stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Endtime Signals
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Shivers and Voids | Reinholdz | 3.48 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Unforgivable | Reinholdz | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Neuronal Fire | Reinholdz / Brändström | 4.32 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Not Nothing | Reinholdz / Brändström | 4.52 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Drowned Out Voices | Reinholdz / Brändström | 3.54 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | One of Us Is Gone | Johansson / Brändström | 4.36 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | The Last Imagination | Reinholdz / Brändström | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Enforced Perspective | Reinholdz / Brändström | 3.20 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Our Disconnect | Brändström / Reinholdz | 5.19 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Wayward Eyes | Brändström / Reinholdz | 3.28 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | A Bleaker Sun | Reinholdz | 4.23 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | False Reflection | Sundin / Brändström / Reinholdz | 4.42 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Mikael Stanne – laulu
Johan Reinholdz – kitara
Martin Brändström – koskettimet, elektroniikka
Christian Jansson – basso
Joakim Strandberg Nilsson – rummut
Arvostelut

Imperiumi: 7½/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Albumi Endtime Signals Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Dark Tranquillity |
| --- | --- |
 Mikael Stanne  Christopher Amott  Martin Brändström  Johan Reinholdz  Christian Jansson  Joakim Strandberg Nilsson   Anders Fridén  Fredrik Johansson  Michael Nicklasson  Daniel Antonsson  Martin Henriksson  Anders Jivarp  Niklas Sundin  Anders Iwers 
Studioalbumit:  Skydancer  The Gallery  The Mind’s I  Projector  Haven  Damage Done  Character  Fiction  We Are the Void  Construct  Atoma  Moment  Endtime Signals 
EP:t:  A Moonclad Reflection  Of Chaos and Eternal Night  Enter Suicidal Angels  Lost to Apathy  Zero Distance 
Kokoelmat:  Tranquillity  Exposures – In Retrospect and Denial  Manifesto of Dark Tranquillity  Yesterworlds  The Dying Fragments 
Videojulkaisut:  Zodijackyl Light  Live Damage  Where Death Is Most Alive  The Dying Fragments  For the Fans 
Muuta: diskografia
Stop (liikennemerkki)

Nykyaikainen Stop-merkki Suomessa
Stop-merkki (pakollinen pysäyttäminen) on liikennemerkki, jolla osoitetaan, että risteykseen tai tielle tuleva ajoneuvo on aina pysäytettävä pysäytysviivan kohdalle. Mikäli merkin kohdalla ei ole pysäytysviivaa, ajoneuvo on pysäytettävä välittömästi ennen risteävää tietä sellaiseen kohtaan, josta on mahdollisimman hyvä näkymä risteävälle tielle. Stop-merkki osoittaa myös, että ajoneuvon on väistettävä ajoneuvoja ja raitiovaunuja, jotka saapuvat risteykseen risteävältä tieltä tai etuajo-oikeutetulta suunnalta. Liikenneympyrässä merkillä osoitetaan, että liikenneympyrään tuleva ajoneuvo on pysäytettävä ja sen on väistettävä liikenneympyrää käyttäviä ajoneuvoja ja raitiovaunuja. Rautatien tasoristeyksessä merkillä osoitetaan, että ajoneuvo on ennen tasoristeyksen ylittämistä pysäytettävä merkin kohdalle.
Stop-merkkiä käytetään usein kärkikolmion asemesta risteyksissä, jotka ovat tienkäyttäjälle haasteellisempia esimerkiksi huonon näkyvyyden taikka väistettävän liikenteen suuren määrän tai korkeiden ajonopeuksien takia.
Vuosina 1957–1971 pakollista pysähtymistä tarkoittava liikennemerkki oli Suomessa niin sanottu ”musta käsi”, kahdeksankulmaisessa liikennemerkissä kärjellään oleva kolmio ja sen sisällä oleva musta kämmenen kuva. Kämmen mukaili liikennepoliisin käyttämää pysähtymistä tarkoittavaa käsimerkkiä.
Vanhanaikainen suomalainen Stop-merkki Riihimäellä.
Kaksikielinen stop-merkki Ottawassa, Kanadassa.
Stop-merkki Israelissa.
Stop-merkki Kiinassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stop (liikennemerkki) Wikimedia Commonsissa
Helsingin Sanomat 50 vuotta sitten 23.5.1963: ”Mustan käden” muoto muuttuu 23.5.2013. Helsingin Sanomat.
Rautatieasema

Turengin rautatieasema Janakkalassa.
Rautatieasema on paikka, jossa junat pysähtyvät matkustajien ottamista ja poistumista sekä kuorman lastausta tai sen purkamista varten. Termillä tarkoitetaan yleensä rautateiden liikennepaikkaa, jolta liikennöidään matkustajaliikennettä ja jolla on vähintään yksi sivuraide. Liikennöintiä varten asemalla on asemalaiturit.
Aseman yhteyteen kuuluu usein myös asemarakennus, jossa voi sijaita matkustajien odotustiloja, lipunmyyntipalveluja, liikeyrityksiä tai muuta matkustajia palvelevaa toimintaa, kuten ravintoloita ja majoitusta. Rautatieasemat sijaitsevat yleensä kaupunkien tai muiden asutuskeskusten läheisyydessä, joissa on parhaat edellytykset henkilöliikenteelle.
Asemalla voi olla myös liikenteenhoidon vaatimia toimintoja, kuten junakohtauksia ja ohituksia tai tavaraliikennettä.
Suurten kaupunkien rautatieasemien välillä kulkevat yleensä kaukojunat, kun taas pienempiä asemia palvelevat paikallisjunat (taajamajunat tai lähijunat). Rautatieaseman yhteydessä voi olla myös linja-autoasema matkustajapalveluineen, jolloin sitä kutsutaan matkakeskukseksi.
Käsitteistö Suomessa

Rautatieasema ei kuulu nykyään liikennepaikkojen viralliseen luokitukseen, mutta se on suomen kielessä ja rautatieliikenteessä edelleen yleisesti käytetty. Sillä tarkoitetaan rautateiden liikennepaikkaa, joka koostuu vähintään asemarakennuksesta ja sivuraiteesta. Aiemmin rautatieaseman määritelmään kuului myös miehitys, mutta siitä on luovuttu, koska moni merkittäväkin rautatieasema on jäänyt vaille miehitystä.
Suomen rataverkolla asemaa pienempiä rautatieliikennepaikkoja ovat seisakkeet ja pelkällä vaihteella varustetut liikennepaikat, linjavaihteet.
Risteysasemalla tarkoitetaan sellaista rautatieasemaa, josta on ratayhteys vähintään kolmeen eri suuntaan.
Seisake on henkilöliikenteen käyttöön tarkoitettu rautatieliikennepaikka, jolla ei henkilölaitureiden sekä mahdollisen asemarakennuksen lisäksi ole liikenteenhoitoon liittyviä toimintoja, kuten ratapihaa tai raiteenvaihtopaikkaa. Seisakkeeksi määritellyllä rautatieliikennepaikalla saattaa olla vaihteita pisto- ja kuormausraiteille, jotka eivät ole suunniteltu säännölliseen junaliikenteeseen.
Käsitteistö Suomessa > Vanha luokitus

Aikaisemmin rautatieasema oli yksi seitsemästä luokasta, joihin liikennepaikat jaettiin, mutta tästä monimutkaisesta luokituksesta luovuttiin 1. maaliskuuta 1969.
Asema oli itsenäinen liikennepaikka, jolla oli henkilö- ja tavaraliikennettä sekä junanlähetysoikeus.
Pysäkki oli asemaa pienempi liikennepaikka, jonka toiminnoilla ja palveluilla ei ollut merkittävää eroa asemiin. Moni pysäkki muutettiinkin asemiksi. Puhekielessä pysäkiksi saatettiin kutsua myös laitureita ja laiturivaihteita.
Laiturivaihde oli miehitetty liikennepaikka, jossa oli sekä henkilö että tavaraliikennettä. Liikennepaikka oli epäitsenäinen ja toimi yleensä lähimmän aseman tai pysäkin alaisuudessa.
Laituri oli miehitetty liikennepaikka, jossa oli laiturivaihteesta poiketen vain henkilöliikennettä ja pientavaraliikennettä.
Seisakevaihde oli miehittämätön henkilö- ja tavaraliikenteelle avattu liikennepaikka.
Seisake oli miehittämätön liikennepaikka, joka oli tarkoitettu vain matkustajaliikenteelle. Seisakkeet tulivat käyttöön Suomen rautateille 1920-luvulla ja niiden määrä kasvoi nopeasti.
Vaihde oli vain tavaraliikenteelle avattu miehittämätön liikennepaikka, jonka liikenne oli usein vähäistä.
Rautatieasemat Suomessa > Rautatieasemien arkkitehtuuri

Rautatieasemien rakentaminen alkoi Suomessa yhtä aikaa ensimmäisen rautatien kanssa. Vanhin säilynyt tiilinen rautatieasema tältä ajalta on Tikkurilan vanha asemarakennus.
Rautatieasemat jaettiin liikenteen määrän mukaan viiteen luokkaan. Suurimmille eli I ja II luokan asemille suunniteltiin yksilölliset asemarakennukset, mutta muille luokille jo 1870- luvulta lähtien tyyppipiirustusten mukaan. Aseman luokka saattoi vuosien myötä monista syistä muuttua, joten se loi vain lähtökohdan asemarakennuksen tyypin valinnalle: jatkossa rakennus muuttui ja kasvoi yksilöllisesti. Uudelle radalle ei aina tehty omia suunnitelmia, vaan samoja piirustuksia saatettiin käyttää uudestaan. Asemarakennuksen ydin oli ja on edelleen odotussali, joita oli yksi tai kaksi (II ja III luokka) riippuen siitä minkä luokan asema oli kyseessä. Odotussaliin liittyi naisten huone (buduaari) ja suuremmilla asemilla eteinen. Odotussalin merkitys näkyi sen koossa: se oli suurin ja korkein huonetila koko rakennuksessa. Mutta se näkyi myös kiinteässä sisustuksessa: seiniä kiersi puolipaneeli, katto oli kaunis kasetti- tai puupaneelikatto, lipunmyyntiluukun kehys oli koristeellinen, ovet olivat kaksoisovia ja usein koristeellisempia kuin muualla rakennuksessa. Myös värimaailma oli näissä tiloissa rikkaampi kuin muualla. Tilojen koko ja eri osien yhdistyminen vaihteli aseman luokan mukaan. Asemarakennus oli suunniteltu nimenomaan yleisötilaksi ja yleisönpalveluhuoneet ovat luonteeltaan julkisia tiloja. Ne ovat usein läpikulkuhuoneita: jokaisella seinällä on ovi tai ikkuna eikä mitoitus perustu nykyisiin (työpöydän, sohvan tai sängyn) mitoitusnormeihin. Tämän vuoksi asemarakennus ei vastaa käyttöominaisuuksiltaan nykyaikaista rakennusta.
Suomalaisten rautatieasemien suunnittelijoista tunnetuimmat olivat Jarl Ungern, Bruno Granholm ja Knut Nylander. 1800-luvun lopun ja vuosisadan vaihteen rautatierakennukset edustavat kansallisromanttista tyyliä (nk. nikkarityyli) erotuksena tuolloin voimakkaasti vaikuttaneeseen uusrenessanssityyliin joka jäljitteli arkkitehtuurinsa kivirakentamisesta. Granholmin suunnittelemien asemarakennusten ornamentiikka ammentaa vaikutteita karjalaisista esikuvista, joskin piste- ja kaiverruskuviot kuuluivat myös perinteiseen sveitsiläistyyliin. Symmetrisestä rakentamisesta luovuttiin, frontonit ja katokset tulivat muodikkaiksi ja koristelua käytettiin runsaasti ikkunankarmeihin ja konsoleihin Vaikutteiden kansainvälisyydestä kertoo, että vastaavaa muotokieltä on nähtävissä lähes samaan aikaan 1890-luvun lopulla myös Norjassa ja Ruotsissa.
Rautatieasemat Suomessa > Rautatieasemien suojelu Suomessa

Museovirasto yhteistyössä Valtionrautateiden kanssa aloitti vanhojen asemarakennusten suojelutyön jo vuonna 1983. Tuolloin perustettiin nk. Asemarakennustyöryhmän. Vuonna 1985 Asemarakennustyöryhmä valmisteli 107 kohdetta sisältävän luettelon suojeltavista asema-alueista ja asemarakennuksista. Asemarakennustyöryhmän julkaisu oli pohjana luotaessa Rautatiesopimusta. Vuonna 1998 allekirjoitetun valtakunnallisia rautatieasema-alueita koskevan menettelytapasopimuksen (eli Rautatiesopimuksen) tavoitteena on ollut koota eri aikakausia ja niiden rakennuskulttuuria edustava valikoima asema-alueita, joissa on läsnä rautatien liikennehistorian, toiminnan ja arkkitehtuurin (mukaan lukien puistokulttuurin) koko kirjo..
Kuvagalleria

Helsingin päärautatieasema
Viipurin vanha rautatieasema
Piikkiön rautatieasema noin 1920-luvulla
Frankfurtin päärautatieasema ulkoa
Tukholman keskusrautatieaseman suuri odotushalli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Aseman paikka – terminaalit yhdyskunnan rakenteessa, artikkeli Rakennusperintö-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Rautatieasemat - arkkitehtuuria sadan vuoden ajalta, artikkeli Rakennusperintö-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Raideliikenne
| --- | --- |
Rautatieliikenne:  rautatie  juna  rautatieasema  rautatieliikennepaikka  rautatiekalusto 
Metroliikenne:  metro  metroasema 
Raitioliikenne:  raitiovaunu  duoraitiovaunu  pikaraitiotie  museoraitiotie 
Turvalaitteet:  asetinlaite  kampiasetinlaite  kankiasetinlaite  opastin  releasetinlaite  tietokoneasetinlaite  varmistuslukko- ja opastinturvalaitos 
Raideleveys:  kapea  normaali  leveä 
Suomessa:  rautatieliikenne  rataverkko  raitioliikenne  lähijunaliikenne  metroliikenne  kapearaiteiset rautatiet  yritykset: VR  Fenniarail  Operail 
Kohtavaaran seisake.
Pareid

| Pareid |
| --- | --- |
 Kirkko
 vaakuna
 Pareid
 Koordinaatit: 49°07′07″N, 5°42′56″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Meuse
Arrondissementti:  Verdun
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,02 km²
Väkiluku (2017):  119
Aikavyöhyke:  UTC+1
Postinumero:  55160
Suuntanumero(t):  55399
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pareid on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 119 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 7,02 neliökilometriä.
Pareidin väkiluku on kasvanut viidellä asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 114 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 121, eli siellä asui kaksi asukasta enemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pareid Wikimedia Commonsissa
Louvemont-Côte-du-Poivre

| Louvemont-Côte-du-Poivre |
| --- | --- |
 vaakuna
 Louvemont-Côte-du-Poivre
 Koordinaatit: 49°14′18″N, 5°23′54″E 
Valtio:  Ranska
Région:  Lorraine
Departementti:  Meuse
Arrondissementti:  Verdun
Kantoni:  Charny-sur-Meuse
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  François-Xavier Long
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,25 km²
Korkeus:  214–375 m
Väkiluku (2007):  0
 – Väestötiheys:  0 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  55100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Louvemont-Côte-du-Poivre on kunta Meusen departementissa Lorrainen hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Verdunin arrondissementtiin ja Charny-sur-Meusen kantoniin. Kunnassa ei ollut yhtään asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa. Louvemont-Côte-du-Poivren pinta-ala on 8,25 neliökilometriä.
Kunnasta on matkaa Beaumont-en-Verdunois’han 2,7 kilometriä, Vacherauvilleen 2,9 km, Douaumontiin 3,2 km, Bras-sur-Meuseen 3,4 km, Charny-sur-Meuseen 4,1 km, Samogneux’hön 4,6 km ja Fleury-devant-Douaumontiin 4,9 km.
Kunta tuhoutui 21. helmikuuta–19. joulukuuta 1916 käydyssä ensimmäiseen maailmansotaan kuuluvassa Verdunin taistelussa, eikä sitä koskaan jälleenrakennettu. Samassa taistelussa tuhoutuivat myös läheiset Beaumont-en-Verdunois’n, Bezonvaux’n, Cumières-le-Mort-Hommen, Fleury-devant-Douaumontin, Haumont-près-Samogneux’n, Douaumontin, Ornes’n ja Vaux-devant-Damloupin kunnat, joista ainoastaan kolme jälkimmäisinä mainittua ovat nykyisin asutettuja.
Väkiluvun kehitys

Louvemont-Côte-du-Poivren väkiluvun kehitys vuodesta 1848 vuoteen 1914 sekä vuodesta 1990 vuoteen 2007:
| Vuosi | Väkiluku | Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1848 | 300 | 1990 | 0 |
| 1901 | 204 | 1999 | 0 |
| 1914 | 183 | 2007 | 0 |
Aiheesta muualla

Kunta INSEEssä (ranskaksi)
Les villages détruits (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Instagram

| Instagram |
| --- | --- |


Luoja:  Kevin Systrom Mike Krieger
Kehittäjä:  Meta, Inc.
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  6. lokakuuta 2010
Vakaa versio:  5.0.6 (Android) 16.0 (iOS) 0.4.2.0 (Windows Phone 8.1)
Tiedot
Alusta:  iOS Android Windows Phone 8.1
Lisenssi:  Suljettu lisenssi ja ilmaisohjelma
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Instagram on ilmainen sosiaalisen median palvelu kuvien ja videoiden jakamiseksi käyttäjiensä kesken. Käyttäjät voivat kommentoida ja tykätä toistensa jakamasta sisällöstä. Kuvia ja videoita voi muokata erilaisilla suodattimilla eli niin sanotuilla filttereillä. Palvelun käyttö mobiililaitteilla edellyttää sovellusta, joka on saatavilla iOS- ja Android-käyttöjärjestelmille. Instagram avattiin lokakuussa 2010.
Suosio

| Ajankohta | Käyttäjiä | Huom>  |
| --- | --- | --- |
| 10/2010 |  | Palvelu avataan. |
| 12/2010 | 1 miljoona | rekisteröitynyttä käyttäjää |
| 09/2011 | 10 milj. | rekisteröitynyttä käyttäjää |
| 07/2012 | 80 milj. | rekisteröitynyttä käyttäjää |
| 02/2013 | 100 milj. | aktiivista kuukausittaista käyttäjää |
| 09/2013 | 150 milj. | käyttäjää |
| 03/2014 | 200 milj. | käyttäjää |
| 12/2014 | 300 milj. | käyttäjää |
| 09/2015 | 400 milj. | käyttäjää, joista 25 % Yhdysvalloissa |
| 06/2016 | 500 milj. | käyttäjää, joista 300 milj. aktiivisia päivittäin |
| 10/2016 | 600 milj. | käyttäjää |
| 04/2017 | 700 milj. | käyttäjää |
| 09/2017 | 800 milj. | käyttäjää, joista 500 milj. aktiivisia päivittäin |
| 06/2018 | yli 1 miljardi | kuukausittaista käyttäjää |
Instagram ilmoitti elokuussa 2011, että kuvia oli ladattu palveluun yhteensä 150 miljoonaa. Joulukuussa 2014 palveluun ladattiin jo 70 miljoonaa kuvaa ja videota päivittäin.
Instagram oli 2010-luvun neljänneksi ladatuin sovellus, suositumpia olivat vain Facebook, Facebook Messenger ja Whatsapp.
Vaikutus

Instagramilla on arvioitu olleen suuria vaikutuksia kulttuuriin esimerkiksi muodin, ruoan ja hyvinvoinnin alueilla. Myös esimerkiksi jotkin turistikohteet, ravintolat ja museot ovat alkaneet ottaa suunnittelussa huomioon sen, että moni vierailija julkaisee käynnistään kuvia Instagramissa. Lisäksi Instagramin myötä uudenlaiset urbaanit käyntikohteet ovat nousseet suosituiksi – esimerkiksi kuvaukselliset graffitit, suojatiet ja metrotunnelit, jopa kaivonkannet. Facebookin tekemän tutkimuksen (2018) mukaan jopa 70 prosenttia innokkaimmista matkailijoista julkaisee matkasuunnitelmiaan Instagramissa ja 67 prosenttia etsii palvelusta matkaideoita.
Instagramin ”vaikuttajat” (influencers) ovat suosittuja sisällöntuottajia, joilla on vaikutusvaltaa seuraajiensa ostopäätöksiin ja muihin tekoihin. He saavat lisäyksistään usein mainostuloja. Heidän suosionsa perustuu mielikuvaan autenttisuudesta ja ystävyyssuhteen kaltaisesta suhteesta vastaanottajaan. Jotkut mainostajat ovat myös itse luoneet Instagram-mainoskampanjoita, jotka keskittyvät käyttäjien tuottamaan sisältöön.
Poliitikkojen Instagram-aktiivisuus on kasvanut nopeasti 2010-luvun puolivälistä alkaen sitä mukaa kun palvelun käyttäjämäärät ovat nousseet. Jo yli 70 prosentilla Yhdysvaltain senaattoreista oli Instagram-tili vuonna 2018. Näkyvimpiä Instagramissa ovat nuoret ja nousevat poliitikot. Poliitikot käyttävät Instagramia myös vaalikampanjointiin, joka on suunnattu etenkin nuorille äänestäjille. Instagramissa on havaittu myös yrityksiä manipuloida yhdysvaltalaisia äänestäjiä.
Käyttöehdot ja yhteisösäännöt

Instagramin käyttöehtojen mukaan käyttäjän pitää olla vähintään 13-vuotias. Toiseksi henkilöksi tekeytyminen ja virheellisen tiedon antaminen on kiellettyä. Tuomitut seksuaalirikolliset eivät saa liittyä palveluun. Yhteisösääntöjen mukaan sivuille saa jakaa vain itse kuvattuja kuvia tai sellaisia, joiden jakamiseen käyttäjällä on oikeus. Palveluun ei muutamin poikkeuksin saa ladata alastonkuvia. Kiellettyjä ovat myös sellaiset kuvat, joissa on vahingoitettu itseä tai jotka voisivat yllyttää itsensä vahingoittamiseen.
Instagramilla on oikeus käyttää käyttäjien tietoja, toimintaa ja lataamaa sisältöä ilman hyvitystä. Vuodesta 2018 alkaen käyttäjällä on ollut oikeus nähdä tai ladata kopio kaikesta datasta, joka hänestä on tallennettuna Instagramissa. Käyttäjän kuoltua kukaan ei voi saada hänen tilinsä käyttöoikeutta. Vainajan omaiset voivat pyytää vainajan Instagram-tiliä kokonaan poistettavaksi tai jäädytettäväksi, jolloin sitä ei voi enää käyttää eikä sen asetuksia muuttaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Instagramin verkkosivut.
Alkuperäinen kameran ottama kuva vasemmalla, Instagram-kuva oikealla. Instagram rajaa kuvat neliömäisiksi, ja käyttäjä voi muuttaa niiden ulkoasua jollain monista filttereistä.
Kaakaopuu

| Kaakaopuu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malvales
Heimo::  Malvakasvit Malvaceae
Suku::  Kaakaopuut Theobroma
Laji::  cacao
Kaksiosainen nimi
 Theobroma cacao  L. 
Katso myös
   Kaakaopuu Wikispeciesissä   Kaakaopuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaakaopuu eli kaakao (Theobroma cacao) on trooppinen kasvi, joka tarvitsee kasvamiseen 25–28 celsiusasteen lämpötilan ja 1 000–2 000 millimetrin vuotuisen sademäärän. Kaakaopuu kasvaa luonnonvaraisena trooppisessa Etelä-Amerikassa ja viljeltynä kuuman vyöhykkeen kaikissa maissa. Kaakaopuun siemeniä eli kaakaopapuja käytetään suklaan ja kaakaon valmistuksessa. Viisi suurinta kaakaopapujen tuottajamaata ovat Norsunluurannikko (38 %), Ghana (21 %), Indonesia (13 %) Nigeria (5 %) ja Kamerun (5 %).
Viljely ja kaakaopapujen käsittely

Viljelyssä käytetään kolmea eri kaakaopuun tyyppiä. Arvostetuin näistä on Criollo, yleisin Forastero. Trinitario on edellisten hybridi/yhdistelmä.
Kaakaopuun hedelmät ovat keltaisia tai punaisia, kurkunmuotoisia marjoja, jotka riippuvat puun rungosta. Siemenet poimitaan niistä käsin, kasataan läjiin, kaivetaan maahan tai pannaan puu- tai sementtiastioihin käymään, jolloin ne saavat miellyttävän maun. Sen jälkeen ne kuivataan. Kuivatuissa ja kuorituissa kaakaopavuissa on 37–54 % rasvaa ja muun muassa jonkin verran valkuaisaineita, hiilihydraatteja ja teobromiinia (1–4 %).
Suklaata valmistettaessa kaakaopavut paahdetaan, kuoritaan, jauhetaan ja puserretaan kuumuudessa, käsitellään emäksillä ja jauhetaan sen jälkeen uudelleen. Suklaa on puristetun ja puristamattoman kaakaon, sokerin ja erinäisten mausteiden (vaniljan, kanelin) seos. Maitosuklaata valmistettaessa lisätään seokseen maitoa. Puserrustuotteena pavuista saadaan kaakaovoita eli kaakaorasvaa, joka sulaa 30–35 °C:een lämmössä ja jota käytetään lääkkeiden ja saippuan sekä hienojen suklaalajien valmistukseen.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kaakao(puu) (Theobroma cacao)
ITIS: Theobroma cacao (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Theobroma cacao (englanniksi)
Flora of China: Theobroma cacao (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Theobroma cacao (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Theobroma cacao (cocoa) (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Theobroma cacao (englanniksi)
Kaakaopuun lehti ja kukka.
Kaakaopuun hedelmä ja siemen (papu).
Theobroma cacao - Museum specimen
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q42385  Wikispecies: Theobroma cacao  APDB: 120328  BioLib: 62026  BOLD: 223718  CoL: 56BND  Ecocrop: 2074  EoL: 484592  EPPO: THOCA  FNA: 200013872  FoC: 200013872  GBIF: 3152205  GRIN: 101885  iNaturalist: 64340  IPNI: 320783-2  IRMNG: 10994701  ITIS: 505487  MoBotPF: 287263  NCBI: 3641  NZOR: ea8d6092-997c-424c-ad4a-8ab4a456ec65  Observation.org: 336536  Open Tree of Life: 388185  PalDat: Theobroma_cacao  PfaF: Theobroma cacao  Plant List: kew-2519807  PLANTS: THCA  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:320783-2  Tropicos: 30400642  WFO: wfo-0000458440 
Kaakaopuun hedelmiä
Kaakaopapuja kaakaopuun halkaistun hedelmän hedelmälihan sisällä
Kaakaopuun kukkia puun rungolla