stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raahe
Kunnalliset asiat > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Raahessa oli 25 001 asukasta, joista 21 652 asui taajamissa, 3 197 haja-asutusalueilla ja 152:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Raahen taajama-aste on 87,1 %. Raahen taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Raahen keskustaajama | 18 986 |
| 2 | Vihannin kirkonkylä | 1 124 |
| 3 | Haapajoki-Arkkukari | 717 |
| 4 | Piehinki | 370 |
| 5 | Lampinsaari | 248 |
| 6 | Olkijoki | 207 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Kunnalliset asiat > Seurakunnat

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista Raahessa toimii Raahen seurakunta, joka toimii myös Siikajoen kunnan alueella.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Raahen alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta ja Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Raahen helluntaiseurakunta. Raahessa toimii myös Lähetyshiippakunnan kappeliseurakunta, joka toimii osana Timoteus-seurakuntaa.lähde?
Kunnalliset asiat > Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Raahen kaupungin nykyisellä alueella.
Pattijoen seurakunta (liitetty Raahen seurakuntaan 2007)
Saloisten seurakunta (liitetty Raahen seurakuntaan 2007)
Siikasalon seurakunta (liitetty Raahen seurakuntaan 2013)
Vihannin seurakunta (yhdistetty Ruukin seurakunnan kanssa Siikasalon seurakunnaksi 2006)
Kunnalliset asiat > Koulutus

Raahe on tunnettu koulukaupunkina opettajaseminaarin, Raahen Porvari- ja Kauppakoulun sekä Lybeckerin käsityökoulun ansiosta jo yli sadan vuoden ajan. Vuonna 2024 Raahessa toimii 13 peruskoulua, joista 9 on alakouluja, 2 yläkouluja ja 2 yhtenäiskouluja. Raahen kaupunki kokonaisuudessaan on yksi oppilaaksiottoalue, jossa opiskelee yhteensä noin 2965 lasta ja nuorta.
Raahessa toiseen asteen opintoihin koulutusvaihtoehtoja tarjoavat Raahen lukio, Koulutuskeskus Brahe sekä Raahen Porvari- ja Kauppakoulu.
Raahen kaupunki omistaa Raahen musiikkiopiston, joka on seutukunnallinen taideoppilaitos, jonka tehtävänä on järjestää musiikin ja siihen liittyvien taidemuotojen opetusta. Musiikkiopistossa opiskelee lähes 500 lasta ja nuorta, joista noin 120 kuuluu musiikkileikkikouluopetuksen piiriin.  Raahen kaupunki ylläpitää myös kansalaisopistoa, Raahe-opistoa, joka tarjoaa liikunnan, kielten sekä taito- ja taideaineiden lisäksi erilaisia yleissivistäviä aineita. Sen toiminta-alueena on Raahen kaupunki sekä Pyhäjoenkunta. Raahe-opisto toimii vapaan sivistystyön perustehtävän mukaisesti ja noudattaa elinikäisen oppimisen periaatteita.
Ammattikorkeakoulututkintoon johtavia AMK-koulutuksia on voinut suorittaa Raahessa vuodesta 2018 alkaen Kajaanin ammattikorkeakoulussa yhteistyössä Koulutuskeskus Brahen ja Pohteen kanssa. Koulutuksia järjestetään sekä päivä- että monimuoto-opetuksena. Korkeakouluopiskelijoita on Raahessa kaikkiaan noin 250.
Raahessa käynnistyneitä koulutuksia ovat:
Tieto- ja viestintätekniikan insinööri
Konetekniikan insinööri
Rakennus- ja yhdyskuntatekniikan insinööri
Tietojenkäsittelyn tradenomi, peliala
Sairaanhoitaja
Lisäksi Pohjois-Pohjanmaan kesäyliopiston Raahen toimipaikka tarjoaa avointa yliopisto-opetusta, ammatillista täydennyskoulutusta, valmentavia ja harrastustavoitteisia kursseja sekä erilaisia yleisötilaisuuksia.
Raahessa toimi vuoteen 2014 saakka Oulun ammattikorkeakoulun Raahen yksikkö, joka koulutti insinöörejä ja tradenomeja. Insinööriopiskelijoita oli runsaat 600 ja tradenomiopiskelijoita vajaat 300. Toiminta sai alkunsa Raahen tietokonealan teknillisenä oppilaitoksena vuosi 1972–1999. Insinöörikoulutus siirtyi hallinnollisesti Oulun seudun ammattikorkeakoululle vuonna 1997, jolloin Raaheen perustettiin ammattikorkeakoulun Raahen tietokonealan yksikkö. Loput oppilaitoksen toiminnoista siirtyi ammattikorkeakouluun vuonna 1999. Yhdessä Oulun tekniikan yksikön kanssa Raahen yksikkö oli Suomen suurin insinöörejä kouluttava ammattikorkeakoulu. Kaikkiaan Oulun Seudun Ammattikorkeakoulun toiminta kesti Raahessa 12 vuotta, mutta lakkautettiin toimitilojen vuokraospimuksen päätyttyä vuonna 2014.
Kunnalliset asiat > Terveydenhuolto

Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue Pohde vastaa sosiaali- ja terveydenhuollon palveluista Raahen kaupungissa sekä Pyhäjoen ja Siikajoen kuntien alueella. Palveluihin kuuluu esimerkiksi lastenneuvola, kouluterveydenhuolto, laboratoriapalvelut, lääkäripäivystys, osastohoito ja mielenterveyspalvelut.
Kunnalliset asiat > Talous

Raahe sai tapulikaupunkioikeudet vuonna 1791. Vuonna 2023 kaupungin veroprosentti oli 8,61 %. Raahen seutukunta tunnetaan erityisesti teräksen teon, raskaan metallin, merenkulun, konepajojen, tietotekniikka-alojen ja koulutuksen sekä maaseutuelinkeinojen alueena. Raahessa sijaitsee SSAB:n terästehdas, joka vielä 1980-luvulla tunnettiin pohjoismaiden suurimpana yhtenäisenä tehdaskokonaisuutena. Terästehtaan tuotteita ovat erilaiset teräslevyt, kelat ja rainat sekä konepajateollisuuden puolivalmisteet. Noin 35 000 asukkaan seutukunnan muodostavat Raahen kaupungin lisäksi Pyhäjoen ja Siikajoen kunnat.
Raahe on vanhastaan merikaupunki. Purjelaivakaudella, 1800-luvun puolivälin jälkeen, raahelaisilla laivanvarustajilla oli Suomen suurin purjelaivasto, joka käsitti parhaimmillaan lähes 60 alusta. Nykyisin Raahen satama on Suomen kuudenneksi vilkkain satama ja siellä käy vuosittain noin 700 laivaa. Sataman kautta kuljetetaan erilaisia raaka-aineita ja irtolasteja, terästä, sahatavaraa, kontteja sekä projektiluontoisia laivauksia.
Raahe on kasvanut metallitalouden myötä siirtolaisuuden näivettämästä kaupungista Oulun läänin kolmanneksi suurimmaksi kaupungiksi Oulun ja Kajaanin jälkeen. Oulun tapaan kaupunki pyrkii nykyisin kehittämään tietotekniikkaosaamista yhteistyössä metallialojen (Steelpolis) ja ICT-alojen (Softpolis) verkostoon sekä ProMetal-osaamiskeskusohjelmaan kuuluvien yritysten voimin.
Raahen työpaikkaomavaraisuus oli vuonna 2007 114,4 prosenttia. Maa- ja metsätalouden osuus työpaikoista on noin yksi prosentti, teollisuuden 43 prosenttia, rakennustoiminnan kuusi prosenttia ja kaupan ja muiden palvelujen sekä yhteiskunnallisten palvelujen osuus 50 prosenttia.
Kunnalliset asiat > Liikenne

Raahen kautta kulkee valtatie 8 ja kaupunki on Iisalmesta tulevan kantatie 88:n toinen päätepiste lännessä.
Raahen alueella liikennöidään kaupunkimaista joukkoliikennettä paikallisbusseilla ja palveluliikenteen autoilla. Lisäksi linja-autoasemalta on yhteysliikennettä Vihannin rautatieasemalle sekä Oulun lentoasemalle.
Raahen rautatieasema poistettiin henkilöliikenteen käytöstä 1980-luvulla ja lipunmyynti lopetettiin 2000-luvun alussa. Nykyisin aseman kautta kulkee ainoastaan tavaraliikennettä. Raahen ratapihalla on kolme junaliikenteen käytössä olevaa raidetta ja viisi kuormaus- ja purkausraidetta. Raahea lähin henkilöliikenteen rautatieasema on 33 kilometrin päässä Ruukissa sijaitseva Ruukin rautatieasema. Vihannin asema (37 km) kuuluu nykyisin vuoden 2013 kuntaliitoksen jälkeen Raahen kaupunkiin.
Kunnalliset asiat > Liikenne > Satamat

Raahe on ollut perustamisestaan saakka merkittävä satamakaupunki. Nykyisin Raahen satama on Suomen kuudenneksi vilkkain satama ja siellä käy vuosittain noin 700 laivaa. Sataman kautta kuljetetaan erilaisia raaka-aineita ja irtolasteja, terästä, sahatavaraa, kontteja sekä projektiluontoisia laivauksia.
Raahen satamassa on kolme satamanosaa, SSAB, Syväsatama ja Lapaluoto. Sataman etuina ovat säännölliset reitit Englantiin, Välimerelle ja Baltian alueelle. Raahen sataman valttina on sen logistinen sijoittumispaikka.
Kunnalliset asiat > Ystävyyskaupungit

Raahen ystävyyskaupunkeja ovat:
Mo i Rana, Norja
Skellefteå, Ruotsi
Tšerepovets, Venäjä *Yhteistyö jäädytetty 14.3.2022*
Košice, Slovakia
Vårgårda, Ruotsi
Märjamaa, Viro
Sosnovyi Bor, Venäjä *Yhteistyö jäädytetty 14.3.2022*
Aiud, Romania
Kulttuuri

Raahen kaupungin kulttuuripalvelut järjestää monipuolista kulttuuritarjontaa ja tukee rahallisesti kaupungissa toimivia yhdistyksiä, jotka järjestävät omaa kulttuuritoimintaa. Kulttuuritoimi ylläpitää Galleria Myötätuulta sekä vastaa yhdessä Raahe-opiston kanssa lasten taiteen perusopetuksen järjestämisestä kuvataiteen ja käsityön osalta. Lisäksi se antaa tietoa Raahen kulttuuritilaisuuksista sekä jakaa esitteitä tapahtumista, vuokraa kokoustiloja sekä lainaa penkkejä ja tanssilavaa.
Raahessa on toiminut elokuvateatteri Bio Huvimylly. Tontin vuokrasopimuksen päätyttyä elokuvateatteritoiminta on kuitenkin siirtynyt Tapahtumatalo Raaheen.
Kulttuuri > Tapahtumat

Raahen kaupunki järjestää vuosittain tapahtumia Raahessa. Tapahtumien täyteisen kesän Raahessa perinteisesti aloittavat kotiseutupäivät kesä-heinäkuun vaihteessa. Pekanpäivät ovat yhdistelmä historiaa, paikallisia perinteitä, ruokaa, musiikkia, tanssai ja taidetta. Kotiseutujuhlan yhteydessä on perinteenä, että kaupungin perustaja Pehr Brahen patsas kukitetaan ruususeppeleellä ja Raahen Museonrannassa kotiseutulippu vedetään salkoon juhlallisin menoin. Eri toimijoiden järjestämiä osatapahtumia järjestetään kotiseutujuhlan ajan ympäri kaupunkia.
Muita vuosittaisia tapahtumia ovat muun muassa kesäisin Raahen musiikkiviikot, Taiteiden yö, Pooki Flakkaa – Raahen Meripäivät, Raahen Pimiät, Sulatto nuortentapahtuma ja Raahen Rantajatsit sekä talvella joulun alla Annanpäivät, Seminaarin Joulu ja Wanhan Raahen Joulukalenteri.
Herännäisten herättäjäjuhlat järjestettiin Raahessa vuonna 1951 ja vanhoillislestadiolaisten suviseurat vuonna 1962. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Raahessa vuonna 2011.
Kulttuuri > Museot

Raahen museo koostuu seitsemästä eri toimipisteestä. Ympärivuotisesti kohteista avoinna ovat Pakkahuoneen museo ja Kruunumakasiinin museo. Muita Raahen museon toimipisteitä ovat Soveliuksen talo, Wanha apteekki, Saloisten kotiseutumuseo, Ojalan kotiseutumuseo sekä Olkijoen rauhanpirtti.
Raahen Pakkahuoneen museo on vuonna 1862 Carl Robert Ehrströmin perustama meriaiheinen museo. Se siirtyi 1900-luvun alussa toimimaan nykyiselle paikalleen vuonna 1848 valmistuneeseen tulli- ja pakkahuoneen rakennukseen, jossa toimi aikoinaan myös Raahen merimieshuone. Museon esineistön pohjan muodostavat lahjoitukset 1800-luvulta. Esineet liittyvät suurelta osin Raahen kukoistuskauteen purjelaivojen aikakaudella ja ne ovat enimmäkseen kaukomailta alusten miehistöjen tuomia matkamuistoja ja tarve-esineitä. Raahen Pakkahuoneen museo on Suomen vanhin paikallismuseo ja se on myös vanhin yliopistojen ulkopuolinen museo.
Kruununmakasiinimuseo esittelee muun muassa purjelaivakauden elämää sekä merkittävän kokoelman 1600-luvun kirkkoveistoksia. Kruununmakasiininmuseo esittelee Raahen historiasta esihistoriasta nykypäivään. Vuonna 1852 valmistunut makasiinirakennus muutettiin museon varasto-, näyttely- ja toimitilaksi ja avattiin yleisölle 2012 Raahen museon täyttäessä 150 vuotta.  Raahen museon arvokkain kohde on 1700-luvulta peräisin oleva Wanha herra, joka on maailman vanhin säilynyt sukelluspuku.
Kulttuuri > Taide

Tapahtumatalo Raahessa toimii Galleria Myötätuuli, jossa esillä on vaihtuvia näyttelyitä. Galleriassa on tarjolla monipuolisesti taidetta, maalauksia, tekstiilitaidetta, valokuvia, kädentaitoja, veistoksia, installaatioita tai lasten ja nuorten taidetta.
Kari Juvan veistospuisto perustettiin Raahessa Raatihuoneenpuistoon kesällä 2008. Puistossa esillä on 19 Kari Juvan teosta, jotka ovat pronssista valettuja veistoksia. Vuonna 2018 teosten ympärille istutettiin pensaita, ruusuja sekä monivuotisia perennoja, joiden lisäksi kukkasipulit tuovat kukkia patsaiden ympärille keväästä lähtien.
Lisäksi Raahen Pattijoella sijaitsee Matti Lepistön veistospuisto, joka on raahelaisen ITE-taiteilijan veistoksia. Lepistö tuli tunnetuksi etenkin betoniveistoksistaan. Veistospuisto koostuu eläin- ja ihmisveistoksista sekä mytologiasta ja surrealistisesta taiteesta. Kaiken kaikkiaan puisto koostuu miltei 300 veistoksesta.
Kulttuuri > Teatteri

Raahessa toimii harrastajateatteri. Raahen teatteri tuottaa omana toimintanaan 2-4 ensi-iltaa vuodessa. Toimintaa harjoittaa Raahen Teatteri ry. Raahen teatteritalo on 110-vuotias jugend-talo Wanhan Raahen rajalla, jonka sisätiloissa on toiminnassa teatterisali. Kesäisin ulkotiloissa toimii kesäteatteripiha.
Kulttuuri > Media ja viestintä

Raahessa ilmestyvät paikallislehti Raahen Seutu ja ilmaisjakelulehti Raahelainen.
Radio Pooki on puolivaltakunnallinen radiokanava, joka soittaa kotimaista tanssimusiikkia. Se aloitti toimintansa Raahessa lokakuussa 1989, jolloin se kuului vain Raahen seudulla. Radio Pooki on palkittu vuoden radiona vuosina 2024 sekä 2005. Lisäksi kanava on valittu vuoden paikallisradioksi vuosina 2017, 2019 ja 2020.
Kulttuuri > Urheilu

Parhaiten Raahe tunnetaan nykyään pesäpallokaupunkina. Pattijoen liityttyä Raaheen myös sen urheiluseurat liittyivät kaupunkiin. Niinpä Raahessa toimii pesäpalloseura Pattijoen Urheilijat, jonka edustusjoukkue pelaa miesten Superpesistä. Kaudella 2008 joukkue voitti Suomen mestaruuden.
Raahen jääkiekkoseura Raahe-Kiekko pelaa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla eli Suomi-sarjassa. Futsalissa raahelainen AS Moon pelaa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Futsal Ykkösessä.
Yleisurheilua Raahessa toimittaa yleisurheiluseura Raahen Vesa. Raahen urheilupaikat keskittyvät Koivuluodon urheilupuistoon, jossa jäähalliin mahtuu 1 500 katsojaa ja urheilukentälle 2 500 katsojaa.
Kulttuuri > Ruoka

Raahen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla tuppipotut eli keitetyt kuoriperunat, halstisilakat, alatoopi, huituvelli ja Raahen krivat eli ruokasoodalla kohotetusta taikinasta uppopaistetut ja sokerilla kuorrutetut rinkelit.
Kulttuuri > Raahe-koirat

Raahelaiset posliinikoirat, eli laivakoirat, ovat raahelaista uudistuotantoa, joiden esikuvana ovat olleet merimiesten Englannista tuomat Staffordshiren posliinikoirat. Raahelainen posliinitaiteilija Kirsti Niemelä loi idean Raahe-koirista 1980-luvun alussa. Raahe-koirat eivät edusta mitään rotua kuten niiden englantilaiset esikuvansa. Koirista on muodostunut suosittuja lahjaesineitä ja matkamuistoja.
Raahe oli purjelaivakaupunki 1860-luvulla, jolloin raahelaismiehiä toimi merimiehinä. He toivat kotiin matkoiltaan tuliaisina mm. posliinisia laivakoiria. Merimiesten vaimot asettelivat koirat ikkunalle ja koirista muodostui omanlaisensa merkkikielensä: koirien asento viestitti kaupungin väelle, oliko perheen merimies kotona vai ei. Kun koirat katsoivat ikkunasta ulos, oli isäntä merillä ja kun tämä oli palannut kotiin, käännettiin koirat katsomaan taloon sisälle päin. Nykyraahelaiset kunnioittavat merellistä menneisyyttään koristamalla kotinsa edelleen Raahe-koirilla.
Tunnettuja raahelaisia

Jenni Alexandrova – radiojuontaja
Anna-Liisa Bergström – tanssija
Olli Haapakangas – toimittaja
Sanna Hirvaskari – tanssija, tanssinopettaja, juontaja
Katja Hänninen – kansanedustaja
Minna Jatkola – kuvataiteilija
Lotta Jääskelä – muusikko
Veeti Kallio – muusikko
Inkeri Kerola – kansanedustaja
Mervi Koponen – laulaja
Heikki Kinnunen – näyttelijä
Juha-Pekka Leppäluoto – muusikko
Tero Liete – toimittaja
Matti Lievonen – toimitusjohtaja
Reijo Lumisalmi – säveltäjä
Hanna-Leena Mattila – kansanedustaja
Tapani Mattila – kaupunginjohtaja
Martti Merenmaa – kirjailija
Risto Mäkelä – näyttelijä
Reijo Norio – lääkäri
Jere Pehkonen – radiojuontaja
Ritva-Liisa Pohjalainen – muotoilija
Samuli Putro – muusikko, lauluntekijä
Yrjö Reinilä – pitkäaikainen kaupunginjohtaja
Pertti Salovaara – toimittaja, kansanedustaja
Risto Sassali – runoilija
Aku Sipola – näyttelijä
Jussi Talvi – kirjailija
Joonas Donskoi – jääkiekkoilija
Jyri Junnila – jääkiekkoilija
Petri Keskitalo – kymmenottelija
Laura Kivistö – jalkapalloilija
Hannu Lassila – jääkiekkoilija
Janne Niinimaa – jääkiekkoilija
Lasse Paakkonen – hiihtäjä
Markus Poukkula – jääkiekkoilija
Miikka Salomäki – jääkiekkoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raahe Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto Raahen kaupunki.
Tilastokeskus – Raahen avainluvut
Raahen Rantajatsit
Pekanpäivät
Pooki Flakkaa – Raahen Meripäivät
Raahen Pimiät
Vanhan Raahen kaupunginosasta kertova sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Raahen kylät ry:n sivut
Raahen Seutu ja Raahelainen -lehtien kotisivut
Elävä muisti -verkkosivusto: Raahe (lyhytelokuva, 1946)
Raahe Guide
| n k Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alavieska  Haapajärvi  Haapavesi  Hailuoto  Ii  Kalajoki  Kempele  Kuusamo  Kärsämäki  Liminka  Lumijoki  Merijärvi  Muhos  Nivala  Oulainen  Oulu  Pudasjärvi  Pyhäjoki  Pyhäjärvi  Pyhäntä  Raahe  Reisjärvi  Sievi  Siikajoki  Siikalatva  Taivalkoski  Tyrnävä  Utajärvi  Vaala  Ylivieska 
Entiset kunnat:  Haukipudas  Himanka  Kestilä  Kiiminki  Kuivaniemi  Oulujoki  Oulunsalo  Paavola  Pattijoki  Piippola  Pulkkila  Rantsila  Rautio  Revonlahti  Ruukki  Saloinen  Temmes  Vihanti  Yli-Ii  Ylikiiminki 
| n k  Pietari Brahen perustamat kaupungit |
| --- | --- |
 Hämeenlinna (1638)  Savonlinna (1639)  Raahe (1649)  Lappeenranta (1649)  Kristiinankaupunki (1649)  Kajaani (1650)  Hamina (1653)  Kuopio (1653)  Brahea (1653) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  MusicBrainz label 
Pietari Brahen patsas Pekkatorilla Raahen vanhassa kaupungissa. Taustalla Raahen kirkko.
Raahen kartta 1850–1860.
Pekkatorin aukio umpikulmainen torikokonaisuus ja se on Raahen merkittävin asemakaavallinen aukio. Kuvan näkymä Pekkatorilta Raahen kirkolle päin.
Kuvakollaasi Raahesta.
Raahen keskuskoulu Koulukadun päässä.
Raahen Pikkulahtea kesällä 2020.
Vanha 1800-luvun lopulla rakennettu Pattijoen silta.
Terässatama, vierasvenesatama Raahen keskustan edustalla. Taustalla Raahen saaristoa.
Raahen raatihuone on rakennettu vuonna 1839.
Raahen kuntaliitokset. Saloisten kunta liittyi Raaheen 1973, Pattijoki 2003 ja Vihanti 2013.
Raahen kirkko. Kansallisromanttisen kirkkorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck ja se on rakennettu vuosina 1909–1912.
Raahen Porvari- ja Kauppakoulu, Suomen vanhin, vuonna 1882 perustettu kauppaopisto Raahessa.
Raahen rautatieasema.
Pakkahuoneen museon ranta Raahessa kesällä 2020. Taustalla vanhaa kaupunkia.
Raahen teatteri Koulukadulla Raahen keskustassa. Teatterirakennus on valmistunut 1913.
Mats Lillhannus

| Mats Lillhannus |
| --- | --- |
 Mats Lillhannus vuonna 2010.{{subst:npd}}
Henkilötiedot
Syntynyt: 1972 Mustasaari
Kansalaisuus:  suomi
Ammatti:  laulaja, musiikkikirjailija, toimittaja, äänitysteknikko
Taiteilija
Taidesuuntaus:  varhaismusiikki
    
Mats Lillhannus (s. 1972 Mustasaari) on Turussa asuva varhaismusiikkiin erikoistunut laulaja, musiikkikirjailija, toimittaja ja äänitysteknikko.
Lillhannus on valmistunut musiikkitieteen maisteriksi Åbo Akademista vuonna 2001, ja hän on opiskellut laulua Veikko Kiiverin ja Evelyn Tubbin johdolla. Alun perin jazztrumpetistina tunnettu Lillhannus siirtyi lauluun ja aloitti tenorin ammattiuran vuonna 2001. Hän on esiintynyt barokkiteoksissa ja perustanut useita yhtyeitä, kuten Camerata Aboensis ja Giardino Novo. Lillhannus on myös musiikkitieteilijä, joka on julkaissut renessanssiajan nuottijulkaisuja ja toimittanut ohjelmatekstejä musiikkijuhlille. Hän on viime aikoina keskittynyt äänitystekniikkaan, erityisesti vokaalimusiikkiin.
Lillhannus on jäsen kansainvälisissä kokoonpanoissa, kuten Apollo's Noyse ja Ensemble Petraloysio. Hänen solistinen repertuaarinsa sisältää J.S. Bachin, Händelin ja Buxtehuden teoksia.
Siddhartha Mukherjee

| Siddhartha Mukherjee |
| --- | --- |
 Mukherjee vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1970 (ikä 54) New Delhi, Intia
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  onkologia
Palkinnot:  Pulitzerin tietokirjallisuuspalkinto (2011) Padma Shri (2014)
    
Siddhartha Mukherjee (s. 21. heinäkuuta 1970 New Delhi, Intia) on amerikanintialainen onkologi ja tietokirjailija. Hänen kirjansa Sairauksien keisari: syövän elämäkerta voitti Pulitzerin tietokirjallisuuspalkinnon ja Guardian-palkinnon. Kirjaan pohjautuu kuusiosainen dokumenttisarja Sairauksien keisari (2015), jonka tuotti dokumentaristi Ken Burns. Burns tuotti myös Mukherjeen Geeni: intiimi historia -kirjaan perustuvan kaksiosaisen dokumenttielokuvan The Gene: An Intimate History (2020).
Teokset

Sairauksien keisari: syövän elämäkerta.  (The Emperor of All Maladies: A Biography of Cancer, 2010)  Suomentanut Kimmo Pietiläinen. Helsinki:  Terra Cognita, 2011.  ISBN 978-952-5697-46-9
The Laws of Medicine: Field Notes from an Uncertain Science.  TED Books / Simon & Schuster, 2015.  ISBN 978-1-4767-8484-7
Geeni: intiimi historia.  (The Gene, 2016)  Suomentanut Natasha Vilokkinen. Tampere:  Vastapaino, 2019.  ISBN 978-951-768-739-3
The Song of the Cell: An Exploration of Medicine and the New Human.  Scribner, 2022.  ISBN 978-1-9821-1735-1
Racing Bulls VCARB 02

| Racing Bulls VCARB 02 |
| --- | --- |
Talli:   Visa Cash App RB F1 Team
Suunnittelija(t):   Laurent Mekies
Kuljettajat:  6.  Isack Hadjar 22.  Yūki Tsunoda
Testikuljettajat:   Ayumu Iwasa
Teknisiä tietoja
Renkaat:  P Pirelli
Runko:  Racing Bulls VCARB 02
Moottori:  Honda RBPTH002
Kilpailuhistoria
Debyytti:   Australian GP 2025
Kilpailuja:  1
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
Palkintosijoja:  0
MM-pisteitä:  0
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Racing Bulls VCARB 02 on Formula 1 -talli Racing Bullsin käyttämä auto kaudella 2025. Autolla kilpailevat Isack Hadjar ja Yūki Tsunoda.
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2025 | RB | Honda | P |  | AUS | CHN | JPN | BHR | SAU | MIA | EMI | MON | ESP | CAN | AUT | GBR | BEL | HUN | NED | ITA | AZE | SIN | USA | MXC | SÃP | LVG | QAT | ABU | 0 | 9. |
| 2025 | RB | Honda | P |  Isack Hadjar | DNS |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 | 9. |
| 2025 | RB | Honda | P |  Yuki Tsunoda | 12 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 | 9. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Racing Bulls VCARB 02 Wikimedia Commonsissa
↑  Charging Into The New Season visacashapprb.com. Racing Bulls. Viitattu 17.3.2025. (englanniksi)
Sauber C45

| Sauber C45 |
| --- | --- |
Talli:   Sauber
Suunnittelija(t):  Jan Monchaux
Kuljettajat:  5.  Gabriel Bortoleto 27.  Nico Hülkenberg
Teknisiä tietoja
Renkaat:  P Pirelli
Runko:  C45
Kilpailuhistoria
Debyytti:   Australian GP 2025
Kilpailuja:  1
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
Palkintosijoja:  0
MM-pisteitä:  6
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Sauber C45 on Formula 1 -talli Sauberin käyttämä auto kaudella 2025. Autolla kilpailevat Gabriel Bortoleto ja Nico Hülkenberg.
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2025 | Sauber | Ferrari | P |  | AUS | CHN | JPN | BHR | SAU | MIA | EMI | MON | ESP | CAN | AUT | GBR | BEL | HUN | NED | ITA | AZE | SIN | USA | MXC | SÃP | LVG | QAT | ABU | 6 | 6. |
| 2025 | Sauber | Ferrari | P |  Gabriel Bortoleto | Kesk. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 | 6. |
| 2025 | Sauber | Ferrari | P |  Nico Hülkenberg | 7 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 | 6. |