stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anomalisa
Vastaanotto

Anomalisa sai ilmestyessään pääosin positiivisia arvosteluita. Elokuvasivusto Rotten Tomatoesin mukaan 92 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle myönteisen arvion.
Elokuvalehti Episodin kriitikko Anton Vanha-Majamaa antoi Anomalisalle täydet viisi tähteä. Hän kirjoittaa, että vaikka ”animaatio on tyrmäävän kaunista ja käsityön määrää on syytä ihmetellä, tarinan inhimillisyys vie pian huomion detaljeista. Hahmot ovat näkyvistä saumoistaan huolimatta oikeita ihmisiä, jotka elävät oikeita elämiä”. Vanha-Majamaa arvioi Anomalisan olevan Kaufmanin ”pienimuotoisin ja samalla ehkä kaunein elokuva”.
Helsingin Sanomien elokuvakriitikko Anu Silfverberg antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, kirjoittaen että ”Anomalisa ei ole tarina rakkaudesta vaan vieraantumisesta ja ehkäpä narsismista”. Silfverberg piti elokuvaa paikoin turhan alleviivaavana, kuvaillen sen olevan ”animaationa vaikuttava, mutta tavallisena näytelmäelokuvana sen käsikirjoitus ei kantaisi mittaansa”.
Armstrong Siddeley

| Armstrong Siddeley |
| --- | --- |
Perustettu:  1919
Lakkautettu:  1960
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Armstrong Siddeley 16 vuodelta 1938
Armstrong Siddeley oli brittiläinen insinööritoimisto, joka perustettiin vuonna 1919. Yritys oli parhaiten tunnettu autojen ja lentokonemoottorien valmistuksesta.
Autot

Yrityksen Armstrong Siddeley Motors tytäryhtiö valmisti autoja vuosina 1919–1960. 
Armstrong Siddeley Motors muodostettiin vuonna 1919 yhdistämällä yritykset Sir W G Armstrong Whitworth and Company ja the Siddeley Deasy Motor Car Co. Ltd. Ensimmäinen Armstrong Siddeley -merkkinen auto oli nimeltään 30HP model, jonka tuotanto alkoi vuonna 1919.
Vuonna 1928 Armstrong Siddeley esitteli esivalintaisen puoliautomaattivaihteiston, joka tuli myöhemmin useimpien mallien vakiovarusteeksi.
Vuonna 1952 tehdas esitteli ison Sapphire-mallin, jossa oli 3,4 litran moottori. Myyntiin Sapphire tuli vuonna 1953. Armstrong Siddeley Sapphiren erikoisuus oli nelivaihteinen planeettapyörästövaihteisto, jossa oli sähköinen esivalinta. Sapphire ja sen seuraaja Star Sapphire olivat viimeisiä henkilöautoja, jossa käytettiin sähköistä esivalintaa. Esivalintavaihteisto laajapintaisen hammaskosketuksensa ansiosta kestää vahvaa vääntöä, mutta haittapuolena on painava rakenne.
Armstrong Siddeleyn viimeinen malli oli Star Sapphire, jonka tuotanto päättyi heinäkuussa 1960.
Armstrong Siddeleyn maahantuojana Suomessa toimi 1950-luvulla helsinkiläinen Importer Oy, jonka yhtenä omistajana oli tunnettu sotilasilmailija, majuri Väinö Bremer. Yhtiö toi Suomeen samaan aikaan myös Saab-henkilöautoja. Armstrong Siddeley -tehtaan vuosituotanto oli autotehtaaksi vaatimatonta, noin 1 500–3 000 autoa. Eräinä vuosina tästä määrästä tuotiin Suomeen jopa kymmenesosa. Suomessa aikoinaan tunnetuksi Armstrong Siddeley -autoksi tuli avolavainen pakettiauto, jossa oli viiden hengen ohjaamo. Näiden autojen suurin yksittäinen ostaja oli Posti- ja lennätinlaitos.
Lentokonemoottorit

Yrityksen lentokonemoottorien valmistus yhdistettiin Bristol Aero-Engines -yrityksen kanssa Bristol Siddeley -yritykseen vuonna 1958.
Armstrong Siddeley Sapphire
Assoksen teatteri

| Assoksen teatteri |
| --- | --- |
 Assoksen teatteri.
Sijainti:  Assos, Troas (nyk. Behram, Çanakkale, Turkki)
Koordinaatit:  39°29′18″N, 26°20′16″E
Rakennustyyppi:  kreikkalainen teatteri
Valmistumisvuosi:  n. 250–200 eaa.
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Assoksen teatteri oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Assoksen kaupungissa Troaksessa Vähässä-Aasiassa nykyisessä Turkissa. Se sijaitsi kaupungin kukkulan etelärinteessä etelään agorasta.
Assoksen teatterin pohjapiirros.
Assoksen teatteri rakennettiin hellenistisellä kaudella ja ajoitetaan noin vuosiin 250–200 eaa. Sen paikalla on kuitenkin saattanut olla varhaisempi edeltäjä. Teatterissa on tyypillinen puolikaarenmuotoinen katsomo, jonka läpimitta on noin 67,5 metriä. Pystysuuntaiset porraskäytävät jakavat sen kuuteen lohkoon. Kaksi poikittaissuuntaista diazoma-käytävää jakaa katsomon ala-, keski- ja yläosaan. Ainoastaan alaosa on säilynyt nykyaikaan paremmin. Ylemmät osat ovat kärsineet maanjäristyksistä. Katsomossa on ollut tilaa noin 5 000 hengelle.
Keskellä ollut orkhestra on poikkeuksellisesti hevosenkengänmuotoinen eikä pyöreä. Sen halkaisija on noin 20,5 metriä. Skene- eli näyttämörakennuksen leveys oli 19,5 metriä. Se oli kaksikerroksinen, ja sen alimmassa kerroksessa oli kolme huonetta. Rakennuksen perustukset ovat säilyneet hyvin.
Roomalaisella kaudella teatteri muutettiin soveltuvaksi roomalaisille areenanäytännöille rakentamalla suoja katsomon ja orkhestran välille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Assoksen teatteri Wikimedia Commonsissa
Associés à vie

| Associes a vie Mo’vez Lang |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. syyskuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): LIM & R.A.T
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Tous Illicites Production
Listasijoitukset
  13.
Mo’vez Langin muut julkaisut
| Original street tape 2003 | Associes a vie 2008 |   |
Associés à vie on Mo'vez Lang-yhtyeen toinen studioalbumi ja se julkaistiin 22. syyskuuta 2008. Levyllä vieraili muun muassa Zeler, Samira, Fantom ja General Salem.
Kappaleet

Intro
Associes a vie (feat. Zeler)
Sur le bitume
Illicite kreust
Itineraire d’un bagnard (Boulox feat. Samira)
Chasse a l’homme
J’ai tant de haine en moi
Chacun sa chance feat sir doums
SDF
Le Temps du chanson (Cens Nino feat. Arietou, Beatrice, Fatou, Helene & Isabelle)
Sauvage (feat. Samira)
Pris au piege
J’ai appris (feat. General Salem)
Sensible (Zone)
La Kabylie (LIM)
On Avance (feat. Fantom)
Freestyle
Assolo

| Assolo (Assòlu, Assòu) |
| --- | --- |
 Sijainti Oristanon maakunnassa
 Assolo
 Koordinaatit: 39.809°0′0″N, 8.919°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Oristano
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,37 km²
Korkeus:  255 m
Väkiluku:  391
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09080
Suuntanumero(t):    0783
Rekisterikilpi:  OR
 
 http://www.comune.assolo.or.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Assolo (sardiksi Assòlu, Assòu) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 391 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 16,37 neliökilometriä. Se sijaitsee 255 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Assolo Wikimedia Commonsissa
Oristanon maakunta
Abbasanta | Aidomaggiore | Albagiara | Ales | Allai | Arborea | Ardauli | Assolo | Asuni | Baradili | Baratili San Pietro | Baressa | Bauladu | Bidonì | Bonarcado | Boroneddu | Bosa | Busachi | Cabras | Cuglieri | Curcuris | Flussio | Fordongianus | Ghilarza | Gonnoscodina | Gonnosnò | Gonnostramatza | Laconi | Magomadas | Marrubiu | Masullas | Milis | Modolo | Mogorella | Mogoro | Montresta | Morgongiori | Narbolia | Neoneli | Norbello | Nughedu Santa Vittoria | Nurachi | Nureci | Ollastra | Oristano | Palmas Arborea | Pau | Paulilatino | Pompu | Riola Sardo | Ruinas | Sagama | Samugheo | San Nicolò d’Arcidano | San Vero Milis | Santa Giusta | Santu Lussurgiu | Scano di Montiferro | Sedilo | Seneghe | Senis | Sennariolo | Siamaggiore | Siamanna | Siapiccia | Simala | Simaxis | Sini | Siris | Soddì | Solarussa | Sorradile | Suni | Tadasuni | Terralba | Tinnura | Tramatza | Tresnuraghes | Ula Tirso | Uras | Usellus | Villa Sant'Antonio | Villa Verde | Villanova Truschedu | Villaurbana | Zeddiani | Zerfaliu
Kalle Grotenfelt

Kalle ”Kalle G” Grotenfelt on suomalainen rockmuusikko ja -lyyrikko sekä luomuviljelijä. Hän tuli tunnetuksi Juvalla vuonna 1984 perustetun Luonteri Surf -yhtyeen urkurina.
Kallen toinen yhtye on nimeltään Kalle G & Rytinäkerjäläiset.
Kaikulaite

Sähkökitaran jousikaikulaite.
Jousikaikulaite alapuolelta. Näkyvissä on kierrejousista Z-kirjaimen muotoon laskostettu jousikaikulinja.
BOSS DD-500 -digitaalinen kaikulaite.
Kaikulaitteella lisätään ääneen keinotekoisesti kaikua. Kaiku tuotetaan lisäämällä sisään tuleva signaali kahdennettuna tai monistettuna lähtevään signaaliin pienellä viiveellä. Käsiteltävä signaali on linjatasoista eli (Line-in, Line-out) liittimiin sopivaa. Kaiussa on sisään- ja ulostulevan signaalin voimakkuuden säätimet sekä kaikuparametreille omat säätimet.
Kaikulaitteessa sisään tulevasta äänisignaalista pyritään yleensä saamaan sopivilla mikrofoneilla varsin kaiuton, jotta sitä pystyttäisiin käsittelemään paremmin.
Kaikulaitteet tulivat suosituiksi rautalankamusiikin tulon myötä 60-luvulla. Perinteisesti nauhakaiku oli suosittua rautalankamuusikoiden keskuudessa, jousikaiku taas surf-musiikissa. Digitaaliset kaikulaitteet ja ohjelmistot ovat nykyisin korvanneet perinteiset analogiset kaikulaitteet, vaikka viime vuosina perinteisten analogisten kaikulaitteiden arvostus on jälleen kasvanut niiden luonnollisempana pidetyn äänen vuoksi.
Erilaisia kaikulaitetyyppejä ovat mm. jousikaiku, nauhakaiku, kiekkokaiku ja digitaalinen kaiku.
Nykyään harvinaisempia analogisia kaikutyyppejä ovat fyysisesti paljon tilaa vievät levykaiku ja hallikaiku. Levykaiussa äänen muokkaamisesta vastaa tukevaan kehikkoon kireälle pingotettu suurikokoinen, yleensä noin 2 m × 1 m, suorakaiteenmuotoinen teräslevy. Hallikaiussa suljettuun tilaan asetetaan kaiutin ja mikrofoni, ja ääni ajetaan kaiuttimeen ja napataan takaisin mikrofonilla, jolloin itse tila toimii kaiun tuottajana.
Lähes kaikkia edellä mainittuja kaikutyyppejä pystytään mallintamaan digitaalisilla laitteilla.
Kaikilla mausteilla (albumi)

| Kaikilla mausteilla Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1987
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Bluebird
Mikko Alatalon muut julkaisut
| Syntynyt lähiössä 1986 | Kaikilla mausteilla 1987 | Lapsi on terve, kun se heiluu 1988 |
Kaikilla mausteilla on Mikko Alatalon vuonna 1987 julkaistu albumi.
Helsingin Sanomien Eeva-Kaarina Aronen kysyi helmikuussa 1988 Alatalolta, minne viimeinenkin roso ja särmä on kadonnut tämän lauluista, kun uusin albumi Kaikilla mausteilla on ”pelkkää pumpulia”. Alatalo vastasi, että albumin kappaleet ovat aikuisten miesten lauluja: ”Aikuistuminen on pehmenemistä!”
Kappaleet

Viivy vielä hetki – 3.00
Anna mulle yksi yö – 4.10
Tytöt tahtoo pitää hauskaa – 3.15
Viimeinen tango Paraisilla – 3.10
Tyttö-poika – 2.31
Lapin yö – 4.40
Nunnuka lailaa – 2.48
Tuhat ja yksi yötä – 3.05
Yhdentekevää – 3.19 (duetto Juice Leskisen kanssa)
Kaikilla mausteilla – 3.00
Suomi on iso maa – 2.46
Lankoja pitkin – 3.45
Ruusuja ja timantteja – 3.00
Väsynyt yöhön – 3.53
Karlsruhen hallintopiiri

| Karlsruhen hallintopiiri Regierungsbezirk Karlsruhe |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Saksassa
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Piirikuntia:  7 + 5
Kuntia:  211
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Karlsruhe
Pinta-ala:  6 919 km²
Väkiluku (2015):  2 761 977
 – väestötiheys:  399,2 as./km²
 
Hallintopiirin internetsivut
Karlsruhen hallintopiiri on yksi saksalaisen Baden-Württembergin osavaltion neljästä hallintopiiristä. Se sijaitsee luoteisessa Baden-Württembergissä ja sen keskuskaupunkina toimii Karlsruhe. Hallintopiirin asukasluku on arviolta 2 761 977 (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 6 919 neliökilometriä.
Karlsruhen hallintopiiri on jaettu seitsemään piirikuntaan ja viiteen kaupunkipiiriin. Hallintopiirin kaupunkipiirejä eli piirikuntiin kuulumattomia kaupunkeja ovat Baden-Baden, Heidelberg, Karlsruhe, Mannheim ja Pforzheim. Piirikunnat puolestaan on jaettu edelleen 211 kuntaan.
Aiheesta muualla

Hallintopiirin internetsivut
Saksan hallintopiirit
| --- | --- |
Baden-Württemberg:   Freiburg  Karlsruhe  Stuttgart  Tübingen 
Baijeri:   Ala-Baijeri  Mittelfranken  Oberfranken  Oberpfalz  Schwaben  Unterfranken  Ylä-Baijeri 
Hessen:   Darmstadt  Gießen  Kassel 
Nordrhein-Westfalen:   Arnsberg  Köln  Detmold  Düsseldorf  Münster
Kekropia

Kekropia (m.kreik. Κεκροπία, lat. Cecropia) voi viitata seuraaviin:
Kekropia tai ”Kekropsin kaupunki”, toinen nimi antiikin Ateenalle
Kekropía, entisen Pálairoksen kunnan entinen nimi Kreikassa
muurahaispuut (Cecropia), nokkoskasvien suku
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kekropia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aquifoliales

| Aquifoliales |
| --- | --- |
 Kesäorjanlaakerin (Ilex verticillata) marjoja
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Aquifoliales  Senft
Synonyymit
 Cardiopteridales Takht.  Helwingiales Takht.  Ilicales Martius 
Katso myös
   Aquifoliales Wikispeciesissä   Aquifoliales Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aquifoliales on varsinaiskaksisirkkaisiin, Rosopsida, kuuluvan Euastridae II -ryhmän lahko. Sen tunnetuimmat edustajat ovat orjanlaakerit (Ilex).
Lahkoon kuuluu pääasiassa puuvartisia kasveja. Niiden lehdet ovat enintään pienikorvakkeisia, hammas- tai ehytlaitaisia ja sijaitsevat kierteisesti tai kahdessa rivissä. Heimoissa Phyllonomaceae ja marjalapakasvit (Helwingiaceae) kukintoperä on kasvanut yhteen lehtiruodin ja keskisuonen kanssa, joten kukinto näyttää sijaitsevan keskellä lehteä. Hedelmä on luumarja.
Heimot

Lahkossa on viisi heimoa.
Cardiopteridaceae – herttasiipiökasvit
5 sukua ja 43 lajia tropiikissa
synonyymit: Leptaulaceae, Peripterygiaceae
Stemonuraceae
12 sukua ja 95 lajia tropiikissa
Phyllonomaceae
1 suku (Phyllonoma) ja 4 lajia Meksikosta Peruun ulottuvalla alueella
synonyymi: Dulongiaceae
Helwingiaceae – marjalapakasvit
1 suku (marjalavat Helwingia) ja 3 lajia Himalajalta Japaniin ulottuvalla alueella
Aquifoliaceae – orjanlaakerikasvit
1 suku (orjanlaakerit Ilex) ja 405 lajia enemmän tai vähemmän yleismaailmallisesti, erityisesti Amerikassa ja Kaakkois-Aasiassa
synonyymi: Ilicaceae
Aiheesta muualla

Evoluutiopuu: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/trees/aquifolialesnotl.gif
Kalle Hakkarainen

Kalle Pekka Antti Hakkarainen (8. joulukuuta 1940 Rautalampi – 19. toukokuuta 2014 Suolahti) oli suomalainen maratonjuoksija, joka edusti Rautalammin Urheilijoita ja myöhemmin Suolahden Urhoa.
Hakkarainen juoksi vuosina 1968–1976 yli 20 maratonia. Vuonna 1971 hän juoksi ennätyksekseen siihen mennessä historian neljänneksi nopeimpana suomalaisena ajan 2.18.01,2. Samana vuonna hän sijoittui yhdeksänneksi Helsingin EM-kilpailuissa. SM-mitaleja Hakkaraiselle kertyi maratonilta neljä: kulta 1970, hopea 1971 ja pronssi 1968 sekä 1969. Hakkarainen kuoli Suolahdessa 19. toukokuuta 2014, 73-vuotiaana.
Kaikista kasvoista (kappale)

| ”Kaikista kasvoista” Anna Eriksson |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kaikista kasvoista
 Julkaistu: 2003
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.55
 Levy-yhtiö: Universal Music
Anna Erikssonin muut singlet
| ”Tahdon pois” 2003 | ”Kaikista kasvoista” 2003 | ”Ajattelen sua” 2004 |
”Kaikista kasvoista” on suomalaisartisti Anna Erikssonin kappale hänen samaa nimeä kantavalta viidenneltä studioalbumilta. Universal Music julkaisi kappaleen albumin toisena singlenä vuonna 2003. Kappaleen on sanoittanut Sinikka Svärd ja sen on säveltänyt Esa Nieminen salanimellä E .A. Nyman. Kappale kertoo rakkauden etsimisestä ja sen löytämisestä.
Kappaleeseen Helsinki-Vantaan lentoasemalla kuvattu musiikkivideo sai ensiesityksensä Levyraadissa 30. marraskuuta 2003. Videopalvelu YouTubeen video ladattiin Erikssonin Vevo-kanavalle 10. helmikuuta 2011.
Kappaleesta tuli singlejulkaisunsa jälkeen radiohitti ja se oli parhaimmillaan soitetuin radiokappale. Single julkaistiin promootiosinglenä, joten se ei noussut myyntilistoille.
Kappaleet

Kaikista kasvoista – 3.55
Aprilia (kaupunki)

| Aprilia |
| --- | --- |

 vaakuna
 Aprilia
 Koordinaatit: 41°35′N, 12°39′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Latium
Maakunta:  Latina
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  178,11 km²
Korkeus:  6–162 m
Väkiluku (31.12.2016)  (vakinaiset asukkaat):  73 934
 – Väestötiheys:  415 as./km²
 
 www.comunediaprilia.gov.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aprilia on kaupunki Latinan maakunnassa Latiumin hallinnollisella alueella Keski-Italiassa. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Roomasta etelään. Kaupungissa asukkaita runsaat 70 000.
Talous

Aprilia on teollisuuskaupunki. Se ollut Aprilia DOC -viinien tuotantoaluetta.
Historiaa

Aprilia perustettiin vuonna 1936, jolloin seutu tuli mahdolliseksi asuttaa Pontisten soiden kuivatushankkeen myötä. Kaupunki rakennettiin lähes asumattomalle alueelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aprilia (kaupunki) Wikimedia Commonsissa
Latinan maakunta
Aprilia | Bassiano | Campodimele | Castelforte | Cisterna di Latina | Cori | Fondi | Formia | Gaeta | Itri | Latina | Lenola | Maenza | Minturno | Monte San Biagio | Norma | Pontinia | Ponza | Priverno | Prossedi | Rocca Massima | Roccagorga | Roccasecca dei Volsci | Sabaudia | San Felice Circeo | Santi Cosma e Damiano | Sermoneta | Sezze | Sonnino | Sperlonga | Spigno Saturnia | Terracina | Ventotene
Kalle Grundel

| Kalle Grundel> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. lokakuuta 1948 (ikä 76)
Kansalaisuus:   Ruotsi
WRC-ura
Aktiivivuodet:  1977 - 1988
Kartanlukija(t):   Leif Lindberg  Peter Diekmann  Terry Harryman  Benny Melander
Entiset tallit:  Volkswagen Motorsport Peugeot Talbot Sport Ford Motor Co Ltd Mazda Rallysport Sweden
Kilpailuja:  30
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  1
Erikoiskoevoittoja:  14
MM-pisteitä:  61
Ensimmäinen kilpailu:  Ruotsin ralli 1977
Viimeinen kilpailu:  RAC-ralli 1988
Sijoitus kaudella 1988:  83. (1 p.)
Kalle Grundel (s. 2. lokakuuta 1948) on ruotsalainen aktiiviuransa päättänyt ralliautoilija. Aktiiviuransa aikana Grundel ei voittanut MM-osakilpailuja, mutta ajoi yhden palkintopallisijoituksen.
Grundel debytoi MM-tasolla vuoden 1977 Ruotsin rallissa ajokkinaan yksityinen Saab 99 EMS. Grundel kilpaili MM-sarjassa satunnaisesti 1 tai 2 kertaa kaudessa Saabilla aina vuoteen 1981 asti. Vuoden 1982 Ruotsin ralliin Grundel osallistui Volkswagen Golf GTI:lla ja sijoittui ensimmäisen kerran urallaan MM-pisteille. Seuraavana vuonna Grundel ajoi Ruotsin rallissa sikäläisen maahantuojan Golfilla ja kauden päättäneessä RAC-rallissa Volkwagen Motorsportin tehdastiimin Golfilla. Ruotsissa sijoitus oli hienosti viides ja Englannissa kahdeksas. Kaudelle 1984 Grundel sai Volkswagenin tehdastiimin ajattamana kahdeksan MM-rallin ohjelman. Tuloksena oli neljä keskeytystä ja kolme sijoitusta MM-pisteille. Kaikissa neljässä maaliin asti ajamassaan kisassa hän ajoi luokkavoittoon.
Kaudella 1985 Grundel ajoi kaksi kilpailua Peugeot Talbot Sportin tehdastallissa korvaten Argentiinan rallissa vakavasti loukkaantuneen Ari Vatasen. Suurajoista tuloksena oli yleiskilpailun viides sija ja RAC rallissa keskeytys ulosajon vuoksi.
Kaudelle 1986 Grundel siirtyi Fordin tehdastalliin jossa ajoi neljä MM-rallia. Fordin jättäessä Suurajot väliin, Grundel sai luvan osallistua ralliin Lancian kolmannella autolla Markku Alénin ja Mikael Ericssonin tallitoverina. Kaudelle 1987 siirryttiin B-ryhmästä heikompitehoisiin A-ryhmän autoihin ja Grundel jatkoi Fordin tehdaskuljettajana kolmen rallin ajan. Kauden päättäneessä RAC-rallissa hän ajoi etuvetoisella Peugeotilla.
Kaudella 1988 Grundel kilpaili vain kahdessa MM-rallissa. Kotikisassaan Ruotsissa alla oli Ruotsin maahantuojan ilmoittama Mazda 323 ja RAC-rallissa jälleen Peugeota. RAC-ralli jäi myös Grundelin viimeiseksi startiksi MM-tasolla. Kausilla 1988–1991 Grundelin pääasiallinen työnantaja oli Peugeotin Saksan maahantuoja, jonka nimissä hän osallistui Saksassa ajettuihin EM-sarjan osakilpailuihin.
Kausien 1991–1998 aikana Grundel ajoi satunnaisia ralleja satunnaisella kalustolla eri puolilla maailmaa. Vuodesta 2005 lähtien ohjelmassa on ollut lähinnä erinäisiä näytöskilpailuita Keski-Euroopassa.
1997

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
1997 (MCMXCVII) oli normaalivuosi, joka alkoi keskiviikosta.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Paimio muuttui kaupungiksi. Porvoon mlk liitettiin Porvoon kaupunkiin, Lohjan kunta Lohjan kaupunkiin ja Heinolan mlk Heinolan kaupunkiin.
1. tammikuuta – Komet Bomb 3" -ilotulitusraketit aiheuttivat uudenvuodenyönä eriasteisia vammoja ainakin 200 henkilölle, pahimmillaan luunmurtumia ja sokeutumisia.
8. tammikuuta – Venäjän presidentti Boris Jeltsin joutui sairaalahoitoon keuhkokuumeen vuoksi.
8. tammikuuta – Monacon ruhtinaskunta aloitti 700-vuotisjuhlallisuuksiensa vieton.
10. tammikuuta – Lapin lääninoikeus kumosi kunnallisvaalien tulokset Keminmaan kunnassa ennakkoäänestykseen liittyneiden epäselvyyksien vuoksi.
15. tammikuuta – Tanskassa juhlittiin kuningatar Margareeta II:n 25-vuotista hallituskautta.
16. tammikuuta – Tuhannet albanialaiset osoittivat mieltään hallitusta vastaan maan pääkaupungissa Tiranassa menetettyään rahansa sijoitusyhtiöiden keinottelun seurauksena. Mellakat levisivät nopeasti muuallekin maahan ja Albania ajautui sisällissodan partaalle.
17. tammikuuta – Helsingin käräjäoikeus tuomitsi valtakunnansovittelija Jorma Reinin neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta. Syyte pahoinpitelystä hylättiin. Reini erotettiin virastaan seuraavana päivänä, koska hänen katsottiin menettäneen tapauksen vuoksi valtakunnansovittelijalta vaadittavan luottamuksen.
18. tammikuuta – Ruandassa Hutu-militantit tappoivat kolme espanjalaista avustustyöntekijää ja kolme sotilasta.
18. tammikuuta – Uuden Valamon luostarin johtaja, arkkimandriitta Panteleimon nimitettiin Suomen ortodoksisen kirkon uudeksi apulaispiispaksi.
19. tammikuuta – Jasser Arafat palasi Hebroniin Länsirannalle 30 vuoden jälkeen ja liittyi juhlistamaan Länsirannan viimeisen miehitetyn kaupungin luovutusta.
20. tammikuuta – Bill Clinton aloitti toisen kautensa Yhdysvaltain presidenttinä.
20. tammikuuta – Zairen hallitus julisti virallisesti sodan maan itäosan tutsikapinallisia vastaan.
23. tammikuuta – Suomen Työnantajain Yleisen Ryhmän toimitusjohtaja, varatuomari Juhani Salonius nimitettiin uudeksi valtakunnansovittelijaksi.
27. tammikuuta – Tšetšenian asevoimien komentaja Aslan Mašadov valittiin maan presidentiksi.
27. tammikuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti valtiovierailulle Italiaan.
28. tammikuuta – Etelä-Afrikassa harjoitettua apartheid-politiikkaa tutkinut komissio ilmoitti valkoihoisten poliisien tunnustaneen mustaihoisen ihmisoikeustaistelijan Steve Bikon vuonna 1977 tehdyn murhan. Bikosta oli kuolemansa jälkeen tullut rotusorron vastaisen taistelun symboli.
29. tammikuuta – Liikenneturva ilmoitti, että Suomen tieliikenne oli vuoden 1996 aikana vaatinut 396 kuolonuhria. Näin alhaisia lukuja oli ollut edellisen kerran 1950-luvulla. Nuorten osuus liikenneonnettomuuksissa kuolleista oli kuitenkin kasvanut.