stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hapsinata

| Hapsinata |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Nadat Festuca
Laji::  filiformis
Kaksiosainen nimi
 Festuca filiformis  Pourr. 
Synonyymit
 Festuca hirtula  Festuca ovina ssp. hirtula  Festuca ovina ssp. tenuifolia  Festuca paludosa  Festuca tenuifolia  Festuca tenuifolia ssp. hirtula 
Katso myös
   Hapsinata Wikispeciesissä   Hapsinata Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hapsinata eli hapsilampaannata (Festuca filiformis) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, natojen (Festuca) sukuun kuuluva kasvilaji. Se määritellään toisinaan omaksi lajikseen ja toisinaan lampaannadan (Festuca ovina) alalajiksi.
Hapsinadan tunnusomaisia piirteitä ovat pitkät ja kapeat lehdet sekä vaaleanvihreät ja vihneettömät tähkylät. Hapsinata muistuttaa hyvin paljolti lampaannataa, johon sen voi myös helposti sekoittaa. Lampaannadan lehdet ovat kuitenkin lyhyempiä ja tähkylät harmaanvihreitä sekä lyhytvihneisiä.
Hapsinata on monivuotinen, matalakasvuinen ja tiiviisti mätästävä heinälaji. Sen varret voivat kasvaa noin 30–40 cm korkeiksi. Hapsinadan lehdet ovat mattavihreitä, pitkiä ja korkeintaan 0,5 mm leveitä. Hapsinadan kukinto on reilut 5 cm pitkä röyhy, jonka haarat ovat lyhyitä. Röyhyn tähkylät ovat noin 5 mm pitkiä sekä vaaleanvihreitä, ja niiden ulkohelpeissä ei ole vihneitä toisin kuin lampaannadalla. Hapsinata kukkii kesä–heinäkuussa.
Suomessa hapsinata on harvinainen, selvästi lampaannataa harvinaisempi. Ruotsissakin hapsinata on harvinainen ja kasvaa lähinnä vain maan eteläosissa. Siellä hapsinata kasvaa nurmikentillä, tienpientareilla sekä istutetuissa kuusimetsissä. Lajin epäillään tulleen Ruotsiin todennäköisesti Saksasta tuotujen nurmikonsiementen seassa 1800-luvun lopulla sekä 1900-luvun alussa.
Hapsinadan tieteellisen nimen lajinimi (filiformis) tulee latinan kielen sanoista filum (suom. neula) ja forma (suom. muoto) viitaten lajin neulamaisenmuotoisiin lehtiin.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Hapsinata (Festuca filiformis)
Hijrat

Goalainen hijra.
Hijrat (urduksi ‏حجڑا‎, hindiksi हिजड़ा) ovat Intiassa ja muualla Etelä-Aasiassa asuvia niin sanotun kolmannen sukupuolen edustajia, jotka eivät koe olevansa miehiä eikä naisia. Suurin osa hijroista on anatomisina miehinä syntyneita ihmisiä, jotka pukeutuvat säännömukaisesti naisellisiksi miellettyihin vaatteisiin. Pieni osa hijroista on lisäksi kastroitu osittain tai kokonaan.
Hijrat muodostavat alakastin, johon arvioidaan Intiassa kuuluvan 50 000 ihmistä, joidenkin arvioiden mukaan jopa kaksi miljoonaa. Ollakseen virallisesti hijra-kastiin kuuluva, on liityttävä hijra-yhteisöön.
Hijroilla on oma roolinsa siirtymäriiteissä kuten hääseremonioissa, joihin he saapuvat mahdollisesti kutsumattomina vieraina, tanssivat ja laulavat räävittömiä lauluja poistuen vasta rahaa saatuaan. Aikaisemmin hijrat olivat pyhiä henkilöitä tai hovien uskottuja, nykyään he elävät yhteiskunnan marginaalissa. Englantilaisvaikutteiden myötä he ovat menettäneet asemansa, ja monet saavat elantonsa kerjäämällä tai prostituutiolla. Entinen asema näkyy kuitenkin pelonsekaisessa kunnioituksessa, jolla enemmistö edelleen suhtautuu hijroihin.
Pakistanissa hijroilla on laissa määritelty kolmannen sukupuolen asema. Maassa on arvioitu olevan kolmisensataatuhatta hijraa, joita vuonna 2009 hyväksytty lakiasetus koskee.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hijrat Wikimedia Commonsissa
Helena Bergman

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Helena Bergman maailmancupin kilpailussa vuonna 2008. |  Helena Bergman maailmancupin kilpailussa vuonna 2008. |  Helena Bergman maailmancupin kilpailussa vuonna 2008. |  |
Maa:   Ruotsi
Naisten suunnistus
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Miskolc 2009 | sprintti |  |
|  Kultaa | Savoie 2011 | keskimatka |  |
|  Kultaa | Tartto 2017 | viesti |  |
|  Kultaa | Tartto 2017 | sekaviesti |  |
|  Hopeaa | Kiova 2007 | viesti |  |
|  Hopeaa | Miskolc 2009 | viesti |  |
|  Hopeaa | Trondheim 2010 | sprintti |  |
|  Hopeaa | Savoie 2011 | sprintti |  |
|  Hopeaa | Lausanne 2012 | viesti |  |
|  Hopeaa | Riika 2018 | viesti |  |
|  Pronssia | Olomouc 2008 | sprintti |  |
|  Pronssia | Olomouc 2008 | viesti |  |
|  Pronssia | Trondheim 2010 | viesti |  |
|  Pronssia | Savoie 2011 | pitkä matka |  |
|  Pronssia | Savoie 2011 | viesti |  |
|  Pronssia | Trentino 2014 | viesti |  |
|  Pronssia | Inverness 2015 | viesti |  |
|  Pronssia | Strömstad 2016 | sekaviesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ventspils 2008 | viesti |  |
|  Kultaa | Primorsko 2010 | sprintti |  |
|  Kultaa | Primorsko 2010 | viesti |  |
|  Pronssia | Ventspils 2008 | sprintti |  |
|  Pronssia | Primorsko 2010 | pitkä matka |  |
Helena Bergman (o.s. Jansson s. 28. elokuuta 1985 Skövde, Ruotsi) on ruotsalainen suunnistaja ja maailmanmestari. Hän edustaa ruotsalaista OK Ravinenia.
Nuorten maailmanmestaruuskisoista vuosina 2002–2005 Bergman voitti kuusi mitalia, joista kaksi oli kultaista, kaksi hopeista ja kaksi pronssista.
Kiovan MM-kisoissa 2007 Bergman voitti viestihopeaa. Hän voitti Ventspilsin EM-kisoista 2008 kultaa viestissä ja pronssia sprintissä. Olomoucin MM-kilpailuissa 2008 hän voitti pronssia sprintissä ja viestissä. Miskolcin MM-kilpailuissa 2009 hän voitti sprintin maailmanmestaruuden sekä viestihopeaa. Primorskon EM-kilpailuissa 2010 hän voitti kultaa sprintissä ja viestissä sekä sijoittui pronssille pitkällä matkalla. Trondheimin MM-kilpailujen 2010 ensimmäisessä lajissa, sprintissä, Bergman saavutti hopeaa 0,7 sekuntia sveitsiläiselle Simone Nigglille hävinneenä. Lisäksi hän voitti viestipronssia. Savoien MM-kilpailuissa 2011 hän voitti kultaa keskimatkalla, hopeaa sprintistä ja pronssia sekä pitkällä matkalla että viestissä. Trentinon MM-kilpailuissa 2014 Jansson saavutti pronssia Ruotsin viestijoukkueessa.
Suunnistuksen maailmancupin kokonaiskilpailussa Bergman sijoittui vuonna 2008 kolmanneksi.
Hän meni vuonna 2017 naimisiin suunnistaja Gustav Bergmanin kanssa ja vaihtoi sukunimensä Janssonista Bergmaniksi.
Hem

| Hem |
| --- | --- |
 Hem
 Koordinaatit: 59°04′26″N, 10°11′53″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Vestfold
Kunta:  Larvik
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  676
 – Väestötiheys:  1 690 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hem on taajama Larvikin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 676 vuonna 2023.
Hallitusneuvos

Hallitusneuvos (ruots. regeringsråd) on Suomessa sekä virkanimike korkealle ministeriön virkamiehelle että valtiovallan myöntämä arvonimi.
Hallitusneuvoksen virkanimi

Hallitusneuvokset ovat ministeriöiden toimistopäälliköitä tai muita yksikön johtajia. He toimivat myös valtioneuvoston esittelijöinä, jolloin he esittelevät ministeriöissä valmisteltuja asioita koko valtioneuvoston ratkaistavaksi. Hallitusneuvokselta edellytetään juristin tutkintoa.
Hallitusneuvosten esimiehinä toimivat yleensä ylijohtajan arvonimeä käyttävät osastopäälliköt. Alaisina heillä on muun muassa hallitussihteereitä, jotka myös ovat aina lakimiehiä.
Aiheesta muualla

Regeringsråd hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Henrik Carstensen

| Henrik Carstensen |
| --- | --- |
 Oletetusti Christian Olsenin maalaama muotokuva.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. lokakuuta 1753 Risøya, Norja
Kuollut: 15. syyskuuta 1835 (81 vuotta)
Ammatti:  kauppias, tehtaanomistaja
Henrik Carstensen (30. lokakuuta 1753 Risøya – 15. syyskuuta 1835) oli norjalainen kauppias, rautatehtaan omistaja ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja. Hän edusti kokouksessa Risøriä. Hän kannatti aluksi unionia Ruotsin kanssa, mutta liittyi myöhemmin itsenäisyyden kannattajiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henrik Carstensen Wikimedia Commonsissa
Hemangiooma

Hemangiooma vauvan vatsalla ja aikuisen sormi koon havainnollistamiseksi
Hemangiooma eli verisuoniluomi on verisuonirakenteista muodostuva hyvänlaatuinen ja tavallisesti harmiton kasvain, joka voi kehittyä esimerkiksi iholle, suolistoon tai maksaan. Kyseessä on vauvaiän yleisin kasvain. Pian syntymän jälkeen kehittyvät suuriksikin kasvavat hemangioomat häviävät yleensä kouluikään tultaessa. Kavernoottisesta hemangioomasta käytetään myös nimitystä mansikkaluomi.
Hapsiluikka

| Hapsiluikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Pilliluikat Eleocharis
Laji::  acicularis
Kaksiosainen nimi
 Eleocharis acicularis  (L.) Roem. & Schult. 
Katso myös
   Hapsiluikka Wikispeciesissä   Hapsiluikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hapsiluikka (Eleocharis acicularis) on sarakasvien heimoon ja pilliluikkien sukuun kuuluva monivuotinen vesikasvi.
Hapsiluikka kasvaa 2–10 cm korkeaksi, ja sen 2–5 mm pitkät tähkäkukinnot kasvavat hentojen versojen päihin. Kasvi leviää rönsyjen ja maavarsien avulla usein laajaksi mattomaiseksi kasvustoksi. Suvullinen lisääntyminen käy tuulipölytyksen avulla. Hapsiluikkaa voidaan kasvattaa myös akvaariossa uposkasvina.
Hapsiluikka kasvaa sisä- ja murtovesien rannoilla savisella, silttisellä tai hiekkaisella alustalla. Se voi kasvaa jopa kahden metrin syvyydessä. Hapsiluikkaa tavataan Keski- ja Pohjois-Euroopassa. Suomessa hapsiluikkaa kasvaa ympäri maata sekä merenrannikolla että sisämaassa, harvinaisempana kuitenkin Lapissa sekä Suomenselän alueella.
Aiheesta muualla

Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Hapsiluikka (Eleocharis acicularis)
E. Nenonen: Valokuvia (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Eleocharis acicularis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Eleocharis acicularis (englanniksi)
Henrik Dagård

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Barcelona 1995 | seitsenottelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1994 | kymmenottelu |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1994 | seitsenottelu |  |
Olof Henrik Dagård (s. 7. elokuuta 1969 Halmstad) on ruotsalainen moniottelujen EM- ja MM-mitalisti.
Dagärd sijoittui kymmenottelussa seitsemänneksi Birminghamin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1987. Saman ikäluokan MM-kilpailuissa Sudburyssa 1988 hän oli neljäs. Splitin EM-kilpailuissa 1990 hän sijoittui yhdeksänneksi. Hän keskeytti kymmenottelun Tokion MM-kilpailuissa 1991 ja oli kolmastoista Stuttgartin MM-kilpailuissa 1993.
Dagård saavutti Pariisin EM-hallikilpailuissa 1994 hopeaa seitsenottelussa pistein 6119. Hän sijoittui samana vuonna toiseksi Götzisin kymmenottelussa ja Vénissieux'n Euroopan cupissa. Hän saavutti hopeaa Helsingin EM-kilpailuissa pistein 8362. Kauden päätteeksi hän teki Ruotsin ennätyksen 8403 pistettä oltuaan neljäs Talencen kymmenottelussa.
Dagård saavutti seitsenottelussa pronssia Barcelonan sisäratojen MM-kilpailuissa 1995 Ruotsin ennätyspisteillä 6142. Saman vuoden Göteborgin MM-kilpailuissa hän sijoittui 16:nneksi ja 1998 Budapestin EM-kilpailuissa 15:nneksi. Sevillan MM-kilpailuissa 1999 hän oli seitsemäs ja Sydneyn olympialaisissa 2000 kymmenes.
Henkilökohtaiset ennätykset

| Laji | Tulos | Paikka | Ajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 10,46 | Talence | 10.9.1994 |
| 400 m | 46,71 | Helsinki | 12.8.1994 |
| 1 500 m | 4.34,46 | Split | 29.8.1990 |
| 110 m aidat | 13,97 | Göteborg | 29.7.1994 |
| Korkeushyppy | 198 | Split | 28.8.1990 |
| Seiväshyppy | 510 | Sydney | 28.9.2000 |
| Pituushyppy | 745 | Helsinki | 12.8.1994 |
| Kuulantyöntö | 15,38 | San Angelo | 11.4.1996 |
| Kiekonheitto | 44,36 | Helsinki | 13.8.1994 |
| Keihäänheitto | 67,78 | Skuv | 15.5.1999 |
| Kymmenottelu | 8403 | Talence | 11.9.1994 |
| Laji | Tulos | Paikka | Ajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 6,84 | Pariisi | 11.3.1994 |
| 1 000 m | 2.41,60 | Barcelona | 12.3.1995 |
| 60 m aidat | 7,87 | Barcelona | 12.3.1995 |
| Korkeushyppy  | 198 | Pariisi | 11.3.1994 |
| Seiväshyppy | 505 | Malmö | 30.1.1999 |
| Pituushyppy | 732 | Barcelona | 11.3.1995 |
| Kuulantyöntö | 15,61 | Pariisi | 11.3.1994 |
| Seitsenottelu | 6142 NR | Barcelona | 11.3.1995 |

NR = maan (Ruotsin) ennätys
Graafinen ilme

Graafinen ilme eli talotyyli on yritykselle tai yhteisölle luotu visuaalinen ilme. Graafisen ilmeen tarkoituksena on korostaa yrityksen ja sen toiminnan persoonallisuutta ja symbolisoida yrityksen tärkeinä pitämiä arvoja, toimintaperiaatteita ja tavoitteita. Graafista ilmettä käytetään niin yrityksen ulkoisessa kuin sisäisessäkin viestinnässä.
Elementit

Graafisen ilmeen tärkeimmät osat ovat logo, liikemerkki, värit, typografia ja kuvat. Yritys käyttää näitä graafisen ilmeensä mukaisia elementtejä kaikenlaisissa painotuotteissaan, ilmoituksissaan, www-sivuillaan, tuotekuvastoissaan ja esitteissään.
Elementit > Logo ja liikemerkki

Logon fontti valitaan osin visuaalisin perustein, osin yrityksen toimialaan ja arvoihin sopivuuden mukaan. Hyvän logon ominaisuuksiin voidaan lukea omaleimaisuus, pelkistys ja helppolukuisuus. Liikemerkeissä voidaan käyttää symboliikkaa, mutta selkeys on yksi hyvän liikemerkin kriteeri. Liikemerkit ovat usein pitkäikäisiä tunnistettavuuden saavuttamiseksi, mutta joskus vanhentunut liikemerkki uusitaan, jotta se viestisi paremmin yrityksen nykytilasta.
Elementit > Väri

Yrityksen päävärinä toimii liikemerkin väri. Yrityksen tunnusväri voi muodostua sen tärkeäksi tunnisteeksi, kuten Coca-Colan punainen ja Fazerin sininen. Värin valinnassa otetaan usein huomioon värien symboliikka ja kulttuurinen merkitys.
Elementit > Typografia

Yrityksen typografiaan kuuluu etenkin kirjaintyyppi eli talofontti, jota yrityksen asiateksteissä käytetään. Kirjaintyyppi noudattaa usein logossa käytetyn fontin tyyliä, ja sen tulee olla selkeälukuinen.
Hyvä graafinen ilme

Hyvän graafisen ilmeen kriteerejä ovat tunnistettavuus, yrityskuvan vahvistaminen, muista erottuminen, selkeys, yhdenmukaisuus, liikeidean tukeminen, kohderyhmien huomioiminen ja persoonallisuus.
Graafinen ohjeistus

Yrityksen graafinen ilme kootaan graafiseen ohjeistukseen, joka määrittelee yksityiskohtaisesti kaikkien graafisten elementtien käytön. Ohjeistuksessa annetaan usein myös perustelut yrityksen graafisen ilmeen käytölle. Graafista ohjeistoa jaetaan paitsi yrityksen omalle henkilöstölle, joskus myös ulkoisille sidosryhmille ja yhteistyökumppaneille.
Esimerkkejä graafisista ohjeistoista muualla

Suomen Palloliiton graafinen ohjeisto 2012 (Arkistoitu – Internet Archive)
Turun kaupungin graafinen ohjeisto 2013 (Arkistoitu – Internet Archive)
Herra Hermanni

Herra Hermanni (Mr. Abernathy) on yhdysvaltalaisten Ralston Jonesin ja Frank Ridgewayn vuodesta 1957 lähtien tekemä humoristinen sarjakuva, jonka päähenkilönä on oikukas ja nuorten naisten seurasta nauttiva iäkäs miljonääriliikemies. Ridgeway toimi käsikirjoittajana ja Jones piirtäjänä vuoteen 1980 asti, josta lähtien Ridgeway myös piirsi sarjaa kuolemaansa 1994 saakka. Suosituimmillaan Mr. Abernathya syndikoitiin satoihin sanomalehtiin. Suomessa sarjakuvan lyhyitä strippejä julkaistiin Helsingin Sanomissa vuodesta 1958 ja sivun mittaisia tarinoita pitkään Apu-lehdessä, molemmissa nimellä Herra Hermanni.
Honningsvåg

Honningsvågin kylä
Talvimaisemaa Honningsvågissa
Honningsvåg on Nordkappin kunnan keskustaajama. Se on Norjan pohjoisin kaupunki ja eräs maailman pohjoisimmista kaupungeista. Honningsvåg haki nopeasti kaupunkistatusta 1996 kaupunkilain muututtua Norjassa ja sai statuksen. Myöhemmin Stortinget päätti, että kaupunkistatukseen tarvitaan vähintään 5 000 asukkaan kunta, mutta koska lakia ei sovellettu taannehtivasti, pysyi Honningsvåg kaupunkina.
Honningsvåg sijaitsee lahden rannalla Magerøyan saaren etelälaidassa noin 35 kilometriä Nordkappista etelään. Taajamassa on myös satama, jossa pysähtyy päivittäin Hurtigruten-laivalinja. Honningsvågin lentoasema sijaitsee noin 4 kilometriä keskustasta pohjoiseen.
Ihmisiä on elänyt alueella jo noin 10 300 vuotta. Esihistoriallisella ajalla ja vielä nykyäänkin lounainen osa Barentsinmerta on tärkeä kalastusalue ja nykyaikana myös turismi on tärkeä tulonlähde. Talvisin alueen keskilämpötila on noin −5 °C, joka on korkeampi kuin etelässä. Jopa 71 asteessa pohjoista leveyttä monessa puutarhassa kasvaa puita, vaikka useimmat ovat noin nelimetrisiä.
Paikallislehti Finnmarkspostenin toimitus sijaitsee Honningsvågissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Honningsvåg Wikimedia Commonsissa
Website Skarsvåg and Northcape
Picture fra Skarsvåg and Northcape
Visitnorway.com
Herma Szabo

| Herma Szabo |
| --- | --- |
 Herma Szabo vuonna 1931
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. helmikuuta 1902 Wien, Itävalta
Kuollut: 7. toukokuuta 1986 (84 vuotta) Admont, Itävalta
Kansalaisuus:   Itävalta
Taitoluistelija
Pari:  Ludwig Wrede
Herma Szabo (22. helmikuuta 1902 Wien – 7. toukokuuta 1986 Admont) oli itävaltalainen yksin- ja pariluistelija. Hän voitti vuoden 1924 talviolympialaisten yksinluistelun, viidesti yksinluistelun maailmanmestaruuden (1922–1926) ja kahdesti pariluistelun maailmanmestaruuden Ludwig Wreden kanssa. Szabo kuuluu World Hall of Fameen.
Myös Herma Szabon perhe oli taitoluistelijoita. Szabon äiti oli kaksinkertainen pariluistelun maailmanmestari Christa von Szabo ja setä kolminkertainen Euroopan-mestari Eduard Engelmann, Jr.. Hänen serkkunsa Helene Engelmann ja Christine Engelmann olivat myös taitoluistelijoita.
Herma Szabo kilpaili monella eri sukunimellä, muun muassa von Szabó, Plank-Szabo, Planck-Szabo, Jarosz-Szabo ja Jaross-Szabo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herma Szabo Wikimedia Commonsissa
Herma Szabo Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Herma Szabo (Arkistoitu – Internet Archive) Sports Reference LLC (englanniksi)
Naisten yksinluistelun olympiavoittajat
1908: Madge Syers
– 1920: Magda Julin
– 1924: Herma Szabo
– 1928: Sonja Henie
– 1932: Sonja Henie
– 1936: Sonja Henie
– 1948: Barbara Ann Scott
– 1952: Jeannette Altwegg
– 1956: Tenley Albright
– 1960: Carol Heiss
– 1964: Sjoukje Dijkstra
– 1968: Peggy Fleming
– 1972: Beatrix Schuba
– 1976: Dorothy Hamill
– 1980: Anett Pötzsch
– 1984: Katarina Witt
– 1988: Katarina Witt
– 1992: Kristi Yamaguchi
– 1994: Oksana Bajul
– 1998: Tara Lipinski
– 2002: Sarah Hughes
– 2006: Shizuka Arakawa
– 2010: Kim Yu-na
– 2014: Adelina Sotnikova
– 2018: Alina Zagitova
– 2022: Anna Štšerbakova
Naisten yksinluistelun maailmanmestarit
1906–1907: Madge Syers-Cave |
1908–1911: Lily Kronberger |
1912–1914: Opika von Meray-Horvath |
1922–1926: Herma Planck-Szabo |
1927–1936: Sonja Henie |
1937: Cecilia Colledge |
1938–1939: Megan Taylor |
1947–1948: Barbara Ann Scott |
1949–1950: Alena Vrzáňová |
1951: Jeannette Altwegg |
1952: Jacqueline du Bief |
1953: Tenley Albright |
1954: Gundi Busch |
1955: Tenley Albright |
1956–1960: Carol Heiss |
1962–1964: Sjoukje Dijkstra |
1965: Petra Burka |
1966–1968: Peggy Fleming |
1969–1970: Gabriele Seyfert |
1971–1972: Beatrix Schuba |
1973: Karen Magnussen |
1974: Christine Errath |
1975: Diane de Leeuw |
1976: Dorothy Hamill |
1977: Linda Fratianne |
1978: Anett Pötzsch |
1979: Linda Fratianne |
1980: Anett Pötzsch |
1981: Denise Biellmann |
1982: Elaine Zayak |
1983: Rosalynn Sumners |
1984–1985: Katarina Witt |
1986: Debi Thomas |
1987–1988: Katarina Witt |
1989: Midori Itō |
1990: Jill Trenary |
1991–1992: Kristi Yamaguchi |
1993: Oksana Bajul |
1994: Yūka Satō |
1995: Lu Chen |
1996: Michelle Kwan |
1997: Tara Lipinski |
1998: Michelle Kwan |
1999: Maria Butirskaya |
2000–2001: Michelle Kwan |
2002: Irina Slutskaja |
2003: Michelle Kwan |
2004: Shizuka Arakawa |
2005: Irina Slutskaja |
2006: Kimmie Meissner |
2007: Miki Andō |
2008: Mao Asada |
2009: Kim Yu-na |
2010: Mao Asada |
2011: Miki Andō |
2012: Carolina Kostner |
2013: Kim Yu-na |
2014: Mao Asada |
2015: Jelizaveta Tuktamyševa |
2016: Jevgenija Medvedeva |
2017: Jevgenija Medvedeva |
2018: Kaetlyn Osmond |
2019: Alina Zagitova |
2021: Anna Štšerbakova
Taitoluistelun pariluistelun maailmanmestarit
Herra Huu (täsmennyssivu)

Herra Huu voi viitata seuraaviin:
Herra Huu, Hannu Mäkelän luoma kuvitteellinen hahmo
Herra Huu, Hannu Mäkelän kirja vuodelta 1973 ja sen aloittama kirjasarja
Herra Huu – jestapa jepulis, penikat sipuliks, Jaakko Talaskiven elokuva vuodelta 1973
Jestapa jepulis, Herra Huun ihmeelliset seikkailut, elokuvan soundtrack-albumi
Herra Huu, tšekkoslovakialainen piirrossarja vuodelta 1990
Räppäri Huge L:n taiteilijanimi albumilla Ei toivottuja lastenlauluja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Herra Huu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Happy Landin tulipalo

| Happy Landin tulipalo |
| --- | --- |
Päivämäärä:  25. maaliskuuta 1990
Kellonaika:  3.40
Tapahtumapaikka:  Happy Land Social Club, 1959 Southern Bulevard, Bronx, NY 10460
Syy:  tuhopoltto
Kuolleita:  87
Loukkaantuneita:  7
Happy Landin tulipalo tapahtui aamuyöllä 25. maaliskuuta 1990, kun New Yorkin Bronxissa sijainneen Happy Land Social Club -yökerhon ainoalla sisäänkäynnillä sytytettiin tulipalo. Palo levisi nopeasti koko yökerhoon, ja 87 ihmistä sai surmansa ja seitsemän loukkaantui. Vain muutama pääsi yökerhosta elävänä ulos. Yökerhossa ei ollut tarpeeksi hätäpoistumisteitä eikä riittävää valaistusta. Sille oli annettu lopettamismääräys jo marraskuussa 1988, ja rakennus oli tuomittu purettavaksi.
Palon sytytti 36-vuotias Julio González, joka 20 minuuttia aiemmin oli poistettu Happy Landista hänen riideltyään yökerhossa työskennelleen entisen tyttöystävänsä kanssa. González tuomittiin 174 murhasta, kahdesta kutakin uhria kohden. Hänet tuomittiin vähintään 25 vuodeksi vankeuteen, sillä tuomiot tulivat päällekkäisinä. Hänen ehdonalaishakemuksensa hylättiin maaliskuussa 2015, ja hän kuoli vankilassa saamaansa sydänkohtaukseen 13. syyskuuta 2016.
Happy Landin palo oli tapahtuma-aikanaan Yhdysvaltain pahin joukkomurha sekä New Yorkin pahin tulipalo sitten 146 uhria vaatineen Triangle Shirtwaist Factoryn tulipalon, joka tapahtui päivälleen 79 vuotta aiemmin.
Tausta > Yökerho

Happy Land Social Club oli erityisesti hondurasilaisten maahanmuuttajien keskuudessa suosittu laiton yökerho Bronxissa. Rakennuksessa ei ollut sprinklereitä, hätäuloskäyntejä, hätävalaistusta eikä poistumistiemerkintöjä. Lisäksi Happy Landilla ei ollut lupaa alkoholin myymiseen. Se oli määrätty suljettavaksi 21. marraskuuta 1988, mutta sen johtaja oli ilmeisesti avannut sen uudelleen pian viranomaistarkastuksen jälkeen.
Rakennuksen ainoalta ulko-ovelta sisälle johti kapea käytävä, jonka varrella oli lippuluukku ja narikka. Käytävä vei pieneen huoneeseen, jonka toisessa päädyssä oli tanssilattia ja toisessa baari. Huoneen takaosasta pääsi portaita toiseen kerrokseen, jossa oli toinen, suurempi tanssilattia sekä baari.