Sammy Babitzin
Ura

Sammy Babitzin aloitti muusikon uransa 1960-luvun alkupuolella rautalankayhtyeissä The Steelers ja Linnanmäen Rondo Four. Yhtyeet levyttivät muutaman singlelevyn, mutta Babitzin ei ollut levytyskokoonpanoissa kuitenkaan mukana. Koska yhtyeet eivät saavuttaneet kunnollista menestystä, Babitzin päätti vaihtaa musiikkityyliä ja yhtyettä. Linnanmäellä ollessaan Babitzin meni kysymään suurta tanssiorkesteria johtaneelta Leo Lindblomilta, saisiko hän laulaa tämän orkesterin säestämänä yhden kappaleen. Tämä johti siihen, että Babitzin sai kiinnityksen Lindblomin yhtyeeseen laulusolistiksi ja kitaristiksi. Samoihin aikoihin Babitzinin kanssa orkesterin solistina esiintyi myös Seija Simola. Leo Lindblomin mukaan Sammy Babitzin lauloi yhtyeen solistina ”kaikkea ikivihreistä amerikkalaisista slovareista ja lattareista ajan nuorisosävelmiin asti”.
Babitzin pääsi levyttämään ensimmäisen kerran vuonna 1966 taiteilijanimellä Sammy-boy. Lindblomin yhtyeen kanssa tehdyissä levytyksissä hän esitti nimimerkki Untamon eli Untamo Korhosen säveltämät ja sanoittamat tanssi-iskelmät ”Saanhan sinut takaisin” ja ”Mennyt kesä”, jotka päätyivät saman singlelle. Seuraavan kerran Babitzin levytti niin ikään nimellä Sammy-boy toukokuussa 1968 singlen, joka sisälsi käännöskappaleen ”Varjojen yö” sekä Toivo Kärjen sävellyksen ”Ensimmäinen”. Taiteilijanimi Sammy-boy oli jo jäänyt pois, kun Babitzin levytti saman vuoden heinäkuussa singlen Hukkaan / Yhdentekevää. Molemmat kappaleet olivat Toivo Kärjen sävellyksiä. Seuraavan kerran Babitzin levytti vuoden 1969 maaliskuussa kaksi käännöskappaletta sisältäneen singlen Ei jäänyt mitään / Jos minuutin saan ajastasi. Näistä vuosien 1966–1969 levytyksistä mikään ei saavuttanut suurta suosiota, mutta Sammy Babitzin oli kuitenkin niiden myötä löytänyt oman tyylinsä iskelmällisen musiikin esittäjänä.
Babitzin osallistui vuoden 1969 Syksyn sävel -kilpailuun Seppo Paakkunaisen säveltämällä ja Jukka Kuoppamäen sanoittamalla kappaleella ”Pois tärkeys”, mutta hänen sijoituksensa jäi vaatimattomaksi. Kappale julkaistiin samana vuonna singlellä, jonka B-puolelle päätyi käännöskappale ”Sinutko saan”.
Seuraavana vuonna 1970 Sammy Babitzin pääsi vihdoinkin kunnolla suuren yleisön tietoisuuteen – tosin jossain määrin pikkuveljensä Kirkan siivellä. Tuolloin ilmestyi heidän duettosinglensä, joka sisälsi yhdysvaltalaisen folkrock-duon Simon & Garfunkelin kahden hittikappaleen käännösversiot ”Mrs. Robinson” ja ”Lilja, ruusu ja kirsikkapuu”. Samana vuonna Babitzin levytti vielä niin ikään käännöskappaleista muodostuneen soolosinglensä Kukat kauniit aamuin sulle toisin / Paljon muuttuu.
Babitzinin levytysura jatkui vuoden 1972 kevään tai alkukesän mittaan edelleen käännöskappaleilla, kun hän levytti singlen Kuin tuhka tuuleen / Paina puuta. Sen A-puolen kappaleesta tuli pikkuhitti ja siten vihdoin hänen ensimmäinen varsinainen menestyksensä. Babitzinin lopullinen läpimurto tapahtui saman vuoden Syksyn sävelen myötä, johon hän osallistui Kari Kuuvan säveltämällä ja sanoittamalla kappaleella ”Daa-da daa-da”. Kappale sai kilpailussa yli 40 000 postikorttiääntä, ja siitä tuli vuoden suurin hitti Suomessa.
Kari Kuuva on kertonut, että hän tutustui Sammy Babitziniin nimenomaan ”Daa-da Daa-da” -kappaleen myötä. Kuuvan mukaan Frederik olisi halunnut esittää kappaleen Syksyn Sävelessä, mutta Toivo Kärki oli tyrmännyt sen, koska siinä laulettiin hänen mielestään vastenmielisesti sanoilla ”Hiki pintaan täytyy saada...”. Kuuva on kertonut sittemmin tavanneensa eräällä keikkamatkalla Babitzinin, joka oli tiedustellut itselleen sopivaa kappaletta Syksyn Sävelessä esitettäväksi. Kuuva on kertonut tajunneensa silloin, että juuri Sammy Babitzin olisi oivallinen esittäjä ”Daa-da Daa-dalle”.
”Daa-da daa-da” levytettiin vuoden 1972 lokakuussa, ja se julkaistiin singlellä, jonka B-puolelle valittiin ”Pienen pojan nukkeshow” -käännöskappale. Syksyn sävel -voittonsa myötä Sammy Babitzin tuli tunnetuksi kautta Suomen. Hän pääsi keikkailemaan runsaasti, ja hänen tulevaisuutensa suomalaisen kevyen musiikin alalla näytti lupaavalta. Samana vuonna Babitzin levytti vielä Kuuvan säveltämän ja sanoittaman jouluiskelmän ”Autoileva joulupukki”, joka julkaistiin samalla singlellä Lea Lavenin esittämän ”Yksinäinen joulu” -kappaleen kanssa.
Seuraavan vuoden 1973 helmikuussa Sammy Babitzin osallistui Eurovision laulukilpailun Suomen karsintoihin kappaleella ”Riviera”, joka oli jälleen Kari Kuuvan sävellys- ja sanoitustuotantoa. Hän esitti sen yhdessä Koivistolaisten eli laulavan sisarusparin Anja ja Anneli Koiviston kanssa. Kappale ei kuitenkaan päässyt edustamaan Suomea Luxemburgissa järjestettyyn kansainväliseen loppukilpailuun. Babitzinin vuoden 1973 muut levytykset olivat ”Riviera”-kappaleen kanssa samalle singlelle sijoitettu ”Pois mene rakkaani” sekä single Pikku-Kallen päivän huuli / Nainen sekä vain albumilla julkaistut ”Sinut kun saan”, ”Paloi rinnassani tuli”, ”Jo-jo” sekä ”Dangan daga dai”. Näistä vuoden 1973 levytyksistä ”Pois mene rakkaani”, ”Nainen”, ”Paloi rinnassani tuli” sekä ”Dangan daga dai” olivat myös Kuuvan sävellyksiä ja sanoituksia ja muut ulkomaisia käännösiskelmiä.