stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ammunta kesäolympialaisissa 2008 – naisten 10 metrin ilmakivääri

| Ammunta kesäolympialaisissa 2008 > Kivääri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |
Pistooli
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |
| 50 m pistooli |  | Miehet |  |  |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  |  |
Naisten 10 m ilmakivääri ammuttiin 9. elokuuta Pekingin ampumaradalla. Lajissa jaettiin kisojen ensimmäiset mitalit.
Kilpailuun suosikkina lähti puolustava olympiavoittaja ja maailmanmestari Kiinan Du Li. Hän oli voittanut olympiadin aikana lajissa lisäksi 8 maailmancupin osakilpailua. Peruskilpailun jälkeen johdossa oli kuitenkin Ateenan olympialaisten pronssimitalisti Tšekin Kateřina Emmons, joka ampui ME:n ja OE:n, täydet 400 pistettä. Tulos oli ammuttu maailmassa 13 kertaa aikaisemminkin, mutta Emmons oli ensimmäinen joka pystyi siihen olympialaisissa.  Du oli Venäjän Ljubov Galkinan ja Kroatian Snježana Pejčićin kanssa jaetulla toisella sijalle pisteen päässä Emmonsista.
Finaalissa Du ei ampunut omalla huipputasollaan ja putosi lopulta viidenneksi. Emmons kesti johdosta lähtimisen paineet ja voitti kullan 1,4 pisteen erolla ennen Galkinaa. Pejčić nappasi Kroatian historian ensimmäisen ammunnan olympiamitalin sijoittumalla kolmanneksi.
Aikataulu

Suluissa Suomen aika (EEST)
| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| Lauantai, 9. elokuuta, 2008 | 8:30-9:45 (3:30-4:45) | Peruskilpailu |
| Lauantai, 9. elokuuta, 2008 | 10:30-10:50 (5:30-5:50) | Finaali |
Ennätykset

Ennen olympialaisten alkua voimassa olleet maailman- ja olympiaennätykset:
Peruskilpailuennätykset
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys  | 400 | Seo Sun Hwa  Etelä-Korea   Gao Jing  Kiina   Ljubov Galkina  Venäjä   Du Li  Kiina  Ljubov Galkina  Venäjä   Suma Shirur  Intia  Ljubov Galkina  Venäjä   Monika Haselsberger  Itävalta   Barbara Lechner  Saksa   Zhao Yinghui  Kiina   Wu Liuxi  Kiina   Du Li  Kiina   Sonja Pfeilschifter  Saksa | Sydney, Australia Shanghai, Kiina München, Saksa Zagreb, Kroatia München, Saksa Kuala Lumpur, Malesia Bangkok, Thaimaa Ateena, Kreikka Tallinna, Viro Changwon, Etelä-Korea München, Saksa Granada, Espanja Milano, Italia | 2002   2002   2002   2003   2003   2004   2004   2004   2005   2005   2005   2006   2008 |
| Olympiaennätys | 399 | Ljubov Galkina  Venäjä | Ateena, Kreikka | 2004 |
Finaaliennätykset
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys  | 505.0 (400+105.0) | Sonja Pfeilschifter  Saksa | Milano, Italia | 2008 |
| Olympiaennätys | 502.0 (398+104.0) | Du Li  Kiina | Ateena, Kreikka | 2004 |
Peruskilpailu

| Sijoutus | Ampuja | Maa | 1 | 2 | 3 | 4 | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kateřina Emmons |  Tšekki | 100 | 100 | 100 | 100 | 400 ME |
| 2. | Ljubov Galkina |  Venäjä | 99 | 100 | 100 | 100 | 399 |
| 3. | Snježana Pejčić |  Kroatia | 99 | 100 | 100 | 100 | 399 |
| 4. | Du Li |  Kiina | 100 | 100 | 100 | 99 | 399 |
| 5. | Jamie Beyerle |  Yhdysvallat | 98 | 99 | 100 | 100 | 397 |
| 6. | Olga Dovgun |  Kazakstan | 98 | 99 | 100 | 100 | 397 |
| 7. | Sylwia Bogacka |  Puola | 98 | 99 | 100 | 100 | 397 |
| 8. | Marie Laure Gigon |  Ranska | 99 | 99 | 98 | 100 | 396 |
| 9. | Daniela Peskova |  Slovakia | 100 | 98 | 98 | 100 | 396 |
| 10. | Kim Chan Mi |  Etelä-Korea | 98 | 99 | 100 | 99 | 396 |
| 11. | Eglis Yaima Cruz |  Kuuba | 100 | 98 | 100 | 98 | 396 |
| 12. | Sonja Pfeilschifter |  Saksa | 100 | 100 | 98 | 98 | 396 |
| 13. | Kim Yeo Oul |  Etelä-Korea | 98 | 100 | 98 | 99 | 395 |
| 14. | Kristina Vestveit |  Norja | 99 | 99 | 98 | 99 | 395 |
| 15. | Emily Caruso |  Yhdysvallat | 98 | 100 | 100 | 97 | 395 |
| 16. | Irene Beyeler |  Sveitsi | 99 | 100 | 99 | 97 | 395 |
| 17. | Barbara Lechner |  Saksa | 98 | 97 | 100 | 99 | 394 |
| 18. | Olga Desyatsakaya |  Venäjä | 97 | 99 | 99 | 99 | 394 |
| 19. | Laurence Brize |  Ranska | 99 | 98 | 98 | 99 | 394 |
| 20. | Lidija Mihajlović |  Serbia | 99 | 97 | 100 | 98 | 394 |
| 21. | Hanna Etula |  Suomi | 98 | 99 | 99 | 98 | 394 |
| 22. | Batkhuyag Zorigt |  Mongolia | 98 | 99 | 100 | 97 | 394 |
| 23. | Shimaa Hashad |  Egypti | 96 | 98 | 99 | 110 | 393 |
| 24. | Yosheefin Prasasti |  Indonesia | 97 | 98 | 98 | 100 | 393 |
| 25. | Agnieszka Staron |  Puola | 99 | 96 | 99 | 99 | 393 |
| 26. | Desislava Balabanova |  Bulgaria | 99 | 97 | 98 | 99 | 393 |
| 27. | Dariya Sharipova |  Ukraina | 97 | 100 | 98 | 98 | 393 |
| 28. | Valentina Turisini |  Italia | 99 | 99 | 97 | 98 | 393 |
| 29. | Anjali Bhagwat |  Intia | 99 | 99 | 97 | 98 | 393 |
| 30. | Suzana Cimbal Spirelja |  Kroatia | 99 | 99 | 99 | 96 | 393 |
| 31. | Pavla Kalna |  Tšekki | 97 | 97 | 98 | 100 | 392 |
| 32. | Elena Kuznetsova |  Uzbekistan | 98 | 99 | 98 | 97 | 392 |
| 33. | Annik Marguet |  Sveitsi | 97 | 96 | 98 | 100 | 391 |
| 34. | Gyda Ellefsplas Olssen |  Norja | 97 | 98 | 97 | 99 | 391 |
| 35. | Anita Toth |  Unkari | 96 | 99 | 97 | 98 | 390 |
| 36. | Sasithorn Hongprasert |  Thaimaa | 99 | 97 | 97 | 97 | 390 |
| 37. | Zhao Yinghui |  Kiina | 96 | 98 | 97 | 98 | 389 |
| 38. | Marjo Yli-Kiikka |  Suomi | 98 | 98 | 96 | 97 | 389 |
| 39. | Avneet Kaur Sidhu |  Intia | 98 | 100 | 96 | 95 | 389 |
| 40. | Thanyalak Chotpaibunsin |  Thaimaa | 98 | 97 | 97 | 96 | 398 |
| 41. | Fabienne Pasetti |  Monaco | 94 | 98 | 98 | 97 | 387 |
| 42. | Susan McCready |  Australia | 97 | 94 | 96 | 99 | 386 |
| 43. | Diliana Mendez |  Venezuela | 94 | 97 | 98 | 97 | 386 |
| 44. | Robyn Van Nus |  Australia | 94 | 96 | 97 | 97 | 384 |
| 45. | Natallia Kalnysh |  Ukraina | 97 | 96 | 97 | 94 | 384 |
| 46. | Phool Maya Kyapchhaki |    Nepal | 93 | 96 | 97 | 94 | 380 |
| 47. | Yekaterina Arabova |  Turkmenistan | 93 | 94 | 94 | 95 | 376 |
Finaali

|  | Ampuja | Maa | Perus- kilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Finaali | Yhteensä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kateřina Emmons |  Tšekki | 400 | 10.6 | 10.7 | 9.7 | 10.9 | 10.2 | 10.4 | 10.6 | 10.3 | 10.2 | 9.9 | 103.5 | 503.5 | FOE |
| 2 | Ljubov Galkina |  Venäjä | 399 | 10.7 | 10.3 | 9.5 | 10.2 | 10.1 | 10.7 | 10.3 | 10.6 | 10.7 | 10.0 | 103.1 | 502.1 |  |
| 3 | Snježana Pejčić |  Kroatia | 399 | 10.6 | 10.5 | 10.6 | 10.0 | 10.5 | 9.8 | 10.3 | 9.7 | 9.8 | 10.1 | 10.9 | 500.9 |  |
| 4 | Jamie Beyerle |  Yhdysvallat | 397 | 10.6 | 9.6 | 10.3 | 10.4 | 10.0 | 10.7 | 9.9 | 10.4 | 10.8 | 10.1 | 102.8 | 499.8 |  |
| 5 | Du Li |  Kiina | 399 | 9.8 | 10.0 | 10.1 | 10.4 | 10.1 | 10.0 | 9.7 | 10.0 | 10.4 | 10.1 | 100.6 | 499.6 |  |
| 6 | Olga Dovgun |  Kazakstan | 397 | 10.2 | 10.1 | 9.8 | 10.6 | 10.0 | 9.7 | 10.5 | 10.6 | 9.9 | 9.8 | 101.1 | 498.1 |  |
| 7 | Marie Laure Gigon |  Ranska | 396 | 10.3 | 9.6 | 10.4 | 10.7 | 10.7 | 9.9 | 10.5 | 10.2 | 9.8 | 9.2 | 101.3 | 497.3 |  |
| 8 | Sylwia Bogacka |  Puola | 397 | 10.1 | 9.8 | 9.7 | 9.6 | 9.9 | 10.3 | 9.8 | 9.9 | 10.3 | 9.2 | 98.7 | 495.7 |  |
Aleksis-kuoro

Aleksis-kuoro on nurmijärveläinen neliääninen sekakuoro. 
Aleksis-kuorolla on monipuolinen ohjelmisto koostuen kansanlauluista musikaaleihin. Kuoro laulaa pääosin suomeksi, mutta ohjelmiston osana on myös englanniksi sekä muutamalla muulla kielellä lauluja.
Aleksis-kuoron juuret ovat Nurmijärven Karjala-kuorossa, joka perustettiin jo vuonna 1998. Nykyinen Aleksis-kuoroyhdistys on rekisteröity vuonna 2010. 
Kuoroa on johtanut jo vuodesta 2007 diplomikuoronjohtaja Victoria Meerson.
Kuoron toimintaa tukee Nurmijärven Opisto, Nurmijärven seurakunta sekä Nurmijärven kunta.
Aiheesta muualla

Kuoron facebook -sivut
Ahvenlammi (Virrat, Siekkiskylä)

| Ahvenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°15′17″N, 23°52′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.417.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,2 m  
Rantaviiva:  0,876 km  
Pinta-ala:  4,693 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlammi 
Ahvenlammi  on Pirkanmaalla Virroilla Siekkiskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Siekkisjärven valuma-alueeseen (35.417) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,2 metriä mpy.
Ahvenlammi (Äänekoski, eteläinen)

| Ahvenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°36′49″N, 25°55′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  oja Ahvenlampeen 
Järvinumero:  14.418.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,6 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,742 km  
Pinta-ala:  2,231 ha  
Tilavuus:  0.000084 km³ 
Keskisyvyys:  3,75 m  
Suurin syvyys:  6,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlammi 
Ahvenlammi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Vihijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 310 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 83 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 6,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,6 metriä mpy.
Ansgar Gabrielsen

| Ansgar Gabrielsen> Norjan terveysministeri |
| --- | --- |
 Bondevikin II hallitus 18. kesäkuuta 2004 – 17. lokakuuta 2005  
Edeltäjä:  Dagfinn Høybråten
Seuraaja:  Anne-Grete Strøm-Erichsen
Norjan elinkeino- ja kauppaministeri
 Bondevikin II hallitus 19. lokakuuta 2001 – 18. kesäkuuta 2004  
Edeltäjä:  Grete Knudsen
Seuraaja:  Børge Brende
Suurkäräjäedustaja
 Länsi-Agderin vaalipiiri 1993–2005  
Lindesnesin pormestari
 1987–1993  
Edeltäjä:  Kenneth Skofteland
Seuraaja:  Odleiv Skagestad
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. toukokuuta 1955 (ikä 69) Mandal
Tiedot
Puolue:  oikeistopuolue
Kunnianosoitukset:  Pyhän Olavin ritarikunta
Ansgar Gabrielsen (s. 21. toukokuuta 1955 Mandal) on norjalainen oikeistopuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1993–2005 ja toimi Norjan elinkeino- ja kauppaministerinä vuosina 2001–2004 sekä terveysministerinä vuosina 2004–2005. Vuosina 1987–1993 hän oli Lindesnesin pormestari.
Aiheesta muualla

Ansgar Gabrielsen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ansgar Gabrielsen Wikimedia Commonsissa
Ahvenlammi (Äänekoski, pohjoinen)

| Ahvenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°36′56″N, 25°55′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  oja Iso-Jurvoon 
Järvinumero:  14.418.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,8 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,432 km  
Pinta-ala:  1,175 ha  
Tilavuus:  0.000040 km³ 
Keskisyvyys:  3,43 m  
Suurin syvyys:  6,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlammi 
Ahvenlammi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Vihijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 170 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 40 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys on 6,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,8 metriä mpy.
Aluekehittäminen

Aluekehittämisessä on kyse yhden tai useamman toimijan puuttumisesta arvojensa määrittelemistä lähtökohdistaan tietyn alueen kehityksen kulkuun. Käytännössä nykyaikaisissa yhteiskunnissa aluekehittäminen on useimmiten usean toimijan vastuulla.
Aluekehittäminen voi olla muuttuviin olosuhteisiin sopeutumista omista lähtökohdista tai uusia olosuhteita kohti laajenevaa. Kehittäminen on uusia voimavaroja luovaa, etsivää ja olemassa olevia resursseja hyödyntävää toimintaa. Olennaista on siis uuden luominen, siirtyminen eteenpäin, jolloin ongelmana on etukäteen tietää, onko kehitys laadultaan järkevää.
Tampereen yliopistossa on aluekehittämiseen liittyvä koulutusohjelma, hallintotieteiden tutkinto-ohjelman alainen kunta- ja aluepolitiikan suuntautumisvaihtoehto.
Aluekehittämisen keskeisiä kysymyksiä

Keskeisiä aluekehittämisen kysymyksiä ovat esimerkiksi:
Miksi jotkut alueet ja kaupungit kasvavat ja uudistuvat toisten taantuessa?
Mitkä tekijät selittävät kaupunkien ja alueiden kasvua?
Mikä erottaa vetovoimaiset kaupungit taantuvista?
Miksi osa kaupungeista ja alueista on innovatiivisempia kuin toiset?
Miten rakenteelliset tekijät vaikuttavat alueiden kehitykseen?
Miten institutionaaliset tekijät vaikuttavat alueiden kehitykseen?
Mitä voimme tehdä tukeaksemme alueiden ja kaupunkien suotuisaa kasvua?
Mitkä ovat tärkeimmät toimijat ja kehittämisstrategiat?
Alueen määritelmä

Alue määritellään aluekehittämisen yhteydessä laajasti. Käsite voi viitata kylään, kunnanosaan, kuntaan, useiden kuntien yhteenliittymään eli seutukuntaan, maakuntaan, suuralueeseen eli useiden maakuntien muodostamaan kokonaisuuteen, tai maiden rajat ylittävään kokonaisuuteen, kuten esimerkiksi Itämeren alue.
Alue voidaan määritellä hallinnon, politiikan, toiminnan, kulttuurin ja maantieteen näkökulmasta. Alueet ovat hyvin erilaisia kehittämiskohteita riippuen niiden luonteesta, koosta ja historiasta.
Hallittavuus, arvot ja muutos

Aluekehittämisessä on kysymys hallittavuudesta, arvoista ja muutoksesta.
Ei ole itsestään selvää, että monista organisaatioista, ja vielä useammista toiminnoista koostuva aluekokonaisuus kykenee tuloksellisesti ohjaamaan inhimillistä osaamista, toimijoiden yhteistyötä ja taloudellisia resursseja tavoitteiden saavuttamiseksi.
Varsin usein aluekehittämisenkeskeiset toimijat rationalisoivat tapahtumien kulun jälkeenpäin, jotta olisi mahdollista osoittaa, miten tehokkaasti kehittämisprosessia on johdettu, ja miten vastaukset kehittämistä koskeviin kysymyksiin ovat löytyneet visioiden ja strategioiden avulla. Käytännössä prosessi on saattanut olla epäselvä, menneeseen lukkiutumien ja hämmennyksen sävyttämä yrityksen ja erehdyksen polku.
Keskellä epäselviä tilanteita ei ole helppo löytää vastauksia kehittämisen kannalta keskeisiin kysymyksiin; aina ei edes ole helppo tietää, mikä kehittämisen keskeisin kysymys on. Vielä vaikeampaa on mobilisoida erilainen joukko organisaatioita ja yksilöitä yhdessä tunnistamaan ja toteuttamaan alueen kehityksen kannalta keskeisiä tavoitteita.
Jopa kysymykseen, mitä on ”kehitys”, saattaa olla vaikea vastata. Ja vielä vaikeampi voi olla määritellä tavoitteet, 
löytää yhdessä toimimisen muodot ja suunnata resurssit alueen kehitystä palvelevalla tavalla toimijoiden tarkastellessa kehitystä ja kehittämistä omista näkökulmistaan.
Aluekehittäminen ei ole suoraviivaista tavoitteiden asettamista ja oikeiden keinojen määrittelemistä, vaan moniulotteista ja moniarvoista tavoitteiden, näkemysten ja kokemusten välistä keskustelua tulevaisuudesta ja kehityksestä.
Aluekehittäminen ja aluepolitiikka

Aluepolitiikan ja aluekehittämisen käsitteitä käytetään usein tarkoittamaan samoja asioita. Niiden väliltä voidaan kuitenkin hahmottaa myös selkeitä eroja suhteessa siihen näkökulmaan, josta käsin aluekehitystä lähestytään.
Aluepolitiikka voidaan suppeasti tulkita alueellisia kehittyneisyyseroja tasoittamaan pyrkiväksi politiikaksi. Laajemmin aluepolitiikkaa voidaan pitää tapana suhtautua eri alueiden kehittymiseen, alueiden välisiin kehittyneisyyseroihin ja tapoihin vaikuttaa niihin tasaavasti.
Aluepolitiikassa on joka tapauksessa olennaista alueiden erojen ja eroihin vaikuttavien tekijöiden tarkastelu. Lisäksi siinä korostuu erilaisten alueiden eroja tasaavien toimintojen tunnistaminen ja soveltaminen. Suomea ja suomalaisia alueita koskevaa aluepolitiikkaa harjoitetaan Euroopan unionin tasolla ja kansallisena aluepolitiikkana.
Lisäksi esimerkiksi maakunnat harjoittavat omaa aluepolitiikkaa pyrkiessään huolehtimaan koko maakunnan tasapuolisesta kehittymisestä. Näin tarkasteltuna aluepolitiikalle on ominaista, että linjausten määrittämisessä ja rahoittamisessa on mukana ylempi taho kuten esimerkiksi EU, valtio tai maakunta, joka kuitenkin toimii tämän hetken aluepoliittisen ajattelutavan mukaan tiiviissä yhteistyössä muiden tasojen ja toimijoiden kanssa.
Aluekehittäminen ymmärretään aluepolitiikkaa laajemmaksi ilmiöksi, johon ei välttämättä liity alueellisten erojen tasaamisnäkökulmaa.
Aluepolitiikassa alueita verrataan toisiinsa, kun taas aluekehittämisessä korostuu alueen kehittäminen suhteessa itseensä. Aluekehittämisessä tarkastellaan jonkin aluekokonaisuuden tulevaisuuden toimintaedellytyksiä ja niiden kehittämistä
suhteessa kyseisen alueen taakse jääneeseen kehityksen historiaan.
Aluepolitiikan historia

Aluepolitiikka voidaan jakaa teollistavan kehitysaluepolitiikan, aluepoliittisen suunnittelun ja ohjelmaperusteisen kehittämisen vaiheisiin. Jaottelu on harkinnanvarainen ja vaiheet eivät ole suoraan peräkkäisiä, vaan ne limittyvät monin tavoin toisiinsa.
Teollistava kehitysaluepolitiikka 1966-1975
Aluepoliittisen suunnittelun ajanjakso 1975-1988
Ohjelmaperusteinen aluekehittäminen 1989-
Alueen kilpailukyvyn tekijät

Alueen kilpailukyky sisältää seuraavat tekijät:
Paikallisten yritysten kyky myydä tuotteittaan ja palvelujaan kilpailluilla markkinoilla, kaupankäynti, näiden tuotteiden ja palvelujen arvo ja niiden tuotannon tehokkuus, tuottavuus
Paikallisten inhimillisten ja muiden resurssien tehokas hyödyntäminen, resurssit ja kyvykkyydet
Paikallisten toimijoiden kyky yhdessä ja erikseen luoda uusia alueen kilpailukykyyn vaikuttavia resursseja, kyvykkyydet ja johtaminen
Paikallisten toimijoiden kyky kääntää taloudellinen kilpailukyky asukkaiden elinolosuhteita ja hyvinvointia tukeviksi rakenteiksi ja palveluiksi, hyvinvointi
Aluekehittämisen keskeisiä käsitteitä

Aluekehittämiselle keskeisiä käsitteitä ovat muun muassa seuraavat:
Osaamisperustainen aluekehittäminen
Oppiminen ja kilpailukyky
Klusterit
Innovaatiot
Innovaatiojärjestelmät
Innovaatioympäristöt
Toimijoiden väliset vuorovaikutussuhteet
Oppimisprosessit
Kansainvälisyys
Luovien ja innovatiivisten ympäristöjen ominaisuudet

Alueellisten innovaatiojärjestelmien ja -ympäristöjen tutkimuksissa on korostettu, että luovissa ja innovatiivisissa ympäristöissä on:
runsaasti luovia ja aktiivisia ihmisiä
riittävästi erilaista toisiaan tukevaa osaamista
helppo verkottua ja solmia yhteistyösuhteita
vahvat kannustimet yrittämiselle ja riskinotolle
nopeasti mobilisoitavat resurssit
toimiva infrastruktuuri
suuret toimintavapaudet
vahva innovaatiokulttuuri
Aluekehittäjän rooli

Tehokas kehittäminen ei perustu “kontrolloi ja komenna” -malliin tai suoraviivaiseen suunnitteluprosessiin. Aluekehittämisessä tulisi kyetä vaikuttamaan itsenäisten toimijoiden itsenäisiin päätöksiin ja toimintoihin, mikä edellyttää sosiaalisten prosessien ymmärtämistä. Aluekehittäjän työstä suuri osa on vuorovaikutusta muiden ihmisten kanssa; kommunikointia, vaikuttamista ja vaikuttamisen kohteena olemista. Aluekehittäjän tulisi tavalla tai toisella saada eri alojen spesialistit työskentelemään yhdessä alueen hyväksi.
Anssi Blomstedt

Anssi Blomstedt (s. 10. helmikuuta 1945 Helsinki) on suomalainen elokuva-alan ammattilainen. Hän on toiminut elokuvien leikkaajana, ohjaajana, käsikirjoittajana, äänittäjänä, tuottajana ja näyttelijänä. Hän sai vuonna 1979 ensi kertaa jaetun Risto Jarva -palkinnon iskelmätähden valmennuksesta kertovasta lyhytdokumentistaan Opeta mua rakastamaan. Vuonna 1990 valmistui Anssi Blomstedtin ohjaama pitkä näytelmäelokuva Axel, joka perustuu Bo Carpelanin romaaniin ja kertoo Jean Sibeliuksesta ja tämän ystävästä Axel Carpelanista.
Blomstedtin vanhemmat olivat arkkitehti, professori Aulis Blomstedt ja keramiikkataiteilija Heidi Blomstedt, Jean Sibeliuksen tytär. Hänen veljensä Juhana Blomstedt, Petri Blomstedt ja Severi Blomstedt suuntautuivat vanhempiensa tavoin visuaalisille aloille, mutta Anssi-poika aluksi musiikkiin. Hän opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa Meri Louhoksen johdolla, kunnes vaihtoi alaa saatuaan vuonna 1965 työpaikan Filminor-elokuvatuotantoyhtiöstä.
Anssi Blomstedt oli nuoruudessaan naimisissa sisustussuunnittelija Kaisa Blomstedtin kanssa.
Alimerkintä

Alimerkintä tarkoittaa arvopaperin liikkeeseenlaskuun eli emissioon liittyvää tilannetta, jossa sijoittajat eivät merkintäajan kuluessa merkitse emission vähimmäismäärää arvopapereita.
Jos osakeyhtiön osakeannissa antipäätöstä vastaavaa määrää osakkeita ei ole merkitty määräajan kuluessa, osakeantipäätös ja siihen perustuva merkintä raukeavat.
Avaimenperä

Avaimenperä on avainnipussa oleva koriste. Sen avulla avaimen voi löytää helpommin, sillä avaimenperä suurentaa avainten yhteistä kokoa. Erilaiset, usein numeroidut avaimenperät auttavat myös erottamaan muuten samannäköiset avaimet toisistaan.
Avaimenperä LED-valo.
Lisäksi on olemassa ns. avaimenperävalo joka nimensä mukaisesti kulkee muiden avaimien mukana. Nykyisin nämä ovat usein led-toimisia ja kuluttavat vähän tehoa. Pimeänä vuodenaikana kätevöittää esimerkiksi polkupyörän lukon löytämistä.
Tällaisia jos pidetään taskussa tai avainlompakossa edellyttää sitä että paristot tai akut ovat pienikokoisia, siksi onkin tyypillistä että voimanlähteet ovat esim. nappiparistoja.