stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aila Svedberg

| Aila Svedberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Aila Kyllikki Svedberg
Syntynyt: 13. marraskuuta 1946 (ikä 77) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Lars Svedberg
Näyttelijä
Aktiivisena:  1977–
Merkittävät roolit:  Niiskuneiti (Muumilaakson tarinoita) Mildred Murfin (Knalli ja sateenvarjo) Annikki Mäkelä (Kun taivas repeää & Taivas sinivalkoinen)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Aila Kyllikki Svedberg (o.s. Rehmonen, s. 13. marraskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on naimisissa näyttelijä ja ohjaaja Lars Svedbergin kanssa.
Nuoruus

Aila Svedbergin ollessa vuoden vanha hänen vanhempansa erosivat. Äitinsä kiireiden takia Svedberg oli usein hoidossa isovanhempiensa luona. Lapsena Aila kävi balettikoulua. Innostus näyttelemisestä syntyi omien sanojensa mukaan joko runsaiden balettiesiintymisien johdosta tai koulunsa näytelmäkerhon näytelmistä.
Valmistuttuaan ylioppilaaksi Svedberg oli mukana Eteläsuomalaisen osakunnan teatterikerhossa. Hän pääsi ensimmäisellä yrittämällään Suomen teatterikouluun, josta hän valmistui näyttelijäksi vuonna 1970. Hänet kiinnitettiin heti valmistumisen jälkeen Åbo Svenska Teateriin.
Teatterikoulun loppupuolella hän esiintyi Putkinotko-näytelmässä Turussa. Siellä hänet esiteltiin Lars Svedbergille, joka oli silloin Suomen nuorin teatteriohjaaja. Åbo Svenska Teaterin kiinnityksen johdosta hänen täytyi opetella ruotsia. Ruotsin kielen harjoitukset sujuivat Larsin opastuksella matkatessa Helsingin ja Turun välillä. Pari avioitui vuonna 1971 ja muutti seuraavana vuonna Helsinkiin. Ailasta tuli tällöin vapaa taiteilija.
Ura

Pääasiassa Aila Svedberg on näytellyt teattereissa. Hän on ollut kiinnitettynä ainakin Åbo Svenska Teaterissa ja Suomen Kansallisteatterissa. Hän on näytellyt lisäksi elokuvissa ja televisiosarjoissa. Viimeisin televisiorooli on vuodelta 2001 sarjassa Taivas sinivalkoinen. Hänet on nähty myös sarjoissa Kun taivas repeää, Susikoira Roi, Sämpy sekä elokuvissa Pekko ja unissakävelijä ja Maa jota ei ole.
Svedberg on työskennellyt kenties eniten ääninäyttelijänä ja kuulunut Radioteatterin näyttelijöihin. Suositussa radion kuunnelmasarjassa Knalli ja sateenvarjo hän näytteli nokkelaa sihteeriä Mildred Murfinia. Hän on näytellyt myös kuunnelmasarjassa Linnunradan käsikirja liftareille. Lisäksi hänet muistetaan Niiskuneidin äänenä suositussa piirrossarjassa Muumilaakson tarinoita.
Nykyään Aila Svedberg toimii jälleen vapaana taiteilijana yhdessä miehensä kanssa.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva / Dokumentti | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1977 | Tietoisku sydämet |  |
| 1977 | Maa jota ei ole | Aino |
| 1977 | Pää | hoitaja |
| 1978 | Olga | Tuulia |
| 1978 | Miestä ei voi raiskata | baarityttö |
| 1982 | Havis Amanda – Helsingin kaunotar | flaneeraaja |
| 1994 | Knalli ja sateenvarjo (videoversio) | Mildred Murfin |
| 1997 | Pekko ja unissakävelijä | nainen kylpylässä / kaupan keskusliikkeen johtaja |
Filmografia > TV-sarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1970 | Teatterituokio | Maali |
| 1975 | Sämpy |  |
| 1976 | Sosiaalityöntekijä Virtanen | Riitta Virtanen |
| 1976 | Nuoripari |  |
| 1976 | Sirkka ja Sakari | Marja-Liisa Ranta |
| 1987 | Susikoira Roi | opettaja |
| 1997 | Kun taivas repeää | Annikki Mäkelä |
| 2001 | Taivas sinivalkoinen | Annikki Mäkelä |
Filmografia > Kuunnelmat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1979–2011 | Knalli ja sateenvarjo | sihteeri Mildred Murfin |
| 1984–1995 | Linnunradan käsikirja liftareille | monia rooleja, mm. Trillian/Tricia McMillan |
| 1986 | Alas taikavirtaa / Eduard Uspenski | lukija |
| 1987 | Täti Vihreä, Täti Ruskea ja Täti Sinipunainen : Täti Ruskean syntymäpäivä / Elsa Beskow | lukija |
Sasu Moilanen

| Sasu Moilanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1966
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  pop, rock
Soittimet:  rummut, laulu, lyömäsoittimet
Yhtyeet:  Soul Tattoo Hearthill Veeti & The Velvets
Levy-yhtiöt:  BMG
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sasu Moilanen (s. 10. huhtikuuta 1966 Helsinki) on suomalainen ääninäyttelijä ja muusikko. Hän on vaikuttanut muun muassa rumpalina yhtyeessä Hearthill. Hän lauloi a cappella -yhtye Veeti & The Velvetsissä 1990-luvun alussa. Moilanen on julkaissut yhden sooloalbumin laulajana.
Matalan äänensä vuoksi Moilanen on myös ollut ääninäyttelijänä mainoksissa ja elokuvissa. Hän on perustanut spiikkausta varten Murina Oy:n, jonka studio sijaitsee Helsingissä.
Moilanen julkaisi sooloalbuminsa Ensimmäinen vuonna 1999. Albumilta julkaistuista singleistä "Lupaan sulle kuun" sai paljon radiosoittoa ja pysyi Suomen virallisella listalla kuusi viikkoa sijoittuen parhaimmillaan kahdeksanneksi.
Diskografia > Albumit

Ensimmäinen, 1999
Diskografia > Singlet ja EP:t

"Morsian", 1998 (BMG Finland)
"Laululintu vai cowboy", 1998 (BMG Finland)
"Ensimmäinen päivä", 1999 (BMG Finland)
"Lauantai", 1999
"Lupaan sulle kuun", 1999 (BMG Finland)
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1988 | Kymmenentuhatta kuollutta | Reijo Palmu |
| 1996 | Viisasten kivi | korjaamon poika |
| 1997 | Koverhar - lihanleikkaajan kolme päivää | laulaja |
| 2005 | Hokkasen näköinen nainen | 2. rakennusmies |
Komediaklubi

Komediaklubi on suomalainen, toukokuussa 2024 MTV3-kanavalla alkanut viihteellinen stand up -komediasarja, jossa suomalaiset koomikot esiintyvät Tampereen Työväen Teatterin lavalla. Ohjelman isäntänä joka jaksossa toimii itsekin mittavan uran tehnyt stand up -koomikko ja juontaja Jaakko Saariluoma. Ohjelmaa alettiin esittää perjantaisin 24. toukokuuta alkaen.
Kymmenenjaksoisen ensimmäisen kauden aikana lavalla nähdään yhteensä yli 50 koomikkoa, muiden muassa Köpi Kallio, Fathi Ahmed, Ilari Johansson, Sami Hedberg sekä André Wickström.
Jaksot

| Jakso | Jakso | Ensiesitys | Koomikot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Komediaklubi alkaa! | 24. toukokuuta 2024 | Köpi Kallio, Heikki Vilja, Eeva Vekki, Pietari Vihula & Sami Hedberg |
| 2 | Karatea ja kasvatusta | 31. toukokuuta 2024 | Jape Grönroos, Ursula Herlin, Riku Sottinen, Ville Kormilainen & Niko Kivelä |
| 3 | Tyrät rytkyy! | 7. kesäkuuta 2024 | Jussi Simola, Matti Paalanen, Tommi Tuominen, Ida Grönlund, Pyry Valtonen & Anitta Ahonen |
| 4 | Hamsteri opettaa | 14. kesäkuuta 2024 | Teemu Vesterinen, Anders Helenius, Harri Soinila, Heidi Mäkelä, Lasse Oikarinen & Ali Jahangiri |
| 5 | Pokeria ja uusia sanoja | 21. kesäkuuta 2024 | Aatu Raitala, Inka Valima, Arttu Järvinen, Mebe, Matti Patronen & Ilari Johansson |
| 6 | Parisuhteita ja yksisarvisia | 28. kesäkuuta 2024 | Mika Eirtovaara, Riku Suokas, Ray Zambino, Anna Rimpelä & Mikko Vaismaa |
| 7 | Kissanpentuja ja kamikaze-mummoja | 5. heinäkuuta 2024 | Iikka Kivi, Saana Peltola, Tommi Vänni, Antti Haapala, Robert Pettersson & André Wickström |
| 8 | Uskontoa ja epäluuloja | 12. heinäkuuta 2024 | Fathi Ahmed, Johanna Tohni, Jaakko Antila, Jamie MacDonald & Kaisa Pylkkänen |
| 9 | Artesaani ja 'aito' avioliitto | 19. heinäkuuta 2024 | Tomi Haustola, Illusia Sarvas, Ville Saarenketo, Tommi Mujunen, Mikko Kauppinen & Jacke Björklund |
| 10 | Poron istutusta ja tuijottamista | 26. heinäkuuta 2024 | Tomi Walamies, Tommi Ylimäinen, Aurora Vasama, Leo Viking Holmström & Jaakko Saariluoma |
Nəsimi

Nəsimi neuvostoliittolaisessa postimerkissä.
Seyid Əli İmadəddin Nəsimi (noin 1369 – 1417 Aleppo) oli azerbaidžanilainen runoilija.
Seyid İmadəddin, kirjailijanimeltään Nəsimi, kasvoi käsityöläisyhteisössä. Hän opiskeli teologiaa, logiikkaa, matematiikkaa ja tähtitiedettä sekä kierteli eri puolilla Lähi-itää. Nəsimi kuului šiialaiseen hurufiittien lahkoon, jonka mukaan jumaluus ilmenee ihmisessä. Hänet teloitettiin harhauskoisena elävältä nylkemällä.
Nəsimi tunnetaan ensimmäisen suuren azerinkielisen runokokoelman eli divaanin tekijänä. Hän loi myös persiankielisen divaanin sekä joukon arabiankielisiä runoja. Teoksissaan hän arvostelee yhteiskunnallista epäoikeudenmukaisuutta ja uskonnollista ahdasmielisyyttä sekä vetoaa totuuteen ja järkeen. Tärkeällä sijalla ovat myös sufilaiset aiheet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nəsimi Wikimedia Commonsissa
Nuragus

| Nuragus (Nuràgus) |
| --- | --- |

 Sijainti Etelä-Sardinian maakunnassa
 Nuragus
 Koordinaatit: 39.777°0′0″N, 9.036°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Etelä-Sardinian maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,90 km²
Korkeus:  359 m
Väkiluku:  913
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  08030
Suuntanumero(t):    0782
Rekisterikilpi:  SU
 
 http://www.comunenuragus.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nuragus (sardiksi Nuràgus) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 913 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 19,90 neliökilometriä. Se sijaitsee 359 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nuragus Wikimedia Commonsissa
Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Ekhinadit

| Ekhinadit> Εχινάδες |
| --- | --- |
 Kartta Ekhinadien saarista.
  Ekhinadit 
Maantiede
Sijainti:  38°23′27″N, 21°03′08″E
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Saaria yht.:  20
Suurin saari:  Petalás
Muita saaria:  Oxeía, Drakonéra
Valtio
Valtio:  Kreikka
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Kefaloniá, Ithaka
Kunta:  Sámi, Ithaka
Väestö
Väkiluku:  0 (2011)
Ekhinadit (kreik. Εχινάδες, Echinádes) on Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Jooniansaariin ja jonka saaret sijaitsevat Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian länsirannikon edustalla. Saariryhmän suurimmat saaret ovat Petalás, Oxeía ja Drakonéra. Saariryhmä on asumaton (2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Jooniansaarten alueeseen ja joko Sámin tai Ithakan kuntaan.
Saariryhmä jaetaan edelleen kolmeen osaan. Pohjoisimmat saaret muodostavat saariryhmän nimeltä Drakonéres (Δρακονέρες), keskiosan saaret ryhmän nimeltä Modía (Μοδία) ja eteläosan saaret ryhmän nimeltä Ouniádes (Ουνιάδες).
Historiassa saariryhmä on ollut Ekhinadien ja Lepanton taisteluiden näyttämö. Qatarin emiiri osti vuonna 2013 kuusi Ekhinadien saarta.
Saaret

Saariryhmän suurimmat saaret ovat:
|  | Nimi | Alisaariryhmä | Väkiluku (2011) | Pinta-ala (km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Petalás | Ouniádes | 0 | 5,497 |
| 2 | Oxeía | Ouniádes | 0 | 4,223 |
| 3 | Drakonéra | Drakonéres | 0 | 2,442 |
| 4 | Prováti | Drakonéres | 0 | 1,210 |
| 5 | Vromónas | Ouniádes | 0 | 1,047 |
| 6 | Mákri | Ouniádes | 0 | 0,983 |
| 7 | Pontikós | Drakonéres | 0 | 0,736 |
| 8 | Karlonísi | Drakonéres | 0 | 0,719 |
| 9 | Lamprinós | Drakonéres | 0 | 0,352 |
| 10 | Módi (Modió) | Modía | 0 | 0,258 |
| 11 | Kalógiros (Kalógeros) | Drakonéres | 0 | 0,249 |
| 12 | Sofía | Drakonéres | 0 | 0,174 |
| 13 | Pístros | Drakonéres | 0 | 0,114 |
| 14 | Tsakalonísi | Drakonéres | 0 | 0,100 |
| 15 | Kounéli (Makropoúla) | Ouniádes | 0 | 0,095 |
| 16 | Fílippos | Drakonéres | 0 | 0,046 |
| 17 | Giróvaris (Gkrávaris) | Modía | 0 | 0,043 |
| 18 | Sorós | Modía | 0 | 0,038 |
| 19 | Ápasa | Modía | 0 | 0,024 |
| 20 | Práso (Prásso) | Drakonéres | 0 | 0,015 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ekhinadit Wikimedia Commonsissa
Jooniansaaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Ithaka  Kefaloniá  Korfu  Kythera  Lefkas  Paxós  Zákynthos 
Alisaariryhmät:   Paxoí Ágios Nikólaos  Antípaxos  Daskália (Pláka)  Kaltsonísi  Mongonísi  Panagía  Paxós  Diapontiset saaret Diákopo  Diáplo  Ereikoússa  Karávi  Mathráki  Othonoí  Plateiá  Tracheiá  Ekhinadit Ápasa  Drakonéra  Fílippos  Giróvaris  Kalógiros  Karlonísi  Kounéli  Lamprinós  Mákri  Módi  Oxeía  Petalás  Pístros  Pontikós  Práso  Prováti  Sofía  Sorós  Tsakalonísi  Vromónas  Oinoússes Avgó  Bómpa  Dýo Adélfia  Sapiéntza  Schíza  Venétiko  Strofadit Árpyia  Stamfáni  Tilevoḯdes Alafonísi  Arkoúdi  Átokos  Chelóni  Formíkoula  Kálamos  Kastós  Kýthros  Madourí  Meganísi  Petaloú  Prasonísi  Prováti  Skorpídi  Skorpiós  Spárti  Thiliá  Tsokári 
Muut pienemmät saaret:   Agía Marína  Ágios Andréas  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos, Áktio-Vónitsa  Ágios Nikólaos, Sývota  Ágios Nikólaos, Zákynthos  Ágios Sóstis  Antidragonéra  Antikythera  Avgó  Dionísi  Dragonéra  Fortí  Kalonísi  Korakonísi  Lagoúdia  Lazaréto, Ithaka  Lazaréto, Korfu  Lygía  Marathonísi  Megálo Mourteméno  Merópi  Mikró Nisí  Moúrtos  Myzíthres  Panagía  Peristerés  Pontikonísi  Poréti  Porí  Próti  Pýlos  Sésoula  Sfaktiría  Skartsoumponísi  Vagiá  Vardiánoi  Vído
Serie A2 (koripallo)

| Serie A2 |
| --- | --- |

Laji:  koripallo
Maa(t):   Italia
Perustettu:  1974
Joukkueita:  32
Hallitseva mestari:  Fortitudo Bologna
Ylempi taso:  Koripallon Serie A
Alempi taso:  Serie B
Sivusto:  legapallacanestro.com/serie-a2
Serie A2 on Italian toiseksi korkein sarjataso koripallossa. Sarjassa pelaa kahteen ryhmään jaettuna yhteensä 32 joukkuetta. Vuosina 2001–2013 sarjan nimi oli LegADue.
Sarjasysteemi

Joukkueet pelaavat oman ryhmänsä joukkueita vastaan kahdesti eli kerran vieraissa ja kerran kotona. Runkosarjan jälkeen kummastakin ryhmästä kahdeksan parasta joukkuetta etenee pudotuspeleihin. Pudotuspelien voittaja nousee Serie A:han. Kummastakin ryhmästä huonoin joukkue putoaa suoraan Serie B:hen, ja toiseksi sekä kolmanneksi huonoimmat joukkueet pelaavat ns. play-outit, joiden häviäjä putoaa kolmantena joukkueena sarjatason alaspäin.
Joukkueet kaudella 2018–2019

| Länsi> Joukkue | Länsi> Kaupunki | Itä> Joukkue | Itä> Kaupunki |
| --- | --- | --- | --- |
| Pallacanestro Biella | Biella | Alma Trieste | Trieste |
| Basket Agropoli | Agropoli | Ambalt Recanati | Recanati |
| Latina Basket | Latina | Andrea Costa Imola | Imola |
| Legnano Knights | Legnano | Assigeco Piacenza | Piacenza |
| Basket Ferentino | Ferentino | Aurora Basket Jesi | Jesi |
| Scafati Basket | Scafati | Bondi Ferrara | Ferrara |
| Pallacanestro Trapani | Trapani | De' Longhi Treviso | Treviso |
| Mens Sana 1871 Basket | Siena | Dinamica Mantova | Mantova |
| Fortitudo Agrigento | Agrigento | GSA Udine | Udine |
| AS Junior Pallacanestro Casale | Casale Monferrato | Kontatto Bologna | Bologna |
| NPC Rieti | Rieti | OraSì Ravenna | Ravenna |
| Derthona Tortona | Tortona | Proger Chieti | Chieti |
| Blu Basket 1971 | Treviglio | Roseto Sharks | Roseto degli Abruzzi |
| Eurobasket Roma | Rooma | Segafredo Virtus Bologna | Bologna |
| Pallacanestro Virtus Roma | Rooma | Tezenis Verona | Verona |
| Viola Reggio Calabria | Reggio Calabria | Unieuro Forlì | Forlì |
Sarjanousijat

| Kausi | Runkosarjan voittaja | Muut nousijat |
| --- | --- | --- |
| 2001–02 | Pastificio di Nola Napoli | - |
| 2002–03 | Sanic Teramo | Pallacanestro Messina |
| 2003–04 | Bipop Reggio Emilia | Sicc Cucine Jesi |
| 2004–05 | Upea Capo d'Orlando | Caffè Maxim Bologna |
| 2005–06 | Eurorida Scafati | Premiata Montegranaro |
| 2006-07 | Sebastiani Rieti | Scavolini Pesaro |
| 2007–08 | Carife Ferrara | Juvecaserta |
| 2008–09 | Pallacanestro Varese | Vanoli Soresina |
| 2009–10 | New Basket Brindisi | Dinamo Basket Sassari |
| 2010–11 | AS Junior Pallacanestro Casale | Reyer Venezia |
| 2011–12 | Trenkwalder Reggio Emilia | Enel Brindisi |
| 2012–13 | Pistoia Basket 2000 | – |
| 2013–14 | Aquila Basket Trento | – |
| 2014–15 | Manital Torino | – |
| 2015–16 | Centrale del Latte Brescia  | – |
| 2016–17 | Segafredo Virtus Bologna | – |
| 2017–18 | Alma Pallacanestro Trieste | – |
| 2018–19 | Lavoropiù Fortitudo Bologna | Virtus Roma Treviso |
Sarjan LegADue-ajan logo.
Ussaramanna

| Ussaramanna (Soramànna) |
| --- | --- |

 Sijainti Etelä-Sardinian maakunnassa
 Ussaramanna
 Koordinaatit: 39.691°0′0″N, 8.908°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Etelä-Sardinian maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,76 km²
Korkeus:  157 m
Väkiluku:  547
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09020
Suuntanumero(t):    0783
Rekisterikilpi:  SU
 
 http://www.comune.ussaramanna.vs.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ussaramanna (sardiksi Soramànna) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 547 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 9,76 neliökilometriä. Se sijaitsee 157 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ussaramanna Wikimedia Commonsissa
Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Scalea

| Scalea |
| --- | --- |

 Scalea
 Koordinaatit: 39°48′50″N, 15°47′47″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Calabria
Maakunta:  Cosenza
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  <
Pinta-ala:  
 – Maa:  22,56  km²
Korkeus:  25 (min. 0 - maks. 416)  m
Väkiluku (2015):  10 952 
 – Väestötiheys:  486  as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Scalea on kunta Cosenzan maakunnassa Calabrian hallintoalueella Etelä-Italiassa Tyrrhenanmeren rannikolla. Se on suosittu matkailukohde.
Historia

Scalea on alueen uskonnollinen ja kulttuurillinen keskus, ja se joutui usein menneiden vuosisatojen aikana sekä saraseenien että ottomaanien hyökkäyksien kohteeksi. Tästä ajasta on muistona kaupungin puolustusta varten rakennettu Torre Talao.
Torre Talao
Siipipähkinät

| Siipipähkinät |
| --- | --- |
 Kaukasiansiipipähkinä (Pterocarya fraxinifolia)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset (engl. Eudicots)
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Fagales
Heimo::  Jalopähkinäkasvit Juglandaceae
Suku::  Siipipähkinät Pterocarya  Kunth
Katso myös
   Siipipähkinät Wikispeciesissä   Siipipähkinät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siipipähkinät (Pterocarya) on jalopähkinäkasveihin kuuluva suku. Siinä on kuusi lajia, joita kasvaa Aasiassa lauhkealla ja trooppisella alueella, Turkista Vietnamiin ja Japaniin. Kaksi lajia tunnetaan koristepuuna: kaukasian- ja japaninsiipipähkinä. Suomessa japaninsiipipähkinästä on yksittäisiä havaintoja viljelykarkulaisena.
Lajit > Lajit

Pterocarya fraxinifolia – kaukasiansiipipähkinä
Pterocarya hupehensis
Pterocarya macroptera
Pterocarya rhoifolia – japaninsiipipähkinä
Pterocarya stenoptera – kiinansiipipähkinä
Pterocarya tonkinensis
Lajit > Risteymät

Pterocarya × rehderiana – puistosiipipähkinä
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Siipipähkinät – Pterocarya
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Pterocarya
Wingnuts (Pterocarya) & walnut family (pdf) (englanniksi)
UniProt: Taxonomy – Pterocarya (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Pterocarya (englanniksi)
Flora of China: Pterocarya (englanniksi)
Speak to Me

| ”Speak to Me” Pink Floyd |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: The Dark Side of the Moon
 Julkaistu: 1973
 Tuottaja(t): Pink Floyd
 Tyylilaji: Progressiivinen rock
 Kesto: 01.13
 Levy-yhtiö: Harvest (UK)   Capitol (US)
The Dark Side of the Moonin muut kappaleet
| ”-” - | ”Speak to Me” (1) | ”Breathe” (2) |
Speak to Me on progressiivisen rockin yhtyeen Pink Floydin vuoden The Dark Side of the Moonin aloitusraita. Siinä ei ole muuta kuin sydämentykytystä ja muita tausta- ja hälyääniä, kappale on intro seuraavalle raidalle "Breathe". "Speak to Men" lopussa voi kuulla taustalla Clare Torryn lyhyen kiljuntaosuuden. Torry esiintyy albumin kappaleessa "The Great Gig in the Sky", jossa hän improvisoi koko laulun.
Merkittäviä nauhaefektejä raidalla ovat:
Sydämentykytys; tämän voi kuulla myös päätösraidalla "Eclipse"
Kellontikitys; viittaa kappaleeseen "Time"
Maaninen nauru; viittaa kappaleeseen "Brain Damage"
Kassakoneen kilahdus; viittaa kappaleeseen "Money"
Helikopterin ääni; viittaa kappaleeseen "On the Run"
Huuto; viittaa kappaleeseen "The Great Gig in the Sky"
Tekijät raidan takana

Roger Waters ja Nick Mason – nauhaefektit
Pýlaros

| Pýlaros Πύλαρος |
| --- | --- |
 Mýrtoksen ranta.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Pýlaros
 Koordinaatit: 38°19′N, 20°34′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Kefaloniá
Kunta:  Sámi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  350107
Väkiluku (2011):  1 391
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KE
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pýlaros (kreik. Πύλαρος; myös Pílaros; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πυλαρέων, Dimotikí Enótita Pylaréon) on yksi Sámin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 391 (vuonna 2011).
Pýlaroksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Kefalonián saaren pohjoisissa keskiosissa. Sen lisäksi se käsittää ne Ekhinadien saaret, jotka kuuluvat Kefalonián kuntaan, mukaan lukien Kalógiros, Lamprinós, Módi, Petalás ja Sofía. Saaret sijaitsevat erillään Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Kunnallisyksikön suurin asutus on Agía Effimían kylä. Pýlaroksen länsirannikolla Mýrtoksenlahden puolella sijaitsee tunnettu Mýrtoksen ranta.
Pýlaros oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Eleiós-Prónnoin, Érisoksen, Leivathón, Omalán, Palikín ja Sámin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Sámin kuntaa.