stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marjo Kaartinen

Marjo Tuulikki Kaartinen (s. 5. heinäkuuta 1964 Multia) on suomalainen kulttuurihistorian professori Turun yliopistossa. Hän toimii elokuusta 2024 alkaen Turun yliopiston rehtorina.
Kaartinen valmistui filosofian kandidaatiksi 1990 ja lisensiaatiksi 1993. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1999. Palgrave julkaisi väitöskirjan vuonna 2002 otsikolla Religious Life and English Culture in the Reformation. Kaartinen on työskennellyt vuodesta 1991 lähtien opetus- ja tutkimustehtävissä Turun yliopistossa, jossa hänet nimitettiin kulttuurihistorian dosentiksi vuonna 2003, kulttuurihistorian professoriksi vuonna 2015 ja historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitoksen johtajaksi vuonna 2017. Vuonna 2022 hänet valittiin Taideyliopiston koulutuksesta vastaavaksi vararehtoriksi. Vuonna 2024 hänet valittiin Turun yliopiston rehtoriksi ensimmäisenä naisena yliopiston historiassa.
Kaartinen on kirjoittanut ja toimittanut useita tietokirjoja ja on Suomen tietokirjailijat ry:n jäsen. Hänen yhdessä Hannu Salmen ja Marja Tuomisen kanssa toimittamansa teos Maamme – Itsenäisen Suomen Kulttuurihistoriaa oli Tietokirjallisuuden Finlandia -ehdokas 2016. Hänet on valittu vuoden tieteentekijäksi vuonna 2006.
Palkinnot

Vuoden tieteentekijä 2006
Villa Karon Pronssipantteri 2007
Turun yliopiston humanistisen tiedekunnan Humanistiteko-kunniamaininta 2018 Suomen Kulttuurirahaston rahoittamalle Argumenta-hankkeelle Vihan pitkät jäljet.
Kirjat > Monografiat

Spiritistinen istunto. SKS, Helsinki 2020. (Ilmestyy 7.8.2020)
Breast Cancer in the Eighteenth Century. Pickering and Chatto, London and New York 2013.
Arjesta ihmeisiin. Eliitin kulttuurihistoriaa 1500–1800-lukujen Euroopassa. Tammi, Helsinki, 2006.
Marjo Kaartinen & Anu Korhonen: Historian kirjoittamisesta. Kirja-Aurora, Turku 2005.
Neekerikammo. Kirjoituksia vieraan pelosta. Turku: k&h 2004.
Religious Life and English Culture in the Reformation. Palgrave, Basingstoke and New York 2002.
Hirveä hidalgo ja Amerikan peruna. Uuden ajan alun Euroopan kulttuurihistoriaa. Turun yliopisto, Täydennyskoulutuskeskus ja kulttuurihistoria. Turku 1994.
Toimitettuja teoksia

Intertwined Histories. 150 Years of Finnish-Namibian Relations. Toim. Marjo Kaartinen, Leila Koivunen ja Napandulwe Shiweda. University of Turku, Turku 2019. Verkossa
Gendering Spaces in European Towns, 1600–1914. Toim. Elaine Chalus ja Marjo Kaartinen. New York: Routledge, 2019.
Vihan pitkät jäljet. Menneisyydestä, vihasta, vainosta ja siitä, mistä sille olisi tehtävä]. Toim. Marjo Kaartinen. Turun yliopisto: Turku 2018.Verkossa
The Routledge History Handbook of Gender and the Urban Experience. Gen ed. Deborah Simonton. Routledge: London and New York 2017.
Framing Premodern Desires. Toim. Satu Lidman, Meri Heinonen, Tom Linkinen ja Marjo Kaartinen. Amsterdam University Press: Amsterdam 2017.
Maamme – Itsenäisen Suomen kulttuurihistoriaa. Toim. Marjo Kaartinen, Marja Tuominen ja Hannu Salmi. Helsinki: SKS, 2016.
Hiljaisuuden kulttuurihistoria. Toim. Marjo Kaartinen. Turku: k&h 2015.Verkossa
Luxury and Gender in European Towns, 1700–1914. Toim. Deborah Simonton, Marjo Kaartinen and Anne Montenach. Routledge: New York 2015.
Turun tuomiokirkon suojissa. Pohjoinen hiippakuntakeskus keskiajan ja uuden ajan alun Euroopassa. Toim. Marika Räsänen, Reima Välimäki ja Marjo Kaartinen. Turku: Historia mirabilis 8. Turun Historiallinen Yhdistys 2012.
Euroopan historia 1–2. Toim. Tuomas Heikkilä, Marjo Kaartinen, Taneli Kukkonen, Liisa Suvikumpu ja Teija Tiilikainen. WSOY, Helsinki 2012.
Mattias Gregersson (Lillie)

| Mattias Gregersson (Lillie)> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kuollut: 1520
Ammatti:  piispa
Muut tiedot
Aktiivisena:  1501–1520
Mattias Gregersson (kuoli 1520) oli ruotsalainen katolisen kirkon pappi, virkamies ja Strängnäsin hiippakunnan piispa vuosina 1501–1520. Mattias mestattiin Tukholman verilöylyssä vuonna 1520.
Elämä

Mattias Gregerssonin isä oli Gregers Matsson (Lillie). Mattias oli valtaneuvos ja Västmanlannin ja Dalarnan laamanni vuosina 1478–1488. Hänet nimettiin Strängnäsin piispaksi vuonna 1501. Hän työskenteli myös valtionhoitaja Sten Sture nuoremman kanslerina vuodesta 1513 kuolemaansa 1520 asti.
Piispa Mattias Gregersson osallistui Uppsalan arkkipiispa Jakob Ulfssonin kanssa piispa Hemmingin autuaaksijulistamisjuhlaan Turussa vuonna 1514. Hän oli myös mukana, kun Hemmingin käsivarren reliikki sijoitettiin Tukholman kaupunginkirkkoon 12. heinäkuuta samana vuonna. Piispa Mattias oli yksi Almarestäketin piispanlinnan purkamismääräyksen allekirjoittajista 23. marraskuuta 1517. Hän oli myös ensimmäinen, joka mestattiin Tukholman verilöylyssä vuonna 1520.
Käännös suomeksi
Matlock (televisiosarja)

| Matlock |
| --- | --- |

Tyyli:  oikeusdraama
Kestoaika:  45–48 minuuttia
Luoja(t):  Dean Hargrove
Pääosissa:   Andy Griffith  Linda Purl  Kene Holliday  Nancy Stafford  Julie Sommars  Kari Lizer  Clarence Gilyard  Brynn Thayer  Daniel Roebuck  Carol Huston 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:    NBC, American Broadcasting Company   Yle TV1 
Esitetty:  23. syyskuuta 1986 – 7. toukokuuta 1995
Tuotantokausia:  9
Jaksoja:  195  (Luettelo jaksoista)
Vastaava(t) tuottaja(t):   Fred Silverman  Dean Hargrove  (1986-91)  Andy Griffith  (1991-98) 
Säveltäjä(t):   Dick DeBenedectis  Artie Kane 
Levittäjä:  CBS Television Distribution
Aiheesta muualla
IMDb 
Matlock on yhdysvaltalainen television draamasarja, jota tuotettiin vuosina 1986–1995. Lajityypiltään sarja on oikeussalidraama, jossa päähenkilönä on kuvitteellinen asianajaja Benjamin Leighton "Ben" Matlock. Jaksojen juonet ovat usein samankaltaiset: Matlock selvittää, kuka on murhaaja, ja kohtaa usein tämän (tai heidät) kasvokkain lopun dramaattisessa oikeussalikohtauksessa. Päähahmoa asianajaja Ben Matlockia esittää Andy Griffith.
Päähenkilö

Benjamin Leighton Matlock on maineikas, kansanomainen puolustusasianajaja. Usein rikoksia tutkiessaan hänellä on taipumus panna merkille ratkaisevia asioita, jotka muilta jäävät huomaamatta. Usein hän pähkäilee kulloisenkin rikoksen (useimmiten murhan) mahdollisia ratkaisuja istuen toimistossaan ukulelea rämpyttäen tai kenkiään kiillottaen. Matlock pukeutuu aina harmaaseen pukuun ja hänen lempiruokansa on nakkisämpylät. Matlockin kerrotaan lukeneen lakia Harvardin yliopistossa, ja hän pitää lakitoimistoa Atlantassa Georgiassa.
Matlockin hahmo näyttäytyi myös televisiosarjassa Diagnoosi: Murha.
Aiheesta muualla

Epäviralliset Matlock-sivut
Marcus Kallionkieli

| Marcus Kallionkieli> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. maaliskuuta 2001 (ikä 23) Kankaanpää, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi  Brasilia
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Maco, Macomies
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  GKS Katowice
Sarja:  Polska Hokej Liga
Pelinumero:  91
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Aik. seurat:  Henderson Silver Knights (AHL) Savannah Ghost Pirates (ECHL) STS Sanok (Puola) Kiekko-Espoo (Mestis)
NHL-varaus:  139. varaus, 2019 Vegas Golden Knights
Marcus Kallionkieli (s. 20. maaliskuuta 2001 Kankaanpää) on suomalais-brasilialainen jääkiekkoilija, joka pelaa Puolan Polska Hokej Ligan GKS Katowicessa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

Kallionkieli on edustanut Suomea yhdessä nuorten ja 12 poikien maaottelussa. Häntä on pyydetty edustamaan myös Brasilian maajoukkuetta, mutta Kallionkieli on kuitenkin kieltäytynyt kutsusta.
Muuta

Kallionkielen pikkuveli Sami pelaa hyökkääjänä Itävallan U20-sarjaa Nordic Hockey Academyssa. Veljesten isä Markku on suomalainen ja äiti on brasilialainen. Marcus Kallionkieli on kertonut haluavansa olla Filip Forsbergin tyylinen pelaaja.
Matleena Kuusniemi

| Matleena Kuusniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. syyskuuta 1973 (ikä 51) Pusula
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1996–
Merkittävät roolit:   Koukussa  Sydänten akatemia  Levottomat  Paha maa  Tumman veden päällä  Sorjonen 
Palkinnot
  Parhaan naissivuosan Jussi  2006 Paha maa  2014 Tumman veden päällä  Parhaan naisnäyttelijän Kultainen Venla  2015 Koukussa  
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Matleena Kuusniemi (s. 24. syyskuuta 1973 Pusula) on suomalainen näyttelijä. Kuus­niemi on näytellyt niin teatterissa, elo­kuvissa kuin televisiossakin. Hän tuli suurelle yleisölle tutuksi näytellessään Nooraa televisio­sarjassa Sydänten akatemia (1998), mutta varsinaisen läpi­murtonsa hän teki Aku Louhi­miehen elo­kuvassa Levottomat (2000).
Ura

Kuus­niemi pääsi opiskelemaan Teatteri­korkea­kouluun näyttelijän­työtä 1990-luvulla kuudennella yrityksellä. Hän valmistui vuonna 2002 teatteri­taiteen maisteriksi. Kuus­niemi on palkittu Parhaan naissivuosan Jussilla elokuvista Paha maa ja Tumman veden päällä sekä Kultaisella Venlalla roolistaan draama­sarjassa Koukussa.
Yksityiselämä

Kuus­niemellä on kaksi lasta. Hän asuu avo­liitossa diplomi-insinöörinä työskentelevän Antti Mansikka­mäen kanssa.
Meriliitäjät

| Meriliitäjät |
| --- | --- |
 Isomeriliitäjä
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappaliitäjät Procellariidae
Suku::  Meriliitäjät Procellaria  Linnaeus, 1758
Katso myös
   Meriliitäjät Wikispeciesissä   Meriliitäjät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Meriliitäjät (Procellaria) on ulappaliitäjien heimoon kuuluva lintusuku.
Meriliitäjät ovat yleensä hyvin tummia ja pitkäsiipisiä, noin puoli metriä pitkiä ja kilon painoisia valtamerilintuja. Ne lisääntyvät Uudessa-Seelannissa (kaksi lajia) ja Etelämannerta ympäröivän merialueen saarilla (kaksi lajia). Ne kaivavat syvän pesäonkalon maahan ja munivat yhden munan. Pesimäkierto kestää kokonaisuudessaan noin yhdeksän kuukautta. Ravintonaan ne käyttävät meren pinnassa eläviä mustekaloja, äyriäisiä ja kaloja, sekä seuraavat kalastusaluksia jätteitä syöden.
Meriliitäjiä on viisi lajia BirdLife Suomen lajiluettelossa:
Meriliitäjä (Procellaria cinerea)
Isomeriliitäjä (Procellaria aequinoctialis)
Tummameriliitäjä (Procellaria parkinsoni)
Tasmanianmeriliitäjä (Procellaria westlandica)
Silmälasiliitäjä (Procellaria conspicillata)
Messukylän kirjasto

| Messukylän kirjasto |
| --- | --- |

Sijainti:  Hintsankatu 1, 33560 Tampere
Perustettu:  1865
Johtaja:  Tuulia Kappas (2016–)   Anu Hakari (2014–2016)   Taina Petrell (1981–2014)  Anneli Salonen (1978–1980)  Aili Björkqvist (1942–1977)  Saimi Hakanen (1941)  Jaakko Sydänheimo (1932–1940)  Laura Lönnroth (1930–1931)  Fanny Halme (1922–1929)  Lauri Halme (1921)  Kaarina Halme (Heinivaho) (1920)  Elli Vaarasalo (1917–1919)  K. A. Vaarasalo (1914–1916)  Serafia Lehtinen (1903–1914)  G.A.Wilenius (1899–1903)  Fanny Nyman (Halme) (1896–1898)  J.G.Helenius (1885–1895)  Heikki Hermonen (1882–1884)
Kotisivut
Messukylän kirjasto on Tampereen Messukylässä sijaitseva kirjasto.
Kirjasto perustettiin vuonna 1865 ja alkuaikoinaan se toimi seurakunnan tiloissa, yksityiskodeissa ja Messukylän koululla. Vuonna 1914 kunnan kirjastolaitos järjestettiin uudelleen kantakirjastoksi ja piirikirjastoksi. Vuonna 1939 Messukylän kantakirjasto muutti Messukylän työväentalon yläkertaan. Kirjastosta tuli Tampereen sivukirjasto vuoden 1947 kuntaliitoksessa.
Messukylän kirjaston pääsisäänkäynti
1990-luvun alussa kirjastolle rakennettiin uudet tilat Ristinarkun koulun yhteyteen. Kirjasto avattiin uusissa tiloissa asiakkaille 13. syyskuuta 1999. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Mikko Uotila Arkkitehtitoimisto Aarne Heino Ky:stä.
Messukylän koulu

| Messukylän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Messukylänkatu 35, 33700 Tampere
Perustettu:  1. syyskuuta 1886
Rehtori:  Karita Boström
Luokat:  13 (joulukuu 2013)
Oppilaita:  295 (joulukuu 2013)
Verkkosivut
Messukylän koulu on vuonna 1886 perustettu alakoulu Messukylässä Itä-Tampereella. Messukylän koulun lähellä sijaitsee 1500-luvulla rakennettu Tampereen vanhin rakennus Messukylän vanha kirkko. Joulukuussa 2013 koulussa opiskeli 295 oppilasta 13 luokassa. Koulussa oli tuolloin 20 opettajaa.
Messukylän koulun alueella on neljä rakennusta: kivitalo, uudisrakennus sekä kaksi puutaloa (PUU1 ja PUU2). Koulu sijaitsee osoitteessa Messukylänkatu 35. Sen tiloissa on myös terveydenhoitaja, hammaslääkäri sekä iltapäiväkerho 1.-2.-luokkalaisille. Koulu vihittiin käyttöön 1. syyskuuta 1886. Messukylän koulun rehtori on Karita Boström.
Markus Keski-Petäjä

Markus Keski-Petäjä elokuussa 2023.
Markus Keski-Petäjä (s. 12. kesäkuuta 1997) on suomalainen pesäpalloilija. Keski-Petäjä edustaa Superpesiksessä pelaavaa Kempeleen Kiriä. Keski-Petäjän kasvattajaseura on Kannuksen Ura. Hän pelaa sisäpelissä vaihtajana. Keski-Petäjä on pelannut urallaan 70 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt kahdeksan tavallista juoksua, tuonut 96 juoksua ja kerännyt 317 kärkilyöntiä. Keski-Petäjä on pelannut urallaan kolme Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän on lyönyt yhden kunnarin ja kaksi tavallista juoksua, tuonut 11 juoksua ja kerännyt 19 kärkilyöntiä. Tilastot päivitetty 18. elokuuta 2021.
Maltan parlamenttivaalit 2022

Maltan parlamenttivaalit 2022 käytiin 26. maaliskuuta 2022. Vaaleissa valittiin Maltan parlamentin edustajainhuoneen kaikki 79 edustajaa. Vaalit voitti työväenpuolue, joka on hallinnut Maltaa vuodesta 2013 lähtien.
Vaalitapa ja ehdokasasettelu

Maltan parlamentin edustajat valitaan siirtoäänivaalitavalla 13:sta viiden edustajan vaalipiiristä. Vuonna 2018 äänestysikäraja laskettiin 16 ikävuoteen. Vuonna 2021 vaalilakia muutettiin siten, että jos jommankumman sukupuolen edustajia valitaan edustajainhuoneeseen alle 40 prosenttia, 12 lisäpaikkaa täytetään aliedustetun sukupuolen edustajilla.
Kuusi puoluetta asetti ehdokkaita: työväenpuolue 122 ehdokasta, kansallispuolue 108 ehdokasta, ABBA 28 ehdokasta, AD+PD 20 ehdokasta, kansanpuolue 15 ehdokasta ja Volt Malta neljä ehdokasta, minkä lisäksi ehdolle asettui seitsemän riippumatonta ehdokasta.
Kampanja

Vaalien kampanja-aika kesti 21. helmikuuta – 24. maaliskuuta. Vaalipäivää edeltävänä päivänä 25. maaliskuuta, niin sanottuna ”hiljaisena päivänä”, kampanjointi oli kielletty.
Työväenpuolueen vaaliohjelmassa luvattiin 700 miljoonan euron investointeja vihreisiin kaupunkialueisiin, varhaiskasvatuksen muuttamista maksuttomaksi kaikille, yritysverojen laskemista ja vähätuloisten sosiaalitukien nostamista.  Puolueen vaalislogan oli Malta Flimkien, ’Malta yhdessä’.
Kansallispuolue lupasi vaaliohjelmassaan muun muassa nelipäiväisen työviikon kokeilua, tuhannen euron maksua vuoden 2017 jälkeen syntyneiden lasten vanhemmille ja miljardin euron investointia uusien taloussektorien luomiseen.  Puolueen vaalislogan oli Miegħek. Għal Malta, ’Sinun kanssasi. Maltan puolesta’.
Tulokset

| Puolue | Puolue | Äänet> Määrä | Äänet> Osuus | Äänet> Määrä | Paikat> Muutos | Paikat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Työväenpuolue | 162 707 | 55,11 | 44 |  7 |  |
|  | Kansallispuolue | 123 233 | 41,74 | 35 |  7 |  |
|  | AD+PD | 4 747 | 1,61 | 0 |  2 |  |
|  | Kansanpuolue | 1 533 | 0,52 | 0 | uusi |  |
|  | ABBA | 1 364 | 0,46 | 0 | uusi |  |
|  | Volt Malta | 382 | 0,13 | 0 | uusi |  |
|  | riippumattomat | 1 282 | 0,43 | 0 |  |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 862 703 | 100,00 | 90 | – |  |
| Hyväksytyt äänet | Hyväksytyt äänet | 862 703 | 97,11 |  |  |  |
| Hylätyt/tyhjät äänet | Hylätyt/tyhjät äänet | 8 802 | 2,89 |  |  |  |
| Ääniä yhteensä | Ääniä yhteensä | 304 050 | 100,00 |  |  |  |
| Äänioikeutetut/äänestysprosentti | Äänioikeutetut/äänestysprosentti | 355 075 | 85,63 |  |  |  |
Lähde:
Vaaleilla valittujen 65 edustajan lisäksi kansallispuolueelle annettiin kaksi lisäpaikkaa suhteelisuuden saavuttamiseksi. Koska varsinaisesti valituista edustajista vain kymmenen oli naisia, kummallekin puolueelle jaettiin vielä kuusi naisille varattua paikkaa. Edustajainhuoneen kooksi tuli näin ollen 79 edustajaa.
Työväenpuolue julistautui vaalien voittajaksi vaalipäivän jälkeisenä aamupäivänä. Pääministeri Robert Abela vannoi virkavalansa 28. maaliskuuta, ja uusi hallitus nimitettiin 30. maaliskuuta.
Markus Katzer

Markus Katzer
Markus Katzer (s. 11. joulukuuta 1979 Wien) on itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelaa tällä hetkellä SK Rapid Wien -seuran kokoonpanossa.
Katzer aloitti ammattilaisena vuonna 2000 VfB Admira Wacker Mödlingin joukkueessa, jossa hän pelasi neljä vuotta ennen nykyiseen seuraansa siirtymistä. Hän on voittanut nykyseurassaan Rapidissä maansa liigamestaruuden kahdesti: vuosina 2005 ja 2008. Vuonna 2005 hän oli lisäksi cup-finaalissa, jossa joukkue taipui kuitenkin Austria Wienille 3-1.
Katzer debytoi maajoukkueessa vuonna 2003. Hänet on valittu Itävallan kokoonpanoon EM-kotikisoihin 2008. Hän on pelannut tähän mennessä 11 ottelua, mutta maaleja ei ole syntynyt.
Marija Savinova

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Marija Savinova |  Marija Savinova |  Marija Savinova |  |
Maa:   Venäjä
Naisten yleisurheilu
| Olympialaiset  | Olympialaiset  | Olympialaiset  |  |
|       Hylätty | Lontoo 2012 | 800 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|       Hylätty | Daegu 2011 | 800 m |  |
|       Hylätty | Moskova 2013 | 800 m |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Doha 2010 | 800 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|       Hylätty | Barcelona 2010 | 800 m |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Torino 2009 | 800 m |  |
Marija Savinova-Farnosova (s. 13. elokuuta 1985) on venäläinen keskimatkojen juoksija, joka on erikoistunut 800 metrille. Savinova voitti vuosina 2010–2013 olympiakultaa, MM-kultaa, MM-hopeaa ja EM-kultaa, mutta menetti nämä mitalinsa vuonna 2017 dopingin takia.
Savinova-Farnosova sai helmikuussa 2017 urheilun kansainvälisen vetoomustuomioistuimen päätöksellä neljän vuoden kilpailukiellon ajalle 24.8.2015–23.8.2019. Biologisen dopingpassin perusteella hänen katsottiin käyttäneen dopingia vuosina 2010–2013. Kaikki hänen tuloksensa aikaväliltä 26.7.2010–19.8.2013 hylättiin.
Saavutukset

Vuonna 2008 Savinova osallistui Valencian sisäratojen MM-kilpailuihin, muttei selvinnyt loppukilpailuun. Seuraavana vuonna hän voitti kultaa Torinon sisäratojen EM-kilpailuissa halliennätyksellään 1.58,10, oli viides Berliinin MM-kilpailuissa ajalla 1.58,68 ja neljäs IAAF:n yleisurheilufinaalissa ajalla 2.00,72. Vuonna 2010 hän voitti kultaa Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa (1.58,26) ja Barcelonan EM-kilpailuissa (1.58,22). Splitin maanosien cupissa hän oli kolmas. Seuraavana vuonna hän voitti maailmanmestaruuden Daegun MM-kilpailuissa ennätyksellään 1.55,87. Lontoon olympialaisissa 2012 hän voitti kultaa ajalla 1.56,19. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Savinova sijoittui 800 metrillä hopealle ajalla 1.57,80.
Savinova on voittanut Venäjän-mestaruuden 800 metrillä ulkoradoilla 2009 ja 2011 sekä sisäradoilla 2009 ja 2010. Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa hän voitti 800 metriä 2011.
Markus Keller

| Markus Keller> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. joulukuuta 1982 Bottighofen, Sveitsi
Kansalaisuus:   Sveitsi
Uran tiedot
Pituus:  1,70 m
Laji:  Lumilautailu
Saavutukset
Paras sijoitus maailmancupissa:  1.
 Tietolaatikko päivitetty 28.2.2017 
| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Maa:   Sveitsi> Miesten lumilautailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kreischberg 2003 | half-pipe |  |
Markus Keller (s. 6. joulukuuta 1982) on uransa lopettanut sveitsiläinen lumilautailija ja maailmanmestari half-pipessä vuodelta 2003. 
Olympialaisissa hän kilpaili kahdesti: vuosina 2006 ja 2010. Näistä paremmin hän sijoittui vuonna 2006 Torinossa ollessaan seitsemäs.
Hän kilpaili lumilautailun maailmancupissa yhteensä 20 kertaa, voitti kerran ja oli yhteensä kaksi kertaa palkintopallilla.
Medinan islamilainen yliopisto

Medinan islamilaisen yliopiston ensimmäisiä rakennuksia (1969).
Medinan islamilainen yliopisto (arab. الجامعة الإسلامية بالمدينة المنورة‎, Al-jāmiʻa al-’Islāmiyya bi-l-Madīna al-Munawwara) on vuonna 1961 perustettu yliopisto Medinassa, Saudi-Arabiassa.
Noin 15 prosenttia yliopiston noin 3 000 opiskelijasta on kansainvälisiä opiskelijoita eri puolilta maailmaa. Yliopistossa voi opiskella esimerkiksi islamiin liittyviä aineita ja arabian kieltä. Yliopistossa annetaan alemman yliopistotutkintotason opetusta.
Yliopiston sijoitus kansainvälisesti tai Saudi-Arabiassa on vaatimaton, keskitasoa. QS University Rankingin tekemässä arabimaiden yliopistojen vertailussa se sijoittui sijoille 51-60 sadasta vertaillusta yliopistosta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yliopiston kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (arabiaksi), (englanniksi), (ranskaksi) (iu.edu.sa)
Matti Koponen

Matti Koponen (26. huhtikuuta 1917 Kuopio – 17. maaliskuuta 1994 Tampere) oli suomalainen rovasti ja sosiaalineuvos. Hän oli mukana diakoniatyössä ja Tampereen kunnallispoliitikassa.
Koponen vihittiin papiksi 1943. Hän toimi jatkosodan aikana valitusupseerina ja sotilaspappina Itä-Karjalassa. Hän oli aluksi Maaselän piirin valistustoimistossa Paateneessa ja toimi sitten vuoden 1942 alusta lähtien 700 asukkaan Sellin kylän "kyläpäällikkönä". Koponen perusti kylään muun muassa kansanopiston ja organisoi iltarippikoulun. Hän oli marraskuusta 1943 alkaen Paatenen Viesti-lehden päätoimittajana. Koponen oli elokuussa 1991 Sellin kylän Spuassun praasniekassa kunniavieraana.
Sotien jälkeen Koponen toimi Suomen Liikemiesten Lähetysliiton toiminnanjohtajana ja oli Tampereen seurakuntien diakoniajohtajana 1970–1987. Hän kehitti johtajakaudellaan muun muassa vanhusten päivähoitotoimintaa ja mielenterveyspotilaiden avohuoltoa. Koponen oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1964 alkaen ja hän oli myös valtuuston puheenjohtajana.
Koponen kuoli maaliskuussa 1994 avantouinnin yhteydessä saamaansa sairauskohtaukseen.
Teoksia

Suomen liikemiesten lähetysliitto ry. 1920-1970. Turku 1969
Suomen liikemiesten lähetysliitto 1920-1990 ; kirj. Matti Koponen, Heikki Nuutinen. Suomen liikemiesten lähetysliitto, Turku 1990
Aiheesta muualla

Matti Koponen puhuu Tampereen kaupunginvaltuustolle, Veikko Seppäsen ottama valokuva Tampereen kaupunginvaltuuston kokouksesta 21.11.1984 (Työväenmuseo Werstas)
Tampereen kaupunginvaltuutettu Matti Koponen vastaanottaa maljakon valtuuston kokouksessa 18.9.1985 (Työväenmuseo Werstas)
Marcus Krüger

| Marcus Krüger |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. toukokuuta 1990 (ikä 34) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Freddy
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  Djurgårdens IF
Sarja:  HockeyAllsvenskan
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–
Aik. seurat:  Chicago Blackhawks (NHL) Rockford IceHogs (AHL) Carolina Hurricanes (NHL) Charlotte Checkers (AHL) ZSC Lions (|NL)
NHL-varaus:  149. varaus, 2009 Chicago Blackhawks
Marcus Krüger (s. 27. toukokuuta 1990 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa HockeyAllsvenskan-joukkue Djurgårdens IF:ssä. Hän on voittanut NHL-joukkue Chicago Blackhawksissa kaksi Stanley Cupia. NHL-urallaan hän on pelannut myös Carolina Hurricanesissa. Ruotsin maajoukkueessa Krügerillä on muun muassa MM-kultaa ja olympiapronssia. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa.