stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yöllä on 1000 silmää

| Yöllä on 1000 silmää> Night Has a Thousand Eyes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Farrow
Käsikirjoittaja:   Barré Lyndon  Jonathan Latimer 
Perustuu:  Cornell Woolrichin saman nimiseen romaaniin
Tuottaja:  Endre Bohem
Säveltäjä:  Victor Young
Kuvaaja:  John F. Seitz
Leikkaaja:  Eda Warren
Pukusuunnittelija:  Edith Head
Pääosat:   Edward G. Robinson  Gail Russell  John Lund  Virginia Bruce  William Demarest  Richard Webb  Jerome Cowan 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures
Ensi-ilta:  1947. (Suomen ensi-ilta 13.05.1949)
Kesto:  81 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yöllä on 1000 silmää (Night Has a Thousand Eyes) on yhdysvaltalainen film noir -elokuva vuodelta 1947. Se perustuu Cornell Woolrichin saman nimiseen romaaniin. Elokuvan keskeinen henkilö on entinen ammattimainen ajatusten lukija, joka huomaa kykyjensä olevan aidot. Hän pelastaa toverinsa tyttären oman henkensä kaupalla.
Aiheesta muualla

Yöllä on 1000 silmää Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tooze, Gary: Night Has a Thousand Eyes DVDBeaver. Viitattu 1.3.2021. (englanniksi)
Clarence, Attaboy: Review: Night Has A Thousand Eyes (1948) The Secret History Of Hollywood. Viitattu 1.3.2021. (englanniksi)
Night Has a Thousand Eyes Timeout.com. Viitattu 1.3.2021. (englanniksi)
Patoniitty

Patoniitty on asuinalue Launeen kaupunginosassa Lahden eteläosissa. Patoniitty on suurimmaksi osaksi pientaloaluetta. Alueella on runsaasti vuokrarivitaloasutusta muun muassa Puotikadulla.
Patoniityssa toimii Patoseudun toimintakeskus (Patoseudun seurakuntakoti, Puotikatu 7), jonka tiloissa järjestetään muun muassa lasten ja nuorten kerhoja ja muuta toimintaa.
 Vanha toimintakeskus tuhoutui tulipalossa.
Xenoturbellida

| Xenoturbellida Xenoturbella |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Xenacoelomorpha
Alajakso::  Xenoturbellida  Bourlat et al., 2006
Heimo::  Xenoturbellidae  Westblad, 1949
Suku::  Xenoturbella  Westblad, 1949
Lajit
 Xenoturbella bocki  Xenoturbella churro  Xenoturbella hollandorum  Xenoturbella japonica  Xenoturbella monstrosa  Xenoturbella profunda 
Katso myös
   Xenoturbellida Wikispeciesissä   Xenoturbellida Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Xenoturbellida on muutamia merenpohjan matoja käsittävä eläinryhmä, jonka systemaattinen asema pysyi pitkään arvoituksellisena. Vuonna 2006 sen esitettiin muodostavan oman pääjaksonsa kaksikylkissymmetristen eläinten joukossa, sittemmin se on yhdistetty Acoelomorpha-ryhmän kanssa pääjaksoksi Xenacoelomorpha.
Anatominen rakenne

Xenoturbellan rakenne on hyvin yksinkertainen. Vatsapuolella on värekarvojen reunustama uurre, jossa on suu, joka johtaa pussimaiseen suoleen. Peräaukkoa tai varsinaista ruumiinonteloa eläimellä ei ole. Muitakaan varsinaisia elimiä ei juuri ole, lukuun ottamatta statokystiä, tasapainoelintä jossa on siimallisia soluja ja statoliitteja. Eläimellä ei ole aivoja eikä erityselimiä. Epidermin alla on hajanainen hermosto. Xenoturbella tuottaa sukusoluja, mutta sillä ei ole eriytyneitä sukurauhasia.
Lajisto

Xenoturbella kuvattiin tieteellisesti ensi kerran Skagerrakista vuonna 1949,  ja pitkään tunnettiin vain kaksi noin neljän sentin pituista lajia Ruotsin, Skotlannin ja Islannin rannikkovesistä. Vuonna 2016 kuvattiin neljä uutta lajia Tyynestämerestä Pohjois-Amerikan rannikon edustalta tuhansien metrien syvyydestä. Näistä kolme on suurikokoisia, 10-20 cm pitkiä.
Asema eläinten sukupuussa

Xenoturbellaa pidettiin aluksi laakamatoihin kuuluvana värysmatona (Turbellaria). Sittemmin virheellisten DNA-tutkimusten perusteella se katsottiin nilviäisten sukulaiseksi, jotka laakamatojen tavoin ovat alkusuisia (Protostomata). Tarkempien DNA-analyysien perusteella se puolestaan seuraavaksi katsottiin jälkisuisiin (Deuterostomia) kuuluvaksi kehityslinjaksi ja nostettiin niiden joukkoon kuuluvaksi pääjaksoksi. Jälkisuiset ovat kaksikylkisten joukossa ”kehittyneimpiä” eläimiä, joihin kuuluvat selkärankaiset ja muut selkäjänteiset, esiselkäjänteiset ja piikkinahkaiset.
Xenoturbellan asemalle jälkisuisten joukossa ei kuitenkaan saatu alkionkehitykseen perustuvaa näyttöä. Uudemmat, mittaviin geeniaineistoon perustuvat tutkimukset eivät nekään ole vahvistaneet jälkisuishypoteesia, vaan pikemmin viittaavat sukulaisuuteen Acoelomorpha-ryhmän kanssa, joka hiljan on erotettu laakamadoista. Viime kädessä nämä kaksi ryhmää on yhdistetty uudeksi Xenacoelomorpha-pääjaksoksi. Xenaceolomorpha-haara sijoituu nyt sukupuussa kaksikylkisten tyvelle, ja alkusuiset ja jälkisuiset yhdessä muodostavat Xenaceolomorphan sisarryhmän Nephrozoa.
Aiheesta muualla

Max Telford (2004) Videopätkä aikuisesta Xenoturbella bockista
Party Queen

| Party Queen Ayumi Hamasaki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2011
 Julkaistu: 21. maaliskuuta 2012
 Tyylilaji: j-pop
 Levy-yhtiö: Avex Trax
Ayumi Hamasakin muut julkaisut
| FIVE 2011 | Party Queen 2012 | A Summer Best 2012 |
Singlet albumilta Party Queen
 ”How Beautiful You Are” Julkaistu: 8. helmikuuta 2012
Party Queen on Ayumi Hamasakin viidestoista studioalbumi. Se julkaistiin 21. maaliskuuta 2012. Albumi äänitettiin Lontoossa vuonna 2011 ja se sisältää 14 kappaletta, joihin lukeutuu muun muassa 8. helmikuuta digitaalisesti julkaistu single How Beautiful You Are. Tavallinen versio pitää sisällään vain CD:n, kun taas CD+DVD-painoksen DVD:ltä löytyy neljä musiikkivideota ja niiden ennenjulkaisemattomat making of -materiaalit. CD+3DVD-version mukana tulee sama DVD sekä kaksi muuta levyä, joilla on materiaalia Hamasakin uudenvuoden tapahtumasta, ayumi hamasaki COUNTDOWN LIVE 2011-2012 -HOTEL Love songs-:ista.
Näiden lisäksi julkaisu on saatavilla kahtena erikoisrajoitettuna boksina. Niiden mukana tulee samat asiat kuin CD+3DVD -painoksessakin, mutta tällä kertaa paketista löytyy myös aikaisemmin mainittu live-DVD ayumi hamasaki -Power of Music- 2011 A LIMITED EDITION joko DVD tai Blu-ray-versiona. Mukana tulee myös bonus, jota ei ole vielä paljastettu.
Kappaleet > CD

Party Queen – 3.56
NaNaNa – 3.41
Shake It – 3.49
Taskebab (instrumental) – 1.50
Call – 4.04
Letter – 4.41
Reminds Me – 5.21
Return Road – 4.54
Tell Me Why – 3.41
A Cup of Tea – 1.42
The Next Love – 4.04
Eyes, Smoke, Magic – 4.09
Serenade in A Minor – 2.18
How Beautiful You Are – 5.01
Kappaleet > DVD

how beautiful you are (video clip)
Return Road (video clip)
Shake It♥ (video clip)
NaNaNa (video clip)
how beautiful you are (making clip)
Return Road (making clip)
Shake It♥ (making clip)
NaNaNa (making clip)
Kappaleet > ayumi hamasaki COUNTDOWN LIVE 2011-2012 ～HOTEL Love songs～

do it again
Happening Here
insomnia
MOON
fated
feedback
NEVER EVER
machine
Sparkle
Humming 7/4
evolution
RAINBOW
November
music
Ladies Night
Party queen ~Happening Here
Love song
how beautiful you are
Trauma ～ Boys & Girls
MY ALL
Wiener

Wiener voi tarkoittaa seuraavia:
wiener, viineri, leivonnainen
Wiener, sukunimenä:
Norbert Wiener (1894–1954), yhdysvaltalainen matemaatikko ja kybernetiikan perustaja
Otto Wiener (1862–1927), saksalainen fyysikko ja professori, optiikan tutkija
Sarah Wiener (s. 1962), itävaltalainen vihreä poliitikko ja kokki.
Pasión de gavilanes

| Pasión de gavilanes |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Danna García  Mario Cimarro  Paola Rey  Juan Alfonso Baptista  Natasha Klauss  Michel Brown 
Alkuperämaa:   Kolumbia
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   Caracol Televisión Telemundo
Esitetty:  21. lokakuuta 2003 – 14. syyskuuta 2004
Jaksoja:  188
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  RTI Producciones
Aiheesta muualla
IMDb
Pasión de gavilanes  on kolumbialainen televisiosarja, jota esittävät Caracol Televisión ja Telemundo. Sen päärooleissa ovat Danna García, Mario Cimarro, Paola Rey, Juan Alfonso Baptista, Natasha Klauss ja Michel Brown.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Danna García  | … |  Norma Elizondo Acevedo   |
|  Mario Cimarro  | … |  Juan Reyes Guerrero   |
|  Paola Rey  | … |  Jimena Elizondo Acevedo   |
|  Juan Alfonso Baptista  | … |  Óscar Reyes Guerrero   |
|  Natasha Klauss  | … |  Sara "Sarita" Elizondo Acevedo   |
|  Michel Brown  | … |  Franco Reyes Guerrero   |
Aiheesta muualla

Pasión de gavilanes Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Patomäki

Patomäki on asuinalue Launeen kaupunginosassa Lahden eteläosissa. Alueella on runsaasti omakotitaloja sekä omistusasuntoja. Patomäki yhdistyy Patoniittyyn, jossa on runsaasti vuokra-asuntoja, mutta on suurimmaksi osaksi myös omakotitaloaluetta. Tietynlaisen yhtenäisyyden vuoksi niin Patomäen kuin Patoniitynkin tarkat rajat ovat vaikeasti havaittavissa, joten aluetta kutsutaankin hyvin yleisesti Patoseuduksi.[lähde? ]
Tunnettuja Patomäessä sekä Patomäen läheisyydessä (Patoniitty) asuvia että asuneita henkilöitä ovat muiden muassa entinen NHL-maalivahti ja nykyinen Pelicans-valmentaja Pasi Nurminen, Pelicans pelaaja Marko Jantunen, FC Lahden entinen pelaaja Kalle Eerola joka asui nuoruutensa Patomäessä, näyttelijä Johanna Raunio, rap-artisti Cheek, sekä arvostettu lahtelainen kuvanveistäjä ja professori Olavi Lanu.[lähde? ]
Patomäki sijaitsee noin 2–3 kilometrin säteellä Renkomäen ABC:lta, sekä uudesta Kärkkäisen tavaratalosta, ja Lahti–Helsinki-moottoritieltä.
Yūka Setō

Yūka Setō vuonna 2023.
Yūka Setō (s. 22. helmikuuta 1997 Kamikawa) on japanilainen mäkihyppääjä. Hänen seuransa on Hokkaido High-Tech Athlete Club.
Setō sijoittui Falunin MM-kilpailuissa 2015 normaalimäessä 31:nneksi ja Lahden MM-kilpailuissa 2017 14:nneksi. Pyeongchangin talviolympialaisissa 2018 hän hyppäsi normaalimäessä 17:nneksi. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän oli normaalimäessä 28:s. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui normaalimäessä 22:nneksi ja joukkuemäessä neljänneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui normaalimäessä 14:nneksi.
Maailmancupissa Setō esiintyi ensimmäisen kerran joulukuussa 2014 Lillehammerissa sijoittuen 32:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi maaliskuussa 2018 Oberstdorfissa.
Nuorten MM-kilpailuihin Setō on osallistunut kaksi kertaa. Vuoden 2015 kisoissa hän sai joukkuemäessä pronssia ja oli normaalimäessä seitsemäs. Vuonna 2016 hän sijoittui joukkuemäessä kuudenneksi  ja normaalimäessä viidenneksi.
PERI-R 17

Näkymä PERI-R 17:n läpi.
PERI-R 17 on Rheinmetall Defence Electronics:n valmistama vakautettu vaunun johtajan tähtäinperiskooppi Leopard 2 -taistelupanssarivaunussa. Laite on sijoitettu vaunun tornin päälle, johtajan luukun etupuolelle, ja sillä on oma vakain joka käynnistyy heti kun virta kytketään vaunun torniin. (vrt: tykin ja päätähtäimen vakain kytkeytyy vasta erillisestä kytkimestä, joka voidaan kääntää päälle vasta virtojen ollessa kytkettynä)
Ominaisuudet

PERI on johtajan yksi tärkeimmistä tähystyslaitteista Leopard 2 -panssarivaunussa. Tähystys tapahtuu sähköisesti vaunun sisällä olevilla laitteilla, joihin kuuluu mm. ohjainsauva jolla tähtäintä ohjataan, sekä johtajan okulaari, josta tähtäimen kuvan seuranta tapahtuu. Tähtäin on vakautettu, mikä käytännössä tarkoittaa sitä, ettei vaunun liike tai tärinä vaikuta tähtäimen suuntaan eikä sen kuvaan.
Tähtäimen suurennoksen voi valita sähköisestä kytkimestä, valittavissa on kaksi vaihtoehtoa: kaksinkertainen ja kahdeksankertainen suurennos. Tähtäin pyörii täydet 360 astetta sivuttain, mahdollistaen tähystyksen kaikkiin suuntiin. Tähtäimen läpi katsottaessa näkyy asteikko, joka ilmoittaa PERI:n asennon suhteessa torniin. Tähtäimen keskellä näkyy ampumiseen tarkoitettu tähtäinristikko. Tähtäin on lasersuodatettu, eli vihollisen käyttämät etäisyyden mittaamiseen tarkoitetut lasersäteet eivät häikäise johtajan silmiä.
Taistelutoiminnot

PERI ei ole pelkkä tähystämiseen tarkoitettu periskooppi. Sitä voidaan käyttää sekä maalin havaitsemiseen, osoittamiseen että tuhoamiseen.
Maalinosoitus tapahtuu johtajan ohjainsauvan avulla. Sauvassa oleva kytkimellä voidaan valita jompikumpi seuraavista vaihtoehdoista:
Maalinosoitus ampujalle: kytkintä painettaessa koko torni kääntyy suurimmalla mahdollisella vauhdilla siihen pisteeseen, johon PERI:n tähtäinristikko osoittaa. Oikein kalibroituna päätähtäimen ja PERI:n ristikot osoittavat täsmälleen samaan pisteeseen. Tällöin johtaja voi joko vapauttaa tornin ja antaa ampujan jatkaa tulitoimintaa osoitettuun maaliin, tai pitää tornin hallussaan ja tuhota maalin itse.
Maalin tarkistaminen PERI:n avulla: Kytkintä toiseen suuntaan käännettäessä johtajan tähtäin kääntyy suurimmalla mahdollisella nopeudella siihen pisteeseen, johon ampujan tähtäin osoittaa. Tällöin tähtäinten ristikot osoittavat samaan pisteeseen. PERI seuraa ampujan tähtäintä kunnes se vapautetaan.
Tulitoiminta on mahdollista suorittaa myös käyttämällä PERI:ä. Tämä käy hyödylliseksi silloin, jos ampuja haavoittuu tai kuolee vaunun saadessa osuman, tai ampujan laitteisto kärsii niin mittavia vahinkoja, ettei kykene enää jatkamaan ampumista. PERI:n käyttäminen muuten ei ole järkevää, sillä johtajan ohjainsauva ei ole niin helppokäyttöinen ja tarkka kuin ampujan suuntauslaite, eikä automaattinen ennakko ole käytössä. Ohilaukauksen riski on tällöin suurempi. Jos johtaja päättää kuitenkin ampua laukauksen maaliin itse, on hänellä siihen kaksi vaihtoehtoa:
PERI:n avulla ampuminen: osoitettuaan maalin ampujalle tykki kääntyy PERI:n suuntaiseksi. Jos johtaja ei vapauta tornia, voi hän ohjainsauvansa liipaisimesta laukaista aseen. Etäisyyden mittaamiseen tarkoitettu laser ei tällöin ole toiminnassa, eikä ennakon automaattinen laskenta toimi. Etäisyys maaliin lasketaan päässä käyttäen tähtäimen piiruasteikkoa ja syötetään käsin ampumatietokoneelle. Myös ennakko otetaan piiruasteikon avulla, mikäli kohde liikkuu.
Ampuminen päätähtäin EMES 15:n avulla: mikäli ampujan tähtäin vielä toimii, voi johtaja kääntää kuvansiirtokanavan kytkintä. Tällöin PERI:n okulaari näyttää saman kuvan kuin minkä ampuja näkee. Erillisestä kytkimestä johtajan ohjainsauvan vieressä kytketään päälle toiminto, jolloin ampujan tähtäin siirtyy johtajan käyttöön. Tällöin laserin käyttö on mahdollista, mutta ennakkoa ei voida ottaa automaattisesti, vaan se tapahtuu piiruasteikon avulla. Myös lämpökameran käyttö on tällöin mahdollista, ja johtajalla on ohjauspaneelissaan kytkimet sen säätämiseen.
Mikäli johtaja haluaa tornin "kaapattuaan" vapauttaa sen takaisin ampujan hallintaan, tai PERI:n seuratessa ampujan tähtäintä lopettaa toiminnon, on johtajan kahvassa erillinen nappi tätä varten. Nappia painamalla järjestelmä palautuu alkuperäiseen tilaansa. Myös ohjaimesta irti päästäminen suorittaa saman toiminnon, sillä sen kyljessä on ns. kuolleen miehen kytkin, joka on oltava painettuna jotta ohjainsauva toimii.
Muut toiminnot

Mikäli PERI:n lasi kastuu tai likaantuu, voi johtaja sähköisestä kytkimestä käynnistää pyyhkimen tai pesutoiminnon joka toimii kuten auton tuulilasin pesulaite.
Tähtäimen tähystysnopeutta voidaan säätää erillisestä kytkimestä. Mikäli nappia ei paineta, liikkuu tähtäin normaalia nopeuttaan. Nappia painamalla voi tähtäimen saada joko liikkumaan nopeasti, tai kääntämällä kytkimen toiseen suuntaan (johon se myös lukittuu, ellei sitä paina pois päältä) tähtäimen saa jatkamaan liikkumistaan sivusuunnassa valitulla nopeudella, ellei sitä nollata. Johtajan suuntauskahvan painamisvoima määrittää nopeuden hienosäädön: hellästi painaen tähtäin liikkuu hitaasti, kovaa painaen se taas liikkuu nopeammin.
Auringon paistaessa voi johtaja kytkimestä painamalla kääntää tähtäimen eteen häikäisysuojan, joka toimii samaan tapaan kuin aurinkolasit. Toisesta vastaavasta kytkimestä painamalla esiin kääntyy vahvempi häikäisysuoja, joka on kuin hitsaajan suojanaamari. Se on suunniteltu käytettäväksi silloin, kun aiotaan käyttää ensi-iskuna ydinasetta, jonka jälkeen maajoukot aloittavat hyökkäyksensä.
Uudemmat versiot

Panssarivaunuissa Leopard 2A5 ja -2A6 on uudempi versio PERI:stä, jossa on oma lämpökamera. Tähtäin on sijoitettu johtajan luukun taakse, ja sitä on hieman korotettu.
Panzerkampfwagen II

| Panzerkampfwagen II Sonderkraftfahrzeug 121 |
| --- | --- |
 Panzer II Ausf. C belgradilaisessa sotamuseossa Serbiassa.
Aseen tyyppi:  kevyt panssarivaunu
Alkuperämaa:   Saksa
Palvelushistoria
Palvelusvuodet:  1936–1945
Sodissa:  Espanjan sisällissota toinen maailmansota
Valmistushistoria
Suunniteltu:  1934
Valmistajat:  Krupp, MAN, Henschel ja Daimler-Benz
Valmistusvuodet:  1935–1943
Valmistusmäärä:  1 856 kpl
Eri versiot:  Ausf. a1, a2, a3, b, c Ausf. A Ausf. B Ausf. C Ausf. D, E Ausf. F Ausf. G1/G2/G3 Ausf. H Ausf. J Ausf. L Luchs
Tekniset tiedot
Paino:  7,2 t
Pituus:  4,8 m
Leveys:  2,2 m
Korkeus:  2,0 m
Miehistö:  3 (komentaja/ampuja, ajaja ja lataaja)
Panssarointi:  5–14,5 mm
Pääaseistus:  1 × 2 cm KwK 30 L/55 Ausf. A–F 1 × 2 cm KwK 38 L/55 Ausf. J–L
Moottori:  Maybach HL62TR, 6-sylinteinen
Teho:  140 hv (105 kW)
Jousitus:  lehtijousitus
Toimintasäde:  200 km
Huippunopeus:  40 km/h
Panzerkampfwagen II (lyh. PzKpfw II) eli Sonderkraftfahrzeug 121 on natsi-Saksassa toisen maailmansodan edellä suunniteltu panssarivaunu. Se suunniteltiin Panzerkampfwagen III:n ja Panzerkampfwagen IV:n suunnittelutyön ja valmistuksen viivästyttyä.
Suunnittelu

Uudempien mallien viipyessä Panzer II:sta tilattiin suunnitelmat vuonna 1934. Kilpailuun osallistuivat Krupp, MAN, Henschel ja Daimler-Benz. Vaunu perustui Panzerkampfwagen I:n piirustuksiin, mutta oli suurempi ja siinä oli 20 millimetrin ilmatorjuntatykki. Valmistus alkoi vuonna 1935, mutta ensimmäinen vaunu toimitettiin vasta 18 kuukauden kuluttua.
Panzer II -mallit A, B ja C oli panssaroitu 14 millimetrin teräslevyllä edestä, sivuilta ja takaa. Päällä ja alla oli 10 millimetrin panssari. Tämä ei riittänyt pysäyttämään kuin konekiväärin ammuksen. D-mallissa panssarointia lisättiin 30 millimetriin. Malli F:ssa oli 35 millimetrin panssarointi edessä ja 20 millimetriä sivulla.
Aseistuksena kaikissa malleissa oli 20 millimetrin KwK30 L/55 -tykki. Se perustui 20 millimetrin FlaK 30 -ilmatorjuntatykkiin ja pystyi 280 laukauksen tulinopeuteen minuutissa. Lisänä oli kaksi 7,92 millimetrin konekivääriä. Miehistöä oli kolme.
Kaikissa malleissa oli 140 hevosvoiman kuusisylinterinen bensiinikäyttöinen Maybach HL 62 TRM -moottori ja ZF-vaihteisto. Ensimmäisten mallien huippunopeus oli 40 km/h, D- ja E-mallit varustettiin Christie-tyyppisellä jousituksella ja paremmalla vaihteistolla, joka nosti nopeuden 55 km/h:iin tiellä, mutta maastossa nopeus oli hitaampi, joten F-malli palasi takaisin aikaisempaa lehtijousitukseen. Toimintamatka oli 200 kilometriä.
Käyttö

Panzer II:ta käytettiin laajasti Puolassa ja Ranskassa, mutta se vanheni nopeasti. Vuoteen 1943 mennessä vaunu oli enimmäkseen poistettu etulinjan käytöstä. Myöhemmin vaunua käytettiin menestyksekkäästi tiedusteluvaununa (Ausf. L ”Luchs”). Valmistus päättyi vuonna 1943, mutta vaunun rungolle rakennettiin muita ajoneuvoja, tärkeimpänä panssarihaupitsi Wespe.
Mallit

”Ausf.” on lyhenne sanasta ”Ausführung”, versio.
Panzerkampfwagen II Ausf. a1, a2, a3, b, c – prototyypit, 100 tuotettu
Panzerkampfwagen II Ausf. A – ensimmäinen tuotantomalli vuonna 1938.
Panzerkampfwagen II Ausf. B
Panzerkampfwagen II Ausf. C – A-, B- ja C-mallia tuotettiin yhteensä 1 113 kappaletta.
Panzerkampfwagen II Ausf. D, E – Muunnos Christie-jousitukseen, 250 rakennettu.
Panzerkampfwagen II Ausf. F – kevyt tiedustelumalli, 524 kappaletta.
Panzerkampfwagen II Ausf. G1/G3/G4 – uusi jousitus, 12 rakennettu, ei käytetty taistelussa.
Panzerkampfwagen II Ausf. H – prototyyppisuunnitelma, ei tuotettu
Panzerkampfwagen II Ausf. J – kevyt tiedustelumalli, vahvempi panssarointi, 22 kappaletta rakennettu.
Leopard (VK 1602) – raskas tiedustelumalli, ei päässyt prototyyppiasteelta, tornit käytettiin Pumaan.
Panzerkampfwagen II Ausf. L Luchs (Ilves) – vuosina 1943–1944 tuotettu malli, sata kappaletta rakennettu, 31:ssä on sanottu olleen 50 millimetrin KwK 39 L/60 -tykki.
Panzerkampfwagen II:n rungolle perustuvia vaunuja:
Panzerkampfwagen II Flamm Ausf. A ja Ausf B. – liekinheitinvaunut, 112 kappaletta rakennettu, 90 muunnettu Ausf D- ja E -malleista.
Marder II (Sd.Kfz. 131) – panssarintuhoaja, 576 kappaletta rakennettu, 75 muunnettu PzKpfw II -vaunuista.
Wespe (Sd.Kfz. 124) – panssarihaupitsi, 676 kappaletta rakennettu.
Munitions Sf auf Fgst PzKpfw II – Wespen ammustenkuljetuspanssari, 159 kappaletta rakennettu.
Bison (15 cm sIG33 auf Panzerkampfwagen II) – Panssarihaupitsi, pidennetty runko ja ylimääräinen telapyörä. Käytettiin Pohjois-Afrikassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Panzerkampfwagen II Wikimedia Commonsissa
Saksan asevoimien panssariajoneuvot toisessa maailmansodassa
| --- | --- |
Panssarivaunut:  Panzer I • Panzer II • Panzer III • Panzer IV • Panther • Tiger • Tiger II • Panzer 35(t) • Panzer 38(t)
Telatykistö:  Wespe • Hummel • Grille • Panzerwerfer • sIG 33 • Wurfrahmen 40
Rynnäkkötykit:  StuG III • StuG IV • StuIG 33 • StuH 42 • Brummbär • Sturmtiger
Panssarintorjuntavaunut:  Panzerjäger I • Marder I • Marder II • Marder III • Hetzer • Jagdpanzer IV • Jagdpanther • Nashorn • Jagdtiger • Elefant
Puolitelavaunut:  SdKfz 2 • SdKfz 4 • SdKfz 6 • SdKfz 7 • SdKfz 10 • SdKfz 11 • SdKfz 250 • SdKfz 251 • SdKfz 252 • SdKfz 253 • SdKfz 254
Panssariautot:  SdKfz 221/22/23 • SdKfz 234 • ADGZ
Ilmatorjuntavaunut:  Flakpanzer IV: Möbelwagen, Wirbelwind, Ostwind, Kugelblitz • Flakpanzer 38(t)
Prototyypit:  Maus • E-sarja • Panther II • Waffenträger • Neubaufahrzeug • Sturer Emil
Suunnitelmat:  Panzer VII Löwe • Panzer IX • Panzer X • Ratte • Monster
Panzerkampfwagen II Ausf. L ”Luchs”
Per Schlüter

Per Erhard Rolf Schlüter (25. huhtikuuta 1881 Turku – 11. maaliskuuta 1949 Uusikaarlepyy) oli suomalainen toimittaja, lennätinvirkailija ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija. Hänet tunnetaan myös nimellä Pelle Schlüter.
Schlüterin vanhemmat olivat maasihteeri Herman Napoleon Schlüter (1835–1882) ja Alma Adolfina Karolina Kulvik (1848–1901). Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1900.
Teoksia

Dikter. Fram, Vasa 1920
Wieluńin piirikunta

Wieluńin piirikunta (puol. powiat wieluński) on yksi Łódźin voivodikunnan piirikunnista. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 76 256. Piirikunta on jaettu kahdeksaan maalaiskuntaan, jotka ovat Biała, Czarnożyły, Konopnica, Mokrsko, Osjaków, Ostrówek, Pątnów, Skomlin, Wieluń sekä Wierzchlas ja niissä on kylien lisäksi yksi kaupunki; hallintokeskus Wieluń.
Wieluńin piirikunnan pinta-alasta 24,6 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.
Wieluńin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 5,8 prosenttia.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Wieluńin piirikunnassa oli 76 256 asukasta, joista 51 prosenttia naispuolisia ja 49 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 78 197 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 62 215 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaat muodostivat vuoden 2019 lopussa 17,7 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,2 prosenttia ja eläkeikäiset 22 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,1 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 668 lasta.
Verkostotiede

Internetin muodostama verkosto vuodelta 2005
Verkostotiede (engl. Network science) on tieteenala, joka tutkii kompleksisia verkostoja, kuten telekommunikaatioverkostoja, tietokoneverkostoja, biologisia verkostoja, kognitiivisia verkostoja ja sosiaalisia verkostoja. Näitä tutkitaan jakamalla kokonaisuudet elementeiksi tai tekijöiksi (solmut) sekä näiden välisiksi yhteyksiksi (kaariksi). Ala pohjautuu muun muassa graafiteorian, tilastotieteen, tietotekniikan ja sosiologian teorioihin ja metodeihin.
Verkostotiede tutkii usein niin suuria verkostoja, ettei jokaisen yksittäisen solmun tai kaaren analysointi ole mielekästä, toisin kuin esimerkiksi graafiteoriassa.
Verkoston ominaisuuksia

Verkostoille on määritelty erilaisia metriikoita. Näiden avulla verkostoja voidaan analysoida numeerisesti ja vertailla keskenään. Myös yksittäisten solmujen asemaa verkostossa voidaan tutkia.