stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jukka Mallinen
Mallinen Suomen Penin johdossa

Mallinen oli vuosina 2006–2009 Suomen Pen-klubin puheenjohtaja. Hän nosti Penin profiilia aktiivisella osallistumisellaan, muun muassa Venäjän ja IVY-maiden asioiden kommentoijana. Pen oli muun muassa järjestämässä kynttilämielenosoitusta Venäjän suurlähetystön edessä vuonna 2006 toimittaja Anna Politkovskajan murhan jälkeen.
Penissä syntyi Mallisen johdon aikana ristiriitoja. Erityisesti Mallisen toimintaa arvosteli varapuheenjohtaja Rita Dahl, ja myös johtokunta jakaantui asiassa kahtia. Dahl piti Mallisen toimintaa julkisuushakuisena ja syytti tätä sananvapauden rajoittamisesta ja ”uussuomettumisesta”.
Mallinen sanoi joutuneensa Tiedonantaja-lehden vainoamaksi ja ”putinistien sylkykupiksi” ja ei-demokraattisten tahojen yrittäneen soluttaa Pen-järjestöä. Mallinen jätti PEN-järjestön johdon vuonna 2009.
Teokset

Mallinen, Jukka & Salimon, Vladimir: Sankarimatkailijan Moskova.  Helsinki:  Taifuuni, 1992.  ISBN 951-581-006-X.
Varastettua ilmaa. Vapaita esseitä Venäjästä.  Turku:  Savukeidas, 2008.  ISBN 978-952-5500-27-1.
Kun Putin ja Medvedev... Venäjän poliittiset vitsit.  (Toimittaneet Ville Hytönen & Jukka Mallinen. Esipuhe: Jukka Mallinen)  Turku:  Savukeidas, 2008.  ISBN 978-952-5500-36-3.
Sankarimatkailijan Kaliningrad.  Rosebud, 2008.  ISBN 978-952-01-0213-5.
Seisahdus erämaassa. Elämäkertaa ja kirjoituksia Joseph Brodskysta.  Turku:  Savukeidas, 2010.  ISBN 978-952-5500-73-8.
Aiheesta muualla

Jukka Mallisen haastattelu, Kirjastokaista-video.
Jukka Mallinen tietokirjailija Pekka Virkin Jälkisuomettumisen ruumiinavaus -ohjelmasarjan 5. jaksossa Kommunistista antikommunistiksi Moskovan kautta, 30.10.2023.
Jukka Mallinen tietokirjailija Pekka Virkin Jälkisuomettumisen ruumiinavaus -ohjelmasarjan 9. jaksossa Venäjä kolonialisoi omat kansalaisensa, 27.12.2023.
Jäljet (Tommi Kaleniuksen albumi)

| Jäljet Tommi Kalenius |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : HIP Studiot, El Camino Helsinki, Fish Music sekä Villa Tusculum -studiot
 Julkaistu: 2007
 Formaatti: D
 Tuottaja(t): Ville Riippa
 Tyylilaji: pop rock, iskelmä
 Kesto: 39.44
 Levy-yhtiö: Message
Tommi Kaleniuksen muut julkaisut
|   | Jäljet 2007 | Ihminen on ihmisiä 2011 |
Jäljet on laulaja-lauluntekijä Tommi Kaleniuksen Message Recordsilla tuotettu debyyttialbumi vuodelta 2007.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Tommi Kalenius sekä sovittanut Ville Riippa, ellei toisin mainittu.
Kaipaus – 3.19 (san. Jari Kekäle & Tommi Kalenius)
Kaunis maailma – 3.49
Jäljet – 5.03 (san. Kekäle & Kalenius)
Ohikulkijoita – 4.05 (san. Kekäle)
Lupaus – 3.47
Rakkauden hinta – 4.19
Haaveiltiin – 4.04
Eteenpäin – 3.52
Ystävä – 3.27 (san. Heli Markkunen & Kalenius)
Elämän lähde – 3.59 (san. Kekäle & Kalenius)
Kokoonpano

Tommi Kalenius – laulu, akustinen kitara
Jaakko Kääriäinen – sähkökitara, akustinen kitara
Jukkis Kiviniemi – basso
Risto Niinikoski – rummut
Ville Riippa – kosketinsoitin, lyömäsoittimet
Hannu Lepola – taustalaulu
Kokoonpano > Tuotanto

Ville Riippa – tuottaja, äänittäjä (El Camino & Fish Music), miksaaja (kappaleet 1, 2, 8 ja 10)
Juha Jäntti – äänittäjä (HIP Studiot), miksaaja (kappaleet 3–7 ja 9)
Antti Suonio – äänittäjä (laulu, Villa Tusculum)
Tommi Kalenius – äänittäjä (laulu, Villa Tusculum)
Svante Forsbäck – masteroija
Antti Tuomi – kansikuva
Tero Ahonen – kansikuva
Aiheesta muualla

Discogs
Transvaal (täsmennyssivu)

Transvaal voi tarkoittaa:
Transvaal, itsenäinen buuritasavalta nykyisen Etelä-Afrikan pohjoisosassa vuosina 1852–1902
Transvaalin siirtomaa, Transvaalin alue Britannian vallan ja sotilasmiehityksen alaisena toisen buurisodan päättymisestä vuonna 1902
Transvaalin provinssi, yksi Etelä-Afrikan neljästä provinssista vuosina 1910–1994
Transsubstantiaatio

Transsubstantiaatio on roomalaiskatolisen kirkon oppi, jonka mukaan ehtoollisen leipä ja viini muuttuvat substantiaalisesti (aksidenssien säilyessä) Kristuksen ruumiiksi ja vereksi.
Johannes Damaskolaisen mielestä kyseessä oli käsityskyvyn ylittävä tapahtuma, mutta yleensä kirkkoisät ja keskiajan teologit lähestyivät asiaa spekulatiivisemmin. Transsubstantiaatio-oppi oli keskeisellä sijalla muun muassa keskiajan filosofian universaalikiistassa.
Corbien luostarin munkki Paschasius Radbertus ehdotti vuonna 844 niin sanottua reaalipreesensiä; saman luostarin Ratramnus esitti leivän ja viinin olevan symboleja.
Uuden ajan maltillisemmissa tulkinnoissa (muun muassa Ulrich Zwingli) transsignifikaatio merkitsee leivän ja viinin merkityksen muuttumista, siihen liittyvä transfinalisaatio leivän ja viinin tarkoituksen muuttumista.
Kalastuskunta

Kalastuskunta tarkoittaa osakaskuntaa, joka muodostuu yhteisen kalaveden osakkaista. Kalastuskunnan tehtäviin kuului kumotun kalastuslain (286/1982) mukaan järjestää alueellaan kalastuksen harjoittaminen ja kalakannan hoito. Yhteisen alueen yleisestä hallinnosta vastasi osakaskunta, kun taas kalastukseen liittyvät tehtävät oli eriytetty kalastuskunnalle.
Vuonna 2000 kaksinkertaisesta hallinnosta luovuttiin, ja säädettiin laki, jonka mukaan samalla alueella toimiva osakaskunta ja kalastuskunta yhdistyivät. Kalastuskunnan säännöt jäivät voimaan osakaskunnan sääntöinä, mutta kalastuskunta purkautui. Osakaskunnat ryhtyivät hoitamaan lainsäädännön kalastuskunnalle osoittamat tehtävät.
Sana kalastuskunta esiintyy edelleen monen osakaskunnan nimessä jäänteenä. Vuonna 2015 säädetty kalastuslaki ei tunne käsitettä kalastuskunta.
Aiheesta muualla

Kalastuslaki (16.4.1982/286), 3 § Finlex.  22.12.2009. Helsinki:  Oikeusministeriö ja Edita. Viitattu 24.9.2012.
Kaikki peliin

| Kaikki peliin Matti ja Teppo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1994
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 38.05
 Levy-yhtiö: MTR Music
Matin ja Tepon muut julkaisut
| Vauhti kiihtyy 1993 | Kaikki peliin 1994 | Suuret valssisuosikit 2 1995 |
Kaikki peliin on Matin ja Tepon vuonna 1994 julkaistu studioalbumi. Albumi on myynyt kultalevyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet

Sokkotreffit – 2.35
Kuulut kainaloon – 3.41
Tosi nainen – 2.42
Surusta tehty – 4.12
On aika rakastaa – 3.17
Valot laivan – 3.00
Kaikki peliin! – 2.49
Kaksi ihmistä – 3.23
Kaipaan koti-iltoja – 3.18
Mihin tässä mennään – 3.14
Jos ei tunteita oisi – 2.54
Kun aika täyttyy kohdallain – 3.52
Aiheesta muualla

Matti Ja Teppo ‎– Kaikki Peliin discogs.com.
Thrall

Thrall saattaa tarkoittaa:
Thrall-hahmoa Warcraft-pelisarjassa
Muinaisskandinaavista epävapaata palvelijaa, orjaa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Thrall”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalastusmatkailu

Kalastusmatkailu voidaan jakaa omatoimiseen kalastusmatkailuun ja opastettuun kalastusmatkailuun. Omatoimiset kalastusmatkailijat toimivat yleensä pienellä budjetilla, heillä on omat kalastusvälineet ja he osaavat kalastamisen perusasiat.  Opastetun kalastusmatkailun asiakkaat ostavat kalastusoppaalta valmiin kalaretkituotteen, joka voi sisältää esim. oppaan palvelut, venepalvelun, kalastusluvat, kalastusvälineet ja luontoruokailun.
Aiheesta muualla

Kalastus Suomessa -Suomen laajimmat kalastusmatkailusivut: kalastuskohteet, lomamökit, kalastusoppaat ja kalastusuutiset
hanki tarvitsemasi kalastusluvat nettikaupasta
Kalastus Kuusaankoskella
Kalastustorppa

Kalastustorppa oli aiemmin Suomessa maatilan alue, joka oli kalastuksen varassa elävän henkilön asuttavana.
Säännökset

Kalastustorppien lunastamisesta vuonna 1924 annettu laki sääti kalastustorpista seuraavaa:
Kalastustorpaksi katsottiin sellainen maatilan alue, joka kalastusoikeuksineen tilan yksityisellä tai siihen ja muihin tiloihin kuuluvalla vesialueella on pääasiallisesti kalastuksen varassa elävän henkilön vuokralla hallittavana ja asuttavana tai asuttavaksi aiottu.
Tällaisen kalastustorpan haltija oli oikeutettu lunastamaan sen itsenäiseksi. Sen tilan omistajalla, johon torppa kuului, oli myöskin valta vaatia, että torpan haltijan oli lunastettava torppa. Tarpeelliseksi katsotun vuokra-alueiden järjestelyn yhteydessä voitiin torppa määrätä lunastettavaksi asianosaisten tahdosta riippumatta. Lunastusvaatimus oli tehtävä ennen vuokrasuhteen päättymistä.
Juhana Idänpään-Heikkilä

Valtiopäivämies Juhana Idänpään-Heikkilä
Antti Juhana Idänpään-Heikkilä (7. huhtikuuta 1818 – 14. huhtikuuta 1890 Vanaja) oli valtiopäivämies, kunnallispoliitikko ja rusthollari hämäläisestä Vanajan pitäjästä. Pitkän yhteiskunnallisen uransa aikana Idänpään-Heikkilä kohosi säätynsä merkittäväksi jäseneksi niin valtiopäivillä kuin kunnallisessakin elämässä.
Tausta

Idänpään-Heikkilä syntyi kohtuullisen vauraaseen talonpoikaisperheeseen. Kuitenkin isän varhainen kuolema vuonna 1822 keskeytti pojan haaveet opillisesta urasta, sillä ajan sosiaaliturva ei taannut elämänmenon jatkumista entisellään edes tavallista vauraimmissa perheissä. Monen muun aikansa nuoren tavoin Juhana sai lukemisen ja kirjoituksen opetuksen omalta äidiltään. Tietenkin vaadittiin myös paljon omaa työtä ja eritoten kiinnostusta lukemisen ja kirjoittamisen taiteisiin. Alun perin Juhanan sukunimi oli Helin, mutta suomalaisuus ja käytännöllisyys saivat hänet käyttämään 1850-luvulta lähtien Heikkilää sukunimenään, kunnes lukuisista muista Heikkilöistä erottuakseen hän otti lisämääreen Idänpään-Heikkilä kotikylänsä Idänpään mukaan.
Elämäntyö

Jo melko nuorena Juhana sai pitäjänkokoukselta luottamustehtäviä ja hän oli ainakin Vanajan pitäjän ensimmäinen talollinen, joka käytti puumerkin sijasta nimikirjaimia ja lopulta koko nimeään. Itseopiskelu ja tutustuminen kansaan tekivät Juhanasta vakaan suomen kielen puolustajan ja niin hän eräässä yhteydessä puhuttaessa koululaitoksen suomenkielistämisestä totesi: »Vaan niille, – jotka lukevat sen meille kylläksi, että saamme maasta kaivaa jokapäiväisen leipämme ruumiimme ravinnoksi, että saamme kunnian ylöspitää muukalaiset oppilaitoksemme, osaksi samanlaiset virkamiehemme ja vielä – valtiommekin; että saamme sielumme virvoitukseksi kuulla (ihmeeksi omalla kielellämme) joka pyhä saarnattavan Jumalan sanaa – täytyy sanoa, että soisin heidän tulevan muutetuksi nauttimaan tätä meidän tilaamme, tullaksensa huomaamaan, onko kansa virkakuntaa, vai virkakunta kansaa varten.» Näin siis se, joka veroillaan koulutuksen ylläpitää ja maksaa, on oikeutettu myös saamaan opetusta omalla kiellellään.» Tällä yhteiskunnallisella kannanotolla on ollut merkittävät seuraukset koko suomalaiselle koulutuspolitiikalle.
Talonpoika

Vuosisadan puolimaissa Juhana Idänpään-Heikkilä hän raivautti pelloksi toista tynnyrinalaa kivikkomaata ja yli neljä tynnyrinalaa niittyä, rakensi aikaisekseen suuren kivinavetan ja kiviaitan. Näiden ansioiden ja – ajalleen kuvaavaa – myös pitkän kiviaidan rakentamisen vuoksi, »jotka osoittavat harvinaista tarmoa ja uutteruutta», seurakunnan kirkkoherra pitäjänkokouksen kannattamana ehdotti hänelle julkista tunnustusta. Näin siis vuonna 1857 Suomen Talousseura myönsikin hänelle pienemmän hopeamitalinsa.
Vuonna 1857 toimintansa aloittaneeseen Uudenmaan ja Hämeen läänin maanviljelysseuraan hän kuului vakinaisena jäsenenä, otti innokkaasti osaa sen yleisiin kokouksiin ja monesti myös niissä käsiteltyihin keskustelukysymyksiin, toimi palkintolautakunnissa ja sai itsekin pari kertaa palkinnon. Juhana Idänpään-Heikkilän harrastuneisuus maatalouden kehittämiseen oli kuitenkin siksi voimakas, että hän, muiden mukana, oli vuonna 1874 perustamassa viisi Etelä-Hämeen pitäjää käsittävää Etelä-Hämeen Maalaisseuraa, jonka puheenjohtaja Idänpään-Heikkilä oli vuoteen 1879. Tuolloin hän erosi eräiden erimielisyyksien vuoksi, joiden pohjimmaisena syynä oli vanhojen ja nuorien vaikeus ymmärtää toisiaan.
Kansanopetus

Valistuneiden kansanmiesten kuten Idänpään-Heikkilä ja Kustaa Paturi olivat, mielestä ensimmäinen edellytys henkisesti ja taloudellisesti takapajuisen maaseudun kohottamiseksi ja kansakunnan tulevaisuuden turvaamiseksi oli kansanopetuksen järjestäminen. Usein juuri nämä miehet tunsivat kaikkein parhaiten tuon tarpeen, olivathan ne suurin ponnistuksin hankkineet melko korkean ja merkittävän sivistystason.
Mikään muu julkinen asia ei siis ole ollut Idänpään-Heikkilän sydäntä lähempänä kuin kansanopetuksen kehittäminen. Kun Vanajan pitäjän pitäjänkokous uskoi 25-vuotiaalle Idänpään-Heikkilälle ensimmäisen luottamustoimen, niin se valitsi hänet opetustarkoituksiin käytettävien varojen hoitokuntaan. Myös huoli kotipitäjän kansansivistyksen heikkoudesta on ensimmäisen hänen kynästään lähteneeksi todettavan sanomalehtikirjoituksen aihe 1853. Vanhuudessaan hän mainitsee kansakoulun olleen hänen hellimpiä hoitolapsiaan ja sen edistymisen aina hänen todellinen ilonsa.
Useista Idänpään-Heikkilän aloitteista niiden vastustajat tekivät valituksia kuvernöörille ja senaatille yrittäen saada ne kumotuiksi. Näissä toimissaan vastustajat eivät kuitenkaan onnistuneet. Ainoastaan esitysten toteutuminen näin viivästyi. Myöhemmin valtiopäiville osallistuneena hän puolusti lämpimästi köyhäinhoitolakiin otettavaksi määräyksen, joka takaisi kunnan hoitoon joutuneille lapsille kansakouluopetuksen saamisen.
Valtiopäivämies

Juhana Idänpään-Heikkilä osallistui talonpoikaissäädyssä kolmille valtiopäiville, 1872, 1877–1878 ja 1882. Tammikuun valiokuntaa valittaessa hän hävisi yhdellä äänellä valituksi tulleelle Matti Retulalle. Yhtä niukalla oli valituksi tuleminen, kun valittiin valtiopäivien osanottajia vuosille 1863–1864 ja 1867. Vaalien suhteen kirjoitti Hämäläinen, että Juhana Heikkilä: »ei ainoastansa seudullansa, mutta yleiseen on voittanut kansan luottamuksen sekä taitonsa, rehellisyytensä, puhtautensa, että mahdikkaan ja helposti käsitettävän selvän puhe-lahjansa vuoksi. Emme tarvitse sanoakkaan, ettei anottumme J. H. olisi ollut läänistämme ensimmäinen menemään valtiopäiville: emme myös epäilekään, ettei hänen läsnäolonsa siellä olisi ollut sekä seutumme että koko isänmaan hyöty ja kunnia.»
Kun pidettiin vaalit vuoden 1872 valtiopäiviä varten, Idänpään-Heikkilän valitseminen ei kohdannut enää vakavaa vastustusta. Sääty valitsi hänet puhemiesneuvostoon, valitsijamieheksi ja talousvaliokuntaan sekä toimitusvaliokunnan varajäseneksi. Valtiopäivien kuluessa hänet valittiin säädyn pankintilintarkastajan ensimmäiseksi varamieheksi ja kahden tilapäisen valiokunnan jäseneksi. Vuoden 1882 valtiopäivillä hän ei osallistunut valiokuntatyöskentelyyn samalla intensiteetillä. Valtiopäivätyössä Idänpään-Heikkilän mielenkiinto kohdistui maaseudun uudistusta kaipaaviin kysymyksiin. Hänen anomuksensa koskivat pappiloiden rakentamista ja kunnossa pitoa, jahtivoudin viran lakkauttamista ja siten vapautuneiden varojen käyttämistä kätilöntoimien perustamiseen, samoin kuin talonpoikia rasittavan hollikyytivelvollisuuden poistamista. Toisaalta suomen kieltä ja suomenkielistä sivistystä koskevat kysymykset olivat myös keskeisiä niillä valtiopäivillä, joilla hän oli mukana.
Juhana Idänpään-Heikkilä teki vuoden 1872 valtiopäivillä anomusehdotuksen suomenkielisen pikakirjoitusjärjestelmän aikaansaamiseksi. Muissa valtiopäivien säädyissä oli jo tällöin otettu käyttöön ruotsalainen muunnos saksalaisesta Gabelsbergerin pikakirjoitusjärjestelmästä mutta suomenkielinen tlaonpoikaissääty ei voinut seurata tätä esimerkkiä. Idänpään-Heikkilän aloitteen perusteella Suomen senaatti julisti kilpailun parhaan suomenkielisen pikakirjoitusjärjestelmän laatimisesta. Kilpailun voitti maisteri Lars Theodor Neovius, jonka kirja "Opastus suomalaiseen pikakirjoitukseen" ilmestyi vuonna 1875. Talonpoikaissäädyssä suomenkielinen pikakirjoitus otettiin käyttöön vuosien 1877–1878 valtiopäivillä.
Aiheesta muualla

Idänpään-Heikkilän sukuseura
Kafr Manda

| Kafr Manda |
| --- | --- |
 Näkymä kylään.
 Kafr Manda
 Koordinaatit: 32°49′N, 35°16′E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Pohjoinen
Väkiluku (2018):  19 843
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kafr Manda tai Kfar Manda (arab. كفر مندا‎, Kafr Mandā, hepr. ‏כפר מנדא‎, Kfar Manda) on pääasiassa arabien asuttama kylä Israelin Pohjoisella hallintoalueella. Vuoden 2018 lopussa sen asukasluku oli 19 843.
Maantiede

Kafr Manda sijaitsee Israelin pohjoisosassa Galilean alueella noin 13 kilometriä Nasaretista pohjoiseen suurin piirtein Akkon ja Tiberiaksen kaupunkien välissä.
Historia

Nykyinen Kafr Manda on yhdistetty Toorassa mainittuun Mandin kylään. Myöhemmässä perinteessä paikkaa on myös pidetty kolmen tannaiitti-rabbin hautapaikkana. Joissakin arabankielisissä lähteissä paikka mainitaan puolestaan Mooseksen vaimo Sipporan hautapaikkana ja kylä on yhdistetty myös Jaakobin poikien Asserin ja Naftalin hautoihin.
Kylä sai oman kuntansa aseman vuonna 1964. Alueella on esimerkiksi oliivi- ja hedelmäpuutarhoja, muuta viljelyä, sekä lampaiden ja karjan kasvatusta.
Väestö

Vuoden 2018 lopussa Kafr Mandan asukasluku oli 19 843. Vuonna 1968 vastaava lukema oli 3 180 ja vuonna 2002 13 800. Kaupungin asukkaat ovat pääasiassa Israelin arabeja.
Näkymä kohti kylää etelästä.
Kafr Qasim

| Kafr Qasim |
| --- | --- |
 Vuoden 1956 verilöylyn muistomerkki.
 vaakuna
 Kafr Qasim
 Koordinaatit: 32°06′54″N, 34°58′30″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Keski-Israel
Väkiluku (2018):  23 241
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kafr Qasim (arab. كفر قاسم‎, Kafr Qāsim, hepr. ‏כפר קאסם‎, Kfar Kasim) on pääasiassa arabien asuttama kaupunki Israelin Keski-Israelin hallintoalueella. Sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 23 241.
Maantiede

Kafr Qasim sijaitsee Israelin keskiosassa Petah Tikvan kaupungin koillispuoella ja Samarian kukkuloiden lounaispuolella.
Historia

Kafr Qasimin vieressä sijaitsevalta Qesemin luolalta on löydetty arkeologisissa kaivauksissa merkkejä ihmisistä paleoliittiselta kaudelta. Kaivauksissa on myös löydetty merkkejä asumuksista Bysantin valtakunnan ajalta.
Kafr Qasim muistetaan esimerkiksi vuoden 1956 verilöylystä. Suezin kriisin aikaan 29. lokakuuta 1956 Israelissa oli julistettu ulkonaliikkumiskielto. Israelissa pelättiin tuolloin vielä Jordaniaan kuuluvalta Länsirannalta tulevia hyökkäyksiä. Kafr Qasimissa ulkonaliikkumiskieltoa ei ollut ymmärretty ja tilanne johti 43 henkilön surmaan Israelin sotilaiden tulituksessa. Myöhemmin samana päivänä käydyissä yhteenotoissa kuoli vielä lisäksi kuusi paikallista. Verilöyly johti oikeudenkäyntiin, jossa tuomittiin Israelin rajavartioston jäseniä. Oikeuden päätöksen perusteella syytetyt voitiin tuomita, koska käskyjen seuraaminen ei ollut hyväksyttävä peruste verilöylyn tapahtumille. Kuolleiden omaisille maksettiin korvauksia.
Väestö

Kafr Qasimin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 23 241. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 15 700 ja vuonna 1968 3 720. Kafr Qasimin asukkaat ovat pääosin islaminuskoisia arabeja.
Muistolaatta vuoden 1956 verilöylylle.
Kaikki pelissä

Kaikki pelissä voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Elokuva

Kaikki pelissä (Vabank), Juliusz Machulskin ohjaama puolalainen elokuva vuodelta 1981
Kaikki pelissä (Against All Odds), Taylor Hackfordin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1984
Kaikki pelissä (Eat the Peach), Peter Ormrodin ohjaama irlantilainen elokuva vuodelta 1986
Kaikki pelissä, Matti Kassilan ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1994
Kaikki pelissä (Turn It Up), Robert Adetuyin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2000
Kaikki pelissä (Lucky Numbers), Nora Ephronin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2000
Kaikki pelissä (Summer Catch), Mike Tollinin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2001
Kaikki pelissä (Beyond the City Limits), Gigi Gastonin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2002
Kirjallisuus

Kaikki pelissä, 366. Aku Ankan taskukirja
Kaikki pelissä (Blue Murder), Walter Wagerin romaani (Viihdeviikarit 1985)
Kaikki pelissä, Liisa Silanderin romaani (WSOY 1986)
Kaikki pelissä (Dare the Devil), Elaine Raco Chasen romaani Fantasy-sarjassa (Winther 1990)
Kaikki pelissä: pelien käsikirja, Ilmo Kurki-Suonion teos (Weilin + Göös 1992)
"Kaikki pelissä" ("Dare the Devil"), Michael Gellerin jännityskertomus teoksessa Kirjavaliot: neljä lyhennettyä menestysteosta (Valitut Palat 1994)
Kaikki pelissä (Raka puckar), Bengt-Åke Crasin nuortenkirja Lätkäjengi-sarjassa (Tammi 1999)
Kaikki pelissä: edunvalvonta rajattomassa maailmassa, Juhani Arton tietokirja (KTV 2000)
Kaikki pelissä (Out of Control), Kate Williamin romaani (Otava 2000)
Kaikki pelissä (All or Nothing), Elizabeth Adlerin romaani (Gummerus 2001)
Kaikki pelissä, Juhani Tammisen johtamisopas (Ajatus 2001)
Kaikki pelissä: lamaromaani, Seppo Jääskeläisen romaani (Myllylahti 2008)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaikki pelissä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Thrym

Thrym (muinaisnorjaksi Þrymr) on skandinaavisessa mytologiassa jättiläisten valtakunnan Jotunheimin kuningas, joka varasti ukkosen jumala Thorin vasaran. Thrym esiintyy Eddan Trymskvadet (Þrymskviða)-runossa.
Thubten Gyatso

| Thubten Gyatso |
| --- | --- |
 Thubten Gyatso vierailulla Kalkutassa vuonna 1910.
Dalai-lama
 31. heinäkuuta 1879 – 17. joulukuuta 1933  
Edeltäjä:  Trinley Gyatso
Seuraaja:  Tenzin Gyatso
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. helmikuuta 1876 Ü-Tsang, Tiibet
Kuollut: 17. joulukuuta 1933 (57 vuotta) Lhasa, Tiibet
Tiedot
 Nimikirjoitus
Thubten Gyatso (12. helmikuuta 1876 Ü-Tsang, Tiibet – 17. joulukuuta 1933 Lhasa, Tiibet) oli 13. dalai-lama, Tiibetin buddhalaisuuden johtohahmo ja Tiibetin hallitsija. Hän oli älykäs uudistaja, joka osoittautui taitavaksi poliitikoksi Tiibetin jouduttua Venäjän, Kiinan ja Britannian kiistakapulaksi. Hän oli myös vastuussa luostarien kurin palauttamisesta.
Vuonna 1908 dalai-lama tapasi tutkimus- ja tiedustelumatkalla olleen Carl Gustaf Emil Mannerheimin, joka oli vasta kolmas länsimaalainen, jolle annettiin lupa tavata dalai-lama. Tapaamisen päätteeksi Mannerheim lahjoitti dalai-lamalle pistoolinsa.
Dalai-lama osoitti kiinnostusta ulkomaailmaan ja otti käyttöön sähkön, puhelimen ja Tiibetin ensimmäisen auton. Tiibet julistautui itsenäiseksi Kiinasta vuonna 1912, maa sai uuden postilaitoksen ja oman setelirahan. Dalai-lama pyrki myös muun muassa kehittämään maalle tehokkaan armeijan, mutta konservatiivinen ylhäispapisto pelkäsi etujensa puolesta ja vastusti uudistuksia.
Titanic (vuoden 2012 minisarja)

Titanic on neliosainen television minisarja, jonka kirjoitti Julian Fellowes ja joka sijoittuu Titanic-matkustajalaivan uppoamiseen 1912. Suomessa se esitettiin kahdessa osassa.
Sarja esitettiin ainakin 86 maassa maalis-huhtikuussa 2012 juuri ennen onnettomuuden satavuotismuistopäivää 15. huhtikuuta 2012. Toinen Titanicista kertova minisarja vuodelta 2012 on Titanic: Blood and Steel.
Käännös suomeksi
Toody Cole

Toody Cole (o.s. Kathleen Alice Connor, s. 30. joulukuuta 1948, Portland, Oregon, Yhdysvallat) on yhdysvaltalaisen punk rock -yhtye Pierced Arrowsin sekä edesmenneiden The Ratsin ja Dead Moonin basisti. Näiden yhtyeiden levytysten lisäksi Toody on julkaissut soolosinkun "Coming on Strong" vuonna 1985. Toody Cole on naimisissa laulaja, kitaristi, biisintekijä Fred Colen kanssa ja näillä garagepunkin isovanhemmilla on kolme yhteistä lasta sekä useita lapsenlapsia.
Jussi Paatela

Jussi Paatela (oik.) ja L. A. Puntila (vas.) vuonna 1941.
Johan Edward (Jussi) Paatela (vuoteen 1906 Pavén; 27. helmikuuta 1886 Helsingin pitäjä – 30. toukokuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja professori. Hänet tunnetaan sekä yksin että yhdessä veljensä Toivo Paatelan kanssa suunnittelemistaan rakennuksista, joista keskeisimmät edustavat 1920-luvun klassismia ja funktionalismia. Jussi Paatela erikoistui suunnittelemaan sairaalarakennuksia. Hän oli Teknillisen korkeakoulun (TKK) rakennusopin professori vuosina 1930–1949 ja rehtori vuosina 1943–1946.