stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vasektomia
Vasektomiaa hakevien tunnuspiirteitä

Vuonna 2023 vasektomiaa hakevien miesten keski-ikä oli Suomessa 40,7 vuotta. Yhdysvalloissa vasektomien saaneiden miesten keski-ikä on 36–38 vuotta, alueesta ja tutkimuksesta riippuen.
Suurimmalla osalla vasektomian saaneista miehistä on lapsia. Lapsettomien osuus vasektomian saaneista miehistä on tutkimuksista riippuen 3,5–17 prosenttia. Useissa maissa on raportoitu, että 2020-luvulla vasektomioissa nuorten lapsettomien miesten osuus on lähtenyt kasvuun.
Tutkittaessa vasektomian saaneiden miesten yhteisiä piirteitä Yhdysvalloissa seuraavat ominaisuudet korostuivat: korkeampi ikä, valkoinen, avioliitossa, korkeampi koulutustaso, syntymäpaikka Yhdysvalloissa, korkeammat kotitalouden tulot, ei-katolinen, korkeampi lasten lukumäärä. Lisäksi on havaittu, että isät hyödyntävät vasektomiaa hieman todennäköisemmin, kun perheessä on enemmän poikalapsia. Ison kyselytutkimuksen mukaan vasektomian saaneet vapaaehtoisesti lapsettomat miehet ovat merkittävästi varakkaampia kuin lapsia hankkineet vasektomian saaneet miehet. Vasektomian saaneet lapsivapaat miehet ovat myös merkittävästi useammin ateisteja tai agnostikkoja verrattuna lapsia omaaviin. Vapaaehtoisesti lapsettomat vasektomian saaneet ovat keskimäärin myös muutaman vuoden nuorempia ja heillä on pienempi painoindeksi.
Uudessa-Seelannissa eräät lääkärit ovat todenneet, että lapsettomat vasektomiaa hakevat miehet ovat miettineet asiaa paljon muita enemmän, ja että he ovat päätöksestään hyvin varmoja.
Syyt vasektomian hakemiseen

Vasektomiaan hakeudutaan monista erilaisista syistä.
Syyt vasektomian hakemiseen > Lapsiluku täynnä

Henkilö voi kokea, ettei halua lapsia ja että perheen ihanteellinen koko on saavutettu.
Syyt vasektomian hakemiseen > Ehkäisyvaikeudet

Esimerkiksi hormonaalinen ehkäisy voi aiheuttaa naiselle haittavaikutuksia, jotka rajoittavat hormonaalisten ehkäisymenetelmien käyttöä. Näin ollen vasektomian hankkiminen voi helpottaa naisen tilannetta.
Syyt vasektomian hakemiseen > Sairauden periytyminen

Henkilöllä itsellään tai hänen suvussaan voi olla todettu sairaus, jonka periytyminen lapselle on mahdollista ja haitallista. Sen vuoksi ei haluta ottaa riskiä, että lapsi joutuisi kärsimään tilanteesta.
Syyt vasektomian hakemiseen > Taloudellinen tai sosiaalinen tilanne

Vasektomiaa hakeva voi kokea, että raskaus olisi liian raskasta joko itselle tai puolisolle, minkä vuoksi raskautta halutaan välttää. Vasektomia voidaan nähdä ratkaisuna, jonka avulla vältetään elämänlaadun tai elintason lasku. Esimerkiksi Yhdysvalloissa finanssikriisi (2007–2009) kasvatti miesten halua hankkia vasektomia.
Syyt vasektomian hakemiseen > Ympäristö ja maailmankatsomus

Vasektomiaa hakevalla voi olla näkemyksiä siitä, että ihmisten tulisi välttää lisääntymistä esimerkiksi ilmastonmuutoksen vuoksi. Toisaalta vasektomiaa hakevan puolisolla voi olla vakaumus, joka rajoittaa muiden ehkäisymenetelmien käyttöä.
Syyt vasektomian hakemiseen > Vapaaehtoinen lapsettomuus

Vapaaehtoisesti lapsettomilla ei ole lapsia eivätkä he halua lapsia. Vasektomia voi tuoda vapaaehtoisesti lapsettomalle mielenrauhan ja parantaa elämänlaatua, kun raskauden riski on poistettu. Näin ollen vasektomia voi liittyä henkilön identiteettiin pysyä lapsivapaana loppuelämän ajan. Osalle perheen käsite ei tarkoita lasten hankkimista, vaan perhe on se, minkä ihminen itselleen valitsee.
Syyt vasektomian hakemiseen > Antinatalismi

Vasektomiaa hakevalla voi olla antinatalistisia näkemyksiä. Antinatalismin mukaan ihmisten lisääntyminen on moraalitonta, koska uuden elämän synnyttäminen luo uutta kärsimystä maailmaan eikä vauvalta voi kysyä suostumusta, olisiko hän halunnut syntyä. Sen vuoksi antinatalistit katsovat, että on eettisesti oikein olla lisääntymättä.
Syyt vasektomian hakemiseen > Rajoitukset ehkäisyyn ja aborttiin

Henkilö voi varautua siihen, että abortin ja ehkäisyn saatavuutta rajoitetaan tai kielletään kokonaan. Siten vasektomian avulla henkilö varmistaa, ettei hän jää ilman ehkäisyä. Esimerkiksi Yhdysvalloissa poliittiset muutokset 2020-luvulla ovat voimakkaasti lisänneet miesten halua hankkia vasektomia. Yhdysvaltain korkeimman oikeuden kumottua Roe vastaan Wade -päätöksen, vasektomia-hakusana on kasvattanut merkittävästi suosiota Google-haussa. Vuoden 2024 Yhdysvaltain presidentinvaalien jälkeen vasektomioiden suosio kasvoi 1200 prosentilla Planned Parenthoodin tietojen mukaan.
Syyt vasektomian hakemiseen > Sukupuolten tasa-arvo

Vastuu perhesuunnittelusta on ollut perinteisesti naisen vastuulla. Vasektomiaa hakeva voi kokea, että miesten tulee osallistua tasa-arvoisemmin perhesuunnitteluun ja ehkäisystä päättämiseen.
Syyt vasektomian hakemiseen > Pakotetun isyyden ennaltaehkäisy

Vasektomiaa hakeva voi haluta välttää tilanteen, jossa joutuu vastentahtoisesti isäksi esimerkiksi sperman varastamisen tai ehkäisyn laiminlyönnin takia.
Toimenpide

Ennen toimenpidettä kivespussin karvat ajellaan. Vasektomia tehdään yleensä paikallispuudutuksessa. Puudutusaine joko injektoidaan neulalla tai sumutetaan iholle. Vasektomia on toimenpiteenä lähes kivuton ja kivuliain vaihe on yleensä puudutusvaihe. Puudutuksen jälkeen kivesten alue on tunnoton, minkä vuoksi kipua ei pitäisi tuntea ollenkaan, mutta osa miehistä saattaa tuntea puudutusalueella "vetämisen" tai paineen tunnetta. Vasektomioita voidaan tehdä myös nukutuksessa. WHO:n suosituksen mukaan erittäin ahdistuneelle vasektomiapotilaalle voidaan myös antaa rauhoittavaa lääkettä ennen toimenpidettä.
Toimenpiteen aluksi kivespusseihin tehdään 1 senttimetrin viilto, jonka kautta siemenjohtimet katkaistaan ja niistä leikataan 1–2 senttimetrin mittainen pala. Tämän jälkeen joko toinen tai molemmat siemenjohtimien päät suljetaan. Lopuksi haavat ommellaan kiinni. Nopeimmillaan toimenpide voidaan tehdä jopa 10 minuutissa.
Vasektomian suorittaminen veitsettömällä menetelmällä on yleistynyt (engl. no-scalpel vasectomy, lyh. NSV). Veitsettömän menetelmän etuna on, että siitä seuraa tavanomaista vähemmän komplikaatioita (0,4 %) verrattuna perinteiseen vasektomiaan (3,1 %). Veitsettömällä menetelmällä toimenpide on nopeampi perinteiseen vasektomiaan verrattuna, koska siemenjohdin on saatavissa helpommin esille koukkupihdin avulla. Veitsetön menetelmä kehitettiin Kiinassa vuonna 1974. Suomessa veitsetön menetelmä otettiin ensimmäisenä käyttöön TYKS:ssa vuonna 1996. Yhdysvalloissa urologijärjestö American Urological Association suosittelee veitsettömän menetelmän käyttöä, koska kyseessä on mini-invasiivinen toimenpide.
Tutkimuksissa on todettu, että kiveksenpuoleisen siemenjohtimen pään jättäminen avoimeksi (engl. open ended vasectomy) pienentää komplikaatioiden riskiä, mitä voidaan pitää edistyksenä vasektomian toteuttamisen tekniikassa.
Vasektomia voidaan toteuttaa eri tekniikoilla:
Perinteinen vasektomia, joka tehdään skalpellilla.
Veitsetön menetelmä (No-scalpel vasectomy, NSV), joka tehdään ilman skalpellia.
Siemenjohtimen katkaisun jälkeen joko toinen (Open ended vasectomy) tai molemmat siemenjohtimien päät suljetaan kauterisoimalla.
Siemenjohtimien päät sidotaan.
Siemenjohtimien päät suljetaan klipseillä.
Puudutusaine injektoidaan neulalla tai annetaan sumutteena. Neulatonta menetelmää kokeiltiin ensimmäisen kerran vuonna 2005 Yhdysvalloissa, ja menetelmä sai heti erinomaiset palautteet potilailta.
Useat vasektomioita suorittavat terveydenhuollon yritykset markkinoivat "No-scalpel, no-needle, open ended" -tekniikoilla tehtyä vasektomiaa "kultastandardiksi".
Toimenpide > Toipuminen ja jälkihoito

Vasektomiasta toipuminen kestää noin kaksi viikkoa, jonka ajan kivekset ovat arat. Kivespusseissa saattaa olla kipua, turvotusta ja mustelmia usean päivän ajan. Toimenpiteen jälkeen suositellaan käytettäväksi napakoita alushousuja, jotka rajoittavat kivesten liikkumista. Jääpussit voivat tuoda lievitystä kipuun. Reseptivapaat tulehduskipulääkkeet voivat myös auttaa ensimmäisinä päivinä. Haava tulee pitää puhtaana ja kuivana. Saunaan, kylpyyn tai uimaan voi mennä viikon kuluttua toimenpiteestä. Rasittavaa liikuntaa tulee välttää viikon ajan toimenpiteen jälkeen. Seksuaalista aktiivisuutta suositellaan vältettäväksi yhdestä kahteen viikkoon vasektomian jälkeen.
Vasektomiasta ei jää pysyviä arpia, tai korkeintaan hyvin pienet arvet, ja toipumisvaiheen jälkeen niitä voi olla erittäin vaikea tunnistaa iholta, koska arvet lisäksi haalistuvat.
Toimenpide > Siemennesteanalyysi

Vasektomian myötä miehen spermassa ei ole enää siittiöitä, minkä vuoksi miehestä tulee steriili. Steriiliys ei tule välittömästi vasektomian jälkeen, koska siittiöitä voi jäädä siemenjohtimiin. Ehkäisystä tulee huolehtia siihen saakka, kunnes steriiliys on varmistettu siemennesteanalyysissa (vasektomiakontrolli). Steriiliys varmistetaan kolmen kuukauden kuluttua siemennestenäytteestä, jota on edeltänyt vähintään 20 ejakulaatiota. Siemennestenäyte annetaan masturboimalla. Arviolta yhdellä prosentilla vasektomian saaneilla on vielä tämän jälkeen siittiöitä näytteessä. Näiden henkilöiden on jatkettava muiden ehkäisymenetelmien käyttöä, kunnes steriiliys on varmistettu uudella testillä.
Tutkimusten mukaan 30 prosenttia miehistä ei tee siemennesteanalyysia vasektomian jälkeen.
Yhdysvalloissa FDA on hyväksynyt vuonna 2008 markkinoille kotitestin (SpermCheck Vasectomy), jolla voi tarkistaa siittiöiden määrän siemennesteessä.
Vaikutukset

Vasektomian ehkäisyteho on 99,85–99,9 prosenttia. Vasektomian ehkäisyteho on parempi kuin naisen sterilisaatiolla. Vasektomia ei suojaa sukupuolitaudeilta.
Vasektomian jälkeen siittiöiden tuotanto jatkuu kiveksissä. Kun siittiöt eivät voi poistua siemensyöksyn kautta, siittiöt imeytyvät takaisin kehoon keskimäärin 74 vuorokauden kuluttua niiden syntymisestä.
Tutkimuksen mukaan vasektomian käyneillä miehillä on merkittävästi korkeampi seksuaalinen tyytyväisyys. Raskauteen liittyvän stressin poistumisella voi olla positiivista vaikutusta. Eräiden tutkimusten mukaan vasektomian käyneillä miehillä erektiot, orgasmit ja seksuaalinen mielihyvä ovat vahvistuneet. Lisäksi vasektomian käyneiden puolisot ovat raportoineet parannusta kiihottuneisuudessa, seksuaalisessa mielihyvässä, orgasmeissa, vaginan kosteudessa sekä libidossa. Syyksi on esitetty, että raskauteen liittyvä pelkoa ei ole, ja se ei siksi häiritse seksuaalista suoriutumista.
Miehen sterilisaatiosta ei ole todettu koituvan pitkällä aikavälillä terveydellisiä haittoja. Vasektomian ei ole katsottu vähentävän seksuaalista mielihyvää. Se ei myöskään estä erektiota tai siemensyöksyä. Vasektomian jälkeen siemennesteen määrä pysyy liki samana, koska siittiöiden osuus siemensyöksystä on hyvin pieni, noin 1–5 %. Vasektomian jälkeen siemenneste näyttää, maistuu ja tuoksuu samalta kuin aiemmin. Vasektomia ei vaikuta hormonitoimintaan eikä se yleensä edellytä sairasperusteista poissaoloa työstä.
Vaikutukset > Haitat ja riskit

15 vuotta kestäneessä isossa tutkimuksessa (n=105 393) selvitettiin vasektomian komplikaatioita leikkauspäivänä ja 4 kuukautta vasektomian jälkeen. Tutkimuksen mukaan komplikaatioita ilmeni seuraavasti:
Aikainen sterilisaation epäonnistuminen (0,93 %)
Myöhäinen sterilisaation epäonnistuminen (0,04 %)
Infektio (1,22%)
Hematooma (1,56 %)
PVPS (0,14 %)
Erään tutkimuksen mukaan seitsemän kuukauden kuluttua vasektomiasta noin 15 prosenttia aiemmin asymptomaattisista miehistä kokee jonkinasteista epämukavuuden tunnetta sukuelinten alueella. Saman tutkimuksen mukaan 1,6 prosenttia kuvaili kipua kohtalaiseksi ja 0,9 prosenttia kuvaili kipua vakavaksi.
Toisen tutkimuksen mukaan arviolta 1–2 % vasektomian läpikäyneistä kärsii pitkäaikaisesta kivusta (engl. post-vasectomy pain syndrome), joka vaikuttaa negatiivisesti elämänlaatuun.
Siemenjohtimen päiden yhdistymistä esiintyy noin 0.2–0.6 %:lla leikatuista. Yhdistyminen on yleisintä pian vasektomian jälkeen, minkä vuoksi siemennesteanalyysi suositellaankin tehtäväksi noin 3 kuukauden kuluttua toimenpiteestä. Vaikka kyse on äärimmäisen harvinaisesta ilmiöstä, yhdistymistä voi tapahtua vielä 7 vuotta negatiivisen siemennesteanalyysin jälkeen. Siemenjohtimesta leikatun palan pituudella ei ole merkitystä siemenjohtimien rekanalisaation todennäköisyyteen. Siemenjohtimien sulkemiseen käytetty tekniikka vaikuttaa rekanalisaation todennäköisyyteen; kauterisaatiolla rekanalisaation riski on pienin. Mikäli uudelleenyhdistymistä tapahtuu, voidaan vasektomia tehdä uusiksi.
Spermagranuloomaa voi esiintyä jopa 20 %:lla siementiehyissä ja 15 %:lla lisäkiveksessä. Se on tavallisimmin alle puolen sentin kokoinen ja haitaton.
Vasektomian ja eturauhassyövän välisestä yhteydestä on ristiriitaisia näkemyksiä. Osa tutkimuksista toteaa, ettei yhteyttä ole, kun taas osa tutkimuksista toteaa, että on olemassa pieni riski.
Yhteiskunnallinen keskustelu

Suomessa keskustelu sterilisaation alaikärajasta (30 vuotta), lapsilukuvaatimuksesta (vähintään 3 alaikäistä lasta) sekä aviopuolison kuulemisvelvoitteesta ovat aiheuttaneet kritiikkiä. Kritiikin mukaan nykyinen laki on holhoava ja loukkaa ihmisen itsemääräämisoikeutta. Kritiikin aiheena on esimerkiksi se, että Suomen laissa ei säädetä ikärajaa tai lupamenettelyä lapsen hankkimisesta, mutta sterilisaatioon sitä vaaditaan, vaikka sekä vanhemmuus että sterilisaatio ovat kummatkin peruuttamattomia päätöksiä. Vanhemmuus on kuitenkin suurempi vastuu kuin vanhemmuuden puute, minkä vuoksi sterilisaation korotettua ikärajaa pidetään ristiriitaisena. Vaikeudet päästä sterilisaatioon ovat aiheuttaneet keskustelua myös muissa maissa. Esimerkiksi sterilisaation lainsäädännölliset harkinta-ajat ovat olleet kritiikin aiheina, ja niitä on verrattu tarkoitukselliseen potilaan tilanteen vaikeuttamiseen.
Internetin myötä sterilisaatiokeskustelut ovat tulleet enemmän yksilöiden vaikutuspiiriin, mikä on mahdollistanut aiheeseen liittyvien verkkoyhteisöjen ja vertaistukiryhmien syntymisen. Viestintätieteilijä Julia Mooren mukaan vapaaehtoisesti lapsettomien verkkoyhteisöissä sterilisaatiosta puhutaan usein positiivisin vertauskuvin, jotka haastavat natalistista diskurssia ja katumisteoriaa. Keskusteluissa jaetaan tietoa lääkärikohtaamisista, sekä etsitään ja jaetaan strategioita, joilla saada lääkäri myöntymään toimenpiteeseen. Mooren mukaan keskusteluilla on suuri merkitys vapaaehtoisesti lapsettomien identiteetin muodostamiselle.
Vasektomia ulkomailla

Ruotsi: vasektomiaa voi hakea 25 vuotta täyttänyt. Lisäksi 18–24 -vuotias voi hakea erillislupaa vasektomiaan.
Norja: vasektomiaa voi hakea 25 vuotta täyttänyt. Lisäksi alle 25-vuotias voi hakea erillislupaa vasektomiaan.
Tanska: vasektomiaa voi hakea 18 vuotta täyttänyt. 18–25 -vuotiailla on 6 kuukauden harkinta-aika. Lääkäri voi kuitenkin eräissä tapauksissa sallia toimenpiteen ennen harkinta-ajan päättymistä.
Viro: vasektomiaa voi hakea 35 vuotta täyttänyt. Kriteerit ovat muuten samat kuin Suomessa.
Saksa: vasektomiaa voi hakea 18 vuotta täyttänyt. Lääkärin on haastateltava potilasta vähintään 24 tuntia ennen toimenpidettä.
Yhdysvallat: vasektomiaa voi hakea 16–18 vuotta täyttänyt, osavaltiosta riippuen. Liittovaltion rahoittamissa terveydenhuollon yksiköissä alaikäraja on 21 vuotta. Liittovaltion rahoittamissa ohjelmissa (esim. Medicaid) on 30 päivän harkinta-aika. Lapsettomilla ja nuorilla hakijoilla voi olla vaikeuksia löytää lääkäriä, joka suorittaa toimenpiteen. Vasektomioita tarjotaan myös liikkuvilla terveysklinikoilla. Terveysvakuutuksesta ja palveluntarjoajasta riippuen vasektomia voi olla jopa ilmaista, sisältäen jälkitarkastukset.
Kansanterveys ja perhesuunnittelu

Yhdysvaltain kehitysyhteistyöviraston rahoittaman raportin mukaan vasektomia on maailmanlaajuisesti alihyödynnetty ja vähän tuettu ehkäisymenetelmä. Vasektomiat eivät juurikaan sisälly kansainvälisiin perhesuunnittelun kehitysyhteistyöohjelmiin. Vasektomia on elinkaarikustannuksiltaan yksi kustannustehokkaimmista ehkäisymuodoista. Lisäksi sen vaivattomuus tekee siitä erittäin hyvän vaihtoehdon erityisesti kehittyviin maihin, joissa vasektomialle olisi iso kysyntä. Kansanterveyden ja perhesuunnittelun kannalta vasektomia on hyödyllinen, koska:
se voi lisätä sukupuolten tasa-arvoa ja miesten osallistumista perhesuunnitteluun.
se tuo lisää vaihtoehtoja perheille.
se parantaa perhesuunnittelun mitattavia lopputuloksia.
Vasektomia säästää terveydenhuollon kuluja kahdessa vuodessa 9936 Yhdysvaltain dollaria verrattuna tilanteeseen, jossa perhesuunnittelua ei harjoiteta.
Purkaminen

Vasektomia on teknisesti mahdollista purkaa noin 95 prosentille vasektomian läpikäyneistä miehistä. Purkamisen onnistumistodennäköisyys on niin huono, että vasektomiaa pidetään pysyvänä ehkäisymenetelmänä. Purkuleikkauksen onnistuminen heikkenee ajan myötä. Raskauden todennäköisyys voi laskea 15 vuoden kuluttua 30 prosenttiin.
Suomessa alle 1 prosentti vasektomian läpikäyneistä hakeutuu vasektomian purkuleikkaukseen. Yhdysvaltalaistutkimuksessa vapaaehtoisesti lapsettomat eivät hakeneet vasektomian purkuleikkauksiin, toisin kuin lapsia omaavat. Purkamisen syynä voi olla esimerkiksi halu saada lapsia, tai purkamisella halutaan lievitystä PVPS-kipuihin.
Kyselytutkimusten perusteella vasektomiaa katuu 4,4–7,4 prosenttia miehistä. Sterilisaatiota katuvien osuus on siten pienempi kuin lapsiaan katuvien vanhempien osuus, sillä tutkimusten perusteella 5–14 % vanhemmista katuu lapsen hankkimista ja toivoisi pysyneen lapsettomana. Toisaalta Yhdysvalloissa ja Saksassa tehdyt tutkimukset osoittavat, että katuvien vanhempien osuus voi olla jopa 17 %.
Lisääntyminen vasektomian jälkeen

Mies voi yrittää lisääntyä vasektomian jälkeen seuraavin menetelmin:
Tallettamalla siittiöitä sisältävää siemennestettään spermapankkiin ennen vasektomiaa.
Tekemällä vasektomian purkuleikkauksen.
Tekemällä kirurgisen operaation, jossa siittiöt kerätään suoraan kiveksestä.
Harrastamalla yhdyntää pian vasektomian jälkeen, kun siittiöitä on vielä siemenjohtimissa. Onnistumisen todennäköisyys on äärimmäisen pieni.
Terveysturismi

Terveysturismilla tarkoitetaan matkustamista toiseen maahan lääketieteellisen operaation vuoksi, koska se on ulkomailla edullisempaa tai lainsäädäntö on sallivampi. Vasektomia ja vasektomian purkuleikkaukset voivat myös olla terveysturismin syynä.
Kulttuurissa

Maailman vasektomiapäivää vietetään joka vuosi marraskuun kolmantena perjantaina. Kyseessä on maailman suurin miehille suunnattu perhesuunnittelutapahtuma. Tapahtuman perusti yhdysvaltalainen elokuvantekijä Jonathan Stack vuonna 2012. Vasektomiapäivään osallistuu lähes 1000 lääkäriä 35 eri maasta. Vuoden 2024 loppuun mennessä vasektomiapäivinä oltiin tehty oli 120 000 vasektomiaa maailmanlaajuisesti.
Jotkut vasektomian saaneet miehet pitävät vasektomian vuoksi juhlat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vasektomia Wikimedia Commonsissa
Vasektomia leikkauksen jälkeen
Arvet ihossa vasektomian jälkeen.
Atsoospermia. Siittiöitä ei havaita siemennesteanalyysissa.
Kyltti aborttia puolustavassa mielenosoituksessa Saksassa.
Vinyylikloridi

| Vinyylikloridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
Muut nimet:  Kloorieteeni, kloorietyleeni
CAS-numero:  75-01-4
PubChem CID:  6338
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2H3Cl
Moolimassa:  62,5 g/mol
Ulkomuoto:  Väritön kaasu
Sulamispiste:  −154 °C (119 K)
Kiehumispiste:  −13 °C (259 K)
Tiheys:  0,91 g/cm3 (neste)
Liukoisuus veteen:  9,15 g/l (20,5 °C)
Vinyylikloridin (käytetään myös nimiä kloorieteeni, kloorietyleeni sekä lyhenteitä VC ja VCM) molekyylikaava on C2H3Cl ja rakennekaava CH2=CH-Cl. Sen moolimassa on 62,5 g/mol, sulamispiste − 154 °C, kiehumispiste - 13 °C, tiheys nesteenä 0,91 g/cm3 (20 °C) sekä 0,97 g/cm3 (- 14 °C) ja höyrynä (15 °C) 8 g/l, leimahduspiste - 78 °C c.c, itsesyttymislämpötila 472 °C ja CAS-numero 75-01-4.
Vinyylikloridi on väritöntä erittäin herkästi syttyvää kaasua, jolla on miellyttävä, makea, eetterin kaltainen haju. Alle -14 °C:n lämpötiloissa vinyylikloridi on väritöntä nestettä. Veden kanssa reagoidessaan vinyylikloridi muodostaa kloorivetyhappoa. Vinyylikloridi reagoi alumiinin ja sen seosten sekä kuparin kanssa. Vinyylikloridi liukenee niukasti veteen , mutta liukenee hyvin dietyylieetteriin, alkoholiin, bentseeniin ja muihin orgaanisiin liuottimiin. Vinyylikloridikaasu ja stabiloimaton neste polymeroituvat kiivaasti ilman, UV-valon, kuumuuden ja yhteensopimattomien materiaalien kuten peroksidien ja muiden hapettavien aineiden kanssa. Yhdistettä voi stabiloida fenolilla.
Muovina tunnettu polyvinyylikloridi (PVC) rakentuu vinyylikloridimolekyyleistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vinyylikloridi Wikimedia Commonsissa
Vinyylikloridin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Vinyl chloride (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Vinyl chloride (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Vinyl chloride (englanniksi)
ChemBlink: Chloroethene (englanniksi)
INCHEM: Vinyl chloride CAS N°: 75-01-4 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf) (englanniksi)
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1954

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1954 käytiin Helsingissä Helsingin Stadionilla  11. ja 12. syyskuuta.
Tulokset

| Lopputulokset | pisteet |
| --- | --- |
Suomi: 207
Ruotsi: 202
| Laji | 1>  | 2>  | 3>  | 4>  | 5>  | 6>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | V. Hellsten (S) 10,9 | J. Carlsson (R) 11,0 | S-O. Westlund (R)11,1 | K. Månsson (R) 11,3 | A. Mäkelä (S) 11,3 | I. Baran (S) 11,4 |
| 200 m | J. Carlsson (R) 21,5 | V. Hellsten (S) 21,5 | P. Tavisalo (S) 21,9 | B. Andersson (R) 22,1 | K. Månsson (R) 22,1 | R. Back (S) 22,1 |
| 400 m | V. Hellsten (S) 47,5 | R. Back (S) 48,1 | O. Mildh (S) 48,6 | G. Brännström (R) 48,7 | L-E. Wolfbrandt (R) 48,8 | U. Elofsson (R) 48,9 |
| 800 m | T. Ekfeldt (R) 1.53,5 | D. Johansson (S) 1.53,5 | T. Kontio (S) 1.53,6 | H. Ring (R) 1.53,9 | U. Vähäranta (S) 1.54,1 | R. Hägerman (R) 1.56,1 |
| 1500 m | I. Eriksson (R) 3.51,4 | D. Johansson (S) 3.51,8 | D. Waern (R) 3.51,8 | O. Åberg (R) 3.52,4 | U. Vähäranta (S) 3.55,4 | I. Taipale (S) 3.56,4 |
| 5000 m | U. Julin (S) 14.34,2 | R. Haikkola (S) 14.34,2 | C. Lund (R) 14.35,4 | A. Andersson (R) 14.40,6 | B. Albertson (R) 14.51,0 |  |
| 10000 m | C. Söderberg (R) 30.34,0 | O. Rinteenpää (S) 30.36,2 | T. Nilsson (R) 30.39,8 | H. Posti (S) 30.43,2 | H. Niskanen (S) 30.49,0 | C. Lund (R) 30.57,8 |
| 110 m aidat | K. Johansson (R) 14,8 | R. Siukola (S) 15,0 | P-E. Johansson (R) 15,2 | T. Tammenpää (S) 15,3 | J. Carlsson (R) 15,6 | O. Mildh (S) 15,7 |
| 400 m aidat | S-O. Eriksson (R) 51,9 | O. Mildh (S) 52,1 | L. Lindberg (S) 53,1 | L. Ylander (R) 53,6 | R. Suominen (S) 53,9 | R. G. Johnsson (S) 55,3 |
| 3000 m esteet | O. Rinteenpää (S) 8.51,8 | P. Karvonen (S) 8.54,8 | C. Söderberg (R) 8.57,5 | S. Laine (S) 9.07,2 | G. Boudrein (R) 9.13,8 | G. Karlsson (R) 9.37,0 |
| 4 x 100 m viesti | Ruotsi (Andersson, Westlund, Månsson, Carlsson) 41,4 | Suomi (Baran, Mäkelä, Tavisalo, Murtomäki) 42,1 |  |  |  |  |
| 4 x 400 m viesti | Suomi (Mildh, Graeffe, Back, Hellsten) 3.13,0 | Ruotsi (Wolfbrandt, Ekfeldt, Brännström, Elofsson) 3.14,0 |  |  |  |  |
| Korkeus | B. Nilsson (R) 205 | H. Rantala (S) 196 | B. Holmgren (R) 193 | N-B. Nevrup (R) 193 | K. Ketola (S) 190 | M. Lipasti (S) 190 |
| Seiväs | R. Lundberg (R) 440 | E. Landström (S) 435 | J. Piironen (S) 420 | M. Sutinen (S) 410 | L. Lind (R) 410 | U. Almgren (R) 380 |
| Pituus | J. Valkama (S) 755 | W. Porrassalmi (S) 741 | K. Rahkamo (S) 734 | A. Eriksson (R) 713 | S. Melin (R) 713 | L. Karlbom (R) 698 |
| Kolmiloikka | R. Norman (R) 15,23 | L. Karlbom (R) 14,99 | T. Lehto (S) 14,97 | A. Eriksson (R) 14,77 | K. Rahkamo (S) 14,65 | E. Peura (S) 14,52 |
| Kuula | Y. Puntti (S) 15,86 | R. Nilsson (R) 15,85 | E. Uddebom (R) 15,54 | A. Perko (S) 15,49 | R. Koivisto (S) 15,22 | S. Edhlund (R) 15,02 |
| Kiekko | R. Nilsson (R) 51,79 | L. Arvidsson (R) 49,75 | C. Lindroos (S) 49,80 | Å. Envik (S) 46,33 | K. Jouppila (S) 45,37 | R. Strandli (R) 43,50 |
| Moukari | O. Halmetoja (S) 56,34 | B. Asplund (R) 55,39 | V. Hoffren (S) 55,20 | V. Kallio (S) 53,86 | A. Ringström (R) 53,83 | K. Noren (R) 51,10 |
| Keihäs | K. Fredriksson (R) 76,74 | T. Hyytiäinen (S) 75,58 | O. Bengtsson (R) 75,55 | S. Nikkinen (S) 72,38 | O. Kauhanen (S) 72,10 | G. Sjöström (R) 70,69 |