Muhammedin historiallisuus
Traditionalistien vastauksia > Suomalaiset arabistit

Arabian professori Jaakko Hämeen-Anttila totesi 2000-luvun alussa, että "nykyään tutkijat eivät enää usko tietävänsä yhtä paljon islamin syntymästä kuin vielä muutamia vuosikymmeniä sitten. Hämeen-Anttilan mukaan "tiedämme yllättävän vähän islamin kaikkein varhaisimmasta historiasta ja profeetta Muhammedin elämästä."  Hämeen-Anttila kuitenkin katsoo, että uuden synteesin aika ei ole vielä tullut. Kysymykseen siitä, mitä tiedetään varmasti, Hämeen-Anttila vastaa, että useimmat tutkijat katsovat, että Koraani on ”suhteellisen lähellä sitä ilmoituskorpusta, jonka Muhammed sai”. Hän uskoo, että Koraani sisältää suurin piirtein kaikki Muhammedille annetut ilmoitukset, ja Koraania voidaan pitää 600-luvun alun tekstinä. Hämeen-Anttila vastaa historiallis-kriittisen koulukunnan kritiikkiin ja tiivistää omat metodiset periaatteensa seuraavasti:
"Periaatteessa Crone ja Cook ovat oikeassa kyseenalaistaessaan sen tutkimuksen, joka on nojautunut islamilaiseen lähdeaineistoon, koska tätä lähdeaineistoa ei voi sitovasti osoittaa todeksi. Toisaalta humanististen tieteiden kenttä kaventuisi huomattavasti, jos tutkimustulokset pitäisi sitovasti todistaa oikeiksi; kuinka Jeesuksen tai edes Danten olemassaolon voi todistaa?... Humanistinen tutkimus joutuu hyväksymään todennäköisyydet varmuuksina, ja islamilaisen varhaishistorian peruspilarit (Muhammedin elämän pääkohdat, Koraanin varhainen kokoaminen) ovat näitä riittäviä todennäköisyyksiä."
Hämeen-Anttila kirjoittaa, että islamilaisen perimätiedon hylkääminen "merkitsisi samalla myös sen hyväksymistä, että 700-luvulla suoritettiin jättiläismäinen väärennös, joka ei olisi jättänyt jälkiä alkuperäisestä kuvasta juuri mihinkään islamilaiseen lähteeseen." Hämeen-Anttila kysyy, "kuinka esimerkiksi filologia, vanha runous ja kaikki muu 600–700-lukujen dokumentit olisi saatu niin aukottomasti väärennyksen mukaiseksi." Patricia Crone on muussa yhteydessä käsitellyt samaa väitettä ja vastannut, ettei kyse ole väärentämisestä vaan siitä, että todelliset tapahtumat ovat hautautuneet hurskaan legenda-aineiston alle.
Arabisti Kaj Öhrnberg toteaa, että vanhimmat säilyneet teokset on kirjoitettu vasta 800-luvulla, pari vuosisataa itse tapahtumien jälkeen. Asiaa mutkistaa se, että ne ovat samalla islamin "pyhää historiaa". Öhrnberg katsoo, että siinä ei edes pyritty kuvaamaan asioita sellaisina kuin ne ovat olleet. Öhrnberg ei kyseenalaista Muhammedin historiallisuutta, mutta ei liioin esitä sille perusteluita.
Ilkka Lindstedt arvioi, että lupaavin perimätietoa rekonstruoiva metodi on Motzkin ja muiden kehittämä isnad-cum-matn-metodi, jonka sen kehittäjät uskovat johtavan luotettavasti 600-luvun lopulle asti. Vaikka tämä ei todista Muhammedin historiallisuutta, Lindstedt katsoo sen kumoavan revisionistien väitteen, että perimätieto olisi läpitunkematonta. Isnad-cum-matn-metodissa vertaillaan sekä hadithin välittäjäketjua (isnad) että tekstin (matn) sisältöä.
Gustav Weil (1808-1889)
Ignác Goldziher (1850–1921)
Lähes täydellinen Koraanin käsikirjoitus 800-luvulta. Löytöpaikkana Tashkentissa sijaitseva pieni moskeija
Osa Koraanin Birmingham-käsikirjoitusta (folion 2 kääntöpuoli)
Jerusalemin Temppelivuorella sijaitseva Kalliomoskeija sisältää yhden varhaisimmista teksteistä, joka sisältää sanan "mohammad".
Profeetta Muhammedin elämäkerta. Buhara 1610
Muhammed johtaa rukousta, johon Abraham, Mooses ja Jeesus osallistuvat. Muhammedin elämäkerrasta löytyy yhtäläisyyksiä kaikkiin kolmeen.
Muhammed kohtaa vuorella enkeli Gabrielin, joka välittää hänelle taivaallista viisautta.
Muhammedin elämäkerrassa on nähty vastaavuuksia Sankarin matka -monomyytin kanssa.