stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Albert Suuri
Työt

Albert Suuri oli aikansa oppineimpia henkilöitä. Hän oli omaksunut koko Aristoteleen tuotannon latinankielisistä käännöksistä ja arabialaisten filosofien kommentaarioista ja tulkitsi ja systematisoi kaiken sopimaan yhteen kirkon oppien kanssa. Hänen työnsä olivat kuitenkin enemmän filosofisia kuin teologisia. Ne on jaoteltu eri osiin täysin aristoteeliseen tyyliin ja koostuvat tulkinnoista, kommenteista ja myös satunnaisista poikkeamista mestarin opetuksista.
Albertin tärkeimpiin teologisiin töihin kuuluu kolmessa osassa julkaistu Pietari Lombardialaisen (Magister Sententiarum) lauseiden kokoelma ja kaksiosainen Summa Theologiae. Jälkimmäinen koostuu lähinnä edellisen sisällöstä didaktisemmassa muodossa.
Albertin tietämys erityisesti luonnontieteistä oli suuri verrattuna ajan yleiseen tasoon. Vaikka hänen ajattelussaan voi havaita monia aukkoja, jotka olivat yleisiä skolastisessa filosofiassa, Aristoteleen tunteminen antoi hänelle kuitenkin huomiota herättävän kyvyn systemaattiseen ajatteluun ja teoreettisten ajatusten kuvaamiseen. Jälkipolville säilyneet tulokset eivät oikeuta hänelle joskus annettua haukkumanimitystä ”Aristoteleen apina”. Pikemminkin ne tekevät ymmärrettäväksi, että aikalaiset antoivat hänelle lisänimet ”Suuri” ja Doctor Universalis. Toisaalta hän oli myös ymmärtänyt väärin osan lukemastaan. Käy ilmi, että hän esimerkiksi piti Platonia ja Speusipposta stoalaisina.
Musiikin historiassa Albert Suuri tunnetaan ajan musikaalisten käytäntöjen innokkaana kommentoijana ja parantajana. Huomionsa hän teki Aristoteleen Runousopin pohjalta. Hän esimerkiksi hylkää ajatuksen ”sfäärien musiikista” naurettavana: hänen mielestään taivaankappaleiden liikkeet eivät kykene tuottamaan musiikkia. Hän kirjoitti myös laajasti musiikin mittasuhteista ja kolmesta erilaisesta subjektiivisesta tasosta, joilla kirkkolaulu vaikuttaa ihmissielussa: se puhdistaa epäpuhtaan, tämä valaistuminen johtaa mietiskelyyn ja mietiskely ravitsevaan täydellisyyteen. 1900-luvun musiikin teoreetikoille erityisen mielenkiintoista oli huomio, jota hän kiinnitti hiljaisuuteen musiikin oleellisena osana.
Kirjallisuutta

Möhle, Hannes – Anzulewicz, Henryk – Burger, Maria – Donati, Silvia – Meyer, Ruth – Bredenbeck, Martin – Bullido del Barrio, Susana (toim.): Albertus Magnus und sein System der Wissenschaften: Schlüsseltexte in Übersetzung Lateinisch–Deutsch.  (Albertus-Magnus-Institut)  Münster:  Aschendorff Verlag, 2011.  ISBN 978-3-402-12930-2.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Albertus Magnus Wikimedia Commonsissa
St. Albertus Magnus (Catholic Encyclopedia) (englanniksi)
Albert the Great (Stanford Encyclopedia of Philosophy) (englanniksi)
Albert the Great: On Cleaving to God (englanniksi)
Keskiajan filosofia
Alkuin
Rabanus Maurus
Johannes Scotus Eriugena
Avicenna
Petrus Damianus
Avicebron
Anselm Canterburylainen
Roscellinus
Bernardus Chartreslainen
Theodoricus Chartreslainen
Avempace
Gilbertus Porretanus
Pierre Abélard
Willelmus Concheslainen
Petrus Lombardus
Johannes Salisburylainen
Averroës
Maimonides
Robert Grosseteste
Albert Suuri
Alexander Halesilainen
Petrus Hispanus
Willelmus Auvergnelainen
Henri Ghentiläinen
Roger Bacon
Bonaventura
Tuomas Akvinolainen
Sigerus Brabantilainen
Boethius Dacialainen
Mestari Eckhart
Johannes Duns Scotus
Vilhelm Occamilainen
Jean Buridan
Godefridus Fontaineslainen
Aegidius Roomalainen
Albert Suuri (Joos van Gent, noin 1475).
Michael Tumi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Michael Tumi  |  Michael Tumi  |  Michael Tumi  |  |
Maa:  Italia
Miesten pikajuoksu
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Göteborg 2013 | 60 m |  |
| Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  |  |
|  Kultaa | Mersin 2013 | 4×100 m |  |
|  Pronssia | Mersin 2013 | 100 m |  |
Michael Tumi (s. 12. helmikuuta 1990 Padova) on italialainen pikajuoksija, joka kilpailee pääosin 100 metrin juoksussa. 183 senttimetriä pitkä ja 76 kilogrammaa painava Tumi edustaa G.S. Fiamme Oro Padovaa.
Ura

Tumi oli mukana Italian viidenneksi sijoittuneessa pikaviestijoukkueessa vuoden 2011 MM-kilpailuissa Daegussa. Vuoden 2013 sisäratojen EM-kilpailuista Göteborgista Tumi saavutti pronssia 60 metriltä ajalla 6,52. Samana vuonna hän voitti Välimeren kilpailuista kultaa pikaviestistä ja pronssia 100 metriltä.
Tumi pitää hallussaan sisäratojen 50 ja 60 metrin juoksun Italian ennätystä.
Ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 metrin juoksu | 10,19 | Gavardo | 19. toukokuuta 2013 |
| 200 metrin juoksu | 21,25 | Rovereto | 5. toukokuuta 2013 |
Ennätykset > Sisäradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 metrin juoksu | 6,51 NR | Ancona | 17. helmikuuta 2013 |
Mhère

| Mhère |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Mhère
 Koordinaatit: 47°12′29″N, 3°51′24″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Burgundi-Franche-Comté
Departementti:  Nièvre
Arrondissementti:  Clamecy
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,3 km²
Korkeus:  360 m
Väkiluku (2018):  231 
 – Väestötiheys:  9 as./km²
Kunnan numero:  58166
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mhère on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Yonnejoen varrella, noin 45 kilometriä Clamecyn kaupungista kaakkoon.
Chapelle du Banquet
Kunnan nähtävyyksiä on Notre-Dame du Morvanin kappeli. Kappeli tunnetaan myös nimellä Chapelle du Banquet, eli juhlakappeli, kyläläisten siellä järjestämien juhlien vuoksi. Se on rakennettu kukkulan laelle, mistä on näkymät ympäröivään laaksoon. Tämän romaanisen kappelin rakennutti poliitikko André Dupin vuonna 1858, ja sen suunnitteli arkkitehti Louis Lenormand. Kappeli hylättiin ja pääsi raunioitumaan maailmansodissa, mutta se kunnostettiin 1900-luvun loppupuolella.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mhère Wikimedia Commonsissa
Miljoonalaatikko

Miljoonalaatikko
Miljoonalaatikko on puhekielessä laatikko, johon kerätään askartelussa, rakentelussa tai korjaustoiminnassa yli jääneitä yksittäisiä osia kuten pienkomponentteja, ruuveja, pultteja, muttereita, laitteiden osia, juotostinaa yms. Miljoonalaatikon idea on olla paikka, josta saattaa myöhemmin löytyä tarvittava osa ilman, että tarvitsee käydä ostamassa uutta.  Suomen radioamatööriliiton termipankissa sanan englanninkielinen vastine on junk box.  Ruotsiksi käytetään sanaa miljonlåda.
Miljoonalaatikoksi voidaan kutsua myös myymälässä tai verkkokaupassa tarjolla olevaa sekalaista kokoelmaa alan pikkutarvikkeita, kuten kameraliikkeessä suodattimia, suojuksia, kaulahihnoja yms. Nämä ovat usein yksittäiskappaleita tai pieniä, epäkurantteja jäännöseriä.
Radiopakinoitsija Markus Kajon ohjelman nimi vuoden 2013 paikkeilla oli Ajatusten miljoonalaatikko.
Miksi vihaan miehiä

| Miksi vihaan miehiä> Moi les hommes, je les déteste |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Pauline Harmange
Kieli:  ranska
Genre:  pamfletti
Kustantaja:  Monstrograph
Julkaistu:  2020
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  96
ISBN:  978-2-9565361-6-1
Suomennos
Suomentaja:  Saana Rusi
Kustantaja:  Schildts & Söderströms
Julkaistu:  2021
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  76
ISBN:  978-951-52-5455-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Miksi vihaan miehiä (ransk. Moi les hommes, je les déteste) on ranskalaisen Pauline Harmangen kirjoittama vuonna 2020 julkaistu pamfletti. Pamfletti oli Harmangen ensimmäinen teos ja se julkaistiin pienen vaihto­ehto­kustantamon kautta, mutta se nousi julkisuuteen, kun Ranskan tasa-arvoministeriön neuvonantaja vaati sen vetämistä pois myynnistä syytteen uhalla. Tasa-arvoministeriö sanoi itsensä irti neuvonantajansa vaatimuksesta ja kohun seurauksena pamfletista tuli kansainvälinen myyntimenestys. Sen suomenkielinen käännös julkaistiin vuonna 2021.
Harmange väittää pamfletissaan, että miesviha on seurausta naisvihasta. Hänen mukaansa miehiä ei tule ottaa mukaan feministiseen liikkeeseen, sillä he kuitenkin puhuisivat naisten päälle ja ahdistelisivat naisia.
Aiheesta muualla

Misandrian punainen kirja Agricola – Suomen humanistiverkko
Mikkelin Pillinki

Hotelli toimi Säästöpankin talossa (oik.) Hallitustorin koilliskulmassa.
Mikkelin Pillinki oli Mikkelin keskustassa vuodesta 1954 ainakin 1970-luvulle toiminut hotelli. Se sai nimensä vuosina 1847–1893 toimineesta Mikkelin Seurahuoneesta, jota oli kutsuttu perustajansa Petter Carl Billingin mukaan Pillingiksi.
Pillinki avattiin syksyllä 1954 Mikkelin Säästöpankin taloon osoitteessa Porrassalmenkatu 16. Rakennuksen ja hotellitilat suunnitteli arkkitehti Martti Välikangas. Kymmenen vuoden toiminnan jälkeen hotelli ja ravintola uudistettiin 1964 sisustusarkkitehti Ilmari Lappalaisen suunnitelman mukaan. Tuolloin hotellissa oli 14 huonetta, ravintolasalissa vähintään 70 ja enintään 120 asiakaspaikkaa.
Ravintola Stoppari

Vuonna 1974 hotellin ravintola vaihtoi nimensä Pillingistä Stoppariksi ravintoloitsija Matti Blomqvistin tultua omistajaksi. 1980-luvulla Stoppari tuli tunnetuksi opiskelijoiden suosimana rock-klubina, jossa esiintyivät tiskijukkien lisäksi suomalaiset huippuyhtyeet. Vuonna 1989 Stoppari siirtyi Blomqvistilta osuuskauppa Suur-Savolle, jonka kaavailemia muutoksia vastustettiin jopa 880 nimeä keränneellä kansalaisadressilla. 1990-luvun lopulla Stopparia uudistettiin jälleen, ajan hengen mukaan savuttomaksi. Vuonna 2005 Stoppari muuttui S-ryhmän ketjuravintola Amarilloksi, kunnes se muutti kauppakeskus Stellaan 2011 ja Stoppari koki uuden tulemisen karaokeravintolana nimellä Iskelmäbaari Stoppari. Sen sisustuksessa käytettiin tunnettujen artistien kuvia ja esineitä. Tämä konsepti toimi vain pari vuotta, minkä jälkeen Stoppari yritti jatkaa tilausravintolana mutta suljettiin lopullisesti vuonna 2014. Sittemmin tiloissa on toiminut lääkäriasema Mehiläinen.
Mikkelin Poikateatteri

Mikkelin Poikateatteri on Mikkelissä vuonna 2008 perustettu nuorten harrastajateatteri, jonka ohjaajana on alusta asti toiminut Katariina ”Kati” Kinnunen. Teatteriryhmä tuottaa esityksensä itse alusta loppuun: sanoittavat ja säveltävät musiikkikappaleet, kirjoittavat käsikirjoituksen ja suunnittelevat koreografiat Kinnusen ohjauksessa. Ryhmässä on myös erillinen improryhmä, joka esiintyy eri tilaisuuksissa.
Historiaa

Mikkelin Poikateatteri perustettiin 2008 Suomen Kulttuurirahaston Myrsky-hankkeen turvin. Sitä ovat tukeneet myös Suomen lasten ja nuorten säätiön Myrsky-hanke sekä Mikkelin lukio.
Vuonna 2012 Mikkelin Poikateatteri sai Lapsenpäivä-palkinnon. Vuonna 2013 ryhmä palkittiin 2000 euron stipendillä Helsingissä järjestetyillä valtakunnallisilla Teatris -festivaaleilla produktiostaan Likinäkökulma (K14). Sitä perusteltiin esityksen poikkeuksellisen älykkäästä ja rohkeasta kuvauksesta nuoren miehen maailmasta. Samana vuonna ryhmä palkittiin 2000 euron Mikkeli-palkinnolla. Perusteluissa Perusteluissaan todettiin Poikateatterin rikkovan poikiin liitettäviä stereotypioita rohkealla asenteellaan ja poikahuumorillaan. Vuonna 2014 ryhmä valittiin Työväen näyttämöpäiville ja Seinäjoen Harrastajateatterikesään esityksellään Keholla millä hyvänsä. Se oli myös ehdolla Vuoden harrastajateatteriksi.
Milena Blahoutová

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Milena Blahoutová. |  Milena Blahoutová. |  Milena Blahoutová. |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Naisten koripallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Peru 1964 |  |  |
|  Pronssia | Brasilia 1957 |  |  |
|  Pronssia | Neuvostoliitto 1959 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Neuvostoliitto 1952 |  |  |
|  Hopeaa | Jugoslavia 1954 |  |  |
|  Hopeaa | Ranska 1962 |  |  |
|  Pronssia | Tšekkoslovakia 1956 |  |  |
|  Pronssia | Puola 1958 |  |  |
|  Pronssia | Bulgaria 1960 |  |  |
|  Pronssia | Unkari 1964 |  |  |
Naisten käsipallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Romania 1962 |  |  |
Milena Vecková (o.s. Blahoutová, 30. tammikuuta 1933 – 1. toukokuuta 2018 Saksa) oli Tšekkoslovakiaa edustanut koripalloilija ja käsipalloilija.
Seuratasolla Sparta Prahaa edustanut Blahoutová edusti Tšekkoslovakian naisten maajoukkuetta yli 200 ottelussa vuosina 1952–1964 saavuttaen kolme himmeämpää MM- ja seitsemän himmeämpää EM-mitalia mestaruuksien mentyä pääasiassa Neuvostoliitolle. Hän oli myös käsipallossa 50 maaottelun pelaaja joka voitti MM-pronssia vuonna 1962. Vuonna 2005 Vecková nimettiin Tšekin koripallon Hall of Fameen. Vecková asui myöhemmin Saksassa missä kuoli 85-vuotiaana 1. toukokuuta 2018.
Aiheesta muualla

Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Mikkelin Sanomat

Mikkelin Sanomat oli suomalainen Mikkelissä julkaistu sanomalehti joka ilmestyi 1885–1893 ja 1896–1954. Lehti ilmestyi nimellä Saimaa 1893–1895.
Mikkelin Sanomat perustettiin 1885 Mikkelin suomenmielisten piirien äänenkannattajaksi kun vuosina 1881–1884 ilmestynyt Pellervo-lehti lakkasi ilmestymästä 1884 sen julkaisijan Mikkelin lyseon suomen kielen lehtorin Rietrikki Polénin kuoltua joulukuussa 1884. Mikkelin Sanomat ilmestyi aluksi kerran viikossa mutta vuodesta 1888 jo kaksi kertaa viikossa. Lehti jouduttiin kuitenkin lopettamaan 1893, kun sen julkaisijana toiminut J. H. Wartiaisen kirjapaino teki konkurssin. Lehden seuraajaksi tuli Saimaa-lehti joka ilmestyi kahdesti viikossa vuosina 1894–1896. Saimaa-lehti joutui kilpailemaan nuorsuomalaisten julkaiseman Mikkeli-lehden kanssa lukijoista.
Mikkelin vanhasuomalaiset piirit perustivat osakeyhtiön joka alkoi vuoden 1896 alusta julkaista uudelleen Mikkelin Sanomia. Mikkelin Sanomat oli aluksi vanhasuomalaisten ja vuodesta 1918 kokoomuspuolueen äänenkannattaja. Lehti ilmestyi kolme kertaa viikossa vuoteen 1945 saakka ja sen jälkeen kuusi kertaa viikossa. Lehden levikki oli suurimmillaan noin 8 500 kappaletta 1910-luvulla, romahti sitten noin 1 000 kappaleeseen ja nousi vielä uudelleen jatkosodan vuosina 4 000 kappaleeseen. Mikkelin Sanomat jouduttiin lakkauttamaan taloudellisista syistä joulukuussa 1954.
Mikkelin Sanomat oli 1902–1907 toimittaja Väinö Andelinin omistuksessa. Vuosina 1907–1929 sitä kustansi suomalaisen puolueen kannattajien muodostama osuuskunta. Jatkossa lehteä kustansi vuodesta 1929 Sanomalehti Oy Mikkeli ja vuodesta 1945 Oy Mikkelin Sanomat.
Kirjailija Kyösti Wilkuna oli aputoimittajana Mikkelin Sanomissa puolentoista kuukauden ajan keväällä 1906. Hän kuvasi tätä ajanjaksoa kirjassaan Riennon toimitus. Piirteitä Kolkkalan kaupungin sivistyshistoriasta. Kirjailija Joel Lehtonen oli Mikkelin Sanomien toimittajana 1902–1903. Lehden toimittajina ovat olleet eri aikoina myös kirjailijat Oiva Paloheimo ja Osmo Lajula.
Aiheesta muualla

Kansalliskirjaston Historiallinen sanomalehtiarkisto: Mikkelin Sanomat 1885–1893
Kansalliskirjaston Historiallinen sanomalehtiarkisto: Saimaa 1893–1895
Kansalliskirjaston Historiallinen sanomalehtiarkisto: Mikkelin Sanomat 1896–1900
Milena Atanasova

Milena Atanasova
Milena Atanasovan taideteos.
Milena Atanasova (bulg. Милена Атанасова; s. 1963 Sofia, Bulgaria) on bulgarialainen taidemaalari ja muotisuunnittelija. Hänet tunnetaan myös nimellä Mylène Atanassova.
Atanasova on työskennellyt Bulgariassa 1990-luvulla televisiotuottajana ja -toimittajana.
Vuonna 1997 Atanasova perusti oman muotihuoneen nimeltä Milena-Art. Vuodesta 2002 alkaen hän on työskennellyt muotitaiteilijana ja tehnyt yhteistyötä Givenchyn, Lanvinin, Louis Vuittonin ja Stella McCartneyn kanssa. Samalla hän on koko ajan työskennellyt taidemaalarina ja pitänyt näyttelyitä muun muassa Pariisissa, Tukholmassa ja Osakassa. Maalauksiinsa hän yhdistää eri materiaaleja kuten paperia, nahkaa ja metallia.
Aiheesta muualla

http://www.atanassovamylena.wordpress.com/
http://www.officiel-galeries-musees.com/galerie/galerie-du-colombier/exposition/mylene-atanassova (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Minami-Akitan piirikunta

Minami-Akitan piirikunta (jap. 南秋田郡, Minamiakita-gun) on piirikunta Japanin Okayaman prefektuurissa. Siellä asuu 21 710 asukasta, ja väkiluku laskee. Piirikunnan pinta-ala on 450 neliökilometriä ja väestötiheys 48,25 asukasta neliökilometrillä.
Miksjärvi

| Miksjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Laitila 
Koordinaatit:  60°52′32″N, 21°54′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Vihonojaan 
Järvinumero:  32.007.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  46,6 m 
Rantaviiva:  0,682 km 
Pinta-ala:  2,494 ha  
 fiMiksjärvi 
Miksjärvi on Varsinais-Suomessa Laitilan Kaivolassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Kettujoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen laskee ympäröivältä suolta suojia. Yksi ojista on samalla järven laskuoja, joka on 5,5 kilometriä pitkä. Se yhtyy Vihonojaan, joka on Kettujoen latvahaara.
Järvellä on 700 metriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin avosuota, jota ympäröi kallio- ja moreenipohjainen metsämaasto. Rannalla on yksi loma-asunto, johon johtaa tie Kalannista ja Laitilasta. Ranta on mökin kohdalta ruopattu.
Ahti Korhonen

Maunulan kirkko (1980), pihajulkisivua.
Ahti Aapo Korhonen (2. huhtikuuta 1921 Helsinki – 25. huhtikuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka rakennusten suunnittelun lisäksi teki yhdyskuntasuunnittelua ja toimi opetustyössä Teknillisessä korkeakoulussa.
Ura

Korhonen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1939 ja aloitti Teknillisessä korkeakoulussa vielä samana vuonna. Sodat viivästyttivät opintoja, hän valmistui arkkitehdiksi vuonna 1948. Korhonen työskenteli valmistumisestaan aina vuoteen 1954 asti Aarne Hytösen ja Risto-Veikko Luukkosen toimistossa, jossa hän avusti muun muassa Olympiaterminaalin suunnittelussa.
Ura > Oma toimisto 1950–

Korhonen perusti oman toimiston vuonna 1950. Sen huomattavana työnä pidetään Lauttasaareen rakennettua kolme tiilijulkisivuista rivitaloa ja kaksi rapattua kerrostaloa käsittävää Asunto Oy Ekonomitaloa. Sen Ahti Korhonen suunnitteli yhdessä nuoremman veljensä, arkkitehti Esko Korhosen kanssa. Punatiilestä muuratut rakennukset valmistuivat vuonna 1952. Ekonomitaloa pidetään laadukkaan arkkitehtuurin esimerkkinä ja se on pihapiireineen suojeltu rakennuskaavassa. Ympäristö on puutarhamainen ja huolellisesti suunniteltu. Sisätilojen ratkaisut ja korkeatasoiset materiaalit tuottivat kodikkaan lopputuloksen.
Hän teki yhteistyötä Ekonomitalon lisäksi useissa muissakin hankkeissa veljensä Esko Korhosen kanssa.
Huomattavia asemakaavasuunnitelmia olivat Kurkelan asemakaava Keravalle 1960-luvun loppupuolella sekä Lapuan yleiskaava ja asemakaava vuosina 1964–1976.
Korhonen on suunnitellut myös julkisia rakennuksia, kuten Keravalle kirkon (1963) ja seurakuntakeskuksen (1969) sekä Helsingin Maunulan kirkon (1980).
Ura > Toimisto Kråkströmin kanssa 1954–1966

Korhosen ja arkkitehti Erik Kråkströmin yhteisen toimiston töitä ovat muun muassa aluesuunnitelma Espoon Matinkylään sekä yleiskaava ja asemakaava Vaasaan (1960–1968). Toimisto suunnitteli Munkkiniemeen yhden rivitalon ja kolme kerrostaloa käsittävän kokonaisuuden, jonka suunnittelu on Ekonomitalon tapaan kokonaisvaltaista ja huolellista. Asunto-osakeyhtiö valmistui Ritokalliontien varteen vuosina 1956–1957. Se on rakennettu betonista, julkisivut ovat punatiiliverhoiltuja, osin rapattuja. Sen arkkitehtuuria pidetään erittäin harkittuna ja viimeisteltynä.
Korhonen ja Kråkström suunnittelivat myös teollisuuden tuotantorakennuksia, muun muassa vuosina 1955–1959 sahan ja vaneritehtaan  Lauritsalaan Kaukaalle.
Ura > Opetustyö

Ahti Korhonen opetti TKK:n arkkitehtuurin osastolla vuodesta 1961 lähtien. Vuosina 1965–1975 hän hoiti apulaisprofessuuria ja professuuria. Hänet nimitettiin vuonna 1975 professoriksi, jossa virassa hän oli vuoteen 1988 asti.
Korhonen osallistui molempiin sotiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ahti Korhosen suunnittelemia rakennuksia Wikimedia Commonsissa
Ahti ja Esko Korhonen: As Oy Ekonomitalo, Lauttasaari (1952).
Milt Dunnell

Milt Dunnell (24. joulukuuta 1905 – 3. tammikuuta 2008) oli kanadalainen urheilutoimittaja, joka tuli kuuluisaksi työstään Toronto Star -lehden hyväksi.
Dunnellin toimittajanura kesti lukuisia vuosikymmeniä: hän aloitti uransa Toronto Starissa alun perin 1942, ja kirjoitti kolumneja vielä pitkälle 1990-luvulle. Uransa aikana Dunnell kirjoitti useista eri urheilulajeista. Hän kirjoitti huomattavan paljon baseballista, ja sai tästä hyvästä Jack Graney -palkinnon 1988. Dunnell kelpuutettiin sekä Canadian Horse Racing Hall of Fameen että Canadian Sports Hall of Fameen. Hän vietti 100-vuotispäiväänsä joulukuussa 2005 ja eli lopulta 102-vuotiaaksi.
Milt Plum

Milton Ross "Milt" Plum (s. 20. tammikuuta 1935) on entinen yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän vaikutti NFL-tasolla vuosina 1957–1969.
New Jerseyn Westvillessä syntynyt Plum opiskeli Woodbury High Schoolissa ja Pennsylvanian osavaltionyliopistossa. Hänen ammattilaisseuransa olivat Cleveland Browns, Detroit Lions, Los Angeles Rams ja New York Giants.
Plum osallistui kahteen Pro Bowl -tähdistöotteluun.
Mitä kansa haluaa

| Mitä kansa haluaa Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1966
 Tyylilaji: folk
 Levy-yhtiö: PSO
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
|   | Mitä kansa haluaa 1966 | Rakkaus on sininen 1968 |
Mitä kansa haluaa on iskelmälaulaja Jukka Kuoppamäen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1966. Sävellykset ja sanoitukset ovat Kuoppamäen lukuun ottamatta kahta Kaj Chydeniuksen sävelmää.
Kappaleet

A-puoli
Alaikäinen – 4.57 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Mitä kansa haluaa – 3.08 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Olet minun – 2.25 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Kansanlaulaja – 2.23 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Ei mitään pahempaa – 1.55 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Älä silmä pieni – 2.39 (säv. Kaj Chydenius, san. Hannele Tulonen)
B-puoli
Peukaloruuvi – 2.22 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Varpuselleni – 3.00 (säv. Kaj Chydenius, san. Johan Ludvig Runeberg, Otto Manninen)
En aio hellittää – 2.39 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Rumaa kun mies on koree – 1.07 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Etkö näe, ihminen – 2.51 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Hei vaan – 2.30 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Miljoona ruusua juhlalevy – 40 laulua

| Miljoona ruusua juhlalevy - 40 laulua Eero Aven |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2006
 Formaatti: CD
 Kesto: 138.24
 Levy-yhtiö: VL-musiikki
muut julkaisut
| Kenties (quizas, quizas, quizas) 2002 | Miljoona ruusua juhlalevy - 40 laulua 2006 | Sydämen asialla 2008 |
Miljoona ruusua juhlalevy – 40 laulua on suomalaisen Eero Avenin kokoelma-albumi vuodelta 2006.
Kappaleet

Maailmain
Elämäntoveri
Kaipaus
Kylmän kukkia (tässä: Kylmänkukkia)
Pikku syntinen
Valkea ruusu
Polttava rakkaus
Kaunista unelmaa
Se jokin sinulla on
Besame mucho
Metsurin koira
Surujen kitara
Kannat kattoon
Enkeleitä toisillemme
Sinun tähden
Sinua ikävöin
Mambo rock
Marina
Mennään tanssimaan
Hopearuusu
Lasihelmiä
Ruusuni mun
Salarakas
Kukka-Maaria
Mandoliinikrapula
Aina
Yksinäinen mies
Olet kohtaloni
Lehdetön puu
Kenties
Miljoona ruusua
Naltioon
Rentukka-ojan Aatu
Odotus
Erämaajärven mökki
Valkoiset kielot
Tunturisatu twist
Metsuripojan lemmitty
Suuria tunteita Heinolassa
Nadja