stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myrskylän seurakunta
Kirkkoherrat > Itsenäinen seurakunta 1636–1747

Mikael Matthiaksenpoika Buscherus 1636-1679
Jonas Wernstradius 1680-1701
Samuel Georgii Weckman 1702-1711
Mathias Jacobi Hacklin 1712-1732, entinen rykmentin pappi, Hannulan talon omistaja
Lars Åkerstedt 1733-1739, entinen rykmentin pappi
Jonas Kellgren 1739-1747
Kirkkoherrat > Anneksiseurakunta 1747–1865

Johan ”Juhana” Nylander 1747−1761, Porvoon piispa
Jacob Ammelin, sijaiskirkkoherran apulainen, 1745−1749, kehotettu pätevöitymään, pidätetty virantoimituksesta 1749, ero myönnetty 1750.
Hans Henrik Barck, 1747−1757 sijaiskirkkoherran apulainen, 1757−1759 varapastori, siirtyi Nurmijärvelle
Magnus Åkersted (27.9.1735 Myrskylä-  4.12.1773 Janakkala) 1760−1771, varapastori, erotettu 1769
Gabriel Fortelius 1762−1788, Porvoon piispa
Magnus Åkersted 1760−1771, varapastori
Samuel Polin (24.3.1744 Luumäki − 1820 Iitti), 1768−1791, halvaantui 1791, ero myönnetty 1796, sijaiskirkkoherran apulainen
Henrik Johan Andersin 1771−1796, sijaiskirkkoherran 1. apulainen 1771−1773, varapastori 1773−1796 kirkkoherra-piispan suostumalla vapaaehtoisella vaalilla
Paavali Krogius, 1789−1792, Porvoon piispa
Samuel Polin 1768−1791, sijaiskirkkoherran apulainen
Henrik Johan Andersin 1771−1796, sijaiskirkkoherran 1. apulainen 1771−1773, varapastori 1773−1796 kirkkoherra-piispan suostumalla vapaaehtoisella vaalilla
Peter Johan Relander sijaiskirkkoherran apulainen 1796−1799, 1799−1803 varapastori, siirtyi Lapinjärvelle
Zacharias Cygnaeus, 1792−1809, Porvoon piispa
Henrik Johan Andersin 1771−1796, sijaiskirkkoherran 1. apulainen 1771−1773, varapastori 1773−1796 kirkkoherra-piispan suostumalla vapaaehtoisella vaalilla
Peter Johan Relander sijaiskirkkoherran apulainen 1796−1799, 1799−1803 varapastori, siirtyi Lapinjärvelle
Gustav Adolf Belitz (25.2.1774 Laukaa -  2.6.1830 Myrskylä), 1803−1830, varapastori
Magnus Jacob ”Maunu Jaakko” Alopaeus 1809−1818, Porvoon piispa
Karl Gustav Ferrin, 1810−1811, sijaiskirkkoherran apulainen
Karl Topias Belitz, 1812−1813, sijaiskirkkoherran apulainen
Kristian Joakim Åkerman, 1814−1815, sijaiskirkkoherran apulainen
Karl Gustav Strömborg, 1815−1826, sijaiskirkkoherran apulainen
Zachris Cygnaeus nuorempi, 1819−1820, Porvoon piispa
Karl Gustav Strömborg, 1815−1826, sijaiskirkkoherran apulainen
Henrik Helenius, 1826−1829, sijaiskirkkoherran apulainen
Johan Molander, 1821−1837, Porvoon piispa
Karl Gustav Strömborg, 1815−1826, sijaiskirkkoherran apulainen
Henrik Helenius, 1826−1829, sijaiskirkkoherran apulainen
Lars Erik Belitz, 1829−1832, sijaiskirkkoherran apulainen, Adolf Wilhelm Roschier, Anjalan kappalainen 1827 ja Myrskylän sijaiskirkkoherra 1830. Kuoli ennen virkaan astumistaan 8.9.1831 Anjalassa.
Peter Johan Relander, 1832−1840, nuorempi varapastori
Kalf Adolf Lindholm, 1840−1844, nuorempi varapastori
Fredrik Lindberg (myöhemmin Saraste), 1843−1844, virkaa tekevä
Gustaf Ottelin, 1838−1864, Porvoon piispa
Peter Johan Relander, 1832−1840, nuorempi varapastori
Carl Adolf Lindholm (4.11.1807 Porvoo - 28.1.1844 Myrskylä), 1840−1843, nuorempi varapastori
Fredrik Lindberg, 1843−1844, virkaa tekevä
Johan Granholm, 1844−1861, varapastori
Ulrik Sieberg, 1861−1862, papiston apulainen
Kirkkoherrat > Itsenäinen seurakunta vuodesta 1865

Georg William Relander, * 25. helmikuuta 1837 Myrskylä † 28. kesäkuuta 1905
Myrskylän kirkkoherra 1865-1884, kirkkoherran apulaisena Robert Ferd. Berg 1884-1885
ylioppilas Vibogrs gymanasiumista, 13. syyskuuta 1854
teologian ylioppilas Helsingin yliopistossa 14. tammikuuta 1856
Porvoon tuomiorovastin apulainen 1859
Pietarin Marian seurakunnan pääkirkkoherra 1884-1890
Kivennavan seurakunnan kirkkoherra 1890-1905
Emil Alfred Lindgren, myöhemmin Saraste
Myrskylän virkaa tekevä kirkkoherra 1885-1886
Bengt Adolf Broms, * 12. toukokuuta 1854 Mäntyharju † 13. heinäkuuta 1923 Orimattila
Myrskylän kirkkoherra 1886-1895, kirkkoherran apulaisena 1885 Kustaa Henrik Kauppila
ylioppilas Jyväskylän lyseo
teologian ylioppilas Helsingin yliopistossa 1879
Elimäen kirkkoherra 1895-1903
Mäntsälän kirkkoherra 1903-1916, rovasti 1910
Orimattilan kirkkoherra 1916- , lääninrovasti
Johan Emmanuel Tuomala
Myrskylän virkaa toimittava kirkkoherra 1895-1897 ja kirkkoherran apulainen
Arthur Georg Hypen , * 15. lokakuuta 1860 Joroinen † 20. elokuuta 1916 Lappee
Myrskylän kirkkoherra 1896-1913, kirkkoherran apulainen 1907- Wilhelm Koivulainen
ylioppilas St. Michels lyceum
Lappeen kirkkoherra 1913-1916
Kosti Pirjola
Myrskylän virkaa toimittava kirkkoherra 1913-1914
Erik Wilhelm Hagfors, * 25. marraskuuta 1863 Orimattila † 20. toukokuuta 1956 Myrskylä
Myrskylän kirkkoherra 1. toukokuuta 1914-1951, Niilo Hakalehto virkaa toimittava kirkkoherra 1933-1934, Reino Palas virkaa toimittava kirkkoherra 1934
kirkkoherran apulainen Einar Sourander 1935-
ylioppilas Helsingin alk. op.
Akaan sijaiskirkkoherra 1905-1906
Antti Pulkkinen, 1952-1970
Paavo Pinomaa, 1970-1977, siirtyi Sammattiin
Kauko Helenius, 1978-1981, eläkkeelle
Paavo Pinomaa 1981-1983
Markku Tommola 1983- 31. elokuuta 2009
Anja Nurminen 1. syyskuuta 2009 -
Roihuvuoren seurakunnan kappalainen.
Tuomas Antola 14. huhtikuuta 2012 , aluksi virkaa tekevänä ja 2013 vakinaisena kirkkoherrana. Antola oli tullessaan virkaa tekeväksi kirkkoherraksi Suomen nuorin kirkkoherra.
Markku Päiviö, vt.
Jari Flink 2019-
Timi Korhonen, väliaikainen kirkkoherra
Jari Flink, 1.marraskuuta 2022-
Diakonia

Myrskylän evankelis-luterilainen seurakunta sai ensimmäisen diakonissansa 1. kesäkuuta 1960, minkä jälkeen seurakunnalla on ollut dianonissa, diakoni, sosionomi tai muu diakoniatyön johtaja. Diakoniatyö osallistuu muun toiminnan mukana paikallisten tapahtumien järjestämiseen. Järjestetään mm. lähetyspiiri. Diakoniaa hoitavat Anne Hämäläinen ja aikaisempi diakoni Helka Fabritius sekä vapaaehtoiset seurakunnan jäsenet.
| Diakonia, diakoni, sosionomi tai muu | aika | muuta |
| --- | --- | --- |
| Autio, Kaino, diakonissa | 1960-06-01 - 1962-11-01 |  |
| Pieskä, Tiina Annikki, diakonissa | 1963-01-01 - 1964-07-01 |  |
| Koho, Anja Elina, diakonissa | 1965-01-01 - 1965-12-31 |  |
| Vanhala, Meeri Eerikki, diakonissa | 1966-01-01 - 1968-10-07 |  |
| Härkönen, Kaija Maria, diakonissa | 1969-04-01 - 1970-07-31 |  |
| Hiltunen, Ulla-Kaija, diakonissa | 1970-03-06 - 1973-10-25 |  |
| Henriksson (nykyään Virtanen), Marjetta, diakonissa | 1973-03-01 - 1974-11-15 |  |
| Hiltunen (1979 Fabritius), Helka Johanna, diakoni | 1975-07-01 - 1980-09-30 |  |
| Kuukkanen, Aini Marjaana, diakoni | 1980-10-01 - 1980-12-31 |  |
| Helenius, Evi-Maija | 1981-01-01 - 1981-12-31 |  |
| Fabritius, Helka Johanna, diakoni | 1982-01-01 - 1984-05-31 |  |
| Einola, Seija, diakoni | 1984-06-01 - 1986-06-30 |  |
| Kortelainen, Anni, nuoriso-ohjaaja - sosionomi | 2002-02-01 - 2002-12-31 |  |
| Fabritius, Helka Johanna, diakoni | 2003-01-01 - 2016-02-28 |  |
| Muikku, Raisa, sosionomi - diakoni | 2016-02-15 - 2016-08-08 |  |
| Fabritius, Helka Johanna, diakoni (emerita) | 2016-08-08 - 2016-11-01 |  |
| Kemppainen, Tiina, diakonissa | 2016-11-01 - 2019-09-01 |  |
| Fabritius, Helka Johanna, diakoni (emerita) | 2019-09-01 - 2020-02-28 |  |
| Hämäläinen, Anne, diakoni | 2020-03-01 -  |  |
Kiinteistöt > Kolmas kirkko ja kirkkoherranvirasto

Myrskylän evankelis-luterilaisella kirkolla on 1803 rakennettu järjestyksessään seurakunnan kolmas kirkko ja sitä ennen toisen kirkon aikana rakennettu kellotapuli vanhan hautausmaan alueella. Hautausmaan länsipuolella on kirkkoherranvirasto ja entinen tiilinen kirkkoherran virka-asunto. Nykyään Myrskylän kirkkoherrat eivät asu vakinaisesti Myrskylän kunnassa, vaan ajanmukaiset asuinrakennukset on vuokrattu asumiskäyttöön muille. Niiden piha-alueella on omenapuita. Kirkkoherranviraston, minkä itäpihalla on puistomaisesti puita, ovat 1900-luvun alusta, luoteispuolella on pieni puurakennus, missä on Suomen Partiolaisten myrskyläläisen Myrskylinnut - lippukunnan kolo. Partiossa on noin 80 osallistujaa eli noin neljä prosenttia koko kunnan väestöstä. Lisäksi seurakunta käyttää Orimattilan evankelis-luterilaisen seurakunnan kiinteistöjä Mallusjoella rippikoululeiriä varten. Siellä on myös entisestä viljamakasiinista tehty puinen leirikirkko.
Kiinteistöt > Hautausmaat

Hautausmaita on Myrskylän kirkonkylässä kaksi. Entisen toisen ja nykyisen kolmannen kirkon ympärillä on vanha hautausmaa, minkä eteläosassa on mäen asemesta lähemmäs pellon tasoa oleva alaosa. Vanhalla hautausmaalla on muiden muassa talvi- ja jatkosotien sankarivainajien hautausmaaosa sekä 1918 vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistokivi. Myös paikallisesta Myrskylän punagrantiitista veistetty malja on vanhalla hautausmaalla.
Etäämpänä olevalla uudella hautausmaalla on Karjalaan jääneiden muistokivi sekä kaksi betonirunkoista penkkiä ristin kanssa hiljetymistä varten. 2021 uudelta hautausmaalta kaadettiin vanhoja puita. Seurakuntamestarina toimii Merja Hämäläinen.
Tapahtumat

Kirkollisten tapahtumien lisäksi Myrskylän seurakunta järjestää yhdessä Myrskylän kunnan kanssa syyskuisin Pyhä yö - Taiteiden yö -tapahtuman, missä kirkkoherra ja kunnanjohtaja puhuvat, ja missä on uskonnollinen konsertti uuden hautausmaan pysäköintialueella. 2022 tapahtuma järjetettiin aikaisempaa aikaisemmin iltatilaisuutena kello 18-21. Tapahtuman jälkeen Myrskylän suomalaisella nuorisoseuralla oli tavanomainen konsertti. Se on vanhan hautausmaan ja Myrskylän kotiseutumuseon pohjoispuolella.
Kirkkoherranviraston salissa järjestetään luontoaiheisia valokuvanäyttelyitä, samoin kuin harvemmin kirkossa. Syyskuussa kirkossa on ja on ollut Suomen diakonia 150 vuotta -näyttely. Myrskylässä on valokuvauskerho.
Myrskylän seurakunnan kirkkovaltuusto

Myrskylän seurakunnan kirkkovaltuustossa on nelivuotisella kaudellaan 15 kirkkovaltuutettua. Kirkkoneuvosto on kaksivuotinen ja 2021-2022 on kirkkovaltuustokauden toinen kirkkoneuvosto.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kirkkovaltuutettu | valitsijayhdistys | muuta | kirkkoneuvosto | lisätieto |
| Eklund, Jenny | Keltavihreät |  | kirkkoneuvoston jäsen, 2019-2020 ja 2021-2022 |  |
| Fabritius, Markku | Keltävihreä |  |  |  |
| Helske, Marjut | Sinivalkoinen | varapuheenjohtaja |  |  |
Hämäläinen, Irmeli: 
| Lindgren, Sten | Keltavihreät |  | kirkkoneuvoston varajäsen, 2019-2020 ja 2021-2022, 2023-2024 |  |
| Lydecken, Eeva | Keltavihreät |  | kirkkoneuvoston varajäsen, 2019-2020 ja 2021-2022, 2023-2024 |  |
| Lähdemäki, Marja | Sitoutumattomat kristityt |  | kirkkoneuvoston varajäsen, 2019-2020 ja 2021-2022 |  |
| Löfqvist Carita | Keltavihreät |  | kirkkoneuvoston jäsen, 2019-2020 ja 2021-2022, 2023-2024 |  |
Niittymäki, Soile: 
| Pentti, Tarja | Keltavihreät |  |  |  |
| Salminen, Timo | Sinivalkoinen |  | kirkkoneuvoston jäsen, 2019-2020 ja 2021-2022, 2023-2024 |  |
| Sjölund, Henrik | Keltavihreät | puheenjohtaja |  |  |
| Vesanen, Jorma | Sinivalkoinen |  | kirkkoneuvoston jäsen, 2023-2024, varapuheenjohtajan sijainen |  |
| Viljaniemi, Ari | Keltavihreät |  | kirkkoneuvoston jäsen, 2019-2020 ja 2021-2022, 2023-2024 |  |
| Virén, Päivi | Sinivalkoinen |  | kirkkoneuvoston jäsen, 2019-2020 ja 2021-2022, 2023-2024, varapuheenjohtaja |  |
Seurakuntavaaleissa ("kirkollisvaaleissa") 20. marraskuuta 2022, on Myrskylän seurakunnassa neljä vaalilistaa: Kansankirkko, Keltavihreät, Sinivalkoiset ja Sitoutumattomat. Jälkimmäinen viitannee siihen, ettei vaalilistaa ole koottu kunnassa vaikuttavista henkilöistä.  Valtakunnallisesti edellisissä seurakuntavaaleissa oli äänestysprosentti 14,4 %, joka seitsemäs äänesti.  Myrskylässä äänestysaktiivuus oli suurempaa, 23,9%, miltei joka neljäs äänesti.
Kirkkoneuvoston puheenjohtaja on virkamies, kirkkoherra.
Seurakuntalaiset

Myrskylän kunnan väenvähenemisestäkin johtuen on seurakunnan jäsenmäärä ollut vähenevä
| Seurakunnan jäsenmäärä 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuukausi |  |  | Jäseniä |  |
| tammi | tammi |    | 1 358 | 1 358 |
| helmi | helmi |    | 1 351 | 1 351 |
| maalis | maalis |    | 1 346 | 1 346 |
| huhti | huhti |    | 1 340 | 1 340 |
| touko | touko |    | 1 333 | 1 333 |
| kesä | kesä |    | 1 327 | 1 327 |
| heinä | heinä |    | 1 318 | 1 318 |
| elo | elo |    | 1 320 | 1 320 |
Lähde: Kirkontilastot.
Porvoon piispa Gustav Ottelinia kirkkoherran sijaisena palvelleen varapastori Carl Lindholmin ja puolisonsa Gustava Steniuksen yhteinen hautakivi Myrskylän vanhalla hautausmaalla.
Porvoon piispa ja Myrskylän kirkkoherra Magnus Jacob Alopaeus
Porvoon piisa ja Myrskylän kirkkoherra Johan Molander
Orimattilalaissyntyinen kanttorin poika Erik Wilhelm Hagfors on Myrskylän seurakuntaa toiseksi pisimmin palvellut kirkkoherra - 37 vuotta. Hautakiven paikka 60° 40.000 N 025° 51.095 E 46m. Pisimpään palvellut kirkkoherra oli ensimmäinen kirkkoherra, Mikael Matthiaksenpoika Buscherus, joka 1600-luvulla palveli seurakuntaa 43 vuotta. Kolmanneksi pisimmän ajan, 26 vuotta, on seurakuntaa kirkkoherrana palvellut Markku Tommola.
Nestekidenäyttö

Virta pois, kiteet kierteenä, valo kulkee
Virta päällä, kiteet suoristuvat, valo ei kulje
Nestekidenäyttö eli LCD (Liquid-Crystal Display) on ohut ja kevyt näyttölaite. Nestekidenäyttöjä käytetään paljon pienissä elektroniikkalaitteissa kuten matkapuhelimissa ja laskimissa. Nestekidenäyttötekniikka on myös korvannut kuvaputkinäyttötekniikan televisioissa ja tietokonenäytöissä.
Historia

RCA:ssa toiminut George Heilmeierin johtama ryhmä esitteli vuonna 1968 ensimmäisen toimivan nestekidenäytön, joka pohjautui dynaamiseen sirontatilaan (DSM). Heilmeierin yhtiö Optel tuotti useita tähän periaatteeseen perustuvia nestekidenäyttöjä. Vuonna 1969 James Fergason Kentin osavaltionyliopistosta Ohiossa havaitsi nestekiteisiin syntyvän kierrenemaattisen kentän, ja vuonna 1971 hänen yhtiönsä ILIXCO tuotti ensimmäisen tähän ilmiöön perustuvan nestekidenäytön. Tämäntyyppiset näytöt voittivat nopeasti huonolaatuiset DSM-tyyppiset näytöt.
Nestekidenäytön toiminta

Nestekidenäytössä ei ole liikkuvia osia. Se koostuu sähköisesti ohjatusta, valoa polarisoivasta nesteestä, joka on suljettu soluihin kahden läpinäkyvän polarisoivan levyn väliin. Levyjen polarisaatioakselit ovat suorassa kulmassa toisiinsa nähden. Kuhunkin soluun voidaan johtaa sähköä, jolloin sen sisällä olevaan nesteeseen muodostuu sähkökenttä.
Kun sähkökenttää ei ole, nesteen pitkät ja ohuet molekyylit ovat lepotilassa. Päällys- ja pohjalevyssä olevat harjanteet ohjaavat molekyylejä järjestäytymään levyjen valopolarisaation suuntaisesti. Levyjen välissä molekyylit kiertyvät luonnostaan suoran kulman ääripäästä toiseen. Valo polarisoituu ensin yhdessä levyssä, kiertyy sitten pehmeästi kidemolekyylien muodostamassa portaattomassa jatkumossa, ja lopuksi valo kulkee toisen levyn läpi. Koko yhdistelmä vaikuttaa lähes läpinäkyvältä; vain ensimmäisen polarisaatiolevyn läpäistessään valo himmenee hieman.
Kun soluun muodostetaan sähkökenttä, nesteen molekyylit kääntyvät kentän suuntaisiksi estäen polarisoituneen valon kiertymisen. Kun valo osuu omaa polarisaatiotasoaan vasten kohtisuorasti polarisoivaan levyyn, se absorboituu täysin, ja solu näyttää tummalta.
Nit on luminanssin yksikkö, jota käytetään usein näytön kirkkauden ilmaisemiseen. Näyttöjen tyypillinen arvo on 200–300 nitiä.
Nestekidenäyttöjen huonoja puolia ovat skaalaus sekä rajoittunut katselukulma. Nestekidenäytön kuva heikkenee siirryttäessä pois näytön edestä tai muutettaessa katselukulmaa pystysuunnassa. Aikaisemmin näyttöjen katselukulmat olivat hyvin rajalliset, mutta nykyisissä näytöissä efektiä ei juurikaan huomaa.
Tekniikkansa vuoksi nestekidenäytöissä virkistystaajuudella ei ole samanlaista merkitystä kuin kuvaputkinäytöissä. Taajuus voidaankin säätää mahdollisimman alhaiseksi, esimerkiksi 60 hertsiin, jolla saadaan terävämpi kuva.
Taustavalolliset ja heijastavat näytöt

LCD:tä voidaan käyttää joko taustavalollisena tai heijastavana. Taustavalollinen LCD sisältää taustavalon toisella puolella, ja sitä katsotaan toiselta puolelta. Aktivoidut kiteet näkyvät mustina, kun taas aktivoimattomat kiteet ovat kirkkaita. Tätä tyyppiä käytetään korkean kirkkauden laitteissa, kuten taskutelevisioissa ja kannettavissa tietokoneissa. Lamppu kuluttaa usein näissä laitteissa enemmän energiaa kuin itse LCD.
Heijastavat näytöt, joita käytetään taskulaskimissa ja digitaalikelloissa, nähdään näytön takana olevan peilin ansiosta. Tässä tyypissä on matalampi kontrasti kuin taustavalaistussa näytössä, koska valo ohittaa kaksi kertaa näytön ennen kuin katsoja näkee sen. Hyötynä on se, että energiasyöppöä lamppua ei ole, joten käyttöaika on pitkä. Pieni LCD kuluttaa niin vähän energiaa, että se voi toimia aurinkokennolla.
Puoliläpäisevät LCD:t käyttävät taustavalollisen ja heijastavan tilan yhdistelmää.
Värinäytöt

Nestekiteet, joita LCD:issä käytetään, kääntyvät kaikkiin nähtäviin aallonpituuksiin tasapainoisesti, mutta perus-LCD:hen on tehty lisäyksiä, jotta saataisiin aikaan värinäyttö. Alkuaikojen värinäytöissä kussakin segmentissä oli yksi väri ja väriasteikko jäi karkeaksi.
Värillisessä nestekidenäytössä jokainen pikseli jaetaan kolmeen osaan, punaiseen suodattimeen, vihreään suodattimeen ja siniseen suodattimeen. Pikseli voidaan saada näyttämään kaikki värit vaihtelemalla suhteellista kirkkautta sen jokaisessa kolmessa osassa.
Värikomponentit on järjestetty eri tavoilla, joten ne muodostavat pikseligeometrian, joka sopii näytön käyttötarkoitukseen.
Aktiivi- ja passiivinäytöt

LCD:t, joissa on pieni määrä segmenttejä, kuten digitaalikelloissa ja taskulaskimissa käytetyt, toimitetaan yhdellä sähköisellä kontaktilla jokaista segmenttiä kohden. Sähköinen signaali kullekin segmentille tulee ulkoisesta piiristä. Tällainen passiivinen näyttörakenne tulee epäkäytännölliseksi, kun elementtien määrä lisääntyy.
Keskikokoiset näytöt, joita käytetään esimerkiksi mustavalkoisissa kämmentietokoneissa ja taskutelevisioissa, käyttävät passiivimatriisirakennetta. Tässä näyttötyypissä on yksi sarja kontakteja jokaista riviä ja saraketta kohden, sen sijaan että jokaisella pikselillä olisi omansa. Tämän haittana on kuitenkin se, että vain yhtä pikseliä kerrallaan voidaan ohjata. Muiden pikseleiden pitää muistaa viimeinen tilansa ennen kuin ohjauspiiri antaa uuden käskyn. Tämä näkyy heikentyneenä kontrastina ja huonoina vasteaikoina (häntimisenä) nopeasti liikkuvissa kuvissa. Kun pikseleiden määrä lisääntyy, tämäntyyppinen näyttö tulee vähemmän houkuttelevaksi. Teknologia, jota näissä käytetään on tyypillisesti superkierteinen nematiikka (STN) tai kahden kerroksen versio DSTN, joka korjaa värien hajautumisongelman.
Korkean tarkkuuden värinäytöissä kuten suurissa LCD-tietokonenäytöissä käytetään aktiivimatriisijärjestelmää. LCD-paneeli sisältää polarisoivien arkkien ja nestekiteiden lisäksi TFT-transistorimatriisin. Nämä laitteet säilyttävät jokaisen pikselin sähköisen tilan näytöllä, kun kaikkia muita pikseleitä päivitetään. Tämä menetelmä tarjoaa paljon kirkkaamman ja tarkemman näytön kuin samankokoinen passiivimatriisirakenne. Lisäksi aktiivimatriisinäyttö on nopeampi.
Energiaa kuluttamattomat näytöt

Zenitaalinen bistabiili-järjestelmä, jonka kehitti vuonna 2000 ZBD Displays Limited, voi säilyttää kuvan ilman sähköä, mutta tätä teknologiaa ei vielä ole massatuotannossa. Ranskalainen Nemoptic-yhtiö on kehittänyt toisen energiaa kuluttamattoman näytön, paperinkaltaisen LCD-teknologian, jota on massatuotettu Taiwanissa heinäkuusta 2003. Tämä teknologia on tarkoitettu käytettäväksi matalan energiankulutuksen tuotteissa, kuten sähköisissä kirjoissa ja puettavissa tietokoneissa.
Energiaa kuluttamattomat nestekidenäytöt kilpailevat sähköisen paperin kanssa.
Suuria valmistajia

LG Display
Samsung Electronics
Sharp
Nestekidenäytön toiminta
Nils Tunander

Nils Tunander eli Nicolaus Jonæ, Ostrogotus (noin 1625 Västervik, Småland, Ruotsi – 24. helmikuuta 1679 Turku) oli suomalainen kirkkoherra, Turun akatemian professori ja rehtori.
Tunanderin vanhemmat olivat Västervikin koulun rehtori Jonas (Jonas Nicolai) ja Ingeborg Pehrsdotter. Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1648. Tunander teki ulkomaanmatkan Saksaan, Ranskaan ja Italiaan vuonna 1658. Hän opiskeli Strassburgissa 1658, Heidelbergissä 1659 ja Tübingenissa 1660. Tunander tutustui Saksassa ollessaan saksalaisen pietismin oppi-isään Philipp Jakob Speneriin ja sai tältä vaikutteita.
Tunander oli Uusmaalaisen osakunnan inspehtorina 1668–1679. Hän toimi Turun akatemian kolmantena teologian professorina vuodesta 1667 astuen virkaan vuonna 1668 ja oli samalla palkkapitäjänsä Liedon kirkkoherrana vuodesta 1668 ja Turun tuomiokapitulin jäsenenä. Tunander oli akatemian rehtorina 1672–1673.
Tunanderin aikana akatemian teologian opetus ja tutkimus alkoi siirtyä pois dogmatismista raamatullis-käytännölliseen suuntaan. Tunander julkaisi painettuna Halikon kirkossa vuonna 1670 pitämänsä ruumissaarnan ja yhteensä viisi hautajaisrunoa.
NHL-kausi 1978–1979

NHL-kausi 1978–1979 oli National Hockey Leaguen historian 62. kausi. Sen aikana 17 NHL-joukkuetta  pelasi kukin 80 runkosarjaottelua. Stanley Cupin voitti Montreal Canadiens, joka kukisti finaalisarjassa New York Rangersin otteluvoitoin 4–1. Tämä oli NHL:n olemassaolon aikana Montreal Canadiensin 21. ja seuran koko historian 22. Stanley Cup -mestaruus.
Kaudeksi 1978–1979 Cleveland Barons ja Minnesota North Stars yhdistyivät yhdeksi NHL-joukkueeksi. Yhdistyneen joukkueen nimeksi jäi Minnesota North Stars. Runkosarjan pistepörssin ja plus/miinus-tilaston voitti New York Islandersin Bryan Trottier, joka keräsi kauden aikana yhteensä 134 tehopistettä pelaamissaan 76 ottelussa. Art Ross Trophyn lisäksi Trottierille myönnettiin Hart Memorial Trophy, ja hänet valittiin liigan ykköstähdistöön. Eniten maaleja runkosarjassa teki Islanders-hyökkääjä Mike Bossy, jonka tehotilastoon kertyi kaikkiaan 69 maalia. Pudotuspeleissä pistepörssin voiton vei Montreal Canadiensin keskushyökkääjä Jacques Lemaire. Hän teki 16 pudotuspeliottelussa yhteensä 23 tehopistettä, joista 11 oli maaleja ja 12 syöttöpisteitä. Pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Lemairen tavoin Canadiensia edustanut Bob Gainey, joka palkittiin Conn Smythe Trophyllä.
Runkosarja

Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, V = voitot, H = häviöt, T = tasapelit, Pist. = pisteet, + = tehdyt maalit, − = päästetyt maalit. Pudotuspeleihin päässeet joukkueet on lihavoitu.
Runkosarja > Prince of Wales -konferenssi

| Adams-divisioona | O | V | H | T | Pist>  | + | − |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Boston Bruins | 80 | 43 | 23 | 14 | 100 | 316 | 270 |
| Buffalo Sabres | 80 | 36 | 28 | 16 | 88 | 280 | 263 |
| Toronto Maple Leafs | 80 | 34 | 33 | 13 | 81 | 267 | 252 |
| Minnesota North Stars | 80 | 28 | 40 | 12 | 68 | 257 | 289 |
| Norris-divisioona | O | V | H | T | Pist>  | + | − |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Montreal Canadiens | 80 | 52 | 17 | 11 | 115 | 337 | 204 |
| Pittsburgh Penguins | 80 | 36 | 31 | 13 | 85 | 281 | 279 |
| Los Angeles Kings | 80 | 34 | 34 | 12 | 80 | 292 | 286 |
| Washington Capitals | 80 | 24 | 41 | 15 | 63 | 273 | 338 |
| Detroit Red Wings | 80 | 23 | 41 | 16 | 62 | 252 | 295 |
Runkosarja > Clarence Campbell -konferenssi

| Patrick-divisioona | O | V | H | T | Pist>  | + | − |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| New York Islanders | 80 | 51 | 15 | 14 | 116 | 358 | 214 |
| Philadelphia Flyers | 80 | 40 | 25 | 15 | 95 | 281 | 248 |
| New York Rangers | 80 | 40 | 29 | 11 | 91 | 316 | 292 |
| Atlanta Flames | 80 | 41 | 31 | 8 | 90 | 327 | 280 |
| Smythe-divisioona | O | V | H | T | Pist>  | + | − |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chicago Black Hawks | 80 | 29 | 36 | 15 | 73 | 244 | 277 |
| Vancouver Canucks | 80 | 25 | 42 | 13 | 63 | 217 | 291 |
| St. Louis Blues | 80 | 18 | 50 | 12 | 48 | 249 | 348 |
| Colorado Rockies | 80 | 15 | 53 | 12 | 42 | 210 | 331 |