stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Wuzhong

| Wuzhong (kiin>  吴忠市, Wúzhōng Shì) |
| --- | --- |
 Wuzhongin sijainti (keltaisella) Ningxiassa.
 Koordinaatit: 37°59′46″N, 106°11′39″E 
Valtio:  Kiina
Autonominen alue:  Ningxia
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21 419,55 km²
Väkiluku (2010):  1 273 792
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  751100
Suuntanumero(t):  0953
Rekisterikilpi:  宁C
 
 www.wzzw.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wuzhong (kiin. 吴忠市, Wúzhōng Shì) on prefektuuritason kaupunki Ningxian hui-kansan autonomisella alueella Kiinassa. Kaupungin pinta-ala on 21 419,55 neliökilometriä ja väkiluku noin 1,3 miljoonaa (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 55  kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Yinchuanista etelään.
Kaupunki rajoittuu pohjoisessa Yinchuanin, koillisessa Ordosin, idässä Yulinin, kaakossa Qingyangin, etelässä Guyuanin, lännessä Zhongwein prefektuuritason kaupunkeihin, sekä luoteessa Alxan liittoon.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla kaupunki jaetaan kahteen kaupunkipiiriin, yhteen piirikuntatason kaupunkiin ja kahteen piirikuntaan.
| # | Nimi | Kiinan kirjoitusmerkit | Pinyin | Väkiluku (2010) | Pinta-ala (km²) | Tiheys (/km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Litong (kaupunkipiiri) | 利通区 | Lìtōng Qū | 379 346 | 1 415 | 268,0 |
| 2 | Hongsibu (kaupunkipiiri) | 红寺堡区 | Hóngsìbù Qū | 165 016 | 3 523 | 46,8 |
| 3 | Qingtongxia (piirikuntatason kaupunki) | 青铜峡市 | Qīngtóngxiá Shì | 264 717 | 2 337 | 113,3 |
| 4 | Yanchi | 盐池县 | Yánchí Xiàn | 146 560 | 8 558 | 17,1 |
| 5 | Tongxin | 同心县 | Tóngxīn Xiàn | 318 153 | 8 184 | 38,9 |
Galleria

Kaupunkinäkymää.
Moskeija Wuzhongissa.
Siqiliangzi-gongbei (Ma Hualongin mausoleumi) Wuzhongissa.
Silta Keltaisenjoen yli Qingtongxiassa.
Tongxinin suuri moskeija Tongxinin piirikunnassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wuzhong Wikimedia Commonsissa
Wuzhongin hallinnollinen jako.
Krepuskolaarit

Krepuskolaarit (ital. crepuscolari) oli 1900-luvun alussa vaikuttanut italialainen runoilijaryhmä. Se syntyi reaktiona vallalla olleeseen suuntaukseen, tyylin täydellisyyttä ja ihmisen suuruutta korostavaan runouteen. Sitä seurasi futurismi.
Suuntauksen keskeisiä hahmoja olivat Sergio Corazzini ja Guido Gozzano. Suuntauksen nimi crepuscolare tarkoittaa hämärää. Termin loi kirjallisuuskriitikko Giuseppe Antonio Borgese vuonna 1910 artikkelissaan "Poesia crepuscolare". Hän analysoi ja kritisoi suuntausta pohtiessaan Italian kirjallisuuden yleisempää kehitystä.
Suuntaukselle ominaista on, että runot levisivät vain pienen piirin sisällä.
Aiheesta muualla

Danila Cannamela, Knowledge Through Things: A New Perspective On Crepuscular And Futurist Avant-Garde (väitöskirja) University of North Carolina 2014 pdf (englanniksi)
Yoga (vuorenhuippu)

Yoga
| --- | --- |
Sijainti:  Ngozin provinssi Burundi
Korkeus merenpinnasta:  1 881  m 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Yoga on vuorenhuippu Burundissa Ngozissa. Se on 1 881 metriä korkea. Sen sijaintialue on kostea trooppinen savanni.
Lappi (täsmennyssivu)

Lappi tarkoittaa seuraavia asioita:
Lappi, maantieteellinen alue Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä
Lapinmaa, historiallinen Lapin maakunta vuosien 1752–1809 välisenä aikana
Lääni, vaalipiiri ja maakunta Lapin maantieteellisellä alueella Suomessa:
Lapin vaalipiiri, yksi Suomen vaalipiireistä
Lapin maakunta, yksi Suomen maakunnista
Lappi, yksi Suomen historiallisista maakunnista
Lapin lääni, entinen Suomen lääni vuosina 1938–2009, nykyisin sama alue muodostaa käytännössä Lapin aluehallintoviraston toimialueen
Entinen kunta, kaupunginosa, kylä ja saari muualla Suomessa:
Lappi, entinen kunta, nykyisin osa Rauman kaupunkia
Lappi, kaupunginosa Tampereella
Lappi, nykyään Lappinen, kylä entisessä Kiskon kunnassa Salossa
Lappi (ruots. Lapnäs), kylä entisessä Perniön kunnassa Salossa
Lappi, Tuomiojan kylän entinen nimi entisessä Paavolan ja sittemmin Ruukin kunnassa Siikajoella
Lappi, Päijänteen saari entisessä Säynätsalon kunnassa Jyväskylässä
Lappi, Päijänteen saari entisessä Korpilahden kunnassa Jyväskylässä
Ruotsissa:
Lappi, Ruotsin maakunta
Etunimi:
Lappi, etunimi
Sukunimi:
Ahti Lappi (s. 1941), suomalainen eversti
Arto Lappi (s. 1966), suomalainen runoilija
Arttu Lappi (s. 1984), suomalainen mäkihyppääjä
Esapekka Lappi (s. 1991), suomalainen ralliautoilija
Katja Lappi, kapellimestari, musiikinopettaja ja elokuvasäveltäjä
Satu Lappi (s. 1978), suomalainen julkisuuden henkilö, Vuoden nainen 1998
Tuomas Lappi (s. 1978), suomalainen fysiikan professori
Musiikkikappale:
Lappi, Kappale Nightwishin albumilla Angels Fall First.
Yoel Razvozov

| Mitalit> Maa:   Israel .Miesten judo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Israel .Miesten judo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Israel .Miesten judo.EM-kilpailut  | Maa:   Israel > Miesten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Bukarest 2004 | 73 kg |  |
|  Hopeaa | Rotterdam 2005 | 73 kg |  |
Yoel Razvozov (hepr. ‏יואל רזבוזוב‎, s. 5. heinäkuuta 1980 Neuvostoliitto) on israelilainen judoka.
Razvozov sai hopeaa EM-kilpailujen 73 kg:n painoluokassa Bukarestissa 2004 ja Rotterdamissa 2005 sekä oli viides Mariborissa 2002. Hän kuului joukkuekilpailun Euroopan-mestaruuden voittaneeseen Israelin joukkueeseen Debrecenissä 2005. Hän sijoittui 73-kiloisissa seitsemänneksi Osakan MM-kilpailuissa 2003. Hän edusti Israelia Ateenan olympialaisissa 2004.
Razvozov voitti maailmancupin kilpailun 73 kg:n painoluokassa Leondingissa 2001 ja 81-kiloisissa Minskissä 2010. Hän on sijoittunut maailmancup-, Grand Prix- ja Grand Slam -kilpailuissa lisäksi kolme kertaa toiseksi ja seitsemän kertaa kolmanneksi. Hän on voittanut viisi Israelin-mestaruutta.
Yhdystie 7140

Yhdystie 7140 (Multiantie) kulkee Keski-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan rajakunnissa Multian pohjoisimmassa osassa sijaitsevasta Saarisen tienhaarasta Vehunkylän, Ulvonkylän, Pirttiperän, Iiroonrannan ja Saurun halki Soinin kirkonkylään. Tien pituus on 34 kilometriä ja keskileveys 6,6 metriä. Tien päivittäisestä liikennemäärästä raskaan liikenteen osuus on 7,6 prosenttia. Raskas liikenne koostuu etupäässä turve- ja puutavarakuljetuksista. Yhdystien alkuosan rakennetta on parannettu vuonna 1981 ja loppuosan suuntausta vuonna 1986.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdystie 7140 Wikimedia Commonsissa
Yoga

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Yoga voi tarkoittaa seuraavia:
jooga, Intiassa tuhansien vuosien aikana syntynyt monimuotoinen menetelmä
Yoga, Lenovon valmistama taulutietokone
Yoga, Janelle Monáen ja Jidennan laulu
Yoga pyrops, Yoga-sukuun kuuluva kalalaji
Yōga, kaupunginosa Tokiossa
Yoga, vuorenhuippu Burundissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Yoga”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Yoelbi Quesada

| Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Kuuba> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | kolmiloikka |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ateena 1997 | kolmiloikka |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1995 | kolmiloikka |  |
|  Pronssia | Birmingham 2003 | kolmiloikka |  |
Yoelbi Quesada (s. 4. elokuuta 1973) on kuubalainen yleisurheilija, joka voitti miesten kolmiloikan kultaa vuoden 1997 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa Ateenassa.
Quesada sai myös yhden olympiamitalin; pronssia Atlantassa 1996. Vielä vuonna 2000 hän ylsi Sydneyssä neljännelle sijalle, ja vuonna 1992 hän oli sijoittunut Barcelonassa kuudenneksi.
Quesada on menestynyt paitsi yleisurheilun MM-kilpailuissa ja kesäolympialaisissa, myös muun muassa yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa (hopeaa 1995, neljäs sija 1999, pronssia 2003) ja Pan-Amerikan kisoissa (kultaa 1991, 1995 ja 1999).
Kresley Cole

Kresley Cole on yhdysvaltalainen kirjailija, joka toimi ennen kirjailijanuraansa huipputason urheilijana sekä henkilökohtaisena valmentajana.
Aiheesta muualla

Kresley Colen kotisivut
Kuoreveden koulu

| Kuoreveden koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Opinkuja 2, 35600 Halli (Jämsä)
Koordinaatit:  61.86047°N, 24.82382°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Perustettu:  2003 (1949)
Rehtori:  Minna Kinnunen
Luokat:  1–9
Oppilaita:  177 (2019)
Verkkosivut
Kuoreveden koulu on suomenkielinen yhtenäiskoulu keskisuomalaisen Jämsän kaupungin Hallin taajamassa.
Kuoreveden koulun historia voidaan aloittaa syyskuusta 1949, jolloin Kuoreveden Taipaleen koulun tiloissa alettiin antaa oppikouluopetusta niinsanottuna kotikouluna. Nykyinen Kuorevedenkoulu sai alkunsa elokuussa 2003, kun aiemmat Taipaleen ala-aste ja Kuoreveden yläaste yhdistettiin nykyiseksi luokka-asteiden 1-9 yhtenäiskouluksi.
Oppilaita on noin 170. Koulun oppilaat ovat pääosin hallilaisia, mutta etenkin yläluokille (7.-9.) tulee oppilaita myös Länkipohjan koulusta.
Lagos (osavaltio)

| Lagos |
| --- | --- |

 Lagosin osavaltio sijaitsee rannikolla Nigerian lounaisosassa.
 Koordinaatit: 12°15′N, 7°30′E 
Valtio:  Nigeria
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Ikeja
Pinta-ala:  3 345 km²
Väkiluku (2022 (arvio)):  13,5 miljoonaa
Kansat:  jorubat
Aikavyöhyke:  UTC+1
Lagos on Nigerian pinta-alaltaan pienin, mutta asukasluvultaan toiseksi suurin osavaltio. Se perustettiin 27. toukokuuta 1967, jolloin Nigeriaan luotiin 12 osavaltiota. Osavaltion pääkaupunkina on vuodesta 1976 ollut Ikeja. Sitä ennen pääkaupunkina toimi Lagos, joka oli vuoteen 1991 saakka myös koko Nigerian pääkaupunki.
Osavaltion pinta-ala on 3 345 neliökilometriä. Viimeisimmässä laskennassa vuonna 2006 asukkaita oli noin 9,1 miljoonaa. Vuoden 2022 arvion mukaan Lagosin osavaltiossa oli noin 13 500 600 asukasta. Sekä laskettuja että arvioituja väkilukuja pidetään epäluotettavina. Suurin osa asuu Lagosin metropolialueella.
Alueella on asunut alun perin joruboita, mutta väestöpohja on muuttunut monipuolisemmaksi, kun väkeä eri puolilta Nigeriaa on muuttanut lähemmäs Lagosia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lagos (osavaltio) Wikimedia Commonsissa
Osavaltion viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Nigerian osavaltiot
Abia | Adamawa | Akwa Ibom | Anambra | Bauchi | Bayelsa | Benue | Borno | Cross River | Delta | Ebonyi | Ẹdo | Ekiti | Enụgụ | Gombe | Imo | Jigawa | Kaduna | Kano | Katsina | Kebbi | Kogi | Kwara | Lagos | Nasarawa | Niger | Ogun | Ondo | Ọsun | Oyo | Plateau | Rivers | Sokoto | Taraba | Yobe | Zamfara

Pääkaupunkiterritorio
Lappi sydämeni vei

| Lappi sydämeni vei Kai Hyttinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 19. marraskuuta 2008
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 45.48
 Levy-yhtiö: Texicalli
Kai Hyttisen muut julkaisut
| Lauluja Timo K. Mukan runoihin 2007 | Lappi sydämeni vei 2008 | On joulu tullut Lappiin 2011 |
Lappi sydämeni vei on Kai Hyttisen studioalbumi. Se julkaistiin 19. marraskuuta 2008.
Kappaleet

Lappi sydämeni vei – 3.28
Kun puhuu hiljaisuus – 3.00
Yhteiset muistot – 3.46
Kaksi väriä – 3.35
Vaeltaja – 3.36
Katsoin sua silmiin – 2.53
Temppelikuru – 3.21
Kurki – 4.20
Lapinvuokko – 4.04
Koivuvanhus – 3.07
Revohkasta Lappiin – 3.47
Pieni Ihminen – 3.55
Kun päivä painuu iltahan – 2.51
Yodrak Salakjai

| Yodrak Salakjai> ยอดรัก สลักใจ.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. helmikuuta 1956 Phichit, Thaimaa
Kuollut: 9. elokuuta 2008 (52 vuotta) Bangkok, Thaimaa
Kansalaisuus:  thai
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Niphon Plaiwan
Aktiivisena:  1975-2008
Tyylilajit:  popmusiikki ja Luk thung 
Levy-yhtiöt:  RS Public Company Limited (käännä suomeksi), Topline Diamond, Four-S ja Nopporn Silvergold 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Yodrak Salakjai (thaiksi ยอดรัก สลักใจ, 8. helmikuuta 1956 - 9. elokuuta 2008,  Thaimaa) on thaimaalainen laulaja. Hän on laulaja elokuvissa
Diskografia > Studioalbumit

Jod Mai Jak Neaw Na (จดหมายจากแนวหน้า)
Hom Tong Non Tay (ห่มธงนอนตาย)
Khad Khon Hung Kaw (ขาดคนหุงข้าว)
Ai Num Too Pleang (ไอ้หนุ่มตู้เพลง)
Khad Nguen Khad Rak (ขาดเงินขาดรัก)
Sam Sib Yang Jeaw (สามสิบยังแจ๋ว)
Aao Nae (เอาแน่)
Jam Jai Doo (จำใจดู)
Long Luea Ha Rak (ล่องเรือหารัก)
Kha Tha Ma Ha Ni Yom (คาถามหานิยม)
Ar Ray Koe Koo (อะไรก็กู)
Khob Khun Fan Pleang (ขอบคุณแฟนเพลง)
World Victory Road

| World Victory Road |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Yksityinen
Perustettu:  15. lokakuuta 2007
Lakkautettu:  2011
Puheenjohtaja:  Naoya Kinoshita
Kotipaikka:  Tokio, Japani
Toimiala:  Vapaaotteluiden mainostus
Emoyhtiö:  Japanin vapaaotteluliitto
Kotisivu:  SRC Official
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
World Victory Road oli japanilainen vapaaottelujärjestö, joka mainosti Sengoku Raiden Championship tapahtumia. Organisaatio perustettiin pian sen jälkeen, kun Priden toiminta lakkautettiin. Otteluita lähetettiin Japanissa Fuji TV:stä ja Yhdysvalloissa HDNetissä. Organisaatio kuitenkin lopetettiin, kun heidän pääsponsorinsa alennustavaratalo Don Quijote lopetti sponsoroinnin kokonaan.
Säännöt

Organisaation säännöt poikkesivat hieman yhdistyneistä vapaaottelu säännöistä, kuten maassa olevaa ottelijaa saa talloa jalalla ja polvella päähän. Sitä vastoin kyynärpäällä lyöminen ja normaalit potkut maassa makaavan päähän olivat kiellettyjä. Ottelut kestivät kolme viiden minuutin erinä.
Mestarit

| Painoluokka | Mestari | Päivämäärä | Puolustetut ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskisarja |  Jorge Santiago | 4. tammikuuta 2009 | 2 |
| Välisarja |  Keita Nakamura | 30. joulukuuta 2010 | 0 |
| Kevytsarja |  Satoru Kitaoka | 4. tammikuuta 2009 | 0 |
| Kevytsarja |  Mizuto Hirota | 2. elokuuta 2009 | 0 |
| Höyhensarja |  Masanori Kanehara | 2. elokuuta 2009 | 0 |
| Höyhensarja |  Marlon Sandro | 20. kesäkuuta 2010 | 0 |
| Höyhensarja |  Hatsu Hioki | 30. joulukuuta 2010 | 0 |
Kunta-alue

Liettuan 594 kunta-aluetta viimeisen kuntauudistuksen mukaan. Kuva suurenee nimensä osalta luettavaksi klikkaamalla näytönosoittimella.
Kunta-alue (liett. seniūnija) on pienen paikallishallinnon yksikkö Liettuassa. Historiallisesti nimi seniūnija tarkoittaa feodaalista maallista hallintoa johtaneen kylänvanhimman hallitsemaa aluetta ja tarkoittaa kirjallisesti vanhimmistoa, jota johtaa kylänvanhin.[lähde? ]
Liettuassa tarkoituksena on ollut luoda joku kaupunginosaneuvostoa tai kyläneuvostoa korvaava järjestelmä, jolla ei ole varsinaista kunnanvaltuuston tai kaupunginvaltuuston päätösvaltaa eikä oikeutta meno- ja tuloarvioon, mutta joka tekisi paikallishallinnon läheisemmäksi kuin kuntauudistuksen pieni kuntamäärä mahdollistaa.[lähde? ]
Kunta-alue ei ole itsenäinen kunta, jota johtaisi kunnallisvaaleilla valittu kunnanvaltuusto tai kaupunginvaltuusto, vaan kunnanosan hallinnon kattava alue. Venäjän keisarikunnassa tai Liettuan suuriruhtinaskunnassa ei yleisestä paikallishallinnosta vastannut kirkon seurakunta, kuten Ruotsin kuningaskunnassa ja Suomen suuriruhtinaskunnassa vuoden 1865 kunnallisasetuksen siirtymisaikojen loppuun saakka pisimmillään vuoteen 1866.
Liettuassa on 10 lääniä, 60 täysivaltaista kuntaa vastaavaa paikallishallinnon yksikköä, jotka koostuvat tai voivat koostua kaupungeista ja kylistä sekä 594 kunta-aluetta, jotka rajoineen sisältyvät 60 kunnalliseen hallintoalueeseen.
Kuiri

Kuiri voi tarkoittaa:
Kuirit, kurppien heimoon kuuluva lintusuku
Sukunimenä

Auno Kuiri (1897–1978), Mannerheim-ristin ritari
Matti Kuiri (1895–1941), jääkärimajuri, Auno Kuirin veli
Niko Kuiri (s. 1998), jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuiri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Z4 (täsmennyssivu)

Z4 voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Z4, Konrad Zusen tietokone
BMW Z4, automalli
Sony Xperia Z4, älypuhelin
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Z4”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuusankoski (kaupunginosa)

| Kuusankoski |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Kuusankoski
Kaupunginosa nro:  21
Väkiluku:  9 383  (2015)
Osa-alueet:  Kuusaa  Naukio  Kunnanpelto  Sairaalanmäki  Tähtee  Väkkärä  Maunuksela  Mäkikylä  Rekola  Kuusaanniemi
Postinumerot:  45700 Kuusankoski  45740 Kuusankoski (Maunuksela)  45750 Kuusankoski (Sairaalanmäki)
Taajamat:  Kouvolan keskustaajama
Naapurikaupunginosat:  Kymintehdas  Voikkaa  Pilkanmaa  Keltti  Jokela (Valkeala)
Kuusankoski on Kouvolan kaupunginosa Kuusankosken suuralueella ja entisen Kuusankosken kaupungin keskusta. Alueesta käytetään myös nimitystä Kuusaa. Kaupunginosa käsittää entisen Kuusankosken kaupungin keskiosan, eli koko Kuusanniemen alueen Kymijoen rannalla. Kuusankosken kaupunginosa rajautuu etelässä Kymintehtaaseen ja Kelttiin, pohjoisessa Voikkaahan ja Pilkanmaahan, idässä entiseen Valkealan kuntaan ja Jokelaan sekä lännessä Iitin kuntaan ja Lyöttilän kylään.
Tilastokeskuksen ylläpitämistä tilastollisista osa-alueista Kuusankosken kaupunginosan alueella sijaitsee kokonaisuudessaan Kuusaan, Naukion, Tähteen ja Kuusaanniemen tilastoalueet, ja suurin osa Mäkikylän tilastoalueesta.
Kulosaaren huvilakaupunki

Brändö Villastad -alueen kartta. Kartta on osa Sonckin kartasta vuodelta 1907.
Kulosaaren huvilakaupunki on puu- ja kivihuviloista sekä puistoalueesta koostuva puutarhakaupunkialue Helsingin Kulosaaressa. Se on museoviraston luokittelema valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.
Huvilakaupungin perusti AB Brändö Villastad -niminen osakeyhtiö. Yhtiön perustamisasiakirjat vahvistettiin 15. kesäkuuta 1907. Sen perustajajäseninä olivat arkkitehdit Oscar Bomanson, Bertel Jung, Karl Lindahl, Armas Lindgren ja Lars Sonck. Lisäksi kuuluivat yhtiön pääosakkaisiin insinöörit Anders Kramer ja Rupert von Nandelstadh, Julius Stjernvall, kauppias Axel Ståhle ja johtaja Allan Granfelt. Aloitteentekijöinä olivat Sonck ja Granfelt.
Helsinkiin oli 1880-luvulta lähtien syntynyt uusi asuinympäristötyyppi keski- ja yläluokkaan kuuluvien perheiden muuttaessa pois keskusta-alueilta vastaperustettuihin esikaupunkien huvilayhdyskuntiin, kuten Oulunkylään, Pukinmäkeen ja Kauniaisiin. Tässä yhteydessä oli myös arkkitehti Lars Sonck ensimmäisen kerran esittänyt ajatuksen huvilakaupungin perustamisesta Kulosaareen vuonna 1887.[lähde? ] Ajatuksen Sonck oli saanut lääninarkkitehti Ferdinand Öhmanilta, joka suunnitteli huvilayhdyskuntaa Leppävaaraan. Brändö, eli siihen aikaan Palosaari, ostettiin Cronstedtien perikunnalta 230 000 markan kauppahinnasta. Kauppaan sisältyi pinta-alaltaan 110 ha:n suuruinen saari, sekä lisäksi 30 ha:n alue Kivinokasta.
Ensimmäisen tonttijakokartan alueelle laati arkkitehti Lars Sonck, ja se valmistui vuoden 1907 elokuussa. Jo ensimmäisen vuoden aikana yhtiö oli myynyt alueelta 56 tonttia ja vuonna 1908 oli valmiina 453 tontin tonttijakokartat. Huvilakaupungin suunnitteluperiaatteisiin kuului muun muassa avoin rakennustapa, tiestön suunnittelu maaston korkeuskäyrien mukaan ja maaston ja luonnon hyväksikäyttö kaavoituksessa kaavamaisen asemakaavaruudukon sijaan.
Lars Sonckin tonttijakosuunnitelma oli laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. Rannan suuntaisella tieverkolla, joka vielä nykyään on Sonckin jakosuunnitelmasta parhaiten säilynyt osa, tehtiin mahdolliseksi suunnata mahdollisimman monet tontit edullisimmin valoon ja näköalaan nähden ja ranta-alueella olevat tontit oli tarkoitettu rakennettaviksi huvilamaisesti. Julkiset rakennukset oli sijoitettu muuta ympäristöä korkeammalle maisemassa kiintopisteiksi. Vapaamuurarien kallio oli jo Sonckin ensimmäisessä suunnitelmassa aksiaalisen sommitelman avulla yhteydessä saaren ehkä merkillisimpään luonnonmuodostelmaan, saaren eteläosassa sijaitsevaan laguunimaiseen sisälahteen (Gloet).
Vuonna 1909 Sonckin suunnitelmaa tarkistettiin, sillä alueella haluttiin pienentää tonttikokoa ja saada enemmän myytäviä tontteja. Tässä Sonckin laatimassa myöhemmässä suunnitelmassa on keskusta-alue saanut selvästi kaupunkimaisen leiman ja teiden asemasta ovat kadut niille kuuluvine tehokeinoineen tulleet vallitseviksi. Edellinen suunnitelma on huvilakaupunkimainen, vapaamuotoinen tasaisesti jakautuva puutarhakaupunki, jälkimmäisessä on jo keskusta-aluetta.
Huvilakaupungin toteutus

Huvilakaupunkisuunnitelmaan liittyi jo alun perin korkeatasoisten julkisten palvelujen rakentaminen, joiden avulla Kulosaarta myytiin varakkaille kaupunkilaisperheille. Palvelujen toteuttaminen mahdollistettiin yhtiön ottamilla lainoilla ja osakepääoman korotuksilla.
Yhtiön vaikein ja taloudellisesti raskain tehtävä oli ensimmäisten vuosien aikana alueen katuverkon rakentaminen Vuoteen 1909 mennessä oli katuja rakennettu kaikkiaan kuusi kilometriä. Leveiden ja väljästi mitoitettujen katujen rakentamiseen liittyi Kulosaaressa laajat istutus- ja pengerrystyöt.
Myös kunnollisten liikenneyhteyksien järjestäminen saarelle jäi Kulosaari-yhtiön tehtäväksi. Toisin kuin pohjoisilla ja läntisillä esikaupunkialueilla, joissa uudet esikaupunkiyhdyskunnat olivat poikkeuksetta syntyneet radan varteen, Kulosaari oli meren ympäröimä saari, johon ei ollut olemassa valmiita liikenneyhteyksiä. Kun Helsingin kaupunki suhtautui kielteisesti sillan rakentamiseen Sörnäisistä Kulosaareen, päätettiin liikennekysymys ratkaista Kulosaaren raitiotiellä. Raitiotiet kuljetettiin lautalla Kuorekarinsalmen ylitse. Vuonna 1908 yhtiö rakennutti tien Pääskylänrinteestä Sörnäistenniemeen sekä Sörnäisiin laiturit lauttaliikennettä varten. Vuonna 1913 raitiotietä jatkettiin Sörnäisistä Kauppatorille asti.
Verrattuna muihin esikaupunkien huvilayhdyskuntiin, muodostui yhdyskuntateknisen huollon laatu Kulosaaressa jo varhaisessa vaiheessa poikkeuksellisen korkeatasoiseksi. Raitiotielle esitettiin myös jatketta Kulosaaresta itään kohti Sipoon Östersundomia ja mahdollisesti Porvooseen saakka[lähde? ]. Esikuvana oli Kööpenhaminan esikaupunkilinja Sundiin.[lähde? ] Pohjoisen vaihtoehdon eräänä lähtökohtana oli taas Heli-radan tapainen poikittaissähkörata, jonka päätepisteinä olisivat olleet Malmin esikaupunkiasema ja Porvoo.[lähde? ]
Kulosaaren sillan rakentamiseen tulevaisuudessa varauduttiin siten, että tonttien omistajat sitoutuivat tonttien luovutusehdoissa osallistumaan sillan kustannuksiin kun silta olisi valmistunut. Sovittu hinta oli 50 p tonttineliömetriä kohti. Helsingin kaupunki taipui sillan rakentamiseen vasta vuonna 1917, ja puinen Kulosaaren silta valmistui kaksi vuotta myöhemmin.
Vuoteen 1909 mennessä oli Kulosaareen rakennettu noin 40 huvilaa. Puhelinkeskus valmistui samana vuonna ja sähkösopimus Helsingin kanssa solmittiin vuonna 1911. Tällöin Kulosaareen saatiin myös katuvalot. Kunnallistekniikan rakentaminen saarelle aloitettiin vuonna 1915. Muuten suuri osa muista vuosisadan vaihteessa perustetuista pientaloalueista oli ilman kunnallistekniikkaa vielä 1970-luvun alussa.
Asutuksen kasvaessa Kulosaaresta muodostui vähitellen omatoiminen ja itsenäinen yhdyskunta. Asukkaat olivat sivistyneistöä ja varakasta keski- ja yläluokkaa, arkkitehteja, insinöörejä, tehtailijoita jne. Koulu aloitti toimintansa vuonna 1912 ja oma koulurakennus valmistui vuonna 1915.