stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Etelä-Karjalan kansakouluista
Lappee

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva | Lisätietoa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armilan kansakoulu (Lappee) |  | Tykki-Kiviharju |  |  |  |
| Haapajärven kansakoulu (Lappee) |  | Haapajärvi | 1936 |  | Koulu toimi peruskouluna vuoteen 1999 asti. Lakkauttamisen jälkeen rakennus on toiminut Haapajärven kylätalona. |
| Hanhijärven kansakoulu (Lappee) |  | Hanhijärvi | 1924 |  |  |
| Kasukkalan kansakoulu |  | Kasukkala | 1911 |  | Koulu purettiin huonokuntoisena ja sen paikalle valmistui vuonna 2011 uusi Kasukkalan koulu, joka tarjoaa perusopetusta ensimmäisestä kuudenteen luokkaan asti sekä esiopetusta. |
| Kauskilan kansakoulu |  | Kauskila |  |  |  |
| Korkea-ahon kansakoulu |  | Korkea-aho |  |  |  |
| Lamposaaren kansakoulu |  | Lamposaari |  |  |  |
| Lavolan kansakoulu |  | Lavola |  |  |  |
| Lempiälän kansakoulu |  | Lempiälä |  |  |  |
| Muukonniemen kansakoulu |  | Muukko |  |  |  |
| Nyrhilän kansakoulu |  | Nyrhilä |  |  |  |
| Partalan kansakoulu (Lappee) |  | Partala |  |  |  |
| Pulsan kansakoulu |  | Pulsa |  |  |  |
| Puralan kansakoulu (Lappee) |  | Purala |  |  |  |
| Rikkilän kansakoulu |  | Rikkilä |  |  |  |
| Rutolan kansakoulu |  | Rutola |  |  |  |
| Simolan kansakoulu |  | Simola |  |  |  |
| Siparin kansakoulu |  | Sipari |  |  |  |
| Tanin kansakoulu |  | Tani |  |  |  |
| Tirilän kansakoulu |  | Tirilä |  |  |  |
| Vainikkalan kansakoulu |  | Vainikkala |  |  |  |
| Vilkjärven kansakoulu |  | Vilkjärvi |  |  |  |
Lappeen kansalaiskoulu:
Lappeenranta

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alakylän kansakoulu (Lappeenranta) |  | Alakylä |  |  |
| Armilan kansakoulu (Lappeenranta) |  | Tykki–Kiviharju | 1938 |  |
| Kesämäen kansakoulu (Lappeenranta) |  | Kesämäki |  |  |
| Lönnrotin kansakoulu |  | Leiri | 1888 |  |
| Peltolan kansakoulu (Lappeenranta) |  | Taikinamäki |  |  |
| Taikinamäen kansakoulu |  | Taikinamäki | 1878 |  |
| Taikinamäen apukoulu |  | Taikinamäki |  |  |
| Linnoituksen kansalaiskoulu |  | Linnoitus |  |  |
| Tykin kansalaiskoulu |  | Tykki–Kiviharju |  |  |
Lauritsala

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva | Lisätietoa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaukaan kansakoulu (Lauritsala) |  | Kaukas |  |  |  |
| Lauritsalan kansakoulu |  | Kanavansuu | 1911 |  | Tunnettiin myöhemmin nimellä "Kanavansuun koulu" |
| Lauritsalan keskuskansakoulu |  | Lauritsala | 1957 |  | Arkkitehtipariskunta Ypyän suunnittelema vuonna 1957 valmistunut koulu. Koulu purettiin sisäilmaongelmien takia vuonna 2016. Koulussa toimi viimevaiheessa peruskoulun ala-aste. Koulusta käytettiin myös nimitystä Luukkaan koulu. |
| Luukkaan kansakoulu |  | Lauritsala | 1913 |  | Rakennusmestarina toimi Kalle Nieminen. |
| Mustolan kansakoulu |  | Mustola | 1896 |  |  |
Lauritsalan apukoulu: 
Lauritsalan kansalaiskoulu:
Lemi

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Huttulan kansakoulu (Lemi): 
| Juvolan kansakoulu |  |  | 1909 |  |
| Järvenpään kansakoulu (Lemi) |  |  | 1936 |  |
| Kotalahden kansakoulu (Lemi) |  |  | 1939 (vuokratiloissa vuodesta 1927 alkaen) |  |
| Kytölän kansakoulu |  |  | 1907 |  |
| Pöllölän kansakoulu |  |  | 1927 |  |
Lemin kansalaiskoulu: 
| Ruomin kansakoulu |  |  | 1906 |  |
| Uimin kansakoulu |  |  | 1923 (vuokratiloissa vuodesta 1919) |  |
| Vetjan kansakoulu |  |  | 1948 (muissa tiloissa vuodesta 1938) |  |
Luumäki

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Heikkilän kansakoulu (Luumäki): 
Hermusen kansakoulu: 
Kaitjärven kansakoulu: 
Kangasvarren kansakoulu: 
Kankaanmäen kansakoulu: 
Kannuskosken kansakoulu: 
Kirkonkylän kansakoulu (Luumäki): 
Koskisaaren kansakoulu: 
Munteen kansakoulu: 
Patolahden kansakoulu: 
Suoanttilan kansakoulu: 
| Taavetin kansakoulu |  | Taavetti |
Toikkalan kansakoulu (Luumäki): 
Viuhkolan kansakoulu: 
Luumäen kansalaiskoulu: 
Luumäen kunnallinen keskikoulu:
Nuijamaa

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva | Lisätietoa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kansolan kansakoulu | 61.0104°N, 28.4684°E | Kansola |  |  |  |
| Konnun kansakoulu | 60.9861°N, 28.6663°E |  |  |  |  |
| Myrän kansakoulu | 60.984°N, 28.596°E | Myrä | 1927 |  |  |
| Rapattilan kansakoulu | 60.9512°N, 28.4035°E |  |  |  |  |
| Räihän kansakoulu (Nuijamaa) | 60.9598°N, 28.5396°E |  |  |  |  |
Parikkala

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Intsilän kansakoulu: 
Jalaslammin kansakoulu: 
Joukion kansakoulu: 
Kangaskylän kansakoulu (Parikkala): 
Kaukolan kansakoulu (Parikkala): 
Kinnarniemen kansakoulu: 
Koitsanlahden kansakoulu: 
Lahden kansakoulu (Parikkala): 
| Melkoniemen kansakoulu |  | Melkoniemi |
Oravaniemen kansakoulu: 
Peruspohjan kansakoulu: 
Rautalahden kansakoulu: 
| Savikummun kansakoulu |  | Savikumpu |
| Särkisalmen kansakoulu |  | Särkisalmi |
Tarvaspohjan kansakoulu: 
Parikkalan kansalaiskoulu:
Rautjärvi

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Herajärven kansakoulu (Rautjärvi): 
| Miettilän kansakoulu (Rautjärvi) |  | Miettilä |
Nurmijärven kansakoulu (Rautjärvi): 
Pajarin kansakoulu: 
Purnujärven kansakoulu: 
Rautjärven kansakoulu: 
Torsansalon kansakoulu: 
Vähikkälän kansakoulu (Rautjärvi): 
Rautjärven kansalaiskoulu:
Ruokolahti

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva | Lisätietoa | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ahjärven kansakoulu: 
Hauklapin kansakoulu: 
Huhtasenkylän kansakoulu: 
Ilmajärven kansakoulu: 
Jukajärven kansakoulu: 
Junnikkalan kansakoulu: 
Jäppilänniemen kansakoulu: 
Kemppilän kansakoulu: 
Kirkonkylän kansakoulu (Ruokolahti): 
Kotaniemen kansakoulu: 
Laamalan kansakoulu (Ruokolahti): 
Lassilan kansakoulu (Ruokolahti): 
| Pohjalankilan kansakoulu |  | Pohja-Lankila |  |  |  |  |
Puntalan kansakoulu (Ruokolahti): 
Sarajärven kansakoulu: 
Savilahden kansakoulu (Ruokolahti): 
Soinilan kansakoulu (Ruokolahti): 
Sutelan kansakoulu (Ruokolahti): 
Tarkkolan kansakoulu: 
| Utulan kansakoulu |  | Utula |  |  |  |  |
Vaittilan kansakoulu: 
| Virmutjoen kansakoulu |  | Virmutjoki |  |  | Toimi vielä peruskouluna vuoteen 2018 saakka. |  |
Ruokolahden kansalaiskoulu:
Saari

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Kesusmaan kansakoulu |  | Kesusmaa |
| Kirjavalan kansakoulu |  | Kirjavala |
Maironiemen kansakoulu: 
Mikkolanniemen kansakoulu: 
Saarenkylän kansakoulu (Saari): 
Salon kansakoulu (Saari): 
| Tarnalan kansakoulu |  | Tarnala |
Saaren-Uukuniemen kansalaiskoulu:
Savitaipale

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ahonikin kansakoulu | 61.1596°N, 27.3849°E |  |  |  |
| Havon kansakoulu | 61.1235°N, 27.6339°E |  |  |  |
| Heituinlahden kansakoulu | 61.1277°N, 27.5123°E | Heituinlahti |  |  |
| Hyrkkälän kansakoulu | 61.2148°N, 27.779°E |  |  |  |
| Hämäläisen kansakoulu | 61.1202°N, 27.3495°E |  |  |  |
| Jurvasen kansakoulu | 61.202°N, 27.5607°E |  |  |  |
| Kaihtulan kansakoulu | 61.1665°N, 27.6381°E |  |  |  |
| Kaskein kansakoulu | 61.177°N, 27.7173°E |  |  |  |
| Kaulion kansakoulu | 61.0361°N, 27.4721°E |  |  |  |
| Kirkonkylän kansakoulu (Savitaipale) | 61.1959°N, 27.6951°E |  |  |  |
| Niinimäen kansakoulu (Savitaipale) | 61.0973°N, 27.4268°E | Niinimäki |  |  |
| Partakosken kansakoulu | 61.2705°N, 27.6979°E |  |  |  |
| Pettilän kansakoulu | 61.3002°N, 27.7602°E |  |  |  |
| Rantalan kansakoulu (Savitaipale) | 61.2686°N, 27.6002°E |  |  |  |
| Säänjärven kansakoulu | 61.1707°N, 27.5573°E |  |  |  |
| Tornion kansakoulu (Savitaipale) | 61.1191°N, 27.2666°E |  |  |  |
Valkolanmäen kansakoulu: 
Viirun kansakoulu: 
| Välijoen kansakoulu (Savitaipale) | 61.0664°N, 27.577°E |  |  |  |
| n kansakoulu[lähde? ] | 61.2029°N, 27.7182°E | Pöntylä |  |  |
Savitaipaleen kansalaiskoulu:
Simpele

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva | Lisätietoa | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Huuhanmäen kansakoulu: 
| Kivijärven kansakoulu (Simpele) |  | Simpele |  |  |  |  |
| Pitkäjärven kansakoulu (Simpele) |  | Pitkäjärvi |  |  |  |  |
| Änkilän kansakoulu |  | Änkilä |  |  |  |  |
Simpeleen kansalaiskoulu:
Taipalsaari

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Haikkaanlahden kansakoulu | 61.1813°N, 27.9992°E | Haikkaanlahti |  |  |
| Kirkonkylän kansakoulu (Taipalsaari) | 61.1632°N, 28.0573°E | Taipalsaaren kirkonkylä |  |  |
| Kyläniemen kansakoulu |  | Kyläniemi |  |  |
| Leväsen kansakoulu (Taipalsaari) |  | Levänen |  |  |
| Merenlahden kansakoulu |  | Merenlahti |  |  |
| Rehulan kansakoulu |  | Rehula |  |  |
| Sammaljärven kansakoulu |  | Sammaljärvi |  |  |
| Solkein kansakoulu |  | Solkei |  |  |
| Vehkataipaleen kansakoulu |  | Vehkataipale |  |  |
| Vitsain kansakoulu |  | Vitsai |  |  |
| Taipalsaaren kansalaiskoulu |  | Taipalsaaren kirkonkylä |  |  |
Uukuniemi

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva | Lisätietoa | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kirkonkylän kansakoulu (Uukuniemi) | 61.7864°N, 30.0052°E |  |  |  |  |  |
| Kummun kansakoulu (Uukuniemi) | 61.7713°N, 29.8101°E |  |  |  |  |  |
| Niukkalan kansakoulu | 61.7486°N, 29.8871°E | Niukkala | 1910 |  |  |  |
Ylämaa

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka | Valmistumisvuosi | Kuva | Lisätietoa | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hujakkalan kansakoulu |  | Hujakkala | 1902 |  |  |  |
| Ihakselan kansakoulu |  | Ihaksela | 1933 |  |  |  |
| Kirkonkylän kansakoulu (Ylämaa) |  | Ylämaa (taajama) |  |  |  |  |
| Leinon kansakoulu | 60.7723°N, 28.0856°E | Leino | 1923 |  |  |  |
| Sirkjärven kansakoulu |  | Sirkjärvi |  |  |  |  |
Säämälän kansakoulu: 
| Villalan kansakoulu (Ylämaa) |  | Villala |  |  |  |  |
| Väkevälän kansakoulu |  |  | 1948 |  |  |  |
Ylijärven kansakoulu: 
Ylämaan kansalaiskoulu:
Laulaja Venetsiasta

| Laulaja Venetsiasta> Broadway Gondolier |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Lloyd Bacon
Käsikirjoittaja:  Tarina: Sig Herzig E. Y. Harburg Hanns Kräly Käsikirjoitus: Warren Duff Sig Herzig
Tuottaja:  Samuel Bischoff
Säveltäjä:  Heinz Eric Roemheld
Kuvaaja:  George Barnes
Leikkaaja:  George Amy
Tuotantosuunnittelija:  Anton Grot
Pukusuunnittelija:  Orry-Kelly
Pääosat:  Dick Powell Joan Blondell Adolphe Menjou
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:   27. heinäkuuta 1935  1. toukokuuta 1936
Kesto:  99 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laulaja Venetsiasta (engl. Broadway Gondolier) on Lloyd Baconin ohjaama yhdysvaltalainen musikaali-/komediaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1935. Musikaalikomedian pääosissa ovat Dick Powell, Joan Blondell ja Adolphe Menjou. Sivurooleissa ovat muun muassa Louise Fazenda, William Gargan ja George Barbier.
Laulaja Venetsiasta pohjautuu Sig Herzigin, E. Y. Harburgin ja Hanns Krälyn tarinaan, josta Warren Duff ja Sig Herzig laativat käsikirjoituksen. Laulaja Venetsiasta sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 27. heinäkuuta 1935. Suomen ensi-ilta oli  1. toukokuuta 1936. Warner Bros. -studio tuotti Laulaja Venetsiasta -elokuvan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Dick Powell  | … |  Richard ”Dick” Purcell / Ricardo Purcelli   |
|  Joan Blondell  | … |  Alice Hughes   |
|  Adolphe Menjou  | … |  Professori Eduardo de Vinci   |
|  Louise Fazenda  | … |  Rouva Flaggenheim   |
|  William Gargan  | … |  Cliff Stanley   |
|  George Barbier  | … |  Musiikkikriitikko Hayward   |
|  Grant Mitchell  | … |  E. V. Richards, radiotuottaja   |
Aiheesta muualla

Laulaja Venetsiasta Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Laulaja Venetsiasta Elonet.
Laulaja Venetsiasta AllMoviessa. (englanniksi)
Lampistenlampi (Kouvola)

| Lampistenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°08′45″N, 26°35′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Niskajärveen 
Järvinumero:  14.941.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,1 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,672 km  
Pinta-ala:  2,667 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLampistenlampi 
Lampistenlampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Huhdasjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Niskajärven lähi-alueeseen (14.941) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,1 metriä mpy.
Likianginkuusi

| Likianginkuusi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Kuuset Picea
Laji::  likiangensis
Kaksiosainen nimi
 Picea likiangensis  (Franch.) E.Pritz. 

Katso myös
   Likianginkuusi Wikispeciesissä   Likianginkuusi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Likianginkuusi (Picea likiangensis) on kuusilaji. Sitä esiintyy Kiinassa ja Bhutanissa. Kuusien määrä on laskenut noin 30 % hakkuiden vuoksi.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Likianginkuusi (Picea likiangensis)
UniProt: Taxonomy - Picea likiangensis (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Picea likiangensis (englanniksi)
The Gymnosperm Database: Picea likiangensis (englanniksi)
Flora of China: Picea likiangensis (englanniksi)
Lemin Eskot

Lemin Eskot on vuonna 1915 perustettu Lemillä toimiva urheilun yleisseura. Seuran nykyisiin lajeihin kuuluvat hiihto, ampumahiihto, ampumaurheilu ja suunnistus.
Seura vuokraa myös Jalkosalmen tanssilavaa erilaisiin tilaisuuksiin. Lemin Eskot järjestää lavalla perinteiset juhannusaaton tanssit sekä säätilanteen
salliessa juhannuskokon.
Tunnettuja Lemin Eskojen urheilijoita

Mirja Hietamies-Eteläpää, hiihtäjä ja olympiavoittaja
Miina Huttunen, hiihtäjä
Niilo Nikunen, yhdistetyn hiihtäjä
Juho Näivä, ampumahiihtäjä
Risto Punkka, ampumahiihtäjä
Esko Saira, ampumahiihtäjä ja olympiamitalisti
Leif Rohlin

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lillehammer 1994 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 1995 |  |  |
|  Pronssia | Saksa 2001 |  |  |
Leif Rohlin (s. 26. helmikuuta 1968 Västerås) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Lillehammerin olympialaisissa 1994, missä hän voitti kultaa, maailmancupissa 1996 ja kaksissa MM-kilpailuissa, joissa hän saavutti yhden MM-hopean ja yhden MM-pronssin.
Rohlin edusti kotimaassaan Västerås IK:ta kausina 1986–1995 sekä ulkomailta palattuaan Djurgårdens IF:ää kaudella 2001–2002 ja Södertälje SK:ta kaudella 2002–2003. NHL-seura Vancouver Canucks varasi Rohlinin vuoden 1988 varaustilaisuuden toisella kierroksella 33. varausvuorolla, ja Rohlin pelasi Vancouverissa kausina 1995–1997 yhteensä 96 runkosarjaottelua, joissa hän teki kahdeksan maalia ja sai 24 syöttöpistettä, ja viisi pudotuspeliä ilman tehopisteitä. Kaudet 1997–2001 hän edusti sveitsiläisseura HC Ambrì-Piottaa.
Kaudet 2007–2010 Rohlin oli Västerås IK:n general manager.
Langsetin kirkko

| Langsetin kirkko Langset kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Eidsvoll, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1859
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  290
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Langsetin kirkko (norj. Langset kirke) on Eidsvollin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1859.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Langsetin kirkko Wikimedia Commonsissa
Langres

| Langres |
| --- | --- |

 vaakuna
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Champagne-Ardenne
Departementti:  Haute-Marne
Arrondissementti:  Langres
Kantoni:  Langres
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Didier Loiseau
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,33 km²
Väkiluku (2004):  8 761
 – Väestötiheys:  392 as./km²
 
 www.langres.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Langres on kaupunki ja kunta Haute-Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2004 oli 8 761. Langres'n pinta-ala on 22 km².
Filosofi Denis Diderot oli kotoisin Langres'sta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Langres Wikimedia Commonsissa
Langes'n kaupungin sivut
Lakelandinterrieri

| Lakelandinterrieri |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Englanti,  Iso-Britannia
Määrä:  Suomessa rekisteröity 485
Rodun syntyaika:  1800-luku
Alkuperäinen käyttö:  Luolakoira
Nykyinen käyttö:  Seurakoira
Elinikä:  12–15 vuotta
Muita nimityksiä:  Leikki, Lakeland Terrier, lakelandi terjer
FCI-luokitus:  ryhmä 3 Terrierit alaryhmä 1 Isot ja keskikokoiset terrierit #70
Ulkonäkö
Paino:  7–8 kg
Säkäkorkeus:  alle 37 cm
Väritys:  vehnä, punainen, sininen/parkki, musta/parkki, sininen, musta
Lakelandinterrieri (engl. Lakeland Terrier) on hyvin vanha englantilainen koirarotu, joka kuuluu FCI-roturyhmään 3 - Terrierit.
Ulkonäkö

Rodun alkuaikoina on jalostukseen käytetty useita eri risteytyksiä toivottujen ominaisuuksien saavuttamiseksi: nykyisin jo kadonnutta Old English Black and Tan Terrieriä sekä monien nykyisten terrierirotujen esi-isiä. Tämän moninaisen jalostuspohjan tuloksena lakelandinterrierin turkin värille sallitaan useita vaihtoehtoja: musta, sininen, maksanruskea, vehnänvärinen, punainen, black and tan, grizzle and tan, liver and tan ja blue and tan. Yleisimpien värien ollessa kuitenkin black and tan, grizzle and tan ja punainen. Erikoisuutena muihin maihin verrattuna Suomessa on useita laadukkaita mustia lakelandinterriereitä. Musta väri on nykyisin erittäin harvinainen jopa rodun kotimaassa Englannissa.
Lakelandinterriereillä on tiheä ja karkea peitinkarva. Niiden korvat ovat eteenpäin taipuneet ja häntä korkealle kiinnittynyt. Lakelandinterrierit painavat 7–8 kg ja ovat alle 37 cm:n korkuisia.
Historia

Rotu polveutuu vanhasta musta-ruskeiden terrierien kannasta, johon on risteytetty borderia, dandiedinmontia ja karkeakarvaista kettuterrieriä. Käyttökoirana lakelandinterrieri oli ketterä ja armoton metsästäjä, joka työskenteli tehokkaasti saalista ajaen Ison-Britannian järviseudun kallioisissa maastoissa. Se oli valmis metsästämään paljon itseään suurempiakin eläimiä. Ennen rodun hyväksymistä vuonna 1928, tämäntyyppisiä koiria kutsuttiin Cumberlandin tai Westmorelandin terrieriksi.
Lakelandit nykyään

Nykyään lakelandien vuosittainen rekisteröinti on vaihtelevaa, kun 90-luvun alussa rekisteröitiin jopa 40 pentua vuodessa. Rodun huono tunnettavuus ja vähäisyys lienee suurin syy suosion vaisuuteen. Muotovalioksi lakelandit tulevat 3 sertifikaatilla, käyttökoetuloksia ei koirilta enää nykyään vaadita. Rodulla on kilpailuoikeudet MEJÄ- ja luolakokeissa. Monella lakelandinterrierillä on vanhat vaistot hyvin tallessa, mutta vain harvat ovat hankkineet käyttövaliotunnuksen luolilta. Perinteisen harrastuksen korvikkeeksi ovat yhä voimakkaammin nousseet uudet lajit:agility, etsintä-, sekä pelastuskoiratoiminta. Löytyypä muutamia erittäin harjaantuneita sienikoiraleikkejä. Lakeland onkin sopivan kokoisena, nopealiikkeisenä, älykkäänä, vilkkaana, uteliaana sekä  rohkeana ja periksi antamattomana koirana kiitollinen rotu melkein mihin vain harrastukseen.
Harrastusmahdollisuudet

Suomessa Lakelandinterrieri tulee muotovalioksi kolmella sertifikaatilla; käyttökoetuloksia ei koirilta nykyisin enää vaadita. Nykyään erittäin harva lakelandinterrierin omistaja on kiinnostunut metsästys- tai luolatoiminnasta, rotu on kuitenkin oikeutettu kilpailemaan MEJÄ- ja luolakokeissa ja monella lakelandinterrierillä on nämä vaistot vielä hyvin tallessa!
Metsästyksen korvikkeena lakelandinterrieri nauttii agilitystä, johon se onkin rakenteellisesti ja luonteensa puolesta hyvin soveltuva. Kilpailumenestystäkin on jo kertynyt useille koirille. Työkoiran ominaisuuksia voi hyödyntää myös etsintä- ja pelastustehtäviin; kaksi lakelandinterrieriä on hyväksytty jäseniksi viranomaisten apuna toimiviin pelastusryhmiin. Tottelevaisuuskehissä lakelandinterrierit ovat olleet harvinaisuuksia, eikä toistaiseksi yhtään tottelevaisuusvaliota tästä rodusta löydy.
Aiheesta muualla

Lakelandinterrierit ry
Lakelandinterrierierin rotumääritelmä (Arkistoitu – Internet Archive)
Lalvetta

| Lalvetta |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°22′13″N, 26°05′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Uurajärven valuma-alue (14.86)
Laskuoja:  oja Luotikkaaseen 
Järvinumero:  14.863.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,3 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  4,463 km  
Pinta-ala:  29,469 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLalvetta 
Lalvetta tai Lavetta on Päijät-Hämeessä Heinolassa  Pääsinniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy.
Lauluista tehty

| Lauluista tehty Danny |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. syyskuuta 2016
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä, pop, rock
 Levy-yhtiö: Blue Media
Listasijoitukset
  Suomi: Ei sijoitusta.
Dannyn muut julkaisut
| Nainen 2002 | Lauluista tehty 2016 | Kunnioittaen, Danny 2021 |
Lauluista tehty on suomalaislaulaja Dannyn 16. syyskuuta 2016 julkaistu studioalbumi. Se sisältää musiikillisesti vaikutteita useista moderneista genreistä. Albumin tuotti ja pääasiassa sävelsi Esa Nieminen, sanoittajia olivat muun muassa Edu Kettunen ja Mariska.
Albumille oli ehdolla kymmeniä lauluja, joista levylle päätyi lopulta 12. Kappaleet ”Päivät nää” ja ”Sekaisin susta” nousivat radion soittolistoille.
Kappaleet

Sekaisin susta – 3.22
Reikä rintaani jäi – 3.28
Ilman sua – 4.07
Suomi-filmin tyttö – 3.30
Lauluista tehty – 3.52
Tämän ikävän kanssa – 3.22
Tytöstä kasvoi nainen – 3.12
Yksin et jää – 4.16
En saa sua jäämään – 3.54
Päivät nää – 3.25
Rokkiahan kansa haluaa – 2.43
Me lauluja luotiin – 3.59
Lee Seung-yun

Lee Seung-yun vuonna 2015.
Lee Seung-yun (kor. 이승윤, s. 18. huhtikuuta 1995) on eteläkorealainen jousiampuja ja olympiavoittaja. Lee voitti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 joukkuekilpailun yhdessä Kim Woo-jin ja Ku Bon-chanin kanssa. Yksilökilpailussa Lee sijoittui Rio de Janeirossa seitsemänneksi. Lee on voittanut MM-kilpailuissa 2013 yksilökilpailun MM-kultaa.