stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Esaias Tegnér
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vapaasti ladattavia Esaias Tegnérin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Johan Gabriel Oxenstierna | Ruotsin akatemia, tuoli 8 1819–1846 | Seuraaja: Carl Wilhelm Böttiger |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  FID  KulturNav  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  RISM  SNAC  IdRef
Ekumeeninen patriarkka

| Konstantinopolin, Uuden Rooman arkkipiispa ja ekumeeninen patriarkka |
| --- | --- |
 Nykyisen patriarkka Bartolomeoksen sinetti
 
 Nykyinen Bartolomeos I 2. marraskuuta 1991 lähtien
Puhuttelu:  Hänen kaikkipyhyytensä
Virka-asunto:  Istanbul, Turkki
Nimittäjä:  synodi
Kauden pituus:  elinikäinen
Perustettu:  1. vuosisadalla
Ensimmäinen:  apostoli Andreas (perimätiedon mukaan)
Kotisivut:  patriarchate.org/ (englanniksi), (kreikaksi)
Ekumeeninen patriarkka on Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin päänä toimivan Konstantinopolin ja Uuden Rooman arkkipiispan arvonimi. Ekumeenisen patriarkan johtama ortodoksinen patriarkaatti on yksi nk. viidestä vanhasta patriarkaatista, jotka syntyivät jo ensimmäisten vuosisatojen alussa.
Ekumeenisen patriarkan istuin Konstantinopolissa (nyk. Istanbul)
Historiaa

500-luvun alussa Konstantinopolin patriarkka sai arvonimen ekumeeninen patriarkka eli koko valtakunnan patriarkka. Roomassa oli paavi, Aleksandrian piispalla oli molemmat arvonimet (paavi ja patriarkka), Antiokiassa ja Jerusalemissa oli molemmissa patriarkka. Patriarkaateilla oli kirkon sisällä itsehallinto, eivätkä patriarkat yleensä käyttäneet tuomiovaltaa toistensa alueilla.
Rooman piispaa pidettiin vanhastaan arvoltaan ensimmäisenä, ja vuonna 381 Konstantinopolissa pidetty toinen ekumeeninen kirkolliskokous päätti, että Konstantinopolin piispalla oli kunniasija toisena Rooman piispan jälkeen, koska Konstantinopoli oli "Uusi Rooma", valtakunnan pääkaupunki. Konstantinopolin patriarkka johtaa ortodoksista maailmaa primus inter pares-periaatteen mukaan.
Khalkedonin kirkolliskokous vuonna 451 antoi 28. kanonissaan Konstantinopolin piispalle "samat etuoikeudet" kuin Rooman piispalle. Paavi ei kuitenkaan hyväksynyt tätä kanonia, eikä se sen vuoksi saanut virallisen päätöksen voimaa, ja Khalkedonin kirkolliskokouksen katsottiin antaneen vain 27 kanonia. Sen jälkeen, kun lännen ja idän kirkot erosivat vuonna 1054, ortodoksihistorioitsijat ovat kuitenkin katsoneet 28. kanonin viralliseksi päätökseksi.
Ristiretkeläisten valloitettua Konstantinopoli vuonna 1204 patriarkka muutti Nikeaan, mutta patriarkaatti palautettiin alkuperäiselle paikalleen Bysantin keisari Mikael VIII:n valloitettua Konstantinopolin takaisin. Ottomaanien valloitettua Konstantinopoli vuonna 1453 ekumeeninen patriarkka tunnustettiin kaikkien ottomaanien alaisuudessa elävien kristittyjen hengelliseksi johtajaksi. Vuosisatojen kuluessa patriarkan valta väheni sitä mukaan, kun kansalliset kirkot julistautuivat autokefalisiksi.
Nykyaika

Vuodesta 1991 Konstantinopolin ja Uuden Rooman arkkipiispana ja Ekumeenisena Patriarkkana on toiminut patriarkka Bartolomeos.
Turkin laki määrää, että ekumeenisen patriarkan tulee olla Turkin kansalainen. Patriarkan valitsee metropoliitoista koostuva synodi. Ortodoksien määrä Turkissa on kuitenkin laskenut jyrkästi, minkä vuoksi uutta patriarkkaa on alati vaikeampaa löytää. Vuonna 2010 pääministeri Recep Tayyip Erdoğan ehdotti, että patriarkaatin palveluksessa olevat saisivat Turkin kansalaisuuden virkansa puolesta. Nykyisellä patriarkalla Bartolomeoksella on maan kansalaisuus, mutta suurimmalla osalla hänen mahdollisista seuraajista ei vielä 2010 ollut, minkä vuoksi maailmalla käytiin keskustelua siitä, jäisikö Bartolomeos viimeiseksi ortodoksiseksi patriarkaksi.
Turkin virallinen kanta on myös se, että ekumeenisen patriarkan tehtävä on palvella ainoastaan Turkin rajojen sisällä asuvien ortodoksien hengellisiä tarpeita.
Kreikan perustuslain 105. artiklan mukaan Athosvuoren munkkiyhteisö on suoraan ekumeenisen patriarkan alaisuudessa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ekumeenisen patriarkaatin viralliset sivut (englanniksi)
Jyväskylän ammattikorkeakoulu

| Jyväskylän ammattikorkeakoulu |
| --- | --- |

Perustettu:  1994
Hallintomuoto:  Osakeyhtiö
Rehtori:  Vesa Saarikoski
Toimipaikat:  Jyväskylä, Saarijärvi
Kotisivu:  www.jamk.fi
Jyväskylän ammattikorkeakoulun pääkampus Rajakadulla.
Jyväskylän ammattikorkeakoulun Lutakon kampus (ent.JAMK:in Dynamon kampus)
Suomalainen musiikkikampus Pitkäkadulla.
Jyväskylän ammattikorkeakoulu (lyhenne Jamk, engl. Jamk University of Applied Sciences) on vuonna 1994 perustettu korkeakoulu,  jossa opiskelee noin 8 500 opiskelijaa ja henkilöstöä on 900. Jamkissa annetaan korkeakoulututkintoon johtavaa koulutusta,  avoimia ammattikorkeakouluopintoja, täydennyskoulutusta ja ammatillista opettajakoulutusta. Ammattikorkeakoulututkinto on laajuudeltaan 210–270 opintopistettä ja kestää 3,5–4,5 vuotta. Jyväskylän ammattikorkeakoulussa on mahdollisuus suorittaa myös ylempi korkeakoulututkinto. YAMK-tutkinto on laajuudeltaan 60–90 opintopistettä ja sen suorittaminen kestää yleensä 1–3 vuotta. Hakukelpoisuuden saa kun on suorittanut soveltuvan ammattikorkeakoulututkinnon / muun soveltuvan korkeakoulututkinnon ja valmistumisen jälkeen on hankittu vähintään kahden vuoden työkokemus alalta. Jamk hyväksyy aiemman opistoasteen tai ammatillisen korkea-asteen tutkinnon jälkeen hankitun työkokemuksen. YAMK-tutkinnot on suunnattu aikuisille.
Jyväskylän ammattikorkeakoulun vahvuusaloja ovat automaatio ja robotiikka, biotalous, uudistuva oppiminen, matkailu, monialainen kuntoutus sekä sovellettu kyberturvallisuus.
Oppilaitoksen omistaa Jyväskylän Ammattikorkeakoulu Oy, jonka omistajia puolestaan ovat Jyväskylän kaupunki, Äänekosken ammatillisen koulutuksen kuntayhtymä ja Jämsän kaupunki.
Monialaiseen ammattikorkeakouluun kuuluu useita koulutusta tuottavia yksikköitä: ICT-ala, kulttuuriala, liiketalouden ala, luonnonvara-ala, matkailu- ja ravitsemisala, sosiaali- ja terveysala ja tekniikan ala. Ammatillisesta opettajakorkeakoulusta voi valmistua ammatilliseksi opettajaksi, erityisopettajaksi tai opinto-ohjaajaksi.
Jyväskylän ammattikorkeakoulun hallitus hyväksyi Jyväskylän ammattikorkeakoulun ja Liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiön (Likesin) yhdistymisen Jyväskylän ammattikorkeakouluun vuoden 2022 alussa 14. kesäkuuta 2021 pidetyssä kokouksessa. Likesin henkilöstö siirtyi Jamkin hyvinvointiyksikön henkilöstöksi.
Jyväskylän ammattikorkeakoulu järjestää röntgenhoitajakoulutusta yhteistyössä Tampereen ammattikorkeakoulun kanssa.
Jyväskylän ammattikorkeakoulu on tehnyt koulutusvientiä esimerkiksi sairaanhoitajakoulutusta Kazakstaniin ja Kiinaan sekä koulutuksen kehittämishankkeessa Egyptiin.
Kampukset

Pääkampus sijaitsee Rajakadulla, Lutakossa sijaitsee Lutakon kampus  sekä Pitkäkadulla toimii Suomalainen musiikkikampus. Se on Jyväskylän yliopiston, Jyväskylän ammattikorkeakoulun ja Jyväskylän koulutuskuntayhtymä Gradian muodostama musiikkikoulutuksen ja -tutkimuksen osaamiskeskittymä. Jamkilla on toimipaikka myös Saarijärven Tarvaalassa, missä sijaitsee Biotalousinstituutti.
Jyväskylän ammattikorkeakoulun hallitus on päättänyt joulukuussa 2023, että Hyvinvointiyksikkö siirtyy Hippokselle valmistuvaan osaamiskeskukseen vuonna 2026. Ehtona on, että rakennustyöt käynnistyvät suunnitellussa aikataulussa kesällä 2024. On myös suunniteltu, että Jyväkylän ammattikorkeakoululle kaikki toiminnot keskitetään Hippokselle 2030-luvulla. Tästä solmitaan aiesopimus Jyväskylän kaupungin kanssa.
Koulutusalat

Jamk järjestää koulutusta seitsemällä koulutusalalla.
Kokonaan englanninkielisiä ohjelmia ovat Degree Programme in Tourism Management, Degree Programme in International Business,  Purchasing and Logistics Engineering ja Degree Programme in Nursing.
ICT-ala: insinööri (AMK), tradenomi (AMK)
Kulttuuriala: musiikkipedagogi (AMK)
Liiketalous: tradenomi (AMK)
Luonnonvara-ala: agrologi (AMK)
Matkailu- ja ravitsemisala: restonomi (AMK)
Sosiaali- ja terveysala: fysioterapeutti (AMK), kuntoutuksen ohjaaja (AMK), kätilö (AMK), sairaanhoitaja (AMK), sosionomi (AMK), toimintaterapeutti (AMK)
Tekniikka: insinööri (AMK), rakennusmestari (AMK)
Yhteishaun suositumpia Jamkin koulutusohjelmia ovat olleet liiketalouden- , logistiikan insinööri- , kätilö-  ja toimintaterapeuttikoulutus.
Jyväskylän ammattikorkeakoulu on saanut oman koulutusvastuun rakennusmestarien kouluttamisesta. Koulutus tulee yhteishakuun syksyllä 2022 ja koulutus alkaa kevätlukukaudella 2023. Aiemin tätä koulutusta on toteutettu Jyväskylässä Seinäjoen ja Tampereen ammattikorkeakoulujen kanssa alihankintana.
Opiskelijakunta

Jyväskylän ammattikorkeakoulun opiskelijoiden edunvalvonnasta ja yhteisestä toiminnasta vastaavana opiskelijakuntana toimii Jyväskylän ammattikorkeakoulun opiskelijakunta Jamko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyväskylän ammattikorkeakoulu Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän ammattikorkeakoulu
Jyväskylän ammattikorkeakolun opiskelijakunta JAMKO
Ammatillinen opettajakorkeakoulu
| n k Suomen ammattikorkeakoulut |
| --- | --- |
Nykyisetammattikorkeakoulut:  Ahvenanmaa  Arcada  Centria  Diak  Haaga-Helia  HAMK  Humak  JAMK  KAMK  Karelia  LAB  Lappi  Laurea  Metropolia  Novia  Oamk  Polamk  SAMK  Savonia  SeAMK  TAMK  Turku  VAMK  Xamk 
Entiset:  Evtek  Haaga Instituutti  Helia  Kemi-Tornio  Kyamk  LAMK  Mamk  Piramk  RAMK  Saimia  Svenska  Stadia  Sydväst  Varsinais-Suomi
Kirkonseutu (Kempele)

Kempeleen vanha kirkko.
Kirkonseutu on Kempeleen keskustassa sijaitseva alue. Alueen mäntyjä kasvavalla hiekkaharjulla Kirkonmäellä sijaitsevat Suomen vanhimpiin puukirkkoihin kuuluva vuosina 1688–1691 valmistunut Kempeleen vanha kirkko, Kirkonmäen hautausmaa, ja vuonna 1993 rakennettu Pyhän Kolminaisuuden kirkko, jotka yhdessä muodostavat yhden Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Alueen kautta on kulkenut myös aikoinaan Pohjanmaan rantatie ja valtatie 4:n vanha linjaus. Vuosina 1966–1980 kirkon läheisyydessä toimi myös Kempeleen kotiseutumuseo, joka siirtyi vuonna 1980 nykyiselle paikalleen Kirkkotielle kunnan ostamalle Marttilan tilalle.
Alueella sijaitsee myös Kempeleen koulukeskus, joka käsittää Kirkonkylän koulun ja Kempeleen lukion. Kirkonkylän koulu aloitti toimintansa alkujaan kansakouluna vanhan kirkon lähellä sijaitsevassa Junttilan talossa. Koulukeskuksen läheisyydessä sijaitsevat myös Kempeleen kirjaston omatoimikirjasto Tietotori ja Kempelehalli.
Sarkkirannan liikenneympyrästä lähtevä yhdystie 8154 eli Piriläntie johtaa seututien 847 liikennevaloristeykseen.
Alueen rakennuskanta koostuu muutamista vanhemmista omakotitaloista. Alueelle ollaan suunnittelemassa tulevaisuudessa uutta Tähkälä-nimistä asuinaluetta.
Kuvagalleria

Kirkonseudulle osoittava kyltti Sarkkirannan liikenneympyrässä.
Valtatie 4:n ja Oulunsaloon johtavan maantien risteys Kempeleen vanhan kirkon läheisyydessä vuonna 1940, Kuvassa näkyvä valtatie 4:n tieyhteys on nykyisin Piriläntietä.
Kempeleen koulukeskukseen kuuluva Kirkonkylän koulu sijaitsee Kirkonseudulla.
Alatsoja

| Alatsoja Алатсоя |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Pitkärannan piiri
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Jänisjoen vesistöalue Alatsojan valuma-alue
Yhtyy:  Jänisjoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Alatunlampi, Alattu 
 :  61.8699°N, 31.0535°E
Laskupaikka:  Talvitienkorpi, Paussu
 :  61.7962°N, 30.9978°E
Läpivirtausjärvet:  Mustalampi
Sivu-uomat:  Hämeenlamminoja, Torisevanoja
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  95,2 m
Laskukorkeus:  alle 25 m  
Korkeusero:  yli 70 m
Pituus:  14 km  
Kaltevuus:  5 m/km
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Näkymä myötävirtaan.
Alatsoja (ven. Алатсоя, Алатс-оя) on Venäjällä karjalan tasavallan Pitkärannan piirissä virtaava 14 kilometriä pitkä joki, joka yhtyy Jänisjokeen.
Joen kulku

Alatsoja katsotaan alkavan Alatunlammesta, joka sijaitsee Harlun Alatussa noin 96 metriä mpy. Puro alkaa järven eteläpäästä ja virtaa heti Mustalammen läpi. Sen vesireitin varrella on vanhoissa suomalaiskartoissa ollut haja-asutusta, mutta seutu on purolle nykyään autiota metsätaivalta. Puron alkutaival on jyrkkä, jolloin se putoaa noin 10–15 metriä kilometrillä, mutta kaltevuus pienenee keskijuoksulla 10 metriin kolmella kilometrillä. Matalan veden aikana kivet paistavat puron pohjasta esiin vedestä. Vanhoissa kartoissa merkityn Sokkisen mäen ohitettuaan puro kääntyy lyhyeksi matkaa virtaamaan luoteeseen päin. Ojaksi muuttunut puro tekee seuraavaksi käännöksen kohti länttä ja se saapuu samalla Paussun (Пауссу) kylän pelloille. Alatsoja yhtyy Jänisjokeen Harlun (Харлу, Harlu) ja Läskelän (Ляскеля, Ljaskelja) puolimatkassa.
Alatsojan valuma-alue

Alatsoja kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Alatsojan valuma-alue sijaitsee myös aivan Laatokan lähialueella. Jänisjoki laskee 12 kilometriä Alatsojan jälkeen Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Lyhyellä Alatsojalla on viisi sivuojaa, joista kaksi juoksuttaa vanhoissa suomalaiskartoissa Ilvessuona tunnetun suon vesiä. Pohjoisempi oja on Törisevänoja, joka virtaa myös Kurkisuon halki. Samaan kohtaan yhtyy kaakosta tuleva Hämeenlamminoja eli Lammenoja, joka alkaa Lammensuolla sijaitsevasta Hämeenlammesta. Alatsoja alkaa Alatunlamesta ja virtaa heti pienen Mustalammen kautta. Alatunlampeen laskee Hotonlampi lyhyttä kuivatusojaa myöten.
Alatsojan valuma-alueen pohjoisraja on ilmeisesti Suuri Särkkä, pitkä harjujakso, jonka takana on Suistamonjärven valuma-alue ja jonka luoteispuolella sijaitsee Jänisjärven lähialueen vedenjakaja. Alatsojan valuma-alueen länsipuolen vedenjakajan takana on pieniä Jänisjokeen laskevia puroja ja ojia. Tällainen on esimerkiksi Savioja. Kaakkois- ja itäpuolen vedenjakajalla on sama tilanne. Sieltä voidaan mainita Retuoja ja Sumerianjoki.
Huomioita

1 2 3  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Алатсоя.
Löytöoja (Sortavalan piiri)

| Löytöoja Лёютё-оя, Lojuto-oja |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Sortavala, Pitkäranta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Jänisjoen vesistöalue Löytöojan valuma-alue
Pääuoman pituus:  14 km 
Pääuoman osuudet:  Löytöoja ←Rienioja ←Paljakkaoja
Yhtyy:  Jänisjoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Suurisuo
 :  61.9045°N, 30.8074°E
Laskupaikka:  Harlu
 :  61.8124°N, 30.9497°E
Sivu-uomat:  Kylmäoja, Räämäoja, Maikkioja, Persoja
Taajamat:  Harlu
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  noin 86 m  
Laskukorkeus:  alle 30 m  
Korkeusero:  yli 56 m
Pituus:  14 km  
Kaltevuus:  4 m/km
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Joen ylittävä maantiesilta Harlussa.
Löytöoja (ven. Лёютё-оя, Ljojutjo-oja) ja myös Rienioja (Риэниоя, Риэни-оя) tai Paljakkaoja (Пальяика-оя, Paljaikaoja) on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan- ja Pitkärannan piireissä virtaava 14 kilometriä pitkä joki, joka yhtyy Jänisjokeen sen alajuoksulla Harlussa.
Joen kulku

Joki alkaa joko Suurisuon kaakkoispäästä tai sen viereisestä Hamusuon suolammikosta. Seutu kuuluu Hiijärven läheiseen suoalueeseen, joka kuitenkin virtaa kohti kaakkoa. Suurisuolla on kohdan korkeudeksi merkitty 78 metriä mpy. ja Hamusuolla 86 metriä mpy. Nämä latvahaarat yhtyvät Paljakkaojaksi, joka virtaa vanhoissa suomalaiskartoissa merkittyjen Piisinmäkien välisen kapean ja jyrkkärinteisen laakson kautta kaakkoon päin. Ennen laaksoa on puron korkeus 75 metriä mpy. ja laakson jälkeen 65 metriä mpy. Joen kaltevuus on laaksossa yli 7 metriä kilometrillä. Noin viiden kilometrin jälkeen siihen yhtyy pohjoisesta virtaava Peroja eli Persoja. Joki on vanhoihin suomalaiskarttoihin merkitty Rieniojan nimellä, joka taas virtaa korkearinteisen laakson läpi. Laakson korkeus on 36 metriä mpy. Alle viiden kilometrin jälkeen siihen yhtyy lännestä tuleva Maikoja ja vähän matkan päässä pohjoisesta tuleva Räämäoja. Joki on virrannut metsätaipaleen läpi eikä sen varrella ole esiintynyt juurikaan asutusta. Vasta aivan alajuoksulla Kylmäojan yhtymäkohdan jälkeen tavataan Harlun taajama-aluetta. Täällä joen ranta-alueella sijaitsee asuintaloja ja teollisuusrakennuksia. Joen ylittää taajaman länsipuolelta ohittavat maantie ja rautatie.
Löytöojan valuma-alue

Löytöoja kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Löytöojan valuma-alue sijaitsee myös aivan Laatokan lähialueella. Jänisjoki laskee 14 kilometriä Löytöojan jälkeen Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Löytöojan pääuoman löytää seuraamalla jokea yläjuoksulle päin ja valitsemalla siitä niitä haaroja, joiden nimet löytyvät Löytöojan vaihtoehtoisten nimien nimiluettelosta. Alajuoksun osuus tunnetaan Löytöojana, keskijuoksun osuus Rieniojana ja yläjuoksu Paljakkaojana. Kyseiset nimet, kuten myös alla olevat, on katsottu vanhoista suomalaiskartoista.
Löytöojan suurin sivujoki on Kylmäoja, joka yhtyy Löytöojaan noin 800 metriä sen joensuusta. Kylmäoja on noin 10 kilometriä pitkä ja silläkin on muutama sivu-uoma. Noustessa Kylmäojaa ylöspäin sen alajuoksulta alkaen kohdataan ensin kolme sivu-uomaa ja sitten neljäntenä Lepikköoja eli Pitkäjärvenoja. Siellä sijaitsee Pitkäjärvi. Muut Kylmäojan sivuojat ovat pieniä. Seuraavalla Räämäojan valuma-alueella ei ole muita vesistöjä. Seuraava sivu-uoma on Maikoja, Maikkioja tai Maikko-oja (nimiä eri kartoissa). Sen vesi on peräisin pääasiassa Manterekorvesta, jonka takana on laaja suoalue. Maikojan eräs sivuoja on pienen Viisonlammen laskuoja. Suon takana Maikojaan yhtyy lännestä tuleva Rapakko-oja. Maikoja alkaa Suuresta Kangaslammesta ja se virtaa heti Pienen Kangaslammen kautta. Maikoja yhtyy Löytöojaan Ritakosken alla. Rieniojan osuus alkaa tästä kohdasta. Rieniojaan yhtyy luoteesta virtaava Persoja eli Peroja, joka alkaa Ryötistä, pienestä suolammesta. Ryötti sijaitsee Suurisuon kaakkoispäässä. Perojasta ylöspäin jatkuu Paljakkaoja. Se purkautuu esiin kapeasta laaksosta, jonka takana aukeaa Suurisuon ja Hamusuon alue. Siellä sijaitsee myös pieni Karhulampi.
Huomioita

1 2  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Риэниоя.
1 2 3  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
Yozgatin kansallispuisto

Yozgatin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Turkissa noin viisi kilometriä Yozgatista. Siellä kasvaa havupuita, tammia ja katajaa. Alueella on myös kuumia lähteitä.
Puisto on perustettu vuonna 1958, ja se on Turkin vanhin kansallispuisto.
Kenneth More

| Kenneth More |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. syyskuuta 1914 Gerrards Cross, Buckinghamshire, Englanti
Kuollut: 12. heinäkuuta 1982 (67 vuotta) Lontoo, Englanti
Puoliso:  Beryl Johnstone (1939–46) (avioero) 1 lapsi Mabel Barkby (1952–68) (avioero) 1 lapsi Angela Douglas (1968–82) (kuolema)
Muut tiedot
Aktiivisena:  1935–1980
Kenneth Gilbert More (20. syyskuuta 1914 – 12. heinäkuuta 1982) oli englantilainen elokuva- ja teatterinäyttelijä. Hänellä oli huippu-ura 1950-luvulla, jolloin hän oli yksi Englannin suosituimmista näyttelijöistä, saaden useita kansainvälisiä palkintoja.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef 
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kenneth More
Åmmeberg

| Åmmeberg |
| --- | --- |
 Åmmeberg
 Koordinaatit: 58°52′13″N, 14°59′56″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke
Kunta:  Askersund
Väkiluku (2016):  443
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Åmmeberg on taajama Askersundin kunnassa Örebron läänissä Närken  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 443 asukasta vuonna 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Åmmeberg Wikimedia Commonsissa
Pamir

Pamirin sijainti.
Pamirin jokien vesistöalueet.
Vuorikiipeilijöiden leiri.
Jašilkūljärvi alueen eteläosassa.
Näkymä Xoruğin kaupunkiin Ğundjoen laaksossa.
Pamir on vuoristoalue Keski-Aasiassa Tienšan-, Karakorum-, Kunlun- ja Hindukušvuoristojen yhtymäkohdassa. Se sijaitsee pääosin Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella. Reunavuoret ulottuvat Afganistaniin, Kiinaan ja Kirgisiaan. Korkein kohta on Ismoili Somonīn huippu (7 495 metriä).
Vuoristot ja pinnanmuodostus

Pamirin rajoina voidaan pitää Trans-Alaivuoria pohjoisessa, Sarikolvuoria idässä, Pamirjokea tai Wahanin käytävää etelässä ja Pandžjoen laaksoa lännessä. Suurin osa vuorijonoista on poikittaissuuntaisia. Trans-Alaihin liittyvät pitkittäissuuntaiset Tiedakatemian vuoret ja Palangguzar sekä Sarikolvuoret, jotka erottavat toisistaan Amudarjan ja Tarimin vesistöalueet. Luoteessa ovat Pietari I:n vuoret ja Darvozvuoret, joiden itäosa kuuluu Pamiriin. Niiden eteläpuolella sijaitsevat Vandž- ja Jazgulomvuoret sekä Pamirin keskiosassa Marğobvuoret. Etelämpänä ovat Rūšonvuoret ja niihin idässä liittyvä Pohjois-Alitšur ja niiden eteläpuolella Šuğnonvuoret ja Etelä-Alitšur. Lounaassa sijaitsevat Šoxdaravuoret ja niihin pitkittäissuunnassa liittyvät Iškošimvuoret. Kaakossa Pamirjoen eteläpuolella ovat Wahanvuoret. Sarikolin itäpuolisia vuoria kutsutaan toisinaan Kiinan Pamiriksi. Pamirin, Hisor–Alain ja Tadžikistanin painanteen katsotaan muodostavan laajemman vuoristoalueen, Pamir–Alain.
Alue jakautuu pinnanmuodostukseltaan Itä- ja Länsi-Pamiriin. Itä-Pamir, jota eräät tutkijat pitävät varsinaisena Pamirina, käsittää pyöreämuotoisia vuoristoja, joiden keskikorkeus on 4 000–6 000 metriä merenpinnasta, mutta suhteellinen korkeus leveiden ja tasapohjaisten laaksojen yläpuolella vain 1 000–1 500 metriä. Länsi-Pamirissa on eroosion uurtamia syviä ja kapeita jokilaaksoja, joiden yläpuolella kohoavat teräväpiirteiset, lumen ja jäätiköiden peittämät 2 000–3 500 metriä korkeat vuorijonot. Asutus on keskittynyt jokilaaksoihin rapautumisen, veden ja jään muovaamille tasanteille. Pamirilla esiintyy paljon maanjäristyksiä. Sen hyötykaivannaisiin kuuluvat vuorikide, elohopea, boori, fluoriitti, kalsiitti, latsuriitti, spinelli, kulta ja bauksiitti.
Ilmasto

Pamirilla ja varsinkin sen itäosassa vallitsee ankaran mannermainen vuoristoilmasto. Keskilämpötila on idässä 3 600 metrin korkeudella tammikuussa –17,8 ja heinäkuussa 13,9 astetta. Pitkinä talvina lämpötila voi laskea –50 asteeseen ja lyhyinä kesinä se jää alle 20:n. Länsi-Pamirin laaksoissa 2 100 metrin korkeudella keskilämpötila on tammikuussa  –7,4 ja heinäkuussa 22,5 astetta. Kasvukausi on Xoruğissa 223 ja Murğobissa 140 vuorokautta. Vuotuinen sademäärä on Länsi-Pamirin laaksoissa 92–260 ja Itä-Pamirissa 60–119 millimetriä. Vuorilla sademäärä voi olla yli 1 000 millimetriä. Sateita saadaan lännessä etenkin keväällä ja idässä kesällä.