stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Panamantangarat

| Panamantangarat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Panamantangarat Heterospingus  Ridgway, 1898
Katso myös
   Panamantangarat Wikispeciesissä   Panamantangarat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Panamantangarat (Heterospingus) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintusuku. Panamantangaroiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Panamantangaroihin kuuluvia lajeja

Keltaperätangara (Heterospingus rubrifrons)
Tulikulmatangara (Heterospingus xanthopygius)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Heterospingus (englanniksi)
Pasi Eerikäinen

Pasi Eerikäinen (s. 1979 Japani) on suomalainen viulisti. Hän aloitti tammikuussa 2012 työskentelyn Radion sinfoniaorkesterin ensiviulistina. Hän esiintyy myös solistina ja kamarimuusikkona.
Eerikäisen uralla tärkeää on ollut nykymusiikin tulkitseminen. Hän on toiminut Tjango!-kokoonpanossa, Jousikaiku-kvartetissa, Riku Niemi Orchestrassa ja Uusinta Ensemblessä. Hänellä on ollut konserttimestarin paikat Turun filharmonisessa orkesterissa, Lapin kamariorkesterissa ja Oulu Sinfoniassa.
Eerikäinen on levyttänyt Alba Recordsille pianisti Emil Holmströmin kanssa. Hänen duokumppaninaan on toiminut myös Antti Vahtola. Eerikäinen on myös tehnyt nauhoituksia Yleisradiolle. Eerikäinen on työskennellyt muusikkona elokuvissa Jos rakastat, Rööperi, 3Simoa, Lomasankarit ja Presidentintekijät.
Koulutus

Eerikäinen aloitti viulunsoiton synnyinmaassaan Japanissa ja jatkoi sitä Rauman musiikkiopistossa sekä Eeva Koskisen luokalla Tampereen konservatoriossa.  Hän valmistui vuonna 2006 musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta, jossa hänen opettajinaan olivat toimineet Petri Aarnio ja Mi-kyung Lee. Lisäksi Eerikäinen osallistui mestarikursseille ja yksityistunneille, joita pitivät Chaim Taub, Ana Chumachenko, Gerhard Schulz, Hagai Shaham, Tuomas Haapanen, Ilmo Ranta, Liisa Pohjola ja Ralf Gothóni.
Näsinmäen hautausmaa

Näkymä Runebergin haudalta hautausmaan vanhimpaan osaan.
Porvoon kaupungin ja maalaiskunnan yhteinen sankarihautausmaa.
Näsinmäen aateliskappeleja. Etualalla oleva Boen kartanon Adlercreutzien kappeli on valmistunut 1793.
Näsinmäen hautausmaa on Porvoon seurakuntayhtymän hautausmaa Porvoon Näsinmäellä. Metsäinen kukkula on Porvoonjoen länsipuolella ja sitä rajaavat Vanha Helsingintie ja Läntinen Mannerheiminväylä. Hautausmaan itäpäätä rajaa mäen ylittävä Näsinmäentie. Ortodoksinen Porvoon Kristuksen kirkastumisen kirkko on Näsinmäen länsipuolella. Hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1789 ja se on Suomen neljänneksi vanhin kirkkorakennuksesta erillään oleva hautausmaa. Hautausmaan pinta-ala on noin 29,4 hehtaaria ja se kasvaa vielä, kunhan työn alla oleva laajennus valmistuu vuonna 2018.
Näsinmäen hautausmaa sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin
Historia

Porvoon tuomiokirkon ympärillä ollut kirkkomaa kärsi ankarasta tilanahtaudesta 1700-luvun loppupuolella. Kirkkoon hautaamisesta pyrittiin eroon useaan otteeseen, ainakin 1740-luvulla hajuhaittojen ja kirkon kalustuksen vaurioitumisen takia, lattialankkuja kun jouduttiin jatkuvasti siirtelemään. Kirkkomaalla jouduttiin haudattuja vainajia nostelemaan ylös, jotta uusia hautoja voitiin kaivaa. Kirkon ympärillä lojui luita ja kaupungin siat ja koirat löysivät itselleen tongittavaa. Kulkutautien leviämisestä oltiin huolissaan. Kustaa III:n sodan aikana Porvoossa oli majoitettuna paljon sotaväkeä, jonka kuolleisuus oli runsasta.
Sotaväen, kaupungin ja pitäjän väestön alati kasvaviin hautausmaatarpeisiin löytyi ratkaisuksi maanvaihto. Seurakunta sai neljä tynnyrinalaa (noin kaksi hehtaaria) maata Näsinmäeltä, jonne oli jo vuonna 1710 haudattu ruttoepidemiaan kuolleita kaupunkilaisia, tauti oli vienyt 652 ihmisen hengen. Näsinmäen hautausmaa vihittiin käyttöön vuonna 1789.
Kappeleita ja muistomerkkejä

Siunauskappelille oli ankara tarve, sillä tilaisuudet kestivät joskus tunteja ja saattoväki oli säiden armoilla. Kappelia ei rahoituksen puutteen takia saatu 1800-luvun puolella toteutettua. Rakentamaan päästiin vasta, kun kaksi porvoolaista kauppiasta, Johannes Askolin ja Oskar Simolin olivat vuonna 1906 luvanneet maksaa rakennustyöt. Kappeli on arkkitehti Gustaf Nyströmin suunnittelema, rakennettu tiilestä ja graniitista ja se valmistui vuonna 1907. Rakennusta on uudistettu 1932, 1968–1969 ja 1990-luvun alussa. Kappeliin mahtuu 120 henkilöä.
Hautausmaalla on neljä aatelisten hautakappelia, jotka ovat kuuluneet Jackarbyn, Stensbölen, Boen ja Drägsbyn kartanoille. Ne on rakennettu vuosien 1793 ja 1834 välillä. Boijen suvun hautakappeli on palautunut seurakunnan omistukseen. Rivissä olevat hautakappelit ovat pulpettikattoisia. Tyyliltään erilainen Silfverhjelmin kappeli on erillään vanhemmista aateliskappeleista.
Porvoon sankarihautausmaan muistomerkki on Lennart Segerstrålen suunnittelema korkea puinen piiluttu risti, väliaikaiseksi tarkoitettu. Yksinkertainen koruton risti on viehättänyt porvoolaisia siinä määrin, että toisenlaista ristiä ei haluta ja puuristi uusitaan aika-ajoin. Sankarihautausmaahan on haudattu myös ilmapommituksessa 27. elokuuta 1941 kuolleet 28 ihmistä. Tuolloin pommituslennolta palanneiden yhdeksän saksalaiskoneen joukkoon oli liittynyt viholliskone ja hälytys tuli liian myöhään - ihmiset olivat vasta kiirehtimässä suojaan, kun pommit osuivat.
Kappeleita ja muistomerkkejä > Tunnettuja Näsinmäelle haudattuja henkilöitä

Näsinmäelle on haudattu useita Porvoon ja Suomen kulttuurin, talouden ja muita merkkihenkilöitä. Hautausmaalla on myös muutamia kuuluisien porvoolaisten kuvanveistäjien tekemiä hautamuistomerkkejä, kuten kauppaneuvos Askolinin haudalla oleva Walter Runebergin veistos ja Viivi Paarmio-Vallgrenin surun lyyhistämää enkeliä kuvaava veistos hänen ja Ville Vallgrenin haudalla. Veistoksen inspiraatio on saatu ”suurelta Ville Wallgrenilta”. Ville Vallgrenin suunnittelema reliefi on hänen isänsä, kaupunginlääkäri Georg Wallgrenin haudalla.
Kappeleita ja muistomerkkejä > Tunnettuja Näsinmäelle haudattuja henkilöitä > Johan Ludvig Runeberg

Hautausmaalla on kallio paikoitellen liian lähellä maan pintaa tavanomaiseen hautaukseen ja vanhan osan yksi kohta pysyikin pitkään tyhjänä. Kansallisrunoilija Johan Ludvig Runeberg kuoli toukokuussa 1877 ja hänen leposijakseen tuli tämä hautausmaan korkein kumpu. Kallioon louhittu hautaholvi somistettiin kasvein. Runebergin vaimo, kirjailija Fredrika Runeberg haudattiin miehensä rinnalle vuonna 1879, hänen nimensä on kultakirjaimin muistomerkin toisella puolella.
Hautamuistomerkin saamiseksi järjestettiin vuonna 1879 suunnittelukilpailu, sen voitti arkkitehti Ferdinand Öhman. Muistomerkki valmistettiin kivenhakkaaja K. V. Bergmanin tehtaassa Helsingissä ja se on noin 12 jalkaa korkea musta graniittipaasi, jonka etusivua koristaa tähti ja takasivua tähti ja lyyra. Muistomerkki on rahoitettu kansalaiskeräyksellä (”Fosterlandet reste vården”) ja paljastettu 5. toukokuuta 1888. Hautaa ja kumparetta ympäröi harmaa matala ja jykevä kiviaita.
Kappeleita ja muistomerkkejä > Tunnettuja Näsinmäelle haudattuja henkilöitä > Eugen Schauman

Kenraalikuvernööri Bobrikovin ampunut Eugen Schauman haudattiin ensin Malmille nimettömään hautaan, ja parin vuoden kuluttua uudelleen sukuhautaan Näsinmäelle. Schaumanin vuonna 1910 paljastetun varsin kookkaan graniittisen hautamuistomerkin rahoituksen keräsivät ylioppilaat ja sen suunnitteli arkkitehti Valter Jung.
Kappeleita ja muistomerkkejä > Tunnettuja Näsinmäelle haudattuja henkilöitä > Muita tunnettuja

Ragnar Ekelund, taidemaalari ja kirjailija
Johan Knutson, taidemaalari
Ulrika Möllersvärd, Aleksanteri I:n tanssittama hovineiti
Viivi Paarmio-Vallgren, kuvanveistäjä
Lennart Segerstråle, kuvataiteilija
Sigrid Schauman, taidemaalari
Werner Söderström, kirjankustantaja
Ville Vallgren, kuvanveistäjä
Kappeleita ja muistomerkkejä > Tunnettuja Näsinmäelle haudattuja henkilöitä > Hautamuistomerkkejä

Runebergin hauta on kalliokummulla. (Ferdinand Öhman, 1888)
Eugen Schaumanin hautamuistomerkki (Valter Jung, 1910)
Ville ja Viivi Vallgrenin hautamuistomerkki. Reliefi on Viivi Paarmio-Vallgrenin suunnittelema (1947).
Kauppaneuvos Johannes Askolinin hauta. Patsas on Walter Runebergin suunnittelema.
Werner Söderströmin hautamuistomerkki (Viktor Jansson, 1915)
Jatkosodan ilmapommituksen 28 uhria on haudattu sankarihautausmaalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Näsinmäen hautausmaa Wikimedia Commonsissa
Siunauskappeli
Sankarihautausmaan risti
New Providence

New Providence
New Providence NASA:n satelliittikuvassa
| --- | --- |
Sijainti:  New Providence Bahama
Saariryhmä:  Bahamasaaret
Merialue:  Atlantti
Korkein kohta:  5 m
Pinta-ala:  207 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  248 948
Suurin kaupunki:  Nassau
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
New Providence on väkiluvulla mitattuna Bahamasaarten suurin saari, jolla sijaitsee muun muassa saarivaltion pääkaupunki Nassau.
Historia

Vaikka ensimmäiset eurooppalaiset Bahamasaarilla olivat Bermudalta kotoisin olevia suolankerääjiä, jotka asuttivat Grand Turkin ja Inaguan saaret vuoden 1670 jälkeen, ensimmäinen pysyvä asutus perustettiin Eleutheran saarelle ja tämän jälkeen New Providencen saarelle. New Providencen valintaa satamakaupungin paikaksi puolsivat Karibianmeren suojaisimmat luonnonsatamat.
Sataman ja Floridansalmen läheisyyden vuoksi New Providencesta tuli Espanjan kultalaivoja vaanivien merirosvojen pesäpaikka. Merirosvouden huippukausi oli 1715–1725, jonka jälkeen brittihallinto perusti siirtokunnan ja armeijan tukikohdan läheisen Nassaun kaupunkiin New Providencen edustalle.
Yhdysvaltain vapaussodan jälkeen useita tuhansia toryjä orjineen muutti New Providenceen ja lähisaarille, toivoen voivansa jatkaa plantaasiviljelyä. Yritys oli tuhoontuomittu saarten ohuen päällyskerroksen ja vähäisten sateiden vuoksi, ja 1800-luvun alussa Bahamasaarista oli tullut lähes asumaton saaristo. Suolankeräys jatkui kuten ennenkin, hylynryöstö oli kenties saariston kannattavin ammatti, mutta New Providence oli saariston ainoa edes jotenkuten menestyvä saari suuren brittiläisen varuskunnan vuoksi. 1800-luvun kuluessa linnoitukset alkoivat kuitenkin rapautua, ja ne hylättiin vuoteen 1850 mennessä. New Providencen taloudelle parasta aikaa oli Yhdysvaltain sisällissota sekä kieltolain vuodet 1900-luvun alkupuoliskolla, jolloin saari toimi salakuljettajien pesäpaikkana.
Vuodesta 1960 lähtien New Providencesta on tullut amerikkalaisten suosima lomakohde lukuisine turistirysineen. Satamaa on syvennetty suurille risteilyaluksille soveltuvaksi. Saarella on myös useita uhkapelikohteita. Kaksi kolmasosaa Bahaman 300 000 asukkaasta asuu New Providencen saarella.[lähde? ]
Liikenne

Lynden Pindlingin kansainvälinen lentoasema sijaitsee saarella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta New Providence Wikimedia Commonsissa
Bahaman alueet
Acklins
Berrysaaret
Bimini
Black Point
Cat Island
Crooked Island
Etelä-Abaco
Etelä-Andros
Etelä-Eleuthera
Exuma
Freeport
Grand Cay
Green Turtle Cay
Harbour Island
Hope Town
Itä- Grand Bahama
Inagua
Keski-Abaco
Keski-Andros
Keski-Eleuthera
Long Island
Länsi- Grand Bahama
Mangrove Cay
Mayaguana
Moorensaari
New Providence
Pohjois-Abaco
Pohjois-Andros
Pohjois-Eleuthera
Ragged Island
Rum Cay
San Salvador
Spanish Wells
Perheneuvosto

Perheneuvosto on eräiden maiden lainsäädännön aiemmin määrittelevä kokous, jossa perheen asioista neuvoteltiin perheenjäsenten tai sukulaisten kesken. Menettely oli peräisin roomalaisesta oikeudesta, jossa siitä käytettiin latinankielistä nimitystä consilium propinquorum. Se siirtyi Ranskan Code Napoleoniin ja muihin romaanisiin lakeihin sekä Saksan Bürgerliches Gesetzbuchiin.
Suomessa voimassa olleessa vuoden 1734 laissa oli viitteitä perheneuvoston kaltaisesta järjestelystä. Perintökaaren 23 luvun 1 pykälän mukaan holhoojan oli tehtävä lähimmille sukulaisille tili joka kolmantena vuonna tai vaadittaessa joka vuosi. Vuonna 1864 annetun asetuksen perusteella pitäjiin, joissa ei ollut kunnallishallitusta, perustettiin holhouslautakuntia, joille oli esitettävä kuitti tehdystä tilistä. Jos pitäjässä oli kunnallishallitus, tili esitettiin sille. Vuoden 1898 holhouslaki määräsi tilinteon holhouslautakuntien velvollisuudeksi. Myös äidin kuoltua uudelleen avioituneen isän oli neuvoteltava lähimpien äidinpuoleisten sukulaisten kanssa aiemmasta avioliitosta olleita lapsia ja heidän omaisuuttaan koskevista asioista. Samoin leskeksi jääneen äidin oli neuvoteltava lasten isänpuoleisten sukulaisten tai holhoojan kanssa. Myös naittajan oli aina neuvoteltava lähiomaisten kanssa.
Paratiisilintu

Paratiisilintu voi tarkoittaa seuraavia asioita:
paratiisilinnut (Paradisaeidae), lintuheimo
paratiisilinnut (Paradisaea), lintusuku
Paratiisilintu, tähdistö
Paratiisilintu, elokuva vuodelta 1925
Paratiisilintu, King Vidorin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1932
Paratiisilintu, elokuva vuodelta 1951.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Paratiisilintu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pannukakkujää

Pannukakkujäitä läntisellä Itämerellä.
Pannukakkujää (< engl. pancake ice) on eräs jään muoto, joka esiintyy pyöreinä, litteinä levyinä, joissa on usein matala reuna. Toinen nimitys pannukakkujäälle on lautasjää.
Pannukakkujäät voivat valtamerillä olla jopa kymmenen sentin paksuisia ja usean metrin levyisiä.
Suomen ympäristökeskuksen hydrologi Esko Kuusiston mukaan pannukakkujäitä voi muodostua lähes kaikkiin akanvirtoihin. Suuret ajelehtivat sohjolautat hajoavat veden pyörteissä pienemmiksi palasiksi, jotka alkavat kiertää itsensä ympäri ja pyöristyvät. Reunat syntyvät muihin sohjon osiin törmäämisestä. Mikäli tulee pakkanen, pyöreät sohjolevyt jäätyvät pannukakkujääksi. Kuusisto arvioi pannukakkujään eliniäksi muutamia kuukausia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pannukakkujää Wikimedia Commonsissa
Perheoikeus

Oikeuden vaaka
Oikeusjärjestys
Julkisoikeus
Valtiosääntöoikeus
Hallinto-oikeus
Finanssioikeus
Rikosoikeus
Prosessioikeus
Eurooppaoikeus
Kansainvälinen oikeus
Yksityisoikeus
Henkilöoikeus
Varallisuusoikeus
Perhe- ja jäämistöoikeus
Työoikeus
Kauppaoikeus
Ympäristöoikeus
Urheiluoikeus
Lääkintä- ja bio-oikeus
Kansainvälinen yksityisoikeus
Oikeuden yleistieteet
Oikeusteoria
Oikeushistoria
Oikeussosiologia
Oikeustaloustiede
Oikeuden ja sukupuolen tutkimus
Oikeusinformatiikka
Perheoikeus on yksityisoikeuteen kuuluva oikeudenala, jonka tehtävänä on systematisoida avioliiton solmimiseen, lapsen sukunimen valitsemiseen sekä avioliiton päättymiseen liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. Perheoikeuden alaan kuuluvat toisaalta aviopuolisoiden välisiä suhteita koskeva lainsäädäntö kuten puolisoiden omaisuussuhteet ja niihin liittyvät vallintarajoitukset, toisaalta lasten ja vanhempien välisiä suhteita koskeva lainsäädäntö kuten säännökset lasten huollosta ja elatuksesta sekä myös adoptiosta ja sen vaikutuksista. Avio-oikeus on osa perheoikeutta käsittäen muun muassa säädökset toisen omaisuuteen, joka aktualisoituu osituksessa. Laajemmassa mielessä voidaan perheoikeuteen lukea myös perintöoikeus.
Suomen keskeisimpiä perheoikeudellisia lakeja ja asetuksia ovat:
Avioliittolaki (AL)
Avioliittoasetus
Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta
Isyyslaki
Asetus isyyden vahvistamisesta ja kumoamisesta sekä lapsen elatuksesta
Laki lapseksiottamisesta
PUJO puhdistusajoneuvo

PUJO Turussa
PUJO puhdistusajoneuvo on Suomen puolustusvoimien puhdistus- ja pelastustehtävissä käytettävä ajoneuvo. Ne on valmistanut suomalainen Sammutin Oy.
Tilaaminen ja käyttö puolustusvoimissa

Puolustusvoimat tilasi vuonna 2007 suomalaiselta Sammutin Oy:ltä 16 puhdistusajoneuvoa pioneeritehtäviin. Lisäksi puolustusvoimilla on 12 ajoneuvon lisähankintavaraus, joista puolustusvoimat on käyttänyt jo neljä. Ajoneuvoja toimitettiin puolustusvoimille:
vuonna 2009 6 kappaletta,
vuonna 2010 10 kappaletta ja
vuonna 2011 4 kappaletta.
PUJO-ajoneuvoja käytetään puhdistus- ja pelastustehtävissä CBRN-ympäristössä. Tämä tarkoittaa kemiallisesti, biologisesti tai radioaktiivisesti saastunutta ympäristöä. Lisäksi niitä käytetään erilaisissa sotilaspalokuntien tehtävissä.
Teknisiä tietoja

Saurus FDSC 43/5
Teknisiä tietoja > Alusta

Scania P380CB 6×6HHZ/4400
Teho: 279 kW / 380 hv
Teknisiä tietoja > Mitat

Pituus: 9 675 mm
Leveys: 2 550 mm
Korkeus: 3 350 mm
Kokonaismassa: 23 930 kg
Teknisiä tietoja > Päällirakenne

Vesi-/emulsiosäiliö: 4 300 litraa
Vaahto-/huuhteluvesisäiliö: 500 litraa
Pumppu: Esteri D-240 keskiasennus, 2 000 l/min, 10 bar
Pumppusekoitin: 3/6 %
Korkeapainepumppu: Dynaset HPW 22/50-70, 50 l/min, 120 bar
Puskuritykki: Rosenbauer RM15E, 1 500 l/min
Vinssi: Warn 12 HY VPV, 54 kN.
Panamanvuoritangara

| Panamanvuoritangara |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Kolumbianvuoritangarat Bangsia
Laji::  arcaei
Kaksiosainen nimi
 Bangsia arcaei  (P.L.Sclater & Salvin, 1869) 
Alalajit
 B. a. arcaei  B. a. caeruleigularis 
Katso myös
   Panamanvuoritangara Wikispeciesissä   Panamanvuoritangara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Panamanvuoritangara (Bangsia arcaei) on Väli-Amerikassa tavattava tangaroihin kuuluva varpuslintu. IUCN luokittelee lajin silmälläpidettäväksi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Panamanvuoritangaraa tavataan Costa Ricassa Karibianmeren rannikolla ja Panamassa. Linnun elinympäristöä ovat alankomaiden ja vuoristojen ainavihannat metsät ja metsien reunamaat. Lajin elinympäristöt sijaitsevat yleensä 700–1 050 metrin korkeudella merenpinnasta, mutta panamanvuoritangaraa on tavattu myös alempana ja korkeammalla vuoristoissa.
Costa Ricassa elävien panamanvuoritangaroiden määräksi arvioidaan 2 500–4 000 yksilöä. Kantaa uhkaa elinympäristöjen väheneminen metsäpalojen ja metsien kaatamisen maatalousmaaksi vuoksi.
Elintavat

Panamanvuoritangaran ravinto koostuu hedelmistä ja hyönteisistä sekä toisinaan myös kukkien medestä. Linnun pesimäkausi on Panamassa heinäkuussa ja Costa Ricassa huhtikuussa. Lajin pesä sijaitsee sammalmättäässä.
Paratiisiliitokäärme

| Paratiisiliitokäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Tarhakäärmeet Colubridae
Suku::  Chrysopelea
Laji::  paradisi
Kaksiosainen nimi
 Chrysopelea paradisi  Boie, 1827 
Katso myös
   Paratiisiliitokäärme Wikispeciesissä   Paratiisiliitokäärme Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Paratiisiliitokäärme (Chrysopelea paradisi) on tarhakäärmeiden (Colubridae) heimoon kuuluva käärmelaji.
Paratiisiliitokäärmeet elävät puissa kymmenien metrien korkeudessa. Vihollisen uhatessa ne voivat heittäytyä silloiselta oksaltaan alas. Sen liitäminen tapahtuu niin, että käärme levittää kylkiluunsa erilleen, jolloin sen ruumis muuttuu litteäksi ja hieman kaarevaksi. Samalla ruumis myös koukistuu, ja käärme muistuttaa vähän pitkää liitokiekkoa. Tällä tavoin se voi liitää 20–30 metriä.
Paratiisiliitokäärmettä tavataan Thaimaassa, Indonesiassa, Bruneissa, Intiassa, Malesiassa, Myanmarissa, Filippiineillä ja Singaporessa. Lajin populaatio on vakaa.
Panopea

| Panopea |
| --- | --- |
 Geoduck (Panopea generosa)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Erilaishampaiset Heterodonta
Lahko::  Vähähampaiset Adapedonta
Heimo::  Hiatellidae
Suku::  Panopea  Ménard, 1807
Katso myös
   Panopea Wikispeciesissä   Panopea Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Panopea on Hiatellidae-heimoon kuuluva simpukkasuku. Sukuun kuuluu useita lajeja, joista tunnetuin on suurikokoinen, syötävä geoduck (Panopea generosa).
Lajit

Panopea abbreviata
†Panopea abrupta
Panopea australis
Panopea bitruncata
†Panopea faujasi
Geoduck (Panopea generosa)
Panopea globosa
Panopea glycimeris
Panopea japonica
†Panopea ralphi
Panopea smithae
†Panopea worthingtoni
Panopea zelandica
Pekka Ylihurula

Pekka Ylihurula oli Suomen ensimmäisen kauppapankin S-Pankin toimitusjohtaja. Aiemmin hän työskenteli Sampo Pankissa muun muassa Itä-Suomen aluejohtajana. Koulutukseltaan Ylihurula on MBA (Master of Business Administration). Ylihurula erosi S-Pankin toimitusjohtajan tehtävästä toukokuussa 2022.
Panokset piippuun, pöhinät pönttöön

| Panokset piippuun, pöhinät pönttöön Notkea Rotta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 30. elokuuta 2002
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 53.34
 Levy-yhtiö: Karelia Records
Notkean Rotan muut julkaisut
|   | Panokset piippuun, pöhinät pönttöön 2002 | Kaupungin vauhdissa - EP 2004 |
Notkea Rotta esittää lähiösadun: Panokset piippuun, pöhinät pönttöön on Notkea Rotta -yhtyeen ensimmäinen albumi, joka julkaistiin 30. elokuuta 2002. Levyn julkaisi Karelia Records. Albumilta julkaistu single "Pöhinää" oli kaksi viikkoa Suomen virallisella singlelistalla. "Pöhinää" kappaleesta on julkaistu myös musiikkivideo. Albumista julkaistaan vinyylipainos 28. heinäkuuta 2023.
Kappaleet

Pöhinää – 4.55
Jyrinää – 4.53
Putsit pönttöön, slurkit tulee – 4.09
Kuulustelu – 3.47
Rautaperse – 4.13
Köhinää – 4.02
Jemmakiskan kilikali – 4.34
Kitsottaa – 3.30
Rahaa Rautaperseelle – 4.19
Rotta, Perse & Petos – 4.52 (mukana Petos)
Meno-Anu murhaa – 3.50
Viimeinen erä – 6.26
Organisaatio

Organisaatio on laajasti määriteltynä mikä tahansa ihmisten yhteenliittymä jonkin toiminnan järjestämiseksi. Tarkemmin organisaatio on kyseessä, kun toiminta on jollain tavoin järjestäytynyttä; esimerkiksi on perustettu järjestö tai muu vastaava juridinen toimija.