stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Silenoz

| Sven Atle Kopperud |
| --- | --- |
 Silenoz esiintymässä Dimmu Borgirin kanssa Pariisissa 4. lokakuuta 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1977
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Silenoz
Aktiivisena:  1994-
Tyylilajit:  black metal
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Nocturnal Breed Dimmu Borgir
Levy-yhtiöt:  Nuclear Blast
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Silenoz (oik. Sven Atle Kopperud, s. 1977 Norja) on norjalainen kitaristi ja black metal -yhtye Dimmu Borgirin perustajajäsen.
Silenoz on Dimmu Borgirissa vastuussa kitaramelodioiden ja riffien säveltämisestä. Hän myös sanoittaa suuren osan yhtyeen kappaleista. Dimmu Borgirin alkuaikoina Silenozin koko taiteilijanimi oli Erkekjetter Silenoz, joka tarkoittaa suoraan käännettynä arkkivääräoppista. Sittemmin nimi on lyhentynyt muotoon Silenoz.
Ennen muusikon ammattia Silenoz työskenteli lastentarhassa. Hänen ensimmäinen yhtyeensä oli norjalainen thrash metal -yhtye Nocturnal Breed. Silenoz on myös esiintynyt ääninäyttelijänä animaatiosarjassa Metalocalypse.
Soittimet ja välineet

Jackson-kitarat
ESP-kitarat
Seymour Duncan -mikrofonit
Marshall-vahvistimet
Mesa Boogie -vahvistimet
ENGL-vahvistimet
Boss-kitaraefektit
Dean Markley -kitarankielet
Dunlop Tortex -plektrat
Shure langattomat lähettimet ja vastaanottimet
Snižne

| Snižne (Сніжне́) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Snižne
 Koordinaatit: 48.0195°N, 38.7605°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Piiri:  Horlivkan piiri
Väkiluku (2013):  48 485
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 snezhnoe-rada.gov.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Snižne (ukr. Сніжне́; ven. Снежное, Snežnoje) on Itä-Ukrainan Donetskin alueella, maanteitse 77 kilometriä aluekeskus Donetskista itään sijaitseva kaupunki ja kaupunkipiiri. Kaupungissa on hiilikaivoksia ja elintarviketeollisuutta.
Kaupungin väkiluku yli kaksinkertaistui vuosien 1959 ja 1970 välillä. Sittemmin, Neuvostoliiton loppuvuosien jälkeen Snižnen väkiluku on pudonnut noin 30 prosenttia. Vuonna 1989 asukkaita oli 68 857 ja vuonna 2001 vielä 58 496 henkeä. Ukrainan tilastokeskuksen arvion mukaan Snižnen kaupungissa oli vuoden 2013 alussa enää 48 485 ja koko kaupunkipiirissä 70 596 asukasta. Kaupunkipiiriin kuului Snižnen kaupungin ohella kymmenen kaupunkityyppistä taajamaa (suurimpana Sjeverne, 10 034 as.) ja maaseutuasutusta.
Kaivos numero 9.
Ortodoksikirkko Snižnessä.
Muistomerkki Juri Gagarinille.
Leninin patsas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Snižne Wikimedia Commonsissa
Kaupungista Ukrainan parlamentin sivulla (ukrainaksi) (rada.gov.ua)
Ukraine crisis: What is happening where? (englanniksi) (bbc.com)
Sulakarbonaattipolttokenno

Sulakarbonaattipolttokennon toimintaperiaate
Sulakarbonaattipolttokenno (Molten carbonate fuel cell (MCFC)) on eräs tyyppi polttokennoista. Se lupaa korkeaa hyötysuhdetta toimiessaan hiilikaasuttimen kanssaselvennä. Se ei myöskään vaadi kovin puhdasta polttoainetta, vaan pysty käyttämään jopa hiiliyhdisteitä polttoaineena. Kenno toimii noin 650 °C:n lämpötilassa ja sopii hyvin sähkölaitoskäyttöön, sillä jäteveden lämpötila on riittävän korkea hyötykäyttöön.
Silvia Calvó i Armengol

| Silvia Calvó i Armengol |
| --- | --- |

Andorran ympäristö-, maatalous- ja kestävän kehityksen ministeri
 2015–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1969 (ikä 54)
Kansalaisuus:  andorralainen
Tiedot
Puolue:  Andorran demokraatit
Silvia Calvó i Armengol (s. 15. lokakuuta 1969) on andorralainen Andorran demokraatit -puolueen poliitikko. Hän on toiminut Andorran ympäristö-, maatalous- ja kestävän kehityksen ministerinä vuodesta 2015 lähtien.
Simon Halfon

Simon Halfon on brittiläinen graafinen suunnittelija, joka tunnetaan parhaiten tekemistään töistä yhtyeille The Jam ja The Style Council sekä muusikko Paul Wellerille. Halfon on työskennellyt myös muun muassa rockyhtye Oasiksen ja muusikko George Michaelin kanssa. Halfonin näyttävimmät työt ovat 1960-luvun tyylisiä.
Halfon on myös yksi vuonna 2007 valmistuneen Pirullista peliä -elokuvan tuottajista.
Aiheesta muualla

Simon Halfon Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Shibam Kawkabanin piirikunta

| Shibam Kawkabanin piirikunta |
| --- | --- |

Valtio:  Jemen
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Al Mahwit
Väkiluku (2003):  39 163
Shibam Kawkabanin piirikunta sijaitsee Al Mahwitin maakunnassa Jemenissä. Vuonna 2003 sen asukasluku oli 39 163.
SAI KZ II

| SAI KZ II |
| --- | --- |
 KZ II Kupé Tanskan Stauning Vestjyllandin lentoasemalla kesäkuussa 2007.
Tyyppi:  urheilulentokone
Alkuperämaa:   Tanska
Valmistaja:  Skandinavisk Aero Industri
Ensilento:  11. joulukuuta 1937
Valmistusmäärä:  45 
Kehitetty mallista:  SAI KZ I
SAI KZ II oli tanskalaisen Skandinavisk Aero Industrin valmistama urheilulentokone, joka teki ensilentonsa joulukuussa 1937. Konetyyppi valmistettiin kolmena versiona ennen toista maailmansotaa sekä sen jälkeen. Tyypin eri versioiden käyttäjiin lukeutuivat muun muassa Tanskan laivasto ja ilmavoimat sekä joukko siviilikäyttäjiä eri maissa, mukaan lukien Suomessa.
Historia > Tausta

Ulkomaisten yksityislentokoneiden hankinnat hankaloituivat Tanskassa 1930-luvun laman seurauksena, kun niitä varten ei enää myönnetty tarvittavaa valuuttaa. Tilanteen seurauksena lentomekaanikko Viggo Krame päätti perustaa verstaan, jossa hän ryhtyi rakentamaan insinööri K.G. Zeuthenin kanssa suunnittelemaansa KZ I -urheilulentokonetta. Yksipaikkaisen koneen prototyyppi saatiin valmiiksi helmikuussa 1937, ja vaikka se osoittautuikin onnistuneeksi, ei konetyyppiä valmistettu prototyyppiä enempää. Zeuthen lähti kehittämään rinnakkainistuttavaa kaksipaikkaista KZ II:ta yksipaikkaisen KZ I:n pohjalta. Toimintaan saatiin pian mukaan myös rahoittajia, ja tammikuussa 1937 perustettiin Skandinavisk Aero Industri -niminen yhtiö. Zeuthenista tuli yhtiön pääsuunnittelija Krammen toimiessa tuotantopäällikkönä.
Historia > Ensimmäiset koneet

Ensimmäinen KZ II teki ensilentonsa 11. joulukuuta 1937. Runko koostui kromi-molybdeeniteräsputkesta ja puisista muotokaarista ja oli pinnoitettu ohjaamosta taaksepäin kankaalla. Koneen puurakenteiset kaksisalkoiset siivet suunniteltiin taaksepäin taitettaviksi hallitilavaatimusten pienentämiseksi. Siivet taitettuna koneen kärkiväli pieneni 10,5 metristä 4,5 metriin. KZ II:ssa käytettiin Y-ohjaussauvaa ja ohjaamo oli varustettu vain olennaisimmilla mittareilla. Voimalaitteena oli 90 hevosvoiman (67 kW) nelisylinterinen Blackburn Cirrus Minor.
KZ II:n sarjatuotanto ehdittiin aloittaa Kastrupissa, mistä tehdas muutti keväällä 1939 Aalborgiin. Muutto sai huonon päätöksen tehtaan vihkiäispäivänä, kun juhliin matkalla ollut SAI:n johtokunnan jäsen kuoli KZ II:lla sattuneessa maahansyöksyssä.
Ensimmäiset kuusi tuotantokonetta olivat prototyypin kaltaisia, mutta niitä seurannut 11 koneen tuotantoerä oli varustettu prototyypin umpiohjaamosta poikenneella peräkkäinistuttavalla avo-ohjaamolla. Versiot saivat nimet KZ II Kupé (umpiohjaamo) ja KZ II Sport (avo-ohjaamo). Avo-ohjaamollisessa Sport-versiossa oli myös joukko muita muutoksia: rakennetta oli myös paikoitellen vahvistettu, siipiä ei voinut kääntää Kupé-version tapaan taakse ja voimalaitteena oli tehokkaampi 105 hevosvoiman (78 kW) Hirth HM 504AII -rivimoottori. Ensilentonsa 10. lokakuuta 1938 lentäneen Sport-version kehittämisen taka-ajatuksena oli tyypin tarjoaminen puolustusvoimien koulukoneeksi. Tavoitteessa onnistuttiin jossain määrin, sillä Tanskan laivasto tilasi neljä konetta, joita se ei tosin kelpuuttanut lentokoulutuskäyttöön liian helppojen lento-ominaisuuksien takia.
Historia > Toinen maailmansota ja sen jälkeinen tuotanto

Laivaston tilaamia koneita ei ehditty toimittaa tilaajalle, sillä ne joutuivat koelentoja vailla valmiina Tanskan miehittäneiden saksalaisten käsiin siviililentokoneiden takavarikoinnin yhteydessä syksyllä 1943. Kolme Sport- ja kaksi Kupé-mallin konetta vapautettiin seuraavana vuonna, ja ne toimitettiin Ruotsiin.
Toisen maailmansodan päätyttyä Skandinavisk Aero Industri sai 15 koneen tilauksen Tanskan ilmavoimilta. KZ II Træner -mallinimen saaneen version moottoriksi valittiin edellisiä versiota tehokkaampi 145 hevosvoiman (108 kW) de Havilland Gipsy Major I -moottori. Sodan aiheuttamasta kolhusta toivuttiin, ja tehdas muutti vuonna 1947 Kööpenhaminaan. Pian muuton jälkeen tuli kuitenkin taas takaisku: tulipalo, joka tuhosi useita rakenteilla olleita koneita, joidan joukossa muun muassa liki valmis 130 hevosvoiman LeBlond-tähtimoottorilla varustettu KZ II:n kellukeversio.
Skandinavisk Aero Industri valmisti lopulta 40 KZ II -konetta, joista 14 Kupé-, 16 Sport- ja 15 Træner-mallia, jotka palvelivat Tanskan ilmavoimien alkeiskoulukoneina vuoteen 1955 asti, jolloin koneista yhdeksän myytiin siiviilikäyttäjille. Prototyypillä vuonna 1938 tehdyllä laajalla Euroopan ja Pohjois-Afrikan kierroksella ei ollut tavoiteltua vaikutusta, sillä vientimarkkinoilla lopulta vain yksi kone onnistuttiin myymään Sveitsiin vuonna 1939.
Historia > KZ II Suomessa

Ruotsiin myydyistä koneista kaksi päätyi aikanaan Suomen siviilikonerekisteriin. Ensimmäisen rekisteröi autourheilija ja liikemies S. P. J. Keinänen. Koneen valmistenumero oli 27, ja sitä ei ollut ehditty ottaa käyttöön ennen saksalaisten tuloa, vaikka koneelle olikin ehditty varata tanskalainen rekisteritunnus OY-DUY. Kone rekisteröitiin tammikuussa 1945 Ruotsissa tunnuksella SE-ANR, omistajana Tukholmassa toiminut AB Aero Service, jolta kone siirtyi muutamaa vuotta myöhemmin Ostermans Aerolle, joka myi sen Suomeen. Kone rekisteröitiin Suomen Liikenne Oy:n nimiin maaliskuussa 1950 ja sai tunnuksen OH-SPJ. Kone palasi seitsemän vuotta myöhemmin Tanskaan, kun Keinänen myi sen tammikuussa 1957 kahdelle Aero Oy:n mekaanikolle, jotka pitivät asemapaikkanaan Kastrupin lentoasemaa Kööpenhaminassa. Omistajanvaihdoksen yhteydessä rekisteritunnukseksi vaihtui OH-KZT, ja kaksi vuotta myöhemmin OY-AEA, kun kone siirtyi tanskalaiselle omistajalle. Hans Røy myi koneen vuonna 1985 Dansk Veteranflysamlingin (nyk. Tanskan ilmailumuseo) Stauningissa säilytettyyn kokoelmaan. Koneesta tuli tyypin pitkäaikaisin lentokunnossa ollut yksilö, sillä se oli edelleen lentokuntoinen vuonna 1993.
Toinen KZ II rekisteröitiin Suomen ilma-alusrekisteriin kesäkuussa 1951 tunnuksella OH-KZS. Kone oli valmistunut Skandinavisk Aero Industrin tehtaalta keväällä 1940 valmistenumerolla 22 ja merkitty Ruotsin rekisteriin toukokuussa 1940 tunnuksella SE-AIO, omistajanaan J. Berglund, Gnesta. Kone oli kärsinyt marraskuussa 1943 lievän vaurion Östersundissa, mutta se oli korjattu. Suomeen kone tuli kesäkuussa 1951, kun se siirtyi Eino Syrjälän omistukseen. Kone tuhoutui heinäkuussa 1953 Pyhärannassa, kun eksymistä seurannut pakkolasku epäonnistui. Koneessa ollut yksinlentolupakirjan omannut ohjaaja kuoli ja matkustaja sai pahoja vammoja.
Säilyneet koneyksilöt

Kolme Kupé-mallin konetta on säilynyt, näistä yksi Sveitsissä ja kaksi lentokuntoista Tanskassa. Træner-mallin koneita on ollut kaksi lentokunnossa, Tanskaan rekisteröidyt koneet OY-FAK ja OY-FAT. Kolme muuta konetta: OY-FAE, OY-FAN ja Tanskan ilmailumuseon omistama OY-ADM on ollut restauroituvana. Elsinoressa sijaitsevan Tanskan teknillisen museon omistama lentokelvoton Sport-mallin kone OY-DOU on ollut lainassa Tanskan ilmailumuseossa.
Tekniset tiedot (KZ II Kupé)

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 2
Pituus: &&&&&&&&&&&&&&07.03000007,3 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&010.050000010,5 m
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&&0460.&&&&00460 kg
Lentopaino: &&&&&&&&&&&&0750.&&&&00750 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Blackburn Cirrus Minor I -nelisylinterinen rivimoottori; &&&&&&&&&&&&&067.&&&&0067 kW (&&&&&&&&&&&&&090.&&&&0090 hv)
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0175.&&&&00175 km/h
Matkalentonopeus: &&&&&&&&&&&&&072.&&&&0072 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&&01110.&&&&001 110 km
Lakikorkeus: &&&&&&&&&&&05000.&&&&005 000 m
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SAI KZ II Wikimedia Commonsissa
KZ II Kupé Tanskan ilmailumuseossa.
KZ II Træner Tanskan ilmailumuseossa.
OH-KZT Malmin lentoasemalla heinäkuussa 1957.
OH-KZS vaurioitui pakkolaskussa heinäkuussa 1953.
KZ II Sport Tanskan ilmailumuseossa.
Stockholm Literature

Stockholm Literature oli Ruotsissa Tukholmassa järjestetty kirjallisuustapahtuma. Se järjestettiin viimeisen kerran 2017. Päätös tapahtuman lopettamisesta tehtiin syksyllä 2020. Tapahtuma keskittyi käännöskirjallisuuteen ja eri taiteenlajien kohtaamiseen. Tapahtumapaikkana oli Moderna Museet, ja mukana oli myös Dramaten.
Stockhausen

Stockhausen on muun muassa seuraavien saksalaisten henkilöiden sukunimi:
Adolf Stockhausen, rugbynpelaaja vuoden 1900 kesäolympialaisissa
Julius Stockhausen (1826–1906), baritoni, kapellimestari ja kuoronjohtaja
Karlheinz Stockhausen (1928–2007), säveltäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Shapiro-reaktio

Yleinen esimerkki Shapiro-reaktiosta
Shapiro-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa tosyylihydratsoni reagoi voimakkaasti emäksisten organolitiumreagenssien kanssa muodostaen alkeenin. Reaktion raportoi ensimmäisen kerran Robert H. Shapiro vuonna 1967, ja se on nimetty hänen mukaansa.
Reagenssit ja mekanismi

Reaktion lähtöaineena on tosyylihydratsoni, joka muodostuu aldehydin tai ketonin reagoidessa tosyylihydratsidin kanssa. Reaktio vaatii tapahtuakseen hyvin vahvasti emäksiset olosuhteet, ja emäksisenä reagenssina käytetään tyypillisesti butyylilitiumia. Shapiro-reaktion mekanismin ensimmäisessä vaiheessa organolitiumreagenssi ottaa vastaan protonin tosyylihydratsoniryhmän typpiatomilta. Tämän jälkeen toinen emäsekvivalentti ottaa vastaan protonin hydratsoniryhmän viereiseltä hiileltä, niin kutsutusta α-asemasta. Näin muodostuneesta karbanionista eliminoituu ensin p-tolueenisulfinaattiryhmä ja tämän jälkeen typpimolekyyli. Näin muodostuu vinyylilitiumyhdiste. Tämä vinyylilitiumyhdiste on reaktiivinen ja reagoi happojen kanssa muodostaen alkeenin. Yhdiste voi reagoida myös muiden elektrofiilien, esimerkiksi karbonyyliyhdisteiden, kanssa. Mekanismin on varmistettu tapahtuvan näin isotooppileimauskokeiden avulla.
Shapefile

Kartta jossa järviä kuvataan alueilla (lake), jokia viivoilla (river) ja kaivoja pisteillä (well).
Shapefile on suosittu avoin vektoripohjainen tiedostomuoto geospatiaalisen tiedon tallentamiseen paikkatietojärjestelmissä, jonka on kehittänyt yhdysvaltalainen paikkatietoratkaisuiden toimittaja Esri. Sen tavoitteena on luoda Shapefile-tiedostomuodosta laajasti tuettu standardi paikkatiedon tallentamiseen.
Shapefileja käytetään muiden vektorimuotoisten formaattien tavoin alue-, viiva- ja pistemuotoisen paikkatiedon ja kuvailevien tietojen tallentamiseen. Esimerkkeinä tallennettavasta tiedosta voisivat olla järvet (alueet), joet (viivat) ja yksittäiset puut (pisteet).
Nimestään huolimatta Shapefilen sisältämä data ei koostu vain yhdestä ainoasta tiedostosta, vaan vaatii ainakin kaksi muuta tiedostoa muun muassa alueisiin liittyvän oheistiedon tallentamiseen (tietokanta). Varsinainen geometriatieto on kuitenkin .shp-tiedostossa.
Erimuotoista tietoa, eli pisteitä, viivoja ja alueita, ei ole suositeltavaa esittää erilaisia tietoja samassa tiedostossa, vaan luoda kullekin muodolle omat shapefilet.
Dokumentaatio

Esrin dokumentaatio: Esri Shapefile Technical Description
Stockholm (täsmennyssivu)

Stockholm tarkoittaa seuraavia asioita:
Stockholm–Helsinki, Fintelligensin kolmas single albumilta Renesanssi
Stockholm Syndrome, Backyard Babiesin neljäs studioalbumi
Stockholm-luokka (korvetti), korvettiluokka
HMS Stockholm (1682), alus, laskettu vesille 1682
HMS Stockholm (1708), 68-tykkinen linjalaiva
HMS Stockholm (1748), kaleeri
HMS Stockholm (1856), 70-tykkinen höyrykonein varustettu linjalaiva
HMS Stockholm (1936), Göteborg-luokan hävittäjä
HMS Stockholm (K11), Stockholm-luokan korvetti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Stockholm”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Stadio Alberto Braglia

Stadio Alberta Braglia on jalkapallostadion Modenassa, Italiassa. Se valmistui 11. lokakuuta 1936, ja sen katsomoihin mahtuu noin 20 000 katsojaa.
Stadion toimii Italian jalkapallon toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Serie B:ssä pelaavan Modena FC:n kotikenttänä. Vuoteen 2009 asti siellä kotiottelunsa pelasi myös US Cassiolo Calcio, kunnes sai oman stadioninsa, Stadio Enzo Riccin.
Stadio Alberto Braglia
Stadionilla järjestetyt tapahtumat

U2-yhtyeen konsertti 29.-30. toukokuuta 1987
Pink Floyd -yhtyeen konsertti 8.-9. heinäkuuta 1988
Rituaalinen puhtaus

Juutalainen rituaalikylpyallas mikve
Rituaalinen puhtaus on rituaalien avulla aikaan saatu tai palautettu puhtaus, joka liittyy uskonnollisiin käsityksiin pyhästä, synnistä ja pahoista voimista. Puhdistautumisriiteissä irrottaudutaan symbolisesta liasta tai saastasta oikein toimitettujen tekojen ja oikeiden sanojen kautta.
Jokaisella uskonnolla ja kulttuurilla on omat rituaaliset puhtaus- ja saastaisuuskäsitteensä. Saastaisuudesta halutaan eroon ennen kuin se tarttuu koko yhteisöön. Erityisen tärkeää puhtauden käsite on esimerkiksi hindulaisuudessa, juutalaisuudessa sekä joillain heimoilla kuten Etelä-Afrikan loveduilla ja Kalifornian yurokeilla.
Uskonnoissa katsotaan henkisyyden vaativan ruumiin, tekojen, tunteiden tai ajatusten puhtautta. Joskus puhtaudella tarkoitetaan vain puhdasta kehoa puhtaissa vaatteissa, mutta esimerkiksi itämaisissa uskonnoissa kuten hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa tärkeänä pidetään tekojen puhtautta.
Antropologi Mary Douglas ja psykoanalyytikko Julia Kristeva näkevät rituaalisen puhtauden keinona rakentaa, rajata ja turvata yksilöllistä tai ryhmäidentiteettiä. Liasta irrottautuminen nähdään keinona olla otollinen jumalille, arvollinen suorittamaan tiettyä tehtävää, tai kelpo ihminen. Rituaalinen lika nähdään ylimääräisenä pahana, joka sekoittaa identiteetin perusyksikön järjestystä tai uhkaa tärkeää arvoa.
Saastaisuus ja puhtaus

Saastaisuuden katsotaan useimmin leviävän kosketuksen ja läheisyyden kautta. Sisäinen saastaisuus ei näy ulospäin, mutta kulttuurissa rituaalisen saastaisuuden oireiksi määriteltyjä merkkejä alkaa ilmetä ajan myötä. Tällaisia ovat esimerkiksi ihosairaudet, epämuodostumat, hulluus ja vähämielisyys, steriilisyys ja mahous. Saastaisuus voi johtaa ihmisen, luonnon tai yliluonnollisen elinvoimien ali- tai yliaktiivisuuteen, mistä seuraa taantuminen, hedelmättömyys ja kuolema, tai sekasorto. Rituaalinen tahra lähtee pois vain rituaalisesti oikein toimitetetun teon ja siihen liittyvien sanojen kautta, kuten synnintunnustuksella.
Puhtauden seurauksia ovat ne olotilat, joita kulttuurissa pidetään kaikkein edullisimpina. Idän kulttuureissa puhtauteen yhdistetään tyyneys, ja joissain toisissa, käytännöllisesti suuntautuneissa kulttuureissa tarmokkuus.
Epäpuhtauden ja saastaisuuden lajit

Ihmisen ruumiintoiminnot nähdään useimmiten saastuttavina. Näihin kuuluvat menstruaatio, yhdyntä, synnytys, sairaus, kuolema sekä kaikki eritteet. Usein epäpuhtaita ovat etenkin naiset kuukautisten aikana tai ollessaan raskaana. Myös prostituoidut ja lesket voidaan nähdä epäpuhtaina. Eläimistä sika, koira ja haaskaeläimet nähdään usein likaisina. Ruoantähteet ja haisevat ruoka-aineet voidaan nähdä epäpuhtaina. Ihmisen ruumiinosista alavartalo ja etenkin jalat ovat epäpuhtaita.
Koska veri ja kuolema ovat epäpuhtaita, myös väkivalta on usein sitä, kuten murha, metsästys, sotiminen, tappelu ja riitely, kiroaminen, rivoudet, valehtelu sekä ahneus, viha ja raivo. Väkivaltaan liittyvät myös paholainen, noidat, musta magia, alkoholi, petoeläimet, teurastetun eläimen liha ja tietyt ammatit.
Epätavalliset, oudot tai luokittelua uhmaavat ilmiöt nähdään usein epäpuhtaina, kuten auringonpimennykset, erikoiset kuolintapaukset tai syntymät, epämuodostumat, puheviat, epätavallinen lapsen kehitys, oudot eläimet, kasvit tai aineet; siirtymävaiheessa olevat ihmiset, muukalaiset tai vangit; epäitsenäiset ihmiset kuten lapset, humalaiset, hullut tai vähämieliset; sekä sukupuoliset kieroutumat kuten homoseksuaalisuus, insesti, selibaattivalan rikkominen ja avioliiton ulkopuoliset lapset.
Intian kastijärjestelmä perustuu ajatukseen, että alemmat kastit saastuttavat ylemmät kastit. Joissain muissakin kulttuureissa vältetään "puhtaiden" ja niitä alempien etnisten ryhmien sekoittumista.
Eri kulttuureissa > Hindulaisuus

Hinduille puhtaus (sauca) vaikuttaa kastijärjestelmän hierarkkisen ajattelun taustalla. Puhtauskäsitykset säätelvät voimakkaasti esimerkiksi ruoanlaittoa, syömistä ja palvontaa. Alkoholi ja tupakka ovat epäpuhtaita. Rituaalisesti puhtainta elämää elävät bramiinit, minkä vuoksi heillä on korkein asema. Ylimmät kastit ovat luonnostaan puhtaita; jos niiden jäsenet tilapäisesti saastuvat, puhtaus palautetaan erilaisin rituaaleihin. Alimmat kastit ovat aina epäpuhtaita, ja heistä vain kaikkein alimmat voivat tehdä kaikkein saastuttavimpia töitä.
Hindut uskovat epäpuhtaudesta seuraavan jumaluuden raivoa, onnettomuuksia ja huonoa karmaa. On tärkeää, että puhtausrituaalit suorittaa puhdas henkilö. Rituaalisen puhtauden ylläpitäminen on perheissä ensisijaisesti naisten varassa.
Eri kulttuureissa > Juutalaisuus

Juutalaisten monet terveydenhoitoon liittyneet ohjeet oli puettu uskonnollisten käskyjen muotoon, ja ne koskivat ympäristön hygieniaa, ravintoa ja sukupuolisaastaisuutta. Juutalaisuuden puhtauskäskyt ovat siirtyneet muslimien kulttuuriin. Ne ovat myös mukana kristittyjen käyttämässä Raamatussa.
Juutalaisten ruokasäädökset määrittelevät epäpuhtaiksi tietyt ruoka-aineet, kuten sian, sekä tiettyjen ruokien yhdistelemisen samalla aterialla.
Mikve on juutalaisten rituaalikylpyallas, joka täytetään luonnonvedellä. Siinä käyvät etenkin naimisissa olevat naiset puhdistautumassa rituaalisesti kerran kuukaudessa, mutta myös muut juutalaiset esimerkiksi naimisiinmenon tai juutalaisuuteen kääntymisen yhteydessä. Mikveen myös upotetaan uusia astioita ennen käyttöönottoa.
Eri kulttuureissa > Islam

Islamissa moni tabu juontaa juurensa jaosta rituaalisesti puhtaaseen ja epäpuhtaaseen. Muslimeille oikea käsi on puhdas ja vasen saastainen. Epäpuhdasta ovat myös kuukautiset ja synnytys. Rituaaliseen puhtauteen kuuluu esimerkiksi tyttöjen ja poikien ympärileikkaus. Islamin ruokasäädökset (halal ja haram) määrittelevät saastaisiksi esimerkiksi sianlihan ja väärin teurastetun eläimen lihan. Päivittäisiä rukouksia edeltää monimutkainen wudu -peseytymisrituaali.
Vainajan rituaalinen pesu tulee islamissa tehdä heti tai mieluiten ainakin saman päivän aikana.
Eri kulttuureissa > Zarathustralaisuus

Barašnum on zarathustralaisten rituaalikylpy, joka otetaan ennen pappisvihkimystä tai milloin tahansa vakavan tahriintumisen jälkeen. Kuolleiden käsittelyä pidetään erityisen saastuttavana, ja sen jälkeen on suoritettava rituaalinen puhdistautuminen ja siivous.
Simmental

Simmental tarkoittaa muun muassa seuraavaa:
Simmental,  alppilaakso Sveitsin Bernin Oberlandissa
Simmental, Simmejoen laakso, laakso Keski-Sveitsissä
Simmental, sveitsiläinen nautakarjarotu
Simmental française, ranskalainen nautakarjarotu
Fleckvieh eli Simmentaler Fleckvieh, saksalainen ja itävaltalainen karjarotu
Simmenthalin tapaus, naudanlihan maahantuontiin liittyvä klassinen EU-oikeuspäätös vuodelta 1978.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Simmental”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Siikanen (Mäntyharju, Kinni)

| Siikanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju, Kouvola
Koordinaatit:  61°17′13″N, 26°53′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Pyöriänjärveen 
Järvinumero:  14.984.1.064
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,5 m  
Pituus:  2,4 km  
Leveys:  1,8 km  
Rantaviiva:  17,302 km  
Pinta-ala:  1,65348 km²   
Saaria:  4 
 fiSiikanen 
Siikanen  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla ja Kouvolassa Kinnin lähellä sijaitseva järvi.