stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lehmähaikara
Levinneisyys

Lehmähaikara on kotoisin Afrikasta, mutta se on levinnyt Etelä-Eurooppaan, Kaakkois-Aasiaan, Australiaan sekä Keski- ja Etelä-Amerikkaan. Se on levittäytynyt voimakkaasti kaikkialla viimeisen viidenkymmenen vuoden aikana ja kolonisoinut jo eteläisen Pohjois-Amerikankin.
Ensimmäisen kerran luonnonvarainen lehmähaikara tavattiin Suomessa Eckerössä 15. toukokuuta 2002 ja toisen kerran Ylivieskassa 6. lokakuuta 2006. Lieksassa 31. heinäkuuta 1994 havaittu yksilö määritettiin coromandus-alalajin edustajaksi ja tulkittiin siten tarhakarkulaiseksi. Elokuuhun 2021 mennessä lehmähaikara oli tavattu Suomessa yhteensä seitsemän kertaa.
Elinympäristö

Lehmähaikaran elinympäristöä ovat niityt, arot, suot, kosteat laitumet ja asutut seudut. Se ei ole yhtä sidoksissa kosteikkoihin kuin muut haikarat.
Lisääntyminen

Emo munii 2–5 munaa, joita haudotaan 22–26 vrk. Yleensä lehmähaikarat kasvattavat yhden pesueen vuodessa, mutta silloin tällöin jopa kolme pesuetta.
Ravinto

Lehmähaikaroiden pääasiallista ravintoa ovat hyönteiset, mutta myös äyriäiset, nilviäiset, sammakkoeläimet, kalat, matelijat, linnut ja jyrsijät.
Aiheesta muualla

Lehmähaikara Lintukuva-verkkopalvelussa
1556

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

23. tammikuuta – Maanjäristys tappoi 830 000 henkeä Kiinassa
27. kesäkuuta – Juhana III:sta tuli Suomen herttua
Iivana Julma valtasi Astrahanin, jolloin Volga aukesi venäläisten kauppaliikenteelle
Syntyneitä

13. kesäkuuta – Pomponio Nenna, italialainen säveltäjä (k. 1608)
10. elokuuta – Philipp Nicolai, saksalainen luterilainen pastori, runoilija ja säveltäjä (k. 1608)
24. elokuuta – Sophie Brahe, tanskalainen puutarhuri ja tähtieteilijä, Tyko Brahen sisar (k. 1643)
Joaquim Sakakibara, japanilainen lääkäri, fransiskaanitertiaari, kristitty marttyyri ja pyhimys (k. 1597)
Kuolleita

27. tammikuuta – Humayun, Intian suurmogulihallitsija (s. 1508)
21. maaliskuuta – Thomas Cranmer, brittiläinen teologi ja Canterburyn arkkipiispa (s. 1489; poltettiin roviolla)
10. kesäkuuta – Martin Agricola, saksalainen säveltäjä ja musiikkiteoreetikko (s. 1486)
31. heinäkuuta – Ignatius Loyola, jesuiittajärjestön perustaja (s. 1491)
1. elokuuta – Joan Waste, englantilainen protestanttinen marttyyri (s. 1534)
21. lokakuuta – Pietro Aretino, italialainen kirjailija, satiirikko (s. 1492)
Füzuli, azerbaidžanilainen runoilija (s. 1494)
Leppävesi (järvi)

| Leppävesi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  62°14′34″N, 25°57′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Vaajanvirta Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.311.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,8 m  
Pituus:  33,4 km  
Leveys:  10,4 km  
Rantaviiva:  226,867 km  
Pinta-ala:  63,5927 km²  
Tilavuus:  0,599805 km³  
Keskisyvyys:  9,43 m  
Suurin syvyys:  45 m  
Saaria:  112 
 fiLeppävesi 
Leppävesi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä, Toivakassa ja Laukaassa sijaitseva järvi.
Maantietoa > Yleistä

Järven pinta-ala on 6 359 hehtaaria eli noin 63,6 neliökilometriä, se on 33 kilometriä pitkä ja 10 kilometriä leveä. Veneilijä huomaa kuitenkin, että järven ulkomitat eivät anna järvestä oikeaa kuvaa, sillä se on varsin kapea. Järvi on esimerkiksi eteläosastaan korkeintaan noin kaksi kilometriä leveä ja Vuonteen kohdalla järvi on yli kolme kilometriä leveä. Järvelle tulee leveyttä, kun siihen huomioidaan esimerkiksi 7,5 kilometriä pitkä Metsolahti, vaikka itse lahti on hyvin kapea. Järvi on jaettavissa eteläiseen ja pohjoiseen osaan Leppälahdella järven ylittävien valtatien 9 ja Jyväskylän–Pieksämäen rautatien kohdilta. Eteläinen osa muodostuu Oravasaaren ympäristön järvenselistä, joita ovat ainakin Kotaselkä ja Kaivovesi, sekä keskiosan Oravasaarenselästä. Oravasaarenselkä päättyy yli 150 metriä leveässä Peiponsalmessa, jonka eteläpuolella on järveä vielä yli kuusi kilometriä. Pohjukassa sijaitsee Pohjoonlahti. Salmen kohdalla haarautuu pohjoiseen kaksikilometrinen Humalalahti. Valtatien ja rautatien väliin jää kilometrin levyinen järvenosa, joka näkyy hyvin junasta ja valtatiellä liikkuvista autoista. Valtatie on rakennettu 1,1 kilometriä pitkälle penkereelle, jossa on kaksi silta-aukkoa. Rautatien penger on 1,3 kilometriä pitkä ja myös siinä on kaksi silta-aukkoa. Ruokosaaren länsipuolella rautatien pengerosuus erottaa järvestä Hiidenlahden, jonka vesi vaihtuu yhden silta-aukon läpi. Järven eteläosaan tuleva vesi virtaa pohjoiseen päin, missä sijaitsee Vaajanvirran luusua.
Pohjoisosa on vaihtelevampi kuin järven eteläosa. Pohjoisosan yhtenäisyyttä rikkovat erilaiset niemet, kuten esimerkiksi Nojosniemi, Mehtoniemi, Murokasniemi ja Lääsänmäen niemi. Nämä työntyvät kohti keskelle jäävää järvenosaa, jonka yhtenäisyyttä rikkovat suuret saaret. Näitä ovat esimerkiksi Kuusisaari, Karisaari, Pernasaari, Oksassaari ja Pyhäsaari. Koko järvellä on kartan mukaan 112 saarta. Pohjoisosasta työntyy sivusuuntiin joitakin lahtia, joita ovat esimerkiksi länsipuolella Autiolahti ja Ilveslahti, pohjoisessa seitsemän kilometriä pitkä Torronselkä, jonka pohjoispäässä sijaitsee Kuhankoski, ja kaakkoon päin työntyvä Metsolahti.
Maantietoa > Syvyysvaihtelut

Järvi on luodattu. Sen tilavuus on 599,81 miljoonaa kuutiometriä eli 0,59981 kuutiokilometriä. Siitä on julkaistu syvyyskartat sen eteläosasta Torronselän eteläosaan asti. Järven keskisyvyys on 9,4 metriä ja suurin syvyys on 45 metriä. Pohjan muodot vaihtelevat eri järvenosien välillä paljon. Eteläpää on matalaa, mutta siellä kulkee kapea syvänne, joka seuraa järven länsirantoja ollen siellä paikoin yli 20 metriä syvä ja se tekee eräät länsirannat äkkisyviksi. Peiponsalmen pohjoispuolella alkaa syvänne seurata järven itärantaa. Suurin syvyys on täällä 41 metriä. Kun tullaan Oravasaaren kohdalle, alkaa syvänteen kulku olla epätasaista ja esimerkiksi Oravasaaren lounaispuolella on enää 24 metriä, mutta sen luoteispuolella taas 38 metriä, ja Ketvenensaaren edustalla 34 metriä syvää.
Valtatien ja rautatien välillä on korkeintaan 23 metriä syvää, mutta rautatien pohjoispuolella järvi syvenee taas, sillä rautatien edustalla pohja vajoaa 30 metrin syvyyteen. Tästä alkaa syvännejakso, joka etenee pohjoiseen ja se kulkee Pyhäsaaren ja Oksasaaren välistä Pyhäsaaren pohjoispuolelle, missä on 40 metriä. Syvänne koukkaa kuitenkin Kotavuoren niemen ympäri sen takana olevaan lahteen. Mehtoniemen ja Nojosniemen välinen järvenselkä on pohjaltaan epätasainen ja suhteellisen matalaa. Metsolahden alukusassaselvennä on 23 metriä, mutta kartoissa ei näy, kuinka sen syvänne jatkuu.
Maantietoa > Asutus

Järven rantaviivan pituus on 227 kilometriä, josta suuri osa on metsämaata ja pienempi osa peltomaata. Rannoille on rakennettu runsaasti taloja, joista osa on sijainnut siellä vuosisatoja. Myöhäisenä ilmiönä ovat lukuisat vapaa-ajan asunnot, joita on kartasta katsoen satoja. Suuria kaupunkeja sen rannoilla ei ole. Jyväskylän Vaajakosken asuinalueita on rakennettu rantaan asti Kaunisharjussa, Tölskässä, Ruokosaaressa ja Leppälahdella. Pohjoisempana Laukaan puolella on Leppäveden taajama, jonka järven rannalla sijaitseva itäosa on pääosin maaseutua. Melko tiiviitä kulmakuntia ovat Laajaranta, Puhdaspohja ja Oravasaari. Myös Manunsaarella on pieni kulmakunta, jonka asutus keskittyy saaren pohjoisosaan. Toivakan puolella ei kirkonkylän asutus ulotu vielä rantaan asti. Laukaassa Lievestuoreen Metsolahti sijaitsee Metsolahden pohjukassa. Leppäveden muilta rannoilta voidaan huomioida vielä Savio ja Vuontee. Valtatie 9 ylittää järven Leppälahden kohdalta. Kummallakin rannalta haarautuu tiet, jotka lähtevät seuraamaan järven rantoja etelään päin. Itärannalla se on yhdystie 6181 ja länsirannalla ne ovat seututie 644 ja valtatie 4. Länsipuolen tiet saapuvat Toivakan Viisarinmäelle lähes samaan kohtaan, mihin seututie 618 tulee koillisesta. Itäpuolen tie yhtyy tähän Toivakan keskustan pohjoispuolella. Johtuen Leppäveden epäsäännöllisestä muodosta, täytyy Leppälahdelta ensin seurata valtatietä 9, ja kääntyä Metsolahdelta luoteeseen, missä järven rantoja seuraa seututie 640 Savion ja Vuonteen läpi. Seututie vaihtaa Vuonteessa Torronselän länsipuolelle, kun sen itärantaa seuraa pieni kylätie. Vihtasillan kohdalla haarautuu yhdystie 16726 länteen päin ja yhtyy Leppävedellä etelään Kaunisharjulla kulkevaan seututiehen 638. Täällä järven rannoille pääsee Vaajakosken taajama-alueen katuja pitkin. Jyväskylän kaupungin liikuntapalvelut ylläpitää Leppälahden uimarantaa Kuopiontien varressa ja Laukaassa on Saviossa Keskussaaren kohdalla oma uimaranta.
Leppävesi on myös läpikulkupaikka vesiliikenteelle. Jotta pienveneet pääsisivät Päijänteen ja Keiteleen välillä liikkumaan vesitse, on Vaajanvirran ohittamiseksi rakennettu Vaajakosken kanava ja Kuhankoskien ohittamiseksi Kuhankosken kanava, jota pitkin pääsee Saraavedelle. Nämä muodostavat osan usean sulun kokonaisuudesta, jota kutsutaan yhteisnimellä Keiteleen kanava.
Näkymä Likosalmelle
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu toistuvasti ja vuonna 2013 sen ekologinen tilaluokitus oli hyvä. Järvi on suuri vähähumuksinen järvi (SVh). Se on veden ravinteisuutensa perusteella kuitenkin lievästi rehevöitynyt ja sen happamuustaso, joka on noin pH 6,7, on pysynyt lähellä neutraalia.
Luontoarvoja > Kalat ja linnut

Leppäveden kalakantoja pidetty yllä kalaistutuksilla. Järveen on istutettu järvilohta ja järvitaimenta, muikkua, eri siikalajeja, haukea, kuhaa ja harjusta. Järvessä on luontaisesti Suomessa yleisiä kalalajeja, kuten ahvenia ja särkiä.
Keski-Suomen Lintutieteellisen yhdistyksen mukaan järvellä elää vuoden 2010 katsastuksessa havaittuna heinäkurppaa ja mustaleppälintua. Järvellä, rannoilla ja lähimetsissä ovat lintukannat runsaita. Esimerkiksi saman yhdistyksen ylläpitämässä lintuatlaksessa on Oravasaaren sisältämässä ruudussa 109 eri lintulajia.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) järvi kuuluu. Leppäveden alueen läpi virtaavat kaikki Leppäveden–Kynsiveden alueelta tulevat Saraaveden yläpuoliset vedet. Leppäveden alueella Leppäveteen laskevat kaikki Leppäveden lähialueen ojat ja purot, mutta myös Leppäveden alueella olevat pienet valuma-alueet sisältävät vesistöjä.
Toivakassa Viisarinmäessä laskee Vennalampi (14 hehtaaria, ha) Leppäveden Pohjoonlahteen. Ojan valuma-alueella sijaitsevat myös Iso Kylkislampi (13 ha), Pieni-Kylkinen (1 ha), Niinilampi (1 ha), Iso Joutjärvi (12 ha) ja Pieni-Kairahta (1 ha). Länsirantaan laskee myös yksinäinen Majalampi (16 ha). Pohjoonlahden pohjukkaan tulevat myös Raatojoen valuma-alueen (14.319) vedet. Niitä ovat Hirvijärvi (94 ha), Iso-Vehmainen (31 ha) ja Pieni-Vehmainen (9 ha). Pitkäjoki on Pitkäjoen valuma-alueen (14.318) laskujoki. Joen pääuomassa sijaitsevat alhaaltapäin lukien Vuojärvi (8 ha), Saarinen (92 ha) ja Maunonen (508 ha). Humalajärven (123 ha) laskujoki Kalajoki yhtyy Pitkäjokeen sen alajuoksulla.
Oravasaarenselkään (valtatielle 9 asti) laskee vain 11 järveä. Länsirantaan laskevat  Kaukkaanlampi (25 ha), jonka valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Iso Iilijärvi (20 ha), Iso Salmijärvi (5 ha) ja  Koirajärvi (8 ha). Hieman pohjoisempana edellisestä laskee Liinalampi (17 ha) ja lähes Kanavuorella Tuomaanlampi eli Iso-Kairahta (16 ha). Oravasaarenselän itärantaan Kaivoveteen laskee Talsanlampi (21 ha), joka jää yksinään Orajoen valuma-alueen (14.317) ja Leppäveden väliin. Orajoen valuma-alueella sijaitsee muun muassa Orajärvi (3 ha), Pitkäjärvi (8 ha), Muurikaisjärvi (6 ha) ja Pieni Humalajärvi (3 ha).
Valtatien pohjoispuolella laskee Palvajärvi (145 ha) Metsolahden Myllylahteen ja Metsolahden pohjukkaan pienet Metsolampi (2 ha) ja Sammakkolampi (4 ha). Myllylahtea vastapäätä tulee Pyhtäänjoki, joka on Pyhtäänjärven valuma-alueen (14.315) laskujoki ja jossa sijaitsee Pyhtäänjärvi (397 ha). Vuonteen kylän keskellä sijaitsevat Juntuslampi (4 ha) ja Antinlampi (5 ha). Torronselkään laskee Saraaveden lisäksi myös Iso Kuhajärven valuma-alue (14.314), jonka laskupuro on Kuhanpuro ja sen pääjärvi Iso Kuhajärvi (137 ha). Loput suurista ojista laskevat Leppäveden pohjois- ja länsirantaan. Vihtajoen valuma-alueen (14.313) Vihtajoki laskee Vihtalahteen. Vihtajoki alkaa Vihtajärvestä. Ilveslahteen puolestaan laskee Multajoki, joka alkaa Jyväskylän puolelta Mustalammesta. Loput vesistöistä laskevat Autiolahteen. Sinne laskee yksinäinen Nojoslampi (2 ha) ja Autiojoki, joka on Autiojoen valuma-alueen (14.312) laskujoki. Sen valuma-alueella ovat esimerkiksi Luhtalampi, Saanijärvi (4 ha), Ankeriasjärvi (39 ha), Vääräjärvi (5 ha) ja Kangaslampi (6 ha), ja laskujokeen yhtyy etelästä päin Kivilampi (11 ha).
Leppävesi laskee Vaajanvirtaa ja Vaajakosken kanavaa pitkin Päijänteeseen. Vaajanvirrassa toimii vesivoimalaitos, joka hyödyntää Vaajanvirran 2,5 metriä korkeaa pudotusta. Kun Leppäveden vedenpinnan korkeus on 80,8 metriä niin Päijänteen on 78,3 metriä mpy.
Historiaa

Leppävesi aiheutti 1970-luvulle asti länsi-itäsuunnan maantieliikenteelle varsin pitkän mutkan. Liikenteen oli kierrettävä joko Toivakan (Peiponsalmen) tai Laukaan kautta, jos mieli päästä järven ohi. Tielinjaus, joka ylitti Leppäveden ja lyhensi tätä osuutta merkittävästi, valmistui 1970-luvun alussa. Sen sijaan Jyväskylä–Pieksämäki-rata, joka ylittää Leppäveden kilometrin verran pohjoisempana, valmistui jo vuonna 1918. Radalta erkani Leppälahden rantaan pistoraide, jota käytettiin puutavaraliikenteen tarpeisiin. Paikallinen maantieliikenne käytti Peiponsalmen ylittämiseen ponttoonilossia vuosina 1929–1947 ja tämän jälkeen kapulalossia vuosina 1949–1970 .
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leppävesi (järvi) Wikimedia Commonsissa
(14.3)
Ilmakuva Leppävedestä. Kuvan kohdalla järven ylittävät rautatie ja Eurooppatie E63.
Le Lac-d’Issarlès

| Le Lac-d’Issarlès |
| --- | --- |
 Issarlèsjärvi
 Le Lac-d’Issarlès
 Koordinaatit: 44°49′19″N, 04°03′40″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Ardèche
Arrondissementti:  Largentière
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14,35 km²
Korkeus:  997 m
Väkiluku (2013):  286
 – Väestötiheys:  19,9 as./km²
Postinumero:  07470
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Lac-d'Issarlès on kunta Ardèchen departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 286 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 14,35 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Lac-d’Issarlès Wikimedia Commonsissa
Le Jingyi

| Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Kiina> Naisten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | 100 m vu |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | 50 m vu |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 | 4×100 m vuv |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | 4×100 m vuv |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Rooma 1994 | 50 m vu |  |
|  Kultaa | Rooma 1994 | 100 m vu |  |
|  Kultaa | Rooma 1994 | 4×100 m vuv |  |
|  Kultaa | Rooma 1994 | 4×100 m skuv |  |
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Palma 1993 | 50 m vu |  |
|  Kultaa | Palma 1993 | 100 m vu |  |
|  Kultaa | Palma 1993 | 4×100 m vuv |  |
|  Kultaa | Palma 1993 | 4×200 m vuv |  |
|  Kultaa | Palma 1993 | 4×100 m skuv |  |
|  Kultaa | Rio 1995 | 50 m vu |  |
|  Kultaa | Rio 1995 | 100 m vu |  |
|  Kultaa | Rio 1995 | 4×100 m vuv |  |
|  Kultaa | Göteborg 1997 | 4×100 m vuv |  |
|  Kultaa | Göteborg 1997 | 4×100 m skuv |  |
|  Pronssia | Göteborg 1997 | 50 m vu |  |
|  Pronssia | Göteborg 1997 | 100 m vu |  |
Le Jingyi (kiin. 樂 靖宜, s. 19. maaliskuuta 1975 Shanghai) on kiinalainen uinnin olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Le saavutti Barcelonan olympialaisissa 1992 hopeaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä ja sijoittui kuudenneksi 100 metrin vapaauinnissa. Palman lyhyen radan MM-kilpailuissa 1993 hän voitti maailmanmestaruuden 50 ja 100 metrin vapaauinneissa, 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä sekä 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä.
Le voitti Rooman MM-kilpailuissa 1994 kultaa 50 ja 100 metrin vapaauinneissa maailmanennätysajoilla 24,51 ja 54,01. Hän voitti maailmanmestaruuden myös 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä. 200 metrin vapaauinnissa hän oli seitsemäs. Rio de Janeiron lyhyen radan MM-kilpailuissa 1995 hän voitti kultaa 50 ja 100 metrin vapaauinneissa sekä 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä.
Le voitti Atlantan olympialaisissa 1996 kultaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 54,60. Hän sai lisäksi hopeaa 50 metrin vapaauinnissa (ajalla 24,90) ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Göteborgin lyhyen radan MM-kilpailuissa 1997 hän saavutti kultaa 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä sekä pronssia 50 ja 100 metrin vapaauinneissa.
Lähteet ja huomautukset

↑  vu=vapaauinti
↑  vuv=vapaauintiviesti
↑  skuv=sekauintiviesti
1 2 3 4 5  Le Jingyi sports-reference.com. Arkistoitu 9.8.2009. Viitattu 10.4.2015. (englanniksi)
1 2 3 4 5 6 7 8  Swimming - Le JINGYI sports.org. (englanniksi)
1 2  Swimming - JINGYI Le sports.org. (englanniksi)
↑  Women's 50 m freestyle - 11th September sports.org. Viitattu 10.4.2015. (englanniksi)
↑  Women's 100 m freestyle - 5th September sports.org. Viitattu 10.4.2015. (englanniksi)
Naisten 100 metrin vapaauinnin olympiavoittajat
Naisten 50 metrin vapaauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Naisten 100 metrin vapaauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Agile Finland

Agile Finland ry on voittoa tavoittelematon yhdistys, joka edistää ketterien ohjelmistokehitysmenetelmien käyttöä ja tunnettavuutta Suomessa ja parantaa jäsentensä osaamista tällä alalla.
Yhdistyksen puitteissa jäsenet ja aktivistit ovat järjestäneet Scandinavian Agile Conference ja Tampere Goes Agile konferenssit jo useamman vuoden. Myös pienempimuotoisia säännöllisiä aktiviteettejä ja kertatapahtumia järjestetään keskimäärin kerran viikossa ympäri maata.
Agile Finland on itsenäinen yhdistys, joka ei ole sidottu mihinkään kansainväliseen järjestöön. Verrattuna moneen muuhun yhdistykseen, Agile Finland on hyvin avoin ja jäsenvetoinen. Liittymis- ja jäsenyysmaksut ovat perinteisesti olleet nolla euroa, eikä osallistuminen yhdistyksen tapahtumiin, tiedotuskanaviin tai keskustelufoorumeihin edellytä jäsenyyttä. Agile Finlandilla on virallisesti 544 jäsentä (tarkistettu 2014-10-20), mutta sähköpostilistojen, Twitterin ja LinkedIn-ryhmän kautta yhdistys saavuttaa kuitenkin tuhansia suomalaisia "agilistejä".
Aiheesta muualla

http://agile.fi Agile Finland ry:n verkkosivut
https://www.linkedin.com/groups/Agile-Finland-129984 Yhdistyksen LinkedIn-ryhmä
https://twitter.com/agilefinland Agile Finland ry Twitterissä
Linja 1 (New Yorkin metro)

| Broadway – Seventh Avenue Local>  |
| --- | --- |


Perustiedot
Järjestelmä:  New Yorkin metro
Tekniset tiedot
Asemia:  38
Linja 1 on yksi New Yorkin metron linjoista. Se on merkitty punaisella kartoissa ja opasteissa.
South Ferryn metroasema toimii 1-linjan ja entisen 9-linjan pääteasemana.
Asemat

| --- | --- |
Aseman nimi: Vaihtomahdollisuus linjoille
Van Cortlandt Park – 242nd Street: 
238th Street: 
231st Street: 
Marble Hill – 225th Street: 
215th Street: 
207th Street: 
Dyckman Street: 
191st Street: 
181st Street: 
168th Street: A, C
157th Street: 
145th Street: 
137th Street – City College: 
125th Street: 
116th Street – Columbia University: 
Cathedral Parkway – 110th Street: 
103rd Street: 
96th Street: 2, 3
86th Street: 2
79th Street: 2
72nd Street: 2, 3
66th Street – Lincoln Center: 2
59th Street – Columbus Circle: 2, A, B, C, D
50th Street: 2
Times Square – 42nd Street: 2, 3, 7, A, C, E, N, Q, R, S
34th Street – Penn Station: 2, 3
28th Street: 2
23rd Street: 2
18th Street: 2
14th Street: 2, 3, F, L, M
Christopher Street – Sheridan Square: 2
Houston Street: 2
Canal Street: 2
Franklin Street: 2
Chambers Street: 2, 3
Cortlandt Street: 
Rector Street: 
South Ferry: N, R
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Linja 1 (New Yorkin metro) Wikimedia Commonsissa
New Yorkin metro
| --- | --- |
Linjat:  ····· · ···· ····· ······
Suunnitellut metrolinjat:  
Metrojunat:  R32 • R38 • R42 • R44 • R46 • R68 • R68A • R143 • R160 • R62 • R62A • R142 • R142A
Luettelot:  Luettelo New Yorkin metron linjoista
Leipolampi (Karstula)

| Leipolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°52′42″N, 24°52′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Laakerlampeen 
Järvinumero:  14.628.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,2 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,422 km  
Pinta-ala:  1,028 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLeipolampi 
Leipolampi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Syrjämäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Saukonpuron valuma-alueeseen (14.628) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,2 metriä mpy.
3 Eyes of Time

| 3 Eyes of Time Antipope |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2012-2013
 Julkaistu: 10. toukokuuta 2013
 Tyylilaji: progressiivinen metalli melodic metal melodic death metal
 Kesto: 47.06
 Levy-yhtiö: Violent Journey
Antipopen muut julkaisut
| House of Harlot 2011 | 3 Eyes of Time 2013 | Denial/Survival 2017 |
3 Eyes of Time on suomalaisen metalliyhtye Antipopen kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2013 levymerkillä Violent Journey Records.
Kappaleet

Close – 5.10
Last Chance – 4.35
The River Standing Still – 4.18
Burn – 3.35
White Summer Night – 4.40
Exposure – 4.43
The Fear of Fear – 4.57
A Decomposing Ritual of Absorption – 5.10
Them Cacti – 1.37 (instrumentaali)
The Logic of Self-Discovery – 5.25
Guiding Light – 2.56
Kokoonpano

Mikko Myllykangas – laulu, bassokitara
Juho Rikberg – kitara
Antti J. Karjalainen – kitara
Tuska E. – rummut
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net: 6+/10
Kaaoszine: 7/10
Aiheesta muualla

3 Eyes of Time Discogsissa. (englanniksi)
Albumi 3 Eyes of Time Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Le Houga

| Le Houga |
| --- | --- |
 vaakuna
 Le Houga
 Koordinaatit: 43°46′34″N, 0°10′46″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Gers
Arrondissementti:  Condom
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  31,5 km²
Väkiluku (2014):  1 223 
 – Väestötiheys:  38 as./km²
Kunnan numero:  32155
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Houga on kunta Lounais-Ranskassa Gersin departementissa Occitanien alueella.
Tunnettuja kuntalaisia

Yksi tunnetumpia Le Hougassa asuneita henkilöitä on espanjalainen polkupyöräilijä Luis Ocaña. Hän voitti muun muassa Ranskan ympäriajon vuonna 1973.