stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korea Aerospace Industries

| Korea Aerospace Industries |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Osake:  KRX: 047810
Kotipaikka:  78 Gongdan 1-Ro, Sanam-Myeon, Sacheon 52529, Etelä-Korea
Toimiala:  ilmailu- ja avaruusteollisuus
Tuotteet:  lentokoneet, helikopterit, kantoraketit
Kotisivu:  www.koreaaero.com/EN/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korea Aerospace Industries (lyhennys KAI; hangul: 한국항공우주산업; hanja: 韓國航空宇宙産業; uudistettu latinisaatio: Hanguk hanggong-uju saneop) on pörssinoteerattu eteläkorealainen ilmalu- ja avaruusteollisuusyritys. Se valmistaa erityisesti lentokoneita ja helikoptereita, sekä kantoraketteja ja satelliitteja. Yritys on perustettu vuonna 1999.
Yrityksellä on kaksi liiketoiminta-alueetta. Defense and Finisher Export -segmentti valmistaa ja myy esimerkiksi harjoituslentokoneita, maataistelukoneita (attack aircrafts), hävittäjäiä ja helikoptereita. Tämä liiketoiminta-alue toimittaa myös lentosimulaattoreita ja miehittämättömiä ilma-aluksia (UAV), sekä koneiden suoritusarvoihin pohjautuvaa ylläpidon tukipalveluja, viranomais- ja yksityissektorin helikoptereihin liittyvää liiketoimintaa sekä satelliittiliiketoimintaa. Airframe Parts and Civil Export Other -liiketoiminta-ala valmistaa ja toimittaa lentokoneiden runkorakenteita sekä ulkomaisten siviiliasiakkaiden tarpeiden mukaisia tuotteita.
Yhtiö on pystynyt valmistamaan lentokoneita verraten nopealla aikataululla. Esimerkiksi Puolan asevoimat tilasi syyskuussa 2022 yhteensä 48 kappaletta Korea Aerospace Industries -yhtiön valmistamia kevytsuihkuhävittäjiä kolmella miljardilla dollarilla. Puola korvasi KAI FA-50GF ja KAI FA-50PL -konemallien hankinnalla neuvostoaikaisten MiG-29 ja Suhoi Su-22 -hävittäjiensä jättämää aukkoa, joiden huolto ja varaosien saatavuus vaikeutui oleellisesti Venäjän hyökkäyssodan (24.2.2024-) vuoksi. Ensimmäiset kaksi hävittäjää yhtiö toimitti Puolaan jo heinäkuussa 2023. Yhteensä 12 hävittäjää KAI oli toimittanut noin 15 kuukauden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta.
KAI KC-100 Naraon.
Kevyt taistelulentokone KAI FA-50.
KAI KUH-1 Surion -helikopteri.
KAI LAH (light-armed helicopter) -sotilashelikopterin prototyyppi.
KAI:n UAV kuorma-auton lavalle sijoitettuine laukaisulaitteistoineen.
Chollian-2B -ympäristösatelliitti (Geostationary Korea Multi-Purpose Satellite 2B, GEO-KOMPSAT2B).
Nuri-kantoraketti (KSLV-II).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korea Aerospace Industries Wikimedia Commonsissa
| n k  KRX 100 |
| --- | --- |
 Alteogen  AmoreG  AmorePacific  Celltrion  Celltrion Healthcare  Celltrion Pharm  CJ CheilJedang  CJ ENM  Coway  Doosan Bobcat  Doosan Heavy Industries & Construction  EcoPro BM  Emart  Fila Holdings  F&F  Green Cross  GS  GS Engineering & Construction  GS Retail  Hana Financial  Hanjin KAL  Hankook Tire  Hanmi Pharmaceutical  Hanmi Science  Hanon Systems  Hanwha Ocean  Hanwha Solutions  HD Hyundai  HD Hyundai Heavy Industries  HMM  HLB  Hotel Shilla  Hybe  Hyundai Engineering & Construction  Hyundai Glovis  Hyundai Mobis  Hyundai Motor Company  Hyundai Steel  Iljin Materials  Industrial Bank of Korea  Kakao  KakaoBank  Kakao Games  KakaoPay  Kangwon Land  KB Financial  KEPCO  Kia  Korea Aerospace Industries  Korea Investment  Korea Zinc  Korean Air  Krafton  KSOE  KT  KT&G  Kumho Petrochemical  LG  LG Chem  LG Display  LG Electronics  LG Household & Health Care  LG Innotek  LG Uplus  Lotte Corporation  Lotte Chemical  Mirae Asset Securities  Naver  NCsoft  Netmarble  OCI  Pan Ocean  Pearl Abyss  POSCO  POSCO Chemical  S-Oil  Samsung Biologics  Samsung C&T  Samsung Electro-Mechanics  Samsung Electronics  Samsung Engineering  Samsung Fire & Marine  Samsung Heavy Industries  Samsung Life  Samsung SDI  Samsung SDS  Samsung Securities  Seegene  Shinhan Financial  Shin Poong Pharmaceutical  SK Inc.  SK Biopharmaceuticals  SK Bioscience  SKC  SK Hynix  SK IE Technology  SK Innovation  SK Square  SK Telecom  Woori Financial  Yuhan 
Päivitetty: 1. Marraskuu 2021
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Korea
Maisa-hiiri

Maisa-hiiri.
Maisa-hiiri (engl. Maisy Mouse) on brittiläisen Lucy Cousinsin piirtämä lastenkirjoissa esiintyvä kuvitteellinen hahmo. Maisa-kirjojen pohjalta Maisa-hiirestä on tehty myös kymmeniä piirrosanimaatioita. Kirjojen ja animaatioiden muita hahmoja ovat Tellu-tipu, Arttu-orava, Nipa-norsu ja Keke-krokotiili. Maisa-hiiren suomenkielisen kertojana toimi Ilkka Merivaara.
Kaupunginhotelli (Tampere)

Kaupunginhotellin julkisivua Kauppakadulla vuonna 1931.
Kaupunginhotelli oli Tampereen Raatihuoneen kolmikerroksinen siipirakennus, joka sijaitsi Kauppakadun varrella. Kaupunginhotellin suunnitteli F. L. Calonius, Raatihuoneen puolestaan Georg Schreck. Molemmat rakennukset valmistuivat vuonna 1890.
Kaupunginhotellissa oli alusta lähtien käytössä sähkövalo. Rakennus oli hotellina vuosina 1890–1918, jonka jälkeen tiloissa toimi poliisilaitos. Vuonna 1964 talo purettiin ja sen tiilet pantiin myyntiin. Niistä tehtiin sittemmin ainakin kolme asuinrakennusta. Myös itse Raatihuone oli vähällä joutua puretuksi, mutta lopulta se säästettiin. Vuonna 1965 Raatihuoneen viereen, Kaupunginhotellin paikalle, nousi Aarne Ervin suunnittelema moderni toimisto- ja liikerakennus Kauppa-Häme.
Saarenmaan kunta

| Saarenmaan kunta (Saaremaa vald) |
| --- | --- |
 Kuressaare on kunnan keskus.
 lippu:  vaakuna
 Saarenmaa sijaitsee Länsi-Virossa.
 Koordinaatit: 58°25′N, 22°37′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Saarenmaan maakunta
Kuntaliitos:  2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta (vir. vald)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2 717,83 km²
Väkiluku (1.1.2018):  31 819
 – Väestötiheys:  12 as./km²
 
 www.saaremaavald.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saarenmaan kunta sijaitsee Länsi-Virossa Saarenmaan maakunnassa.
Sijainti

Kunta sijaitsee Viron länsirannikolla. Saarenmaan kunta koostuu valtaosin Saarenmaan saaresta, jonka ainoa kunta se on.
Naapurikuntia ovat idässä Muhun saarella sijaitseva Muhun kunta ja pohjoisessa Hiidenmaan saarella sijaitseva Hiidenmaan kunta. Saarenmaata ympäröi etelässä Riianlahti, pohjoisessa Väinämeri ja lännessä varsinainen Itämeri..
Hallinto

Saarenmaan kunta muodostettiin lokakuussa 2017 yhdistämällä Kuressaaren kaupunki ja Saarenmaan saaren kaikki 11 kuntaa (Lääne-Saare, Orissaare, Pihtla, Valjala, Salme, Kihelkonna, Laimjala, Mustjala, Torgu, Leisi ja Pöide). Saarenmaan kunnassa on 31 819 asukasta (1.1.2018). Kunnan pinta-ala on 2 718 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan maan suurin kunta.
Kunta muodostuu Kuressaaren kaupungista (linn), yhdeksästä pienkauppalasta (alevik) sekä 427 kylästä (küla).
Liikenne

Valtatie 10 kulkee Kuressaaresta Muhulle ja edelleen lauttayhteyden kautta mantereelle Virtsuun. Kuressaaressa on lentoasema.
Kunnan alueella on useita satamia, joista merkittävimmät ovat Roomassaaren satama Kuressaaren eteläpuolella ja Saarenmaan satama saaren pohjoisrannalla.
Jäänmurtaja Urho

| Urho |
| --- | --- |
 Jäänmurtajat Urho, takana Sisu ja edessä Otso sekä Kontio
Tyyppi:  Jäänmurtaja
Tunnuskirjaimet:  OHMS
Rakennustelakka:  Wärtsilä Helsingin Telakka
Rakennusnumero:  401
Tilattu:  11. joulukuuta 1970
Kölinlasku:  19. joulukuuta 1973
Vesillelasku:  30. toukokuuta 1974
Luovutettu:  5. maaliskuuta 1975
Tekniset tiedot
Pituus:  104,60 m
Leveys:  23,8 m
Syväys:  8,3 m
Bruttovetoisuus:  7525 brt
Koneisto:  Wärtsilä-S.E.M.T. Pielstick 12 PC2-5V
Akseliteho:  16,2 MW
Nopeus:  33 km/h
Nopeus:  18 kn
Urho on suomalainen jäänmurtaja.
Jäänmurtajaksi ja Suomen valtion edustuslaivaksi rakennettu Urho aloitti kauppalaivojen avustamisen maaliskuussa 1975. Nimensä tämä valmistuessaan Suomen suurin ja vahvin murtaja on saanut kastajansa, presidentti Urho Kekkosen mukaan.
Se kuuluu 1970-luvulla rakennettujen vahvojen jäänmurtajien sarjaan, jonka avulla on taattu myös Perämeren satamien ympärivuotinen liikenne. Sarjan ensimmäisenä edustajana valmistui Ruotsin merenkulkuhallituksen Atle syksyllä 1974.
Alus

Urho ja sen sisaralukset Atle, Frej, Sisu ja Ymer suunniteltiin Wärtsilän Helsingin telakan, Suomen merenkulkuhallituksen ja Ruotsin Sjöfartsverketin yhteistyönä. Uuden jäänmurtajatyypin kulkua jäissä tutkittiin ennakkoon Helsingin Vallilan väestönsuojaan rakennetussa jäädytettävässä koealtaassa, joka oli lajissaan toinen maailmassa.
Telakan laatima Urhon suunnitelma lähetettiin kaikille vanhoille murtajille tutkittavaksi. Palautteen vuoksi mm. hyttijärjestelyt ja komentosilta piirrettiin uudelleen moneen kertaan. "Aika onnistunut" on murtajan rakentamista yhdeksän kuukauden ajan valvoneen merikapteeni Tom Artelan mielipide Urhosta.lähde? Artela toimi sittemmin Urhon päällikkönä vuodet 1975–1995.
Miehistön ja valtiovieraiden mukavuuden takaamiseksi kaikki asuintilat sijaitsevat konekuilusta erillään olevassa kansirakennuksessa, eivätkä enää vanhojen murtajien tapaan kannen alla. Tämä vaimentaa osaltaan koneiden ja jäiden tuottamaa melua.lähde? Aluksella on myös kirjasto, kuntosali, kaksi saunaa ja uima-allas. Aluksen salongissa on kuvanveistäjä Ben Renvallin tekemä presidentti Kekkosen muotokuva muistuttamassa kastajasta ja salongin seinällä kuvanveistäjä Eila Hiltusen laivateräksestä hitsaama korkokuva "Ahtojäät".
Tekniikka

Uutena suunnitteluratkaisuna Urhossa on kaksi peräsintä, jotka sijaitsevat peräpotkurien vesivirrassa parantamassa aluksen kääntymiskykyä. Urhon akseliteho on 16 200 kilowattia, jolla pyöritetään kahta peräpotkuria ja kahta keulapotkuria. Murtajan pääteho saadaan viidestä 485 kierrosta minuutissa pyörivästä Wärtsilän Turun telakan lisenssillä valmistamasta dieselmoottorista. Jokainen 3 700 kilowatin moottori käyttää Strömbergin tasavirtageneraattoria. Yhden kaksoisankkurigeneraattorin teho on 2 × 1 735 kW, jännite 2 × 534 V ja päävirta 3 250 A.
Kummallekin peräpotkurimoottorille (2 kpl 2 × 2 455 kW) voidaan kytkeä korkeintaan kolme generaattoripuolikasta ja kummallekin keulapotkurimoottorille (2 kpl 2 × 1 605 kW) korkeintaan kaksi generaattoripuolikasta. Näin tehojakautuma täydellä teholla on 60 prosenttia peräpotkureille ja 40 prosenttia keulapotkureille. Strömbergin valmistamien potkurimoottorien tehoa ja pyörimisnopeutta säädetään muuttamalla päägeneraattorien magnetointia. Keulapotkurit pyörivät sisäänpäin, jolloin ne työntävät eteenpäin ajettaessa vettä rungon alle. Tämän  vesihuuhtelun tehtävänä on pienentää jään ja rungon välistä kitkaa. Peräpotkurit sen sijaan pyörivät ulospäin, jotta vesivirta työntäisi jääpalat ehjän jään alle ja murrettu uoma näin puhdistuisi.
Apukoneina on neljä 750 kierrosta minuutissa pyörivää Wärtsilä Vasa 624TS -dieselmoottoria yhdistettynä Strömbergin apugeneraattoreihin, joiden kunkin teho on 785 kVA. Urhon polttoaineenkulutus on suurimmillaan 105 kuutiometriä vuorokaudessa, ja polttoainetankkien tilavuus on 2 000 m³. Urhon tankit eivät rajoitu suoraan ulkolaidoitukseen, jotta mahdollinen pohjakosketus ei aiheuttaisi öljyvuotoa mereen.
Vaikeissa jääolosuhteissa kulkua varten Urhossa on kallistusjärjestelmä, jonka kolmesta pumpusta kukin voi siirtää 230 kuutiometriä vettä minuutissa. Näin 610 kuutiometriä painolastivettä siirtyy toisen laidan säiliöistä toisen laidan säiliöihin 50 sekunnissa ja Urho saadaan kallistumaan 13 astetta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alusesittely Finstashipin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jäänmurtaja Urho vesille 1975. Ylen Elävä arkisto.
Suomen jäänmurtajat
| --- | --- |
Dieselsähköiset:  Sisu  Voima  Karhu  Murtaja  Sampo  Tarmo  Varma  Apu  Urho  Sisu  Otso  Kontio  Fennica  Nordica  Botnica  Polaris 
Höyrymurtajat:  Murtaja  Sampo  Apu  Tarmo  Wäinämöinen  Ilmarinen  Voima  Jääkarhu  Suursaari 
Nykyisin Suomen valtion käytössä olevat jäänmurtajat lihavoituna
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Uppslagsverket Finland
MTU Aero Engines

| MTU Aero Engines AG |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1934
Toimitusjohtaja:  Egon Behle
Kotipaikka:  München, Saksa
Toimiala:  lentokone- ja puolustusteollisuus
Henkilöstö:  11,273 (2022)
Kotisivu:  www.mtu.de
MTU Aero Engines on Münchenissä toimiva yritys, joka valmistaa ja huoltaa siviili- ja sotilaslentokoneiden moottoreita.
Tuote > Civil

| Model name | Partner/Contract |
| --- | --- |
PW4000Growth: Pratt & Whitney
PW1000G: Pratt & Whitney
PW2000: Pratt & Whitney
PW6000: Pratt & Whitney
PW300: Pratt & Whitney
PW500: Pratt & Whitney
JT8D: Pratt & Whitney
GP7000: Engine Alliance
V2500: International Aero Engines
GEnx: General Electric
GE90: General Electric
GE9x: General Electric
CF6: General Electric
LM 2500: General Electric
LM5000: General Electric
LM6000: General Electric
LMS100: General Electric
CFM56: CFM International
Tuote > Military

| Model name | Partner/Contract |
| --- | --- |
TP400: Europrop International consortium
EJ200: EuroJet Turbo GmbH consortium
MTR390: MTU Turbomeca Rolls-Royce (MTR) consortium
RB199: Turbo-Union consortium
F414: General Electric
F110: General Electric
J79: General Electric
GE38: General Electric
T64: General Electric
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
| n k  DAX-indeksi |
| --- | --- |
 Adidas  Airbus Group  Allianz  BASF  Bayer  Beiersdorf  BMW  Brenntag  Commerzbank  Continental  Covestro   Daimler Truck  Deutsche Bank  Deutsche Börse  Deutsche Post  Deutsche Telekom  E.ON  Fresenius  Hannover Rueckversicherung  HeidelbergCement  Henkel  Infineon Technologies  Mercedes-Benz Group  Merck  MTU Aero Engines  Munich Re  Porsche  Porsche Automobile Holding  Qiagen  Rheinmetall  RWE  SAP  Sartorius  Siemens  Siemens Energy  Siemens Healthineers  Symrise  Volkswagen  Vonovia  Zalando 
Päivitetty: 4. tammikuuta 2024
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1945

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut keräsivät vuonna 1945 vaihtelevan osanottajamäärän. Naiset hiihtivät uutena lajina 10 kilometriä aikaisemman 5 kilometrin sijaan.
Tulokset > Miehet 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Valter Forsell | Vehkalahden Veikot | 1.00.12 |
| 2 | Benjamin Vanninen | Joensuun Kataja | 1.00.20 |
| 3 | Teuvo Laukkanen | Kuopion Poliisi-Urheilijat | 1.00.42 |
| 4 | Arvi Vainonen | Valkealan Roima | 1.01.07 |
| 5 | Eino Kourula | Kotkan Poliisi-Urheilijat | 1.01.36 |
| 6 | Antero Frantsi | Hyvinkään Tahko | 1.02.00 |
Lauantaina 17. maaliskuuta kisattiin Jyväskylässä SM-kisojen miesten 15 kilometriä. Matkaan lähti hieman yli 100 miestä, joista maalin tuli 96. Väliajat saatiin 9 km:n kohdalla. Siellä parasta vauhtia olivat pitäneet Kuopion Laukkanen ja Vehkalahden Forssell, hänestä 20 sekuntia Joensuun Benjamin Vanninen. Voittoon hiihti hieman yllättäen jo 33-vuotias Forssell voittaen kahdeksalla sekunnilla Joensuun Vannisen.
Tulokset > Miehet 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Teuvo Laukkanen | Kuopion Poliisi-Urheilijat | 1.57.30 |
| 2 | Esko Tilli | Anjalan Liitto | 1.59.56 |
| 3 | Matti Lähde | Kuopion Poliisi-Urheilijat | 2.01.32 |
| 4 | Valter Forsell | Vehkalahden Veikot | 2.01.51 |
| 5 | Väinö Porkka | Mäntlahden Rannanpojat | 2.02.54 |
| 6 | Benjamin Vanninen | Joensuun Kataja | 2.03.25 |
Sunnuntaina 11. helmikuuta kisattiin Karhulassa SM-kisojen miesten 30 kilometriä. Kisasää oli muutamia lämpöasteita. Katsojia oli noin 4 000. Matkaan lähti 75 miestä, joista loppuun hiihti 41. Suuren keskeyttäneiden määrän syynä oli raskas keli. Kilpailun voitti vakuuttavasti koko matkan kilpailua johtanut Kuopion Teuvo Laukkanen. Toisena oli pitkään Kymin Veikkojen Unto Kirjavainen, mutta suksen katkeaminen ja lainasuksella hiihtäminen pudotti hänet 12:ksi. Kisassa sijoitustaan loppua kohti parantanut Anjalan Tilli sijoittui lopulta toiseksi.
Tulokset > Miehet 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Urho Niemi | Kuusankosken Puhti | 3.43.40 |
| 2 | Per Strandvall | IF Kronan | 3.45.15 |
| 3 | Alvar Rantalahti | Inkeroisten Terho | 3.49.58 |
| 4 | Toivo Tiainen | Jyväskylän Kisa-Toverit | 3.51.25 |
| 5 | Lauri Perälä | Metsolan Kiri | 3.52.55 |
| 6 | Sulo Hietala | Popinniemen Ponnistus | 3.53.13 |
Sunnuntaina 18. maaliskuuta kisattiin Jyväskylässä SM-kisojen miesten 50 kilometriä. Kisa käytiin hyvissä oloissa 8 pakkasasteessa. Yleisöä oli kisaa seuraamassa 1 000 katselijaa. Kilpailuista puuttui joukko aikakauden suomalaisia ykkösnimiä, joista osa oli kisaamassa ulkomailla. Sauli Rytky ja Oskari Rouvinen kilpailivat Ruotsin Örnsköldsvikissä. Muita poisjääneitä olivat Lauri Silvennoinen, Valtter Forssell, Eino Kourula sekä Pekka ja Benjamin Vanninen. Kilpailuun ilmoittautuneesta 69 hiihtäjästä 39 lähti matkaan ja maaliin hiihti 31 miestä. Alkuvaiheessa Kuopion Poliisi-Urheilijain Matti Lähde piti kärkivauhtia, mutta keskeytti toisen kympin aikana. Kuusankosken Niemi johti puolimatkassa Jyväskylän Tiaisen ja Inkeroisten Rantalahden ollessa seuraavina. Kisan jälkimmäisellä puoliskolla Kruunupyyn Strandvall paransi sijoitustaan nousten lopussa toiseksi Niemen jäljessä. Lopputuloksissa TUL:n edustajat menestyivät hyvin.
Tulokset > Miehet 3 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kuopion Poliisi-Urheilijat | Toivo Jäntti   Matti Lähde   Teuvo Laukkanen | 2.01,35 |
| 2 | Kotkan Poliisi-Urheilijat | A.Leino   Armas Markkanen   Eino Kourula | 2.01,36 |
| 3 | Tainionkosken Urheilijat | V.Pellinen   Pekka Kuvaja   E.Kivi | 2.01,57 |
Miesten 3 × 10 km:n viesti hiihdettiin Karhulassa lauantaina 10. helmikuuta 1945. Kilpailupäivänä vallitsi täysi suojakeli. Katselijoita oli kisapaikalla noin 2 000. Ensimmäisellä osuudella kärjessä saapuivat vaihtoon Iisveden Kirin V.Valkeapää Tainionkosken ja Lahden Hiihtoseuran seuraamana. Seuraavilla osuuksilla kärkeen nousivat Kuopion ja Kotkan poliisit. Mitalisijojen jälkeen neljänneksi tuli Jyväskylän Kisa-Toverit, Lahden Hiihtoseura ja Teerijärven Urheiluseura.
Tulokset > Naiset 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilmi Kummelus | Virolahden Sampo | 50.42 |
| 2 | Hilkka Harju | Virolahden Sampo | 51.41 |
| 3 | Lea Kourula | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 51.46 |
| 4 | Annikki Vanhoja | Miehikkälän Vilkas | 52.00 |
| 5 | Helvi Sikiö | Vaajakosken Kuohu | 52.55 |
| 6 | Laina Kirsilä | Evijärven Urheilijat | 52.56 |
Sunnuntaina 11. helmikuuta kisattiin Karhulassa SM-kisojen naisten 10 kilometriä. Naisia lähti ladulle 52, joista neljä keskeytti. Virolahden Ilmi Kummelus otti selvän voiton, ja hopea meni myös Virolahdelle Hilkka Harjun tuomana.
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Leo Laakso | Lahden Hiihtoseura | 73,4 | 41,5 - 46,5 |
| 2 | Kauko Salminen | Lahden Hiihtoseura | 71,3 | 43,0 - 46,0 |
| 3 | Gunnar Valtanen | Lahden Hiihtoseura | 71,1 | 43,0 - 45,5 |
| 4 | Aatto Pietikäinen | Puijon Hiihtäjät | 70,8 | 42,5 - 44,5 |
| 5 | Esko Kuusinen | Lahden Hiihtoseura | 70,5 | 41,0 - 44,5 |
| 6 | Erkki Hovi | Orimattilan Jymy | 69,9 | 41,5 - 40,5 |
Kilpailut käytiin Jyväskylässä sunnuntaina 18. maaliskuuta. Katsojia kisapaikalla oli 4 000. Kisa oli lahtelaisten mäkimiesten hallitsema heidän ottaessa kolmoisvoiton.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto ja mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pauli Salonen | Lahden Hiihtoseura | 425,10 |  |
| 2 | Erkki Mäkinen | Lahden Hiihtoseura | 407,10 |  |
| 3 | Aulis Tolsa | Lahden Hiihtoseura | 405,90 |  |
| 4 | Martti Huhtala | Ounasvaaran Hiihtoseura | 400,50 |  |
| 5 | K.Pohjolainen | Suonenjoen Vasama | 394,20 |  |
| 6 | Pentti Taavitsainen | Virolahden Sampo | 387,60 |  |
Lauantaina 17. maaliskuuta hiihdetyn osan jälkeeen kisaa johti Lahden Mäkinen ennen seurakavereitaan Salosta ja Tolsaa. Salonen nousi mäkiosuudella ohi Mäkisen Tolsan ollessa edelleen kolmas.
Tomáš Vlček

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 28. helmikuuta 2001 (ikä 23)
Syntymäpaikka: Kladno, Tšekki
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 181 cm
Seura
Seura: Slavia Praha
Maajoukkue
| 2024– | Tšekki | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 18. tammikuuta 2025.
Tomáš Vlček (s. 28. helmikuuta 2001 Kladno) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 181-senttimetrinen. Hän edustaa Tšekin liigassa pelaavaa Slavia Prahaa. Hän pelasi Tšekin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran vuonna 2024.
Vlček siirtyi Slavia Prahan junioreihin vuonna 2011. Hän pelasi edustusjoukkueessa ensimmäisen kerran kaudella 2018–2019 kahdessa Tšekin Cupin ottelussa. Slavia Praha voitti cupin tuolla kaudella. Vlček oli lainalla loppuvuonna 2019 toisen sarjatason Ústí nad Labemissa, kausilla 2020–2022 toisen sarjatason Vysočina Jihlavassa ja kaudella 2022–2023 Pardubicessa, jossa hän pelasi pääsarjaottelut ja putoamiskarsinnat mukaan lukien 34 sarjaottelua ja teki niissä yhden maalin. Kaudella 2023–2024 Vlček pelasi Slavia Prahassa 22 Tšekin liigan ottelua ja viisi Eurooppa-liigan ottelua. Heinäkuussa 2024 hän sai kauden 2024–2025 ensimmäisessä liigaottelussa pahan polvivamman.
Vlček pelasi Tšekin nuorisomaajoukkueissa alle 17-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin. Hän pelasi yhden ottelun alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2023. Hän pelasi Tšekin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2024 ystävyysottelussa Armeniaa vastaan ja toisen kerran kesäkuussa 2024 ystävyysottelussa Maltaa vastaan. Hän kuului Tšekin joukkueeseen EM-kilpailuissa 2024 mutta ei päässyt turnauksessa pelaamaan.
Kanadan politiikka

Kanadan pääministeri Justin Trudeau.
Kanadan politiikka toimii järjestelmässä, jossa valtionpäämies ja muodollinen hallitsija on kulloinkin vallassa oleva Kanadan monarkki. Kanada on liittovaltio, perustuslaillinen monarkia ja parlamentaarinen demokratia. Monarkin edustajana maassa toimii kenraalikuvernööri. Ylin päätösvalta on kaksikamarisella parlamentilla, jonka edustajainhuoneeseen valitaan 308 jäsentä vaaleilla viiden vuoden välein. Toimeenpanovalta on pääministerin johtamalla hallituksella.
Kanadan provinsseilla on suhteellisen laaja itsehallinto. Niissä on samanlainen hallinnollinen järjestelmä kuin liittovaltiolla, ja niissä on yksikamarinen parlamentti ja oma pääministerinsä. Provinssit saavat päättää kunnallishallinnostaan itsenäisesti, ja Kanadan jokaisessa provinssissa onkin hieman omanlaisensa paikallishallinto.