stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kustannusosakeyhtiö Koivuniemi
Liiketoiminta > Arvot

Koivuniemi ilmoittaa arvojensa perustuvan kristilliseen arvomaailmaan. Tämä merkitsee yrityksen mukaan uskoa siihen, että Jumala on ja että Raamattu on hänen sanansa meille ja että ihminen on vastuullinen valinnoistaan. Jumalan yhteyteen haluava ihminen voi löytää yhteyden elävään Jumalaan ja tulla hänen lapsekseen armosta Jeesuksen sovitustyön vastaanottamisen kautta.
Yhtiöjärjestyksen mukaan yhtiön tarkoituksena "--on toisaalta voiton tuottaminen osakkeenomistajille ja toisaalta yksityisten henkilöiden palveleminen heidän Raamatun Sanan mukaisissa tarpeissaan ajallista ja iankaikkista elämää varten Suomessa ja ulkomailla". Yhtiön hallitus, johon kuuluu pelkästään Koivuniemi ja hänen vaimonsa, ovat oikeutettuja päättämään, miten yhtiön tuottama voitto käytetään näiden tarkoitusten täyttämiseksi.
Liiketoiminta > Talous- ja taustatietoa

Yhtiöjärjestyksen mukaan yrityksen päätoimialana on toimia kustantamona. Yritys lasketaan kuitenkin toimialaluokitukseltaan mainostoimistoksi. Kustannusosakeyhtiö Koivuniemi on yksi Suomen kuudesta Valtiovarainministeriön sertifioimasta TYVI-operaattorista ja sitä kautta esimerkiksi Kela, Vero ja Tulli ovat julkishallinnon puolelta sen asiakkaina. Kustannusosakeyhtiöllä on ollut vuoden 2008 marraskuusta alkaen lupa myös yksityisten terveydenhuoltopalvelujen antamiseen.
Yrityksen liikevaihto vuonna 2007 oli 3,2 miljoonaa euroa ja tulos 1,7 miljoonaa euroa. Kaupparekisterin mukaan yritykselle on kertynyt rahaa kymmenessä vuodessa viisi miljoonaa euroa. Kustannusosakeyhtiö Koivuniemen varojen käytöstä päättää yhtiöjärjestyksen mukaan hallitus. Talouselämä-lehden mukaan yritys oli vuonna 2009 Suomen kahdeksanneksi kannattavimmaksi yritykseksi ja sen liikevoittoprosentti oli poikkeuksellisen korkea. Yrityksen perustaja Tapani Koivuniemi on ainoa hallituksen jäsen ja varajäsenenä toimii hänen vaimonsa Pirjetta Koivuniemi.
Kauppalehden mukaan yhtiö on kasvanut hyvin voimakkaasti. Lehden analyysiyksikön Balance Consultingin mukaan yhtiön tilinpäätöstiedot eivät vastaa osakeyhtiölain muotovaatimuksia. Tilinpäätöksistä löytyy vuosittain maininta "Päätettiin yksimielisesti liittää tilikauden voitto edellisten tilikausien voittoon", joka yleensä tulkitaan siten, ettei osinkoa jaeta. Kauppalehden mukaan kuitenkin tilinpäätöksiä vertailemalla vuonna 2009 yhtiöstä olisi nostettu osinkoa 176 500 euroa.
Vuosina 2015–2019 yrityksen liikevoitto on noussut 28,50 prosentista 33,90 prosenttiin. Vuonna 2019 yritys teki 5,3 miljoonan euron liikevaihdolla 1,5 miljoonan euron nettotuloksen. Vuonna 2020 yrityksen liiketulos oli kasvanut 2,558 miljoonaa euroon ja sen henkilömäärä oli 30. Aputoiminimenä vuodesta 2009 on toiminut myös Koivuniemen Klassinen Radio
Kritiikkiä

Ylen 2009 lähetetyn MOT-ohjelman mukaan Kustannusosakeyhtiö Koivuniemi on osa Tapani Koivuniemen johtamaa Maitobaari-nimistä insinöörien ja muiden korkeasti koulutettujen kristittyjen suljettua uskonnollista yhteisöä, jonka jäseniä on rekrytoitu yritykseen osa-aikais- tai täysipäiväisiksi työntekijöiksi. Vuonna 2007 yrityksen kahdenkymmenen päätoimisen työntekijän palkkataso oli 2 000 euroa kuukaudessa. Suurella osalla työntekijöistä työpaikkana oli omaan kotiin perustettu työhuone, sillä virallisena toimistona yrityksellä oli taloyhtiön kerhohuone, johon kaikkien työtekijöiden ei ollut mahdollista kerralla mahtua. Kustannusosakeyhtiö Koivuniemi antaa muun muassa IT-alan palveluja valtion laitoksille ja MOT-ohjelman mukaan Finnvera maksaa Koivuniemelle satojatuhansia euroja vuosittain. Yrityksen kaikki 20 työntekijää ovat lahkon jäseniä ja yhtä henkilöä lukuun ottamatta miespuolisia. Työntekijät työskentelevät pääasiassa etänä, omasta kodistaan käsin.
Työntekoa painotettiin voimakkaasti muun muassa Tapani Koivuniemen raamattuopetusten kautta. Työntekijän tuntikirjanpitoaineisto tuli kuukausittain lähettää kryptattuna eli salattuna sähköpostina firman johtoportaaseen. Jos työntekijä oli tehnyt esimerkiksi 170 tuntia töitä kuukaudessa, niin tämän esimiehelle saatettiin soittaa ja kysyä, oliko hänen alaisellaan motivaatio-ongelma tai sivubisneksiä vai miksi tuntimäärät ei täyty. Suositeltiin, että 300 tuntia kuukaudessa oli hyvä määrä, vaikka virallisesti oli annettu ohje, että ylityötä ei saa tehdä eikä ylityötä saa teettää. Sanottiin, että ne jotka tekevät kolmesataa tuntia kuukaudessa ovat onnellisimpia. Kovien työntuntien motiivina oli työntekijöiden usko siihen, että rahalla tehdään hengellisiä tuotteita.
MOT:n toimittajalle ei kuitenkaan vastattu, kun Koivuniemeltä tiedusteltiin, milloin voittoja aletaan käyttää hengelliseen työhön. Yritykseen tehtiin työsuojelutarkastus, joka päättyi siihen, että Koivuniemi sai puhtaat paperit. Työaikalain noudattamista ei voitu tarkastaa, sillä työntekijät tekevät töitä kodeissaan, joihin tarkastajilla ei ole valtuuksia mennä. Tarkastaja selvitti myös työnantajaa, työterveyshuoltoa ja muutamaa työntekijää haastattelemalla, onko firmassa uupuneita työntekijöitä. Viitteitä kuormituksesta ei löytynyt.
Kohusta huolimatta vuonna 2020 Kustannusosakeyhtiö Koivuniemen toiminta jatkuu entiseen tapaan. Yritys tuottaa palveluita mm. Kelalle, jonka johtajan mukaan yrityksen kanssa ei ole ollut ongelmia. Kelan lisäksi yrityksen asiakkaita ovat Tulli ja Verohallinto. Raija Pellin ja Terho Miettisen Harhaanjohtajat-kirjan mukaan valtiolliset toimijat suosivat Koivuniemen yritystä mm. koska alhaisten työvoimakustannusten vuoksi se pystyy tarjoamaan tuotteitaan muita halvemmalla.
Aiheesta muualla

Tapani Koivuniemen kultti (eronneiden ylläpitämä sivusto) sites.google.com. Arkistoitu 6.4.2009. Viitattu 12.9.2009.
Kristallisointi

Kristallisointi voi tarkoittaa:
aineen muuttamista kiteiseksi, katso: kiteyttäminen.
kivipintojen käsittelyä, katso: kristallisointi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kristallisointi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kultatöyhtötikka

| Kultatöyhtötikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Töyhtötikat Celeus
Laji::  flavescens
Kaksiosainen nimi
 Celeus flavescens  (J.F. Gmelin, 1788) 

Katso myös
   Kultatöyhtötikka Wikispeciesissä   Kultatöyhtötikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultatöyhtötikka (Celeus flavescens) on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää pääosan Amazonin eteläpuolista Brasiliaa sekä itäisen Paraguayn ja Koilis-Argentiinan. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Rio de Janeirosta vuonna 1788.
Hanna Saarikoski

| Hanna Saarikoski |
| --- | --- |
 Kuvataiteilija Hanna Saarikoski
Henkilötiedot
Syntynyt: 1978 Kannus
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  kuvataiteilija
Hanna Saarikoski (s. 1978 Kannus) on suomalainen kuvataiteilija, joka asuu ja työskentelee Helsingissä ja Somerniemellä.
Saarikoski valmistui Kuvataideakatemian Maalaustaiteen koulutusohjelmasta 2008. Aikaisemmin Saarikoski oli opiskellut Pohjoismaisessa taidekoulussa Kokkolassa ja Savonlinnan Taidelukiossa. Suomen Kulttuurirahaston järjestämille muotokuvakursseille hän on osallistunut kahdesti. Akvarellitekniikan lisäksi Saarikoski käyttää tuotannossaan piirtämistä, installaatiota, videotaidetta ja performanssia.
Saarikosken töitä on ollut esillä monissa yksityis- ja ryhmänäyttelyissä Suomessa, kuten Nuoret 2011 ja Mäntän kuvataideviikot 2012. Parhaillaan Saarikoski on mukana Espoon modernin taiteen museo Emman Kosketus-kokoelmanäyttelyssä 2014–2017. Nykytaiteen museo Kiasma on hankkinut kokoelmiinsa Saarikosken videoteoksen See Paris and Die (2012), jossa taiteilija kulkee silmät suljettuina läpi Pariisin nähtävyyksien. Suljettuihin silmäluomiin on maalattu kasvoväreillä avonaiset silmät. Saarikosken teoksia on myös  Saastamoisen säätiön taidekokoelman ja Suomen Taideyhdistyksen kokoelmissa.
Taiteilijakuva

Saarikoski tutkii ja käyttää töissään usein hyväksi muotokuvamaalauksen traditioita ja konventioita, jättäen maalausjäljen tarkoituksellisen näkyväksi ja henkilöhahmot tunnistamattomiksi. Saarikoskea kiinnostaa maalausprosessin ennalta-arvaamattomuus ja hän käyttääkin taitavasti hyväkseen akvarellimaalauksen ominaisuuksia tutkiessaan tuttuutta ja vierautta. Saarikoski puhuu myös romanttisen ajattelun merkityksestä työskentelyssään: Hänen mukaansa taiteilijan vapaus työskennellä on tärkeämpää kuin asettuminen jonkun ideologian taakse.
Aiheesta muualla

Hannasaarikoski.com
Hanna Saarikoski: Uusia maalauksia (Arkistoitu – Internet Archive). Korjaamo
Hanna Saarikosken blogi
Kultatähtiomena

| Kultatähtiomena |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Ericales
Heimo::  Sapotillakasvit Sapotaceae
Suku::  Tähtiomenat Chrysophyllum
Laji::  cainito
Kaksiosainen nimi
 Chrysophyllum cainito  L. 
Katso myös
   Kultatähtiomena Wikispeciesissä   Kultatähtiomena Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kultatähtiomena (Chrysophyllum cainito) on sapotillakasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Se on kotoisin Keski-Amerikasta ja Länsi-Intian saaristosta (Karibialta).
Se on ikivihreä pensas tai puu, jonka hedelmiä käytetään ravinnoksi. Lehdet ovat yläpinnaltaan kirkkaan sinivihreät, alapinnaltaan kuparinsävyiset.
Saigon (täsmennyssivu)

Saigon (Sài Gòn) on Hồ Chí Minhin kaupungin entinen (ja nykyisin epävirallisesti käytetty) nimi.
Saigon on myös:
Saigon, haminalainen rockyhtye
Saigon, yhdysvaltalainen rapmuusikko
Saigon, joki Vietnamissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saigon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käkisalmen vaakuna

Käkisalmen nykyinen vaakuna
Käkisalmen vaakuna on Venäjän Leningradin alueella sijaitsevan Käkisalmen kaupunkikunnan heraldinen tunnus. Vaakunan vuonna 1788 vahvistettu heraldinen selitys kuuluu "katkoisen kilven punaisessa yläkentässä kaksi hopeahaarniskaan puettua käsivartta, jotka pitelevät ylöspäin ojennetuja miekkoja, sinisessä alakentässä hopeinen haikara, joka pitelee jalallaan kultaista kiveä."
Vaakunan historiaa

Venäjän Karjalan keskuspaikaksi jo vuonna 1294 kasvanut Käkisalmi päätyi osaksi Ruotsia Stolbovan rauhassa vuonna 1617. Kaupunki sai 1600-luvulla ensimmäiset sinettinsä, jotka perustuivat Käkisalmen läänin vaakunaan. Sinetistä oli käytössä useita muunnelmia, mutta niiden aiheena olivat kolmitorninen linna, palavat kranaatit sekä kruunu. Ruotsi menetti kaupungin takaisin Venäjälle Uudenkaupungin rauhassa vuonna 1721. Venäläiset katsoivat ruotsalaisvallan aikaisten tunnusten olevan sopimattomia, jolloin Käkisalmelle koko Karjalan maakunnan ohella laadittiinkin ehdotukset uusista vaakunoista vuonna 1729. Käkisalmen vaakunaehdotuksessa esitettiin kaksitorninen punainen linnanportti, jonka yläpuolella oli pienoiskilvellä keisari Pietari Suuren monogrammi. Käkisalmen kaupunki päätyi kuitenkin käyttämään Karjalan maakunnalle suunniteltua vaakunaa, jossa oli kuvattuna Karjalan ruotsalaisvaakunan aseistetut käsivarret, sekä valppauden tunnuksena pidetty hopeinen haikara. Kyseinen vaakuna vahvistettiin virallisesti kaupungin käyttöön vuonna 1788. Ehdotettu porttivaakuna vahvistettiin samana vuonna Savonlinnan vaakunaksi.
Suomen tullessa osaksi Venäjää liitettiin Käkisalmi osana Viipurin lääniä Suomen yhteyteen vuonna 1812. Jo tällöin Käkisalmen vaakunasta oli käytössä muunnelma, jossa aiemman vaakunan kenttien värit olivat vaihtuneet. Vuonna 1892 George Granfelt esitti teoksessaan Finlands städers vapenbok Käkisalmen vaakunan juuri uudemman ulkoasun tavoin. Tällöin käyttöön vakiintuneen vaakunan selitys oli "sinisessä yliskentässä kaksi toisiaan vastaan suunnattua miekkaa pitelevää, kultahaarniskaan puettua käsivartta. Punaisessa alakentässä hopeanvärinen kurki, joka pitelee oikean jalan varpaitten välissä sinistä kiveä." Vaakuna oli Käkisalmen tunnuksena aina vuoteen 1944 asti, jolloin Suomi menetti kaupungin muiden luovutettujen alueiden tavoin Neuvostoliitolle. Käkisalmen suomalaisajan vaakuna on yhä Käkisalmen kaupungin ja maalaiskunnan perinneyhdistysten käytössä.
Neuvostoajan alussa Käkisalmella ei ollut varsinaisia tunnuksia, mutta kaupunki otti 9. syyskuuta 1969 käyttöönsä tunnuksen, jossa oli kuvattuna aallokosta nouseva tähkä, tehdas ja Käkisalmen linna. Käkisalmi palautti 1700-luvun vaakunan takaisin käyttöönsä 25. helmikuuta 1988. Käkisalmen piiri on käyttänyt muunnelmaa kaupungin vaakunasta vuodesta 1997 alkaen.
Galleria

Piirros Käkisalmen vuoden 1646 sinetistä.
Piirros Käkisalmen vuoden 1648 sinetistä.
1700-luvun käyttämättä jäänyt ehdotus Käkisalmen vaakunaksi.
Käkisalmen sinettejä.
Heraldikko Bernhard von Köhnen ehdotus Käkisalmen vaakunaksi vuodelta 1861. Kolkka viittaa kaupungin sijaintiin Viipurin läänissä.
Granfeltin vuoden 1892 malli vaakunasta.
Käkisalmen piirin vaakuna. Vahvistettu käyttöön 18.12.1997.
Granfeltin vuoden 1892 malliin perustuva Käkisalmen suomalaisajan vaakuna.
Roupy

| Roupy |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 Roupy
 Koordinaatit: 49°48′46″N, 3°11′03″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Aisne
Arrondissementti:  Saint-Quentin
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,9 km²
Väkiluku (2020):  239 
 – Väestötiheys:  40 as./km²
Kunnan numero:  02658
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Roupy on kunta Pohjois-Ranskassa Aisnen departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin yhdeksän kilometriä Saint-Quentinin kaupungista lounaaseen.
Saint-Rémin kirkko
Saint-Rémin kirkko on rakennettu ensimmäisessä maailmansodassa tuhoutuneen kirkon tilalle, ja se edustaa art deco -tyylisuuntaa. Kirkon kunnostustyöt päättyivät huhtikuussa 2022.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roupy Wikimedia Commonsissa
Microsoft PowerPoint

| Microsoft PowerPoint |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Microsoft
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Esitysgrafiikka
Alusta:  Microsoft Windows, OS X, Android
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Microsoft PowerPoint on Microsoftin Microsoft Office -ohjelmistopakettiin kuuluva esitysgrafiikkaohjelma, joka on kehitetty Windows- ja OS X -käyttöjärjestelmiin. [lähde? ]
Ensimmäinen Powerpoint-versio julkaistiin Apple Macintoshille vuonna 1987. Ohjelmiston alkuperäinen kehittäjä oli Forethought-niminen yritys, jonka Microsoft osti pian Powerpoint-julkaisun jälkeen samana vuonna. [lähde? ]
PowerPoint-esitykset

PowerPoint-esitys muodostuu dioista, jotka voivat sisältää tekstiä, kuvia, ääntä, videoita ja muita osioita. Kuville voidaan määrittää animaatio, ja animaatiossa voi olla myös ääniä. Dian animaatiota ei näytetä uudestaan, vaikka diaan palattaisikin myöhemmin. Diojen välillä liikutaan joko automaattisesti, hiirellä klikkaamalla tai hyperlinkeistä. PowerPoint osaa käsitellä myös makroja. Vuodesta 2010 ominaisuuksiin on lisätty myös kuvankäsittely- ja videoeditointiominaisuuksia. [lähde? ]
Historia

Ohjelmiston alkuperäisen version kehittivät Dennis Austin ja Thomas Rudkin Forethought, Inc. -yrityksestä. Ohjelmisto suunniteltiin alun perin Macintosh-tietokoneille, ja ensimmäinen julkaisu oli nimeltään "Presenter". Vuonna 1987 nimeksi vaihdettiin "PowerPoint" tavaramerkkiongelmien vuoksi. Uuden nimen keksi Robert Gaskins. Elokuussa 1987 Microsoft osti Forethoughtin 14 miljoonalla dollarilla ja siitä tuli Microsoftin Graphics-liiketoimintayksikkö, joka jatkoi ohjelmiston kehittämistä. [lähde? ]
Kun PowerPoint julkaistiin 1987, se myi 40 000 kappaletta. Kymmenen vuotta myöhemmin sitä myytiin neljä miljoonaa kappaletta. 2000-luvun alussa PowerPointin hallussa oli 95 % esitysgrafiikkaohjelmien markkinasta. Vuonna 2023 sillä on satoja miljoonia käyttäjiä kuukaudessa.
Vuonna 2003 Edward Tufte kritisoi PowerPointia väittämällä, että tämä väline vaikutti viestin sisältöön ja hämärsi viestin perimmäistä tarkoitusta. Osittain hänen vaikutuksestaan PowerPointin käyttö kiellettiin monien yritysten ja armeijan sisäisessä viestinnässä. Tutkimusten mukaan Tuften väitteissä on jotakin perää: PowerPoint ei ehkä suoranaisesti tyhmennä käyttäjiään, mutta se saattaa käyttäjänsä tekemään oletuksia siitä, kuinka tietoa tulisi välittää.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Microsoft Powerpointin virallinen sivusto
Microsoft Office
Access · Entourage · Excel · FrontPage · InfoPath · MapPoint · OneNote · Outlook · PowerPoint · Project · Publisher · Teams · Visio · Word
Kyllikki Snell

Suomi Kyllikki Snell (31. joulukuuta 1891 Ruovesi – 19. joulukuuta 1972) oli suomalainen taidemaalari.
Kyllikki Snellin vanhemmat olivat tilanomistaja Gabriel Snäll (1855–1930) ja Karoliina Kallentytär Savijärvi (1856–1934). Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1913–1916 ja Wili Jaeckelin johdolla Berliinissä 1923–1924. Snell osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1917 ja 1918. Snell toimi maanviljelijänä. Hän tuli 425 hehtaarin kokoisen Ruoveden Muroleen kylässä sijainneen Murolekosken tilan omistajaksi isänsä jälkeen vuonna 1930.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : S. K. Snell
Rita Yahan-Farouz

| Rita> ריטה קלינשטיין |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1962 (ikä 62) Teheran, Iran
Ammatti:  Muusikko, näyttelijä
Muusikko
Aktiivisena:  1986–
Tyylilajit:  Pop Folk
Levy-yhtiöt:  Helicon, Kna'an
Aiheesta muualla
www.rita.co.il
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Rita (oik. Rita Yahan-Farouz, hepr. ‏ריטה קלינשטיין‎; s. 24. maaliskuuta 1962 Teheran, Iran), on israelilainen platinalevy-palkittu laulaja ja näyttelijä.
Rita syntyi Iranissa juutalaiseen perheeseen, joka muutti Israeliin hänen ollessaan kahdeksanvuotias. Hän aloitti uransa 1980-luvulla musiikkiryhmässä Israelin armeijassa. Vuonna 1982 hän aloitti Beit Zvin teknillisessä yliopistossa näyttelemisen. Hän edusti maataan Eurovision laulukilpailussa 1990 laululla Shara Barkhovot ja sijoittui 18. sijalle.
Rita oli naimisissa pianisti Rami Kleinsteinin kanssa ja heillä on kaksi tytärtä Meshi ja Noam. Pariskunta esiintyi yhdessä vuonna 2001.
Diskografia

| vuosi | Albumi | Käännös | Kultalevy |
| --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Rita |  | 3x platinaa |
| 1987 | Breaking Those Walls |  | Kulta |
| 1988 | Yamey Ha-Tom | Viattomuuden päivät | 5x kultaa |
| 1994 | Ahava Gdola | Suuri rakkaus | 4x hopeaa |
| 1996 | Tahanot BaZman | Kulissien ajat | 2x hopeaa |
| 1999 | Tiftah Halon | Avaa ikkuna | 2x hopeaa |
| 2000 | Rauhan aika |  | Kulta |
| 2001 | Rita & Rami Live |  | 5x kultaa |
| 2003 | Hamtsan | Happi | Kulta |
| 2007 | Yksi elävä |  | Kulta |
| 2008 | Remazim | Aavistukset | Platina |
| 2012 | HaSmachot Sheli |  |  |
| 2015 | Heaven Sent |  |  |
| 2017 | Nisim Shqufim |  |  |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (hepreaksi)
Rita Yahan-Farouz Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rita Tushingham

Rita Tushingham vuonna 2006.
Rita Tushingham (s. 14. maaliskuuta 1942 Liverpool) on britti­läinen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten 1960-luvun rooleistaan elo­kuvissa Hunajan maku, Tohtori Živago ja Temppu – ja miten se tehdään, josta hän oli Golden Globe -⁠ehdokkaana. Esikoisroolistaan Hunajan maussa Tushingham sai Golden Globen, Bafta-palkinnon ja parhaan naisnäyttelijän palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla.
Nuori Rita Tushingham ei ollut suurine silmineen perinteisellä tavalla kaunis, mistä oli hänelle etua realistiseen ilmaisuun pyrkivän uuden brittielokuvan ohjaajien etsiessä 1960-luvun alussa uusia kasvoja arkisiin tarinoihinsa.
Rita Tushingham varttui ruoka­kauppiaan tyttärenä Liverpoolissa, kävi sihteeri­opiston mutta halusi jo nuorena näyttelijäksi ja kävi myös Shelagh Elliott-Clarken esittävien taiteiden koulua. Hän sai teatteruransa alkuun päästessään näyttämö­mestarin apulaiseksi Liverpool Playhouse -⁠teatteriin. Hänen ensimmäinen elokuva­roolinsa oli pääosa Tony Richardsonin draama­elokuvassa Hunajan maku (1961).
Rita Tushingham asui 1980-luvun alusta lähtien parikymmentä vuotta Kanadan Torontossa toisen aviomiehensä, irakilaissyntyisen elokuvaaja Ousama Rawin kanssa.
Tushingham on näytellyt uransa aikana noin 50 elo­kuvassa ja parissa­kymmenessä televisio­tuotannossa.
Valikoitu filmografia

1961: Hunajan maku (A Taste of Honey)
1963: Vihreäsilmäinen tyttö (Girl with Green Eyes)
1963: He ajavat öisin (The Leather Boys)
1965: Tohtori Živago (Doctor Zhivago)
1965: Temppu – ja miten se tehdään (The Knack... And How to Get It)
1966: Nainen ja saalistaja (The Trap)
1968: Diamonds For Breakfast
1969: Oudot huoneet (The Bed Sitting Room)
1969: Opettaja (The Guru)
1973: Suunnitelma (Situation)
1975: Kosto on minun (The Human Factor)
1975: Raakelin mies (Ish Rachel)
1976: Vihreät silmät (Green Eyes)
1982: Huijari Felix Krullin tunnustukset (Bekenntnisse des Hochstaplers Felix Krull)
1986: Mustat muistot (A Judgement in Stone)
1986: Tahto (Flying)
1995: Elämän teatteri (An Awfully Big Adventure)
1997: Ihon alla (Under the Skin)
1999: Kaltevalla pinnalla (Out of Depth)
2004: Being Julia
2021: Last Night in Soho
Aiheesta muualla

Rita Tushingham Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Rita Tushingham Elonetissä.
Kymenlaakson Liikunta

| Kymenlaakson Liikunta |
| --- | --- |
Perustettu:  1998
Tyyppi:  liikunnan aluejärjestö
Kotipaikka:  Kouvola
Toiminta-alue:  Kymenlaakso
Toiminnanjohtaja:  Tommi Lehtinen
Puheenjohtaja:  Ari Pietarinen
Aiheesta muualla
Sivusto
Kymenlaakson  Liikunta (lyh. Kymli) on Kymenlaakson alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Kymenlaakson alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Kymenlaakson liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Kymenlaaksossa.
Kymenlaakson Liikunta on perustettu vuonna 1998. Järjestön toimisto sijaitsee Kouvolassa.
Kymenlaakson Liikunta on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä.
Kultavatsalavastaja

| Kultavatsalavastaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Lavastajat Ptilonorhynchidae
Suku::  Helmilavastajat Chlamydera
Laji::  cerviniventris
Kaksiosainen nimi
 Chlamydera cerviniventris  Gould, 1850 
Katso myös
   Kultavatsalavastaja Wikispeciesissä   Kultavatsalavastaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultavatsalavastaja (Chlamydera cerviniventris) on lavastajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kultavatsalavastajaa tavataan Australiassa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin kannankehitys on vakaa. Sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.