stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katalonia
Politiikka

Katalonialla on Espanjan sisällä laaja itsehallinto, jonka se sai vuonna 1978 laaditun Espanjan perustuslain ja 1979 valmistuneen itsehallinnon peruskirjan myötä. Itsehallinnon uusittu peruskirja, joka laajensi itsehallinto-oikeuksia, hyväksyttiin Espanjan ja Katalonian parlamenteissa ja Kataloniassa järjestetyssä kansanäänestyksessä vuonna 2006. Itsehallintoon kuuluu monia keskeisiä hallinnonaloja kuten opetustoimi, poliisi- ja pelastustoimi, aluesuunnittelu, ympäristönsuojelu ja osa veronkanto-oikeuksista.
Katalonian puoluepolitiikalla on suuri merkitys myös valtakunnallisesti, sillä sen omilla kansallismielisillä puolueilla on usein ollut vaa'ankieliasema Espanjan sisäpolitiikassa. Poliittisella kartalla on pelkästään Kataloniaa edustavia kansallismielisiä puolueita, kuten Convergència i Unió (CiU) ja Katalonian tasavaltalainen vasemmisto (ERC), sekä suurten valtakunnallisten puolueiden sisarpuolueita, kuten Espanjan sosialistisen työväenpuolueen (PSOE) sisarpuolue Katalonian sosialistien puolue (PSC) ja Kansanpuolueen (PP) sisarpuolue Katalonian kansanpuolue (PPC).
Politiikka > Aluevaalit

Aluevaalissa 21. joulukuuta 2017 itsenäisyyttä kannattavat puolueet saivat enemmistön, 70 edustajaa 137 edustajasta. Äänestysprosentti oli 83.
Talous

Katalonia on Espanjan taloudellisesti vauraimpia alueita ja teollisesti kehittyneimpiä alueita. Sen osuus koko Espanjan bruttokansantuotteesta on noin 19 prosenttia. Katalonian talous on kooltaan verrattavissa Portugaliin. Teollisuusvallankumous Espanjassa alkoi Katalonian alueen tekstiiliteollisuudesta, joka kehittyi Barcelonan kaupungissa ja vesivoiman ansiosta sisämaan jokilaaksoissa, kuten Llobregat-joella. Tekstiiliteollisuus ajautui kriisiin 1960- ja 1970-luvuilla, minkä jälkeen sen osuus teollisuustuotannosta on pudonnut huomattavasti.
Nykyisin Kataloniassa sijaitsee muun muassa auto-, metalli- sekä kemian- ja lääketeollisuutta. Matkailuelinkeino on yksi alueen tärkeimmistä. Barcelona, Gironan Costa Bravan rannikkoalue ja Tarragonan rannikko ovat tärkeimpiä matkailukohteita. Matkailun vaikutukset ulottuvat myös sisämaahan ja Pyreneitten vuoristoon, jossa on useita suuria hiihtokeskuksia. Pääkaupunki Barcelona on tärkeä liike- ja rahoitusalan keskus, jossa sijaitsee muun muassa pörssi (Borsa de Barcelona), pankkeja, kuten BBA ja La Caixa sekä suuryritysten, kuten Gas Naturalin, pääkonttoreita. Sen lisäksi Barcelona on Espanjan tärkein kustannusalan keskus.
Liikenne

Katalonia sijaitsee liikenneyhteyksien kannalta keskeisellä alueella Iberian niemimaan ja Ranskan välissä, ja sen liikenneyhteydet ovat uudenaikaiset. Maantieliikenteessä maksullisten moottoriteiden osuus on huomattava. Rautatieliikenteessä rahtiliikenteen osuus on suhteellisen pieni.
Liikenne > Lentokentät

Barcelonan lentoasema El Pratissa on Espanjan toiseksi suurin. Ilmasilta Madridin ja Barcelonan välillä on maailman vilkkain. Gironan ja Reusin lentoasemilta operoivat erityisesti halpalentoyhtiöt. Lleidan lentoasema avattiin vuonna 2009 ja Seu d´Urgellin lentoasema 2010. Niiden kaupallinen merkitys on vähäinen.
Liikenne > Rautatieverkosto

Vuonna 2006 valmistui Madridin ja Lleidan yhdistänyt suurinopeuksinen junayhteys AVE. Vuonna 2007 linja yhdisti Lleidan ja Tarragonan ja vuonna 2008 Leidan ja Barcelonan. Myöhemmin Espanjan luotijunaverkosto liitetään Ranskan vastaavaan TGV-verkostoon Gironan ja Figueresin kautta. Liikenne Figueresin ja Ranskan välillä alkaa loppuvuodesta 2010. Myöhemmässä vaiheessa suurinopeuksinen junayhteys rakennetaan myös Barcelonan ja Valencian välille.
Liikenne > Satamat

Barcelonan satamasta on säännöllinen autolauttayhteys Roomaan, Genovaan ja Baleaareille, ja se on myös tärkeä risteilysatama. Barcelonan lisäksi Tarragonassa on yksi Espanjan tärkeimmistä rahtisatamista.
Liikenne > Maantieverkosto

Kataloniassa on noin 12 000 kilometrin mittainen maantieverkosto, josta kaksikaistaisia teitä on 10 843 kilometriä. Moottoriteitä on 962 kilometriä, joista 665 kilometriä on maksullisia osuuksia ja 307 kilometriä maksuttomia. Välimeren rantaa seuraileva A7-moottoritie yhdistää Barcelonan ja Ranskan rajan sekä Barcelonan ja Valencian. AP2-moottoritie yhdistää Barcelonan ja Zaragozan kaupungit. Valtatie C25 tai Eix Transversal yhdistää Gironan ja Lleidan kaupungit. C-58 eli Eix Lobregat yhdistää Barcelonan ja Pyreneitten alueen. Suurimpia maantietunneleita ovat esimerkiksi Cadin tunneli.
Väestö

Kataloniassa asui itsehallintoalueen tilastokeskuksen mukaan vuoden 2017 alussa 7 477 131 ihmistä. Vuoden 2011 tilastojen mukaan 86,4 prosenttia asukkaista oli kotoisin Espanjasta. Muualta Euroopan unioinin alueelta tulleita oli 3,7 prosenttia. Afrikkalaisia puolestaan oli 3,8 prosenttia, eteläamerikkalaisia 2,4 prosenttia ja Aasian sekä Oseanian alueilta tulleita 1,9 prosenttia asukkaista.
Katalonian virallisia kieliä ovat espanja ja katalaani. Niiden lisäksi oksitaanin murre araneesi on virallinen kieli Val d’Aranin laaksossa Luoteis-Kataloniassa. Oksitaanin sanotaan olevan katalaanin läheisin sukulaiskieli. Vuoden 2013 tilastojen mukaan 31 prosenttia asukkaista käyttää katalaania äidinkielenään. Espanjaa äidinkielenään puhuu puolestaan 55,1 prosenttia väestöstä. Tilastojen perusteella 36,4 prosenttia väestöstä kuitenkin identifioi itsensä katalaanin kautta. Seuraavaksi puhutuimmat kielet ovat arabia (2,4 prosenttia), romania (0,9 prosenttia), berberikielet (0,7 prosenttia) ja ranska (0,6 prosenttia).
Kulttuuri

Tapojen ja perinteiden osalta Katalonia on omalaatuinen ja rikas alue, jolla on paljon poikkeuksia Espanjan muihin alueisiin verrattuna.
Kulttuuri > Juhlat

Eri puolilla Kataloniaa järjestetään perinteisiä juhlia, joilla on kansallista tai jopa kansainvälistä merkitystä. Kataloniassa on kaksi Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon nimitettyä juhlaa, La Patum ja katalonialaiset ihmistornit.
Härkätaistelut Kataloniassa on kielletty lailla, joka astui voimaan vuoden 2012 alusta lähtien.
Kulttuuri > Media

Kataloniassa on oma, vuonna 1983 perustettu julkisen palvelun televisioyhtiö, joka aloitti säännöllisen lähetystoiminnan vuonna 1984. TV3 oli Espanjan ensimmäinen autonominen televisioyhtiö. Sillä on alueellisesti suuri merkitys. Toimintaa rahoitetaan budjettivarojen lisäksi mainostuotoilla. Katalonian televisioyhtiön toiminta on laajentunut erityisesti 2000-luvulla digitaalisten televisiolähetysten aloittamisen myötä, ja nykyisin sillä on televisiokanavat TV3, Canal 33, nuorten ja lasten teemakanava Canal 3XL, vuonna 2010 aloittanut urheilukanava, kansainvälinen kanava TV3Cat ja uutiskanava 3/24. Sen lisäksi yhtiöllä on radiotoimintaa hoitava Catalunya Ràdio, jolla on useita eri kanavia, kuten Catalunya Ràdio, iCatFM ja Catalunya informació.
Kanavien päälähetyskielenä on katalaani, mutta tarvittaessa käytetään myös espanjaa. Ulkomaiset ohjelmat on yleensä dubattu katalaaniksi, mutta digitaalisen television myötä on mahdollista katsoa lähetyksiä alkuperäiskielellä ja katalaaniksi tekstitettynä. Tv-kanava TV3 on yleensä katsojatilastojen kärjessä, ja radiopuolella Catalunya Ràdio on kuunnelluimpia radioasemia.
Suosituimpia televisio-ohjelmia ovat urheiluaiheinen parodia Cracovia, poliittinen parodia Polonia ja tv-draamasarja La Riera. Suurimmat katsojamääränsä kanava saa kuitenkin urheilulähetyksistä, erityisesti jalkapallosta, jossa sillä on Espanjan jalkapalloliigan ja Mestarien liigan lähetysoikeudet. Sen lisäksi yhtiöllä on myös Formula 1 -kilpailujen lähetysoikeudet.
Kaupallisista televisiokanavista päämajaansa Barcelonassa pitää La Sexta ja Barcelonan kaupunkitelevisio BTV.
Tärkeimpiä Kataloniassa ilmestyviä sanomalehtiä ovat espanjankielinen La Vanguardia, espanjan- ja katalaaninkieliset versiot painava El Periódico ja katalaaninkielinen El Punt. Näiden lisäksi on useita maakuntalehtiä, kuten Regió 7. Barcelonassa ilmestyy useita ilmaisuutislehtiä.
Kulttuuri > Urheilu

Katalonialaiset urheilijat osallistuvat kansainvälisiin kilpailuihin Espanjan maajoukkueissa. Sillä on kuitenkin omat lajiliitot kaikissa tärkeimmissä maassa harrastettavissa urheilulajeissa. Myös omaa kansainvälistä edustusta esimerkiksi jalkapallossa on selvitelty, mutta toistaiseksi yritykset eivät ole tuottaneet tuloksia.
Barcelonassa järjestettiin vuoden 1992 kesäolympialaiset, jotka sille myönnettiin vuonna 1986. Olympialaiset olivat merkittävä tapahtuma kaupungin tunnetuksi tekemisen, matkailun ja kaupunkirakenteen uudistamisen sekä urheilun suorituspaikkojen rakentamisen kannalta. Aikaisemmin Barcelonassa pelattiin vuoden 1982 jalkapallon MM-kilpailujen otteluita ja kisojen avajaiset. Moottoriurheilussa Kataloniassa järjestetään vuosittain Formula 1 -sarjan Espanjan Grand Prix, moottoripyörien MotoGP-sarjan Katalonian Grand Prix ja rallin MM-sarjan osakilpailu Katalonian ralli. F1-kilpailu on vuodesta 1991 lähtien järjestetty Montmelón Circuit de Catalunya -radalla.
Harrastajamääriltään suosituimpia urheilulajeja ovat jalkapallo, koripallo, käsipallo ja rullaluistinhockey. Muita suosittuja lajeja ovat moottoriurheilu, maantiepyöräily, salijalkapallo, yleisurheilu, vesipallo ja uinti. Kansainvälistä menestystä katalonialaiset urheilijat ovat saavuttaneet myös taitouinnissa. Myös laskettelu ja lumilautailu ovat suosittuja harrastuksia Pyreneitten alueen laskettelukeskusten ansiosta.
Kataloniassa on 11 000 urheiluseuraa, joilla on käytössään noin 30 000 suorituspaikkaa. Katalonian tärkeimpiä urheiluseuroja ovat FC Barcelona, RCD Espanyol, Joventut Badalona ja Gimnàstic Tarragona. FC Barcelona on viisinkertainen jalkapallon Mestarien liigan voittaja 1992, 2006, 2009, 2011 ja 2015. Seuran koripallojoukkue on koripallon Euroliigan kaksinkertainen voittaja 2003 ja 2010. Käsipallojaosto taasen on voittanut käsipallon Mestarien liigan seitsemän kertaa.
Kulttuuri > Juhlapäivät

| Pvm | Suomenkielinen nimi | Paikallinen nimi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. syyskuuta | Kansallispäivä | La Diada Nacional de Catalunya | Barcelonan valloituksen muistopäivä Espanjan perimyssodassa 1714 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katalonia Wikimedia Commonsissa
Generalitat de Catalunya (englanniksi) (katalaaniksi) (espanjaksi)
Espanjan itsehallintoalueet
Andalusia
Aragonia
Asturia
Baleaarit
Baskimaa
Cantabria
Extremadura
Galicia
Kanariansaaret
Kastilia-La Mancha
Kastilia ja León
Katalonia
Madrid
Murcia
Navarra
La Rioja
Valencia
Lleidan ilmastodiagrammi
Platja de Santa Cristina, Lloret de Mar
Katalonian maakuntien rajat
Vuoden 1932 itsenäisyysjulistus
Barcelonan lentoaseman lennonjohtotorni
Autovía A-2 ja autopista AP-7, Martorell, Baix Llobregat
Katalonialainen ihmistorni
Viksjöfors

| Viksjöfors |
| --- | --- |
 Viksjöfors
 Koordinaatit: 61°19′57″N, 15°57′37″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Hälsingland
Kunta:  Ovanåker
Väkiluku (31.12.2023):  258
Viksjöfors on taajama Ovanåkerin kunnassa Gävleborgin läänissä Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 258 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viksjöfors Wikimedia Commonsissa
Blue Mountainin kristillinen yliopisto

| Blue Mountainin kristillinen yliopisto> Blue Mountain Christian University |
| --- | --- |
Motto:  Building Champions for Life
Perustettu:  1873
Sijainti:  Blue Mountain, Mississippi  Yhdysvallat
Sivusto:  https://bmc.edu/
Blue Mountainin kristillinen yliopisto (engl. Blue Mountain Christian University, lyh. BMCU) on Yhdysvaltain Mississippiissä sijaitseva yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1873, ja se sijaitsee Waxahachien kaupungissa. Yliopisto on taustaltaan baptistinen, ja se toimii eteläisen baptistikonvention työyhteydessä.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Robert Clouse

Robert Clouse (6. maaliskuuta 1928 – 4. helmikuuta 1997) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän ohjasi Bruce Leetä elokuvassa Lohikäärmeen kidassa.
Filmografia

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Tehtävät |
| --- | --- | --- | --- |
| 1964 | The Legend of Jimmy Blue Eyes | The Legend of Jimmy Blue Eyes | ohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja |
| 1970 | Kosto on kova | Darker than Amber | ohjaaja |
| 1972 | Pahuuden vallassa | Something Evil | käsikirjoittaja |
| 1973 | Lohikäärmeen kidassa | Enter the Dragon | ohjaaja |
| 1973 | Black Belt Jones | Black Belt Jones | ohjaaja |
| 1974 | Seitsemän kultaneulaa | Golden Needles | ohjaaja |
| 1975 | Tuhon aika | The Ultimate Warrior | ohjaaja |
| 1977 | Amsterdamin tappaja | The Amsterdam Kill | ohjaaja |
| 1977 | Villikoirat | The Pack | ohjaaja, käsikirjoittaja |
| 1978 | Panoksena kuolema | Game of Death | ohjaaja |
| 1979 | Tehtävä Omega | The London Connection | ohjaaja |
| 1980 | Lohikäärme taistelee | The Big Brawl | ohjaaja, käsikirjoittaja |
| 1981 | Force: Five | Force: Five | ohjaaja |
| 1982 | Yön silmät | Deadly Eyes | ohjaaja  |
| 1984 | Tappomestari | The Ninja Master | ohjaaja |
| 1985 | Gymkata | Gymkata | ohjaaja |
| 1992 | Ironheart | Ironheart | ohjaaja |
Doc Martin

| Doc Martin |
| --- | --- |


Tyyli:  draamakomedia
Kestoaika:  50 min
Luoja(t):  Dominic Minghella
Pääosissa:  Martin Clunes Caroline Catz Stephanie Cole Ian McNeice Joe Absolom Eileen Atkins John Marquez Selina Cadell Jessica Ransom Annabelle Apsion Katherine Parkinson Louise Jameson Lucy Punch
Alkuperämaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ITV  Yle TV1
Esitetty:  2004 – 2022
Tuotantokausia:  10
Jaksoja:  80
Ikäraja:  
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Ben Bolt
Käsikirjoittaja(t):  Dominic Minghella
Säveltäjä(t):  Colin Towns
Tuotantoyhtiö(t):  Buffalo Pictures, Homerun Productions, ITV
Aiheesta muualla
IMDb 
Doc Martin on brittiläinen draamakomediasarja urallaan psyykkisiin ongelmiin ajautuneesta huippukirurgista, joka asettuu paikallislääkäriksi lapsuutensa maisemiin Cornwalliin. Martin Clunes näyttelee sarjan pääroolissa kulmikasta ja sosiaalisesti taitamatonta tohtori Martin Ellinghamia. Kuvitteelliseen Portwennin kylään sijoittuvan sarjan on kehittänyt Dominic Minghella vuoden 2000 elokuvassa Pelastakaa Grace esiintyneen lääkärihahmon Martin Bramfordin pohjalta. Sarjan ensimmäinen jakso lähetettiin Britanniassa 2004.
Syyskuuhun 2013 mennessä sarjaa oli esitetty 70 maassa. Suosituin se on ollut Ranskassa, Saksassa, Espanjassa, Alankomaissa, Kreikassa, Puolassa ja Venäjällä. Monissa maissa sarjasta tehdään tai suunnitellaan paikallista versiota. Pääosan esittäjä Martin Clunes on naimisissa sarjan tuottajan Philippa Braithwaiten kanssa. Sarjan suosio on tehnyt heistä miljonäärejä.
Suomessa Yle TV1 esitti Doc Martinin kuusi ensimmäistä kautta arkipäivien alkuillan ohjelmapaikallaan. Doc Martin oli useana viikkona Suomen katsotuin ulkomainen televisiosarja ja keräsi tasaisesti yli puolen miljoonan katsojalukuja.
Suomessa seitsemäs tuotantokausi alkoi 1. helmikuuta 2016. Se lähetettiin uusintoina syksyn 2017 sunnuntain alkuilloissa. Kahdeksas tuotantokausi esitettiin joulupäivästä 2017 alkaen arkipäivisin.
Sarjan kymmenes ja viimeinen tuotantokausi esitettiin Ylellä joulukuussa 2022.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Martin Clunes  | … |  tohtori Martin Ellingham   |
|  Caroline Catz  | … |  Louisa Ellingham   |
|  Ashton Hinchliff  | … |  James Henry Ellingham   |
|  Ian McNeice  | … |  Bert Large   |
|  Joe Absolom  | … |  Al Large   |
|  Eileen Atkins  | … |  tohtori Ruth Ellingham   |
|  Stephanie Cole  | … |  Joan Norton   |
|  Katherine Parkinson  | … |  Pauline Lamb   |
|  Selina Cadell  | … |  Sally Tishell   |
|  John Marquez  | … |  konstaapeli Joe Penhale   |
|  Malcolm Storry  | … |  Clive Tishell   |
|  Stewart Wright  | … |  konstaapeli Mark Mylow   |
|  Lucy Punch  | … |  Elaine Denham   |
|  Jessica Ransom  | … |  Morwenna Newcross   |
|  Jeff Rawle  | … |  Roger Fenn   |
|  Katie Moore / Robyn Addinson  | … |  Janice   |
|  Claire Bloom  | … |  Margaret Ellingham   |
|  Ben Miller  | … |  Stewart James   |
Tuotanto

Sarjan kuvauspaikkana on käytetty Cornwallin pohjoisrannikolla sijaitsevaa kalastajakylää nimeltä Port Isaac. Siellä kuvattiin myös Doc Martin -hahmon ensimmäinen esiintyminen, vuoden 2000 elokuva Pelastakaa Grace.
Katsojaluvut

Yle TV1 on esittänyt sarjaa useaan otteeseen arkipäivisin kello 17–18.
Katsojaluvut > 2015

| Kuukausi | Esityspäivä | Kuukauden katsotuimman jakson tavoittavuus | Kuukauden katsotuimman jakson keskikatsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Tammikuu | 26. tammikuuta 2015 | 849 000 | 630 000 |
| Helmikuu | 16. helmikuuta 2015 | 904 000 | 738 000 |
| Maaliskuu | 9. maaliskuuta 2015 | 922 000 | 756 000 |
Katsojaluvut > 2016

| Kuukausi | Esityspäivä | Kuukauden katsotuimman jakson tavoittavuus | Kuukauden katsotuimman jakson keskikatsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Helmikuu | 1.2.2016 | 900 000 | 722 000 |
Keskikatsojamäärä = Katsojien määrän keskiarvo koko ohjelman keston ajalta.
Tavoittavuus = Tavoittavuudella tarkoitetaan ohjelmaa vähintään 3 minuuttia yhtäjaksoisesti katselleiden henkilöiden lukumäärää.
Käännös suomeksi
Tapiolan koulu ja lukio

| Tapiolan koulu ja lukio |
| --- | --- |
 Tapiolan koulu ja lukio lokakuussa 2016
Sijainti:  Opintie 1, 02100 Tapiola, Espoo
Koordinaatit:  60.17968°N, 24.79975°E
Tyyppi:  Lukio ja yläkoulu
Perustettu:  1958 (nimellä Tapiolan yhteiskoulu)
Rehtori:  Maija Gustafsson (peruskoulu) Juha-Pekka Peltola (lukio)
Luokat:  7–9 (peruskoulu) 1–4 (lukio)
Oppilaita:  400 (peruskoulu) 500 (lukio)
Verkkosivut
Koulu luoteesta Silkkiniityn suunnasta lokakuussa 2016.
Tapiolan koulu ja lukio on Espoon Tapiolassa Kulttuurikeskuksen ja Tapiolan uimahallin kupeessa sijaitseva lähes tuhannen oppilaan ja opiskelijan koulu. Samassa koulussa toimii peruskoulun yläkoulu eli kolme ylintä luokka-astetta ja lukio.
Perustamislupa koululle saatiin 19. huhtikuuta 1958, ja toiminta käynnistettiin saman vuoden syksyllä. Koulukokonaisuus oli valmis vuonna 1961, kun toinen osa valmistui. Arkkitehtonisesti merkittävän rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Jorma Järvi, ja se sijaitsee osoitteessa Opintie 1.
Sekä yläkoulu että lukio tunnetaan musiikkipainotuksesta.
Historia

Tapiolan yhteiskoulun toiminta alkoi lukuvuonna 1956–1957 Helsingin uuden yhteiskoulun haaraosastona. Koulun itsenäistymistä suunnittelemaan ja toteuttamaan perustettiin Tapiolan Yhteiskoulu Oy, Tapiolan Koulukiinteistö Oy ja Tapiolan Oppikoulun Tuki ry. Koulu itsenäistyi omaksi toimijakseen syksyllä 1958, jolloin sillä oli oppilaita kahden rinnakkaisluokan verran. Yhteiskoulun rakentaminen alkoi 1958, ja uusi Jorma Järven suunnitelmien pohjalta tehty rakennus valmistui 1961. Koulun ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat keväällä 1963, jolloin oppilasmäärä oli kasvanut yli 770 oppilaaseen.
Tapiolan yhteiskoulu kunnallistettiin 1977, ja se jakautui Tapiolan kouluksi ja lukioksi. Koulurakennusta laajennettiin ja se peruskorjattiin vuosina 1986–1988. Koulun putki- ja lattiarakenteista löytyi asbestia, minkä seurauksena oppilaitos sai negatiivista julkisuutta. Tapiolan lukion musiikkipainotteinen opetussuunnitelma hyväksyttiin 1986. Vuonna 2011 Tapiolan koulun yläkoulu siirtyi väistötiloihin Espoon Otaniemeen, osoitteeseen Miestentie 2 homeongelmien takia. Lukio puolestaan toimi vuosina 2011–2016 peruskorjauksen takia väistötiloissa Kilossa osoitteessa Kutojantie 2 D. Rakennuksen peruskorjaus valmistui kesäkuussa 2016.
Koulu on ollut julkisuudessa eri TV-ohjelmissa, mm. TV:n draamasarjan Lehtori M tapahtumapaikkana 1975. Ylen 5-osaisessa tietotekniikan murrosta käsittelevässä Vaatimuksena toinen lukutaito -TV-sarjassa koulun oppilaat esittelivät tietokoneiden käyttöä.
Lukio

| Aloituspaikat 2010–2016 > Vuosi | Aloituspaikat 2010–2016 > Aloitus- paikat | Aloituspaikat 2010–2016 >  | Aloituspaikat 2010–2016 >  |
| --- | --- | --- | --- |
2010–2011: 
| 2011–2012 |  133 |  |  |
2012–2013: 
| 2013–2014 |  160 |  |  |
| 2014–2015 |  160 |  |  |
| 2015–2016 |  159 |  |  |
| 2016–2017 |  159 |  |  |
Tapiolan lukio sijoittui STT:n lukiovertailussa kevällä 2013 sijalle 194 ja keväällä 2014 sijalle 235. Keväällä 2020 Tapiolan lukio sijoittui STT:n valtakunnallisessa lukiovertailussa sijalle 7.
Lukio > Keskiarvoraja

|  | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yleislinja (KA-raja) |  8,17 |  8,33 |  8,67 |  8,50 |  8,58 |  8,75 |  9,08 |  9,00 |  9,17 |  8,92 |  8,17 |
| Musiikkilinja (Pisteraja, max. 20) |  15,65 |  15,28 |  15,93 |  16,17 |  15,74 |  15,90 |  16,47 |  16,78 |  15,92 |  16,83 |  16,67 |
Lähde:
Lukiossa opiskelleita

Susan Aho, muusikko
Aki Hakala, muusikko
Yrjö Hakanen, SKP:n puheenjohtaja ja Helsingin kaupunginvaltuutettu
Vuokko Hovatta, näyttelijä ja laulaja
Jippu, laulaja-lauluntekijä
Jonsu, laulaja-lauluntekijä
Juha Keltti, juristi ja kansalaisaktivisti
Markku Kivinen, yhteiskuntatieteilijä ja Aleksanteri-instituutin johtaja
Joonas Konstig, kirjailija
Olli Kortekangas (yhteiskoulu), säveltäjä
Jaska Lukkarinen, muusikko
Kai Mykkänen, ministeri ja kansanedustaja
Jone Nikula, juontaja ja toimittaja
Stuba Nikula, kulttuurivaikuttaja
Nopsajalka, reggaemuusikko
Kaisa Nyberg, matemaatikko ja tietojenkäsittelytekniikan emeritaprofessori
Jukka Nylund, muusikko ja näyttelijä
Marzi Nyman, kitaristi
Pertti Panula, biolääketieteen professori
Jan von Plato, filosofian professori
Jukka Poika, reggaemuusikko
Jaska Raatikainen, muusikko
Jarmo Saari, kitaristi ja säveltäjä
Jari Sarasvuo, liikemies
Lenni-Kalle Taipale, jazzpianisti ja säveltäjä
Maija Tenkanen, biotuotannon kemian professori
Jussi Tolvanen, DNA:n toimitusjohtaja
Janne Wirman, muusikko
Aiheesta muualla

Tapiolan koulun sivu Espoon kaupungin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Tapiolan koulun verkkolehti
Tapiolan lukion sivu Espoon kaupungin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Espoon aikuislukio (Arkistoitu – Internet Archive)
Tapiolan yhteiskoulun tuen kotisivut
Tapiolan koulun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tapiolan lukion kotisivut
Hagerlund.net: Espoon koulut: Tapiolan koulu ja lukio
Tapiolan koulun parakit Espoon Otaniemessä elokuussa 2015.
V (vuoden 1984 televisiosarja)

| V |
| --- | --- |
Luoja(t):  Kenneth Johnson
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  NBC
Esitetty:  26. lokakuuta 1984 – 22. maaliskuuta 1985
Jaksoja:  Suomessa 10
Aiheesta muualla
IMDb 
Jäljitelty TV-sarjan 'V' merkki
V on Kenneth Johnsonin luoma science fiction -televisiosarja, joka kertoo maahan saapuvista ulkoavaruuden vierailijoista. Suomessa sarjaa on esittänyt ainakin MTV3 ja MTV Sarja.
Ensimmäinen V-minisarja tehtiin vuonna 1983 (2 jaksoa), sitten jatkominisarja V: The Final Battle 1984 (3 jaksoa), ja pitkä sarja V 1984–1985 (19 jaksoa).
DC Comics julkaisi vuosina 1985–1986 V-sarjakuvalehteä 18 osaa. Sarjan maailmaan sijoittuvia kirjoja julkaistiin 16 kappaletta vuosina 1984–1988.