stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vantaan masuuni
Historia

Masuuni rakennettiin vuosina 1837–1838 käyttämään lähistöllä sijainneiden Hämeenkylän ja Sillbölen rautakaivosten malmia. Paikalla oli jo vuonna 1795 toiminut koesulatto. Masuunin yhteydessä oli rouhinvalssi, ramppi ja puhalluskone vesiratashuoneineen. Ruukissa valmistettiin rautaharkkojen lisäksi tarve-esineitä, kuten paistinpannuja. Krimin sodan aikana ruukissa valettiin tykinkuulia. Ruukki kärsi taloudellisista vaikeuksista, ja sillä oli useita eri omistajia. Malmin louhiminen oli kallista, ja englantilainen ja ruotsalainen rauta olivat halvempia. Vuosina 1862–1873 ruukin omisti Aurora Karamzin.
Historia > Wanda Bruks Masugnsbolag 1837–1849

Masuunia varten perustettiin vuonna 1837 Wanda Bruks Masugnsbolag -niminen yhtiö, joka kuului Suomen ensimmäisiin osakeyhtiöihin. Osakepääomaksi tuli 100 000 ruplaa. Yhtiössä oli tuhat osaketta, mikä sen ajan oloissa oli suuri määrä. Osakkaiden motiivi sijoittaa hankkeeseen ei niinkään ollut voiton tavoittelu kuin isänmaallinen tavoite välttää takkiraudan tuontia Ruotsista.
Yhtiö haki senaatilta isoa, korotonta 70 000 pankkoruplan lainaa masuunin rakentamista varten. Senaatti oli valmis hyväksymään lainan ehdolla, että osakkeenomistajat ovat lainasta henkilökohtaisessa vastuussa sekä ennen masuunin valmistumista että sen jälkeen. Yhtiölle tämä ei käynyt. Keisari hyväksyi vuonna 1837, että laina myönnetään sillä ehdolla, että osakkeenomistajat eivät ole siitä henkilökohtaisessa vastuusta sen jälkeen, kun masuuni oli valmistunut. Tällainen vastuuvapaus oli poikkeuksellista eikä sitä ollut tarkoitus soveltaa muihin osakeyhtiöihin. Yhtiö sai lainansa.
Korottomasta lainasta ja muista eduista huolimatta masuunista ei tullut kannattavaa. Kun laina vuonna 1847 erääntyi, ei sitä pystytty maksamaan takaisin. Keisari myönsi laina-aikaan 14 vuoden pidennyksen ehdolla, että osakkaat nyt olivat henkilökohtaisessa vastuussa lainasta.
Yhtiön vaikeudet kuitenkin kasvoivat. Kärsimykset loppuivat vasta, kun Viktor Zebor Bremer osti koko ruukin vuonna 1849 hinnalla, joka vastasi yhtiön velkaa valtiolle. Masuuniyhtiö osoittautui taloudellisesti täydeksi fiaskoksi. Osakkaat menettivät kaiken yhtiöön sijoittamansa pääoman. Yhtiö ei koskaan maksanut osinkoa.
Historia > Kaivaukset

Kesällä 2020 Vantaankoskella suoritettiin masuunin paikkaa täsmentävä yli viikon mittainen arkeologinen kaivaus, jossa kaivettiin esiin osa ruukin kiviperustuksista. Esinelöytöjä oli vain vähän, ja niihin kuuluivat muun muassa naulat, kuparilangat ja kuonanpalat. Suurin osa löydöistä oli kuitenkin viiloja, jotka oli valmistettu kosken itärannalla sijainneessa Dahlforsin viilatehtaassa.
Mylly ja varasto

Masuuni sijaitsi 32 metrin päässä paikalla edelleen olevasta Vantaankosken myllystä. Myllyrakennuksessa on saatettu käyttää masuunin purkamisessa syntynyttä materiaalia, kuten tiiliä ja rautapalkkeja ja -kiskoja. Puretun masuunin kohdalle rakennettiin myöhemmin varastorakennus. Varaston ja kosken välissä on jäljellä rantatörmässä raudan sulattamiseen liittynyttä materiaalia, kuten slagitiiliä. Mylly on suojeltu asemakaavalla, mutta varastorakennus aiotaan purkaa, ja sen tilalle rakennetaan hotelli ja muun muassa saunatiloja.
Osoitteessa Kuninkaantie 35 sijaitseva varastorakennus rakennettiin vuonna 1928 kohtaan, jossa masuuni oli aiemmin sijainnut.
Vilho Hyttinen

Hyttinen Jatkosodan aikana. Kuva: Pauli Jänis.
Vilho Viljami Hyttinen (29. toukokuuta 1906 Oulu – 15. marraskuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä Veli Viljami.
Hyttinen pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1926 ja hän työskenteli toimittajana muun muassa Kaiku-lehdesä ja Uudessa Suomessa.
Teoksia

Kolonna lähtee.  Otava 1940
Kevät ja tuli, romaani.  Lehtiyhtymä, Lahti 1944
Tuhlattuja hetkiä, romaani.  Mantere 1948 (nimimerkillä Veli Viljami)
Vilho Hyttisen runoja julkaistiin myös Olavi Paavolaisen toimittamassa runoantologiassa Täältä jostakin : Suomen kenttäarmeijan runoja. WSOY 1943
Uniikin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Uniikki Joensuun Kerubissa 2015.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 6 |  |
| ↙Kokoelmat | 1 |  |
| ↙Singlet | 33 |  |
| ↙Musiikkivideot | 29 |  |
Uniikki julkaisi ensimmäisen soololevynsä Aika ei venaa ketään loppuvuodesta 2005. Hän on lisäksi julkaissut Kapasiteettiyksikön kanssa albumit Päivästtoiseen (2001), Klassikko (2002), Itsenäisyyspäivä (2003), Usko parempaan (2004), Susijengi (2006) ja I ♥ KY (2008). Uniikki jatkoi soolouraansa julkaisemalla Nuor Tolppanen vol. 1 -mixtapen loppuvuodesta 2008. Kyseinen mixtape oli esimakua hänen toisesta studioalbumista, Juokse poika juokse, joka julkaistiin 14. lokakuuta 2009. Uniikin kolmas studioalbumi Suurempaa julkaistiin 6. huhtikuuta 2011. Uniikin seuraava julkaisu oli hänen ja MG:n 5. joulukuuta 2011 julkaistu 8190-mixtape. Levyltä julkaistiin YouTubessa näytekappaleet ”Totta mooses” ja ”Lisää”. Uniikki on kertonut julkaisevansa Nuor Tolppanen vol. 2 -mixtapen, joka on jatko-osa Nuor Tolppanen vol. 1 -mixtapelle. Tälle levylle hän aikoo pyytää rap-vierailijoita myös Rähinä Recordsin ulkopuolelta.
Uniikin hittikappaleisiin kuuluu muun muassa ”Paita pois”. Uniikki oli myös osa tunnettua, vuonna 1997 perustettua Illmatic Cru -breakdance-ryhmää, joka vaihtoi myöhemmin nimensä Savage Feetiksi. Ryhmään kuului Uniikin lisäksi myös Elastinen sekä b-boyt Hypnotic, D'Maestre, Lil'P ja Twister.
Albumit

Aika ei venaa ketään (2005)
Juokse poika juokse (2009)
Suurempaa (2011)
Kiitorata (2012)
#kylänmies (2013)
Pienen miehen isot hitit (kokoelma, 2014)
Pikku prinssi (2015)
Mixtapet

Nuor Tolppanen vol. 1 (mixtape, 2008)
8190 (mixtape, yhdessä MG:n kanssa, 2011)
Singlet

| Vuosi | Single | Listasijoitus> Singlelista | Listasijoitus> Latauslista | Albumilta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | "En pyydä muuta" (mukana Illi) | – |  | Aika ei venaa ketään |
| 2009 | "Myrskyn silmäs" (mukana Mia) | – | – | Juokse poika juokse |
| 2009 | "Niinku elokuvis" (mukana Jimi Pääkallo) | – | – | Juokse poika juokse |
| 2010 | "Pojat on poikii" (mukana Elastinen & Spekti) | 10 | 10 | Juokse poika juokse |
| 2011 | "Suurempaa" (mukana Mia) | – | – | Suurempaa |
| 2011 | "Kesäbaustaa" | – | – | Suurempaa |
| 2011 | "Kunnon mestaan vetää" (mukana Elastinen & Spekti) | – | – | Suurempaa |
| 2011 | "Ulkopuolelle" (mukana Tasis) | – | – | Suurempaa |
| 2012 | "Paita pois" | – | – | Kiitorata |
| 2012 | "Kotka" (mukana Hookki-Heikki & MG) | 13 | – | Kiitorata |
| 2013 | "Pätkätöis" | – | 21 | #kylänmies |
| 2013 | "Naiseni mun" (mukana Ike) | – | – | #kylänmies |
| 2014 | "Niin hyvä on" (mukana Diandra) | – | – | Pienen miehen isot hitit |
| 2014 | "Ota selfie" | – | – | Pienen miehen isot hitit |
| 2015 | "Nunnuka-lai-laa" | – | 22 | Singlelohkaisu |
| 2015 | "Smäidätään" (mukana Heikki Kuula & Emma) | – | – | Pikku prinssi |
| 2015 | "Tikis" | – | 24 | Pikku prinssi |
| 2015 | "Itsenäinen" (mukana Mikael Gabriel) | – | – | Pikku prinssi |
| 2015 | "Kuumaa" | – | – | TBA |
| 2016 | "Korkeemmalle" (mukana Nelli) | – | – | TBA |
| 2016 | "Himomamma" | – | – | TBA |
| 2016 | "Oispa kaljaa" (mukana STIG) | – | – | TBA |
| 2016 | "Seppo Räty" | – | – | TBA |
| 2017 | "Korkki kii" (mukana Archie Cruz) | – | – | TBA |
| 2017 | "Polttarit" | – | – | TBA |
| 2017 | "Ei kerrota" | – | – | TBA |
| 2018 | "Valitsen elämän" (mukana Jannika B) | – | – | TBA |
| 2019 | "Eiks nii" (mukana Antti Koivula) | – | – | TBA |
| 2019 | "SuomiLove" (mukana Diandra) | – | – | TBA |
| 2019 | "Hevosii" | – | – | TBA |
| 2020 | "Neljän seinän sisäl" (Uniikki & Roope Salminen) | – | – | TBA |
| 2020 | "Ehjää" (mukana Tuuli) | – | – | TBA |
| 2021 | "Museo" (mukana Nuppu Oinas) | – | – | TBA |
| 2021 | "Elä vähä" | – | – | TBA |
Singlet > Muut kappaleet listoilla

| Vuosi | Single | Listasijoitus> Singlelista | Listasijoitus> Latauslista | Albumilta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | "Lapiolla päähän" (mukana Cheek) | – | 25 | #kylänmies |

Promosinglet:
"Vaik mitä tekis" (promo, 2008)
"Sä et enää rakasta mua" (promo, 2008)
"Tehdään tää näin" (promo, mukana Wörlin & RZY, 2009)
Musiikkivideot

"Yks kierros" (mukana Iso H, 2005)
"Myrskyn silmäs" (mukana Mia, 2009)
"Niinku elokuvis" (mukana Jimi Pääkallo, 2009)
"Pojat on poikii" (mukana Elastinen & Spekti, 2010)
"Suurempaa" (mukana Mia, 2011)
"Kunnon mestaan vetää" (mukana Elastinen & Spekti, 2011)
"Tervetuloo Helsinkiin" (DJ RZY mukana Wögä, Tasis, Elastinen, Juno, Mikael Gabriel, Timo Pieni Huijaus, Spekti, Uniikki, Stig Dogg, Cheek & Davo, 2011)
"Paita pois" (2012)
"Susijengi 2.0" (mukana Timo Pieni Huijaus & Brädi, 2012)
"Kiitorata" (2012)
"Kotka" (mukana Hookki-Heikki & MG, 2012)
"Rahaa palaa" (Kristal mukana Uniikki, 2012)
"Elämäsi diili" (2012)
"Puita uuniin" (mukana Timo Pieni Huijaus & Elastinen, 2013)
"Boom Kah" (Robin mukana Mikael Gabriel & Uniikki, 2013)
"Pätkätöis" (2013)
"Naiseni mun" (mukana Ike, 2013)
"Niin hyvä on" (mukana Diandra, 2014)
"Lapiolla päähän" (mukana Cheek, 2014)
"Ota selfie" (2014)
"Nunnuka-lai-laa" (2015)
"Nollast sataan" (2015)
"Smäidätään" (mukana Heikki Kuula & Emma, 2015)
"Tikis" (2015)
"Itsenäinen" (mukana Mikael Gabriel, 2015)
"Kuumaa" (2015)
"Himomamma" (2016)
"Odotus" (Uniikki & Irina, 2016)
"Hevosii" (2019)
Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fintelligens | "7 veljestä" | Renesanssi | Ääretön, Tasapaino, Jussi Valuutta & Avain | 2000 |
| Fintelligens | "7 veljestä III" | Tän tahtiin | Kapasiteettiyksikkö, Jussi Valuutta & Avain | 2001 |
| Fintelligens | "Beibe" | Kokemusten summa | Brutus | 2002 |
| Fintelligens | "A-Ha" | Kokemusten summa | Petter, ADL, KT, Aspekti, Kapasiteettiyksikkö & Jussi Valuutta | 2002 |
| Mikael Gabriel | "Silloin ja nyt" | 5 miljoonaa muuta |  | 2009 |
| Eddie B & Mikael Gabriel | "Kuuluisa" | – | Lara C | 2009 |
| Cheek | "Jos mä oisin sä (Remix)" | – | Redrama, Elastinen & Illi | 2009 |
| DJ RZY | "Pelkkää voittoo" | – | Jaques Worlain, TPH & Spekti | 2010 |
| Eddie B | "Kohtalo" | Totuus | Mikael Gabriel | 2010 |
| Mikael Gabriel | "Historiaan" | Pohjosen poika |  | 2011 |
| Fintelligens | "Rähinä räp" | Täytyy tuntuu | Tasis, Timo Pieni Huijaus, Andu & Spekti | 2011 |
| DJ RZY | "Tervetuloo Helsinkiin" | – | Wögä, Tasis, Elastinen, Juno, Mikael Gabriel, Timo Pieni Huijaus, Spekti, Stig Dogg, Cheek & Davo | 2011 |
| Finnish Hockey Mafia | "Sinivalkost" | Leijonat 2012 | Oku | 2012 |
| Kristal | "Rahaa palaa" | – |  | 2012 |
| Majuri | "Pleiboi Remix" | Nätti-Jussi | Timo Pieni Huijaus | 2012 |
| Brädi | "Susijengi 2.0" | Näis kengis | Timo Pieni Huijaus | 2012 |
| Elastinen | "Loppuviikko" | Joka päivä koko päivä | Timo Pieni Huijaus, Tasis & Spekti | 2013 |
| Mikael Gabriel | "Meijän äijii" | Mun maailma |  | 2013 |
| Robin | "Boom Kah" | Boom Kah | Mikael Gabriel | 2013 |
| Brädi | "Kotiin" | III | Jannika B | 2014 |
| Trilogia | "Nyytit 2k7" | Hakattu kivestä 2007 | Andu, Elastinen, Iso H, TPH & Tasis | 2014 |
| Spekti | "Täysillä päätyyn" | Macho Fantastico | Elastinen, Tasis & TPH | 2014 |
| Mikael Gabriel | "Young Huztla" | Versus |  | 2015 |
| Lord Est | "Äkkilähtö" | Ilo-olo |  | 2015 |
| Cheek | "Leveellä" | Alpha Omega | Brädi, TS, Tasis & Andu | 2015 |
| Ruma | "Booty Call" | - |  | 2017 |
Muita kappaleita, joilla Uniikki on ollut mukana

Uniikki, Tuomas Kauhanen, Lord Est, Oku Luukkainen & Millionaire Men - Kesä kunnossa (2014)
Culsans

Piirros Culsansia esittävästä pienoispatsasaasta.
Culsans on etruskien porttien ja ovien kaksikasvoinen jumala. Toinen Culsansin kasvoista katsoo eteenpäin, toinen taas taaksepäin. Culsans muistuttaa roomalaisten Janus-jumalaa, mutta Culsans kuvataan yleensä parrattomana nuorukaisena, kun taas Januksella on parta. Culsansin naispuolinen vastine on Culsu.
Victory Road 2009

Victory Road 2009 oli Total Nonstop Action Wrestlingin 19. heinäkuuta 2009 Orlandossa, Floridassa järjestämä showpainitapahtuma. Se oli osa vuodesta 2004 lähtien järjestettyä vuosittaista Victory Road -tapahtumasarjaa.
Ottelut

| # | Matsi | Matsityyppi |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kurt Angle (c) vs. Mick Foley | Tavallinen ottelu TNA World Heavyweight Championshipista |
| 2 | A.J. Styles (c) vs. Kevin Nash | Tavallinen ottelu TNA Legends Championshipista |
| 3 | Beer Money, Inc. (c) vs. The Main Event Mafia (Booker T ja Scott Steiner) | Tag team -ottelu TNA World Tag Team Championshipista |
| 4 | Sharmell vs. Jenna Morasca | Tavallinen ottelu |
Detail

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Detail tai details voi viitata:
Details, yhdysvaltalainen miestenlehti
Details, vuoden 2002 albumi Frou Froulta
Noel ”Detail” Fisher, yhdysvaltalainen musiikkituottaja
The Detail, Rival Gamesin kehittämä seikkailupeli
Security detail, sotilaallinen tai yksityinen ryhmä, joka on määrätty suojelemaan yksilöä tai ryhmää.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Detail”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Varpajaiset

Varpajaiset ovat juhla, jolla perheen isä juhlistaa uuden lapsensa syntymää. Varpajaisten järjestäjänä toimii tuore isä omille ystävilleen ja varpajaiset tulisi järjestää pian lapsen syntymän jälkeen. Varpajaisiin kuuluu myös yleensä rotinat, jossa vastasyntynyttä katsomaan tulleet ovat järjestäneet kestityksen ja antaneet näin synnyttäneelle äidille lahjaksi vapaata vieraiden kestityksestä. Vieraat ovat tuoneet lahjoja synnyttäjälle (ennen tavallisesti vehnästä, juustoa tai muuta ruokatavaraa) ja lapselle (yleensä vaatetta). Myös sekä tarjoomuksia että tuomisia on nimitetty varpaisiksi.
Eräänlaisena äidin vastineena varpajaisille voidaan pitää Amerikasta Suomeen rantautunutta Baby shower -juhlaa, jossa juhlitaan tavallisesti tulevan äidin ensimmäistä lasta. Toisin kuin varpajaiset tai rotinat, Baby showerit järjestetään kuitenkin äidille vain kerran ja niiden ajankohta sijoittuu synnytystä edeltävälle ajalle, tavallisesti viimeisille raskausviikoille.
Historiaa

Varpajaisten taustalla on lapsen syntymän juhlinta maalaisyhteiskunnassa, jolloin varpajaisia saatettiin järjestää myös uuden varsan tai vasikan syntymän kunniaksi. Vastasyntyneen aiheuttaman työnlisän helpottamiseksi varpajaisiin oli tapana tuoda tuomisina jotain ruokia, esimerkiksi rieskaa, leipää, piirakkaa, kalaa. Joskus saatettiin tuoda myös esimerkiksi kangaspala. Karjalassa näitä juhlia ja niihin tuotuja erilaisia tuomisia oli tapana kutsua rotinoiksi. Suuressa osassa muuta Suomea, esimerkiksi Hämeessä ja Pohjanmaalla, niitä sanottiin varpahaisiksi eli varpajaisiksi. Itä-Suomessa on taas saatettu mennä saunajaisiin tai saunaleiville, jossa on juotu lapsisaunoja. Muissa kielissä lasta katsomaan tulleille tarjottavan ruoan nimitys on ollut ruotsin murteissa barnfot ja saksassa Kindsfuss. Varpajaiset-nimen alkuperä juontuu professori Ilmar Talveen mukaan väärästä tulkinnasta saksankielisestä ruokaa tarkoittavasta sanasta, joka tanskan kielen kautta olisi sitten leikkimielisesti ensin yhdistetty jalkaan, ja siitä varpaaseen barnetå. Tämä ilmaus löytyy myös suomenruotsin ja viron murteissa. Hän päätteleekin, että suomalainen varpajaistapa liittyy laajempaan traditioon, josta myös varpajais-nimityskin selittyy. Etnografi Eljas Raussi kertoo varpajaisten olleen alkujaan naisten perinne. Alkoholin käyttöön juhlissa on ainakin osittain liittynyt alkujaan terveydellinen vaikutus. Viinaa käytettiin synnytyksen yhteydessä lieventämään ja vahvistamaan äidin synnytystä ja sen onnistumista. Kun synnytys oli saatu loppuun, synnytyksessä avustaneet ”asianaiset” ryyppäsivät varpajaisia sekä nauttivat voita, lihaa sekä leipää.
Rotinat

Karjalaisen tavan mukaan suku, ystävät ja naapurit veivät synnytyksen jälkeen äidille ravitsevaa ruokaa. Se saattoi olla juustoa, munia, maitoa tai karjalanpiirakoita. Rotinakori oli ennen ruokakori, johon koottiin voita, juustoa, lihaa ja leivonnaisia synnyttäjän vahvistukseksi. Rotina-sana tulee venäjän kielen sanasta rodiny, joka tarkoittaa synnytystä tai lapsivuodetta. Rotinat saatettiin pakata myös isolle leivinlaudalle pyyhkeeseen ja voipaperiin käärittynä, jossa oli esimerkiksi iso pullarinkeli, kakkuja, piirakoita ja pipareita. Syömiset käärittiin jollain alueella käspaikkaan, joka oli tyttölapselle ensimmäinen alku kapioiden kokoamiseen.[lähde? ]
Nykyään

Nyttemmin sanojen varpajaiset ja rotinat merkitykset ovat muuttuneet ainakin joissain kaupunkikulttuureissa. Entisaikaan saatettiin näissä kesteissä myös talossa juhlan aikana vieraille tarjota kahvia tai ryyppy. Vielä joitakin vuosikymmeniä sitten varpajaiset tarkoittivat kosteita juhlia isän miespuolisille ystäville sikarien kera, äidin ja lapsen ollessa vielä synnytyssairaalassa. Nykyään isien osallistuessa synnytykseen varpajaiset ovat edelleenkin usein alkoholipitoisia. Rotinat taas usein tarkoittavat vierailua vastasyntyneen kodissa ruoka- tai muiden lahjojen kera. Nykyisin rotina-perinne on säilynyt siten, että vauvaa katsomaan tultaessa kotiin tuodaan leivonnaisia, jopa vaatteita lapselle. Alueellisia eroja on, eivätkä kaikki ole edes kuulleet rotinoista. Nykyaikaiseen rotinakoriin voi leipoa perinteisten pullien, kakkujen ja pikkuleipien oheen esimerkiksi suolaisen piirakan tai tehdä kulhollisen salaattia. Ajatuksena on, että synnyttänyt äiti saisi levätä ja keskittyä vauvaan eikä hänen tarvitsisi kestitä vieraita ja huolehtia, että heille on tarjottavaa.[lähde? ]
Victory Vegas Jackpot Ness

Victory Vegas Jackpot Ness
Victory Vegas Jackpot Ness on Victory Motorcycles moottoripyörävalmistajan pyörämalli.
Tunnetun pyöränrakentajan Arlen Nessin yhdessä poikansa Cory Nessin kanssa suunnittelemassa erikoismallissa on yksilöllinen maalaus ja vanteet, custom-ommeltu istuin. Siinä on signeeraukset peileissä, kahvoissa ja jalkatapeissa.
Aiheesta muualla

Victoryn suomenkieliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Velika Gorica

| Velika Gorica |
| --- | --- |
 Velika Gorica ilmasta kuvattuna.
 vaakuna
 Velika Gorica
 Koordinaatit: 45°42′N, 16°04′E 
Valtio:   Kroatia
Piirikunta:  Zagreb
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunki
 – Pormestari:  Dražen Barišić
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  328,65 km²
Väkiluku (2011):  63 517
 – Väestötiheys:  190 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  10410
Suuntanumero(t):  01
 
 http://www.gorica.hr/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Velika Gorica on kaupunki ja kunta Zagrebin piirikunnassa Kroatiassa. Kunnassa on 63 517 ja varsinaisessa kaupungissa 31 341 asukasta, ja se on pinta-alaltaan 328,65 neliökilometriä. Velika Goricasta löytyy historiallinen maininta vuodelta 1228.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Velika Gorica Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut (kroatiaksi)
Velika Gorican turistipalvelu (Arkistoitu – Internet Archive) (kroatiaksi) (englanniksi) (saksaksi)
Kroatian kaupungit
Bakar
Beli Manastir
Belišće
Benkovac
Bjelovar
Biograd na Moru
Buje
Buzet
Čabar
Čakovec
Čazma
Cres
Crikvenica
Đakovo
Daruvar
Delnice
Donja Stubica
Donji Miholjac
Drniš
Dubrovnik
Duga Resa
Dugo Selo
Đurđevac
Garešnica
Glina
Gospić
Grubišno Polje
Hrvatska Kostajnica
Hvar
Ilok
Imotski
Ivanec
Ivanić-Grad
Jastrebarsko
Karlovac
Kastav
Kaštela
Klanjec
Knin
Komiža
Koprivnica
Korčula
Kraljevica
Krapina
Križevci
Krk
Kutina
Labin
Lepoglava
Lipik
Ludbreg
Makarska
Mali Lošinj
Metković
Mursko Središće
Našice
Nin
Nova Gradiška
Novalja
Novi Marof
Novi Vinodolski
Novigrad
Novska
Obrovac
Ogulin
Omiš
Opatija
Opuzen
Orahovica
Oroslavje
Osijek
Otočac
Ozalj
Pag
Pakrac
Pazin
Petrinja
Pleternica
Ploče
Poreč
Požega
Pregrada
Prelog
Pula
Rab
Rijeka
Rovinj
Samobor
Senj
Šibenik
Sinj
Sisak
Skradin
Slatina
Slavonski Brod
Slunj
Solin
Split
Stari Grad
Supetar
Sveti Ivan Zelina
Trilj
Trogir
Umag
Valpovo
Varaždin
Varaždinske Toplice
Velika Gorica
Vinkovci
Virovitica
Vis
Vodice
Vodnjan
Vrbovec
Vrbovsko
Vrgorac
Vrlika
Vukovar
Zabok
Zadar
Zagreb
Zaprešić
Zlatar
Županja
Vesikirput

| Vesikirput |
| --- | --- |
 Daphnia pulex
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kidusjalkaiset Branchiopoda
Lahko::  Diplostraca
Alalahko::  Vesikirput Cladocera  Latreille, 1829
Osalahkot ja heimot
 Anomopoda Daphniidae  Moinidae  Bosminidae  Macrotrichidae  Neotrichidae  Gondwanotrichidae  Chydoridae  Ctenopoda Sididae  Holopedidae  Onychopoda Polyphemidae  Cercopagidae  Podonidae  Haplopoda Leptodoridae 
Katso myös
   Vesikirput Wikispeciesissä   Vesikirput Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vesikirput (Cladocera) on pienehköjen, kidusjalkaisiin (Branchiopoda) kuuluvien äyriäisten alalahko. Vesikirput puolestaan jaetaan edelleen neljään osalahkoon, noin 14 heimoon, 87 sukuun ja yli 400 lajiin. Useimmat vesikirput elävät sisävesissä, merissä eläviä lajeja on vähän. Tunnetuin vesikirppusuku on Daphnia, jota käytetään muun muassa koe-eläimenä ekotoksikologiassa, ympäristömyrkkyjen haitallisuutta arvioitaessa, sillä se reagoi niihin herkästi mutta myös sopeutuu.
Ruumiinrakenne

Useimmat vesikirput ovat vedessä vapaasti uivia äyriäisiä, joilla tyypillisesti on takkimainen selkäkilpi eli carapax, joka muodostuu oikeasta ja vasemmasta kuorenpuoliskosta ja joka usein peittää lähes koko ruumiin raajoja lukuun ottamatta. Monilla lajeilla kaulamainen painauma erottaa pään muusta ruumiista selvästi. Päästä suuntautuu usein eteenpäin otsapiikki (rostrum).
Vesikirpun otsassa on pariton verkkosilmä, joka on syntynyt kahden silmän yhteensulaumasta. Useilla lajeilla on myös yksinkertainen naupliussilmä. Ommatidien eli osasilmien määrä vaihtelee paljon, lajien saalistustavan mukaan. Kasviplanktonia suodattavilla Daphnioilla on vain 22 ommatidia, petovesikirpuilla enemmän, esimerkiksi Evadnella 80 ja Leptodoralla 300. Pedot tarvitsevat tarkkaa näköä saalistaessaan. Etumainen tuntosarvi- eli antennipari on pieni ja siinä on lähinnä tuntoelimiä. Toiset antennit puolestaan ovat suhteettoman suuret ruumiiseen nähden, ja ne toimivat äyriäisen pääasiallisina uinti- ja saalistuseliminä. Nämä soutusarvet ovat kaksihaaraiset, ja niissä on sulkamaisia sukasia. Monilla lajeilla sarviparit ovat toisiinsa kiinnittyneet. Tuntosarvien yhtaikainen alaslyönti saa aikaan vesikirpun nykivän, hyppivänoloisen liikkeen. Suu leukaosineen on pään alapuolella.
Vesikirpun keskiruumis (thorax) on lyhyt ja koostuu 4–6 jaokkeesta. Naarailla selkäkilven (kuoren) ja itse selän väliin jää vapaa tila joka toimii eläimen hautomataskuna (marsupio), jossa munat kehittyvät. Eläinplanktonia saalistavilla petovesikirpuilla kuori on vaatimaton ja itse asiassa peittää ainoastaan hautomataskun.
Jalkojen rakenne vaihtelee ruokailutapojen mukaan. Useimmiten vesikirput käyttävät jalkaraajojaan siilatakseen vedestä pieniä ravintohiukkasia; tätä varten tiuhaan, jopa 500 kertaa minuutissa lyövät jalat ovat hienojen sukasten reunustamat.
Useimmat vesikirput lisääntyvät sekä suvullisesti että partenogeneettisesti, so. ilman hedelmöitystä. Partenogeneettinen lisääntyminen on nopeaa ja tehokasta. Suvullisia munia monet lajit tuottavat vasta epäedullisten ympäristöolojen uhatessa kuten kuivan kauden lähestyessä. Tällöin hautomataskuun kehittyy erityinen munakotelo, efippium, jossa on vain pari suurikokoista hedelmöittynyttä ”lepomunaa”, ja jossa on kova ylimääräinen suojakuori, jonka turvissa lepomunat voivat säilyä talven tai pitkänkin kuivan kauden yli ja myös levitä pitkiä matkoja tuulen tai eläinten mukana.
Lasaruslaji

Sukupuuttoon kuolleeksi luultu laji on löytynyt Suomesta Lapin järvistä, ja se on nyt lasaruslaji. Se on tunnettu fossiilinimellä Unapertura latens, mutta nyt sille on annettu uusi tieteellinen nimi Rhynchotalona lantens. Suomenkielisiä nimiä vesikirpuilla ei ole.
Vesikirpun raajoja
Cercopagis (ylh.) ja Bythotrephes