stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nintendo 64
Triviaa

Ocarina of Time sai vuonna 2000 jatko-osan Majora's Mask, joka nostatti aluksi mielenkiintoa N64:ää kohtaan mutta jäi ilmestyessään monien medioiden epähuomioon. Tämä oli yksi peleistä, jotka hyödynsivät Nintendo 64:n lisämuistia (Expansion Pak), joka mahdollisti paremman graafisen ilmeen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nintendo 64 Nintendon kotisivuilla, arkistoitu versio (englanniksi)
Nintendo 64 Open Directory Project -sivustolla (arkistoitu) (englanniksi)
Viidennen sukupolven pelikonsolit
3DO
Amiga CD32
Apple Bandai Pippin
Atari Jaguar
Bandai Playdia
Casio Loopy
FM Towns Marty
Nintendo 64
NEC PC-FX
PlayStation
Sega Saturn
Nintendon laitteet
| --- | --- |
Pelikonsolit:  Color TV Game  NES/Famicom NES 2/AV Famicom  SNES/Super Famicom  Virtual Boy  Nintendo 64 iQue Player  GameCube Panasonic Q  Wii  Wii U  Nintendo Switch  Nintendo Switch 2 
Käsikonsolit:  Game & Watch  Game Boy  Game Boy Color  Game Boy Advance  Game Boy Advance SP  Nintendo DS  Game Boy Micro  Nintendo DS Lite  Nintendo DSi  Nintendo DSi XL  Nintendo 3DS  Nintendo 3DS XL  Nintendo 2DS  New Nintendo 3DS  New Nintendo 3DS XL  New Nintendo 2DS XL  Nintendo Switch Lite 
Kolikkopelit:  Vs. UniSystem/DualSystem  PlayChoice-10  Nintendo Super System  Triforce 
Nintendo 64:n pelimoduuli avattuna.
Nintendo 64:n pelimoduuli avattuna niin, että mikropiiri näkyy.
Oulun lentoasema

Oulun lentoaseman terminaali.
Sisäkuva terminaalista.
Norwegianin Boeing 737-800 Oulun lentoasemalla.
Uusi terminaali.
Oulun lentoasema (IATA: OUL, ICAO: EFOU) sijaitsee Oulunsalossa Kylänpuolen kaupunginosassa noin 10 kilometriä Oulun keskustasta lounaaseen. Lentoasemaa ylläpitää Finavia. Se on matkustajamäärältään Suomen kolmanneksi vilkkain lentoasema Helsinki-Vantaan ja Rovaniemen lentoaseman jälkeen.
Vuonna 2023 liikenneilmailun laskeutumisten määrällä mitattuna Oulun lentoasema oli Suomen kolmanneksi vilkkain. Lentoasemalta on päivittäin useita lentoja Helsinkiin. Vuonna 2023 lentoaseman kautta kulki yli puoli miljoonaa matkustajaa, ja liikenneilmailun laskeutumisia oli noin 3 000 kappaletta. FinnHEMS (FinnHEMS 50) on pitänyt tukikohtaansa Oulun lentoasemalla vuoden 2015 helmikuusta saakka.
Historia

Lokakuussa 1936 valmistui Oritkariin Oulun lentopaikka, jossa oli neljä 600 metrin pituista kiitotietä. Ensimmäinen Aero Oy:n reittilento tapahtui 15. kesäkuuta 1939, ja koneena oli de Havilland D.H.89 Dragon Rapide OH-BLB ”Lappi”. Reitti oli Helsinki–Tampere–Vaasa–Oulu–Kemi, joka oli päätepiste. 2. kesäkuuta 1940 lentolinja muuttui ”Petsamon Pikalinjaksi”, ja silloin lennettiin jo Petsamon Yläluostarin kentälle saakka, joka oli valmistunut tuolloin. Reitti oli Helsinki–Tampere–Vaasa–Kokkola–Oulu–Kemi–Rovaniemi–Sodankylä–Petsamo. Matka kesti kaikkiaan 8,5 tuntia. Lentoliikennettä oli vain kesäisin jatkosotaan asti, jolloin kenttä havaittiin liian lyhyeksi DC-2-lentokoneille. Ouluun ei lennetty miltei vuosikymmeneen.
Vuoden 1949 lopussa valtioneuvosto päätti nykyisen Oulun lentoaseman rakentamisesta, ja lentoasema vihittiin käyttöön 30. kesäkuuta 1953. Ensimmäisenä tuolloin vielä sorapäällysteiselle kiitotielle laskeutui Helge Laitisen ohjaama Aero Oy:n 26-paikkainen DC-3-kone OH-LCB eli ”Kuikka”, paikallista aikaa kello 11.15, kuten lentoaseman päällikkö Osvald Syysjärvi tapahtuman kirjasi.
Lentoasemaa on sittemmin laajennettu useaan otteeseen. Nykyisen matkustajaterminaalin ensimmäinen osa on otettu käyttöön vuonna 1973. Terminaalin suunnitteli arkkitehtitoimisto K. Ström & O. Tuomisto, joka suunnitteli myös Helsinki-Vantaan uuden terminaalin vuonna 1969. Terminaalia laajennettiin merkittävästi vuonna 1994. Laajennuksen suunnitteli Arkkitehtitoimisto Heikki Taskinen. Matkatavaroiden käsittelytiloja laajennettiin vuonna 2002.
Lentoasemalla on järjestetty kansainväliset lentonäytökset vuosina 1983, 1997 ja 2014. Finavian vuoden lentoasemaksi Oulun lentoasema on valittu vuosina 2014 ja 2016.
Historia > Onnettomuudet ja vaaratilanteet

2. helmikuuta 1973 Oulusta Kuusamoon matkalla ollut Karairin De Havilland Twin Otter -lentokone syöksyi maahan Pudasjärvellä. Koneessa oli kolme miehistön jäsentä ja 15 matkustajaa. Kaksi ihmistä loukkaantui.
30. syyskuuta 1978 Oulusta Helsinkiin matkalla ollut Finnairin Caravelle-lentokone kaapattiin. Koneessa oli viisi miehistön jäsentä ja 43 muuta matkustajaa. Kukaan ei kuollut tai loukkaantunut.
20. joulukuuta 1994 Oulusta Murmanskiin matkalla ollut Beechcraft Duke -lentokone syöksyi maahan pian lentoonlähdön jälkeen. Koneen lentäjä ja matkustajista toinen kuolivat, ja toinen matkustaja loukkaantui vaikeasti. Onnettomuuden syynä oli koneeseen tankattu väärä polttoaine.
12. lokakuuta 2007 Finnairin Airbus A319 -lentokone törmäsi nousukiidossa lintuparveen. Lentoonlähtö keskeytettiin onnistuneesti, vaikka keskeytys aloitettiin nokkapyörän ollessa ilmassa, ja nopeuden ollessa 18 solmua yli V1-nopeuden.
3. lokakuuta 2019 Eurocopter EC 120B Colibri -helikopteri kaatui kyljelleen parin metrin korkeudesta. Helikopteri vaurioitui merkittävästi ja lapojen palaset levisivät ympäristöön. Kopterissa oli kaksi henkilöä, jotka eivät loukkaantuneet vakavasti.
Terminaali

Lentoasemalla on yksi terminaali, jossa on matkustajatiloja noin 10 300 neliömetriä, ja sen kapasiteetti on 1,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Terminaalissa on neljä matkustajasiltaa, kolme kahvila-ravintolaa, oluthuone, verovapaa myymälä, apteekki sekä kokous- ja lounge-tilat. Terminaali on avoinna lentojen mukaan. Terminaalissa toimii langaton panOULU-verkko. Verkko otettiin käyttöön huhtikuussa 2007, ja se oli ensimmäinen avoin ja maksuton WLAN-verkko Suomen lentoasemilla.
Finavia laajensi terminaalia vuosina 2009–2011 noin 4 300 neliömetrillä ja matkustajasilloilla. Samalla terminaalin vanhaan osaan tehtiin muutostöitä noin 2000 neliömetrin alueella. Osa vanhoista lähtöporteista jätettiin palvelemaan ruuhka-aikaa ja pienempiä konetyyppejä, jotka eivät pysty käyttämään matkustajasiltoja. Hankkeen kustannus oli noin 21 miljoonaa euroa, josta Finavia rahoitti yhdeksän miljoonaa, valtio kuusi miljoonaa, Euroopan aluekehitysrahasto neljä miljoonaa  ja Oulun seudun kunnat loput kaksi miljoonaa. Terminaalin laajennusosa otettiin käyttöön syyskuussa 2011, ja kokonaisuudessaan rakennustyöt valmistuivat keväällä 2012.
Lentoasemalle on esitetty myös mittavampaa laajennusta, jossa lentoasemalle rakennettaisiin toinen terminaali yksityisellä rahoituksella. Alun perin hankkeen ensimmäinen vaihe suunniteltiin toteutettavaksi vuosina 2008–2010, ja sen kustannusarvio oli noin 30 miljoonaa euroa. Finavia on kuitenkin suhtautunut suunnitelmaan nihkeästi.
Lentoaseman yhteyteen on suunniteltu rakennettavaksi myös pysäköintihallia sekä hotellia.
Kiitotie

Oulun lentoasemalla on yksi kiitotie, 12/30, joka on 2 501 metriä pitkä ja 60 metriä leveä. Kiitotie on varustettu suurtehovaloin ja kiitotie 12 myös kategorian 2 ILS-tarkkuuslähestymisjärjestelmällä. Kiitotietä on ajoittain esitetty pidennettäväksi. Kiitotie peruskorjattiin kesällä 2017, minkä vuoksi lentoasema suljettiin viiden viikon ajaksi, juhannuksesta heinäkuun loppuun.
Lentoaseman valmistuessa vuonna 1953 kiitotie oli sorapintainen ja 1 280 metriä pitkä. Kaksi vuotta myöhemmin kiitotietä pidennettiin 1 500 metriin ja kaksi vuotta myöhemmin edelleen 1 800 metriin. Vuonna 1958 kiitotie pidennettiin kahteen kilometriin, ja se päällystettiin asfaltilla. Nykyiseen mittaansa kiitotietä jatkettiin vuonna 1966.
Aiemmin lentoasemalla on ollut myös nykyisen kiitotien kanssa poikittainen kiitotie 06/24, joka oli 1 700 metriä pitkä ja 45 metriä leveä. Tämä kiitotie oli pitkään käyttämättömänä huonon kuntonsa vuoksi, ja se poistettiin lopullisesti käytöstä 2000-luvun alussa. Nykyisin entisen kiitotien koillispäätä käytetään yleisilmailun asematasona.
Lentoyhtiöt ja reittikohteet

Säännölliset:
Finnair: Helsinki
Lufthansa: München
Entiset lentoyhtiöt ja kohteet
AirBaltic
Riika
Turku
Tallinna
Tukholma
Tromssa
Airlink
Tampere
Arctic Airlink
Luulaja
Tromssa
Blue1
Kööpenhamina
Helsinki
Tukholma
Finnair
Kemi
Rovaniemi
Nordic Regional Airlines
Tallinna
Norwegian Air Shuttle
Helsinki
Alicante
SAS
Tukholma
Lisäksi Oulusta on tilauslentoja lähinnä Etelä-Eurooppaan ja Thaimaahan.
AirBaltic ilmoitti 23. syyskuuta 2010 sijoittavansa lentoliikenteen solmukohdan eli niin sanotun hubin Oulun lentoasemalle, mikä lisäisi lentojen määrää huomattavasti. Solmukohta oli määrä avata vuodenvaihteessa 2012–2013, mutta koko hanke peruuntui AirBalticin talousongelmien takia.
Lentoyhtiöt ja reittikohteet > Rahtiliikenneyhtiöt

Oulun Tilauslento Rovaniemi
SprintAir Helsinki
Liikenneyhteydet lentoasemalle

Seututie 815 yhdistää lentoaseman keskustan suuntaan valtateille 4 ja 22. Lentoasemalle johtaa myös kevyen liikenteen väylä.
Oulun joukkoliikenteen linjan 8 linja-auto kulkee lentoasemalta keskustan kautta Linnanmaalle ja linja 9 keskustan kautta Heikinharjuun. Talvella lentoasemalta on yhteys Oulun keskustaan tieheimmillään 15 minuutin välein.
Tilastot

Katso lähdekoodikysely ja lähteet.
| Vuosi | Kotimaa | Kansainvälinen | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970 |  |  | 120 797 |  |
| 1976 |  |  | 256 164 |  |
| 1980 |  |  | 249 564 |  |
| 1984 |  |  | yli 300 000 |  |
| 1991 |  |  | 474 763 |  |
| 1998 | 583 609 | 73 727 | 657 336 |  |
| 1999 | 633 400 | 56 202 | 689 602 | +4,9 %  |
| 2000 | 668 860 | 63 988 | 732 848 | +6,3 %  |
| 2001 | 656 865 | 60 379 | 717 244 | −2,1 %  |
| 2002 | 573 090 | 64 612 | 637 702 | −11,1 %  |
| 2003 | 585 070 | 84 812 | 669 882 | +5,0 %  |
| 2004 | 691 668 | 80 663 | 772 331 | +15,3 %  |
| 2005 | 724 867 | 85 587 | 810 454 | +4,9 %  |
| 2006 | 764 831 | 83 115 | 847 946 | +4,6 %  |
| 2007 | 764 674 | 75 276 | 839 950 | −0,9 %  |
| 2008 | 709 779 | 92 176 | 801 955 | −4,5 %  |
| 2009 | 605 534 | 82 424 | 687 958 | −14,3 %  |
| 2010 | 595 457 | 105 119 | 700 576 | +1,7 %  |
| 2011 | 850 305 | 123 607 | 973 912 | +39,1 %  |
| 2012 | 899 854 | 178 679 | 1 078 533 | +10,7 %  |
| 2013 | 745 178 | 131 902 | 877 080 | −18,7 %  |
| 2014 | 829 936 | 130 611 | 960 547 | +9,5 %  |
| 2015 | 890 609 | 92 114 | 982 723 | +2,3 %  |
| 2016 | 950 203 | 77 292 | 1 027 495 | +4,6 %  |
| 2017 | 851 542 | 71 704 | 923 246 | −10,1 %  |
| 2018 | 991 161 | 105 756 | 1 096 917 | +18,8 %  |
| 2019 | 950 699 | 106 656 | 1 057 355 | −3,6 %  |
| 2020 | 296 088 | 16 804 | 312 892 | −70,4 %  |
| 2021 | 292 375 | 8 015 | 300 390 | −4,0 %  |
| 2022 | 591 992 | 40 138 | 632 130 | 110,4 %  |
| 2023 | 512 053 | 42 043 | 554 096 | −12,3 %  |
| 2024 | 502 278 | 77 584 | 579 862 | +4,7 %  |
| Vuosi | Kotimaa | Kansainvälinen | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 5 711 | 823 | 6 534 |  |
| 1999 | 5 850 | 750 | 6 600 |  |
| 2000 | 6 503 | 779 | 7 282 |  |
| 2001 | 6 249 | 912 | 7 161 |  |
| 2002 | 4 914 | 1 047 | 5 961 |  |
| 2003 | 5 200 | 1 131 | 6 331 |  |
| 2004 | 5 712 | 1 087 | 6 799 |  |
| 2005 | 5 808 | 685 | 6 493 | −4,5 %  |
| 2006 | 5 848 | 456 | 6 304 | −2,9 %  |
| 2007 | 5 108 | 287 | 5 395 | −14,4 %  |
| 2008 | 5 228 | 420 | 5 648 | +4,7 %  |
| 2009 | 5 276 | 268 | 5 544 | −1,8 %  |
| 2010 | 5 441 | 270 | 5 711 | +3,0 %  |
| 2011 | 6 746 | 321 | 7 067 | +24,4 %  |
| 2012 | 5 573 | 854 | 6 427 | −9,1 %  |
| 2013 | 4 486 | 868 | 5 354 | −16,7 %  |
| 2014 | 4 477 | 774 | 5 251 | −1,9 %  |
| 2015 | 4 473 | 594 | 5 067 | −3,5 %  |
| 2016 | 4 595 | 508 | 5 103 | +0,7 %  |
| 2017 | 4 148 | 452 | 4 600 | −9,9 %  |
| 2018 | 4 707 | 458 | 5 165 | +12,3 %  |
| 2019 | 4 154 | 442 | 4 596 | −11,0 %  |
| 2020 | 1 966 | 60 | 2 026 | −55,9 %  |
Krzysztof Kamil Baczyński

| Krzysztof Kamil Baczyński |
| --- | --- |
 Krzysztof Kamil Baczyński 1929.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1921 Varsova, Puola
Kuollut: 1944 (22–23 vuotta) Varsova, Puola
Kansalaisuus:  Puola
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: puola
Tuotannon kieli: puola
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Krzysztof Kamil Baczyński (1921 Varsova, Puola – 1944 Varsova, Puola) oli puolalainen runoilija. Hän oli toisen maailmansodan aikana maanalaisen Droga-lehden toimittaja. Hän kaatui taistelussa Varsovan vanhassakaupungissa.
Baczyńskin runo Rukous Jumalanäidille on julkaistu Anna-Maija Raittilan suomentamana antologiassa Kutsut minua nimeltä (Kirjapaja 1981 ISBN 951-621-300-6).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krzysztof Kamil Baczyński Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef
Abreu (laulaja)

| Abreu |
| --- | --- |
 Anna Abreu YleXPopissa Oulussa vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Anna Eira Margarida Heiskari
Syntynyt: 7. helmikuuta 1990 (ikä 35) Vantaa
Ammatti:  laulaja
Puoliso:  Lauri Heiskari (2013–)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Abreu, ennen Anna Abreu
Laulukielet:  englanti, portugali, espanja, suomi
Aktiivisena:  2007–
Tyylilajit:  pop, R&B, dance
Levy-yhtiöt:  Sony Music (2007–2012) Warner Music (2012–)
Aiheesta muualla
www.anna-abreu.fi
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Abreu tai Anna Abreu (oik. Anna Eira Margarida Heiskari, o.s. Mourão de Melo e Abreu, s. 7. helmikuuta 1990 Vantaa) on suomalais–portugalilainen laulaja. Hän nousi julkisuuteen vuoden 2007 Idols-kilpailun yhteydessä, sijoittuen kisassa toiseksi. Abreu on myynyt uransa aikana Suomessa yli 182 000 levyä. Vuosina 2007–2017 hän esiintyi nimellä Anna Abreu, kunnes marraskuussa 2017 hän vaihtoi taiteilijanimekseen Abreu.
Ura > 2007–2008: Albumit Anna Abreu ja Now

Abreu allekirjoitti levytyssopimuksen Sony Musicin kanssa 26. huhtikuuta 2007. Hän esitti uransa alussa pääosin englanninkielistä popmusiikkia, mutta levytti myös espanjaksi ja portugaliksi. Abreun esikoissingle ”End of Love” julkaistiin 26. kesäkuuta ja esikoisalbumi Anna Abreu 22. elokuuta 2007. Debyyttialbumia on myyty yli 86 000 kappaletta.
27. heinäkuuta 2007 ensi-iltaan tulleen The Simpsons Movie -animaatioelokuvan suomenkielisellä ääniraidalla Abreu esiintyi Rod Flandersin äänenä.
Abreun 22. lokakuuta 2008 julkaistua toista studioalbumia, Now, edelsi 6. elokuuta 2008 julkaistu single ”Vinegar”. Now-albumia on myyty yli 50 000 kappaletta. Albumin yhteydessä julkaistiin fanikirja Aakkoset Annasta Öisiin maanteihin, jonka kirjoitti Suosikki-lehden silloinen toimittaja Aino-Kuutamo Uusitorppa.
Vuoden lopussa 2008 Abreu sai kutsun itsenäisyyspäivän Linnan juhliin. Hänen seuralaisenaan oli artistin silloinen avopuoliso Panu Larnos.
Ura > 2009–2010: Just a Pretty Face? ja julkaisut ulkomailla

Abreun kolmas albumi Just a Pretty Face? julkaistiin 21. lokakuuta 2009. Albumia ostettiin sen ilmestymispäivänä reilusti yli kultalevyrajan, 23 000 kappaletta. Levy ylsi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle. Just a Pretty Face? -levyä on myyty yhteensä yli 33 000 kappaletta ja se oli Suomessa vuoden 2009 kuudenneksi myydyin suomalainen albumi.
Abreu esiintyi kahden jakson mittaisessa cameoroolissa televisiosarjassa Salatut elämät toukokuussa 2010. Hän esitti ohjelmassa kaksi kappalettaan: ”Music Everywhere” ja ”Impatient”.
Abreu teki vuoden 2010 alussa Antti Tuiskun kanssa konserttikiertueen Popin kuninkaalliset. Lokakuussa 2010 Abreu teki pitkän laivakiertueen Silja Symphonylla. Kiertueella käytettiin poikkeuksellisia video- ja ledtekniikoita.
Abreuta alettiin markkinoida ulkomailla syksyllä 2009, kun hänen ”Vinegar”-singlensä ja Now-albuminsa julkaistiin Britanniassa marraskuussa 2009. ”Vinegar” sijoittui brittiläisellä Commercial Pop Chart -listalla seitsemänneksi. Just a Pretty Face? julkaistiin Britanniassa keväällä 2010 ja single ”Music Everywhere” alkuvuodesta 2010.
Ura > 2011–2012: Rush ja keikkatauko

Abreu julkaisi neljännen studioalbuminsa Rush 30. maaliskuuta 2011. Albumilta julkaistuista singleistä ”Hysteria” ja ”Stereo” nousivat hiteiksi. Rush myi kolmeen edelliseen albumiin verrattuna huomattavasti vähemmän, sillä sitä myytiin sen julkaisuvuonna hieman alle 12 000 kappaletta.
Abreu kuului vuonna 2011 Tanssii tähtien kanssa -televisio-ohjelman tuomaristoon ohjelman kuudennella tuotantokaudella.
Abreu ilmoitti tammikuussa 2012 jäävänsä saman vuoden kesällä määrittelemättömän pitkälle tauolle. Hän julkaisi ennen tauolle jäämistään kokoelman, Greatest Hits, jonka erikoispainos sisältää myös DVD:n. Kokoelma oli samalla myös Abreun viimeinen julkaisu Sony Music-levy-yhtiölle, sillä huhtikuussa 2012 julkistettiin tieto Abreun allekirjoittaneen uuden levytyssopimuksen Warner Musicin kanssa.
Ura > 2013–2014: Paluu keikkatauolta, Vain elämää ja uusi albumi V

Abreu palasi keikkatauoltaan keväällä 2013. Hän oli mukana syksyllä 2013 esitetyn Vain elämää -televisiosarjan toisella tuotantokaudella yhdessä Pauli Hanhiniemen, Laura Närhen, Jukka Pojan, Juha Tapion, Maarit Hurmerinnan ja Ilkka Alangon kanssa.
Abreu julkaisi viidennen studioalbuminsa V 30. toukokuuta 2014. Albumin ensimmäinen single ”Ra-ta ta-ta” julkaistiin 11. huhtikuuta 2014  ja toinen single ”Right In Front Of You” kesäkuussa 2014. Abreu on kertonut, että häneltä odotettiin suomenkielistä musiikkia Vain elämää -televisiosarjassa esiintymisensä jälkeen, mutta hän halusi julkaista vielä yhden albumin englannin kielellä, vaikka se ei myisikään hyvin.
Ura > 2015–2017: Suomenkielinen albumi

Abreun uralla muutoksen tuulet alkoivat puhaltaa kesällä 2015. Hän julkaisi vuoden 2015 kesäkuun alussa uuden singlen ”Bandana”. Kappale oli aiemmasta poiketen levytetty suomeksi, samoin kuin hänen 9. syyskuuta 2016 julkaistu kuudes albuminsa Sensuroimaton versio. Albumilta on julkaistu myös singlet ”Ayo”, ”Grindaa ja flowaa”, ”Kaikki mussa rakastaa kaikkea sun” ja ”Räjäytä mun mieli”. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan kolmanneksi.
Ura > 2017–: Uusi artistinimi

Abreu ilmoitti 16. marraskuuta 2017 vaihtavansa artistinimekseen ABREU. Hän kertoi muuttuvansa myös jonkin verran artistina. Uusi single ”Soo Soo” julkaistiin 17. marraskuuta 2017. Hänen seitsemäs studioalbumi Teipillä tai rakkaudella julkaistiin 15. marraskuuta 2019.
Abreu ilmoitti marraskuussa 2024 tekevänsä keväällä 2025 11 kaupunkia kattavan klubikiertueen ja jäävänsä vuonna 2026 määrittelemättömän pituiselle tauolle, jolla "keskittyy johonkin ihan muuhun". Häneltä ilmestyy myös vuonna 2025 uusi albumi, järjestyksessään kahdeksas.
Palkinnot  ja ehdokkuudet

Abreu on palkittu Musiikkituottajat ry:n Emma-gaalassa vuoden naissolistin Emmalla kahdesti, vuosina 2007 ja 2008.
Vuonna 2009 Abreu oli ehdolla viiden Emma-palkinnon saajaksi. Hän oli ehdolla kategorioissa Vuoden paras albumi sekä Vuoden paras pop-albumi albumistaan Now), Vuoden naissolisti, Vuoden biisi kappaleestaan ”Vinegar” ja yleisöäänestyksellä valittavan Vuoden kotimainen artisti -palkintojen saajaksi. Vuonna 2010 Abreu sai kaksi Emma-ehdokkuutta: Vuoden naissolistiksi ja Vuoden kotimainen artisti, mutta ei voittanut niistä kumpaakaan.
Yksityiselämä

Abreun isä on portugalilainen ja äiti suomalainen. Abreu on katolilainen. Idols-kilpailun aikaan Anna opiskeli Sibelius-lukiossa. Vuonna 2009 hän keskeytti lukion vedoten laulajanuran tuomiin kiireisiin. Abreu puhuu sekä suomea että portugalia äidinkielenään.
Abreu avioitui lumilautailija ja markkinointipäällikkö Lauri Heiskarin kanssa kesäkuussa 2013 Portugalissa ja vaihtoi virallisen sukunimensä Heiskariksi, mutta konsertoi sen jälkeen vielä nimellä Anna Abreu, kunnes muutti taiteilijanimekseen ABREU marraskuussa 2017. Pariskunta asuu Espoossa.
Julkaisut

Anna Abreu (22. elokuuta 2007)
Now (22. lokakuuta 2008)
Just a Pretty Face? (21. lokakuuta 2009)
Rush (30. maaliskuuta 2011)
Greatest Hits (22. helmikuuta 2012)
V (30. toukokuuta 2014)
Sensuroimaton versio (9. syyskuuta 2016)
Teipillä tai rakkaudella (15. marraskuuta 2019)
Kirjallisuutta

Uusitorppa, Aino-Kuutamo: Anna Abreu. Aakkoset Annasta Öisiin maanteihin.  Helsinki:  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-34971-7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Abreu (laulaja) Wikimedia Commonsissa
Anna Abreun virallinen Facebook-sivusto.
Anna Abreu Ylen Elävässä arkistossa.
Anna Abreu
| --- | --- |
Studioalbumit:  Anna Abreu  Now  Just a Pretty Face?  Rush  V  Sensuroimaton versio 
Kokoelmat: Greatest Hits
Singlet:  "End of Love"  "Ivory Tower"  "Are You Ready"  "Vinegar"  "Silent Despair"  "Something About U"  "Come Undone"  "Music Everywhere"  "Impatient"  "Slam"  "Hysteria"  "Worst Part Is Over"  "Stereo"  "Be With You"  "Ra-ta ta-ta"  "Right In Front Of You"  "Bandana"  "Ayo"  "Grindaa ja flowaa"  "Kaikki mussa rakastaa kaikkea sun"  "Räjäytä mun mieli"  "Soo soo"  "Jouluyö, juhlayö"  "Amor amor"  "Yhen elämän juttu"  "Takaisin kotiin"  "Se syö naista"  "Sytyn"  "Teipillä tai rakkaudella"  "Lusikat"  "20 Ave Mariaa"  "Huuliharppu (Antonio)"  "Levoton tyttö"  "Jos menet pois"  "Kaikki paitsi sydän"  "Paholainen (Querido)"  "Eilisen mä"  "Sisko"  "Sulle tehty"  "Valheista kaunein" 
Muuta: Diskografia
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana 
Anna Abreu Kiuruvedellä Iskelmän juhlaa kymmenen vuotta -musiikkitapahtumassa 16. heinäkuuta 2008.
Anna Abreu Helsingin kirjamessuilla syksyllä 2009.
Galician kieli

| Galicia |
| --- | --- |

Oma nimi:  galego
Muu nimi:  galego
Tiedot
Alue:   Galicia (Espanja)
Virallinen kieli:   Galicia
Puhujia:  3–4 miljoonaa
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Real Academia Galega
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  itaaliset kielet romaaniset kielet iberoromaaniset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  gl
ISO 639-2:  glg
ISO 639-3:  glg
 Ohje 
Puhuttua galiciaa
Galician kieli eli galego kuuluu indoeurooppalaisen kielikunnan romaaniseen kieliryhmään. Sitä puhutaan Galician itsehallintoalueella Espanjassa ja osissa viereisiä Asturian ja Kastilian ja Leónin itsehallintoalueita. Sillä on Galiciassa virallisen kielen asema yhdessä espanjan kielen kanssa.
Galicia on läheistä sukua espanjan ja erityisesti portugalin kielelle. Jotkut kielitieteilijät pitävät galiciaa ja portugalia saman kielen murteina tai muunnelmina, mutta yhteisestä historiasta huolimatta niiden välillä on nykyisin huomattavia ääntämis-, sanasto- ja kielioppierojakin.
Nykyään galician kielen päivää vietetään 17. toukokuuta.
Historia

Nykyinen galician kieli on peräisin Miño-joen (port. Minho) laaksossa keskiajalla syntyneestä galego-portugaliksi kutsutusta kielimuodosta. Varhaisin kirjallisuus on kirjoitettu jo ennen kielten eriytymistä, sillä galego-portugali kukoisti runouden kielenä 1200–1300-luvuilla jopa puhuma-alueensa ulkopuolella Kastilian hovissa saakka, sillä sitä pidettiin lyyrisempänä kuin kastilian kieltä.
Koska Portugalin ja Galician välille muodostui valtakunnanraja jo hyvin varhain, kielet kuitenkin vähitellen erkanivat toisistaan. Tähän vaikutti  myös se, että portugalin kirjakielen malli saatiin huomattavasti rajaseudun galegoa muistuttavia murteita etelämpää, Coimbrasta ja Lissabonista.
Galego puolestaan joutui katolisen kuningasparin, Ferdinandin ja Isabellan, kielipolitiikan vuoksi vuosisadoiksi ainoastaan rahvaan puhekielen stigmatisoituun asemaan. 1800-luvulla alkanut Rexurdimento eli uudelleenherääminen nosti sen vähitellen taas kirjakieleksi ja omaperäisen kirjallisuuden kieleksi.
Alueellinen sijoittuminen

Galegoa puhuu yli kolme miljoonaa ihmistä. Suurin osa Galician itsehallintoalueen väestöstä puhuu sitä. Myös monet siirtolaiset muualla Espanjassa (Madrid, Barcelona, Biskaja), Etelä-Amerikassa (Buenos Aires, Montevideo, Havanna) ja Euroopassa (Andorra, Geneve, Lontoo) puhuvat sitä.
Murteet

Galiciassa on useita murteita, mutta eri murteiden puhujat ymmärtävät toisiaan täysin.