stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjanmaan rata
Peruskorjaus

Vuonna 2007 rataa ryhdyttiin peruskorjaamaan ja samalla rakentamaan rinnakkaista rataa joillekin rataosille. Vuonna 2010 Kiviniemen hallitus päätti Kokkola-Ylivieska-kaksoisraiteen rakentamisesta. Koska kyseinen rataosuus on hyvin vilkkaasti liikennöity, perusparannuksen myötä radan kapasiteettia voidaan lisätä. Hankkeen kustannusarvioksi asetettiin 880 miljoonaa euroa. Hankkeen oli määrä valmistua vuoden 2017 lopussa.
Peruskorjauksen osittain valmistuttua radalla liikennöivä VR nopeutti Helsingin ja Oulun välistä junayhteyttä vajaasta 6 tunnista vajaaseen 5½ tuntiin joulukuussa 2016. VR arvioi pystyvänsä nopeuttamaan junayhteyttä 5 tuntiin vuonna 2017 peruskorjauksen lopullisesti valmistuttua. Pohjanmaan radan peruskorjaus valmistuikin suunnitelman mukaan 2017, mutta aikataulun mukaisia nopeuksia ei kuitenkaan koskaan nostettu, koska Riihimäki-Tampere-välille alkoi tulla työmaista johtuvia nopeusrajoituksia jo syyskuussa 2016.
VR nopeutti aikataulun mukaisia nopeuksia Helsingistä Ouluun nopeimmillaan 5 tuntiin ja 13 minuuttiin 15. joulukuuta 2019. Myös matka Rovaniemeltä Helsinkiin nopeutuu parhaimmillaan jopa tunnilla.
Petteri Orpon hallitus on linjannut hallitusohjelmassaan, että Limingan ja Oulun välinen osuus levennetään kaksiraiteiseksi heidän hallituskautensa aikana. Vaikka hallituksen talousarvioesityksessä hanketta pidetään kiireellisenä, siirtynee varsinainen rahoituspäätös hankkeen toteuttamisesta aikaisintaan vuoteen 2025.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjanmaan rata Wikimedia Commonsissa
Kokkola–Ylivieska-kaksoisraide Youtubessa Väylävirasto
Oulun liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Liikenne:   Oulun liikenne  Oulun seudun liikenne  Potnapekka 
Liikennekeskukset:   Kivisydän  Oritkarin yhdistettyjen kuljetusten terminaali  Oulun lentoasema  Oulun asemakeskus  Oulun rautatieasema  Oulun satama  Pikkaralan rautatieasema  Toppilan rautatieasema  Tuiran rautatieasema 
Oulu kautta kulkevat tiet:   Valtatie 4  Valtatie 20  Valtatie 22  Seututie 815  Seututie 816  Seututie 834  Seututie 836  Seututie 847  Seututie 849  Yhdystie 8300  E8  E75 
Oulun kautta kulkevat rautatiet:   Pohjanmaan rata  Oulu–Tornio-rata  Oulu–Kontiomäki-rata 
Katuja:   Aleksanterinkatu  Isokatu  Kauppurienkatu  Kirkkokatu  Pakkahuoneenkatu  Rantakatu  Rautatienkatu  Saaristonkatu  Torikatu  Uusikatu  Yliopistokatu 
Sillat:   Erkkolan silta  Kiskopolun silta  Joutsensilta  Möljän silta  Rautasilta  Sangin silta  Tuiran sillat 
Muut kaupungin sisäiset tiet:   Hetekyläntie  Joloksentie  Merikoskenkatu  Raitotie  Poikkimaantie  Seututie 833  Seututie 848  Valtatie
Meemiosake

Meemiosake on osake, jonka puolesta kampanjoidaan voimakkaasti sosiaalisessa mediassa ja keskustelualueilla. Esimerkiksi Reddit, Twitter ja Facebook ovat toimineet alustoina meemiosakkeisiin liittyville kampanjoille. Sosiaalisen median avulla sijoittajat pystyvät suorittamaan yhteisesti koordinoituja ostotoimenpiteitä. Meemiosakkaiden taustalla ei tyypillisesti ole niinkään analyytikoiden ja muiden talousalan ammattilaisten arviot vaan yhteisöllinen näkemys. Niiden taustalla saattaa myös vaikuttaa voimakkaasti hehkutus ja tunne fundamenttianalyysin sijaan.
Meemiosakkeiden volatiliteetti on tyypillisesti hyvin korkea. Niiden hinnat saattavat nousta ja laskea huomattavasti lyhyellä aikavälillä. Meemiosakkeisiin voi liittyä myös heikko likviditeetti ja matalat vaihtomäärät, mitkä saattavat lisätä volatiliteettia entisestään.
Yksi tunnetuimmista meemiosakkeista on GameStop, jonka osakkeen hinta nousi vuoden 2021 alussa noin 20 dollarista lähes 500 dollariin muutaman viikon kuluessa. Myös esimerkiksi elokuvateatteriketju AMC, sairausvakuutusyhtiö Clover Health sekä muovituotteita valmistava Tupperware ovat päätyneet meemiosakkeiden joukkoon. Merkittävistä talousvaikeuksista kärsineen Tupperwaren kurssi ehti ensin laskea vuoden 2023 alusta yli 80 prosenttia, kunnes yhtiön osakekurssi lähti meemisijoittajien myötävaikutuksella voimakkaaseen nousuun ja kohosi kesäkuun puolestavälistä elokuun 2023 alkuun ulottuneella ajanjaksolla liki 570 prosenttia.
Punanata

| Punanata |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Pikkunadat Festuca
Laji::  rubra
Kaksiosainen nimi
 Festuca rubra  L. 
Alalajeja
 Pohjanpunanata (Festuca rubra subsp. arctica)  Mätäspunanata (Festuca rubra subsp. juncea)  Öölanninpunanata (Festuca rubra subsp. oelandica)  Niittypunanata (Festuca rubra subsp. rubra) 
Katso myös
   Punanata Wikispeciesissä   Punanata Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punanata (Festuca rubra) on heinäkasvi, joka kuuluu pikkunatojen sukuun.
Ulkonäkö ja koko

Punanata on vihreä tai sinertävä, kapealehtinen heinä. Punanadan röyhy on punavioletti tai vihreä. Tähkylät ovat liereäselkäisiä, suuria ja pitkulaisia, 5–6-kukkaisia ja niitä kannattelevat kukinnon haarat tukevia ja lyhyitä.
Levinneisyys

Punanataa tavataan koko Euroopassa, Venäjällä lähinnä länsiosissa sekä Pohjois-Amerikan itäosissa. Suomessa se kasvaa yleisenä koko maassa.
Elinympäristö

Punanata kasvaa niityillä, rannoilla, pelloilla ja tienvarsilla.
Käyttö

Punanataa käytetään laidunmailla sekä nurmikkosiemenseosten valtalajina. Se voidaan leikata hyvin lyhyeksikin.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Punanata – Festuca rubra
Puotinharju

| Puotinharju> Botbyhöjden |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Puotinharju korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Itäinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  453
Pinta-ala:  1,42 km² 
Väkiluku:  4 045  (2013)
Väestötiheys:  2661 as./km²
Osa-alueet:  on itse osa-alue Vartiokylän peruspiirissä
Postinumero(t):  00900
Lähialueet:  Itäkeskus, Roihupellon teollisuusalue, Myllypuro, Kontula, Vartioharju, Puotila
Puotinharju (ruots. Botbyhöjden) on Helsingin 45. kaupunginosaan eli Vartiokylään kuuluva osa-alue Itä-Helsingissä. Alueen nimi on johdettu vanhasta kylännimestä Botby (suom. Vartiokylä).
Puotinharjusta Helsingin keskustaan on matkaa 10 kilometriä. Alueen ytimen muodostaa kerrostalolähiö, jossa oli vuoden 2005 alussa 3 778 asukasta, ja joka palveluineen tarjoaa työpaikkoja 258 ihmiselle. Asuinalue rakennettiin 1960-luvulla, erityisesti vuosina 1962–1965. Vuoden 2022 lopussa Puotinharjun postinumeroalueen, johon kuuluvat myös Itäkeskus ja Vartiokylä, asukkaista 35 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia.
Puotinharjulaisilla on etenkin Kehä I:n länsipuolella käytössään hyvät palvelut, tosin ne sijoittuvat enimmäkseen virallisesti naapurikaupunginosiin. Puotinharjussa sijaitsee Itäkeskuksen uimahalli ja Prisma Itäkeskus, Myllypurossa Myllypuron liikuntapuisto, Itäkeskuksen peruskoulu ja Itäkeskuksen lukio sekä Itäkeskuksen kaupunginosassa muun muassa Kauppakeskus Itis, Kulttuurikeskus Stoa ja Puhos-ostoskeskus. Aluetta palvelevat Itäkeskuksen ja Puotilan metroasemat.
Monet Puotinharjun kadut ovat saaneet nimensä Suomen vanhojen linnojen mukaan. Alueella on muun muassa Turunlinnantie, Raaseporintie, Kajaaninlinnantie, Olavinlinnantie, Kastelholmantie ja Korsholmantie.
Puotinharjun välittömässä läheisyydessä sijaitsevassa Myllypuron liikuntapuistossa sijaitsee osia 1. maailmansodan aikaisista maalinnoituksista, joita rakennettiin vuosina 1914–1918 Helsingin ympärille, ja jotka kuuluivat osana Suomenlahden ja Pietarin puolustamiseen tarkoitettuun suurempaan kokonaisuuteen.
Puotinharjun rajat

Kehä I:n länsipuolella kaupunginosa on kapeimmillaan vain 200 metriä leveä, ja Myllypuron, Puotinharjun sekä Itäkeskuksen kaupunginosien rajat tällä alueella ovat hyvin monimutkaiset. Puotinharjulaisilla on tällä alueella käytössään hyvät palvelut, mutta ne sijoittuvat enimmäkseen virallisesti naapurikaupunginosiin. Esimerkiksi Itäkeskuksen peruskoulu ja lukio ovat tosiasiassa Myllypurossa, ja niiden vieressä olevat kerrostalot sen sijaan kuuluvat Puotinharjuun Itäkeskuksen rajan kulkiessa vasta Turunlinnantiellä. Kehä I:n länsipuolella lähinnä alueen asuinkerrostalot kuuluvat Puotinharjuun ja kaikki muu kuuluu joko Itäkeskukseen tai Myllypuroon.
Kulttuurikeskus Stoa sekä aiemmin Puotinharjun ostoskeskuksena tunnettu Puhos ovat kuuluneet Itäkeskukseen siitä lähtien kun Itäkeskus erotettiin osittain Puotinharjusta, osittain Marjaniemestä omaksi osa-alueekseen vuonna 1996. Osa-alueen eteläraja kulkee osittain Itäväylää pitkin, Itäkeskuksen metroaseman ja kauppakeskuksen kohdalla kuitenkin pohjoisempana, Turunlinnantietä pitkin – näin ollen Itäkeskuksen Prisma sijaitseekin todellisuudessa Puotinharjussa. Stoan ja Puhoksen kohdalla Puotinharju raja kulkee hieman Turunlinnantietä pohjoisempana siten, että raja kulkee välittömästi kohteiden pohjoispuolella. Myllypuro puolestaan alkaa noin 200 metriä Puhoksesta pohjoiseen, jalkapallokentältä.
Lännessä ja pohjoisessa raja kulkee Myllypuron liikuntapuiston etelä- ja länsireunassa kulkevaa kävelytietä pitkin. Itäväylän ja Varikkotien kohdalla Puotinharju jatkaa kapeana kaistaleena Ratasmyllyntielle asti, josta alkaa Roihupellon teollisuusalue. Myllypuro puolestaan työntyy kapeana kaistaleena Puotinharjun ja Roihupellon välissä Varikkotielle siten, että tennishalli kuuluu Myllypuroon, vaikka sen edestä kulkeva Varikkotie kuuluu Puotinharjuun. Heti Itäväylän eteläpuolella alkaa Itäkeskus, johon Marjaniemen siirtolapuutarha siis kuuluu. Idässä rajalinja Vartioharjun osa-alueeseen päin kulkee Kukkaniityntietä niin, että aivan pohjoisimmat itäpuolen talot luetaan kuitenkin Puotinharjuun. Puotinharjulla ja Kontulalla on yhteistä rajaa noin 100 metriä. Itäväylän eteläpuolella ja Itäkeskuksen itäpuolella sijaitseva Puotila on myös Puotinharjun naapureita.
Palvelut

Puotinharjun välittömässä läheisyydessä sijaitsee 1960-luvun alussa rakennettu, aikoinaan Suomen suurimpiin kuulunut ostoskeskus Puhos. Nykyisin se kuitenkin on jäänyt viereisen Itiksen varjoon. Puotinharjun alueella sijaitsee myös Prisma Itäkeskus.
Puotinharjussa sijaitsevat muun muassa
Puotinharjun päiväkoti
Botby grundskola
Itäkeskuksen uimahalli
Prisma Itäkeskus
Puotilan metroasema (puoliksi Puotinharjun osa-alueella, raja kulkee Itäväylää pitkin)
Puotinharjun välittömässä läheisyydessä Itäkeskuksessa sijaitsevat mm.:
Itäkeskuksen metroasema
Kauppakeskus Itis
Kulttuurikeskus Stoa
Ostoskeskus Puhos
Puotinharjun välittömässä läheisyydessä Myllypurossa sijaitsevat mm.:
Päiväkoti Myllytonttu
Itäkeskuksen peruskoulu
Itäkeskuksen lukio
Myllypuron liikuntapuisto
Myllypuron jäähalli
Tennishalli (Myllypurossa, mutta edestä kulkeva tie kuuluu Puotinharjuun)
Liikenneyhteyksiä Puotinharjuun

Helsingistä Porvooseen johtava seututie 170 kulkee Puotinharjun ohi. Helsingin alueella sen nimenä on Itäväylä, ja sen osuus Sörnäisistä Itäkeskukseen saakka on rakennettu moottoritiemäiseksi eritasoliittymineen. Kehä I päättyy itäpäässään Itäväylään Itäkeskuksen alueella ja kulkee myös Puotinharjun kautta, jossa sillä on myös nimenä Myllymestarintie.
Joukkoliikenneyhteydet ovat yöaikaa lukuun ottamatta varsin hyvät. Itäkeskuksen ja Puotilan metroasemat palvelevat sujuvasti myös Puotinharjua, vaikkakin tietyistä osista niille on kävelyä yli kilometri, jolloin voi kuitenkin mennä bussilla. Itäkeskuksen metroasema sijaitsee Itis-kauppakeskuksen länsipäädyssä, Puotilan metroasema puolestaan Itäkeskuksen Prisman vieressä. Itäväylää, Turunlinnantie-Vanhanlinnantietä sekä Kehä I:tä ja Meripellontietä pitkin kulkee useita kaupungin, seutuliikenteen ja kaukoliikenteen linja-autoreittejä, jotka palvelut ovat puotinharjulaisille lähietäisyydellä. Busseilla pääsee mm. keskustaan, Itäkeskukseen, Malmille, Kontulaan ja kaukoliikenteen busseilla mm. Porvooseen.
Kevyen liikenteen reitistöä on alueella melko paljon. Eräs kaupungin opastetuista kevyen liikenteen maisemareiteistä kulkee Puotinharjun läpi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kauppakeskus Itis, Itäkeskus
Historiallisia valokuvia Puotinharjusta, Albumit auki -arkisto
Päiväkoti Myllytonttu, Myllypuro (Arkistoitu – Internet Archive)
Itäkeskuksen koulu, Myllypuro (Arkistoitu – Internet Archive)
Itäkeskuksen lukio, Myllypuro (Arkistoitu – Internet Archive)
Itäkeskuksen uimahalli, Puotinharju (Arkistoitu – Internet Archive)
Myllypuron jäähalli, Myllypuro
Finland Tennis Club, tennis-, squash- ja sulkapallohalli kuntosaleineen, Myllypuro
Ostoskeskus Puhos.
2009 avattu Prisma ja 1960-luvulla rakennettuja asuintaloja Puotinharjussa. Etualalla Kehä I:n ja Vanhanlinnantien risteys.
Puotinharju–Itäkeskus akselia. Vasemmalla kauppakeskus Itis ja oikealla ostoskeskus Puhos.
Matti Tolonen

Matti Tolonen on seuraavien henkilöiden nimi:
Matti Tolonen (1892–1967), jääkärikapteeni
Matti Tolonen (s. 1941), ylilääkäri ja työterveysopin professori
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Matti Tolonen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Merijoki (Yläne)

| Merijoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Elijärvi
Laskupaikka:  Lampsijärvi
Merijoki on Laajoen vesistöön kuuluva joki Yläneellä Pöytyän kunnassa. Se on Elijärven ainoa laskujoki ja se laskee Lampsijärveen. Myös Vaskijärven luonnonpuistossa sijaitsevan Iso-Valasen vedet virtaavat Merijokeen. Lisäksi joki saa vettä sen eteläpuolisilta Haraissuolta ja Pajusuolta.
Joessa on sijainnut saha vuodesta 1746, jolloin Heinijoen kyläläiset rakensivat jokeen ensimmäisen sahan. Vuodesta 1908 eteenpäin paikalla on toiminut Mäkilän Saha -niminen yritys.
Max van der Stoel

| Max van der Stoel |
| --- | --- |
 Stoel ulkoministerinä lokakuussa 1973.
Alankomaiden ulkoministeri
 11. toukokuuta 1973 – 19. joulukuuta 1977,   11. syyskuuta 1981 – 29. toukokuuta 1982  
Edeltäjä:  Norbert Schmelzer,   Chris van der Klaauw
Seuraaja:  Chris van der Klaauw,   Dries van Agt
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. syyskuuta 1924 Voorschoten, Alankomaat
Kuollut: 23. huhtikuuta 2011 (86 vuotta)
Ammatti:  asianajaja
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
 Nimikirjoitus
Max van der Stoel (3. syyskuuta 1924 Voorschoten, Alankomaat – 23. huhtikuuta 2011 Haag, Alankomaat) oli alankomaalainen poliitikko ja diplomaatti, joka oli kahteen kertaan maansa ulkoministerinä. Hän toimi urallaan lisäksi Alankomaiden YK-suurlähettiläänä ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön vähemmistövaltuutettu.
Elämä > Nousu Alankomaiden ulkoministeriksi

Lukion jälkeen Van der Stoel aloitti Leidenin yliopistossa oikeustieteelliset opinnot. Hän valmistui tohtoriksi vuonna 1953 ja kuului sen jälkeen vuodet 1953–1958 Wiardi Beckman -säätiöön. Opintojen jälkeen hän liittyi myös Alankomaiden Työväenpuolueeseen.
Vuonna 1960 Van der Stoel valittiin Alankomaiden parlamentin ylähuoneeseen, senaattiin. Kolme vuotta myöhemmin hänet valittiin parlamentin alahuoneeseen. Heinäkuulta 1965 marraskuulle 1966 Van der Stoel oli Jo Calsin hallituksessa ulkoasioiden valtiosihteeri. Hän sai parlamentaarikkona mainetta ihmisoikeuksien puolestapuhujana, kun hän raportoi vuonna 1969 Euroopan neuvostolle Kreikan sotilasjuntan väkivaltaisuuksista.
Van der Stoel valittiin vuonna 1973 ulkomisteriksi Joop den Uylin hallitukseen. Hän toimi ministerinä neljän vuoden ajan ja ajautui usein ristiriitoihin puolueensa radikaalien edustajien kanssa. Työväenpuolue joutui oppositioon vuonna 1977, mutta Van der Stoel kiisteli edelleen puolueensa vasemmistosiiven kanssa, erityisesti risteilyohjuksista. Hän pelasi ulkoministeriksi vuonna 1981 Dries van Agtin hallitukseen. Hän jätti paikkansa toukokuussa 1982.
Elämä > Diplomaattiura

Van der Stoel oli Alankomaiden YK-suurlähettiläs vuodet 1983–1986. Hän oli kahdesti ehdolla YK:n pakolaisasian päävaltuutetuksi, mutta häntä ei valittu tehtävään. Vuonna 1991 Van der Stoelista tuli YK:n Irakin ihmisoikeustilanteen raportoija. Samana vuonna hänet nimettiin maansa valtioministeriksi.
Vuodesta 1993 vuoteen 2001 Van der Stoel oli Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö ensimmäinen vähemmistövaltuutettu. Tehtävä vei hänen keskittymisensä erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan tilanteeseen, ja hän oli myös jäsenenä komissiossa, joka käsitteli entisessä Jugoslaviassa kadonneita henkilöitä. Vuonna 1999 Alankomaiden hallitus ehdotti Van der Stoelia Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi. Alankomaiden ulkoasiainministeriö perusti vuonna 2001 Max van der Stoel -palkinnon, jonka arvo on 50 000 euroa. Se myönnetään joka toinen vuosi henkilölle, ryhmälle tai organisaatiolle, joka on edistänyt kansallisten vähemmistöjen oloja.
Van der Stoel oli yksi niistä viidestä entisestä ulkoministeristä, joilta Alankomaiden hallitus pyysi vuonna 2009 asiantuntijaneuvoa maan osallistumisesta Irakin sotaan. Van der Stoel kuoli lyhyen sairauden jälkeen kotonaan Haagissa huhtikuussa 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Max van der Stoel Wikimedia Commonsissa
Van der Stoel parlamentin komitean istunnossa 1984.
Media- ja viestintätieteellinen seura MEVI

Media- ja viestintätieteellinen seura Mevi ry. (aikaisemmin Tiedotusopillinen yhdistys TOY) on vuonna 1974 perustettu joukkoviestinnän ja median tutkijoiden järjestö. Sen kotipaikka on Tampere ja toimialueena koko Suomi.
Media- ja viestintätieteellinen seura Mevi ry. edistää joukkoviestinnän ja median tutkimusta tiedeyhteisössä ja sen ulkopuolella. Yhdistys pitää yhteyttä alan suomalaisiin ja ulkomaisiin tutkijoihin, järjestöihin ja tutkimuslaitoksiin. Yhdistys seuraa Suomen viestintäoloja ja alan tutkimus- ja koulutuspolitiikkaa. Lisäksi yhdistys osallistuu joukkoviestinnästä ja mediasta käytävään julkiseen keskusteluun.
Yhdistys kuuluu Tieteellisten seurain valtuuskuntaan. Lisäksi yhdistys on Kultti ry:n eli Kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liiton sekä Tiedekustantajien liiton jäsen. Yhdistys on myös jäsen kansainvälisessä media- ja joukkoviestintätutkimuksen yhdistyksessä IAMCR:ssä sekä eurooppalaisessa viestinnän tutkimuksen ja opetuksen yhdistyksessä ECREA:ssa.
Suomen elokuvatutkimuksen seuran ja Prologos ry:n kanssa yhdistys järjestää Viestinnän tutkimuksen päiviä. Yhdistys tekee yhteistyötä myös pohjoismaisen tiedotustutkimuksen tietopalvelun Nordicomin kanssa. Yhdistys kustantaa yhdessä Nordicomin kanssa Media & viestintä -lehteä.
Media- ja viestintätieteellinen seura Mevi ry. oli aiemmin nimeltään Tiedotusopillinen yhdistys TOY ry. Nimi muutettiin yhdistyksen vuosikokouksessa 2013.
Yhdistyksen puheenjohtaja on tällä hetkellä Jyväskylän yliopiston journalistiikan professori Katja Lehtisaari.
Aiheesta muualla

mediaviestinta.fi
Puijon Pesis

| Puijon Pesis |
| --- | --- |

Koko nimi:  Puijon Pesis
Perustettu:  1999
Entiset nimet:  Puijon Pesis   1999-
Kaupunki:  Kuopio
Kenttä:  Osuma areena
– kapasiteetti:  1400
Miesten sarjataso:  Ykköspesis
Värit:           

Toiminnanjohtaja:  Pasi Penttinen
Puheenjohtaja:  Aleksi Eskelinen
Miesten pelinjohtaja:  Jouni Oja-Lipasti
Miesten SM-mitalit
Pronssia:  1 (2006)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Puijon Pesis (PuPe) on kuopiolainen vuonna 1999 perustettu pesäpalloseura, jonka miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2024 Ykköspesistä. Seura syntyi Siilinjärven Pesiksen ja Kuopion Kelta-Mustien miesten joukkueiden yhdistyttyä. PuPe voitti ensimmäisen mitalinsa vuonna 2006, kun se kaatoi pronssiottelussa Kiteen Pallon.
Historia

Puijon Pesis syntyi vuonna 1999 Kuopion Kelta-Mustien ja Siilinjärven Pesiksen miesten edustusjoukkueiden yhdistyttyä. Seuran paras saavutus on pronssi Superpesiksessä kaudella 2006. Nykymuotoinen Puijon Pesis ry muodostui, kun Kuopion Seudun Pesäpalloilijat ry (perustettu 2009) ja Puijon Pesisjuniorit ry (perustettu 2007) yhdistyivät yhdeksi seuraksi vuonna 2016. Puijon Pesis pelaa kotiottelunsa vuonna 2008 valmistuneella Puijon pesäpallostadionilla, jossa on 1400 istumapaikkaa, joista katettuja on yli 1000.
Historia > Seuran talousvaikeudet

Puijon Pesiksellä on ollut vuosien varrella talousvaikeuksia useaan kertaan. Viimeksi elokuun alussa 2007 Savo-Karjalan verovirasto jätti konkurssihakemuksen koskien sekä itse seuraa, että sen taustayhtiötä PP Savosta Oy:tä. Konkurssiuhkasta selvittiin, mutta se ei voinut olla vaikuttamatta kauden esityksiin. PuPe säilyikin vain täpärästi Superpesiksessä, voittamalla ratkaisevassa karsintaottelussa Ulvilan Pesä-Veikot. Kaudella 2009 PuPe kuitenkin tipahti sarjasta. Tämä sekä seuraa rasittavat vanhat velat ovat saaneet taustahenkilöt pohtimaan, pitäisikö seuran antaa valua konkurssiin ja hakea vauhtia suomensarjasta.
16. syyskuuta 2009 Savon Sanomat kertoi, että seuran taustalla toimivat Puijon Pesäpallo ry sekä PP Savosta Oy ajautuvat konkurssiin. Syynä on noin 500 000 euron velka, jota ei ollut kyetty lyhentämään yhtään sitten kesäkuun. Kuopion edustuspesäpalloa jatkamaan perustettiin kuitenkin uusi yhdistys, Puijon Pesis ry. Tälle Pesäpalloliitto ei kuitenkaan myöntänyt paikkaa Ykköspesiksessä. Puijon Pesis ry:n taival alkaa maakuntasarjasta, ellei se pääse sopuun jonkin Ykköspesiksen tai suomensarjan joukkueen kanssa sarjapaikkojen vaihdosta.
Tunnukset > Logot

Puijon Pesiksen alkuperäinen logo
Puijon Pesis tornilogo
Puijon Pesiksen nykyinen logo
Puijon pesäpallostadion

Kuopioon valmistui kesällä 2008 uusi stadion. 2,4 miljoonaa euroa maksaneella Puijon pesäpallostadionilla on 1 400 paikkaa, joista katettuja on yli 1 000.
Itä-Länsi 2009

Itä–Länsi-tapahtuma järjestettiin vuonna 2009 Kuopiossa, jossa Idän joukkueet voittivat jokaisen pelin (Miehet, B-Pojat, A-Pojat, Naiset, B-Tytöt).
Junioritoiminta

| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
C-pojat: 
| C-pojat |  Hopeaa | 2014 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 1 |  |
Palkinnot ja huomionosoitukset > Palkitut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Etenijäkuningas: Sami Haapakoski (2004)  |  Lyöjäkuningas: Sami Joukainen (2003, 2004, 2005)  |  Vuoden jokeri: Sami Joukainen (2004, 2005)  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vuoden tulokas: Sami Haapakoski (2002)  |  Kultainen maila: Sami Haapakoski (2007)  |  Kultainen räpylä: Sami Haapakoski (2006)  |
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Itä–Länsi-valinnat

Sami Joukainen (2003, 2004, 2005)
Jarkko Perttula (2003, 2004, 2005)
Sami Haapakoski (2004, 2005, 2006, 2007)
Teemu Haataja (2004, 2006, 2007)
Mikko Lahtinen (2004)
Saku Kapanen (2006)
Olli Lehtola (2007)
Antti Vehkaperä (2007)
Mikko Niinikoski (2008)
Tilastot ja luettelot > Saavutukset

1 SM-pronssi: 2006
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Mew

Mew tarkoittaa seuraavia asioita:
Mew, Pokémon-hahmo
Mew, tanskalainen yhtye
MEW (lyhenne sanoista Matsushita Electric Works), japanilainen elektroniikkayhtiö
Mew, sukunimenä:
Charlotte Mew (1869–1928), englantilainen runoilija
Darren James Mew, Darren Styles (s. 1975), englantilainen musiikkituottaja, DJ, laulaja ja lauluntekijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mew”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.