stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen valtion talousarvio
Menokehys

Menokehys eli budjettikehys kertoo, paljonko rahaa hallitus voi käyttää minäkin vuonna. Kehys sovitaan hallituskauden alussa neljälle seuraavalle vuodelle. Vaikkei kehystä ylitetä, sen sisällä voi vaihtaa menoja toisiksi ja tehdä tarkistuksia ja inflaatiokorjauksia. Valtiontalouden tarkastusvirasto (VTV) valvoo, ettei kehyksiä rikota tai kierretä.
Menokehyksessä on mukana 300 miljoonan euron ylimääräinen vara lisäbudjetteja varten ja 200 miljoonaa yleistä varaa. Näitä voi käyttää yllättäviin menoihin.
Budjettikehysten ulkopuolella ovat suhdanneluontoiset budjettimenot, kuten työttömyysturva, toimeentulotuki ja valtion velan korot, koska ne yleensä laskevat hyvinä aikoina ja kasvavat huonoina.
Professori Roope Uusitalon mukaan kehysmenettely on tärkeä väline velkaantumisen ja julkisten menojen kasvun hillitsemiseksi.
Menokehys > Poikkeaminen menokehyksistä

Kehyksistä ei poikettu edes finanssikriisin aikana, vain Sanna Marinin hallitus on poikennut niistä. Poikkeamat vuosina 2020 ja 2021 voi laskea koronapandemian piikkiin, mutta vuoden 2022 poikkeama oli kyseenalainen vuodesta 2023 puhumattakaan, Uusitalo arvioi, koska korona kriisin arvioitiin olevan silloin jo takana. Tällä poikkeuksellisella rikkomisella voi hänen mukaansa olla huomattavia seurauksia pitkällä aikavälillä.
VTV piti Marinin hallituksen suuret poikkeamat menokehyksestä rapauttavat kehysjärjestelmän uskottavuutta. Tämä voi heikentää sen kykyä hillitä menoja. Ylitarkastaja Sini Salmen mukaan "Tämä on riski sille pitkäjänteiselle ja ennakoitavalle päätöksenteon kulttuurille, johon Suomen maine luotettavana ja päätöksentekokykyisenä toimijana perustuu."
Valtion tulo- ja menoarvion valmistelu

Valtion talousarvioesityksen laadinta alkaa tammikuussa valtiovarainministeriössä seuraavan nelivuotiskauden valtiontalouden kehysten ja julkisen talouden suunnitelman valmistelulla. Julkisen talouden suunnitelman hallitus hyväksyy maalis-huhtikuussa. Ministeriöt kokoavat toimialansa virastojen ja laitosten esityksistä hallinnonalansa talousarvioehdotuksen, joka toimitetaan toukokuussa valtiovarainministeriölle. Hallinnonalojen talousarvioehdotukset käsitellään valtiovarainministeriössä kevään ja kesän kuluessa. Valtiovarainministeri päättää valtiovarainministeriön ehdotuksesta valtion talousarvioesityksestä heinä-elokuussa. Elokuussa hallitus käsittelee tulo- ja menoarviota budjettiriihessä. Budjettiriihessä hallitus hyväksyy eduskunnalle tehtävän esityksen seuraavan varainhoitovuoden talousarvioksi. Talousarvioesitys annetaan eduskunnalle syyskuun puolivälissä. Eduskuntakäsittely kestää noin 3 kuukautta.
Tulo- ja menoarvion sisältö ja rakenne

Valtion tulo- ja menoarviossa on yleisperusteluosa, numero-osa ja yksityiskohtaiset perustelut. Yleisperusteluihin sisältyvät katsaukset ja selvitykset yleisestä taloudellisesta tilanteesta, kuntataloudesta, hallituksen finanssipoliittisesta linjasta sekä yhteenvetotiedot määrärahoista ja tuloarvioista.
Talousarvion numero-osassa menopuolen määrärahat on jaettu hallinnonaloittain pääluokkiin ja pääluokkien sisällä edelleen lukuihin ja momentteihin. Hallinnonalat tarkoittavat ministeriöitä.  Pääluokkia ovat esim. ulkoministeriössä ulkoasiainhallinto, kriisinhallinta ja kansainvälinen kehitysyhteistyö. Luvut määrittävät määrärahojen käyttötarkoituksen. Ensisijaisesti veroista koostuvalla tulopuolella puhutaan pääluokkien sijasta osastoista. Momentti on tulo- ja menoarvion pienin alakohta.
Valtion tulo- ja menoarvio sisältää määrärahat ja tulostavoitteet kaikille valtion virastoille ja laitoksille. Talousarvioon eivät sisälly valtion liikelaitokset, rahastot ja Kansaneläkelaitos.
Tulo- ja menoarvion toteutumisen seuranta

Talousarvion toteutumista seurataan valtion kirjanpidossa.  Valtion kirjanpito koostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta sekä valtuusseurannasta. Keskuskirjanpitoon yhdistetään virastojen ja laitosten kirjanpidon tiedot ja laaditaan valtion tilinpäätös. Talousarviokirjanpito on kameraalista kirjanpitoa. Liikekirjanpidossa sovelletaan kirjanpitolain säännöksiä. Valtion kirjanpitoa ohjaa Valtion kirjanpidon käsikirja.
Valtiontalouden tulot ja menot talousarviossa

Vuoden 2021 talousarviossa valtiontalouden 53,4 mrd. euron tuloista pääosa eli 45 mrd. euroa (84,6 %) oli verotuloja.  Muita tuloja oli 8,2 mrd. euroa (15,4 %).  Valtion menot (64,2 mrd. euroa) jakaantuivat hallinnonaloittain seuraavasti:
Bermudo I (Asturia)

| Bermudo I |
| --- | --- |
 
Asturian kuningas
Valtakausi:  788–791
Edeltäjä:  Mauregatus
Seuraaja:  Alfonso II

Kaavio Asturian ensimmäisten hallitsijoiden sukulaisuussuhteista
Bermudo I (myös Vermudo I ) oli Asturian (eli Leonin) kuningas vuosina 788–791 serkkunsa Mauregatuksen jälkeen. Hänen hallituskautenaan Cordoban emiiri Hisham I teki maahan vuosittaisia ryöstö- ja verotusretkiä, mikä pakotti Bermudon hakemaan tukea edeltäjänsä veljenpojalta Alfonsolta. Tämä nousikin valtaan Bermudon jälkeen nimellä Alfonso II (791–842). Vuonna 842 kuninkuus siirtyi Bermudon pojalle Ramiro I:lle.
Sodomka

| Sodomka |
| --- | --- |

Perustettu:  1895
Perustaja:  Josef Sodomka
Kotipaikka:  Hohenmauth (nyk. Vysoké Mýto), Böömi  Itävalta-Unkari  Tšekkoslovakia
Tuotteet:  hevosajoneuvot, henkilö- ja linja-autojen  korit
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sodomka oli alkuaan itävaltaunkarilainen, sittemmin tšekkoslovakialainen hevosajoneuvojen ja autokorien valmistaja. Yrityksen perusti Josef Sodomka Böömin Hohenmauthissa (nyk. Vysoké Mýto) vuonna 1895. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yritys alkoi valmistaa henkilö- ja linja-autojen koreja. Sodomka kansallistettiin toisen maailmansodan jälkeen, jolloin se tuli osaksi valtio-omisteista Karosaa.
Hevosajoneuvot

Alkutaipaleellaan yritys valmisti hevosajoneuvoja viiden työntekijän voimin, mutta aikaa myöten siitä kasvoi nykyisen Tšekin alueen suurin ja tunnetuin vaunutehdas. Vuonna 1914 yritys työllisti 50 henkilöä. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua suuri osa työläisistä komennettiin rintamalle ja myös Josef Sodomka komennettiin sotatarviketeollisuuden palvelukseen Laurin & Klementille. Sodan päätyttyä vaunujen kysyntä romahti nopeasti autoistumisen seurauksena, ja vuonna 1925 yritys heilui konkurssin partaalla työllistäen enää neljä henkilöä.
Autokorivalmistajaksi > Ensimmäiset henkilöautot

Josef Sodomka nuorempi oli Laurin & Klementillä harjoittelijana vuosina 1923–1925 ja innostui samalla autoista. Palattuaan Vysoké Mýtoon hän keksi uuden liikeidean yrityksen pelastamiseksi. Samana vuonna yritys aloitti autokorien valmistamisen. Ensimmäinen autonkori valmistettiin Praga Mignonin alustalle paikallisen liikemiehen, Jan Šplíchalin tilauksesta. Ensimmäinen tilaus limusiinin korista saatiin 1927 ja samalla yrityksessä alettiin panostaa edustusautojen valmistukseen. Vuonna 1929 valmistui ensimmäinen urheiluautonkori, joka oli rakennettu Pragan alustalle.
Henkilöautonkoreja rakennettiin muun muassa Laurin & Klementin, Škodan, Aeron, Jawan, Tatran, Duesenbergin ja Mercedes-Benzin alustoille. Ensimmäiset autokorit olivat puisia ja keinonahalla vuorattuja. Koreja rakennettiin sekä yksityisille asiakkaille että autotehtaille ja määrät vaihtelivat yksittäiskappaleista pieniin sarjoihin.
Autokorivalmistajaksi > Linja-autonkorien valmistuksen alku

Yrityksen ensimmäinen, 14-paikkainen linja-autonkori valmistui vuonna 1928. Alustana oli Škoda 125. Tuohon aikaan piirustukset oli tapana tehdä 1:1-mittakaavassa, mikä tuotti ongelmia 6-7 metriä pitkän linja-auton suunnittelussa. Muita linja-autojen alustojen valmistajia olivat Praga, Tatra ja Walter. Ensimmäinen paikallisliikennekäyttöön tarkoitettu linja-auto valmistui 1939 ja seuraavana vuonna valmistui 14 MAN:n ja Siemensin alustoille tehtyä johdinautoa.
Läpimurto

Vuonna 1931 yritys siirtyi Josef Sodomka nuoremman hallintaan. 1930-luvun lamasta huolimatta yrityksen tuotteet myivät hyvin ja toimintaa laajennettiin ja henkilöstön määrää kasvatettiin. Saman vuosikymmenen aikana tehtaan nimeksi vakiintui Carrosserie Sodomka. Tuotteet voittivat muotoilullaan useita palkintoja, muun muassa Brnossa vuonna 1932. Tunnustukset herättivät niin ostavan yleisön kuin autonvalmistajienkin mielenkiinnon. Laajemmat puitteet mahdollistivat aikaisempaa suurempien sarjojen valmistamisen; yritys muun muassa valmisti 85 kappaleen sarjan Tatra T52 -henkilöautoja.
Vuonna 1935 yrityksen toimialoiksi määriteltiin henkilöautojen, hevosajoneuvojen, perävaunujen, moottorikelkkojen, suksien, urheiluvälineiden, leluautojen, raideliikennekaluston, linja-autojen ja johdinautojen valmistus ja myynti. Henkilö- ja linja-autonkorit olivat kuitenkin edelleen yrityksen ydintoimialoja.
Kasvanut maine johti vientitilauksiin ja sitä kautta korien valmistamiseen useiden eri merkkien alustoille. Sodomkan koreja tiedetään tehdyn ainakin seuraavien valmistajien pohjille: Bugatti, Lancia, Ford, Chevrolet, Mercedes-Benz, Renault ja Rolls-Royce. Sodomkan tuotteiden asiakaskuntaan kuuluivat muun muassa näyttelijä Jan Werich, jalkinetehtailija Tomáš Baťa ja Tšekkoslovakian presidentin puoliso Hana Benešová.
Toinen maailmansota

Toisen maailmansodan aikana, vuosina 1939 - 1941, syntyi eräs yrityksen tunnetuimmista töistä, virtaviivaisella avokorilla varustettu Aero 50 Dynamik, joita valmistettiin pieni sarja. Henkilöautokorien valmistus kuitenkin hiipui pian materiaalipulan takia. Tehtaassa keskityttiin sen sijaan linja-autojen, ambulanssien ja erilaisten erikoistarkoituksiin suunniteltujen korien valmistukseen. Vuonna 1944 yrityksessä kuitenkin hahmoteltiin jo uudenlaisia henkilöautojen koreja. Sodan jälkeen esiteltiinkin uusia korimalleja jotka oli rakennettu Tatra T57B:n, Aero Minor II:n, Škoda Superb -avoauton ja Škoda 1101:n alustoille. Nämä autot kuuluivat halvempaan hintaluokkaan, jossa itsenäinen korinvalmistaja ei enää kyennyt kilpailemaan hinnalla. Kaiken lisäksi T57:n ja Superbin valmistus lopetettiin pian sodan jälkeen.
Osaksi Karosaa

Vuonna 1948 kommunistit kaappasivat vallan Tšekkoslovakiassa ja maassa käynnistettiin omaisuuden pakkokollektivisointi. Samaan aikaan henkilöautokorien valmistus romahti. Josef Sodomka nuorempi lahjoitti yrityksen muodollisesti Tšekkoslovakian valtiolle ja sai siitä hyvästä pitää johtajan paikkansa. Vuonna 1950 salainen poliisi syytti häntä talousrikoksista ja yrityksestä paeta ulkomaille ja kommunistipuolue syrjäytti hänet. Yritys yhdistettiin valtiojohtoisen Karosan alle, minkä jälkeen tehtaalla keskityttiin pääasiassa linja-autojen valmistukseen.
Kansallistamisen jälkeen valmistettiin muutamia yksittäisiä henkilöautojen erityiskoreja. Vuonna 1948 yritys suunnitteli Tatraplaniin pohjautuvan avoauton, jolle kaavailtiin pienimuotoista sarjavalmistusta. Auto esiteltiin vuonna 1949 Geneven autonäyttelyssä. Auto keräsi runsaasti huomiota Tšekkoslovakian näyttelypisteellä. Se vastasi teknisesti Tatraplania, mutta kori oli kokonaan erilainen. T600K jäi kuitenkin ainoaksi laatuaan, sillä poliittinen tilanne teki kalliiden avoautojen myymisen länteen mahdottomaksi, eikä sille ollut idässä markkinoita. Auto jäi Josef Sodomkan henkilökohtaiseen käyttöön hänen syrjäyttämiseensä asti. Maan kommunistinen johto päätti antaa auton lahjaksi Josif Stalinille hänen 70-vuotissyntymäpäivänään.
Vuonna 1949 tehtiin myös Tatra T201 -malliin pohjautunut ambulanssin prototyyppi. Vuonna 1953 valmistui erityiskorilla varustettu Mercedes-Benz ministeri Alexej Čepičkalle sekä 1956 kolme tilaustyötä Škodalle: Škoda 1500 -prototyyppi, Škoda 440:n alustalle tehty laminoitu urheiluautonkori sekä Škoda 976 -prototyyppi.
Karosa kuuluu nykyään Ivecolle ja toimii nimellä Iveco Czech Republic, a.s..
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuvia Sodomkan rakentamista henkilöautoista (Arkistoitu – Internet Archive)
Iveco Czech Republic, a.s.: Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Bugatti Sodomkan korilla
Aero 50 Dynamik Sodomkan korilla.
Sodomkan esitys Tatra T57B:n uudeksi koriksi. Auto esiteltiin Prahan autonäyttelyssä vuonna 1947.
Stalinille lahjoitettu Tatraplan-avoauto. Auto on nykyään taltioituna Tatran museossa Kopřivnicessa.
Musa ibn Nusair

Musa bin Nusayr. Kuvitteellinen muotokuva.
Musa ibn Nusair (arab. موسى بن نصير‎‎, 640–715) oli arabialainen sotapäällikkö ja umaijadien dynastian aikana pohjoisafrikkalaisen Ifriqiyan käskynhaltija 703–714. Hänen alaisuudessaan Pohjois-Afrikan läntinen osa Maghreb liitettiin osaksi islamilaista valtakuntaa ja arabit valloittivat Pyreneiden niemimaan.
Musaa koskevat historialliset tiedot ovat myöhäisiä ja siksi kyseenalaisia. Kerrotaan, että Musa ibn Nusair toimi Basran hallinnossa, mutta joutui syytetyksi korruptiosta. Hän pakeni Egyptiin, jossa vapautui syytöksistä kalifi Abd al-Malikin veljen puhuttua hänen puolestaan. Vuonna 703 Musa nimitettiin Ifriqiyan käskynhaltijaksi, ensin Egyptin käskynhaltijan alaisena ja vuodesta 705 itsenäisessä asemassa emiirinä.
Espanjan valloitus

Musa tunnetaan parhaiten Espanjan valloittajana. Valloituksesta kertova ainoa aikalaislähde, Vuoden 754 kronikka kertoo, että vuonna 712 Roderik teki epäonnisen hyökkäyksen Tarik ibn Zijadin joukkoja vastaan, jotka olivat jo pitkään hävittäneet kaupunkeja Espanjassa. Kronikan mukaan emiiri Musa nousi toisen armeijan kanssa samana vuoinna maihin Cadizissa ja eteni Toledoon ja Pohjois-Espanjassa Zaragosaan asti. Musa ulotti siten heti valtansa lähes koko niemimaalle. Visigoottien hallituskaupungissa Toledossa valloittajat teloittivat entisen valtaeliitin apunaan prinssi Oppa, entisen kuningas Wittizan veli. Valloittajat saivat luultavasti apua myös Espanjan juutalaisväestöltä, joita oli sorrettu. Valtausarmeijoiden kooksi on arveltu 15 000 miestä. Berberit olivat sen suurin ryhmä, eikä mukana ollut arabijoukkoja ainakaan kalifaatin sydänalueilta. Kyse oli siten pääosin pohjoisafrikkalaisin voimin tehdystä invaasiosta.
Vuoden 754 kronikan mukaan Musa ”raunioitti kauniita kaupunkeja, poltti ne tulella, ristiinnaulitsi herrat ja mahtimiehet ja teurasti lapset miekalla.” Ajan tapojen mukaan kaupunki säästyi hävitykseltä, jos se antautui. Muussa tapauksessa miehet tapettiin ja naiset ja lapset otettiin orjiksi. Täydellisen tuhon kokivat Córdoba, Toledo ja Zaragosa. Muuten asiallinen vuoden 754 kronikoitsija herkistyy kertoessaan arabien ja berberien hirmutöistä. Hän kirjoittaa, että vaikka jokainen ruumiinosa muuttuisi kieleksi, olisi mahdoton kuvata Espanjaan kohdistuneen tuhon mittaa. 150 vuotta myöhemmin egyptiläinen historioitsija Hakam kirjoitti, ettei kyseessä ollut valloitus vaan tuomiopäivä. Ainoa seutu, jota valloittajat eivät saaneet haltuunsa, oli vuoristoinen Asturias Luoteis-Espanjassa.
Kahdessa vuodessa Musan ja hänen alaisensa sotajoukot olivat kukistaneet melkein koko niemimaan. Kun he 714 olivat vallanneet Zaragozan ja Navarran ja aikoivat edetä Pyreneiden yli Septimaniaan, komensi kalifi al-Walid I heidät molemmat saapumaan Damaskokseen. Ennen lähtöään Musa asetti poikansa Abd al-Azizin käskynhaltijaksi Andalusiaan. Muut hänen poikansa asetettiin johtoasemiin Pohjois-Afrikassa. Damaskoksessa Musa joutui kalifin epäsuosioon ja menetti asemansa ja omaisuutensa. Perimätiedon mukaan Musa ibn Nusair kuoli 715 tai 716 kerjäläisenä Syyriassa.
Susijengi

| Susijengi Kapasiteettiyksikkö |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006
 Julkaistu: 3. toukokuuta 2006
 Tuottaja(t): Boy Mike, Redrama, Andu, Iso H, Tasis, Coach Beats, Snellmen, Sakke, Jukka Immonen, Elastinen, Joniveli
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 57.06
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 10.
Kapasiteettiyksikön muut julkaisut
| Usko parempaan 2004 | Susijengi 2006 | I ♥ KY 2008 |
Susijengi on suomalaisen rap-yhtye Kapasiteettiyksikön viides ja yhtyeen jäsenien mukaan kokoelmalevyä lukuun ottamatta viimeinen albumi. Albumi julkaistiin Rähinä Recordsin kautta toukokuussa 2006, ja se nousi Suomen virallisen listan sijalle 10.
Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet "Erobiisi" ja "Vielä vähän aikaa", joista tehtiin myös musiikkivideot.
Kappaleet

Fiilaan ja höylään – 4.15
Erobiisi – 3.37
Täysikuu – 3.42
Mitä vaan voi tapahtua – 3.54
Vielä vähän aikaa – 3.41
Ihan vierestä – 3.39
Lomalla – 3.45
Pitkin seinii – 3.37 (mukana Jonna)
Heikko happi – 4.21
Maan uumeniin – 4.25
Mä pysyn liikkeessä – 4.39
Terveisiä – 3.52 (mukana Timo Pieni Huijaus)
Yksin mut en yksinäinen – 4.10 (mukana Illi)
Mikä juttu – 5.19
Tuottajat

Boy Mike: 1, 13
Redrama: 2, 7
Andu, Iso H & Tasis: 3, 10
Coach Beats: 4
Snellmen: 5, 14
Sakke: 6, 9
Jukka Immonen: 8
Elastinen: 11
Joniveli: 12
Arvostelut

Dome.fi: positiivinen
Metropoli.net:
Matti Helenius-Seppälä

| Matti Helenius-Seppälä |
| --- | --- |
 Helenius-Seppälä kuvattuna vähän ennen kuolemaansa vuonna 1920.
Kansanedustaja
 1.8.1908 – 31.5.1909, 1.2.1911 – 1.2.1914, 4.4. – 31.10.1917, 1.4.1919 – 18.10.1920  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mathias Oskar Helenius-Seppälä
Syntynyt: 27. kesäkuuta 1870 Pälkäne
Kuollut: 18. lokakuuta 1920 (50 vuotta) laivassa Atlantilla
Puoliso:  Alli Trygg (1897→)
Tiedot
Puolue:  Kristillinen työväenliitto
Mathias (Matti) Oskar Helenius-Seppälä (vuoteen 1906 Helenius; 27. kesäkuuta 1870 Pälkäne – 18. lokakuuta 1920 Atlantin valtameri) oli suomalainen raittiusliikkeen johtaja ja alkoholin sosiaalisiin vaikutuksiin erikoistunut tutkija sekä Suomen Kristillisen Työväen Liiton johtajiin kuulunut poliitikko. Hän ajoi voimakkaasti kieltolakia Suomeen. Helenius-Seppälä työskenteli yhdessä vaimonsa Alli Trygg-Heleniuksen kanssa, joka myös oli suomalaisen raittiusliikkeen vaikuttajia.
Elämä > Varhaiset vaiheet

Matti Heleniuksen vanhemmat olivat karvari ja teurastaja Matti Helenius sekä Erika Adolfintytär. Kolmetoistalapsinen perhe oli vähävarainen, mutta Matti onnistui lahjakkuutensa ansiosta pääsemään vuonna 1880 kymmenvuotiaana Hämeenlinnan lyseoon, joka oli maan ainoa suomenkielinen normaalilyseo. Hän oli luokkansa parhaita oppilaita. Helenius oli sujuva kirjoittaja ja kirjoitti jo kouluaikoinaan Hämeen Sanomiin sekä pilalehti Matti Meikäläiseen. Hän antoi myös yksityisopetusta, yhdessä vaiheessa Zachris Topeliuksen lapsenlapsille Sipoon Koivuniemessä. Helenius kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1888 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1894. Hänen opiskeluaan hidasti samanaikainen työskentely. Vuosina 1890–1892 hän toimi Uusi Suometar -lehden aputoimittajana.
Elämä > Raittiustyön alku ja alkoholitutkimus

Helenius antoi raittiuslupauksen Kuopion yleisessä raittiuskokouksessa vuonna 1886 ja liittyi 1888 raittiusyhdistykseen. Hän tutustui tulevaan puolisoonsa Alli Tryggiin alkujaan tammikuussa 1890, kun molemmat oli kutsuttu Kangasalan kansanopistoon esitelmöimään raittiudesta. Trygg käytti tämän jälkeen Heleniuksen apua monissa käytännön asioissa, kuten ruotsinkielisten tekstiensä suomentamisessa. Heidän yhteistyönsä ja ystävyytensä syveni, kunnes pari meni naimisiin vuonna 1897, 18 vuoden ikäerosta huolimatta. Todennäköisesti Tryggin iän vuoksi liitto jäi lapsettomaksi. Puolisoiden luonteita on kuvattu varsin erilaisiksi. He toimittivat vuosina 1892–1896 yhdessä Kansan Lehteä ja julkaisivat 1897 yhteiseen luentosarjaan perustuneen kirjan Mitä tiede sanoo väkijuomista?. Siinä raittius esitettiin laajana yhteiskunnallisena kysymyksenä.
Helenius syventyi tämän jälkeen alkoholikysymyksen tutkimiseen ja työ laajeni lopulta väitöskirjaksi asti. Hän väitteli valtiotieteen tohtoriksi Kööpenhaminan yliopistosta vuonna 1902 tutkimuksellaan Alkoholspørgsmaalet. En sociologisk-statistik Undersøgelse. Siinä Helenius osoitti eri maiden vakuutusyhtiöiden kuolleisuustilastojen avulla, että täysraittiit elivät alkoholin kohtuukäyttäjiä pidempään. Hänen mukaansa vähäinenkin alkoholin käyttö oli vaarallista ja alkoholi aiheutti tilastojen valossa enemmän haittoja kuin kaikki muut myrkyt yhteensä. Väitöskirja käännettiin suomeksi, ruotsiksi, saksaksi ja puolaksi.
Helenius halusi saada tutkimustuloksensa osaksi koulujen raittiusopetusta ja julkaisi tähän tarkoitukseen vuonna 1903 kirjasen Alkoholin vaikutukset, joka käännettiin ainakin kymmenelle eri kielelle. Sen oli tarkoitus esitellä aiheesta uusimpia tieteellisiä tosiseikkoja ja soveltua sekä oppilaille että opettajille. Tämäkin teos syntyi yhteistyössä Alli Tryggin kanssa. Pariskunta osasi raittiusvalistustyössään taitavasti yhdistää Heleniuksen tieteellisen asiantuntemuksen ja Tryggin kyvyn lähestyä välittömästi ihmisiä, varsinkin lapsia. Helenius teki kirjasta kymmenen vuotta myöhemmin uudistetun version nimellä Alkoholioppi. Hän kirjoitti kaikkiaan suuren määrän tieteellisiä artikkeleita ja selontekoja ja piti valtavan määrän luentoja sekä Suomessa että ulkomailla. Hänestä tuli alkoholikysymyksissä suoranainen auktoriteetti.
Elämä > Toiminta raittiusjärjestöissä

Helenius oli aktiivinen käytännön raittiustyössä ja valtakunnallisessa raittiusliikkeessä. Hän toimi vuosina 1896–1902 Opettajien Terveys- ja Raittiusyhdistyksen sihteerinä ja esitelmöitsijänä. Hänen yhdessä Tryggin kanssa vuosina 1897–1898 järjestämät raittiusluennot toimivat merkittävinä joukkojen mobilisoijina, sillä niihin osallistui satoja tai jopa tuhansia ihmisiä. Helenius oli merkittävä vaikuttaja myös vuoden 1898 suuren juomalakkoliikkeen taustalla. Hän tähtäsi tarmokkaasti vaikutusvaltaisiin asemiin raittiusliikkeen keskusjärjestössä, Raittiuden Ystävissä. Jo vuonna 1893 hän esitti järjestön sihteerin tehtävien huomattavaa laajentamista varsinkin kansainvälisten suhteiden hoitoon. Hän tarjosi samalla itseään virkaan ja lupasi jakaa tehtävien hoitamisen Tryggin kanssa. Ehdotuksesta ei innostuttu, sillä Raittiuden Ystävien vanhempaa ikäpolvea ja säätyläistöä edustanut johto suhtautui Heleniukseen epäilevästi. Alhaisen syntyperänsä, innokkuutensa sekä nopean urakehityksensä vuoksi häntä pidettiin epäilyttävänä nousukkaana ja varsinkin hänen yhteyksiään työväenliikkeeseen vieroksuttiin. Erityisesti Raittiuden Ystävien johtohahmon A. A. Granfeltin ja Heleniuksen välit olivat tämän vuoksi kireät.
Vuonna 1896 Helenius valittiin Raittiuden Ystävien päätoimikuntaan ja seuraavana vuonna yhdistyksen julkaiseman Kylväjä-lehden toimittajaksi. Tarkoituksena oli pitää hänet poissa järjestön sihteerinvirasta, joka oli tullut avoimeksi vuonna 1897 Kaarle Werkon jäljiltä. Granfelt lykkäsi virantäyttöä viidellä vuodella, mutta 1902 Helenius lopulta valittiin sihteeriksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1913. Heleniuksen kaudella Raittiuden Ystävien järjestörakenne ja toiminta uudistuivat, ja se laajeni yhdeksi Suomen merkittävimmistä kansalaisjärjestöistä. Helenius-Seppälä oli myös Ylioppilaiden raittiusyhdistyksen ja Suomen opiskelevan nuorison raittiusliiton puheenjohtaja sekä Lausannen kansainvälisen raittiustoimiston ja alkoholistiparantola Turvan johtokunnan jäsen. Hän toimi useiden kansainvälisten raittiuskokousten järjestelykomiteoissa ja kiersi luennoimassa niissä.