stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anaalifisteli

Anaalifisteli on peräsuolen sisäseinämän ja peräaukkoa ympäröivän ihon tai viereisen elimen väliin muodostunut epänormaali yhdyskäytävä. Anaalifistelien kulkureitit voivat vaihdella: ne voivat kulkea lähellä peräsuolikanavaa, sulkijalihasten läpi tai niiden ulkopuolella. Selvimmät fistelien aiheuttamat oireet ovat liman, märän, veren tai ulosteen valuminen iholle avautuvasta fisteliaukosta sekä kipu, turvotus ja kuume – erityisesti jos fisteliin liittyy absessi eli märkäpaise.
Perianaalifistelit liittyvät usein Crohnin tautiin, ja niitä ilmenee noin neljäsosalla Crohnin tautia sairastavista potilaista jossain vaiheessa sairautta. Fistelien esiintyvyys riippuu Crohnin taudin ilmenemispaikasta: Fisteleitä ilmenee keskimäärin 12 %:lla potilaista, joilla Crohnin tauti ilmenee vain sykkyräsuolessa, 15 %:lla potilaista joilla tauti ilmenee ohutsuolen loppuosassa ja paksusuolessa, 41 %:lla potilaista joilla tauti ilmenee paksusuolessa ja 92 %:lla potilaista joilla tauti ilmenee paksu- ja peräsuolessa.
Perianaalifistelit heikentävät merkittävästi potilaiden elämänlaatua. Eritteiden valumisen, kivun ja tulehdusoireiden lisäksi potilailla esiintyy usein ulosteenpidätyskyvyttömyyttä (inkontinenssia). Oireista voi usein aiheutua myös merkittäviä psykologisia ongelmia. Fisteleitä voidaan hoitaa erilaisilla lääkehoidoilla, kirurgisilla menetelmillä ja näiden yhdistelmillä, riippuen fistelien kulkureiteistä ja aktiivisuudesta. Hoitoprosessi on usein pitkä ja monivaiheinen, ja erityisesti monimutkaisten fistelien tapauksessa hoidon tulokset ovat epävarmoja. Varsinkin Crohnin taudin aiheuttamat perianaalifistelit uusiutuvat helposti. Mikäli fisteleiden hoito ei tuota tuloksia, voidaan pahimmillaan joutua yhdistettyyn peräaukon poistoon (proktektomia) ja avanneleikkaukseen. Toisaalta avanne saattaa parantaa fistelipotilaan elämänlaatua kokonaisuudessaan, mikäli fistelien muussa hoidossa epäonnistutaan.
Perianaalifistelien synty

Crohnin taudin perianaalifistelien oletetaan syntyvän useimmin peräsuolen seinämään muodostuvista syvistä haavaumista, joista tulehdus leviää seinämän takaisiin kudoksiin ja syventää haavauman fisteliksi. Crohnin taudista johtumattomat fistelit (kryptoglandulaariset fistelit) syntyvät puolestaan anaalirauhasinfektiosta johtuvan perianaaliabsessin eli märkäpaiseen seurauksena. Perianaaliabsessista johtuva fisteli syntyy, kun perianaaliabsessin sisältämä märkäerite tunkeutuu yhä syvemmälle kudoksiin ja lopulta purkautuu iholle. Fisteli voi myös muodostua absessin avaamisen jälkeen. Myös Crohnin taudin fisteleihin liittyy usein absessi. Jos perianaalifisteliin liittyy kovaa kipua ja märkäistä eritettä, siihen liittyy melko todennäköisesti myös perianaaliabsessi.
Diagnoosi ja luokittelu

Perianaalifisteleiden tarkka luokittelu on tärkeää oikean hoitomenetelmän valinnan kannalta. Yleisimmät luokittelujärjestelmät ovat Parksin luokittelu, joka on anatomisesti tarkka luokittelusysteemi, ja American Gastroenterological Associationin (AGA:n) luokittelu, joka on yksinkertaisempi mutta kliinisessä työssä usein olennaisempi luokittelusysteemi. Tämä systeemi jaottelee fistelit mataliin, yksinkertaisiin fisteleihin ja korkeisiin, monimutkaisiin fisteleihin. Yksinkertainen fisteli kulkee alhaalla, peräsuolen viimeisen kolmanneksen alueella, sillä on vain yksi ulostuloaukko ja muita peräaukon alueen komplikaatioita ei ole havaittavissa. Monimutkaiset fistelit puolestaan kulkevat ylhäällä, sulkijalihasten ylä- ja ulkopuolella tai niiden läpi. Niillä voi olla useita ulostuloaukkoja, niiden yhteydessä voi esiintyä peräaukon märkäpaiseita, ahtaumia, peräaukon tulehdusta (proktiittia) tai ne voivat muodostaa yhdyskäytävän emättimeen tai virtsarakkoon. Crohnin taudista johtuvista fisteleistä suurin osa, arviolta 60-80 prosenttia, luokitellaan monimutkaisiksi.
Hoito

Perianaalifisteleiden hoidon tavoite on niiden pitkäaikainen sulkeutuminen, ulosteenpidätyskyvyn säilyttäminen, peräaukon poiston ja avanneleikkaukseen välttäminen sekä potilaan elämänlaadun parantaminen. Hoitotoimenpiteet valitaan fisteleiden kulkureittien ja aktiivisuuden perusteella.
Matalien, lähellä peräsuolen seinämää ja ihoa kulkevien eli yksinkertaisten fistelien hoito on usein melko suoraviivaista. Tällaisten fistelien kohdalla usein käytetyllä kirurgisella hoitomuodolla, fistulotomialla eli fistelikanavan halkaisulla iholle, saavutetaan usein hyviä tuloksia, mikäli peräsuolen limakalvolla ei ole aktiivista tulehdusta.
Monimutkaisten, korkealla kulkevien ja oireilevien fisteleiden hoito on puolestaan usein vaikeaa kahdesta syystä: Monimutkaiset fistelit kulkevat sulkijalihasten läpi tai yläpuolella, ja sulkijalihasten alueella tapahtuvat kirurgiset operaatiot aiheuttavat merkittävän ulosteenpidätyskyvyttömyyden riskin. Lisäksi mahdollisesti käynnissä oleva tulehdustila vaikeuttaa fistelin paranemista.  Monimutkaisten fisteleiden hoito vaatii monitieteellisen ja yksilöllisen lähestymistavan, jossa lääkehoito usein yhdistetään leikkaushoitoon. Kuitenkin yhdistelmähoitoakin saavista potilaista vain osa saavuttaa remission eli fisteleiden pysyvän sulkeutumisen. Lisäksi yleisesti ottaen sekä eri lääke- että leikkaushoitojen jälkeen fisteli paranee huonosti; isolla osalla potilaista fisteli uusiutuu hoidon lopetuksen jälkeen.
Hoito > Lääkehoidot

Lääkehoito on tällä hetkellä ensisijainen hoito Crohnin taudin fisteleissä.
Antibiooteista siprofloksasiini ja metronidatsoli ovat perianaalisen Crohnin taudin hoidossa yleisesti käytettyjä valmisteita, vaikka näyttö niiden tehosta fisteleiden hoidossa rajoittuukin pieniin tutkimuksiin. Antibiootteja käytetään yksinkertaisten fistelien alkuvaiheen hoidossa ja perianaaliabsessien eli märkäpaiseiden tyhjennyksen jälkihoitona. Monimutkaisten fisteleiden tapauksessa niitä puolestaan käytetään muun lääke- ja leikkaushoidon liitännäishoitona.
Immunosuppressiivisistä lääkkeistä 6-merkaptopuriinia ja atsatiopriinia käytetään matalien fisteleiden hoidossa. Immunosuppressanttien tehosta perianaalifisteleiden hoidossa ei kuitenkaan ole uusia satunnaistettuja tutkimuksia, ja niitä suositellaakin antibioottien tapaan muun lääke- sekä leikkaushoidon liitännäislääkitykseksi.
Biologisista lääkkeistä TNFα-estäjät, erityisesti infliksimabi, ovat parantaneet perianaalisen Crohnin taudin hoitoa huomattavasti ja ne ovatkin ensisijainen biologinen lääke monimutkaisten perianaalifisteleiden hoidossa. TNFα-estäjien asema ensisijaisena biologisena valmisteena Crohnin tautiin liittyvien fisteleiden hoidossa on toistaiseksi säilynyt, mutta tehon puuttuminen joillain potilailla ja hoidonaikainen tehon menetys ovat johtaneet eri tulehdusmekanismeihin vaikuttavien biologisten lääkkeiden, kuten suolistospesifisen α4β7-integriini-estäjä vedolitsumabin ja interleukiini-12:n ja interleukiini-23:n salpaajan ustekinumabin kehitykseen.
Hoito > Kirurgiset hoidot

Mikäli lääkehoito ei johda fistelien paranemiseen, fisteli voidaan yrittää sulkea kirurgisesti. Tämä edellyttää sitä että Crohnin taudin aiheuttama tulehdus suolen limakalvolla on rauhoittunut. Leikkaustulokset ovat usein parempia kryptoglanduraalisissa fisteleissä (anaalirauhastulehduksesta alkunsa saaneissa fisteleissä) kuin Crohnin taudin fisteleissä. Kirurgisia hoitovaihtoehtoja on useita:
Fistulotomia, eli fistelin halkaisu iholle. Fistulotomia on leikkaustoimenpide, jota käytetään usein yksinkertaisten fisteleiden kohdalla ja jolla saavutetaan paraneminen jopa 80-100-prosenttisesti.  Monimutkaisten, sulkijalihaksen läpäisevien fisteleiden hoitoon fistulotomia ei yleensä sovellu, sillä se voi aiheuttaa vamman sulkijalihaksiin, mikä johtaa ulosteenpidätyskyvyttömyyteen.
Seton-langat ovat kumilenkkimäisiä lankoja, joista tehdään fistelikäytävän ja peräsuolen läpi kulkeva lenkki. Seton-lanka pitää fistelikanavan auki, jolloin käytävä pääsee tuulettumaan, eritteet pääsevät valumaan pois kanavasta ja absessia ei pääse muodostumaan. Kun eritys on saatu loppumaan, fistelikäytävä voidaan valmistella mahdolliseen leikkaukseen tai aloittaa hoito biologisilla lääkkeillä. Langat voidaan poistaa kun tautiprosessi sammuu.
Liukuläppä (advancement flap) on leikkaustekniikka, jossa sulkijalihaksen läpi kulkevan fistelin sisäaukko peitetään suolen seinämän limakalvosta muodostetulla kudosläpällä.
Fibriinikudosliima on biologinen liimaseos, jolla fistelikanava pyritään tukkimaan ja sulkemaan.
Fistelitulppa on useimmiten kollageenista valmistettu tulppa, joka asetetaan fistelikäytävän sisäaukolle. Tulpan tarkoituksena on tukkia fistelikanava ja auttaa sitä paranemaan.
Ligation of intersphincteric fistula tract (LIFT) -leikkaus on kirurginen toimenpide, jossa fistelikäytävä katkaistaan sulkijalihasten välistä ja käytävän suut ommellaan kiinni lähellä molempia aukkoja.
Video assisted anal fistula treatment (VAAFT) -hoito on toimenpide, jossa fistelikanavien kulku diagnosoidaan ensin suolensisäisellä tutkimuksella (endoskopialla), minkä jälkeen fisteli tuhotaan sähköllä. Lopuksi fisteliaukko suljetaan niittaamalla, ompeleilla tai liukuläpällä.
Laserhoidon periaate on samankaltainen kuin VAAFT- toimenpiteessä, eli fistelikanavan tuhoaminen, mutta tässä tapauksessa toimenpide tehdään ilman suoraa fistelikanavan visualisointia.
Yleisesti ottaen voidaan sanoa että kirurgisten toimenpiteiden tulokset ovat vaihtelevia, eikä mikään tällä hetkellä käytössä olevista kirurgisista hoitovaihtoehdoista johda varmuudella fistelien sulkeutumiseen.
Hoito > Kantasoluhoidot

Rasvakudoksesta eristettyjen allogeenisten (luovuttajalta kerättyjen) mesenkymaalisten kantasolujen käyttö on varsin uusi hoitomenetelmä monimutkaisille perianaalifisteleille. Kantasoluhoitoa ollaan aloittamassa useissa sairaaloissa Euroopassa, ja myös Suomessa on hoidettu ensimmäinen potilas kantasoluvalmisteella.
Rasvakudoksen kantasolujen lisäksi luuytimestä eristetyillä allogeenisillä kantasoluilla on havaittu tehoa fistelien sulkeutumisessa. Myös autologisia (potilaan omia) rasvakudoksen kantasoluja voidaan joskus käyttää perianaafisteleiden hoidossa.
Hoito > Protektomia ja stooma

Crohnin taudin monimutkaisten fisteleiden hoidossa voidaan ajautua tilanteeseen, jossa leikkaustoimenpiteitä ei voida käyttää tai ne eivät tuota tulosta. Merkittävä osa potilaista, jotka kärsivät hoitoresistenteistä fisteleistä, päätyy stoomaan tai yhdistettyyn proktektomiaan ja stoomaan, joista molemmilla on merkittävä negatiivinen vaikutus elämänlaatuun.
Hoyer

Hoyer tai Høyer  on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Brian Hoyer (s. 1985), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Didier Hoyer (s. 1961), ranskalainen ratameloja ja olympiamitalisti
Paul Hoyer (s. 1945), suomalainen fyysikko
Poul-Erik Høyer Larsen (s. 1965), tanskalainen sulkapalloilija ja olympiavoittaja
Saimi Hoyer (s. 1974), suomalainen malli, TV-kasvo ja kirjoittaja
Steny Hoyer (s. 1939), yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko
Thomas Hoyer (s. 1974), suomalainen yritysjohtaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hurdalin kirkko

| Hurdalin kirkko Hurdal kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Hurdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1681
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  210
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hurdalin kirkko (norj. Hurdal kirke) on Hurdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1681.
Kuvia

Alttari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hurdalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Hyman Minsky

| Hyman Minsky |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. syyskuuta 1919 Chicago, Yhdysvallat
Kuollut: 24. lokakuuta 1996 Rhinebeck, New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Joseph Schumpeter
Tutkimusalue:  Taloustiede
Hyman Minsky (23. syyskuuta 1919 Chicago, Yhdysvallat – 24. lokakuuta 1996 Rhinebeck, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen taloustieteilijä. Elinaikanaan hän jäi melko lailla vaille huomiota, mutta vuonna 2008 alkaneen yleismaailmallisen talouskriisin aikana hänen teoriansa alkoivat saada huomiota.
Minskyn isä oli venäjänjuutalainen emigrantti joka siirtyi Yhdysvaltoihin vuoden 1905 epäonnistuneen vallankumouksen jälkeen. Hän väitteli Harvardin yliopistosta ohjaajanaan Joseph Schumpeter.
Minsky rakensi teoriaansa finanssikriiseistä 1950-luvulta alkaen. Teorian perusajatus on, että vakaus luo epävakautta. Kun talous on vakaa, yritykset pankit ja kotitaloudet ovat luottavaisia, ja sen myötä luotonanto, velkaantuminen ja riskit kasvavat. Tällöin alkaa keinottelu. Kuplan puhkeamista kutsutaan Minsky-hetkeksi. Kyseisellä hetkellä alkaa hallitsematon syöksy ja seurauksena on talouden romahdus, josta voi selvitä vain elvytyksen ja keskuspankin tukitoimien avulla. Minskyn mukaan epävakauden merkittävimpiä aiheuttajia ovat pankit ruokkiessaan kuplan syntymistä.
Aiheesta muualla

Hyman Philip Minsky, Distinguished Scholar, The Levy Economics Institute of Bard College, Blithewood, Bard College, Annandale-on-Hudson, New York. (englanniksi)
Marc Schnyder: Die Hypothese finanzieller Instabilität von Hyman P. Minsky (Arkistoitu – Internet Archive) Thesis, University of Fribourg, Switzerland. (saksaksi)
In Time of Tumult, Obscure Economist Gains Currency. (englanniksi)
John Cassidy, 'The Minsky Moment', The New Yorker, 4 February 2008. (englanniksi)
Optimistic for a more humane economy. (englanniksi)
'The Fed discovers Hyman Minsky', The Economist, 7 Jan 2010. (englanniksi)
Thomas I. Palley, "The Limits of Minsky’s Financial Instability Hypothesis as an Explanation of the Crisis," Monthly Review, Volume 61, Issue 11 (April 2010). (englanniksi)
If Not Here, Where?

| ”If Not Here, Where?” Amoral |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Fallen Leaves & Dead Sparrows
 Julkaistu: 25. syyskuuta 2013
 Formaatti: digi
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 09.14
 Levy-yhtiö: Imperial Cassette
Amoralin muut singlet
| ”Silhouette” 2011 | ”If Not Here, Where?” 2013 | ”No Familiar Faces” 2014 |
If Not Here, Where? on  Amoralin seitsemäs single. Se julkaistiin digitaalisesti 25. syyskuuta 2013.
Kappaleet

If Not Here, Where? – 09.14
Kokoonpano

Ari Koivunen – laulu
Ben Varon – kitara
Masi Hukari – kitara
Pekka Johansson – basso
Juhana Karlsson – rummut
Helsingin kulttuuriteko

Helsingin kulttuuriteko on Helsingin kaupungin kulttuuri- ja kirjastolautakunnan vuosittain jakama tunnustus teolle, ”jonka vaikutus kohdistuu Helsinkiin tai helsinkiläisiin” ja joka ”osoittaa rohkeutta luoda jotain uutta ja erilaista”. Palkinnonsaaja valitaan kaupunkilaisten tekemien ehdotusten joukosta. Helsingin kulttuuriteko -tunnustusta on jaettu vuodesta 2009 alkaen.
Palkinnonsaajat > 2022

Voittaja: Refugee Film Festival.
Kunniamaininta: Kvääristö ja Nuorten Open Mic -tapahtumat.
Palkinnonsaajat > 2023

Voittaja: Pienten Helsinki -verkkosivusto.
Kunniamaininta: Skidit-kollektiivi ja taiteilija Markku Puustinen.
Palkinnonsaajat > 2024

Juhani Styrman kertoo elokuvateatteri Rivierasta
Hirvennenäsaivartaja

| Hirvennenäsaivartaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Ylälahko::  Neoptera
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Alalahko::  Kärpäset Brachycera
Osalahko::  Muscomorpha
Heimo::  Kiiliäiset Oestridae
Alaheimo::  Oestrinae
Suku::  Cephenemyia
Laji::  ulrichii
Kaksiosainen nimi
 Cephenemyia ulrichii  Brauer, 1862 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hirvennenäsaivartaja (Cephenemyia ulrichii) on kiiliäisiin kuuluva, hirven loisena elävä kärpäslaji.
Koko ja ulkonäkö

Melko kookas, 16–18 mm pitkä ja ruumiinmuodoltaan pullea, pinnaltaan hyvin tuuheakarvainen kärpänen. Karvoituksen musta-keltainen väritys muistuttaa suuresti kimalaista. Verkkosilmät ovat suuret ja kahvinruskeat. Tuntosarvet ovat kärpäsille tyypilliseen tapaan lyhyet, alaspäin kaareutuvat ja niihin liittyy yläviistoon osoittava arista. Suuosia ei ole, eikä aikuinen kärpänen nauti ravintoa.
Täysikasvuinen toukka on tumman punaruskea ja jopa 40 millimetrin pituinen.
Levinneisyys ja lentoaika

Suomessa hirvennenäsaivartajaa tavataan etelärannikolta ainakin Oulun ja Kuusamon korkeudelle saakka. Aikuiset kärpäset ovat lennossa heinä-elokuussa.
Elinympäristö ja elintavat

Hirvennenäsaivartajaa tavataan siellä missä hirviäkin. Aikuinen kärpänen on kiiliäisille tyypilliseen tapaan hyvin lyhytikäinen ja sen ainoa tarkoitus on lisääntyminen. Naaras ei muni vaan ruiskauttaa useiden kymmenien pienten toukkien ryhmän isäntäeläimeksi valitsemansa eläimen sieraimeen. Isäntä on jokseenkin aina hirvi, mutta kehittyneitä toukkia on tavattu myös metsäkauriista. Toukat elävät isäntäeläimen nenäontelossa sekä kurkussa käyttäen ravinnokseen limakalvoja. Suuren toukkamäärän tapauksessa infektio voi johtaa kuolemaan, erityisesti vasojen tapauksessa. Satunnaisesti toukat saattavat kaivautua sieraimista ja nielusta syvemmälle, jopa aivoihin asti, jolloin hirvi voi seota tai kuolla. Toukat tarttuvat alustaansa piikikkään pintansa avulla, kunnes täysin kehittynyt toukka antaa isännän aivastaa itsensä ulos.[lähde? ] Kotelo sijaitsee maaperässä. Laji talvehtii toukkana isännän elimistössä.
Satunnaisesti hirvennenäsaivartajan tiedetään ruiskuttaneen toukkia myös ihmisen silmään aiheuttaen sidekalvon tulehduksen. Toukkien piikikkyyden vuoksi niiden poistaminen vaatii lääkärikäyntiä. Toukkien ei tiedetä koskaan saavuttaneen toista toukkavaihetta ihmisessä.
Aiheesta muualla

HS.fi (5.5.2011) Hirvennenäsaivartaja roiskaisi toukkia naisen silmään
Janin hillareissu päättyi ikävästi – ”Täällä on matoja” Ilta Sanomat 2.8.2024 (viitattu 3.8.2024)
Taxonomicon: Cephenemyia ulrichii (englanniksi)
Hualien (piirikunta)

| Hualien 花蓮縣 |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:   Taiwan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Hualien
 – Piirikunnanjohtaja:  Hsu Chen-wei (Kuomintang)
Pinta-ala:  4 628 km²
Väkiluku (2014):  323 897
 
Verkkosivu
Hualienin piirikunta (kiin.: 花蓮縣; pinyin: Huālián xiàn; Pe̍h-ōe-jī: Hoa-liân-koān; Pha̍k-fa-sṳ: Fâ-lièn-yen; amisiksi Kalingko) on Taiwanin piirikunta saaren itäosassa. Sen pääkaupunki on Hualien.
Piirikunnan pinta-ala on 4 628 km2, mikä tekee siitä Taiwanin suurimman piirikunnan. Piirikunta on kärsinyt muuttotappiosta, ja väkiluvun huippu saavutettiin 1986, jolloin se oli 361 549. Vuonna 2014 piirikunnan väkiluku oli 323 897, ja väestöstä 28 % kuului Taiwanin alkuperäisväestöön.
Historia ja kulttuuri

Portugalilaisten kerrotaan seilanneen Taiwanin rannikon ohi Hualienin kohdalla vuonna 1590, ja alueen kauniit maisemat tekivät merimiehiin niin ison vaikutuksen, että saari sai nimekseen Formosa. Aikaisemmin itse piirikunta tunnettiin nimellä Qilai. Nykyinen nimi tulee Hualien-nimisestä joesta..
Paikallisen ruokakulttuurin erikoisuuksia ovat mm. sianlihaa sisältävät wontonit, bambun varressa kypsytetty riisi ja haiseva tofu.
Hallinto

Piirikunnan hallinnollinen johtaja, piirikunnanjohtaja, on Hsu Chen-wei, joka edustaa Kuomintangia. Hänet valittiin virkaan vuonna 2018..
Galleria

Piirikunnan hallintorakennus
Tarokon kansallispuisto vuonna 2009
Piirikunnan väestöntiheys vuonna 2009
Horn (Sveitsi)

| Horn |
| --- | --- |
 vaakuna
 Hornin sijainti Arbonin piirikunnassa.
 Koordinaatit: 47°30′39″N, 9°27′43″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Thurgau
Piirikunta:  Arbon
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Gemeindeammann:  Thomas Fehr
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1.71 km²
Korkeus:  402 m
Väkiluku (1.1.2009):  2 548
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  9326
 
 www.horn.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Horn on kunta Sveitsissä, Thurgaun kantonin Arbonin piirikunnassa (saks. Bezirk). Kunnan pinta-ala on 1,71 neliökilometriä. Asukkaita siellä on 2 548 (1.1.2009).
Horn on Thurgaun kantonin eksklaavi, sillä se sijaitsee kokonaan erossa varsinaisesta kantonista ja on Sankt Gallenin kantonin ympäröimä. Pohjoisessa kunta rajautuu Bodenjärveen. Hornin naapurikunnat ovat Steinach lännessä, Tübach etelässä ja Goldach idässä.
Kunnan asukkaista roomalais-katolisia on 47 prosenttia, protestantteja 32 % ja loput 21 % ovat muiden uskontojen kannattajia tai uskonnottomia. Hornissa toimii sekä katolinen että evankelinen kirkko. Hornissa on kolme satamaa, joissa on yli 300 venepaikkaa.
Ensimmäinen maininta paikkakunnasta on vuodelta 1155, jolloin paikkakunta tunnettiin nimellä Horna.
Väkiluvun kehitys

Hornin väkiluvun kehitys vuodesta 1850 vuoteen 2009:
| Vuosi | Väkiluku | Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1850 | 403 | 2000 | 2 421 |
| 1900 | 700 | 2009 | 2 548 |
| 1950 | 1 288 |  |  |
Aiheesta muualla

Kunnan kotisivut (saksaksi)
Hornin historiaa (saksaksi)
Horna (kirja)

| Horna |
| --- | --- |

Kirjailija:  Ilkka Remes
Kansitaiteilija:  Mika Tuominen, Kimmo Mäntylä
Kieli:  suomi
Genre:  trilleri
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2014
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  406
ISBN:  978-951-0-40702-8

Seuraava:  Jäätyvä helvetti
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Horna on Ilkka Remeksen kirjoittama jännitysromaani vuodelta 2014. Sen on julkaissut WSOY.
Teos oli vuoden 2014 toiseksi myydyin kotimainen kaunokirja (58 700 kpl). Kirjan juonta jatkaa Remeksen vuonna 2015 ilmestynyt teos Jäätyvä helvetti.
Juoni

Remes yhdistää kirjassaan faktaa ja fiktiota. Teoksessa esiintyvät presidentit Sauli Niinistö, Vladimir Putin sekä Barack Obama. Päähenkilöinä Remeksen kirjassa kuitenkin ovat Tim Vaisanen, Lari Vuori, Marko Raevaara, Arkadi Gramov, Anna Helander, Sara Falck, Oleg ja Kevin Devers.
Venäjän miehitettyä Krimin, Ruotsi hakee Naton jäsenyyttä. Venäjän hävittäjäkoneet Tupolev-214 ja Suhoi PAK FA lentävät Suomen ilmatilaan ja tutkakuvissa Itämerelle, Ahvenanmaan eteläpuolelle palaa yllättäen sukellusvene Sankt Peterburg.
Venäjän ja EU:n välit kiristyvät. Venäjä ilmoittaa siirtävänsä sotakalustoaan Kaliningradiin vastalauseena Naton harjoituksille Liettuassa, samassa mittakaavassa kuin Natolla oli harjoituksessaan joukkoja ja kalustoa. Samaan aikaan paljastuu Yhdysvaltain ja Suomen sotilastiedusteluiden salainen operaatio.
Aiheesta muualla

Horna. Kirjasampo
Ibrissen Hannachi

| Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten karate.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten karate.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tunisia.Naisten karate.MM-kilpailut  | Maa:   Tunisia> Naisten karate. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Madrid 2002 | alle 53 kg |  |
Ibrissen Hannachi on tunisialainen karateka, joka saavutti MM-hopeaa Espanjassa järjestetyissä karaten maailmanmestaruuskisoissa vuonna 2002. Hän hävisi alle 53-kiloisten sarjan loppuottelussa ranskalaiselle Nathalie Leroylle.
House of Lords (albumi)

| House of Lords House of Lords |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. lokakuuta 1988
 Formaatti: studioalbumi
 Tuottaja(t): Gene Simmons
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 44.35
 Levy-yhtiö: Simmons Records, RCA Records
House of Lordsin muut julkaisut
|   | House of Lords 1988 | Sahara 1990 |
House of Lords on yhdysvaltalaisen hard rock -yhtye House of Lordsin debyyttialbumi vuodelta 1988.
Kappaleet

Pleasure Palace – 6.21 (säv./san. David Glen Eisley/Gregg Giuffria)
I Wanna Be Loved – 3.22 (säv./san. Mandy Meyer/Steve Johnstad)
Edge of Your Life – 5.19 (säv./san. Lanny Cordola/Chuck Wright/Bret Aldstadt)
Lookin' for Strange – 4.03 (säv./san. James Christian/Lanny Cordola/Chuck Wright/Gregg Giuffria)
Love Don't Lie – 4.19 (säv./san. Stan Bush)
Slip of the Tongue – 3.30 (säv./san. David Glen Eisley/Gregg Giuffria/Rick Nielsen)
Hearts of the World – 4.17 (säv./san. Lanny Cordola/Chuck Wright/Gregg Giuffria)
Under Blue Skies – 4.36 (säv./san. David Glen Eisley/Gregg Giuffria/Johnny Warman)
Call My Name – 4.04 (säv./san. James Christian/Lanny Cordola/Chuck Wright/Gregg Giuffria)
Jealous Heart – 4.38 (säv./san. David Glen Eisley/Gregg Giuffria/David Roberts)