stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Unkari
Kulttuuri > Tiedotusvälineet

Unkarin tunnetuimmat päivälehdet ovat liberaali Magyar Hírlap, porvarillinen Magyar Nemzet sekä sosialistiset Népszabadság ja Népszava. Kuuluisimpiin aikakauslehtiin kuuluvat muun muassa kirjallisuutta ja politiikkaa käsittelevä liberaali Élet és Irodalom, talouslehti Heti Világgazdaság (HVG), porvarilliset poliittiset aikakauslehdet Heti Válasz ja Demokrata, liberaalit poliittiset aikakauslehdet 168 óra ja Beszélő, naistenlehti Nők Lapja ja katolinen aikakauslehti Igen.
Kansallisen televisioyhtiön Magyar Televízión (MTV) kanavien lisäksi Unkarissa on lukuisia yksityisiä televisiokanavia, kuten ATV, RTL Klub, Minimax ja Duna TV. Duna TV on ollut näistä kanavista tunnetuin Unkarin ulkopuolella, sillä tämä satelliittikanava lähettää paljon myös ulkounkarilaisille suunnattua ohjelmaa.
Vuonna 2021 Unkarissa oli 88 vaikutusvaltaista mediaa. Niistä noin puolet on pääministeri Orbánin lähipiirin omistuksessa. Toinen puoli on riippumattomia medioita, jotka ovat usein oppositiomielisiä ja hallituskriittisiä. Päivälehdistä taloudellisesti riippumaton hallituksesta on vain Blikk. Myös vasemmistolainen Nepszava saa nykyisin suuren osan mainostuloistaan maan hallinnolta.
Kulttuuri > Maailmanperintö

Unescon Maailmanperintöluettelossa on Unkarista kahdeksan kohdetta.
Aggtelekin ja Slovakian karstimaan luolat, jaettu Slovakian kanssa
Tonavan ranta Budapestin alueella, Budan linna ympäristöineen ja Andrássy út -bulevardi.
Fertö/Neusiendlerseen kulttuurimaisema, jaettu Itävallan kanssa
Hortobágyn kansallispuisto
Maalaiskylä Hollókő
Pannonhalman tuhatvuotinen benediktiiniluostari ympäristöineen
Pécsin (Sopianaen) varhaiskristillinen hautausmaa
Tokajin viinialueen kulttuurimaisema
Kulttuuri > Urheilu

Unkari on osallistunut olympialaisiin ensimmäisistä kisoista vuodesta 1896 alkaen. Eniten mitaleita, kymmenen kumpikin, ovat tuoneet miekkailija Aladár Gerevich ja voimistelija Ágnes Keleti.
Unkarin suosituin laji on jalkapallo. Unkarin jalkapallomaajoukkue on saanut MM-kisoissa hopeaa 1938 ja 1954. Samoin se on saavuttanut kolme olympiakultaa ja kaksi muuta olympiamitalia jalkapallossa 50-, 60- ja 70-luvuilla. Unkarin jalkapallomaajoukkueesta käytettiin 50-luvulla nimitystä Kultainen joukkue, jonka tunnetuin pelaaja oli Ferenc Puskás. Syyskuussa 2011 maa oli FIFA-rankingissa sijalla 27.
Maa on menestynyt hyvin vesipallossa, jossa miesten maajoukkue on historian eniten olympiamestaruuksia saavuttanut joukkue yhdeksällä olympiakultamitalillaan. Lentopallossa Unkarin paras saavutus on vuoden 1963 EM-kilpailuiden toinen sija. Lisäksi koripallossa maa voitti EM-kultaa vuoden 1955 kotikisoissa.
Hungaroringin moottoriurheilurata sijaitsee 19 kilometrin päässä Budapestistä. Radalla ajetaan vuosittain Formula 1:n Unkarin Grand Prix. Ensimmäisen kerran radalla ajettiin Formula 1 -kilpailu vuonna 1986.
Kulttuuri > Juhlapäivät

| Pvm | Suomalainen nimi | Paikallinen nimi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 15. maaliskuuta | vuoden 1848 vallankumouksen vuosipäivä | 1848-as Forradalom és Szabadságharc |  |
| 20. elokuuta | Tapani Pyhän, Unkarin valtion perustajan ja ensimmäisen kuninkaan muistopäivä | Szent István napja |  |
| 23. lokakuuta | vuoden 1956 kansannousun muistopäivä, uuden valtiomuodon julistamispäivä | Az 1956-os népfelkelés emléknapja |  |
Kirjallisuutta

Unkari lyhyesti 2000.  Helsinki:  Unkarin kulttuuri- ja tiedekeskus ja Suomi-Unkari Seura, 2000.  ISBN 951-98600-0-2
Huotari, Juhani & Vehviläinen, Olli (toim.): Unkari: Maa, kansa, historia.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004.  ISBN 951-746-252-2
Heino Nyyssönen: Tasavallan loppu? Unkarin demokratian romahdus.  Jyväskylä:  Atena, 2017.  ISBN 978-952-300-312-5
Ruskoviirumuuranen

| Ruskoviirumuuranen |
| --- | --- |
 Ruskoviirumuuraskoiras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Muuraset Myrmotherula
Laji::  surinamensis
Kaksiosainen nimi
 Myrmotherula surinamensis  (Gmelin, 1788) 

Katso myös
   Ruskoviirumuuranen Wikispeciesissä   Ruskoviirumuuranen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruskoviirumuuranen (Myrmotherula surinamensis) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Ruskoviirumuurasnaaras.
Ruskoviirumuurasta tavataan Brasiliassa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Surinamessa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 660 000 km2. Lajin arvellaan olevan vähenemässä nopeasti elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi.
Savumuuranen

| Savumuuranen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Muuraset Myrmotherula
Laji::  sunensis
Kaksiosainen nimi
 Myrmotherula sunensis  Chapman, 1925 

Katso myös
   Savumuuranen Wikispeciesissä   Savumuuranen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Savumuuranen (Myrmotherula sunensis) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Savumuurasta tavataan Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 010 000 km2. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, mutta se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi.
Gaza (kaupunki)

| Gaza (Ġazzah) غزة |
| --- | --- |
 Gazan kaupunkinäkymää ennen vuonna 2023 alkanutta sotaa
 Gaza
 Koordinaatit: 31°31′N, 34°27′E 
Valtio:  Palestiina
Kuvernoraatti:  Gaza
Väkiluku (2016)  (arvio):  583 870
 
 www.mogaza.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gaza (arab. غزة‎, hepr. ‏עזה‎) on kaupunki Palestiinan hallitsemalla alueella Gazan kaistalla ja on koko Palestiinan hallintoalueen suurin kaupunki. Vuonna 2016 Gazassa oli 583 870 asukasta.
Historia > Esihistoria ja antiikin aika

Gazan perustivat kanaanilaiset varhaisen pronssikauden aikana noin vuonna 3000 eaa. ja he käyttivät kaupungista sen nykyistä nimeä. Ensimmäinen kirjallinen lähde kaupungista on kuitenkin Egyptin faarao Thutmosis III:n (hallitsi 1479–1426 eaa.) valtakaudelta, jolloin kaupungissa oli hänen sotaväkensä varuskunta. Kaupunki mainitaan myös Amarna-kirjeissä noin vuonna 1340 eaa. Useita vuosisatoja myöhemmin kaupunki oli yksi filistealaisten viidestä kaupungista, jotka mainitaan useaan otteeseen Raamatussa. Erityisesti se mainitaan paikkana, jolla Simson tuhosi itsensä ja vihollisensa romahduttamalla filistealaisten temppelin. 700-luvulla eaa. kaupungin valloittivat assyrialaiset ja 100-luvulta ensimmäiselle vuosisadalle eaa. sen omistuksesta taistelivat ptolemaiosten Egypti, seleukidien Syyria ja makkabealaiset. Rooman valtakunnan aikana kaupunkissa oli voimakkaita kreikkalais-roomalaisia vaikutteita.
Historia > Myöhempi historia

Kun Bysantti joutui vetäytymään Lähi-idästä, Gaza joutui beduiiniheimojen haltuun 630-luvulla ja liitettiin Damaskoksesta käsin hallinneen Muawijan valtauksiin. Arabit jatkoivat Gaza-nimen käyttämistä ja yhdistivät kaupungin Hashim ibn Abed Manafiin, profeetta Muhammadin isoisään, jonka he uskoivat haudatun Gazan alueelle. 1100-luvulla ristiretkeläiset valloittivat kaupungin. Aijubidien dynastian perustanut Saladin valtasi sen vuonna 1187. Kaupungin asema kaupan keskuksena kasvoi mamelukkien ja osmanien alaisuudessa, jotka rakennuttivat useita suuria rakennuksia ja suihkulähteitä. Napoléon Bonaparte pysähtyi Gazassa ollessaan matkalla piirittämään Akkoa vuonna 1799. Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1917 kaupungin valloittivat kenraali Edmund Allenbyn alaiset brittijoukot.
Vuonna 1947 YK:n laatiman suunnitelman mukaan Palestiina oli tarkoitus jakaa arabien ja juutalaisten kahteen valtioon. Gazasta oli tarkoitus tulla osa arabien valtiota. Israelin itsenäisyyssodan aikana aluetta puolustivat egyptiläiset joukot, jotka jatkoivat alueen miehittämistä vuonna 1949 solmitun aseleposopimuksen jälkeen. Israelin nyt hallitsemilta alueilta tuli Gazan alueelle noin 200 000 palestiinalaispakolaista, mikä kaksinkertaisti alueen väestön. Egypti hallitsi aluetta aina vuoteen 1967 saakka, lukuun ottamatta lyhyttä Israelin miehitystä Suezin kriisin aikana. Israel miehitti alueen jälleen Kuuden päivän sodassa ja he perustivat sotilashallinnon, jota kesti aina vuoteen 1994 saakka. Ensimmäisen intifadan aikana Gaza oli ollut palestiinalaisten ja Israelin yhteenottojen keskus ja Israelin joukkojen vetäytymisestä sovittiin sen ja Palestiinan vapautusjärjestön välillä syyskuussa 1993. Viimeiset israelilaiset vetäytyivät Gazan kaistalta vuonna 2005.
Islamistinen Hamas otti vallan vuonna 2007 aloittaen terroritoimia Israelia vastaan Gazasta käsin.  Israel vastasi tähän saartamalla Gazan, antaen kuljettaa vain tiettyjä tarvikkeita sinne. Tämän jälkeen on ollut useita yhteenottoja Hamasin ja Israelin välillä: Hamas on ampunut raketteja ja lähettänyt terroristeja Israeliin.  Israel vastannut ilmaiskuin ja joskus maasotatoimin. Israel pyrki myös tuhoamaan Hamasin hyökkäys- ja salakuljetustunneleita. Pahin yhteenotto oli vuonna 2023. Hamasin taistelijat tappoivat israelilaisia siviilejä sadoittain ottaen myös panttivankeja. Israel vastasi saartamalla Gazan kokonaan ja aloittamalla laajat sotatoimet Gazassa. Näin alkoi Gazan sota.
Talous

Gaza on ollut pitkään sitrushedelmien tuotannon keskus ja itse kaupungin alueella sijaitsee useita viljelmiä. Alueella tuotetaan myös keramiikkaa, elintarvikkeita ja tekstiilejä.
Väestö

Vuonna 2016 Gazassa oli arviolta 583 870 asukasta. Vuonna 2007 vastaava lukema oli 443 095. Väestön suuri valtaosa on arabisunnimuslimeja pienen vähemmistön ollessa kristittyjä. Kaupungin vanha juutalainen vähemmistö muutti muualle 1900-luvun aikana. Israelin perustamisen jälkeen kaupungin väestömäärää kasvattivat Israelista saapuneet palestiinalaispakolaiset. Vuosien 1948 ja 1967 välillä kaupungin väestö kasvoi 600 %. Kaupunki on jatkanut kasvuaan ja siitä lähtien ja köyhyys sekä työttömyys ovat merkittäviä ongelmia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gaza Wikimedia Commonsissa
Gazan kunnan kotisivut (englanniksi) (arabiaksi)
Gazaa David Robertsin maalauksessa vuodelta 1839.
Kaupunkikuvaa vuodelta 2006.
Gazan islamilainen yliopisto.
Gazan suurmoskeija.
Suomen rallin onnettomuudet

Suomen rallissa (entinen Jyväskylän Suurajot) on kilpailun historian aikana tapahtunut seitsemän kuolonuhreja vaatinutta onnettomuutta, joissa jokaisessa on kuollut yksi henkilö. Vuosina 1960 ja 1965 tapahtui katsojan kuolemaan johtanut ulosajo. Vuosina 1974 ja 1983 tapahtui kaksi kartanlukijan kuolemaan johtanutta onnettomuutta. Vuonna 1981 AKK:n puheenjohtaja Raul Falin kuoli jäätyään erikoiskokeen maalin ohi vauhdilla ajaneen auton alle. Vuonna 1995 kuoli Hassin erikoiskokeella nolla-auton alle jäänyt katsoja. Vuonna 1996 kuoli Harjun erikoiskokeella yksi katsoja ja yli 20 katsojaa loukkaantui.
Kuolemaan johtaneet onnettomuudet > Onnettomuus vuoden vuoden 1960 rallissa

Vuoden 1960 Jyväskylän Suurajoissa 50-vuotias kuuromykkä mies joutui saksalaisen kilpailijaparin Eugen Böhringer - Herman Socher yliajamaksi rallin siirtymätaipaleella Mikkelin maalaiskunnassa. Tietyömaalla ollut työmies ei kuullut auton varoittavia tööttäyksiä.
Kuolemaan johtaneet onnettomuudet > Onnettomuus Kannuskosken erikoiskokeella vuonna 1965

Kannuskosken pikataipaleella Luumäellä tapahtui onnettomuus, jossa matalassa ojassa ollut lahtelainen työmies jäi kilpailjaparin Raimo Halm - Seppo Tiusanen yliajamaksi. Katselupaikka oli vaarallinen, sillä monet kuljettajat olivat merkinneet ojan oikaisupaikaksi nuotteihin. Ilmeisesti onnettomuuten joutunut katsoja oli kävellyt erikoiskokeella tietä pitkin ja väistänyt lähestyvää autoa ojaan.
Kuolemaan johtaneet onnettomuudet > Kartanlukija Seppo Jämsän kuolema Ouninpohjan erikoiskokeella 1974

Vuonna 1974 ajoi kilpailijapari Vesa Nieminen – Seppo Jämsä Morris Mini 850 -autollaan sillankaiteeseen kilpailun viidennellä erikoiskokeella Ouninpohjassa. Jämsä loukkasi onnettomuudessa rintakehänsä ja hänet kuljetettiin kriittisessä tilassa sairaalaan. Jämsän tila alussa kohentuvan, mutta yllättäen hänen kuntonsa kuitenkin heikkeni. Jämsä kuoli saamiinsa vammoihin kymmenen päivää onnettomuuden jälkeen.
Kuolemaan johtaneet onnettomuudet > Kartanlukija Reijo Nygrenin kuolema Pihlajakosken erikoiskokeella 1983

Jyväskylän suurajoissa 1983 ajoi Pekka Mällinen Ford Escortillaan rajusti ulos kilpailun kahdeksannella erikoiskokeella Pihlajakoskella, joka ajettiin yöaikaan. Finnish Junior Rally -joukkueeseen kuuluneen Mällisen Escort suistui tieltä ja törmäsi volttien jälkeen mäntyyn. Onnettomuudessa kuoli Mällisen kartanlukija, 36-vuotias jämsäläinen rakennusurakoitsija Reijo Nygren. Mällinen ei saanut ulosajossa vammoja.
Kuolemaan johtaneet onnettomuudet > Katsojan kuolema Hassin erikoiskokeella 1995

Vuoden 1995 rallissa 20-vuotias heinolalainen nainen kuoli jäätyään Bruno Thiryn ajaman nolla-auton alle Hassin erikoiskokeella, joka ajettiin kilpailun kuudentenatatoista pikataipaleena. 20-vuotias nainen oli kävellyt kolmen muun henkilön ennen kilpailun alkua tiellä. Mutkan takaa saapunut Thiry havaitsi seurueen noin 30 metrin päästä ja ehti väistää vasemmalle. Muut seurueen jäsenet hyppäsivät Thiryn auton alta sivuun, mutta nainen ei ehtinyt tieltä pois. Thiry törmäsi naiseen noin 100-120 kilometrin tuntivauhdilla, ja nainen lensi törmäyksen voimasta noin 50 metrin päähän loukaten päänsä. Hänet todettiin pian onnettomuuden jälkeen kuolleeksi. Nainen ei ollut ilmeisesti ehtinyt ollenkaan havaita lähestyvää nolla-autoa.
Kuolemaan johtaneet onnettomuudet > Onnettomuus Harjun erikoiskokeella 1996

Vuoden 1996 Neste 1000 Lakes Rallyssa kilpa-auto suistui tieltä yleisön joukkoon Harjun erikoiskokeella 23. elokuuta 1996. Onnettomuudessa kuoli yksi ja loukkaantui 36 katsojaa.
Harjun kaupunginosassa Jyväskylässä ajettu erikoiskoe oli perjantain ainoa pikataival. Jo ensimmäisenä reitille lähtenyt ajoi Pitkäkadun suoran päässä olevan oikealle kääntyvän mutkan pitkäksi, mutta kuljettajan hiljaisesta tilannenopeudesta johtuen henkilövahingoilta vältyttiin. Reitille numerolla 65 lähtenyt tanskalainen Karsten Rikhardt saapui mutkaan noin 120 kilometrin tuntivauhdilla. Tien luonteesta, liiallisesta nopeudesta ja väärästä ajolinjasta johtuen kuljettaja menetti auton ohjattavuuden. Rikhardtin ajama Mitsubishi syöksyi tien reunassa olleeseen painanteeseen, nousi tiestä ilmaan ja osui liikennemerkkiin. Mitsubishin pudotessa maahan sen pohjapanssari irtosi ja auto nousi ilmaan uudestaan. Holtittomasti ilmaan noussut ajokki törmäsi jalankulkuväylän betoniesteisiin syöksyen kaukana tiestä olleen yleisön joukkoon. Noin 40 kilometrin tuntivauhdissa auto osui useisiin katsojiin. Tilanteen aiheuttaman paniikin vuoksi osa yleisöstä tallautui toisten jalkoihin.
45-vuotias belgialainen katsoja Ludo Briers kuoli onnettomuudessa saamiinsa vammoihin, yhdeksän loukkaantui vakavasti ja 27 lievästi. Onnettomuuden jälkeen Pitkäkadun suoralle rakennettiin renkaista hidasteshikaani, jotta ajonopeudet onnettomuusmutkaan saatiin alenemaan. Erikoiskoe ajettiin seuraavan kerran Suomen MM-rallissa kuitenkin vasta vuonna 2014.
Muut onnettomuudet > Onnettomuus Humalamäen erikoiskokeella 1984

Jyväskylän suurajoissa 1984 tapahtui Humalamäen erikoiskokeella tapahtui onnettomuus, jossa yhdeksän henkilöä loukkaantui ja neljä heistä vakavasti. Britannialaisen kilpailijaparin Julian Roderick-David Holmes ajama Vauxhall Chevette syöksyi paloaukean hyppysuoralla yleisön joukkoon. Onnettomuuteen vaikutti kilpailijaparin kokemattomuus. Myös paloaukealla olleet katsojat olivat tulleet seuraamaan kilpailua liian lähelle tietä.
Muut onnettomuudet > Kiven lentäminen päin katsojaa Hippoksen erikoiskokeella 1999

Vuoden 1999 Suomen rallissa kymmenvuotias poika loukkaantui, kun kivi sinkoutui hänen kasvoihinsa Hippoksen erikoiskokeella. Kiven aiheuttama osuma mursi pojan poskiluun. Erääksi onnettomuuden syyksi mainittiin ajoradan urautuminen, minkä myötä tien pintaan nousi kiviä. Tapauksesta ei tuomittu rallin järjestäjille rangaistuksia, vaan tapahtuma katsottiin onnettomuudeksi.
Muut onnettomuudet > Onnettomuus Mökkiperän erikoiskokeella 2001

Vuoden 2001 Suomen rallissa kaksi katsojaa loukkaantui, kun italialaisen Massimo Macaluson Fiat Punto Super 1600 päätyi ulosajossa yleisön joukkoon. Onnettomuus tapahtui rallin neljännellä erikoiskokeella Mökkiperässä. Katsojien saamat vammat eivät kuitenkaan olleet vakavia.
Muut onnettomuudet > Onnettomuus Parkkolan erikoiskokeella 2004

Vuoden 2004 Suomen rallissa neljä katsojaa loukkaantui Ari Laivolan ohjaama N-ryhmän Mitsubishi suistui tieltä yleisön joukkoon kilpailun toisella erikoiskokeella Parkkolassa. Kolmen katsojan saamat vammat olivat lieviä, mutta yksi katsoja sai luunmurtumia lantion seudulle, kun häneen osui ulosajon seurauksena kaatunut puhelinpylväs.
Aiheesta muualla

Ukkonen, Olavi – Jyväskylän Suurajot 1951–1990
Ylen Elävä arkisto: Satunnaiset sankarit
Lämpötilakerrostuneisuus (limnologia)

Lämpötilakerrostuneisuus on erikoistapaus tiheyseroihin perustuvassa vesistöjen tai ilmamassojen kerrostumisista (tiheyskerrostuneisuus). Lammissa, järvissä ja merissä on havaittu vesimassojen asettautuvan eri lämpötilojen mukaisiin kerroksiin. Vesi voi kerrostua monestakin syystä, mutta kaikissa tapauksissa kerrostuminen johtuu vesikerrosten välisistä tiheyseroista. Pohjimmainen vesikerros on muita kerroksia tiheämpi, seuraavaksi tulee seuraavaksi tihein ja niin edelleen, ja lopulta ylinnä kelluu  vähiten tihein vesikerros. Jos tiheyserot johtuvat vain veden lämpötiloista, puhutaan lämpötilakerrostumisesta. Muita tiheyteen vaikuttavia ilmiöitä ovat liuoksien tiheyserot kuten esimerkiksi suolapitoisuus merivedessä. Lämpötilakerrostuminen on lähinnä lauhkean vyöhykkeen ilmiö.
Yleensä voidaan lämpötilakerrostumasta erottaa kolme kerrosta. Ylin kerros on päällysvesi (engl. epilimnion), joka sijaitsee harppauskerroksen eli termokliinin (engl. metalimnion, thermocline) päällä. Harppauskerroksen alla sijaitsee alusvesi (engl. hypolimnion).
Lämpötilan vaikutus veden tiheyteen

Nestemäisen veden tiheys on suurimmillaan noin +4 °C:n lämpötilassa. Sitä viileämmässä ja sitä lämpimämmässä vedessä veden tiheys on tätä arvoa pienempi. Jos verrataan +20 °C veden tiheyttä (0,99820 g/cm3) +4 °C veden tiheyteen (0,999973 g/cm3), saadaan 0,18 % ero. Saman kokoisten vesialueiden massassa on tuo sama 0,18 % ero. Painovoima siirtää hitaasti tiheämmän vesialueen kevyemmän vesialueen alle. Elleivät vedet sekoitu toisiinsa tai niiden lämpötilat tasoitu, jäävät vesikerrokset tähän järjestykseen.
Lämpötilakerrostuminen järvissä > Kesällä

Kesällä aurinko lämmittää lammen tai järven vedenpintaa, jolloin sen lämpötila kohoaa muuta vesimassaa korkeammaksi. Tämän lämmenneen vesikerroksen tiheys on pienempi kuin viileämmän veden tiheys ja se säilyttää keveämpänä paikkansa vesimassan päällimmäisenä kerroksena. Tässä vesikerroksessa aallokon vaikutus on suurin, jolloin siinä oleva lämpötilaerot tasottuvat veden sekoittuessa. Auringon lämpö ja tuulen sekoittumisen yhteisvaikutuksesta seuraa, että tasalämpöisen kerroksen alla on viileää vettä. Sitä kerrosta, jossa lämpötila putoaa pintaveden lämpötilasta pohjan viileään lämpötilaan, kutsutaan harppauskerrokseksi eli termokliiniksi. Harppauskerros erottaa vesimassasta päällysveden ja alusveden toisistaan. Alusveden lämpötila on alhaisin ja saattaa syvissä järvissä olla +4 °C tai sitä muutaman asteen lämpimämpi.
Tiheyserojen takia erilämpöiset vesikerrokset eivät kesällä sekoitu keskenään ja niistä muodostuu pysyviä elinympäristöjä, joissa olosuhteet voivat kehittyä erillään muista vesikerroksista. Vesistön pohjan tapahtumat vaikuttavat alusveden laatuun ja vedenpinnan tapahtumat päällysveden olosuhteisiin. Alusvedessä olevat kivennäisaineet ja humus painuvat järven pohjaan muodostaen mutaa. Mudan joukkoon jää myös ravinteita, jotka ovat sakkautuneet sinne alusvedestä. Happi kulkeutuu päällysveteen veden pinnan kautta eikä se läpäise harppauskerrosta matkallaan alusveteen muuten kuin diffusoitumalla. Jos alusvedestä alkaa happi järven rehevöitymisestä johtuen loppua, alkaa pohjan sedimenteissä oleva fosfori liueta takaisin veteen. Liuennut fosfori jää alusveteen nostaen sen fosforipitoisuudet moninkertaisiksi. Päällysveden tilanteesta voidaan esittää esimerkkinä levän yhteyttämistoiminta. Jos vedessä on runsaasti ravinteita ja levät pääsevät lisääntymään niin runsaaksi, niin vesi sameutuu silmiinnähden. Silloin auringonvalo ei pääse enää tunkeutumaan syvälle veteen ja kerros, jossa kasvit ja levät voivat yhteyttää, jää ohuemmaksi. Järvenpohja saattaa päällysveden levätilanteen vuoksi hämärtyä tai pimentyä täysin. Samalla päällysveden yläosa lämpenee lisää ja harppauskerros muuttuu paksummaksi. Nämäkin esimerkit osoittavat, että lämpötilakerrostuminen jakaa vesimassan osiin, joiden sisällä tapahtuu asioita toisista kerroksista riippumatta.
Lämpötilakerrostuminen järvissä > Syksyllä

Kun ilman lämpötila laskee, myös  vesistöjen päällysvedet jäähtyvät. Ero harppauskerroksen lämpötilaan pienenee ja lopulta häviää. Nyt vedet voivat sekoittua tuulen vaikutuksesta syvemmältä. Tämä syksyllä tapahtuva täyskierto sekoittaa yleensä pienten järvien vedet parissa tai kolmessa viikossa. Suurissa järvissä koko järven täyskierto vie moninkertaisen ajan. Lopputulos on, että koko järvi on samanlämpöinen.lähde?
Lämpötilakerrostuminen järvissä > Talvella

Talven lähestyminen saa samanlämpöisen vesimassan pinnalla olevat vedet jäähtymään. Tiheyseroista johtuen +4 °C vesi vajoaa pinnalta järven pohjalle. Näin jatkuu, kunnes koko vesimassa on tämän lämpöistä ja alkaa muodostua talviajan lämpötilakerrostuminen, talvikerrostuneisuus . Siinä muu vesimassa jäähtyy viileämmäksi kuin pohjan vesimassat, minkä takia se kelluu pohjaveden yläpuolella. Vedenpinnan jäätymishetkellä pintavesi on 0 °C ja pohjavesi +4 °C. Syntyvä jääkansi estää tuulta sekoittamasta vettä. Harppauskerros saattaa käsittää koko vesimassan sen pinnalta pohjaan asti, sillä siinä kerroksessa lämpötila muuttuu ääripäiden välissä koko matkan. Ojat ja joet tuovat järveen viileää vettä ja sekoittavat siihen vesikerroksen, joka saattaa täyttää päällysvesikerroksen kriteerit. Silloin harppauskerros sijaitsee syvemmällä +4 °C lämpöisen alusveden päällä. Jos järvi on pieni ja talvi on ankara, pienenee +4 °C kerros ja pohjallakin saattaa sen hävitessä olla pysyvä +0–2 °C kerros. Syvissä järvissä alusvesi säilyttää tiheimmän veden lämpötilansa +4 °C koko talven.lähde?
Seuduilla, missä vesistöt jäätyvät, ei järven päällysveteen tule ilmasta happitäydennystä. Koska happi kulkee yleensä vesimassassa ylhäältä alas, tulee harppauskerroksesta sen leviämiselle este. Alusvesi jää ilman ylhäältä tulevaa happea, ja entinen happi kuluu eliötoiminnan tai hajoamisprosessien kautta vähiin tai jopa loppuun. Kun happipitoisuus alittaa pitoisuuden 6 mg/l, aletaan puhua happiongelmista. Kalat eivät viihdy vähähappisissa syvissä vesissä. Jos talvella on hapenkulutus nopeaa, laskee happipitoisuus vielä tästäkin. Seurauksena saattaa olla osittainen tai täydellinen happikato. Tämä tilanne on mahdollinen erittäin humuspitoisissa ja ruskeissa dystrofisissa vesistöissä. Silloin ravinteet alkavat liueta sedimenteistä takaisin veteen ja veden happamuustaso voi muuttua suurestikin.lähde?