stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keuda

| Keudan ammattiopisto |
| --- | --- |
 Keudan toimipiste Nurmijärvellä.
Sijainti:  Sibeliuksenväylä 55 A, 04400 Järvenpää 
Koordinaatit:  60.4584°N, 25.0836°E
Rehtori:  Anna Mari Leinonen
Oppilaita:  4 551 (perustutkinto-opiskelijat)
Verkkosivut
Keski-Uudenmaan koulutuskuntayhtymä Keuda järjestää ammatillista koulutusta Järvenpäässä, Keravalla, Mäntsälässä, Nurmijärvellä, Sipoossa ja Tuusulassa. Kuntayhtymän johtaja on Riikka-Maria Yli-Suomu ja rehtori Anna Mari Leinonen.
Keudan hallinto sijaitsee Järvenpäässä. Kuntayhtymän  hallinnosta vastaavat jäsenkuntien asettamat yhtymävaltuusto ja yhtymähallitus. Keudalla on yhteensä 11 toimipistettä. Keuda järjestää ammatillista peruskoulutusta, aikuiskoulutusta, oppisopimuskoulutusta ja kansanopistokoulutusta sekä toimii alueellisena työelämän kehittäjänä. Vuonna 2015 Keudassa opiskeli ammatillista perustutkintoa yhteensä 4 551 opiskelijaa.
Keudan kampukset sijaitsevat Järvenpäässä, Keravalla, Mäntsälässä, Nurmijärvellä, Sipoossa ja Tuusulassa. Monet näistä toimipisteistä olivat aiemmin itsenäisiä yhdellä paikkakunnalla opetusta antaneita ammattioppilaitoksia. Näitä olivat Järvenpään ammattikoulu, Mäntsälän ammattikoulu, Tuusulan sosiaalialan oppilaitos, Nurmijärven ammattioppilaitos, Järvenpään kotitalousopettajaopisto, Mäntsälän maatalous- ja puutarhaoppilaitos sekä Pekka Halosen akatemia.
Koulutusaloja

Auto ja pienkone
Hius- ja kauneusala
Hyvinvointialat
Puutarha
Kirjastoala
Kuljetus ja logistiikka
Kulttuuri ja media-ala
Kone- ja metallitekniikka
Liiketalous
Maatalous
Palvelualat
Puhdistus ja kiinteistö
Rakennustekniikka
Ravitsemuspalvelut
Sähkö- ja automaatiotekniikka
Talotekniikka
Tekstiilihuolto ja vaatetus
Toimipisteet

Järvenpää, Wärtsilänkatu 7

Järvenpää, Wärtsilänkatu 63

Järvenpää, Sibeliuksenväylä 55

Kerava, Keskikatu 3 a

Kerava, Sarviniitynkatu 9

Mäntsälä, Lukkarinpolku 2

Mäntsälä, Saaren kartano

Nurmijärvi, Lopentie 20

Sipoon Enter, Iso Kylätie 14

Tuusula, Kirkkotie 31

Tuusula, Pekka Halosen akatemia

Helsinki, Uutiskatu 2
Oppilaskunta

Keudan oppilaskunta Kuoma on perustettu vuonna 2009.
Aiheesta muualla

www.keuda.fi
Lukkarinpolku 2:ssa Mäntsälässä sijaitseva Keudan toimipiste.
Kissat (elokuva)

| Kissat> Kattorna |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Henning Carlsen
Käsikirjoittaja:  Walentin Chorell, Henning Carlsen
Perustuu:  Chorellin näytelmään Kattorna
Tuottaja:  Lorens Marmstedt
Säveltäjä:  Krzysztof Komeda
Kuvaaja:  Mac Ahlberg
Leikkaaja:  Henning Carlsen
Pääosat:  Eva Dahlbeck Gio Petré
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Ensi-ilta:  1964, Suomessa 1965
Kesto:  93 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kissat (Kattorna) on ruotsalainen draamaelokuva vuodelta 1964. Se perustuu suomenruotsalaisen Walentin Chorellin samannimiseen näytelmään, ja sen on ohjannut tanskalainen Henning Carlsen. Chorell ja Carlsen tekivät yhdessä elokuvan käsikirjoituksen.
Juoni

Marta on pesulan työnjohtaja, joka on epäsuosittu vaativuutenssa ja väitettyjen lesbotaipumustensa vuoksi. Nuori Rike alkaa väittää muille naistyöntekijöille Martan lähennelleen häntä, ja että muuan toinen tyttö olisi joutunut samasta syystä mielisairaalaan.
Tuotanto

Elokuvan musiikin sävelsi Roman Polanskin vakiosäveltäjänä tunnetuksi tullut Krzysztof Komeda.
Vastaanotto

Eva Dahlbeck sai Guldbagge-palkinnon Martan roolistaan.
Iltalehden Jyrki Laelma pitää Kissoja onnistuneimpana Walentin Chorell -filmatisointina.
Leeanna Walsman

Leeanna Walsman 2012
Leeanna Walsman on australialainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Zam Wesselin roolista Star Wars: Episodi II – Kloonien hyökkäys -elokuvassa.
Hän toimi saman hahmon äänenä myös elokuvaan perustuvassa pelissä Star Wars: Bounty Hunter (2002).
Walsman on esiintynyt useissa televisiosarjoissa kotimaassaan  Australiassa.
Vuonna 2017 valmistuneessa ABC:n televisiosarjassa Seven Types of Ambiguity hän esitti päähenkilö Joe Marinin vaimoa Annaa.
Pitkät elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1997 | Blackrock | Shana |
| 2000 | Looking for Alibrandi | Carly Bishop |
| 2002 | Star Wars: Episodi II - Kloonien hyökkäys  | Zam Wesell |
| 2004 | One Perfect Day | Alysse Green |
| 2008 | Bitter & Twisted | Indigo Samvini |
| 2010 | Caught Inside | Alex |
| 2015 | Manny Lewis | Maria |
| 2015 | Touch | Dawn |
| 2017 | Don't Tell | Wendy Roche |
| 2020 | Penguin Bloom | Kylie |
| 2020 | 2067 | Selene Whyte |
Televisiosarjoja

Seven Types of Ambiguity
White Collar Blue
Young Lions
BeastMaster
Farscape
Heartbreak High
Wildside
Murder Call
Big Sky
Police Rescue
Aiheesta muualla

Leeanna Walsman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lintukuvaajien matkassa vol. 2

| Lintukuvaajien matkassa vol>  2 |
| --- | --- |
 Kannaessa on Arto Juvosen palkittu kuva mustarastaasta.
Kirjailija:  Tomi Muukkonen, Markus Varesvuo, Arto Juvonen, Jari Peltomäki
Kuvittaja:  Tomi Muukkonen, Markus Varesvuo, Arto Juvonen, Jari Peltomäki
Kieli:  suomi
Genre:  kuvateos, lintukirja
Kustantaja:  Docendo
Julkaistu:  2016
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  144 s.
ISBN:  978-952-291-269-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lintukuvaajien matkassa vol. 2 on neljän luontokuvaajan yhteisteos, jonka on vuonna 2016 julkaissut Docendo. Teoksessa on myös englanninkieliset tekstit. Lopussa on kuvaajien esittelyt.
Teos sisältää kuvaajanelikon kokoamia parhaita lintukuvia syksystä 2014 kesään 2016. Teos jatkaa edellisen saman nimisen teoksen jalanjäljissä. Useimmat kuvat on esitelty viikon kuvina verkkosivustolla www.lintukuva.fi/. Teoksen kokoa on kasvatettu edelliseen verrattuna, ja kuvat saavat siten enemmän tilaa. Kuvien yhteydessä on tietoja kuvanottotilanteesta ja teknisistä yksityiskohdista. Lisää tietoja on verkkosivulla.
Arviot

Jan Södersved kirjoittaa arviossaan Linnut-lehdessä, että "kuvat ovat parhaimmillaan graafista taidetta". Lohdutuksena harrastajakuvaajille Södersved muistuttaa, että joukossa on puhelimellakin kuvattu kuva, Muukkosen pikkulepinkäinen.
Aiheesta muualla

Lintukuva.fi
Leipäressu

Leipäressu on suomalainen perinneruoka, joka valmistetaan kuivuneesta ruisleivästä paistamalla leipäkuutioita voissa ja keittämällä ne sitten maidossa tai vedessä. Leipäressun kanssa saatetaan tarjota puolukkasurvosta.
Oulun seudulla ruoka on tunnettu nimellä leipäjankki, Orimattilan seudulla leipäpuurona ja Savossa leipäkeittona tai leipämöllönä. Petsamossa leipäpalat paistettiin poronrasvassa, ja lopputulos tunnettiin nimellä jätkän kulli.
Vehnäleivän ja pullan yleistyttyä niiden kuivista tähdepaloista alettiin valmistaa pullamaitoa samalla tavoin kuin leipäressua. Se tunnetaan myös nimillä maitokeitto ja nisumaito.
Liettua Eurovision tanssikilpailussa

| Eurovision tanssikilpailun osallistujamaa |
| --- | --- |

Liettua
Paikallinen TV-asema:  LRT
Ensiesiintyminen:  2007
Esiintymiskerrat:  2
Liettua osallistui historiansa ensimmäiseen Eurovision tanssikilpailuun, joka järjestettiin Lontoossa 1. syyskuuta 2007.
Liettualle pisteitä antoivat seuraavat maat: Suomi (1), Puola (1), Portugali (1), Saksa (4), Ruotsi (3), Ukraina (6), Iso-Britannia (6) ja Irlanti (12).
Sijoitukset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Sijoitus | Tanssijat | Tanssilajit |
| 2007 | 11. | Gabrielė Valiukaitė & Gintaras Svistunavičius | paso doble ja perinteinen liettualainen kansantanssi |
| 2008 | 4. | Karina Krysko & Saulius Skambinas | rumba ja cha-cha |
LittleBigPlanet 3

| LittleBigPlanet 3 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Sumo Digital
Julkaisija:  Sony Interactive Entertainment
Jakelija:  PlayStation Now
Säveltäjä:  Si Begg
Pelisarja:  LittleBigPlanet
Julkaistu:  2014
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  moninpeli ja yksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 7 
Alusta:  PlayStation 3, PlayStation 4
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
LittleBigPlanet 3 on vuonna 2014 PlayStation 3- ja PlayStation 4 -pelikonsoleille julkaistu tasohyppelypeli. LittleBigPlanet 3 on jatko-osa peleille LittleBigPlanet ja LittleBigPlanet 2. LittleBigPlanet 3:ssa on paljon pelattavia hahmoja.
Vastaanotto

Peli on saanut kriitikoilta positiivisia arvosteluja.
Metacritic-kerääjäsivustolla peli sai 79/100 pistettä, perustuen 78 kriittiseen arvosteluun.
Aiheesta muualla

LittleBigPlanet 3 MobyGamesissa (englanniksi)
Lintukettu

| Lintukettu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Alalahko::  Caniformia
Heimo::  Koiraeläimet Canidae
Suku::  Eteläamerikanketut Lycalopex
Laji::  griseus
Kaksiosainen nimi
 Lycalopex griseus  Gray 1837 
Synonyymit
 Pseudalopex griseus 
 Lintuketun levinneisyys
Katso myös
   Lintukettu Wikispeciesissä   Lintukettu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lintukettu
Lintukettu eli andienkettu (Lycalopex griseus) on Etelä-Amerikassa tavattava petoeläin. Lintukettu kuuluu eteläamerikankettujen (Lycalopex) sukuun. Lajia tavataan Chilessä, Argentiinassa, Perussa ja Falklandinsaarilla. Sen uhanalaisuusluokitus on elinvoimainen, joskin laji oli 1990-luvulla vielä vaarantunut.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lintukettua tavataan Chilen pohjoisosista aina Tulimaahan saakka kummallakin puolella Andeja. Argentiinassa lintukettuja tavataan erityisesti maan länsi- ja eteläosissa. Lintukettuja tuotiin Tulimaahan 1950-luvulla hillitsemään kaniinipopulaatioiden kasvua. Samoin Perussa on oma lintukettupopulaatio. Lintukettua on viety myös joihinkin Atlantin saarista kuten Falklandinsaarille.
Lintukettu elää tavallisesti pampalla, pensasarolla ja matalilla vuoristoilla, mutta niitä on tavattu joskus yli 3 500 metrin korkeudesta. Ne suosivat avoimia maastoja. Lintukettu sopeutuu hyvin erilaisiin ilmastoihin.
Ulkonäkö ja ravinto

Lintukettu painaa noin 2,5-5,5 kg. Pää on punaruskea, jossa on valkoisia pilkkuja. Leuassa on mustia täpliä. Korvat ovat suuret. Turkki on harmaankirjava, joskin kehon alaosat ovat harmaita. Häntä on pitkä.
Lintuketut ovat sekasyöjiä. Niiden ruokavalioon kuuluu nisäkkäät, linnut, niveljalkaiset, hyönteiset, haaskat, hedelmät ja marjat.
Käyttö ja uhat

Lintukettua metsästetään sen turkin takia. Se saattaa tappaa lampaita.
Konik

| Konik |
| --- | --- |

Tyyppi::  eri lähteiden mukaan poni tai pieni kylmäverinen
Alkuperä ja nimet
Alkuperämaa::   Puola
Polveutuminen::  tarpaani, arabianhevonen
Rodun syntyaika::  1800-luvun alku
Kantakirja perustettu::  1862
Esiintyminen ja käyttö
Käyttötarkoitus::  työhevonen, harrasteratsu
Globaali esiintyminen::  harvinainen; vuonna 1997 noin 400 tammaa
Ominaisuudet
Korkeus::  130–135 cm
Värit::  yleensä hiirakko, myös hallakko
Konik (puol. konik) on Puolasta kotoisin oleva pienikokoinen, erittäin vanha hevosrotu. Rodun on uskottu polveutuvan suoraan tarpaanista. Siihen on risteytetty myös arabialaista. Konikin säkäkorkeus on 130–140 cm. Yleisimmin konikit ovat väriltään hiirakkoja. Lähes poikkeuksetta niillä on selässään siima (tumma juova, joka ulottuu harjasta häntään) ja jaloissa seepraraitoja.
Konikin kaula on paksu ja sen lavat ovat melko pystyt. Sen runko on vahva ja syvä. Konikin selkä on leveä, takaosa lihaksikas, ja jalat hyväasentoiset. Konikin harja ja häntä ovat kaksiväriset. Valkoisia merkkejä esiintyy harvoin.
Konik on ystävällinen ja ihmisrakas, ja se tulee toimeen niukallakin rehulla. Se on yleinen niin Puolan maaseudun työhevosena kuin ratsunakin. Vasta 2000-luvulla konikia on alettu tuoda Suomeenkin, ja se on viime aikoina yleistynyt ratsuna. Suomessa konikeja on joillakin talleilla opetushevosina. Konik on hyvä hyppäämään, ja sillä on tasaiset ja vahvat askellajit. Konik on nopea oppimaan ja sopii mainiosti niin maasto-, este- kuin kouluratsuksikin tai vetohevoseksi. Konik on luonteeltaan rauhallinen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konik Wikimedia Commonsissa
Liettua lasten Eurovision laulukilpailussa

| Liettua lasten Eurovision laulukilpailussa |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  LRT
Esiintymiset
Ensiesiintyminen:  2007
Esiintymiskerrat:  4
Paras sijoitus:  3. (2008)
Huonoin sijoitus:  13. (2007, 2011)
Paras pistemäärä:  103
Huonoin pistemäärä:  33
Liettua on osallistunut Lasten Eurovision laulukilpailuun neljä kertaa, ensimmäisen kerran vuonna 2007. Liettuan paras sijoitus on vuodelta 2008, jolloin se sijoittui kolmanneksi Eglė Jurgaitytė esittämällä kappaleella "Laiminga Diena". Liettua vetäytyi vuoden 2011 kilpailun jälkeen, eikä ole sen jälkeen palannut kilpailuun.
Osallistujat

| Vuosi | Esiintyjä | Kappale | Sija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Lina Joy | "Kai miestas snaudžia" | 13. | 33 |
| 2008 | Eglė Jurgaitytė | "Laiminga Diena" | 3. | 103 |
| 2010 | Bartas | "Oki-doki" | 6. | 67 |
| 2011 | Lina Jurevičiūtė | "Kai Miestas Snaudžia" | 13. | 33 |
Leinonen (järvi)

| Leinonen |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Liperi
Koordinaatit:  62°38′08″N, 29°33′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.359.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,3 m 
Rantaviiva:  9,24 km 
Pinta-ala:  0,87 km² 
Tilavuus:  0,00539 km³ 
Keskisyvyys:  6,3 m 
Suurin syvyys:  27,7 m 
 fiLeinonen 
Leinonen on melko sokkeloinen ja syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen järvi Liperin koillisosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 87 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 10 kilometriä länsiluoteeseen.
Maantiede

Leinosen ulottuvuus kaakosta luoteeseen on kaksi kilometriä. Niemimaat erottavat järven pohjoista ja läntistä osaa keskisestä ja eteläisestä osasta. Laajin niemi on Kirkkoniemi. Nimettyjä lahtia ovat Ruostelahti pohjoisessa, Kiiskilahti idässä ja Lautasuonlahti järven kaakkoisosassa. Noin viidesosa Leinosesta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee järven länsiosassa, jossa kymmenen metrin syvyyskäyrä kulkee noin 20 metrin päässä rantaviivasta. Toinen syvänne ulottuu Lautasuonlahdelta Kiiskinlahdelle, ja järven pohjoisosassa sijaitsee kaksi pinta-alaltaan pientä syvännettä.
Kartan perusteella Leinosessa sijaitsee kolme vähäistä, nimetöntä saarta. Järven rannoilla on melko paljon asutusta. Leinonen laskee järven länsiosasta alkavaa Myllypuroa länteen Jyrinjärveen (90,4 metriä mpy).
Leinosen vesitilavuus on 5 386 000 kuutiometriä.
Leinonen (04.359.1.009) kuuluu Myllypuron valuma-alueeseen (04.359), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Viinijärven valuma-alue (04.35) ja ensimmäinen jakovaihe on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Leinonen on toiseksi laajin Myllypuron valuma-alueen neljästätoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Matkalampi ja kolmantena tulee Harinjärvi, jota seuraa Kuusijärvi.
Kivesjärvi

Kivesjärven rautatieasema tammikuussa 2008.
Kivesjärvi on kylä ja rautatieasema Paltamossa samannimisen järven rannalla, valtatien 22 sekä Oulu–Kontiomäki-rautatien varrella. Asukkaita on noin 80. Kivesjärven kylä valittiin Vuoden kyläksi vuonna 1993.
Kivesjärvellä toimi 1990-luvun alkuun saakka Kivesvaaran laskettelukeskus. Kivesvaaralla on matkailutoimintaa nimellä Jättiläisenmaa, ja siihen liittyy edelleen vaaramaiseman ohella kivinäyttely.
Kansalaistoiminta

Kyläyhdistyksen ohella Kivesjärvellä toimii aktiivisesti Kivesjärven kehittämisyhdistys ry, jonka tavoitteena on matkailullisesti kehittää Kivesjärven kylää ja lähiympäristöä.
Kivesjärven rautatieasema

Kivesjärven rautatieasema sijaitsee valtatien varressa kylän laitamilla. Nykyisin VR:n henkilöjunat eivät pysähdy Kivesjärvellä matkustajien ottoa tai jättöä varten. Kivesjärven liikennepaikka on miehittämätön junakohtauspaikka, jota ohjataan kaukokäytöllä Oulusta. Asemarakennus on nykyisin asumiskäytössä.
Leinoperä

Leinoperä on kylä Pohjois-Pohjanmaalla Raahessa entisen Saloisten kunnan alueella. Leinoperän läpi virtaa Poikajoki. Leinoperä on saanut alkunsa heti ison vihan jälkeen 1700-luvun alkupuolella, jolloin perustettiin Leinosen uudistila. Ensimmäinen maininta Leinosesta on vuodelta 1742, rekisterinumeron perusteella se voisi olla 10–20 vuotta vanhempi. Myöhemmin Leinosen kantatila on jaettu moneksi pienemmäksi tilaksi. Toinen kylän vanhoista tiloista on Puustin kantatilasta 1700-luvun lopulla erotettu Poikajoki. Kylällä harjoitetaan edelleen runsaasti maataloutta, suurin tila on nykyisin Tamminen. Myös Rautaruukilla käydään töissä. Leinoperällä on myös ravirata, jonka vieressä on Tervakankaan rautakautinen kalmisto.
Aiheesta muualla

Haapajoki-Arkkukari kyläyhdistyksen sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Lietsaari (Padasjoki)

Lietsaari
| --- | --- |
Sijainti:  Padasjoki Päijät-Häme Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  87,5 m 
Pinta-ala:  18,9 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lietsaari  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Padasjoella. Se kuuluu Päijänteen kansallispuistoon.
Maantietoa

Saari on 1,1 kilometriä pitkä, 730 metriä leveä ja sen pinta-ala on 18,9 hehtaaria . Se sijaitsee Padasjoenselällä Haukkasalon ja Kelventeen väissä. Sen ympärillä on pieni saariryhmä, josta selitsemän saarta sijaitsee se länsipuolella ja kaksi saarta sen koillispuolella. Länsipuolen saarista on suurin Sammalsaari. Se on 140 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Koillispuolen saarista Hanhikallion on karttoihin nimetty ja sillä on kummeli.  Saari on matala, mutta sen itäpuolella maasto kohoaa noin 9 metrin korkeuteen Päijänteestä. Metsäisen saaren maa-alueet on jaettu pieniin palstoihin, jonne on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Myös Sammalsaari on asuttu. Karttoihin on merkitty hiekkarantoja kaakkoisrantaan ja pohjoisrantaan. Saaren koillispäähän on tehty retkeilijöille maihinnousu- ja nuotiopaikka.
Luontoarvoja

Osa saaresta muodostaa pienen luonnonsuojelualueen, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon yhdessä koillispuolen naapurisaarten kanssa. Kansallispuiston alueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003).
Kiveskives

| Kiveskives> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2008–
Tyylilaji:  Rock
Kotipaikka:   Turku, Suomi
Jäsenet:  Pietu Sepponen, sähkökitara   Antti Luoma, rummut   Markus Kettinen, kosketinsoittimet  
Levy-yhtiö:   Drink Tonight Records, 2014–    Uhma, 2009–2014  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Kiveskives on Turussa vuonna 2008 perustettu kolmihenkinen yhtye, joka soittaa "Nintendo-rockia". Kappaleet ovat täysin instrumentaalisia, joskin osa sisältää satunnaisia huudahduksia ja hoilauksia. Yhtye on keikkaillut aktiivisesti Suomessa ja muualla Euroopassa vuodesta 2009 lähtien.
Yhtyeen toinen studioalbumi J.S. Bach In His Favourite Disco julkaistiin 4. huhtikuuta 2014.
Diskografia

Painottomassa tilassa (EP, 2009)
Joystick (albumi, 2012)
J.S. Bach In His Favourite Disco (albumi, 2014)
Aiheesta muualla

Soundi: Kiveskives - Joystick
Leira

| Leira |
| --- | --- |
 Rautatieasema lakkautetun Valdresin radan varrella
 Leira
 Koordinaatit: 60°58′12″N, 9°17′42″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Innlandet
Kunta:  Nord-Aurdal
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,1 km²
Väkiluku (2023):  941
 – Väestötiheys:  855,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leira on taajama Nord-Aurdalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku 941 vuonna 2023.
Valdresin kansanopisto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leira Wikimedia Commonsissa
LittleBigPlanet (pelisarja)

| LittleBigPlanet |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Media Molecule Sumo Digital
Julkaisija:  Sony
Lajityyppi:  tasohyppely
Alusta:  PlayStation 3, PlayStation 4, PlayStation Portable, PlayStation Vita
Aiheesta muualla
MobyGames
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
LittleBigPlanet on Media Moleculen kehittämä pelisarja, joka on julkaistu Sonyn pelikonsoleille.
Pelit

LittleBigPlanet
LittleBigPlanet (Playstation Portable -peli)
LittleBigPlanet 2
LittleBigPlanet 3
LittleBigPlanet PS Vita
Pelit > Spin-offit

LittleBigPlanet Karting
Sackboy's Prehistoric Moves
Run Sackboy! Run!
Sackboy: Suuri seikkailu (engl. Sackboy: A Big Adventure)
Aiheesta muualla

Pelisarja MobyGamesissä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Les Bons

Les Bons on kylä Andorrassa, Encampin kunnassa. Kylässä oli 1 159 asukasta vuoden 2017 arvioissa. Kylä sijaitsee noin 1 600 metrin korkeudessa.
Koulou

| Koulou |
| --- | --- |
 Koulou
 Koordinaatit: 12°13′36″N, 9°57′51″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Kayesin alue
Piiri:  Kitan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 694 km²
Väkiluku (2009):  10 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koulou on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Balia (Baléa) sijaitsee lähellä Guinean rajaa noin 170 kilometriä Kitasta lounaaseen. Kunnassa on 10 500 ja keskuskylässä 3 100 asukasta (vuonna 2009).
Maantiede ja ilmasto

Kouloun kunnan pinta-ala on 1 694 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Kokofatan ja Gadougou I:n, idässä Gadougou II:n ja lännessä Kéniéban piirin Kouroukoton kuntiin sekä etelässä Guineaan. Maisemaa leimaavat Fouta Djallonin reuna-alueen harjanteet. Kunta rajoittuu lännessä Bafingiin ja etelässä sen sivujokeen Baléen.
Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on 600–1 000 millimetriä. Kasvillisuus on varsin runsasta.
Asutus

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja ja fulbeja. Noin 80 % on muslimeja, 15 % animisteja ja 5 % kristittyjä.
Liikenne, talous ja palvelut

Baléasta on huonokuntoinen tieyhteys Sagabariin. Kylien välillä on vain polkuja ja reittejä. Liikennevälineitä ovat autot, moottoripyörät ja polkupyörät.
Seudun pääelinkeinot ovat kaskeamiseen perustuva maanviljely ja kiinteään laiduntamiseen perustuva karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, lehmänpapu, riisi, maapähkinä ja puuvilla. Puutarhaviljely tuottaa bataattia, banaaneja, meloneja, munakoisoa, tupakkaa, sipulia, okraa, chiliä ja maniokkia. Hedelmätarhoissa kasvatetaan mangoja, appelsiineja ja cashewpähkinöitä. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Alueella laiduntavat myös pohjoisesta Niorosta, Sahelin alueelta, Mauritaniasta ja Senegalista paimennetut karjalaumat. Keräilyn kohteena ovat voipuun, nerepuun, apinanleipäpuun, senegalinkumiliaanin ja tambopuun hedelmät. Metsiä hyödynnetään myös polttopuuna ja puutavarana. Kalastuksen merkitys on vähäinen.
Jokaisessa kylässä on useita kauppoja ja neljässä kylässä pidetään viikoittaiset markkinat. Käsityöläiset valmistavat erilaisia käyttöesineitä. Kunnasta lähdetään ansiotöihin lähiseudun kultakaivoksille.
Kaikissa kylissä on alakoulu ja Baléassa on myös yläkoulu. Lisäksi on kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) ja kaksi alakoulutasoista madrasaa. Baléassa ja Kabeléassa on tasoltaan vaatimattomat kunnalliset terveyskeskukset. Vesihuolto käsittää porakaivoja, vesiposteja ja Baléan vesitornin. Se kattaa 40 % tarpeesta. Orangen matkapuhelinverkko on lähinnä vain keskuskylässä. Kunnassa ei ole sähköverkkoa.
Matkailu

Kunnassa on vesistöihin ja luoliin liittyviä nähtävyyksiä. Matkailu on toistaiseksi täysin kehittymätöntä.
Leirangerin kirkko

| Leirangerin kirkko Leiranger kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Steigen, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Sør-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1911
Suunnittelija:  Nils Ryjord
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  500
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leirangerin kirkko (norj. Leiranger kirke) on Steigenin kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1911.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leirangerin kirkko Wikimedia Commonsissa