stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juho Gartz

Juho Gartz leikkauspöydän ääressä.
Juho Gartz (9. huhtikuuta 1934 Säkkijärvi – 5. helmikuuta 2025) oli suomalainen elokuvaleikkaaja ja elokuvakirjailija.
Gartzin leikkaajanura alkoi Matti Kassilan kolmannesta Komisario Palmu -elokuvasta Tähdet kertovat, komisario Palmu (1962). Tämän jälkeen hänen uransa jatkui muun muassa Mikko Niskasen (Sissit, 1963; Hopeaa rajan takaa, 1963; Käpy selän alla, 1966) Erkko Kivikosken (Käyntikorttini..., 1964; Kesyttömät veljekset, 1969; Laukaus tehtaalla, 1973), Edvin Laineen (Täällä Pohjantähden alla, 1968; Akseli ja Elina, 1970; Viimeinen savotta, 1977; Akaton mies, 1983) ja Timo Linnasalon (Vartioitu kylä 1944, 1978; Aurinkotuuli, 1980) elokuvien parissa.
Leikkaustyönsä ohella Gartz toimi kahteen otteeseen myös käsikirjoittajana elokuvissa Akseli ja Elina sekä Laukaus tehtaalla. Tämän lisäksi hän kirjoitti 1900-luvun alkupuolen komediaa käsittelevän kirjan Mykät koomikot (1985) sekä teoksen Leikkaaja – Suomalaisen elokuvan ihmemaa sen takahuoneesta nähtynä (2003).
Gartz myös ohjasi ja tuotti useita dokumenttielokuvia, joiden aiheina ovat olleet muun muassa Viljo Heino, Rudolf Koivu, Solmu Mäkelä, Kari Suomalainen, Eadweard Muybridge, ja yleisemmin muun muassa sarjakuvat ja animaatioelokuvat.
Teokset

Elävöitettyjä kuvia. Raportti suomalaisesta animaatioelokuvasta.  Helsinki:  Suomen elokuvasäätiö, 1975.  ISBN 951-9349-00-6
Gartz, Juho & Kämäräinen, Aune (toim.): Elokuvaa tekemään.  Helsinki:  Suomen nuorison liitto, 1976.  ISBN 951-99092-8-1
Animaatioelokuvat.  Helsinki:  Suomen elokuvasäätiö, 1978.  ISBN 951-9349-08-1
Mykät koomikot.  Helsinki:  Otava, 1985.  ISBN 951-1-08177-2
Leikkaaja. Suomalaisen elokuvan ihmemaa sen takahuoneesta nähtynä.  Helsinki:  Art House, 2003.  ISBN 951-884-376-7
Aiheesta muualla

Juho Gartz Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Ritva  Elonet
1999

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
1999 (MCMXCIX) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi perjantaista.
Yhdistyneet kansakunnat nimesi vuoden 1999 kansainväliseksi vanhusten vuodeksi.
Muut ajanlaskut

Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 1999 oli jäniksen vuosi.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Euro otettiin käyttöön tilivaluuttana Suomessa ja 11 muussa EU-maassa (käteisvaluuttana 2002).
1. tammikuuta – Suomessa tuli voimaan laki lähestymiskiellosta.
3. tammikuuta – Ampumavälikohtauksessa islamabadilaisessa šiiamoskeijassa 16 ihmistä kuoli ja 25 loukkaantui.
4. tammikuuta – Liikenneministeri Matti Aura erotti Soneran pääjohtajan Pekka Vennamon virastaan ja erosi sen jälkeen hallituksesta. Erojen taustalla olivat Soneran yksityistämiseen ja osakekauppoihin liittyneet epäselvyydet.
6. tammikuuta – Oulun hiippakunnan piispa Olavi Rimpiläinen vihki uuden arkkipiispan Jukka Paarman virkaansa Turun tuomiokirkossa.
7. tammikuuta – Merita-Nordbanken myi 12,5 prosentin omistusosuutensa vakuutusyhtiö Pohjolassa ruotsalaiselle Skandia-vakuutuskonsernille vajaalla 1,5 miljardilla markalla, jolloin Skandia sai haltuunsa liki 24 prosenttia Pohjolan osakkeista ja liki kolmasosan äänivallasta Pohjolassa.
10. tammikuuta – Nursultan Nazarbajev valittiin uudelle kaudelle Kazakstanin presidentiksi. Länsimaissa vaalit tuomittiin vilpillisiksi, koska Nazarbajevin pahin vastaehdokas oli suljettu pois vaaleista.
10. tammikuuta – Brittiläinen aikakauslehti Daily Mirror kertoi, ettei prinsessa Dianan ja hänen miesystävänsä Dodi Al-Fayedin kuolemaan johtaneesta auto-onnettomuudesta tehty virallinen tutkimus antanut aihetta syytetoimiin.
17. tammikuuta – Venäjän presidentti Boris Jeltsin joutui sairaalahoitoon vatsahaavan vuoksi.
21. tammikuuta – Yhdysvaltain rannikkovartiosto takavarikoi 4,3 tonnia kokaiinia Houstoniin matkalla olleesta aluksesta.
25. tammikuuta – TV-sarja Salatut elämät alkoi.
25. tammikuuta – Kolumbiassa maanjäristyksessä kuoli yli tuhat ihmistä.
26. tammikuuta – Tallinnassa aloitti toimintansa presidentti Lennart Meren nimittämä komissio, jonka tehtävänä oli tutkia Virossa neuvostoaikana, vuosina 1940–1991 tapahtuneet rikokset ihmisyyttä vastaan. Komission puheenjohtajaksi kutsuttiin suomalainen ministeri Max Jakobson.
28. tammikuuta – Kittilän Pokassa mitattiin Suomen kaikkien aikojen alin siihen asti mitattu lämpötila −51,5 °C.
28. tammikuuta – Ruotsalainen Volvo myi henkilöautotuotantonsa yhdysvaltalaiselle Fordille.
29. tammikuuta – Helsingin käräjäoikeus tuomitsi liikemiesveljekset Kari ja Jussi Uotin vankeuteen talousrikoksista. Kari Uoti tuomittiin neljän vuoden ja Jussi Uoti neljän vuoden ja kahden kuukauden vankeuteen.
30. tammikuuta – Lennonjohtajien työtaistelu alkoi; se koski 250 lennonjohtajaa. Viisi viikkoa kestänyt lakko päättyi 9. maaliskuuta 1999 osapuolten sopimukseen.
Tapahtumia > Helmikuu

2. helmikuuta – Venäjän perustuslakituomioistuin kielsi kuolemanrangaistuksen. Kuolemanrangaistuksen käyttö oli lakkautettu jo elokuussa 1996 Venäjän liityttyä aiemmin samana vuonna Euroopan neuvostoon.
5. helmikuuta – Nyrkkeilijä Mike Tyson tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankeuteen 31. elokuuta 1998 auto-onnettomuuden jälkeen tapahtuneesta pahoinpitelystä.
7. helmikuuta - Jordanian kuningas Hussein kuoli.
10. helmikuuta – Lumivyöryt Ranskan alpeilla lähellä Geneveä surmasivat 10 ihmistä.
12. helmikuuta – Yhdysvaltain senaatti hylkäsi presidentti Bill Clintonin viraltapanosyytteet.
12. helmikuuta – Eduskunta hyväksyi Suomen uuden perustuslain.
14. helmikuuta – Kalle Palander voitti pujottelun maailmanmestaruuden.
14. helmikuuta – Perusteellisesti uusitussa Tennispalatsissa Helsingin keskustassa avattiin Finnkinon 14 salin elokuvateatteri.
16. helmikuuta – Uzbekistanissa tehtiin murhayritys presidentti Islam Karimovia vastaan.lähde?
21. helmikuuta – ATK-suunnittelija Sanna Sillanpää ampui kolme miestä ja haavoitti vakavasti neljättä Helsingin keskustassa sijaitsevalla ampumaradalla. Poliisikuulusteluissa Sillanpää ei perustellut tekoaan millään tavoin.
21. helmikuuta – Presidentti Martti Ahtisaari ja rouva Eeva Ahtisaari matkustivat valtiovierailulle Meksikoon. Ahtisaari oli ensimmäinen maahan virallisen vierailun tehnyt Suomen presidentti.
27. helmikuuta – Colin Prescot ja Andy Elson saavuttivat uuden ennätyksen kuumailmapallolennossa yrittäessään kiertää maapalloa: 233 tuntia ja 55 minuuttia.
27. helmikuuta – Olusegun Obasanjosta tuli Nigerian ensimmäinen vaaleilla valittu presidentti sitten vuoden 1983.
Tapahtumia > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Pommi tuhosi Angolan lähetystön Sambian Lusakassa.
1. maaliskuuta – Hutut tappoivat kahdeksan turistia Ugandassa.
1. maaliskuuta – Jalkaväkimiinat kieltänyt Ottawan sopimus astui voimaan.
4. maaliskuuta – Merijalkaväen kapteeni Richard Ashby vapautettiin sotilasoikeudessa kuolemantuottamussyytteistä. Hän oli katkaissut lentokoneellaan hiihtohissin gondolin vaijerin Italiassa, minkä seurauksena 20 ihmistä sai surmansa.
12. maaliskuuta – Unkari, Puola ja Tšekki liittyivät Natoon.
14. maaliskuuta – Etelä-Afrikan presidentti Nelson Mandela saapui valtiovierailulle Suomeen. Vierailu oli osa Mandelan kiertomatkaa, jolla hän halusi osoittaa kiitollisuutta ANC-järjestöä apartheid-politiikan aikana tukeneille maille. Vierailunsa aikana Mandela tapasi Suomeen yllättäen saapuneen Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) johtajan Jasser Arafatin.
15. maaliskuuta – Bourbonnais’n junaturma Illinoisissa Yhdysvalloissa vaati 11 kuolonuhria.
19. maaliskuuta – Vakuutusyhtiö Pohjolan pääjohtaja Iiro Viinanen perui yhtiön aikomat henkilöstövähennykset. Pohjola oli maaliskuun alussa ilmoittanut jakavansa osakkailleen ennätyssuuret osingot samalla kun se aikoi supistaa henkilökuntaansa, mikä oli herättänyt melkoisen julkisen kohun.
21. maaliskuuta  – Bertrand Piccard ja Brian Jones onnistuivat ensimmäisinä kiertämään maapallon kuumailmapallolla. Matka alkoi 3. maaliskuuta.
21. maaliskuuta – Suomessa käytiin eduskuntavaalit.
23. maaliskuuta – Paraguayn varapresidentti Luis Maria Argana murhattiin.
24. maaliskuuta – Nato hyökkäsi Jugoslaviaan ilmaiskuin.
24. maaliskuuta – Tulipalo Mont Blancin tunnelissa surmasi 39 ihmistä ja sulki tunnelin lähes kolmeksi vuodeksi. Palo sai alkunsa eräästä rekka-autosta tunnelin keskivaiheilta.
26. maaliskuuta – Melissa-mato teki tuhojaan Internetissä.
30. maaliskuuta – Dow Jones -teollisuusindeksi ylitti ensimmäisen kerran 10 000 pisteen rajan (10 006,78).
30. maaliskuuta – Uusi eduskunta aloitti työnsä. Puhemieheksi valittiin SDP:n Jukka Mikkola, ensimmäiseksi varapuhemieheksi Keskustan Sirkka-Liisa Anttila ja toiseksi varapuhemieheksi Kokoomuksen Riitta Uosukainen.
Tapahtumia > Toukokuu

1. toukokuuta – Aku Ankan kuukauden sarjisekstra aloitti ilmestymisensä.
1. toukokuuta – Kymmenen hengen nuorisojoukko puukotti sattumanvaraisesti vastaantulijoita Turussa vappuyönä. Sairaalahoitoon joutui kymmenen ihmistä, joista yksi kuoli saamiinsa vammoihin. Poliisi pidätti nuorista neljä.
6. toukokuuta – Wales ja Skotlanti valitsivat edustajat kansalliskokoukseen ja parlamenttiin, Skotlanti ensi kertaa liittosopimuksen (1707) solmimisen jälkeen.
7. toukokuuta – Naton yhdysvaltalaiskoneet pommittivat täsmäasein Kiinan lähetystöä Belgradissa. Kolme ihmistä kuoli ja 20 haavoittui.
7. toukokuuta – Guinea-Bissaussa sotilasvallankaappaus syöksi presidentti João Bernardo Vieiran vallasta.
7. toukokuuta – Suomen evankelisluterilaisen kirkon kirkolliskokous päätti siirtää piispojen nimittämisen virkoihinsa presidentiltä kirkolle. Uudistus vaati vielä eduskunnan hyväksymisen.
10. toukokuuta – Helsingissä avattiin Mäkelänrinteen uintikeskus, joka oli Suomen ensimmäinen kansainväliset mitat täyttävä uimahalli.
13. toukokuuta – Carlo Azeglio Ciampi valittiin Italian presidentiksi.
17. toukokuuta – Ehud Barak valittiin Israelin pääministeriksi.
17. toukokuuta – Helsingin hovioikeus tuomitsi ulkoasiainsihteeri Olli Mattilan vakoilusta ja turvallisuussalaisuuksien paljastamisesta yhden vuoden ja neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen ja viraltapantavaksi sekä menettämään sotilasarvonsa. Mattila sai tuomion salaisten asiakirjojen luovuttamisesta venäläisille.
19. toukokuuta – Tennispalatsissa Helsingissä avattiin Kulttuurien museo.
21. toukokuuta – Presidentti Martti Ahtisaari myönsi teatterinjohtaja Vivica Bandlerille akateemikon arvonimen.
27. toukokuuta – Haagin Kansainvälinen tuomioistuin syytti Jugoslavian presidenttiä Slobodan Miloševićiä ja neljää muuta sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan Kosovon tapahtumien vuoksi.
28. toukokuuta – Leonardo da Vincin Viimeinen ehtoollinen tuli näytteille Milanossa 22 vuoden restauroinnin jälkeen.
28. toukokuuta – Presidentti Martti Ahtisaari myönsi opetusministeriön entiselle kansliapäällikölle Jaakko Nummiselle ministerin arvonimen.
29. toukokuuta – Euroviisut järjestettiin Jerusalemissa Israelissa. Kilpailun voitti Ruotsin edustaja Charlotte Nilsson (nyk. Perrelli) kappaleella ”Take Me to Your Heaven”.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Verovapaa myynti EU:n sisäisessä liikenteessä päättyi. Helsingin ja Tukholman sekä Turun ja Tukholman väliset autolautat alkoivat kulkea Maarianhaminan kautta, jotta verovapaa myynti lautoilla säilyisi.
1. heinäkuuta – Suomi aloitti ensimmäisen kautensa EU:n puheenjohtajamaana.
1. heinäkuuta – Suomen Pesäpalloliitto langetti sopupeleihin sekaantuneille 68 pelaajalle, valmentajalle ja huoltajalle peli- ja toimitsijakiellon. Valtaosa kielloista oli kymmenen ottelun pituisia.
2. heinäkuuta – Rallia harjoittelemassa ollut jääkiekkoilija Teemu Selänne kolaroi jääkiekkojohtaja Kalervo Kummolan kanssa Ikaalisissa. Onnettomuudessa lievästi loukkaantunut Kummola ei vaatinut Selänteelle rangaistusta, mutta valtionsyyttäjä nosti Selännettä vastaan 6. elokuuta syytteen liikenteen vaarantamisesta.
10. heinäkuuta – Seinäjoella järjestettiin Tangomarkkinat 15. kerran. Tangokuninkaaksi valittiin varastopäällikkö Petri Hervanto Raisiosta ja tangokuningattareksi luokanopettaja Taina Kokkonen Vantaalta.
12. heinäkuuta – Taiwan ilmoitti hylkäävänsä opin yhdestä Kiinasta ja pitävänsä suhteitaan manner-Kiinaan kahden erillisen valtion välisinä suhteina. Vastavetona Kiina aloitti suuret sotaharjoitukset Taiwanin lähialueilla 17. heinäkuuta.
15. heinäkuuta – Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Suomen Tietotoimiston päätoimittajan Kari Väisäsen ja hiihtäjä Jari Räsäsen väitettyä kasvuhormonin käyttöä koskeneen uutisen radiossa 21. tammikuuta 1998 lukeneen toimittaja Johanna Aatsalo-Sallisen ehdollisiin vankeusrangaistuksiin ja suuriin korvauksiin Räsäselle ja Suomen Hiihtoliiton johtohenkilöille. Hiihtoliiton johdolle maksettavaksi määrättyjä korvauksia pidettiin poikkeuksellisen korkeina. Kaikki juttuun osalliset valittivat tuomiosta hovioikeuteen. Päätoimittaja Kari Väisänen erosi STT:n palveluksesta tuomion julistamisen jälkeen.
16. heinäkuuta – John F. Kennedy, Jr.:n ohjaama kone putosi mereen Massachusettsissa. Kennedyn lisäksi surmansa saivat hänen vaimonsa Carolyn Bessette Kennedy ja tämän sisko Lauren Bessette.
16. heinäkuuta – Suomi solmi diplomaattisuhteet Tyynenmeren alueen pikkuvaltioiden Länsi-Samoan ja Salomonsaarten kanssa.
20. heinäkuuta – Kiinan hallitus kielsi Jiang Zeminin päätöksellä Falun Gong -liikkeen.
21. heinäkuuta – Yhdysvallat ilmoitti, ettei se enää tunnustanut Valko-Venäjän presidenttiä Aleksandr Lukašenkoa maan viralliseksi johtajaksi.
25. heinäkuuta – Lance Armstrong voitti Tour de France -pyöräilykilpailun ensimmäisen kerran.
29. heinäkuuta – Kapteeni Lauri Törnin konepistoolin ja hänen helikopterinsa jäännösten kerrottiin löytyneen Vietnamista.
Tapahtumia > Elokuu

5. elokuuta – Mestarit eli Hector, Kirka, Pave Maijanen ja Pepe Willberg esiintyivät Helsingin Olympiastadionilla. Konsertti oli ensimmäinen suomalaisen yhtyeen oma konsertti Olympiastadionilla.
7. elokuuta – Tšetšeenijoukot hyökkäsivät Dagestaniin ja julistivat sinne islamilaisen emiraatin. Toinen Tšetšenian sota alkoi.
9. elokuuta – Venäjän presidentti Boris Jeltsin erotti pääministerinsä Sergei Stepašinin ja koko hallituksen. Hallituksen erottaminen oli Jeltsinille jo neljäs kerta. Uudeksi pääministeriksi tuli entinen KGB-agentti Vladimir Putin.
10. elokuuta – Kansanedustaja Rainer Erlund erosi RKP:n eduskuntaryhmästä ja jatkoi omana yhden miehen eduskuntaryhmänään.
11. elokuuta – Täydellinen auringonpimennys Euroopassa ja Aasiassa.
11. elokuuta – Hyvinkään käräjäoikeus tuomitsi Jarno Elgin elinkautiseen vankeuteen ja Terhi Tervashongan kahdeksan vuoden ja kuuden kuukauden vankeuteen marraskuussa 1998 tapahtuneesta paloittelumurhasta. Elg ja Tervashonka valittivat tuomioistaan hovioikeuteen.
16. elokuuta – Uudenmaan lääninhallitus vahvisti ulkomaalaisviraston päätöksen olla myöntämättä turvapaikkaa Tšekistä ja Slovakiasta saapuneille romaneille. Suomeen oli tullut kesän aikana lähes 1 200 romania, jotka nyt palautettiin kotimaihinsa.
17. elokuuta – Turkin İzmitiin iski 7,4 richterin maanjäristys surmaten 17 000 ihmistä.
19. elokuuta – Kymmenet tuhannet mielenosoittajat vaativat presidentti Slobodan Miloševićin eroa Belgradissa.
28. elokuuta – Opetusministeriön kulttuuriosaston ylijohtaja Kalevi Kivistö valittiin Suomen Punaisen Ristin uudeksi pääsihteeriksi eroa pyytäneen Pär Stenbäckin tilalle.
30. elokuuta – Indonesialle kuuluvassa Itä-Timorissa järjestettiin kansanäänestys, jonka mukaan yli 78 prosenttia asukkaista kannatti alueen itsenäistymistä. Heti äänestyksen jälkeen alkoivat rajut mellakat.
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – Suomessa tuli voimaan pelastustoimilaki, joka määräsi palovaroittimen pakolliseksi kaikkiin asuntoihin kesästä 2000 alkaen. Velvollisuus palovaroittimen hankkimiseen oli asukkaalla.
1. syyskuuta – Suomessa tuli voimaan uusi kokoontumislaki, jonka mukaan yleisten huvitilaisuuksien järjestämiseen ei enää tarvittu huvilupaa eikä pienistä tilaisuuksista edes ilmoitusta viranomaisille.
1. syyskuuta – Toisen maailmansodan syttymisestä tuli kuluneeksi 60 vuotta.
5. syyskuuta – Valtatie 4:n moottoritieosuus Mäntsälästä Lahteen avattiin liikenteelle.
14. syyskuuta – Tyynenmeren pienet saarivaltiot Kiribati, Nauru ja Tonga hyväksyttiin YK:n jäseniksi.
16. syyskuuta – Big Brother -tosi-tv-sarja alkoi Alankomaissa.
16. syyskuuta – Raaseporin käräjäoikeus Tammisaaressa tuomitsi kansanedustaja Rainer Erlundin kotirauhan häirinnästä 7 200 markan sakkoon ja 7 000 markan korvauksiin. Syyte lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yrityksestä hylättiin. Syyttäjä valitti hovioikeuteen.
16. syyskuuta – Kodinkoneliike Gigantti avasi Vantaan Tammistossa ensimmäisen Suomessa sijaitsevan myymälänsä.
21. syyskuuta – Ainakin 2 100 ihmistä kuoli Taiwania ravistelleessa maanjäristyksessä. Suuri osa uhreista oli jäänyt romahtaneisiin kerrostaloihin.
26. syyskuuta – Egyptin presidentti Hosni Mubarak valittiin uudelle virkakaudelle. Mubarakin ilmoitettiin saaneen lähes 94 prosenttia annetuista äänistä.
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Kiinan kansantasavalta vietti 50-vuotisjuhliaan.
1. lokakuuta – Etelä-Saimaa -lehden päätoimittaja Mikael Pentikäinen valittiin Suomen Tietotoimiston uudeksi päätoimittajaksi.
5. lokakuuta – 31 ihmistä kuoli Ladbroke Groven rautatieonnettomuudessa neljä kilometriä länteen Lontoon Paddingtonin rautatieasemalta.
11. lokakuuta – Helsingin käräjäoikeus jätti tuomitsematta helsinkiläisellä ampumaradalla kolme miestä helmikuussa ampuneen Sanna Sillanpään, koska tämän katsottiin olleen tekohetkellä vailla täyttä ymmärrystä. Sillanpää jäi hoidettavaksi mielisairaalaan.
12. lokakuuta – Kenraali Pervez Musharraf otti vallan Pakistanissa syösten pääministeri Nawaz Sharifin vallasta.
12. lokakuuta – Maailman väkiluku ylitti kuusi miljardia.
13. lokakuuta – Yhdysvaltain senaatti hylkäsi ydinkokeet kieltävän CTBT-sopimuksen.
16. lokakuuta – Raisa Räisänen katosi Tampereen keskustassa. Katoamistapauksesta tuli yksi Suomen tunnetuimmista.
23. lokakuuta – Vanhin suomenkielinen maaseutuoppikoulu ja -lukio Forssan yhteislyseo täytti 100 vuotta.
26. lokakuuta – Zürichin oopperastudion johtaja Erkki Korhonen valittiin Suomen Kansallisoopperan johtajaksi. Oopperan henkilökunta oli vastustanut Korhosen valintaa.
27. lokakuuta – Armenian parlamentissa murhattiin pääministeri Vazgan Sarkisian, puhemies Karen Demirtšjan ja kuusi muuta parlamentin jäsentä.
31. lokakuuta – EgyptAirin lento 990 New Yorkista Kairoon putosi rannikon lähistöllä mereen Nantucketissa Massachusettsissa, surmaten kaikki koneessa olleet 217 ihmistä.
31. lokakuuta – Katolinen kirkko ja Luterilainen maailmanliitto antavat yhteisen julistuksen, joka päätti vuosisatoja vanhan oppiriidan uskosta ja pelastuksesta.
31. lokakuuta – Mika Häkkinen voitti toisen Formula 1 -maailmanmestaruuden.
Tapahtumia > Marraskuu

5. marraskuuta – Tuomari Thomas Penfield Jackson totesi Microsoftilla olevan monopoliasema. Päätös monopolilakien rikkomisesta sai odottaa vuoteen 2000.
5. marraskuuta – Ensimmäinen Voima-lehti ilmestyi.
6. marraskuuta – Australialaiset äänestäjät halusivat pitää Britannian monarkin maan päänä.
10. marraskuuta – Berliinissä Saksassa juhlittiin muurin murtumisen 10-vuotispäivää. Juhlallisuuksiin osallistuivat mm. entinen  liittokansleri Helmut Kohl, Yhdysvaltain entinen presidentti George Bush ja Neuvostoliiton viimeinen presidentti Mihail Gorbatšov.
12. marraskuuta – Suomen Kansallisoopperan ylikapellimestari Leif Segerstam erosi vastalauseena Erkki Korhosen valinnalle oopperan johtajaksi. Myös oopperan ylijohtaja Juhani Raiskinen erosi ennenaikaisesti 30. marraskuuta.
12. marraskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari myönsi ministerin arvonimen entiselle pitkäaikaiselle kansanedustajalle ja ministerille Pär Stenbäckille. Stenbäck oli jättänyt politiikan 1980-luvun puolivälissä ja toiminut sen jälkeen Suomen Punaisen Ristin ja Kansainvälisen Punaisen Ristin palveluksessa.
12. marraskuuta – Haluatko miljonääriksi? -tietokilpailua alettiin esittämään Nelosella.
16. marraskuuta – Helsingin keskustassa vihittiin käyttöön Helsingin Sanomien uusi Sanomatalo.
20. marraskuuta – Kiina laukaisi ensimmäisen miehittämättömän Shenzhou-avaruusaluksen.
22. marraskuuta – Yleisradio käynnisti digitaalisen Radio Aino -kanavan.
23. marraskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti viralliselle vierailulle Vatikaaniin, jossa hän tapasi paavi Johannes Paavali II:n. Ahtisaari jatkoi matkaansa Italiaan, Turkkiin ja Kosovoon.
25. marraskuuta – Turkkilainen vetoomustuomioistuin vahvisti kurdijohtaja Abdullah Öcalanille kesäkuussa langetetun kuolemantuomion.
26. marraskuuta – Stavangerista Bergeniin matkalla ollut matkustaja-alus ajoi karille Norjan lounaisrannikolla ja upposi. 16 ihmisen arvioitiin hukkuneen.
30. marraskuuta – Ensimmäinen globalisaatiota vastustanut laajamittainen mielenosoitus Seattlessa yllätti poliisin ja pakotti peruttamaan avajaistilaisuudet. Protestit kestivät 3. joulukuuta asti.
30. marraskuuta – Ruotsissa suljettiin toinen Barsebäckin ydinvoimalan kahdesta reaktorista.
30. marraskuuta – Talvisodan syttymisestä tuli kuluneeksi 60 vuotta.