stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nymfaion

Nymfaion (m.kreik. Νυμφαῖον, lat. Nymphaeum) voi viitata seuraaviin:
nymfaion, nymfeille omistettu lähdeluola tai myöhemmin lähdekaivo
Nymfaion, antiikin aikainen kaupunki Jooniassa
Nymfaion, antiikin aikainen kaupunki Kaariassa
Nymfaion, antiikin aikainen kaupunki Skyytiassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nymfaion”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nice Nailantei Leng’ete

| Nice Nailantei Leng’ete |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1991 (ikä 32–33) Kimana, Kenia
Ammatti:  ihmisoikeusaktivisti
Muut tiedot
Järjestö:  Amref Health Africa
Nice Nailantei Leng’ete (s. 1991 Kimana, Kenia) on kenialainen maasaihin kuuluva ihmisoikeusaktivisti. Hän onnistui karkaamaan maasaityttöjen aikuistumisriittiä, johon kuului sukupuolielinten silpominen. Tämän ansiosta Leng’ete pystyi myös kouluttautumaan eikä häntä naitettu vanhemmalle miehelle. Myöhemmin hän alkoi käydä kotikylänsä miesten kanssa vuoropuhelua, joka huipentui vanhan rituaalin kieltämiseen. Leng’ete alkoi viedä uutta aikuistumisrituaalia ympäri maasaikyliä, ja vuonna 2014 vanhimpienvaltuusto päätti kieltää silpomisen.
Elämä > Aikuistusmisrituaalista karkaaminen

Nice Nailantei Leng’ete syntyi vuonna 1991 Kimanan kylässä Keniassa. Hän jäi orvoksi kahdeksanvuotiaana. Pian tämän jälkeen hänen sukupuolielimensä olisi silvottu, mikä on maasaiden perinteen mukaisesti merkki tytön muuttumisesta naimaikäiseksi.
Leng’ete on kertonut itsekin osallistuneensa moniin ympärileikkausseremonioihin, ja kaikki hänen kylänsä tytöt kävivät läpi silpomisen, jättivät koulun ja naitettiin vanhemmille miehille. Leng’ete karkasi siskonsa kanssa sinä aamuna, kun heidät oli tarkoitus silpoa. He kävelivät äitinsä siskon kotipaikkaan 70 kilometrin päähän, ja heidät löydettiin vasta viikon päästä. Siskoksia hakattiin ja heidät vietiin takaisin kotikylään, missä heidän setänsä varoitti siitä, ettei heitä voisi pitää yhteisön naisina ilman leikkausta. Nice Leng’ete karkasi uudestaan, mutta hänen siskonsa pelkäsi pahoinpitelyä eikä halunnut lähteä uudestaan. Nice Leng’ete meni myöhemmin isoisänsä luokse ja vakuutti tämän siitä, ettei hän haluaisi joutua silvottavaksi ja lähtisi mieluummin katutytöksi. Kun isoisä tajusi Nicen olevan tosissaan, hän kertoi kylän vanhimmille, että annetaan hänen olevan rauhassa.
Elämä > Silpomisen vastainen työ

Nice Leng’ete pystyi jatkamaan koulua, kun hänen siskonsa lopetti koulun ja naitettiin vanhemmalle väkivaltaiselle miehelle. Leng’etesta tuli myös hänen kylänsä ensimmäinen nainen, joka jatkoi opiskeluja high schooliin asti. Kimanan muut tytöt olivat innostuneita Leng’eten koulupuvusta ja halusivat myös samanlaisen. Leng’ete kertoi heille, että heidän tulisi paeta hänen tapaansa rituaalista. Hän auttoi joitakin tyttöjä karkaamaan ennen rituaalia, mutta hän joutui itsekin tämän takia piileskelemään.
Leng’ete vaihtoi taktiikkaa ja haki mahdollisuutta vaikuttaa kylässään poliittisesti. Kylän vanhimmat olivat lähettäneet hänet kenialaisen Amref-terveysjärjestön seksuaaliterveyttä käsittelevään työpajaan. Leng’ete kertoi vanhimmille, että hänen velvollisuutensa oli kertoa kyläläisille oppimastaan. Vanhimmat antoivat hänelle alkuun luvan keskustella asiasta nuorten miesten kanssa. Juuri kukaan ei kuunnellut Leng’eteä, mutta muutaman vuoden diplomatian jälkeen tilanne alkoi muuttua. Lopulta nuoret miehet alkoivat jakaa oppimaansa eteenpäin ja toimia välittäjinä vanhempien suuntaan. Neljä vuotta kestäneen dialogin jälkeen vanhimmat päättivät satoja vuosia kestäneen silpomisrituaalin. Leng’ete suunnitteli vanhimpien kanssa uuden rituaalin, ja hän sai työstään johtajuutta symboloivan mustan kävelykepin.
Leng’ete alkoi 2010-luvulla työskennellä Amrefin Kenya Alternative Rite of Passage -projektissa, jonka tavoitteena on jakaa tietoa kylästä kylään. Hän puhui asiasta vuonna 2013 New Yorkissa Clinton Global Initiative -tapaamisessa ja Alankomaissa TEDx Talk -tilaisuudessa. Leng’ete on kulkenut Amrefin projektin tiimoilta kylästä kylään ja pyrkinyt yhteistyössä kylän vanhimpien ja tyttöjen kanssa perustaa uuden aikuistumisriitin, johon ei kuulu sukuelinten silpomista. Seitsemän vuoden aikana ohjelma on pelastanut 15 000 tyttöä silpomisrituaalilta. Uudistukset levisiviät useisiin kyliin, ja ne päätyivät lopulta maasaiden vanhimpienvaltuuston asialistalle. Leng’etestä tuli ensimmäinen nainen, joka sai puhua valtuustossa, joka muutti vuonna 2014 vanhaa lakia ja kielsi tyttöjen sukuelinten silpomisen.
Leng’ete on saanut useita tunnustuksia työstään, ja vuonna 2018 Time-lehti valitsi hänet vuoden sadan vaikutusvaltaisimman henkilön joukkoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nice Nailantei Leng’ete Wikimedia Commonsissa
Norjan ja Ruotsin raja

Norjan ja Ruotsin raja (korostettu keltaisella).
Svinesundin sillat.
Juna ylittää rajan Kornsjøssä.
Norjan ja Ruotsin raja on 1 630 kilometriä pitkä valtionraja. Se kulkee pääasiassa pitkin Kölivuoristoa, ja sen kulku perustuu Ruotsin ja Tanskan sopimuksiin vuosilta 1734 ja 1751 (Strömstadin sopimus).
Raja alkaa etelässä Svinesundista ja päättyy pohjoisessa Suomen rajalle Kolmen valtakunnan rajapyykille.
Liikenne

Rautatie ylittää rajan neljässä kohdassa: Kornsjøssä (Norjan Østfoldbanen – Ruotsin Norge/Vänerbanan), Charlottenbergissä (Kongsvingerbanen – Värmlandsbanan), Storlienissä (Meråkerbanen – Mittbanan) ja Riksgränsenissä (Ofotbanen – Malmbanan).
Rajan ylittäviä maanteitä on useita, muun muassa eurooppatiet E6, E10, E12, E14, E16 ja E18.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norjan ja Ruotsin raja Wikimedia Commonsissa
Historisk sammendrag vedrørende riksgrensa Norge – Sverige Rajan historiaa (norjaksi)
Nymfaion (Ateena)

| Nymfaion> Νυμφαῖον |
| --- | --- |
Sijainti:  Agora, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′26″N, 23°43′26″E
Rakennustyyppi:  nymfaion
Valmistumisvuosi:  noin 113–138 jaa.
Tyylisuunta:  korinttilainen
Julkisivumateriaali:  marmori
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nymfaion (m.kreik. Νυμφαῖον) oli antiikin aikainen nymfaion eli nymfeille omistettu lähdekaivorakennus Ateenan Agoralla Kreikassa. Se sijaitsi Agoran kaakkoislaidalla ja sen tehtävänä oli tarjota alueelle juomavettä.
Nymfaionin paikalla nykyisin oleva lähdekaivo.
Nymfaion rakennettiin roomalaisella kaudella keisari Hadrianuksen aikana noin vuonna 113–138 jaa. Lähdekaivo oli yksi Hadrianuksen lahjoista Ateenan kaupungille ja se oli kytketty samoin Hadrianuksen rakennuttamaan akveduktiin, joka toi vettä Pentelikon-vuorelta. Nymfaion rakennettiin varhaisemman Rahapajan paikalle.
Nymfaion oli puolikaaren muotoinen ja sen säde oli noin 7,1 metriä. Rakennus suuntautui pohjoiseen ja Panathenaia-juhlan tielle. Nymfaionin pylväät edustivat korinttilaista tyyliä ja sen rakentamiseen oli käytetty muun muassa marmoria. Lähdekaivon pohjoispuolella oli sille johtanut kolmiaskelmainen porrastus. Lähdekaivo on ollut koristeltu veistoksin, mikä oli tyypillistä myös muille vastaaville rakennuksille. Veistokset ovat esittäneet todennäköisesti keisarillisen suvun jäseniä. Paikalta on löydetty osia Hadrianuksen itsensä patsaasta. Myös alueelta löydetty Afroditen patsas tyyppiä Venus Genetrix saattaa liittyä Nymfaioniin.
Bysanttilaisella ajalla Nymfaionin paikalle rakennettiin siinä edelleen oleva Pyhien apostolien kirkko. Sen vieressä sijaitsee edelleen lähdekaivo. Nymfaionista on säilynyt nykyaikaan ainoastaan osa sen perustuksista.
Näkymätön todellisuus

| Näkymätön todellisuus |
| --- | --- |

Kirjailija:  Kari Enqvist
Kieli:  suomi
Genre:  fysiikan historia
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1996
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  319
ISBN:  951-0-21363-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Näkymätön todellisuus on Kari Enqvistin vuonna 1996 ilmestynyt kirja fysiikan historiasta ja luonnontieteiden merkityksestä ihmisen todellisuuskäsitykselle.
ORP Sokół

ORP Sokół on ollut kolmen Puolan merivoimissa palvelleen aluksen nimenä.:
ORP Sokół (1941) U-luokan sukellusvene
ORP Sokół (1964), Whiskey-luokan sukellusvene
ORP Sokół (2002), Sokół-luokan sukellusvene
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”ORP Sokół”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Niklas Wykman

| Niklas Wykman |
| --- | --- |
 Wykman vuonna 2008.
Ruotsin rahoitusmarkkinaministeri
 Kristerssonin hallitus 18. lokakuuta 2022–  
Edeltäjä:  Max Elger
Valtiopäiväedustaja
 2014–  
Moderata Ungdomsförbundetin puheenjohtaja
 2006–2010  
Edeltäjä:  Johan Forssell
Seuraaja:  Erik Bengtzboe
Henkilötiedot
Koko nimi:  Niklas Åke Wykman
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1981 (ikä 43) Kalmar, Ruotsi
Tiedot
Puolue:  Maltillinen kokoomus
Niklas Åke Wykman (s. 10. maaliskuuta 1981 Kalmar) on ruotsalainen kokoomuspoliitikko ja Ruotsin nykyinen rahoitusmarkkinaministeri lokakuusta 2022. Hän on istunut Ruotsin valtiopäivillä vuodesta 2014. Vuosina 2006–2010 hän johti puolueensa nuorisojärjestöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Niklas Wykman Wikimedia Commonsissa
Niklas Wykman Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Normek

Normek Oy oli teräsrakenteita sekä lasi-, alumiini- ja kevytelementtijulkisivuja valmistava ja asentava konserni. Se sulautui vuonna 2020 Ruukki Building Systems Oy:n kanssa Nordec Oy -nimiseksi yritykseksi.
Yhtiö toimi Suomessa nimellä Normek Oy ja Ruotsissa Normek Sverige AB. Normekin omisti saksalainen Donges Group.
Normek Oy:n tuotanto- ja myyntitoiminnot sijaitsivat Suomessa Helsingissä, Korialla, Oulussa, Naarajärvellä, Alavudella ja Vaasassa. Ruotsissa yrityksen toimipisteet sijaitsivat Tukholmassa ja Piitimessä. Normek Oy:n pääkonttori oli Helsingin Kaartinkaupungissa.
Konsernin koko henkilöstömäärä oli noin 200 ja liikevaihto noin 80 miljoonaa euroa.
Tuotteet

Normek Oy:n tuotteita olivat rakennusten teräsrunkoratkaisut, terässillat sekä julkisivujen lasi- ja kevytelementtiratkaisut asennuksineen.
Tuotantolaitokset

Normek Oy:n tuotantolaitokset olivat erikoistuneet kukin omalle tuotesektorilleen:
Oulun tehdas: hitsatut palkit, terässillat
Naarajärven tehdas: hitsatut palkit, teräsrunkorakenteet
Alavuden tehdas: lasijulkisivut ja julkisivukasetit
Aiheesta muualla

Normek Oy:n kotisivut
Normek Sverige AB:n kotisivut
Nordec Oy:n kotisivut
Nokia X1

Nokia X1 voi tarkoittaa
Nokia X1-00
Nokia X1-01
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nokia X1”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nieuwe Kerk (Amsterdam)

| Nieuwe Kerk |
| --- | --- |

Sijainti:  Amsterdam
Kirkkokunta:  protestanttinen
Rakentamisvuosi:  1408-
Tyylisuunta:  gotiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nieuwe Kerk (suom. Uusi kirkko) on 1400-luvulla rakennettu kirkkorakennus Alankomaiden pääkaupungissa Amsterdamissa. Kirkkoa käytetään kuningaskunnan kruunajaisiin sekä kuninkaallisiin häihin. Kirkko tunnetaan myös alankomaalaisten laivastosankarien viimeisenä leposijana.
Utrechtin piispa myönsi luvan kirkon rakentamiseen vuonna 1408, sillä Oude Kerk (suom. Vanha kirkko) oli tullut liian pieneksi kasvavalle kaupungille. Nieuwe Kerk pyhitettiin Neitsyt Marialle ja pyhälle Katariinalle. Kirkko vaurioitui kaupunkipaloissa vuosina 1421 ja 1542. Se paloi lähes täydellisesti vuonna 1645, jonka jälkeen se rakennettiin uudelleen goottilaiseen tyyliin.
Vuosina 1892–1914 kirkkoa uudistettiin laajalti, siihen lisättiin muun muassa uusia uusgoottilaisia yksityiskohtia. Vuosina 1959–1980 kirkkoa kunnostettiin. Nykyisin kirkossa ei järjestetä  säännöllisiä jumalanpalveluksia, vaan kuninkaallisten tapahtumien välillä se toimii näyttelytilana.
Vuonna 2002 kirkossa vihittiin kruununprinssi Willem-Alexander ja hänen morsiamensa Maxime.
Kuvia

Saarnastuoli.
Sisätiloja.
Kirkon lasimaalauksia.
Vaakunoita kirkon seinällä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nieuwe Kerk (Amsterdam) Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Kirkon historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Nokia Suite

Ohjelman ikoni
Nokia Suite on sovellus Nokian puhelimiin, jonka avulla pystyy yhdistämään puhelimen Microsoft Windows -käyttöjärjestelmään ja hallitsemaan melkein mitä tahansa puhelimen sovelluksiin liittyviä toimintoja tietokoneelta käsin. Sovellus sisältää muun muassa karttapalvelu- ja navigaattoritoimintoja, ja sen avulla onnistuu sisällön synkronoiminen Nokia-puhelimen kanssa. Nokia Suite on käyttäjäystävällisempi versio Nokia PC Suitesta, jota  ei enää kehitetä. Nokia Suitessa on kuitenkin vain varmuuskopiointia tekevä tiedostohallinta, joten yksittäisten Office- ym. tiedostojen siirtoon PC:ltä puhelimeen tai puhelimesta PC:lle tarvitaan edelleen Nokia PC Suitea, jota voi käyttää vuorotellen Nokia Suiten kanssa.
Niklas Virtanen

| Niklas Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. syyskuuta 1999 (ikä 25) Laitila, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Virru
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Pelicans
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  92
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  Peliitat (Mestis)
Niklas Virtanen (s. 23. syyskuuta 1999 Laitila) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Ura

Virtanen on Laitilan Jyskeen kasvatti. Hän juniorina sittemmin Rauman Lukkoon. Virtanen voitti kauden 2014–2015 päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2016–2017 hän oli 20 osumallaan seuran B-nuorten paras maalintekijä.
Kaudeksi 2019–2020 Virtanen siirtyi Pelicansin A-nuoriin. Hän debytoi samalla kaudella myös SM-liigassa, jossa Virtanen pelasi neljä runkosarjaottelua tehden yhden maalin. Hän teki liigadebyyttinsä 4. maaliskuuta 2020 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Virtanen merkittiin Pelicansin kakkosketjun oikeaan laitaan Artturi Toivolan ja Samuel Salosen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 17.32 minuuttia. Virtanen keräsi myös yhden kahden minuutin jäähyn kiinnipitämisestä. Hän teki liigauransa avausmaalin neljännessä ottelussaan, runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella 12. maaliskuuta 2020 SaiPaa vastaan. Ilkka "Ili" Varmavuo valitsi Virtasen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.
Virtanen siirtyi kaudeksi 2020–2021 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin. Hän pelasi siellä tulokaskaudellaan 17 runkosarjaottelua tehopistein 4+5=9 ja kaksi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Heinäkuussa 2021 Virtanen teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Peliittojen lisäksi myös kaksi ottelua lainalla Suomi-sarjajoukkue HC Giantsissa. Toukokuussa 2022 Virtanen teki Peliittojen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudeksi 2022–2023 hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Helmikuussa 2023 Virtanen nimettiin Peliittojen kapteeniksi, kun Juuso Arola lainattiin loppukaudeksi Saimaan Palloon.
Kesällä 2023 Virtanen liittyi Pelicansin SM-liigajoukkueen vahvuuteen. Syyskuun lopulla hän teki seuran kanssa loppukauden 2023–2024 kattavan jatkosopimuksen. Virtanen jäi varsin pieneen rooliin ja hän teki SM-liigassa varsinaisen tulokaskautensa aikana 26 runkosarjaottelussa tehot 2+1=3. 21. joulukuuta 2023 vierasottelussa Oulun Kärppiä vastaan Virtanen taklasi Joel Olkkosta osuen häntä olkapäällä päähän. Olkkonen loukkaantui tilanteessa ja Virtaselle tuomittiin 5+20 minuutin ottelurangaistus. Hänet määrättiin kolmen ottelun mittaiseen pelikieltoon. Pudotuspeleissä Virtanen pelasi yhden ottelun ilman tehopisteitä. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Virtanen pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa. Heinäkuussa 2024 hän teki Pelicansin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Nurmijoki

| Nurmijoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Kiltuanjärvi
Laskupaikka:  Sälevä
Maat:  Suomi
Pituus:  25 km
Alkulähteen korkeus:  145,3 m
Virtaama:  Keskivirtaama 7,8 m³/s
Nurmijoki on Pohjois-Savossa Sonkajärven kunnan alueella virtaava joki. Joki kuuluu Vuoksen vesistön latvavesiin ja pituutta sillä on 25 kilometriä. Nurmijoki saa alkunsa Haapajärvestä ja laskee Koirakosken kylän kohdalla Sälevään. Joella on pudotuskorkeutta 25 km:n matkalla 28 metriä. Se on tunnettu kalastusmatkailukohde.
Jokireitin varrella on 9 koskea:
Haapakoski
Päsmärinkoski
Nurmikoski
Koivukoski
Leppikoski
Mäkäräkoski
Saarikoski
Aittokoski
Koirakoski
Joen virkistyskäyttö

Nurmijoen ympäristö on suosittua virkistysaluetta, jota käyttävät kalastajat ja koskimelojat. Joen kalalajistoon kuuluvat mm. taimen, harjus, ahven, ja hauki.  Sen rannoilla voi kokea erämaatunnelmaa. Vesi on puhdasta, mutta jonkin verran humuspitoista. Alueella asustaa majavia ja rannoilta voi tavata karhun jälkiä.
Nikopolin piiri

| Nikopolin piiri Нікопольський район |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Dnipropetrovskin alueen kartalla
 Lippu:  Vaakuna
 Koordinaatit: 47.5684°N, 34.3919°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Dnipropetrovskin alue
Hromadat:  8 kpl
Perustettu:  1920; laajennus 17.7.2020
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Nikopol (105 160 as., 2022)
Pinta-ala  ():  3 404,6 km²
Väkiluku (2022 (arvio)):  250 746
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
Nikopolin piiri (ukr. Нікопольський район, Nikopolskyi raion) on aluehallinnollinen piiri Ukrainan Dnipropetrovskin alueella. Piiri on perustettu alkujaan vuonna 1920; sitä laajennettiin Ukrainan aluehallinnon uudistuksen yhteydessä heinäkuussa 2020. Piiri rajoittuu lännessä Kryvyi Rihin piiriin ja pohjoisessa Dnipron piiriin. Idässä ja etelässä naapurina on Zaporižžjan alue (Zaporižžjan ja Vasylivkan piirit), etelässä Kah’ovkan tekojärven vastarannalla. Piirin hallinnollinen keskus on Nikopol (105 160 as., 2022).
Nikopolin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Dnipropetrovskin alueen piirien lukumäärän seitsemään. Tällöin Nikopolin piiriä laajennettiin alueliitoksin, ja uudeksi pinta-alaksi tuli 3 404,6 neliökilometriä. Aluehallinnon paikallisella ei kolmannella tasolla uusi Nikopolin piiri jakautuu kahdeksaan hromadaan.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Nikopolin piirin väkiluvuksi 250 746 (1.1.2022). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin &&&&&&&&&&&&&080.060000080,6 prosenttia piirin asukkaista (202 195 as.) eli piirin kolmen kaupungin (Marhanets 44 980 as., Nikopol 105 160 as., Pokrov 37 493 as.) sekä viiden silloisen kaupunkityyppisen taajaman väestö (Hirnytske 341 as., Marjivka 342 as., Tomakivka 6 559 as., Tšervonohryhorivka 6 030 as., Tšortomlyk 1 290 as.). Ennen vuoden 2020 alueuudistusta Nikopolin piiri kattoi suppeamman pinta-alan, ja piirissä asui vähemmän väkeä.
Nikopolin piirin ala oli pienempi ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta.
Nikopolin rautatieasema.
Marhanetsin rautatieasemaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikopolin piiri Wikimedia Commonsissa
Dnipropetrovska oblast (tietosanakirjan Isrorija mist i sil Ukrajinskoji RSR 4. osan Dnipropetrovska oblast artikkelit aiemmasta, nykytilannetta (7/2020–) pienemmästä piiristä ja muista uuteen piiriin liitetyistä piireistä, kaupungeista ja muista paikkakunnista) ukrssr.com.ua. Viitattu 26.2.2022. (ukrainaksi)
Nikopol

| Nikopol Нікополь |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Nikopol
 Koordinaatit: 47.5684°N, 34.3919°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Dnipropetrovskin alue
Piiri:  Nikopolin piiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  50 km²
Väkiluku (2013)  ():  118 720
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.adm.nikopol.net 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nikopol (ukr. Ні́кополь) on  kaupunki Dneprin länsirannalla Ukrainassa sata kilometriä Dniprosta lounaaseen. Vuoden 2013 alun asukasluvuksi arvioitiin runsas 118 000.
Nikopol sijaitsee hedelmällisen maanviljelysalueen keskellä, ja alueella on runsaat mangaanivarat. Kaupungin teollisuus tuottaa metalliseoksia, putkia, nostokurkia, rakennusmateriaaleja sekä elintarvikkeita. Dneprin vastarannalla on Enerhodar ja sen suuri Zaporižžjan ydinvoimala.
Nikopol sijaitsee ikiaikaisella Dneprin ylityspaikalla. Kasakat pitivät siellä linnoitettua päämajaansa jo 1600-luvulla. Kaupungin eteläpuolella on ollut vuodesta 1956 lähtien Dnepriin padottu Kah’ovkan tekojärvi.
Kaupungintalo.
Näkymä Ul. Pervomaiskajan varrelta
Dneprin (Kah’ovkan tekojärven) rantanäkymä.
Toisenlainen rantanäkymä: teollisuutta Dneprin rannalla.
Nikopolin terästehdas
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikopol Wikimedia Commonsissa
Nikopol Ferroalloys Plant (englanniksi) (ukrainaksi) (venäjäksi) (nzf.com.ua)
Nikonvaahtera

| Nikonvaahtera |
| --- | --- |
 Nikonvaahtera Westonbirtin arboretumissa Isossa-Britanniassa
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Saippuamarjakasvit Sapindaceae
Suku::  Vaahterat Acer
Laji::  maximowiczianum
Kaksiosainen nimi
 Acer maximowiczianum  Miq. 
Synonyymit
 Acer nikoense 
Katso myös
   Nikonvaahtera Wikispeciesissä   Nikonvaahtera Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Nikonvaahteran lehtiä
Nikonvaahtera (Acer maximowiczianum, aik. Acer nikoense) on saippuamarjakasvien (Sapindaceae) heimoon, vaahteroiden (Acer) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pienehkö kausivihanta puulaji, joka kasvaa tavallisesti noin 9–14 metriä korkeaksi ja on melko hidaskasvuinen. Nikonvaahteran lehdet ovat kolmilehdykkäiset, yläpinnoiltaan himmeänvihreitä ja alapinnoiltaan harmaanvihreitä. Lehdykät ovat muodoltaan soikeita, ja keskimmäinen lehdykkä on kahta reunimmaista suurempi, enintään noin 12 cm pitkä. Lehtien syysväri vaihtelee oranssista punaiseen. Nikonvaahteran kukinnot ovat kolmikukkaisia viuhkoja. Yksittäiset kukat ovat keltaisia ja lähes huomaamattomia. Nikonvaahtera kukkii keväällä ja kukista kehittyvät hedelmät ovat lenninsiivellisiä pähkylöitä (samaroita).
Nikonvaahtera kasvaa luontaisena Kiinassa ja Japanissa.
Nikonvaahteran tieteellisen nimen lajinimi (maximowiczianum) viittaa Karl Maksimovitšiin, joka löysi puun Japanista 1860-luvulla. Lajin kansanomainen nimi viittaa puolestaan Japanissa sijaitsevaan Nikōn kaupunkiin.
Nikonvaahteraa voi kasvattaa koristekasvina esimerkiksi pihapuuna. Laji kasvaa helposti keskikosteassa maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa, mutta parhaiten puolivarjossa.
Aiheesta muualla

Trees and Shrubs Online: Acer maximowiczianum (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Acer maximowiczianum (englanniksi)
Nyländska Jaktklubbenin soutusatama Helsingissä

| Nyländska Jaktklubbenin soutusatama Helsingissä |
| --- | --- |

Nimi:  Nyländska Jaktklubbenin soutusatama Helsingissä
Tekijä:  Albert Edelfelt
Valmistumisvuosi:  1899
Korkeus:  125 cm
Leveys:  175,5 cm
Nykyinen omistaja:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Presidentinlinna
Paikkakunta:  Helsinki
Nyländska Jaktklubbenin soutusatama Helsingissä (ruots. Nyländska Jaktklubbens båthamn i Helsingfors) on Albert Edelfeltin maalaus vuodelta 1899. Se esittää Nyländska Jaktklubben -pursiseuran purjeveneitä ja Helsingin Eteläsatamaa mereltä nähtynä.
Maalaus oli esillä vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyn Suomen-osastolla. Se hankittiin vuonna 1902 valtion taidemuseon Antellin kokoelmiin. Maalaus sijoitettiin vuonna 2000 Helsingin Presidentinlinnaan, tasavallan presidentin työhuoneeseen. Se on presidentin työpöydän takana olevalla seinällä, minkä ansiosta se näkyi vuosien ajan televisioidun tasavallan presidentin uudenvuodenpuheen taustalla. Poikkeuksen muodostivat vuodet 2013 ja 2014, jolloin presidentti Niinistön uudenvuodenpuhe nauhoitettiin Mäntyniemessä Presidentinlinnan peruskorjauksen vuoksi. Uudenvuodenpuheen visuaalista ilmettä uudistettiin vuonna 2020, mistä alkaen maalaus ei ole enää näkynyt puheen taustalla.