stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miriam Linna
Ura > Kirjallisuus

Äänilevyjen lisäksi Norton-perheeseen kuuluu Miriam Linnan pokkarikirjoja julkaiseva Kicks Books Co. -alamerkki. Vuonna 2009 hänen pokkarikustantamonsa Kicks Books julkaisi ensimmäisen kirjansa Sweets and Other Stories muusikko Andre Williamsilta. Kustantamon muita julkaisuja ovat muun muassa Sun Ran runokokoelmat; Pulling a Train ja Getting in the Wind (2012) sekä Harlan Ellisonin novellikokoelma Lord of Garbage. Linna oli myös mukana kirjoittamassa muusikko Bobby Fullerin elämäkertaa I Fought the Law, jonka Kicks julkaisi vuonna 2015.
Miriam Linnalla on yksi maailman suurimmista vanhojen pokkareiden yksityiskokoelmista. Hänellä on täydelliset kokoelmat muun muassa Avon-, Beacon- ja Signet-pokkareita. Häntä kiehtoo erityisesti 50-luvun nuorisokulttuuri ja nuorisorikollisuus. Hänen kokoelmassaan on yli 500 nuorisorikollisuutta käsittelevää pokkaria, ja hän julkaisi näiden kansista kokoelman Bad Seed: A Postcard Book (1992). Hänellä on myös lähes jokainen numero lehdistä Dig, Hop Up, Ebony Song Parade, Bronze Thrills, Jive, Sepia, Hep ja Pro. ”Ihmiset sanovat, että olen pakkomielteinen keräilijä. Minä sanon, en oikeastaan. Otan vain sen, mikä kiinnostaa minua. Mielenkiinnon kohteeni ovat rajallisia ja spesifisiä.”
Ura > Myöhempi ura

Norton Records ja Kicks Books kärsivät suuria menetyksiä syksyllä 2012, kun hurrikaani Sandy tuhosi lähes kaikki sen varastot. Linna menetti noin neljännesmiljoona levyä, master-nauhat, käsikirjoitukset ja suuren osan Linnan kokoelmista ja Kicks Books -varaston. Hurrikaani Sandyn tulviessa ”Tuhannet kirjat hajosivat tomuksi,” Linna sanoi. Onneksi yli 100 musiikkifania ja ystävää tuli auttamaan ja pesemään hurrikaanin läpikäyneitä levyjä. Kiitos ystävien ja kollegoiden sekä levy-yhtiön tukijoiden ponnistelujen Norton ja Kicks selvisivät ja jatkavat yhä uuden materiaalin julkaisemista. Levy-yhtiön ja kirjakustantamon lisäksi Miriam Linna on jatkanut työtään myös musiikkitoimittajana. Joulukuussa 2022 hän perusti radioaseman nimeltä Kicksville Radio, jonka tarkoituksena on lähettää radioaalloille harvinaista ja unohdettua rock-musiikkia.
Lähteet:

1 2 3  Myers, Ella: Miriam Linna: From Gatchell to The Cramps 19.8.2017. Sudbury. Viitattu 29.10.2024.
1 2 3 4 5 6 7 8  Eilon, Paz & Weingarden, Matt: Miriam Linna & Billy Miller – Norton Records dustandgrooves.com. 19.4.2014. Viitattu 29.10.2024.
1 2 3 4  Ohlman, Christine: VersoFest 2023 - Music Oral History Panel, Music Oral History: Miriam Linna interviewed by Christine Ohlman 2023. Westport Library. Viitattu 29.10.2024.
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Deming, Mark: Miriam Linna biography All Music. Viitattu 29.10.2024.
1 2 3 4  Krasner, Bob: Miriam Linna highlights expansive career running Norton Records Amny. 10.7.2024. The Villager. Viitattu 29.10.2024.
1 2 3 4  Paumgarten, Nick: Chronicling Rock and Roll’s Neglected Stories 22.3.2021. The New Yorker. Viitattu 29.10.2024.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana 
Miriam Linna (keskellä) The Figures of Light - yhtyeen kanssa vuonna 2011.
Miriam Linna ja Billy Miller 2013.
Miriam Linna & Billy Miller tanssivat vuonna 2013.
Armando Broja

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Armando Broja
Syntymäaika: 10. syyskuuta 2001 (ikä 23)
Syntymäpaikka: Slough, Englanti
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 191 cm
Seura
Seura: Everton (lainalla Chelseasta)
Pelinumero: 22
Junioriseurat
: Burnham Juniors
2007–2009: Tottenham Hotspur
2009–2020: Chelsea
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2020– | Chelsea | 26 | (2) |
| 2020–2021 | → Vitesse | 30 | (10) |
| 2021–2022 | → Southampton | 32 | (6) |
| 2024 | → Fulham | 8 | (0) |
| 2024– | → Everton | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2019 | Albania U19 | 7 | (6) |
| 2019–2021 | Albania U21 | 6 | (4) |
| 2020– | Albania | 23 | (5) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 7. lokakuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 7. lokakuuta 2024.
Armando Broja (s. 10. syyskuuta 2001 Slough) on englantilaissyntyinen albanialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Evertonia lainalla saman sarjan Chelseasta. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.
Seurajoukkueura > Alkuvaiheet

Broja syntyi ja kasvoi Sloughissa. Hänen vanhempansa olivat albanialaisia siirtolaisia Koplikin kaupungista. Broja liittyi Chelsean junioriakatemiaan vuonna 2009 pelattuaan ensin kaksi vuotta Tottenham Hotspurin junioriakatemiassa. Broja teki ensiesiintymisensä Chelsean edustusjoukkueessa 8. maaliskuuta 2020 Englannin Valioliigan ottelussa Evertonia vastaan,  jossa hän tuli vaihdosta kentälle Olivier Giroudin tilalle ottelun 86. minuutilla.
Seurajoukkueura > Vitesse (2020–2021)

Elokuussa 2020 Broja siirtyi kauden 2020–2021 kattavalla lainasopimuksella alankomaalaiseen Vitesseen. Hän teki ensimmäisen maalinsa Vitessessä 19. syyskuuta 2020 Eredivisien ottelussa Sparta Rotterdamia vastaan. Kaudella 2020–2021 hän pelasi Eredivisiessä 30 ottelua ja oli joukkueensa paras maalintekijä yhdessä Loïs Opendan kanssa kummankin tehdessä sarjassa 10 maalia. KNVB-cupissa hän pelasi neljä ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Hän myös antoi yhden maalisyötön tappiollisessa KNVB-cupin loppuottelussa Ajaxia vastaan.
Seurajoukkueura > Southampton (2021–2022)

Broja siirtyi elokuussa 2021 vuoden mittaisella lainasopimuksella valioliigaseura Southamptoniin. Hän pelasi kaudella 2021–2022 Southamptonissa 32 valioliigaottelua, joissa hän teki kuusi maalia. FA Cupissa hän teki yhden maalin ja Englannin liigacupissa kaksi maalia.
Seurajoukkueura > Paluu Chelseaan (2022–2024)

Broja palasi Chelseaan kaudeksi 2022–2023, ja syyskuussa 2022 hän allekirjoitti seuran kanssa vuoteen 2028 ulottuvan jatkosopimuksen.
Broja debytoi Mestarien liigassa 6. syyskuuta 2022 alkulohko-ottelussa Dinamo Zagrebia vastaan ja pelasi kauden 2022–2023 aikana viisi Mestarien liigan ottelua, joissa kaikissa hän tuli kesken ottelun vaihdosta kentälle. Broja teki ensimmäisen maalinsa Chelsean pelaajana 8. lokakuuta 2022 Valioliigassa Wolverhampton Wanderersia vastaan. Hän pelasi kauden aikana 12 valioliigaottelua, mutta loukkaantuminen joulukuussa vei hänet loppukaudeksi pois kentiltä.
Kaudella 2023–2024 Broja pelasi Chelseassa tammikuun loppuun mennessä 13 valioliigaottelua, joissa hän oli kuusi kertaa avauskokoonpanossa, ja teki lokakuussa maalin vierasottelussa Fulhamia vastaan. Tammikuussa hän teki FA Cupin kolmannen kierroksen ottelussa maalin Preston North Endia vastaan.
Seurajoukkueura > Fulham (2024)

Broja siirtyi helmikuun 2024 alussa kauden loppuun kestävällä lainasopimuksella valioliigaseura Fulhamiin. Hän pelasi kahdeksan ottelua mutta ei ollut kertaakaan avauskokoonpanossa.
Seurajoukkueura > Everton (2024–)

Elokuussa 2024 Broja siirtyi Chelseasta Evertoniin vuoden mittaisella lainasopimuksella, johon sisältyy myös osto-optio.
Maajoukkueura

Broja on edustanut maajoukkuetasolla Albaniaa vuodesta 2019 lähtien. Hän sai useita kutsuja edustaa juniorimaaotteluissa synnyinmaataan Englantia, mistä hän kieltäytyi.
Albanian A-maajoukkueessa Broja teki ensiesiintymisensä 7. syyskuuta 2020 Kansojen liigan ottelussa Liettuaa vastaan. Ensimmäisen maalinsa Albanian maajoukkueessa Broja teki 5. syyskuuta 2021 MM-karsintaottelussa Unkaria vastaan, ja kolme päivää myöhemmin hän teki maalin MM-karsintaottelussa San Marinoa vastaan. Lokakuussa hän teki maalin kolmannessa perättäisessä MM-karsintaottelussa, ja vastustajana oli jälleen Unkari. Broja teki neljännen maaottelumaalinsa kesäkuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Israelia ja viidennen kesäkuussa 2024 ystävyysottelussa Liechtensteinia vastaan. EM-kilpailuissa 2024 hän oli avauskokoonpanossa alkulohkon ottelussa Italiaa vastaan ja tuli vaihdosta kentälle Espanja-ottelussa. Hän on kesäkuun 2024 loppuun mennessä pelannut 23 A-maaottelua.
När jag blundar

| När jag blundar |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Pernilla Karlsson
Säveltäjä(t):  Jonas Karlsson
Sanoittaja(t):  Jonas Karlsson
Euroviisutiedot
Vuosi:  2012
Maa:  Suomi
Kieli:  ruotsi
Sijoitus semifinaalissa:  12.
Pisteet semifinaalissa:  41
Aikajärjestys
 ◄ ”Da Da Dam” (2011) 
 ”Marry Me” (2013) ► 
”När jag blundar” (suom. ”Kun suljen silmäni”) on Pernilla Karlssonin esittämä kappale, jolla hän voitti helmikuussa 2012 Yleisradion järjestämän Uuden musiikin kilpailun, ja tuli samalla valituksi edustamaan Suomea vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa Azerbaidžanissa. Kappale tuli valituksi kolmen parhaan joukkoon, niin sanottuun superfinaaliin 30 prosentin äänimäärällä, ja voitti siellä 53 prosentin äänimäärällä. Ruotsinkielisen kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut laulajan veli Jonas Karlsson alun perin 50-vuotislahjaksi heidän äidilleen. Suomen edustuskappale on ollut ruotsinkielinen kerran aiemmin vuonna 1990. Kappale ei päässyt mukaan finaaliin.
”När jag blundarin” on katsottu muistuttavan huomattavasti Yonan kappaletta ”Pilvet liikkuu, minä en” hänen samannimiseltä albumiltaan vuodelta 2010.
Aiheesta muualla

Kappale Uuden musiikin kilpailun verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle Elävä arkisto: När jag blundar - Pernilla Karlsson laulaa äidistään veljensä sanoin ja sävelin
Suomen euroviisuedustuskappaleet
| --- | --- |
1960–luku:  Valoa ikkunassa  Tipi-tii  Muistojeni laulu  Laiskotellen  Aurinko laskee länteen  Playboy  Varjoon – suojaan  Kun kello käy  Kuin silloin ennen 
1970–luku:  1970  Tie uuteen päivään  Muistathan  Tom tom tom  Älä mene pois  Viulu-ukko  Pump pump  Lapponia  Anna rakkaudelle tilaisuus  Katson sineen taivaan 
1980–luku:  Huilumies  Reggae OK  Nuku pommiin  Fantasiaa  Hengaillaan  Eläköön elämä  Päivä kahden ihmisen  Sata salamaa  Nauravat silmät muistetaan  La dolce vita 
1990–luku:  Fri?  Hullu yö  Yamma Yamma  Tule luo  Bye Bye Baby  1995  Niin kaunis on taivas  1997  Aava  1999 
2000–luku:  A Little Bit  2001  Addicted to You  2003  Takes 2 to Tango  Why?  Hard Rock Hallelujah  Leave Me Alone  Missä miehet ratsastaa  Lose Control 
2010–luku:  Työlki ellää  Da Da Dam  När jag blundar  Marry Me  Something Better  Aina mun pitää  Sing It Away  Blackbird  Monsters  Look Away 
2020–luku:  Looking Back  Dark Side  Jezebel  Cha cha cha  No Rules  Ich komme 
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että Suomi ei osallistunut kilpailuun kyseisenä vuonna.
Ostara (juhla)

| Ostara |
| --- | --- |
 Pupu ja värikkäät munat ovat tuttuja ostaran symboleja.
Merkitys:  kevätpäiväntasauksen juhla
Vietetään:  20.–23. maaliskuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ostara on yksi vuodenkierron sapateista.
Ostara  (eostar, oestre, eastre, oestar, eostre) on yksi kahdeksasta vuodenkierron juhlapäivästä, eli sapatista, jota vietetään pohjoisella pallonpuoliskolla kevätpäiväntasauksen aikaan 19.–21.3. Eteläisellä pallonpuoliskolla päivä sijoittuu vastaavasti syyskuulle. Ostaraa viettävät esimerkiksi useat uuspakanat, kuten wiccat.
Ostara merkitsee valon voittoa pimeydestä ja luonnon uusiutumista. Sitä vietetään kevään alkamisen, hedelmällisyyden, tasapainon ja uusien alkujen kunniaksi. Sen viettoon voi kuulua esimerkiksi siementen istuttaminen, munien koristelu, tanssiminen tai erilaisten rituaalien suorittaminen.
Suomessa kevätpäivän tasausta on perinteisesti kutsuttu myös matopäiväksi, vaikka moni nykynoita kutsuukin sapattia vanhalla germaanisella nimellä ostara. Ostarasta juontuu myös englanninkielinen nimi ”easter”, joka tarkoittaa pääsiäistä. Päivä tunnetaan myös nimillä spring equinox, alban eiler ja mean earraigh.
Kristinuskon pääsiäisen juuret ovat pakanallisessa kevätpäivän tasauksessa ja juhlat ovat edelleen hyvin samankaltaisia. Perinteiset ostaran symbolit, kuten pääsiäispupu, karitsa, pastellivärit ja tiput kuuluvat myös kristilliseen pääsiäiseen.
Traditiot > Ostaran vietto

Ostara on kevään ja uuden alun juhla, jota monet pakanat juhlivat esimerkiksi sytyttämällä kokkoja tai kynttilöitä, koristelemalla kotinsa tai alttarinsa ajankohtaan sopivaksi, siivoamalla tai istuttamalla kasveja. Noituutta harjoittavat voivat suorittaa erilaisia sapatin teemoihin, kuten hedelmällisyyteen tai kasvuun, sopivia taikoja. Monelle pakanalle myös ajankohtaisten jumalien tai jumalattarien kunnioittaminen on olennainen osa sapattia.
Pimeään vuodenaikaan monen elämänrytmiin kuuluu rauhoittuminen, itsetutkiskelu ja suunnittelu, mutta kevätpäiväntasauksesta alkavan valoisan ajan tuoman uudistumisen ja vertauskuvallisen uudelleensyntymän myötä suunnitelmia ja unelmia lähdetään aktiivisesti toteuttamaan. Joillekin pakanoille tämä vaihe vastaa tyypillisiä uudenvuoden lupauksia.
Slaavilaisissa kulttuureissa ostaraa on pidetty niin voimallisena uudelleensyntymän ja elämän päivänä, ettei kuolemalla ole uskottu olevan sen aikaan lainkaan valtaa. Slaavilaisia perinteitä noudattavien nykypakanoiden ostaranviettoon kuuluu edelleen kuolemaa symboloivan nuken valmistaminen ja uhraaminen. Rituaalin jälkeen kirkkaanpunaisiksi maalattuja munia annetaan juhlapaikkaan saapuneille ja elämän voittoa juhlistetaan ruoan, juoman ja tanssin merkeissä.
Traditiot > Suomalainen Matopäivä

Vanha suomalainen nimitys kevätpäivän tasaukselle on ollut matopäivä, tai Mato-Pentti, etenkin mikäli päivä on osunut Pentin nimipäivään (21.3). Nimitys johtuu uskomuksesta, jonka mukaan käärmeet, eli ”madot”, nousevat kevätpäivän tasauksena ensikertaa talvipesästään. Matopäivän viettoon kuului tulevien säiden ennustaminen ja erilaisten onnellisuuteen, rakkauteen ja perheonneen liittyvien taikojen tekeminen. Pajunvitsoja kerättiin, jotta pahaa onnea voitiin vitsoa pois itsestä tai läheisistä. Samalla lausuttiin pahaa karkottavia loruja ja loitsuja. Matopäivänä karjaa ei vielä viety ulos käärmeiden pelossa, mutta monilla taloilla oli myös elätti- tai haltijakäärmeitä, joille uhrattiin ja joita kohdeltiin hyvin talon onnen takaamiseksi.
Matopäivän viettotavat muistuttavat sen kansainvälisempää vertaistaan ostaraa. Taikojen lisäksi päivää voi viettää esimerkiksi siivoamalla, leipomalla, istuttamalla kasveja ja liikkumalla luonnossa.
Symbolit ja vastaavuudet

Kevätpäivän tasauksen aikaan päivä ja yö ovat yhtä pitkiä, ja valoisa aika lähtee pitenemään. Ostaran aikaan juhlitaan maan heräämistä, hedelmällisyyttä, kasvua ja valon voittoa pimeydestä. Näitä teemoja edustavat vastaavuudet ja esimerkiksi valon lisääntymistä kuvaavat aurinkosymbolit kuuluvat tähän sapattiin.
Symbolit ja vastaavuudet > Värit

Ostaraan yhdistettyjä värejä ovat muun muassa pastellisävyt, sekä muut raikkaat värit, jotka muistuttavat valosta ja alkavasta keväästä. Hempeiden värisävyjen lisäksi sapattiin yhdistetään myös elämän kiertokulusta, seksuaalisuudesta ja elämänvoimasta muistuttava punainen.
Yleisiä värejä ovat esimerkiksi runsautta, kasvua ja terveyttä symboloiva vihreä, iloa, aurinkoa, vaurautta ja luovuutta kuvastava keltainen, sekä rakkautta, hellyyttä ja rauhaa edustava vaaleanpunainen.
Symbolit ja vastaavuudet > Eläimet ja myyttiset olennot

Ostaran symboliikkaan yhdistetään yleisesti hedelmällisyyden symboli jänis, muutosta ja uudistumista symboloiva perhonen, maskuliinista viriiliyttä edustava pässi tai viattomuutta kuvastava karitsa. Myös erilaiset keiju-, mehiläis- ja tipusymbolit ovat yleisiä.
Symbolit ja vastaavuudet > Jumaluudet

Jotkut pakanat ja noidat kunnioittavat sapatin aikaan jumalolentoja, jotka liittyvät esimerkiksi kevääseen, eläimiin, uudelleensyntymään ja metsästykseen. Germaaninen auringonnousun, kevään ja hedelmällisyyden jumalatar Eostre (Ostara), josta sapatin nimikin juontuu, on yksi yleisimmin sapattiin assosioiduista jumaluuksista.
Muita ostaran aikaan juhlittuja jumalolentoja ovat esimerkiksi:
Symbolit ja vastaavuudet > Jumaluudet > Jumalat

Kelttien sarvipäinen hedelmällisyyden, eläinten, vaurauden ja alamaailman jumala Cernunnos.
Kreikkalainen romanttisen rakkauden jumala Eros.
Egyptiläinen hedelmällisyyden, kasvillisuuden ja tuonpuoleisen jumala Osiris.
Kreikkalainen luonnon, eläinten ja hedelmällisyyden sarvekas jumala Pan.
Skandinaavien taivaan ja ukkosen jumala Thor, joka rikkoi Mjölnir -vasarallaan jään ja hääti talven. Thor myös siunasi kevään avioliitot.
Symbolit ja vastaavuudet > Jumaluudet > Jumalattaret

Kreikkalainen kauneuden, seksuaalisuuden ja romanttisen rakkauden jumalatar Afrodite.
Roomalainen metsästyksen, kuun ja metsien jumalatar Diana.
Roomalainen kukkien jumalatar Flora, jolle oli olemassa myös oma keväinen juhla, Floralia.
Skandinaavien elämän ja seksuaalisuuden jumalatar Freija, joka hylkää maan talveksi ja palaa keväisin.
Kreikkalainen alkujumalatar, kaiken elävän luonut Gaia, joka edustaa itse maata.
Symbolit ja vastaavuudet > Ruoat

Sapatin viettoon voi kuulua myös juhla-ateria, joka koostuu esimerkiksi tuoreista yrteistä ja kasviksista, erilaisista juusto- ja munaruoista sekä leivonnaisista. Juhlaan sopivat myös hunaja ja siemenet. Juhlatarjoilussa voi hyödyntää myös syötäviä kukkia, jotka ovat ostaraan sopivia kevään, kauneuden ja kasvun symboleja.
Puput ja värikkäät munat ovat tuttuja ostaran symboleja.
Jacques Reich, Eástre (1909)
Mars

| Mars |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytöaika:  esihistoriallinen
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  227 920 000 km 1,52366231 AU
Eksentrisyys:  0,09341233
Kiertoaika Auringon ympäri:  686,9601 d
Synodinen kiertoaika:  779,96 d
Keskiratanopeus:  24,077 km/s
Inklinaatio:  1,85061°
Kuiden lukumäärä:  2
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  6 792,4 km
Pinta-ala:  1,448 · 108 km2
Massa:  6,4185 · 1023 kg 0,108 Maan massaa
Keskitiheys:  3,934 g/cm3
Putoamiskiihtyvyys pinnalla:  3,71 m/s2
Pyörähdysaika:  24,622962 h (eli 1 sol)
Akselin kaltevuus:  25,19°
Albedo:  0,15
Pakonopeus:  5,027 km/s
Pinnan lämpötila:  alin: 133 K (−140 °C) keski: 210 K (−63 °C) ylin: 293 K (20 °C)
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  0,7–0,9 kPa
Koostumus
hiilidioksidi typpi argon happi hiilimonoksidi vesihöyry typpioksidi neon krypton ksenon otsoni metaani:  95,32 % 2,7 % 1,6 % 0,13 % 0,07 % 0,03 % 0,01 % 2,5 ppm 300 ppb 80 ppb 30 ppb 10,5 ppb
Mars (symboli: ) on Maan naapuriplaneetta ja aurinkokunnan neljäs planeetta Auringosta laskettuna. Planeetta on nimetty roomalaisessa mytologiassa esiintyvän sodanjumala Marsin mukaan. Punertavan Marsin läpimitta on noin puolet Maan läpimitasta, ja se on ihmiselle elinkelvoton. Marsissa on höyrynä, nesteenä ja jäänä esiintyvää vettä sekä hyvin ohut kaasukehä, josta suurin osa on hiilidioksidia ja loput pääasiassa typpeä. Kaasukehän ohuus johtuu Marsin pienestä painovoimasta. Mars on lisäksi niin kylmä, että sen kaasukehän hiilidioksidi tiivistyy siellä aika ajoin napalakkeihin. Marsilla on myös kaksi pientä kuuta, Phobos ja Deimos.
Marsissa ei tunneta olevan elämää. Muinoin Marsin tulivuorien kaasusta sinne oli syntynyt tiheä kaasukehä, ja silloin Marsissa oli laajoja meriä. Nykyisen Marsin pinta muistuttaa Maan aavikoita ja Kuuta. Marsissa on kraattereita, syviä laaksoja, kuivuneita joenuomia ja hiekkadyynejä, pilviä ja napalakkeja. Marsia on tutkittu monilla miehittämättömillä avaruusluotaimilla. Myös toistaiseksi toteuttamaton miehitetty Mars-lento on yleinen suunnittelun aihe.
Fyysiset ominaisuudet > Pinta ja geologia

Kaukoputkella katsoen Marsissa näkyy tummempia ja vaaleampia alueita (mantereet ja meret, mare) sekä napalakit, joiden koko vaihtelee vuodenajan mukaan huomattavasti. Tunnetuin Maasta näkyvä pinnanmuoto on tumma Syrtis Major, joka lienee tulivuoren sinkoamaa tummaa ainesta. Mars muistuttaa pinnanmuodoiltaan osaksi Kuuta, osaksi Maata. Pohjoisella pallonpuoliskolla on enimmäkseen vaaleita entisiä merenpohjia. Suurta osaa Marsin eteläisestä pallonpuoliskosta peittävät kraatterit, mutta muitakin pinnanmuotoja on.
Marsille ominainen punainen väri tulee sen pintahiekan rautaoksidista. Marsin pinnasta on Viking-luotaimen mittausten perusteella noin 13 % rautaa, 21 % piitä ja lisäksi muun muassa rikkiä yli kymmenkertainen määrä Maahan verrattuna. Tuulet nostavat marsperän punaista pölyä korkealle ilmakehään, joten Marsin taivaskin näyttää punaiselta varsinkin taivaanrannan läheisyydessä.
Avaruusluotaimet ovat löytäneet Marsin pinnalta valtavia tulivuoria, joista korkein on Tharsiksen ylängön Olympus Mons ja laajin Alba Patera. Siitä itään on yli 4 000 km pitkä, 200 km leveä ja paikoin yli 9 km syvä repeämälaakso Valles Marineris. Hellas ja Argyre ovat suuria muinaisia törmäyskraattereita.
Planeetan pinnalla on joskus virrannut vettä. Niin sanotuilla kaoottisilla alueilla on tapahtunut ikiroudan sulamista. Virtaavan veden jättämiä muinaisia jokiuomia on löydetty monista paikoista, myös merkkejä muinaisista rantaviivoista. Joissakin kraattereissa näkyy pölyn peittämiä jäätiköitä. Eräs alue muistuttaa pölyn peittämää jäätynyttä merta. Joissakin kraatterien syntymäpaikoissa ympäristön aine on roiskunut kuin muta, ei niin kuin kuiva aines. Arvioidaan, että Marsin vesi on liian suolaista ainakin Maassa tavattaville mikrobeille. Toisaalta Atacaman autiomaan syanobakteeripopulaatio elää lähes vastaavissa olosuhteissa.
Monet Marsin pinnanmuodot viittaavat siihen, että pinta ei ole monin paikoin paljonkaan uusiutunut planeetan syntymän jälkeen. Aikoinaan luultiin, että Marsin pinta olisi tasainen, mutta luotainten mukaan pinnan korkeusvaihtelu on 31 km. Jos otetaan huomioon planeettojen säteet, Mars on kolme kertaa ”karkeampi” kuin Maa, jonka korkeusvaihtelut ovat vain noin 20 km.
Marsin nollakorkeus määritellään keskimääräiseksi 6,105 mbar painepinnaksi. Painepinnan yläpuolella on 67 prosenttia Marsin pinnasta, alapuolella 33 prosenttia.
Mars Odyssey -luotaimen ottamista kuvista on löytynyt seitsemän luolan kaltaista muodostelmaa. Nämä luolat näyttävät noin 70–95 metriä syviltä.
Fyysiset ominaisuudet > Napalakit

Marsissa on kilometrien paksuiset pohjoinen ja eteläinen napalakki, joiden nykyään uskotaan koostuvan enimmäkseen vesijäästä, jonka pinnassa ja seassakin on hiilidioksidijäätä. Pohjoinen napalakki, jonka koko on suunnilleen vakio, ulottuu leveysasteelle 70 ja eteläinen napalakki laajimmillaan leveysasteelle 60. Marsin pohjoista napalakkia ympäröivät tummat dyynialueet.
Napalakkien ympärillä ja päällä on myöhäiskesästä tai syksystä talveen napahuntu, joka on pilveä tai sumua. Se paksunee ajan mittaan ja tiivistyy suunnilleen hunnun kohdalla napalakiksi.
Enimmäkseen vesijäästä koostuvat, mutta hiilidioksidijään peittämät napalakit ovat muodoiltaan spiraalimaisia ja monesta kerrostumasta koostuvia. Molemmista on ainakin yksi ulospäin vievä suuri kanjoni. Kerrostumissa vaihtelevat tumman pölyn kerrostumat ja vaaleammat jääkerrokset. Ainakin pohjoisesta napalakista osa on vesijäätä, jonka paksuus on muutamia kilometrejä. Napalakin kanjonien spiraalimuodon on ehkä synnyttänyt tuulieroosio tai sulamis-jäätymisprosessi. Napalakit eivät ole tutkalla tehtyjen mittausten mukaan painaneet Marsin pintaa alas niin kuin Maassa. Marsin napalakkien vesimäärä ei riitä selittämään sen pinnalla joskus lainehtineen veden määrää, joka on päätelty rantaviivoista ja muusta.
Kylminä talvikuukausina 25 prosenttia Marsin kaasukehän hiilidioksidista tiivistyy napalakkiin, joko pohjoiseen tai eteläiseen vuorollaan. Suurin osa Marsin vedestä lienee ikiroutana maaperän pintakerroksessa. Marsissa hiilidioksidi tiivistyy ajoittain kuuraksi. Monissa napalakkien ulkopuolisissa kraattereissa havaitaan varjopaikoissa hiilidioksidijäätä.