stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hilda Castegren

Hilda_Castegren operetissa Mam'zelle Nitouche (Pikku pyhimys) Denise de Flavignyn roolissa.
Hilda Carolina Castegren o.s. Sjöberg (18. maaliskuuta 1864 Stora Råby, Malmöhusin lääni, Ruotsi – 24. syyskuuta 1945) oli ruotsalainen näyttelijä ja oopperalaulaja, joka toimi pitkään Suomessa.
Castegrenin vanhemmat olivat näyttelijä Hjalmar Sjöberg ja Hilda Bredberg. Castegren oli kiinnitettynä Askerissa Kristianiassa 1881–1884, Nya teaternissa Tukholmassa 1885–1887, Svenska teaternissa Helsingissä 1887–1893, 1894–1904, Vasateaternissa 1893–1894; Stora teaternissa Göteborgissa 1904–1906 ja Albert Ranftin teattereissa vuodesta 1906. Hänen roolejaan olivat muun muassa Giroflé-Girofla, Lilla helgonet, Lili, Niniche, Niobe, Marsa Jules Claretien muodikkaassa näytelmässä Ruhtinas Zilah, Rose Friquet Aimé Maillartin säveltämässä opera comiquessa Villars dragoner. Castegren näytteli myös 20 elokuvassa.
Castegren oli naimisissa vuodesta 1887 ohjaaja Victor Castegrenin (k. 1914) kanssa. Heidän tyttärensä, näyttelijä Sickan Castegren syntyi Helsingissä 1887.
Aiheesta muualla

Castegren, Hilda. Svenska män och kvinnor (ruotsiksi)
Sulfidimineraali

Sulfidimineraalit ovat mineraaleja, jotka koostuvat ensisijassa rikin yhdisteistä, tyypillisesti sulfidi- (S2-) tai persulfidi-anioneista (S22-). Monet sulfidimineraalit ovat tärkeitä malmimineraaleja. Ryhmään kuuluvat myös selenidit, telluridit, antimonidit ja vismutidit.
Ulkoisten ominaisuuksien perusteella sulfidimineraaleista voidaan erottaa kiisut, hohteet ja välkkeet.
Tärkeitä tai yleisiä sulfidimineraaleja > Sulfideja

Akantiitti Ag2S
Antimonihohde Sb2S3
Argentiitti Ag2S
Borniitti Cu5FeS4 (kirjava kuparikiisu)
Kovelliini CuS
Kuparihohde Cu2S
Kuparikiisu CuFeS2
Lyijyhohde PbS
Magneettikiisu Fe1−xS
Markasiitti FeS2 (vesikiisu)
Milleriitti NiS
Molybdeenihohde MoS2
Orpimentti As2S3
Pentlandiitti (Fe,Ni)9S8
Realgaari AsS
Rikkikiisu FeS2 (katinkulta)
Sinkkivälke ZnS
Sinooperi HgS
Vismuttihohde Bi2S3
Tärkeitä tai yleisiä sulfidimineraaleja > Sulfarsenideja

Arseenikiisu FeAsS
Gersdorffiitti NiAsS
Kobolttihohde (Co,Fe)AsS
Tärkeitä tai yleisiä sulfidimineraaleja > Sulfosuolat

Bournoniitti PbCuSbS3
Jamesoniitti Pb4FeSb6S14
Proustiitti Ag3AsS3
Pyrargyriitti Ag3SbS3
Tennantiitti Cu12As4S13
Tetraedriitti Cu12Sb4S13
Kuvia

Pyriitti
Antimonihohde
Realgaari
Suojärvi (järvi Keuruulla)

| Suojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°26′09″N, 24°22′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Tulojoet:  Liesjoki, Sydänmaanpuro
Laskujoki:  Ryönänkoski 
Järvinumero:  35.483.1.047
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,6 m  
Rantaviiva:  17,8319 km  
Pinta-ala:  2,32066 km²  
Tilavuus:  0,00484029 km³  
Keskisyvyys:  2,09 m  
Suurin syvyys:  7,04 m  
Saaria:  9 
:  Isosaari, Korkeasaari 
 fiSuojärvi 
Suojärvi  on Keski-Suomessa Keuruun ja Ähtärin rajan tuntumassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 232 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä. Se on 4,7 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joista pohjoisinta allasta kutsutaan nimellä Vähä Suojärvi ja eteläisintä nimellä Suojärvi. Järvialtaiden välissä on lyhyt jokimainen salmi, jonka leveys on kapeimmillaan 30 metriä. Järvi sijaitsee alavalla metsäalueella, missä esiintyy paljon soistunutta metsämaata. Kalmonsuon turvetuotantoalue sijaitsee aivan lähellä ja sen kuivatusvedet on johdettu Suojärveen.
Järvessä on laskettu olevan yhdeksän saarta, jota sijaistevat kaikki Suojärven osassa. Niiden yhteispinta-ala on 8,2 hehtaaria, mikä on noin 3,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi, Isosaari ja Korkeasaari, ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista viisi ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Muita nimettyjä saaria ovat Viidenpuunsaari ja Koivikkosaari. Isosaari on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Saari on autio ja sen eteläpuoli on luonnonsuojelualuetta. Korkeasaari sijaitsee heti sen kaakkoispuolella ja se on 180 metriä oitkä ja 100 metriä leveä.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 4,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0048 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Hanhilahden maatilan kohdalla rannan tuntumassa. Kuuden metrin syväys löytyy kahdessa kohtaa Isosaaren länsipuolella. Pohjoispään tulouomassa ja eteläpään luusuassa on hyvin matalaa.
Järven rantaviivan pituus on 17,8 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,3 kilometriä. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu 15 talosta, joista seitsemän ovat maatiloja. Rannoille on rakennettu noin 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet järven kummaltakin puolelta kulkevilta kyläteiltä, jotka haarautuvat yhdystieltä 6212.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,6 metriä mpy. Järvi sijaitsee Liesjärveltä (804 hehtaaria, ha) Pihlajavedelle virtaavalla vesireitillä. Järvi kuuluu Pihlajaveden reitin latvavesiin ja sen yläpuolella sijaitsevat enää Kaijanpuron valuma-alue (35.489) ja Liesjärven valuma-alue (35.484). Järvi saa pääosan vedestään näiltä kahdelta valuma-alueelta, koska niiden lasku-uomat Kaijanpuro ja Liesjoki laskevat Vähä Suojärveen.
Suojärveen laskee siihen johdettuja ojitettujen soiden johto-ojia esimerkiksi Salmensuolta, Niininevalta, Niinisuolta, Ranta-ahonsuolta ja Kalmonsuolta. Suojärven omalta lähialueella on kolme yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Kalmonlampi (3 ha), joka laskee länsirantaan Kalmonsuolta. Länsirannalla sijaitsee Kortelampi (2 ha), joka laskee Vähään Suojärveen lyhyttä ojaa myöten. Kauempaa metsäalueelta laskee Niinilampi (1 ha) pitkää ojaan pitkin Kortelampeen.
Järven laskujoki Ryönänkoski on lyhyt koskimainen joki, joka laskee 700 metrin jälkeen Martinjärveen (105 ha).
Hilda Asp

Hilda Maria Asp (30. heinäkuuta 1862 Urjala – 22. helmikuuta 1891 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, suomentaja ja kulttuurihenkilö.
Hilda Asp valittiin 19-vuotiaana Kuopion suomalaisen tyttökoulun suomen ja saksan kielen opettajaksi. Hän asui Minna Canthin luona lukuvuoden 1882–1883. Hän siirtyi opettajan tehtävistä Suomalaisen Teatterin näyttelijäksi 1883, mutta pettyi muun muassa siihen, että teatteri teki pitkiä maaseutukiertueita silloin, kun nuori näyttelijätär olisi halunnut olla keskellä aatteiden taistelua pääkaupungissa. Niinpä hän otti vastaan opettajan työn Helsingissä 1887. Hän myös suomensi kaunokirjallisuutta.
Hilda Asp oli kihloissa Juho Elias Rudolf Erkon kanssa ja eli vain kolme vuotta sulhasensa kuoleman jälkeen. Hilda Aspin sisko oli Hanna Asp.
Suomennoksia

Georg Brandes : Päävirtauksia 19:nen vuosisadan kirjallisuudessa : syyslukukautena 1871 Köpenhaminan yliopistossa pitämiä luentoja : siirtolaiskirjallisuus. 1 vihko ; toisen parannetun pain. mukaan suom. Minna Canth ja Hilda Asp. Edlund, Helsinki 1887
Henrik Ibsen : Rosmersholma : nelinäytöksinen näytelmä ; suom. Hilda Asp. Ajan aatteiden kirjallisuutta 1. Hagelberg, Tampere 1887 (Teos Project Gutenbergissä)
Alexandra Gripenberg : Naiskysymyksessä 1 ; suom. Hilda Asp. WSOY 1890
Alexandra Gripenberg : Uudesta maailmasta : hajanaisia matkakuvia Ameriikasta ; suom. Hilda Asp. Edlund, Helsinki 1891 (Teos Project Gutenbergissä)
Paul Heyse : Veljesten kesken : yksinäytöksinen huvinäytelmä ; suom. Hilda Asp. Näytelmäkirjallisuutta n:o 14. Telén, Kuopio 1897 (alkuteos Unter Brüder)
Space Jam: Uusi legenda

| Space Jam: Uusi legenda> Space Jam: A New Legacy |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Malcolm D. Lee
Käsikirjoittaja:   Juel Taylor  Tony Rettenmaier  Keenan Coogler  Terence Nance 
Tuottaja:   Ryan Coogler  LeBron James  Maverick Carter  Duncan Henderson 
Säveltäjä:  Kris Bowers
Kuvaaja:  Salvatore Totino
Leikkaaja:  Bob Ducsay
Pukusuunnittelija:  Melissa Bruning (käännä suomeksi)
Pääosat:   LeBron James  Don Cheadle  Khris Davis  Sonequa Martin-Green  Cedric Joe  Jeff Bergman  Eric Bauza  Zendaya 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Warner Animation Group  Proximity Media  SpringHill Entertainment 
Levittäjä:  Warner Bros. Pictures
Ensi-ilta:   2021-7-1616. heinäkuuta 2021  
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Space Jam
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Space Jam: Uusi Legenda (engl. Space Jam: A New Legacy) on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen urheilukomedia, jonka on ohjannut Malcolm D. Lee ja käsikirjoittaneet Juel Taylor, Tony Rettenmaier, Keenan Coogler ja Terese Nance. Elokuva on jatkoa vuoden 1996 elokuvalle Space Jam ja sen pääosissa ovat LeBron James, Don Cheadle, Khris Davis, Sonequa Martin-Green ja Cedric Joe. Elokuvassa esiintyvät Looney Tunes -hahmoista muun muassa Väiski Vemmelsääri, Repe Sorsa, Lola Vemmelsääri, Marvin Marsilainen, Tipi, Sylvesteri ja Speedy Gonzales sekä myös muutamia Looney Tunesin ulkopuolisia Warner Brosin medioista tuttuja hahmoja.
Elokuva julkaistiin teattereissa ja HBO Maxissa 16. heinäkuuta 2021.
Näyttelijät > Alkuperäiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  LeBron James  | … |  itsenään   |
|  Don Cheadle  | … |  Al-G Rytmi   |
|  Khris Davis  | … |  Malik   |
|  Sonequa Martin-Green  | … |  Kamiyah James   |
|  Cedric Joe  | … |  Dominic ”Dom” James   |
|  Ceyair J. Wright  | … |  Darius James   |
|  Harper Leigh Alexander  | … |  Xosha James   |
|  Stephen Kankole  | … |  nuori LeBron James   |
|  Jalyn Hall  | … |  nuori Malik   |
|  Ernie Johnson Jr.  | … |  itsenään   |
|  Lil Rel Howery  | … |  itseään   |
|  Jeff Bergman  | … |  Väiski Vemmelsääri, Sylvesteri, Viiksi-Vallu, Jogi-karhu, Retu Kivinen (ääni)   |
|  Eric Bauza  | … |  Repe Sorsa, Putte Possu, Elmeri, Kukko Koppava, Marvin Marsilainen (ääni)   |
|  Zendaya  | … |  Lola Vemmelsääri (ääni)   |
|  Bob Bergen  | … |  Tipi (ääni)   |
|  Jim Cummings  | … |  Tasmanian tuholainen (ääni)   |
|  Gabriel Iglesias  | … |  Speedy Gonzales (ääni)   |
|  Candi Milo  | … |  Mummi (ääni)   |
|  Paul Julian  | … |  Maantiekiitäjä (ääni, arkistostu otettu)   |
|  Klay Thompson  | … |  itsenään / Vesituli   |
|  Anthony Davis  | … |  itsenään / The Brow   |
|  Diana Taurasi  | … |  itsenään / Valkoinen Mamba   |
|  Nneka Ogwumike  | … |  itsenään / Araknika   |
|  Damian Lillard  | … |  itsenään / Kronos   |
|  Rosario Dawson  | … |  Ihmenainen (ääni)   |
|  Justin Roiland  | … |  Rick Sanchez, Morty Smith (ääni)   |
|  Xosha Roquemore  | … |  Shanice James   |
|  Wood Harris  | … |  Valmentaja C   |
|  Sarah Silverman  | … |  Warner Brosin johtokunnan jäsen   |
|  Steven Yeun  | … |  Warner Brosin johtokunnan jäsen   |
|  Michael B. Jordan  | … |  itsenään   |
Näyttelijät > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joonas Saartamo  | … |  LeBron James   |
|  Paavo Kerosuo  | … |  Al-G Rytmi   |
|  Kheba Touray  | … |  Malik   |
|  Sanna-June Hyde  | … |  Kamiyah James   |
|  Alek Perez  | … |  Dominic ”Dom” James   |
|  Robin Touray  | … |  Darius James, Rick Sanchez   |
|  Hilda Virtanen  | … |  Xosha James   |
|  Lumo Levy  | … |  nuori LeBron James   |
|  Valo Eklund  | … |  nuori Malik   |
|  Jarmo Koski  | … |  Ernie Johnson Jr.   |
|  Luyeye ”Seksikäs Suklaa” Konssi  | … |  Lil Rel Howery   |
|  Antti Pääkkönen  | … |  Väiski Vemmelsääri, Repe Sorsa   |
|  Nelli Matula  | … |  Lola Vemmelsääri   |
|  Petri Hanttu  | … |  Putte Possu   |
|  Heikki Sankari  | … |  Sylvesteri   |
|  Outi Alanen  | … |  Tipi   |
|  Rauno Ahonen  | … |  Elmeri, Viiksi-Vallu, Retu Kivinen, Jogi-karhu   |
|  Juha Varis  | … |  Speedy Gonzales, Valmentaja C   |
|  Katja Aakkula  | … |  Mummi   |
|  Juha Paananen  | … |  Kukko Koppava   |
|  Joonathan Kettunen  | … |  Marvin Marsilainen, Morty Smith, Warner Brosin johtokunnan jäsen   |
|  Roni Bäck  | … |  Klay Thompson / Vesituli   |
|  Tuukka Haapaniemi  | … |  Anthony Davis / The Brow   |
|  Anni Mäkitalo  | … |  Diana Taurasi / Valkoinen Mamba   |
|  Amy Burgess  | … |  Nneka Ogwumike / Araknika, Shanice James, Warner Brosin johtokunnan jäsen   |
|  Shawn Huff  | … |  Damian Lillard / Kronos   |
|  Pinja Hanski  | … |  Ihmenainen   |
Suomenkielisen version ohjauksesta vastaa Joonathan Kettunen ja käännöksestä Janette Ikäheimonen.
Huomioita

↑  Terence Nance, elokuvan alkuperäinen ohjaaja erosi tuotannosta luovien erimielisyyksien vuoksi, jolloin Malcolm D. Lee valittiin hänen tilalleen.
↑  Hans Zimmerin oli alun perin tarkoitus säveltää elokuvan musiikki, mutta tuntemattomista syistä Kris Bowers korvasi hänet.
↑  Bradford Young oli elokuvan alkuperäinen kuvaajan, mutta erosi tuotannon aikana. Salvatore Totino valittiin hänen tilalleen.
Aiheesta muualla

Space Jam: Uusi legenda Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hereiti Bernardino

Hereiti Bernardino (s. 21. toukokuuta 1993) on ranskanpolynesialainen pikajuoksija.
Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Bernardino kilpaili 100 metrin juoksussa. Hän oli eränsä viimeinen ja kokonaisajoissa 42:s ajalla 12,84. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän oli 100 metrin alkuerien 44:s, kolmanneksi hitain, ajalla 12,88.
Bernardino osallistui nuorten MM-kilpailuissa 2014 Barcelonassa 200 metrin juoksuun. Hän oli ajoissa alkuerien hitain juoksija tuloksella 26,77 s.
Henkilökohtaiset ennätykset

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 12,37 | Vénissieux | 28.5.2017 |
| 200 m | 25,67 | Vénissieux | 5.6.2016 |
| 400 m | 57,36 | Valence | 19.6.2016 |
Suojärvi (Orivesi)

| Suojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°47′51″N, 24°14′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  oja Saarijärveen 
Järvinumero:  35.754.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,2 m  
Rantaviiva:  1,356 km  
Pinta-ala:  7,573 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuojärvi 
Suojärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Siikanevan eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan eteläpuolisen järviylängön itäreunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa soistunutta metsämaastoa. Järven luoteispuolella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie kantatieltä 66.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 175,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi metsä- ja suo-ojaa. Pohjoispäähän tuleva oja on Rimminjärven laskuoja ja eteläpäässä siihen tulee Suojärvenlakkarin laskuoja. Lounaassa sijaitseva Vähä Vuorijärvi näyttäisi laskevan myös Suojärveen pienen Vuorijärvenlakkarin kautta. Suojärven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja sen laskee suo-ojien kautta kilometrin päähän Saarijärveen. Se kuuluu Jouttijoen valuma-alueeseen.
Hoa Hao

Hoa Hao (vietn. Cao Đài) on uusi uskonnollinen liike, joka perustettiin Vietnamissa vuonna 1939. Sen perusti Huỳnh Phú Sổ (1919–1947), joka oli kotoisin Mekong-joen suistosta nykyisen Vietnamin eteläosasta. Hoa Hao-liike on buddhalaisen perinteen jatkoa.
Heathrow’n lentoasema

ILS-lähestymiskartta Lontoon Heathrown lentoaseman kiitotielle 08R vuodelta 1954, jolloin Finnair avasi reitin. Kuvan radiomajakoista Woodley ja Epsom lähettävät edelleen vuonna 2023, tosin jälkimmäinen on muutettu pitkäaaltoradiomajakasta NDB:ksi.
Lontoon Heathrow’n lentoasema (engl. London Heathrow Airport, IATA: LHR, ICAO: EGLL) on Lontoon, koko Ison-Britannian ja Euroopan suurin kansainvälinen lentoasema. Asema sijaitsee Hillingdonin kaupunkipiirissä, 24 kilometriä Lontoon keskustasta länteen.
Heathrow’n omistaa espanjalaisen Grupo Ferrovialin omistama BAA plc (entinen British Airports Authority). BAA:lle kuuluu myös kuusi muuta lentoasemaa: Gatwick, Stansted, Glasgow, Edinburgh, Aberdeen ja Southampton. Monopoliaseman vuoksi Civil Aviation Authority valvoo tiukasti lentoasemien maksuja. Huhtikuussa 2003 lentoasema veloitti keskimäärin 6,13 puntaa matkustajaa kohden. Finnair on operoinut lentoasemalle vuodesta 1954 lähtien.
Historia

Heathrow’n lentoasema rakennettiin jo 1930-luvulla, jolloin se tunnettiin nimellä Great Western Aerodrome, ja siellä sijaitsi Fairey Aviation Companyn lentokonetehdas. Se nimettiin myöhemmin Heath Row’n kylän mukaan, joka sijaitsi nykyisen terminaali 3:n kohdalla. Ennen toista maailmansotaa suurin osa Lontoon liikenteestä kuitenkin käytti Croydonin lentokenttää.
Vuonna 1944 Heathrow otettiin ilmailuministeriön alaisuuteen pommittajatukikohdaksi. Ministeri Harold Balfour kirjoitti muistelmissaan, että hän käytti lunastusvaltuuksia välttääkseen siviililunastukseen kuluvan ajan. Fairey Aviation Company siirsi toimintansa Hayesiin, Middlesexiin, ja koska  Royal Air Force ei kuitenkaan koskaan käyttänyt Heathrow’n kenttää, se siirrettiin siviilikäyttöön 1. tammikuuta 1946. Päivän ensimmäinen lento lensi Buenos Airesiin Lissabonin kautta. Siitä tuli BOACin kotikenttä.
Ensimmäinen pitkä kiitotie avattiin vuonna 1953 ja ensimmäinen terminaali, Europa Building (nykyinen terminaali 2), 1955. Vuonna 1977 Lontoon metroa jatkettiin kentälle.
Terminaali 4 avattiin vuonna 1986 ja siitä tuli juuri yksityistetyn British Airwaysin kotikenttä. Vuonna 1987 hallitus yksityisti British Airports Authorityn ja antoi sille seitsemän lentoasemaa, Heathrow’n mukaan lukien.
Viides terminaali avautui liikenteelle 27. maaliskuuta 2008, joskin sen avajaisia vietettiin jo 14. maaliskuuta.
Historia > Onnettomuudet

17. tammikuuta 2008 British Airwaysin lento 038 putosi kiitotielle 27L. Lento oli lähtenyt Pekingistä ja oli saanut moottorivian ennen laskeutumista. Kone putosi noin 270 metrin päähän kiitotiestä ja liukui kiitotien alkupäähän. Kukaan koneessa ei kuollut, mutta 47 loukkaantui, yksi vakavasti. Kone oli Boeing 777-200ER.
Terminaalit > Terminaali 1

Terminaali 1 avattiin vuonna 1968, ja kuningatar Elisabet II vihki sen virallisesti käyttöön vuonna 1969. Ennen Terminaali 5:n avaamista terminaalin suurin operoija oli British Overseas Airways Corporation, joka operoi terminaalista kotimaan lentoja, ja joitakin pitkän matkan lentoja.
Vuonna 2005 avattiin terminaalin itäinen laajennus, joka kaksinkertaisti lähtöaulat, sekä istuma- ja liiketilojen määrän. Terminaalin pinta-ala on 74 601 m2 ja sen suurimpia käyttäjiä ovat Heathrow’n kolmanneksi suurin lentoyhtiö Aer Lingus, ja jotkut Star Alliance-yhtiöt. British Midland Internationalin ostamisen jälkeen British Airways operoi joitakin lyhyen ja keskipitkän matkan lentoja terminaalista. Osa Terminaali 1:n yhtiöiden käyttämistä uudemmista lähtöporteista on numeroitu Terminaalin 2 (eli portin numero on 2xx 1xx:n sijaan). Nuo myöhemmin rakennetut portit ovat osa uutta Terminaali 2:ta, kun se valmistuu BAA on vahvistanut, että terminaali suljettiin vuonna 2014. Se purettiin pian sen sulkemisen jälkeen Terminaali 2:n toisen osan tieltä.
Terminaalit > Terminaali 2 (rakenteilla)

Heathrow’n tällä hetkellämilloin? suurin projekti on uusi valtava Terminaali 2. Ennen “Heathrow East Terminal”-nimellä tunnettu hanke tulee olemaan miltei yhtä suuri kuin Terminaali 5. Terminaali 2 valmistui vuonna 2014, ja se on yksinomaan Star Alliance-yhtiöiden käytössä.
Terminaalit > Terminaali 2 (vanha)

Rakennus, joka ennen tunnettiin nimellä Terminaali 2, oli Heathrow:n vanhin terminaali, joka avattiin vuonna 1955, ja suljettiin 23. marraskuuta 2009. Viimeinen terminaalista operoitu lento oli Air Francen lento AF1881 Pariisiin. Terminaalin pinta-ala oli 49 654 m2, ja sen käyttöaikana sitä käytti noin 316 miljoonaa matkustajaa. Alun perin terminaali oli suunniteltu 1,2 miljoonan vuosittaisen matkustajan käyttöön, mutta sen viimeisinä vuosina sitä käytti jopa 8 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Laajennuksista ja saneerauksista huolimatta terminaali rapistui, ja se purettiin kesällä 2010. Purkamisen jälkeen Terminaali 2:n paikalle on rakennettu uusi terminaali, joka valmistui vuonna 2014.
Terminaalit > Terminaali 3

Terminaali 3 avattiin “Oceanic Terminal”-nimellä 13. marraskuuta 1961 palvelemaan pitkän matkan lentoja. Siihen aikaan lentoasemalta oli suora helikopteriyhteys Keski-Lontooseen terminaalin katolta. Terminaali uudelleennimettiin Terminaali 3:ksi vuonna 1968, ja sitä laajennettiin vuonna 1970. Suuria lisäyksiä oli muun muassa Britannian ensimmäinen liukukäytävä. Vuonna 2006 valmistui uusi 105 miljoonaa puntaa maksanut siipi 6 palvelemaan uusia Airbus A380-koneita; Singapore Airlines, Emirates ja Qantas aloittivat säännölliset lennot Terminaaliin 3 A380-koneilla. 
BAA:lla on suunnitteilla miljardi puntaa maksava saneeraus terminaaliin, joka tehtäneen seuraavan kymmenen vuoden aikana. Uusi Terminaaliin 5 yhteydessä oleva matkatavarajärjestelmä (British Airwaysin yhteyksille) on rakenteilla.
Nykyisin Terminaali 3:n pinta-ala on 98 962 m2, ja vuonna 2011 se käsitteli 19,8 miljoonaa matkustajaa 104 100 lennolla.
Terminaalit > Terminaali 4

Terminaali 4 on avattu vuonna 1986. Terminaali sijaitsee eteläisen kiitotien eteläpuolella, rahtiterminaain vieressä, ja on yhdistetty Terminaaleihin 1, 2 ja 3 rahtitunnelin avulla. Terminaalin pinta-ala on 105 930 m2 ja se palvelee pääasiassa SkyTeam-allianssia, sekä joitakin allianssittomia lentoyhtiöitä. Terminaaliin on hiljattain tehty 200 miljoonan punnan saneeraus, jotta se pystyisi palvelemaan 45 lentoyhtiötä, vähentämään liikenneruuhkia ja parantamaan turvallisuutta. Terminaaliin rakennettiin kaksi porttia, joilla voidaan operoida Airbus A380-koneita. Malaysia Airlines operoi lentonsa tähän terminaaliin.
Terminaalit > Terminaali 5

Terminaali 5 sijaitsee kiitoteiden välissä Heathrow’n länsipuolella, ja sen avasi kuningatar Elisabet II 14. maaliskuuta 2008, noin 19 vuotta projektin aloittamisen jälkeen. Terminaali avattiin yleisölle 27. maaliskuuta 2008. Ensimmäinen matkustaja oli kenialainen mies, joka meni turvatarkastuksen läpi kello 04.30, ja matkusti ensimmäisellä terminaalista operoidulla lennolla BA302 Pariisiin. Seuraavien kahden viikon aikana terminaalin toimintaa häiritsi tietojärjestelmien riittämätön testaaminen, ja henkilöstön huono koulutus, joka johti yli 500:n lennon perumiseen. Terminaali on yksinomaan British Airwaysin ja sen tytäryhtiöiden käytössä. Maaliskuussa 2012 terminaaliin kuitenkin siirrettiin Iberian toiminnot, joten terminaali on nykyisin International Airlines Groupin käytössä.
Rakentaminen maksoi 4,3 miljardia puntaa. Terminaali koostuu nelikerroksisesta päärakennuksesta (Concourse A) ja kahdesta satelliittirakennuksesta, jotka on yhteydessä päärakennukseen maanalaisella käytävällä. Toisessa satelliittirakennuksessa (Concourse C) on portteja, joilla voidaan käsitellä Airbus A380-koneita. Päärakennuksen (Concourse A) pinta-ala on 300 000 m2, kun taas Concourse B:n 60 000 m2. Terminaalissa on 60 lähtöporttia, ja terminaalin kapasiteetti on 30 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Terminaalissa on yli sata liikettä ja ravintolaa.
Lisäksi rakennus, joka on nimetty Concourse D:ksi, voidaan rakentaa nykyisen terminaalin itäpuolelle. Laajennuksen myötä terminaaliin tulisi 16 uutta porttia. BA:n ja Iberian fuusioitumisen jälkeen lisärakennus saattaa tulla tarpeeseen, mutta päätöksiä sen rakentamisesta ei ole tehty.