stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1679 Nevanlinna

| 1679 Nevanlinna> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  18. maaliskuuta 1941
Muut nimet:  1930 FH, 1941 FR, 1952 DB3, 1953 ND, 1953 OK, 1959 RT, 1963 FH, 1965 UB2 ja 1974 DD2
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  52,686  km
Pyörähdysaika:  17,92 h
Albedo:  0,037
Absoluuttinen magnitudi:  10,7  ja 10,64
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,15 , 0,1538160  tai 0,1525406815310844
Inklinaatio:  17,97654 astetta tai 17,97263652331741 astetta
Keskianomalia:  272,11067 astetta tai 271,1909522423477 astetta
Kiertoaika:  5,5 vuotta ja 2 011,032389292317 vuorokautta
Periapsis:  2,6362621 au ja 2,642404407512112 au
Apoapsis:  3,595 au ja 3,593657548325675 au
Radan isoakselin puolikas:  3,1154715 au ja 3,118030977918894 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1679 Nevanlinna on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty matemaatikko Rolf Nevanlinnan mukaan.
Nevanlinnan likimääräinen läpimitta on 33 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,12 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5,5 vuotta.
17 Thetis

| 17 Thetis |
| --- | --- |
 Thetis on kirkkain piste kuvan keskellä.
Löytäminen
Löytäjät:  R. Luther
Löytöaika:  17. huhtikuuta 1852
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,47 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,14 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,80 AU
Eksentrisyys:  0,135
Kiertoaika Auringon ympäri:  1418 päivää  3,88 vuotta
Inklinaatio:  5,59°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  90 km
Pyörähdysaika:  12,27 h
Asteroidiluokka:  S
17 Thetis (symboli: ) on  päävyöhykkeen asteroidi eli pikkuplaneetta, joka kiertää Aurinkoa Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä. Thetisin löysi R. Luther vuonna 1852. Nimensä pikkuplaneetta sai kreikkalaisen mytologian Thetisin mukaan.
Thetisin rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella). Uloin kuvan planeetoista on Jupiter
1705 Tapio

| 1705 Tapio> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  26. syyskuuta 1941
Muut nimet:  1941 SL1, 1948 TJ1, 1948 TV1, 1955 VN ja 1982 FM3
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  11,969  km
Pyörähdysaika:  25,44 h
Albedo:  0,089
Absoluuttinen magnitudi:  13,2  ja 13,31
Asteroidiluokka:  B-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,25 , 0,2450890  tai 0,2451219301272353
Inklinaatio:  7,70858 astetta tai 7,712003687586144 astetta
Keskianomalia:  105,22368 astetta tai 197,6510069548382 astetta
Kiertoaika:  3,49 vuotta ja 1 273,711718856781 vuorokautta
Periapsis:  1,7358663 au ja 1,735902334407896 au
Apoapsis:  2,863 au ja 2,863257195290678 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2994317 au ja 2,299579765143692 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1705 Tapio on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Suomen kansalliseepos Kalevalassa esiintyvän metsänhenki Tapion mukaan.
Tapion likimääräinen läpimitta on 12 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,3 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3,5 vuotta.
1677 Tycho Brahe

| 1677 Tycho Brahe |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  6. syyskuuta 1940
Muut nimet:  1928 SP, 1935 FL, 1940 RO, 1952 QN1, 1952 SD1 ja A916 UA
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  11,784  km
Pyörähdysaika:  3,848 h
Albedo:  0,221
Absoluuttinen magnitudi:  11,7  ja 11,71
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,11 , 0,1075604  tai 0,1071555297831999
Inklinaatio:  14,85512 astetta tai 14,85919240677972 astetta
Keskianomalia:  228,11308 astetta tai 260,2274161419944 astetta
Kiertoaika:  4,03 vuotta ja 1 471,782840354908 vuorokautta
Periapsis:  2,2591528 au ja 2,260854871743249 au
Apoapsis:  2,804 au ja 2,803531919896577 au
Radan isoakselin puolikas:  2,5314351 au ja 2,532193398181197 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1677 Tycho Brahe on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1940 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tanskalaisen tähtitieteilijän  mukaan.
Tycho Brahen likimääräinen läpimitta on 19 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,53 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta.
Itävallan väestö

| Väestötiedot |
| --- | --- |
 Itävallan väestönkehitys 1960-2015
Väkiluku:  9 073 568 (2021)
Väentiheys:  109 / km²
Väestönkasvu:  +0,41 (2021) %
Syntyvyys:  9.48 (2021) / 1 000 henkilöä
Kuolleisuus:  9.85 (2021) / 1 000 henkilöä
Elinajanodote:  82,0 (2021)
 -miehet:  79,4
 -naiset:  84,9
Hedelmällisyysluku:  1,5 (2021)
Ikärakenne
0–14-vuotiaat:  14,0 %
15–64-vuotiaat:  66,1 %
65 vuotta täyttäneet:  19.9, %
Sukupuolijakauma
Kaikkiaan:  96/100 miestä/naista
Vastasyntyneillä:  105/100 miestä/naista
Alle 15-vuotiailla:  105/100 miestä/naista
15–64-vuotiailla:  100/100 miestä/naista
65 vuotta täyttäneillä:  78/100 miestä/naista
Väestöryhmät
Suurin väestöryhmä:  itävaltalaiset
Kieli
Virallinen kieli:  saksa
Muut kielet:  slovenia, unkari, kroatia, tšekki, slovakia, romanikieli
Uskonto
Pääuskonto:  katolilaisuus 57 % (2018)
Vähemmistöuskonnot:  ortodoksisuus, islam
Itävallan väestö tarkoittaa Itävallassa asuvia ihmisiä. Itävallan väkiluku oli 18. lokakuuta 2021 9 073 568.
Väestöennuste

Lähde:
| Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- |
2030: 9 225 271
2040: 9 446 759
2050: 9 605 926
2060: 9 688 072
2070: 9 796 723
2080: 9 929 792
Syntyvyys

Itävallassa syntyi 2021 keskimäärin 9,48 lasta/1000 ihmistä. Itävallan hedelmällisyysluku oli 1,5.
Elinajanodote

Lähde:
| Vuosi | Elinajanodote |
| --- | --- |
1960: 68,6 v.
1970: 69,9 v.
1980: 72,5 v.
1990: 75,6 v.
2000: 78,1 v.
2010: 80,6 v.
2021: 82,0 v.
Kielet

Saksa on Itävallan ainoa virallinen kieli, mutta kroatian, slovenian ja unkarin kielillä on virallisten vähemmistökielten asemat.
Kielet > Kroatia

Kroatiaa puhuvat Burgenlandin kroaatit, joista valtaosa asuu Burgenlandissa. Heitä asuu kuitenkin huomattava määrä myös Wienissä. Kroatiaa puhuvien määräksi on arvioitu jopa 50 000 ihmistä.
Kielet > Slovenia

Sloveniaa puhutaan Kärntenin ja Steiermarkin osavaltioissa. Slovenialaiset järjestöt arvioivat, että koko Itävallassa on noin 50 000 sloveenia.
Kielet > Unkari

Unkaria jokapäiväisenä kielenä puhuvia oli vuonna 2001 noin 26 000. He asuvat enimmäkseen Burgenlandissa ja Wienissä. Unkarilaisia on arvioitu olevan noin 30 000.
Etniset ryhmät

Etnisesti Itävallan väestö on varsin homogeenista, 88,6 % puhuu saksaa päivittäisenä käyttökielenään. Etnisistä ryhmistä suurin ovat itävaltalaiset, joita on noin 91,1 % maan väestöstä. Merkittäviä vähemmistöjä ovat entisen Jugoslavian alueen kansalaisuudet, eli kroaatit, serbit, sloveenit ja bosniakit, joita on yhteensä noin 4 % väestöstä. Lisäksi noin 1,6 % on turkkilaisia ja 0,9 % saksalaisia.
Burgenlandin osavaltiossa elävät unkarilaisten, romanien, slovakien ja kroaattien historialliset vähemmistöt. Unkarilaisia elää lisäksi Wienissä ja romaneja ympäri maata. Itävallan sloveenit ovat keskittyneet maan etelärajalle Kärntenin ja Steiermarkin osavaltioihin. Itävallan turkkilaiset ovat maahan 1960-luvulta lähtien töihin tulleiden jälkeläisiä.
Uskonto

Vuonna 2018 Itävallan valtauskonto oli katolilaisuus. Katolisia oli 57%, ortodokseja 8,7%, muslimeja 7,9% ja luterilaisia 3,3%. Muita tai uskonnottomia oli 23,1%. Juutalaisia asui Itävallassa vuonna 1930 noin 100 000, nykyisin heitä on enää 10 000–20 000.
Suurimmat kaupungit

Luettelo Itävallan suurimmista kaupungeista 2019:
Wien 1 897 491
Graz 288 806
Linz 205 726
Salzburg 154 211
Innsbruck 132 110
Klagenfurt 100 817
Villach 62 234
Wels 61 627
Sankt Pölten 55 044
Dornbirn 49 563
Maahanmuutto

Vuonna 2020 Itävallassa asui noin 2,137 miljoonaa maahanmuuttajataustaista ihmistä, mikä on 24,4% koko väestöstä.
1680 Per Brahe

| 1680 Per Brahe> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  12. helmikuuta 1942
Muut nimet:  1934 PP, 1937 AA, 1937 AY, 1938 JA, 1942 CH, 1943 PC, 1949 XL, 1952 OG, 1953 VD1, 1960 FF ja A902 JA
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  13,96  km
Pyörähdysaika:  3,428 h
Albedo:  0,3
Absoluuttinen magnitudi:  11,1  ja 11,24
Asteroidiluokka:  S-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,18 , 0,1821860  tai 0,1819041882156389
Inklinaatio:  4,26134 astetta tai 4,259697965795348 astetta
Keskianomalia:  261,92382 astetta tai 340,7450492259923 astetta
Kiertoaika:  4,5 vuotta ja 1 643,653825402543 vuorokautta
Periapsis:  2,2281180 au ja 2,22986611456022 au
Apoapsis:  3,221 au ja 3,221490761834553 au
Radan isoakselin puolikas:  2,7244800 au ja 2,725678438197387 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1680 Per Brahe on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Löytö on tehty Turussa, ja se on nimetty Turun akatemian perustajan, ruotsalaisen kreivin mukaan.
Per Brahen likimääräinen läpimitta on 25 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,72 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4,5 vuotta.
1714 Sy

| 1714 Sy |
| --- | --- |
 1951 OA 
Löytäminen
Löytäjät:  L. Boyer
Löytöaika:  25. heinäkuuta 1951
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,57 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,17 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,97 AU
Eksentrisyys:  0,155
Kiertoaika Auringon ympäri:  1502 päivää  4,11 vuotta
Inklinaatio:  7,98°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  17 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  11,9
Albedo:  0,109
1714 Sy on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi L. Boyer vuonna 1951. Pikkuplaneetta sai nimensä Frédéric Syn mukaan, joka oli laskijana Pariisin observatoriossa. Ennen kuin tämä asteroidi nimettiin, se tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1951 OA. Syn läpimitta on noin 17 kilometriä ja albedo noin 0,109.
1718 Namibia

| 1718 Namibia> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Marja Väisälä
Löytöpäivä:  14. syyskuuta 1942
Muut nimet:  1942 RX, 1953 TV1, 1953 VB3 ja 1964 VL
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  9,747  km
Pyörähdysaika:  8,6028 h
Albedo:  0,074
Absoluuttinen magnitudi:  13,8  ja 13,82
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,28 , 0,2767802  tai 0,2775164179304591
Inklinaatio:  7,70225 astetta tai 7,706036383513598 astetta
Keskianomalia:  30,14712 astetta tai 103,6276851028071 astetta
Kiertoaika:  3,64 vuotta ja 1 327,982307087515 vuorokautta
Periapsis:  1,7107754 au ja 1,708272790947291 au
Apoapsis:  3,020 au ja 3,020617479621834 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3654987 au ja 2,364445136789203 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1718 Namibia on Marja Väisälän vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Namibian mukaan. Väisälä toimi kyseisessä maassa opettajana.
Namibian likimääräinen läpimitta on 9 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,36 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 8 kuukautta.
18 Melpomene

| 18 Melpomene |
| --- | --- |
 Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Melpomenestä.
Löytäminen
Löytäjät:  J. R. Hind
Löytöaika:  24. kesäkuuta 1852
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,30 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,79 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,80 AU
Eksentrisyys:  0,218
Kiertoaika Auringon ympäri:  1270 päivää  3,48 vuotta
Inklinaatio:  10,13°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  141 km
Pyörähdysaika:  11,57 h
Asteroidiluokka:  S
18 Melpomene (symboli: ) on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. R. Hind vuonna 1852. Nimensä asteroidi sai kreikkalaisen mytologian Melpomenen mukaan. Melpomene ei ollut Hindin ensimmäinen löytö, sillä hän oli jo löytänyt Iriksen, Floran, Victorian ja Irenen.
Melpomenen rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella). Uloin kuvan planeetoista on Jupiter
1801 Titicaca

| 1801 Titicaca |
| --- | --- |
 1952 SP1 

Löytäminen
Löytäjät:  M. Itzigsohn
Löytöaika:  23. syyskuuta 1952
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,02 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,81 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,23 AU
Eksentrisyys:  0,069
Kiertoaika Auringon ympäri:  1915 päivää  5,24 vuotta
Inklinaatio:  10,97°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  23 km
Pyörähdysaika:  3,21 h
Absoluuttinen kirkkaus:  11,00
Albedo:  0,131
1801 Titicaca on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi M. Itzigsohn vuonna 1952. Pikkuplaneetan nimi tuulee Andien vuoristossa Perun ja Bolivian rajalla sijaitsevan Titicaca-järven mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1952 SP1. Titicacan läpimitta on noin 23 kilometriä ja pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 3,21 tuntia.
182 Elsa

| 182 Elsa |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  J. Palisa
Löytöaika:  7. helmikuuta 1878
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,42 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,97 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,87 AU
Eksentrisyys:  0,186
Kiertoaika Auringon ympäri:  1 371 päivää 3,75 vuotta
Inklinaatio:  2,00°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  44 km
Pyörähdysaika:  80,09 h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,12
Albedo:  0,208
Asteroidiluokka:  S
182 Elsa on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi, jonka löysi J. Palisa vuonna 1878. Elsan läpimitta on noin 44 kilometriä ja vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 80,09 tuntia. Elsa on S-tyypin asteroidi.
1810 Epimetheus

| 1810 Epimetheus |
| --- | --- |
 4196 P-L 
Löytäminen
Löytäjät:  C. J.  van Houten,  I. van Houten-Groeneveld,  T. Gehrels
Löytöaika:  24. syyskuuta 1960
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,22 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,02 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,43 AU
Eksentrisyys:  0,092
Kiertoaika Auringon ympäri:  1211 päivää 3,32 vuotta
Inklinaatio:  4,03°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  8–19 km
Pyörähdysaika:  28,61 h
Absoluuttinen kirkkaus:  12,3
1810 Epimetheus on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysivät C. J.  van Houten, I. van Houten-Groeneveld ja T. Gehrels Palomarilla vuonna 1960. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Epimetheuksen mukaan. Ennen kuin tämä asteroidi sai oikean nimensä se tunnettiin tunnuksella 4196 P-L. Koska Epimetheuksen absoluuttinen magnitudi (H) on 12,3, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 8–19 kilometriä. Epimetheuksen pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 28,61 tuntia.
Ifigeneia taurien mailla

| Ifigeneia taurien mailla> Ἰφιγένεια ἐν Ταύροις |
| --- | --- |
 Orestes ja Pylades tuodaan Ifigeneian eteen. Benjamin Westin maalaus, 1766.
Kirjoittaja:  Euripides
Alkuperäiskieli:  muinaiskreikka (klassinen)
Tyylilaji:  tragedia
Tapahtumapaikka ja -aika:  Artemiin temppelin edusta, Tauria, Skyytia
Kantaesitys:  n. 414–412 eaa.
Kantaesityspaikka:  Dionysoksen teatteri, Ateena
Henkilöt
Henkilöt:  Ifigeneia Orestes Pylades paimen palvelija Thoas Athene
Kuoro:  kreikkalaisia orjanaisia
Ifigeneia taurien mailla (m.kreik. Ἰφιγένεια ἐν Ταύροις, Ifigeneia en Taurois), usein Ifigeneia Tauriissa (lat. Iphigenia in Tauris), on Euripideen kirjoittama antiikin kreikkalainen tragedia. Se kertoo Ifigeneian ja Oresteen kohtaamisesta taurien maassa eli nykyisellä Krimillä kummankin uskottua toisensa kuolleeksi.
Historia

Euripideen Ifigeneia taurien mailla -tragedian ensiesitys oli noin vuonna 414–412 eaa. Näytelmän nimeksi on usein vakiintunut Ifigeneia Tauriissa, mitä sen latinankielinen nimi tarkoittaa. Tämä perustuu väärään analogiaan Euripideen toisen Ifigeneia-tragedian Ifigeneia Auliissa kanssa. Todellisuudessa näytelmän kreikankielinen nimi kuuluu suomeksi oikeammin Ifigeneia taurien mailla. Tauriin kaupunkia eli Khersonesosta ei ollut olemassa vielä siihen aikaan, johon näytelmän tapahtumat sijoittuvat, vaan se perustettiin vasta 400-luvulla eaa. Krimin niemimaa taas tunnettiin Taurien Khersonesoksena tai Tauriana.
Tragedian tapahtumat sijoittuvat noin 20 vuotta myöhempään aikaan kuin näytelmän Ifigeneia Auliissa tapahtumat, mutta historiallisesti Euripides kirjoitti Ifigeneian Auliissa useita vuosia aiemmin. Samoihin aikoihin Ifigeneia taurien mailla -tragedian kanssa Euripides kirjoitti myös Helenan, jossa on joitakin yhtäläisyyksiä näytelmän kanssa.
Näytelmää on arvostettu sekä antiikin aikana että nykyisin, ja siitä on tehty useita jäljitelmiä. Tunnetuimpia on Johann Wolfgang von Goethen Iphigenie auf Tauris. (Iphigeneia Tauriissa, suom. Eino Leino.)
Sisältö

Näytelmän tapahtumat sijoittuvat taurien maahan eli Taurien Khersonesokselle Artemis-jumalattaren temppelin edustalle. Näyttämön keskellä on alttari. Suhteellisen lähellä on merenranta. Tragedia koostuu 1 499 runosäkeestä.
Sisältö > Tausta

Vuosia ennen näytelmän tapahtumia sen päähenkilö prinsessa Ifigeneia vältti täpärästi kuoleman, kun hänen isänsä Agamemnon oli uhraamassa häntä Auliissa, jotta kreikkalaiset pääsisivät purjehtimaan Troijan sotaan. Näistä tapahtumista kertoo näytelmä Ifigeneia Auliissa. Artemis kuitenkin puuttui asioihin viime hetkellä ja korvasi Ifigeneian alttarilla uhrikauriilla. Ifigeneian Artemis vei Skyytiaan taurien maahan. Siellä hänestä on tullut Artemiin temppelin papitar. Hänen tehtävänään on uhrata kaikki ne, jotka rantautuvat kuningas Thoaksen maille.
Ifigeneia vihaa vastenmielistä tehtäväänsä ja haluaisi ilmoittaa perheelleen Kreikkaan, että on edelleen elossa ja haluaisi palata kotiin. Hän on myös nähnyt enneunen koskien pikkuveljeään Orestesta, ja uskoo hänen kuolleen.
Sillä välin Orestes on surmannut Pyladeen avustuksella äitinsä Klytaimnestran kostoksi isänsä Agamemnonin murhasta. Erinykset eli kostottaret vainoavat Orestesta hänen rikoksensa vuoksi, ja hän on välillä hulluuden puuskissa. Apollon kehottaa häntä menemään Ateenaan tuomittavaksi oikeudenkäynnissä, joka on aiheena Aiskhyloksen tragediassa Eumenidit. Vaikka Orestes saa vapauttavan tuomion, kostottaret eivät jätä häntä rauhaan. Apollon lähettää Oresteen varastamaan Artemiin pyhän kulttikuvan ja tuomaan sen Ateenaan, niin että hän lopultakin vapautuisi vainosta.
Tulkintoja

Näytelmä kuvaa erityisesti ystävien uskollisuutta ja sisarusten välistä kiintymystä. Samalla näytelmän Ifigeneia on esimerkki Euripideelle ominaisesta vahvojen naishahmojen kuvauksesta, vaikka ehkä häviääkin voimassa saman näytelmäkirjailijan Medeia- ja Elektra-kuvauksille (tragedioissa Medeia ja Elektra). Suuri osa juonesta keskittyy siihen, että Orestes ja Ifigeneia eivät tunnista toisiaan. Juoneltaan näytelmä ei ole erityisen traaginen, sillä traagiset tapahtumat ovat vain lähellä toteutumistaan. Siksi näytelmää on kuvattu ennemmin ”romanttiseksi melodraamaksi”. Näytelmän lopussa on Euripideelle tyypillinen deus ex machina -ratkaisu.
Näytelmän hallitseva teema on uhraaminen. Samalla se on tärkeä ihmisuhreja koskevien antiikin kreikkalaisten käsitysten tutkimisen kannalta. Tragediassa Ifigeneia kertoo itse näkemyksiään omasta uhraamisestaan, ja samalla hän on uhraajan roolissa uudessa uhritoimituksessa. Hän on katkera omasta kohtalostaan, ja kutsuu uhraamista toistuvasti ”teurastamiseksi", vaikka siitä yleensä käytettiin muita ylevämpiä sanoja. Näytelmän kirjoittamisen aikaan muistumat Artemis Tauropolokselle aiemmin suoritetuista ihmisuhreista ja eksoottisten taurien uskonnollisista käytännöistä olivat sekoittuneet. Sekaannusta lisäsi se, että Artemis tunnettiin joskus nimellä Ifigeneia, joka esiintyy myös Agamemnonin tyttären nimenä.
Näytelmässä kuvattu myytti toimii etiologisena selityksenä sekä Artemis Tauropoloksen temppelille että Brauronin Artemiin temppelille, jotka kummatkin sijaitsivat itäisessä Attikassa Ateenan kaupunkivaltion alueella.
Kirjallisuutta > Tekstilaitoksia ja käännöksiä

Euripides: Iphigenia in Tauris. Teoksessa Euripidis fabulae.  (Vol. II (Sup., El., Her., Tro., Iph.Tau., Ion) Toim. James Diggle. Oxford Classical Texts)  Oxford University Press, 1981.  ISBN 978-0-19-814590-5  Kreikankielinen alkuteksti.
Euripides: Iphigenia in Tauris.  (Aris and Phillips Classical Texts. Toim. Martin Cropp)  Oxford University Press, 2000.  ISBN 9780856686528  Kreikankielinen alkuteksti, englanninkielinen käännös ja kommentaari.
Euripides: Iphigenia among the Taurians. Teoksessa Euripides: Trojan Women. Iphigenia among the Taurians. Ion.  (Edited and translated by David Kovacs. Loeb Classical Library 10)  Cambridge, Massachusetts:  Harvard University Press, 1999.  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Kyriakou, Poulheria: A Commentary on Euripides' Iphigenia in Tauris.  (Untersuchungen zur antiken Literatur und Geschichte, nide 80)  Walter de Gruyter, 2012.  ISBN 9783110926606  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ifigeneia taurien mailla Wikimedia Commonsissa
Εὐριπίδης: Ἰφιγένεια ἐν Ταύροις. Wikisource. (muinaiskreikaksi)
Euripides: Iphigenia in Tauris. Wikisource. (englanniksi)
Euripides: Iphigenia in Tauris. Perseus. (muinaiskreikaksi)
Euripides: Iphigenia in Tauris. Perseus. (englanniksi)
Euripideen näytelmät
| --- | --- |
Säilyneet:  Alkestis · Andromakhe · Bakkhantit · Elektra · Foinikian naiset · Hekabe · Helena · Herakleen lapset · Herakles · Hippolytos · Ifigeneia Auliissa · Ifigeneia taurien mailla · Ion · Kyklooppi · Medeia · Orestes · Troijan naiset · Turvananojat · (Rhesos)
Kadonneita ja katkelmallisia:  Aiolos
Ifigeneia taurien mailla. Valentin Serovin maalaus, n. 1893.
Näytelmän esitys Italiassa 1930-luvulla.
Goethen version Iphigenie auf Tauris esitys Saksassa vuonna 1963.
Peruutuskamera

Peruutuskameran näkymä Lexus IS 250:ssä.
Volkswagen Golf VII:n peruutuskameran linssi on sijoitettu Volkswagen-logon alle. Se tulee esiin, kun peruutusvaihde kytketään päälle.
Peruutuskamera on videokamera, joka on asennettu ajoneuvon peräosaan helpottamaan peruuttamista. Peruutuskameran näytöllä näkyy ajoneuvon takana oleva alue, johon kuljettajalla ei muutoin ole näköyhteyttä.
Peruutuskamerat on yleensä liitetty ajoneuvon keskikonsolin näyttöön, mutta joissain automalleissa kameran kuva näytetään taustapeilissä.
Peruutuskameroiden kuva eroaa muista kameroista sillä, että kuva on käännetty vaakatasossa, niin että näkymä on peilikuva. Tämä on tarpeen, koska kamera ja kuljettajan kasvot ovat vastakkaisiin suuntiin, ja ilman sitä kameran vasen olisi kuljettajan oikea ja päinvastoin.
Vuodesta 2018 lähtien peruutuskamera on pakollinen varuste kaikissa uusissa Yhdysvalloissa myytävissä henkilöautoissa.
Käännös suomeksi
Tabasco-chili

| Tabasco |
| --- | --- |
 Punaisia ja keltaisia tabasco-chilejä
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Koisomaiset Solanales
Heimo::  Koisokasvit Solanaceae
Suku::  Paprikat Capsicum
Laji::  frutescens
Lajike::  ’Tabasco’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tabasco (Capsicum frutescens 'Tabasco') on tulinen chililajike, noin 30 000–50 000 yksikköä scovillen asteikolla. Tabascoa käytetään myös samannimisessä mausteessa (chilikastike), jossa on kylläkin suurin osa etikkaa ja suolaa.
Capsicum frutescens -lajille tyypillisesti Tabasco on monivuotinen pensasmainen kasvi. Tabascon suipot ylöspäin kasvavat hedelmät ovat noin 4 cm pitkiä. Hedelmät ovat raakoina kellertävän vihreitä ja kypsyvät keltaisen kautta kirkkaanpunaisiksi.
1960-luvulla tupakan mosaiikkivirus tuhosi suuren osan sadosta. Virukselle vastustuskykyisen lajikkeen nimeltä 'Greenleaf tabasco' viljeleminen aloitettiin 1970-luvulla.