stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2020
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Esbo IF | 40,38 | Jonathan Brace | Tuukka Huuskola | Oskari Mörö | Roope Saarinen |
| 2. | Oulun Pyrintö | 40,76 | Eetu Rantala | Samuel Purola | Niko Kangasoja | Eeli Purola |
| 3. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 41,35 | Jesse Väyrynen | Elmo Lakka | Ilari Manninen | Viljami Hietaharju |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.14,15 | Matias Linkoaho | Lassi Kaukonen | Niko Viljola | Tommi Mäkinen |
| 2. | Esbo IF | 3.14,22 | Roope Saarinen | Tuukka Huuskola | Jonathan Brace | Oskari Mörö |
| 3. | Helsingfors IFK | 3.15,15 | Anton Tallbacka | Daniel Lundmark | Aleksi Sairanen | Erik Back |
4000 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 10.03,63 | Panu Jantunen | Tommi Mäkinen | Niko Viljola | Eero Saleva |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 10.04,64 | Otto Kaario | Pietari Valoranta | Jussi Eskola | Eemil Helander |
| 3. | Joensuun Kataja | 10.14,31 | Samu Mikkonen | Lauri Hietaharju | Mikko Hirvonen | Konsta Hämäläinen |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Espoon Tapiot | 37.17,03 | Joni Hava | Sajan Irincheev | Jaakko Määttänen |  |
| 2. | Esbo IF | 46.34,80 | Pekka Peltola  | Mikko Ruokolainen | Jonathan Ekberg |  |
|  | Urjalan Urheilijat | DSQ | Aleksi Ojala | Markku Leino | Akseli Leino |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 45,22 | Sanni Mahonen | Aino Pulkkinen | Anniina Kortetmaa | Nooralotta Neziri |
| 2. | Helsingfors IFK | 45,83 | Matilda Bogdanoff | Jenna Jokela | Viivi Lehikoinen | Lotta Kemppinen |
| 3. | Turun Weikot Yleisurheilu | 46,53 | Evelina Ojaniittu | Eeva Paavilainen | Noora Nupponen | Taika Koilahti |
4 × 400 m
| 1. | Veitsiluodon Kisaveikot | 3.45,12 | Tiia Järvinen | Erika Utriainen | Elisabet Salmela | Mette Baas |
| 2. | Helsingfors IFK | 3.48,04 | Pinja Pikkupeura | Lotta Kemppinen | Inka Pöyry | Viivi Lehikoinen |
| 3. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 3.48,90 | Siiri Rainio | Nooralotta Neziri | Anniina Kortetmaa | Aino Pulkkinen |
4000 m
| 1. | Lahden Ahkera | 11.52,10 | Sini Rajaniemi | Sanna Erkinheimo | Helmi Vuorimaa | Ilona Vuorimaa |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 11.53,12 | Mona Jäppinen | Kira Kruuti | Amira Chokairy | Moona Latvala |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 11.55,53 | Viivi Lankinen | Edit Nurminen | Viola Westling | Janica Rauma |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Espoon Tapiot | 41.45,32 | Ellen Seisto | Taika Nurmi | Enni Nurmi |  |
| 2. | Lapuan Virkiä | 42.33,97 | Sanna Mäenpää | Heta Veikkola | Anniina Kivimäki |  |
| 3. | Pyhäselän Urheilijat | 45,17,89 | Peppi Ahponen | Anna Nousiainen | Cindy Ahponen |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Sekaviesti (miehet + naiset)

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 1500 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 17.02,43 | Panu Jantunen | Mona Jäppinen | Eero Saleva | Moona Latvala |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 17.05,54 | Otto Kaario | Heini Ikonen | Eemil Helander | Alisa Virtanen |
| 3. | Lahden Ahkera | 17.09,49 | Hannu Granberg | Pinja Kotinurmi | Wilho Hautala | Ilona Mononen |
Trotski (täsmennyssivu)

Trotski voi tarkoittaa seuraavia:
Lev Trotski, neuvostovenäläinen poliitikko, alun perin Lev Davidovitš Bronstein
Noi Trotski, neuvostoliittolainen arkkitehti
Trotski, Christer Pursiaisen vuonna 2011 julkaisema elämäkertakirja Lev Trotskista
Trotski (Троцкий), Lev Trotskista kertova venäläinen televisiosarja vuodelta 2017
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Trotski”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Videra

| Elisa Videra Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Avainhenkilöt:  Toimitusjohtaja Pasi Mäenpää
Kotipaikka:   Oulu, Suomi
Toimiala:  Tietoliikenne
Tuotteet:  Etäneuvottelu- ja medianäyttöpalvelut täysin ulkoistettuna palvelumallina
Kotisivu:  www.videra.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elisa Videra on  etäneuvottelu- ja medianäyttöpalveluita ja -laitteita tarjoava yritys.
Yrityksen palveluja käytetään maailmanlaajuisesti. Elisa Videra työllistää noin 150 henkilöä ja yrityksen kiinteät toimipaikat sijaitsevat Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Isossa-Britanniassa, Alankomaissa ja Venäjällä.
Vuodesta 2010 lähtien Videra on ollut osa Elisa-konsernia. Videra toimii itsenäisenä tytäryhtiönä ja vastaa Elisa-konsernin visuaalisen kommunikaation ratkaisuista .
Videra on saanut ensimmäisenä suomalaisena yrityksenä Ciscon myöntämän Cloud and Managed Services Program-sertifikaatin korkeimman tason videoneuvottelupalveluilleen.  CMSP-sertifikaatin on saanut 19 yritystä vuoden 2014 puoliväliin mennessä.
Liiketoiminta-alueet

Videran liiketoiminta jakautuu kolmeen osa-alueeseen: etäneuvottelupalveluihin, virtuaalisiin asiakaspalveluratkaisuihin sekä medianäyttöpalveluihin. Elisa Videran palvelut sisältää suunnittelun, laitteiston, yhteydet, asennuksen, huollon sekä tukipalvelut .
Tuotteet

Elisa Videran tuotteita ovat muun muassa terveystoimen toimialalle suunnattu Videra Virtual Home Care sekä erinäiset videoavusteiset asiakaspalveluratkaisut. Videra toimittaa lisäksi eritasoisia etäneuvottelu- ja medianäyttöratkaisuja.
Yritys yrittää kehittää jatkuvasti uusia visuaalisen kommunikaation ratkaisuja ja palvelukokonaisuuksia oman tuotekehitysosastonsa kautta .
Palvelumalli

Elisa Videra toimittaa palvelunsa täysin ulkoistettuna palveluna, avaimet käteen -periaatteella. Palvelumalli sisältää laitteet sekä itse palvelun, joka käsittää suunnittelun, asennuksen, huollon sekä tukipalvelut. Elisa Videran toimitusjärjestelmä on ISO9001 ja ISO14001 sertifioitu .
Aiheesta muualla

Videran kotisivut
Vesnebolog

| Vesnebolog Веснеболог |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Pustoškan piiri
Koordinaatit:  56°36′41″N, 29°20′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Aloljan valuma-alue
Mittaustietoja
Pituus:  4,3 km 
Leveys:  1,5 km 
Pinta-ala:  3,66 km² 
Tilavuus:  0,015 km³ 
Keskisyvyys:  4 m 
Suurin syvyys:  6 m 
Valuma-alue:  25,75 km² 
 fiVesnebolog 
Vesnebolog (ven. Веснеболог) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pustoškan piirissä. Järven nimen etuosa viittaa kevääseen ja loppuosa suohon tai lettoon . Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.
Maantietoa

Järvi on 4,3 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 3,66 neliökilometriä eli 366 hehtaaria. Sen rantaviivat on lukuisten lahtien ja niemien takia kovin mutkitteleva. Selä järven pohjois- että eteläpäässä on suojaisat lahdet, joiden lahdensuu on hyvin kapea. Myös järven pohjoispuoliskossa sijaitseva suuri saari suojaa järven osia eristäen ne eteläosan järvenselästä. Järvellä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 31 hehtaaria. Eteläpään lahdessa sijaitsee pieni saari, jonka pinta-ala on alle hehtaarin. Toinen saari on siis lähes 31 hehtaaria suuri. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järven keskisyvyys on 4 metriä ja syvänteessä on 6 metriä vettä. Järven ympäristö on pääasiassa metsämaata, mutta järven pohjoispäässä, ja eteläosan itä- ja länsirannoilla on viljelty maata. Järven kaakkoisrannassa on sijaitsee kylä Sotšihino (ven. Сочихино), jossa on ilmavalokuvien mukaankin uuttakin asutusta. Sihhe tulee tie etelästä Krasnojen kyästä (ven. Красное), jonka kautta kulkee Aloljista alkava tie. Kylän yhteydessä toimii leiri- ja virkistyskeskus .
Luontoarvoja

Järvessä elää hauki, ahven, lahna, muikku, säyne, suutari, made, pasuri, karppi, rantanuoliainen, mutakala, törö, salakka, pasuri ja ruutana, sekä joitakin Rutilus-suvun kaloja ja runsaslukuinen jokirapu-kanta. Järven ympäristö on metsämaata, joka pilkkoontuu niittyjen ja soiden vuoksi. Järven pohja on kivinen ja hiekan päälle on kerrostunut mutaa. Myös hiekkarannat ovat kiviset ja mutaiset.
Vesistösuhteita

Vesnebolog sijaitsee Aloljan sivujoen Vesebološkan (ven. Веснеболожка) valuma-alueella. Alolja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen.
Järveen laskee ympäristöstä lyhyitä ojia tai jokia. Sen itärantaan tulee Demenetsistä (ven. Деменец) alkava oja. Järven eteläpäähän laskee kolme karttoihin merittyä ojaa, joista kaksi lähtee lammesta ja jotka virtaavat niittyjen läpi. Itäisin oja alkaa pienestä Glubikojen (ven. Глубокое) lammesta. Järven valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 20  tai 25,75 neliökilometriä . Järven oma laskujoki alkaa sen pohjoispään lahdesta ja se yhtyy pohjoisessa vajaa kolmen kilometrin päässä Aloljaan.
Huomautuksia

1 2 3 4 5  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.
Vakuutuslääketiede

Vakuutuslääketiede on oppiala, jossa lääketieteellistä tietoa ja kokemusta sairauksien syntymekanismeista, seurauksista ja hoidoista sovelletaan sosiaalivakuutuksen ja yksityisen henkilövakuutuksen oikeudellisiin käsitteisiin.
Vakuutustoiminnassa tarvitaan lääketieteelliseen tietoon perustuvaa arviointia

Vakuutuslääketiedettä tarvitaan, kun vakuutuslaitokset tekevät päätöksiä, jotka liittyvät etuuden tai korvauksen hakijan terveydentilaan.
Keskeiset vakuutuslääketieteelliset kysymykset koskevat työ- ja toimintakyvyn, syy-yhteyden, riskin ja haitan arviointia. Nämä arviointikohteet painottuvat eri tavoin eri vakuutuslaeissa.
Yleisimmät vakuutuslajit, joissa tarvitaan vakuutuslääketiedettä, ovat työeläkevakuutus, henkivakuutus, liikennevakuutus, tapaturmavakuutus, sairauskuluvakuutus  sekä yleinen sairausvakuutus. Vakuutuslääketieteen asiantuntemusta tarvitaan myös muissa vakuutuslajeissa, kuten potilasvakuutuksessa, matkavakuutuksessa ja vastuuvakuutuksessa.
Vakuutuslääketieteellistä asiantuntemusta tarvitaan uusien korvausjärjestelmien luomisessa ja kehittämisessä. Lisäksi vakuutuslääketiedettä tarvitaan näihin eri vakuutuslajeihin liittyvässä muutoksenhaussa.
Eri vakuutuslajien erilaiset tarkoitukset, lakitekstien sanamuodot ja tulkinnat vaativat lääketieteelliseen tietoon perustuvaa harkintaa. Vakuutuslääketieteen tehtävänä on lakisääteisissä vakuutuksissa arvioida, onko vakuutetulla oikeus laissa määriteltyyn etuuteen tai korvaukseen. Yleensä etuuden myöntämisedellytykset eivät ole ainoastaan lääketieteellisiä, vaan ratkaisua tehtäessä otetaan huomioon myös muita seikkoja, kuten esimerkiksi etuudenhakijan ikä ja työ.
Käytännössä vakuutuslääketiede on monien lääketieteen erikoisalojen osaamisen soveltamista vakuutussopimuksen solmimisen, korvattavuuden ja hylkäyspäätösten perusteiden juridiikkaan. Vakuutuslääketiede toimiikin lääketieteellisen tiedon, sosiaalipolitiikan, vakuutusmatematiikan, juridiikan ja talouselämän välimaastossa.
Vakuutuslääketieteen erityispätevyys

Vakuutuslääketieteen erityispätevyys on osa Suomen Lääkäriliiton erityispätevyysjärjestelmää, jonka tarkoituksena on tukea jäsenistön täydennyskoulutusta ja ammatillista kehittymistä.
Vakuutuslääketieteeseen pätevöityjiltä vaaditaan tehtävään soveltuva erikoislääkäritutkinto, vähintään 3 vuotta käytännön palvelua puolipäivätoimisessa vakuutuslääkärin työssä, vähintään 60 tuntia teoreettista kurssimuotoista koulutusta, alan kirjallisuuteen perehtymistä sekä osallistumista päättökeskusteluun. Ennen päättökeskustelua pätevöityjän on pitänyt suorittaa erillinen pätevöitymistentti. Erityispätevyyden suorittaminen tapahtuu tutorin kanssa laaditun koulutussuunnitelman mukaan.
Vakuutuslääketieteen erityispätevyyden saaneen lääkärin tulee olla perehtynyt vakuutuslääketieteeseen liittyvään teoreettiseen tietoon ja alan sisäisiin menettelytapoihin, kyetä toimimaan itsenäisenä asiantuntijalausunnon antajana käytännön ratkaisutoiminnassa sekä kyetä toimimaan asiantuntijana alan tiedotus- ja koulutustehtävissä.Suomen Lääkäriliitto hyväksyi vakuutuslääketieteen erityispätevyyteen oikeuttavan koulutusohjelman keväällä 1994.
Aiheesta muualla

Vakuutuslääketieteen erityispätevyys
Suomen vakuutuslääkärien yhdistys ry
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2021

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2021 järjestettiin 11.–12. syyskuuta Oulussa Raatin stadionilla. Kilpailujen järjestävinä seuroina olivat Oulun Pyrintö ja Kuivasjärven Aura.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Porvoon Akilles | 40,40 | William Thor | Viktor Thor | Viktor Kantele | Jonathan Brace |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 40,47 | Santeri Kuusiniemi | Elmo Lakka | Ilari Manninen | Konsta Alatupa |
| 3. | Viipurin Urheilijat | 41,38 | Kristian Bäck | Tuukka Huuskola | Aleksi Kuusinen | Roope Saarinen |
4 × 400 m
| 1. | Kenttäurheilijat-58 | 3.14,48 | Leo Uusimäki | Tuomas Kaukolahti | Ville Lampinen | Elias Jrad |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 3.14,60 | Konsta Alatupa | Ilari Manninen | Pietari Valoranta | Viljami Kaasalainen |
| 3. | Helsingfors IFK | 3.15,10 | Pekka Sinkkonen | Jevgeni Aleksandrov | Aleksi Sairanen | Erik Back |
4 000 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 9.51,26 SE | Panu Jantunen | Matias Linkoaho | Niko Viljola | Topi Raitanen |
| 2. | Joensuun Kataja | 9.55,69 | Samuel Auvinen | Roni Tirkkonen | Konsta Hämäläinen | Mika Kotiranta |
| 3. | Lahden Ahkera | 9.57,33 | Hannu Granberg | Lassi Kuva | Martti Siikaluoma | Ossi Kekki |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Espoon Tapiot 1 | 37.10,19 SE | Joni Hava | Sajan Irincheev | Jere Niemi |  |
| 2. | Espoon Tapiot 2 | 42.33,68 | Artturi Oila | Jani Lehtinen | Jaakko Määttänen |  |
| 3. | Esbo IF | 49.40,99 | Pekka Peltola | William Forstén | Mikko Ruokolainen |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Veitsiluodon Kisaveikot | 46,04 | Veera Pudas | Elisabet Salmela | Tiia Järvinen | Mette Baas |
| 2. | Helsingfors IFK | 46,24 | Jasmin Showlah | Viivi Lehikoinen | Nea Mattila | Henriikka Parpala |
| 3. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 46,39 | Laura Koivisto | Roosa Mähönen | Anniina Kortetmaa | Sanni Mahonen |
4 × 400 m
| 1. | Helsingfors IFK | 3.39,67 | Inka Pöyry | Nea Mattila | Teresa Perttilä | Viivi Lehikoinen |
| 2. | Veitsiluodon Kisaveikot | 3.42,32 | Erika Utriainen | Ida Ravaska | Elisabet Salmela | Mette Baas |
| 3. | Esbo IF | 3.44,85 | Eliisa Räsänen | Jessica Rautelin | Kira Kytölä | Ella Räsänen |
4 000 m
| 1. | Lahden Ahkera | 11.32,07 | Veera Perälä | Sanna Erkinheimo | Helmi Vuorimaa | Emma Katajalaakso |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 11.42,51 | Lotta Sundqvist | Ada Rautiainen | Viola Westling | Lotta-Maria Maine |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 11.45,27 | Mona Jäppinen | Anniina Laitinen | Rauha Buchwald | Suvi Selvenius |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Lapuan Virkiä | 41.54,43 | Heta Veikkola | Karoliina Kaasalainen | Anniina Kivimäki |  |
| 2. | Espoon Tapiot | 44.30,52 | Ellen Seisto | Essi Kivelä | Enni Nurmi |  |
| 3. | Laitilan Jyske | 47.03,28 | Venla Laiho | Jonna Voronkoff | Maria Antola |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Sekaviesti (miehet + naiset)

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 1 500 m
| 1. | Lahden Ahkera | 16.53,48 SE | Emma Katajalaakso | Hannu Granberg | Ilona Mononen | Ossi Kekki |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 16.59,99 | Heini Ikonen | Otto Kaario | Siiri Rainio | Eemil Helander |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 17.13,58 | Suvi Selvenius | Panu Jantunen | Mona Jäppinen | Eero Saleva |
Virpi Timonen

Virpi Marjaana Timonen on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka on toiminut sosiaali- ja terveyspalveluiden tutkimuksen ja johtamisen professorina Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa vuodesta 2021 lähtien.
Timonen väitteli tohtoriksi Oxfordin yliopistossa vuonna 2001. Hän toimi sosiaalityön ja sosiaalipolitiikan professorina Trinity Collegessa Irlannissa ennen siirtymistään Helsingin yliopistoon. Timonen on erikoistunut ikääntyvien yhteiskuntien tutkimukseen.
Julkaisut

Virpi Timonen: In defence of the welfare state? Social policy restructuring in Finland and Sweden in the 1990s (väitöskirja). Oxford: Oxfordin yliopisto, 2001.
Virpi Timonen: Restructuring the Welfare State: Globalization and Social Policy Reform in Finland and Sweden. Cheltenham, Englanti: Edward Elgar Publishing, 2003.
Virpi Timonen, Martha Doyle & David Prendergast: No Place Like Home: Domiciliary Care Services for Older People in Ireland. Dublin: Liffey Press, 2006.
Martha Doyle & Virpi Timonen: Home care for ageing populations: A comparative analysis of domiciliary care in Denmark, Germany and the United States. Cheltenham, Englanti: Edward Elgar Publishing, 2007.
Virpi Timonen: Ageing societies: A comparative introduction. Maidenhead, Englanti: Open University Press, 2008.
Virpi Timonen, Martha Doyle & Ciara O'Dwyer: The Role of Grandparents in Divorced and Separated Families. Dublin: Trinity College Dublin, 2009.
Sara Arber & Virpi Timonen (toim.): Contemporary grandparenting: Changing family relationships in global contexts. Bristol: Policy Press, 2012.
Virpi Timonen: Beyond Successful and Active Ageing: A Theory of Model Ageing. Bristol: Policy Press, 2016.
Virpi Timonen (toim.): Grandparenting practices around the world. Bristol: Policy Press, 2019.
Aiheesta muualla

Virpi Timonen ORCID:ssa
Virpi Timonen Scopuksessa
Venäjän kansalliskaarti

| Venäjän kansalliskaarti ven>  Росгвардия, Rosgvardija |
| --- | --- |
 Tunnus

Toiminnassa:  Vuodesta 2016
Rooli:  Santarmi
Tukikohta:   Venäjä, Moskova
Venäjän kansalliskaartin jäseniä.
Venäjän kansalliskaarti (ven. Росгвардия, Rosgvardija) on Venäjän puolisotilaallinen poliisiorganisaatio. Sen tehtävänä on osaltaan turvata Venäjän nykyinen hallinto, laillisuus ja valtiojärjestys. Kaartia käskee viime kädessä presidentti. Tämä santarmilaitos toimii poliittista oppositiota, terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan. Se myös valvoo yksityisiä turvayrityksiä. Venäjän hallitus valvoo tätä kaartia tiukemmin kuin maan armeijaa. Siihen kuuluu joukkojenhallinnan yksiköitä. Kaartilla on tietyissä tilanteissa lupa ampua myös aseettomia väkijoukkoja. Kaarti valvoo Venäjän turva-alaa ja sotilasyrityksiä.
Nimitys

Koko virallinen nimitys on Venäjän federaation liittovaltion kansalliset turvajoukot (ven. Федеральная служба войск национальной гвардии Российской Федерации Federalʹnaya sluzhba voiysk natsionalʹnoiy gvardii Rossiiyskoiy Federatsii (FSVNG RF, venäjäksi: ФСВНГ РФ).
Kansalliskaarti

Kaarti perustettiin turvaamaan Venäjän presidentinhallinto siinä tapauksessa, että maassa syntyisi levottomuuksia, joiden tarkoitus on kaataa nykyinen valtiojärjestys, sillä lokakuun 1993 kapinan kokemus oli, ettei armeija välttämättä tule kyllin nopeasti apuun.
Kaartia johtaa kenraali Viktor Zolotov, joka toimi aiemmin sisäministeriön joukkojen komentajana. Viraston alaisuudessa vahvuus oli vuonna 2016 noin 200 000 miestä. Virasto muodostettiin yhdistämällä Venäjän sisäministeriön joukot, mellakkapoliisi OMON ja poliisin erikoisjoukot Sorb. Kyseessä ei ole kansalliskaarti, jos se ymmärretään vapaaehtoisten tai reserviläisten muodostamaksi, vaan se koostuu valtion palveluksessa olevasta henkilöstöstä..
Uuden yksikön vahvuudeksi on määrä tulla 400 000 miestä.[lähde? ] Yksikön on tarkoitus auttaa poliisia, hiljentää suuria mellakoita ja suojella ydinvoimaloita ja muita strategisia kohteita. Sodan aikana kansalliskaarti siirretään armeijan alaisuuteen, jolloin sen tehtävänä on puolustaa rintaman takaista aluetta.
Suomalaisessa mediassa uuteen virastoon on suhtauduttu eri tavoin. Iltasanomien mukaan Zolotov on "armoton" presidentti Vladimir Putinin luottomies. Kokoomuksen Verkkouutisten mukaan uuden yksikön perustamisen tarkoituksena on varautua hallintoa vastustaviin levottomuuksiin. Kyseessä on "Putinin yksityisarmeija, jolla on lupa ampua kansalaisia".
Kansalliskaartiin kuuluminen on tavanomaista Venäjää edustavien urheilijoiden keskuudessa. Maajoukkuehiihtäjistä siihen kuuluvat ainakin Aleksandr Bolšunov, Denis Spitsov, Sergei Ustjugov, Aleksei Tšervotkin, Aleksander Bessmertnyh, Aleksander Legkov ja Vasili Rotšev.
Lupa ampua väkijoukkoja

Venäjän kansalliskaarti saa ampua väkijoukkoja mm. panttivankitilanteissa, terroristihyökkäyksissä ja suojatakseen valtion rakennuksia ja tavarakuljetuksia. Kaartilla ei kuitenkaan ole virallista lupaa ampua lapsia ja raskaana olevia naisia.
Toimii myös ulkomailla

Saman sivuston mukaan kaarti valvoo Venäjän yksityisiä turvallisuus- ja sotilasyrityksiä. Kaarti toimii tarvittaessa voimakkaasti myös ulkomailla. Kaarti pystyisi toimimaan nopeammin kuin lännen asevoimat esimerkiksi sodan syttyessä Baltiassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:National Guard of Russia
Käännös suomeksi
Verenhimoinen Dracula

| Verenhimoinen Dracula> Nachts, wenn Dracula erwacht |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jesús Franco
Käsikirjoittaja:  Augusto Finocchi Jesús Franco Harry Alan Towers
Perustuu:  Bram Stokerin romaaniin Dracula (1897)
Tuottaja:  Harry Alan Towers
Säveltäjä:  Bruno Nicolai
Kuvaaja:  Manuel Merino Rodríguez (käännä suomeksi) Luciano Trasatti
Leikkaaja:  Bruno Mattei
Tuotantosuunnittelija:  Karl Schneider
Pääosat:  Christopher Lee Herbert Lom Klaus Kinski Soledad Miranda
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Länsi-Saksa  Espanja  Italia  Liechtenstein
Tuotantoyhtiö:  Corona Filmproduktion Filmar Compagnia Cinematografica Fénix Cooperativa Cinematográfica
Levittäjä:  Hemdale films (käännä suomeksi) Netflix
Ensi-ilta:   3. huhtikuuta 1970
Kesto:  98 minuuttia 97 minuuttia (UK) 91 minuuttia (Ruotsi)
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  41 278 656 ESP (Espanja)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Verenhimoinen Dracula (saks. Nachts, wenn Dracula erwacht; esp. El conde Drácula; ital. Il conte Dracula) on Jesús Francon ohjaama saksalais-espanjalais-italialainen kauhuelokuva vuodelta 1970. Elokuvan pääosissa ovat Christopher Lee kreivi Draculana, Herbert Lom professori Abraham van Helsinginä, Klaus Kinski Renfieldinä ja Soledad Miranda Lucy Westenrana.
Vaikka kreivi Draculaa näyttelee Christopher Lee, elokuva ei ole Hammer-tuotanto kuten kaikki muut hänen Dracula-elokuvansa. Elokuvan kuitenkin tuotti Hammerin tuottaja Harry Alan Towers. Klaus Kinski, joka näyttelee kreivi Draculaa yhdeksän vuotta myöhemmin elokuvassa Nosferatu – yön valtias (1979) myös näyttelee elokuvassa. Elokuvaa mainostettiin uskollisimpana Bram Stokerin romaanin elokuvasovituksena.
Juoni

Kreivi Dracula on jo vuosisatoja hallinnut kauhuvaltakuntaansa, kunnes vihamieliset hyvät voimat käyvät hänen kimppuunsa. Draculan voima on rajaton ja uhrien määrä suuri...
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Christopher Lee  | … |  Kreivi Dracula   |
|  Herbert Lom  | … |  Professori Abraham van Helsing   |
|  Klaus Kinski  | … |  Renfield   |
|  Soledad Miranda  | … |  Lucy Westenra   |
|  Maria Rohm  | … |  Mina Murray   |
|  Fred Williams  | … |  Jonathan Harker   |
|  Paul Mueller  | … |  Tohtori John Seward   |
|  Jack Taylor  | … |  Quincey Morris   |