Seinäjoen korkeakoulukirjasto
Historiaa

Seinäjoen korkeakoulukirjaston avajaiset pidettiin 27.3.1996. Se edusti Suomessa vielä tuolloin uuden tyyppistä tieteellistä kirjastoa, ammattikorkeakoulukirjastoa. Seinäjoen korkeakoulukirjasto perustettiin palvelemaan ensisijaisesti Seinäjoen ammattikorkeakoulun tarpeita. Seinäjoen ammattikorkeakoulun rehtori Tapio Varmola toimi jo tuolloin ammattikorkeakoulujen rehtorineuvoston, Arenen, nimeämänä kirjasto- ja tietopalvelutyöryhmän puheenjohtajana. Kyseinen työryhmä loi ensimmäisen strategian ammattikorkeakoulukirjastoille ja toimi ammattikorkeakoulujen äänenä opetus- ja kulttuuriministeriön suuntaan kirjastomaailman muuttuessa. Seinäjoen korkeakoulukirjaston keskeisin tavoite ensimmäisessä strategiassa oli nousta keskeiseksi osaksi SeAMK:n oppimisympäristöä sekä oppimisprosessia.
Vuonna 2001 ammattikorkeakoulujen kirjastot perustivat kirjastoyhteistyökonsortion eli AMKIT-konsortion. Seinäjoen korkeakoulukirjasto liittyi luonnollisesti mukaan. Konsortion tärkeimmäksi tehtäväksi tuli yhteistyön koordinoiminen ammattikorkeakoulukirjastojen välillä sekä toimia linkkinä eri yhteistyötahojen kanssa. Ensimmäinen hanke oli kaikille yhteisen Voyager-kirjastojärjestelmän käyttöönotto vuosina 2002-2004. Muita merkittäviä yhteistyöhankkeita on ollut muun muassa E-aineistojen käyttöön liittyen. Myös Nelli-portaalia rakennettiin hankerahoituksella. SeAMK:n hallinnoiman AMKIT-konsortion Open Access -hanke puolestaan johti ammattikorkeakoulujen yhteisen julkaisualustan, Theseuksen syntymään.
Seinäjoen ammattikorkeakoulussa kirjaston toiminta- ja kehittämisstrategiassa (2001-2005) otettiin tavoitteeksi kirjaston ja opiskelun sekä kirjaston ja TKI-toiminnan vuorovaikutuksen lisääminen. Konkreettisesti se tarkoitti tiedonhankinnan ohjauksen sekä kirjaston henkilökunnan pedagogisten valmiuksien lisäämistä. Konkreettisesti tämä alkoi näkyä varsin pian, sillä jo vuonna 2002 osallistui tiedonhankinnan opetuksiin noin 2000 opiskelijaa. Opetustunteja annettiin noin 850. Luvut ovat pysyneet suurin piirtein samoina tähän päivään asti.
Tiedonhankinnan opetuksen merkitys on vain korostunut Seinäjoen korkeakoulukirjastossa. Myös opetustavat muuttuvat, kun niin kutsutut diginatiivit ovat tulleet opiskeluikään ja ovat tottuneet täysin aiempien sukupolvien tavoista poikkeaviin tiedonhankinnan tapoihin ja välineisiin. Myös kasvava aikuisopiskelijoiden joukko asettaa omat haasteensa.  
Korkeakoulukirjastoa on vuosien saatossa muokattu asiakkaiden toiveita kuunnellen. Fyysisen aineiston lainausmäärät ovat kääntyneet lievään laskuun myös Seinäjoen korkeakoulukirjastossa, mutta suurin lainausmäärä kirjaston historiassa ei kuitenkaan ole vuotta 2011 kauempaa historiasta. E-aineiston merkitys on jo vuodesta 2008 ollut selkeästi kasvava.
Syksyllä 2012 avattiin Yrittäjyyskirjasto -verkkopalvelu, joka nimensä mukaisesti kokoaa yhteen paikkaan tietoa yrittäjyydestä julkaistavasta tutkimuksesta, julkaisuista sekä tilastoista. Yrittäjyyskirjaston avaamiseen johtanutta hanketta johti Seinäjoen korkeakoulukirjaston informaatikko Jaana Latvanen. Palvelun ylläpito lopettiin keväällä 2019.
Vuonna 2012 Opetus- ja kulttuuriministeriö päätti leikata SeAMK:sta 120 aloituspaikkaa. Päätöksen seurauksena lopetettiin kokonaan kaksi koulutusohjelmaa, Konservoinnin- ja metsätalouden koulutusohjelmat. Leikkausten yhteydessä päätettiin lakkauttaa kokonaan tai siirtää Seinäjoen ammattikorkeakoulun yksiköitä. SeAMK lopetti toimintansa Jurvassa, Ähtärissä sekä Kauhajoella. Tästä syystä myös kirjaston toimipisteet vähenivät ja muun muassa Kampuskirjaston kokoelma kasvoi olennaisesti, kun ravitsemusalan kokoelma siirrettiin Kauhajoelta Kampuskirjastoon. Leikkausten seurauksena Seinäjoen korkeakoulukirjasto vakiintui nykyiseen muotoonsa vuonna 2013, kun jäljelle jäivät vain Kampuskirjasto, Terveyskirjasto sekä Maaseutukirjasto.