stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Elintarviketyöläisten Liitto
Historia

Elintarviketyöläisten liittoa edelsi Suomen Ammattijärjestöön kuulunut Suomen Ravinto- ja Nautintoainetyöväen Liitto, joka lakkautettiin 1930-luvun alussa muiden sosialistien ja kommunistien hallitsemien järjestöjen tavoin. Uutta SAK:hon liittynyttä liittoa hallitsivat sosialidemokraatit.
SEL perustettiin 11.–12. syyskuuta 1932 HTY:n talossa Helsingissä. Ennen oman liiton perustamista elintarviketyöläiset kuuluivat SAK:n eri aloja koonneeseen Suomen Työläisliittoon. SEL:ssä oli perustettaessa 29 STL:stä irrotettua osastoa ja hieman alle tuhat jäsentä. SEL:n jäsenkunta erosi SRNL:stä siten, että pesijät, saunottajat ja silittäjät jäivät pois. Vuonna 1938 liittoon kuului 64 osastoa ja 3 140 jäsentä. Jäsenistä kaksi kolmasosaa oli naisia.
Sotien jälkeen äärivasemmisto sai toimintaoikeutensa takaisin ja valta vaihtui SEL:ssä. Liiton kolmas edustajakokous valitsi toukokuussa 1945 uudeksi puheenjohtajaksi (SRNL:ää 1920-luvun lopussa johtaneen ja vuosia vankilassa istuneen) kommunisti Kalle Lindholmin. SEL:n jäsenmäärä nousi alle neljästä tuhannesta yli kymmeneen tuhanteen vuoden 1945 loppuun mennessä.
Syyskuussa 1949 SEL erotettiin SAK:sta samanaikaisesti muutaman muun liiton kanssa, koska se oli ryhtynyt lakkoon SAK:n johdon linjan vastaisesti. Liitto hyväksyttiin kuitenkin takaisin keskusjärjestöön jo saman kuun lopussa. SEL osallistui SAK:n yleislakkoon 1956. Monet liiton edustamat elintarvikehuoltoon liittyvät alat jätettiin kuitenkin lakon ulkopuolelle. 1950-luvulla SEL:n jäsemäärä vaihteli välillä 7 006 – 8 653.
SDP:n hajottua sosialidemokraatit kävivät sisäistä taistelua myös SEL:ssä. Osa SDP:n kannattajista erosi SEL:stä ja liittyi SAJ:n Yleis- ja erikoisalojen ammattiliittoon. Erot jäivät kuitenkin vähäisiksi ja SEL:n jäsenmäärä nousi 1960-luvulla ylittäen 10 000 vuonna 1963. Vuonna 1969 SEL ja YEA pääsivät sopuun elintarviketyöläisten yhdistymisestä SEL:ään. Vuoden 1970 aikana SEL sai YEA:lta 2 001 jäsentä. Liiton jäsenmäärä ylitti 20 000 vuonna 1970 ja 30 000 vuonna 1972.
Maaliskuussa 1976 SEL meni lakkoon, joka oli laajempi kuin koskaan aiemmin liiton historiassa. Elintarviketeollisuus pysähtyi kahdeksi viikoksi, kunnes osapuolet pääsivät sopimukseen.
Vuonna 2000 SEL:n jäsenmäärä oli 43 500 ja järjestäytymisaste noin 90 prosenttia.
Kansainväliset suhteet

SEL on The International Union of Food, Agricultural, Hotel, Restaurant, Catering, Tobacco and Allied Workers’ Associations (IUF) ja European Federation of Trade Unions in the Food, Agriculture and Tourism (EFFAT) järjestöjen jäsen.
Vuonna 1933 SEL liittyi Kansainväliseen elintarviketyöläisten liittoon (IUL) ja Skandinavian elintarviketyöläisten yhteisjärjestöön. 1940-luvun lopulla SEL erosi IUL:stä ja liittyi alkuvuonna 1950 Maailman ammattiyhdistysten liiton elintarviketyöläisten jaostoon. Elokuussa 1950 SEL erotettiin Pohjoismaisesta elintaviketyöläisten unionista IUL:stä eroamisen takia.
Vuonna 1957 SEL vastusti SAK:n liittymistä VAKL:n jäseneksi.
Liittokokousvaalit

SEL:n liittokokousedustajat on valittu suhteellisella vaalitavalla vuodesta 1973 alkaen.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | a SKDL Vas. | a SKDL Vas. | b SDP | b SDP | muut | muut | äänestys- aktiivisuus |  |
| 1973 | 49,4 % | 119 | 48,7 % | 112 | 1,9 % | 1 | 38,2 % |  |
| 1977 |  | 107 |  | 100 |  | 3 |  |  |
| 1981 | 50,5 % |  | 49,5 % |  |  |  |  |  |
| 1989 | 57 % |  | 43 % |  |  |  |  |  |
| 1997 | 66 % |  | 34 % |  |  |  |  |  |
| 2007 | 56 % | 58 | 44 % | 45 |  |  | 47,6 % |  |
| 2012 | 60 % | 60 | 40 % | 37 | 0,2 % | 0 | 40 % |  |
a = Elintarviketyöläisten vaaliliitto b = Uudistava vaihtoehto
Puheenjohtajat

Lauri Pöyhönen 1932–1941
I. K. Björk 1941
Lauri Pöyhönen 1941–1945
Kalle Lindholm 1945–1949
Armas Reunamo 1949–1953
Eero Teri 1951–1952 (vs.)
Arvo Hautala 1953–1966
Urpo Virtanen 1966–1969
Jarl Sund 1969–1991
Ritva Savtschenko 1991–2005
Veli-Matti Kuntonen 2006–
Aiheesta muualla

SEL
| n k Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK |
| --- | --- |
Puheenjohtajat:  Hämäläinen (1969–1974)  Oivio (1974–1981)  Viinanen (1981–1990)  Ihalainen (1990–2009)  Lyly (2009–2016)  Eloranta (2016–) 
Jäsenliitot:  Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto Suomen Lentoemäntä- ja Stuerttiyhdistys  Ilmailualan Unioni  Julkisten ja hyvinvointialojen liitto Aliupseeriliitto  Rajaturvallisuusunioni  Tulliliitto  Vankilavirkailijain Liitto  Kaupanalan esimiesliitto  Palvelualojen ammattiliitto Pam  Paperiliitto  Posti- ja logistiikka-alan unioni  Rakennusliitto  Rautatiealan Unioni RAU  Suomen Elintarviketyöläisten Liitto  Suomen Huippu-urheilijoiden Unioni  Suomen Merimies-Unioni  Suomen Muusikkojen Liitto  Suomen Sosialidemokraattinen Sanomalehtimiesliitto  Sähköalojen ammattiliitto  Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liitto  Teollisuusliitto  Yleinen Lehtimiesliitto 
| n k Kansan Sivistystyön Liiton jäsenjärjestöt |
| --- | --- |
Yhteisöt:  Eläkeläiset  Folkets Bildningsförbund  Kansantalot  Palvelualojen ammattiliitto Pam  Pinskut  Suomen Elintarviketyöläisten Liitto  Seta  Suomen Siirtolapuutarhaliitto  Suomen Työväen Urheiluliitto  Teollisuuden vaikuttajat  Työväen Näyttämöiden Liitto  Tukihenkilötyö  Tutkijaliitto  Vasemmistoliitto  Vasemmistonuoret  Vasemmisto-opiskelijat  Yleinen lehtimiesliitto  Yrjö Sirolan Säätiö
Kuvanlukija

Canonin tasokuvanlukija
Kuvanlukija eli skanneri (englannin teonsanasta scan, ’keilata’, ’pyyhkäistä’) on laite, joka muuntaa kaksiulotteisen kohteen kuvatiedostoksi. Tätä kutsutaan kuvan lukemiseksi, ”skannaamiseksi”.  Kuvanlukijan tallentamasta dokumentin kuvasta mahdollinen tekstiosuus voidaan jälkikäsittelyä varten muuntaa tekstimuotoon erillisen tekstintunnistus- eli OCR-ohjelman avulla.
On olemassa myös kolmiulotteisia skannereita. Kolmiulotteisella skannerilla voidaan tarkoittaa esimerkiksi dokumenttikameraa, johon voi laittaa esineen ja ottaa siitä kuvan. Kuva tallennetaan digitaaliseksi malliksi, jota voidaan käsitellä suunnittlueohjelman avulla.
Kuvanlukijatyypit

Kuvanlukijoita on kahdenlaisia: tasoskannereita ja filmiskannereita. Edellinen lukee paperilla olevan esimerkiksi A4-kokoisen kuvan heijastuvan valon avulla. Jälkimmäinen lukee kuvan negatiivi- tai diafilmistä läpimenevän valon avulla. Tasoskanneri voi olla pöytä- ja käsikuvanlukija.
Kuvanlukijatyypit > Tasokuvanlukija

Kuvanlukijatyypeistä yleisin on pöydällä pidettävä tasokuvanlukija, joka on rakenteeltaan yksinkertainen ja kopiokoneenomainen. Tasokuvanlukijassa luettava kuva asetetaan lasilevyn päälle aivan kuten kopiokoneessa. Lasilevyn alla on lukupää ja valonlähde. Kuvanlukijan tärkeimmässä osassa, lukupäässä, on tuhansia valolle herkkiä puolijohde-elementtejä. Lukupää liikkuu kiskoilla lukualueen päästä päähän ja siirtää lukualueelta mitatun valon ja värin määrän tietokoneen muistiin. Erikoistarkoituksia varten on esimerkiksi arkistoissa olemassa myös suuria, kiinteitä tasokuvanlukijoita, joilla voidaan lukea digitaaliseen muotoon isokokoisiakin asiakirjoja esimerkiksi kokoon A0 asti.
Kuvanlukijatyypit > Käsikuvanlukija

Käsikuvanlukija toimii samalla periaatteella, mutta on koteloitu käsin liikuteltavaan, suurta tietokonehiirtä muistuttavaan koteloon, jonka alapinnalla on lukupää ja liikkeen havaitseva rulla. Käsikuvanlukijoiden lukupää on kapeampi kuin tasolukijoissa; usein tarpeeksi leveä valokuvien lukemiseen, mutta paperiarkit joudutaan lukemaan erillisinä kaistoina ja yhdistämään ohjelmallisesti. Käsilukijat olivat halvempia valmistaa kuin tasolukijat, mutta monissa tilanteissa vaikeampia käyttää, minkä johdosta edulliset tasolukijat ovat syrjäyttäneet ne.
Kuvanlukijatyypit > Kirjanlukijat

Kirjaskannerit on erityisesti suunniteltu digitoimaan kirjoja siten, että niiden sidonta ei vahingoitu. Siinä kijaa ei tarvitse vääntää vaakasuoraksi lasilevyä vasten, vaan mastoon asennettu  laite digitoi aineistoja ylhäältä päin.
Kuvanlukijatyypit > Filmiskanneri

Filmiskannerilla on tyypillisesti paljon suurempi erotuskyky kuin tasoskannerilla, ja lisäksi se pystyy lukemaan hyvin tiheitä (tummia) alueita kuvassa. Filmiskanneri voi olla rakenteeltaan riviskanneri tai rumpuskanneri. Edellisessä filmi kuljetetaan valodetektorien rivin ohitse, jälkimmäisessä kuvan yli kuljetetaan valoherkkä detektori filmin pyöriessä sylinterin pinnalla. Rumpuskannerissa voidaan käyttää paljon parempaa valodetektoria, kuten valomonistinputkea, kuin riviskannerissa, jolloin tuloksena saadaan parempi sävyjen rekisteröinti. Laitteen korkean hinnan ja suuren koon takia rumpuskanneri on jäänyt yksinomaan ammattikäyttöön.
Valmistajia

Kuvanlukijoiden valmistajista tunnetuimpia ovat Atiz, Hewlett-Packard, Canon, Epson ja Lexmark. Nykyään erillisiä kuvanlukijoita myydään yhä vähemmän, sillä yleistyneillä monitoimilaitteilla voidaan tulostaa, lukea ja kopioida, ja valokuvauksessa on siirrytty digikameroiden käyttöön.
Kirjallisuutta

Lähteinen, Olavi; Pietikäinen, Ville; Kosonen, Harri: Uusi PC-tekniikan käsikirja, s. 487–494.  6. painos. Helsinki Media Erikoislehdet, 2000.  ISBN 951-832-051-9
Millaisia skannereita on ja mitä eroa niillä on Neptunet 2023
The Gallery

| The Gallery Dark Tranquillity |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1995
 Julkaistu: 1995
 Tuottaja(t): Dark Tranquillity ja Fredrik Nordström
 Tyylilaji: Melodinen death metal
 Kesto: 47.58
 Levy-yhtiö: Osmose Productions
Dark Tranquillityn muut julkaisut
| Of Chaos and Eternal Night 1995 | The Gallery 1995 | Enter Suicidal Angels 1996 |
The Gallery on death metal -yhtye Dark Tranquillityn vuonna 1995 julkaistu toinen studioalbumi. Albumia pidetään yhtenä niin sanotun Göteborg-soundin merkkiteoksina In Flamesin The Jester Racen ja At the Gatesin Slaughter of the Soulin rinnalla.
Albumia on sanottu yhtyeen parhaimpiin kuuluvana ellei parhaimpana.
Kappalelista

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Punish My Heaven | Stanne, Sundin | Johansson, Sundin, Jivarp | 4.47 |  |  |  |  |  |
| 2. | Silence, and the Firmanent Withdrew | Sundin, Stanne | Sundin, Henriksson | 2.36 |  |  |  |  |  |
| 3. | Edenspring | Stanne | Sundin, Johansson | 4.30 |  |  |  |  |  |
| 4. | The Dividing Line | Stanne | Jivarp, Johansson, Sundin | 5.01 |  |  |  |  |  |
| 5. | The Gallery | Stanne, Sundin | Henriksson | 4.07 |  |  |  |  |  |
| 6. | The One Brooding Warning | Stanne | Henriksson, Johansson, Sundin | 4.14 |  |  |  |  |  |
| 7. | Midway Through Infinity | Stanne | Sundin, Jivarp, Henriksson, Johansson | 3.30 |  |  |  |  |  |
| 8. | Lethe | Sundin | Henriksson | 4.42 |  |  |  |  |  |
| 9. | The Emptiness From Which I Fed | Stanne | Henriksson, Sundin, Johansson | 5.43 |  |  |  |  |  |
| 10. | Mine Is the Grandeur... |  | Henriksson, Sundin | 2.26 |  |  |  |  |  |
| 11. | ...Of Melancholy Burning | Stanne | Henriksson | 6.16 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 47.58 |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Mikael Stanne: laulu
Fredrik Johansson: kitarat
Martin Henriksson: basso
Anders Jivarp: rummut
Niklas Sundin: kitarat
Aiheesta muualla

The Gallery Discogsissa. (englanniksi)
Albumi The Gallery Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Dark Tranquillity |
| --- | --- |
 Mikael Stanne  Christopher Amott  Martin Brändström  Johan Reinholdz  Christian Jansson  Joakim Strandberg Nilsson   Anders Fridén  Fredrik Johansson  Michael Nicklasson  Daniel Antonsson  Martin Henriksson  Anders Jivarp  Niklas Sundin  Anders Iwers 
Studioalbumit:  Skydancer  The Gallery  The Mind’s I  Projector  Haven  Damage Done  Character  Fiction  We Are the Void  Construct  Atoma  Moment  Endtime Signals 
EP:t:  A Moonclad Reflection  Of Chaos and Eternal Night  Enter Suicidal Angels  Lost to Apathy  Zero Distance 
Kokoelmat:  Tranquillity  Exposures – In Retrospect and Denial  Manifesto of Dark Tranquillity  Yesterworlds  The Dying Fragments 
Videojulkaisut:  Zodijackyl Light  Live Damage  Where Death Is Most Alive  The Dying Fragments  For the Fans 
Muuta: diskografia
Vene (lehti)

| Vene |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  veneet, veneily
Kustantaja:  Otavamedia
Julkaisija:  Otavamedia
Levikki:  14 478 (2014)
Perustettu:  1966
Lakkautettu:  2024
Päätoimittaja:  Sami Rainisto
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  230× 297 mm
Ilmestymistiheys:  12 kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Vene
Vene oli Otavamedian julkaisema 12 kertaa vuodessa ilmestynyt harrastelehti, jonka sisältö käsitteli veneilyä, veneilyvarusteita, veneilyelämää ja satamia.
Lehden ensimmäinen näytenumero julkaistiin vuonna 1966 Lehtimiesten kustantamana. Lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti vuonna 1967.
Lehti antoi veneilijöille veneilyä koskevia neuvoja ja kertoi, mitä suomalaisessa ja ulkomaisessa veneilyelämässä tapahtuu. Talvisaikaan lehti kertoi tulevan kauden venematkoista ja veneilyn ympäristöön sekä ympäröivän yhteiskunnan veneilyyn vaikuttavista tekijöistä. Lehti myös testasi veneitä.
Vene oli luettavissa maksullisena digilehtenä sekä valikoiduin osin verkkosivustolla venelehti.fi.
Lehden viimeinen numero ilmestyi 9. joulukuuta 2024. Otavamedia yhdisti lehden sisällöt yhtiön toiseen veneilyaiheiseen lehteen Kippariin. Lakkautushetkellä Kipparilla oli Venettä enemmän tilaajia.
Päätoimittajia

Ylermi Uolevi Saarinen 1966–1971
Ilmari Selänne 1971–1974
Matti Murto 1974–
Vesa Leppä –2015
Petri Korhonen 2016–2018
Reijo Ruokanen 2018–2024
Sami Rainisto 2024
Aiheesta muualla

Vene-lehden kotisivut
Televisioalan Hall of Fame

Televisioakatemian hallitus jakaa vuosittain elämäntyöpalkinnot televisioalan ansioituneille tekijöille Kultainen Venla-gaalassa, joista tulee samalla Televisioakatemian kunniajäseniä.
Kunniajäsenet

Kunniajäsenet 2010–2024:
Neil Hardwick
Pertti Humppila
Matti Ijäs
Jarmo Jääskeläinen
Hannu Kahakorpi
Heikki Kahila
Hannu Karpo
Leena Kaskela
Solja Kievari
Heikki Kinnunen
Helena Kokko
Kari Kyrönseppä
Liisa-Maija Laaksonen
Hannele Lauri
Arvi Lind
Eeva Litmanen
Pirkka-Pekka Petelius
Helena Petäistö
Mirja Pyykkö
Päiviö Pyysalo
Eila Roine
Ismo Sajakorpi
Kari Salmelainen
Simo Salminen
Hannu Seikkula
Heikki Seppälä
Miitta Sorvali
Ritva Valkama
Eija Vilpas
Rauli Virtanen
Riitta Väisänen
Tauno Äijälä
Björnåsen

| Björnåsen |
| --- | --- |
 Björnåsen
 Koordinaatit: 57°34′26″N, 12°03′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Kunta:  Mölndal
Väkiluku (31.12.2023):  342
Björnåsen on taajama Mölndalin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Taajamassa oli 342 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Björnåsen Wikimedia Commonsissa
Wi-Fi

Wi-Fi tarkoittaa langatonta lähiverkkoa, jossa käytetään IEEE 802.11 -standardin  mukaista tekniikkaa. Wi-Fi-reitittimet lähettävät useimmiten 2 400 megahertsin taajuista säteilyä, mutta osa käyttää 5 000 megahertsiä. Niin sanottu uuden sukupolven Wi-Fi lähettää matalataajuisempaa 900 megahertsin säteilyä.
IEEE 802.11 -standardin tavallisin käytössä oleva versio on 802.11g, jonka radiorajapinnan maksimisiirtonopeus on 54 Mbps.
Uudempi Wi-Fi 4 eli 802.11n voi käyttää korkeampaa ja vähemmän ruuhkaista 5 GHz taajuutta ja mahdollistaa jopa 600 Mbit/s nopeudet.
IEEE 802.11 -standardin lisäksi on myös ETSIn standardoima HiperLAN, mutta HiperLAN-standardin versiot eivät ole kuitenkaan yleistyneet.
Historia

Radioastronomi John O'Sullivan kehitti ratkaisevat osat Wi-fi-teknologiaa radioastronomian tutkimuksen sivutuotteena.
Langaton LAN-laitteisto maksoi alun perin niin paljon, että sitä käytettiin vain vaihtoehtona kaapeliverkolle paikoissa, joissa kaapelointi oli vaikeaa tai mahdotonta. Varhainen kehitystyö sisälsi toimialakohtaisia ​​ratkaisuja ja patentoituja protokollia, mutta 1990-luvun lopulla ne korvattiin teknisillä standardeilla, pääasiassa IEEE 802.11:n eri versioilla (Wi-Fi-tuotenimeä käyttävissä tuotteissa).
Vuonna 2009 802.11n lisättiin 802.11:een. Se toimii sekä 2,4 GHz:n että 5 GHz:n taajuudella enintään 600 Mbit/s tiedonsiirtonopeudella. Useimmat uudemmat reitittimet ovat kaksikaistaisia ​​ja pystyvät hyödyntämään molempia langattomia taajuuksia. Tämä mahdollistaa tiedonsiirron välttämisen ruuhkaisen 2,4 GHz:n kaistan, joka jaetaan myös Bluetooth-laitteiden ja mikroaaltouunien kanssa. 5 GHz:n kaistalla on myös enemmän kanavia kuin 2,4 GHz:n kaistalla, mikä mahdollistaa suuremman määrän laitteita jakaa tilaa. Kaikki WLAN-kanavat eivät ole käytettävissä kaikilla alueilla.
Suomessa jotkut kaupungit, kunnat ja yliopistot kehittivät omia WLAN-verkkoja keskustoihinsa yleisen tietoliikenneinfrastruktuurin kehittämiseksi julkisena palveluna. WLAN saattoi olla HSDPA:n veroinen nopeudessa ja joissain kaupungeissa, kuten Lahdessa ja Oulussa sen sai käyttöönsä maksutta ja rekisteröitymättä.
Nimet ja termit > Wi-Fi (tavaramerkki)

Wi-Fi on Wi-Fi Alliancen tavaramerkki, jota jäsenet käyttävät määritellyn laatutason symbolina. Wi-Fi Zone -logolla merkityssä paikassa on tarjolla langaton lähiverkko, johon voi liittyä Wi-Fi-yhteensopivalla päätelaitteella. Wi-Fi Alliance kiistää tavaramerkin olevan lyhenne sanoista ”Wireless Fidelity”, vaikka järjestö käytti alkuvaiheessa logon yhteydessä slogania ”The Standard For Wireless Fidelity”. Eräs perustelu Wi-Fi-tavaramerkin käyttöönotolle oli samankaltaisuus menestyneen Hi-Fi-tavaramerkin (High Fidelity) kanssa.
Nimet ja termit > IEEE 802.11

IEEE 802.11 on IEEE:n standardi langattomille lähiverkoille. Varsinkin alkuaikoina käytettiin usein nimitystä langaton Ethernet, koska tekniikka on läheistä sukua Ethernetille (802.3). Tällä hetkellä suosituimmat IEEE 802.11 -sarjan standardit ovat 802.11a (2 Mbps), 802.11b (11 Mbps), 802.11g (54 Mbps) ja 802.11n (300 Mbps). 802.11ac, joka käyttää dualband-tekniikkaa on taaksepäin yhteensopiva 802.11b/g/n-standardien kanssa. Sen nopeus on 1 300 Mbps 5 gigahertsin kanavalla ja 450 Mbps 2,4 gigahertsin kanavalla.
Versiot

| Versio> Versio.Versio | 802> 11- protokolla.802.11- protokolla.802.11- protokolla | Julkaisu- päivä> Julkaisu- päivä.Julkaisu- päivä | Taajuus> Taajuus.(GHz) | Kaista> Kaista.(MHz) | Maksimisiirtonopeus > Maksimisiirtonopeus .(Mbit/s) | Sallitut MIMO streamit> Sallitut MIMO streamit.Sallitut MIMO streamit | Modulaatio> Modulaatio.Modulaatio | Arvioitu kantavuus> sisätiloissa.(m) | Arvioitu kantavuus> ulkona.(m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Wi-Fi 0 | 802.11 | Kesäkuu 1997 | 2.4 | 22 | 1, 2 | n/a | DSSS, FHSS | 20 | 100 |
| Wi-Fi 1 | 802.11b | Syyskuu 1999 | 2.4 | 22 | 1, 2, 5.5, 11 | — | DSSS | 35 | 140 |
| Wi-Fi 2 | 802.11a | Syyskuu 1999 | 5 | 20 | 6, 9, 12, 18, 24, 36, 48, 54 | — | OFDM | 35 | 120 |
| Wi-Fi 2 | 802.11a | Syyskuu 1999 | 3.7 | 20 | 6, 9, 12, 18, 24, 36, 48, 54 | — | OFDM | — | 5000 |
| Wi-Fi 3 | 802.11g | Kesäkuu 2003 | 2.4 | 20 | 6, 9, 12, 18, 24, 36, 48, 54 | n/a | OFDM | 38 | 140 |
| Wi-Fi 4 | 802.11n | Lokakuu 2009 | 2.4/5 | 20 | 400 ns GI : 7.2, 14.4,  21.7, 28.9, 43.3, 57.8, 65, 72.2 800 ns GI : 6.5, 13, 19.5, 26, 39, 52, 58.5, 65 | 4 | MIMO-OFDM | 70 | 250 |
| Wi-Fi 4 | 802.11n | Lokakuu 2009 | 2.4/5 | 40 | 400 ns GI : 15, 30, 45, 60, 90, 120, 135, 150              800 ns GI : 13.5, 27, 40.5, 54, 81, 108, 121.5, 135 | 4 | MIMO-OFDM | 70 | 250 |
| Wi-Fi 5 | 802.11ac | Joulukuu 2013 | 5 | 20 | 400 ns GI : 7.2, 14.4,  21.7, 28.9, 43.3, 57.8, 65, 72.2, 86.7, 96.3   800 ns GI : 6.5, 13, 19.5, 26, 39, 52, 58.5, 65, 78, 86.7 | 8 | MIMO-OFDM | 35 |  |
| Wi-Fi 5 | 802.11ac | Joulukuu 2013 | 5 | 40 | 400 ns GI : 15, 30, 45, 60, 90, 120, 135, 150, 180, 200    800 ns GI : 13.5, 27, 40.5, 54, 81, 108, 121.5, 135, 162, 180 | 8 | MIMO-OFDM | 35 |  |
| Wi-Fi 5 | 802.11ac | Joulukuu 2013 | 5 | 80 | 400 ns GI : 32.5, 65, 97.5, 130, 195, 260, 292.5, 325, 390, 433.3     800 ns GI : 29.2, 58.5, 87.8, 117, 175.5, 234, 263.2, 292.5, 351, 390 | 8 | MIMO-OFDM | 35 |  |
| Wi-Fi 5 | 802.11ac | Joulukuu 2013 | 5 | 160 | 400 ns GI : 65, 130, 195, 260, 390, 520, 585, 650, 780, 866.7    800 ns GI : 58.5, 117, 175.5, 234, 351, 468, 702, 780 | 8 | MIMO-OFDM | 35 |  |
| Wi-Fi 6 | 802.11ax | n. 2019 | 2.4/5 |  |  |  | MIMO-OFDM |  |  |
| Wi-Fi 7 | 802.11be | TBD | 2.4/5/6Ghz | -- | -- | -- | 4K QAM,  | -- |  |
Tietoturvallisuus

Suojaamattoman avoimen verkon kautta luotu yhteys on täysin turvallinen, kun tietokoneen ja palvelun välillä käytetään TLS-suojausta. TLS-suojatut verkkosivut tunnistaa HTTPS-protokollasta. Yleensä myös selain ilmaisee salatusta yhteydestä (esim. värittämällä osoitekentän tai näyttämällä suljetun lukon kuvaa). Myös VPN-yhteydet ovat salattuja.
WLAN-verkoista osa on avoimia ja osa on suojattu erilaisilla salasanoilla. Yksi vieläkin yleinen ja jo tietoturvattomaksi osoitettu salausprotokolla on WEP. Sen tultua helpohkosti murrettavaksi kehitettiin TKIP, ja sen jälkeen uudet tekniikat WPA ja WPA2. WLAN-yhteyden luvattoman käytön ehkäisemiseksi voidaan ottaa käyttöön myös verkkokorttien MAC-osoitteen tarkistus, jolloin WLAN-tukiasema sallii yhteydenmuodostuksen ainoastaan verkkokorteille, joiden MAC-osoite löytyy WLAN-tukiaseman valkoiselta listalta.
Energiankulutus

Wifi-reitittimen energiankulutus riippuu sen tehosta. Kyseisten laitteiden energiankulutus vaihteli vuonna 2018 välillä 2-20 wattia keskikulutuksen ollessa 6 wattia.
Kirjallisuutta

Lähteinen, Olavi; Pietikäinen, Ville; Kosonen, Harri: Uusi PC-tekniikan käsikirja, s. 471–478.  6. painos. Helsinki Media Erikoislehdet, 2000.  ISBN 951-832-051-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wi-Fi Wikimedia Commonsissa
Wi-fi.org
Magnetomotorinen voima

Magnetomotorinen voima (mmv) on suure, joka synnyttää sähköä johtavaan kelaan magneettivuon. Se määritellään kelan johdinkierrosten lukumäärän ja sähkövirran tulona.
Magnetomotorisesta voimasta käytetään tunnusta  F tai  M ja se voidaan merkitä
missä N on käämin johdinkierrosluku ja I käämiin johdettu virta.
Magnetomotorisen voiman mittayksikkö on johdinkierros kertaa ampeeri, eli ampeerikierros:
Kirjallisuutta

Lindell, Ismo; Sihvola, Ari: Sähkömagneettinen kenttäteoria 1. Staattiset kentät.  Helsinki:  Otatieto, 2013.  ISBN 978-951-672-354-2
Freinet-koulu

Freinet-koulu on peruskoulua korvaava koulu, jossa noudatetaan ranskalaisen pedagogin Célestin Freinet'n kehittämää freinetpedagogiikkaa. Muita vaihtoehtopedagogista ajattelua käytäntöön soveltavia kouluja ovat esimerkiksi Steiner-koulut ja Montessori-koulut. Suomessa on Freinet-koulu Raumalla ja Helsingissä.
Kirjallisuutta

Paalasmaa, Jarno: Maailman parhaat kasvatusajatukset, Luku Työ ja freinetkasvatus.  Helsinki:  Into Kustannus, 2016.  ISBN 978-952-264-669-9
Aiheesta muualla

Rauman freinetkoulu
Strömbergin koulu (Arkistoitu – Internet Archive) (Helsinki)
Pettersson
Kuvitteellisia henkilöitä

Kalle Pettersson, samannimisen mykän rikoselokuvan päähenkilö
Admiraltyn metroasema

Admiralty on Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Woodlandsin alueella Singaporen pohjoisella suuralueella. Asemaa käyttävät North South Linen junat. Se avattiin 10. helmikuuta 1996 osana linjan Woodlandsin jatketta.
Junat

| Pääteasema | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna |  | Viimeinen juna |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ma – pe | la |  | su & yleinen vapaa |  | joka päivä |  |  |
North South Line
| NS1 Jurong East | 5:35 | 5:34 |  | 5:58 |  | 0:33 |  |  |
| NS7 Kranji | – | – |  | – |  | 0:49 |  |  |
| NS28 Marina South Pier | 5:30 | 5:30 |  | 5:48 |  | 23:16 |  |  |
| NS27 Marina Bay | – | – |  | – |  | 23:18 |  |  |
| NS19 Toa Payoh | – | – |  | – |  | 23:53 |  |  |
| NS16 Ang Mo Kio | – | – |  | – |  | 0:42 |  |  |