stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jesper Kokkonen
Ura > Seuraura

Kokkonen aloitti jääkiekkoilun Ruotsissa ja Flemingsbergs IK:n junioreissa. Hän pelasi sittemmin Hammarby IF:n ja Djurgårdens IF:n junioreissa, jonka jälkeen Kokkonen siirtyi Tampereen Ilvekseen kaudeksi 2008–2009. Hän pelasi kaudestaan noin puolet B- ja puolet C-junioreissa, joiden paras maalintekijä Kokkonen oli tehtyään runkosarjassa ja karsinnoissa yhteensä 21 osumaa. Kauden 2009–2010 päätteeksi hän voitti A-nuorten SM-pronssia. Helmikuussa 2011 Kokkonen palasi Ruotsiin ja hän pelasi loppukauden 2010–2011 MODO Hockeyn junioreissa, lähinnä seuran J18-joukkueessa.
Toukokuussa 2011 Kokkonen teki kaksivuotisen SM-liigasopimuksen Ilveksen kanssa. Hän teki liigadebyyttinsä kauden 2011–2012 kuudennessa ottelussa 27. syyskuuta 2011 vieraissa Saimaan Palloa vastaan ja sai ottelussa jääaikaa 3.42 minuuttia. Ottelu jäi Kokkosen kauden ainoaksi SM-liigassa. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan Ilveksen A-nuorissa, joiden toiseksi paras maalintekijä Kokkonen oli 16 osumallaan Tomi Wileniuksen jälkeen. Kokkonen keräsi myös 110 jäähyminuuttia, joilla hän sijoittui A-nuorten SM-liigan jäähypörssissä kolmanneksi.
Kaudella 2012–2013 Kokkonen oli Ilveksen A-nuorten paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Eero Savilahden jälkeen tehoilla 19+13=32. Hän pelasi kauden aikana myös kolme ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa, mutta ei yhtään SM-liigaottelua. Kaudeksi 2013–2014 Kokkonen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla maan I-divisioonassa pelanneen Hammarby IF:n riveihin. Hän voitti joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 29+18=47. Kokkonen jakoi sarjan maalipörssin kahdeksannen sijan Kiruna IF:n Niko Saarenpään ja HC Vita Hästenin Marcus Erikssonin kanssa. Helmikuussa 2014 Hammarby lainasi hänet loppukaudeksi samassa sarjassa pelaavaan Västerviks IK:hon. Kaudella 2014–2015 Kokkonen jatkaa Hockeyettan (ent. Ruotsin I-divisioona) -uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Huddinge IK:ssa.
Kaudeksi 2015–2016 Kokkonen siirtyi pikkuveljensä Robinin kanssa vuoden mittaisella sopimuksella Vimmerby HC:n paitaan. Hän oli tehoilla 12+15=27 joukkueen paras maalintekijä Hampus Harlestamin ja Simon Dahlin kanssa sekä toiseksi paras pistemies Joonas Koskisen jälkeen. Kokkonen voitti myös Vimmerbyn sisäisen tehotilaston lukemalla +9. Kaudella 2016–2017 hän oli joukkueen paras maalintekijä Kalle Östmanin kanssa 15 osumallaan ja Kokkonen voitti Vimmerbyn sisäisen tehotilaston lukemalla +11. Kaudella 2017–2018 hän oli joukkueen paras pistemies tehoilla 23+31=54, joilla Kokkonen jakoi koko Hockeyettanin pistepörssin neljännen sijan Piteå HC:n Joakim Högbergin ja Magnus Isakssonin sekä IF Troja-Ljungbyn Gustaf Berlingin kanssa. Hän sijoittui myös lukemalla +36 koko sarjan tehotilastossa toiseksi edellään vain Fredrik Lindblom.
Kokkonen siirtyi kaudeksi 2018–2019 kaksivuotisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue BIK Karlskogaan.
Ura > Maajoukkueura

Kokkonen pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2010 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2009. Yhteensä hän on pelannut neljä nuorten ja 32 poikien maaottelua. Kokkonen palkittiin Pohjola-leirin parhaana pelaajana ja valittiin sen tähdistökentälliseen vuonna 2008.
Muuta

Kokkosen pikkuveli Robin pelaa hyökkääjänä Hockeyettan-joukkue Nybro IF Vikingsissa. Veljesten isä on kaudella 2010–2011 Lempäälän Kisan Mestis-joukkueen päävalmentajana toiminut Vesa Kokkonen. Vesa valmensi ennen tätä Ruotsissa 17 vuotta, jonka takia Jesper ja Robin ovat syntyneet ja saaneet siellä kiekko-oppinsa.
Kirsi Westerlund

| Kirsi Westerlund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  Kirsi Westerlund (o.s. Syrjänen)
Syntynyt: 20. syyskuuta 1969
Kuollut: 26. toukokuuta 2020 (50 vuotta)
Kansalaisuus:  Suomi
Kirsi Westerlund (o.s. Syrjänen, 20. syyskuuta 1969 – 26. toukokuuta 2020) oli vuoden 1992 Miss Suomi. Hän osallistui Miss Universum -kilpailuun samana vuonna, muttei yltänyt kymmenen parhaan joukkoon.
Ennen Miss Suomeksi valintaa Westerlund valittiin Rauman pitsimissiksi ja hän osallistui myös Aurinkotyttö-kilpailuun.
Kirsi Syrjänen ja muusikko Kurre Westerlund kihlautuivat, kun Kurre kosi Kirsiä televisiossa vuoden 1993 Miss Suomi -kisan suorassa lähetyksessä, ja he avioituivat vuonna 2004. Heidän esikoispoikansa syntyi vuonna 1998 mutta eli vain viisi vuorokautta. Vuonna 2000 heille syntyi tytär ja vuonna 2003 poika. Vuonna 2018 Kirsi Westerlund sairastui sarkoomasyöpään, ja hän kuoli sairauteen kaksi vuotta myöhemmin toukokuussa 2020.
Jesse Virtanen (jääkiekkoilija)

| Jesse Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. elokuuta 1991 (ikä 33) Rauma, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  HC Ambrì-Piotta
Sarja:  National League
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Lukko (SML) Hokki (Mestis) SaPKo (Mestis) LeKi (Mestis) Traktor Tšeljabinsk (KHL) Ak Bars Kazan (KHL) Färjestad BK (SHL)
Jesse Juhani Virtanen (s. 7. elokuuta 1991 Rauma) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Sveitsin pääsarja National League-joukkue HC Ambrì-Piottassa. Hän on pelityyliltään yleispuolustaja.
Ura > Maajoukkueura

Virtanen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011. Suomen A-maajoukkueessa hän on pelannut 24 ottelua tehopistein 3+3=6. Virtanen teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 7. huhtikuuta 2016 Porissa Slovakiaa vastaan, jolloin hän teki myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa ylivoimalla. Virtanen putosi viimeisten joukossa Suomen MM-leiriryhmästä vuoden 2016 turnaukseen.
Muuta

Virtanen valmistui WinNovasta merkonomiksi vuonna 2015 osaamisalanaan asiakaspalvelu ja myynti.
Costa Concordia

| Costa Concordia |
| --- | --- |
 Costa Concordia 31. heinäkuuta 2009.
Tyyppi:  Risteilyalus
Lippuvaltio:   Italia
Kotipaikka:  Genova 
IMO-numero:   9320544 
MMSI-numero:  247158500
Tunnuskirjaimet:  IBHD
Omistaja:  Costa Crociere S.p.A.
Rakennustelakka:  Fincantieri, Sestri Ponente,  Italia
Rakennusnumero:  6122
Vesillelasku:  2. syyskuuta 2005
Status:  Upposi 13. tammikuuta 2012 Romutettu Genovassa 2014
Tekniset tiedot
Pituus:  290,20  m
Leveys:  35,50 m
Syväys:  8,20 m
Bruttovetoisuus (GT):  114 500  
Koneisto:  6 × Wärtsilä
Nopeus:  23 kn
Hyttejä:  3 780
Miehistö:  1 090
Costa Concordia oli Costa Crocieren omistama vuonna 2006 valmistunut risteilyalus, joka risteili Välimerellä, Atlantilla ja Etelä-Amerikassa. Laivan sisaraluksia ovat Costa Serena, Costa Pacifica, Costa Favolosa, Costa Fascinosa ja Carnival Splendor. Ennen vuoden 2012 onnettomuutta Costa Concordia tunnettiin suurimpana italialaisena risteilyaluksena. Laivassa oli muun muassa neljä uima-allasta, elokuvateatteri, kasino, tenniskenttiä ja 13 baaria.
Miehistö

Aluksen normaalimiehistöön kuului 1 090 henkeä, mutta suurimmalla osalla miehistöstä ei ollut varsinaisia merimieskoulutusta, vaan se oli palkattu huolehtimaan matkustajien viihtyvyydestä, kuten huolehtimaan laivan ravintoloista,  baareista, uima-altaista, teattereista ja kasinoista sekä puhtaanapidosta. Tätä osaa miehistöstä oli verrattu maalla sijaitsevan hotellin henkilökuntaan. Suuri osa tästä miehistöstä ei osannut puhua italiaa ja englantiakin vain vähän.
Onnettomuudet > Törmäys laituriin 2008

Laiva törmäsi laituriin 22. marraskuuta 2008 Palermossa, mutta henkilövahingoilta vältyttiin.
Onnettomuudet > Karilleajo 2012

Laiva ajoi karille 13. tammikuuta 2012 Toscanan rannikolla lähellä Giglion saarta ja kääntyi kyljelleen. Vuoden 2013 tietojen mukaan 32 ihmistä menehtyi. Alus oli karille ajettaessa väärässä kurssissa, koska aluksen kapteeni halusi tervehtiä saarta epävirallisen käytännön mukaisesti. Italiassa vaarallisesta lähestymistervehdyksestä käytetään nimitystä inchino, ’niiaus’, ’kumarrus’. Aluksen päällikkö Francesco Schettino ojensi vastuun onnettomuudesta varustamolle, joka oli hänen mukaansa määrännyt hänen suorittamaan inchinon. Vuonna 2015 oikeus tuomitsi Schettinon 16 vuoden vankeuteen kuolemantuottamuksesta, haaksirikon aiheuttamisesta sekä matkustajien heitteillejätöstä.
Onnettomuudesta on tehty vuonna 2022 julkaistu dokumenttielokuva Costa Concordia: The Chronicle of a Disaster.
Nosto

Laivan jättämistä paikalleen harkittiin, sillä nosto-operaatio on kallis.
Ennen laivan nostoa aluksesta poistettiin poltto- ja voiteluaineet. Urakan hoitivat tanskalainen Smit Internationale ja italialainen Neri SpA.
Costa Concordia nostettiin ensin kokonaisena kellumaan ja hinattiin sitten romuttamolle. Nosto-operaation hoitivat amerikkalainen Titan Salvage ja italialainen Micoperi. Aluksi noston arveltiin olevan valmis keväällä 2013, mutta tammikuussa 2013 työn ennustettiin olevan valmis ”kesän loppuun mennessä”.  Alus saatiin käännettyä pystyasentoon 17. syyskuuta 2013.
Nostaminen kellumaan ja siirto romutettavaksi siirtyi kesään 2014. Heinäkuun lopulla 2014 hylky hinattiin Genovaan, missä se romutettiin. Romutustelakalla laivan kahdeksannen kannen hytistä kalusteromun alta löytyi 3. marraskuuta 2014 laivalla työssä olleen intialaisen tarjoilijan Russel Rebellon jäänteet. Hän oli onnettomuuden viimeinen kateissa ollut uhri.
Aiheesta muualla

Reitti ja kamera
Costa Concordia puoliksi uponneena.
Melillan raja-aita

Melillan raja-aita Melillan puolelta
Melillan raja-aita erottaa Marokon ja Espanjalle kuuluvan Melillan autonomisen kaupungin toisistaan. Aidan tarkoitus on pysäyttää laiton maahanmuutto. 12 kilometriä pitkä piikkilanka-aita rakennettiin vuonna 1998. Sitä korotettiin vuonna 2006, jolloin siitä tuli kuusi metriä korkea. Aidassa on sadan metrin välein liiketunnistimia ja videokameroita. Lisäksi se on varustettu myös kyynelkaasua levittävillä suihkuilla. Rajaa valvotaan valvontatorneista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Melillan raja-aita Wikimedia Commonsissa
Ceutan raja-aita

Ceutan raja-aitaa
Ceutan raja-aita erottaa Marokon ja Espanjalle kuuluvan Ceutan autonomisen kaupungin toisistaan. Aidan tarkoitus on pysäyttää laiton maahanmuutto ja salakuljetus.
Euroopan unioni on rahoittanut 30 miljoonaa euroa maksaneen aidan. Se käsittää rinnakkain olevia kolmimetrisiä aitoja, joiden huipulla on piikkilankaa, säännöllisin välein olevia vartioasemia ja tie, jota käyttävät poliisipartiot tai ambulanssit tarpeen tullen. Maakaapeli yhdistää valonheittimet, ääni- ja liikesensorit sekä videokamerat keskusohjauskoppiin.
Marokko on vastustanut aidan rakentamista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ceutan raja-aita Wikimedia Commonsissa
Näkemiin, kaunokaiseni

| Näkemiin, kaunokaiseni> Farewell, My Lovely.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Raymond Chandler
Kieli:  englanti
Suomennos
Suomentaja:  Eero Ahmavaara
Julkaistu:  1958
Sivumäärä:  287
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Näkemiin, kaunokaiseni (Farevell, My Lovely) on yhdysvaltalaisen kirjailija Raymond Chandlerin romaani, joka julkaistiin vuonna 1940.
Romaanin päähenkilö on Philip Marlowe, jota juuri vankilasta vapaaksi päässyt Hirvi-Malloy pyytää etsimään entistä tyttöystäväänsä. Marlowe on samaan aikaan ottanut myös toisen tehtävän Lindsay Marriottin henkivartijana. Molemmat tehtävät osoittautuvat ongelmallisiksi.
Romaani on filmatisoitu kolme kertaa. Ensimmäinen romaanin pohjalta tehty elokuva oli Irving Reisin ohjaama Haukka ja kadonnut kaunotar, joka valmistui 1942. Edward Dmytrykin ohjaus Hyvästi, kaunokaiseni valmistui 1944 ja Dick Richardsin ohjaama Verenpunainen yö vuonna 1975.
Tadžikistanin painanne

Hisorin laaksoa.
Tadžikistanin painanne on Hisor–Alain, Pamirin ja Hindukušin vuoristoalueiden välissä sijaitseva tektoninen painanne eli depressio, joka käsittää Tadžikistanin lounaisosan sekä lähialueet Uzbekistanissa ja Afganistanissa.
Painanteelle ovat ominaisia koillis–lounaissuuntaiset vuorijonot ja harjanteet, jotka laskeutuvat vähitellen Pandžin ja Amudarjan jokilaaksoihin. Niiden keskikorkeus on 500–2 300 metriä merenpinnasta (koillisessa 2 500–4 000 metriä). Vuoristojen välissä on lössilaaksoja, joiden korkeus on 300–400:sta 1 200:aan metriä. Pohjoisessa ja idässä painaumaa erottavat tektoniset siirrokset, jotka jatkavat kohoamistaan. Alue on hyvin altis maanjäristyksille.
Tadžikistanin painanteen laaksot ovat tärkeää maatalousaluetta. Niissä virtaavista joista suurimmat ovat Vaxš ja Kofarnihon. Alueen hyötykaivannaisia ovat öljy, maakaasu, kivihiili, ruokasuola ja rakennusaineet.
Tadžikistanin painanteen, Hisor–Alain ja Pamirin katsotaan muodostavan laajemman Pamir–Alain vuoristoalueen.
Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022

Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022 olivat 12. UEFA:n järjestämät futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut. Ne pelattiin Alankomaissa 19. tammikuuta – 6. helmikuuta 2022. Turnauksen isäntäkaupunkeina toimivat Amsterdam ja Groningen.
Euroopan-mestaruuden 2022 voitti hallitseva mestari Portugali, joka kukisti finaalissa Venäjän lukemin 4–2.  Suomen futsalmaajoukkue selviytyi debyyttiarvokisoissaan seitsemänneksi. Suomi hävisi tulevalle mestarille Portugalille puolivälierissä 3–2.
Kilpailut olivat ensimmäiset Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut, jotka pelattiin 16 joukkueen kesken. Aiemmin kisoja on pelattu 12 joukkueen turnauksena.
Pelipaikat

Lopputurnaus pelattiin Amsterdamissa ja Groningenissa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Amsterdam |  Amsterdam Groningen | Groningen |
| Ziggo Dome Kapasiteetti: 10 500 |  Amsterdam Groningen | MartiniPlaza Kapasiteetti: 4 500 |
|  |  Amsterdam Groningen |  |
Karsinnat

EM-karsintoihin osallistui yhteensä 50 maajoukkuetta, mikä on suurin osallistujamäärä EM-karsintojen historiassa. Karsinnat alkoivat yhdeksällä erillisellä esikarsintaturnauksella, joihin osallistuivat kaikki sijoittamattomat maajoukkueet. UEFA määritteli sijoitetut joukkueet Liettuan 2020 MM-kisojen karsintamenestyksen perusteella. 16 sijoitettua joukkueatta, mukana myös Suomi välttivät kokonaan esikarsintavaiheen. Esikarsintojen lohkot arvotiin marraskuussa 2019 ja karsintaottelut pelattiin tammikuussa 2020.
Varsinaiset karsintalohkot muodostettiin 16 esikarsintaturnauksissa parhaiten menestyneen maan sekä 16 sijoitetun joukkueen kesken. Karsintalohkot arvottiin Nyonissa syyskuussa 2020 ja karsinnat aloitettiin vuodenvaihteessa 2020. Suomi päätyi karsintalohkoon 7 yhdessä Italian, Belgian ja Montenegron kanssa.
Jokaisen kahdeksan karsintalohkon lohkovoittaja eteni suoraan kisoihin. Myös kuusi parasta lohkokakkosta saavat kisapaikan suoraan. Lohkokakkosten keskinäisessä vertailussa kaksi huonoiten sijoittunutta (pisteet ja maaliero) joukkuetta kisaavat viimeisestä kisapaikasta kaksiosaisessa ottelusarjassa, joka pelataan keväällä 2021.
Karsinnat > Lopputurnaukseen osallistuvat joukkueet

Seuraavat 16 joukkuetta pääsivät lopputurnaukseen.
| Maa | Karsintatapa | Karsintapäivä |
| --- | --- | --- |
|  Alankomaat | Isäntämaa | 01 24. syyskuuta 2019 |
|  Kroatia | 1. lohkon voittaja | 02 9. maaliskuuta 2021 |
|  Venäjä | 2. lohkon voittaja | 03 9. maaliskuuta 2021 |
|  Azerbaidžan | 3. lohkon voittaja | 04 9. maaliskuuta 2021 |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 4. lohkon voittaja | 05 10. maaliskuuta 2021 |
|  Kazakstan | 5. lohkon voittaja | 08 6. huhtikuuta 2021 |
|  Espanja | 6. lohkon voittaja | 06 9. maaliskuuta 2021 |
|  Italia | 7. lohkon voittaja | 07 9. maaliskuuta 2021 |
|  Portugali | 8. lohkon voittaja | 10 12. huhtikuuta 2021 |
|  Georgia | Kuuden parhaan lohkotoisen joukossa | 09 9. huhtikuuta 2021 |
|  Slovenia | Kuuden parhaan lohkotoisen joukossa | 11 12. huhtikuuta 2021 |
|  Suomi | Kuuden parhaan lohkotoisen joukossa | 12 13. huhtikuuta 2021 |
|  Slovakia | Kuuden parhaan lohkotoisen joukossa | 13 13. huhtikuuta 2021 |
|  Puola | Kuuden parhaan lohkotoisen joukossa | 14 14. huhtikuuta 2021 |
|  Ukraina | Kuuden parhaan lohkotoisen joukossa | 15 14. huhtikuuta 2021 |
|  Serbia | Pudotuspelien voittaja | 16 17. marraskuuta 2021 |
Karsinnat > Lohkoarvonta

Lopputurnauksen lohkoarvonta suoritettiin 18. lokakuuta 2021 Zeistissä.
| Kori 1 | Kori 2 | Kori 3 | Kori 4 |
| --- | --- | --- | --- |
|   Espanja (1)   Venäjä (2)   Portugali (3)   Kazakstan (4) |   Kroatia (5)   Azerbaidžan (6)   Serbia (7)   Italia (8) |   Ukraina (10)   Slovenia (11)   Bosnia ja Hertsegovina (12)   Puola (13) |   Suomi (14)   Slovakia (16)   Georgia (17)   Alankomaat (isäntä) (19) |
Lohkovaihe > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Portugali | 3 | 3 | 0 | 0 | 9 | 3 | +6 | 9 | Eteni pudotuspeleihin |
| 2 |  Ukraina | 3 | 1 | 0 | 2 | 8 | 5 | +3 | 3 | Eteni pudotuspeleihin |
| 3 |  Alankomaat (I) | 3 | 1 | 0 | 2 | 6 | 9 | −3 | 3 |  |
| 4 |  Serbia | 3 | 1 | 0 | 2 | 6 | 12 | −6 | 3 |  |
1 2 3  Ukraina 3 P, +4 ME; Alankomaat 3 P, 0 ME; Serbia 3 P, −4 ME
Lohkovaihe > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kazakstan | 3 | 2 | 1 | 0 | 14 | 7 | +7 | 7 | Eteni pudotuspeleihin |
| 2 |  Suomi | 3 | 1 | 1 | 1 | 7 | 10 | −3 | 4 | Eteni pudotuspeleihin |
| 3 |  Slovenia | 3 | 0 | 2 | 1 | 7 | 8 | −1 | 2 |  |
| 4 |  Italia | 3 | 0 | 2 | 1 | 6 | 9 | −3 | 2 |  |
Lähde: UEFA
Lohkovaihe > Lohko C

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 3 | 3 | 0 | 0 | 16 | 2 | +14 | 9 | Eteni pudotuspeleihin |
| 2 |  Slovakia | 3 | 1 | 1 | 1 | 8 | 12 | −4 | 4 | Eteni pudotuspeleihin |
| 3 |  Kroatia | 3 | 1 | 0 | 2 | 6 | 10 | −4 | 3 |  |
| 4 |  Puola | 3 | 0 | 1 | 2 | 4 | 10 | −6 | 1 |  |
Lähde: UEFA
Lohkovaihe > Lohko D

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Espanja | 3 | 2 | 1 | 0 | 15 | 3 | +12 | 7 | Eteni pudotuspeleihin |
| 2 |  Georgia | 3 | 2 | 0 | 1 | 5 | 11 | −6 | 6 | Eteni pudotuspeleihin |
| 3 |  Azerbaidžan | 3 | 1 | 1 | 1 | 8 | 7 | +1 | 4 |  |
| 4 |  Bosnia ja Hertsegovina | 3 | 0 | 0 | 3 | 4 | 11 | −7 | 0 |  |
Lähde: UEFA
Pudostuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   | 31. tammikuuta – Amsterdam  | 31. tammikuuta – Amsterdam  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 31. tammikuuta – Amsterdam  | 31. tammikuuta – Amsterdam  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   Portugali  |  3  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   Portugali  |  3  |  |  | 4. helmikuuta – Amsterdam  | 4. helmikuuta – Amsterdam  |  |  |  |  |
|   |   Suomi  |  2  |  |  | 4. helmikuuta – Amsterdam  | 4. helmikuuta – Amsterdam  |  |  |  |  |
|   |   Suomi  |  2  |  |  |   Portugali  |  3  |  |  |  |  |
|   | 1. helmikuuta – Amsterdam  | 1. helmikuuta – Amsterdam  |  |  |   Portugali  |  3  |  |  |  |  |
|   | 1. helmikuuta – Amsterdam  | 1. helmikuuta – Amsterdam  |  |  |   Espanja  |  2  |  |  |  |  |
|   |   Espanja  |  5  |  |  |   Espanja  |  2  |  |  |  |  |
|   |   Espanja  |  5  |  |  |  |  |  |  | 6. helmikuuta – Amsterdam  | 6. helmikuuta – Amsterdam  |
|   |   Slovakia  |  1  |  |  |  |  |  |  | 6. helmikuuta – Amsterdam  | 6. helmikuuta – Amsterdam  |
|   |   Slovakia  |  1  |  |  |  |  |  |  |   Portugali  |  4  |
|   | 31. tammikuuta – Amsterdam  | 31. tammikuuta – Amsterdam  |  |  |  |  |  |  |   Portugali  |  4  |
|   | 31. tammikuuta – Amsterdam  | 31. tammikuuta – Amsterdam  |  |  |  |  |  |  |   Venäjä  |  2  |
|   |   Kazakstan  |  3  |  |  |  |  |  |  |   Venäjä  |  2  |
|   |   Kazakstan  |  3  |  |  | 4. helmikuuta – Amsterdam  | 4. helmikuuta – Amsterdam  |  |  |  |  |
|   |   Ukraina  |  5  |  |  | 4. helmikuuta – Amsterdam  | 4. helmikuuta – Amsterdam  |  |  |  |  |
|   |   Ukraina  |  5  |  |  |   Ukraina  |  2  |  |  |  |  |
|   | 1. helmikuuta – Amsterdam  | 1. helmikuuta – Amsterdam  |  |  |   Ukraina  |  2  |  |  |  |  |
|   | 1. helmikuuta – Amsterdam  | 1. helmikuuta – Amsterdam  |  |  |   Venäjä  |  3  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Venäjä  |  3  |  |  |   Venäjä  |  3  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Venäjä  |  3  |  |  |  |  |  |  | 6. helmikuuta – Amsterdam  | 6. helmikuuta – Amsterdam  |
|   |   Georgia  |  1  |  |  |  |  |  |  | 6. helmikuuta – Amsterdam  | 6. helmikuuta – Amsterdam  |
|   |   Georgia  |  1  |  |  |  |  |  |  |   Espanja  |  4  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Espanja  |  4  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Ukraina  |  1  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Ukraina  |  1  |
Pudostuspelit > Puolivälierät

Portugali  v  Suomi
| Portugali  | 3–2 |  Suomi |
| --- | --- | --- |
|  Afonso Jesus  3'38", 14'47"  Miguel Ângelo  29'14"  | Raportti |  Hosio  9'30"  Autio  26'54"  |
Kazakstan  v  Ukraina
| Kazakstan  | 3–5 |  Ukraina |
| --- | --- | --- |
|  Douglas Júnior  33'52"  Orazov  37'56"', 39'16"  | Raportti |  Shoturma  14'07"  Korsun  24'51"  Zvarych  29'40"  Razuvanov  38'19"  Lebid  38'44"  |
Venäjä  v  Georgia
| Venäjä  | 3–1 |  Georgia |
| --- | --- | --- |
|  Niyazov  22'08"  Chishkala  27'32"', 39'54"  | Raportti |  Petry Branco  23'40"  |
Espanja  v  Slovakia
| Espanja  | 5–1 |  Slovakia |
| --- | --- | --- |
|  Mellado  1'36"', 23'41"  Sergio Lozano  9'22"  Campos  15'32"', 34'22"  | Raportti |  Serbin  33'48"  |
Pudostuspelit > Välierät

Ukraina  v  Venäjä
| Ukraina  | 2–3 |  Venäjä |
| --- | --- | --- |
|  Siryi  15'25"  Abakshyn  34'31"  | Raportti |  Sokolov  1'16"  Afanasyev  14'31"  Niyazov  30'01"  |
Portugali  v  Espanja
| Portugali  | 3–2 |  Espanja |
| --- | --- | --- |
|  Bruno Coelho  28'56"' (rp.)  Zicky Té  31'10"', 38'41"  | Raportti |  Raúl Gómez  0'17"  Chino  12'35"  |
Pudostuspelit > Pronssiottelu

Espanja  v  Ukraina
| Espanja  | 4–1 |  Ukraina |
| --- | --- | --- |
|  Mellado  10'46"  Solano  17'54"  Boyis  30'40"  Adolfo  31'06"  | Raportti |  Cherniavskyi  16'52"  |
Pudostuspelit > Loppuottelu

Portugali  v  Venäjä
| Portugali  | 4–2 |  Venäjä |
| --- | --- | --- |
|  Tomás Paçó  18'39"  André Coelho  26'45"', 31'16"  Pany Varela  39'59"  | Raportti |  Sokolov  9'49"  Afanasyev  12'45"  |
Vaajakosken vesivoimalaitos

| Vaajakosken vesivoimalaitos |
| --- | --- |
 Voimalaitos etelästä kuvattuna
Tyyppi:  vesivoimalaitos
Teho:  3,5 MW 
Tuotanto:  20 GWh/a
Pudotuskorkeus:  2,2 m
Omistaja:  Suur-Savon Sähkö
Sijainti:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62.2448°N, 25.8876°E
Vaajakosken vesivoimalaitos on Jyväskylässä Vaajavirrassa Naiskoskessa sijaitseva vesivoimalaitos. Laitoksen on rakennuttanut SOK. Laitoksen on omistanut vuodesta 1984 alkaen Suur-Savon Sähkö. Voimala on harvinainen koska sen vedenottokapasiteetti on suuri verrattuna korkeuseroon, joka on parhaimmillaan 2 metriä. Voimalaitoksen sisällä ei myöskään ole avattavia patoluukkuja vaan kiinteä patokynnys. Laitos käynnistetään imemällä kompressoreilla tyhjö kuhunkin ilmatiiviiseen virtauskanavaan (3 kpl), jolloin vesi syöksyy kynnyksen yli turbiiniin lapon ansiosta.
Voimalaitos sijaitsee Naissaaren itäpuolella. 
Voimalaitoksen ja Naissaaren välissä on käytöstä poistettu tukinuittokanava. Toisella puolen voimalaitosta on kalahissi sekä kalankasvatusaltaita, jotka myöskään eivät enää ole käytössä.
Saaren länsipuolella on Vaajakosken vanha vesivoimalaitos, Wanha Woimala.
Kuvia

Voimala pohjoispuolelta Naissaaresta kuvattuna
Voimala pohjoispuolelta Uimalanniemestä kuvattuna
Voimalan itäinen pääty
Voimalan läntinen pääty