Puolan merivoimat
Puolan merivoimien historia > Toisen maailmansodan jälkeen (Varsovan liitto)

Puolan merivoimat luotiin uudelleen 1945–1948, jolloin sen kalustoon kuuluivat aluksi sodasta selvinneet alukset sekä länsiliittoutuneiden lahjoittamat alukset (ORP Blyskawica, kolme sukellusvenettä, neljä miinanraivaajaa, kaksi partioalusta ja koululaiva sekä kolme BYMS raivaajaa). Lisäksi sotakorvauksena luovutettavien Saksan laivaston alusten korvaajina saadut Neuvostoliiton luovuttamat yhdeksän miinanraivaajaa, kaksitoista sukellusveneentorjunta-alusta (saattaja) ja kaksi moottoritorpedovenettä. Aluskanta ei ollut kuitenkaan riittävä 500 kilometrin rantaviivan suojaamiseen, ja vuoden 1947 laivastosuunnitelma sisälsikin suuren laivanrakennusohjelman 42 000 tonnin laivaston luomiseksi. Suunnitelmassa oli kahdeksantoista sukellusvenettä, 24 moottoritorpedovenettä, yhdeksän saattajaa, 44 partioalusta ja 66 miinanraivaajaa, jotka oli tarkoitus valmistaa seuraavien 20 vuoden kuluessa.
Suunnitelma oli kuitenkin sodan runteleman maan taloudelle liian kunnianhimoinen, ja sitä supistettiin siten, että vuosina 1950–1955 valmistettaisiin viisi moottoritorpedovenettä, viisi partioalusta, viisi miinanraivaajaa ja viisi miinanraivauksen apuvenettä. Maassa olleet neuvostoliittolaiset upseerit hylkäsivät suunnitelman 1950 liittäessään Puolan merivoimat Itämeren laivastonsa operaatiosuunnitelmiin. Seuraavana vuonna julkistettiin puolustusselonteko, jonka pohjalta Puolan puolustuskykyä kehitettäisiin. Selonteossa merivoimien tehtäväksi määritettiin Gdynian laivastotukikohdan suojaaminen, ja tähän tarpeeseen laivaston uudistaminen pohjautuisi. Maalle luotiin kokeiluluonteisesti maihinnousulaivasto käytettyinä hankituista saksalaisista ja yhdysvaltalaisista maihinnousualuksista. Lisäksi nykyaikaistettiin hävittäjä ORP Burza.
Vanhentuneiden alusten korvaamista käsiteltiin seuraavan kerran puolustushallinnon viisivuotissuunnitelmassa 1955–1960, jossa esitettiin viiden hävittäjän, yhdeksän fregatin, kahdentoista sukellusveneen ja 96 moottoritorpedoveneen hankintaa Neuvostoliitosta ja lisäksi 60 miinanraivaajan ja kahdeksan sukellusveneentorjunta-aluksen tilaamista kotimaasta. Maan heikko talous kuitenkin esti suunnitelman toteuttamisen. Ensimmäisenä merkkinä talouden heikkenemistä oli vuoden 1952 nälänhätä, mutta ainoastaan Stalinin kuolema, Geneven huippukokous 1955 ja Poznańin kansannousu 1956 estivät maan neuvostososialistisen hallinnon ja varustautumisen jatkumisen. Muutos aiheutti myös neuvostoliittolaisten upseerien poistamisen hallinnon määräävistä asemista ja perinteisten puolalaisten asepukujen palauttamisen käyttöön.
Vaikka laivaston varustamisohjelma keskeytettiin, Neuvostoliitto oli jo luovuttanut kaksi Skoryy-luokan hävittäjää, kuusi MV-luokan sukellusvenettä ja 27 partioalusta. Lisäksi oli puolalaisilta telakoilta valmistunut kaksitoista T43-tyypin ja seitsemän TR40-tyypin miinanraivaajaa, jotka oli tehty Neuvostoliitosta saatujen piirustusten mukaan.
Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteerin Nikita Hruštšovin johtama hallinto pakotti Puolan vastaanottamaan uuden varustautumissuunnitelman, joka hyväksyttiin maaliskuussa 1961. Suunnitelman mukaan seuraavan seitsemän vuoden kuluessa merivoimien vahvuudeksi muodostuisi kolmen aluksen hävittäjälaivue, kuuden aluksen ohjusvenelaivue, seitsemän veneen sukellusveneosasto, 19 veneen moottoritorpedoveneosasto, kahdeksan aluksen sukellusveneentorjuntaosasto, 24 aluksen miinanraivaajaosasto, seitsemän veneen jokimiinanraivaajalaivue ja 28 aluksen maihinnousulaivasto. Niistä miinanraivaajat, sukellusveneentorjunta-alukset, moottoritorpedoveneet, maihinnousualukset sekä apualukset valmistaisi puolalainen meriteollisuus. Suunnitelma saatiin toteutetuksi 1960-luvun lopulla lukumäärällisesti, mutta suuret viiveet ja jatkuva budjettivaje aiheuttivat alusten vanhenemisen (ei korvattu uusilla) ja toisaalta laadullisen leikkauksen (esimerkiksi aseistus ja elektroniikka).
Valtion puolustushankinnat yhdistettynä maan heikkoon talouteen aiheuttivat Puolassa mellakoita joulukuussa 1970. Ikääntyvien alusten korvaamisen viiveet aiheuttivat lisääntyvää huolta Puolan puolustusministeriössä, jonka piti keskittyä maavoimien ja ilmavoimien kykyyn täyttää Varsovan liiton vaatimukset. Maa menetti 1980-luvulle tultaessa kakkosasemansa Varsovan liitossa  Itä-Saksalle.
Maa aloitti 1980 laivastonsa nykyaikaistamisen suunnittelun. Suunnitelman mukaan pinta-alukset rakennettaisiin Puolassa ja asejärjestelmät hankittaisiin Neuvostoliitosta. Kesän lakot kuitenkin johtivat kommunistipuolueen vallasta luopumiseen. Levottomuudet heikensivät entisestään heikkoa taloutta, mikä hidasti merkittävästi laivaston nykyaikaistamista. Ensimmäisinä valmistuivat paikallisten telakoiden valmistamat Notec-luokan miinanraivaajat, mutta ohjelman runkona olleista seitsemästä Kaszub-luokan korvetista valmistui ainoastaan nimikkoalus ORP Kaszub, ja sekin saatiin palvelukseen vasta 1990-luvun alussa.
ORP Warszawan poistuttua 1986 palveluksesta Puolan merivoimat eivät voineet lähettää Varsovan liiton sotaharjoituksiin saattajakokoista alusta Itämeren laivaston yhteisölaivueeseen ennen kuin sille tammikuussa 1988 luovutettiin Neuvostoliitosta Kashin-luokan ohjushävittäjä. Samana vuonna aloitettiin Itä-Saksan kanssa ohjusveneiden valmistus, ja maihinnousulaivaston nykyaikaistamista suunniteltiin. Näistä valmistui lopulta viisi Lublin-luokan maihinnousualusta, kun Neuvostoliitto ei luovuttanut asejärjestelmiä ohjusveneisiin.
Maan taloutta kuormitti lisäksi alusten hankinta Neuvostoliitosta, kun sieltä ostettiin neljä Tarantul-luokan korvettia korvaamaan Osa-luokan aluksia. Muita merkittäviä 1980-luvun hankintoja olivat Kilo-luokan sukellusveneen hankinta 1986 ja sen jälkeen pienempien ja kahden halvemman Foxtrot-luokan aluksen hankinta 1987–1988. Heikko talous kuitenkin aiheutti jälleen maassa levottomuuksia kesällä 1988, ja kommunistinen puolue suostui neuvottelujen ja kesäkuun 1989 vaalien jälkeen luopumaan vallasta. Puola oli ensimmäinen Naton yhteistyökumppani (engl. Partnership for Peace , PfP) ja lopulta halukkain liittymään Natoon, mikä mahdollistuisi Neuvostoliiton hajoamisen myötä.