stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henry Dale

| Henry Dale |
| --- | --- |
 Henry Dale
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. kesäkuuta 1875
Kuollut: 23. heinäkuuta 1968 (93 vuotta)
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Ernest Starling ja John Newport Langley
Palkinnot:   Nobelin lääketieteen palkinto (1936)
Henry Dalen Nobel-diplomi näytteillä Royal Societyn tiloissa Lontoossa.
Henry Hallett Dale (9. kesäkuuta 1875 – 23. heinäkuuta 1968) oli englantilainen aivotutkija. Hän sai Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 1936 hermoimpulssien välittäjäainetta asetyylikoliinia (Ach) koskevista tutkimuksistaan yhdessä Otto Loewin kanssa. Dale havaitsi Ach:n mahdollisena hermojen tiedonsiirtoaineena, Loewi osoitti sen merkityksen hermostolle. 1940-luvulla käytiin kiivasta keskustelua synapsien luonteesta: Dale sanoi niiden toimivan kemiallisesti, monet muut että synapsi toimii sähköisesti. Nykykäsityksen mukaan suurin osa tiedonvälityksestä on kemiallista, mutta jotkut synapsit toimivat sähköisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henry Dale Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Behring  1902: Ross  1903: Finsen  1904: Pavlov  1905: Koch  1906: Golgi, Ramón y Cajal  1907: Laveran  1908: Metšnikov, Ehrlich  1909: Kocher  1910: Kossel  1911: Gullstrand  1912: Carrel  1913: Richet 1914: Bárány  1919: Bordet  1920: Krogh  1922: Hill, Meyerhof  1923: Banting, Macleod 1924: Einthoven
1926–1950:  1926: Fibiger  1927: Wagner-Jauregg  1928: Nicolle  1929: Eijkman, Hopkins  1930: Landsteiner  1931: Warburg  1932: Sherrington, Adrian  1933: Morgan  1934: Whipple, Minot, Murphy  1935: Spemann  1936: Dale, Loewi  1937: Szent-Györgyi  1938: Heymans  1939: Domagk  1943: Dam, Doisy  1944: Erlanger, Gasser  1945: Fleming, Chain, Florey  1946: Muller  1947: C. Cori, G. Cori, Houssay  1948: Müller  1949: Hess, Moniz 1950: Kendall, Reichstein, Hench
1951–1975:  1951: Theiler  1952: Waksman  1953: Krebs, Lipmann  1954: Enders, Weller, Robbins  1955: Theorell  1956: Cournand, Forssmann, Richards  1957: Bovet  1958: Beadle, Tatum, Lederberg  1959: Ochoa, Kornberg  1960: Burnet, Medawar  1961: Békésy  1962: Crick, Watson, Wilkins  1963: Eccles, Hodgkin, Huxley  1964: Bloch, Lynen  1965: Jacob, Lwoff, Monod  1966: Rous, Huggins  1967: Granit, Hartline, Wald  1968: Holley, Khorana, Nirenberg  1969: Delbrück, Hershey, Luria  1970: Katz, Euler, Axelrod  1971: Sutherland  1972: Edelman, Porter  1973: Frisch, Lorenz, Tinbergen  1974: Claude, Duve, Palade  1975: Baltimore, Dulbecco, Temin
1976–2000:  1976: Blumberg, Gajdusek 1977: Guillemin, Schally, Yalow  1978: Arber, Nathans, Smith  1979: Cormack, Hounsfield  1980: Benacerraf, Dausset, Snell  1981: Sperry, Hubel, Wiesel  1982: Bergström, Samuelsson, Vane  1983: McClintock  1984: Jerne, Köhler, Milstein  1985: Brown, Goldstein  1986: Cohen, Levi-Montalcini  1987: Tonegawa  1988: Black, Elion, Hitchings  1989: Bishop, Varmus  1990: Murray, Thomas  1991: Neher, Sakmann  1992: Fischer, Krebs  1993: Roberts, Sharp  1994: Gilman, Rodbell  1995: Lewis, Nüsslein-Volhard, Wieschaus  1996: Doherty, Zinkernagel  1997: Prusiner  1998: Furchgott, Ignarro, Murad  1999: Blobel  2000: Carlsson, Greengard, Kandel
2001–:  2001: Hartwell, Hunt, Nurse  2002: Brenner, Horvitz, Sulston  2003: Lauterbur, Mansfield  2004: Axel, Buck  2005: Marshall, Warren 2006: Fire, Mello 2007: Capecchi, Evans, Smithies 2008: zur Hausen, Barré-Sinoussi, Montagnier 2009: Blackburn, Greider, Szostak 2010: Edwards 2011: Beutler, Hoffmann, Steinman 2012: Gurdon, Yamanaka 2013: Rothman, Schekman, Südhof 2014: O’Keefe, M.-B. Moser, E. Moser 2015: Campbell, Ōmura, Tu 2016: Ōsumi 2017: Hall, Rosbash, Young 2018: Allison, Honjo 2019: Kaelin, Ratcliffe, Semenza 2020: Alter, Houghton, Rice 2021: Julius, Patapoutian 2022: Pääbo 2023: Karikó, Weissman 2024: Ambros, Ruvkun
Martti Peippo

| Martti Peippo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Martti Peippo
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1959–1960:  Tampereen Pyrintö
Martti Peippo on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Peippo edusti Tampereen Pyrintöä miesten SM-sarjassa kausilla 1959 ja 1960. Kaudella 1959 hän pelasi viisi ottelua 1,6 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla, ja jälkimmäisellä kaudella hänelle kirjattiin 21 ottelussa 0,7 pistettä per ottelu. Pyrintö sijoittui kaudella 1959 SM-sarjassa viidenneksi ja kaudella 1960 kuudenneksi.
Markus Niemi

Markus Niemi on Salosta kotoisin oleva näyttelijä ja -muusikko. Hän on tehnyt ääninäyttelijän töitä muun muassa Disneyn Coco-elokuvassa Héctorina, Maija Poppasen paluu -elokuvassa Jaakkona ja Seven and me -sarjassa.
Niemi lukee myös äänikirjoja.
Musiikki

Niemi on tehnyt musiikkia yhtyeessä nimeltä Miehuuskoe. Yhtye teki vain kolme kappaletta: "Roswell", "Valkoista kohinaa" ja "Muovailuvahaa".
Soolouransa aikana Niemi on tehnyt taiteilijanimellä Markus monia kappaleita, joita voi kuunnella Spotifysta. Markuksen musiikin tyylilajia voisi luonnehtia popiksi.
Luettelo fantasiaelokuvista

Tämä on luettelo fantasiaelokuvista.
A

Anaganaga O Dheerudu (2011)
B

Barbaarit (The Barbarians, 2007)
Beowulf (2007)
Beowulf & Grendel (2005)
Big Fish (2003)
C

Conan – barbaari (Conan the Barbarian, 1982)
Conan hävittäjä (Conan the Destroyer, 1984)
Conan the Barbarian (2011)
D

Dungeons & Dragons (Dungeons & Dragons, 2000)
Dungeons & Dragons 2: Wrath of the Dragon God (2005)
E

Being John Malkovich (1999)
Eragon (2006)
Excalibur – sankarin miekka (Excalibur, 1981)
G

Haamujengi (Ghost Busters, 1984)
Ghostbusters II (1989)
H

Hannu ja Kerttu: Noitajahti (Hansel and Gretel: Witch Hunters, 2013)
Harry Potter -elokuvasarja:
Harry Potter ja Viisasten kivi (Harry Potter and the Philosopher's Stone, 2001)
Harry Potter ja Salaisuuksien kammio (Harry Potter and the Chamber of Secrets, 2002)
Harry Potter ja Azkabanin vanki (Harry Potter and the Prisoner of Azkaban, 2004)
Harry Potter ja liekehtivä Pikari (Harry Potter and the Goblet of Fire, 2005)
Harry Potter ja Feeniksin kilta (Harry Potter and the Order of the Phoenix, 2007)
Harry Potter ja puoliverinen prinssi (Harry Potter and the Half-Blood Prince, 2009)
Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 (Harry Potter and the Deathly Hallows: Part 1, 2010)
Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 (Harry Potter and the Deathly Hallows: Part 2, 2010)
Highlander – kuolematon (Highlander, 1986)
Hiipivä tiikeri, piilotettu lohikäärme (Wo hu cang long, 2000)
Hobitti -elokuvatrilogia:
Hobitti – Odottamaton matka (The Hobbit: An Unexpected Journey, 2012)
Hobitti – Smaugin autioittama maa (The Hobbit: The Desolation of Smaug, 2013)
Hobitti – Sinne ja takaisin (The Hobbit: There and Back Again, 2014)
I

Ihmeellinen on elämä (It’s a Wonderful Life, 1946)
Ihmemaa Oz (The Wizard of Oz, 1939)
J

Jali ja suklaatehdas (Charlie and the Chocolate Factory, 2005)
K

Kadonneiden lasten kaupunki (La cité des enfants perdus, 1995)
King Kong (2005)
Kummitus ja rouva Muir (The Ghost and Mrs. Muir, 1947)
L

Labyrintti (Labyrinth, 1986)
Ladyhawke – legenda haukasta (Ladyhawke, 1985)
Legenda (Legend, 1985)
Lumotut sisaret (Practical magic, 1998)
M

Mortal Kombat (1995)
N

Narnian tarinat: Velho ja leijona (The Chronicles of Narnia: The Lion, the Witch and the Wardrobe), 2005)
Narnian tarinat: Prinssi Kaspian (The Chronicles of Narnia: Prinssi Kaspian), 2008)
Narnian tarinat: Kaspianin matka maailman ääriin (The Chronicles of Narnia: The Voyage of the Dawn Treader), 2010)
P

Paluu Ihmemaa Oziin (Return To Oz, 1985)
Pan’s Labyrinth (2006)
Prinsessa Ruusunen (Cannon Movie Tales: Sleeping Beauty, 1987)
Päättymätön tarina (Die Unendliche Geschichte, 1984)
Päättymätön tarina 2: Seuraava luku (The NeverEnding Story II: The Next Chapter, 1990)
Päättymätön tarina III (The NeverEnding Story III, 1994)
S

Saiturin joulu (Scrooge, 1951)
Saksikäsi Edward (Edward Scissorhands, 1990)
Seitsemäs sinetti (Det Sjunde inseglet, 1957)
Skorpionikuningas (the Scorpion King, 2002)
Skorpionikuningas-soturin synty (The Scorpion King 2: Rise of a Warrior, 2008)
Sudet tulevat (The Company of Wolves, 1984)
Susien klaani (Les pacte des loups, 2001)
T

Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogia:
Taru sormusten herrasta: Sormuksen ritarit (The Lord of the Rings: The Fellowship of the Ring, 2001)
Taru sormusten herrasta: Kaksi tornia (The Lord of the Rings: The Two Towers, 2002)
Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (The Lord of the Rings: The Return of the King, 2003)
V

Veljeni Leijonamieli (Bröderna Lejonhjärta, 1977)
Viimeinen lohikäärme (Dragonheart, 1996)
W

Willow – suuri seikkailu (Willow, 1988)
Markus Mustonen

Markus Mustonen
Markus Mustonen (s. 20. tammikuuta 1973 Eskilstuna, Ruotsi[lähde? ]) on ruotsinsuomalainen muusikko, joka soitti rumpuja, koskettimia ja pianoa sekä toimi taustalaulajana ruotsalaisessa alternative rock -yhtye Kentissä.
Mustosen suku on Outokummusta.
Aiheesta muualla

Hyvästi Kent – Musiikkitoimittaja Ilkka Mattila kertoo, miten tänä syksynä lopettava yhtye lähti vuoden 1997 Isola-levystä nousukiitoonsa helsingin Sanomat
Markku Hyvärinen (jalkapalloilija)

Markku Hyvärinen (11. huhtikuuta 1943 Kuopio – 17. toukokuuta 2021 Kuopio) oli suomalainen maajoukkuejalkapalloilija ja kahteen otteeseen myös Kuopion Palloseuran valmentaja puolen kauden ajan (23. toukokuuta 1989 lähtien kauden loppuun asti, jolloin toimi yhdessä Olavi Rissasen kanssa ja 16. syyskuuta 1992 lähtien kauden loppuun asti, jolloin jakoi urakan Jouni Jäntin kanssa).
Ura pelaajana

Suomen mestari vuonna 1966 (KuPS), hopeaa 1969 (KuPS)
Pelasi myös HJK:ssa (1968)
Pitää edelleen hallussaan Olavi Rissasen (1971) ohella KuPSin maaliennätystä, 16 maalia (1966). Hyvärinen on historian ainoa KuPSilainen pääsarjan maalikuningas.
Voitti Kuopion lyseon (moninkertainen voittaja) joukkueen riveissä oppikoulujen Suomen mestaruuden 1960-luvulla.
Aiheesta muualla

Markku Hyvärisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Mariés

| Mariés Μαριές |
| --- | --- |
 Mariésin kylä.
 Mariés
 Koordinaatit: 40°41′27″N, 24°37′16″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Thásos
Kunta:  Thásos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  0401000501
Korkeus:  200 m
Väkiluku (2011):  158
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mariés (kreik. Μαριές) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 158 (vuonna 2011).
Mariésin kylää vuonna 1958.
Mariésin kylä sijaitsee Thásoksen läntisissä keskiosissa noin 40 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista eli Liménasista. Se on rakennettu vuoristoon noin 200 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Mariés on saaren vanhimpia kyliä ja saanut alkunsa keskiajalla. Sen nimen, suomeksi ”Maríat”, on selitetty joko viittaavan kylän lukuisiin María-nimisiin naisiin tai mulperipuihin (mouriá). Mariésin pääkirkko on omistettu arkkienkeleille (Taxiárches). Kylän lähellä on Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (Koímisi tis Theotókou) omistettu luostari.
Mariés muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μαριών, Topikí Koinótita Marión), johon kuuluu varsinaisen Mariésin kylän lisäksi sen ranta-asutus ja satama Skála Marión, joka sijaitsee saaren lounaisrannikolla noin 11 kilometrin päässä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 537.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mariés Wikimedia Commonsissa
Heterodyyni

Heterodyyni eli keskinäismodulaatio on radiotekniikassa ja muussakin signaalinkäsittelyssä yleisessä käytössä oleva, mutta myös esimerkiksi korvin kuultavilla audiotaajuuksilla esiintyvä ja esimerkiksi äänisynteesin yhteydessä hyödynnetty ilmiö, jossa kahden eritaajuisen signaalin sekoittuminen tuottaa alkuperäisten signaalien summa- ja erotustaajuudet. Nimitys tarkoittaa karkeasti kääntäen "erivoimaista" ja on lähtöisin radioalan havainnoista. Ensimmäiset radiovastaanottimet olivat "omavoimaisia" eli toimivat pelkästään antennista saatavan signaalin voimalla.
Elektronisen musiikin yhteydestä tunnettu rengasmodulaatio tuottaa heterodyyni-ilmiön korvin kuultavalla taajuusalueella. Puolet ilmiöstä voidaan havaita vaikkapa kitaraa viritettäessä, jolloin kahden hieman eri korkeudelta soitetun kielen yhteinen ääni soutaa vuoroin vaiheeseen ja pois. Tämä soututaajuus, "beat", on taajuuksien erotustaajuus. Joidenkin soittimien virittäjät päättelevät varsinkin matalien kielten oikean vireen tarkkailemalla toisten kielten kanssa saatua beat-taajuutta. Jos myös summataajuus halutaan kuuluviin, signaalit pitää sekoittaa epälineaarisesti niin että toinen signaali muokkaa toisen voimakkuutta.selvennä Kitaraa viritettäessä tapahtuu signaalin hetkellisarvojen summautuminen, mutta rengasmodulaatiossa signaalit "kerrotaan" keskenään.
Heterodyynivastaanotin

Yksinkertaisimmat heterodyynivastaanottimet sisältävät yhden heterodyyniasteen. Heterodyyniaste koostuu oskillaattorista sekä sekoittimesta, joka pohjaa yleensä johonkin vahvistinkytkentään. Heterodyyniasteelle tuleva signaali sekoittuu oskillaattorin taajuuteen, josta on tuloksena pelikuvamaiset taajuuskaistat oskillaattoritaajuuden ympärillä. Toinen sivukaista suodatetaan pois ja saadaan alkuperäinen signaali.
Toisen maailmansodan aikaan heterodyynivastaanottimet olivat jo hyvin yleisiä. Ne soveltuivat kaikkien vanhan- ja uudentyyppisten lähetysten vastaanottoon. Niiden suuri ongelma sodan aikana oli, että ne kaikki sisälsivät radiotaajuisen oskillaattorin. Koska oskillaattorin signaalia vuoti aina jonkun verran vastaanottimesta ulos, sotajoukot pystyivät etsimään vastaanottimia vastaavaa vertailutekniikkaa käyttäen. Monissa Saksan miehittämissä maissa radiovastaanottimen hallussapidosta ja käytöstä voitiin tuomita kuolemaan ilman oikeudenkäyntiä, joten omavoimaisten kidekoneen tyyppisten vastaanottimien suosio kasvoi uudestaan ja sellaisia rakennettiin jopa taloustarvikkeista. Ne vaativat kuitenkin usein hyvin näkyvät antennilankaviritelmät.
Tavallisimmat vastaanottimet ovat nykyään superheterodyynejä. Niissä on useampi kuin yksi heterodyyniaste. Ensimmäinen aste toimii yhdellä tai useammalla kiinteällä vertailutaajuudella ja sillä erotellaan radiospektristä vastaanotettava kaista (esim. ULA, LA, KA jne) ja muilla erotellaan tästä kaistasta tarkempia osa-alueita. Tällöin yhdenkään yksittäisen heterodyyniasteen ei tarvitse ylettyä kovin laajalle taajuusalueelle. Esimerkiksi analogisessa TV-lähetyksessä on useita eritaajuisia lähetevirtoja yhdistetty samalla radiokanavalla lähetettäviksi ja vastaanotin sisältää useita heterodyyniasteita näiden osalähetteiden erottamiseksi.
Muuta huomionarvoista

Keskinäismodulaatio vaikuttaa myös mitattaessa esimerkiksi äänentoistojärjestelmien toiston tarkkuutta alkuperäiseen signaaliin nähden. Koska laitteet sisältävät epälineaarisia komponentteja kuten transistoreita, väistämättä osa käsiteltävistä taajuuksista alkuperäisessä signaalissa sekoittuu toisiinsa aiheuttaen vääristymiä toistossa. Tällöin puhutaan keskinäismodulaatiosäröstä.
Vanhoissa radionauhureissa saattoi olla "beat cancel" tai vastaavasti nimetty useimmiten kaksiasentoinen kytkin. Tämän tarkoitus oli säätää nauhurin poistopäähän syötettävä esimagnetointisignaali taajuudeltaan sellaiseksi, että vastaanotossa ja nauhoituksessa ei kuulu korvinkuultavaa sivuääntä esimagnetoinnin ja vastaanottimen vertailutaajuuden välillä. Tällä oli merkitystä eritoten pitkän aaltoalueen AM-lähetysten kohdalla, jossa kantoaalto ja vertailutaajuus saattoivat olla vain joitain kymmeniä kilohertsejä.
Marja-Leena

Marja-Leena on suomalainen vakiintunut naisen yhdysnimi. Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelun mukaan naispuolisia Marja-Leenoja on Suomessa 1920-luvun alusta lähtien vuoden 2019 loppuun mennessä nimetty 13 611. Sitä ennen nimi oli annettu alle kymmenelle henkilölle. Pääosa Marja-Leenoista on syntynyt 1940–1950-luvulla, aikana, jolloin Suomessa yleensäkin annettiin tytöille paljon yhdysnimiä. 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä Marja-Leenoja nimettiin Suomessa vain 30, ja 2010-luvulla vain 15. Marja-Leenalla ei ole omaa nimipäivää kuten ei muillakaan yhdysnimillä Kukka-Maariaa lukuun ottamatta, mutta Marjan nimipäivä on 15. elokuuta (ortodoksisen kalenterin mukaan 1. huhtikuuta ja 2. heinäkuuta) ja Leenan nimipäivä 22. heinäkuuta (ortodoksisessa kalenterissa 21. toukokuuta).
Tunnettuja Marja-Leenoja

Marja-Leena Heikkilä-Horn (s. 1952), Kaakkois-Aasian tutkija
Marja-Leena Hyvärinen, o.s. Hentunen (s. 1950), iskelmälaulaja
Marja-Leena Karttunen (s. 1944), kiekonheittäjä
Marja-Leena Kemppainen (s. 1945), kristillisdemokraattien ent. kansanedustaja
Marja-Leena Kirjonen (s. 1945), kuvataideopettaja, graafinen suunnittelija ja kuvittaja
Marja-Leena Komulainen (s. 1944), meteorologi
Marja-Leena Kouki (s. 1945), näyttelijä
Marja-Leena Laakso (s. 1965), varhaiskasvatustieteen professori ja Jyväskylän yliopiston vararehtori
Marja-Leena Lempinen (s. 1950), lasten- ja nuortenkirjailija
Marja-Leena Luomanperä (s. 1947), jalkapalloilija
Marja-Leena Mikkola (s. 1939), kirjailija
Marja-Leena Muukka (s. 1956), graafinen suunnittelija
Marja-Leena Mäkelä (s. 1946), kirjailija, kirjastonhoitaja ja kirjavinkkauksen uranuurtaja
Marja-Leena Niinistö, o.s. Alanko (k. 1995), tasavallan presidentti Sauli Niinistön puoliso 1974–1995
Marja-Leena Paavilainen (s. 1950), raviohjastaja ja -valmentaja
Marja-Leena Parkkinen (s. 1945), kirjailija
Marja-Leena Piispanen (s. 1951), pituushyppääjä
Marja-Leena Piitulainen (s. 1945), germaanisen filologian professori
Marja-Leena Sahlsten, o.s. Larpi (s. 1959), kiekonheittäjä
Marja-Leena Sorjonen (s. 1956), suomen kielen professori
Marja-Leena Sukula (1946−2000), viihdetaiteilija
Marja-Leena Syvänen (1939−2003), näyttelijä
Marja-Leena Tiainen (s. 1951), lasten- ja nuortenkirjailija
Marja-Leena Viljamaa (1945−2003), psykologi ja SDP:n kansanedustaja
Henrik Carl Gustaf August Standertskjöld

Henrik Carl (Karl) Gustaf August Standertskjöld (7. tammikuuta 1841 Janakkala – 4. tammikuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen insinööri, virkamies ja moninkertainen valtiopäivämies.
Perhe

Standertskjöldin vanhemmat olivat Henrik Johan Standertskjöld ja Margareta Christina von Kraemer ja puolisot Lovisa Charlotta Granlund ja Elsie Virgin (Ramel). Tilanomistaja, valtiopäivämies Henrik Carl Axel Standertskjöld oli hänen poikansa ensimmäisestä avioliitosta. Hän sai Granlundin kanssa yhteensä viisi lasta.
Ura

Henrik Carl Gustaf August Standertskjöld tuli kadetiksi Haminan kadettikouluun 1853, valmistuen viidennen luokan insinööriksi vänrikin arvolla 1860. Aliluutnantiksi hän yleni 1862 ja oli asema-insinööri Valtionrautateillä 1868–1872. Tuolloin hän siirtyi Hankoniemen yksityisen rautatien johtajaksi vuoteen 1874, mutta palasi takaisin Valtionrautateiden palvelukseen. Liikennejohtajan apulaisena viimeksi toiminut Standertskjöld sai tehtävästä eron 1892.
Hän omisti Vanantaan kartanon Kanta-Hämeen Janakkalassa. Hänen aikanaan rakennettiin kartanon nykyinen päärakennus.
Valtiopäivämiehenä

Standertskjöld oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
Ritarikunnat

Kunnialegioona upseeri
Pyhän Annan ritarikunta kolmannen luokan ritarimerkki (1880)
Pyhän Stanislauksen ritarikunta kolmannen luokan ritarimerkki (1870)
Maris Lauri

| Maris Lauri |
| --- | --- |

Viron valtiovarainministeri
 Rõivasin  I hallitus 3.11.2014–8.4.2015  
Edeltäjä:  Jürgen Ligi
Seuraaja:  Sven Sester
Viron opetus- ja tiedeministeri
 Rõivasin II hallitus 12.9.2016–23.11.2016  
Edeltäjä:  Jürgen Ligi
Seuraaja:  Mailis Reps
Viron oikeusministeri
 Kaja Kallaksen I hallitus 26.1.2021–18.7.2022  
Edeltäjä:  Raivo Aeg
Seuraaja:  Lea Danilson-Järg
Viron talous- ja rakenneministeri
 Kaja Kallaksen I hallitus 3.6.2022–18.7.2022  
Edeltäjä:  Taavi Aas
Seuraaja:  Riina Sikkut
Kansanedustaja
 2015-  
Ryhmä/puolue:  Viron reformipuolue
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. tammikuuta 1966 (ikä 58) Kiviõli, Viro
Tiedot
Puolue:  Viron reformipuolue
Maris Lauri (s. 1. tammikuuta 1966 Kiviõli, Viro) on virolainen taloustieteilijä ja poliitikko. Hän oli Viron oikeusministeri vuosina 2021–2022. Lauri on toiminut aiemmin maan valtiovarainministerinä sekä opetus- ja tiedeministerinä.
Kesäkuusta heinäkuuhun 2022 Lauri toimi myös Viron talous- ja rakenneministerinä, kun pääministeri Kaja Kallas erotti keskustapuolueen ministerit.
Maris Lauri (2021)
Martti Pellinen

Martti Mikael Pellinen (28. elokuuta 1919 Lapinlahti – 8. toukokuuta 2002 Kuopio) oli suomalainen kirjailija.
Pellinen asui vuodesta 1955 Kuopiossa.
Teoksia

Sallittua oleskelua. Mustaa valkoisella : novelleja. Alea-kirja, Helsinki 1989
Puhetta puiden juurella : romaani. Painokurikka, Kurikka 1996
Markus Mäntykannas

Markus Mäntykannas (s. 1988) on Forecan meteorologi, joka on esiintynyt MTV-televisiokanavalla vuodesta 2013 lähtien. Mäntykannas toimii myös freelance-kirjoittajana ja -valokuvaajana. Hän toimi kaudella 2022 Toyotan WRC-tallin meteorologina.
Aiheesta muualla

Tässä on MTV3:n uusi meteorologi – Haaveissa tornadojahti (Arkistoitu – Internet Archive)
Forecan sääblogi (Arkistoitu – Internet Archive)
Markuksen kuvapankki maailmanmatkoilta
Himmennin

Himmentimen liukusäädin ja valokatkaisija.
Himmennin on valon kirkkauden säätämiseen käytettävä laite. Valaisimen tuottaman valon kirkkautta voidaan vähentää tai lisätä säätämällä valaisimelle syötettävän jännitteen tehollisarvoa ja sitä kautta tehoa.
Himmentimiä on monenlaisia. Pieniä himmentimiä voi olla esimerkiksi kotitalouksien valokatkaisimissa, suurimpia ovat esimerkiksi teattereissa tai suurten rakennusten arkkitehtuurisessa valaisussa käytettävät, kolmivaihevirtaa käyttävät himmentimet.
Energiansäästölamppuja ei yleensä voi himmentää, jollei niissä ole mainintaa himmennettävyydestä.
Ohjaus

Pieniä, kotikäytössä olevia himmentimiä ohjataan useimmiten suoraan himmentimestä, joskin niihin on olemassa myös erilaisia kaukosäädinjärjestelmiä.
Ammattikäytössä olevia himmentimiä ei yleensä ohjata suoraan himmentimestä, vaan erilaisten ohjaimien avulla. Analogisten himmentimien ohjaamiseen tarvitaan yleensä erillinen johdin kutakin himmennettävää kanavaa varten. Kussakin näistä johtimista on ohjausjännite, joka vaihtelee välillä 0–10 volttia. Kanavien määrän lisääntyessä tarvitaan yhä enemmän johtimia ohjaimen ja himmentimien väliin. Siksi on kehitetty analogisia protokollia, joiden avulla useita kanavia voidaan ohjata yhteisen johtimen avulla multipleksaamalla aikajakoisesti useita ohjaussignaaleja samaan johtimeen.
Nykyään ammattikäytössä kuitenkin käytetään lähes yksinomaan digitaalisia protokollia, näistä yleisimpänä DMX512-protokolla. Sen avulla yhdellä kolmen johtimen kaapelilla voidaan ohjata 512 himmenninkanavaa.