stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marc Surer

| Marc Surer |
| --- | --- |
 Marc Surer 1982
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. syyskuuta 1951  Arisdorf 
Kansalaisuus:   Sveitsi
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1979–1986
Talli(t):  Ensign, ATS, Arrows, Brabham
Kilpailuja:  87
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  17
Ensimmäinen kilpailu:  Italian GP 1979
Viimeinen kilpailu:  Belgian GP 1986
Marc Surer (s. 18. syyskuuta 1951 Arisdorf, Sveitsi) on entinen sveitsiläinen autourheilija. Hän ajoi muun muassa Formula 1 -sarjassa, jossa hän osallistui 87 Grand Prix'hin ja saavutti niissä 17 MM-pistettä. Uran parhaiksi tuloksiksi jäivät vuoden 1981 Brasilian ja vuoden 1985 Italian osakilpailujen neljännet sijat.
BMW tuki Sureria hänen uransa alusta asti, minkä ansiosta hän pääsi ajamaan Euroopan Formula 2 -sarjaan, jonka hän voitti vuonna 1979. Surerin F1-uran alku oli hankala; muita selvästi hitaammassa Ensign-tallissa ajaminen ei kaunistanut hänen tilastojaan, ja hän siirtyi ATS:lle. Kuitenkin 1980 hän mursi jalkansa Kyalamissa ja pääsi palaamaan vasta 1981 – jälleen Ensignille.
Surer siirtyi tällä kertaa Arrowsille, mutta BMW:n tahdosta hän joutui vaihtamaan ensin Brabhamille 1985 ja sitten takaisin Arrowsille seuraavaksi kaudeksi, kun Arrows hankki BMW:n moottorit.
Surer ajoi myös rallia, mutta hän loukkaantui vakavasti ja hänen kartturinsa kuoli onnettomuudessa vuoden 1986 ADAC Hessen Rallyessa Saksassa. Kartanlukija Michel Wyder kuoli välittömästi Ford RS200 -auton suistuessa tieltä puuhun liki 200 km/h tuntinopeudesta. Surer selvisi ulosajosta ja seuranneesta autopalosta hengissä, mutta vakavin vammoin. Surerin kolme kuukautta myöhemmin antaman lausunnon mukaan ulosajo ei johtunut ajo- tai teknisestä virheestä vaan epäpuhtauksista tienpinnalla. BMW palkkasi Surerin onnettomuuden jälkeen kuljettajien valmentajaksi ja myöhemmin moottoriurheiluosaston johtajaksi. Surer ajaa yhä historiallisten F2-autojen sarjaa ja toimii televisiossa kommentaattorina.
Formula 1 -tulokset

(Avain)
| Vuosi | Talli | Auto | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1979 | Team Ensign | Ensign  N179 | Cosworth  V8 | ARG | BRA | RSA | USW | ESP | BEL | MON | FRA | GBR | GER | AUT | NED | ITA DNQ | CAN DNQ | USA Kesk. |  | - | 0 |
| 1980 | Team ATS | ATS  D3 | Cosworth  V8 | ARG Kesk. | BRA 7 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | - | 0 |
| 1980 | Team ATS | ATS  D4 | Cosworth  V8 |  |  | RSA DNS | USW | BEL | MON | FRA Kesk. | GBR Kesk. | GER 12 | AUT 12 | NED 10 | ITA Kesk. | CAN DNQ | USA 8 |  |  | - | 0 |
| 1981 | Ensign Racing | Ensign  N180B | Cosworth  V8 | USW Kesk. | BRA 4 | ARG Kesk. | SMR 9 | BEL 11 | MON 6 | ESP |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 16. | 4 |
| 1981 | Theodore Racing Team | Theodore  TY01 | Cosworth  V8 |  |  |  |  |  |  |  | FRA 12 | GBR 11 | GER 14 | AUT Kesk. | NED 8 | ITA DNQ | CAN 9 | CPL Kesk. |  | 16. | 4 |
| 1982 | Arrows Racing Team | Arrows  A4 | Cosworth  V8 | RSA | BRA | USW | SMR | BEL 7 | MON 9 | DET 8 | CAN 5 | NED 10 | GBR Kesk. | FRA 13 | GER 6 | AUT Kesk. |  | ITA Kesk. |  | 21. | 3 |
| 1982 | Arrows Racing Team | Arrows  A5 | Cosworth  V8 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | SUI 15 |  | CPL 7 | 21. | 3 |
| 1983 | Arrows Racing Team | Arrows  A6 | Cosworth  V8 | BRA 6 | USW 5 | FRA 10 | SMR 6 | MON Kesk. | BEL 11 | DET 11 | CAN Kesk. | GBR 17 | GER 7 | AUT Kesk. | NED 8 | ITA 10 | EUR Kesk. | RSA 8 |  | 15. | 4 |
| 1984 | Barclay Nordica Arrows BMW | Arrows  A6 | Cosworth  V8 | BRA 7 | RSA 9 | BEL 8 |  | FRA Kesk. | MON DNQ | CAN Kesk. | DET Kesk. |  |  |  |  |  |  |  |  | 20. | 1 |
| 1984 | Barclay Nordica Arrows BMW | Arrows  A7 | BMW S4 t/c |  |  |  | SMR Kesk. |  |  |  |  | DAL Kesk. | GBR 11 | GER Kesk. | AUT 6 | NED Kesk. | ITA Kesk. | EUR Kesk. | POR Kesk. | 20. | 1 |
| 1985 | Motor Racing Developments Ltd. | Brabham  BT54 | BMW S4 t/c | BRA | POR | SMR | MON | CAN 15 | DET 8 | FRA 8 | GBR 6 | GER Kesk. | AUT 6 | NED 10 | ITA 4 | BEL 8 | EUR Kesk. | RSA Kesk. | AUS Kesk. | 13. | 5 |
| 1986 | Barclay Arrows BMW | Arrows  A8 | BMW S4 t/c | BRA Kesk. | ESP Kesk. | SMR 9 | MON 9 | BEL 9 | CAN | DET | FRA | GBR | GER | HUN | AUT | ITA | POR | MEX | AUS | - | 0 |
Aiheesta muualla

Marc Surerin ulosajo Ford RS 200:lla (YouTube)
Marie van Zandt

Marie van Zandt
Marie van Zandt (8. lokakuuta 1858 – 31. joulukuuta 1919) oli yhdysvaltalainen sopraano. Hän syntyi New Yorkissa, opiskeli Milanossa Francesco Lampertin johdolla ja debytoi vuonna 1879 Zerlinan roolissa Torinossa. Esiintymisiä seurasi muun muassa Covent Gardenissa (1879) ja Opéra-Comiquessa (1880).
Marie van Zandt loi Léo Delibesin Lakmén nimiroolin vuonna 1883. Metropolitan-oopperan-debyyttinsä hän teki Aminan roolissa Vincenzo Bellinin oopperassa Unissakävelijä 21. joulukuuta 1891. Vuonna 1896 hän palasi Opéra-Comiqueen. Pian hän kuitenkin meni naimisiin ja vetäytyi. Hän kuoli Cannesissa.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Marie van Zandt
Metzger

Metzger on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adolf Metzger (1896–1965), suomalainen geologi ja professori
Bruce Metzger (1914–2007), yhdysvaltalainen raamatuntutkija
Carl Metzger (1865–1950), saksalainen metsäalan professori ja diplomaatti
Hans Metzger (s. 1912), saksalainen diplomaatti
Nitza Metzger-Szmuk (s. 1945), israelilainen arkkitehti
Obi Metzger (s. 1987), sierraleonialainen jalkapalloilija
Sidney Matthew Metzger (1902–1986), yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa
Tom Metzger (1938–2020), yhdysvaltalainen uusnatsi.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Mateet

| Mateet |
| --- | --- |
 Made (Lota lota)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Turskakalat Gadiformes
Heimo::  Turskat Gadidae
Alaheimo::  Mateet Lotidae  Bonaparte, 1832
Suvut
 Brosme  Lota  Molva 
Katso myös
   Mateet Wikispeciesissä   Mateet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mateet (Lotinae) on turskien (Gadidae) heimoon kuuluva alaheimo, jonka lajeja tavataan pääasiassa Atlantista.
Lajit, anatomia ja levinneisyys

Mateiden taksonomisesta asemasta ja siihen kuuluvien lajien määrästä ei ole yksimielisyyttä. Fishes of the World -teos (2016) luokittelee mateet turskien alaheimoksi ja jakaa sen 3 sukuun ja 5 lajiin. FishBase puolestaan yhdistää Lotinae- ja Gaidropsarinae-alaheimot laajemmaksi mateiden heimoksi (Lotidae), jossa on 6 sukua ja 22 lajia. Ensin mainitun jaon mukaisilla mateilla on yksi 1–2 selkäevää ja yksi peräevä. Leuan alla on viiksisäie.
Suurin osa madelajeista on mereisiä, kuten molva (Molva molva), keila (Brosme brosme) ja neliviiksimade (Enchelyopus cimbrius). Niitä tavataan Pohjois-Atlantista, Välimeri ja Pohjoinen jäämeri mukaan luettuna. Ainoastaan Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa tavattava made (Lota lota) elää makeissa vesissä.
Matthias U Shwe

Matthias U Shwe (1. joulukuuta 1943 – 12. elokuuta 2021) oli myanmarilainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Taunggyin hiippakuntaan 12. huhtikuuta 1969 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Uzipparin titulaaripiispaksi 20. joulukuuta 1979. Piispaksi vihkiminen seurasi 13. joulukuuta 1980. Pääkonsekraattorina toimi John Baptist Gobbato, jota avustivat Gabriel Thohey Mahn-Gaby, Sebastian U Shwe Yauk ja Paul Zingtung Grawng.
U Shwe sai 18. joulukuuta 1989 nimityksen Taunggyin piispaksi ja 17. tammikuuta 1998 hiippakunnan arkkihiippakunnaksi korottamisen yhteydessä sen arkkipiispaksi.
Luettelo Englannin hallitsijoista

Tämä on luettelo Englannin kuningaskunnan hallitsijoista. Luettelo jatkuu luettelossa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijoista.
Englannin perustukset luotiin jo kauan ennen kuin sitä saattoi sanoa yhtenäiseksi kuningaskunnaksi. Englannista muodostui valtio useassa vaiheessa Alfred Suuren ja tämän pojanpojan Athelstanin hallituskausien välillä. Vuonna 1707 kuningaskunta lakkasi unionisopimuksen myötä olemasta erillinen valtio ja se yhdistyi Skotlannin kuningaskunnan kanssa Ison-Britannian kuningaskunnaksi.
Nykyisin Englanti on osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, johon kuuluvat myös Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti. Sillä ei ole nykyisin omaa parlamenttia tai muuta hallintoelintä, mutta valtion keskeinen hallinto sijaitsee Lontoossa. Nykyisin kaikkia neljää osaa hallitsee ylimpänä yhteinen monarkki.
Kuninkaiden nimissä alettiin käyttää järjestyslukua vasta Vilhelm Valloittajan jälkeen. Esimerkiksi ennen Edvard I:tä ehti hallita kolme samannimistä kuningasta. Nykyaikana kuitenkin vanhempienkin kuninkaiden yhteydessä käytetään usein järjestyslukuja selvyyden vuoksi.
Mercia-suku (774–796)

|  |  | Vallassa  | Syntynyt  | Puoliso(t)  | Kuollut  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Offa | 774–796 | noin 747 | Cynethryth | 29. heinäkuuta  796 |
Wessex-suku (829–1013)

| Monarkki  | Monarkki  | Vallassa  | Syntynyt  | Vanhemmat  | Puoliso(t)  | Kuollut  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Egbert | 829–839    | n.770 | Ealhmund | Redburga | 4. helmikuuta 839 |
|  | Ethelwulf | 5. helmikuuta 839–856 | n. 795 Aachenissa | Egbert ja Redburga | (1) Osburga (2) Judith  1. lokakuuta 853 | 13. tammikuuta 858 |
|  | Ethelbald | 856–860 | n. 834 | Athelwulf ja Osburga | Judith | 20. joulukuuta 860 |
|  | Ethelbert | 21. joulukuuta 860–865 | n. 835 | Athelwulf ja Osburga 865 |  | 865 |
|  | Ethelred | 865–871 | n. 837 | Athelwulf ja Osburga | Wulfrida 868 | 23. huhtikuuta 871 |
|  | Alfred Suuri | 24. huhtikuuta 871–899 | n. 849 Oxfordshiressa | Aethelwulf ja Osburga | Ealhswith 868 | 899 Winchesterissa |
|  | Edvard Vanhempi | 27. lokakuuta, 899–924 | n.871–877 | Alfred Suuri ja Ealhswith | (1) Ecgwynn 893 | 17. heinäkuuta 924, Cheshiressä |
|  | Athelstan | 3. elokuuta 924–939 | 895 | Edvard Vanhempi ja Ecgwynn | tuntematon | 27. lokakuuta 939 |
|  | Edmund I | 28. lokakuuta 939–946 | n. 921  | Edvard Vanhempi ja Eadgifu | (1) Alfgifu  (2) Athelfled 944 | 26. toukokuuta 946 Gloucestershiressa |
|  | Edred | 27. toukokuuta 946–955 | n. 923  | Edvard Vanhempi ja Eadgifu | naimaton | 23. marraskuuta 955, Fromessa |
|  | Edwy | 24. marraskuuta 955–959 | n. 940  | Edmund I ja Alfgifu | Alfgifu | 1. lokakuuta 959 |
|  | Edgar | 2. lokakuuta 959–975 | n. 943, Wessexissa | Edmund I ja Elgiva | (1) Athelflæd n. 960 (2) Alfthryth n. 964 | 8. heinäkuuta 975, Winchesterissä |
|  | Edvard Marttyyri (Eadweard) | 9. heinäkuuta 975–978 | n. 962 | Edgar ja Athelflead | naimaton | 18. maaliskuuta 978, Dorsetissa |
|  | Ethelred Neuvoton | 19. maaliskuuta 978–1013 | n. 968 | Edgar ja Alfthryth | (1) Alflaed  (2) Aelgifu 991 (3) Emma Normandialainen 1002 | 23. huhtikuuta 1016, Lontoossa |
Tanskalaiset (1013–1014)

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | Vanhemmat | Puoliso(t) | Kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sven Haaraparta | 25. joulukuuta 1013 - 3. helmikuuta 1014  | n.960, Tanskassa | Harald Sinihammas ja Gyritha | (1) Gunhilda n. 990 | 3. helmikuuta 1014, Lincolnshiressa |
Wessex-suku (1014–1016)

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt  | Vanhemmat | Puoliso(t) | Kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Ethelred Neuvoton | maalis-huhtikuu 1014–1016 | n. 968 | Edgar ja Alfthryth | (1) Alflaed  (2) Aelgifu 991 (3) Emma Normandialainen 1002 | 23. huhtikuuta 1016, Lontoossa |
|  | Edmund Rautakylki | 24. huhtikuuta - 30. marraskuuta 1016 | n. 993 | Ethelred Neuvoton ja Alflaedin | Edith | 30. marraskuuta 1016 Oxfordissa |
Tanskalaiset (1016–1042)

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt  | Vanhemmat | Puoliso(t) | Kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Knuut Suuri | 30. marraskuuta 1016–1035 | n. 995 | Sven Haaraparta ja Gunhilda | (1) Aelfgifu Northamptonilainen  (2) Emma Normandialainen | 12. marraskuuta 1035 |
|  | Harald Jäniksenkäpälä | 13. marraskuuta 1035–1040 | n. 1016/1017 | Knuut Suuri ja Aelfgifu Northamptonilainen |  | 17. marraskuuta 1040, Oxfordissa |
|  | Knuut III Hardeknut | 18. kesäkuuta 1040–1042 | 1018 | Knuut Suuri ja Emma Normandialainen | tuntematon | 8. kesäkuuta 1042 |
Wessex-suku (1042–1066)

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt  | Vanhemmat | Puoliso(t) | Kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Edvard Tunnustaja | 9. kesäkuuta 1042–1066 | n. 1003 Oxfordshiressa | Ethelred Neuvoton ja Emma Normandialainen | Edith, 23. tammikuuta 1045 | 5. tammikuuta 1066, Lontoossa |
|  | Harald Godwininpoika | 6. tammikuuta – 14. lokakuuta 1066 | n. 1020 | Godwin ja Gytha Thorkelsdóttir | (1) Edith Swannesha (2) Edith Mercia 1064  | 14. lokakuuta 1066, Hastingsissa |
|  | Edgar Atheling | 15. lokakuuta – 17. joulukuuta 1066. | n. 1053 Unkarissa | Edvard Maanpakolainen ja Agatha | naimaton | n. 1125 |
Normannien hallitsijasuku (1066–1154)

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt  | Vanhemmat | Puoliso(t) | Kuollut | Vaatija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Vilhelm I Valloittaja  | 25. joulukuuta 1066–1087 | n. 1028 Falaisessa | Robert I ja Herleva | Flanderin Matilda 1053 | 9. syyskuuta 1087 Rouenissa. | Edvard Tunnustajan serkku; Edvard Tunnustaja nimitti vuonna 1052 perilliseksi |
|  | Vilhelm II Punainen  | 26. syyskuuta 1087 –  2. elokuuta 1100  | n. 1060 Normandiassa | Vilhelm Valloittaja ja Flanderin Matilda | naimaton | 2. elokuuta 1100 New Forestissa | Vilhelm Valloittajan poika |
|  | Henrik I | 5. elokuuta 1100–1135 | syyskuu 1068 Selbyssa | Vilhelm Valloittaja ja Flanderin Matilda | (1) Matilda, 11. marraskuuta 1100 (2) Adeliza Louvain, 29. tammikuuta 1121 | 1. syyskuuta 1135  Lyons-la-Forêtissa, Normandiassa | Vilhelm Valloittajan poika |
|  | Tapani | 22. joulukuuta 1135–1154 | n. 1096 Bloisissa | Blois'n kreivi Tapani ja Adela | Matilda Boulogne 1125 | 25. lokakuuta 1154 Doverissa | Vilhelm Valloittajan tyttärenpoika |
Kiistanalaisia vaatimuksia
Matilden isä Henrik I nimitti hänet kruununperilliseksi. Henrik I:n kuoleman jälkeen Matilden serkku Tapani kaappasi vallan, mistä seurasi anarkia. Matilde oli Englannin keisarinnana pari kuukautta vuonna 1141, häntä ei tosin kruunattu koskaan hallitsijaksi.
| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt  | Vanhemmat | Puoliso(t) | Kuollut | Vaatija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Matilde | 7. toukokuuta  1141 – 1. marraskuuta 1141 | 7. helmikuuta 1102 Sutton Courtenayssa | Henrik I ja Matilda | (1) Henrik V 6. tammikuuta 1114 (2) Geoffrey Plantagenet 22. toukokuuta 1128 | 10. syyskuuta 1167 (65 vuotta), Rouenissa | Henrik I:n tytär |
Plantagenet-dynastia (1154–1485) > Lancaster-suku (1399–1461)

Suku polveutuu Edvard III:n kolmannesta pojasta Juhana Gentista.
| Monarkki | Monarkki | Vallassa  | Syntynyt   | Vanhemmat  | Puoliso(t)  | Kuollut  | Vaatija  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Henrik IV | 30. syyskuuta 1399–1413 | 3. huhtikuuta 1366/1367 Spilsbyssä | Juhana Gent ja Blanche Lancaster | (1) Mary de Bohun 27. heinäkuuta 1380 (2) Joanna Navarre 7. helmikuuta 1403 | 20. maaliskuuta 1413 (46 vuotta) tai 20. maaliskuuta 1413 (45 vuotta) Lontoossa | Edvard III:n pojanpoika |
|  | Henrik V | 20. maaliskuuta 1413–1422 | 16. syyskuuta 1386 tai 9. elokuuta 1387 | Henrik IV ja Mary de Bohun | Valois’n Katariina 2. kesäkuuta 1420 | 31. elokuuta 1422 (35 vuotta), Pariisissa | Henrik IV:n poika |
|  | Henrik VI | 31. elokuuta 1422 – 4. maaliskuuta 1461 | 6. joulukuuta 1421 Windsorissa | Henrik V ja Valois’n Katariina | Margaret Anjou 22. huhtikuuta 1445 | 21. toukokuuta 1471 (49 vuotta), Lontoon Tower | Henrik V:n poika |
Plantagenet-dynastia (1154–1485) > York-suku (1461–1470)

York-suku polveutuu Edvard III:n neljännestä pojasta Edmund Langleystä, Yorkin 1. herttuasta. Ruusujen sotien aikana (1455–1485) valtaistuin vaihteli Lancaster- ja York-sukujen välisestä riidasta.selvennä
| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt  | Vanhemmat | Puoliso(t) | Kuollut | Vaatija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Edvard IV (1. hallitsijakausi) | 4. maaliskuuta 1461 – 2. lokakuuta 1470 | 28. huhtikuuta 1442 Rouenissa | Richard Plantagenet ja Cecily Neville | Elizabeth Woodville 1. toukokuuta 1464 | 9. huhtikuuta 1483 (40 vuotta) Lontoossa | Edvard III:n suora jälkeläinen |
Plantagenet-dynastia (1154–1485) > Lancaster-suku (1470–1471)

| Monarkki | Monarkki | Vallassa  | Syntynyt   | Vanhemmat  | Puoliso(t)  | Kuollut  | Vaatija  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Henrik VI | 3. lokakuuta 1470 – 11. huhtikuuta 1471 | 6. joulukuuta 1421 Windsorissa | Henrik V ja Valois’n Katariina | Margaret Anjou 22. huhtikuuta 1445 | 21. toukokuuta 1471 (49 vuotta), Lontoossa | Henrik V:n poika |
Plantagenet-dynastia (1154–1485) > York-suku (1471–1485)

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt  | Vanhemmat | Puoliso(t) | Kuollut | Vaatija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Edvard IV  (2. hallitsijakausi) | 11. huhtikuuta 1471 – 9. huhtikuuta 1483 | 28. huhtikuuta 1442 Rouenissa | Richard Plantagenet ja Cecily Neville | Elizabeth Woodville 1. toukokuuta 1464 | 9. huhtikuuta 1483 (40 vuotta), Lontoossa | Edvard III:n suora jälkeläinen |
|  | Edvard V  | 9. huhtikuuta – 25. heinäkuuta 1483 | 2. marraskuuta 1470 Lontoossa | Edvard IV ja Elizabeth Woodville | naimaton | n. 1483, Lontoo | Edvard IV:n lapsi |
|  | Rikhard III | 26. kesäkuuta 1483–1485 | 2. lokakuuta 1452 Oundlessa | Richard Plantagenet ja Cecily Neville | Anne Neville 12. heinäkuuta 1472 | 22. lokakuuta 1485 (33 vuotta) Market Bosworth | Edvard III:n suora jälkeläinen |
Stuart-suku (1603–1649)

Elisabetin kuoleman jälkeen vuonna 1603 Skotlannin kuningas Jaakko VI (Englannissa Jaakko I) nousi kuninkaaksi. Jaakko oli Tudor isoisoäitinsä Margaret Tudorin kautta, joka oli Henrik VII:n tytär. Vuonna 1604 Jaakko otti arvonimekseen Ison-Britannian kuningas. Skotlannin ja Englannin parlamentit kuitenkin jäivät erilleen. Parlamentit yhdistyivät vuonna 1707, jolloin Englannin kuningaskunta ja Skotlannin kuningaskunta yhdistyivät Ison-Britannian kuningaskunnaksi. Samalla suku menetti asemansa Brittein saarilla ja heidän protestanttiset pikkuserkkunsa, jotka edustivat Hannover-sukua, nousivat valtaan parlamentin vuonna 1701 antaman asetuksen perusteella.
| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | Vanhemmat | Puoliso(t) | Kuollut | Vaatija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Jaakko I | 24. maaliskuuta 1603–1625 | 19. kesäkuuta 1566 Edinburghissa | Henrik Stuart ja Maria I (Skotlanti) | Anna Tanskalainen 23. marraskuuta 1589 | 27. maaliskuuta 1625 (58 vuotta), Cheshunt | Henrik VII:n suora jälkeläinen |
|  | Kaarle I  | 27. maaliskuuta 1625–1649 | 19. marraskuuta 1600 Dunfermlinessa | Jaakko I ja Anna Tanskalainen | Henrietta Maria  13. kesäkuuta 1625 | 30. tammikuuta 1649 (48 vuotta), Lontoossa | Jaakko I:n poika |
Ei monarkkia (1649–1659) > Lordiprotektori (1653–1659)

Monarkialla ei ollut enää perillistä, kun Kaarle I teloitettiin vuonna 1649. Monarkia palautettiin Englantiin vuonna 1660, kun Kaarle II:sta tuli maan kuningas. Vuodesta 1653 maata hallitsi lordiprotektori.
| lordiprotektori | lordiprotektori | Vallassa | Syntynyt | Puoliso | Kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Oliver Cromwell | 16. joulukuuta 1653–1658 | 25. huhtikuuta 1599 Huntingdonissa | Elisabet Bourchier 22. elokuuta, 1620 | 3. syyskuuta 1658 (59 vuotta), Lontoossa |
|  | Richard Cromwell | 3. syyskuuta 1658 – 7. toukokuuta 1659 | 4. lokakuuta 1626 Huntingdonissa | Dorothy Maijor, toukokuu 1649 | 12. heinäkuuta 1712 (85 vuotta), Cheshuntissa |
Stuart-suku (1659–1707)

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | Vanhemmat | Puoliso(t) | Kuollut | Vaatija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kaarle II | 1649–1685 | 29. toukokuuta 1630 Lontoossa | Kaarle I ja Henrietta Maria | Katariina de Bragança 21. toukokuuta 1662 | 6. helmikuuta 1685 (54 vuotta), Lontoossa | Kaarle I:n poika |
|  | Jaakko II | 6. helmikuuta 1685 – 23. joulukuuta 1688 | 14. lokakuuta 1633 Lontoossa | Kaarle I ja Henrietta Maria | (1) Anne Hyde 3. syyskuuta 1660 (2) Mary  Modena  21. marraskuuta 1673 | 16. syyskuuta 1701 (67 vuotta) Saint-Germain-en-Laye'ssä, Ranskassa | Kaarle I:n poika |
|  | Maria II | 13. helmikuuta 1689–1694 | 30. huhtikuuta 1662 Lontoossa | Jaakko II ja Anne Hyde | Vilhelm III Oranialainen, 4. marraskuuta 1677 | 28. joulukuuta 1694 (32 vuotta), Lontoossa | Kaarle I:n lapsenlapsi |
|  | Vilhelm III Oranialainen | 13. helmikuuta 1689–1702 | 4. marraskuuta 1650 Haagissa Yhdistyneissä provinsseissa | Wilhelm II ja Maria Oranialainen | Maria II, 4. marraskuuta 1677 | 8. maaliskuuta 1702 (51 vuotta), Lontoossa | Kaarle I:n lapsenlapsi |
|  | Anna | 8. maaliskuuta 1702–1707 Ison-Britannian kuningatar 1. toukokuuta 1707–1714 | 6. helmikuuta 1665 Lontoossa | Jaakko II ja Anna Hyde | George Oldenburg 28. heinäkuuta,1683 | 1. elokuuta 1714 (49 vuotta) Lontoossa | Jaakko II:n tytär |
Matthias Steiner

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Matthias Steiner |  Matthias Steiner |  Matthias Steiner |  |
Maa:   Saksa
Miesten painonnosto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | yli 105 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Lignano Sabbiadoro 2008 | yli 105 kg |  |
Matthias Steiner (s. 25. elokuuta 1982 Wien, Itävalta) on alkujaan itävaltalainen, nykyisin Saksaa edustava painonnostaja yli 105 kilogramman painoluokassa.
Alun perin Itävaltaa edustanut Steiner siirtyi edustamaan Saksaa riitaannuttuaan Itävallan liiton kanssa 2005 Sofian EM-kisoissa, missä hän jäi tempauksessa kokonaan ilman tulosta. Aikaisemmin lukuisia arvokisamitaleita juniorien ja nuorten arvokisoista saavuttanut Steiner saavutti ensimmäiset aikuisten arvokisamitalinsa huhtikuussa 2008 Lignanon EM-kisoissa, missä hän voitti kultaa tempaustuloksella 200 kilogrammaa, saavutti pronssia työntötuloksella 246 kilogrammaa ja sijoittui pronssille yhteistuloksella 446 kilogrammaa.
Vuoden 2008 elokuussa Pekingin olympialaisissa Steiner voitti olympiakultaa yhteistuloksella 461 kilogrammaa. Tempauksen jälkeen Steiner oli tuloksellaan 203 kg vasta neljäntenä, kun kilpailua johti Venäjän Jevgeni Tšigišev tuloksella 210 kg. Työnnössä Steiner epäonnistui avauspainoissaan 246 kilogrammassa, mutta onnistui seuraavallaan nostamaan 248 kiloa. Tšigišev oli työntänyt 250 kiloa, joten Steinerin piti voittaakseen nostaa viimeisellään 258 kiloa, missä hän myös onnistui. Voitto oli Steinerille hyvin tunteellinen hetki, sillä hän oli luvannut voittaa olympiakultaa edellisvuonna auto-onnettomuudessa kuolleen vaimonsa muistoksi.
Steiner on 183 senttimetriä pitkä ja painaa 140 kilogrammaa. Seuratasolla hän edustaa Chemnitzer AC:ta.
Maud

Maud voi viitata seuraaviin asioihin:
Maud, naisen etunimi
Paikkoja

Maud, saari Uudessa-Seelannissa
Kuningatar Maudin maa, Antarktiksen osa
Kuningatar Maudin vuoret, vuoristo Antarktiksella
Laivoja

Maud, Roald Amundssenin laiva, jolla hän etsi Koillisväylää
Muita merkityksiä

MAUD-komitea, Yhdistyneen kuningaskunnan ydinaseprojekti toisen maailmansodan aikana
Maud Kuistilan palkinto, suomalainen tiedepalkinto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Maud”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.