stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jänikset (suku)
Lajit

Jänisten sukuun kuuluu Animal Diversity Webin mukaan seuraavat lajit:
kaktusjänis Lepus alleni
lumikenkäjänis Lepus americanus
napajänis Lepus arcticus
japaninjänis Lepus brachyurus
mustahäntäjänis Lepus californicus
valkokylkijänis Lepus callotis
kapinrusakko Lepus capensis
espanjanrusakko Lepus castroviejoi
(yunnaninjänis) Lepus comus
(koreanjänis) Lepus coreanus
korsikanrusakko Lepus corsicanus
rusakko Lepus europaeus
(tanajärvenjänis) Lepus fagani
tehuantepecinjänis Lepus flavigularis
(iberianrusakko) Lepus granatensis
Lepus habessinicus
(hainaninjänis) Lepus hainanus
mustajänis Lepus insularis
mantšurianjänis Lepus mandshuricus
Lepus microtis
mustakaulajänis Lepus nigricollis
villakarvajänis Lepus oiostolus
(beringinjänis) Lepus othus
burmanjänis Lepus peguensis
pensasjänis Lepus saxatilis
kiinanjänis Lepus sinensis
etiopianjänis Lepus starcki
Lepus tibetanus
metsäjänis Lepus timidus
(arorusakko) Lepus tolai
valkohäntäjänis Lepus townsendii
yarkandinjänis Lepus yarkandensis
Kabala

| Kabala |
| --- | --- |
 Kabala
 Koordinaatit: 9°35′N, 11°33′W 
Valtio:   Sierra Leone
Maakunta:  Pohjoinen maakunta
Piirikunta:  Koinadugun piirikunta
Väkiluku (2004):  14 108
Aikavyöhyke:  UTC-5
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kabala on Koinadugun piirikunnan pääkaupunki Sierra Leonen pohjoisosassa. Vuonna 2004 siellä oli 14 108 asukasta.
Kaupungin väestö koostuu monista etnisistä ryhmistä, joista suurimpia ovat djalonket, kurankot, fulbet, mandinkat ja limbat.
Kabalassa on lentoasema.
All People’s Congressin kokous Kabalassa vuonna 1968
All People’s Congressin kokous Kabalassa vuonna 1968
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kabala Wikimedia Commonsissa
Kabal

Kabal on fiktiivinen hahmo Mortal Kombat -pelisarjassa. Hänen ääninäyttelijänään toimivat Kevin Michael Richardson ja David Lodge.
Kabaddi

Kabaddi
Kabaddi (hindiksi कबड्डी, kabaḍḍī) on Intian niemimaalta lähtöisin oleva joukkueurheilulaji. Laji on suosittu Etelä-Aasiassa, mutta se on levinnyt myös Kaakkois-Aasiaan, Japaniin ja Iraniin. Erityisen suosittu laji on Bangladeshissa, ja Intiassa se on Punjabin ja Andhra Pradeshin maakuntien kansallispeli. Lajin nimi, jota usein toistetaan pelin aikana, tulee hindin kielen hengityksen pidättämistä tarkoittavasta sanasta. Hengityksen pidättäminen on keskeinen osa lajia.
Ottelun kulku

Molemmilla joukkueilla on omat alueet ja vuorotellen joukkueista yksi pelaaja menee toisen alueelle ja yrittää hipan tavoin koskettaa vastapuolen pelaajia, jotka taas yrittävät estää tätä pelaajaa palaamasta omalle alueelle. Aikaa pelaajalla on olla toisen joukkueen alueella niin kauan kuin jaksaa yhteen hengenvetoon laulaa ”kabaddi-kabaddi”.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kabaddi
Käännös suomeksi
Kaakkolampi (Valkeakoski)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°19′49″N, 24°03′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  oja Halkohaavanjärveen 
Järvinumero:  35.713.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,5 m  
Rantaviiva:  0,465 km  
Pinta-ala:  1,363 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Pirkanmaalla Valkeakoskella Painon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suota. Lamen rantasuon reunalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet seututieltä 310.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista Yhtehittensuolta tuleva on pisin oja. Lammen laskuoja laskee kilometrin päässä Halkohaavanjärven Kaakkoperään, joka sijaitsee 13 metriä alempana.
Kusjärvi

| Kusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°15′08″N, 26°49′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Kuitinojaan 
Järvinumero:  14.983.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,6 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  470 m  
Rantaviiva:  2,451 km  
Pinta-ala:  10,95 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKusjärvi 
Kusjärvi tai Kuusjärvi on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Voikosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 720 metriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Suuri Varpasenjärven valuma-alueeseen (14.983) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy.
Kaakkolampi (Toivakka)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°11′24″N, 26°10′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Ruokoseen 
Järvinumero:  14.318.1.038
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,7 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,388 km  
Pinta-ala:  1,056 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Keski-Suomessa Toivakassa Ruuhimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pitkäjoen valuma-alueeseen (14.318) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy.
Kaakkolampi (Viitasaari, Kalliojärvi)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°03′48″N, 26°13′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  suo-oja Kotaspuroon 
Järvinumero:  14.427.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,8 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,848 km  
Pinta-ala:  3,173 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kalliojärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Suotajärven valuma-alueeseen (14.427) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,8 metriä mpy.
Krokvatnet

| Krokvatnet |
| --- | --- |
Valtiot:   Norja
Paikkakunta:  Moskenes
Koordinaatit:  67°55′34″N, 12°57′20″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  346 m
 fiKrokvatnet 
Krokvatnet on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella ja siihen virtaa vettä sitä ympäröiviltä Hermannsdalstindenin, Ertnhelltindenin ja Moldtindenin huiput käsittäviltä vuorilta. Järven vesi laskee Ternnesvatnetin kautta Forsfjordenin vuonoon.
Lapinlahti (Sakkola)

Lapinlahti on kylä entisessä Sakkolan kunnassa Karjalankannaksella Neuvostoliitolle luovutetulla alueella.
Historia

Lapinlahti on ollut asuttu jo ainakin rautakaudella. Ensimmäiset kaivaukset alueella tehtiin vuosina 1910 - 1911.
KV37

| KV37 |
| --- | --- |
 KV37 rakenne.
Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  187,95 m
Mitat
Korkein kohta:  1,96 m
Kapein kohta:  1,12 m
Levein kohta:  4,05 m
Kokonaispituus:  18,39 m
Pinta-ala yhteensä:  38,04 m2
Tilavuus yhteensä:  61,38 m3
Muita tietoja
Omistaja:  ei tietoa
Sisäänkäynnin tyyppi:  portaat
Akseli:  suora
Koristelu:  ei koristelua
KV37 on tuntemattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta on ajoitettu uuden valtakunnan 18. dynastian, mahdollisesti Thutmosis III:n hallituskauden aikaiseksi.
Alueella vieraili James Burton vuonna 1825. Hautaa kartoitti Eugène Lefébure (1889) ja kaivauksia suoritti Victor Loret (1899). Hautaa ei ole vielä tutkittu kokonaisuudessaan. Sieltä on löydetty ihmisten jäännöksiä, veistoksia, astioita ja papyryksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV37 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Lapuan yläkoulu

| Lapuan yläkoulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulukatu 4 62100 Lapua
Tyyppi:  Yläkoulu
Perustettu:  1952
Rehtori:  Petri Saunamäki
Luokat:  7–9 (peruskoulu)
Lapuan yläkoulu on Lapuan kaupungissa sijaitseva yläkoulu, jossa on vuosiluokat 7–9. Koulun rehtorina on toiminut Petri Saunamäki kesästä 2012 lähtien. Koulun aiempi nimi oli Lapuan yläaste. Lapuan yläkoulun tiloissa toimi vuosina 1904–1952 Lapuan yhteiskoulu.
Koulun rehtorit

Toivo Muilu
Pentti Korpi
Lassi Järvi –2012
Petri Saunamäki 2012–
Kriketin Euroopan-liiga 2008

Kriketin Euroopan-liigassa pelattiin vuonna 2008 1. ja 2.divisioonassa.
1. divisioona

1.divisioona pelattiin 25-31. heinäkuuta Dublinissa, Irlannissa. Kotijoukkue Irlanti voitti turnauksen. Norja putosi 2. divisioonaan, mutta sai kuitenkin paikan maailmanliigan 6.divisioonassa.
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Irlanti | 5 | 0 | 0 | 0 | 10 | 1.441 |
| 2 |  Skotlanti | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 2.216 |
| 3 |  Tanska | 2 | 0 | 1 | 2 | 5 | 0.072 |
| 4 |  Alankomaat | 1 | 0 | 1 | 3 | 3 | 0.909 |
| 5 |  Italia | 1 | 0 | 1 | 3 | 3 | -0.682 |
| 6 |  Norja | 0 | 0 | 1 | 4 | 1 | -4.756 |
2. divisioona

2.divisioona pelattiin 18-23. elokuuta Guernseyssa. Turnauksen voitti Jersey, joka pääsi myöhemmin karsimaan paikasta 1.divisioonaan jonne nousikin. Sarjan kakkonen ja kolmonen, Guernsey ja Gibraltar saivat paikan Kriketin maailmanliigan 7.divisioonassa.
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jersey | 5 | 0 | 0 | 0 | 10 | 1.28 |
| 2 |  Guernsey | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 1.56 |
| 3 |  Gibraltar | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | -0.49 |
| 4 |  Ranska | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -0.33 |
| 5 |  Saksa | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -0.59 |
| 6 |  Kroatia | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | -1.03 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kriketin Euroopan-liiga 2007 | Kriketin Euroopan-liiga | Seuraaja: Kriketin Euroopan-liiga 2009 |
Kaakkolampi (Pihtipudas, Saaninkylä)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°24′53″N, 25°29′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Alvajärven valuma-alue (14.48)
Laskuoja:  oja Pikkulampeen 
Järvinumero:  14.481.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,6 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  0,917 km  
Pinta-ala:  5,586 ha  
Tilavuus:  0.000017 km³ 
Keskisyvyys:  0,3 m  
Suurin syvyys:  0,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Saaninkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 330 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 16 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Alvajärven valuma-alueella (14.48), jonka Alvajärven lähi-alueeseen (14.481) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,6 metriä mpy.
Kaakkolampi (Saarijärvi, Lannevesi)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°36′41″N, 25°19′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskujoki:  suo-oja Mallatlamminpuroon 
Järvinumero:  14.613.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157,8 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,47 km  
Pinta-ala:  1,069 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Lanneveden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Summasjärven alueeseen (14.613) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,8 metriä mpy.
Kaisu Kaarima

Anna-Katri ”Kaisu” Kaarima (o.s. Tuppurainen, 27. maaliskuuta 1915 – 15. elokuuta 2024) oli pitkäikäinen suomalainen.
Kaarima muutti Piikkiöön 1930-luvulla. Hän työskenteli englannin- ja saksanopettajana Toivonlinnan kristillisessä yhteiskoulussa.
Juhani Siljo

| Juhani Siljo |
| --- | --- |
 Pekka Halosen muotokuva Juhani Siljosta vuodelta 1916.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. toukokuuta 1888 Oulu
Kuollut: 6. toukokuuta 1918 (30 vuotta) Tampere
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  runoilija, kirjailija, kääntäjä, kriitikko
Kirjailija
Salanimi: J. Siljo
Tuotannon kieli: suomi
Esikoisteos:  Runoja (1910)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Juhani Alarik Siljo (vuoteen 1906 Sjögren, 3. toukokuuta 1888 Oulu – 6. toukokuuta 1918 Tampere) oli suomalainen kirjailija. Hän on Suomen kirjallisuuden parhaita aforisteja.
Henkilöhistoria

Siljon vanhemmat olivat merimies Alexander Sjögren ja Maria Josefina Harjapää.  Hän kirjoitti ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1907 ja aloitti opinnot Helsingin yliopistossa. Runoilijan työnsä ohessa Siljo toimi muun muassa Helsingin Sanomien avustajana, Jyväskylän tieteellisen kirjaston apulaisena 1915–1918 ja Valvoja-lehden toimitussihteerinä. Juhani Siljo toimi myös aktiivisesti kirjallisuusarvostelijana. Elämänsä aikana hän ehti julkaista lähes 200 kirjallisuusarvostelua ja esseetä.
Sisällissodassa valkoisten puolella taistellut kirjailija Juhani Siljo oli toinen sisällissodan vaatimista kirjailijauhreista. Punaisten puolella kaatui Maiju Lassila (Algoth Untola). Siljo kuoli sodassa saamiinsa vammoihin Tampereella sodan loppuvaiheessa.
Juhani Siljon sisar Maria Sofia Emilia Siljo (Sjögren, 1878–1929) toimi kielten opettajana Kokkolan yhteiskoulussa ja myöhemmin Jyväskylän seminaarissa ja kauppakoulussa ja oli naimisissa professori Martti Airilan kanssa. Siljon rakkauden kohde oli kirjailija Ain’Elisabet Pennanen, joka toimitti postuumisti ilmestyneen Siljon teoksen Selvään veteen ja kuvasi suhdettaan Siljoon romaanissa Kaksi raukkaa (1968).
Kirjallinen tuotanto

Huolimatta suppeasta tuotannostaan Juhani Siljo on V. A. Koskenniemeä ja O. Mannista seuraavan polven yksi huomattavimmista runoilijoista, joka vaikutti Aaro Hellaakosken, 1920-luvun Tulenkantajien ja vielä sodanjälkeiseenkin lyriikkaan. Juhani Siljon, voimakastahtoisen etsijän, ja "puhtaan minuuden rakentajan" kuva sai myytinomaista hohdetta runoilijan kuoltua sisällissodassa.
Runsaasti toistettuja ovat useat Siljon aforismit tai runonsäkeet kuten kutsumusruno Excelsiorin avaussäe "Kuin jännitetty jousi on tahtoni mun" tai runon Vastavirtaan alku: "Vastavirtaan nousee lohen suku". Esikoiskokoelmassa Runoja (1910) lyriikka on jo moneen suuntaan aukeavaa. Keskeisiä ovat nuoren ihmisen elämänpelon ja elämänjanon tunteet. Maan puoleen (1914) sisältää aikansa rohkeimpia rytmillisiä kokeiluja. Esikoiskokoelman suoralinjainen pyrkimys on vaihtunut Kuolinripin pakottavaksi valinnan ongelmaksi. Siljo tekee valintaa yksinäisyyden ja toisten, rakkauden ja vapauden, unelman ja todellisuuden välillä.
Kirjallinen tuotanto > Runot

Runoja. WSOY 1910
Maan puoleen: runoja. WSOY 1914
Maailman kirja. Gummerus 1916
Selvään veteen: runoja ja tunnuslauseita, Helsingissä: Otava, 1919 Esipuhe: Ain'Elisabet Pennanen. Verkossa
Runot ja aforismit (esipuheen kirjoittanut Unto Kupiainen). WSOY 1947. 2. p. 1958. – 3. p. 1979
Valikoima runoja. Suomalainen parnasso. WSOY 1958
Kuin tuulet toukokuun: valikoima Juhani Siljon runoja (koonnut ja suunnitellut Alpo Salmi). Karisto 1985
Jännitetty jousi: valikoima runoja (toim. Salme Saure). Pienet mietekirjat. Otava 1987
Vapaat vedet. Karisto 1989
Runot. Suomalaisen kirjallisuuden klassikoita. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1999
Kirjallinen tuotanto > Näytelmät

Seppelöity: murheellinen komedia. WSOY 1918.
Kirjallinen tuotanto > Tietokirjallisuus

Eino Leino lyyrikkona. Ylioppilaiden keskusteluseuran julkaisuja n:o 14. Otava 1912.
Kimmo, Rajankäyntiä nykyisen kirjallisuutemme suunnista. Otava 1914. Näköispainos, Alea-kirja 1985
Teuvo Pakkala: kirjailijakuva. Otava 1917
Rajankäyntejä: esseitä kirjallisuudesta 1910–1917 (toim. Tero Liukkonen). Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 543. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1991
Kirjallinen tuotanto > Suomennoksia

Max Halbe, Rouva Meseck: kyläkertomus (saksasta suomentanut). Kirjallisia pikkuhelmiä 4. Karisto 1908
Siegbjörn Obstfelder, Risti: rakkaustarina. Kirjallisia pikkuhelmiä 38. Karisto 1911
Matti Aikio, Eläinten nahoissa: tarina Ruijasta. Kustannus-oy Kirja 1912
Johann Wolfgang von Goethe, Torquato Tasso: näytelmä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 111. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1913
Friedrich von Schiller, Rosvot: viisinäytöksinen näytelmä. Suomalaisen Kirjallisuuden seuran toimituksia 111 osa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1915
Heinrich von Kleist, Rikottu ruukku: huvinäytelmä. Karisto 1916
Gotthold Ephraim Lessing, Nathan Viisas: viisinäytöksinen näytelmäruno. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 111 osa, 6. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1919
Jonas Lie, Kolmimasto "Tulevaisuus" eli elämää Pohjolassa. WSOY 1920
Aiheesta muualla

Juhani Siljo, Kirjasampo.fi
Frans Ruohonen : Muuan viisivuotismuisto maalisk. 18-s. Muistelma Juhani Siljosta, Suomen Kuvalehti, 17.03.1923, nro 11, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Sitaatteja aiheesta Juhani Siljo Wikisitaateissa
Aiheesta muualla > Tuotantoa verkossa

Lisää luettavaa aiheesta Juhani Siljo on Wikiaineistossa
Vapaasti ladattavia Juhani Siljon e-kirjoja Project Gutenbergiltä
Vapaasti ladattavia Juhani Siljon e-kirjoja Kansalliskirjaston Klassikkokirjastossa, Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Maan puoleen: Runoja. Porvoo 1914. Digitoituna Kansalliskirjaston kokoelmissa
Kotuksen tekstikorpuksia: Juhani Siljo
Sanottua: Akanat tuulessa - ajatuksia, vuonna 300 jälkeen Shakespearen kuoleman (Valvoja 1916)
Sanottua: Kesken kaiken (Valvoja 1917)
Sanottua: Otteita (otteita arvosteluista ja muista kirjoituksista. Julkaistu "Kootuissa runoissa ja aforismeissa", 1947)
Vuonna 1910 ilmestyneen esikoiskokoelman Runoja 1. painoksen kansi.
KV36

| KV36 |
| --- | --- |

Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  179,81 m
Mitat
Korkein kohta:  1,62 m
Kapein kohta:  1,01 m
Levein kohta:  4,03 m
Kokonaispituus:  6,34 m
Pinta-ala yhteensä:  18,54 m2
Tilavuus yhteensä:  24,77 m3
Muita tietoja
Omistaja:  virkamies
Sisäänkäynnin tyyppi:  kuilu
Akseli:  suora
Koristelu:  ei koristelua
KV36 on Maiherperin hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Se on ei-kuninkaallinen hauta, jonka muumio ja suurin osa hautatarvikkeista on löydetty ehjinä. Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1899.
Hauta on hyvin louhittu, mutta seiniä ei ole tasoitettu. Haudasta on löydetty muun muassa muumioita ja niiden kääreitä, ruokaa, koruja, hautakalusteita, astioita, kasvien jäännöksiä, aseita ja papyryksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV36 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Krom-Kamputsea

Krom-Kamputsean alue merkittynä kartalle.
Krom-Kamputsea (vietn. Tây Nam Bộ, khmeriksi កម្ពុជាក្រោម) on alue nykyisen Vietnamin lounaisessa osassa. ”Krom” on khmerin kieltä ja tarkoittaa ”alapuolella”; nimi tarkoittaa Krom-Kamputsean olevan Kambodžan eteläpuolella oleva alempi alue. Se oli Khmerien valtakunnan eteläinen osa ja tunnettiin Ranskan siirtomaakaudella nimellä Kotšinkiina. Vietnamin viranomaiset ovat muuttaneet Krom-Kamputsean kaikkien kylien, alueiden, kaupunkien ja provinssien nimet khmeristä vietnamiksi.
Krom-Kamputsea on 67 700 km² suuruinen alue, joka rajautuu pohjoisessa Kambodžaan, lännessä Siaminlahteen, etelässä Etelä-Kiinan mereen ja koillisessa Champan alueeseen.
Krom-Kamputsean alkuperäisväestöä ovat krom-khmerit, jotka ovat Funanin kuningaskunnan väestön jälkeläisiä. Arkeologisten tutkimuksen perusteella alueella asui khmerejä jo 100-luvulla eaa.
Kromaattinen

Kromaattinen tarkoittaa seuraavia asioita:
kromaattinen, musiikkiteorian termi
kromaattinen, väriteorian termi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kromaattinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaakkolampi (Uurainen, Pohjanperä)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°28′05″N, 25°17′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lanneveden va (14.65)
Laskuoja:  oja Musta-Muikkuun 
Järvinumero:  14.653.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,3 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,672 km  
Pinta-ala:  2,827 ha  
Tilavuus:  0,0001024 km³ 
Keskisyvyys:  3,62 m  
Suurin syvyys:  6,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa  Pohjanperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 102 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 6,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Lanneveden valuma-alueella (14.65), jonka Kyynämöisen–Sääkspään alueeseen (14.653) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,3 metriä mpy.
Laura Pakarinen

Laura Pakarinen on seuraavien henkilöiden nimi:
Laura Joensuu (o.s. Pakarinen), gospellaulaja
Laura Pakarinen, salibandyn pelaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laura Pakarinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.