stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
JUU EI
Näyttelijät

Susanna Nisso – Perheen tytär Emma
Santeri Mäntylä – Perheen poika Eetu
Sanna Majanlahti – Perheen äiti, ammatiltaan opettaja
Jari Salmi – Perheen isä, ammatiltaan nikkari, korjaaja
HappyOrNot

| HappyOrNot |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2009
Perustaja:  Heikki Väänänen ja Ville Levaniemi
Toimitusjohtaja:  Miika Mäkitalo
Puheenjohtaja:  Stewart Roberts
Kotipaikka:  Tampere
Toiminta-alue:  globaali
Omistaja:  Heikki Väänänen ja Ville Levaniemi, 70 % (2018)
Kotisivu:  www.happy-or-not.com/fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
HappyOrNot Oy on suomalainen yritys, joka tekee palautelaitteita, joilla mitataan asiakastyytyväisyyttä. Laitteet koostuvat neljästä hymynaama-painikkeesta, joilla asiakkaat voivat ilmoittaa, ovatko he hyvin tyytyväisiä, tyytyväisiä, tyytymättömiä vai hyvin tyymättömiä saamaansa palveluun. Yritykset käyttävät tietoja etsiessään kehityskohteita toiminnastaan. Palaute kertoo, tarvitaanko isoja vai pieniä muutoksia. Yritys on pikapalautealan edelläkävijä ja alan johtava toimija koko maailmassa.
Syyskuuhun 2020 mennessä yritys oli myynyt tuotteitaan yli 135 maahan.
Historia > 2009–2016

Heikki Väänänen kertoo, että hän sai teini-ikäisenä huonoa palvelua elektroniikkaa myyvässä kaupassa ja poistui paikalta pettyneenä. Hän ei antanut tapahtuneesta palautetta, sillä sitä ei voinut tehdä helposti. Pettymys jäi hänen mieleensä ja pohdittuaan tilannetta yli vuosikymmen myöhemmin, hän sai idean helposta tavasta antaa asiakaspalautetta.
Kun heille paljastui, ettei vastaavaa ideaa ollut vielä tuotteistettu, he kävivät tapaamassa potentiaalisia asiakkaita ja saatuaan positiivista palautetta he perustivat yrityksen vuonna 2009. Alun perin kahden napin laitteen nappien määrä tuplaantui potentiaalisten asiakkaiden toiveesta. Jos nappeja olisi ollut kolme, keskimmäiseen olisi tullut eniten vastauksia, kun taas neljän napin ansiosta saatiin tarkempaa tietoa. Yritys oli Väänäselle kolmas, jossa hän oli osakkaana DiCode-ohjelmistoyrityksen ja Universomo-peliyrityksen jälkeen. Ensimmäinen palautelaite pystytettiin tamperelaiseen Valintataloon, ensimmäiset kansainväliset asiakkaat saatiin vuonna 2012, kun Heathrow'n lentoasema Lontoossa ja ranskalainen kauppaketju Carrefour aloittivat palvelun käytön. Heathrow toi HappyOrNotille tärkeää näkyvyyttä kansainvälisten yritysjohtajien saavuttamisessa.
Ensimmäiset kilpailijat yritys sai pikapalautealalle vuosina 2011–2012, jolloin markkinoille tuli lisää laitteita ja ratkaisuja. Vuonna 2014 perustettiin toimipiste Floridaan.
Vuonna 2016 yrityksen liikevaihto oli 4,4 miljoonaa euroa , josta viennin osuus oli yli 90 %. Sillä oli työntekijöitä Isossa-Britanniassa, Saksassa, Singaporessa, Suomessa ja Yhdysvalloissa.
Historia > 2017–

Lokakuussa 2017 yhtiön 65 työntekijän joukossa oli 11 eri kansalaisuutta. Yrityksellä oli sadassa maassa noin 4 000 asiakasta, joilla oli käytössä yhteensä 25 000 päätelaitetta.  Lokakuussa 2017 kaksi kansainvälistä pääomasijoittajaa sijoittivat 14,5 miljoonaa euroa yritykseen, mikä kiihdytti yrityksen kasvua muun muassa Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Saksassa. Markkinoinnissa haluttiin keskittyä laatuun ja kohdentaa yhtiön toimintaa sen parhaisiin markkinoihin, kasvua haettiin erityisesti Yhdysvalloista. Pohjoismainen Northzone ja australialainen AirTree Ventures saivat yhtiöstä noin 30 prosentin osuuden. Sijoitus oli suomalaiselle startupille poikkeuksellisen suuri. Sijoituksen mukana Nortzonen Marta Sjögren alkoi neuvoa perustajia yrityksen skaalaamisessa. Yrityksen kansainväliseen jälleenmyyjäverkostoon kuului yli sata jälleenmyyjää.
Vuonna 2018 yrityksellä oli 160 työntekijää ja sen liikevaihto oli 7,7 miljoonaa euroa. Helmikuussa 2018 amerikkalainen New Yorker julkaisi 4-sivuisen jutun HappyOrNotista. Artikkeli poiki paljon viestejä niin sijoittajilta, asiakkailta kuin työnhakijoiltakin sekä lisää medianäkyvyyttä muun muassa BBC:ssä ja NBC:ssä. Väänänen pääsi myös sisällöntuottajaksi Forbesiin.
Vuoteen 2019 mennessä HappyOrNot oli myynyt yli 30 000 päätettä yli 130 maahan. Laitteisiin kertyi päivittäin yli miljoona palautetta.
Vuonna 2020 yhtiö lisäsi laitteisiinsa antimikrobisen pinnoitteen vähentääkseen koronaviruksen leviämistä. Se testasi myös QR-koodien käyttöä, mutta paljastui, että niiden käyttö vaati vastaajilta enemmän aikaa. Sen jälkeen HappyOrNot alkoi tutkia voisiko laitteita käyttää liiketunnistimilla ilman kosketusta.
Organisaatio

Vuonna 2018 yritys kertoi rekrytoivansa parhaat työntekijänsä omien verkostojensa kautta.
HappyOrNot perusti itselleen hallituksen vuonna 2014. Työskentely haluttiin toteuttaa toisin kuin muissa yrityksissä. Kokouksessa voidaan käyttää esimerkiksi viisi minuuttia raporttien katsomiseen ja kolme tuntia uusien suunnitelmien tekemiseen. Hallitus hoitaa kokouksensa esimerkiksi Skypessä, Gotomeetingissä sekä WhatsApp-ryhmässä. Hallituksen puheenjohtajana toimii Taalerin sijoitusjohtaja Tero Luoma.
Asiakkaat

Vuonna 2018 HappyOrNotin tuotteita käytettiin 117 maassa, esimerkiksi lentokentillä, kaupoissa, ravintoloissa, terveyskeskuksissa ja sairaaloissa.
Esimerkiksi San Franciscon 49ersin stadionilla laitteita käytetään palveluongelmien löytämiseen ja ratkaisuun, esimerkiksi huomaamaan paperipyyhkeiden loppuminen käymälöistä tapahtumien aikana. Muita asiakkaita ovat muun muassa Biltema, Carrefour, Helsingin kaupunki, Ikea, Vianor, Wallmart, Yhdysvaltojen rajanvalvontalaitos ja Zara. Vuonna 2016 yrityksellä oli 2 000 yritysasiakasta, joista noin 300 käytti palvelua henkilöstön tyytyväisyyden seuraamiseen. Näitä olivat muun muassa LinkedIn, Gigantti, Nordea, Microsoft, DHL ja eBAy.
Tuotteet

HappyOrNotin tuoteidea perustuu siihen, että ihmiset ovat kiireisiä, eivätkä he halua uhrata edes minuuttia antaakseen asiakaspalauttetta. Kun palautteen voi antaa muutamassa sekunnissa, vastauksia annetaan helpommin. Oikea nappi valitaan tunteiden perusteella, jolloin sitä ei tarvitse miettiä, kuten pitäisi tehdä, jos palvelua arvioitaisiin vaikka asteikolla nollasta kymmeneen. Palautetta voivat antaa kaikki ikään tai kulttuuriin katsomatta – sen käyttäminen ei edellytä lukutaitoa. Palautekanavan etuja on myös anonymiteetti, vastaajan ei tarvitse pelätä esimerkiksi identiteettivarkautta, eikä yritysten tarvitse pohtia GDPR-velvotteitaan. Esimerkiksi lentokentillä voi olla kymmeniä HappyOrNotin laitteita, ja niiden avulla saadaan nopeasti selville, jos esimerkiksi lentoaseman turvatarkastukseen ollaan tyytymättömiä.
HappyOrNot auttaa asiakkaitaan datan tulkinnassa. Esimerkiksi eräs kauppaketju ihmetteli, että miksi iltapäivien myynti oli aamupäiviä parempaa ja etsi syytä siihen, mitä aamuisin tehtiin väärin. Palautelaitteen avulla paljastui, että asiakkaat eivät olleet iltapäivän palveluun tyytyväisiä: jos myyjiä olisi enemmän, iltamyynti todennäköisesti kasvaisi.
Tuotteesta on olemassa myös älypuhelimessa ja tabletissa toimivat versiot.
Palvelun keräämää dataa asiakkaiden reaktioista analysoidaan työkaluilla, jotka ohjaavat asiakaspalvelun parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Palvelua voi käyttää myös työpaikoilla ilmapiirin seuraamiseen – sen avulla myös tiimien hiljaiset voivat kertoa mielipiteensä. Hiljaisten osuus on HappyOrNotin kokemusten mukaan eri ryhmissä noin 85 prosenttia. Jos työpäivä ei ole sujunut parhaalla mahdollisella tavalla, työntekijällä on mahdollisuus eritellä, johtuiko asia esimerkiksi esimiehestä, tiedonkulusta, ryhmätöistä, työympäristöstä tai siviilielämästä. Anonyymin ja jatkuvan palautteen avulla yritykset saavat tietoa nopeasti ja voivat reagoida tilanteeseen välittömästi.
Yleensä HappyOrNotin päätelaitteet lähettävät tiedot asiakkailleen vain kerran päivässä matkapuhelinverkon kautta, jotta säästetään sähköä. Tulevissa tuotteissa on kuitenkin tarkoitus käyttää vähemmän kuluttavaa kapeakaistaista IoT- tekniikkaa, jonka avulla päätelaitteet voivat välittää tietoa jatkuvasti.päivitettävä
Tunnustuksia

Vuonna 2015 HappyOrNot voitti European Business Awards (EBA) -kilpailussa Suomen sarjan. Myös Kauppalehti palkitsi sen vuoden suurimpana kasvajana Pirkanmaan, Pohjanmaan sekä Keski- ja Etelä-Pohjanmaan alueella.
Vuonna 2017 HappyOrNot oli Financial Timesin ylläpitämällä FT1000 Europe’s Fastest Growing Companies -listalla sijalla 212.
Vuonna 2017 Hallituspartnerit ry palkitsi yrityksen Kultainen nuija -palkinnolla sen hyvästä hallitustyöskentelystä.
Aiheesta muualla

Verkkosivut
BBC: How rude service inspired a multi-million euro firm 1.7.2019
HappyOrNotin hymiölaite Tampereella 2019
Jan Sandström

Jan Sandström voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Jan Sandström, ruotsalainen jääkiekkoilija
Jan Sandström, ruotsalainen säveltäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jan Sandström”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Helen Mirren

| Dame Helen Mirren |
| --- | --- |
 Helen Mirren vuonna 2020.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Helen Lydia Mirren
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1945 (ikä 79) Chiswick, Lontoo   Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Taylor Hackford (vih. 1997)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1965–
Palkinnot
 Parhaan naispääosan Oscar   2005 The Queen 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Helen Lydia Mirren (s. 26. heinäkuuta 1945 Chiswick) on englantilainen teatteri-, televisio- ja elokuvanäyttelijä. Hän on voittanut kolme Emmy-palkintoa ja vuoden 2006 parhaan naispääosan Oscar-palkinnon roolistaan elokuvassa The Queen. Tämä oli hänen kolmas Oscar-ehdokkuutensa.
Perhe

Helen Mirren syntyi Chiswickissä Lontoon länsipuolella, ja hän oli vanhempiensa kolmesta lapsesta toinen. Hänen ristimänimensä oli Yelena Vasilievna Mironova. Hänen isänsä Vasili Petrovitš Mironov oli lapsena muuttanut Venäjältä Englantiin diplomaatti-isänsä mukana ja jäänyt maahan Venäjän vallankumouksen jälkeen. Mirrenin äiti Kathleen Alexandrina Eva Matilda, o.s. Rogers, oli englantilainen. Isä muutti perheen sukunimen Mirreniksi 50-luvulla.
Ura

Helen Mirrenin merkittävimpien teatteritöiden joukossa ovat roolisuoritukset Kleopatrana ja lady Macbethina. Hän on myös tehnyt pitkän elokuvauran, johon kuuluvat muiden muassa Caligula, Gosford Park, Excalibur – sankarin miekka, Linnunradan käsikirja liftareille (äänirooli) ja The Queen. Mirren on myös näytellyt televisiosarjoissa, joista tunnetuin rooli on poliisi Jane Tennison rikossarjassa Epäilyksen polttopiste (1991–2006). Televisioelokuvista merkittävin lienee historiallinen draama Elisabet I. Mirren esiintyi myös vuoden 2007 elokuvassa National Treasure: Salaisuuksien kirja.
Mirren on ainoa näyttelijä, joka on esittänyt valkokankaalla sekä Elisabet I:tä että Elisabet II:ta ja lisäksi voittanut molemmista samana vuonna (2007) Golden Globe -palkinnot.
Yksityiselämä

Helen Mirren on ollut naimisissa yhdysvaltalaisen ohjaaja-tuottajan Taylor Hackfordin kanssa vuodesta 1997 lähtien; hänellä ei ole lapsia.
Valikoitu filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Nimi | Elokuvat> Rooli | Elokuvat>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1980 | Caligula | Caesonia |  |
| 1980 | Pitkä pitkäperjantai | Victoria |  |
| 1981 | Excalibur – sankarin miekka | Morgana |  |
| 1984 | 2010 | Tanya Kirbuk |  |
| 1985 | Heavenly Pursuits | Ruth Chancellor |  |
| 1985 | Taylor Hackfordin Valkeat yöt | Galina Ivanova |  |
| 1986 | Moskiittorannikko | äiti Fox |  |
| 1994 | Hullu kuningas | kuningatar Charlotte |  |
| 2000 | Greenfingers | Georgina Woodhouse |  |
| 2001 | Kunniasanalla | tohtori |  |
| 2001 | Viimeinen kierros | Amy |  |
| 2001 | Gosford Park | Mrs. Wilson |  |
| 2003 | Kalenteritytöt | Chris Harper |  |
| 2005 | Linnunradan käsikirja liftareille | Deep Thought |  |
| 2006 | The Queen | kuningatar Elisabet II |  |
| 2007 | National Treasure: Salaisuuksien kirja | Emily Appleton |  |
| 2008 | Mustesydän | Elinor Loredan |  |
| 2009 | State of Play | Cameron Lynne |  |
| 2009 | Viimeinen asema | Sofja Tolstaja |  |
| 2010 | The Tempest | Prospera |  |
| 2010 | Red | Victoria Winslow |  |
| 2010 | The Debt | Rachel Singer |  |
| 2011 | Arthur | Lillian Hobson |  |
| 2012 | The Door | Emerenc |  |
| 2012 | Hitchcock | Alma Reville |  |
| 2013 | Red 2 | Victoria Winslow |  |
| 2014 | Herkullinen elämä | Madame Mallory |  |
| 2015 | Kultainen nainen | Maria Altmann |  |
| 2015 | Eye in the Sky | Katherine Powell |  |
| 2015 | Trumbo | Hedda Hopper |  |
| 2016 | Kaikenkattava kauneus | Brigitte |  |
| 2017 | Viimeinen loma | Ella Spencer |  |
| 2018 | Pähkinänsärkijä ja neljä valtakuntaa | äiti Ginger |  |
| 2019 | Fast & Furious: Hobbs & Shaw | Magdalene ”Queenie” Shaw |  |
| 2021 | Fast & Furious 9 | Magdalene ”Queenie” Shaw |  |
| 2023 | Fast & Furious X | Magdalene ”Queenie” Shaw |  |
| 2023 | Shazam! Fury of the Gods | Hespera |  |
| 2023 | Barbie | kertoja |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helen Mirren Wikimedia Commonsissa
Helen Mirrenin elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive)
Helen Mirren NNDB:ssä (englanniksi)
Viralliset fanisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Helen Mirren BAFTA-palkinnon jakotilaisuudessa 2007.
Ivan Aksakov

Ivan Aksakov, Ilja Repinin maalaama muotokuva vuodelta 1878.
Ivan Sergejevitš Aksakov (ven. Ива́н Серге́евич Акса́ков; 8. lokakuuta (J: 26. syyskuuta) 1823 Nadeždino, Orenburgin kuvernementti – 8. helmikuuta (J: 27. tammikuuta) 1886 Moskova) oli venäläinen lehtimies, joka tunnettiin näkyvänä panslavismin puolustajana.
Ivan Aksakov kuului vanhaan venäläiseen Aksakovin sukuun, ja hänen isänsä oli kirjailija Sergei Aksakov. Slavofiilina tunnettu kirjailija Konstantin Aksakov oli hänen vanhempi veljensä. Ivan Aksakov työskenteli nuorena senaatin virkailijana Moskovassa ja oli vuosina 1848–1852 sisäministeriön palveluksessa. Tuona aikana hän vakuuttui Venäjän oikeuslaitoksen uudistamisen tarpeellisuudesta. Hän aloitti toimittajanuransa slavofiilien lehdessä Moskovski Sbornikissa, joka kuitenkin pian lakkautettiin. Aleksanteri II:n noustua valtaan Aksakov alkoi toimittaa salanimellä Russkaja Beseda -nimistä lehteä. Aksakov kiinnostui eteläslaavien asiasta vierailtuaan Balkanilla sairaan veljensä luona. Vuonna 1861 hän perusti Den (”Päivä”) -nimisen viikkolehden, josta tuli pian hyvin suosittu. Sananvapauden puolustajana ja maaorjien vapauttamisen tukijana se sai aluksi puolelleen Venäjän vapaamielisten piirien myötätunnon.
Puolan kapina vuonna 1863 sai Aksakovin, kuten Mihail Katkovinkin, kääntymään jyrkäksi reaktionääriksi ja puolalaisvastaiseksi. Toisin kuin Katkovilla, Aksakovilla oli jatkuvia vaikeuksia sensuurin kanssa, sillä hän arvosteli viranomaisten toimintaa ja Venäjän hallituksen kansallisuuspolitiikkaa, joka ei hänen mielestään ollut tarpeeksi venäläiskansallista. Hänen vuosina 1867–1868 julkaisemansa Moskva-lehti kiellettiin nopeasti. Aksakov toimi myös vuonna 1858 Moskovaan perustetun Slaavilaisen komitean sihteerinä. Komitea ja sen sisarkomiteat Pietarissa ja Odessassa saivat suuren merkityksen vuosien 1875–1878 Balkanin kriisin aikana, jolloin ne muun muassa keräsivät rahaa ja kokosivat vapaaehtoisia Balkanille lähetettäviksi. Yleistä mielipidettä panslavistiseen suuntaan ohjailleella Aksakovilla on sanottu olleen merkittävä vaikutus Venäjän ja Turkin välisen sodan syttymiseen. Venäjän hallitus lakkautti Slaavilaisen komitean Aksakovin pidettyä kesäkuussa 1878 eräässä tilaisuudessa puheenvuoron, jossa hän arvosteli jyrkästi venäläisten diplomaattien toimintaa Berliinin kongressissa. Aksakovin kuoltua vuonna 1886 hänelle järjestettiin suurmiehen hautajaiset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ivan Aksakov Wikimedia Commonsissa
Аксаков, Иван Сергеевич (venäjäksi) Hrono.ru
Högsbyn kunta

| Högsbyn kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Högsby
Kuntakoodi:  0821
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  751,10 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  5 731
 – Väestötiheys:  7,6 as./km²
 
 www.hogsby.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Högsbyn kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Högsbyn kunta (ruots. Högsby kommun) on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Högsby.
Kunnan maapinta-ala on 751,10 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 731 henkeä (31.12.2020).
Högsby on Vöyrin ystävyyskunta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 38,01 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1889 Högsbyn maalaiskunnasta erotettiin Fågelfors omaksi kunnakseen. Vuonna 1948 muodostettiin Rudan taajaväkinen yhdyskunta Högsbyn ja Långemålan kuntiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Fågelfors, Högsby ja Långemåla yhdistettiin Högsbyn "suurkunnaksi". Vuonna 1959 Rudan taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin, koska sen valtuusto katsoi, ettei yhdyskunta selviytyisi viemäriverkoston rakentamiskuluista, sillä uudet kaupunginrakennusmääräykset vaativat rakentamista. Vuonna 1969 Fagerhult liitettiin vielä Högsbyn maalaiskuntaan, josta vuonna 1971 tuli nykyinen Högsbyn kunta ilman rajamuutoksia.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Högsbyn maalaiskunnan vaakuna. Myös Fagerhultin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Fagerhultin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Högsbyn kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 220 | 10 220 |
| 1955 | 1955 |    | 10 294 | 10 294 |
| 1960 | 1960 |    | 9 717 | 9 717 |
| 1965 | 1965 |    | 9 000 | 9 000 |
| 1970 | 1970 |    | 8 322 | 8 322 |
| 1975 | 1975 |    | 7 671 | 7 671 |
| 1980 | 1980 |    | 7 800 | 7 800 |
| 1985 | 1985 |    | 7 392 | 7 392 |
| 1990 | 1990 |    | 7 177 | 7 177 |
| 1995 | 1995 |    | 7 175 | 7 175 |
| 2000 | 2000 |    | 6 380 | 6 380 |
| 2005 | 2005 |    | 6 066 | 6 066 |
| 2010 | 2010 |    | 5 777 | 5 777 |
| 2015 | 2015 |    | 5 857 | 5 857 |
| 2020 | 2020 |    | 5 731 | 5 731 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 169 | 20,0 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 124 | 2,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 226 | 3,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 4 338 | 74,1 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 54 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 36 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 161 148 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 50 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,8 %
18–64-vuotiaat: 56,8 %
65 vuotta täyttäneet: 25,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 10,3 | 7,9 |
|   | jalostus | 25,7 | 33,7 |
|   | palvelut | 61,7 | 56,4 |
|   | tuntematon | 2,4 | 2,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 1 890 | 2 403 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 78,7 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 67,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 906 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Högsby | 1 881 |
| 2 | Berga | 724 |
| 3 | Ruda | 613 |
| 4 | Fågelfors | 424 |
| 5 | Fagerhult | 229 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Grönskåra
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Björkshult*
Grönskåra
Långemåla
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Björkshult kuuluu osin myös Uppvidingen kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Allgunnen
Värlebo
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Högsbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 5 | 6 | 6 | 6 | 5 | 6 | 5 | 5 | 3 | 5 | 4 | 3 | 4 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 13 | 11 | 9 | 10 | 10 | 11 | 11 | 9 | 10 | 11 | 11 | 8 | 7 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 5 | 3 | 3 | 3 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 17 | 18 | 21 | 19 | 19 | 17 | 18 | 16 | 18 | 16 | 17 | 13 | 12 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 6 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Fagerhultin piiri
Fågelforsin piiri
Högsbyn piiri
Långemålan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Fågelfors
Högsby
Långemåla
Fagerhult
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Fagerhult
Fågelfors
Högsby
Långemåla
Seurakunnat > Kirkot

Högsbyn kirkko