stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyhäjärvi
Luonto

Pyhäjärven luonnonmaisemat ovat vaihtelevat. Kunnan itä- ja eteläosat ovat Järvi-Suomelle tyypillistä mäki- ja harjumaastoa, kun taas pohjoisosat ovat Suomenselän suolakeutta ja länsiosat pohjanmaata. Varsinkin Pyhäjärven ympärillä maisemat ovat vaihtelevammat kuin Keski-Pohjanmaalla yleensä. Maisemaa luonnehtivat vesistöjen elävöittämät laajat metsät ja suot sekä pienet peltoaukeamat.
Kallioperä on pääasiassa graniittia ja granodioriittia. Pyhäjärven itäosa kuuluu Savon liuskejaksoon ja länsiosa Pohjanmaan liuskealueeseen. Ruotasen alueella on rikkikiisu-sinkkivälke-esiintymä, jota hyödyntää kanadalainen First Quantum -yhtiö. Yleisin kivennäismaalaji on moreeni. Vähäiset savikot ovat keskittyneet Pyhäjärven luoteisten lahtien perukoihin ja Pyhäjoen laaksoon. Pyhäjärven etelärantaa sivuaa Joensuun tienoilta alkunsa saava harjujakso, joka jatkuu Pyhäjärveltä Haapajärvelle Pitkäkankaana. Pitkäkangas on yksi Suomen korkeimmista pitkittäisharjuista. Harjun korkeimmat kohoumat ovat Haaskanypäle ja Hautanypäle. Turvetta on eniten kunnan pohjois- ja luoteisosissa.
Pyhäjärven länsipuolella maasto on tasaista. Sen sijaan Pyhäjärven etelä- ja itäpuolella laajat alueet kohoavat yli 200 metrin tason. Kunnan itäosa on nimetty pinnanmuotojensa perusteella Mäkikyläksi, jonka korkein kohouma on Vuohtomäen Loutemäki. Kunnan korkein mäki on Havukkamäki. Lähes yhtä korkeita mäkiä ovat Leppämäki ja Pitäjänmäen Kotamäki.
Pyhäjärvi on vedenjakajaseutua. Kuntaa halkoo lounais-koillissuunnassa Suomenselän vedenjakaja. Pääosassa kuntaa vedet virtaavat Pyhäjoen kautta Perämereen. Kunnan itäosista vedet laskevat Saimaan vesistöön, etelästä Päijänteeseen ja lännestä Kalajoen vesistöön. Kunnan keskusjärvi on suuri ja rantaviivaltaan polveileva Pyhäjärvi, johon laskee useita pieniä jokia ja puroja. Järvi jakautuu viiteen altaaseen: Piiponselkään, Kesonselkään, Isoonselkään, Kirkkoselkään ja Junttiselkään. Iisalmi–Ylivieska-rautatie ja valtatie 27 ylittävät järven Pyhäsalmen taajaman luona. Pyhäjärven vedet virtaavat Junttiselän pohjoispäästä säännöstelypadon kautta Pyhäjokeen. Pyhäjoen koskista on valjastettu Vesikoski ja Kalliokoski. Pyhäjärven jälkeen suurimpia järviä ovat Komujärvi, Parkkimanjärvi ja osittain Haapajärven puolella sijaitseva Kuonanjärvi. Nurmesjärvi on kansainvälisesti merkittävä lintuvesi Pyhäjärven ja Kärsämäen rajalla. Merkittäviä lintuvesiä ovat myös Lohvanjärvi ja Särkijärvi.
Suot peittävät puolet Pyhäjärven maa-alasta. Eniten soita on kunnan pohjois- ja luoteisosissa. Huomattavat luonnontilaiset suoalueet ovat Kärsämänjärvien ympäristössä sekä Tervaneva ja Iso Karsikkoneva Pitkänkankaan tuntumassa.
Kylät

Emolahti, Emoniemi-Kirkonkylä, Haapamäki, Hietakylä, Hiidenkylä, Jokikylä, Komu, Kuusenmäki, Köpsi, Lamminaho, Latvanen, Liittoperä, Lohvanperä, Niinimäki, Parkkima, Pitäjänmäki, Rannankylä, Nurmesperä (osin Kärsämäen puolella), Ruotanen, Salmenkylä, Sammallahti, Särkiperä, Vuohtomäki, Vuohtoniemi ja Kuona, joka on osittain myös Haapajärven puolella.
Kylät > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Pyhäjärvellä oli 5 337 asukasta, joista 2 869 asui taajamissa, 2 436 haja-asutusalueilla ja 32:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pyhäjärven taajama-aste on 54,1 %. Pyhäjärven taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Pyhäsalmi | 2 436 |
| 2 | Ruotanen | 433 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Liikenneyhteydet

Pyhäjärvellä risteävät valtatiet 4 ja 27. Kaupungin läpi kulkee Iisalmi–Ylivieska-rautatie ja sitä pitkin kulkevat taajamajunat pysähtyvät Pyhäsalmen rautatieasemalla. Rautatie- ja linja-autoasema sijaitsevat Pyhäsalmen keskustassa.
Liikenneyhteydet > Välimatkat suurimpiin kaupunkeihin maanteitse

Helsinkiin 450 km
Jyväskylään 181 km
Kemiin 272 km
Ouluun 164 km
Kuopioon 152 km
Tampereelle 331 km
Turkuun 484 km
Vaasaan 282 km
Rovaniemelle 384 km
Kajaaniin 148 km
Iisalmeen 68 km
Ylivieskaan 92 km
Kokkolaan 162 km
Seinäjoelle 246 km
Hallinto

Pyhäjärven kaupunginjohtaja on Henrik Kiviniemi.
Hallinto > Kaupunginvaltuusto

Kaupunginvaltuustossa paikat jakautuvat kunnallisvaalien 2017 jälkeen seuraavasti:
Keskusta: 12 valtuutettua (−2)
Kokoomus: 0 valtuutettua (0)
Perussuomalaiset: 0 valtuutettua (–2)
Vasemmistoliitto: 4 valtuutettua (+1)
SDP: 4 valtuutettua (+1)
Pro Pyhäjärvi: 5 valtuutettua (+5)
Suomen ruotsalainen kansanpuolue: 1 valtuutettu (+1)
Suomen Kristillisdemokraatit: 1 valtuutettu (+1)
Ruokakulttuuri

Pyhäjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla muikkupotut, nyrkkirieska ja ruismarjapuuro.
Tunnettuja pyhäjärvisiä

Miska Humaloja, jääkiekkoilija
Väinö Komu, kuvanveistäjä
Paavo Rönkkö, kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Helena Takalo, hiihtäjä
Kirjallisuutta

Shemeikka, Laimi & Oertel, Anitta (toim.): Yksi raitti .... monta kulkijaa : Pyhäjärven KK:n historia, 1866–2008. Pyhäjärven KolmiKanta, 2008. ISBN 978-952-92-4771-4.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhäjärvi Wikimedia Commonsissa
Pyhäjärven kaupungin kotisivut
Tilastokeskus – Pyhäjärven avainluvut
| n k Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alavieska  Haapajärvi  Haapavesi  Hailuoto  Ii  Kalajoki  Kempele  Kuusamo  Kärsämäki  Liminka  Lumijoki  Merijärvi  Muhos  Nivala  Oulainen  Oulu  Pudasjärvi  Pyhäjoki  Pyhäjärvi  Pyhäntä  Raahe  Reisjärvi  Sievi  Siikajoki  Siikalatva  Taivalkoski  Tyrnävä  Utajärvi  Vaala  Ylivieska 
Entiset kunnat:  Haukipudas  Himanka  Kestilä  Kiiminki  Kuivaniemi  Oulujoki  Oulunsalo  Paavola  Pattijoki  Piippola  Pulkkila  Rantsila  Rautio  Revonlahti  Ruukki  Saloinen  Temmes  Vihanti  Yli-Ii  Ylikiiminki 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 2  3 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Vanhan talon pihapiiriä kirkonkylässä kesällä 2011.
Koiranruoka

Tyypillistä koiran kuivaruokaa kipossa.
Koiranruoka on koirille tarkoitettua ravintoa eli rehua. Koiraa voi ruokkia joko itse tehdyllä ruoalla tai teollisesti valmistetulla koiranruoalla. On olemassa viitteitä siitä, että pääasiassa raakaan lihaan perustuva runsasrasvainen kotiruokinta edistää koiran terveyttä paremmin kuin teollinen kuivamuona.
Muiden petoeläinten tapaan koirilla on lihansyöntiin soveltuvat terävät hampaat ja lyhyt ruoansulatusjärjestelmä, mutta vuosituhansien myötä koirat ovat sopeutuneet selviytymään myös esimerkiksi ihmisten ruoantähteillä.
Teollinen koiranruoka on tarkoitettu ensisijaisesti koirille, joten sen vitamiinit ja hivenaineet eivät sovellu välttämättä kaikille petoeläimille, kuten kissoille, mutta kaikkiruokaiset eläimet kuten rotat ja siilit voivat syödä koiranruokaa.
Koiranruoan asialliseen säilytykseen on syytä kiinnittää huomiota, jotta ruoka pysyy terveellisenä ravintona. Kontaminoituneita koiranruokia vedetään sillointällöin pois markkinoilta, jonka vuoksi koiranomistajien tulee hävittää tuote mikäli tuote on pilaantunut.
Teollisen koiranruoan koostumus ja ainesosat

Nykyään koiria varten valmistetaan teollisesti monenlaisia kaupallisia koiranruokia.
Koiranruoka koostuu yleisesti ottaen eläintuotannon sivutuotteista (eläinten ihosta, jauhetuista luista, ihmiselle kelpaamattomista lihapaloista, sisäelimistä ym.), erilaisista viljoista, soijasta, sekä vitamiineista ja hivenaineista, jotka on suunniteltu koiran ruoansulatuksen mukaan.
Vegaanisissa koiranruokavalmisteissa ei ole lainkaan eläinperäisiä ainesosia, vaan ne on korvattu proteiinirikkailla vaihtoehdoilla. Vegaaniset koiranruoat sisältävät esimerkiksi erilaisia viljoja, riisiä, mustikoita, porkkanoita, maapähkinöitä ja kurpitsoita.
Koiranruoan soveltuvuus ihmisravinnoksi

Koiranruokaa ei ole tarkoitettu ihmisten syötäväksi, mutta sen syöminen pienessä määrin ei ole ihmiselle vaarallista. Koiralle tarkoitettua ravintoa voidaan käyttää ihmisravintona hätätilanteissa. Koiranruoassa olevat eläintuotannon sivutuotteet eivät ole vaarallisia, kun ne on valmistettu oikein, vaikka ne voivat tuntua ällöttäviltä monista ihmisistä.
Merkittävin terveysongelma on koirille suunnattu vitamiinikoostumus. Koiranruoka ei sisällä kaikkia ihmisen tarvitsemia vitamiineja ja hivenaineita, mikä on otettava huomioon mikäli käyttää koiranruokaa pitkäaikaisesti ravinnonlähteenä. Vitamiinikoostumus ruoissa on suunniteltu koiran, ei ihmisen tarpeen mukaan. Asia voi olla terveydelle ongelmallista, mikäli koiranruokaa syö säännöllisesti tai pitkäaikaisesti. Ruokien sisältämä synteettinen vitamiini K3 eli Menadioni on ihmiselle myrkyllistä suurina annoksina. Kaikissa koiranruoissa tätä ei kuitenkaan ole. Ravinnosta puuttuu myös C-vitamiini, koska koiran maksa osaa tuottaa sitä itsestään. Koiranruoan käyttäminen merkittävänä ravinnonlähteenä voi altistaa puutostiloille.
Jotkin koiranruokavalmisteet sisältävät kypsentämättömiä, raakoja ainesosia, jotka voivat altistaa ruokamyrkytykselle. Kypsentämättömät tuotteet voivat levittää salmonellaa, listeriaa tai kolibakteereja. Ruokamyrkytyksen oireet ovat vakavampia lapsille, kuin aikuisille. Koirannappulat voivat myös aiheuttaa tukehtumisvaaran lapsille.
Koiran ravitsemukselliset vaatimukset

Koiran ravintovalion tulisi koostua 15–30-prosenttisesti proteiinista. Proteiinin tiiviydenselvennä tulisi olla vähintään 1 000 kaloria per 25 grammaa.
Koiran tulisi saada ruoastaan A-vitamiinia, B-vitamiineja, D-vitamiinia, kalsiumia, fosforia ja rautaa riittävästi. Useaa niistä saa kaupallisten koiranruokien sisältämistä eläinperäisistä aineksista. Koiran ei tarvitse saada ruoasta C-vitamiinia, koska koiran elimistö osaa tuottaa sitä itse. Koira tuottaa itse myös tauriinia, mikäli sen ravitsemus on oikeanlainen, mutta tauriini on koiralle välttämätöntä.
Koirilla voi olla ihmisen tavoin ruoka-aine allergioita ja monilla koirilla on laktoosi-intoleranssi.
Koiralle kelpaavat ihmisruoat

Koirat voivat syödä useita ihmisille sopivia ruokia teollisten valmisteiden lisäksi tai sijasta. Ihmisten ruokia tulisi lisätä koiran ruokavalioon vähitellen jotta koiran vatsa tottuu niihin. Koiran on mahdollista saada ruoka-aineallergia siinä missä ihmisenkin.
Koiralle kelpaavat ihmisruoat > Terveelliset ainesosat

Porkkanat, bataatti ja parsakaali ovat koiralle terveellisiä, kun ne pilkotaan syötävän kokoisiksi paloiksi. Parsakaali voi aiheuttaa vatsaoireita liian suuressa määrin syötynä. Puhdas maapähkinävoi on koiralle pienessä määrin hyväksi, mutta liiallisessa määrin voi johtaa koiran lihomiseen. Mustikat, karhunvatukat, mansikat, sellerivarsi ja banaani soveltuvat hyvin koirallekin.
Vesimeloni ja mango ovat terveellisiä herkkupaloja koiralle, mutta kummankin hedelmän siemenet ja kuoret ovat vaarallisia koiralle, sillä ne voivat aiheuttaa tukehtumisvaaran. Kypsennetty kana sopii hyvin koiralle, mutta poistamattomat luut aiheuttavat tukehtumisvaaran. Myös kypsennetyt katkaravut ovat koiralle terveellistä ravintoa. Raakana sekä kana että katkaravut ovat koiralle vaarallisia.
Koiralle kelpaavat ihmisruoat > Syötävät ainesosat

Kypsennetty riisi on koiralle hyvin sopivaa ravintoa. Se on koirille helposti sulavaa ja voi auttaa vatsavaivoissa. Kypsennetyt perunat sopivat niin ikään hyvin. Raa'at perunat ovat koiralle myrkyllisiä solaniinin vuoksi.
Kypsä kananmuna on koiralle sopivaa ravintoa, kuitenkaan raaka muna ei sovellu koirille ruokamyrkytysvaaran vuoksi. Kypsennetty lohi sisältää koiralle hyviä omega-3-rasvahappoja. Herneet soveltuvat koiralle hyvin, ja niitä on monessa teollisessa koiranruoassa. Kaurahiutaleet ja puuro sopivat koiralle hyvin ruoaksi. Omenat soveltuvat paloina, mutta siemenet voivat olla syanidin vuoksi myrkyllisiä, jonka vuoksi ne tulee poistaa.
Ananas, appelsiini ja kookos eri muodoissaan sopivat koiralle pieninä määrinä. Myös täysjyväleipä soveltuu koirille ruokavalioon, joskin leivässä mahdolliset olevat rusinat ja siemenet ovat vaarallisia koiralle. Myös kypsä maissi soveltuu pieninä määrinä, mutta kokonainen tähkä ei sovellu. Raa'at kirsikat, joista on poistettu siemen soveltuvat koiralle pienessä määrin. Siemen sisältää syanidia ja voi aiheuttaa koiran myrkytyksen.
Suolaamaton popkorni soveltuu koiralle vain vähäisessä määrin. Popkornin sisältämä rasva voi olla koiralle ongelma ja popkorni saattaa aiheuttaa koiralle tukehtumisvaaran. Suolaamattomat ja paahtamattomat cashew-pähkinät, maapähkinät ja mantelit soveltuvat koiralle pieninä määrinä, mutta niiden rasvaisuus voi aiheuttaa koiralle terveysongelmia tai oksentelua.
Suolaamaton naudan- ja sianliha sekä kalkkuna sopivat koiralle, mutta pekoni ja lihavalmisteet eivät sovi koiralle, sillä ne sisältävät koiralle vaarallisen paljon suolaa. Naudanliha on monesti koiranruoissa käytetty ainesosa. Herkkusienet ovat koiralle soveltuvia, mutta jotkin luonnosta kerätyt sienet ovat myrkyllisiä koirille.
Kaneli ja hunaja ovat koiralle vaarattomia. Liiallinen hunaja voi kuitenkin johtaa koiran lihomiseen.
Koiralle kelpaavat ihmisruoat > Sopimattomat ainesosat

Koiran ei tulisi syödä liikaa suolaa, sillä se voi johtaa suolamyrkytykseen tai elimistön kuivumiseen. Suolaa voi tulla esimerkiksi sipseistä.
Kypsentämättömät ainesosat, kuten raa'at munat, raaka kala tai liha eivät sovi koirille. Ruoat tulisi kypsentää ruokamyrkytyksen ja tappavien parasiittien välttämiseksi.
Koira voi syödä juustoa vähäisessä määrin, mutta se voi aiheuttaa koiralle kipuja juuston sisältämän rasvan ja laktoosin vuoksi. Sama koskee myös maitoa – monilla koirilla on laktoosi-intoleranssi. Myös kypsät tomaatit soveltuvat pienessä määrin, mutta raa'at tomaatit ovat myrkyllisiä.
Koiralle kelpaavat ihmisruoat > Myrkylliset ruoat

Tunnetuin koiralle myrkyllinen ainesosa on suklaa, joista vaarallisin on tumma suklaa. Koira ei pysty tehokkaasti hajottamaan elimistössään teobromiinia ja kofeiinia. Suklaa voi johtaa sisäiseen verenvuotoon, lihashäiriöihin ja koiran kuolemaan. Niin ikään kahvi ja tee ovat koiralle myrkyllisiä.
Alkoholi ei sovellu koirille ja voi johtaa etanolimyrkytykseen, joka voi johtaa koiran koomaan tai kuolemaan. Myös raaka hiiva voi johtaa käymiseen koiran vatsassa ja on näin ollen äärimäisen vaarallista, sillä se voi johtaa koiran etanolimyrkytykseen. Ksylitoli on myrkyllistä koiralle ja voi aiheuttaa maksan pettämisen.
Sipulit ovat koiralle myrkyllisiä, ja saattavat aiheuttaa koiralle anemian ja heikentää punasolujen toimintaa. Kaikki sipulivalmisteet, myös kuivattu sipulijauhe ja kuoret ovat koiralle myrkyllisiä. Myös valkosipuli on koiralle myrkyllistä kaikissa muodoissaan tiosulfaatin vuoksi.
Avokado sisältää koiralle hyvin myrkyllistä persiiniä, joka voi aiheuttaa koirille hengitysvaikeuksia ja jopa kuoleman. Rusinat ja viinirypäleet ovat koiralle myrkyllisiä, ja voivat johtaa sisäelinten toimintahäiriöön. Makadamiapähkinät ovat koiralle myrkyllisiä jo pieninä annoksina ja aiheuttavat monia eri ongelmia. Sitruunat ja limet ovat koiralle myrkyllisiä.
Muskottipähkinä on koirille myrkyllinen mauste.
Lakritsi on myös lievästi myrkyllistä koirille, ainakin suurina annoksina. Mustassa lakritsissa oleva varsinainen lakritsijuuri saattaa aiheuttaa koiralle verenpaineen kohoamista luvattoman korkeaksi. Lisäksi lakritsin muut ainesosat saattavat kasvattaa koiran diabeteksen riskiä.
Vegaaninen ruokavalio koiralla

Koirien vegaanisuus on lisääntynyt vegaanisuuden lisäännyttyä yleisesti ottaen yhteiskunnassa. Koiran vegaaniseen ruokavalioon on useita syitä. Yksi syy voi olla omistajan eettiset valinnat, mutta koira voi olla myös vegaanisella ruokavaliolla ruoka-aineallergioiden vuoksi. Omistajan on hyvä keskustella eläinlääkärin kanssa ennen vegaaniruokavalioon siirtymistä. Lisäksi omat ravitsemukselliset vaatimuksensa asettaa koiran raskaus tai imettäminen, pentuikä sekä vanhuus, jotka tulee huomioida ruokavaliossa.
Koirien on mahdollista elää vegaanisella ruokavaliolla ja saada kaikki tarvitsemansa ravintoaineet vegaaniruoasta. Kaupallisissa vegaanisissa koiranruokavalmisteissa on huomioitu vitamiinien ja hivenaineiden sopiva koostumus. Yhdysvaltalaisista koiranruoista AAFCO-sertifioidut ruoat ovat koiralle varmasti turvallisia ja tasapainoisia.
Eläinlääkärit eivät suosittele kotona valmistettuja vegaaniruokia koiran ruokavalioksi. Itse valmistettu vegaaniruoka ei välttämättä ole koiralle hyväksi, ellei ruokavaliota toteuteta huolellisesti. Huonosti toteutettu vegaaninen ruokavalio voi johtaa liian vähäiseen proteiininsaantiin, väärään aminohappojen koostumukseen (voi aiheuttaa sydänongelmia koiralle) sekä vitamiinien ja hivenaineiden puutokseen. Suurin riski puutoksen on B-vitamiinien, kalsiumin, fosforin ja raudan riittävässä saannissa. Proteiiniksi soveltuvat pavut ja palkokasvit, mutta ne voivat aiheuttaa koiralle vatsavaivoja. Aminohapoista vaikeiten kasviperäisestä ruokavaliosta on saatavissa koiralle tärkeät tauriini ja L-karnitiini. Ongelmaksi voi myös aiheutua kasviperäisten proteiinien alhaisempi aminohappojen imeytyvyys. Mikäli koira syö kotiruokaa, tulee koiralle antaa vitamiinit lisäravinteina.
Koiralle voi olla joissain allergiatapauksissa välttämätöntä elää vegaanisella ruokavaliolla. Myös munuaistauti, kivet virtsatiekäytävässä ja ärtyneen suolen oireyhtymä koiralla voivat olla syitä vaihtaa vegaaniseen ruokavalioon. Kasviperäinen ruokavalio toimii näissä tapauksissa erinomaisesti. Koirilla, joilla on korkeat veren rasva-arvot, voi vähärasvaisempi vegaaniruoka olla sopivampi valinta.
Merkkejä vegaanisen ruokavalion ongelmista kertovat muutokset turkissa ja hilseily, joiden vaikutukset näkyvät noin kolme kuukautta ruokavalioon siirtymisen jälkeen.
Joillekin vegaanille, jotka tahtovat lemmikkinsä noudattavan vegaaniruokavaliota, voi myös olla hyvä valinta ottaa luonnollisesti vegaanista ruokaa syövä lemmikki, kuten pupu tai vuohi.
Lääketieteelliset koiranruoat

Koiralle voidaan määrätä hoidollisista syistä erityinen ruokavalio taudin, kuten ruoka-allergioiden, maksataudin tai virtsakivien vuoksi. Monesti näissä valmisteissa proteiini tulee lihan sijasta muista lähteistä, kuten kananmunasta tai soijaproteiinista.
Koiranruoan valmistajia ja merkkejä

Koko maailman koiranruokamarkkinoiden arveltiin 2020-luvun taitteessa olevan noin 47 miljardia euroa. Niitä hallitsivat yhdysvaltalaiset Colgate-Palmolive (Hill’s) ja Mars (Cesar, Chappi, Eukanuba, Frolic, Pedigree ja Royal Canin) sekä sveitsiläinen Nestlé (Purina, Friskies), joiden yhteinen markkinaosuus myös Suomen koiranruokamyynnistä oli yli 90 prosenttia. Suomessa tuotetun koiranruoan osuus oli 8 prosenttia, joka koostui pääosin raakaruoasta 33 suomalaisvalmistajalta.
Valtaosa Suomessa myytävästä koiranruoasta oli 1980-luvulle asti kotimaista, valmistajina muun muassa säilyketehtaat Jalostaja ja Mensa. 1990-luvun taitteessa tuontirajoitukset poistuivat ja ulkomainen koiranruoka alkoi vallata markkinoita. Nestlén tehdas Vaasassa valmisti muun muassa Serti-koiranruokaa, mutta suljettiin vuonna 2000. Pitkän tauon jälkeen vuonna 2017 käynnistyi suomalainen kuivaruokatuotanto uudelleen Dagsmark Petfoodin tehtaassa Kristiinankaupungin Dagsmarkin kylässä. Tehdas on sittemmin muuttanut ensin Karijoelle, sitten Loimaan Mellilään. Muita uusia suomalaisia koirien kuivamuonan valmistajia ovat niin ikään loimaalainen Rovio Pet Foods, pääraaka-aineenaan kananmuna, ja Karkkilassa 2019 aloittanut Serti Oy, joka hyödyntää uudelleen suomalaisille vanhastaan tuttua tuotemerkkiä.
Kuluttaja-lehti testasi vuonna 2016 yhteensä 16 Suomessa tuolloin myytyä koiran kuivaa täysrehua, joista kaikki saivat vähintään kolme tähteä. Täydet viisi tähteä saivat Orijen Adult Dog (testivoittaja, kallein tuote), Taste of the Wild -merkin High Prairie Canine ja Royal Canin Medium Adult. Hinta-laatusuhteeltaan hyväksi ostokseksi nimettiin neljä tähteä saanut ja kilohinnaltaan testin halvin Purina Friskies Vitafit Balance.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koiranruoka Wikimedia Commonsissa
Erilaisia koiranruokia yhdysvaltalaisen marketin hyllyssä.
Sulo Kolkka

Kuvassa vasemmalla Sulo Kolkka Helsingin Toverien väreissä samassa kilpailussa Ville Ritolan (oikealla) ja Paavo Nurmen (musta-asuinen keskellä) kanssa.
Sulo "Simeoni" Kolkka (30. toukokuuta 1902 Helsinki – 26. helmikuuta 1986 Lammi) on 1900-luvun tunnetuimpia suomalaisia urheilutoimittajia. Hänelle myönnettiin Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuri ansioristi vuonna 1983.
Kolkka oli Helsingin Sanomien urheilutoimittaja 1928–1944. Tässä tehtävässä hän oli suomalaisen päivälehden ensimmäinen ja päätoiminen urheilutoimittaja. "Simeoni" toimi Helsingin olympiakisojen sanomalehtiosaston päällikkönä 1950–1952. Hän oli Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n Valkeakosken tehtaiden tiedotuspäällikkö 1955–1967.
Pakinoitsijana hän käytti nimimerkkiä Simeoni.
Teokset

Maantieltä maailmanmaineeseen: kurkistelua suomalaisen kestävyysjuoksun vaiheisiin, Tietoteos Oy, 1936.
Suomen maailmanmestarit : Olympia- ja MM-kisojen urheiluvoitot ja voittajat, Einari Mannerla ja Sulo Kolkka. Otava, 1944.
Kaksikymmentä kansaa kamppaili. EM-kisat Oslossa 1946, Kustannusosakeyhtiö Aura, 1946.
Luistellen kultaan ja kunniaan, SVUL, 1949.
XV Olympiakisat Helsingissä 1952: Järjestelytoimikunnan virallinen kertomus, WSOY 1955.
Yleisurheilumme maineen tieltä : Suomen urheiluliitto 1906-1956 toim. Paul Sirmeikkö, Sulo Kolkka. Suomen urheiluliitto, 1957
Veikko Hakulinen – Latujen valtias, Otava, 1960.
Paavo Nurmi, Helsinki: Otava, 1974 (yhdessä Helge Nygrenin kanssa).
Puoli vuosisataa kilpakeilailua Helsingissä : tarinaa ja tilastoja vuosilta 1924-1973. Helsingin bowlingliiton juhlajulkaisu, Bowlingliitto, 1974 ISBN 951-99033-5-6
Maaottelumarssi: muistelmia ja kuvia vuodelta 1941, Kaarina: Juoksija, 1978. ISBN 951-9465-04-9
Kirjallisuus

Pelttari, Hannu: Simeonin silmäkulma – Sulo Kolkka, intohimoinen urheilumies, kansakunnan rakennusmies.  (Suomen Urheilumuseosäätiön julkaisu n:o 33)  Suomen urheilumuseosäätiö, 2006.  ISBN 952-99075-6-7
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Taiteilijavieraana Sulo Kolkka
Ylen Elävä arkisto: Urheilua radiossa
| n k Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuren ansioristin saajat |
| --- | --- |
Nykyiset haltijat:  1994 Carl-Olaf Homén  2003 Pirjo-Liisa Vilenius  2010 Marja-Liisa Kirvesniemi  2010 Lasse Virén  2015 Pertti Karppinen  2016 Kalervo Kummola  2022 Marie Lundmark 
Aikaisemmat saajat:  1947 Elli Björkstén  1947 Hannes Kolehmainen  1947 Paavo Nurmi  1948 Anni Collan  1948 Erik von Frenckell  1948 Lauri Pihkala  1948 Viktor Smeds  1948 Arvo Vartia  1949 Kustaa Levälahti  1949 Eino Pekkala  1950 Urho Kekkonen  1951 Jukka Rangell  1954 Kaarina Kari  1957 Toivo Aro  1958 Akseli Kaskela  1963 Hilma Jalkanen  1963 Bruno Nyberg  1964 Kauno Kleemola  1964 Väinö Lahtinen  1965 Liisa Orko  1966 Heikki Savolainen  1966 Yrjö Valkama  1967 Clas Thunberg  1974 J. O. Söderhjelm  1976 Veikko Hakulinen  1978 Väinö Soininen  1979 Lennart Kivi  1980 Kalle Kaihari  1982 Erkki Kivelä  1983 Sulo Kolkka  1983 Jukka Uunila  1987 Hannu Koskivuori  1987 Unto Siivonen  1988 Impi Jokinen  1988 Martti Karvonen  1989 Sulo Hostila  1989 Nils-Erik Nyman  1989 Paavo Pekkanen  1990 Osmo Niemelä  1995 Matti Ahde  1997 Peter Tallberg  1998 Pentti Linnosvuo  2001 Tapani Ilkka  2003 Kalevi Tuominen  2009 Veikko Puputti  2009 Siiri Rantanen  2022 Ilkka Kanerva 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Koiviston Auto Länsi

Satakunnan Liikenteen kaupunkibussi Volvo 7000 Raumalla
Satakunnan Liikenteen Carrus Star 502 Vaasassa
Koiviston Auto Länsi Oy (huhtikuuhun 2024 asti Satakunnan Liikenne Oy) on Satakunnasta toimiva 1. toukokuuta 1936 perustettu linja-autoyhtiö. Se on ollut osa Koiviston Auto -yhtymää vuodesta 2007 alkaen.
Satakunnan Liikenne työllisti 2023 noin 98 henkeä. Sen liikevaihto oli vuonna 2023 noin 9 miljoonaa euroa.