stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bogatyr
Aiheesta muualla

Bahadur (englanninkielinen Wikipedia)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Slaavilainen mytologia ja kansanperinne
| --- | --- |
Pääjumalat:   Perun  Veles  Jarilo  Morana  Svarog  Dažbog  Svantovit  Triglav  Zorja 
Muita jumalia:   Belobog  Tšernobog  Hors  Lado  Mokoš  Porenut  Porewit  Radegast  Rod  Rugievit  Stribog 
Legendojen sankarit:   Bogatyr  Aljoša Popovitš  Dobrynja Nikititš  Ilja Muromets  Lech, Čech ja Rus  Libuše  Marko Kraljević  Nastasja Korolevitšna  Nastasja Mikulišna  Polenitsa  Sadko  Vasilisa Mikulišna 
Taruolennot:   Alkonost  Baba Jaga  Baš Tšelik  Tulilintu  Koštšei Kuolematon  Simargl  Sirin  Solovei-Razboinik  Zmei 
Henget ja paholaiset:   Bannik  Domovoi  Drekavac  Karzełek  Kikimora  Lešii  Liho  Polevoi  Rusalka  Vila  Vampyyrit  Vodjanoi 
Hallitsijat ja muut:   Kalin-tsaari  Ruhtinas Vladimir Krasno(e) Solnyško  Zabava Putjatišna
Doctor Strange: The Sorcerer Supreme

| Doctor Strange: The Sorcerer Supreme |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Patrick Archibald Jay Oliva Richard Sebast
Käsikirjoittaja:  Greg Johnson Craig Kyle
Tuottaja:  Avi Arad Frank D. Paur
Säveltäjä:  Guy Michelmore
Leikkaaja:  George P. Rizkallah
Pääosat:  Bryce Johnson Paul Nakauchi Kevin Michael Richardson Michael Yama Susan Spano Jonathan Adams
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  MLG Productions
Levittäjä:  Lions Gate Entertainment
Ensi-ilta:  14. elokuuta 2007
Kesto:  76 min.
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Doctor Strange: The Sorcerer Supreme on vuonna 2007 suoraan DVD:lle julkaistu animaatioelokuva, joka perustuu Marvel Comicsin sarjakuvasankariin Tohtori Outoon. Elokuvan ohjasivat Patrick Archibald, Jay Oliva ja Richard Sebast. Käsikirjoituksesta vastasivat Greg Johnson ja Craig Kyle. Pääosassa toimivat Bryce Johnson, Paul Nakauchi, Kevin Michael Richardson ja Michael Yama.
Juoni

Tohtori Stephen Strange oli yksi maailman lahjakkaimmista neurokirurgeista, kunnes hänen kätensä murtuivat auto-onnettomuuden seurauksena. Strange tuhlasi omaisuutensa yrittäessään löytää keinon parantaa kätensä ja oli luovuttaa kunnes sai tuntemattomalta henkilöltä toivoa parantumisesta, jonka toteuttamiseen Strangen oli matkattava Tiibetiin.
Päästyään pitkän vaelluksen päätteeksi Tiibetin vuoristossa sijaitsevaan linnakkeeseen, Strange aloittaa harjoittaa mieltään, kehoaan ja sieluaan "Muinaisen" opastuksella. Pitkän oppimisen myötä Strange on askeleen lähempänä mystistä kohtaloaan ja erityisesti kohtaloaan suojella maailmaa pahuuksien taikuudelta. Ennen kohtalon täyttymistä hänen on kohdattava petollisuuden ja "Muinaisen" kuoleman, sekä pahuuden ilmestymän Dormammun.selvennä
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bryce Johnson  | … |  Stephen Strange / Tohtori Outo   |
|  Paul Nakauchi  | … |  Wong   |
|  Kevin Michael Richardson  | … |  Mordo   |
|  Michael Yama  | … |  Muinainen   |
|  Susan Spano  | … |  tohtori Gina Atwater   |
|  Jonathan Adams  | … |  Dormammu   |
|  Fred Tatasciore  | … |  Oliver, sivuäänet   |
|  Tara Strong  | … |  April, sivuäänet   |
|  Josh Keaton  | … |  sivuäänet   |
|  Phil LaMarr  | … |  sivuäänet   |
|  Masasa Moyo  | … |  sivuäänet   |
Äänirooleissa > Suomeksi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bruno Lähteenmäki  | … |  Stephen Strange / Tohtori Outo, Dormammu   |
|  Juha Paananen  | … |  Wong, Oliver   |
|  Juhani Rajalin  | … |  Mordo   |
|  Antti Jaakola  | … |  Muinainen   |
|  Minna Tasanto  | … |  tohtori Gina Atwater   |
|  Ella Pyhältö  | … |  April   |
|  Joonathan Kettunen  | … |  Cory, nuori Strange   |
|  Susa Saukko  | … |  sivuäänet   |
Carl Peters

Carl Peters
Carl Peters (27. syyskuuta 1856 – 10. syyskuuta 1918) oli saksalainen seikkailija, joka perusti saksalaisen siirtomaayhdistyksen. Sen pohjalta rakennettiin Itä-Afrikkaan Saksan siirtomaa Saksan Itä-Afrikka.
Peters oli luterilaisen kirkonmiehen poika Neuhausista. Hän opiskeli Göttingenissä, Tübingenissä ja Berliinissä ja työskenteli Englannissa, jossa tutustui brittiläisen imperialismin käytäntöihin. Palattuaan Saksaan hän perusti kolonialistisen yhdistyksen Gesellschaft für Deutsche Kolonisation. Syksyllä 1884 hän matkusti kumppaneineen Itä-Afrikkaan ja solmi yhdistyksen nimissä sopimuksia alueen päälliköiden kanssa. Hän perusti 1885 Saksan Itä-Afrikan komppanian (Deutsch-Ostafrikanische Gesellschaft).
Bismarckin johtama Saksan hallitus kieltäytyi aluksi tukemasta Petersiä, joka kiristi kansleria ilmoittamalla myyvänsä alueen Belgian Leopold II:lle, joka oli halukas hankkimaan lisämaita Kongon vapaavaltionsa lisäksi, jonka jälkeen Bismarck myöntyi.
Peters solmi 1888 sopimuksen Sansibarin sulttaanin kanssa mannermaan rannikon vuokraamisesta ja 1890 sopimuksen Ugandan kuninkaan kanssa. Uganda jäi kuitenkin Saksan ja Britannian sopimuksessa briteille.
Peters julkaisi 1891 kokemuksistaan kirjan Die deutsche Emin Pasha Expedition. Hänelle annettiin samana vuonna Kilimanjaron piirin komissaarin asema. Petersin brutaalit toimintatavat johtivat kuitenkin takaisinkutsuun ja 1897 hän menetti asemansa ja etunsa. Parlamentin sosiaalidemokraatit ja katolilaiset pitivät Petersiä teurastajana ja kansallisena häpeänä ja hän sai lisänimen Hänge-Peters (Hirttäjä-Peters). Afrikassa häntä nimitettiin nimellä Mkono-wa-damu, mies jolla on veriset kädet.
Peters vältti kuitenkin lopullisen tuomion pakenemalla Lontooseen, jossa hyödynsi Rhodesiaa ja Portugalin Itä-Afrikkaa. Hän löysi 1899 tutkimusmatkallaan muinaisten kaupunkien raunioita ja hylättyjä kultakaivoksia.
Kolonialismia kannattavissa piireissä Peters oli kuitenkin sankari ja Vilhelm II palkitsi hänet keisarillisen komissaarin arvonimellä ja eläkkeellä. Adolf Hitler rehabilitoi Petersin 20 vuotta hänen kuolemansa jälkeen.
Borlängen kunta

| Borlängen kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Keskustaajama:  Borlänge
Kuntakoodi:  2081
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  583,92 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  52 394
 – Väestötiheys:  89,7 as./km²
 
 www.borlange.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vanha pitäjäjako nykyisten Borlängen ja Falunin kuntien alueella. Pitäjien nimet on kirjoitettu pienellä, vuoden 1952 kuntien nimet suuremmalla ja nykypäivän kuntien nimet kaikkein suurimmalla. Roosa viiva tarkoittaa kuntarajoja 1950–1970-luvuilla ja punainen nykyisiä kuntarajoja.
Borlängen Sveatorget.
Borlängen kunta (ruots. Borlänge kommun) on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Borlänge.
Kunnan maapinta-ala on 583,92 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 52 394 henkeä (31.12.2020).
Borlänge on entisen Jyväskylän maalaiskunnan ystävyyskunta. Daljoki virtaa Borlängen läpi.
Vuonna 2007 kunnassa oli 69,53 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 11,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1891 Stora Tunan maalaiskuntaan perustettiin Borlängen taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1898 se erotettiin maalaiskunnasta Borlängen kauppalaksi. Stora Tunaan perustettiin vuonna 1925 toinen taajaväkinen yhdyskunta, Domnarvet. Se erotettiin vuonna 1929 omaksi maalaiskunnaksi. Borlängen kauppala ja Domnarvetin maalaiskunta yhdistettiin vuonna 1944 Borlängen kaupungiksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Torsångin maalaiskunta liitettiin Stora Tunan maalaiskuntaan. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Borlängen kunta yhdistämällä Borlängen kaupunki ja Stora Tunan maalaiskunta.
Vaakuna

Nykyinen kuntavaakuna kuului aiemmin Domnarvetin maalaiskunnalle. Myös Borlängen kauppalalla sekä Torsångin ja Stora Tunan maalaiskunnilla oli oma vaakunansa.
Borlängen kauppala
Domnarvetin maalaiskunta
Torsångin maalaiskunta
Stora Tunan maalaiskunta
Väestönkehitys

| Borlängen kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 32 424 | 32 424 |
| 1955 | 1955 |    | 35 824 | 35 824 |
| 1960 | 1960 |    | 39 398 | 39 398 |
| 1965 | 1965 |    | 41 099 | 41 099 |
| 1970 | 1970 |    | 43 854 | 43 854 |
| 1975 | 1975 |    | 46 208 | 46 208 |
| 1980 | 1980 |    | 46 794 | 46 794 |
| 1985 | 1985 |    | 45 858 | 45 858 |
| 1990 | 1990 |    | 46 671 | 46 671 |
| 1995 | 1995 |    | 48 461 | 48 461 |
| 2000 | 2000 |    | 47 206 | 47 206 |
| 2005 | 2005 |    | 46 987 | 46 987 |
| 2010 | 2010 |    | 49 251 | 49 251 |
| 2015 | 2015 |    | 50 988 | 50 988 |
| 2020 | 2020 |    | 52 394 | 52 394 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 8 265 | 16,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 2 646 | 5,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 3 209 | 6,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 36 868 | 72,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 126 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 679 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 275 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,7 %
18–64-vuotiaat: 60,4 %
65 vuotta täyttäneet: 18,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,0 | 1,2 |
|   | jalostus | 25,8 | 25,0 |
|   | palvelut | 71,8 | 72,4 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,5 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 25 795 | 21 970 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 117,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 712 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Borlänge | 41 734 |
| 2 | Ornäs | 1 068 |
| 3 | Torsång | 666 |
| 4 | Halvarsgårdarna | 325 |
| 5 | Idkerberget | 290 |
| 6 | Norr Amsberg | 236 |
| 7 | Repbäcken | 220 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Matsknutsgårdarna
Romme
Tuna Hästberg
Tylla
Luettelossa mainituista taajamista Matsknutsgårdarna ja Romme ovat sittemmin kasvaneet yhteen Borlängen taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Baggbo
Bomsarvet + Blecktorp + Gerbergärd
Dalsjö
Fagerbacken
Fjäkelmyra + Åby
Floda + Bäck
Grevbo
Kyna
Lindan + Baggarvet
Rämshyttan
Skärsjö
Strandbro
Tuna-Hästberg*
Västansjö + Långsjö
Ängesgårdarna + Täktgårdarna
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Tuna-Hästberg kuuluu osin myös Ludvikan kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Backgården
Hovgården
Murbo + Hinsbo
Norr Amsberg
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Borlängen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Borlänge Första (31 valtuutettua)
Borlänge Andra (30 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Borlängen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 7 | 9 | 9 | 7 | 9 | 8 | 9 | 7 | 11 | 11 | 9 | 12 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 16 | 15 | 12 | 9 | 6 | 7 | 6 | 5 | 3 | 5 | 5 | 4 | 5 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 4 | 4 | 2 | 6 | 6 | 4 | 2 | 2 | 6 | 4 | 2 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 6 | 3 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 34 | 35 | 33 | 36 | 32 | 31 | 30 | 36 | 32 | 31 | 28 | 24 | 22 | 20 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 2 | 3 | 3 | 4 | 4 | 3 | 4 | 7 | 5 | 4 | 5 | 4 | 5 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 7 | 12 | 10 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 1 | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 1 | 3 | 4 | 2 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Stora Tunan piiri
Torsångin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Stora Tuna
Torsång
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Amsberg*
Borlänge kbfd (Borlänge och Domnarvets kbfd)
Stora Tuna (Tuna)
Stora Tuna kbfd
Torsång
Seurakunnat > Kirkot

Amsbergin kappeli
Hagakyrkan
Idkerbergetin kappeli
Jakobin kappeli
Kvarnsvedenin kirkko
Stora Tunan kirkko
Torsångin kirkko
Västertunan kappeli
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Borlängen kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Borlänge kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Taalainmaan läänin kunnat
Kartta Borlängen kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Boîte noire

| Boîte noire |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Yann Gozlan
Käsikirjoittaja:  Yann Gozlan Jérémie Guez
Tuottaja:  Wassim Béji
Säveltäjä:  Philippe Rombi
Kuvaaja:  Pierre Cottereau
Leikkaaja:  Valentin Féron
Tuotantosuunnittelija:  Michel Barthélémy
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Studio Canal France 2 Cinéma
Levittäjä:  Studio Canal
Kesto:  129 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb
AllMovie
Unifrance
Boîte noire on Yann Gozlanin käsikirjoittama ja ohjaama ranskalainen elokuva, joka julkaistiin vuonna 2021.
Juoni

Mathieu Vasseurin, ENAC-tutkinnon suorittaneen ilmailuinsinöörin, siviili-ilmailun turvallisuustutkimuksista vastaavan viranomaisen teknikon, on selvitettävä, miksi Dubai-Pariisi -lentoyhtiön lentokone putosi Alpeilla. Mustan laatikon analyysi saa hänet ajattelemaan muutakin kuin inhimillistä virhettä tai teknistä vikaa ja tutkimaan salaa päästäkseen syvemmälle erittäin epäilyttävään tapaukseen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pierre Niney  | … |  Mathieu Vasseur   |
|  Lou de Laâge  | … |  Noémie Vasseur   |
|  André Dussollier  | … |  Philippe Rénier   |
|  Sébastien Pouderoux  | … |  Xavier Renaud   |
|  Olivier Rabourdin  | … |  Victor Pollock   |
|  Guillaume Marquet  | … |  Antoine Balsan   |
|  Mehdi Djaadi  | … |  Samir   |
|  Anne Azoulay  | … |  Caroline Delmas   |
|  Aurélien Recoing  | … |  Claude Varins   |
|  André Marcon  | … |  Dorval   |
|  Philippe Maymat  | … |  Kapteeni   |
|  Quentin d'Hainaut  | … |  vartija   |
|  Lorène Devienne  | … |  Jeanne, lentoemäntä   |
|  Grégori Derangère  | … |  Alain Roussin   |
Anekdootti

ENAC Alumnin järjestämään vastaanottokohtaukseen elokuvatiimi kutsui todellisia École nationale de l'aviation civilen valmistuneita.
Bretagnelaistyttö ruukku kädessä

| Bretagnelaistyttö ruukku kädessä |
| --- | --- |

Nimi:  Bretagnelaistyttö ruukku kädessä
Tekijä:  Amélie Lundahl
Valmistumisvuosi:  1884
Taiteenlaji:  Muotokuva
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  90,00  cm
Leveys:  69,00  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Bretagnelaistyttö ruukku kädessä on taiteilija Amélie Lundahlin (1850–1914) vuonna 1884 maalaama öljyvärimaalaus. Kooltaan teos on 90×69 cm. Bretagnelaistyttö ruukku kädessä -maalaus kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, johon se on ostettu vuonna 1996.
Maalauksessa bretagnelaistyttö istuu suuri ruukku sylissään. Siinä korostuu taiteilijan hienostunut värien käyttö: roosaa, hopeanharmaata ja ruskean vivahteita. Vastakohtaisuutta luovat tytön musta mekko ja valkoinen kaulus. Tytön ruskeille mietteliäille kasvoille laskeutuu pehmeä valo. Lundahlilla on sanottu olleen vahvan koloristisen tajun.
Lundahl työskenteli vuosina 1877–1885 Ranskassa, ja etenkin Bretagnessa kesäisin vietetty aika oli hänelle taiteellisesti merkittävää. Hän maalasi paljon Bretagnen rannikkoa ja sen ihmisiä. Useissa hänen maalauksissaan toistuu sama aihe, nuori nainen. Ilmeeltään maalaus pohjaa realismiin, naturalismiin ja ulkoilmamaalaukseen. Tärkeitä ulkoilmamaalauksen vaikuttajia olivat tuolloin Jules Breton ja Jules Bastien-Lepage.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Bretagnelaistyttö ruukku kädessä.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Kansallisgalleria: Tytön pää(1882).  (Arkistoitu – Internet Archive)
Campbellinkääpiöhamsteri

| Campbellinkääpiöhamsteri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Myomorpha
Yläheimo::  Muroidea
Heimo::  Myyrät Cricetidae
Alaheimo::  Hamsterit Cricetinae
Suku::  Kääpiöhamsterit Phodopus
Laji::  campbelli
Kaksiosainen nimi
 Phodopus campbelli  (Thomas, 1905) 
Katso myös
   Campbellinkääpiöhamsteri Wikispeciesissä   Campbellinkääpiöhamsteri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Campbellinkääpiöhamsteri (Phodopus campbelli) on tunnettu aiemmin myös venäjänkääpiöhamsterin alalajina Phodopus sungorus campbelli, mutta nykyisin sen on todettu olevan oma lajinsa. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on mongolianaavikkohamsteri.
Campbellikääpiöhamsterin  pituus on yleensä 8–10 senttimetriä.
Campbellinkääpiöhamsteri elää luonnossa Keski-Aasian, Mongolian ja Kiinan kuivilla aroilla. Se on aktiivinen enimmäkseen hämärän aikaan. Se rakentaa maanalaisen luolaverkoston, jossa on yleensä neljästä kuuteen tunnelia. Tunnelin päässä on pesäluola, ja sen lähellä varastoluola, johon hamsterit varastoivat siemeniä ja pähkinöitä. Lajia pidetään melko yleisesti lemmikkinä.
Caesaromagus

Caesaromagus (lat.) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:
Caesaromagus, kaupunki Britanniassa
Caesaromagus, kaupunki Gallia Belgicassa, nykyinen Beauvais Ranskassa
Carlo Grünn

| Carlo Grünn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1981 (ikä 43) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Capo
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  87 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2001–2013
Seurat:  HIFK (SM-liiga)   Pelicans (SM-liiga)   JYP (SM-liiga)   Blues (SM-liiga)   HPK (SM-liiga)   Jukurit (Mestis)   Sierre (NLB)   EC Dornbirn (AUT2)   Kiekko-Vantaa (Mestis)   SaiPa (SM-liiga)   Eispiraten Crimmitschau (2.Bund)   Strasbourg (Ranska)
Carlo Grünn (s. 30. huhtikuuta 1981 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Grünn pelasi urallaan kymmenen kautta SM-liigassa edustaen useaa eri seuraa. Lisäksi hän pelasi Sveitsissä, Itävallassa, Saksassa ja Ranskassa. Hän saavutti urallaan SM-pronssia.
Nykyisin Grünn toimii Mestis-seura Imatran Ketterän toimitusjohtajana.
Pelaajaura

Grünn on HIFK:n kasvatti ja pelasi joukkueessa 1998–2004, joskin kävi kaudella 2000–2001 pelaamassa Hyvinkään Ahmoissa yhden ottelun. Grünn pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa kaudella 2000–2001.
Kaudeksi 2003–2004 Grünn siirtyi Lahden Pelicansiin, josta hän kuitenkin nopeasti siirtyi JYPiin, jossa pelasi neljä kautta tehoilla 23+28=51. Kesken kauden 2006–2007 Grünn siirtyi Espoo Bluesiin ja sieltä kesken kauden 2007–2008 Hämeenlinnan Pallokerhoon. Kauden 2009–2010 Grünn aloitti Kiekko-Vantaassa, mutta siirtyi kesken kauden SM-liigaan SaiPaan siirtorajan kynnyksellä. SM-liigan kevätkaudella hän oli SaiPan paidassa "pieni ja pippurinen" pelaaja. Hän jopa tulitti hattutempun 20. päivä helmikuuta kasvattajaseuraansa HIFKiä vastaan johdattaen samalla SaiPan upeaan 5-2 voittoon. Kokonaisuudessaan kevätkaudella Grünn tykitti 17 ottelussa tehot 6+6=12. Rangaistusboksissa hän istui yhteensä 8 min. Myöhemmin loppukaudesta hän sai ansaitusti jatkosopimuksen seuraavalle kaudelle.
Grünn pelasi SaiPassa puolitoista kautta ja teki kesällä 2011 yksivuotisen sopimuksen 2. Bundesliigassa pelaavan ETC Crimmitschaun kanssa.
Saavutukset

Junioritasolla SM-hopea 2001 (HIFK) ja pronssi 2002 (HIFK)
Pelannut 2 A-maaottelua ja saavuttanut rullakiekossa yhden MM-hopean, yhden SM-kullan ja kaksi SM-hopeaa.
Carl Mårten Lindforss

Carl Mårten Lindforss (18. toukokuuta 1839 Kuopio – 4. tammikuuta 1909 San Remo, Italia) oli suomalainen lyseon opettaja ja oppikirjojen tekijä.
Lindforssin vanhemmat olivat piirilääkäri Mårten Johan Lindforss ja Maria Aurora Bygdén. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lukiosta 1857 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1864. Lindforss toimi opettajana ja hän oli muun muassa Viipurin suomalaisen klassillisen lyseon venäjän kollegana ja ranskan opettajana 1888–1899.
Lindforss julkaisi venäjän ja ranskan kielen oppikirjoja sekä Pietarin ja sen lähiympäristön oppaan matkailijoille.