stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HMS Royal William (1833)

| HMS Royal William |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Pembroken telakka
Kölinlasku:  lokakuu 1825
Laskettu vesille:  2. huhtikuuta 1833
Palveluskäyttöön:  16. helmikuuta 1854
Poistui palveluskäytöstä:  tuhoutunut tulipalossa 1899
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 698 4/94 bm
Pituus:  62,62 m (tykkikansi) 51,89 m (köli)
Leveys:  16,92 m
Syväys:  7,01 m
Koneteho:  purjeet
Miehistöä:  900 820 (rauhan aikana)
Aseistus
Aseistus:  120 tykkiä
HMS Royal William oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1833 vesillelaskettu Caledonia-luokan 120-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva.
Valmistus

Alus tilattiin 30. joulukuuta 1823 Pembroken telakalta, missä köli laskettiin lokakuussa 1825. Se laskettiin vesille 2. huhtikuuta 1833 ja valmistui 1834 Plymouthissa sijoitettuna reserviin. Valmistuskustannukset olivat 81 255 puntaa.
Palvelus

Palvelukseen alus otettiin 16. helmikuuta 1854 Plymouthin vartiolaivana ja kommodori Michael Seymourin lippulaivana päällikkönään John Kingcombe. Alus siirtyi helmikuussa 1855 kontra-amiraali Sir James Hanway Plumridgen lippulaivana Itämerelle, mistä se palasi Plymouthin vartiolaivaksi. Aluksen päällikkönä oli 16. kesäkuuta 1856 Frederick Hutton sen ollessa edelleen Plumridgen lippulaivana. Päällikkyyden vastaanotti 5. toukokuuta 1857 Woodford John Williams. Alus poistettiin palveluksesta 31. maaliskuuta 1859, jolloin sen tehtävät vartiolaivana vastaanotti HMS Royal Adelaide.
Alus muutettiin 1859–1860 89-tykkiseksi kaksikantiseksi potkuritaistelulaivaksi asentamalla alukselle Robert Napier & Sonsin höyrykone, joka tuotti 1 763 ihp:ta mahdollistaen 10,58 solmun nopeuden. Muutostyö tilattiin 5. helmikuuta 1859 Devonportin telakalta, missä työ aloitettiin 21. maaliskuuta ja saatiin päätökseen 9. helmikuuta 1860.
Laivasto ei ottanut valmistunutta alusta enää palvelukseen, vaan se lainattiin marraskuussa 1884 Liverpool Roman Catholic Reformatory Societylle. Höyrykoneen poiston jälkeen alus saapui 30. elokuuta 1885 Liverpooliin, missä se nimettiin Clarenceksi. Alus tuhoutui tulipalossa 26. heinäkuuta 1899 Mersey-joella lähellä New Ferryä. Aluksen keulakuva on museoituna Devonportin telakalla.
Kemijärvi (järvi)

| Kemijärvi |
| --- | --- |
 Auringonlasku Kemijärvellä.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kemijärvi
Koordinaatit:  66°37′59″N, 27°34′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kemijoki
Järvinumero:  65.311.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,8 m
Rantaviiva:  572 km
Pinta-ala:  230,91 km²
Tilavuus:  1,15 km³
Keskisyvyys:  5 m
Suurin syvyys:  24 m
Keskivirtaama:  293 m³/s (MQ)
 fiKemijärvi 
Kemijärvi (ruots. Kemi träsk) on Kemijoen vesistön suurin järvi. Se sijaitsee Lapissa, kokonaan Kemijärven kaupungin alueella. Järven pinta-ala on 230,91 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan Suomen 19. suurin järvi. Järven pinnan korkeus on 148,8 metriä merenpinnasta. Järveä kuitenkin säännöstellään Juujärvellä sijaitsevalla Seitakorvan voimalaitoksella siten, että sen pinnan korkeus vaihtelee 142−149 metrin ja pinta-ala 130−285 neliökilometrin välillä[lähde? ].
Kemijoki laskee Kemijärveen pohjoisesta ja jatkaa mereen lounaasta. Kemijärven kaupunki sijaitsee joen suulla olevan lahden molemmilla rannoilla. Kapeat salmet jakavat järven kolmeksi laajemmaksi seläksi. Kemijoen joenniska sijaitsee Luusuan kylässä lounaisen järvenselän eteläpäässä. Kaakkoiseen Jumiskonselkään laskee useita pikkujokia kuten Käsmänjoki ja Jumiskonjoki. Kemijärvessä on runsaasti saaria.
Aiheesta muualla

Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2.  ISSN 0781-4240.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
https://web.archive.org/web/20160304195028/https://kemppa.info/vesikorkeus_open.htm Vedenkorkeus Kemijärvessä] (Archive.org)
Goyang

| Goyang |
| --- | --- |
 Goyangin kaupunkikuvia.
 Goyang
 Koordinaatit: 37.6583°N, 126.8320°E 
Valtio:   Etelä-Korea
Maakunta:  Gyeonggi
Väkiluku (2016):  1 039 684
 
 www.goyang.go.kr/en/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Goyang (kor. 고양시, Gouang-si, hanja 高陽市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa, Hanjoen koillispuolella. Se on pääkaupunki Soulin luoteenpuoleinen naapuri; kaupunkikeskustojen välimatka on noin 17 kilometriä. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 1 039 684.
Kaupunkiin kuuluu kolme piiriä: Deogyang-gu, Ilsanseo-gu ja Ilsandong-gu. Soulin metron linja 3 kulkee Gouangiin ja kaupungissa on monia Soulin suurkaupunkialueen paikallisliikenteen rautatieasemia. Kaupungissa toimii useita yliopistoja ja korkeakouluja.
Kaupungissa sijaitsee Korean kansainvälinen messukeskus (Korea International Exhibition Center, KINTEX), joka on monien tapahtumien areena. Kaupungissa on järjestetty kansainvälinen kukkanäyttely vuodesta 1997 lähtien. Kaupungista löytää kohteita niin kulttuuriin, ostosmatkailuun kuin puistokävelyynkin ja historiallisia kohteita, joista osa (kuninkaalliset hautapaikat) on Unescon maailmanperintöluettelossa. Buknansanin vuoristo luetaan Korean kauneimpiin; seudulla on Bukhasanin kansallispuisto.
Ilmakuva (vuodelta 2011) Goyangista Hanjoen pohjoispuolella.
Goyangin kaupungintalo.
Eteläkorealaisen autonvalmistajan esittelyä Soulin autonäyttelyssä (2011).
Korea Aerospace Universityn (KAU) päärakennus.
Heung-guksa, buddhalainen temppeli.
Yksityiskohta Heung-guksa -temppelistä.
Hongsalmun-portti eräälle Joseon-dynastian kuninkaalliselle haudalle (Seooreung).
Kuningatar Soyen hautakumpu.
Eräs Bukhansanseong-linnoituksen porteista.
Buknansanin Insoo-huippu.
Vuoristonäkymää Bukhasanin kansallispuistossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Goyang Wikimedia Commonsissa
Keski-Pohjanmaan konservatorio

| Keski-Pohjanmaan konservatorio |
| --- | --- |
 Keski-Pohjanmaan konservatorio kesällä 2011
Osoite:  Pitkänsillankatu 16
Sijainti:  Hakalahti
Valmistumisvuosi:  1999 (Nykyinen rakennus, ensimmäinen rakennettu 1966)
Käyttäjä:  Keski-Pohjanmaan Kamariorkesteri, ammattikorkeakoulun opiskelijat
Julkisivumateriaali:  betoni, lasi
Kerrosluku:  neljä kerrosta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keski-Pohjanmaan konservatorio on musiikkioppilaitos, joka sijaitsee Kokkolan kaupungissa. Konservatoriossa on kolme salia: Konserttisali, jossa on noin 250 paikkaa, sekä Kamarimusiikkisali ja Urkusali, joissa molemmissa on 30-50 paikkaa. Samoissa tiloissa konservatorion kanssa toimii myös osa Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulun taiteen yksikön musiikin koulutusohjelmasta. Yhteistyötä oppilaitosten välillä tehdään tiiviisti.
Opiskelijoita konservatoriolla on n. 1200 eri tasoilla, ammattiin opiskelevia 2. asteen koulutuksen opiskelijoita on 50, musiikin perusopetuksessa henkilökohtaisessa soitonopetuksessa oppilaita on n. 650, opettajia on sivutoimiset tuntiopettajat mukaan lukien n. 100.
Historia

Konservatorio on perustettu vuonna 1966 maakunnallisena musiikkiopistona. Keski-Pohjanmaan konsevatoriossa on järjestetty musiikkialan ammatillista koulutusta vuodesta 1983. Konservatorioiden nykyisen ammatillisen koulutustehtävän mukainen 2. asteen ammatillinen peruskoulutus (musiikkialan perustutkinto) käynnistyi vuonna 1995 ensimmäisten konservatorioiden joukossa. Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakouluun konservatorion opistoasteen koulutus siirtyi vuonna 1999.
Suuntautumisvaihtoehdot

Kansanmusiikki
Klassinen musiikki
Pop&Jazz musiikki
Musiikintekijä
Sivutoimipisteet

Evijärvi (koulukeskus)
Lohtaja (kirkonkylän koulu)
Kannus (Takalon koulu, monitoimitalo)
Kaustinen (musiikkilukio)
Kruunupyy (yläaste)
Kälviä (Lucina Hagmanin koulu)
Toholampi (Herman Ojalan koulu)
Veteli (Vetelin keskuskoulu)
Gunnar Larsson (hiihtäjä)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Gunnar Larsson (hiihtäjä) |  Gunnar Larsson (hiihtäjä) |  Gunnar Larsson (hiihtäjä) |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten hiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Grenoble 1968 | 4x10 km viesti |  |
|  Pronssia | Grenoble 1968 | 15 km |  |
Gunnar “Hulån” Larsson (s. 1. heinäkuuta 1944) on ruotsalainen entinen hiihtäjä.
Larsson saavutti 1968 Grenoblen olympialaisista viestihopeaa sekä pronssimitalin 15 kilometriltä. 30 kilometrillä hän oli kahdeksas ja 50 kilometrillä viides. Neljä vuotta myöhemmin Sapporon olympialaisissa hän sijoittui neljänneksi 30 kilometrillä, kahdeksanneksi 15 kilometrillä ja 24. sijalle 50 kilometrillä sekä hiihti neljänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa.
Larsson edusti Hulåns IF -seuraa Hulånista, Dala-Järnan taajamasta, Vansbron kunnasta. Hänen poikansa Mats Larsson on myös menestynyt hiihtäjänä.
Aiheesta muualla

Gunnar Larsson (hiihtäjä) Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Hachimaki

Hachimaki kamikazelentäjä Kiyoshi Ogawan päässä
Hachimaki (jap. 鉢巻) on päänauha, yleensä punaisesta tai valkoisesta kankaasta tehty. Se symboloi japanilaisessa kulttuurissa sinnikkyyttä ja ponnistelua. Hachimakin voi sitoa otsalleen esimerkiksi synnyttävä nainen, pääsykokeisiin opiskeleva nuori, toimistotyöläinen, työstään ylpeä elinkeinonharjoittaja, bōsōzoku eli moottoripyöräjengiläinen tai mielenosoitukseen osallistuja. Hachimakin kuuluisimmat käyttäjät olivat toisen maailmansodan kamikazelentäjät.
Hachimakeissa on yleensä koristeena erilaisia innoittavia iskulauseita tai nouseva aurinko -kuva-aihe.
Hachimakin historia on epäselvä. Erään teorian mukaan ne liittyvät varhaisten uskonnollisten askeettien vaatetukseen. Toisen mukaan niiden alkuperä on samuraiden kypäriensä alla pitämissä päänauhoissa, joiden tarkoitus oli imeä hikeä itseensä ja pitää hiukset pois silmiltä. ""Hachimaki" on käännettynä "kypärähuivi".
Hachimakin sitominen otsalle vastaa länsimaista hihojen ylös käärimistä ja merkitsee tosissaan olemista ja työn alkamista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hachimaki Wikimedia Commonsissa
HMS Royal Sovereign (05)

| HMS Royal Sovereign |
| --- | --- |
 HMS Royal Sovereign

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Portsmouthin laivastontelakka
Kölinlasku:  15. tammikuuta 1914
Laskettu vesille:  29. huhtikuuta 1915
Palveluskäyttöön:  18. huhtikuuta 1916
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 30. toukokuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  27 500 t (tyhjä) 31 200 t (max)
Pituus:  190 m
Leveys:  27 m
Syväys:  8,5 m
Koneteho:  40 000 shp
Nopeus:  23 solmua
Miehistöä:  997
Aseistus
Aseistus:  8 × BL 15"/42 Mk I -tykkiä 14 × 6" (152 mm) tykkiä 2 × 3" (76 mm) tykkiä 4 × 47 mm tykkiä 4 × 21" (533 mm) torpedoputki
HMS Royal Sovereign (viirinumero 05) oli Britannian kuninkaallisen laivaston 1915 vesillelaskettu Revenge-luokan taistelulaiva, joka osallistui sekä ensimmäiseen että toiseen maailmansotaan. Alus romutettiin 1949.
Valmistus

Alus tilattiin Portsmouthin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 15. tammikuuta 1914. Alus laskettiin vesille 29. huhtikuuta 1915 ja otettiin palvelukseen 18. huhtikuuta 1916.
Kauhukalkkarokäärme

| Kauhukalkkarokäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Kyykäärmeet Viperidae
Alaheimo::  Kuoppakyyt Crotalinae
Suku::  Kalkkarokäärmeet Crotalus
Laji::  durissus
Kaksiosainen nimi
 Crotalus durissus  L 

Katso myös
   Kauhukalkkarokäärme Wikispeciesissä   Kauhukalkkarokäärme Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kauhukalkkarokäärme (Crotalus durissus)  on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava kalkkarokäärmelaji.
Kauhukalkkarokäärme kasvaa tyypillisesti vajaan metrin mittaiseksi, pisimmillään 1,6 metriä. Pää on suuri ja leveä ja erottuu selvästi kapean kaulan takia. Silmät ovat keskikokoiset tai pienet, ja niissä on pystysuunnassa soikeat pupillit. Vartalo on tukeva, häntä lyhyt ja sen päässä on sarvimainen helistin.
Kauhukalkkarokäärmeet elävät monenlaisissa ympäristöissä, kuivasta kivikosta savannille ja ruohikkomaille. Se syö pääosin nisäkkäitä, lähinnä jyrsijöitä.
Kauhukalkkarokäärme on myrkyllinen, ja aiheuttaa Brasiliassa enemmän kuolemaan johtavia käärmeenpuremia kuin mikään muu laji.
Aiheesta muualla

UniProt: Taxonomy - Crotalus durissus (englanniksi)
Haffner-serenadi

D-duuri-serenadi (KV 250), lisänimeltään Haffner-serenadi, on Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämä  kahdeksanosainen serenadi häälahjaksi tukijalleen Sigmund Haffnerille, joka oli juuri perinyt jättiomaisuuden. Serenadin soitinkokoonpanoon kuuluu sooloviulu (osissa 2–4), kaksi huilua, oboeta, fagottia, käyrätorvea ja trumpettia, sekä pieni jousiorkesteri. Tämä oli ensimmäinen Haffnerien perheelle sävelletyistä serenadeista.
Kerrotaan, että kun serenadi ensiesitettiin vuonna 1776  , tulivat soittajat yksitellen hääpaikalle soittaen jonkinlaista pientä alkusoittoa serenadille. Kun kaikki soittajat olivat vihdoin paikalla, alkoi oikea serenadi soimaan juhlistaen Haffnerin häitä.
Myös Mozartin tunnetuimpiin sinfonioihin kuuluu Sinfonia nr. 35, "Haffner", joka on niin ikään nimetty saman suvun mukaan.
Kemiluminesenssi

Luminolilla aikaansaatu kemiluminesenssi.
Kemiluminesenssi on kemiallista valon emissiota (säteilyä), joka tapahtuu kemiallisen reaktion yhteydessä ja joka ei vapauta lämpöä. Kemiluminesenssissa kaksi ainetta saadaan reagoimaan keskenään, jolloin elektronien hetkellisesti virittynyt tila purkautuu näkyvänä valona. Eliöissä tapahtuvaa kemiluminesenssia kutsutaan bioluminesenssiksi.
Fysikaalinen ilmiö

Kemiluminesenssissä jokaista molekyyliä kohti vapautuu yksi fotoni eli Avogadron vakion verran per mooli ainetta.
Esimerkiksi yleisesti käytetty luminoli (5-Amino-2,3-dihydro-1,4-ftaaliatsiinidioni) yhdistettynä johonkin hapettavaan aineeseen muodostaa virittyneen yhdisteen, jonka energia vapautuu valon muodossa.
Esimerkki
missä 3-aminoftalaatin siirtyminen alemmalle energiatasolle vapauttaa fotoneja eli valoa.
Kemiluminesenssin hyödyntäminen

Kemiluminesenssia hyödynnetään muun muassa asevoimissa käytettävissä valotikuissa ja verenjälkien löytämiseksi poliisitutkinnassa. Tässä katalyyttinä toimii veren hemoglobiinin sisältämä rauta. Valotikuissa useimmiten käytetään Cyalume-nimistä ainetta, joka vetyperoksidin kanssa reagoidessaan saa aikaan kemiluminesenssin.
Luminesenssin alalajit
elektroluminesenssi
fotoluminesenssi
fluoresenssi
fosforesenssi
kemiluminesenssi
bioluminesenssi
termoluminesenssi
triboluminesenssi
radioluminesenssi
sonoluminesenssi
Hafid

Hafid voi tarkoittaa seuraavia:
Hafid, etunimi:
Hafid Salhi, marokkolais-alankomaalainen jalkapalloilija
Hafið, vuonna 2002 ensi-iltansa saaneen islantilaisen elokuvan Meri alkuperäinen nimi
Hafid, kylä Jemenissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hafid”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Garou

Garou vuoden 2013 huhtikuussa.
Pierre Garand (s. 26. kesäkuuta 1972 Sherbrooke, Québec), joka paremmin tunnetaan taiteilijanimellä Garou, on kanadalainen laulaja. Garand nousi kuuluisuuteen näyteltyään Quasimodon roolia vuoden 1998 syyskuussa ensi-iltansa saaneessa musikaalissa Notre-Dame de Paris. Musikaalin jälkeen Garandin on onnistunut luoda menestyksekäs kansainvälinen pop-musiikki-ura. Hänen ensimmäinen albuminsa, Seul, julkaistiin vuonna 2000.
Diskografia > Albumit

2000 : Seul
2001 : Seul...avec vous
2003 : Reviens
2006 : Garou
2008 : Piece of my soul
2009 : Gentleman cambrioleur
2010 : Version intégrale
2012 : Rhythm and Blues
2013 : Au milieu de ma vie
2014 : It's Magic!
2019 : Soul City
2022 : Garou joue Dassin
Aiheesta muualla

Garoun viralliset sivut
Haffi

Oderinhaffi Saksan ja Puolan rajalla.
Tärkeimmät haffialueet, lännestä lukien Oderinhaffi, Veikselinhaffi
ja Kuurinhaffi.
Haffi (saks. Haff) on Itämeren etelärannikon rannan suuntaisesti mereentyöntyvän hiekkasärkän tai niemen (kynnäs) ja rannan väliin jäävä pitkä, laguunimainen lahti. Haffit ovat yleensä jokien suistoissa ja ne ovat hyvin vähäsuolaisia. Turistit suosivat haffialueita, koska niillä on usein hiekkadyynejä.
Muualla kuin Itämerellä vastaavanlaisia muodostumia kutsutaan laguuneiksi, esimerkiksi Välimerellä Venetsian laguuni.
Kolme merkittävintä haffia ovat suuruusjärjestyksessä Kuurinhaffi, Oderinhaffi ja Veikselinhaffi, joiden kaikkien halki kulkee valtioiden raja. Vähäisempiä ovat Saksan Warnowinhaffi (Rostockin liepeillä)
sekä Recknitzinhaffi.
Hafdís Hrönn Hafsteinsdóttir

| Hafdís Hrönn Hafsteinsdóttir |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 2021–  
Ryhmä/puolue:  Edistyspuolue
Vaalipiiri:  Suðurkjördæmi
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. toukokuuta 1991 (ikä 33) Ísafjörður
Kansalaisuus:  Islanti
Tiedot
Puolue:  Edistyspuolue
Hafdís Hrönn Hafsteinsdóttir (s. 20. toukokuuta 1991) on islantilainen edistyspuolueen poliitikko, joka valittiin Alþingiin vuoden 2021 parlamenttivaaleissa.
Hafdís syntyi Ísafjörðurissä. Hän opiskeli liikeoikeutta Bifröstin yliopistossa ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 2015 ja maisteriksi vuonna 2017. Vuosina 2018–2019 ja 2020–2021 hän toimi lakimiehenä poliisivalvontakomiteassa, vuosina 2019–2020 Alþingin valiokuntaosaston sihteerinä. Hänet valittiin Alþingiin vuoden 2021 parlamenttivaaleissa.
Game Critics Awards

Game Critics Awards on E3-messujen yhteydessä järjestettevä tietokone- ja videopelipalkintogaala. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1998. Palkinnon saajat kuuluvat messujen esillepanijoihin.
Voittajat

Luettelon ”kaikki alustat” -merkintä on epävarma, sillä messuilla esitellyt pelit ovat vasta kehitteillä eikä julkaisualustoista ole täyttä varmuutta.
Voittajat > Paras meneillään oleva peli

2019: Destiny 2 (PC, PlayStation 4, Stadia, and Xbox One)
2018: Fortnite (iOS, Mac, PC, PlayStation 4, Switch and Xbox One)
Vanhempien palkintojen voittajia > Paras ladattava peli

2013: Transistor (for PC and PlayStation 4)
2012: The Unfinished Swan (for PlayStation 3)
2011: Bastion (for PC and Xbox 360)
Vanhempien palkintojen voittajia > Paras liikesimulaatiopeli

2012: Dance Central 3 (Xbox 360)
2011: The Legend of Zelda: Skyward Sword (Wii)
2010: Dance Central (Xbox 360)
Aiheesta muualla

Game Critics Awards -kotisivut
Kaukalopikaluistelu talviolympialaisissa 2014

Kaukalopikaluistelu.
Kaukalopikaluistelu areena.
Kaukalopikaluistelussa kilpailtiin Sotšin 2014 talviolympialaisissa 9. – 21. helmikuuta olympialuistelukeskuksessa. Paikalle yleisöä mahtui 12 000 henkilöä. Tapahtumia oli kahdeksan, joista neljä oli miehille ja neljä naisille. Kilpailijoita oli yhteensä 256. Jokaisessa yksilötapahtumassa kilpaili 32 kilpailijaa. Joukkuetapahtumissa kisasi kahdeksan joukkuetta, joihin jokaiseen kuului neljä kilpailijaa.
Tulokset > Miehet > 500 m

21. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Viktor An | 41,312 |
| 2 |  | Wu Dajing | 41,516 |
| 3 |  | Charle Cournoyer | 41,617 |
Tulokset > Miehet > 1 000 m

15. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Viktor An | 1.25,325 |
| 2 |  | Vladimir Grigorjev | 1.25,399 |
| 3 |  | Sjinkie Knegt | 1.25,611 |
Tulokset > Miehet > 1 500 m

10. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Charles Hamelin | 2.14,985 |
| 2 |  | Han Tianyu | 2.15,055 |
| 3 |  | Viktor An | 2.15,062 |
Tulokset > Miehet > 5 000 m viesti

21. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Viktor An Semjon Jelistratov Vladimir Grigorjev Ruslan Zaharov | 6.42,100 OE |
| 2 |  | Eduardo Alvarez J. R. Celski Chris Creveling Jordan Malone | 6.42,371 |
| 3 |  | Chen Dequan Han Tianyu Shi Jingnan Wu Dajing | 6.48,341 |
Tulokset > Naiset > 500 m

13. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Li Jianrou | 45,263 |
| 2 |  | Arianna Fontana | 51,250 |
| 3 |  | Park Seung-Hi | 54,207 |
Tulokset > Naiset > 1 000 m

21. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Park Seung-Hi | 1.30,761 |
| 2 |  | Fan Kexin | 1.30,811 |
| 3 |  | Shim Suk-Hee | 1.31,027 |
Tulokset > Naiset > 1 500 m

15. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Zhou Yang | 2.19,140 |
| 2 |  | Shim Suk-Hee | 2.19,239 |
| 3 |  | Arianna Fontana | 2.19,416 |
Tulokset > Naiset > 3 000 m viesti

18. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Cho Ha-Ri Kim Alang Park Seung-Hi Shim Suk-Hee Kong Sangjeong (luisteli välierissä) | 4.09,498 |
| 2 |  | Marie-Ève Drolet Jessica Hewitt Valérie Maltais Marianne St-Gelais | 4.10,641 |
| 3 |  | Arianna Fontana Lucia Peretti Martina Valcepina Elena Viviani | 4.14,014 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaukalopikaluistelu Sotšin 2014 talviolympialaisten ja -paralympialaisten virallisilla sivuilla (englanniksi)
Talviolympialaisten 2014 lajit ja kilpailutapahtumat
Alppihiihto | Ampumahiihto | Curling | Freestylehiihto | Jääkiekko | Kaukalopikaluistelu | Lumilautailu | Ohjaskelkkailu | Pikaluistelu | Pohjoismaiset hiihtolajit | Rattikelkkailu | Skeleton | Taitoluistelu
Kaukalopikaluistelu olympialaisissa
1988
|
1992
|
1994
|
1998
|
2002
|
2006
|
2010
|
2014
|
2018
|
2022
Park Seung-Hi
Karolingit

Karolingit olivat hallitsijasuku, joka hallitsi Frankkien valtakuntaa vuosina 751–843 sekä sen useita seuraajavaltioita, kuten nykyistä Ranskaa edeltänyttä Länsi-Frankiaa lyhyin katkoksin vuoteen 987. Karolingikuninkaat ottivat vuonna 800 käyttöön keisarin arvon, jolloin syntyi Karolingien keisarikunta.
Historia

Karolingit toimivat alkuaan Frankkien valtakuntaa hallinneiden merovingien suvun kuninkaiden major domuksina (linnanherra tai käskynhaltija) ja seurasivat vuonna 751 merovingejä hallitsijasukuna.
Karolingien kantaisä oli Austrasian major domus Pipin I, jonka mukaan sukua kutsuttiin aluksi pippinideiksi. Myöhemmin suku sai nimen arnulfingit Metzin arkkipiispan Arnulfin mukaan. Sukua alettiin kutsua karolingeiksi Kaarle Martelin noustua Frankkien valtakunnan major domukseksi ja todelliseksi hallitsijaksi.
Karolingihallitsijat herättivät henkiin ajatuksen läntisestä keisarista, jollaista ei Länsi-Rooman hajoamisen jälkeen ollut. Suvun kuuluisin jäsen on Kaarle Suuri, joka kruunattiin keisariksi vuonna 800. Viimeinen karolingikeisari kuoli jo vuonna 899, ja karolingien alamäki oli nopeampaa kuin heidän nousunsa. Karolingit hallitsivat kuitenkin nykyisen Ranskan alkumuotoa vuoteen 987 saakka, jolloin kapetingit korvasivat heidät.
Suvun hallitsijat > Jakamaton Frankkien valtakunta

Pipin Pieni 751–768
Kaarloman 769–771
Kaarle Suuri 771–814
Ludvig Hurskas 814–840
Suvun hallitsijat > Italialainen eli lothringeniläinen sukuhaara

Lothar I 840–855
Ludvig II  855–875
Suvun hallitsijat > Saksalainen sukuhaara

Ludvig Saksalainen 840–876
Kaarle Paksu 884–888
Suvun hallitsijat > Ranskalainen sukuhaara

Kaarle Kaljupää 843–877
Ludvig II Änkyttäjä 877–879
Ludvig III 879–882
Kaarloman II 879–884
Kaarle III Yksinkertainen 898–922
Ludvig IV 936–954
Lothair 954–986
Ludvig V 986–987
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karolingit Wikimedia Commonsissa
Karolingien sukupuu, teoksesta Chronicon Universale, d'Ekkehard d'Aura.
Kolubara

Kolubara (serb. Колубарска област) on piirikunta Serbian länsiosissa.  Vuoden  2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 174 513.