stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Veikkausliigan kausi 2019
Sarjataulukko

| Sij>  | Joukkue[ n k ]  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KuPS (M) | 27 | 15 | 8 | 4 | 46 | 24 | +22 | 53 | Pääsee Mestarien liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 2 | Inter | 27 | 15 | 3 | 9 | 42 | 29 | +13 | 48 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 3 | Honka (O) | 27 | 14 | 5 | 8 | 41 | 29 | +12 | 47 | Etenee eurofinaaliin |
| 4 | Ilves | 27 | 13 | 8 | 6 | 34 | 25 | +9 | 47 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 5 | HJK | 27 | 9 | 10 | 8 | 33 | 29 | +4 | 37 | Etenee eurolopputurnaukseen |
| 6 | IFK Mariehamn | 27 | 9 | 5 | 13 | 31 | 34 | −3 | 32 | Etenee eurolopputurnaukseen |

| 7 | HIFK | 27 | 10 | 9 | 8 | 37 | 34 | +3 | 39 | Etenee eurolopputurnaukseen |
| 8 | Lahti | 27 | 9 | 9 | 9 | 29 | 36 | −7 | 36 | Etenee eurolopputurnaukseen |
| 9 | SJK | 27 | 7 | 9 | 11 | 18 | 29 | −11 | 30 |  |
| 10 | RoPS | 27 | 8 | 6 | 13 | 23 | 35 | −12 | 30 |  |
| 11 | KPV (P) | 27 | 7 | 4 | 16 | 32 | 47 | −15 | 25 | Joutuu putoamiskarsintaan. |
| 12 | VPS (P) | 27 | 3 | 10 | 14 | 30 | 45 | −15 | 19 | Putoaminen Ykköseen. |
↑  Joukkueet pelaavat kahdesti toisiaan vastaan (22 ottelua), jonka jälkeen sarja jakautuu kahteen osaan (6 parasta ja 6 huonointa).
↑  Ilves karsiutui Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle voittamalla Suomen Cupin 2019
Ottelut > Runkosarja

| Kotona \ Poissa | HFK | HJK | HON | ILV | INT | KPV | KPS | LAH | MAR | RPS | SJK | VPS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HIFK | — | 0–2 | 2–0 | 2–2 | 1–1 | 3–2 | 1–1 | 0–1 | 1–1 | 1–0 | 1–0 | 2–1 |
| HJK | 1–1 | — | 0–1 | 0–0 | 2–1 | 3–1 | 1–1 | 4–0 | 2–1 | 2–2 | 2–2 | 1–1 |
| Honka | 3–0 | 0–1 | — | 1–2 | 3–2 | 0–1 | 1–2 | 2–0 | 1–3 | 1–0 | 0–0 | 1–1 |
| Ilves | 3–1 | 1–1 | 1–1 | — | 0–1 | 4–2 | 0–2 | 1–0 | 0–0 | 2–2 | 3–0 | 0–0 |
| Inter | 3–2 | 4–1 | 3–1 | 2–3 | — | 2–1 | 1–0 | 2–0 | 1–0 | 3–0 | 1–2 | 1–1 |
| KPV | 1–1 | 2–1 | 0–1 | 0–2 | 1–3 | — | 2–1 | 0–0 | 0–4 | 0–1 | 1–2 | 2–1 |
| KuPS | 1–1 | 0–0 | 0–3 | 1–0 | 2–0 | 3–1 | — | 5–1 | 0–0 | 2–2 | 0–1 | 5–0 |
| Lahti | 0–0 | 3–0 | 3–2 | 1–0 | 1–1 | 1–0 | 3–3 | — | 0–1 | 1–2 | 1–1 | 1–1 |
| IFK Mariehamn | 1–3 | 0–2 | 2–2 | 0–1 | 1–2 | 3–0 | 3–4 | 0–1 | — | 2–0 | 1–0 | 1–0 |
| RoPS | 1–0 | 0–1 | 1–2 | 0–1 | 0–2 | 0–0 | 0–1 | 3–0 | 1–2 | — | 1–1 | 2–1 |
| SJK | 1–0 | 0–0 | 1–2 | 0–1 | 2–1 | 1–0 | 1–3 | 0–2 | 0–2 | 0–0 | — | 1–0 |
| VPS | 3–2 | 1–1 | 2–3 | 1–2 | 1–2 | 2–2 | 1–2 | 1–1 | 2–1 | 0–1 | 1–1 | — |
Lähde: Veikkausliiga
Värit: sininen = kotivoitto; keltainen = tasapeli; punainen = vierasvoitto.
Ottelut > Mestaruussarja

| Kotona \ Poissa | HJK | HON | ILV | INT | KPS | MAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HJK | — | — | — | 0–1 | — | 3–0 |
| Honka | 3–1 | — | — | — | — | 3–0 |
| Ilves | 2–1 | 0–2 | — | 1–0 | — | — |
| Inter | — | 0–1 | — | — | 0–2 | 2–0 |
| KuPS | 1–0 | 1–1 | 2–0 | — | — | — |
| IFK Mariehamn | — | — | 2–2 | — | 0–1 | — |
Lähde: Veikkausliiga
Värit: sininen = kotivoitto; keltainen = tasapeli; punainen = vierasvoitto.
Ottelut > Haastajasarja

| Kotona \ Poissa | HFK | KPV | LAH | RPS | SJK | VPS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HIFK | — | 3–1 | — | 2–0 | 2–0 | — |
| KPV | — | — | — | 4–1 | — | 2–3 |
| Lahti | 2–2 | 1–4 | — | 3–0 | — | — |
| RoPS | — | — | — | — | 1–0 | 2–1 |
| SJK | — | 0–2 | 0–0 | — | — | 1–1 |
| VPS | 2–3 | — | 1–2 | — | — | — |
Lähde: Veikkausliiga
Värit: sininen = kotivoitto; keltainen = tasapeli; punainen = vierasvoitto.
Menestys eurokentillä

Mestarien liiga:
HJK pudotti ensimmäisellä karsintakierroksella färsaarelaisen HB Torshavn:n, mutta putosi toisella kierroksella serbialaiselle Belgradin Punaiselle Tähdelle.
Eurooppa-liiga:
Inter putosi ensimmäisellä karsintakierroksella tanskalaiselle Brøndby IF:lle
RoPS putosi ensimmäisellä karsintakierroksella skotlantilaiselle Aberdeen FC:lle
KuPS pudotti ensimmäsellä karsintakierroksella valkovenäläisen FC Vitebsk:n, mutta putosi toisella kierroksella puolalaiselle KP Legia Varsova:lle.
HJK pääsi suoraan kolmannelle karsintakierrokselle ja putosi latvialaiselle Riga FC:lle.
Suomen mestarijoukkueessa KuPS:ssa pelanneet

KuPS:n liigapeleissä pelasivat kauden aikana seuraavat pelaajat (kauden 2019 ottelut/maalit): Otso Virtanen (25/-), Kalle Taimi (17/-), Reuben Ayarna (21/2), Rasmus Karjalainen (12/3), Saku Savolainen (18/-), Tuco (12/4), Petteri Pennanen (27/6), Lucas Rangel (16/8), Ats Purje (16/5), Ilmari Niskanen (26/5), Luis Carlos Murillo (26/-), Eetu Pellikka (1/-), Babacar Diallo (18/3), Miika Töyräs (2/-), Tabi Manga (19/-), Juho Pirttijoki (11/-), Ville Saxman (25/6), Arttu Heinonen (8/-), Issa Thiaw (12/2), Jere Hiltunen (4/-), Tommi Jyry (22/1), Jiri Nissinen (4/-), Eetu Rissanen (4/-), Vinko Soldo (21/-).
Kauden jälkeiset ottelut > Eurolopputurnaus

HJK v Lahti
| HJK | 2–2 (ja> ) | Lahti |
| --- | --- | --- |
|  Forsell  33' (rp.)  Mensah  37'  | Raportti |  Currais  68' (rp.)  Assehnoun  78'  |
|   | Rangaistus­potkukilpailu |   |
|  Väyrynen   Zeneli   Rafinha   O'Shaughnessy   | 4–1 |  Penninkangas   Lagerblom   Lepistu   |
IFK Mariehamn v HIFK
| IFK Mariehamn | 0–0 (ja> ) | HIFK |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  |
|   | Rangaistus­potkukilpailu |   |
|  Järvenpää   Backalinden   Ketting   Sjölund   Ekhalie   | 4–2 |  Bäckman   Henrique   Selander   Tukiainen   |
HJK v IFK Mariehamn
| HJK | 1–2 (ja> ) | IFK Mariehamn |
| --- | --- | --- |
|  Parra  16'  | Raportti |  Mboma  68'  Ketting  110'  |
Kauden jälkeiset ottelut > Eurofinaali

IFK Mariehamn v Honka
| IFK Mariehamn | 1–2 | Honka |
| --- | --- | --- |
|  Ekhalie  37' (rp.)  | Raportti |  Kandji  14'  Aalto  35'  |
Honka v IFK Mariehamn
| Honka | 1–0 | IFK Mariehamn |
| --- | --- | --- |
|  Kaufmann  42'  | Raportti |  |
Honka voitti maalein 3–1 ja pääsi Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle.
Kauden jälkeiset ottelut > Putoamiskarsinta

TPS v KPV
| TPS | 0–0 | KPV |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  |
KPV v TPS
| KPV | 0–3 | TPS |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  Ääritalo  44'  Jakonen  67'  Duah  90+2'  |
TPS voitti maalein 3–0 ja nousi Veikkausliigaan.
Tilastot > Maalintekijät

Kaudella tehtiin 396 maalia  162 ottelussa, keskimäärin 2,44 maalia per ottelu.
16 maalia
Filip Valenčič (Inter)
12 maalia
Lauri Ala-Myllymäki (Ilves)
Borjas Martín (Honka)
10 maalia
Erikson Carlos (HIFK)
Timo Furuholm (Inter)
8 maalia
Lucas Rangel (KuPS)
Luís Henrique (HIFK)
Denys Olijnyk (SJK)
7 maalia
Steven Morrissey (VPS)
Riku Riski (HJK)
Aristote Mboma (IFK Mariehamn)
6 maalia
Mika Ojala (Inter)
Ville Saxman (KuPS)
Evans Mensah (HJK)
Keaton Isaksson (IFK Mariehamn)
Ishmael Yartey (KPV)
Petteri Pennanen (KuPS)
Josu (Lahti)
5 maalia
Ilmari Niskanen (KuPS)
Ats Purje (KuPS)
Alain Ebwelle (VPS)
Sakari Tukiainen (HIFK)
Juha Hakola (Honka)
Youness Rahimi (RoPS)
Gaël Etock (Lahti)
Lähde:
Tilastot > Syöttäjät

10 maalisyöttöä
Petteri Pennanen (KuPS)
8 maalisyöttöä
Mika Ojala (Inter)
7 maalisyöttöä
Lucas Lingman (RoPS)
6 maalisyöttöä
Dylan Murnane (IFK Mariehamn)
Ilmari Niskanen (KuPS)
Erikson Carlos (HIFK)
Luís Henrique (HIFK)
5 maalisyöttöä
Filip Valenčič (Inter)
Juha Hakola (Honka)
Jasin-Amin Assehnoun (Lahti)
Petteri Forsell (HJK)
4 maalisyöttöä
Luis Carlos Murillo (KuPS)
Enoch Banza (KPV)
Mikko Kuningas (Inter)
Jair (Ilves)
Jean-Christophe Coubronne (Lahti)
Timo Furuholm (Inter)
Saku Savolainen (KuPS)
Niko Markkula (Inter)
Joni Mäkelä (KPV)
Lähde:
Palkinnot > Kauden palkitut

,
| Palkinto | Voittaja | Seura |
| --- | --- | --- |
| Vuoden liigapelaaja | Filip Valenčič | Inter |
| Vuoden liigatulokas | Jair | Ilves |
| Vuoden liigamaalivahti | Mika Hilander | Ilves |
| Vuoden liigapuolustaja | Luis Carlos Murillo | KuPS |
| Vuoden liigakeskikenttäpelaaja | Petteri Pennanen | KuPS |
| Vuoden liigahyökkääjä | Filip Valenčič | Inter |
| Vuoden liigavalmentaja | Jani Honkavaara | KuPS |
| Veikkausliigan maalikuningas | Filip Valenčič | Inter |
| Vuoden syöttäjä | Petteri Pennanen | KuPS |
| IS-tähtipelaaja | Filip Valenčič | Inter |
Palkinnot > Kuukauden palkitut

| Kuukausi | Kuukauden pelaaja> Pelaaja | Kuukauden pelaaja> Seura | Kuukauden valmentaja> Valmentaja | Kuukauden valmentaja> Seura | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Huhtikuu |  Filip Valenčič | Inter |  Jarkko Wiss | Ilves |  |
| Toukokuu |  Filip Valenčič | Inter |  José Riveiro | Inter |  |
| Kesäkuu |  Lauri Ala-Myllymäki | Ilves |  Jarkko Wiss | Ilves |  |
| Heinäkuu |  Filip Valenčič | Inter |  José Riveiro | Inter |  |
| Elokuu |  Ilmari Niskanen | KuPS |  Jani Honkavaara | KuPS |  |
| Syyskuu |  Ville Saxman | KuPS |  Jani Honkavaara | KuPS |  |
| Lokakuu |  Ilmari Niskanen | KuPS |  Jani Honkavaara | KuPS |  |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
| n k Jalkapallon pääsarjakaudet Suomessa |
| --- | --- |
Suomen-mestaruuskilpailut: 1908 1909 1910 1911 1912 1913 1914a 1915 1916 1917 1918 1919 1920 1921 1922 1923 1924 1925 1926 1927 1928 1929
Mestaruussarja: 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939 1940–41 1941–42b 1942–43c 1943–44 1944–45d 1945e 1945–46 1946–47 1947–48 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989
Veikkausliiga: 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024
a) Suomenmestaruuskilpailua ei pelattu ensimmäisen maailmansodan vuoksi. b) Mestaruussarjaa ei pelattu jatkosodan vuoksi. c) Mestaruussarja korvattiin jatkosodan vuoksi cup-kilpailulla (1942). d) Mestaruussarja korvattiin jatkosodan vuoksi cup-kilpailulla (1945). e) Karsintasarja on laskettu myöhemmin Mestaruussarjan 13. kaudeksi.
| n k Euroopan jalkapallokausi 2018–2019 (UEFA) |
| --- | --- |
← 2017–20182019–2020 →
Kansalliset sarjat:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Herzegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret ’18 ’19  Georgia ’18 ’19  Gibraltar  Irlanti ’18 ’19  Islanti ’18 ’19  Israel  Italia  Itävalta  Kazakhstan ’18 ’19  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia ’18 ’19  Liettua ’18 ’19  Luxemburg  Makedonia  Malta  Moldova ’18 ’19  Montenegro  Norja ’18 ’19  Pohjois-Irlanti  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi ’18 ’19  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Suomi ’18 ’19  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä ’18 ’19  Venäjä  Viro ’18 ’19  Wales 
UEFA:n kilpailut:  Mestarien liiga karsintavaihe ja play-off-kierros  lohkovaihe  pudotuspelivaihe  loppuottelu  Eurooppa-liiga karsintavaihe ja play-off-kierros  lohkovaihe  pudotuspelivaihe  loppuottelu  Super Cup 
| n k Euroopan jalkapallokausi 2019–2020 (UEFA) |
| --- | --- |
← 2018–20192020–2021 →
Kansalliset sarjat:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Herzegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret ’19 ’20  Georgia ’19 ’20  Gibraltar  Irlanti ’19 ’20  Islanti ’19 ’20  Israel  Italia  Itävalta  Kazakhstan ’19 ’20  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia ’19 ’20  Liettua ’19 ’20  Luxemburg  Makedonia  Malta  Moldova ’19 ’20  Montenegro  Norja ’19 ’20  Pohjois-Irlanti  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi ’19 ’20  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Suomi ’19 ’20  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä ’19 ’20  Venäjä  Viro ’19 ’20  Wales 
UEFA:n kilpailut:  Mestarien liiga karsintavaihe ja play-off-kierros  lohkovaihe  pudotuspelivaihe  loppuottelu  Eurooppa-liiga karsintavaihe ja play-off-kierros  lohkovaihe  pudotuspelivaihe  loppuottelu  Super Cup
Aloiteoikeus

Aloiteoikeus tarkoittaa henkilön oikeutta panna vireille eli saattaa virkakoneiston käsiteltäväksi jokin ehdotus. Lainsäädännöllinen aloiteoikeus eli oikeus ehdottaa lain säätämistä, muuttamista, selittämistä tai kumoamista on Suomessa kansanedustajilla, tasavallan presidentillä, Ahvenanmaan maakuntapäivillä ja kirkolliskokouksella.
Kunnallinen aloiteoikeus on jokaisella kuntalaisella kunnan toimintaa koskevissa asioissa. Aloitteen kunnanvaltuuston toimivaltaan kuuluvassa asiassa voi tehdä vähintään kaksi prosenttia kunnan äänioikeutetuista asukkaista. Valtuuston on käsiteltävä asia viimeistään kuuden kuukauden kuluttua asian vireilletulosta.
Kansanedustajien aloiteoikeudesta säädetään perustuslain 39 §:ssä. Sen mukaan heillä on oikeus tehdä lakialoite, talousarvioaloite ja toimenpidealoite. Lakialoite on eduskunnan käsiteltäväksi saatettu ehdotus uudeksi laiksi tai voimassa olevan lain muuttamiseksi. Talousarvioaloite sisältää ehdotuksen talousarvioon otettavasta määrärahasta tai päätöksestä. Toimenpidealoite sisältää ehdotuksen lainvalmistelun tai muun toimen aloittamisesta.
Presidentin aloiteoikeus tarkoittaa hänen oikeuttaan antaa eduskunnalle hallituksen esityksiä lakiehdotuksineen. Ministeriöt valmistelevat esitysehdotukset ja valtioneuvosto käsittelee ne yleisistunnossaan ennen niiden esittelemistä presidentille. Tämä tarkoittaa sitä, että presidentti saa käyttää aloiteoikeuttaan vain valtioneuvoston ehdotuksesta.
Ahvenanmaan maakuntapäivillä on oikeus tehdä aloitteita asioissa, jotka kuuluvat valtakunnan lainsäädäntövallan piiriin. Maan hallitus antaa aloitteet eduskunnan käsiteltäviksi. Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on yksinoikeus ehdottaa uutta kirkkolakia sekä vanhan kirkkolain muuttamista ja kumoamista. Ehdotuksen tekee kirkolliskokous. Sillä on myös oikeus tehdä ehdotuksia muusta kirkkoon liittyvästä lainsäädännöstä. Ehdotuksen tutkii ja vahvistaa presidentti ja eduskunta. Suomen ortodoksisella kirkolla on oikeus ehdottaa muutosta lakiin ortodoksisesta kirkosta ja ehdottaa muuta kirkkoa koskevaa lainsäädäntöä. Ehdotukset tekee kirkolliskokous.
Amazone (peruna)

| Amazone> jauhoinen kiinteämaltoinen peruna |
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Alankomaat 1981
Risteytys:  Civa × Provita
Kasvinjalostaja:  Geertzema Zaden   Agrico Holland
Ylläpito
Lajike-edustaja Suomessa:  Maatalouskesko 1994
Lajikkeen ylläpitäjä:  Siemenperunakeskus 1994
Amazone on perunalajike. Se on arka perunarutolle, mutta se on ankeroisenkestävä.
Amazonen tärkkelyspitoisuus on noin kaksi prosenttiyksikköä suurempi kuin Hankkijan Timon, mutta sen satoisuus on noin kymmenen prosenttia vähäisempi kuin Hankkijan Timon varhaisnostossa. Myös syysnostossa satoisuus on vähäisempi kuin vähemmän tärkkelystä sisältävillä lajikkeilla.
Amerikan intiaanien kansalliskongressi

Kiowa-intiaani Josep Goombi, Amerikan Intiaanien  kansalliskongressin ensimmäinen varapuheenjohtaja.
Amerikan intiaanien kansalliskongressi (National Congress of American Indians eli NCAI) perustettiin Oklahoman tasankointiaanien aloitteesta vuonna 1944. NCAI edusti kaikkia niitä eri heimojen hallituksia, jotka olivat järjestäytyneet vuoden 1934. intiaanilain mukaisesti. Kansalliskongressi pyrki mm. herättämään ymmärrystä intiaanikansoja kohtaan, säilyttämään mahdollisimman paljon intiaanien omia perinteitä, edistämään heimojen yleistä hyvinvointia ja vaalimaan intiaanien uskollisuutta Yhdysvaltain lipulle.
1960-luvulla uusi sukupolvi alkoi tuoda esiin omia näkemyksiään. Aluksi opiskelijoista koostunut ryhmä vastusti  NCAI:n suvaitsevaisuutta valkoisten politiikkaa kohtaan, ja alkoi pitää omia kokouksiaan. New Mexicossa perustettu intiaanien kansallinen nuorisoneuvosto NIYC ajoi NCAI:n toimintapiiriin kuuluneita asioita radikaalimmin eteenpäin.
Amerikan intiaanien kansalliskongressi jatkaa edelleen intiaanien reformistisista liikkeistä suurimpana ja vahvimpana Jefferson Keelin toimiessa puheenjohtajana.
August Alle

August Alle 1917.
August Alle (31. elokuuta 1890 Viljandi – 8. heinäkuuta 1952 Tallinna, Viro) oli virolainen runoilija ja toimittaja. Hän sai ensin humanistisen koulutuksen, opiskeli sen jälkeen 1915–1918 lääketiedettä Venäjällä Saratovin yliopistossa ja palasi sitten opiskelemaan Viroon, jossa hän suoritti oikeustieteellisen tutkinnon 1937 Tarton yliopistossa. Hän toimi monissa ammateissa mutta kirjoitti myös koko ajan ja osallistui Viron kirjalliseen elämään. Neuvostoliiton miehitettyä Viron 1940 Alle myötäili miehittäjiä ja toimi opetusministeriössä ja muissa kulttuurilaitoksissa. Saksan miehityksen aikana hänet evakuoitiin Neuvostoliittoon. Hän oli Loomingin päätoimittaja vuodesta 1946 kuolemaansa asti.
Alle julkaisi ensimmäiset runonsa 1911, ja sen jälkeen niitä ilmestyi lehdissä ja kirjallisten ryhmien Noor-Eestin ja Siurun julkaisuissa. 1918 ilmestyi esikoiskokoelma Üksinduse saartele, jossa on hänen tunnetuin runonsa "Eesti pastoraal". Hän oli myös satiirikko ja kirjoitti epigrammeja. Myös journalismissa hän viljeli satiiria, joka venyy joskus groteskiin ja absurdiin tyylilajiin. Alle käänsi etenkin puolalaista kirjallisuutta.
Suomennettu tuotanto

Teoksessa: Eestin runotar, toim. Elsa Haavio, Helsinki: WSOY 1940 Allen runot suom. Yrjö Jylhä
Jonglööri
Rankaisija
Kevät
Miksi on niin?
Teoksessa: Veri ja kulta: Yrjö Jylhän suomentamaa maailmanlyriikkaa
Jonglööri
Miksi on niin?
Teoksessa: Purje: merirunoutta neljällä kielellä, Helsinki: Otava 1980 ISBN 951-1-05866-5
Mieliala (Meeleolu), suom. Pirkko Huurto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta August Alle Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie
Juho Alvas

Juho Alvas Sibelius-Akatemiassa 1964.
Rüdiger-Hans (Juho) Alvas (alk. Gruszka; 2. heinäkuuta 1919 Helsinki – 7. joulukuuta 2007 Porvoo) oli suomalainen huilutaiteilija.
Alvas opiskeli huilunsoittoa ensin isänsä, huilutaiteilija Johann (Hanns) Alvaksen (1892–1971) johdolla, sittemmin Pariisissa Gaston Crunellen, René le Royn sekä Wienissä professori Rezničekin johdolla. Ammattimuusikon ura alkoi 1937 Turun kaupunginorkesterissa. Jatkosodan aikana Alvas soitti Laivaston soittokunnassa Turussa, ja Helsingin kaupunginorkesteriin hänet otettiin huilun äänenjohtajaksi ja soolohuilistiksi 1952–1979 kapellimestari Tauno Hannikaisen henkilökohtaisesta vaatimuksesta. Alvaksella oli lukuisia solistisia tehtäviä orkestereissa, ja kamarimuusikkona hän soitti muun muassa kuuluisassa Crusell-puhallinkvintetissä.
Toisessa päätyössään, Sibelius-Akatemian huilunsoiton lehtorina (1958–1986), Alvas loi kokonaisen uuden sukupolven ammattihuilisteja. Hänen värikästä ja mukaansatempaavaa soittoaan saatiin kuulla aina vuosituhannen loppuun asti.
Kun Alvas pääsi edellä mainituista työtehtävistä eläkkeelle, hän omistautui edistämään harrastajamusiikin toimintaa perustamalla ja johtamalla eri orkestereita Porvoon seudulla, kuten Porvoon orkesteriyhdistyksen orkesteria, Porvoon Big Bandia ja Porvoon Puhallinorkesteria. Alvaksen tarmo riitti myös moniin muihin toimintoihin, joista mainittakoon Turun Akvaarioystävät ry:n perustaja ja puheenjohtaja 1943, Suomen Perhostutkijain seuran perustajajäsen ja sihteeri. Turussa ollessa purjehduskin kuului harrastuksiin. Hän oli Suomen Huiluseuran kunniajäsen.
Kirjallisuutta

Dyer, William: Juho Alvas. Huilisti-lehti 16/1990, s. 2–3.
Helasvuo, Mikael: Rakkautta huiluun ja perhosiin: Juho Alvas yhdisti ranskalaisen ja saksalaisen huilukoulun. Rondo 10/2000, s. 45–46.
Vilkuna, Jussi: Mestareilta kisälleille. Rondo 9/2017.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz
Albania

Maan pääkaupunki Tiranan keskustan Skanderbegin aukio yöllä.
2 694 metriä korkea Jezerski Vrhn huippu.
Rannikkoa Etelä-Albaniassa.
Moskeija Tiranassa. Hieman yli puolet Albanian asukkaista on muslimeja.
Albania (alb. Shqipëria, ’Kotkien maa’) eli Albanian tasavalta (alb. Republika e Shqipërisë) on valtio Euroopassa Balkanilla. Sen rajanaapureita ovat Montenegro, Pohjois-Makedonia, Kreikka ja Kosovo. Lännessä Albania rajoittuu Välimereen. Maa on vuoristoinen, viljelyä harjoitetaan vain kapealla rannikkokaistaleella, jolla sijaitsee myös pääkaupunki Tirana. Albanian noin 2,86 miljoonasta asukkaasta vähän yli puolet on muslimeja.
Nykyinen Albania kuului antiikin aikana Illyriaan. Sen jälkeen maata ovat hallinneet Rooma, Bysantti ja Osmanien valtakunta. Albania itsenäistyi vuonna 1912. Toisen maailmansodan jälkeen maata hallitsivat kommunistit Enver Hoxhan johdolla, ja maa eristäytyi. Se luopui kommunismista viimeisenä Euroopan maana, ensimmäiset monipuoluevaalit järjestettiin vuonna 1991.
Albania on Yhdistyneiden kansakuntien, Naton, ETYJin sekä WTO:n jäsen. Euroopan unioni hyväksyi Albanian jäsenehdokkaakseen kesäkuuta 2014 ja aloitti jäsenyysneuvottelut vuoden 2020 maaliskuussa.
Maantiede

Suurin osa Albaniasta on vuoristoista. Maan pohjoisosassa on Albanian Alpit -vuoristo, ja myös etelä- ja keskiosat ovat korkeaa ylänköä. Ylängöiltä saavat alkunsa monet Adrianmereen laskevat joet, joista tärkeimmät ovat Semani, Drini ja Vijose. Maan suurin järvi on Shkodër, ja korkein kohta on Maja e Korabit (2 753 metriä). Rannikkoalangot ovat Albanian ruoka-aitta, sillä vain kapea rannikkokaistale on viljelyskelpoista aluetta. Osa rannikosta on soistunutta.
Maan vuoristoisuudesta johtuen sen alueella on monia eri ilmastonaloja. Rannikolla on tyypillinen välimerenilmasto, kun taas vuoristossa on mantereinen viileämpi ilmasto.
Alankoalueilla on leudot talvet ja keskilämpötila on 7 °C. Kesällä vastaava lämpötila on 24 °C, ja silloin kosteusprosentti on korkea. Eteläisillä alangoilla vastaavat lämpötilat ovat noin 5 °C korkeampia läpi vuoden. Ero on hieman suurempi kuin 5 °C kesäisin ja hieman pienempi talvisin.
Sisämaassa pinnankorkeus vaikuttaa voimakkaasti ilmastoon. Vuoriston viileän lämpötilan aiheuttaa mantereen päällä oleva ilmamassa, joka hallitsee Itä-Euroopan ja Balkanin säätä. Kesälämpötilatkin ovat keskimäärin matalampia vuoristossa kuin rannikolla, mutta paikalliset erot ovat suuria.
Sademäärät vaihtelevat: rannikolla sataa 1 000–1 500 mm ja vuoristossa 1 800–2 500 mm vuodessa. Rannikon sateesta 95 prosenttia tulee talvella. Vuoristossa vuodenaikojen erot eivät ole yhtä suuret.
Albanian luonto on monimuotoista: maassa on tavattu 3 200 putkilokasvilajia ja 15 600 eläinlajia. Luonnonsuojelua on lisätty 2000-luvulla. Vuonna 2005 maan pinta-alasta 5 prosenttia oli suojeltu, vuonna 2014 jo 16 prosenttia.
Vuonna 2012 maassa oli 15 ehdotettua kansallispuistoa ja kaksi näitä tiukemmin suojeltua aluetta.
Historia > Varhaishistoria, osmanit ja italialaiset

Nykyisen Albanian alueella asui jo antiikin aikana illyrialaisia, joista nykyiset albaanit polveutuvat. Illyrialaiset alistuivat Rooman valtaan ajanlaskumme alun tienoilla ja säilyivät sittemmin Itä-Rooman eli Bysantin vallan alla keskiajalle asti.
1300-luvun lopulla Osmanien valtakunta alkoi levittäytyä Albaniaan, mutta Albanian kansallissankari Skanderbeg yhdisti 1400-luvulla albaanit vastarintaan vuosiksi 1443–1478. Skanderbegin kuoleman jälkeen Albania joutui osaksi Osmanien valtakuntaa ja suurin osa väestöstä omaksui vähitellen islamin.
1800-luvun lopulla albaanien toiveet itsenäistymisestä alkoivat herätä, ja ensimmäisen Balkanin sodan yhteydessä 1912 Albania itsenäistyi.
Ensimmäisen maailmansodan aikana Albania joutui sotanäyttämöksi, ja sodan jälkeen Albania pyrki nojautumaan Italian suojeluun. Vuonna 1928 maa muuttui kuningaskunnaksi, kun konservatiivinen klaanipäällikkö ja pääministeri Ahmed Zogu julistettiin maan kuninkaaksi nimellä Zogu (Zog) I. Italian vaikutusvalta maan asioihin kuitenkin vahvistui yhä. Huhtikuussa 1939 Italian joukot miehittivät maan ja liittivät sen protektoraattina Italian alaisuuteen. Italian huonon sotamenestyksen takia Saksa lähetti keväällä 1941 Balkanille joukkoja, ja Albanian miehittäjiksi tuli saksalaisia.