stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Makonnen Wolde Mikael
Elämäkerta

Makonnen Wolde Mikael syntyi vuonna 1852. Hänen serkkunsa oli Etiopian myöhempi keisari Menelik II. Makkosen sotilasuran alussa hänen sotilasarvonsa oli balambaras, joka Etiopian tuolloisessa armeijassa oli "linnoituksen komentaja". Vuonna 1881 hänestä tuli yksi keisarillisen hovin rahastonhoitajista ja hieman myöhemmin pienen Wabarin piirin kuvernööri.
Menelik II:n vallattua Hararin Makonnen sai ylennyksen kenraalia vastaavalla arvolla dajazmach tammikuussa 1887. Makkosesta tuli edelleen Hararin kuvernööri ja kaupungin varuskunnan komentaja. Hararista Makonnen ja hänen etiopialaisittain hyvin koulutetut sotilaansa levittivät Etiopian vaikutusvaltaa tuolloin perinteisesti somalien asuttamille maille. Etiopia levittäytyi myös kohti Eurooppalaisten siirtomaavaltojen hallitsemia satamia Punaisellamerellä. Djiboutiin alettiin rakentaa uutta satamaa yhteistyössä Ranskan kanssa. Makonnen palkittiin ruhtinaan tapaisella arvonimellä ras toukokuussa 1889.
Syyskuussa 1889 Makonnen matkusti Roomaan Italiassa allekirjoittamaan Wichalen sopimusta. Sopimus osoittautui ongelmalliseksi. Etiopialaisten tarkoitus oli hankkia länsimaisia aseita Italian hallitseman Massawan sataman kautta. Sopimuksen italiankielinen versio sanoi Etiopian sopimuksen nojalla tekevän ulkopolitiikkaansa Rooman kautta. Amharankielinen versio sanoi vain, että Etiopian keisari voisi pyytää Italian apua halutessaan. Makonnen palasi joka tapauksessa Etiopiaan helmikuussa 1890. Italian hyökätessä Etiopiaan Makonnen liittyi noin 12 000:n miehen hararilaisine joukkoineen Menelikin johtamaan armeijaan, joka voitti italialaiset Adowan taistelusa maaliskuussa 1896.
Ensimmäisen Italian–Etiopian sodan jälkeen Makonnen johti joukkoja Länsi-Etiopiassa vallaten kullantuotannosta tunnettuja alueita. Tigrayssa hän kukisti paikallisen kapinoineen kuvernööri Mangasha Yohannesin lokakuussa 1898. Vuonna 1900 Makonnen palasi Harariin iskien yhdessä brittien kanssa somalikomentaja Mohammad Abdille Hassania vastaan. Vuonna 1902 Makonnen matkusti Eurooppaan edustaen Menelik II:sta Edvard VII:n kruunajaisissa. Kruunajaisten jälkeen Makonnen toimi Etiopian lähettiläänä Ranskassa ja Italiassa. Makonnen kuoli 22. maaliskuuta 1907. Hänet haudattiin kirkkoon Qulubissa noin 50 kilometriä Hararin kaupungista länteen.
Makonnen vuonna 1902.
Aichin prefektuurin hallintorakennus

| Aichin prefektuurin hallintorakennus> 愛知県庁 |
| --- | --- |
 Aichin prefektuurin hallintorakennus
Sijainti:   Nagoya, Aichin prefektuuri, Japani
Koordinaatit:  35°10′48.8″N, 136°54′24.1″E
Rakennustyyppi:  Aichin prefektuurin hallintorakennus
Valmistumisvuosi:  1938
Suunnittelija:  Yoshitoki Nishimura ja Jin Watanabe
Rakennuttaja:  Japanin valtio
Omistaja:  Japanin valtio
Käyttäjä:  Aichin prefektuurin hallitus
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aichin prefektuurin hallintorakennus (jap. 愛知県庁, Aichi kenchō) sijaitsee Japanissa, Aichin prefektuurin Nagoyan kaupungissa. Se valmistui maaliskuussa 1938, ja se on kuuden kerroksen korkuinen (+ yksi maanalainen kerros). Rakennuksen suunnittelivat Yoshitoki Nishimura ja Jin Watanabe.
Rakennuksen ulkoasu heijastelee sotaa edeltävää yhteiskunnallista ilmapiiriä, jossa haluttiin toteuttaa jälleen perinteisempää japanilaista arkkitehtuuria. Jokseenkin tavanomaiseen toimistorakennukseen yhdistyy linnamainen katto. Siihen vaikutti voimakkaasti myös Tokion Gunjin kaikan -rakennus, joka oli suunnitteilla samaan aikaan. Se haluttiin myös sovittaa ulkoasultaan läheiseen Nagoyan linnaan ja aiemmin valmistuneeseen Nagoyan kaupungintaloon.
Aichin prefektuurin hallintorakennus on nimetty tärkeäksi kulttuuriomaisuudeksi vuonna 1998.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aichin prefektuurin hallintorakennus Wikimedia Commonsissa
Adjungoitu matriisi

Adjungoitu matriisi voi tarkoittaa seuraavia:
adjungoitu matriisi, hermitoitu matriisi eli konjugaattitranspoosi, annetun matriisin kompleksikonjugaatin transpoosi
adjungoitu matriisi eli liittomatriisi, annetun matriisin alideterminanteista muodostetun kofaktorimatriisin  transpoosi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Adjungoitu matriisi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lukáš Bauer

| Lukáš Bauer |
| --- | --- |
 Lukáš Bauer, 2019
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. elokuuta 1977 (ikä 47) Ostrov nad Ohří, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Tšekki
Uran tiedot
Pituus:  181 cm
Seura:  Dukla Liberec
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  1997–2017
Voitot:  18
Palkintokorokkeella:  38
 Tietolaatikko päivitetty 28.4.2017 
| Mitalit> Maa:  Tšekki.Miesten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekki.Miesten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Tšekki.Miesten maastohiihto. Olympialaiset  | Maa:  Tšekki> Miesten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Torino 2006 | 15 km (p) |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | 15 km (v) |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | 4×10 km viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Liberec 2009 | 15 km (p) |  |
|  Hopeaa | Falun 2015 | 50 km (p) |  |
Lukáš Bauer (s. 18. elokuuta 1977 Ostrov nad Ohří, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen uransa lopettanut maastohiihtäjä..  Hän on saavuttanut 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailusta olympiahopeaa Torinosta 2006 ja MM-hopeaa Liberecistä 2009 sekä olympiapronssia saman matkan vapaan kilpailusta ja viestistä Vancouverista 2010. 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa hän sai MM-hopeaa Falunissa 2015. Hän voitti Tour de Skin ja maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2007–2008. Kaudella 2009–2010 hän voitti toistamiseen Tour de Skin. Vuonna 1997 hän voitti juniorien MM-hopeaa 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa.
Maailmancupissa Bauer on voittanut urallaan yksitoista osakilpailua, joista ensimmäisen 18. tammikuuta 2003 Nové Městossa. Hän on 181 senttimetriä pitkä ja painaa 71 kilogrammaa.
Arvokilpailusijoitukset 15 joukkoon

Olympialaiset
Salt Lake City 2002:  30 km (v) kuudes, 50 km (p) kahdeksas, takaa-ajo kahdestoista, 4x10 km viestissä seitsemäs
Torino 2006: 15 km (p) hopeaa, 2x15 km kymmenes, 4x10 km viestissä yhdeksäs
Vancouver 2010: 15 km (v) pronssia, 4x10 km pronssia, 2x15 km seitsemäs, 50 km (p) kahdestoista
Sotši 2014: 15 km (p) viides, 4x10 km viestissä kahdeksas
MM-kilpailut
Ramsau 1999: takaa-ajo kolmastoista
Val di Fiemme 2003: 4x10 km viestissä seitsemäs
Oberstdorf 2005: 15 km (v) viides, 50 km (p) yhdestoista, 4x10 km viestissä kahdeksas
Sapporo 2007: 50 km (p) viides, 2x15 km seitsemäs, 4x10 km viestissä kahdeksas
Liberec 2009: 15 km (p) hopeaa, 4x10 km viestissä yhdestoista
Oslo 2011: 15 km (p) seitsemäs, 50 km (v) kolmastoista, 4x10 km viestissä kahdeksas
Val di Fiemme 2013: 4x10 km viestissä yhdestoista
Falun 2015: 50 km (p) hopeaa, 15 km (v) seitsemäs
Lahti 2017: 4x10 km viestissä yhdestoista
Maailmancupin palkintosijat

Kausi 2001–2002: Lahti sprinttiviesti toinen
Kausi 2002–2003: Kuusamo 15 km (p) toinen, Nove Mesto 15 km (v) voitto, Lahti 15 km (v) toinen
maailmancupin kokonaiskilpailussa viides
Kausi 2003–2004: Oberstdorf 2×15 km kolmas, Oslo 50 km (v) kolmas
Kausi 2004–2005: Pragelato 2×15 km voitto, Lahti 15 km (v) voitto
Kausi 2005–2006: Nove Mesto 15 km (v) toinen, Otepää 15 km (p) toinen
Kausi 2006–2007: Jällivaara viesti kolmas
Kausi 2007–2008: Beitostølen 15 km (v) toinen, Kuusamo 15 km (p) voitto, Davos viesti voitto, Otepää 15 km (p) voitto, Liberec 11,4 km (v) toinen, Falun 2×15 km voitto, Lahti 15 km (p) voitto, Oslo 50 km (v) toinen, Bormio 20 km (p) toinen ja 15 km (v) takaa-ajo toinen
Tour de Ski: kokonaiskilpailun voitto sekä Nové Městossa käytyjen 4,5 km (p) prologin ja 15 km (p) kilpailun voitto
maailmancupin kokonaiskilpailun ja pitkien matkojen cupin voitto
Kausi 2008–2009: Kuusamo 15 km (p) toinen, Otepää 15 km (p) voitto
maailmancupin kokonaiskilpailussa yhdeksäs, pitkien matkojen cupissa viides
Kausi 2009–2010: Otepää 15 km (p) voitto, Lahti yhdistelmäkilpailu toinen
Tour de Ski: Toblach 10 km (p) toinen, Val di Fiemme 20 km (p) voitto, kokonaiskilpailun voitto
maailmancupin kokonaiskilpailussa ja pitkien matkojen cupissa toinen
Kausi 2010–2011: Davos 15 km (p) kolmas, Tour de Ski kolmas
maailmancupin kokonaiskilpailussa neljäs, pitkien matkojen cupissa kolmas
Kausi 2011–2012: Davos 30 km (v) kolmas, Otepää 15 km (p) toinen
Kausi 2012–2013: La Clusaz viesti kolmas
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (tšekiksi)
Luettelo Mass Transit Railwayn asemista

Tämä on luettelo Mass Transit Railwayn (MTR) metroasemista. MTR on Hongkongin metro-, rautatie- ja pikaraitiotiejärjestelmä. Sen metroverkkoon kuuluu kymmenen linjaa ja 98 asemaa, jotka on lueteltu tässä luettelossa. Niiden lisäksi MTR-järjestelmään kuuluu 68 pikaraitioteiden pysäkkiä ja West Kowloonin rautatieasema, joka on Guangzhoun ja Hongkongin välisen suurinopeusjunan pääteasema.
Långnäs (Lumparland)

Långnäsin satama
Långnäs on niemi ja satama Lumparlandin itäisellä rannalla Ahvenanmaalla. Långnäsistä on noin 30 kilometriä Maarianhaminaan ja muutama kilometri Klemetsbyhyn.
Långnäsin satama

Långnäsin satamasta (ruots. Långnäs hamn) kulkee Ålandstrafikenin yhteysaluksia Kumlingeen ja Paraisten Galtbyhyn Kökarin kautta. Lisäksi sieltä on yhteys Naantaliin rahtilautta Fjärdvägenillä. Lauttasatama rakennettiin 1960-luvun puolessavälissä, jolloin sen pääasiallinen käyttäjä maakuntalauttojen ohella oli Siljavarustamo (nyk. Tallink Silja). Satamasta vastaa Långnäs Hamn Ab.
Tax-free-myynnin loputtua vuonna 1999 EU-jäsenmaiden välisessä liikenteessä rakennettiin Långnäsiin uusi terminaali matkustaja-autolautoille. Uudesta terminaalista on öisin Tallink Siljan autolauttayhteys Turku-Kapellskär ja Viking Linen autolauttayhteys Turku-Tukholmaan.Tämän lisäksi Finnlinesin Naantalista Kapellskäriin kulkevat alukset pysähtyvät molempiin suuntiin matkatessaan Långnäsissä iltapäivisin ja öisin. Kun ruotsinlaivat käyvät reittimatkallaan Ahvenanmaalla, laivoissa voidaan edelleen myydä tuotteita verovapaasti.
Onnettomuudet

Turun–Tukholman vuorolaivareitillä olleet matkustaja-alukset Ilmatar ja Botnia törmäsivät Långnäsin sataman edustalla 28. marraskuuta 1968. Onnettomuudessa sai surmansa kuusi ihmistä ja siitä aiheutui liki 700 000 markan vahingot. Näkyvyys oli onnettomuushetkellä sakean sumun vuoksi erittäin huono.
Aiheesta muualla

Färjterminaler på Åland (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi) (aland.com)
Långnäs hamn Ab maltillisesta kasvusta huolimatta hyvään tulosparannukseen[vanhentunut linkki] (kauppalehti.fi)
Här räddas din taxfreesprit (1999) (ruotsiksi) (aftonbladet.se)
Långnäsin satama Venesataman VeneWikissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat:  Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat:  Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat:  Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat:  Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
Ålandstrafiken
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Viggen • Alfågeln • Doppingen • Spoven • Frida II • Knipan • Grisslan • Ejdern • Gudingen • Skiftet • Skarven
Öljyntorjunta-alus:  Svärtan
Entisiä aluksia:  Kumlinge • Lotta II • Vårdö
Satamat::  Hummelvik • Enklinge • Kumlinge • Lappo • Torsholma • Asterholma • Åva • Jurmo • Vuosnainen • Långnäs • Bergö • Överö • Sottunga • Snäckö • Husö • Kyrkogårdsö • Kökar • Galtby • Svinö • Degerby
Adjelhoc

| Adjelhoc |
| --- | --- |
 Katu Adjelhocissa.
 Adjelhoc
 Koordinaatit: 19°27′53″N, 0°51′14″E 
Valtio:  Mali
Alue:  Kidal
Piiri:  Tessalit
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
Väkiluku (2009):  8 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Adjelhoc (myös Aguelhok) on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Kidalin alueen Tessalitin piirissä Malissa. Se sijaitsee Adrar des Ifoghas -vuoristossa 95 kilometriä Tessalitista etelään. Kunnassa on 8 100 asukasta (vuonna 2009).
Kunnan pinta-ala on 22 000 neliökilometriä. Se käsittää yhden kylän ja 12 paimentolaisryhmää.
Adjelhocin kautta kulkee Gaosta Algerian rajalle johtava maantie RN19. Sieltä haarautuu myös reitti Kidaliin. Seudun tärkein elinkeino on karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä, käsityöammatteja ja puutarhaviljelyä. Palveluihin kuuluu kuusi alkeiskoulua ja yksi yläkoulu, terveysasema ja kulttuurikeskus.
Lukutaito

Sukupuolten välinen ero lukutaidossa. Punaiset värit kuvaavat naisten heikompaa lukutaitoa ja siniset miesten. Mitä tummempi väri, sitä suurempi sukupuolten välinen epätasapaino on.
Lukutaito tarkoittaa taitoa tulkita kirjoitettua kieltä. Varsinaisesta lukutaidosta ulkoa opettelun eli ”ulkoa lukemisen” vastakohtana voidaan käyttää myös sanaa sisälukutaito. Suomessa lukutaito opitaan yleensä 5–7 vuoden iässä.[lähde? ]
OECD:n PISA-hankkeessa käytetään seuraavanlaista lukutaidon määritelmää: ”Lukutaito on kirjoitettujen tekstien ymmärtämistä, käyttöä ja arviointia lukijan omien tavoitteiden saavuttamiseksi, tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi sekä yhteiskuntaelämään osallistumiseksi.”
IEA:n arviointitutkimuksessa lukutaito määriteltiin kykynä ymmärtää ja käyttää yhteiskunnan edellyttämiä ja/tai yksilön arvostamia kirjoitetun kielen muotoja. Aikuisten lukutaito määritellään siinä ”painetun ja kirjoitetun informaation käyttämisenä yhteiskunnassa toimimiseksi, omien tavoitteiden saavuttamiseksi sekä tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi”.
Funktionaalinen lukutaito

Nykyisin mekaanisen lukutaidon ohella pidetään tärkeänä myös niin kutsuttua funktionaalista lukutaitoa, jossa lukija osaa tulkita ja arvioida lukemaansa riippumatta tekstilajista.
Myös kahdessa edellisessä kansainvälisessä lukutaitotutkimuksessa (IEA Reading Literacy Study ja OECD International Adult Literacy Survey) on painotettu lukemisen funktionaalista luonnetta.
Luettelo lukutaidottomien määristä maittain

| Maa | Lukutaidottomia väestöstä (%) |
| --- | --- |
 Kuuba: 0,2
 Latvia: 0,2
 Viro: 0,2
 Georgia: 0,3
 Kazakstan: 0,3
 Liettua: 0,3
 Slovenia: 0,3
 Tadžikistan: 0,3
 Ukraina: 0,3
 Valko-Venäjä: 0,3
 Turkmenistan: 0,4
 Venäjä: 0,4
 Armenia: 0,5
 Puola: 0,5
 Unkari: 0,6
 Uzbekistan: 0,7
 Kirgisia: 0,8
 Antigua ja Barbuda: 1,1
 Italia: 1,1
 Kroatia: 1,2
 Samoa: 1,2
 Trinidad ja Tobago: 1,3
 Chile: 1,4
 Moldova: 1,5
 Bulgaria: 1,7
 Uruguay: 1,7
 Aruba: 1,8
 Kypros: 2,1
 Bosnia ja Hertsegovina: 2,2
 Serbia: 2,2
 Argentiina: 2,3
 Espanja: 2,3
 Romania: 2,3
 Mongolia: 2,5
 Kreikka: 2,8
 Pohjois-Makedonia: 2,9
 Alankomaiden Antillit: 3,6
 Costa Rica: 3,9
 Brunei: 4,7
 Portugali: 5,1
 Qatar: 5,3
 Singapore: 5,3
 Palestiina: 5,4
 Kiina: 6
 Panama: 6,4
 Meksiko: 6,6
 Päiväntasaajan Guinea: 6,7
 Kolumbia: 6,8
 Vietnam: 7,2
 Malesia: 7,5
 Myanmar: 8
 Zimbabwe: 8,1
 Seychellit: 8,2
 Bahrain: 8,6
 Turkki: 9,2
 Puerto Rico: 9,5
 Lesotho: 10,3
 Libya: 11,1
 São Tomé ja Príncipe: 11,2
 Namibia: 11,5
 Mauritius: 12,1
 Gabon: 12,3
 Kenia: 13
 Swazimaa: 13,1
 Jamaika: 13,6
 Saudi-Arabia: 13,9
 Kap Verde: 15,2
 Ecuador: 15,8
 Syyria: 15,8
 Botswana: 15,9
 El Salvador: 15,9
 Vanuatu: 18
 Irak: 21,9
 Guatemala: 25,5
 Komorit: 25,8
 Malawi: 26,3
 Tansania: 27,1
 Sambia: 29,1
 Ruanda: 29,3
 Sudan: 29,8
 Angola: 30
 Kongon demokraattinen tasavalta: 33,2
 Burundi: 33,4
 Eritrea: 33,4
 Ghana: 33,4
 Madagaskar: 35,5
 Jemen: 37,6
 Nigeria: 39,2
 Papua-Uusi-Guinea: 39,9
 Liberia: 40,9
   Nepal: 40,9
 Mauritania: 42,5
 Marokko: 43,9
 Bangladesh: 44,1
 Norsunluurannikko: 44,7
 Keski-Afrikan tasavalta: 44,8
 Mosambik: 44,9
 Guinea-Bissau: 47,8
 Senegal: 50,3
 Gambia: 53,5
 Benin: 58,3
 Sierra Leone: 59,1
 Guinea: 60,5
 Tšad: 66,4
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lukutaito Wikimedia Commonsissa
Lukutaito maittain vuonna 2014.
Aikuisanimaatio

Aikuisanimaatio määritellään yleensä aikuisille suunnatuksi animaatioksi. Sitä kuvataan myös sellaiseksi, josta; "kehitysvaiheessa olevien nuorten pitäisi pysyä kaukana, kaukana pois", tai siinä on aikuisten huumoria. On olemassa erilaisia tyylejä, mutta kaikista yleisimpiä ovat tilannekomediat sekä geneeriset komediat.
Televisiosarjat > Suomalaiset

| Televisiosarja | Esitysvuodet | Lähde |
| --- | --- | --- |
| Itse valtiaat | 2001–2008 |  |
| Pasila | 2007–2013 |  |
Aicle

Aicle.(愛狂います. Ai kuru imasu) on vuonna 2006 perustettu japanilainen yhtye, joka edustaa oshare keitä. Yhtyeen esikoisalbumi oli maaliskuussa 2009 julkaistu Shinzou. Ensimmäisen ulkomaankonserttinsa yhtye teki Suomessa vuonna 2009. Aicle on tunnettu värikkäästä ja huomiota herättävästä ulkonäöstä, joka on tyypillistä useimmille j-rock bändeille. Bändin musiikki erottuu joukosta, sillä Aicle omaa tyylitovereitaan vakavavaikutteisemman rock-soundin, johon on lisätty perinteisemmästä visual keistä lainattua epätoivoa ja sekopäisyyttä.  Monipuolinen yhtye on kehittänyt uraansa vuosien varrella vahvasti, ja tarkoin viimeistelty debyyttialbumi Shinzou ilmestyikin maaliskuussa 2009. 
Yhtye hajosi 22.2.2012.
Kitaristi Keitan eroaminen yhtyeestä vuonna 2009 henkilökohtaisista syistä johtuen tuli äkkiä, mutta ei kuitenkaan hiljentänyt Aiclen vauhtia, vaan päinvastoin, väreillä ilakoiva yhtye suuntasi heti kohti uusia seikkailuja.   Viimeinen konsertti Keitan kanssa järjestettiin  Shinjuku MARZissa 5.5.2009, mutta saman vuoden lokakuussa Aiclen oli aika suunnata ulkomaille.
Jäsenet

Emiru (えみる) laulu
Rubi  (ルビ) kitara
Saran (さらん) basso
Entiset jäsenet

Keita (けいた) kitara
Leon, rummut 2006–2011
2-buteeni

Cis-2-buteeni.
2-buteeni on yksinkertaisin alkeeni, jolla on cis-trans-isomeriaa. Isomeerit ovat cis-2-buteeni ja trans-2-buteeni. Isomeerien seoksen CAS-numero on 107-01-2. 2-buteenin kemiallinen kaava on C4H8 ja moolimassa on 56,1 g/mol.[lähde? ] Muut ominaisuudet isomeereillä poikkeavat toisistaan.
Aiheesta muualla

PubChem: 2-Butylene (englanniksi)
Inchem: 2-Butene CAS N°: 107-07-7 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (pdf)
Maamarsalkka

Maamarsalkka Johan August von Born maamarsalkansauvan kanssa. Albert Edelfeltin maalaus.
Maamarsalkka oli vuodesta 1627 alkaen Ruotsin säätyvaltiopäivillä aatelissäädyn puheenjohtajasta käytetty nimitys.
Perinne jatkui Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivillä, jossa maamarsalkan nimitti Suomen suuriruhtinas eli Venäjän keisari. Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksen mukaan oli lisäksi nimitettävä erityinen varamaamarsalkka. Maamarsalkka johti valtiopäivämiesten kulkuetta valtiopäivien avajais- ja päättäjäisseremonioissa sekä tarvittaessa puhetta valtiopäivien yhteisistunnossa eli plenum plenorumissa.
Maamarsalkan tehtävä poistui käytöstä säätyvaltiopäivien lakkauttamisen myötä Ruotsissa vuonna 1866 ja Suomessa vuonna 1906. Virossa Liivinmaan ja Saarenmaan ritarihuoneilla oli omat maamarsalkat aina vuoteen 1920, jolloin Viron maakuntien ritarihuoneet lakkautettiin.
Maamarsalkansauva

Maamarsalkan tärkein arvomerkki oli pitkä maamarsalkansauva. Ruotsin ritarihuoneella maamarsalkansauvoja oli kaksi, kultaseppä Herman Kopmanin valmistama vuodelta 1643 ja kreivi Arvid Hornin lahjoittama vuodelta 1727. Suomen ritarihuoneella oli yksi maamarsalkansauva, joka valmistettiin vuonna 1809 Porvoon valtiopäiviä varten ja oli käytössä säätyvaltiopäivätoiminnan loppuun saakka.
Luettelo Ruotsin ja Suomen maamarsalkoista valtiopäivittäin > Ruotsin valtiopäivät

1627 Johan Erikinpoika Sparre
1629 Pietari Brahe
1630 Johan De la Gardie
1631 Åke Akselinpoika Natt och Dag
1632 Åke Akselinpoika Natt och Dag
1633 Lars Erikinpoika Sparre
1634 Lars Erikinpoika Sparre
1635 Lars Erikinpoika Sparre
1638 Lars Erikinpoika Sparre
1640 Lars Erikinpoika Sparre
1642 Eerik Kaarlenpoika Gyllenstierna
1643 Henrik Klaunpoika Fleming
1644 Henrik Klaunpoika Fleming
1645 Gabriel Gabrielinpoika Oxenstierna
1647 Bengt Skytte
1649 Svante Sparre
1650 Svante Sparre
1651 Svante Sparre
1652 Christer Bonde
1654 Erik Henrikinpoika Fleming
1655 Erik Henrikinpoika Fleming
1660 Gustaf Posse (kuoli), Pietari Pietarinpoika Sparre
1664 Pietari Pietarinpoika Sparre
1668 Johan Gyllenstierna
1672 Gustaf Gabrienpoika Oxenstierna
1675 Gustaf Duwall
1678 Henrik Falkenberg
1680 Klaus Hermaninpoika Fleming
1682 Fabian Wrede
1686 Erik Lindschöld
1689 Nils Gyldenstolpe
1693 Jacob Gyllenborg
1697 Nils Gripenhielm
1710 Hans Clerck
1713–1714 Johan Creutz
1719 Per Ribbing (kuoli), Anders Leijonstedt
1720 Arvid Horn
1723 Swen Lagerberg
1726–1727 Arvid Horn
1731 Arvid Horn
1734 Charles Emil Lewenhaupt
1738–1739 Carl Gustaf Tessin
1740–1741 Charles Emil Lewenhaupt
1742–1743 Mattias Alexander von Ungern-Sternberg
1746–1747 Mattias Alexander von Ungern-Sternberg
1751–1752 Henning Gyllenborg
1755–1756 Fredrik Axel von Fersen
1760–1762 Fredrik Axel von Fersen
1765–1766 Thure Gustaf Rudbeck
1769–1770 Fredrik Axel von Fersen
1771–1772 Axel Gabriel Leijonhufvud
1778–1779 Hugo Herman von Saltza
1786 Johan Didrik Duwall
1789 Charles Emil Lewenhaupt
1792 Eric Ruuth
1800 Magnus Fredrik Brahe
1809 Michael Anckarswärd
1810 Klas Adolf Fleming
1812 Karl Lagerbring
1815 Carl Mörner af Tuna
1817–1818 Johan August Sandels
1823 Carl De Geer
1828–1830 Carl De Geer
1834–1835 Jacob De la Gardie
1840–1841 Karl Otto Palmstierna
1844–1845 Arvid Mauritz Posse
1847–1848 Gustaf Adolf Vive Sparre, Henning Hamilton
1850–1851 Lars Herman Gyllenhaal
1853–1854 Henning Hamilton
1856–1858 Henning Hamilton
1859–1860 Gustaf Adolf Vive Sparre
1862–1863 Gustaf Lagerbjelke
1865–1866 Gustaf Lagerbjelke
Lähde:
Luettelo Ruotsin ja Suomen maamarsalkoista valtiopäivittäin > Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät

1809 Robert Wilhelm De Geer
1863–1864 Johan Mauritz Nordenstam
1867 Johan Mauritz Nordenstam
1872 Johan Mauritz Nordenstam
1877–1878 Johan August von Born
1882 Samuel Werner von Troil
1885 Samuel Werner von Troil
1888 Victor von Haartman
1891 Victor von Haartman
1894 Lars Theodor von Hellens
1897 Samuel Werner von Troil
1899 Samuel Werner von Troil
1900 Lorenz Lindelöf
1904–1905 Constantin Linder (1904), Ossian Wuorenheimo (vt. 1904, virallisesti 1905)
1905–1906 Viktor Magnus von Born
Madsen (yhtye)

| Madsen |
| --- | --- |
 Madsen esiintymässä vuonna 2005.
Tiedot
Toiminnassa:  2004–
Tyylilaji:  vaihtoehtorock, indie rock, punk, pop-punk
Kotipaikka:  Priesseck, Saksa
Jäsenet:  Sebastian Madsen, laulu, kitara  Johannes Madsen, kitara  Niko Maurer, basso  Sascha Madsen, rummut 
Entiset jäsenet:  Folkert Jahnke 
Levy-yhtiö:  Universal
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Madsen on saksalainen vuonna 2004 perustettu indie rock -yhtye. Yhtyeen jäsenistä kolme ovat veljeksiä ja yhtyeen nimi Madsen tulee veljesten sukunimestä. Yhtye julkaisi debyyttialbumin Madsen vuonna 2005.
Jäsenet

Sebastian Madsen – laulu, kitara
Johannes Madsen – kitara
Sascha Madsen – rummut
Niko Maurer – basso