stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rauhala

Rauhala tarkoittaa seuraavia asioita:
Maantieteellisiä paikkoja:
Rauhala, kylä Kittilässä
Rauhala, taajama Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piirin Miinalan kunnassa Venäjällä
Rauhala, kaupunginosa Kotkassa
Rauhala, museomajatalo Kouvolassa
Rauhala, ravintola ja entinen asuintalo Oulussa
Rauhala, entinen työväentalo Lammin kirkonkylässä
Sukunimenä:
Aaro Rauhala (1949–2003), suomalainen naivistinen taidemaalari
Anna Rauhala (s. 1975), suomalainen kuulantyöntäjä
Anneli Rauhala (1928–2021), suomalainen sopraano
Anssi Rauhala (s. 1965), suomalainen sarjakuvantekijä ja kuvittaja
Hannu Rauhala (s. 1934), suomalainen kasvatustieteen dosentti
Ilona Rauhala (s. 1972), suomalainen psykologi
Jani Rauhala (s. 1978), suomalainen nyrkkeilijä
Jani Rauhala (s. 1999), suomalainen jääkiekkomaalivahti
Janne Rauhala (s. 1976), pesäpalloilija
Jorma Rauhala (s. 1965), Keskon toimitusjohtaja
Jukka Rauhala (s. 1959), suomalainen painija
Kaarlo Rauhala (1878–1934), suomalainen historiantutkija
Kalervo Rauhala (1930–2016), suomalainen painija
K. N. Rauhala (1887–1937), suomalainen kirjailija
Lauri Rauhala (1914–2016), suomalainen psykologi ja filosofi
Leena Rauhala (1942–2024), suomalainen poliitikko ja filosofi
Mari Rauhala (s. 1977), suomalainen maastohiihtäjä
Marko Rauhala, Marko Äijö, suomalainen ohjaaja, televisiotuottaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä
Martti Rauhala (1928–2012), suomalainen opettaja ja kirjallisuuden suomentaja
Matias Rauhala (s. 2003), pesäpalloilija
Mikko Rauhala (s. 1977), kirjailija
Niilo Rauhala (s. 1936), suomalainen runoilija
Osmo Rauhala (s. 1957), suomalainen nykytaiteilija
Otto Rauhala (s. 1995), suomalainen jääkiekkoilija
Pasi Rauhala (s. 1978), suomalainen kuva- ja mediataiteilija
Pauliina Rauhala (s. 1977), suomalainen kirjailija
Pekka Rauhala (s. 1960), suomalainen painija
Pentti Rauhala (s. 1938), opettaja, linnuston tutkija ja tietokirjailija
Tapio Rauhala (s. 1943), suomalainen kuulantyöntäjä
Timo Rauhala (s. 1963), suomalainen golfvalmentaja
Timo Rauhala (s. 1989), suomalainen jalkapalloilija
Urpo Rauhala (s. 1955), suomalainen director musices, muusikko ja kuoron- sekä orkesterinjohtaja.
Väinö Rauhala (1883–1945), suomalainen kanttori-urkuri ja säveltäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rauhala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Henry Kjellson

| Henry Kjellson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. elokuuta 1891 Kärna, Ruotsi
Kuollut: 1. lokakuuta 1962 (71 vuotta) Tukholma
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  lentojohtaja, kirjailija
Henry Verner Kjellson (8. elokuuta 1891 – 1. lokakuuta 1962) oli ruotsalainen lentoinsinööri ja lentojohtaja. Hän toimi Ruotsin puolustusvoimissa vuodesta 1917 alkaen ja oli mukana rakentamassa useita lentokoneita. Kjellson toimi lisäksi onnettomuustutkintakomissiossa, jonka puheenjohtajaksi hänet nimitettiin 1927. Hän johti mm. Bäckebopommin tutkintaa: 13.6.1944 saksalaisten V2-raketti oli vahingossa lentänyt Bäckebohon, Smoolantiin.
Kjellson harrasti jousiammuntaa. Hänen ideioitaan oli mm. vaihtaa jousien ja nuolien materiaali teräkseksi. Kjellson voitti lajissa maailmanmestaruuden vuonna 1934. Hän toimi lisäksi Ruotsin jousiammuntaliiton puheenjohtajana vuosina 1940–1960.
Kjellson uskoi, että pyramidit ja eräät muut muinaiskulttuurien rakennelmat oli rakennettu uponneen Atlantis-kulttuurin teknologialla. Lisäksi hän tutki Raamattua ja päätyi tulokseen, että Mooseksen arkussa oli mahdollisesti radiumia, että Jobin kirjassa kuvattu merihirviö oli ehkä todellisuudessa sukellusvene tai taistelulaiva ja että Mahabharatassa kuvataan lentokoneita, kranaatteja, konekiväärejä ja valojuova-ammuksia. Kjellsonin ajatuksia esiteltiin Suomessa Tekniikan Maailmassa vuonna 1957.
Teokset

Forntidens teknik (1952)
Hade Moses radium i arken (1955?)
Mellan fantasi och verklighet (1957)
Försvunnen teknik (1961)
Samuel Klingenstierna

| Samuel Klingenstierna |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1698 Kärna, Ruotsi
Kuollut: 3. marraskuuta 1765 (66–67 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Christian Wolff
Oppilaat:  Mårten Strömer ja Bengt Ferner
Tutkimusalue:  matematiikka, fysiikka
 Nimikirjoitus
Samuel Klingenstierna (1698 Kärna – 3. marraskuuta 1765 Tukholma) oli ruotsalainen matemaatikko ja fyysikko, joka toimi professorina Uppsalan yliopistossa vuosina 1728–1752. Hänen tutkimustyönsä edesauttoi tarkempien kaukoputkien kehittämistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samuel Klingenstierna Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Tieteilijät:  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  zbMATH 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef
Annabel Chong

Annabel Chong.
Annabel Chong, alkuaan Grace Quek (s. 22. toukokuuta 1972 Singapore) on singaporelainen pornonäyttelijä. Hän opiskeli Lontoossa lakia stipendin avulla. Tänä aikana hän joutui joukkoraiskauksen uhriksi. 21-vuotiaana hän ryhtyi opiskelemaan valokuvausta ja naistutkimusta Etelä-Kalifornian yliopistossa. Hän aloitti pornouransa samoihin aikoihin. Hän on esiintynyt 31 pornoelokuvassa ja muutamassa dokumenttielokuvassa.
Hänelle luvattiin 10 000 Yhdysvaltain dollaria esiintymisestä pornoelokuvassa World's Biggest Gang Bang (1995), mutta sitä ei koskaan maksettu hänelle. Nykyään hän työskentelee web-suunnittelijana ja tietokanta-asiantuntijana.
Vuonna 1999 julkaistiin hänestä kertova dokumenttielokuva Sex – The Annabel Chong Story.
Aiheesta muualla

Annabel Chong Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  Elonet
Joulutarina

| Joulutarina |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Juha Wuolijoki
Käsikirjoittaja:  Marko Leino
Tuottaja:  Juha Wuolijoki
Säveltäjä:  Leri Leskinen
Kuvaaja:  Mika Orasmaa
Leikkaaja:  Harri Ylönen
Tuotantosuunnittelija:  Okku Rahikainen
Pääosat:  Hannu-Pekka Björkman Otto Gustavsson Kari Väänänen Mikko Leppilampi Minna Haapkylä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Snapper Films
Levittäjä:  Attraction Distribution
Ensi-ilta:   16. marraskuuta 2007
Kesto:  82 minuuttia
Alkuperäiskieli:  Suomi
Budjetti:  2 500 000 €
Katsojat:  282 142
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joulutarina on suomalainen elokuva, joka kertoo tarinan Joulupukin lapsuudesta ja siitä, kuinka hänestä tuli Joulupukki. Suomen ensi-ilta oli 16. marraskuuta 2007.
Elokuvan käsikirjoittaja on Marko Leino, joka oli aiemmin kirjoittanut muun muassa elokuvat Vares ja Matti. Elokuva pohjautuu Juha Wuolijoen, Marko Leinon ja Aku Louhimiehen alkuperäistarinaan.lähde? Juha Wuolijoki toimi myös ohjaajana ja tuottajana. Elokuva on kuvattu suureksi osaksi Utsjoella. Studiokuvauksia kuvattiin helsinkiläisessä Studio Tähtitornissa.lähde?
Joulutarina palasi elokuvateattereihin vielä uudestaan marraskuussa 2008. Elokuva ilmestyi DVD:lle 26. marraskuuta 2008.
Tarina

Elokuva sijoittuu vuosisatojen takaiseen Lappiin, jossa Nikolas-poika jää orvoksi vanhempien ja pikkusisko Aadan hukuttua järveen joulun alla. Tämän jälkeen hän joutuu asumaan vuorotellen kylän eri perheissä aina vuoden kerrallaan, joulusta seuraavaan jouluun. Ensimmäisen vuoden aikana hän ystävystyy Eemelin kanssa, josta tulee hänen paras ystävänsä. Nikolas alkaa tehdä kiitokseksi puuleluja perheitten lapsille joululahjoina. Nälkävuosien koittaessa hän joutuu Iisakki-nimisen erakko puusepän oppipojaksi, ja he alkavat yhdessä vaalia joululahjaperinnettä.
Tarina > Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hannu-Pekka Björkman  | … |  Nikolas/Joulupukki   |
|  Otto Gustavsson  | … |  Nikolas 13-vuotiaana   |
|  Kari Väänänen  | … |  Iisakki   |
|  Minna Haapkylä  | … |  Kristiina   |
|  Mikko Leppilampi  | … |  Hannus   |
|  Mikko Kouki  | … |  Eemeli   |
|  Laura Birn  | … |  Aada   |
|  Antti Tuisku  | … |  Mikko   |
|  Matti Ristinen  | … |  Einari   |
|  Ville Virtanen  | … |  Henrik   |
|  Matti Rasilainen  | … |  Hermanni   |
|  Mauri Heikkilä  | … |  Gideon   |
|  Oskari Heimonen  | … |  Eemeli 11-vuotiaana   |
|  Pirjo Leppänen  | … |  Hilla   |
|  Saara Pakkasvirta  | … |  Meeri   |
|  Jonas Rinne  | … |  Nikolas (7)   |
|  Mikko Rokka  | … |  Heino   |
|  Roi Ron  | … |  Eemeli (5)   |
|  Nella Siilasmaa  | … |  Aada (9)   |
|  Alpo Sipilä  | … |  Mikko   |
|  Lisa Sjöholm  | … |  Laura   |
|  Eeva Soivio  | … |  Aleksandra   |
Vastaanotto

Joulutarina oli Suomessa ylivoimaisesti vuoden 2007 katsotuin kotimainen elokuva. Viisi viikkoa ensiesityksensä jälkeen elokuva oli kerännyt lähes 220 000 katsojaa.  Yhteensä Joulutarina on kerännyt jo yli 267 000 katsojaa.lähde?
Joulutarina sai varsin suopean vastaanoton myös ulkomailla, kun se esitettiin Berliinin elokuvajuhlilla. Muutaman päivän aikana Joulutarina myytiin yli kymmeneen maahan.lähde? Elokuva tullaan näkemään jouluna 2008 elokuvateattereissa ainakin Espanjassa.lähde? Joulutarina on myös dubattu englanniksi. Englanninkielisessä versiossa kuullaan muun muassa John Turturroa Iisakin roolissa. Turturro kehui Joulutarinaa ihastuttavaksi ja lumoavaksi elokuvaksi. Muissa rooleissa äänessä ovat muun muassa Noah Emmerich ja Michael Badalucco.lähde?
Huhtikuussa 2008 Joulutarina palkittiin Sarasotan elokuvajuhlilla Floridassa, Yhdysvalloissa. Elokuva voitti yleisöpalkinnon parhaana ulkomaisena elokuvana.
Vastaanotto > Palkinnot

Joulutarina voitti Jussi-palkinnon parhaasta kuvauksesta sekä yleisö-Jussin vuonna 2008.
Televisioesitykset

| PVM | Kanava |
| --- | --- |
20.12.2010: MTV3
24.12.2011: MTV3
24.12.2014: MTV3
24.12.2015: MTV3
26.12.2017: TV5
16.12.2018: TV5
25.12.2018: TV5
24.12.2020: Nelonen
25.12.2021: Nelonen
24.12.2022: Nelonen
24.12.2023: Nelonen
25.12.2023: Nelonen
23.12.2024: Nelonen
Aiheesta muualla

Joulutarinan tuotantoyhtiön Snapper Filmsin Internet-sivut
Uusi kotimainen elokuva tahtoo palauttaa joulupukin suomalaisille. Helsingin Sanomat.
| n k Juha Wuolijoki |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Joulutarina (2007)  Hella W (2011)  Zarra’s Law (2014)  Vinski ja näkymättömyyspulveri (2021)  Napapiirin sankarit 4 (2022) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Gourmet Club (2004)  Kaikki kunnossa (2007) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Soutajat (1991)  Paulie (1996)
Artturi Järviluoma

| Artturi Järviluoma |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. elokuuta 1879 Alavus
Kuollut: 31. tammikuuta 1942 (62 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  journalisti, kirjailija
Kirjailija
Esikoisteos:  Pohjalaisia (1914)
Muuta tietoa
 Kuorolaulun ja pohjalaisen kansanmusiikin aktiivi 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kustaa Artturi Järviluoma (vuoteen 1902 Jernström, kirjailijanimi Köpi; 9. elokuuta 1879 Alavus – 31. tammikuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen journalisti, elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija. Tunnetuin Järviluoman julkaisema teos on näytelmä Pohjalaisia, jonka on katsottu pääosin perustuvan Anton Kankaan näytelmäkäsikirjoitukseen Härmäläisiä. Teoksen pohjalta Leevi Madetoja sävelsi myöhemmin oopperan.
Elämänvaiheita

Artturi Järviluoman isä oli alavutelainen kauppias Jernström. Hän suomalaistutti nimensä isoisänsä Nurmossa omistaman torpan nimen mukaan. Järviluoma kävi Vaasan Lyseota, mutta keskeytti koulunkäyntinsä kuudennelta luokalta (lukion ensimmäiseltä) saatuaan venäjän kielen ehdot ja tehtyään kolttosia. Hän kirjoitti ylioppilaaksi yksityisoppilaana Helsingin reaalilyseosta 1901. Järviluoma opiskeli Helsingin yliopistossa ensin matematiikkaa 1902–1903 ja sitten lakia 1904–1909, mutta ei suorittanut loppututkintoa.
Järviluoma toimi eri sanomalehdissä avustajana, kirjeenvaihtajana ja toimittajana, muun muassa Vaasa-lehdessä ja Uudessa Suomessa. Hän oli Iltalehden toimitussihteerinä 1923–1925. Järviluoma  kirjoitti salanimillä satoja pakinoita eri julkaisuihin. Järviluoma toimi myös liikealalla kauppiaana Alavudella, oli postiharjoittelijana Vaasassa ja opettajana Ilmajoen kansanopistossa 1903–1904.
Järviluoman tunnetuin teos oli 1914 julkaistu ja Bergbomin palkinnon saanut kansannäytelmä Pohjalaisia, joka käännettiin 10 kielelle, sovitettiin elokuviksi ja jonka Leevi Madetoja sävelsi oopperaksi. Järviluoma kirjoitti näytelmänsä 1913 vastalauseena sille että hän eräässä tilaisuudessa oli nähnyt esitettävän pohjalaista kansanlaulua pilanumerona. Järviluoma julkaisi myös kansankomedian Meijeri 1925 ja näytelmän Vain ihmisiä 1933. Hän sovitti elokuviksi, sekä mykälle että äänifilmille, useita tunnettuja suomalaisia näytelmiä. Järviluoma oli Suomen Näytelmäkirjailijaliiton ja Latvian Kansallisteatterin kunniajäsen.
Järviluoma harrasti myös musiikkia ja johti muun muassa Alavuden soittokuntaa. Hän soitti kaksirivistä hanuria. Järviluoma oli Suomen Näytelmäkirjailijaliiton perustajajäseniä ja toimi 1920-luvulla liiton sihteerinä sekä 1930-luvulla myös puheenjohtajana vuodesta 1933. Hän oli mukana Ylioppilaskunnan Laulajissa ja Suomen Laulussa ja eteni Ylioppilaslaulajissa aina varajohtajaksi saakka. 
Toiminut Suomen Laulun puheenjohtajana 1941
Hän johti 1900-luvun alkuvuosina Ylioppilaskunnan Laulajien alla toiminutta Pohjanmaan Kööriä. Järviluoma keräsi Toivo Kuulan kanssa pohjalaisia kansanlauluja. Hän oli myös Suomen Sanomalehtimiesliiton perustajajäseniä. Hän osallistui yhdistystoimintaan ja oli muun muassa Helsingin Etelä-Pohjalaiset ry:n perustajajäseniä 1941.
Järviluoman puoliso oli vuodesta 1910 Lyyli o.s. Ahde Artturi Järviluoman henkilökohtainen arkisto on vuodesta 1998 ollut Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjallisuusarkistossa ja se sisältää alkuperäiskäsikirjoituksia, kuvia, leikekirjoja ynnä muuta aineistoa. Pohjalaisia on säilytteillä muun muassa viron-, latvian- ja venäjänkielisinä käännöksinä.
Kunnianosoituksia

Järviluoman mukaan nimetty tie tai katu löytyy ainakin Helsingistä (1970 lähtien), Alavudelta, Nurmosta ja Teuvalta. Helsingin Järviluomantie poistui.
Järviluomasta on tehty muotokuvia. Alavudella syntymäkodin paikalla on nykyisin muistolaatta.
Järviluoma on saanut kaksi suomalaista kunniamerkkiä ja Latvian Kolmen Tähden R. kunniamerkin.
Latvian kansallisteatterin kunniajäsen
Teokset > Näytelmät

Pohjalaisia (1914)
Meijeri (1925) (käännetty Latviaksi 1925.)
Vain ihmisiä (1933) (käännetty flaamiksi 1934)
Pojusta tulee sotamies (1940) (pienoisnäytelmä)
Sovun soihtu (1934), lehtimaailmaan sijoittuva näytelmä, jota ei ole esitetty (U.S. Teatteripalsta 28.2.1934)
Teokset > Pakinoita

Järviluoma kirjoitti pakinoita omalla nimellään ja ainakin nimimerkeillä Köpi ja Helena
Pakinakokoelma: Helena Kulmapeilistäni (1936)
Teokset > Toimittajana

Suomen Laulu: Juhlajulkaisu 1900–1920 (1920)
Vaasan suomalainen lyseo: 1880–1930 (1930)
Etelä-Pohjalaisten Laulukirja 1931 Etelä-Pohjalainen Osakunta
Teokset > Elokuvakäsikirjoituksia

Kun isällä on hammassärky (1923)
Nummisuutarit (1923)
Pohjalaisia (1925)
Roinilan talossa (1935)
Pohjalaisia (1936)
Rakkautta ja tupakkaa (1938)
Teokset > Elokuvarooleja

Nummisuutarit, 1923 (Korpraali)
Meidän poikamme ilmassa – me maassa, 1934 (kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Halla)
Syntipukki, 1935 (mies ravintolassa)
Teokset > Radio

Järviluoma kirjoitti useita radiokuunnelmia, muiden muassa Viisi onnellista eli vapunpäivän aattona (1935, nimimerkillä Beani kuunnelma) ja Volynetšin kaappaus maaliskuussa 1918 (1938).Kuunneltavissa Ylen elävässä arkistossa  
sekä
Kelpaanko minäkin? Kuulokuvia sankarimuistojen. velvoituksesta, kirj. Artturi Järviluoma
Järviluoma oli myös mukana joidenkin tietokilpailujen teossa.
Esim. "Tietopeli: Palomiesten ja poliisimiesten välillä 20.6.40. klo 21" "Kilpailun järjestäjänä ja erotuomarina Köpi" 
Kysymykset ja ajankohta ovat Artturi Järviluoman jäämistössä. 
On myös ainakin toinen 5.7.1939
Radiourasta löytyy kirjallisuudesta vain viittaus. Oli kuitenkin mukana useissa radio-ohjelmissa
Artturi Järviluoma roolihenkilönä

Kuunnelmahenkilönä Toivo Kuulan kanssa: XI Yötaivas 1917–18
Näytelmähenkilönä: Heikki Hemminki / Yksi on laulu ylitse muiden II
Kuunnelmahenkilönä Antti Tuuri: Erkkilän Jussi 2001
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Kustaa Artturi Järviluoman e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Lasse Koskela: / Järviluoma, Artturi Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 4.5.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kalevala näyttämötaiteessa (2.3.1935) (Olli Nuorto ja Artturi Järviluoma keskustelevat). Ylen elävä arkisto. Viitattu 12.7.2011.
radiokuunnelma Volynetšin kaappaus maaliskuussa 1918 (1938)[vanhentunut linkki] Ylen elävä arkisto. Viitattu 12.7.2011.
Reino Kallio, Häiriköintiä ja henkirikoksia. Helsinki 2009, s. 180–183.
Reino Kallio, Elämän mittainen väitös. Lahti 2019, s. 126–142.
Raija Pesonen-Leinonen: Artturi Järviluoman Pohjalaisia: Näytelmä, ooppera, elokuva[vanhentunut linkki]. Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu. Joensuu 2008. Viitattu 12.7.2011.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat  Latvia  Alankomaat 
Henkilöt:  Elonet  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Raimo Sarmas

| Raimo Sarmas |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Raimo Einari Sarmas
Syntynyt: 17. syyskuuta 1931 Helsinki
Kuollut: 4. lokakuuta 1994 (63 vuotta) Tampere
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Raimo Einari Sarmas (17. syyskuuta 1931 Helsinki – 4. lokakuuta 1994 Tampere) oli suomalainen trumpettitaiteilija ja pedagogi. Hän toimi Tampereen kaupunginorkesterissa trumpetin äänenjohtajana 1960–1974 ja Tampereen konservatorion trumpetinsoiton lehtorina 1974–1990 . Sarmas oli perustamassa Tampere Big Bandiä vuonna 1984 yhdessä Jarno Sinisalon ja Risto Tannerin kanssa.
Sarmas palkittiin Muusikkojen liiton tunnustuspalkinnolla vuonna 1987. Kansainvälinen Raimo Sarmas -trumpettikilpailu on järjestetty Lieksan Vaskiviikoilla neljästi vuodesta 1999 alkaen.
Aröd och Timmervik

| Aröd och Timmervik |
| --- | --- |
 Aröd och Timmervik
 Koordinaatit: 57°58′21″N, 11°47′17″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Kungälv
Väkiluku (31.12.2023):  936
Aröd och Timmervik on taajama Kungälvin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 936 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aröd och Timmervik Wikimedia Commonsissa
Andreas Relander

Andreas Relander (30. marraskuuta 1829 Pietari – 27. tammikuuta 1902 Pietari) oli todellinen valtioneuvos Venäjän keisarikunnassa. Isänsä jalokiviseppämestari Anders Relander oli kotoisin Hirvensalmelta ja kuului Hirvensalmen Relandereihin. Andreas kävi Pietarissa saksalaista Petrikoulua, kirjoitti ylioppilaaksi Helsingissä 1846, valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1853 ja toimi Venäjän ulkoasiainministeriön palveluksessa Pietarissa vuodesta 1854. Toimi Venäjän varakonsulina Alexandriassa, nimitettiin konsuliksi Kööpenhaminaan 1867 ja toimi kenraalikonsulina Stettinissä 1876–1890.
Hagen Melzer

Hagen Melzer (s. 16. kesäkuuta 1959 Bautzen) on itäsaksalainen juoksija, jonka päälaji oli 3 000 metrin estejuoksu. Hän voitti estejuoksussa Euroopan-mestaruuden Stuttgartissa 1986 ja saavutti MM-hopeaa Roomassa 1987 maansa ennätyksellä 8.10,32. Soulin 1988 olympialaisissa Melzer sijoittui kymmenenneksi.
Länsipohjalaiset

Länsipohjalaiset (myös tornionjokilaaksolaiset, meänkieleksi mm. lantalaiset myös tornionlaaksolaiset, ruots. tornedalingar) ovat historiallisesti Länsipohjassa asuva suomalainen alkuperäisväestö. Vuodesta 1809 lähtien Suomen ja Ruotsin rajat ovat kulkeneet länsipohjalaisten asuinalueen halki. Historiallinen Länsipohjan maakunta kattaa nykyiset Ruotsin Västerbottenin ja Norrbottenin maakunnat. Suomen puolelle jäänyt Länsipohja kattaa Tornionjoen itäpuoliset alueet, kuten Tornion, Pellon ja Kolarin. Kielellis-kulttuurillinen kokonaisuus Meänmaa sijoittuu Ruotsin-puoleiseen Länsipohjaan.
Länsipohjalaiset ovat historian eri aikoina Skandinavian pohjoisosia aina Jäämeren rannikolle asti asuttaneiden suomalaisten jälkeläisiä. Heidät lasketaan yleensä muista ruotsinsuomalaisista erilliseksi ryhmäksi.
Vuoden 2023 lokakuussa tornionjokilaaksolaiset jättivät Ruotsin kulttuuri- ja maaseutuministerille hakemuksen, jolla he hakivat alkuperäiskansan asemaa.
Historia

Länsipohjalaisten nykyisten asuinalueiden alkuperäisväestöä olivat saamelaiset. Ensimmäisiä suomalaisia alueella olivat ilmeisesti hämäläiset, jotka tekivät eräretkiä alueelle 800-luvulta lähtien. Hämäläisiä paikannimiä pohjoisessa ovat muun muassa Tornio ja Kemi. Hämäläisten jälkeen alueelle tuli myös karjalaisia, joilta on peräisin muun muassa nimet Seittenkari ja Hailuoto. Etelästä tuli alueelle myös ruotsalaisia. 1400-luvulla suomalainen asutus vakiintui suurin piirtein Pellon korkeudelle. Pellosta pohjoiseen asui lähinnä saamelaisia. 1600-luvulla suomalaiset alkoivat levittäytyä myös tämän rajan yli ja esimerkiksi Vittankiin ja Jukkasjärvelle syntyi suomalaisasutusta 1700-luvulle mennessä. 1600-luvun lopulla suomalaisia tuli myös Jällivaaran alueelle. Länsipohjalaisten asuinalue erottui muista suomalaisalueista vuonna 1809 solmitun Haminan rauhan myötä.
1880-luvulla alkoi Norrbottenin suomalaisalueiden järjestelmällinen ruotsalaistaminen. Suomalaisväestön ei uskottu olevan uskollista Ruotsin valtiolle mahdollisen konfliktin syntyessä Venäjän kanssa. Vuonna 1888 koulut siirtyivät käyttämään kokonaan ruotsinkielistä opetusta. Asukasluku Länsipohjan alueella kasvoi 1800-luvun ajan, vaikka siirtolaisuus Amerikkaan rajoittikin sitä jonkin verran. Suomen itsenäistyttyä fennomaanit painostivat Ruotsia kiinnittämään huomiota Tornionlaakson kieliongelmiin. Asiaa käsiteltiinkin valtiopäivillä vuonna 1919, mutta asiaa tutkimaan osoitettu komitea totesi, että ruotsinkielisen opetuksen tulisi jatkua. Komitean toteamuksen mukainen laki tuli voimaan vuonna 1924.
1950-luvulla elinkeinorakenteen muutos teki suuresta osasta alueen asukkaista työttömiä. Tämä johti monien muuttamisen Jällivaaran ja Kiirunan kaivosalueille. Eniten muuttajia lähti Pajalasta ja Ylitorniolta.