stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Interstate Highway System
Historiaa

Vuonna 1912 Yhdysvalloissa oli 3,5 miljoonan kilometrin pituinen tieverkosto, mutta asvaltoituja niistä ei ollut ainoatakaan ja vain 300 000 kilometriä oli päällystetty hiekalla, soralla tai kivellä. Asian muuttamiseksi perustettiin Lincoln Highway Association (LHA), joka jo seuraavana vuonna päätti tien lopullisen reitin.
Kesällä 1919 Washingtonista lähetettiin armeijan rekkakulkue suorittamaan moottorimarssi San Franciscoon. Kulkueen johtoon määrättiin everstiluutnantti Dwight D. Eisenhower. Tavoitteena oli selvittää, kuinka vaikeaa mantereen läpi kulkeminen olisi. Kulkue suoritti marssin sotaoloja jäljitellen ja siltä kesti 62 päivää päästä määränpäähänsä. Pitkä ja vaikea moottorimarssi sai Eisenhowerin pohtimaan toimivien kulkuyhteyksien merkitystä. Kun hän sittemmin toimi liittouttuneiden ylipäällikkönä Euroopan teatterissa toisen maailmansodan aikana, Eisenhower hyödynsi saksalaisten Autobahn-verkostoa, joka teki häneen vaikutuksen.
1920-luvulla oli jo saatu kehitettyä alempitasoista Highway-järjestelmää osavaltiotasolla, esimerkiksi New Yorkin osavaltion Parkway System. Autoliikenteen kasvaessa räjähdysmäisesti suunnittelijat näkivät tilanteen vaativan valtakunnallista järjestelmää korvaamaan paikallinen. Tämä sama nähtiin myös muualla autoistuneessa maailmassa, tosin huomattavasti pienemmässä mittakaavassa.
Eisenhower vahvisti Federal-Aid Highway Act -lain 29. kesäkuuta 1956.
Vaikka Interstate-järjestelmän rakentaminen jatkuu, se julistettiin virallisesti valmiiksi jo vuonna 1991 jolloin alkuperäisestä suunnitelmasta oli jäänyt toteuttamatta noin 2,5 kilometriä.
Tieverkon rakentamiseen kului 35 vuoden aikana 114 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Tieverkoston rakentaminen oli liittovaltion suurin julkinen investointi. Yksi syy sille, miksi se sai kannatusta oli käynnissä oleva kylmä sota, joka nieli jo valmiiksi suuria summia liittovaltion budjetista. Lisäksi puolustusministeriö osallistui tieverkon suunnitteluun, koska yhdenmukaisten teiden rakentaminen oli myös sen intressien mukaista.
Maankäyttö ja rahoitus

Useassa kaupungissa Interstaten johtaessa keskustan halki on rakennusmaan täydellisen hyödyntämisen vuoksi tie rakennettu useaan kerrokseen, tai tiet alittavat rakennukset tunnelissa. Lähes kaikki Interstate-tiet ovat osavaltioiden tai tietulliyhtiöiden ylläpitämiä, vain kolmessa paikassa ne saavat liittovaltion rahoitusta; Woodrow Wilsonin silta, Interstate 95 ja Interstate 495lähde?. Muutamissa paikoissa ylläpidosta vastaa paikallishallinto; Baltimoressa Interstate 70 ja 80 kaupungin sisällä, New York Cityssä lyhyt osuus Interstate 278:aa, Washington D.C.:ssä osia Interstate 66, 295, 395, 695 kaupungin sisällä. Interstate-nimitys on käytössä myös Alaskassa ja Puerto Ricossa budjettiteknisistä syistä, vaikka niitä ei ole rakennettu Interstate-standardin mukaisiksi. Puerto Ricossa näistä teistä käytetään nimitystä Autopistas.
Lähes kaikki osavaltioiden pääkaupungit on yhdistetty Interstate Highway -järjestelmään, vain viisi kaupunkia on sen ulkopuolella. Määrä vähenee vielä kun Interstate 580 Renon ja Carson Cityn välille Nevadassa valmistuu. Vilkkaimmin liikennöity Interstate Highway -osuus on Interstate 405 Seal Beachissa Kaliforniassa. Vuonna 2002 liikennemääräksi arvioitiin 377 000 ajoneuvoa vuorokaudessa.
Yhdysvalloissa onkin levinnyt kaupunkitarina siitä, että joka viides maili Interstate-teistä olisi rakennettu niin suoraksi ja tasaiseksi, että niitä voitaisiin käyttää sotilaskoneiden kiitoratana. Tämä tarina ei kuitenkaan pidä paikkaansa, vaikka lentokoneet ovatkin toisinaan tehneet hätälaskuja näille teille kiitoradan puutteessa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Interstate Higways list (englanniksi)
Interstate Highway System -päätiet
Interstate-tieverkon nykytilanne.
Anaconda (Nicki Minajin kappale)

| ”Anaconda” Nicki Minaj |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Pinkprint
 Äänitetty : 2014
 Julkaistu: 4. elokuuta 2014
 Formaatti: CD single, digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Nicki Minaj, Jamal Jones, James Strife, Jonathan Solone-Myvett, Ernest Clark, Marcos Palacios, Anthony Ray
 Tuottaja(t): Polow da Don, Da Internz
 Tyylilaji: Hip hop
 Kesto: 04.13
 Levy-yhtiö: Young Money, Cash Money, Republic
Nicki Minajin muut singlet
| ”Bang Bang” 2014 | ”Anaconda” 2014 | ”Low” 2014 |
Anaconda on yhdysvaltalaisräppäri Nicki Minajin kappale hänen kolmannelta, The Pinkprint nimiseltä studioalbumilta. Sen julkaisivat Young Money Entertainment, Cash Money Records ja Republic Records albumin toisena singlenä 4. elokuuta 2014. Kappaleen tuotannosta vastasivat Polow Da Don ja Da Internz. "Anaconda" sijoittui Yhdysvaltain "Billboard Hot 100"-listan toiselle sijalle, muodostuen kyseisellä listalla Minajin tähän mennessä korkeimmalle sijoittuneeksi kappaleeksi.
Anaconda sai ensimmäisen vuorokauden aikana YouTubessa 19,6 miljoonaa katselukertaa, mikä rikkoi Vevo-ennätyksen.lähde?
Käännös suomeksi
Marcus Collin

| Marcus Collin |
| --- | --- |
 Taiteilija Marcus Collin
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. marraskuuta 1882 Helsinki
Kuollut: 22. syyskuuta 1966 (83 vuotta) Kauniainen
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  taidemaalari, kuvittaja ja professori
Gustaf Marcus Collin (18. marraskuuta 1882 Helsinki – 22. syyskuuta 1966 Kauniainen) oli suomalainen taidemaalari, kuvittaja ja professori.
Elämä

Collin sai taidekoulutusta niukasti. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1903–1904 ja Helsingin yliopiston piirustussalissa 1904–1905. Hän toimi myös jonkin aikaa opettajana, muun muassa Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1920-luvulla. Hän teki ensimmäisen matkansa Ranskaan vuosina 1905–1906 ja maalasi siellä Pariisi-aiheisia pastelleja. Näyttelydebyyttinsä taidemaalarina Marcus Collin teki Suomen taiteilijain näyttelyssä vuonna 1907.
Collin käytti taiteilijanimessään C-kirjainta, vaikka oikeasti sukunimi kirjoitettiin K:lla. Collin syntyi virkamiesperheeseen. Ennen taideopintojaan hän suoritti alustavan oikeustutkinnon vuonna 1902. Hänen isänsä oli Karl Gustav Kollin ja äitinsä Emilia Charlotta Stenman. Hän avioitui taidemaalari Eva Helena Törnwallin kanssa.
Collinin taiteellisena läpimurtona on pidetty teoksia Hautajaiset Kökarissa ja Sunnuntai satamassa, jotka hän maalasi Lounais-Suomen saaristossa kesällä 1914. Suomalaista ekspressionismia edustava Marraskuun ryhmä perustettiin 1910-luvun lopulla, ja Marcus Collin oli sen kantavia jäseniä. Ryhmän vaikutus tulee esiin hänen teoksissaan.
Marcus Collin suosi aiheiden suhteen ihmisfiguureja, jotka olivat osa suurempaa joukkoa. Teokset olivat usein humoristisia pilkkaamatta yksityisen ihmisen heikkoutta. Collinin teokset olivat usein välähdyksiä jostakin sosiaalisesta tilanteesta.
Marcus Collin ja Eva Törnwall-Collin tekivät 1930-luvulla Karjalaan suuntautuneita matkoja, jotka vaikuttivat Collinin taiteeseen. Taiteilijapariskunta kävi muun muassa Lunkulansaaressa, Raivolassa, Valamon luostarissa sekä Konevitsan luostarissa. Matkan myötä syntyi värikkäitä teoksia, jotka kuvasivat karjalaisaiheita. Ortodoksista jumalanpalvelusta Raivolassa kuvaava Kreikkalaiskatolinen jumalanpalvelus (1935–1936) sai aikalaiskriitikoilta paljon huomioita, kun se esitettiin keväällä 1937 Bäcksbackan taidesalongissa pidetyssä Collinin yksityisnäyttelyssä.
Huomionosoitukset ja jäsenyydet

Serlachiuksen säätiön hallituksen jäsen 1935–1966
Suomen taiteilijaseuran kunniajäsen 1943
Professorin nimi ja arvo 1953
Suomen valtion taiteilijaeläke 1959
Aiheesta muualla

Marcus Collin Valtion taidemuseon kokoelmissa[vanhentunut linkki]
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Tekstintunnistus

Tekstintunnistus (engl. Optical character recognition, OCR) on yleisnimi teknologialle, jonka avulla tunnistetaan koneellisesti (varsinainen "OCR") tai käsin kirjoittamalla ("ICR", "Intelligent Character Recognition") tuotettua tekstiä, tai esimerkiksi kyselylomakkeiden rastitettuja ruutuja ("OMR", "Optical Mark Recognition") sähköisesti muokattavaan muotoon. Tunnistettava teksti on usein paperilla esim. erilaisissa asiakirjoissa, lehdissä tai erilaisissa kyselylomakkeissa, mutta voi olla myös saapuneissa sähköpostiviesteissä, tai www-sivujen palautteissa.
Historiaa

OCR-teknologia syntyi vuonna 1929, kun Gustav Tauschek haki Saksassa ensimmäisen patenttinsa hahmojen tunnistamiseen. Tekstin tunnistamisen teknologia lähti varsinaisesti kehitykseen 1950-luvulla, jolloin sitä käytettiin aluksi pankkisekkeihin painettujen kirjasimien tunnistamiseen. Tätä kutsuttiin MICR-teknologiaksi (Magnetic Ink Character Recognition) ja sille tyypillisiä kirjasimia olivat E-13B ja CMC-7. Tässä sekkien MICR-kirjasimet painettiin musteella, joka sisälsi rautaoksidia. Sekit luettiin erityisellä laitteella, jonka lukupää tunnisti merkit niiden magneettisuuden perusteella. 1960-luvulla yleistyi merkkien optinen tunnistaminen eli varsinainen OCR-teknologia. Tätä varten kehitettiin erityiset kirjasintyypit OCR-A ja OCR-B. Vakiotyyppisten kirjasimien tunnistaminen oli helpompaa ja virheettömämpää. Nykyään esimerkiksi Xerox markkinoi tulostimia joissa voidaan käyttää MICR väriainetta, jolloin tulosteet ovat luettavissa MICR lukijoilla.
Käyttökohteet

Tekstintunnistusohjelmisto tuottaa yleensä "raakatekstiä", jonka oikeellisuus riippuu ohjelmiston kyvystä "lukea" sille annettuja asiakirjoja.
Eri ohjelmistosovellukset käyttävät tällaista varsinaisen tekstintunnistuksen tuottamaa "raakatekstiä" oman toimintansa pohjana. Tekstintunnistusta hyödyntävien sovellusten avulla pyritään vähentämään manuaalisia työvaiheita asiakirjojen käsittelyssä ja automatisoimaan erilaisia prosesseja. Teknologiaa hyödynnetään myös sellaisissa tarkoituksissa joissa paperilla oleva, tai digitaalinen (esimerkiksi PDF) asiakirja halutaan saattaa muokattavaan muotoon siihen tehtävien muutosten vuoksi. Tekstintunnistusta hyödyntävillä sovelluksilla on myös merkittävä rooli rutiininen, esimerkiksi asiakirjojen tietojen manuaalisen syötön, korvaajana lomakkeiden, sopimusten, hakemusten ja laskujen tietojen haltuunoton yhteydessä kun asiakirjojen sisältämät tiedot halutaan tallentaa liiketoiminnan prosessia varten ("scan to process"), tai asiakirjat itsessään halutaan indeksoida ja tallentaa myöhempää käyttöä varten ("scan to archive").
Merkintunnistus- ("OCR")toimintoja on myös boteissa jotka kiertelevät keskustelupalstoilla ja lähettelevät roskapostia. OCR-toiminto antaa botille mahdollisuuden läpäistä kuvavarmennustesti (CAPTCHA).
Ohjelmistoja

Tekstin(merkin-)tunnistamiseen erikoistuneita ohjelmia ("OCR engine") ovat mm.
ABBYY FineReader
Nicomsoft OCR
Omnipage
Tesseract (HP:n kehittämä, sittemmin Googlen tukema "open source" OCR-ohjelmisto)
Grooper
Sovellusohjelmistoja jotka käyttävät eri tekstintunnistusohjelmistoja (yhtä tai useampaa) osana omaa toimintaansa, ja jotka yleensä keskittyvät tiettyyn asiakirjatyyppiin (esim. lasku, lomake, kokosivun tunnistus)
AnyDoc Software (USA, nykyään osana Hyland Softwarea, USA)
HP TeleForm (alun perin nimeltään Cardiff TeleForm)
I.R.I.S. (Belgia. Kuuluu Canon -ryhmään)
I.R.I.S. Capture Pro for Forms (lomaketunnistukseen)
I.R.I.S. Capture Pro for Invoices (laskujen tunnistukseen)
I.R.I.S. ReadIRIS Pro ("full page OCR", koko asiakirjan sisällön tunnistukseen)
ReadSoft (Ruotsi. Lexmark osti Readsoftin syksyllä 2014 liittääkseen sen Perceptive Software -yksikköönsä)
ReadSoft Documents for Invoices (laskujen tunnistukseen)
ReadSoft Documents for Forms (lomaketunnistukseen)
ReadSoft Documents (asiakirjojen luokitteluun ja yleisluontoiseen invoices tai forms -tyyppisten asiakirjojen tunnistukseen)
2020-luvulla esimerkiksi Microsoft Word / Excel / OneNote, Adobe Acrobat DC ja Google Docs sisältävät tekstintunnistuksen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The History of OCR Technology (Arkistoitu – Internet Archive)
OCR and ICR Overview (Arkistoitu – Internet Archive)
Kenneth R. Eldridge "Automatic Reading System"
Tesseract
CMC-7 -kirjasin
OCR-A -kirjasin
Jakob Pelletier

| Jakob Pelletier> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. maaliskuuta 2001 (ikä 23) Quebec City, Quebec, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  73 kg
Seura
Seura:  Philadelphia Flyers
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Moncton Wildcats (QMJHL) Val-d'Or Foreurs (QMJHL) Stockton Heat (AHL) Calgary Flames (NHL) Calgary Wranglers (AHL)
NHL-varaus:  26. varaus, 2019 Calgary Flames
Jakob Pelletier (s. 7. maaliskuuta 2001 Quebec City, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä, joka pelaa NHL-joukkue Philadelphia Flyersin organisaatiossa. Pelletier on Calgary Flamesin varaus vuodelta 2019.
Tammikuussa 2025 Flames kauppasi Pelletierin, Andrei Kuzmenkon, toisen kierroksen varausvuoron vuoden 2025 varaustilaisuudessa ja seitsemännen kierroksen varausvuoron vuoden 2028 varaustilaisuudessa Philadelphia Flyersiin vaihdossa Morgan Frostiin ja Joel Farabeen.
Monte Carlo -ralli 2025

|  Monte Carlo -ralli 2025 |
| --- | --- |
 1. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 2025. 
Ajankohta:  22.–26. tammikuuta 2025
Sijainti:  Gap, Ranska

Yleiskilpailu
Monte Carlo -ralli 2025 (virallisesti 93e Rally Automobile Monte-Carlo) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2025. Kilpailu järjestettiin 22.–26. tammikuuta 2025 ja kilpailun huoltopaikka oli Gapissa.
Kilpailijat

| Rally1-autot> Nro | Rally1-autot> Kuljettaja | Rally1-autot> Kartanlukija | Rally1-autot> Talli | Rally1-autot> Auto | Rally1-autot> Mestaruuskilpailu | Rally1-autot>  | Rally1-autot>  | Rally1-autot>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Thierry Neuville |  Martijn Wydaeghe |  Hyundai Shell Mobis WRT | Hyundai i20 N Rally1 | kuljettaja, kartanlukija, valmistaja |  |  |  |
| 5 |  Sami Pajari |  Marko Salminen |  Toyota Gazoo Racing WRT2 | Toyota GR Yaris Rally1 | kuljettaja, kartanlukija, valmistaja |  |  |  |
| 8 |  Ott Tänak |  Martin Järveoja |  Hyundai Shell Mobis WRT | Hyundai i20 N Rally1 | kuljettaja, kartanlukija, valmistaja |  |  |  |
| 13 |  Grégoire Munster |  Louis Louka |  M-Sport Ford WRT | Ford Puma Rally1 | kuljettaja, kartanlukija, valmistaja |  |  |  |
| 16 |  Adrien Fourmaux |  Alexandre Coria |  Hyundai Shell Mobis WRT | Hyundai i20 N Rally1 | kuljettaja, kartanlukija, valmistaja |  |  |  |
| 17 |  Sébastien Ogier |  Vincent Landais |  Toyota Gazoo Racing WRT | Toyota GR Yaris Rally1 | kuljettaja, kartanlukija, valmistaja |  |  |  |
| 18 |  Takamoto Katsuta |  Aaron Johnston |  Toyota Gazoo Racing WRT | Toyota GR Yaris Rally1 | kuljettaja, kartanlukija |  |  |  |
| 33 |  Elfyn Evans |  Scott Martin |  Toyota Gazoo Racing WRT | Toyota GR Yaris Rally1 | kuljettaja, kartanlukija, valmistaja |  |  |  |
| 55 |  Joshua McErlean |  Eoin Treacy |  M-Sport Ford WRT | Ford Puma Rally1 | kuljettaja, kartanlukija, valmistaja |  |  |  |
| 69 |  Kalle Rovanperä |  Jonne Halttunen |  Toyota Gazoo Racing WRT | Toyota GR Yaris Rally1 | kuljettaja, kartanlukija, valmistaja |  |  |  |
Lähde: 
Kilpailuun ilmoittautui yhteensä 70 autokuntaa, jossa oli mukana Rally1-autojen (P1) lisäksi WRC2- ja WRC3-sarjoissa ajavia Rally2- ja Rally3-autoja (P2 ja P3). Lisäksi mukana oli muita RGT, Rally4- ja Rally5-autoja.
Erikoiskokeet

| Päivä | Kello | Nro | Nimi | Pituus | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. tammikuuta | 16:01 | — | Shakedown | 3,28 km |  |  |  |  |
| 23. tammikuuta | 18:05 | SS 1 | Digne-les-Bains / Chaudon-Norante 1 | 19,01 km | Ogier |  |  |  |
| 23. tammikuuta | 19:53 | SS 2 | Faucon-du-Caire / Bréziers | 21,18 km | Ogier |  |  |  |
| 23. tammikuuta | 21:06 | SS 3 | Avançon / Notre-Dame du Laus 1 | 13,97 km | Evans |  |  |  |
| 24. tammikuuta | 09:31 | SS 4 | Saint-Maurice / Aubessagne 1 | 18,68 km | Rovanperä |  |  |  |
| 24. tammikuuta | 10:34 | SS 5 | Saint-Léger-les-Mélèzes / La Bâtie-Neuve 1 | 16,68 km | peruttu | peruttu | peruttu | peruttu |
| 24. tammikuuta | 11:42 | SS 6 | La Bréole / Selonnet 1 | 18,31 km | Fourmaux |  |  |  |
| 24. tammikuuta | 15:23 | SS 7 | Saint-Maurice / Aubessagne 2 | 18,68 km | Evans |  |  |  |
| 24. tammikuuta | 16:26 | SS 8 | Saint-Léger-les-Mélèzes / La Bâtie-Neuve 2 | 16,68 km | Ogier |  |  |  |
| 24. tammikuuta | 17:34 | SS 9 | La Bréole / Selonnet 2 | 18,31 km | Ogier |  |  |  |
| 25. tammikuuta | 08:59 | SS 10 | La Motte-Chalancon / Saint-Nazaire 1 | 27,00 km | Munster |  |  |  |
| 25. tammikuuta | 10:05 | SS 11 | Aucelon / Recoubeau-Jansac 1 | 20,85 km | Tänak |  |  |  |
| 25. tammikuuta | 11:08 | SS 12 | La-Bâtie-des-Fonts / Aspremont 1 | 17,85 km | Katsuta |  |  |  |
| 25. tammikuuta | 14:59 | SS 13 | La Motte-Chalancon / Saint-Nazaire 2 | 27,00 km | Tänak |  |  |  |
| 25. tammikuuta | 16:05 | SS 14 | Aucelon / Recoubeau-Jansac 2 | 20,85 km | Tänak |  |  |  |
| 25. tammikuuta | 17:08 | SS 15 | La-Bâtie-des-Fonts / Aspremont 2 | 17,85 km | Tänak |  |  |  |
| 26. tammikuuta | 06:39 | SS 16 | Avançon / Notre-Dame du Laus 2 | 13,97 km | Ogier |  |  |  |
| 26. tammikuuta | 08:32 | SS 17 | Digne-les-Bains / Chaudon-Norante 2 | 19,01 km | Fourmaux |  |  |  |
| 26. tammikuuta | 12:15 | SS 18 | La Bollène-Vésubie / Peïra-Cava Power Stage | 17,92 km | Ogier |  |  |  |
Lähde: 
↑  Erikoiskoe 5 peruttiin katsojan tarvitseman avun vuoksi.
Anu Vehviläinen

| Anu Vehviläinen |
| --- | --- |
 Anu Vehviläinen vuonna 2021
Eduskunnan puhemies
 9.6.2020–1.2.2022  
Edeltäjä:  Matti Vanhanen
Seuraaja:  Matti Vanhanen
Kunta- ja uudistusministeri
 Sipilän hallitus 29.5.2015 – 6.6.2019  
Edeltäjä:  Paula Risikko
Seuraaja:  Sirpa Paatero
Liikenneministeri
 Vanhasen II hallitus 19.4.2007 – 22.6.2010 Kiviniemen hallitus 22.6.2010 – 22.6.2011  Sipilän hallitus 29.5.2019 – 6.6.2019  
Edeltäjä:  Susanna Huovinen (liikenne- ja viestintäministeri)   Anne Berner
Seuraaja:  Merja Kyllönen   Sanna Marin
Kansanedustaja
 24.03.1995–18.03.2003, 21.03.2007–4.4.2023  
Ryhmä/puolue:  keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Savo-Karjalan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. syyskuuta 1963 (ikä 61)  Leppävirta, Suomi
Tiedot
Puolue:  Keskusta
Uskonto:  ortodoksisuus
Aiheesta muualla
anuvehvilainen.fi
Anu Helena Vehviläinen (s. 9. syyskuuta 1963 Leppävirta) on suomalainen keskustalainen poliitikko ja entinen kansanedustaja. Vehviläinen on toiminut Sipilän hallituksen kunta- ja uudistusministerinä toukokuusta 2015 kesäkuuhun 2019, liikenneministerinä 29.5.2019–6.6.2019 sekä eduskunnan puhemiehenä 2020–2022.
Vehviläinen on ollut kansanedustaja Pohjois-Karjalan vaalipiiristä vuosina 1995–2003 ja uudelleen vuosina 2007–2023 (vuodesta 2013 lähtien Savo-Karjalan vaalipiiristä). Hän oli liikenneministeri Matti Vanhasen II hallituksessa 2007–2010 ja Kiviniemen hallituksessa 2010–2011.
Anna-Liisa Hämäläisen kirjoittama Vehviläisen elämäkerta Rouva puhemies – Anu Vehviläisen elämä ja ura ilmestyi vuonna 2022.
Koulutus

Vehviläinen valmistui ylioppilaaksi Savonlinnan Taidelukiosta vuonna 1982 ja kulttuurisihteeriksi Alkio-opistosta vuonna 1984. Vuonna 1994 hän valmistui filosofian maisteriksi Joensuun yliopistosta. Vehviläinen on valmistellut myös väitöskirjaa, jonka aiheena ovat suurten ikäluokkien edustajat kuntatyössä ja heidän eläköitymisensä.lähde? Opiskeluaikoinaan Vehviläinen oli Joensuussa aktiivisesti mukana katuteatteritoiminnassa.
Poliittinen toiminta

Vehviläinen toimi Keskustan Opiskelijaliiton varapuheenjohtajana vuonna 1988 ja puheenjohtajana vuonna 1989. Nuoren Keskustan Liiton puheenjohtajana hän toimi 1989–1991. Vuosina 1991–1993 Vehviläinen työskenteli ulkoministerin avustajana. Vuonna 1993 hän oli Paavo Väyrysen presidentinvaalikampanjan tiedottaja. Vehviläinen oli Joensuun kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1993–2012. Vuosina 2005–2007 hän oli kaupunginhallituksen toinen varapuheenjohtaja.
Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa Vehviläinen valittiin ensimmäisen kerran kansanedustajaksi. Hän toimi keskustan eduskuntaryhmän ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuosina 1995–1999 ja 2002–2003 sekä kuukauden ajan vuonna 2007. Vehviläinen palasi eduskuntaan vuoden 2007 vaaleissa. Hänet valittiin jatkamaan kansanedustajana vuoden 2011, 2015 ja 2019 vaaleissa.
Kesän 2014 puoluekokouksessa Vehviläinen valittiin keskustan varapuheenjohtajaksi. Maaliskuussa 2016 Vehviläinen kertoi luopuvansa varapuheenjohtajuudesta kesän 2016 puoluekokouksessa.
Kansanedustajana Vehviläinen on ollut muun muassa sivistysvaliokunnan (1995–1999) ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen (2011–2015). Hän oli VR-Yhtymän hallintoneuvoston jäsen 1995–2000, Suomen Postin hallintoneuvoston jäsen 2004–2006 sekä lehdistötukilautakunnan jäsen 2006.
Yksityiselämä

Vehviläinen oli vuodesta 1998 naimisissa Keskusrikospoliisin rikosylikomisario Timo Hiltusen kanssa. Avioliittoon syntyi poika Tatu Hiltunen 2000. Vehviläinen jäi leskeksi Hiltusen ammuttua itsensä poliisien pikkujoulussa marraskuussa 2011.
Vuonna 2021 Vehviläinen erosi evankelis-luterilaisesta kirkosta ja liittyi Suomen ortodoksisen kirkon jäseneksi.
Kunnianosoituksia

Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentajamerkki (Suomi, 2008)
Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan komentajamerkki (Suomi, 2022)
Viron Marianmaan ritarikunnan 1. luokan kunniamerkki eli suurristi (2016)
Moottoriliikenteen ansiomitali (Suomi, 2013)
Kylmäkkö

Kylmäkkö on elintarvikealan ammattilainen, joka valmistaa kylmänä syötäviä elintarvikkeita, joita ei siis kypsennetä lämmöllä. Kylmäkkö valmistaa salaatteja, voileipiä ja jälkiruokia. Hän voi myös suunnitella leikkelepöydän koostumuksen ja esillelaiton.tarvitaan parempi lähde
RIL

RIL ry (vuoteen 2020 Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL ry) on rakennus- ja kiinteistöalalla työskentelevien diplomi-insinöörien ja alan opiskelijoiden valtakunnallinen etujärjestö. Järjestö tarjoaa jäsenistölleen alan täydennyskoulutusta, julkaisee oppaita, ohjeita ja kirjallisuutta, antaa suosituksia sekä valvoo jäsentensä ammatillisia etuja. Yhdistys on perustettu vuonna 1934, ja sen jäsenmäärä on reilut 6 500 henkilöä.
Alueellinen toiminta jakaantuu kolmeen alueosastoon: Lounais-Suomen, Pirkanmaan ja Pohjois-Suomen osastot.
Järjestön 12-jäsenisen hallituksen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2024 Annina Peisa. Järjestöllä on palveluksessaan vajaat parikymmentä henkilöä. RILin toimisto sijaitsee Helsingissä.
Aiheesta muualla

RIL ry:n verkkosivut
Juha Tapio

| Juha Tapio |
| --- | --- |
 Juha Tapio Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa 2016
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. helmikuuta 1974 (ikä 50) Vaasa
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, säveltäjä
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  pop, iskelmä, suomirock, gospel
Soittimet:  laulu, kitara
Levy-yhtiöt:  Warner Music 2001-2011,  Kaiku Recordings 2011-present
Aiheesta muualla
www.juhatapio.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Juha Leevi Antero Tapio (s. 5. helmikuuta 1974 Vaasa) on suomalainen poplaulaja, joka on tullut tunnetuksi myös sanoittajana, säveltäjänä ja kitaristina. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat muun muassa "Mitä silmät ei nää", "Ohikiitävää", "Kelpaat kelle vaan", "Kaksi puuta", "Sitkeä sydän" ja "Jotain niin oikeaa".