stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Al-Nawawi
Nawawin opetuksia > Niyyah

Islam ei ole uskontona ortodoksiaa (oikein uskomista) vaan ortopraksiaa (oikein tekemistä). Viimeisellä tuomiolla lasketaan hyvät ja pahat teot, joilla tarkoitetaan šarian noudattamista tai rikkomista. Kristillinen omantunnon käsite on siten islamille vieras. Šarian noudattamiseen voidaan sen takia myös pakottaa, kunhan se tehdään "hyvään kehottamisen ja pahan kieltämisen" seitsenportaisen asteikoin mukaisesti aloittaen Jumalan lain opettamisesta. Jotta teko olisi Paratiisiin pyrittäessä ansioita tuottava, mukana on kuitenkin oltava tekijän oma aikomus (niyyah).  Nawawi lainaa 40 hadithin kokoelmassaan hadithia: "Kuulin Jumalan lähettilään sanovan: Teot tuomitaan niiden motiivin (niyyah) perusteella niin, että jokainen mies saa sen, mitä hän on tarkoittanut."  Imaami Shafi'i on viitannut samaan hadithiin ja todennut, että se muodostaa kolmanneksen koko Pyhästä tiedosta.
Nawawin opetuksia > Verotus

Islamin suhde veroihin on kielteinen. 1300-luvulla elänyt imaami al-Dhahabi julkaisi kirjan Suuret synnit (Kitab al-kaba'ir). Hän luettelee 76 syntiä, joista islamilaisen lain mukaan seuraa rangaistus. Yksi sellainen on verotus. Al-Dhahabi kirjoittaa, että verottajaa voi verrata maantierosvoon ja verottaja on pahempi kuin varas. Imaami Nawawi varoitti jyrkästi puhumasta "hallitsijan oikeudesta" määrätä veroja tai alamaisen "velvollisuudesta" maksaa niitä. Ainoa velvollisuus on viiteen pilariin kuuluva zakat-vero, jonka käytöstä maksaja itse päättää.
Nawawin opetuksia > Pyhä sota

Uskottomia vastaan on taisteltava kunnes he tunnustavat, ettei ole ketään muuta palvonnan arvoista kuin Jumala ja että Muhammed on hänen profeettansa, alkavat rukoilla ja maksavat almuveron.
Aiheesta muualla

40 hadith Nawawi
Riyad as-Salihin (Vanhurskaiden niityt)
Cecilia Heikel

Cecilia Margaretha Heikel-Ek, o.s. Heikel (7. toukokuuta 1921 Helsinki – 27. syyskuuta 2013) oli suomalainen näyttelijä.
Hän näytteli Svenska Teaternissa ja Wasa Teaterissa sekä esiintyi suomalaisissa elokuvissa kuten Mord före midnatt (1957), Hemma klockan sju (1958) ja Grottan (1970). Heikel-Ekin vanhemmat olivat suomalainen kuvataiteilija Gitti Heikel (1897–1983) ja insinööri Bertel Heikel (1884–1949). Heikel-Ek oli radiotoimittaja ja muusikko Tomas Ekin äiti.
Filmografia

Mord före midnatt (1957)
Hemma klockan sju (1959)
Grottan (Luola, 1970)
Saapas

Miesten mustat nahkasaappaat.
Saapas on pitkävartinen jalkine. Saappaan varret ulottuvat yleensä yli säären puolivälin, joissakin malleissa polviin asti. Joissain saapasmalleissa varret saattavat ylettyä jopa puolireiteen, kuten kääntövarsipieksuissa, kahluusaappaissa ja joissakin historiallisissa ratsusaappaissa. Lyhimmillään saappaan varret ylettyvät vain nilkkaan tai vähän ylitse, jolloin jalkineita voidaan kutsua saapikkaiksi.
Saappaiden ominaisuuksia ja historiaa

Saappaiden tavallisimpia päämateriaaleja ovat ainakin nahka, kumi, muovi ja joissain tapauksissa eri tekstiilit. Täydentäviä materiaaleja on monenlaisia, esimerkiksi metalliset osat, luonnon- tai tekoturkikset ja erilaiset koristeet. Ennen teollista aikaa suutarit valmistivat saappaat mittojen mukaan. Sittemmin niitä alettiin valmistaa valtaosin teollisesti.
Kumisaappaat on tarkoitettu vetisissä paikoissa liikkumiseen. Niitä kevyemmät ja ilmavammat jalkineet ovat kumiteräsaappaat, joissa kumiseen teräosaan on ommeltu nahkaiset saapasvarret. Jatsarit olivat aikoinaan suositut nahkasaappaat, samoin kuin lapikkaat eli pieksut. Saappaiden kanssa käytettiin joskus pussi- eli saapashousuja, joiden levennetty reisiosa antaa polvelle lisää liikkumatilaa esimerkiksi ratsastettaessa. Saappaat ovat edelleen perusvaruste muun muassa ratsastuksessa.
Sievin Jalkine on tunnettu suomalainen nahkasaappaiden valmistaja. Nokian Jalkineet valmistaa kumisaappaita.
Saappaanheitto on tunnettu leikkimielinen urheilulaji.
Viittauksia saappaisiin

Saappaat ovat vaikuttaneet erilaisiin sanontoihin ja nimiin, kuten:
Variksensaappaat, kesällä ilman kenkiä kuljeskelemisesta tummiksi sierettyneet jalat
Lähtö saappaat edellä, äkillinen kuolema (esim. Lauttamus 1963: Saappaat edellä). Nimitys viittaa ruumisarkun kuljettamiseen jalkopää edellä.
Kuolla saappaat jalassa, kuolema "työn ääreen" esim. sotilaspalveluksen, virantoimituksen tai muun tehtävän yhteydessä
Saapas(jalka)maa, Italia
Saapasjalkakissa, klassinen satu
Espanjalaiset saappaat, keskiaikainen kidutusväline
Saapastelu, edestakaisin kuljeskelu ilman selvää päämäärää
Saapas näkee mitä kenkä tekee, epävarma tulevaisuus.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saapas Wikimedia Commonsissa
Artikkeli kumisaappaista[vanhentunut linkki]
Cowboy-saappaat.
Sievin Jalkineen valmistamat talvikäyttöön tarkoitetut lämpöeristetyt työsaappaat.
Bundeswehr-palvelusasuun kuuluvat nahkasaappaat.
Lehmijärvi

Lehmijärvi voi tarkoittaa:
Lehmijärvi, järvi Salossa.
Lehmijärvi, järvi Hartolassa
Lehmijärvi, Iso Lehmijärvi, järvi Hämeenkyrössä
Lehmijärvi, järvi Lohjalla
Lehmijärvi, Lohjan kylä.
Lehmijärvi, järvi Padasjoella
Lehmijärvi, järvi Porissa
Lehmijärvi, järvi Ylöjärven Länsi-Teiskossa
Lehmijärvi, Ylöjärven Viljakkalassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lehmijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Cutty Sark

| Cutty Sark |
| --- | --- |
 Cutty Sark vuonna 2015
Tyyppi:  Klipperi
Lippuvaltio:   Englanti
Omistaja:  John Willis, Willis & Sons
Rakennustelakka:  Scott & Linton, Dumbarton, Skotlanti
Hinta:  16 150 puntaa
Vesillelasku:  22. marraskuuta 1869
Status:  Museoitu
Tekniset tiedot
Pituus:  85,4 m
Korkeus:  päämasto 47 m
Syväys:  6,4 m
Nopeus:  17 kn
Cutty Sark on maailman tunnetuimpia purjelaivoja. Sen rakennutti Hercules Lintonin suunnitelmien mukaan lontoolainen John Willis, joka halusi rakentaa maailman nopeimman teenkuljetusaluksen. Kolmimastoinen, 85 metriä pitkä klipperi kastettiin vuonna 1869 Cutty Sarkiksi. Nimensä se on saanut skotlantilaisen kansansadun mukaan. Nimi tarkoittaa lyhyttä alushametta tai tulkinnasta riippuen yöasua.
Rakentaminen

Cutty Sarkin rakennutti John ”Jock” Willis johtamalleen yritykselle Willis & Sons. Hän halusi yhtiölleen merien nopeimman aluksen voittaakseen vuosittaisen kilpailun siitä, kuka tuo Englantiin ensimmäisenä uuden satokauden teetä Kiinasta.
Laivan suunnitteli Hercules Linton, joka oli skotlantilaisen yrityksen Scott & Linton kumppani Dumbartonissa. Hän loi laivan rungolle uudenlaisen muodon, joka oli aiempia vahvempi. Cutty Sarkiin voitiin laittaa enemmän purjepinta-alaa ja sen nopeutta saatiin lisättyä.
Scott & Linton ei ollut kuitenkaan koskaan rakentanut näin suurta laivaa, ja se joutuikin taloudellisiin vaikeuksiin, ja ennen laivan valmistumista se ajautui konkurssiin. Laivan sisustuksen viimeisteli William Denny & Brothers. Cutty Sark hinattiin tämän jälkeen Greenockiin, missä laivaan asennettiin mastot ja takilat. Valmistuttuaan Cutty Sark saatettiin Lontooseen, mistä se sai ensimmäisen lastinsa Kiinaan vuonna 1870.
Matkat

Vuosina 1870–1877 Cutty Sark teki kahdeksan teentuontimatkaa Kiinasta. Suezin kanavan ja höyrylaivojen aikakaudella teen kuljettaminen purjealuksilla ei ollut enää kannattavaa, ja niinpä Cutty Sark joutui pian ottamaan muutakin lastia ympäri maailman.
Kuolemattoman maineensa Cutty Sark hankki vuonna 1889, kun se villalastissa ohitti höyrylaiva Britannian. Alus oli nopeimpia koskaan rakennettuja klippereitä. Se purjehti parhaimmillaan vuorokaudessa 360 meripeninkulmaa (666 km, 27,75 km/h).
Vuosina 1895–1922 Cutty Sark oli portugalilaisomistuksessa ja sai uudeksi nimekseen ensin Ferreira sekä myöhemmin Maria do Amparo. Vuonna 1923 laiva ostettiin takaisin Isoon-Britanniaan.
Cutty Sark ehti toimia koululaivana pitkään ennen kuin se siirrettiin vuonna 1954 Greenwichiin kuivatelakalle. Vuodesta 1957 se on toiminut museona Greenwichissa Thamesjoen rannalla lähellä National Maritime Museumia.
Keulakuva

Laivan omistaja John Willis oli skotlantilainen, joten hän haki myös laivan keulakuvan inspiraation Skotlannin kansallisrunoilija Robert Burnsiltä. Burnsin runossa Tam o’Shanter (1791) esiintyy noita Nannie Dee. Runossa vähäpukeinen Nannie tanssii noitakarkeloissa paholaisen seurassa. Humalainen maanviljelijä tirkistelee tanssia piilostaan. Hän innostuu näkemästään niin paljon, että hän alkaa huutaa ääneen. Noidat huomaavat tirkistelijän ja lähtevät ajamaan miestä takaa, joka pakenee ratsullaan. Nannie Dee on niin nopea, että on vähällä tavoittaa miehen. Nannie saa kuitenkin kiinni laukkaavan hevosen hännästä, joka irtoaa hänen käteensä. Tämä nopea noita sopi keulakuvaksi yhdelle aikansa nopeimmalle teeklipperille. Keulakuvassa yöasussa oleva Nannie Dee pitää kädessään irronnutta hevosen häntää. Nimi Cutty Sark viittaa noidan yllä olleeseen yöasuun.
Vuoden 2007 tulipalo

Cutty Sarkin mittava 25 miljoonan punnan kunnostaminen aloitettiin marraskuussa 2006. Alus syttyi palamaan telakalla aamuyöllä 21. toukokuuta 2007. Palo saatiin taltutetuksi, mutta laiva kärsi vakavia vaurioita.
Tulipalon sattuessa laivan kunnostamistyöt olivat edenneet jo pitkälle, minkä takia siitä oli purettu ja varastoitu muualle alkuperäiset mastot ja suuret määrät muita puuosia. Kunnostustyöt kuitenkin viivästyivät tulipalon vuoksi puolitoista vuotta ja se aiheutti 10 miljoonan punnan lisälaskun. Kunnostetun laivan avasi käyttöön kuningatar Elisabet II vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cutty Sark Wikimedia Commonsissa
Historic Naval Ships Association - Cutty Sark (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Cutty Sark
Noita Nannie Dee
Suomen pääministeri

| Suomen pääministeri Finlands statsminister |
| --- | --- |
 
 Petteri Orpo
 Nykyinen Petteri Orpo 20. kesäkuuta 2023 lähtien
Virka-asunto:  Kesäranta
Nimittäjä:  Suomen tasavallan presidentti
Perustettu:  27. marraskuuta 1917
Ensimmäinen:  Pehr Evind Svinhufvud
Kotisivut:  Suomen pääministerin kotisivut
| --- | --- |
  tasavallan presidentti  eduskunnan puhemies  pääministeri 
Suomen pääministeri (ruots. Finlands statsminister) on valtioneuvoston eli hallituksen johtaja. Tässä asemassa hän johtaa Suomen sisä- ja EU-politiikkaa.
Pääministerin valinta

Perustuslakiuudistuksessa vuonna 2000 eduskuntavaalien tulos ja eduskunnan asema korostui pääministerin valinnassa. Vaalien jälkeen kansanedustajat valitsevat ensin suljetussa lippuäänestyksessä puhemiehen.
Eduskuntaryhmien välisten hallitustunnustelujen jälkeen, kuultuaan eduskunnan puhemiestä, presidentti antaa eduskunnalle tiedon pääministeriehdokkaasta. Jos ehdokas saa enemmän kuin puolet avoimessa äänestyksessä annetuista äänistä, hänestä tulee pääministeri. Jos hän ei saa enemmistöä, asetetaan samalla tavoin uusi ehdokas. Jos tämäkään ei saa tarvittavaa enemmistöä, eduskunta valitsee pääministerin avoimessa äänestyksessä, jolloin valituksi tulee eniten ääniä saanut. Pääministeriksi valittu esittää presidentille muut ministerit, jonka jälkeen presidentti lopullisesti nimittää pääministerin ja valtioneuvoston muut ministerit. Hallitusohjelma annetaan tämän jälkeen viivytyksettä valtioneuvoston tiedonantona eduskunnalle.
Pääministerin tehtävät

Pääministeri johtaa valtioneuvoston toimintaa ja huolehtii valtioneuvostolle kuuluvien asioiden valmistelun ja käsittelyn yhteensovittamisesta. Pääministeri johtaa asioiden käsittelyä valtioneuvoston yleisistunnossa.
Pääministeri valvoo hallitusohjelman toimeenpanoa ja toimii ministerivaliokuntien puheenjohtajana sekä huolehtii Euroopan unionissa päätettävien asioiden valmistelun ja käsittelyn yhteensovittamisesta valtioneuvostossa. Pääministeri siis johtaa Suomen EU-politiikkaa.
Pääministeri on hallituksen politiikan johtaja, joka pyrkii sovittamaan eri hallituspuolueiden näkemyksiä hallituksen linjaksi. Pääministeri on vastuussa toimistaan eduskunnalle kuten muutkin ministerit. Pääministeri toimii myös tasavallan presidentin sijaisena tämän ollessa estyneenä.
Jos pääministeri on estynyt, hänen tehtäviään hoitaa pääministerin sijaiseksi määrätty ministeri ja tämänkin ollessa estynyt virkavuosiltaan vanhin ministeri.
Suomen tasavallan presidentin valtaoikeuksia on 1980-luvulta lähtien pyritty kaventamaan, mikä on korostanut pääministerin asemaa. Vuosien 2000 ja 2012 perustuslakiuudistuksessa pääministerin asema vahvistui. Vastaavasti se supisti presidentin sisäpoliittista valtaa. Pääministerin vallan lisäämistä ja presidentin vallan kaventamista on perusteltu sillä, että presidentti ei ole vastuussa eduskunnalle mutta pääministeri kylläkin on. Valtiollisessa protokollassa pääministeri on kolmantena, tasavallan presidentin ja eduskunnan puhemiehen jälkeen.
Pääministerin sijainen

Pääministerin sijainen on tehtävään määrätty toinen valtioneuvoston jäsen sen varalta, ettei pääministeri voi tilapäisen esteen takia hoitaa tehtäviään. Tällöin niitä hoitaa pääministerin sijaiseksi määrätty ministeri. Valtioneuvosto määrää pääministerin sijaisen. Tilapäisenä esteenä on esimerkiksi pääministerin vuosilomaan rinnastettavissa oleva oikeus 30 päivän vapaaseen.
Pääministerin palkkio ja muut etuudet > Palkkio

Pääministerille maksetaan ”tehtävän asianmukaisen hoitamisen vaatima” palkkio. Palkkio vastaa suuruudeltaan eduskunnan puhemiehelle maksettavaa palkkiota, joka on vaalikauden 2019–2022 alusta lukien 13 390 euroa kuukaudessa. Pääministerin palkkio on veronalaista ansiotuloa.
Pääministerin palkkio ja muut etuudet > Loma

Pääministerillä on kalenterivuosittain oikeus vuosilomaan rinnastettavaan 30 päivän vapaaseen, jonka sijoittumisesta päättää valtioneuvoston yleisistunto. Jos pääministeri ei voi pitää vapaataan, se korvataan hänelle rahamääräisenä.
Pääministerin palkkio ja muut etuudet > Kuljetus- ja turvallisuuspalvelut

Pääministerin virka-autopalvelusta sekä kuljetus- ja turvallisuusjärjestelyistä määrätään valtioneuvoston kanslian päätöksellä.
Pääministerin palkkio ja muut etuudet > Asuntoetu

Pääministerillä on asunto valtion talossa (Kesäranta), jonka kunnossapito, lämmitys ja valaistus sekä sisustus kustannetaan ja tarpeellinen henkilökunta maksetaan valtion varoista. Tämä asuntoetu ja siihen kuuluvat palvelut ovat verosta vapaata tuloa.
Pääministerin palkkio ja muut etuudet > Kulukorvaukset

Pääministerille korvataan tehtävien hoitamisesta aiheutuneet ylimääräiset kohtuulliset kustannukset valtioneuvoston kanslian päätöksellä.
Kirjallisuutta

Porvali, Seppo: Suomen historia: presidentit ja pääministerit.  Helsinki:  Readme.fi, 2019.  ISBN 978-952-321-864-2
Uimonen, Risto: Pääministerin puhuva pää.  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-37568-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen pääministeri Wikimedia Commonsissa
Valtioneuvoston kanslian kotisivut
| n k  Suomen valtioneuvosto |
| --- | --- |
Pääministeri:  Pääministeri  Pääministerin sijainen 
Ministeriöiden johtajat:  Liikenne- ja viestintäministeri  Maa- ja metsätalousministeri  Oikeusministeri  Opetusministeri  Puolustusministeri  Sosiaali- ja terveysministeri  Sisäministeri  Työministeri  Ulkoministeri  Ympäristö- ja ilmastoministeri  Valtiovarainministeri 
Muut salkut:  Elinkeinoministeri  Eurooppa- ja omistajaohjausministeri  Ulkomaankauppa- ja kehitysministeri  Kuntaministeri  Liikunta-, urheilu- ja nuorisoministeri  Sosiaaliturvaministeri  Tiede- ja kulttuuriministeri 
| n k  Suomen pääministerit |
| --- | --- | --- |
:  Svinhufvud  Paasikivi  Ingman  K. Castrén  Vennola  Erich  Vennola  Cajander  Kallio  Cajander  Ingman  Tulenheimo  Kallio  Tanner  Sunila  Mantere  Kallio  Svinhufvud  Sunila  Kivimäki  Kallio  Cajander  Ryti  Rangell  Linkomies  Hackzell  U. Castrén  Paasikivi  Pekkala  Fagerholm  Kekkonen  Tuomioja  Törngren  Kekkonen  Fagerholm  Sukselainen  von Fieandt  Kuuskoski  Fagerholm  Sukselainen  Miettunen  Karjalainen  Lehto  Virolainen  Paasio  Koivisto  Aura  Karjalainen  Aura  Paasio  Sorsa  Liinamaa  Miettunen  Sorsa  Koivisto  Sorsa  Holkeri  Aho  Lipponen  Jäätteenmäki  Vanhanen  Kiviniemi  Katainen  Stubb  Sipilä  Rinne  Marin  Orpo 
| n k  Artikkelit Suomesta |
| --- | --- |
Historia:  Suomen asutushistoria  Suomen esihistoria  Ruotsin vallan aika Suomessa  Suomen suuriruhtinaskunta  Itsenäisen Suomen historia  Suomen sotahistoria 
Maantiede:  Geologia  Ilmasto  Joet  Järvet  Kansallispuistot  Kaupungit  Kaupunkialueet Helsinki  Tampere  Turku  Oulu  Jyväskylä  Kunnat  Linnut  Luonto  Luonnonsuojelualueet  Läänit  Maakunnat Ahvenanmaa  Metsät  Nisäkkäät  Saaret  Taajamat  Ääripisteet 
Hallinto:  Asevoimat NATO  Eduskunta  Hallinnolliset alueet  Ihmisoikeudet  Korruptio  Laki  Oikeusjärjestelmä  Perustuslaki  Poliisi  Politiikka  Presidentti  Puolueet  Pääministeri  Ulkopolitiikka  Vaalit  Valtioneuvosto  Valtion talousarvio 
Talous:  Eläkejärjestelmä  Energia  Liikenne  Maatalous  Matkailu  Meriteollisuus  Metsätalous  Keskuspankki  Pörssi  Teollisuus  Tiede  Tulopolitiikka  Valtionyhtiöt  Verotus  Viestimet  Yrittäjyys 
Yhteiskunta:  Hyvinvointi  Ihmiskauppa  Ilmastonmuutos  Kielet Suomi  Ruotsi  Pohjoissaame  Inarinsaame  Koltansaame  Karjala  Koulutus  Naiset  Prostituutio  Rikollisuus  Sensuuri  Siirtolaisuus  Suomalaiset  Terveydenhoito  Uskonto  Väestö 
Kulttuuri:  Arkkitehtuuri  Elokuva  Itsenäisyyspäivä  Juhlapäivät  Kansallislaulu  Kansanperinne  Kansallissymbolit  Keittiö  Kirjallisuus Kalevala  Lippu  Maailmanperintökohteet  Musiikki  Mytologia  Sauna  Taide  Urheilu  Valokuvaus  Vaakuna 
Useita 1990- ja 2000-lukujen pääministereitä juhlalounaalla syyskuussa 2022: vasemmalta oikealle Matti Vanhanen, Esko Aho, Anneli Jäätteenmäki, Sanna Marin, Mari Kiviniemi, Paavo Lipponen, Jyrki Katainen, Juha Sipilä ja Antti Rinne.
Kuvernementtikomissaari

Kuvernementtikomissaari oli Venäjän väliaikaisen hallituksen vuonna 1917 käyttöön ottama virka entisen keisarikunnan kenraalikuvernöörin arvon tilalle. Kuvernementtikomissaari oli kuvernementin hallinnosta vastaava virkamies ja Venäjän väliaikaisen hallituksen edustaja. Venäjän väliaikaisen hallituksen nimittämiä kuvernementtikomissaareja olivat Jaan Poska Virossa ja Andrejs Krastkalns Liivinmaalla.
Sadan vuoden yksinäisyys (televisiosarja)

| Sadan vuoden yksinäisyys> Cien años de soledad |
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Kolumbia
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:  Netflix
Julkaistu:  11. joulukuuta 2024
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  16
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Alex García López   Laura Mora
Käsikirjoittaja(t):  Camila Brugés   Albatros González   José Rivera  Natalia Santa
Säveltäjä(t):  Camilo Sanabria
Kuvaaja(t):  Paulo Pérez   María Sarasvati
Tuotantoyhtiö(t):  Dynamo
Aiheesta muualla
IMDb 
Sadan vuoden yksinäisyys (Cien años de soledad) on kolumbialainen televisiosarja, joka perustuu Gabriel García Márquezin samannimiseen romaaniin. Ensimmäinen kahdeksan jaksoa kuusitoistajaksoisesta sarjasta julkaistiin Netflixissä joulukuussa 2024. Netflix oli hankkinut vuonna 2019 oikeudet romaaniin García Márquez pojilta. Kirjailija itse oli elinaikanaan vastustanut teoksen filmatisointia, sillä hän ei uskonut elokuvan pystyvän aikarajoitusten takia tuomaan kirjan maailmaa.
Sadan vuoden yksinäisyys kuvattiin vuoden 2023 aikana Kolumbiassa, ja sitä varten luotiin kolme täysimittaista kylää. Kaksi niistä esitti Macondoa.
Tuotanto

Netflix hankki vuoden 2019 alkupuoliskolla oikeudet Gabriel García Márquezin romaanin filmatisointiin. Yritys ilmoitti maaliskuussa tuottavansa teoksesta sarjan, jonka vastaavina tuottajina toimivat García Márquezin pojat Rodrigo García ja Gonzalo García Barcha. García Márquez ei elinaikanaan suostunut myymään oikeuksia Sadan vuoden yksinäisyyden sovittamiseen. Hän ei uskonut, että teoksesta pysyisi tekemään aikarajoitusten vuoksi elokuvaa. Hänen mukaansa myös vain espanjankielinen tuotanto voisi tehdä kunniaa teokselle.
Sadan vuoden yksinäisyyden käsikirjoitusta alkoi ensimmäisenä työstää näytelmäkirjailija José Rivera. Sen jälkeen sitä kirjoittivat kahden ja puolen vuoden ajan kolumbialaiset kirjailijat Camila Brugés, Albatros González ja Natalia Santa. Prosessi oli vaativa, sillä romaani on niin täynnä tapahtumia ja hahmoja, että he joutuivat karsimaan paljon. Netflix myös vaati, että sarja kerrottaiisin kronologisesti, vaikka romaani etenee eri aikajaksoissa hyppien.
Kuvauksia varten rakennettiin kolme täysimittaista kylää. Macondosta tehtiin kaksi versiota Kolumbian Andeille Alvaradoon. Toinen niistä esittää varhaista Macendoa yksinkertaisine taloineen ja hiekkateineen ja toinen kehittyneempää kylää monikerroksine taloineen. Lavastussuunnittelijana aloitti Eugenio Caballero, mutta hän jäi pois vuonna 2022. Hänet korvasi Bárbara Enríquez. Lavastuksia varten hankittiin myös paljon antiikkihuonekaluja. Zenújen käsityöläiset puolestaan punoivat sarjaan koreja ja chimilat perinteisiä chinchorro-riippumattoja.
Puvustuksesta vastaa Catherine Rodríguez. Sarjaa varten tarvittiin noin 34 000 vaatekappaletta ja jalkinetta. Kaikki toteutettiin alusta alkaen Kolumbiassa. Puvustuksen suunnittelussa käytettiin hyväkseen 1800-luvulla toteutetun Comisión Corográfica -tutkimushankkeen kuvituksia sekä espanjalaisia matkakirjoja.
Kuvaukset alkoivat toukokuussa 2023 ja jatkuivat joulukuulle asti. Se kuvattiin kokonaan Kolumbiassa, ja sen tuotti kolumbialainen tuotantoyhtiö Dynamo.
Julkaisu

Sadan vuoden yksinäisyys julkaistaan kahdessa osassa, molemmissa osissa on kahdeksan jaksoa. Sarjan kesto on yhteensä yli 16 tuntia. Ensimmäinen osa julkaistiin 11. joulukuuta 2024.
Joe Grech

Joe Grech vuonna 2005
Joseph “Joe” Grech (9. helmikuuta 1934 – joulukuu 2024) oli maltalainen laulaja-lauluntekijä. Grech aloitti uransa trumpetistina Zejtun Band Club -yhtyeessä. Grech voitti vuonna 1960 ensimmäisen maltalaisen Malta Song Festival -musiikkikilpailun itse säveltämällään kappaleella "Vola Uccellino".
Grech valittiin julkisessa karsinnassa Maltan ensimmäiseksi edustajaksi Eurovision laulukilpailuun vuonna 1971 kappaleella "Marija l-Maltija". Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa Grech sijoittui 18 kilpailijan joukosta viimeiselle sijalle. Heikosta sijoituksesta huolimatta Grech pysyi Maltan suosituimpien laulajien joukossa.
Grechille myönnettiin Maltan risti vuonna 2002 osoituksena musiikkiurastaan.
Grönlanninpuikkokuore

| Grönlanninpuikkokuore |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Hopeakuorekalat Argentiniformes
Heimo::  Puikkokuoreet Microstomatidae
Suku::  Nansenia
Laji::  groenlandica
Kaksiosainen nimi
 Nansenia groenlandica  (Reinhardt, 1840) 
Katso myös
   Grönlanninpuikkokuore Wikispeciesissä   Grönlanninpuikkokuore Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Grönlanninpuikkokuore (Nansenia groenlandica) on puikkokuoreisiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä Atlantin pohjoisosista.
Koko ja ulkonäkö

Grönlanninpuikkokuore voi suurimmillaan kasvaa noin 24,5 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan se on puikkomainen, hoikka ja pitkänomainen. Kalan vatsaevät sijaitsevat kalan keskiruumiin jälkeen ja selkäevän takana on pieni rasvaevä. Pyrstöevä on haarautunut. Grönlanninpuikkokuore on väriltään hopeanharmaa tai ruskea. Pyrstönvarsi on tumma, lähes musta.
Levinneisyysalue ja elintavat

Grönlanninpuikkokuoretta tavataan Atlantin itäosissa Grönlannista Marokkon ja Azoreille. Atlantin länsiosissa levinneisyys ulottuu Grönlannista New Jerseyihin. Laji elää useimmiten 180–960 metrin syvyydessä ja syvimmillään sitä on tavattu noin 1 400 metrin syvyydessä. Kalan lisääntymiskausi on todennäköisimmin keväällä ja kesällä.
Marja Leinonen
Aiheesta muualla

Marja Leinosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Muut:  IdRef