stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vikavirtasuoja
Käyttö ja valinta

Vikavirtasuojassa on tavallisesti testaus- ja nollauskytkimet. Testauskytkimellä (T, TEST) tarkastetaan vikavirtasuojan toiminta valmistajan ilmoittaman ajan välein, ja nollauskytkimellä (R, ON, RESET) vikavirtasuoja palautetaan vikatilanteen poistuttua tai testauksen jälkeen takaisin toimintaan. Mikäli vikavirtasuoja laukeaa heti uudelleen, on laitteisto tarkastettava erityisen huolellisesti.
Valintaan vaikuttavia asioita:
kytkentäpaikka (sähkökeskus, kojerasia tai pistoke)
käyttötarkoitus (henkilösuojaus, palosuojaus)
vikavirran suuruus (yleensä 10/30/300/500 mA)
vikavirtasuojan virrankesto
vaiheiden määrä
toimintajännite
Tavallisiin pistorasioihin liitettävät mallit ovat aina korkeintaan 30 mA virrasta laukeavia ja soveltuvat siis henkilösuojaukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vikavirtasuoja Wikimedia Commonsissa
Vikavirtasuojan pakollisuuden aikajana Suomessa
Henkilösuojaukseen tarkoitettu vikavirtasuoja katkaisee jännitteen ennen kuin vaiheen ja nollan välinen virtaero on 30 mA.
Jamesoniitti

| Jamesoniitti |
| --- | --- |
 Jamesoniittia Boliviasta
Luokka:  sulfidimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Pb4FeSb6S14
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  tummanharmaa
Asu:  pitkiä, neulamaisia kiteitä, sulkamainen tai massamainen
Kidejärjestelmä:  monokliininen
Lohkeavuus:  hyvä
Kovuus Mohsin asteikolla:  2,5
Ominaispaino:  5,63
Optiset ominaisuudet
Kiilto:  metallikiilto
Viiru:  tummanharmaa
Läpinäkyvyys:  läpinäkymätön
Lähteet
  
Aiheesta muualla
  Jamesoniitti Commonsissa 
Jamesoniitti (Pb4FeSb6S14) on antimonisulfidimineraali. Sen tunnusmerkki ovat kiteet. Se on syntynyt vesiliuoksista matalassa lämpötilassa. Se on juonissa muiden antimonia sisältävien sulfidien kanssa.
Jamesoniitti on nimetty mineralogi Robert Jamesonin (1774–1854) mukaan.
Aiheesta muualla

Webmineral: Jamesonite Mineral Data (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Jamesonite (pdf) (englanniksi)
Jamestown

Jamestown voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Jamestown, Saint Helenan pääkaupunki.
Jamestown, ensimmäinen brittien asutus Amerikassa.
Jamestown, kaupunki New Yorkin osavaltiossa, Yhdysvalloissa.
Jamestown, kaupunki Pohjois-Dakotan osavaltiossa, Yhdysvalloissa.
Jamestown, kylä Länsi-Dunbartonshiren hallintoalueella, Skotlannissa.
Jamestown, kylä Leitrimin kreivikunnassa Irlannissa.
Muita

Jamestown Foundation, yhdysvaltalainen säätiö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jamestown”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jami Teirikari

Jami ”Pami” Teirikari (s. 11. elokuuta 1969 Helsinki) on suomalainen elokuvaohjaaja. Teirikarin erikoisalaa ovat tv-mainokset ja kaupalliset ohjelmat, joita hän on ohjannut useille kotimaisille ja kansainvälisille mainostajille. Elintarvikemainonnan osaajana tunnetun Teirikarin yksi suurimpia asiakkaita on McDonald's, jolle hän on ohjannut noin 200 tv- ja radiomainosta. Muita suuria asiakkaita ovat muun muassa Arla, Fazer, HKScan, Orkla Foods ja Valio.
Teirikarin ohjaamat mainos- ja tilauselokuvat ovat keränneet yli 200 palkintoa kotimaisilta ja kansainvälisiltä filmifestivaaleilta sekä mainoskilpailuista, mm. 14 kultapalkintoa Mobius Awards-, Telly Awards-, WorldFest-Houston- ja US International Film and Video Festival -kilpailuista. Suomessa hänen töitään on palkittu muun muassa mainonnan tuloksellisuutta mittaavassa AdProfit-kilpailussa ja yritysviestintää palkitsevassa Media & Message -kilpailussa. Teirikarin Verohallitukselle ohjaama, veroilmoituksen uudistuksesta kertova radio- ja tv-tiedotuskampanja palkittiin Vuoden yhteiskuntaviestintäteko -kilpailussa 2006.
Vuonna 2015 Teirikari jättäytyi syrjään osittain omistamastaan Pohjantähti-Elokuva Oy:stä ja käynnisti eri alojen vaikuttajien kanssa alkoholin valmistukseen, myyntiin ja markkinointiin keskittyvän yrityksen Ouluun. Hieman myöhemmin hän ryhtyi palauttamaan yhtiökumppaneidensa kanssa oluen tuotantoa Tornioon. Vuonna 2016 toimintansa aloitti Lapin Kullan vanhana tehtaana muistetussa rakennuksessa Tornion Panimo. Hartwall siirsi oluen tuotannon Lahteen vuonna 2010, jonka jälkeen tehdas oli kylmillään kuusi vuotta. Tornion Panimo sai lentävän startin pääomistajansa Sangen Oy:n joukkorahoitusmuotoisella osakeannilla, joka keräsi ennätykselliset lähes 1,1 miljoonaa euroa. Teirikari vastaa Tornion Panimon markkinoinnista ja viestinnästä markkinointijohtajan tittelillä.
Tornion Panimo on saanut useita kotimaisia ja kansainvälisiä palkintoja niin oluistaan kuin markkinoinnistaankin.
Dokumenttituotanto

Teirikarin ensimmäinen dokumenttielokuva Kivestä käsin valmistui vuonna 1994. Yle TV1:lle valmistettu dokumentti seurasi kahden vuoden ajan taiteilija Matti Peltokankaan työskentelyä massiivisen Yhtyvät säteet -teoksen parissa.
Mainos- ja lyhytelokuvien ohjaamisen ohella Teirikari on tutkinut ja dokumentoinut suomalaisen televisiomainonnan historiaa. Valion 100-vuotisjuhlavuodeksi valmistunut Se on valkoista – Valion mainonnan historia (2005)  on järjestyksessään hänen toinen dokumenttielokuvansa. Valion dokumentissa Teirikari esittelee mainonnan populaarikulttuurina ja osana kulttuurihistoriaamme. Dokumenttia pidetään onnistuneena tutkielmana mainonnan ja yhteiskunnan välisestä suhteesta, ja sitä käytetään opetusvälineenä useissa mainontaa, markkinointia ja viestintää opettavissa oppilaitoksissa.
Teirikarin kolmas dokumenttielokuva Kaikkien aikojen parhaat sekunnit valmistui vuonna 2007. Puolen tunnin mittainen dokumentti käsittelee suomalaisen televisiomainonnan historiaa ja se kuului MTV3:n 50-vuotisjuhlavuoden ohjelmistoon. Teos on Teirikarin mukaan tekijänsä kunnianosoitus tv-mainonnan ammattilaisille, jotka ovat suunnitelleet ohjelmassa nähtävää käyttötaidetta jo puolen vuosisadan ajan. Dokumentti sai positiivisen vastaanoton sekä yleisöltä että mediavälineiltä, joista mm. Helsingin Sanomat  käsitteli ohjelmaa näyttävästi esityksen jälkeisenä päivänä.
Vuonna 2007 sai ensiesityksensä myös Silja Linen 50-vuotiselokuva Bon Voyage!. Laivayhtiön dokumentti herätti mielenkiintoa myös kansainvälisesti, ja dokumentista esitettiin lyhennelmä muun muassa Meksikon televisiossa. Filmi palkittiin keväällä 2008 Hollywoodissa Gold Camera Award -palkinnolla ja Houstonin elokuvajuhlilla Platinum Remi Award -palkinnolla.
Vuonna 2008 Teirikari ohjasi Honkarakenteen historiasta kertovan lyhytelokuvan. Kansainväliseen levitykseen valmistettu History of Honka kertoo uudisraivaajahenkisestä suomalaisuudesta ja Honkarakenteen kasvusta maailman johtavaksi hirsitalovalmistajaksi. Filmi palkittiin The Aurora Awards -festivaalien Platinum Best of Show -palkinnolla Yhdysvalloissa. Maailman saastuneimman meren, Itämeren, tilanteesta ja pelastustoimista kertova dokumenttielokuva BSAS 2010 - New standard for environmental action oli osa Cannesin festivaaleilla Kultaisella leijonalla vuonna 2010 palkittua Save the Baltic Sea -kampanjaa.
Vuosina 2013 ja 2014 Teirikari ohjasi kaksi mainoselokuvan historiaa käsittelevää dokumenttisarjaa MTV3-kanavalle. Kaksiosainen Kulutuksen sävel – Mainosmusiikin historia (2013)  käsitteli suomalaisen mainosmusiikin historiaa ja neliosainen Nyt uutta Suomessa! – Suomalaisen mainonnan historia (2014)  kertoi suomalaisen mainonnan kehityksestä 1600-luvulta nykypäivään. Vuonna 2015 MTV3 esitti Nyt uutta Suomessa! -dokumentista tiivistetyn 45-minuuttisen version.
Vuonna 2016 Teirikari ohjasi Syöpäsäätiön Movember-kampanjaan Viiksimies-musiikkivideon. Viiksimies on Matti Eskon Rekkamies-hitin pohjalta tehty uusi versio, jonka esityksestä vastasivat Matti Eskon itsensä lisäksi Pete Parkkonen, Arttu Wiskari ja Stig.
Aiheesta muualla

Jami Teirikari Elonetissä.
Jami Teirikari Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Waianae

| Waianae |
| --- | --- |

Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:   Havaiji
Piirikunta:   Honolulu
Väkiluku (2020):  13 614
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Waianae on Honolulun piirikuntaan kuuluva kaupunki, joka sijaitsee Oahun saaren itäosissa [lähde? ]. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 13 614 asukasta. Kaupungin asukkaista huomattava osa (36,3 %) on Havaijin alkuperäisasukkaita tai muita Tyynenmeren saarten alkuperäisasukkaita. Kahta tai useampaa etnistä taustaa edustavia oli 23,6 %.
Waianaen ja lähialueen maisemaa hallitsee Waianaen vuoristo, jonka korkeimmat kohdat ovat yli 900 metriä korkeita.
Havaijin suurin asunnottomien leiri Pu‘uhonua sijaitsee Waianaella, kaupungin venesataman välittömässä läheisyydessä. Vuonna 2017 leirin pinta-ala oli hieman reilu 8 hehtaaria. Vuonna 2018 kuvernööri David Ige vieraili leirissä ja lupasi, ettei sitä pureta väkipakolla.
Wahlgren

Wahlgren on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anna Wahlgren (1942−2022), ruotsalainen kirjailija
Benjamin Wahlgren Ingrosso (s. 1997), ruotsalainen laulaja
Bianca Wahlgren Ingrosso (s. 1994), ruotsalainen bloggaaja
Jussi Wahlgren (1952−2021), suomalainen näyttelijä, kirjailija
Kari Wahlgren (s. 1977), yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
Karl Wahlgren (1853–1894), suomalainen kirjailija
Otto Wahlgren (1927–2022), suomalainen tietekniikan tutkija ja professori
Pernilla Wahlgren (s. 1967), ruotsalainen laulaja, näyttelijä ja tv-juontaja
Väinö B. Wahlgrén (1922–1994), suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Viken (Vaasa)

| Viken |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjanmaan maakunta
Kunnat:  Vaasa
Koordinaatit:  63°09′12″N, 21°33′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Selkämeren rannikkoalue
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  0,6 m 
Rantaviiva:  0,66 km 
Pinta-ala:  0,02 km² 
 fiViken 
Viken on Selkämeren rannikkoalueeseen kuuluva pieni järvi Vaasan kaupungissa, Pohjanmaan maakunnassa. Vesistö kuuluu Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen ympäristövastuualueeseen.
Vuoden 2018 talviparalympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 2018 talviparalympialaisten mitalitaulukko. Maiden järjestys on ensin kultamitalien määrän mukaan, sitten hopea- ja lopuksi pronssimitalien mukaan. Jos tuon jälkeen maiden mitalimäärä on sama, maat ovat jaetulla sijalla aakkosjärjestyksessä. Tätä järjestämistapaa käyttävät Kansainvälinen olympiakomitea ja IAAF.
Miesten maastohiihdossa jaettiin kaksi pronssimitalia kahden kilpailijan saatua täsmälleen saman ajan.
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 13 | 15 | 8 | 36 |
| 2 |  Neutraalit paralympiaurheilijat | 8 | 10 | 6 | 24 |
| 3 |  Kanada | 8 | 4 | 16 | 28 |
| 4 |  Ranska | 7 | 8 | 5 | 20 |
| 5 |  Saksa | 7 | 8 | 4 | 19 |
| 6 |  Ukraina | 7 | 7 | 8 | 22 |
| 7 |  Slovakia | 6 | 4 | 1 | 11 |
| 8 |  Valko-Venäjä | 4 | 4 | 4 | 12 |
| 9 |  Japani | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 10 |  Alankomaat | 3 | 3 | 1 | 7 |
| 11 |  Sveitsi | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 12 |  Italia | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 13 |  Iso-Britannia | 1 | 4 | 2 | 7 |
| 14 |  Norja | 1 | 3 | 4 | 8 |
| 15 |  Australia | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 16 |  Suomi | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 16 |  Etelä-Korea | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 16 |  Uusi-Seelanti | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 19 |  Kroatia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 20 |  Kazakstan | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 20 |  Kiina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 |  Itävalta | 0 | 2 | 5 | 7 |
| 23 |  Espanja | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 24 |  Ruotsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 25 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 25 |  Puola | 0 | 0 | 1 | 1  |
↑  30 venäläistä paralympiaurheilijaa osallistui kisoihin Neutraalit paralympiaurheilijat -lipun alaisuudessa.
Aiheesta muualla

pyeongchang2018.com (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Jaurakkajärvi

Jaurakkajärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Jaurakkajärvi, järvi Kuhmossa
Jaurakkajärvi, järvi Pudasjärvellä
Jaurakkajärvi, kylä Pudasjärvellä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jaurakkajärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jaume I:n metroasema

Jaume I on Barcelonan metron linjan 4 asema. Se sijaitsee suuren Via Laietana -kadun alla Ciutat Vellan alueella. Kaksi muuta Via Laietanan varrella sijainnutta asemaa, Correos ja Banco, on sittemmin purettu.
Jaume I:n asema avattiin vuonna 1926 nimellä Jaime I osana Barcelonan ensimmäistä metrolinjaa, jota nykyisin vastaa lähinnä linja 3. Asema suljettiin vuonna 1972, kun linjojen kulkua uudistettiin. Osana linjaa 4 asema avattiin uudelleen seuraavana vuonna, jolloin sen nimi sai myös nykyisen kirjoitusasunsa. Asema on nimetty myöhäiskeskiaikaisen Aragonian kuninkaan Jaakko I:n mukaan.
Aiheesta muualla

Jaume I:n asema Trens de Catalunya -sivustolla (katalaaniksi)
Vikenti Veresajev

Vikenti Veresajev vuonna 1913.
Vikenti Vikentjevitš Veresajev (ven. Вике́нтий Вике́нтьевич Вереса́ев, oikea sukunimi Smidovitš, Смидо́вич; 16. tammikuuta (J: 4. tammikuuta) 1867 Tula – 3. kesäkuuta 1945 Moskova) oli venäläinen ja neuvostoliittolainen kirjailija.
Vikenti Veresajev syntyi lääkärin perheeseen. Hän opiskeli Tulan klassisessa lukiossa ja valmistui Pietarin yliopiston historiallis-kielitieteellisestä tiedekunnasta. Narodnikkien vaikutuksesta hän suoritti lääkärin tutkinnon Tarton yliopistossa ja työskenteli sen jälkeen Pietarin Botkinin sairaalassa.
Veresajevin ensimmäinen kertomus ilmestyi vuonna 1887. Hänen varhainen tuotantonsa heijastaa kirjailijan pettymystä narodnikkeihin ja kehitystä kohti marksilaisuutta. Laajaa huomiota herättivät sivistyneistön aatteellista näköalattomuutta kuvaava pienoisromaani Bez dorogi (”Vailla tietä”, 1895) sekä lääkärinammatista kriittisesti kertova Zapiski vratša (”Lääkärin muistiinpanoja”, 1901). Vuonna 1901 Veresajev karkotettiin Tulaan, minkä jälkeen hän matkusteli Venäjällä ja Länsi-Euroopassa. Vuonna 1903 hän sai luvan muuttaa Moskovaan, jossa hän liittyi kirjailijaryhmä Sredaan.
Kirjailija osallistui lääkärinä Venäjän–Japanin sotaan, jota hän kuvaa realistisesti kokoelmassa Na japonskoi voine (”Japanin sodassa”, julkaistu kokonaan 1928). Vuosien 1905–1907 tapahtumat saivat Veresajevin hylkäämään vallankumouksellisen ideologian ja kääntymään kohti humanismia. Vuosina 1910–1915 hän laati kirjallisuusfilosofisen teoksen Živaja žizn (”Elävä elämä”), jonka ensimmäinen osa käsittelee Tolstoita ja Dostojevskiä ja toinen osa Nietzscheä. Ensimmäisen maailmansodan aikana Veresajev johti lääkintäosastoa rautatiellä.
Venäjän vallankumouksen jälkeen Veresajev omistautui kokonaan kirjalliselle toiminnalleen. Vuonna 1922 hän kirjoitti vallankumousta sivistyneistön näkökulmasta kuvaavan romaanin V tupike (”Umpikujassa”). Komsomolin ja maatalouden kollektivisoinnin varjopuolia arvostellut romaani Sisarukset (Sjostry, 1933) sai osakseen ankaraa kritiikkiä. Kirjailija laati myös ”asiakirjamontaasiin” perustuvat elämäkertateokset Puškin v žizni (”Puškinin elämä”, 1926–1927), Gogol v žizni (”Gogolin elämä”, 1933) ja Sputniki Puškina (”Puškinin seuralaiset”, 1934–1936), kirjoitti muistelmateoksia sekä käänsi antiikin kreikkalaista kirjallisuutta, muun muassa Homeroksen Iliaan ja Odysseian. Hän sai elämäntyöstään Stalin-palkinnon vuonna 1943.
Suomennetut teokset

Sisarukset: romaani nykypäivien Venäjältä. Suom. Werner Anttila. Hämeenlinna: Karisto, 1935.
Ilman tietä (kirjoittanut W. Weresajew) [s.l.], 1903?
Tähti, Suom. S. W. Albert, julkaisussa Kyläkirjaston kuvalehti 1910, nro 6 Kansalliskirjaston digitoidut aineistot
Kiireessä, Helsingin Kaiku 27.11.1909 nro 47 Kansalliskirjaston digitoidut aineistot
Aiheesta muualla

Vikenti Veresajevi teoksia Lib.ru-sivustolla (venäjäksi)
Veresajeville omistettu sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Voimisteluseura Helsinki

Voimisteluseura Helsinki – VSH on vuonna 1997 perustettu telinevoimistelun erikoisseura.
Aiheesta muualla

Kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 2018 talviolympialaisissa kilpailtiin 102 lajissa 15 eri urheilumuodossa.
Mitalitaulukko

| Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 14 | 14 | 11 | 39 |
| 2 |  Saksa | 14 | 10 | 7 | 31 |
| 3 |  Kanada | 11 | 8 | 10 | 29 |
| 4 |  Yhdysvallat | 9 | 8 | 6 | 23 |
| 5 |  Alankomaat | 8 | 6 | 6 | 20 |
| 6 |  Ruotsi | 7 | 6 | 1 | 14 |
| 7 |  Etelä-Korea | 5 | 8 | 4 | 17 |
| 8 |  Sveitsi | 5 | 6 | 4 | 15 |
| 9 |  Ranska | 5 | 4 | 6 | 15 |
| 10 |  Itävalta | 5 | 3 | 6 | 14 |
| 11 |  Japani | 4 | 5 | 4 | 13 |
| 12 |  Italia | 3 | 2 | 5 | 10 |
| 13 |  Venäläiset olympiaurheilijat | 2 | 6 | 9 | 17 |
| 14 |  Tšekki | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 15 |  Valko-Venäjä | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 16 |  Kiina | 1 | 6 | 2 | 9 |
| 17 |  Slovakia | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 18 |  Suomi | 1 | 1 | 4 | 6 |
| 19 |  Iso-Britannia | 1 | 0 | 4 | 5 |
| 20 |  Puola | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 21 |  Ukraina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 21 |  Unkari | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 23 |  Australia | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 24 |  Slovenia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 25 |  Belgia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 26 |  Espanja | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 26 |  Uusi-Seelanti | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 28 |  Kazakstan | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 |  Latvia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 |  Liechtenstein | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 103 | 102 | 102 | 307 |
Päivitetty: 26. helmikuuta 2018
Lähde: Medal Standings pyeongchang2018.com. Viitattu 26.2.2018. (englanniksi)
Wahlsten

Wahlsten on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Ari Wahlsten (s. 1963), käsikirjoittaja, teatteriohjaaja, kirjailija, näyttelijä ja laulaja
Jali Wahlsten (s. 1963), jääkiekkoilija, Juhani Wahlstenin poika, Sami Wahlstenin veli
Juha Wahlsten, kitaristi
Juhani Wahlsten (1938–2019), jääkiekkohyökkääjä ja -valmentaja, Jali ja Sami Wahlstenin isä
Patrik Wahlsten (s. 1996), pesäpalloilija
Sami Wahlsten (s. 1967), jääkiekkoilija, Juhani Wahlstenin poika, Jali Wahlstenin veli
Stefan Wahlsten (s. 1985), jalkapallomaalivahti
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Janković

Janković on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Boško Janković (s. 1984), serbialainen jalkapalloilija
Ivan Janković (s. 1995), kroatialainen jääkiekkoilija
Jasmina Janković (s. 1986), alankomaalainen käsipalloilija
Jelena Janković (s. 1985), serbialainen tennispelaaja
Jovana Janković (s. 1981), serbialainen TV-henkilö ja juontaja
Marko Janković (s. 1995), montenegrolainen jalkapalloilija
Zoran Janković (s. 1953), slovenialainen liikemies ja poliitikko
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Jaunais laiks

Puolueen logo.
Uusi aika  (latv. Jaunais laiks) oli latvialainen vuonna 2002 perustettu konservatiivipuolue. Se kuului Euroopan kansanpuolueeseen.
Puolueen perusti entinen Latvian keskuspankin johtaja Einars Repše. Hän lupasi toimia voimakkaasti korruptiota vastaan, ja puolueesta tuli vuoden 2002 vaaleissa suurin ja Repšestä pääministeri. Repše piti lupauksensa, mikä hänen johtamistyylinsä kanssa aiheutti ristiriitoja. Tammikuussa 2004 hallituskoalitio hajosi Latvian ensimmäisen puolueen jättäessä sen. Repše joutui pian eroamaan.
Myöhemmin puolue pääsi Aigars Kalvītisin hallitukseen Repše puolustusministerinä, mutta erosi 2006 hallitukseen kuuluneen Ensimmäisen puolueen Jūrmalan kunnallisvaalien ääntenostoskandaalin vuoksi.
Vuonna 2009 puolueen Valdis Dombrovskisista tuli pääministeri.
Maaliskuussa 2010 Uusi aika, Kansanliitto (Pilsoniskā savienība) ja  Toisenlaisen politiikan yhdistys (Sabiedrība citai politikai) -puolueet muodostivat vaaliliiton ja yhdistyivät elokuussa 2011 Yhtenäisyys-puolueeksi (Vienotība) vastineeksi vasemmiston Harmoniakeskukselle. Uudella puolueella oli tämän jälkeen 33 saeiman sadasta paikasta.
Aiheesta muualla

http://www.jaunaislaiks.lv/
Jiří Válek

Jiří Válek (s. 28. toukokuuta 1923, Praha – 6. lokakuuta 2005, Praha) oli tšekkiläinen säveltäjä. Hän opiskeli sävellystä Jaroslav Ridkyn johdolla Prahan konservatoriossa, josta hän valmistui vuonna 1947. Vuodesta 1966 lähtien Válek toimi sävellyksen professorina Prahan konservatoriossa. Válek kuoli Prahassa vuonna 2005.
Válek on säveltänyt muun muassa 18 sinfoniaa.
Jalkapallon I divisioonan kausi 1974

| I divisioonan kausi 1974 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  27. huhtikuuta− 29. syyskuuta
Mestari:  MyPa
Nousseet joukkueet:  MyPa VPS
Pudonneet joukkueet:  TaPa HIFK KIF
Ottelut:  132
Maalit:  437 (3,31 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Kari Lehtolainen (19)
Suurin yleisömäärä:  2 327 KaPa−Ponnistus 0−1 (1. toukokuuta)
Kokonainen yleisömäärä:  96 155
Yleisökeskiarvo:  728
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  II divisioona
  ← 1973 :  1975 → 
Jalkapallon I divisioonan kausi 1974 oli vuonna 1973 perustetun I divisioonan toinen kausi. Kaudella 1974 I divisioona pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana.
I divisioonan voitti MyPa, ja joukkue nousi kaudeksi 1975 Mestaruussarjaan. Toiseksi sijoittunut VPS nousi myös suoraan. Viimeisiksi sijoittuneet TaPa, HIFK ja KIF putosivat II divisioonaan. I divisioonan maalikuninkuuden kaudella 1974 voitti HPS:n Kari Lehtolainen 19 maalilla. I divisioonan yleisömäärä kaudella 1974 oli yhteensä 96 155 henkeä eli keskimäärin 728 katsojaa ottelua kohti.
Joukkueet

I divisioonaan osallistui 12 joukkuetta, joista seitsemän kaudelta 1973, kaksi putoajaa kauden 1973 Mestaruussarjasta ja kolme nousijaa kauden 1973 II divisioonasta. Mestaruussarjassa viimeiseksi sijoittuneet Ponnistus ja TaPa putosivat suoraan. II divisioonan lohkovoittajat HPS, TuTo ja KaPa nousivat suoraan.
| Joukkue | Kaupunki | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- |
| Gamlakarleby BK (GBK) | Kokkola |  Olav Hellsten |
| Helsingfors IFK (HIFK) | Helsinki |  Raimo Elo |
| Helsingin Palloseura (HPS) | Helsinki |  Kaj Österberg |
| Helsingin Ponnistus (Ponnistus) | Helsinki |  Reino Koskinen |
| Kajaanin Palloilijat (KaPa) | Kajaani |  Jukka Tiitinen |
| Kronohagens IF (KIF) | Helsinki |  Nils-Erik Mikander |
| Myllykosken Pallo -47 (MyPa) | Sippola |  Olli Käppi |
| Oulun Palloseura (OPS) | Oulu |  Seppo Kovala |
| Seinäjoen Palloseura (SePS) | Seinäjoki |  Kalle Jaskari |
| Tampellan Palloilijat (TaPa) | Tampere |  Pertti Mäkipää |
| Turun Toverit (TuTo) | Turku |  Reijo Rintala |
| Vaasan Palloseura (VPS) | Vaasa |  Raimo Hudd |
Huom. Sippola oli maalaiskunta.
Sarjataulukko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | MyPa (M, N) | 22 | 12 | 6 | 4 | 47 | 26 | +21 | 30  |
| 2 | VPS (N) | 22 | 12 | 5 | 5 | 32 | 15 | +17 | 29  |
| 3 | SePS | 22 | 12 | 4 | 6 | 40 | 25 | +15 | 28  |
| 4 | GBK | 22 | 11 | 5 | 6 | 45 | 27 | +18 | 27  |
| 5 | HPS | 22 | 12 | 2 | 8 | 53 | 28 | +25 | 26  |
| 6 | OPS | 22 | 9 | 6 | 7 | 33 | 25 | +8 | 24  |
| 7 | Ponnistus | 22 | 8 | 6 | 8 | 34 | 34 | 0 | 22  |
| 8 | KaPa | 22 | 9 | 4 | 9 | 27 | 27 | 0 | 22  |
| 9 | TuTo | 22 | 7 | 5 | 10 | 37 | 45 | −8 | 19  |
| 10 | TaPa (P) | 22 | 7 | 2 | 13 | 37 | 51 | −14 | 16  |
| 11 | HIFK (P) | 22 | 5 | 5 | 12 | 33 | 56 | −23 | 15  |
| 12 | KIF (P) | 22 | 2 | 2 | 18 | 19 | 78 | −59 | 6  |
Lähde: Jalkapallokirja 1975
(M) = Mestari; (N) = Nousija; (P) = Putoaja