stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mehmed Paša Sokolovićin silta
Merkitys

Icomosin mukaan Mehmed Paša Sokolovićin silta on arkkitehti Sinanin edustavimpia mestariteoksia. Sinan oli merkittävä osmaniarkkitehti, joka vaikutti samaan aikaan kun renessanssi hallitsi Italian arkkitehtuuria. Silta on yksi Balkanin alueen merkittävimpiä historiallisia rakennuksia, ja tyylillisesti se on tyypillinen osmanien klassiselle kaudelle. Renessanssisiltojen tavoin Mehmed Paša Sokolovićin sillassa näkyy vaikutteita antiikin Rooman silta-arkkitehtuurista. Samaan aikaan kun Mehmed Paša Sokolovićin silta rakennettiin, valmistui Firenzeen Ponte Santa Trinita, joka edustaa kuitenkin aivan toisenlaisia teknisiä ja arkkitehtonisia ratkaisuja.
Sinanin käyttämästä kaarityypissä, joka oli tunnusomainen myös muille osmanien silloille, näkyy arkkitehtonisia vaikutteita laajalta alueelta. Osmaniarkkitehtuuri keräsi vaikutteita sekä Lähi-idästä että Länsi-Euroopan gotiikasta. Icomosin mukaan Sinan oli merkittävä hahmo arkkitehtuurin historialle sekä maa- ja vesirakentamiselle. Sinan suunnitteli yhteensä kahdeksan siltaa tai akveduktia, joissa oli useita kaaria. Lisäksi hän suunnitteli useita muita rakennuksia. Mehmed Paša Sokolovićin silta on yksi parhaiten säilyneitä esimerkkejä osmanien klassisen kauden arkkitehtuurista.
Unesco liitti sillan sen merkityksen ansiosta maailmanperintöluetteloonsa vuonna 2007. Se täytti maailmanperintökomitean kaksi maailmanperintökohteelta vaadittavaa kriteeriä. Silta sijaitsee strategisesti merkittävällä paikalla, jolla on tapahtunut kulttuurivaihtoa Balkanin, osmanien valtakunnan ja Välimeren alueen sekä kristinuskon ja islamin välillä (kriteeri II). Lisäksi silta on todisteena maailmanlaajuisesti merkittävän osmanien klassisen ajan huippukaudesta (kriteeri IV).
Kulttuuriviitteet > Kansantarinat

Mehmed Paša Sokolovićin sillasta on tullut osa Višegradin alueen kansantarustoa, kuten useista muistakin rakennuksista, jotka ovat erityisen tärkeitä tietylle alueelle. Siltaan liittyviä tarinoihin on kirjoitettu bosniahertsegovinalaisiin julkaisuihin, kuten almanakkoihin 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alusta.
Siltaan liittyvät tarinat pohjautuvat joskus ainakin osittain tositapahtumiin. Monet kertomuksista liittyvät sillan arkkitehtiin tai rakennuttajaan. Eteläslaavilaisissa balladeissa merkittävien rakennusten rakentamiseen liittyy usein henkimaailman läsnäolo, minkä takia rakentajien piti tehdä ihmisuhri, jotta rakennus saataisiin valmiiksi. Kansantarun mukaan Mehmed Paša Sokolovićin sillan tekijät etsivät kaksospojat Stoja ja Ostojan, kun päivällä tehdyt työt tuhoutuivat öisin. Pojat muurattiin yhteen sillan pilareista. Sillan rakennuttaja Rade Neimar (suom. Rade Rakentaja) sääli poikien surevaa äitiä ja jätti pilariin aukot, joista äiti pystyi imettämään poikiaan. Kertomuksella selitetään kaksi sillassa olevaa aukkoa, joita kyyhkyt käyttävät nykyään pesäpaikkana, ja kaksi aukon lähellä olevaa valkoista viirua.
Višegradin silta on päätynyt tarinoiden kautta myös moniin sananlaskuihin. Yleisiä bosnialaisia sanontoja ovat muun muassa "kova kuin Drina-joen silta" ja "luja uskossaan kuin Drina-joen silta". Siltaan liittyviä sananlaskuja on julkaissut sananlaskukokoelmassaan serbikirjailija Vuk Karadžić.
Kulttuuriviitteet > Ivo Andrićin Drina-joen silta

Ivo Andrić oli jugoslavialainen kirjailija, joka eli lapsuutensa Višegradissa. Hänen kuuluisin romaaninsa on Drina-joen silta, josta hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon 1961. Romaanin tapahtumat sijoittuvat Mehmed Paša Sokolovićin sillan ympäristöön, ja silta itsessään on periaatteessa kirjan päähenkilö.
Romaanin tapahtumat kattavat noin 400 vuoden ajanjakson. Se alkaa kertomuksella monista kansantaruista, jotka liittyvät sillan rakentamiseen. Kirja päättyy vuoteen 1914, kun vetäytyvät itävaltalais-unkarilaiset joukot vaurioittavat siltaa pahoin. Sillan tuhoutuminen sattuu samaan aikaan kun kirjan päähenkilöihin kuuluvan Alihodžan kuolee, mikä symbolisesti osoittaa osmanien valtakunnan ajan päättymisen.
Kirjan päähenkilöiden tapahtumat liittyvät siltaan ja sen ympäristöön. Lapset leikkivät ja kalastavat sillan alla. Aikuiset puolestaan tapaavat toisiaan sillan keskellä sijaitsevalla levennyspaikalla. He istuskelevat kiveyksillä ja juovat kahvia. Hää- ja hautajaissaattueet ylittävät sillan, ja häävieraat tanssivat usein perinteisiä tansseja sillan keskiosassa.
Kirja ei käsittele sillan historian vaiheita tasaisesti. Ensimmäisenä merkittävänä tapahtumana Andrić on tuonut esille sillan valmistumisen, jota hän kuvaa yksityiskohtaisesti kolmen luvun verran. Andrić käsittelee 1600- ja 1700-lukuja vain vähän, sillä parin sadan vuoden ajanjakso kuitataan yhdellä luvulla. Sen sijaan 1800-lukua käsittelee kymmenen lukua, ja 1900-luvun alkua (1900–1914) vielä yhdeksän lukua.
Kulttuuriviitteet > Muut kulttuuriviitteet

Monet matkakirjailijat ovat kirjoittaneet Mehmed Paša Sokolovićin sillasta matkakertomuksissaan. Jo 1600-luvulla turkkilainen Evliya Çelebi kirjoitti kattavasti Višegradin kaupungista ja matkastaan kaupungin halki vuonna 1664.
Monet bosniahertsegovinalaiset taiteilijat ovat käyttäneet siltaa aiheena erityisesti 1900-luvun puolenvälin jälkeen. Vuodesta 1994 lähtien Višegradiin on kokoontunut säännöllisesti taiteilijoita ympäri maailmaa. He tulevat kaupunkiin tapaamaan toisiaan ja katsomaan siltaa. Višegradin kaupungingalleriassa on näytteillä useita maalauksia, jotka esittävät siltaa.
Siltaa on käytetty myös aiheena Balkanin alueen setelistössä. Piirros sillasta koristi 1992 julkaistun 5 000 Jugoslavian dinaarin setelin taustapuolta. Bosnia-Hertsegovinan nimellisarvoltaan 200 vaihdettavan markan paperirahassa on Ivo Andrićin muotokuva ja kuva sillasta.
Suojelu

Silta on Bosnia-Hertsegovinan valtion omistuksessa, ja suojeltu alue käsittää sillan, sille johtavan rampin ja ranta-aluetta joen molemmin puolin noin sadan metrin matkalta. Puskurivyöhyke laajentaa suojeltua aluetta kummallakin rannalla. Vasemmalla rannalla se käsittää melko suuren alueen rantakukkulaa ja levittää aluetta sekä ylä- että alajuoksun suuntaan. Puskurivyöhykkeellä on myös yksityisessä omistuksessa olevia alueita.
Bosnia-Hertsegovinan instituutti kulttuuri- ja luonnonympäristöjen suojelemiseksi perustettiin 1989. Mehmed Paša Sokolovićin silta valittiin seuraavana vuonna suojeltavaksi kohteeksi, ja siksi siltaa suojelee Bosnia ja Hertsegovinan laki kansallisperinnön suojelemiseksi. Vuonna 2002 sillan status nostettiin 0-luokkaan, johon on sijoitettu kaikki kansainvälisesti merkittävät kohteet. Muistomerkkien kansallinen suojelukomitea asetti sillan Bosnia-Hertsegovinan kansallismuistomerkiksi vuonna 2003. Siksi Bosnian serbitasavallan lakien mukaan kaikki siltaa koskevat päätökset voidaan kumota, jos ne ovat ristiriidassa kansallismuistomerkkien suojeluasetusten kanssa. Lisäksi Mehmed Paša Sokolovićin siltaa suojelevat laki kulttuurikohteista, Serbitasavallan rikoslaki ja maanhoitolaki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mehmed Paša Sokolovićin silta Wikimedia Commonsissa
Silta Unescon sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Sillan rakennuttanut Mehmed Paša Sokolović.
Silta vuonna 1900.
Silta ja sen oikeanpuoleisen rannan rakennuksia vuonna 1941.
Silta kuvattuna oikealta rannalta vasemmalle. Taustalla näkyy siltaan liittyvä ramppi, joka liittyy siihen suorassa kulmassa. Kuvassa näkyy myös vasemman rannan jyrkkäreunaisuus, ja sillan pilareiden suipponeminen puolikartion muotoisiksi rakennelmiksi.
Sillan pilarit ovat teräväkärkisiä yläjuoksun puolella virtaa vasten.
Sillan yläjuoksun puolella oleva korkea kivi. Levennyksen kohdalla silta oli myös kaupunkilaisten kohtaamispaikka.
Firenzen samoihin aikoihin valmistunut Ponte Santa Trinita.
5000 Jugoslavian dinaarin setelin kääntöpuoli.
Moppi Productions

Moppi Productions on suomalainen PC-alustoille keskittynyt demoskene-ryhmä, joka tunnetaan elokuvamaisia elementtejä hyväksikäyttävistä juonikeskeisistä demoistaan. Demot ovat saaneet runsaasti tunnustuspalkintoja mm. scene.org awardeissa, mutta varsinaisessa demokilpailuissa ne ovat usein joutuneet tyytymään kakkossijoihin. Moppi Productions on julkaissut myös demojen suunnitteluun ja koostamiseen tarkoitetun Demopaja-ohjelmiston.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Moppi Productions Pouet.net-sivustolla (englanniksi)
Demopaja-ohjelmisto (englanniksi)
Mohamed Nasheed

| Mohamed Nasheed |
| --- | --- |
 Mohamed Nasheed vuonna 2023.
Malediivien presidentti
 11. marraskuuta 2008 – 7. helmikuuta 2012  
Edeltäjä:  Maumoon Abdul Gayoom
Seuraaja:  Mohammed Waheed Hassan vt. Abdulla Yameen
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. toukokuuta 1967 (ikä 57) Malé
Aiheesta muualla
raeesnasheed.com
Mohamed Nasheed (s. 17. toukokuuta 1967) on malediivilainen poliitikko ja Malediivien Demokraattisen puolueen perustaja, joka toimi Malediivien presidenttinä vuosina 2008–2012. Hän väistyi virasta kesken kauden helmikuussa 2012 maassa puhjenneiden levottomuuksien vuoksi.
Nasheed työskenteli aiemmin journalistina ja arvosteli äänekkäästi edeltäjänsä Maumoon Abdul Gayoomin politiikkaa ja hallintoa. Hän oli mielipiteittensä vuoksi myös vankilassa ja kotiarestissa useita kertoja ja joutui kidutetuksi.
Presidenttinä Nasheed puhui voimakkaasti ilmastonmuutoksen hillinnän puolesta.
Helmikuussa 2008 Nasheed kertoi, että hänet painostettiin eroamaan presidentin virasta aseella uhaten.
Presidentinvaalit 2013

Nasheed oli ehdolla syksyn 2013 presidentinvaaleissa ja eteni toiselle kierrokselle. EU ja YK pitivät vaaleja rehellisinä, mutta Malediivien korkein oikeus mitätöi äänestystulokset. Uudet vaalit järjestettiin marraskuussa. Nasheed voitti myös uusintavaalien ensimmäisen kierroksen, mutta toista kierrosta lykättiin jälleen. Vaalit voitti niukasti Abdulla Yameen, joka on Nasheedia edeltäneen presidentin velipuoli.
Vankilatuomio

Nasheed sai maaliskuussa 2015 vallan väärinkäytöstä 13 vuoden ehdottoman vankeustuomion. Hän ylitti valtuutensa määräämällä tuomarin pidätettäväksi presidenttikaudellaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mohamed Nasheed Wikimedia Commonsissa
President's Office (Arkistoitu – Internet Archive)
Museo Salinmäki

| Museo Salinmäki |
| --- | --- |
Tyyppi:  Talonpoikaismuseo
Sijainti:  Myttääläntie 174, Pälkäne
Perustettu:  1965
Ylläpitäjä:  Pälkäne-Seura
Koordinaatit:  61°20′28″N, 24°12′43″E
 fiMuseo Salinmäki 
    
Museo Salinmäki sijaitsee Pälkäneen Myttäälän kylässä ja sitä ylläpitää Pälkäne-Seura ry, Salinmäen rakennukset ovat olleet museokäytössä vuodesta 1965 ja yleisölle alue avattiin 1977. Ulkomuseoalueella on Salinmäen päärakennus, Alkmanin talo, joka on paritupatyyppinen rakennus 1800-luvulta, punamullattu pitkä aitta, päreillä vuorattu viljamakasiini ja Soinin tilalta Kaitamosta siirretty aitta. Päärakennuksessa pääsee tutustumaan pälkäneläiseen talonpoikaiselämään ja talossa asuneen Alkmanin perheen arkeen ja juhlaan 1900-luvun alkuvuosikymmeninä.
Museo Skogster

| Museo Skogster |
| --- | --- |
 Museo Skogster toimii vanhassa Skogsterin tavaratalossa.
Tyyppi:  Museo 
Sijainti:  Raatihuoneenkatu 8
Ylläpitäjä:  Hämeenlinnan kaupunki
Johtaja:  Tuulia Tuomi
Kotisivut:  https://hmlmuseo.fi/
Koordinaatit:  60°59′49″N, 24°28′05″E
 fiMuseo Skogster 
    
Museo Skogster on Hämeenlinnan kaupunginmuseon päätoimipiste. Osoitteessa Raatihuoneenkatu 8 sijaitseva museo esittelee Hämeenlinnan kaupungin historiaa. Alakerrassa on museon käsikirjasto ja museokauppa sekä interaktiivinen näyttely Ooh, Hämeenlinna!, jossa voi katsella 24 minuuttia kestävän multivision Hämeenlinnan historiasta. Museon yläkerrassa on laajempi vaihtuvien näyttelyiden tila sekä Säästöpankkimuseon näyttely. Talon toisesta kerroksesta löytyvät myös kaupunginmuseon toimisto ja tutkijapalvelut sekä  seminaaritila Anders. Museo Skogster avattiin kesäkuussa 2016, kun kaupunginmuseon päänäyttelytilat muuttivat linnasta keskustaan.
Mite se teiä...?

| Mite se teiä> ..? Kemmuru |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2003
 Tuottaja(t): Aksim
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 43.59
 Levy-yhtiö: Hella (2003) Monsp (2010)
Kemmurun muut julkaisut
| Kemmuru EP 2003 | Mite se teiä...? 2003 | Bläkie, Loco & Luchi Lover 2006 |
Mite se teiä...? on rap-yhtye Kemmurun esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003 levymerkillä Hella Records. Albumilla ei ollut vielä mukana yhtyeen kolmatta jäsentä DJ J-Lainia. Monsp Records julkaisi albumista uudenpainoksen vuonna 2010. Albumi sisältää uusien kappaleiden lisäksi myös Kemmuru EP:n kappaleet kokonaisuudessaan.
Kappaleet

Nimetön – 1.50
Me ollaan – 2.03
Paa se kii – 5.02
Anna sen näkyä – 5.47
Hunajaa – 2.56
karri 6v (skitti) – 0.40
Unohtunut – 5.59
Elämä laittaa saiffaa – 4.26
Kuontalossa – 3.56
mc (skitti) – 0.21
Iltas pilas – 5.17
Unohtunut live @ Pipo Silmillä – 5.37  (mukana Vähäiset Äänet)
Arvostelut

Soundi:
Murtovarkaus (näytelmä)

Murtovarkaus on Minna Canthin näytelmä vuodelta 1878. Teosta kirjoittaessaan Canth oli jäänyt seitsemän lapsen äitinä leskeksi. Perhetragedia tapahtui pari kuukautta ennen näytelmän valmistumista. Silti Canth pystyi viimeistelemään näytelmän ja luovuttamaan sen Kansallisteatterille Helsinkiin. Teos on maalaisympäristössä tapahtuva romanttinen kansannäytelmä.
Ensiesityksen Murtovarkaus sai kuitenkin vasta 23. helmikuuta 1882. Kepeä kansannäytelmä sai heti samana keväänä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnon. Aikalaisarvostelija vertasi sitä Aleksis Kiven Nummisuutareihin. Tuolloin sitä ei vielä ollut julkaistu painettuna. WSOY julkaisi sen painettuna 1883.
»Se on epäilemättä draamallisena kuvauksena kansan elämästä verrattava Nummisuutareihin, sitä voi katsoa yhdeksi askeleeksi sitä maalia kohti, että muodostuisi kansan-elämämme pohjalla itsenäinen draamallinen - ja yleensä kirjallinen - esitys-stili, että saisimme kansan-elämämme luonteet ja omituisuudet taiteellisesti muodostetuiksi selvään muotoon.»
Harry Roeck Hansen ja Erkki Kivijärvi ovat ohjanneet näytelmän pohjalta elokuvan Murtovarkaus (1926).
Aiheesta muualla

Murtovarkaus Gutenberg.orgissa
Murha junassa

| Murha junassa> Murder, She Said |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Pollock
Käsikirjoittaja:  David Pursall Jack Seddon
Perustuu:  Agatha Christien romaaniin Paddingtonista 16.50 (engl. 4:50 from Paddington)
Tuottaja:  George H. Brown
Säveltäjä:  Ron Goodwin
Kuvaaja:  Geoffrey Faithfull
Leikkaaja:  Ernest Walter
Pääosat:  Margaret Rutherford Arthur Kennedy Muriel Pavlow James Robertson Justice
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer Netflix
Ensi-ilta:   26. syyskuuta 1961  7. tammikuuta 1962  11. toukokuuta 1962
Kesto:  87 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Murha junassa (engl. Murder, She Said) on brittiläinen rikoselokuva vuodelta 1961. Elokuva perustuu Agatha Christien romaaniin Paddingtonista 16.50 (engl. 4:50 from Paddington).
Juoni

Neiti Marple näkee, kuinka nainen kuristetaan hengiltä ohi kulkevassa junassa. Hän kertoo näkemästään poliisille, mutta häntä ei uskota, koska hänen kuvailemaansa naista ei löydetä. Marple päättelee, että ruumis heitettiin ulos liikkuvasta junasta ja aloittaa omat tutkimuksensa.
Marple laskelmoi aikatauluja (juna Paddingtonista 16.50) ja päättelee, että ruumis on haudattu junaradan vieressä sijaitsevalle Ackenthorpen kartanon pihamaalle. Hän hakeutuu kotiapulaiseksi kartanoon ja alkaa selvittää tapausta.
Aiheesta muualla

Murha junassa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Mortal Kombat Mythologies: Sub-Zero

| Mortal Kombat Mythologies: Sub-Zero |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Avalanche Software
Julkaisija:  Midway Games
Tuottaja:  John Tobias
Pelisarja:  Mortal Kombat
Julkaistu:  31. elokuuta 1997 (Pohjois-Amerikka) 2. joulukuuta 1998 (Eurooppa)
Lajityyppi:  seikkailu
Pelimuoto:  Yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Alkaen 17 vuotta 
Alusta:  Nintendo 64, PlayStation
Jakelumuoto:  CD-ROM
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Mortal Kombat Mythologies: Sub-Zero on Mortal Kombat pelisarjaan kuuluva seikkailupeli, joka julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1997 PlayStationille ja Nintendo 64:lle. Peli kertoo alkuperäisen Sub-Zeron tehtävästä voittaa Quan Chi ja saada takaisin amuletti, joka voisi vapauttaa langenneen jumalan, Shinnokin.
Vaikka peli julkaistiin viisi vuotta alkuperäistä myöhemmin, se sijoittuu ensimmäistäkin peliä aiempiin tapahtumiin. Tämä peli kertookin tarkemmin Quan Chitä, Sub-Zeroa, Shinnokia, Scorpionia ja Lin Kuei klaania yhdistävistä seikoista.
Luettelo kansanäänestyksistä Euroopan unionista

Tämä on luettelo kansanäänestyksistä Euroopan unionista sekä sen edeltäjäjärjestöstä Euroopan yhteisöstä.
Luettelossa on kansanäänestykset niin jäsenyydestä kuin EU-sopimuksista, kuten Maastrichtin sopimuksesta, Amsterdamin sopimuksesta. Lisäksi luettelossa on euroalueen jäsenyyden kansanäänestyksistä. Luettelossa on myös kansanäänestykset Euroopan talousalueen jäsenyydestä sekä Sveitsin ja Liechtensteinin kahdenkeskeisistä sopimusäänestyksistä EU:n kanssa. Jotkut Euroopan unionin valtiot eivät koskaan järjestäneet kansanäänestystä EU:n jäsenyydestä.
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2016 > Yhdistynyt kuningaskunta

23. kesäkuuta 2016
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2013 > San Marino

20. lokakuuta 2013
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 6 732 | 50,28 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 6 657 | 49,72 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2012 > Kroatia

22. tammikuuta 2012
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 1 299 008 | 66,67 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 649 490 | 33,33 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2003 > Malta

8. maaliskuuta 2003
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 143 094 | 53,6 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 123 628 | 46,4 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2003 > Slovenia

23. maaliskuuta 2003
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 864 542 | 89,61 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 100 229 | 10,39 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2003 > Unkari

12. huhtikuuta 2003
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 3 056 027 | 83,8 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 592 690 | 16,2 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2003 > Liettua

10.–11. toukokuuta 2003
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 1 504 264 | 91,1 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 147 257 | 8,9 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2003 > Slovakia

16.–17. toukokuuta 2003
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 2 012 870 | 93,7 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 135 031 | 6,3 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2003 > Puola

7.–8. kesäkuuta 2003
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 13 514 872 | 77,6 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 3 935 655 | 22,6 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2003 > Tšekki

13.–14. kesäkuuta 2003
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 3 446 758 | 77,3 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 1 010 448 | 22,7 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2003 > Viro

14. syyskuuta 2003
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 369 657 | 66,8 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 183 454 | 33,2 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 2003 > Latvia

20. syyskuuta 2003
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 676 700 | 67,5 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 325 980 | 32,5 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 1994 > Itävalta

12. kesäkuuta 1994
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 3 145 981 | 66,6 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 1 578 850 | 33,4 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 1994 > Suomi

16. lokakuuta 1994
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 1 620 726 | 56,9 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 1 228 261 | 43,1 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 1994 > Suomi > Ahvenanmaa

20. marraskuuta 1994
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 6 456 | 73,64 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 2 311 | 26,36 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 1994 > Ruotsi

13. marraskuuta 1994
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 2 833 721 | 52,74 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 2 539 132 | 47,26 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 1994 > Norja

28. marraskuuta 1994
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ei – jäsenyydelle | 1 516 803 | 52,2 % |  |  |
| 2. | Kyllä – jäsenyydelle | 1 389 997 | 47,8 % |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 1982 > Grönlanti

23. helmikuuta 1982
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 11 180 | 45,96 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 12 615 | 54,04% |  |  |
Lähteet
Kansanäänestykset Euroopan yhteisön ja unionin täysjäsenyyksistä > 1975 > Iso-Britannia

5. kesäkuuta 1975
| Vaihtoehto | Vaihtoehto | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä – jäsenyydelle | 17 378 581 | 67,23 % |  |  |
| 2. | Ei – jäsenyydelle | 8 470 073 | 32,77 % |  |  |
Lähteet