stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lerkendal Stadion

| Lerkendal Stadion |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Lerkendal, Trondheim, Norja
Koordinaatit:  63°24′44″N, 10°24′16″E
Rakennustyöt aloitettu:  1947
Avattu:  10. elokuuta 1947
Remontoitu:  1949, 1961–1963, 1968, 1996, 2000–2002
Omistaja:  Rosenborg BK
Hoitaja:  Lerkendal Stadion AS
Kenttä:  Desso GrassMaster -hybridinurmi
Käyttäjät
 SK Freidig (1947–1967) FK Kvik (1947–2000) Rosenborg BK (1957–) Strindheim IL (1984, 1995) 
Katsojakapasiteetti
 21 166 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Lerkendal Stadion on jalkapallostadion Trondheimin kaupungissa Norjassa. Vuonna 1947 avatulle stadionille mahtuu nykyisessä muodossaan 21 166 katsojaa. Stadion tunnetaan parhaiten Rosenborg BK:n kotikenttänä.
Stadionin katsojaennätys 28 569 on vuodelta 1985, Norjan mestaruuden ratkaisseesta ottelusta Lillestrømiä vastaan.
Laitialan työväentalo

| Laitialan työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Laitiala, Hollola
Valmistumisvuosi:  1915?
Rakennuttaja:  Laitialan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laitialan työväentalo oli Hollolan kunnan Laitialan kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Laitialan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. 1910-luvulla yhdistyksen toiminta oli muutaman vuoden pysähdyksissä, mutta vuonna 1915 se käynnistettiin uudelleen. Yhdistyksen jäsenluku nousikin vuoden aikana kuudesta kahteentoista. Ilmeisesti saman vuoden aikana se onnistui myös hankkimaan talon.
Vuonna 1930 talo oli jonkin aikaa suljettuna kommunistilakien nojalla, sillä eräs paikallinen kommunistinen järjestö oli pitänyt siellä kokouksiaan. Talon avaamista haettiin sillä perusteella, että sen omisti sosialidemokraattinen yhdistys. Samalla päätettiin kieltää talon vuokraaminen kommunistisille järjestöille. Kesällä 1945 yhdistys kuitenkin liittyi SKDL:n organisaatioon.
Yhdistyksen tai talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Toimintaa työväentalolla

Keväällä 1931 talolla järjestettiin luento- ja opastuskursseja sekä niiden päättäjäisjuhla huhtikuussa. Saman vuoden elokuussa pidettiin kesäjuhla, jonka ohjelmassa oli muun muassa urheilukilpailuja sekä tanssi-iltama.
Lancashire (juusto)

Lancashire-juustoa.
Lancashire on englantilainen alun perin Lancashiren alueelta peräisin oleva lehmänmaitojuusto.
Historia

Lancashire on peräisin Luoteis-Englannissa sijaitsevalta Lancashiren alueelta. 1800-luvulta 1900-luvun alkupuolelle Lancashire oli tyypillinen maatilojen juusto. Juuston valmistustapa oli tosin suhteellisen vaivalloinen ja aikaa vievä. Teollista Lancashire-juustoa on valmistettu 1900-luvun puoliväliltä lähtien. Teollinen juusto poikkeaa maatilojen juustosta esimerkiksi rakenteensa puolesta, mutta nykyisin Englannissa teollinen juusto on selvästi maatilajuustoa tunnetumpaa.
Maatiloilla tuotanto on kärsinyt huomattavasti teollisesta tuotannosta ja maailmansodasta. Toisen maailmansodan alkaessa vuonna 1939 juustoa tuottavia maatiloja oli vielä 202, mutta vuonna 1948 enää 22. Vuonna 2007 maatiloja oli 11. Juuston maatilavalmistajien liitto on Lancashire Cheesemakers Association ja nykyisin nimellä Beacon Fell Traditional Lancashire Cheese on Euroopan unionin nimisuojajärjestelmän mukainen suojattu alkuperänimitys.
Valmistaminen

Lancashirejuuston perinteisen valmistustavan mukaan lehmänmaitoon lisätään juoksute, jonka jälkeen muodostuva juustomassa leikellään, kuivataan ja pinotaan. Työvaiheisiin kuuluu myös juustomassan puristaminen ja venyttäminen käsin. Työvaihetta joudutaan toistamaan useita kertoja. Tarkoituksena on haihduttaa ylimääräinen vesi. Työvaiheiden jälkeen juustomassa jätetään happamoitumaan yön yli. Vain yhden juuston valmistamiseen kuluu useita päiviä. Juustoa kypsytetään eri aikoja maun mukaan. Sitä voidaan syödä vain viikon vanhana, jolloin sen rakenne on kermaisempaa. Toisaalta juustoa voidaan kypsyttää jopa vuoden ajan, jolloin sen maku on voimakkaampi.
Juuston teollisessa tuotannossa kuluu huomattavasti vähemmän aikaa. Kun maatilajuuston valmistamiseen kuluu vuorokausi, tehtaassa sama onnistuu noin kolmessa tunnissa. Tehdasjuusto on valmistustapansa takia rakenteeltaan maatilajuustoa murenevampaa.
Lady Sentimental

| Lady Sentimental Paula Koivuniemi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1978
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Blue Master
Paula Koivuniemen muut julkaisut
| Sinulle vain 1978 | Lady Sentimental 1978 | Vie minut pois 1980 |
Lady Sentimental on Paula Koivuniemen vuonna 1978 julkaistu studioalbumi. Albumi on myynyt kultalevyn oikeuttavan määrän.
Albumi ja sen singlenäkin julkaistu kappale ”Kapteeni Aika” aloittivat Paula Koivuniemen uuden nousun, jonka myötä Koivuniemelle alkoi kertyä myös televisioesiintymisiä.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on sovittanut Jori Sivonen.
Kappaleet > A-puoli

Ei luoksein tulla hattu päässä – 2.48 (Papel Mojado, säv. G. Dunn, san. Pertti Reponen)
Taas tuuli soi – 3.08 (säv. Jori Sivonen, san. Pertti Reponen)
Muistojen kultaa – 3.46 (My Special, säv. Jimmy Duncan, san. Pertti Reponen)
On hän niin yksinäinen – 3.43 (Lady Sentimental, säv. Roberto Danova, Peter Yellowstone, san. Pertti Reponen)
Chicago – 2.24 (säv. Frédéric François, Marino Atria, san. Pertti Reponen)
Kapteeni aika – 4.05 (U.F.O, säv. Pino Massara, Vito Pallavicini, san. Jorma Toiviainen)
Kappaleet > B-puoli

Disco cha-cha – 3.16 (säv. Ramon Smith, Maxy Wilson, san. Pertti Reponen)
Vain palan pienen annan sydämestäin – 3.34 (säv. Karri Karhu, san. Jorma Toiviainen)
Yksin – 3.16 (säv. Nacke Johansson, san. Vexi Salmi)
Sen päivän tahdon takaisin – 3.13 (säv. Jukka Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson)
Playas del Sol – 3.11 (Goodbye Venice Goodbye, säv. Roberto Danova, san. Raul Reiman)
Voit kanssain laulaa – 2.54 (säv. Karri Karhu, san. Jorma Toiviainen)
Lady Washington

| Lady Washington |
| --- | --- |
 The Lady Washington (replika)
Lippuvaltio:   Yhdysvallat
Kölinlasku:  1987
Vesillelasku:  elokuu 1989
Tekniset tiedot
Pituus:  34,0 m
Leveys:  6,6 m
Syväys:  3,3 m
Matkustajia:  45
Miehistö:  12
The Lady Washington oli alun perin yhdysvaltalainen purjealus, joka rakennettiin vuonna 1750 Massachusettsissa. Se takiloitiin aluksi yksimastoiseksi sluupiksi mutta muutettiin kaksimastoiselsi prikiksi ennen sen ensimmäistä purjehdusta Pohjois-Amerikan lounaisrannikolle. Samalla se oli ensimmäinen yhdysvaltalainen alus, joka purjehti Honoluluun, Hongkongiin ja Japanin saaristoon. Lähes 230 vuotta myöhemmin aluksesta rakennettiin täydellinen kopio Aberdeenissa Washingtoninin osavaltion satavuotispäivän kunniaksi.
Alkuperäisen The Lady Washingtonin historia

The Lady Washingtonin alkuperäinen omistaja oli Joseph Barrell, ja laivan vaikutusvaltaisin kapteeni John Kendrick. Kendrick johti vuonna 1787 perustettua bostonilaisten turkismetsästäjien retkikuntaa, joiden käytössä olivat laivat The Lady Washington ja Columbia Rediviva. Kapteeni Robert Gray toimi vuodet 1787–1789 The Lady Washingtonin komentajana. Hänen komennossaan alus purjehti ensimmäisenä amerikkalaisena laivana Tyynenmeren kautta Pohjois-Amerikan länsirannikolle. 1780-luvun lopulla The Lady Washington osallistui myös Aasian purjehduksiin ja oli mukana Havaijin kuningas Kamehameha I:n organisoimassa Santelipuu- ja helmikaupassa.
Vuonna 1789 Kendrick ja Grey vaihtoivat laivoja ja The Lady Washingtonin komentajuus siirtyi Kendrickille. Hän teki kauppamatkan Aasiaan ja oli erityisen kiinnostunut Pohjois-Pohjois-Amerikan luoteisrannikosta, josta tuli seuraavien vuosikymmenien ajaksi "turkiskauppiaan paratiisi". Kendrick rikastui käymällä turkiskauppaa Tyynenmeren rannikkokansojen kanssa.
Myöhään vuonna 1794 The Lady Washington vaurioitui ammusräjähdyksessä Sandichin saarilla. Samassa onnettomuudessa laivan kapteeni Kendrick ja useita hänen miehiään kuoli.
Myöhempi The Lady Washington

Uusi The Lady Washington rakennettiin asiantuntevin työvoimin, ja Yhdysvaltain rannikkovartiosto hyväksyi sen matkustuskelpoiseksi purjealukseksi.  Alus esiintyi vuodesta 2003 vuoteen 2011 Pirates of the Caribbean -elokuvissa HMS Interceptor -nimisenä Kuninkaallisen laivaston aluksena.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aluksen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
La chute des aigles

| La chute des aigles |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jesús Franco
Käsikirjoittaja:  Jesús Franco Sovitus: Jesús Franco Georges Friedland
Tuottaja:  Daniel Lesoeur
Säveltäjä:  Daniel White
Pääosat:  Mark Hamill Ramon Estevez Christopher Lee
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska  Belgia
Tuotantoyhtiö:  BelFilm Eurociné Groupe Français
Ensi-ilta:  18. toukokuuta 1989
Kesto:  85 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
La chute des aigles (kansainvälinen nimike Fall of the Eagles) on vuonna 1989 julkaistu Jesús Francon ohjaama ja käsikirjoittama ranskalais-belgialainen sota-/draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Mark Hamill, Ramon Estevez ja Christopher Lee.
La chute des aigles sijoittuu toisen maailmansodan pyörteisiin Saksassa, missä kaksi nuorta miestä – toinen kiihkeä natsi ja toinen salainen anti-natsi – ovat rakastuneet samaan naiseen, joka on varakkaan pankkiirin tytär.
La chute des aigles sai ensi-iltansa 18. toukokuuta 1989 Ranskassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mark Hamill  | … |  Peter Froehlich   |
|  Ramon Sheen  | … |  Karl Holbach   |
|  Christopher Lee  | … |  Walter Strauss   |
|  Alexandra Ehrlich (nimellä Alexandra Erlich)  | … |  Lillian Strauss   |
|  Daniel Grimm (nimellä Harrison Grimm)  | … |  Kapteeni Anton   |
|  Carole Keeper  | … |  Johanna Menz   |
|  Craig Hill  | … |  Majuri Holbach   |
|  Teresa Gimpera  | … |  Lena   |
|  Teri Vallee  | … |  Rosa   |
|  Carlos Quiroga  | … |  Dimitri   |
|  Laurence Lamaire  | … |  Ingrid   |
|  Robert Ground  | … |  Gestapo   |
|  Antonio Mayans (nimellä Antony Mayans)  | … |  Hans Gruningen   |
|  Jacques Potin  | … |  Rudy   |
|  Steph Angelier  | … |  Otto Hemming   |
Aiheesta muualla

La chute des aigles Internet Movie Databasessa (englanniksi)
La belle Russe

| La belle Russe |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Charles Brabin
Käsikirjoittaja:  Charles Brabin
Perustuu:  David Belascon näytelmään
Tuottaja:  William Fox
Pukusuunnittelija:  George Hopkins
Pääosat:  Theda Bara
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fox Film Corporation
Ensi-ilta:   21. syyskuuta 1919
Kesto:  60 minuuttia
Alkuperäiskieli:  mykkä (välitekstit englanniksi)
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
La belle Russe (myös La Belle Russe) on vuonna 1919 ensi-iltansa saanut Charles Brabinin ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen mykkä melodraama, jonka nimiroolissa on Theda Bara. La belle Russe kertoo tanssija Fleurettesta ja englantilaisesta aristokraattisesta Phillip Sacktonista, jonka ylväs perhe jättää hänet perinnöttömäksi hänen naituaan Fleuretten. Elokuvan nykyään oletetaan olevan kadonnut.
La belle Russe perustuu David Belascon samannimiseen näytelmään (1882), jonka pohjalta Brabin laati käsikirjoituksen. Elokuvan tuotanto- ja jakeluyhtiönä oli Fox Film Corporation. La belle Russe sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 21. syyskuuta vuonna 1919. La belle Russe -näytelmä oli aiemmin filmattu vuonna 1914 samalla nimellä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Theda Bara  | … |  Fleurette Sackton / La Belle Russe   |
|  Warburton Gamble  | … |  Phillip Sackton   |
|  Marian Stewart  | … |  Phillip Sackton, Jr   |
|  Robert Lee Keeling  | … |  Sir James Sackton   |
|  William B. Davidson  | … |  Brand   |
|  Alice Wilson  | … |  lady Sackton   |
|  Robert Vivian  | … |  hovimestari   |
Aiheesta muualla

La belle Russe Internet Movie Databasessa (englanniksi)
La belle Russe AllMoviessa. (englanniksi)
La belle Russe Silent era -sivustolla (englanniksi)
La belle Russe TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Lastenohjaaja

Lastenohjaaja on kasvatus- ja ohjausalan perustutkinnon (ent. lapsi- ja perhetyön perustutkinto) suorittanut henkilö, jolla on valmiudet työskennellä lasten ja varhaisnuorten parissa erilaisissa kasvatus- ja ohjaustehtävissä. Lastenohjaajat työskentelevät seurakuntien, kuntien, järjestöjen ja yksityisten työnantajien palveluksessa lastenohjaajina, lastenhoitajina sekä kerho- ja leiritoiminnan ohjaajina.
Lastenohjaajaksi voi opiskella ammattiopistossa tai oppisopimuskoulutuksessa. Lastenohjaajia kouluttavat esimerkiksi Jyväskylän kristillinen opisto, Seurakuntaopisto Järvenpäässä, Lahden diakonian instituutti, Turun kristillinen opisto ja Koulutuskeskus Agricola Pieksämäellä. Koulutus on laajuudeltaan 180 osaamispistettä.
Kungsörin kunta

| Kungsörin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västmanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland ja Västmanland
Keskustaajama:  Kungsör
Kuntakoodi:  1960
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  202,62 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  8 787
 – Väestötiheys:  43,4 as./km²
 
 www.kungsor.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Västeråsin, Hallstahammarin, Skinnskattebergin, Köpingin, Arbogan ja Kungsörin kuntien alueella sijainneet pitäjät.
Kungsörin kunta (ruots. Kungsörs kommun) on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin ja Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Kungsör.
Kunnan maapinta-ala on 202,62 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 8 787 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 80,42 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 39,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Kung Karlin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1906 Kungsörin taajaväkinen yhdyskunta. Se lakkautettiin jo vuoden 1907 vaihteessa, jolloin osa maalaiskunnasta erotettiin Kungsörin kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Kung Karlin "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Björskogin, Kung Karlin, Kungs-Barkarön ja Torpan maalaiskunnat. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Kungsörin kunta yhdistämällä Kungsörin kauppala ja Kung Karlin maalaiskunta.
Väestönkehitys

| Kungsörin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 7 062 | 7 062 |
| 1955 | 1955 |    | 7 039 | 7 039 |
| 1960 | 1960 |    | 6 978 | 6 978 |
| 1965 | 1965 |    | 7 596 | 7 596 |
| 1970 | 1970 |    | 8 200 | 8 200 |
| 1975 | 1975 |    | 8 279 | 8 279 |
| 1980 | 1980 |    | 8 606 | 8 606 |
| 1985 | 1985 |    | 8 322 | 8 322 |
| 1990 | 1990 |    | 8 472 | 8 472 |
| 1995 | 1995 |    | 8 365 | 8 365 |
| 2000 | 2000 |    | 8 148 | 8 148 |
| 2005 | 2005 |    | 8 303 | 8 303 |
| 2010 | 2010 |    | 8 089 | 8 089 |
| 2015 | 2015 |    | 8 343 | 8 343 |
| 2020 | 2020 |    | 8 787 | 8 787 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 333 | 16,0 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 346 | 4,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 629 | 7,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 6 035 | 72,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 438 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 536 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 277 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,1 %
18–64-vuotiaat: 57,4 %
65 vuotta täyttäneet: 22,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,0 | 2,6 |
|   | jalostus | 33,7 | 32,4 |
|   | palvelut | 61,3 | 63,4 |
|   | tuntematon | 1,9 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 785 | 3 653 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 76,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 943 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kungsör | 5 452 |
| 2 | Valskog | 694 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Himmelsberga
Rabostan
Skillingsudd
Torpaslätt
Österby
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kungsörin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 6 | 6 | 7 | 5 | 6 | 7 | 6 | 5 | 8 | 9 | 7 | 5 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 11 | 12 | 10 | 8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 4 | 7 | 8 | 4 | 5 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 6 | 5 | 3 | 4 | 5 | 4 | 2 | 2 | 4 | 3 | 7 | 3 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 22 | 21 | 21 | 19 | 18 | 19 | 15 | 18 | 15 | 17 | 15 | 13 | 14 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 45 | 45 | 45 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Björskogin piiri
Kung Karlin piiri
Kungs-Barkarön piiri
Torpan piiri (Södermanland)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Kungsör
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Björskog
Kung Karl (Karlskyrka, Kungsörs kapell)
Kungs-Barkarö (Barkarö)
Torpa
Seurakunnat > Kirkot

Björskogin kirkko
Kung Karlin kirkko
Kungs-Barkarön kirkko
Torpan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kungsörin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kungsörs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västmanlandin läänin kunnat
Kartta Kungsörin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Lapset (EP)

| Lapset Sielun Veljet |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : syksy 1983 Soundtrack Studio, Helsinki
 Julkaistu: 31. lokakuuta 1983
 Tuottaja(t): Sielun Veljet
 Tyylilaji: rock, uusi aalto
 Kesto: 26.14
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Sielun Veljien muut julkaisut
| Sielun Veljet 1983 | Lapset 1983 | Hei soturit 1984 |
Lapset on Sielun Veljien vuonna 1983 julkaistu EP. Levyn kappaleet löytyvät Hei soturit -albumin CD-versiolta.
Kappaleet

Elintaso – 4.55
Lapset – 4.59
Tuuli – 2.51
Järviä järviä – 2.42
Nyt nykii – 2.30
Lännen tie – 2.20
Taas tukka kasvaa – 5.57
Kokoonpano

Ismo Alanko
Alf Forsman
Jouko Hohko
Jukka Orma
Aiheesta muualla

Lapset discogs.com -sivustolla
Lars Magnus Björkenheim

Vuorineuvos Lars Magnus Björkenheim (1864)
Lars Magnus Björkenheim (ent. Björkman 6. marraskuuta 1793 Tukholma – 25. joulukuuta 1869 Turku) oli suomalainen teollisuudenharjoittaja ja valtiopäivämies.
Björkenheim omisti useita merkittäviä teollisuuslaitoksia, kuten Orisbergin rautaruukin Isossakyrössä, Kimon ruukin Jepualla ja siihen kuuluneen Oravaisten masuunin, Vuojoen kartanon Eurajoella sekä Kellokosken ruukin ja maatilan. Hän kuuluu 1800-luvun suomalaisten maatalousalan ja teollisuuden harjoittajien taitavimpiin. Björkenheim aateloitiin vuonna 1834, ja vuorineuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1864.
Björkenheim edusti sukuaan aatelissäädyssä valtiopäivillä 1863–1864 ja 1867. Hän rakennutti Orisbergin kirkon ja pappilan, jotka suunnitteli Carl Ludvig Engel.
Hänen tytär Sofia Magdalena Björkenheim avioitui jalkaväenkenraali, kreivi Adolf Aminoffin kanssa.
Aiheesta muualla

Heino, Ulla: ”Björkenheim, Lars Magnus (1793–1869)”, Suomen kansallisbiografia, osa 1, s. 634–636.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2003.  ISBN 951-746-442-8.  / Teoksen verkkoversio.
Lars Moen

| Lars Moen> Norjan kirkko- ja opetusministeri |
| --- | --- |
 Gerhardsenin II ja Torpin hallitus 28. kesäkuuta 1948 – 9. joulukuuta 1953  
Edeltäjä:  Kaare Fostervoll
Seuraaja:  Birger Bergersen
Suurkäräjäedustaja
 Opplandin vaalipiiri 1928–1957  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Lars Magnus Moen
Syntynyt: 29. marraskuuta 1885 Lesja, Norja
Kuollut: 22. huhtikuuta 1964 (78 vuotta) Dovre, Norja
Ammatti:  räätäli, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Lars Magnus Moen (29. marraskuuta 1885 Lesja – 22. huhtikuuta 1964 Dovre) oli norjalainen räätäli ja työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1928–1957 ja toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä 1948–1953. Toisen maailmansodan aikana hän joutui Sachsenhausenin keskitysleirille ja kirjoitti siellä ollessaan runoja, jotka hän julkaisi sodan jälkeen teoksessaan Dikt frå Sachsenhausen (1945).
Aiheesta muualla

Lars Moen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Leopoldo Hermes Garin Bruzzone

Leopoldo Hermes Garin Bruzzone (s. 26. toukokuuta 1947 San Ramón) on uruguaylainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Canelonesin hiippakuntaan 31. toukokuuta 1973 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Benepotan titulaaripiispaksi 15. kesäkuuta 2002. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Orlando Romero Cabrera, jota avustivat Carlos María Collazzi Irazábal ja Julio César Bonino Bonino.