stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valkoinen iiris
Juoni

Antiikin Rooman legionaalaisten moraali on alhaalla ja legioonalaiset uhkaavat kapinoida. Tämä herättää huolta Roomassa, jossa Julius Caesar kutsuu upseerinsa neuvotteluun.
Armeijoiden ylin lääkäri Ambivalentius ehdottaa voivansa soveltaa legioonalaisiin uutta menetelmäänsä ”valkoinen iiris”, joka pohjautuu positiiviseen ajatteluun ja terveelliseen ruokavalioon. Caesar päättää lähettää hänet kokeeksi Cideriumin leiriin Armorikaan kokeilemaan menetelmäänsä. Todisteeksi Caesar vaatii, että Rooman legioonalaiset onnistuvat valtaamaan Asterixin kylän.
Cideriumin leirissä Ambivalentius soveltaa saman tien uutta menetelmäänsä legioonalaisiin, ja päättää tutustua myös gallialaisten kylään, jossa hän soveltaa samaa menetelmäänsä gallialaisiin. Pian Ambivalentiuksen menetelmä tepsii sekä roomalaisiin että gallialaisiin, jolloin he muuttuvat lempeiksi ja hyväntahtoisiksi.
Asterixin epäluulot heräävät kun hän huomaa, että edes bardi Trubadurixin konsertti ei saa gallialaisia ärtymään. Asterix kertoo Ambivalentiukselle, ettei hän ole enää tervetullut kylään.
Ambivalentius keskustelee päällikkö Aladobixin vaimon Smirgelinen kanssa ja Smirgeline kertoo haluavansa käydä Parisiumissa veljensä Homeopatixin luona. Tästä Ambivalentius saa ajatuksen lähteä sinne hänen kanssaan. Ambivalentius tietää, että Caesar on tulossa Parisiumiin nimittämään uuden prefektin, ja suunnittelee antavansa Smirgelinen lahjaksi Caesarille, jolloin Asterixin kylän on pakko antautua.
Saatuaan tietää vaimonsa lähteneen Parisiumiin päällikkö Aladobix vaipuu syvään masennukseen. Asterix ja Obelix lähtevät hänen kanssaan Parisiumiin hakemaan Smirgelineä takaisin. Parisiumissa he menevät Homeopatixin luokse, jossa Homeopatixin uusi kreikkalainen orja Aherros kertoo mietelauseita, mikä paljastaa hänen kuulleen Ambivalentiuksen menetelmästä.
Asterix, Obelix ja Aladobix päätyvät komedianäyttelijä Boksofixin teatteriesitykseen, jossa myös Ambivalentius ja Smirgeline ovat paikalla yleisössä. Aladobix ja Smirgeline tapaavat toisensa jälleen riemastuen jälleennäkemisestään. Tämä saa Ambivalentiuksen menettämään hermonsa, ja hän käskee legioonalaiset pidättämään gallialaiset.
Syntyy tappelu, mutta kesken kaiken Julius Caesar saapuu paikalle tiedustelemaan mitä tapahtuu. Caesar huomaa Ambivalentiuksen epäonnistuneen ja tuomitsee hänet Circus Maximukseen syötettäväksi leijonille, mutta Asterix vetoaa Caesarin hyväntahtoisuuteen ja Caesar päättääkin lähettää Ambivalentiuksen kaleeriorjaksi Circus Maximuksen sijaan.
Asterix, Obelix, Aladobix ja Smirgeline palaavat kyläänsä, jossa pidetään perinteinen suuri juhla-ateria.
Huomioita

Smirgelinen veli Homeopatix ja hänen vaimonsa Elegantine esiintyvät tässä albumissa ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1972 albumin Asterix ja Caesarin laakeriseppele.
Albumissa esiintyy antiikkisia versioita nykyaikaisista kulkuvälineistä kuten potkulaudasta ja ranskalaisesta TGV-junasta, jota albumissa kutsutaan nimellä IC (”Ioukko-Culietus”).
Ambivalentius muistuttaa ranskalaista intellektuellia Bernard-Henri Lévyä. Fabcaron mukaan hahmo on kuitenkin saanut inspiraatiota brasilialaiselta kirjailijalta Paulo Coelholta, jota on usein kritisoitu ”kitsimäisestä mystiikasta”.
Poliisiylitarkastaja

Poliisiylitarkastajan arvomerkki
Poliisiylitarkastaja (ruots. polisöverinspektör) on Suomen poliisin virka. Viran tehtäviin kuuluu muun muassa laillisuusvalvonta. Sitä lähin alempi virka on apulaispoliisipäällikkö ja ylempi virka poliisipäällikkö. Helsingin poliisilaitoksen apulaispäällikkö on arvoltaan poliisiylitarkastaja.
Jarosław Duda

| Jarosław Duda |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–2024  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1964 (ikä 60) Wrocław, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Kansalaisfoorumi
Jarosław Duda-Latoszewski (s. 29. huhtikuuta 1964 Wrocław, Puola) on puolalainen poliitikko. Duda edustaa Kansalaisfoorumi-puoluetta. Duda on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jarosław Duda Wikimedia Commonsissa
Jarosław Duda Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz (2019–2023)  Brejza (2024–)  Buzek  Duda  Frankowski  Halicki  Hetman (2019–2023)  Hübner  Jarubas  Kalinowski  Karpiński (2023–)  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Ochojska  Olbrycht  Pahl (2023–)  Sikorski (2019–2023) 
Renew:  Thun 
S&D:  Bałt  Belka  Biedroń  Cimoszewicz  Kohut  Liberadzki  Miller 
ECR:  Bielan  Brudziński  Czarnecki  Fotyga  Jaki  Jurgiel  Karski  Kempa  Kloc  Kopcińska  Krasnodębski  Kruk  Kuźmiuk (2019–2023)  Legutko  Mazurek  Możdżanowska  Poręba  Rafalska  Romanowski (2023–)  Rzońca  Saryusz-Wolski  Szydło  Tarczyński (2020–)  Tobiszowski  Waszczykowski  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
N/I:  Spurek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Puola 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Etelä-Karjalan talous

| Etelä-Karjalan talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  5,5 mrd. € (2022)
- per asukas:  43 646 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  3,0 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (94,4 %)  Kauppa (1,0 %)  Muut (4,5 %) 
Tuonti:  516 milj. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (83,9 %)  Kauppa (12,0 %)  Muut (4,1 %) 
Julkinen talous
Etelä-Karjalan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen neljänneksi pienin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Etelä-Karjalassa tuotettu bruttokansantuote oli noin 5,5 miljardia euroa, mikä oli 2,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Etelä-Karjalan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 43 646 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa seitsemänneksi eniten.
Etelä-Karjala on Suomen yhdeksänneksi suurin vientimaakunta. Etelä-Karjalan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 3,0 miljardia euroa, mikä oli 3,6 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Etelä-Karjalassa oli 385 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 85,7 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Etelä-Karjalan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 700 miljoonaa euroa. Etelä-Karjalan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 568 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 263 miljoonaa euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Etelä-Karjalassa sijaitsee yhden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Vähittäispankkitoimintaan erikoistuneen Oma Säästöpankin kotipaikka on Lappeenrannassa.
Martinniemen puuhiomo

Martinniemen entinen puuhiomo voimalaitoksineen. Puuhiomo purettiin vuonna 2011, voimalaitos ja piippu vuonna 2017.
Martinniemen puuhiomo eli Laitakarin puuhiomo oli Haukiputaan Martinniemessä Laitakarin saarella toiminut Raahe Oy:n ja sittemmin Rauma-Repola Oy:n puuhiomo, joka toimi vuosina 1927–1964. Puuhiomon yhteydessä toimi myös samaan aikaan rakennettu höyryvoimalaitos, jonka toiminta jatkui lähes muuttumattomana 1980-luvun lopulle saakka Martinniemen sahan tarpeita varten.
Tiiliset puuhiomo- ja voimalaitosrakennukset ovat savupiippuineen edelleen käyttämättöminä pystyssä. Puuhiomon koneisto on purettu, mutta voimalaitoksen koneisto on paikallaan melko kokonaisena, mutta ilkivallasta kärsineenä. Hiomoon liittynyt puinen hiokepaalivarasto on purettu. Hiomossa valmistettiin koko sen tuotannon aikana 435 852 tonnia hioketta. Hiomotoiminnan päättymisen jälkeen rakennus muutettiin höyläämöksi vuonna 1976. Myös höyläämön toiminta on sittemmin päättynyt.
Rakennukset ovat käyttämättöminä, ja ne omistaa UPM-Kymmene Oyj. Rakennukset on suojeltuja. Puuhiomon höyryvoimalaitoksessa on suurelta osin 1920-luvun asussa oleva turbiinisali ja kattilahuone, jotka ovat harvinaisia säilyneitä esimerkkejä tuon aikakauden teollisuusarkkitehtuurista. Vaikka koneet ja laitteet ovat kärsineet ilkivallasta, olisi ne mahdollista kunnostaa näyttelykelpoisiksi kohtuullisen vaivattomasti. Etenkin turbiini ja turbiinisalin lattia ovat arvokkaita esimerkkejä 1920-luvulla rakennetun teollisuuden koneista ja materiaaleista.
Hiomohallin kattorakenteet syttyivät tuleen aamulla 21. helmikuuta 2011. Aamulla havaittu tulipalo tuhosi kattoa noin 500 neliömetrin alalta, ja palavat rakenteet putosivat betonirakenteisen yläpohjan päälle. Tulipalolle ei löydetty luonnollista syttymissyytä, sillä rakennus on jo pitkään ollut virraton ja käyttämätön. Hiomohallin purkaminen alkoi elokuussa 2011.
Hiomo

Puu tuli tehtaalle uittamalla, ja sen jälkeen ne katkaistiin sopivan mittaisiksi. Puut kuljetettiin 500 metrin teräsköysikuljettimella, jonka nostoteho oli 600–700 kuutiometriä vuorokaudessa. Hiomoon tulevat paperipuut kuorittiin kuorimarummussa, jonka oli valmistanut raahelainen Ruona Oy Granvikin sahan höyrykattilan lieriöstä. Tämä kuorimarumpu korvattiin vuonna 1949 A. Ahlströmin valmistamalla Hillboman-kuorimakoneella ja edelleen vuonna 1952 Andersson-merkkisellä.
Kuorimon jälkeen puupöllit siirtyivät hiomakoneille. Hiomossa oli aluksi kolme hiomakonetta, mutta vuonna 1933–1934 asennettiin neljäs hiomakone. Tämän uudistuksen avulla Martinniemen puuhiomon kapasiteetti oli noin 20 000 t hioketta vuodessa. Hiomon tuotanto vaihteli 6095 t/a – 17003 t/a. Voimaa hiomo kulutti 815–1050 kW/tonnia kohti ja noin 2 500 000 kWh kuukaudessa. Puun kulutus oli 200 kuutiometriä vuorokaudessa ja 50 000 pinokuutiometriä vuodessa.
Hiomakoneen jälkeen olevassa seulassa massasta erotettiin suuremmat tikut, ja sihtimiesten hoitamat lajittelijat erottelivat loput. Tämän jälkeen massa siirtyi saottajiin, jotka sijaitsivat massavaraston molemmilla puolilla. Saottajissa massasta erotettiin vesi, ja massa jäi veden pinnalle. Lopuksi hioke kuivattiin Kamyr-kokoojakoneessa.
Tämän jälkeen levyt leikattiin 60 x 80 cm kokoisiksi levyiksi ja pinottiin ja puristettiin verkkojen avulla. Tämän jälkeen verkot poistettiin ja levyt ladottiin paaleiksi. Hiokkeen kuivuus oli 60 %. Hiokevaraston pohjalla oli käsin työnnettäviä vaunuratoja, joilla paalit siirrettiin varastoon. Varastoon mahtui 120 000 paalia. Massaan lisättiin erilaisia kemikaaleja pilaantumisen estämiseksi.
Hiomo > Hiomakoneet

Hiomon koneet on poistettu 1960- ja 1970-luvuilla rakennuksen höyläämöksi muuttamisen vuoksi.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Käyttövoima | Teho | Kapasiteetti |
| Hiomakone 1 |  | 1927–1964 | Sähkö | 1200 kWh/kk |  |
| Hiomakone 2 |  | 1927–1964 | Sähkö | 1200 kWh/kk |  |
| Hiomakone 3 |  | 1927–1964 | Sähkö | 850 kWh/kk |  |
| Hiomakone 4 | Tampella | 1934–1964 | Sähkö | 400 kWh/kk |  |
Höyryvoimalaitos

Voimalaitoksella oli kolme kattilaa ja yksi höyryturbiini generaattoreineen. Puuhiomo kulutti noin 90 % voimalaitoksen tuottamasta sähköenergiasta. Voimalaitoksella käytettiin polttoaineena puujätettä, joka saatiin Martinniemen ja läheiseltä Halosenniemen sahalta ja syötettiin kattiloihin kauhalla. Voimalaitos tuotti 11–14 miljoonaa kWh sähköä vuodessa. Voimalaitoksessa työskenteli kuusi miestä vuorossaan. Voimalaitos ja piippu purettiin vuonna 2017.
Höyryvoimalaitos > Voimalaitoksen kattilat

Voimalassa oli kolme kattilaa, jotka olivat rakennuksessa vielä vuoteen 2017 asti kunnes voimala purettiin. Kattilat ja voimalaitoksen ohjaus uusittiin osittain 1970-luvulla höyläämön rakentamisen yhteydessä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kattila | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Teho | Polttoaineet |
| Kattila 1 | Babcock & Wilcox | 1927–198x | tulipinta 340 m² | Sahan puujäte |
| Kattila 2 |  | 1927–198x |  | Sahan puujäte |
| Kattila 3 |  | 1927–198x |  | Sahan puujäte |
Höyryvoimalaitos > Turbiini ja generaattori

Turbiini ja generaattori ovat edelleen rakennuksessa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Käyttövoima | Teho |
| Turbiini 1 | Stal-Laval | 1927–198x | Höyry | 70 hv |
| Generaattori 1 | Asea | 1927–198x | Höyryturbiini |  |
Höyryvoimalaitos > Yhteys muihin sähköverkkoihin

Puuhiomon laajennuksen yhteydessä valmistui voimalinja Halosenniemen sahalta. Martinniemen voimalaitokselta on vuonna 1955 valmistunut 120 kV:n voimalinja Pohjolan Voima Oy:n verkkoon Isohaaran voimalaitokselle Kemijokeen. Aiemmin Martinniemestä oli vuonna 1948 valmistunut 35 kV:n voimalinja Merikosken voimalaitokselle Ouluun, jonka käyttö kuitenkin lopetettiin vuoden 1954 marraskuussa. Voimalinja on edelleen olemassa 110 kV linjana ja sitä on suunniteltu käytettävän mm. merelle sijoitettavien tuulivoimaloiden voimansiirtoverkkona.
Höyryvoimalaitos > Pumppuasema

Voimalaitoksen läheisyydessä on pumppuasema (syöttövesilaitos), jolla on pumpattu syöttövesi voimalaitoksen kattiloihin. Myös pumppurakennus on suojeltu.
Merkittäviä vuosilukuja

1926–1927: puuhiomo ja voimalaitos rakennetaan
1938: rautatie rakennettaan
1940–1946: jatkuvaa hiokkeentuotantoa
1946–1964: ajoittaista, rajoitettua hiokkeentuotantoa
1964: puuhiomo suljetaan kannattamattomana
1976: puuhiomo muutetaan höyläämöksi
1986: rautatie lakkautetaan
198x: voimalaitos suljetaan vanhentuneena - tosin voimalaitos syötti lämmitysvettä aina vuoteen 2002 asti mantereen puolelle kunnes sinne rakennettiin uusi laitos
1999: rautatie puretaan
2000-luku: voimalaitoksen, piipun ja puuhiomorakennuksen purkamisesta tai säilyttämisestä kiistellään
2005 alue puhdistetaan saastuneista maa-alueista teollisuusalue tasoon, vanha teollisuuskaatopaikka kapseloidaan ja suljetaan (UPM)
2/2011: hiomohallin kattorakenteet vahingoittuvat pahoin tulipalossa
8/2011: hiomohallin purkaminen on alkanut
10-11/2017 voimalaitoksen purkaminen alkanut
11/2017 voimalaitoksen piipun purkaminen alkanut
Rautatie

Vuonna 1938 avattiin liikenteelle myös sivurata Haukiputaan asemalta Martinniemeen. Sahalla ja puuhiomolla oli tehdasalueen sisäisessä käytössä myös oma veturi, Deutz 22909/1938 ja myöhemmin Saalasti Otso1 70/1970. Radan pituus oli 7,2 kilometriä.
Paperitehdassuunnitelma

Kajaani Oy suunnitteli 1960-luvun alussa paperitehtaan rakentamista Martinniemeen tai Laitakariin yhdessä Rauma-Repolan kanssa. Kajaanin Tihisenniemi todettiin kuitenkin paremmaksi vaihtoehdoksi.
Aiheesta muualla

Pohjolan Voima Oy, Haukiputaan edustan tuulivoiman yva[vanhentunut linkki]
Kattava kuvareportaasi alueen teollisuushistoriasta[vanhentunut linkki]
Kuvia Martinniemen 110 kV voimalinjasta
Oulun yliopisto: Pohjois-Suomessa puunjalostusteollisuutta harjoittaneet yhtiöt
Kuva Martinniemen saha-alueesta
Kuva Laitakarista ja Martinniemestä[vanhentunut linkki]
Haukipudas
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Annalankangas · Asemakylä · Ervastinranta · Halosenniemi · Holstinmäki · Häyrysenniemi · Jokikylä · Kalimenkylä · Keiska · Kello · Kirkonkylä · Kiviniemi · Kurtinhauta · Martinniemi · Onkamo · Parkumäki · Putaankylä · Rivinnokka · Santaholma · Takkuranta · Taipaleenkylä · Ukonkaivos · Virpiniemi
Vesistöt:  Halosenlahti · Hekkalanlahti · Kalimeenoja · Kiiminkijoki
Muuta Haukiputaaseen liittyvää:  Ahmat · A. Santaholma Oy · Vapaa-aikakeskus Jatuli · Kirkko · Rautatieasema · Kellon asema · Martinniemen rata · Martinniemen asema · Martinniemen saha · Maunun saha · Nimettömänmatala · Nurkkanäyttämö · Rantapohja · Suurhiekka
Hiomon voimalaitos
Blood Magick Necromance

| Blood Magick Necromance Belphegor |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. tammikuuta 2011
 Kesto: 40.44
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Belphegorin muut julkaisut
| Walpurgis Rites – Hexenwahn 2009 | Blood Magick Necromance 2011 | Conjuring the Dead 2014 |
Blood Magick Necromance on itävaltalaisen Belphegor-yhtyeen yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 14. tammikuuta 2011.
Kappaleet

In Blood - Devour This Sanctity – 5.31
Rise to Fall and Fall to Rise – 6.01
Blood Magick Necromance – 7.00
Discipline Through Punishment – 4.05
Angeli Mortis De Profundis – 3.00
Impaled Upon the Tongue of Sathan – 5.42
Possessed Burning Eyes – 5.33
Sado Messiah – 3.50
Arvostelut

Imperiumi: 7/10
Kaaoszine: 5/10
Aiheesta muualla

Blood Magick Necromance Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Blood Magick Necromance Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Belphegor |
| --- | --- |
 Helmuth  Sigurd  Serpenth  Torturer 
Studioalbumit:  The Last Supper  Blutsabbath  Necrodaemon Terrorsathan  Lucifer Incestus  Goatreich – Fleshcult  Pestapokalypse VI  Bondage Goat Zombie  Walpurgis Rites – Hexenwahn  Blood Magick Necromance  Conjuring the Dead  Totenritual  The Devils 
Demot/EP:t:  Kruzifixion  Unborn Blood  Bloodbath in Paradise  Obscure and Deep 
Videotallenteet:  Infernal Live Orgasm
Ranheim Fotball

Ranheim Fotball on jalkapalloseura Ranheimista. Seura pelaa vuonna 2018 Norjan korkeimmalla sarjatasolla Eliteserienissä. Ranheim on perustettu vuonna 1901. Kotiottelunsa se pelaa EXTRA Arenalla.
Larvik Turn & IF

| Larvik Turn & Idrettsforening |
| --- | --- |

Perustettu:  1865
Larvik Turn & Idrettsforening on urheiluseura Larvikin kaupungista. Seuralla on toimintaa muun muassa jalkapallossa, käsipallossa ja yleisurheilussa. Seuran jalkapallojaosto pelaa Norjan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla 3. Divisjonissa. Seura on voittanut kertaalleen Norjan mestaruuden jalkapallossa. Tämä tapahtui vuonna 1956.
Karol Karski

| Karol Karski |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–15.07.2024  
Ryhmä:  ECR-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. toukokuuta 1966 (ikä 58) Varsova, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Laki ja oikeus
Aiheesta muualla
karolkarski.pl
Karol Karski (s. 13. toukokuuta 1966 Varsova, Puola) on puolalainen poliitikko. Karski edustaa Laki ja oikeus-puoluetta. Karski on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Aiheesta muualla

Karol Karski Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz (2019–2023)  Brejza (2024–)  Buzek  Duda  Frankowski  Halicki  Hetman (2019–2023)  Hübner  Jarubas  Kalinowski  Karpiński (2023–)  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Ochojska  Olbrycht  Pahl (2023–)  Sikorski (2019–2023) 
Renew:  Thun 
S&D:  Bałt  Belka  Biedroń  Cimoszewicz  Kohut  Liberadzki  Miller 
ECR:  Bielan  Brudziński  Czarnecki  Fotyga  Jaki  Jurgiel  Karski  Kempa  Kloc  Kopcińska  Krasnodębski  Kruk  Kuźmiuk (2019–2023)  Legutko  Mazurek  Możdżanowska  Poręba  Rafalska  Romanowski (2023–)  Rzońca  Saryusz-Wolski  Szydło  Tarczyński (2020–)  Tobiszowski  Waszczykowski  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
N/I:  Spurek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Lapin talous

| Lapin talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  8,2 mrd. € (2022)
- per asukas:  46 619 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  5,1 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (88,9 %)  Kauppa (0,8 %)  Muut (10,4 %) 
Tuonti:  2,9 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (95,5 %)  Kauppa (3,1 %)  Muut (1,4 %) 
Julkinen talous
Lapin talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen kahdeksanneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Lapissa tuotettu bruttokansantuote oli yli 8,2 miljardia euroa, mikä oli 3,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Lapin bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 46 619 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa toiseksi eniten.
Lappi on Suomen viidenneksi suurin vientimaakunta. Lapin viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 5,1 miljardia euroa, mikä oli 6,3 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Lapissa oli 501 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 82,2 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Lapin hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,1 miljardia euroa. Lapin kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 900 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 433 miljoonaa euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Lapissa ei sijaitse yhdenkään Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttoria. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla sen sijaan on noteerattuna rovaniemeläinen hydrauliikkasylintereitä valmistava Norrhydro Group.
Heikki Siren

| Heikki Siren |
| --- | --- |
 Heikki Siren vuonna 1965.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. lokakuuta 1918 Helsinki
Kuollut: 25. helmikuuta 2013 (94 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Arkkitehti
Koulutus:  Teknillinen korkeakoulu
Merkittävät työt:  Ympyrätalo, Brucknerhaus
Ympyrätalo Hakaniemessä on Kaija ja Heikki Sirenin suunnittelema liikerakennus, joka valmistui 1968. Rakennuksen pääoven edustalla on Sirenin pojan, Hannu Sirenin veistos Symboli.
Sauvosaaren koulu, Valtakadun yksikkö. Entinen Kemin yhteiskoulu.
Bagdadin kongressipalatsi valmistui 1983.
Tarvasjoen sankarimuistomerkki, 1948, Lieto.
Heikki Siren (5. lokakuuta 1918 Helsinki – 25. helmikuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hän oli arkkitehti Kaija Sirenin aviopuoliso.
Elämänvaiheet

Heikki Siren valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1946, jossa hän oli ollut isänsä J. S. Sirénin oppilaana. Siren työskenteli aluksi isänsä arkkitehtitoimistossa mutta perusti vaimonsa Kaija Sirenin kanssa oman toimiston vuonna 1949. Sirenit työskentelivät koko uransa ajan yhdessä.
Heikki Sirenin isä oli Eduskuntatalon suunnitellut arkkitehti Johan Sigfrid Sirén. Heikki ja Kaija Sirenillä on neljä lasta, joista vanhin, teatteritaiteen maisteri Kirsi Siren (ent. Aropaltio, s. 1945) on Teatteri Hevosenkengän johtaja. Tytär Sara Siren (ent. Popovits, 1947–2002) oli lavastaja ja  teollinen muotoilija, koulutukseltaan taiteen maisteri. Sirenien poika Jukka Siren (s. 1950) on arkkitehti  ja toinen poika Hannu Siren (s. 1953) on kuvanveistäjä.
Heikki Siren kuoli 94-vuotiaana helmikuussa 2013. Kaija Siren kuoli vuonna 2001.