stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Transformers: Armada
Jaksoluettelo

| Jakso numero | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi | Esitetty Suomessa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ensimmäinen kohtaaminen | First Encounter | 06.09.2003 |
| 2. | Muuntautumisia | Metamorphosis | 13.09.2003 |
| 3. | Tukikohta | Base | 20.09.2003 |
| 4. | Kumppanit | Comrade | 27.09.2003 |
| 5. | Sotilas | Soldier | 04.10.2003 |
| 6. | Viidakko | Jungle | 11.10.2003 |
| 7. | Karnevaali | Carnival | 18.10.2003 |
| 8. | Palatsi | Palace | 25.10.2003 |
| 9. | Kohtaaminen | Confrontation | 01.11.2003 |
| 10. | Maanalainen | Underground | 08.11.2003 |
| 11. | Raunio | Ruin | 15.11.2003 |
| 12. | Esihistoria | Prehistory | 22.11.2003 |
| 13. | Isku | Swoop | 29.11.2003 |
| 14. | Ylivoima | Overmatch | 06.12.2003 |
| 15. | Muukalainen | Gale | 13.12.2003 |
| 16. | Ansa | Credulous | 20.12.2003 |
| 17. | Salaliitto | Conspiracy | 27.12.2003 |
| 18. | Luottamus | Trust | 03.01.2004 |
| 19. | Loma | Vacation | 10.01.2004 |
| 20. | Vahvistus | Reinforcement | 17.01.2004 |
| 21. | Tasoituserä | Decisive Battle | 31.01.2004 |
| 22. | Vala | Vow | 07.02.2004 |
| 23. | Kapina | Rebellion | 14.02.2004 |
| 24. | Ajojahti | Chase | 21.02.2004 |
| 25. | Taktikko | Tactician | 28.02.2004 |
| 26. | Varajohtaja | Linkup | 06.03.2004 |
| 27. | Paljastus | Detection | 13.03.2004 |
| 28. | Herääminen | Awakening | 27.03.2004 |
| 29. | Epätoivo | Desperate | 03.04.2004 |
| 30. | Pakomatka | Runaway | 10.04.2004 |
| 31. | Menneisyys, osa 1/2 | Past, Part I | 17.04.2004 |
| 32. | Menneisyys, osa 2/2 | Past, Part II | 24.04.2004 |
| 33. | Uhraus | Sacrifice | 01.05.2004 |
| 34. | Uudistuminen | Regeneration | 08.05.2004 |
| 35. | Pelastuspartio | Rescue | 15.05.2004 |
| 36. | Mars | Mars | 11.09.2004 |
| 37. | Särö | Crack | 18.09.2004 |
| 38. | Uhka | Threaten | 25.09.2004 |
| 39. | Kriisi | Crisis | 02.10.2004 |
| 40. | Katumus | Remorse | 09.10.2004 |
| 41. | Lähtö | Depart | 16.10.2004 |
| 42. | Ihme | Miracle | 23.10.2004 |
| 43. | Nukke | Puppet | 21.05.2005 |
| 44. | Esiintulo | Uprising | 28.05.2005 |
| 45. | Läpimurto | Dash | 04.06.2005 |
| 46. | Kerrostuma | Drift | 11.06.2005 |
| 47. | Enne | Portent | 18.06.2005 |
| 48. | Kahle | Cramp | 25.06.2005 |
| 49. | Liitto | Alliance | 02.07.2005 |
| 50. | Unioni | Union | 09.07.2005 |
| 51. | Alkuperä | Origin | 16.07.2005 |
| 52. | Viimeinen taistelu | Mortal Combat | 23.07.2005 |
Ääninäyttelijät > Alkuperäiset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tōru Ōkawa  | … |  Optimus Prime   |
|  Kiyoyuki Yanada  | … |  Megatron   |
|  Jin Yamanoi  | … |  Starscream   |
|  Kōji Yusa  | … |  Demolishor, Thrust   |
|  Ikuya Sawaki  | … |  Red Alert   |
|  Kōsuke Okano  | … |  Hot Shot   |
|  Isshin Chiba  | … |  Cyclonus, Blurr   |
|  Masataka Nakai  | … |  Bradley ”Rad” White   |
|  Yukie Maeda  | … |  Carlos Lopez   |
|  Akira Tomisaka  | … |  Alexis Thi Dang   |
|  Nobuyuki Kobushi  | … |  Fred, Side Swipe   |
|  Tarusuke Shingaki  | … |  Billy   |
|  Katsuhisa Hōki  | … |  Smokescreen/Hoist   |
|  Keiji Fujiwara  | … |  Scavenger   |
|  Takahiro Sakurai  | … |  Sideways   |
|  Susumu Chiba  | … |  Jetfire, Wheeljack   |
Ääninäyttelijät > Englanniksi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jim Conrad  | … |  kertoja   |
|  Gary Chalk  | … |  Optimus Prime   |
|  David Kaye  | … |  Megatron/Galvatron   |
|  Michael Dobson  | … |  Starscream   |
|  Alvin Sanders  | … |  Demolishor   |
|  Brian Dobson  | … |  Red Alert   |
|  Brent Miller  | … |  Hot Shot   |
|  Don Brown  | … |  Cyclonus   |
|  Kirby Morrow  | … |  Bradley ”Rad” White   |
|  Matt Hill  | … |  Carlos Lopez   |
|  Tabitha St. Germain  | … |  Alexis Thi Dang   |
|  Tony Sampson  | … |  Fred   |
|  Andrew Francis  | … |  Billy   |
|  Dale Wilson  | … |  Smokescreen/Hoist   |
|  Ward Perry  | … |  Scavenger   |
|  Paul Dobson  | … |  Sideways   |
|  Brian Drummond  | … |  Blurr   |
|  Colin Murdock  | … |  Thrust   |
|  Scott McNeil  | … |  Jetfire   |
|  Doug Parker  | … |  Tidal Wave   |
|  Sam Vincent  | … |  Side Swipe   |
|  Michael Daingerfield  | … |  Wheeljack   |
|  Terry Klassen  | … |  High Wire   |
|  Mark Acheson  | … |  Unicron   |
Ääninäyttelijät > Suomeksi

Unicron-trilogian ensimmäisen osan, suomenkielisestä jälkiäänityksestä vastasi  Oy PVP Voice Ab (Pauli Virta Productions), mukana oli myös muun muassa Disney-elokuvien ja sarjojen ohjaaja, Pekka Lehtosaari.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pekka Lehtosaari  | … |  Optimus Prime, Nemesis Prime   |
|  Arto Nieminen  | … |  kertoja, Megatron/Galvatron, Tidal Wave   |
|  Vesa Hämes  | … |  Hot Shot, Demolishor (jaksoon 49, ja jakso 52), Sureshock, yksi sivurooli   |
|  Pauli Virta  | … |  Starscream, Smokescreen/Hoist, Demolishor (jakso 50),  Wheeljack (vain jakson 47 lopussa), sivurooleja   |
|  Jyrki Kovaleff  | … |  Cyclonus, Red Alert, Grindor   |
|  Samuel Harjanne  | … |  Bradley ”Rad” White   |
|  Joni Kesti  | … |  Carlos Lopez   |
|  Jenni Laakso  | … |  Alexis Thi Dang, Radin äiti, sivurooleja   |
|  Peter Pihlström  | … |  Billy, sivurooleja   |
|  Hanna Savikko  | … |  Fred, sivurooleja   |
|  Raine Heiskanen  | … |  Scavenger, Sideways, Blurr, Unicron   |
|  Juha Paananen  | … |  Jetfire, Thrust, Radin isä, sivurooleja   |
|  Kustaa Kantelinen  | … |  Side Swipe, Wheeljack, High Wire, Perceptor   |
Bonnie Blair

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bonnie Blair vuonna 2010. |  Bonnie Blair vuonna 2010. |  Bonnie Blair vuonna 2010. |  |
Maa:   Yhdysvallat
Naisten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Calgary 1988 | 500 m |  |
|  Kultaa | Albertville 1992 | 500 m |  |
|  Kultaa | Albertville 1992 | 1 000 m |  |
|  Kultaa | Lillehammer 1994 | 500 m |  |
|  Kultaa | Lillehammer 1994 | 1 000 m |  |
|  Pronssia | Calgary 1988 | 1 000 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Heerenveen 1989 | sprinttiluistelu |  |
|  Kultaa | Calgary 1994 | sprinttiluistelu |  |
|  Kultaa | Milwaukee 1995 | sprinttiluistelu |  |
|  Hopeaa | Sainte Foy 1987 | sprinttiluistelu |  |
|  Hopeaa | Tromssa 1990 | sprinttiluistelu |  |
|  Hopeaa | Oslo 1992 | sprinttiluistelu |  |
|  Hopeaa | Ikaho 1993 | sprinttiluistelu |  |
|  Pronssia | Karuizawa 1986 | sprinttiluistelu |  |
|  Pronssia | West Allis 1988 | sprinttiluistelu |  |
Bonnie Blair (s. 18. maaliskuuta 1964 Cornwall, New York) on yhdysvaltalainen pikaluistelija ja viisinkertainen olympiavoittaja.
Ura

Blair osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Sarajevossa 1984. Tuolloin 19-vuotias luistelija ei voittanut mitaleja, mutta osoitti lahjakkuutensa sijoittumalla yhdeksänneksi 500 metrillä. Calgaryssä 1988 Blair voitti kultaa 500 metrillä maailmanennätysajalla 39,10 ja pronssia 1 000 metrillä. Albertvillessä 1992 Blair otti kultamitalin kummallakin matkalla.
Blair käytti hyödykseen uudet olympiasäännöt. Vuonna 1986 Kansainvälinen olympiakomitea oli päättänyt jatkaa kisat tästä lähtien vuorovuosille. Täten seuraavat talviolympialaiset järjestettiin vuoden 1996 sijaan jo vuonna 1994 Lillehammerissa. Blair voitti jälleen sekä 500 että 1 000 metrin olympiakultaa ja tällä kertaa melko ylivoimaiseen tapaan. Tuhannen metrin voittomarginaali, 1,38 sekuntia, on olympiahistorian suurin tuolla matkalla.
Maaliskuussa 1994 Blairista tuli ensimmäinen nainen, joka alitti 39 sekunnin rajan 500 metrillä (38,99).
Bonnie Blair on saavutustensa johdosta nimetty pikaluistelun chicagolaiseen ja wisconsinilaiseen Hall of Fameen. Vuonna 2004 hänet nimettiin jäseneksi Yhdysvaltain olympiaurheilun Hall of Fameen.
Yksityiselämä

Blair on naimisissa kolmiin olympialaisiin osallistuneen amerikkalaisen pikaluistelijan Dave Cruikshankin kanssa. Heillä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Blairin profiili KOK:n sivuilla. (englanniksi)
Bonnie Blair vuonna 1995 julkaistussa azerbaidžanilaisessa postimerkissä.
Dogs (kappale)

| ”Dogs” Pink Floyd |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Animals
 Julkaistu: 1977
 Tuottaja(t): Pink Floyd
 Tyylilaji: Progressiivinen rock
 Kesto: 17.09
 Levy-yhtiö: Harvest (UK)   Capitol (US)
Animalsin muut kappaleet
| ”Pigs on the Wing 1” (1) | ”Dogs” (2) | ”Pigs (Three Different Ones)” (3) |
Dogs on brittiläisen progressiivisen rock-yhtyeen Pink Floydin kappale, se julkaistiin yhtyeen albumilla Animals (1977). Kappale kehittyi albumin Wish You Were Here nauhoituksissa 1974, jolloin sen sanat olivat erilaiset ja kappaleen nimi oli You Gotta Be Crazy. Kappale on Animals-albumin ainut, jossa David Gilmour on osallisena niin sävellyksessä kuin laulamisessa.
Kappaleen juonessa koirat esitetään liikemiehinä, jotka tarpeen vaatiessa puukottavat selkään eivätkä tunne syyllisyyttä, koska luulevat muiden olevan selkäänpuukottajia.
Liveversiot

Yhtyeen vuoden 1974 konserteissa kappaleen lauloi kokonaisuudessaan David Gilmour. Gilmour soitti kaikki akustisetkin osuudet sähkökitaralla ja käytti riffiosuuksissa wah wah -pedaalia. Kitarasoolo-osuuksiin hän lisäsi paljon säröefektejä. Taustalla oli myös paljon Rick Wrightin syntetisaattoria.
Muusikot

David Gilmour – laulu, kitara
Roger Waters – laulu, bassokitara, vokooderi
Nick Mason – rummut, perkussio
Richard Wright – urut, sähköpiano, syntetisaattori
Suomen ja Viron suhteet

Suomi  Viro
Suomen ja Viron suhteet alkoivat diplomaattisesti uudelleen 29. elokuuta 1991 Viron itsenäistyttyä Neuvostoliitosta. Suomen suurlähetystö sijaitsee Tallinnassa ja Viron suurlähetystö Helsingissä. Suomen Tallinnan-suurlähettiläänä toimii Timo Kantola. Viron Helsingin-suurlähettiläs on Sven Sakkov. Molemmat maat ovat Euroopan unionin ja Naton jäseniä.
Suomen ja Viron välille suunniteltiin valtioliittoa 1920–1940-luvuilla, mutta hanke ei saanut kannatusta. Arvostettu virolaiskirjailija Jaan Kross ehdotti asiaa uudelleen 1990-luvun lopulla.
Suomi on Viron tärkein kauppakumppani. Suomelle Viro on yhdeksännellä sijalla kauppavaihtoa mitattaessa. Suomalaisyritysten sijoitukset Viroon ovat huomattavat, ja vuonna 2021 virolaisyritysten investoinnit Suomeen olivat kasvussa. Heinäkuussa 2023 Viro oli Suomen 7. tärkein kauppakumppani tavaranviennissä.
Molemmissa maissa on myös merkittävä määrä opiskelijoita, jotka ovat tulleet korkeakouluun Suomenlahden yli. Suomalaiset ovat Viron suurin ulkomaalaisten opiskelijoiden ryhmä. Huippuvuonna 2017 Virossa opiskeli 1 426 Suomen kansalaista. Eniten uusia Suomesta lähtöisin olevia opiskelijoita aloitti opintonsa Virossa vuonna 2014, noin 450. 2020-luvun puoliväliä lähestyttäessä määrät ovat pienentyneet. Esimerkiksi vuonna 2023 uusia Suomesta tulleita opiskelijoita oli Virossa vain 150, ja kaikkiaan Suomesta lähtöisin olevia opiskelijoita oli 749. Suomalaisten suosiossa ovat perinteisesti olleet Tarton yliopiston lääketieteellinen ja Tartossa sijaitsevan maatalousyliopiston eläinlääketieteellinen tiedekunta. Lisäksi Estonian Business School Tallinnassa vetää taloustieteen ja Tallinnan yliopisto lakitieteen opiskelijoita.
Historiaa

Vuonna 1938 maat solmivat valtiosopimuksen henkisestä yhteistyöstä, joka pohjautuu suomalaisten ja virolaisten sukulaisuuteen. Sopimuksen 14 eri artiklan mukaan Suomen hallitus sitoutui perustamaan Helsingin yliopistoon joko erillisen tai jonkun muun instituutin yhteydessä toimivan virolaisen instituutin ja Viron hallitus Tarton yliopiston yhteyteen suomalaisen instituutin, joiden tarkoituksena on edistää ja kehittää suomalais-virolaisia tieteellisiä, kirjallisia ja taiteellisia suhteita.
Hallitukset sitoutuivat tarjoamaan toisilleen vastavuoroisuuden perusteella avustusta toisen sopimuspuolen kielen opetuksen järjestämiseksi yliopistossa. Hallitukset sitoutuivat tukemaan tieteellisiä yhdistyksiä ja tieteellisiä kongresseja, jotka työskentelevät molempien kansojen välisten suhteiden lujittamiseksi. Maat sitoutuivat myös Suomalais-ugrilainen kulttuurikongressien järjestämiseen ja sukukansapäivien viettoon molempien maiden kouluissa.
Molemmat hallitukset sitoutuivat mahdollisuuksien mukaan edistämään toisen maan tieteenharjoittajien työskentelyä toisessa sopimusmaassa. Eri artikloissa sitouduttiin myös helpottamaan vastavuoroisten opiskelijoiden asemaa. Molemmat hallitukset sitouituvat tarpeen mukaan varaamaan maansa oppikoulujen ja kansakouluopettajien valmistuslaitoksien oppilaille tilaisuuden opiskella toisen sopimusmaan kieltä.
Kummankin maan hallitukset sopivat, että Virossa asuville suomen kieltä puhuville kansalaisille ja Suomessa asuville viron kieltä puhuville kansalaisille, mikäli heitä samalla paikkakunnalla on riittävä määrä (vähintään 20), varataan mahdollisuus saada alkuopetus omakielisessä koulussa sekä yleensä vaalia omakielistä sivistystään. Samalla maat sopivat erilaisista kirjallisuuteen ja taiteeseen liittyvistä käytänteistä.
Hallitukset sopivat, että ne pyrkivät siihen, että asianomaisten maiden yleisradiot vastavuoroisesti välittävät toisen maan yleisradion ohjelmia, sekä että puheohjelman aikana omistetaan huomattava sija toisen maan historian, kirjallisuuden, taiteen, musiikin, kansatieteen ja matkailunähtävyyksien tunnetuksi tekemiseen. Molemmat hallitukset sopivat maidensa virallisten julkaisujen, samoinkuin niiden tieteellisten laitosten julkaisemien aikakauslehtienkin vaihdon edistämisestä. Molemmat hallitukset sitoutuvat lisäämään virolaisten kirjojen lukua Suomen kirjastoissa ja suomalaisten kirjojen lukua Viron kirjastoissa, eritoten yliopistojen kirjastoissa.
Axel Grönlund

Karl Axel Wilhelm Grönlund (26. helmikuuta 1864 Helsinki – 9. lokakuuta 1918 Käkisalmi) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies, joka toimi Käkisalmen pormestarina.
Grönlundin vanhemmat olivat sota- ja lääninrovasti Johan Fredrik Grönlund ja Olga Lovisa Finnander ja puoliso vuodesta 1906 Amanda Liukkonen. Grönlund tuli ylioppilaaksi 1882, suoritti ylemmän oikeustutkinnon  1889 ja sai varatuomarin arvon 1892. Hän oli Käkisalmen pormestari 1893–1918, mutta poliittisista syistä tehtävästään erotettu 1903–1905. Grönlund oli  porvarissäädyssä Käkisalmen edustaja valtiopäivillä 1899.
Ruusulinna

| Ruusulinna |
| --- | --- |
Osoite:  Aspinniituntie 80, 01900 Nurmijärvi
Koordinaatit:  60.474°N, 024.848°E
Perustettu:  2001
Tanssilattia:  800 m², suorakulmio + pieni tanssisali, koivua
Tanssikausi:  syyskuu–huhtikuu
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruusulinna on tanssilava Nurmijärven kunnassa. Se on 2001 avattu yksityinen tanssin harrastajien tanssipaikka vanhan ja uuden Hämeenlinnantien välisellä teollisuusalueella.
Ruusulinnan perustaja ja omistaja on "Jämsän Paroni" Esa Lehtinen.
Aiheesta muualla

Ruusulinna
Johan Fredrik Gummerus

Johan Fredrik Gummerus (6. kesäkuuta 1839 Raahe – 3. helmikuuta 1876 Oulu) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies.
Gummeruksen vanhemmat olivat pormestari, kollegiasessori Gregorius Gummerus ja Johanna Wilhelmina Crohns ja puolisot vuodesta 1867 Johanna Kristina Snellman (k. 1872) ja vuodesta 1873 tämän sisar Emilia Charlotta Snellman. Tultuaan ylioppilaaksi Gummerus suoritti tuomarintutkinnon 1862 ja sai varatuomarin arvon 1864. Hän oli Vaasan hovioikeuden kanslisti 1865 ja aktuaari ja kielenkääntäjä 1869, vt. pormestari Oulussa 1866–1867 ja oikeuspormestari Oulussa vuodesta 1869. Gummerus oli porvarissäädyssä Oulun edustaja valtiopäivillä  1872
Berndt Erik Konstantin Hildén

Berndt Erik Konstantin (Constantin) Hildén (10. elokuuta 1822 Vimpeli – 29. heinäkuuta 1892 Oulu) oli suomalainen juristi, kuvernööri ja valtiopäivämies.
Hildénin vanhemmat olivat kappalainen Bror Konstantin Hildén ja Charlotta Kristina Ingman ja puolisot vuodesta 1853 Julia Maria Roschier (k. 1865) ja vuodesta 1866 Johanna Christiansson (k. 1905). Hildén tuli ylioppilaaksi 1841 ja suoritti tuomarintutkinnon 1845. Varatuomarin arvon hän sai 1849, laamannin arvon 1875 ja valtioneuvoksen arvon 1887. Hän oli Raahen pormestari vuodesta 1854, Oulun läänin lääninsihteeri 1865–1890 ja Uudenkaarlepyyn vt. pormestari 1880–1881. Hildén oli porvarissäädyssä Raahen edustaja valtiopäivillä  1863–1864, joilla hän oli valitsijamies, lakivaliokunnan jäsen ja toimitusvaliokunnan varajäsen. Hildén toimi talonpoikaissäädyn sihteerinä valtiopäivillä 1872.
Päätoimittaja, kansanedustaja Leo Hildén oli Berndt Erik Konstantin Hildénin poika.
Dennis Livson

Dennis Abraham Livson (24. marraskuuta 1946 Helsinki – 9. marraskuuta 2013 Turku) oli suomalainen lastenohjelmatuottaja ja huvipuistoyrittäjä. Hänet tunnettiin parhaiten Muumilaakson tarinoiden ja Muumipeikko ja pyrstötähti -elokuvan tuottajana sekä Naantalin Muumimaailman rakennuttajana. Livson oli myös Naantalin kaupunginvaltuuston jäsen kaudella 2008–2012. Hän edusti Keskustaa.
Opiskelu

Suomenjuutalainen Livson kävi koulunsa Helsingissä. Hän matkusti vuonna 1967 Israeliin tutustuakseen kibbutseihin ja opiskellakseen nuoriso-ohjaajaksi. Kuuden päivän sodan puhjettua hän liittyi velvollisuudentunnosta vapaaehtoisena Israelin armeijaan ja päätyi vartioimaan pommisuojaa Karmelvuoren luona Haifassa. Hän sanoi myöhemmin, että tämä sotakokemus vain opetti hänelle sodanvastaisuutta. Sittemmin hän työskenteli nuoriso-ohjaajana ja valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta kauppatieteiden maisteriksi.
Ura

Vuosina 1970–1975 Livson työskenteli Mainostelevisiossa ulkomaantoimintojen päällikkönä. Hänen uransa MTV:ssä kariutui erimielisyyksiin, minkä jälkeen hän ryhtyi yrittäjäksi. Hän muun muassa tuotti luonto-ohjelmia. Hän työskenteli myös Helsingin Kaapelitelevision ohjelmajohtajana ennen kuin siirsi toimintansa Alankomaihin.
Livson halusi tehdä lastenohjelmia, joissa olisi kasvatuksellinen sanoma. Vuosina 1989–1991 hän toimi vastaavana tuottajana Alfred J. Kwak -piirrossarjalle. Seuraavaksi hän loi yhdessä Lars Janssonin kanssa Muumeista kertovan animaatiosarjan, kaikkiaan 104 osaa, joista 101 on esitetty Suomessa. Ohjelman suomenkielinen nimi on Muumilaakson tarinoita. Livsonille jäivät myös Muumi-sarjan oikeudet, ja 1990-luvun alussa hän rakennutti ja avasi Naantaliin Muumimaailma-teemapuiston.
1990-luvun lopulla Livson asui Lahainassa, Mauin saarella Havaijilla. Hän yritti avata Waikapuun Maui Tropical Plantation -kauppakeskuksen yhteyteen Muumiteemapuiston, joka olisi esitellyt havaijilaista maataloutta, mutta paikallinen asemakaavoituskomissio ei antanut siihen lupaa. Paikalliset päättäjät eivät hyväksyneet ulkomaisia hahmoja mainostamassa havaijilaisia arvoja, kun siinä olisi voinut hyödyntää paikallista mytologiaa. Teemapuistohankkeen kaaduttua Livson avasi Lahainaan Muumikaupan ja tarjosi Muumilaakson tarinoiden englanninkielistä versiota KHII-TV-kanavalle. Sarjaa alettiin esittää Havaijilla lauantaiaamuisin tammikuusta 1999 alkaen havaijinkielisellä tunnuslaululla. Lahainan Muumikauppa sulki ovensa huhtikuussa 2004.
Livson olisi halunnut tuottaa vielä 2000-luvulla pitkän elokuvan Muumipappa ja meri -kirjasta, mutta Janssonin perikunta ei antanut hänelle lupaa.
Dennis Livson Enterprises

Dennis Livson omisti yhtiön nimeltä Dennis Livson Enterprises. Yhtiö omistaa Muumimaailman. Vuonna 2002 Livson myi yhtiön sveitsiläisille yhtiökumppaneilleen tuskaisten selkävaivojen vuoksi. Vuonna 2007 selkäkivut olivat parantuneet, ja Livson tahtoi takaisin töihin. Hän osti yhtiön silloin takaisin itselleen. Vuonna 2012 Livson siirsi yhtiön lastensa omistukseen ja jäi itse eläkkeelle. Hän kuitenkin kuului yhtiön hallitukseen kuolemaansa saakka.
Livson kuoli sairauteen Turussa 9. marraskuuta 2013.
Tuotantoa TV:ssä

| Vuosi | Projetki (elokuva, tv-sarja) | Työtehtävä |
| --- | --- | --- |
| 1978 | Tuntematon ystävä | tuottaja |
| 1978 | Runoilija ja muusa | markkinointi |
| 1988 | Gera gera boos monogatari (tv-sarja) | tuottaja |
| 1989 | Cubitus (tv-sarja) | tuottaja |
| 1989–1991 | Alfred J. Kwak (tv-sarja) | vastaava tuottaja |
| 1990–1992 | Muumilaakson tarinoita (tv-sarja) | tuottaja |
| 1991 | Star street (tv-sarja) | vastaava tuottaja |
| 1992 | Muumipeikko ja pyrstötähti | tuottaja |
| 1995 | Bambukarhut (tv-sarja) | tuottaja |
Aiheesta muualla

Dennis Livson Elonetissä.
Dennis Livson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Dennis Livsonin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Herman Peter Höckert

Kunnallispormestari Herman Peter Höckert. Valokuvaaja Johan Jakob Reinberg (1857– 1863).
Herman Peter (Petter) Höckert (14. elokuuta 1824 Vaasa – 27. helmikuuta 1891 Nauvo) oli suomalainen tuomari ja virka- ja valtiopäivämies, joka toimi tullihallituksen ylijohtajana.
Höckertin vanhemmat olivat kauppias Herman Gustaf Höckert ja Karolina Elisabet Malm. Vaasan triviaalikoulun oppilas Höckert tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1841 ja opiskeli yliopistossa oikeustiedettä vuodesta 1843 ja venäjän kieltä Moskovassa 1844. Tuomarintutkinnon 1845 suorittanut Höckert oli samana vuonna Vaasan hovioikeuden auskultantti.  Varatuomarin arvon Höckert sai 1850 ja kihlakunnantuomarin arvonimen 1862. Turun hovioikeuden auskultantiksi hän tuli  1849 ja Turun ja Porin läänin varalääninkamreeriksi 1850 ja varalääninsihteeriksi 1856. Helsingin alipoliisimestarina Höckert toimi vuodesta  1861, päätullijohtokunnan eli tullihallituksen sihteeri hän oli vuodesta 1863 ja asessori vuodesta 1867. Höckert toimi Turun kunnallispormestarina vuodesta 1869 ja senaatin valtiovaraintoimituskunnan esittelijäsihteerinä 1881. Samana vuonna hänestä tuli tullihallituksen ylijohtaja, mistä tehtävästä hän sai eron  1890. Tällöin hänelle myönnettiin myös valtioneuvoksen arvo.
Höckert oli porvarissäädyssä Turun edustaja valtiopäivillä 1872 ja 1877–1878.
Ivar Alexander Kyander

Ivar Alexander Kyander
Ivar Alexander (Aleksander) Kyander (22. syyskuuta 1854 Kajaani  – 16. huhtikuuta 1935 Karkku) oli suomalainen tuomari, pormestari ja valtiopäivämies.
Ivar Kyanderin vanhemmat olivat maanmittari Samuel Henrik Kyander ja Sofia Helena Kristina Cronström ja puoliso vuodesta 1896 Lovisa Adèle Malm. Kyander tuli ylioppilaaksi Kuopion lukiosta 1872 ja suoritti tuomarintutkinnon  1876 ja yleisen oikeustutkinnon 1877, varatuomarin arvon hän sai 1879. Kihlakunnantuomarina Kyander toimi Juvalla vuodesta 1899, Eurassa vuodesta 1907 ja viimeksi Tyrväällä 1918–1926. Hän oli myös oikeusneuvosmies ja vt. pormestari Kuopiossa 1880–1882 ja pormestari Lappeenrannassa 1899. Porvarissäädyssä Kyander edusti Kajaania valtiopäivillä 1897, 1899 ja 1900. Vuoden 1897 valtiopäivillä hän teki anomuksen valtiollisesta äänioikeudesta naisille. Innokas vapaapalokuntalainen Kyander oli Lappeenrannan VPK:n perustaja 1879 ja toimi sen päällikkönä, samoin kuin oli Kuopion VPK:n päällikkö 1881–1893.
Vuonna 1895 Kyander kutsuttiin jäseneksi komiteaan, jonka tehtävänä oli laatia ehdotus palosammutuslaitoksen järjestämiseksi Suomen kaupungeissa. Vuonna 1929 Lappeenrannassa pidetyssä palokuntaliiton 50-vuotiskokouksessa hän sai liiton kultaisen ansiomerkin. Kyander oli myös jäsenenä senaatin 1897 asettamassa rautatiesuunnitelmakomiteassa. Kyander sai Suomen Valkoisen Ruusun I.luokan merkin vuonna 1922. Eläkkeelle jäätyään Kyander asui huvilatilallaan Karkussa harrastaen puutarhanhoitoa. Hän oli 1920-luvulla mukana  suojeluskuntatoiminnassa ja harrasti sukututkimusta perehtyen oman sukunsa vaiheisiin.
Albert Ferdinand Ottelin

Albert Ferdinand Ottelin (4. huhtikuuta 1834 Lohtaja – 3. kesäkuuta 1868 Kokkola) oli suomalainen juristi, valtiopäivämies ja Kokkolan pormestari.
Ottelinin vanhemmat olivat maanmittari Adam Ottelin ja Charlotta Törnudd ja puoliso vuodesta 1865 Helena Wilhelmina Gellerstedt. Ottelin tuli ylioppilaaksi 1855 ja suoritti tuomarintutkinnon 1859, varatuomarin arvon hän sai 1862. Ottelin oli Vaasan hovioikeuden ylimääräinen kanslisti 1859, kanslisti 1863 ja arkistonhoitaja 1864, Tornion tuomiokunnan tuomari 1861–1863 ja Kokkolan pormestari vuodesta 1865. Hän oli  porvarissäädyssä Kokkolan edustaja valtiopäivillä  1867.