stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MLS-kausi 2016
Runkosarja > Itäinen konferenssi

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Philadelphia Union  | 14 |  6 |  3 |  5 |  21 |  16 | +5 | 21 | Joukkue karsiutuu konferenssin välieriin ja CONCACAF Champions Leaguen kaudelle 2017–2018. |
| 2 | New York Red Bulls  | 14 |  6 |  7 |  1 |  24 |  20 | +4 | 25 | Joukkue karsiutuu konferenssin välieriin. |
| 3 | Montreal Impact  | 13 |  5 |  4 |  4 |  22 |  20 | +2 | 19 | Joukkue karsiutuu pudotuspeleihin. |
| 4 | New York City FC  | 14 |  4 |  4 |  6 |  22 |  29 | -7 | 16 | Joukkue karsiutuu pudotuspeleihin. |
| 5 | Toronto FC  | 13 |  4 |  5 |  4 |  14 |  15 | -1 | 17 | Joukkue karsiutuu pudotuspeleihin. |
| 6 | D.C. United  | 14 |  4 |  6 |  4 |  14 |  16 | -2 | 18 | Joukkue karsiutuu pudotuspeleihin. |
| 7 | Orlando City SC  | 13 |  3 |  3 |  7 |  23 |  21 | +2 | 12 |   |
| 8 | New England Revolution  | 15 |  3 |  5 |  7 |  19 |  25 | -6 | 14 |   |
| 9 | Columbus Crew  | 13 |  3 |  5 |  5 |  18 |  21 | -3 | 14 |   |
| 10 | Chicago Fire  | 12 |  2 |  5 |  5 |  10 |  14 | -4 | 11 |   |
Päivitetty 2. kesäkuuta 2016 pelattujen ottelujen jälkeen.
Lähde: MLS
Runkosarja > Läntinen konferenssi

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sporting Kansas City  | 2 |  2 |  0 |  0 |   3 |   1 | +2 | 6 | Joukkue pääsee konferenssin puolivälieriin |
| 2 | San Jose Earthquakes  | 2 |  2 |  0 |  0 |   3 |   1 | +2 | 6 | Joukkue pääsee konferenssin puolivälieriin |
| 3 | Houston Dynamo  | 2 |  1 |  1 |  0 |   8 |   3 | +5 | 4 | Joukkue pääsee pudotuspeleihin. |
| 4 | Real Salt Lake  | 2 |  1 |  1 |  0 |   4 |   3 | +1 | 4 | Joukkue pääsee pudotuspeleihin. |
| 5 | Los Angeles Galaxy  | 2 |  1 |  0 |  1 |   4 |   2 | +2 | 3 | Joukkue pääsee pudotuspeleihin. |
| 6 | Portland Timbers  | 2 |  1 |  0 |  1 |   3 |   3 | 0 | 3 | Joukkue pääsee pudotuspeleihin. |
| 7 | Colorado Rapids  | 2 |  1 |  0 |  1 |   1 |   1 | 0 | 3 |   |
| 8 | FC Dallas  | 2 |  1 |  0 |  1 |   2 |   5 | -3 | 3 |   |
| 9 | Vancouver Whitecaps FC  | 2 |  0 |  0 |  2 |   3 |   5 | -2 | 0 |   |
| 10 | Seattle Sounders FC  | 2 |  0 |  0 |  2 |   1 |   3 | -2 | 0 |   |
Runkosarja > Liiga

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Montreal Impact  | 2 |  2 |  0 |  0 |   6 |   2 | +4 | 6 |
| 2 | Sporting Kansas City  | 2 |  2 |  0 |  0 |   3 |   1 | +2 | 6 |
| 3 | San Jose Earthquakes  | 2 |  2 |  0 |  0 |   3 |   1 | +2 | 6 |
| 4 | Houston Dynamo  | 2 |  1 |  1 |  0 |   8 |   3 | +5 | 4 |
| 5 | Toronto FC  | 2 |  1 |  1 |  0 |   4 |   2 | +2 | 4 |
| 6 | New York City FC  | 2 |  1 |  1 |  0 |   6 |   5 | +1 | 4 |
| 7 | Real Salt Lake  | 2 |  1 |  1 |  0 |   4 |   3 | +1 | 4 |
| 8 | Los Angeles Galaxy  | 2 |  1 |  0 |  1 |   4 |   2 | +2 | 3 |
| 9 | Portland Timbers  | 2 |  1 |  0 |  1 |   3 |   3 | 0 | 3 |
| 10 | Colorado Rapids  | 2 |  1 |  0 |  1 |   1 |   1 | 0 | 3 |
| 11 | Philadelphia Union  | 2 |  1 |  0 |  1 |   2 |   3 | -1 | 3 |
| 12 | FC Dallas  | 2 |  1 |  0 |  1 |   2 |   5 | -3 | 3 |
| 13 | New England Revolution  | 2 |  0 |  2 |  0 |   3 |   3 | 0 | 2 |
| 14 | Orlando City SC  | 2 |  0 |  2 |  0 |   3 |   3 | 0 | 2 |
| 15 | Chicago Fire  | 2 |  0 |  1 |  1 |   4 |   5 | -1 | 1 |
| 16 | D.C. United  | 2 |  0 |  1 |  1 |   1 |   4 | -3 | 1 |
| 17 | Vancouver Whitecaps FC  | 2 |  0 |  0 |  2 |   3 |   5 | -2 | 0 |
| 18 | Columbus Crew  | 2 |  0 |  0 |  2 |   2 |   4 | -2 | 0 |
| 19 | Seattle Sounders FC  | 2 |  0 |  0 |  2 |   1 |   3 | -2 | 0 |
| 20 | New York Red Bulls  | 2 |  0 |  0 |  2 |   0 |   5 | -5 | 0 |
Palkinnot > Kuukausittaiset palkinnot

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| Kuukausi | Pelaaja | Seura | Tilastot | Lähde |
maaliskuu:
Palkinnot > Viikottaiset palkinnot

| Viikko | MLS Viikon pelaaja> Pelaaja | MLS Viikon pelaaja> Seura | Viikon maali> Pelaaja | Viikon maali> Seura | MLS Viikon torjunta> Pelaaja | MLS Viikon torjunta> Seura |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viikko 1 |  Mike Magee | LA Galaxy |  Ignacio Piatti | Montreal Impact |  Evan Bush | Montreal Impact |
| Viikko 2 |  Andrew Wenger | Houston Dynamo |  |  |  |  |
| Viikon joukkue> Viikko | Viikon joukkue> Maalivahti | Viikon joukkue> Puolustus | Viikon joukkue> Keskikenttä | Viikon joukkue> Hyökkäys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viikko 1 |  Bingham (SJ) |  Cole (LA)  Moor (COL)  Zimmerman (FCD) |  Chara (POR)  Fagundez (NE)  Martínez (RSL)  McNamara (NYC) |  Larin (ORL)  Magee (LA)  Piatti (MON) |
| Viikko 2 |  Blake (PHI) |  Beasley (HOU)  Ciman (MON)  Williams (COL) |  Mustivar (SKC)  Pontius (PHI)  Sunday (RSL)  Wenger (HOU) |  Dwyer (SKC)  Piatti (MON)  Villa (NYC) |
Kolmisoppinen (Hartola)

| Kolmisoppinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°42′54″N, 25°56′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Iso-Paljoon 
Järvinumero:  14.835.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,1 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,965 km  
Pinta-ala:  3,731 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmisoppinen 
Kolmisoppinen  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Kauhtuen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Iso-Paljon valuma-alueeseen (14.835) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy.
Kostamonjärvi

| Kostamonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°50′24″N, 26°02′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Kostamonjoki Rautaveteen 
Järvinumero:  14.838.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,5 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  830 m  
Rantaviiva:  4,061 km  
Pinta-ala:  96,123 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKostamonjärvi 
Kostamonjärvi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Nakkerpohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 830 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 96 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Kostamonjoen valuma-alueeseen (14.838) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,5 metriä mpy.
Kurkostenlampi

| Kurkostenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°41′44″N, 26°04′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.831.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,2 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,146 km  
Pinta-ala:  3,557 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurkostenlampi 
Kurkostenlampi tai Kurkonen on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Hartolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 450 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,2 metriä mpy.
Kukkarolammi (Sysmä)

| Kukkarolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°37′04″N, 25°48′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Kiimasjärveen 
Järvinumero:  14.833.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  alle 110 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,687 km  
Pinta-ala:  1,709 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKukkarolammi 
Kukkarolammi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Taipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on alle 110 metriä mpy.
Lahnalampi (Sysmä)

| Lahnalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä, Hartola
Koordinaatit:  61°39′06″N, 25°47′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Lahnajoki Hirvijärveen 
Järvinumero:  14.833.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,8 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,639 km  
Pinta-ala:  2,288 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLahnalampi 
Lahnalampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Hartolassa Hirvipohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,8 metriä mpy.
Mahajärvi

| Mahajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°49′42″N, 25°56′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Erkinjoki Rautaveteen 
Järvinumero:  14.837.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,4 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  3,583 km  
Pinta-ala:  29,137 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMahajärvi 
Mahajärvi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Pappisten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Erkinjoen valuma-alueeseen (14.837) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy.
Myllyjärvi (Hartola)

| Myllyjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°43′15″N, 25°53′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Sulkavaan 
Järvinumero:  14.834.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,4 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,915 km  
Pinta-ala:  3,736 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMyllyjärvi 
Myllyjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Vuorenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 410 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Merijoen valuma-alueeseen (14.834) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.
Orijärvi (Luhanka)

| Orijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Luhanka, Joutsa
Koordinaatit:  61°49′11″N, 25°52′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Karijoki Suureen Kurjärveen 
Järvinumero:  14.836.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,5 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  3,027 km  
Pinta-ala:  17,972 ha  
Saaria:  1 
 fiOrijärvi 
Orijärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla ja Joutsassa Kitulan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,0 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Ventalanjoen valuma-alueeseen (14.836) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,5 metriä mpy.
Aurinko

| Aurinko |
| --- | --- |


Ominaisuudet
Keskietäisyys Maasta: 1,4960×108 km
Näennäinen kirkkaus: −26,8m
Absoluuttinen kirkkaus: 4,8M

Fyysiset ominaisuudet
Spektriluokka: G2V
Väri-indeksi B-V: 0,65
Päiväntasaajan halkaisija: 1 392 000 km 109 × Maa
Säde päiväntasaajalla: 696 000 km
Pinta-ala: 6,09×1012 km²
Tilavuus: 1,41×1027 m³
Massa: 1,9891×1030 kg 333 400 × Maa
Painovoiman aiheuttama putoamiskiihtyvyys pinnalla: 274 m/s²
Mikroturbulenssi (pyörteisyys): 1,20 ± 0,05 km/s
Luminositeetti: 3,9×1026 W

Kierto ja pyöriminen
Pyörähdysaika ekvaattorilla leveydellä 60°: 25 vrk 29 vrk 
Kiertoaika Linnunradan keskustan ympäri: 226 000 000 v

Fotosfäärin koostumus
vetyä heliumia happea hiiltä rautaa neonia typpeä piitä magnesiumia rikkiä: 73,46 % 24,85 % 0,77 % 0,29 % 0,16 % 0,12 % 0,09 % 0,07 % 0,05 % 0,04 %
Aurinko (symboli: ) on tähti, jota Maa kiertää. Auringon ympärille syntyneet planeetat ja muut kappaleet muodostavat aurinkokunnan. Aurinko kiertää muiden Linnunrataan kuuluvien tähtien tavoin galaksin keskipistettä.
Aurinko muodostui vajaa viisi miljardia vuotta sitten, ja energiaa se alkoi tuottaa noin 4,6 miljardia vuotta sitten. Nykyvaiheessaan Aurinko on suhteellisen kirkas tähti. Sen aktiivisuus vaihtelee noin 11 vuoden sykleissä. Viiden miljardin vuoden kuluttua Aurinko on kuluttanut loppuun vetynsä, ja se alkaa muuttua punaiseksi jättiläiseksi.
Auringon säteily on maapallon merkittävin energianlähde, ja maapallon eliöille Aurinko on välttämätön. Entisaikoina Aurinkoa on monessa kulttuurissa palvottu jumalana.
Nimi

Sana Aurinko kirjoitetaan isolla alkukirjaimella silloin, kun sanaa käytetään taivaankappaleen erisnimenä. Kun sanaa käytetään kiintotähdistä yleisesti tai jotenkin muuten kuin tähtieteellisenä nimenä (esimerkiksi "Huomenna paistaa aurinko"), sana kirjoitetaan pienellä alkukirjaimella. Nimitys aurinko on vanhastaan tunnettu vain suomen kielen länsimurteissa; itämurteissa sitä on vastannut myös samojedikielissä esiintyvä päivä. Pohjoissaamen kielessä aurinkoa kutsutaan nykyisinkin nimellä beaivi.
Nykyinen nimitys aurinko esiintyy kirjallisissa lähteissä 1500-luvulta alkaen. Sanan tarkka alkuperä on tuntematon, mutta sen on esitetty olevan mm. auer-sanan muunnos tai laina jostain balttilaisesta kielestä (vrt. liettuan aušrà, aamurusko). Koska sana esiintyy ensimmäisenä Agricolalla, sen on esitetty olevan jopa hänen luomansa uudismuodoste, pohjana ehkä latinan aurum, kulta. Joka tapauksessa saamelaiskielten epävarmoja vastineita lukuun ottamatta sukulaisissanoja muissa suomalais-ugrilaisissa kielissä ei ole.
Elinkaari

Aurinko muodostui vajaa viisi miljardia vuotta sitten tähtienvälisestä kaasusta, joka romahti palloksi oman painonsa vetämänä. Auringon ytimessä alkoi noin 4,6 miljardia vuotta sitten vetyfuusio ja se alkoi tuottaa energiaa. Sytyttyään Aurinko puhalsi ympärilleen tiivistyneestä kiekosta pois irtokaasun, jolloin jäljelle aurinkokuntaan jäivät vain kiinteät kappaleet ja kaasuplaneetat.
Aurinko kirkastuu hiljalleen ikääntyessään kun sen ydinosien alkuainekoostumus muuttuu fuusion kuluttaessa vetyvarantoa. Aurinko säteilee nykyisin jo noin 50 prosenttia voimakkaammin kuin 4,5 miljardia vuotta sitten. Kirkastumisen jatkuessa maapallo kuumenee niin paljon, että 1–3 miljardin vuoden kuluttua meret höyrystyvät, kasvihuoneilmiö kiihtyy ja Maa muuttuu elinkelvottomaksi.
Viiden miljardin vuoden kuluttua vety loppuu Auringon keskustasta ja se alkaa hitaasti laajentua ja muuttua punaiseksi. Vähitellen Auringosta tulee punainen jättiläinen, joka nielaisee sisemmät planeetat Merkuriuksen ja Venuksen. Maapallo sulaa laavapalloksi, ja osa sen kivikehästä höyrystyy avaruuteen. Samalla Aurinko puhaltaa uloimmat kerroksensa planetaariseksi sumuksi, jolloin keskustassa oleva tiivis ydin paljastuu ja muuttuu myöhemmin valkoiseksi kääpiöksi. Jäljelle jäänyt Auringon ydin jäähtyy hitaasti valkoisesta kääpiöstä mustaksi kääpiöksi.
Ominaisuudet

Aurinko on G-tyypin pääsarjan tähti, jonka spektriluokka on G2V. Vaikka Auringon tähtiluokkaa kutsutaankin keltaisiksi kääpiöiksi, todelliselta väriltään Aurinko on valkoinen. Aurinko on kirkkaampi kuin 85 prosenttia Linnunradan muista tähdistä. Auringolla ei ole kaksostähteä kuten useimmilla muilla tähdillä. Aurinko näkyisi paljain silmin suunnilleen 50 valovuoden etäisyydelle.
Auringon tärkeimpiä ominaisuuksia:
massa 1,989 × 1030 kg
säde 696 000 km
keskitiheys 1 409 kg/m3
tiheys keskustassa 1,6 × 105 kg/m3
pintalämpötila 5 777 K
lämpötila keskustassa 1,5 × 107 K
luminositeetti 3,9 × 1026 W
pyörähdysaika ekvaattorilla 25 vrk, leveydellä 60° 29 vrk
Auringon massaa, sädettä ja valovoimaa käytetään yleisesti yksikkönä muiden tähtien säteitä, massoja ja valovoimia käsiteltäessä.
Rakenne > Aine

Auringossa vallitsee niin korkea lämpötila, että aineet eivät esiinny kiinteässä, nestemäisessä tai kaasumaisessa olomuodossa, vaan kaikki aine on niin sanotussa neljännessä olomuodossa, plasmana.
Rakenne > Energia

Aurinko saa säteilemänsä energian siten, että vety muuttuu heliumiksi Auringon ytimessä tapahtuvassa fuusioreaktiossa. Tämä energia siirtyy ensin lyhytaaltoisena röntgensäteilynä ja edelleen pidempiaaltoisempana röntgensäteilynä ja lopuksi konvektiovirtauksena (lämpösiirtymisenä) Auringon pinnalle. Syntyneen energian täytyy kulkeutua Auringon ylempien kerrosten halki ennen vapautumista auringonvalona tai aurinkotuulen mukana. Arviot energian kulkeutumisajasta pintaan vaihtelevat 10 000 vuodesta 170 000 vuoteen.
Rakenne > Ydin

Ydin on Auringon sisin osa, jossa Auringon energian tuottavat fuusioreaktiot tapahtuvat. Sen läpimitta on noin 350 000 kilometriä, siis noin neljännes Auringon koko läpimitasta. Ytimen tiheys on korkeimmillaan 150 000 kg/m3 eli noin 150 kertaa veden tiheys. Paine on 225 miljardia ilmakehää. Lämpötila on noin 13 600 000 kelviniä, eli se on huomattavasti lämpimämpi kuin Auringon pinta, jossa lämpötila on 5 800 kelviniä. SOHO-luotaimen mittaustulokset viittaavat ytimen pyörivän pintaa nopeammin.
Lukuun ottamatta Auringon eliniän loppuvaiheita miltei kaikki Auringon energia syntyy ytimen fuusioreaktioissa, joissa vety-ytimet eli protonit yhdistyvät heliumytimiksi vapauttaen suuria määriä energiaa. Joka sekunti noin 600 miljoonaa tonnia vetyä fuusioituu 596 miljoonaksi tonniksi heliumia. Suhteellisuusteorian mukaisesti sekunnissa noin 4 miljoonaa tonnia ainetta muuttuu energiaksi. Auringon luminositeetti on noin 385 jottawattia sekunnissa. Silti Auringon ytimen tehotiheys on vain noin 277 wattia kuutiometrissä, sillä yksittäinen atomi törmää toiseen atomiin keskimäärin vain kerran viidessä miljardissa vuodessa.
Rakenne > Säteilyvyöhyke

Auringon ydintä ympäröi säteilyvyöhyke, jossa ydinreaktioita ei enää tapahdu. Sen halki ytimestä tuleva energia siirtyy pinnalle absorboitumalla ja emittoitumalla nousten säteilyvyöhykkeen pintaa kohden, joka on noin 0,7 Auringon säteen kohdalla.
Rakenne > Konvektiovyöhyke

Konvektiovyöhykkeessä energia siirtyy pääosin aineen konvektiovirtauksena pinnalle. Vyöhykkeen aine virtaa kohti Auringon pintaa. Pinnalla aine jäähtyy ja muuttuu täten tiheämmäksi ja vajoaa takaisin kohti Auringon ydintä.
Rakenne > Pinta

Auringon pintakerroksista, fotosfääristä, energiaa säteilee valonnopeudella ympäröivään avaruuteen sähkömagneettisen säteilyn kaikilla aallonpituuksilla, pääasiassa näkyvänä valona ja infrapunasäteilynä, jonkin verran myös ultraviolettisäteilynä. Fotosfäärin keskimääräinen lämpötila on noin 5 800 K. Fotosfääri näyttää rakeiselta; siinä on kirkkaampia ja hieman tummempia kohtia. Tämä johtuu syvemmältä tulevista konvektiovirtauksista. 100 kilometriä paksussa fotosfäärissä esiintyy myös auringonpilkkuja, joiden kohdalla lämpötila on huomattavasti alhaisempi. Auringonpilkut  muistuttavat epätasaisia reikiä. Auringonpilkun keskellä on tummin alue ja sen ympärillä vaaleampi alue. Muuta pintaa tummempi väri johtuu siitä, että auringonpilkun kohdalla pintalämpötila on noin 4 500 K, mikä on noin 1 500 astetta viileämpi kuin muualla. Alemman pintalämpötilan aiheuttaa magneettikenttä, joka estää konvektion. Tyypillisen auringonpilkun läpimitta on noin 10 000 kilometriä ja elinaika muutamasta päivästä kuukausiin.
Rakenne > Kaasukehä

Kaasukehä jakautuu suhteellisen ohueen, sisempään värikehään eli kromosfääriin ja kauas ulottuvaan koronaan. Koko kaasukehä on sen verran harvaa, ettei se ole nähtävissä paljain silmin muulloin kuin auringonpimennyksien yhteydessä, jolloin kromosfääri näyttäytyy ohuena punaisena renkaana Auringon ympärillä. Kromosfäärin paksuus on noin 2 000 km ja sen lämpötila noin 100 000 kelviniä.
Kaasukehän uloin osa korona muodostuu vielä harvemmasta, mutta hyvin kuumasta plasmasta, jonka lämpötila osittain on yli miljoona astetta, ja se ulottuu monen Auringon säteen verran siitä ulospäin. Etenkin sen ollessa aktiivisimmillaan auringon magneettiset roihupurkaukset irrottavat koronasta ainetta (mm. protuberansseista) massapurkauksina, joissa plasmaa sinkoutuu avaruuteen satojen kilometrien sekuntinopeudella. Varautuneiden hiukkasten törmätessä muutamaa päivää myöhemmin Maan magneettikenttään syntyy revontulia. Koronan plasmasta irtoavia varautuneita hiukkasia, pääasiassa elektroneja ja protoneja, liikkuu siitä poispäin avaruuteen jopa 900 km/s nopeudella. Tämä aurinkotuuleksi kutsuttu ilmiö ulottuu koko aurinkokunnan läpi. Sen hiukkasten ja magneettikentän vaikutuspiirissä oleva avaruuden osa on heliosfääri, jonka rajoilta, noin 50–100 AU:n etäisyydeltä olevasta heliopaussista katsotaan tähtienvälisen avaruuden alkavan.
Aktiivisuus

Auringon aktiivisuus vaihtelee keskimäärin 11 vuoden sykleissä. Vuonna 2018 ilmeisesti lopuillaan oleva sykli alkoi joulukuussa 2008. Aktiivisuussyklin lopussa aktiivisuusminimin aikana auringonpilkkuja ei esiinny juuri lainkaan.
Auringonpilkuissa esiintyy jopa 0,45 teslan magneettikenttiä. Magneettikentän voimaviivat tekevät kahden auringonpilkun kohdalla silmukan Auringon pinnan ulkopuolella.
Muita pinnalla tapahtuvia ilmiöitä ovat flaret eli roihupurkaukset, protuberanssit, granulat ja niin kutsutut auringonjäristykset, joita muun muassa ESA:n SOHO-avaruusluotain havaitsi. Aurinko myös virittää Maan lähiavaruuteen niin kutsutun avaruussään. Auringon aktiivisuuden huippukausina esiintyy niin kutsuttuja aurinkomyrskyjä, jotka näkyvät Maassa muun muassa voimakkaina ja laaja-alaisina revontulina ja esimerkiksi Kanadan ja Yhdysvaltain itärannikon pitkien sähkön siirtolinjojen jakeluhäiriöinä.
Säteily

Auringon säteilemä valo sisältää kaikki tunnetut värit. Avaruudesta katseltaessa Aurinko näyttäisikin valkoiselta. Maasta Aurinko kuitenkin näyttää usein keltaiselta, koska ilmakehä pysäyttää osan Auringon säteilemistä fotoneista.
Auringossa syntyy näkyvän valon ja infrapunasäteilyn lisäksi jonkin verran ultraviolettisäteilyä sekä pieniä määriä radiosäteilyä, röntgensäteilyä ja gammasäteilyä. Radiosäteily tulee pääasiassa atmosfäärin ylimmistä kerroksista, sillä säteily ei juuri pääse ulos Auringon sisäkerroksista. Röntgensäteily tulee yleensä koronasta.