stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ei tippa tapa
Kappaleet

A-puoli
Salainen agentti – 3.10
Rakkaus on rajaton – 3.03
Välitunti – 2.34
Raha ratkaisee – 1.59
Yli vaan – 2.40
Sotilas – 2.16
B-puoli
Poliisi on pop – 2.18
Ei tippa tapa – 2.39
Tuoremehu – 2.18
Leskenlehti – 3.02
Valokuva – 3.00
Uusi Paavo – 2.18
Riitta Cankoçak

| Riitta Cankoçak |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: Jyväskylä
Ammatti:  kirjailija, runoilija, esseisti, kääntäjä
Kirjailija
Esikoisteos:  Göçmen Kuş (2005), Vallaton maa (2010)
Palkinnot
 Kalevalaseuran Eepospalkinto (2018) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Riitta Cankoçak on Jyväskylässä syntynyt suomalainen kirjailija, runoilija, kääntäjä ja kuvataiteilija. Hän muutti Turkkiin vuonna 1996 ja asui Heybelin saarella Istanbulissa. Vuonna 2016 hän muutti takaisin Suomeen Turkin kiristyneen poliittisen tilanteen vuoksi. Hänen runovideonsa Hurilere Mektuplar joutui Turkissa vuonna 2014 sensuurin kohteeksi. Hän asuu tällä hetkellä Jyväskylässä. Riitta Cankoçak on naimisissa turkkilaisen ydinfyysikon Kerem Cankoçakin kanssa.
Cankoçak on julkaissut turkiksi kolme runokokoelmaa joista ensimmäinen oli vuonna 2005 ilmestynyt Göçmen Kuş (Muuttolintu). Turkiksi hän on kirjoittanut myös kaksi romaania, joista viimeisin Birinci Dünya Barış (Ensimmäinen maailmanrauha) ilmestyi vuonna 2014. Cankoçakin ensimmäinen suomenkielinen teos Vallaton maa ilmestyi vuonna 2010. Hänen viimeisin suomenkielinen teoksensa on vuonna 2019 ilmestynyt runokokoelma Ei ole turhaa.  Riitta Cankoçak on kääntänyt turkiksi Suomen kansalliseepos Kalevalan, Kirsti Mäkisen Suomen lasten Kalevalan sekä Minna Canthia. Suomeksi hän on kääntänyt turkkilaista nykyrunoutta. Cankoçakille myönnettiin vuonna 2018 Kalevalaseuran Eepospalkinto.
Teokset > Suomenkieliset runoteokset

Ei ole turhaa.  Helsinki:  Poesia, 2019.  ISBN 978-952-305-140-9
Vallaton maa.  Tampere:  Sanasato, 2010.  ISBN 978-952-5804-20-1
Teokset > Turkinkieliset runoteokset

Göçmen Kuş.  Turkki:  Adam Yayinlari, 2005.  ISBN -978-9754188530
Hurilere Mektuplar.  Turkki:  Komsu Yayinlari, 2011.  ISBN 978-6055497071
Yoklama.  Turkki:  Minör Yayınevi, 2014.  ISBN 978-6056403040
Teokset > Turkinkieliset romaanit

Vera'nin Opucugu.  Turkki:  Everest Yayinlari, 2013.  ISBN 978-6051416861
Birinci Dünya Barış.  Turkki:  Everest Yayinlari, 2014.  ISBN 978-6051417554
Teokset > Esseet

Runous ei syö sanojaan. 13.8.2020 Tuli & Savu -lehti numero 101
Käännökset > Suomennokset

...Kuin ilkikuriset lapset - modernia turkkilaista runoutta.  Siuro:  Palladum Kirjat, 2010.  ISBN 978-952-9893-63-8
Käännökset > Käännökset turkin kielelle

Kalevala.  Turkki:  Everest Yayinlari, 2017.  ISBN 9786051851853
Kirsti Mäkinen: Kalevala (Suomen Lasten Kalevala).  Turkki:  Can Yayınları, 2015.  ISBN 978-9750724732
Minna Canth: Sigliklar (Salakari).  Turkki:  Kanat Kitap, 2012.  ISBN 978-6054244164
Palkinnot

Kalevalaseuran vuoden 2018 Eepospalkinto
Aiheesta muualla

Riitta Cankoçakin runovideo Hurilere Mektuplar
Video Riitta Cankoçakista esiintymässä Bornovassa Turkissa järjestetyssä vuoden 2014 Didem Madak -symposiumissa Ege Üniversitesi Kültür Sanat Evi-konfrenssikeskuksessa
Harri Ekonen

Harri Tapio Ekonen (s. 11. syyskuuta 1952 Nokia) on suomalainen näyttelijä ja standup-koomikko, joka on vuodesta 1986 lähtien tehnyt kymmeniä rooleja Hämeenlinnan kaupunginteatterissa.
Ekonen opiskeli puutarhurikoulussa 1973–1974 ja suoritti Työväen näyttämöiden liiton kursseja. Hän työskenteli puutarhurina ja mittausmiehenä 1974–1986 ja toimi harrastelijanäyttelijänä Nokian työväen näyttämöllä 1974–1985, Valkeakosken kaupunginteatterissa sekä näyttelijänä Hämeenlinnan kaupunginteatterissa vuodesta 1986.
Filmografia

Tankki täyteen (1980)
Reinikainen (1983)
Kotirappu (1987)
Saastamoisen poika (1989)
Kulkuri ja joutsen (1999)
Rentun ruusu (2001)
Klassikko (2001)
Kaksipäisen kotkan varjossa (2005)
Lehmän vuosi (2006-2010)
Taivaan tulet (2007)
Pirunpelto (2009–2013)
Täällä Pohjantähden alla II (2010)
Korpelan kujanjuoksu (2016)
Géza II

Géza II, Chronicon Pictum 1300-luku
Géza II:n sinetti
Géza II (1130 – 31. toukokuuta 1162) oli Unkarin, Kroatian ja Dalmatian kuningas vuosina 1141–1162.
Suku

Gézan vanhemmat olivat Unkarin Árpád-sukuinen kuningas Béla II Sokea (n. 1109–1141) ja Serbian ruhtinaan Uroš I:n tytär Jelena (unk. Ilona; 1109 jälkeen – 1146 jälkeen). Hänellä oli kolme veljeä, joista kaksi – László (Ladislaus II) ja István (Tapani IV) – olivat myöhemmin Unkarin kuninkaina, kolmas veli Álmos kuoli lapsena, sekä kaksi sisarta, Elisabet (unk. Erzsébet) tai Gertrud, joka avioitui Puolan herttuan Mieszko III:n kanssa, sekä Sofia (unk. Zsófia), joka kihlattiin Saksan keisarin Konrad III:n pojan kanssa mutta päätyi lopulta Admontin luostariin nunnaksi.
Kuningas > Lapsikuningas ja sijaishallitsijat

Béla II oli lapsesta pitäen sokeana ollut koko ajan riippuvainen toisten avusta, ja valta oli paljolti kuninkaan lähipiirin, etenkin kuningatar Ilonan käsissä. Tämä jatkui, kun Bélan kuoltua vain 32-vuotiaana, mahdollisesti alkoholismin seurauksiin, vanhin poika Géza nostettiin valtaistuimelle 11-vuotiaana. Kuningatar Ilonan ohella korkean aseman hovissa sai hänen veljensä, Serbian Uroš I:n poika Beloš Vukanović, joka muutti perheineen Unkariin Serbiasta, missä hallitsi hänen ja kuningatar Ilonan veli Uroš II. Hänet mainitaan asiakirjoissa milloin baanin, milloin palatiinin (nádor) viran haltijana.
Baani Belošin komennossa lapsikuningas Gézan armeija taisteli Galitsian ruhtinaan Vladimirkon apuna Kiovan ruhtinas Vsevolodia vastaan vuonna 1144. Luultavasti Belošin johdolla Unkari myös vuonna 1146 painosti kuningas Kálmánin pojaksi itseään väittävän kruununtavoittelija Borisin, Kiovan Vladimir II Monomahin tyttärenpojan, palkkasoturijoukot vetäytymään Pozsonyn linnasta. Boris, joka jo kuningas Béla II:n aikana oli yrittänyt päästä Unkarin valtaistuimelle, oli tähän uudempaan yritykseen saanut sekä rahallista tukea Bysantista että Saksan Konrad III:lta luvan värvätä palkkasotureita Saksasta. Tämä kiristi Unkarin ja Saksan suhteita ja saattoi osaltaan vaikuttaa Gézan sisaren Zsófian kihlauksen purkautumiseen ja Zsófian päätökseen omistautua luostarielämälle.
Kuningas > Viimeiset hallitusvuodet

1150-luvun jälkipuoliskolla Géza joutui muuttamaan aktiivista ulkopolitiikkaansa. Hän ei enää vastannut kiovalaisten liittolaistensa avunpyyntöihin eikä puuttunut asiaan, kun Bysantin keisari Manuel hyökkäsi Sisilian normannikuninkaiden maille. Saksan ja Böömin hallitsijoiden kanssa hän sitä vastoin sopi välinsä kesällä 1157, ja samoihin aikoihin hän kukisti nuoremman veljensä Istvánin (myöhemmin vastakuningas Tapani IV) salaliiton, jota oli tukenut myös hänen enonsa Beloš. Vähän myöhemmin Gézan toinen veli László (myöhemmin vastakuningas Ladislaus II) yritti nostattaa kapinaliikehdintää. Sekä István että László pakenivat Bysanttiin.
Kruununperimyksen ja rauhan varmistamiseksi Géza oli jo aiemmin nimittänyt vanhemman poikansa Istvánin kanssahallitsijakseen. Nuoremmalle pojalleen Bélalle hän järjesti oman herttuakunnan Kroatian ja Dalmatian alueilta.
Paavin ja Saksan keisarin välisen kiistan uudistuminen tuotti Gézalle ongelmia vielä hänen viimeisinä hallitusvuosinaan. Hän oli aluksi tukenut Fredrik I Barbarossaa ja tämän asettamaa vastapaavi Viktor IV:ttä, mutta ymmärrettyään, että Fredrikin suurvaltapyrkimykset vaarantaisivat vielä Unkarinkin, hän siirtyi Ranskan kuninkaan ja paavi Aleksanteri III:n liittolaiseksi. Myös Bysantin kanssa hän solmi vielä 1161 uudemman, viisivuotisen rauhansopimuksen. Se jäi hänen viimeiseksi merkittäväksi poliittiseksi teokseen.
Avioliitto ja jälkeläiset

Gézan puoliso Efrosinja (Eufrosyne) Mstislavna (n. 1130 – n. 1193) oli Kiovan suuriruhtinaan Mstislav I Suuren ja hänen toisen vaimonsa Ljubavan tytär. Heidän avioliitostaan syntyi kahdeksan lasta:
István, myöhemmin Unkarin kuningas Tapani III (1147 – 4. maaliskuuta 1172)
Béla, myöhemmin Unkarin kuningas Béla III (1148 – 23. huhtikuuta 1196)
Elisabet (unk. Erzsébet, n. 1149 – 1189 jälkeen); avioitui Böömin herttua Fredrikin kanssa, heillä oli jälkeläisiä
Géza (n. 1151 – ennen vuotta 1210), naimaton, ei jälkeläisiä
Árpád, kuoli lapsena
Odola (n. 1156–1199); avioitui Böömin herttuan nuoremman pojan Svatoplukin kanssa
Helena (unk. Ilona, n. 1158 – 25. toukokuuta 1199); avioitui Itävallan Henrik II Jasomirgottin pojan, herttua Leopold V:n kanssa, heillä oli jälkeläisiä
Margareeta (unk. Margit, syntyi isänsä kuoleman jälkeen 1162 – ennen 1208), oli naimisissa kahdesti:
(1) bysanttilaisen ylimyksen Isaak Dukas "Makrodukaksen" kanssa;
(2) Somogyn išpaanin Andrásin kanssa, heillä oli jälkeläisiä.
Perintö

Kuningas Géza II kuoli 32-vuotiaana toukokuussa 1162, ja hänet haudattiin Székesfehérváriin. Hänen seuraajakseen kruunattiin hänen vanhempi poikansa Tapani III, mutta vallasta kilpailivat tätä seuraavina vuosina myös Gézan nuoremmat pojat Béla III ja Géza sekä hänen nuoremmat veljensä Ladislaus II ja Tapani IV.
Géza II tapaa Ranskan kuningas Ludvig VII:n toisen ristiretken aikana, Chronicon Pictum käsikirjoitus 1358-1373
Äitienpäivä

Northern Pacific Railway -äitienpäiväkortti vuodelta 1916.
Kuurmanpohjan äitejä ryhmäkuvassa äitienpäivänä Kuurman äpräällä Jääsken pitäjässä.
Äitienpäivä on äitien kunniaksi vuosittain vietettävä juhlapäivä. Sen ajankohta vaihtelee maittain. Sitä vietetään eri päivinä monissa osissa maailmaa, yleisimmin maalis- tai toukokuussa. Suomessa äitienpäivä on toukokuun toisena sunnuntaina, ja se on yksi virallisista liputuspäivistä.
Vuonna 2025 äitienpäivää vietetään Suomessa sunnuntaina 11. toukokuuta.
Monien perheiden perinteeseen kuuluvat esimerkiksi aamiainen äidille vuoteeseen tai itse tehty kortti. Korttien yhteydessä äitiä muistetaan usein äitienpäivärunolla tai -värssyllä. Nykyään myös äitienpäivälounaat ja -brunssit ovat suosittuja. Äideille on perinteisesti kerätty valkovuokkoja. Suomen valtakunnallisessa äitienpäiväjuhlassa tasavallan presidentti myöntää äitienpäivänkunniamerkkejä ansioituneille äideille. Myös isoäitejä usein juhlistetaan äitienpäivänä.
Historia

Toukokuun toiseen sunnuntaihin vakiintuneen äitienpäivän vietto alkoi Yhdysvalloista. Anna Jarvisin äidin kuolema 1905 sai Jarvisin ajattelemaan, ettei yhteiskunta ottanut huomioon äitien asemaa kansakunnan teollistumisen ja lasten kasvatuksessa. Jarvisin ehdotuksesta järjestettiin muistojuhla kaikille äideille Andrewsin metodistikirkossa toukokuussa 1907. Seuraavana vuonna, 10. toukokuuta 1908 vietettiin ensimmäistä ”virallista” äitienpäiväjuhlaa Jarvisin kotikaupungissa Philadelphiassa ja kuutta vuotta myöhemmin, 1914 Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson julisti äitienpäivän kansalliseksi juhlapäiväksi, jota juhlittaisiin toukokuun toisena sunnuntaina.
Äitienpäivää vietettiin Suomessa ensimmäisen kerran 7. heinäkuuta 1918, mutta vain paikoittain maaseudulla, varmuudella Alavieskassa, Harjavallassa ja Urjalassa sekä kolme viikkoa myöhemmin Korpilahdella. Äitienpäivän toi Suomeen aikoinaan kansakoulunopettajana ja kansanedustajana toiminut Vilho Reima. Seuraavana vuonna juhlittiin jo laajemmin syyskuun toisena sunnuntaina ja sen jälkeen toukokuun kolmantena sunnuntaina vuoteen 1927, jolloin äitienpäivä siirrettiin nykyiselle paikalleen viikkoa aikaisemmaksi. Äitienpäivä vahvistettiin viralliseksi liputuspäiväksi 1947.
Jatkosodassa äitienpäivänä 10. toukokuuta 1942 Suomen asevoimien ylipäällikkö, sotamarsalkka Gustaf Mannerheim myönsi antamallaan päiväkäskyllä kaikille Suomen äideille yhteisesti 4. luokan Vapaudenristin kunniamerkin. Tämän päiväkäskyn painettu kopio on edelleen kehystettynä monien Suomen evankelis-luterilaisten kirkkorakennusten seinällä.
Äitienpäivätilaisuuksien järjestäjinä ovat Suomessa toimineet Kotikasvatusyhdistys ja Väestöliitto.
Äitienpäivä Suomessa tulevina vuosina

2025: 11. toukokuuta
2026: 10. toukokuuta
2027: 9. toukokuuta
2028: 14. toukokuuta
2029: 13. toukokuuta
2030: 12. toukokuuta
2031: 11. toukokuuta
2032: 9. toukokuuta
Äitienpäivä maailmalla

| Päivämäärä | Maa |
| --- | --- |
helmikuun toinen sunnuntai: Norja
8. maaliskuuta: Albania, Bulgaria, Romania
neljäs sunnuntai paastonaikaa (Mothering Sunday): Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta
21. maaliskuuta (kevätpäiväntasaus): Egypti, Jordania, Libanon, Syyria
toukokuun ensimmäinen sunnuntai: Espanja, Etelä-Afrikka, Liettua, Portugali, Unkari
8. toukokuuta: Etelä-Korea (Vanhempien päivä)
10. toukokuuta: Arabiemiirikunnat, Bahrain, Intia, Malesia,  Meksiko, Oman, Pakistan, Qatar, Saudi-Arabia Yleisesti vietetty Etelä-Amerikassa.
toukokuun toinen sunnuntai: Alankomaat, Australia, Belgia, Brasilia,  Filippiinit, Hongkong, Italia, Itävalta, Japani, Kanada, Kenia, Kiina, Kuuba, Latvia, Malta, Peru, Saksa, Singapore, Slovakia, Suomi, Sveitsi, Taiwan, Tanska, Tšekki, Turkki, Uusi-Seelanti, Viro, Yhdysvallat
26. toukokuuta: Puola
27. toukokuuta: Bolivia
toukokuun viimeinen sunnuntai: Dominikaaninen tasavalta, Ruotsi
kesäkuun ensimmäinen sunnuntai tai toukokuun viimeinen sunnuntai: Ranska
12. elokuuta: Thaimaa (kuningatar Sirikitin syntymäpäivä)
15. elokuuta: Belgia (Antwerpen), Costa Rica
lokakuun toinen sunnuntai: Argentiina
14. lokakuuta: Valko-Venäjä
marraskuun viimeinen sunnuntai: Venäjä
8. joulukuuta: Panama
22. joulukuuta: Indonesia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Äitienpäivä (Arkistoitu – Internet Archive). Ylen Elävä arkisto.
Suomen liputuspäivät
| --- | --- |
Viralliset:  suomalaisen kulttuurin päivä (28.2)  suomalaisen työn päivä (vappu) (1.5)  äitienpäivä (toukokuun 2. sunnuntai)  puolustusvoimain lippujuhlan päivä (4.6)  Suomen lipun päivä (juhannus) (kesäkuun lopussa)  isänpäivä (marraskuun 2. sunnuntai)  itsenäisyyspäivä (6.12)  vaalipäivä  tasavallan presidentin toimeenastumispäivä 
Vakiintuneet:  J. L. Runebergin päivä (5.2)  Miina Sillanpään päivä (1.10)  tasa-arvon päivä (19.3)  suomen kielen päivä (9.4)  kansallinen veteraanipäivä (27.4)  Eurooppa-päivä (9.5)  suomalaisuuden päivä (J. V. Snellman) (12.5)  kaatuneitten muistopäivä (toukokuun 3. su)  runon ja suven päivä (6.7)  Aleksis Kiven päivä]  (10.10)  Yhdistyneiden kansakuntien päivä (24.10)  ruotsalaisuuden päivä (6.10)  suomalaisen musiikin päivä (8.12)
20. huhtikuuta

20. huhtikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 110. päivä (111. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 255 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Lauha, Nella, Neela
suomenruotsalainen kalenteri: Arla, Tindra
ortodoksinen kalenteri: Feodor, Heikki, Teo, Teppo, Teuvo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Árrajuoksa
vanhemmissa kalentereissa: Amaalia, Amalia, Bernhardus, Hermogius, Jacobina, Sulpitius, Victor
Tapahtumia

1534 – Ranskalainen löytöretkeilijä Jacques Cartier aloitti purjehdusmatkan, jonka aikana hän löysi Kanadan ja Labradorin.
1653 – Oliver Cromwell hajotti Englannin parlamentin.
1770 – Brittiläisen löytöretkeilijän James Cookin laivasta havaittiin ensimmäisen kerran Australian itärannikko. Maihin laskettiin Botany Bayssä 29. huhtikuuta.
1792 – Ranska julisti sodan Itävallalle, mikä aloitti Ranskan vallankumoussodat.
1828 – René Caillié saapui ensimmäisenä eurooppalaisena ei-muslimina Timbuktuun.
1862 – Louis Pasteur ja Claude Bernard suorittivat ensimmäisen pastörointikokeen.
1910 – Halleyn komeetta ohitti ratansa lähinnä maapalloa sijaitsevan pisteen.
1961 – Sikojenlahden maihinnousu päättyi vastavallankumouksellisten tappioon Kuubassa.
1967 – Ilmailu: Swiss Britannian Bristol Britannia -potkuriturbiinikone syöksyi maahan Nikosiassa Kyproksella, 126 ihmistä sai surmansa.
1968 – Ilmailu: South African Airwaysin Boeing 707 syöksyi maahan nousuun lähdön jälkeen Windhoekissa, 122 ihmistä sai surmansa.
1968 – Pierre Trudeausta tuli Kanadan pääministeri.
1968 – Englantilainen parlamentaarikko Enoch Powell piti kiistanalaisen Rivers of Blood -puheen.
1978 – Neuvostoliiton ilmavoimat ampui Korean Airin lento 902:ta. Matkustajakone teki pakkolaskun järven jäälle. Kaksi matkustajaa sai surmansa.
1998 – Saksalainen terroristijärjestö Punainen armeijakunta ilmoitti lopettaneensa toimintansa 28 vuoden toiminnan jälkeen.
1999 – Columbinen verilöyly: Eric Harris ja Dylan Klebold avasivat tulen Columbinen lukiossa, 15 ihmistä kuoli ja 23 haavoittui.
2001 – Kiina poisti homoseksuaalisuuden henkisten sairauksien luettelostaan.
2008 – Danica Patrick voitti ensimmäisenä naisena Indy Racing Series -sarjan osakilpailun voitettuaan Indy Japan 300 -kilpailun.
2010 – Deepwater Horizon -öljynporauslautta syttyi räjähtäen palamaan Meksikonlahdella, aiheuttaen massiivisen öljyvuodon.
2014 – Jämijärvellä sattuneessa lento-onnettomuudessa kuoli kahdeksan henkilöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 20. huhtikuuta Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 20. huhtikuuta: |  |
:   Andy Serkis 1889 – Adolf Hitler syntyi.  1955 – Ruotsalainen perinnöllisyystieteilijä Svante Pääbo syntyi.  1961 – Sikojenlahden maihinnousu päättyi vastavallankumouksellisten tappioon Kuubassa.  1964 – Englantilainen näyttelijä Andy Serkis syntyi.  1973 – Angolalainen sijoittaja ja miljardööri Isabel dos Santos syntyi.  2010 – Deepwater Horizon -öljynporauslautta syttyi räjähtäen palamaan, mikä aiheutti laajan öljyonnettomuuden.  
Katso myös: kalenteri ~ 19. huhtikuuta, 21. huhtikuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Ekotoksikologia

Aiheeseen liittyvää
ekotoksikologia
kulkeutuminen
Eliöt, maaperä ja vesistöt
aavikoituminen
luontokato
metsäkato
eroosio
happamoituminen
juomavesivarojen riittävyys
maaperän pilaantuminen
rehevöityminen
vesien saastuminen
Ilma ja ilmasto
ilman saastuminen
ilmaston lämpeneminen
otsonikato
Yhteiskunta
liikakansoitus
liikakulutus
valosaaste
melu
n
k
Ekotoksikologia on tieteenala, joka on erikoistunut tutkimaan luonnossa esiintyviä ja sinne joutuvia myrkkyjä sekä niiden vaikutuksia kaikkiin eliöihin. Ekotoksikologia on laajin toksikologian ala. Tutkimuskohteita ovat muun muassa raskasmetallien pitoisuuksien mittaaminen esimerkiksi vesistä ja eliöistä sekä ympäristömyrkyt. Ekotoksikologia eroaa toksikologiasta siinä, että toksikologiassa tutkitaan myrkkyjen vaikutusta yksilöihin, kun taas ekotoksikologiassa vaikutusta ekosysteemeihin ja populaatioihin.
Historia

Ekotoksikologia-termin otti ensimmäisenä käyttöön René Truhaut vuonna 1969. Termin määrittely heijasti kasvavaa huolenaihetta siitä, miten ympäristökemikaalit vaikuttavat muihin lajeihin kuin ihmiseen; aiemmin toksikologia oli painottunut ympäristökemikaalien ihmiselle haitallisiin vaikutuksiin. Ekotoksikologiaa voidaan pitää laajemman ympäristötoksikologian tieteenalana.
Kuusamon Erä-Veikot

Kuusamon Erä-Veikot (vuosina 1937–1947 Kuusamon Urheilijat) on 1930-luvulla perustettu kuusamolainen urheiluseura. Se on tunnettu erityisesti maastohiihtoseurana, mutta sen urheilijat ovat saavuttaneet Suomen mestaruuksia myös yhdistetyssä hiihdossa, alppihiihdossa, painonnostossa ja voimanostossa. Seura on järjestänyt 1960-luvulta alkaen Suomen merkittävimpiin vuosittaisiin hiihtotapahtumiinkenen mukaan? kuuluvat Rukan Talvikisat.
Maastohiihto

Mahtavimmillaan Kuusamon Erä-Veikkojen maastohiihtäjät olivat 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa. Seuran hiihtäjistä Kalevi Oikarainen voitti 50 kilometrin maailmanmestaruuden Tatrassa 1970. Seuran viestijoukkue voitti vuonna 1967 ensimmäisen nelimiehisillä joukkueilla hiihdetyn viestin SM-kilpailun ja jäi seuraavien 12 vuoden aikana vain kahdesti ilman mestaruutta. Vuonna 1973 seura saavutti viestissä kaksoisvoiton. Seuran menestynein hiihtäjä 2000-luvulla on ollut Keijo Kurttila, joka on voittanut Suomen mestaruuden neljä kertaa henkilökohtaisessa sprintissä ja kerran sprinttiviestissä sekä edustanut Suomea arvokisoissa.
Maastohiihto > Suomen mestaruudet miesten viestihiihdossa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| Vuosi | 1. osuuden hiihtäjä | 2. osuuden hiihtäjä | 3. osuuden hiihtäjä | 4. osuuden hiihtäjä |
| 1967 | Unto Karjalainen | Olavi Ojala | Osmo Karjalainen | Kalevi Oikarainen |
| 1968 | Unto Karjalainen | Martti V. Määttä | Osmo Karjalainen | Kalevi Oikarainen |
| 1969 | Martti V. Määttä | Kari Kämäräinen | Kalevi Oikarainen | Osmo Karjalainen |
| 1970 | Manne Liimatainen | Kalevi Oikarainen | Martti V. Määttä | Osmo Karjalainen |
| 1971 | Kalevi Oikarainen | Manne Liimatainen | Martti V. Määttä | Osmo Karjalainen |
| 1972 | Kari Kämäräinen | Manne Liimatainen | Kalevi Oikarainen | Osmo Karjalainen |
| 1973 | Kalevi Oikarainen | Manne Liimatainen | Kari Kämäräinen | Osmo Karjalainen |
| 1975 | Manne Liimatainen | Kalevi Oikarainen | Urpo Kämäräinen | Osmo Karjalainen |
| 1976 | Kyösti Säkkinen | Olavi Määttä | Teemu Pitkänen | Osmo Karjalainen |
| 1978 | Tarmo Määttä | Kari Saapunki | Seppo Heiskanen | Teemu Pitkänen |
| 2003 | Keijo Kurttila | Valeri Rodohlebov | Esa Mursu | Marko Maaninka |
| 2005 | Keijo Kurttila | Valeri Rodohlebov | Esa Mursu | Marko Maaninka |
Maastohiihto > Suomen mestaruudet miesten sprinttiviestissä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| Vuosi | 1. hiihtäjä | 2. hiihtäjä |
| 2006 | Keijo Kurttila | Valeri Rodohlebov |
Maastohiihto > Muut SM-mitalit viestihiihdoissa

Miesten viesti
SM-hopeaa 1964, 1966, 1973 (II-joukkue), 1980, 1993
SM-pronssia 1974, 2002, 2006, 2008, 2009
Miesten sprinttiviesti
SM-hopeaa 2003
SM-pronssia 2021
Naisten viesti
SM-pronssia 1981, 1988, 1989
Aiheesta muualla

Kuusamon Erä-Veikkojen www-sivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Yle
Eksentrinen jupiter

Eksentrinen jupiter on suuri kaasupitoinen planeetta, joka kiertää keskustähteään soikealla radalla.
HD 80606b:n radan soikeus on harvinaisen suuri 0,93.
Eksentrinen jupiter on tähteä soikealla radalla kiertävä suuri jättiläisplaneetta. Eksentrisen jupiterin massa on monesti Jupiterin massan luokkaa tai massiivisempi. Kaasupitoiset eksentriset jupiterit kiertävät yli 0,2 AU:n päässä keskustähdestään. Alle 0,1 AU päässä keskustähdestään olevien eksoplaneettojen rata on lähes aina melkein ympyrä tähden aiheuttamien vuorovesivoimien takia. Eräällä hyvin soikealla radalla kiertävällä planeetalla, HD 80606b:llä, tapahtuu planeetan ollessa lähellä tähteään vain 6 tuntia kestävä lämpötilan syöksynomainen nousu 527:stä 1227 asteeseen planeetan kiertäessä keskustähteään 111 päivän jaksossa.