stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saint-Cyr-l'École
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Cyr-l'École Wikimedia Commonsissa
Pariisin esikaupunkialueen kunnat
| Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- |
yli 2 000 000: Pariisi
yli 75 000: Argenteuil · Asnières-sur-Seine · Aulnay-sous-Bois · Boulogne-Billancourt · Champigny-sur-Marne · Colombes · Créteil · Montreuil · Nanterre · Rueil-Malmaison · Saint-Denis · Saint-Maur-des-Fossés · Versailles · Vitry-sur-Seine
yli 50 000: Antony · Aubervilliers · Le Blanc-Mesnil · Bondy · Cergy ·  Clichy · Courbevoie · Drancy · Évry · Fontenay-sous-Bois · Issy-les-Moulineaux ·  Ivry-sur-Seine · Levallois-Perret ·  Maisons-Alfort · Neuilly-sur-Seine ·  Noisy-le-Grand ·  Pantin · Sarcelles · Sartrouville
yli 25 000: Alfortville · Athis-Mons · Bagneux · Bagnolet · Bezons · Bobigny · Champs-sur-Marne · Charenton-le-Pont · Châtenay-Malabry · Châtillon · Chatou · Chelles · Le Chesnay · Choisy-le-Roi · Clamart · Clichy-sous-Bois · Conflans-Sainte-Honorine · Corbeil-Essonnes · La Courneuve · Draveil · Élancourt · Épinay-sur-Seine · Ermont · Franconville · Fresnes · Gagny · Garges-lès-Gonesse · Gennevilliers · Goussainville · Guyancourt · L'Haÿ-les-Roses · Houilles · Livry-Gargan · Malakoff · Mantes-la-Jolie · Massy · Meaux · Melun · Meudon · Montigny-le-Bretonneux · Montrouge · Les Mureaux · Neuilly-sur-Marne · Nogent-sur-Marne · Noisy-le-Sec · Palaiseau · Le Perreux-sur-Marne · Pierrefitte-sur-Seine · Plaisir · Poissy · Pontault-Combault · Pontoise · Puteaux · Rosny-sous-Bois · Saint-Cloud · Saint-Germain-en-Laye · Saint-Ouen · Sainte-Geneviève-des-Bois · Sannois · Savigny-sur-Orge · Savigny-le-Temple · Sevran · Stains · Suresnes · Taverny · Thiais · Trappes · Tremblay-en-France · Les Ulis · Vanves · Vigneux-sur-Seine · Villejuif · Villemomble · Villeneuve-Saint-Georges · Villepinte · Villiers-le-Bel · Villiers-sur-Marne · Vincennes · Viry-Châtillon · Yerres
alle 25 000: 1 470 muuta kuntaa, joista merkittävimmät Auvers-sur-Oise · Bougival · Le Bourget · Chantilly · Chessy · Crépy-en-Valois · Écouen · Enghien-les-Bains · Étampes · Fontainebleau · Gisors · Maintenon · Maisons-Laffitte · Marly-le-Roi · Montfermeil · Montmorency · Orly · Orsay · Le Raincy · Rambouillet · Roissy-en-France · Rungis · Saclay · Saint-Cyr-l'École · Sceaux · Sèvres · Le Vésinet
Rudimental

| Rudimental |
| --- | --- |
 Rudimental vuonna 2016
Tiedot
Toiminnassa:  2010–
Tyylilaji:  drum and bass, liquid funk, oldschool jungle, breakbeat
Kotipaikka:   Hackney, Lontoo, Englanti
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Piers Agget   Kesi Dryden   Amir Amor   DJ Locksmith  
Levy-yhtiö:  Asylum Records   Black Butter  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rudimental on nelihenkinen vuonna 2010 perustettu drum and bass -yhtye Lontoosta. Yhtyeen muodostavat Piers Agget, Kesi Dryden, Amir Amor ja DJ Locksmith. Yhtyeen sai julkisuutta vuonna 2012 julkaistulla singlellään "Feel the Love". Se nousi Britannian singlelistan kärkeen. Myös single "Waiting All Night" saavutti ykköspaikan Britannian singlelistalla. Rudimentalin debyyttialbumi Home nousi myös Britannian listaykköseksi.
Diskografia > Albumit

Home (2013)
We the Generation (2015)
Toast to Our Differences (2019)
Diskografia > Singlet

"Deep in the Valley" (feat. MC Shantie) (2011)
"Speeding" (feat. Adiyam) (2011)
"Spoons" (feat. MNEK & Syron) (2011)
"Feel the Love" (feat. John Newman)	(2012)
"Not Giving In" (feat. John Newman & Alex Clare) (2012)
"Waiting All Night" (feat. Ella Eyre) (2013)
"Right Here" (feat. Foxes) (2013)
"Free" (feat. Emeli Sandé) (2013)
"Powerless" (feat. Becky Hill) (2014)
"Give You Up" (feat. Alex Clare) (2014)
"Pompeii" / "Waiting All Night" (mukana Bastille feat. Ella Eyre) (2014)
"Bloodstream" (mukana Ed Sheeran) (2015)
"Never Let You Go" (feat. Foy Vance) (2015)
"I Will For Love" (feat. Will Heard) (2015)
"Rumour Mill" (feat. Anne-Marie & Will Heard) (2015)
"Lay It All on Me" (feat. Ed Sheeran) (2015)
"Common Emotion" (feat. MNEK) (2016)
"These Days" (feat. Jess Glynne, Macklemore & Dan Caplen) (2018)
" Scared Of Love" (feat. RAY BLK & Stefflon Don) (2019)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut
Rosvokardinaali

| Rosvokardinaali |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Parkerthraustes
Laji::  humeralis
Kaksiosainen nimi
 Parkerthraustes humeralis  (Lawrence, 1867) 
Katso myös
   Rosvokardinaali Wikispeciesissä   Rosvokardinaali Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rosvokardinaali (Parkerthraustes humeralis) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintu. Aiemmin laji katsottiin kuuluvaksi kardinaalien heimoon.
Levinneisyys

Rosvokardinaalia tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa ja Perussa. Lajin on kuvattu olevan harvinainen ja laikuttaisesti levittäytynyt, ja sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota vielä olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Rosvomuura

| Rosvomuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Töpökät Conopophagidae
Suku::  Rosvomuurat Pittasoma
Laji::  rufopileatum
Kaksiosainen nimi
 Pittasoma rufopileatum  Hartert, 1901 
Katso myös
   Rosvomuura Wikispeciesissä   Rosvomuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rosvomuura (Pittasoma rufopileatum) on töpökkien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Rosvomuuraa tavataan Kolumbiassa ja Ecuadorissa. Lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja sen arvellaan olevan vähenemässä nopeasti.
Samuel Koskinen

Samuel Koskinen (14. huhtikuuta 1850 Oripää – 30. toukokuuta 1925 Turku) oli suomalainen maalarimestari ja Suomen merkittävimpiä koristemaalareita. Koskisen tekemiä koristemaalauksia löytyy ympäri Suomea muun muassa Turusta Turun VPK:n talolta ja Säästöpankin talosta, Helsingistä Kansallisarkistosta ja Säätytalosta sekä Tampereen raatihuoneelta.
Koskinen aloitti maalaamisen jo nuorena. Hän lähti Turkuun maalarinoppiin ja opiskeli Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Parikymppisenä Koskinen muutti Tukholmaan, jossa hän kävi teknillistä korkeakoulua ja piti siellä myös vähän aikaa omaa liikettä. Myöhemmin Koskinen työskenteli useita vuosia Euroopassa muun muassa Pariisissa, Wienissä ja Berliinissä. Turkuun paluu tapahtui vuonna 1883, ja saatuaan mestarinarvon Koskinen avasi oman liikkeen, josta tuli myöhemmin aikansa arvostetuin ja suurin. Koskisen maalariliikessä työskenteli parhaimmillaan 70 maalaria, muun muassa Salomo Wuorio työnjohtajana.
Samuel Koskisen ja hänen vaimonsa Ida Koskisen jälkisäädöksen osoittamilla varoilla perustettiin Suomen ensimmäinen maalausalan oppilaitos Turun Ammattiopisto (nyk. Turun Ammattiopistosäätiö) vuonna 1929. Koskinen on Turun maalarimestariyhdistyksen perustajajäsen.
Turussa Hämeenkadulla sijaitsee Koskisen itselleen vuonna 1883 ostama talo, joka on nykyään kulttuurihistoriallisesti arvokas kiinteistö ja tunnetaan nimellä Samuel Koskisen talo. Turun Ammattiopistosäätiön ja Turun maalarimestariyhdistyksen omistukseen talo tuli vuonna 2003, ja vuodesta 2004 lähtien kiinteistöä on rekonstroitu koristemaalauksilla, jotka Koskisen maalausliike teki eri puolilla Suomea. Talossa on myös restauroitu Koskisen aikaisia koristemaalauksia.
TatNeft Arena

| Tatneft-Arena |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Kazan, Venäjä
Koordinaatit:  55°49′2″N, 49°7′28″E
Avattu:  joulukuussa 2005
Käyttäjät
 Ak Bars Kazan 
Katsojakapasiteetti
 10 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Tatneft-Arena (ven. Татнефть-Арена) on monitoimihalli Kazanissa Venäjällä. Areena on valmistunut vuonna 2005 ja se on rakennettu 10 000 katsojalle. Areena toimii kotihallina KHL-seura Ak Bars Kazanille. Marraskuussa 2014 areena isännöi kaikkien aikojen toista Turkvision laulukilpailua.
Tekniset tiedot

Kapasiteetti: 10 000
Hinta: 35 miljoonaa euroa.
Kokonaiskenttä-ala 28 000 m².
Koko rakennustilavuus 250 000 m³
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Bodrovin divisioona | Tarasovin divisioona | Harlamovin divisioona | Keskinen divisioona |
| Ufa-Arena | Arena-Metallurg | Arena-Omsk | Tatneft-Arena |
| Minsk-Arena | Podmoskovje-urheilupalatsi | Arena 2000 | Kazakstan-urheilupalatsi |
| Sokolniki-urheilupalatsi | Junost-urheilupalatsi | Volgar-urheilupalatsi | Ammattiyhdistysten urheilupalatsi |
| Kuznetsin metallurgien urheilupalatsi | Balašiha-Arena | Konsertti- ja urheilupalatsi Sibir | Vitjaz-jääpalatsi |
| Tšerepovetsin jääpalatsi | Pietarin jääpalatsi | Platinum Arena | Urheilullis-kulttuurinen kompleksi Neftehimik |
| Arena Mytištši | TsSKA-jääurheilupalatsi | Riika-areena | Lužniki |
Taikurin sisarenpoika

| Taikurin sisarenpoika> The Magician's Nephew |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  C. S. Lewis
Julkaistu:  1955
Sarja: Narnian tarinat
Edeltävä:  Hevonen ja poika
Seuraava:  Narnian viimeinen taistelu
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Taikurin sisarenpoika (engl. The Magician's Nephew) on C. S. Lewisin kirjoittaman Narnia-sarjan kuudentena ilmestynyt osa. Kirja julkaistiin vuonna 1955. Aikajärjestyksessä se on tarinan ensimmäinen osa. Kirja julkaistiin suomeksi 1959 Kyllikki Hämäläisen suomentamana. 159-sivuisen romaanin kustansi Otava.
Kirjan tapahtumat ovat tiiviisti sidoksissa Velhoon ja leijonaan, jossa Pevensien sisarukset löytävät tien Narniaan "taikurin sisarenpojan" Digoryn talossa olevan vaatekaapin kautta. Taikurin sisarenpojan tapahtumat poikkeavat muista Narnia-kirjoista siten, että myös aikuiset pääsevät kulkemaan maailmojen välillä. Lisäksi Taikurin sisarenpoika on ainut Narnia-kirja, jossa Pevensien sisaruksia ei mainita ollenkaan.
Juoni

Lontoossa asuva Polly Plummer tapaa Digoryn, joka on juuri muuttanut naapurustoon. Digoryn äiti on sairas ja he asuvat Digoryn tädin ja enon luona. Digoryn isä on Intiassa. Digoryn eno, Andrew Ketterley, käyttäytyy omituisesti, eikä Digory pidä hänestä lainkaan. Kesä on sateinen ja lapset tekevät tutkimusretkiä talorivistön ullakolla. He päätyvät Plummereiden ullakolta lähtevän tunnelin kautta vahingossa Andrew-enon työhuoneeseen. Andrew houkuttelee Pollyn laittamaan erikoisen sormuksen sormeensa, ja Polly katoaa. Saadakseen Pollyn takaisin tähän maailmaan, on Digoryn seurattava häntä.
Juoni > Metsä maailmoiden välillä

Sormukset kuljettavat metsään maailmoiden välillä. Metsään tullaan lammikon kautta, joita metsässä on lukuisia. Lapset päättävät kokeilla mihin muiden lammikoiden kautta pääsee. Valitsemastaan lammikosta he tulevat autioon rauniokaupunkiin. He menevät rakennukseen, jonka eräässä huoneessa on paikoilleen jähmettyneitä ihmisiä. Kaikki ihmiset ovat pukeutuneet hiehoihin pukuihin ja he istuvat huoneen seinustoilla olevilla tuoliriveillä. Huoneen keskellä on pylväs, jonka päällä on kello ja pieni vasara, jolla kelloa voi lyödä. Digory päättää kokeilla ja näin tehdessään hän purkaa vallinneen lumouksen. Eräs juhlapukuisista hahmoista nousee seisomaan ja kävelee lasten luokse. Hän on Charnin kuningatar Jadis. Kun Jadis saa selville, että lapset ovat toisesta maailmasta, hän haluaa heidän mukaansa. Lapset koettavat paeta, mutta Jadis tarraa kiinni Pollyyn ja sormus vaikuttaa häneenkin. Tuhottuaan Charnin Jadis haluaa valloittaa myös meidän maailmamme.
Juoni > Narnian luominen

Jadis aiheuttaa sekaannusta Lontoon kaduilla, mutta Polly ja Digory saavat kuitenkin sormusten avulla siirrettyä itsensä ja kuningattaren jälleen maailmoiden väliseen metsään. Mukana seuraavat myös Andrew-eno, ajuri ja hänen hevosensa. Kaikki astuvat jälleen lammikkoon. He päätyvät tyhjään maailmaan, joka on aivan autio ja niin pimeä, ettei siellä näe mitään. Jonkin ajan kuluttua pimeydestä alkaa kuulua laulua ja taivaalle syttyy tähtiä. Lapset, ajuri ja hevonen ovat ihastuksissaan, mutta Andrew ei pidä äänestä lainkaan. Jadis ymmärtää paikan olevan täynnä taikuutta, joka on paljon voimakkaampaa kuin hänen omansa. Itäiselle taivaalle kohoaa aurinko, jonka valossa vihdoin näkyy, miltä maailma näyttää. Matkalaiset ovat laaksossa ja kauempana näkyy vuoria ja kukkuloita. Maassa ei kasva mitään. Sitten näkyviin tulee laulaja, joka on valtava leijona, Aslan. Se jatkaa lauluaan ja maasta alkaa versoa ruohoa ja puita. Jadis vihaa mahtavaa leijonaa ja heittää sitä rautatangolla. Tällä ei ole kuitenkaan mitään vaikutusta ja järkyttynyt Jadis juoksee pakoon. Jadiksen heittämä rautatanko alkaa Aslanin taian vuoksi kasvaa puiden lailla. Siitä kasvaa täydellinen lyhtypylväs.
Aslan laulaa maasta esiin myös kaikki erilaiset eläimet. Hän antaa niille myös kyvyn puhua. Eläimien lisäksi puiden välistä kulkee leijonan luokse kääpiöitä, satyyreja, fauneja ja muita ihmeellisiä olentoja. Aslan kruunaa Frank-ajurin Narnian ensimmäiseksi kuninkaaksi. Myös ajurin vaimo Helen pääsee Narniaan ja he hallitsevat yhdessä.
Juoni > Puun istutus

Valitettavasti uuteen maahan on saapunut jo paha Jadiksen muodossa. Koska Digory herätti Jadiksen lumouksestaan aiheuttaen tämän pääsyn Narniaan, Aslan pyytää Digorya hyvittämään tekonsa. Aslan haluaa istuttaa Narniaan puun, jonka siemen on haettava hyvin kaukaa. Tuota puuta Jadis ei uskaltaisi lähestyä. Ajurin hevonen saa siivet ja Polly ja Digory lentävät sen selässä kauas vuorille hakemaan omenaa muurilla aidatusta puutarhasta. Puutarhan portilla neuvotaan, "Läpi kultaisen portin käy ainoa tie. Ota omena, mutta se toisille vie. Yli muurin ken käy ja varkain puuhun puuttuu, sen hartain toive täyttyy, mutta murheeksi muuttuu." Digory käy poimimassa omenan puutarhasta, mutta hän huomaa ettei olekaan yksin vaan myös Jadis on siellä. Jadis on kiivennyt puutarhaan muurin yli ja syönyt hedelmän. Jadis kertoo Digorylle omenan nuorentavasta ja parantavasta vaikutuksesta ja yrittää houkutella Digorya haukkaamaan omenaa tai viemään sen äidilleen salaa Aslanilta. Digory ei kuitenkaan sorru velhon houkutuksiin vaan pakenee hevosen ja Pollyn kanssa viemään omenan Aslanille. Digory istuttaa omenan maahan ja siitä kasvaa kaunis ja tuoksuva puu. Jadiksen syömä omena antaa hänelle toki ikuisen nuoruuden, mutta hän ei voi sietää puun tuoksua ja siten puu pitää hänet poissa Narniasta. Aslan antaa Digoryn poimia puusta omenan, joka tekee hänen äitinsä terveeksi. Aslan käskee lapsia hautaamaan kaikki taikasormukset maahan, kun he pääsevät takaisin Lontooseen. Tämän jälkeen Aslan lähettää lapset ja Andrew-enon takaisin meidän maailmaamme.
Juoni > Yhden kertomuksen loppu

Digory vie omenan äidilleen. Omenan siemenkodan hän hautaa talon puutarhaan. Seuraavana päivänä Digory ja Polly hautaavat sormukset samaan paikkaan. Digoryn äiti paranee, eivätkä hyvät uutiset lopu siihen. Digoryn vanha isosetä on kuollut ja Digoryn isä saa suuren perinnön. Isä tulisi pysyvästi takaisin Intiasta. Vaikka Digory muuttaakin vanhempiensa kanssa perintökartanoon, Digory ja Polly pysyvät ystävinä. Narnialaisen omenan siemenistä kasvoi suuri puu. Kun Digory oli jo keski-iässä ja omisti Ketterleyn vanhan talon, myrsky kaatoi tuon puun. Koska puu oli hyvin erityinen, Digory ei raaskinut hakkuuttaa sitä polttopuiksi, vaan teetti siitä suuren vaatekaapin kartanoonsa.
Tarinan symboliikkaa

Narnian luominen on verrattavissa Raamatun luomiskertomukseen. Luoja (Narniassa Aslan) tekee pimeyteen ja tyhjyyteen maailman ja synnyttää elämää. Tervehdyttäviä hedelmiä kantava puu löytyy myös Ilmestyskirjasta: "Keskellä sen katua ja virran molemmilla puolilla oli elämän puu, joka kantoi kahdettoista hedelmät, antaen joka kuukausi hedelmänsä, ja puun lehdet ovat kansojen tervehtymiseksi." (Ilm. 22:2)
Saat syttymään

| ”Saat syttymään” Lauri Tähkä |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hurmaan
 Julkaistu: 16. elokuuta 2013
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tyylilaji: Suomipop
 Kesto: 03.34
 Levy-yhtiö: Universal Music Group
Lauri Tähkän muut singlet
| ”Kesä eletään” 2012 | ”Saat syttymään” 2013 | ”Puolikas” 2013 |
Saat syttymään on suomalaisen muusikko ja lauluntekijä Lauri Tähkän Hurmaan-albumin ensimmäinen single, joka julkaistiin 16. elokuuta 2013. Samaan aikaan kappaleesta julkaistiin musiikkivideo, joka on kuvattu Helsingissä, Suomen Kansallisteatterissa. Videon on ohjannut Elias Koskimies. Single debytoi ilmestymisensä jälkeen Suomen virallisen latauslistan sijalla viisi.
Muusikot

Lauri Tähkä – säv.&san. laulu
Milla Viljamaa – piano
Marko Timonen – rummut
Arttu Hasu – basso
Riku Mattila – akustinen kitara
Anssi Växby – jousisovitus
Maija Linkola, Pasi Eerikäinen, Laura Airola, Severi Salminen, Eeva Salminen – viulut
Jussi Tuhkanen – alttoviulu
Riikka Lampinen – sello
Janne Toivonen – trumpetti
Juho Viljanen – pasuuna
Jarno Karjalainen – taustalaulu
Taiteilija

Taiteilija
Taiteilija on henkilö, joka harjoittaa jotakin taiteisiin kuuluvaa toimintaa ja joka on mahdollisesti alan ammattilainen. Taiteilija on siis yleisnimitys eri taiteita harjoittaville, vaikka usein termillä saatetaankin tarkoittaa kuvataiteilijaa. Joskus termiä käytetään minkä tahansa alan mestarillisesta taiturista, kuten kokista.
Termiä "taiteilija" voidaan käyttää  esimerkiksi musiikin, kirjallisuuden, teatterin, kuvataiteen, tanssitaiteen, sirkustaiteen tai muotoilun harjoittajasta, kuten säveltäjä, muusikko, kirjailija, näyttelijä, ohjaaja, kuvanveistäjä, trapetsitaiteilija, klovni tai teollinen muotoilija. Kuka tahansa, joka tuntee olevansa luovan taiteellisen työn tekijä jollain kulttuurin taiteenalalla voi kutsua itseään taiteilijaksi.
Pitkälle erikoistunut vai monen alan osaaja?

Vaikka eri taiteenalojen harjoittaminen vaatii opiskelua, perehtymistä ja pitkälle erikoistumista, on myös esimerkkejä monen alan hallitsevista taiteilijoista. Esimerkiksi kempeleläinen Eeli Aalto (s. 1931) on saanut taidemaalarin koulutuksen Suomessa ja Ranskassa, mutta maalaamisen lisäksi tehnyt myös veistoksia ja taidegrafiikkaa, piirtänyt ja valokuvannut, ohjannut lukuisia televisioelokuvia, kirjoittanut muun muassa pakinoita ja kirjoja sekä toteuttanut useita verkkonäyttelyitä kotisivuillaan.
Muissa kuin eurooppalaisen kulttuurin traditiossa taiteilijaksi voidaan kutsua omaperäisten taidelajien harjoittajia, esimerkiksi Japanissa kukkien asetteluun, ikebanaan tai teeseremoniaan erikoistunutta henkilöä.
Verotuksessa taiteilija on joko ammatinharjoittaja tai palkansaaja. Taiteilija voi olla harrastaja tai ammattilainen. Sana ”taiteilija” on niin yleinen, että monet käyttävät mieluummin tarkempaa ammatillista nimikettä, kuten taidemaalari, kirjailija, näyttelijä, tanssija tai keraamikko erottuakseen ammattitaiteilijana muista. Ammattitaiteilijoilla on takanaan joko koulutus tai riittävä määrä alan kokemusta ammatin harjoittamiseen.
Kun taidekoulutuksesta valmistuneilta kysytään, mitä he olisivat halunneet oppia enemmän, yleisin vastaus on "bisnes- ja johtamistaitoja". Usein taiteilijalla on muukin työ kuin taide.
Käsityöläisestä kaunotaiteilijaksi

Taiteilijuus nimettynä, yksilöä ja persoonallisuutta korostavana tekijänä on uuden ajan tulosta Euroopassa. Keskiajalla taiteilijat olivat lähes poikkeuksetta nimettömiä, jotka eivät ottaneet työstä henkilökohtaista kunniaa, vaan olivat Jumalan luovuuden välittäjiä.
Ennen renessanssia taiteilijat opiskelivat jäljittelemällä mestareiden töitä tai olivat heidän oppipoikinaan. Taiteilija oli käsityöläinen, eikä eroa ”kaunotaiteiden” ja käsityön välillä ollut. Erilaisia taiteilijoiden ja ajattelijoiden kouluttamiseen tarkoitettuja piirejä oli jo antiikin Kreikassa. Ensimmäisen virallisen taiteilijakoulutuksen Accademia del Disegnon perusti taidemaalari, arkkitehti ja taiteilijaelämäkertojen kirjoittaja Giorgio Vasari (1511–1574) Firenzessä 1561.
Eri alojen taiteilijoita koulutetaan Suomessa muun muassa Kuvataideakatemiassa, Taideteollisessa korkeakoulussa, Sibelius-akatemiassa, Teatterikorkeakoulussa ja Lapin yliopistossa, jotka ovat yliopistoja, sekä ammattikorkeakouluissa ja muissa oppilaitoksissa.
Ovatko kaikki taiteilijoita?

Saksalaisen taiteilijan Joseph Beuysin (1921–1986) 1970-luvulla ideoima yhteiskunnallinen kuvanveisto (Die Soziale Plastik) on taiteilijan kaavailema laajennettu taidekäsitys. Se on monialainen ja osallistuva prosessi, jossa “materiaaleja” ovat ajattelu, puhe ja keskustelu. Tästä näkökulmasta katsottuna kaikki ihmiset ovat Beuysin mukaan taiteilijoita, joiden vastuulla on demokraattisen ja kestävän yhteiskunnan muodostaminen. Beuys täsmensi toisessa yhteydessä lausuntoaan sanomalla, että hänen mielestään kaikki eivät ole itsestään selvästi taiteilijoita, vaan kaikilla on hänen yhteiskunnallisen kuvanveiston määritelmänsä mukaan mahdollisuus tulla taiteilijaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taiteilija Wikimedia Commonsissa
Sitaatteja aiheesta Taiteilija Wikisitaateissa
Suomen kuvataiteilijat verkkomatrikkeli
Taiteilija on kutsumusammatti (Opintoluotsi)
Taidemaalarin ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Salomonkallio

Salomonkallio on yksityinen, Salomonkallio Oy:n omistama ja ylläpitämä talviurheilu- ja golfkeskus Nakkilassa. Laskettelurinteitä on kolme ja hissejä kaksi, joista toinen on sompahissi ja toinen ensikertalaisille suunnattu lyhyt köysihissi. Rinteiden korkeusero on 32 metriä.
Golfkenttä on 18-reikäinen. Golftoiminta tapahtuu Nakkila Golf ry:n nimissä. Yhdistyksessä on noin 1 600 jäsentä.
S Club 7

S Club 7 (myöhemmin S Club, Paul Cattermolen lähdettyä yhtyeestä) oli brittiläinen vuosina 1999–2003 toiminut popyhtye. Yhtyeen kokosi sen managerina ollut Simon Fuller, joka tunnetaan myös Spice Girlsin managerina.
S Club 7:n suosio Britteinsaarilla perustui alun perin television komediasarjaan, joka perustui yhtyeen elämään ja jossa yhtyeen jäsenet esittivät itseään. Ohjelman nimi vaihtui tapahtumapaikan mukaan: Miami 7, LA 7, Hollywood 7 ja viimeksi Viva S Club (Espanjassa). Jokaisessa jaksossa S Club 7 esitti yhden kappaleen silloiselta albumiltaan. Vuonna 2002 S Club 7 julkaisi clipin, missä ilmoitti, että aikoivat perustaa heille ns. jälkeläiset, mistä syntyi S Club 8.
Elokuva

Ryhmän jäsenet ovat tehneet myös elokuvan vuonna 2003. Elokuvan ohjasi Nigel Dick
Jäsenet

Tina Barrett (s. 1976)
Paul Cattermole (1977–2023)
Jon Lee (s. 1982)
Bradley Mclntosh (s. 1981)
Jo O'Meara (s. 1979)
Hannah Spearritt (s. 1981)
Rachel Stevens (s. 1978)
Diskografia

S Club (1999)
7 (2000)
Sunshine (2001)
Seeing Double (2002)
Sameli

Sameli voi tarkoittaa:
Sameli Elomaa (1889–1967), pelimanni ja harmonikanvalmistaja
Sameli Rajala (1858–1948), kansanedustaja ja maallikkosaarnaaja
Sameli Tala (1893–1961), kestävyysjuoksija
Sameli Ventelä (s. 1994), jääkiekkopuolustaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sameli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Saga Fredriksson

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 3. lokakuuta 1994
Syntymäpaikka: Malmö, Ruotsi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 160 cm
Seura
Seura: Sassuolo
Pelinumero: 14
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010–2013 | FC Rosengård | 12 | (0) |
| 2014–2018 | IF Limhamn Bunkeflo | 10 | (0) |
| 2018– | Sassuolo | 3 |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 25 | (0) |
Maajoukkue
| 2011–2012 | Ruotsi U19 | 8 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Saga Fredriksson (s. 3. lokakuuta 1994 Malmö, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelaa nykyisin Serie A-joukkue Sassuolon paidassa. Fredriksson on FC Rosengårdissa pelatessaan voittanut kaksi Damallsvenskanin mestaruutta. Hän on myös voittanut jalkapallon naisten alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2012 kultaa Ruotsin joukkueessa.