stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Biologinen kuolemattomuus
Nykyajan teorioita ja yrityksiä

Parantunut hygienia ja lääketiede ovat uudella ajalla pidentäneet ihmisten elinikää kymmenillä vuosilla, mutta vanhenemisesta johtuvaa kuolemaa ei ole pystytty estämään. Vanhenemista on kuitenkin opittu ymmärtämään koko ajan paremmin. On havaittu, että eläimet elävät noin kolmanneksen pidempään, jos niiden kalorinsaantia vähennetään 30 prosentilla. Ne tosin tulevat veltoiksi eivätkä lisäänny. On myös havaittu, että kromosomien päissä olevat telomeerit lyhenevät jokaisella solun jakautumiskerralla, ja kun ne ovat kuluneet loppuun, kromosomit alkavat hajota ja solut tuhoutua. Telomeerien lyhenemistä ei ole vielä opittu estämään. Kolmas tapa tavoitella kuolemattomuutta on etsiä geenejä, jotka aiheuttavat pitkäikäisyyttä ihmisellä ja muilla eliöillä.
Jotkin eläimet, kuten sammakot ja kalat, pystyvät jäätymään vahingoittumatta ja siten selviytymään pitkiä aikoja elossa kylmässä. Niiden vereen erittyy kylmässä jäätymistä estävää glukoosia, minkä vuoksi jääkiteet eivät muodostu ja tuhoa soluja. Ihmiselle sama määrä glukoosia on myrkyllistä ja tappavaa. Tutkijat ovat etsineet ihmiselle sopivaa jäätymisenestoainetta, mutta toistaiseksi sellaista ei ole löytynyt. Jos ihmisen voisi jäädyttää, hänet voisi lähettää pitkälle avaruuslennolle toisiin aurinkokuntiin tai jäädyttää odottamaan sairautensa parannuskeinon löytymistä.
Ihmisen kloonaamisen voisi käsittää yksilön elämän jatkamiseksi, sillä uusi yksilö olisi identtinen edeltäjänsä kanssa. Kloonatulta yksilöltä puuttuisi kuitenkin edeltäjänsä mieleen tallentunut elämä ja kokemuksista syntynyt persoonallisuus. Ihmisen kloonaaminen ei myöskään ole vielä onnistunut.
Tieteiskirjallisuudessa on kuvattu sivilisaatioita, jotka ovat pystyneet lataamaan mielensä tietokoneelle ja näin jatkaneet elämäänsä ilman ruumista.
Ongelmat

Kuolemattomuuden yhtenä ongelmana on nähty se, että se voi kiihdyttää maapallon liikakansoitusta.
Aiheesta muualla

SENS – Strategies for Engineered Negligible Senescence (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
The Methuselah Mouse Prize. (englanniksi)
Mustalampi (Suonenjoki, Viippero)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°29′43″N, 27°01′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  oja Viipperoon 
Järvinumero:  14.798.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,3 m  
Pituus:  690 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,584 km  
Pinta-ala:  6,955 ha  
Suurin syvyys:  5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Viipperon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 690 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Viipperonjoen valuma-alueeseen (14.798) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,3 metriä mpy.
Ndukaku Alison

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 12. elokuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Nigeria
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 181 senttimetriä
Seura
Seura: –
Pelinumero: –
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2011 2011-2012 2012-2014 2015-2016 2016-2021 2021 | JS Hercules Roi Et United FC RoPS AC Kajaani Chittagong FC Haka | 1 (0) 17 (4) 51 (4) 34 (3) 35 (5) 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. syyskuuta 2021.
Ndukaku Udoka Alison (s. 12. elokuuta 1991) on nigerialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Alison siirtyi RoPS:aan keväällä 2012 Roi Et United FC:stä, Thaimaan kolmannelta sarjatasolta.
FC Haka – Veikkausliiga
1 Hilander |
2 Kyöstilä |
3 Friberg |
4 Auvinen |
5 De Lucas |
6 Bushue |
7 Hilska |
8 Hussein |
9 Bosnjak |
10 Chidi |
12 Hakala |
13 Huhtala |
15 Purme |
16 Laaksonen |
17 Laine |
18 Saarinen |
19 Tainio |
20 Malundama |
21 Listo |
22 Kohonen |
23 Ojala |
24 Antinaho |
26 Alison |
27 Loen |
77 Yartey |
  Vucenovic |
Valmentaja Tainio
Ndunda

| Ndunda> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Nigeria
Puhujia:  350
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  benue-kongolaiset kielet
 Ohje 
Ndunda on Nigeriassa puhuttava nigeriläis-kongolainen kieli. Sillä on äidinkielisiä puhujia 350 henkeä (1999). Suurin osa heistä asuu Taraban osavaltiossa.
Mustalampi (Sysmä, Tepoonjärvi)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°23′35″N, 25°56′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.147.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,1 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,483 km  
Pinta-ala:  1,402 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  eli Kerilänlampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Nuoramoisen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Lauhjoen valuma-alueeseen (14.147) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy.
Biologinen lääke

Biologinen lääke on lääkevalmiste, jonka vaikuttavana aineena on biologisen lähteen kuten kasvin, ihmisen tai muun eläimen valmistama orgaaninen yhdiste. Biologiset lääkkeet ovat tavallisesti valkuaisaineita, kuten hormoneja ja kasvutekijöitä. Naudan tai sian haimasta eristetty insuliini ja sian tai lampaan kilpirauhasesta eristetty uute kuuluvat perinteisiin biologisiin lääkkeisiin.
Biologiset lääkevalmisteet ovat nopeimmin kasvava lääkeryhmä. Niihin luetaan muun muassa hormonien lisäksi rokotteet, verivalmisteet (esim. hyytymistekijät), allergeenit, polysakkaridit (esim. Hepariini) ja yhdistelmä-DNA-tekniikalla tuotetut valmisteet (proteiinit, esim. insuliinit, vasta-aineet). Ryhmän uusimpina tulokkaina ovat niin sanotut kehittyneissä terapioissa käytettävät lääkkeet: geeni- ja soluterapiatuotteet ja kudosmuokkaustuotteet.
Jos biologinen lääke tuotetaan geeniteknologian avulla bakteereissa, hiivoissa tai nisäkäs- ja hyönteissoluissa, sitä voidaan kutsutaan bioteknologiseksi lääkkeeksi tai biologisesti valmistetuksi lääkkeeksi. Bioteknologisten lääkkeiden käyttö on vielä melko harvinaista Suomessa, sillä ne ovat usein hyvin kalliita. Esimerkiksi yleisimpien bioreumalääkkeiden potilaskohtaiset vuosikulut olivat vuonna 2014 keskimäärin 12 000 euroa.
Biologisten lääkkeiden ominaisuuksia

Biologiset lääkevalmisteet poikkeavat monella tavoin pienimolekyylisistä lääkeaineista. Tyypillisiä biologisten lääkkeiden ominaisuuksia ovat muun muassa:
Biologiset lääkkeet ovat usein niin sanottuja korvaushoitoja, eli niillä pyritään korvaamaan jokin elimistön oma, vajavaisesti ilmenevä tai puuttuva molekyyli. Esimerkiksi ykköstyypin diabeteksen hoidossa käytettävillä insuliinipistoksilla korvataan elimistön puutteellinen insuliinin tuotto, ja erytropoietiinihoidossa stimuloidaan punasolujen muodostumista elimistön oman hormonin synteettisellä muodolla. Pienmolekyylisillä lääkeaineilla suoritettava lääkehoito on sen sijaan usein sairauksien oiretta hoitavaa.
Monet biologiset lääkkeet on tarkoitettu varsin vakavien sairauksien hoitoon. Suurin joukko biologisia lääkevalmisteita on kehitetty syövän ja autoimmuunisairauksien hoitoon.
Biologiset lääkeaineet ovat proteiinirakenteisia ja siksi huomattavasti suurikokoisempia ja rakenteellisesti monimutkaisempia kuin tavanomaiset lääkeaineet.
Proteiinirakenteensa vuoksi biologisia lääkkeitä ei voida annostella suun kautta tabletti- tai kapselimuodossa, vaan ne annostellaan injektioina laskimoon tai ihon alle tai joissakin tapauksissa inhaloidaan hengityselimistön kautta.
Tuotanto > Eristäminen luontaisesta lähteestä

Proteiinipohjaisia lääkkeitä, kuten insuliinia tai kasvuhormonia, on aiemmin saatu lääkekäyttöön eristämällä niitä jostakin sopivasta lähteestä. Esimerkiksi insuliinia eristettiin pitkään teurastamojätteenä syntyvistä porsaiden haimoista, ja kasvuhormonia kerättiin kuolleiden ihmisten aivoja preparoimalla. Tällaisiin menetelmiin liittyy kuitenkin useita ongelmia:
saatavuus voi olla epävarmaa tai epäeettistä. Esimerkiksi vainajilta kerättyä kasvuhormonia pystyttiin keräämään vain hyvin pieniä määriä.
toisilta yksilöiltä proteiinia kerättäessä on huomioitava tartuntariski: tunnetaan tapauksia, joissa vastaanottaja on lääkityksen seurauksena saanut prioni- tai virustartunnan.
Eri eliölajien proteiinirakenteet poikkeavat toisistaan, minkä vuoksi toisesta lajista eristetty proteiini ei aina toimi ihmiselimistössä halutulla tavalla. Lisäksi poikkeavat rakenteet voivat saada aikaan immunologisia reaktioita, kun elimistön puolustusjärjestelmä tunnistaa rakenteet vieraiksi ja hyökkää niitä vastaan.
Tuotanto > Tuotto geenitekniikalla

Edellä manituista syistä johtuen biologisten lääkkeiden kehittäminen ja käyttö oli pitkään melko vähäistä. Geenitekniikan kehittyminen ja sen mukanaan tuomat mahdollisuudet ovat kuitenkin mullistaneet biologisten lääkkeiden tuotannon, sillä geenitekniikan avulla voidaan tuottaa kontrolloiduissa olosuhteissa suuria määriä ihmisperäisiä proteiineja. Tässä menetelmässä tuotettavaa proteiinia koodaava geeni siirretään sopivaan tuottajaorganismiin, jota kasvatetaan laboratorio-olosuhteissa. Tyypillisiä tuottajaorganismeja ovat Escherichia coli-bakteeri, leivinhiiva (Saccharomyces cerevisiae) sekä erilaiset viljelminä kasvavat nisäkässolulinjat. Tuottajaorganismin kasvaessa viljelmässä se tuottaa siirtogeenin koodaamaa proteiinia, joka voidaan eristää ja puhdistaa suoraan viljelmästä. Biologisista lääkkeistä tehtyjä samankaltaisia valmisteita kutsutaan biosimilaareiksi.
Biologisia lääkkeitä reuman hoidossa

Biologisia reumalääkkeitä on tällä hetkellä markkinoilla useaa eri tyyppiä ja niiden vaikutusmekanismit ovat erilaisia. TNF-salpaajiin kuuluvat adalimumabi, etanersepti, infliksimabi, golimumabi ja sertolitsumabipegoli. Anakinra on interleukiini-1-estäjä, rituksimabi vaikuttaa B-lymfosyytteihin, tosilitsumabi on interleukiini-6-estäjä ja abatasepti puolestaan vaikuttaa T-lymfosyytteihin.
Aiheesta muualla

Potilaan lääkärilehti: Mikä on biologinen lääke?
Lääketeollisuus: Biologiset lääkkeet uudistavat sairauksien hoitoa
Reumanhoito.fi: Biologiset reumalääkkeet ovat reuman uusin hoitomuoto (Arkistoitu – Internet Archive)
Naapurustotyö

Naapurustyötyö tarkoittaa menetelmiä, joiden avulla erityisryhmien asumisyksiköt integroidaan osaksi asuinaluetta. Tavoitteena on uusien asukkaiden sopeutuminen asuinalueelle, ympäröivään yhteiskuntaan ja sen eri toimintoihin sekä naapurustojen sopeutuminen uusiin asukkaisiin sekä alueen turvallisuuden ja viihtyvyyden lisääminen. Naapurustotyöstä on puhuttu Suomessa myös asuinaluelähtöisenä ympäristötyönä tai ympäristötyönä.
Naapurustotyö Suomessa

Naapurustotyö on kehittynyt Suomessa samanaikaisesti asunto ensin -periaatetta noudattavan pitkäaikaisasunnottomuutta vähentävän politiikan kanssa. Naapurustotyön menetelmiä ovat kehittäneet asunto ensin -periaatetta noudattavia asumisyksiköitä perustaneet organisaatiot kuten Helsingin Diakonissalaitos ja Sininauhasäätiö. Monikulttuuristen ja monimuotoisten asuinalueiden turvallisuuden ja viihtyvyyden parantamiseen pyrkivää naapurustotyötä on kehittänyt Suomen Pakolaisapu ry:n Naapuruussovittelun keskus.
Aiheesta muualla

https://www.innokyla.fi/web/malli3696057%5Bvanhentunut+linkki%5D
NDM-1

Malli NDM-1:n aktiivisen kohdan rakenteesta
NDM-1 (New Delhi metallo-beta-lactamase-1) on entsyymi, joka tekee bakteerista vastustuskykyisen antibiooteille. Bakteeri tarttuu ihmiseen ravinnon ja heikon käsihygienian välityksellä. NDM-1 leviää matkailijoiden mukana erityisesti Intian niemimaalta.
Aiheesta muualla

Superbakteeri NDM-1 on todellinen uhka, Duodecim-lehti nro 22/2011
Bernart de Ventadorn

Bernart de Ventadorn 13. vuosisadalta peräisin olevassa trubaduurimusiikkia käsittelevässä käsikirjoituksessa.
Bernart de Ventadorn eli Bernard de Ventadour (s. 1100-luku Corrèze, Ranska) oli ranskalainen trubaduuri ja runoilija. Hän vaikutti 1100-luvun jälkipuoliskolla. Hänen runojaan leimaa tunteen vienous ja sanonnan sujuvuus. Hän ylisti Ventadourin kreivin puolisoa ja Rikhard Leijonamielen äitiä, Englannin Eleonora Akvitanialaista. Hän eli lopuksi Toulousen kreivin Raimund V:n hovissa ja kuoli luostarissa.
Elämä

De Ventadornin syntymävuodesta ei ole tarkkaa tietoa. Hänen isänsä oli mahdollisesti leipuri. De Ventadorn opiskeli musiikkia ja runoutta luultavasti Eblen kreivin opissa. Myöhemmin De Ventadorn oli muun muassa Eleonoora Akvitanialaisen palveluksessa. Viimeisinä vuosinaan hän vetäytyi luostariin Dordogneen, jossa hän kuoli todennäköisesti 1100-luvun viimeisellä vuosikymmenellä.[lähde? ]
Teokset

De Ventadornilta säilyi poikkeuksellisen paljon teoksia, kuten 45 runoa, joista 18:sta on jäljellä myös musiikki. Tunnetuimpiin melodioihin kuuluu muun muassa "Quan vei la lauzeta mover".[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bernart de Ventadorn Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Bernard de Ventadour on Wikiaineistossa (ranskaksi)
Sitaatteja aiheesta Bernart de Ventadorn Wikisitaateissa (englanniksi)
Bernart de Ventadorn: Complete Works (oksitaaniksi, säilyneet sävelmät mukana)
Nduka Awazie

| Mitalit> Maa:   Nigeria.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Nigeria.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Nigeria.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Nigeria> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sydney 2000 | 4 × 400 m |  |
| Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut  | Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut  | Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Annecy 1998 | 400 m |  |
Nduka Awazie (s. 4. huhtikuuta 1981) on nigerialainen entinen yleisurheilija ja olympiavoittaja, joka kilpaili pikajuoksussa. Hän edusti seuratasolla yhdysvaltalaista Eastern Michigan Eaglesia.
Awazie voitti 400 metrillä alle 20-vuotiaiden MM-kultaa Annecyssä 1998 ajallaan 45,54 sekuntia. Hän osallistui Sydneyn olympialaisissa 2000 400 metrin henkilökohtaiseen kilpailuun, jossa hän karsiutui jo ensimmäisellä kierroksella sekä 4 × 400 metrin viestiin, jossa Nigeria sijoittui alun perin toiseksi, mutta nousi voittajaksi ensimmäisenä maaliin tulleen Yhdysvaltain joukkueen jouduttua hylätyksi.
Awazien ennätys 400 metrillä on 45,44 sekuntia, jonka hän juoksi Dakarissa 1998.
Mustalampi (Viitasaari, Kalliojärvi)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°04′56″N, 26°13′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.477.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  150,8 m  
Pituus:  140 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,354 km  
Pinta-ala:  0,78 ha  
Tilavuus:  0.000020 km³ 
Keskisyvyys:  2,56 m  
Suurin syvyys:  2,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kalliojärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 140 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 20 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 2,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Suvannonjoen valuma-alueeseen (14.477) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 150,8 metriä mpy.
Biologian olympialaiset

International Biology Olympiad (IBO), kansainväliset biologian olympialaiset, on kansainvälinen biologiakilpailu toisen asteen opiskelijoille. Ensimmäinen IBO järjestettiin vuonna 1990 Olomoucissa, entisessä Tšekkoslovakiassa, jolloin kilpailuun osallistui kuusi maata. IBO oli alun perin lähes vain entisten itäblokin maiden välinen kilpailu, mutta sittemmin se on laajentunut koko maailman kattavaksi biologiakilpailuksi. Viimeisimpään IBO:on Tsukubassa, Japanissa osallistui 56 maata. Suomi on osallistunut IBO:on vuodesta 1997.
Karsinta Suomessa

Suomen edustusjoukkueeseen valittavat opiskelijat karsitaan kahdessa vaiheessa. Ensimmäiseen vaiheeseen saavat osallistua kaikki lukiolaiset, eivät kuitenkaan yli 20-vuotiaat tai yliopisto-opintoja suorittaneet. Tehtävät voi kunkin lukion opettaja halutessaan tilata itse Biologian- ja maantieteen opettajien liitolta BMOL ry:ltä ja järjestää karsintakokeen halukkaille opiskelijoille. Karsintakokeen noin kymmenen parhaiten suorittanutta valitaan valmennuskurssille Helsingin yliopistoon, jossa opiskelijoille opetetaan lähinnä käytännön laboratorio- ja muita töitä, joita ei ole lukiossa käsitelty.
Kaupungit, joissa IBO on järjestetty ja suomalaiset voittajat

1990: Olomouc, Tšekkoslovakia, 6 osallistujamaata
1991: Mahatškala, Neuvostoliitto, 9 osallistujamaata
1992: Poprad, Tšekkoslovakia, 12 osallistujamaata
1993: Utrecht, Alankomaat, 15 osallistujamaata
1994: Varna, Bulgaria, 18 osallistujamaata
1995: Bangkok, Thaimaa, 22 osallistujamaata
1996: Artek, Ukraina, 23 osallistujamaata
1997: Ašgabat, Turkmenistan, 28 osallistujamaata
1998: Kiel, Saksa, 33 osallistujamaata
1999: Uppsala, Ruotsi, 36 osallistujamaata
2000: Antalya, Turkki, 38 osallistujamaata
2001: Bryssel, Belgia, 38 osallistujamaata
2002: Riika, Latvia, 40 osallistujamaata
2003: Minsk, Valko-Venäjä, 41 osallistujamaata
2004: Brisbane, Australia, 40 osallistujamaata
2005: Peking, Kiina, 50 osallistujamaata
2006: Rio Cuarto, Argentiina, 48 osallistujamaata
2007: Saskatoon, Kanada, 49 osallistujamaata
2008: Mumbai, Intia, 55 osallistujamaata
2009: Tsukuba, Japani, 56 osallistujamaata
2010: Changwon, Etelä-Korea, 58 osallistujamaata
2011: Taipei, Taiwan, 58 osallistujamaata
2012: Singapore
2013: Bern, Sveitsi
2014: Bali, Indonesia
2015, Aarhus, Tanska
2016, Hanoi, Vietnam
2017, Coventry, Yhdistynyt kuningaskunta
2018, Teheran, Iran
2019, Szeged, Unkari
2020, Nagasaki, Japani (järjestettiin etäkilpailuna koronavirusepidemian vuoksi.)
2021, Lissabon, Portugali (järjestettiin etäkilpailuna koronavirusepidemian vuoksi.)
2022, Jerevan, Armenia
2023, Al-Ain, Yhdistyneet arabiemiirikunnat
2024, Astana, Kazakstan
Tulevat IBO:t

2025, Quezon City, Filippiinit
2026, Vilna, Liettua
2027, Puola
2028, Alankomaat
2029, Tšekki
Aiheesta muualla

Kilpailun viralliset kotisivut
Opetushallituksen sivu tiedeolympialaisista (Arkistoitu – Internet Archive)
Baldissero Canavese

| Baldissero Canavese |
| --- | --- |

 vaakuna
 Baldissero Canavese
 Koordinaatit: 45°25′00″N, 7°45′00″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  392 m
Väkiluku:  531
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.baldisserocanavese.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Baldissero Canavese (piemonteksi Bausser ) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 531 asukasta.
Naapuruussovittelu

Naapuruussovittelu on menetelmä, jonka avulla voi käsitellä asumisen, kotirauhan ja naapurisuhteiden häiriöitä, esimerkiksi arkielämää häiritsevää käyttäytymistä, asuinyhteisön ristiriitoja, sääntörikkomuksia ja vahingontekoja. Sen päämääränä on asumisen turvallisuus ja naapurisopu. Naapuruussovittelu on joko kahdenvälistä tai laajempaa yhteisösovittelua. Restoratiivisten periaatteiden mukaisesti keskuksen toiminnassa olennaista on parantaa naapurien kommunikointia ja rohkaista heitä vuorovaikutukseen. Toisin kuin rikos- ja riita-asioiden sovittelusta ei naapuruusovittelusta ole säädetty lailla.
Sovittelun tavoitteena on löytää yhteinen ja kestävä ratkaisu ongelmatilanteeseen ja estää häiritsevien tilanteiden paisuminen vihamielisyydeksi, vihamielisyyden paisuminen riidoiksi ja riitojen paisuminen pitkäkestoisiksi selkkauksiksi. Naapuruussovittelulla puututaan häiriöihin, hankalaksi koettuihin tilanteisiin ja ristiriitoihin, kuten häiritsevään käyttäytymiseen ja yhteisten tilojen käyttöön, asukastoimikuntien yhteistyön ongelmiin, kiinteistöyhtiön ja asukkaiden väliseen epäluottamukseen, etnisiin ja kulttuurien välisiin selkkauksiin. Sovittelussa on mukana naapureiden lisäksi ulkopuolinen sovittelija.
Suomessa toimii muun muassa Naapurisovittelun keskus, jonka palvelu on maksutonta. Keskus kuuluu Suomen Sovittelufoorumiin, joka on yleishyödyllinen ja voittoa tavoittelematon yhdistys, joka tukee kaikkien sovittelun osa-alueiden toimintaa Suomessa.
Taustaa

Jo 2000-luvun alussa Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) Let's Talk -hankkeessa koulutettiin maahanmuuttajataustaisia henkilöitä sovittelijoiksi. Vuonna 2006 Suomen Pakolaisapu ry ryhtyi kehittämään välineitä asiakkaidensa asumiseen liittyviin ongelmiin. He havaitsivat muun muassa, että taloyhtiöissä muodostuvan ongelmia esimerkiksi silloin, kuin maahan juuri muuttaneet eivät olleet tietoisia järjestyssäännöistä. Pian havaittiin, että naapurit olivat parhaita neuvomaan toisiaan, sen sijaan että paikalle olisi kutsuttu ulkopuolinen ammattilainen.
Vuoden 2015 alussa Pakolaisapu perusti Naapuruussovittelun keskuksen. Vuonna 2020 Naapuruussovittelun keskuksessa sovitelluista tapauksista noin kolmasosassa toisena osapuolena on ollut maahanmuuttaja.
Aiheesta muualla

Naapuruussovittelun keskus
Suomen Sovittelufoorumi SSF
Suksipa naapuri suolle! Naapurisovittelija ratkoo työkseen erimielisyyksiä – joskus entiset riitapukarit voivat jopa ystävystyä
https://www.is.fi/asuminen/art-2000001937282.html
Nanotyrannus

| Nanotyrannus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Teropodit Theropoda
Yläheimo::  †Tyrannosaurit Tyrannosauroidea
Heimo::  †Tyrannosauridae
Suku::  †Nanotyrannus  Bakker, Currie & Williams, 1988
Laji::  lancensis
Kaksiosainen nimi
 † Nanotyrannus lancensis  Gilmore, 1946 
Katso myös
   Nanotyrannus Wikispeciesissä   Nanotyrannus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nanotyrannus (nimen merkitys: ”pieni tyranni”) on sukupuuttoon kuollut Tyrannosauridae-heimoon kuuluva lihansyöjädinosaurus, joka eli myöhäisliitukauden lopulla, noin 68–65 miljoonaa vuotta sitten. Sen nimesivät Williams ja Currie Bakker vuonna 1988. Nanotyrannus saattaa olla keskenkasvuinen Tyrannosaurus rex, eikä siten oma lajinsa. Sen hampaat olivat kuitenkin erilaiset kuin Tyrannosaurus rexillä.
Koko

Nanotyrannus oli noin viisi metriä pitkä, kaksi metriä korkea ja noin tonnin painoinen.
Fossiilit

Nanotyrannuksen fossiileita on löydetty Montanan osavaltiosta Yhdysvalloista.
Nanotyrannus populaarikulttuurissa

Nanotyrannus esiintyy dokumenttisarjassa Jurassic Fight Club, jossa se taisteli kahden nuoren Tyrannosaurus rexin kanssa.
Taiteilijan näkemys