stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Holmenkollbakken
Historia > Uudistus 2008–2010

Ennen vuoden 2011 hiihdon MM-kilpailuja koko alue mukaan lukien Holmenkollbakken uusittiin täysin. Vanhan hyppyrimäen purkaminen aloitettiin lokakuussa 2008, jonka kriittiset pisteet olivat K115 HS128. Vanhan tornin huipulla sijainnut urheilijoiden lämmittelyhuone on nykyisin käytössä läheisellä Midtstulia rekruttanlegg -stadionilla. Uuden hyppyrimäen rakennustyöt aloitettiin 17. lokakuuta 2008, hyppyrimäen suunnitteli JDS Architects -yritys. Tilalle rakennetun uuden hyppyrimäen virallisia avajaisia vietettiin 3. maaliskuuta 2010. Avajaisia oli katsomassa 7 000 ihmistä ja avajaishypyn suoritti Anette Sagen. Uusi K120 HS134 Holmenkollbakken oli näin ollen valmis vuoden 2011 hiihdon MM-kilpailuja varten.
Historia > Arvokilpailuvoittajat

Talviolympialaisissa 1952 mäkihyppykilpailun voitti norjalainen Arnfinn Bergmann.
Mäkihypyn maailmanmestaruuden ovat voittaneet vuonna 1930 norjalainen Gunnar Andersen ja vuonna 1966 norjalainen Bjørn Wirkola. Vuoden 1982 maailmanmestaruudet suurmäessä voitti Matti Nykänen ja joukkuekilpailun voitti Norja joukkueella Johan Sætre, Per Bergerud, Ole Bremseth ja Olav Hansson. Vuoden 2011 maailmanmestaruudet suurmäessä voitti itävaltalainen Gregor Schlierenzauer ja joukkuekilpailun voitti Itävalta joukkueella Gregor Schlierenzauer, Martin Koch, Andreas Kofler ja Thomas Morgenstern.
Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 137,5 metriä on hypännyt Sara Takanashi, epävirallisen mäkiennätyksen 140,0 metriä on hypännyt Maren Lundby.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1931 |  Johanne Kolstad | 31,0 m |  |   |
| 2000 |  Helena Olsson | 101,0 m |  |  |
| 2001 |  Daniela Iraschko | 110,0 m |  |  |
| 2002 |  Helena Olsson | 110,5 m |  |  |
| 2002 |  Anette Sagen | 116,0 m |  |  |
| 9.3.2003 |  Anette Sagen | 123,0 m |  |  |
| 1.2.2004 |  Anette Sagen | 127,5 m |  |  |
| 12.3.2005 |  Anette Sagen | 128,0 m | Continental Cup |  |
| 25.1.2006 |  Anette Sagen | 131,0 m | Norjan mestaruuskilpailut 2006 | HS128-mäen mäkiennätys |
| 3.3.2010 |  Anette Sagen | 106,5 m | Avajaiset | Avajaishyppy |
| 17.3.2013 |  Sarah Hendrickson | 133,5 m | Maailmancup |  |
| 17.3.2013 |  Sara Takanashi | 134,0 m | Maailmancup |  |
| 3.2.2016 |  Sara Takanashi | 137,0 m | Maailmancup |  |
| 3.2.2016 |  Maren Lundby | 140,0 m | Maailmancup |  |
| 4.2.2016 |  Maren Lundby | 136,5 m | Maailmancup |  |
| 4.2.2016 |  Sara Takanashi | 137,5 m | Maailmancup |  |
Kaupunkiparipujottelu

| Holmenkollbakken |
| --- | --- |
Paikkakunta::  Oslo, Norja
Talviurheilukeskus:: Holmenkollennasjonalanlegg
Vuori:: Gratishaugen
Kaupunkiparipujottelu
Pituus:: 180 m
1. MC-kilpailu:: 1.1.2018
Holmenkollbakkenin vastamäessä on järjestetty 1. tammikuuta 2018 ja 2019 alppihiihdon maailmancupin kaupunkiparipujottelukilpailut.
Vuonna 2018 miesten kilpailun voitti ruotsalainen André Myhrer ja naisten kilpailun yhdysvaltalainen Mikaela Shiffrin. Vuonna 2019 kilpailun voittivat Marco Schwarz ja Petra Vlhová.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Holmenkollbakken Wikimedia Commonsissa
Holmenkollbakken vuonna 1892.
Holmenkollbakken vuonna 1905.
Holmenkollbakken vuonna 1917.
Holmenkollbakken vuonna 1929.
Holmenkollbakken vuonna 1950.
Holmenkollbakken vuonna 1960.
Holmenkollbakken vuonna 1963.
Holmenkollbakken vuonna 2005.
Holmenkollbakken vuonna 2006.
Holmenkollbakkenin vanha torni.
Holmenkollbakken vuonna 2008.
Holmenkollbakken vuonna 2010.
Holmenkollbakken hiihdon MM-kilpailujen aikana vuonna 2011.
Tuna

Tuna voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Tuna, keskiaikainen kauppapaikka Snappertunassa Suomessa
Tuna, pientaajama Landskronan kunnassa Ruotsissa
Tuna, entinen pientaajama Ljungbyn kunnassa Ruotsissa
Tuna, osa Husby och Tunan taajamaa Strängnäsin kunnassa Ruotsissa
Tuna, taajama Södertäljen kunnassa Ruotsissa
Tuna, pientaajama Uppsalan kunnassa Ruotsissa
Tuna, taajama Vimmerbyn kunnassa Ruotsissa
Tuna, kaupunginosa Lundissa Ruotsissa
Tunan piiri, usean Ruotsin piiri nimi
Stora Tuna IK, urheiluseura Borlängestä Ruotsista
Hot Tuna, yhdysvaltalainen rock-yhtye
Charlie Tuna, oik. Art Ferguson (1944–2016), yhdysvaltalainen radiotoimittaja ja DJ
tuna, englanninkielinen sana tonnikalalle.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tuna”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Viksberg

Viksberg voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Viksberg (virallisesti Haudankorva), Forssan kaupunginosa
Viksberg, kylä Paimiossa
Viksberg, osa Viksäter och Viksbergin taajamaa Södertäljen kunnassa Ruotsissa.
Boris Tšertok

Boris Tšertok [keskellä) Moskovassa vuonna 2005.
Boris Jevsejevitš Tšertok (ven. Борис Евсеевич Черток, 1. maaliskuuta 1912 Łódź, Venäjän keisarikunta – 14. joulukuuta 2011 Moskova) oli neuvostoliittolainen ja venäläinen raketti-insinööri, joka kehitti ohjusten ohjausjärjestelmiä ballistisiin ohjuksiin ja avaruusaluksiin. Tšertok oli juutalaista syntyperää.
Tšertokin kirjoittama neliosainen kirja Rockets and Peopleselvennä on historia Neuvostoliiton avaruusohjelmasta, jonka ylimpään johtoon hän kuului. Hän toimi Sergei Koroljovin apulaisjohtajana 1950-luvulla ohjusten suunnittelussa ja muun muassa miehitetyn Vostok-avaruuslennon suunnittelussa. Vielä miltei satavuotiaana hän konsultoi Energija-yhtiötä.
Kirjallisuus

Черток Б.Е. Ракеты и люди — М.: Машиностроение, 1999. (B. Chertok, Rockets and People)
Черток Б.Е. Ракеты и люди. Фили — Подлипки — Тюратам — М.: Машиностроение, 1999. (B. Chertok, Rockets and People. Fili — Podlipki — Tyuratam)
Черток Б.Е. Ракеты и люди. Горячие дни холодной войны — М.: Машиностроение, 1999. (B. Chertok, Rockets and People. Hot Days of Cold War)
Черток Б.Е. Ракеты и люди. Лунная гонка — М.: Машиностроение, 1999. (B. Chertok, Rockets and People. Moon Race)
Boris Chertok (author), Asif Siddiqi (editor). Rockets and People, 2005. ISBN 0160732395. Published by Nasa.
Boris Chertok (author). Rockets and People, Volume 2: Creating a Rocket Industry, 2006. ISBN 0160766729. Published by Nasa.
Boris Chertok (author). Rockets and People, Volume 3: Hot Days of the Cold War, 2009. ISBN 978-0160817335. Published by Nasa.
Aiheesta muualla

Rockets and People, published by NASA History (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Boris Chertok at Astronautix.com
Rockets and People, online text (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Japani  Alankomaat 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Torgny

| Torgny |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  11. maaliskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Þórgnýr
Nimen alkuperä:  muinaisskandinaavinen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Torgny on ruotsalainen miehen etunimi. Nimen muinaisskandinaavinen alkumuoto on ollut Þórgnýr, mikä merkitsee Tor-jumalan ääntä.
Ruotsissa oli vuoden 2020 lopussa 1755 miestä, joiden etunimi oli Torgny. Suomessa nimi sen sijaan on harvinainen ja on annettu vain muutamalle kymmenelle henkilölle. Nimi esiintyy kuitenkin suomen­ruotsalaisessa kalenterissa, jonka mukaan Torgnyn nimipäivä on 11. maaliskuuta.
Tunnettuja Torgny-nimisiä

Torgny Björk (1938–2021), ruotsalainen muusikko, säveltäjä ja laulaja
Torgny Lindgren (1938–2017), ruotsalainen kirjailija
Torgny Lindgren (1905–1984), Ruotsin valtionpankin virkamies ja numismaatikko
Torgny Mogren (s. 1963), ruotsalainen hiihtäjä
Torgny Schunnesson (s. 1948), ruotsalainen dokumentaristi
Torgny Segerstedt (1876–1945), ruotsalainen lehtimies ja uskonnonhistorian tutkija
Torgny T:son Segerstedt (1908–1999), ruotsalainen filosofian ja sosiologian professori
Torgny Wickman (1911–1993), ruotsalainen elokuvaohjaaja
Blue Media

Blue Media on suomalainen viihteeseen erikoistunut tuotantoyhtiöryhmä. Vuonna 2000 perustettu yhtiö on tuottanut musiikkiviihdettä, draamaa, konsertteja ja lastenohjelmia.
Blue Media syntyi, kun MTV myi tapahtumatuotantoon erikoistuneen tytäryhtiönsä MTV-Tuotanto Oy:n Ahti Kuorikoskelle, joka oli toiminut MTV Viihde Oy:n vastaavana tuottajana ja Pearson Television Entertainment Oy:n ohjelmapäällikkönä. Kauppaan kuuluivat myös MTV:n puvusto, tarpeisto ja lavaste-elementit.. 2010-luvun alussa Blue Media kertoi omistavansa Pasilassa sijainneet MTV3-studiot ja filmihallin (purettu 2023) sekä tv-ulkotuotantokalustoa, muun muassa Suomen suurimman 16 kameran Full HD -ulkotuotantorekan.
Blue Media-konserniin ovat kuuluneet Blue Media Oy (tekniikka), Blue Media Productions Oy (tuotantoyhtiö), Blue Media Staff Oy ( uutis- ja ajankohtaisohjelmat sekä urheilu; MTV3, C More) ja Blue Files Oy (talous ja hallinto).
Vuonna 2006 Blue Media Oy oli Helsingin Sanomien mukaan Suomen toiseksi suurin yksityinen televisiotuotantoyhtiö noin kahdeksan miljoonan euron liikevaihdollaan. 2020-luvulla yrityksen liikevaihto on ollut enää sadan tuhannen euron luokkaa.
Tuotantoja

Elämä lapselle, MTV3
Vesa-Matti Loiri -konsertit, MTV3
UIT: Kivat piipussa, Yle TV2
Lemmenleikit-DVD
Unelmien ilta, MTV3
Joulu mielelle -konsertti, MTV3
Veikko Ahvenainen -DVD ja -CD
Riki Sorsa ja muuttohaukka, Yle TV2
Minusta tulee isona, MTV Max
Kitaraklubi, MTV Max
Piilolaakso, MTV Juniori
Hölmöläiset-animaatiosarja, Yle TV2
Päivän työ, MTV3
Valtakunnalliset Yrittäjäpäivät Helsingin Messukeskuksessa.
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Blue Media Internet Movie Databasessa (englanniksi)
2025

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2025 (MMXXV) on nykyinen kuluva normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi keskiviikosta.
Muut ajanlaskut

Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2025 on käärmeen vuosi.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Pertunmaan kunta liitettiin Mäntyharjun kuntaan.
1. tammikuuta – Romania ja Bulgaria liittyivät täysimääräisesti Schengen-alueeseen.
1. tammikuuta – New Orleansissa ainakin 15 kuoli ja 35 loukkaantui, kun mies ajoi lava-autolla uutta vuotta juhlineeseen väkijoukkoon Bourbon Streetillä Ranskalaiskorttelissa.
1. tammikuuta – Liechtenstein laillisti samaa sukupuolta olevien avioliitot.
1. tammikuuta – Ukraina lopetti venäläisen kaasun kauttakulun.
1. tammikuuta – Yle julkaisi rikoskomediasarjan Queen of Fucking Everything, joka sai suuren suosion ja nousi puheenaiheeksi Helsingin Sanomien pääkirjoitusta myöden.
4. tammikuuta – Itävallan liittokansleri Karl Nehammer ilmoitti eroavansa ja luopui Itävallan kansanpuolueen puheenjohtajuudesta.
6. tammikuuta – Kanadan pääministeri Justin Trudeau ilmoitti eroavansa.
7. tammikuuta – Tiibetissä tapahtui noin 7 magnitudin maanjäristys, joka tappoi yli 90 ihmistä.
7. tammikuuta – Los Angelesin seudulla esiintyi laajoja maastopaloja, jotka ovat tuhonneet tuhansia rakennuksia ja surmanneet ainakin 27 ihmistä. 180 000 ihmistä on evakuoitu.
19. tammikuuta – Israelin ja Hamasin aselepo astui voimaan. Hamas luovutti luovuttaa israelilaiset naiset, joiden nimet ovat Romi Gonen, Doron Steinbrecher ja Emily Damari. Israel vapautti 90 palestiinalaisvankia.
20. tammikuuta – Donald Trump astui Yhdysvaltain presidentin virkaan.
21. tammikuuta – Turkissa 66 ihmistä kuoli hotellipalossa Kartalkayan hiihtokeskuksessa Bolun maakunnassa maan pohjoisosassa. Loukkaantuneita on yli 50.
24. tammikuuta – Media-alan historian suurimmat muutosneuvottelut päättyivät 309 työntekijän vähentämiseen Yleltä.
29. tammikuuta – American Airlinesin lento 5342 törmäsi laskeutuessaan sotilashelikopteriin Washingtonissa Yhdysvalloissa; 67 ihmistä sai surmansa.
30. tammikuuta – Uuden-Seelannin parlamentti hyväksyi lakialoitteen, jolla Taranaki Maunga -tulivuorelle myönnettiin oikeushenkilön asema.
Tapahtumia > Helmikuu

4. helmikuuta – Ruotsalaisessa Örebron kaupungissa tapahtuneessa koulusurmassa kuoli kymmenen ihmistä.
8. helmikuuta – Erika Vikman voitti Uuden Musiikin Kilpailun kappaleella ”Ich komme”.
9. helmikuuta – Philadelphia Eagles voitti Kansas City Chiefsin Super Bowl LIX:ssä.
17. helmikuuta – Yli 10 000 yhdysvaltalaista osoitti mieltään New Yorkissa Donald Trumpia, Elon Muskia ja DOGE-viraston toimintaa vastaan. Vastaavia mielenosoituksia järjestettiin myös muissa kaupungeissa.
23. helmikuuta – Saksassa järjestettiin liittopäivävaalit.
28. helmikuuta – Oulun uimahalli oli viimeistä päivää auki yleisölle. Halli puretaan, ja sen tilalle rakennetaan vuonna 2029 valmistuva Oulun vesiliikuntakeskus.
Tapahtumia > Maaliskuu

2. maaliskuuta – Firefly Aerospace -yhtiön Blue Ghost -luotain laskeutui Kuun pinnalle.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Helmikuu

Norja kieltää turkistarhauksen.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Maaliskuu

31. maaliskuuta – Ylen vakiopiirtolähetykset päättyvät, kun Yle siirtyy täysipainoisesti teräväpiirtolähetyksiin.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Huhtikuu

13. huhtikuuta – Suomessa järjestetään alue- ja kuntavaalit.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Toukokuu

9.–25. toukokuuta – Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2025 järjestetään Ruotsissa ja Tanskassa.
13.–17. toukokuuta – Eurovision laulukilpailu järjestetään Sveitsin Baselissa.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Kesäkuu

30. kesäkuuta – Kaupallisten televisiokanavien vakiopiirtolähetykset päättyvät Suomessa, kun kaupalliset televisioyhtiöt siirtyvät täysipainoisesti teräväpiirtolähetyksiin.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Syyskuu

7. syyskuuta – Suomessa nähdään täydellinen kuunpimennys.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Lokakuu

14. lokakuuta – Microsoft lopettaa Windows 10:n tukemisen.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2025 järjestettäneen Norjan Trondheimissa.
Alimmaksi eläkeiäksi Suomessa nousee 65 vuotta ja ylimmäksi 70 vuotta.
Syntyneitä

7. helmikuuta – Ines, Ruotsin prinsessa, Västerbottenin herttuatar, prinssi Carl Philipin tytär
Vuosi 2025 fiktiossa

Vuoden 1978 elokuvassa Taivas saa odottaa päähenkilön tarkoitettu kuolinpäivä on 20. maaliskuuta 2025.
Stephen Kingin nimellä Richard Bachman julkaisema vuoden 1982 dystopiaromaani Juokse tai kuole (The Running Man) sijoittuu vuoteen 2025.
Whitley Strieberin ja James Kunetkan vuoden 1986 romaani Nature’s End sijoittuu vuoteen 2025. Romaanissa Maa-planeetta on saasteiden ja ylikansoituksen vuoksi lähellä romahtamispistettään.
Vuoden 2012 videopeli Call of Duty: Black Ops II sijoittuu vuoteen 2025. Pelin kuvaus vuodesta 2025 osui jossain määrin oikeaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaisu Sirviö

| Kaisu Sirviö> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1954
Taiteilija
Ala:  kuvataiteilija ja taidegraafikko
Naakkojen iltalento, 2019, Vuores, Tampere.
Kaisu Marjatta Sirviö (s. 1954) on suomalainen kuvataiteilija ja taidegraafikko, joka asuu ja työskentelee Järvenpäässä. Haapajärveltä kotoisin oleva Sirviö on opiskellut Taideteollisessa korkeakoulussa ja syventynyt opinnoissaan taidegrafiikkaan. Sirviön taiteen aiheet ovat usein vaikutelmia luonnosta. Useat Sirviön teoksista ovat valmistuneet Helsingin kivipainossa. Julkisia taideteoksia hän on toteuttanut Tampereen Vuorekseen ja Hyvinkään sairaalaan.
Johannes Rydzek

| Johannes Rydzek |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. joulukuuta 1991 (ikä 33) Oberstdorf, Saksa
Uran tiedot
Seura:  SC 1906 Oberstdorf
Laji:  yhdistetty 
Maailmancup
Kaudet:  2008–
Voitot:  18
Palkintokorokkeella:  44
 Tietolaatikko päivitetty 30. marraskuuta 2024 
Aiheesta muualla
www.johannesrydzek.de
| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten yhdistetty. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pyeongchang 2018 | suurmäki + 10 km |  |
|  Kultaa | Pyeongchang 2018 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Sotši 2014 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Falun 2015 | normaalimäki + 10 km |  |
|  Kultaa | Falun 2015 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Lahti 2017 | normaalimäki + 10 km |  |
|  Kultaa | Lahti 2017 | suurmäki + 10 km |  |
|  Kultaa | Lahti 2017 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Lahti 2017 | parisprintti |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Oslo 2011 | normaalimäen joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Oslo 2011 | suurmäen joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Oslo 2011 | suurmäki + 10 km |  |
|  Hopeaa | Falun 2015 | parisprintti |  |
|  Hopeaa | Seefeld 2019 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Planica 2023 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Falun 2015 | suurmäki + 10km |  |
Johannes Rydzek (s. 9. joulukuuta 1991 Oberstdorf) on saksalainen yhdistetyn hiihtäjä. Hän on olympiavoittaja ja seitsenkertainen maailmanmestari.
Ura > Arvokilpailut

Vancouverin olympialaisissa Rydzek otti Saksan viestijoukkueessa pronssia. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän voitti hopeaa suurmäen kilpailussa, oli normaalimäen kilpailussa neljäs ja oli mukana Saksan sekä normaalimäessä että suurmäessä hopeaa saavuttaneessa joukkueessa. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui suurmäen Gundersen-kilpailussa kymmenenneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui normaalimäen kilpailussa kuudenneksi, suurmäessä kahdeksanneksi ja saavutti joukkuekilpailussa hopeaa. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän voitti kultaa normaalimäen kilpailussa ja joukkuekilpailussa sekä sai hopeaa parisprintissä parinaan Eric Frenzel ja pronssia suurmäen kilpailussa. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän voitti kultaa sekä normaalimäen että suurmäen kilpailussa ja myös joukkuekilpailussa ja parisprinttikilpailussa. Näin ollen hän saavutti kaikissa yhdistetyn kilpailuissa kultaa. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti kultaa suurmäen ja 10 kilometrin hiihdon kilpailussa sekä joukkuekilpailussa. Normaalimäen Gundersen-kilpailussa hän oli viides. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän voitti joukkuekilpailussa hopeaa ja sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa kahdeksanneksi ja suurmäen Gundersen-kilpailussa yhdeksänneksi.
Pekingin olympialaisissa 2022 Rydzek oli normaalimäen Gundersen-kilpailun selkeässä johdossa lähes koko hiihto-osuuden ajan yhdessä Itävallan Lukas Greidererin kanssa, mutta stadionin viimeisessä ylämäessä hän hyytyi ja Vinzenz Geiger, Jørgen Graabak sekä Johannes Lamparter tulivat hänestä ohi. Takasuoralla myös Greiderer ohitti hänet, jolloin Rydzek jäi lopulta mitalien ulkopuolelle viidenneksi. Suurmäen vastaavassa kilpailussa hän sijoittui 28:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 Rydzek saavutti hopeaa joukkuekilpailussa. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui normaalimäen ja 7,5 kilometrin hiihto-osuuden Individual Compact -kilpailussa seitsemänneksi, Gundersen-kilpailussa 14:nneksi ja voitti kultaa joukkuekilpailussa.
Ura > Maailmancup

Yhdistetyn maailmancupissa Rydzek kilpaili ensimmäisen kerran Kuusamossa 29. marraskuuta 2008, sijoittuen sijalle 15. Ensimmäisen osakilpailuvoittonsa hän saavutti Lahdessa maaliskuussa 2011. Maaliskuussa 2014 hän voitti kolme kilpailua peräkkäin Lahdessa, Trondheimissa ja Oslossa. Kaudella 2014–2015 hän voitti Kuusamon avausosakilpailun, kaudella 2015–2016 Kuopion kilpailun sekä kaudella 2016–2017 Kuusamon molemmat kilpailut, Ramsaun ja Chaux-Neuven ensimmäisen kilpailun, Seefeldin kaksi ensimmäistä kilpailua sekä Pyeongchangin molemmat kilpailut. Kaudella 2017–2018 hän voitti Kuusamon kolmannen kilpailun ja Lahden kilpailun. Kauden 2018–2019 ensimmäisen osakilpailuvoiton hän saavutti Val di Fiemmessä tammikuussa 2019. Kaudella 2024–2025 hän voitti Rukan toisen kilpailun.
Lisäksi Rydzek on ollut toinen Schonachissa joulukuussa 2013, Seefeldissä tammikuussa 2014, Lahdessa ja Oslossa maaliskuussa 2015, Lillehammerissa joulukuussa 2016, kahdesti Val di Fiemmessä sekä kerran Chaux-Neuvessa ja Seefeldissä tammikuussa 2017, Trondheimissa maaliskuussa 2017, Val di Fiemmessä tammikuussa 2018, Klingenthalissa maaliskuussa 2018, Ramsaussa joulukuussa 2018 sekä Otepäässä ja Val di Fiemmessä tammikuussa 2019. Kolmanneksi hän on sijoittunut Ramsaussa joulukuussa 2010, Lahdessa maaliskuussa 2012, Klingenthalin sakkokierroskilpailussa tammikuussa 2013, Lahden molemmissa kilpailuissa tammikuussa 2017, Schonachissa maaliskuussa 2017, Kuusamossa marraskuussa 2017 ja 2018, Lillehammerissa joulukuussa 2018, Klingenthalissa 2019 ja Val di Fiemmessä tammikuussa 2022.
Maailmancupin kokonaispisteissä Rydzek oli toinen kausilla 2013–2014 ja 2016–2017, kolmas kaudella 2014–2015, neljäs kausilla 2017–2018 ja 2018–2019, viides kaudella 2015–2016, kuudes kaudella 2010–2011, kahdeksas kaudella 2023–2024 ja yhdeksäs kaudella 2012–2013.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johannes Rydzek Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
FS Dupuy de Lôme (1890)

| Dupuy de Lôme |
| --- | --- |
 Dupuy de Lôme

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Brest
Kölinlasku:  4. heinäkuuta 1888
Laskettu vesille:  27. lokakuuta 1890
Palveluskäyttöön:  15. toukokuuta 1895
Poistui palveluskäytöstä:  20. maaliskuuta 1910
Loppuvaihe:  romutettu 1923
Tekniset tiedot
Uppouma:  6 301 t
Pituus:  114 m
Leveys:  15,7 m
Syväys:  7,07 m
Koneteho:  14 000 hv
Nopeus:  20 solmua
Miehistöä:  521
Aseistus
Aseistus:  2 × Canon de 194 mm Modèle 1887 6 × Canon de 164 mm Modèle 1887 4 × Canon de 65 mm Modèle 1891 10 × Hotchkiss 47 mm 4 × Hotchkiss 37 mm 4 × 450 mm torpedoputkea
Dupuy de Lôme oli Ranskan laivaston 1895 palvelukseen otettu panssariristeilijä. Alusta pidetään maailman ensimmäisenä kauppamerenkulun häirintään suunniteltuna panssariristeilijänä, koska se oli erityisesti tarkoitettu iskemään vihollisen kauppalaivastoa vastaan. Alus oli nimetty meriarkkitehti Henri Dupuy de Lômen mukaan.
Aluksen valmistuminen viivästyi lähes kaksi vuotta höyrykattiloissa ilmenneiden vikojen vuoksi, mutta se saatiin lopulta palvelukseen vuonna 1895. Alus oli pääosan ajasta Brestissä pohjoisessa laivueessa (ransk. Escadre du Nord). Se teki lukuisia laivastovierailuja ennen vuonna 1902 alkanutta modernisointia. Alus palasi telakalta 1906, jolloin se todettiin vanhentuneeksi ja sijoitettiin reserviin lukuun ottamatta yhtä jaksoa Marokossa.