Luettelo Leevi Madetojan sävellyksistä
Mieskuoro

Purrelle tuulta, op. 8, nro 1 (Puhu, tuuli, purteheni – Venelaulu, 1908). Teksti Kanteletar. Julkaistu 1989.
Armas arkussa ajavi, op. 8, nro 2 (Muien turvaset tulevat – Min kära i kistan köres, 1908). Teksti Kanteletar, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist. Julkaistu 1908, 1933, 1989 ja 2003,
Soitappas soria likka, op. 8, nro 3 (1909). Teksti Kanteletar. Julkaistu 1909, 1989 ja 2003,
Kehtolaulu, op. 8, nro 4 (Tuuti lasta nukkumahan – Vaggvisa – Wiegenlied, 1910/1933). Teksti Kanteletar, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala.  Julkaistu 1933, 1989 ja 2020.
Valkeat kaupungit, op. 8, nro 5 (Nään usein unessa ma kaupungin – Vita städer – Weisse Städte, 1909/1932). Teksti V. A. Koskenniemi ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala.  Julkaistu 1909, 1914, 1933, 1989 ja 2020.
Rannalta, op. 8, nro 6 (Iltaruskon loimu läikehtii – Rannalla – Från stranden – Vom Strande aus, 1911). Teksti V. A. Koskenniemi, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala.  Julkaistu 1912, 1933, 1953, 1989 ja 2020.
Kevät keralla päiväin kuulakkain, op. 8, nro 7 (Våren tidigt i år här hamnat – Senkt der liebliche Frühling zeitig, 1911). Teksti V. A. Koskenniemi, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala.  Julkaistu 1912, 1920, 1933, 1963, 1989 ja 2020.
Kymmenen virran maa, op. 8, nro 8 (Maa ponteva Pohjolan äärillä on – Tio älvars land, 1913). Teksti A. V. Koskimies, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1933, 1989 ja 2020.
Korvessa, op. 8, nro 9 (Kas, kuinka sammal heloittaa – Kas, kuinka sananjalka, sammal heloittaa – Korven kohdussa – I ödeskog – Im Walde, 1914). Teksti Larin-Kyösti, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Hedwig Attila. Julkaistu 1914, 1933, 1989 ja 2020.
Megairan laulu, op. 23, nro 1 (Tuu tuu, huu huu, vihan vilja tuleentuu – Megairas sång – Lied der Megäre, 1912). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1912, 1933, 1989, 2020.
Talvinen Tiber, op. 23, nro 2 (Vintriga Tiber – Tiber des Winters, 1914). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1933, 1989, 2020.
Suvi-illan vieno tuuli, op. 23, nro 3 (Sommarkvällens milda fläktar – Sommerabends laue Lüfte, 1913). Teksti Eino Leino, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1913, 1923, 1925, 1933, 1958, 1989, 1995, 2004, 2005, 2008, 2018, 2020. Sovitus sekakuoro (käsikirjoitus).
Hautalaulu, op. 23, nro 4 (Levoton on virta ja vierivä laine – Gravsång – Grabgesang, 1913). Teksti Eino Leino, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1914, 1933, 1989, 2020.
Mirjamin laulu, op. 23, nro 5 (Kukka liittyvi kukkahan, rukka liittyvi rukkahan – Mirjams sång – Mirjams Lied, 1912/1933). Teksti Eino Leino, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1915, 1920, 1933, 1989, 2020. Vuoden 1933 versio poikkeaa merkittävästi vuoden 1915 laitoksesta.
Paimentyttö, op. 23, nro 6 (Suvituuli puhaltaa, käki puussa kukahtaa – Das Hirtenmädchen, 1915). Teksti Rafael Hertzberg, suomennos Paavo Cajander, saksankielinen käännös Hedwig Attila. Julkaistu 1915, 1933, 1988, 1989, 2020.
Limokujassa, op. 23, nro 7 (Tule limokujaan, miss on nuori parvi – På höskullen – Im Laubengang, 1915). Teksti Larin-Kyösti, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1915, 1923, 1933, 1989, 2020.
Mittumaaritulilla, op. 23, nro 8 (Taas kokkokin ilmoille hulmahtaa – Vid midsommareldarna – Am Johannisfeuer, 1915). Teksti Larin-Kyösti, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1923, 1933, 1989, 2020.
Hämärän ääniä, op. 23, nro 9 (Tule, tule, iltainen hämy – Skymningens röster – Dämmerstunde, 1915?). Teksti Larin-Kyösti, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1916, 1933, 1955, 1958, 1989, 2004, 2005, 2008, 2020.
Tuolla ylhääll’, op. 30b, nro 3 katso Mieskuoro
Iltatunnelma, op. 33, nro 1 (Taa korpien päivä painuu – Aftonstämning – Abendstimmung, 1916). Teksti Eino Leino, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Hedwig Attila. Julkaistu 1916, 1923, 1933, 1989, 1991, 2020.
Kaunehin maa, op. 33, nro 2 (Maa kaunehin maa on pohjoinen – Det skönaste landet är landet i norr, 1916/1922). Teksti Bertel Gripenberg, suomennos Eino Leino. Julkaistu 1922, 1933, 1955, 1987, 1989, 1992, 1993, 2018, 2020
Syysilta, op. 33, nro 3 (Ilma värähti, päivä vaipuu – Høstaften – Herbstabend – Syyslaulu, 1916). Teksti Holger Drachmann, suomennos Eino Leino (Maailman kannel 1908), saksankielinen käännös Hedwig Attila. Julkaistu 1922, 1933, 1989, 2000, 2020.
Ikävyys, op. 33, nro 4 (Mikä ikävyyden iäisyys lepää yllä! – Svårmod – Niedergeschlagenheit, 1916). Teksti Larin-Kyösti, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Hedwig Attila. Julkaistu 1922, 1933, 1989, 2020.
Soita somer, helkä hiekka, op. 33, nro 5 (Suvi-illan suussa impi astui virran vieremää – Klinga grus, och sand, du klirra – Halle wieder, Schritt am Strande, 1917). Teksti Eino Leino, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1917, 1923 1933, 1962, 1989. 2004 2008, 2020.
Unetar, op. 33, nro 6 (Unetar, utuinen impi – Slummerfén – Schlummerfee, 1918/1933). Teksti Larin-Kyösti, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Hedwig Attila. Julkaistu 1933, 1989, 2020. Omistus Laulu-Miehet.
Turun Laulun Ystävien lippulaulu, op. 33, nro 7 (Helky laulu, raiu rinta – Laulun Ystävien marssi, 1919). Teksti Ensio Borg. Julkaistu 2020 (käsikirjoituksen näköispainos).
Viipurin marssi, op. 33, nro 8 (Karjalan marssi – Suomen muurina vanhastansa seistä on saanut Karjalan kansa – Viborgs marsch, 1919). Tekstio Eero Eerola, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist. Julkaistu 1924, 1933, 1989, 2020.
Hän veitikka on pieno, op. 39, nro 1 (Hon är en liten spjuver – Mein Schätzelein ist zierlich, 1919). Teksti Robert Burns, suomennos Valter Juva, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1919, 1933, 1963, 1989, 2020.
Elli Dunbar, op. 39, nro 2 (Tule kanssani maailmaan, sulo Elli Dunbar! – Följ mig ut i den vida värld – Zieh’ mit mir in die weite Welt, 1919). Teksti Robert Burns, suomennos Valter Juva, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1919, 1933, 1962, 1989, 1995, 2004, 2020.
Tallinna Meestelaulu Seltsi lipulaul, op. 39, nro 3 (Kel nooruse palavust täis on rind, 1921). Teksti Peeter Grünfeldt. Julkaistu 1931, 1933, 1989, 2020.
Savon kyntäjän marssi, op. 39, nro 4 (Meill’ on routaiset suot ja hallaiset haat, 1921). Teksti A. E. Miettinen. Julkaistu 1989, 2020 (käsikirjoituksen näköispainos).
Väinölän lapset, op. 39, nro 5 (Kas Suomenlahdella hyrskyt ja laajat Laatokan veet – Väinöläs barn, 1921). Teksti Arvi Jännes, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist. Julkaistu 1921, 1922, 1933, 1989, 2020.
Tuhanten rantain partahilla, op. 40, nro 2 katso Säestykselliset kuorosävellykset
Mies mieheltä, op. 42, nro 5 katso Säestykselliset kuorosävellykset
Suomen puu, op. 49, nro 2 katso Yksinlaulut
De profundis, op. 56 (Syvyydestä huudan sinua, Herra, 19.5.1925). Teksti Raamattu, psalmi 130. Julkaistu 1933, 1935, 1989, 2005, 2008, 2009, 2018. Sovitus baritoni ja sekakuoro, julkaistu 1931, 1960, 2007. Omistus Laulu-Miehet.
1. De profundis clamavi ad te, Domine
2. Si iniquitates. Osassa on baritonisoolo.
3. Speravit anima mea
4. Quia apud Dominum
Läksin minä kesäyönä käymään, op. 57, nro 1 katso Sekakuoro
Elegia, op. 62, nro 1 (Haihtuvi nuoruus niinkuin vierivä virta – Elegi – Elegie, 1928). Teksti Eino Leino, ruotsinkielinen käännös  Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Hedwig Attila. Julkaistu 1928, 1933, 1983, 1989, 2020.
Kodista erotessa, op. 62, nro 2 (Mull’ laakson liepenellä on koti rauhaisa – Avsked från hemmet  – Im schönsten Wiesengrunde, 1928). Teksti Wilhelm Ganzhorn, suomenkielisen käännöksen tekijää ei tiedetä, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist. Julkaistu 1928, 1933, 1989, 2020. Omistus Muntra Musikanter.
Hiiren peiaat, op. 62, nro 3 (Hiiri kaupalta tulevi – Mössets begravningkalas – Mäuslein ladet zum Leichenschmaus, 1928?). Teksti Kanteletar, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1928, 1933, 1989, 2020.
Kuljen, soittoniekat myötä, op. 66, nro 1 (Genom byn jag går – Längs des Dorfs, 1924). Teksti Sándor Petőfi, suomennos Otto Manninen, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Josef Steinbach. Julkaistu 1924, 1931, 1933, 1962, 1989, 2020.
Puron heljät helmet, op. 66, nro 2 (Puron heljät helmet nurmen poikki vieri – Bäckens silverpärlor – Baches Silberperlen, 1924). Teksti Sándor Petőfi, suomennos Otto Manninen, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Hedwig Attila. Julkaistu 1924, 1933, 1989, 2020. Omistus Laulu-Miehet. Sovitus sekakuoro (1927), julkaistu 1927.
Etelkalle, op. 66, nro 3 (Tonavan sa näitkö, kulta – Till Etelka – An Etelka, 1929). Teksti Sándor Petőfi, suomennos Otto Manninen, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1929, 1933, 1989, 2020.
Lauluseppele, op. 78 katso Kantaatit
Tupa tanssia kysyvi, op. 81, nro 1 (Tanhuavi meiän tammi, karhokuusi karkelevi, 1946). Teksti virolainen kansanlaulu Meie tamm läeb tantsimaje – Tare tahab tantsimista, suomennos A. O. Väisänen. Julkaistu 1946, 1967, 1989, 2020.
Heläjä, heläjä ilma, op. 81, nro 2 (1946). Teksti virolainen kansanlaulu, suomennos A. O. Väisänen. Julkaistu 1947, 1968, 1989, 2020.
Hän kulkevi kuin yli kukkien, op. 81, nro 3 (1945). Teksti Eino Leino. Julkaistu 1946, 1948, 1953, 1956, 1962, 1989, 1993, 2008, 2010, 2018, 2020.
Niin jos oisit lauluni, op. 81, nro 4 (1945). Teksti Eino Leino. Julkaistu 1946, 1989, 1996, 2020.
Aamulaulu, op. 81, nro 5 (Kaiu, kaiu lauluni. 2.1.1946). Teksti Eino Leino. Julkaistu 1955, 1989, 2020.
Kuka on hän? op. 81, nro 6 (1946). Teksti Eino Leino. Julkaistu 1954? 1955. 1989, 2020.
Ilta, op. 81, nro 7 (Päivä laskee, viihtyvät vienot veet, 28.9.1946). Teksti L. Onerva. Julkaistu 1947, 1955, 1989, 2020.
Hautauslaulu, LM068 (Hiljaa, hiljaa, nyt hän näkee unta, 1905?). Teksti Yrjö Veijola. Luonnos.
Land i vår sång, LM154 katso Yksinlaulut
Laulan lasta nukkumahan, LM157 (Tuuti lasta, tuuti pientä, tuuti lasta nukkumahan! 22.-23.3.1910). Teksti Kanteletar. Julkaistu 1910, 2020.
Liekit ja hiillos, LM164 (Laillamme loimuten loista, lieskoja lyö, kipinöitä, 1941?). Teksti Yrjö Jylhä. Muutaman tahdin mittainen aloitusluonnos.
Paimenen laulu, LM228 (Täällä koira karjoineen, täällä karja kelloineen, 1913). Teksti J. H. Erkko. Julkaistu 1913, 1989, 2020.
Sotavuoden virsi, LM262 (Ympäri vihollismuuri. Puhuvat ruuti ja rauta, 1942). Teksti Aaro Hellaakoski. Omistus Heikki Klemetti ja Kaari-kuoro.
Tuomittu talo, LM300 (Autio piha, hyljätty talo, 1941?). Teksti Yrjö Jylhä. Luonnos.
Vasanamnet, LM323 (Vasa, kringsvallat av bottniska vågor, 1944?). Teksti Hjalmar Procopé.