stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heikki Hietamies
Teokset > Romaanit

Nämä kun ovat niitä totuusasioita, 1982. Otava.
Se Salosaaren ensimmäinen laiva, 1983. Otava.
Nikolai Tasihinin yleinen sauna, 1984. Otava. (Myös äänikirjana.)
Sitä juhannusta ei tullut, 1985. Otava.
Sotapoika, 1986. Otava. (Myös äänikirjana.)
Sossu, 1987. Otava.
Paha sauma, 1989. Otava.
Kesäkeikka, 1990. Otava.
Koiran yö, 1991. Otava.
Äideistä parhain, 1992. Otava. (Myös äänikirjana.)
Kalkkiviivat, 1994. Otava. (Myös äänikirjana.)
Sydän toivoa täynnä, 1997. Otava. (Myös äänikirjana.)
Tyynen kylä, 1998. Otava. (Myös äänikirjana.)
Sormus, 2000. Otava. (Myös äänikirjana.)
Naisten talvi, 2002. Otava.
Sotatuomari, 2004. Otava.
Soitellen sotaan, 2005. Otava.
Eihän se niin ollut, 2007. Otava.
Teokset > Televisiokäsikirjoitukset

Kovaa maata (yhdessä Eve Hietamiehen kanssa), 1994–1995. YLE / TV1 Fiktio. 12-osainen draamasarja.
Sydän toivoa täynnä, (yhdessä Eve Hietamiehen kanssa), 1996–1997. MTV3 Draama. 15-osainen draamasarja.
Kovaa maata -jatko-osa, 1997. YLE TV1 Draama. TV-näytelmä.
Teokset > Muuta tuotantoa

Ratsaille rakuunat, 1984. Lappeenrannan kesäteatteri. Näytelmä.
Juhannus 1972, 1992. Yle. Kuunnelma.
Lindin Arvi, 1999. Otava. Henkilökuva.
Minun kaupunkini, 1999. Lappeenrannan maakuntakirjasto. Runokokoelma.
Iltaa, hyvät ihmiset, 2009. Otava. Muistelmateos.
Aiheesta muualla

Heikki Hietamies Lappeenrannan maakuntakirjaston Carelica-kirjailijat sivuilla
Heikki Hietamies Otavan www-palvelussa
Heikki Hietamies Kirjasampo.fi:ssä
Kloogan keskitysleiri

Syyskuun 1944 uhrien hautakumpu ja -muistomerkki.
Keskitysleirin juutalaismuistomerkki.
Saksan sotavankeja hautaamassa kuolleita Kloogan keskitysleirillä vuonna 1944
Kloogan keskitysleiri oli Viron Kloogassa natsimiehityksen aikana toiminut työleiri, joka päättyi noin 2 000 juutalaisen murhaan 19. syyskuuta 1944.
Keskitysleirin perustaminen

Kloogan keskitysleiri perustettiin jo vuonna 1942, mutta se otettiin laajempaan käyttöön keskitysleirinä vasta elo–syyskuussa 1943. Leiri oli Tallinnan–Paldiski -rautatien eteläpuolella. Se oli noin 1,279 neliömetriäselvennä ja sen ympärillä oli noin 2,5 metriä korkea piikkilanka-aita. Vuonna 1943 sinne siirrettiin Kaunasin ja Vilnan ghetoista Liettuasta sekä Salaspilsin ghetosta, Latviasta, tuotuja juutalaisia. Lisäksi tuotiin pieni määrä Virosta, Venäjältä ja Romaniasta. Vankeja oli leirillä noin 2 000–3 000. Leiri perustettiin Vaivaran keskitysleirin alaisuuteen. He työskentelivät Kloogan seudun teollisuuslaitoksissa, muun muassa puusepänverstailla ja betonitehtailla.
Kun sinne 29. syyskuuta 1943 tuotiin ensimmäiset 750 juutalaista oli siellä jo ennestään 650 juutalaista; 600 naista ja 50 miestäselvennä. Siellä oli sitä ennen ollut noin sata neuvostoliittolaista sotavankia.
Saksalaisten lähtö leiriltä

Neuvostoliiton joukkojen hyökätessä Viron alueelle elokuussa 1944 osa vangeista siirrettiin Puolaan. Syyskuun 17. päivänä 1944 leiri määrättiin tyhjennettäväksi. Syyskuun 19. päivänä jäljelle jääneet noin 2 000 leiriläistä ammuttiin ja osa poltettiin ennen leirin johdon pakenemista Saksaan. 80 vankia pelastui piilottelemalla lähialueella.
Muistomerkit

Keskitysleirialueella, Klooga-Aedlinnan rautatieseisakkeen pohjoispuolella, on useita keskitysleirin muistomerkkejä. Neuvosto-Viron aikana, vuonna 1951, pystytettiin hautakivi leiriltä löydettyjen vainajien hautapaikalle. Vuonna 1994 Viron ja Israelin valtioiden edustajat paljastivat muistomerkin juutalaisuhrien muistoksi.
Aiheesta muualla

Images of the Holocaust at Klooga (englanniksi) Mustavalkoisia kuvia leiriltä.
Henri Pélissier

Henri Pélissier
Henri Pélissier (22. tammikuuta 1889 – 1. toukokuuta 1935) oli ranskalainen maantiepyöräilijä. Hän loi merkittävän uran 1910–1920-luvuilla ja voitti muun muassa Ranskan ympäriajon kokonaiskilpailun vuonna 1923. Vuonna 1924 hän voitti kaikkien aikojen ensimmäisen Baskimaan ympäriajon.
Pélissier ylsi muihin mestaruuksiin Bordeaux-Parisissa (1919), Lombardian ympäriajossa (1911, 1913, 1920), Milano–San Remossa (1912), Paris-Roubaix'ssa (1919, 1921) ja Paris-Toursissa (1922). Hänen veljensä Francis Pélissier voitti Ranskan ympäriajossa kaksi etappia.
Pélissier joutui naisystävänsä Camillen surmaamaksi 46-vuotiaana. Hän ei suinkaan ollut ensimmäinen väkivaltaisesti kuollut Ranskan ympäriajon voittaja; René Pottier teki itsemurhan 25. tammikuuta 1907, ja ensimmäinen maailmansota vaati omat uhrinsa.
Kivijärvi (Kannonkoski)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
 Kivijärveä Lokakylän satamasta
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Kannonkoski, Kinnula, Kivijärvi
Koordinaatit:  63°08′28″N, 25°09′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  Potmonkoski Potmonjärveen
Taajamat:  Kivijärven kirkonkylä, Kannonkosken kirkonkylä
Järvinumero:  14.443.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,8 m  
Pituus:  47,1 km  
Leveys:  19,3 km  
Rantaviiva:  544,503 km  
Pinta-ala:  154,026 km²  
Tilavuus:  1,29359140913 km³  
Keskisyvyys:  8,36 m  
Suurin syvyys:  43,78 m  
Valuma-alue:  1 739 km2 
Saaria:  472
 fiKivijärvi 
Kivijärvi on Keski-Suomessa Kivijärven, Kannonkosken ja Kinnulan kuntien alueella Kivijärven kirkonkylän ja Kannonkosken kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. Suomen 30. suurin järvi .
Kivijärvi on Suomen tavallisimpia järvennimiä. Tämän suuren järven nimen on mainittu pohjautuvan sekä järven kivisiin rantoihin että yksittäisen paikan ominaisuuksiin. Järven itärannalla sijaitsee huomattavan suuri vyörykivikko (louhikko).
Maantietoa

Kivijärven pinta-ala on 15 403 hehtaaria eli 154 neliökilometriä, se on 47,1 kilometriä pitkä ja 19,3 kilometriä leveä. Kivijärven järvenselät etelästä pohjoiseen ovat Kuivaselkä, Lintuselkä, Lokaselkä, Rutaselkä ja Kotkatselkä, joista Lokaselkä on suurin järvenselkä. Järvessä on 472 saarta, joiden pinta-ala on yhteensä 964,02 hehtaaria eli noin noin 5,89 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 90 on alle neliökilometrin mutta yli hehtaarin suuruisia, 380 yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Kivijärven suurimpia saaria ovat Riansaari, Rutasaari, Iso Talviaissaari, Lehtosaari (Kivijärvi), Lehtosaari (Kinnula), Iso Kuoresaari, Saihosaari, Vietsaari, Heitsaari, Huhmarsaari, Siikasaari, Korpisaari ja Selkäsaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 1 293,59 miljoonaa kuutiometriä eli 1,29359 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 8,4 metriä ja suurin syvyys on 43,8 metriä, joka sijaitsee Lintuselällä. Järven rantaviivan pituus on 544,5 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 176,9 kilometriä. Kantatie 77 (Sininen tie) ylittää järven Suurussalmen kohdalla Kannonkosken kunnan alueella.
Rantaa Kivijärvellä
Säännöstelyä

Kivijärven veden korkeutta on säännöstelty sähkövoimalaitoskäyttöön 1950-luvulta alkaen. Vuonna 1863 Kivijärven pintaa laskettiin muusta syystä. Alkuperäinen purkautumisuoma Vuosjärveen on järven keskivaiheilla oleva Kämärinkoski, joka on menettänyt asemansa maannousemisilmiön takia. Kannonkosken Kannonjärvi ja Enonjärvi laskevat vetensä Kivijärveen Kannonkosken kautta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Kivijärven alueeseen (14.443) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,8 metriä mpy. Kivijärvi laskee pääosin Hilmon voimalaitoskanavan kautta Vuosjärveen. Toinen laskureitti sijaitsee aivan järven eteläpäässä, mistä vesi kulkeutuu Potmonkosken, Naisvirran, Syväjärven, Pudasjärven ja Hilmonkosken kautta Vuosjärveen.
Aiheesta muualla

Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2.  ISSN 0781-4240.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
(14.4)
Kirsti Löytty

| Kirsti Löytty |
| --- | --- |
 Kirsti Löytty 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. helmikuuta 1929 Pohjois-Pirkkala, Suomi
Kuollut: 16. elokuuta 2021 (92 vuotta) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:  suomalaisuus
Ammatti:  julistustyöntekijä, kirjailija ja kuvataiteilija
Vanhemmat:  Väinö Saarimäki ja Aliina Poussa
Puoliso:  Seppo Löytty
Lapset:  Jaakko, Heikki, Sakari, Mikko ja Olli
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Tuotannon kieli: suomi
Aiheet:  muistelmat, sukutarinat, hengellinen elämä
Esikoisteos:  Kirsti ja Seppo Löytty: Tarvitsen voimaasi, 1985
Muuta tietoa
 Kirjat käsittelevät hengellistä elämää ja sukuhistoriaa. 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Taivaassa palmut kasvaa.
Kirsti Löytyn Namibia-aiheinen taulu.
Kirsti Helena Löytty (o.s. Saarimäki, 7. helmikuuta 1929 Pohjois-Pirkkala – 16. elokuuta 2021 Tampere) oli suomalainen julistustyöntekijä, kirjailija ja kuvataiteilija. Hän kirjoitti kirjoja, jotka käsittelevät lähetystyötä, sukututkimusta ja hengellisiä teemoja. Kirsti Saarimäki syntyi Tampereen Hyhkyssä rakennusmestari Väinö Saarimäen ja opettaja, talonomistaja Aliina Saarimäen, s. Poussa, perheeseen. Kirsti avioitui vuonna 1953 Seppo Löytyn kanssa. Perheeseen syntyi viisi poikaa: Jaakko 1955, Heikki 1957, Sakari 1959, Mikko 1961 ja Olli 1966.
Koulutus

Kirsti Löytty valmistui ylioppilaaksi Tampereen tyttölyseosta vuonna 1949, minkä jälkeen hän opiskeli Helsingin yliopistossa teologian kandidaatiksi vuonna 1954. Löytty opiskeli pedagogiikkaa vuonna 1963 .
Ura

Vuonna 1954 Kirsti Löytty toimi Vuoksenniskan yhteiskoulun, vuosina 1961–1962 Kalevan yhteiskoulun ja 1962–1963 Tampereen tyttölyseon uskonnon opettajana. Vuosina 1957–1967 hän toimi Suomen Lähetysseuran palveluksessa Lounais-Afrikassa. Hän toimi Engelan poikakodin opettajana, Elimin pappisseminaarin opettajana, United Lutheran Theologians -seminaarin opettajana. Vuosina 1968–1970 Löytty oli Tammerkosken tyttölyseon ja vuosina 1970–1973 Urheilupuiston lukion uskonnon opettajana. Vuosina 1973–1974 Löytty toimi Ylöjärven seurakunnan ylimääräisenä lehtorina. Kansan Raamattuseuran julistustyöntekijänä Löytty oli vuosina 1982–1984 ja 1987–1988. Makumiran teologisessa korkeakoulussa Tansaniassa hän toimi opettajana sekä Suomen Lähetysseuran julistustyöntekijänä vuosina 1988–1992, jolloin siirtyi eläkkeelle. .
Sivu- ja luottamustoimet

Mikkelin tuomiokirkkoseurakunnan lähetyssihteerinä Löytty toimi 1975–1977, Suomen Lähetysseuran johtokunnan jäsenenä 1976–1985, Suomen Nuorten Naisten Kristillisten Yhdistysten Liiton hallituksen jäsenenä 1976–1983, Mikkelin tuomiorovastikunnan lähetyssihteerinä 1977–1982 sekä Tampereen Pyynikin seurakuntaneuvoston jäsenenä 1995–1999. Suomen Lähetysseuran Paulinumin pappisseminaarin opettajana Namibiassa hän oli 2002.
Kirjallinen tuotanto

Kirsti ja Seppo Löytty: Tarvitsen voimaasi.  Karas-Sana, 1985.
Kirsti ja Seppo Löytty: Heikoissa vahva.  Karas-Sana, 1988.
Kirsti ja Seppo Löytty: Kunnes kasvosi nään.  Karas-Sana, 1993.
Kirsti Löytty: Muistelmakirja Herraseurassa Taivaanrannan maassa.  Omakustanne, 1997.
Kirsti Löytty: Muistelmakirja Kolmipunoksinen köysi.  Omakustanne, 2003.
Kirsti Löytty ja Urpo Salkoaho: Tarinoita kanttori Matti Wilhelm Poussan suvun vaiheista. Omakustanne 2007.
Kirsti ja Seppo Löytty: Etelänmatkan tarua ja totta: viisi viikkoa Swakopmundissa. Seppo Löytty, 2008.
Kirsti Löytty: Saarimäentalon historiaa. Kirsti Löytty, 2009.
Kirsti ja Seppo Löytty: Kolmen vuoden safari: tehtävä Tansaniassa. Kirsti ja Seppo Löytty, 2013.
Kirsti Löytty: Pikkulikkana vanhassa Hyhkyssä. Kirsti Löytty, 2015.
Kirsti Löytty: Elänkuolenkukkia. Kirsti Löytty, 2021.
Kuvataidenäyttelyitä

Savanneilta vuorille 2004
The Natural Beauty of Namibia 2007
Taivaassa palmut kasvaa. Namibia-aiheisia öljyväri-, pastelli- ja akvarellimaalauksia 2017
Knowle West Boy

| Knowle West Boy Tricky |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 7. heinäkuuta 2008
 Tyylilaji: trip hop, elektroninen rock
 Kesto: 45.53
 Levy-yhtiö: Domino
Trickyn muut julkaisut
| Vulnerable 2003 | Knowle West Boy 2008 | Mixed Race 2010 |
Knowle West Boy on Trickyn kahdeksas studioalbumi ja se julkaistiin vuonna 2008.
Kappaleet

Puppy Toy
Bacative
Joseph
Veronika (feat. Veronika Coassolo)
C'mon Baby
Council Estate
Past Mistake
Coalition
Cross To Bear
Slow (feat. Kylie Minogue, Mr. Dan ja Emilíana Torrini)
Baligaga
Far Away (feat. Veronika Coassolo)
School Gates
Arviot

Allmusic:
Rolling Stone:
Hellbound: Hellraiser II

| Hellbound: Hellraiser II |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tony Randel
Käsikirjoittaja:  Peter Atkins
Tuottaja:  Christopher Figg
Säveltäjä:  Christopher Young
Kuvaaja:  Robin Vidgeon
Leikkaaja:   Richard Marden  Tony Randel 
Tuotantosuunnittelija:  Michael Buchanan
Erikoistehosteet:  Jesse E. Johnson
Pääosat:   Ashley Laurence  Kenneth Cranham  Clare Higgins 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta  Yhdysvallat 
Tuotantoyhtiö:  New World Pictures
Levittäjä:  New World Communications Netflix Hulu
Ensi-ilta:  23. joulukuuta 1988
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  $12 090 735
Edeltäjä:  Hellraiser
Seuraaja:  Hellraiser III: Hell on Earth
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hellbound: Hellraiser II on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva, joka on jatkoa elokuvalle Hellraiser. Elokuvassa on lähes samanlainen juoni, mutta juoni poikkeaa yhdestä asiasta: Nyt pitää matkata jopa helvettiin. Elokuva kertoo Kirsty-nimisestä tytöstä (joka esiintyi Hellraiser-elokuvassa), joka on joutunut mielisairaalaan. Mielisairaalassa alkaa tapahtua kamalia ja Kirsty tajuaa että asialla on jälleen kerran Pinhead.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Clare Higgins  | … |  Julia Cotton   |
|  Ashley Laurence  | … |  Kirsty Cotton   |
|  Kenneth Cranham  | … |  tri. Philip Channard / kenobiitti   |
|  Imogen Boorman  | … |  Tiffany   |
|  Sean Chapman  | … |  Frank Cotton   |
|  William Hope  | … |  Kyle MacRae   |
|  Doug Bradley  | … |  Pinhead kenobiitti   |
|  Barbie Wilde  | … |  kenobiitti   |
|  Simon Bamford  | … |  kenobiitti   |
|  Nicholas Vince  | … |  kenobiitti   |
|  Oliver Smith  | … |  herra Browning    |
|  Angus MacInnes  | … |  etsivä Ronson   |
|  Deborah Joel  | … |  Julia   |
|  James Tillitt  | … |  konstaapeli Cortez   |
|  Bradley Lavelle  | … |  konstaapeli Kucich   |
|  Edwin Craig  | … |  potilas pyörätuolissa   |
|  Ron Travis  | … |  työmies   |
|  Oliver Parker  | … |  työmies   |
|  Catherine Chevalier  | … |  Tiffanyn äiti   |
|  Kevin Cole  | … |  kenobiitti   |
Aiheesta muualla

Hellbound: Hellraiser II Internet Movie Databasessa (englanniksi)
-elokuvasarja
Hellraiser (1987) – Hellbound – Hellraiser II (1988) – Hellraiser III: Hell on Earth (1992) – Hellraiser – veriviiva (1996) – Hellraiser: Inferno (2000) – Hellraiser: Maanpäällinen helvetti (2002) – Hellraiser: Deader (2005) – Hellraiser: Hellworld (2005)
Hellenismi (uskonto)

Hellenistejä rituaaleissaan.
Nykyaikainen hellenistinen temppeli yksityisillä mailla Thessalonikissa.
Hellenismi (myös esimerkiksi helleeninen pakanuus, kreikkalainen pakanuus, helleeninen polyteismi, helleeninen rekonstruktionismi‎ tai klassinen pakanuus, kreik. Eλληνισμός, Ellinismós tai Eλληνική Εθνική Θρησκεία, Ellinikí Ethnikí Thriskeía) on antiikin Kreikan uskonnosta nykyajan maailmaan rekonstruoitu monijumalainen uuspakanallinen uskonto. Hellenismi on nykymuodossaan monimuotoinen uskonto, jossa perinteisiä kreikkalaisia jumalia voidaan palvoa perinteisin palvelumenoin tai heitä voidaan kunnioittaa uudemmilla tavoilla.
Perusta

Pakanallisessa rekonstruktionalistisessa muodossa käsitykset mytologiasta, kosmologiasta ja teologiasta perustuvat Homeroksen, Hesiodoksen ja muiden antiikin kirjailijoiden teksteihin. Ritualistisen käytännön yksityiskohdat haetaan näiden teosten lisäksi myös antiikin uskontoa käsittelevistä tieteellisistä tutkimuksista. Uskontoon sulautetaan myös henkilökohtaista hengellistä kokemusta ja intuitiota.
Piirteitä

Hellenismi on traditionalistinen uskonto ja teologisesti ja rituaalisesti konservatiivinen. Erityisiä kääntymisrituaaleja, initiaatioita tai vannottavia valoja ei hellenismissä ole. Myöskään pyhiä kirjoituksia ei ole. Hellenistiksi tullaan kunnioittamalla jumalia johdonmukaisesti ja uskollisesti perinteisten rukousten ja uhraamisen kautta. Helleenien tärkeimmät jumalat ovat samat olympolaiset jumalat kuin antiikin kreikkalaisillakin. Papiksi tai papittareksi yhteisö voi nostaa henkilön, joka tuntee uskonnon, sen historian ja rituaalimuodot sekä on omistautunut jumalille.
Hellenismin perustavanlaatuisin arvo on eusebeia, ‘hurskaus’. Se tarkoittaa syvälle juurtunutta omistautumista perinteisten helleenisten jumalten palvontaan sekä tätä omistautumista tukevia tekoja. Myös vieraanvaraisuus (xenia), itsekontrolli (sophrosune) ja kohtuullisuus (metriotes) ovat hellenismin arvoja.
Helleenit uhraavat jumalille aineellisia asioita kuten jyviä, hedelmiä, viiniä ja suitsukkeita. Harva helleeni uhraa eläimiä, vaikka muinaiset kreikkalaiset niin tekivätkin. Helleeneillä on omat juhlapäivänsä, jotka seuraavat jonkin muinaisen Kreikan kalenterin juhlapäiviä.
Hellenistien päätavoitteet ovat muinaisen Kreikan uskonnon, filosofian ja arvojen palauttaminen uudistetussa muodossa Kreikkaan sekä Kreikan ortodoksisen kirkon ylivallan vähentäminen.
Jäsenmäärä

Vuonna 2005 liikkeen johtajat arvioivat liikkeellä olevan noin 2 000 aktiivista jäsentä.
Korean kansantasavalta

Korean kansantasavalta (lyh. PRK eli Peoples Republic of Korea) oli Korean niemimaata hallinnut valtio, joka oli olemassa 1945–1946.
Sen seuraajavaltioita olivat Korean tasavalta ja Korean demokraattinen kansantasavalta. Edeltäviä olivat Choseon ja muut Korean dynastiat.
Korean historian itsenäisyysajanjaksot
- Korean dynastiat (–1300)
- Choson (n. 1300–1910)
- Japanin miehitykset
- Korean kansantasavalta (PRK)
Nykyiset:
- Korean demokraattinen kansantasavalta (DPRK)
- Korean tasavalta
Hubert Hammerer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hammerer (kesk.) Rooman kesäolympialaisissa 1960. |  Hammerer (kesk.) Rooman kesäolympialaisissa 1960. |  Hammerer (kesk.) Rooman kesäolympialaisissa 1960. |  |
Maa:   Itävalta
Miesten ammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rooma 1960 | 300 m vapaakivääri (asennot) |  |
Hubert Hammerer (10. syyskuuta 1925 Egg in Vorarlberg – 24. maaliskuuta 2017) oli itävaltalainen ampuja. Hän voitti Rooman kesäolympialaisissa 1960 kultamitalin 300 metrin vapaakiväärin asentokilpailussa. 50 metrin pienoiskiväärin asennoissa hän jäi 11. sijalle.
Hammerer kilpaili myös Tokion kesäolympialaisissa 1964 mutta ei päässyt mitaleille. Hän sijoittui 300 metrin vapaakiväärin asentokilpailussa yhdeksänneksi; 50 metrin pienoiskiväärin makuukilpailussa hän jäi 28. ja asentokilpailussa 31. sijalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hubert Hammerer Wikimedia Commonsissa
Kitulampi

| Kitulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°35′10″N, 26°41′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Kajanjärveen 
Järvinumero:  14.711.1.038
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,3 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,105 km  
Pinta-ala:  5,505 ha  
Suurin syvyys:  15,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKitulampi 
Kitulampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Hanhitaipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,3 metriä mpy.
Korean demokraattisen kansantasavallan ilmavoimat

| Korean demokraattisen kansantasavallan ilmavoimat 조선인민군 공군 |
| --- | --- |

Toiminnassa:  20. elokuuta 1947–
Valtio:  Korean demokraattinen kansantasavalta
Puolustushaarat:  ilmavoimat
Rooli:  puolustushaara
Koko:  110 000 henkeä
Tukikohta:  Pjongjang
Kalusto:  yli 1 000 lentokonetta
Sodat ja taistelut:  Korean sota
Vuosipäivät:  20. elokuuta
Komentajat
Nykyinen komentaja:  kenraali Ri Pyong-Chol
konetunnus
Korean demokraattisen kansantasavallan ilmavoimat (hangul: 조선인민군 공군, hanja: 朝鮮人民軍 空軍) on Pohjois-Korean ilmatilan puolustuksesta vastaava Korean demokraattisen kansantasavallan armeijan puolustushaara. Sen vahvuuteen kuuluu noin 110 000 henkeä ja yli 1 000 lentokonetta. Maailman ilmavoimista sillä on viidenneksi suurin hävittäjälaivasto.
20. elokuuta 1947 perustettu ilmavoimat osallistui Korean sotaan ja on lisäksi lähettänyt koneitaan ja lentäjiään avustamaan liittolaisiaan Vietnamin sodassa, Kuuden päivän sodassa sekä Jom kippur -sodassa.
Korean demokraattisen kansantasavallan merivoimat

Laivastolippu
Korean demokraattisen kansantasavallan merivoimat (kor. 조선인민군 해군; hanja: 朝鮮人民軍 海軍; Chosŏn-inmingun Haegun) on yksi Korean demokraattisen kansantasavallan armeijan muodostavista puolustushaaroista. Merivoimat perustettiin 5. kesäkuuta 1946. 1990-luvulla merivoimien vahvuus oli noin 40 000-60 000 henkilöä. Vuonna 2008 noin 46 000 henkilöä. Merivoimiin kuuluu 708 alusta, joiden joukossa 3 fregattia ja 70 sukellusvenettä, joista arviolta 20 kuuluu Romeo-luokkaan, 40 Sang-O-luokkaan. Lisäksi merivoimilla on käytössään 10  pienoissukellusvenettä.
Merivoimia pidetään kykenevänä toimimaan lähinnä rannikolla noin 50 merimailin etäisyydellä mantereesta. Merivoimat koostuvat länsi- ja itärannikon ryhmistä, jotka eivät voi tukea toisiaan mahdollisessa sotatilanteessa. Alusten lyhyen toimintasäteen johdosta niiden on mahdotonta kulkea rannikolta toiselle.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Korean People's Navy
Huhtasaari (saari Hämeenlinnassa)

Huhtasaari on saari Hämeenlinnassa Kuohijärvessä. Saari on luonnonsuojelualuetta, ja järvi on luontomatkailun kehittämisen kohdealuetta.
Hellbound

| Hellbound |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aaron Norris
Käsikirjoittaja:  Brent V. Friedman Galen Thompson
Tuottaja:  Dean Ferrandini Anthony Ridio
Säveltäjä:  George S. Clinton
Kuvaaja:  João Fernandes
Leikkaaja:  Michael J. Duthie Peter S. Elliot
Pääosat:  Chuck Norris Calvin Levels Christopher Neame
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Cannon Group Cannon Pictures
Levittäjä:  Cannon Films Netflix
Ensi-ilta:  21. tammikuuta 1994
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hellbound on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintatrilleri. Elokuvan on ohjannut Aaron Norris ja käsikirjoittanut Brent V. Friedman ja Galen Thompson. Pääosissa näyttelivät Chuck Norris, Calvin Levels ja Christopher Neame. Elokuva oli Cannon Films yhtiön viimeinen tuotanto.
Juoni

Kaksi Chicagon poliisia Shatter ja Jackson tutkivat erään rabbin raakaa murhaa. He matkaavat Israeliin jatkotutkimuksiin, jossa he saavat huomata olevansa yliluonnollisen olennon jäljillä. Prosatanos on palanut takaisin maan päälle sitten ristiretken aikaan, jolloin kuningas Richard onnistui vangitsemaan hänet rikkomalla Prosatanosin valtikkaan.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Chuck Norris  | … |  Frank Shatter   |
|  Calvin Levels  | … |  Calvin Jackson   |
|  Christopher Neame  | … |  Lockley, Prosatanos   |
|  Sheree J. Wilson  | … |  Leslie   |
|  David Robb  | … |  kuningas Richard   |
|  Cherie Franklin  | … |  kapteeni Hull   |
|  Jack Adalist  | … |  Krieger   |
|  Erez Atar  | … |  Bezi   |
|  Jack Messinger  | … |  Mahoney   |
|  Elki Jacobs  | … |  Mort   |
Suomessa

Suomessa elokuva esitettiin televisiossa 27. marraskuuta 2009 Nelosella.