stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kevin Wimmer

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kevin Wimmer
Syntymäaika: 15. marraskuuta 1992
Syntymäpaikka: Wels, Itävalta
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 187 cm
Seura
Seura:  Stoke City
Pelinumero: 28
Junioriseurat
1998–2000:  FC Edt
2000–2010:  Fußballakademie Linz
2010–2011:  LASK Linz
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010–2011 |  LASK Linz II | 20 | (0) |
| 2011–2012 |  LASK Linz | 28 | (4) |
| 2012–2015 |  1. FC Köln | 67 | (2) |
| 2013 |  1. FC Köln II | 3 | (0) |
| 2015– |  Tottenham | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2010 |  Itävalta U18 | 2 | (0) |
| 2012–2014 |  Itävalta U21 | 10 | (0) |
| 2013– |  Itävalta | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 3. kesäkuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 3. kesäkuuta 2015.
Kevin Wimmer (s. 15. marraskuuta 1992 Wels) on itävaltalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin valioliigassa pelaavaa Stoke Cityä. Vasenjalkainen Wimmer on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän kuuluu myös Itävallan jalkapallomaajoukkueeseen.
Ura > Seurajoukkueura

Wimmer aloitti uransa LASK Linzissä. Hän pelasi seuran ykkösjoukkueen paidassa Itävallan Bundesliigassa vuosina 2011–2012 28 ottelua tehden niissä neljä maalia. Heinäkuussa 2012 Wimmer siirtyi Saksan 2. Bundesliigan 1. FC Kölniin. Hän pelasi seuran paidassa kahden 2. Bundesliiga-kauden aikana 35 ottelua onnistuen maalinteossa kahdesti. Kaudeksi 2014–2015 Köln nousi takaisin Bundesliigaan. Wimmer teki Bundesliiga-debyyttinsä elokuussa 2014 Hamburger SV:tä vastaan ja pelasi kauden aikana 32 ottelussa.
Toukokuussa 2015 Wimmer siirtyi Englannin valioliigan Tottenham Hotspuriin.
Ura > Maajoukkueura

Wimmer on edustanut Itävaltaa niin alle 18-vuotiaissa kuin alle 21-vuotiaissakin. Debyyttinsä Itävallan jalkapallomaajoukkueessa hän teki marraskuussa 2013 ystävyysottelussa Yhdysvaltoja vastaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kevin Wimmer Wikimedia Commonsissa
Itävallan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Almer |
2 Garics |
3 Dragović |
4 Hinteregger |
5 Fuchs |
6 Ilsanker |
7 Arnautović |
8 Alaba |
9 Okotie |
10 Junuzović |
11 Harnik |
12 Lindner |
13 Suttner |
14 Baumgartlinger |
15 Prödl |
16 Wimmer |
17 Klein |
18 Schöpf |
19 Hinterseer |
20 Sabitzer |
21 Janko |
22 Jantscher |
23 Özcan |
Valmentaja Koller
Qinghainkuusi

| Qinghainkuusi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Alaheimo::  Piceoideae
Suku::  Kuuset Picea
Laji::  crassifolia
Kaksiosainen nimi
 Picea crassifolia  Kom. 
Katso myös
   Qinghainkuusi Wikispeciesissä  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Qinghainkuusi (Picea crassifolia) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon, kuusten (Picea) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta havupuu, joka voi täysikasvuisena kasvaa noin 25 metriä korkeaksi. Rinnankorkeusläpimitta voi kasvaa noin 60 cm:iin. Neulaset ovat kirkkaanvihreitä, 1,2–3,5 cm pitkiä ja 2–3 mm paksuja. Kävyt ovat lieriömäisiä, 7–11 cm pitkiä ja halkaisijaltaan 2–3,5 cm. Qinghainkuusen pölytys tapahtuu huhti–toukokuussa ja siemenet kypsyvät syys–lokakuussa. Siemenet ovat noin 3,5 mm pitkiä ja niissä on noin 9 mm pitkä, vastapuikea lenninsiipi.
Qinghainkuusi kasvaa luontaisena Kiinan vuoristoissa 1600–3800 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan Kiinassa Sisä-Mongolian, Gansun, Ningxian ja Qinghain maakunnissa. Laji kasvaa viileän ja kuivan mannerilmaston alueilla, joilla suurin osa vuotuisista sateista tulee lumena. Qinghainkuusi muodostaa yleensä puhtaita, yksilajisia metsiköitä, mutta kasvaa toisinaan yhdessä kuparikoivun (Betula albosinensis) tai metsähaavan (Populus tremula) kanssa.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Picea crassifolia
Trees and Shrubs Online: Picea crassifolia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Picea crassifolia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Picea crassifolia (englanniksi)
Flora of China: Picea crassifolia (englanniksi)
Raatelijat

Raatelijat ovat Marvel-kustantamon luoma superroistoryhmä, jonka ensiesiintyminen tapahtui Uncanny X-Menin numerossa 229 vuonna 1988. Raatelijat ovat supersankariryhmä Ryhmä-X:n vastustajia ja sen kaikki jäsenet ovat kyborgeja.
Puukkolammi

| Puukkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°53′32″N, 24°12′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Pärjänojaan 
Järvinumero:  35.325.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,3 m  
Rantaviiva:  0,635 km  
Pinta-ala:  1,865 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPuukkolammi 
Puukkolammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Jäminkipohjan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Pärjänojan valuma-alueeseen (35.325) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147,3 metriä mpy.
Raateluhammas

Raateluhampaita (lat. dens sectorius) on suussa yhteensä neljä. Niitä eläin käyttää repimään lihanpalasia saalistaan. Tämän vuoksi raateluhampaita esiintyykin ainoastaan lihansyöjillä. Yläleukaluussa raateluhammas on viimeinen väliposkihammas ja alaleukaluussa raateluhammas on ensimmäinen poskihammas.
Raatihuoneenkatu

Raatihuoneenkatu viittaa kadunnimenä ainakin seuraaviin katuihin:
Raatihuoneenkatu, katu Hämeenlinnassa
Raatihuoneenkatu, katu Joensuussa
Raatihuoneenkatu, katu Kaskisissa
Raatihuoneenkatu, katu Kristiinankaupungissa
Raatihuoneenkatu, katu Mikkelissä
Raatihuoneenkatu, katu Naantalissa
Raatihuoneenkatu, katu Pietarsaaressa
Raatihuoneenkatu, katu Porissa
Raatihuoneenkatu, katu Porvoossa
Raatihuoneenkatu, katu Salossa
Raatihuoneenkatu, katu Sortavalassa
Raekoja tänav (suomeksi Raatihuoneenkatu), katu Tallinnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Raatihuoneenkatu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Raatihuoneentori

Raatihuoneentori tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:
Raatihuoneentori, tori Tallinnassa
Raatihuoneentori, tori Tartossa
Raatihuoneentori, tori Viipurissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Raatihuoneentori”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Raatihuoneenpuiston suihkulähde

Raatihuoneenpuiston suihkulähde ja taustalla Raatihuone.
Raatihuoneenpuiston suihkulähde on Porin keskustassa Raatihuoneenpuistossa sijaitseva suihkulähde. Se valmistui vuonna 1938 kaupunginarkkitehti Jaakko Laaksovirran suunnittelemana. Varat sen toteutukseen lahjoitti kauppaneuvos Antti Airio. Raatihuoneenpuisto oli uudistettu vuonna 1912, jolloin puustoa osin kaadettiin ja Raatihuoneen puoleinen kivikaide toteutettiin. Vuonna 1938 puistossa julkistettiin myös Emil Cedercreutzin Satakunnan karhu.
Vuonna 2004 suihkulähde ei ollut toiminnassa. Sen toimintakuntoon saattamiseksi suihkulähde oli purettava kokonaan ja vesialtaan tekniikka uusittava. Suihkukaivo kunnostettiin vuonna 2007.
Reijo Salmi

Reijo Tapani Salmi (s. 13. huhtikuuta 1939 Riihimäki) on suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. Hän työskenteli valtaosan urastaan Alkossa ja toimi sen ensimmäisenä toimitusjohtajana 1995–2000.
Salmi valmistui Turun kauppakorkeakoulusta vuonna 1961 ja työskenteli ensin Kultateollisuus ky:ssä, kunnes aloitti Alkossa vuonna 1963. Hän työskenteli Alkossa Turun aluejohtajana 1969–1971, Oulun aluejohtajana 1971–1975 ja Tampereen aluejohtajana 1975–1984. Euroopan unionin jäsenyyden myötä tulleet Alkon sopeuttamistoimet johtivat siihen, että Alko yrityksenä pilkottiin. Salmi valittiin vuonna 1990 Alkon johtajaksi ja johtokuntaan, vuonna 1992 Alkon kaupan ryhmästä vastaavaksi johtajaksi ja uuden Alko Oy -tytäryhtiön muodostamisen myötä vuonna 1995 Alkon ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi. Kauppaneuvoksen arvonimen Salmi sai 2002.
Salmi jäi eläkkeelle vuoden 2000 lopussa. Hänen seuraajansa Alkon toimitusjohtajana oli proviisori Jaakko Uotila.
Aiheesta muualla

Alkon entinen johtaja muistelee uransa erikoisinta käännettä, jota suomalaisten oli vaikea uskoa todeksi Aamulehti (tilaajille). 13.4.2019.
RN Sparviero

Sparviero on ollut ainakin kolmen Regia Marinan ja Marina Militaren aluksen nimenä.
Sparviero, Aquila-luokan hävittäjä
RN Sparviero (1926), lentotukialus
NMM Sparviero (P420), Sparviero-luokan ohjusvene
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”RN Sparviero”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ranskan vuoden 1791 perustuslaki

Vuoden 1791 perustuslain kansilehti.
Vuoden 1791 perustuslaki oli Ranskan ensimmäinen perustuslaki. Se säädettiin Ranskan suuren vallankumouksen aikana ja teki Ranskasta perustuslaillisen monarkian. Syyskuussa 1791 voimaan astunut perustuslaki ehti olla varsinaisesti voimassa vain vajaan vuoden.
Tausta

Ranskan säätykokouksen kolmas sääty oli kesäkuussa 1789 julistautunut kansalliskokoukseksi tarkoituksenaan säätää maalle perustuslaki vuosisatoja jatkuneen itsevaltiuden jälkeen. Näin syntynyt perustuslakia säätävä kansalliskokous työskenteli yli kaksi vuotta. Perustuslaki valmisteltiin heinäkuussa 1789 asetetussa komiteassa, johon kuuluivat muun muassa Charles de Talleyrand, Emmanuel Joseph Sieyès, Jean-Joseph Mounier ja Isaac le Chapelier. Jo syys–lokakuussa 1789 päätettiin eräistä perusperiaatteista: parlamentista tulisi yksikamarinen, kuningas saisi lakeihin vain lykkäävän veto-oikeuden ehdottoman sijasta ja pienituloiset jätettäisiin ilman äänioikeutta. Perustuslaki viimeisteltiin 23. syyskuuta 1790 asetetussa täydennyskomiteassa, johon kuuluivat Antoine Barnave, Alexandre de Lameth, Adrien Duport, François Buzot ja Jérôme Pétion de Villeneuve. Perustuslaki hyväksyttiin 3. syyskuuta 1791, kuningas Ludvig XVI vahvisti sen 13. syyskuuta ja vannoi uskollisuutta sille seuraavana päivänä.
Sisältö

Vuoden 1791 perustuslain lähtökohtana oli vallan kolmijako-oppi ja Bourbonien suvun pysyminen valtaistuimella. Parlamentilla eli lakiasäätävällä kansalliskokouksella oli yksinoikeus lainsäädäntövaltaan. Kuninkaalla oli ainoastaan kahden vaalikauden pituinen lykkäävä veto-oikeus, eikä sekään koskenut budjettiasioita. Kuningas sai edelleen valita ministerit, mutta nämä olivat vastuullisia myös kansalliskokoukselle. Kuningas johti ulkopolitiikkaa, mutta ei saanut solmia kansainvälisiä sopimuksia eikä aloittaa tai lopettaa sotaa ilman kansalliskokouksen hyväksyntää. Hän oli asevoimien ylipäällikkö, mutta kansalliskokous päätti niiden vahvuudesta. Kuninkaan käyttöön annettiin vuodessa 25 miljoonaa livreä. Kuninkaan titteli muutettiin Ranskan kuninkaasta ”ranskalaisten kuninkaaksi”. Pääministeriä ei ollut.
Lakiasäätävään kansalliskokoukseen valittiin 745 edustajaa. Miespuolinen väestö jaoteltiin ”aktiivisiin” ja ”passiivisiin”, joista vain ensinmainitut olivat äänioikeutettuja. Aktiivisiksi luokiteltiin ne vähintään 25-vuotiaat miehet, jotka maksoivat vuodessa veroja vähintään kolmen työpäivän arvon verran. Tämä jätti noin seitsemästä miljoonasta aikuisesta miehestä lähes kolme miljoonaa äänioikeuden ulkopuolelle. Kansalliskokouksen vaalit olivat lisäksi epäsuorat ja kaksivaiheiset, ja edustajaehdokkaille oli asetettu vielä huomattavasti korkeampi tuloraja.
Vuoden 1791 perustuslaki vahvisti Ranskan jaon 83:een departementtiin, mikä merkitsi laajaa hallinnon hajauttamista. Elokuussa 1789 annetun ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistuksen keskeiset osat sisällytettiin perustuslakiin.
Voimassaolo ja kumoaminen

Lakiasäätävä kansalliskokous aloitti toimintansa 1. lokakuuta 1791. Jo kesällä 1791 tapahtuneen epäonnistuneen pakoyrityksen seurauksena kuningas Ludvig XVI oli pääosin menettänyt uskottavuutensa perustuslain takuumiehenä, ja lisäksi hänen tapansa käyttää ahkerasti veto-oikeuttaan muodostui pian kiistan aiheeksi. Pariisissa tapahtui 10. elokuuta 1792 toinen vallankumous, jonka yhteydessä lakiasäätävä kansalliskokous pakotettiin panemaan kuningas viralta ja määräämään valittavaksi uusi perustuslakia säätävä kansalliskokous, kansalliskonventti. Tämä käytännössä merkitsi vuoden 1791 perustuslain hylkäämistä. Kansalliskonventti julisti ensi töikseen Ranskan tasavallaksi 21. syyskuuta 1792. Vuonna 1793 säädetty niin sanottu vuoden I perustuslaki ei koskaan astunut voimaan. Ranska sai seuraavan perustuslain vasta syksyllä 1795.
Rajametsä

Rajametsä (ruots. gränsskog) tarkoittaa Ruotsissa metsää tai metsäaluetta, joka kokonsa ja vaikeakulkuisuutensa vuoksi on historiallisesti muodostanut rajan maakuntien, folklandien tai vastaavien välille. Maakuntalakien aikana rajametsät olivat oikeudellisessa mielessä ei-kenenkään-maata.
Ruotsalaisia rajametsiä ovat esimerkiksi Hålaveden, Kolmården, Skuleskogen, Tiomilaskogen, Tiveden ja Ödmården.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Gränsskog
Pyrotekniikka (tekniikka)

Pyrotekniikka tarkoittaa ilmailu- ja avaruustekniikassa sekä sotilaallisessa asetekniikassa toimilaitteita, joiden käyttövoima on ruuti tai modernimpi räjähdysaine.
Käyttö

Tällaisiin laitteisiin kuuluvat nopeiden sotilaslentokoneiden lentokoneiden heittoistuimet. Heittoistuin lähtee liikkeelle koneen rungon sisältä ruutipanosten ajamana. Usein samanaikaisesti pyrotekniset laitteet räjäyttävät ohjaamon kuomun irti ja rikki.
Myös siviililentokoneiden laskutelineiden pakkoaukaisuun käytetään pyroteknisiä aktuaattoreita.
Satelliitti on laukaisunsa aikana yleensä kiinni kantoraketin kiinnityskartiossa pannalla, joka aukaistaan katkaisemalla sen lukituspultti räjähdysaineella toimivalla aktuaattorilla. Itse pultti voitaisiin räjäyttää poikki sen sisällä olevalla ruutipanoksella, ja tätä tekniikkaa on käytettykin. Siitä syntyy likaa, partikkeleita, jotka jäävät satelliitin läheisyyteen pitkäksi aikaa. Siksi pultti yleensä katkaistaan ruutipanoksen kiihdyttämällä "taltalla", jonka iskun aikaansaama lovi aiheuttaa pulttiin niin suuren jännityshuipun, että pannan kuoma katkaisee pultin. Tällöin ruudin palamiskaasu ei pääse ulos aktuaattorista. Kantorakettien loppuunpalaneiden vaiheiden erottamiseksi voidaan käyttää järeämpiä keinoja. Esimerkiksi Ariane 5 -raketin rungossa on asemia, joissa metallirungon sisällä on koko rungon kiertävä ruutipanos, joka räjäyttää koko rakenteen poikki.
Rakettimoottoreiden sytyttimet, jotka tuovat polttokammioon ajoaineen tai ajopanoksen pintaa sytyttävän lämmön ja alkupaineen, jossa ajoaineen palaminen on mahdollista.selvennä
Panssarivaunuissa pyrotekniikkaa on myös itse panssaroinnissa. Monikerrosteräslevyrakenteen välissä voi olla ruutikerros, joka räjähtäessään aiheuttaa räjähdyksellään vastapaineen panssariin tunkeutuvaan ammukseen tai sen räjähdystuotteisiin.
Rajamerkki (rautatieliikenne)

Rajamerkki on merkki, joka osoittaa rautatien vaihteessa tai raideristeyksessä paikan, jota edempänä veturi tai vaunu ei saa olla, ettei se estä viereisen raiteen liikennettä. Mikään osa junasta ei saa ulottua rajamerkkiä lähemmäksi vaihdetta. Rajamerkki voi olla teräksinen tai puinen paalu, joustava teräsvaijerin pätkä tai kiskon syrjään maalattu merkki.
Rauman ammattiopisto

| Rauman ammattiopisto |
| --- | --- |
Perustettu:  1945
Kotipaikka:  Rauma
Toimiala:  Koulutus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rauman ammattiopisto oli Raumalla toimineen toisen asteen ammatillista koulutusta tarjonneen ammattiopiston nimi vuosina 2003-2009.
Historia

Rauman valmistava ammattikoulu aloitti ammattiin valmistavan koulutuksen Raumalla vuonna 1945. Vuonna 1962 ammattikoulu siirtyi vuonna 1960 perustetun Rauman ammattikoulun kuntainliiton omistukseen ja muuttui samalla yleiseksi ammattikouluksi. Rauman ammattikoulun kuntainliitto purettiin 31.12.1994, jolloin oppilaitos siirtyi Rauman kaupungin omistukseen, missä se aloitti nimellä Rauman ammatti-instituutti ja vaihtui vuonna 2003 Rauman ammattiopistoksi.
Toimintojen siirtyminen Länsirannikon Koulutus Oy:lle

Rauman ammattiopiston toiminnot siirtyivät Länsirannikon Koulutus Oy:lle 1.1.2010, kun Porin ammattiopisto, Rauman ammattiopisto, Porin aikuiskoulutuskeskus (PAKK) ja Länsi-Suomen aikuiskoulutuskeskus (INNOVA) yhdistyivät. Länsirannikon Koulutus Oy:n toimintanimi on WinNova.
Aiheesta muualla

WinNova
Reiner Klimke

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Reiner Klimke vuonna 1962. |  Reiner Klimke vuonna 1962. |  Reiner Klimke vuonna 1962. |  |
Maa:  Länsi-Saksa
Kouluratsastus
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | México 1968 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Montreal 1976 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | yksilökilpailu |  |
|  Kultaa | Soul 1988 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | México 1968 | yksilökilpailu |  |
|  Pronssia | Montreal 1976 | yksilökilpailu |  |
Reiner Klimke (14. tammikuuta 1936 Münster – 17. elokuuta 1999 Münster) oli saksalainen kouluratsastaja ja olympiavoittaja. Hän on arvokisojen menestynein kouluratsastaja kautta aikojen.
Kuusiin olympialaisiin osallistunut Klimke voitti joukkuekultaa olympialaisissa vuosina 1964, 1968 (hevosella Dux), 1976 (hevosella Mehmed), 1984 ja 1988 (hevosella Ahlerich) sekä henkilökohtaisen kullan vuonna 1984 (Ahlerichilla). Henkilökohtaisen pronssin hän otti vuosina 1968 ja 1976. Klimke osallistui yksilökilpailuun myös vuosina 1960, 1964 ja 1988, mutta ei menestynyt niissä. Olympialaisissa Klimke edusti Länsi-Saksaa, mutta vuosien 1960 ja 1964 olympialaisissa Saksojen yhteisjoukkuetta.
MM-tasolla Klimke voitti kahdesti henkilökohtaisen kullan (1974 ja 1982) sekä neljä joukkuekultaa (1966, 1974, 1982 ja 1986). EM-kisoissa hän voitti henkilökohtaisen kisan 1967, 1973 ja 1985 sekä seitsemän kultaa Länsi-Saksan joukkueessa.
Klimken tytär on Ingrid Klimke, joka on myös olympiavoittaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reiner Klimke Wikimedia Commonsissa
Reiner Klimke Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Rauman Taideyhdistys

Rauman Taideyhdistys ry on Raumalla vuonna 1962 perustettu taideyhdistys. Paikkakunnalla toimi jo Rauman Taiteilijaseura, joka oli ammattikuvataiteilijoiden yhdistys. Rauman Taideyhdistys puolestaan oli tarkoitettu harrastajille.
Rauman taidemuseon perustaminen

Taideyhdistyksen perustamisesta lähtien sen piirissä keskusteltiin taidemuseon perustamisesta Raumalle. Yhdistyksen vuosikokouksessa 25.3.1969 puheenjohtaja, kuvataiteilija Alpo Sarava teki virallisen aloitteen taidemuseon perustamisesta kotitalonsa Pinnalan rakennuksiin. Kaupunki hyväksyi aloitteen ja myönsi museolle vuotuisen avustuksen kesäkuussa 1969. Museota hallinnoimaan perustettiin Rauman Taidemuseon Säätiö, jonka osapuolia olivat Rauman taideyhdistys ja Rauman kaupunki. Pinnalan talo siirtyi säätiön omistukseen heinäkuussa 1969 ja vuonna 1970 avattiin Rauman taidemuseo.
Näyttelytoiminta

Yhdistyksellä on perustamisesta lähtien ollut aktiivinen näyttelytoiminta. Vain vuonna 1969 ei pidetty näyttelyä, koska yhdistys oli kiireinen Rauman taidemuseon perustamisen parissa. Vuodesta 1974 yhdistys on järjestänyt Ars Rauma –nimisiä kutsunäyttelyitä. Vuodesta 2007 alkaen näyttelyitä on järjestetty joka toinen vuosi.
Yhdistys nykyään

Taideyhdistys omistaa merkittävän kuvataidekokoelman, jonka teokset on sijoitettu esille julkisiin tiloihin Raumalla. Yhdistys jakaa myös stipendejä Rauman Kuvataidekoulun opiskelijoille sekä kuvataiteessa menestyneelle lukiolaiselle.
Rinka

Rinka
Rinka on vesiputous Sloveniassa. Rinkalla on korkeutta 105 metriä, mikä tekee siitä maan toiseksi korkeimman vesiputouksen. Se on Logarskan laakson vesiputouksista suurin ja suosittu turistunähtävyys. Rinka on myös Savinjajoen alkulähde.
Ringvassøya

Sijainti Norjassa.
Ringvassøya (pohjoissaameksi Ráneš) on Norjan Karlsøyn ja Tromssan kunnissa sijaitseva saari. Ringvassøya on Norjan pinta-alaltaan seitsemänneksi suurin saari. Saaren pinta-ala on 656 km². Saaren korkein kohta on Solltindan (1060 m).
Sijainti
RMS Republic (1903)

| RMS Republic |
| --- | --- |

Tyyppi:  postihöyrylaiva
Rakennustelakka:  Harland and Wolff, Belfast, Yhdistynyt kuningaskunta
Rakennusnumero:  345
Vesillelasku:  helmikuu 1903
Status:  upposi matkalla New Yorkista Genovaan 24. tammikuuta 1909.
Tekniset tiedot
Pituus:  173,7 m
Leveys:  10,7 m
Syväys:  10,4 m
Uppouma:  18 t
Bruttovetoisuus:  15 378 tn brt
Koneisto:  Quadruble laajennus, joka tuottaa 10 000 IHP
Akseliteho:  40 MW
Nopeus:  16 kn
RMS Republic valmistui Harland & Wolffin telakalla Belfastissa Irlannissa vuonna 1903. Aluksen alkuperäinen nimi oli Columbus. Laiva rakennettiin alun perin White Star Linen sisaryhtölle Dominion Linelle. Rakentaminen käynnistettiin 26. helmikuuta 1903 ja alus oli valmis 12. syyskuuta 1903. Neitsytmatkan Liverpoolista Bostoniin Columbus aloitti 1. lokakuuta 1903. Joulukuussa Columbus siirtyi White Star Linelle tehtyään kaksi matkaa Dominion Linellä. Se uudelleennimettiin Republiciksi 17. joulukuuta 1903. Alus liikennöi reitillä Liverpool-Boston. Republic oli yksi aikansa moderneimmista ja loisteliaimmista laivoista. Laivaan mahtui 1 200 matkustajaa yhteensä viidelle kannelle. Savupiippuja oli yksi ja mastoja neljä.
Törmäys SS Floridan kanssa

23. tammikuuta 1909 Republicin ollessa matkalla New Yorkista Genovaan mukanaan 2000 matkustajaa se joutui sakeaan sumuun. Alus vähensi nopeutta ja ilmoitti säännöllisesti sijaintinsa viheltimellä. Kello oli 5.47, kun kuului toisen laivan viheltimen ääni. Republic alkoi peruuttaa täydellä teholla. Sumun keskeltä ilmestyi näkyviin italialainen höyrylyiva Florida, joka törmäsi Republicin kylkeen suunnilleen suorassa kulmassa. Republicin kaksi nukkumassa ollutta matkustajaa kuolivat Floridan keulan muserrettua heidät. Floridasta kuoli kolme miehistön jäsentä.
Kone- ja pannuhuoneet alkoivat täyttyä vedellä, ja laiva alkoi kallistua. Kapteeni Sealbyn johdolla miehistö saattoi matkustajat kannelle evakuointia varten. Republic, joka oli varustettu uudella radiosähkötysjärjestelmällä, lähetti nyt historian ensimmäisen CQD-radiohätäsanoman. Siihen vastasi Yhdysvaltain rannikkovartioston yhteysvene Gresham, joka yhdessä Floridan kanssa osallistui matkustajien evakuoimiseen. Florida otti suurimman osan Republicin matkustajista, mutta näin siitä tuli ylilastattu, sillä laivassa oli jo alun perin 900 italialaista matkustajaa.
Myös White Star Linen RMS Baltic vastasi hätäsanomaan, mutta jatkuvasta sumusta johtuen sen olisi ollut mahdollista paikantaa Republic vasta illalla. Myöhemmin Floridan ja Greshamin evakuoimat matkustajat siirrettiin Balticiin, joka jatkoi matkaansa New Yorkiin.
Kapteeni Sealby miehistöineen jäi Republiciin tehdäkseen kaikkensa estääkseen sen uppoamisen. Greshamin miehistön jäsenet yrittivät pelastaa Republicin estämällä matoilla veden tulvimisen, mutta siitä ei ollut hyötyä. Myös Greshamin yritys hinata Republicia osoittautui turhaksi, ja 24. tammikuuta Republic upposi. Kaikki alukseen jääneet miehistön jäsenet pelastuivat.
RMS Republic uppoamassa