stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiiltomadot

| Kiiltomadot |
| --- | --- |
 Kiiltomato  (Lampyris noctiluca)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Elateriformia
Yläheimo::  Seppämäiset Elateroidea
Heimo::  Kiiltomadot Lampyridae  Latreille, 1817
Katso myös
   Kiiltomadot Wikispeciesissä   Kiiltomadot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiiltomadot (Lampyridae) on kovakuoriaisten heimo, jonka jäsenet voivat loistaa pimeässä elimistössään kemiallisessa reaktiossa syntyvän valon avulla. Ilmiö tunnetaan nimellä bioluminesenssi. Kiiltomatonaaras ohjaa valollaan koiraita luokseen.
Kiiltomatojen luokittelua on muutettu viime vuosina. Heimoon kuuluu noin kaksituhatta lajia. Ne jaetaan usein kahdeksaan alaheimoon.  
Varsinkin tropiikissa eläviä kiiltomatoja sanotaan joskus käännöslainana tulikärpäsiksi. Eläin ei kuitenkaan ole mato eikä kärpänen vaan kovakuoriainen.
Suomesta on tavattu kahta kiiltomatojen heimon lajia, kiiltomatoa (Lampyris noctiluca) ja harvinaisena tuikematoa (Phosphaenus hemipterus).
Kiiltomatojen (Lampyridae) alaheimoja ovat:
Amydetinae
Cyphonocerinae
Lampyrinae
Luciolinae
Ototretadilinae
Ototretinae
Photurinae
Pterotinae
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kiiltomadot (Lampyridae)
ITIS: Lampyridae (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Lampyridae, fireflies, glow worms, lightning bugs, lightningbugs (englanniksi)
Kings of Modesty

| Kings of Modesty> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1994–1998, 2006-
Tyylilaji:  progressiivinen metalli
Kotipaikka:   Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Jason Flinck, laulu   Henkka "Hellraiser" Tuura, basso   Mikael Hjelt, kosketinsoittimet   Samuel Hjelt, kitara   Rane Simoinen, rummut  
Levy-yhtiö:  Escape Music  
Aiheesta muualla

Infobox OKNimi-testi OK: 
Kings of Modesty on suomalainen metallimusiikkia soittava yhtye Järvenpäästä. Yhtye perustettiin jo vuonna 1994 kitaristi Samuel Hjeltin ja rumpali Rane Simoisen johdosta. Sen jälkeen kosketinsoittaja Mikael Hjelt ja basisti Henkka Tuura liittyivät bändiin. Silloin vielä bändi oli Face of Modesty -nimen alla. Neljä vuotta myöhemmin laulaja Jason Flinck liittyi mukaan ja siten muodostui nykyinen kokoonpano ja nimi vaihdettiin nykyiseen. Samuel Hjelt on tuttu hard rock -yhtye Ancarasta ja laulaja Jason Flinck Brother Firetribe -nimisestä bändistä. Vuonna 2009 ilmestyi yhtyeen debyyttialbumi nimeltä Hell or Highwater. Yhtye kuvasi ensimmäisen musiikkivideon kappaleesta Never Touched the Rainbow huhtikuussa 2010.
Jäsenet

Jason Flinck – laulu
Henkka Tuura – basso
Mikael Hjelt – kosketinsoittimet
Samuel Hjelt – kitara
Rane Simoinen – rummut
Diskografia

Kings of Modesty (2007,  EP, omakustanne)
Hell or Highwater (2009,  Escape Music)
Kiantajärvi (Sotkamo)

| Kiantajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sotkamo 
Koordinaatit:  64°03′40″N, 28°22′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kuolasalmi 
Järvinumero:  59.862.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,9 m  
Rantaviiva:  54,355 km  
Pinta-ala:  23,2544 km²  
Tilavuus:  0,13720096 km³  
Keskisyvyys:  5,9 m  
Suurin syvyys:  29 m  
Saaria:  7 
 fiKiantajärvi 
Kiantajärvi  (myös Kiantojärvi) on Kainuussa Sotkamossa sijaitsevan laajan Sapsojärven Kuolasalmen taakse jäävä järvenosa.
Maantietoa

Järvialtaan pinta-ala on 2 330 hehtaaria eli 23,3 km². Se on 11 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Sen erottaa Sapsojärvestä Kuolaniemessä sijaitseva kapeahko Kuolasalmi. Sitä luonehtii avoin järvenselkä, jossa on vain pari suurempaa saarta, jotka ovat Selkäsaari ja Keinosensaari. Muita pienempiä saaria on viisi. Järviallas on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 137 miljoonaa kuutiometriä eli 0,137 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys on 29 metriä. Kartan mukaan Hautalahdessa on kuitenkin 32 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 54,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata, jota täplittävät kalliot ja pienet peltotilkut. Järvellä on runsaasti vapaa-ajan asuntoja ja sen lähiympäristössä jonkin verran maatiloja. Länsirannassa sijaitsee Kuurikanlahden kylä, jossa rautatie viistää järven rantaa. Sotkamon taajamasta tulee seututie 899, joka ohittaa sen länsipuolelta. Kuolasalmen ylittää kylätie, joka kiertää järven ympäri.
Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy. Järven vedenpinta on samalla korkeudella kaikilla Sotkamonjärvillä, joita ovat myös Nuasjärvi, Sapsojärvet, Kiantajärvi, Pirttijärvi-Kaitainjärvi ja Iso-Kiimanen. Niitä voi siten pitää  Sotkamonjärvien eri järvialtaina. Tilanne johtuu kuitenkin Kajaaninjoessa olevasta Koivukosken voimalaitoksesta, jonka patoaltaaseen edellä luetellut järvet kuuluvat. Sotkamonjärviä on säännöstelty siten, että Kiantajärven vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 136,20 metriä ja 138,70 metriä mpy.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Oulujoen vesistössä (vesistöaluetunnus 59) Nuasjärven–Kiimasjärven alueella (59.8) Sapsojärven alueeseen (59.86), jonka Kiantajärven alueeseen (59.862) järvi kuuluu.
Sen eteläpäähään länsirantaan laskee Kivijoki, joka on Kivijoen valuma-alueen (59.868) laskujoki. Eteläpäähän laskee Pohjankoskessa Pohjanlammen kautta Lappajärvestä alkava Lappajoki, joka on Kiantajoen alueen (59.863) laskujoki. Kiantajärvi laskee Kuolasalmen kautta Sapsojärvien lähialueeseen (59.861), joka sisältää Sappojärven. Vesistön reitti jatkaa Sotkamon Hirvenniemessä Hirvensalmen läpi Pirttijärven–Kaitainjärven alueen (59.821) Pirttijärveen, josta se kulkee Nuasjärven kautta Oulujärveen. Oulujärvestä alkava Oulujoki laskee Perämereen Oulussa.
Kirakkajärvi (Inari, Kirakkajärvi)

| Kirakkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Inari
Koordinaatit:  69°35′25″N, 28°54′20″E
Järvinumero:  69.065.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,4 m 
Rantaviiva:  19,38 km 
Pinta-ala:  3,06 km² 
Tilavuus:  0,016 km³ 
Keskisyvyys:  5,2 m 
Suurin syvyys:  22 m 
 fiKirakkajärvi 
Kirakkajärvi on järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on 116 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Rovaniemeltä 368 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Kirakkajärvi koostuu pääaltaasta ja sen itäpuolisesta Pikku Kirakkajärvestä. Niitä yhdistävän salmen leveys on kapeimmillaan noin 80 metriä. Noin kuudesosa Kirakkajärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Suurin osa kyseisestä alueesta sijaitsee järven läntisellä selkävedellä, jossa on myös kaksi 20–22-metristä syvännettä. Pikku Kirakkajärven suurin syvyys on 11 metriä.
Kirakkajärven saarilla ei ole karttanimiä. Suurimmat saaret sijaitsevat aivan järven syvimmän alueen itäpuolella. Kirakkajärven rannoilla on haja-asutusta. Järven pohjoispuolinen Kirakkavaara kohoaa noin sata metriä järven pintaa korkeammalle.
Kirakkajärven lounaispuolella sijaitsee Sevettijärvi (95,6 metriä mpy). Järviä erottavan kannaksen kapeimmasta kohdasta virtaa vesiuoma Kirakkajärvestä Sevettijärveen.
Kirakkajärven vesitilavuus on 16 037 000 kuutiometriä.
Kirakkajärven pohjoispuolitse kulkee kantatie 92.
Kirakkajärvi (69.065.1.001) kuuluu Kirakkajärven valuma-alueeseen (69.065), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Näätämöjoen vesistössä (69). Toinen jakovaihe on Sevettijärven valuma-alue (69.06). Kirakkajärvi on toiseksi laajin Kirakkajärven valuma-alueen 92:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Vainosjärvi ja kolmanneksi laajin Karekkijärvi, jota seuraa Vainoslompolo, Kalatonjärvi, kaksi nimetöntä järveä ja Ottujärvi. Ottujärveä pienemmät vakavedet ovat vailla virallista nimeä.
Kirakkajärvi kuuluu Inarin 50 laajimman järven joukkoon. Sitä edeltävät Sollomusjärvi, Iso Rovijärvi ja Alajärvi. Sitä seuraavat Luolajärvi ja Vaassalijärvi.
Näätämöjoen vesistön Kirakkajärvi on laajin Suomen kolmesta Kirakkajärvestä. Toiseksi laajin Kirakkajärvi sijaitsee Inarissa Paatsjoen vesistössä ja pienin Kirakkajärvi sijaitsee Simossa Kemijoen vesistössä.
Kiramo

Tukkien jääniputusta kiramolla Rääkkylässä 1952.
Kiramo on tukinnostolaitteesta (tukkihissi) käytetty kansanomainen nimitys. Kiramo saattoi olla rakennettu proomun tai vaunun päälle ja sen voimanlähteenä oli esimerkiksi sähkömoottori, polttomoottori tai höyrykone. Kiramossa oli kaksi noin kuusi metriä korkeaan telineeseen sovitettua ketjuparia joita voimanlähde liikutti. Ketjujen niveliin oli kiinnitetty 1,5–2,5 metrin välein koukut eli kynnet jotka nostivat tukit esimerkiksi vedestä kiramon telineen huipulle ja laskivat tukin edelleen tukkikiskoille joita pitkin tukki työnnettiin tai vieritettiin läjään. Kiramoa käytettiin myös tukkien lastaamiseen rautatievaunuun tai puutavara-autoon.
Aiheesta muualla

Kuhnamon kiramot Äänekoskella
Kiramo (tukkihissi) avovaunun vierellä Sallan Märkäjärven asemalla helmikuussa 1955, Suomen Rautatiemuseon kuvakokoelma (Finna)
Kiramolla (tukkihissi) kuormataan tukkeja Ht-avovaunuun Sallan Märkäjärven asemalla helmikuussa 1955, Suomen Rautatiemuseon kuvakokoelma (Finna)
Kiramo lastaamassa tukkeja autoon Sallan autosavotassa 1930-luvulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirsti Hakkarainen

Kirsti Hakkarainen (13. toukokuuta 1927 Kivennapa – 21. joulukuuta 2008) oli suomalainen käsikirjoittaja ja kirjailija. Hän on kirjoittanut kuunnelmia, joiden perustana on arjen realismi. Sitä sävyttävät huumori ja eläytyvä ihmiskuvaus.
Hakkaraisen vanhemmat olivat vääpeli Juho Hakkarainen ja Helena (o.s. Mikkolainen). Hakkarainen kävi keskikoulun, oli maa- ja tehdastyöläisenä, apteekkiharjoittelijana, torimyyjänä, lastenhoitajana, ja tarjoilijana. MRA-liikkeen kiertävä näyttelijä hän oli 1947–1948, simultaanitulkki ja maallikkosaarnaaja 1949–1957. Hakkarainen työskenteli virkailijana Tampereen kaupungin matkailutoimistossa 1958–1966.
Kirsti Hakkaraisen tuhkat on siroteltu Vuokseen Imatralla hänen toivomuksensa mukaisesti. [lähde? ]
Kuunnelmat

Piirakat, 1963.
Onneksi on rahaa, 1966.
Tyttö joka päihitti neljä miestä, 1975.
Carolinan päiväkirja 1-4, 1978.
Kalkutta, minun Kalkuttani, 1982.
Romaani

Bumerangi. Romaani. Lehtimiehet, 1969.
Kesäparalympialaiset 2004

Paralympialaisten avajaisista
Vuoden 2004 Paralympialaiset järjestettiin Ateenassa 17.–28. syyskuuta. Kilpailut olivat järjestyksessään kahdennettoista ja niihin osallistui 3 808 urheilijaa 135 eri maasta.
Kisoihin ei otettu mukaan älyllisesti vammaisia, johtuen 2000 kesäparalympialaisissa tapahtuneesta skandaalista, jonka myötä Espanja menetti pyörätuolikoripallon kultamitalin.
Kisoihin osallistuneista 53:sta suomalaisesta parhaiten menestyi kaksi kultaa kelannut Leo-Pekka Tähti.
Mitalitaulukko TOP-10

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 63 | 46 | 32 | 141 |
| 2 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 35 | 30 | 29 | 94 |
| 3 |  Kanada | 28 | 19 | 25 | 72 |
| 4 |  Yhdysvallat | 27 | 22 | 39 | 88 |
| 5 |  Australia | 26 | 38 | 36 | 100 |
| 6 |  Ukraina | 24 | 12 | 19 | 55 |
| 7 |  Espanja | 20 | 27 | 24 | 71 |
| 8 |  Saksa | 19 | 28 | 31 | 78 |
| 9 |  Ranska | 18 | 26 | 30 | 74 |
| 10 |  Japani | 17 | 17 | 20 | 54 |

| 33 |  Suomi | 4 | 1 | 3 | 8 |
| 34 |  Kreikka | 3 | 13 | 4 | 20 |
Aiheesta muualla

Official website of the Paralympic Movement (englanniksi)
Athens 2004 - Highlights - Trailer (Paralympic Sport TV) YouTubessa (englanniksi)
Kiran Mazumdar-Shaw

| Kiran Mazumdar-Shaw |
| --- | --- |
 Kiran Mazumdar-Shaw vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. maaliskuuta 1953 (ikä 71) Pune, Maharashtra, Intia
Muut tiedot
Tunnustukset:  lukuisia
Yritys:  Biocon
Asema:  perustaja, hallituksen puheenjohtaja
Siviilisääty:  naimisissa
Lapset:  kaksi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kiran Mazumdar-Shaw (o.s. Mazumdar; s. 23. maaliskuuta 1953; Pune, Maharashtra, Intia) on intialainen yrittäjä ja yritysjohtaja. Hän työskentee vuonna 1978 perustamansa Biocon-lääketeollisuusyhtiön toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana.
Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi Mazumdar-Shaw’n varallisuudeksi 3,6 miljardia dollaria. Forbesin vuoden 2017 maailman vaikutusvaltaisimpien naisten listalla Mazumdar-Shaw pääsi sijalle 71.
Mazumdar-Shaw on intialaisen United Breweries -panimon panimomestarin tytär. Alkujaan hän aikoi jatkaa isänsä jalanjäljillä. Hän opiskeli ensin Bangaloren yliopistossa (B.Sc., 1973) ja jatkoi Australian Melbournen yliopistoon (M.Sc., pääaineenaan oluenpaneminen).
Naisena hän ei kuitenkaan saanut alan töitä palattuaan Intiaan. Muutaman vuoden kuluttua hän tapasi irlantilaisen Biocon Biochemicalsin omistajan Leslie Auchinclossin, joka Mazumdar-Shaw’n tavattuaan sopi tämän kanssa vuonna 1978 Biocon India -yhteisyrityksen perustamisesta valmistamaan alkoholijuomien, paperin ja muiden tuotteiden valmistuksessa tarvittavia entsyymejä. Jo vuoden sisään yritys tuotti entsyymejä myös Euroopan ja Yhdysvaltain markkinoille. Vuonna 1989 Auchincloss myi osuutensa yhteisyrityksestä Unileverille, joka myi osuutensa edelleen Imperial Chemical Industries -yhtiölle (1997) ja myöhemmin Mazumdar-Shaw’n puolisolle, tekstiilialan johtajalle John Shaw’lle, joka kaupan jälkeen liittyi Bioconin johtajistoon.
Aiheesta muualla

Kiran Mazumdar-Shaw. Chairperson & Managing Director, Biocon Limited (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (biocon.com)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kiran Mazumdar-Shaw
Käännös suomeksi
Kiran Shah

Kiran Shah
Kiran Shah (s. 28. syyskuuta 1956 Nairobi, Kenia) on lyhytkasvuinen kenialainen stuntmies ja näyttelijä. Shah on esiintynyt mm. elokuvissa Narnian tarinat: Velho ja leijona, Tumma kristalli ja Kadonneen aarteen metsästäjät.
Shah on lyhytkasvuinen, sillä hänen pituudekseen on ilmoitettu 126.3 cm. Guinessin ennätysten kirjan mukaan hän on myös maailman lyhin stuntmies.
Aiheesta muualla

The Official Kiran Shah Website
Kiran Shah Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kesäparalympialaiset 1988

Kesäparalympialaiset 1988 järjestettiin 15.–24. lokakuuta 1988 Etelä-Korean pääkaupungissa Soulissa, joka oli myös valittu saman vuoden olympialaisten pitopaikaksi.
Tämä oli ensimmäinen kerta 24 vuoteen, kun paralympialaiset järjestettiin samassa kaupungissa kuin olympialaiset. Paralympialaisten järjestelykomitealla oli melko sivuava yhteys Soulin olympialaisten järjestelytoimikuntaan, mutta tämä yhteys oli riittävä että saatiin palkattua ja koulutettua sekä teknisiä että urheilullisia toimitsijoita.
Avajaisparaatiin ja -juhlaan 15. lokakuuta osallistui ennätykselliset 3 057 urheilijaa 61 maasta. Kansainvälisen yhteistyökomitean puheenjohtaja tohtori Jens Bromann luovutti uuden paralympialipun, ja Korean tasavallan presidentti Roh Tae-woo avasi kisat. Kisojen näytöslajina oli pyörätuolitennis. Kisoissa kilpailtiin 16 eri lajissa.
Mitalitaulukko TOP-10

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 92 | 90 | 91 | 273 |
| 2 |  Länsi-Saksa | 76 | 66 | 51 | 193 |
| 3 |  Iso-Britannia | 64 | 66 | 53 | 183 |
| 4 |  Kanada | 54 | 42 | 55 | 151 |
| 5 |  Ranska | 47 | 44 | 49 | 140 |
| 6 |  Ruotsi | 42 | 38 | 23 | 103 |
| 7 |  Etelä-Korea | 40 | 35 | 19 | 94 |
| 8 |  Alankomaat | 31 | 25 | 30 | 86 |
| 9 |  Puola | 24 | 25 | 33 | 83 |
| 10 |  Australia | 23 | 35 | 38 | 96 |

| 22 |  Suomi | 11 | 23 | 16 | 50 |
Aiheesta muualla

Official website of the Paralympic Movement (englanniksi)
Twenty Years Ago - Seoul 1988 Paralympics (englanniksi)
Tamariskit

| Tamariskit |
| --- | --- |
 Parkkitamariski (Tamarix aphylla)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tamariskikasvit Tamaricaceae
Suku::  Tamariskit Tamarix  L.
Katso myös
   Tamariskit Wikispeciesissä   Tamariskit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tamariskit (Tamarix) on Euraasiassa ja Afrikassa alkuperäisenä kasvava pensassuku ja tamariskikasvien tyyppisuku.
Ulkonäkö ja koko

Tamariskilajeja on yhteensä noin 55, joista monet ovat hyvin samannäköisiä. Ne ovat kuivuuteen sopeutuneita pensaita tai puita, jotka kasvavat 1–15 metriä korkeaksi. Osa lajeista on ainavihantia, osa pudottaa lehtensä lepokauden aikana. Lehdet ovat pieniä, vain 1–2 millimetriä pitkiä ja suomumaisia. Ne kasvavat limittäin ja ovat painautuneita tiiviisti oksien suuntaisesti. Lehtien ilmaraot sijaitsevat pääosin oksaa vasten olevalla pinnalla suojassa auringonpaisteelta ja kuivattavilta tuulilta. Tamariskit voivat kasvaa myös hyvin suolapitoisella maaperällä. Niiden lehdissä on suolaa erittäviä rauhasia, joista poistuva suola kuivuu lehden pinnalle ja huuhtoutuu pois sateessa. Ajan myötä lehdistä erittyvä suola sekä suolapitoinen lehtikarike nostaa maan suolapitoisuutta, joka osaltaan hyödyttää tamariskeja kilpailussa huonommin suolaa kestävien lajien kanssa.
Tamariskien pienet vaaleanpunaiset tai valkoiset kukat ovat usein norkkomaisissa tertuissa. Siemeniä kehittyy runsaasti, ja ne ovat lenninhaivenellisia. Tamariskit voivat levitä myös kasvullisesti juurivesoista tai hiekkaan hautautuneista runkojen leposilmuista. Tamariskien juuret kasvavat hyvin syvälle, joillakin lajeilla pohjaveteen saakka. Tehokkaan vedenoton ansiosta ne ovatkin muista aavikon kasveista poiketen nopeakasvuisia.
Käyttö

Tamariskeja on perinteisesti käytetty aavikoilla ja muilla kuumilla alueilla varjopuina. Niitä on istutettu myös karjan ravinnoksi. Joitain tamariskilajeja käytetään koriste- ja hyötykasveina, yleisimmin kiinantamariskia, joka kasvaa Itä-Aasiassa ja istutettuna Pohjois-Amerikassa. Eräistä lajeista, muun muassa parkkitamariskista saadaan tanniineja nahan parkitsemiseen.
Yhdysvaltojen lounaisosiin istutettiin 1800-luvun alkupuolella muutamia aasialaisia tamariskilajeja koristekasveiksi ja eroosion torjumiseen. 1900-luvun aikana lajit levittäytyivät erittäin laajalle alueelle, ja tamariskit luokitellaankin nykyään Yhdysvalloissa alkuperäislajistolle vaarallisiksi tulokaslajeiksi.
Tamariskeihin liittyneitä uskomuksia

Muinaisessa Egyptissä tamariskit olivat elämän puita ja esikuvia muumioimiselleselvennä. Antiikin Kreikassa tamariskit olivat puolestaan lääketieteen, musiikin ja runouden jumala Apollon puita. Lesboksen saarella Apollo tunnettiin tamariskin jumalana. Roomalaiset kuitenkin pitivät tamariskeja kirottuina ja epäonnen kasveina, koska ne eivät kantaneet hedelmää mutta kasvoivat huonossakin maaperässä.
Tamariskit Raamatussa

Tamariskit mainitaan myös Raamatussa. Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa Aabrahamin mainitaan istuttaneen tamariskin rukouspuuksi. Ensimmäisessä Samuelin kirjassa puolestaan mainitaan, että taistelussa kuollut Israelin kuningas Saul poikineen haudattiin tamariskipuun alle. Raamatussa mainitun autiomaasta kerätyn mannan arvellaan olevan jonkin tamariskilajin erittämää sokeripitoista nestettä, joka kuivuu jyväsinä varteen. Tämä laji on todennäköisesti ranskantamariski (Tamarix gallica).
Tamariskilajeja

Tamarix africana – espanjantamariski
Tamarix androssowii
Tamarix aphylla – parkkitamariski
Tamarix arceuthoides
Tamarix austromongolica
Tamarix boveana – algeriantamariski
Tamarix canariensis – kanariantamariski
Tamarix chinensis – kiinantamariski
Tamarix dalmatica – dalmatiantamariski
Tamarix dioica
Tamarix elongata
Tamarix gallica – ranskantamariski eli galliantamariski
Tamarix gansuensis
Tamarix gracilis – turkestanintamariski
Tamarix hampeana – egeantamariski
Tamarix hispida – kirgisiantamariski
Tamarix hohenackeri
Tamarix indica
Tamarix jintaenia
Tamarix juniperina
Tamarix karelinii
Tamarix laxa – kazakstanintamariski
Tamarix leptostachys
Tamarix meyeri – kaukasiantamariski
Tamarix mongolica
Tamarix nilotica
Tamarix octandra – persiantamariski
Tamarix parviflora – balkanintamariski
Tamarix ramosissima – syystamariski
Tamarix sachuensis
Tamarix smyrnensis – smyrnantamariski
Tamarix taklamakanensis
Tamarix tarimensis
Tamarix tenuissima
Tamarix tetrandra – kevättamariski
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tamariskit – Tamarix
Kukkiva kevättamariski (Tamarix tetrandra).
Kansalaisfoorumi (puolue)

| Kansalaisfoorumi> Platforma Obywatelska |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  24. tammikuuta 2001
Puheenjohtaja:  Donald Tusk
Ideologia:  liberaalikonservatismi kristillisdemokratia
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Jäsenmäärä:  n. 33 500 (2018)
Sejm:  136 / 460
Senaatti:  29 / 100
Euroopan parlamentti:  12 / 51
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan kansanpuolue
Kotisivu:  www.platforma.org
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansalaisfoorumi (puol. Platforma Obywatelska, lyh. PO) on puolalainen keskusta-oikeistolainen poliittinen puolue. Kansalaisfoorumi on Euroopan kansanpuolueen jäsen.
Ideologia

Laki ja oikeus -puolueeseen verrattuna Kansalaisfoorumia on pidetty enemmän liberaalina arvokysymyksissä ja talouspolitiikassa. Aatteellisesti Kansalaisfoorumi on liberaalimpi verrattuna Laki ja oikeus -puolueeseen, mutta sitä ei silti voida pitää varsinaisena liberaalipuolueena.
Kansalaisfoorumi on muun muassa vastustanut aborttia ja samaa sukupuolta olevien avioliittoa, eutanasiaa, huumeiden dekriminalisointia, muuntohuumeiden käytön sallimista, kantasolututkimuksen kieltoa,  koeputkihedelmöityksen kieltoa sekä ajanut uhkapelien kieltämistä ja  edistänyt uskonnonopetuksen sallimista kouluissa vaatinut ja kemiallista kastraation sallimista pedofiileille.
EU-myönteisenä puolueena Kansalaisfoorumi on puhunut euron käyttöönoton puolesta, mutta puolue ei ole antanut tarkkaa aikataulua Puolan mahdolliselle eurojäsenyydelle.
Kansalaisfoorumin parlamentaarikot edustavat useita erilaisia aatemaailmoja. Osan voidaan esimerkiksi arvioida olevan hyvin lähellä Laki ja oikeus -puoluetta, kun taas osa edustaa keskustalaista siipeä.
Vaalimenestys > Sejmin vaalit

| Vaalit | Ääniosuus | Äänimäärä | Paikkamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 |  12,7 % |  1 651 099 | 65 / 460  |
| 2005 |  24,1 % |  2 849 259 | 133 / 460  |
| 2007 |  41,5 % |  6 701 010 | 209 / 460  |
| 2011 |  39,2 % |  5 629 773 | 207 / 460  |
| 2015 |  24,1 % |  3 661 474 | 138 / 460  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kansalaisfoorumin sivusto (puolaksi)
Pääministeri Tusk kampanjoimassa vuoden 2011 vaalien alla.
Kjeller

| Kjeller |
| --- | --- |
 Ilmakuva vuodelta 2015.
 Kjeller
 Koordinaatit: 59°59′00″N, 11°02′00″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Akershus
Kunta:  Lillestrøm
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kjeller on asuin- ja teollisuusalue Lillestrømin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa. Se ei muodosta omaa taajamaansa vaan on osa Oslon keskustaajamaa. Kjellerissä on Norjan vanhin lentokenttä, joka on vuodesta 1939 ollut pelkästään sotilaskäytössä. Kjellerissä on myös Oslomet-yliopiston sivukampus sekä tutkimuslaitoksia kuten Norsk institutt for luftforskning ja Forsvarets forskningsinstitutt.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kjeller Wikimedia Commonsissa
Kotitonttu

Kotitonttu voi tarkoittaa:
kotitonttu eli kodinhaltija kansanperinteessä
Kotitonttu fiktiivisessä Harry Potter -universumissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kotitonttu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kotivalo (lehti)

Kotivalo oli vuosina 1943–1954 ilmestynyt suomenkielinen aikakauslehti, jota julkaisi Suomen orpokotiyhdistys, vuodesta 1946 Suomen kesälapsiyhdistys. Joulunumeroiden nimenä oli Jouluvalo.
Helsingin Sanomissa julkaistussa ilmoituksessa vuodelta 1946  Kotivaloa kuvataan alaotsikolla ”Suomen kotien suosittu perhelukemisto”. Ja edelleen:
”Kotivalon” sisällyksestä vastaavat kymmenet etevimmät lääkärit, kirjailijat, koulu- ja kasvatusmiehet, joiden yhteistyön tuloksena lehti ilmestyy kuukausittain mielenkiintoisena, tervehenkisenä ja sisältörikkaana.