Kirrha
Historia > Kirrha, Krisa ja ensimmäinen pyhä sota

Useista antiikin aikaisista lähteistä kaupungin vaiheista arkaaisella kaudella välittyy kokonaan toisenlainen kuva. Ne vaikuttavat käyttävän nimiä Krisa ja Kirrha synonyymeinä yhdestä ja samasta paikasta, jonka esitetään olleen vahva linnoituskaupunki arkaaisella kaudella 500-luvun eaa. alussa, ja joka olisi ollut niin kutsutun ensimmäisen pyhän sodan kohteena ja tuhottu sodan lopussa noin vuonna 590/585 eaa.
Kertomuksen mukaan Kirrhan mahti aiheutti delfoilaisissa kateutta, varsinkin, koska kirrhalaiset pitivät hallussaan pääsyä Delfoin Apollonin pyhäkköalueelle mereltä käsin. Kirrhalaiset myös ottivat suuria tullimaksuja kaupunkiin rantautuneilta ja Delfoihin matkalla olleilta pyhiinvaeltajilta. Lopulta heitä syytettiin myös väärinkäytöksistä eräitä pyhäköstä palanneita fokislaisia naisia kohtaan.
Näiden väärinkäytösten vuoksi Delfoin amfiktyoniliitto julisti sodan kirrhalaisia vastaan. Sota tunnetaan nykyisin ensimmäisenä pyhänä sotana. Sen esitetään kestäneen kymmenen vuotta, ja se on perinteisesti ajoitettu noin vuosiin 600/595–590/585 eaa. Sodan lopussa amfiktyonit saivat Kirrhan vallattua. Kaupunki tuhottiin maan tasalle, sen hallussa ollut tasankoalue omistettiin Apollonille, ja julistettiin kirous kaikille, jotka asuisivat tasangolla tai viljelisivät sitä. Alueen rajojen kuvaus kirjoitettiin Delfoin tuonaikaisen Apollonin temppelin seinään.
Kerrotaan, että Kirrha vallattiin sotajuonella, jonka jotkut laittavat Solonin ja jotkut Nebroksen nimiin. Kaupunki sai vetensä kanavasta, joka tuli Pleistos-joesta. Piirittäjät laittoivat veteen helleborosta eli jouluruusua, joka myrkytti veden. Myrkytettyä vettä juotuaan kirrhalaiset saivat ripulin, joka heikensi heitä niin, etteivät he voineet enää puolustaa kaupunkiaan.
Amfiktyonien kerrotaan käyttäneen Kirrhasta saadun sotasaaliin Delfoin Python kisojen perustamiseen. Delfoin hippodromi sijaitsi Kirrhan tasangolla kaupungin raunioiden lähellä. Pindaroksen aikana myös alkuperäinen, myöhempää Delfoin stadionia edeltänyt stadion oli siellä.
Kuvaukset ensimmäisestä pyhästä sodasta eivät kuitenkaan sovi Kirrhan paikkaan, koska kuten todettu, siellä ei ollut kaupunkia vielä 500-luvun eaa. alussa, eikä siellä koskaan ollut vahvaa linnoituskaupunkia, joka olisi kestänyt kymmenvuotista piiritystä. Kuvaukset sodasta eivät myöskään sovi nykyisellä Ágios Geórgioksen kukkulalla olleeseen asutukseen, johon nimellä Krisa nykyisin usein viitataan, koska se oli olemassa vain esihistoriallisella kaudella ja tuhoutui noin vuonna 1200 eaa. Tasangolta tai lähiseudulta ei ole löydetty myöskään mitään muutakaan paikkaa, jossa olisi voinut olla 500-luvulle eaa. ajoittuva, vahvasti linnoitettu ja sodassa tuhoutunut asutus. Muun muassa näistä syistä ensimmäistä pyhää sotaa pidetään nykyisin myöhempänä keksintönä, jolla luotiin moraalinen esikuva kolmannen ja neljännen pyhän sodan tapahtumille 300-luvulla eaa.
Myöhemmät antiikin aikaiset lähteet erottavat joskus nimet Krisa ja Kirrha tarkoittamaan eri paikkoja, niin että nimi Krisa viittaa selvästi nykyisellä Ágios Geórgioksen kukkulalla olleeseen asutukseen, ikään kuin siellä olisi ollut arkaaisella kaudella olemassa ollut Krisan kaupunki, joka tuhottiin sodassa. Tätä kautta nimi Krisa on siirtynyt Ágios Geórgioksen esihistorialliselle asutukselle. Nimeä Kirrha käytetään tällöin vain myöhemmästä rannikkokaupungista.
Myöhemminkin tutkijat ovat keskustelleet paljon siitä, olivatko Krisa ja Kirrha sama kaupunki vai kaksi eri kaupunkia. Se on ollut aina selvää, että rannikolla sijaitsi Kirrha-niminen kaupunki, joka toimi Delfoin satamana. Pausanias oletti, että Kirrha oli myöhempi nimi homeeriselle Krisalle. Strabon sen sijaan erotti paikat toisistaan. Kummallekin näkemykselle oli pitkään kannattajia nykytutkimuksessa. Heinrich Ulrichs tutki kysymystä ja alueen topografiaa laajalti, ja hänen tutkimustensa julkaisun jälkeen hyväksyttiin yleisesti näkemys, että Krisa ja Kirrha olivat kaksi eri paikkaa. Nykynäkemys on kuitenkin, että antiikin aikana nimet Kirrha ja Krisa viittasivat samaan paikkaan, rannikkokaupunkiin, mutta esihistoriallisessa kontekstissa Krisalla viitataan usein Ágios Geórgioksen asutukseen.