stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shanks (One Piece)
Persoona ja suhteet

Shanks on yksi, tai ehkä jopa rennoin One Piece maailman hahmo. Hän ja hänen miehistönsä matkaavat maailmaa kiirehtimättä samalla juhlien ja pitäen hauskaa. Tarvittaessa hän muuttuu vakavaksi. Shanks ei ole julma toisin kuin monet muut merirosvokapteenit, eikä pidä miehistöään kurissa väkivallalla. Ystävällinen luonne näkyy siinä, ettei hän halua toisille harmia vaan pitää hauskaa, jopa vakavan Kaapparilordi Mihawkin kanssa.
Shanks ei tunnu paljoa välittävän mitä hänelle itselleen tapahtuu. Hän antaa muiden sylkeä, heitellä ruuilla tai juomilla itseään taistelematta takaisin vain nauraen miehistönsä kanssa kohtalolleen. Jopa menettäessään kätensä se ei Shanksia paljoa haitannut, kunhan Luffy vain olisi turvassa. Hän asettaa ystävänsä itsensä edelle. Shanksilla on myös puoli joka panikoi, jos jokin menee vikaan.
Luffy pitää Shanksia esikuvanaan, lapsuudensankarinaan ja miehenä jonka hän haluaa ylittää. Kun Luffy oli lapsi, Punatukka-merirosvot käyttivät hänen kotikyläänsä tukikohtanaan jonkin aikaa. Hän halusi liittyä Shanksin miehistöön, mutta pettyi kun Shanks aina vastasi kielteisesti. Shanks piti Luffyn härnäämisestä, kutsuen Luffyä pikkulapseksi. Kun vuoristoryövärit hyökkäsivät, hän näytti Luffylle kuinka paljon hän välitti hänestä. Mangassa Ben Beckman kertoo Shanksille, että Luffystä tulee jotain suurta. Shanks kommentoi siihen, että hänkin oli Luffyn ikäisenä samanlainen. Luffyn haave on tulla merirosvokuninkaaksi ja tavata Shanks ja Shanks odottaa päivää jolloin kohtaa jälleen Luffyn. Kun Mihawk toi Shanksille Luffyn etsintäkuulutuksen, hän kommentoi: "Sinä siis olet vihdoinkin tulossa, Luffy".
Tähän asti Maailman hallituksen ulkopuolella vain Buggy-klovni on häntä vastaan. Ironisesti heidän ollessa nuoria Buggy sanoi Shanksille tämän olevan liian naiivi ja viaton tullakseen suureksi merirosvokapteeniksi. Shanks on kuuluisa merirosvokapteeni ja Buggy oli pitkän aikaa lähes tuntematon piraatti East Bluella. Tämä kuitenkin muuttui kun Buggysta tuli kaapparilordi.
Historia > Shanks merirosvoharjoittelijana

Shanksin ensiesiintyminen tapahtui ensimmäisessä mangaluvussa ja neljännessä animejaksossa, mutta todellisuudessa hänen tarinansa alkoi paljon aikaisemmin. Hänen kotikaupunkinsa oli West Bluella ja jossain vaiheessa nuoruuttaan Shanks harjoitteli merirosvoksi tuloa Gol D. Rogerin laivalla Buggyn kanssa. Kaksikko vietti paljon aikaa yhdessä väitellen turhistakin asioista, kuten kumpi napa on kylmempi, pohjois- vai etelänapa. Heidän jatkuva kinaaminen ärsytti muita miehistön jäseniä.
Harmiksi näistä kahdesta nuoresta miehestä tuli viholliset Buggylle tapahtuneen onnettomuuden jälkeen.
Kun he ja muu miehistö hyökkäsivät ohimenevän laivan kimppuun, Buggy löysi aarrekartan, jossa kerrottiin merenpohjassa makaavan aarteen sijainti. Hän päätti pitää kartan salassa muilta, sillä sen avulla hänestä voisi tulla voimakkaan miehistön kapteeni. Myöhemmin yöllä Shanks kertoi Buggylle, että miehistö löysi pirunmarjan, joka veisi uimakyvyn, mutta antaisi erikoisia voimia. Se joka haluaisi syödä pirunmarjan saisi sen. Hän myös kertoi kuinka harvinaisia ja arvokkaita pirunmarjat ovat.
Seuraavana päivänä Buggy uskotteli muille heidän silmiensä edessä syövän pirunmarjan. Todellisuudessa pirunmarja jonka hän söi oli väärennös ja hän piti oikean pirunmarjan muiden tietämättä. Kartan ja pirunmarjan avulla hän pystyi jättämään miehistön ja ryhtymään oikeaksi merirosvoksi. Ollessaan pelastusveneessä, Shanks yllätti hänet ja Buggy piilotti pirunmarjan suuhunsa. Shanks käski Buggyn olla varastelematta kokin ruokia ja lähti, mutta palasi yllättäen takaisin ja Buggy nielaisi oikean pirunmarjan säikähtäessään ja samalla aarrekartta lensi mereen.
Buggyn hypätessä mereen pelastamaan unelmansa, hän huomasi menettäneensä hyvän uimataitonsa pirunmarjan vuoksi eikä voinut enää sukeltaa aarteita. Shanks pelasti Buggyn hukkumiselta, mutta Buggy oli vihainen Shanksille, koska piti häntä syyllisenä unelmansa tuhoamisesta.
Molemmat erosivat toisistaan Gold Rogerin teloituksen jälkeen Loguetownissa. Shanks pyysi Buggyä miehistöönsä, mutta Buggy kieltäytyi. Siitä lähtien Buggy ja Shanks eivät ole tavanneet toisiaan, ennen kuin Marinefordissa Shanksin ilmestyttyä sinne lopettamaan sota Merivoimien ja Valkopartapiraattien välillä.
Taidot ja voimat

Vain vähän tiedetään Shanksin taidoista, mutta hän vaikuttaisi olevan lempeän merirosvon lisäksi myös pelottava. Pelastaessaan Luffyn merihirviöltä, jo pelkästään hänen katseensa ja häipymiskäsky riittivät merihirviön karkottamiseen. On sanottu, että Shanksin miekkailutaidot vastasivat aikoinaan nykyisen maailman parhaimman miekkamiehen Mihawkin miekkailutaitoja. Kun Shanks menetti vasemman kätensä, Mihawk ei enää etsinyt häntä taistellakseen Shanksia vastaan.
Myös hänen osastaan neljän merirosvokeisarin joukossa ei ole paljoa tietoa, mutta Shanksin voimat ovat tasoissa Valkoparran kanssa, joka tunnetaan maailman vahvimpana miehenä. Jo hänen yksi kätensä on tarpeeksi vahva estääkseen Valkoparran voimakkaat hyökkäykset. Shanksin säilän ja Valkoparran "kwan dao"n osuessa yhteen, heidän hyökkäyksensä halkaisi taivaan pilvet. Shanksin "aura" on myös erittäin voimakas, sillä jo hänen läsnäolonsa riitti heikoimpien Valkoparta-merirosvojen kukistamiseen. Läsnäolo myös repi vähän Valkoparran laivaa.
| --- | --- |
One Piece Media:   Eiichirō Oda  Alkuperäinen One Piece  Mangaluvut  Animejaksot  Luettelo One Piecen tarinoista 
Anime-elokuvat:   One Piece: The Movie  One Piece The Movie: Dead End no Bōken  One Piece: The Cursed Holy Sword  One Piece Movie: The Desert Princess and the Pirates: Adventures in Alabasta  One Piece Film: Strong World  One Piece Film: Z  One Piece Film: Gold  One Piece: Stampede 
Videopelit:   Become The Pirate King!  Grand Battle!  Set Sail Pirate Crew!  Grand Battle! 2  Grand Battle! Rush  One Piece  Pirates' Carnival  Grand Adventure  Unlimited Adventure  Unlimited Cruise/SP  Grand Collection  Pirate Warriors  Pirate Warriors 2  Romance Dawn  Unlimited World Red  Pirate Warriors 3  Treasure Cruise  Burning Blood  World Seeker 
Muuta:   One Piece (vuoden 2023 televisiosarja)  One Piece diskografia 
-maailma
| --- | --- |
Olkihattupiraatit:   Monkey D. Luffy  Roronoa Zoro  Nami  Usopp  Sanji  Tony Tony Chopper  Nico Robin  Franky  Going Merry  Thousand Sunny 
Ystävät:   Nefertari Vivi  Portgas D. Ace 
Pääviholliset:   Buggy-klovni  Kuro  Don Krieg  Arlong  Baroque Works  Wapol  Bellamy  Ener  Foxy  CP9  Thriller Bark 
Maailmanhallitus:   Smoker  Aokiji 
Merirosvot:   Shanks Punatukka  Valkoparta  Mustaparta  Gold Roger 
One Piece -merirosvoryhmät:   Arlong-merirosvot  Bellamy-piraatit  Buggyn merirosvojoukko  Foxy-piraatit  Krieg-merirosvot  Merirosvoliittouma Apinatarha  Mustan kissan merirosvot  Mustaparta-merirosvot  Olkihattupiraatit  Peltikunkku-merirosvot  Punapää-merirosvot  Thriller Bark  Valkoparta-merirosvot 
Muita organisaatioita:   Maailmanhallitus  Merivoimat Merivoimien jäsenet  Kaapparilordi  Cipher Pol  Baroque Works  Skypiean papisto  Shandiat  Galley-La Company  Frankyn perhe  Yonkou 
Muuta:   One Piecen paikat  Grand Line
Suolapungat

| Suolapungat |
| --- | --- |
 Valkosuolapunka (Samolus valerandi)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Esikkokasvit Primulaceae
Alaheimo::  Theophrastoideae (aiemmin heimo Theophrastaceae)
Suku::  Suolapungat Samolus  L.
Katso myös
   Suolapungat Wikispeciesissä   Suolapungat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suolapungat (Samolus) on esikkokasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti 10–15 lajia. Suvun lajeista Suomessa esiintyy ainoastaan valkosuolapunka eli suolapunka (Samolus valerandi), joka on erittäinen uhanalainen, harvinaisena merenrannoilla kasvava kasvilaji.
Lajeja

Samolus cinerascens
Samolus dichondrifolius
Samolus ebracteatus
Samolus junceus
Samolus porosus
Samolus pyrolifolius
Samolus repens
Samolus spathulatus
Samolus subnudicaulis
Samolus vagans
Samolus valerandi – valkosuolapunka eli suolapunka
Aiheesta muualla

Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Suolapungat (Samolus)
Suomen Lajitietokeskus: Suolapungat – Samolus
Funet: Suolapungat (Samolus)
Den virtuella floran: Samolus (ruotsiksi)
ITIS: Samolus (englanniksi)
Flora of China: Samolus (englanniksi)
Suomalainen reissupoika

| Suomalainen reissupoika Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1974–2001
 Julkaistu: 2006
 Formaatti: 2CD
 Tyylilaji: pop, iskelmä, kantri
 Levy-yhtiö: Warner Music
Mikko Alatalon muut julkaisut
| Kyllä sitä ny ollaan niin Alataloa – Moukarirallit 2002 | Suomalainen reissupoika 2006 | Kaikki sitä tekevät mielellään! – Kantri 2 2008 |
Suomalainen reissupoika on suomalaisen laulajan Mikko Alatalon tuplakokoelma, joka julkaistiin vuonna 2006.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Maalaispoika oon – 2.42 (säv. ja san. Juice Leskinen & Mikko Alatalo, sov. Henrik Otto Donner, Leskinen & Alatalo)  Hän hymyilee kuin lapsi – 2.44 (säv. ja san. Alatalo, sov. Erkki Hyvönen, Leskinen & Alatalo)  Kotisaunan lauteilla – 3.07 (säv. ja san. Alatalo, sov. Donner & Alatalo)  Syli – 2.48 (säv. ja san. Alatalo, sov. Donner & Alatalo)  Hasardi – 3.16 (säv. ja san. Alatalo, sov. Donner & Alatalo)  Rokkilaulaja – 3.02 (säv. ja san. Harri Rinne & Alatalo, sov. Tabula Rasa & Alatalo)  Hyvästi Mona – 3.29 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Coitus Int. & Alatalo)  Vicky Lee – 3.24 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Kassu Halonen)  Tunnetko rakkauden – 3.21 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Halonen)  Yhdentoista virran maa – 7.14 (säv. ja san. Alatalo)  Nuoruuden kultasiivet – 3.14 (säv. ja san. Alatalo, sov. Halonen)  Vesilasi, vessanavain, heiniä paali – 2.56 (säv. ja san. Rinne, Markku Lampi & Alatalo, sov. Halonen & Alatalo)  Ihmisen ikävä toisen luo – 3.41 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Rikoo on riskillä ruma – 3.00 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Taitaa tulla kesä – 3.01 (säv. ja san. Esko Koivumies, sov. Alatalo)  Känkkäränkkä – 2.32 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Suomalainen reissupoika – 3.41 (säv. ja san. Alatalo, sov. Halonen & Alatalo)  Leuhkat eväät – 3.20 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Halonen & Alatalo)  Kun Isojoki tulvii – 6.30 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Halonen & Alatalo)  Kiiminkijoki – 5.05 (säv. ja san. Alatalo, sov. Halonen & Alatalo) :  CD 2 Ajolähtö – 3.18 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Isänmaan toivot – 4.13 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Masi Luoma)  Pohjoisen laulu – 3.53 (feat. Jamppa Tuominen, säv. ja san. Alatalo)  Taistelija – 3.14 (säv. ja san. Alatalo, sov. Rinne & Alatalo)  Sielun miljonääri – 3.05 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Suojelusenkeli – 2.26 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Kissanpentu – 3.33 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo & Jukka Linkola)  Sun on oltava viilee – 3.14 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  On vanha jengi koossa taas – 3.42 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Minna – 3.19 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Anna mulle yksi yö – 4.12 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Tytöt tahtoo pitää hauskaa – 3.18 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Viivy vielä hetki – 3.03 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Alatalo)  Yhdentekevää – 3.22 (feat. Juice Leskinen, säv. ja san. Leskinen & Alatalo, sov. Alatalo)  Hyasinttien aika – 2.46 (säv. Rinne & Alatalo, sov. Luoma)  Euroopan rannalla – 3.46 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Luoma & Alatalo)  Puutarha – 3.26 (säv. ja san. Rinne & Alatalo, sov. Luoma & Alatalo)  Taksimiehen poika – 3.41 (säv. ja san. Alatalo)  Suomi-neito – 3.19 (feat. Jussi Syren & the Groundbreakers, säv. ja san. Alatalo)  Mä lähden maalle – 3.54 (feat. Juice Leskinen, säv. ja san. Leskinen & Alatalo)
Aiheesta muualla

Suomalainen reissupoika discogs.com -sivustolla
Tainionkoski

Tainionkoski tarkoittaa seuraavia:
Tainionkoski, Imatran kaupunginosa
Tainionkoski, koski Imatralla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tainionkoski”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suomalainen talonpoikaistalo (kirja)

| Suomalainen talonpoikaistalo |
| --- | --- |
Kirjailija:  Alfred Kolehmainen
Kuvittaja:  Veijo A. Laine
Kansitaiteilija:  Markku Reunanen
Kieli:  suomi
Genre:  rakennustaide, kansanperinne, kuvateokset
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1979 (4. painos 2004)
Sivumäärä:  461
ISBN:  951-1-05445-7
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Suomalainen talonpoikaistalo on vuonna 1979 julkaistu valokuva- ja tietoteos. Sen tekstit ja piirrokset on laatinut Alfred Kolehmainen, ja valokuvat on ottanut Veijo A. Laine. Kirjan on taittanut Markku Reunanen.
Julkaiseminen

Teos ilmestyi alkujaan vuonna 1979 Otavan kustantamana. Neljäs painos ilmestyi vuonna 2004. Kirjassa esitellään kolmetoista eri talonpoikaistaloa ympäristöineen ja kaksi kylää, joista toinen on Ahvenanmaalla ja toinen Pelkosenniemellä. Kirja on ennen muuta valokuvateos, sen tekstit ovat lähinnä valokuvien ja piirrosten selitystekstejä kunkin kohteen lyhyen kuvauksen, johdanto-osion ja kirjallisuusluettelon lisäksi. Kirjaa varten tehtiin kuusi tiedonkeruu- ja valokuvausmatkaa, yhteensä noin 1 800:sta matkoilla otetusta valokuvasta kirjaan valittiin noin 500. Piirroksia laadittiin noin 100 arkin verran, kaiken kaikkiaan 420 erillistä piirrosta.
Sisältö

Kirjassa on lukijalle tarkoitetut saatesanat ja johdanto (s. 8-25), minkä jälkeen esitellään valitut kohteet. Lopussa on kirjallisuusluettelo. Kirjaan valitut kohteet ovat teoksen laatijan sanoin "aivan tavallisia maalaistaloja eri puolilla Suomea". Joissakin asuttiin tietojen keruun aikana, mutta toiset oli jo otettu museokäyttöön. Esitellyt talonpoikaistalot ja kaksi kylää ovat seuraavat:
Ähkyri Vuokon kylässä Juuassa
Murtovaara Valtimolla, alkujaan kruununtorppa, nyt talomuseona
Rehunen Taipalsaarella
Pien-Toijola Ristiinassa, jossa on peräti 13 aittaa
Pienmäki Hankasalmen Niemisjärvellä, perustettu 1754, nykyään talomuseona
Raiskion torppa Luopioisissa
Myllymäen torppa Pusulan Kärkölässä
Kauppilan umpipiha Laitilan Koukkelassa
Rapila Laihialla, päärakennus vuodelta 1827
Lamminahon talo Vaalassa, nykyään talomuseona
Pehkonen Limingan Ala-Temmeksellä
Suvannon kylä Pelkosenniemellä
Vetsikko ja Välimaa, kaksi eri taloa Utsjoella
Torpin kylä Hammarlandissa Ahvenanmaalla
Sushil Gupta

| Sushil Gupta> Rajya Sabhan jäsen Delhistä |
| --- | --- |
 28. tammikuuta 2018 –  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. toukokuuta 1961 (ikä 63)
Tiedot
Puolue:  Aam Aadmi Party
Muut puolueet:  Intian kongressipuolue
Aiheesta muualla
Kotisivu
Sushil Kumar Gupta (s. 1. toukokuuta 1961) on intialainen liikemies ja poliitikko, joka on toiminut parlamentaarikkona Rajya Sabhassa vuodesta 2018 alkaen.
Gupta aloitti poliittisen uransa National Students’ Union of India -opiskelijajärjestön riveistä ja edusti Intian kongressipuoluetta vuoteen 2017 asti, jonka jälkeen hän siirtyi Aam Aadmi Partyyn (AAP). Hänen liiketoimintaansa sisältyy lukuisia yksityisiä kouluja ja sairaaloita. Vuonna 2013 hän oli kongressipuolueen ehdokkaana Delhin paikallisvaaleissa. Hänen valintansa AAP:n edustajaksi Rajya Sabhaan on herättänyt kritiikkiä puolueen sisällä. Yksi puolueen perustajista Prashant Bhushan moitti valintaa avoimesti sanomalla, että puolue jättää vapaaehtoistyöntekijänsä huomioimatta päätöksellään. Kritiikkiin yhtyivät myös puolueen perustamiseen osallistuneet Yogendra Yadav ja Kumar Vishwas. Yadav ilmoitti Guptan valinnan jälkeen häpeävänsä, että on ollut koskaan tekemisissä puheenjohtaja Arvind Kejriwalin ja AAP:n kanssa. Vishwas vertasi Kejriwalia diktaattoriin.
Kongressipuolueen Delhin yksikön puheenjohtaja Ajay Maken väitti Guptan eronneen kongressipuolueesta AAP:n luvattua hänelle paikan Rajya Sabhaan. Delhin varapääministeri Manish Sisodia puolusti Guptan valintaa kertomalla, että hän on tehnyt valtavia panostuksia koulutukseen ja terveydenhuoltoon Delhissä ja Haryanassa. Sisodian mukaan Gupta on tarjonnut ilmaisen koulutuksen 15 000 lapselle.
Sterljad (1905)

| Sterljad |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Nevskin laivanrakennus ja konepaja, Pietari
Kölinlasku:  toukokuu 1904
Laskettu vesille:  1905
Palveluskäyttöön:  26. toukokuuta 1906
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 24. helmikuuta 1918
Tekniset tiedot
Uppouma:  105 t (pinnalla) 124 t (sukellus)
Pituus:  20,1 m
Leveys:  3,6 m
Syväys:  3,3 m
Koneteho:  1 × bensiinimoottori, 160 hv (pinnalla) 1 × sähkömoottori 70 hv (sukellus)
Nopeus:  8,5 solmua (pinnalla) 6 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  500 merimailia@8,5 solmua (pinnalla) 30 merimailia@6 solmua (sukellus)
Miehistöä:  22
Aseistus
Aseistus:  1 × 450 mm torpedoputkea
Sterljad (ven. Стерлядь) oli Venäjän keisarikunnan laivaston Som-luokan sukellusvene ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Pietarista Nevskin laivanrakennus ja konepajalta, missä köli laskettiin toukokuussa 1904. Alus laskettiin vesille 1905 ja otettiin palvelukseen 26. toukokuuta 1906.
Palvelus

Estääkseen saksalaisten käsiin joutumisen miehistö upotti aluksensa 24. helmikuuta 1918 Tallinnassa.
Tainionkoski (Imatra)

Tainionkosken kansakoulu 1957
Tainionkosken voimalaitos 2010
Tainionkoski on Imatran kaupunginosa. Alueella asuu noin 1 500 asukasta.
Tainionkoski alkoi kehittyä teollisuustaajamaksi, kun Aktiebolaget Tornator perustettiin Wolter Ramsayn aloitteesta 7. maaliskuuta 1887. Suomen senaatti vahvisti yhtiöjärjestyksen 25. marraskuuta samana vuonna. Nimensä taajama sai Vuoksessa sijainneen Tainionkosken mukaan.
Vuonna 1896 Tornator alkoi voimallisesti laajeta Tainionkoskelle 1 100 000 markkaan korotetun osakepääomansa turvin perustamalla sinne lankarullatehtaan, joka aloitti 1898 Lahdesta siirrettyjen kymmenen rullasorvin varassa. Tainionkoskelle oli perustettu myös puuhiomo ja paperitehdas. Paperitehdas aloitti toimintansa 1897 Füllner ja Pusey & Jones -paperikoneilla. Tainionkoskelle perustettiin 1908 myös pergamiinipaperitehdas Pusey & Jones -paperikoneella. Tornatorin liikevaihdosta 1905 koostui lankarullista,selvennä mutta 1930-luvun alkaessa se oli enää neljä prosenttia.
Tornatorin laajeminen synnytti tehdasyhdyskunnan Ruokolahden kuntaan, josta alettiin suunnitella kauppalaa. Perustettavaan Imatran kauppalaan siirrettiin Ruokolahden Tainionkosken lisäksi myös Jääsken Vuoksenniska ja Imatrankoski sekä alueita Joutsenosta, koska aikaisemmin suunniteltua Enson kauppalaa ei voitu perustaa sen jäätyä Neuvostoliitolle 1944 luovutetulle alueelle.
Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)

| Sulkavanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kiuruvesi 
Koordinaatit:  63°28′01″N, 26°41′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Isokoski 
Järvinumero:  04.554.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,8 m  
Rantaviiva:  75,09 km  
Pinta-ala:  8,19771 km²  
Tilavuus:  0,0298 km³  
Keskisyvyys:  3,64 m  
Suurin syvyys:  18,2 m  
Saaria:  73 
 fiSulkavanjärvi 
Sulkavanjärvi  on Pohjois-Savossa Kiuruveden Sulkavanjärvellä ja Pielaveden Nousialla sijaitseva järvi.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Iisalmen reitin valuma-alueen (04.5) Sulkavanjärven valuma-alueella (04.55), jonka Sulkavanjärven valuma-alueeseen (04.554) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy.
Järvi sijaitsee Iisalmen reitin latva-alueella, joten se saa vetensä omalta valuma-alueeltaan. Sulkavanjärven valuma-alueella on 25 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Järven Mustikkalahteen laskee idästä Ventojoki, joka saa alkunsa Löytänästä (22 ha). Joen valuma-alueeseen kuuluvat myös Iso Hanhilampi (7 ha), Pieni Hanhilampi (4 ha) ja Taivallampi (4 ha). Mustalahteen laskee myös Leväpuro, jonka valuma-alueeseen kuuluvat Valkeisjärvi (38 ha) ja Pyöreinen (9 ha). Kilpipuro laskee Lammaslahden pohjukkaan Kilpilahteen, jonka valuma-alueella ovat Iso Kilpilampi (13 ha) ja Pieni Kilpilampi (6 ha). Järven länsirannassa Kissasaaren takana olevaan Soukunlahteen laskee Kantele (10 ha) laskuoja, jonka valuma-alueella on vielä Lapinlampi (2 ha), Jouhtinen (19 ha), Kaijanlampi (4 ha), Mustalampi (2 ha), Saarinen (9 ha), Iso Tervalampi (5 ha), Iso-Maiva (4 ha) ja Ilveslampi (4 ha). Pohjoiseen työntyvään Sulkavanlahteen laskee Salmipuro, jonka valuma-alueella sijaitsee Salmijärvi (68 ha). Pohjoisosan toiseen lahteen Tuhkalahteen laskee Koijärven (66 ha) laskuoja. Sen valuma-alueella ovat myös Tuikkalampi (14 ha), Telkkänen (3 ha), Litunlampi (2 ha), Löytynlampi (1 ha), Mustinlampi (3 ha), Soikkolampi (2 ha) ja Körtti (17 ha).
Järven lasku-uomana on puoli kilometriä pitkä Isokoski, joka laskee Koskilampeen (11 ha). Vesireitti jatkaa siitä Kotajärven (92 ha), Sopenjärven (31 ha), Jokijärven (22 ha), Konttijoen kautta Aittojärveen (127 ha), jonka pohjoiseen vievän reitin suurempia järviä on Kiuruvesi.
Historiaa

Järvestä on ollut vesiyhteys naapurijärville Koijärveen ja Majoonjärveen ja sieltä edelleen Kiuruveteen asti. Tämä yhteys oli avoinna Itämeren Ancylus-vaiheen aikana ja myöhemmin taas noin 6000–4800 eaa., kun muinaisen Saimaan vedenpinta oli nykyistä paljon korkeammalla. Yhteys päättyi, kun järvi kuroutui irti muinaisesta Saimaasta noin 4500–4300 eaa. Järven vedenpinnan korkeus jäi tuolloin nykyisen 111–109 metrin korkeuskäyrän korkeudelle. Myös ihminen on vaikuttanut järven vedenpintaan. Järvessä toimitettiin järvenlasku 1920-luvulla, jolloin sen vedenpinta aleni metrin. Tästä jäi muistoksi Kivenlautasaaren niemi, Sänkisaaren ja Niittysaaren nimet yhdelle saarelle, ja yksittäinen saari  Tursansaaret, jossa entiset saaret ovat maatuneet yhteen.
Tainionkosken tehdas

Tainionkosken tehdas tarkoittaa seuraavia asioita:
Tainionkoskella 1960-luvulle saakka toiminut Tornator Oy:n lankarulla-, sellu- ja paperitehdas (Tainionkosken vanha tehdas)
Stora Enson Imatran tehtaisiin kuuluva tuotantoyksikkö (Tainionkosken uusi tehdas), joka on toiminut 1960-luvulta lähtien
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tainionkosken tehdas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Stern

Wikisanakirjassa on tähän liittyviä sananselityksiä:   ja .
Stern voi viitata ainakin seuraaviin:
Der Stern, Emmanuel Chabrierin ooppera.
Stern, saksalainen aikakauslehti.
Sternin raportti ilmastonmuutoksen talousvaikutuksista.
Henkilöt

Adolf Stern (1835–1907), saksalainen kirjallisuushistorioitsija ja kirjailija
Avraham Stern (1907–1942), venäjänjuutalainen sionisti, Irgun-järjestön johdon jäsen ja Lehi-järjestön perustaja
Bill Stern (1907–1971), yhdysvaltalainen radioselostaja.
Daniel Stern, oik. Marie d'Agoult (1805–1876), ranskalainen kirjailija
Daniel Stern (1928–2007), yhdysvaltalainen kirjailija
Daniel Stern (1934–2012), yhdysvaltalainen psykoanalyytikko
Daniel Stern (s. 1957), yhdysvaltalainen näyttelijä
David Stern (1942–2020), yhdysvaltalainen koripallojohtaja ja juristi
Grigori Štern (1900–1941), neuvostoliittolainen kenraalieversti
Hans D. Stern (1928–1990), ruotsalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija
Howard Stern (s. 1954), yhdysvaltalainen mediapersoona
Isaac Stern (1920–2001), yhdysvaltalainen viulisti
Nicholas Stern (s. 1946), yhdysvaltalainen ekonomisti
Otto Stern (1888–1969), saksalainen fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Alan Stern (s. 1975), yhdysvaltalainen ilmailu- ja avaruustekniikan insinööri ja planeettatutkija
Stern John (s. 1976), trinidadtobagolainen jalkapalloilija.
Kuvitteelliset henkilöt

Ulrich Stern, hahmo Code Lyoko -televisiosarjassa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.