stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turun kauppatori
Torikauppa ja kauppiaat

Nykyisin Turun kauppatori on avoinna maanantaista perjantaihin klo 7–18, lauantaisin klo 7–15, juhannus- ja uudenvuodenaattona klo 7–13 ja jouluaattona klo 7–12. Torilta on mahdollista ostaa tuoreita hedelmiä, vihanneksia ja marjoja, kukkia, tuoretta kalaa, leipomotuotteita ja käsitöitä. Torimyynnin lisäksi kauppatorilla sijaitsee useita kahviloita sekä kesäisin jäätelökioskeja. Sunnuntaisin torilla on usein tapahtumia tai esimerkiksi kirpputorimyyntiä.
Torin myyntipaikat on jaettu nykyisin neljään eri kategoriaan:
Sopimuskauppiaat (vuosisopimus vihannes-, hedelmä-, kala-, liha-, leipä-, ja kukkakauppiaille)
Maalaispenkit (päivähinta itse kasvatetuille tai valmistetuille tuotteille)
Tilapäismyyntipaikat (päivähinta myyntiautolle tai myyntiteltalle)
Kesäkahvilat ja jäätelökioskit
Useilla torikauppiailla on pitkä historia Turun kauppatorilta. Tällä hetkellä kauppiaina toimivat muun muassa:
DeliVerden puutarha myy torilla kesäkaudella yrttejä, salaatteja ja vihanneksia.
Hellmanin puutarha Piikkiöstä on myynyt maalaispenkillä torilla vihanneksia yli 30 vuoden ajan.
Hörkön tila Maariasta myy torilla kesäkaudella vihanneksia ja yrttejä.
Inkisen Puutarha Paattisilta on toiminut torilla pitkään myyden vihanneksia, kastikkeita ja säilykkeitä, kesäkukkia sekä vihannesten taimia.
Turkulainen Toni Kanerva on neljännen polven torikauppias joka on myynyt torilla marjoja, hedelmiä, perunaa ja vihanneksia yli 20 vuoden ajan.
Kauppatorin Kalapojat Maskusta on toiminut torilla 1980-luvulta lähtien.
Kohmon tilan omistajat ovat myyneet perunaa, lanttuja ja muita juureksia torilla yli 50 vuoden ajan.
Konkin tilan Anne ja Pekka Alikirri Liedosta myyvät torilla juureksia ja perunaa ympäri vuoden.
Kotileipomo Tanniset Paimiosta on toiminut torilla 1970-luvulta alkaen ja tullut tunnetuksi erityisesti piparkakuista ja Canapee voitaikinaleivonnaisista.
Lootus-Puutarha Littoisista myy torilla kukkia ja kasveja.
Raikon marjatila Pöytyältä myy torilla erilaisia marjoja ja tarhaherneitä.
Luonnonmaalainen Jari Rainio eli "kauppatorin Elvis" on myynyt torilla perunaa 7-vuotiaasta lähtien ja yli 50 vuoden ajan.
Ruskolainen Vesa Rannikko myy torilla marjoja ja hedelmiä.
Sorrin puutarha Turun Saramäestä myy torilla salaattia ja vihanneksia.
Auralainen Sundellin puutarha myy torilla kukkia ympäri vuoden.
Lyhtypylväs

Turkuun rakennettiin ensimmäistä kertaa katuvalaistus marraskuussa 1805. Ensimmäisten kynttilälyhtyjen valovoima oli heikko ja niitä oli sijoitettu harvaan kaupungin keskustan kaduille. Vuonna 1862 valmistui Eerikinkadun ja Ursininkadun kulmaan yksityinen kaasulaitos, jonka avaaminen mahdollisti myös kaasuvalaistuksen rakentamisen Turun keskustaan. Kirkkaat kaasulyhdyt sytytettiin kaupungissa ensimmäisen kerran marraskuussa 1862. Yksi näyttävimmistä ja koristeellisimmista kaasulyhdyistä sijoitettiin 1863 keskelle kauppatoria. Jykevässä lyhtypylväässä oli viisi valaisinta ja pylvästä ympäröi graniittipilareihin kiinnitetty rautaketju. Lyhtypylväästä tuli tärkeä maamerkki turkulaisille, ja sitä käytettiin usein kohtaamispaikkana. Pylvään seitsemänmetrisen tolpan huipulla oli yksi lyhty, muut neljä oli sijoitettu hieman alemmas kaarevien sivuhaarojen päässä. Vuonna 1925 valaisin sähköistettiin. 1930-luvun puolivälissä torin uudistusten aikaan jykevä valaisin poistettiin torilta, kun kaupungin muutkin kaasuvaloajan lyhtypylväät katosivat katukuvasta. Torin keskelle pystytettiin uusi hehkulampuilla toiminut lyhtypylväs, joka puolestaan poistettiin torilta kiveuksen uudistamisen yhteydessä vuonna 1963.
Vuoden 1968 alussa torin keskelle pystytettiin uusi korkeampi lyhtypylväs. Sen huipulla sijainneessa valaisimessa oli sisällä kahdeksan 400 watin elohopeahöyrylamppua. Toriparkin rakentamisen ja torin uudistamisen yhteydessä tämä pylväs poistettiin ja torille tuotiin 17. lokakuuta 2022 lyhtypylväs, joka on mukaelma torilla olleesta alkuperäisestä kaasuvalaisimesta. Nostalginen valaisin sai torikauppiailta ja kaupunkilaisilta erittäin myönteisen vastaanoton.
Kuvassa 1900-luvun alusta näkyy torin keskelle sijoitettu kaasuvalaisin, joka poistettiin 1930-luvulla.
Kuvassa vuodelta 1936 näkyy torin keskelle sijoitettu uusi lyhtypylväs.
Torin lyhtypylväs vuonna 1938.
Vuonna 2008 otetussa kuvassa näkyy torille 1968 pystytetty valaisin.
Lyhtypylväs vuonna 2016.
Kauppatori 1900-luvun alkupuolella. Kuvan oikeassa reunassa Lindblomin talo, alareunassa raitiotie ja -vaunu.
Kauppatori vuonna 1965. Taustalla oikealla on nähtävissä vanha Hamburger Börsin hotellirakennus.
Uudistunut kauppatori huhtikuussa 2023.
Inkisen puutarhan torikauppaa heinäkuussa 2010.
Tänään lähtee

| ”Tänään lähtee” Elokuu |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Pöytä on katettu
 Julkaistu: 22. helmikuuta 2013
 Tekijä(t): Jonas Karlsson, Antti Hakala, Jon Korhonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.41
 Levy-yhtiö: EMI, Capitol Records
Elokuun muut singlet
| ”Kullankaivaja” 2012 | ””Tänään lähtee”” 2013 | ”Valvoo” 2013 |
"Tänään lähtee" on Elokuu-yhtyeen ensimmäinen single heidän toiselta, Pöytä on katettu -albumilta. Kappaleen ovat sanoittaneet Jonas Karlsson, Antti Hakala ja Jon Korhonen. Kappaleen tuotti EMI Music Finland ja se julkaistiin 22. helmikuuta 2013. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin 1. maaliskuuta 2013.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 12 
Suomen virallinen latauslista: 4 
Radiolista: 1
Tänään huipulla

| Tänään huipulla Ami Aspelund |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD-levy
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 65.51
 Levy-yhtiö: Warner music
Ami Aspelundin muut julkaisut
| Sylvias återkomst 1996 | Tänään huipulla 2000 | Ami Live! 2005 |
20 suosikkia – Tänään huipulla on vuonna 2000 julkaistu Ami Aspelundin kokoelmalevy.
Kappaleet

Tänään huipulla – 2.52
Kuinka voi nyt hän – 3.41
Käy luonain eilinen – 3.49
Tumma nainen – 3.23
Chanson d'amour – 2.39
Onnen hetket – 3.22
Waterloo – 2.55
Apinamies – 2.37
Laulun pienen laulaisin – 4.06
Hiljaisuuden äänet – 3.46
En jaksa enempää – 3.49
Kun saavut uudelleen – 2.56
Kun pois hän on – 4.07
Kuin teatterissa – 2.59
Nuoruuteni on ohi – 2.57
Tiedä mitä tahdot – 2.44
Luoksein jää – 3.04
Anna laulun lohduttaa – 2.51
Fågel blå – 4.11
Mitt äppelträd – 3.02
Valas-luokan kuljetusalus

| Valas-luokka |
| --- | --- |
 Valas vuonna 1983
Tekniset tiedot
Uppouma:  300 t
Pituus:  30 m
Leveys:  8 m
Syväys:  3,2 m
Koneteho:  1 070 kW
Nopeus:  12 solmua
Miehistöä:  5+8
Aseistus
Meritorjunta:  miinat
Ilmatorjunta:  1 x 23 mm tykki 1 x 12,7 mm konekivääri
Valas-luokan kuljetusalukset ovat Suomen merivoimien vuosina 1979–1981 Hollming Osakeyhtiön Rauman telakalla valmistuneita kuljetusaluksia. Aluksia valmistui viisi: Vaarlahti (722), Vahakari (121), Valas (897), Vänö (723) sekä sukeltajien tukialus Mursu (98).
Alusten uppouma on 300 tonnia ja niiden pituus 30, leveys 8 ja syväys 3  metriä. Niiden voimanlähteenä on 1070 kilowatin moottori, joka mahdollistaa 12 solmun nopeuden. Alusten miehistö koostuu yhteensä 11 henkilöstä. Alukset kykenevät kulkemaan jäissä, ja Mursun varustukseen kuuluu myös siirrettävä painekammio. Muut luokan alukset paitsi Mursu pystyvät kuljettamaan peräkannellaan yhden 20 tonnin kolmiakselisen kuorma-auton tai vastaavan määrän muuta ajoneuvokalustoa. Aluksissa on tätä varten hydraulisesti ohjattava peräramppi. Emälaiva Mursussa on tämän kannen paikalla sukeltajien erityistiloja.
Mursu myytiin kesällä 2013 kaupalliselle merirosvouksen vastaiselle yhtiölle ja lähti 8. elokuuta Turusta siniseksi maalattuna ja uudella nimellä Muru kohti uutta toiminta-aluettaan. Myös Valas myytiin samaan aikaan.  Sen osti kotimainen Rederi Ab Fakir -varustamo. Vahakari myytiin 2013 ja muutettiin seuraavaana vuonna työntöhinaajaksi.
Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2002

Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2002 järjestettiin Moskovassa Venäjällä 3.–7. huhtikuuta 2002. Kilpailujen järjestäjänä toimi Kansainvälinen uimaliitto FINA.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  José Meolans | 21,36 KE |  Mark Foster | 21,44 |  Oleksandr Volynets  Aleksandr Popov | 21,55 |
| 100 m |  Ashley Callus | 46,99 |  José Meolans | 47,09 |  Salim Iles | 47,66 |
| 200 m |  Klete Keller | 1.44,36 |  Gustavo Borges | 1.45,67 |  Mark Johnston | 1.45,88 |
| 400 m |  Grant Hackett | 3.38,29 |  Květoslav Svoboda | 3.41,97 |  Chad Carvin | 3.43,55 |
| 1 500 m |  Grant Hackett | 14.33,94 |  Chris Thompson | 14.39,43 |  Christian Minotti | 14.45,41 |
Selkäuinti
| 50 m |  Matt Welsh | 23,66 |  Peter Marshall | 24,04 |  Toni Helbig | 24,17 |
| 100 m |  Matt Welsh | 51,26 |  Aaron Peirsol | 51,71 |  Peter Marshall | 51,84 |
| 200 m |  Aaron Peirsol | 1.51,17 ME |  Marko Strahija | 1.53,08 |  Blaž Medvešek | 1.53,66 |
Rintauinti
| 50 m |  Oleh Lisohor | 26,42 |  José Couto | 27,22 |  Eduardo Fischer | 27,26 |
| 100 m |  Oleh Lisohor | 58,33 KE |  Kōsuke Kitajima | 59,10 |  Jarno Pihlava | 59,22 |
| 200 m |  Jim Piper | 2.07,16 KE |  David Denniston | 2.07,42 |  Jarno Pihlava | 2.07,61 |
Perhosuinti
| 50 m |  Geoff Huegill | 22,89 KE |  Adam Pine | 23,29 |  Mark Foster | 23,36 |
| 100 m |  Geoff Huegill | 50,95 |  Adam Pine | 51,27 |  Igor Martšenko | 51,41 |
| 200 m |  James Hickman | 1.53,14 |  Justin Norris | 1.54,07 |  Ioan Gherghel | 1.54,16 |
Sekauinti
| 100 m |  Peter Mankoč | 52,90 |  Jani Sievinen | 53,78 |  Jakob Andersen | 54,31 |
| 200 m |  Jani Sievinen | 1.55,45 KE |  Peter Mankoč | 1.56,13 |  Tom Wilkens | 1.57,34 |
| 400 m |  Tom Wilkens | 4.04,82 KE |  Brian Johns | 4.06,85 |  Jacob Carstensen | 4.08,92 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Yhdysvallat Scott Tucker Peter Marshall Jason Lezak Klete Keller | 3.10,64 |  Ruotsi Eric Lafleur Stefan Nystrand Lars Frölander Mattias Ohlin | 3.11,14 |  Venäjä Leonid Hohlov Aleksandr Popov Denis Pimankov Andrei Kapralov | 3.11,24 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Australia Todd Pearson Ray Hass Leon Dunne Grant Hackett | 7.00,36 KE |  Venäjä Denis Rodkin Juri Prilukov Ilja Nikitin Andrei Kapralov | 7.05,36 |  Yhdysvallat Chad Carvin Erik Vendt Scott Tucker Klete Keller | 7.08,73 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Yhdysvallat Aaron Peirsol David Denniston Peter Marshall Jason Lezak | 3.29,00 ME |  Australia Geoff Huegill Jim Piper Adam Pine Ashley Callus | 3.29,35 |  Venäjä Jevgeni Aljošin Dmitri Komornikov Igor Martšenko Denis Pimankov | 3.30,21 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Therese Alshammar | 24,16 |  Alison Sheppard | 24,28 |  Tammie Stone | 24,65 |
| 100 m |  Therese Alshammar | 52,89 |  Martina Moravcová | 52,96 |  Xu Yanwei | 53,35 |
| 200 m |  Lindsay Benko | 1.54,04 ME |  Yang Yu | 1.55,34 |  Xu Yanwei | 1.55,63 |
| 400 m |  Jana Klotškova | 4.01,26 |  Chen Hua | 4.03,81 |  Rachel Komisarz | 4.06,30 |
| 800 m |  Chen Hua | 8.16,34 KE |  Irina Ufimtseva | 8.21,91 |  Flavia Rigamonti | 8.23,38 |
Selkäuinti
| 50 m |  Jennifer Carroll | 27,38 KE |  Haley Cope | 27,44 |  Diana MacManus | 27,60 |
| 100 m |  Haley Cope | 59,07 |  Ilona Hlaváčková | 59,13 |  Diana MacManus | 59,45 |
| 200 m |  Lindsay Benko | 2.04,97 KE |  Reiko Nakamura | 2.07,30 |  Iryna Amšennikova | 2.07,71 |
Rintauinti
| 50 m |  Emma Igelström | 29,96 ME |  Luo Xuejuan | 30,17 |  Zoë Baker | 30,56 |
| 100 m |  Emma Igelström | 1.05,38 ME |  Sarah Poewe | 1.06,16 |  Luo Xuejuan | 1.06,36 |
| 200 m |  Qi Hui | 2.20,91 |  Emma Igelström | 2.21,30 |  Mirna Jukić | 2.21,63 |
Perhosuinti
| 50 m |  Anna-Karin Kammerling | 25,55 KE |  Petria Thomas | 26,36 |  Vered Borochovski | 26,38 |
| 100 m |  Martina Moravcová | 57,04 |  Petria Thomas | 57,91 |  Anna-Karin Kammerling | 58,12 |
| 200 m |  Petria Thomas | 2.05,76 KE |  Yang Yu | 2.06,10 |  Mary Descenza | 2.06,17 |
Sekauinti
| 100 m |  Martina Moravcová | 59,91 |  Gabrielle Rose | 1.00,68 |  Alison Sheppard | 1.00,88 |
| 200 m |  Jana Klotškova | 2.08,82 |  Gabrielle Rose | 2.09,77 |  Oksana Verevka | 2.11,25 |
| 400 m |  Jana Klotškova | 4.30,63 |  Alenka Kejžar | 4.35,44 |  Georgina Bardach | 4.36,36 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Ruotsi Josefin Lillhage Therese Alshammar Johanna Sjöberg Anna-Karin Kammerling | 3.35,09 |  Australia Sarah Ryan Petria Thomas Giaan Rooney Elka Graham | 3.35,97 |  Kiina Yang Yu Tang Jingzhi Zhu Yingwen Xu Yanwei | 3.36,18 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Kiina Xu Yanwei Zhu Yingwen Tang Jingzhi Yang Yu | 7.46,30 ME |  Yhdysvallat Lindsay Benko Gabrielle Rose Colleen Lanne Rachel Komisarz | 7.47,55 |  Australia Elka Graham Petria Thomas Lori Munz Giaan Rooney | 7.49,50 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Ruotsi Therese Alshammar Emma Igelström Anna-Karin Kammerling Johanna Sjöberg | 3.55,78 ME |  Yhdysvallat Haley Cope Amanda Beard Rachel Komisarz Lindsay Benko | 3.57,17 |  Kiina Zhan Shu Luo Xuejuan Zheng Xi Xu Yanwei | 3.57,29 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Australia | 10 | 7 | 1 | 18 |
| 2 |  Yhdysvallat | 8 | 9 | 9 | 26 |
| 3 |  Ruotsi | 7 | 2 | 1 | 10 |
| 4 |  Ukraina | 5 | 0 | 2 | 7 |
| 5 |  Kiina | 3 | 4 | 5 | 12 |
| 6 |  Slovakia | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 7 |  Iso-Britannia | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 8 |  Slovenia | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 9 |  Suomi | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 10 |  Argentiina | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 10 |  Kanada | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 12 |  Venäjä | 0 | 2 | 5 | 7 |
| 13 |  Brasilia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 13 |  Japani | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 13 |  Tšekki | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 16 |  Etelä-Afrikka | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 |  Kroatia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 18 |  Sveitsi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 18 |  Tanska | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 20 |  Algeria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Israel | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Romania | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 40 | 40 | 41 | 121 |
Urcy

| Urcy |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Urcy
 Koordinaatit: 47°15′43″N, 4°51′11″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Beaune
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,9 km²
Korkeus:  455 m
Väkiluku (2018):  151 
 – Väestötiheys:  19 as./km²
Kunnan numero:  21650
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Urcy on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 33 kilometriä Beaunen kaupungista pohjoiseen.
Kunnan tunnetuin nähtävyys on 1700-luvulla rakennettu linna Château de Montculot. Runoilija Alphonse de Lamartine peri linnan setänsä kuoltua vuonna 1826. Hän kunnosti linnan tehdäkseen siitä itselleen asuinpaikan. Kunnostustyöt maksoivat paljon, ja sitä oli tekemässä suurimmillaan jopa sata työntekijää. Lisäksi hän paransi teitä ja rakennutti kunnalle tyttökoulun. Lamartine osti toisen linnan, Château de Millyn Saône-et-Loiressa, eikä enää kyennyt jatkamaan linnan kunnostustöitä. Lopulta hän myi Château de Montculotin vuonna 1831. Nykyään linna on hylätty ja suurelta osin raunioina. Kunnan keskustassa oleva Saint-Médardin kirkko on rakennettu 1800-luvulla samalla paikalla olleen 1200-luvun kirkon tilalle. Kunnan pesutalo on myös 1800-luvulta.
Urheilu

Urcy on ollut päänäyttämönä Courses de Côte Urcy -autokilpailussa.
Château de Montculot
Saint-Médardin kirkko
Pesutalo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Urcy Wikimedia Commonsissa
Valkosepelmesikko

| Valkosepelmesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Savannimesikot Ptilotula
Laji::  penicillata
Kaksiosainen nimi
 Ptilotula penicillata  (Gould, 1837) 
Katso myös
   Valkosepelmesikko Wikispeciesissä   Valkosepelmesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkosepelmesikko (Ptilotula penicillata) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkosepelmesikkoa tavataan laajalla alueella Australiassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
V-luokka (hävittäjä)

| V-luokka |
| --- | --- |
 Luokkaan kuulunut HMCS Sioux

Tekniset tiedot
Uppouma:  1 806 t (standardi) 2 091 t (kuormattu)
Pituus:  111 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,87 m
Syväys:  3 m
Koneteho:  40 000 hv (29,828 MW)
Nopeus:  37 solmua
Miehistöä:  180 normaalipalveluksessa tai 225 laivueenjohtajana
Aseistus
Meritorjunta:  4 × QF 4,7" Mk XII -tykkiä yksiputkisina CP Mk XXII -asennuksina 8 × 21" torpedoputkea
Ilmatorjunta:  2 × Bofors 40 mm -ilmatorjuntatykkiä kaksiputkisena Mk IV -asennuksena 6 × Oerlikon 20 mm -ilmatorjuntatykkiä kahtena kaksiputkisena Mk V ja kahtena yksiputkisena Mk III -asennuksena
V-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuoden 1941 hätäohjelman (engl. War Emergency Program) kahdeksan hävittäjän muodostama alusluokka, jonka alukset muodostivat aluksi saattuepalveluksessa niin kutsutun 8. hätälaivueen (engl. 8th Emergency Flotilla).
Alukset

Apuaseina olleet neliputkiset kaksinaulaiset oli korvattu kaksiputkisilla Bofors 40 millimetrin Mk IV -ilmatorjuntatykeillä, mitä kutsuttiin toisinaan Hazemeyer-asennukseksi. Asennuksessa tykit oli vakautettu, joten aluksen keinunta ei estänyt tarkkaa tulta. Tulenjohtokoneeseen oli kytketty tyypin 282 tutka.
| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Hardy | John Brown and Company, Clydebank | 14. toukokuuta 1942 | 18. maaliskuuta 1943 | 14. elokuuta 1943 | tuhoutunut 30. tammikuuta 1944 |  |
| HMS Venus | Fairfield Shipbuilding and Engineering Company, Govan | 12. tammikuuta 1942 | 22. helmikuuta 1943 | 28. elokuuta 1943 | romutettavaksi 20. joulukuuta 1972 |  |
| HMS Verulam | Fairfield | 26. tammikuuta 1942 | 22. huhtikuuta 1943 | 10. joulukuuta 1943 | romutettavaksi 23. lokakuuta 1972 |  |
| HMS Vigilant | Swan Hunter and Wigham Richardson, Wallsend | 31. tammikuuta 1942 | 22. joulukuuta 1942 | 10. joulukuuta 1943 | romutettavaksi 4. kesäkuuta 1965 |  |
| HMS Virago | Swan Hunter | 16. helmikuuta 1942 | 4. helmikuuta 1943 | 5. marraskuuta 1943 | romutettavaksi 4. kesäkuuta 1965 |  |
| HMS Volage | J. Samuel White and Company, Cowes | 31. joulukuuta 1942 | 15. joulukuuta 1943 | 26. toukokuuta 1944 | romutettavaksi 1977 |  |
Kanadan laivasto 
| HMCS Algonquin (ex -HMS Valentine) | John Brown | 8. lokakuuta 1942 | 2. syyskuuta 1943 | 28. helmikuuta 1944 | romutettavaksi 21. huhtikuuta 1971 |  |
| HMCS Sioux (ex -HMS Vixen) | White | 31. lokakuuta 1942 | 14. syyskuuta 1943 | 5. maaliskuuta 1944 | romutettavaksi 20. elokuuta 1963 |  |
Tuttu Jänis

Tuttu Jänis jatkosodan aikaan.
Tuttu Arvo Rafael Jänis (26. lokakuuta 1905 Pietari – 18. helmikuuta 1980 Kuopio) oli suomalainen Kuopiossa vaikuttanut valokuvaaja.
Elämäkerta

Tuttu Jäniksen isä Juho Jänis (1877–1923) oli maanmittausinsinööri ja valokuvaaja. Jäniksen perhe muutti 1905 Pietarista Yhdysvaltoihin Michiganiin. Tuttu Jänis ja hänen äitinsä Siviä Jänis palasivat kuitenkin jo vuonna 1906 Suomeen, jossa he asettuivat asumaan Siviä Jäniksen isän Säiniöstä ostamalle maatilalle. Isä Juho Jänis palasi Suomeen 1907 ja toimi sitten pari vuotta valokuvaajana Viipurin maalaiskunnan Säiniöllä ennen kuin tuli Joroisiin 1911.
Jäniksen vanhemmat perustivat Atelier Savo-nimisen valokuvaamon Joroisiin ja myöhemmin toisen valokuvaamon Varkauteen. Tuttu Jänis oli mukana avustamassa liikkeiden hoidossa jo 9-vuotiaasta saakka. Vuonna 1923 hän lähti Helsinkiin ja opiskeli valokuvausta ja kuvan valmistusta valokuvaaja Tyyne Savian oppilaana. Hän kävi myös muita valokuvausalan kursseja ja vuonna 1926 hän osti E. Kannon omistaman Aug. Schuffertin valokuvaamon Kuopiosta. Valokuvaamon uudeksi nimeksi tuli Valokuvaamo Jänis. Se toimi ensin Haapaniemenkatu 26:ssa ja sitten Saastamoisen talossa Kauppakatu 41:ssä.
Tuttu Jänis toimi myös vuosina 1926-1941 ilmestyneen Pohjois-Savo-lehden pääkuvaajana. Hän toimi lisäksi tilaus- ja mainosvalokuvaajana kuvaten erilaisia tapahtumia, kilpailuita, messuja, rakennuksia ym. Hän suoritti valokuvamestarin tutkinnon 1948.
Talvisodan aikana Jänis oli mukana tiedustelulennoilla ja toimi ilmavalokuvien kehittäjänä. Jatkosodan aikana hän palveli ilmavoimien valokuvausosastossa eri paikoissa muun muassa Äänislinnassa. Hän oli myös linja-autoon rakennetun ilmavoimien valokuvauslaboratorion päällikkönä Onttolassa.
Tuttu Jänis perusti vielä 1967 toisen Foto-Jänis Kuopio nimisen valokuvaamon Kuopioon. Hän myi liikkeensä maaliskuussa 1975 ja siirtyi eläkkeelle. Jänis sai valtion taiteilijaeläkkeen vähän ennen kuolemaansa. Kuopion kulttuurihistoriallisen museon kokoelmiin kuuluu yli 300 000 Jäniksen ja hänen valokuvaamonsa kuvaajien 1920-1960-luvuilla ottamaa valokuvanegatiivia. Tämän kokoelman Jänis lahjoitti museolle 1977.
Tuttu Jänis oli naimisissa vuodesta 1929 Elin Nurmen (s. 1903) kanssa. Elin "Elli" Jänis toimi myös valokuvaajana ja hän hoiti perheen liikettä sotavuosina yksin.
Hänen veljensä Lauri ja Pauli toimivat myös valokuvaajina.
Kirjallisuutta

Laitinen, Jouko Juhani: Jänisten jäljillä Varkaudessa: Varkauden urbanisoitumiskehitys. Yhteiskuntapolitiikan pro gradu -tutkielma, Jyväskylän yliopisto 2008.
Aiheesta muualla

Pohjois-Savo-lehden lehtikuvia. (Arkistoitu – Internet Archive)
Tuttipullo

Isä syöttää lasta.
Tuttipullo on pullo, joka on tarkoitettu pienille lapsille ruokkimisvälineeksi, jos vauvan ravinnontarve ei tule täytettyä imettämällä ja kiinteällä ruoalla.
Rakenne ja käyttö

Tuttipullosta juotetaan useimmiten pumpattua äidinmaitoa, äidinmaidonkorviketta, vieroitusvalmistetta tai imeväisen erityisvalmistetta. Siitä voidaan antaa myös muita nesteitä. Tuttipullot valmistetaan tavallisesti muovista tai lasista, ja niissä oleva pullotutti on tehty silikonista tai luonnonkumista. WHO:n vuoden 1981 yleiskokouksessa hyväksyttiin Äidinmaidonkorvikkeiden kansainvälinen markkinointikoodi, joka kieltää tuttipullojen markkinoinnin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuttipullo Wikimedia Commonsissa
Tuttipullon historiasta kertova sivu (englanniksi)
Valarie Allman

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Valarie Allman vuonna 2018. |  Valarie Allman vuonna 2018. |  Valarie Allman vuonna 2018. |  |
Maa:   Yhdysvallat
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | kiekonheitto |  |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | kiekonheitto |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Budapest 2023 | kiekonheitto |  |
|  Pronssia | Eugene 2022 | kiekonheitto |  |
Valarie Allman (s. 23. helmikuuta 1995) on yhdysvaltalainen kiekonheittäjä, ja kaksinkertainen olympiavoittaja.
Hän voitti kultaa vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa kultaa tuloksella 68,98 m ja Pariisin olympialaisissa 2024 tuloksella 69,50. Hän saavutti pronssia Eugenen 2022 MM-kilpailuissa tuloksella 68,30 ja hopeaa Budapestin 2023 MM-kilpailuissa tuloksella 69,23. Vuoden 2019 maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 61,82 m. Hän saavutti vuonna 2014 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa hopeaa, kuten myös vuoden 2017 universiadeissa.
Allmanin ennätys kiekonheitossa on huhtikuussa 2022 heitetty 71,46 m, joka on myös Yhdysvaltain-ennätys.
VIVA

VIVA:n logo
VIVA oli saksalainen musiikki-TV-kanava, jonka pääkonttori sijaitsi Berliinissä. VIVA:n omisti ViacomCBS.
VIVA perustettiin Kölnissä vuonna 1993. VIVA:lla oli televisiokanavat myös Itävallassa, Sveitsissä, Puolassa ja Unkarissa. Lokakuussa 2009 kanava aloitti myös Britanniassa ja Irlannissa korvaten TMF-kanavan. VIVA lähetti lähinnä viihdeohjelmia ja musiikkivideoita nuoremmalle yleisölle. Viacom ilmoitti kesällä 2018 sulkevansa loput VIVA-kanavat vuoden loppuun mennessä. Saksan VIVA lopetti lähetystoiminnan 31.12.2018 klo 14:00 CET.