stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Metal Gear Survive

| Metal Gear Survive |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Konami
Julkaisija:  Konami
Jakelija:  Humble Store, Steam, Microsoft Store ja PlayStation Store
Tuottaja:  Yuji Korekado
Pelisarja:  Metal Gear
Pelimoottori:  Fox Engine
Julkaistu:  PlayStation 4, Xbox OneNA 20. helmikuuta 2018 WindowsWW 22. helmikuuta 2018
Lajityyppi:  selviytymiskauhupeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli ja yhteistyömoodi
Ikäluokitus:  ESRB: Alkaen 17 vuotta  PEGI 16 
Alusta:  PlayStation 4, Microsoft Windows, Xbox One
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Metal Gear Survive on Konamin kehittämä ja julkaisema selviytymiskauhupeli. Peli on vaihtoehtoiseen todellisuuteen sijoittuva Metal Gear Solid V: Ground Zeroes -pelin spinoff eikä kuulu samaan jatkumoon varsinaisen Metal Gear -pelisarjan kanssa. Peli on Konamin ensimmäinen Metal Gear -peli sarjan kehittäjän Hideo Kojiman lähdön jälkeen.
Metal Gear Survive on julkaistu helmikuussa 2018 PlayStation 4:lle, Microsoft Windowsille ja Xbox Onelle.
Vastaanotto

V2.fi antoi pelille 3/5 tähteä arvostelussaan.
Muropaketti antoi pelille 3,5/5 tähteä arvostelussaan.
Pelit-lehden Tuomo Nyrhilä antoi pelin PS4-versiolle 63 pistettä sadasta.
Aiheesta muualla

Metal Gear: Survive MobyGamesissa (englanniksi)
Mary Sears

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Naisten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Melbourne 1956 | 100 m perhosuinti |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | México 1955 | 4×100 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | México 1955 | 200 m rintauinti |  |
Mary Jane Sears (s. 10. toukokuuta 1939 Portsmouth, Virginia) on yhdysvaltalainen kilpauimari. Hän menestyi 1950-luvulla rinta- ja perhosuinnissa.
Sears voitti Pan-Amerikan kisoissa 1955 kultaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä ja saavutti hopeaa 200 metrin rintauinnissa. Melbournen kesäolympialaisissa 1956 hän sijoittui seitsemänneksi 200 metrin rintauinnissa ja saavutti pronssia 100 metrin perhosuinnissa ajalla 1.14,4 Yhdysvaltain uimarien ottaessa kolmoisvoiton.
Mikropopulaatio

Mikropopulaatio tarkoittaa mikro-organismien populaatiota, joka esiintyy esimerkiksi tietyllä alueella tai organismissa. Se voi tarkoittaa myös populaation alapopulaatiota, pientä tai erikoistunutta populaatiota.
Mikrosimulointi

Mikrosimulointi on mallintamistekniikka, joka toimii yksittäisten toimijoiden tasolla, kuten henkilöt, kotitaloudet, ajoneuvot ja yritykset.
Mikrosimuloinnissa jokainen yksikkö esitetään tietueena jolla on yksilöivä tunnus ja sisältönä on yksikköön liittyviä tietoja:  esimerkiksi lista henkilöistä joiden tietoina on ikä, sukupuoli, aviollinen- ja työllisyystilanne, tai lista ajoneuvoista joiden tietoina on lähtöpaikka, kohdepaikka ja toiminnallisia tietoja.
Näihin yksiköihin sovelletaan sääntöjä (muutoksien todennäköisyyksiä), jotka johtavat simuloituihin muutoksiin yksiköiden tilassa ja käytöksessä. Säännöt voivat olla deterministisiä (todennäköisyys =1) kuten verolainsäädännön muutoksista seuraavia verovelvoitteiden muutoksia tai stokastisia (todennäköisyys ≤1) kuten 
tietyn ajan sisällä tapahtuvia todennäköisyyksiä liittyen kuolemaan, avioitumiseen, synnyttämiseen tai asunnon vaihtamiseen. Kummassakin tapauksessa tulos on arvio näiden sääntöjen soveltamisesta, mahdollisesti useiden ajallisesti peräkkäisten soveltamisvaiheiden jälkeen. Tuloksissa on arvio summautuvista muutoksista, ja tärkeimpänä, tieto sääntöjen aiheuttamien muutoksien jakautumisesta.
Mikrosimuloinnissa tarkastellaan pääasiassa jakautumisen muutoksia, joten sitä käytetään arvioimaan taloudellisten ja väestötieteellisten muutosten vaikutusta yhteiskuntaan. Toinen lisääntyvä soveltamisala on liikennevirtojen jakautumisen arvioiminen katuverkossa.
Mikrosimulointi liittyy läheisesti kahteen muuhun yksikkötason mallintamisen näkökulmaan soluautomaattiin (cellular automation, CA) ja agenttipohjainen mallintamiseen (agent-based modeling, ABM)
Maastohiihdon Suomen Cup 2020–2021

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Maastohiihdon Suomen Cup 2020–2021
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup | Joni Mäki | Anne Kyllönen |
| Viesticup | Puijon Hiihtoseura | Hämeenlinnan Hiihtoseura |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 6
Henkilökohtaiset kilpailut: 9
Viestit: 5
← 2019–2020 2021–2022 →
Maastohiihdon Suomen Cupin kausi 2020–2021 oli kilpailusarjan kymmenes kausi. Se alkoi Sotkamon Vuokatista 7. marraskuuta 2020 ja päättyi Kuusamon Rukalle 10. huhtikuuta 2021.
Kilpailut

Kilpailupaikkakunnat
Kilpailut > Miehet

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 7. marraskuuta 2020 |  Vuokatti | 1,5 km sprintti (v) | Joni Mäki, PohtiST | Lauri Vuorinen, Skiteam 105 | Ristomatti Hakola, JäJä | Tulokset |
| 2 | 21. marraskuuta 2020 |  Taivalkoski | 1,5 km sprintti (p) | Joni Mäki, PohtiST | Verneri Suhonen, HU-46 | Juho Mikkonen, VuokattSKT | Tulokset |
| 2 | 22. marraskuuta 2020 |  Taivalkoski | 14 km väliaikalähtö (v) | Joni Mäki, PohtiST | Perttu Hyvärinen, PHS | Joel Ikonen, PohtiST | Tulokset |
| 4 | 12. tammikuuta 2021 |  Vantaa | 10 km (p) | Ristomatti Hakola, JäJä | Joni Mäki, PohtiST | Perttu Hyvärinen, PHS | Tulokset |
| 5 | 13. helmikuuta 2021 |  Pyhäjärvi (SM) | 15 km väliaikalähtö (v) | Iivo Niskanen, PHS | Joni Mäki, PohtiST | Perttu Hyvärinen, PHS | Tulokset |
| 6 | 14. helmikuuta 2021 |  Pyhäjärvi (SM) | 1,6 km sprintti (p) | Lauri Vuorinen, Skiteam 105 | Juho Mikkonen, VuokattSKT | Lauri Lepistö, KoHS | Tulokset |
| 7 | 26. maaliskuuta 2021 |  Ristijärvi (SM) | 15 km väliaikalähtö (p) | Iivo Niskanen, PHS | Ristomatti Hakola, JäJä | Perttu Hyvärinen, PHS | Tulokset |
| 8 | 28. maaliskuuta 2021 |  Ristijärvi (SM) | 50 km väliaikalähtö (v) | Iivo Niskanen, PHS | Kari Varis, IK | Ristomatti Hakola, JäJä | Tulokset |
| 9 | 10. huhtikuuta 2021 |  Ruka | 20 km yhteislähtö (v) | Iivo Niskanen, PHS | Joni Mäki, PohtiST | Ristomatti Hakola, JäJä | Tulokset |
Kilpailut > Miehet > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8. marraskuuta 2020 |  Vuokatti | 3x6 km (v) | Pohti Ski Team -1 Joel Ikonen Heikki Korpela Joni Mäki | Jämin Jänne Aku Nikander Markus Vuorela Ristomatti Hakola | Puijon Hiihtoseura -1 Petteri Koivisto Joonas Sarkkinen Perttu Hyvärinen | Tulokset |
| 2 | 13. tammikuuta 2021 |  Vantaa | 3x7,5 km (p) | Puijon Hiihtoseura Joonas Sarkkinen Perttu Hyvärinen Petteri Koivisto | Pohti Ski Team -1 Joel Ikonen Juuso Haarala Joni Mäki | Ilmajoen Kisailijat -1 Kari Varis Timo Mantere Antti Kartano | Tulokset |
| 3 | 12. helmikuuta 2021 |  Pyhäjärvi (SM) | Parisprintti (p) | Puijon Hiihtoseura Iivo Niskanen Perttu Hyvärinen | Jämin Jänne Ristomatti Hakola Markus Vuorela | SkiTeam 105 Aleksi Parttimaa Lauri Vuorinen | Tulokset |
| 4 | 27. maaliskuuta 2021 |  Ristijärvi (SM) | 4x10 km (p,p,v,v) | Puijon Hiihtoseura -1 Joonas Sarkkinen Iivo Niskanen Perttu Hyvärinen Petteri Koivisto | Jämin Jänne Aku Nikander Ristomatti Hakola Antti Ojansivu Markus Vuorela | Pohti Ski Team -1 Juuso Haarala Heikki Korpela Joel Ikonen Joni Mäki | Tulokset |
| 5 | 9. huhtikuuta 2021 |  Ruka | 3x7,5 km (v) | Puijon Hiihtoseura -1 Iivo Niskanen Perttu Hyvärinen Petteri Koivisto | Jämin Jänne Aku Nikander Markus Vuorela Ristomatti Hakola | Pohti Ski Team -1 Juuso Haarala Joel Ikonen Joni Mäki | Tulokset |
Kilpailut > Naiset

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 7. marraskuuta 2020 |  Vuokatti | 1,5 km sprintti (v) | Anne Kyllönen, KaHS | Jasmi Joensuu, VHS | Anni Alakoski, KaHS | Tulokset |
| 2 | 21. marraskuuta 2020 |  Taivalkoski | 1,5 km sprintti (p) | Katri Lylynperä, VuokattSKT | Kerttu Niskanen, Koitto | Anne Kyllönen, KaHS | Tulokset |
| 2 | 22. marraskuuta 2020 |  Taivalkoski | 10 km väliaikalähtö (v) | Kerttu Niskanen, Koitto | Riitta-Liisa Roponen, KarihVisa | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Tulokset |
| 4 | 12. tammikuuta 2021 |  Vantaa | 5 km (p) | Kerttu Niskanen, Koitto | Anne Kyllönen, KaHS | Laura Mononen, HmlHS | Tulokset |
| 5 | 13. helmikuuta 2021 |  Pyhäjärvi (SM) | 10 km väliaikalähtö (v) | Riitta-Liisa Roponen, KarihVisa | Kaisa Mäkäräinen, KontiolU | Laura Mononen, HmlHS | Tulokset |
| 6 | 14. helmikuuta 2021 |  Pyhäjärvi (SM) | 1,6 km sprintti (p) | Johanna Matintalo, PöytUrh | Jasmi Joensuu, VHS | Anne Kyllönen, KaHS | Tulokset |
| 7 | 26. maaliskuuta 2021 |  Ristijärvi (SM) | 10 km väliaikalähtö (p) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Johanna Matintalo, PöytUrh | Anne Kyllönen, KaHS | Tulokset |
| 8 | 28. maaliskuuta 2021 |  Ristijärvi (SM) | 30 km väliaikalähtö (v) | Riitta-Liisa Roponen, KarihVisa | Anne Kyllönen, KaHS | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Tulokset |
| 9 | 10. huhtikuuta 2021 |  Ruka | 15 km yhteislähtö (v) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Riitta-Liisa Roponen, KarihVisa | Johanna Matintalo, PöytUrh | Tulokset |
Kilpailut > Naiset > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8. marraskuuta 2020 |  Vuokatti | 3x4 km (v) | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Kainuun Hiihtoseura Anni Alakoski Heini Hokkanen Anne Kyllönen | Vantaan Hiihtoseura -1 Hennariikka Rahkola Marjaana Pitkänen Jasmi Joensuu | Tulokset |
| 2 | 13. tammikuuta 2021 |  Vantaa | 3x5 km (p) | Kainuun Hiihtoseura Heini Hokkanen Anni Alakoski Anne Kyllönen | Hämeenlinnan Hiihtoseura Maija Hakala Anni Kainulainen Laura Mononen | Visa Ski Team Kemi Jonna Vestenius Riitta-Liisa Roponen Emmi Lämsä | Tulokset |
| 3 | 12. helmikuuta 2021 |  Pyhäjärvi (SM) | Parisprintti (p) | Vuokatti Ski Team Kainuu Vilma Nissinen Katri Lylynperä | Kainuun Hiihtoseura Anni Alakoski Anne Kyllönen | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Laura Mononen | Tulokset |
| 4 | 27. maaliskuuta 2021 |  Ristijärvi (SM) | 3x5 km (p,v,v) | Ikaalisten Urheilijat Maaret Pajunoja Katariina Lonka Krista Pärmäkoski | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Vuokatti Ski Team Kainuu Katri Lylynperä Eveliina Piippo Vilma Nissinen | Tulokset |
| 5 | 9. huhtikuuta 2021 |  Ruka | 3x5 km (v) | Visa Ski Team Kemi -1 Eveliina Toivanen Riitta-Liisa Roponen Emmi Lämsä | Ikaalisten Urheilijat Katariina Lonka Sini Alusniemi Krista Pärmäkoski | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Tulokset |
Pisteet

Suomen Cupin kilpailut pisteytettiin identtisesti maastohiihdon maailmancupin henkilökohtaisten kilpailujen kanssa. Pisteitä jaettiin jokaisen kilpailun 30 parhaalle oheisen taulukon perusteella. Viestikilpailuissa seuroille jaettiin kaksinkertaiset pisteet.
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pisteet | 100 | 80 | 60 | 50 | 45 | 40 | 36 | 32 | 29 | 26 | 24 | 22 | 20 | 18 | 16 | 15 | 14 | 13 | 12 | 11 | 10 | 9 | 8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Palkintorahat

Palkintorahoja maksettiin kaudella 2020–2021 yhteensä 70 000 €. SM-kilpailuista ei jaettu osakilpailukohtaisia palkintoja. Viestikilpailujen palkinnot jaettiin seuroille. Palkinnot jaettiin oheisen taulukon perusteella.
Taulukossa lyhenne HK tarkoittaa henkilökohtaisia kilpailuja.
| Sijoitus | HK-kokonaiscup | Viestikokonaiscup | HK-osakilpailu | Viestiosakilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5 000 € | 5 000 € | 600 € | 1 000 € |
| 2. | 3 000 € | 3 000 € | 400 € | 500 € |
| 3. | 2 000 € | 2 000 € | 200 € | 300 € |
| 4. | 800 € | 900 € |  |  |
| 5. | 600 € | 600 € |  |  |
| 6. | 400 € | 300 € |  |  |
Televisiointi

Suomen Cupin kaikki kilpailut televisioitiin Ylen kanavilla.
Metal Heart

| Metal Heart Accept |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : loka-joulukuussa 1984 Dierks-Studios, Stommeln
 Julkaistu: 4. maaliskuuta 1985
 Tuottaja(t): Dieter Dierks
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 39.38
 Levy-yhtiö: RCA Records, Portrait Records
Listasijoitukset
  4.   9.   14.   50.   59.   94.
Acceptin muut julkaisut
| Balls to the Wall 1983 | Metal Heart 1985 | Kaizoku-Ban 1985 |
Metal Heart on saksalaisen heavy metal -yhtye Acceptin vuonna 1985 julkaistu kuudes studioalbumi. Dimmu Borgir on tehnyt oman version levyn nimikkokappaleesta.
Kappaleet

Metal Heart – 5.19
Midnight Mover – 3.05
Up to the Limit – 3.47
Wrong Is Right – 3.08
Screaming for a Love-Bite – 4.06
Too High to Get It Right – 3.47
Dogs on Leads – 4.23
Teach Us to Survive – 3.32
Living for Tonight – 3.33
Bound to Fail – 4.58
Kokoonpano

Udo Dirkschneider – laulu
Wolf Hoffmann – kitarat, sähkösitar, taustalaulu
Jörg Fischer – kitarat, taustalaulu
Peter Baltes – basso, kosketinsoittimet, taustalaulu
Stefan Kaufmann – rummut
Aiheesta muualla

Metal Heart Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Metal Heart Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
MRSA

Suurennos MRSA-bakteereista.
MRSA eli metisilliinille resistentti (vastustuskykyinen) Staphylococcus aureus on niin sanottu sairaalabakteeri, jota nimestään huolimatta esiintyy nykyisin myös elintarviketuotannossa. MRSA on määritelmän mukaan S. aureus -bakteerin kanta, joka on tullut vastustuskykyiseksi beetalaktaameiksi kutsutulle antibioottien ryhmälle. Taudinkuvaltaan MRSA:n aiheuttama tauti vastaa tavallisen eli antibiooteille herkän Staphylococcus aureus -bakteerin aiheuttamaa tautia. MRSA:n antibioottiresistenssi perustuu kromosomissa sijaitsevaan mecA-geeniin, joka tuottaa bakteerisolun pintaan muuntunutta penisilliiniä sitovaa proteiinia (PBP2a).
S. aureus voi aiheuttaa vaurioituneella iholla infektioita, joista suurin osa on lieviä, esimerkiksi märkänäppylöitä ja paiseita. S. aureus voi aiheuttaa myös vakavia infektioita, kuten keuhkokuumeen, endokardiitin, sepsiksen, osteomyeliitin ja leikkaushaavainfektion.
Varsinainen MRSA-bakteeri löydettiin vuonna 1961 eli vuosi siitä, kun metisilliini oli otettu käyttöön S. aureus -bakteerikantojen hoidossa. Vuodesta 1960 lähtien sairaaloissa on esiintynyt myös niin sanottuja MRSA-epidemioita.
Leviäminen ja kantajuus

MRSA leviää kosketustartuntana. Tärkein tartuntalähde on MRSA-infektoitunut tai -kolonisoitunut potilas. Ympäristön merkitys bakteerin leviämissä on yleisesti vähäisempi kuin kosketettaessa ihoaluetta. MRSA voi tarttua kosketettavien pintojen tai esineiden kautta kuten ovenkahvat, puhelin tai käytettävät verenpainemittarit tai esimerkiksi stetoskooppi. Leviämisen kannalta olisi tärkeää, että MRSA-potilailla olisi käytössä vain MRSA-potilaiden käytössä olevat tutkimus- ja hoitovälineet.
Oireettomankin henkilön on mahdollista kantaa MRSA -bakteeria nenän limakalvoilla ja iholla.
Esiintyvyys

MRSA-tilanne on huono erityisesti monissa Keski- ja Etelä-Euroopan maissa, Yhdysvalloissa, Aasiassa ja Lähi-idän sairaaloissa. Tilanne Pohjoismaissa ja Alankomaissa on näihin muihin maihin verrattuna huomattavasti parempi. Yhdysvalloissa esimerkiksi tehohoidon alueella noin puolet S. aureus -kannoista on MRSA-kantoja.
Esiintyvyys > Esiintyvyys elintarviketuotannossa

MRSA:n esiintyvyys ei nykyisin rajoitu pelkästään sairaaloihin, vaan sitä on löydetty myös elintarvikeiden raaka-aineista, kuten tehotuotetuista sioista. Ensimmäiset tiedot Hollannissa tuotetuista sioista, joilla oli MRSA-bakteeria, esitettiin 2003. Tuolloin todettiin, että Hollannissa bakteerin kantajia oli neljä sikaa kymmenestä, mutta lisäksi puolet maan sianhoitajista oli bakteerinkantajia. Vuonna 2009 ilmeni, että 17 EU-maassa 24 maasta on bakteeri löydetty sioista. Sikojen lisäksi sitä on todettu kanoissa ja lehmissä. Hollantilaisen tutkimuksen mukaan MRSA:ta todettiin 1 300 näytteessä seuraavasti: 31 prosentissa kalkkunoista, 27 prosentissa kanoista, 17 prosentista sioista, 10 prosentissa naudanlihasta ja 6 prosenissa lampaanlihasta. Toistaiseksi ei ole varmuutta, siirtyykö bakteeri ihmiseen ruoasta.
Esiintyvyys > Esiintyvyys Suomessa

Suomessa MRSA:n esiintymistä seurataan valtakunnallisesti. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ylläpitää valtakunnallista tartuntatautirekisteriä, johon laboratoriot päivittävät uusimmat löydökset. Suomessa MRSA- tartuntojen määrä on ollut viimeisen 10 vuoden aikana kasvussa. Vuonna 2008 määrä lisääntyi ennätysmäisesti ja levisi myös avohoitoon, mutta vuoden 2009 puolella tartuntaluvut ovat hieman pienemmät. Tällä hetkellämilloin? sairaanhoitopiireissä on otettu käyttöön tiukemmat MRSA-seulonnat. Syynä on esimerkiksi Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä havaittu MRSA-tapausten kasvu, josta uutisoitiin keväällä 2008.
MRSA-tapausten määrä Suomessa
1995 tapauksia 89
1996 tapauksia 109
1997 tapauksia 120
1998 tapauksia 189
1999 tapauksia 211
2000 tapauksia 261
2001 tapauksia 340
2002 tapauksia 601
2003 tapauksia 859
[...]
2007 tapauksia 1289
2008 tapauksia 1740
MRSA:ta ei ole vain yhtä ainoaa kantaa, vaan eri kantoja on löydetty tähän mennessämilloin? kaikkiaan 900.[lähde? ]
Riskitekijät

MRSA:n mahdollisuus on suurentunut normaaliin verrattuna seuraavissa tapauksissa:
Henkilöstön huono hygienia
Huonokuntoinen vuodepotilas
Haavat
Pitkittyneet infektiot
Useat antibioottikuurit
Jos potilaalla on katetri, dreeni, kanyyli tai muu ihon läpäisevä esine
Henkilö on ollut samassa huoneessa hoidossa kuin MRSA-potilas, ja asia ilmennyt vasta myöhemmin
Diagnosointi

MRSA todetaan ottamalla bakteeriviljely. MRSA:n toteamiseksi on kehitetty oma MRSA-viljelynäyte. MRSA voi kuitenkin löytyä myös tavallisessakin bakteeriviljelyssä. Otettaessa MRSA-kontrollinäytettä näyte otetaan sieraimesta ja nenänielusta. Näyte voidaan ottaa myös kanyylien juurista, dreenien juurista, haavalta, virtsakatetripotilaan virtsasta, perineumista tai vastasyntyneiltä navasta.
Vuodesta 2011 lähtien MRSA on voitu diagnosoida myös suoraan pyyhkäisy- tai verinäytteestä tehdyn dna-monistustestin avulla. Testi antaa luotettavan tuloksen jo yhdessä tunnissa näytteen ottamisesta. Diagnosointimenetelmä on kehitetty Suomessa.
Ennaltaehkäisy

Erityisen tärkeäksi MRSA:n ennaltaehkäisyssä muodostuu hoitohenkilökunnan noudattama asiallinen käsihygienia. MRSA-potilasta hoidettaessa tulee huomioida myös asiallinen suojainten käyttö, kun hoitotoimenpiteitä tehtäessä ollaan kosketuksissa potilaaseen tai hänen eritteisiinsä. MRSA-potilaiden kohdalla hoitajien suojainten käyttötavat vaihtelevat sairaaloittain. Suojaimista tärkein on kuitenkin potilaskohtaisesti vaihdettavat suojakäsineet ja hyvä käsidesinfektio ennen ja jälkeen potilaskontaktin. MRSA-potilaiden kohdalla, jotka ovat esimerkiksi erityisen limaisia, suositeltavaa on käyttää suu-nenä-suojusta. Myös työvaatteen suojana suositellaan käytettäväksi kertakäyttöisiä suojaesiliinoja tai suojavaatteita työpuvun päällä.
Potilashuoneiden siivoaminen tapahtuu samalla tavalla kuin ns. puhtaiden huoneidenkin siivoaminen. Infektiohuone siivotaan kuitenkin viimeisenä, vasta kun puhtaat huoneet on siivottu. MRSA-huoneisiin pyritään kuitenkin varaamaan omat roskapussit ja pyykkipussit, jotta vältetään jätteiden ja likaisten vaatteiden siirtelemistä osastolla, ja samalla minimoidaan mahdollisuudet kosketustartunnan lisääntymiselle.
Ennaltaehkäisymuotona toimii myös MRSA-potilaiden kohortointi. Tällä tarkoitetaan sitä, että MRSA potilaat sijoitetaan vain tiettyyn yhteen huoneeseen ja heidän käyttöönsä annetaan vain heille kuuluvat wc-tilat. Kohortointi ei estä MRSA-potilaita kuitenkaan liikkumasta osastolla muuten normaalisti. Tärkeää on kuitenkin opettaa oikeanlainen käsihygienia myös itse MRSA-potilaalle.
Ennaltaehkäisyn näkökulmasta on myös tärkeää selvittää MRSA:n alkulähde.
Ennaltaehkäisyn kannalta on hyvä myös muistaa, että on erittäin tärkeää potilaan kohdalla on, että määrätyt antibioottikuurit syödään aina loppuun, vaikka vointi paranisikin viikon kuurin aikana jo parissa päivässä. Tällä vältetään resistenttien kantojen syntymistä.
Myös eräistä kemiallisista aineista kuten hopeavahasta on todettu olevan jonkin verran apua bakteerin leviämisen ehkäisyssä. Hopea-tehoaineelliset aineet perustuvat kuitenkin hopean nano-partikkeleihin jotka ovat raskasmetalleja ja siten haitallisia ihmisille sekä ympäristölle. Muun muassa Ruotsi ajaa voimakkaasti hopeatuotteiden täyskieltoa Euroopassa.
Hoito

MRSA-infektiot hoidetaan samoin periaattein kuin muutkin S. aureuksen aiheuttamat infektiot. MRSA-infektion mikrobilääkehoito tulee perustaa kyseisen MRSA-kannan herkkyysmääritykseen. Hoidon perusta vakavissa infektioissa on vankomysiini. Vankomysiini tunkeutuu kudoksiin huonosti, joten syvissä infektioissa kuten pneumoniassa vankomysiiniin ohella on käytettävä myös muita lääkkeitä.
Resistenssi kehittyy herkästi, joten on tärkeää huomioida lievienkin MRSA-infektioiden kohdalla, että käytössä olisi vähintään kahden MRSA-kantaan purevan antibiootin yhdistelmä. Näitä lääkkeitä voidaan käyttää herkkyysmäärityksen perusteella lievien MRSA-infektioiden hoitoon, vankomysiiniin yhdistettynä vakavien infektioiden hoidossa sekä vakavien infektioiden jatkohoidossa.
Muita vaihtoehtoja vakavien infektioidenhoitoon ovat:
teikoplaniini
linetsolidi
kinupristiini/dalfopristiini.
Tietoa näiden lääkeaineiden käytöstä ja niiden vaikuttavuudesta on vielä toistaiseksi vähän. Muina taudin hoitomahdollisuuksina on tuotu esiin probiootit ja polymeerimolekyylit. Viime aikoina mielenkiinto synteettisiä pienimolekyylisiä yhdisteitä kohtaan antibioottiresistenttien bakteerien hoidossa on kasvanut.  Niitä voidaan käyttää esimerkiksi tehostusaineina nykyisten antibioottien rinnalla. Yksi tällainen pienimolekyylisten yhdisteiden ryhmä on trypyrisiinit (engl. trypyricins), joiden on huomattu lisäävän bakteerien soluseinän lipidikalvon juoksevuutta.  Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että MRSA ei kykene kehittämään resistenssiä trypyrisiinejä kohtaan samalla tavalla kuin daptomysiiniä kohtaan. Hiirikokeissa trypyrisiinit osoittivat synergiaa keftriaksonin kanssa ja hoitovaste tällä yhdistelmällä oli samankaltainen kuin vankomysiinillä.  MRSA on resistentti keftriaksonille, mutta yhdistettynä trypyrisiiniin keftriaksonilla pystyttiin hoitamaan hiirten MRSA-infektiota. Muita uusia synteettisiä pienmolekyylejä potentiaalisia MRSAn hoitoon ovat esimerkiksi bisindoli-tetrahydrokarbatsoli  sekä DNAC-2.
Sanastoa

MRSA: Metisilliinille resistentti Staphylococcus aureus, jolla on mecA-geeni ja johon eivät tehoa penisillinaasia kestävät stafylokokkipenisilliinit kuten metisilliini, oksasilliini kloksasilliini ja dikloksasilliini eivätkä muut beetalaktaamiantibiootit kuten kefalosporiinit tai karbapeneemit.
MRSA-kolonisaatio Bakteeriviljelyn avulla todettu MRSA, joka ei aiheuta kliinisiä infektion oireita tai löydöksiä.
Lyhytaikainen kolonisaatio: MRSA on viljeltävissä vain kerran yhdeltä alueelta esimerkiksi käsien iholta.
MRSA-altistunut: MRSA-tapauksen kanssa samassa potilashuoneessa ollut tai MRSA-epidemian aikana samalla osastolla ollut toinen potilas.
MRSA-kantaja: Henkilö, joka on kolonisoitunut toistuvasti MRSA:lla yhdestä tai useammasta kehonosasta, mutta jolla ei ole kliinisen infektion oireita tai löydöksiä MRSA-kantaja voi saada myös kliinisen MRSA-infektion ja infektion parannuttua potilas jää usein MRSA-kantajaksi.
MRSA-infektio: Oireinen, laboratoriotutkimuksin todettu MRSA-infektio esimerkiksi haavainfektio tai bakteremia.
MRSA-epidemia: Kaksi tai useampia toisiinsa liittyvää MRSA-tapausta. Tartuntojen liittyminen toisiinsa voidaan varmistaa MRSA-kantojen tyypityksellä.
MRSA-kohortti: MRSA-kantajien tai MRSA:n aiheuttamaa infektiota sairastavien sijoittaminen ja hoitaminen erillään (eri huoneessa tai osastolla) potilaista, joilla ei ole todettu MRSA:ta.