stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hietakyy
Tuntomerkit

Hietakyyllä on kuonon päässä kyhmy ja selässä on muuta väritystä tummempi salmiakkikuvio. Pohjaväri on yleisimmin harmaa, mutta vaaleanruskeitakin yksilöitä esiintyy. Vaaleanharmaat yksilöt ovat yleensä koiraita ja tummanharmaat ja ruskeat naaraita. Pituutta kertyy 65–90 cm.
Levinneisyys

Hietakyyt elävät luonnossa Balkanilla ja itäisessä Keski-Euroopassa: Koillis-Italiassa, Itävallan eteläosissa, entisen Jugoslavian alueella, Turkissa, Kaspianmerellä sekä Syyriassa. Ne elävät kuivilla ja kivikkoisilla rinteillä ja aukeilla metsäalueilla. Niitä pidetään myös terraarioeläiminä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Vipera ammodytes
ITIS: Vipera ammodytes (englanniksi)
The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Vipera ammodytes (englanniksi)
Hietakyy Italiassa
Hauklampi (Kouvola, Repoveden kansallispuisto)

| Hauklampi Haukkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°13′05″N, 26°55′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskupuro:  puro Matalajärveen 
Järvinumero:  14.984.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,9 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,595 km  
Pinta-ala:  5,365 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHauklampi 
Hauklampi tai Haukkalampi on Kymenlaaksossa Kouvolassa Repoveden kansallispuiston lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 410 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Lammen pohjoisrantaa seuraa metsäautotie.
Luontoarvoja

Järvi sijaitsee Repoveden kansallispuiston yhteydessä olevalla Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueella. Sen rantametsät kuuluvat suojelualueeseen mutta sen vesialue ei.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (14.984) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,9 metriä mpy. Lammen laskupuro alkaa sen eteläkärjestä ja laskee 150 metrin päästä Matalajärveen.
How to Measure a Planet?

| How to Measure a Planet? The Gathering |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : heinäkuu - lokakuu 1998, Bauwhaus Studios, Wisseloord Studios
 Julkaistu: tammikuu 1999
 Tuottaja(t): Attie Bauw
 Tyylilaji: alternative rock, Trip rock
 Kesto: 103.21
 Levy-yhtiö: Century Media
The Gatheringin muut julkaisut
| Nighttime Birds 1997 | How to Measure a Planet? 1999 | if_then_else 2000 |
How to Measure a Planet? on alankomaalaisen The Gathering yhtyeen viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1999 Century Media Records - levy-yhtiön nimissä. Albumi nauhoitettiin Bauwhaus Studiolla Amsterdamissa ja Wisseloord Studiolla Hilversumissa heinä-lokakuussa vuonna 1998. Albumi on huomattavan pitkä, yli 103 minuuttia, ja siksi jaettu kahdelle CD-levylle. Japanissa julkaistu versio sisältää yhden levyn, sillä siitä jätettiin pois melkein puolituntinen nimikkokappale How to Measure a Planet?.
Kappalelista

| Levy 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Frail (You Might as Well Be Me) | 5.04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Great Ocean Road | 6.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Rescue Me | 6.22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | My Electricity | 3.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Liberty Bell | 6.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Red is a Slow Colour | 6.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | The Big Sleep | 5.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Marooned | 5.56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Travel | 9.06 |  |  |  |  |  |  |  |
| Levy 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | South American Ghost Ride (instrumentaali)  | 4.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Illuminating | 5.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Locked Away | 3.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Probably Built in the Fifties | 7.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | How to Measure a Planet? (instrumentaali)  | 28.33 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Anneke van Giersbergen – laulu, kitara
René Rutten – kitarat, theremin, didgeridoo
Frank Boeijen – koskettimet
Hugo Prinsen Geerligs – basso
Hans Rutten – rummut
Aiheesta muualla

How to Measure a Planet? Discogsissa. (englanniksi)
Albumi How to Measure a Planet? Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
The Gathering
| --- | --- |
Studioalbumit:   Always...  Almost a Dance  Mandylion  Nighttime Birds  How to Measure a Planet?  if_then_else  Souvenirs  Home  The West Pole  Disclosure  Afterwords  Beautiful Distortion 
Kokoelmat:   Downfall – The Early Years  Accessories – Rarities and B-Sides  Sand and Mercury  TG25: Diving Into the Unknown
Karacasu

| Karacasu |
| --- | --- |


 Karacasu
 Koordinaatit: 37°43′N, 28°36′E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Aydınin maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Zeki İnal
Väkiluku (2019):  18 389
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karacasu on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Karacasun väkiluku oli 18 389.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karacasu Wikimedia Commonsissa
Kahaani

| Kahaani |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sujoy Ghosh
Käsikirjoittaja:  Sujoy Ghosh Advaita Kala
Tuottaja:  Sujoy Ghosh Kushal Kantilal Gada
Säveltäjä:  Vishal-Shekhar
Kuvaaja:  Setu
Leikkaaja:  Namrata Rao
Pääosat:  Vidya Balan Parambrata Chatterjee Nawazuddin Siddiqui Indraneil Sengupta Saswata Chatterjee
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Boundscript Pen Movies
Levittäjä:  Viacom 18 Motion Pictures Netflix
Ensi-ilta:  9. maaliskuuta 2012
Kesto:  123 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Budjetti:  INR 80 milj.
Seuraaja:  Kahaani 2: Durga Rani Singh
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kahaani (suomeksi ”Tarina”) on vuonna 2012 ilmestynyt intialainen hindinkielinen jännityselokuva, jonka on ohjannut Sujoy Ghosh. Vidya Balan näyttelee raskaana olevaa Vidya Bagchia, joka etsii kadonnutta aviomiestään Kalkutasta Durga Pujan aikaan.
Elokuva tehtiin pienellä 80 miljoonan rupian budjetilla. Se sisältää useita viittauksia Satyajit Rayn elokuviin, kuten Yksinäinen nainen (1964) ja Päiviä ja öitä metsässä (1970).
Kahaani sai ensi-iltansa 9. maaliskuuta 2012. Kriitikot kehuivat käsikirjoitusta, kuvausta ja pääosanäyttelijöiden suorituksia. Elokuvan saatua hyviä arvosteluja sekä kriitikoilta että yleisöltä, se nousi hitaan alun jälkeen menestykseksi. Se voitti useita palkintoja, mukaan lukien kolme National Film Awards -palkintoa ja viisi Filmfare Awards -palkintoa, muun muassa parhaasta ohjauksesta ja naispääosasta. Kahaani esitettiin Suomessa Season Film Festival -elokuvafestivaaleilla vuonna 2013.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vidya Balan  | … |  Vidya Bagchi   |
|  Parambrata Chatterjee  | … |  Satyaki ”Rana” Sinha   |
|  Nawazuddin Siddiqui  | … |  Khan   |
|  Indraneil Sengupta  | … |  Milan Damji   |
|  Dhritiman Chatterjee  | … |  Bhaskaran K.   |
|  Saswata Chatterjee  | … |  Bob Biswas   |
|  Darshan Jariwala  | … |  Eversti Pratap Bajpayee   |
|  Abir Chatterjee  | … |  Arup Basu   |
|  Shantilal Mukherjee  | … |  R. Shridhar   |
|  Kharaj Mukherjee  | … |  Komisario Chatterjee   |
|  Colleen Blanche  | … |  Agnes D’Mello   |
|  Nitya Ganguli  | … |  Herra Das   |
|  Ritabrata Mukherjee  | … |  Bishnu   |
|  Pamela Bhuttoria  | … |  Sapna   |
|  Kalyan Chatterjee  | … |  Paresh Pal   |
|  Riddhi Sen  | … |  Poltu   |
Soundtrack

Kaikki sävellykset Vishal-Shekhar.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Aami Shotti Bolchi” | Usha Uthup, Vishwesh Krishnamurthy | 3.20 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Piya Tu Kahe Rootha Re” | Javed Bashir | 4.59 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Kahaani” (Male)  | KK, Vishal Dadlani | 4.26 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Tore Bina” | Sukhwinder Singh | 5.52 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Kahaani” (Female)  | Shreya Ghoshal, Vishal Dadlani | 4.28 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Ekla Cholo Re” | Amitabh Bachchan | 5.13 |  |  |  |  |  |  |
Uudelleenfilmatisointi

Kahaanin teluguksi kuvattu uudelleenfilmatisointi Anaamika ja sen tamiliksi dubattu versio Nee Enge En Anbe saivat ensi-iltansa vuonna 2014. Elokuvan ohjasi Sekhar Kammula ja pääroolia näytteli Nayantara.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kahaani Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kahaani AllMoviessa. (englanniksi)
Kanslianeuvos

Kanslianeuvos oli alkuaan eräiden Ruotsin kansliakollegion jäsenten virka-arvo. Kansliakollegio lakkautettiin 1801. Myöhemmin kanslianeuvos on ollut Ruotsissa eräiden ministeriöiden virkamiesten arvona.
Suomalainen arvonimi

Suomessa kanslianeuvos on nykyään tasavallan presidentin myöntämä arvonimi.
Kansliapäällikkö

Kansliapäällikkö on Suomen valtionhallinnossa ministeriön korkein virkamies, eräiden tuomioistuinten kanslian (esittelijöiden ja avustavan henkilökunnan) päällikkö tai kunnallishallinnossa kaupungin tietynlaisen hallintoyksikön päällikkö.  Myös tasavallan presidentin kansliassa toimii kansliapäällikkö.  Hän johtaa organisaationsa hallinnollista työtä.  Esimerkiksi ministeriön toimintaa kansliapäällikkö johtaa parlamentaarisen vastuun kantavan ministerin alaisuudessa. Ulkoasiainministeriön ja valtiovarainministeriön kansliapäällikköinä toimivat valtiosihteerit.
Kansliapäälliköt nimitetään Suomessa ja monissa EU-maissa usein virkaan poliittisin perustein. Suomessa on myös muista EU-maista  poiketen pakastevirkoja, jossa viran haltija säilyttää aiemman virkansa. Muissa maissa viran haltija luopuu entisestä virasta. Kansliapäälliköllä voi olla enemmän valtaa kuin heikolla ministerillä. Ministeriön kansliapäällikön nimittää valtioneuvosto asianomaisen ministeriön esityksestä.
Kansliapäällikkö-nimikkeellä käännetään usein eräissä muissa maissa käytetyt henkilöstön päällikkö -nimitykset. Esimerkiksi Yhdysvaltain presidentin henkilöstön päällikön virka-asema "Chief of Staff" käännetään usein kansliapäälliköksi.
Aiheesta muualla

Kanslichef hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Hr. Ms. Van Nes (F805)

| Hr>  Ms. Van Nes |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Royal Schelde, Vlissingen
Kölinlasku:  25. heinäkuuta 1965
Laskettu vesille:  26. maaliskuuta 1966
Palveluskäyttöön:  9. elokuuta 1967
Poistui palveluskäytöstä:  Indonesian laivastolle 1988 nimellä KRI Oswald Siahaan
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 200 t (standardi) 2 850 t (kuormattu)
Pituus:  113,4 m (kokonaispituus)
Leveys:  12,5 m
Syväys:  5,8 m
Koneteho:  30 000 shp
Nopeus:  28,5 solmua
Miehistöä:  251
Aseistus
Aseistus:  1 x Sea Cat 2 x QF 4,5" Mk V 1 x Mk.10 Limbo 1 x Westland Lynx
Hr. Ms. Van Nes (runkonumero F805) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Van Speijk -luokan ohjusfregatti.
Valmistus

Alus tilattiin Royal Scheldeltä Vlissingenistä, missä köli laskettiin 25. heinäkuuta 1965. Se laskettiin vesille 26. maaliskuuta 1966 ja valmistui 9. elokuuta 1967.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta ja luovutettiin 1988 Indonesialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä KRI Oswald Siahaan.
Kalatš

Kalatš (калач) tarkoittaa seuraavia asioita:
kalatš, leipä
Kalatš, kaupunki Voronežin alueella Venäjällä
Kalatš-na-Donu, kaupunki Volgogradin alueella Venäjällä
Kalatš, kylä Sverdlovskin alueella Venäjällä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kalatš”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hr. Ms. Vos (F820)

| Hr>  Ms. Vos |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  General Shipbuilding & Engineering Works, Boston
Kölinlasku:  3. elokuuta 1952
Laskettu vesille:  1. toukokuuta 1954
Palveluskäyttöön:  2. joulukuuta 1954
Loppuvaihe:  romutettu 1988
Tekniset tiedot
Uppouma:  808 t (standardi) 975 t (kuormattu)
Pituus:  56,2 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,0 m
Syväys:  2,9 m
Koneteho:  1 600 bhp
Nopeus:  15 solmua
Miehistöä:  96
Aseistus
Aseistus:  1 x 3" tykki 4 x Bofors 40 mm 8 x 20 mm ilmatorjuntatykkiä 1 x Hedgehog-sukellusveneentorjuntaheitin 2 x syvyyspomminheitintä
Hr. Ms. Vos (runkonumero F819) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Roofdier-luokan fregatti.
Valmistus

Alus tilattiin Bostonista General Shipbuilding & Engineering Worksiltä, missä köli laskettiin 3. elokuuta 1952. Se laskettiin vesille 1. toukokuuta 1954 ja valmistui 2. joulukuuta.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta ja romutettiin 1988.
Hr. Ms. Van Speijk (F802)

| Hr>  Ms. Van Speijk |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Amsterdamin telakka
Kölinlasku:  1. lokakuuta 1963
Laskettu vesille:  5. maaliskuuta 1965
Palveluskäyttöön:  14. huhtikuuta 1967
Poistui palveluskäytöstä:  Indonesian laivastolle 1986 nimellä KRI Slamet Riyadi
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 200 t (standardi) 2 850 t (kuormattu)
Pituus:  113,4 m (kokonaispituus)
Leveys:  12,5 m
Syväys:  5,8 m
Koneteho:  30 000 shp
Nopeus:  28,5 solmua
Miehistöä:  251
Aseistus
Aseistus:  1 x Sea Cat 2 x QF 4,5" Mk V 1 x Mk.10 Limbo 1 x Westland Lynx
Hr. Ms. Van Speijk (runkonumero F802) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Van Speijk -luokan ohjusfregatti.
Valmistus

Alus tilattiin Amsterdamin telakalta, missä köli laskettiin 1. lokakuuta 1963. Se laskettiin vesille 5. maaliskuuta 1965 ja valmistui 14. huhtikuuta 1967.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta ja luovutettiin 1986 Indonesialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä KRI Slamet Riyadi.
Helmand

| Helmand |
| --- | --- |
 Helmandjoen kartta
Maanosa:  Aasia
Maat:   Afganistan  Iran
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Pinta-ala:  310 000 km²
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Koh-e Baba
Laskupaikka:  Hamun
Sivu-uomat:  Arghandab, Musa Qala River (en) (käännä suomeksi)
Mittaustietoja
Pituus:  1 300 km
Keskivirtaama:  78 kuutiometriä sekunnissa
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Helmand on joki Afganistanissa ja Iranissa. 1 300 kilometrin pituinen joki kulkee Koh-e Baban vuorilta Kabulin länsipuolella Iranin rajalle, jossa se laskee Hamunjärvelle. Sen valuma-alue on 310 000 km². Joessa kulkevan veden määrä vaihtelee huomattavasti vuosittain. Nykyisin huomattava osa vedestä käytetään maatalouden tarpeisiin. Iran ja Afganistan ovat kiistelleet veden käytöstä keskenään.
Maantiede

Helmand on pituudeltaan noin 1 300 kilometriä, josta suurin osa kulkee Afganistanissa. Helmand on Afganistanin pisin joki. Joki alkaa Koh-e Baban vuorilta Hindukušilla noin 40–90 kilometriä Kabulin kaupungista länteen. Helmandiin liittyy useita Hazaradžatin vuorilta alkavia sivujokia, joita ovat esimerkiksi Arghandab, Tarnak Argastan, Terin ja Kajrud.
Joki virtaa Afganistanin Wardakin, Oruzganin, Helmandin ja Nimruzin maakunnan läpi länteen Iranin rajalle. Dašt-e Margon aavikolla ennen rajaa joki haarautuu kahtia. Toinen haara virtaa Sistanin tasangolle ja toinen suurempi kääntyy muodostaen osan Afganistanin ja Iranin rajasta tyhjentyen lopulta Hamunjärveen.
Joen valuma-alueen koko on noin 310 000 km². Afganistanista alueeseen kuuluu noin 40 %. Joessa virtaavan veden määrä vaihtelee vuosittain huomattavasti. 25-vuoden keskimääräinen vuotuinen veden määrä on 6 124,6 megalitraa. Eri vuosina koetaan kuivuuksia ja tulvia. Iran ja Afganistan ovat kiistelleet joen veden käytöstä. Vuonna 1973 solmitun sopimuksen mukaan Afganistan takasi tietyn määrän vettä Iranin puolelle ja Afganistan sai vastineeksi käyttää Iranin satamia. Lopulta sopimusta ei koskaan ratifioitu tai pistetty lopullisesti täytäntöön. Afganistan on rakennuttanut joen varrelle kolme patoa, jotka Iranin mukaan ovat aiheuttaneet Hamunin kosteikkojen kuivumisen.
Historia

Helmandjoen laakson ja deltan alueella on ollut ihmisasutusta jo pitkään ja alueen vaikutus Länsi-Aasian sivilisaatioiden synnyssä on ollut huomattava. Šahr-e Sokhtasta Hamunjärven laidalta on löydetty arkeologisia merkkejä kaupunkimaisesta asutuksesta ja rakennetuista kastelujärjestelmistä ajalta 3 200 vuotta ennen ajanlaskun alkua, eli jo ennen Indusjoen kuuluisampaa Harappa-kulttuuria. Helmandjoen alueella oli merkittävä vaikutus zarathustralaiseen perinteeseen. Helmandjoen alueeseen Arghandabjoen yhtymäkohdasta alavirtaan kohti lounasta viitataan Avestassa nimellä Haētumant.
Varhaiset islamilaiset maantieteilijät viittasivat jokeen esimerkiksi nimillä Hendmand, Hilmand, Hermand tai Hirmand. Arabit olivat alkaneet levittäytyä alueelle 600-luvulla, mutta heidän etenemisensä esti pitkään Zamedawarin ja Zunbilin hallitsijat. Islam vakiinnutti asemansa vasta saffaridien kaudella 800-luvulla. Joen ylävirralla vaikuttivat sittemmin ghaznavidit ja ghuridit. Tulevina vuosisatoina aluetta hallitsivat useat eri ulkopuoliset dynastiat, kuten Khorasmia ja Nadir Šah. Nadir Šahin valtakauden jälkeen 1700-luvun puoliväliltä aluetta hallitsivat paštut Kabulin ja Kandaharin Dorrani-hallitsijoiden kautta.
Britit olivat sekaantuneet Iranin ja Afganistanin asioihin 1800-luvulla. Kenraalimajuri Frederic Goldsmid johti rajan kulkua maiden välillä selvittänyttä työryhmää. Goldsmidin välitysratkaisu vuonna 1872 jätti Sistanin Persialle ja Afganistan sai alueet Helmandin oikealla rannalla. Sittemmin molemmat osapuolet esittivät alkuperäisten asiakirjojen kadonneen ja kiistat puhkesivat uudelleen. Henry McMahon johti toista brittiläistä selvitysryhmää, jonka välitysratkaisu vuonna 1904 asetti maiden rajaksi Helmandin vanhan joenväylän riippumatta sen tulevista muutoksista. Veden käyttö oli kuitenkin edelleen kiistanalainen asia. Afganistanissa tehtiin 1900-luvulla useita hankkeita joen veden käyttämiseksi maatalouteen patojen ja uusien kanavien avulla. Monet hankkeista osoittautuivat kuitenkin tehottomiksi. Laajempi Sistanin alue muuttui 1900-luvulla leipäkorista ruuan tuontialueeksi.
Helmandjokea Laškar Gahissa Afganistanissa.
Kajakin pato Afganistanin Helmandin maakunnassa.
Šahr-e Sokhta.
Helmandin laaksoa.
Karim Keïta

Karim Keïta (s. 31. elokuuta 1979 Pariisi) on malilainen poliitikko ja liikemies. Hän on maan elokuussa 2020 syrjäytetyn presidentin Ibrahim Boubacar Keïtan poika.
Keïta opiskeli kauppatieteitä Belgiassa ja Kanadassa. Palattuaan Maliin vuonna 2006 hän perusti autovuokraamon ja konsulttitoimiston.
Keïta valittiin Malin kansalliskokouksen edustajaksi isänsä puolueen Rassemblement pour le Malin listalta vuonna 2013. Vuonna 2014 hänestä tuli kansalliskokouksen puolustus- ja turvallisuusvaliokunnan puheenjohtaja. Keïta valittiin uudelleen kansalliskokoukseen vuonna 2020.
Vaikutusvaltaisesta Keïtasta muodostui Malia vaivaavan nepotismin symboli. Hän joutui eroamaan puolustusvaliokunnan puheenjohtajan tehtävästä julkisuuteen vuotaneen videon aiheuttaman skandaalin ja kesän 2020 mielenosoitusten takia. Elokuun 2020 vallankaappauksen yhteydessä sotilaat yrittivät pidättää Keïtan, mutta hän onnistui pakenemaan Norsunluurannikolle.
Keïta on naimisissa kansalliskokouksen entisen puheenjohtajan Issaka Sidibén tyttären kanssa.
Yhdysvaltain valtiovarainministeriö julkaisi 9. joulukuuta 2022 luettelon yli 40 henkilöstä, joille on määrätty sanktioita korruptioteoista ja ihmisoikeusloukkauksista. Ulkomaanvarainvalvontaviraston (OFAC) kohteiden joukossa valtiovarainministeriön varainhoidon valvontaelin on Karim Keïta.
Karbonaattikovuus

Karbonaattikovuus (KH) on liuoksen ominaisuus, joka kertoo, paljonko siinä on karbonaatti- (CO32-) ja bikarbonaatti- (HCO3-) ioneita. Karbonaattikovuus ilmaistaan joko milligrammoina litrassa (mg/l) tai saksalaisina kovuusasteina (°dH).
Yksi kovuusaste vastaa noin pitoisuutta 17,8575 mg/litra.
Akvaarioveden karbonaattikovuutta seurataan, sillä karbonaatit toimivat pH:n puskureina estäen haitallisia veden happamuuden heilahteluja.
Veden kovuus on eri asia: kokonaiskovuudella tarkoitetaan liuenneiden kalsium- ja magnesiumsuolojen määrää. Kaivovesi on yleensä kovaa kalkkikivialueilla. Kalkkikivi taas sisältää kalsiumkarbonaattia, joka veteen liuenneena nostaa sekä kokonaiskovuutta että karbonaattikovuutta.
Kaksikomponenttiräjähde

Kaksikomponenttiräjähde on räjähde, jossa hapetin ja polttoaine ovat eri ainerakeissa. Kaksikomponenttiräjähteisiin voidaan laskea myös useamman komponentin sisältävät räjähteet. Hapetin on usein jokin nitraatti tai kloraatti. Polttoaine voi olla esimerkiksi öljy, alumiinipöly, sokeri, hiili tai rikki. Kaksikomponenttiräjähteeksi voidaan laajemmin kutsua myös räjähteitä, joissa räjähteen ominaisuuksia muutetaan lisäämällä toisia ainesosia. Tyypillinen esimerkki tästä on ammoniumnitraatti, joka on itsessään räjähde, mutta vettä imevä ja vaikeasti räjähtävä. Seosaine voi karkottaa vettä tai helpottaa räjähtämistä. Kaksikomponenttiräjähteet vaativat aina sytyttämiseen nallin. Kaksikomponenttiräjähteen etuna on suuri säilytysturvallisuus: räjähde siitä tulee vasta, kun kaksi ainetta sekoitetaan.
Muita kaksikomponenttiräjähteitä ja vastaavia seoksia

Ammoniumnitraattia voidaan sekoittaa myös hyvin hienon alumiinijauhon ja steariinihapon kanssa ammonaaliksi. Hienorakeinen alumiinijauho on pyrotekninen, hapetinmolekyylien kanssa kuumasti ja monesti räjähdysmäisestikin palava aine. ANNM on kaksikomponenttiräjähde, jossa nitrometaani helpottaa ammoniumnitraatin vaikeaa räjähtämistä.
Ammoniumnitraatin lisäksi räjähteiden lisäksi tavallinen kaksikomponenttiräjähteen hapetin on kaliumkloraatti. Se on hyvin voimakas hapetin. Kaliumkloraatti voi hapettaa vaikkapa sokeria tai polttoöljyä, alumiinipölyä, magnesiumjauhetta, hiiltä.
Monesti kaksikomponenttiseokset tuottavat vain välähdyksen, hidasta palamista tai heikon räjähdyksen, mutta osa niistä on vaarallisia tehoräjähteitä.
Karbonaatti-silikaattikierto

Karbonaatti-silikaattikierto on Maan kallioperässä tapahtuva kiertokulku, jossa maassa olevaa hiilidioksidia sitoutuu silikaatteihin ja vastaaviin mineraaleihin, näin syntyy karbonaatteja, jotka painuvat mannerlaattojen mukana Maan syvyyksiin sulaen laavaksi, joka purkautuu vapauttaen hiilidioksidia kaasukehään. Tämän ilmakehän hiilidioksidin määrää säätelevän kierron arvellaan tasaavan kasvihuoneilmiön vaikutusta ja maapallon lämpötilaa.
Kansliakollegio

| Kansliakollegio Kanslikollegium |
| --- | --- |
Perustettu:  1626
Lopetettu:  1801
Tehtävä:  hallinto
Valtio:   Ruotsin valtakunta
Kansliakollegio (ruots. Kanslikollegium) on Ruotsissa 1626–1801 toiminut virasto, joka vastaanotti ja lähetti hallitukselle tulevat ja lähtevät asiakirjat ja kirjeenvaihdon. Se myös itse käsitteli asioita, erityisesti sisäistä hallintoa ja ulkopolitiikkaa.
Kustaa Vaasan aikana Ruotsin kanslerinviraston (kanslian) toiminta laajeni, ja vuoden 1626 kansliajärjestys sekä vuoden 1634 hallitusmuoto vakiinnuttivat sen aseman. Kustaa II Aadolfin aikana siitä muotoutui yksi valtakunnan kollegio, jota johti kansleri ja kaksi kanslianeuvosta. Virasto sai vähitellen nimekseen kansliakollegio, ja se säilytti asemansa yleisenä asiakirjojen toimitusvirastona samalla, kun siitä muotoutui hallintovirasto. Kansliakollegio jaettiin eri asioita hoitaviin toimituskuntiin eli ekspeditioihin, joita johti vuodesta 1669 valtiosihteeri. Kansliakollegio lakkautettiin 1801, mutta maassa toimi edelleen Kuninkaallisen majesteetin kanslia ja sen toimituskunnat. Niistä muodostettiin 1840 Ruotsin nykyiset ministeriöt.