stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Frankfurt am Main
Kaupunkikuva > Grüngürtel

Grüngürtel (Der Frankfurter Grüngürtel) on noin 8 000 hehtaarin laajuinen viheralue. Se on suojeltu ja siten kielletty rakentamiselta. Grüngürtel ympäröi kantakaupunkia ja se käsittää noin kolmanneksen kaupungin pinta-alasta. Viheralueeseen kuuluu myös Frankfurtin eteläosassa sijaitseva 4 902 hehtaarin laajuinen kaupunginmetsä (Frankfurter Stadtwald), joka on lajissaan Saksan suurimpia. Palmengarten Frankfurt on kansainvälisesti tunnettu vuonna 1871 perustettu kasvitieteellinen puutarha, jossa on noin 2 500 kasvilajia. Sen välittömässä yhteydessä sijaitsee toinen kasvitieteellinen puutarha Botanische Garten Frankfurt (Botanischer Garten der Goethe-Universität Frankfurt am Main) ja Grüneburgpark.
Talous

Frankfurtin bruttokansantuote on Saksan korkeimpia sekä asukasta että työssäkäyvää kohden laskettuna. Kansainvälisesti Frankfurt tunnetaan eritoten pankki- ja kauppakaupunkina. Siellä sijaitsevat Euroopan keskuspankin päämaja ja Frankfurtin pörssi (DAX). Frankfurt on Manner-Euroopan suurin finanssikeskus. Finanssialan liiketoiminnan lisäksi kaupungissa on runsaasti kansainvälisiä yrityksiä esimerkiksi kemian, mainonnan ja tietokoneohjelmoinnin toimialoilta. Teollisuusalue Industriepark Höchst on Euroopan suurimpia kemian- ja lääketeollisuuden keskittymiä. Kaupungissa on myös elintarvikekonsernien Nestlé ja Ferrero Saksan pääkonttorit. Tilintarkastusyrityksillä PricewaterhouseCoopers ja KPMG on Saksan pääkonttori Frankfurtissa. Useilla ulkomaalaisilla autovalmistajilla on Saksan tai Euroopan pääkonttori Frankfurtissa. Japanilaisella Mazdalla on muotoilukeskus Oberurselissa. Frankfurtin alueen autovalmistajat ja alan alihankkijat muodostavat klusterin Automotive Cluster Rhein Main Neckar.
Frankfurtin merkittäviä IT- ja telekommunikaatioalan yrityksiä ovat muun muassa T-Systems, DB Systel ja Sparkassen Informatik. Kansainvälisillä IT-yrityksillä Colt, Level 3 ja Avaya on kaupungissa Saksan pääkonttori. Frankfurtissa toimivia tietokonepelivalmistajia ovat muun muassa Crytek sekä yhdysvaltalainen Atari ja japanilainen Konami. Erityisen runsaita IT-alan yrityskeskittymiä on entisillä teollisuusalueilla Hanauer Landstraßen, Mainzer Landstraßen sekä Gutleutstraßen varsilla. Frankfurtin suurkaupunkialueella IT-yrityksiä on eritoten Bad Homburgissa, Eschbornissa, Kronbergissa, Langenissa ja Neu-Isenburgissa.
Media

Frankfurtin merkittävimmät sanomalehdet ovat Frankfurter Allgemeine ja Frankfurter Rundschau. Lisäksi kaupungissa ilmestyy viisipäiväinen (tiistai–lauantai) talouslehti Börsen-Zeitung. Alueellisesti huomattaviin julkaisuihin lukeutuu Frankfurter Neue Presse. Kaupunkilehdistä merkittävin on joka toinen viikko tiistaisin ilmestyvä Journal Frankfurt, jonka painos on noin 30 000 kappaletta. Kaupungissa julkaistaan myös Öko-Test-kuluttajalehteä sekä satiirista kuukausilehteä Titanic.
Frankfurtin ensimmäinen radioasema oli vuonna 1924 toimintansa aloittanut Südwestdeutsche Rundfunkdienst AG. Sen seuraajan, ARD-konserniin kuuluvan Hessischer Rundfunk -yhtiön (hr) televisiokanavia ovat muun muassa hr-fernsehen, ARTE ja 3sat. Yhtiön radiokanavia ovat hr1–hr4 sekä hr-info ja YOU FM. Frankfurtissa toimivat myös itsenäiset radiokanavat Main FM ja Radio X. Frankfurtissa vuonna 1989 perustettu Hit Radio FFH pitää majaansa naapurikaupunki Bad Vilbelissä. Yhdysvaltalaisen mediakonserni Bloomberg TV:n Saksan toimipiste sijaitsee Frankfurtissa. Niin ikään mediajätti RTL Groupilla on aluestudio kaupungissa. Kansainvälisillä tietotoimistoilla Reuters ja Associated Press on toimipaikka Frankfurtissa.
Wikimedia Deutschlandilla on ollut toimipaikka Frankfurtissa lokakuusta 2006.
Liikenne

Frankfurtin lentoasema (Flughafen Frankfurt am Main) sijaitsee noin kaksitoista kilometriä lounaaseen kaupungin ydinkeskustasta. Asema avattiin heinäkuussa 1936. Se on Lontoon Heathrow'n lentoaseman ja Pariisin Charles de Gaullen jälkeen Euroopan kolmanneksi vilkkain matkustajien määrällä mitattuna. Lentorahdin määrässä se on ensimmäinen. Vuonna 2010 matkustajia oli 53,0 miljoonaa ja rahtia 2,2 miljoonaa tonnia. Frankfurt–Hahnin lentoasema sijaitsee nimestään huolimatta noin 120 km länteen Frankfurt am Mainista Lautzenhausenissa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Frankfurt-Egelsbachin lentopaikka sijaitsee Egelsbachin kunnassa 17 km Frankfurtista etelään.
Frankfurtin päärautatieasema puolestaan on yksi Euroopan tärkeimmistä rautatieliikenteen solmukohdista. Matkustajamäärältään (350 000 matkustajaa vuorokaudessa) se on Hampurin päärautatieaseman jälkeen Saksan toiseksi suurin Münchenin päärautatieaseman ohella. Alueeltaan se kuuluu Leipzigin ja Zürichin päärautatieasemien ohella Euroopan suurimpiin. Asema avattiin elokuussa 1888. Vuonna 2002 valmistui Frankfurtista Kölniin uusi ICE-junille tarkoitettu suur­nopeus­rata, joka lyhensi matkustusaikaa 1¼ tunnilla. Lisäksi asemalta on suurnopeusrata Pariisin Gare de l'Estin asemalle, jonne matka kestää neljä tuntia.
Myös maantieliikenteessä Frankfurtilla on keskeinen asema. Frankfurter Kreuzissa ("Frankfurtin risteys") päälentoaseman lähellä risteävät moottoritiet A 5 (Hattenbacher Dreieck–Weil am Rhein) sekä A 3 (Arnhem–Passau). Euroopan vilkkaimpiin lukeutuvan moottoritieristeyksen kautta kulkee päivittäin yli 300 000 ajoneuvoa. Moottoritie A 66 vie länteen Wiesbadeniin ja itään Fuldaan. Nelikymmenkilometrinen A 661 kulkee etelä-pohjoissuuntaisena Egelsbachista Frankfurtin kautta Oberurseliin. A 5 lännessä, A 661 koillisessa sekä A 3 etelässä muodostavat Frankfurtia ympäröivän moottoritiekehän. Kunnallisia katuja Frankfurtissa on noin 1 150 km. Kaupungista on useita kaukobussilinjoja muun muassa Berliiniin, Hampuriin, Mannheimiin ja Müncheniin.
Frankfurtin ja ympäristön paikallisliikenteen rungon muodostaa yli kolmesataakilometrinen Reinin-Mainin S-Bahn -raideliikenneverkosto. Kaupungin raitiotieverkon historia ulottuu vuoteen 1872. Pituutta verkolla on noin 63 km ja sillä kulkee yhdeksän säännöllistä ja kaksi erikoislinjaa. Suurin paikallisliikennettä hoitava yritys on Verkehrsgesellschaft Frankfurt (VGF).
Frankfurtin autotiheys, 715 autoa tuhatta asukasta kohden, on Saksan suurkaupunkien korkein.
Satamat

Mainjoella kulkee jonkin verran tavaraliikennettä. Reinjoki taasen yhdistää Frankfurtin Nordrhein-Westfalenin ja Alankomaiden suuriin teollisuuskeskuksiin. Reinin–Mainin–Tonavan kanavan kautta on puolestaan yhteys kaakkoiseen Keski-Eurooppaan. Kaupungin satamien merkitys on vähentynyt huomattavasti, ja keskeisen sijaintinsa vuoksi satama-alueita on muutettu asuinalueiksi. Frankfurtin satamia ovat:
Hafen Mainkur (entinen Cassella-Hafen) Fechenheimin teollisuusalueella, joka on  Industriepark Cassellan yritysten satunnaisessa käytössä
Hafen Offenbach, joka on poistettu käytöstä 2004 ja sijaitsee vastapäätä
Oberhafen-satamaa, jossa on kaksi edelleen käytössä olevaa allasta
Osthafen, joka on suurin Frankfurtin satamista
Mainkai vanhassakaupungissa (das Altstädter Mainufer), joka on vanhin satamista ja  nykyinen rantapromenadi
Schaumainkai Sachsenhäusenin puolella, joka tunnetaan museokeskittymänä
Westhafen, joka on muutettu asuinalueeksi ja jonka satama-allas on sovitettu huvivenekäyttöön, altaan yli on rakennettu kaksi kävelysiltaa
Kraftwerk West, joka on hiilisatama edellisen naapurissa
Flusshafen Gutleuthof, joka on edelleen käytössä
Chemiewerk Griesheimin harvoin käytetty kuormauspaikka
Höchster Hafen, joka lakkautettiin 1980-luvulla, entisajoista on muistoina kuormausnosturit 1950-luvulta ja 1700-luvulta
Industriepark Höchst -teollisuusalueen satama.
Kulttuurielämä

Puheteatteri Schauspiel Frankfurt ja kaupungin oopperalaitos Oper Frankfurt toimivat yhteisnimellä Städtische Bühnen Frankfurt. Vuonna 1881 avattu Alte Oper tuhoutui toisessa maailmansodassa, vuonna 1981 se avattiin uudelleen konserttitalona. Frankfurtin tunnettuja bulevarditeattereita ovat Komödie Neuen Mainzer Straßella sekä Fritz Rémond-Theater. Kaupungissa toimii kaksi suurta sinfoniaorkesteria, vuonna 1808 perustettu Frankfurter Museumsorchester ja hr-Sinfonieorchester. Tunnettuja kuoroja ovat vuonna 1818 perustettu Cäcilien-Chor, Frankfurter Singakademie sekä Frankfurter Kantorei.
Frankfurt am Main oli toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvaltain miehitysvyöhykkeen keskeinen kaupunki, ja se sai huomattavasti yhdysvaltalaisia kulttuurivaikutteita. Radioasema American Forces Network (AFN) lähetti runsaasti sekä rock- että jazz-musiikkia. Sodan jälkeisinä vuosikymmeninä Frankfurtista kehittyi jazzin saralla eräs Saksan merkittävimmistä kaupungeista. Kaupunki oli 1900-luvulla Berliinin ohella saksalaisen tekno-musiikin synnyinpaikka.
Frankfurtin kirjamessuja (Frankfurter Buchmesse) on järjestetty 1400-luvulta ja nykymuotoisena vuodesta 1949.
Tapahtumia

Frankfurtin säännöllisesti järjestettäviin tapahtumiin lukeutuu muun muassa kahdesti vuodessa järjestettävä Dippemess eli Dippemarkt, josta varhaisin maininta on 1100-luvulta. Helluntain jälkeistä tiistaipäivää kutsutaan nimellä Wäldchestag. Silloin järjestetään kansanjuhla Oberforsthausissa kaupunginmetsässä. Juhlan historia ulottuu 1700-luvun lopulle. Höchstin kaupunginosassa on järjestetty kesäisin vuodesta 1957 alkaen kansanjuhla Höchster Schloßfest. Sachsenhausenin kaupunginosassa järjestettiin vuodesta 1490 alkaen Sachsenhäuser Brunnenfest kaivojen puhdistamisen kunniaksi. Perinne hiipui vesijohtojen tulon myötä, mutta se elvytettiin jälleen vuonna 1953. Kaivojuhla pidetään joka elokuu, ja sen aikana valitaan Brunnenkönigin eli "kaivokuningatar". Joulumarkkinat, Frankfurter Weihnachtsmarkt, pidetään vuosittain vanhassakaupungissa. Markkinoista ensimmäinen maininta on vuodelta 1393. Frankfurtin joulumarkkinoita on järjestetty 2000-luvulla myös eräissä Britannian kaupungeissa. Suurin niistä on Birminghamissä.
Koulutus

Frankfurt am Mainissa on kaksi yliopistoa ja useita ammattikorkeakouluja. Vanhin ja tunnetuin yliopisto on 1914 perustettu Johann Wolfgang Goethe-Universität. Lisäksi kaupungissa on Frankfurt School of Finance & Management, jolla on kampusalue Frankfurter Ostendissä. Taiteellista korkeakouluopetusta tarjoavat Johann Friedrich Städelin vuonna 1817 perustama Staatliche Hochschule für bildende Künste (Städelschule) sekä 1878 perustettu Dr. Hoch's Konservatorium. 1971 perustettu Fachhochschule Frankfurt am Main kouluttaa insinöörejä ja taloustieteilijöitä. Lisäksi Frankfurtissa sijaitsee Max-Planck-Institute für europäische Rechtsgeschichte (MPIER), Biophysik und Hirnforschung.
Urheilu

Frankfurtissa toimivat muun muassa seuraavat urheilujoukkueet ja -seurat:
Eintracht Frankfurt, jalkapallo
SV 07 Heddernheim, jalkapallo
FSV Frankfurt, jalkapallo
1. FFC Frankfurt, jalkapallo
Frankfurter FC Germania 1894, jalkapallo
Frankfurt Lions, jääkiekko
Deutsche Bank Skyliners, koripallo
Frankfurt Universe, amerikkalainen jalkapallo
Frankfurtin entisiä urheiluseuroja ovat muun muassa:
1. Bockenheimer FC 1899, jalkapallo
Frankfurt Galaxy, amerikkalainen jalkapallo
Frankfurtissa järjestetään joka vuosi maantiepyöräilykilpailu Rund um den Henninger Turm.
Frankfurt am Mainissa syntyneitä kuuluisuuksia > A–H

Theodor Adorno, sosiologi, filosofi, musiikkitieteilijä ja säveltäjä
Bettina von Arnim, kirjailija
Robert J. Aumann, matemaatikko
Otto Bayer, kemisti
Nadja Benaissa, pop-laulaja
Gerd Binnig, fyysikko
Trudi Birger
Clemens Brentano, romantiikan ajan kirjailija
Karl Enslin, runoilija ja opettaja
Hans Fischer, kemisti
Joschka Fischer, poliitikko
Wolfgang Flür, muusikko
Anne Frank, saksanjuutalainen tyttö, holokaustin tunnetuin uhri
Jean Frankfurter, säveltäjä ja tuottaja
Erich Fromm, humanistifilosofi ja tietokirjailija
Johann Wolfgang von Goethe, yleisnero
Michael Groß, uimari ja olympiavoittaja
Otto Hahn, tiedemies
Heinrich Hoffmann, psykiatri ja kirjailija
Frankfurt am Mainissa syntyneitä kuuluisuuksia > K–Z

Kaarle Kaljupää, frankkilais-roomalainen keisari
Roland Koch, poliitikko
Otto Loewi, farmakologi
Ernst May, arkkitehti
Maria Sibylla Merian, kuvataiteilija
Willy Messerschmitt, lentokonesuunnittelija
Ulrike Meyfarth, korkeushyppääjä
Andreas Möller, jalkapalloilija
Henri Nestlé, liikemies ja farmaseutti
Marcel Reich-Ranicki, kirjallisuuskriitikko
Thomas A. Reiter, astronautti
Eduard Rüppell, luonnontieteilijä ja tutkimusmatkailija
Arthur Schopenhauer, filosofi
Karl Schwarzschild, matemaatikko, fyysikko ja tähtitieteilijä
Philipp Uffenbach, taidemaalari
August Weismann, biologi
Frank Edwin Wright III, yhdysvaltalaisen Green Day -yhtyeen rumpali
Friedrich Wöhler, kemisti
Hans Zimmer, säveltäjä
Jan Zweyer, kirjailija
Ystävyyskaupungit

Lyon, Ranska, vuodesta 1960
Birmingham, Yhdistynyt kuningaskunta, 1966
Milano, Italia, 1971
Kairo, Egypti, 1979
Tel Aviv, Israel, 1980
Kanton (Kanton), Kiina, 1988
Toronto, Kanada, 1989
Budapest, Unkari, 1990
Praha, Tšekki, 1990
Granada, Nicaragua, 1991
Krakova, Puola, 1991
Dubai, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, 2005
Frankfurtia Maintowerin näköalatasanteelta vuonna 2005.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frankfurt am Main Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Frankfurt Wikivoyagessa (englanniksi)
Suomenkieliset kuvia sisältävät sivustot Frankfurtista (Arkistoitu – Internet Archive)
Frankfurt 1933-1945 - Tietoa kansallissosialismin ajalta
Frankfurt toisen maailmansodan jälkeen
Chronologie der Frankfurter Stadtgeschichte (Frankfurtin historia) (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF) (2,93 MB)
Hessenin piirikunnat ja piirivapaat kaupungit
Bergstraße
Darmstadt
Darmstadt-Dieburg
Frankfurt am Main
Fulda
Gießen
Groß-Gerau
Hersfeld-Rotenburg
Hochtaunuskreis
Kasselin kaupunki
Kasselin piirikunta
Lahn-Dill-Kreis
Limburg-Weilburg
Main-Kinzig-Kreis
Main-Taunus-Kreis
Marburg-Biedenkopf
Odenwaldkreis
Offenbach am Main
Offenbachin piirikunta
Rheingau-Taunus-Kreis
Schwalm-Eder-Kreis
Vogelsbergkreis
Waldeck-Frankenberg
Werra-Meißner-Kreis
Wetteraukreis
Wiesbaden
Römerbergillä sijaitseva historiallinen raatihuone Römer lukeutuu kaupungin tunnusmerkkeihin.
Frankfurt noin vuonna 1612.
Toisessa maailmansodassa tuhoutunutta vanhaakaupunkia.
Mainufer, Mainin rantoja 1900-luvun vaihteessa.
Pilvenpiirtäjät luovat Frankfurtille eurooppalaisittain epätyypillisen siluetin. Kuva vuodelta 2008.
Eschenheimerturm. Läpi vuosisatojen lähes alkuperäisasussaan säilynyt torni on eräs Frankfurtin maamerkeistä. Carl Theodor Reiffensteinin vesivärityö.
Rekonstruoituja taloja Römerbergissä.
Städel.
Commerzbank Tower on Norman Fosterin käsialaa. Vuonna 1997 valmistuneen rakennuksen korkeus on 258,7 metriä, neulan kärki kohoaa 300 metrin korkeuteen.
Christoph Mäcklerin suunnittelema 170-metrinen Opernturm valmistui vuonna 2010.
Deutsche Bankin 155-metriset kaksoispilvenpiirtäjät valmistuivat 1984.
Das Enkheimer Ried Bergen-Enkheimerin kaupunginosassa.
Frankfurtin päärautatieasema.
Kuusikilometrinen A 648 (BAB  648) on tärkeä liikenteen välittäjä messualueelle ja keskikaupungille.
Reinin-Mainin S-Bahn
Westhafenin asuintaloja. Taustalla vuonna 2004 valmistunut 109-metrinen Westhafen-Tower, joka on toimistokäytössä.
Alte Oper.
Alte Oper (jälleenrakennus vuoteen 1981 asti).
Joulumarkkinat vuonna 2019.
Johann Wolfgang von Goethe.
Maria Sibylla Merian.
Kolmiloikka

| Kolmiloikka |
| --- | --- |
 Willie Banks vuoden 1988 olympialaisisten kolmiloikkakilpailussa.
Miesten ennätykset
Maailmanennätys:   Jonathan Edwards 18,29 m (1995)
Olympiaennätys:   Kenny Harrison 18,09 m (1996)
Naisten ennätykset
Maailmanennätys:   Yulimar Rojas 15,74 m (2022)
Olympiaennätys:   Yulimar Rojas 15,67 m (2021)
Kolmiloikka on yleisurheilulaji, jossa urheilija vauhdinoton jälkeen suorittaa hyppylaudalta peräjälkeen kolme loikkaa päätyen hiekkakasaan. Kolmiloikka on ollut kesäolympialaisten ja yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailujen ohjelmassa alusta lähtien.
Suorituspaikka ja välineet

Kolmiloikan vauhdinottorata on vähintään 40 metrin pituinen. Ponnistuslankku on valkoinen ja upotettu vauhdinottoradan ja alastuloalueen pinnan tasalle. Hypyn ponnistus on suoritettava ponnistuslankussa värin vaihtumisella merkityn ponnistusrajan takaa. Suorituksen hylkäykseen johtavaa yliastumista suositellaan valvottavan videotekniikalla. Vaihtoehtoisesti ponnistuslankun takana voi olla vahalankku, johon jääneestä jäljestä yliastuminen voidaan havaita.
Kolmiloikan alastulopaikka täytetään pehmeällä ja kostealla hiekalla. Alastulopaikka on 2,75–3 metriä leveä. Kansainvälisissä kilpailuissa sen etureunan on oltava miehillä vähintään 13 metriä ja naisilla 11 metriä ponnistuslinjasta. Muissa kilpailuissa väli sovitetaan kilpailijoiden tason mukaan.
Kolmiloikkaajan kengän pohja saa olla paksuudeltaan enintään 25 millimetriä, mikä on 5 millimetriä enemmän kuin muissa kenttälajeissa. Marraskuusta 2024 alkaen pohjan enimmäispaksuus on 20 millimetriä.
Hyppy

Kolmiloikkasuoritus koostuu vauhdinotosta ja kolmesta erilaisesta loikasta. Ensimmäisenä on suoritettava saman jalan loikka, toisena vuoroloikka ja kolmantena hyppy. Suoritusta ei hylätä, vaikka hyppääjä raapaisee radan pintaa hyppyjen aikana.
Ensimmäisessä loikassa hyppääjä ponnistaa ja tulee alas samalla jalalla. Loikan keskivaiheessa hän heilauttaa ensin vapaan jalkansa reiden ylös vaakasuoraan asentoon, ja vetää sen loikan lopussa ponnistusjalan taakse. Hän nostaa sitten ponnistusjalan reiden ylös, jolloin hän on loikan keskivaiheessa pitkässä haara-asennossa. Alastulossa hyppääjä taivuttaa ponnistusjalkansa toista loikkaa varten. Käsivarsillaan hyppääjä tasapainottaa kehoaan ja auttaa suuntaamaan hypyn eteenpäin.
Keskimmäinen loikka on yleensä lyhyempi kuin muut loikat. Hyppääjä taivuttaa vapaan jalkansa ja heilauttaa sen sitten voimakkaasti eteenpäin. Loikan puolivälissä hyppääjä on pitkässä haara-asennossa. Hän tulee alas vapaalla jalallaan.
Kolmas loikka muistuttaa pituushypyn loikkaa. Hyppääjä heilauttaa vapaan jalkansa voimakkaasti eteenpäin ja vie sen jälkeen ponnistusjalkansa sen vierelle, jotta hänen jalkansa ovat alastulossa mahdollisimman edessä. Jotkut hyppääjät auttavat loikkaa käsivarsillaan.
Kolmiloikan vaiheet tikku-ukkopiirroksena.
Phillips Idowun suoritus Pekingin olympialaisissa 2008.
Hypyn mittaus suoritetaan alastulopaikalle jääneestä jäljestä kohtisuoraan ponnistuslinjaan. Tulos kirjataan yhden senttimetrin tarkkuudella, alaspäin pyöristäen.
Kolmiloikka vaatii juoksunopeutta, vahvoja jalkoja ja ponnistusvoimaa. Hyppääjän täytyy myös osata jakaa voimansa oikein kolmen loikan kesken. Kolmiloikka on fyysisesti vaativa laji, jossa hyppääjän kantapäät, polvet, lantio ja jalkaterän nivelet ovat kovilla.
Historia > Moniloikka antiikin olympialaisissa

Nykymuotoinen kolmiloikka ei ollut lajina antiikin olympialaisissa, mutta on mahdollista, että jonkinlaisessa moniloikassa kilpailtiin. Antiikin viisiottelussa oli yhtenä lajina pituushyppy, mutta sen säännöistä ei ole tarkkaa tietoa. Komediakirjailija Aristofaneksen mukaan urheilija nimeltä Phayllos hyppäsi yli 16-metrisen hypyn, joka ylitti silloisen 15-metrisen hyppyradan. Tämä sai monet historioitsijat arvelemaan, että kyseessä olisi usean hypyn suoritus, ilmeisesti tasajalkaa hypätty viisiloikka. Antiikin pituushyppääjät pitivät käsissään halteres-käsipainoja, jotka todennäköisesti auttoivat tasajalkaa suoritetuissa hypyissä.
Historia > Nykyaikaisissa arvokilpailuissa

Kolmiloikka on yksi nykyaikaisten olympialaisten yleisurheilun alkuperäisiä kilpailutapahtumia. Se on ollut lajivalikoimassa vuodesta 1896. Naisten kolmiloikka tuli kisaohjelmaan vuonna 1996. Olympiahistorian alkuvuosina kilpailutapahtumia oli kaksi, kun olympiamitalit ratkaistiin myös vauhdittomassa kolmiloikassa. Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa kolmiloikka on ollut ensimmäisistä MM-kilpailuista alkaen, vuodesta 1983.
Ennätykset

Miesten nykyisen maailmanennätyksen 18,29 hyppäsi brittiläinen Jonathan Edwards 7. elokuuta 1995 Göteborgin MM-kisoissa. Naisten maailmanennätyksen 15,74 hyppäsi venezuelalainen Yulimar Rojas MM-hallikilpailuissa 20. maaliskuuta 2022.
Suomen miesten ennätystä piti lähes 50 vuotta hallussaan Pertti Pousi, joka ponnisti vuonna 1968 tuloksen 17,00, vain kolmen sentin päähän maailmanennätyksestä. Pousin ennätyksen rikkoi Simo Lipsanen vuonna 2017 tuloksella 17,14. Naisten Suomen ennätys on Kristiina Mäkelän 14,64 vuodelta 2022.
Ennätykset > Miesten ennätykset maanosittain

| Maanosa | Haltija | Kansalaisuus | Tulos | Tuuli | Päivämäärä | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aasia | Li Yanxi |  Kiina | 17,59 | ±0,0 | 26.10.2009 | Jinan, Kiina |
| Afrikka | Hugues Fabrice Zango |  Burkina Faso | 18,07 | (hallissa) | 16.1.2021 | Aubiére, Ranska |
| Etelä-Amerikka | Jadel Gregório |  Brasilia | 17,90 | +0,4 | 20.5.2007 | Belem, Brasilia |
| Eurooppa | Jonathan Edwards |  Iso-Britannia | 18,29 | +1,3 | 7.8.1995 | Göteborg, Ruotsi |
| Oseania | Ken Lorraway |  Australia | 17,46 | +1,7 | 7.8.1982 | Lontoo, Iso-Britannia |
| Pohjois- ja Keski-Amerikka | Christian Taylor |  Yhdysvallat | 18,21 | +0,2 | 27.8.2015 | Peking, Kiina |
Ennätykset > Naisten ennätykset maanosittain

| Maanosa | Haltija | Kansalaisuus | Tulos | Tuuli | Päivämäärä | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aasia | Olga Rypakova |  Kazakstan | 15,25 | +1,7 | 4.9.2010 | Split, Kroatia |
| Afrikka | Françoise Mbango Etone |  Kamerun | 15,39 | +0,5 | 17.8.2008 | Peking, Kiina |
| Etelä-Amerikka | Yulimar Rojas |  Venezuela | 15,74 | (hallissa) | 20.3.2022 | Belgrad, Serbia |
| Eurooppa | Inesa Kravets |  Ukraina | 15,50 | +0,9 | 10.8.1995 | Göteborg, Ruotsi |
| Oseania | Nicole Mladenis |  Australia | 14,04 | +2,0 | 9.3.2002 | Hobart, Australia |
| Oseania | Nicole Mladenis |  Australia | 14,04 | +1,8 | 7.12.2003 | Perth, Australia |
| Pohjois- ja Keski-Amerikka | Yamilé Aldama |  Kuuba | 15,29 | +0,3 | 11.7.2003 | Rooma, Italia |
Kaikkien aikojen pisimmät hypyt ulkoradoilla

Yksi tulos urheilijaa kohden. Päivitetty 20. heinäkuuta 2023.
Kaikkien aikojen pisimmät hypyt ulkoradoilla > Suomi

Dmitri Sorokin hyppää 17,29 m vuoden 2015 kesäuniversiadeissa.
Al-Qalam

Koraanin käsikirjoitusta 800- tai 900-luvulta.
Al-Qalam (arab.  القلم ‎, al-qalam, suom. Kynän suura) on Koraanin 68. suura ja luokitellaan mekkalaiseksi. Se sisältää 52 jaetta. Suura on saanut nimensä ensimmäisessä jakeessa olevasta sanasta.
"Pahan silmän" jakeet 51–52
Sisältö

Jakeet 1–4 kuuluvat seuraavasti: "1. N. Kautta kynän ja sen, mitä kirjoitetaan,/ 2. Sinä et, kiitos Herrasi, ole hullu,/ 3. Vaan sinua odottaa ansaittu palkka,/ 4. ja sinulla on ylhäinen luonne." Kirjain N on Koraanissa esiintyvä niin sanottu "mystinen kirjain" josta esimerkiksi Christoph Luxenberg on esittänyt oman teoriansa. Monista Koraanin kohdista (esim. Al-Najm) löytyy hulluussyytöksiä, jotka kohdistuvat nimettömään sananjulistajaan. Myös Vanhan Testamentin profeetat joutuivat puolustautumaan syytöksiltä, että heidän käytöksensä johtuisi hulluudesta tai riivaajista. Uudessa Testamentissa Jeesukseen kohdistui samanlaisia syytöksiä: "He luulivat, että hän oli poissa tolaltaan" (Mark. 3:21), "hänessä on Belsebul" (Mark 3:22).
Jakeet 1–9 ovat nimettömän profeetan rohkaisua. Islamilaisen perimätiedon mukaan kyse on Muhammedista.
Jakeet 10–16 kertovat, että profeetta ei saa totella syntisiä.
Jakeet 17–33 esittävät vertauksen puutarhan omistajista. Teksti voi viitata siihen, että omistajat aikovat koko sadon jättämättä mitään köyhille. Opetus on, että jos Jumalaa ei ylistetä, tuonpuoleisessa odottaa rangaistus.
Jakeet 34–41 kertovat, että hurskaat ja syntiset eivät ole samanveroisia, sillä hurskaita odottavat autuuden tarhat.
Jakeet 42–62 lausuvat, että syntiset saavat rangaistuksensa. Jakeissa mainitaan "kalan (nielemä) mies", joka tarkoittaa Vanhan Testamentin profeetta Joonaa.
Jakeessa 51 mainitaan "paha silmä": "Uskottomat ovat murhata sinut katseillaan".
Suura 68 resitaationa