stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lehtisarviset

| Lehtisarviset |
| --- | --- |
 Polyphylla decemlineata
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Turilasmaiset Scarabaeoidea
Heimo::  Lehtisarviset Scarabaeidae  Latreille, 1802
Alaheimot
 Aclopinae  Aegialiinae  Allidiostomatinae  Aphodiinae  Aulonocneminae  Cetoniinae  Coprinae  Dynamopodinae  Dynastinae  Euchirinae  Melolonthinae  Orphninae  Pachypodinae  Phaenomeridinae  Rhyparinae  Rutelinae  Sericinae  Scarabaeinae  Termitotroginae 
Katso myös
   Lehtisarviset Wikispeciesissä   Lehtisarviset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtisarviset (Scarabaeidae) on kovakuoriaisiin (Coleoptera), turilaismaisten (Scarabaeoidea) yläheimoon kuuluva heimo. Heimo on lahkonsa suurimpia käsittäen noin 20 000 lajia.
Lehtisarvisilla tuntosarvet eivät ole polvitaitteiset, kuten kampasarvisilla (Lucanidae), ja tuntosarvien päissä olevat “nuijat“ muodostuvat enemmän tai vähemmän liikuteltavista liuskoista.
Alaheimoja

Aclopinae
Aegialiinae
Allidiostomatinae
Aphodiinae
Aulonocneminae
Cetoniinae
Coprinae
Dynamopodinae
Dynastinae
Euchirinae
Melolonthinae
Orphninae
Pachypodinae
Phaenomeridinae
Rhyparinae
Rutelinae
Sericinae
Scarabaeinae
Termitotroginae
Suomessa esiintyviä lehtisarvisia

Suomessa tavattavia turilaslajeja ovat juhannusturilas, kesäturilas eli kastanjaturilas, ruskoturilas, tarhaturilas ja vaskiturilas. Muita suhteellisen tunnettuja lehtisarvisia ovat muun muassa sittiäiset, lantakuoriaiset, kultakuoriainen, kuparikuoriainen, kimalaiskuoriainen ja sarvikuonokas.
Aiheesta muualla

ITIS: Scarabaeidae (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q186946  Wikispecies: Scarabaeidae  ADW: Scarabaeidae  AFD: Scarabaeidae  BioLib: 7896  BOLD: 1754  BugGuide: 187  CoL: 6278C  EoL: 8134  EPPO: 1SCARF  Fauna Europaea: 11126  Fauna Europaea (new): a9c1eb54-509a-4eb0-9b98-3812b9571d58  GBIF: 5840  iNaturalist: 48201  IRMNG: 104781  ITIS: 114493  NBN: NHMSYS0001720035  NCBI: 7055  NZOR: c896fcfb-e0a8-4d05-93a8-e75248c0bd6f  Open Tree of Life: 340559  Paleobiology Database: 69312  Plazi: B718293D-FFD6-F215-FF0D-FDC4BD46F6ED  WoRMS: 150727
Paraná (osavaltio)

| Paraná Estado do Paraná |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Osavaltion sijainti Brasiliassa
Valtio:  Brasilia
Perustettu:  1889
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Curitiba
Pinta-ala:  199 317 km²
Väkiluku (2016):  11 242 720
 – väestötiheys:  56,4 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BR-PR
 
Osavaltion internetsivut
Paraná on osavaltio Brasilian eteläosassa Paraguayn ja Argentiinan rajalla. Siellä on arviolta 11 242 720 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 199 317 neliökilometriä. Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Curitiba. Muita merkittäviä kaupunkeja osavaltiossa ovat muun muassa Londrina, Maringá sekä Foz do Iguaçu.
Aluejako

Paraná on jaettu väestönlaskentaa ja tilastointia varten kymmeneen suuralueeseen. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 39 ala-alueeseen, jotka on jaettu yhteensä 399 kuntaan. Paranán suuralueet ovat:
Centro-Sul Paranaense
Norte Central Paranaense
Noroeste Paranaense
Oeste Paranaense
Curitiban metropolialue
Centro Oriental Paranaense
Sudeste Paranaense
Norte Pioneiro Paranaense
Centro Ocidental Paranaense
Sudoeste Paranaense
Kuvia

Iguassun putoukset
Pico Paraná, osavaltion korkein vuori
Itaipun pato
Kivimuodostelma Vila Velhassa
Curitiban kasvitieteellinen puutarha
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paraná Wikimedia Commonsissa
Osavaltion internetsivut (portugaliksi)
| n k Brasilian osavaltiot |
| --- | --- | --- |
| Pohjoinen |  Acre  Amapá  Amazonas  Pará  Rondônia  Roraima  Tocantins  |  |
| Koillinen |  Alagoas  Bahia  Ceará  Maranhão  Paraíba  Pernambuco  Piauí  Rio Grande do Norte  Sergipe  |  |
| Keski-läntinen |  Distrito Federal  Goiás  Mato Grosso  Mato Grosso do Sul  |  |
| Kaakkoinen |  Espírito Santo  Minas Gerais  Rio de Janeiro  São Paulo  |  |
| Eteläinen |  Paraná  Rio Grande do Sul  Santa Catarina  |  |
Kartta Paranán aluejaosta
Monarkki

Muun muassa kruunu, valtikka ja valtakunnanomena ovat monarkkien vallan symboleja.
Monarkki on valtionpäämies, joka valtaan noustuaan hallitsee kuolemaansa tai kruunusta luopumiseen eli abdikaatioon asti. Monarkin hallitsemaa valtiota kutsutaan monarkiaksi.
Monarkit yleensä perivät asemansa. Historiallisesti monarkit ovat monesti olleet enemmän tai vähemmän yksinvaltaisia. Nykyisin monet monarkit ovat ennen kaikkea keulakuvia, joilla on vain vähän tai ei ole lainkaan poliittista valtaa. Edelleen on kuitenkin myös monarkkeja, joilla on suuri tai lähes absoluuttinen valta. Monarkki edustaa yleensä laajempaa monarkistista järjestelmää, joka määrittää säännöt ja käytännöt koskien seuraajaa, velvollisuuksia ja valtaa. Tämä erottaa monarkkisuvun diktaattoriperheistä, joiden valta ei perustu pitkäaikaiseen traditioon ja kestää yleensä vain kahden sukupolven ajan.
Sana monarkki tulee kreikan kielen ilmaisusta monos archein, joka tarkoittaa yhtä hallitsijaa, ja viittaa antiikin Kreikan yksinvaltaisiin hallitsijoihin. Ajan myötä yksinvaltiaan käsite on korvautunut esimerkiksi diktaattorilla, ja monarkki viittaa nykyisin lähes aina traditionaalisesti määrittyvään asemaan, johon yleensä, mutta ei aina, liittyy vallanperimys. Monarkkien perinteisesti käyttämiä nimityksiä ovat muun muassa kuningas, kuningatar, keisari, keisarinna, ruhtinas, ruhtinatar, sulttaani, emiiri, maharadža ja maharani.
Rio Grande do Sul

| Rio Grande do Sul Estado do Rio Grande do Sul |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Osavaltion sijainti Brasiliassa
Valtio:  Brasilia
Perustettu:  1889
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Porto Alegre
Pinta-ala:  268 782 km²
Väkiluku (2016):  11 286 500
 – väestötiheys:  42 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BR-RS
 
Osavaltion internetsivut
Rio Grande do Sul on Brasilian eteläisin osavaltio. Se rajoittuu pohjoisessa Santa Catarinan osavaltioon, idässä Atlantin valtamereen, etelässä Uruguayhin ja lännessä Argentiinaan. Osavaltiossa on arviolta 11 286 500 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 268 782 neliökilometriä. Sen pääkaupunki on Porto Alegre.
Aluejako

Rio Grande do Sul on jaettu väestönlaskentaa ja tilastointia varten seitsemään suuralueeseen. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 35 ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 496 kuntaan. Suuralueet ovat:
Centro Ocidental Rio-Grandense
Centro Oriental Rio-Grandense
Porto Alegren metropolialue
Nordeste Rio-Grandense
Noroeste Rio-Grandense
Sudeste Rio-Grandense
Sudoeste Rio-Grandense
Osavaltion suurimmat kaupungit ja niiden asukasluvut

Porto Alegre – 1 416 363
Caxias do Sul – 396 261
Pelotas – 338 544
Canoas – 324 994
Santa Maria – 261 980
Gravatai – 259 100
Novo Hamburgo – 251 854
Viamão – 251 407
São Leopoldo – 206 702
Alvorada – 205 476
Rio Grande – 193 789
Passo Fundo – 182 233
Uruguaiana – 133 481
Sapucaia do Sul – 131 917
Bage – 120 129
Cachoeirinha – 117 501
Santa Cruz do Sul – 116 081
Guaiba – 102 290
Bento Gonçalves – 100 467
Erechim – 96 310
Santana do Livramento – 96 286
Cachoeira do Sul – 89 120
Alegrete – 87 236
Esteio – 84 923
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rio Grande do Sul Wikimedia Commonsissa
Osavaltion internetsivut (portugaliksi)
| n k Brasilian osavaltiot |
| --- | --- | --- |
| Pohjoinen |  Acre  Amapá  Amazonas  Pará  Rondônia  Roraima  Tocantins  |  |
| Koillinen |  Alagoas  Bahia  Ceará  Maranhão  Paraíba  Pernambuco  Piauí  Rio Grande do Norte  Sergipe  |  |
| Keski-läntinen |  Distrito Federal  Goiás  Mato Grosso  Mato Grosso do Sul  |  |
| Kaakkoinen |  Espírito Santo  Minas Gerais  Rio de Janeiro  São Paulo  |  |
| Eteläinen |  Paraná  Rio Grande do Sul  Santa Catarina  |  |
Kartta Rio Grande do Sulin aluejaosta
Arnold Badjou

Arnold Badjou torjumassa palloa.
Arnold Badjou (25. kesäkuuta 1909 Laeken, Belgia – 17. syyskuuta 1994) oli belgialainen jalkapallomaalivahti. Hän oli pituudeltaan 174-senttimetrinen.
Badjou edusti koko ammattilaisuransa Daring Clubia vuodet 1928–1939. Hän debytoi Belgian A-maajoukkueessa huhtikuussa 1930 ja pelasi joukkuessa yhteensä 34 ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 1930 maailmanmestaruuskilpailuissa.
Alagoas

| Alagoas Estado de Alagoas |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Osavaltion sijainti Brasiliassa
Valtio:  Brasilia
Perustettu:  1889
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Maceió
Pinta-ala:  27 779 km²
Väkiluku (2016):  3 358 963
 – väestötiheys:  120,9 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BR-AL
 
Osavaltion internetsivut
Alagoas on osavaltio Brasilian koillisosassa Atlantin valtameren rannalla. Se sijaitsee Pernambucon ja Sergipen osavaltioiden välissä ja sillä on myös hieman yhteistä rajaa Bahian kanssa. Alagoasissa on arviolta 3 358 963 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 27 779 neliökilometriä. Osavaltion pääkaupunki on Maceió.
Osavaltio on Brasilian köyhimpiä, ja sen inhimillisen kehityksen indeksi, lukutaitoisten osuus väestöstä sekä väestön elinajanodote ovat Brasilian alhaisimpia. Lapsikuolleisuus on puolestaan maan korkein. Vuonna 2007 tuhannesta lapsesta 50 kuoli ennen viidettä ikävuotta, mikä on kaksi kertaa enemmän kuin maassa keskimäärin ja lähes 15 kertaa enemmän kuin Suomessa.lähde?
Osavaltion suurimmat kaupungit ja niiden asukasluvut

Maceió – 884 320
Arapiraca – 197 520
Palmeira dos Indios – 69 211
Rio Largo – 66 915
Penedo – 59 429
Uniao dos Palmares – 59 233
Coruripe – 44 313
Santana do Ipanema – 44 254
Delmiro Gouveia – 43 909
Sao Miguel dos Campos – 43 265
Campo Alegre – 43 213
Atalaia – 41 572
Marechal Deodoro – 41 538
Teotonio Vilela – 40 584
Pilar – 32 200
São Sebastiao – 31 396
Girau do Ponciano – 30 405
Aluejako

Osavaltio on jaettu kolmeen suuralueeseen, Agreste Alagoano, Leste Alagoano ja Sertão Alagoano, 13 ala-alueeseen ja 101 kuntaan. Ala-alueet ovat:
Arapiraca
Palmeira dos Indios
Traipu
Litoral Norte Alagoano
Maceio
Mata Alagoana
Penedo
São Miguel dos Campos
Serrana dos Quilombos
Alagoana do Sertao do Sao Francisco
Batalha
Santana do Ipanema
Serrana do Sertão Alagoano
Kuvia

Maceion rantaa
Toinen kuva Maceiosta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alagoas Wikimedia Commonsissa
Osavaltion internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive) (portugaliksi)
| n k Brasilian osavaltiot |
| --- | --- | --- |
| Pohjoinen |  Acre  Amapá  Amazonas  Pará  Rondônia  Roraima  Tocantins  |  |
| Koillinen |  Alagoas  Bahia  Ceará  Maranhão  Paraíba  Pernambuco  Piauí  Rio Grande do Norte  Sergipe  |  |
| Keski-läntinen |  Distrito Federal  Goiás  Mato Grosso  Mato Grosso do Sul  |  |
| Kaakkoinen |  Espírito Santo  Minas Gerais  Rio de Janeiro  São Paulo  |  |
| Eteläinen |  Paraná  Rio Grande do Sul  Santa Catarina  |  |
André Vandeweyer

André Vandeweyer torjumassa palloa Belgian maajoukkueelle vuonna 1934.
André Vandeweyer (21. kesäkuuta 1909 Tienen – 22. lokakuuta 1992) oli belgialainen jalkapallomaalivahti ja jalkapallovalmentaja. Vandeweyer voitti Union Saint-Gilloisen kanssa kolmesti Belgian pääsarjamestaruuden. Hän liittyi marraskuussa 1933 Belgian A-maajoukkueeseen sekä kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1934 ja 1938.
Työväenluokka

Teollisuusammateissa työskentelevät ovat perinteistä työväenluokkaa
Työväenluokka on eräs teollisuusyhteiskunnassa esiintyvistä yhteiskuntaluokista. Työväenluokan määritelmä ei ole yksiselitteinen. Tyypillisesti työväenluokaan katsotaan kuuluvaksi ainakin ne yhteiskunnan jäsenet, joiden ammateissa työntekijän itsemääräämisoikeus on vähäinen, työ ei vaadi korkeaa koulutustasoa eikä työssä olla esimerkiksi esimiesasemassa. Tyypillisiä työväenluokkaisina pidettyjä ammatteja ovat erilaiset manuaalista ja suorittavaa työtä sisältävät ammatit sekä palveluammatit. Osana usein käytettyä kolmiportaista luokkamallia työväenluokka viittaa yhteiskunnan alimpaan kerrokseen. Tällöin työväenluokalla viitataan niihin henkilöihin, jotka ovat sosiaalisessa hierarkiassa keskiluokan ja yläluokan alapuolella.
Työväenluokan lähikäsite on proletariaatti. Etenkin Karl Marx viittasi proletariaatilla teollisuusyhteiskunnan vähävaraisimpaan osaan, jonka ainoa merkittävä pääoma on heidän työpanoksensa, jonka he joutuvat myymään tuotantovälineet omistavien kapitalistien käytettäväksi. Nykyään proletariaattia ja työväenluokkaa ei välttämättä voida pitää täysin toisiaan vastaavina käsitteinä, koska työväenluokkaisissa ammateissa toimii myös koulutetumpia ja paremmassa yhteiskunnallisessa asemassa olevia henkilöita kuin täysin vailla yksityistä omaisuutta olevat proletaarit. Työväenluokka voidaankin jakaa edelleen kouluttamattomaan, osittain koulutettuun ja koulutettuun työväenluokkaan, jolloin korkeampi koulutusaste yleensä näkyy korkeampana palkkatasona ja turvatumpana taloudellisena asemana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Työväenluokka Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Saksa  Israel  Yhdysvallat
Tocantins

| Tocantins Estado do Tocantins |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Osavaltion sijainti Brasiliassa
Valtio:  Brasilia
Perustettu:  1988
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Palmas
Pinta-ala:  277 622 km²
Väkiluku (2016):  1 532 902
 – väestötiheys:  5,5 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BR-TO
 
Osavaltion internetsivut
Tocantins on osavaltio Brasiliassa. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Palmas. Osavaltiossa on arviolta 1 532 902 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 277 622 neliökilometriä. Osavaltio sijaitsee sisämaassa.
Osavaltion suurimmat kaupungit ja niiden asukasluvut

Palmas – 187 639
Araguaina – 123 353
Gurupi – 69 727
Porto Nacional – 46 285
Paraíso do Tocantins – 39 856
Araguatins – 28 373
Colinas do Tocantins – 27 207
Miracema do Tocantins – 26 729
Tocantinópolis – 25 316
Guarai – 20 715
Aluejako

Tocantins on jaettu väestönlaskentaa ja tilastointia Ocidental do Tocantinsin ja Oriental do Tocantinsin suuralueisiin. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu kahdeksaan ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 139 kuntaan. Tocantinsin ala-alueet ovat:
Araguaína
Bico do Papagaio
Dianópolis
Gurupi
Jalapão
Miracema do Tocantins
Porto Nacional
Rio Formoso
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tocantins Wikimedia Commonsissa
Osavaltion internetsivut (portugaliksi)
| n k Brasilian osavaltiot |
| --- | --- | --- |
| Pohjoinen |  Acre  Amapá  Amazonas  Pará  Rondônia  Roraima  Tocantins  |  |
| Koillinen |  Alagoas  Bahia  Ceará  Maranhão  Paraíba  Pernambuco  Piauí  Rio Grande do Norte  Sergipe  |  |
| Keski-läntinen |  Distrito Federal  Goiás  Mato Grosso  Mato Grosso do Sul  |  |
| Kaakkoinen |  Espírito Santo  Minas Gerais  Rio de Janeiro  São Paulo  |  |
| Eteläinen |  Paraná  Rio Grande do Sul  Santa Catarina  |  |
Piauí

| Piauí Estado do Piauí |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Osavaltion sijainti Brasiliassa
Valtio:  Brasilia
Perustettu:  1889
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Teresina
Pinta-ala:  251 577 km²
Väkiluku (2016):  3 273 227
 – väestötiheys:  12,8 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BR-PI
 
Osavaltion internetsivut
Piauí on osavaltio Brasilian koillisosassa. Siellä on arviolta 3 273 227 asukasta (vuonna 2019) ja sen pinta-ala on 251 577 neliökilometriä. Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Teresina. Osavaltiolla on rantaviivaa 64 kilometriä.
Osavaltio on eräs Brasilian köyhimmistä. Siellä on matkailijaa houkuttavia luontokohteita kuten Parnaíbajoen delta mangrovemetsineen ja Sete Cidadesin ja Serra da Capivaran kansallispuistot.
Maantiede

Parnaíba-joki muodostaa rajan Maranhãota vastaan,  ja suurin osa osavaltiosta kuuluu sen valuma-alueeseen.
Aluejako

Piauí on jaettu väestönlaskentaa ja tilastointia varten neljään suuralueeseen: Keski-pohjoinen Piauí, Pohjois-Piauí, Lounais-Piauí ja Kaakkois-Piauí. Hallinnollisesti osavaltio on jaettu 15 ala-alueeseen, jotka jakautuvat edelleen 224 kuntaan. Ala-alueet ovat:
Alto Médio Canindé
Alto Médio Gurgueia
Alto Parnaíba Piauiense
Baixo Parnaíba Piauiense
Bertolínia
Campo Maior
Chapadas do Extremo Sul Piauiense
Floriano
Litoral Piauiense
Médio Parnaíba Piauiense
Picos
Pio IX
São Raimundo Nonato
Teresina
Valença do Piauí
Osavaltion suurimmat kaupungit ja niiden asukasluvut

Teresina – 775 477
Parnaiba – 140 190
Picos – 70 211
Piripiri – 61 637
Floriano – 56 180
Barras – 42 288
Campo Maior – 41 958
Uniao – 41 617
Altos – 38 087
Pedro II – 37 158
Esperantina – 35 353
Oeiras – 34 760
Jose de Freitas – 34 606
Miguel Alves – 30 962
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piauí Wikimedia Commonsissa
Osavaltion internetsivut (portugaliksi)
| n k Brasilian osavaltiot |
| --- | --- | --- |
| Pohjoinen |  Acre  Amapá  Amazonas  Pará  Rondônia  Roraima  Tocantins  |  |
| Koillinen |  Alagoas  Bahia  Ceará  Maranhão  Paraíba  Pernambuco  Piauí  Rio Grande do Norte  Sergipe  |  |
| Keski-läntinen |  Distrito Federal  Goiás  Mato Grosso  Mato Grosso do Sul  |  |
| Kaakkoinen |  Espírito Santo  Minas Gerais  Rio de Janeiro  São Paulo  |  |
| Eteläinen |  Paraná  Rio Grande do Sul  Santa Catarina  |  |
Ronny Gaspercic

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Ronald Louis Gaspercic
Syntymäaika: 9. toukokuuta 1969 (ikä 55)
Syntymäpaikka: Genk, Belgia
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 186 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1987–1988 | Winterslag | 5 | (0) |
| 1988–1994 | Genk | 185 | (0) |
| 1996–1998 | Harelbeke | 67 | (0) |
| 1998–2001 | Extremadura | 97 | (0) |
| 2001–2003 | Real Betis | 2 | (0) |
| 2003–2004 | Alavés | 37 | (0) |
| 2004–2005 | Albacete | 17 | (0) |
| 2005–2007 | Westerlo | 61 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 471 | (0) |
Maajoukkue
| 1998–2001 | Belgia | 8 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ronald Louis ”Ronny” Gaspercic (s. 9. toukokuuta 1969 Genk, Belgia) on belgialainen entinen jalkapallomaalivahti. Hän pelasi urallaan kotimaansa lisäksi Espanjassa. Belgian maajoukkuetta hän edusti kahdeksassa A-maaottelussa.
Pará

| Pará Estado do Pará |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Osavaltion sijainti Brasiliassa
Valtio:  Brasilia
Perustettu:  1889
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Belém
Pinta-ala:  1 247 950 km²
Väkiluku (2016):  8 272 724
 – väestötiheys:  6,6 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BR-PA
 
Osavaltion internetsivut
Pará on osavaltio Brasilian pohjoisosassa. Sen pääkaupunki on Belém. Muita kaupunkeja ovat muun muassa Santarém, Óbidos ja Anapu. Osavaltiossa on arviolta 8 272 724 asukasta ja sen pinta-ala on 1 247 950 neliökilometriä.
Parán lipussa valkoinen raita symboloi eläinrataa, osavaltion lävistävää päiväntasaajaa ja Amazonjokea. Sininen tähti on Neitsyen tähtikuvioon kuuluva Spica, joka symboloi Paráa myös Brasilian lipussa. Punainen pohjaväri symboloi paikallisen väestön elinvoimaa.lähde?
Aluejako

Pará on jaettu väestönlaskentaa ja tilastointia varten kuuteen suuralueeseen: Baixo Amazonas, Belémin metropolialue, Marajó, Kaakkois-Pará, Koillis-Pará, Lounais-Pará. Hallinnollisesti osavaltio jakautuu 22 ala-alueeseen, jotka on jaettu edelleen 144 kuntaan. Ala-alueet ovat:
Almeirim
Altamira
Arari
Bragantina
Belém
Cametá
Castanhal
Conceição do Araguaia
Furos de Breves
Guamá
Itaituba
Marabá
Óbidos
Paragominas
Parauapebas
Portel
Redenção
Salgado
Santarém
São Félix do Xingu
Tomé-Açu
Tucuruí
Kuvia

Puita Amazon-joen varrella
Cartaxon kauppahalli
Santarém
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pará Wikimedia Commonsissa
Osavaltion internetsivut
| n k Brasilian osavaltiot |
| --- | --- | --- |
| Pohjoinen |  Acre  Amapá  Amazonas  Pará  Rondônia  Roraima  Tocantins  |  |
| Koillinen |  Alagoas  Bahia  Ceará  Maranhão  Paraíba  Pernambuco  Piauí  Rio Grande do Norte  Sergipe  |  |
| Keski-läntinen |  Distrito Federal  Goiás  Mato Grosso  Mato Grosso do Sul  |  |
| Kaakkoinen |  Espírito Santo  Minas Gerais  Rio de Janeiro  São Paulo  |  |
| Eteläinen |  Paraná  Rio Grande do Sul  Santa Catarina  |  |
Kartta Parán aluejaosta
Valkeat yöt (Taylor Hackfordin elokuva)

| Valkeat yöt> White Nights |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Taylor Hackford
Käsikirjoittaja:  James Goldman
Tuottaja:   William P. Gilmore  Taylor Hackford 
Säveltäjä:  Michel Colombier
Kuvaaja:  David Watkin
Leikkaaja:   Fredric Steinkamp  William Steinkamp 
Pääosat:   Mikhail Baryshnikov  Gregory Hines  Jerzy Skolimowski  Helen Mirren  Geraldine Page  Isabella Rossellini  John Glover  William Hootkins 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 22. marraskuuta 1985  Suomi 31. tammikuuta 1986 
Kesto:  136 min
Alkuperäiskieli:   englanti  venäjä 
Budjetti:  13 046 465 $lähde?
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taylor Hackfordin Valkeat yöt (White Nights) on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1985 ja sen ohjasi Taylor Hackford. Elokuvaa kuvattiin Suomessa, Englannissa, Skotlannissa, Portugalissa ja Neuvostoliitossa. Suomessa Helsinki esitti Leningradia ja Moskovaa sekä Porin Reposaari siperialaista pikkukylää. Reposaaressa uudelleenrakennettiin syyskuussa 2017 elokuvan lavasteet, jotta Taylor Hackfordin elämäkertaan voitiin ottaa niistä valokuva.
Valkeat yöt -elokuvan filmaus Reposaaressa 1984.
Lionel Richie sai Oscarin elokuvan laulusta ”Say You, Say Me”.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mikhail Baryshnikov  | … |  Nikolai 'Kolya' Rodchenko   |
|  Gregory Hines  | … |  Raymond Greenwood   |
|  Isabella Rossellini  | … |  Darya Greenwood   |
|  Jerzy Skolimowski  | … |  eversti Chaiko   |
|  Helen Mirren  | … |  Galina Ivanova   |
|  Geraldine Page  | … |  Anne Wyatt   |
|  John Glover  | … |  Wynn Scott   |
|  Stefan Gryff  | … |  kapteeni Kirigin   |
|  William Hootkins  | … |  Chuck Malarek   |
|  Shane Rimmer  | … |  lähettiläs Smith   |
|  Florence Faure  | … |  balleriina   |
|  David Savile  | … |  lentäjä   |
|  Ian Liston  | … |  lentäjä   |
|  Benny Young  | … |  koneinsinööri   |
|  Hilary Drake  | … |  lentoemäntä   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen sanoo Valkeita öitä pölyisiä ennakkoluuloja elätteleväksi aatteelliseksi tosikkojännäriksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. VideoHound’s Golden Movie Retriever sanoo näyttävien tanssikohtausten pelastavan paljon ja antaa elokuvalle kaksi ja puoli tähteä neljästä.
Hydroksihapot

Hydroksihapot ovat karboksyylihappoja, joiden molekyyli sisältää karboksyyliryhmän (-COOH) lisäksi ainakin yhden hydroksyyliryhmän (-OH) myös molekyylin hiilivetyosassa. Tunnetuimpia, luonnossakin esiintyviä hydroksihappoja ovat maitohappo, omenahappo, sitruunahappo ja viinihappo. Monet hydroksihapot voivat esiintyä kahtena stereoisomeerina ja ovat optisesti aktiivisia.
Reaktiot

Hydroksihapot voivat reagoida samoin kuin muutkin karboksyylihapot, mutta molekyylissä esiintyvän hydroksyyliryhmän vuoksi ne voivat reagoida myös alkoholien tavoin. Niinpä ne voivat muodostaa estereitä sekä alkoholien että toisten karboksyylihappojen kanssa. Samassa molekyylissäkin olevat karboksyyli- ja hydroksyyliryhmät voivat reagoida keskenään, jos ne ovat sopivalla etäisyydellä toisistaan. Tällöin syntyy eräänlainen molekyylinsisäinen esteri eli laktoni.
3-hydroksipropaanihappo
3-hydroksipropaanihaposta syntynyt laktoni, β-propiolaktoni
Reaktiot > Happamuus

Muiden karboksyylihappojen tavoin hydroksihapot ovat heikkoja happoja. Monet hydroksihapot ovat happoina selvästi vahvempia kuin muut karboksyylihapot, eli niiden pKa on alempi. Esimerkiksi  maitohapon (2-hydroksipropaanihapon) pKa on 3,86, kun taas propaanihapon pKa on 4,87. Happiatomi elektronegatiivisempana alkuaineena vetää elektronitiheyttä puoleensa (induktiivinen efekti), minkä seurauksena karboksylaattianioni stabiloituu, eli dissosioituminen tapahtuu helpommin.