stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hirkanin kansallispuisto

Hirkanin kansallispuiston logo.
Hirkanin kansallispuisto (azer. Hirkan Milli Parkı) on kansallispuisto Azerbaidžanin kaakkoisosassa Lənkəranin alangossa ja Talyšvuorten rinteillä. Kansallispuisto perustettiin 21 435 hehtaarin laajuisena vuonna 2004, ja sitä laajennettiin 40 358 hehtaariin vuonna 2008. Hallinnollisesti se sijaitsee Azerbaidžanin Lənkəranin ja Astaran piirikunnissa. Ilmasto on kostea ja subtrooppinen: kesät ovat lämpimiä ja kuivia, syksyt sateisia ja talvet leutoja.
99 prosenttia kansallispuiston alueesta on metsän peitossa. Siellä kasvaa sekä endeemisiä lajeja että useita reliktejä: Azerbaidžanin 435 puu- ja pensaslajista kansallispuiston alueella esiintyy 150, joista 36 on endeemisiä. Lənkəran alangolla on suojeltu jäännös parrotiametsää, minkä lisäksi kansallispuiston alueella kasvavat muun muassa selkovat, kaukasiansiipipähkinä, valkopyökki ja albitsia.
Hirkanin kansallispuistossa elää 18 nisäkäs- ja 25 lintulajia, joista suojeltuja ovat leopardi, fasaanin alalaji Phasianus colchicus talischensis, kaspiantiainen, mustahaikara, maakotka ja mustafrankoliini. Monet alueen kasveista ja eläimistä on lueteltu Azerbaidžanin punaisessa kirjassa.
Hirkanin kansallispuistoa ja Kaspian-Hyrkanian metsiä on esitetty sisällytettäviksi Unescon maailmanperintöluetteloon.
Hjördis Nyberg

Hjördis Helena Nyberg (18. syyskuuta 1885 Helsinki – 23. toukokuuta 1970) oli suomalainen taidemaalari.
Henkilöhistoria

Hjördis Nybergin vanhemmat olivat Karl Arvid Nyberg (1849–1932) ja Josefina Charlotta Schostag. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1903–1905 ja 1907–1908, Taideteollisessa keskuskoulussa 1904, 1905, 1906 ja 1907, H. M. Krabbén johdolla Hollannissa 1908–1909 sekä Pariisissa Ch. Guérinin johdolla 1913–1914 ja 1920–1922. Nyberg osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1907, 1909, 1912, 1934, 1935 ja 1942.
Teoksia

Östersundomin kirkon alttaritaulu Jeesus tyynnyttää myrskyn. 1934
Lapsia rannalla: öljymaalaus.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Hjördis Nyberg
Autismin historia

Vicktor, Aveyronin autistinen villilapsi.
Autismin historiaan liittyy erilaisia käsityksiä autististen ihmisten poikkeavuudesta ja autismin syistä. Autismia on saatettu pitää villi-ihmisinä, erakkoina tai pyhinä hulluina. Autismi luokiteltiin sittemmin vakava-asteiseksi reaktiiviseksi mielenterveyden häiriöksi, jonka oireet saatettiin tulkita jopa psykoottisuudeksi. Osa ihmisistä edustaa nykyisin näkökantaa, jonka mukaan autismi ei ole sairaus, vaan pelkästään osa ihmisen normaalia neurologista monimuotoisuutta.
Autismi jaettiin ennen varhaislapsuuden autismiin ja Aspergerin oireyhtymään. Tästä jaottelusta on sittemmin luovuttu. Nykyisin ajatellaan, että autismissa on kyse vaiheittaisesta jatkumosta, minkä vuoksi on otettu käyttöön kaikille autisteille yhteinen autisminkirjon oireyhtymän diagnoosi. Jokainen autistinen ihminen on erilainen aivan samoin kuin muutkin ihmiset.
Varhaisia kuvauksia autismista

Ensimmäisiä kuvauksia autistisia piirteitä omaavista henkilöistä löytyy jo antiikin Kreikasta. Martti Lutherin pöytäpuheita kirjannut Mathesius kertoo 12-vuotiaasta pojasta, joka on saattanut kuvauksen perusteella olla syvästi autistinen. Luther ajatteli, että poika oli paholaisen vallassa oleva sieluton ruumis, ja esitti, että lapsi pitäisi tukehduttaa, vaikka myöhemmät kriitikot ovatkin epäilleet Lutherin sanojen paikkansapitävyyttä. Vanhimmat luotettavat kuvaukset autismista kuuluvat Borguen Hugh Blairille, joka kertoi vuonna 1747 oikeustapauksesta, jossa hänen veljensä onnistuneesti vetosi mitätöiden Blairin avioliiton saadakseen tämän perinnön.
Varhaisia kuvauksia autismista > Aveyronin villi poika

Autistisia oireita ja niiden hoitoa on kuvattu kauan ennen kuin ne nimettiin autismiksi. 1900-luvun puolivälin jälkeen tutkijat ovat pystyneet aiempien kuvausten perusteella diagnosoimaan osan näistä henkilöistä autistisiksi. Mahdollisesti tunnetuin jälkikäteen diagnosoitu tapaus on ranskalaisen neurologin Jean Marie Itardin kuvaus Victor-nimisestä pojasta. Victor löydettiin 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa Aveyronin metsästä, ja hänet tunnetaan myös nimellä ”Aveyronin villi poika”. Victor oli löytöhetkellä noin 11-vuotias ja hänen arvioitiin eläneen 4–5 vuoden ajan hylättynä metsässä. Victor ei kyennyt sosiaaliseen kontaktiin eikä osannut puhua. Lisäksi hänellä oli sensorisia poikkeavuuksia. Itard kiinnostui Victorin kohtalosta ja alkoi opettaa häntä intensiivisesti vuodesta 1801 alkaen. Kuollessaan 40-vuotiaana Victor oli oppinut ilmaisemaan tarpeitaan eleillä ja ilmeillä, ja hänellä oli siistit pöytätavat. Hän oli oppinut käyttämään vaatteita ja liikkumaan väkijoukossa.
Autismin käsite lääketieteessä ja varhainen tutkimus

Kliinisessä mielessä sanaa autismi käytti ensimmäisen kerran vuonna 1911 sveitsiläinen psykiatri Eugen Bleuler, joka viittasi sillä skitsofreenisiin potilaisiin, joilla oli taipumus vetäytyä omiin oloihinsa.
Autismin käsite lääketieteessä ja varhainen tutkimus > Grunja Suharevan artikkeli

Venäläinen neuropsykiatrian tohtori Grunja Suhareva julkaisi vuonna 1926 ensimmäisen autismia ja Aspergerin oireyhtymää käsittelevän kansainvälisesti vertaisarvioidun tieteellisen artikkelin. Suharevan tutkimus oli kuuden poikalapsen tapaustutkimus, ja hän kutsui oireyhtymää ”skitsoidiksi psykopatiaksi”. Asperger käytti myöhemmin termiä ”autistinen psykopatia”. Psykopatialla tarkoitettiin aiemmin perinnöllisiä luonteen- ja käyttäytymisen piirteitä, joista oli haittaa henkilölle itselleen ja jotka johtivat sosiaalisiin konflikteihin.
Skitsoidi puolestaan viittaa eristäytyvään persoonallisuuteen. Skitsoidin psykopatian tunnusmerkkejä olivat muun muassa hentorakenteisuus, motorinen kömpelyys, ilmeettömyys, puhemelodian monotonisuus tai jokin muu puheilmaisun erikoisuus, taipumus pysytellä sivussa muiden lasten leikeistä ja oman rauhan kaipuu, haluttomuus jättää aloitettua tekemistä kesken, vaikeus sopeutua muutoksiin sekä taipumus pakko-oireisiin. Suhareva mainitsi artikkelissaan myös taipumuksen pohdiskella asioita sekä ajatella abstraktisti ja skemaattisesti. Jälkimmäinen tarkoittaa loogis-luokittelevaa ajattelutapaa eli itsenäistä teoreettista ajattelua.
Autismin käsite lääketieteessä ja varhainen tutkimus > Hans Aspergerin tutkimus

Sanan autismi nykyisessä merkityksessään otti käyttöön Hans Asperger vuonna 1938 Wienin yliopistosairaalassa. Hän adoptoi Bleulerin terminologiasta käsitteen autistinen psykopatia saksankielisessä lasten psykiatriaa käsittelevässä luennossaan. Luettuaan Aspergerin kuvauksia autismista Lorna wing kutsui omassa työssään vastaavia oireita Aspergerin oireyhtymäksi myöhemmin vuonna 1981..
Suharevan artikkelin ilmestymisen jälkeen aihe oli vaipunut unohduksiin kahdeksitoista vuodeksi. Siihen tartuttiin tieteellisellä rintamalla uudelleen vuonna 1938, kun itävaltalainen lastenlääkäri ja erityispedagogian uranuurtaja Hans Asperger mainitsi skitsoidit psykopaatit artikkelissaan Das psychisch abnorme Kind. Asperger ei oletettavasti ollut tutustunut Suharevan artikkeliin, koska käytti näistä potilaista nimitystä autistiset psykopaatit.. Jo kertaalleen väitellyt Asperger julkaisi vuonna 1944 samasta aiheesta ylemmän tason väitöskirjan (Habilitationsschrift).
Asperger oli tutustunut uransa aikana yli 200 johtamaansa sairaalakouluun siirrettyyn koulunkäyntivaikeuksista kärsineeseen autistiseen lapseen, joita opetettiin Aspergerin kehittämillä pedagogisilla menetelmillä. Asperger huomasi, että nämä lapset menestyivät usein erinomaisesti opinnoissaan kasvettuaan lukioikäiseksi ja kouluttautuivat tyypillisesti pitkälle. Oleellista on, että heitä autettiin suorittamaan paljon ulkolukua vaativa kansa- ja oppikoulu tarvittaessa vaikka yksityisopetukseen turvautuen.
Hans Asperger lisäsi oireyhtymän tunnusmerkkeihin muun muassa älylliset tai keräilyharrastukseen liittyvät erikoiskiinnostuksen kohteet ja taipumuksen esitelmöidä niistä, katsekontaktin puuttumisen, pyrkimyksen tasa-arvoiseen suhteeseen keskustelukumppanin kanssa, puuttuvan taipumuksen muiden ihmisten alitajuiseen jäljittelyyn, intensiivisen uppoutumisen omaan tekemiseen, ruokailuun liittyvät erikoiset mieltymykset, aistiyliherkkyydet, nukkumiseen liittyvät ongelmat, kehittyneen taiteellisen silmän sekä varhaisen kielenkehityksen ja valtaväestöä suuremman kielellisen lahjakkuuden. Hans Asperger korosti, ettei kaikilla yksilöillä ollut suinkaan kaikkia autistisia piirteitä, vaan kyse oli kuvattujen ominaisuuksien esiintymisen kohonneesta todennäköisyydestä.
Autismin käsite lääketieteessä ja varhainen tutkimus > Modernin autismikäsityksen muotoutuminen

Hollantilainen Van Krevelen vertaili vuonna 1963 Kannerin ja Aspergerin oireyhtymiä englanninkielisessä artikkelissaan On the relationship between early infantile autism and autistic psychopathy. Van Krevelen julkaisi aiheesta uuden artikkelin vuonna 1971, jossa päätyi siihen, että Aspergerin oireyhtymällä on huomattavasti parempi ennuste kuin Kannerin oireyhtymällä. Hollantilainen lastenpsykiatri Arn Van Krevelen julkaisi kolme autismia käsittelevää tieteellistä artikkelia vuosina 1952–1960. Saksalainen Gerhard Bosch julkaisi vuonna 1962 viiden potilaan tapaustutkimuksen, joka käännettiin vielä samana vuonna englanniksi. Tämän jälkeen autismia alettiin tutkia yhä enenevässä määrin etenkin anglosaksisissa maissa mutta myös Japanissa. Kesti silti vielä yli kaksikymmentä vuotta, ennen kuin autismi lisättiin kansainväliseen tautiluokitukseen. Yhdysvalloissa autismi lisättiin maan omaan kansalliseen psykiatrian diagnoosiluokitukseen vuonna 1980
.
Vuonna 1979 brittiläinen National Autistic Society julkaisi Communication-lehdessään käännöksen Hans Aspergerin Sveitsissä vuonna 1977 pitämästä saksankielisestä luennosta. Englantilainen psykiatri Lorna Wing julkaisi kahden vuoden kuluttua oman tapaustutkimuksensa viidestä aspergerinsyndroomaiseksi diagnosoimastaan henkilöstä. Wingin kuvaamille henkilöille annettaisiin nykyisten diagnoosikriteerien perusteella kuitenkin Kannerin oireyhtymä -diagnoosi, koska heillä oli merkittävää yleistä viivästyneisyyttä kielellisessä ja kognitiivisessa kehityksessä.
Wing päätti nimetä autistisen psykopatian uudelleen johtuen siitä, että oireyhtymän alkuperäinen nimi oli alkanut herättää vääriä mielleyhtymiä. Sanalla psykopatia oli ryhdytty viittaamaan yleiskielessä narsistiseen persoonallisuushäiriöön ja sosiopatiaan. Koska Wing ei ollut tietoinen Grunja Suharevan työstä, hän luuli Hans Aspergeria oireyhtymän keksijäksi ja nimesi oireyhtymän Aspergerin syndroomaksi. Hän Lorna Wing huomasi, että sekä Kannerin että Aspergerin oireyhtymät kuvaavat molemmat autismia.. Vuonna 2015 on selvinnyt, että Kannerin klinikalla työskenteli vuonna 1938 tutkijapariskunta, joka oli aiemmin työskennellyt Aspergerin klinikalla Wienissä. Kanner ei kuitenkaan tutkimuksissaan koskaan ole viitannut Aspergerin työhön.
Saksalais-englantilainen Uta Frith käänsi Hans Aspergerin väitöskirjan englanniksi ja se julkaistiin vuonna 1991 Uta Frithin toimittamassa teoksessa Autism and Asperger Syndrome.
Autismin käsite lääketieteessä ja varhainen tutkimus > Autismin käsite Suomessa

Suomenkieliseen tautiluokitukseen autismi löysi tiensä vasta vuonna 1987 nimellä varhaislapsuuden autistinen häiriö. Tilaa pidettiin Suomessa tuolloin vielä psykoosina eli mielisairautena, millä tarkoitettiin vakava-asteista reaktiivista eli lapsuuden kasvuolojen aiheuttamaa mielenterveyden häiriötä. Ajatus autismista mielenterveyden häiriönä hylättiin kuitenkin myöhemmin, ja se siirrettiin monessa maassa omaksi tautiluokakseen vielä 1980-luvun aikana.
Suomessa autismi oli psykoosi-nimikkeen alla kuitenkin vielä vuonna 1994 ja vasta vuonna 1996 julkaistussa kansainvälisen tautiluokituksen kymmenennen version suomenkielisessä laitoksessa se oli viimein otettu pois psykoosien luokasta.
Autismikuntoutuksen historiaa

Autismin parantamiseksi on kokeiltu turhaan monenlaisia terapioita. Saksalais-yhdysvaltalainen itseoppinut psykoanalyytikko Bruno Bettelheim kehitti toisen maailmansodan jälkeen mainetta niittäneen autistilapsille suunnatun psykoanalyyttiseen ihmiskäsitykseen perustuvan kuntoutusmuodon, johon pyrittiin sisällyttämään runsaasti terapeutin ja potilaan välisiä fyysisiä hellyydenosoituksia sekä ulosteilla leikkimistä. Tarkoituksena oli, että potilas kävisi monivuotisen laitoshoitojakson aikana varhaislapsuuteen kuuluvan kehitysvaiheen (ns. "pottavaihe") uudelleen läpi rakastavan ja hyväksyvän terapeutin rinnalla.
Bettelheimin terapiaa pidettiin sensaationa ja hänen johtamansa klinikan toimintaa rahoitettiin avokätisesti, koska kyseisellä terapialla hoidettujen lasten autistisuuden väitettiin vähenevän huomattavasti ja joidenkin potilaiden oireiden väitettiin kadonneen kokonaan. Terapian vaikuttavuudesta ei tehty kuitenkaan ulkopuolisia selvityksiä ja myöhemmin paljastui, että Bettelheimilla oli voimakas taipumus tosiasioiden vääristelyyn. Lisäksi useat potilaat väittivät Bettelheimin käyttäneen heitä lapsena seksuaalisesti hyväkseen.
Kannerin autisteja ollaan yritetty kuntouttaa aiemmin myös psykoterapialla, vaikka jo 1960-luvun puoliväliin mennessä oli kertynyt runsaasti tieteellistä näyttöä siitä, ettei psykoterapia tehoa autismiin. Kesti kuitenkin kauan, ennen kuin psykiatrit lakkasivat suosittelemasta psykoterapiaa autismin hoitoon.
Helsinki Wolverinesin kausi 2012

Helsinki Wolverinesin kausi 2012 oli amerikkalaisen jalkapallon seuran Helsinki Wolverinesin historian 12. kausi Vaahteraliigassa. Kyseessä oli kaikkiaan Wolverinesin seurahistorian 17. toimintakausi.
Wolverines lähti kauteen hallitsevana mestarina sijoittuen runkosarjassa ensimmäiseksi. Wolverines voitti kaudella 2012 yhdeksän heidän kymmenestä runkosarjaottelusta. Pudotuspeleissä Wolverines eteni Vaahteramalja XXXIII:hin päihittämällä Porvoo Butchersin pudotuspelien välierässä 35-16 Helsingin Velodromilla. Vaahteramaljassa Wolverines hävisi Helsinki Roostersille luvuin 17-20. Seuran sijoitus oli täten SM-hopea.
Wolverinesin edustusjoukkue voitti kaikki Vaahteraliigan joukkueet Helsinki Roostersia lukuun ottamatta. Wolverines hävisi Roostersille kahdesti. Ensiksi Velodromilla Wolverinesin kotiottelussa ja toisen kerran Sonera Stadiumilla Vaahteramaljassa.
Edustusjoukkue > Sarjataulukko

Tilanne 24.8.2012
|   | OT | V | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Wolverines | 10 | 9 | 1 | 458 | 157 | +301 | 18 |
| Crocodiles | 10 | 9 | 1 | 384 | 174 | +210 | 18 |
| Roosters | 10 | 7 | 3 | 348 | 183 | +165 | 14 |
| Butchers | 10 | 5 | 5 | 210 | 236 | -26 | 10 |
| Jaguaarit | 10 | 4 | 6 | 145 | 202 | -57 | 8 |
| TAFT | 10 | 3 | 7 | 162 | 187 | -25 | 6 |
| Northern Lights | 10 | 2 | 8 | 102 | 338 | -236 | 4 |
| Trojans | 10 | 1 | 9 | 34 | 366 | -332 | 2 |
Edustusjoukkue > Ottelut > Runkosarja

| Viikko | Päivämäärä | Kickoff | Vastus | Tulos> Pelin tulos | Tulos> V&H | Pelikenttä | Televisionti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27. Toukokuuta | 18:00 | Jyväskylä Jaguaarit | V 49–13 | 1–0 | Helsingin Velodromi |  |
| 2 | 3. Kesäkuuta | 18:00 | Oulu Northern Lights | V 54–14 | 2–0 | Helsingin Velodromi |  |
| 3 | 10. Kesäkuuta | 18:00 | Turku Trojans | V 57-0 | 3–0 | Helsingin Velodromi | URHOtv |
4: Ei peliä
| 5 | 1. heinäkuuta | 18:00 | Porvoo Butchers | V 14–54 | 4–0 | Porvoon keskuskenttä | URHOtv |
| 6 | 8. heinäkuuta | 18:00 | Helsinki Roosters | H 42-51 | 4-1 | Helsingin Velodromi |  |
| 7 | 15. heinäkuuta | 15:00 | Seinäjoki Crocodiles | V 49-33 | 5-1 | Helsingin Velodromi |  |
| 8 | 23. heinäkuuta | 18:30 | Vantaan TAFT | V 20–23 | 6-1 | ISS Stadion |  |
| 9 | 29. heinäkuuta | 17:00 | Jyväskylä Jaguaarit | V 9-11 | 7-1 | Palokka |  |
| 10 | 4. elokuuta | 17:00 | Oulu Northern Lights | V 3-49 | 8-1 | Castrenin kenttä |  |
| 11 | 13. elokuuta | 18:30 | Turku Trojans | V 0-70 | 9-1 | Yläkenttä |  |
Edustusjoukkue > Ottelut > Pudotuspelit

| Ottelu | Päivämäärä | Kickoff | Vastus | Tulokset> Tulos | Tulokset> V&H | Pelikenttä | Televisionti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Välierä | 18. elokuuta | 15:00 | Porvoo Butchers | V 35-16 | 10-1 | Helsingin Velodromi | URHOtv |
| Vaahteramalja XXXIII | 25. elokuuta | 18:15 | Helsinki Roosters | L 17-20 | 10-2 | Sonera Stadium | URHOtv |
Edustusjoukkue > Kauden 2012 rosteri

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pelinrakentaja 12 - Cedric Johnson Keskushyökkääjät 8 - Mike Andrew  9 - Timi Peltomäki  28 - Stephen Stokes Laitahyökkääjät 10 - Sami Kujansuu  11 - Teemu Kuusisto  16 - Teemu Rantanen  80 - Tommi Pinta  81 - Tuomas Mankki  82 - Tuomas Huusko  84 - Jere Kalla  86 - Nikke Puskala Hyökkäyksen linjamiehet 52 - Tatu Tarkiainen  60 - Jouni Luopajärvi  64 - Kamran Osman  67 - Karri Kuuttila  69 - Tony Pietilä  76 - Lari Anderson  79 - Antero Nikku   |  Puolustuksen linjamiehet 14 - Toni Pennanen  56 - Oskari Halttunen  57 - Jarmo Rintanen  59 - Sampsa Salmela  77 - Aaro Eliasson  96 - Victor Sarvi  98 - Sander Toomla Tukimiehet 1 - Kalle Da Silva  4 - Matti Vainiainen  29 - Isto Laalo  36 - Efe Evwaraye  42 - Ari Päivänrinta  44 - Anssi Nevalainen  45 - Aarno Sjöblom  46 - Jaakko Eskelinen  48 - Matti Lottonen  50 - Sami Toivonen  54 - Anssi Saari  55 - Max Westerlund  |  Takapuolustajat 3 - Hannu Abonce  6 - Jeremy Henderson  7 - Ric Hennessy  19 - Tuukka Hämäläinen  20 - Tom Kokkonen  21 - Timo Heikkinen  36 - Jussi Penttinen Potkaisijat 2 - Janne Kalpio  22 - Aku Kuhlman  82 - Jukka Satola Valmentajat Head Coach - Janne Seppä  Assistant Coaches - Mike Garza & Mika Ahonen  Manageri - Peetja Mannila  |
Himalajankoivu

| Himalajankoivu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Fagales
Heimo::  Koivukasvit Betulaceae
Alaheimo::  Betuloideae
Suku::  Koivut Betula
Laji::  utilis
Kaksiosainen nimi
 Betula utilis  D.Don 
Katso myös
   Himalajankoivu Wikispeciesissä   Himalajankoivu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Himalajankoivu (Betula utilis) on koivukasveihin kuuluva puumainen kasvi, jota tavataan Himalajan vuoristoalueella Afganistanista Kiinan lounaisosaan.
Himalajankoivu on 20 metriä korkeaksi kasvava puu, joka kukkii huhtikuussa ja tekee siemeniä lokakuussa. Sitä kasvaa aivan puurajan yläosassa 4500 metrissä. Himalajankoivua kasvaa hiekkaisissa ja savisissa maastoissa maan happamuudesta piittaamatta. Kasvi tarvitsee kuitenkin kostean kasvupaikan ja se voi kasvaa varjottomassa tai puolivarjoisessa paikassa.
Aiheesta muualla

Plants for a Future Database (englanniksi)
Flora of China: Betula utilis (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Betula utilis (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Hordaland (sanomalehti)

| Hordaland |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Vossbladet (1883–1892)
Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Amedia
Levikki:  8 380 (2022)
Perustettu:  1883
Päätoimittaja:  Ingvil Aaen Torpe
Kotikunta:  Voss
Kotimaa:  Norja
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  ti, to ja la
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Hordaland (vuosina 1883–1892 Vossbladet) on norjalainen vuonna 1883 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Voss. Lehti ilmestyy kolmesti viikossa ja kuuluu Amedia-koserniin. Vuodesta 2003 lehti on ollut tabloid-kokoinen.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Himalajankirjorastas

| Himalajankirjorastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Kirjorastaat Zoothera
Laji::  dixoni
Kaksiosainen nimi
 Zoothera dixoni  (Seebohm, 1881) 
Katso myös
   Himalajankirjorastas Wikispeciesissä   Himalajankirjorastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Himalajankirjorastas (Zoothera dixoni) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Himalajankirjorastasta tavataan Bhutanissa, Kiinassa, Intiassa, Laosissa, Myanmarissa, Nepalissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Lajin populaation kokoa ei tiedetä, mutta se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Haukilampi (Seinäjoki)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Seinäjoki
Koordinaatit:  62°22′51″N, 23°09′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kyrönjoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,9 m 
Rantaviiva:  2,22 km 
Pinta-ala:  0,22 km² 
 fiHaukilampi 
Haukilampi on Kyrönjoen vesistöalueeseen kuuluva keskikokoinen järvi Seinäjoen kaupungissa, Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Vesistö kuuluu Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen ympäristövastuualueeseen.
Howard Keel

| Howard Keel |
| --- | --- |
 Howard Keel elokuvan Annie mestariampuja (1950) trailerissa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1919 Gillespie, Illinois, Yhdysvallat
Kuollut: 7. marraskuuta 2004 (85 vuotta) Palm Desert, Kalifornia
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Howard Keel (13. huhtikuuta 1919 Gillespie, Illinois – 7. marraskuuta 2004 Palm Desert, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän haaveili nuorena laulajanurasta, mutta päätyi lentokonevalmistaja Douglasin palvelukseen. Menestyttyään useissa laulukilpailuissa hän pääsi Broadwaylle esiintymään Carousel-musikaalissa ja myöhemmin Oklahoman Lontoon esityksiin. Keelin elokuvadebyytti oli rooli brittiläisessä vuonna 1949 valmistuneessa elokuvassa Gangsterien vainoama. Hänen seuraava elokuvansa oli Annie mestariampuja (1950), jota seurasi useita muita Metro-Goldwyn-Mayerin tuottamia musikaaleja, kuten Seitsemän veljeksen morsiamet (1954) ja Muukalainen paratiisissa (1955). Keelin muihin elokuviin kuuluu muun muassa Tulva vuodelta 1958. Vuosina 1981–1991 Keel näytteli Clayton Farlow'ta televisiosarjassa Dallas. Vuonna 1983 hän julkaisi albumin And I Love You So. Keel on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Howard Keel Wikimedia Commonsissa
Himaa ennen hesarii

| Himaa ennen hesarii Chebaleba |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. heinäkuuta 2011
 Tuottaja(t): Chebaleba, Deejp, Logophobia, Paul Andreaz, Stagnation, StereoBit, Visva
 Tyylilaji: rap, reggae
 Kesto: 40.07
 Levy-yhtiö: Löyly-Viihde
Chebaleban muut julkaisut
| Puun takaa 2009 | Himaa ennen hesarii 2011 | Mieli sairastaa EP 2012 |
Himaa ennen hesarii on rap-artisti Chebaleban kolmas albumi. Albumi julkaistiin 2011 ja sen julkaisi Löyly-Viihde eli se on Chebaleban ensimmäinen levy-yhtiön julkaisema albumi. Albumin ensimmäinen musiikkivideo kappaleesta "Pökötti" julkaistiin helmikuussa 2011 ja toinen musiikkivideo kappaleesta "EMH" kesäkuussa 2011. Albumin kolmas musiikkivideo julkaistiin elokuussa 2011 kappaleesta "Kesäfiilistelyy" ja neljäs joulukuussa 2011 kappaleesta "Takatalvi".
Kappaleet

Himaa ennen hesarii - 3.27
Pökötti (mukana RicoWamos) - 3.54
EMH (mukana Juno, Jare & VilleGalle) - 3.27
Kesäfiilistelyy (mukana RicoWamos) - 3.03
Kuuri pääl - 4.29
Muuttomies - 3.01
Takatalvi (mukana Juno) - 4.37
Vois olla huonomminki (mukana Stepa & RicoWamos) - 3.48
Sitä saa mitä tilaa (mukana Tantr Slangrr) - 5.37
Hot Dog - 2.41
Leikki on sun duunii - 2.54
Kiitokset - 1.49
Biitit

Chebaleba: 6
Deejp: 5, 8, 9
Logophobia: 1
Paul Andreaz: 12
Stagnation: 10
StereoBit: 7
Visva: 2, 3, 4, 11