stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sumea säätö
Sumea säädin verrattuna PID-säätimeen

PID-säädin on säätötekniikan perustyökalu. P-termi viittaa suhdesäätimeen eli säätötoimenpiteeseen, jonka voimakkuus on suorassa suhteessa mittausarvon ja asetusarvon väliseen eroon (erosuureeseen). I-termi viittaa integroivaan säätöön, jonka voimakkuus perustuu paitsi mittausarvon poikkeamaan asetusarvosta, myös tämän poikkeaman kestoon. D-termi taas perustuu erosuureen senhetkiseen muutosnopeuteen. Usein käytetään erilaisia muunnelmia, esimerkiksi PI-säätöä, josta derivoiva vaikutus on jätetty pois.
Sumeassa PID-tyyppisessä säätimessä säätimen sisäänmenoina käytetään yleensä erosuureen lisäksi erosuureen muutosta. P-termi voidaan sumeassa säädössä toteuttaa lisäämällä sääntökantaan sääntöjä, jotka ovat muotoa:
JOS {Erosuure on positiivinen) NIIN {Ohjaussuure on negatiivinen}
JOS {Erosuure on negatiivinen) NIIN {Ohjaussuure on positiivinen}
JOS {Erosuure on nolla} NIIN {Ohjaussuure on nolla}
Integroiva vaikutus sumeassa säätimessä saavutetaan yleensä käyttämällä säätimen sisäänmenona ohjaussuureen muutosta. Tällöin säätötoimenpiteen kumuloituminen muodostaa integroivan vaikutuksen. Derivoiva vaikutus taas saadaan käyttöön lisäämällä sääntökantaan sääntöjä, joissa ehto-osassa on erosuureen muutos.
JOS {Erosuureen muutos on positiivinen} NIIN {Ohjaussuure on negatiivinen}
Tyypillisimpiä sumeita säätimiä ovat sumeat PI- ja PD-tyyppiset säätimet.
Mallipohjainen sumea säätö

Mallipohjaisella sumealla säädöllä tarkoitetaan  mallipohjaisen säädön menetelmiä hyödyntävää säätöratkaisua, jossa ilmiö mallinnetaan sumeilla menetelmillä. Sumeita malleja on useita erityyppisiä. Tyypillisesti sumean mallin sääntökanta koostuu sumeista säännöistä, jotka kuvaavat järjestelmän käyttäytymistä:
JOS {( A on Ai ) JA ( B on Bi )} NIIN { C on Ci }
Esimerkiksi:
JOS {(Lämpötila on korkea) JA (Paine on matala)} NIIN {Vesi on kiehuvaa}
Sumean säädön hyödyntäminen

Sumean säädön keskeisenä etuna pidetään sen tulkitsemisen helppoutta. Erityisesti tapauksissa, joissa säätö suunnitellaan suoraan jäljittelemään ihmisen päätöksentekoprosessia, voidaan tuoda säätöratkaisun perusajatus käyttäjälle ymmärrettäväksi. On kuitenkin huomattava, että tämä läpinäkyvyys ei ole itsestäänselvyys etenkään pyrittäessä parantamaan säädön laatua. Käytettäessä säätimen virittämiseen muutakin kuin käyttäjän kokemusperäistä tietoa ohjattavasta ilmiöstä säätö muuttuu samalla vaikeammin ymmärrettäväksi.
Teoreettisesta näkökulmasta katsoen sumea säätö tarjoaa mahdollisuuksia epälineaaristen ja aikariippuvien ilmiöiden säätämiseen, sillä sumean säätimen voidaan todistaa saavuttavan universaalin approksimaatio-ominaisuuden. Universaalilla approksimaattorilla tarkoitetaan järjestelmää, joka voi kuvata minkä tahansa funktion mielivaltaisella tarkkuudella. Käytännössä approksimaatiovirhettä ei kuitenkaan voida reaalisessa säätöratkaisussa poistaa.
Sumean säädön soveltamista voidaan katsoa rajoittavan myös laskentakapasiteetin suuri tarve säätimen selkeytysosan laskentamenetelmissä ja systemaattisten menetelmien puute säädön suunnittelussa.
Päiväntasaajan Guinea kesäolympialaisissa 2016

Päiväntasaajan Guinea osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti kaksi urheilijaa, molemmat yleisurheilussa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi pikajuoksija Reïna-Flor Okori.
Joukkue > Yleisurheilu

Benjamín Enzema – miesten 800 m
Reïna-Flor Okori – naisten 100 m aidat
Päiväntasaajan Guinea kesäolympialaisissa 2012

Päiväntasaajan Guinea osallistui Lontoon kesäolympialaisiin vuonna 2012 kahden yleisurheilijan joukkueella. Heistä lipunkantajana sekä avajaisissa että päättäjäisissä toimi aitajuoksija Bibiana Martina.
Joukkue > Yleisurheilu

Benjamín Enzema - Miesten 800 metrin juoksu
Bibiana Martina - Naisten 100 metrin aidat
Qin Er Shi

| Qin Er Shi 秦二世 |
| --- | --- |
 Qin Er Shin hauta.
Kiinan keisari
Valtakausi:  210 eaa. – 207 eaa.
Edeltäjä:  Qin Shi Huangdi
Seuraaja:  Qin Ziying

Syntynyt:  258 eaa. Qindu
Kuollut:  207 eaa. Qindu
Suku:  Qin
Isä:  Qin Shi Huangdi
Qin Er Shi (kiin. 秦二世], joskus myös Ying Huhai, kiin. 嬴胡亥; 229 eaa. – 207 eaa.) oli Kiinan toinen keisari vuosina 210–207 eaa. Hän oli Qin-dynastian toinen hallitsija.
Elämä

Qin Er Shin henkilökohtainen nimi oli Huhai. Hän syntyi vuonna 229 eaa. ja oli Qinin kuningas Qin Shi Huangdin toinen poika. Huangdi yhdisti Kiinan ja nousi sen ensimmäiseksi keisariksi. Kun Huangdi kuoli vuonna 210 eaa., hänen vanhimman poikansa Fusun oli tarkoitus nousta toiseksi keisariksi, mutta kun hänet murhattiin, Huangdin vallan peri Huhai.
Qin Er Shin valtakausi jäi lyhyeksi, sillä hän kuoli jo vuonna 207 eaa., ollessaan 22-vuotias. Qin-dynastia kaatui jo saman vuoden lopussa, 14 vuotta perustamisensa jälkeen.
Keisarin edikti vuodelta 209 eaa.
Recep İvedik 3

| Recep İvedik 3 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Togan Gökbakar
Käsikirjoittaja:   Serkan Altuniğne  Şahan Gökbakar 
Tuottaja:   Faruk Aksoy 
Pääosat:  
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Turkki
Levittäjä:  Özen Film Netflix
Ensi-ilta:  12. helmikuuta, 2010
Kesto:  93 minuuttia
Alkuperäiskieli:  turkki
Edeltäjä:  Recep İvedik 2
Seuraaja:  Recep İvedik 4
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Recep İvedik 3 on turkkilainen komediaelokuva vuodelta 2010. Elokuvan pääosassa on edellisistä Recep İvedik -elokuvista tuttu Şahan Gökbakar.
Juoni

Recep İvedikille on alkanut kertyä paljon stressiä lähiaikoina, ja hän uskoo sen johtuvan hänen isoäitinsä kuolemasta. Recep on yksin kotonaan, kun hänen veljentyttärensä Zeynep tulee käymään.
Zeynep ja Recep ystävystyvät, ja Zeynep jää hänen luokseen viideksi kuukaudeksi. Recep haluaa olla koko ajan Zeynepin kanssa unohtaakseen stressin, joten Recep tulee hänen kanssaan kouluun, karatetunnille, teattereihin jne. Mutta mikään ei näytä auttavan Recepiä.
Aiheesta muualla

Recep İvedik 3 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Rapid

Rapid (suom. ’nopea’, ’koski’) voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
nopea shakki, shakin pelimuoto
Škoda Rapid, usean automallin nimi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rapid”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rikosten runtelema

| Rikosten runtelema |
| --- | --- |
 Heikki (Eino Salmela) (vas.) juhlimassa isäntänsä kanssa.
Ohjaaja:  Hilarius Pohjanheimo
Käsikirjoittaja:  O. Harjunen
Tuottaja:  Hjalmar V. Pohjanheimo
Pääosat:  Eino Salmela   Helinä Svensson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Lyyra Filmi
Ensi-ilta:  18. huhtikuuta 1915
Kesto:  48 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  ei tiedossa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rikosten runtelema on vuonna 1915 valmistunut suomalainen O. Harjusen käsikirjoittama mykkäelokuva. Elokuva sai ensi-iltansa 18. huhtikuuta 1915 vanhassa Lyyra-teatterissa Helsingissä.
Elokuva sijoittuu suurlakon aikoihin, ja sitä on kuvattu ainakin Helsingissä, Tikkurilassa ja Pikku-Fredriksbergissä. Juoppo agitaattori Heikki varastaa vaimoltaan (Hanna) rahaa päästäkseen puhujamatkalle toiseen kylään. Kylässä hän rakastuu majapaikkansa omistajan tyttäreen Annaan, joka on lupautunut talonpoika Johannekselle. Tilanne johtaa väkivaltaiseen kolmiodraamaan, mutta lopulta kaikki selviää parhain päin. Elokuva on tuhoutunut joitakin valokuvia lukuun ottamatta, eikä sen kaikkia tekijöitä tiedetä.
Näyttelijät

Eino Salmela – Heikki, yllyttäjä (agitaattori)
Helinä Svensson – Anna Hela, Johanneksen kihlattu
Resen (kunta)

| Resen Ресен |
| --- | --- |
 Pyhän Demetrioksen kirkko Slivnican kylässä Resenissä.
 lippu:  vaakuna
 Resenin kunnan sijainti Pohjois-Makedoniassa.
Valtio:  Pohjois-Makedonia
Tilastollinen alue:  Pelagonia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  739 km²
 – Maa:  562 km²
 – Josta vettä:  177 km² 
Väkiluku (2002):  16 825
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.resen.gov.mk 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Resen (mak. Ресен) on kunta Pelagonian tilastollisella alueella Pohjois-Makedoniassa. Resenin pinta-ala on 739 neliökilometriä, josta vettä on 177 km². Asukkaita kunnassa on 16 825 (2002). Väestöstä makedonialaisia oli 12 798, turkkilaisia 1 797 ja albaaneja 1 536. Vuonna 1994 väkiluku oli 17 681. Resenin kunnan keskuspaikkakunta on Resenin kaupunki.
Resenin naapurikunnat ovat Ohrid lännessä, Demir Hisar koillisessa ja Bitola idässä. Etelässä kunta rajautuu Kreikkaan ja Albaniaan. Osa Prespajärvestä sijaitsee kunnan alueella.
Kunnan alueella sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Slivnican luostari ja elokuussa 2008 matkailijoille avautunut sisämaavaltio Pohjois-Makedonian ainoa saari Golem Grad Prespajärvessä.
Kylät

Resenin kuntaan kuuluvat Resenin kaupungin lisäksi seuraavat kylät:
Arvati, Asamati, Bolno, Brajcino, Volkoderi , Gorna Bela Crkva, Gorno Dupeni, Grncari, Dolna Bela Crkva, Dolno Dupeni, Drmeni, Evla, Ezereni, Zlatari, Izbiste, Ilino, Jankovec, Kozjak, Kojnsko, Krani, Kriveni, Krusje, Kurbinovo, Lavci, Leva Reka, Leskoec, Lubojno, Nakolec, Otesevo, Perovo, Petrino, Podmocani, Pokrvenik, Prelubje, Pretor, Rajca, Slivnica, Sopotsko, Stenje, Stipona, Carev Dvor, Strbovo i Surlenci.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Resen (kunta) Wikimedia Commonsissa
Kunnan kotisivut (makedoniaksi) (englanniksi)
Ragnhild Hemsing

| Ragnhild Hemsing |
| --- | --- |
 Hemsing vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. helmikuuta 1988 (ikä 36) Valdres, Norja
Muusikko
Tyylilajit:  länsimainen taidemusiikki 
Soittimet:  hardangerviulu
Aiheesta muualla
www.ragnhildhemsing.com/mobile
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ranghild Hemsing (s. 15. helmikuuta 1988 Valdres) on norjalainen hardangerviulisti. Siskonsa Eldbjørg Hemsingin kanssa hän perusti vuonna 2013 klassisen musiikin Hemsing-festivaalin, joka järjestetään vuosittain Aurdalissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ragnhild Hemsing Wikimedia Commonsissa
Ragnhild Butenschøn

| Ragnhild Butenschøn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1912 Kristiania, Norja
Kuollut: 3. syyskuuta 1992 (79 vuotta) Enebakk, Norja
Ammatti:  kuvanveistäjä
Ragnhild Butenschøn (21. syyskuuta 1912 Kristiania – 3. syyskuuta 1992 Enebakk) oli norjalainen kuvanveistäjä. Hän aloitti opinnot Valtion käsityö- ja taideteollisuuskoulussa vuonna 1933, siirtyi seuraavana vuonna Budapestiin ja palasi vuonna 1936 kotimaahansa, jossa hän opiskeli Wilhelm Rasmussenin johdolla Valtion taideakatemiassa. Butenschøn teki urallaan muun muassa kirkkotaidetta, rintakuvia sekä keulakuvia.
Pronssinen kohokuva St Mary-le-Bowin kirkossa Lontoossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ragnhild Butenschøn Wikimedia Commonsissa
Recep İvedik

| Recep İvedik |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Togan Gökbakar
Käsikirjoittaja:   Serkan Altuniğne  Şahan Gökbakar 
Tuottaja:   Faruk Aksoy  Ayse Germen  Mehmet Soyarslan 
Pääosat:   Şahan Gökbakar  Fatma Toptaş  Tuluğ Çizgen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Turkki
Levittäjä:  Özen Film Netflix
Ensi-ilta:  22. helmikuuta, 2008
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  turkki
Budjetti:  $500 000
Seuraaja:  Recep İvedik 2
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Recep İvedik on vuonna 2008 ilmestynyt turkkilainen komediaelokuva. Elokuvan on ohjannut Togan Gökbakar ja pääosassa näyttelee Şahan Gökbakar. Recep İvedik on ollut Turkin katsotuimpia elokuvia, mutta Recep İvedik 3 oli myydyimpiä elokuvia Turkissa.
Juoni

Recep İvedik on kaupungilla, kun huomaa miehen pudottavan lompakkonsa. Recep ottaa lompakon mukaansa ja menee kotiin. Kun Recep avaa television, hän näkee lompakon pudottaneen miehen. Mies on kuuluisan hotellin omistaja, ja Recep päättää viedä lompakon hänelle. Kun hän saapuu hotellille, hän näkee lapsuuden ihastuksensa. Hotellin omistaja tarjoaa Recepille lompakosta rahaa, mutta Recep haluaa vain huoneen hotellista, jotta hän pääsisi olemaan lapsuuden ihastuksensa kanssa.
Aiheesta muualla

Recep İvedik Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pukarajärvi

| Pukarajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°37′25″N, 24°53′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Harjujärveen 
Järvinumero:  35.764.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,9 m  
Rantaviiva:  20,3516 km  
Pinta-ala:  1,94765 km²  
Tilavuus:  0,00907684 km³ 
Keskisyvyys:  4,66 m  
Suurin syvyys:  27,11 m  
Saaria:  15 
 fiPukarajärvi 
Pukarajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisten Pukarankulmalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 195 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä, se on 3,9 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järven ympäristössä on paikoin alavaa maastoa ja matalien mäkien ja kumpareiden maastoa. Itärannassa sijaitseva yli 20 metriä korkea Mustamäki näkyy paikoin järvelle, mutta alueen korkein mäki Erkonmäki kohoaa 60 metrin korkeuteen, mutta sijaitsee kauempana rannasta. Järven äärimitat eivät anna järvestä totuudenmukaista kuvaa. Siinä on runsaasti niemiä ja lahtia ja sillä on 2,1 kilometriä itään päin työntyvä kapeasuinen lahti Latopohja. Se muodostaa oman järvenosansa, jonka lahdensuu Kotasalmi on noin metrin syvä. Latopohjan rinnalla on Niittujärvi, joka on Ruhkalammilta tulevan lasku-uoman laajentuma. Järven pääaltaassa on Latopohjan lisäksi kolme muuta selvää lahtea: Särkänpohja pohjoisessa, Okslahti lännessä ja Sammalisenlahti etelässä Mustasaaren takana.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0091 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 27,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee Mustavuoren edustalla keskellä järveä. Järven pohja on varsin epätasainen, joten pienialaisia syvänteitä esiintyy eri puolilla järveä. Esimerkiksi Mustasaaren pohjoispuolella on yli 15 metriä syvää. Toisaalta Latopohja on vain 3,4 metriä syvä.
Järvessä on laskettu olevan 15 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 5,0 hehtaaria, mikä on noin 2,6 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari Mustasaari on 320 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on kartasta mitattuna noin 4,5 hehtaaria. Se sijaitsee Sammalisenlahden lahdensuulla tukkien sen lähes kokonaan. Muista saarista 12 yli aarin kokoisia ja kaksi pienintä ovat alle aarin kokoisia. Niistä viisi sijaitsee Oksniemen rannan tuntumassa ja kolme Kallioniemen länsirannassa.
Sen rantaviivan pituus on 20,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pieniä Pukarankulman ja laskujoen rannassa olevia pieniä rantakaistoja. Järven asutus on haja-asutusta, jossa on alle 20 taloutta. Rannoille on rakennettu noin 70 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Päijälästä Pukarankulmalle tulevalta kylätieltä ja yhdystieltä 16977.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy. Siihen on johdettu toistakymmentä metsä- ja suo-ojaa. Suurin tulojoki on Kuoksenjärvestä alkava ja Ruhkalammin kautta tuleva oman sekä vesistöalueen että Pitkäjärven valuma-alueen (35.765) tulojoki, joka laskee Niittujärven kautta Latopohjaan. Samaan tulouomaan yhtyy etelästä Lahnajärven kautta tuleva Mauharinjoki, joka on Hahmajärven valuma-alueen (35.766) laskujoki.
Pukarajärveen johdetuista metsäojista yksi, joka laskee Okslahden pohjoispäähän, on Isosuon johto-oja ja se virtaa Mutaisten (1 ha) läpi ennen järveen laskemistaan. Ojan valuma-alueella sijaitsevat myös Isosuon pohjoispuolella sijaitsevat Käyräjärvi (2 ha), Ympyriäinen (1 ha), Nuoliainen (2 ha) ja Saarijärvi (6 ha). Isosuon takaa laskee vielä Kaitajärvi (2 ha). Etelärantaan Salakkapohjaan laskee Salakkalammi (4 ha) ja Sammalisenlahteen Kutujärvi (6 ha).
Järven laskujoki alkaa Mustasaaren lounaispuolelta Sammalisenlhdella ja se laskee kaksiuomaisena ensin Harjujärveen (23 ha), jatkaa sitten kilometrin verran Luodoksenjärveen (9 ha), mistä se kahden kosken ja yhden lammen kautta laskee vielä yhteen nimettömään järveen (Järvi 35.764.1.001, 2 ha), ennen viimeistä 450 metristä osuuttaan Pitkäveteen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven rantaviivan muoto antaisi olettaa, että kartan piirtämisen aikana vedenpinta oli korkeammalla kuin se on nykyään. Tätä olettamusta tukee Okslahden pituus, jossa lahti ulottui lähes Särkänpohjan korkeudelle eli nykyisiin Mutaisiin asti. Myös Ladonpohjan ja laskujoen muodot viittaavat samaan. Karttapaikan laserkeilatut varjostukset näyttävät ylempänä rannoilla sijaitsevia rantavalleja. Vaikka dokumentteja ei ole käytettävissä niin voidaan uskoa, että järvellä on toimitettu joskus järvenlasku.
Kalmbergin kartassa Pukaran talo sijaitsi pohjoisrannassa yhdessä talon torpan kanssa. Myös Ladonpohjalla ja lasku-uoman suulla sijaitsi maatilat.
Vuoden 1965 peruskartassa näkyi 16 maatilaa tai muuta taloutta, ja etenkin järven pohjoisrannassa ja Ladonpohjan ympärille oli raivattu paljon peltoalaa. Järven peltoala oli vähentynyt jo vuoteen 1986 mennessä ja lopullinen peltojen metsitys käynnistyi pian tämän jälkeen. Nykyään on jäljellä kaksi pientä peltopalstaa.
Rob Bowman

| Rob Bowman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. toukokuuta 1960 (ikä 64) Wichita Falls, Texas, Yhdysvallat
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Salaiset kansiot, Castle, X-Files – taistelu tulevaisuudesta, Elektra
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Rob Bowman (s. 15. toukokuuta 1960) on yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvaohjaaja sekä tuottaja. Hän on työskennellyt muun muassa televisiosarjoissa Star Trek – uusi sukupolvi, Salaiset kansiot ja Castle. Hän on ohjannut elokuvat X-Files – taistelu tulevaisuudesta (1998), Tulen valtakunta (2002) ja Elektra (2005).
Aiheesta muualla

Rob Bowman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Risto Mattila

| Risto Mattila |
| --- | --- |
 Risto Mattila talvella 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. helmikuuta 1981 (ikä 43) Kannus, Suomi
Uran tiedot
Laji:  lumilautailu 
Maailmancup
Kaudet:  2001-2011
Voitot:  9
Palkintokorokkeella:  20
 Tietolaatikko päivitetty 25.4.2017 
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten lumilautailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kreischberg 2003 | big air |  |
Risto Mattila (s. 4. helmikuuta 1981 Kannus) on suomalainen uransa lopettanut lumilautailija ja big airin maailmanmestari vuodelta 2003.
Mattila oli Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 16:s ja Torinon olympialaisissa 2006 kymmenes half-pipessa. Hän voitti urallaan muun muassa US Openin (2005), European Openin (2005) ja Nissan X-Trailin (2007).
Vuoden suomalainen lumilautailija Mattila oli vuosina 2003 ja 2004 [lähde? ].
Mattila aloitti lumilautailun 13-vuotiaana Louekalliolla yhdessä olympia-pronssimitalisti Markku Kosken kanssa.[lähde? ] Hänen seuransa on Snowboard Junkies. Hän harrastaa lumilautailun lisäksi tennistä, skeittausta ja breakdancea.[lähde? ] Lumilautailu on kuitenkin ainoa laji, jota hän on harrastanut kilpailumielessä.
Aiheesta muualla

Risto Mattila Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Risto Mattilan haastattelu vuonna 2003 Ylen Elävä arkisto.
Liitto.fi: Lähikuvassa Risto Mattila YouTube.
Riksantikvarieämbetet

Riksantikvarieämbetetin pääkonttori Tukholman Östermalmilla osoitteessa Storgatan 41. Rakennus on Fredrik Blomin 1800-luvun alussa piirtämä entinen ratsastavan henkikaartin kasarmi. Samassa korttelissa toimii myös Valtion historiallinen museo.
Riksantikvarieämbetet (RAÄ) on ruotsalainen valtionvirasto, joka vastaa kulttuuriympäristöön ja kulttuuriperintöön liittyvistä asioista. Suurin osa viraston toimistoista sijaitsee Tukholmassa, Visbyssä ja Tumbassa, mutta toimintaa on myös monilla paikkakunnilla, joilla ylläpidetään kulttuurihistoriallisesti arvokkaita kiinteistöjä tai tehdään arkeologista tutkimusta. RAÄ toimii Ruotsin kulttuuriministeriön (ruots. Kulturdepartementet) alaisuudessa.
Toiminnan kokonaistavoitteena on kulttuuriperinnön vaaliminen ja sen nivominen kestävään yhteiskuntakehitykseen ja hyvään elinympäristöön. RAÄ:n tehtävänä on auttaa kulttuuriympäristöjä, muinaismuistoja ja kulttuurikohteita koskevaa tutkimusta ja tietämyksen kehittämistä. Viraston tehtäviin kuuluvat myös aiheisiin liittyvä tiedotus ja neuvonta. Kulttuuriympäristöjen suojeleminen ja näytteillepaneminen, arkisto- ja kirjastotoiminta, arkeologiset tutkimushankkeet yhdessä museoiden kanssa sekä eri museoiden kokoelmien vaaliminen ovat myös osa viraston tehtäväkenttää.
Historia

Riksantikvarie-viran perusti Kustaa II Aadolf 20. toukokuuta 1630. Viran ensimmäinen haltija oli Johannes Bureus. Bureus oli 1600-luvun merkittävin riimukirjoitustutkija, oli ollut kuninkaan yksityisopettajana ja herättänyt tämän kiinnostuksen muinaismuistoihin.
Aiheesta muualla

Riksantikvarieämbetetin sivusto
Roger Ascham

| Roger Ascham |
| --- | --- |
 Roger Ascham
Henkilötiedot
Syntynyt: 1515
Kuollut: 1568 (52–53 vuotta)
Kansalaisuus:  Englanti
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Pääteokset:  The Scholemaster
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Roger Ascham (1515 − 1568) oli englantilainen humoristi ja kirjailija, Maria Stuartin ja Elisabetin kirjuri sekä englannin kirjakielen varhaisimpia kehittäjiä.
Ascham on kirjoittanut muun muassa kasvatusopillisen teoksen The Scholemaster, joka käsittelee pääasiallisesti latinan kielen opettamista. Hän kirjoitti sen Richard Sackvillen pyynnöstä. Sackvillella oli itsellään ikäviä kokemuksia opettajasta, ja hän toivoi kahden poikansa vuoksi, että Ascham kirjoittaisi kirjan opettamisesta. Kirja ilmestyi painettuna vasta Aschamin kuoleman jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roger Ascham Wikimedia Commonsissa
The Scholemaster Projekt Gutenbergissa (englanniksi)
Robert H. Michel

Robert H. Michel
Robert Henry ”Bob” Michel (2. maaliskuuta 1923 Peoria, Illinois – 17. helmikuuta 2017 Arlingtonin piirikunta, Virginia) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko.
Michel syntyi ja varttui Peoriassa, Illinoisissa. Hän haavoittui toisessa maailmansodassa; hänelle myönnettiin kaksi Pronssitähteä, Purppurasydän ja neljä palvelutähteä. Hän valmistui Bradleyn yliopistosta vuonna 1948. Vuosina 1949–1956 hän toimi kongressiedustaja Harold Velden avustajana.
Michel oli erittäin pitkäaikainen Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Illinoisin 18. vaalipiiristä. Hän aloitti 1957 ja vetäytyi vasta 3. tammikuuta 1995, jolloin hänen paikkansa otti Ray LaHood. Vuosina 1981–1995 Michel toimi edustajainhuoneen vähemmistöjohtajana.
Ronald Reagan palkitsi Robert H. Michelin 18. tammikuuta 1989 Presidential Citizens Medalilla ja Bill Clinton 8. elokuuta 1994 Presidential Medal of Freedomilla.
Rapi:t

| Rapi:t |
| --- | --- |
 Rapi:t
Perustiedot
Junatyyppi:  pikajuna
Liikenne alkoi:  1994
Liikennöitsijä:  Nankai-rautatiet
Reitti
Alkuasema:  Nanban rautatieasema
Väliasemat:  6 kpl
Pääteasema:  Kansain kansainvälinen lentoasema
Matkan pituus:  43 km
Tekniset tiedot
Raideleveys:  1 067 mm
Sähköistettu osuus:  koko reitti
Matkanopeus:  130 km/h
Rapi:t (jap. ラピート, Rapīto) on Japanissa juna Nanban rautatieaseman ja Kansain kansainvälisen lentoaseman välisellä Nankai-päälinja. Juna aloitti liikennöinnin syyskuussa 1994. Noin 43 kilometrin matka kestää 34 minuuttia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rapi:t(japaniksi)