stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Geneven koulukunta

Geneven koulukunta on Geneven yliopistossa 1940-luvulta lähtien vaikuttanut fenomenologisesti suuntautunut kirjallisuudentutkimuksen koulukunta. Suuntauksesta käytetään myös nimitystä tietoisuuden tutkimus ('critics of consciousness'). Suuntauksen tunnetuimpia edustajia olivat belgialainen Georges Poulet, ranskalainen Jean-Pierre Richard sekä sveitsiläiset Jean Starobinski ja Jean Rousset. Koulukunnan metodeja hyödynsi myös yhdysvaltalainen J. Hillis Miller uransa alkuvaiheessa, varsinkin teoksessa The Disappearance of God: Five 19th Century Writers (1963), mutta hän siirtyi sen jälkeen dekonstruktion pariin.
Koulukunnan edustajat lukevat sanataideteosta kirjailijan tietoisuuden ainutkertaisena, ensisijaisesti subjektiivisena aikaansaannoksena. Suuntauksen piirissä vastustetaan siksi formalismin ja uuskritiikin tapaisia objektivoivia lähestymistapoja. Koulukunnan lähtökohdat palautuvat paljolti 1800-luvun romantiikan ekspressiiviseen kritiikkiin, jossa kirjallista teosta pidettiin kirjailijapersoonallisuuden ilmentymänä. Kirjailijan tietoisuuden tutkimus ei kuitenkaan ole kirjailijan elämäkerran tutkimusta vaan teos- tai tuotantokeskeistä tarkastelua, jonka edellytyksenä on mahdollisimman suuri eläytyminen ja sitä kautta pääsy samalle aaltopituudelle tekijän tietoisuuden kanssa.
Garðabær

| Garðabær |
| --- | --- |
 Garðakirkja
 vaakuna
 Garðabærin sijainti Islannissa
Valtio:  Islanti
Alue:  Höfuðborgarsvæðið
Vaalipiiri:  Reykjavíkurkjördæmi Suður
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  68 km²
Väkiluku:  18 445
 – Väestötiheys:  271,25 as./km²
 
 www.gardabaer.is 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Garðabær on kunta Islannissa lähellä Reykjavíkia. Kunnan pinta-ala on 68 km² ja väkiluku 1. tammikuuta 2022 oli 18 445 asukasta. Kunta kuuluu Höfuðborgarsvæðiðin suurkaupunkialueeseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kunnan viralliset sivut
Garður

| Garður |
| --- | --- |
 Garðurin sijainti islannissa
Valtio:  Islanti
Alue:  Suðurnes
Vaalipiiri:  Suðurkjördæmi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21 km²
Väkiluku (2007):  1 451
 – Väestötiheys:  69,1 as./km²
 
 www.sv-gardur.is 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Garður on entinen kunta Islannin länsiosassa, Reykjanesin niemimaalla. Sen asukasluku on 1 451 (1. joulukuuta 2007) ja pinta-ala 21 km². Vuonna 2018 se yhdistettiin Sandgerðin kanssa Suðurnesjabærin kunnaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Garður Wikimedia Commonsissa
Gkrompoloúra

| --- | --- |
Sijainti:  38°10′53″N, 22°59′07″E, Thíva Boiotia, Keski-Kreikka Kreikka
Vesialue:  Domvraínanlahti, Korintinlahti
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Korkein kohta:  109 m
Pinta-ala:  0,317 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Gkrompoloúra (kreik. Γκρομπολούρα) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Domvraínanlahden suulla Korintinlahden itäisissä pohjoisosissa. Saaren pinta-ala on noin 0,317 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gkrompoloúra kuuluu Thívan kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.
Saaren suurin korkeus on 109 metriä merenpinnasta laskettuna. Gkrompoloúran länsipuolella sijaitsee Foniáksen saari ja itäpuolella Makrónisos eli Díporta.
Gore (täsmennyssivu)

Gore tarkoittaa seuraavia:
gore, väkivaltainen elokuvan lajityyppi
Gore, Deftones-yhtyeen albumi vuodelta 2016
Etunimi

Gore Verbinski (s. 1964), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Gore Vidal (1925–2012), yhdysvaltalainen kirjailija, politiikan keskustelija
Sukunimi

Albert Gore, Jr. (s. 1948), yhdysvaltalainen poliitikko ja presidenttiehdokas, Nobelin rauhanpalkinnon saaja
Albert Gore, Sr. (1907–1998), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Arthur Gore (1868–1928), brittiläinen tennispelaaja
Frank Gore (s. 1983), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Lesley Gore (1946–2015), yhdysvaltalainen laulaja
Martin Gore (s. 1961), muusikko, Depeche Moden jäsen
Nick Gore (s. 1974), suomalainen muusikko
Spencer Gore (1850–1906), brittiläinen urheilija
Thomas Gore (1870–1949), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Tipper Gore (s. 1948), Yhdysvaltain entisen varapresidentin Al Goren ex-vaimo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Gore”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Georg von Rosen

Georg von Rosen vuonna 1903.
Georg von Rosen maalaus Svinksi vuodelta 1907.
Johan Georg Otto von Rosen (13. helmikuuta 1843 Pariisi, Ranska – 3. maaliskuuta 1923 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kreivi ja taidemaalari, joka tunnetaan parhaiten historiamaalauksistaan ja juhlavista muotokuvistaan.
Elämä ja ura

Georg von Rosen kuului von Rosenin aatelissukuun. Hänen isoisänsä isoisä, kenraali Gustaf Fredrik von Rosen oli saanut vuonna 1751 kreivin arvon. Georg von Rosenin isä oli ”Ruotsin rautateiden isänä” tunnettu rakennuttaja Adolf Eugène von Rosen. Von Rosen vietti elämänsä ensimmäiset vuodet Pariisissa, mutta hänen perheensä palasi Ruotsiin helmikuun vallankumouksen myötä vuonna 1848 hänen ollessaan viisivuotias. Hän opiskeli ensin John Arseniuksen yksityisoppilaana ja vuodesta 1854 alkaen kuninkaallisen taideakatemian alakoulussa sekä vuodesta 1857 akatemian antiikkikoulussa. Hän debytoi akatemian taidenäyttelyssä vuonna 1860. Vuosina 1861–1862 von Rosen opiskeli Leipzigissa ja Weimarissa, ja vuoden 1862 Lontoon maailmannäyttelyssä hän tutustui belgialaisen Hendrik Leysin historiamaalauksiin. Von Rosen vieraili Antwerpenissa Leysin luona. Seuraavina vuosina hän kiersi myös Lähi-idässä. Vuosina 1866–1871 hän matkusti taideakatemian stipendillä Euroopassa ja asui muutaman vuoden ajan Brysselissä sekä Münchenissä kunnes palasi Tukholmaan. Hän teki vielä 1873–1874 opintomatkan Pariisiin, 1880 Pariisiin ja Madridiin sekä 1901–1903 Lähi-itään.
Von Rosen maalasi ensimmäiset Ruotsin historiaan liittyneet maalauksensa jo 1860-luvun alussa. Vuoden 1866 pohjoismaisessa taidenäyttelyssä hän sai huomiota Lähi-idän matkansa jälkeen tekemillään akvarelleilla. Hänestä tuli 1872 taideakatemian jäsen ja 1874 piirustustaidon apulaisprofessori. Hän toimi hahmopiirtämisen ja maalaustaidon professorina 1880–1908 sekä akatemian johtajana 1881–1887 ja 1893–1898. Tiukan kurin vaalijana hän joutui konfliktiin eräiden nuorten taiteilijoiden kanssa ja hänen ensimmäisen johtajakautensa aikana Anders Zorn ja Bruno Liljefors lähtivät protestiksi akatemiasta. Von Rosen vihittiin vuonna 1900 Uppsalan yliopiston kunniatohtoriksi ja hänet valittiin 1903 Ruotsin akatemian jäseneksi, mutta hän kieltäytyi jälkimmäisestä tehtävästä. Hän pysyi koko ikänsä naimattomana.
Päätyöt

Von Rosenin keskeisimmät teokset ovat Ruotsin historiaan liittyviä historiamaalauksia. Hänen on sanottu mullistaneen historiamaalauksen Ruotsissa historialliseen tarkkuuteen pyrkineillä töillään. Hän valitsi aiheensa usein unioniajalta tai Vaasa-ajalta. Von Rosenin tunnettuja historiamaalauksia ovat muun muassa Kansanjoukko kuljettaa Engelbrektin ruumiin Mellösan kirkolle (1861), Sten Sture vanhemman saapuminen Tukholmaan Brunkebergin taistelun jälkeen (1864), Eerik XIV ja Kaarina Maununtytär (1871), Kaarina Maununtytär Eerik XIV:n luona vankilassa (1881), Tuhlaajapoika (1885), Kuningatar Dagmarin kuolleistaherääminen (1899) sekä pitkän työn tuloksena syntynyt Sfinxi (1887–1907).
Von Rosen maalasi 1870-luvulta alkaen myös monia huomattavia merkkihenkilöiden muotokuvia, joihin kuuluvat muun muassa muotokuvat kuningas Oskar II:sta (1875) ja tutkimusmatkailija A. E. Nordenskiöldistä (1886), joka on kuvattu seisomassa napajäällä. Lisäksi hän teki akvarelleja ja grafiikkaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Georg von Rosen Wikimedia Commonsissa
Georg von Rosen: Eerik XIV ja Kaarina Maununtytär (1871).
Geneettinen koodi

Proteiinisynteesi tapahtuu geneettisen koodin mukaan.
Geneettinen koodi ilmoittaa, mitkä kolmen emäsparin jonot eli kodonit DNA- tai RNA-molekyylissä vastaavat proteiinisynteesissä mitäkin aminohappoa. Solun geenit ovat nukleotideista koostuvia DNA-säikeitä. Kun proteiinia valmistetaan, geenin DNA kopioidaan lähetti-RNA:ksi, jonka mukaan proteiini tuotetaan. Emäksiä on neljää erilaista. DNA:ssa ne ovat adeniini (A), tymiini (T), sytosiini (C) tai guaniini (G). Lähetti-RNA:ssa on tymiinin paikalla urasiili (U).
DNA:ssa tai RNA:ssa oleva kodoni eli kolmen emäksen jono vastaa aina yhtä aminohappoa tai ohjausmerkkiä. Esimerkiksi metioniinia vastaa RNA:ssa kodoni adeniini-urasiili-guaniini, joka merkitään lyhyemmin AUG. Näin ollen kodonissa voi olla kolme eri emästä, mutta neljää eri tyyppiä. Kolmesta neljäntyyppisestä emäksestä voidaan muodostaa 43 eli 64 erilaista kolmen emäksen jonoa. Koska aminohappoja on vain 20, montaa aminohappoa vastaa useita eri emäsyhdistelmiä eli kodonia. Lisäksi kodoneista kolme on lopetuskodoneita, jotka eivät vastaa mitään aminohappoa.
Nukleotidit, emäkset, RNA, DNA, kodoni ja antikodoni

Nukleotidiksi sanotaan emästä, jossa on mukana runko-osat eli fosforihappo ja sokeriosa, joka on DNA:ssa deoksiriboosi ja RNA:ssa riboosi. Emäksistä adeniini sekä guaniini ovat suuria puriineja ja tymiini, urasiili sekä sytosiini pieniä pyrimidiinejä. Nukleotidipareissa aina puriini ja pyrimidiini sitoutuvat toisiinsa tietyllä määrällä vetysidoksia. Guaniini ja sytosiini sitoutuvat toisiinsa kolmella vetysidoksella, kun taas adeniini ja tymiini tai adeniini ja urasiili sitoutuvat toisiinsa kahdella vetysidoksella. DNA:n ja RNA:n emäsparit sopivat toisiinsa kuin palapelin palat.
Kun DNA:sta muodostetaan RNA:a, tulee RNA:han DNA:n vastinjuosteessa eli mallijuosteessa olevaa emästä vastaava emäs. DNA:n toisessa juosteessa eli koodaavassa juosteessa tulee näin olemaan samanlainen emäsjärjestys kuin syntetisoitavassa RNA:ssa sillä erotuksella, että RNA-juosteessa on niillä kohdin urasiili, missä DNA:n koodavassa juosteessa on tymiini. Kun lähetti-RNA:sta muodostetaan polypeptidiketjua, on aminohappoja kuljettavissa siirtäjä-RNA-molekyyleissä tunnistuskohta, jossa on kyseisen siirtäjä-RNA:n kuljettaman aminohapon kodonin peilikuva eli antikodoni. Kukin emäs muuntuu toiseksi alla olevan taulukon mukaan eri DNA- ja RNA-molekyyleissä.
| DNA:n ja RNA:n emästen vastaavuudet |
| --- | --- | --- | --- |
| DNA:n koodaava juoste | DNA:n mallijuoste | Lähetti-RNA:n juoste | Siirtäjä-RNA:n tunnistuskohta |
| A | T | A | U |
| T | A | U | A |
| G | C | G | C |
| C | G | C | G |
Kodonien aminohappotaulukko

Lähes kaikkien organismien proteiinisynteesi noudattaa tätä niin kutsuttua standardia geneettistä koodia, mutta siitä on olemassa myös jotain harvinaisia poikkeuksia. Kooditaulukkoa luettaessa tulee tietää, onko taulukko koostettu DNA:n mallijuosteen, DNA:n koodaavan juosteen, lähetti-RNA:n juosteen vai siirtäjä-RNA:n tunnistuskohtien perusteella. DNA:n koodaavan juosteen emäsjärjestys vastaa lähetti-RNA:n emäsjärjestystä muuten, paitsi että lähetti-RNA:ssa on tymiinin kohdalla urasiili. Metioniinia vastaa DNA:ssa koodi TAC ja myös DNA:n toisessa juosteessa oleva antikodoni ATG. TAC kääntyy RNA:ssa muotoon AUG, jolloin siirtäjä-RNA:n tunnistuskohdassa on UAC.
Alla olevassa taulukossa on kuvattuna lähetti-RNA:ssa olevien kodonien perusteella polypeptidiketjuun tulevat aminohapot. Taulukossa olevat värit kuvaavat kuvaavat kunkin aminohapon ominaisuuksia seuraavasti: keltaisella pohjalla merkityt ovat poolittomia, vihreällä pohjalla merkityt poolisia, violetilla pohjalla merkityt emäksisiä ja punaisella pohjalla merkityt happamia. Kolme lopetuskodonia ovat valkoisella pohjalla. AUG-kodoni koodaa sekä metioniinia, että toimii translaation aloituskohtana eli proteiinisynteesi alkaa lähetti-RNA:n ensimmäisestä AUG-kodonista. Taulukosta haetaan aminohappoja valitsemalla ensin rivi sen mukaan, mikä emäs on kodonin ensimmäinen emäs, sitten sarake kodonin toisen emäksen mukaan ja lopuksi näin saadussa ruudussa olevista neljästä vaihtoehdosta se, jonka viimeinen emäs vastaa taulukosta haettavan kodonin viimeistä emästä.
Värit tarkoittavat aminohappojen tyyppejä
Aminohappojen kodonitaulukko (eli käänteinen taulukko)

Taulukossa on esitettynä 20 proteiineissa käytettyä aminohappoa sekä niitä koodaavat kodonit. Metioniinia koodaa vain yksi kodoni AUG, mutta joitain aminohappoja 5–6 erilaista kodonia. Taulukossa on lihavoitu saman aminohapon eri kodoneissa toistuvat emäkset.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ala/A | GCU, GCC, GCA, GCG | Leu/L | UUA, UUG, CUU, CUC, CUA, CUG |
| Arg/R | CGU, CGC, CGA, CGG, AGA, AGG | Lys/K | AAA, AAG |
| Asn/N | AAU, AAC | Met/M | AUG |
| Asp/D | GAU, GAC | Phe/F | UUU, UUC |
| Cys/C | UGU, UGC | Pro/P | CCU, CCC, CCA, CCG |
| Gln/Q | CAA, CAG | Ser/S | UCU, UCC, UCA, UCG, AGU, AGC |
| Glu/E | GAA, GAG | Thr/T | ACU, ACC, ACA, ACG |
| Gly/G | GGU, GGC, GGA, GGG | Trp/W | UGG |
| His/H | CAU, CAC | Tyr/Y | UAU, UAC |
| Ile/I | AUU, AUC, AUA | Val/V | GUU, GUC, GUA, GUG |
| START | AUG | STOP | UAA, UAG, UGA |
Historia

Koodin selvittäminen alkoi vuonna 1961, kun Marshall Nirenberg ja Heinrich J. Matthaei totesivat, että kolmen urasiilin yhdistelmä vastaa fenyylialaniinia. Koodin kokonaisuudessaan sai selvitetyksi Har Gobind Khorana 1960-luvun lopulla.
Historia > Geneettisen koodin synty

Geneettisen koodin alkuperää ja historiaa ei tunneta, mutta tutkijoilla on silti joitain arvailuja geneettisen koodin historiasta. Monet biokemistit uskovat, että geneettisessä koodissa olisi ollut alkujaan vähemmän aminohappoja, mutta aminohappojen alkuperäistä määrää ja ilmestymisjärjestystä ei tiedetä. Esimerkiksi kahden emäksen kodoniin perustuva koodi olisi käynnistänyt aminohappojen synteesin ja aiheuttanut koodin laajenemisen. Ensimmäiset aminohapot olisivat saattaneet olla kemiallisesti stabiileimpia urasiilin ja guaniinin yhdistelmiä, jotka koodaavat proliinia, alaniinia, arginiinia ja lysiiniä.
Tiedetään, että aminohapot joita valmistetaan soluissa samankaltaisia valmistusketjuja pitkin, omaavat samantyyppisen kodonin. Lyhyillä RNA-pätkillä, aptameereilla ja oligonukleotideilla tehdyt tutkimukset viivaavat siihen, että tietyn tyyppiset lyhyet RNA:t reagoivat herkemmin tietyn tyyppisten aminohappojen kanssa.
Näin ollen siirtäjä-RNA:ita olisivat edeltäneet lyhyet, toisenlaiset RNA-ketjut ennen siirtäjä-RNA:ta tuottavien entsyymien syntyä. Luonnonvalinta olisi minimoinut geneettisen koodin pituuden kolmeen suojaksi mutaatioita vastaan.[lähde? ]
Jenan yliopistossa laadittu geneettisen koodin taulukko, joka perustuu emästen kemiallisiin ominaisuuksiin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
: Sidoksia
| x | 6 vahva | 5 seka | 5 seka | 3 heikko |
| 000 | Pro CC (C/U) | Ser UC (C/U) | Leu CU (C/U) | Phe UU (C/U) |
| 001 | Pro CC (A/G) | Ser UC (A/G) | Leu CU (A/G) | Leu UU (A/G) |
| 100 | Ala GC (C/U) | Thr AC (C/U) | Val GU (C/U) | Ile AU (C/U) |
| 101 | Ala GC (A/G) | Thr AC (A/G) | Val GU (A/G) | Ile/Met AU (A/G) |
| 010 | Arg CG (C/U) | Cys UG (C/U) | His CA (C/U) | Tyr UA (C/U) |
| 011 | Arg CG (A/G) | Stop/Trp UG (A/G) | Gln CA (A/G) | Stop UA (A/G) |
| 110 | Gly GG (C/U) | Ser AG (C/U) | Asp GA (C/U) | Asn AA (C/U) |
| 111 | Gly GG (A/G) | Arg AG (A/G) | Glu GA (A/G) | Lys AA (A/G) |
Keltaisella alueella geneettisen koodin kolmas kodoni ei vaikuta aminohappoon. Näin ollen esimerkiksi proliinia Pro koodaavat RNA:ssa emäsyhdistelmät CCC, CCU, CCA ja CCG. Tässä puriinit A, G on merkitty kodonitunnuksella 1, ja pyrimidiinit tunnuksella 0. Emäkset G ja A sitoutuvat kolmella vetysillala, emäkset C ja U kahdella vetysillalla. Näin esimerkiksi emäspari UU sitoutuu heikosti neljällä vetysillalla, ja emäspari CC vahvasti kuudelle vetysillalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Geneettinen koodi Wikimedia Commonsissa
Perinnöllisyystiede
| --- | --- |
Peruskäsitteitä:   geeni  kromosomi  DNA  RNA  genomi  mitoosi  meioosi  genotyyppi  fenotyyppi  geneettinen koodi  mutaatio 
Osa-alueita:   ekologinen genetiikka  käyttäytymisgenetiikka  molekyyligenetiikka  populaatiogenetiikka 
Sovellutuksia:   DNA-profilointi  perinnöllisten sairauksien tutkimus  molekyylievoluution tutkimus  jalostus  geenitekniikka  geeniterapia 
Guaniini G sopii sytosiiniin C. Näin ollen esimerkiksi CCC on kodonin GGG antikodoni.
Geneettinen koodi.
Gankutsuō

| Gankutsuō |
| --- | --- |
巌窟王   (Luolan kuningas)
Genre: Seikkailu, scifi, romantiikka, fantasia 
TV-anime
Ohjaaja: Mahiro Maeda
Studio: GONZO
Lähetyskanavat:  Animax, TV Asahi
Alkuperäinen lähetyskierros: 5. lokakuuta 2004 – 29. maaliskuuta 2005
Jaksojen määrä: 24 
Manga
Tekijä: Mahiro Maeda
Julkaisija:  Kodansha
Sarjajulkaisulehti: Afternoon
Ensimmäinen painatus: Toukokuu 2005 – Toukokuu 2008
Kirjojen lukumäärä: 3 
Gankutsuō (jap. 巌窟王) on 2000-luvulla luotu anime- ja mangasarja, joka perustuu löyhästi Alexandre Dumas vanhemman klassiseen romaaniin Monte-Criston kreivi. 24-jaksoisen animesarjan tuotti japanilainen GONZO-studio ja ohjasi Mahiro Maeda. Animax-satelliittikanava esitti sitä Japanissa 5. lokakuuta 2004 – 29. maaliskuuta 2005. Mangaa on julkaistu jatkokertomuksena Kōdanshan julkaisemassa Afternoon-lehdessä, joka on keskittynyt seineniin.
Juoni

Tarinan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 5053.
Käydessään Lunan kuusiirtokunnassa festivaaleja varten tutustuvat varakreivi Albert de Morcerf ja vapaaherra Franz d'Épinay Monte Criston kreiviin, ja lähtiessään kreivi lupaa tulla käymään Albertin luona Pariisissa. Saavuttuaan Pariisiin kreivi esittäytyy Ranskan vaikutusvaltaisimmille perheille (Morcerfeille, Danglarseille, ja Villeforteille).
Anime poikkeaa romaanista aika monella tavalla, mutta perusjuoni on suurin piirtein samanlainen. Romaanissa kerronta seuraa kreiviä aikajärjestyksessä; anime taas alkaa, kun Albert ja Franz tapaavat kreivin Lunassa (tämä tapaaminen, joka alun perin sijaitsi Roomassa, tapahtuu kirjassa paljon myöhemmin) ja kreivin taustatarina selviää sarjan kuluessa. Animen juoniin kuuluu paljon tieteisfiktion elementtejä, mm. avaruusmatkailu, tietokonejärjestelmät ja robotit. Myös joitakin hahmoja kohtaa erilainen kohtalo, jotkut sivujuonet on jätetty pois, ja animen loppu on täysin erilainen kuin kirjan.
Tunnuskappaleet

"We Were Lovers"
Sanat: Jean-Jacques Burnel
Sovitus: Jean-Jacques Burnel & Loule Nicastro
Esittäjä: Jean-Jacques Burnel
Perustuu Frédéric Chopinin etydiin nro. 8 E-duuri op. 10 nro. 3 (Tristesse)
"You Won't See Me Coming"
Sanat: Jean-Jacques Burnel
Sovitus: Jean-Jacques Burnel & Loule Nicastro
Esittäjä: Jean-Jacques Burnel
Vastaanotto

Gankutsuō sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Etenkin animesarjan visuaalista tyyliä on kehuttu. Sarja voitti Paras TV-sarja -palkinnon Animation Kōbe -tapahtumassa syyskuussa 2005. Myöhemmin Anime News Networkin Theron Martin nimesi Gankutsuōn Vuoden Sarjaksi.
Käännös suomeksi
Gröndahl

Gröndahl tai Grøndahl on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Agathe Backer Grøndahl (1847–1907), norjalainen säveltäjä, pianisti ja musiikkipedagogi
Aimo Antero Gröndahl (1919–1983), suomalainen opettaja ja kirjailija
Amund Grøndahl Jansen (s. 1994), norjalainen maantiepyöräilijä
Antonia Gröndahl (s. 1995), suomalainen maantiepyöräilijä
Ari Gröndahl (s. 1989), suomalainen jääkiekkopuolustaja
Gustaf Adolf Gröndahl (1863–1932), suomalainen toimitussihteeri ja valtioneuvos
Jouni Gröndahl (s. 1938), suomalainen jalkapalloilija ja jääkiekkoilija
Juho Gröndahl (s. 1984), dramaturgi ja näytelmäkirjailija
Kelpo Gröndahl (1920–1994), suomalainen painin olympiavoittaja
Outi Gröndahl (s. 1984), suomalainen maastohiihtäjä ja ampumahiihtäjä
Roope Gröndahl (s. 1989), suomalainen pianisti
Wladimir Gröndahl (1884–1940), suomalaissyntyinen neuvostoliittolainen kenraalieversti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Grönblom

Grönblom on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:
Berndt Grönblom (1885–1970), Oy Vuoksenniska Ab:n toimitusjohtaja ja vuorineuvos, Ernst Grönblomin poika
Edgar Grönblom (1883–1960), Oy Grönblom Ab:n toimitusjohtaja ja kauppaneuvos, Ernst Grönblomin poika
Ernst Grönblom (1859–1934), konemestari, Koneosakeyhtiö E. Grönblomin toimitusjohtaja ja kauppaneuvos
Gunnar Grönblom (1895–1939), toimitusjohtaja ja kilpapurjehtija, Ernst Grönblomin poika
Rabbe Grönblom (1950–2015), Kotipizzan perustaja
Richard Grönblom (s. 1948), kilpapurjehtija
Ronja Grönblom (s. 2000), kilpapurjehtija, Richard Grönblomin tytär
Thorwald Grönblom (1885–1971), tehtailija ja hyönteistieteilijä
Tom Grönblom (s. 2000), jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Gorakhpur

Kaupungin sijainti Intiassa.
Gorakhpur (hindiksi गोरखपुर, Gorakhapura, urduksi ‏گورکھپور‎, Gorakhpūr) on kaupunki Uttar Pradeshin osavaltiossa Intiassa. Vuonna 2001 siellä oli 622 701 asukasta, mikä tekee kaupungista osavaltionsa yhdenneksitoista suurimman. Se sijaitsee 265 kilometriä itään osvaltion pääkaupungista Lucknowista. Vuonna 1922 kaupungin liepeillä Chauri Chaurassa surmattiin poliiseita, mikä oli osa Intian vapaustaistelun alkua. Vuonna 1942 Jawaharlal Nehru pidätettiin täällä ja joutui kolmeksi vuodeksi vankilaan.
Gorakhpurin nähtävyyksiä
Kaupungin merkittävimpiä nähtävyyksiä ovat Gorakhnath temppeli, Vishnu temppeli, Geeta Vatika - Krishnan temppeli, Arogya Mandir luontaisparantola ja Ramgarh Taalin tekojärvi.
Kaupungissa on lisäksi yliopisto, planetaario ja eläintarha.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gorakhpur Wikimedia Commonsissa
Goran Bregović

Goran Bregović
Goran Bregović (s. 22. maaliskuuta 1950 Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovinan sosialistinen tasavalta, Jugoslavia) on Balkanin alueen tunnetuimpia muusikkoja ja säveltäjiä.  Bregović yhdistelee musiikissaan eteläslaavilaista- ja romanimusiikkia.
Goran Bregović syntyi Bosnia ja Hertsegovinassa Sarajevossa Jugoslaviassa. Hänen isänsä oli Bosnian kroaatti ja äitinsä serbi. Nuorena hän opiskeli konservatoriossa viulun soittoa joitakin vuosia. Vuonna 1971 Bregović aloitti sosiologian ja filosofian opinnot yliopistossa, mutta jätti ne pian kesken.  Hän perusti 16-vuotiaana Jutro (aamu) nimisen yhtyeen, joka vuonna 1979 muutti nimensä Bijelo Dugmeksi. Yhtyeessä Bregović päätyi soittamaan kitaraa, omien sanojensa mukaan "koska kitaristeilla on paras onni tyttöjen kanssa".  Bijelo Dugmesta tuli nopeasti Jugoslavian suosituin yhtye 1970-luvun lopulta 1980-luvun puoleenväliin asti. 1980-luvun lopulla Bregović aloitti elokuvamusiikin säveltämisen. Bregović sävelsi Serbian vuoden 2010 euroviisujen edustuskappaleen Ovo je Balkan.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gjøvdalin kirkko

| Gjøvdalin kirkko Gjøvdal kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Åmli, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1803
Suunnittelija:  Gjermund Gunnarson
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gjøvdalin kirkko (norj. Gjøvdal kirke) on Åmlin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1803.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gjøvdalin kirkko Wikimedia Commonsissa