stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Tolppanen

Matti Aaro (Aaron) Tolppanen (25. maaliskuuta 1882 Kaavi – 3. helmikuuta 1946 Pyhäselkä) oli suomalainen maanviljelijä ja maalaisliittolainen kansanedustaja 1936–1945. Hän toimi monissa luottamustehtävissä, muun muassa Pyhäselän kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja jäsenenä. Tolppanen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940 ja 1943 vaaleissa.
Samuli Tervo

Samuli Tervo (9. elokuuta 1871 Revonlahti – 12. maaliskuuta 1953 Joensuu) oli suomalainen piirisihteeri ja sosialidemokraattien kansanedustaja.
Tervon vanhemmat olivat torppari Samuel Tervo ja Lovisa Korkala. Hän oli renkinä, metsätyöläisenä ja tehdastyöläisenä 1881–1887 ja toimi sitten suutarina 1887–1908. Tervo oli Oulun läänin eteläisen vaalipiirin sosialidemokraattien piirisihteerinä 1908–1913, Kotkan työväen osuuskaupan kenkämyymälänhoitajana 1913–1917 ja Viipurin osuusliikkeen jalkineosastonhoitajana 1917–1924. Vuodesta 1924 alkaen hän oli Kuopion läänin itäisen vaalipiirin sosialidemokraattien piirisihteerinä Joensuussa
Tervo oli kansanedustajana 1911–1914 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä sekä 1927–1929 ja 1936–1948 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa ja kuului Joensuun kaupunginvaltuustoon.
Tervo oli naimisissa vuodesta 1904 Hilma Maria Jaarasen kanssa.
Jessica Biel

| Jessica Biel Timberlake |
| --- | --- |
 Jessica Biel Cannesin filmifestivaaleilla vuonna 2013.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jessica Claire Biel
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1982 (ikä 42) Ely, Minnesota, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä entinen malli
Puoliso:  Justin Timberlake (aviol. 2012–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1996–
Aiheesta muualla
www.jessebiel.com
IMDb 
Elonet
Biel lentotukialus USS Abraham Lincolnilla vuonna 2004.
Jessica Claire Biel Timberlake (s. 3. maaliskuuta 1982 Ely, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Mary Camdenin roolistaan televisiosarjassa Seitsemäs taivas sekä rooleistaan elokuvissa Silmänkääntäjä, Texasin moottorisahamurhat, The A-Team ja Ystävänpäivä.
Lapsuus ja nuoruus

Bielin vanhemmat ovat John Edward Biel ja Kimberly Conroe. Perhe on saksalaista, ranskalaista, irlantilaista, englantilaista ja choctaw-sukua. Biel kasvoi pikkuveljensä Justinin kanssa Boulderissa, Coloradossa. Hän opiskeli nuorena laulua, esiintyi useissa musikaaleissa ja suunnitteli uraa musiikkiteatterissa. Biel näytteli mm. Anniessa, The Sound of Musicissa ja Kaunotar ja hirviö -musikaalissa.
Biel kävi high schoolin korkeatasoisessa ranskan- ja englanninkielisessä yksityiskoulussa Los Angelesissa ja opiskeli sen jälkeen Tuftsin yliopistossa Massachusettsissa, muttei valmistunut.
Ura

Biel aloitti mallintyöt vuonna 1994, ja näyttelijänura urkeni kaksi vuotta myöhemmin, kun hän sai Mary Camdenin roolin televisiosarjassa Seitsemäs taivas. Aaron Spellingin ja Brenda Hamptonin tuottamasta sarjasta tuli uuden WB-kanavan suosituin sarja. Biel näytteli ensimmäisen elokuvaroolinsa 15-vuotiaana Peter Fondan kanssa elokuvassa Uleen kulta (1997).
Vuonna 2000 Biel poseerasi yläosattomana Gear-lehdessä, mikä aiheutti kohua, koska hän oli tuolloin vasta 17-vuotias. Hän päätti poseerata lehdessä, koska pelkäsi jäävänsä jumiin kiltin pikkutytön rooliin. Tapauksen johdosta Seitsemäs taivas-sarjan tuottajat haastoivat lehden oikeuteen ja Bielin sopimus purettiin. Hän katui myöhemmin päätöstään, mutta pitää sitä oppimiskokemuksena.
Seitsemännen taivaan jälkeen Biel keskittyi lähinnä nuorille suunnattuihin elokuviin ja näytteli muun muassa elokuvissa Kaikki pelissä (2001), Fuck the Rules (2002) ja Texasin moottorisahamurhat. Hän nosti profiiliaan esiintymällä elokuvissa Blade: Trinity (2004) ja Elizabethtown (2005).
Yksityiselämä

Tammikuussa 2007 Biel alkoi seurustella laulaja-näyttelijä Justin Timberlaken kanssa. He kihlautuivat joulukuussa 2011 ja menivät naimisiin Italiassa lokakuussa 2012. Marraskuun 2014 alussa Biel kertoi odottavansa esikoistaan Timberlaken kanssa. Heidän esikoispoikansa syntyi huhtikuussa 2015.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | Uleen kulta | Ulee’s Gold | Casey Jackson |
| 1998 | Jouluksi kotiin | I’ll Be Home for Christmas | Allie |
| 2001 | Kaikki pelissä | Summer Catch | Tenley Parrish |
| 2002 | Fuck the Rules | The Rules of Attraction | Lara Holleran |
| 2003 | Texasin moottorisahamurhat | The Texas Chainsaw Massacre | Erin Hardesty |
| 2004 | Cellular | Cellular | Chloe |
| 2004 | Blade: Trinity | Blade: Trinity | Abigail Whistler |
| 2005 | Stealth – näkymätön uhka | Stealth | luutnantti Kara Wade |
| 2005 | Elizabethtown | Elizabethtown | Ellen Kishmore |
2005: London
| 2006 | Silmänkääntäjä | The Illusionist | herttuatar Sophie von Teschen |
| 2006 | Home of the Brave – urhojen maa | Home of the Brave | Vanessa Price |
| 2007 | Next | Next | Liz Cooper |
| 2007 | Voitte suudella sulhasta | I Now Pronounce You Chuck and Larry | Alex McDonough |
| 2008 | Hole in the Paper Sky | Hole in the Paper Sky | Karen Watkins |
| 2008 | Kevytkenkäinen | Easy Virtue | Larita Whittaker |
| 2009 | Powder Blue | Powder Blue | Rose-Johnny |
| 2009 | Planeetta 51 | Planet 51 | Neera (äänirooli) |
| 2010 | Ystävänpäivä | Valentine’s Day | Kara Monahan |
| 2010 | The A-Team | The A-Team | Charisa Sosa |
| 2011 | New Year’s Eve | New Year’s Eve | Tess Byrne |
| 2012 | Total Recall | Total Recall | Melina |
| 2012 | The Tall Man – Pelon legenda | The Tall Man | Julia Denning |
| 2012 | Rakkauden pelikenttä | Playing for Keeps | Stacie |
| 2012 | Hitchcock | Hitchcock | Vera Miles |
| 2013 | The New Neighbor | The Truth About Emanuel | Linda |
| 2014 | Bleeding Heart | Bleeding Heart | May |
| 2015 | Accidental Love | Accidental Love | Alice Eckle |
| 2016 | The Book of Love | The Devil and the Deep Blue Sea | Penny |
| 2016 | A Kind of Murder | A Kind of Murder | Clara Stackhouse |
| 2016 | Spark | Spark | Vix (äänirooli) |
| 2018 | Shock and Awe | Shock and Awe | Lisa Mayr |
| Televisio> Vuosi | Televisio> Suomenkielinen nimi | Televisio> Alkuperäinen nimi | Televisio> Rooli | Televisio> Jaksot |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993–2003, 2006 | Seitsemäs taivas | 7th Heaven | Mary Camden | 136 jaksoa |
| 2005, 2013 | Family Guy | Family Guy | Brooke (ääni) |  ”Brian the Bachelor”  ”Valentine’s Day in Quahog”  |
| 2009 | Saturday Night Live | Saturday Night Live | Jessica Rabbit | 1 jakso |
| 2014 | Kolme miestä ja tyttö | New Girl | Kat | ”The Last Wedding” |
| 2016–2018 | BoJack Horseman | BoJack Horseman | itsenään (ääni) | 4 jaksoa |
| 2017– | Syntinen | The Sinner | Cora Tannetti | 8 jaksoa |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jessica Biel Wikimedia Commonsissa
Jessica Biel Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Emmy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  Trove  Elonet  Yle 
Muut:  IdRef
Samuli Saarni

Samuli Saarni (s. 30. kesäkuuta 1973 Turku)lähde? on suomalainen lääketieteen tutkija ja psykiatrian professori Tampereen yliopistossa.
Saarni on tullut tunnetuksi lääketieteen etiikan asiantuntijana ja terveyspoliittisena vaikuttajana. Hän on toiminut mm. Suomen Lääkäriliiton puheenjohtajana, OP Ryhmän terveys- ja hyvinvointiliiketoiminnan johtajana sekä Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkärinä ja Terapiat etulinjaan –toimintamallin johtajana.
Koulutus ja työura

Koulutukseltaan Saarni on lääketieteen tohtori ja filosofian tohtori, valtiotieteiden maisteri, terveydenhuollon ja psykiatrian erikoislääkäri, psykoterapeutti ja eMBA. Hän on Helsingin yliopiston sosiaalipsykiatrian dosentti ja Turun yliopiston terveydenhuollon etiikan dosentti.
Opiskeluajoistaan alkaen Saarni on toiminut eri lääkärijärjestöissä, mm. Suomen Medisiinariliiton puheenjohtajana, Nuorten Lääkärien Yhdistyksen varapuheenjohtajana, Duodecim Seuran valtuuskunnassa sekä Suomen Lääkäriliiton puheenjohtajana. Hän on myös Jalmari ja Rauha Ahokkaan Säätiön hallituksen puheenjohtaja.
Saarni on toiminut tutkijana Kansanterveyslaitoksella (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos). Hän väitteli lääketieteestä Helsingin yliopistossa vuonna 2008 ja etiikasta Turun yliopistossa vuonna 2010. Hän on suorittanut terveydenhuollon erikoislääkärin tutkinnon.
Saarni erikoistui psykiatriaan ja toimi erilaisissa esimiestehtävissä HUS Psykiatriassa vuosina 2008–2013. Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkärinä Saarni toimi vuosina 2013–2017. Hänen aikanaan sairaanhoitopiiri organisoitiin uudelleen ns. yksi sairaala -mallin mukaiseksi.
Palattuaan Helsinkiin Saarni toimi OP-ryhmän terveys- ja hyvinvointiliiketoiminnan johtajana sekä Pohjola Terveys Oy:n toimitusjohtajana vuosina 2017–2018. Tuona aikana Pohjola Terveys avasi uudet sairaalat Ouluun, Kuopioon ja Turkuun sekä laajensi vahvasti lääkäriasema- ja työterveysliiketoimintaansa. OP muutti strategiaansa uuden pääjohtajan Timo Ritakallion myötä vuonna 2018, luopui terveyspalveluiden laajentamisesta lääkäriasemaketjuksi ja myi työterveyshuollon palvelut Mehiläiselle.
Saarni on toiminut ylimmän johdon valmentajana ja terveydenhuollon konsulttina vuodesta 2018 lähtien.
Vuonna 2020 Saarni oli käynnistämässä Terapiat etulinjaan – toimintamallin kehittämistä ja on toiminut hankkeen johtajana sen alusta asti. Terapiat etulinjaan – on osana sote-uudistusta rakennettu toimintamalli ja palvelukokonaisuus, jonka tavoite on turvata nopea ja yhdenvertainen pääsy vaikuttaviin mielenterveyspalveluihin. Toimintamalliin kuuluu mm. porrastettu hoitomalli, kansallinen terapiakoulutusjärjestelmä, kattavat omahoitopalvelut, laaja digitaalisten mielenterveyspalveluiden valikoima sekä kansalliset ja alueelliset yhteiskehittämisrakenteet.  Toimintamalli on saanut vuoden vaikuttavuusteko – palkinnon ja Saarni nimettiin vuoden 2022 kehittäjäpsykiatriksi.
Tutkimustyö sekä eettinen ja terveyspoliittinen vaikuttaminen

Saarni on tutkinut erityisesti terveydenhuollon vaikuttavuuden mittaamista laatupainotteisilla elinvuosilla sekä sitä, miten vaikuttavuus ja eettiset arvokysymykset voidaan yhdistää terveydenhuollon päätöksenteossa. Sosiaali- ja terveysministeriölle Saarni on laatinut kattavan selvityksen vaikuttavuuden huomioimisesta hyvinvointialuerakenteessa.
Google Scholarin mukaan Saarnilla on 158 julkaisua ja h-indeksi = 46.
Saarni on päätoimittanut Lääkärin etiikka -kirjan 6. ja 7. painokset sekä toiminut Lääkäriliiton eettisen neuvottelukunnan puheenjohtajana ja lääkärien eettisen foorumin asiamiehenä. Saarni on kirjoittanut ja luennoinut laajasti terveydenhuollon etiikkaan, vaikuttavuuteen ja terveyspolitiikkaan liittyvistä aiheista. Lääkäriliiton puheenjohtajana Saarni korosti mm. lääkärien vastuuta terveydenhuollon kestävästä kehityksestä, ajoi hoitotakuun laajentamista perusterveydenhuoltoon ja kannatti terapiatakuun säätämistä.
Saarni on toiminut terveydenhuollon palveluvalikoimaneuvoston jäsenenä ja esittänyt vuosia Suomeen sellaista priorisointilainsäädäntöä, joka mahdollistaisi avoimet ja perustellut priorisointipäätökset. Sittemmin Saarni on arvioinut nykyisen priorisointilainsäädännön olevan ”umpikujassa”. Vuosina 2022-23 Saarni toteutti Sosiaali- ja terveysministeriölle laajan selvityksen siitä, miten terveydenhuollon sisältöohjaus tulisi hyvinvointialuemallissa toteuttaa, jotta toiminnan vaikuttavuus lisääntyisi ja priorisointi mahdollistuisi.
Saarni on ollut kirjoittamassa ensimmäistä hyvinvointialueiden johtamisen oppikirjaa. Hän kommentoi terveyspolitiikkaa Mediuutisten kolumnistina.
Orpon hallituksen hallitusohjelmassa mainitaan Terapiat etulinjaan – toimintamalli ja useita sen tukemia asioita: porrastettu hoitomalli, Mielenterveystalo, omahoidot, verkkoterapiat, lasten ja nuorten terapiatakuu, neuropsykiatrisesti oireilevien lasten palveluiden parantaminen ja kaksitasoinen psykoterapiakoulutus.
Saarnin puoliso on psykiatrian professori Suoma Saarni.
Sven Sohlström

Sven Håkan Sohlström (2. kesäkuuta 1937 Korsnäs – 9. marraskuuta 2024) oli suomalainen insinööri ja energia-alan yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Sohlströmin vanhemmat olivat maanviljelijä Ivar Sohlström ja Egna Björkqvist. Hän avioitui 1962 Inkeri Naumasen kanssa. Sohlström valmistui sähköteknikoksi Vaasan teknillisestä koulusta 1961 ja tuotantoinsinööriksi Nordiska korrespondensinstitutetista Ruotsista 1966. Hän oli Oy Herrfors Ab:n palveluksessa vuodesta 1961 ja oli yhtiön toimitusjohtaja 1987–1989, varatoimitusjohtaja 1989–1994 ja uudelleen toimitusjohtaja 1995–2001. Oy Katternö Ab:n toimitusjohtaja Sohlström oli 1995–2001, Perhonjoki Oy:n toimitusjohtaja 1988–2001 ja Ab Albäck Oy:n toimitusjohtaja 1988–1989. Sohlströmillä oli myös useita oman alansa ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Pietarsaaren maalaiskunnan kunnanhallituksen jäsen hän oli 1981–1992 ja kunnan eri lautakuntien jäsen 1969–1995. Teollisuusneuvoksen arvonimen Sohlström sai 1998.
Yritysjohtaja Hans Sohlström on Sven Sohlströmin poika.
Usvainen maisema

| Usvainen maisema> Topío stin omíchli |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Theó Angelópoulos
Käsikirjoittaja:  Theó Angelópoulos Tonino Guerra Thanásis Valtinós
Tuottaja:  Theó Angelópoulos
Säveltäjä:  Eléni Karaḯndrou
Kuvaaja:  Giórgos Arvanítis   Andréas Sinános
Pääosat:  Michális Zéke Tánia Palaiológou Strátos Tzórtzoglou
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kreikka Ranska Italia
Tuotantoyhtiö:  Ellinikí Radiofonía Tileórasi Greek Film Centre (käännä suomeksi)
Levittäjä:  New Yorker Films
Ensi-ilta:  1988 (Suomessa 1991)
Kesto:  127 min
Alkuperäiskieli:  kreikka
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Usvainen maisema (kreik. Τοπίο στην ομίχλη, Topío stin omíchli) on Theó Angelópouloksen ohjaama kreikkalainen draamaelokuva vuodelta 1988.
Juoni

Noin 12-vuotias tyttö ja puolta nuorempi pikkuveli lähtevät Kreikasta etsimään Saksaan kadonnutta isäänsä. Lapset tekevät mielikuvituksessaan isän olinpaikasta ihannemaailman, jonka ehkä kuitenkin tietävät olevan vain kuvitelmaa. Erään kiertävän teatteriseurueen hyväsydäminen järjestäjä Oréstis on ainoa ihminen, joka kiinnostuu heidän pyrkimyksistään.
Vastaanotto

Usvainen maisema valittiin vuoden elokuvaksi European Film Awards -kilpailussa 1989. Se sai Hopeisen leijonan Venetsian ja InterFilm-palkinnon Berliinin elokuvajuhlilla 1988. Ranskalainen Cahiers du cinéma -elokuvalehti nimesi sen yhdeksi vuoden kymmenestä parhaasta elokuvasta. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti Usvaisen maiseman kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Harmaakurkkukerttuli

| Harmaakurkkukerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Kruunukerttulit Basileuterus
Laji::  trifasciatus
Kaksiosainen nimi
 Basileuterus trifasciatus  (Taczanowski, 1881) 

Katso myös
   Harmaakurkkukerttuli Wikispeciesissä   Harmaakurkkukerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaakurkkukerttuli (Basileuterus trifasciatus) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Harmaakurkkukerttulia tavataan Ecuadorissa ja Perussa. Lajia on kuvattu yleiseksi, mutta sen kannankehitys on laskeva. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Jalmari Torikka

Jalmari Torikka (14. joulukuuta 1931 Viipuri – 25. helmikuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen pääkaupunkiseudulla vaikuttanut toimittaja ja kansanedustaja. Torikka oli kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1977–1983. Hän tuli edustajaksi Markku Salosen tilalle 1977. Eduskuntakausi jäi lyhyeksi, mutta sen aikana hän loi laajan suhdeverkoston eri puolueiden poliitikkoihin.
Jalmari Torikka syntyi Viipurissa inkeriläiseen perheeseen, joka oli paennut Neuvostoliiton inkeriläisalueelta Suomeen 1930-luvun alussa. Hänen vanhempi sisarensa oli keihäänheittäjänä tunnettu ja sittemmin Yhdysvaltoihin muuttanut Elsa Backus (o.s. Torikka). Torikka suoritti sanomalehtitutkinnon Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa 1950. Vuodesta 1952 hän oli Helsingin Sanomien urheilutoimittaja. Lyhyeksi jääneen PYP-pankin lehdistöpäällikkövaiheen jälkeen Torikka toimi kotvan aikaa Ilta-Sanomien toimittajana. Seuraavaksi hän oli tiedotuspäällikkönä ensin Rauma-Repolassa ja sitten YIT:ssä 1964–1969, mutta hänet houkuteltiin takaisin lehtityöhön Viikkosanomiin, jonka päätoimittajana hän toimi lehden kuvajournalistisen kultakauden ajan. Viikkosanomat lakkautettiin 1975. Sen jälkeen hän siirtyi Paraisten Kalkin viestintäjohtajaksi ja vapaaksi toimittajaksi vuodesta 1977 alkaen. Eduskuntakauden jälkeen Torikka työskenteli toimittajana Uudessa Suomessa ja Iltalehdessä. Eläkkeelle jäätyään hän kirjoitti Iltalehden poliittisia pakinoita.
Nuoruudessaan Jalmari Torikka oli maajoukkuevesipalloilija, ja työyhteisöissäkin hän oli joukkuepelaaja. Torikka vaihtoi sujuvasti roolia esimiehestä rivitoimittajaksi. Hän toimi myös tulisieluisesti Iltalehden pääluottamusmiehenä lehden saneerausvuosina.
Hippiäiskerttuli

| Hippiäiskerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Kruunukerttulit Basileuterus
Laji::  culicivorus
Kaksiosainen nimi
 Basileuterus culicivorus  (Deppe, 1830) 

Katso myös
   Hippiäiskerttuli Wikispeciesissä   Hippiäiskerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hippiäiskerttuli (Basileuterus culicivorus) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Hippiäiskerttulia tavataan laajalla alueella Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjois-, keski- ja itäosissa. Sen kannaksi arvioidaan 5–50 miljoonaa yksilöä ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Tillandsiat

| Tillandsiat |
| --- | --- |
 Tillandsia aeranthos
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Ananaskasvit Bromeliaceae
Suku::  Tillandsiat Tillandsia  L.
Katso myös
   Tillandsiat Wikispeciesissä   Tillandsiat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piiskatillandsian Tillandsia schiedeana hedelmä.
Tillandsiat eli eliaksenkukat (Tillandsia) on ananaskasvien heimoon kuuluva kasvisuku, johon kuuluu noin 640 lajia. Huonekasvina käytettyjä lajeja kutsutaan myös ilmakasveiksi. Tillandsiat kasvavat pääasiassa Amerikan trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Useimmat lajit ovat päällyskasveja, ja ne kasvavat etenkin puiden rungoilla ja oksilla. Ne saavat kaiken tarvitsemansa ilmasta käsin sateen ja erilaisen putoavan orgaanisen aineksen muodossa, ja niiden juurten ainoa tehtävä on kiinnittää kasvi alustaansa. Linné nimesi tillandsiat suomalaisen lääkärin ja kasvitieteilijän Elias Tillandzin (aiemmin Tillander, 1640–1693) mukaan.
Eliaksentillandsia (T. cyanea) on suosittu viherkasvi. Muitakin tillandsioita kasvatetaan toisinaan huonekasveina, jolloin ne kiinnitetään sopivalle alustalle (ei kuitenkaan multaan) ja kastellaan sumuttamalla mieluiten sadevedellä. Veteen lisätään kasvukaudella kahden viikon välein hieman lannoitetta, jolloin kasvi saattaa alkaa kukkiakin.
Lajeja

Tillandsioiden sukuun kuuluvia lajeja on noin 640.
Tillandsia cyanea – eliaksentillandsia
Tillandsia flabellata – sormitillandsia
Tillandsia harrisii – guatemalantillandsia
Tillandsia ionantha – käpytillandsia
Tillandsia kammii – hondurasintillandsia
Tillandsia kautskyi – brasiliantillandsia
Tillandsia mauryana – meksikontillandsia
Tillandsia recurvata – jäkälätillandsia
Tillandsia sprengeliana – riontillandsia
Tillandsia sucrei – purskutillandsia
Tillandsia usneoides – naavatillandsia eli espanjansammal
Tillandsia xerographica – salvadorintillandsia
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tillandsiat – Tillandsia
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q157270  Wikispecies: Tillandsia  APNI: 79701  BOLD: 196489  CoL: 8W47T  EoL: 31975  EPPO: 1TLDG  FNA: 133014  FoAO2: Tillandsia  FoC: 133014  GBIF: 2694484  GRIN: 12153  iNaturalist: 49571  IPNI: 5022-1  IRMNG: 1061500  ITIS: 42359  NBN: NHMSYS0000464461  NCBI: 15170  NZOR: 57a157a8-2cda-4842-ae82-4d1bc9ad982a  Open Tree of Life: 707132  PLANTS: TILLA2  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:328340-2  Tropicos: 40014588  WFO: wfo-4000038422
Juho Tenhiälä

Juho Tenhiälä
Juho Jalmar (Juho Jalmari) Tenhiälä (sukunimi vuoteen 1949 Saari) (21. heinäkuuta 1912 Hämeenkoski – 24. marraskuuta 1999 Hämeenlinna) oli suomalainen pastori, osastopäällikkö ja sosiaalineuvos. Hän oli kansanpuolueen ja keskustapuolueen kansanedustajana ja ministerinä 1950- ja 1960-luvuilla.
Tenhiälän vanhemmat olivat maanviljelijä Juha Saari ja emäntä Iita Maria Savio. Hän pääsi ylioppilaaksi 1935 ja suoritti teologisen erotutkinnon ja vihittiin papiksi 1941. Pastoraalitutkinnon Tenhiälä suoritti 1944. Tenhiälä työskenteli aluksi maa-, metsä- ja sahatyössä sekä sepänsällinä ja myllärinä. Hän oli ylimääräisenä pappina Pieksämäellä 1941–1943 ja Viipurin läänin Uudellakirkolla 1943–1944, Lappeenrannan seurakunnan virallisena apulaisena 1945–1947 sekä Hangon varuskunnan pastorina 1947–1948.
Tenhiälä toimi Hämeenlinnan papiston apulaisena 1948–1955, Kanta-Hämeen sotainvalidipiirin luottamuspappina 1949–1955, Töölön seurakunnan diakoniapappina 1956–1957, Hämeenlinnan tyttölyseon uskonnon ja sielutieteen vanhempana lehtorina 1957–1971 sekä Hämeen lääninhallituksen sosiaali- ja terveysosaston päällikkönä ja lääninsosiaalineuvoksena 1971–1977.
Tenhiälä oli kansanpuolueen kansanedustajana 1951–1965 ja liberaalisen kansanpuolueen kansanedustajana 1965–1966. Tenhiälä siirtyi keskustapuolueeseen 1966 ja oli puolueen kansanedustajana 1966–1970. Hän edusti Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Tenhiälä oli eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtajana 1962–1964 ja 1966. Kansanpuolueeseen kuuluessaan Tenhiälä toimi sosiaaliministerinä Virolaisen hallituksessa (1964–1966).
Tenhiälä oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa.  Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä. Tenhiälä oli muun muassa Kirkolliskokouksen jäsen, Paasikivi-seurojen neuvottelukunnan puheenjohtaja ja Mustalaislähetys ry:n hallituksen varapuheenjohtaja ja puheenjohtaja sekä yhdistyksen kunniapuheenjohtaja.
Tenhiälä oli naimisissa vuodesta 1938 Alli Amanda Heikkilän kanssa. Hänellä oli 5 lasta joista 1941 syntynyt Hannu Tenhiälä on toiminut keskustapuolueen kansanedustajana
ja Pohjois-Karjalan läänin maaherrana.
Tenhiälä sai sosiaalineuvoksen arvonimen 1970.
Teoksia

Punaisia ja valkoisia. 1971
Usko ja ufot. 1972
Yli-Hannulan suku 1–3. 1951–1979
Mulkoilan Isolan peru. 1980
Hämeenlinnan Paasikivi-seura ry 1963–1983. 1983
Polkua pitkin, elämänkulun hengellisiä ja maallisia dokumentteja. 1985
Keltainen rykmentti Kannaksella 1941–1944. 1988
Penkereellä (runoja). 1990
Näin, koin, kirjoitin. 1991
Mäntän lukio

| Mäntän lukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Koskelankatu 3, Mänttä, Mänttä-Vilppula
Tyyppi:  lukio
Rehtori:  Aki Koivisto
Oppilaita:  159 (2024)
Verkkosivut
Mäntän lukio on lukio Mänttä-Vilppulassa. Lukiossa on lääketieteellis-luonnontieteellinen linja ja taidepainotus. Lukiossa on myös mahdollista osallisti huippu-urheiluakateemisiin opintoihin (HUA). Lukion rehtori on Aki Koivisto ja vararehtori on Johanna Rintapää. Lukio sijaitsee osoitteessa Koskelankatu 3, Mänttä. Oppilaitoksesta ovat valmistuneet ylioppilaiksi Jorma Ala-Sankila ja Laura Huhtasaari.
El

El voi tarkoittaa seuraavia:
Ēl, luoteisseemiläinen jumalan nimitys
el, espanjan kielen määräinen artikkeli
el-kasetti eli Elcaset, Sonyn kasetti
EL-näyttö, elektroluminenssinäyttö