stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matkahuolto
Historia > Matkahuolto 2000–2019 > Kartelliepäily ja oikeudenkäynti 2011–2019

Joulukuussa 2009 kaukoliikenteen reitit Suomessa vapautuivat lakiuudistusten myötä. Linja-autoyhtiöt olivat yrittäneet kommentoida lakiuudistusta, joka teki nopealla aikataululla kaukoliikenteestä vapaimman koko EU:ssa, samalla kun kuntien ja ely-keskusten hallitsemaa bussiliikennettä ei vapautettu.
Kilpailuvirasto teki syyskuussa 2011 yllätystarkastuksen Linja-autoliiton ja Matkahuollon pääkonttoreihin kartelliepäilyn vuoksi. Virasto epäili Matkahuoltoa ja Linja-autoliittoa kilpailunrajoituslain 4. ja 6. pykälän rikkomisesta eli kilpailijoiden keskeisestä kielletystä yhteistyöstä sekä määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Matkahuollon katsottiin pyrkineen omistajiensa suojelemiseen matkustajaliikenteen halvoilla hinnoillaan uudistaneelta Onnibusilta.
Keväällä 2012 Matkahuolto lisäsi aikataulujärjestelmäänsä 40–50 uutta reittiliikennevuoroa lähinnä Onnibusilta, minkä jälkeen sen järjestelmissä näkyivät lähes kaikki kotimaan vuorot.
Liikenneministeri Merja Kyllönen kertoi vuonna 2013 Matkahuollon uhkailleen häntä huonolla vaalimenestyksellä. Hän oli yrittänyt kahden vuoden ajan muuttaa bussialaa markkinaehtoisemmaksi. Matkahuolto kiisti uhkailleensa Kyllöstä ja kertoi yrittäneensä saada tähän yhteyttä selvittääkseen kommentin taustoja.
Tammikuussa 2016 Kilpailu- ja kuluttajavirasto julkaisi raportin, jonka mukaan Matkahuolto oli ollut osa kartellia. Kartelli, johon on kuulunut Matkahuollon lisäksi eri liikennöitsijöitä, oli estänyt ja rajoittanut kilpailijoiden pääsyä alalle. Bussiyhtiöt ja Linja-autoliitto kritisoivat sitä, ettei Kilpailuvirasto julkaissut koko raporttia, vaan vain yhteenvedon, jolloin niiden oli vaikea kommentoida raportin yksityiskohtia. Toukokuussa Matkahuolto pyysi Kilpailu- ja kuluttajavirastoa arvioimaan, rikkooko ely-keskuksen valtiorahoitteisilla bussivuoroilla käyttämä Waltti-korttijärjestelmä kilpailulakia.
Markkinaoikeus ratkaisi Matkahuoltoa koskevan kartelliasian joulukuussa 2017 ja pienensi kartellin 10 osallistujan ja Linja-autoliiton seuraamusmaksut yhteensä 1,1 miljoonaan euroon. Alun perin KKV oli vaatinut niille yhteensä 38 miljoonan euron maksuja.
Lokakuussa 2018 Onnibus myytiin Koiviston Liikenteelle, joka oli yksi Matkahuollon suurimmista omistajista.
Korkein hallinto-oikeus julkisti kartelliin liittyvän päätöksensä elokuussa 2019. Sen määräämien korvausten kokonaissummasta (8,9 miljoonaa euroa) Matkahuollon osuus oli 4,3 miljoonaa euroa.
Historia > Matkahuolto 2020–

Kevään 2020 korona-ajan rajoitteiden ja matkustajamäärien nopean romahtamisen vuoksi noin 70 prosenttia normaaliaikojen 10 000 linja-autovuorosta jäi tauolle. Kun verkkokaupan määrä kasvoi samaan aikaan, ei linja-autoliikenteen volyymi riittänyt pakettien kuljetukseen ja paketteja alettiin kuljettaa myös rekoilla. Paketteja alettiin toimittaa koteihin myös lauantaisin.
Matkahuolto julkaisi Reitit ja Liput -mobiilisovelluksen alun perin maaliskuussa 2020 ja uudelleen keväällä 2021. Se etsii reitit osoitteesta osoitteeseen hyödyntäen eri joukkoliikennemuotoja (paikallis-, seutu- ja kaukoliikenteen matkat, saariston lautat) ja mahdollistaen lippujen ostot eri matkaosuuksille. Marraskuussa Matkahuolto avasi Vantaalle uuden logistiikkaterminaalin. Terminaalin Böwe Optimus -lajittelukone yli kaksinkertaisti Matkahuollon paketin käsittelyvolyymin. Yhtiö alkoi siirtää pakettiliikennettään pois linja-autoista ja linja-autoasemilta. Kuljetukseen käytetään rekkoja ja pakettiautoja ja lajittelu tapahtuu logistiikkakeskuksissa.
Mika Husso aloitti Matkahuollon toimitusjohtajana tammikuussa 2023. Yhtiö lopetti matkalippujen myynnin linja-autoasemilla koko maassa kesäkuun lopussa. Sen jälkeen lippuja sai ostaa joko netistä tai suoraan bussinkuljettajalta. Syksyllä yhtiö kertoi sijoittavansa 25 miljoonaa euroa rakentaakseen uusia terminaaleja ja kasvattaakseen noutopisteverkostoa. Turkuun aiottiin perustaa kansainväliseen pakettiliikenteeseen keskittynyt terminaali. Yhtiö on myös kehittämässä matkalippukauppaa sekä reittisuunnittelupalvelua, jossa voidaan yhdistää esimerkiksi juna- että linja-automatkoja.
Organisaatio

Matkahuollon omistavat yksityiset linja-autoyhtiöt, eli Linja-autoliitto osastoineen. Alan edunvalvontaan keskittyneen Linja-autoliiton tavoitteena on muun muassa hyvien, tasapuolisten ja kestävien liiketoimintaedellytysten turvaaminen jäsenille sekä kaupunkiliikenteessä että maanteiden henkilöliikenteessä. Asiakkaille taas halutaan tarjota liikennepalveluita laadukkaasti ja kattavasti.
Matkahuollon aputoiminimiä ovat Matka Pyörä, Suomen Pikarahti ja Siipipyörä.
Matkahuollolla on logistiikkaterminaalit Jyväskylässä, Helsingissä (Kamppi-kauppakeskuksen alakerrassa), Tampereella ja Vantaalla.
Organisaatio > Johtoryhmä

Vuonna 2025 Matkahuollon hallituksen puheenjohtajana toimi Matti Viialainen. Muita jäseniä olivat varapuheenjohtaja Johanna Lehtosen lisäksi Henri Hihnala, Lauri Hiltunen, Tomi Pienimäki, Kennet Svanbäck ja Maria Timgren. Johtoryhmään kuului toimitusjohtaja Mika Husson lisäksi Riku Korpela, Olessia Kozlova, Petri Lindqvist, Petri Luurila, Aleksi Manninen, Teemu Naatula, Kati Nevalainen, Juha-Pekka Pirvola, Jani Ståhlhammar, Hanna Weckman ja Tiina Åkerlund.
Palvelut

Matkahuollon perinteinen tehtävä on ollut tuottaa palveluita jäsenyrityksilleen. Se on ylläpitänyt linja-autoasemia, kehittänyt lipunmyyntiä ja markkinoinut linja-autoliikennettä. Pakettien kuljettaminen linja-autoissa oli yhtiölle täydentävää liiketoimintaa, mutta 2000-luvulla sen merkitys on kasvanut.
Palvelut > Matkapalvelut

Matkahuolto on keskittynyt linja-automatkustukseen liittyviin palveluihin, lippuihin ja aikatauluihin. Asikkaina sillä on sekä yksittäisiä matkustajia kuin myös kuntia, kaupunkeja, yrityksiä ja yhteisöjä. Liikennöitsijöille se kehittää digitaalisia työkaluja.
Matkahuollon Bussipassi-palvelun avulla käyttäjät saavat matkustaa rajattomasti linja-autoilla viikon tai kahden viikon ajan. Palvelu on otettu käyttöön 2010-luvulla.
Palvelut > Pakettipalvelut

Matkahuolto kuljettaa sekä yksityishenkilöiden että yritysten paketteja koko Suomessa. Matkahuollon palveluverkostoon kuului vuonna 2023 noin 2 300 palvelupistettä, esimerkiksi Matkahuollon omissa pisteissä ja asiamiespisteissä sekä useissa K-kaupoissa ja R-kioskeissa. Paketit lajitellaan logistiikkakeskuksissa ja ne kuljetetaan rekoilla ja pakettiautoilla.
Vuonna 2011 Matkahuolto kuljetti lähes 10 miljoonaa pakettia, vuonna 2017 yli 13 miljoonaa pakettia ja vuonna 2019 noin 15 miljoonaa. Yhtiöllä oli tuolloin 1600 palvelupistettä, joihin kuului esimerkiksi 300 pakettiautomaattia. Traficomin arvioin mukaan Matkahuolto toimitti vuonna 2020 viidenneksen Suomessa kuljetetuista paketeista, 20 miljoonaa kappaletta.
Yhteiskuntavastuu

Vuonna 2020 Matkahuollon järjestelmäuudistuksessa omat palvelimet ja konesali korvattiin pilvipohjaisella konesalipalvelulla. Muutoksella säästettiin 400 000 euroa it-kuluista, kun esimerkiksi sähkön kulutus pieneni. Vuonna 2022 yhtiön hiilidioksidipäästöistä kahdeksan prosenttia tuli tietotekniikasta, hiilineutraaliksi sen arvioitiin pääsevän ennen vuotta 2030.
Kesällä 2022 Matkahuolto kertoi aikeistaan korvata fossiiliset polttoaineet omissa autoissaan biodieselillä alkuvuonna 2023. Yrityksen tavoite oli puolittaa vuoden 2020 päästötaso vuoteen 2030  mennessä. Lisäksi yhtiö tavoitteli hiilineutraaliutta vuoteen 2030 mennessä päästöjen vähennysten ja kompensointien avulla.
Tunnustuksia

Matkahuolto ja Onnibus olivat vuonna 2015 arvostetuimmat liikenne- ja kuljetusbrändit Suomessa.
Vuonna 2020 Matkahuolto herätti tutkimuksen mukaan Suomessa toimivasta kahdeksasta logistiikka-alan yhtiöstä positiivisimman mielikuvan.
Tivi valitsi Matkahuollon toimitusjohtaja Janne Jakolan vuoden digijohtajaksi vuonna 2021
Marraskuussa 2021 Matkahuollon Porvoon kyläkyyti sijoittui toiseksi Keskuskauppakamarin ensimmäisessä Vuoden vastuullisuusteko -kilpailussa.
Kirjallisuutta

Yrjö Raevuori: Linja-autoliikenteen vaiheet. Tampere 1948.
Matti Viitaniemi – Aarne Mäkelä: Suomen linja-autoliikenteen historia. Jyväskylä 1978.
Matti Viitaniemi: Pakettitoimistoista kattavaksi kuljetusjärjestelmäksi – Oy Matkahuolto Ab 1933-1993. Jyväskylä 1993.
Jari Kurkinen: Euroopan parasta bussiliikennettä. Saarijärvi 2008.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oy Matkahuolto Ab
Matkahuollon pakettien vastaanotto/toimituspalvelu
Matkahuollon tavaraterminaali Oulussa.
Vuoden 1936 talviolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1936 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 28 eri maasta, jotka kilpailivat 17 eri tapahtumassa. Eniten olympiavoittoja saavuttivat Norjan urheilijat.
Mitalitaulukko

| Vuoden 1936 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1936 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1936 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1936 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1936 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1936 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 7 | 5 | 3 | 15 |
| 2 |  Saksa | 3 | 3 | 0 | 6 |
| 3 |  Ruotsi | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 4 |  Suomi | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 5 |  Sveitsi | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 6 |  Itävalta | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 7 |  Iso-Britannia | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 8 |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 9 |  Kanada | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10 |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10 |  Unkari | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 17 | 17 | 17 | 51 |
Lähde: Garmisch-Partenkirchen 1936 olympic.it. Viitattu 19.1.2016. (englanniksi)
Juha Kinnunen (laskentatoimen professori)

Juha Martti Edvard Kinnunen (s. 27. helmikuuta 1952, Oulu) on Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun laskentatoimen emeritusprofessori. Hän on tullut ylioppilaaksi Oulun yhteislyseosta 1971, valmistunut ekonomiksi Kauppakorkeakoulusta 1974, kauppatieteiden maisteriksi 1976 ja väitellyt kauppatieteiden tohtoriksi 1988 yritysten kassa- ja suoriteperusteisten tulosten aikasarjaominaisuuksia käsitelleellä tutkimuksellaan.
Kinnunen on tehnyt Helsingin/Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa yli neljä vuosikymmentä kestäneen tutkimus- ja opetusuran tuloslaskennan, tilinpäätösraportoinnin ja tilinpäätösanalyysien alalla. Hän toimi Helsingin kauppakorkeakoulussa laskentatoimen vt. assistenttina ja vt. lehtorina 1977-1982, väitöskirjatutkijana perustutkimuksen laitoksella 1983-1985, vt. yliassistenttina ja apulaisprofessorina 1986-1989, vierailevana tutkijana EIASM:issa (European Institute for Advanced Studies in Management) Brysselissä 1990-1991, laskentatoimen yliassistenttina ja vt. apulaisprofessorina 1990-1996, apulaisprofessorina 1997-1998 ja vakinaisena professorina 1998-2016. Vuodesta 2016 lähtien hän on ollut Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun laskentatoimen laitoksen emeritusprofessorina, jota koskeva sopimus jatkuu vuoteen 2026 asti.
Kinnusen tieteellinen tutkimustoiminta on kohdistunut etenkin yritysten kassaperusteisen tilinpäätösinformaation ominaisuuksiin, tilinpäätöstulosten ohjaukseen (earnings management), kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (IAS/IFRS) sekä tilintarkastukseen. Kinnunen on yhdessä kollegoidensa kanssa ollut aktiivisesti muuttamassa alansa suomalaista tieteellistä julkaisukäytäntöä kotimaisilta foorumeilta kansainvälisiin tiedelehtiin. Hänen tutkimusryhmänsä on tiettävästi ensimmäisenä maailmassa empiirisesti osoittanut kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaan laadittujen tilinpäätösten sisältävän hyödyllistä informaatiota osakemarkkinoille.
Tutkimus- ja opetustoiminnan ohella Kinnusella on ollut luottamus-, koulutus- ja asiantuntijatehtäviä eri yliopistoissa, yrityksissä sekä muissa organisaatioissa akateemisen maailman ulkopuolella.  Hän on mm. ollut vuodesta 2007 alkaen Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun valitsemana jäsenenä lääketieteellistä tutkimusta ja kauppatieteellisiä opintoja tukevan Ida Montinin säätiön  hallituksessa toimien sen puheenjohtajana vuodesta 2023 lähtien.
Kinnunen on saanut Osuuspankkijärjestön Tutkimussäätiön ja Kauppatieteellisen yhdistyksen tunnustuspalkinnot yritysten kassavirtojen aikasarjaominaisuuksia käsittelevästä tutkimuksestaan (1985) ja opetusansioistaan ”Vuoden Opettaja” -tunnustukset sekä opiskelijoiltaan (1992) että yliopistoltaan (2009).lähde?
Julkaisuja

Dividends and Tax Avoidance as Drivers of Earnings Management: Evidence from Dividend-Paying Private SMEs in Finland. Journal of Small Business Management Vol. 61 (2023), 906-937. (with Jussi Karjalainen, Eero Kasanen and Jyrki Niskanen)
What Turns the Taxman On? Tax Aggressiveness, Financial Statement Audits and Tax Return Adjustments in Small Private Companies. The International Journal of Accounting Vol. 55, No. 3(2020). (with Hannu Ojala, Lasse Niemi, Pontus Troberg and Jill Collis).
Who Is Miss World in Cosmetic Earnings Management? – A Cross-National Comparison of Small Upward Rounding of Net Income Numbers among Eighteen Countries. Journal of International Accounting Research Vol 2. (2003), 39-68. (with Markku Koskela)
To Whom Are IAS Earnings Informative? - Domestic Versus Foreign Shareholders’ Perspectives. European Accounting Review Vol. 9 No. 4 (2000), 499-517.  Also published in:  Developments in Financial Reporting by Multinationals edited by Clare B. Roberts. Edward Elgar Publishing Ltd, UK & US 2004. (with Eero Kasanen and Jyrki Niskanen)
Dividend-Based Earnings Management: Empirical Evidence from Finland. Journal of Accounting and Economics, Vol. 22 No. 1-3 (1996), 283-312. (with Eero Kasanen and Jyrki Niskanen)
The Importance of Accrual Accounting as a Determinant of Submartingale Behaviour in Annual Income Numbers: Empirical Evi­dence from Finland. Journal of Business Finance & Accounting, Vol. 18 No. 6 (1991), 861-883.
The Income Smoothing Effects of Depreciations and Untaxed Reserves in Listed Finnish Firms. The Finnish Journal of Business Economics, No. 4 (1989), 293-305.
Aiheesta muualla

Hulkko, Kustaa: Menneisyys ei ennusta tulevia voittoja. Helsingin Sanomat, 28.3.1989, nro 84, s. 34.  Artikkelin verkkoversio.
Leppiniemi, Jarmo: Aidot vai silikonit? Iltasanomat 15.10.2002, s. 19
Terhemaa, Ahti: Rahoituslaskelma kirkastaa tuloksen Taloussanomat. 23.1.2004.
Minun Kauppis-muistoni: Juhlavuoden 1986 symposiumissa esitelmöi tulevia nobelisteja Aalto-yliopisto. 23.3.2021.
Riikka Purra

| Riikka Purra |
| --- | --- |
 Purra syyskuussa 2023.
Suomen valtiovarainministeri
 Orpon hallitus 20.6.2023–  
Edeltäjä:  Annika Saarikko
Pääministerin sijainen
 Orpon hallitus 20.6.2023–  
Edeltäjä:  Annika Saarikko
Perussuomalaisten puheenjohtaja
 14.8.2021–  
Edeltäjä:  Jussi Halla-aho
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Uudenmaan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1977 (ikä 47) Pirkkala
Asuinpaikka:  Kirkkonummi
Puoliso:  Mikko Välimaa
Tiedot
Puolue:  perussuomalaiset
Koulutus:  valtiotieteiden maisteri (2004)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Riikka Katriina Purra (ent. Niskakari, s. 13. kesäkuuta 1977 Pirkkala) on suomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Hän on toiminut Orpon hallituksen valtiovarainministerinä 20. kesäkuuta 2023 lähtien. Purra on ollut perussuomalaisten puheenjohtaja vuodesta 2021.
Hänet valittiin ensimmäisen kerran kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.
Tausta

Purra kiinnostui politiikasta jo lapsena, ja nuorena hän koki omien sanojensa mukaan ”varsin vahvan ympäristöherätyksen”. Hän kertoo olevansa yhä ”kulutuskriittinen”. Nuorena aikuisena Purra äänesti ympäristöasioiden vuoksi vihreitä. Sittemmin hän tutustui esimerkiksi Jussi Halla-ahon maahanmuuttoa käsitteleviin verkkokirjoituksiin, kuten Scripta-blogiin ja siirtyi perussuomalaisten kannattajaksi. Purra kertoo vastustavansa maahanmuuttoa osittain omien kokemuksiensa pohjalta, sillä hän joutui teini-ikäisenä maahanmuuttajamiesten ahdistelemaksi Tampereella.
Purra on suorittanut valtiotieteiden maisterin tutkinnon Turun yliopistossa vuonna 2004.
Poliittinen ura

Vuonna 2016 Purra siirtyi perussuomalaisten puoluetoimistolle työskentelemään poliittisena suunnittelijana. Hän toimi presidenttiehdokas Laura Huhtasaaren kampanjapäällikkönä Suomen presidentinvaalissa vuonna 2018.
Eduskuntavaaleissa 2019 Purra valittiin eduskuntaan Uudenmaan vaalipiiristä 5 960 äänellä. Hän toimi ensimmäisellä vaalikaudellaan mm. hallintovaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2019–2022 ja Sitran hallintoneuvoston varapuheenjohtajana 2020–2023.
Purra valittiin perussuomalaisten ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi kesäkuussa 2019 pidetyssä Tampereen puoluekokouksessa. Heinäkuussa 2021 hän ilmoitti tavoittelevansa perussuomalaisten puheenjohtajuutta, ja hänet valittiin 14. elokuuta 2021 Seinäjoen puoluekokouksessa puolueen puheenjohtajaksi. Purra voitti ensimmäisellä äänestyskierroksella 774 äänellään Sakari Puiston (252 ääntä) ja Ossi Tiihosen (181 ääntä).
Purra luopui hallintovaliokunnan puheenjohtajuudesta marraskuussa 2022. Syynä oli keskittyminen puolueen johtamiseen.
Poliittinen ura > Valtiovarainministerinä

Eduskuntavaaleissa 2023 perussuomalaiset sijoittui Purran johdolla toiseksi puolueen historian parhaimmalla vaalituloksella. Henkilökohtaisissa äänimäärissä Purra oli koko Suomen eniten ääniä saanut ehdokas; hän sai 42 594 ääntä, mikä on koko Suomen eduskuntavaalien historian neljänneksi suurin äänimäärä. Purra nimitettiin Orpon hallitukseen valtiovarainministeriksi 20. kesäkuuta 2023.
Valtiovarainministerinä Purra on ajanut voimakkaasti hallituksen leikkauksia ja talouskuria. Häntä on julkisuudessa verrattu 1990-luvun laman aikana valtiovarainministerinä toimineeseen Iiro Viinaseen, jonka aikana leikkaukset olivat kuitenkin mittakaavaltaan suurempia. Purra on myös arvostellut ammattiyhdistysliikkeen edustajia hallituksen työelämämuutosten vastustamisesta ja muutosten vastaisten poliittisten lakkojen taloudellisia vaikutuksia.
Marraskuussa 2023 Purra kritisoi blogikirjoituksessaan apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalaisen päätöstä olla sallimatta koko itärajan sulkemista reaktiona Venäjän aikaansaamaan välineellistettyyn maahantuloon ja totesi, että hallituksen tulee voida päättää rajan sulkemisesta riippumatta laillisuusvalvojan näkemyksestä.
Vuoden 2024 alussa Purra jakoi sosiaalisessa mediassa kuvia leikkuulaudoista, joissa oli hänen kuvansa ja teksti: ”Nyt on aika leikata”. Lisäksi perussuomalaisten kansanedustaja Miko Bergbom jakoi valokuvan, jossa Purra piti kädessään saksia perussuomalaisten kansanedustajien ympäröimänä. Kuvat herättivät arvostelua muun muassa opposition kansanedustajissa, jotka pitivät niitä leikkauksilla vitsailuna.
Poliittinen ura > Valtiovarainministerinä > Kohu blogikirjoituksista kesällä 2023

Helsingin Sanomat kirjoitti 10. heinäkuuta 2023 ”riikka”-nimimerkin rasistisista ja väkivaltaan viittaavista kommenteista Jussi Halla-ahon Scripta-blogissa vuonna 2008. Purra ei suoraan myöntänyt olevansa nimimerkin takana mutta kirjoitti samana päivänä blogissaan kommentteihin liittyen, ettei aio pahoitella vanhoja sanomisiaan. Seuraavana päivänä Purra kuitenkin pyysi vanhoja kirjoituksiaan anteeksi ja irtisanoutui väkivallasta, rasismista ja syrjinnästä. 14. heinäkuuta Purra myönsi, että esiin nostetut otteet ”riikan” teksteistä tosiaankin olivat hänen kirjoittamiaan. Iltalehti julkaisi 185 ”riikan” kirjoitusta kokonaisuudessaan muiden keskusteluista irrotettuna ja arvioi niiden välittävän kirjoittajan halveksuvaa suhtautumista yhteiskunnan vähemmistöihin ja ihonväriltään valtaväestöstä poikkeaviin maahanmuuttajiin.
12. heinäkuuta pääministeri Orpo ja Purra pitivät Kesärannassa yhteisen tiedotustilaisuuden, jossa he kommentoivat kohua. Purra vakuutti anteeksipyyntönsä olleen aito ja että kirjoituksissa oli kyse ”sisäpiirihuumorista, joka ei kuitenkaan ole puolustettavissa”. Orpo kertoi luottavansa Purraan ja uskovansa tämän olevan sitoutunut hallitusohjelmassa kirjattuihin arvoihin. Kohun myötä oppositiopuolueet vaativat eduskunnan kesätauon keskeyttämistä ja Purran luottamuksesta äänestämistä. Orpon mukaan siihen ei ollut tarvetta. 12. heinäkuuta ulkoministeri Elina Valtonen pyysi Turkin ulkoministeri Hakan Fidanilta anteeksi Purran kielenkäyttöä. Purra oli Scripta-viestissään käyttänyt ilmausta ”joku turkkilaisapina tms.” kuvaillessaan häntä julkisella paikalla seksuaalisesti ahdistellutta miestä.
Näkemyksiä

Purran mielestä empatia ei sovi politiikan ohjenuoraksi.
Näkemyksiä > Talouspolitiikka

Purra on kuvannut itseään fiskaalikonservatiiviksi ja nimennyt valtiovarainministeriesikuvakseen Risto Rytin. Hän kannattaa julkisen sektorin pienentämistä ja julkisten menojen priorisointia. Joulukuussa 2023 Purra totesi perussuomalaisten puoluevaltuuston kokouksessa, että Suomessa ollaan eletty liian pitkään yli varojen ja totuttu elintasoon, jota ei ole ansaittu.
Näkemyksiä > Maahanmuuttopolitiikka

Maahanmuuttopolitiikassa hän haluaa helpottaa rajojen sulkemista laittomilta maahanmuuttajilta. Purra kertoi elokuussa 2021, ettei vie perussuomalaisia hallitukseen vuonna 2023, jos muut puolueet eivät suostu maahanmuuton tiukentamiseen.
Näkemyksiä > Ulkopolitiikka

Vuoden 2019 eduskuntavaalien alla Purra vastasi ”jokseenkin eri mieltä” Ylen vaalikoneen väitteeseen ”Nato-jäsenyys vahvistaisi Suomen turvallisuuspoliittista asemaa.” Hänen mukaansa kysymys ”ei ollut relevantti” eikä Suomella ”niin vain ole mahdollisuuksia hakeutua Natoon”. Ukrainan sodan alkamisen jälkeen Purra ilmoitti maaliskuussa 2022 kannattavansa Suomen Nato-jäsenyyttä.
Näkemyksiä > EU-politiikka

Purra on kertonut eron Euroopan unionista olevan puolueensa ”pitkän tähtäimen strateginen tavoite”. Toisaalta Orpon hallituksen hallitusneuvottelujen alla hän kertoi, kuinka ”Suomen kansalaiset eivät kannata EU:sta eroamista.”
Vuonna 2021 Purra vastusti EU:n 750 miljardin koronaviruspandemian aikaista elvytyspakettia, jonka hän katsoi olevan ”suuri askel kohti finanssiliittoa”. Hänen mukaansa tosiasiassa paketilla ”pidetään euroa pystyssä ja yritetään paikata velkaantuneita etelän maita kuten Italiaa, jolla ei ole halua tehdä rakenneuudistuksia”.
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2019: 5 960 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)
2023: 42 594 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)
Vaalimenestys > Aluevaalit

2022: 3 067 ääntä (Länsi-Uudenmaan hyvinvointialue, valittiin)
Vaalimenestys > Kuntavaalit

2017: 253 ääntä (Kirkkonummi, valittiin)
2021: 1 314 ääntä (Kirkkonummi, valittiin)
Yksityiselämä

Purra on naimisissa Länsiväylän ja Vantaan Sanomien uutispäällikkönä työskentelevän toimittajan Mikko Välimaan kanssa. Heillä on yhteinen lapsi ja kummallakin aiemmista parisuhteista lapsi. Purra on lisäksi kertonut menettäneensä kolme lasta raskauden keskivaiheessa. Purra perheineen asuu Kirkkonummella. Purra on kasvissyöjä. Välimaa on julkaissut vuonna 2025 puolisostaan omakustannekirjan Mitä “riikka” oikeasti kirjoitti – ja kuinka vallastaan juopunut media levitti valetietoa ympäri maailman.
Purra oli 12-vuotias, kun hänen äitinsä kuoli sydänkohtaukseen. Purran äiti oli työskennellyt Yleisradiossa.