stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juhana I (Portugali)
Valtakausi

Juhana I nousi valtaan vuonna 1385 kahden vuoden poliittisen anarkian jälkeen, jolloin maassa ei ollut lainkaan kuningasta. Juhanan valtakausi kesti lähes 50 vuotta ja toi maahan vakautta ja taloudellista menestystä. Sitä pidetään yhtenä Portugalin varhaishistorian parhaista aikakausista. Juhanan lisäniminä kotimaassaan on usein ”Hyvä” tai ”Suuri”.
Juhanan vanhimmat pojat olivat nyt saavuttaneet iän, jolloin heistä oli mahdollista tulla ritareita, ja ilmeisesti heidän takiaan ​​hän järjesti sotaretken Ceutaa vastaan, joka valloitettiin 24. elokuuta 1415. Hän oli luultavasti toivonut pääsevänsä Marokkoon ja hyödyntämään Afrikan karavaanireittejä, mutta sen sijaan Ceutasta tuli Algarven ylläpitämä etuvartio. Tämä edisti meriteitse tehtäviä löytöretkiä, jotka alkoivat Madeiran ja Azorien uudelleenlöytämisestä ja asuttamisesta.
Juhanan hovista tuli kulttuurikeskus, johon Englannin perinteet vaikuttivat kuningatar Filippan kautta. Heidän pojistaan, inclita geração ("kuuluisa sukupolvi"), vanhin Edvard I, hallitsi valtakuntaa isänsä alaisuudessa ja oli myöhemmin kuningas. Toiseksi vanhin Pedro matkusti Euroopan halki ja oli valtionhoitaja Edvardin kuoleman jälkeen. Kolmanneksi vanhin Henrik, joka tunnetaan nimellä Purjehtija, oli merentakaisten löytöretkien suojelija ja järjestäjä. Heille Juhana antoi Portugalin herttuan tarvon. Tytär Isabel avioitui Burgundin herttua, Flanderin kreivi Filip III Hyvän kanssa, ja näin lujitti Portugalin etuja Alankomaissa. Juhanan avioton poika Afonso meni naimisiin konnetaabeli Nuno Álvaresin tyttären kanssa, ja heidän jälkeläisistään, Bragança-suvusta syntyi Portugalin kuninkaita vuodesta 1640 alkaen.
Juhanan pitkä kamppailu Kastilian kuningaskunnan kanssa ja tarve palkita uutta aristokratiaa aiheuttivat vakavia taloudellisia vaikeuksia, mutta hän kokosi kansansa valtaistuimensa ympärille ja saavutti maineen maltillisena johtajana ja taitavana valtiomiehenä. Hän palkitsi uskolliset kauppakillat antamalla niille pysyvän edustuksen suurkilllan talossa, jossa oli kaksi jäsentä kustakin 12 suuresta killasta. Hän myönsi heille myös erityisen kansan tuomarin. Portossa hän lopetti piispan kaupungissa käyttämän epäsuositun siviilioikeuden. Hän osoitti omistautumistaan ​​katoliselle kirkolle rakentamalla Leiriaan suuren Batalhan luostarin Aljubarrotan taistelun voiton muistoksi sekä toimimaan kuninkaallisena hautapaikkana eli panteonina. Hän kirjoitti metsästystä käsittelevän teoksen Livro da montaria, joka oli hänen suosikkiharrastuksensa.
Lissabonin vanhan taiteen museon kokoelmissa on Juhanan muotokuva sekä Batalhan luostarin kirkon haudan päällä sijainneet Juhanan ja Filippan lepäävät patsaat.
Avioliitto ja jälkeläiset

Juhana avioitui 2. helmikuuta 1387 Lancasterin herttuatar Filipan kanssa. Avioliitto loi ensimmäiset poliittiset siteen Englannin ja Portugalin välille.
Heille syntyi kahdeksan lasta, joista kaksi kuoli jo pieninä lapsina.
Branca (13. heinäkuuta 1388 – 6. maaliskuuta 1389), kuoli alle vuoden ikäisenä
Afonso (1390–1400), kuoli 10-vuotiaana
Duarte, Edvard I (1391–1438), isänsä seuraaja Portugalin valtaistuimella, runoilija ja kirjailija
Pedro, Coimbran herttua (1392–1449), oli yksi aikansa valistuneimmista ruhtinaista, valtionhoitaja veljenpoikansa, tulevan kuningas Afonso V:n alaikäisyyden aikana. Hänestä tuli Sukkanauharitarikunnan ritari, johon hänen vanhempansa kuuluivat, kuoli Alfarrobeiran taistelussa
Henrik Purjehtija, Viseun herttua (1394–1460), sijoitti omaisuutensa navigointiin, merenkulkuun ja kartografiaan liittyvään tutkimukseen
Isabel (1397–1471), avioitui Burgundin herttua Filip III:n kanssa ja loi uuteen kotimaahansa hienostuneen ja oppineen hoviin, heidän kolmanneksi vanhin poikansa oli Burgundin viimeinen herttua Kaarle Rohkea.
João, Portugalin konnetaabeli (1400–1442), Kastilian kuningatar Isabella Katolilaisen isoisä
Fernando, infante Santo (1402–1443), kuoli vankeudessa Fésissä
Juhanalla oli Inês Piresin kanssa aviottomia lapsia:
Afonso I (1377–1461), Bragançan herttua, avioitui konnetaabeli Nuno Álvares Pereiran tyttären kanssa
Beatriz (n. 1380–1439), avioitui Thomas FitzAlanin, Arundelin 12. jaarlin kanssa
Perintö

Juhana I kuoli ajalleen poikkeuksellisen iäkkäänä 76-vuotiaana elokuussa 1433. Hänet on haudattu perustamansa Batalhan luostarin kirkkoon. Häntä seurasi valtaistuimelle poika Edvard I.
Juhana I ruokailemassa John of Gauntin, Lancasterin herttuan kanssa, Chronique d' Angleterre 1400-luvun loppu. Kuvaus liittyy neuvotteluun viimeksi mainitun hyökkäyksestä Kastiliaan vahvistaakseen vaatimustaan ​​kuninkaana. Neuvottelut johtivat Windsorin sopimukseen 9. toukokuuta 1386, joka vahvisti anglo-portugalilaisen liiton ja johti Portugalin kuninkaan avioliittoon John of Gauntin tyttären Filippa of Lancasterin kanssa vuonna 1389.
Juhana I:n ja Filippa of Lancasterin vihkiminen helmikuussa 1387
Juhana I:n hauta Batalhan luostarin kirkossa
Turku–Toijala-rata

Turku–Toijala-rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rautatie, joka kulkee Turusta Akaan Toijalaan. Radan pituus on 131 kilometriä, ja se valmistui vuonna 1876. Sähköistys radalle saatiin muiden uudistusten yhteydessä vuonna 2000. Perusparannuksen myötä rataosuuden puiset ratapölkyt korvattiin betonisilla.
Radalla on runsaasti henkilö- ja tavarajunaliikennettä. Turun ja Toijalan välillä kaukojunat pysähtyvät Loimaan ja Humppilan asemilla.
Historia

Rataa anottiin ensimmäisen kerran vuoden 1863 valtiopäivillä samaan aikaan, kun ehdotettiin Helsinki–Hämeenlinna-radan (1862) jatkamista pohjoiseen Tampereelle. Anomuksessa todettiin, että Turkua eli ”Suomen vanhinta sivistyskaupunkia” uhkasi riutuminen, joka vaikuttaisi koko maan talouteen. Periaatepäätös rakentamisesta tehtiin lopulta vuonna 1872, ja vuonna 1874 keisari Aleksanteri II antoi käskyn rakentaa sekä Turun rata että Hämeenlinnan radan jatke Tampereelle. Molemmat radat avattiin säännölliselle liikenteelle 22. kesäkuuta 1876. Turun ja Tampereen välinen matka-aika oli tuolloin 8 tuntia 15 minuuttia.
Historia > Yhteys Forssaan

Jokioisten rautatien valmistuttua vuonna 1898 rataosuudella sijaitsevalta Humppilan rautatieasemalta oli aikanaan kapearaiteinen rautatieyhteys Forssaan. Rautatie välitti henkilöliikennettä vuoteen 1954 ja tavaraliikennettä vuoteen 1974 asti, jonka jälkeen Humppilan asemalta lähtevä radan osuus purettiin. Rata rakennettiin myöhemmin uudelleen Jokioisten Museorautatien toimintaa varten ja hieman alkuperäistä liikennepaikkaa idemmäksi jäänyt Humppilan kapearaiteinen pääteasema sai viralliseksi nimekseen Humppila-Museorautatie.
Historia > Parannustyöt

Turun ja Loimaan välinen osuus perusparannettiin vuosina 2006–2008, koska se oli osittain huonossa kunnossa. Vuosituhannen vaihteen jälkeen rataosalta poistettiin turvallisuussyistä useita tasoristeyksiä. Hieman ennen risteysten sulkemista niistä vaarallisimpiin asennettiin liikennemerkkejä, joissa radan ylittäminen kiellettiin linja-autolla tai perävaunun kanssa. Tasoristeysten karsiminen katkaisi monia vanhoja paikallisteitä, ja radan tuntumaan täytyikin rakentaa runsaasti uusia teitä.
Tavarajunien aiheuttamasta liikennetärinästä on muun muassa Loimaan seudulla tehty useita valituksia. Tärinän vaimentamiseksi rataosan junapituuksia ja -painoja on laskettu jopa puoleen entisestä, tämä taas johtaa siihen, että rataosalla on ajettava useampia lyhyitä tavarajunia muutamien pitkien tavarajunien sijasta. Ratahallintokeskus on tutkinut keinoja tärinähaittojen vaimentamiseksi.
Kuvia

Aurajoen ratasilta
Liedon rautatieasema
Räntämäen rautatieasema
Urjalan rautatieasema
Tasoristeys Turun Raunistulassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turku–Toijala-rata Wikimedia Commonsissa
Ratahallintokeskus (Arkistoitu – Internet Archive)
Ron Jeremy

| Ron Jeremy |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. maaliskuuta 1953 (ikä 71)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Hedgehog Ron Jeremey David Elliot
Aktiivisena:  1979–
Seksuaalinen suuntaus:  Hetero
Silmien väri:  Harmaa
Hiusten väri:  Ruskea
Pituus:  168 cm
Paino:  92,5 kg
Aiheesta muualla
ronjeremy.com
IMDb
Ron Jeremy (oik. Ronald Jeremy Hyatt, s. 12. maaliskuuta 1953 Long Island, New York) on tunnettu amerikanjuutalainen pornotähti ja elokuvaohjaaja.
Hän on esiintynyt yli 2 000 pornoelokuvassa ja ohjannut yli 250 pornoelokuvaa.
Vuonna 2008 Ron Jeremy saapui Suomeen Turun Turkkusex-messuille. Ron Jeremy vieraili samalla kertaa suomalaisessa talk show'ssa nimeltä Maria! Ron Jeremy teki Suomen vierailun yhteydessä filmin Fucking in Finland. Ron palasi Suomeen 2011 ja tuomaroi Haluatko Pornotähdeksi -kilpailua.
Jeremylle tehtiin sydänleikkaus vuonna 2013.
Seksuaalirikossyytteet

Kesäkuussa 2020 Jeremyä syytettiin kolmen naisen raiskaamisesta ja neljännen seksuaalisesta häirinnästä Los Angelesissa. Tapaukset ovat sattuneet vuosina 2014 ja 2017–2019. Vuoden 2014 väitetty raiskaus tapahtui Los Angelesissa sijaitsevassa asuinkiinteistössä ja vuosien 2017–2019 väitetyt tapaukset Länsi-Hollywoodissa sijaitsevassa baarissa. Uhrit ovat 25–46-vuotiaita.
Jo muutamaa vuotta aikaisemmin Jeremyä syytettiin häirinnästä, minkä johdosta häneltä on muun muassa kielletty pääsy pornoteollisuuden tapahtumiin. Erillisen vuoden 2016 tapauksen käsittelystä luovuttiin, koska siitä ei ollut tarpeeksi todisteita.
Ron Jeremyn syytelista on nyt kasvanut seitsemällä uudella syytteellä. Kaikkiaan häntä syytetään 67 rikoksesta. Rikoksista 35 on seksuaalirikoksia ja näistä 11 on raiskauksia. Uhreja tapauksissa on 23. Mikäli Jeremy todetaan syylliseksi, voi hän saada yli 330 vuoden tuomion.
Jeremy todettiin kuitenkin tammikuussa 2023 oikeudessa oikeustoimikelvottomaksi, koska hän sairastaa vakava-asteista dementiaa ja näin ollen häntä ei voida asettaa syytteeseen rikoksistaan. Jeremy määrättiin helmikuussa 2023 pakkohoitoon psykiatriseen sairaalaan, jossa häntä voidaan tällä päätöksellä pitää enintään 2 vuotta. Seuraavan kerran asiaa käsitellään oikeuslaitoksessa toukokuussa 2023. Marraskuussa 2023 Jeremy siirrettiin vankilasta yksityiseen asuntoon, jossa hänen terveydentilastaan voidaan huolehtia ympärivuorokautisesti.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ron Jeremy Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  SNAC
Metson suku

| Metson suku Suomen kanalinnut |
| --- | --- |

Kirjailija:  Pertti Koskimies
Kuvittaja:  Markus Varesvuo
Kansitaiteilija:  Elina Reineck
Genre:  lintukirja
Kustantaja:  Docendo
Julkaistu:  2015
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  240 s.
ISBN:  978-952-291-164-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Metson suku – Suomen kanalinnut on Markus Varesvuon ja Pertti Koskimiehen metsäkanalinnuista kertova tietokirja. Se on julkaissut Docendo vuonna 2015.
Runsaasti tietoa sisältävän teoksen teksti on Koskimiehen ja kuvat pääasiassa Varesvuon, joskin mukana on joitakin muiden suomalaisten lintukuvaajien kuvia. Molemmat ovat tehneet runsaasti luontokirjoja, joista kaksi yhdessä. Varesvuo on palkittu kuvaaja, Koskimies on biologi, joka on ollut muun muassa Yleisradion luonto-ohjelmissa asiantuntijana.
Tekstissä Koskimies kertoo eri otsikoiden alla suomalaisten metsäkanalintujen historiasta, niiden elämästä ja sopeutumisesta Suomen luontoon ja ihmisen suhteesta niihin. Erityinen osa on metsolla, joka tekijöiden mukaan olisi sopinut Suomen kansallislinnuksi. Sen kanta on merkittävästi taantunut.
Teoksen lopussa on kunkin lajin lajikuvaus:
Metso, kuuluu silmälläpidettäviin lajeihin
Teeri
Riekko, kuuluu silmälläpidettäviin lajeihin
Kiiruna
Pyy
Peltopyy
Fasaani
Viiriäinen, erittäin uhanalainen
Arviot

Jukka Ruukki toteaa arviossaan (Helsingin Sanomat), että kirja on "lintujen selviytymistarina", jossa "Koskimiehen teksti ylistää pohjoisen luonnon spesialisteja". Suomen palkituimman luontokuvaajan Varesvuon kuvia hän kiittää väkeviksi ja pysäyttäviksi.
Otsikolla "Komeasti  metson suvusta" Veli-Matti Väänänen (Linnut-lehti) toteaa, että kuvituksensa puolesta kirja on lintulajeja ja -ryhmiä esittelevien kirjojen terävintä kärkeä, ehkä jopa paras joskin olisi pitänyt tarpeellisena lähdeluetteloa. Kaiken kaikkiaan kirjan rakenne on kuitenkin hänen mielestään selkeä ja kanalintujen vuoden kierron käsittely perusteellinen.
Turkmeenin kieli

| Turkmeeni |
| --- | --- |
 Turkmeenin levinneisyys
Oma nimi:  Türkmençe, Türkmen dili, Түркменче, Түркмен дили, تورکمن ﺗﻴلی ,تورکمنچه
Tiedot
Alue:  Keski-Aasia
Virallinen kieli:   Turkmenistan  Afganistan
Puhujia:  6,7 milj.
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen arabialainen kyrillinen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  turkkilaiset kielet
Kieliryhmä:  oguusilainen ryhmä
Kielikoodit
ISO 639-1:  tk
ISO 639-2:  tuk
ISO 639-3:  tuk
 Ohje 
Turkmeenin kieli (turkmeeniksi türkmen dili, türkmençe) on Turkmenistanissa ja sen lähialueilla asuvien turkmeenien puhuma turkkilainen kieli. Venäjällä Stavropolin aluepiirissä asuvia turkmeeneja kutsutaan truhmeeneiksi ja Irakissa asuvia turkomaaneiksi. Turkmeeni on Turkmenistanin tasavallan virallinen kieli. Lisäksi sillä on virallinen asema Afganistanin islamilaisessa tasavallassa sellaisilla alueilla, joissa turkmeenit ovat enemmistö.
Levinneisyys ja puhujamäärä

Vuonna 1989 Neuvostoliiton alueella laskettiin olevan 2,7 miljoonaa turkmeenia, joista 2,5 miljoonaa asui Turkmenistanissa, 121 000 Uzbekistanissa, 39 000 Venäjällä, 20 000 Tadžikistanissa, ja 4 000 Kazakstanissa. Äidinkielenään turkmeenia puhui 98,2 % Neuvostoliiton turkmeeneista. Huomattavia turkmeeniryhmiä asuu myös Iranissa (yli 660 000), Afganistanissa (350 000), Irakissa (200 000), Turkissa (120 000) ja Syyriassa (35 000). Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan 27,3 % Turkmenistanin turkmeeneista puhui toisena kielenään venäjää.
Nykyään puhujamääräksi arvioidaan 6,7 miljoonaa. Turkmenistanissa puhujia arvioitiin vuonna 2013 olevan noin 3,8 miljoonaa.
Historia ja murteet

Turkmeeni kuuluu turkkilaisten kielten lounaisen eli oguusilaisen ryhmän oguusilais-turkmeenilaiseen alaryhmään. Sen perustana ovat läntisten oguusiheimojen murteet, joihin on sulautunut varhaisempia horezminturkkilaisia ja myöhäisempiä oguusilais-seldžukkilaisia piirteitä. Jälkimmäisen ryhmän pohjalta on kehittynyt turkin kieli. Uzbekin kielen murteista turkmeeniin on omaksuttu kiptšakkilaisia aineksia.
Kun Turkmenistan itsenäistyi Neuvostoliiton romahdettua, valtion ainoaksi viralliseksi kieleksi määriteltiin turkmeeni, joka olisi kaikkien turkmenistanilaisten yhteinen kieli. Tämän jälkeen erilaisia venäjänkielisiä paikannimiä alettiin kääntää takaisin turkmeeniksi..
Kieli jakautuu noin 30 murteeseen, jotka kantavat niitä puhuvien etnisten ryhmien nimiä. Murteiden välillä on tiettyjä foneettisia, morfologisia ja sanastollisia eroja.
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaali | Labiodentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari | Uvulaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiili | p | b |  | t | d |  |  | k | g |  |  |
| Frikatiivi |  | f | v | s | z | ʃ | ʒ |  | x | ʁ | h |
| Affrikaatta |  |  |  | ʧ | ʤ |  |  |  |  |
| Nasaali | m |  | n |  |  | ŋ |  |  |
| Tremulantti |  |  | r |  |  |  |  |  |
| Lateraali |  |  | l |  |  |  |  |  |
| Approksimantti |  |  |  |  | j |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i | y | ɨ | u |
| Puolisuppea | e | ø |  | o |
| Puoliavoin | æ |  |  |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Kirjakieli

Turkmeenien kirjakielenä toimi pitkään keskiaasialainen tšagatain kieli, jonka normit alkoivat lähentyä kohti kansankieltä 1700-luvulta lähtien. Ensimmäinen turkmeeninkielinen kirja julkaistiin vuonna 1814. Venäjän vallankumoukseen mennessä turkmeeniksi ilmestyi noin 200 kirjaa, jotka käsittävät lähinnä runoutta, uskonnollisia teoksia sekä myöhemmin myös oppi- ja valistuskirjallisuutta. Ennen vallankumousta julkaistiin muutaman vuoden ajan turkmeeninkielistä sanomalehteä. Kirjoitusjärjestelmä perustui arabialaiseen kirjaimistoon.
Varsinainen turkmeenin kirjakieli syntyi 1920- ja 1930-luvuilla. Vuonna 1928 siirryttiin Neuvostoliiton turkkilaisten kansojen yhteiseen latinalaiseen kirjaimistoon (ns. uusi kirjaimisto) ja vuonna 1940 kyrilliseen aakkostoon, jota oli täydennetty lisämerkeillä ә, ө, ү, җ ja ң. 1990-luvulla Turkmenistanissa siirryttiin jälleen latinalaiseen kirjaimistoon. Afganistanissa, Iranissa ja Irakissa käytetään edelleen arabialaista kirjoitusjärjestelmää. Kirjakielen katsotaan perustuvan teke-ryhmän ahalin murteeseen.
Kirjakieli > Turkmeenin kirjaimisto

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A a | B b | Ç ç | D d | E e | Ä ä | F f | G g |
| H h | I i | J j | Ž ž | K k | L l | M m | N n |
| Ň ň | O o | Ö ö | P p | R r | S s | Ş ş | T t |
| U u | Ü ü | W w | Y y | Ý ý | Z z |  |  |
Neuvostoaikana venäjää käytettiin laajasti turkmeenin rinnalla Turkmenistanin hallinto- ja sivistyskielenä. Itsenäistymisen jälkeen turkmeeni on syrjäyttänyt venäjän lähes kaikilla aloilla.
Kielioppi ja sanasto

Turkmeenissa ei ole kieliopillista sukua ja lukuja on vain kaksi: yksikkö ja monikko. Substantiivi taipuu kuudessa sijassa. Sanajärjestys on yleensä subjekti-objekti-verbi..
Lukusanat 1–10:
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| бир | ики | үч | дөрт | бәш | алты | еди | секиз | докуз | он |
| bir | iki | üç | dört | bäş | alty | ýedi | sekiz | dokuz | on |
Tcl (ohjelmointikieli)

| Tcl |
| --- | --- |
Tyypitys:  dynaaminen tyypitys
Yleinen suoritusmalli:  tulkattava
Kehittäjä:  John Ousterhout
Vakaa versio:  9.0.0 (26. syyskuuta 2024)
Käyttöjärjestelmä:  alustariippumaton
Verkkosivu:  https://www.tcl-lang.org/
Uutisryhmä:  comp.lang.tcl
Tcl (engl. Tool Command Language) on John Ousterhoutin kehittämä tulkattava ohjelmointikieli. Sen nimi voidaan lausua englanniksi ”tickle”. Tcl:ää pidetään helposti opittavana, mutta silti tehokkaana työvälineenä oikeissa käsissä. Tcl:ää käytetään yleensä nopeiden prototyyppien luomiseen, ohjelmien komentosarjakielenä, graafisissa käyttöliittymissä ja testauksessa. Tcl on vuoden nuorempi kuin Perl.
Historia

Kieli syntyi John Ousterhoutin työkaluista mikropiirien suunnitteluun Berkeleyn yliopistossa 1980-luvun alussa. Ousterhout ja hänen oppilaansa tekivät useita interaktiivisia työkaluja mikropiirien suunnitteluun, joissa jokaisessa tarvittiin komentokieli. Kehityksen kohteena olivat työkalut eikä niiden komentokieli, josta johtuen kielet olivat heikkoja.
Syksyllä 1987 Ousterhout oli sapattivapaalla, jolloin syntyi ajatus sulautettavasta tulkattavasta kielestä, joka voitiin toteuttaa uudelleen käytettävänä ohjelmakirjastona. Tulkki tarjoaisi yleiset ominaisuudet kuten muuttujat, kontrollirakenteet ja proseduurit. Kieltä käyttävä sovellus lisäisi omat ominaisuutensa kieleen laajennuksina, jolloin kieltä voisi käyttää sovelluksen ohjaamiseen. Tcl syntyi tästä käyttötarkoituksesta.
Ousterhout aloitti työn kielen parissa palattuaan sapattivapaalta alkuvuodesta 1988.
Vuonna 2024 julkaistu versio 9.0 lisäsi 64-bittisen tuen.
Tcl:n ominaisuuksia ja ajatusmalleja

Kielen rakenteet ovat komentoja kuten kaikki muutkin
Kaiken voi dynaamisesti määritellä uudelleen tai korvata uudella
Kaikkea voi käsitellä merkkijonona
Erittäin yksinkertainen syntaksi — vain 11 sääntöä
Helposti laajennettavissa C:llä, C++:lla, ja Javalla.
Tulkattu kieli — koodia voidaan luoda ja muokata dynaamisesti
Täysi Unicode-tuki
Käyttöjärjestelmästä riippumaton
Läheinen yhteys graafiseen käyttöliittymään Tk:n kautta.
Esimerkkejä

Kommentit merkitään joko rivin alussa "#"-merkillä tai komennon jälkeen ";"-merkillä.
Hello world -esimerkki:
puts "Hei, maailma!"
Muuttujien käsittely:
set X "This is a string"
set Y 1.24

puts $X
puts $Y
Tcl tukee ehtolauseita kuten useimmat kielet.
Tcl:n switch-lause tukee merkkijonojen vertailua.
TCL ja olio-ohjelmointi

Vaikka TCL:ssä itsessään ei ole olio-ohjelmointirajapintaa, sitä voi laajentaa tukemaan uusia ominaisuuksia tarpeen mukaan. Kieleen on tehty monia C-laajennuksia, jotka mahdollistavat olio-ohjelmoinnin, esimerkiksi XOTcl ja incr Tcl. Myös kokonaan TCL:llä tehtyjä olioperustaisia laajennuksia on. Tästä esimerkkinä Snit.
TCL:ää käyttäviä ohjelmistoja

TCL:ää käyttäviä ohjelmia ovat aMSN, eggdrop, x-chat, BitchX ja Expect.
Aiheesta muualla

http://www.tcl.tk/
http://www.activestate.com/ — tarjoaa jakelupakettia
http://wiki.tcl.tk/ Tcl-wiki
http://www.tcl.tk/advocacy/tclHistory.html — historiaa
http://www.tcl.tk/man/tcl8.4/TclCmd/Tcl.htm — 11 sääntöä englanniksi
http://wiki.tcl.tk/17437 — 11 sääntöä suomeksi
| n k Yleisimmät ohjelmointikielet |
| --- | --- |
Tuotantokäytössä:  Ada  APL  Assembly  AWK  C  C++  C#  COBOL  Dart  Delphi  Eiffel  Erlang  Forth  Fortran  Go  Java  JavaScript  Kotlin  Lisp  Lua  Objective-C  Pascal  Perl  PHP  PostScript  Python  R  Ruby  Rust  Smalltalk  Swift  Tcl  TypeScript  Visual Basic 
Akateemiset:  CLU  Haskell  Logo  ML  OCaml  Prolog  Scheme 
Historialliset:  ALGOL  BASIC  Modula-3  MUMPS  Plankalkül  PL/I  Simula 
Luettelo yleisimmistä ohjelmointikielistä
AWK

| AWK |
| --- | --- |

Julkaistu:  1979
Suunnitellut:  Alfred Aho, Peter Weinberger, Brian Kernighan
Vakaa versio:  IEEE Std 1003.1-2008
Merkittävimmät toteutukset:  awk, GNU AWK (gawk), nawk, mawk, awk (BusyBox), goawk
Vaikutteet:  C
Vaikuttanut:  Perl
Uutisryhmä:  comp.lang.awk
AWK on tekstin käsittelemiseen kehitetty täsmätarkoituksellinen ohjelmointikieli. Kielen ovat kehittäneet Alfred Aho, Peter Weinberger ja Brian Kernighan Bell Labsissa vuonna 1977. Kieli julkaistiin vuonna 1979 ja sitä on päivitetty myöhempiin julkaisuihin.
Ahon mukaan kielestä tuli suosittu koska se tuli jokaisen Unix-järjestelmän mukana.
AWK-ohjelmat ovat esitysmuodoltaan hyvin tiiviitä. Niissä käytetään yleisesti muun muassa säännöllisiä lausekkeita.
Kieli

AWK-kieli perustuu ehtojen ja toimintojen määrittämiseen:
ehto { toiminto }
Tässä muodossa awk odottaa syötettä ennen tekemistään mitään. awk yrittää sovittaa käskyt jokaiseen lukemaansa tekstiriviin ja jokaista osumaa kohden suoritetaan määrätty toiminto. Lisäksi voidaan määritellä BEGIN- ja END-lohkot, jotka suoritetaan ennen prosessoinnin aloitusta ja sen jälkeen.
awkia voi käyttää kahdella tavalla. Ohjelman voi kirjoittaa sen komentoriville tai ladata tiedostosta -f -parametrilla.
Yksinkertainen ohjelma määrittää ehdon ja toiminnon seuraavasti:
$1 == "osoite" { print $2, $3 }
awk jakaa automaattisesti lukemansa tekstin kenttiin (tai sarakkeisiin, field). Näitä merkitään numeroiduilla muuttujilla. Esimerkki tarkistaa ensimmäisen kentän ja tulostaa toisen ja kolmannen, jos se on "osoite". Sarakkeiden erottimina ovat normaalisti välilyönnit ja tabulaattorimerkit. awk pitää myös muutamaa automaattista muuttujaa. FS on kenttien erotin (field separator), NR on käsiteltävän rivin numero ja NF kenttien lukumäärä.
AWK tukee myös muuttujia, assosiaatiotauluja ja käyttäjän määrittämiä funktioita:
func nimi(argumentit) { 
  lausekkeet
}
Toteutukset

Alkuperäinen awk julkaistiin Version 7 UNIX:ssa vuonna 1978. Kielestä tuli suosittu ja sitä käytettiin ei-triviaaleihin ohjelmiin. Kielen suosion innoittamana alkuperäiset tekijät laajensivat kieltä ja uusi versio julkaistiin 1987. Tämä johti merkittäviin yhteensopivuusongelmiin eri versioiden välillä. awkiin tehtiin myös lisää muutoksia Unix System V:n julkaisuun vuonna 1989. System V:n awk standardoidiin POSIX-standardissa, jossa myös tehtiin pieniä korjauksia.
Alkuperäisen Bell Labsissa tehdyn toteutuksen lisäksi kielestä on avoimen lähdekoodin toteutus GNU AWK (gawk), joka on julkaistu vuonna 1988. Muihin toteutuksiin kuuluvat muun muassa Brian Kernighanin nawk ja Mike Brennanin mawk.