stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Terry Brooks
Suomentamattomat teokset

Shannara-sarja:
The Sword of Shannara, 1977.
The Elfstone of Shannara, 1982.
The Wishsong of Shannara, 1985.
First King of Shannara, 1996.
Magic Kingdom of Landover -sarja:
Magic Kingdom for Sale – Sold!, 1986.
The Black Unicorn, 1987.
Wizard at Large, 1988.
The Tangle Box, 1994.
Wicthes' Brew, 1995.
The Word and the Void -trilogia:
Running with the Demon, 1997.
A Knight of the Word, 1998.
Angel Fire East, 1999.
The Voyage of the Jerle Shannara -trilogia:
Ilse Witch, 2000.
Antrax, 2001.
Morgawr, 2002.
High Druid of Shannara -trilogia:
Jarka Ruus, 2003.
Tanequil, 2004.
Straken, 2005.
Genesis of Shannara -sarja:
Armageddon's Children, 2006.
The Elves of Cintra, 2007.
Sword of Shannara -sarja: (The Sword of Shannara -romaani jaettuna kolmeen osaan)
In the Shadow of the Warlock Lord, 2003.
The Druid's Keep, 2003.
The Secret of the Sword, 2003.
Ei-fantastiset teokset:
Hook, 1991.
The World of Shannara, 2000 (opaskirja Shannaran maailmaan).
Sometimes the Magic Works (omaelämäkerta ja kirjoitusopas, 2003)
Kolme ensimmäistä Shannara-kirjaa ovat saatavilla yhteisniteenä nimellä The Sword of Shannara Trilogy, samoin The Heritage of Shannara- ja The Voyage of the Jerle Shannara -sarjat. Lisäksi ensimmäinen Shannara-kirja (Sword of Shannara) on julkaistu kolmeen osaan jaettuna nuorisojulkaisuna. Osien nimet ovat In the Shadow of the Warlock Lord (brittiläinen painos nimellä The Warlock Lord), The Druids' Keep ja The Secret of the Sword.
Aiheesta muualla

Terry Brooksin kotisivut. (englanniksi)
Amerikkalaisen kustantajan Brooks-sivusto. (englanniksi)
Brittikustantajan Brooks-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Leena Peltonen: Shannaran jälkeläiset. Aikakone 4/1995.
Pekka A. Manninen: Pimeä uhka. Aikakone 5.10.1999.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  IdRef
Tingnesin kirkko

| Tingnesin kirkko Tingnes kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2013.
Sijainti:  Nord-Aurdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1972
Suunnittelija:  Karl Stenersen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  260
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tingnesin kirkko (norj. Tingnes kirke) on Nord-Aurdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puukirkko vuodelta 1972.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tingnesin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kviknen kirkko (Tynset)

| Kviknen kirkko Kvikne kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Tynset, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1654
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  230
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kviknen kirkko (norj. Kvikne kirke) on Tynsetin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1654.
Kuvia

Alttari
Saarnastuoli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kviknen kirkko (Tynset) Wikimedia Commonsissa
Irma (täsmennyssivu)

Irma voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Irma, naisen etunimi
Irma, Tuula-Liina Variksen romaani vuodelta 2008
”Irma”, Georg Malmsténin iskelmä vuodelta 1931
Irma, kunta Brescian maakunnassa Italiassa
Irma, vodkasta, omenalikööristä ja sitruunalimonadista valmistettu drinkki
177 Irma, asteroidi
M/S Irma, vuonna 1968 Ahvenanmerellä uponnut suomalainen rahtialus
Taifuuni Irma, Tyynellämerellä ja Itä-Aasiassa marraskuussa 1981 riehunut hirmumyrsky
Hurrikaani Irma, Atlantilla ja Karibianmerellä syyskuussa 2017 riehunut hirmumyrsky
Teatteri Reipas Irma, helsinkiläinen teatteri.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Irma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ampiainen (täsmennyssivu)

Ampiainen voi tarkoittaa seuraavia asioita:
ampiaiset (Vespidae), myrkkypistiäisiin (Aculeata) kuuluva hyönteisheimo
Ampiainen, sarjakuvahahmo
Ampiainen, suomalainen pilalehti
Ampiainen, vodkasta, banaanilikööristä ja inkiväärioluesta valmistettu drinkki.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ampiainen (täsmennyssivu)”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pentánisa

Pentánisa (kreik. Πεντάνησα) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:
Pentánisa, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Ródosta
Diapória Nisiá eli Pentánisa, saariryhmä Argo-Saronisten saarten saariryhmässä lähellä Aíginaa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pentánisa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Paideia

Paideia (m.kreik. παιδεία) tarkoitti antiikin Kreikassa "miehen kouluttamista siksi mitä hänestä voi tulla, todellisen ihmisluonnon mukaan" ja käsitti siten ihmisten kasvatuksen ja paremmaksi tekemisen ihanteet. Paideiaan voidaan lukea kaikki sellaiset nykyajan käsitteet kuin koulutus, kasvatus, kulttuuri, sivilisaatio, perinne ja kirjallisuus.
Koska itsensä hallitseminen oli kreikkalaisille tärkeää, paideia yhdistettynä ethokseen (tavat) teki miehestä hyvän ja mahdollisti toimimisen kansalaisena tai hallitsijana. Koulutus ei sisältänyt varsinaisesti mitään taitoa tai taidetta, josta kreikkalaiset käyttivät nimitystä banausos, koska kreikkalaiset eivät pitäneet sellaista kansalaisen arvon mukaisena. Sen sijaan siihen kuuluivat sellaiset asiat kuin oikeus (vapaus) ja ylevyys (kauneus). Paideiaan sisältyi kaikki kulttuuriperintö.
Alkuperä

Paideia on keskeinen antiikin aikaisen yhteiskunnan arvoihin liittyvä käsite ja keskeinen termi antiikin kulttuurin ymmärtämisen kannalta. Käsite tuli kreikkalaisen yhteiskunnan ytimeen 400-luvulla eaa. retoriikkaa ja käytännöllistä ajattelua korostaneiden sofistien ja filosofis-tieteellistä puolta korostaneiden filosofien (Sokrates, myöhemmin Platon, Aristoteles, jne.) myötä.
Kreikkalaiset katsoivat paideian kuuluvan yläluokalle. Nuorisoa kasvatettiin ihanteiden mukaisesti. Jo muinaisajoista lähtien tähän kuului osana myös rakkaus, kun nuoria aristokraatteja kehotettiin pederastiseen suhteeseen niiden nuorten kanssa, joita he opastivat. Aristokraattinen ihanne oli kalos kagathos, "kaunis ja hyvä". Myöhemmin ajatus on elänyt muun muassa ritarietiikassa ja englantilaisessa käsityksessä "gentlemanista", herrasmiehestä.
Homeros kuvaa kreikkalaisten ja troijalaisten fyysisyyden ja urhoollisuuden ylivoimaisuutta Iliaassa. Odysseiassa hän kuvaa myös mielen ja älyn ylivoiman tarpeellisena voittamiselle. Hyve (arete) liittyi oleellisena osana heeroksena olemiseen ja oli välttämätöntä sodankäynnin onnistumiselle. Se oli kyky "hallita kädet ja pitää pää" vaaroja vastaan ja selvitä voittajana.
Olympian kisat olivat saman ajattelutavan tuote. Sama mieliala nähdään myös siinä, kuinka kreikkalaiset levittivät ja kopioivat ainoastaan kirjallisuutta, joka katsottiin "parhaaksi", ja järjestivät kilpailuita runouden, tragedioiden ja komedioiden kirjoittamisessa.
Kreikkalaiset katsoivat olevansa "kauneuden rakastajia" ja suuntautuivat paljossa estetiikkaan. He näkivät kauneutta luonnossa, ja yhtenä esimerkkinä on kultainen leikkaus (suunnilleen 1.6) ja sen toistuminen monissa asioissa. Kauneus ei ollut sellaisissa pintapuolisissa seikoissa kuin väri, valo tai varjo, vaan olemuksessa: rakenteessa, linjoissa ja suhteissa. Samaa tavoiteltiin kaikessa toiminnassa: paideiassa, arkkitehtuurissa, taiteessa, politiikassa ja psykologiassa.
Paideia myöhemmin

Rooman valtakunnassa paideia sai humanistisen sävyn. Cicerolle paideia tarkoitti koko ihmisyyttä, ja hänen vastineensa sanalle oli humanitas. Kreikkalaisille paideia alkoi merkitä erottumista barbaareista. Tätä käytettiin myöhäisantiikin aikana myös kristityistä erottumiseen. Kun Gregorios Nyssalainen ja muut kristilliset ajattelijat sulattivat antiikin koulutusohjelman kristilliseen koulutukseen, ero hävisi. Klassinen koulutus säilyi erityisesti Itä-Roomassa sellaisenaan 600-luvulle saakka.
Saksalais-amerikkalainen klassisisti Werner Jaeger käytti pääteoksessaan Paideia. Die Formung des griechischen Menschen (3 osaa, 1934) paideian käsitettä jäljittäessään kreikkalaisen ajattelun ja koulutuksen kehitystä Homeroksesta Demostheneeseen. Myös Mortimer Adler käytti paideian käsitettä arvostellessaan nykyaikaisia läntisiä koulutusjärjestelmiä, samoin Lawrence A. Cremin kirjoittaessaan yhdysvaltalaisen kasvatuksen historiasta.
Paideia tunnetaan nykyään yleisimmin osana sellaisia sanoja kuin ensyklopedia ja pedagogiikka. Sanan kreikkalainen kantasana, "paidia" (παιδιά) viittaa lapsiin.
Kirjallisuutta

Bowra, C. M.: The Greek Experience. Mentor Books, NY, 1964.
Hamilton, Edith: The Greek Way. W. W. Norton & Co., NY, 1993.
Hamilton, Edith: The Echo of Greece. W. W. Norton & Co., NY, 1957.
Hamilton, Edith: The Roman Way. W. W. Norton & Co., NY, 1993.
Harpers Dictionary of Classical Literature and Antiquities, toim. Harry Thurston Peck, Cooper Square Publishers, Inc., NY, 1962.
Jaeger, Werner: Paideia: The Ideals of Greek Culture. Käännös Gilbert Highet, Oxford University Press, NY, 1945. Kolme osaa.
Kitto, H. D. F.: The Greeks. Penguin Books, Baltimore, MD, 1970.
Oxford Companion to Classical Literature, toim. M. C. Howatson, 2. painos, Oxford University Press, NY, 1989.
Toynbee, Arnold J.: Greek Civilization and Character. Mentor Books, NY, 1961.
Von Wright, Georg Henrik: "Paideia" teoksessa Ajatus ja julistus. 3. painos. WSOY, Porvoo/Helsinki/Juva 1989.
Aiheesta muualla

Fotopoulos, Takis: "From (mis)education to Paideia, Inclusive Democracy E-Journal, Issue 4, 2005. (englanniksi)
Viljamaa, Toivo: Antiikin kasvattava vaikutus. Paideia 40 vuotta: 12.4.2002.
Paideia (Mississippi Teacher Corps) (englanniksi)
Vibble

| Vibble |
| --- | --- |

 Vibble
 Koordinaatit: 57°36′25″N, 18°14′23″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gotlannin lääni
Maakunta:  Gotlanti
Kunta:  Gotlanti
Väkiluku (2021):  1 810
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vibble on taajama Gotlannin kunnassa Gotlannin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 810 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vibble Wikimedia Commonsissa
Sødorpin kirkko

| Sødorpin kirkko Sødorp kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Nord-Fron, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1752
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Sødorpin kirkko (norj. Sødorp kyrkje) on Nord-Fronin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1752.
Kuvia

Kirkkosali
Alttari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sødorpin kirkko Wikimedia Commonsissa
Heinrich Roleff

Heinrich Roleff (25. elokuuta 1878 Unna – 5. marraskuuta 1966) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Münsterin hiippakuntaan 6. kesäkuuta 1903 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Elaean titulaaripiispaksi 7. maaliskuuta 1936. Piispaksi vihkiminen seurasi 26. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Clemens August von Galen.
Romakloster

| Romakloster |
| --- | --- |
 Roman luostarin rauniot
 Romakloster
 Koordinaatit: 57°30′10″N, 18°27′19″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gotlannin lääni
Maakunta:  Gotlanti
Kunta:  Gotlanti
Väkiluku (2021):  1 374
Romakloster on taajama Gotlannin kunnassa Gotlannin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 374 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Romakloster Wikimedia Commonsissa
Stånga

| Stånga |
| --- | --- |
 Stångan kirkko
 Stånga
 Koordinaatit: 57°16′58″N, 18°28′34″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gotlannin lääni
Maakunta:  Gotlanti
Kunta:  Gotlanti
Väkiluku (2021):  332
Stånga on taajama Gotlannin kunnassa Gotlannin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 332 asukasta vuonna 2021.
Stångassa järjestetään vuosittain Stångaspelen-nimiset urheilukisat, jossa kilpaillaan perinteisissä gotlannilaisissa lajeissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stånga Wikimedia Commonsissa
Angolan baptistikonventio

| Angolan baptistikonventio |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Baptistinen
Yhteistyötahoja:  Baptistien maailmanliitto
Toiminta-alue:  Angola
Seurakuntia:  312
Jäseniä:  33 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Angolan baptistikonventio on baptistinen kirkkokunta Angolassa. Vuonna 2015 siihen kuului 312 seurakuntaa ja 33 500 jäsentä. Se on Baptistien maailmanliiton jäsen.
Kortekallion tuulivoimapuisto

| Kortekallion tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
 Kortekallion tuulivoimapuisto syksyllä 2024
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Sastamala, Suodenniemi
Koordinaatit:  61°32′31″N, 22°48′36″E
Sähköverkkoon:  syksy 2022 
Valmistunut:  2022 
Rakennuttaja:  Eurowind Energy
Omistaja:  Eurowind Energy  PT-Windpower Oy
Operaattori:  Eurowind Energy 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  110–120 m 
Pinta-ala:  yli 15 ha 
Tuulivoimalat:  3 × Vestas V150 (4,2 MW) 
Kapasiteetti:  12,6 MW
Vuosituotanto:  48,5 GWh 
 fiKortekallion tuulivoimapuisto 
Verkkosivut:  verkkosivut
Commons:  luokka
Tuulivoimapuisto kesällä 2024.
Kortekallion tuulivoimapuisto, uutisissa myös Suodenniemen tuulivoimapuisto, on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemen Kortesuonkalliolla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 3 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 13 megawattia ja vuosituotanto on noin 49 gigawattituntia. Voimalat on rakentanut Eurowind Energy, ne omistavat yhdessä suomalainen PT-Windpower Oy ja tanskalainen Eurowind Energy A/S. Voimaloita operoi Eurowind Energy.
Yleistä

Tuulipuiston tuulivoimalat on sijoitettu metsäiseen maastoon kalliomäille, jonne on tarvinnut tehdä lyhyet huoltotiet maanomistajien aikaisemmin valmistuneelta yksityistieltä. Kyseinen tie alkaa Suodenniemen kirkonkylän Kittilästä. Voimalat muodostavat kolmion, joka on 0,8 kilometriä pitkä ja 0,5 kilometriä leveä (noin 15 hehtaaria). Voimalat sijaitsevat 110–120 metriä mpy.
Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V150-mallia, jonka napakorkeus on 155 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 150 metriä, ja jonka kapasiteetti on 4,2 megawattia.
Historiaa

Sastamalan kaupunginvaltuusto hyväksyi tuulivoimaosayleiskaavaehdotuksen marraskuussa 2015, joka astui voimaan elokuussa 2016, mutta osayleiskaavasta tehtiin valitus Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen. Oikeus hylkäsi valituksen kaikilta osin heinäkuussa 2017. Kaupunginhallitus hyväksyi tuulipuiston rakennusluvat, jotka saivat lainvoiman joulukuussa 2017.
Rakennustyöt valmistuivat kevääseen 2022 mennessä ja voimalaitokset nostettiin paikoilleen kesäkuussa 2022. Voimaloiden viimeisiä testejä tehtiin heinäkuussa 2022, jonka jälkeen sähköntuotanto alkoi.
Aiheesta muualla

Eurowind Energy (omistajan verkkosivu)
PT-Windpower Oy (omistajan verkkosivu)
Väskinde

| Väskinde |
| --- | --- |
 Väskinden kirkko
 Väskinde
 Koordinaatit: 57°41′23″N, 18°25′11″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gotlannin lääni
Maakunta:  Gotlanti
Kunta:  Gotlanti
Väkiluku (2021):  347
Väskinde on taajama Gotlannin kunnassa Gotlannin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 347 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Väskinde Wikimedia Commonsissa
Dan Brown

| Dan Brown |
| --- | --- |
 Dan Brown vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. kesäkuuta 1964 (ikä 60)  Exeter, New Hampshire, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   yhdysvaltalainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Aikakausi:  1995–
Tyylilajit:  trilleri
Pääteokset:  Da Vinci -koodi
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
DanBrown.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Dan Brown (s. 22. kesäkuuta 1964 Exeter, New Hampshire, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten jännitysromaaneistaan Enkelit ja demonit (Angels and demons, 2000) ja Da Vinci -koodi (The Da Vinci Code, 2003).
Elämäkerta > Varhainen elämä

Brown syntyi 22. kesäkuuta 1964 New Hampshiren Exeterissä. Hän oli kolmilapsisen perheen kuopus. Brownin isä oli matematiikanopettaja ja äiti urkuri. Brown asui vanhempiensa kanssa Exeterin collegekampuksella ja osallistui college-elämään, joka Exeterissä oli kristillistä.  Brown lauloi kirkkokuorossa, kävi pyhäkoulua ja vietti kesät kristillisillä leireillä.
Brown kasvatettiin episkopaaliksi ja hän oli lapsena hyvin uskonnollinen. Koulussa hän kuitenkin omaksui tieteellisen maailmankuvan havaittuaan, että siinä oli enemmän järkeä kuin Raamatun selityksissä. Hän kertoo kuitenkin vanhemmalla iällä alkaneensa nähdä tieteessäkin järjestystä ja hengellisyyttä.
Elämäkerta > Muusikonura

Brown kävi Amherst Collegea ja valmistui englannin ja saksan kielten linjalta vuonna 1986. Valmistumisensa jälkeen hän yritti rakentaa uraa laulaja-lauluntekijänä ja pianistina, mutta ilman suurta menestystä. Brownia verrattiin musiikillisesti Barry Manilowiin. Muusikonuraa tavoitellessaan hän muutti Los Angelesiin, opetti siellä espanjaa ja tapasi tulevan vaimonsa Blythe Newlonin, joka oli National Academy of Songwriters -opiston taiteellinen johtaja. Brown levytti kaikkiaan neljä CD-levyä musiikkia.
Vuonna 1993 Brown palasi Blythen kanssa New Hampshireen ja sai englannin kielen opettajan toimen Phillips Exeter Academy -opistosta. Seuraavana vuonna Brown luki Tahitin-lomallaan Sidney Sheldonin romaanin Tuomiopäivän salaliitto ja katsoi pystyvänsä parempaan. Hän teki yhdessä vaimonsa kanssa huumorikirjan 187 Men to Avoid: A Guide for the Romantically Frustrated Woman.
Elämäkerta > Päätoiminen kirjailija

Vuonna 1996 Brown lopetti opettamisen ja ryhtyi päätoimiseksi kirjailijaksi. Hän ja Blythe menivät naimisiin 1997. Brownin ensimmäinen romaani, Murtamaton linnake ilmestyi Yhdysvalloissa vuonna 1998. Samana vuonna Brown julkaisi vaimonsa kanssa huumorikirjan The Bald Book.
Brownin toinen romaani, Enkelit ja demonit, julkaistiin Yhdysvalloissa vuonna 2000. Siinä esiintyy ensi kerran symbologi Robert Langdon, joka esiintyy myös Brownin myöhemmissä romaaneissa. Kolmas romaani, Meteoriitti, ilmestyi vuonna 2001.
Kolmea ensimmäistä romaania myytiin kohtalaisesti, kuitenkin kutakin alle 10 000 kappaletta ensipainoksena. Vuonna 2003 julkaistusta Da Vinci -koodi -romaanista tuli kuitenkin suurmenestys, ja se nousi New York Timesin myyntilistan kärkeen heti julkaisuviikolla. Sitä oli vuoteen 2006 mennessä myyty yli 40 miljoonaa kappaletta, ja sen vanavedessä aiemmistakin romaaneista on tullut menestyksiä. Da Vinci -koodista valmistui vuonna 2006 samanniminen elokuva, joka sekin oli menestys.
Vuonna 2009 ilmestyneessä Kadonneessa symbolissa Brown jatkoi Robert Langdon -tarinaansa. Kirjaa myytiin ilmestymisvuonna lähes 68 000 kappaletta Suomessa ja oli toiseksi myydyin käännöskirjojen listalla.
Vuoden 2013 kirjan Inferno kääntämiseksi kaikille pohjoismaisille kielille kääntäjät kutsuttiin yhteen paikkaan tiukkojen salassapitojärjestelyjen taakse. Kirjan päähenkilönä oli neljännen kerran Robert Langdon.
Dan Brown julkaisi lokakuussa 2017 uuden romaaninsa Alku (engl. Origin), jossa on myös päähenkilönä Robert Langdon.
Kritiikkiä

Brown on herättänyt ristiriitaisia ajatuksia lukijakunnassa ja kirjallisuuskriitikoissa. Monet ovat etenkin Yhdysvalloissa ottaneet Brownin kirjojen antikristillinen sanoman vakavasti ja dogmaattisesti. Kirjallisuuskriitikot tunnustavat yleensä Brownin taidot juonenpunonnassa mutta samalla huomauttavat hänen kirjojensa karkeista historiallisista virheistä. Hänen kielenkäyttöään on myös arvosteltu kömpelöksi.
Esimerkiksi kirjallisuuskriitikko Jari Olavi Hiltunen ei erityisesti arvosta Brownia jännityskirjailijana ja on kutsunut Da Vinci -koodin uskonnollisia kytköksiä löyhiksi ja mitäänsanomattomiksi. Hän myös arvostelee Brownin liiallista ylisanojen käyttöä. Toisaalta Brown osaa hänen mukaansa kierrättää aiheita kiintoisalla tavalla esimerkiksi Murtamattomassa linnakkeessa, ja hän kiittelee Brownin kykyä kuljettaa juonta Kadonneessa symbolissa.
Brown on itse vastannut kritiikkiin korostamalla sitä, että hänellä on tietoinen pyrkimys yhdistää faktaa ja fiktiota nykyaikaisella ja tehokkaalla tavalla tarinan kertomiseksi. Hänen mukaansa jotkut ymmärtävät sen, mutta joidenkin pitäisi vain lukea jotain muuta. Brown kertoo kirjoittavansa sellaisia kirjoja joita itsekin haluaisi lukea.
Tuotantoa > Huumorikirjoja

187 Men to Avoid: A Survival Guide for the Romantically Frustrated Woman 1995
The Bald Book 1998
Tuotantoa > Romaaneja

Murtamaton linnake.  ((Digital Fortress, 1998.) Suom. Raimo Salminen)  WSOY, 2007.
Enkelit ja demonit.  ((Angels & Demons, 2000.) Suom. Pirkko Biström)  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-31045-X
Meteoriitti.  ((Deception Point, 2001.) Suom. Jorma-Veikko Sappinen)  WSOY, 2006.
Da Vinci -koodi.  ((The Da Vinci Code, 2003.) Suom. Pirkko Biström)  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-30317-8
Kadonnut symboli.  ((The Lost Symbol, 2009.) Suom. Kimmo Paukku, Hilkka Pekkanen ja Jukka Saarikivi)  WSOY, 2009.  ISBN 978-951-0-31919-2
Inferno.  Doubleday, 2013.  Suom. Jorma-Veikko Sappinen. WSOY, 2013.
Alku.  ((Origin, 2017.) Suom. Jorma-Veikko Sappinen)  WSOY, 2017.
Kirjallisuutta

Cox, Simon: Kadonneen symbolin aakkoset.  ((Decoding the lost symbol, 2009.) Kääntäjät: Sirpa Vuento, Ilona Ruskoaho, Marita Koskinen)  Helsinki:  Readme.fi, 2010.  ISBN 978-952-220-207-9
Rogak, Lisa: Da Vinci -koodin luoja: Dan Brownin henkilökuva.  ((The man behind the Da Vinci code: The unauthorized biography of Dan Brown, 2005.) Suomentanut Tiina Sjelvgren)  Helsinki:  Bazar, 2006.  ISBN 951-9107-75-4
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dan Brownin kotisivut. (englanniksi)
Dan Brownin brittiläiset kotisivut (englanniksi)
Dan Brown. Dekkarinetti.
Jukka Petäjä: Dan Brownin haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive). Helsingin Sanomat 12.12.2009.
J. O. Hiltunen: Dan Brown – Mahtinäyttämöiltä sähköpostisuojauksiin ja vapaamuurarien salaisuuksiin. Vetus Et Nova 15.9.2012.
Tuomas Niskakangas: Dan Brown kävi helvetissä (Arkistoitu – Internet Archive). Helsingin Sanomat 17.5.2013.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef