stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kantoninkiina
Taustaa

Suurin siniittinen kieli on mandariinikiina, ja joskus kantoninkiina ja lähes kaikki muut siniittiset kielet lasketaan sen murteiksi. Tämä johtunee kahdesta seikasta:
Kielen ja murteen ero on pääosin poliittinen päätös, ja näiden kielten puhujilla ei ole itsenäistä valtiota.
Kirjoitusjärjestelmä on pitkälti sama kuin mandariinikiinassa, ja koska merkit osoittavat merkityksen eivätkä juurikaan lausumista, näiden kielten puhujat ymmärtävät jotenkuten toistensa kirjoitusta. Esimerkiksi kantonin ja mandariinin lausuminen poikkeaa kuitenkin toisistaan niin paljon, ettei toisen kielen puhuja ymmärrä juuri sanaakaan toisen puheesta. Tosin kielioppi on melko samantapainen, vaikka sekin poikkeaa jonkin verran kielten/murteiden välillä. Kantoninkiinassa on jonkin verran omaa sanastoa, jota ei voida kirjoittaa ”yleiskiinalaisin” merkein. Näille sanoille on kantonissa omat kirjoitusmerkkinsä, mutta virallisessa tekstissä niiden käyttöä pyritään usein välttämään. Kantoninkiinassa on myös säilynyt monia sellaisia sanontoja, jotka mandariinikiinassa ovat hävinneet normaalista kielenkäytöstä.
Koska kantoninkiinan puhujat ovat olleet enemmän tekemisissä eurooppalaisten kielten puhujien kanssa, kantoninkiina sisältää selvästi enemmän lainasanoja kuin mandariinikiina. Muutamia lainasanoja on kantonin kautta kulkeutunut mandariinikiinaan saakka.
Kantoninkiina on vanhakantaisempaa verrattuna muihin suuriin siniittisiin kieliin, sillä kantoninkiinassa sanaloppuiset klusiilit ovat säilyneet sekä tooneja on edelleen kuusi. Mandariinikiinassa tooneja on vähemmän ja kaikki vanhasta kiinasta peräisin olevat sanaloppuiset klusiilit eivät ole säilyneet.
Äänteet > Alukkeet

Alukkeet ovat tavujen alkukonsonantteja. Seuraavassa taulukossa esitetään kantoninkiinan alukkeet foneettisin merkein.
|  | Labiaali | Koronaali | Sibilantti | Palataali | Velaari | Labiovelaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aspiroimaton klusiili | p | t | ts |   | k | kʷ | (ʔ) |
| Aspiroitu klusiili | pʰ | tʰ | tsʰ |   | kʰ | kʷʰ |   |
| Nasaali | m | n |   |   | ŋ |   |   |
| Frikatiivi | f |   | s |   |   |   | h |
| Approksimantti |   | l |   | j |   | w |   |
Alukkeista /n/ ääntyy usein [l], ja [ŋ] jää usein ääntämättä. Koronaalien artikulaatiopaikka vaihtelee dentaalisen ja alveolaarisen välillä; klusiilit /t tʰ/ ovat yleensä dentaalisia, kun taas affrikaatat ja sibilantit /ts tsʰ s/ ovat alveolaarisia, ja ennen suppeita etuvokaaleja /iː yː/ palatalisoituneita. Affrikaatat /ts tsʰ/ saattavat palatalisoitua myös ennen vokaaleja /œː ɵ/.
Äänteet > Lopukkeet

Lopukkeet päättävät tavun. Kantoninkiinan tapauksessa ne koostuvat vokaalista ja mahdollisesta loppukonsonantista.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | /aː/ | /ɐ/ | /ɛː/ | /e/ | /ɔː/ | /o/ | /œː/ | /ɵ/ | /iː/ | /uː/ | /yː/ |
| Ø | aː |   | ɛː |   | ɔː |   | œː |   | iː | uː | yː |
| -i / -y | aːi | ɐi |   | ei | ɔːy |   |   | ɵy |   | uːy |   |
| -u | aːu | ɐu | ɛːu¹ |   |   | ou |   |   | iːu |   |   |
| -m | aːm | ɐm | ɛːm¹ |   |   |   |   |   | iːm |   |   |
| -n | aːn | ɐn | ɛːn¹ |   | ɔːn |   |   | ɵn | iːn | uːn | yːn |
| -ŋ | aːŋ | ɐŋ | ɛːŋ | eŋ | ɔːŋ | oŋ | œːŋ |   |   |   |   |
| -p | aːp | ɐp | ɛːp¹ |   |   |   |   |   | iːp |   |   |
| -t | aːt | ɐt | ɛːt¹ |   | ɔːt |   | œːt¹ | ɵt | iːt | uːt | yːt |
| -k | aːk | ɐk | ɛːk | ek | ɔːk | ok | œːk |   |   |   |   |
Yksinään tavun muodostavat syllabiset nasaalit /m̩ ŋ̩/. Lopukkeet /ɛːu ɛːm ɛːn ɛːp ɛːt œːt/ esiintyvät vain arkisessa puheessa. Ne puuttuvat joistakin latinisointijärjestelmistä.
Äänteet > Toonit

Kantoninkiina on tonaalinen kieli. Tooneja on Hongkongin ja Macaon murteessa kuusi ja Kantonin murteessa seitsemän; korkea tasainen ja korkea nouseva tooni ovat Hongkongissa ja Macaossa langenneet yhteen. Perinteisesti ja diakronisesti pidäkkeisten eli klusiileihin /p t k/ loppuvien tavujen kolmea mahdollista toonia pidetään omina tooneinaan; synkronisesti ne ovat käytännössä kuitenkin samoja kuin avointen tavujen tasaiset toonit.
| Tavun tyyppi | Avoimet tavut | Avoimet tavut | Avoimet tavut | Avoimet tavut | Avoimet tavut | Avoimet tavut | Pidäkkeiset tavut | Pidäkkeiset tavut | Pidäkkeiset tavut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nimi | pimeä tasainen (陰平) | pimeä nouseva (陰上) | pimeä lähtevä (陰去) | kirkas tasainen (陽平) | kirkas nouseva (陽上) | kirkas lähtevä (陽去) | ylempi pimeä tuleva (上陰入) | alempi pimeä tuleva (下陰入) | kirkas tuleva (陽入) |
| Kuvaus | korkea tasainen, korkea laskeva | keskeltä nouseva | keskinen tasainen | matala laskeva, hyvin matala tasainen | matala laskeva | matala tasainen | korkea tasainen | keskinen tasainen | matala tasainen |
| Numero | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 (tai 1) | 8 (tai 3) | 9 (tai 6) |
| Esimerkki | 詩, 思 | 史 | 試 | 時 | 市 | 是 | 識 | 錫 | 食 |
| IPA-toonimerkki | siː˥, siː˥˧ | siː˧˥ | siː˧ | siː˨˩, siː˩ | siː˩˧ | siː˨ | sek˥ | sɛːk˧ | sek˨ |
| IPA-toonitarke | síː, sîː | sǐː | sīː | si̖ː, sı̏ː | si̗ː | sìː | sék | sɛ̄ːk | sèk |
| Yalen toonitarke | sī, sì | sí | si | sìh | síh | sih | sīk | sek | sihk |
Kirjoitusjärjestelmä

Kantoninkiinaa kirjoitetaan kiinalaisella kirjoituksella, perinteisillä merkeillä, paitsi Manner-Kiinassa, jossa sitä kirjoitetaan yksinkertaistetuilla merkeillä. Katoninkiinalainen kirjallisuus sai alkunsa 1600-luvulla.
Kirjoitusjärjestelmä > Latinisointi

Kantoninkiinalle on useita latinisointitapoja latinalaisille aakkosille. Niistä yleisimmin tavattavia ovat nykyään Yalen latinisointi, Hongkongin opetusviraston hyväksymä kantoninkiinan pinyin ja Hongkongin kielitieteellisen seuran kehittämä Jyutping. Suurin osa kantoninkiinan puhujista ei ole kuitenkaan perillä yhdestäkään säännönmukaisesta latinisointimenetelmästä, koska ne eivät kuulu opetusohjelmaan Hongkongissa tai Guangdongissa.
Sanasto

Lukusanat 1–10 kantoninkiinaksi (Hongkongin murre):
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jat1 | ji6 | saam1 | sei3 | ng5 | luk6 | cat1 | baat3 | gau2 | sap6 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Aiheesta muualla > Kantoninkiinan sanakirjoja tai tietokantoja puhutusta kantonista

CantoDict: Kantoni-englanti sanakirja
Hongkongin kiinalainen yliopisto: kiinalaiset merkit
Puhuva kantonilainen sanakirja
Aiheesta muualla > Muita

Learn Cantonese: Perussanasto ja fonetiikka
粵語拼盤 (Arkistoitu – Internet Archive): Foneettinen järjestelmä
Sheikin kantonifoorumi: Englantia puhuville kantonia opetteleville tarkoitettu foorumi
Kantoni Ethnologuessa
Romanisaatio
Siniittiset kielet
mandariinikiina
jin-kiina
wu-kiina
huizhou-kiina
gan-kiina
xiang-kiina
min-kiina
hakka-kiina
kantoninkiina
dungaani
Caminhos do Cinema Português

Caminhos do Cinema Português on Coimbran kaupungissa järjestettävä portugalilaisen elokuvataiteen festivaali. Sen perusti Coimbran akateemisen yhdistyksen Elokuvauksen tutkimuskeskus.
Caminhos do Cinema Português pidetään joka huhtikuu. Tapahtuma järjestettiin vuonna 2006 kolmattatoista kertaa.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (portugaliksi)
Kulmakoulu

Kulmakoulu oli Helsingin Kruununhaassa vuosina 1928–1981 toiminut yksityinen oppikoulu, jonka taustalla vaikutti teosofista maailmankatsomusta edustanut Ruusu-Risti-järjestö.
Historia

Koulun perustivat vuonna 1928 Ruusu-Risti ja sen jäsen Yrjö Eloniemi, joka halusi perustaa opetustyön teosofisen maailmankatsomuksen pohjalle. Opettajakunnan hän kokosi seuran jäsenistä. Eloniemi oli koulun rehtorina vuoteen 1961 ja myös omistajana ensimmäiset kolme vuotta, minkä jälkeen omistus siirtyi taloudellisten vaikeuksien voittamiseksi perustetulle Kulmakoulusäätiölle. Sen säädekirjan mukaan koulun tehtävä oli pyrkiä älyllisen kasvatuksen ohella kiinnittämään huomiota "siveellisen tahdon kasvattamiseen Vuorisaarnan hengessä". Säätiön hallituksen puheenjohtajana toimi Ruusu-Ristin perustaja Pekka Ervast.
Koulurakennukseksi ostettiin valtioneuvos Claës Gripenbergin perikunnalta Bruno F. Granholmin vuonna 1899 suunnittelema Kruununhaan linnana tunnettu yksityistalo Meritullinkadun varrelta. Se muutettiin Jussi ja Toivo Paatelan suunnitelmien mukaan koulutaloksi, jolloin rakennusta muun muassa korotettiin kahdella kerroksella. Rakennustöitä tukivat taloudellisesti taidekauppiaat Gösta Stenman ja Berndt Kahlroth, joka oli Yrjö Eloniemen isä.
Koulun opettajina oli useita taiteilijoita ja koulusta valmistui paljon tulevia näyttelijöitä ja taiteilijoita, mutta se ei ollut koulupiireissä arvostettu. Oppiaineena oli ”sielunelämän terveysoppi”, jota opetti muun muassa Lauri Pautola. Muina opettajina toimivat muun muassa veljekset Eino ja Sven Krohn. Enimmillään koulussa oli 1960-luvun alussa lähes 600 oppilasta. Helsingin kaupunginvaltuusto päätti joulukuussa 1976, että koulu lakkautettaisiin asteittain peruskoulu-uudistuksen yhteydessä siten, ettei sinne otettaisi enää uusia oppilaita. Toiminta lakkasi viimeisen vuosiluokan valmistuessa vuonna 1981. Koulurakennus myytiin Kansa-yhtymälle, joka myi sen vuonna 1990 teatterialan järjestöjen kiinteistöyhtiö Teatterikulmalle.
Tunnettuja oppilaita

lähde?
Esko Salminen, näyttelijä
Ilona Koivisto, oopperalaulaja
Heidi Krohn, näyttelijä
Aarni Krohn, kirjailija
Ata Hautamäki, kirjailija
Pertti Palo, näyttelijä
Keijo Komppa, näyttelijä
Sakari Jurkka, näyttelijä
Hannele Keinänen, tanssija
Klaus Snellman, suurlähettiläs
Kirjallisuutta

Eloniemi, Yrjö (toim.): Kulmakoulusäätiö vuosina 1931–1943, Jyväskylä 1946.
Kulmakoulu 1928–1978, Helsinki 1978.
Krohn, Eino: Kulmakoulua muistellen, Kulmakoulun vuosikertomus 1980–1981, Helsinki 1981.
Aiheesta muualla

Kuusi vuotta ja kolme luokkaa Kulmakoulussa – HS.fi – Kertomuksia Helsingin kortteleista, Osa I , Osa II , Osa III
Kulmakoulu. Tähän on tultu -yhdistys. 2014.
Tarinaa tahdosta (Arkistoitu – Internet Archive) - Sun äitis -blogi
Kiinteistö Oy Teatterikulma, entinen Kruununhaan linna, jossa koulu toimi. Muutossuunnitelmat laativat arkkitehdit Jussi ja Toivo Paatela vuonna 1929.
Loimaan kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

 Loimaan entinen kunnantalo
Kunta:  Loimaa
Valtuutettuja:       Keskusta (Kesk) (11)       Kokoomus* (Kok) (6)       Perussuomalaiset ja sitoutumattomat (PS+SIT) (6)       Meidän Loimaa (MLYL) (5)       Vasemmistoliitto (Vas) (4)       SDP (4)       Kristillisdemokraatit* (KD) (1)       37 yhteensä  * Kok+KD valtuustoryhmä; vaaliliitto 
Johto:  Tarja Mäki-Punto-Ristanen (Kok+KD) (pj.)  Olavi Ala-Nissilä (Kesk.) (1. vpj.)  Timo Lahtinen (PS+SIT) (2. vpj.)  Timo Tamminen (SDP) (3. vpj.)
Loimaan kaupunginvaltuusto on Loimaan kaupungin kuntalain mukainen ylintä päätösvaltaa käyttävä elin, joka vastaa kaupungin toiminnasta ja taloudesta.
Toimikausi 2021–2025 > Kaupunginvaltuusto

Loimaan kaupunginvaltuusto koostuu 37:stä kaupunginvaltuutetusta ja 6:sta valtuustoryhmästä. Valtuutetut valitaan valtuustoon neljän vuoden välein järjestettävissä kuntavaaleissa.
Kaupunginvaltuuston suurimmat valtuustoryhmät ovat Keskustan valtuustoryhmä yhdellätoista valtuutetulla, Kokoomuksen ja Kristillisdemokraattien valtuustoryhmä seitsemällä valtuutetulla sekä Perussuomalaisten ja sitoutumattomien valtuustoryhmä kuudella valtuutetulla. Valtuustoon nousi viidellä valtuutetulla pitkästä aikaa puolueista riippumaton, vuoden 2021 kuntavaaleja varten perustettu valitsijayhdistys nimeltään Meidän Loimaa -yhteislista.
Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Tarja Mäki-Punto-Ristanen (Kok+KD). Valtuuston 1. varapuheenjohtajana toimii Olavi Ala-Niissilä (Kesk). Valtuuston 2. varapuheenjohtajana toimi kahden ensimmäisen vuoden ajan Pasi Markula (MLYL) ja toimii kahden jälkimmäisen vuoden ajan Timo Lahtinen (PS+SIT). Valtuuston 3. varapuheenjohtajana toimii Timo Tamminen (SDP).
Toimikausi 2021–2025 > Kaupunginhallitus

Loimaan kaupunginhallitukseen kuuluu 11 jäsentä kaupunginvaltuustosta, joista jokaisella on henkilökohtainen varajäsen. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajistolla on kaupunginhallituksen kokouksissa puhe- ja läsnäolo-oikeus.
Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Teija Ek-Marjamäki (Kesk), 1. varapuheenjohtajana Anne Onnela (Kok+KD) ja 2. varapuheenjohtajana Marke Tissari (SDP). Hallituksen toimikausi kestää koko vaalikauden eli neljä vuotta.
Tie helvettiin

| Tie helvettiin |
| --- | --- |

Kirjailija:  Reino Lehväslaiho
Kansitaiteilija:  Aimo Virtasalo
Kieli:  suomi
Genre:  sotaromaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1996
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  347
ISBN:  951-0-21183-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tie helvettiin  on Reino Lehväslaihon kirjoittama sotaromaani.
Kirja kertoo sissikomppaniasta, joka on määrätty Uhtuan suunnalle kuukaudeksi vartioimaan sen pahamaineisinta tukikohtaa.
Vaasan kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Vaasa
Valtuutettuja:  55
Johto:  Sari Somppi (r.) (pj.)  Kai Luoma (kok.) (1. vpj.)  Päivi Karppi (ps.) (2. vpj.)
Vaasan kaupunginvaltuusto (ruots. Vasa stadsfullmäktige) on Vaasan kaupungin ylintä päätösvaltaa käyttävä elin. Valtuustossa on 55 jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Sari Somppi.
Vuosina 1976–2012 kaupunginvaltuutettuja oli 51. Kuntaliitoksen vuoksi vuonna 2012 valtuutettujen määrä nousi 67:ään. Vuonna 2017 Vaasan kaupunginvaltuutettujen määrä laski lakimuutoksen takia 59:ään. Vuoden 2021 kuntavaalien yhteydessä paikkamäärä laski 55:een.
Koostumus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaalit | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Äänestys- aktiivisuus |
| Vaalit | SDP | RKP | Kok. | SKDL Vas. | LKP | Kesk. | SKL KD | Vihr. | SMP PS | ProV | Muut | Äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 14 | 12 | 11 | 10 | 2 | 1 | 1 |  | – |  | – | 74,1 % |
| 1980 | 13 | 12 | 11 | 10 | 2 | 1 | 2 |  | – |  | – | 73,5 % |
| 1984 | 13 | 13 | 11 | 5 |  | 2 | 2 | 1 | 1 |  | 3a | 71,3 % |
| 1988 | 15 | 13 | 11 | 5 | 1 | 1 | 2 | 1 | – |  | 2b | 68,9 % |
| 1992 | 17 | 12 | 9 | 6 | 1 | 1 | 2 | 3 | – |  | – | 70,0 % |
| 1996 | 14 | 14 | 11 | 4 | 1 | 1 | 2 | 4 |  |  | – | 60,8 % |
| 2000 | 13 | 13 | 11 | 4 |  | 2 | 3 | 4 | – | 1 | – | 55,4 % |
| 2004 | 11 | 13 | 11 | 5 |  | 2 | 2 | 3 |  | 4 | – | 58,4 % |
| 2008 | 11 | 13 | 11 | 5 |  | 2 | 2 | 3 | 1 | 3 | – | 62,2 % |
| 2012 | 14 | 15 | 15 | 4 |  | 4 | 3 | 3 | 9 |  | – | 58,4 % |
| 2017 | 13 | 18 | 10 | 4 |  | 2 | 2 | 4 | 6 |  | – | 60,6 % |
| 2021 | 11 | 16 | 10 | 2 |  | 2 | 2 | 3 | 9 |  | – | 55,8 % |
a Yhteislista A b Yhteislista KomD
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Valtuutetut > Kausi 2021–2025

| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Anna-Lena Ahlnäs | RKP | 86 |
| Sari Ala-Heikkilä | SDP | 182 |
| Lotta Alhonnoro | Vihr. | 504 |
| Pirjo Andrejeff | SDP | 152 |
| Kim Berg | SDP | 823 |
| Ragnvald Blomfeldt | RKP | 122 |
| Emine Ehrström | Vihr. | 342 |
| Hans Frantz | RKP | 137 |
| Ulla Granfors | RKP | 201 |
| Sanna Halonen | SDP | 117 |
| Marko Heinonen | Kok. | 658 |
| Per Hellman | SDP | 137 |
| Heimo Hokkanen | KD | 229 |
| Ida Jousmäki | SDP | 362 |
| Lauri Karppi | PS | 145 |
| Päivi Karppi | PS | 390 |
| Tomi Kaunismäki | KD | 265 |
| Pasi Keskinen | Kesk. | 218 |
| Jorma Kivimäki | SDP | 283 |
| Tuija Kivioja | SDP | 128 |
| Barbro Kloo | RKP | 146 |
| Aleksi Koivisto | Kesk. | 190 |
| Tero Koski | PS | 122 |
| Susanna Koski | Kok. | 186 |
| Kai Luoma | Kok. | 468 |
| Ramiesa Mahdi | RKP | 227 |
| Arja Miettinen | SDP | 208 |
| Harri Moisio | Vas. | 320 |
| Päivi Moisio | Vas. | 130 |
| Marianne Munkki | Kok. | 181 |
| Tommi Mäki | Kok. | 1114 |
| Jukka Mäkynen | PS | 793 |
| Matias Mäkynen | SDP | 990 |
| Marit Nilsson-Väre | RKP | 218 |
| Martin Norrgård | RKP | 279 |
| Mauri Ollila | PS | 431 |
| Riitta Pääjärvi-Myllyaho | Kok. | 136 |
| Katja Rajala | Kok. | 253 |
| Juha Rantala | PS | 100 |
| Anne Rintamäki | PS | 814 |
| Sonja Rodén | RKP | 116 |
| Maria Saita | Vihr. | 157 |
| Anne Salovaara-Kero | RKP | 333 |
| Monica Siren-Aura | RKP | 215 |
| Sari Somppi | RKP | 629 |
| Joakim Strand | RKP | 3286 |
| Eva-Maria Strömsholm | RKP | 141 |
| Tero Sulkakoski | PS | 116 |
| Maria Tolppanen | SDP | 201 |
| Leena Tulimaa | Kok. | 189 |
| Elli Uusi-Kokko | Kok. | 203 |
| Matti Vahtera | PS | 217 |
| Anne-Marie Viinamäki | Kok. | 139 |
| Frans Villanen | RKP | 294 |
| Johan Ångerman | RKP | 93 |
Lähde:
Ariège (joki)

| Ariège |
| --- | --- |
 Ariège Foix’n kaupungin kohdalla.
Alkulähde:  Pyreneet  42.5195°N, 1.7395°E
Laskupaikka:  Garonne  43.5188°N, 1.4098°E
Maat:  Andorra, Ranska
Pituus:  163 km
Virtaama:  76,4 m³/s
Valuma-alue:  4 120 km²

Ariège on joki Andorrassa ja Ranskassa. Sen alkulähde on Portan kunnassa, ja se virtaa 163 kilometrin matkan Portet-sur-Garonneen, missä se laskee Garonnejokeen. Ariègen valuma-alue on 4 120 neliökilometriä. Ariège muodostaa osan Andorran ja Ranskan välisestä rajasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ariège (joki) Wikimedia Commonsissa
Vesijohto

Alkuperäinen roomalainen lyijystä valmistettu vesijohto.
Mäntytukkeja kairataan vesijohdoiksi Lapväärtissä 1933.
Vesijohto tai vesiputki on putki tai letku, joka on usein tehty polyvinyylikloridista, raudasta, polyeteenistä tai kuparista ja joka johdattaa paineistettua ja puhdasta vettä rakennuksiin (osana kunnallista vesiverkostoa).
Historia

Jo Babyloniassa osattiin tehdä vesijohtoja poltetusta savesta, mutta myöhemmin Rooman valtakunnassa vesijohdot rakennettiin yleensä lyijystä. Se oli suosittu materiaali vesijohdoille sen muokattavuuden takia. Lyijy aiheutti paljon terveysongelmia monia vuosia sen myrkyllisyyden takia, esimerkiksi kohtukuolemia ja imeväisyyskuolleisuutta. Lyijystä valmistetut vesijohdot oli vielä yleisessä käytössä 1900-luvun alussa monissa kotitalouksissa. Tina-lyijy -juotosta oli usein käytetty kupariputkien liittämisessä, mutta nykyään käytetään tina-antimoni -juotetta vaaratekijöiden takia.
Vesijohtoja on tehty vuosisatojen ajan myös puusta. Arkeologit ovat löytäneet Englannin Northumberlandista 2 000 vuotta vanhoja roomalaisaikaisia puisia vesijohtoja, joissa vesi yhä virtasi. Joissakin maissa käytettiin peräkkäin asetettuja ja liitoskohdista tiivistettyjä suoria tukkeja, joiden keskelle oli pituussuuntaan kairattu reikä. Sellaisia käytettiin ainakin 1600- ja 1700-luvulla Lontoossa sekä 1810- ja 1820-luvulla Yhdysvaltojen Philadelphiassa, jossa puuvesijohdon ehdottajaksi mainitaan arkkitehti Benjamin Latrobe. Suomessa kairatuista mäntytukeista rakennettiin vesijohtoja vielä 1950-luvulla ainakin eräissä Etelä-Pohjanmaan kunnissa ja Satakunnan Jämijärvellä, joihin idean arvellaan kulkeutuneen amerikansiirtolaisiksi lähteneiltä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesijohto Wikimedia Commonsissa
Tähtelä (Inkoo)

Tähtelä (ruots. Täkter) on Inkoon kunnassa sijaitseva kylä, jota halkoo Helsingin ja Turun välinen raideliikenne. Tähtelän rautatieasema on kuitenkin tavara- ja henkilöliikenteeltä lakkautettu vähäisen tarpeen vuoksi. Porkkalan vuokrauksen aikaan Tähtelän asema oli vielä käytössä ja oli lännestä tultaessa viimeinen asema ennen neuvostovyöhykettä. Alueella on sijainnut lisäksi koulu ja kyläkauppa. Nykyisin käytössä on nuorisoseurantalo Ingobohed. Tähtelän vanhassa kyläkeskustassa on edelleen säilynyt hyvin isojakoa edeltäneen tiiviin ryhmäkylän olemus ja se on otettu mukaan valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt -luetteloon.
Edesmenneen presidentti Mauno Koiviston ja hänen perheensä kesämökki sijaitsee Tähtelässä.
Nunnanlahti

Nunnanlahti on Juuan kylä. Se sijaitsee Juuan kirkonkylältä 15 kilometriä Joensuuhun päin valtatie 6:n varrella. Nimen alkuosa sisältää saamenkielisen miehennimen Nunná.
Asukkaita kylällä on noin 480. Nunnanlahden koulussa oli 36 oppilasta lukuvuonna 2005–2006. Vuonna 2019 peruskoulun oppilaita oli enää 21. Tämän lisäksi tulevat esiopetuksen oppilaat.
Nunnanlahti tunnetaan kiviteollisuudesta. Siellä on Suomen tunnetuin vuolukivikeskittymä. Siellä toimivat Tulikivi Oyj ja Nunnanlahden Uuni Oy. Suomen Kivikeskus esittelee, tutkii ja opettaa geologiaa monipuolisesti. Kivikeskuksessa on myös Geo-tietokeskus ja vaihtuvia taidenäyttelyitä.
Nunnanlahden Mustanvaaran vuolukivilouhoksella tapahtui 29. elokuuta 1912 onnettomuus, jossa kuoli seitsemän työmiestä. Se on Suomen pahin kaivosonnettomuus.
Aiheesta muualla

Vuolukivi, Helsingin Sanomat, 30.05.1937, nro 142, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kivi, jota sahataan, höylätään ja vuollaan. Kaukaisen Juuan Nunnanlahdessa on maamme ainoa teollisesti käyttökelpoinen vuolukivivyöhyke, Seura, 10.11.1937, nro 45, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Lappajärven kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Lappajärvi
Valtuutettuja:  19
Lappajärven kunnanvaltuusto kokoontuu vuonna 1985 valmistuneella Virastotalolla.
Lappajärven kunnanvaltuusto on Lappajärven korkein päättävä elin. Valtuustossa on nykyään 19 jäsentä.
Kunnanvaltuuston paikkajako 2021–2025

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
puolue: paikat

| Keskusta | 11 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Perussuomalaiset | 5 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Suomen Kristillisdemokraatit | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Kokoomus | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| SDP | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Yhteensä | 19 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Historia

Vuosina 1964-1975 valtuuston koko oli 21 paikkaa ja vuosina 1976–2004 valtuuston koko oli 27 paikkaa ja 2005–2017 paikkamäärä oli 21 paikkaa. 2017 valtuuston koko laski 19:ään paikkaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | Kesk. | Kok. | SDP | SKDL Vas. | SMP PS | SKL KD | Muut | äänestys- aktiivisuus |
| 1968  | 13 | 2 | 1 | 1 | 4 | 0 | 0 | 82,2 % |
| 1972  | 15 | 3 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 81,8 % |
| 1976  | 18 | 4 | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 84,8 % |
| 1980  | 18 | 4 | 1 | 2 | 1 | 1 | 0 | 85,5 % |
| 1984  | 19 | 4 | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 86,4 % |
| 1988  | 19 | 3 | 2 | 0 | 2 | 1 | 0 | 85,4 % |
| 1992  | 19 | 3 | 2 | 0 | 2 | 1 | 0 | 85,5 % |
| 1996  | 19 | 3 | 2 | 0 | 2 | 1 | 0 | 79,6 % |
| 2000  | 19 | 4 | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 73,3 % |
| 2004  | 15 | 2 | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 71,8 % |
| 2008  | 14 | 2 | 2 | 0 | 1 | 2 | 0 | 75,4 % |
| 2012  | 15 | 2 | 1 | 0 | 2 | 1 | 0 | 74,4 % |
| 2017  | 13 | 1 | 1 | 0 | 2 | 2 | 0 | 68,1 % |
| 2021  | 11 | 1 | 1 | 0 | 5 | 1 | 0 | 62,1 % |
Kunnanjohtajat

Ilmari Lamminen (1967–1991)
Esa Sippola (1991–2005)
Juhani Laasanen (2005–2006)
Juhani Vähähyyppä (2007–2012)
Tuomo Lehtiniemi (2012–2019)
Sami Alasara (2019–)
Aiheesta muualla

Lappajarvi.fi − Kunnanvaltuuston kokouslistat (suomeksi)
Kellahdenjoki

Kellahdenjoki eli Söörmarkunjoki on Kellahdenjoen vesistöön kuuluva joki Satakunnassa. Joki saa alkunsa nykyään Poriin kuuluvan Noormarkun Söörmarkun kylän suo- ja metsäalueilta Söörmarkunjokena. Söörmarkun jälkeen se virtaa Kellahdenjokena Porin Ahlaisten Kellahden kylän peltojen läpi ja laskee mereen. Joki on alaosastaan suora ruopattu vanhan merenlahden pohjalla kulkeva uoma.
Kotka Svenska Samskola

Kotka Svenska Samskola (KSS) on Kotkan ainoa ruotsinkielinen koulu. Koulussa toimivat peruskoulun vuosiluokat 1–9 sekä lukio. Vuonna 1885 perustettu koulu on toiminut vuodesta 1971 lähtien Metsolan kaupunginosassa. Oppilasmäärä on noin 130 ja oppilaita on koko Kymenlaakson alueelta sekä pieni osa Uudeltamaalta. Ala-asteen oppilaat ovat pääasiassa kotkalaisia, mutta yläasteelle oppilaita tulee myös esimerkiksi Kuusankosken ja Pyhtään ruotsinkielisiltä ala-asteilta. Koulun rehtorina toimii Timo Tenhunen.