stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jemen
Talous > Liikenne ja tietoliikenne

Jemenissä on maan köyhyyden vuoksi muihin Lähi-idän valtioihin verrattuna huono infrastruktuuri. Tiet ovat yleisesti huonossa kunnossa, vaikkakin niiden parantamiseksi on tehty useita suunnitelmia. Maassa on teitä 71 300 kilometriä, josta vain 6 200 kilometriä on päällystetty. Maassa ei ole rautatietä, mutta suunnitteilla on rautatien rakentaminen Jemenin ja Omanin välille. Maassa oli vuonna 2021 yhteensä 57 lentokenttää, joista 17 päällysteisiä. Maassa toimii neljä kansainvälistä lentoasemaa: Adenin, Sanaan, Ta’izzin ja Hodeidahin kansainväliset lentoasemat. Yemenia on Jemenin kansallinen lentoyhtiö. Sen osakkeista 51 prosenttia kuuluu Jemenin ja 49 prosenttia Saudi-Arabian valtioille. Jemenin tärkeimmät satamakaupungit ovat Aden, Hodeida, al-Mukalla ja Mokka.
Jemenissä oli vuonna 2021 yhteensä noin 8,2 miljoonaa internetin käyttäjää eli neljäsosa väestöstä. Pieni internetin käyttäjien määrä johtuu rajoittuneesta kaistanleveydestä Jemenin vanhentuneessa puhelinverkossa sekä väestön köyhyydestä, sillä kaikilla ei ole varaa tietokoneeseen. Monilla ei ole myöskään varaa hankkia puhelinta, ja siksi maassa on väkilukuun verrattuna vähän puhelimen käyttäjiä. Puhelimien määrä on kuitenkin nousussa, ja maassa oli vuonna 2021 käytössä noin 1,2 miljoonaa lankapuhelinta ja 15 miljoonaa matkapuhelinta.
Talous > Matkailu ja iskut ulkomaalaisia vastaan

Jemenin matkailua haittaa puutteellinen infrastruktuuri ja maan heikko turvallisuus. Ulkomaalaisten matkailijoiden joutuminen panttivangeiksi on varteenotettava uhka. Nykyisiä matkailutilastoja ei ole saatavilla, mutta vuonna 2005 luku nousi edellisen vuoden 274 000:sta 336 000:een. Joulukuussa 2012 kaksi suomalaista ja yksi itävaltalainen otettiin panttivangiksi Sanaan keskustassa. Vastaavia tapauksia on sattunut maassa säännöllisesti. Muun muassa Suomen ulkoministeriö kehottaa välttämään matkustusta maahan myös vuonna 2023.
Media

Jemenin viestintäministeriö valvoo maan lehtiä ja omistaa maan ainoat radio- ja televisioasemat. Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan maassa on yhdeksän hallituksen valvomaa, 50 itsenäistä ja 30 puolueisiin sidonnaista lehteä. Hallitus valvoo uutislähetyksiä ja antaa harvoin lupaa hallitusta kielteisesti käsittelevän aineiston esittämiseen. Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan maa myös ajoittain sulkee poliittisia ja uskonnollisia internetsivustoja. Lain mukaan sanomalehtien pitää olla hallituksen hyväksymiä, ja niiden sisältöä rajoitetaan. Joissakin tapauksissa toimittajia on pahoinpidelty ja pidätetty.
Maan televisio- ja radioverkossa toimivat valtion omistamat televisio- ja radiokanavat Jemenin tasavallan televisio ja Jemenin tasavallan radio. Lukutaidottomien suuren määrän vuoksi televisio ja radio ovat tärkeitä tiedotusvälineitä. Merkittävimmät arabiankieliset päivälehdet ovat Al-Thawrah ja Al-Ayyam, joiden lisäksi maassa julkaistaan myös kahta viikoittain ilmestyvää englanninkielistä sanomalehteä Yemen Timesia ja Yemen Observeria.
Väestö

CIA:n julkaisema The World Factbook arvioi Jemenin väkiluvuksi 31,5 miljoonaa kesäkuussa 2023. Jemenin väkiluku on Arabian niemimaan toiseksi suurin heti Saudi-Arabian jälkeen. Suuren syntyvyyden lisäksi maan väkilukua kasvattaa suuri somalipakolaisten määrä. UNHCR:n mukaan Jemenissä oli vuonna 2006 noin 96 000 afrikkalaista pakolaista, joista yli 90 prosenttia Somaliasta. Maan hallitus arvioi vuonna 2007 maassa olevan noin 300 000 somalialaista. Jemenin omista levottomuuksista huolimatta pakolaisvirta jatkuu; vuonna 2022 maahan tuli kymmeniätuhansia afrikkalaisia. Maan väestöstä asui vuonna 2023 kaupungissa noin 40 prosenttia. Lukutaitoisia on noin 70 prosenttia.
Jemenin virallinen kieli on arabia, joskin englantia ymmärretään yhä enemmän suurissa kaupungissa. Arabian kieltä puhuu äidinkielenään noin 95 prosenttia jemeniläisistä, mutta maassa puhutaan myös muutamaa pienempää seemiläistä kieltä. Näistä suurin on 101 000:n puhujan (v. 2004) Sokotran kieli ja toiseksi suurin 68 000:n puhujan mehri. Pienempiä kieliä ovat šehri (3 000 puhujaa) ja hobyot (1 000 puhujaa). Somalin kielellä oli samana vuonna noin 726 000 puhujaa.
Jemenin etnisiä vähemmistöjä ovat idän hadramit ja mahrat. Vuosisatoja kestänyt muuttoliike Afrikan ja Arabian niemimaan välillä on synnyttänyt sosiaalisen ryhmän akhdamit, jotka ovat afrikkalaista ja arabialaista syntyperää. Maan pohjoisosassa on vielä jäänteitä Jemenin juutalaisten yhteisöstä.
Vuonna 2017 sisällissodasta kärsinyt maa oli vaikean koleraepidemian kourissa.
Väestö > Uskonto

Jemenin väestö koostuu pääasiassa arabeista, ja lähes kaikki ovat muslimeita. Jemeniläiset ovat jakautuneet kahteen islamilaiseen uskonnolliseen ryhmään: pohjoisen šiialaiseen ja etelän sunnalaiseen. Shafi’i ja maliki-koulukuntia seuraavat sunnit muodostavat noin 56 % maan väestöstä. Wahhabilaisuus on kerännyt pienen määrän kannattajia joillakin Jeminin alueilla Saudi-Arabian tuella. Jemenin šiiat ovat pääasiassa zaidilaisia ja he muodostavat noin 42 % maan väestöstä. Jemen on zaidilaisuuden ainoa merkittävä vaikutusalue ja zaidilaisuus poikkeaa esimerkiksi Iranissa ja Libanonissa harjoitetusta 12-šiialaisuudesta. Noin 1,5 % väestöstä kuuluu šiialaisiin lukeutuviin ismailiitteihin. Pohjoisen zaidilaiset eli huthit ovat 2010-luvulla kapinoineet enemmistöä vastaan. Syyskuussa 2014 huthit onnistuivat helposti valtaamaan pääkaupungin Sanaan keskeiset hallintokohteet ja mediat.
Open Doors -järjestön World Watch-listauksen mukaan kristityt kokevat Jemenissä äärimmäistä vainoa. Kristityt pitävät uskonsa yleensä salassa. Islamista eroaminen on Jemenissä kiellettyä ja valtio pitää kaikkia jemeniläisiä muslimeina. Kristinuskoon kääntyneet ovat järjestön mukaan vaarassa joutua islamilaisten ääriliikkeiden ja heimojen tappamaksi. Koronaviruspandemian ja sotien aikaan kristittyjen on arvioitu olevan haavoittuvassa asemassa, sillä hätäapu on jaettu paikallisten islamilaisten johtajien kautta, jotka kohdistavat avun muslimeille.
Kulttuuri

Jemenin arkkitehtuuri heijastelee paikallisia rakennusmateriaaleja. Tihaman pohjoisosien kylissä talot tehdään puusta ja oljesta, kaupungeissa kalkkikivestä, Tihaman eteläosissa puusta ja tiilestä. Vuoristoalueella käytetään kiveä, aavikolla sekä poltettuja että auringossa kuivatettuja savitiiliä. Shibamin saviset kerrostalot ovat Unescon maailmanperintökohde. Talot on perinteisesti jaettu miesten ja naisten puoleen, ja huonekaluja on vähän. Seinänvierillä on tyynyjä ja patjoja istumista varten, makuualustat levitetään yöksi ja kerätään päiväksi pois. Lattiaa peittää palmunlehdistä tai vuohenkarvasta kudottu tai ulkomailta tuotu matto. Paksuihin seiniin on koverrettu komeroita ja hyllyjä tavaroiden säilytystä varten.
Jemeniläisen ruoan perustana ovat durrat, linssit ja herneet. Perinteiseen aamiaiseen kuuluu makeaa teetä ja durrasta, vehnästä tai ohrasta tehtyä leipää. Lounaaksi voi olla sarviapilan siemenistä lihan, munien, kasvisten ja mausteiden kanssa tehtyä puuromaista pataruokaa. Kevyt illallinen voi koostua vihanneksista ja tai taateleista. Islam vaikuttaa ruokaperinteeseen: alkoholi ja sianliha ovat kiellettyjä, ja paastokuukausi ramadanin iltajuhliin valmistetaan erityisiä makeita herkkuja.
Perinteisesti rannikon Etelä-Jemenin kulttuuri on ollut vapaamielisempi ja uskonnolla on ollut pienempi rooli, kun taas Pohjois-Jemenin vuoristoalueilla on ollut vallassa patriarkaalinen, vanhoillinen tapakulttuuri.
Jemen on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1992 alkaen 2–8 urheilijan joukkueella. Se on osallistunut judoon, painiin, taekwondoon, uintiin, voimisteluun ja yleisurheiluun. Mitaleita ei ole tullut. Kansainvälisen jalkapalloliiton ylläpitämässä jalkapallon maailmanrankingissa Jemen on ollut parhaimmillaan 90. sijalla elokuussa 1993.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jemen Wikimedia Commonsissa
Ylen 8-osainen radiosarja Arabikevään historiaa: Osa 6/8 Jemen
| n k Lähi-itä |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset valtiot |  Arabiemiirikunnat  Bahrain  Irak  Iran  Israel  Jemen  Jordania  Kuwait  Kypros  Libanon  Oman  Qatar  Saudi-Arabia  Syyria  Turkki  |  |
| Itsehallintoalueet |  Palestiinalaishallinto  |  |
| n k Aasian valtiot |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset valtiot |  Afganistan  Armenia1  Azerbaidžan1  Bahrain  Bangladesh  Bhutan  Brunei  Etelä-Korea  Filippiinit  Georgia1  Indonesia  Intia  Irak  Iran  Israel  Itä-Timor  Japani  Jemen  Jordania  Kambodža  Kazakstan1  Kiina  Kirgisia  Kuwait  Kypros1  Laos  Libanon  Malediivit  Malesia  Mongolia  Myanmar  Nepal  Oman  Pakistan  Pohjois-Korea  Qatar  Saudi-Arabia  Syyria  Singapore  Sri Lanka  Tadžikistan  Thaimaa  Turkki1  Turkmenistan  Uzbekistan  Venäjä1  Vietnam  Yhdistyneet arabiemiirikunnat  |  |
| Kiistanalaiset valtiot |  Abhasia1  Etelä-Ossetia1  Palestiina  Pohjois-Kypros1  Vuoristo-Karabah1  Taiwan  |  |
| Erityisalueet |  Akrotíri ja Dekéleia  Brittiläinen Intian valtameren alue  Hongkong  Joulusaari  Kookossaaret  Macao  |  |
1Lasketaan kuuluvaksi myös Eurooppaan.
| n k Islamilainen yhteistyöjärjestö |
| --- | --- |
Jäsenet:  Afganistan  Albania  Algeria  Azerbaidžan  Bahrain  Bangladesh  Benin  Burkina Faso  Brunei  Djibouti  Egypti  Gabon  Gambia  Guinea  Guinea-Bissau  Guyana  Indonesia  Irak  Iran  Jemen  Jordania  Kamerun  Kazakstan  Kirgisia  Komorit  Kuwait  Libanon  Libya  Malediivit  Malesia  Mali  Marokko  Mauritania  Mosambik  Niger  Nigeria  Norsunluurannikko  Oman  Pakistan  Palestiina  Qatar  Saudi-Arabia  Senegal  Sierra Leone  Somalia  Sudan  Suriname  Tadžikistan  Togo  Turkki  Turkmenistan  Tunisia  Tšad  Uganda  Uzbekistan  Yhdistyneet arabiemiirikunnat 
Jäädytetty:  Syyria 
Tarkkailijat:  Bosnia ja Hertsegovina  Keski-Afrikka  Pohjois-Kypros  Venäjä  Thaimaa 
Nykyisen Jemenin alue noin vuonna 230. Aksum, Himyar, Qataban, Saba ja Hadramaut merkitty eri väreillä.
Jemenin sisällissota keväällä 2015: vihreä alue huthien, punainen hallituksen, harmaa al-Qaidan, oliivinvihreä Etelän liikkeen hallussa.
Jemenin presidentti Abdrabuh Mansur Hadi
Jemenin maakunnat numeroituina
Jemenin kartta
Öljynporausta Länsi-Jemenissä
Yemenia-yhtiön lentokone.
Jemeniläismies
Shibamin savisia kerrostaloja
Lentomajakka

Pansion lentomajakka
Lentomajakka on valosignaalia lähettävä torni tai antenni jonka tehtävä oli ohjata lentoliikennettä samaan tapaan kuin meriliikenteen majakat ohjasivat laivoja.
Lentomajakoita rakennettiin jonkin verran siviililentoliikenteen alkuvaiheessa maailmansotien välisenä aikana. Toisen maailmansodan aikana kehittynyt radiosuuntimatekniikka ja sen myötä tulleet NDB-majakat, LFR-majakat sekä VHF-monisuuntamajakat syrjäyttivät lentomajakat eikä niitä ehditty rakentaa suuria määriä. Nämä uudemmat järjestelmät tarjosivat parempaa tarkkuutta ja luotettavuutta lentoliikenteen ohjauksessa, minkä vuoksi lentomajakoiden visuaalisen signaalin merkitys väheni. Yksittäisiä jäänteitä vanhasta infrastruktuurista on kuitenkin edelleen itse majakoiden lisäksikin olemassa: niin Suomen kuin monen muunkin maan ilmailukäsikirjassa on edelleen tyhjä luettelo suunnistusloistoista, koska käsikirjan perusrakennetta ei ole muutettu.
Lentomajakat Suomessa

Alun perin piti rakentaa ketju palvelemaan lentoliikennettä Tukholmasta Helsinkiin asti. Se ei kuitenkaan koskaan ehtinyt valmistua. Ketjusta on jäljellä kolme rakennusta:
Turun Artukaisten lentokenttää palvelemaan rakennettu Pansion lentomajakka (rak. 1932)
Paraisisten Iniössä Perkalan saaressa sijaitsevan majakan Senaatti-kiinteistöt myi vuonna 2008  yksityisomistukseen. Nykyään sen vierelle on rakennettu asunto ja majakan huipulla on sauna.
Ahvenanmaan Kumlingessa on säilynyt torni.
Maarianhaminan Kasbergetissä sijainnut lentomajakka on purettu.
Opus caementicium

Hautaraunio Via Appian varrella, jonka opus caementiciumista tehty ydinosa on säilynyt.
Opus caementicium (lat. caementum, kivimurska) oli antiikin Roomassa käytetty rakennusmateriaali, josta seinä- tai muurirakenteen kantava ydin rakennettiin. Roomalaisen sementin sideaineena toimivat kalkki ja pozzolaani eli tuliperäinen tuhka, johon veden lisäksi sekoitettiin saatavilla olevaa kiviainesta. Tukirakenteita ei kuitenkaan käytetty.
Opus caementiciumin ulkoasua pidettiin sen verran viimeistelemättömänä, että yleensä se pinnoitettiin erillisellä pinnoitusmenetelmällä, esimerkiksi marmorilevyillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Opus caementicium Wikimedia Commonsissa
Kuntoutuksen asiakasyhteistyö

Kuntoutuksen asiakasyhteistyö on toimintaa, joka sisältää viranomaisten ja palvelun järjestäjien keskinäisen yhteistyön periaatteista ja menettelytavoista sopimisen sekä kuntoutujan kuntoutustarpeita vastaavien ratkaisujen etsimisen.
Lakiperusta

Kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä säädettiin ensimmäisen kerran vuoden 1991 kuntoutusuudistuksen yhteydessä, jolloin säädettiin laki kuntoutuksen asiakaspalveluyhteistyöstä (604/1991). Kansalaisten oikeuksia koskevan lainsäädännön ja käytännön kehittyessä 1990-luvulla, mistä esimerkkinä on perustuslakiin tehdyt muutokset, syntyi tarve muuttaa suhteellisen tuoretta asiakasyhteistyölakia erityisesti kuntoutujan osallistumisen ja vaikutusvallan lisäämiseksi.
Asiakaskasyhteistyölaissa (497/2003) lain tarkoitukseksi määrätään auttaa kuntoutujaa saamaan hänen tarvitsemansa kuntoutuspalvelut ja tässä tarkoituksessa edistää viranomaisten sekä muiden yhteisöjen ja laitosten asiakasyhteistyötä tilanteessa, joka edellyttää usean kuntoutusta järjestävän yhteisön toimenpiteitä. Lain tarkoituksena on myös edistää kuntoutujan asemaa ja osallistumista hänen kuntoutustaan koskevan asian käsittelyssä. Laissa kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä säädetään kuntoutusyhteistyöstä kolmella tasolla: paikallisesti, alueellisesti ja valtakunnallisesti. Paikalliseen yhteistyöhön nähden on kunnan huolehdittava siitä, että sen alueella toimii kuntoutuksen asiakasyhteistyöryhmä, jossa ovat edustajat sosiaalihuollosta, terveydenhuollosta, opetusviranomaisista, työvoimaviranomaisista, Kansaneläkelaitoksesta ja muista tarpeellisista yhteisöistä.
Alueellista yhteistyötä varten lääninhallitus asettaa kutakin sairaanhoitopiirien aluetta varten kuntoutuksen asiakasyhteistyötoimikunnan, johon kuuluu keskeisten kuntoutuksen alalla toimivien sosiaali- ja terveydenhuollon viranomaisten, kuntoutusasiakkaita edustavien järjestöjen, muiden yhteisöjen ja laitosten, opetus- ja työhallinnon sekä Kansaneläkelaitoksen nimeämä edustaja. Tarvittaessa yhteistyötoimikunnan on kutsuttava kokouksiinsa myös vakuutuskuntoutuksen ja työeläkekuntoutuksen ja muiden yhteisöjen sekä työnantajien ja työntekijöiden edustajia. Valtakunnallisesta yhteistyöstä vastaa sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä toimiva kuntoutusasiain neuvottelukunta, josta on annettu tarkemmat säännökset valtioneuvoston asetuksella (823/2003).
Asiakastiedot yhteistyöryhmässä

Asiakkaiden osallistumisen lisääntyessä ja palveluja käyttävien kansalaisten oikeuksien korostuessa myös kuntoutuksen asiakasyhteistyöryhmissä saadut tiedot tulee liittää muiden asiakastietojen yhteyteen. Asiakasyhteistyö on sosiaali- ja terveydenhuollon salassapitomääräysten alaista toimintaa ja asiakkaan tietojen käyttöön on aina saatava häneltä kirjallinen suostumus. Asiakasyhteistyöryhmien on informoitava asiakasta asian käsittelyyn liittyvistä seikoista aktiivisesti ja oma-aloitteisesti  Paikalliset asiakasyhteistyöryhmät voivat hakea asian käsittelyä koskevan suostumuslomakkeen Kuntoutusasiain neuvottelukunnan sivulta.
Miten asiakasyhteistyö toimii

Vuoden 1991 yhteistyölain toimivuutta selvitti Stakesin erikoistutkija Vappu Karjalainen useissa tutkimusraporteissa. Ensimmäisen vaiheen tutkimusten perusteluissa Karjalainen esitti, että monimutkainen järjestelmä nielee paljon resursseja ja tuottaa epäselviä tuloksia. Taloudellisesti niukkoina aikoina toimintakäytännöt ja osajärjestelmien yhteistoiminnallisuus nousevat uudenlaisen arvioinnin kohteeksi.
Vuonna 2003 tehdyistä asiakasyhteistyölain muutoksista teki Stakesin tutkija Peppi Saikku arviointitutkimuksen, jonka mukaan asiakkaiden osallistuminen oli lisääntynyt, kuten lakimuutoksella tavoiteltiinkin. Asiakas on mukana asiansa käsittelyssä noin 80 prosentissa ryhmiä. Asiakkaat tosin kritisoivat ryhmien kykyä olla aidossa vuorovaikutuksessa kuntoutujien kanssa. Kuntien palvelurakennemuutos (Paras-hanke) tulee todennäköisesti vaikuttamaan asiakasyhteistyöhön, samoin työvoiman palvelukeskukset ovat jo tuoneet oman lisänsä paikalliseen yhteistyötarjontaan.
Asiakasyhteistyön taustahistoriaa

Kuntoutuspalveluilla on muiden hyvinvointipalvelujen tapaan myös vaikeita asiakkaita ja ilkeitä ongelmia. Näkemykset siitä, että asiakas on ikään kuin väärällä luukulla, lisääntyvät palvelujen vaikuttavuusvaatimusten lisääntyessä. Moniongelmaisuudesta on tullut yhä suurempi tehtävä palvelujärjestelmälle. Jo 1980-luvun alussa työvoimahallinto pyrki luomaan vaikeasti työllistettävien asiakkaiden käyttöön paikallisia asiakasyhteistyökäytäntöjä. Työministeriö antoi 11.11.1982 yleiskirjeen Paikallisen asiakasyhteistyön kehittäminen, jossa yhteistyöryhmän kokoonpanoksi esitettiin työvoimatoimiston, kunnan sosiaalitoimen, kunnan terveystoimen ja Kansaneläkelaitoksen edustajia. Lisäksi tarvittaessa ryhmänä voisivat osallistua mielenterveystoimisto, A-klinikan ja muun vastaavan tahon edustajat. Tästä työhallinnon käytännöstä saatujen kokemusten pohjalta syntyi vuoden 1991 kuntoutuksen asiakaspalveluyhteistyölaki.
Kirjallisuutta

Vappu Karjalainen: Yhteistyön virityksiä: kuntoutuksen yhteistyöverkostojen kehitysvaiheen tarkastelua.  Stakes.
Vappu Karjalainen: Verkoston lupaus: tutkimus aikuisasiakkaan palveluverkoston rakentumisesta.  Stakes, 1996.
Vappu Karjalainen, Peppi Saikku: Vuoropuhelun aika. Kirjoituksia kuntoutuksen kehittyvästä asiakasyhteistyöstä.  Stakes, 1999.
Aiheesta muualla

Kuntoutusasiain neuvottelukunnan asiakirjat ja muut tiedotettavat asiat Kuntoutusportissa
A Silver Mt. Zion

A Silver Mt. Zion esiintymässä vuonna 2007.
A Silver Mt. Zion on vuonna 1999 perustettu kanadalainen post rock -yhtye, joka alkoi Godspeed You! Black Emperor -jäsenten Efrim Menuck, Sophie Trudeau ja Thierry Amar sivuprojektina. Efrimin koira Wanda kuoli Godspeed You! Black Emperorin ollessa kiertueella ja hän halusi omistaa levyn tälle, mutta ei tuntenut kykenevänsä toteuttamaan toivettaan Godspeed You! Black Emperorin parissa.
Yhtye on levyttänyt viisi albumia ja yhden EP:n, joka kerta hieman eri kokoonpanolla. Myös yhtyeen nimi on vaihdellut julkaisujen välillä, mutta yhtyeeseen viitataan usein alkuperäisellä A Silver Mt. Zion -nimellä.
Musiikillisesti A Silver Mt. Zion muistuttaa hyvin paljon alkuperäistä Godspeed You! Black Emperoria, joskin yhtyeen kappaleet ovat yleensä lyhyempiä ja tyyliltään henkilökohtaisempia. Toisin kuin Godspeed You! Black Emperor, A Silver Mt. Zionin kappaleissa on usein myös laulua. Useissa kappaleissa on myös vahva poliittinen lataus.
Diskografia

| Vuosi | Yhtyeen nimi | Albumin nimi |
| --- | --- | --- |
| 2008 | Thee Silver Mt. Zion Memorial Orchestra & Tra-La-La Band | 13 Blues for Thirteen Moons |
| 2006 | Thee Silver Mt. Zion Memorial Orchestra & Tra-La-La Band | Horses in the Sky |
| 2004 | Thee Silver Mountain Reveries | Pretty Little Lightning Paw (EP) |
| 2003 | The Silver Mt. Zion Memorial Orchestra & Tra-La-La Band with Choir | "This Is Our Punk-Rock," Thee Rusted Satellites Gather+Sing |
| 2001 | The Silver Mt. Zion Memorial Orchestra & Tra-La-La Band | Born into Trouble as the Sparks Fly Upward |
| 2000 | A Silver Mt. Zion | He Has Left Us Alone but Shafts of Light Sometimes Grace the Corner of Our Rooms... |
Aiheesta muualla

Yhtyeen virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Konserttitaltiointeja Internet Archivessa
Malakka (osavaltio)

| Malakka> Malesian osavaltiot ja territoriot |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 2°12′N, 102°15′E 
Valtio:   Malesia
Hallinto:  
 – Pääkaupunki:  Malakka
 – suurin kaupunki:  Malakka
 – Kuvernööri:  Mohd Khalil Yaakob (2004-)
Pinta-ala:  1 664 km²
Väkiluku (2010):  821 110
 – väestötiheys:  470 as./km²
Kielet:  malaiji
Malakka (malaijin kielellä Melaka) on Malakan niemimaalla sijaitseva Malesian osavaltio. Malakka on maan toiseksi pienin osavaltio. Sen pinta-ala on 1 664 neliökilometriä ja asukasluku noin 821 000 (vuonna 2010). Osavaltion pääkaupunki on Melaka. Malakan historia ulottuu 1400-luvulle asti, mikä oli Malakan sulttaanikunnan kukoistuksen aikaa. Malakka on Malesian historiassa kansallinen ylpeydenaihe, ja Malakan sulttaanikuntaa pidetään kansakunnan alkuna.
Maantiede

Malakka on Malesian toiseksi pienin osavaltio sekä pinta-alaltaan, että asukasluvultaan. Osavaltion pinta-ala on 1,664 km² ja asukasluku noin 800 000. Maan osavaltioista on ainoastaan Perlis Malakkaa pienempi. Malakka sijaitsee Malakansalmen itärannikolla. Sen naapuriosavaltiot ovat idässä Johor ja pohjoisessa Negeri Sembilan.
Historia > Malakan sulttaanikunta

Malakan historia sai alkunsa vuonna 1402, kun Srivijaya-prinssi Paramesvara pakeni Majapahitien valtakunnan valloituksia Sumatralta. Hän perusti uuden valtakeskuksensa Malakan sulttaanikunnan Malakansalmen itärannikolle. Malakkaa uhkasivat pohjoisen suunnalta tulleet siamilaiset, joiden takia Paramesvara liittoutui kiinan Ming-dynastian keisarien kanssa. Kiinalaiset suojelivat Malakkaa siamilaisten hyökkäyksiltä ja vastineeksi Paramesvara tunnusti kiinalaisten valta-aseman alueella. Kiinan keisarien suojeluksessa Malakan sulttaanikunta nousi Malaijien saariston merkittävimmäksi kuningaskunnaksi. Paramesvara kääntyi islaminuskoon ja otti käyttöön nimen Iskandar Shah. Sulttaanikunnan satama houkutteli runsaasti kauppiaita Arabian, Intian ja Persian suunnalta ja Malakka kehittyi nopeasti kansainväliseksi kauppapaikaksi.
Historia > Portugalin Malakka

Vuonna 1509 Kaakkois-Aasiaan saapuivat portugalilaiset etsimään mausteita. Malakka ei katsonut hyvällä eurooppalaisten halua kasvattaa valtaansa alueella ja malakkalaiset hyökkäsivät portugalin laivaston kimppuun, ottaen useita vankeja. Portugalilaiset hyökkäsivät Afonso de Albuquerquen johdolla Malakkaan vuonna 1511. Eurooppalaiset olivat raskaammin aseistettuja kuin Malakan sulttaanikunnan joukot, mutta Malakka kukistui kuitenkin vasta kuukauden mittaisten maa- ja meritaisteluiden jälkeen.
Malakan viimeinen sulttaani Mahmud Shah pakeni portugalilaisten valloituksia Malakan niemimaan eteläkärkeen, mihin hän perusti Johoren sulttaanikunnan. Sulttaanin poika Mazaffar taas pakeni pohjoisen suuntaan, mihin hän perust Perakin.
Portugalilaiset tekivät Malakasta Kaakkois-Aasian hallintokeskuksensa. He rakensivat kaupungin suojelemiseksi A Famosan linnoituksen ja Francisco Xavierin nimeä kantavan kirkon, jolla portugalilaiset pyrkivät istuttamaan katolisuutta Malakkaan. Portugalin vallan alla Malakka ei enää kuitenkaan kukoistanut merkittävänä kauppakaupunkina, sillä muslimikauppiaat eivät enää saapuneet eurooppalaisten valtaamaan Malakkaan, vaan hajaantuivat muihin Malaijien saariston satamakaupunkeihin.
Portugalilaiset eivät kyenneet vakiinnuttamaan valtaansa Malakan niemimaalla. Myös Malakan asukasluku romahti, sillä maan kukoistuksen aikana 1400-luvulla kaupungissa asui satatuhatta ihmistä, kun 1500-luvulla väkiluku oli enää 25 000. Johoren sulttaanikunta yritti valloittaa Malakkaa takaisin portugalilaisilta, mutta yritykset epäonnistuivat. Portugalilaiset kärsivät myös Sumatran suunnalta tulleista hyökkäyksistä, kun Acehin sulttaanikunnan sulttaani Iskandar Muda pyrki ajamaan portugalilaiset pois Malakasta. Portugalilaiset eivät kuitenkaan kukistuneet kaakkoisaasialaisten edessä. 1600-luvulla Hollannin Itä-Intian kauppakomppania kasvatti valtaansa nykyisen Indonesian alueella. Johore liittoutui hollantilaisten kanssa portugalilaisten pois ajamiseksi Malakasta. Samalla Johorin sulttaani näytti jo hyväksyvän, että Malakkaa ei saada enää vallattua takaisin eurooppalaisilta.