stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Midtstubakken
Midtstubakken > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 108,0 metriä ovat hypänneet Matti Hautamäki ja Thomas Morgenstern, epävirallisen mäkiennätyksen 110,5 metriä on hypännyt Maxime Laheurte.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.2.1982 |  Jari Puikkonen | 85,5 m | MM-kilpailut 1982 | K85 mäen mäkiennätys |
| 23.1.2011 |  Espen Andersen | 107,0 m |  |  |
| 23.2.2011 |  Marjan Jelenko | 107,0 m | Yhdistetyn MM-kilpailut 2011 |  |
| 23.2.2011 |  Maxime Laheurte | 107,5 m | Yhdistetyn MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Gregor Schlierenzauer | 108,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Carl Nordin | 86,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Vincent Descombes Sevoie | 89,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Nikolay Karpenko | 91,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Andreas Küttel | 92,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Tomasz Byrt | 94,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Dmitri Vasiljev | 96,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Piotr Żyła | 101,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Robert Kranjec | 102,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Michael Uhrmann | 102,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 26.2.2011 |  Eric Frenzel | 109,5 m | Yhdistetyn MM-kilpailut 2011 |  |
| 26.2.2011 |  Gregor Schlierenzauer | 110,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 26.2.2011 |  Andreas Kofler | 105,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 26.2.2011 |  Thomas Morgenstern | 107,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 27.2.2011 |  Matti Hautamäki  Thomas Morgenstern | 108,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 28.2.2011 |  Maxime Laheurte | 110,5 m | Yhdistetyn MM-kilpailut 2011 |  |
Midtstubakken > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 108,0 metriä on hypännyt Sara Takanashi.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.2.2011 |  Roberta D’Agostina | 89,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 22.2.2011 |  Lisa Demetz | 93,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 22.2.2011 |  Elena Runggaldier | 98,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 22.2.2011 |  Sara Takanashi | 99,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 22.2.2011 |  Elena Runggaldier | 105,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Maria Zotova | 69,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Léa Lemare | 75,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Roberta D’Agostina | 84,0 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Maren Lundby | 89,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Julia Kykkänen | 91,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Evelyn Insam | 94,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 25.2.2011 |  Elena Runggaldier | 97,5 m | MM-kilpailut 2011 |  |
| 9.3.2012 |  Yūki Itō | 99,0 m | Maailmancup |  |
| 9.3.2012 |  Jacqueline Seifriedsberger | 101,0 m | Maailmancup |  |
| 9.3.2012 |  Anette Sagen | 102,0 m | Maailmancup |  |
| 9.3.2012 |  Sarah Hendrickson | 104,0 m | Maailmancup |  |
| 9.3.2012 |  Sara Takanashi | 108,0 m | Maailmancup |  |
Midtstubakken > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 111,5 metriä on hypännyt Jarl Magnus Riiber.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.9.2010 |  Tom Hilde | 107,0 m | Avajaiset |  |
| 18.9.2010 |  Felix Schoft  Rafał Śliż | 108,5 m | Continental Cup |  |
| 4.8.2012 |  Thomas Kjelbotn | 108,5 m | Yhdistetyn Norges Cup |  |
| 31.8.2014 |  Rune Velta | 108,5 m |  |  |
| 21.6.2015 |  Daniel-André Tande | 109,5 m |  |  |
| 5.9.2015 |  Carl Henning Lippestad | 111,0 m | Norges Cup |  |
| 5.9.2015 |  Jarl Magnus Riiber | 111,0 m | Norges Cup |   |
| 5.9.2015 |  Jarl Magnus Riiber | 111,5 m | Norges Cup |  |
Midtstubakken > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 106,0 metriä on hypännyt Daniela Iraschko-Stolz, hän on myös hypännyt kaatuneen hypyn 114,5 metriä ja harjoituksissa epävirallisen kesämäkiennätyksen 108,0 metriä.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.9.2010 |  Maren Lundby | 87,0 m | Avajaiset | Avajaishyppy |
| 17.9.2010 |  Katharina Keil | 87,0 m | Continental Cup |  |
| 17.9.2010 |  Anette Sagen | 93,5 m | Continental Cup |  |
| 17.9.2010 |  Evelyn Insam | 97,0 m | Continental Cup |  |
| 17.9.2010 |  Sabrina Windmüller | 99,5 m | Continental Cup |  |
| 17.9.2010 |  Lindsey Van  Yoshiko Kasai  Elena Runggaldier | 100,0 m | Continental Cup |  |
| 17.9.2010 |  Jessica Jerome | 102,0 m | Continental Cup |  |
| 17.9.2010 |  Juliane Seyfarth | 105,5 m | Continental Cup |  |
| 17.9.2010 |  Daniela Iraschko | 108,0 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Silje Karlengen | 68,5 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Wendy Vuik | 74,5 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Simona Senoner | 75,0 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Synne Steen Hansen | 77,5 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Maren Lundby | 78,5 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Cornelia Roider | 80,5 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Anette Sagen | 85,5 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Evelyn Insam | 86,5 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Lindsey Van | 89,0 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Jessica Jerome | 92,5 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Daniela Iraschko | 114,5 m | Continental Cup | Kaatunut |
| 18.9.2010 |  Jacqueline Seifriedsberger | 95,5 m | Continental Cup |  |
| 18.9.2010 |  Coline Mattel | 101,0 m | Continental Cup |  |
| 19.9.2010 |  Juliane Seyfarth | 103,5 m | Continental Cup |  |
| 19.9.2010 |  Daniela Iraschko | 104,0 m | Continental Cup |  |
| 19.9.2010 |  Daniela Iraschko | 106,0 m | Continental Cup |  |
Midtstulia rekruttanlegg

Heinäkuussa 2011 aloitettiin rakennustyöt K60 HS66, K40 HS44, K20 HS22 ja K10 HS11 -hyppyrimäkien rakentamiseksi. Hyppyrimäet avattiin 22. syyskuuta 2012. Vanhan Holmenkollbakkenin tornin kuuluisa lämmittelykoppi, nimeltään ”Diamond”, on uudelleenkäytössä huoltorakennuksena uudella Midtstulia rekruttanlegg -stadionilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Midtstubakken Wikimedia Commonsissa
Mikko Kosonen

Mikko Kosonen (s. 22. tammikuuta 1957 Ontario, Kanada) on kauppatieteiden tohtori. Hän toimi Sitran  yliasiamiehenä 17.11.2008 - 31.12.2019.
Ennen siirtymistä yliasiamieheksi hän toimi Sitran innovaatiojohtajana 1. elokuuta 2007 alkaen. Aikaisemmin Kosonen toimi Nokia Oyj:ssä muun muassa yrityssuunnittelu- ja tietohallintojohtajana sekä viimeksi johdon neuvonantajana. Häntä pidetään yhtenä Nokian menestystarinan pääsuunnittelijoista.kenen mukaan?
Kosonen on ollut hallituksen jäsen Itellassa (2003–2009), Keskossa (2009–2012), Kuntien Tierassa (2010–2013), Tekniikan Akatemia -säätiössä (2009–), Liikesivistysrahastossa (2011–) ja TeliaSonera Finland Oyj:ssä (2013–). Hän on toiminut myös Kauppatieteellisen yhdistyksen hallituksen varapuheenjohtajana. Kosonen on osallistunut aktiivisesti toimintaan EuroCIO:ssa, joka on eurooppalaisten huippujohtajien tapaamisfoorumi.[lähde? ]
Kosonen on kirjoittanut yhdessä professori Yves Dozin kanssa organisaatioiden strategista ketteryyttä käsittelevän kirjan Fast Strategy (2008), joka on käännetty 10 kielelle – myös suomeksi nimellä Nopea strategia. Kososen puheenvuoro on kirjassa Taitoa, tahtoa, talenttia – 50 tarinaa johtamisesta.
Kosonen on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Moonwalk

Moonwalk
Moonwalk (suom. kuukävely) on yksi sliding-tanssitekniikan liikkeistä. Oikealta nimeltään moonwalk on backslide. Backslidessa tanssija näyttää kävelevän eteenpäin, mutta liukuu taaksepäin kuin liukuhihnalla. Tanssitekniikka tuli suuren yleisön tietoisuuteen, kun Michael Jackson esitti sen kappaleensa Billie Jean aikana 25. maaliskuuta 1983 televisio-ohjelmassa Motown 25: Yesterday, Today, Forever. Moonwalkista tulikin yksi hänen ”tavaramerkeistään”. Sittemmin moonwalkista on tullut yksi maailman tunnetuimmista tanssiliikkeistä. Kyseistä tanssitekniikkaa käytetään tanssilajissa popping.
Leena Laulajainen

| Leena Laulajainen |
| --- | --- |
 Laulajainen vuonna 1989. Kuva: Kuvasiskot.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. syyskuuta 1939 Kinnula
Kuollut: 15. joulukuuta 2017 (78 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  opettaja, kirjailija
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Leena Salme Tuulikki Laulajainen (ent. Laitala, o.s. Mälkönen, 18. syyskuuta 1939 Kinnula – 15. joulukuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.
Laulajainen valmistui ylioppilaaksi Kiuruveden yhteiskoulusta vuonna 1959 ja filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1967 pääaineenaan kotimainen kirjallisuus. Vuosina 1964–1973 hän työskenteli äidinkielen opettajana Kouvolassa, Elimäellä ja Tapiolan yhteiskoulussa. Vuosina 1973–1980 Laulajainen oli kouluhallituksen ylitarkastaja. Vuodesta 1980 hän oli vapaa kirjailija.
Laulajaisen vanhemmat ovat pankinjohtaja Eero Mälkönen ja pankkivirkailija Elma Mälkönen (o.s. Kinnunen). Hän oli vuosina 1960–1971 naimisissa geoteknikko Erkki Laitalan kanssa. Heillä on yksi poika. Vuodesta 1974 Laulajaisen puoliso oli opetusneuvos Esko Laulajainen (1931–2017)
Laulajaisen tuotanto on laaja. Hän kirjoitti lasten- ja nuortenkirjoja, satuja ja runoja, esseistisiä kulttuurihistoriallisia tietoteoksia sekä oppimateriaalia. Hänen teoksiaan on käännetty useille kielille. Hän oli kiinnostunut alkuperäiskansoista ja kuvataiteesta. Laulajainen sai vuonna 1998 Finlandia Junior -palkinnon teoksestaan Kultamarja ja metsän salaisuudet. Hänet palkittiin saavutuksistaan Pro Finlandia -mitalilla vuonna 2001.
Teoksia

Taikarumpu kertoo. Lapin-aiheisia satuja.  (Kuvittanut Ulla Vaajakallio)  Weilin + Göös, 1980.  ISBN 951-35-2339-X.
Olipa-kerran-maan kukat eli Liisa särkyneen peilin maassa (1982 Weilin & Göös)
Vesilinnun sydän (1983. Weilin & Göös, balladisatuja, kuvitus Marjatta Hanhijoki)
Maretta ja Aikapuu (1984 Weilin & Göös, satuja, kuvitus Mika Launis)
Sammeli (1985 Weilin & Göös, lastenrunoja, kuvitus Mika Launis)
Samepojken (1987, ruotsiksi kääntänyt Marita Lindquist)
Alice Kairan maailma (1987 Otava)
Tyttö ja valkoinen hevonen (1985 Weilin & Göös, satuja, kuvitus Alice Kaira)
Onnen allakka 1.9.1986–31.12.1987 (67. vuosikerta, teksti Leena Laulajainen, kuvitus Mervi Laakso)
Loikkeliinin matka lumen maahan (1986 Weilin & Göös, kuvitus Jukka Lemmetty)
Loikkeliinin lokikirja (1987 Weilin & Göös, kuvitus Jukka Lemmetty)
Satupuu (1987 Weilin & Göös, Leena Laulajainen ja Kaija Pakkanen, kuvitus Ulla Vaajakallio)
Lumileopardi tanssii (1987 Weilin & Göös, kuvitus Outi Markkanen)
Alvar, avaruusjänis (1988 Gummerus, kuvitus Kristiina Louhi)
Alvar ja varjo (1989 Tammi, kuvitus Kristiina Louhi)
saksankielinen käännös Hannibal und sein Schatten. Eine lange fröhliche Hasengeschichte
Viivi, Ruusunen ja kiinalainen kello (1989 Tammi, kuvitus Jukka Lemmetty)
marinkielinen käännös Viivi, lzi Roza da kitaj sagat. Finn jylme gyc kusaryme
Valkoinen karhu ja Joulutähti (1990 Tammi, kuvitus Kristiina Louhi)
Alvar ja salaisuus (1991 Tammi, kuvitus Kristiina Louhi)
Yksisarvinen ja sadepuu (1992 Tammi, kuvitus Outi Markkanen)
Mustarastaan aika (1993 Tammi)
Pii ja ametisti – Matka ajan halki (1994 Tammi)
Noidan kummitytär (1996 Tammi / Tammen nuortenkirjat)
Sinisen delfiinin laulut (1997 Tammi)
Kultamarja ja metsän salaisuudet (1998 Tammi, kuvitus Anna-Liisa Hakkarainen, valokuvat Rune Snellman)
Sininen soittorasia (1998 Tammi)
Sateenkaarilaakso (1999 Tammi)
Vompattisatuja (1999 Tammi, Pohjautuu satuihin, jotka ilmestyneet Asukas 2000 –lehdessä vuosina 1994–1997, kuvitus Jukka Lemmetty)
Aurinkolintu ja kaamoksen korppi (2000 Tammi, satuja, kuvitus Anna-Liisa Hakkarainen)
Kuningaskalastajan peili (2001 Tammi, satuja, kuvitus Heli Hieta)
Lumilinnut (2001 Tammi)
Keltainen sateenvarjo (2002 Tammi)
Lumottu lipas. Kuvitus Virpi Talvitie (2002 Tammi)
Satulintu lentää. Kuvitus Christel Rönns (2003 Tammi, lastenrunoja)
Raut Jootinpoika ja haltijakivi (2004 Tammi)
Raut Jootinpoika ja hopeakello (2004 Tammi)
Raut Jootinpoika ja pimeän ratsumies (2005 Tammi)
Aia (2005 Tammi)
Sanan taika - esseitä ja artikkeleita (2009 Books on Demand)
Myös tietokirjallisuutta:
Marilaiset, laulun ja uhritulien kansa (1995 Otava)
Lisäksi suomennoksia; antologioissa.
Palkinnot ja tunnustukset

Suomen Nuorisokirjailijoiden kannustuspalkinto 1981 (Taikarumpu kertoo)
Valtion nuorisokirjallisuuspalkinto 1983 (Olipa-kerran-maan kukat)
H. C. Andersen -kunniamaininta (Olipa-kerran-maan kukat)
IBBY:n kunnialista 1984
Suomen Nuorisokirjailijoiden kunniamaininta 1984 (Vesilinnun sydän)
Weilin + Göösin kirjallisuuspalkinto 1984 (Vesilinnun sydän) ja 1988 (Lumileopardi tanssii ja Loikkeliinin lokikirja)
Espoon kaupungin taidepalkinto 1985
Arvid Lydecken -palkinto 1987 (Loikkeliinin matka lumen maahan) ja 1992 (Yksisarvinen ja sadepuu)
Topelius-palkintoehdokkuus 1987 (Lumileopardi tanssii)
Padovan yliopiston kunniamaininta 1989 (Lumileopardi tanssii)
Espoo-mitali 1990
Finlandia Junior -palkinto 1998 (Kultamarja ja metsän salaisuudet)
Suomalainen kuvakirjapalkinto 1998 (Kultamarja ja metsan salaisuudet)
Pro Finlandia -mitali 2001
Tirlittan-palkinto 2005
Astrid Lindgrenin muistopalkintoehdokkuus 2009
Marin kulttuuriministeriön kunniakirja ansioista marilaisen kirjallisuuden kääntäjänä 2010
Suomen tietokirjailijat ry:n Warelius-palkinto 2011
Lähde
Kirjallisuutta

Kotimaisia lasten- ja nuortenkirjailijoita 3. Toimittanut Ismo Loivamaa. Helsinki: BTJ Kirjastopalvelu, 2001.
Aiheesta muualla

Laulajainen Suomen Nuorisokirjailijoiden nettimatrikkelissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Risingshadow-sivusto.
Leena Laulajaisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.(Internet Archive 21.2.2018)
Leevi and the Leavingsin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 16 |  |
| ↙Kokoelmat | 12 |  |
| ↙Singlet | 47 |  |
| ↙Cover- ja tribuuttialbumit | 1 |  |
Tämä on Leevi and the Leavings -yhtyeen diskografia. Leevi and the Leavings julkaisi yhteensä 16 studioalbumia sekä lukuisia kokoelmia ja singlejä.
Studioalbumit

Suuteleminen kielletty (1980)
Mies joka toi rock ’n’ rollin Suomeen (1981)
Kadonnut laakso (1982)
Raha ja rakkaus (1985)
Perjantai 14. päivä (1986)
Häntä koipien välissä (1988)
Musiikkiluokka (1989)
Varasteleva joulupukki (1990)
Raparperitaivas (1991)
Turkmenialainen tyttöystävä (1993)
Rakkauden planeetta (1995)
Käärmenäyttely (1996)
Kerran elämässä (1998)
Bulebule (2000)
Onnen avaimet (2002)
Hopeahääpäivä (2003)
Singlet

Mitä kuuluu, Marja-Leena? / Rakas Annika… (1978)
Sadan vuoden yksinäisyys (kaksoissingle: Elämänmeno / Kissanpentu / 1963 – 15 vuotta myöhemmin / Illan viimeinen tango) (1978)
Muotitietoinen / Ei tytöt sitä tietää saa (1979)
Nuoret miljonäärit (kaksoissingle: Matkamuistoja / Rikas, rakas ja yksinäinen / Hulivili-pojan humppa / Jossain joku vieläkin sua kaipaa) (1979)
Pojat tanssimaan / Onnelliset (1980)
Elämää / Kolmen dollarin tähden (1980)
Siperia / Erämaan salaisuus / Preeriaa (1981)
Rock on, Rudy / Lainsuojattomat (1982)
En tahdo sinua enää / Kaukaisessa satamassa (1982)
Kyllikki / Jos taivaalta sataisi rahaa (1983)
Jos taivaalta sataisi rahaa 12″ (Käärmeensydän / Kyllikki / Jos taivaalta sataisi rahaa / Tuntematon ystävä) (1983)
Poika nimeltä Päivi / Hannu ja Kerttu (1985)
Kerro terveiset lapsille / Pohjois-Karjala (Skandinavia Mix) (1986)
Rin Tin Tin / Mäyrä (1988)
Teuvo, maanteiden kuningas / Pimeä tie, mukavaa matkaa (1988)
Teuvo, maanteiden kuningas / Rin Tin Tin (1988)
Sopivasti lihava / Pimeä tie, mukavaa matkaa (1988)
Amalia / Elina, mitä mä teen? (1988)
Joulutarinoita 12″ (Joulukertomus / Jouluksi mummolaan / Jerusalem) (1988)
Isojen tyttöjen yö / Jos Helsinki on kaunis (1989)
Unelmia ja toimistohommia / Pihlajankukka (1989)
Pikku prinsessa 12″ (Pikku prinsessa / Etkö näe, että tanssin / Pikku prinsessa ja puoli valtakuntaa / Etkö näe, että tanssin sakset selässä?) (1989)
Oikein surullista joulua / Onneksi jouluun on aikaa… (1989)
Raparperitaivas / Miranda (1990)
Jossain on kai vielä joulu / Elämä ikkunan takana (1990)
Vaaleanpunainen asuntovaunu / Kampela (1991)
Tikapuut taivaaseen / Paskaa lapsille (1991)
Pohjoisen taivaan alla / Kuudentoista vuoden yhtäjaksoinen sade / Muurahaisen munat (1993)
Pohjoisen taivaan alla / Kyyhkynen ja kyykäärme (1993)
Turkmenialainen tyttöystävä / Kyyhkynen ja kyykäärme (1993)
Turkmenialainen tyttöystävä / Miesten kesken (remix) / Kyyhkynen ja kyykäärme (1993)
Mieletön Melinda / Toteemipaalu (1993)
Vasara ja nauloja / Sunnuntaiksi San Fransiscoon (1994)
Rei Ban Bombay (1995)
Itkisitkö onnesta / Vakosamettihousuinen mies (1995)
Luonnollinen valinta (remix) / Itkisitkö onnesta (radio edit) (1995)
Lähtölaskenta pieneen sydämeen / Tuhlaajapoika (1996)
Laura Jenna Ellinoora Alexandra Camilla Jurvanen / Matkalla Motowniin (1996)
Onnelliset / Unelmia ja toimistohommia (1997)
Elisenda (1998)
Sika joka osasi lentää siivillään / Enkelinhöyheniä ikkunalaudalla (1999)
Kaikki tai ei mitään / Sininen koira (1999)
Ihan tavalliset tennissukat / Ihanasti sanottu (2000)
Aina mielessä (2000)
Mitä sä meinaat? / Tallinnan laivalla (2002)
Toiveunta / Lahopää-Liisa (2003)
Kaupungin tavoitelluin remonttimies / Käsipohjaa (2003)
Kokoelmat

Leevi and the Leavings (1984)
Salaiset numerot (1986)
Unelmia ja toiveita (1989)
Menestyksen salaisuus (1992)
Leevi and the Leavings – Suomen parhaat (1994)
Lauluja rakastamisen vaikeudesta (1994 ja 1999)
20 suosikkia – Itkisitkö onnesta (1997)
Keskiviikko… 40 ensimmäistä hittiä (2CD, 1997)
Torstai… 40 seuraavaa hittiä (2CD, 2001)
Stereogramofoni – Sinkkuelämää vuosien varrelta (2CD, 2001)
Keskeneräinen sinfonia (CD+DVD, 2004)
Matkamuistoja – kaikki singlet 1978–2003 (5CD, DVD, 2008)
Parhaat (2008)
20x Leevi and the Leavings (2012)
Johanna-vuodet 1979–1983 (3CD, 2014)
Elämänmenoa 1978–2003 (3CD, 2016)
Sinkkuelämää 1978–2003 (3CD, 2017)
Tribuutit

Melkein vieraissa – Tribuutti Leevi and the Leavingsille (2007)
Linus Nässén

Linus Nässén voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Linus Nässén, ruotsalainen vuonna 1998 syntynyt jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja
Linus Nässén, ruotsalainen vuonna 2000 syntynyt jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Linus Nässén”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Leevi veskijärv

| Leevi veskijärv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Põlvamaa
Kunnat:  Räpinan kunta
Koordinaatit:  57°56′45″N, 27°12′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Võhandu jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Võhandu jõgi
Laskujoki:  Võhandu jõgi 
Järvinumero:  VEE2087920
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  59,6 m  mpy. 
Pituus:  0,87 km  
Leveys:  0,05 km  
Rantaviiva:  1,857 km  
Pinta-ala:  2,7 ha  
Valuma-alue:  840 km²  
Saaria:  ei saaria 
 fiLeevi veskijärv 
Leevi veskijärv (myös Leevi paisjärv) on Virossa Põlvamaalla Räpinan kunnassa Leevissä sijaitseva padottu järviallas. Vironkielinen sana veski tarkoittaa vesimyllyä. Entiseen myllyyn liittynyt pato on rakennettu Võhandu jõgeen 60 kilometriä sen joensuusta. Võhandua kutsutaan täällä yleensä Võo jõeksi.
Maantietoa

Patojärvi on 870 metriä pitkä, leveimmillään se on 50 metriä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Sen kapeudesta päätellen patoaminen laajentaa joen uomaa vain hieman, joten joki lienee täällä jyrkkärinteinen. Järvimäinen osuus joesta sijaitsee Leevin kylän taajamassa ja sen rannoille on rakennettu tiheästi asuntoja.
Vesivoimalaitos

Paikalla on aiemmin toiminut vesimylly, jonka toiminnan on mahdollistanut jokeen rakennettu kiinteä pato. Vuonna 2001 valmistui pieni jokivoimalaitos, jolla pyrittiin toimittamaan sähköenergiaa koko Leevin kylälle. Sen kapasiteetti on 200 kilowattia (kW eli 0,4 megawattia, MW). Sähköä tuotetaan neljällä vesiturbiinilla, joiden tehot ovat keskimäärin 25 kW. Tuotantomäärät riippuvat voimakkaasti joen vesitaloudesta. Esimerkiksi kevättulvan aikana voidaan saavuttaa 300–400 kilowatin kapasiteetti, mutta kesää kohti sähköenergian tuotanto putoaa 40–50 kilowattiin. Joskus joessa ei virtaa kuivuuden takia ollenkaan vettä.
Kolmiaukkoinen ja betoninen säännöstelypato toimii manuaalisesti lisättävien vaakalautojen avulla. Vesi otetaan sisään voimalarakennukseen padon oikealta puolelta ja johdetaa vesiturbiineihin, jotka sijaitsevat pienessä rakennuksessa hieman alempana. Käytetty vesi poistuu turbiineista omaan poistokanavaan, joka yhtyy jokeen alempana 150 metrin päässä. Kylästä alkava postitie ylittää joen omaa siltaa pitkin padon ja voimalan välistä. Vesivoimalaitoksen rakentamisluvassa on ehto, joka pakottaa rakentamaan kalatien kiinteän padon ohitse.
Vesistösuhteita

Leevi veskijärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, sillä se on muodostettu patoamalla joki. Patoaltaaseen on johdettu yksi pelto- ja metsäoja. Järven valuma-alueen pinta-ala on 840 neliökilometriä, josta suurin osa muodostuu Võhandun joen valuma-alueesta. Võhandu laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Leevi veskijärv.
Aiheesta muualla

Ruusmaa Arthur: Mõisavalitseja vällä, vill sisse!, UMA leht (Võromaa rahva uman keelen leht)
Moksi

Moksi voi tarkoittaa seuraavia:
Moksi, kylä ja postinumeroalue Korpilahdella Jyväskylässä Suomessa
Moksi, kulmakunta ja entinen koulupiiri Vihdissä Suomessa
Moksi, järvi Saarijärvellä
Amanda Moksi (1885–1994), yksi Suomen pitkäikäisimmistä henkilöistä
Sira Moksi (s. 1971), suomalainen muusikko ja kuvataiteilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Moksi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Likolampi-Salpausselkä

Likolampi-Salpausselkä on alue, joka sijaitsee läntisen Lahden kaupungin alueella Pirttiharjun kaupunginosassa. Alue sijaitsee Likolammen uimarannan tuntumassa ja sen rakennuskanta koostuu pientaloista. Alueella on myös Päijät-Hämeen keskussairaala, jonka henkilökuntaa varten alun perin rakennetut Sykekadun luhtitalot sijaitsevat myös Likolampi-Salpausselän alueella.
Monument Valley

West Mitten Butte Monument Valleyssa.
John Ford's Point Monument Valleyssa.
Monument Valley (navajoksi: Tsé Biiʼ Ndzisgaii) on laakso Coloradon laakiolla Yhdysvaltojen Utahin ja Arizonan osavaltioiden rajalla. Se sijaitsee navajoiden reservaatissa. Se on kuivaa autiomaata, jossa törröttää eroosion muovaamia kivipaasia eli butteja.
Laakson kiviaineksen ja hiekan voimakkaan punainen väri johtuu rautaoksidista. Tummempien siniharmaiden kivien väri johtuu mangaanioksidista.  Laakson eteläpäässä louhittiin vuosina 1948–1967 uraania, vanadiinia ja kuparia.
Alueella kuvattuja elokuvia

Monument Valley on ollut monen tunnetun elokuvan kuvauspaikka, kuten:
John Fordin Hyökkäys erämaassa (1939), Aavikon laki (1946), Apassilinnake (1948), Keltainen nauha (1949), Etsijät (1956), Musta kersantti (1960) ja Cheyenne (1964)
Stanley Kubrickin 2001: Avaruusseikkailu (1968)
Sergio Leonen Huuliharppukostaja (1968)
Easy Rider – matkalla (1969)
Clint Eastwoodin Tehtävä Alpeilla (1975)
Indiana Jones ja viimeinen ristiretki (1989)
Paluu tulevaisuuteen III (1990)
Thelma ja Louise (1991)
Forrest Gump (1994)
Transformers – Tuhon aikakausi (2014)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Monument Valley Wikimedia Commonsissa