stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Agility

Australianpaimenkoira okseriesteellä
Labradorinnoutaja pujottelussa
Agility on ohjaajien ja koirien esteratakilpailu, jossa koiraa ohjataan erilaisten esteiden yli. Lajin nimi tulee englannin kielen sanasta agility, joka on suomeksi "ketteryys". Lajin rantautuessa Suomeen 1986 sen nimeksi ehdotettiinkin muun muassa ketteryyttä ja vikellystä, mutta englanninkielinen alkuperäisnimi jäi elämään. Parhaimmillaan laji on ohjaajan ja koiran täydellistä yhteistyötä. Ensimmäiset viralliset agilitykilpailut järjestettiin Suomessa 1987. Agility on levinnyt ympäri maailman ja lajin Maailmanmestaruuskilpailut järjestetään vuosittain. Suomessa MM-kisat on järjestetty vuosina 2000, ja 2008 ja 2019.
Agilityradalla on yleensä 12–22 estettä, joista vähintään seitsemän tulee olla tavallisia hyppyesteitä. Muita esteitä ovat muun muassa kontaktiesteet (keinu, A-este, puomi), pituus, muuri, rengas ja tunneliesteet eli umpi- ja avotunneli (pussi ja putki). Pussia ei enää juurikaan käytetä ja lajin harrastajat haluaisivat sen pois kokonaan, suuren loukkaantumisriskin vuoksi. Koirien agility on saanut alkunsa vuonna 1977 Englannissa hevosten estekisojen väliajoilla olleista koirien estehyppynäytöksistä. Harrastuksessa menestyminen edellyttää koiralta hallittavuutta, hyvää kuntoa, toimintakykyä ja hyvää yhteistyötä ohjaajan kanssa.
Esteet ja ratatyypit

Esteet jaetaan kolmeen ryhmään: hyppyesteet, kontaktiesteet ja muut esteet. Esteiden korkeudet ja muut mitat vaihtelevat kokoluokan mukaan. Ratatyyppejä on kaksi: agilityrata ja hyppyrata. Agilityradalla voi olla kaikkia estetyyppejä. Hyppyradalla ei ole kontaktiesteitä.
Esteet ja ratatyypit > Hyppyesteet

Hyppyeste suoritetaan hyppäämällä esteen yli. Mikäli koira tiputtaa tai kaataa esteen osan, esteen suorittamisesta saa suoritusvirheen.
aidat: yksittäinen aita ja okseri
rengas: koiran on hypättävä renkaan läpi.
muuri: koiran on hypättävä muurin yli, koskematta siihen.
pituuseste
Esteet ja ratatyypit > Kontaktiesteet

Kontaktiesteissä on sekä nousevalla että laskevalla pinnalla kontaktialueet, joihin koiran on estettä suorittaessa koskettava vähintään yhdellä tassun osalla. Mikäli koira jättää koskematta kontaktialueeseen, koirakko saa kontaktivirheen.
A-este
puomi
keinu
Esteet ja ratatyypit > Muut esteet

pujottelu: 12 keppiä; ensimmäisen kepin tulee jäädä koiran vasemmalle puolelle, keppien väli 60 cm
avotunneli eli putki: 3–6 metrin pituinen tunneli, jonka tuomari voi taivuttaa esim. U:n muotoon
pussi: tunneli, jonka loppuosa on vain kangasta
Säännöt

Agilityradan suunnittelee jokaisen kilpailun tuomari jokaiseen kilpailuun erikseen. Ohjaajat saavat tutustua numeroituun rataan viiden-kahdeksan minuutin ajan ennen kilpailusuoritustaan.
Kilpailuradan pituus on 100–200 metriä, ja sille määritetään ihanneaika koiran ihanteellisen etenemisnopeuden mukaan. Yleensä täysmittaisen agilityradan ihanneaika liikkuu 30 ja 60 sekunnin välillä; koira etenee radalla yleensä 3–5 metriä sekunnissa.
Kilpailusuoritus arvostellaan suorituksen ajan ja virheiden perusteella, ohjaustyylillä ei ole merkitystä. Virheistä voi saada joko virhepisteitä tai hylkäyksen, mm. väärässä järjestyksessä suoritetusta radasta. Yleisin syy hylkäykseen on väärä rata eli ajautuminen väärälle esteelle tai esteen välistä jättämiset. Ratavirheet tuottavat 5 virhepistettä. Ratavirheiksi katsotaan kieltäytymiset, riman tai esteen osan pudotukset ja kontaktivirheet. Aikavirhettä saa ihanneajan ylittämisestä, yhden virhepisteen jokaista ylitettyä sekuntia kohti. Nollatulokseksi sanotaan suoritusta, jossa ei ole aika- eikä ratavirheitä.
Säännöt > Kilpailut

Kilpailuihin saavat osallistua yli 18 kuukautta vanhat koirat, jotka on tunnistusmerkitty ja rekisteröity. Myös Kennelliiton antidoping-määräyksiä on noudatettava. Suomessa virallisiin kilpailuihin osallistuessa pitää olla voimassa oleva Suomen Agilityliiton kilpailulisenssi ja agilityn kilpailukirja, jonka tuomari on varmentanut. SM-kisoihin ja MM-karsintoihin on voimassa omat karsintavaatimuksensa, jotka muuttuvat vuosittain. Voimassa olevat säännöt löydät  Suomen Agilityliiton kotisivuilta. Sekarotuisilla koirilla ei ole osallistumisoikeutta arvokisoihin, mutta ne saavat osallistua kaikille roduille avoimiin sekarotuisten MM-kilpailuihin.
Säännöt > Säkäluokat

Koirat jaetaan säkäkorkeuden perusteella viiteen kokoluokkaan:
Pikkumini - säkäkorkeus alle 28 cm
Mini – säkäkorkeus alle 35 cm
Medi – säkäkorkeus 35–42,99 cm
Pikkumaksi - 43-49,99 cm
Maksi – säkäkorkeus 50 cm tai yli.
Ennen ensimmäistä virallista kilpailua koiran säkäkorkeus mitataan kilpailuissa tai SAGI:n mittaustilaisuudessa. Mittauksen suorittaa Suomen Kennelliiton agilitytuomari, joka vahvistaa koiran mittaustodistuksen. Suomalaisella lisenssillä kilpailevien ohjaajien koirilta edellytetään mittaustodistusta.
Säännöt > Tasoluokat

Säkäluokissa koirat jaetaan kolmeen tasoluokkaan: 1, 2 ja 3. 1-luokka on helpoin ja siihen saavat osallistua kaikki, joilla ei ole kolmea luokanvaihtoon oikeuttaa tulosta. Ykkösluokasta kakkosluokkaan noustakseen tarvitaan kolme puhdasta suoritusta (0-tulos eli tulos alle 0, kertoo kuinka paljon suoritusaika on alle ihanneajan). Kakkosluokasta kolmanteen siirtyäkseen koirakon on saatava kolme nollatulosta ja lisäksi sijoituttava kolmen parhaan joukkoon. Ykkösistä kakkosiin ja kakkosista kolmosiin siirryttäessä koira saa agilitysertifikaatin, jonka mukana koiralle annetaan puna-musta ruusuke. Koira saa agilityvalion (AVA) arvon voitettuaan kolme kertaa kolmosluokassa nollatuloksella sekä saatuaan vaadittavan näyttelytuloksen. Ensimmäisen ja viimeisen nollavoiton välillä tulee kuitenkin olla kulunut aikaa 1 vuosi 1 vrk. Voitoista vain yksi saa olla hyppyradalta ja voittojen tulee olla kahden eri tuomarin radoilta. Näyttelytulosvaatimuksen vuoksi sekarotuiset koirat eivät voi saavuttaa AVA-arvoa, vaan puhutaan epävirallisesti kolme sertifikaattia saavuttaneista "varjovalioista". Myös puhdasrotuiset koirat, joilla ei tarvittavaa näyttelytulosta ole tai jotka sitä eivät voi saavuttaa (kives-, hammaspuutokset, värivirheet), voivat olla "varjovalioita". Agility hyppyradoiltakin voi saavuttaa AVA-H valioarvon, eli agility hyppyvalio arvon.
| --- | --- |
Luokanvaihdoksiin sekä valioitumiseen vaadittavat suoritukset
1 lk. → 2 lk.: 3 nollatulosta kahdelta eri tuomarilta
2 lk. → 3 lk.: 3 nollatulosta sijoittuen kolmen parhaan joukkoon
3 lk.: Agilityvalio: 3 nollavoittoa (aikaraja 1 vuosi 1 vrk) sekä näyttelystä vähintään laatuarvostelu Hyvä
Eri rodut agilityssa

Laji sopii kaikille koirille ja ohjaajille. Agilitykilpailuun voi osallistua minkä rotuisen koiran kanssa tahansa, myös seka- eli X-rotuisen kanssa. Suosituimpia rotuja agilityssä ovat belgianpaimenkoirat, shetlanninlammaskoirat, bordercolliet, villakoirat, cockerspanielit jackrussellinterrierit ja borderterrierit. Fyysisistä syistä agility voi kuitenkin olla liian rankkaa pitkäselkäisille tai hyvin matalaraajaisille, suorapolvisille tai muuten rakenteeltaan raskaille ja äärimuodostuneille koirille. Rodun rakenne vaikuttaa esimerkiksi siihen miten koiran kroppa kestää rasitusta. Esimerkiksi raskasrakenteisten rotujen jalat voivat rasittua helpommin. Siihen vaikuttavat kuitenkin myös esimerkiksi koiran hyppytekniikka ja se osaako koira keventää keinun alastulossa.
Kisakoirana olevaa agilitykoiraa, ja harrastetasollakin olevaa koiraa kannatta myös käyttää urheilukoirahierojalla. Kisakoiria useammin. Koska agility on myös fyysinen laji, se rasittaa koiraa, ja saattaa jumitta lihaksia. Hierominen ja kehonhallinnan harjoittelu pienentää loukkaantumisriskejä, ja myös voi vähentää esimerkiksi rimapudotuksia ja parantaa hyppytekniikkaa, joka on aika iso osa lajia. Myös ohjaajan kunnosta ja hyvinvoinnista täytyy pitää huolta, koska agility on myös ohjaajalle vaativa laji.
Suomessa on muuhun maailmaan verrattuna huomattavan paljon rotuja agilityn parissa korkeallakin tasolla. Suomen edustusmaajoukkueissa on ollut muun muassa bichon frisé, länsigöötanmaanpystykorva, puli, pumi, mudi, kromfohrländer, novascotiannoutaja ja kooikerhondje. Tämä osoittaa että agility sopii monille roduille myös huipputasolla.
Agilityn harrastaminen

Agilityn harrastamisen voi aloittaa, kun koira on saavuttanut aikuiskokonsa. Kilpailevan koiran täytyy olla vähintään 18 kuukauden ikäinen, terve, tunnistusmerkitty ja rokotettu Suomen Kennelliiton määräysten mukaisesti. Koiran tulisi myös olla perustottelevainen. Alkeiskursseja järjestävät agilityseurat, joita on Suomessa jo melkein joka paikkakunnalla. Hyvänä esimerrkinä toimivat esimerkiksi Imatralla toimiva WUOKS, eli Wuoksen agility urheilijat, tai LAU, eli Lappeenrannan agility urheilijat. Aluksi koiralle opetetaan kukin estetyyppi erillisenä ja vähitellen voidaan siirtyä harjoittelemaan ratoja ja vaikeampia ohjauskuvioita. Tärkeää harjoittelussa on löytää motivointikeinot, jotka sopivat juuri kyseiselle koiralle. Näitä voivat olla esimerkiksi makupalat, lelut tai leikki.
Agility ja muut eläimet > Laama-agility

Laamojen ja alpakoiden agility on uusi laji, jota on kuitenkin Keski-Euroopassa ja USA:ssa harrastettu jo vuosia. Lajin tarkoituksena on kouluttaa eläimiä siten, että niitä on helppoa ja turvallista käsitellä ja kuljettaa. USA:ssa kilpaillaan AOBA-säännöillä, Keski-Euroopassa AELAS-säännöillä. Säännöt ovat melkein samat, mutta arvosteluissa on joitain pieniä eroja.
Suomessa on järjestetty yksi kilpailu AELAS-säännöillä Joensuussa ja kaksi vapaamuotoisilla säännöillä. Eläimiä talutetaan radan läpi ja virhepisteet määräävät sijoituksen. Vapaamuotoisissa kilpailuissa kilpailtiin nopeimmasta ajasta ja esteen kieltäytymisestä joutui juoksemaan sakkoringin. Tyypillisiä esteitä ovat pujottelu, tunneli, lankkusilta, peruuttaminen, pysähtyminen ja askellajin vaihto sekä erilaiset hyppyesteet.
Agility ja muut eläimet > Kissa-agility

Myös kissoille järjestetään agilitykilpailuja esimerkiksi kissanäyttelyjen yhteydessä. Lisätietoa löytyy Suomen Agilitykissat ry:n sivuilta.
Agility ja muut eläimet > Rotta-agility

Agility on tarkoitettu kesyrottien ja niiden ohjaajien hauskaksi yhteistoiminnaksi. Nopean rata-ajan lisäksi ohjaajan ja kesyrotan välinen yhteistyö otetaan huomioon tuomaroinnissa. Agilityrataan on mahdollista tutustua ennen kilpailun aloitusta. Rotakot saavat vapaasti harjoitella radalla sen jälkeen, kun harjoittelevalle kesyrotalle on tehty terveystarkastus.  Tuomari palkitsee kolme nopeimman ajan saanutta eläintä, lisäksi tuomari voi jakaa muita palkintoja. Kesyrotta saa agilitysertifikaatin, mikäli suoritusaika on 45 sekuntia tai alle (naaraat) tai 55 sekuntia tai alle (urokset). Agilityvalion arvon (AVA) saa eläin, joka on palkittu kolmella agilitysertifikaatilla. Virallisia agilitykilpailuja järjestetään Lemmikki- ja showkesyrotat ry:n näyttelyissä. Viralliset esteet kilpailussa ovat rengas, puomi, A-este, pujottelu ja aita.
Agility ja muut eläimet > Poniagility

Periaate poniagilityssä on sama kuin koirilla; hevonen suorittaa esteradan tietyn järjestyksen mukaan sovitun ajan puitteissa. Hevoseen koskemista ei sallita, vaan se on saatava esteille äänimerkein sekä kehonkielen avulla. Esteet ovat suuremmaksi osaksi samat kuin koirilla, eli radalta löytyy erilaisia hyppyesteitä (maapuomeista puoleentoista metriin), pujottelu, rengas, puomi, tunneli, A-este, keinu, vesieste, pöytä. Hevosten ja omistajien iloksi myös erikoisesteet kuten pressukenttä, kahluuallas ja lastauskoppi jne.
Agility ja muut eläimet > Hamsteriagility

Hamsteriagilityssä käytetään pituushyppyjä lukuun ottamatta samoja estetyyppejä kuin koirilla.
Kirjallisuutta

Pertti Vilander: Agility: alkeista huipulle.  Onnenmyyrät, 2003.  ISBN 952-99175-0-3
Inger Jalakas: Agility lähdöstä maaliin.  Helsinki:  Nemo, 2007.  ISBN 978-952-5613-35-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen agilityliitto ry
Suomen agilitytuomarit ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalainen agilitysivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansainväliset agilitysivut
Suomalaiset agilitysivut
Agility ja perhoskoirat
Länsi-Uudenmaan agilityharrastajat ry
Agility Kissanpäiviä ja Koiranunta -teemanumerossa (Arkistoitu – Internet Archive)
Pinseri suorittaa (vanhanaikaista) rengasesteen. Takana A-este ja puomi.
Kultainennoutaja tulee avotunnelista
Agilityrata
Alaskanmalamuutti A-esteellä
Malmin kirkko (Norja)

| Malmin kirkko Malm kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2014.
Sijainti:  Steinkjer, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1886
Suunnittelija:  Rasmus Overrein
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  350
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Malmin kirkko (norj. Malm kirke) on Steinkjerin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1886.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malmin kirkko (Norja) Wikimedia Commonsissa
Boliviankapuaja

| Boliviankapuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Pensaikkokapuajat Tarphonomus
Laji::  harterti
Kaksiosainen nimi
 Tarphonomus harterti  (Berlepsch, 1892) 
Synonyymit
 Upucerthia harterti 

Katso myös
   Boliviankapuaja Wikispeciesissä   Boliviankapuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Boliviankapuaja (Tarphonomus harterti) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Boliviankapuajaa tavataan Boliviassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Lajin laulua (äänitetty Boliviassa)
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Navahopus

| Navahopus> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Heimo::  Navahopodidae
Suku::  Navahopus  Baird, 1980
Infobox OKNimi-testi OK: 
Navahopus on Navahopodidae-heimoon kuuluva dinosaurusten suku. Luokittelussa on kuitenkin huomattava se, että suvun lajeista on saatu tietoa vain fossiilisten jälkien avulla, minkä vuoksi se ja siihen kuuluvat lajit ovat niin kutsuttuja iknotaksoneita. Siihen kuuluu kaksi lajia.
Lajit

Navahopus falcipollex
Navahopus coyoteensis
Jorrel Hato

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jorrel Hato
Syntymäaika: 7. maaliskuuta 2006 (ikä 18)
Syntymäpaikka: Rotterdam, Alankomaat
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 182 senttimetriä
Seura
Seura: Ajax
Pelinumero: 4
Junioriseurat
: IJVV De Zwervers
–2018: Sparta Rotterdam
2018–2022: Ajax
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2022–2023 | Jong Ajax | 13 | (1) |
| 2023– | Ajax | 35 | (1) |
Maajoukkue
| 2021–2022 | Alankomaat U16 | 6 | (0) |
| 2022–2023 | Alankomaat U17 | 4 | (0) |
| 2023– | Alankomaat U21 | 4 | (0) |
| 2023– | Alankomaat | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 3. maaliskuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 3. maaliskuuta 2024.
Jorrel Hato (s. 7. maaliskuuta 2006 Rotterdam) on alankomaalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Eredivisiessä pelaavaa Ajaxia. Pelipaikaltaan hän on keskuspuolustaja tai vasen laitapuolustaja.
Seurajoukkueura

Rotterdamissa syntynyt Hato liittyi Ajaxin junioriakatemiaan vuonna 2018 pelattuaan ensin kotikaupunkinsa IJVV De Zwerversissä ja Sparta Rotterdamissa.
Ensimmäistä kertaa miesten tasolla Hato pelasi 4. marraskuuta 2022 Eerste Divisien ottelussa Dordrechtiä vastaan edustaessaan Ajaxin reservijoukkuetta Jong Ajaxia. Ajaxin edustusjoukkueessa hän teki ensiesiintymisensä 11. tammikuuta 2023 KNVB-cupin toisen kierroksen ottelussa Den Boschia vastaan. Kaudella 2022–2023 Hato pelasi Ajaxin edustusjoukkueessa 11 pääsarjaottelua ja neljä KNVB-cupin ottelua.
Marraskuussa 2023 Hatosta tuli 17 vuoden ja 250 päivän ikäisenä Ajaxin seurahistorian kaikkien aikojen nuorin kapteenina toiminut pelaaja. Ensimmäisen maalinsa Ajaxissa Hato teki 25. marraskuuta 2023 Vitesseä vastaan.
Maajoukkueura

Hato pelasi vuosina 2021–2023 Alankomaiden alle 16-, alle 17- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa.
Alankomaiden A-maajoukkueessa Hato pelasi ensimmäistä kertaa 21. marraskuuta 2023 EM-karsintaottelussa Gibraltaria vastaan, jossa hän tuli vaihdosta kentälle Virgil van Dijkin tilalle ottelun toiselle puoliajalle. Hän antoi ottelussa maalisyötön Cody Gakpon tekemään 6–0 maaliin.
Muuta

Hatolla on curaçaolaisia sukujuuria.
Zichy (suku)

suvun vaakuna
Zichy (de Zich et Vásonykő) on yksi Unkarin vanhimmista ja tunnetuimmista aatelissuvuista. Se on mainittu jo 1200-luvulla. Suku sai ensin sukunimen Zayk vanhimman tunnetun esi-isänsä mukaan, sitten 1400-luvulta lähtien Zichin sukutilan mukaan. Suku sai vuonna 1679 keisarillisen kenraalin Istvan Zichyn (k. 1693) myötä kreivinarvon. Suvun jäsenistä ovat mainittavia seuraavat:
Mihály Zichy (1827–1906), unkarilainen taiteilija, taidemaalari, Venäjän tsaariperheen hovimaalari
Nándor Zichy (1829–1911), poliitikko
Jenő Zichy (1837–1906), valtiopäivämies
Géza Zichy (1849–1924), unkarilainen säveltäjä ja kirjailija
Cantemir (suku)

Dimitrie Cantemirin vaakuna venäläisenä ruhtinaana.
Cantemir oli tataarilaista alkuperää oleva moldovalainen suku, joka sittemmin vaikutti Venäjällä.
Constantin Cantemir (1627–1693), Moldovan ruhtinas.
Antioh Cantemir (1670–1726), Moldovan ruhtinas 1696-1710.
Dimitrie Cantemir (1673–1723), Moldovan ruhtinas 1710-1711, oppinut ja tiedemies.
Antioh Dmitrijevitš Kantemir (1700–1744), satiirinen runoilija, kääntäjä ja kirjailija, Venäjän suurlähettiläs Englannissa ja Ranskassa.
Elvranin kappeli

| Elvranin kappeli Elvran kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Stjørdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1893
Suunnittelija:  Ole Falck Ebbell
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  150
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Elvranin kappeli (norj. Elvran kapell) on Stjørdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1893.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elvranin kappeli Wikimedia Commonsissa
Merveille Lukeba

Merveille Lukeba (s. 30. maaliskuuta 1990) on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan parhaitaan roolistaan Thomas Tomonena brittiläisessä draamasarjassa Skins – liekeissä.
Lukeba syntyi Kinshasassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja kasvoi Woolwichissa, Englannissa. Hän puhuu sujuvaa ranskaa ja lingalaa.
Ura

Hänen näyttelydebyyttinsä oli vuonna 2006 Sierra Leonen lapsisotilas Moseksena palkinnon voittaneessa Ezrassa. Hän esiintyi ensi kertaa televisiossa vuonna 2007 roolinaan Tre Douglasina ohjelmassa The Bill.
Filmografia

| Vuosi | Ohjelma/Elokuva | Rooli | Esiintymisaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Ezra | Moses | 2007 |
| 2007 | The Bill | Tre Douglas | 2007 |
| 2009–2010 | Skins – liekeissä | Thomas Tomone |  |
Triviaa

Lukeba on esiintynyt useissa mainoksissa kuten Ford Mondeo -mainoksessa, Tridentissä sekä UEFA:ssa.
Hän oli vuoden 2008 helmikuussa lehden The New York Sun kannessa.
Aiheesta muualla

Merveille Lukeba Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Abgar Barsom

Abgar Barsom
Abgar Barsom (s. 4. syyskuuta 1977 Örebro) on ruotsalainen jalkapalloilija. Hän pelaa nykyisin norjalaisessa Fredrikstad FK -seurassa. Hänen aiempina seuroinaan ovat olleet Örebro SK, Messiniakos FC, SC Heerenveen, Djurgårdens IF ja Forward BK. Hän oli vuoden tulokas 2001 ja saman vuoden kesäkuussa Allsvenskanin kuukauden pelaaja. Hänellä on Djurgårdens IF:n kanssa Ruotsin-mestaruudet vuosilta 2002 ja 2005. Hän voitti samassa seurassa Ruotsin Cupin vuosina 2002, 2004 ja 2005.
Barsomilla on syyrialainen tausta. Hän on Syyrian ortodoksinen kristitty.
Politiikka

Barsom on pitkäaikainen kristillisdemokraatti. Hän on ollut Ruotsissa puolueen kunnallisvaaliehdokkaana.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi), (englanniksi)
Ghica (suku)

Suvun vaakuna
Ghica on albanialaista alkuperää oleva romanialainen ruhtinassuku. Vuodesta 1658 lähtien useat sen jäsenistä olivat Moldovan ja Valakian hospodareina.
Grigore I Ghica (1623–1675), Valakian ruhtinas
Dimitrie Ghica (1816-97), valtiomies
Ion Ghica (1816–1897), romanialainen valtiomies, Romanian pääministeri
Helene Ghica (1828–1888), kirjailijanimi Dora d'Istria, romanialainen kirjailija
Vladimir Ghika (1873–1954), pappi, romanialainen diplomaatti
Nádasdy

suvun vaakuna
Nádasdy on vanha unkarilainen, alun perin kroatialainen aatelissuku, jolla on ollut kreivin arvo vuodesta 1625 lähtien. Sen jäseniä ovat olleet muun muassa:
Tamás Nádasdy (1498–1562), Unkarin palatiini ja Kroatian baani, "suuri palatiini".
Ferenc Nádasdy (1555–1603), kenraali, Erzsébet Báthoryn puoliso.
Ferenc Nádasdy (1623–1671), hovituomari, magnaattisalaliiton jäsen.
Ferenc Lipót Nádasdy-Fogaras (1708–1783), Itävallan sotamarsalkka ja Kroatian baani.
Franz Seraphin von Nadasdy (1801–1883), Transilvanian hovikansleri, Itävallan ministeri.
Lången kirkko

| Lången kirkko Långe kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Stjørdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1899
Suunnittelija:  O. Røising
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  225
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Lången kirke (norj. Långe kirke) on Stjørdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1899.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lången kirkko Wikimedia Commonsissa
Hakanokkaorneero

| Hakanokkaorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Ancistrops  Sclater, 1862
Laji::  strigilatus
Kaksiosainen nimi
 Ancistrops strigilatus  (Spix, 1825) 

Katso myös
   Hakanokkaorneero Wikispeciesissä   Hakanokkaorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hakanokkaorneero, aikaisemmalta nimeltään viirunokka (Ancistrops strigilatus) on orneeroiden heimoon kuuluva eteläamerikkalainen varpuslintulaji.
Levinneisyys

Hakanokkaorneeroa tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa ja Perussa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Tuomas Lius

Tuomas Lius
Tuomas Lius (s. 8. toukokuuta 1976 Joensuu) on liperiläinen kirjailija ja sarjakuvapiirtäjä, joka on myös tehnyt töitä freelancetoimittajana. Lius on osuuskuntamuotoisen kustantamo Crime Timen perustajajäsen.
Liuksen esikoisteos, Kalle-Kustaa Korkin paluu, valmistui alkuperäisten Kalle-Kustaa Korkki ja Pekka Lipponen -hahmojen luojan, Aarne Haapakosken, perikunnan siunauksella. Vuoden 2006 Jadesoturi Sangfu -sarjakuva-albumi toimi esiosana Antti-Jussi Annilan ohjaamalle Jadesoturi-elokuvalle.
Jännityskirjat Haka, Laittomat, Härkäjuoksu, Lanka palaa, Sikojen lahti ja Kova luu kertovat suomalais-egyptiläisen rikosylikonstaapeli Julia Noussairin ja viinijärveläisen amatöörietsivä Marko Pippurisen seikkailuista. Tarinoiden tapahtumapaikat löytyvät suureksi osaksi Pohjois-Karjalasta. Hän on myös mukana Pikku G:n Musiikkivideolla Shala-la-la.
Tuotanto > Itsenäiset teokset

Kalle-Kustaa Korkin paluu (Apali 2006)
Keisari (Like 2012) Kirjoitettu yhdessä Kimmo Puustisen kanssa
Magnum opus (Crime Time 2015)
Sudenkorennon kesä (Like 2021)
Tuotanto > Etsivätoimisto Haka -sarja

Haka (Like 2009)
Marko Pippurisen joulutervehdys -novelli (julkaistu sekä Karjalaisessa 2009 että Hakan pokkaripainoksessa 2010)
Laittomat (Like 2010)
Härkäjuoksu (Like 2011)
Lanka palaa (Like 2019)
Sikojen lahti (Crime Time 2023)
Kova luu (Crime Time 2024)