stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hyhky

| Hyhky> Hycky, Hyhkö |
| --- | --- |
 Hyhkyn kaupunginosaa Hennerinkadulta, vasemmalla koulu ja oikealla päiväkoti.
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Lounainen suuralue
Suurpiiri:  Pispala
Osa-alueet:  Haapalinna
Postinumero(t):  33270
Hyhky on Tampereen luoteisosassa sijaitseva kaupunginosa. Se rajoittuu pohjoisessa Lielahteen, idässä Ala-Pispalaan, etelässä Kaarilaan ja lännessä Epilään.
Alun perin Pirkkalan pitäjään kuulunut Hyhkyn kylä mainitaan asiakirjoissa jo vuonna 1433. Ensimmäinen maininta Pispalasta on vasta vuodelta 1492, jolloin suoritettiin Mikko Pispalan ja Niilo Huovarin tilusten rajan tarkistus. Itse asiassa Pispala on saanut nimensä Hyhkyssä olleen Pispan tilan mukaan. Keskiajalla Hyhky oli usein käräjäpaikkana, ja ainakin vuosina 1507, 1509 ja 1514 siellä pidettiin laamanninkäräjät. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Hyhkyssä oli seitsemän tilaa. Hyhky-nimen alkuperää ei tunneta, mutta samaa juurta ovat mahdollisesti Pälkäneellä esiintyvä Hykky sekä Tyrväällä esiintyvä Hykkö.
Hyhky siirrettiin silloisesta Pohjois-Pirkkalasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1937 alussa. Hyhkyn, Kaarilan ja Epilän kaupunginosien yhteinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1953.
Hyhkyn vanhin rakennus on tiettävästi vanha käräjätalo, jossa toimii nykyisin Hennerin leikkipuisto. Henneri on vanha Hyhkyn kylän talo ja nimen pohjana on todennäköisesti henkilönnimi Henrik. Hyhkyssä on myös ala-aste.
Hyhkyssä sijaitsee Kokemäenjoessa tapahtunutta tukkien uittoa varten 1930-luvulla rakennettu Pispalan uittotunneli. Tunnelia edelsivät ylempänä harjulla sijainneet kaksi rullarataa (”punainen” ja ”harmaa” tukkitie). Vanhan uittotunnelin viereen rakennettu uusi uittotunneli valmistui vuonna 1968, mutta se jäi heti tarpeettomaksi Kokemäenjoen uiton loppuessa samana vuonna. Kesäkuussa vuonna 2013 uittotunneli avattiin veneilijöiden ja kevyen liikenteen käyttöön yhdystieksi Näsijärven ja Pyhäjärven välillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyhky Wikimedia Commonsissa
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste
Niels Matthiasen

| Niels Matthiasen> Tanskan kulttuuriministeri |
| --- | --- |
 Anker Jørgensenin II, III ja IV hallitus 13. helmikuuta 1975 – 16. helmikuuta 1980  
Edeltäjä:  Nathalie Lind
Seuraaja:  Lise Østergaard
 Jens Otto Kragin III ja Anker Jørgensenin I hallitus 11. lokakuuta 1971 – 19. joulukuuta 1973  
Edeltäjä:  Kristen Helveg Petersen
Seuraaja:  Nathalie Lind
Tanskan ympäristöministeri
 Anker Jørgensenin II hallitus 26. helmikuuta 1977 – 30. elokuuta 1978  
Edeltäjä:  Svend Jakobsen
Seuraaja:  Ivar Nørgaard
Tanskan julkisten töiden ministeri (liikenneministeri)
 Anker Jørgensenin II hallitus 13. helmikuuta 1975 – 26. helmikuuta 1977  
Edeltäjä:  Kresten Damsgaard
Seuraaja:  Kjeld Olesen
Kansankäräjäedustaja
 1979–1980 1975–1977 1960–1973  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Niels Peter Jacob Matthiasen
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1924 Kööpenhamina, Tanska
Kuollut: 16. helmikuuta 1980 (55 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Niels Peter Jacob Matthiasen (21. heinäkuuta 1924 Kööpenhamina – 16. helmikuuta 1980) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1960–1973, 1975–1977 ja 1979–1980 sekä toimi Tanskan liikenneministerinä 1975–1977, ympäristöministerinä 1977–1978 sekä kulttuuriministerinä 1971–1973 ja uudelleen vuodesta 1975 kuolemaansa saakka 1980. Kulttuuriministerinä hän sai kansan suussa lempinimen "Kultur-Niels".
Aiheesta muualla

Niels Matthiasen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Nigel

Nigel voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Nigel Adkins (s. 1965), brittiläinen jalkapalloilija ja valmentaja
Nigel Barker (s. 1972), brittiläinen valokuvaaja ja malli
Nigel Bruce (1895–1953, brittiläinen näyttelijä
Nigel Butterley (1935–2022), australialainen säveltäjä
Nigel Clough (s. 1966), brittiläinen jalkapalloilija ja valmentaja
Nigel Cole (s. 1959), brittiläinen elokuva- ja televisio-ohjaaja
Nigel Dawes (s. 1985), kanadalainen jääkiekkoilija
Nigel Durham (s. 1965), brittiläinen rumpali
Nigel Farage (s. 1964), brittiläinen poliitikko
Nigel Glockler (s. 1953), brittiläinen rumpali
Nigel Godrich (s. 1972), brittiläinen musiikkituottaja
Nigel Gresley (1876–1941), brittiläinen veturi-insinööri
Nigel Gresley (?–1787), brittiläinen maanomistaja ja baronetti
Nigel Hawthorne (1929–2001), brittiläinen näyttelijä
Nigel Jones (1948–2002), brittiläinen liberaalidemokraattinen poliitikko
Nigel de Jong (s. 1984), alankomaalainen jalkapalloilija
Nigel Keay (s. 1955), uusiseelantilainen säveltäjä ja viulisti
Nigel Kennedy (s. 1956), brittiläinen viulisti
Nigel Lawson (1932–2023), brittiläinen konservatiivipoliitikko ja ministeri
Nigel Levine (s. 1989), brittiläinen juoksija
Nigel Mansell (s. 1953), brittiläinen autourheilija
Nigel Martyn, (s. 1966), brittiläinen jalkapallomaalivahti
Nigel Marven (s. 1960), brittiläinen ornitologi, kirjailija ja televisiotuottaja
Nigel McCrery (s. 1953), brittiläinen poliisi ja käsikirjoittaja
Nigel Melker (s. 1991), alankomaalainen autourheilija
Nigel Moore (s. 1981), yhdysvaltalainen koripalloilija
Nigel North (s. 1954), brittiläinen muusikko
Nigel Olsson (s. 1949), brittiläinen rumpali
Nigel Pearson (s. 1963), brittiläinen jalkapalloilija
Nigel Pennick (s. 1946), brittiläinen kirjailija ja kuvittaja
Nigel Reo-Coker (s. 1984), brittiläinen jalkapalloilija
Nigel Scullion (s. 1956), australialainen poliitikko
Nigel Short (s. 1965), brittiläinen shakinpelaaja
Nigel Slater (s. 1958), brittiläinen kokki ja televisiotoimittaja
Nigel Stepney (1958–2014), brittiläinen mekaanikko
Nigel Winterburn (s. 1963), brittiläinen jalkapalloilija
Nigel Worthington (s. 1961), brittiläinen jalkapalloilija ja valmentaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nigel”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nummenpään kansakoulu

Nummenpään kansakoulu voi tarkoittaa seuraavia kansakouluja:
Nummenpään kansakoulu (Nurmijärvi)
Nummenpään kansakoulu (Paimio)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nummenpään kansakoulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nummenmäki

Nummenmäki voi tarkoittaa seuraavia:
Nummenmäki, Hyvinkään kaupunginosa
Nummenmäki eli Nummi, Turun kaupunginosa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nummenmäki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Noknoi Uraiporn

| Noknoi Uraiporn> นกน้อย อุไรพร.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. lokakuuta 1957 (ikä 67) Sisaket, Thaimaa
Kansalaisuus:  thai
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Urai Sihawong
Aktiivisena:  1975-
Tyylilajit:  Luk thung ja Mor lam 
Levy-yhtiöt:  Topline Diamond 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Noknoi Uraiporn, thaiksi: นกน้อย อุไรพร (s. 27. maaliskuuta 1957) on Mor lam -laulaja Si Saketsta, Thaimaasta. Hän on yksi tämän hetken suosituimpia mor lam -artisteja. Hän on laulanut elokuvissa "Nok Ja", "Kee Re Sane Raeng", "Winyan Nai Phabtay" ja "Ying Dieao Mue Nueng".
Diskografia > Studioalbumit

Nok Jaa
Loei Wela Kid Hid
Mon Phleng Sieng Isan
Phab Tay Winyan Rak
Bing Chiling
Norrvidingen kihlakunta

Norrvidingen kihlakunnan sijainti Smålandin maakunnan kartalla.
Norrvidingen kihlakunta (ruots. Norrvidinge härad) oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 524,54 neliökilometriä ja asukasluku 7 540 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Gårdsby, Söraby, Tjureda, Tolg, Asa, Aneboda, Berg ja Ormesberga.
Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Växjön kuntaan.
Nudnida Luangnam

| Nudnida Luangnam> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. helmikuuta 1987 (ikä 37)
Kansalaisuus:   Thaimaa
Tennispelaaja
Pituus:  167  cm
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  187 976 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  200. (4.7.2011)
Voitot/tappiot:  391–290
Nelinpeli
Paras sijoitus:  342  (13. marraskuuta 2017)
Voitot/tappiot:  135–112
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Nudnida Luangnam (s. 27. helmikuuta 1987 Sukhothai) on thaimaalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut WTA-listan sijalla 200 heinäkuussa 2011. Hän on voittanut urallaan viisi ITF-turnausta kaksinpelissä.
Fed Cupissa Luangnam pelasi ensimmäisen kerran vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Nudnida Luangnam WTA:n sivuilla (englanniksi)
Nudnida Luangnam ITF:n sivuilla (englanniksi)
Hermonthis

| Hermonthis> Ἕρμωνθις𓉺𓈖𓏭𓊖 |
| --- | --- |
 Hermonthiin raunioita 1800-luvulla, David Robertsin piirros.
Sijainti
 Hermonthis
Koordinaatit:  25°33′01″N, 32°30′29″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Armant, Luxor
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Pathyrites/Hemonthites, Thebais, Egypti
Aiheesta muualla
  Hermonthis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hermonthis (m.kreik. Ἕρμωνθις, Hermōnthis; kopt. Ⲉⲣⲙⲉⲛⲧ, Ⲁⲣⲙⲁⲛⲑ) eli Iuni (egypt. 𓉺𓈖𓏭𓊖, Jwnj) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Pathyriteen/Hermonthiteen nomokseen, jonka pääkaupunki se jossakin vaiheessa historiaa oli.
Kaupunki tunnettiin jo mainittujen lisäksi egyptiksi myös lukuisilla muilla nimillä, kuten Iunu-shema(u) (𓉺𓏌𓊖 𓏏𓊖, Jwnw-šmꜥ(w)) eli ”Etelän Heliopolis”, Iunu-Montu (𓉺𓏌𓊖𓏠𓈖𓍿𓏏𓊖, Jwnw-Mnṯw) eli ”Montun Heliopolis", sekä Per-Montu (𓉐𓏤𓏠𓈖𓍿𓏏𓊖, Pr-Mnṯw), ”Montun talo/temppeli”.
Maantiede

Hermonthis sijaitsi Niilin länsirannalla noin 25 kilometriä etelään Thebasta eli Diospolis Megalesta. Kaupungin ympäristössä oli maanviljelykselle sopivaa tasankoa, sillä Niiliä kaupungista yläjuoksulle reunustavat muurimaiset kallikivikalliot päättyvät hieman kaupungin eteläpuolella ja muuttuvat kalkkikivikukkuloiksi. Nykyisin paikalla sijaitsee muinaisesta asutuksesta nimensä perinyt Armantin kaupunki.
Historia

Hermonthis oli merkittävä kaupunki keskivaltakunnan ajalla. Kaupunkia on arveltu niiden Thebasta käsin hallinneiden faaraoiden alkuperäiseksi kotipaikaksi, jotka yhdistivät Egyptin ensimmäisen välikauden jälkeen. Hermonthista laajennettiin 18. dynastian aikana. Kaupungin pääkultti oli omistettu haukanpäiselle sodanjumalle Montulle ja erityisesti tämän ilmenemismuodolle Bukhis-härälle.
Kreikkalais-roomalaisella kaudella Hermonthis toimi oman Hermonthiteen nomoksensa pääkaupunkina. Myöhemmällä roomalaisella kaudella kaupunki oli Legio II Valentinianan tukikohta. Varhaisella kristillisellä eli koptilaisella kaudella Hermonthis toimi edelleen hallintokeskuksena ja nyt myös piispanistuimena.
Suuri osa Hermonthiin rakennusten jäljellä olleista raunioista tuhottiin 1800-luvun alussa maanviljelyksen tarpeiden vuoksi. Niistä on säilynyt joitakin vanhoja kuvia. Kaupungin arkeologisia kaivauksia on suoritettu erityisesti vuosina 1929–1938.
Rakennukset ja löydökset

Kaupungissa oli Montu-jumalan temppeli, josta on säilynyt nykyaikaan vain vähän. Muihin löydöksiin lukeutuvat muun muassa Bukheion eli muumioitujen Bukhis-härkien nekropolis, joka osoittaa Bukhiksen kultin säilyneen ainakin Diocletianuksen aikaan saakka, sekä muita hautausmaita eri ajoilta.
Kleopatra rakennutti kaupunkiin mammisi-temppelin eli synnyintemppelin, joka juhlisti Kaisarionin syntymää. Pyhäkön symboliikka yhdisti tämän Harfreen, Mandun ja Rithon poikaan. Pyhäkön katto oli koristeltu tähtitaivasaiheella, joka todennäköisesti esitti taivaan sellaisena kuin se oli pojan syntymähetkellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hermonthis Wikimedia Commonsissa
Thutmosis III:n aikainen reliefi Hermonthiin Montun temppelistä, 18. dynastia.
Nigardsbreen

Nigardsbreen vuonna 2010
Nigardsbreen on jäätikkö Lusterin kunnassa, Länsi-Norjassa. Jäätikkö on osa suurempaa Jostedalsbreen-jäätikköä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nigardsbreen Wikimedia Commonsissa
Obvodnyi kanalin metroasema

| Obvodnyi kanal> Обводный канал |
| --- | --- |

 Pietarin metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Frunzen–Primorjen linja
Sijainti:  59.914686°N, 30.34815°E
Paikkakunta:  Pietari, Venäjä
Avattu:  30. joulukuuta 2010
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Obvodnyi kanal (ven. Обводный канал) on yksi Pietarin metron asemista. Se avattiin 30. joulukuuta 2010.
Norsborgin metroasema

Norsborgin metroasema on Tukholman metron punaisen linjan metroasema ja linjan 13 (Norsborg–Ropsten) eteläinen pääteasema ja koko metroverkon läntisin asema. Norsborgin jälkeen tulee Hallundan metroasema. Asema sijaitsee Botkyrkan kunnassa. Se avattiin vuonna 1975. Matkaa Slussenin metroasemalle on 20,8 kilometriä. Laiturit sijaitsevat Skarpbrunnavägenillä.
Obštši Syrt

Tyypillistä maisemaa Obštši Syrtin ylängöllä.
Obštši Syrt (ven. Общий Сырт) on Volgan ja Uraljoen välisen vedenjakajan muodostava ylänkö Venäjällä ja Kazakstanissa Uralvuorilta lounaaseen. Sen maaperä on hiekkaa, savea ja kalkkikiveä, ja karstimaata esiintyy siellä runsaasti. Ylängön leveys on 500 kilometriä ja suurin korkeus 400 metriä. Arokasvillisuus on alueella tyypillistä. Idässä on ollut rikkaita kuparilöydöksiä.
Hermopolis Megale

| Hermopolis Megale> Ἐρμόπολις Μεγάλη𓋴𓋴𓏤𓏤𓏤𓏤𓏤𓏤𓏤𓏤𓏌𓏲𓊖 |
| --- | --- |
 Basilikan rauniot Hermopoliin arkeologisella alueella.
Sijainti
 Hermopolis Megale
Koordinaatit:  27°46′53″N, 30°48′14″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Al-Ashmunay, Mallawi, Al-Minya
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Hermopolites, Heptanomis, Egypti
Aiheesta muualla
  Hermopolis Megale Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hermopolis Megale (m.kreik. Ἐρμόπολις Μεγάλη, Hermopolis Megalē tai Ἑρμοῦ πόλις (μεγάλη), Hermū polis (megalē), ”(Suuri) Hermeen kaupunki”; lat. Hermopolis Magna, Mercurii Oppidum) eli Khemenu tai Khmun (egypt. 𓋴𓋴𓏤𓏤𓏤𓏤𓏤𓏤𓏤𓏤𓏌𓏲𓊖, Ḫmnw, kopt. Ϣⲙⲟⲩⲛ, Shmun; “Kahdeksan-kaupunki”) tai Unu (egypt. 𓃹𓏌𓊖, Wnw) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa ja kuului Hermopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Maantiede

Hermopolis sijaitsi Keski-Egyptin eli Heptanomiin ja Ylä-Egyptin eli Thebaiksen rajaseudulla noin kuusi kilometriä Niilistä länteen. Se sijoittui suunnilleen puoleen väliin alajuoksulla eli pohjoiseen olleesta Oksyrhynkhoksesta ja yläjuoksulla eli etelään olleesta Lykopoliista. Kaupungin kohdalla joen toisella eli itäpuolella sijaitsi roomalaisesta kaudesta eteenpäin Antinoopolis. Amarna-kaudella jonkin verran kaupungista etelään sijaitsi tuolloinen pääkaupunki Akhetaten. Hermopoliin rauniot ovat nykyisen Al-Ashmunayn lähellä.
Hermopolis luetaan yleensä Keski-Egyptin kaupunkeihin, tai Ylä-Egyptin kaupunkeihin termin laajassa merkityksessä. Joskus se voitiin lukea kokonaan Ylä-Egyptiin, sillä kyseisen alueen raja siirtyi ajan kuluessa pohjoisemmaksi.
Historia

Hermopoliissa kultin keskuksena oli ogdoadi eli kahdeksan alkujumalaa tai luomista edeltänyttä elementtiä. Kaupungin pääjumala oli Thot, jonka kreikkalaiset yhdistivät Hermeeseen. Hermopolislaisessa mytologiassa Thot voitti ogdoadin elementit varhaisina aikoina. Nykyinen Al-Ashmunay on säilyttänyt nimessään muinaisen kaupungin koptinkielisen nimen Shmun, joka viittaa ogdoadin neljään jumalpariin. Kaupungin kreikankielinen nimi viittaa puolestaan Hermeeseen. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Hermeopolitēs (Ἑρμεοπολίτης) tai Hermopolitēs (Ἑρμοπολίτης).
Kaupunki säilyi merkittävänä uskonnollisena keskuksena hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana. Se oli sitä edelleen 200-luvulla jaa., kun uusplatonismi nousi Aleksandriassa, ja Thotista tai Hermeestä kehittyi synkretistinen Hermes Trismegistos (”Hermes kolmesti-suurin”). Toisaalta kaupunki oli myös merkittävä varhaisen kristinuskon keskus Egyptissä. Kristillisen perinteen mukaan Pyhä perhe päätti sinne Betlehemistä alkaneen pakomatkansa.
Hermopolis säästyi suhteellisen hyvin sodilta, jotka muuten ovat hävittäneet Keski-Egyptiä. Keskiajalla paikka oli piispanistuin. Kaupungin taannuttua 1200-luvulla piispanistuin siirrettiin kuitenkin muualle. Kaupungin paikalla on suoritettu useita arkeologisia kaivauksia 1900-luvulla.
Rakennukset ja löydökset

Hermopoliissa oli Thotille omistettu temppeli, jonka osia on löydetty. Temppelistä on säilynyt lähinnä sen portiikki eli sisäänkäynti, joka on peräisin Ptolemaiosten ajalta. Se koostuu kahdesta kuuden pylvään rivistä. Pylväiden korkeus oli noin 12 metriä. Ne oli maalattu keltaisella, punaisella ja sinisellä vuorottelevina raitoina.
Huomattavin rakennusjäänne kaupungin paikalla ovat 400-luvulla rakennetun basilikakirkon jäänteet. Siitä on säilynyt 29 korinttilaista tyyliä edustavaa pylvästä, joista osa on edelleen pystyssä. Löydöksiin lukeutuvat myös Aleksanteri Suurelle ja Filippos Arrhidaiokselle omistetun temppelin sekä roomalaisaikaisen Nerolle omistetun temppelin jäänteet.
Kaivauksissa on löydetty myös kaupungin nekropolis eli hautausmaa ja katakombeja. Ainakin osa nekropoliista oli joen toisella puolella, ilmeisesti koska kyseisessä kohdassa ruumiit oli helpompi laivata joen yli kuin kuljettaa länteen vuorille päin. Haudoista on löydetty suuri määrä Thotille pyhitettyjen iibislintujen muumioita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hermopolis Megale Wikimedia Commonsissa
Hermopoliin ogdoadi kuvattuna reliefissä Tentyran Hathorin temppelissä.
Hermopoliin Thotin temppelin ennallistus.
Amonin temppelin rauniot.
Helsingin Uimarit

| --- | --- |
Helsingin Uimarit

Perustettu: 1916
Paikkakunta: Helsinki, Suomi
Lajit: Kilpauinti, taitouinti
Puheenjohtaja: Laura Kurki
Helsingin Uimarit (HU) on vuonna 1916 perustettu helsinkiläinen uimaseura. Kilpa- ja taitouinnin lisäksi seuralla on myös hydrobic-, uimakoulu- ja vesirallitoimintaa. Seurassa on noin 100 lisenssin omaavaa kilpauimaria ja 50 taitouimaria. Sen uimakouluissa käy vuosittain yli 300 lasta ja aikuista. Helsingin Uimarit valittiin Urheilugaalassa 17.1.2019 Vuoden 2018 Urheiluseuraksi.
Historia

Helsingin Uimarit perustettiin vuonna 1916, jolloin se erosi silloisen Helsingin ainoasta uimaseurasta, Helsingfors Simsällskapista. Tuolloin Helsingissä ei ollut tarjolla suomenkielistä uintiharrastustoimintaa ja siksi HSS:n suomenkieliset jäsenet päättivät erottautua omaksi seurakseen.
HU:n kilpauimarit ovat saavuttaneet yhteensä 427 Suomen mestaruutta uinnin halli- ja Suomen mestaruuskilpailuissa. Lisäksi Helsingin Uimarit on ainoana uimaseurana voittanut SM-uintien parhaan seuran palkinnon, Kalevan maljan 28 kertaa peräkkäin. Helsingin olympialaisissa 1952 puolet Suomen uintijoukkueesta edusti kotimaassaan Helsingin uimareita. Kansainvälisellä tasolla seuran menestynein uimari on ollut Toivo Reingoldt, joka teki ensimmäisenä suomalaisena lajissaan maailmanennätyksen ja voitti Euroopan mestaruuden.
Toinen helsinkiläinen uimaseura, Vetehiset perustettiin vuonna 1938 Helsingin Uimareiden jäsenten aloitteesta. Tärkeimpänä syynä uuden seuran syntyyn oli tarve akateemisten urheilijoiden omalle uimaseuralle. Seuran alkuperäinen nimi oli ”Ylioppilasuimarit”.
Kilpauinti

Helsingin Uimareiden kilpauintitoiminta keskittyy pääasiassa kantakaupungin, Lauttasaaren ja pohjoisen Helsingin alueille. Harjoituksia järjestetään Pirkkolan, Lauttasaaren yhteiskoulun, Helsinginkadun, Malmin, Mäkelänrinteen ja Itäkeskuksen uimahalleissa sekä osittain myös yksityisessä Syk:n uimahallissa. Seuralla on syksystä 2009 lähtien viisi kilpauintiryhmää, joissa harjoittelee yhteensä 80 uimaria.
Taitouinti

Helsingin Uimarit on tällä hetkellä ainoa uimaseura Helsingissä, jossa on taitouintitoimintaa. HU:n taitouimarit ovat saavuttaneet useita mitaleja sekä kansallisissa, että pohjoismaisissa arvokisoissa 2000-luvulla. Seurassa harjoittelee tällä hetkellä noin 30 taitouimaria. HU:n taitouintiryhmät harjoittelevat Malmin, Helsinginkadun, Itäkeskuksen ja Pirkkolan uimahalleissa.
Vesipallo

Helsingin Uimarit voitti vesipallon Suomen-mestaruuden vuosina 1917, 1922, 1930–1939, 1943, 1944, 1946–1952 ja 1967.
Seuralla oli SM-sarjan vesipallojoukkue vuodesta 1988 vuoteen 1991 asti. Lisäksi HU:lla oli joukkue nuorten SM-sarjassa 1990-luvun loppupuolella. Vesipallotoiminta seurassa loppui vuonna 1999, jolloin nuorten sarjassa pelannut joukkue yhdistettiin HSS:n joukkueeseen. Seuran parhaita saavutuksia vesipallossa ovat vuoden 1989 SM-sarjan hopea sekä vuosien 1988 ja 1991 pronssimitalit. Nuorten sarjassa HU:n joukkue voitti vesipallon Suomen-mestaruuden vuonna 1999.
Uimakoulut

HU järjestää lapsille ja aikuisille eritasoista uintiopetusta. Opetustarjontaan kuuluu vauvauinti, lasten uimakoulut, vesirallit ja aikuisten uimakoulut. Opetus on pääasiassa kurssimuotoista ja sitä järjestetään Helsingin keskustan uimahalleissa.
Menestyneitä HU:laisia

Eeva Sigg
Ilmari Niemeläinen
Maire Rautakoski
Pauliina Ryynänen
Pekka Tiilikainen
Toivo Reingoldt
Toivo Virtanen
Aiheesta muualla

Helsingin Uimareiden kotisivu
Hygrophoraceae

| Vahakkaat |
| --- | --- |
 Hallavahakas (Hygrophorus hypothejus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Alalahko::  Hygrophorineae  Aime, Dentinger & Gaya
Heimo::  Hygrophoraceae  Lotsy
Katso myös
   Hygrophoraceae Wikispeciesissä   Hygrophoraceae Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hygrophoraceae on Agaricales-lahkoon kuuluva heimo. Se sisältää sekä helttasieniä että muunlaisia sieniä.
Hygrophoraceae-heimon vahakkaat ovat valkoitiöisiä sieniä, joiden heltat ovat huomattavan paksut. Paksuus johtuu itiökantojen eli basidioiden suuresta koosta. Useat vahakkaista ovat hyviä ruokasieniä.