stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tenna

Tenna tarkoittaa muun muassa seuraavaa:
Tenna, kunta Sveitsissä
Tenna, kunta Italiassa
Tenna, saari Norjassa
Tenna, etunimi
Tenna, entinen EKAn tavarataloketju
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tenna”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Völuspá

Lorenz Frølich: Odin ja Völva.
Völuspá (muinaisnorjaksi Vǫluspá "Näkijättären ennustus") on runo, joka koostuu 65 lyhyestä säkeistöstä, jotka käsittelevät muinaisen pohjolan maailmankuvaa. Runo kertoo jumalten, ihmisten ja hirviöiden maailman historian, aina sen alusta Ragnarökiin saakka. Vaikka se on aihepiiriltään pakanallinen, on sen kuvakielessä nähtävissä kristillistä vaikutusta.  
Völuspán on luultavasti sepittänyt skaldi, joka on saanut vaikutteita kristinuskosta, sillä tässä runossa vanhalla pakanauskolla on eettisiä puolia, joita ei löydy muista Edda-runoista. Völuspássa kuvatut maisemat ovat Islannista, ja uskotaankin, että runo olisi sepitetty Islannissa noin vuonna 1000, niihin aikoihin kun islantilaiset kokivat vanhan muinaisuskonsa katoavan ja kristinuskon puolestaan nousevan.
Tarinan kertoo ikivanha alkujättiläisten kasvattama völva eli näkijätär. Näkijättären kuvaama kosminen mullistus on symbolinen esitys hiipuvan germaanisen maailman vääjäämättömästä tuhosta, jonka jumalten ja ihmisten kauhistuttavan pahat teot ovat saaneet aikaan. Runo alkaa siitä, kun näkijätär muistaa maailman luomisen ja varhaisen kulta-ajan sekä sen, kuinka pahuus ja riita saapuivat maailmaan ja kuinka Balderin kuolema aiheutti lisää rauhattomuuksia. Sitten näkijätär siirtyy varsinaiseen profetiaan. Hän kertoo viime aikojen moraalisesta rappiosta ja Ragnarökista, hyvien ja pahojen voimien välisestä taistelusta, joka päättyy maailman loppuun. Sen jälkeen merestä nousee uusi maa, ja alkaa uusi kulta-aika.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Völuspá Wikimedia Commonsissa
Tennant McVea

Tennant McVea (s. 20. tammikuuta 1988 Belfast) on pohjoisirlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Kaudella 2010 hän edustaa Suomen pääsarjassa pelaavaa FC Lahden joukkuetta.
190 senttimetrin pituinen McVea on edustanut kotimaassaan Ardsia. Vuosina 2006–2009 hän pelasi Yhdysvalloissa marylandilaisen Loyolan katolilaisen yliopiston joukkueessa Loyola Greyhoundsissa. Hän on edustanut Pohjois-Irlantia eri ikäluokkamaajoukkueissa. Nuorempana hän on pelannut myös rugbya.
Tennantiitti

| Tennantiitti |
| --- | --- |
 Tennantiittia Namibiasta
Luokka:  sulfidimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  (Cu,Ag,Fe,Zn)12As4S13
Molekyylipaino:  1 471,40 g/mol
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  harmaa, oliivinvärisiä välkkyviä vivahteita
Asu:  hyvin kehittyneet kiteet tetraedrejä, rakeisia, tiiviitä kasaumia
Kidejärjestelmä:  kuutiollinen
Lohkeavuus:  ei ole
Murros:  simpukkamainen
Kovuus Mohsin asteikolla:  3–3,5
Optiset ominaisuudet
Kiilto:  himmeä tai metallikiilto
Viiru:  musta tai punertava
Läpinäkyvyys:  läpinäkymätön, ohuet säikeet punertavia
Lähteet
  
Aiheesta muualla
  Tennantiitti Commonsissa 
Tennantiitti on sulfidimineraali. Se esiintyy tavallisesti massoina tai kuorta muistuttavana harmaana mineraalina. Sillä on hyvin samanlaiset ominaisuudet tetraedriitin kanssa, ja näiden kahden mineraalin erottaminen voi olla vaikeaa. Sitä esiintyy kupari- ja lyijypitoisissa juonissa yhdessä tetraedriitin, sideriitin, lyijyhohteen ja sinkkivälkkeen kanssa.
Vuoden 2007 Atlantin hurrikaanikausi

Yhteenveto kauden myrskyistä
Vuoden 2007 Atlantin hurrikaanikausi tuotti 17 troopista myrskyä ja kuusi hurrikaania, joista kaksi oli vakavia. Ainakin 400 ihmistä sai surmansa, ja aineellisten vahinkojen määräksi arvioitiin noin kolme miljardia dollaria.
Ennusteet

Coloradon valtionyliopiston tutkijaryhmä ennusti keskimääräistä aktiivisempaa kautta 8. joulukuuta 2006 julkaistussa arviossaan, jonka mukaan vuonna 2007 havaittaisiin 14 nimettyä myrskyä ja seitsemän hurrikaania, joista voimakkaita olisi kolme.
Kauden myrskyt

| Myrsky | Aika aktiivisena | Voimakkuus | Alin ilmanpaine (millibaaria) | Vahingot (miljoonaa USD) | Kuolleita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andrea | 9.–11. toukokuuta | Subtrooppinen myrsky | 1001 |  | 0 (6) |
| Barry | 1.–2. kesäkuuta | Trooppinen myrsky | 997 |  | 1 (2) |
| Chantal | 31. heinäkuuta – 1. elokuuta | Trooppinen myrsky | 997 | >5,5 | 0 |
| Dean | 13.–23. elokuuta | Luokan 5 hurrikaani | 905 | 1 500 | 32 (12) |
| Erin | 14.–17. elokuuta | Trooppinen myrsky | 1003 | 25 | 16 |
| Felix | 31. elokuuta – 6. syyskuuta | Luokan 5 hurrikaani | 929 | 780 | 130 (3) |
| Gabrielle | 8.–11. syyskuuta | Trooppinen myrsky | 1004 |  | 0 |
| Ingrid | 12.–17. syyskuuta | Trooppinen myrsky | 1002 |  |  |
| Humberto | 12.–14. syyskuuta | Luokan 1 hurrikaani | 985 | 50 | 1 |
| 10 | 21.–22. syyskuuta | Trooppinen matalapaine | 1005 | 6,2 | 0 |
| Jerry | 23.–24. syyskuuta | Trooppinen myrsky | 1003 |  |  |
| Karen | 25.–29. syyskuuta | Luokan 1 hurrikaani | 988 |  |  |
| Lorenzo | 25.–28. syyskuuta | Luokan 1 hurrikaani | 990 | 92 | 6 |
| Melissa | 28.–30. syyskuuta | Trooppinen myrsky | 1005 |  |  |
| 15 | 11.–12. lokakuuta | Trooppinen matalapaine | 1011 |  |  |
| Noel | 28. lokakuuta – 2. marraskuuta | Luokan 1 hurrikaani | 980 | 582 | 163 (6) |
| Olga | 11.–13. joulukuuta | Trooppinen myrsky | 1003 | 45 | 45 |
Samoja nimiä käytetään uudelleen joka kuudes vuosi, mutta jos myrsky on tehnyt erityisen pahaa tuhoa, sen nimi poistetaan listoilta. Vuonna 2007 käytöstä poistettiin Dean, Felix ja Noel.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 2007 Atlantin hurrikaanikausi Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Vuoden 2006 Atlantin hurrikaanikausi | Hurrikaanit Atlantilla | Seuraaja: Vuoden 2008 Atlantin hurrikaanikausi |
Vittangin seurakunta

| Vittangi församling Vittangin seurakunta |
| --- | --- |
 Seurakunta toimii Kiirunan kunnan Vittangin piirin alueella.
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Luulajan hiippakunta
Rovastikunta:  Pohjois-Norrbottenin rovastikunta
Seurakuntapaimen:  Jean-Claude Marclay
Pääkirkko:  Vittangin kirkko
Jäseniä:  1428, 78,9% alueen väkiluvusta (31.12.2017)
Aiheesta muualla
Vittangin seurakunnan kotisivu
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vittangin seurakunta (ruots. Vittangi församling) on Luulajan hiippakuntaan ja Pohjois-Norrbottenin rovastikuntaan kuuluva Ruotsin kirkon seurakunta, joka toimii Kiirunan kunnassa Vittangin piirin alueella.
Vittangin kirkko.
Kirkot, kappelit ja rukoushuoneet > Kirkot

Vittangin kirkko
Svappavaaran kirkko
Lannavaaran muistokirkko
Kirkot, kappelit ja rukoushuoneet > Kappelit

Masuunin kappeli
Yli Sopperon kappeli
Ala Soppero kappeli
Kuoksun kappeli
Kirkot, kappelit ja rukoushuoneet > Rukoushuoneet

Parakan rukoushuonet
Lainion rukoushuonet
Aiheesta muualla

Vittangin seurakunnan kotisivut
Taksiarkkien luostari (Ateena)

| Taksiarkkien luostari Μονή Ταξιαρχών Πετράκη |
| --- | --- |
 Petrákiksen Taksiarkkien luostarin bysanttilaisaikainen pääkirkko.
Sijainti:  Kolonáki, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′44″N, 23°44′58″E
Kirkkokunta:  Kreikan ortodoksinen kirkko
Hiippakunta:  Ateenan arkkihiippakunta
Tyylisuunta:  bysanttilainen
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Taksiarkkien luostari (kreik. Μονή (Ασωμάτων) Ταξιαρχών Πετράκη, Moní (Asomáton) Taxiarchón Petráki) eli Petrákiksen (Ruumiittomien) Taksiarkkien luostari on bysanttilaisaikainen ortodoksinen luostari Ateenassa Kreikassa. Se on omistettu Pyhille Taksiarkeille eli taivaallisten sotajoukkojen johtajille, toisin sanoen arkkienkeleille Gabriel ja Mikael.
Luostarin ainoa bysanttilaiselta keskiajalta peräisin oleva osa on sen pääkirkko eli katholikon. Se on rakennettu Ateenan keskibysanttilaisella kaudella mahdollisesti jo 900-luvun lopulla. Pitkän historian vuoksi siihen on tehty usein muutoksia. Myöhäisbysanttilaisella ajalla tai osmanivallan ajan alussa kirkkoon lisättiin nartheks. Kirkko on ollut ajan kuluessa eri luostarien alaisuudessa. Vuosien 1500–1673 välillä se oli hylättynä. Taksiarkkien luostarin perusti vuonna 1673 Parthénios Petrákis, mistä luostari on saanut lisänimensä. Tuolloin kirkkoa laajennettiin ja sen ympärille rakennettiin luostarirakennuksia. Vuonna 1777 luostarista tuli stauropegiaalinen.
Kirkko kunnostettiin vuonna 1804. Tilojen puutteen vuoksi kirkkorakennusta käytettiin vuosina 1834–1858 ruutivarastona ja luostarin keljoja sotilaiden majoitustiloina. Tämän jälkeen luostari jatkoi toimintaansa, ja se on Ateenan harvoja vanhempia edelleen toiminnassa olevia luostareita. Balkanin sotien aikana 1900-luvun alussa luostarin rakennuksia käytettiin hätämajoitukseen ja toisen maailmansodan aikana sotasairaalana. 1900-luvun jälkimmäisellä puoliskolla kirkko on palautettu bysanttilaisaikaiseen asuunsa poistamalla myöhemmät lisäykset.
Kirkko sijaitsee Kolonákin kaupunginosassa I. Gennadíou-kadulla myöhempien rakennusten ympäröimänä. Arkkitehtuuriltaan kirkko on risti neliössä -kirkko, jonka kupolia tukee neljä pylvästä. Kupoli on pieni ja kahdeksankulmainen. Kirkon itäpäässä on kolme apsista.
Vuosaari (Ruokolahti)

Vuosaari
| --- | --- |
Sijainti:  Ruokolahti Etelä-Karjala Suomi
Vesialue:  Saimaa: Haapavesi
Pinta-ala:  4,5 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vuosaari on saari varsinaisella Saimaalla Haapaveden Kauvonselällä, Ruokolahden kunnassa Etelä-Karjalassa.
Maantietoa

Saari on 320 metriä pitkä, 220 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria . Sen korkein kohta kohoaa 82 metriin mpy. eli yli 7 metriä Saimaan vedenpinnasta. Se sijaitsee Kauvonselän itäpuolella Soinnilansalmen suulla pienessä saariryhmässä, jonka suurin saari se on. Saariryhmään kuuluvat esimerkiksi länsipuolella Pieni-Vastari, Iso-Vastari ja Kuusikko sekä itäpuolella Haamaa. Sen eteläpuolella sijaitsee Härskiänsaari ja Äitsaaren Karonniemi. Saaren rantaviivan pituus on noin kilometri. Matkaa Härskiänsaaren Kannakkeenniemeen on 140 metriä ja pohjoisessa ja pohjoispuolella Viilahakaan 340 metriä. Saaressa on kartan mukaan yksi rakennus, joka sijaitsee saaren keskellä.
Historiaa

Vuoden 1918 Imatran seudun taloudellisessa kartassa on saareen piirretty yksi rakennus, mutta ei pelto- tai niittymaata. Vuonna 1975 julkaistussa peruskartassa näkyy suorakaiteen muotoinen taimikko, joka voisi edustaa metsitettyä peltomaata. Kumpaakaan tosin ei näy seuraavassa vuoden 1985 kartassa.
Tattari (ihminen)

Tattari (ruots. tattare) on vanha kiertolaista tai romania tarkoittava nimitys. Nimitystä on käytetty ainakin Ruotsissa ja Suomessa.
Ei ole selvää, keitä tattareiksi kutsutut kiertolaiset alun perin olivat: romaneita vai muita kiertelevän elämäntavan omaksuneita ihmisiä. Ensimmäiset tattarit tavattiin Ruotsissa vuonna 1521. Tuolloin Ruotsiin oli tullut noin 60-henkinen ryhmä, joka kiersi maasta toiseen. Tattereiden kerrottiin olevan kotoisin Vähästä Egyptistäselvennä. Joukko lienee saapunut Tanskaan muutamaa vuotta aiemmin Skotlannista. Tanskassa kiertolaisia kuvattiin pohjoissaksalaisilla sanoilla tattare ja tartare. Nämä termit vakiintuivat myös Ruotsissa.
Suomessa tattareita tavattiin ensi kertaa vuonna 1579 Ahvenanmaalla.
Aiheesta muualla

Tattarista romaaniksi
Tempelhof

Tempelhofin sijainti Tempelhof-Schönebergissä (iso kuva) ja Tempelhof-Schönebergin sijainti Berliinissä (pieni kuva)
Tempelhofin kartta
Tempelhof on Berliinin kaupunginosa (saks. Ortsteil), joka kuuluu Tempelhof-Schönebergin hallintoalueeseen (saks. Bezirk). Vuoden 2011 lopussa Tempelhofissa oli 56 669 asukasta. Sen pinta-ala on 12,2 km² ja väestötiheys 4 645 as./km². Tempelhof tunnetaan muun muassa Tempelhofin lentoasemasta.
Vuosina 1920–2000 Tempelhofin, Mariendorfin, Marienfelden ja Lichtenraden kaupunginosat muodostivat hallintoalueen, jonka nimi oli myös Tempelhof. Vuonna 2001 Tempelhofin hallintoalue yhdistettiin Schönebergin hallintoalueeseen, johon kuuluivat Schönebergin ja Friedenaun kaupunginosat. Uuden, kuusi kaupunginosaa käsittävän hallintoalueen nimeksi tuli Tempelhof-Schöneberg.
Tempelhofin nimi juontuu Temppeliherrain ritarikunnasta, joka 1200-luvulla perusti paikalle linnakkeen. Ensimmäinen kirjallinen maininta Tempelhofista on vuodelta 1290. Tempelhofin kirkko, joka rakennettiin noin vuonna 1220, tuhoutui toisessa maailmansodassa ja korvattiin sen jälkeen pienemmällä.
Tattara

| Tattara |
| --- | --- |
 Tattara
 Koordinaatit: 61.3317418°N, 22.0125306°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Satakunta
Kunta:  Nakkila
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kylä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tattaran kylänraittia toukokuussa 2015.
Tattara on Nakkilan kunnan alueella sijaitseva kylä. Se sijaitsee noin 4,5 kilometrin päässä kunnan keskustasta. Varhaisin tieto asutuksesta Tattaran alueella on vuodelta 1441. Siellä sijaitsee esimerkiksi Niilo J. Ranteen suunnittelema kaksikerroksinen, vuonna 1935 valmistunut kivikoulu ja osuusmeijeri jonka vanhimmat osat ovat valmistuneet vuonna 1905.
Aiheesta muualla

Avellan, Niilo J.: ”Entisen Ulvilan pitäjän maatilat III: Tattara”, Satakunta - Kotiseutututkimuksia V, s. 177–188.  Satakuntalainen osakunta, 1925.  Näköisversio verkossa (pdf).
Tattan ulus

Tattan ulus (ven. Таттинский улус, Tattinski ulus, jak. Таатта улууһа, Taatta uluuha) on  piiritason kunnallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä. Tattan ulus sijaitsee Aldanin vesistöalueella ja se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Tompon piiriin, etelässä Ust-Majan ulusiin sekä lännessä Tšuraptšan ja Ust-Aldanin ulus uluseihin.
Tattan ulusin pinta-ala on 18 984 km². Sen asukasluku vuonna 2002 oli 17 323 ja väentiheys 0,9 as/km².[lähde? ] Väestö on vahvasti  jakuuttivoittoista. Ulusiin kuuluu 14 maalaiskuntaa eli naslegia. Hallinnollinen keskus on Ytyk-Kjujolin kylä.
Tattan ulusin johtoon valittiin Mihail Aleksndrovitš Protodjakonov joulukuussa 2002.
Aiheesta muualla

Таттинский улус Piirin sivut Sahan tasavallan portaalissa (venäjäksi)
Tattan ulusin kartta (englanniksi) (venäjäksi)
Sahan piirijako
Kaupunkipiirikunnat: Jakutsk | Žatai
Piirit ja ulusit: Abyi | Aldan | Allaiha |  Amga | Anabarin kansallinen | Bulun | Bytantain evenien kansallinen  | Gornyi | Hangalass | Kobjai | Megino-Kangalass | Lensk | Mirnyi | Moma | Nam | Nerjungri | Nižnekolymsk | Njurba | Oimjakon | Olenjokin kansallinen  | Oljokminsk  | Srednekolymsk  | Suntar | Tatta | Tompo | Tšuraptša | Ust-Aldan | Ust-Jansk | Ust-Maja | Verhnekolymsk  | Verhneviljuisk  | Verhojansk | Viljuisk  | Žiganskin kansallinen
Terpsikhore

Jean-Marc Nattier, Terpsikhore, 1739.
Terpsikhore (m.kreik. Τερψιχόρη) oli kreikkalaisessa mytologiassa tanssin ja draamallisen kuoron muusa eli runotar. Hänet kuvataan usein istuvana, lyyra kädessään. Joskus hänen on sanottu olevan seireenien äiti.
Suvi

Suvi on kesä-sanan ylätyylinen tai murteellinen synonyymi ja nimenä käytössä esimerkiksi seuraavissa:
Suvi, naisen nimi
Suvi, Eero Tuomikosken televisioelokuva vuodelta 1981
Suvi, perunalajike.
Taksiliitto

Taksiliiton toimisto Helsingin Pohjois-Haagassa.
Suomen taksiliitto on Suomessa toimiva taksiyrittäjien etu- ja palvelujärjestö. Taksiliittoon kuuluu vajaat 85 prosenttia Suomen taksiyrittäjistä.
Historia

Taksiliitto syntyi vuonna 1955 kun Ammattiautoliitto (perustettu 1945) jakautui Suomen taksiliitoksi ja Suomen kuorma-autoliitoksi.
Terpsikhore (urheiluseura)

Terpsikhore eli Tanssiurheiluseura Terpsikhore ry on Suomen vanhin tanssiurheiluseura. Se on perustettu 1938.
Seuran pääopettajana on toiminut tanssipari Eeva ja Olavi Nieminen.
Seuran aloitteesta on perustettu tunnustuspalkinto Tanssin Muusa -patsas, joka esittää kreikkalaista tanssin jumalatarta Terpsikhorea. Patsas myönnetään tanssiurheilun parissa ansioituneelle toimijalle. Palkinnon myöntää Suomen Tanssiurheiluliitto r.y.
Terpsithéa

| Terpsithéa Τερψιθέα |
| --- | --- |
 Terpsithéa
 Koordinaatit: 39°37′7″N, 22°21′3″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Thessalia
Alueyksikkö:  Lárisa
Kunta:  Lárisa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  2201010501
Väkiluku (2011):  1 992
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Terpsithéa (kreik. Τερψιθέα) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Lárisan kuntaan, Lárisan alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Kylän väkiluku on 1 992 (vuonna 2011).
Terpsithéan kylä sijaitsee noin kahdeksan kilometriä länteen Lárisan kaupungista. Sen vanha osmanivallan aikainen nimi vuoteen 1927 saakka oli Kaïslár (Καϊσλάρ) eli Baïslár (Μπαϊσλάρ). Terpsithéa muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Τερψιθέας, Topikí Koinótita Terpsithéas).
Vuohijärven työväentalo

| Vuohijärven työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Työväenrinne, 47900 Vuohijärvi
Sijainti:  Kouvola
Valmistumisvuosi:  1947
Rakennuttaja:  Vuohijärven Työväenyhdistys
Omistaja:  Vuohijärven Työväenyhdistys
Runkorakenne:  ranko
Kerrosluku:  1(2)
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vuohijärven työväentalo 5.3.1953
Vuohijärven työväentalo sijaitsee Kouvolan Valkealan Vuohijärven kylässä.
Historia

Työväentalo on valmistunut vuonna 1947. Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu pankkilainalla.
Rakennus

Talo on rankorakenteinen ja vuorattu. Ulkoväri on ollut kellertävä. Alun perin talossa oli huopakate, joka on vuonna 1966 vaihdettu peltikatteeksi. Sisäkatto on vuorattu halltexlevyillä. Sisäseinissä on kipsoniittilevyt. Taloa on alkujaan lämmitetty puu-uuneilla, jotka vuonna 1968 vaihdettiin öljykamiinoihin. Vuonna 1975 taloon asennettiin vesijohto, viemäri ja wc. Ulkorakennuksessa on käymälät.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, neljä eteistä, huoneen ja keittiön asunto sekä varasto. Yläkerrassa on kaksi kokoushuonetta.
Toimintaa työväentalolla

Talossa järjestetään kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä, bingoa ja juhlia. Ravintola on ollut vuokrattuna vuodesta 1974 lähtien.(1982)
Suorajärvi

| Suorajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Kuusamo
Koordinaatit:  66°11′37″N, 29°26′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Koutajoen vesistö (73)
Järveen tulevat joet:  Verkasjoki
Laskujoki:  Myllyjoki
Järvinumero:  73.049.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  249,5 m 
Rantaviiva:  13,44 km 
Pinta-ala:  1,38 km² 
Tilavuus:  0,00636 km³ 
Keskisyvyys:  4,4 m 
Suurin syvyys:  22,1 m 
 fiSuorajärvi 
Suorajärvi on rantaviivaltaan polveileva, osin kulttuurimaiseman reunustama ylänköjärvi Kuusamon koillisosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 225 kilometriä itäkoilliseen ja Kuusamon keskustasta noin 28 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Suorajärvi muodostuu noin 2,5 kilometriä pitkästä kaakkois–luoteissuuntaisesta altaasta, jonka itäosasta erkanee kohti koillista noin puolitoista kilometriä pitkä, rantaviivaltaan mutkainen lahti. Länsiosasta puolestaan erkanee kohti koillista noin kilometrin pituinen luusuaksi kaventuva lahti. Lahtien välissä on noin neliökilometrin laajuinen Pitkäniemi, jolla sijaitsee Suorajärven kylä. Suorajärven suurin ulottuvuus lännestä itään on noin 3,6 kilometriä.
Noin kolmasosa Suorajärvestä on enintään kolme metriä syvä ja noin kolmasosa on vähintään viisi metriä syvä. Vähintään kymmenmetriset syvänteet eivät muodosta yhtenäistä vyöhykettä, vaan ne sijaitsevat toisistaan erillään järven länsi- ja itäosassa. Järven keskiosa on matalahkoa. Matalat kohdat eivät ylitä järvenpinnan tasoa, joten järvi on saareton.
Suorajärven rannoilla on verraten paljon pientaloja ja peltoalueita. Metsäisintä on järven koilliskolkan Järvenpäänlahden rannoilla. Suorajärven itäosan yli kulkee yhdystie 18891.
Suorajärven länsiosaan laskee Verkasjoki runsaan kilometrin päästä luoteesta Verkasjärveltä (253,4 metriä mpy). Suorajärvi laskee Myllyjokea pohjoiseen Paahtojärveen (236,2 metriä mpy), josta alavirta jatkuu itään Kuusinkijokeen.
Suorajärven vesitilavuus on 6 359 000 kuutiometriä. Vain nelisen prosenttia siitä on vähintään kymmenen metrin syvyydessä.
Suorajärvi (73.049.1.006) kuuluu Porontimajoen-Myllyjoen valuma-alueeseen (73.049), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Kuusinkijoen valuma-alue (73.04). Porontimajoen-Myllyjoen valuma-alueeseen kuuluu 19 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Porontima ja Suorajärvi ovat laajimmat. Niitä seuraa 17 alle puolen neliökilometrin laajuista vakavettä.
Taksikuljetus

| Taksikuljetus Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1954
Perustaja:  Reino Virtanen
Toimitusjohtaja:  Hannu Virtanen
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  paikallisliikenne, tilausliikenne Helsingin sisäiset linjat: 16, 603, 701-705, 802-819 Vantaan sisäiset linjat: 313, 413, 432, 444-447, 618, 713, 719 Seutulinjat: 201, 811, 971
Omistaja:  yksityinen
Kotisivu:  taksikuljetus.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taksikuljetus Oy:n linja-auto Vantaankoskella Vantaalla vuonna 2006.
Taksikuljetus Oy on vuonna 1954 perustettu helsinkiläinen taksi- ja linja-autoliikennettä harjoittava yritys. Sen päätoimipaikka sijaitsee Malmilla. Linjaliikennettä yhtiöllä on eri puolilla pääkaupunkiseutua. Yhtiö liikennöi lähinnä matkustajamääriltään tavallista hiljaisempia linjoja, joita ajetaan yleensä pikkubusseilla. Taksikuljetus Oy:n työntekijämäärä on noin 80 ja liikevaihto noin 6,5 miljoonaa euroa (2023).
Yhtiön perustaja Reino Virtanen sai taksiluvan vuonna 1944, ja Taksikuljetus Oy perustettiin heinäkuussa 1954. Kaksi vuotta myöhemmin yrityksen toiminta laajeni liikuntarajoitteisten kuljetuksiin. Aloite tähän tuli Helsingin kaupungilta, jolla oli vammaiskuljetusten tarve mutta ei ratkaisua ongelmaan. Ensimmäiset invataksit rakennettiin pakettiautoista, joihin asennettiin sivuoven kohdalle vanerilevy pyörätuolin nostamista varten. Kun vammaisten huoltolaitoksia ja erityiskouluja perustettiin eri puolille pääkaupunkiseutua, Taksikuljetus sai hoidettavikseen niiden kuljetukset. Vuonna 1995 Taksikuljetuksella oli 37 linja-autoa, joista osa täysikokoisia, sekä 13 henkilöauto- ja tilatakseja. Autoista invavarusteisia oli 16.
Taksikuljetus laajensi yritystoimintaansa autokoulualalle vuonna 1964 ostaessaan Autokoulu Risteys Oy:n. Vuonna 1969 yhtiön tytäryhtiöksi perustettiin matkatoimisto TK-Tours. Vuonna 1984 Taksikuljetus osti Linjaliikenne P.-O. Grönberg Oy:n. Vuonna 1995 yhtiön toimitusjohtajana toimi Reino Virtasen poika Kalevi Virtanen, yhtiössä oli 60 työntekijää ja sen liikevaihto oli 13,5 miljoonaa markkaa. Vuodesta 2010 Taksikuljetuksen toimitusjohtajana on työskennellyt Kalevi Virtasen poika Hannu Virtanen. Yrityksen perustaja Reino Virtanen kuoli vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Taksikuljetus Oy
Vähäpää

| Vähäpää |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°15′31″N, 25°40′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Pyhäjärveen 
Järvinumero:  14.145.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,6 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  2,44 km  
Pinta-ala:  13,234 ha  
Saaria:  1 
 fiVähäpää 
Vähäpää  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Vedentaustan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,2 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Pyhäjoen valuma-alueeseen (14.145) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,6 metriä mpy.