stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varejoki

| Varejoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Varajärvi
Laskupaikka:  Kemijoki
Maat:  Suomi
Pituus:  34 km
Virtaama:  1,74 m³/s
Varejoki on Tervolassa sijaitseva joki. Joki saa alkunsa Varajärvestä ja se laskee Kemijokeen. Varejoella on pituutta 34 kilometriä ja siihen laskee Sihtuunajoki sekä yhdeksän ojaksi luokiteltua vesistöä. Varejoen valuma-alueelta lähtevä valuma on 1,74 kuutiometriä.
Historia

Varejoki perattiin 1920–1930 -luvuilla uittoja varten. Viimeiset uitot joessa tehtiin vuonna 1948. Uiton jälkeisissä kuntoonpanotöissä perkaukset katsottiin vähäisiksi, eivätkä ne aiheuttaneet kunnostustoimenpiteitä.
Varejoen asutusalue perustettiin Petsamon evakkojen asutusalueeksi vuonna 1946. Valtion toimesta rakennettuihin rakennuksiin muutti ensin vuonna 1946 neljä-viisi perhettä, jonka jälkeen  tulleet saivat itse ottaa vastuun rakentamisesta. Asutusalueen perustamistöitä on kuvaillut kirjailija Erno Paasilinna seuraavasti:
»Kylä syntyi kovalla ryskeellä, tiettömälle seudulle jossa ennestään oli vain kaksi yksinäistä kruununtorppaa. Uusien tilojen merkkeinä olivat alussa vain jonkin puun kylkeen isketyt tilan numerot ja linjakepit. Suuret jätkäjoukot Kemistä ja Pohjanmaalta kaivoivat soilla kanavia, sääskihuivit päässä ja pikiöljyt vyöllä, vetisimmillä rimmillä lauttojen päällä seisten. Valtavat amerikkalaiset telaketjutraktorit kyntivät rajulla voimalla suot auki. Puskutraktorit jyräsivät metsät tielinjalta ja soille ajettiin tukkeja vieri viereen pasinasilloiksi, että pohja kestäisi.»
Kalasto

Ennen Kemijoen valjastamista ja voimakkaita ympäristömuutoksia joessa lisääntyi luontaisesti taimen, harjus sekä muita alueelle tyypillisiä kalalajeja. Nykyisin joesta saadaan saaliiksi haukea, ahventa sekä joessa luontaisesti lisääntyvää harjusta. Varejoki toimii lähinnä paikallisten kalastajien sekä satunnaisesti vieraspaikkakuntalaisten kalastuskohteena.
Kalaistutuksia on toteutettu satunnaisesti vaihtelevin kalamäärin ja lajeina. Istuttajina ovat olleet lähinnä kalastuskunnat ja istukkaina Ossauskosken kalanviljelylaitokselta Kemijoen kalakantojen hoitovelvoitteen ulkopuolelle jääneet poikaset. Varejoen vesialueet omistavat Ylipaakkolan, Lapinniemen, Ylivojakkalan osakaskunnat sekä yksi yksityinen henkilö.
Zákynthos (alueyksikkö)

| Zákynthoksen alueyksikkö Περιφερειακή ενότητα Ζακύνθου> Alueyksikkö |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos, Länsi-Kreikka ja Jooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Kuntia:  1
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Zákynthos
Pinta-ala:  406 km²
Väkiluku (2011):  40 759
 – väestötiheys:  100,39 as./km²
Lyhenteet:  
 – NUTS:  EL621
Zákynthoksen alueyksikkö (kreik. Περιφερειακή ενότητα Ζακύνθου, Perifereiakí enótita Zakýnthou) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Jooniansaarten alueella ja sen hallinnollinen keskus on Zákynthos. Alueyksikön pinta-ala on 406 neliökilometriä ja asukasluku 40 759 (vuonna 2011).
Alueyksikkö käsittää Zákynthoksen saaren sekä muutamia muita Peloponnesoksen niemimaan länsipuolella sijaitsevia saaria, kuten Stamfáni. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Zákynthoksen prefektuurin (Νομός Ζακύνθου, Nomós Zakýnthou).
Kunnat

Alueyksikkö muodostuu yhdestä kunnasta:
Ämmäkosken voimalaitos

| Ämmäkoski |
| --- | --- |
 Voimalaitos alavirran suunnasta katsottuna
Teho:  4,9 megawattia
Pudotuskorkeus:  6,5 metriä
Omistaja:  Kainuun Voima Oy
Perustaja:  Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö
Valmistunut:  1917
Sijainti:   Kajaani
Koordinaatit:  64°13′46″N, 027°43′47″E
Ämmäkosken voimalaitos on Kajaaninjoessa Kajaanissa sijaitseva, Kainuun Voima Oy:n omistama voimalaitos. Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö rakensi vuonna 1917 koskeen ensimmäiset kaksi vesiturbiinia. Voima-asema rakennettiin tuottamaan sähköä yhtiön sahalle, sellutehtaalle (suljettu vuonna 1982) ja vuonna 1919 valmistuneelle paperitehtaalle (suljettu vuonna 2008). Kainuun Voiman omistukseen voimalaitos siirtyi vuonna 1995 Yhtyneet Paperitehtaat-konsernilta. Nykyisellään voimalaitos tuottaa sähköä Kainuun Voiman asiakkaille.
Voimalaitosta uusittiin 1940-luvulla, jolloin valmistui kolmas turbiini. Kaksi vanhaa turbiinia ovat poikittain asennettuja, Francis-tyyppisiä ja uudempi turbiini on pystyasennossa oleva Kaplan-tyyppinen.
Tekniset tiedot

Putouskorkeus 6,5 m
Teho 4,9 MW
Vuosienergia 32 700 MWh
4 (2+2 kpl yhteen kytkettynä) vaaka-Francis-koneistoja vuodelta 1917, valmistaja: Tampereen Pellavatehtaan konepaja (Tampella), ASEA-tahtigeneraattorit 10 kV, leimaus 1 000 kVA
1 kpl pysty-Kaplan-koneisto vuodelta 1941, tahtigeneraattori 10 kV, leimaus 1 850 kVA
Voimalaitoksen on suunnitellut Tie- ja vesirakennuksen ylihallituksen insinööri Hugo Malmi ja rakennuksen alkuperäisen ulkoasun arkkitehti on Onni Tarjanne. 1940-luvun laajennukset ja muutokset on suunnitellut arkkitehti Eino Pitkänen.
Voimalaitoksesta kunnostetaan yksi koneisto (Kaplan) kesäkuun 2008 ja marraskuun 2010 välisenä aikana ja kaksi vanhaa (Francis-koneistot) jätetään varalle. Voimalaitoksen rakennus ja patorakennelmat kunnostetaan ulkopinnoiltaan. Ulkomaalien värivalinnassa noudatetaan kaupunginarkkitehdin ohjeita. Väriksi haetaan mahdollisimman alkuperäistä sävyä, joka on vaaleahko.
John Norblad suunnitteli Ämmäkoskeen paperitehdasta 1890-luvulla.
Kirjallisuutta

Virtanen, Sakari: Yhtiöstä yksiköksi, UPM Kajaani 100 vuotta. UPM 2007.
Virtanen, Sakari: Kainuuseen sijoitettu. Kuvaus Kajaani Oy:n vaiheista vuoteen 1945. Kajaani Oy 1907–1982. Ensimmäinen osa,  1982. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
Virtanen, Sakari: Puusta elävä. Kajaani Oy:n vaiheita vuodesta 1946. Kajaani Oy 1907–1982. Toinen osa, 1985. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
Tuovinen, Paavo: Kehityksen kuvat – Kajaani Oy 1907–1982. 1982.
Huovinen, Veikko: Kajaani Oy 70 vuotta 1977. Kajaani Oy 1977.
Kukkonen, Otso: Kajaani Oy 1907–1967. Kajaani Oy, 1967.
Susitaival, Paavo: Kajaani Oy 1907–1957. (50-vuotisjuhlajulkaisu)
Lehtonen, K. F.: Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö 1907–1932. 1932. (Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön 25-vuotisjuhlajulkaisu)
Ämmänsolmu

Ämmänsolmu
Ämmänsolmu on solmu, joka syntyy usein vahingossa, kun tarkoitus on solmia merimiessolmu. Se koostuu kahdesta samaan suuntaan solmitusta yksinkertaisesta solmusta. Erona merimiessolmuun on, että päällekkäiset yksinkertaiset solmut on solmittu samaan suuntaan. Solmun tunnistaa siitä, että vapaat päät eivät lähde samaan suuntaan kuin kiinteät päät vaan sojottavat solmusta sivulle päin. Ämmänsolmun muodostavien kahden yksinkertaisen solmun välille ei muodostu puristusvoimaa samalla tavoin kuin merimiessolmussa, jossa samansuuntaisten erisuuntaan kulkevien köydenpäiden välinen kitka saa solmun kiristymään.
Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2015

18. uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Israelin Netanyassa 2.–6. joulukuuta 2015. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Kisojen menestynein maa oli 15 mitalia (11 kultaa, 3 hopeaa, 1 pronssi) saavuttanut Unkari.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Jevgeni Sedov | 20,87 |  Marco Orsi | 20,92 |  Sebastian Szczepański | 21,21 |
| 100 m |  Marco Orsi | 46,05 |  Pieter Timmers | 46,61 |  Sebastian Szczepański | 46,87 |
| 200 m |  Paul Biedermann | 1.42,68 |  Pieter Timmers | 1.42,85 |  Vjatšeslav Andrusenko  Glenn Surgeloose | 1.43,55 |
| 400 m |  Péter Bernek | 3.35,46 |  Paul Biedermann | 3.35,96 |  Gabriele Detti | 3.37,22 |
| 1 500 m |  Gregorio Paltrinieri | 14.08,06 ME |  Gabriele Detti | 14.18,00 |  Henrik Christiansen | 14.23,60 |
Selkäuinti
| 50 m |  Tomasz Polewka | 22,96 |  Simone Sabbioni  Chris Walker-Hebborn | 23,09 | – | – |
| 100 m |  Radosław Kawęcki | 49,64 |  Stanislav Donets | 50,30 |  Chris Walker-Hebborn | 50,35 |
| 200 m |  Radosław Kawęcki | 1.48,33 KE |  Yakov-Yan Toumarkin | 1.49,84 |  Simone Sabbioni | 1.50,75 |
Rintauinti
| 50 m |  Damir Dugonjič | 26,20 |  Adam Peaty | 26,21 |  Oleg Kostin  Alexander Murphy | 26,35 |
| 100 m |  Marco Koch | 56,78 |  Adam Peaty | 56,96 |  Giedrius Titenis | 57,02 |
| 200 m |  Marco Koch | 2.00,53 KE |  Dániel Gyurta | 2.01,99 |  Andrew Willis | 2.02,76 |
Perhosuinti
| 50 m |  Andri Hovorov | 22,36 |  Jauhen Tsurkin | 22,56 |  Aleksandr Popkov | 22,69 |
| 100 m |  László Cseh | 49,33 |  Matteo Rivolta | 49,70 |  Nikita Konovalov | 50,28 |
| 200 m |  László Cseh | 1.49,00 EE |  Viktor Bromer | 1.51,62 |  Simon Sjödin | 1.52,89 |
Sekauinti
| 100 m |  Sergei Fesikov | 52,00 |  Yakov-Yan Toumarkin | 52,62 |  Andréas Vazaíos | 52,67 |
| 200 m |  László Cseh | 1.51,36 EE |  Philip Heintz | 1.53,21 |  Diogo Carvalho | 1.53,45 |
| 400 m |  Dávid Verrasztó | 4.02,43 |  Roberto Pavoni | 4.02,69 |  Gal Nevo | 4.04,68 |
Viestit
| 4 × 50 m vapaauinti |  Venäjä Jevgeni Sedov Andrei Arbuzov Aleksandr Kljukin Nikita Konovalov | 1.23,49 |  Italia Federico Bocchia Marco Orsi Giuseppe Guttuso Filippo Magnini | 1.24,44 |  Valko-Venäjä Jauhen Tsurkin Anton Latkin Viktar Staselovitš Artjom Matšekin | 1.25,01 |
| 4 × 50 m sekauinti |  Italia Simone Sabbioni Fabio Scozzoli Matteo Rivolta Marco Orsi | 1.31,71 KE |  Venäjä Andrei Šabasov Oleg Kostin Aleksandr Popkov Jevgeni Sedov | 1.32,17 |  Valko-Venäjä Pavel Sankovitš Ilja Šymanovitš Jauhen Tsurkin Anton Latkin | 1.33,21 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Ranomi Kromowidjojo | 23,56 |  Sarah Sjöström | 23,63 |  Jeanette Ottesen | 23,94 |
| 100 m |  Sarah Sjöström | 51,37 |  Ranomi Kromowidjojo | 51,59 |  Veronika Popova | 52,02 |
| 200 m |  Federica Pellegrini | 1.51,89 |  Veronika Popova | 1.52,46 |  Femke Heemskerk | 1.52,81 |
| 400 m |  Jazmin Carlin | 3.58,81 |  Katinka Hosszú | 3.58,84 |  Boglárka Kapás | 3.59,02 |
| 800 m |  Jazmin Carlin | 8.11,01 |  Boglárka Kapás | 8.11,43 |  Sharon van Rouwendaal | 8.15,84 |
Selkäuinti
| 50 m |  Katinka Hosszú | 26,13 |  Aleksandra Urbańczyk | 26,27 |  Sanja Jovanović | 26,45 |
| 100 m |  Katinka Hosszú | 55,42 KE |  Alicja Tchórz | 57,17 |  Eygló Ósk Gústafsdóttir | 57,42 |
| 200 m |  Katinka Hosszú | 1.59,84 KE |  Darja Ustinova | 2.01,57 |  Eygló Ósk Gústafsdóttir | 2.03,53 |
Rintauinti
| 50 m |  Jenna Laukkanen | 29,71 SE |  Fanny Lecluyse | 29,84 |  Natalja Ivanejeva | 29,99 |
| 100 m |  Jenna Laukkanen | 1.04,56 SE |  Moniek Nijhuis | 1.05,21 |  Viktoria Zeynep Güneş | 1.05,32 |
| 200 m |  Fanny Lecluyse | 2.18,49 |  Marija Astaškina | 2.19,69 |  Viktoria Zeynep Güneş | 2.19,73 |
Perhosuinti
| 50 m |  Sarah Sjöström | 24,58 KE |  Jeanette Ottesen | 25,04 |  Silvia Di Pietro | 25,26 |
| 100 m |  Sarah Sjöström | 55,03 KE |  Jeanette Ottesen | 55,68 |  Alexandra Wenk | 56,43 |
| 200 m |  Franziska Hentke | 2.03,01 |  Lara Grangeon | 2.03,85 |  Alessia Polieri | 2.04,37 |
Sekauinti
| 100 m |  Katinka Hosszú | 56,67 ME |  Siobhan-Marie O’Connor | 57,65 |  Marrit Steenbergen | 59,00 |
| 200 m |  Katinka Hosszú | 2.02,53 KE |  Siobhan-Marie O’Connor | 2.05,13 |  Louise Hansson | 2.07,96 |
| 400 m |  Katinka Hosszú | 4.19,75 |  Hannah Miley | 4.26,87 |  Lara Grangeon | 4.27,31 |
Viestit
| 4 × 50 m vapaauinti |  Italia Silvia Di Pietro Erika Ferraioli Aglaia Pezzato Federica Pellegrini | 1.36,05 |  Alankomaat Inge Dekker Femke Heemskerk Tamara van Vliet Ranomi Kromowidjojo | 1.36,20 |  Venäjä Rozalija Nasretdinova Veronika Popova Darja Kartašova Natalja Lovtsova | 1.36,62 |
| 4 × 50 m sekauinti |  Alankomaat Tessa Vermeulen Moniek Nijhuis Inge Dekker Ranomi Kromowidjojo | 1.44,85 |  Ruotsi Louise Hansson Sophie Hansson Sarah Sjöström Magdalena Kuras | 1.45,34 |  Italia Elena Gemo Martina Carraro Silvia Di Pietro Erika Ferraioli | 1.45,73 |
Mitalistit > Sekajoukkueet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 × 50 m vapaauinti |  Italia Federico Bocchia Marco Orsi Silvia Di Pietro Erika Ferraioli | 1.29,26 KE |  Venäjä Jevgeni Sedov Nikita Konovalov Natalja Lovtsova Rozalija Nasretdinova | 1.29,59 |  Alankomaat Jesse Puts Ben Schwietert Inge Dekker Ranomi Kromowidjojo | 1.30,03 |
| 4 × 50 m sekauinti |  Italia Simone Sabbioni Fabio Scozzoli Silvia Di Pietro Erika Ferraioli | 1.38,33 KE |  Venäjä Andrei Šabasov Andrei Nikolajev Alina Kašinskaja Rozalija Nasretdinova | 1.38,36 |  Valko-Venäjä Pavel Sankovitš Ilja Šymanovitš Svjatlana H’ah’lova Aljaksandra Herasimenja | 1.39,03 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Unkari | 11 | 3 | 1 | 15 |
| 2 |  Italia | 7 | 5 | 5 | 17 |
| 3 |  Saksa | 4 | 2 | 1 | 7 |
| 4 |  Venäjä | 3 | 7 | 7 | 17 |
| 5 |  Puola | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 5 |  Ruotsi | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 7 |  Iso-Britannia | 2 | 7 | 2 | 11 |
| 8 |  Alankomaat | 2 | 3 | 4 | 9 |
| 9 |  Suomi | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 10 |  Belgia | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 11 |  Slovenia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 11 |  Ukraina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Tanska | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 14 |  Israel | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 15 |  Valko-Venäjä | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 16 |  Ranska | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 17 |  Islanti | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 17 |  Turkki | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 19 |  Irlanti | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 19 |  Kreikka | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 19 |  Kroatia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 19 |  Liettua | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 19 |  Norja | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 19 |  Portugali | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 40 | 41 | 41 | 122 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut (englanniksi)
Vasenryhmä

Vasenryhmän eduskuntaryhmä (vr) (ruots. Vänstergruppens riksdagsgrupp (vg)) oli vasemmistolainen vuosina 2011–2015 toiminut eduskuntaryhmä, jonka muodostivat vasemmistoliiton ryhmästä erotetut kansanedustajat Markus Mustajärvi ja Jyrki Yrttiaho.
Kansanedustajat Mustajärvi ja Yrttiaho erotettiin puolueensa eduskuntaryhmästä 30. kesäkuuta 2011, koska he äänestivät epäluottamuslausetta Kataisen hallitukselle, johon vasemmistoliitto osallistui kevääseen 2014 asti. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä päätti erottamisesta äänin 11–3. Asianosaisten lisäksi erottamista vastusti Anna Kontula. Erotetut muodostivat omat yhden kansanedustajan ryhmänsä, kunnes he elokuussa päättivät liittoutua. Vasenryhmä aloitti toimintansa 8. syyskuuta 2011. Kaksikkoa ei erotettu itse puolueesta. Ryhmä istui eduskunnan salissa puhemiehen paikalta katsottuna äärimmäisenä vasemmalla.
Mustajärven mukaan vasenryhmä edusti vasemmistolaista EU-kriittistä linjaa, jonka puolesta vasemmistoliitto kampanjoi vuoden 2011 vaaleissa. Vasenryhmä äänesti hallituksen esityksiä vastaan tuhansia kertoja. Vasemmistoliiton siirryttyä oppositioon vasenryhmä ehdotti kesäkuussa 2014 puolueelle eduskuntaryhmien jälleenyhdistymistä. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä torjui yhdistymisen elokuussa pitämässään kesäkokouksessa. Yhdistymistä vastusti yhdeksän ja kannatti kaksi ryhmän edustajista. Vasenryhmän kansanedustajat saivat kuitenkin asettua puolueen ehdokkaiksi vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, jos piirijärjestöt hyväksyivät heidät listoilleen.
Yrttiaho ei asettunut ehdolle vuoden 2015 vaaleissa. Mustajärvi puolestaan oli Vasemmistoliiton ehdokkaana, tuli valituksi ja liittyi puolueen eduskuntaryhmään 23. huhtikuuta alkaen, jolloin vasenryhmän toiminta päättyi.
Ryhmän nimeksi oli tarkoitus antaa vasemmiston eduskuntaryhmä, mutta puhemiesneuvosto hylkäsi ehdotuksen, sillä nimen katsottiin olevan vaarassa sekoittua vasemmistoliiton eduskuntaryhmään. Ryhmä pohti myös nimeä vasemmistoryhmä, joka oli käytössä vuosina 1995–1999, kun vasemmistoliiton eduskuntaryhmästä hallitusvastaisuuden vuoksi erotetut Esko-Juhani Tennilä, Mikko Kuoppa ja Veijo Puhjo liittoutuivat.
Aiheesta muualla

vasenryhma.net
Åhléns

Åhlénsin tavaratalo Åhléns City Tukholmassa.
Åhléns on ruotsalainen tavarataloketju, jonka tiloissa myydään esimerkiksi kodintuotteita, muotia, kosmetiikkaa, leluja ja kirjoja. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Tukholmassa.
Åhlénsilla on lukuisia tavarataloja Ruotsissa ja Norjassa. Ketjun ehkä tunnetuin tavaratalo on Åhléns City, joka sijaitsee Tukholman keskustassa, Sergelin torin ja T-Centralenin metroaseman läheisyydessä. Vuonna 1964 valmistunut korttelinkokoinen tavaratalorakennus tunnetaan varsinkin pitkästä ikkunattomasta julkisivustaan. Arkkitehtitoimisto Backström & Reiniuksen suunnittelema rakennus voitti arkkitehtien Kasper Salin -palkinnon.milloin?
Aiheesta muualla

Åhlénsin viralliset sivut  (ruotsiksi)
Vasensilmäkampelat

| Vasensilmäkampelat |
| --- | --- |
 Riikinkukkokampela (Bothus mancus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Kampelakalat Pleuronectiformes
Heimo::  Vasensilmäkampelat Bothidae  Smitt, 1892
Katso myös
   Vasensilmäkampelat Wikispeciesissä   Vasensilmäkampelat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vasensilmäkampelat (Bothidae) on kampelakalojen heimo. Se on saanut nimensä siitä, että useimmilla heimon lajeilla silmät ovat vartalon vasemmalla puolella, minkä takia kaloilla on tapana maata meren pohjalla ollessaan oikealla kyljellään. Heimoon kuuluu 164 lajia, jotka jaetaan kahteenkymmeneen sukuun. Ne elävät kaikki merivedessä: Atlantissa ja  Intian valtameressä sekä Tyynessämeressä.
Aiheesta muualla

Wetwebmedia
ITIS
Uusikirkko (Viipurin piiri)

Uusikirkko Viipurin piirin kartalla.
Uusikirkko eli Poljany (ven. Поля́ны) on Karjalankannaksella Leningradin alueen Viipurin piirissä sijaitseva maalaiskunta. Kunnassa oli noin 12 200 asukasta vuonna 2006, ja se oli näin runsasväkisin alueen maalaiskunnista.
Kunta rajoittuu etelässä Suomenlahteen, lännessä Koivistoon (Primorsk) ja Johannekseen (Sovetski),  pohjoisessa Kähäriin (Gontšarovo) ja idässä Kyyrölään (Krasnoselskoje), Raivolaan (Roštšino) ja Pietarin kaupungin Kurortin piiriin.
Uudenkirkon keskustaajama Poljany oli Suomeen kuuluessaan silloisen Uudenkirkon kunnan kirkonkylä Kirkkojärvi. Nykyinen Venäjän Uudenkirkon kunta sijaitsee pääosin entisen Uudenkirkon kunnan alueella, mutta käsittää myös osan Kanneljärvestä. Toisaalta entisen Uudenkirkon kaakkoisin osa on nyt Pietarin Kurortin piirin aluetta. Kamenkan sotilasalue sijaitsee Poljanyn kunnan alueella.
Asutuskeskukset

Uudenkirkon nykyisiä asutuskeskuksia (maaseututaajamia yhtä kylää lukuun ottamatta) ovat:
| --- | --- |
 Poljany - Uusikirkko (hallintokeskus)  Boikovo - Sykiälä  Gorkovskoje - Neuvola / Kirjavala  Jakovlevo - Mustamäki  Kamenka - Kaukjärvi  Klevernoje - Rantamäki  Mežozernoje - Anterola  Mesterjarven asema - Mesterjärvi  Oktjabrskoje - Jaakkovala / Mesterjärvi  Osetrovo - Joenkylä  Ozjornoje - Lyykylä  Peski - Vohnala, Vitikkala, Himottula  Pesotšnoje - Inoniemi  Podgornoje - Putrola (Tirttula)  Privetninski karjer - Taikina :  Privetninskoje - Inonkylä  Privetnenskojen asema  Semaško (kylä) - Airikkala  Semiozerje  Sopki - Rasvattu  Sosnovyi Bor - Halila  Sanatorio "Sosnovyi Bor" - Halilan parantola  Starorusskoje - Hyttilä / Tommila  Tarasovo - Kirstinälä  Utkino - Piispala  Višnjovka - Ylikylä / Möhkösenäki  Vladimirovka - Talola  Zapolje - Peippola  Zeljonaja Roštša - Elinälä (Anttonala, Uskila, Vihmala)  Zeljonyi Holm - Patru
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viipurin piirin kuntakartta (Arkistoitu – Internet Archive) (Uusikirkko turkoosilla).  Viipurin piirin sivusto (venäjäksi)
Hallinnollinen keskus: Viipuri

Kunnat:
Antrea (Kamennogorsk) |
Enso (Svetogorsk) |
Johannes (Sovetski) |
Kivennapa (Pervomaiskoje) |
Koivisto (Primorsk) |
Kyyrölä (Krasnoselskoje) |
Kähäri (Gontšarovo) |
Makslahti (Glebytševo) |
Raivola (Roštšino) |
Tienhaara (Seleznjovo) |
Uuras (Vysotsk) |
Uusikirkko (Poljany) |
Viipuri (Vyborg)
Leningradin alueen sijainti
Your Finnish Friends

| Your Finnish Friends |
| --- | --- |
Perustettu:  2022
Toimiala:  Ukrainan sodassa taistelevien suomalaisvapaaehtoisten tukeminen
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Puheenjohtaja:  Kasper Kannosto
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Your Finnish Friends ry (lyh. YFF) on vuonna 2022 perustettu suomalainen hyväntekeväisyysjärjestö, joka avustaa Ukrainan sodassa taistelevia suomalaisvapaaehtoisia ja Ukrainan asevoimia. YFF ry lähettää hankinnat Suomesta suoraan Ukrainaan eikä käytä toiminnassaan välikäsiä.
Historia

Your Finnish Friends ry:n perustamiskokous pidettiin 23. maaliskuuta 2022 ja yhdistyksen puheenjohtajaksi valittiin Kasper Kannosto. Yhdistyksen ensimmäinen avustuskuljetus lähti Ukrainana maaliskuussa 2022 ja se sisälsi mm. vaatteita, taisteluliivejä, retkeily- ja ensiaputarvikkeita ja viestintävälineitä.
Lokakuussa 2023 Your Finnish Friends ry:n puheenjohtaja Kasper Kannosto vaati Ukrainassa taisteleville suomalaisille veteraanistatusta. Hänen mukaansa tämä edesauttaisi mm. Ukrainasta palaavien kuntoutukseen pääsyä.
Marraskuussa 2023 Your Finnish Friends ry ja Ukrainalaisten yhdistys Suomessa toivat Helsingin Kansalaistorille näytille Ukrainassa tuhotun venäläispanssarivaunun. Venäjän Helsingin-suurlähetystö lähetti tankkitempauksen johdosta Suomen ulkoministeriölle nootin, jossa se "ilmaisi tuohtumuksensa" näyttelyyn liittyen. Myös venäläismedia RIA Novostin haastattelema diplomaattilähde kutsui tankin esillepanoa ”pyhäinhäväistykselliseksi toimeksi”, joka ”sytyttää vihaa Venäjää vastaan”. YFF ry:n ja ukrainalaisyhdistyksen marras-joulukuussa 2023 järjestämä "tankkikeräys" keräsi noin 21 300 euroa ensiavun ja evakuoinnin tarpeisiin Ukrainaan.
Toiminta

YFF kerää lahjoituksia tilisiirroilla sekä MobilePay- ja PayPal-lahjoituksin. Lisäksi järjestö myy erilaisia tukituotteita, kuten YFF-logolla varustettuja paitoja, pipoja ja huppareita.
Ensimmäisen toimintavuotensa, vuoden 2022, aikana yhdistys keräsi lahjoituksia noin 29 500 euron edestä ja teki hankintoja Ukrainaan 23 600 eurolla. Suurimpana hankintana oli 5000 euron arvoinen lava-auto.
Aiheesta muualla

Your Finnish Friends ry:n tilinpäätös 2022
Your Finnish Friends ry:n puheenjohtaja Kasper Kannosto Ylen A-Studiossa 19.2.2024
Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2011

Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2011 15. kertaa. Kilpailut pidettiin Puolan Szczecinissä 8.–11. joulukuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN.
Kilpailuissa kilpailtiin yksittäisellä matkalla alkuerissä, välierissä ja loppukilpailussa poikkeuksena naisten 800 metrin ja miesten 1 500 metrin vapaauinnit, joissa uitiin pelkät erät.
Mitalistit

Tulokset: