stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilotulitus
Ilotulitukset Suomessa

Suomessa ilotulituksia järjestetään eniten uutenavuotena ja pelkästään uudenvuoden tulitteiden myynnin on arvioitu olevan noin 10 miljoonaa euron luokkaa. Vuositasolla myynnin arvo on noin 20 miljoonaa euroa.
Suomen ja Euroopan unionin lainsäädäntö tekee eron kuluttajille ja ammattilaisille tarkoitettujen ilotulitteiden välillä. Ammattimaisia ilotulittajia ovat yritykset, joilla on TUKES:in lupa järjestää ilotulitusnäytöksiä. Myös kuluttaja saa lain mukaan ampua kuluttajatuotteita käyttäen ilotulituksia mihin vuodenaikaan tahansa, mutta siihen tarvitaan pelastusviranomaisen kirjallinen lupa. Lain mukaan ilotulitus on kuluttajille sallittua ilman erillislupaa uudenvuodenaaton iltakuudesta uudenvuodenpäivän aamukahteen saakka sekä pelastuslaitoksen erityispäätöksellä venetsialaisissa kello 21–2. Vuodesta 2009 lähtien kaikkien ilotulitteiden myynti, luovutus ja hallussapito on ollut sallittua vain 18 vuotta täyttäneille. Myynti alkaa useita päiviä ennen uudenvuodenaattoa, mikä vaikeuttaa ilotulitteiden käyttäjien valvontaa.
Jotkin kaupungit ja yhteisöt järjestävät katsojille avoimen uudenvuoden ilotulituksen keskeisellä paikalla. Muita ilotulituksia järjestetään esimerkiksi talviurheilulajien päätteeksi. Lahdessa Salpausselän kisojen lauantaipäivän huipennuksena toimivan joukkuemäkikisan yhteyteen on järjestetty perinteisesti myös ilotulitus. Ammattimaisia näytöksiä ammutaankin Suomessa tuhansia vuodessa, etenkin uutenavuotena, sekä muun muassa häissä, merkkipäivinä, yritysjuhlissa, kauppakeskusten avajaisissa, joulunkauden avajaisissa.lähde?
Kun Yleisradio keräsi verkkosivuillaan vuoden 2023 lopussa suomalaisilta mielipiteitä ilotulitteista, kyselyyn vastasi 1 400 henkeä. Heistä ¾ kieltäisi ilotulitteiden kuluttajamyynnin ja siirtäisi ilotulitukset ammattilaisten vastuulle. Lähes ¼ halusi kieltää rakettien ampumisen tyystin. Suuri osa mielipiteensä verkkosivuilla kertoneista näki ilotulitteet sekä rahan haaskaamisena että kanssaihmisten, ympäristön ja eläinten turhana kiusaamisena.
Vuosittain useita ihmisiä saa Suomessa silmävammoja ilotulitteista. Vuosina 2013–2023 eniten silmävammoja sattui vuonna 2016, kaikkiaan 31 kappaletta. On vaikea valvoa, että ostajat käyttävät tulitteita vastuullisesti ja selvin päin. Ilotulitteet aiheuttivat esimerkiksi vuoden 2023 vaihtuessa 67 tulipaloa.
Ilotulitteiden valmistus

Maailman ilotulitteista 80–95 % tuotetaan Kiinassa. Myös Suomen ilotulitteista valtaosa on Kiinasta. Kiinan ilotulitetehtailla on ollut myös lapsityöntekijöitä ainakin vuonna 2009. Suomessa oli vuonna 2006 markkinoilla 1 200 erilaista ilotulitemerkkiä ja -tyyppiä.
Ilotulitteiden valmistus > Pyrotekniikka

Ilotulitteiden tuottamat värit muodostuvat eksotermisistä kemiallisista reaktioista. Eri värit edellyttävät eri aineiden käyttöä.
punainen: litiumkarbonaatti (Li2CO3), strontiumsuolat, muun muassa strontiumnitraatti (Sr(NO3)2), strontiumkarbonaatti (SrCO3)
purppuranpunainen: strontium- ja kupariyhdisteiden seos
oranssi: kalsiumkloridi (CaCl2) ja alumiini tai bariumoksidi (BaO)
vihreä: bariumsuolat ja kloori (Cl) sekä kloorin vapauttava aine
vaalean- ja tummansininen: kupariasetoarseniitti (Cu3As2O3 · Cu(C2H3O2)2) ja muita kuparisuoloja sekä kloorin vapauttava aine
turkoosinsininen: kupari(I)kloridi (CuCl)
hopeanvärinen: alumiini ja titaani tai magnesium jauheena tai lastuina; aiemmin kirkkaimpana antimonin suolat, joskin myrkyllisenä sitä ei nykyään enää juurikaan käytetä
Ilotulitteiden myynti Suomessa

Ilotulituskauppa on tarkasti säädeltyä ja valvottua toimintaa. Suomessa toimintaa harjoittavat eniten maahantuojat, jotka tuovat ilotulitteita pääasiassa Kiinasta.
Ilotulituskauppaa käydään elokuun viimeisenä viikkona venetsialaisten vuoksi Pohjanmaalla sekä uudenvuodenaattona 27.–31. joulukuuta monissa sellaisissa kaupoissa ja tavarataloissa, joiden tiloihin pystytetään tilapäinen myyntipiste.
2010-luvun jälkimmäisellä puoliskolla jotkut suomalaiset myyntiketjut ja yksittäiset tavaratalot lopettivat ilotulitteiden myynnin kokonaan.
Ilotulitteiden myynti Suomessa > Lainsäädännöllisiä rajoituksia

Ilotulitteiden kauppa on säänneltyä, luvanvaraista ja valvottua toimintaa. Ilotulitteiden käyttöä sääntelee räjähdeasetus (473/1993): ilotulitteiden valmistus, yleiseen kauppaan hyväksyminen, maahantuonti, varastointi, luovuttaminen ja säilytys. Käyttöä valvoo Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes).
Suomessa myytäviä ilotulitteita koskevia säädöksiä:
Padat eivät saa sisältää yli 1 000 g pyroteknisiä aineita, yhdistelmätuotteissa saa kokonaisnettopyromassa padassa 2 000 g.
Pamahtavassa panoksessa saa olla vain 0,05 g mustaa ruutia tai vastaavaa tuotetta.
Ilotulitteissa ei saa olla niin kutsuttua kaksoistulilankaa, pois lukien padat.
Laukaisuputken sisäpinnan halkaisija saa olla enintään viisi senttimetriä, tähtipommeissa 2,5 senttimetriä ja roomalaisissa kynttilöissä enintään 38 millimetriä.
Raketit eivät saa sisältää yli 75 g ruutia, yhteenlaskettuna moottorin ja efektin pyrotekninen massa. (200 g rajana ennen)
Tulilangan paloajan tulee olla 3–10 sekuntia.
Tuotteita ei saa käyttää alkoholin vaikutuksen alaisena.
Kaikkien ilotulitteiden myyminen, luovuttaminen ja hallussapito on sallittua vain 18 vuotta täyttäneille.
CE-hyväksyntä on pakollinen.
Suojalasien käyttö on lain mukaan pakollista.
Kunnat voivat rajoittaa ilotulitteiden käyttöä tietyllä alueella, esimerkiksi keskustassa.
1.4G ja 1.3G vaarallisuusluokkaan kuuluvia ilotulitteita saa räjäytellä kuntien sääntöjen mukaan.
1.2G vaarallisuusluokan ja siitä alaspäin kuuluvien ilotulitteisiin tarvitaan lupa.
Henkilö, joka on luovuttanut ilotulitteita alaikäiselle tai päihtyneelle, voidaan tuomita sakkorangaistukseen. Myös alaikäinen tai päihtynyt henkilö voi saada sakkoja ilotulitteiden hallussapidosta. Myös henkilö, joka ampuu ilotulitteita ihmisjoukon keskellä, taikka rikkoo ilotulitteiden ampumisen kieltävää alueellista kieltoa, voidaan tuomita sakkoihin.
Ilotulituksen SM-kilpailut

Ensimmäiset ilotulituksen SM-kisat järjestettiin Radio Ettanin markkinointijohtaja Sten Johanssonin toimesta vuonna 1990. Radio Ettan järjesti kisat viisi kertaa 1990–1994.
Televisiokanava Nelonen järjesti Helsingissä ilotulituksen SM-kilpailut vuosina 1998–2012. Kilpailuun osallistui ilotulitealan yritykset Suomesta. Kilpailun ampumapaikat olivat aluksi Suomenlinnassa, sen jälkeen Hernesaaressa ja viimeksi Töölönlahden rannoilla. Ilotulitus keräsi Helsingin rannoille yli 100 000 katsojaa. Vuonna 2012 järjestettiin 15. SM-kilpailut. Sanoma Entertainment Finland Oy eli Nelonen Media ja Eastway Impact Oy ilmoittivat tiedotteessaan maaliskuussa 2013, että ne ovat yhdessä päättäneet olla järjestämättä Nelosen Ilotulituksen Suomenmestaruuskilpailuita enää vuonna 2013.
Vuosina 2013 ja 2014 järjestettiin Alahärmän PowerParkissa syyskuun alussa avoimet ilotulituskisat, joita pidettiin uusina SM-kisoina. Tähän kisaan osallistuivat vuonna 2014 Suomen kaikki kuusi ammattimaista ilotulitusnäytösten järjestäjää.
Vuodesta 2021 PITE ry ryhtyi järjestämään SM-kisat Hyvinkään Vauhtiradalla. Kisan formaatti muuttui siten, että tulitteiden maksimikokoa rajoitettiin ja taiteellisuusvaatimusta kiristettiin. Tulitteiden pienentynyt koko ei kisassa vaikuta näyttävyyteen, koska vastaavasti katsojat ovat aiempaa lähempänä.
Voittajat:
2021:  Pyroten Oy  (Hyvinkään Vauhtipuisto)
2014: Suomen Pyrotekniikka (Powerpark)
2013: Skystar (Powerpark)
2012: Tulitemestarit
2011: Tulitemestarit
2010: Pyroman Oy
2009: Ilotulitus Oy
2008: JoHo Pyro Oy
2007: Ilotulitus Oy
2006: JoHo Pyro Oy
2005: Ilotulitus Oy
2004: Tähtiraketti Oy
2003: Tähtiraketti Oy
2002: Tähtiraketti Oy
2001: Ilotulitus Oy
2000: Tähtiraketti Oy
1999: Ilotulitus Oy
1998: Ilotulitus Oy
Ympäristöhaitat

Ilotulitukset saastuttavat ilmaa ja jättävät ympäristöön muoviroskaa. Ne ovat myös vaarallisia luonnoneläimille, aiheuttavat linnuille stressiä, törmäyksiä ja energiahukkaa jotka voivat johtaa kuolemiin. Rakettien melusta säikähtäneet linnut voivat törmätä paetessaan erilaisiin esteisiin.
Ympäristöhaitat > Lemmikki- ja tuotantoeläinten stressi

Ilotulitusten pauke stressaa koiria. Ilotulituksista aiheutuu myös muille eläimille voimakasta stressiä ja pelkoa, mikä näyttäytyy piikkinä eläinten karkaamistilastoissa. Ilotulitus aikaansaa lukemattomille eläimille suurta stressiä. Monet eläimet kokevat ilotulitteiden paukkeen, välähdykset ja ruudin hajun uhkaavina. Koska ilotulitteiden käyttöaikaa ei läheskään aina noudateta, eläinten stressitila voi kestää useiden päivien ajan. Ilotulitteiden vaikutus ulottuu ulkona elävien luonnonvaraisten eläinten lisäksi myös tuotantoeläimiin. Vuodenvaihde on monille eläinsuojeluneuvojille tavallista kiireisempää aikaa. Erityisesti ilotulitteita säikähtäneet ja kauhuissaan pakoon juosseet koirat työllistävät eläinsuojeluneuvojia uutenavuotena. Myös kissoja karkaa ilotulitteiden vuoksi uutenavuotena. Ilotulitteet stressaavat voimakkaasti myös hevosia. Se aiheuttaa vaaraa hevosten kanssa toimiville ihmisille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ilotulitteiden käyttöturvallisuus Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes). Arkistoitu 31.1.2008. Viitattu 2.2.2008.
Ilotulitteet ja räjähteet Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes).
Finlex, Räjähdeasetus 28.5.1993/473
Ilotulite on Vuoden turhake Yle.  17.12.2009.
Etälukio: Ilotulitteet (Arkistoitu – Internet Archive)
Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes): Ilotulitteen toiminta ja sen sisältämät pyromassat (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Suomen ensimmäinen savuilotulitus -video (2013)
| n k Uusivuosi |
| --- | --- |
 Uudenvuodenaatto  Uudenvuodenpäivä 
Perinteet:  Ilotulitus  Illallinen yhdelle  Times Squaren pallo  Tinanvalanta  Uudenvuodenjuoksu  Uudenvuodenkello  Uudenvuodenkortti  Uudenvuodenrevyy  Uudenvuoden vierailut  Wienin filharmonikkojen uudenvuoden konsertti 
Musiikki:  Auld Lang Syne  Happy New Year  New Year’s Day  What’s Another Year? 
Urheilu:  Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut  Yliopistojalkapallon kuusikko: Rose  Orange  Sugar  Fiesta  Cotton  Peach  NHL Winter Classic  Spengler Cup  Tour de Ski  Uudenvuoden mäkikilpailu  Keski-Euroopan mäkiviikko 
Politiikka:  Puolustusministerin uudenvuodenpäivän vastaanotto  Tasavallan presidentin uudenvuodenpuhe 
Liittyvät:  Karkaussekunti  Gregoriaaninen kalenteri  Guy Lombardo 
Animaatio ilotulituksesta
Oktonautit

Oktonautit (engl. The Octonauts) on Chorionin ja Brown Bag Filmsin CBeebies-kanavalle tuottama brittiläis-irlantilainen lasten tietokoneanimaatiosarja. Sarjan ensimmäinen osa esitettiin Britanniassa 4. lokakuuta 2010, ja sarjaa on esitetty muun muassa Australiassa ABC3-, Ranskassa TF1-, Yhdysvalloissa Disney Channel- ja Suomessa Yle TV2 -kanavalla. Sarjassa seurataan eläinten miehittämän merenalaisen Oktopod-nimisen tutkimusaseman toimintaa ja seikkailuja. Sarjan hahmot on suunnitellut Meomi. lähde?
Oktonautit ovat merenalaisen tutkimusasema Oktopodin miehistöä, jonka komentajana toimii kapteeni Valkonen. Oktonautteja ovat Valkonen, Kwazii, Peso, Tessa, Shellington, Tumppi, Viivi ja Vihi, heidän lisäkseen Oktopodin miehistöön kuuluu joukko vesiläisiä, joiden johtajana on Tumppi. Oktonauttien vedenalaiset kulkupelit ovat nimeltään Gupeja, joita ovat Gup A, -B, -C, -D, -E, -F, -G, -H, -I, -K, -M, -O, -R, -S, -V, -X, -Y.
Hahmot

| Rooli | Nimi | Laji | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| kapteeni | Valkonen (engl. Barnacles) | jääkarhu | Kapteeni Valkonen on Oktonauttien komentaja. Hänen johdollaan Oktonautit tutustuvat mereen ja sen elämään. Valkosen perheeseen kuuluu kaksoissisko Bianca, ja siskon lapset Urso ja Ursa. |
| luutnantti ja kryptozoologi | Kwazii | kissa | Kwazii on seikkailunhaluinen merirosvokissa, jonka isoisä Calico Jack on yksi tunnetuimmista merirosvoista. Kwazii on Valkosen hyvä ystävä ja myös korkeassa asemassa Oktopodilla. Kwazii tapaa sanoa: "Kissa vieköön!" |
| lääkäri | Peso | pingviini | Peso on hieman ujo lääkintäpingviini, joka auttaa sairaita ja loukkaantuneita mereneläviä. Pesolla on pikkuveli Pinto, joka on ollut mukana Oktonauttien retkillä kaksi kertaa. |
| tiedemies ja professori | Vihi (engl. Inkling) | mustekala | Professori Vihi perusti Oktonauttien tutkimusaseman tutkiakseen meriä ja niiden eläimistöä. Hän on perillä monista mereen ja luontoon liittyvistä  asioista ja hänellä on oma kirjasto Oktopodilla. |
| tiedemies (meribiologi) | Shellington | merisaukko | Shellingtonin vahvuuksiin ei kuulu Gupejen ajaminen, vaan merten ja niiden eliöiden tutkiminen. Shellingtonnilla on isosisko Helmi jolla  on lapsi Severi .Shellingtonn sanoo usein: "Hyppivät hylkeet!" |
| insinööri | Viivi (engl. Tweak) | kani | Viivi toimii Oktopodin insinöörinä  ja on rakentanut Oktopodin ja Gupit itse (tosin ei Gup-V:tä, joka on vesiläisten rakentama). Viivi suunnittelee ja korjaa Oktonauttien työtä helpottavia laitteita, nopeammin -kuten hän sanoo: "...ehdit sanoa katkaravun sotkusaksi!" Viivin isä asuu Floridassa. |
| tietotekniikan asiantuntija ja valokuvaaja | Tessa (engl. Dashi) | koira (mäyräkoira) | Tessa valokuvaa ja on vastuussa tutkimusaseman tietokoneista ja tutkimuslaitteista. Tessalla on pikkusisko Assi, joka on intohimoinen salapoliisi ja hän on ollut kerran oktonauttien kanssa seikkailemassa. |
| kokki ja puutarhuri | Tumppi (engl. Tunip) | vihannes/eläin eli vesiläinen/vesimaali | Tumppi on puoliksi eläin ja puoliksi vihannes. Tumppi on ainoa vesiläisoktonautti; vesiläisten pomo. Tumpin valmistamia erikoisherkkuja ovat kalakeksit, joita Oktonautit syövät itse ja tarjoavat vedeneläville. Shellingtonn löysi vesiläiset oktopodin " jalasta " , kun ne olivat vielä pieniä. |
Suomenkieliset ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Juha-Pekka Mikkola  | … |  kapteeni Valkonen   |
|  Antti Pääkkönen  | … |  Kwazii   |
|  Antti Jaakola  | … |  Peso   |
|  Matti Laitinen  | … |  Peso (osa jaksoista), sivuäänet   |
|  Juha Paananen  | … |  tohtori Shellington   |
|  Heljä Heikkinen  | … |  Viivi, sivuäänet   |
|  Bruno Lähteenmäki  | … |     |
|  Eeva Markkinen  | … |  Tessa, sivuäänet   |
|  Markus Bäckman  | … |  professori Vihi   |
|  Markus Niemi  | … |  Natquik   |
|  Joonathan Kettunen  | … |  sivuäänet   |
|  Elise Langenoja  | … |  sivuäänet   |
|  Tuomas Uusitalo  | … |     |
|  Arto Nieminen  | … |     |
|  Raili Raitala  | … |     |
|  Kristina Vahvaselkä  | … |     |
|  Saara Lehtonen  | … |     |
|  Emma Louhivuori  | … |     |
|  Henna Haverinen  | … |     |
|  Minna Tasanto  | … |     |
|  Petri Hanttu  | … |     |
|  Rauno Ahonen  | … |     |
|  Karolina Blom  | … |     |
Aiheesta muualla

Yle Areena - Oktonautit (Arkistoitu – Internet Archive)
HMS Marigold (K87)

| HMS Marigold |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Hall, Russell and Company, Aberdeen
Kölinlasku:  26. tammikuuta 1940
Laskettu vesille:  4. syyskuuta 1940
Palveluskäyttöön:  28. helmikuuta 1941
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 1942
Tekniset tiedot
Uppouma:  925 t
Pituus:  62,48 m
Leveys:  10,11 m
Syväys:  4,14 m
Koneteho:  2 750 hv
Nopeus:  16 solmua (30 km/h)
Miehistöä:  96
Aseistus
Aseistus:  1 × BL 4"/L45 (102 mm) Mk IX -tykki 1 × kaksipiippuinen Vickers .50" Mk III -ilmatorjuntakonekivääri 1 × kaksipiippuinen .303" Lewis-pikakivääri 2 × Mk II syvyyspomminheitintä, joihin 40 syvyyspommia
HMS Marigold (viirinumero K87) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 31. elokuuta 1939 Abereenistä Hall, Russell and Companyltä, missä köli laskettiin 26. tammikuuta 1940 telakkanumerolla 755. Alus laskettiin vesille 4. syyskuuta ja valmistui 28. helmikuuta 1941.
Palvelus

Aluksen miehistö pelasti 7. toukokuuta 1941 merestä 19 torpedoidun SS Ixion eloonjäänyttä 320 kilometriä Reykjavikistä lounaaseen.
Alus lähti 16. marraskuuta 1941 kohdatakseen saattueen Gibraltarin itäpuolella, kun sen tyypin 271 tutkalla havaittiin kello 23.16 jotain 30 merimailia itään Europa Pointista. Aluksen suunnatessa kohti kohdetta kohde todettiin pinnalla olevaksi sukellusveneeksi, joka sukelsi ennen kuin Marygold törmäsi siihen. Kaikuluotain havainnon perusteella alukselta pudotettiin viisi syvyyspommia, jotka oli asetettu 15,24 metriin. Korvetti kadotti maalin, mutta uusi havainto tehtiin viisitoista minuuttia myöhemmin. Alukselta laukaistiin uusi kymmenen syvyyspommin isku, jossa syvyyspommit asetettiin 150–300 jalkaan. Sukellusvene nousi pintaan korvetin takaa, jolloin avattiin tykkituli. Sukellusveneen miehistö jätti aluksensa ja Marygoldin miehistö pelasti merestä eloonjääneet, jotka kertoivat aluksensa olleen U-433.
Aluksen miehistö pelasti 15. kesäkuuta 1942 merestä 610 kilometriä Espanjan Corunnasta länteen Saksan laivaston sukellusveneen U-552 torpedoimien kauppa-alusten SS Etribin, SS Slemdalin ja SS Thurson yhteensä sata eloonjäänyttä. Aluksen miehistö pelasti 13. marraskuuta Oranin edustalla 81 eloonjäänyttä U-81:n torpedoimalta SS Maronilta.
Alus upposi 9. joulukuuta 1942 Regia Aeronautican lentokoneen torpedoimana Algerin edustalla.
Tammsaarenpuisto

Tammsaarenpuisto
Tammsaarenpuisto (vir. Tammsaare park) on Tallinnassa Virossa sijaitseva puisto. Se sijaitsee kaupungin keskustassa Kesklinnan kaupunginosassa Estonia-teatterin ja Viru Keskuksen välissä. Puistossa sijaitsee sinne vuonna 1978 pystytetty kirjailija A. H. Tammsaaren patsas. Vuonna 2007 puistossa oli 40 puupohjaistaselvennä kasvilajia.
Vuosina 1955–1989 puiston nimi oli 16. Oktoobri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tammsaarenpuisto Wikimedia Commonsissa
Luettelo Suomen kasvitieteellisistä puutarhoista

Luettelo Suomen kasvitieteellisistä puutarhoista.
Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha
Arboretum Mustila, Kouvola
Botania, Joensuu
Gardenia-Helsinki, Viikki, Helsinki (vuoteen 2015 asti)
Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha (Kaisaniemi ja Kumpula), Helsinki
Jyväskylän yliopiston kasvitieteellinen puutarha, Jyväskylä
Oulun yliopiston kasvitieteellinen puutarha, Oulu
Pietarsaaren Koulupuisto, Pietarsaari
Rauman opettajankoulutuslaitoksen puutarha, Rauma
Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha, Turku
Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut

| Women’s World Floorball Championships |
| --- | --- |

Laji:  salibandy
Perustettu:  1997
Joukkueita:  16
Hallitseva mestari:   Ruotsi
Eniten mestaruuksia:   Ruotsi (11)
Sivusto:  Women's WFC
Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut on kansainvälisen salibandyliiton IFF:n järjestämä turnaus, jossa pelataan maailmanmestaruudesta kahden vuoden välein.
Ensimmäiset naisten kisat järjestettiin vuonna 1997 Ahvenanmaalla.
Ylivoimaisesti parhaiten maailmanmestaruuskilpailuissa on menestynyt Ruotsi, joka on voittanut mestaruuden 11 kertaa. Ennen maailmanmestaruuskilpailujen perustamista naiset ovat pelanneet kerran Euroopan mestaruudesta vuonna 1995.
Maailmanmestaruuskilpailut ja mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Paikka |
| 1997 |  Ruotsi |  Suomi |  Norja |  Godby ja Maarianhamina |
| 1999 |  Suomi |  Sveitsi |  Ruotsi |  Borlänge |
| 2001 |  Suomi |  Ruotsi |  Norja |  Riika |
| 2003 |  Ruotsi |  Sveitsi |  Suomi |  Bern, Gümligen ja Wünnewil |
| 2005 |  Sveitsi |  Suomi |  Ruotsi |  Singapore |
| 2007 |  Ruotsi |  Suomi |  Sveitsi |  Frederikshavn |
| 2009 |  Ruotsi |  Sveitsi |  Suomi |  Västerås |
| 2011 |  Ruotsi |  Suomi |  Tšekki |  St. Gallen |
| 2013 |  Ruotsi |  Suomi |  Sveitsi |  Brno ja Ostrava |
| 2015 |  Ruotsi |  Suomi |  Sveitsi |  Tampere |
| 2017 |  Ruotsi |  Suomi |  Sveitsi |  Bratislava |
| 2019 |  Ruotsi |  Sveitsi |  Suomi |  Neuchâtel |
| 2021 |  Ruotsi |  Suomi |  Sveitsi |  Uppsala |
| 2023 |  Ruotsi |  Suomi |  Tšekki |  Singapore |
| 2025 |  |  |  |  Brno, Ostrava |
| 2027 |  |  |  |  Turku |
Mitalitaulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa |  |  |  | Yht |
| 1 |  Ruotsi | 11 | 1 | 2 | 14 |
| 2 |  Suomi | 2 | 9 | 3 | 14 |
| 3 |  Sveitsi | 1 | 4 | 5 | 10 |
| 4 |  Norja | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 5 |  Tšekki | 0 | 0 | 2 | 2 |
HMS Dahlia

| HMS Dahlia |
| --- | --- |
 HMS Dahlia

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  J. Lewis and Sons, Aberdeen
Kölinlasku:  28. helmikuuta 1940
Laskettu vesille:  31. lokakuuta 1940
Palveluskäyttöön:  21. maaliskuuta 1941
Loppuvaihe:  romutettavaksi 28. lokakuuta 1948
Tekniset tiedot
Uppouma:  925 t
Pituus:  62,48 m
Leveys:  10,11 m
Syväys:  4,14 m
Koneteho:  2 750 hv
Nopeus:  16 solmua (30 km/h)
Miehistöä:  85
Aseistus
Aseistus:  1 × BL 4"/L45 (102 mm) Mk IX -tykki 1 × kaksipiippuinen Vickers .50" -ilmatorjuntakonekivääri 1 × kaksipiippuinen .303" Lewis-pikakivääri 2 × Mk II syvyyspomminheitintä, joihin yhteensä 40 syvyyspommia
HMS Dahlia (viirinumerot M59 ja K59) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 25. heinäkuuta 1939 Aberdeenista J. Lewis and Sonsilta, missä köli laskettiin 28. helmikuuta 1940 telakkanumerolla 152. Alus laskettiin vesille 31. lokakuuta ja valmistui 21. maaliskuuta 1941.
Palvelus

Aluksen miehistö pelasti 29. joulukuuta 1944 Saksan laivaston sukellusveneen U-322 torpedoimalta amerikkalaisen kauppalaivan Black Hawkin 68 eloonjäänyttä (50°28′N, 02°28′W). Alus saapui 28. lokakuuta 1948 romutettavaksi Gelleswick Bayhin.
Päälliköt

Aluksen päälliköinä olivat:
Magnus Spence Work tammikuu 1941 – 28. joulukuuta 1943
Geoffrey Villiers Ward, DSC 28. joulukuuta 1943 – lokakuu 1945
Kinoliinikeltainen

| Kinoliinikeltainen |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Dinatrium-2-(1,3-dioksoinden-2-yyli)kinoliini-6,8-disulfonaatti
CAS-numero:  8004-92-0
PubChem CID:  24671 ja 171042179
SMILES:  C1=CC=C2C(=C1)C(=O)C(C2=O)C3=NC4=C(C=C(C=C4C=C3)S(=O)(=O)[O-])S(=O)(=O)[O-].[Na+].[Na+]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C18H9S2NO8Na2
Moolimassa:  477,382 g/mol
Sulamispiste:  150 °C (hajoaa)
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Kinoliinikeltainen  tai kinoliinikeltainen WS (C18H9S2NO8Na2) on kinoftalonirakenteinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää väriaineena kankaiden ja paperin painatuksessa, kosmetiikassa ja elintarvikkeissa. Yhdisteestä käytetään kaupallisia nimityksiä Acid Yellow 3 ja D&C Yellow 10.
Ominaisuudet

Kinoliinikeltainen on huoneenlämpötilassa kiteistä vihertävänkeltaista ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja happoliuoksiin sekä hieman etanoliin. Kinoliinikeltainen on usein seos mono-, di- ja trisulfonaatteja, joista disulfonaatti on yleisin. Yhdisteen absorptiomaksimi vesiliuoksessa on 411 nm. Yhdiste on suhteellisen stabiili korkeille lämpötiloille ja happamille olosuhteille.
Valmistus ja käyttö

Kinaldiini ja ftaalianhydridi reagoivat muodostaen kinoftalonia eli kinoliinikeltainen SS:ää. Tästä saadaan kinoliinikeltaista sulfonoimalla rikkihapon avulla.
Kinoliinikeltaista voidaan käyttää  väriaineena painomusteissa, tekstiilien kuten silkin ja villan värjäykseen, kosmetiikassa ja lääkkeissä. Euroopan unionin alueella aineena käyttö on sallittu makeisiin tuotteisiin kuten juomiin, jälkiruokiin ja makeisiin. Sen E-koodi on E104. Yhdysvalloissa ja Kanadassa aineen käyttöä elintarvikkeissa ei sallita. Yhdisteen on eräissä tutkimuksissa epäilty aiheuttavan lapsissa rauhattomuutta ja hyperaktiivisuutta, mutta tulokset ovat osittain ristiriitaisia. EU:ssa elintarvikekäytössä vaaditaan pakkausmerkintä "voi vaikuttaa haitallisesti lasten aktiivisuustasoon ja heikentää tarkkaavaisuutta”.
Spišský Štvrtok

| Spišský Štvrtok |
| --- | --- |
 Ladislaus Pyhän kirkko
 lippu:  vaakuna
 Spišský Štvrtok
 Koordinaatit: 49°00′07″N, 20°28′04″E 
Valtio:  Slovakia
Alue (kraj):  Prešovin alue
Piiri:  Levoča
Ensimmäinen maininta:  
Hallinto:  
 – Pormestari:  Peter Gaj
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14,23 km²
Korkeus:  546 m
Väkiluku (2023):  2 584
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 [www.spisskystvrtok.sk] 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Spišský Štvrtok on kunta Prešovin alueella Slovakiassa. Vuonna 2023 siellä asui 2584 asukasta.
Maantiede

Kunta sijaitsee Popradin ja Spišská Nová Vesin yhdistävän tien varrella, tatravuorten läheisyydessä.