stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Murray
Henkilöitä > K–P

Kyler Murray (s. 1997), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Malcolm Murray (1904–1995), ruotsalainen kenraaliluutnantti ja urheiluvaikuttaja
Margaret Murray (1863–1963), brittiläinen antropologi ja egyptologi
Matt Murray (s. 1994), kanadalainen jääkiekkoilija
Neil Murray (s. 1950), skotlantilainen basisti
Owen Murray (s. 1948), brittiläinen harmonikkataiteilija ja -pedagogi
Patty Murray (s. 1950), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Pauli Murray (1910–1985), yhdysvaltalainen aktivisti, lakimies, kirjailija ja ministeri
Henkilöitä > R–Y

Rem Murray (s. 1972), kanadalainen jääkiekkoilija
Ryan Murray (s. 1993), kanadalainen jääkiekkoilija
Samantha Murray (s. 1987), brittiläinen tennispelaaja
Sean Murray (s. 1977), yhdysvaltalainen näyttelijä
Timothy Murray (s. 1987), yhdysvaltalainen jalkapallomaalivahti
Troy Murray (s. 1962), kanadalainen jääkiekkoilija
William Edward Murray (1920–2013), australialainen katolinen piispa
William H. Murray (1869–1956), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, edustajainhuoneen jäsen ja Oklahoman kuvernööri 1931–1935
Yvonne Murray (s. 1964), skotlantilainen kestävyys- ja maantiejuoksija
Henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Murray, yksi konnakoplan jäsenistä videopelisarjassa Sly Cooper
Paikkoja > Yhdysvallat

Murray (Indiana)
Murray (Iowa)
Murray (Kentucky)
Murray (New York)
Murray (Utah)
Murray City
Murrayn piirikunta
Murrayn piirikunta (Georgia)
Murrayn piirikunta (Minnesota)
Murrayn piirikunta (Oklahoma)
Murray Hill
Murray Hill (Kentucky)
Murray Hill (New Jersey)
Murray Hill (Pennsylvania)
Murray Isle
Port Murray
Paikkoja > Australia

Murray (Australia)
Murray Bridge
Murray Island
Murray's road
Murray (joki), suuri joki Australiassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Murray”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kielcen piirikunta

Piirikunnan sijainti Świętokrzyskien voivodikunnassa.
Kielcen piirikunta (puol. powiat kielecki) on piirikunta Świętokrzyskien voivodikunnassa Puolassa. Piirikunnan hallintokeskus on Kielce.
Kielcen piirikunnan pinta-ala on 2 246 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 211 259.
Kielcen piirikunnan kunnat ovat Piekoszów, Chęciny, Daleszyce, Morawica, Górno, Zagnańsk, Bodzentyn, Chmielnik, Miedziana Góra, Bieliny, Strawczyn, Nowa Słupia, Masłów, Mniów, Łopuszno, Sitkówka-Nowiny, Łagów, Raków ja Pierzchnica.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kielcen piirikunta Wikimedia Commonsissa
Bridge (täsmennyssivu)

Bridge voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
bridge, korttipeli
Elokuvia

The Bridge, vuoden 2006 dokumenttielokuva Golden Gaten sillalta itsemurhan tehneistä
Herra ja rouva Bridge, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1990
Henkilöitä

Frank Bridge (1879–1941), englantilainen alttoviulisti ja säveltäjä
Frederick Bridge (1844–1924), brittiläinen urkuri, kuoronjohtaja ja säveltäjä
Wayne Bridge (s. 1980), englantilainen jalkapalloilija
Maantieteessä

Bridge of Allan, kaupunki Skotlannissa
Bridge, joki Brittiläisessä Kolumbiassa
Bridge, entinen asutuskeskus Kaliforniassa
Bridge, kylä Kentissä
Musiikissa

The Bridge, Sonny Rollinsin albumi (1962)
The Bridge, Billy Joelin albumi (1986)
The Bridge: A Tribute to Neil Young, tribuuttialbumi (1989)
The Bridge, Ace of Basen albumi (1995)
Bridge, Blues Travelerin albumi (2001)
Bridge, Speedin albumi (2003)
The Bridge, Letter Killsin albumi (2004)
"The Bridge", Elton Johnin single albumilta The Captain & the Kid (2006)
Bridge, Joey Capen albumi (2008)
The Bridge – Concept of a Culture, Grandmaster Flashin albumi (2009)
The Bridge, Melanie Fionan albumi (2009)
Bridge Records, yhdysvaltalainen 1900-luvun taidemusiikkiin erikoistunut levy-yhtiö.
The Bridge, Stingin albumi (2021)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Bridge”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Terveydenhoitaja

| Terveydenhoitaja |
| --- | --- |
 Terveydenhoitaja työskentelee esimerkiksi neuvolassa, koulussa tai työpaikoilla
Tyyppi:  Ammatti
Toimiala:  Terveydenhuolto
Koulutus:  Ammattikorkeakoulu
Työpaikka:  Järjestöt, Kouluterveydenhuolto, Kotisairaanhoito, Neuvola, Opiskeluterveydenhuolto,  Puolustusvoimat, Sairaala,  Terveyskeskus, Työterveyshuolto, Yksityinen terveydenhoito
Lähinimikkeitä:  Apulaisosastonhoitaja, Ensihoitaja, Kätilö, Osastonhoitaja, Sairaanhoitaja
Terveydenhoitaja on hoitoalan ammattinimike. Terveydenhoitaja toimii ennaltaehkäisevässä ja terveyttä edistävässä itsenäisessä työssä. Tämä erottaa hänen työnsä sairaanhoitajan työstä. Terveydenhoitajia toimii muun muassa järjestöissä, kotihoidossa, kouluterveydenhuollossa, neuvoloissa, opiskeluterveydenhuollossa, sairaaloissa, terveyskeskuksissa, työterveyshuollossa ja yksityisessä terveydenhoidossa. Terveydenhoitajan tehtävät lukeutuvat  terveydenhuollon erityisasiantuntijatehtäviin tai  vaativiin asiantuntijatehtäviin.
Terveydenhoitajia koulutetaan ammattikorkeakoulussa. Tutkintonimike on terveydenhoitaja (AMK). Koulutuksen laajuus on 240 opintopistettä ja kestää noin 4 vuotta. Terveydenhoitajatutkinnon suorittaneet saavat myös sairaanhoitajan ammatinharjoittamisoikeuden.
Sosiaali- ja terveysalan valvonta- ja lupavirasto Valvira laillistaa ja rekisteröi tutkinnon suorittaneet terveydenhoitajat. Terveydenhoitajilla on mahdollisuus rekisteröityä myös sairaanhoitajina. Laillistamiset sairaanhoitajaksi ja terveydenhoitajaksi tulee hakea erikseen.
Terveydenhoitajia kuuluu mm. Suomen Terveydenhoitajaliitto ry:hyn, joka on Akavan jäsen. Tehy ry:llä on myös oma terveydenhoitajajaosto. Tehy on STTK:n jäsenjärjestö.
Historia

Terveydenhoitajien (ent. terveyssisar, terveydenhoitajatar) historia Suomessa on pitkä. 1900-luvun alussa terveydenhoitotyö oli pirstaloitunutta, sillä siitä vastasivat muun muassa diakonissat, kotisairaanhoitajattaret, kouluhoitajattaret ja tuberkuloosihoitajattaret. Vuonna 1879 diakonissaliike tuli Suomeen.  Diakonissat olivat  Suomessa ensimmäiset koulutetut sairaanhoitajat, joiden työ kohdistui koteihin. Heidän työtehtäviinsä ei kuitenkaan tiettävästi kuulunut terveydenhoidollinen opetustyö. Vuonna 1912 kotisairaanhoitoon ryhtyi ensimmäinen "kotisairaanhoitajatar".
Terveydenhoitotyön Suomessa aloittivat yhdistykset. "Tuberkuloosin vastustamisyhdistys" sekä "Vähävaraisten keuhkotautisten avustamisyhdistys" kouluttivat vuodesta 1917 sairaanhoitajia tuberkuloosihuoltotyöhön. Kenraali Mannerheimin lastensuojeluliitto (MLL) perustettiin vuonna 1920 ja vuotta myöhemmin se alkoi kouluttumaan sairaanhoitajista ja kätilöistä "lastenhoidonneuvojia". Samana vuonna avattiin ensimmäinen nykymuotoisen neuvolan esiaste eli "Lasten Linnan neuvontasema". Vuonna 1922 MLL lähetti ensimmäisen sairaanhoitajan Saksaan tutustumaan "kouluhoitajatartoimintaan" ja heti tämän jälkeen liitto alkoi kouluttaa myös kouluhoitajattaria. Monet opiskelivat nämä kaikki kurssit saaden laajan osaamisen terveyden edistämiseen.
Historia > Koulutus kehittyy

Vuonna 1924 MLL järjesti ensimmäiset valtakunnalliset terveyssisarkurssit, jotka kestivät yhteensä puoli vuotta. Kurssin suorittanut oli pätevä toimimaan kaikilla terveydenhuollon aloilla. Jo vuonna 1921 Samfundet Folkhälsan i Svenska Finland järjesti ruotsiksi omia kursseja terveyssisarille ja "Suomen tuberkuloosi yhdistys" edelleen tuberkuloosihoitajattaria. Sairaanhoitajatarkoulutus siirtyi 1929 kokonaan valtion järjestämäksi ja vuonna 1931 terveydenhuoltokoulutus Valtion terveydenhuolto-opistoon. Terveyssisar nimike muuttui virallisesti terveydenhoitajattareksi. Päätetiin, että 3 vuoden sairaahoito-opintojen jälkeen oli mahdollisuus hakea terveydenhoitajattareksi.
Vuonna 1972 voimaan tullut kansanterveyslaki yhdisti terveyssisarten ja avohoidossa toimineiden kätilöiden virat terveydenhoitajien viroiksi .
Koulutuksen kehittäminen

Opetus- ja kulttuuriministeriön sekä sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä ehdottaa, että jatkossa ensihoitajien, terveydenhoitajien ja kätilöiden koulutusrakakennetta tultaisiin muuttamaan. Ehdotuksen mukaan ensin valmistutaan sairaanhoitajaksi, jonka jälkeen voisi suorittaa erillisen ensihoitajan, terveydenhoitajan tai kätilön koulutuksen. Uudistuksen tarkoitus on vähentää tarvetta suorittaa useita saman tasoisia ja saman alan ammattikokeakoulututukintoja. Jos valmis sairaanhoitajan on halunnut opiskella ensihoitajaksi, terveydenhoitajaksi tai kätilöksi on tämä vienyt täysin ilman ammattikorkeakoulututkintoa olevan nuoren opiskelupaikan. Tämä lyhentää työuraa ja pahentaa työvoimapulaa. Ala on vetovoimainen, mutta sen säilyttämiseksi on kehitettävä  ammattikuvien vetovoimaa ja houkuttelevuutta. Alan kansainvälisten opiskelijoiden harjoittelumahdollisuuksia sekä kielen oppimista on kehitettävä yhteistyössä työelämän ja ammattikorkeakoulujen kanssa. Uudistuksen toteutuminen riippuu siitä, että kirjataanko se seuraavaan hallitusohjelmaan.
Työterveyshoitaja

Työterveyshoitajat suoritavat terveydenhoitajan tutkinnon lisäksi 15 opintopisteen laajuisen lisäkoulutuksen. Se on suoritettava viimeistään kahden vuoden kulttua työterveyshoitajan työn aloitamisesta. Tämän lisäksi työterveyshoitajat voivat hankkia lisäkoulutusta esimerkiksi ensiavun ja terveystiedon opettajapätevyyden, seksuaaliterapian, kriisityön tai työnohjauksen koulutuksen kautta.
Suomen Työterveyshoitajaliitto ry on työterveyshoitajien ammattiliitto ja se kuuluu Akavaan. Liitolla on 13 alueellista paikallisosastoa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Työterveyshoitajaliitto
Tehyn terveydenhoitajajaosto
Terveydenhoitajaliitto
Terveydenhoitajan ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Bochum

| Bochum |
| --- | --- |

 vaakuna
 Bochum
 Koordinaatit: 51°28′N, 7°12′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Hallintopiiri:  Arnsberg
Piirikunta:  kaupunkipiiri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Thomas Eiskirch (SPD)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  145,4 km²
Korkeus:  43–196 m
Väkiluku (31.12.2022):  365 742
 – Väestötiheys:  2 515 as./km²
 
 www.bochum.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bochum on kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Dortmundin ja Essenin välissä Ruhrin alueella. Vuoden 2022 lopussa siellä oli 365 742 asukasta. Bochum muodostaa oman kaupunkipiirinsä (kreisfreie Stadt), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista.
Bochum perustettiin 1300-luvulla, mutta se pysyi pienenä maalaiskaupunkina 1800-luvulle, jolloin Saksan teollistuminen alkoi. Kaupungin kasvu johtui hiilikaivoksista ja niiden mahdollistamasta terästeollisuudesta. Bochumin väkiluku kymmenkertaistui vuosina 1850–1890. Hiilikaivokset suljettiin 1960–1973.[lähde? ]
Bochumin teatteri
Bochum on merkittävä teollisuuskeskus, jossa on runsaasti etenkin metalli-, kone- ja kulkuneuvoteollisuutta. Siellä oli Opelin tehdas, jossa valmistettiin Opel Astraa. Opel sulki tehtaan vuonna 2016. Lisäksi kaupungissa oli Nokian tehdas, jossa valmistettiin aluksi televisioita ja myöhemmin matkapuhelimia. Nokia sulki tehtaan kesällä 2008, ja uusi korvaava matkapuhelintehdas rakennettiin Romaniaan.
Bochum on myös tärkeä koulutuskeskus, jossa sijaitsee Ruhrin yliopisto (perustettu 1965), teatterikoulu ja lisäksi runsaasti tieteellisiä tutkimuslaitoksia. Kaupungissa on kaksi keskiaikaista linnaa[lähde? ], taidemuseo (Kunstmuseum Bochum), kaivosmuseo (Deutsches Bergbau-Museum) ja rautatiemuseo (Eisenbahnmuseum Bochum).
Väkiluvun kehitys

1500: 1 000 as.
1650: 1 400 as.
1750: 1 449 as.
1800: 1 636 as.
1843: 4 282 as.
1871: 21 192 as.
1890: 47 601 as.
1895: 53 842 as.
1900: 65 554 as.
1905: 118 464 as.
1910: 136 931 as.
1919: 142 760 as.
1925: 211 249 as.
1933: 314 546 as.
1939: 305 485 as.
1950: 289 804 as.
1961: 361 382 as.
1970: 343 800 as.
1975: 415 600 as.
1980: 402 000 as.
1985: 383 200 as.
1989: 389 087 as.
1990: 396 486 as.
1997: 397 400 as.
2003: 387 283 as.
2004: 388 179 as.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bochum Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Nordrhein-Westfalenin kaupunkipiirit ja piirikunnat
| --- | --- |
Kaupungit:   Aachen  Bielefeld  Bochum  Bonn  Bottrop  Dortmund  Duisburg  Düsseldorf  Essen  Gelsenkirchen  Hagen  Hamm  Herne  Köln  Krefeld  Leverkusen  Mönchengladbach  Mülheim  Münster  Oberhausen  Remscheid  Solingen  Wuppertal 
Piirikunnat:   Aachenin kaupunkialue  Borken  Coesfeld  Düren  Ennepe-Ruhr-Kreis  Euskirchen  Gütersloh  Heinsberg  Hereford  Hochsauerland  Höxter  Kleve  Lippe  Märkischer Kreis  Mettmann  Minden-Lübbecke  Oberbergischer Kreis  Olpe  Paderborn  Recklinghausen  Rheinisch-Bergischer Kreis  Rhein-Erft-Kreis  Rhein-Kreis Neuss  Rhein-Sieg-Kreis  Siegen-Wittgenstein  Soest  Steinfurt  Unna  Viersen  Warendorf  Wesel
Carnegie Hall

| Carnegie Hall Carnegie Hall |
| --- | --- |

Sijainti:  Manhattan, Yhdysvallat
Koordinaatit:  40°45′54″N 73°58′48″W﻿ / ﻿40.765°N 73.98°W﻿ / 40.765; -73.98
Rakennustyyppi:  Esittävän taiteen rakennus (d)
Tyylisuunta:  Uusrenessanssi ja Mediterranean Revival architecture (en) (käännä suomeksi)
Suunnittelija:  William Tuthill (en)
Valmistumisvuosi:  1891
Omistaja:  New York
Rakennuttaja:  Andrew Carnegie
 fiCarnegie Hall 
  
Carnegie Hall on konserttitalo Manhattanilla, New Yorkissa. Se sijaitsee 57th Streetin ja Seitsemännen Avenuen kulmauksessa. Andrew Carnegien vuonna 1890 rakennuttama konserttitalo on yksi merkittävimmistä Yhdysvalloissa, ei ainoastaan rakennuksen kauneuden ja historian, vaan myös sen hienon akustiikan takia. Viulisti Isaac Sternin mukaan nimetyssä pääsalissa on tilaa 2 804 henkilölle.
Historiaa

Konserttitalo on nimetty sen perustajan, terästehtailija Andrew Carnegien mukaan. Talon rakentaminen alkoi vuonna 1890 ja rakentamisen suoritti A. Hopper and Company -niminen rakennusyhtiö. Carnegie Hallin virallinen avajaisilta oli 5. toukokuuta, 1891, jolloin New York Symphony Society -orkesteri konsertoi siellä Pjotr Tšaikovskin johtamana. Talo nimettiin Carnegie Halliksi vuonna 1893. Rakennukseen tehtiin useita muutostöitä vuosien 1893 ja 1896 välillä. Carnegie Hallia on uudistettu monia kertoja vuosien varrella.
Talon omisti Andrew Carnegien kuoleman jälkeen 1920-luvulla Carnegien perhe. Vielä 1950-luvulla konserttitalossa New Yorkin sinfoniaorkesteri esiintyi enimmäkseen Carnegie Hallissa, kunnes siirtyi Lincoln Centeriin.
Carnegie Hallissa on pitänyt konsertteja muun muassa Benny Goodman, Maria Callas, Judy Garland, Édith Piaf, Duke Ellington, The Beach Boys, Karita Mattila, Shirley Bassey ja Ike & Tina Turner.
Carnegie Hall populaarikulttuurissa

Konserttitalon ympärille on kehittynyt kuuluisa vitsi, jonka tietämätön turisti saattaa New Yorkissa saada vastaukseksi jos kysyy miten päästään Carnegie Halliin: ”Harjoittelemalla.” Tarinasta on monia versioita, joissa joku kysyy tietä kadulla tapaamaltaan muusikolta: ”How do you get to Carnegie Hall?”. Muusikko vastaa: ”Practice, practice!” Erään version mukaan muusikko olisi ollut viulisti Jascha Heifetz, toisen mukaan viulisti Mischa Elman, kolmannen mukaan pianisti Arthur Rubinstein, mutta luultavasti tarina on keksitty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carnegie Hall Wikimedia Commonsissa
Carnegie Hallin virallinen sivu
Kuvia Carnegie Hallista (Arkistoitu – Internet Archive)
Carnegie Hall
Pääsali
Brillat-Savarin (juusto)

Juustopala.
Juustoa pakkauksessaan.
Brillat-Savarin on ranskalainen lehmänmaitojuusto.
Brillat-Savarin -juuston kehittivät ranskalaiset juustonvalmistajat Pierre Androuët ja hänen poikansa Henri Androuët 1930-luvulla. Juusto pohjautui jo 1890-luvulla luodulle Excelsior-juuston pohjalle. Nimensä uusi juusto sai ranskalaisen juristin ja poliitikon Jean Anthelme Brillat-Savarinin mukaan. Brillat-Savarinin teosta La Physiologie du goût pidetään gastronomian perusteoksena. Oikeudet juuston nimeen on sittemmin myyty ja nykyisin sitä valmistavat useammat eri tahot Normandian ja Île-de-Francen alueilla.
Brillat-Savarin valmistetaan pastöroidusta lehmänmaidosta. Brillat-Savarin on niin sanotusti kolmoiskermainen ja siitä noin 75 % on maitorasvaa. Juusto kypsyy neljjän viikon ajan ja valmiit juustotahkot ovat leveydeltään noin 13 cm ja korkeudeltaan 4–5 cm. Juuston kuori on valkoinen ja siinä kasvaa hometta Penicillium camemberti. Rakenteeltaan juusto on keskipehmeää muistuttaen hieman voita. Makua on kuvailtu voimakkaaksi, happamaksi ja sienimäiseksi. Sitä voidaan tarjoilla esimerkiksi kuohuviinien tai kevytoluiden kera.
Tehy

| Tehy |
| --- | --- |

Perustettu:  1982
Toimiala:  Sosiaali-, terveys- ja kasvatusalan ammattijärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  noin 160 000
Puheenjohtaja:  Millariikka Rytkönen
Jäsenlehti:  Tehy-lehti
Aiheesta muualla
[www.tehy.fi Sivusto]
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tehy (Tehy ry, ruotsiksi Tehy rf ) on suomalainen sosiaali-, terveys- ja kasvatusalan ammattijärjestö. Sillä on yli 160 000 jäsentä. Tehyn suurin ammattiryhmä ovat sairaanhoitajat, joita on järjestön jäsenistä noin puolet. Yli 90 prosenttia tehyläisistä on naisia. Tehy on Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n suurin ammattiliitto.
Tehyyn kuuluu yli 200 ammattiosastoa, jotka hoitavat edunvalvontaa ja yhdistävät saman työnantajan palveluksessa olevat ja saman alueen tehyläiset. Kaikki tehyläiset kuuluvat ammattiosastoihin tai Tehyn opiskelijayhdistykseen. Tehyyn kuuluu myös yhdeksän ammatillista yhteistyöjäsenjärjestöä sekä ammatillisia jaostoja, jotka edistävät jäsentensä ammatillista toimintaa.
Tehy perustettiin 7. kesäkuuta 1982, kun kuusi TVK:laista terveydenhuoltoalan ammattijärjestöä yhdistyi. Perustettaessa liittoon kuului 51 000 jäsentä. Fuusiota oli valmisteltu jo pitkään ja nimellä ”Tehy” viitattiin terveysalan ammattiliittojen yhteistyöhön jo 1960-luvulta alkaen.
Työehtoneuvotteluissa Tehy tekee yhteistyötä Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin, Erityisalojen Toimihenkilöliitto ERTOn ja Suomen pelastusalan ammattilaiset SPAL ry:n kanssa. Järjestöt muodostavat Sosiaali- ja terveysalan neuvottelujärjestö Sote ry:n.
Tehy on käynyt suurempia lakkotaisteluja vuosina 1983, 1995, 2003 ja 2007. Vuoden 2007 työtaistelu sai suurta huomiota, kun Tehy käytti painostuskeinona joukkoirtisanoutumista.
Järjestön jäsenlehti on 11 kertaa vuodessa ilmestyvä Tehy-lehti.
Jäsenistö

Noin 75 % jäsenistä työskentelee kuntien tai kuntayhtymien palveluksessa ja vajaat 20 % yksityisellä sektorilla. Tehyyn kuuluu johto-, esimies-, asiantuntija-, erikois- ja perustehtävissä toimivia sekä tutkijoita ja ammatinharjoittajia.
Jäsenistä noin puolella on sairaanhoitajan ja 10 prosentilla lähihoitajan tutkinto. Terveydenhoitajia ja fysioterapeutteja on molempia noin kuusi prosenttia ja laboratoriohoitajia, hammashoitajia/suuhygienistejä ja lastenhoitajia kutakin viitisen prosenttia.
Jäsenistön ammattinimikkeitä ovat muun muassa:
bioanalyytikko/laboratoriohoitaja
ensihoitaja
fysioterapeutti
geronomi
hammashoitaja/-huoltaja
jalkojenhoitaja, jalkaterapeutti
kätilö
lastenhoitaja, päivähoitaja
lähihoitaja, perushoitaja
lääkintävahtimestari, sairaankuljettaja
mielenterveyshoitaja
naprapaatti
osastonhoitaja
osteopaatti
röntgenhoitaja
sairaanhoitaja
suuhygienisti
terveydenhoitaja
ylihoitaja
Organisaatio > Puheenjohtajat

Toini Nousiainen 1982–1985
Aila Jokinen 1985–1989
Raija Hukkamäki 1989–1997
Jaana Laitinen-Pesola 1997–2013
Rauno Vesivalo 2013–2017
Millariikka Rytkönen 2017–
Organisaatio > Yhteistyöjäsenjärjestöt

Tehyn jäsenjärjestöinä on ammattiosastojen lisäksi kahdeksan ammatillista yhdistystä, jotka ovat valtuuttaneet Tehyn neuvottelemaan jäsentensä työehdoista. Jäsenjärjestöjä ovat:
Suomen Bioanalyytikkoliitto
Suomen Ensihoitoalan Liitto
Suomen Kätilöliitto
Suomen Lastenhoitoalan Liitto
Suomen Mielenterveyshoitoalan Liitto
Suomen Röntgenhoitajaliitto
Suomen Sairaanhoitajat
Suun Terveydenhoidon Ammattiliitto
Organisaatio > Valtuusto

Tehyn valtuusto valitaan vaaleilla. Valtuuston koko kasvoi 2017 vaaleissa aiemmasta 63 valtuutetusta 83 valtuutettuun. Käytössä on suhteellinen vaalitapa. Vaaleissa voi äänestää sähköisesti. Ehdokaslistoja asettavat suurin piirtein puoluepoliittisten jakolinjojen mukaan järjestäytyneet ryhmät.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat |  | äänestys- aktiivisuus | a Yhdessä eteenpäin b Sitoutumattomat ja keskiryhmät SITKE c Arvo ammattitaidolle d Tehyn vasemmisto ja sitoutumattomat e Ett tvåspråkigt Tehy f Tehyläiset vihreät g Vapaat vaikuttajat hPerusasioiden puolesta - perussuomalaiset tehyläiset |
| vaalit | a | b | c | d | e | f | g | h | äänestys- aktiivisuus | a Yhdessä eteenpäin b Sitoutumattomat ja keskiryhmät SITKE c Arvo ammattitaidolle d Tehyn vasemmisto ja sitoutumattomat e Ett tvåspråkigt Tehy f Tehyläiset vihreät g Vapaat vaikuttajat hPerusasioiden puolesta - perussuomalaiset tehyläiset |
| vaalit | SDP | Kesk. | Kok. | Vas. | RKP | Vihr. | sit. | PS | äänestys- aktiivisuus | a Yhdessä eteenpäin b Sitoutumattomat ja keskiryhmät SITKE c Arvo ammattitaidolle d Tehyn vasemmisto ja sitoutumattomat e Ett tvåspråkigt Tehy f Tehyläiset vihreät g Vapaat vaikuttajat hPerusasioiden puolesta - perussuomalaiset tehyläiset |
| 2005 | 18 | 16 | 15 | 5 | 2 | 2 | 2 | - | 31,6% | a Yhdessä eteenpäin b Sitoutumattomat ja keskiryhmät SITKE c Arvo ammattitaidolle d Tehyn vasemmisto ja sitoutumattomat e Ett tvåspråkigt Tehy f Tehyläiset vihreät g Vapaat vaikuttajat hPerusasioiden puolesta - perussuomalaiset tehyläiset |
| 2009 | 16 | 15 | 13 | 6 | 2 | 1 | 7 | - | 34,4% | a Yhdessä eteenpäin b Sitoutumattomat ja keskiryhmät SITKE c Arvo ammattitaidolle d Tehyn vasemmisto ja sitoutumattomat e Ett tvåspråkigt Tehy f Tehyläiset vihreät g Vapaat vaikuttajat hPerusasioiden puolesta - perussuomalaiset tehyläiset |
| 2013 | 17 | 14 | 13 | 7 | 1 | 1 | 7 | - | 30,4% | a Yhdessä eteenpäin b Sitoutumattomat ja keskiryhmät SITKE c Arvo ammattitaidolle d Tehyn vasemmisto ja sitoutumattomat e Ett tvåspråkigt Tehy f Tehyläiset vihreät g Vapaat vaikuttajat hPerusasioiden puolesta - perussuomalaiset tehyläiset |
| 2017 | 30 | 19 | 13 | 7 | - | 2 | 12 | - | 25,5% |  |
| 2021 | 41 | 15 | 10 | 7 | - | 3 | 5 | 2 | 33,2% |  |
Aiheesta muualla

Tehyn kotisivu
Tehy-lehti
Kultainen sarvi

Seralji (Sarayburnu) Kultaisen sarven rannalla Galatan tornista katsottuna
Kultainen sarvi (turk. Haliç, kreik. Κεράτιος κόλπος – Chrysón Kéras) on Bosporista länteen työntyvä lahti ja satamapaikka Istanbulissa Turkissa. Se jakaa Istanbulin Euroopan-puoleisen osan Stambuliin ja Galataan.