stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Edwin Linkomies
Poliittinen ura

Edwin Linkomies oli kannattanut koulupoikana Nuorsuomalaista Puoluetta, mutta hallitusmuototaistelun yhteydessä hän liittyi monarkismia kannattaneeseen Kansalliseen Kokoomuspuolueeseen ja liukui sen oikeistosiipeen kannattaen yhteistyötä Isänmaallisen kansanliikkeen kanssa. Linkomies toimi myös Suomalais-Saksalaisen seuran puheenjohtajana. Eduskuntaan hänet valittiin 1933 ja hän istui sen varapuhemiehenä 1939–1943. Kokoomuspuolueen puheenjohtajana Linkomies oli 1943–1945. Talvisodan loppuvaiheessa Linkomies kannatti Neuvostoliiton kanssa tehtävää rauhaa kovillakin ehdoilla. Talvi- ja jatkosodan välisen rauhan aikana hän kannatti aktiivisesti saksalaissuuntausta.
Edwin Linkomies tuli Suomen pääministeriksi maaliskuussa 1943, kun päähallituspuolueet maalaisliitto ja sosiaalidemokraatit eivät hyväksyneet toistensa ehdokkaita tehtävään. Linkomiehen pääministerikausi kesti jatkosodan aikana elokuuhun 1944. Linkomiehen muodostama hallitus kannatti Tyko Reinikkaa (ml.) lukuun ottamatta rauhanpolitiikkaa ja se tiedustelikin Neuvostoliiton rauhanehtoja useaan otteeseen. Hallitus totesi kuitenkin Neuvostoliiton ehdot liian koviksi, jotta niihin olisi voitu suostua silloisessa tilanteessa Suomen asevoimien ollessa edelleen Neuvostoliiton alueella, Karjalankannaksella ja Syvärillä saakka. Ainoastaan valtiovarainministeri Väinö Tanner (sd.) kannatti silloisten ehtojen hyväksymistä.
Neuvostoliiton aloitettua Viipurin-Petroskoin offensiivin ja tasavallan presidentti Risto Rytin solmittua kesäkuussa 1944 henkilökohtaisen Ribbentrop-sopimuksen, Ryti ilmoitti erostaan 1. elokuuta jättäen samalla presidentin tehtävien hoidon. Koska ylipäällikkö Gustaf Mannerheimistä tuli presidentti 4. elokuuta, Linkomies oli tasavallan presidentin tehtäviä hoitava pääministeri kolmen päivän ajan.
Linkomies joutui muun jatkosodan aikaisen valtiojohdon kanssa sotasyyllisyysoikeudenkäyntiin saaden viiden ja puolen vuoden vankeusrangaistuksen 1946 muun muassa “rauhan aikaansaamisen viivyttämisestä”. Hän vapautui ehdonalaiseen 1948 suoritettuaan tuomiosta puolet eli kaksi vuotta ja yhdeksän kuukautta. Lopuksi presidentti J. K. Paasikivi armahti hänet ja neljä muuta jäljellä ollutta syyllisenä tuomittua 1949. Vankilavuosinaan Linkomies kirjoitti muistelmateoksen Vaikea aika, joka julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen. Linkomies ei enää palannut varsinaiseen päivänpolitiikkaan, vaan keskittyi yliopistouraansa. Hänen suhteensa sotasyyllisyysoikeudenkäynnin aikaiseen oikeusministeri Urho Kekkoseen normalisoituivat tämän ensimmäisen presidenttikauden aikana ja Linkomies tuki Kekkosta presidentinvaalissa 1962.
Myöhempi akateeminen ura

Vankeustuomiota kärsiessään ja heti sen jälkeen Linkomies kirjoitti huomattavia esseekokoelmia: Keisari Augustus ja Rooman perintö (1946), Antiikin kulttuuri tutkimuksen kohteena (1947) ja Homeros (1948). Vankeusaikanaan hän myös suomensi tärkeitä teoksia, kuten Petroniuksen Trimalkion pidot (1946). Vuonna 1948 Linkomies jätti politiikan ja siirtyi pysyvästi tieteen pariin. Hän palasi paitsi Rooman kirjallisuuden professorin virkaansa myös moniin muihin sotaa edeltäneisiin tehtäviinsä. Satakuntalainen Osakunta valitsi hänet uudelleen inspehtorikseen 1950, mitä virkaa hän hoiti vuoteen 1956. Aikakauslehti Valvojan päätoimittajana hän toimi uudelleen vuodet 1955–1963. Helsingin yliopiston rehtoriksi hänet valittiin vuonna 1956 ja kansleriksi vuonna 1961.
Linkomies oli yksi 1950- ja 1960-lukujen merkittävimmistä tiedepoliittisista vaikuttajista ja toimi useiden yliopistolaitoksen toimintaa merkittävällä tavalla linjanneiden komiteoiden jäsenenä, joista kenties merkittävin oli linjapäätös valtion tieteellisten toimikuntien ja sen apurahajärjestelmien luomisesta vuonna 1961. Helsingin yliopisto promovoi Linkomiehen vuonna 1963 oikeustieteen kunniatohtoriksi.
Edwin Linkomies kuoli syksyllä 1963 Helsingissä 68-vuotiaana. Kuollessaan hän oli ollut professorinvirassaan neljäkymmentä vuotta. Hän määräsi vankilassa kirjoittamansa muistelmat salaisiksi vuoteen 1970 asti, jolloin ne julkaistiin Eino E. Suolahden toimittamina nimellä Vaikea aika.
Teoksia

Muinaisuuden näköaloja. Helsinki, Otava
Keisari Augustus ja Rooman perintö.  (Otavan kulttuurisarja 8)  Helsinki:  Otava, 1946.
Antiikin kulttuuri tutkimuksen kohteena.  Helsinki:  Otava, 1947.
F. E. Sillanpää: eräitä peruspiirteitä.  Helsinki:  Otava, 1948.
Homeros.  Helsinki:  Otava, 1948.
Ihmishengen tie: Valikoima puheita.  Helsingissä:  Otava, 1954.
Vaikea aika: Suomen pääministerinä sotavuosina 1943–44.  Helsinki:  Otava, 1970 (6. painos 2006).
Latinan kielioppi.  (21. painos)  Jyväskylä:  Gummerus, 1976.
Kirjallisuutta

Jokisipilä, Markku: Edwin Linkomiehen poliittinen toiminta 1943–1946.  Turku: Turun yliopisto, 1997.
Tommila, Päiviö & Heikkilä, Hannu (toim.): Edwin Linkomies – suomalainen vaikuttaja.  Helsinki: Otava, 1996.
Mailin juoksu

Mailin juoksu on nimensä mukaisesti mailin (1 609 metriä) mittainen juoksumatka. Maili ei ole yleisurheilun arvokisaohjelmassa.
Haamurajana maililla pidettiin pitkään neljää minuuttia, jonka ensimmäisenä alitti englantilainen Roger Bannister 6. toukokuuta 1954. Mailin juoksijoita kutsutaan mailereiksi.
Nykyaikana urheilukilpailuissa juostaan pääasiassa metrijärjestelmän mukaista 1 500 metriä, mutta myös mailia juostaan varsinkin Isossa-Britanniassa.
Ennätyksiä > Miehet

| Ennätys | Aika | Juoksija | Päiväys | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys | 3.43,13 |  Hicham el-Guerrouj | 7. heinäkuuta 1999 | Rooma, Italia |
| Aasian ennätys | 3.47,97 |  Daham Najim Bashir | 29. heinäkuuta 2005 | Oslo, Norja |
| Afrikan ennätys | 3.43,13 |  Hicham el-Guerrouj | 7. heinäkuuta 1999 | Rooma, Italia |
| Etelä-Amerikan ennätys | 3.51,05 |  Hudson de Souza | 29. heinäkuuta 2005 | Oslo, Norja |
| Euroopan ennätys | 3.43,73 |  Jakob Ingebrigtsen | 16. syyskuuta 2023 | Eugene, Yhdysvallat |
| Keski- ja Pohjois- Amerikan ennätys | 3.43,97 |  Yared Nuguse | 16. syyskuuta 2023 | Eugene, Yhdysvallat |
| Oseanian ennätys | 3.47,48 |  Oliver Hoare | 16. kesäkuuta 2022 | Oslo, Norja |
Lähteet:
Ennätyksiä > Naiset

| Ennätys | Aika | Juoksija | Päiväys | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys | 4.07,64 |  Faith Kipyegon | 21. heinäkuuta 2023 | Monaco |
| Aasian ennätys | 4.17,75 |  Maryam Yusuf Jamal | 14. syyskuuta 2007 | Bryssel, Belgia |
| Afrikan ennätys | 4.07,64 |  Faith Kipyegon | 21. heinäkuuta 2023 | Monaco |
| Etelä-Amerikan ennätys | 4.27,41 |  Joselyn Brea | 21. heinäkuuta 2023 | Monaco |
| Euroopan ennätys | 4.12,33 |  Sifan Hassan | 12. heinäkuuta 2019 | Monaco |
| Keski- ja  Pohjois-Amerikan ennätys | 4.16,35 |  Nikki Hiltz | 21. heinäkuuta 2023 | Monaco |
| Oseanian ennätys | 4.15,34 |  Jessica Hull | 21. heinäkuuta 2023 | Monaco |

Lähteet:
Maailmanennätyksen kehitys > Miehet > Epäviralliset ennätykset > Ammattilaiset

| Aika | Juoksija | Päiväys | Paikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.28,0 |  Charles Westhall | 26. heinäkuuta 1855 | Lontoo |
| 4.28,0 |  Thomas Horspool | 28. syyskuuta 1857 | Manchester |
| 4.23,0 |   Thomas Horspool | 12. heinäkuuta 1858 | Manchester |
| 4.22,3 |  Siah Albison | 27. elokuuta 1860 | Manchester |
| 4.21,8 |  William Lang | 11. heinäkuuta 1863 | Manchester |
| 4.20,5 |   Edward Mills | 23. huhtikuuta 1864 | Manchester |
| 4.20,0 |   Edward Mills | 25. kesäkuuta 1864 | Manchester |
| 4.17,3 |   William Lang | 19. elokuuta 1865 | Manchester |
| 4.17,3 |   William Richards | 19. elokuuta 1865 | Manchester |
| 4.16,2 |  William Cummings | 14. toukokuuta 1881 | Preston |
| 4.12,8 |  Walter George | 23. elokuuta 1886 | Lontoo |
Maailmanennätyksen kehitys > Miehet > Epäviralliset ennätykset > Amatöörit

| Aika | Juoksija | Päiväys | Paikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.52,0 |  Cadet Marshall | 2. syyskuuta 1852 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.45,0 |  Thomas Finch | 3. marraskuuta 1858 | Oxford, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.45,0 |  Vincent Hammick | 15. marraskuuta 1858 | Oxford, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.40,0 |  Gerald Surman | 24. marraskuuta 1859 | Oxford, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.33,0 |  George Farran | 23. toukokuuta 1862 | Dublin, Irlanti |
| 4.29,6 |  Walter Chinnery | 10. maaliskuuta 1868 | Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.28,8 |  William Gibbs | 3. huhtikuuta 1868 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.28,6 |  Charles Gunton | 31. maaliskuuta 1873 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.26,0 |  Walter Slade | 30. toukokuuta 1874 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.24,5 |  Walter Slade | 19. kesäkuuta 1875 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.23,2 |  Walter George | 16. elokuuta 1880 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.19,4 |  Walter George | 3. kesäkuuta 1882 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.18,4 |  Walter George | 21. kesäkuuta 1884 | Birmingham, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.17,8 |  Thomas Conneff | 26. elokuuta 1893 | Cambridge, Massachusetts, Yhdysvallat |
| 4.17,0 |  Fred Bacon | 6. heinäkuuta 1895 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.15,6 |  Thomas Conneff | 28. elokuuta 1895 | New York, New York, Yhdysvallat |
| 4.15,4 |  John Paul Jones | 27. toukokuuta 1911 | Cambridge, Massachusetts, Yhdysvallat |
Maailmanennätyksen kehitys > Miehet > IAAF:n ratifioimat ennätykset

| Aika | Juoksija | Päiväys | Paikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.14,4 |  John Paul Jones | 31. toukokuuta 1913 | Cambridge, Massachusetts, Yhdysvallat |
| 4.12,6 |  Norman Taber | 16. heinäkuuta 1915 | Cambridge, Massachusetts, Yhdysvallat |
| 4.10,4 |  Paavo Nurmi | 23. elokuuta 1923 | Tukholma, Ruotsi |
| 4.09,2 |  Jules Ladoumégue | 4. lokakuuta 1931 | Pariisi, Ranska |
| 4.07,6 |  Jack Lovelock | 15. heinäkuuta 1933 | Princeton, New Jersey, Yhdysvallat |
| 4.06,8 |  Glenn Cunningham | 16. kesäkuuta 1934 | Princeton, New Jersey, Yhdysvallat |
| 4.06,4 |  Sydney Wooderson | 28. elokuuta 1937 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.06,2 |  Gunder Hägg | 1. heinäkuuta 1942 | Göteborg, Ruotsi |
| 4.06,2 |  Arne Andersson | 10. heinäkuuta 1942 | Tukholma, Ruotsi |
| 4.04,6 |  Gunder Hägg | 4. syyskuuta 1942 | Tukholma, Ruotsi |
| 4.02,6 |  Arne Andersson | 1. heinäkuuta 1943 | Göteborg, Ruotsi |
| 4.01,6 |  Arne Andersson | 18. heinäkuuta 1944 | Malmö, Ruotsi |
| 4.01,4 |  Gunder Hägg | 17. heinäkuuta 1945 | Malmö, Ruotsi |
| 3.59,4 |  Roger Bannister | 6. toukokuuta 1954 | Oxford, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 3.58,0 |  John Landy | 21. kesäkuuta 1954 | Turku, Suomi |
| 3.57,2 |  Derek Ibbotson | 19. heinäkuuta 1957 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 3.54,5 |  Herb Elliott | 6. elokuuta 1958 | Dublin, Irlanti |
| 3.54,4 |  Peter Snell | 27. tammikuuta 1962 | Wanganui, Uusi-Seelanti |
| 3.54,1 |  Peter Snell | 17. marraskuuta 1964 | Auckland, Uusi-Seelanti |
| 3.53,6 |  Michel Jazy | 9. kesäkuuta 1965 | Rennes, Ranska |
| 3.51,3 |  Jim Ryun | 17. heinäkuuta 1966 | Berkeley, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 3.51,1 |  Jim Ryun | 23. kesäkuuta 1967 | Bakersfield, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 3.51,0 |  Filbert Bayi | 17. toukokuuta 1975 | Kingston, Jamaika |
| 3.49,4 |  John Walker | 12. elokuuta 1975 | Göteborg, Ruotsi |
| 3.49,0 |  Sebastian Coe | 17. heinäkuuta 1979 | Oslo, Norja |
| 3.48,8 |  Steve Ovett | 1. heinäkuuta 1980 | Oslo, Norja |
| 3.48,53 |  Sebastian Coe | 19. elokuuta 1981 | Zürich, Sveitsi |
| 3.48,40 |  Steve Ovett | 26. elokuuta 1981 | Koblenz, Länsi-Saksa |
| 3.47,33 |  Sebastian Coe | 28. elokuuta 1981 | Bryssel, Belgia |
| 3.46,32 |  Steve Cram | 27. heinäkuuta 1985 | Oslo, Norja |
| 3.44,39 |  Noureddine Morceli | 5. syyskuuta 1993 | Rieti, Italia |
| 3.43,12 |  Hicham el-Guerrouj | 7. heinäkuuta 1999 | Rooma, Italia |
Lähteet:
Maailmanennätyksen kehitys > Naiset

| Aika | Juoksija | Päiväys | Paikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.37,0 |  Anne Smith | 3. kesäkuuta 1967 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.36,8 |  Maria Gommers | 14. kesäkuuta 1969 | Leicester, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 4.35,3 |  Ellen Tittel | 20. elokuuta 1971 | Sittard, Alankomaat |
| 4.29,5 |  Paola Cacchi | 8. elokuuta 1973 | Viareggio, Italia |
| 4.23,8 |  Natalia Mărășescu | 21. toukokuuta 1977 | Bukarest, Romania |
| 4.22,09 |  Natalia Mărășescu | 27. tammikuuta 1979 | Auckland, Uusi-Seelanti |
| 4.21,68 |  Mary Decker | 26. tammikuuta 1980 | Auckland, Uusi-Seelanti |
| 4.20,89 |  Ljudmila Veselkova | 12. syyskuuta 1981 | Bologna, Italia |
| 4.18,08 |  Mary Decker-Tabb | 9. heinäkuuta 1982 | Pariisi, Ranska |
| 4.17,44 |  Maricica Puică | 16. syyskuuta 1982 | Rieti, Italia |
| 4.16,71 |  Mary Slaney | 21. elokuuta 1985 | Zürich, Sveitsi |
| 4.15,61 |  Paula Ivan | 10. heinäkuuta 1989 | Nizza, Ranska |
| 4.12,56 |  Svetlana Masterkova | 14. elokuuta 1996 | Zürich, Sveitsi |
| 4.12,33 |  Sifan Hassan | 12. heinäkuuta 2019 | Monaco |
| 4.07,64 |  Faith Kipyegon | 21. heinäkuuta 2023 | Monaco |

Lähteet:
Maailmantilasto > Miehet

Alle 3.47,0 juosseet miehet (tilanne elokuu 2024):
| # | Aika | Juoksija | Päivämäärä ja paikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 3.43,13 |  Hicham el-Guerrouj | 7. heinäkuuta 1999 Rooma, Italia |
| 2. | 3.43,40 |  Noah Ngeny | 7. heinäkuuta 1999 Rooma, Italia |
| 3. | 3.43,73 |  Jakob Ingebrigtsen | 16. syyskuuta 2023 Eugene, Yhdysvallat |
| 4. | 3.43,97 |  Yared Nuguse | 16. syyskuuta 2023 Eugene, Yhdysvallat |
| 5. | 3.44,39 |  Noureddine Morceli | 5. syyskuuta 1993 Rieti, Italia |
| 6. | 3.45,34 |  Josh Kerr | 25. toukokuuta 2024 Eugene, Yhdysvallat |
| 7. | 3.46,32 |  Steve Cram | 27. heinäkuuta 1985 Oslo, Norja |
| 8. | 3.46,38 |  Daniel Komen | 26. elokuuta 1997 Berliini, Saksa |
| 9. | 3.46,70 |  Vénuste Niyongabo | 26. elokuuta 1997 Berliini, Saksa |
| 10. | 3.46,76 |  Saïd Aouita | 2. heinäkuuta 1987 Helsinki, Suomi |
| 11. | 3.46,91 |  Alan Webb | 21. heinäkuuta 2007 Brasschaart, Belgia |
Maailmantilasto > Naiset

Alle 4.16,00 juosseet naiset (tilanne elokuu 2024):
| # | Aika | Juoksija | Päivämäärä ja paikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 4.07,64 |  Faith Kipyegon | 21. heinäkuuta 2023 Monaco |
| 2. | 4.12,33 |  Sifan Hassan | 12. heinäkuuta 2019 Monaco |
| 3. | 4.12,56 |  Svetlana Masterkova | 14. elokuuta 1996 Zürich, Sveitsi |
| 4. | 4.13,31 (i) |  Genzebe Dibaba | 17. helmikuuta 2016 Tukholma, Ruotsi |
| 5. | 4.14,58 |  Ciara Mageean | 21. heinäkuuta 2023 Monaco |
| 6. | 4.14,79 |  Freweyni Hailu | 21. heinäkuuta 2023 Monaco |
| 7. | 4.15,24 |  Laura Muir | 21. heinäkuuta 2023 Monaco |
| 8. | 4.15,34 |  Jessica Hull | 21. heinäkuuta 2023 Monaco |
| 9. | 4.15,61 |  Paula Ivan | 10. heinäkuuta 1989 Nizza, Ranska |
| 10. | 4.15,8 |  Natalja Artjomova | 5. elokuuta 1984 Leningrad, Neuvostoliitto |

(i) = hallitulos
Ellen Marie Vars

Ellen Marie Vars
| --- | --- |
Syntynyt:  12. elokuuta 1957  (67 vuotta) Lappojärvi  
Syntymänimi:  Elle Márjá Vars 
Lapsi:  Láilá Susanne Vars  
| --- | --- |
Palkinnot:  Saamelaisneuvoston kirjallisuuspalkinto (2005 ja 2007) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ellen Marie Vars tai Elle Márjá Vars (s.  12. elokuuta 1957 Lappojärvi, Koutokeino) on norjalainen saamelainen kirjailija ja runoilija, joka kirjoittaa pohjoissaameksi. Hänen esikoisteoksensa, nuortenromaani Kátjá kertoo sisäoppilaitoksessa kasvavasta saamelaistytöstä. Se käännettiin heti norjaksi ja on Norjan luetuimpia saameksi kirjoitettuja kirjoja.
Teokset

Kátjá (1986)
Oabbá (1986)
Savdnjiluvvon nagir (1989)
Árvedávggi mánát (1990)
Okto (1991)
Buot ovddemus jápmet niegut (1992)
Ja idja ii galgga šat leat (1996)
Jaskatvuođas ii leat mihkke agiid
Čábbámus Iđitguovssu (2002)
Máilmmi láikkimus olmmos (2006)
Máilmmi jálumus mánná (2009)
Máilmmi árggimus áhkku (2012)
Skábma (2013)
Palkintoja

1992 – Vapaa sana -stipendi
2005 – Saamelaisneuvoston kirjallisuuspalkinto
2007 – Saamelaisneuvoston kirjallisuuspalkinto
Jaakko Loukko

Jaakko Loukko (25. helmikuuta 1870 Ylistaro – 17. syyskuuta 1946 Ylistaro) oli suomalainen poliitikko.
Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä edustanut Loukko toimi kansanedustajana kuuden vuoden ajan, toukokuusta 1918 huhtikuuhun 1924. Hän nousi eduskuntaan varaedustajan paikalta, kun Ernst Saari kuoli kesken vaalikauden, ja hänet valittiin jatkamaan kansanedustajana kaksissa vaaleissa, 1919 ja 1922. Hänen puolueensa oli aluksi Suomalainen puolue, mutta marraskuussa 1918 hän siirtyi Maalaisliittoon. Eduskunnan valiokunnista Loukko vaikutti elintarveasiainvaliokunnassa, laki- ja talousvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa ja lakivaliokunnassa.
Loukon vanhemmat olivat maanviljelijä Simon Loukko ja Greta Tuisku. Hän oli itsekin varsinaiselta ammatiltaan maanviljelijä, jona hän työskenteli synnyinkunnassaan Ylistarossa vuodesta 1895. Hän toimi myös kauppa- ja perukirjojen laatijana ja maallikkotuomarina, lautamiehenä. Koulutustaustana hänellä oli kansakoulu. Kansanedustajuuden lisäksi Loukko vaikutti poliittisella urallaan Ylistaron kunnallispolitiikassa, kunnan kunnanvaltuuston jäsenenä, ja oli kahdesti presidentin valitsijamiehenä, vaaleissa 1925 ja 1931.
Loukko oli kahdesti naimisissa. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Liisa Kiikka, jonka kanssa hän oli aviossa vuosina 1888–1931. Vuonna 1932 hän avioitui Maria Sofia Hakalan kanssa. Jaakko Loukko kuoli syyskuussa 1946, 76-vuotiaana.
Suonikylä

Venäjän puolelle jääneen vanhan Suonikylän talvikylä 1913.
Suonikylä (koltansaameksi Suõʹnnʼjel, ven. Сонгельский погост, Сонгельск, Суоникюля) oli kolttasaamelaisten lapinkylä eli siida Suomelle vuosina 1920–1944 kuuluneen Petsamon kunnan keskiosassa. Sen ytimen muodosti talvikylä, johon Suonikylän yhteisö kokoontui talvikaudeksi. Kesällä yhteisö siirtyi pois talvikylästä ja hajautui eri suuntiin.
Historia

Suonikylän siida kuului Venäjälle aina vuoteen 1920, jolloin suurin osa sen alueesta siirtyi Tarton rauhan myötä Suomelle. Talvikylä jäi rajanvedossa Venäjän puolelle, mutta pääosa sukujen nautinta-alueista Suomen puolelle. Suomen puolelle rakennettiin uusi talvikylä ja Suonikylän yhteisön jäsenistä tuli Suomen kansalaisia. Suonikylää on luonnehdittu perinteisen kolttasaamelaisen kulttuurin keskukseksi.
Toisen maailmansodan takia Suonikylän koltat joutuivat lähtemään kotiseudultaan. Suomen valtio asutti heidät sodan jälkeen Inariin Sevettijärvelle. Suonikylässä siidalla oli valta tietyissä puitteissa osoittaa maa-alueita perheiden käyttöön ja siirtää niitä perheeltä toiselle. Muutama kahden hehtaarin tontti tupasineen oli vähäinen korvaus sen 5000 km2:n alueen menetyksestä, jonka Suonikylän koltat kokivat.
Väestö

Suonikylä oli lähes kokonaan Petsamon ortodoksisten kolttien asuttama kylä. Vuoden 1929 henkikirjoituksen mukaan kylässä oli 168 asukasta, jotka kaikki olivat kolttasaamelaisia. Ainoa suomalainen oli Suonikylässä koulun opettaja.
Asukasluvun kehitys:
1921: 159
1925: 165
1929: 168
1930: 163
1935: 201
1939: 219
Aiheesta muualla

Suomen suurin kylä - kolttakylä, Suomen Kuvalehti, 28.04.1934, nro 18, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
"Läkkäme Lapin kyliin", Suomen Kuvalehti, 07.07.1934, nro 28, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suonikylän vappua, Suomen Kuvalehti, 07.05.1938, nro 18, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Vanhan Suonikylän väkeä vuonna 1903.
Felipe Drugovich

| Felipe Drugovich |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Felipe Drugovich Roncato
Syntynyt: 23. toukokuuta 2000 (ikä 24) Maringá, Paraná, Brasilia
Kansalaisuus:   Brasilia
Moottoriurheilija
Formula 2
Vuodet:  2020–2022
Tallit:  MP Motorsport (2020, 2022) Virtuosi Racing (2021)
Kilpailuja:  75 (73 starttia)
Voittoja:  8
Paalupaikkoja:  5
Nopeimpia kierroksia:  4
Paras sijoitus:  1.
Aiheesta muualla
felipedrugovich.com.br/en
Felipe Drugovich Roncato (s. 23. toukokuuta 2000 Maringá, Paraná, Brasilia) on brasilialainen rata-autoilija. Hän voitti kauden 2022 F2-mestaruuden.
Formula 3 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Carlin | ESPFEA 11 | ESPSPR 10 | FRAFEA 19 | FRASPR 10 | AUTFEA 12 | AUTSPR 14 | GBRFEA 13 | GBRSPR 10 | HUNFEA 6 | HUNSPR Kesk. | BELFEA 18 | BELSPR 9 | ITAFEA 16 | ITASPR 12 | RUSFEA 25 | RUSSPR 15 | 8 | 16. |
Formula 2 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | MP Motorsport | AUTFEA 8 | AUTSPR 1 | STYFEA 13 | STYSPR 13 | HUNFEA 5 | HUNSPR 16 | GBRFEA 7 | GBRSPR 6 | GBRFEA 10 | GBRSPR 12 | ESPFEA 7 | ESPSPR 1 | BELFEA DSQ | BELSPR 13 | ITAFEA 16 | ITASPR Kesk. | TUSFEA 4 | TUSSPR 15 | RUSFEA Kesk. | RUSSPR 20 | BHRFEA 1 | BHRSPR 8 | SKRFEA 3 | SKRSPR 8 |  |  |  |  | 121 | 9. |
| 2021 | UNI-Virtuosi Racing | BHRSP1 16 | BHRSP2 14 | BHRFEA 9 | MONSP1 2 | MONSP2 14 | MONFEA 3 | AZESP1 14 | AZESP2 10 | AZEFEA 4 | GBRSP1 4 | GBRSP2 7 | GBRFEA 6 | ITASP1 Kesk. | ITASP2 17 | ITAFEA 12 | RUSSP1 DNS | RUSSP2 C | RUSFEA DNS | SAUSP1 4 | SAUSP2 10 | SAUFEA 5 | ABUSP1 2 | ABUSP2 5 | ABUFEA 3 |  |  |  |  | 105 | 8. |
| 2022 | MP Motorsport | BHRSPR 5 | BHRFEA 6 | SAUSPR 3 | SAUFEA 1 | EMISPR 5 | EMIFEA 10 | ESPSPR 1 | ESPFEA 1 | MONSPR Kesk. | MONFEA 1 | AZESPR 5 | AZEFEA 3 | GBRSPR 5 | GBRFEA 4 | AUTSPR 4 | AUTFEA 11 | FRASPR 3 | FRAFEA 4 | HUNSPR 4 | HUNFEA 9 | BELSPR 4 | BELFEA 2 | NEDSPR 10 | NEDFEA 1 | ITASPR Kesk. | ITAFEA 6 | ABUSPR 3 | ABUFEA 2 | 265 | 1. |
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | Aston Martin Aramco | BHR   | SAU   | AUS   | EMI   | MIA   | ESP   | MON   | AZE   | CAN   | GBR   | AUT   | FRA   | HUN   | BEL   | NED   | ITA   | SIN   | JPN   | USA   | MXC   | SÃP   | ABU TD |  |  | – | – |
| 2023 | Aston Martin Aramco | BHR   | SAU   | AUS   | AZE   | MIA   | MON   | ESP   | CAN   | AUT   | GBR   | HUN   | BEL   | NED   | ITA TD | SIN   | JPN   | QAT   | USA   | MXC   | SÃP   | LVG   | ABU TD |  |  | – | – |
| 2024 | Aston Martin Aramco | BHR   | SAU   | AUS   | JPN   | CHN   | MIA   | EMI   | MON   | CAN   | ESP   | AUT   | GBR   | HUN   | BEL   | NED   | ITA   | AZE   | SIN   | USA   | MXC TD | SÃP   | LVG   | QAT   | ABU TD | – | – |