Antiikin Aleksandria
Rakennukset ja löydökset > Brykheionissa

Brykheionin Deinokrates suunnitteli niin, että se ja sen rakennukset suuntautuivat Suureen satamaan ja Farokselle päin. Kaupunginosassa sijaitsi kuninkaallinen palatsi sekä monia muita merkittävimpiä julkisia rakennuksia, kuten Museion ja kirjasto, Kaisareion eli keisareiden temppeli, Ptolemaiosten hautakompleksi, Emporeion ja Dikasterion. Brykheion oli ympäröity omilla muureillaan, ja se oli paikka, jossa Julius Caesar puolusti itseään aleksandrialaisia vastaan. Kaupunginosa sai vetensä Niilistä kaupunkiin etelästä päin tulleen akveduktin tai tunnelin välityksellä.
Kuninkaalliset palatsit
Kuninkaallinen palatsialue sijaitsi Suuren sataman lahden rannalla. Se oli rakennettu ainakin osaksi Lokhiaksen niemelle. Palatsit muodostivat suuren rakennuskokonaisuuden, sillä jokainen Ptolemaios laajensi ja kaunisti niitä vuorollaan. Rakennukset olivat yhteydessä toisiinsa. Kokonaisuuteen kuului myös lehtoja ja puutarhoja. Strabon sanoo alueen kattaneen yhteensä lähes neljäsosan ellei jopa kolmasosan koko kaupungista. Joitakin palatsirakennusten osia ja niiden veistoksia on löydetty merestä.
Sema ja Aleksanteri Suuren hauta
Palatsien yhteydessä sijaitsi Ptolemaiosten hautakompleksi, joka tunnettiin nimellä Sema (Σῆμα, Sēma) tai Soma (Σῶμα, Sōma). Se piti sisällään myös Aleksanteri Suuren haudan. Aleksanterin ruumis oli alun perin sijoitettu kultaiseen arkkuun. Ptolemaios IX varasti sen vuonna 118 eaa., ja se korvattiin lasisella arkulla. Augustus näki ruumiin siinä vielä vuonna 30 eaa. Hautakompleksin paikka ja erityisesti Aleksanterin haudan sijainti ja muoto on ollut arkeologian suuria arvoituksia.
Museion
Museion (lat. Museum) eli muusille omistettu pyhäkkö oli osa palatsialuetta. Se oli omistettu kirjallisuuden tutkimukselle ja tieteiden harjoittamiselle ja seurasi Heliopoliin koulua Egyptin korkeimpana oppilaitoksena. Se perustettiin Ptolemaios I:n tai viimeistään Ptolemaios II:n aikana. Museion jakaantui toiminnallisesti neljään osastoon, jotka olivat runous, matematiikka, tähtitiede ja lääketiede. Sen jäseniin kuului tunnettuja nimiä, kuten Eukleides, Ktesibios, Kallimakhos, Aratos, Aristofanes Byzantionlainen, Aristarkhos, Heron, Ammonios Sakkas, Klemens, Origenes, Athanasios, Theon ja Hypatia. Museion säilyi toiminnassa vuoden 640 arabivalloitukseen saakka.
Museionin rakennukset yhdistyivät palatsiin pitkien pylväskäytävien välityksellä. Rakennuskokonaisuuden keskuksena oli suuri pitosali, jossa tutkijat ruokailivat yhdessä. Sen ulkopuolella oli peristyylikäytävä, jota voitiin käyttää ruumiinharjoituksiin ja kävellen suoritettuihin luentoihin, teatteri, jossa järjestettiin luentoja, väittelyitä ja juhlatilaisuuksia, tutkijankammioita, kasvitieteellinen puutarha sekä eläintarha.
Aleksandrian kirjasto
Kuulu Aleksandrian kirjasto oli osa Museionia. Se oli aikansa suurin kirjasto, ja siihen sanotaan antiikin eri lähteissä kuuluneen  400 000–700 000 kirjaa (kirjakääröä). Kokoelman pani alulle Ptolemaios I, ja sitä laajennettiin määrätietoisesti hänen seuraajiensa aikana. Osan tästä kokoelmasta sanotaan kuitenkin olleen Serapeionissa: erään tiedon mukaan sinne olisi sijoitettu Marcus Antoniuksen Pergamonin kirjastosta viemät ja Kleopatralle lahjoittamat 200 000 kirjaa.
Kirjaston tuhosta on erilaisia legendoja ja tulkintoja. Ainakin osan kirjastosta sanotaan tuhoutuneen Julius Caesarin sotatoimien aikaan vuonna 48 eaa. Serapeionissa ollut osa puolestaan kärsi usein kaupungin uskonnollisista riidoista ja lienee tuhoutunut 300-luvulla temppelin tuhoamisen yhteydessä. Lopullisesti kirjasto tuhoutui viimeistään kaupungin arabivalloituksen yhteydessä.
Emporeion
Emporeion (lat. Emporium) oli kauppasatamassa sijainnut aukio, joka toimi kaupungin kaupallisena keskuksena. Sen pohjoissivu avautui satamalaitureille, kun taas muilta sivuilta sitä reunustivat pylväshallit. Se oli kaupungin kansainvälinen kokoontumispaikka, jossa kohtasivat kaikki tuon ajan kansat, sillä Aleksandria peri Tyroksen ja Karthagon aseman kaupankäynnissä. On sanottu, että vaikka Aleksandria hävisi roomalaisella kaudella kaupunkina yksin Roomalle, kansainvälisenä kauppa- ja kohtaamispaikkana se voitti helposti Tiberin rannan ja suun satamat.
Kaisareion
Kaisareion (lat. Caesarium) eli Sebasteion oli Rooman keisareille omistettu temppeli, joka sijaitsi Brykheionissa lähellä Emporeionia. Siellä uhrattiin sekä kulloisellekin keisarille että edeltäville keisareille. Kaisareionin rakennutti Kleopatra VII jumalaksi korotetun Julius Caesarin muistoksi. Se muisti ilmeisesti myös Marcus Antoniusta. Augustus saattoi rakennuksen valmiiksi ja omisti sen itselleen sen jälkeen, kun oli vallannut Aleksandrian. Kokonaisuus vaikuttaa olleen valmis viimeistään vuonna 13 tai 12 eaa. Temppeli säilyi alkuperäisessä käytössä 300-luvulle jaa., jolloin se muutettiin Aleksandrian katedraalikirkoksi.
Rakennuskokonaisuuteen kuului useita huoneita, kirjasto, portteja, suuri ja avoin forumiksi kutsuttu tila sekä puutarha, ja se oli koristeltu rikkaasti kulta- ja hopeapatsain sekä maalauksin. Temppelin edustalla oli kolme suurta obeliskia, jotka oli siirretty Aleksandriaan muualta Egyptistä. Kaksi niistä, jotka tunnetaan ”Kleopatran neuloina”, ovat nykyisin Lontoossa ja New Yorkissa. Ne olivat paikallaan 1800-luvulle saakka ja merkitsivät näin temppelin paikkaa. Kolmas temppelistä peräisin oleva obeliski on niin kutsuttu Vatikaanin obeliski, joka on nykyisin Roomassa.
Muut rakennukset
Palatsialueen lähellä sijaitsi Dionysoksen teatteriksi kutsuttu kreikkalainen teatteri. Sataman lähellä sijaitsi Poseideion eli Poseidonille omistettu temppeli. Läheisen Suureen satamalahteen työntyneen aallonmurtajan päässä sijaitsi Marcus Antoniuksen ”erakkomajakseen” rakennuttama huvila Timoneion (lat. Timonium).
Brykheionissa sijaitsi myös korkein oikeusistuin eli Dikasterion (lat. Dicasterium), jossa toimi Ptolemaiosten aikana kaupungin neuvosto ja roomalaisella kaudella oikeudenkäyttöä johtanut juridicus. Arsinoeion (lat. Arsinoeum) oli Ptolemaios II:n sisarelleen ja puolisolleen Arsinoe II:lle rakennuttama muistomerkki. Paneion (lat. Panium) oli kivistä tehty kukkula tai kartio, jonka huipulle johti spiraalinmuotoinen tie. Sen huipulta näkyi koko kaupunki. Rakennuksen käyttötarkoitusta ei tiedetä, mutta huipulla oli oletettavasti Panille omistettu pyhäkkö.
Brykheionin muihin rakennuksiin lukeutuivat antiikin lähteiden perusteella muun muassa gymnasion, joka oli antiikin maailman suurimpia, sekä palaistra, stadion ja amfiteatteri. Kaivauksissa on löydetty roomalaisaikaisten asuintalojen jäänteitä lattiamosaiikkeineen. Eräs mielenkiintoinen arkeologinen löytö ovat lukuisat luentosalit, jotka ajoittuvat 400–500-luvuille, eivätkä liity Museioniin. Ne kertovat, ettei kaupungin tarina oppineisuuden keskuksena päättynyt Museioinin ja kirjaston tuhoon.
Kom el-Dikkan alueelta on löydetty pieni roomalaisaikainen teatteri, joka on ajoitettu 300-luvulle. Se oli tehty varhaisempien rakennusten uudelleenkäytetyistä osista. Teatterin katsomo koostuu 12–13 penkkirivistä, ja siinä on ollut tilaa noin 800 hengelle. Kristillisellä ajalla rakennusta käytettiin kirkkona.