stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hansaliitto
Historia > Loppuaika

Hansan valta hiipui 1500- ja 1600-luvuilla muun muassa hollantilaisten ja englantilaisten vahvistaessaan asemiaan Pohjanmeren kaupassa. Toisaalla taas Itämeren kauppa siirtyi hiljalleen Tanskan ja Ruotsin käsiin. Toinen merkittävä syy Hansan vallan hiipumiselle oli Amerikan löytyminen, joka siirsi kaupankäyntiä Atlantille. Uskonpuhdistuksen myötä katolilaisuus katosi Pohjois-Euroopasta ja sen myötä tärkeän kauppa-artikkelin, suolasillin, kysyntä pieneni. Lisäksi usein erimieliset ja toisilleen epälojaalit kaupungit eivät kyenneet esiintymään yhtenäisenä rintamana suhteissaan vahvistuviin territoriaalivaltioihin nähden, minkä vuoksi niitä ei enää pidetty luotettavina neuvottelukumppaneina. Esimerkiksi Westfalenin rauhaan johtaneisiin rauhanneuvotteluihin Hansan edustajia ei kutsuttu lainkaan. Viimeisille hansapäiville 1669 osallistui yhdeksän jäsentä, ja vain kolme (Lyypekki, Hampuri ja Bremen) pysyi jäseninä lopulliseen purkautumiseen (1862) asti.
Toiminta

Hansakauppiaat osallistuivat monen kaupungin hallintoon. Esimerkiksi Ruotsin keskiaikaisessa lainsäädännössä määrättiin tarkoin, kuinka monta saksalaista sai kuulua kaupungin raatiin ja monenko piti olla kotimaisia.
Hansakaupan merkityksen kannalta keskeistä oli uuden laivatyypin, koggin, kehittäminen. Koggeihin mahtui varhaisempiin laivatyyppeihin verrattuna huomattavasti enemmän rahtia. Tärkeitä vientitavaroita olivat suola, kankaat ja taloustavarat. Ruotsista saatiin rautaa, Suomesta kalaa ja turkiksia, Norjasta kalaa ja Venäjältä turkiksia ja mehiläisvahaa kirkon kynttilöihin. Lisäksi Hansa välitti pohjoiseen eurooppalaisia vaikutteita, kieltä, kirjallisuutta ja muotia.
Hansa keskittyi pääasiassa kauppaan, mutta sillä oli myös sotilaallista voimaa. Se puolusti jäsentensä etuja aikana, jolloin ei ollut olemassa yhtenäistä Saksaa, joka olisi kyennyt antamaan takeet kaupankäynnin turvallisuudesta. Tanska jatkoi itsenäistä kaupankäyntiä Itämerellä vielä viikinkiajan jälkeenkin, ja Tanskan kuninkaan Valdemar IV:n aikana (1340–1377) Hansan oli kahdesti puolustauduttava Tanskan yrityksiltä puuttua liiton asioihin.
Hansakaupunkeja

Hansakaupunkeja olivat esimerkiksi:
Hampuri, Lyypekki, Kiel, Rostock, Stralsund, Magdeburg, Braunschweig, Bremen, Münster, Gardelegen, Köln, Dinant, Breslau, Krakova, Danzig, Elbing, Königsberg,  Riika, Tallinna, Tartto, Pärnu, Viljandi, Visby, Tukholma.
Hansalla oli konttori seuraavissa kaupungeissa:
Brugge, Antwerpen, Lontoo, Bergen, Novgorod.
Muita tärkeitä kauppapaikkoja olivat muun muassa:
Oslo, Malmö, Kalmar, Turku, Viipuri, Kööpenhamina.
Hansaliiton aika näkyy edelleenkin muun muassa paikannimissä. Hampurista ja Bremenistä, jotka kumpikin muodostavat Saksassa erilliset osavaltiot, käytetään yhä virallisesti nimityksiä Freie und Hansestadt Hamburg ja Freie Hansestadt Bremen. Monissa näihin kaupunkiin osoittavissa tieopasteissakin on pelkästään lyhenteet HH (Hansestadt Hamburg) ja HB (Hansestadt Bremen). Sama pätee myös kyseisissä kaupungeissa rekisteröityjen moottoriajoneuvojen kilpiin.
Englantilaisten hopearahojen nimityksen ”sterling” on joskus otaksuttu juontuvan hansakaupunkilaista tarkoittavasta sanassa ”easterling”. Tätä kuitenkin pidetään nykyään erehdyksenä.
Nykyään Saksassa on yhdeksän virallista hansakaupunkia:
Bremen
Demmin
Greifswald
Hampuri
Lyypekki
Lüneburg
Rostock
Stralsund
Wismar
Uuden ajan Hansa

Ensimmäiset Uuden Ajan Hansapäivät järjestettiin vuonna 1980 Alankomaiden Zwollessa, jossa koolla oli 43 kaupunkia. Tapahtuma järjestetään vuosittain yhdessä Euroopan hansakaupungeista, joita on nykyisin yli 200. Suomesta Uuden Ajan Hansaliittoon kuuluvat Turku ja Ulvila (vuodesta 2012). Ensimmäisen kerran hansapäivät järjestettiin Turussa vuonna 2004. Useimpina vuosina Hansapäiville on osallistunut noin 100 kaupunkia.lähde?
Kirjallisuutta

Ruusuvuori, Juha: Itämeren merirosvot – piraattitarinoita pohjoisesta.  Helsinki:  Teos, 2004 (2. p.).  ISBN 951-851-005-9
Enemark Poul: Kalmarin unionista Tukholman verilöylyyn – Pohjoismainen unioniaika 1397–1521.  Helsinki:  SKS, 1986.  ISBN 951-717-365-2
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hansaliitto Wikimedia Commonsissa
29th International Hansa Days in Novgorod
Susa Schindler: Die deutsche Hanse (saksaksi)
Uuden ajan Hansan virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Lisa von Lübeck, replika 1400-luvulla käytetyistä Hansaliiton koggilaivoista.
Hansamuseo Norjan Bergenissä Bryggenin alueella (maailmanperintökohde).
Yleiskartta suurista ja pienistä hansakaupungeista sekä kauppareiteistä. Neljä konttoria (Lontoo, Brugge, Bergen ja Veliki Novgorod) on merkitty kolmiolla.
Mustalampi (Jyväskylä, Kuohu)

| Mustalampi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä, Petäjävesi
Koordinaatit:  62°14′44″N, 25°25′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Tulo-ojat:  puro Hyötlammesta ja Torvilammesta
Laskupuro:  Mustapuro tekojärveen ja Pikku-Lampsiin 
Järvinumero:  14.285.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,5 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,65 km  
Pinta-ala:  2,318 ha  
Tilavuus:  0.000085 km³ 
Keskisyvyys:  3,66 m  
Suurin syvyys:  7,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä ja Petäjävedellä Kuohun kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 84 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 7,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,5 metriä mpy.
Kuusamon lentoasema

Kuusamon lentoasemaa testataan vuonna 1972 säännöllistä lentoliikennettä varten.
Kuusamon lentoasema (IATA: KAO, ICAO: EFKS) on pohjoissuomalainen lentoasema, joka sijaitsee Kuusamon kaupungissa. Se palvelee kotimaanlentojen lisäksi erityisesti talviturismia.
Vuonna 2024 kautta kulki 126 313 matkustajaa. Lentoaseman terminaalia on laajennettu vuosina 2008–2009.
Finnair on ilmoittanut lisäävänsä viisi uutta viikoittaista vuoroa Helsinkiin talvikaudelle 2017–2018. Samana talvena Lufthansa teki Kuusamossa historiaa, kun se avasi suoran reitin ulkomailta, Frankfutista Kuusamoon.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteetlähde? |
| --- | --- |
Edelweiss Air: Kausittainen: Zürich
Eurowings: Kausittainen: Düsseldorf
Finnair: Helsinki
Lufthansa: Kausittainen: Frankfurt
Matkustajatilastot

| Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 95 562 | 1 161 | 96 723 | +1,5 %  |
| 2001 | 99 949 | 2 928 | 102 877 | +6,4 %  |
| 2002 | 90 998 | 5 853 | 96 851 | −5,9 %  |
| 2003 | 89 969 | 7 150 | 97 119 | +0,3 %  |
| 2004 | 92 416 | 9 457 | 101 873 | +4,9 %  |
| 2005 | 87 802 | 13 476 | 101 278 | −0,6 %  |
| 2006 | 87 366 | 23 680 | 111 046 | +9,6 %  |
| 2007 | 84 279 | 24 115 | 108 394 | −2,3 %  |
| 2008 | 78 738 | 24 192 | 102 930 | −4,8 %  |
| 2009 | 75 136 | 18 947 | 94 083 | −8,6 %  |
| 2010 | 68 953 | 13 544 | 82 497 | −12,3 %  |
| 2011 | 81 283 | 10 476 | 91 759 | +11,2 %  |
| 2012 | 75 521 | 10 965 | 86 486 | −5,7 %  |
| 2013 | 62 415 | 12 168 | 74 583 | −13,8 %  |
| 2014 | 62 789 | 10 643 | 73 432 | −1,5 %  |
| 2015 | 57 748 | 11 427 | 68 905 | −6,2 %  |
| 2016 | 62 902 | 13 946 | 76 848 | +11,5 %  |
| 2017 | 67 183 | 20 569 | 87 752 | +14,2 %  |
| 2018 | 79 515 | 34 054 | 113 569 | +29,4 %  |
| 2019 | 78 103 | 35 890 | 113 993 | +0,4 %  |
| 2020 | 47 689 | 23 254 | 70 943 | –37,8 %  |
| 2021 | 53 315 | 20 894 | 74 209 | +4,6 %  |
| 2022 | 67 754 | 49 350 | 117 104 | +57,8 %  |
| 2023 | 63 874 | 56 677 | 120 551 | +2,9 %  |
| 2024 | 62 318 | 63 995 | 126 313 | +4,8 %  |
Lentoaseman lähtöselvitys.
Lähtevien lentojen puoli.
Terminaali asematason puolelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuusamon lentoasema Wikimedia Commonsissa
Finavia – Kuusamon lentoasema
| n k Suomen lentoasemat |
| --- | --- |
Suuret kansainväliset:  Helsinki-Vantaa 
Pienet kansainväliset:  Ivalo  Joensuu  Kittilä  Kokkola-Pietarsaari  Kuusamo  Kuopio  Lappeenranta  Maarianhamina  Oulu  Rovaniemi  Tampere-Pirkkala  Turku  Vaasa 
Kotimaiset:  Jyväskylä  Kajaani  Kemi-Tornio  Pori  Savonlinna 
Ei säännöllistä liikennettä:  Enontekiö  Halli  Mikkeli  Seinäjoki  Utti 
Entiset lentoasemat:  Helsinki-Malmi  Kauhava  Sodankylä  Tampere-Härmälä  Varkaus  Ylivieska 
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat: Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat: Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat: Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat: Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
| n k Perustiedot Wikidatassa: Kuusamon lentoasema (Q530071)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: lentoasema, kaupallinen liikennelentoasema
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Kuusamo
katuosoite: Lentokentäntie
koordinaatit: 65°59′25″N 29°13′55″E﻿ / ﻿65.9903°N 29.2319°E﻿ / 65.9903; 29.2319
Hyötlampi

| Hyötlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°14′37″N, 25°23′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Mustalampeen 
Järvinumero:  14.285.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,4 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,486 km  
Pinta-ala:  1,211 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHyötlampi 
Hyötlampi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Sarvenperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170,4 metriä mpy.
Joachim Neander

Joachim Neander
Joachim Neander (s. 1650 Bremen, Saksa – 31. toukokuuta 1680 Bremen) oli saksalainen rehtori, saarnaaja sekä virsirunoilija ja -säveltäjä.
Elämä

Neanderin isä oli latinanopettaja. Hänen perheensä sukunimi oli Neumann, mutta ajan tavan mukaan hänen isoisänsä oli muuttanut sen kreikankieliseen muotoon Neander. Vuosina 1666–1670 Joachim Neander opiskeli ensin kalvinistista teologiaa Bremenissä ja sen jälkeen työskenteli opettajana useissa paikoissa, kuten Heidelbergissa, jossa hän opiskeli teologiaa, ja Frankfurtissa. Noin 1670 hän tutustui saarnaaja Theodor Undereyckiin ja sai hänen kauttaan kotiopettajan paikan Frankfurtissa vuonna 1671. Siellä Neander tapasi vuonna 1673 Philipp Jacob Spenerin, josta tuli yksi pietismin perustajia.
Vuosina 1674–1697 Joachim Neander toimi Düsseldorfin reformoidun latinankoulun rehtorina. Hän alkoi järjestämään yksityisiä hartaushetkiä, seuroja. Seuroissa olisi pitänyt olla pappi mukana, joten Neander joutui vaikeuksiin ja hänet erotettiin määräajaksi virantoimituksesta. Työttömäksi jouduttuaan hän kuljeskeli luonnossa Mettmanninlähde? kaupungin lähellä olevassa laaksossa. Siellä hänen oletetaan kirjoittaneen runojaan ja virsiään. 1800-luvulla aluetta alettiin kutsua hänen mukaansa nimellä Neanderthal (Neanderin laakso). 1850-luvun puolivälissä kalkkikiveä louhittaessa alueelta löydettiin ihmisluurankoja, jotka tutkittiin ja niiden todettiin kuuluneen aikaisemmin tuntemattomalle, sukupuuttoon kuolleelle ihmislajille, joka sai nimekseen neanderthalinihminen.
1679 Neander muutti kotikaupunkiinsa Bremeniin ja toimi siellä saarna-apulaisena St Martini -kirkossa. Noin vuoden kuluttua hän sairastui ja kuoli 1680 todennäköisesti ruttoon.lähde?
Neander on kirjoittanut noin 70 virttä. Häntä on kutsuttu reformoidun kirkon Gerhardiksi, luterilaisen virsirunoilija Paul Gerhardin mukaan. Tosin hänen virsistään on säilynyt käytössä vain muutama, joista tunnetuin on virsi ”Lobe den Herren, den mächtigen Köning der Ehren”. Se on käännetty useille eri kielille, ja se on yksi tunnetuimpia protestanttisia virsiä. Virsi on loppusoinnullinen, säkeistömuotoinen, vaikka reformoitu kirkko ei tuohon aikaan hyväksynyt muita kuin Raamatun psalmien riimitettyjä muokkauksia.
Neanderin virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja
329 Kiitos nyt Herran! (Lobe den Herren, den mächtigen König der Ehren, Suom. Knut Legat Lindström 1867)
Sävelmä:
194 Jumala on läsnä (Tekstiː Gerhard TersteegenːGott ist gegenwärtig)
140 Autuaita kaikki hengessänsä köyhät (Tekstiː Anna-Maija Raittila)
Ruotsin kirkon virsikirja
2 Kiitos nyt Herran hän suuri on kunniassansa. (Lobe den Herren, den mächtigen König der Ehren, uud. suom. Pekka Kivekäs 1998)
Hengellinen laulukirja
60 Kirkkauden Herra, Kristus kuninkaani
523 Kiitos nyt Herran
Cantemus, Helsingin katolisen hiippakunnan laulukirja
292 Kiitos nyt Herran (Suom. Knut Legat Lindström 1867)
Sävelmä:
217 Autuaita kaikki hengessänsä köyhät (Tekstiː Anna-Maija Raittila)
Seurakunta laulaa
8 Kiitos nyt Herran
Sävelmä:
101 Jumala on läsnä (Tekstiː Gerhard Tersteegen)
508 Ketkä valkovaatteissansa (Tekstiː Hartman T Schenck)
Siionin kannel
Sävelmä:
60 Herra Jeesus Kristus, ylin kuninkaamme (Tekstiː Lina Sandell)
Tervalampi (Jyväskylä)

| Tervalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°16′06″N, 25°30′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Kotaseen 
Järvinumero:  14.285.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,7 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,74 km  
Pinta-ala:  3,052 ha  
Tilavuus:  0,0001486 km³ 
Keskisyvyys:  4,87 m  
Suurin syvyys:  9,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiTervalampi 
Tervalampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vesangan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Haapamäki–Jyväskylä-radan ja valtatien 18 välissä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 148 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys on 9,5 metriä, syvin kohta on lammen keskellä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Etelä- ja länsirannoilla on muutama talo, joille tulee tiet valtatien kautta.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Lammen laskuoja alkaa sen koillisosasta ja yhtyy Kotasen laskujokeen, joka puolestaan laskee Mustajärveen. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,7 metriä mpy., joten pudotusta sen ja Mustajärven välille kertyy noin 10 metriä.
Historiaa

Vuoden 1963 peruskartassa lammen eteläpuolella on jo kolme taloa, joista läntisimmällä on jonkin verran peltomaata. Valtatie ei seurannut vielä nykyistä reittiään. Valtatien nykyinen reitti on valmistunut vuoteen 1983 mennessä, jättäen itäisimmän talon sen eteläpuolelle. Lammen rannalle on perustettu yksi uusi talo.
Hokkasenlampi (Muurame)

| Hokkasenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°10′04″N, 25°34′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Muuratjärveen 
Järvinumero:  14.281.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,7 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,66 km  
Pinta-ala:  2,524 ha  
Tilavuus:  0.000084 km³ 
Keskisyvyys:  3,34 m  
Suurin syvyys:  5,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHokkasenlampi 
Hokkasenlampi  on Keski-Suomessa Muuramessa Rannankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 84 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 5,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Muuratjärven lähialueeseen (14.281) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy.
Mustajärvi (Jyväskylä, Kettulanmäki)

| Mustajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°15′45″N, 25°30′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Tulouoma:  Mustajoki Kotasesta 
Laskujoki:  Neulajoki Neulajärveen 
Järvinumero:  14.285.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,4 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  2,723 km  
Pinta-ala:  16,525 ha  
Tilavuus:  0,0006655 km³ 
Keskisyvyys:  4,03 m  
Suurin syvyys:  11,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustajärvi 
Mustajärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vesangan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,5 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee haja-asutusalueella, järven rannoilla ole tiheää asutusta eikä myöskään peltomaata. Huomattavin asutuksen keskittymä on idässä tämän ja Vähä-Vesangan välisen Mustamäen rinteillä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 665 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,0 metriä ja suurin syvyys on 11,1 metriä; syvin kohta sijaitsee järven keskiosassa. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Tiet järven rannoilla oleville taloille tulee pohjoisesta valtatieltä 18.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,4 metriä mpy. Siihen ei laske muita uomia kuin pohjoisesta Kotasen laskujoki Mustajoki, jonka kautta laskevat myös Tervalammen vedet. Mustajärven oma laskujoki on noin 2,6 kilometrin pituinen Neulajoki, joka laskee länteen Kuohun suuntaan Neulajärveen. Neulajärven pinnankorkeus on 127,2 metriä, joten Neulajoella kertyy noin 12 metriä pudotusta.
Historiaa

Vuoden 1963 peruskartassa järven ympäristö on vielä kokonaan rakentamatonta, ja pohjoispää on merkitty rauhoitetuksi alueeksi. Valtatie ei ole vielä kulkenut nykyistä reittiään. Vuoteen 1983 mennessä valtatien nykyinen reitti on valmistunut, mutta tässäkään vaiheessa järven rannoilla ei ole vielä rakennuksia yhtä pohjoispäässä olevaa lukuun ottamatta. Tilanne on samanlainen vielä vuoden 1990 kartassa.
Kuohun tekojärvi

| Kuohun tekojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°15′17″N, 25°25′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskupuro:  Mustapuro Pikku-Lampsiin 
Järvinumero:  14.285.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,619 km  
Pinta-ala:  1,158 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuohun tekojärvi 
Kuohun tekojärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kuohun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148 metriä mpy.
Vihtajärvi (Jyväskylä)

| Vihtajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°11′08″N, 25°24′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Patajärveen 
Järvinumero:  14.284.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,9 m  
Pituus:  600 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  2,386 km  
Pinta-ala:  11,306 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVihtajärvi 
Vihtajärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Ylä-Muuratjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Patajärven valuma-alueeseen (14.284) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,9 metriä mpy.
Ykshaukinen (Jyväskylä, Vesanka)

| Ykshaukinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°17′18″N, 25°30′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Vesankajärveen 
Järvinumero:  14.286.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,8 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,935 km  
Pinta-ala:  2,868 ha  
Tilavuus:  0,0001314 km³ 
Keskisyvyys:  4,58 m  
Suurin syvyys:  8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiYkshaukinen 
Ykshaukinen  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vesangan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 131 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 8,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vesankajärven valuma-alueeseen (14.286) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,8 metriä mpy.