Uralilainen sanasto
Samojediin ulottuvaa sanastoa

Perinteisesti on vastineiden löytymistä samojedikielistä pidetty välttämättömänä ehtona sille, että jonkin sanan voisi olettaa palautuvan uralilaiseen kantakieleen. Monia tällaisia sanoja onkin myös lähes kaikissa muissa uralilaisissa kielissä:
| suomi | saame> pohjoissaame | mordva | mari | permiläiset kielet> udmurtti | permiläiset kielet> komi | ugrilaiset kielet> mansi | ugrilaiset kielet> hanti | ugrilaiset kielet> unkari | samojedikielet> tundranenetsi | samojedikielet> selkuppi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| al(a) | vuolli | al- | ül- | ul | uv, ul- | jal- |  | al- | ŋylʔ ‘alas’ | yl |
| askel |  | (e) eśkeľks (m) aśkəľks | oškəl | utśkyl | vośkov | (p) ūsil |  |  |  | āselnam |
| elä(ä) | eall(it) | ? eŕa(ms) | il(aš) | uly(ny) | ov(ny), ol(ny) | (e) ilt- (p) jalt- ‘parantua’ |  | él(ni) | jīlē |  |
| isä | eahči | (m) oćä ‘isän isoveli’ | iza ‘isoveli’ |  |  | äś ‘äidin isä’ |  | ős ‘esi-isä’ | niśśe |  |
| jousi | juoksa | (e) joŋs | joŋež |  |  | (e) jäwt (p) jōwt | joγəl | íj | ŋyn | ynty |
| juo(da) | juhk(at) |  | jü(aš) | juy(ny) | ju(ny) | ɛj- |  | in(ni) | ŋe(r)- | ö(r)- |
| kado(ta) | guođđ(et) ‘jättää’ | (e) kado(ms) ‘jättää’ | koδ(aš) ‘jättää’ | kyľy(ny) ‘jäädä’ | koľ(ny) ‘jäädä, jättää’ | kōľ- ʹjättää’ | kăj- 'jättää' | hagy(ni) | hajjō |  |
| kaksi (kahte-) | guokti | (e) kavto (m) kafta | kok(ət) | kyk | kyk | (e) kiť (p) kit | kät | két | śiďe | śede |
| maksa | Eteläsaame: muekse | (e) makso, (m) maksa | mokš | mus | mus | majət | muγəl | máj | mūd |  |
| me | mij | miń | me | mi | mi | min |  | mi | mańe |  |
| minä | mon | mon | məj, məń | mon | me | äm |  | én | mań |  |
| niel(lä) | njiellat | (e) ńiľe(ms) (m) ńiľə(ms) | nel(am) | ńyl(yny) | ńylav(ny) | ńɛlt- |  | nyel(ni) | ńäla(ś) |  |
| nimi | namma | ľem | lüm | ńim | ńim | nam | nem | név | ńim' |  |
| nuoli | njuolla | nal | nölö | ńöl | ńöv | ńäl |  | nyíl | -ńi (johdin) | (qāsə)ńī |
| pesä | beassi | (e) pize (m) piza | pəžaš | puz 'muna' | poz | piťì | pəl | fészek | ṕiďe | pitə |
| saarna |  |  |  |  | śorńi 'puhe' |  | sarnåγmen 'puhua leperrellen' |  | sarnaś 'vikistä' |  |
| silmä | čalbmi | (e) śeľme (m) śeľmä | šińča | śin | śin | (e) šäm (p) sam | sem | szem | sew | saj |
| sinä | don | ton | təj, təń | ton | te |  | te | te |  |  |
| souta(a) | suhkat |  | šu(aš) |  | sy(nny) | tow- |  | evez |  | tuak |
| suoni | suodna | san | šün | sön | sön | (e) tə̄n (p) tān | tan | ín | ten |  |
| sydän (sydäme-) | čađa ‘läpi’ | (e) śeďej, śeďeŋ (m) śeďi | šüm | śulem | śölöm | (e) šäm (p) sim | səm | szív | śej |  |
| te | dij | tiń | te | ti | ti |  |  | ti |  | te |
| tunte(a) | dovdat |  |  | tod(yny) | töd(ny) 'saada tietää' |  |  | tud(ni) | tumta |  |
| tuo | duot | (e) to-, tu- | tu(δo) | tu | ti | tɛmŋ 'tällainen' |  | tova 'edelleen' | tu- |  |
| vesi (vete-) |  | veď | wüt | vu | va | wiƭ |  | víz | jīʔ | üt |
| viisi (viite-) | vihta | (e) veťe (m) veťä | wič | viƭ | vit | (e) ät (p) at | wet | öt |  | köt ʹkymmenenʹ |
| väki | viehka 'melko' | (e) vij 'voima' | wij 'voima' | (jöz)vi 'jänne lihassa' | (joz)vi 'kahden nivelen väli' | (e) wew (p) wāγ | wöγ | -vel, -val (sijapääte) | wyk |  |
| suomi | saame | mordva | mari | udmurtti | komi | mansi | hanti | unkari | tundranenetsi | selkuppi |
Ei kuitenkaan aina: monille suomalais-samojedilaisilla sanoille ei tunneta vastineita ugrilaisista tai edes permiläisistä kielistä.
| suomi | saame> pohjoissaame | mordva | mari | permiläiset kielet> udmurtti | permiläiset kielet> komi | ugrilaiset kielet> mansi | ugrilaiset kielet> hanti | ugrilaiset kielet> unkari | samojedikielet> tundranenetsi | samojedikielet> selkuppi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sota | čuđđe ‘vainolainen’ | (e) śud(oms) ‘kirota’ | šuδ(em) ‘kirota’ |  |  |  |  |  | saju° 'sotilas, vihollinen' |  |