stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Axel Laurell
Peruna

Laurell sai ensimmäiset siemenperunansa 1749, kun kuningas tuotatti niitä valtakuntaan, ja eri laatua olleen toisen erän vuonna 1761 englantilaisesta laivasta. Hän viljeli innokkaasti perunaa ja jakoi sitä koskevaa tietoa. Maaherra välitti hänelle kuninkaan kiitokset valistustyöstä. Viljelykokeilujensa perusteella Laurell julkaisi 1773 yksityiskohtaisen perunanviljelyoppaan Lyhykäinen Kirjoitus, Potatesten eli Maan-Pärönain Viljelemisestä, säilyttämisestä ja Hyödytyksestä Huonen hallituxesa. Teos julkaistiin myös ruotsiksi ja siitä otettiin toinen painos 1776.
Laurellin perustelujen mukaan peruna oli hyvä ravintokasvi seuraavista syistä:
»Jos lasten edes olis fati äynnän maapäronia, nihn ei he olis nijn suuri wattaiset kuin nyt, waan hoikat. Ei he tulis myös nijn paljo syöpäisiksi, kuin monda heistä nyt owat, waan he kaswaisit woimallisimmaxi, ja heistä tulis nopsamba ja wahwemba wäke. Ja minä uskon, että he myös estäisit monda tautia, ja ei nijn monda kuolis sijnä kaswawasa ja parahasa ijässä.» 
()
Laurellille on paljastettu kaksikin muistolaattaa Asikkalaan. Tämä on Asikkalan siunauskappelin seinällä, toinen on kotiseutumuseolla.
B61

B61-ydinpommi
B61 on yhdysvaltalainen taktinen ydinase. Se on räjähdysteholtaan säädettävissä oleva kilotonni-luokan ydinpommi. Asetyyppi kehiteltiin pudotettavaksi raskasta pommikonetta kevyemmästä ilma-aluksesta. B61 kehiteltiin Kylmän sodan aikakaudella.
Kuvassa deaktivoidaan eli puretaan B61-ydinasetta.
B61 on edelleen Yhdysvaltain sotavoimien käytössä, ja arvellaan ainakin 200 pommin olevan toimintavalmiudessa, kaikista 3 155 koskaan rakennetusta B61-pommista. Näistä 180 on USA:n NATO-liittolaisilla Euroopassa. Sitä pidetään eräänä kaikkein tarkimmista (uusimman mallin osumatarkkuus on vain 30 m.) ydinaseista, mitä koskaan on kehitetty. Tämän pommin räjähdysvoima (50 kT) on jokseenkin saman suuruinen kuin neljällä Hiroshiman pommilla.
Tämä pommityyppi on käynyt lukuisia kehitysvaiheita, joita on myös kritisoitu lähinnä kehitysohjelman kalleuden vuoksi. Tuorein kehitysversio on niin kutsuttu Model 12 eli Mod-12. F/A-22 Raptor ei sitä kykene käyttämään asearsenaalissaan, eivätkä myöskään Panavia Tornado taikka F-16 Fighting Falcon. Sen sijaan häivehävittäjä F-35 Lightning II kykenee tähän.
NNSAn (National Nuclear Security Administration) mukaan B61-12 on sertifioitu yhteensopivaksi strategiselle pommikoneelle B-2A ja DCA-lentokoneille (Dual Capable Aircraft) F-15E, F-16C/D, F-16 MLU ja PA-200. Lisäksi pommin versiota kykenevät käyttämään uudemmat F-35 - ja B-21 -lentokoneet.
B61-ydinpommin teknisiä tietoja

Kehittelijä: Los Alamos National Laboratory (LANL)
Suunnitteluvuosi: 1963
Valmistuksen alkamisajankohta: 1968
Valmistusmäärä: 3 155 kappaletta
Pituus: 11 jalkaa 8 tuumaa – 3,56 metriä
Halkaisija: 13 tuumaa – 33 cm
Omamassa: 340 kg
Räjähdysvoima: 0,3–340 kilotonnia (säädettävissä, varhaisemmat pommityypit) sekä 50 kT (Mod-12)
CEP: 30 metriä (Mod-12)
Aiheesta muualla

Pike, John: Weapons of Mass Destruction (WMD), B61 GlobalSecurity.org.  16.4.2017. Viitattu 6.10.2018. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:B61 nuclear bomb
Käännös suomeksi
Axel Kyander

| Axel Kyander> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. toukokuuta 1838 Mäntyharju
Kuollut: 12. huhtikuuta 1920 Mäntyharju
Ammatti:  kauppias valtiopäivämies kunnallisneuvos kuntakokouksen puheenjohtaja
Vanhemmat:  Johan Henrik Kyander Helena Hokkanen
Puoliso:  Hilma Charlotta von Pfaler
Axel Kyander, (14. toukokuuta 1838 Mäntyharju – 12. huhtikuuta 1920 Mäntyharju) oli suomalainen kauppias, maanviljelijä, moninkertainen valtiopäivämies, kunnallisneuvos, kuntakokouksen puheenjohtaja ja ritari venäläisessä Pyhän Stanislauksen ritarikunnassa.
Venäjän Pyhän Stanislauksen ritarikunta, tässä kuitenkin 1. luokan arvomerkki.
Kyanderin vanhemmat olivat maanviljelijä ja varanimismies Johan Henrik Kyander (1805–1850) ja Helena Hokkanen (–1891). Kyander kasvoi Pekkalan maatilalla Mäntyharjulla. Hän avioitui vuonna 1865 Hilma Charlotta von Pfalerin (1837–1894) kanssa, joka oli Heinäveden nimismies Fredrik von Pfalerin ja Anna Maria Hjelmmanin tytär. Kyander piti maaseutukauppaa Mäntyharjulla vuodesta 1860 ja toimi kauppiaana Mikkelissä 1880-luvulta alkaen. Hän oli kunnallisneuvos ja kuntakokouksen puheenjohtaja Mäntyharjulla useisiin otteisiin. Hän osallistui Mäntyharjun tuomiokunnan edustajana  talonpoikaissäädyssä valtiopäiville 1872, 1882, 1885, 1888, 1891 ja 1897.  Vuonna 1893 Akseli Kyander lyötiin Pyhän Stanislauksen ritarikunnan 3. luokan ritariksi. Kyander omisti Ryönän hovin Mäntyharjulla 1888–1899.
Kirjallisuutta

Wirilander, Kaarlo: Herrasväkeä. Suomen säätyläistö 1721-1870.  Helsinki:  Suomen historiallinen seura, 1974.  ISBN 951-9254-00-5.
Annie Chapman

Annie Chapman surmattuna. Kuva ruumishuoneelta.
Annie Chapman (syyskuu 1841 – 8. syyskuuta 1888) on brittiläisen sarjamurhaaja Viiltäjä-Jackin toinen varmana pidetty uhri.
”Dark Anniena” tunnettu nainen oli kuollessaan 47-vuotias, varaton ja fyysisesti heikkokuntoinen. Hänen arvioitu pituutensa oli viisi jalkaa eli 1,52 metriä; hän oli sinisilmäinen ja tummatukkainen.
Elämä > Varhaiset vaiheet

Annie syntyi Eliza Ann Smithinä syyskuussa 1841. Hän oli avioliiton ulkopuolinen lapsi, jonka vanhemmat menivät naimisiin vasta 22. helmikuuta 1842.
Elämä > Avioliitto & lapset

Chapman meni naimisiin 1. toukokuuta 1869 ja sai kolme lasta:
Emily Ruth (s. 1870)
Annie Georgina (s. 1873)
John (s. 1880)
Perhe siirtyi maalle Berkshireen vuonna 1881. Emily Ruth kuoli meningiittiin 12 vuoden iässä. Tämä lienee ollut osasyynä pariskunnan alkoholisoitumiseen ja lopulta avioeroon. Äitinsä kuoleman aikaan rampa John asui laitoksessa. Annie Georginan väitetään karanneen sirkusseurueen matkaan ja olleen tuolloin Ranskassa.
Surma

Chapman siirtyi Lontooseen, jossa hän myöhemmin kohtasi surmaajansa. Hän eli alun perin yhdessä miehen kanssa, jolla kuitenkin oli alkoholiongelma ja joka kuoli pian ennenaikaisesti.
Chapmania vaivasi alkoholismi ja heikentynyt terveydentila. Hän myi tekemiään käsitöitä (hyväksytty tulonansaitsemiskeino Viktorian ajan Englannissa) ja toimi entisen naapurinsa kylvettäjänä. Hänet nähtiin viimeisen kerran elossa ilmeisesti noin 5:30 aamulla 8. syyskuuta 1888. Ruumis löytyi puolisen tuntia myöhemmin.
Chapman haudattiin 14. syyskuuta, eikä hänen murhaajaansa tunnistettu saati saatu koskaan kiinni.
Arktikum

| Arktikum |
| --- | --- |

Tyyppi:  Tiedekeskus 
Osoite:  Arktikum, Pohjoisranta 4, 96200, Rovaniemi  
Sijainti:  Rovaniemi 
Perustettu:  1992
Kotisivut:  www.arktikum.fi
Koordinaatit:  
 fiArktikum 
Arktikumin näyttelytiloja sisältä.
Arktikum on Rovaniemellä Ounasjoen partaalla sijaitseva museo ja tiedekeskus. Rakennuksessa toimivat Lapin maakuntamuseo ja Arktinen keskus. Arktikumia käytetään myös kokousten ja konferenssien pitopaikkana. Rakennuksen arkkitehtuurin näkyvin piirre on 172 metriä pitkä lasiputki, joka muodostaa Arktikumin maan päälle näkyvän osan. Arktikum vihittiin käyttöön 2. joulukuuta 1992 ja avattiin yleisölle itsenäisyyspäivänä.
Lapin maakuntamuseo kirjasi vuonna 2015 yhteensä 91 143 museokävijää.
Lapin maakuntamuseon näyttelyt esittelevät Peräpohjolan ja Lapin kulttuuria ja historiaa, jolle antaa edellytykset ja reunaehdot pohjoinen luonto. Pohjoiset keinot -näyttely kertoo selviytymisestä Lapin luonnossa sekä tutustuttaa yleisön Lapin eläimiin, saamelaiskulttuuriin ja Rovaniemen historiaan.
Arktisen keskuksen tutkimukseen perustuva Muuttuva Arktis -näyttely esittelee pohjoisten alueiden olosuhteita, luontoa, kulttuureja ja ääreviin olosuhteisiin sopeutumista sekä arktista tutkimusta yleisöä kiinnostavalla ja interaktiivisella tavalla. Keväällä 2024 alkoi Arktikumin arktisen tiedenäyttelyn remontti, uudistunut Muuttuva arktis -näyttely avautuu joulukuussa 2024. Remontissa uusitaan tekniikkaa, lisätään digitaalisuutta ja vuorovaikutteisuutta.
Lapin yliopiston vuonna 1989 perustettu Arktinen keskus on kansainvälinen, monitieteellinen tutkimuslaitos ja tiedekeskus, joka tutkii arktisen alueen kehitystä. Se tuottaa tutkimustietoa muun muassa arktisesta ympäristöstä, yhteiskunnasta ja ilmastonmuutoksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arktikum Wikimedia Commonsissa
Arktikumin kotisivut
Arktisen keskuksen kotisivut
Lapin maakuntamuseon kotisivut
Australian aboriginaalien lippu

Australian aboriginaalien lippu.
Australian aboriginaalien lippu suunniteltiin alun perin Australian aboriginaalien maaoikeuksista järjestettyihin mielenosoituksiin, mutta lopulta siitä kehittyi aboriginaaleja yleisesti edustava lippu. Sen suunnitteli Harold Thomas vuonna 1970.
Lippu on jaettu vaakasuorasti kahteen yhtä suureen osaan: musta, joka kuvaa alkuperäiskansoja, ylhäällä ja punainen, joka kuvaa maan ja ihmisten välistä suhdetta, alhaalla. Lipun keskellä on keltainen ympyrä, joka symboloi elämän antajaa, eli Aurinkoa.
Torresinsalmen saarten asukkaat käyttävät omaa lippuaan.
Historia

Ensimmäisen kerran lippua käytettiin 9. heinäkuuta 1971, aboriginaalien kansallispäivänä, kun se nostettiin salkoon Adelaiden kaupungissa, Victoria Square -aukiolla.
Australian hallitus virallisti lipun vuonna 1995.
Tammikuussa 2022 Australian pääministeri Scott Morrison ilmoitti liittovaltion ostavan lipun tekijänoikeudet sen suunnittelijalta Thomasilta 20 miljoonalla dollarilla. Aiemmin lipun esiintyminen mm. kaupallisissa tuotteissa oli aiheuttanut laillisia ongelmia. Alkuperäiskansoista vastaavan ministerin Ken Wyattin mukaan lippu kuuluu nyt kaikille.
Käyttö

Monet viralliset rakennukset käyttävät aboriginaalien lippua Australian lipun ohella. Myös aboriginaalien omat kulttuurikeskukset käyttävät lippua. Lipusta käytetään joskus versiota, jossa lippu on liitetty Australian lippuun Union Jackin tilalle. Monet aboriginaalit tosin vastustavat lipun käyttöä tällä tavalla.
Juoksija Cathy Freeman aiheutti Kansainyhteisön kisoissa 1994 kohun kantamalla kunniakierroksella sekä Australian että aboriginaalien lippua. Hän toisti tempauksen Sydneyn olympialaisissa 2000.
Heinäkuusta 2022 lähtien aboriginaalien lippu on ollut pysyvästi Australian lipun rinnalla Sydneyn sataman sillan lipputangossa. Aiemmin sen tilalla oli liehunut Uuden Etelä-Walesin lippu, ja viranomaiset olivat laskeneet, että kolmannen lipputangon pystytys olisi maksanut 25 miljoonaa dollaria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Australian aboriginaalien liput Wikimedia Commonsissa
Mägo de Ozin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 16 |  |
| ↙Livealbumit | 5 |  |
| ↙Kokoelmat | 8 |  |
| ↙Singlet | 20 |  |
Mägo de Oz on espanjalainen folk metal -yhtye. Nimi on otettu Ihmemaa Oz -kirjan espanjankielisestä nimestä, niin sanotulla heavy metal -umlautilla höystettynä. Yhtye on hyvin suosittu kotimaassaan.
Studioalbumit

Mägo de Oz (1994)
Jesús de Chamberí (1996)
La Leyenda de la Mancha (1998)
Finisterra (2000)
A Costa da Rock (2003)
Gaia (2003)
Belfast (2004)
Gaia II – La Voz Dormida (2005)
La Ciudad de los Árboles (2007)
Gaia III: Atlantia (2010)
Gaia: Epílogo (2010)
Hechizos, pócimas y brujería (2012)
Celtic Land (2013)
Ilussia (2014)
Finisterra Opera Rock (2015)
Ira Dei (2019)
Livealbumit

Fölktergeist (2002)
Madrid - Las Ventas (2005)
A Costa da Morte (2007)
Barakaldo D.F. (2008)
Diabulus in Opera (2017)
Kokoelmat

Mägo de Oz (La Bruja) (1997)
Grandes (2003)
The Best Oz: 1988-2006 (2006)
Rock n' Oz (2006)
Rarezas (2006)
Grandes Éxitos (2007)
Love and Oz (2011)
Celtic Land (2013)
Singlet

Molinos de viento (1997)
Resacosix en Hispania (1999)
Fiesta pagana (2000)
¡Feliz Navidad, Cabrones! (2000)
El que quiera entender que entienda (2000)
Molinos de viento (live) (2001)
La danza del Fuego (2001)
Pensando en ti (2002)
La costa del silencio (2003)
El atrapasueños (Promo) (2004)
La rosa de los vientos (2004)
La posada de los muertos (2005)
Hoy toca ser feliz (2006)
Diabulus in Musica (2006)
Y ahora voy a salir (Ranxeira) (2007)
Deja de llorar (2008)
Que el viento sople a tu favor (2010)
Vodka and Roll (2010)
Xanandra (2012)
Fiesta Pagana 2.0 (2013)
Demot

Y qué más da (1989)
Canción de cuna para un bohemio (1990)
Con la cabeza bien alta (1992)
Battle Royale II: Requiem

| Battle Royale II: Requiem> バトル・ロワイアルＩＩ　【鎮魂歌】 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kenta Fukasaku Kinji Fukasaku
Käsikirjoittaja:  Kenta Fukasaku Norio Kida Kōshun Takami (hahmot)
Tuottaja:  Shigeyuki Endo Kenta Fukasaku Kimio Kataoka Hikaru Kawase
Säveltäjä:  Masamichi Amano
Kuvaaja:  Katsumi Yanagishima
Pääosat:  Tatsuya Fujiwara Ai Maeda Shugo Oshinari
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Japani
Tuotantoyhtiö:  TV Asahi WOWOW Tokyo FM Sega
Levittäjä:  Toei Company Netflix
Ensi-ilta:   5. heinäkuuta 2003
Kesto:  133 min (ohjaajan versio 155 min)
Alkuperäiskieli:  japani
Budjetti:  9 000 000 USD (arvioitu)
Edeltäjä:  Battle Royale
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Battle Royale II: Requiem (jap. バトル・ロワイアルＩＩ　【鎮魂歌】 Batoru rowaiaru tsū: "Rekuiemu") on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut japanilainen toimintaelokuva. Se on vuonna 2000 ensi-iltansa saaneen elokuvan Battle Royale jatko-osa.
Ensimmäisen osan ohjaaja Kinji Fukasaku alkoi ohjata jatko-osaa Battle Royale II: Requiem, mutta Fukasakun kuoltua 12. tammikuuta 2003 hänen poikansa Kenta Fukasaku ohjasi elokuvan loppuun isänsä muistoksi. Kinji Fukasaku ehti ohjata vain kohtauksen, jossa näyttelee Takeshi Kitano.
Tällä kertaa luokkaa ei usuteta toistensa kimppuun vaan he taistelevat ryhmänä terroristijoukkoa vastaan jota johtaa Shuya Nanahara. Jokaisella oppilaalla on myös pari ja jos oppilaan pari kuolee, kuolevat molemmat.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tatsuya Fujiwara  | … |  Shuya Nanahara   |
|  Ai Maeda  | … |  Shiori Kitano   |
|  Shugo Oshinari  | … |  Takuma Aoi   |
|  Ayana Sakurai  | … |  Nao Asakura   |
|  Riki Takeuchi  | … |  Riki Takeuchi   |
|  Haruka Suenaga  | … |  Haruka Kuze   |
|  Yuki Ito  | … |  Ryo Kurosawa   |
|  Aki Maeda  | … |  Noriko Nakagawa   |
Monacon Grand Prix 2022

|  Monacon Grand Prix 2022  |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 22 osakilpailusta kaudella 2022. 

Päivämäärä:  29. toukokuuta 2022
Rata:  Circuit de Monaco
Sijainti:  Monaco
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  3,337 km
Kilpailun pituus:  64 kierrosta, 213,568 km
Sää:   Epävakaa
Paalupaikka
Kuljettaja:   Charles Leclerc   (Ferrari)
Paaluaika:  1.11,376
Palkintokoroke
Voittaja:   Sergio Pérez   (Red Bull Racing)
Toinen:   Carlos Sainz   (Ferrari)
Kolmas:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren)
Kierrosaika:  1.14,693 (kierroksella 55)
Monacon Grand Prix 2022 (virallisesti Formula 1 Grand Prix de Monaco 2022) oli Formula 1 -kauden 2022 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 29. toukokuuta Monacon katuradalla Monacossa.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivämäärä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27. toukokuuta | 14.00–15.00 | 15:00–16.00 | 1. vapaat harjoitukset |  |  |  |  |
| 27. toukokuuta | 17.00–18.00 | 18.00–19.00 | 2. vapaat harjoitukset |  |  |  |  |
| 28. toukokuuta | 13.00–14.00 | 14.00–15.00 | 3. vapaat harjoitukset |  |  |  |  |
| 28. toukokuuta | 16.00–17.00 | 17.00–18.00 | Aika-ajot |  |  |  |  |
| 29. toukokuuta | 15.00–17.00 | 16.00–18.00 | Kilpailu |  |  |  |  |
Lähteet:
Vapaat harjoitukset

Ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa nopeinta vauhtia pitivät yllä Ferrari ja Red Bull. Harjoitusten aikana nähtiin Haasin osalta erikoisia tilanteita, kun Kevin Magnussen ajoi pitkäksi radan uima-allasosiolla ja tallikaveri Mick Schumacher puolestaan aiheutti radalle punaiset liput keskeyttäessään harjoitukset vaihdelaatikkovian vuoksi varikon ulostulon kohdalle. Alfa Romeon Valtteri Bottas ei pystynyt ajamaan harjoituksissa, koska talli tutki hänen autonsa aikaisemmin havaitun teknisen vian vuoksi. McLarenin Lando Norris oli harjoitusten viides, vaikka hän oli joutunut jättämään kuljettajille tarkoitettuja edustustehtäviään väliin nielurisatulehduksen vuoksi. Ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein oli Ferrarin Charles Leclerc ennen Red Bullin Sergio Péreziä ja Ferrarin Carlos Sainzia.
Toisissa vapaissa harjoituksissa McLarenin Daniel Ricciardo hajotti autonsa kolaroimalla radan uima-allasosiolla, minkä vuoksi harjoitukset keskeytettiin korjaustöiden ajaksi punaisilla lipuilla. Harjoitusten jatkuessa Aston Martinin Sebastian Vettel oli lähellä kolaroida uima-allasosiolla, mutta hän pystyi estämään sen kääntäessään riittävästi poispäin ratavallista. AplhaTaurin Yuki Tsunoda ja Haasin Kevin Magnussen joutuivat tuomariston tutkittaviksi, koska he palasivat vaarallisesti takaisin radalle ja estelivät muiden ajamista. Leclerc oli myös toisten vapaiden harjoitusten nopein, Sainz toinen ja Pérez kolmas.
Kolmansissa vapaissa harjoituksissa tallit keskittyivät jo nopeiden aika-ajokierrosten testaamiseen. Talleista Mercedeksen kuljettajat George Russell ja Lewis Hamilton valittelivat auton huonoa ajettavuutta pomppuisella radalla. Harjoitusten aikana tuomaristolla riitti tutkittavaa kolareiden ja estelyiden vuoksi, kun tutkinnan kohteiksi joutuivat Sainz, Lance Stroll, Pérez, Russell, Max Verstappen ja Zhou Guanyu. Pérez oli kolmansien vapaiden harjoitusten nopein ennen Leclerciä ja Sainzia.
Aika-ajot

Aika-ajojen ensimmäisessä osiossa kaikki kuljettajat pyrkivät ajamaan nopeimman aikakierroksensa varhaisessa vaiheessa, minkä seurauksena radalla oli ruuhkaa. Viimeisten minuuttien aikana ajot jouduttiin keskeyttämään hetkeksi punaisilla lipuilla, koska Tsunoda oli osunut Nouvelle-šikaaniin ja aiheuttanut vaurioita radalle, mutta hän pystyi jatkamaan takaisin varikolle. Ajojen jatkuessa siivoustöiden jälkeen Tsunoda pääsi jatkoon, mutta hänen tallikaverinsa Pierre Gasly ei pystynyt parantamaan aikaansa ja hän karsiutui. Bottas ja molemmat Haasin kuljettajat pääsivät jatkoon.
Aika-ajojen toisessa osiossa Ferrarin Leclercin ajoi nopeinta vauhtia muihin kärkitallien kuljettajiin verrattuna. Keskijoukon osalta Ricciardo karsiutui, koska hänellä ei ollut riittävästi pitoa ja vauhtia viimeistä aikakierrosta varten. Jälkijoukon osalta Schumacher karsiutui, koska hänen ensimmäinen nopein aikakierroksensa osiossa hylättiin ratarajojen rikkomisen vuoksi.
Kolmannessa osiossa paalupaikkataistelu käytiin Ferrarin ja Red Bullin kuljettajien välillä, minkä Leclerc aloitti ajamalla nopeimman kierrosaikansa. Pérez yritti parantaa aikaansa osion lopulla, mutta hän aiheutti radalle punaiset liput kolaroituaan autonsa ennen tunneliosiota, ja samaan aikaan takana ajanut Sainz törmäsi Pérezin auton romuihin. Sainzin auto sai vakavia vaurioita, minkä vuoksi talli joutui vaihtamaan hänelle uuden vaihdelaatikon, mutta hän ei saanut lähtöruuturangaistusta kilpailuun. Myös Russell ja Alpinen Fernando Alonso kärsivät kyseisestä kolaritilanteesta, kun he joutuivat väistämään Pérezin auton romuja sen myötä heidän autonsa saivat vaurioita ratavalleista.
Leclerc ajoi paalupaikalle, Sainz oli toinen ja Pérez kolmas. Leclercin ajamista tutkittiin tuomariston toimesta aika-ajojen jälkeen, koska hän ei ollut mennyt pakolliseen auton punnitukseen, mutta tallin antama selonteko myöhäisestä kutsumerkistä ja nopeasta reagoinnista jälkitilanteessa riittivät estämään lähtöruuturangaistuksen antamisen. Verstappen ei pystynyt Pérezin kolaritilanteen vuoksi parantamaan aikaansa ja oli neljäs. Norris oli tyytyväinen viidenteen sijoitukseensa, vaikka hänen aikakierroksensa ei ollut virheetön.
Kilpailu

Kilpailun lähtöä jouduttiin siirtämään punaisilla lipuilla, koska radalla satoi kaatamalla ja kuljettajat ajoivat pari kierrosta turva-auton perässä takaisin varikolle. Kilpailu alkoi lentävällä lähdöllä turva-auton takaa, mutta sitä ennen Stroll ja Williamsin Nicholas Latifi osuivat lämmittelykierroksella ratavalliin ja he joutuivat tulemaan varikolle vaihtamaan uusia osia autoihinsa. Lähdössä Leclerc, Sainz, Pérez ja Verstappen säilyttivät alkuperäiset sijoituksensa.
Ensimmäisten kymmenen kierroksen aikana kuljettajat tulivat varikolle vaihtamaan renkaitaan välikelin renkaisiin, koska radan olosuhteet alkoivat muuttua kuivemmiksi. Kuljettajista Gasly pystyi ajamaan tuoreimmilla välikelin renkaillaan Zhouta ja Ricciardoa vastaan, jotka hän pystyi ohittamaan kierroksilla 12 ja 14. Hamilton taisteli oman varikkokäyntinsä jälkeen Alpinen Esteban Oconia vastaan kahdeksannesta sijoituksesta, kunnes hän rikkoi etusiipensä osuttuaan Oconin autoon ja mistä Oconia rangaistiin viiden sekunnin aikarangaistuksella.
Kärkikuljettajien osalta Ferrari ja Red Bull päättivät ottaa molemmat kuljettajansa sisälle renkaanvaihtoon; ensin Ferrari kierroksella 21 ja Red Bull kierrosta myöhemmin. Leclercin osalta hänen varikkokäyntinsä venyi ja hän putosi neljänneksi.
Varikkokäyntien jälkeen Sainz yritti ohittaa kärkipaikalla ajanutta Péreziä, mutta hän ei päässyt ohi meksikolaiskuljettajasta ja oli itse vaarassa menettää autonsa hallinnan märällä ajolinjalla. Haasin kuljettajien kilpailu päättyi varhaisessa vaiheessa, kun Magnussen keskeytti voimayksikkövikaan ja Schumacher kolaroi autonsa radan uima-allasosiolla. Punaiset liput otettiin radalle korjaustöiden ajaksi.
Korjaustöiden aikana kilpailun tuomaristo sai tutkittavaksi Ferrarin protestin, minkä mukaan Red Bullin kuljettajat olivat ajaneet varikkosuoran ulostuloviivan päältä, mutta tuomaristo ei antanut heille rangaistusta tilanteesta. Korjaustöiden pitkittyessä kilpailuaikaa lyhennettiin 30 minuuttiin, ja uusintalähdössä Pérezillä oli aluksi vaikeuksia pidon kanssa, mutta hän pystyi koko loppukilpailun verran pitämään Sainzin takanaan.
Pérez ajoi kilpailun voittoon ennen Sainzia ja Verstappenia. Russell onnistui ohittamaan Norrisin ja hän nousi viidenneksi. Bottas oli kilpailussa yhdeksäs. Kilpailun viimeinen MM-piste meni Vettelille, kun Ocon sai aikarangaistuksen kolaroituaan Hamiltonin kanssa aikaisemmin kilpailun aikana. Kilpailun viimeinen keskeytys tapahtui Williamsin Alexander Albonille, joka valitteli autossaan esiintyvää teknistä vikaa ja hän joutui ajamaan varikolle.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Numero | Kuljettaja | Valmistaja | Osiot> Q1 | Osiot> Q2 | Osiot> Q3 | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1.12,569 | 1.11,864 | 1.11,376 | 1 |
| 2 | 55 |  Carlos Sainz | Ferrari | 1.12,616 | 1.12,074 | 1.11,601 | 2 |
| 3 | 11 |  Sergio Pérez | Red Bull Racing-RBPT | 1.13,004 | 1.11,954 | 1.11,629 | 3 |
| 4 | 1 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-RBPT | 1.12,993 | 1.12,117 | 1.11,666 | 4 |
| 5 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Mercedes | 1.12,927 | 1.12,266 | 1.11,849 | 5 |
| 6 | 63 |  George Russell | Mercedes | 1.12,787 | 1.12,617 | 1.12,112 | 6 |
| 7 | 14 |  Fernando Alonso | Alpine-Renault | 1.13,394 | 1.12,688 | 1.12,247 | 7 |
| 8 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.13,444 | 1.12,595 | 1.12,560 | 8 |
| 9 | 5 |  Sebastian Vettel | Aston Martin Aramco-Mercedes | 1.13.313 | 1.12,613 | 1.12,732 | 9 |
| 10 | 31 |  Esteban Ocon | Alpine-Renault | 1.12,848 | 1.12,528 | 1.13,047 | 10 |
| 11 | 22 |  Yuki Tsunoda | AlphaTauri-RBPT | 1.13,110 | 1.12,797 |  | 11 |
| 12 | 77 |  Valtteri Bottas | Alfa Romeo-Ferrari | 1.13,541 | 1.12,909 |  | 12 |
| 13 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.13,069 | 1.12,921 |  | 13 |
| 14 | 3 |  Daniel Ricciardo | McLaren-Mercedes | 1.13,338 | 1.12,964 |  | 14 |
| 15 | 47 |  Mick Schumacher | Haas-Ferrari | 1.13,469 | 1.13,081 |  | 15 |
| 16 | 23 |  Alexander Albon | Williams-Mercedes | 1.13,611 |  |  | 16 |
| 17 | 10 |  Pierre Gasly | AlphaTauri-RBPT | 1.13,660 |  |  | 17 |
| 18 | 18 |  Lance Stroll | Aston Martin Aramco-Mercedes | 1.13,678 |  |  | 18 |
| 19 | 6 |  Nicholas Latifi | Williams-Mercedes | 1.14,403 |  |  | 19 |
| 20 | 24 |  Zhou Guanyu | Alfa Romeo-Ferrari | 1.15,606 |  |  | 20 |
107 % aika: 1.17,648
Lähteet: