stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teosto-palkinto
Teosto-palkinnon saajat

2003
Maija Vilkkumaan teokset levyllä Ei
Kimmo Pohjosen teos Kalmuk
Kimmo Hakolan orkesteriteos Le Sacrifice
2004
Jukka Tiensuun big band -teos Umori
Ilmiliekki-kvartetin teokset levyllä March of the Alpha Males
2005
Veli-Matti Puumalan pianokonsertto Seeds of Time
Tuomari Nurmion sävellykset ja Alamaailman vasarat -yhtyeen sovitukset Kinaporin kalifaatti -levyllä
2006
Marzi Nymanin teokset levyllä Marzi
Sampo Haapamäki teoksesta Kirjo
2007
Olli Kortekankaan musiikki oopperassa Isän tyttö sai puolet palkinnosta
Jonna Tervomaan sanoitukset ja sävellykset levyllä Parempi loppu
Jussi Jaakonahon sävellykset levyllä Parempi loppu
2008
Asan teokset levyllä Loppuasukas sai puolet palkinnosta ja toisen puolikkaan sai levyn tekoon osallistunut 12-jäseninen työryhmä.
2009
Magnus Lindberg teoksesta Graffiti
Mira Luoti, Jori Sjöroos ja Paula Vesala teoksista PMMP:n levyllä Veden varaan
2011
Sebastian Fagerlund teoksesta Ignite
Christel Sundberg teoksista Chisun levyllä Vapaa ja yksin
Wimme Saari, Tapani Rinne ja Tuomas Norvio levyn Mun teoksista
2012
Milla Viljamaa levystä Minne
2013
Anna Eriksson levystä Mana
Matthew Whittall sävellyksestään Dulcissima, clara, sonans.
2014
Risto Ylihärsilä levystä II
2015
Mikko Hassinen teoksistaan levyllä Elektro GT
2016
Antti Auvisen sävellys ja Harry Salmenniemen libretto kamarioopperassa Autuus
Malarian pelko – Paperi T (Henri Pulkkinen, Niko Liinamaa, Miska Soini, Roope Kinnunen, Kristo Laanti, Sandra Tervonen ja Juuso Malin)
2017
Mikko Joensuu sävellyksistään, sanoituksistaan ja sovituksistaan levyillä Amen 1 ja Amen 2
2018
Astrid Swan levystä From the Bed and Beyond
Joona Toivanen Trio äänitteestä _XX_
2019
Color Dolor (Stina Koistinen ja Nicolas Rehn) levystä Love
Sebastian Hilli sävellyksestä Snap Music
2020
Jesse Markin ja Totte Rautiainen sävellyksistään ja sanoituksistaan levyllä Folk.
2021
Palkintoa ei jaettu koronaviruspandemian vuoksi
2022
Palkinto (palkintosumma 60 000 €) jakaantui neljälle teokselle: Johanna Rasmuksen (Yona) ja työryhmän teokset Yonan levyllä Uni johon herään, Cecilia Damströmin sävellys ICE, Linda Fredrikssonin sävellykset levyllä Juniper sekä Eevil Stöön ja työryhmän teokset Eevil Stöön levyllä Marsipan Wave.
2023
Palkinto (palkintosumma 40 000 €) jaettiin kolmelle teokselle: Mikko Sarvanteen sävellykset Mikko Sarvanne Gardenin levyllä Heräämisen valkea myrsky, Helmi Kajasteen ja työryhmän teokset Draama-Helmin levyllä Draama-Helmi kuistilla sekä Sanna Ahvenjärven ja Tapio Lappalaisen yhteissävellys Water.
Tampereen yliopiston informaatioteknologian ja viestinnän tiedekunta

Informaatioteknologian ja viestinnän tiedekunta (lyhenne ITC) on yksi Tampereen yliopiston seitsemästä tiedekunnasta. Tiedekunta aloitti toimintansa vuoden 2019 alusta, kun aikaisemmat Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyivät uudeksi Tampereen yliopistoksi. Tiedekuntaan sulautuivat vanhan Tampereen yliopiston luonnontieteiden ja viestintätieteiden tiedekunnat sekä Tampereen teknillisen yliopiston tieto- ja sähkötekniikan tiedekunta.
Tutkinto-ohjelmat ja oppiaineet

Informaatioteknologian ja viestinnän tiedekuntaan kuuluvat seuraavat tutkinto-ohjelmat. Sulkuihin on merkitty kunkin opintosuunnan ainejärjestö.
Viestinnän monitieteinen tutkinto-ohjelma
Informaatiotutkimuksen opintosuunta (UDK)
Mediatutkimuksen opintosuunta (UDK)
Journalistiikan opintosuunta (Vostok)
Viestinnän opintosuunta (Reettorit)
Kielten tutkinto-ohjelma (Lexica) ja käännöstiede (Transla)
Englannin opintosuunta
Pohjoismaisten kielten opintosuunta
Saksan opintosuunta
Venäjän opintosuunta
Suomen kielen opintosuunta (Kopula)
Matematiikan ja tilastotieteen tutkinto-ohjelma (Luuppi)
Sähkötekniikan tutkinto-ohjelma (Sähkökilta)
Teatterityön tutkinto-ohjelma (Näty)
Tietojenkäsittelytieteiden tutkinto-ohjelma (Luuppi)
Tietotekniikan tutkinto-ohjelma (TiTe)
Kielten tutkinto-ohjelmiin sisältyy monikielisen viestinnän ja käännöstieteen maisteriohjelma.
Tutkimusalueet

Tiedekuntaan kuuluvat seuraavat yksiköt:
Tietotekniikan yksikkö
Ohjelmistotekniikka
Signaalinkäsittely
Tietokonetekniikka
Tietoturva
Ihmisen ja teknologian vuorovaikutus
Datatiede
Koneoppiminen
Tekoäly
Datapohjaisuus
Tilastotiede
Matematiikka
Sähkötekniikan yksikkö
Elektroniikka ja sulautetut järjestelmät
Langaton tietoliikenne ja tietoliikenneverkot
Optoelektroniikan tutkimuskeskus
Radiopaikannus ja radiosensorointi
Sähköenergiatekniikka ja Smart Grids
Tehoelektroniikka ja sähkömekaniikka
Viestintätieteiden yksikkö
Journalismin, viestinnän ja median tutkimuskeskus COMET
Informaatiotutkimuksen ja interaktiivisen median tutkimuskeskus TRIM
Tutkivan teatterityön keskus T7
Kielten yksikkö
Kielen variaatio ja muutos
Vuorovaikutus ja diskurssit
Yksi- ja monikieliset käytänteet, media ja demokratia
Tilallisuus ja kulttuuriset representaatiot
Kokemuksellisuus, affektit ja asenteet
TeTori Dixon

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  TeTori Dixon vuonna 2014. |  TeTori Dixon vuonna 2014. |  TeTori Dixon vuonna 2014. |  |
Maa:  Yhdysvallat
naisten lentopallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Italia 2014 | lentopallo |  |
TeTori Dixon (s. 4. elokuuta 1992) on yhdysvaltalainen lentopalloilija, pelipaikaltaan keskitorjuja. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 2014.
Dixonin Uudesta-Seelannista lähtöisin oleva isä David Dixon pelasi amerikkalaista jalkapalloa ammattilaisena NFL:ssä.
Teollinen Ethernet

Teollinen Ethernet tarkoittaa Ethernetin käyttöä teollisuusautomaatiossa käyttämällä menetelmiä, jotka laskevat latenssia ja saavat deterministisiä vasteita. Teollisessa Ethernetissä käytetään erikoistuneita protokollia, joita ovat Profinet, Ethernet/IP, EtherCAT, Sercos III ja Powerlink. Teollisen Ethernetin protokollat muuttavat standardia Ethernetiä varmistamaan, että tiedot välitetään oikeaan aikaan. Monet teollisen Ethernetin protokollat käyttävät muokattua MAC-kerrosta. Teollisuusympäristössä tarvitaan lisäksi vahvistettuja liittimiä ja kaapeleita, joissa laitteet joutuvat vaativiin olosuhteisiin, joissa niiden on kestettävä kuumuutta, kylmyyttä, kosteutta, tärinää ja muita vaativia olosuhteita.
Ethernetin käyttöön aiempien kenttälaiteväylien sijaan vaikuttaa kustannusten laskeminen, suurempi nopeus ja yhtenäiset fyysiset linkit. Ethernet mahdollistaa myös joustavan verkkotopologian.
Teolliset järjestelmät vaativat ennakoitavaa oikeaan aikaan tapahtuvaa kommunikointia (ei nopeammin tai hitaammin), jolloin viestin lähetyksen ja siihen reagoimisen on tapahduttava tietyn ajan sisällä (reaaliaikaisuus). Latenssin lisäksi jitter on minimoitava ja useimmat teollisen Ethernetin verkot väittävät alle yhden mikrosekunnin jitteriä.
Aiheesta muualla

How does it Differ from Commerical Ethernet? (englanniksi)
Real-Time I/O Performance Metrics and Tests for Industrial Ethernet (PDF) (englanniksi)
Tepa Lukkarinen

Teuvo "Tepa" Lukkarinen (s. 1959)[lähde? ] on kemiläinen laulaja ja lauluntekijä. Lukkarinen on kitaristi, laulaja, trubaduuri ja musiikkialan yrittäjä.
Lukkarinen on julkaissut De Soto -orkesterin kanssa kuusi täysipitkää albumia. De Soton lisäksi hän on kitaristina Arwid W. & Arabian Kuu yhtyeessä. Hän säestää muun muassa Maya Paakkaria The Grand men -kokoonpanossa sekä esiintyy trubaduurina. Hän soittaa Jope Ruonansuun ja CMX:n ensimmäisillä albumeilla.
Lukkarinen on toiminut myös äänittäjänä, ääniteknikkona mm: Mark Harman, Sue Moreno, Robert Gordon.
Diskografia

De Soto
My Thang (1991)
Friday Night (1994)
Party Time (1998)
Upright&Frozen Alive (2009)
Rocky Road  (2019)
"Highway Calls"(2023)
Countryman (2023)
Aiheesta muualla

https://www.tepalukkarinen.com/
Teerijärvi (Keuruu)

| Teerijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°28′08″N, 24°12′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Vääräjärveen 
Järvinumero:  35.487.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  178,2 m  
Rantaviiva:  1,37 km  
Pinta-ala:  5,746 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTeerijärvi 
Teerijärvi  on Keski-Suomessa Keuruulla Salmenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Vihtamonpuron valuma-alueeseen (35.487) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 178,2 metriä mpy.
Tampereen yliopiston hypermedialaboratorio

Tampereen yliopiston hypermedialaboratorio teki vuorovaikutteisen median tutkimusta, kohteenaan mm. digitaaliset pelit ja Internet. Yksikkö oli osa Tampereen yliopiston informaatiotieteiden tiedekuntaa, ja tutkimuspalvelujen lisäksi se tarjosi uusmediaan, Internetiin ja tietoyhteiskuntaan liittyviä opintoja.
Tampereen yliopiston hypermedialaboratorio yhdistyi informaatiotutkimuksen laitokseen vuoden 2009 alussa.
Tutkimus

Tampereen yliopiston hypermedialaboratoriossa tutkittiin, mitä digitaalinen media merkitsee yhteiskunnan, kulttuurin, yhteisöjen ja yksilöiden näkökulmasta. Tutkimus perustui ihmistieteisiin, ja tutkittavia aiheita ovat muun muassa avoin lähdekoodi, oppimisympäristöt, sosiaalinen media, digitaaliset pelit, pelisuunnittelu ja osallistuva suunnittelu. Enemmistö tutkimus- ja kehityshankkeista toteutettiin yritysten ja muiden tutkimusorganisaatioiden kanssa yhteistyössä.
Koulutus

Tampereen yliopiston opiskelijat saattoivat valita hypermedian sivuaineekseen. Perusopinnot perehdyttivät digitaaliseen viestintään ja hypermediasovellusten käytännön toteuttamiseen. Aineopinnoissa opiskelijat harjoittelivat, miten hypermediaa voidaan suunnitella, arvioida, tutkia ja soveltaa.
Aiheesta muualla

Tampereen yliopiston hypermedialaboratorio
Game Research Lab (Arkistoitu – Internet Archive)
Open Source Research Group
Some Lab (Arkistoitu – Internet Archive)
Teaser

Teaser (suom. kiusoittelija), teaseri eli tiiseri on lyhyt esittelyfilmi, joka esittelee pian ilmestyvää elokuvaa, videopeliä tai televisio-ohjelmaa. Teaserista ei yleensä saada selville juonta, vaan sen on tarkoitus kertoa tietyn elokuvan, pelin tai televisio-ohjelman olevan tulossa. Teasereita esitetään useimmiten elokuvateattereissa ja niiden pituus on keskimäärin 30–60 sekuntia.
Teerijärvi (Jämsä)

| Teerijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°50′09″N, 24°43′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  Vehkaoja 
Järvinumero:  35.613.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  179,4 m  
Rantaviiva:  0,681 km  
Pinta-ala:  2,057 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTeerijärvi 
Teerijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Vuohijoen valuma-alueeseen (35.613) se kuuluu.
Tallampi (Mikkeli, Ihastjärvi)

| Tallampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°51′50″N, 27°09′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskujoki:  Vasarapuru Puimalampeen 
Järvinumero:  14.939.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,1 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,484 km  
Pinta-ala:  1,402 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTallampi 
Tallampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Ihastjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Harjujärven valuma-alueeseen (14.939) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.
Suomen ulkoministeriö

| Ulkoministeriö Utrikesministeriet |
| --- | --- |

 Ulkoministeriö sijaitsee Merikasarmissa Katajanokalla.
Ministeri(t):  
– Ulkoministeri:  Elina Valtonen
– Ulkomaankauppa- ja kehitysministeri:  Ville Tavio
– Opetusministeri (pohjoismainen yhteistyö):  Anna-Maja Henriksson
Valtiosihteeri:  Jukka Salovaara
Budjetti:  1,3 mrd. € (2024)
Työntekijöitä:  1 388 (2023)
Osoite:  Merikasarmi PL 176 00023 Valtioneuvosto
Aiheesta muualla
Sivusto
Ulkoministeriö (lyh. UM, vuoden 2017 loppuun saakka ulkoasiainministeriö, ruots. utrikesministeriet) on yksi Suomen valtioneuvoston kahdestatoista ministeriöstä. Ministeriössä toimii ulkoministerin lisäksi kaksi muuta ministeriä, ulkomaankauppa- ja kehitysyhteistyöministeri ja pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri.
Ministeriön tehtävänä on ”edistää suomalaisten turvallisuutta ja hyvinvointia” ja toimia ”kansainvälisen yhteisvastuun rakentamiseksi ja rauhan vahvistamiseksi” eurooppalaisten arvojen kuten demokratian pohjalta. Käytännössä ulkoministeriön tehtäviin kuuluu Suomen ulkopolitiikan valmistelu ja toteuttaminen.
Tehtävät

Valtioneuvoston ohjesäännön mukaan ulkoministeriön toimialaan kuuluvat:
ulkopolitiikka ja turvallisuuspolitiikka, ulkopoliittisesti merkittävät kansainväliset asiat sekä kansainväliset suhteet yleisesti
avustaminen valtiosopimusten ja muiden kansainvälisten velvoitteiden yhteensovittamisessa
kauppapolitiikka ja kaupallis-taloudelliset suhteet
kehityspolitiikka ja kehitysyhteistyö
suomalaisten etujen ja oikeuksien valvominen, konsulipalvelut ja vastaavat muut viranomaispalvelut ulkomailla
kansainväliset lainkäyttö- ja tutkintaelimet
Suomen edustaminen Euroopan unionin tuomioistuimessa ja Suomea Euroopan unionin jäsenenä koskevissa valvontamenettelyissä
Suomen ulkomaanedustus
vieraiden valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen edustaminen Suomessa
Valtioneuvoston asetus ulkoministeriöstä sisältää yksityiskohtaisemman listan ministeriön tehtävistä.
Strategia

Ulkoministeriön strategiaa linjattiin asiakirjassa ”Suomen etu – globaali vastuu”, joka julkaistiin vuonna 2005. Selvityksessä todetaan: ”Ulkoministeriö toteuttaa toiminta-ajatustaan viiden strategisen tavoitteen avulla, joiden pohjalta yksiköt ja edustustot myös laativat vuosittaiset tulostavoitteensa.” Keskeisenä väylänä tavoitteiden toteuttamisessa toimii Suomen jäsenyys Euroopan unionissa. Ulkoministeriön tavoitteet:
vaikutusvaltainen Suomi kansainvälisessä yhteisössä
turvallisuutta luova kansainvälinen yhteisö
oikeudenmukainen maailma
menestyvä Suomi
avoin ja palveleva ulkoministeriö.
Organisaatio > Ministerit

Ulkoministeriön johdossa on ollut kahdesta kolmeen ministeriä. Nykyisessä Orpon hallituksessa ulkoministerinä toimii Elina Valtonen (Kok.) ja ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä Ville Tavio (PS). Ulkoministeriön hallinnonalaan kuuluvat pohjoismaisen yhteistyön asiat käsittelee Orpon hallituksessa opetusministeri Anna-Maja Henriksson (RKP).
Organisaatio > Valtio- ja alivaltiosihteerit

Ulkoministeriön ylimpänä pysyvänä virkamiehenä toimii valtiosihteeri, joka vastaa ulkoasiainhallinnon toiminnasta ja taloudesta. Valtiosihteerinä on 1. toukokuuta 2022 lähtien toiminut Jukka Salovaara.
Ministereiden ja valtiosihteerin apuna toimivat alivaltiosihteerit hoitavat omien vastuualueidensa lisäksi yhteistoimintaa muiden viranomaisten kanssa kansainvälisissä asioissa. Alivaltiosihteeri toimii myös vastuualueensa yksikköjen toiminnan yhteensovittajana ja ohjaajana. Vastuualueita ovat sisäiset ja ulkoiset palvelut, ulko- ja turvallisuuspolitiikka, taloudelliset ulkosuhteet sekä kehitysyhteistyö ja kehityspolitiikka.
Organisaatio > Osastot

Ministeriö on jakaantunut kahdeksaan osastoon. Politiikan yhteensovittamisesta vastaavat poliittinen osasto, kansainvälisen kaupan osasto ja kehityspoliittinen osasto. Alueosastoja ovat Eurooppa-osasto, itäosasto, Amerikan ja Aasian osasto sekä Afrikan ja Lähi-idän osasto. Alueosastoilla toimivat kiertävät suurlähettiläät sijoitettuina niihin yksiköihin, joiden hoitamaan alueeseen heidän toimialueensa kuuluu. Lisäksi ulkoministeriössä toimii viestintäosasto.
Osastojaon ulkopuolisina toimintoina ministeriössä ovat oikeuspalvelu, konsulipalvelut, protokollapalvelut, hallintopalvelut, talousyksikkö, sisäisen tarkastuksen yksikkö, suunnittelu- ja tutkimusyksikkö, kansallinen turvallisuusviranomainen sekä kehitysevaluoinnin yksikkö. Ulkoasiainhallinnon organisaatioon kuuluvat ulkoministeriön lisäksi myös sen alaisuudessa toimivat Suomen ulkomaanedustustot.
Virat, tehtävät ja virka-arvot

Ulkoasiainhallinnon yleisuran virassa voidaan toimia eri tehtävissä ja virkapaikoissa ulkoasiainhallinnon organisaatiossa.
Yleisuran virkoja ovat ulkoasiainneuvoksen, lähetystöneuvoksen, ulkoasiainsihteerin, kehitysyhteistyöneuvoksen, kehitysyhteistyösihteerin, lehdistöneuvoksen, lehdistösihteerin, hallinnollisen ulkoasiainsihteerin, avustajan, hallinnollisen avustajan, osastosihteerin, toimistosihteerin, toimistovirkailijan, virastomestarin ja vahtimestarin virat.
Yleisuran virkamiehet ulkoasiainneuvoksesta hallinnolliseen avustajaan ovat määrättäessä velvollisia siirtymään virassaan toiseen tehtävään ulkoministeriössä, ministeriöstä ulkomaaedustukseen tai edustustosta takaisin ministeriöön. Muussa yleisuran virassa olevat ovat siirtymävelvollisia edustustosta ulkoministeriöön ja ministeriössä tehtävästä toiseen.
Yleisuran virkamiesten lisäksi ulkoministeriössä on tiettyyn tehtävään otettuja erityisvirkamiehiä. Valtiosihteeri kansliapäällikkönä ja alivaltiosihteeri ovat myös erityisvirkoja, mutta niihin sisältyy sama siirtymävelvollisuus kuin yleisuran virkoihin.
Ulkomaanedustuksessa käytetään myös virkamiehen arvoa ja asemaa osoittavaa nimikettä, virka-arvoa. Näitä ovat muun muassa suurlähettiläs, ministeri, ministerineuvos, pääkonsuli, konsuli, varakonsuli ja 1- ja 2-sihteeri. Samalla virkamiehellä voi siis olla erilaisia titteleitä: hän on ulkoasiainneuvoksen virassa, mutta virka-arvoltaan suurlähettiläs ja tehtävänimikkeeltään edustuston päällikkö.
Virkamiesten lisäksi ulkoministeriössä on työsopimussuhteessa olevaa henkilökuntaa ja harjoittelijoita.
Henkilöstö ja budjetti

Ulkoministeriössä työskenteli vuoden 2010 lopussa 1 531 henkilöä, joista 953 työskenteli itse ministeriössä ja 578 edustustoissa. Lisäksi edustustoissa työskenteli 1 163 asemamaista (maista, joissa edustustot sijaitsevat) palkattua henkilöä, eli käytännössä paikallisia avustajia.
Ulkoasiainhallinnon toimintamenot vuonna 2009 olivat 204,3 miljoonaa euroa. Suurin kuluerä tässä ovat henkilökunnan palkat sekä kiinteistöjen vuokra- ja hoitokulut sekä erilaisiin kansalaispalveluihin liittyvät kulut. Kansainvälisen kehitysyhteistyön varat hallinnoidaan ulkoministeriössä. Sen määrä oli 732,9 miljoonaa euroa. Ulkoministeriön kautta maksetaan myös Suomen osuudet kansainvälisissä järjestöissä sekä kriisinhallinta- ja siviilikriisinhallintakulut. Niiden määrä oli 77,2 miljoonaa euroa. Lähialueyhteistyön osuus budjetista oli 19,5 miljoonaa euroa. Ulkoasiainhallinnon kokonaisbudjetti mukaan lukien lisätalousarviot oli 1 181,2 miljoonaa euroa.
Sijainti

Ulkoministeriö toimii Merikasarmin rakennusryhmässä Helsingin Kataja­nokalla. 1980-luvulle saakka se toimi pääosin Valtioneuvoston linnan itäisessä, Ritari­kadun puoleisessa siipi­rakennuksessa, minkä vuoksi Ritari­kadun nimeä on toisinaan käytetty tarkoittamaan ulkoministeriötä.[lähde? ]
Verkkohyökkäys

Ulkoministeriö joutui vuonna 2013 verkkohyökkäyksen kohteeksi. Venäläinen tietoturvayhtiö Kaspersky Lab kertoi Yle Uutisille tammikuussa 2016, että sen selvityksen mukaan hyökkäyksen takana oli Venäjän valtion rahoittama verkkohyökkäysryhmä Turla. Hyökkäys kohdistui instituutioihin 50 maassa. Jäljet häivytettiin ohjaamalla varastetut tiedot kulkemaan tietoliikennesatelliittien kautta.
Valtiosihteerit

Muun muassa seuraavat henkilöt ovat toimineet ulkoministeriön korkeimpana virkamiehenä:
| --- | --- |
 Kansliapäällikkö: 1918: Samuli Sario  1918–1920: Toivo T. Kaila  1921–1927: Pontus Artti  1929–1930: Aarno Yrjö-Koskinen  1935–1938: Bruno Kivikoski  1938–1941: Tapio Voionmaa  1941–1943: Aaro Pakaslahti  1943–1946: P. J. Hynninen  1946–1950: Tapio Voionmaa  1950-1953: Päivö Tarjanne  1953–1956: Richard Seppälä  1956–1957: Leo Tuominen  1962–1967: Jaakko Hallama :  Valtiosihteeri: 1970–1975: Richard Tötterman  1975–1985: Matti Tuovinen  1985–1991: Åke Wihtol  1991–1994: Martti Ahtisaari  1996–2001: Jukka Valtasaari  2002–2003: Antti Satuli  2003–2005: Arto Mansala  2006–2014: Pertti Torstila  2014–2018: Peter Stenlund  2018-2022: Matti Anttonen  2022– Jukka Salovaara
Aiheesta muualla

Ulkoministeriön verkkosivu
Suomi ulkomailla
Ulkoministeriön Kehitys-lehti
This Is Finland Ulkoministeriön tuottama julkaisu Suomesta kahdeksalla kielellä.
Ulkoministeriön Eurooppatiedotus
Ulkoministeriön Kauppapolitiikka-lehti
Utrikesministeriet hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Tarkistusmerkki

Tarkistusmerkki eli tarkiste on yhden merkin mittainen tarkistussumma, mihin tahansa koodiin lisättävä numero tai muu merkki, jolla ihmisen tekemät syöttövirheet ja viivakoodien lukuvirheet voidaan havaita välittömästi. Esimerkiksi jos joku kirjoittaa pitkässä koodissa yhden numeron väärin, ohjelmisto havaitsee sen, eikä anna jatkaa ennen koodin korjaamista. Tarkistusmerkki lasketaan algoritmilla merkkijonon muista merkeistä ja se liitetään yleensä koodin loppuun, viimeiseksi merkiksi. Koodin tarkistuksessa ohjelma laskee syötetyn koodin viimeisen merkin uudelleen ja vertaa sitä syötettyyn. Tarkistusnumeroita voi yhdessä koodissa olla useampikin.
Tarkistusnumeroita käytetään muun muassa lähes kaikissa viivakoodeissa, pankkisiirtojen viitenumeroissa, suomalaisessa henkilötunnuksessa, ISBN-numeroissa ja eurosetelien sarjanumeroissa.
Esimerkkejä

Suomalaisessa henkilötunnuksessa tarkistusmerkkinä käytetään jakojäännöstä, joka saadaan jakamalla tunnuksen muiden numeroiden muodostama luku 31:llä, tai jos saatu jakojäännös on 10 tai suurempi, kutakin jakojäännöksen arvoa vastaa tietty kirjain.  Pankkisiirtojen viitenumerossa taas tarkiste saadaan kertomalla tunnuksen peräkkäiset numerot oikealta alkaen vuorotellen luvuilla 7, 3, 1, laskemalla näin saadut tulot yhteen ja vähentämällä saatu summa seuraavasta täydestä kymmenestä. Luottokorttien numeroissa ja eräissä muissa yhteyksissä tarkistus­merkki määräytyy Luhnin algoritmin mukaisesti.
Aiheesta muualla

Tarkistusnumeroiden laskentamenetelmiä ja tarkistusnumerolaskuri
Terras de Bouro

| Terras de Bouro |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Terras de Bouro Portugalin kartalla
 Koordinaatit: 41°43′N, 8°19′W 
Valtio:  Portugali
Alue:  Norte
Ala-alue:  Cávado
Piiri:  Braga
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Joaquim Cracel
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  277,46 km²
Väkiluku (2011):  7 253
 – Väestötiheys:  26 as./km²
 
 www.cm-terrasdebouro.pt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Terras de Bouro on kunta Bragan piirissä Portugalissa. Sen pinta-ala on 277,5 km² ja väkiluku noin 7 300.
Terras de Bouron nykyinen pormestari on Joaquim Cracel. Kunnan juhlapäivä on 24. kesäkuuta.
Freguesiat

Balança
Campo do Gerês
Carvalheira
Chamoim e Vilar
Chorense e Monte
Cibões e Brufe
Covide
Gondoriz
Moimenta
Ribeira
Rio Caldo
Souto
Valdosende
Vilar da Veiga