stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vinyylibromidi
Valmistus ja käyttö

Vinyylibromidia voidaan valmistaa kuivan vetybromidin ja etyynin välisellä reaktiolla tai kuumentamalla 1,2-dibromietaania natriumhydroksidin vesiliuoksen kanssa.
Vinyylibromidia käytetään polymeerien, erityisesti modakryylikuitujen, palonestoaineina käytettävien yhdisteiden ja polymeerien valmistamiseen. Siitä voidaan valmistaa polyvinyylibromidia ja sitä käytetään myös komonomeerina vinyyliasetaatin, maleiinihapon tai maleiinianhydridin kanssa. Vinyylibromidin ja vinyylikloridin kopolymeeriä käytetään kankaiden päällystämiseen. Lisäksi vinyylibromidia voidaan käyttää myös eräiden lääkkeiden valmistuksessa.
Aiheesta muualla

Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Vinyl bromide (englanniksi)
Eke Golf

| Eke Golf> Kerhon tiedot |
| --- | --- |
Koordinaatit:  59.9615°N, 23.4898°E
Sijainti:  Tammisaari, Raasepori
Perustettu:  2009
Reikiä:  18
Eke Golf
Suunnittelija:  Mika Lindroos
Par:  72
Pituus:  6 005 m
Luokitus:  72.
Par 3
Suunnittelija:  Mika Lindroos
Par:  Par3
Pituus:  663 m
Eke Golf on  Raaseporin Tammisaaressa sijaitseva 18-reikäinen golfkeskus. Eke Golf on avattu vuonna 2009. Eke Golfin kentän suunnittelija on Mika Lindroos. Kentän mitta on 5 559 metriä. Klubitalolla on ravintola ja saunatilat. Klubitalon läheisyydessä sijaitsee myös harjoitusalueet ja range. Alueella on myös 9-reikäinen Par3 -kenttä, jonka mitta on 1 326 metriä.
Björklidenin tuulivoimapuisto

| Björklidenin tuulivoimapuisto Björklidens vindkraftspark |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Närpiö
Koordinaatit:  62°36′58″N, 21°19′37″E
Rakentaminen alkoi:  2022 
Perustaja:  Prokon
Rakennuttaja:  Prokon, Neoen
Omistaja:  Prokon, Neoen
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  30–37 m 
Pinta-ala:  5,3 km² 
Tuulivoimalat:  7 × Nordex N149 (5,7 MW) 
Kapasiteetti:  40,4 MW  
 fiBjörklidenin tuulivoimapuisto 
Björklidenin tuulivoimapuisto on  Pohjanmaalla Närpiön Rangsbyn lähellä sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii seitsemän tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 40 megawattia . Tuulivoimapuiston ovat rakentaneet ja sen omistavat Prokon ja Neoen yhdessä.
Yleistä

Björklidenin tuulivoimapuisto on rakennettu Rangsbyn ja Ängsbyn välille ja kyliä yhdistävän yhdystien 6765 pohjoispuolelle. Voimala-alue sijaitsee Ömossenin lounaispuolella. Tuulipuiston pituus on 2,0 kilometriä, leveys 1,0 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Tuulipuistoksi kaavoitetun alueen pinta-ala on 5,3 neliökilometriä.
Tietoa tuulivoimaloiden toimittajasta ja mallista on ollut vaikea löytää. Tässä käytetään lähteenä Yle Uutisia, jossa mainitaan Björkliden, valmistaja Nordex ja tuulipuiston kapasiteetti 40,4 megawattia  (ilmoitettu myös 41,3 megawattia ). Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordexin valmistamaa N149-mallia, jonka tuuliturbiinin halkaisija on 149,1 metriä ja kapasiteetti 5,7 megawattia. Koska voimaloiden kokonaiskorkeus on 210 metriä , tulee niiden napakorkeudeksi noin 135 metriä. Voimalat sijaitsevat 30–37 metrin korkeudella mpy.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa alueen itäpuolella sijaitsevalle sähköasemalle. Sieltä tuotettu sähkö johdetaan 110 kilovoltin maakaapelia myöten Hedetin tuulivoimapuiston sähköasemalle ja edelleen samanlaista maakaapelia pitkin Ylimarkun sähköasemalle, jossa sähkö kytketään kantaverkkoon. Kaapeliyhteys on seitsemän kilometriä pitkä. Sähköasemaa kutsutaan myös nimellä Brännäsin sähköasemaksi.
Historiaa > Suunnittelu

PROKON Wind Energy Finland Oy, eli lyhyesti Prokon, aloitti hankkeen kehittelyn vuonna 2012. Prokon on saksalaisen uusiutuvien energiamuotojen kehitysyhtiön PROKON Regenerative Energien GmbH tytäryhtiö, jonka konttori Suomessa sijaitsee Vaasassa ja pääkonttori Saksassa sijaitsee Itzehoessa. Tuulivoimahanke oli aluksi kaksiosainen. Se muodostui pienemmästä Björklidenin alueesta, joka rajautuu etelässä sijaitsevaan Norrskogenin tuulivoima­puistoon, ja hieman suuremmasta Hedetin alueesta, joka sijaitsee Björklidenistä itään. Hankkeen tarkoituksena oli rakentaa ainakin Hedetin alueelle 18 tuulivoimalaitosta, tai vaihtoehtoisesti molemmille alueille 25–28 voimalaitosta. Mikäli tuulivoimalaitokset olisivat kolmen megawatin kokoiset, tulisi tuulivoimapuiston kapasiteetiksi 84 megawattia.
Hedet–Björklidenin tuulivoimapuiston YVA-ohjelma saapui Etelä-Pohjanmaan ELY-keskukseen marraskuussa 2013 ja ELY-keskus antoi siitä lausunnon helmikuussa 2014. YVA-selostuksen laatimiseen kului aikaa yli vuosi ja se annettiin ELY-keskukselle lokakuussa 2015. ELY-keskus antoi selostuksesta lausuntonsa helmikuussa 2016. Siinä ELY-keskus esitti esimerkiksi voimaloiden lukumäärän vähentämistä etenkin asutuksen lähellä ja linnustollisista syistä. Hankealueille laadittiin erilliset osayleiskaavat, jotka valmistuivat tammikuussa ja niiden rakennusluvat tulivat lainvoimaisiksi huhtikuussa 2017. Ranskalainen uusiutuvan energian toimija Neoen saatiin mukaan rahoittajaksi vuonna 2017. Neoen omisti hankkeen aikana tuulivoimapuistoista 80 % ja Prokon 20 %. Björklidenin alueesta valitettiin Vaasan hallinto-oikeuteen, jolloin yhtiöt päättivät toteuttaa Hedetin tuulivoimapuiston ensiksi ja Björklidenin tuulipuiston myöhemmin. Oikeus kuitenkin antoi hylkäävän päätöksen lokakuussa 2018, jolloin myös Björklidenin tuulivoimapuiston osayleiskaava ja siten myös rakennusluvat olivat lainvoimaisia.
Historiaa > Rakentaminen

Tuulivoimapuiston rakentaminen alkoi heinäkuussa 2022.
Historiaa > Uutisia

Omistajat solmivat tammikuussa 2022 Equinixin kanssa 85 % tuotanto-osuudesta kymmenen vuotta kestävän sähkönostosopimuksen.
Kuningasintialainen puolustus

Kuningasintialainen puolustus on shakkiavaus, jota luonnehtivat siirrot:
Avaus kehittyi hypermodernin koulukunnan valtakaudella 1920-luvulla. Koulukunnan mukaan keskustaa ei ollut välttämätöntä miehittää sotilailla, vaan sitä pystyi kontrolloimaan kauempaakin. Tämä onkin kuningasintialaisen idea – valkoinen saa vahvan sotilaskeskustan, mustan yleisin sotilasmurto on tässä puolustuksessa ...e5, joskus myös ...c5. Tärkeitä kuningasintialaisen pelaajia ovat olleet muun muassa David Bronstein, Bobby Fischer, Garri Kasparov sekä tuoreimpana Teymur Rəcəbov.
Muunnelmia

Klassinen muunnelma
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Tämä on kuningasintialaisen päämuunnelma. Yleisin jatko on 8.d5. Musta hyökkää kuningassivustalla ja valkea kuningatarsivustalla.
Petrosjanin muunnelma
Vaihtomuunnelma
Sämischin muunnelma
Valkea tukee e4-sotilaansa f3:lla ja säilyttää kuningatarsivustalle linnoittautumisen mahdollisuuden. 
Yleisin jatko on 5. ...0-0 6. Le3
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Nyt yleisimmät jatkot ovat 6. ...e5 ja 6. ...Rc6. Rc6 johtaa moderniin Sämischin muunnelmaan, jossa musta taistelee d4-ruudun hallinnasta. Usein musta jatkaa valmistelemalla b5:ttä a6:della ja Tb8:lla. Jos valkea kehittää lähetin d3:een, musta vastaa e5:dellä ja Rd4:llä.
6. ...e5 johtaa normaaliin Sämischin muunnelmaan, jossa valkea usein linnoittaa pitkästi ja hyökkää kuningassivustalla. Musta voi yrittää saada vastapeliä avaamalla c-linjan tai valmistelemalla f5:ttä.
Nelisotilashyökkäys
Sivustointimuunnelma
Aiheesta muualla

Kuningasintialainen puolustus ChessGames.comissa
Junkkari (jumala)

Junkkari on jumala, joka mainitaan lappalaisten palvomaksi Christfried Gananderin Mythologia Fennicassa ja suomalaisten pakanajumalana Pehr Adrian Gaddin väitöskirjassa Ylä-Satakunnan oloista. Jo Johannes Gerhard Schefferuksen Lapponiassa mainitaan lappalaisten palvovan Storjunkare -nimisiä epäjumalia, jotka hän liittää seitoihin. Schefferus mainitsee lähteenään muun muassa Samuel Rheenin teoksen En kortt Relation om Lapparnes Lefwarne och Sedher, wijdskiepellsser, sampt i många Stycken Grofwe wildfarellsser (1671).
Suurjunkkari Schefferuksen mukaan (Lapponia 1674)
Gaddin mukaan Junkkarille uhrattiin Pirkkalan, nykyisen Nokian, Viikissä sijaitsevalla Junkkarinmätäs-nimisellä kummulla. Samasta mäestä A. O. Heikel kertoo, kuinka "kansa kokoontui siihen kauppaa hieromaan ja uhraamaan jumalilleen" ja että "kristinusko oli tältä mättäältä ensin saarnattu pakanallisille pirkkalaisille."
Mythologia Fennicassa jumaluus esitellään nimellä Junkker tai Junkari, jota rukoillaan nimillä Stor-Junker ja Lill-Junker. Schefferus mainitsee Piitimen ja Luulajan lappalaisten suurjumaluuksiksi Thorin, Suurjunkkarin ja Auringon. Lappalaisten sanotaan jättävän poronsarvia palvontapaikalle.
Gustav Brakel kirjoitti vuonna 1829 valmistuneen kolminäytöksisen Wäinämöinen-näytelmän. Näytelmän kolmannen näytöksen tapahtumapaikkana on Brakelin mukaan Viikin kartanon mailla sijainnut muinainen uhripaikka Juntturinmäki, jolla on syysmarkkinoilla käyty kauppaa ja uhrattu ammoisina aikoina. Itse näytelmässä lapinoita vajoaa Jabmiaimoon kutsuen muun muassa Iso- ja Pikku-Junkeria nimeltä muiden saamelaisjumaluuksien ohessa.
Lappalaisten jumaluuden niimen on ajateltu liittyvän norjalaiseen virkanimitykseen junkare. Tämä etymologia mainitaan jo Lapponiassa ja Esaias Tegnér yhtyy tähän tulkintaan omissa sananselityksissään, Kustavi Grotenfedtin mielestä selitys on epäuskottava.
Monopoli (kaupunki)

| Monopoli |
| --- | --- |
 Monopolin vanha satama.
 vaakuna
 Monopoli
 Koordinaatit: 40°57′N, 17°18′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Apulia
Maakunta:  Bari
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  157,89 km²
Väkiluku (31.12.2017)  (vakinaiset asukkaat):  48 964
 – Väestötiheys:  310 as./km²
 
 www.comune.monopoli.ba.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Monopoli on kaupunki Etelä-Italiassa, Apulian alueella, Barin metropolikaupungissa. Kaupunki sijaitsee Adrianmeren rannalla, noin 40 kilometriä Barista kaakkoon. Kaupungissa on vajaat 50 000 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Monopoli (kaupunki) Wikimedia Commonsissa
Barin metropolikaupunki
Acquaviva delle Fonti | Adelfia | Alberobello | Altamura | Bari | Binetto | Bitetto | Bitonto | Bitritto | Capurso | Casamassima | Cassano delle Murge | Castellana Grotte | Cellamare | Conversano | Corato | Gioia del Colle | Giovinazzo | Gravina in Puglia | Grumo Appula | Locorotondo | Modugno | Mola di Bari | Molfetta | Monopoli | Noci | Noicattaro | Palo del Colle | Poggiorsini | Polignano a Mare | Putignano | Rutigliano | Ruvo di Puglia | Sammichele di Bari | Sannicandro di Bari | Santeramo in Colle | Terlizzi | Toritto | Triggiano | Turi | Valenzano
Hirvieläinten näivetystauti

Hirvieläinten näivetystautiin sairastunut peura.
Hirvieläinten näivetystauti eli CWD (engl. Chronic wasting disease) on tarttuva sienimäinen aivosairaus, jonka aiheuttavat prionit. Aiemmin tautia on todettu vain Pohjois-Amerikan hirvieläimissä. Tautia ei ole todettu alle vuoden ikäisillä eläimillä, ja se tarttuu hitaasti.
.bz

.bz on Belizen Internet-maatunnus, jota ylläpitää Belizen yliopisto. Tunnusta myytiin yhdessä vaiheessa eräänlaisena synonyyminä .biz-tunnukselle ja jopa vaadittiin edellä mainitun estämistä. Italiassa käytetään tunnusta sen samankaltaisuuden Bolzanon kanssa. Tunnus otettiin käyttöön 1991.
Aiheesta muualla

IANA .bz whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Tvrtko II

Tvrtko II Kotromanić (k. 1443), oli Bosnian kuningas vuosina 1404-1409, 1421-1443. Hän oli Tvrtko I Kotromanićin ja Dorotean poika, sekä Bulgarian tsaarin Ivan Stracimirin tyttären poika.
Hallituskautensa jälkipuoliskolla Tvrtko yritti ylläpitää läheisiä siteitä Unkariin. Vaikka hän oli ollut sulttaanin vasalli vuodesta 1426, Tvrtko palasi Unkarin yliherruuteen ja meni naimisiin yhden kuningas Sigismundin veljentyttären kanssa vuonna 1428. Tämä asetti Tvrtkon samaan asemaan Serbian despootti Đurađ Brankovićin kanssa, joka myös maksoi sulttaanille veroa (harač) ja oli myös Unkarin vasalli.
Tarttuva naudan keuhkorutto

Tarttuva naudan keuhkorutto on mykoplasman (M. mycoides subsp. mycoides) aiheuttama helposti leviävä eläintauti. Se leviää pisaratartuntana, oireettomien kantajien välityksellä ja tuulen mukana.
Keuhkoruton oireita ovat kuume, ruokahaluttomuus ja maidontuotannon väheneminen. Tautia on vaikea erottaa muista karjan hengityselinsairauksista. Kuolleisuus vaihtelee: eurooppalaiset nautarodut vaikuttavat olevan herkempiä taudille kuin afrikkalaiset alkuperäiskarjat. Afrikassa kuolleisuus on 30-80 %, mutta yli 50 prosentin kuolleisuustapaukset ovat harvinaisia.
Naudan keuhkorutto tarttuu naudan lisäksi aasialaiseen vesipuhveliin, biisoniin ja jakkiin. Villieläimet eivät ole merkittäviä sen leviämisen kannalta.
Naudan keuhkorutto on hävitetty useimmilta mantereilta 1900-luvun puoliväliin mennessä. Sitä on tavattu Suomessa viimeksi 1920-luvulla. Afrikassa se kuuluu edelleen tärkeimpiin karjan tartuntatauteihin.
Võ Nguyên Giáp
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Võ Nguyên Giáp Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  SNAC  IdRef
Jason Robertson

| Jason Robertson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. heinäkuuta 1999 (ikä 25) Arcadia, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura:  Dallas Stars
Sarja:  NHL
Pelinumero:  21
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Texas Stars (AHL)
NHL-varaus:  39. varaus, 2017 Dallas Stars
Jason Robertson (s. 22. heinäkuuta 1999 Arcadia, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Dallas Starsissa. Robertson saavutti vuoden 2021 maailmanmestaruuskilpailuissa Yhdysvaltain maajoukkueessa MM-pronssimitalin.
Robertsonin veli Nicholas on myös NHL-jääkiekkoilija. Heidän äitinsä on filippiiniläinen.
Dallas Stars varasi Robertsonin toisella kierroksella numerolla 39 vuoden 2017 NHL:n varaustilaisuudessa. Ensimmäisen NHL-ottelunsa hän pelasi kaudella 2019–2020. Robertson teki Starsin kanssa nelivuotisen ja 31 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen syksyllä 2022.
Bo von Willebrand

Matkustajakone Kaleva ja sen henkilökunta, kolmas vasemmalta Bo von Willebrand (keväällä 1940)
Bo Hermansson von Willebrand (31. toukokuuta 1907 Helsinki – 14. kesäkuuta 1940 Keri, Viro) oli suomalainen lentokapteeni. Hän kuoli välirauhan aikana Neuvostoliiton ilmavoimien ammuttua alas hänen kuljettamansa Junkers Ju 52 -tyyppisen matkustajakone Kalevan.
Ura

Von Willebrand valmistui ylioppilaaksi 31. toukokuuta 1924 Nya svenska samskolanista Helsingissä.
Hän oli vuodet 1924–1926 Helsingin suojeluskunnan jäsen ja suoritti asevelvollisuutensa ilmavoimissa 10. tammikuuta 1927 – 10. huhtikuuta 1928. Hän suoritti reserviupseerikoulun jalkaväkilinjalla 14. huhtikuuta 1927 – 6. lokakuuta 1927, ja hänet ylennettiin 30. huhtikuuta 1928 reservin vänrikiksi. Tämän jälkeen von Willebrand jatkoi kadettikoulun ilmailulinjalla 6. lokakuuta 1927 – 16. toukokuuta 1929, jolloin hän yleni vänrikiksi. 16. kesäkuuta 1929 – 1. kesäkuuta 1934 hän oli sotilaslentäjänä maalentoeskaaderissa, jossa yleni 16. toukokuuta 1931 luutnantiksi.
Von Villebrand toimi myös Valtion lentokonetehtaan koelentäjänä. Hänet oli ennen Kalevan tuhoa nimitetty Malmin lentoaseman päälliköksi.
Von Willebrand voitti kalpamiekkailun ensimmäisen Suomen-mestaruuden vuonna 1929. Hän edusti Helsingin Miekkailijoita.
Kalevan pudotus

Bo von Willebrandin poika, toimittaja Carl-Gustaf Bosson ”Bosse” von Willebrand teki vuonna 1991 televisiodokumenttielokuvan Sista flyget från Tallinn (Viimeinen lento Tallinnasta). Se kertoo matkustajakone Kalevan alasampumisesta kesäkuun 14. päivänä 1940. Virossa ja Ruotsissa ilmestyvässä virolaisten lehdessä Eesti päivälehdessä julkaistujen ilmoitusten kautta löytyi kolme silminnäkijää. Yksi näistä, Heino Kauküla, oli isänsä seurassa Kerin majakkasaarella, ja muisti tarkkaan tämän dramaattisen tapahtuman. Hän oli vain 12-vuotias, mutta kertoi yksityiskohtaisesti näkemistään pommikoneista, sukellusveneestä, vedessä kelluneista keltaisesta salkusta tai harmaatukkaisesta miehen päänahasta, jota pikkupojalta yritettiin piilotella. Näistä silminnäkijöistä ei kukaan ollut kiinnostunut vuonna 1940. Heino Kauküla piirsi kuvasarjan tapahtumista. Niissä näkyy suomalainen matkustajakone, sitä kohti ampuneet neuvostokoneet sekä Kalevan syöksyminen mereen.
Aiheesta muualla

Kerin saari ja majakka
Ilmailumuistomerkki Tampereen Härmälässä (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Uppslagsverket Finland
Noita Nokinenä

Noita Nokinenä on Toini Vuoriston luoma samannimisissä satukuunnelmissa esiintyvä noita-akka. Kuunnelmia on esitetty Yleisradion radiokanavilla vuodesta 1970 alkaen. Uusin Noita Nokinenä -kuunnelma ilmestyi vuonna 1985, mutta niitä on lähetetty uusintoina joulun, pääsiäisen ja juhannuksen aikaan. Noita Nokineniä uusittiin Yle Radio 1:ssä vielä vuonna 2005, mutta sittemmin niiden esittämisestä on luovuttu. Ennen Nokinenä-kuunnelmia esitettiin jakso kerrallaan. Jaksojen osat numeroitiin murteellisesti, esimerkiksi ”Noita Nokinenän joulukaappaus yks”. Kuunnelmien CD-versioissa jaksot on useimmiten nidottu yhteen.
Noita Nokinenä asuu Noitavuorella Suomen Kuusimetsässä. Hän on äkäinen noita, joka saattaa hyvinkin nopeasti ottaa taikapussinsa esille, jos jokin ei miellytä häntä, ja lausua taikasanat: "Surra purra murraa, taikapussi hurraa..." Useasti hänen siskonsa kuitenkin rauhoittelevat häntä. Nokinenä huudahtaa usein: "Voi tikkerperi!" Nokinenän yksipuolinen rakkaus on avaruusaluksella liikkuva Noitaliiton puheenjohtaja Edvard von Boxis.
Sarjan tunnusmusiikki on Bob Merrillin säveltämä "Ah-oom". Se on peräisin LP-levyltä The wonderful world of the brothers Grimm and other motion picture favorites, jossa kappaleen esittää David Rose and his Orchestra.
Päähenkilöitä

Noita Nokinenä, äkäinen noita – Marja Korhonen
Vilma Väkäleuka, Nokinenän sisko – Rauha Rentola
Hanna Harvahammas, Nokinenän sisko – Elsa Turakainen / Alli Häjänen / Pia Irjala
Kissa Kippurahäntä, Nokinenän kissa – Ilse Niskanen
Konstaapeli Karhunen, Kuusimetsän poliisi – Esa Saario
Kalle Kontio, Kuusimetsän poliisi – Valdemar Pitkänen / Erkki Luomala
Tohtori Ampulli, Kuusimetsän lääkäri – Kauko Kokkonen / Kauko Helovirta / Keijo Komppa
Edvard von Boxis, Kansainvälisen noitaliiton puheenjohtaja – Kauko Helovirta
Salaoloneuvos Verneri Velhonen – Esko Mannermaa / Kaarlo Halttunen / Tapio Hämäläinen
Mintunkukka, Velhosen kissa – Marjatta Kallio
Ufotutkija Umppu – Keijo Komppa
Menninkäismikko – Sakari Halonen / Seppo Laine
Kauppias Jänöliini – Lauri Kuosmanen
Nappisilmä – Marjatta Kallio
Myyreli – Ilse Niskanen
Santeri Nallikainen – Lauri Kuosmanen
Kuunnelmat

Luettelo perustuu YLE Shopin tallennemyyntiluetteloon ja VLMedia Oy:n julkaisuun Noita Nokinenän täydellinen kokoelma - Noita Nokinenä -kuunnelmat vv. 1968 - 1985.
Noita Nokinenän levyjentekijän ja julkaisijan VLMedia Oy:n mukaan listan "Noita Nokinenän pamaus" (1973, 47 min) ja "Noita Nokinenän juhannuspaukku" (1976, 48 min) ovat sama jakso. Jaksoissa on kuitenkin muutama minuutti toisistaan eroavia kohtia, sillä "Juhannuspaukku" on kesäinen sovitus "Nokinenän Pamauksesta", ja siitä on leikelty onnistuneesti talvisia kohtia. Kopioston tekijähakemiston mukaan Toini Vuoristo on kirjoittanut kuunnelman nimeltä Noita Nokinenän joulupamaus (1973). Tarinan kannalta "Noita Nokinenän juhannuspaukku" sopiikin "Noita Nokinenän jouluvieraan" ja "Noita Nokinenän yllätysmunan" väliin kuunneltavaksi. Hakemistossa on mainittu myös kuunnelma Noita Nokinenän rähinäjoulu (1985), jota ei ole sen enempää YLEn cd-julkaisuissa kuin VLMedian "täydelliseksi" kokoelmaksi mainitussa boksissakaan.
Kuunnelmat > 1960-luku

Nokinenä, Kuuvuorten kuningatar (1968, 13 jaksoa, yhteensä 244 min)
Kuunnelmat > 1970-luku

Noita Nokinenän jouluaatto (1970, 45 min)
Noita Nokinenän synttärit (1970, 44 min)
Noita Nokinenän joulu (1971, 49 min)
Noita Nokinenän jouluvieras (1972, 45 min)
Noita Nokinenän pamaus (1973, 47 min)
Noita Nokinenän yllätysmuna (1974, 166 min)
Noita Nokinenän jouluhyppy (1975, 79 min)
Noita Nokinenän juhannuspaukku (1976, 48 min)
Noita Nokinenän jouluryysis (1976, 48 min)
Noita Nokinenän joulumatka (1977, 86 min)
Noita Nokinenän juhannushyppy (1977, 50 min)
Noita Nokinenän juhannustaika (1978, 59 min)
Noita Nokinenän juhannusrieha (1979, 59 min)
Noita Nokinenän jymyjoulu (1979, 88 min)
Kuunnelmat > 1980-luku

Noita Nokinenän joulukaappaus (1981, 101 min)
Noita Nokinenän taikajuoma (1981, 57 min)
Noita Nokinenän kokkojuhlat (1981, 59 min)
Noita Nokinenän taikamöhläys (1982, 58 min)
Noita Nokinenän suvipirskeet (1982, 56 min)
Noita Nokinenän talvihelle (1982, 82 min)
Noita Nokinenän yötaika (1983, 57 min)
Noita Nokinenän taikakesä (1983, 57 min)
Noita Nokinenän talvikihlat (1983, 57 min)
Noita Nokinenän pääsiäiskokko (1984, 57 min)
Noita Nokinenän suvijuhla (1984, 57 min)
Noita Nokinenän joulupökräys (1984, 56 min)
Noita Nokinenän sukulaislikka (1985, 53 min)
Noita Nokinenän luutalentokilpailut (1985, 57 min)
Aiheesta muualla

Noita Nokinenä 30 vuotta 22.12.2000 – Radion uutisarkistossa
Yle Priima: Muistatko Noita Nokinenän? (Arkistoitu – Internet Archive)
Noita Nokinenän yllätysmuna Yle Areenassa
Noita Nokinenän juhannusrieha ja Noita Nokinenän juhannustaika Yle Areenassa
Noita Nokinenä Yle Elävässä arkistossa