stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vuoden 2020 Armenian–Azerbaidžanin sota
Rajakahakoita > Jännitteen kasvaminen

Levottomuuksien seurauksena Bakussa järjestettiin suuri mielenosoitus. Turkki asettui näkyvästi Azerbaidžanin tueksi.
Azerbaidžan alkoi koota vapaaehtoisia joukkoja elokuun alusta lähtien ja kutsui 21. syyskuuta armeijansa harjoituksiin ja "erityiskokoontumisiin". Syyskuussa 2020 konflikti laajeni uudelleen sodan partaalle.
Sota > Sodan alku ja kulku

Azerbaidžanin joukot hyökkäsivät Vuoristo-Karabahin alueelle laajalla rintamalla 27. syyskuuta.
Ennen sodan syttymistä armenialaisten armeija vaikutti azerien armeijaa tehokkaammalta, sillä armenialaisten joukot olivat parempia ja johtaminen taitavampaa.
Azerbaidžanin armeija käytti hyökkäyksessä modernille sodankäynnille tyypillisesti tykistöä, ohjuksia ja lennokkeja. Näillä iskettiin armenialaisten maastoon linnoitettuja panssarivaunuja ja ilmapuolustusta vastaan myös syvällä selustassa. Lennokeiden tiedustelutiedon avulla azerit pystyivät ohjaamaan tykistön, raketinheitinten ja ohjusten tulen siltoihin ja muihin kohteisiin. Näiden tuhoaminen esti aseiden ja joukkojen täydennyksiä armenialaisten etulinjaan. Päin vastoin azerit kykenivät antamaan täydennyksiä tykistölleen.
Lennokit olivat tehokkaita, koska maasto oli niille sopivaa ja armenialaisten ilmatorjunta vähäistä. Armenialaisten ilmatorjuntaohjukset eivät soveltuneet kovin hyvin pienten lennokkien tuhoamiseen. Armenialaisilla ei ollut myöskään lennokkien radioliikenteen häirintälaitteita.
Azerbaidžan onnistui paljastamaan Armenian ilmapuolustusta hankkimalla ilmavoimiinsa laivastollisen vanhoja, alun perin neuvostovalmisteisia Antonov AN-2 kaksitasolentokoneita. Ne lensivät automaatti- ja etäohjauksessa matalalla ilmapuolustuksen yläpuolella. Kun Armenian ilmatorjunta ampui niitä, korkeammalla lentäneet Azerbaidžanin lennokit tunnistivat ilmatorjunnan asemat tarkasti ja tuhosivat ne.
Lennokit mahdollistivat azerien hitaan etenemisen niin, ettei syntynyt salamasodalle tyypillistä vaaraa huollon katkeamisesta. Toisaalta nekään eivät riittäneen täysin murtamaan ainakaan alkuvaiheessa armenialaisten puolustusta. Armenialaiset pudottivat joitakin azerien lennokkeja. Alusta alkaen konfliktissa oli myös modernin informaatiosodan piirteitä. Molemmat osapuolet jakoivat verkossa videoita iskuistaan.
Azerbaidžan käytti Nato-joukkojen Afganistanissa kehittämää ja Turkin välittämää sotataktiikkaa, jossa hyökkääjinä toimivat pienet, noin kahdentoista erikoistuneen sotilaan kommandoryhmät.
Azerien pommitus osui sekä sotilas- että siviilikohteisiin Vuoristo-Karabahin pääkaupungissa Stepanakertissa. Armenian mukaan taisteluihin osallistui Syyriassa taistelleita Turkin avustamia palkkasotureita. Eri lähteet, esimerkiksi ihmisoikeusjärjestö SOHR vahvistivat tiedon, mutta Azerbaidžan kiisti väitteet. Armenia julisti sotatilan sekä Armeniaan että Vuoristo-Karabahiin. Armenian mukaan Azerbaidžan hyökkäsi Vuoristo-Karabahin alueelle. Azerbaidžanin mukaan maalla on ollut tarkoituksenaan vain puolustaa kansalaisiaan. Molemmat maat julistivat syyskuun lopulla sotatilalain ja mobilisoivat joukkojaan.
Sota > Kaupunkien tulitus

2. lokakuuta Azerbaidžanin armeija alkoi tulittaa raskain asein Stepanakertin kaupunkia. Armenia vastasi tähän ampumalla ohjuksia Azerbaidžanin toiseksi suurimpaan kaupunkiin Gəncəän. Puolin ja toisin kuoli kymmeniä siviilejä, satoja haavoittui. 4. lokakuuta Azerbaidžanin armeija valtasi Cəbrayılin kaupungin. 7. lokakuuta mennessä Vuoristo-Karabahista oli paennut jopa 75 000 siviiliä.
Kansainvälinen yhteisö yritti lokakuun alussa moneen otteeseen selvitellä konfliktia, mitä Azerbaidžan ja Turkki vastustivat. Armenia halusi pysäyttää taistelut tulitaukoon. Azerbaidžanin ehto taistelujen lopettamiselle oli se että armenialaiset luovuttavat Vuoristo-Karabahin. Tulitauot rikkoutuivat 10., 18. ja 26. lokakuuta.
Sota > Kaupunkien valtaaminen

Azerbaidžanin armeija jatkoi hidasta etenemistään teknisen ylivoimansa turvin. Lennokki-iskut tuhosivat armenialaisten kalustoa ja elävää voimaa. Armenialaiset puolestaan tuhosivat azerien panssareita Azerit valtasivat Hadrutin 16. lokakuuta ja Füzulin seuraavana päivänä. Presidentti İlham Əliyev ilmoitti sallivansa Vuoristo-Karabahin kulttuurin autonomian Azerbaidžanin osana. Azerien armeija eteni lokakuun lopussa eteläisellä alueella.
Vuoristo-Karabahin sairaalat olivat täynnä sodassa haavoittuneita ja koronaviruspotilaita. Virus levisi kylmissä, kosteissa ja ahtaissa pommisuojissa. Lääkärit hoitivat sairaina potilaita levittäen tautia. 28. lokakuuta armenialaisten ohjusisku tappoi 21 siiviiliä Bardassa.
Azerien armeija käytti idempänä fosforiammuksia, mikä sytytti monia metsäpaloja.
Azerbaidžanin armeija eteni 29. lokakuuta mennessä Şuşan eteläpuolisiin kyliin. Tästä alkoivat rajut taistelut, joissa armenialaiset pyrkivät estämään Azerbaidžanin joukkojen tunkeutumisen Şuşan kaupunkiin. Şuşa on noin kahdeksan kilometrin päässä Vuoristo-Karabahin pääkaupungista Stepanakertista. Lisäksi sieltä lähti tie joka yhdisti Stepanakertin Armeniaan. Azerbaidžan ilmoitti 8. marraskuuta että sen armeija oli vallannut Şuşan. Azerien joukot olivat enää 2–3 kilometrin päässä pääkaupunki Stepanakertista. Tällöin Armenian pääministeri päätti luovuttaa.
Rauhansopimus

Armenia ja Azerbaidžan allekirjoittivat yöllä 10. marraskuuta sopimukset sodan lopettamisesta. Myös Venäjän presidentti Vladimir Putin vahvisti sopimuksen. Venäjän oli määrä sijoittaa alueelle rauhanturvaajia.
Rauhansopimuksen mukaan Azerbaidžan pysyy konfliktin aikana haltuunsa ottamillaan Vuoristo-Karabahin alueilla. Armenia on myös luvannut vetäytyä useilta seutuun liittyviltä alueilta seuraavien viikkojen aikana. Armenialaisille jää silti suurin osa Neuvostoliiton aikaisesta Vuoristo-Karabahista. Stepanakert jää armenialaisille, Şuşa jää azereille. Armenian ja Stepanakertin välille jää venäläisten valvoma reitti. Azerbaidžanin ja Nahitševanin välille jää myös venäläisten tarkkailema kulkutie. Venäläisiä rauhanturvaajia lähetetään partioimaan etulinjoja. Myös Turkki ehkä osallistuu rauhan säilyttämiseen.
Sota luultavasti vahvisti Venäjän vaikutusvaltaa alueella, mutta näytti sen, että Venäjän on käytettävä siellä enemmän voimaansa. Turkin ja Azerbaidžanin välille syntyy maayhteys.
Rauhaa rikottiin ensimmäistä kertaa 11. joulukuuta Hadrutin alueella. Venäjä lähetti joukkojansa rauhoittamaan tilannetta alueelle. Armenian mukaan Azerbaidžan hyökkäsi kahteen kylään. Azerbaidžan ilmoitti, että se teki vain asianmukaisia vastatoimia Armenian provokaatiota vastaan ja rauhansopimusta kunnioitetaan yhä.
Rauhansopimus > Reaktiot

Armenialaiset kärsivät sodassa ja rauhanteossa nöyryytyksen.
Armenian pääministeri Nikol Pašinjanin mukaan rauha oli ”sanoinkuvaamattoman kivulias”. Azerbaidžanin presidentin mukaan Armenia antautui. Jerevanissa alkoi protesti rauhan takia. Suuttuneet protestoijat tunkeutuivat parlamenttitaloon ja hallituksen päämajaan rikkoen paikkoja. Protestoijat pahoinpitelivät parlamentin puhemiehen Ararat Mirzojanin. Harvalukuinen poliisi ei puuttunut tapahtumiin. Pääministeri Pašinjan kehotti protestoijia palaamaan koteihinsa.
Vuoristo-Karabahin johto on myöntänyt, että sopimus tehtiin viimeisellä hetkellä. Sen mukaan koko alue olisi menetetty alle viikossa.
Rauhansopimus heikensi Armenian kansannousussa keväällä 2018 valtaan nousseen Pašinjanin asemaa. Osa sotilasjohdosta protestoi rauhaa. Rintaman toisella puolella Bakussa juhlittiin.
Monet armenialaiset pakenivat Vuoristo-Karabahista rauhansopimuksen solmimisen jälkeen azerien kostoiskujen pelossa. Osa jopa poltti talonsa vain sen vuoksi, etteivät azerit voi muuttaa niihin.
Turkin pääministeri Recep Tayyip Erdoğan sanoi 10. joulukuuta 2020, että Azerbaidžanin taistelu Armenian kanssa ei ole vielä ohi.
Armeija vaati 25. helmikuuta 2021 Pašinjanin eroa. Tämä erotti puolustusvoimien komentajan Onik Gasparjanin ja sanoi armeijan yrittävän vallankaappausta. Oppositiopuolue Vauras Armenia ilmoitti samana päivänä, että Pašinjanilla on viimeinen hetki erota, tai tilanteesta voisi seurata sisällissota. Presidentti Armen Sargsjan kieltäytyi 27. helmikuuta erottamasta puolustusvoimien komentajaa sanomalla, ettei poliittista kriisiä voi ratkaista henkilöitä vaihtamalla.
Armenian pääministeri Pašinjan ilmoitti 17. maaliskuuta 2021 aikaistavansa parlamenttivaalit, jotka pidetään kesäkuussa. Tarkoitus oli ratkaista maassa vallitseva poliittinen kriisi. Pääministeri aikoi maaliskuun lopussa erota.
Rauhansopimus > Tulitauon rikkomus

Armenia väitti Azerbaidžanin hyökänneen kahteen kylään 12. joulukuuta. Azerbaidžan ilmoitti tehneensä vastatoimia provokaatioon, mutta kunnioittavansa muuten tulitaukoa.
Jälkiseurauksia

Tulitaukorikkomuksia esiintyi. Osapuolet ja ulkovallat yrittivät neuvotella konfliktista. Armenian mukaan azerit aloittivat laajan hyökkäyksen Vuoristo-Karabahiin 19. syyskuuta 2023. Hyökkäys päättyi seuravaana päivänä tulitaukoon. Tarkoitus oli neuvotella alueen liitrtämisestä Azerbaidžaniin.
Vaikutukset siviiliväestöön

Molemmat osapuolet pommittivat siviilialueita. Armenia iski monta kertaa ohjuksin Azerbaidžanissa sijaitsevaan Gəncəän. Asuintaloja vaurioitui, kymmeniä siviilejä kuoli. Vuoristo-Karabahissa sijaitsevasta Stepanakertista tuli aavekaupunki, josta suurin osa asukkaista pakeni ja jonka infrastruktuuri vaurioitui pahoin. Kaupunki menetti sähkönsä 3. lokakuuta kokonaan intensiivisten pommitusten takia. Alueen siviilit uskoivat, että Azerbaidžan kohdisti iskuja tahallisesti yhteiskunnan toiminnan kannalta kriittisiin osa-alueisiin heikentääkseen yleistä moraalia. Azerbaidžan syytti Armeniaa vastaavanlaisesta toiminnasta, kun se pommitti Gəncəä.
Amnestyn mukaan molemmat osapuolet käyttivät Vuoristo-Karabahissa rypälepommeja, jotka suurin osa maailman maista on sitoutunut kieltämään kokonaan. Israel, Azerbaidžan ja Armenia eivät kuitenkaan ole mukana rypälepommien kieltosopimuksessa. Kansainvälinen yhteisö on pyrkinyt aktiivisesti rajoittamaan rypälepommeja, sillä ne aiheuttavat suurta vaaraa siviileille etenkin pitkällä aikavälillä, sillä rypälepommin osat leviävät hyvin laajalle alueelle ja hyvin usein niistä kaikki eivät edes räjähdä tippuessaan maahan.
Marraskuun alkuun mennessä noin 40 000 azeria ja 90 000 armenialaista oli paennut sodan takia kotoaan.
Reaktiot

Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel vaati väkivaltaisuuksien lopettamista ja osapuolten palaamista neuvottelupöytään.
Venäjän ulkoministeriö vaati osapuolia välittömästi pidättäytymään sotatoimista ja aloittamaan neuvottelut tilanteen rauhoittamiseksi.
Ranskan ulkoministeriö kehotti molempia osapuolia lopettamaan levottomuudet.
Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan twiittasi Turkin tuomitsevan jyrkästi Armenian hyökkäyksen Azerbaidžania kohtaan.
Sotilasliitto Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg kehotti Turkkia käyttämään vaikutusvaltaansa taisteluiden rauhoittamiseen ja ilmaisi huolensa taisteluiden kiihtymisestä.
Kreikka veti pois suurlähettiläänsä Azerbaidžanista vastalauseena Azerbaidžanin syytöksille, joissa maalaillaan Kreikan valmistelevan kyberhyökkäystä ja palkkaavan terroristeja hyökätäkseen Azerbaidžaniin.
Kanada rajoitti lennokkien vientiä Turkkiin, sillä se pelkäsi niiden päätyvän käytettäväksi konfliktissa.
Lisäksi muun muassa Georgia, Saksa, Iran ja Vatikaani vaativat tilanteen rauhoittamista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 2020 Armenian–Azerbaidžanin sota Wikimedia Commonsissa
Caucasus Live Universal Awareness Map. Liveuamap LLC. (englanniksi)
Mallinen, Jukka: Karabah on pohjimmiltaan sivilisaatioiden yhteenotto Suomen Kuvalehti.  30.10.2020. Viitattu 1.11.2020.
Synovitz, Ron: Technology, Tactics, And Turkish Advice Lead Azerbaijan To Victory In Nagorno-Karabakh Radio Free Europe, Radio Liberty.  13.11.2020. Viitattu 16.11.2020. (englanniksi)
| n k Neuvostoliiton hajoamisen jälkeiset konfliktit |
| --- | --- |
 Tapahtumia 
Kaukasuksella:  Vuoristo-Karabahin sota  Armenian ja Azerbaidžanin rajakonflikti 2016  Vuoden 2020 Armenian–Azerbaidžanin sota  Georgian sisällissota  Etelä-Ossetian sota (1991–1992)  Abhasian sota (1992–1993)  Abhasian sota (1998)  Kodorin kriisi 2001  Prigorodnyn konflikti  Ensimmäinen Tšetšenian sota  Toinen Tšetšenian sota  Pohjois-Kaukasian levottomuudet  Dagestanin sota  Ingušian sota  Georgian sota 
Keski-Aasiassa:  Tadžikistanin sisällissota  Kirgisian tulppaanivallankumous  Kirgisian vallankaappaus 2010  Kirgisian vallankumous 2020  Kazakstanin mielenosoitukset 2022 
Itä-Euroopassa:  Transnistrian sota  Venäjän perustuslaillinen kriisi 1993  Ukrainan vallankumous 2014  Itä-Ukrainan mielenosoitukset 2014  Venäjän–Ukrainan sota  (Krimin miehitys  Itä-Ukrainan sota  Kertšinsalmen välikohtaus  Venäjän hyökkäys) 
Armenialaisten ampumien kranaattien sirpaleita.
Vapaaehtoisia armenialaissotilaita siirtymässä Vuoristo-Karabahille.
Armenian joukkojen ampuma ohjus on osunut Ganjan kaupunkiin.
Kartta tilanteesta tulitauon hetkellä.
Willi Orbán

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Willi Thomas Orbán
Syntymäaika: 3. marraskuuta 1992 (ikä 32)
Syntymäpaikka: Kaiserslautern, Saksa
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 186 cm
Seura
Seura: RB Leipzig
Pelinumero: 4
Junioriseurat
1997–2011: 1. FC Kaiserslautern
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2011–2013 | 1. FC Kaiserslautern II | 35 | (7) |
| 2011–2015 | 1. FC Kaiserslautern | 68 | (7) |
| 2015– | RB Leipzig | 233 | (22) |
Maajoukkue
| 2014 | Saksa U21 | 2 | (0) |
| 2018– | Unkari | 43 | (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 19. toukokuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 19. toukokuuta 2024.
Willi Thomas Orbán (alk. Vilmos Thomas Orbán, s. 3.  marraskuuta 1992 Kaiserslautern, Saksa) on saksalais-unkarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa RB Leipzigia ja toimi joukkueen kapteenina vuosina 2017–2020 ja uudelleen kaudesta 2022–2023 lähtien.
Seurajoukkueura > 1. FC Kaiserslautern

Orbán on kotikaupunkinsa seuran 1. FC Kaiserslauternin kasvatti. Hän liittyi seuran junioriakatemiaan neljävuotiaana. Orbán nousi Kaiserslauternin edustusjoukkueeseen ensimmäisen kerran kaudella 2011–2012. Vakiokokoonpanoon hän kuului kaudesta 2013–2014 alkaen joukkueen pelatessa 2. Bundesliigaa.
Seurajoukkueura > RB Leipzig

Kesällä 2015 hän siirtyi 2,5 miljoonan euron siirtosummalla RB Leipzigiin, joka kauden 2015–2016 päätteeksi nousi pääsarja Bundesliigaan. Kaksi Kaiserslauternissa pelaamaansa ottelua mukaan lukien Orbán on pelannut pääsarjatasolla kauden 2023–2024 loppuun mennessä 203 ottelua ja tehnyt niissä 21 maalia. Marraskuussa 2019 hän joutui polvileikkaukseen ja palasi kentille vasta toukokuun 2020 lopulla. Leipzig tiedotti 9. huhtikuuta 2021 tehneensä Orbánin kanssa vuoteen 2025 ulottuvan jatkosopimuksen.
Orbán voitti Leipzigin riveissä seuran ensimmäisen Saksan cupin vuonna 2022. Leipzigin ja Freiburgin välisessä turnauksen loppuottelussa Orbán antoi syötön Christopher Nkunkun tekemään tasoitusmaaliin ottelun 76. minuutilla. Ottelu ratkesi lopulta rangaistuspotkukilpailussa, jossa Orbán onnistui omassa rangaistuspotkussaan. Hän voitti Leipzigissa Saksan cupin myös 2023.
Maajoukkueura

Orbán edusti Saksan alle 21-vuotiaiden maajoukkuetta kahdessa ottelussa vuosina 2014–2015. Aikuisten tasolla hän on pelannut Unkarin maajoukkueessa 43 ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Ensimmäisen miesten maaottelunsa hän pelasi lokakuussa 2018 Kreikkaa vastaan. Hän teki marraskuussa 2018 yhden maalin Kansojen liigan ottelussa Viroa vastaan, kesäkuussa 2019 kaksi maalia EM-karsintaottelussa Azerbaidžania vastaan, lokakuussa 2020 yhden maalin EM-jatkokarsinnassa Bulgariaa vastaan, maaliskuussa 2021 yhden maalin MM-karsintaottelussa Puolaa vastaan ja syyskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Serbiaa vastaan.
Orbán pelasi kesän 2021 EM-kilpailuissa kaikki kolme ottelua Unkarin jäädessä alkulohkonsa viimeiseksi.
Yksityiselämä

Orbánin isä on unkarilainen ja äiti puolalaistaustainen.
Yrjö Hormia

Yrjö Nikolai Hormia (sukunimi aikaisemmin Häyrynen; 21. huhtikuuta 1900 Jyväskylä – 2. tammikuuta 1963 Savonlinna) oli suomalainen pappi ja kirjailija.
Elämänvaiheet

Yrjö Hormia toimi Pyhärannan kirkkoherrana 1935–1944 ja Säämingin kirkkoherrana vuosina 1945–1962. Hormian puoliso oli Aili Olga Salo, heidän pojastaan Martti Sakari Hormiasta (s. 1932) tuli lääkäri. Muista Hormian pojista Osmo Hormia oli Tukholman yliopiston professori ja kielen ja kirjallisuudentutkija ja Armo Hormia oli psykiatri ja kirjankustantaja.
Teoksia

Hormia julkaisia sekä uskonnollisia että muita teoksia, osin myös omakustanteina
”Katso, kaikki on uudeksi tullut”: uskonnollisia runoja. 1929 (nimellä Yrjö Häyrynen)
Pyhämaan - Pyhärannan 300-vuotisvaiheita. Omakustanne, Rauma 1939
Seurakuntaan saatiin körttipappi : herännäiskuvaus. Otava 1941
Tule Jeesuksen luo : kehoitussanoja nuorille, tekijät Yrjö Hormia, U. P. Koskenvoima, Toivo Winter. Rauma 1941
Sukukirja : kirkkoherra Matthias Melanderin (1639-1674) jälkeläisiä Pyhärannassa, Pyhämaassa ja niiden ympäristössä. Omakustanne, Pori 1945
Vihaa ja rakkautta. Karisto 1955
Rukoilevaisen kansan hengellisiä äitejä. Omakustanne, Savonlinna 1956
Halullisia sieluja ja hengellisiä isiä. Omakustanne, Savonlinna 1959
Aarre saviastiassa : herännäiskuvaus. Kajo, Turku 1962
Kirjallisuutta

Risto Toivonen: Kirkkotiellä. Yrjö Häyrysen suvun matkassa Korpilahden Markkulasta Säämingin pappilaan. Savonlinna 2000
Aiheesta muualla

Yrjö Hormia : Säätyläisnimiä Pyhämaan ja Pyhärannan rahvaan keskuudessa, Genos 12(1941), s. 34-43 (Arkistoitu – Internet Archive)
Yrjö Hormia : Pyhämaan ja Pyhärannan vanhimmat maanomistajasuvut, Genos 14(1943), s. 92-107 (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Banshee

| Banshee |
| --- | --- |

Ominaisuudet
Sukupuoli:  nainen
Tuntomerkit:  Nuoren tai vanhan naisen aavemainen keho
Esiintyminen:  Irlanti ja muut paikat, joissa irlantilaiset asuvat
Voimat:  Kyky ennustaa kuolema, erittäin kova ääni
Kansanperinne
Kansanperinteen alkuperä:  Kelttiläinen kansanperinne
Samanlaiset olennot:  Kummitus Kuolema
Suhteet
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Banshee Appears, 1862.
Banshee (iiriksi Bean Sidhe, gaeliksi Ban Sith) on irlantilaisessa ja kelttiläisessä kansanperinteessä yliluonnollinen olento, jonka yöllisen läpitunkevan vaikerruksen ja ulvonnan uskottiin ennustavan äänen kuulleen henkilön perheenjäsenen kuolemaa. Irlannissa bansheen uskottiin varoittavan vain puhdasverisiä irlantilaisia sukuja. Walesissa on oma vastineensa bansheelle, gwrach y Rhibyn eli Rhibynin noita, joka vieraili vain vanhojen walesilaisisten sukujen luona. Kirjailija Walter Scottin mukaan myös joissakin Skotlannin ylämaan perheissä uskottiin eräänlaisiin kodinhaltijoihin tai bansheehen.
Banshee ennustaa itkien ja valittaen erittäin kovaäänisesti omaisen tai läheisen kuolemaa. Se esiintyy useimmiten nuoren naisen, ylvään rouvan tai vanhan ruman naisen hahmossa. Banshee saattaa näyttää hyvinkin irvokkaalta: sillä voi olla terävä kieli, torahammas tai vain yksi sierain. Perimätiedon mukaan banshee ilmoittaa vain viiden suuren irlantilaissuvun jäsenten kuolemista. Banshee voi pohjautua muinaiseen kolmihahmoiseen kelttiläiseen sodan- ja kuolemanjumalattareen (Badhbh, Macha ja Mor-Rioghain), johon viittaisi myös bansheen kyky esiintyä kolmessa hahmossa. Nykyfiktiossa ja elokuvissa banshee kuvataan yleensä kirkujana, joka tappaa ihmisiä kammottavalla äänellään, joka pirstoo jokikisen lasin ympäriltään.
Kuolemat

Jos henkilö kuulee bansheen ulvontaa, hänen läheisensä tulee kuolemaan. Bansheen ulvonta kuuluu aina kolme kertaa. Jos bansheen näkee tai jos tämän itkun kuulee, on itse tuomittu kuolemaan. Jos bansheita on useampia, ne saattavat varoittaa vaarasta.
Kirjallisuus

Sorlin, Évelyne: Cris de vie, cris de mort: Les fées du destin dans les pays celtiques. Helsinki: Suomalainen Tiedeakatemia, 1991.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Banshee Wikimedia Commonsissa
Wetzlar

| Wetzlar |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Wetzlar
 Koordinaatit: 50°33′N, 8°30′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Hessen
Hallintopiiri:  Gießen
Piirikunta:  Lahn-Dill-Kreis
Hallinto:  
 – Pormestari:  Manfred Wagner (SPD)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  75,6 km²
Korkeus:  114–401 m
Väkiluku (30.6.2021):  53 035
 – Väestötiheys:  702 as./km²
 
 www.wetzlar.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wetzlar on kaupunki Hessenin osavaltiossa Saksassa. Se on Lahn-Dillin piirikunnan pääkaupunki. Kesäkuussa 2021 kaupungissa asui 53 035 asukasta. Wetzlarin pinta-ala on 75,6 neliökilometriä.
Maantiede

Wetzlar sijaitsee Frankfurt am Mainista 50 kilometriä pohjoiseen. Kaupungin läpi virtaa Lahnjoki. Wetzlarin korkein kohta on Stoppelberg, jonka korkeus on 401 metriä.
Gießenin kaupunki sijaitsee 12 kilometrä Wetzlarista itään. Vuonna 1977 Wetzlar, Gießen ja 14 muuta kuntaa yhdistettiin Lahnin kaupungiksi. Järjestely purettiin 1979 ja kaupungit ovat taas erilliset.
Maantiede > Etäisyydet lähikaupunkeihin

Gießen 12 km
Koblenz 70 km
Limburg an der Lahn 40 km
Siegen 50 km
Dillenburg 30 km
Marburg 30 km
Frankfurt am Main 50 km
Maantiede > Kaupunginosat

Wetzlar on jaettu kahdeksaan kaupunginosaan (Stadtteile):
Blasbach
Dutenhofen
Garbenheim
Hermannstein
Münchholzhausen
Nauborn
Naunheim
Steindorf
Talous

Kaupungissa toimii useita tunnettuja optisen alan yrityksiä, kuten kameravalmistajat Leica ja Minox sekä kiikareita valmistavat Jena ja Zeiss.
Koulutus

Wetzlarissa ei ole yliopistoa, mutta lähin yliopisto sijaitsee Gießenissä. Gießen-Friedbergin ammattikorkeakoululla on joitakin yksiköitä myös Wetzlarissa.
Ystävyyskaupungit

Avignon, Ranska, vuodesta 1960
Colchester, Iso-Britannia, vuodesta 1969
Siena, Italia, vuodesta 1987
Ilmenau, Saksa, vuodesta 1990
Neukölln, Saksa, vuodesta 1959
Schladming, Itävalta, vuodesta 1974
Reith, Itävalta, vuodesta 1976
Písek, Tšekki, vuodesta 2008
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wetzlar Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Wetzlarin kartta.
Wetzlarin katedraali.
Vétraz-Monthoux

| Vétraz-Monthoux |
| --- | --- |
 Vétraz-Monthoux
 Koordinaatit: 46°10′27″N, 6°15′29″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Haute-Savoie
Arrodissementti:  Saint-Julien-en-Genevois
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,11 km²
Väkiluku (2021):  10 081
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vétraz-Monthoux on Ranskan kunta, joka sijaitsee Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella Itä-Ranskassa. Vuonna 2021 kunnassa asui 10 081 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vétraz-Monthoux Wikimedia Commonsissa
Finlayson

| Finlayson Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Sisusta miten sisustat, kunhan sisustat itsellesi.
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1820
Kotipaikka:  Helsinki
Liikevaihto:  40,8 milj. €  (2021)
Henkilöstö:  169 (2019)
Kotisivu:  http://www.finlayson.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Finlaysonin tehdasalue sijaitsee Tammerkosken rannalla Tampereen keskustassa.
Finlayson-Forssan rakennuskantaa. Oikealla oleva entinen automaattikutomo toimii nykyään kauppakeskuksena. Vanhassa kutomossa toimii enimmäkseen terveys- hoiva- ja hyvinvointipalveluita.
Finlayson Oy [ˈfɪnlɛɪsən] on vuonna 1820 perustettu suomalainen tekstiilialan yritys, joka suunnittelee sisustustekstiilejä Finlayson-tuotemerkin alla. Finlaysonilla on yhteensä 22 omaa myymälää, tehtaanmyymälää ja shop-in-shopia Suomessa ja Ruotsissa sekä verkkokauppa.
Vuoden 2019 lopussa yhtiöllä oli 169 työntekijää ja konsernin liikevaihto oli noin 30,3 miljoonaa euroa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Helsingin Salmisaaressa. Finlaysonin tuotteet suunnitellaan Suomessa ja valmistetaan enimmäkseen Turkissa. Esimerkiksi Finlaysonin Elefantti-kuosin puuvillalakanat suunnitellaan Suomessa ja valmistetaan Turkissa.