stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kala ruokana
Kulutus

Kalaa ja muita mereneläviä kuten rapuja, simpukoita ja mustekaloja, syötiin Maailman elintarvikejärjestö FAO:n mukaan keskimäärin 55 grammaa päivässä henkeä kohti vuonna 2020. Kulutus oli suurinta Malediiveilla (noin 240 g/vrk). Seuraavina tilastoissa olivat Islanti (230 g), Hongkong (180 g), Malesia, Macao, Etelä-Korea, Portugali, Norja (139 g) ja Japani (128 g). Kulutus oli pienintä Afganistanissa (1 g).
Suomalaiset ovat kalankulutuksessa Euroopan viidennellä sijalla. Keskivertosuomalainen söi tästä huolimatta vain 34 grammaa kalaa päivässä vuonna 2022. Kalankulutus oli laskenut  vuodesta 2014, jolloin keskikulutus ylsi 41 grammaan. Kala ei ole kovin suosittu vaihtoehto lihalle siihen liittyvän runsaamman työmäärän ja korkean hinnan vuoksi. Noin seitsemänkymmentä prosenttia Suomessa kulutetusta kalasta on ulkomaista.
Kiina on absoluuttisissa määrissä mitaten maailman suurin kalan kuluttaja. Siellä syötiin vuonna 2018 2,04 miljoonaa tonnia kalaa vuodessa. Seuraavaksi suurimpia kalankuluttajia olivat muut Itä- ja Etelä-Aasian väkirikkaat maat, kuten Myanmar (1,50 Mt), Vietnam (1,15 Mt), Japani (0,73 Mt) ja Intia (0,49 Mt).
Käyttö

Kalaa voi valmistaa esimerkiksi paistamalla, keittämällä, suolaamalla eli graavaamalla tai savustamalla. Kala kypsyy lihaa nopeammin, koska sen lihaksissa on vähemmän sidekudosta.
Kala kuuluu muun muassa Välimeren ruokavalioon. Pescovegetarismi tarkoittaa ruokavaliota, jossa kala ja äyriäiset ovat ainoa sallittu eläinkunnasta peräisin oleva proteiininlähde.
Kaikki eivät pidä rasvaisten kalojen mausta, koska kalanrasvassa on havaittavissa usein rasvahappojen hapettumisen aiheuttama härskiä sivumakua.
Ravintosisältö

Luontaisesti jodia sisältävä kala oli suomalaisen ravinnon tärkein jodinlähde ennen kuin jodia alettiin lisätä ruokasuolaan, rehuihin ja lannoitteisiin. Rasvaisessa kalassa on myös paljon D-vitamiinia.
Kalassa on suhteellisen paljon proteiinia, sadassa grammassa 10–25 grammaa. Vähärasvaisessa kalassa on eniten proteiinia painoon nähden. Kala sisältää myös runsaasti alaniinia, josta keho syntetisoi karnosiinia.
On olemassa viitteitä siitä, että kala pitäisi nälkää lihaa paremmin, sillä vuonna 1995 tehdyssä australialaistutkimuksessa havaittiin, että turskan nauttimisen jälkeinen kylläisyysvaikutus oli 29 prosenttia pidempi kuin naudanfileellä.
Kalan rasvahappokoostumuksessa on yleensä eniten kertatyydyttymättömiä rasvahappoja ja seuraavaksi eniten monityydyttymättömiä rasvahappoja. Suurin osa kalan monityydyttymättömistä rasvahapoista kuuluu pitkäketjuisiin omega-3-rasvahappoihin (DPA, EPA ja DHA). Tyydyttyneitä rasvahappoja on vähemmän kuin maaeläinten lihassa.
Terveysvaikutukset

Kalan syönti on yhdistetty sekä positiivisiin että negatiivisiin terveysvaikutuksiin.
Suomalaisissa ravitsemussuosituksissa kehotetaan nauttimaan runsaasti etenkin rasvaista luonnonkalaa. Terveysviranomaiset ovat kuitenkin kehottaneet väestöä rajoittamaan silakan, tonnikalan ja eräiden muiden runsaasti ympäristömyrkkyjä sisältävien luonnonvaraisten kalojen syöntiä niiden sisältämien ympäristömyrkkyjen vuoksi.
Kalalla oli ennen tärkeä rooli jodin puutteen ehkäisyssä.
Rasvaiset silli, silakka, muikku sekä myös vähärasvaiset ahven ja siika ovat olleet Suomessa tärkeitä D-vitamiinin puutosta ehkäisevän vaikutuksensa vuoksi. Rasvaisen kalan käyttösuositus on perustunut korkean D-vitamiinipitoisuuden ohella myös ajatukseen kalarasvan sisältämien monityydyttymättömien omega 3 -rasvahappojen sydän- ja verisuonisairauksia ehkäisevästä vaikutuksesta. Tutkimusten kokonaisnäyttö ei kuitenkaan tue kyseistä teoriaa.
Kalaa koskevat ruokatabut

Joidenkin kansojen keskuudessa kalan syöntiä pidetään ruokatabuna. Pohjois-Afrikan berberit, etenkään tuaregit eivät syö kalaa. Koillis-Afrikassa on laaja alue, jonka asukkaat eivät syö kalaa. Alue ulottuu Egyptin Punaisenmeren rannikolta Eritreaan, Etiopiaan ja Somaliaan. Kuitenkaan alueen amharat tai muut seemiläiset kansat eivät välttele kalaa, vaan kalan syömättömyys näyttää liittyvän kuušilaisten kielten puhujiin. Kuušilaiset pitävä kaloja likaisina vedessä elävinä käärmeinä ja niiden syömistä häpeällisenä. Näiden kansojen keskuudessa on eräitä paarian asemassa olevia ryhmiä, jotka kalastavat. Kalan syömättömyys ulottuu etelässä Tansaniaan, jonka kuušilaiset kansat eivät kuitenkaan syö lainkaan kalaa. Itä-Afrikassa on myös useita niloottisten ja bantukielten puhujia, jotka eivät hyväksy kalan syöntiä. Näitä ovat maasait, turkanat ja sukit, bantuista himat ja tussit. Nandit kutsuvat kaloja liskoiksi; jos kikuju syö kalaa, hänestä tulee rituaalisesti epäpuhdas. Nyoroista karjan paimentajat eivät syö kalaa.[lähde? ]
Toinen alue, jonka asukkaat eivät syö kalaa, on Etelä-Afrikassa. Siellä tapa esiintyy bantujen keskuudessa, joista kalaa välttävät kokonaan tai osittain ainakin zulut, xhosat, swasit, tswanat, ndebelet. Tasmanian aboriginaalit eivät syöneet kalaa ennen eurooppalaisten tuloa, vaikka söivätkin rapuja, simpukoita ja merinisäkkäitä.
Eräät Amerikan intiaanit, kuten zunit ja hopit, eivät syöneet kalaa, koska pitivät vettä pyhänä. Myös navajot ja apassit välttivät kalaa, ilmeisesti edellisten vaikutuksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kala ruokana Wikimedia Commonsissa
Kala-aiheisia julkaisuja (Arkistoitu – Internet Archive) Luonnonvarakeskus
Kalanviljely yleistyy maailmalla. Luonnonkalan osuus on merkitty sinisellä ja viljellyn kalan vihreällä.
Karin rannalla

| Karin rannalla |
| --- | --- |

Nimi:  Karin rannalla
Tekijä:  Carl Larsson
Valmistumisvuosi:  1908
Taiteenlaji:  Muotokuva ja maisemamaalaus
Teostyyppi:  Akvarelli
Materiaali:  Paperi (maalauspohja) ja vesiväri
Korkeus:  54,3  cm
Leveys:  75  cm
Kokoelma:  Malmön taidemuseo
Sijainti:  Malmön taidemuseo, Ruotsi
Karin rannalla on Carl Larssonin vesivärimaalaus (akvarelli) vuodelta 1908.
Kuvaus

Akvarelli esittää Carl Larssonin vaimoa Karinia Karinia (s. Bergöö), aurinkoisena päivänä perheen kodin Lilla Hyttnäsin puutarhassa Sundbornissa Taalainmaalla.
Maalaus julkaistiin Carl Larssonin kirjassa Åt solsidan : en bok om boningsrum, om barn, om dig, om blommor, om allt: taflor och prat vuonna 1910. Kirjassa on 32 jäljennöstä Larssonin maalauksista ja niihin liittyvä teksti.
Alkuperä

Malmön kaupunki hankki maalauksen Baltilaisesta näyttelystä vuonna 1914. Se kuuluu Malmön taidemuseon kokoelmiin.
Louisa Gross Horwitz -palkinto

Louisa Gross Horwitz -palkinto (engl. Louisa Gross Horwitz Prize) on Columbian yliopiston myöntämä vuotuinen palkinto, jota se jakaa tutkijalle tai tutkijaryhmälle tunnustuksena merkittävästä biologian tai biokemian perustutkimustyöstä. S. Gross Horwitzin testamentin ehtojen mukaan perustettiin palkinto, joka nimitettiin Louisa Gross Horwitz -palkinnoksi hänen äitinsä kunniaksi. Ensimmäinen palkinto myönnettiin vuonna 1967. Saatuaan Louisa Gross Horwitz -palkinnon 39 palkinnonsaajaa (53 %) on myöhemmin saanut joko Nobelin lääketieteen palkinnon (29) tai kemianpalkinnon (10).
Palkinnonsaajat

1967 Luis Leloir
1968 Har Gobind Khorana, Marshall Warren Nirenberg
1969 Max Delbrück, Salvador E. Luria
1970 Albert Claude, George E. Palade, Keith R. Porter
1971 Hugh E. Huxley
1972 Stephen W. Kuffler
1973 Renato Dulbecco, Harry Eagle, Theodore T. Puck
1974 Boris Ephrussi
1975 Sune K. Bergström, Bengt Samuelsson
1976 Seymour Benzer, Charles Yanofsky
1977 Michael Heidelberger, Elvin A. Kabat, Henry G. Kunkel
1978 David Hubel, Vernon Mountcastle, Torsten Wiesel
1979 Walter Gilbert, Frederick Sanger
1980 Cesar Milstein
1981 Aaron Klug
1982 Barbara McClintock, Susumu Tonegawa
1983 Stanley Cohen, Viktor Hamburger, Rita Levi-Montalcini
1984 Michael S. Brown, Joseph L. Goldstein
1985 Donald D. Brown, Mark Ptashne
1986 Erwin Neher, Bert Sakmann
1987 Günter Blobel
1988 Thomas R. Cech, Phillip A. Sharp
1989 Alfred G. Gilman, Edwin G. Krebs
1990 Stephen Harrison, Michael G. Rossmann, Don C. Wiley
1991 Richard R. Ernst, Kurt Wüthrich
1992 Christiane Nüsslein-Volhard, Edward B. Lewis
1993 Nicole Le Douarin, Donald Metcalf
1994 Philippa Marrack, John W. Kappler
1995 Leland H. Hartwell
1996 Clay M. Armstrong, Bertil Hille
1997 Stanley B. Prusiner
1998 Arnold J. Levine, Bert Vogelstein
1999 Pierre Chambon, Robert G. Roeder, Robert Tjian
2000 H. Robert Horvitz, Stanley J. Korsmeyer
2001 Avram Hershko, Alexander Varshavsky
2002 James E. Rothman, Randy W. Schekman
2003 Roderick MacKinnon
2004 Tony Hunter, Tony Pawson
2005 Ada Yonath
2006 Roger D. Kornberg
2007 Joseph G. Gall, Elizabeth H. Blackburn, Carol W. Greider
2008 F. Ulrich Hartl, Arthur Horwich
2009 Victor R. Ambros, Gary Ruvkun
2010 Thomas J. Kelly, Bruce Stillman
2011 Jeffrey C. Hall, Michael Rosbash, Michael W. Young
2012 Richard Losick, Joe Lutkenhaus, Lucy Shapiro
2013 John O’Keefe
2014 James P. Allison
2015 S. Lawrence Zipursky
2016 Howard Cedar, Gary Felsenfeld, Aharon Razin
2017 Jeffrey I. Gordon
2018 Bert W. O’Malley, Ronald M. Evans, Pierre Chambon
2019 Peter K. Vogt, David M. Sabatini, Lewis C. Cantley
2020 Christine Petit, A. James Hudspeth, Robert Fettiplace
2021 Drew Weissman, Katalin Karikó
2022 Karl Deisseroth, Peter Hegemann, Gero Miesenböck
2023 Zhijian Chen, Glen Barber
Aiheesta muualla

Louisa Gross Horwitz –palkinto
Suomi-sarjan kausi 2013–2014

| Suomi-sarjan kausi 2013–2014 |
| --- | --- |
Järjestyksessä oleva kausi:  15.
Joukkueiden määrä:  14
Sarja alkoi:  13. syyskuuta 2013
Sarja päättyi:  23. helmikuuta 2014
Runkosarjan voittaja:  RoKi
Mestari:  KeuPa HT
Toinen sija:  FPS
Kolmas sija:  Bewe TuusKi
Nousseet joukkueet:  KeuPa HT
Pudonneet joukkueet:  RaaheK
Pistepörssin voittaja:   Markus Jokinen
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:   Janne Kumpulainen
Ylempi sarjataso:  Mestis
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 2012–2013 :  2014–2015 → 
Kausi 2013–2014 oli jääkiekon Suomi-sarjan 15. kausi. Mestaruuden voitti KeuPa HT, joka nousi Mestikseen.
Joukkueet

| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bewe TuusKi | Tuusula | Tuusulan Jäähalli | 2012 |  Jarmo Räihä |
| FPS | Forssa | Forssan Jäähalli | 1931 |  Kalle Honkonen |
| HC Satakunta | Eurajoki | Eurajoen jäähalli | 2008 |  Pasi Tuominen |
| Hermes | Kokkola | Kokkolan jäähalli | 1953 |  Janne Pelkonen |
| Hydraulic Oilers | Mikkeli | Kalevankankaan jäähalli | 1982 |  Niko Eronen |
| JHT | Kalajoki | Kalajoen jäähalli | 1992 |  Robert Pukalovic |
| Ketterä | Imatra | Imatra Spa Areena | 1957 |  Jarno Mensonen |
| KeuPa HT | Keuruu | Keuruun Jäähalli | 1995 |  Kari Rautakorpi |
| Koovee | Tampere | Hakametsä 2 | 1929 |  Marko Keskinen |
| Pyry | Nokia | Nokian jäähalli | 1905 |  Jukka Kerisalmi |
| Raahe-Kiekko | Raahe | Raahen jäähalli | 1994 |  Timo Elfving |
| Roki | Rovaniemi | Lappi Areena | 1979 |  Petteri Hirvonen |
| S-Kiekko | Seinäjoki | Seinäjoen jäähalli 2 | 1996 |  Nicklas Hudd |
| Waasa Red Ducks | Vaasa | Vaasa-arena | 2009 |  Mika Aaltonen |
Runkosarja

Runkosarjassa pelattiin 38 ottelua.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  RoKi  | 38 |  22  |  5  |  5  |  6  |  193  |  115  | +78 | 81 |
| 2 |  S-Kiekko  | 38 |  24  |  2  |  3  |  9  |  172  |  109  | +63 | 79 |
| 3 |  Koovee  | 38 |  20  |  4  |  3  |  11  |  159  |  110  | +49 | 71 |
| 4 |  Bewe TuusKi  | 38 |  20  |  3  |  2  |  13  |  167  |  144  | +23 | 68 |
| 5 |  Ketterä  | 38 |  19  |  3  |  3  |  13  |  163  |  133  | +30 | 66 |
| 6 |  FPS  | 38 |  18  |  4  |  3  |  13  |  165  |  140  | +25 | 65 |
| 7 |  JHT  | 38 |  18  |  4  |  1  |  15  |  142  |  117  | +25 | 63 |
| 8 |  KeuPa HT  | 38 |  20  |  0  |  3  |  15  |  165  |  141  | +24 | 63 |
| 9 |  Pyry  | 38 |  17  |  2  |  5  |  14  |  162  |  144  | +18 | 60 |
| 10 |  Hermes  | 38 |  12  |  5  |  6  |  15  |  136  |  144  | -8 | 52 |
| 11 |  Oilers  | 38 |  13  |  4  |  4  |  17  |  132  |  164  | -32 | 51 |
| 12 |  Red Ducks  | 38 |  8  |  3  |  1  |  26  |  111  |  187  | -76 | 31 |
| 13 |  HC Satakunta  | 38 |  7  |  2  |  2  |  27  |  122  |  208  | -86 | 27 |
| 14 |  RaaheK  | 38 |  6  |  1  |  1  |  30  |  87  |  220  | -133 | 21 |
Runkosarja > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Markus Jokinen | Koovee | 38 | 37 | 35 | 72 |
| 2. | Arttu Reponen | Ketterä | 38 | 20 | 52 | 72 |
| 3. | Tuomas Takala | HC Satakunta | 38 | 14 | 46 | 60 |
| 4. | Vesa Inkeröinen | RoKi | 30 | 11 | 41 | 52 |
| 5. | Taneli Maasalo | KeuPa HT | 33 | 16 | 35 | 51 |
| 6. | Olli Aalto | S-Kiekko | 30 | 21 | 29 | 50 |
| 7. | Antti Tenkanen | FPS | 36 | 12 | 37 | 49 |
| 8. | Ossi Pellinen | HC Satakunta | 33 | 11 | 38 | 49 |
| 9. | Markus Rämä | KeuPa HT | 30 | 25 | 23 | 48 |
| 10. | Joonas Wedman | RoKi | 34 | 19 | 29 | 48 |
Runkosarja > Maalivahtien torjuntapörssi

Vähintään 1/3 otteluista
| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | PO | PM | T | PMK | T% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Juha Taponen | Koovee | 32 | 24 | 52 | 742 | 2,17 | 93,45 |
| 2. | Mika Kokko | JHT | 38 | 34 | 90 | 1199 | 2,65 | 93,02 |
| 3. | Joni Laasala | S-Kiekko | 35 | 28 | 66 | 758 | 2,36 | 91,99 |
| 4. | Tuukka Huumonen | RoKi | 21 | 17 | 44 | 491 | 2,59 | 91,78 |
| 5. | Wille Mattila | Ketterä | 38 | 28 | 84 | 936 | 3,00 | 91,76 |
Pudotuspelit

Runkosarjan kahdeksan parasta etenivät pudotuspeleihin. Puolivälierät ja välierät pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä, loppuottelut pelattiin paras viidestä -järjestelmällä. Kotietu oli runkosarjassa paremmin sijoittuneella.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelut | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   | 1 |  RoKi | 0 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  KeuPa HT | 2 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  KeuPa HT | 2 |   |   | 4 |  Bewe TuusKi | 0 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 4 |  Bewe TuusKi | 0 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 8 |  KeuPa HT | 2 |   |  |  |  |  |
|  | 2 |  S-Kiekko | 1 |   |   | 8 |  KeuPa HT | 2 |   |  |  |  |  |
|  | 2 |  S-Kiekko | 1 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|   | 7 |  JHT | 2 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 6 |  FPS | 1 |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 8 |  KeuPa HT | 3 |
|   | 3 |  Koovee | 1 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | 6 |  FPS | 2 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | 6 |  FPS | 2 |   |   | 6 |  FPS | 2 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 6 |  FPS | 2 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 7 |  JHT | 0 |   |  |  |  |  |
|  | 4 |  Bewe TuusKi | 2 |   |   | 7 |  JHT | 0 |   |  |  |  |  |
|  | 4 |  Bewe TuusKi | 2 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 5 |  Ketterä | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Pudotuspelit > Loppuottelut

| FPS – KeuPa HT 1-3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  12.3.2015  |     FPS   |   KeuPa HT   |  1-5  |
|  14.3.2015  |     KeuPa HT   |   FPS   |  1-3  |
|  15.3.2015  |     FPS   |   KeuPa HT   |  4-5  |
|  19.3.2015  |   KeuPa HT   |   FPS   |  6-3  |
 KeuPa HT mestariksi voitoin 3-1.
Pudotuspelit > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Janne Kumpulainen | KeuPa HT | 8 | 4 | 8 | 12 |
| 2. | Taneli Maasalo | KeuPa HT | 8 | 4 | 7 | 11 |
| 3. | Juuso Mörsky | KeuPa HT | 8 | 3 | 8 | 11 |
| 4. | Juuso Perttilä | Bewe TuusKi | 5 | 6 | 3 | 9 |
| 5. | Kaarlo Jormakka | KeuPa HT | 8 | 6 | 3 | 9 |
Pudotuspelit > Maalivahtien torjuntapörssi

Vähintään 1/3 otteluista
| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | PO | PM | T | PMK | T% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Juuso Hyyppä | S-Kiekko | 3 | 1 | 0 | 2 | 0,00 | 100,00 |
| 2. | Juha Taponen | Koovee | 3 | 3 | 6 | 109 | 2,00 | 94,78 |
| 3. | Jari Mäyrä | JHT | 5 | 2 | 3 | 46 | 1,50 | 93,88 |
| 4. | Mika Kokko | JHT | 5 | 4 | 8 | 111 | 2,00 | 93,28 |
| 5. | Toni Pohjonen | FPS | 9 | 7 | 18 | 211 | 2,57 | 92,14 |
Putoamiskarsinnat

Runkosarjan sijoille 9-14 sijoittuneet jatkoivat putoamiskarsintoihin. Ensimmäinen kierros pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä ja kotietu oli runkosarjassa paremmin sijoittuneella. Ensimmäisen kierroksen häviäjät jatkoivat toiselle kierrokselle. Toinen kierros pelattiin yksinkertaisena sarjana ja kaksi viimeistä jatkoivat kolmannelle kierrokselle II-divisioonan joukkueita vastaan. Kolmannen kierroksen lohkoissa pelattiin kaksinkertaiset sarjat. Lohkojen kaksi parasta saivat paikan Suomi-sarjaan kaudelle 2014–2015.
Putoamiskarsinnat > 2. kierros

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Hydraulic Oilers  | 2 |  1  |  1  |  0  |  0  |  7  |  5  | +2 | 5 |
| 2 |  RaaheK  | 2 |  1  |  0  |  0  |  1  |  9  |  8  | +1 | 3 |
| 3 |  Hermes  | 2 |  0  |  0  |  1  |  1  |  8  |  11  | -3 | 1 |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: KeuPa HT
2.: FPS
3.: Bewe TuusKi
4.: JHT
5.: RoKi
6.: S-Kiekko
7.: Koovee
8.: Ketterä
9.: Pyry
10.: HC Satakunta
11.: Red Ducks
12.: Oilers
13.: Hermes
14.: RaaheK
Lentopallon Mestaruusliigakausi 2013–2014

| Lentopallon Mestaruusliigakausi 2013–2014 |
| --- | --- |
Järjestyksessä:  4.
Miehet
Joukkueita:  11
Uudet joukkueet:  ei uusia joukkueita
Runkosarja
Runkosarja alkoi:  4. lokakuuta 2013
Runkosarja päättyi:  16. maaliskuuta 2014
Voittaja:  Vammalan Lentopallo
Eniten pisteitä:  Enderwin Herrera (Sampo)
Pudotuspelit
Päiväys:  20.3. – 25.4.
Mestari:  Vammalan Lentopallo
Hopeaa:  Kokkolan Tiikerit
Pronssia:  Hurrikaani-Loimaa
Liigakarsinta
Nousija(t):  Särkät Volley
Putoaja(t):  ei putoajia
Naiset
Joukkueita:  9
Uudet joukkueet:  Kuortaneen Urheiluopisto
Runkosarja
Runkosarja alkoi:  12. lokakuuta 2013
Runkosarja päättyi:  22. helmikuuta 2014
Voittaja:  LP Viesti Salo
Eniten pisteitä:  Anna Boricheva (HPK)
Pudotuspelit
Päiväys:  26.2. – 5.4.2014
Mestari:  LP Viesti Salo
Hopeaa:  Oriveden Ponnistus
Pronssia:  HPK Naiset
Liigakarsinta
Nousija(t):  Vampulan Urheilijat Kuusamon Pallo-Karhut
Putoaja(t):  Liiga Eura
Lentopallon Miesten Mestaruusliigakausi 2013–2014 käynnistyi perjantaina 4. lokakuuta 2013. Runkosarja saatiin päätökseen 16. maaliskuuta 2014. Naiset aloittivat runkosarjansa 12. lokakuuta 2013 ja viimeinen kierros pelattiin 22. helmikuuta 2014. Pudotuspeleihin selvisi miesten sarjasta kahdeksan ja naisten sarjasta kuusi parasta.
Joukkueet 2013–2014 > Miesten Mestaruusliigan joukkueet

Miesten Mestaruusliigassa olivat oikeutettuja jatkamaan samat joukkueet kuin edelliselläkin kaudella, mutta Muuramen Lentopallo päätti luopua liigapaikastaan kunnan asettamien korkeiden salivuoromaksujen vuoksi. Tampereen Isku-Volley otti käyttöönsä seuran perinteisen nimen Rantaperkiön Isku.
| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hurrikaani-Loimaa | Loimaa | Loimaan liikuntahalli | 2007 | Ville Kakko |
| Lentopalloseura ETTA | Oulu | Oulun urheilutalo | 1990 | Olli Kuoksa |
| Team Lakkapää | Rovaniemi | Santasport Lapin Urheiluopisto | 1947 | Ismo Tuominen |
| Pielaveden Sampo | Pielavesi | Pielaveden liikuntahalli | 1924 | Jukka Tuovinen |
| Kokkolan Tiikerit | Kokkola | Hollihaan liikuntahalli | 1974 | Tommi Tiilikainen |
| Raision Loimu | Raisio | Kerttulan liikuntahalli | 1958 | Henri Tuomi |
| Saimaa Volley | Savonlinna, Varkaus, Mikkeli | OKL-halli, Varkauden liikuntatalo | 2009 | Guntis Atars |
| Korson Veto | Vantaa | Lumohalli | 1934 | Jouko Lindberg |
| Rantaperkiön Isku | Tampere | Pyynikin palloiluhalli | 1911 | Jussi Heino |
| Vammalan Lentopallo | Sastamala | Vexve Areena | 1978 | Ugis Krastins |
| Liiga-Riento | Joensuu | Joensuun urheilutalo | 2009 | Jani Säisä |
Joukkueet 2013–2014 > Naisten Mestaruusliigan joukkueet

Naisten liigassa oli kahdeksan joukkuetta ja runkosarjassa pelasi lisäksi Kuortaneen valmennuskeskuksen tyttöjen joukkue. Virolaisia joukkueita ei enää ollut mukana.
| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HPK Naiset | Hämeenlinna | Hämeenkaari | 1929 HPK | Jukka Koskinen |
| LiigaEura | Eura | Euran urheilutalo | 1922 EuRa | Reima Antola |
| LP Kangasala | Kangasala | Pitkäjärven liikuntahalli | 1994 | Tuomas Alatalo |
| LP Viesti Salo | Salo | Salohalli | 2008 | Kari Raatikainen |
| Oriveden Ponnistus | Orivesi | Oriveden liikuntahalli | 1908 | Laszlo Hollosy |
| Pieksämäki Volley | Pieksämäki | Pieksämäen urheilutalo | 1913 PiPy | Viktor Circenko |
| LiigaPloki | Pihtipudas | Pihtipudas-sali | 1995 | Teemu Oksanen |
| Woman Volley | Rovaniemi | Santasport Lapin Urheiluopisto | 1991 | Teemu Mäkikyrö |
| Kuortaneen Urheiluopisto | Kuortane | Kuortane LP-Areena | 2013 | Aapo Rantanen |
Sarjajärjestelmäkuvaus > Miesten Mestaruusliiga 2013-2014

Liigassa pelattiin 11 joukkueen kolminkertainen runkosarja, yhteensä 30 ottelua joukkuetta kohden.
Runkosarjan kahdeksan parasta selviytyi pudotuspeleihin. Runkosarjassa sijoille 1-3 sijoittuneet joukkueet saivat valita sijoituksensa mukaisessa järjestyksessä puolivälierävastustajansa runkosarjan 5- 8 sijoittuneista joukkueista välittömästi runkosarjan jälkeen pidettävässä tilaisuudessa. Puolivälierät pelattiin kolmesta voitosta, välierät ja finaalit neljästä. Pronssiottelut pelattiin kahdesta voitosta.
Runkosarjassa sijalle 11 päätynyt joukkue pelasi pudotuspelit paras viidestä -systeemillä 1-sarjan loppuottelun häviäjän kanssa. Kotiedun sai liigan 11. sijalle päätynyt joukkue. Liigakarsinnan pudotuspeliparin voittaja sai oikeuden anoa liigapaikkaa kaudelle 2014 - 2015. 1-sarjan finaalin voittaja sai vastaavasti suoraan oikeuden anoa liigapaikkaa kaudelle 2014 – 2015.
Sarjajärjestelmäkuvaus > Naisten Mestaruusliiga 2013-2014

Naisten Mestaruusliigan joukkuemäärä nousi kaudeksi yhdeksään joukkueeseen, kun Kuortaneen valmennuskeskuksen joukkue tuli mukaan.
Naisten liigassa pelattiin kolminkertainen runkosarja (21 ottelua) sekä ottelut Kuortaneen valmennuskeskusjoukkuetta vastaan liigahallituksen erikseen määrittelemällä tavalla - Kuortane kohtasi kaikki joukkueet kahdesti kotonaan (peräkkäisinä päivinä) ja kerran vieraissa. Runkosarjan kolmannella kierroksella noudatettiin liigahallituksen hyväksymää sarjakaavioita edelliskauden sarjasijoitukseen perustuen kotiotteluiden määrän, otteluparien ja viimeisen kierroksen otteluparien suhteen.Runkosarjassa sijoille 1 - 2 päätyneet joukkueet selviytiyvät suoraan välieriin ja sijoille 3 - 6 päätyneet joukkueet pelasivat puolivälierät paras kolmesta -menetelmällä pääsystä välieriin. Puolivälierien voittajat sekä runkosarjan 1. ja 2. pelasivat välierät (paras seitsemästä), välierien häviäjät pronssiottelut (paras kolmesta) ja voittajat finaalit (paras seitsemästä).
Runkosarjassa sijalle 8. päätynyt joukkue pelasi pudotuspelit (paras viidestä) 1-sarjan loppuottelun häviäjän kanssa. Kotiedun sai liigan 8. sijalle päätynyt joukkue. Liigakarsinnan pudotuspeliparin voittaja sai oikeuden anoa liigapaikkaa kaudelle 2014 - 2015. 1-sarjan finaalin voittaja sai vastaavasti suoraan oikeuden anoa liigapaikkaa kaudelle 2014 – 2015.