stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomalais-ugrilaiset kansat
Venäjän suomalais-ugrilaiset

| Tverin alue | 1 353 392 | 1 172 007 | 86,60 % | 171 400 | 12,66 % | 9 985 | 0,74 % | 134 | 7 394 | 8 | 2 | 1 | 236 | 4 | 1 219 | 435 | 300 | 212 | 6 | 2 | 29 | 3 | 0 | 0 | 0 |
| Udmurtia | 1 521 420 | 912 539 | 59,98 % | 186 646 | 12,27 % | 422 235 | 27,75 % | 32 | 16 | 0 | 0 | 1 | 49 | 0 | 913 | 8 067 | 412 695 | 432 | 11 | 7 | 5 | 4 | 0 | 0 | 3 |
| Uljanovskin alue | 1 292 799 | 901 272 | 69,71 % | 351 044 | 27,15 % | 40 483 | 3,13 % | 17 | 29 | 4 | 0 | 0 | 211 | 4 | 38 977 | 658 | 367 | 195 | 6 | 3 | 9 | 3 | 0 | 0 | 0 |
| Vladimirin alue | 1 443 693 | 1 288 716 | 89,27 % | 150 280 | 10,41 % | 4 697 | 0,33 % | 30 | 45 | 8 | 0 | 0 | 43 | 1 | 2 570 | 766 | 749 | 453 | 5 | 5 | 21 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Volgogradin alue | 2 610 161 | 2 309 253 | 88,47 % | 291 474 | 11,17 % | 9 434 | 0,36 % | 52 | 52 | 5 | 0 | 1 | 140 | 1 | 2 273 | 4 233 | 2 150 | 400 | 15 | 6 | 47 | 14 | 0 | 43 | 2 |
| Vologdan alue | 1 202 444 | 1 112 658 | 92,53 % | 87 899 | 7,31 % | 1 887 | 0,16 % | 167 | 149 | 412 | 0 | 1 | 60 | 8 | 283 | 192 | 218 | 353 | 3 | 3 | 23 | 15 | 0 | 0 | 0 |
| Voronežin alue | 2 335 380 | 2 124 587 | 90,97 % | 209 268 | 8,96 % | 1 525 | 0,07 % | 16 | 32 | 1 | 0 | 0 | 73 | 2 | 785 | 253 | 199 | 134 | 2 | 1 | 17 | 8 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | 142 856 536 | 111 016 896 | 77,71 % | 29 468 242 | 20,63 % | 2 371 398 | 1,66 % | 20 267 | 60 815 | 5 936 | 266 | 64 | 17 875 | 1 771 | 744 237 | 547 605 | 554 500 | 322 691 | 30 943 | 12 269 | 2 781 | 44 640 | 227 | 862 | 3 649 |
Kirjallisuutta

Hajdú, Péter (toim.): Suomalais-ugrilaiset.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1975.  ISBN 951-717-068-8
Hakamies, Pekka: Ison karhun jälkeläiset.  (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 697)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1998.  ISBN 951-717-989-8
Jokipii, Mauno (toim.): Itämerensuomalaiset: Heimokansojen historiaa ja kohtaloita.  Jyväskylä:  Atena, 1995.  ISBN 951-9362-80-0
Laakso, Johanna (toim.): Uralilaiset kansat: Tietoa suomen sukukielistä ja niiden puhujista.  Helsinki:  WSOY, 1991.  ISBN 951-0-16485-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomalais-ugrilaiset kielet ja niiden puhujat (Arkistoitu – Internet Archive). M. A. Castrénin seura.
Alkukoti (Arkistoitu – Internet Archive). Suomalais-ugrilaisiin kieliin ja kansoihin keskittyvä lehti.
Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta

Teknillisen tiedekunnan tiloista pääosa sijaitsee yliopiston vanhalla puolella.
Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta on yksi Oulun yliopiston tiedekunnista. Teknillisessä tiedekunnassa on 13 tutkimusyksikköä, joista osa koostuu useista tutkimusryhmistä. Teknillisessä tiedekunnassa annetaan tekniikan kandidaatin ja diplomi-insinöörin tutkintoon johtavaa perusopetusta neljässä koulutusohjelmassa. Tiedekunnassa on lisäksi kaksi kansainvälistä maisteriohjelmaa, joissa voi suorittaa ylemmän korkeakoulututkinnon englannin kielellä: Master´s Degree Programme in Environmental Engineering ja Master´s Degree Programme in Product Management. Tekniikan alalla voi suorittaa lisensiaatin tai tohtorin tutkinnon Oulun yliopiston tutkijakoulussa (UniOGS).
Tiedekunnassa on 1700 opiskelijaa, ja siellä työskentelee noin 290 henkilökuntaan kuuluvaa.
Tiedekunnan tutkimuksen ja opetuksen tavoite on pohjoisten luonnonvarojen kestävä teollinen hyödyntäminen. Näitä ovat mm. terästutkimus, vihreät materiaalit ja kemikaalit, mineraalivarat sekä materiaalien rakennesovellukset. Kaikkiin teknillisen alan tutkimus- ja koulutushankkeisiin kuuluu oleellisena osana myös niiden teknistaloudellinen tarkastelu.
Historia

Tiedekunta aloitti toimintansa vuonna 1959 arkkitehti-, rakennusinsinööri- ja teollisuusinsinööriosastojen voimin. Sähkötekniikan osasto ja konetekniikan osasto perustettiin vuonna 1965. Sähkötekniikan osasto suuntautui ensimmäisen professorinsa Juhani Oksmanin johdolla elektroniikkaan ja radiotekniikkaan. Ensimmäinen tietoliikennetekniikan professuuri perustettiin vuonna 1985 ja langatonta tietoliikennetekniikkaa tiedekunnassa tutkittiin vuodesta 1986 asti. Tietotekniikan professuuri tiedekuntaan perustettiin vuonna 1990. Rakennustekniikan koulutus lakkautettiin tiedekunnasta vuonna 2001.
Vuoden 2014 alusta lähtien Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta jakaantui kolmeen eri teknillistieteelliseen tiedekuntaan: Teknillinen tiedekunta, Arkkitehtuurin tiedekunta sekä Tieto- ja sähkötekniikan tiedekunta. Vuoden 2018 alusta entiset arkkitehtuurin ja kaivannaisalan tiedekunnat ovat kuuluneet teknilliseen tiedekuntaan.
Tutkimusyksiköt ja professorit

Arkkitehtuuri (Professori Janne Pihlajaniemi)
Professori Helka-Liisa Hentilä
Professori Anssi Joutsiniemi
Professori Anssi Lassila
Professori Rainer Mahlamäki
Professori Henrika Pihlajaniemi
Professori Janne Pihlajaniemi
Professori Veli-Matti Sanaksenaho
Professori Anu Soikkeli
Professori Anna-Maija Ylimaula
Kaivannaisala / Oulu Mining School (Professori Saija Luukkanen)
Professori Eero Hanski
Professori Elena Kozlovskaya
Professori Juha-Pekka Lunkka
Professori Saija Luukkanen
Professori Pertti Sarala
Professori Kari Strand
Professori Shenghong Yang
Professori Zongian Zhang
Kemiallinen prosessitekniikka (Professori Juha Tanskanen)
Kestävä kemia (Professori Ulla Lassi)
Professori Ulla Lassi
Professori Jouni Pursiainen
Apulaisprofessori Vasha Srivastava
Kuitu- ja partikkelitekniikka (Professori Henrikki Liimatainen)
Professori Päivö Kinnunen
Professori Henrikki Liimatainen
Apulaisprofessori Tero Luukkonen
Apulaisprofessori Juho Yliniemi
Materiaali- ja konetekniikka (Professori Jukka Kömi)
Apulaisprofessori Amin M. Andwari
Professori emeritus Mauri Haataja
Nuorempi apulaisprofessori Vahid Javaheri
Professori Emil Kurvinen
Professori emeritus Pentti Karjalainen
Professori Jukka Kömi
Professori Juho Könnö
Professori Jari Larkiola
Professori Mahesh Somani
Työelämäprofessori Pasi Suikkanen
Prosessimetallurgia (Professori Timo Fabritius)
Professori Timo Fabritius
Professori Pasquale Cavaliere
Professori Qifeng Shu
Apulaisprofessori Ville-Valtteri Visuri
Rakenteet ja rakentamisteknologia (Professori Pekka Leviäkangas)
Professori Ulla Haverinen-Shaughnessy
Professori Rauno Heikkilä
Professori Antti Niemi
Tuotantotalous (Professori Harri Haapasalo)
Professori Kirsi Aaltonen
Professori Harri Haapasalo
Työelämäprofessori Kari-Pekka Heikkinen
Professori Jaakko Kujala
Apulaisprofessori Jukka Majava
Vesi-, energia- ja ympäristötekniikka (Professori Björn Klöve)
Apulaisprofessori Pertti Ala-aho
Professori Torben Christensen
Apulaisprofessori Ali Torabi Haghighi
Professori Björn Klöve
Apulaisprofessori Hannu Marttila
Professori Eva Pongraz
Apulaisprofessori Pekka Rossi
Ympäristö- ja kemiantekniikka (Laboratorioinsinööri Esa Muurinen)
Professori Erkki Alasaarela
Professori Daniela Bezuidenhout
Professori emerita Riitta Keiski
Professori emeritus Risto Laitinen
Professori emeritus Kauko Leiviskä
Apulaisprofessori Satu Ojala
Professori Mika Ruusunen
Älykkäät koneet ja järjestelmät (Yliopistonlehtori Toni Liedes)
Professori Enso Ikonen
Tutkimusyhteisöt

Teräksen valmistus ja käyttö (Professori Jari Larkiola)
Kehittyneet ruostumattomat teräkset ja niiden käyttö
Kehittyneet lujat hiiliteräkset ja niiden käyttö
Fysikaalinen simulointi ja numeerinen mallinnus
Pelkistysmetallurgia
Metallurgisen koksin valmistus ja ominaisuudet
Uudet epäorgaaniset materiaalit ja kiertotalous (Professori Mirja Illikainen)
Epäorgaaniset mikro- ja nanopartikkelit
Teollisten sivuvirtojen jalostus ja hyötykäyttö
Geopolymeerit
Betoniteknologia
Biotalous; biomateriaalit ja biokemikaalit (Professori Juha Tanskanen)
Biojalostus ja –kemikaalit
Biohiilituotteet
Korkean lisäarvon biotuotteet
Komposiitit
Biotalous ja ICT
Automaatio; prosessi-, kone- ja rakennusalan automaatio (Lehtori Jukka Hiltunen)
Säätö- ja systeemitekniikan menetelmäkehitys
Energia-alan automaatio
Valvomosuunnittelu
Koneautomaatio ja –diagnostiikka
Rakentamisen ja kaivostoiminnan automaatio ja robotiikka
Teollisuusprosessien automaatio
Ympäristö, kestävä tuotanto ja cleantech innovaatiot (Professori Riitta Keiski)
Vaihtoehtoiset ja vähähiiliset polttoaineet
Katalyysi prosessi- ja ympäristöteknologiana ja katalyyttiset materiaalit
Ympäristömyötäiset ja energiatehokkaat erotusmenetelmät
Kestävät menetelmät ja teknologiat vesien käsittelyyn ja päästöjen hallintaan
Ympäristö- ja kemiantekniikan laskennalliset ja analyyttiset menetelmät
Kestävyyden arviointi; menetelmien ja kriteeristön kehittäminen
Vesivarojen hallinta ja kestävä käyttö
Ympäristö ja kaivosteollisuus
Synerginen työhyvinvointi ja tuottavuus
Kompleksisten tuotantojärjestelmien hallinta
Suunnittelu ja tuotteistaminen (Professori Harri Haapasalo)
Tuotehallinta
Epäorgaaniset materiaalit, kiertotalous ja tuotteistaminen
Biotalous ja tuotteistaminen
Terästeknologia ja tuotteistaminen
Moottorit ja kuljetusvälineet
Koulutusohjelmat

Arkkitehtuuri
Geotieteet
Kaivos- ja rikastustekniikka
Kemia
Konetekniikka
Prosessitekniikka
Rakennus- ja yhdyskuntatekniikka
Tuotantotalous
Ympäristötekniikka
Tärkeitä henkilöitä

Markku Mannerkoski, metalliopin professori, yliopiston rehtori 1968 - 1987, VTT:n pääjohtaja 1987 - 1999
Riitta Keiski, aineen- ja lämmönsiirtotekniikan professori, Vuoden Professori 2010
Panu Kaila, arkkitehtuurin professori emeritus
Lauri Lajunen, epäorgaanisen kemian professori emeritus, Oulun yliopiston rehtori 1993–2014.
Aiheesta muualla

Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta
Våmhus

| Våmhus |
| --- | --- |
 Våmhusin kirkko
 Våmhus
 Koordinaatit: 61°06′54″N, 14°28′18″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Mora
Väkiluku (31.12.2023):  808
Våmhus on taajama Moran kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 808 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Våmhus Wikimedia Commonsissa
Jagjaguwar

| Jagjaguwar |
| --- | --- |

Perustettu:  1996
Perustajat:  Darius van Arman
Tilanne:  aktiivinen
Tyylilajit:  Indie rock
Kotimaa:   Yhdysvallat
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jagjaguwar on Bloomingtonista, Indianasta, Yhdysvalloista kotoisin oleva, erityisesti indie rockiin keskittyvä levy-yhtiö.
Artisteja

The Besnard Lakes
Bon Iver
Dinosaur Jr.
Oneida
Sharon van Etten
Women
ESTIEM

ESTIEM (European Students of Industrial Engineering and Management) on ainoa Euroopan laajuinen tuotantotalouden opiskelijoiden järjestö. Sen tärkein tavoite on auttaa opiskelijoiden ja instituutioiden välisessä viestinnässä ja yhteistyössä koko Euroopan laajuisesti.
Tuotantotalouden käsite lepää vahvasti teknisen osaamisen ja johtamistaitojen integraatiossa; opinnoissa keskitytäänkin analyyttisiin kykyihin, insinööritieteisiin ja käytännön johtamistaitoihin. Tämä yhdistelmä tekee tuotantotalouden opiskelijoista kysyttyjä työmarkkinoilla, sillä he hallitsevat business-maailman käytännöt, mutta ymmärtävät myös teknologiaratkaisut yritysten ytimessä.
ESTIEMiin kuuluu yhteensä 65 jäsentä. Jäseniksi luetaan yliopistot, joissa opetetaan tuotantotaloutta pääaineena. ESTIEM edustaa yli 47 000 opiskelijaa 25 eri maassa.
Historia

ESTIEMin perustivat vuonna 1990 Berliinissä neljän eri yliopiston tuotantotalouden opiskelijat. Tavoitteena oli ja on edelleen luoda ja ylläpitää suhteita eurooppalaisten tuotantotalouden opiskelijoiden välillä. Perustamispäätöksen allekirjoittivat 14 yliopistoa seitsemästä eri maasta. Vuodesta 1995 lähtien ESTIEM on ollut virallinen opiskelijajärjestö, joka on rekisteröity Eindhovenissa Hollannin lain mukaan.
Organisaatio

Oikeudelliselta kannalta katsoen ESTIEMin jäseniä ovat sen Euroopan paikallisjärjestöt (Local Group). Paikallisjärjestöt ovat itsenäisesti toimivia opiskelijajärjestöjä, jotka järjestävät sekä paikallisia että Euroopan laajuisia aktiviteettejä. Kaikki paikallisjärjestöt koostuvat paikallisista tuotantotalouden opiskelijoista. Yhdessä kaikki paikallisjärjestöt muodostavat lähes koko mantereen kattavan tuotantotalouden opiskelijoiden verkoston.
Koko ESTIEMin toimia valvoo vuosittain syksyn yleiskokouksessa valittava hallitus. ESTIEMin hallituksen muodostavat puheenjohtaja sekä viisi varapuheenjohtajaa, jotka vastaavat kukin tietystä osa-alueesta (hallinto, suhdetoiminta, aktiviteetit, rahoitus sekä koulutus). Lisäksi hallituksen tukena ovat seitsemän komiteajohtajaa sekä seitsemän projektinjohtajaa.
Jäsenistö

ESTIEM on edustettuna 25 Euroopan maassa
Belgia (1 paikallisjärjestö – Bryssel)
Bulgaria (1 paikallisjärjestö – Sofia)
Espanja (1 paikallisjärjestö – Seville)
Hollanti (3 paikallisjärjestöä – Eindhoven, Enschede, Groningen)
Iso-Britannia (1 paikallisjärjestöä – Cambridge)
Italia (1 paikallisjärjestö – Milano)
Itävalta (2 paikallisjärjestöä – Wien, Graz)
Kreikka ( 1 paikallisjärjestö – Chios)
Kroatia (1 paikallisjärjestö – Zagreb)
Kypros (1 paikallisjärjestö – Famagusta)
Makedonia (1 paikallisjärjestö – Skopje)
Norja (1 paikallisjärjestö – Trondheim)
Portugali (3 paikallisjärjestö – Aveiro, Lissabon, Porto)
Puola (3 paikallisjärjestö – Varsova, Poznan, Gdansk)
Ranska (2 paikallisjärjestöä – Grenoble, Lyon)
Romania (1 paikallisjärjestö – Bukarest)
Ruotsi (5 paikallisjärjestö – Göteborg, Linköping, Luulaja, Lund, Tukholma)
Saksa (14 paikallisjärjestöä – Aachen, Berliini, Braunschweig, Bremen, Darmstadt, Dortmund, Dresden, Hampuri, Ilmenau, Kaiserslautern, Karlsruhe, München, Paderborn, Siegen)
Serbia (2 paikallisjärjestö – Belgrade, Novi Sad)
Suomi (5 paikallisjärjestöä – Helsinki, Lappeenranta, Oulu, Tampere, Vaasa)
Sveitsi (1 paikallisjärjestö – Zürich)
Turkki (7 paikallisjärjestö– Ankara-Bilkent, Ankara-METU, Istanbul-Bogazici, Istanbul-ITU, Istanbul-Yildiz, Izmir, Izmir-Economy)
Unkari (1 paikallisjärjestö – Budapest)
Venäjä (1 paikallisjärjestö – Pietari)
Viro (1 paikallisjärjestö – Tallinna)
ESTIEMin aktiviteetit ja projektit

Monikansalliset projektit ja aktiviteetit näkyvät laajana valikoimana erilaisia tapahtumia yli koko mantereen: konferensseja, case study-kilpailuja, seminaareja, workshopeja ja vaihto-ohjelmia. ESTIEM on siis ainutlaatuinen tapa yhdistää erilaisista kulttuureista tulevia ihmisiä, joilla on erilaisia kokemuksia.
ESTIEMin aktiviteetit ja projektit > Vision

Seminaarisarja, joka tutkii eri teollisuuden ja talouden ilmiöitä joka vuosi vaihtuvan otsikon alla. Seminaarit sisältävät luentoja, workshoppeja sekä case-ratkonta kilpailuja, joita pitävät professorit, liike-elämän ammattilaiset sekä aiheen erikoisasiantuntijat. Lisäksi tapahtumiin kuuluvat yritysvierailut, erilaiset koulutukset sekä vapaa-ajan aktiviteetit. Seminaarien tarkoitus ei ole kuitenkaan pelkästään akateeminen, lisäksi vaalitaan monikansallsia arvoja, kuten lisätä kulttuurien tuntemista, tutustuttaa osallistujat järjestäjämaan kulttuuriin sekä vaalia kansainvälistä yhteistyötä. Vuoden 2010/2011 Vision: Leadership through Engagement järjestettiin läheisessä yhteistyössä Helsingin Aalto-yliopiston tutkimushenkilöstön kanssa.
ESTIEMin aktiviteetit ja projektit > TIMES

Tournament In Management and Engineering Skills. TIMES on suurin yleiseurooppalainen case-ratkonta kilpailu tuotantotalouden opiskelijoille. Tätä arvostettua projektia pidetään ESTIEMin lippulaiva-projektina.
Vuonna 2011 TIMES-kilpailuja on järjestetty jo 18 vuoden ajan ja se houkuttelee noin 250 joukkuetta mukaan eri puolilta Eurooppaa. Selviytyäkseen finaaliin, on kilpailijoiden selvitettävä tiensä läpi kahden karsintakierroksen. Ensimmäinen karsintakierros järjestetään paikalliskarsintana omassa yliopistossa. Tämän jälkeen voittanut joukkue osallistuu yhteen kuudesta eri paikkakunnalla järjestettävästä semi-finaalista. Kuudesta semi-finaaleista vain voittajat jatkavat matkaansa kohti kerran vuodessa järjestettävää TIMES Finaalia. Finaaliin saakka yltäneet joukkueet kisailevat "The IEM Student of the Year" -tittelistä.
TIMESin kehitti vuonna 1994 silloinen aktiviteettien varapuheenjohtaja Andreas Swahn. Hän sai idean Euroopan laajuiseen case-ratkonta kilpailuun vierailtuaan vuonna 1993 Lontoossa School of Economics:ssa ja koettuaan CHAMPn (Challenge in Management Perspectives). Ensimmäiset semi-finaalit pidettiin Tukholmassa (Ruotsissa), Braunschweigissa (Saksassa), Lissabonissa (Portugalissa) ja Pietarissa (Venäjällä). Finaali pidettiin Eindhovenissa (Hollannissa) ja ensimmäisen finaalin voitto meni Tukholman joukkueelle. Kaikkien joukkueiden ensimmäinen karsinta case liittyi LKABiin ja teräksen tuotantoprosesseihin. Semi-finaalien case tuli Ericsson Mobilelta ja se liittyi antennimastojen optimointiin. Eindhvenin finaalissa joukkueet joutuivat ratkomaan vielä kaksi casea. Ensimmäinen näistä tuli Rotterdamin satamasta ja toinen yhteistyössä Philips Electronicsin kanssa. TIMES paikalliskarsinnat järjestetään lähes kaikissa ESTIEM yliopistoissa.
ESTIEMin aktiviteetit ja projektit > Magazine

ESTIEM julkaisee omaa lehteään kahdesti vuodessa. Se jaetaan jäsenistölle jokaisessa yleiskokouksessa (Council Meeting, sääntömääräinen kokous kaksi kertaa vuodessa), ja lähetetään myös tukijatahoille. Vuotuinen levikki on 10 000 kappaletta. Siinä on totta kai artikkeleita ESTIEMin tapahtumista ja järjestön kehityksestä, mutta myös asiantuntijoiden artikkeleita ja haastatteluja koskien tuotantotalouden asemaa, uusia tekniikan aloja ja esimerkiksi suhteiden kehitystä yhdentyneessä Euroopassa. Erilaisten mainosten kautta, joita voi myös yhdistää artikkeleihin, yrityksillä on mahdollisuus saada näkyvyyttä sekä esitellä itsensä tuotantotalouden opiskelijoiden tulevaisuuden työkentillä.
ESTIEMin aktiviteetit ja projektit > Summer Academy

ESTIEMin kesäyliopisto on vuoden akateemisin tapahtuma. Se kerää yhteen lukuisia opiskelijoita ympäri Eurooppaa kesälomien aikana. Tapahtuman aikana keskustellaan, ryhmätyöskennellään, väitellään sekä työskennellään itsenäisesti akateemisen tutkijan johtaessa koko ryhmän toimintaa. Kesäyliopistoja järjestetään vuosittain kaksi. Niiden ohjelmaan kuuluu intensiivistä opetusta professorin johdolla, ja lopuksi omasta tutkimusaiheesta kirjoitetaan lopputyö. Pitkäaikaisina tukijoina ovat olleet professori Jim Platts Cambridgen yliopistosta sekä professori Dietrich Brandt Aachenin yliopistosta. Vuodesta 2003 Professori Dietrich Brandtin johtaman Summer Academyn lopputyöt on kerätty yhteen ja julkaistu ESTIEM portaalissa.
ESTIEMin aktiviteetit ja projektit > Student Guide

The Student Guide on tuotantotalouden opiskelijoille tarjottu palvelu, joka opastaa vaihto- ja jatko-opinnoissa eri puolilla Eurooppaa. Näin ESTIEM markkinoi kansainvälisiä ja akateemisia vaihtomahdollisuuksia Euroopan sisällä aikana, jolloin rajat ovat katoamassa. Student Guide pyrkii vertaamaan eri yliopistoja ja tuomaan esiin niiden tutkintomahdollisuuksia, ja samalla se tuo julkisuutta tuotantotalouden käsitteelle itsessään.
Tämä saavutetaan vertaamalla kolmea pääelementtiä opiskelijan kannalta:
opintoihin liittyvät tiedot (esimerkiksi aikarajat, kurssi-sisällöt);
käytännönelämään liittyvät tiedot (esimerkiksi majoitus, elämisen kustannukset);
opiskelijaelämään liittyvät aktiviteetit (esimerkiksi organisaatiot, yöelämä, urheilumahdollisuudet).
ESTIEMin aktiviteetit ja projektit > Europe 3D

Europe3D on viisipäiväinen tapahtuma, jonka aikana osallistujille annetaan kattava käsitys isäntämaan oloista. Pääpaino on näin ollen kansallisessa politiikassa ja taloudessa. Jotta lisäksi ymmärtäisimme paremmin Euroopan maiden välisiä eroja, myös kulttuurien väliset erot pyritään tuomaan esille. Osallistujat saavat näkökulmia politiikasta, tieteestä sekä taloudesta paikallisilta asiantuntijoilta. Toisaalta seminaarin tavoitteena on saada osallistujat aktiivisesti osallistumaan luentoihin ja keskusteluihin.
ESTIEMin aktiviteetit ja projektit > BrainTrainer

BrainTrainer suunniteltiin kehittämään osallistujien johtamistaitoja, esiintymistaitoja sekä liike-elämän taitoja ammattilaiskoulutusten kautta. Projektin tarkoituksen on valmentaa ja kehittää osallistujien taitoja yhä ammattimaisemmiksi ja menestyvimmiksi, jotta he voivat käyttää näitä taitoja hyväksi omissa organisaatioissaan sekä tulevaisuudessaan.
BrainTrainer tapahtuma kestää yleensä 6–7 päivää ja sisältää kolme tai neljä eri koulutusaihetta keskittyen pääasiassa liiketoimintataitoihin: viestintä, esiintyminen, neuvottelu, ryhmän johtaminen, talousviestintä, retoriikka, case ratkonta, projektin johtaminen, jne. Koulutusta antava joko ammattilaiskouluttajat, ESTIEM kouluttajat tai aiheen tuntevat alumnit. Teoreettisten osuuksien lisäksi panostetaan oppimiseen tekemällä asiat itse. Osallistujat pääsevät harjoittelemaan opittuja asioita käytännössä sijoittamalla opittuja tietoja ja taitoja käytännön liike-elämän tilanteisiin ja haasteisiin.
Aiheesta muualla

http://www.estiem.org
The Switch

| The Switch Engineering Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Electrifying the world with game-changing green technologies
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2006
Toimitusjohtaja:  Miika Reinikka
Kotipaikka:  Vaasa
Toiminta-alue:  Eurooppa, Amerikat ja Aasia
Toimiala:  Sähkömoottorien, generaattorien ja taajuusmuuntajien valmistus
Tuotteet:  megawattiluokan kestomagneettigeneraattorit, kestomagneettimoottorit, tehonmuokkainpaketit ja suurnopeuskoneet
Liikevaihto:  88,933 milj. euroa (02/2024)
Liikevoitto:  0,874 milj. euroa (02/2024)
Nettotulos:  -0,239 milj. euroa (02/2024)
Henkilöstö:  192 (02/2024)
Tytäryhtiöt:  The Switch Marine Drives Norway AS, The Switch Wind Power Sytems (Lu'an) Co., Ltd
Omistaja:  BEMAC ja Mitsui & Co
Kotisivu:  www.theswitch.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
The Switch Engineering Oy, lyhyesti The Switch, on suomalainen yritys, joka suunnittelee ja valmistaa kestomagneettimoottoreita  ja -generaattoreita sekä tehonmuokkaimia uusiutuvaan energian sovelluksiin, esimerkiksi tuulivoimaan ja meriteollisuuteen.  Lisäksi yritys valmistaa suurnopeuskoneita teollisuuden sovelluksiin.
Yrityksen pääkonttori on Vaasassa, Suomen tehtaat sijaitsevat Vaasassa ja Lappeenrannassa. Yhtiöllä on toimipiste myös Helsingissä.
Historia > 2006 (Runsor-Tech Oy)

Yhtiö syntyi marraskuussa 2006 yhdistämällä kolme olemassaolevaa yritystä: Rotatek Finland (Lappeenranta), Verteco (Vaasa) ja amerikkalainen Youtility (Hudson). Runsor-Tech Oy-nimisen yhtiön perustajana toimi VNT Management. Yhtiö työllisti alussa kaksikymmentä henkilöä. Yritys teki kolme strategista päätöstä: se lähti markkinoille uudella kestomagneettiteknologialla, jota se piti tulevaisuuden teknologiana, suuntasi Kiinaan, jota se veikkasi tuulimarkkinoiden voittajaksi ja keskittyi prototyyppien suunnitteluun ja valmistamiseen massavalmistuksen sijaan. Yrityksen ensimmäisiin asiakkaisiin kuului norjalainen ScanWind, jonka GE Energy osti vuonna 2009.