stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mustajärvi (Suodenniemi)

| Mustajärvi (Suodenniemi) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′28″N, 22°48′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  ei ole 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,5 m 
 fiMustajärvi (Suodenniemi) 
Mustajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pituus on 150 kilometriä ja leveys 50 metriä. Järveen on kaivettu suo-ojia, mutta siitä ei lähde laskuojaa minnekään. Järven ranta on kokonaan metsäistä suota, eikä sen rannoille ole rakennettu mitään. Järven vieressä kulkee metsäautotie, joka vie parin kilometrin päähän Suodenniemen taajamaan. Lähellä ovat järvet Alinen Laisjärvi ja Ylinen Laisjärvi.
Märkäjärvi

| Märkäjärvi |
| --- | --- |
 Märkäjärveen kuuluva Lovonselkä luoteesta päin kuvattuna.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°36′15″N, 22°48′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  kanava Kirjasjärveen 
Järvinumero:  35.158.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,5 m 
Rantaviiva:  14,801 km 
Pinta-ala:  1,11739 km² 
 fiMärkäjärvi 
Märkäjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemellä Taipaleessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen. Järveen luetaan myös Makkosselkä vaikka näiden vesialtaita erottaakin umpeen kasvava kosteikko.
Maantiede

Järven pinta-ala on 112 hehtaaria ja sen pituus on 4,1 kilometriä ja leveys on suurimmillaan 1,1 kilometriä. Järven muoto on kuitenkin pitkä ja kapea lukuun ottamatta Kirjasjärveen suuntaan työntyvää lahtea. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä kanava, joka tasoittaa kummankin järven vedenpinnat samalle korkeudelle.
Järven rantaviiva on 14,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa tai moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven ympäristö on asuttua seutua, jossa haja-asutus ja loma-asutus vuorottelevat. Järven keskellä on kilometrin pitkä ja 400 metriä leveä kosteikko, joka jakaa järven kahdeksi erilliseksi vapaan veden altaaksi. Läntistä allasta kutsutaan Lovonseläksi ja itäistä Makkosseläksi. Tulojoki Toijasjoki laskee Märkäjärveen kosteikon läpi kaivetun 600 metriä pitkän kanavan kautta.
Historia

Ennen 1800-luvun loppua seudulla oli suurempi Märkäjärvi, jonka vedenpintaa laskettiin noin kaksi metriä. Tämä tapahtui vuoden 1894, jolloin Hiskias Kiilin ja hänen kumppanien hakemukseen vastattiin myönteisesti. Vedenlaskun seurauksena ja järvenpohjan epätasaisuuksista johtuen järvestä kuroutui viisi erillistä allasta: Märkäjärvi ja Makkosselkä, Pikkujärvi, Kirjasjärvi, Alinen Maajärvi ja Ylinen Maajärvi. Märkäjärven pohjoispuolella ollut pienempi järvi (nykyään Vähäjärvi) kuivatettiin kokonaan. Maajärvi, joka muodosti tuolloin erillisen järvialtaan, maatui kahdeksi järveksi. Vuonna 1904 saatiin päätös hakemukseen, jossa talollisen leski Maria Järvilahti pyysi vesijättömaille katselmusta.
Märkäjärvi 1850-luvun pitäjänkartassa aikana ennen suurta järvenlaskua.
Pikku-Ympyriäinen

| Pikku-Ympyriäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°31′32″N, 22°38′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja, joka yhtyy Kailojärvenojaan 
Järvinumero:  35.155.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,2 m 
Rantaviiva:  0,468 km 
Pinta-ala:  0,01273 km² 
 fiPikku-Ympyriäinen 
Pikku-Ympyriäinen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 180 metriä ja leveys 120 metriä. Järvellä ei ole selkeää luusuaa, vaan siitä erkanee useita laskuojia. Osa niistä laskevat Iso-Ympyriäiseen, osa Kailojärveen ja loput suoraan Kailojärvenojaan.
Järven rantaviiva on 0,47 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan metsäistä ojitettua suota. Sen rantoja ei ole rakennettu eikä sinne johda tietä.
Pahalammi (Mouhijärvi)

| Pahalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°29′03″N, 22°46′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Pahalamminoja 
Järvinumero:  35.155.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,2 m 
Rantaviiva:  0,654 km 
Pinta-ala:  0,02219 km² 
 fiPahalammi 
Pahalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Sen luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa kaksi kilometriä pitkä Pahalamminoja, joka laskee Mouhijärveen. Lampeen tulevat ojat kuuluvat Pahalamminsuon ojitukseen. Lammen rantaviiva on 0,65 kilometriä pitkä ja sen ranta on metsäsuota. Rannalla suon takana on kolme loma-asuntoa, joille johtaa tie valtatieltä 11.
Zamość

| Zamość |
| --- | --- |
 Kaupungin raatihuone ja keskusaukio.
 lippu:  vaakuna
 Zamość
 Koordinaatit: 50°43′14″N, 23°15′31″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Lublin
Piirikunta:  ei piirikuntaa
Kunta:  ei kuntaa
Hallinto:  
 – Pormestari:  Andrzej Wnuk
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  30,3 km²
Väkiluku (2019):  63 437
 – Väestötiheys:  2 093,6 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.zamosc.pl/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zamość on kaupunki Puolan kaakkoisosassa Lublinin voivodikunnassa lähellä Ukrainan rajaa. Kaupungin pinta-ala on 30,3 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 63 437. Kaupunki on perustettu vuonna 1580.
Kansleri Jan Zamoyski perusti Zamośćin kauppareitille, joka yhdistää Länsi- ja Pohjois-Euroopan Mustaanmereen. Padovasta kotoisin olevan arkkitehti Bernando Morandon johdolla rakennettu Zamość on täydellinen esimerkki 1500-luvun lopun renessanssikaupungista. Se on säilyttänyt alkuperäisen rakennuskaavansa ja linnoituksensa sekä suuren määrän rakennuksia, joissa yhdistyvät italialaiset ja keskieurooppalaiset arkkitehtuuriperinteet. Zamośćin historiallinen keskusta on ollut Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1992 lähtien.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zamość Wikimedia Commonsissa
Zamośćin kaupungin sivut (puolaksi)
Zamość Unescon sivuilla (englanniksi)
Merkinnän syy: Maailmanperintökohteeksi valinnan perusteet ja arkkitehtuurin esittely puuttuvat.
Pirttijärvi (Vesunti)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°28′37″N, 22°47′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sammalusjärveen 
Järvinumero:  35.155.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,9 m 
Rantaviiva:  0,793 km 
Pinta-ala:  0,01993 km² 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 70 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa pari sataa metriä pitkä laskuoja Sammalusjärveen. Järven rantaviiva on 0,79 kilometriä pitkä ja ranta on metsäsuota. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä sinne johda tietä.
Rälssivero

Rälssivero on Suomessa ja Ruotsissa aiemmin käytössä ollut vero, joka muodostui 1500-luvulta alkaen kahdella eri tavalla. Verotus saattoi alkaa siten, että valtio luovutti yksityiselle henkilölle, rälssimiehelle, oikeuden kerätä perintötalon eli verorälssitalon verot. Toinen tapa rälssiveron syntyyn oli se, että rälssitilan omistaja myydessään maatilan aatelittomalle henkilölle pidätti itsellään oikeuden kantaa tilasta vuotuista veroa. Myytyä maatilaa nimitettiin tällöin rälssiverotaloksi. Oikeudellisesti tätä julkisoikeudellista maksua pidettiin kiinteänä omaisuutena. Rälssivero perittiin, luovutettiin, lainhuudatettiin ja ulosmitattiin kuten kiinteä omaisuus.
Ruotsissa säädettiin 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa useita lakeja ja asetuksia, joilla pyrittiin lakkauttamaan rälssivero. Suomessa valtion kantama rälssivero lakkautettiin vuonna 1925 ja yksityisen kantama vero vuoden 1954 alussa.
Mouhijoki

| Mouhijoki Kiikoisjoki, Kouhijoki |
| --- | --- |
 Mouhijoki Vanhansillantieltä kuvattuna
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Sastamala
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue (35.15)
Pinta-ala:  813,08 km² 
Pääuoman pituus:  noin 90 km 
Pääuoman osuudet:  Ala-Kauvatsan joki ←Puurijärvi ←Kauvatsanjoki ←Sääksjärvi ←Jaaranjoki ←Kiikoisjärvi ←Mouhijoki ←Mouhijärvi ←Kourajoki ←Leppijoki ←Taipaleenjoki ←Toijasjoki ←Oksjoki ←Jyräjoki
Yhtyy:  Kokemäenjoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Mouhijärvi
 :  61.4956°N, 22.7195°E
Laskupaikka:  Kiikoisjärvi
 :  61.4399°N, 22.6199°E
Esteet:  niskalla pohjapato
Taajamat:  Putaja
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  64,7 m  
Laskukorkeus:  59,6 m  
Korkeusero:  5,1 m
Pituus:  11,49 km 
Kaltevuus:  0,44 m/km
Muuta
Mouhijoki eli alajuoksulla Kiikoisissa Kiikoisjoki virtaa Sastamalan Mouhijärvestä Kiikoisten Kiikoisjärveen Pirkanmaan ja Satakunnan raja-alueilla.
Maantietoa

Joki saa alkunsa Mouhijärven luusuassa olevasta säännöstelypadosta, joka purkaa vedet noin 200 metriä pitkän Kiikoiskoskeen. Joki virtaa Putajan kylän läpi ja jatkaa matkaansa hitaasti virraten noin seitsemän kilometriä peltomaiseman läpi. Jokikulmaan saavuttuaan joki poikkeaa vanhasta uomastaan ihmisen kaivamaan Marjajärveä kiertävään uomaan. Marjajärvi kuivattiin 1960-luvun lopussa ja raivattiin pelloksi. Marjajärvestä on Kiikoisjärveen enää kahden kilometrin matka, jonka aikana joki levenee ja hidastuu johtuen Kiikoisjärven säännöstelystä. Joen rantoja varjostavat vain satunnaisesti metsäsaarekkeet ja Jokikulman kohdalla joki toimii Sastamalan ja Kiikoisten rajajokena noin 1,3 kilometrin matkalla. Joki putoaa 11,5 kilometrin matkalla 5,1 metriä.
Veden laatu

Joki virtaa pääasiassa savikoiden läpi ja siksi veden mukana kulkeutuu runsaasti kiintoainesta. Nykyään kuivattu Marjajärvi oli matalana ruohottuneena järvenä paikka, jonne kiintoainetta laskeutui. Järven kuivauksen jälkeen joki kiertää raivatun peltoalueen ja kaikki kiintoaines kulkeutuu nykyään Kiikoisjärveen.
Virkistystoimintaa

Joen peltomaisemaan rantoja täplittävät mökki- tai rantasaunat. Kotitarvekalastusta harrastetaan, mutta joen keskijuoksulla saadaan tavanomaisia järvi- ja jokikaloja. Mouhijärven luusuassa Kiikoiskoskessa voi perhostaa istutettuja lohia, jotka laskeutuvat alemmaksi ja jäävät myös Jaarankoskeen. Näitä voi satunnaisesti joestakin saada. Kalanistutukset hoitaa kalanhoitoyhdistys Suomu.
Jim Justice

| Jim Justice |
| --- | --- |
 Justice vuonna 2023.
Yhdysvaltain senaattori Länsi-Virginiasta
 14. tammikuuta 2025 – Yhdessä Shelley Moore Capiton kanssa  
Edeltäjä:  Joe Manchin
Länsi-Virginian kuvernööri
 16. tammikuuta 2017 – 13. tammikuuta 2025  
Edeltäjä:  Earl Ray Tomblin
Seuraaja:  Patrick Morrisey
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1951 (ikä 73) Charleston, Länsi-Virginia, Yhdysvallat
Puoliso:  Cathy Comer
Tiedot
Puolue:  republikaanit (ennen vuotta 2015, 2017–)
Muut puolueet:  demokraatit (2015–2017)
Koulutus:  Master of Business Administration
Tutkinnot:  Marshallin yliopisto
Aiheesta muualla
justiceforwv.com
James Conley ”Jim” Justice II (s. 27. huhtikuuta 1951 Charleston, Länsi-Virginia) on yhdysvaltalainen liikemies ja poliitikko, joka on toiminut Yhdysvaltain senaattorina Länsi-Virginiasta 14. tammikuuta 2025 lähtien. Hän toimi Länsi-Virginian kuvernöörinä vuodesta 2017 vuoteen 2025.
Justice valittiin kuvernööriksi ensimmäisen kerran vuoden 2016 kuvernöörivaleissa, joissa hän oli ehdolla demokraattina. Vuonna 2017 hän siirtyi takaisin republikaaniseen puolueeseen, johon hän oli kuulunut vuoteen 2015 asti. Justice valittiin jatkokaudelle vuonna 2020. Hänet valittiin Yhdysvaltain senaattiin marraskuussa 2024.
Aiheesta muualla

Justicen kampanjasivut (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Kiivana

| Kiivana |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′46″N, 22°41′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Aliseen Vehkajärveen 
Järvinumero:  35.155.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,2 m 
Rantaviiva:  1,379 km 
Pinta-ala:  0,06405 km² 
 fiKiivana 
Kiivana on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja sen pituus on 330 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa kilometrin pituinen laskuoja Aliseen Vehkajärveen, joka laskee Vehkaojan kautta Kourajärveen.
Järven rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Järvi on mökitön eikä sen luo johda tietä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kivojärvi".
Lani Pallister

Lani Pallister on australialainen uimari. Hän on menestynyt parhaiten pitkillä vapaauintimatkoilla. Hän on voittanut viisi aikuisten lyhyen radan maailmanmestaruutta ja yhden pitkän radan maailmanmestaruuden sekä kolme nuorten maailmanmestaruutta.
Pallister menestyi nuorten Tyynenmeren kisoissa vuonna 2018: hän voitti kultaa 400 metrin, 800 metrin ja 1 500 metrin vapaauinnissa sekä saavutti hopeaa 200 metrin vapaauinnissa, 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Vuonna 2019 hän yls nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa täsmälleen samaan kolmen kullan ja kolmen hopean saavutukseen täsmälleen samoissa lajeissa. Vuonna 2022 hän kilpaili ensi kertaa aikuisten MM-kilpailuissa Budapestissa. Hän saavutti hopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä, vaikkakin ui vain alkuerissä, ja pronssia 1 500 metrin vapaauinnissa edellään yhdysvaltalaiset Katie Ledecky ja Katie Grimes. Saman vuoden Kansainyhteisön kisoissa hän sai pronssia 800 metrin vapaauinnissa.
Pallister voitti Melbournen lyhyen radan MM-kilpailuissa 2022 viisi maailmanmestaruutta: 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.55,04, 800 metrin vapaauinnissa ajalla 8.04,07, 1 500 metrin vapaauinnissa ajalla 15.21,43 sekä 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä maailmanennätysajalla 7.30,87. Fukuokan pitkän radan MM-kilpailuissa 2023 hän ui alkuerissä Yhdysvaltojen 4 × 200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa, joka loppukilpailussa voitti toisella kokoonpanolla kultaa. Hän voitti Pariisin olympialaisissa 2024 kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä ja sijoittui 800 metrillä kuudenneksi. Budapestin lyhyen radan MM-kilpailuissa 2024 hän saavutti kultaa 800 metrin vapaauinnissa kisaennätyksellä 8.01,95, hopeaa 400 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä sekä pronssia 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä.
Lani Pallisterin äiti Janelle Pallister (o.s. Elford) on toiminut pitkään tyttärensä valmentajana ja kilpaili uimarina vuoden 1988 olympialaisissa sekä voitti kultaa Kansainyhteisön kisoissa 1990.
Onkijärvi (Vesunti)

| Onkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°28′09″N, 22°49′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Uuhisuolle 
Järvinumero:  35.155.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,7 m 
Rantaviiva:  1,088 km 
Pinta-ala:  0,0427 km² 
 fiOnkijärvi 
Onkijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa kilometrin pitkä oja Uuhisuolle, jonka pohjoispäästä laskee oja Mouhijärveen. Järvellä on kaksi tulo-ojaa, jotka ovat suo-ojia. Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta parissa kohdassa on vähän suota. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä järvelle johda tietä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Änkijärvi".
Los Angeles

| Los Angeles |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Los Angeles
 Koordinaatit: 34°03′N, 118°15′W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Kalifornia
Piirikunta:  Los Angeles
Hallinto:  
 – Pormestari:  Karen Bass
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 302 km²
 – Josta vettä:  88 km² (6,7 %)
Korkeus:  0–1 548 m
Väkiluku (2020):  3 898 747
 – Väestötiheys:  3 292,3 as./km²
 – Metropolialue:  18 703 010
Aikavyöhyke:  UTC−8
Suuntanumero(t):  mm. 213, 312 ja 738
Lempinimi::  LA., The City of Angels (Enkelten kaupunki), Angeltown (Enkelikaupunki), The Big Orange (Iso appelsiini), La-la-land, Tinseltown (Hopealankakaupunki), City of Flowers and Sunshine (Kukkien ja Auringon kaupunki)
 
 www.lacity.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Los Angeles (engl.  [lɔːs ˈændʒələs], (ohje) lyhenne L.A.; esp. Los Ángeles [los ˈaŋxeles], kirjaimellisesti ’enkelit’) on kaupunki Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Los Angeles on väkiluvultaan Kalifornian suurin ja Yhdysvaltojen toiseksi suurin kaupunki New Yorkin jälkeen. Kaupungin asukasluku on noin 4 miljoonaa, ja sen metropolialueella asuu yli 13 miljoonaa ihmistä. Kaupunki tunnetaan etenkin yhdysvaltalaisen elokuvateollisuuden keskuspaikkana.
Ennen eurooppalaisasutusta tongva- ja chumash-kansoille kuulunut alue päätyi Espanjan siirtomaaimperiumin alaisuuteen vuonna 1542. Itse kaupunki perustettiin suurehkon Yaanga-nimisen kyläasutuksen paikalle 4. syyskuuta 1781. Vuonna 1821 itsenäisyyssodan jälkeen kaupungista tuli osa uutta Meksikon valtiota. Meksikon–Yhdysvaltain sodan päättäneessä Guadalupe Hidalgon rauhansopimuksessa 1848 Kalifornia ja Los Angeles sen mukana siirtyi Yhdysvalloille. Alueelta löydettiin öljyä 1890-luvulla, mikä kasvatti asukaslukua merkittävästi. Vuonna 1913 valmistunut akvedukti turvasi väkiluvun kasvun jatkumisen, ja vuoteen 1930 mennessä asukkaita oli jo yli miljoona.
Historia

Los Angelesin aluetta asuttivat vuosisatojen ajan tongva- ja chumash-alkuperäiskansat. Espanjalaiset löysivät paikan vuonna 1542, kun Juan Rodríguez Cabrillo purjehti Santa Monican lahdelle. 1700-luvulla espanjalaiset palasivat alueelle ja perustivat sinne San Gabriel Arcángelin lähetysaseman vuonna 1771. Sonorasta ja Mazatlánista tulleet uudisasukkaat perustivat vuonna 1781 Río de Porciúncula -joen lähelle kylän nimeltä El Pueblo de la Reina de los Ángeles ('Enkelien kuningattaren kylä').
Meksiko itsenäistyi Espanjan vallasta 1820-luvulla, mutta suuremman muutoksen aiheutti Meksikon–Yhdysvaltain sota: Rio San Gabrielin taistelussa vuonna 1847 Meksiko yritti estää Yhdysvaltoja valloittamasta Los Angelesia ja Kaliforniaa, mutta Meksiko hävisi taistelun ja alue siirtyi Yhdysvaltain haltuun. Vuonna 1848 tapahtuneen Kalifornian kultaryntäyksen jälkeen alue liitettiin Yhdysvaltoihin.
Los Angelesin ensimmäinen sanomalehti Star alkoi ilmestyä vuonna 1851. Nykyinen päälehti Los Angeles Times aloitti 1881.
Los Angelesista tuli kaupunki vuonna 1850. Southern Pacific -yhtiö sai rautatieyhteyden kaupunkiin valmiiksi vuonna 1876. Öljyä Los Angelsin alueelta löytyi 1892 ja vuonna 1923 Los Angeles tuotti peräti neljänneksen maailman öljystä. Öljyäkin tärkeämpi syy kaupungin kasvuun oli vesi. William Mulholland sai vuonna 1913 valmiiksi akveduktin, joka varmisti kaupungin kasvun. Veden puute johti useiden naapuriyhteisöjen liittymiseen Los Angelesiin.
1920-luvulla kaupunkiin kerääntyi elokuva- ja ilmailuteollisuutta, jotka auttoivat kaupunkia kehittymään. Vuonna 1932 kaupungissa pidettiin kesäolympialaiset. Toinen maailmansota toi kaupunkiin uutta kasvua ja vaurautta.
Los Angelesissa on koettu kaksi suurta mellakkaa: vuosina 1964 ja 1992. Molemmat mellakat saivat alkunsa poliisien pahoinpideltyä mustaihoisen kaupunkilaisen.
Maantiede ja ilmasto

Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Los Angelesin pinta-ala on 1 290,6 km², josta 1 214,9 km² maata ja 75,7 km² vettä. Veden osuus on 5,86 %. Suurin pohjois-eteläpituus on 71 km ja itä-länsileveys 47 km. Kaupungin koordinaatit ovat 33° 56′ N 118° 24′ W.
Kaupungin korkein kohta on Mt. Lukensiin kuuluva Sister Elsie Peak (1 548 m) San Fernando Valleyn koillisosassa. 
Los Angelesin tärkein vesireitti on Los Angeles -joki.
Muun Kalifornian tavoin Los Angeles sijaitsee alueella, jossa maanjäristykset ovat yleisiä. Viimeisin iso maanjäristys tapahtui vuonna 1994, jolloin keskuksena oli San Fernando Valley. Isoja järistyksiä on sattunut niin ikään 1987 ja 1971.
Maantiede ja ilmasto > Ilmasto

Los Angeles sijaitsee alueella, jossa vallitsee välimerenilmasto. Ilmastoon vaikuttaa viilentävästi rannikon viileä merivesi, joka johtuu pohjoisesta virtaavasta kylmästä Kalifornianvirrasta. Los Angelesin ilmasto on todella kuiva ja aurinko paistaa lähes joka päivä.
Los Angelesin lämpimin aika on heinäkuusta lokakuuhun, jolloin lämpötila pysyttelee yleensä 20 °C ja 35 °C välillä, mutta se saattaa nousta toisinaan yli 40 °C:n. Kylmin aika kestää joulukuusta helmikuuhun, jolloin lämpötila pysyttelee yleensä 5 °C ja 20 °C välillä.
Kuivin kuukausi on heinäkuu ja sateisin kuukausi on tammikuu.
| Kuukausi | T | H | M | H | T | K | H | E | S | L | M | J |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lämpötila ka (°C) | 12,5 | 13,1 | 13,6 | 14,9 | 16,6 | 18,1 | 20,3 | 20,8 | 20,4 | 18,4 | 15,8 | 13,2 |
| Sademäärä ka (mm) | 64 | 49 | 43 | 28 | 2 | 1 | 0 | 1 | 2 | 6 | 45 | 44 |

Vuorokauden keskimääräinen lämpötila: 16,5 °C
Kokonaissademäärä vuodessa: 295 mm
Väestö ja kaupunki

Vuoden 2000 väestönlaskennassa Los Angelesissa oli 3 694 820 asukasta, 1 275 412 taloutta ja 798 407 perhettä. Asukastiheys kaupungissa oli 3 041,3/km². Asuntojen määrä oli 1 337 706 ja keskimääräinen asuntotiheys oli 1 101,1/km². Väestön etninen jakauma oli 46,93 % valkoisia, 11,24 % mustia, 0,80 % alkuperäisasukkaita, 9,99 % aasialaisia, 0,16 % Tyynenmeren alueelta tulleita, 25,70 % muita etnisyyksiä ja 5,18 % kahden tai useamman etnisyyden sekoituksia. Väestöstä 46,53 % oli latinalaisamerikkalaista tai espanjalaista alkuperää ja 29,75 % täysin valkoisia ilman minkäänlaista latinalaisamerikkalaista tai espanjalaista alkuperää.
Los Angelesilaiset tunnetaan nimellä ”angelenos”. Kaupungissa asuvien eri kansallisuuksien määrä on suurempi kuin missään muualla. Latinalaisamerikkalaisten ja aasialaisamerikkalaisten määrä kasvaa erityisen nopeasti. Aasialaisamerikkalaisten lukumäärä kaupungissa on suurempi kuin missään muussa Yhdysvaltain kaupungissa.
Kaupungissa elää yli 140 eri kansallisuuden edustajia, jotka puhuvat vähintään 224 kieltä. Etnisiä kaupunginosia ovat muun muassa Chinatown, Koreatown, Little India, Little Armenia, Thai Town, Filipinotown ja Little Ethiopia.
Kaupungissa on armenialaisia, filippiiniläisiä, guatemalalaisia, israelilaisia, kambodžalaisia, korealaisia, meksikolaisia, thaimaalaisia, elsalvadorilaisia ja unkarilaisia heidän kotimaitaan lukuun ottamatta enemmän kuin missään muualla.
Los Angelesissa on myös Yhdysvaltojen suurimmat yhteisöt japanilaisia ja iranilaisia. Amerikan alkuperäisasukkaiden määrä kaupungissa on myös yksi Yhdysvaltojen suurimmista.
1900-luvun alun asukasmäärän nopea kehitys johtuu osittain silloin kasvaneesta Hollywoodin elokuvateollisuudesta.