stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eero Väätäinen

| Eero Väätäinen> Huittisten kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
 1991 – 1995 (vt. 1990 – 1991)  
Edeltäjä:  Kauko Heuru
Seuraaja:  Jyrki Peltomaa
Nokian kaupunginjohtaja
 2013 –  
Edeltäjä:  Tapani Mattila
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. huhtikuuta 1961 (ikä 63) Nilsiä
Eero Väätäinen (s. 22. huhtikuuta 1961 Nilsiä) on suomalainen hallintovirkamies. Hän on toiminut Nokian kaupunginjohtajana vuodesta 2013. Nokian valtuusto valitsi hänet yksimielisesti. Hän on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri, ja hänellä on myös eMBA-tutkinto. Väätäinen oli Huittisten kunnanjohtaja vuosina 1994–1999. Ennen valintaa Nokian kaupunginjohtajaksi hän työskenteli Oulun Diakonissalaitoksen Säätiön johtajana.
Väätäinen oli Nurmijärven kunnan harjoittelija vuonna 1983 ja vs. toimistosihteeri vuonna 1983 sekä vuosina 1985–1986, Lohjan kunnan vs. kansliasihteeri vuonna 1986, Uuraisten vs. kunnansihteeri 1987–1988, Huittisten apulaiskaupunginsihteeri vuosina 1988–1989, kaupunginsihteeri vuosina 1989–1995, vt. kaupunginjohtaja vuosina 1990–1991 ja kaupunginjohtaja vuosina 1995–1999.
Tauno Timoska

Tauno Johannes Timoska (5. huhtikuuta 1932 Turku – 15. kesäkuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen jääpalloilija ja maahockeypelaaja.
Helsingin 1952 olympiakisoissa Tauno Timoska oli mukana Suomen maahockeyjoukkueessa, joka karsiutui ensimmäisellä kierroksella.
Jääpalloilijana Timoska sai MM-kisoissa hopeaa 1957 ja pronssia 1961. Hän teki jääpallon MM-kisojen kaikkien aikojen ensimmäisen maalin 28. helmikuuta 1957. Maaotteluissa hän pelasi hyökkääjänä 32 kertaa ja teki niissä 29 maalia. SM-sarjan maalikuninkuuden hän voitti neljästi.
Saavutuksia > Jääpallossa

MM-hopeaa 1957
MM-pronssia 1961
SM-kultaa 1958 ja 1959 (Käpylän Urheilu-Veikot)
SM-hopeaa 1956 ja 1961 (Käpylän Urheilu-Veikot)
SM-pronssia 1957, 1960 ja 1962 (Käpylän Urheilu-Veikot)
32 maaottelua (29 maalia)
Saavutuksia > Maahockeyssa

Olympiaedustaja 1952
SM-kultaa 1953, 1955–57, 1961, 1963–65 ja 1969 (Nuijamiehet)
3 maaottelua
Aiheesta muualla

Tauno Timoskan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Suomen joukkue – Maahockey kesäolympialaisissa 1952
Kaarlo Einiö |
Pentti Elo |
Erkki Heikkilä |
Veijo-Lassi Holopainen |
Helge Korhonen |
Keijo Kuusela |
Risto Lamppu |
Reino Lindroos |
Esko Salminen |
Toivo Salminen |
Esko Silvennoinen |
Tauno Timoska |
Varamiehet: Esko Kiviaho |
Keijo Lehtonen |
Pentti Paasonen
Tina(II)

| Tina(II)fluoridi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  7783-47-3
PubChem CID:  24550
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  SnF2
Moolimassa:  156,71
Ulkomuoto:  Väritön tai valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  213 °C
Kiehumispiste:  853 °C
Tiheys:  4,57 g/cm3
Liukoisuus veteen:  310 g/l (0 °C)
Tina(II)fluoridi (SnF2) on tina- ja fluoridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hammastahnoissa, orgaanisen kemian synteeseissä ja erikoislasien valmistamiseen.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa tina(II)fluoridi on valkoista tai väritöntä kiteistä ainetta. Sen kiderakenne on vääristynyt rutiilia muistuttava rakenne. Tina(II)fluoridi liukenee erittäin hyvin veteen. Se kuitenkin hydrolysoituu hitaasti jolloin muodostuu samentuma, joka koostuu muun muassa tinaoksidista ja tinaoksifluoridista. Tina(II)fluoridi liukenee myös eräisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi asetoniin, etyyliasetaattiin tai pyridiinin, mutta ei alkoholeihin tai dietyylieetteriin. Fluoridipitoisissa liuoksissa muodostuu fluorostannaattikomplekseja esimerkiksi [SnF3]-. Muiden tina(II)yhdisteiden tavoin tina(II)fluoridi on vahva pelkistin.
Valmistus ja käyttö

Tina(II)fluoridia valmistetaan liuottamalla tinaoksidia vetyfluoridin vesiliuokseen tai metallisen tinan ja vetyfluoridin välisellä reaktiolla. Ensimmäisen kerran yhdistettä valmisti todennäköisesti Carl Wilhelm Scheele vuonna 1771.
Tina(II)fluoridia voidaan käyttää hammastahnoissa, koska sen sisältämä fluoridi-ioni muodostaa hampaiden hydroksiapatiitin kanssa suojaavan fluoriapatiittikerroksen. Yhdistettä käytetään myös matalissa lämpötiloissa sulavien lasien valmistukseen, sekä orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa optisesti aktiivisia alkoholeja, katalyyttinä muun muassa Knoevenagel-kondensaatioissa ja aldolikondensaatioissa sekä orgaanisten tinayhdisteiden valmistuksessa.
Aiheesta muualla

Tina(II)fluoridin kansainvälinen kemikaalikortti
Riigikogun vaalit 1923

Riigikogun vaalit 1923 (II Riigikogu valimised) olivat Viron parlamenttivaalit ja niissä valittiin satajäseninen toinen riigikogu. Muutamaa kuukautta aikaisemmin maassa pidettiin kansanäänestys uskonnollisesta opetuksesta, ja sen vuoksi riigikogun vaalit siirrettiin loppusyksystä 1923 kevääseen.
Vaalit pidettiin 5.–7. toukokuuta 1923 ja hyväksyttyjä ääniä annettiin 477 284 (äänestysprosentti 67,8 %). Riigikogun paikat jakautuivat puolueittain seuraavasti:
Maanviljelijöiden edustajakokous 23 paikkaa (ääniosuus 21,6 %)
Sosiaalidemokraattinen työväenpuolue 15 (14,0 %)
Työpuolue 12 (11,2 %)
Työväen rintama (kommunistit) 10  (9,5 %)
Viron kansanpuolue 8 (7,5 %)
Kristillinen kansanpuolue 8 (7,3 %)
Viron riippumaton sosialistinen työväenpuolue 5 (4,7 %)
Kansallinen liberaalipuolue 4 (4,4 %)
Venäläinen kansalliskokous 4 (4,1 %)
Asutustilalliset sekä vuokra- ja pienviljelijät 4 (3,8 %)
Saksalais-balttilainen puolue 3 (3,5 %)
Asunnonomistajien liitto 2 (2,2 %)
Vuokralaisten liitto 1 (1,3 %)
Sotaveteraanien liitto 1 (1,2 %)
Seuraava, kolmas riigikogu valittiin 15.–17. toukokuuta 1926.
Käännös suomeksi
Ranskan yhdistynyt protestanttikirkko

| Église protestante unie de France Ranskan yhdistynyt protestanttikirkko |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  luterilainen, reformoitu
Johtaja:  Emmanuelle Seyboldt
Yhteistyötahoja:  Luterilainen maailmanliitto, Reformoitujen kirkkojen maailmanyhteisö
Toiminta-alue:  Ranska (paitsi Alsacen ja Mosellen alueet)
Perustettu:  2013
Kirkkoon yhdistyneet:  Ranskan evankelisluterilainen kirkko, Ranskan reformoitu kirkko
Seurakuntia:  450
Jäseniä:  250 000
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ranskan yhdistynyt protestanttikirkko (ransk. Église protestante unie de France) on protestanttinen kristillinen kirkkokunta Ranskassa. Se syntyi vuonna 2013, kun  Ranskan evankelisluterilainen kirkko ja Ranskan reformoitu kirkko yhdistyivät, mistä johtuen kirkko on tunnustukseltaan sekä luterilainen, reformoitu.
Ranskan yhdistyneen protestanttikirkon aluejako. Vaaleanharmaa alue, joka kattaa Mosellen ja Alsacen alueet ei kuulu kirkon toiminta-alueeseen, sillä siellä toimii Alsacen ja Lorrainen protestanttisten kirkkojen unioni.
Kirkko päätti hyväksyä samaa sukupuolta olevien parien vihkimisen vuonna 2015. Samalla päätettiin, että yksittäiset pastorit ja seurakunnat saavat itse päättää vihkivätkö he vai eivät, sillä huolimatta suuren enemmistön kannatuksesta kirkossa on myös asiasta perinteisemmin ajattelevia.
Tietokone

Tietokoneita ja tietoteknisiä laitteita eri aikakausilta (myötäpäivään vasemmasta yläkulmasta lähtien):
Varhainen elektroniputkia käyttävä tietokone (ENIAC)
Suurtietokone (IBM System/360)
Pöytätietokone (IBM ThinkCentre S50 ja näyttö)
Supertietokone (IBM Summit)
Pelikonsoli (Nintendo GameCube)
Älypuhelin (LYF Water 2)
Nasan supertietokone Columbia.
Tietokone on laite, joka käsittelee numeeris-loogista tietoa ohjelmointinsa mukaisesti. Arkikielessä tietokoneella tarkoitetaan yleensä yleiskäyttöistä laitetta, joka on tarkoitettu suorittamaan monenlaisia tietojenkäsittelytehtäviä. Myös esimerkiksi pelikonsolit ja matkapuhelimet ovat perusluonteeltaan tietokoneita, vaikka erikoistuneiden käyttötarkoitustensa takia niitä ei sellaisiksi yleensä kutsuta. Myös sulautetuissa järjestelmissä on laitteen sisällä tietokone, vaikka käyttäjä ei aina ole siitä edes tietoinen.
Tietokoneiden edeltäjinä voidaan pitää yhtäältä reikäkorttien käsittelyyn tarkoitettuja reikäkorttikoneita ja toisaalta esimerkiksi mekaanisia laskimia. Ensimmäiset varsinaiset ohjelmoitavat tietokoneet rakennettiin 1940-luvulla ja niitä käytettiin muun muassa toisen maailmansodan aikaan salakirjoitusten murtamiseen (brittiläinen Colossus), tykistön ammusten ratojen laskentaan (yhdysvaltalainen ENIAC) ja lentokonesuunnittelun lujuuslaskentoihin (saksalainen Z3).
Tietokoneiden luokittelu

Historiallisesti tietokoneet on luokiteltu kokoluokan mukaan usein eri tavoin:
Suurtietokone (mainframe)
Minitietokone
Mikrotietokone
Supertietokoneella tarkoitetaan tietokonetta, joka valmistuessaan on tehokkaimpien tietokoneiden joukossa.
Muita luokitteluja ovat muun muassa käyttötavan (mm. henkilökohtainen tietokone) ja teknisen ratkaisun mukaan.
Tietokoneet on jaoteltu tekniikan mukaan eri sukupolviin.
Tietokoneluokat syntyivät ensimmäisen ja toisen sukupolven tietokoneiden myötä ja kehittyivät kolmannen sukupolven suoritintekniikan myötä.
Mikroprosessoreista on tullut yksittäinen määrittävä teknologia kaikissa tietokoneluokissa.
Tietokoneiden historia

Tietokoneen kehitys vuosikymmenittäin
1940-luvulla tietokone kehitetään ja niitä käyttävät vain valtiot, käyttötarkoituksena oli lähinnä sotilaskäyttö. Elektroniputki on yleinen tekniikka.
1950-luku oli tietokoneen perustekniikan ja teorian kehityskautta, IBM julkistaa ensimmäisen sarjavalmisteisen tietokoneen. Transistori yleistyy.
1960-luvulla puolijohteet alkoivat pienentää ja nopeuttaa tietokonetta. Havainto Mooren laista julkaistaan. Mikropiiri yleistyy. Ensimmäiset minitietokoneet kuten PDP-8.
1970-luvulla tietokonetta käytettiin lähinnä tekniseen laskentaan. Mikroprosessori yleistyi. "Vuoden 1977 kolmikko" Apple II, Commodore PET ja TRS-80 ja ensimmäiset mikrotietokoneet esiteltiin. Unix ja Berkeley Software Distribution julkaistiin.
1980-luvulla mikrotietokoneet yleistyvät voimakkaasti. Isotkin tietokoneet olivat enää huonekalun kokoisia ja kirjoituskone korvautuu henkilökohtaisella tietokoneella.
1990-luvulla tietokone muuttuu jokaisen pienyrityksen päivittäiseksi apuvälineeksi ja tietoliikenteen kehitys laajentaa käyttötapoja. Tietokone siirtyy myös osaksi autoja ja kodinkoneita.
2000-luvulla tietokoneita käytetään työssä ja kotona päivittäin, kannettavat tietokoneet riittävät vaativiinkin työtehtäviin. Tietokone on olennainen väline monessa työssä ja tietokoneen rikkoutuminen estää työnteon konttoritöissä.
2010-luvulla taulutietokoneet eli tabletit yleistyvät. Myös älypuhelimet kehittyvät voimakkaasti muuttuen käytännössä mobiilitietokoneiksi.
Ohjelmoitavuus

Tietokoneen merkittävin etu taskulaskimeen verrattuna on mahdollisuus ohjelmoitavuuteen ja mahdollisuus suorittaa eri ohjelmia. Taskulaskimella on helppo laskea muutama luku yhteen, mutta tuhansien lukujen laskeminen on työlästä. Tietokoneohjelma suoriutuu tehtävästä lyhyellä komentosarjalla. Churchin–Turingin teesin mukaan "kaikki laskettavissa oleva on laskettavissa Turingin koneella."
Seuraava esimerkki on kirjoitettu MIPS-suorittimen assembly-kielellä. Kyseinen ohjelma laskee kokonaislukujen 1 – 1000 summan:
begin:
    addi $8, $0, 0           # summa on alussa nolla
    addi $9, $0, 1           # ensimmäinen yhteenlaskettava luku on 1
  loop:
    slti $10, $9, 1000       # tarkista, onko luku vähemmän kuin 1000
    bne $10, $0, finish      # jos luku on 1000 tai yli, lopeta laskeminen
                             #   (mutta MIPSissä seuraava käsky ehditään vielä suorittaa)
    add $8, $8, $9           # laske yhteen summaan
    addi $9, $9, 1           # siirry seuraavaan lukuun
    j loop                   # aloita silmukka alusta (slti-käskyn kohdalta)
  finish:
    add $2, $8, $0           # sijoita summa tulosrekisteriin
Tietokonearkkitehtuuri

Tietokonearkkitehtuureista yleisimmät ovat Von Neumannin arkkitehtuuri ja Harvardin arkkitehtuuri. Näiden lisäksi on muita luokitteluja.
Tietokoneen osat

Tietokonejärjestelmään kuuluvat
ohjelmisto (”softa”, engl. software)
laitteisto (”rauta”, engl. hardware).
Tietokoneen osat > Ohjelmisto

Ohjelmisto jaetaan edelleen
kiinteisiin laiteohjelmiin (engl. firmware), jotka kytkeytyvät laitteistoon ja säätelevät muun muassa tietokoneen käynnistymisen alkuvaiheita
käyttöjärjestelmään, joka käsittelee laitteistoa ja useita muita toimintoja sovellusohjelmien puolesta
käyttöjärjestelmän päällä toimiviin sovellusohjelmiin
Tietokoneen osat > Laitteisto

Tietokoneen laitteiston perusrakenne (niin sanottu Von Neumannin arkkitehtuuri) on säilynyt suunnilleen samana aina 1940-luvulta asti. Laitteistoon kuuluvat
suoritin (prosessori, engl. processor), joka suorittaa ohjelmaa
muisti (engl. data storage), johon tallentuvat sekä ohjelmat että niiden käyttämät tiedot
oheislaitteet (engl. peripheral device), joita voidaan käyttää tiedon syöttöön ja tulostukseen
Tietokoneen tulevaisuudesta

Mooren lakina tunnettu kehitys on ollut voimassa useita vuosikymmeniä, mutta kehitys on hidastunut. Painopiste on siirtynyt suurempaan rinnakkaisuuteen ja tämä vaikuttaa myös ohjelmistojen kehitystapaan.
Tämä kehitys merkitsee:lähde?
teknisen älykkyyden radikaalin kasvun jatkumista (ks. Epistemologia: Tekninen ja inhimillinen tieto)
yhä älykkäämpien, suurempien ja ajantasaisempien tehtävien siirtymistä tietokoneille
tekniikan ja ihmiskunnan tietokoneistumista.
Tietokoneiden tulevaisuus on tietokoneverkoissakenen mukaan?. Mullistusta tietokonetekniikassa on esitetty kvanttitietokoneista.
Kirjallisuutta

Davis, Martin: Tietokoneen esihistoria Leibnizista Turingiin.  Helsinki: Art House, 2003.  ISBN 951-884-364-3
R. Pekka Malinen: Tietojenkäsittelyoppi. Tiedon portaat (8. osa).  Porvoo: Werner Söderström Oy, 1970.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Babbagen Analyyttinen kone.
Z3-tietokoneen jäljennös.
Läpileikkaus tyypillisestä torni-mallisesta henkilökohtaisesta tietokoneesta ja sen oheislaitteista:

1. Skanneri 

2. Keskussuoritin

3. Keskusmuisti

4. Laajennuskortit (näytönohjain, äänikortti, jne.)

5. virtalähde

6. Optinen asema

7. Kiintolevy

8. Emolevy

9. Kaiuttimet

10. Näyttö

11. Käyttöjärjestelmä

12. Sovellusohjelmisto

13. Näppäimistö

14. Hiiri

15. Ulkoinen kiintolevy

16. Tulostin
Tilaton pakettisuodatus

Tilaton pakettisuodatus on yksi palomuurin suodatustyypeistä.
Tilatonta pakettisuodatusta kutsutaan pakettisuodatinpalomuuriksi, joka on palomuurityypeistä yksinkertaisin. Sillä on pääsylista, ACL (engl. 'Access Control List'), jonka perusteella pakettien suodatus tapahtuu. Oletuksena ACL:ssä on sääntö, jonka mukaan kaikki, mitä ei ole erikseen sallittu, on kielletty.
Missä käytetään?

Pakettisuodatinpalomuuria käytetään toisinaan yrityksen laitepalomuurin edessä suodattamassa kaikki yleiset epätoivotut paketit pois, jolloin laitepalomuurille, joka on yrityksen pääpalomuuri, ei tulisi liikaa tekemistä turhien ei-toivottujen pakettien suodattamisessa. Laitepalomuurille jää suodatettavaksi kaikki, mitä pakettisuodatinpalomuuri ei ole hylännyt.
Microsoft XP -käyttöjärjestelmän mukana tulee sisäänrakennettu palomuuri, joka on tyypiltään pakettisuodatin. Tämä on esitetty XP:ssä nimellä Internet-yhteyden palomuuri (engl. TCP/IP filtering).
Toiminta > Pääsylista, ACL

Pakettisuodatinpalomuurin toiminta perustuu pääsylistaan eli ACL:ään (engl. Access Control List). Kun paketti saapuu, palomuuri vertailee sen otsikkotietoja pääsylistassa oleviin sääntöihin, joiden mukaan paketti joko päästetään läpi tai hylätään.
Paketin otsikkotiedot, joita pääsylistaan vertaillaan, ovat IP, TCP, UDP ja ICMP. Useimmiten suodatuksen kohteena on IP-osoitteet ja porttinumerot.
Toiminta > Pääsylista, ACL > ACL:n laatiminen

Pääsylista laaditaan oletussäännön perusteella. Oletussääntö, joka on listassa viimeisenä, on yleensä muotoa "Kaikki paketit, joita ei erikseen sallita, kielletään." Kaikki liikenne, joka halutaan erikseen sallia, laaditaan pääsylistaan erillisiin sääntöihin oletussäännön yläpuolelle.
Toiminta > Pääsylista, ACL > Esimerkki ACL:stä

Oletussääntö on tässä esimerkissä alimmaisena (4.), ja sen yläpuolelle määritellään siitä poikkeavat säännöt. Jokaisen paketin tullessa palomuurin kohdalle, niiden otsikkotiedot käydään pääsylistassa läpi numerojärjestyksessä. Koko listaa ei tarvitse aina käydä läpi; jos esimerkiksi listan 3. sääntö pätee pakettiin, ei neljättä sääntöä tarvitse enää käydä läpi.
Toiminta > Pääsylista, ACL > Esimerkki pääsylistasta

Kaikki ulospäin lähtevät paketit sallitaan
Kaikki sisään tulevat paketit, joiden kohdeportti on 80, sallitaan
Kaikki echo reply -paketit sallitaan
Kaikki muut paketit kielletään
Edut ja ongelmat > Ongelmat

Dataliikenne on melkein aina kaksisuuntaista. Pakettisuodatinpalomuurissa kiellettyjen sääntöjen kohdalla pelkästään yhteyden avaus ulkoapäin on kielletty, jolloin vahingollinen paketti saattaa päästä läpi, kunhan se ei ole merkitty yhteyden avauspaketiksi.
Rami Tapper

Rami Tapper
Rami Tapio Tapper (s. Salo)  on suomalainen laulaja, soittaja, säveltäjä ja sanoittaja joka aloitti uransa Muleskinners-yhtyeessä vuosina 1981–1984. Rami Tapper oli perustamassa the Jokers -yhtyettä vuonna 1987. The Jokersin hajottua 1992 hän oli perustamassa Flatmates-yhtyettä . Yhtyeen toiminnan loputtua Tapper aloitti yhden miehen orkesterilla kiertämään ruotsinlaivoja ja erilaisia tilaisuuksia.  Vuonna 2003 hän perusti Southwest Skiffle Boys -yhtyeen.
Tapperin ensimmäisellä soololevyllä käytettiin muusikkoina Baba Salamaa, Anssi Saarnilehtoa ja Janne Salosta.
Diskografia

Vain soiton päässä (2004)
Aiheesta muualla

Rami Tapperin sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Rami Tapperin sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Riigikogun vaalit 1926

Riigikogun vaalit 1926 (III Riigikogu valimised) olivat Viron parlamenttivaalit ja niissä valittiin satajäseninen kolmas riigikogu. Vaalien aikana koko maa oli sotatilassa, joka julistettiin joulukuun 1924 vallankaappausyrityksen aikana. Riigikogun vaaleissa otettiin käyttöön äänikynnys: puolueen oli saatava vähintään kaksi paikkaa päästäkseen parlamenttiin.
Vaalit pidettiin 15.–17. toukokuuta 1926 ja hyväksyttyjä ääniä annettiin 514 595 (äänestysprosentti 73,3 %). Riigikogun paikat jakautuivat puolueittain seuraavasti:
Sosiaalidemokraattinen työväenpuolue 24 paikkaa (ääniosuus 22,9 %)
Maanviljelijöiden liitto 23 (21,4 %)
Asutustilalliset sekä vuokra- ja pienviljelijät 14 (13,5 %)
Viron työpuolue (ETE) 12  (12,4 %)
Viron kansanpuolue 8 (7,4 %)
Työläisten puolue (kommunistit) 6 (5,8 %)
Kristillinen kansanpuolue 6 (5,4 %)
Venäläinen kansalliskokous 3 (3,3 %)
Saksalais-balttilainen puolue 2 (2,5 %)
Asunnonomistajien liitto 2 (2,4 %)
Seuraava, neljäs riigikogu valittiin 11.–13. toukokuuta 1929.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: et:III Riigikogu valimised
| n k  Vaalit ja kansanäänestykset Virossa |
| --- | --- |
Parlamenttivaalit: 1919 · 1920 · 1923 · 1926 · 1929 · 1932 · 1938 · 1940 · 1992 · 1995 · 1999 · 2003 · 2007 · 2011 · 2015 · 2019 · 2023
Kunnallisvaalit: 1993 · 1996 · 1999 · 2002 · 2005 · 2009 · 2013 · 2017 · 2021
Presidentinvaali: 1938 · 1992 · 1996 · 2001 · 2006 · 2011 · 2016 · 2021
Europarlamenttivaalit: 2004 · 2009 · 2014 · 2019 · 2024
Kansanäänestykset: 1923 · 1932 · 6/1933 · 10/1933 · 1936 · 1991 · 1992 · 2003
Barndominium

Barndominium
Barndominium on yhdysvaltalainen 2020-luvulla suosiota kasvattanut rakennustyyppi, joka on asumiskäyttöön mukautettu maatalousrakennus. Metallirunkoiseen rakennukseen lisätään ikkunat ja ulko-ovi. Sisätilassa on vain vähän väliseiniä ja rakennuksen perustuksena on raudoitettu betonilaatta. Vähin kustannuksin rakennettavan talon asumismukavuus on silti korkea ja asuinpinta-ala suuri.
Timanttitetra

| Timanttitetra |
| --- | --- |
 Aikuinen naaras, noin 4 cm pitkä
Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Tetrakalat Characiformes
Heimo::  Tetrat Characidae
Suku::  Moenkhausia
Laji::   pittieri
Kaksiosainen nimi
 Moenkhausia pittieri  Eigenmann, 1920 
Katso myös
   Timanttitetra Wikispeciesissä   Timanttitetra Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Timanttitetra (Moenkhausia pittieri) on tetroihin kuuluva eteläamerikkalainen kala, jota pidetään myös akvaarioissa. Timanttitetrat ovat yleensä oiva akvaariokala aloittelijoille, sillä se on helppohoitoinen.
Koko ja ulkonäkö

Timanttitetra voi kasvaa melkein kuusi senttiä pitkäksi. Se on hopeanhohtoinen, litteävartaloinen kala. Silmän yläpuolella on punainen pilkku. Aikuisen yksilön kyljet kimaltelevat, mistä laji on saanut nimensä. Timanttitetroja on myös eri värisiä: jotkut ovat edestä hopeita ja takaa punaisia. Koiraat erottaa siitä, että niillä on huomattavasti suurempi ja kaarevampi selkäevä kuin naarailla.
Alkuperä

Timanttitetroja tavataan luonnossa Venezuelassa, Valencia-järven ympäristössä.
Käyttäytyminen

Timanttitetra on vilkas, mutta sopuisa parvikala, jota suositellaan pidettäväksi ainakin viiden yksilön parvissa.
Vesiolot

Timanttitetralle sopiva lämpötila-alue on 24–28 °C ja pH 6–7. Turpeen tai humusuutteen lisäämistä akvaarioveteen suositellaan.
Aiheesta muualla

Lisa (Harrastajan sivu)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q13222859  Wikispecies: Moenkhausia pittieri  ADW: Moenkhausia_pittieri  BioLib: 43099  CoL: 6RMYY  EoL: 219063  FishBase: 10664  GBIF: 2352623  iNaturalist: 610885  IRMNG: 10826529  ITIS: 162986  NCBI: 1642155  Open Tree of Life: 3625305  Plazi: D32098EE-C0B6-5C00-74BD-4565C315A292  WoRMS: 1383186  ZooBank: 7C4D0DE5-34A1-46DB-87B4-FABDC58D5EF6
Thorpe Park

Thorpe parkin logo
Thorpe Park on Chertseyssä sijaitseva huvipuisto, joka sijaitsee noin 50 kilometrin päässä Lontoon keskustasta.
Thorpe Park avattiin vuonna 1979.
Laitteet

Colossus on Intaminin rakentama vuoristorata. Colossuksessa on ennätykselliset 10 kierrettä.
Nemesis Inferno on Bolliger & Mabillardin valmistama "Inverted"-mallinen vuoristorata.
Detonator on Fabbrin valmistama pudotustorni. Sen korkeus on noin 35 metriä (155 jalkaa).
Saw-The ride on Euro-fighter-mallinen vuoristorata jonka on valmistanut Gerstlauer. Saw-The Ridellä on pystysuora hissimäki jonka jälkeen tulee 100 asteen pudotus.
Slammer on S&S Powerin tekemä (alkuperäiseltä nimeltään Sky Swatter) huvipuistolaite joka ensimmäiseksi nousee jonka jälkeen alkaa pyörimään akselinsa ympäri.
Stealth on Intaminin rakentama laukaisu-vuoristorata. Stealth nousee 62.5 metriin (205 jalkaa) noin 134 kilometrin tuntivauhdilla, noin 1.9 sekunnin kiihtyvyydellä.
Colossus
Nemesis Inferno
Detonator
Saw-The ride
Slammer
Stealth
Ranskan Grand Prix 1952

|  Ranskan Grand Prix 1952  |
| --- | --- |
 4 osakilpailu 8 osakilpailusta kaudella 1952. 
Päivämäärä:  6. heinäkuuta 1952
Sijainti:  Rouen-Les-Essarts
Sää:   Epävakaa
Paalupaikka
Kuljettaja:   Alberto Ascari   (Ferrari)
Paaluaika:  2.14,8
Palkintokoroke
Voittaja:   Alberto Ascari   (Ferrari)
Toinen:   Giuseppe Farina   (Ferrari)
Kolmas:   Piero Taruffi   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Alberto Ascari   (Ferrari)
Kierrosaika:  2.17,3
Ranskan Grand Prix 1952 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 6. heinäkuuta 1952 Rouen-Les-Essartsin radalla. Kilpailun voitti Alberto Ascari, jolle voitto oli toinen perättäinen.