stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toinen kirje Timoteukselle
Sisältö

Kirjeessä Paavali pyytää hartaasti Timoteusta tulemaan luokseen ennen talvea ja tuomaan Markuksen mukanaan (vertaa Fil. 2:22). Hän ounastelee, että hänen lähtönsä aika on käsillä (4:6), ja hän kannustaa "poikaansa Timoteusta" kaikkeen ahkeruuteen ja peräänantamattomuuteen taistelussa vääriä opetuksia vastaan sekä kärsivällisyyteen vainojen alla (1:6–15).
Kirjallisuutta > Suomeksi

Peltola, Olavi: ”Toinen kirje Timoteukselle”, Löytöretki Uuteen testamenttiin.  Kauniainen:  Perussanoma, 1992.  ISBN 951-888-362-9  Teoksen verkkoversio.
Thurén, Jukka & Koskenniemi, Erkki: Korinttilaiskirjeet – Tessalonikalaiskirjeet – Paimenkirjeet.  Aurinko, 2008.  ISBN 9789516189225
Kirjallisuutta > Englanniksi

Collins, Raymond F.: 1 & 2 Timothy and Titus: A Commentary.  (New Testament library)  Westminster John Knox Press, 2002.  ISBN 0664222471
Fulford, H. W.: Epistles to Thessalonians, Timothy and Titus.  Cambridge University Press, 2003.  ISBN 052104247X
Gore, Michael: The Second Epistle of Paul to Timothy.  (New Testament Collection)  Createspace Independent Pub, 2013.  ISBN 1484801814
Ironside, H. A.: 1 and 2 Timothy, Titus, and Philemon.  (Ironside Expository Commentaries)  Kregel Academic, 1947.  ISBN 0825493226
Moule, Handley C. G.: The Second Epistle to Timothy: Short Devotional Studies on the Dying Letter of St. Paul.  (H. C. G. Moule Biblical Library)  Wipf and Stock Publishers, 2007.  ISBN 1556352522
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toinen kirje Timoteukselle Wikimedia Commonsissa
Aiheesta muualla > Teksti

Raamattu . Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
Toinen kirje Timoteukselle[vanhentunut linkki] (1992)
Toinen kirje Timoteukselle[vanhentunut linkki] (1938)
Toinen kirje Timoteukselle. Suomenkieliset käännökset (1992, 1938 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä kreikankielinen alkuteksti (mm. Westcott-Hort -laitos). Uskonkirjat.net.
Toinen kirje Timoteukselle (1938, 1776 ja 1642). Finbible – suomalaisia raamatunkäännöksiä.
Aiheesta muualla > Muuta

Aherne, Cornelius: Epistles to Timothy and Titus Catholic Encyclopedia. 1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Kirby, Peter (toim.): 2 Timothy. Early Christian Writings. (englanniksi)
Koskenniemi, Olli & Auvinen, Ville: Toinen kirje Timoteukselle. SLEY:n raamattuluennot.
| n k Uusi testamentti |
| --- | --- |
Evankeliumit ja apostolien teot:  Evankeliumi Matteuksen mukaan  Evankeliumi Markuksen mukaan  Evankeliumi Luukkaan mukaan  Evankeliumi Johanneksen mukaan  Apostolien teot 
Paavalin kirjeet:  Kirje roomalaisille  Ensimmäinen kirje korinttilaisille  Toinen kirje korinttilaisille  Kirje galatalaisille  Kirje efesolaisille  Kirje filippiläisille  Kirje kolossalaisille  Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille  Toinen kirje tessalonikalaisille  Ensimmäinen kirje Timoteukselle  Toinen kirje Timoteukselle  Kirje Titukselle  Kirje Filemonille  Kirje heprealaisille 
Katoliset kirjeet:  Jaakobin kirje  Ensimmäinen Pietarin kirje  Toinen Pietarin kirje  Ensimmäinen Johanneksen kirje  Toinen Johanneksen kirje  Kolmas Johanneksen kirje  Juudaksen kirje 
Profetiat:  Johanneksen ilmestys
Ensimmäinen Pietarin kirje

| Ensimmäinen Pietarin kirje> Ἡ ἐπιστολὴ τοῦ Πέτρου A΄.Raamattu Uusi testamentti |
| --- | --- |
 Ensimmäisen Pietarin kirjeen alku latinankielisessä Raamatussa vuodelta 1407.
Synty
Kirjoittaja (perint.):  Pietari
Kirjoituspaikka:  Rooma
Ajoitus:  n. 80–150 jaa.
Teksti
Genre:  kirje
Alkukieli:  koinee-kreikka
Lyhenne:  1. Piet.
Lukuja:  5
Jakeita:  105
Edeltävä: < Jaak.Seuraava: 2. Piet. >
Katso myösLuettelo Raamatun kirjoista
Ensimmäinen Pietarin kirje (m.kreik. Ἡ ἐπιστολὴ τοῦ Πέτρου A΄, Hē epistolē tū Petrū 1) on yksi Uuden testamentin kirjeistä. Kirjoittaja sanoo aloitusjakeessa olevansa "Pietari, Jeesuksen Kristuksen apostoli", mutta suuri osa nykytutkijoista on sitä mieltä, että Pietari ei olisi kirjeen kirjoittaja.
Historia

Kirjoittaja sanoo aloitusjakeessa olevansa "Pietari, Jeesuksen Kristuksen apostoli". Modernit tutkijat ovat kuitenkin olleet skeptisiä tämän suhteen, sillä kirjeen kultturelli kreikan kieli ei sovi galilealaisen kalastajan kirjoittamaksi. Kirje ei myöskään kerro mitään kirjoittajan henkilökohtaisesta suhteesta Jeesukseen. Kirjeen kreikka tosin voidaan selittää ajalle tyypillisellä kirjurin käytöllä. Pietarin kirjurina toimi Klemens Aleksandrialaisen mukaan evankelista Markus.
Kirje sisältää 35 viittausta Vanhaan testamenttiin, joista kaikki tulevat kreikankielisestä Septuagintasta, mikä ei sovi aramean- tai hepreantaitoiselle juutalaiselle miehelle. Septuaginta oli käännetty Aleksandriassa niille Palestiinan ulkopuolella asuneille juutalaisille, jotka eivät osanneet hepreaa eivätkä arameaa. Historiallinen Simon Pietari tuskin olisi oppinut kirjoituksia tässä muodossa.
Yhden teorian mukaan kirjeen kirjoitti Silvanus, joka mainitaan kirjeen lopussa: "Silvanuksen, luotettavaksi tietämäni veljen, välityksellä lähetän teille tämän lyhyen kirjeen" (5:12). Seuraavassa jakeessa kirjoittaja lähettää seuraavat terveiset: "Teille lähettää tervehdyksen Babylonissa oleva seurakunta, valittu niin kuin tekin. Samoin tervehtii teitä poikani Markus". "Babylon" on mahdollisesti ollut alkukristillisessä kielenkäytössä sama kuin Rooma, aivan niin kuin Ilmestyskirjassakin. Jotkut tutkijat ovat kuitenkin sitä mieltä, ettei tällaisesta ilmaisusta ole näyttöä ennen Ilmestyskirjan julkistamista noin vuosina 90–96. Heidän mielestään Babylon tarkoittaa alkuperäistä Kaksoisvirranmaan Babylonia.
Jotkut tutkijat hylkäävät sekä Pietarin että Silvanuksen kirjoittajina ja ajoittavat kirjeen keisari Domitianuksen valtakaudelle eli vuosille 81–91. Kirje nimittäin viittaa kristittyjen vainoihin. Ne saivat alkunsa keisari Neron aikana, jolloin myös Pietari itse koki marttyyrikuoleman. Näin hän ei olisi itse kyennyt juurikaan kirjoittamaan vainoista.
Jos Silvanus kirjoitti kirjeen, se on saatettu kirjoittaa paljon myöhemmin. Kirjeen mainitsevat kuitenkin sekä Polykarpos, joka surmattiin vuonna 156, että Papias. Näin kirje on täytynyt kirjoittaa ennen toisen vuosisadan puoltaväliä. Vaikka kirjettä lainaavat sekä Irenaeus että Tertullianus, se puuttuu kuitenkin täysin Muratorin kaanonista, joka on peräisin noin vuodelta 170. Tästä voisi päätellä, ettei kirjettä yleisesti luettu läntisissä seurakunnissa. Tällainen kirjeen poisjättäminen olisi mielenkiintoista, jos kirje oli tuolloin olemassa. Kirje itse, Ensimmäinen Klemensin kirje sekä Hermaan paimen nimittäin antavat ymmärtää, että Rooman piispoilla oli jo tuohon aikaan korkea asema piispojen joukossa, ja he ohjeistivat muita kirkkoja.
Ensimmäinen Pietarin kirje on alusta saakka hyväksytty Raamatun kirjojen kaanoniin, mutta Toinen Pietarin kirje puolestaan on ollut välillä epäilysten alaisena.
Sisältö

Kirje on osoitettu "valituille muukalaisille, jotka asuvat hajallaan", mutta se vaikuttaa olevan kirjoitettu enemmän pakanuudesta kääntyneille kristityille kuin Diasporassa eläneille juutalaiskristityille. Kohteeksi luetellaan viisi Vähässä-Aasiassa sijainnutta seurakuntaa.
Kirjoittaja kehottaa seurakuntia lujuuteen ja peräänantamattomuuteen vainojen alla (1–2:10), neuvoo pyhän elämän käytännöllisissä velvollisuuksissa (2:11–3:13), esittää Kristuksen esimerkin ja muita syitä velvoitteena kärsivällisyyteen ja pyhyyteen (3:14–4:19) sekä päättyy neuvoihin seurakuntien vanhimmille ja jäsenille (5).
Opillisissa kysymyksissä kirje on samaa mieltä Paavalin kanssa. Sen tavoitteena on vahvistaa seurakuntien Paavalilta jo saama opetus.
Kirje sisältää huomionarvoisen maininnan: "Sitä varten niillekin, jotka ovat kuolleet, on julistettu evankeliumi, että he eläisivät hengessä, niin kuin Jumala elää, vaikka ruumiissaan ovat saaneet saman tuomion kuin kaikki ihmiset" (4:6). Tällaista opetusta ei löydy mistään muualta Uudesta testamentista. Se sai aikaan myöhemmin apostoliseen uskontunnustukseen tehdyn lisäyksen "laskeutui alas tuonelaan" (ennen vuotta 1977 "laskeutui alas helvettiin"), jota ei ollut missään aiemmassa Tertullianuksen mainitsemassa versiossa. Tästä syntyi myöhemmin kristittyyn mytologiaan kuuluva ajatus siitä, kuinka Jeesus kolmena päivänä kuolemansa ja ylösnousemuksensa välillä oli tuonelassa tai helvetissä saarnaamassa evankeliumia jo aiemmin kuolleille.
Kirjallisuutta > Suomeksi

Peltola, Olavi: ”Ensimmäinen Pietarin kirje”, Löytöretki Uuteen testamenttiin.  Kauniainen:  Perussanoma, 1992.  ISBN 951-888-362-9  Teoksen verkkoversio.
Thurén, Jukka & Thurén, Lauri: Katoliset kirjeet : Jaakobin kirje, Ensimmäinen Pietarin kirje, Toinen Pietarin kirje, Ensimmäinen Johanneksen kirje, Toinen ja kolmas Johanneksen kirje, Juudaksen kirje.  Aurinko, 2007.  ISBN 978-951-618-842-6
Kirjallisuutta > Englanniksi

Davids, Peter H.: The First Epistle of Peter.  (The New International Commentary on the New Testament 21)  Wm. B. Eerdmans Publishing, 1990.  ISBN 0802825168
Grudem, Wayne A.: The First Epistle of Peter: An Introduction and Commentary.  (Tyndale New Testament commentaries 17, ISSN 0496-6279)  Wm. B. Eerdmans Publishing, 1988.  ISBN 0802804071
Phillips, John: Exploring the Epistles of Peter: An Expository Commentary.  (The John Phillips Commentary Series 16)  Kregel Academic, 2005.  ISBN 0825433827
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ensimmäinen Pietarin kirje Wikimedia Commonsissa
Aiheesta muualla > Teksti

Raamattu . Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
Ensimmäinen Pietarin kirje[vanhentunut linkki] (1992)
Ensimmäinen Pietarin kirje[vanhentunut linkki] (1938)
Ensimmäinen Pietarin kirje. Suomenkieliset käännökset (1992, 1938 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä kreikankielinen alkuteksti (mm. Westcott-Hort -laitos). Uskonkirjat.net.
Ensimmäinen Pietarin kirje (1938, 1776 ja 1642). Finbible – suomalaisia raamatunkäännöksiä.
Aiheesta muualla > Muuta

Kirby, Peter (toim.): 1 Peter. Early Christian Writings. (englanniksi)
Koskenniemi, Erkki et al.: Ensimmäinen Pietarin kirje. SLEY:n raamattuluennot.
Vander Heeren, Achille: Epistles of Saint Peter Catholic Encyclopedia. 1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
| n k Uusi testamentti |
| --- | --- |
Evankeliumit ja apostolien teot:  Evankeliumi Matteuksen mukaan  Evankeliumi Markuksen mukaan  Evankeliumi Luukkaan mukaan  Evankeliumi Johanneksen mukaan  Apostolien teot 
Paavalin kirjeet:  Kirje roomalaisille  Ensimmäinen kirje korinttilaisille  Toinen kirje korinttilaisille  Kirje galatalaisille  Kirje efesolaisille  Kirje filippiläisille  Kirje kolossalaisille  Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille  Toinen kirje tessalonikalaisille  Ensimmäinen kirje Timoteukselle  Toinen kirje Timoteukselle  Kirje Titukselle  Kirje Filemonille  Kirje heprealaisille 
Katoliset kirjeet:  Jaakobin kirje  Ensimmäinen Pietarin kirje  Toinen Pietarin kirje  Ensimmäinen Johanneksen kirje  Toinen Johanneksen kirje  Kolmas Johanneksen kirje  Juudaksen kirje 
Profetiat:  Johanneksen ilmestys
Zrinka Ljutić

| Zrinka Ljutić |
| --- | --- |
 Zrinka Ljutić Soldeussa 2024.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. tammikuuta 2004 (ikä 21)
Uran tiedot
Laji:  alppihiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2020–
Voitot:  3
Palkintokorokkeella:  9
 Tietolaatikko päivitetty 25. helmikuuta 2025 
Zrinka Ljutić (s. 26. tammikuuta 2004 Zagreb) on kroatialainen alppihiihtäjä.
Ljutić toimi Kroatian joukkueen lipunkantajana vuoden 2022 Pekingin olympialaisten avajaisissa. Hän sijoittui kisojen pujottelussa 25:nneksi ja suurpujottelussa 28:nneksi. Hän saavutti samana talvena nuorten MM-kilpailuissa kultaa pujottelussa ja pronssia suurpujottelussa. Courchevel / Meribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli suurpujottelussa 17:s. Saalbachin MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui suurpujottelussa kahdeksanneksi ja pujottelussa yhdeksänneksi.
Ljutić voitti kolme alppihiihdon Eurooppa-cupin osakilpailua vuonna 2021. Maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran Semmeringin pujottelussa joulukuussa 2020. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan 26:s Kranjska Goran pujottelussa tammikuussa 2022. Kymmenen parhaan joukossa hän debytoi sijoituttuaan samalla kaudella viidenneksi Méribelin pujottelussa. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Špindlerův Mlýnon pujottelussa tammikuussa 2023. Hän sijoittui kaudella 2023–2024 toiseksi Jasnan, Soldeun ja Åren pujotteluissa. Marraskuussa 2024 hän saavutti ensimmäisen palkintosijansa suurpujottelussa oltuaan toinen Killingtonissa. Ensimmäisen maailmancupvoittonsa hän saavutti Semmeringin pujottelussa joulukuussa 2024. Hän voitti samalla kaudella Kranjska Goran ja Courchevelin pujottelut sekä oli toinen Sestrieren pujottelussa.
International Society for Orthodox Church Music

International Society for Orthodox Church Music (ISOCM; Kansainvälinen ortodoksisen kirkkomusiikin seura) on kesäkuussa 2005 Joensuussa ensimmäisen kansainvälisen ortodoksisen kirkkomusiikin konferenssin yhteydessä perustettu järjestö. Sen tarkoituksia ovat yhteydenpito, tiedonjako, kansainvälisten konferenssien järjestäminen ja julkaisutoiminta.
International Society for Orthodox Church Musicin perusti kansainvälinen muusikoiden ja tutkijoiden ryhmä. Se julkaisee vertaisarvioitua kirkkomusiikin tutkimuksen julkaisua Journal of the International Society for Orthodox Church Music. Järjestön tieteellisiä ja taiteellisia konferensseja ja symposiumeja on järjestetty Suomen lisäksi myös Tšekissä ja Yhdysvalloissa. Vuonna 2023 valitussa järjestön hallituksessa puheenjohtajana toimi Ivan Moody (k. 2024) ja varapuheenjohtajaksi valittiin Maria Takala-Roszczenko.
Kirje Titukselle

| Kirje Titukselle> Πρὸς Τίτον ἐπιστολή.Raamattu Uusi testamentti |
| --- | --- |
 Kirjettä Titukselle Gutenbergin Raamatussa, n. 1455.
Synty
Kirjoittaja (perint.):  Paavali
Kirjoituspaikka:  Rooma tai Nikopolis
Kohde:  Titus
Ajoitus:  n. 90–140 jaa
Teksti
Genre:  kirje
Alkukieli:  koinee-kreikka
Lyhenne:  Tit.
Lukuja:  3
Jakeita:  46
Edeltävä: < 2. Tim.Seuraava: Filem. >
Katso myösLuettelo Raamatun kirjoista
Kirje Titukselle eli Tituskirje (m.kreik. Πρὸς Τίτον ἐπιστολή, Pros Titon epistolē) on yksi Uuden testamentin kirjeistä. Perinteisen näkemyksen mukaan sen on kirjoittanut apostoli Paavali työtoverilleen, apostoli Titukselle. Nykytutkimuksen mukaan kirje on todennäköisesti kirjoitettu toisen vuosisadan ensimmäisellä puoliskolla.
Kirje on yksi kolmesta niin kutsutusta pastoraalikirjeestä ja perinteisen näkemyksen mukaan yksi neljästä Paavalin yksityishenkilöille lähettämästä kirjeestä.
Historia

Perinteisen näkemyksen mukaan Paavali on kirjoittanut kirjeen. Tämä näkemys oli vallalla antiikin ajalta lähtien. Kirje olisi kirjoitettu sen jälkeen, kun Paavali oli käynyt Kreetalla. Tämä ei kuitenkaan voi olla sama käynti, josta puhutaan Apostolien teoissa, koska tällöin Paavali oli vangittuna matkalla Roomaan, ja vankeus kesti kaksi vuotta. Näin Paavalin on oletettu vapautumisensa jälkeen matkustaneen takaisin Vähään-Aasiaan kulkien matkalla Kreetan kautta. Tämän jälkeen hän olisi jatkanut Efesokseen ja myöhemmin Makedoniaan. Siellä hän kirjoitti Ensimmäisen kirjeen Timoteukselle. Sen jälkeen hän jatkoi Nikopoliihin, joka mainitaan kirjeen lopetuksessa. Kirje olisi kirjoitettu siellä noin vuonna 63–64.
Lähes kaikki apologistit, myös perinteistä näkemystä edustavat, ovat kuitenkin sitä mieltä, että pastoraalikirjeiden lopetukset eivät ole autenttisia. Nykytutkijoiden yleisen näkemyksen mukaan kirje on muiden pastoraalikirjeiden tapaan kirjoitettu vasta toisella vuosisadalla.
Sisältö

Kirje olisi kirjoitettu samaan aikaan kuin Ensimmäinen kirje Timoteukselle, joka muistuttaa kirjettä monin paikoin. Kummatkin kirjeet on kirjoitettu seurakunnalle, jota kirjoittaja on aiemmin opettanut, mutta jota ohjataan enää lähinnä kirjeiden välityksellä. Kummatkin kirjeet antavat ohjeita ja asettavat vaatimuksia seurakunnan paimenen tehtävässä oleville henkilöille. Sekä Timoteusta että Titusta myös varoitetaan samalla tavalla vääristä opetuksista.
Kirje sisältää kreikkalaisen runoilija Epimenideen runosta Kretika seuraavan lainauksen kreetalaisten petollisuudesta ja opillisesta eksytyksestä: ”Petturi Kreetan mies, peto ilkeä, ahne ja laiska” (Tit. 1:12). Raamattu ei kovin usein siteeraa itsensä ulkopuolisia lähteitä, joten kyseessä on huomionarvoinen poikkeustapaus. (Katso lisää: Epimenides Raamatussa.)
Kirjallisuutta > Suomeksi

Peltola, Olavi: ”Kirje Titukselle”, Löytöretki Uuteen testamenttiin.  Kauniainen:  Perussanoma, 1992.  ISBN 951-888-362-9  Teoksen verkkoversio.
Thurén, Jukka & Koskenniemi, Erkki: Korinttilaiskirjeet – Tessalonikalaiskirjeet – Paimenkirjeet.  Aurinko, 2008.  ISBN 9789516189225
Kirjallisuutta > Englanniksi

Collins, Raymond F.: 1 & 2 Timothy and Titus: A Commentary.  (New Testament library)  Westminster John Knox Press, 2002.  ISBN 0664222471
Evans, Roderick L.: The Epistle of Titus: The Evans Practical Bible Commentary.  (Bible Reference and Commentaries)  Abundant Truth Publishing, 2009.  ISBN 1601412045
Fulford, H. W.: Epistles to Thessalonians, Timothy and Titus.  Cambridge University Press, 2003.  ISBN 052104247X
Ironside, H. A.: 1 and 2 Timothy, Titus, and Philemon.  (Ironside Expository Commentaries)  Kregel Academic, 1947.  ISBN 0825493226
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirje Titukselle Wikimedia Commonsissa
Aiheesta muualla > Teksti

Raamattu . Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
Kirje Titukselle (Arkistoitu – Internet Archive) (1992)
Kirje Titukselle (Arkistoitu – Internet Archive) (1938)
Kirje Titukselle. Suomenkieliset käännökset (1992, 1938 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä kreikankielinen alkuteksti (mm. Westcott-Hort -laitos). Uskonkirjat.net.
Kirje Titukselle (1938, 1776 ja 1642). Finbible – suomalaisia raamatunkäännöksiä.
Aiheesta muualla > Muuta

Aherne, Cornelius: Epistles to Timothy and Titus Catholic Encyclopedia. 1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Auvinen, Ville & Koskenniemi, Olli: Kirje Titukselle. SLEY:n raamattuluennot.
Kirby, Peter (toim.): Titus. Early Christian Writings. (englanniksi)
| n k Uusi testamentti |
| --- | --- |
Evankeliumit ja apostolien teot:  Evankeliumi Matteuksen mukaan  Evankeliumi Markuksen mukaan  Evankeliumi Luukkaan mukaan  Evankeliumi Johanneksen mukaan  Apostolien teot 
Paavalin kirjeet:  Kirje roomalaisille  Ensimmäinen kirje korinttilaisille  Toinen kirje korinttilaisille  Kirje galatalaisille  Kirje efesolaisille  Kirje filippiläisille  Kirje kolossalaisille  Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille  Toinen kirje tessalonikalaisille  Ensimmäinen kirje Timoteukselle  Toinen kirje Timoteukselle  Kirje Titukselle  Kirje Filemonille  Kirje heprealaisille 
Katoliset kirjeet:  Jaakobin kirje  Ensimmäinen Pietarin kirje  Toinen Pietarin kirje  Ensimmäinen Johanneksen kirje  Toinen Johanneksen kirje  Kolmas Johanneksen kirje  Juudaksen kirje 
Profetiat:  Johanneksen ilmestys
Korinttilainen pylväsjärjestelmä

Korinttilainen pylväsjärjestelmä
1. päätykolmio 2. akroterion 3. sima 4. korniisi 6. hammaslista 7. friisi 13. arkkitraavi 14. kapiteeli 17. pylväänvarsi 18. kanneluuri 19. stylobaatti 20. heliks 22. kalathos 23. skotia 24. torus
Korinttilainen pylväsjärjestelmä tai korinttilainen tyyli on yksi kolmesta klassisesta pylväsjärjestelmästä, jotka ovat peräisin antiikin kreikkalaisesta arkkitehtuurista. Kaksi muuta ovat doorilainen ja joonialainen pylväsjärjestelmä. Pylväsjärjestelmiin kuuluu pylväiden lisäksi myös entablementti eli palkisto. Korinttilaista tyyliä käytettiin erityisesti roomalaisessa arkkitehtuurissa.
Historia

Korinttilainen tyyli kehittyi Kreikassa viimeisenä klassisista pylväsjärjestelmistä klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Se kehitettiin korvaajaksi joonialaiselle tyylille, mahdollisesti Korintin kaupungissa, josta tyyli on saanut nimensä. Järjestelmää käytettiin aluksi lähinnä sisätiloissa, kuten Bassain Apollon Epikurioksen temppelissä sekä monissa pyörötemppeleissä, kuten Epidauroksen Asklepieionin Tholoksessa. Varhaisin tunnettu rakennelma, jossa tyyliä käytettiin julkisivussa, on Lysikrateen muistomerkki Ateenassa.
Päätyylinä korinttilaista tyyliä käytettiin kreikkalaisissa temppeleissä suhteellisen vähän. Tyyli yleistyi roomalaisella kaudella ja oli roomalaisten temppeleiden tärkein tyylisuunta. Merkittävin puhtaasti korinttilainen temppeli Kreikassa on Ateenan Olympoksen Zeuksen temppeli, joka sekin saatettiin valmiiksi vasta roomalaisella kaudella 100-luvulla jaa. Roomalaiset kehittivät myös kompositapylväsjärjestelmän, jonka kapiteelissa yhdistyvät joonialaisen ja korinttilaisen kapiteelin piirteet.
Ominaisuudet

Korinttilainen pylväsjärjestelmä on klassisista pylväsjärjestelmistä monimutkaisin ja koristelluin. Pylväässä on plintti ja koristeellinen baasi eli jalusta, joka on samanlainen kuin joonialaisissa pylväissä. Pylväänvarsi on hoikka, ja sen kanneluurit eli uurteet ovat myös samanlaiset kuin joonialaisessa pylväässä. Korinttilainen kapiteeli muodostuu korimaisesta kalathoksesta, joka on koristeltu akantin lehdillä, sekä ylälaidan helikseistä. Sen päällä on abakus-laatta.
Korinttilainen kapiteeli.
Yksityiskohta Olympoksen Zeuksen temppelistä.
Esimerkkejä

Tunnettuja esimerkkejä korinttilaisen tyylin käytöstä ovat muun muassa:
Esimerkkejä > Antiikin aikana

Castorin ja Polluxin temppeli, Rooma.
Hadrianuksen kirjasto, Ateena
Octavian temppeli, Korintti.
Olympoksen Zeuksen temppeli, Ateena.
Pantheon, Rooma.
Antoninuksen ja Faustinan temppeli, Forum Romanum, Rooma
Apollon Epikurioksen temppeli, Bassai (yhdessä sisäosan pylväässä)
Apollonin temppeli, Side
Athenen temppeli, Side
Bacchuksen temppeli, Baalbek
Castorin ja Polluxin temppeli, Forum Romanum, Rooma
Dionysoksen temppeli, Side
Castorin ja Polluxin temppeli, Neapolis
Fokaan pylväs, Forum Romanum, Rooma
Hadrianuksen kirjasto, Ateena
Hadrianuksen temppeli, Efesos
Juppiter Optimus Maximuksen temppeli, Capitolium, Rooma (neljäs temppeli)
Kaikuhalli eli Ekho-stoa, Olympia (?)
Lysikrateen muistomerkki, Ateena
Miletoksen portti, Miletos (yläkerta)
Nymfaion, Side
Octavian temppeli, Korintti
Olympieion, Efesos
Olympoksen Zeuksen temppeli, Ateena
Pantheon, Rooma
Serapeion, Efesos
Trajanuksen temppeli, Pergamon
Tykhen temppeli, Side
Venus Genetrixin temppeli, Caesarin forum, Rooma
Vespasianuksen muistomerkki, Side
Vestan temppeli, Forum Romanum, Rooma
Esimerkkejä > Nykyaikana

Eduskuntatalo, Helsinki
Helsingin tuomiokirkko, Helsinki
Iisakin kirkko, Pietari
Valtioneuvoston linna, Helsinki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta korinttilainen pylväsjärjestelmä Wikimedia Commonsissa
Annastiina Hintsa

Annastiina Eveliina Hintsa (s. 1987) on suomalainen yritysvalmentaja ja toimitusjohtaja. Hintsa on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri ja suorittanut Aalto-yli­opiston kansainvälisen CEMS-maisteriohjelman. Hintsa on valmennusyritys Hintsa Performancen toimitusjohtaja. Hintsa Performance myy hyvinvointialan valmennusta. Aiemmin Hintsa on työskennellyt konsulttiyhtiö McKinseyssä. Hintsa on harrastanut 250 km ultrajuoksua. Hän on kertonut avoimesti muun muassa burn-outistaan sekä syömishäiriöstään.
Hintsa on urheilulääkäri ja ortopedi Aki Hintsaan tytär. Hänen sisarensa on Lotta Hintsa.
Joonialainen pylväsjärjestelmä

Joonialainen pylväsjärjestelmä.
1. päätykolmio 2. akroterion 3. sima 4. korniisi 7. friisi 13. arkkitraavi 14. kapiteeli/voluutti 17. pylväänvarsi 18. kanneluuri 19. stylobaatti 20. heliks 21. kyma 23. skotia 24. torus
Joonialainen pylväsjärjestelmä tai joonialainen tyyli on yksi kolmesta klassisesta pylväsjärjestelmästä, jotka ovat peräisin antiikin kreikkalaisesta arkkitehtuurista. Kaksi muuta ovat doorilainen ja korinttilainen pylväsjärjestelmä. Pylväsjärjestelmiin kuuluu pylväiden lisäksi myös entablementti eli palkisto. Joonialaisessa järjestelmässä pylväät ovat doorilaista järjestelmää kevyempiä, hoikempia ja koristeellisempia.