stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kivisalmen linja-autoturma
Onnettomuus

Koivuranta Oy:n Vanaja-merkkinen linja-auto oli matkalla Jyväskylästä Kuopioon. Matkan aikana piti ylittää Konneveteen kuuluva Kivisalmi lossilla. Salmi on 230 metriä leveä ja 8 metriä syvä. Salmea pitkin kulkee myös Konneveden ja Rautalammin välinen kunnanraja. Kivisalmelta on matkaa Rautalammin kirkonkylään 16 kilometriä. Moottorikäyttöinen lossi, jonka kantavuus oli 20 tonnia, oli uusittu edellisenä kesänä.
Muutamia satoja metrejä ennen lossia linja-autosta jäi pois naismatkustaja, ja 33-paikkainen auto jatkoi matkaansa kohti lossia. Tie oli loivaa myötämaata ja auton nopeus 30–40 km/h. Kivisalmen lossin kuljettaja odotteli auton saapumista. Auto saapuikin kello 10.25, ja lossinkuljettaja lähti avaamaan puomia saapuvalle autolle. Hän joutui hyppäämään syrjään auton syöksyessä lossin puomin ja suojaketjujen läpi salmeen.
Matkustajaa jätettäessä linja-auton jarrut vielä toimivat, mutta kun 27-vuotias kuljettaja yritti pysäyttää autonsa ennen lossille ajamista, kuten autoasetus edellytti, jarrut eivät pitäneetkään. Rautalampilainen peltiseppä huomasi uhkaavan tilanteen ja hyppäsi ulos linja-auton etuovesta loukaten vain polvensa. Kaikki muut menivät auton mukana järveen. Auton 18-vuotias rahastaja ryntäsi kohti peräosan kattoluukkua ja neuvoi muitakin pelastautumaan sen kautta. Auton katolle ehtikin kaksi ihmistä ennen auton vajoamista neljän metrin syvyyteen. Muutama ihminen pääsi pelastautumaan puomin särkemän tuulilasin kautta.
Pelastustoimet

Paikalla olleet ryhtyivät auttamaan autosta ulos päässeitä veneisiin ja vetivät hukkuneita keksein rannalle. Onnettomuuspaikalle hälytettiin heti paikkakunnan lääkärit ja poliisivoimat. Sinne hälytettiin myös Laukaan kunnan tie- ja vesivoimapiirin hinaaja ja nosturiauto. Kello yhdentoista aikoihin kutsuttiin paikalle Kuopion ainoa sukeltaja, 2. prikaatin kersantti Mikko Kanninen. Hänellä oli käytössään varsin puutteelliset varusteet, vain palokunnan savunaamari, joten hän ei voinut juurikaan auttaa vedenalaisissa pelastustöissä.
Linja-auton matkustajien lukumäärästä ei ollut varmuutta. Kun vielä osa pelastuneista lähti onnettomuuspaikalta märissä vaatteissaan heti koteihinsa, viranomaiset olivat pitkään epätietoisia uhrien ja pelastuneiden lukumäärästä. Liikkuvan poliisin miehet ehtivät paikalle 8 tunnissa. Illalla kello kymmenen aikoihin saatiin linja-auto vedettyä tienraivausauton vintturilla pintaan, jolloin autosta löytyi vielä neljä vainajaa. Seuraavana päivänä salmea naarattiin ja vedettiin kolmasti 20 veneen voimin nuottaa. Hukkuneita ei löytynyt, vain tukkeja, köysiä, sinkkivaijereita, oksia ja vähäinen määrä kaloja. Illalla saapui kolme sukeltajaa Turun laivastoasemalta tutkimaan salmen pohjaa.
Onnettomuuden syyksi paljastui linja-auton vasemman takapyörän jarrusylinterin tiivistekumin rikkoutuminen ja siitä johtunut jarrunesteen vuotaminen ulos. Auton jarruissa oli ollut edellisviikollakin vikaa, mutta jarrut oli saatu korjatuksi. Tässä mallissa oli alipainetehosteiset nestejarrut, yksipiirisenä järjestelmänä. Osaltaan tämä onnettomuus johti siihen, että seuraavassa ajoneuvoasetuksen muutoksessa vaadittiin linja-autoihin kaksipiiriset jarrujärjestelmät. Lossilta oli ajettu järveen kahdesti aiemminkin, kerran henkilöautolla ja kerran kuorma-autolla, mutta näillä kerroilla autoilijat olivat pelastuneet.
Kivisalmen lossilla sattui ihmishenkiä vaatinut onnettomuus myöhemminkin. Jouluaaton aattona 1962 lossi oli juuri ehtinyt lähteä, kun lossirantaa lähestyi Peugeot-henkilöauto. Auton kuljettaja jarrutti alamäessä voimakkaasti, mutta tästä huolimatta auto paiskautui päin puomia ja sen lennettyä pystyyn suistui laiturilta sulaan veteen. Neljästä autossa olleesta henkilöstä kuljettaja oli törmäyksen voimasta sinkoutunut ulos autosta ja onnistunut pelastautumaan tarrautumalla lossin vaijeriin. Muut kolme autoon jäänyttä, nainen ja kaksi miestä, hukkuivat. Onnettomuuden syyksi todettiin auton jarrujen lukkiutuminen ja se, ettei kuljettaja ollut kiinnittänyt huomiota sisäkaarteessa olleeseen lossin varoitusmerkkiin. Kivisalmen lossin korvannut silta valmistui runsaat puoli vuotta myöhemmin syksyllä 1963.
Kivisalmi vuonna 2003. Kuvassa onnettomuuspaikka, entinen lossiranta veteen syöksyneen linja-auton tulosuunnasta nähtynä. Taustalla näkyvä silta korvasi lossiyhteyden vuonna 1963.
Kirkastus

| Kirkastus Sakari Kukko & Piirpauke |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : SoundTrack Studio
 Julkaistu: 1981   1991 (CD)
 Formaatti: LP-levy (KEL 620)   C-kasetti (KEC 620)   CD-levy (KECD 692)
 Tuottaja(t): Sakari Kukko
 Tyylilaji: jazz, folk, maailmanmusiikki, progressiivinen rock
 Kesto: 36.51
 Levy-yhtiö: Discophon    Warner Music Finland (CD) 
 Levymerkki: Kerberos   : JA&RO Records
Muut kannet
   Albumin vaihtoehtoinen kansikuva.
Sakari Kukon muut julkaisut
| Kajastus 1979 | Kirkastus 1981 | Moonlight Caravan & Finnish Characters 1990 |
Piirpauken muut julkaisut
| Birgi Bühtüi 1981 | Kirkastus 1981 | Ilahu illalla 1984 |
Kirkastus on suomalaismuusikko Sakari Kukon ja Piirpauke-yhtyeen yhteistyössä tehty studioalbumi vuodelta 1981. Albumi on Kukon soolouran toinen ja Piirpauken viides studioalbumi.
Levy oli Iittalan lasitehtaalle yhtiön 100-vuotisjuhlan johdosta tilaama. Virallinen versio ilmestyi yhtyeen tuolloisella Discophonin Kerberos-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Iittalan versio puolestaan vain levy-yhtiö Discophonin toimesta.
Viulisti Karri Koivukoskea lukuun ottamatta Piirpauken kokoonpano on levyllä sama kuin aikaisemmin vuonna 1981 ilmestyneellä Birgi Bühtüi -albumilla. Kolmen kansansävelmän lisäksi Kirkastus sisältää viisi Kukon säveltämää kappaletta. Levyn kansitekstien mukaan soittimena on käytetty myös Iittalan tekemiä i-laseja, jotka Timo Sarpaneva suunnitteli yhtiölle 1950-luvulla. Ne ovat ilmeisesti mukana levyn ääniteosmaisessa nimikappaleessa, jossa kuullaan lisäksi muun muassa veden loisketta.
Albumi julkaistiin CD-levynä ensimmäisen kerran vuonna 1990. Albumin bonuksena on Kukon debyyttialbumi Kajastus (1979). Samainen CD-painos julkaistiin uudelleen Warner Music Finlandin toimesta vuonna 2011. Levy on julkaistu itsenäisenä CD-levynä vain kerran vuonna 2002, jolloin se julkaistiin remasteroituna painoksena.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Sakari Kukko
Kappaleet > A-puoli

Song of the Ostiak – 6.41 (suom. ”Ostjakkilaulu”, säv. Ostiak trad.)
Prelude & Salsa – 3.32 (säv. Kukko)
Lambs’ Polska – 5.00 (suom. ”Lampaan polska”, säv. Finnish trad.)
Kirkastus – 2.09 (säv. Kukko)
Kappaleet > B-puoli

Answer, friend – 3.57 (suom. ”Vastaa ystävä”, säv. Kurdish trad., san. M. Saarinen)
Factory – 4.58 (”Fabriken”, säv. Kukko)
Cry – 6.06 (suom. ”Itku”, säv. Kukko)
Doina & the Circus – 4.28 (säv. Kukko)
Kokoonpano > Piirpauke

Sakari Kukko – huilut, kosketinsoittimet, saksofoni, kantele
Tom Nekljudow – rummut, lyömäsoittimet
Pekka Nylund – kitarat
Ilpo Saastamoinen – sähköbasso
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Marketta Saarinen – laulu (5)
Jorma Koivulehto – kontrabasso (9)
The Bir Ihtimal Choir – kuoro (9)
Kokoonpano > Tuotanto

Markus Vikstedt – äänitys / tekniikka (äänitetty SoundTrack Studiolla)
Ilmari Kostiainen – alkuperäisen LP-painoksen valokuva (Klikki)
Teldec, Hampuri – half-speed -masterointi
Sakari Kukko – tuotanto
Juha Honkasalo – Iittala-painoksen takakannen tekstit
Kultakuume.com

| Kultakuume> com |
| --- | --- |
Tyyli:  draama, fiktio
Kestoaika:  noin 50 minuuttia
Pääosissa:  Kari Ketonen Riku Kemppinen Vera Kiiskinen Ilkka Heiskanen
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  2001 –
Jaksoja:  3
Tuotanto
Tuottaja(t):  Roope Lehtinen
Ohjaaja(t):  Saara Saarela
Käsikirjoittaja(t):  Timo Varpio
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television
Palkinnot
Voitetut:  Telvis (paras draamasarja) (2002) Venla (paras käsikirjoitus) (2002)
Aiheesta muualla
IMDb 
Kultakuume.com on suomalainen kolmiosainen television minisarja, joka ensiesitettiin vuonna 2001. Sarja julkaistiin DVD:llä vuonna 2008.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Kari Ketonen  | … |  Joni   |
|   Vera Kiiskinen  | … |  Laura   |
|   Riku Kemppinen  | … |  Harri   |
|   Ilkka Heiskanen  | … |  Mantere   |
|   Matleena Kuusniemi  | … |  Hanna   |
|   Ville Myllyrinne  | … |  Arto   |
|   Jussi Nikkilä  | … |  Klaus   |
|   Tiina Pirhonen  | … |     |
Korkiajärvi

| Korkiajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°22′08″N, 26°50′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Jokijärveen 
Järvinumero:  14.919.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,4 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  1,133 km  
Pinta-ala:  2,799 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKorkiajärvi 
Korkiajärvi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Varpasten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 500 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (14.919) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,4 metriä mpy.
Kultakutriasteri

| Kultakutriasteri |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit
Suku::  Kutriasterit Galatella
Laji::  linosyris
Kaksiosainen nimi
 Galatella linosyris  (L.) Rchb.f. 
Katso myös
   Kultakutriasteri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultakutriasteri eli kulta-asteri (Galatella linosyris, syn. Aster linosyris, Crinitaria linosyris) on monivuotinen asterikasvi. Se kasvaa 10–40 senttimetriä korkeaksi. Varressa kasvaa lukuisia 1–3 millimetrin levyisiä kapeita, tasasoukkia lehtiä. Kukinnot ovat 8–12 millimetriä leveitä mykeröjä, kukissa on suppilomainen kullankeltainen teriö eikä mykerössä ole erilaistuneita laitakukkia. Hedelmä on lenninhaivenellinen pähkylä. Kultakutriasteri esiintyy suuressa osassa Eurooppaa, mutta Pohjoismaissa harvinaisena: alkuperäisenä vain Ruotsissa Öölannin ja Gotlannin alvareilla ja kalkkisoraikoilla. Suomessa lajista on yksittäinen havainto.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Galatella linosyris
Kristineberg

Kristineberg voi tarkoittaa seuraavia:
Ruotsissa:
Kristineberg, Tukholman kaupunginosa
Kristineberg, taajama Lyckselen kunnassa
Kristineberg, taajama Malmön kunnassa
Suomessa:
Kristineberg, asuntoalue Torniossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kristineberg”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kolunlampi (Saarijärvi)

| Kolunlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°47′34″N, 25°26′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.68)
Laskupuro:  Kolunpuro Pyhäjärveen 
Järvinumero:  14.686.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,7 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,754 km  
Pinta-ala:  2,869 ha  
Tilavuus:  0.000021 km³ 
Keskisyvyys:  0,72 m  
Suurin syvyys:  1,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolunlampi 
Kolunlampi tai Kolulampi on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Häkkilän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 20 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 1,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pyhäjärven alueella (14.68), jonka Haukiojan valuma-alueeseen (14.686) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,7 metriä mpy.
Kolunjärvi (Ruovesi)

| Kolunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°52′22″N, 23°53′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Paloveteen 
Järvinumero:  35.321.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,4 m  
Rantaviiva:  1,794 km  
Pinta-ala:  7,922 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolunjärvi 
Kolunjärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Siikalahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Paloveden lähialueeseen (35.321) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,4 metriä mpy.
Kolunlammi (Ylöjärvi)

| Kolunlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°42′12″N, 23°32′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.311.1.046
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,5 m  
Rantaviiva:  0,535 km  
Pinta-ala:  1,47 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolunlammi 
Kolunlammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kyrönlahden kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,5 metriä mpy.
Jouko Tirronen

Jouko Ilmari Tirronen (2. kesäkuuta 1929 Joensuu – 1990 Espanja) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Tirrosen vanhemmat olivat talonmies Otto Armas Tirronen ja baarinemäntä Aino Anna-Liisa Hietala ja puolisot vuodesta 1958 Aira Marjatta Salo ja vuodesta 1983 Eira Tanninen. Tirronen tuli ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1948 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1952. HTM-tilintarkastajan pätevyyden hän sai 1963. Tirronen oli SOK:n kassaosaston toimihenkilö 1952–1953 ja sisäinen tilintarkastaja 1953–1958 ja Joensuun Ympäristön Osuusmeijerin konttoripäällikkö 1958–1965, apulaisjohtaja 1965–1972 ja toimitusjohtaja 1972–1984. Joensuun kauppaoppilaitoksen kirjanpidon opettajana hän toimi 1965–1966.Tirrosella oli myös useita ammatillisia ja muita luottamustehtäviä. Hän oli sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti. Kauppaneuvoksen arvonimen Tirronen sai 1981. Eläkkeelle 1984 jäätyään hän muutti Espanjaan, missä hän toimi myös hoitaen muiden siellä asuvien suomalaisten asioita.
Koukkulampi (Keuruu, Urrianmutka)

| Koukkulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°13′43″N, 25°00′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Laskujoki:  metsäoja 
Järvinumero:  14.527.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  188,9 m  
Pituus:  370 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  1,027 km  
Pinta-ala:  1,954 ha  
Tilavuus:  0.000080 km³ 
Keskisyvyys:  4,09 m  
Suurin syvyys:  6,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoukkulampi 
Koukkulampi  on Keski-Suomessa Keuruulla  Urrianmutkan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 370 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 80 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 6,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 188,9 metriä mpy.
Kategoria superioren kausi 2014–2015

| Kategoria superiore 2014–2015 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Ajankohta:  24. elokuuta 2014 – 22. toukokuuta 2015
Mestari:  KF Skënderbeu Korçë
Pudonneet joukkueet:  Apolonia Fier Elbasani
Ottelut:  135
Maalit:  269 (1,99 per ottelu)
Paras maalintekijä:   Pejić (Kukësi)
Suurin kotivoitto:  Skënderbeu Korçë 6–0 Apolonia Fier   (23. marraskuuta)
Suurin vierasvoitto:  Elbasani 1–5 Teuta Durrës   (10. syyskuuta)
Yleisökeskiarvo:  2,270
Alempi sarjataso:  1. divisioona
  ← 2013–2014 :  2015–2016 → 
Kategoria superioren kausi 2014–2015 oli Albanian jalkapallon pääsarjan Kategoria superioren 76. kausi. Kausi päättyi KF Skënderbeu Korçën mestaruuteen, mikä oli seuralle viides perättäinen mestaruus ja yhteensä kuudes. Sarjan paras maalintekijä oli FK Kukësin kroatti Pero Pejić, joka teki 22 maalia kauden aikana. Sarjan kaksi huonointa, KF Apolonia Fier ja KS Elbasani, putosivat alemmalle sarjatasolle kauden päätteeksi. Molemmat seurat olivat juuri edellisellä kaudella nousseet pääsarjaan.
Joukkueet

Kauden 2014–2015 joukkueet kartalla
| Seura | Sijainti | Stadion | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- | --- |
| KF Apolonia Fier | Fier | Loni Papuçiu Stadium | 6,800 |
| KS Elbasani | Elbasan | Elbasan Arena | 18,000 |
| Flamurtari Vlorë | Vlorë | Flamurtari Stadium | 13,000 |
| FK Kukësi | Kukës | Zeqir Ymeri Stadium | 10,000 |
| KF Laçi | Laç | Laçi Stadium | 11,000 |
| KF Partizani Tirana | Tirana | Qemal Stafa Stadium | 20,000 |
| KF Skënderbeu Korçë | Korçë | Skënderbeu Stadium | 12,000 |
| KS Teuta Durrës | Durrës | Niko Dovana Stadium | 13,000 |
| SK Tirana | Tirana | Selman Stërmasi Stadium | 12,500 |
| KS Vllaznia Shkodër | Shkodër | Loro Boriçi Stadium | 19,000 |
Joukkueet > Henkilöstö ja peliasut

Huomautus: Liput merkitsevät FIFA:n sääntöjen mukaisia kansallisia joukkueita. Pelaajilla ja managereilla voi olla useampi FIFA:n sääntöjen ulkopuolinen kansallisuus.
| Seura | Päävalmentaja | Kapteeni | Paitavalmistaja | Paitavalmistaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KF Apolonia Fier |  Artan Mërgjyshi |  Amarildo Dimo | Givova | — |
| KS Elbasani |  Ilirjan File |  Eriol Merxha | Givova | Xhanini |
| Flamurtari Vlorë |  Ernestino Ramella |  Franc Veliu | Lescon | TRK/Atlasjet |
| FK Kukësi |  Artim Šakiri |  Rrahman Hallaçi | Adidas | Kevin Construction |
| KF Laçi |  Armando Cungu |  Stipe Buljan | Sportika | Top Sport |
| KF Partizani Tirana |  Shpëtim Duro |  Nderim Nexhipi | Legea | — |
| KF Skënderbeu Korçë |  Mirel Josa |  Bledi Shkëmbi | Legea | Ama Cafè |
| KS Teuta Durrës |  Ilir Biturku |  Bledjan Rizvani | Erreà | Caffè Pascucci |
| SK Tirana |  Gugash Magani |  Ervin Bulku | Legea | — |
| KS Vllaznia Shkodër |  Baldo Ranieri |  Ndriçim Shtubina | Givova | – |
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Skënderbeu Korçë  | 36 |  24 |  7  |  5  |  58 |  18 | +40 | 79 | Joukkue selviytyi Mestareiden liigan 2. karsintakierrokselle |
| 2 |  Kukësi  | 36 |  23 |  6  |  7  |  59 |  27 | +32 | 75 | Joukkue selviytyi Eurooppa-liigan 1. karsintakierrokselle |
| 3 |  Partizani Tirana  | 36 |  22 |  7  |  7  |  42 |  24 | +18 | 73 | Joukkue selviytyi Eurooppa-liigan 1. karsintakierrokselle |
| 4 |  Tirana  | 36 |  21 |  8  |  7  |  47 |  27 | +20 | 71 |  |
| 5 |  Laçi  | 36 |  20 |  9  |  7  |  46 |  19 | +27 | 69 | Joukkue selviytyi Eurooppa-liigan 1. karsintakierrokselle |
| 6 |  Flamurtari Vlorë  | 36 |  10 |  8  |  18 |  29 |  37 | -8 | 38 |  |
| 7 |  Vllaznia Shkodër  | 36 |  11 |  5  |  20 |  27 |  41 | -14 | 38 |  |
| 8 |  Teuta Durrës  | 36 |  9  |  2  |  25 |  31 |  54 | -23 | 29 |  |
| 9 |  Apolonia Fier  | 36 |  7  |  4  |  25 |  19 |  56 | -37 | 25 | Joukkue putosi 1. divisioonaan |
| 10 |  Elbasani  | 36 |  4  |  2  |  30 |  19 |  74 | -55 | 14 | Joukkue putosi 1. divisioonaan |
Tilastot > Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Pero Pejić | Kukësi | 31 |
| 2 |  Stevan Račić | Partizani Tirana | 14 |
| 3 |  Elis Bakaj | Tirana | 12 |
| 4 |  Segun Adeniyi | Laçi | 10 |
| 5 |  Selemani Ndikumana | Tirana | 9 |
| 6 |  Mentor Mazrekaj | Partizani Tirana | 8 |
| 7 |  Marko Ćetković | Laçi | 7 |
| 7 |  Dhiego Martins | Skënderbeu Korçë | 7 |
| 7 |  Agim Meto | Laçi | 7 |
| 7 |  Sebastián Sosa | Vllaznia | 7 |
Korisliigan vuoden erotuomari

Vuoden erotuomarin valitsevat vuosittain SM-joukkueiden päävalmentajat ja kapteenit.
Vuoden erotuomarit

| Kausi | Erotuomari |
| --- | --- |
1986–1987: Carl Jungebrand
1987–1988: Carl Jungebrand (2.)
1988–1989: Carl Jungebrand (3.)
1989–1990: Carl Jungebrand (4.)
1990–1991: Carl Jungebrand (5.)
1991–1992: Jorma Ovaska
1992–1993: Jorma Ovaska (2.)
1993–1994: Mika Moberg
1994–1995: Jorma Ovaska (3.)
1995–1996: Mika Moberg (2.)
1996–1997: Jorma Ovaska (4.)
1997–1998: Mika Moberg (3.)
1998–1999: Mika Moberg (4.)
1999–2000: Jorma Ovaska (5.)
2000–2001: Janne Muurinen
2001–2002: Mikko Toivonen
2002–2003: Ilkka Weijo
2003–2004: Ilkka Weijo (2.)
2004–2005: Ilkka Weijo (3.)
2005–2006: Ilkka Weijo (4.)
2006–2007: Janne Muurinen (2.)
2007–2008: Janne Muurinen (3.)
2008–2009: Johannes Sarekoski
2009–2010: Johannes Sarekoski (2.)
2010–2011: Pekka Niemi
2011–2012: Mika Moberg (5.)
2012–2013: Petri Mäntylä
2013–2014: Petri Mäntylä (2.)
2014–2015: Petri Mäntylä (3.)
2015–2016: Petri Mäntylä (4.)
2016–2017: Ville Selkee
2017–2018: Johannes Sarekoski  (3.)
2018–2019: Johannes Sarekoski  (4.)
2020–2021: Ville Selkee  (2.)
2021–2022: Ville Selkee  (3.) 
2022–2023: Ville Selkee  (4.)
Katharine Viner

Katharine (Kath) Viner on brittiläinen toimittaja, joka työskentelee The Guardian -sanomalehdessä. Hän on The Guardianin Yhdysvalloissa ilmestyvän painoksen päätoimittaja. Hän aloitti koko lehden päätoimittajana kesällä 2015.