stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kurikkalampi (Kangasniemi, Siikaselkä)

| Kurikkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°10′28″N, 26°26′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Antinlampeen 
Järvinumero:  14.926.1.032
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,628 km  
Pinta-ala:  1,623 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurikkalampi 
Kurikkalampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Siikaselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145 metriä mpy.
Kopsamo (järvi)

| Kopsamo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°47′05″N, 24°28′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  Pärinjoki 
Järvinumero:  35.752.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,3 m  
Rantaviiva:  7,708 km  
Pinta-ala:  98,838 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKopsamo 
Kopsamo  on Pirkanmaalla Juupajoella Kopsamossa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 99 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Kopsamon kylän peltoaukealla laajassa painaumassa, joka jää kauampana sijaitsevien mäkien väliin. Järven ympäristö on kumpuilevaa ja hietapohjaista maastoa. Tämä näkyy ojien ja jokien meanderoivasta kulusta niiden laskiessa järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata. Rannoissa on vain muutamassa kohdassa kalliopaljastumia ja niiden ympärillä metsäsaareke. Maisema on järveltä katsottuna avointa ja kumpuilevaa kulttuurimaisemaa. Järven kaakkoispäätä kutsutaan Pohjanlahdeksi. Alueen haja-asutus muodostuu noin 70 taloudesta, josta toistakymmentä on maatiloja. Niistä muodostuu tiheämpi alue Kopsamon kylässä, joka on entinen kuntakeskus ja nykyinen kirkonkylä. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3413, 14291 ja 14297, tai niiltä haarautuvilta kyläteiltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy. Järvi saa pääosan vedestään Sahajoesta, joka on Sahajoen valuma-alue (35.756) lasku-uoma. Järven omalta alueelta siihen laskee Rauhianojan lisäksi vain lyhyitä ojia, joissa ei ole järviä tai lampia. Rauhianojan valuma-alueella sijaitsee runsaasti ojitettuja soita. Järvi on osa Koljonselkään laskevaa vesireittiä, joka jatkaa etelään Pärinjokea myöten Kylmälammin, ja sitten Kattilalahden ja Mellinselän kautta Aakkolanjokeen.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Kopsamonselkä”. Nykyinen nimi näkyy vuoden 1977 kartassa. Sen pohjoispäässä sijaitsi kuntakeskus Kopsamossa ja järven keskivaiheilla sijaitsi Juupajoen kirkko ja seuraintalo.
Krissy Taylor

Kristen Erin “Krissy” Taylor (15. toukokuuta 1978 Miami, Florida – 2. heinäkuuta 1995 Pembroke Pines, Florida) oli yhdysvaltalainen malli, jonka lupaava ura katkesi äkilliseen kuolemaan vain 17-vuotiaana.
Varhainen elämä ja ura

Taylor syntyi Miamissa ja kasvoi eteläisessä Floridassa vanhempiensa ja kahden isosiskonsa kanssa. Krissy pääsi jo nuorena mukaan mallimaailmaan lähinnä sisarensa, supermalli Niki Taylorin, ansiosta. 10-vuotiaasta alkaen Krissy kävi kuvauksissa yhdessä siskonsa kanssa, ja vähitellen hänkin pääsi kuviin mukaan. Ensimmäisen kerran hän oli sisarensa rinnalla Seventeen -lehden kannessa. Pian hän allekirjoitti sopimuksen newyorkilaisen IMG-mallitoimiston kanssa.
Taylor pääsi nopeasti catwalkeille yhdessä Naomi Campbellin, Christy Turlingtonin ja Claudia Schifferin kanssa. Samalla häntä kuvattiin useiden suurten muotilehtien kanteen, kuten Elle, Glamour, YM, Cosmopolitan ja Vogue. Taylor esiintyi myös mm. Ralph Laurenin kevätmalliston catwalkilla 1994.
Taylorin viimeinen kuvaussessio oli Niki-sisaren kanssa Ocean Drive -lehden kanteen syys/lokakuun numeroon 1995.
Kuolema

2. heinäkuuta 1995 Niki Taylor löysi sisarensa tajuttomana lattialta kotoaan Floridassa. Elvytysyritykset eivät tuottaneet tulosta, joten Krissy vietiin sairaalaan, jossa hänet todettiin kuolleeksi aamulla kello 5:39. Taylor oli kuollessaan vain 17-vuotias.
Krissy Taylorin viralliseksi kuolinsyyksi kirjattiin astmakohtaus, jonka aiheutti äkillinen sydämen rytmihäiriö. Hän ei kuitenkaan ollut koskaan aiemmin kärsinyt astmasta, eikä hänellä ollut todettu sydänvian oireita. Taylorin perhe oli epäuskoinen kuolemansyyntutkijan diagnoosin suhteen ja palkkasi asiantuntijoita tutkimaan Taylorin sydämestä otettua koepalaa. Tutkimuksen tuloksena Taylorin todennäköisempi kuolinsyy olikin harvinainen sydänsairaus, arytmogeeninen oikean kammion dysplasia.
Kopsan tuulivoimapuisto 2

| Kopsan tuulivoimapuisto 2 |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Raahe
Koordinaatit:  64°32′13″N, 24°42′07″E
Rakentaminen alkoi:  2013 
Valmistunut:  2014 
Rakennuttaja:  Puhuri Oy 
Omistaja:  Puhuri Oy 
Operaattori:  Puhuri Oy 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Sähköasema:  1
Puistojännite:  20 kV 
Liittymisjännite:  110 kV 
Korkeus:  90–105 m 
Tuulivoimalat:  10 × Vestas V126 (3,3 MW) 
Kapasiteetti:  33 MW  
Vuosituotanto:  noin 100 GWh 
 fiKopsan tuulivoimapuisto 2 
Kopsan tuulivoimapuisto 2, tai lyhyesti Kopsa II, on Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Romuperän Santerinkankaalla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 10 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 33 megawattia ja vuosituotanto on noin 100 GWh gigawattituntia . Tuulivoimapuiston on rakentanut, sen omistaa ja sitä operoi Puhuri Oy.
Puhuri Oy on rakentanut myös Kopsan tuulivoimapuisto 1:n (lyhyesti Kopsa I), joka sijaitsee parin kilometrin päässä tästä, mutta se myi sen sijoitusyhtiölle vuonna 2016.
Yleistä

Tuuivoimapuisto Kopsa II sijaitsee neljä kilometriä Kopsan eteläpuolella kallioisessa metsämaastossa. Voimala-alueella esiintyy sellaisia paikannimiä kuin Pesua, Tuppukangas, Martinaro, Santerinkangas ja Nahkakallio. Alueen sisälle jäävät esimerkiksi Laivakankaan kaivoksen Vasannevan rikastushiekka-altaat . Tuulipuiston pituus on 4,4 kilometriä, leveys 2,0 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 4,7 neliökilometriä. Voimalat sijaitsevat 90–105 metrin korkeudella mpy.
Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V126-mallia, jonka napakorkeus on 137 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 126 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,3 megawattia. Tuulivoimalan tyyppikohtainen melun vertailuarvo on 106 desibeliä .
Tuulipuistosta on tieyhteydet pohjoisen suuntaan Kopsan kylään, etelään Hanhelanperälle ja itään Kopsa I:n tuotantoalueelle. Itäpuolella kulkee Kopsan kautta kulkeva kantatie 88. Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan 20 kilovoltin jännitteellä alueen itäpuolella puolella sijaitsevaan sähköasemalle, joka sijaitsee kultakaivokselta tulevan 110 kilovoltin sähkölinjan vieressä. Sähkölinja on kytketty kaakossa Ruukkiin kulkevan kantaverkon 110 kilovoltin sähkölinjaan.
Historiaa > Suunnittelu ja rakentaminen

Tämän tuulivoimapuiston suunnittelu liittyy kiinteästi Kopsa I:n toteutumiseen. Tuulivoimapuiston osayleiskaava päätettiin laatia huhtikuussa 2009 ja laittaa vireille lokakuussa 2009. Tämän jälkeen se altistettiin YVA-menettelylle, jossa siihen pyydettiin lausunnot alueen sidosryhmiltä. Kaavaluonnos oli nähtävillä vuoden 2011 syystalvella ja uusi kaavaluonnos oli näytillä vuoden 2012 kevättalvella. Osayleiskaavaluonnos oli paljon laajempi kuin sen toteutuma. Siinä esimerkiksi puolustusvoimat esitti hyväksyntänsä vain seitsemälle tuulivoimalaitokselle, jotka sijaitsivat rivimäisessä muodostelmassa. Osayleiskaava hyväksyttiin valtuustossa huhtikuussa 2012 vain seitsemälle tuulivoimalalle ja se oli lainvoimainen toukokuussa 2012. Rakennusluvat koskivat vain tunnuksella Kopsa I nykyään tunnettua tuulivoimapuistoa.
Tuulivoimapuiston laajennuksena käynnistettiin nopeasti hanke Kopsa II, jonka tavoitteena oli rakentaa 8–24 tuulivoimalaitosta kyseisen 14 neliökilometrin voimala-alueen sisälle. Kaupunginhallitus hyväksyi Puhurin tekemän kaavoitusaloitteen elokuussa 2012, jonka jälkeen asiasta kuulutettiin lehdissä ja maanomistajia informoitiin kirjeitse. Viranomaisten kanssa neuvoteltiin osayleiskaavasta lokakuussa ja kaupunginhallitus laittoi kaavaluonnoksen näkyville vielä samassa kuussa. YVA-menettelyn täydennykseksi teetettiin vuonna 2012 vielä luontoselvitys, arkeologinen inventointi ja melu- ja varjostusselvitys. Melu- ja varjostusselvitystä täydennettiin vielä vuoden 2013 puolella. Kaavaluonnoksesta annettuja lausuntoja ja muistutuksia käsiteltiin helmikuussa 2013 toisessa viranomaisneuvottelussa. Näiden pohjalta laadittiin osayleiskaavaehdotus, joka oli yleisön nähtävillä huhti-toukokuussa.
Maansiirtotöiden jälkeen aloitettiin vuonna 2013 sähköverkon kaapelointi ja se päättyi syksyllä 2014. Voimaloiden tuotanto alkoi joulukuussa 2014.
Historiaa > Uutisia

Tuulivoimapuiston alkuperäistä laajuutta on lähdetty tavoittelemaan käynnistämällä hanke Kopsa III. Se sisältää kuuden lisävoimalaitoksen rakentamisen Kopsa I:n ja Kopsa II:n kaakkoispuolelle.
Huomioita

1 2  Tuulivoimapuiston sähköntuotannosta ei löytynyt lähdettä. Kopsa II:n sähköntuotanto on arvioitu viereisen Kopsa I:n ilmoitetun 60–65 gigawattitunnin mukaan. Kopsa II:n sähköntuotannon arvio saadaan suhteuttamalla se kummankin tuulipuiston tuotantokapasiteettiin, jotka ovat siellä 21 megawattia ja täällä 33 megawattia. Arvioksi saadaan näin 94–102 gigawattituntia.
Kortejärvi (Tampere)

| Kortejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°35′44″N, 23°59′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Keltolammiin 
Järvinumero:  35.318.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,6 m  
Rantaviiva:  1,625 km  
Pinta-ala:  7,064 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortejärvi 
Kortejärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Pohtolan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Järven ympäristössä sijaitsee Kintulammin retkeilyalue.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Pulesjärven valuma-alueeseen (35.318) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,6 metriä mpy.
Maine Pyar Kiya

| Maine Pyar Kiya |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sooraj R. Barjatya
Käsikirjoittaja:  Sooraj R. Barjatya S. M. Ahale
Tuottaja:  Tarachand Barjatya
Säveltäjä:  Raamlaxman
Kuvaaja:  Aravind Laad
Leikkaaja:  Mukhtar Ahmed
Koreografi:  Jay Borade
Pääosat:  Salman Khan Bhagyashree
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Rajshri Productions
Levittäjä:  Rajshri Productions
Ensi-ilta:  29. joulukuuta 1989
Kesto:  192 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maine Pyar Kiya (hindiksi मैंने प्यार किया, Maiṃne pyār kiyā, suom. ”Olen rakastanut”) on vuonna 1989 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen romanttinen musikaalidraamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Sooraj R. Barjatya. Päärooleja näyttelevät Salman Khan ja Bhagyashree. Se oli vuoden eniten tuottanut hindinkielinen elokuva.
Juoni

Kun Sumanin isä jättää hänet toisen perheen hoitoon matkustaessaan itse ulkomaille, Suman rakastuu Premiin. Jotta he voisivat mennä naimisiin, Premin on kuitenkin todistettava Sumanin isälle, ettei hän ole samanlainen kuin oma isänsä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Salman Khan  | … |  Prem Chaudhary   |
|  Bhagyashree  | … |  Suman    |
|  Aloknath  | … |  Karan   |
|  Rajiv Verma  | … |  Kishan Kumar Chaudhary   |
|  Rima Lagoo  | … |  Kaushalya Chaudhary   |
|  Ajit Vachhani  | … |  Ranjeet    |
|  Mohnish Bahl  | … |  Jeevan    |
|  Laxmikant Berde  | … |  Manohar Singh   |
|  Harish Patel  | … |  Rahim   |
|  Huma Khan  | … |  Gulabiya   |
|  Pervin Dastur  | … |  Seema    |
|  Dilip Joshi  | … |  Ramlal ”Ramu” Singh   |
|  Deep Dhillon  | … |  Lal    |
|  Raju Shrivastava  | … |  Shambhu   |
|  S. C. Makhija  | … |  Prabhu   |
Soundtrack

Kaikki sävellykset Raamlaxman.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Mere Sawaalon Ka” | S. P. Balasubrahmanyam |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Dil Deewana” | S. P. Balasubrahmanyam |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Dil Deewana” (Duet)  | S. P. Balasubrahmanyam, Lata Mangeshkar |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Aate Jaate Hanste Gaate” | S. P. Balasubrahmanyam, Lata Mangeshkar |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Kabootar Ja Ja Ja” | S. P. Balasubrahmanyam, Lata Mangeshkar |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Aaja Shaam Hone Aayi” | S. P. Balasubrahmanyam, Lata Mangeshkar |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Maine Pyar Kiya” | S. P. Balasubrahmanyam, Lata Mangeshkar |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Aaya Mausam Dosti Ka” | S. P. Balasubrahmanyam, Lata Mangeshkar, Usha Mangeshkar, Shailendra Singh |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | ”Antakshari” | S. P. Balasubrahmanyam, Lata Mangeshkar, Usha Mangeshkar, Shailendra Singh |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | ”Dil Deewana” | Lata Mangeshkar |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | ”Kahe Tose Sajna” | Sharda Sinha |  |  |  |  |  |  |  |
Palkinnot

| Palkinto | Kategoria | Saaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| Filmfare Awards | Paras elokuva | Rajshri Productions | Voitto |
| Filmfare Awards | Paras miestulokas | Salman Khan, Sooraj Barjatya | Voitto |
| Filmfare Awards | Paras naistulokas | Bhagyashree | Voitto |
| Filmfare Awards | Paras musiikki | Raamlaxman | Voitto |
| Filmfare Awards | Paras sanoitus | Asad Bhopali – ”Dil Deewana” | Voitto |
| Filmfare Awards | Paras mieslaulaja | S. P. Balasubrahmanyam – ”Dil Deewana” | Voitto |
| Filmfare Awards | Paras ohjaus | Sooraj Barjatya | Ehdokkuus |
| Filmfare Awards | Paras miespääosa | Salman Khan | Ehdokkuus |
| Filmfare Awards | Paras naispääosa | Bhagyashree | Ehdokkuus |
| Filmfare Awards | Paras naissivuosa | Reema Lagoo | Ehdokkuus |
| Filmfare Awards | Paras koominen rooli | Laxmikant Berde | Ehdokkuus |
| Filmfare Awards | Paras sanoitus | Dev Kohli – ”Aate Jaate Hanste Gaate” | Ehdokkuus |
Aiheesta muualla

Maine Pyar Kiya Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Maine Pyar Kiya AllMoviessa. (englanniksi)
Kuutamokeikka

Kuutamokeikka voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kuutamokeikka (Moonlighting), brittiläinen elokuva vuodelta 1982
Kuutamokeikka (Finders Keepers), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1984
Kuutamokeikka, Pave Maijasen albumi vuodelta 1990
Kuutamokeikka, Aku Ankan taskukirja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuutamokeikka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuutamolla

Kuutamolla voi tarkoittaa seuraavia:
Kuutamolla, Aku Louhimiehen ohjaama draamaelokuva vuodelta 2002
Kuutamolla, Dave Lindholmin studioalbumi vuodelta 1983
Kuutamolla, MTV3-kanavalla vuosina 2001–2004 ja uudelleen vuodesta 2020 lähtien esitetty viihdeohjelma
Kuutamolla, Katja Kallion romaani vuodelta 2000
Kuutamolla, 368. Aku Ankan taskukirja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuutamolla”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kyrsäjärvi

| Kyrsäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°14′00″N, 24°50′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Kuohijärveen 
Järvinumero:  35.782.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,9 m  
Rantaviiva:  0,445 km  
Pinta-ala:  1,121 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKyrsäjärvi 
Kyrsäjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,9 metriä mpy.
Kämmenenleveys

Kämmenenleveys on vanha pituusmitta. Alkuaan se on ollut miehen kämmenen leveys, jalan kolmannes ja kyynärän kuudesosa, noin 9 senttimetriä.
Aiheesta muualla

Vanhat mitat, Museovirasto Viitattu 13.1.2015.
M/S Man Gyong Bong 92

| M/S Man Gyong Bong 92 |
| --- | --- |
 M/S Man Gyong Bong 92 Wonsanissa vuonna 2014.
Tyyppi:  matkustaja- ja rahtilautta
Lippuvaltio:   Pohjois-Korea
Kotipaikka:  Wonsan
IMO-numero:  8890580
MMSI-numero:  445101000
Tunnuskirjaimet:  HMZL
Omistaja:  Daizin Shipping
Rakennustelakka:  Cheongjinin telakka, Cheongjin
Vesillelasku:  1992
Status:  ei liikenteessä
Tekniset tiedot
Pituus:  126,13 m
Leveys:  20,40 m
Syväys:  5,65 m
Bruttovetoisuus (GT):  9 672
Nettovetoisuus (NT):  2 902
Koneisto:  Nippon-Pielstick 12PC2-5V-400 -dieselmoottori
Koneteho:  11 472 kW
Nopeus:  23,0 kn
Hyttipaikkoja:  220
Matkustajia:  220
Lähteet:  
M/S Man Gyong Bong 92 (kor. 만경봉 92) on pohjoiskorealaisen Daizin Shipping -yrityksen omistama matkustaja- ja rahtilautta. Se rakennettiin Cheongjinissa, jossa se laskettiin vesille vuonna 1992. Sen rakentamisen rahoitti Japanissa asuvien etnisten korealaisten järjestö Ch'ongryŏn, jolla on läheiset suhteet Pohjois-Koreaan. Valmistuttuaan se kulki Pohjois-Korean Wonsanin ja Japanin Niigatan välisellä reitillä, jolla se kuljetti matkustajia ja rahtia. Alus jatkoi reitillä heinäkuuhun 2006 asti, jolloin Japani kielsi sen saapumisen aluevesilleen Pohjois-Korean tekemien ohjuskokeiden vuoksi. Sitä epäiltiin käytettävän sotilaallisiin tarkoituksiin soveltuvan elektroniikan viemiseen Pohjois-Koreaan sekä metamfetamiinin ja väärennetyn rahan tuomiseen Japaniin.
Reittiliikenteen loppumisen jälkeen Man Gyong Bong 92 on ollut enimmäkseen pois käytöstä ja ankkuroituna wonsanilaisen puiston edustalle. Vuonna 2018 se kuljetti Etelä-Koreaan 140-henkisen orkesterin esiintymään Pyeongchangin talviolympialaisissa.
Tausta

Toista maailmansotaa edeltäneen miehityskauden päätyttyä Japaniin jäi noin 600 000 – 700 000 etnistä korealaista, ja vastaavasti satojatuhansia japanilaisia jäi Koreaan. Suuri osa Japanin kansalaisista palasi toisen maailmansodan jälkeen kotimaahansa, mutta etenkin korealaisten kanssa naimisiin menneitä naisia jäi Koreaan. Maan jakauduttua heistä osa jäi Pohjois-Korean puolelle. Japaniin jääneistä korealaisista suurin osa oli lähtöisin Korean niemimaan eteläosista, mutta heistä lähes 100 000 muutti vuosien 1959–1984 välillä Pohjois-Koreaan. Näin maiden välille muodostui yhteyksiä, sillä molemmissa maissa asui ihmisiä, jotka olivat joko toisen maan kansalaisia tai joilla oli toisessa maassa sukua tai muita yhtyksiä. Koska Japanilla ja Pohjois-Korealla ei ollut diplomaattisuhteita, Japaniin jääneiden korealaisten oli lähes mahdotonta vierailla sukulaistensa luona Pohjois-Koreassa. Vasta 1970-luvulla Japani poisti Pohjois-Koreassa vierailua estäneitä rajoitteita. Syyskuussa 1971 pohjoiskorealainen lautta M/S Man Gyong Bong alkoi liikennöidä Wonsanin ja Niigatan välillä näitä vierailuja sekä rahtikuljetuksia varten.
Rakentaminen ja tekniset tiedot

Japanissa asuvien etnisten korealaisten järjestö Ch'ongryŏn, jolla on läheiset siteet Pohjois-Koreaan, lahjoitti vuonna 1992 Kim Il-Sungin 80-vuotissyntymäpäivän kunniaksi neljä miljardia jeniä (noin 32 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) uuden, suuremman lautta-aluksen rakentamiseksi. M/S Man Gyong Bong 92 rakennettiin Cheongjinin telakalla Cheongjinissa Pohjois-Korean itärannikolla. Se laskettiin vesille vuonna 1992. Edeltäjänsä tavoin se on nimetty Pjongjangin lähellä sijaitsevan kukkulan mukaan, joka puolestaan sijaitsee lähellä Kim Il-Sungin syntymäpaikkaa.
M/S Man Gyong Bong 92 on 126,13 metriä pitkä, 20,40 metriä leveä ja sen syväys on 5,65 metriä. Sen bruttovetoisuus on 9 762 ja nettovetoisuus 2 902. Sen koneistona on Nippon-Pielstick 12PC2-5V-400 -dieselmoottori, joka tuottaa 11 472 kilowatin tehon. Sen matkustajakapasiteetiksi ilmoitetaan lähteestä riippuen 220–350 matkustajaa.
Liikennöinti

M/S Man Gyong Bong 92 liikennöi edeltäjänsä tapaan Wonsanin ja Niigatan välillä. Se kulki reitillä epäsäännöllisesti noin kerran tai kahdesti kuussa. Sen kyydissä matkusti japaninkorealaisia vierailemaan sukulaistensa luona ja koululaisia Ch'ongryŏnin järjestämillä opintomatkoilla. Lisäksi alus kuljetti rahtina Japanista Pohjois-Koreaan esimerkiksi sähkölaitteita ja lääketieteellistä välineistöä. Vuonna 1993 yhden suunnan lippu reitillä ensimmäisessä luokassa maksoi noin 1 500 Yhdysvaltain dollaria.