stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stereo Hearts

| ”Stereo Hearts” Gym Class Heroes ft>  Adam Levine |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Papercut Chronicles II
 Julkaistu: 14. kesäkuuta 2011
 Tuottaja(t): Benny Blanco, Robopop
 Tyylilaji: Pop rap, vaihtoehto hip hop
 Kesto: 03.31
 Levy-yhtiö: Decaydance, Fueled by Ramen
Gym Class Heroesin muut singlet
| ”Guilty as Charged” 2008 | ”Stereo Hearts” 2011 | ”Ass Back Home” 2011 |
Adam Levinen muut julkaisut
| ”Say It Again” 2007 | ”Stereo Hearts” 2011 | ”My Life” 2012 |
Stereo Hearts on yhdysvaltalaisyhtye Gym Class Heroesin kappale, jolla vierailee yhtyeen Maroon 5 päälaulaja Adam Levine. Kappale julkaistiin yhtyeen viidennen, The Papercut Chronicles II-studioalbumin johdantosinglenä 14. kesäkuuta 2011. Kappale sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta. Muun muassa MTV:n Jenna Hally Rubenstein kehui yhtyeen uutta suuntaa "Stereo Heartsilla", kirjoittaen että se on "hieman lipevämmin tuotettu kuin mitä pitäisi, mutta olemme yhä vankasti uuden kokeneellisen kappaleen takana."
Käännös suomeksi
St Ives

| St Ives Porth Ia |
| --- | --- |
 Näkymä St Ivesin kattojen yli.
 fiSt Ives 
 50°13′N, 5°29′W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Lounais-Englanti
Muodollinen kreivikunta:  Cornwall
Yhtenäishallintopiiri:  Cornwall
Kaupunkioikeudet:  1295
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  17,5 km²
Väestö
Väkiluku (2018):  11 087
Väestötiheys:  634 as./km²
 stivestowncouncil-cornwall.gov.uk 
St Ives (korniksi Porth Ia) on noin 11 100 asukkaan satamakaupunki ja kunta (civil parish) Cornwallin pohjoisrannikolla Lounais-Englannissa.
St Ives oli keskiajalla merkittävä satama, ja sen kalastuslaivasto oli Cornwallin pohjoisrannikon suurin. Kun rautatie avattiin vuonna 1877, kaupungin eristyneisyys väheni. Sen lisäksi, että asukkaat pääsivät muualle Cornwalliin töihin, junat toivat kaupunkiin taiteilijoita. 1900-luvun alussa sardiinisaaliit pienenivät ja kalastuksen merkitys alkoi vähentyä.
St Ivesin nimi ja historia juontavat juurensa 500-luvulla sinne tulleeseen irlantilaiseen prinsessaan, joka levitti alueella kristinuskoa. Se sai kaupunkioikeudet kuningas Edvard I:ltä vuonna 1295.
St Ives on tärkeä kalasatama, ja sen miellyttävä ilmasto ja hiekkarannat houkuttelevat paljon matkailijoita. Myös taiteilijat ovat viihtyneet siellä kaupungin ilmapiirin ja sopivan valon ansiosta. Suomalainen taidemaalari Helene Schjerfbeck asui kaupungissa vuosina 1887–1889.
Vuonna 1993 St Ivesiin perustettiin lontoolaisen Tate Britain -taidemuseon haaragalleria, Tate St Ives. Vuoden 2014 lopulla siihen alettiin rakentaa huomattavaa laajennusta.
St Ives
Stenabo

Stenabo on kukkula, joka sijaitsee Ydren kunnassa Itä-Götanmaan maakunnassa Ruotsissa. Se kohoaa 328 metriin.
Tjörnin kunta

| Tjörnin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Keskustaajama:  Skärhamn
Kuntakoodi:  1419
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  167,36 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  16 312
 – Väestötiheys:  97,5 as./km²
 
 www.tjorn.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alen, Göteborgin, Härrydan, Kungsbackan, Kungälvin, Lerumin, Mölndalin, Partillen, Tjörnin ja Öckerön kuntien alueilla sijainneet pitäjät.
Tjörnin kunta (ruots. Tjörns kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Skärhamn.
Kunnan maapinta-ala on 167,36 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 16 312 henkeä (31.12.2021).
Tjörnin saari on pinta-alaltaan Ruotsin kuudenneksi suurin saari.
Vuonna 2007 kunnassa oli 18,01 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1863 Tjörnin kihlakuntaan perustettiin kolme maalaiskuntaa, joista jokainen vastasi entistä pitäjää. Ne olivat Klövedala, Stenkyrka ja Valla. Vuonna 1903 Stenkyrkan maalaiskunnasta erotettiin Klädesholmenin maalaiskunta ja vuonna 1918 Rönnängin maalaiskunta. Vuonna 1941 lakkautettiin alueella sijainnut Flatholmenin taajaväkinen yhdyskunta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Tjörnin maalaiskunta yhdistämällä Klövedalan, Stenkyrkan, Vallan, Klädesholmenin ja Rönnängin maalaiskunnat. Kunnan alueella sijainneet kuusi muuta taajaväkistä yhdyskuntaa lakkautettiin kaikki vuonna 1959. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Tjörnin maalaiskunta muutettiin Tjörnin kunnaksi ilman rajamuutoksia.
Kunnan hallinto sijaitsi noin vuoteen 1980 asti Sibräckassa, mutta sen jälkeen Skärhamnista on tullut keskustaajama. Kunnantalo sijaitsee nykyään Skärhamnin keskustassa.
Väestönkehitys

| Tjörnin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 671 | 8 671 |
| 1955 | 1955 |    | 8 572 | 8 572 |
| 1960 | 1960 |    | 8 339 | 8 339 |
| 1965 | 1965 |    | 8 509 | 8 509 |
| 1970 | 1970 |    | 9 334 | 9 334 |
| 1975 | 1975 |    | 10 618 | 10 618 |
| 1980 | 1980 |    | 11 701 | 11 701 |
| 1985 | 1985 |    | 12 482 | 12 482 |
| 1990 | 1990 |    | 13 919 | 13 919 |
| 1995 | 1995 |    | 14 602 | 14 602 |
| 2000 | 2000 |    | 14 733 | 14 733 |
| 2005 | 2005 |    | 15 022 | 15 022 |
| 2010 | 2010 |    | 14 955 | 14 955 |
| 2015 | 2015 |    | 15 315 | 15 315 |
| 2020 | 2020 |    | 16 147 | 16 147 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 114 | 7,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 232 | 1,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 877 | 5,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 13 092 | 85,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 87 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 59 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 204 077 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 243 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,8 %
18–64-vuotiaat: 58,5 %
65 vuotta täyttäneet: 22,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,5 | 1,6 |
|   | jalostus | 24,4 | 28,7 |
|   | palvelut | 71,5 | 68,6 |
|   | tuntematon | 1,6 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 631 | 7 404 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 62,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 58,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 141 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Skärhamn | 3 193 |
| 2 | Rönnäng | 1 437 |
| 3 | Höviksnäs | 1 309 |
| 4 | Myggenäs | 1 230 |
| 5 | Kållekärr | 560 |
| 6 | Klädesholmen | 385 |
| 7 | Stora Dyrön | 250 |
| 8 | Bleket | 240 |
| 9 | Åstol | 210 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Kyrkesund
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Aröd
Berga
Bö i Klövedal
Fagerfjäll
Fjälebro
Furusäter
Gullfjäll + Långekärr + Sunna
Gunneby
Hjälteby + del av Sundsby
Häggvall
Kyrkesund
Lilla Askerön
Rävlanda + Höggeröd
Röra
Skåpesund
Stockevik + Duvedalen
Styrdal norra och Kortås
Södra Bäck
Tolleby
Tådås
Tångeröd södra och Snippen och Manhöjden
Valsäng
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Balkeröd
Härön
Hövik
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tjörnin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 7 | 8 | 10 | 9 | 6 | 8 | 7 | 6 | 5 | 7 | 9 | 9 | 8 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 8 | 9 | 8 | 7 | 3 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 12 | 11 | 12 | 8 | 12 | 11 | 8 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 4 | 2 | 5 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 8 | 8 | 9 | 10 | 10 | 9 | 12 | 17 | 14 | 14 | 13 | 13 | 12 | 9 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 4 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 6 | 5 | 3 | 3 | 3 | 5 | 5 | 4 | 6 | 8 | 7 | 4 | 3 | 5 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Klädesholmenin piiri
Klövedalin piiri
Rönnängin piiri
Stenkyrkan piiri (Bohuslän)
Vallan piiri (Ruotsi)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Valla
Stenkyrka
Rönnäng
Klövedal
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Klädesholmen
Klövedal
Rönnäng
Stenkyrka
Valla
Seurakunnat > Kirkot

Bleketin kirkko
Klädesholmenin kirkko
Klövedalin kirkko
Rönnängin kirkko
Skärhamnin kirkko
Stenkyrkan kirkko
Vallan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tjörnin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Tjörns kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Tjörnin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Stenbock

Stenbock on sukunimi:
Ebba Stenbock (k. 1614), ruotsalainen valtarouva
Eric Gustafsson Stenbock (1538–1602), ruotsalainen valtaneuvos Gustaf Olofsson Stenbockin poika
Eric Stenbock (1860–1895), saksalais-virolainen kirjailija
Gustaf Olofsson Stenbock (k. 1571), ruotsalainen valtakunnanmarsalkka
Gustaf Otto Stenbock (1614–1685), ruotsalainen sotamarsalkka
Hedvig Eleonora Stenbock (myöh. Creutz, 1664–1729), suomalainen kreivitär ja ruukinpatrunessa
Katariina Stenbock (1535–1621), Ruotsin kuningatar 1552–1560, Kustaa Vaasan kolmas puoliso
Magnus Stenbock (n. 1663–1717), ruotsalainen sotamarsalkka, Gustaf Otto Stenbockin poika
Surku

Surku (ruots. Ynk) on Tove Janssonin Muumi-teoksissa esiintyvä pieni ja alakuloinen koira.
Muumikirjoista Surku esiintyy vuonna 1957 ilmestyneessä romaanissa Taikatalvi sekä vuonna 1977 ilmestyneessä kuvakirjassa Vaarallinen matka. Parhaiten Surku tunnetaan Taikatalvesta. Jo ennen Taikatalvea  Surku kuitenkin esiintyi vuonna 1956 Muumipeikko-sarjakuvassa ilmestyneessä tarinassa Kuvitteluleikki. Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjassa Surku esiintyy jaksossa "Talven vieraita", joka perustuu Taikatalvi-kirjaan. Surku on mukana myös piirroselokuvassa Muumit Rivieralla, jossa hahmon pohjana on käytetty Kuvitteluleikki-sarjakuvatarinaa.
Hahmon kuvaus

Surku-koira on kooltaan pieni ja väriltään vaaleanruskea. Sillä on päällään punainen viitta, joka on kiinni hakaneulalla. Surkun päätä koristaa niin ikään punainen hiippalakki. Surku on nimensä mukaan alakuloinen, yksinäinen kulkuri. Surku asuu uimahuoneella Tuu-tikin kanssa ja on päivisin komerossa. Surkun unelma on liittyä susilaumaan, sillä Surku kokee sudet veljikseen.
Surku kiipeää joka yö vuorelle ulvomaan kuuta toivoen, että sen susiveljet kuulisivat. Eräänä yönä Surkun veljet vihdoin saapuvat. Surkun suureksi pettymykseksi ne aikovatkin syödä Surkun, eivätkä ottaa sitä vastaan veljenään. Tämän ymmärtäessään Surku huokaa: "Taisin erehtyä. Syökää minut sitten. Minkäs sille mahtaa." Surkun pelastaa kuitenkin torvea soittava Hemuli, joka on saapunut Muumilaaksoon samoihin aikoihin kuin Surku. Sudet pelästyvät torven soittoa ja lähtevät pois. Surku lähtee Hemulin ja pienen ötökkä-Salomen mukana pois Muumilaaksosta ja jatkaa taivaltaan heidän kanssaan. Vaarallisessa matkassa Surku palaa Muumilaaksoon Hemulin ja muiden matkalaisten mukana.
Kuvitteluleikki-sarjakuvassa hahmo on hiukan erilainen kuin romaanissa. Se kuuluu Miskalle ja joutuu käyttämään kuonokoppaa, koska pelkää jonkun muuten arvaavan suuren salaisuutensa: Surku pitää vain kissoista. Kissat eivät kuitenkaan pidä siitä, joten Surku on onneton.
Surkun suomenkieliset ääninäyttelijät

| Vuosi | Elokuva / Sarja | Näyttelijä |
| --- | --- | --- |
| 1983 | Mumindalen | Heikki Aarva |
| 1992 | Muumilaakson tarinoita | Leena Uotila |
| 2007-2008 | Muumien maailma | Jarmo Koski |
| 2014 | Muumit Rivieralla | Carl-Gustaf Wentzel |
| 2017 |  Muumilaakson tarinoita  | Ella Pyhältö |
| 2017 |  Muumien taikatalvi  | Saara Lehtonen |

Muumit
| --- | --- |
Hahmot:   Muumipeikko  Muumimamma  Muumipappa  Nuuskamuikkunen  Pikku Myy  Nipsu  Niiskuneiti  Niisku  Haisuli  Hattivatit  Mörkö  Hemuli  Vilijonkka  Mymmeli  Noita  Aliisa  Tuu-tikki  Surku  Poliisimestari  Tiuhti ja Viuhti  Piisamirotta  Hosuli  Juksu  Fredrikson 
Paikat:   Muumilaakso  Muumitalo 
Kirjat:   Muumit ja suuri tuhotulva  Muumipeikko ja pyrstötähti  Taikurin hattu  Muumipapan urotyöt  Vaarallinen juhannus  Taikatalvi  Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia  Muumipappa ja meri  Muumilaakson marraskuu 
Kuvakirjat:   Kuinkas sitten kävikään?  Kuka lohduttaisi Nyytiä?  Vaarallinen matka  Outo vieras Muumitalossa 
Televisiosarjat:   Die Muminfamilie (1959) jaksot  Muumipeikko (1969) jaksot  Mūmin (1969) jaksot  Shin Mūmin (1972) jaksot  Mumindalen (1973) jaksot  Muumien maailma (1978) jaksot  Muumilaakson tarinoita (1990) hahmot  jaksot  Muumilaakso (2019) hahmot  jaksot 
Elokuvat:   Muumipeikko ja pyrstötähti (1992)  Muumi ja vaarallinen juhannus (2008)  Muumi ja punainen pyrstötähti (2010)  Muumit Rivieralla (2014)  Muumien taikatalvi (2017)  Muumipeikko ja pyrstötähti (2021)  Muumipapan urotyöt – Erään nuoren Muumin seikkailut (2021) 
Lyhytelokuvat:   Kuka lohduttaisi Nyytiä?  Kuinkas sitten kävikään? 
Sarjakuva:  Muumipeikko (sarjakuva)
Videopelit:   Muumit piilosilla  Muumit meren aalloilla  Suuri Muumijuhla  Muumit ja Taikurin hattu  Muumit ja Näkymätön lapsi  Moomin’s Tale  Muumit ja Taikatalvi  Muumit ja Taikalamppu  Muumipappa kalassa  Muumit ja Salaperäiset huudot  Muumit ja Suuri syysjuhla  Nuuskamuikkunen – Muumilaakson melodia 
Lautapelit:   Muumien hillojahti  Muumien purnukkajahti  Muumipeli 
Muuta:   Muumimaailma  Muumimuseo  muumimuki  Luettelo Muumimukeista
Suvelan kappeli

| Suvelan kappeli |
| --- | --- |
 Kappeli toukokuussa 2018
Sijainti:  Suvela, Espoo
Seurakunta:  Espoon tuomiokirkkoseurakunta
Rakentamisvuosi:  2016
Suunnittelija:  Anssi Lassila
Materiaali:  kupari, puu
Istumapaikkoja:  270
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suvelan kappeli on Espoon Suvelassa sijaitseva kappeli, joka valmistui 2016. Kappelin on suunnitellut arkkitehti Anssi Lassila arkkitehtitoimisto OOPEAAsta. Kappelissa on erityisjärjestelyillä enimmillään 270 paikkaa.
Suvantovästäräkki

| Suvantovästäräkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Västäräkit Motacillidae
Suku::  Västäräkit Motacilla
Laji::  capensis
Kaksiosainen nimi
 Motacilla capensis  (Linné, 1766) 
Katso myös
   Suvantovästäräkki Wikispeciesissä   Suvantovästäräkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suvantovästäräkki (Motacilla capensis) on västäräkkien sukuun kuuluva afrikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää mantereen eteläosan Kongosta, Lounais-Ugandasta ja Länsi-Keniasta Etelä-Afrikkaan. Siitä tunnetaan kolme alalajia. Carl von Linné kuvaili lajin holotyypin Hyväntoivonniemeltä vuonna 1766.
Stenberg

Stenberg on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Amandla Stenberg (s. 1998), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Anssi Stenberg (s. 1961), suomalainen laulaja
Armas Stenberg (1890–1965), suomalainen kirjakauppias
Birgitta Stenberg (1932–2014), ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja käsikirjoittaja
Eddie Stenberg (1919–2000), suomalainen teatteri- ja elokuvaohjaaja ja näyttelijä
Eira Stenberg (s. 1943), suomalainen kirjailija
Elis Oskar Stenberg (1843–1875), suomalainen kirjailija ja toimittaja
Elli Stenberg (1903–1987), suomalainen vaatetustyöläinen ja SKDL:n kansanedustaja.
Emil Stenberg (1873–1938), suomalainen ravintoloitsija ja helsinkiläisen Salve-merimiesravintolan perustaja
Erland Stenberg (1838–1896), suomalainen kuvanveistäjä
Gaby Stenberg (1923–2011), ruotsalainen näyttelijä
Göran Stenberg (s. 1935), suomalainen yritysjohtaja, kauppaneuvos
Henry Wuorila-Stenberg (s. 1949), suomalainen taidemaalari
Herman Stenberg (1873–1928), suomalainen opettaja, itsenäisyysaktivisti ja toimittaja
Hugo Stenberg (1876–1916), suomalainen oppikoulun lehtori ja aktivisti
Isa Stenberg (s. 1938), suomalainen teatterinjohtaja ja teatterituottaja
Janne Stenberg (s. 1983), suomalainen salibandyn pelaaja ja valmentaja
Johan Daniel Stenberg (1809–1880), suomalainen liikemies ja lahjoittaja
Johan Erik Stenberg (1845–1923), ruotsalainen arkkitehti
Johannes Stenberg (1858–1933), suomalainen insinööri ja Etelä-Suomen Kaukopuhelin Oy:n toimitusjohtaja
John Dager Stenberg (1883–1951), suomalainen insinööri ja toimitusjohtaja, John Didrik Stenbergin poika
John Didrik Stenberg (1841–1896), suomalainen insinööri ja liikemies, konepajayritys Oy John Stenberg Ab:n perustaja
Kerttu Stenberg (1890–1972), suomalainen opettaja ja kirjailija
Kurt Stenberg (1888–1936), suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti
Lars-Erik Stenberg (s. 1957), suomalainen raviohjastaja ja -valmentaja
Lars Lillo-Stenberg (s. 1962), norjalainen laulaja ja lauluntekijä
Marianne Stenberg, Marianne Thorby (1921–2004), suomenruotsalainen salapoliisikirjailija
Oskar Stenberg (1873–1941), suomalainen majuri, opettaja, pianisti ja taidemaalari
Otto Stenberg (s. 2005), ruotsalainen jääkiekkoilija
Pauline Stenberg (s. 1950), metsäinventoinnin professori
Peik Stenberg (s. 1960), suomalainen näyttelijä ja laulaja
Ragnar Stenberg (1887–1954), suomalainen yleisurheilija ja urheiluvaikuttaja
Raimo Stenberg (1938–2017), suomalainen markkinointijohtaja ja kirjailija.
Tunteisiin

| ”Tunteisiin” Anna Hanski |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Minä tahdon sinut
 Julkaistu: huhtikuu 1999
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 03.54
 Levy-yhtiö: BMG Finland
”Tunteisiin” on Anna Hanskin kappale hänen yhdeksänneltä studioalbumiltaan, Minä tahdon sinut. Kappale tuli suurelle yleisölle tutuksi Salatut elämät -draamasarjan tunnuskappaleena. Kappaleen on levyttänyt alun perin ruotsalainen laulaja-lauluntekijä Åsa Schmalenbach vuonna 1998 julkaistulle Ögonblick-albumilleen ”Jag vill” -nimellä. Schmalenbach on tehnyt kappaleen yhdessä Jörgen Ringqvistin kanssa ja suomenkieliset sanat siihen on tehnyt Jiri Nikkinen.
Syksyllä 1998 Salattujen elämien tuotantoyhtiö etsi esittäjää löytämälleen ”Jag vill” -ruotsalaiskappaleelle. BMG Finland -levy-yhtiön tuotantopäällikkö Asko Kallonen tarjosi esittäjäksi Anna Hanskia, joka oli tuolloin tekemässä uutta albumiaan.
Kappaleen sanoituksen alusta on internetissä liikkunut kahta eri versiota: ”oon yksi muisto tän kaupungin” ja ”oon yksi muista tän kaupungin”, mutta kappaleen suomenkielisen tekstin tehtyt Jiri Nikkinen on vahvistanut oikean muodon olevan ”oon yksi muista tän kaupungin”.
Kappaleet

Tunteisiin – 3.54
Listasijoitukset

Huhtikuussa 1999 kappale julkaistiin singlenä ja se nousi radioiden kuudenneksi soitetuimmaksi kappaleeksi sekä Rumba-lehdessä vuosina 1992–2007 julkaistulla levymyynnin ja radiosoiton yhdeksi hittilistaksi yhdistäneellä Top 50 Hitit -listalla 24:nneksi.
| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: –
Rumba Top 50: 24
Radiolista: 6
Muut versiot

Vuonna 2001 DJ-duo Soundfreak julkaisi instrumentaalin remixin kappaleesta. Versio on julkaistu singlenä ja Salatut elämät -kokoelmalevyllä.
Jore Marjarannan levyttämä versio korvasi Hanskin alkuperäislevytyksen Salattujen elämien tunnuskappaleena vuonna 2001. Kappale julkaistiin Marjarannan Parhaat / 18 suosikkia -kokoelmalla vuonna 2004.
Tammikuussa 2021 Salattujen elämien silloiset näyttelijät julkaisivat musiikkivideon, jolla he esittävät kappaleesta uuden version. Uudelleensovitetun version musiikista ja äänityksestä vastasivat Karl Sinkkonen ja Alex Leander.
Studiotalo

Studiotalo
Studiotalo (ruots. Studiohuset, engl. Yle Studios) on Yleisradion rakennus Helsingin Länsi-Pasilassa osoitteessa Uutiskatu 8. Studiotalosta löytyvät Ylen suuret televisiostudiot, joissa tehdään kotimaisia televisio-ohjelmia.
Studiotalossa on kaksi täysvarustettua studiota, Studio 1 ja Studio 2. Studio 1 on Suomen vanhin toiminnassa oleva televisiostudio. Lisäksi rakennuksessa on kolme kuvaustilaa sekä mediasali, jossa hoidetaan materiaalin tallennus ja jakelu. Mediasalissa käsitellään myös ulkotuotantoautoista, lokaatioista ja kotimaisen sekä kansainvälisen signaalin kautta tulevaa materiaalia. Ylen naamiointi, puvustamo sekä rekvisiitta- ja lavastamopalvelut sijaitsevat Studiotalossa.
Yle vuokraa Studiotaloa sekä sen tarpeistoa ja rekvisiittaa suomalaisen tv-toimialan käyttöön. Studiotalolla on kuvattu muun muassa seuraavia ohjelmia: SuomiLOVE, Uuden Musiikin Kilpailu, Uutisvuoto, Nenäpäivä, Marja Hintikka Live, Bumtsibum ja Putous.
Ylen Pasilan alueen muita rakennuksia ovat muun muassa Mediatalo ja Luova talo.