stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tanjung Pinang

| Tanjung Pinang |
| --- | --- |

 vaakuna
 Tanjung Pinang
 Koordinaatit: 0°55′N, 104°27′E 
Valtio:  Indonesia
Provinssi:  Riausaaret
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  145 km²
Korkeus:  18 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  213 645
 – Väestötiheys:  1 473,4 as./km²
 
 www.tanjungpinangkota.go.id 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tanjung Pinang eli Tanjungpinang on Riausaarten provinssin pääkaupunki ja kauppasatama Indonesiassa. Se sijaitsee Bintanin saarella. Tanjung Pinangissa asui vuoden 2019 arvion mukaan 213 645 asukasta. Sieltä on lautta- ja pikaveneyhteydet Batamiin, Singaporeen (40 km) ja Johor Bahruun. Kaupunki on myös kansainvälisen liikenteen satama.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Matkaopas aiheesta Tanjung Pinang Wikivoyagessa (englanniksi)
Tali (Viipurin mlk)

Tali (vuodesta 1948 ven. Пальцево, Paltsevo) on kylä ja rautatieasema Viipurin–Antrean rataosalla entisessä Viipurin maalaiskunnassa Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Tali tunnetaan ehkä parhaiten kesällä 1944 käydystä suuresta Talin–Ihantalan taistelusta, jossa suomalaiset saivat neuvostoliittolaisten etenemisen pysäytettyä.
Talin asema sijaitsee Viipurin kaupungin koillispuolella Leitimojärven ja Lyykkylänjärven välisellä alueella. Kylän alue ulottui asemalta Leitimojärven koillispuolelle ja aina Antrean kunnan rajalle asti. Aseman lähistöllä oli vuonna 1931 perustettu Maataloustuottajain Oy:n perunajauhotehdas. Talissa ei ollut kansakoulua, vaan koulua käytiin viereisessä Mannikkalan kylässä. Sen sijaan Talissa toimi Etelä-Karjalan karjanhoitokoulu. Talissa toimi Talin suojeluskunta, jolle valmistui oma talo vuonna 1937, Lotta Svärd -järjestön paikallisosasto sekä kaksi urheiluseuraa: Talin Koskenpojat ja Talin Kisaveikot (perustettu 1925). Seurakunnallisesti Tali kuului Ihantalan seurakuntaan. Vuonna 1937 Talin kylässä oli 363 asukasta.
Tunnettuja talilaisia

Lauri Vilkko, viisiottelija ja olympiamitalisti
Aiheesta muualla

Tali vanhalla Karjalan kartalla (Maanmittauslaitoksen palvelu).
Viipurin maalaiskunnan kylät
Ahokas • Alasommee • Alasäiniö • Haankylä (Haka) • Hapenensaari • Hämäläinen • Ihantala • Juustila (Juustilanjoki) • Jyrkilä • Järvelä • Kaipola • Karppila • Kaukola • Kiiskilä • Kilpeenjoki • Kilpeenjoki–Sydänmaa • Kilpeenjoki–Vakkila • Konkkala • Korpelanautio • Kurikkala • Kähäri • Kärki • Kärstilä • Lahti • Lavola • Leppälä • Lihaniemi • Lyykylänjärvi • Mannikkala • Mälkki • Naulasaari • Nikoskela • Nuoraa • Näätälä • Pakkainen • Parkaus • Perojoensuu • Pien-Merijoki • Pietilä • Pihkala • Piispansaari • Porkansaari • Rapattila • Rasalahti • Repola–Lyykylä • Repola–Tervajoki • Rikkola • Ryysylä • Rääsiälä • Saarela • Samola • Savolainen • Suur-Merijoki • Suurpero • Tali • Terävälä • Tikkala • Tirhiä • Uskila • Uusikartano • Vahvaniemi • Vatikivi • Ventelä • Ykspää • Ylivesi • Yläsommee • Yläsäiniö
Tao (Mali)

| Tao |
| --- | --- |
 Tao
 Koordinaatit: 12°40′15″N, 5°36′33″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Koutialan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  5 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tao  on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Fonfona sijaitsee 40 kilometriä Koutialasta luoteeseen. Kunnassa on 5 900 ja keskuskylässä 3 300 asukasta (vuonna 2009).
Taon kunta rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Koutialan piirin M’Pessoban, kaakossa Fakolon ja koillisessa Ségoun alueen Blan piirin Diaramanan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu kolme kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, bambaroita (dionka) ja fulbeja.
Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja pavut.  Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Tanzir Tuhin

Tanzir Tuhin
Tanzir Tuhin (bengaliksi তানজির তুহিন, Tanjir Tuhin; s. 26. syyskuuta 1974) on bangladeshilainen laulaja, joka tuli tunnetuksi varsinkin Shironamhin-yhtyeen entisenä pitkäaikaisena laulajana.
Tuhin opiskeli pääaineenaan arkkitehtuuria. Hän sai myös perinteisen musiikin ja Nazrul Sangeetin koulutuksen Bulbul Academy of Fine Artsissa Dhakassa. Hänelle opettivat musiikkia muiden muassa Akhtar Sadmani, Kiran Chandra Roy ja Niaz Mohammad Chowdhury.
Tuhin liittyi Shironamhiniin sen laulajana vuonna 2000. Hänestä tuli sen keulahahmo. Hän sekä sävelsi että sanoitti suuren osan Shironamhinin kappaleista. Yhtye oli aloittanut toimintansa vuonna 1996 ja nousi yhdeksi Bangladeshin suosituimmista julkaistuaan debyyttialbumin Jahajee (2004). Kokoonpanon tyylilajia on kuvattu indie rockiksi.
Vuonna 2017 Tuhin joutui sairaalahoitoon sydänvaivojen johdosta. Hänen mukaansa yhtye alkoi ilman hänen lupaansa esiintyä uuden laulajan kanssa sairaalahoidon aikana. Tuhin ilmoitti asian johdosta jättävänsä yhtyeen 6. lokakuuta 2017. Shironamhin jatkoi toimintaansa muuttuneella kokoonpanolla, ja Tuhin perusti vielä samana vuonna uuden yhtyeen, jonka nimeksi valittiin Avash.
Tuhinin lähdettyä Shironamhinista kiistaa heräsi laulujen tekijänoikeuksista. Tuhin hävisi vuonna 2019 tekemänsä kantelun kun tekijänoikeuslautakunta määräsi hänet olemaan jatkossa laulamatta Shironamhinin nimissä tehtyjä lauluja. Tuhin sai osakseen laajaa arvostelua riitelystä yhtyeen johtohahmoksi nousseen Ziaur Rahmanin kanssa.
Aiheesta muualla

Tanzir Tuhin Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sinililjat

| Sinililjat |
| --- | --- |
 Idänsinililja (Scilla siberica eli Othocallis siberica)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparagaceae
Alaheimo::  Scilloideae
Suku::  Sinililjat Scilla  L.
Katso myös
   Sinililjat Wikispeciesissä   Sinililjat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kevättähdet eli sinililjat (Scilla) on parsakasvien (Asparagaceae) heimoon kuuluva suku. Ne luokiteltiin aikaisemmin toisinaan liljakasveihin ja toisinaan hyasinttikasveihin. Niiden läheisimpiä sukulaisia ovatkin hyasintit (Hyacinthus), helmililjat (Muscari) ja posliinihyasintit (Puschkinia).
Scilla-suvussa on noin 90 lajia. Aiemmin se on käsitetty laajempana, mutta nykyisin siihen kuuluneista lajeista erotetaan kellosinililjat (Hyacinthoides), sinililjat (Othocallis) ja lumotähdet (Prospero) ja toisaalta yhdistetään välillä eri sukuna käsitelty Chionodoxa. Myös mesisinililjojen (Nectaroscilla) suku erotetaan mahdollisesti.
Ulkonäkö ja koko

Kukat ovat sinisiä, valkoisia tai sinivalkoisia.
Levinneisyys

Sinililjoja esiintyy luonnonvaraisina Euroopassa, Aasiassa ja jonkin verran myös Afrikassa.
Elinympäristö

Kasvit viihtyvät yleensä auringossa tai puolivarjossa, mutta osa lajeista menestyy myös varjossa. Maan tulee olla kosteahko tai kostea ja ravinteikas.
Käyttö

Pikku-, espanjan-, persian- ja idänsinililjaa käytetään koristekasveina kukkatarhoissa, ja ne sopivat myös kivikkoon. Pikku-, espanjan-, englannin- ja idänsinililja sopivat rodo- ja metsäpuutarhaan.
Lajeja

Atlantinsinililja (Scilla verna)
Englanninsinililja (Scilla non-scripta eli Hyacinthoides non-scripta)
Espanjansinililja (Scilla hispanica eli Hyacinthoides hispanica)
Huiskusinililja (Scilla hyacinthoides, syn. Nectaroscilla hyacinthoides)
Idänsinililja (Scilla siberica eli Othocallis siberica)
Isokevättähti (Scilla luciliae)
Isosinililja (Scilla peruviana)
Jättisinililja (Scilla latifolia)
Kanariansinililja (Scilla dasyantha)
Kirjokevättähti (Scilla forbesii)
Madeiransinililja (Scilla madeirensis)
Persiansinililja (Scilla mischtschenkoana)
Pikkusinililja (Scilla bifolia)
Sinikevättähti (Scilla sardensis)
Sieväsinililja (Scilla amoena)
Syyssinililja (Scilla autumnalis) eli syyslumotähti (Prospero autumnale)
Unkarinsinililja eli dalmatiansinililja (Scilla litardierei, syn. Nectaroscilla litardierei)
Verisinililja (Scilla haemorrhoidalis)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sinililjat ja kevättähdet (Scilla)
Suomen Lajitietokeskus: Kevättähdet – Scilla
Funet: Sinililjat (Scilla)
United States Department of Agriculture (USDA): Scilla (englanniksi)
Talvisodan pommitukset Oulussa

Ainolan lastentarha ja Ainolan museo- ja kirjastorakennuksen yläkerta paloivat pommituksessa 21. tammikuuta 1940.
Talvisodan pommitukset Oulussa tapahtuivat kolmena kertana tammikuussa 1940.
Ensimmäisen kerran Neuvostoliiton sotilaskoneet pommittivat Oulua tammikuun ensimmäisenä päivänä. Kaksi lentolaivuetta, yhteensä 18 kaksimoottorista pommikonetta lensi kaupungin yli koillisesta lounaaseen pudottaen noin 80 kappaletta 50 kilon räjähdyspommeja. Pommit osuivat kaupungin ruutukaava-alueen pohjois-osiin, Intiöön ja Nuottasaareen sekä asumattomalle alueelle rautatien länsipuolelle Limingantullissa. Puistolan A-portaan ylimmät kerrokset tuhoutuivat pommituksissa ja yksi asukas kuoli.
Yhteensä pommituksessa kuoli neljä ihmistä ja haavoittui noin 30. Pommituksessa tuhoutui kokonaan kaksi puurakennusta ja vaurioitui viisi kivirakennusta ja yhdeksän puurakennusta.
Kaupungin ilmatorjunta ampui vihollismuodostelman johtokoneen alas, se putosi pellolle kaupungin eteläpuolelle. Lisäksi ilmatorjunta osui ainakin yhteen pommikoneeseen.
Toisen kerran Oulua pommitettiin kolmas tammikuuta, jolloin pommit putosivat kaupungin keskustan itäpuolelle aiheuttamatta suurta vahinkoa.
Talvisodan aikaisista Oulun pommituksista suurin tehtiin 21. tammikuuta, jolloin Neuvostoliiton lentokoneet pommittivat Oulua kolmessa jaksossa pudottaen yhteensä yli sata räjähdyspommia ja noin viisi sataa palopommia.
Ensimmäiseen hyökkäysjaksoon puolen päivän maissa osallistui 16 lentokonetta, jotka osuivat lähinnä Tuiraan, Ala-Laanilaan, Kontinkankaalle ja Intiöön. Toinen hyökkäysjakso 13 koneen voimin alkoi iltapäivällä. Pommitus aiheutti tuhoja lähinnä ruutukaava-alueella. Kolmas pommitus tapahtui illalla, ja hyökkäykseen osallistui neljä lentolaivuetta. Muun muassa Ainolan museo- ja kirjastorakennuksen yläkerta paloi tässä viimeisessä pommituksessa.
Vaikka 21. päivän pommitukset aiheuttivatkin suurimmat aineelliset tuhot niin pommitukset aiheuttivat vain yhden kuolinuhrin, tanskalainen vapaaehtoinen Mathias Madsén haavoittui konekivääritulesta matkalla Franzénin puiston väestönsuojaan.
Sport FM

Sport FM oli pari vuotta toiminut suomalainen puolivaltakunnallinen kaupallinen urheiluradio 2000-luvun alussa.
Sport FM kertoi tuottavansa ennen kaikkea puhetta urheilusta ja sen ilmiöistä vahvojen vuorovaikutustilanteiden ja mielenkiintoisten persoonien välityksellä. Melko nopeasti kanava kuitenkin vähensi puheohjelmiaan ja alkoi soittaa entistä enemmän musiikkia. Kanavan ensimmäisenä päätoimittajana toimi Harri Tammiruusu ja ohjelmapäällikkönä Aku Lohimäki.
Kanavan aamuohjelma oli Ykkösketju, jossa äänessä oli muun muassa Tony Halme. Pelimies oli iltapäivän urheilun uutis- ja ajankohtaisohjelma. Kanavan taustalla olleen Suomen Urheiluradio Oy:n pääomistajalla Hjallis Harkimolla oli myös oma ohjelma taajuudella.
Kanavan ääniä olivat muun muassa Joke Linnamaa, Aki Linnanahde, Pepe Jürgens, Kimmo Porttila, Linkku Lindegren, Jani Uotila, Sammy Väisänen ja Tuomas Virkkunen.
Sport FM yhdistyi SBS Finlandin Radio City -radiokanavan kanssa 23. lokakuuta 2003.
The Best of Mozart

The Best of Mozart on kokoelmalevy, joka sisältää Wolfgang Amadeus Mozartin musiikkia. Se ilmestyi Naxos-levy-yhtiön kautta vuonna 1991.
Kappaleet

Serenadi nro 13 G-duuri KV 525, "Eine kleine Nachtmusik": I. Allegro
Pianosonaatti nro 8 A-molli, KV 310: II. Andante cantabile con espressione
Sinfonia nro 25 G-molli, KV 183: I. Allegro con brio
Jousikvartetto nro 17 B-duuri, KV 458, "Hunt": II. Minuetto
Sinfonia nro 40 G-molli, KV 550: I. Molto allegro
Klarinettikonsertto (Mozart) A-duuri, KV 622: II. Adagio
Divertimento D-duuri, KV 136, "Salzburg Symphony No. 1": I. Allegro
Huilukonsertto nro 1 G-duuri, KV 313: III. Rondo: Tempo di menuetto
Serenadi nro 6 D-duuri, KV 239, "Serenata Notturna": I. Marcia: Maestoso
Viulukonsertto nro 3 G-duuri, KV 216: III. Rondeau, Allegro
Pianokonsertto nro 21 C-duuri, KV 467, "Elvira Madigan": II. Andante
Sinfonia nro 41 C-duuri, KV 551, "Jupiter": III. Menuetto: Allegretto
Tao Geoghegan Hart

| Tao Geoghegan Hart |
| --- | --- |
 Tao Geoghegan Hart 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1995 (ikä 29)
Kansalaisuus:   Yhdistynyt kuningaskunta
Pyöräilijä
Pituus:  183 cm
Paino:  65 kg
Joukkue:  Lidl-Trek
Laji:  maantiepyöräily
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  yleisajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2014 2014 2015–2016 2015 2017–2023 2024–:  100 % ME Bissell Development Team Axeon Team Sky (harjoittelija) Team Sky / Ineos Grenadiers Lidl-Trek
Suurimmat voitot
 Italian ympäriajo 2020, nuorten kilpailu 2020, 2 etappia 
 Tiedot päivitetty: 2. tammikuuta 2024 
Aiheesta muualla
taogeogheganhart.com
Tao Geoghegan Hart (s. 30. maaliskuuta 1995 Lontoo) on englantilainen maantiepyöräilijä. Hän on kilpaillut korkeimmalla ammattilaistasolla, UCI World Tourilla, kaudesta 2017 lähtien. Hän edusti vuoteen 2023 saakka Team Sky / Ineos Grenadiers -joukkuetta ja vuodesta 2024 lähtien Lidl-Trekiä. Hän on Italian ympäriajon voittaja.
Geoghegan Hart voitti vuoden 2020 Italian ympäriajossa Piancavalloon päättyneen 15. etapin ja Sestriereen päättyneen 20. etapin. Ennen päätösetappia hän oli kokonaiskilpailussa toisena, vain 0,86 sekuntia Jai Hindleylle jääneenä. Viimeisenä ajetulla aika-ajoetapilla hän varmisti kokonaisvoittonsa 39 sekunnin erolla Hindleyyn. Hän voitti myös nuorten kilpailun.
Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Srilankankukastaja

| Srilankankukastaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kukastajat Dicaeidae
Suku::  Kukastajat Dicaeum
Laji::  vincens
Kaksiosainen nimi
 Dicaeum vincens  (Sclater, 1872) 
Katso myös
   Srilankankukastaja Wikispeciesissä   Srilankankukastaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Srilankankukastaja (Dicaeum vincens) on kukastajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Srilankankukastajaa tavataan kotoperäisenä Sri Lankassa. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sitä tavataan pienellä alueella, jossa elinympäristöt ovat jatkuvasti heikentymässä. Srilankankukastaja on kuitenkin edelleen yleinen alle 900 metrin korkeudella.
Elinympäristö

Srilankankukastaja elää pääasiassa alankojen ja esivuoristojen kosteissa ja korkeissa metsissä 2 300 metrin korkeudelle asti.
Sotamaa

Sotamaa voi tarkoittaa:
Sukunimenä

Antero Sotamaa (s. 1940), kilpapurjehtija
Kivi Sotamaa (s. 1971), suunnittelija
Rikhard Sotamaa (1910–2000), lääkäri ja lääkintöneuvos
Yrjö Sotamaa (s. 1942), Taideteollisen korkeakoulun professori
Muut

Sotamaa, Aivolävistyksen albumi vuodelta 2010
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sotamaa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tauno Mäki

Tauno Mäki -nimisiä henkilöitä ovat olleet:
Tauno T. Mäki (1926–2014), tekniikan tutkija ja professori
Tauno V. Mäki (1912–1983), ampuja, metsästysasiantuntija ja eräkirjailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tauno Mäki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sitä saa mitä tilaa

| Sitä saa mitä tilaa Yölintu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2000
 Julkaistu: 20. elokuuta 2001
 Tuottaja(t): Esa Nieminen
 Kesto: 42.15
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 3.
Yölinnun muut julkaisut
| Pienen pojan haaveet 2000 | Sitä saa mitä tilaa 2001 | Tää on rankkaa 2002 |
Sitä saa mitä tilaa on Yölinnun kuudes studioalbumi, ja se on julkaistu vuonna 2001. Albumin on tuottanut Esa Nieminen. Levyn tunnetuimmat kappaleet ovat nimikkokappale Sitä saa mitä tilaa lisäksi Moottoripyörä on moottoripyörä, Rakkaus on sininen, Sukuvika – suksi ei luista, Se jokin sinulla on ja Rilluttele yö. Levy on yhtyeen tunnetuimpia levyjä, rikkoen kultalevyrajan kaksi viikkoa ilmestymisensä jälkeen. Platinarajan levy rikkoi marraskuussa 2001.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 3.
Kappaleet

Sitä saa mitä tilaa – 3.53
Moottoripyörä on moottoripyörä – 3.16
Rakkaus on sininen – 2.54
Ilta-aurinko – 2.51
Jussi and the Boys – 2.53
Hyvin menee kuitenkin – 2.24
Eva – 3.48
Sukuvika – suksi ei luista – 2.57
Hyvää huomenta Suomi – 4.08
Se jokin sinulla on – 2.35
Rilluttele yö – 2.43
Sua lemmin kuin järjetön mä oisin – 3.52
Aurinko laskee länteen – 3.54
Kokoonpano

Simo Silmu – laulu, haitari, urut, taustalaulu
Matti Silmu – rytmikitara
Markus Kuusijoensuu – soolo- ja bassokitara
Saku Mansikkamäki – rummut
Aiheesta muualla

Sitä saa mitä tilaa discogs.com-sivustolla
Yölintu
| --- | --- |
Studioalbumit:   Yölintu laskeutuu  Pieni lintunen  Kaikki kohdallaan  Tositarkoituksella  Pienen pojan haaveet  Sitä saa mitä tilaa  Tää on rankkaa  Mennyttä miestä  Haavoittumaton  Nyt ja aina  Iso lemmen pala – Baddingin jalanjäljissä…  Minne maailma kuljettaa  Maailma on kauneimillaan 
Kokoelmat:   Mahdunko maailmaas – kaikki parhaat  Tanssin taikaa – 16 hittiä  Hetkiin menneisiin - suurimmat laulut  20 suosikkia – Mä putoan
Tamburiinikyyhky

| Tamburiinikyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Uikuttajakyyhkyt Turtur
Laji::  tympanistria
Kaksiosainen nimi
 Turtur tympanistria  (Temminck), 1809 
Katso myös
   Tamburiinikyyhky Wikispeciesissä   Tamburiinikyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tamburiinikyyhky (Turtur tympanistria) on afrikkalainen kyyhkylintu. Sen elinympäristö ulottuu Senegalista ja Gambiasta Sahelin alueella Etiopiaan ja Etelä-Somaliaan, ja mantereen itärannikkoa etelään Etelä-Afrikkaan. Sitä tavataan myös Komoreilla ja Biokossa. Lajin holotyypin kuvaili Coenraad Jacob Temminck Etelä-Afrikasta 1809.
Social Democratic and Labour Party

Social Democratic and Labour Party (SDLP, iiriksi Páirtí Sóisialta Daonlathach an Lucht Oibre) on pohjoisirlantilainen puolue. SDLP on nationalistinen puolue, jonka tavoitteena on yhdistynyt Irlanti.
Aiheesta muualla

Puolueen internetsivut
Tauno Olkkonen

Tauno Toivo Olkkonen (13. helmikuuta 1925 Helsinki – 21. syyskuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen tekniikantutkija ja professori. Hän oli Teknillisen korkeakoulun teollisuustalouden professori vuodesta 1975. Hän tutki teollisuustaloutta ja tuotantotekniikkaa.
Olkkonen diplomi-insinööriksi 1950, tekniikan lisensiaatiksi 1968 Teknillisestä korkeakoulusta ja väitteli tohtoriksi 1973 Lappeenrannan teknillisestä korkeakoulusta. Hän työskenteli Kone oy:n tehdasinsinöörinä 1950–1952, Rastorin konsulttina ja tutkimusjohtajana 1952–1965, tutkimusjohtajana 1966–1967, ja Suomen Kaapelitehdas oy:n tutkimusinsinööri hän oli 1965–1966.
Aiheesta muualla

Tauno Olkkosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Särkijärvi (Pälkäne, Sappee)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°23′32″N, 24°32′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  oja Vähään Arajärveen 
Järvinumero:  35.716.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113 m  
Rantaviiva:  1,199 km  
Pinta-ala:  4,725 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä ja Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee 15 metriä Vähän Arajärven yläpuolella mäkien välisessä painaumassa. Sen itäpuolella kohoaa yli 40 metrin korkeuteen kalliolakinen Haukkavuori. Sen rinteen jyrkänne laskeutuu suoraan järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta luoteessa olevia peltomaita. Järven itärannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Säynäjärven kylältä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy. Siihen laskee pohjoisesta Musta-Sorsimosta lähtevä laskuoja. Ojan kautta laskevat myös muiden Sorsimoiden ja Kailojen vedet. Särkijärven laskuoja on yli 200 metriä pitkä ja se laskee Vähään Arajärveen. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimettömän järven rantaviiva poikkeaa nykyisestään niin paljon, että syy sen erilaisuudelle voisi johtua esimerkiksi järvenlaskusta. Vanhassa kartassa Musta-Sorsimon laskuojan alajuoksulla sijaitsee alue, jossa on voinut sijaita vanhan kartan lahti. Järven vedenpinta olisi siten voinut olla korkeintaan 1,5 metriä ylempämä kuin nykyään. Asiaan saa varmuuden vain hankkimalla siitä varmoja todisteita.
Vuoden 1957 peruskartassa järven luoteispäässä sijaitsi maatila, jonka pellot viettivät Särkijärveen.
Luontoarvoja

Järven rannan läheisyyteen on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven länsipäässä. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa ja opastaulu.
Särkijärven laskuojan puronvarsilehto on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi.
Sport & Spa Hotel Vesileppis

Vesileppis-hotelli.
Sport & Spa Hotel Vesileppis on Leppävirralla sijaitseva kylpylä-hotelli. Hotellin yhteydessä toimii muun muassa Leppävirran jäähalli. Hotelli on toiminut Leppävirralla vuodesta 1975, ja kylpylä rakennettiin sen yhteyteen vuonna 1993.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Speaking in Tongues (Gene Simmonsin albumi)

| Speaking In Tongues Gene Simmons |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 2005
 Tuottaja(t): Gene Simmons
 Levy-yhtiö: Sanctuary Records $immons Records
Gene Simmonsin muut julkaisut
| Asshole 2004 | Speaking In Tongues 2005 | Alter Ego 2009 |
Speaking In Tongues (suom. Kielillä puhuen) on yhdysvaltalaisen Kiss yhtyeen basistin Gene Simmons neljäs soololevy, ja se julkaistiin vuonna 2005. Simmons tuotti itse albumin.
Kappaleet

Speaking in Tongues
Weapons
Carnival of Souls
Sweet 'n Dirty Love
Am I Losing My Mind
Damn, I'm Good
Everyday Above Ground
Granny Take a Trip
I Turn to Stone
It 2
Jellyroll
Kokoonpano

Gene Simmons - basso, laulu
Bob Kulick - soolo,- rytmikitara, taustalaulu
Tommy Thayer - rytmikitara, taustalaulu
Anton Fig - rummut, taustalaulu
Sporadinen E

Sporadinen E on radiosää, joka toteutuu silloin, kun ilmakehän E-kerrokseen auringonpilkkumaksimin aikaan tavanomaisen auringonpilkkutihentymän ylittävä kerros. Tämä satunnainen ilmakehän E-kerroksen auringonpilkkujen runsaus aiheuttaa E-kerroksen satunnaisen auringonpilkkurunsauden mukaisen parantuneen mahdollisuuden vastaanottaa tavanomaista kauempaa radioaaltoja mm. DX-kuuntelussa