stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hammurabin laki
Hammurabin vai Mesopotamian lait

Noin vuoden 1750 eaa. aikaan seemiläisiin kansoihin kuuluneet babylonialaiset valloittivat Mesopotamian kuningas Hammurabin johdolla. Hammurabi nousi Mesopotamian valtiaaksi ja tuona aikana babylonialaiset omaksuivat mesopotamialaisten lakikäytännöt, ns. Hammurabin lait, ja ottivat ne omikseen. Siispä nimitys "Hammurabin lait" ei anna todenmukaista kuvaa lakien oikeasta alkuperästä. Ennen Hammurabia lakeja laativat muun muassa Uus-Sumerin Ur-Nammu ja Isinin Lipit-Ishtar.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hammurabin laki Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta The Code of Hammurabi on Wikiaineistossa
Hammurabin lain käännös englanniksi Avalon-projektin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kivipaaden yläosa. Kuninkaan edessä on jumala, luultavasti auringonjumala Shamash, jota pidettiin lain antajana.
Han Kang

| Han Kang |
| --- | --- |
 Han Kang vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. marraskuuta 1970 (ikä 54) Gwangju, Etelä-Korea
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: korea
Tuotannon kieli: korea
 Nimikirjoitus
Palkinnot
 Kansainvälinen Booker-palkinto (2016)  Prix Médicis (2023) Nobelin kirjallisuuspalkinto (2024) 
Aiheesta muualla
www.han-kang.net
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Han Kang (hangul: 한강; hanja: 韓江; uudistettu latinisaatio: Han Gang; s. 27. marraskuuta 1970 Gwangju) on eteläkorealainen kirjailija, joka on kirjoittanut koreaksi lukuisia romaaneja ja runoteoksia. Hän opettaa luovaa kirjoittamista Soulin taideinstituutissa. Hanille myönnettiin vuoden 2024 Nobelin kirjallisuuspalkinto.
Elämä

Han Kang on syntynyt vuonna 1970 Gwangjun kaupungissa. Hänen perheensä muutti Souliin hänen ollessaan kymmenvuotias. Hänen isänsä Han Seung-won on palkittu kirjailija, joka toimi kirjoittamisen ohella opettajana. Myös hänen kaksi veljeään ovat kirjailijoita.
Han opiskeli korealaista kirjallisuutta Yonsein yliopistossa ja alkoi kirjoittaa opiskeluaikoinaan sekä runoja että proosaa. Korealainen kirjallisuuslehti julkaisi vuonna 1993 viisi hänen runoaan, ja hän voitti vuonna 1994 proosallaan kirjallisuuskilpailun.
Kansainvälinen ura

Han tuli kansainvälisesti tunnetuksi saatuaan Kansainvälisen Booker-palkinnon vuonna 2016 ensimmäisestä englanniksi käännetystä teoksestaan The Vegetarian. Hän sai palkinnon yhdessä teoksen englanniksi kääntäneen Deborah Smithin kanssa. Sari Karhulahti on kääntänyt teoksen englannista suomeksi nimellä Vegetaristi (2017).
Hanin teoksista on lisäksi suomennettu Ihmisen teot (2018), Valkoinen kirja (2021) ja Älä jätä hyvästejä (2024). Teos Älä jätä hyvästejä sai ranskalaisen käännöskirjallisuuden Prix Médicis étranger -palkinnon vuonna 2023.
Suomennetut teokset

Vegetaristi.  Suomentanut Sari Karhulahti (englanninnoksesta The Vegetarian). Helsinki:  Gummerus, 2017.  ISBN 978-951-24-0493-3
Ihmisen teot.  Suomentanut Sari Karhulahti (englanninnoksesta Human Acts). Helsinki:  Gummerus, 2018.  ISBN 978-951-24-0494-0
Valkoinen kirja.  Suomentanut koreankielisestä alkuteoksesta Taru Salminen. Helsinki:  Gummerus, 2021.  ISBN 978-951-241-329-4
Älä jätä hyvästejä (Jagbyeolhaji anhneunda). Suom. Taru Salminen koreankielisestä alkuteoksesta. Gummerus 2024 ISBN 978-951-24-3114-4
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Han Kang Wikimedia Commonsissa
| n k Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajat |
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Prudhomme  1902: Mommsen  1903: Bjørnson  1904: F. Mistral / Echegaray  1905: Sienkiewicz  1906: Carducci  1907: Kipling  1908: Eucken  1909: Lagerlöf  1910: Heyse  1911: Maeterlinck  1912: Hauptmann  1913: Tagore  1914: Ei jaettu  1915: Rolland  1916: Heidenstam  1917: Gjellerup / Pontoppidan  1918: Ei jaettu  1919: Spitteler  1920: Hamsun  1921: France  1922: Benavente  1923: Yeats  1924: Reymont  1925: Shaw 
1926–1950:  1926: Deledda  1927: Bergson  1928: Undset  1929: Mann  1930: Lewis  1931: Karlfeldt  1932: Galsworthy  1933: Bunin  1934: Pirandello  1935: Ei jaettu  1936: O’Neill  1937: Martin du Gard  1938: Buck  1939: Sillanpää  1940–1943: Ei jaettu  1944: Jensen  1945: G. Mistral  1946: Hesse  1947: Gide  1948: Eliot  1949: Faulkner  1950: Russell 
1951–1975:  1951: Lagerkvist  1952: Mauriac  1953: Churchill  1954: Hemingway  1955: Laxness  1956: Jiménez  1957: Camus  1958: Pasternak  1959: Quasimodo  1960: Perse  1961: Andrić  1962: Steinbeck  1963: Seferis  1964: Sartre  1965: Šolohov  1966: Agnon / Sachs  1967: Asturias  1968: Kawabata  1969: Beckett  1970: Solženitsyn  1971: Neruda  1972: Böll  1973: White  1974: Johnson / Martinson  1975: Montale 
1976–2000:  1976: Bellow  1977: Aleixandre  1978: Singer  1979: Elytis  1980: Miłosz  1981: Canetti  1982: García Márquez  1983: Golding  1984: Seifert  1985: Simon  1986: Soyinka  1987: Brodsky  1988: Mahfouz  1989: Cela  1990: Paz  1991: Gordimer  1992: Walcott  1993: Morrison  1994: Ōe  1995: Heaney  1996: Szymborska  1997: Fo  1998: Saramago  1999: Grass  2000: Gao 
2001–:  2001: Naipaul  2002: Kertész  2003: Coetzee  2004: Jelinek  2005: Pinter  2006: Pamuk  2007: Lessing  2008: Le Clézio  2009: Müller  2010: Vargas  2011: Tranströmer  2012: Mo Yan  2013: Munro  2014: Modiano  2015: Aleksijevitš  2016: Dylan  2017: Ishiguro  2018: Tokarczuk  2019: Handke  2020: Glück  2021: Gurnah  2022: Ernaux  2023: Fosse  2024: Kang 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  Europeana  IdRef
Petri Hanttu

Petri Tapani Hanttu (s. 5. heinäkuuta 1965 Kirkkonummi) on suomalainen näyttelijä, joka näytteli 1990-luvulla useissa elokuvissa, kuten Suolaista ja makeaa, Paatti ja  Routasydän.
Hanttu teki Lahden kaupunginteatterissa parikymmentä roolia vuosien 1997 ja 2004 välillä. Nykyisin Hanttu esiintyy teatterin ohella ääninäyttelijänä elokuvissa ja animaatiosarjoissa kuten Animalia, Animaaniset, UBOS Loitsukirja, Pokémon, Gumballin mieletön maailma, Digimon Tamers, Transformers: Animated, Transformers: Prime, Simsala Grimm, Battle B-Daman, Paavo Pesusieni, Transformers: Robots in Disguise, Transformers: Rescue Bots ja My Little Pony: Ystävyyden taikaa (5. tuotantokaudella). Hän on ääninäytellyt myös Ratchet & Clank: A Crack in Time -pelissä Sigmundia, Suuren Kellon nuorempaa huoltajaa. Lisäksi hän on Apinatasavalta-ohjelman ohjaaja ja tekijä. Hän on näytellyt Skylanders: Giantsissa, Skylanders: Swap Forcessa, Skylanders: Trap Teamissä, Skylanders: SuperChargersissa ja Skylanders: Imaginatorsissä Kaosta ja Gill Gruntia.
Aiheesta muualla

Petri Hanttu Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Petri Hanttu Elonetissä.
Voice Chasers (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Hanty-Mansijskin lentoasema

Hanty-Mansijskin lentoasema eli Hanty-Mansijskin kansainvälinen lentoasema (ven. Международный аэропорт Ханты-Мансийск , Meždunarodnyi aeroport Hanty-Mansijsk, IATA: HMA, ICAO: USHH) on Länsi-Siperiassa sijaitsevan Venäjän federaation Hantien ja mansien autonomisen piirikunnan pääkaupungin Hanty-Mansijskin kansainväliseen liikenteeseen hyväksytty lentoasema. Lentoasema sijaitsee maanteitse 5 kilometriä pääkaupungin ydinkeskustan koillispuolella.
Hanty-Mansijskin lentoaseman sijainti Hanti-Mansiassa
Lentoasema on Hanti-Mansian tärkeimpiä, joskin piirikunnan kahden suurimman öljyteollisuuskaupungin lentoasemien matkustajamäärät ovat 2010-luvulla olleet piirikunnan pääkaupunki Hanty-Mansijskin lentoasemaa suurempia (Surgutin ja Nižnevartovskin lentoasema). Vuonna 2011 Hanty-Mansijskin lentoaseman kautta kulki kaikkiaan 240 298 lentomatkustajaa.
Lentokentän ja kantakaupungin välillä kulkee sekä linja-auto että reittitaksi.
Aiheesta muualla

Current Weather Conditions: Hanty-Mansijsk, Russia (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (noaa.gov)
Flight safety: Khanty-Mansiysk profile (puutteellinen, vrt. ru-wiki) (englanniksi) (aviation-safety.net)
Hanty-Mansijskin lentoaseman reittiaikataulut (venäjäksi) (ugraavia.ru)
Gus Hansen

| Gus Hansen |
| --- | --- |
 Gus Hansen vuoden 2016 WPT Five Diamond World Poker Classic Las Vegasissa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. helmikuuta 1974  Kööpenhamina 
Kansalaisuus:   Tanska
Pokerinpelaaja
WSOP-voitot:  1
WSOP-rahasijat:  7
WPT-voitot:  3 (+1 kutsuturnaus)
EPT-voitot:  0
Turnausansiot (USD):  7 521 454
Päivitetty:  27. syyskuuta 2010
Gustav "Gus" Hansen (s. 13. helmikuuta 1974, Kööpenhamina) on tanskalainen pokeriammattilainen, joka asuu Monacossa. Hänen lempinimensä on "The Great Dane" ("Suuri tanskalainen").
Ennen kuin Gus Hansen alkoi pelata pokeria ammattilaisena vuonna 1997 hän oli maailmanluokan backgammon-pelaaja ja tenniksenpelaaja. Hän kilpaili useissa sisä- ja ulkoliikuntalajeissa menestyksekkäästi.lähde? Hansen aloitti pokerin pelaamisen vuonna 1993 ollessaan vaihto-oppilaana Kalifornian Santa Cruzissa. Ennen pokeria hän yritti ansaita elantonsa pelaamalla ammattitason backgammonia New Yorkissa ja ulkomailla, mutta tarjonta oli liian vähäistä hänen makuunsa.
Saavutukset

Hansen oli yksi ensimmäisistä World Poker Tour Walk of Fameen valituista vuonna 2004 yhdessä Doyle Brunsonin ja James Garnerin kanssa.
Gus Hansen oli yhtenä perustajana ja sivuston ammattilaisena nettipokerisivusto pokerchamps.comissa, joka perustettiin vuonna 2003. Vuonna 2005 kyseinen yhtiö ja peliohjelmisto myytiin brittiläiselle Betfair-yhtiölle yli sadalla miljoonalla Tanskan kruunulla, mikä on noin 13 miljoonaa euroa. Nykyään Hansen edustaa Full Tilt Poker -nettipokerihuonetta.
Vuoden 2005 British Poker Openin aikaan, Gary "The Choirboy" Jones ilmoitti Hansenilla olevan rahaongelmia huolimatta yli kolmen miljoonan dollarin turnausvoitoista saman vuoden loppuun mennessä. Ongelmat johtuivat kuulemma tappioista rahapeleissä . Siitä huolimatta Hansen oli aktiivisesti mukana Tanskan pokerimestaruuskisoissa lokakuussa 2005.
Helmikuussa 2005 Gus Hansen voitti Poker Superstars Invitational Tournamentin miljoonan dollarin ykköspalkinnon. Syyskuussa 2005 Hansen oli European Poker Tourin finaalipöydässä Barcelona Open -turnauksessa. Tammikuussa 2007 Hansen voitti Aussie Millions -tapahtuman pääturnauksen, jonka ykköspalkinto oli 1,5 miljoonaa Australian dollaria.
Syyskuussa 2010 Hansen voitti ensimmäisen WSOP-rannekkeensa oltuaan ykkönen Lontoossa pelatussa World Series of Poker Europen No Limit Hold’em High Roller Heads-Up -turnauksessa. Ykköspalkinto oli 288 409 puntaa.
Tammikuussa 2010 Gus Hansenin pokeriuran turnausansiot ylittivät 7,5 miljoonaa dollaria.
Hansen julkaisi opetus-DVD:n "Gus Hansen's Advanced Hold'Em Strategies" vuonna 2005. Hansenilla oli aiemmin internetsivusto ThePlayr.com, jolla hän kirjoitti pokeriartikkeleita ja julkaisi blogiaan. Vuonna 2008 ilmestyi Hansenin kirja Every Hand Revealed (Citadel, ISBN 978-0818407277), jossa hän käy läpi lähes kaikki kätensä voittoisassa Aussie Millions -turnauksessa. Kirja on ilmestynyt suomeksi nimellä Pokeriammattilaisen ajatuksissa (Readme.fi, ISBN 9789522200839).
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Hansenin ThePlayr-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
World Poker Tour profiili
Poker Royalty bio (Arkistoitu – Internet Archive)
Gus Hansen The Hendon Mob Poker Databasessa (englanniksi)
Gus Hansen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Karl-Johan Hansson

Karl-Johan Olof (Jocke) Hansson (20. huhtikuuta 1939 Teerijärvi – 3. joulukuuta 2022 Kauniainen) oli suomalainen (suomenruotsalainen) teologi ja musiikintutkija, Åbo Akademin professori.
Hansson opiskeli teologiaa ja musiikintutkimusta Åbo Akademissa. Hän väitteli siellä filosofian tohtoriksi vuonna 1986 ja teologian tohtoriksi 1992.
Työuransa Hansson aloitti Åbo Akademissa käytännöllisen teologian assistenttina, työskenteli sitten opiskelijapastorina Helsingissä ja Turussa vuosina 1968–1970 ja toimitti Yleisradion ruotsinkielisiä hartausohjelmia 1972–1978. Hän osallistui ruotsinkielisen virsikirjakomitean työhön sihteerinä 1978–1983 ja johti suomenruotsalaista kansanmusiikki-instituuttia (FMI) 1983–1985. Vuosina 1985–1993 hän kirjoitti musiikkiarvosteluja Vasabladetiin.
Abo Akademissa Hansson toimi musiikkitieteen vt. professorina 1986–1987 ja 1992, käytännöllisen teologian lehtorina 1987–1995 ja professorina 1997–2003. Vuosina 1993–1997 hän työskenteli Ruotsissa Växjön hiippakunnanlehtorina.
Julkaisuja

Koralpsalmboken 1697: En undersökning av dess tillkomst och musikaliska innehåll (1967)
Tradition och förnyelse: Fakta och synpunkter inför den finlandssvenska psalmboksrevisionen (1977)
En levande församlingssång: 1968 års svenska koralrevision i Finland – idé och verklighet (1985)
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1987)
Psalmer för högmässan: Psalmförslag i anslutning till 1968 års kyrkohandbok och 1986 års svenska psalmbok i Finland (1992)
Palmcrons sångpsaltare: En svensk 1600-talshandskrift, dess ursprung, innehåll och plats i spänningsfältet mellan reformert och luthersk tradition (1992)
Att leva av tro: En undersökning av den prästerliga profilen i Växjö stift (1996)
Kirjallisuutta

Björkstrand, Gustav – Ekstrand, Sixten – Lundström, Siv (toim.): Theologia practica et musica sacra: Festskrift till professor Karl-Johan Hansson inför avskedet från professuren i praktisk teologi den 28 februari 2003.  (Skrifter i praktisk teologi vid Åbo Akademi, 43)  Åbo:  Åbo Akademi, 2003.  ISSN 1236-1658  ISBN 952-12-1106-7
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Alankomaat 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Maan säteilytasapaino

Maan säteilytasapaino eli Maan säteilytase  tai Maan säteilytalous) on tase Maahan tulevan Auringon säteilyn ja Maasta lähtevän heijastuneen ja lämmöstä syntyvän säteilyn välillä. Auringon säteilyssä on runsaasti lyhytaaltoista valoa. Osa Maan ilmakehään saapuvasta säteilystä heijastuu suoraan pois, osa lämmittää ilmakehää, meriä ja maata. Osa tästä Maahan absorboituneesta lämmöstä poistuu Maasta pitkäaaltoisena lämpösäteilynä. Maan energiataseen muutokset aiheuttavat ilmastonmuutoksen. Jos säteilytase on positiivinen, Maa lämpenee. Jos säteilytase on negatiivinen, Maa kylmenee.
Maahan tuleva säteily

Aurinko säteilee ilmakehän ulkorajalla neliömetriä kohden noin 1 368 W/m². Tätä lukua sanotaan aurinkovakioksi. Se muuttuu hieman Maan kiertäessä radallaan, jolloin se vaihtelee keskiarvoistaan molempiin suuntiin 3,3 % eli välillä 1350–1390 W/m2.
Koska Maapallo on pyöreä ja ilmakehä absorboi osan auringonsäteilystä, Auringosta maahan saapuva säteilyteho on suurimmillaan noin  S_{0}*sin\alpha \ \,, missä  S_{0}\, on  zeniitissä olevan Auringon kuivan ja kirkkaan ilmakehän läpäisemän säteilytehon maksimiarvo eli noin 1 000 W/m2 ja  \alpha \, on Auringon korkeuskulma horisontin yläpuolella, jonka suurin arvo on joko 90° tai kääntöpiirien ulkopuolella [(90° + 23,5°) – |leveysaste|]. Suomessa säteilyteho on suurimmillaan noin 800 W/m² (Etelä-Suomessa keskipäivällä kesäpäivänseisauksen aikaan).. Käytännössä kuitenkin maanpinnalle tuleva säteilymäärä on aina huomattavasti pienempi kuin edellä laskettu maksimiarvo.
Yhteensä koko Maan alalle saapuu säteilyä 174 petawattia. Yleensä Maan säteilytasapainoa koskevissa laskelmissa tämä säteily jaetaan tasaisesti koko maapallolle, jolloin saadaan noin 342 W/m². Koska maapallo on pallon muotoinen, napa-alueille osuu pinta-alayksikköä kohti vähemmän säteilyä kuin päiväntasaajalle.
Maan ilmakehän ulkorajoille tulevasta säteilystä heijastuu pois 30 % eli maan albedon verran. Loppuosa eli noin 70 % menee Maan lämmittämiseen. Tästä 23 % kuluu veden haihtumiseen ja vain 47 % varsinaiseen maan, meren ja ilman lämmittämiseen.
Maasta lähtevä säteily

Maahan tulevan ja siitä lähtevän säteilyn energian välillä vallitsee tasapaino. Osa Maahan tulevasta Auringon säteilystä heijastuu suoraan pilvistä, ilmakehästä, Maan ja meren pinnasta takaisin avaruuteen. Osa lämmittää ilmakehää, maata ja vesistöjä. Kasvihuoneilmiö on syynä Maan säteilemän lämpösäteilyn varastoitumiseen ilmakehään. Ilman kasvihuoneilmiötä maapallon keskilämpötila olisi noin –18 °C nykyisen +15 °C:een sijasta. Lopulta kasvihuoneilmiön sieppaama säteily karkaa avaruuteen. Osa Auringon säteilyenergiasta muuttaa yhteyttämisen kautta elotonta materiaa biomassaksi sitoen Auringon säteilyenergiaa eloperäisiin molekyyleihin.
Maapallolle tuottaa energiaa Auringon säteilyn lisäksi myös maalämpö ja vuorovesivoimien aiheuttama kitkakuumennus. Kasvihuonekaasujen eli esimerkiksi hiilidioksidin, metaanin ja halonien lisääntymisen on arvioitu muuttaneen Maan lämpötaloutta 2,4 W/m². Maa lämpenee kasvihuoneilmiön voimistumisen vuoksi, koska yhä enemmän Maan säteilemästä lämpösäteilystä jää ilmakehään.
Maan säteilytalouden karkea kuvaus

Tuleva Auringon säteily jakautuu seuraavasti
Ilmakehästä heijastuva osa noin 23,6 %lähde tarkemmin?
Alustan eli maan, veden ja ilman lämmöksi muuttuva osuus
Tuuli, aallot, merivirrat ja yhteyttäminen
23 % haihtuminen
Lähtevä säteily
Ilmakehän lämpösäteily avaruuteen
Alustan eli maan, veden, jään jne. pitkäaaltoinen lämpösäteily avaruuteen
Toinen kuvaus
Ilmakehän ulkorajoille tulee Auringosta verran noin 340 W/m² eli 100 %
Ilmakehästä heijastuu 25 % ja imeytyy osa 25 % säteilystä, muun muassa UV-säteilyä
Maan pinnasta heijastuu noin 5 %
Maahan pääsee 45 %
Vastaavasti
haihtumiseen kuluu 30 %
Maan ja veden yms. pinta säteilee ulos 115 %selvennälähde?
Kasvihuoneilmiön takia ilmakehä heijastaa ja imee ja säteilee Maasta karkaavasta säteilystä takaisin 100 %, ja 10 % pääsee ilmakehästä läpi avaruuteen
Ilmakehän läpi pääsee ja se säteilee ulos 60 %
Maan säteilytasapainon yhtälöt

Kokonaissäteily G on sama kuin suora säteily D plus hajasäteily H eli
Lyhytaaltoisen säteilyn tasapaino Qs on suora Auringon säteily D, johon lisätään hajasäteily H, ja josta vähennetään Maasta heijastunut osuus R. Se on sama kuin kokonaissäteily G, josta vähennetään Maasta heijastunut säteily.
eli
eli
G = kokonaissäteily
D = suora säteily
H = hajasäteily eli diffuusi säteily
R = kokonaissäteilyn maasta ym. heijastunut osuus, noin 4 %.
a = albedo eli pinnan säteilynheijastuskyky, jolloin (1-1) on pintaan imeytynyt säteily.
Pitkäaaltoisen säteilyn tasapaino Ql on
Kokonaissäteilytasapaino on lyhytaaltoisen säteilyn tasapaino, josta vähennetään pitkäaaltoisen säteilyn tasapaino.
Se on sama kuin kokonaissäteily G, mistä vähennetään heijastunut säteily R, ja pitkäaaltoisen säteilyn tasapaino Ql eli tehollinen säteily AE.
Auringonsäteilyn laskukaava on
Nettosäteily lämmittää maata

Maan lämpötiloihin vaikuttaa Auringon maata lämmittävä nettosäteily, joka koostuu suorasta säteilystä ja hajasäteilystä, johon vaikuttaa pinnan säteilynheijastuskyky albedo. Tästä vähennetään pinnan pitkäaaltoinen ulossäteily, ja lisätään vastasäteily eli kasvihuoneilmiön vaikutus.
Pinnan saama nettosäteily Qnetto on
D suora Auringon säteily
H hajasäteily
a albedo
AO Maan pinnan pitkäaaltoinen ulossäteily
AG ilmakehän vastasäteily eli kasvihuoneilmiö
Koska Maa lämpiää suhteellisen hitaasti, Maan lämpötilahuippu on noin kuusi tuntua Auringon maksimikorkeuden jälkeen.
Maan säteilytasapaino ja lämpötila

Maan säteilytasapaino kytkeytyy lämpötilaan Stefanin-Bolzmannin lain kautta. Näin ollen Maan keskilämpötila riippuu aurinkovakiosta, Maan albedosta ja emissiivisyydestä pitkäaaltoiselle lähtösäteilylle.
S  on aurinkovakio, noin 1368 W·m-2
a on Maan keskimääräinen albedo, mitattu 0.3  (Arkistoitu – Internet Archive)  (Arkistoitu – Internet Archive)
r on Maan säde,  6.371×106m
π on piin arvo, noin 3.14159
\sigma  on Stefanin-Boltzmannin vakio — joka on noin 5.67×10-8 J·K-4·m-2·s-1
\epsilon  on Maan efektiivinen emissiivisyys 0.612, joka ottaa huomioon kasvihuoneilmiön
Vakio πr2  voidaan supistaa pois
Ja lämpötila saadaan tästä yhtälöstä
Tiedetään, että Maan aurinkovakio vaihtelee 1.4 %, albedo 3.3 % ja efektiivinen emissiivisyys 1.4 %.
Monien maa-alueiden emissiivisyys on .96 – 0.99  . mutta joillakin pienillä aavikoilla emissiivisyys on niinkin alhainen kuin 0.7.
Noin puolet Maan pinnasta on pilvien peitossa. Pilvien emissiivisyys on keskimäärin 0.5 . Käytännössä tämä luku on pienenettävä kertomalla Maan ja pilvien lämpötilojen osamäärän neljännellä potenssilla eli (Tpilvi/Tmaa)^4
. Pilvien keskilämpötila on 258 K. Kun kaikki ilmiöt otetaan huomioon, Maan keskimääräiseksi pintalämpötilaksi tulee 285 K ja emissiivisyydeksi 0.64.
Maan säteilytalous, tarkka kuvaus

Ilmakehän ulkorajoille tulee 1 366 W/m², aurinkovakion verran säteilyä, Mikä jaettuna koko pallomaisen maapallon pinta-alalle tuottaa 342 W/m²
30 % Maahan tulevasta säteilystä heijastuu välittömästi pois maapallolta eli 105 W/m²
6 % Ilmakehästä
20 % Pilvistä
4 % Maasta, vedestä ja jäästä
70 % Imeytyneestä säteilystä säteilee pois pitkäaaltoisena infrapunasäteilynä. Maa ja meri säteilevät yhteensä 469 W/m², josta ilmakehä kuitenkin palauttaa takaisin 327 W/m², ja ulos säteilee 237 W/m² tai noin 215 W/m²
64 % Pilvistä ja ilmakehästä
6 % Maasta (ja jäästä, vedestä)
Maahan imeytynyt 70 % Auringon säteilystä voidaan jakaa näin
51 % Maahan ja veteen
23 % Siirtyy Maan ilmakehään veden haihtumisessa
7 %  Nostaa ilmaa ilmakehässä
6 % Karkaa ulossäteilynä pois avaruuteen
15 % Lämmittää Maan säteilyllä ilmakehää, joka säteilee lämmön avaruuteen
19 % Ilmakehään
16 % Säteilee takaisin avaruuteen
3 % Muuttuu pilviksi, joista säteily säteilee pois ilmakehään
Maan säteilytalous, tarkka kuvaus > Kaasukehän osuus

Mittana on tässäkin aina Auringon Maahan tuleva säteily pinta-alayksikköä kohti eli 342 w/m2, joka on 100.
Vesihöyryyn, otsoniin ja hiilidioksidiin imeytyy 19 %. Kirkas taivas hajottaa avaruuteen 3 % Maahan tulevasta Auringon säteilystä ja Maan pintaan imeytymään toiset 3 %. Pilvet sirottavat 25 % avaruuteen ja 12 % Maahan. Pilviin imeytyy 4 %. Toisaalta pilvien emissio avaruuteen on 8 %. ja kirkkaan taivaan emissio avaruuteen 55 %.
Kaasukehän ja pinnan välinen vuorovaikutus > Pitkäaaltoisen säteilyn tase

Kaasukehän pilvistä imeytyy pitkäaaltoista säteilyä pintaan 52 % ja kirkkaan taivaan säteilyn kautta 46 %. Pinnasta menee pitkäaaltoista säteilyä pilvien kautta ilmakehään 57 % ja kirkkaan taivaan kautta 51 %.
Kaasukehän ja pinnan välinen vuorovaikutus > Haihdunta ym

Haihdunta vie pinnasta ilmakehään 25 %  Näin pinnan säteilytase on 30 % positiivinen, kaasukehän 30 % negatiivinen.
Kaasukehän ja pinnan välinen vuorovaikutus > Pintaan saapuva ja siitä lähtevä säteily

Suorasta säteilystä imeytyy pintaan 31 %. Pintaan saapuu pilvien sirottamasta säteilystä 12 % ja kirkkaan taivaan sirottamasta 3 %. Pinta säteilee suoraan avaruuteen 3 %, haihduttaa latentiksi lämmöksi 25 %, siirtää turbulenssin kautta ilmakehään 5 %, ja pitkäaaltoisen säteilyn puolella pilviin menee 57 % ja kirkkaaseen taivaaseen 51 %.
Maanpinnalle tulevia kokonaissäteilymääriä

Maapallolle tulee noin 170 000 TW, josta lämmittämiseen menee 70 %, eli 23 % haihduttamiseen ja 47 % ilmakehän, maan ja meren lämmittämiseen. Maasta heijastuu 50 000 terawattia eli 30 %. Tuulet, aallot ja merivirrat kuluttavat 0,2 % eli 400 terawattia. Fotosynteesi kuluttaa 0,02 % eli 40 terawattia.
Maan albedo

Maa heijastaa noin 100 W/m² saamastaan 342 W/m² säteilystä pois, ja näin ollen Maan albedo on hieman yli 30 %. Albedomuutoksiin vaikuttavat muun muassa pilvet, jää, kasvillisuus ja ilmakehässä leijuva pöly.
Ilmakehän läpäisy

Ilmakehän läpäisy kirkkaalla ilmalla riippuu paikkakunnan leveysasteesta ja korkeudesta merenpinnasta. Napa-alueiden lähellä säteet joutuvat auringon paistaessa matalalta kulkemaan pitkän matkan ilmakehässä. Toisaalta korkealla vuoristossa ilma on ohuempaa eikä estä niin tehokkaasti Auringon suoraa säteilyä.