stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
AIP

AIP voi tarkoittaa useita asioita:
AIP, geeni
Aeronautical Information Publication, ilmailukäsikirja
American International Pictures, elokuvatuotantoyhtiö
American Institute of Physics, yhdysvaltalainen tiedejärjestö
Aktuellt i Politiken, ruotsalainen viikkolehti
Alholmen Industrial Park, teollisuusalue Pietarsaaressa
Art Institute of Pittsburgh, college
Air Independent Propulsion sukellusveneiden järjestelmä, joka mahdollistaa ulkoilmasta riippumattoman polttomoottorin käytön. Toisin sanoen sukelluksissa ei käytetä akkua, vaan polttomoottoria.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”AIP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lapinlahden Lintujen tieteellinen koe

Lapinlahden Lintujen tieteellinen koe oli Lapinlahden Lintujen jäsenten Timo Erängön ja Heikki ”Hiski” Salomaan sekä toimittaja Peter Norrbyn radio-ohjelma, jota Radiomafia esitti vuosina 1999–2002 yhteensä 158 jaksoa. Muutaman minuutin mittaisia sketsejä esitettiin kerran viikossa lauantaiöisin Norrbyn Norppa-ohjelmassa.
Sketsiohjelman toistuvat hahmot olivat Herra Tohtori (Eränkö) sekä avustaja Kalervo (Norrby) ja Untamo (Salomaa). Tyypillisessä jaksossa ”tieteellinen testiryhmä” tutki ajankohtaista poliitikkoa, liikemiestä tai julkisuuden henkilöä, mikä käytännössä tarkoitti mustan huumorin sävyttämää raakaa väkivaltaa. Samantapaisia sketsejä oli kuultu jo Lapinlahden Lintujen ensimmäisessä radio-ohjelmassa Radio Top One. Sarjassa kidutettuja hahmoja olivat muiden muassa George W. Bush, Kimmo Sasi ja Pekka Korpinen.
Lapinlahden Linnut -historiikissaan Miksei asioista puhuta (2023) Timo Rossi kirjoittaa Erängön käsikirjoittaneen ”usein riemukastakin sisältöä”, mutta ”heikoimpina hetkinään hän sortui löysään pieruhuumoriin ja ideapulasta kertoviin matalaotsaisiin tylytyksiin”.
Hitusammalet

| Hitusammalet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Kynsisammalet Dicranidae
Lahko::  Kivisammalet Grimmiales
Heimo::  Hitusammalet Seligeriaceae
Suku::  Hitusammalet Seligeria  Bruch & Schimp.
Katso myös
   Hitusammalet Wikispeciesissä   Hitusammalet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hitusammalet (Seligeria) on hitusammalten heimoon kuuluva suku. Ne ovat hyvin pieniä kalkkikallioilla kasvavia kärkipesäkkeisiä lehtisammalia.
Suomessa esiintyvät hitusammallajit

Seligeria brevifolia - kaitahitusammal
Seligeria calcarea - kalkkihitusammal
Seligeria campylopoda - kaarihitusammal
Seligeria diversifolia - idänhitusammal
Seligeria donniana - sahahitusammal
Seligeria pusilla - karstahitusammal
Seligeria recurvata - etelänhitusammal
Seligeria subimmersa - piilohitusammal
Seligeria tristichoides - rivihitusammal
Saara Ekström

| Saara Ekström> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. maaliskuuta 1965 (ikä 59) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Taiteilija
Ala:  kuvataide, nykytaide
Aiheesta muualla
www.saaraekstrom.com
Ympäristötaide
Casagrande & Rintala, , teräksinen puisto Japanissa, 2003.
Suuntauksia
Installaatio | Maataide | Paikkasidonnainen taide | Tilataide | Valotaide
Suomalaisia tekijöitä
Jan-Erik Andersson | Marco Casagrande | Saara Ekström | Kaarina Kaikkonen| Ismo Kajander | Marja Kanervo | Jussi Kivi | Antti Laitinen | Harri Larjosto | Tuuli Luukas | Annikki Luukela | Anni Rapinoja | Sami Rintala | Catarina Ryöppy | Charles Sandison | Maaria Wirkkala
Ulkomaisia tekijöitä
Carl Andre | John Baldessari | Christo ja Jeanne-Claude | Jan Dibbets | Ian Hamilton Finlay | Hamish Fulton | Andy Goldsworthy | Hans Haacke | Michael Heizer | Robert Irwin | Nancy Holt | Richard Long | Walter de Maria | Ana Mendieta | Dennis Oppenheim | Robert Smithson | James Turrell | Wolf Vostell
Teoksia
Hiljainen kansa | Kolme aitaa | Maaltapako | 1000 Rauhanlippua
Saara Ekström (s. 17. maaliskuuta 1965 Turku) on suomalainen taiteilija. Ekström  aloitti uransa graafikkona, mutta työskentelee nykyään pääasiallisesti video- ja valokuvateosten ja tilataiteen parissa.
Taide

Ekströmin töitä on muun muassa Kiasman, Amos Andersonin taidemuseon, Wäinö Aaltosen museon ja Turun taidemuseon kokoelmissa. Ekströmin tilataideteoksia sijaitsee Turun Vähätorilla ja Turun pääkirjastossa.
Saara Ekström käsittelee teoksissaan usein luonnon ja kulttuurin rajapintoja yhdistellen erilaisia ääripäitä. Teoksissa on usein läsnä konkreettisia vastapareja, kuten elämä ja kuolema, kaunis ja ruma tai orgaaninen ja keinotekoinen.
Ekström haluaa tuoda taiteensa kautta esiin länsimaiselle kulttuurille ominaisen ilmiön, jossa kaikki rumana ja epätoivottavana pidetty pyritään tekemään näkymättömäksi. Ekströmin teosten aiheita ovat esimerkiksi kuolema ja lahoaminen.
Koulutus

Saara Ekström opiskeli Turun taideakatemiassa vuosina 1983-1986 ja vuosina 1995-1997 Pohjois-Arizonan yliopistossa.
Palkinnot ja ehdokkuudet

Saara Ekström valittiin vuonna 2005 Helsingin Juhlaviikkojen Vuoden taiteilijaksi, lisäksi hän oli ehdolla vuoden 2002 Ars Fennican ja vuoden 2009 pohjoismaisen Carnegie Art Awardin saajaksi. Ekström sai myös dukaattipalkinnon 1995 ja mediataiteen AVEK-palkinnon 2018. Hänelle myönnettiin visuaalisten taiteiden valtionpalkinto 2023.
Valokuvia julkisista teoksista

Kertosäe, 2010, Turku.
Disturbance, 2011, Turku.
Arboretum, 2015, Vuores, Tampere.
Aiheesta muualla

Ekströmin omat sivut
Saara Ekström Kansallisgallerian kokoelmissa
AV-arkki
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Photographers' Identities  RKD Artists 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland
Harmaahanhikki

| Harmaahanhikki |
| --- | --- |
 Saksalainen harmaahanhikki.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Sormihanhikit Potentilla
Laji::  inclinata
Kaksiosainen nimi
 Potentilla inclinata  Vill. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmaahanhikki (Potentilla inclinata) on sormihanhikkien sukuun kuuluva laji. Kasvi on monivuotinen, ja sen kasvutapa on melko pysty. Varsi on karvainen, ja kasvilla on harvoin tyviruusuke. Lehdet ovat viisi- tai seitsensormisia. Lehdykät ovat joskus syvään hampaisia ja joskus pariliuskaisia, ja niiden alapuolella on harmaata karvaa. Harmaahanhikki kukkii runsain kukin heinäkuulta elokuulle. Terälehdet ovat 5–7 mm pituisia, ja niiden alla olevat verholehdet ovat hieman lyhyempiä. Kukkien väri on keltainen. Harmaahanhikin kasvuympäristöjä ovat niityt ja kalliot, ja sitä esiintyy enimmäkseen Ranskassa ja Etelä-Saksassa. Sitä on havaittu Suomessa satunnaistulokkaana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harmaahanhikki Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q163158  Wikispecies: Potentilla inclinata  BioLib: 39838  BOLD: 589762  CoL: 4M5GS  EoL: 629543  EPPO: PTLIC  EUNIS: 179340  FNA: 200011086  FoC: 200011086  GBIF: 5365888  GRIN: 410987  iNaturalist: 167358  IPNI: 728285-1  ISC: 116509  ITIS: 24719  MichiganFlora: 2507  NatureServe: 2.145905  NBN: NHMSYS0000462033  NCBI: 516013  Observation.org: 129084  Open Tree of Life: 1054709  PalDat: Potentilla_inclinata  PFI: 2028  Plant List: rjp-695  PLANTS: POIN10  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:728285-1  Tropicos: 27800105  VASCAN: 8856  WisFlora: 4647  WFO: wfo-0001016321  Laji.fi: MX.41334
B 6 (hinaaja)

| hinaaja B 6 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Palveluskäyttöön:  1916
Poistui palveluskäytöstä:  upposi 7. tammikuuta 1936
Tekniset tiedot
Uppouma:  90 t
Pituus:  19,2 m
Leveys:  4,8 m
Syväys:  2,1 m
Miehistöä:  8
B 6 oli Suomen merivoimien 1. erillinen rannikkotykistöpatteriston yhteysalus, joka upposi 7. tammikuuta 1936.
Valmistus

Venäjän keisarikunnan laivasto tilasi aluksen satamahinaajaksi. Alus valmistui 1916.
Aluksen uppouma oli 90 tonnia. Sen pituus oli 19,2 metriä, leveys 4,8 metriä ja syväys 2,1 metriä.
Palvelus

Alus lähti 7. tammikuuta 1936 kello 15.00 normaalille vuorolleen Hangosta Russaröhön. Se oli jo aamupäivällä ajanut yhden vuoron reitillä. Aluksella oli noin 2000 kilogramma lastia, kahdeksan matkustajaa ja kahdeksan miehistönjäsentä.
Alus kaatui ja upposi kello 15.20 Rågskärin ja Russarön välillä noin 1 000 metriä ennen Russarötä. Onnettomuudessa hukkui kahdeksan henkilöä. Onnettomuuspaikalle tulivat ensimmäisinä Russaröstä rannikkotykistöpatteriston moottorivene KM 32 ja luotsivene. Hieman myöhemmin saapuivat meripelastusalus ja merivartiolaitoksen alukset Hangosta. Pelastuneet kuljetettiin Russaröhön.
Hylky päätettiin nostaa, joten Helsingistä siirrettiin Hankoon uiva nosturi ja sukeltajien emälaivaksi höyrylaiva Kustaanmiekka. Hylky saatiin nostettua 15. tammikuuta. Se hinattiin ensin Hangon länsisatamaan ja edelleen Helsinkiin tutkittavaksi. Tutkimuksissa todettiin, ettei alus ollut avomerikelpoinen.
Aiheesta muualla

Kahdeksan henkilöä hukkunut hinaaja-aluksen upotessa eilen Hangon edustalla, Aamulehti, 08.01.1936, nro 6, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Vuosisata

Vuosisata on sadan vuoden jakso, erityisesti jokin ajanlaskun sataluku.
Suomessa yleisimmin käytetty vuosisatojen nimeämistapa perustuu vuosiluvun alkuosaan. Tuhatyhdeksänsataaluku eli 1900-luku sisältää vuodet 1900–1999. Samoin määritellään vuosikymmenet, esimerkiksi 1910-luku (vuodet 1910–1919).
Sama järjestelmä on ruotsissa (nittonhundratalet, 1900-talet; åttiotalet, 80-talet) lähde?.
Monissa kielissä, joskus suomessakin, vuosisadoista käytetään järjestyslukuja (ransk. XXe siècle, engl. 20th century 'kahdeskymmenes vuosisata'), jolloin on tapana määritellä ensimmäiseksi vuosisadaksi vuodet 1–100, toiseksi vuosisadaksi 101–200 ja niin edelleen. Tällöin esimerkiksi 20. vuosisata sisältäisi vuodet 1901–2000. Käytännössä 20. vuosisadalla tarkoitetaan usein vuosia 1900–1999. lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vuosikymmenen, -sadan ja -tuhannen ilmaiseminen; Kielikello 1/1996
Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005

| Lontoon pommi-iskut 7>  heinäkuuta 2005 |
| --- | --- |
 Ambulansseja Russell Squaren metroaseman lähistöllä.
Paikka:   Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Kohde:  Lontoon metro ja Tavistock Square
Ajankohta:  7. heinäkuuta 2005  8.50–9.47 (GMT)
Iskutyyppi:  joukkomurha, itsemurhaisku, terrori-isku
Kuolleita:  56 (4 hyökkääjää mukaan lukien)
Haavoittuneita:  noin 700
Epäilty/epäillyt:  Hasib Hussain, Mohammad Sidique Khan, Germaine Lindsay, Shehzad Tanweer
Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005 olivat neljän pommiräjähdyksen sarja Lontoon joukkoliikennevälineissä torstaiaamuna 7. heinäkuuta 2005. Linja-autossa ja metrossa räjähtäneet pommit surmasivat 52 ihmistä.
Ensimmäiset kolme räjähdystä tapahtuivat metrossa kello 8.50 paikallista aikaa (7.50 UTC, 10.50 Suomen aikaa) vain 50 sekunnin sisällä toisistaan, mikä viittaa ajastimen käyttöön pommeissa. Noin tuntia myöhemmin, kello 8.47 (UTC), kaksikerroksinen bussi räjähti Tavistock Squarella. Terrori-iskuissa kuoli 56 ihmistä, mukaan lukien neljä epäiltyä tekojen tekijää. 700 ihmistä loukkaantui ja joitakin oli edelleen kateissa. lähde?
Kyseessä oli luonteeltaan samanlainen isku, kuin tehtiin Madridiin 11. maaliskuuta 2004. Tuolloin ääri-islamilaisten tahojen suunnitteleman iskun päämotiivi oli Espanjan osallistuminen Irakin sotaan, johon myös Iso-Britannia osallistui.
Pommit olivat terrori-iskuja ja luultavasti suunniteltu sattumaan samaan aikaan kun Iso-Britannia isännöi G8-kokousta Gleneaglesissa, Skotlannissa. Räjähdykset sattuivat päivä sen jälkeen kun Lontoo oli valittu vuoden 2012 kesäolympialaisten isäntäkaupungiksi. Samana viikonloppuna järjestettiin myös Formula 1 -ajot Silverstonessa Englannissa.
Räjähdysten jälkeen koko Lontoon metroliikenne pysäytettiin ja lukuisat asemien lähellä olevat tiet suljettiin. Kaupunkiin saapuva junaliikenne keskeytettiin lähes koko päivän ajaksi, ja kaupungin bussiverkosto suljettiin ydinkeskustassa.
Uhrit

| --- | --- |
Sijainti: Kuolleita
Liverpool Street / Aldgate: 7
King’s Cross / Russell Square: 26  
Edgware Road: 6
Bussi Tavistock Squarella: 13
Itsemurhapommittajat: 4
Kuolleita yhteensä: 56
Kateissa (ml. kuolleet): 74
Monet loukkaantuneista olivat ulkomaalaisia (Sierra Leonesta, Australiasta, Etelä-Afrikasta, Portugalista, Puolasta sekä Kiinasta), mikä aiheutti kieliongelmia sairaaloissa. Räjähdyksissä ei kuollut suomalaisia. lähde?
Hankalat olosuhteet hidastivat ruumiiden poistamista Piccadilly Linen tunnelista; lämpötila ylti paikoitellen yli 60 °C ja tunnelissa oli sekä asbestipölyä että rottia. Tunneli on rakennettu vain yhdelle raiteelle, joten pelastustyöntekijät eivät mahtuneet liikkumaan junan ulkopuolella. Lisäksi tunneli saattoi olla epävakaa. Lehdistötilaisuudessa viranomaiset vakuuttivat, etteivät tunnelit kärsineet iskuissa pitkäaikaisia vaurioita. lähde?
Syyllisten etsintä

Samana päivänä iskujen tekijäksi ilmoittautui ryhmä, joka kutsui itseään ”salaiseksi al-Qaidan Jihadin organisaatioksi Euroopassa”. Der Spiegel -lehden internetistä löytämässä julkilausumassa iskut esitettiin seurauksena Irakin ja Afganistanin miehityksestä, ja julkilausumassa uhattiin myös Italiaa, Tanskaa ja muita ”ristiretkihallituksia” terrori-iskuilla, mikäli ne eivät vetäisi joukkojaan Irakista ja Afganistanista. lähde?
Britannian poliisi löysi pommintekijöiden tukikohdan Leedsistä 12. heinäkuuta. Poliisin mukaan kyseessä oli itsemurhaisku, ja ainakin kolme tekijää kuoli sen yhteydessä. He olivat 19–30-vuotiaita pakistanilaistaustaisia brittejä. Itsemurhateoria vahvistui ainakin yhden tekijän osalta, kun tekijäksi tunnistetun Mohammad Sidique Khanin nauhoittama videonauha esitettiin 2. syyskuuta al-Jazeera-televisiokanavalla. Videossaan Khan nimeää Osama bin Ladenin ja al-Qaidan kakkosmiehenä pidetyn Abu Musab al-Zarqawin esikuvikseen. Vuonna 2006 julkaistun raportin mukaan kyse ei ollut laajasta terroriverkostosta, vaan neljän henkilön omin päin tekemästä iskusta internetistä haettujen pommiohjeiden avulla. lähde?
Tapahtumien kulku

Kellonajat ovat Englannin kesäaikoja, eli tunnin UTC:tä edellä.
8.51: Ensimmäiset ilmoitukset mahdollisesta onnettomuudesta Liverpool Streetin ja Aldgate Eastin asemien välillä, todennäköisesti joko räjähdys tai kahden junan törmäys. Kahdelta asemalta tulevien ilmoitusten arvellaan aluksi tarkoittavan erillisiä onnettomuuksia.
8.56: King’s Crossin ja Russell Squaren välillä olleessa junassa tapahtuu räjähdys. Silminnäkijöiden mukaan räjähdys vaikutti tulevan junan ulkopuolelta.
9.17: Edgware Roadin asemalla olevassa junassa tapahtuu räjähdys.
9.28: Junaliikenteestä vastaava Metronet ilmoittaa, että häiriöiden takana on jonkinlainen sähköverkon häiriö.
9.33: Ilmoituksia Edgware Roadin juna-asemalla tapahtuneesta räjähdyksestä. Raporttien mukaan räjähtäneessä junassa olleet matkustajat yrittivät särkeä ikkunoita sateenvarjoilla päästäkseen ulos.
9.46: Transport Police ilmoittaa, että King’s Crossilla, Old Streetillä, Moorgatessa ja Russell Squarella on tapahtunut lisää räjähdyksiä.
9.47: Hackneystä Marble Archille matkalla ollut kaksikerrosbussi numero 30 räjähtää Tavistockin aukealla.
9.49: Koko Lontoon maanalainen metrojärjestelmä suljetaan.
10.00: Sähkölaitos ilmoittaa, ettei sähkönjakelussa ole tapahtunut häiriöitä.
10.40: Ensimmäiset ilmoitukset kuolonuhreista, hallituslähde puhuu 20 kuolleesta.
11.08: Bussiliikenne suljetaan Lontoon keskustassa.
11.10: Poliisipäällikkö sir Ian Blair vahvistaa, että kyseessä on suunniteltu terrori-isku. Hän pyytää ihmisiä pysymään rauhallisina ja välttämään tarpeetonta matkustamista sekä tarpeettomia hätäsoittoja.
12.00: Pääministeri Tony Blair puhuu tiedotusvälineille ja kutsuu iskuja ”barbaarisiksi”.
18.13: Poliisi vahvistaa 37 ihmisen saaneen surmansa: kaksi kerrosbussin räjähdyksessä, 7 Liverpool Streetillä, 7 Edgware Roadilla ja 21 King’s Crossin räjähdyksessä. Lisäksi noin 700 ihmisen arvioidaan loukkaantuneen.
21.40: Metropolitan Police ilmoittaa, että yksi uhreista on kuollut sairaalahoidossa. Vahvistettujen kuolonuhrien määrä nousee 38:een.
Pommi-iskut 21. heinäkuuta 2005

21. heinäkuuta 2005 tapahtui toinen neljän räjähdyksen sarja, josta ei kuitenkaan aiheutunut henkilövahinkoja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Iskuista vastuun ottaneen ryhmän julkilausuma BBC:n sivuilla
Terrorisminvastainen sota (2001–)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtumat (2001–2004) | Tapahtumat (2005–) | Erityisartikkelit | Operaatioiden osanottajat | Terroristijärjestöt |
|  2001: Syyskuun 11. päivän iskut  Afganistanin sota (2001–)  Pernaruttokirjeet  Operaatio Enduring Freedom (2001–) 2002: Balin pommi-iskut 2002 2003: Irakin sota (2003–)  Istanbulin pommi-iskut 2003 2004: Madridin junapommit 11. maaliskuuta 2004  Beslanin koulukaappaus |  2005: Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005  Lontoon pommi-iskut 21. heinäkuuta 2005 2006: Libanonin sota 2006  Somalian sota 2006– (20. joulukuuta 2006 –) 2007: Hyökkäys Glasgow’n kansainväliselle lentoasemalle 2007  Lontoon autopommit 2007  Benazir Bhutton murha 2008: Pommi-isku Tanskan Pakistanin suurlähetystöön  Mumbain terrori-iskut |  Abu Ghraibin vankila  CIA:n vankilennot  Laiton taistelija  Guantanamo Bay  NSA:n puhelutietokanta  Pahan akseli  Patriot Act |   Afganistan   Alankomaat   Australia   Yhdysvallat   Israel   Korean tasavalta   Tanska   Espanja   Etiopia   Filippiinit   Indonesia   Intia   Irak   ISAF   Italia   Kanada   Nato   Pakistan   Puola   Ranska   Romania   Saksa   Saudi-Arabia   Turkki   Iso-Britannia |  Abu Sayyaf   Al-Qaida  Hamas  Hizbollah  Irakin vastarinta  Islamilaisten oikeusistuinten liitto   Taliban  Jemaah Islamiyah |
Ihmisiä loukussa metrossa räjähdyksen jälkeen.
Báthory

Báthory-suvun vaakuna
Báthory (puol. Batory) oli unkarilainen aatelissuku, joka kuului Gutkeled-klaaniin. Suku nousi keskiajalla huomattavaan asemaan Keski-Euroopassa.
Báthory-suvun huomattavia jäseniä

István Báthory (Ecsed) (k. 1530), Unkarin varakuningas.
István Báthory (Somlyó), 1477–1534, Transilvanian voivodi.
Stefan Báthory (István Báthory), 1533–1586, edellisen nuorin poika. Transilvanian ruhtinas ja sittemmin Puola-Liettuan kuningas.
Kristóf Báthory, 1530–1581, Puolan kuninkaan Stefan Báthoryn vanhempi veli, Transilvanian ruhtinas.
Zsigmond Báthory (Sigismund), 1572–1613, Kristófin serkku, Transilvanian ruhtinas.
András Báthory (Andreas), k. 1599, Sigismundin serkku, Transilvanian ruhtinas.
Gabor Báthory (Gabriel), 1589–1613, Andreaksen veljenpoika, Transilvanian ruhtinas.
Erzsébet Báthory (Elisabet), 1560–1614, Puolan kuninkaan Stefan Báthoryn veljentytär. Transilvanialainen kreivitär ja murhaaja.
Zsófia Báthory (Sofia), k. 1680, Gabriel Báthoryn veljentytär, nai Yrjö II Rákóczin ja yhdisti näin Báthoryn ja Rákóczin suvut.
Boston Fleet

| Boston Fleet |
| --- | --- |
Perustettu:  29. elokuuta 2023
Kaupunki:  Boston, Massachusetts
Kotiareena:  Tsongas Center
– kapasiteetti:  6003
Sarja:  PWHL
Sarjataso:  1.
Päävalmentaja:  Courtney Kessel
Omistaja:  Mark Walter Group
Infobox OKNimi-testi OK: 
Boston Fleet on yhdysvaltalainen naisten ammattilaisjääkiekkoseura Bostonista, Massachusettssista. Seura pelaa PWHL-sarjassa. Seuran kotikenttä on Tsongas Center ja päävalmentaja Courtney Kessel.
Seurassa pelaa kaudella 2024–2025 suomalainen Susanna Tapani.
Zolota Lypa

| Zolota Lypa ukr>  Золота́ Ли́па |
| --- | --- |
 Kaštalivka-kosteikkoalue on paikallisesti tärkeä lintujen suojelualue Zolota Lypa-joen virtauksesta syntyneen järven luoteisosassa Berežanyn laitamilla.
Alkulähde:  Maidan Holohirs’kyin kylä, Zolotšivin piiri, Lvivin alue  49°46′05″N, 24°47′15″E
Laskupaikka:  Dnestr, Ivano-Frankivskin piiri, Ivano-Frankivskin alue  48°58′51″N, 25°04′18″E
Maat:   Ukraina
Pituus:  85, 126 tai 127 km
Alkulähteen korkeus:  426 m
Virtaama:  3,95 m³/s
Valuma-alue:  1 310 tai 1 440 km²
Zolota Lypa (ukr. Золота́ Ли́па) eli Kultainen Lehmus on Ukrainassa Lvivin alueen itäosassa ja Ternopilin alueen länsiosassa virtaava Dnestrin vasen sivujoki.
Putous Zolota Lypalla Berežanyssa v. 1915–1916
Kaupungeista Zolota Lypan varrella sijaitsee entinen piirikeskus Berežany.
Ensimmäisen maailmasodan aikana sen rannoilla käytiin Galitsian taistelun yksi vuoden 1914 laajin Itävalta-Unkarin sotilasyksikköjen 13. elokuuta alkanut vastarynnäkkö. Myös Brusilovin hyökkäyksen rankimmat taistelut käytiin Berežanyn lipeillä. Vuonna 1916 elokuun  viimeisenä päivänä Brusilovin sotajoukot taistelivat Zolota Lypa- ja Hnyla Lypa-jokien eli kahden Lypan välissä, jolloin voittivat ensin kaksi itävaltalaista armeijakuntaa ja sitten mursivat saksalaisten Eteläarmeijan rintaman.
Joen nimi

Kansanetymologisesti joen nimi yhdistetään suosittuun legendaan, minkä mukaan joki sai nimensä niin puhtaasta, hyvästä ja maukkaasta vedestään, kuin se olisi ollut lehmuskukkien täyttämä. Sellaisessa vedessä pesty paita hehkui niin valkoiselta, että sitä oli vaikea nähdä. Siitä jokea alettiin kutsua Lypaksi tai Lipaksi. Mutta eräänä päivänä jokeen upposi pakenevan tataarimirzan kärry täynnä kultaa, mitä ihmiset etsivät vedestä pitkään, ja siitä johtui joen nimi ”Zolota” eli kulta.