stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sergei ja Julija Skripalin myrkytystapaus
Myrkytys

Maaliskuussa 2018 Sergei Skripal ja hänen tyttärensä myrkytettiin novitšok-hermomyrkyllä Salisburyn kaupungissa.
BBC:n mukaan sekä Sergei että Julija olivat olleet venäläisten viranomaisten tarkkailun alaisina ennen myrkytystä: esimerkiksi Julijan sähköpostiin oli murtauduttu. Venäläisen uutissivusto Fontankan siteeraamien tšekkiläisten tiedotusvälineiden mukaan Venäjän sotilastiedustelu oli seurannut Sergei Skripalia ainakin vuodesta 2014 lähtien.
Perjantaina 2.3.2018 kaksi miestä nousi Moskovassa lentokoneeseen, joka laskeutui Gatwickin lentoasemalle Britanniassa. Heillä oli Britannian pietarilaisen konsulaatin myöntämät viisumit, jotka he olivat saaneet esiintymällä liikemiehinä. Heillä oli matkustusasiakirjoina aidot Venäjän passit. He asettuivat yöksi City Stay -hotellille Itä-Lontoossa. Lauantain iltapäivällä he matkustivat Salisburyyn tiedustelumatkalle ja palasivat kahden tunnin kuluttua Lontooseen. Sunnuntaiaamulla kello 8.00 he lähtivät hotellilta uudestaan Salisburyyn ja kävivät Sergei Skripalin asunnon läheisyydessä. Silloin he asettivat novitšok-hermomyrkkyä talon ulko-oven kahvaan. Sen jälkeen miehet palasivat Lontooseen ja kello 22.30 he lähtivät Heathrow’n lentoasemalta Aeroflotin lennolla Moskovaan.
Myrkky olisi tuntunut oven avaajasta märältä, mutta vaarattomalta. Novitšok-kemikaalien monista varianteista Skripalien myrkytykseen käytettiin ehkä A-234:ää.
Kyseisenä päivänä Skripalit söivät ravintolassa ja kävivät pubissa. Ravintolassa Sergei Skripal huusi ja käyttäytyi sekavasti, mahdollisesti myrkyn vaikutuksesta. Myöhemmin ohikulkija näki Skripalit istumassa penkillä nähtävästi jonkin vahvan aineen vaikutuksen alaisina: nainen nojasi mieheen sammuneen näköisenä ja mies katsoi taivaalle ja teki omituisia eleitä käsillään.
Skripaleista soitettiin poliisille sunnuntaina 4. maaliskuuta 2018 noin kello 16.15. Pari oli liikkumaton eikä reagoinut ärsykkeisiin. Heillä ei ollut ulkoisia vammoja. Ymmärrettyään käsillä olevan lääketieteellinen hätätilanne, poliisi kutsui apuvoimia. Ambulanssi ja palomiehet saapuivat paikalle. Kyseessä epäiltiin olevan opioidien yliannostus. Kello 17.10 lääkärihelikopteri kuljetti naisen sairaalaan. Mies vietiin ambulanssilla. Heidät kuljetettiin tehohoitoon Salisburyn aluesairaalaan.
Pian paikalla olleet poliisit ja ensihoitajat ilmoittivat kärsivänsä oudoista oireista: heidän silmänsä kutisivat ja heillä oli hengitysvaikeuksia.
Sairaalahoito

Skripal ja hänen tyttärensä olivat kriittisessä tilassa. Sairaalan henkilökunta ei uskonut uhrien selviävän elossa. Sairaalan työntekijät eivät olleet suojautuneet hermomyrkyiltä ja pelkäsivät joutuvansa itsekin aineen vaikutukselle alttiiksi. Sairaalassa Skripaleille annettiin voimakasta rauhoittavaa ainetta, mikä auttoi heitä sietämään lääketieteellisiä laitteita, joihin heidät kytkettiin, ja myös suojasi heitä hermomyrkyn aiheuttamilta aivovaurioilta. Poliisi vartioi Skripalin sairaalahuoneen ovella.
25 päivän kuluttua myrkytyksestä Julija Skripal oli tullut tajuihinsa ja oli paranemassa. 33 päivän kuluttua myös Sergei Skripal oli tullut tajuihinsa. Sergei Skripal ei toipunut murhayrityksestä yhtä hyvin kuin tyttärensä. Venäjän suurlähetystö toivotti Skripalille pikaista paranemista.
Julija Skripal pääsi sairaalasta 36 päivän jälkeen. Sergei Skripal pääsi sairaalasta 18.5.2018, kun myrkytyksestä oli kulunut 75 päivää. He jatkavat toipumistaan paikassa, jonka sijaintia ei kerrota julkisuuteen.
Vaikutus sivullisiin

Skripaleiden lisäksi kolme tapausta tutkinutta poliisia sai oireita myrkystä.  Kaksi poliiseista sairastui.
Heistä toinen oli rikosylikonstaapeli Nick Bailey, joka lähetettiin Skripalin kotitalolle myrkytyspäivän iltana etsimään mahdollisia muita uhreja. Hän sai myrkkyä itseensä ulko-oven kahvasta. Myrkky vaikutti, vaikka Bailey oli pukeutunut suojapukuun. Sen seurauksena hän tunsi itsensä huonovointiseksi, hän vapisi ja horjui, hänen pupillinsa olivat supistuneet ja hän hikoili voimakkaasti. Palattuaan kotiinsa hän tietämättään levitti myrkkyä ympäri kotitaloaan. Kahden päivän kuluttua hänet vietiin sairaalaan. Hän pysyi tajuissaan koko sairaala-ajan. 16 päivän jälkeen hänet kotiutettiin. Päästyään sairaalasta 22.3. hän kertoi lehdille uskovansa, ettei palaa enää koskaan entiselleen. Seuraavan vuoden elokuuhun mennessä hän oli kuitenkin toipunut sen verran, että kykeni osallistumaan maraton-juoksuun.
Myrkky vaikutti myös 38 muuhun henkilöön, mutta heidän oireensa jäivät vähäisiksi.
Vaikutus sivullisiin > Sivullisen kuolema

30. päivänä kesäkuuta 2018, noin neljä kuukautta Skripaleiden myrkytyksen jälkeen, Amesburyssä asuneet mies ja nainen altistuivat novitšok-myrkylle. Ensihoitajat kutsuttiin, kun naisen suusta alkoi tulla vaahtoa. Myöhemmin mies alkoi hikoilla, kuolata ja keinuttaa itseään seinää vasten. Nainen kuoli sairaalassa. Hän oli kolmen lapsen äiti. Miestä pidettiin sairaalassa keinotekoisessa koomassa kahden viikon ajan. Hän pääsi sairaalasta 20. heinäkuuta. Hän kertoi kärsivänsä kognitiivisista vaikeuksista myrkytyksen seurauksena. 
Mies oli löytänyt avaamattomassa pakkauksessa olevan hajuvesipullon ja antanut sen lahjaksi puolisolleen, joka suihkutti pullossa ollutta ainetta ranteilleen. Pullo sisälsi novitšokia. Näin nainen altistui Skripaleihin verrattuna yli kymmenkertaiselle määrälle myrkkyä. Pullon sisältämä aine olisi riittänyt tappamaan tuhansia ihmisiä. Poliisi uskoo, että Skripalit myrkyttänyt henkilö on heittänyt pois myrkkyä sisältäneen astian, minkä jälkeen sivulliset ovat löytäneet sen. Pari oli käynyt Salisburyssä edellisenä päivänä. Uuden myrkytyksen seurauksena useita paikkoja Salisburyssä ja Amesburyssä suljettiin yleisöltä.
Poliisioperaatio

Poliisi sulki yleisöltä useita alueita kaupungin keskustasta, mm. Zizzi-ravintolan ja The Bishop's Mill -pubin. Suojavarusteisiin sonnustautuneet joukot puhdistivat katua vesiletkuilla. Useita paikkoja Salisburyssä oli puhdistettava hermomyrkyn jäämistä, joita myrkyn kanssa tekemisiin joutuneet uhrit olivat levittäneet ympäri kaupunkia. Terveysviranomaiset kehottivat jopa 500:aa The Mill -pubissa ja Zizzi-ravintolassa vieraillutta asiakasta pesemään tuolloin käyttämänsä vaatteet ja puhdistamaan mukana olleet tavarat, kuten laukut, matkapuhelimet, silmälasit ja korut. Useiden tapauksessa mukana olleiden hälytysajoneuvojen arvioitiin mahdollisesti saastuneen myrkystä, joten ne suljettiin varastoon ja lopulta haudattiin kaatopaikalle. Poliisi tutki jopa Skripalin vaimon ja pojan haudoilta löytyneitä kukkakimppuja hermomyrkyn varalta. Kahden viikon tutkimusten jälkeen poliisille selvisi, että myrkky oli ruiskutettu talon ulko-oven kahvaan.
Tapauksen parissa työskenteli kellon ympäri noin 250 vastaterrorismijaoston etsivää, jotka tutkivat yli 5 000 tuntia turvakamerakuvaa, 1 350 takavarikoitua todistuskappaletta ja 500 todistajaa. Lokakuuhun mennessä poliisin kokonaiskustannukset ylittivät 10 miljonaa puntaa (11,4 miljoonaa euroa).
The Telegraph -lehden tietojen mukaan poliisi tunnisti epäillyt tekijät. Kasvojentunnistusteknologian avulla poliisi tunnisti kaksi viranomaisille aikaisemmin tuntematonta henkilöä, jotka poistuivat Britanniasta matkustajalennolla peitenimen turvin. Poliisi uskoo heidän olevan tällä hetkellä Venäjällä. Tutkijoiden mukaan iskun tekijät ovat todennäköisesti Venäjän sotilastiedustelupalvelun GRU:n nykyisiä tai entisiä agentteja.
Vakoilutapaus OPCW:ssä

Haagissa neljä GRU:n agenttia saatiin kiinni rysän päältä kemiallisten aseiden valvontajärjestö OPCW:n toimiston läheiseltä parkkipaikalta, jonne venäläiset olivat pysäköineet elektronista laitteistoa täynnä olevan auton, ilmeisenä tarkoituksenaan hakkeroida järjestön tietokonejärjestelmä. Hollanti uskoo miesten yrittäneen sabotoida Skripaleiden myrkytyksen tutkintaa. Heidät karkotettiin.
Syylliset

5. syyskuuta 2018 Britannian syyttäjänlaitos nimesi myrkyttäjät: he ovat Aleksandr Petrov ja Ruslan Boširov – mutta viranomaisten mukaan nämä nimet lienevät keksittyjä. Daily Telegraphin mukaan poliisi kuitenkin tietää kummankin oikean henkilöyden. Heitä syytetään salaliitosta Sergei Skripalin murhaamiseksi; Skripaleiden ja myrkkyä saaneen poliisin murhayrityksestä, tarkoituksellisesta ruumiinvamman tuottamuksesta sekä novitšokin käytöstä ja hallussapidosta vastoin kemiallisten aseiden kieltosopimusta. Britannia on antanut miehistä eurooppalaisen pidätysmääräyksen, mutta ei vaadi syyllisiä luovutettaviksi, sillä Venäjän perustuslaki ei luovutusta salli.
Pääministeri Theresa Mayn mukaan epäillyt ovat Venäjän sotilastiedustelun GRU:n palveluksessa ja toimivat esimiestensä käskystä. Yhdysvaltojen, Ranskan, Saksan ja Kanadan johtajat ilmoittivat tukevansa Britannian päätelmiä ja olevansa varmoja, että myrkytyksestä epäillyt ovat GRU:n palkkalistoilla ja että Skripalin murhayritys oli hyväksytty korkealla tasolla Venäjän hallituksessa.
Alkuun Venäjä ilmoitti, että epäillyt ovat sille tuntemattomia. "Median julkaisemat nimet, kuten myös heidän valokuvansa, eivät merkitse meille mitään", vakuutti Venäjän ulkoministeriön edustaja. Venäjän johdon mukaan Venäjällä ei ole mitään tekemistä myrkytyksen kanssa. Vladimir Putinin mukaan kyseiset miehet ovat siviilejä, eivät sotilastiedustelun palveluksessa, eikä koko tapauksessa ole mitään erikoista tai rikollista.
Tämän jälkeen syyllisiksi nimetyt miehet esiintyivät Venäjän valtiollisen RT-kanavan televisiohaastattelussa. He sanoivat olevansa liikemiehiä,  jotka tutkivat urheiluravinteiden markkinoita. He sanoivat olleensa Salisburyssa turisteina ja tulleensa katsomaan Salisburyn katedraalia, mutta lähteneensä seuraavalla junalla takaisin, koska satoi lunta.  He kiistivät työskentelevänsä Venäjän sotilastiedustelulle ja kiistivät jyrkästi väitteet myrkystä.
Britannian poliisin mukaan kaksikon hotellihuoneesta löytyi jäämiä novitšokista.
Syylliset > ”Ruslan Boširov” eli Anatoli Tšepiga

Tutkivan kansalaisjournalismin sivusto Bellingcat kertoi selvittäneensä miesten todellisen henkilöyden. Bellingcat perusti väitteensä mm. henkilön tuntevien ihmisten todistuksiin, kopioihin henkilöllisyystodistuksista, sotilaskoulujen vuosikirjakuviin sekä julkisista tietokannoista löytyneisiin osoitetietoihin, passihakemuksiin ja passikuviin. Associated Press vahvisti Bellingcatin tiedot. Poliisi päätyi omissa tutkimuksissaan samaan tulokseen.
“Ruslan Boširov” on todellisuudessa Venäjän sotilastiedustelun GRU:n palkittu upseeri Anatoli Vladimirovitš Tšepiga.
Eversti Tšepiga on syntynyt vuonna 1979 Amurin alueella Venäjän Kaukoidässä. 18-vuotiaana hän liittyi Venäjän Kaukoidän sotilasakatemiaan Blagoveštšenskissä. Hän on Venäjän spetsnaz-erikoisjoukkojen sotilas, joka on sotinut Tšetšeniassa ja Ukrainassa. Hänellä oli merkittävä rooli toisessa Tšetšenian sodassa. Hänelle on myönnetty yli 20 erilaista kunniamerkkiä, mm. vuonna 2014 Venäjän federaation sankari -merkki, joka on Venäjän korkein sotilaallinen kunniamerkki. Tšepiga otti käyttöön peitenimen Ruslan Boširov vuosien 2003 ja 2010 välillä.
Syylliset > ”Aleksandr Petrov” eli Aleksandr Miškin

Aleksandr Petrov -nimellä esiintynyt henkilö on todellisuudessa Aleksandr Jevgenjevitš Miškin.
Miškin on Bellingatin ja venäläisen toimittajaryhmän Insiderin selvitysten mukaan 39-vuotias Venäjän sotilastiedustelun GU:n eli entisen GRU:n sotilaslääkäri. Hänen sotilasarvonsa on eversti. Miškin on syntynyt vuonna 1979 pienessä Loigan kylässä Arkangelin alueella Pohjois-Venäjällä. Myös Miškin on nimetty Venäjän federaation sankariksi.
Merkitys

Viranomaiset uskovat, että salamurhaaja tiesi, että myrkky tultaisiin tutkinnassa yhdistämään Venäjään, ja tämän olisi tarkoitus toimia varoituksena loikkareille ja tiedonantajille. Sen, että teko tapahtui kaukana Lontoosta, on tarkoitus viestittää, että mikään paikka ei ole Venäjän ulottumattomissa.
Kyseessä oli ensimmäinen kerta toisen maailmansodan jälkeen, kun sotilaallista hermomyrkkyä käytettiin Euroopan maaperällä. Saksan ulkoministeri Heiko Maas totesi, että ensimmäisen kerran toisen maailmansodan loputtua kemiallista asetta käytettiin keskellä Eurooppaa.
Poliittinen reaktio

Ison-Britannian mukaan Venäjän valtio oli vastuussa myrkytyksestä. Ulkoministeri Boris Johnsonin mukaan oli ”ylivoimaisen todennäköistä”, että Vladimir Putin oli määrännyt iskun. 12. maaliskuuta Theresa May sanoi, että Britannian hallitus päättelee, että Venäjä oli todennäköisesti teon takana, koska asiantuntijat olivat tunnistaneet käytetyn myrkyn; koska tiedettiin, että Venäjä on kyseistä myrkkyä aiemmin tuottanut ja kykenisi siihen edelleen; koska Venäjän tilillä on salamurhia ennestään; ja koska Venäjä pitää loikkareita salamurhien kohteena. Joko kyse oli Venäjän valtion toimesta tai sitten Venäjä on päästänyt myrkyn otteestaan ja se on päätynyt muiden käsiin. Jollei Venäjä esitä uskottavaa vastausta, johtopäätös on se, että kyse oli Venäjän valtion toimesta Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan.
Venäjän mukaan Venäjää mustamaalataan. Venäjän ulkoministeriön edustajien mukaan myrkytykset olivat Britannian järjestämä näytös, jolla pyritään sotilasmenojen kasvattamiseen tai siirtämään huomiota pois Brexitistä. Vladimir Putin sanoi syytöksiä houreiksi ja Venäjän syyllisyyttä mahdottomaksi ajatella. Putinin mukaan Venäjällä ei ole kemiallisia aseita. Suurlähettilään mielestä Britannian oma kemiallisten aseiden tutkimuslaitos voisi olla teon takana. Muita mahdollisia syyllisiä voisivat olla Tšekki, Slovakia, Yhdysvallat tai Ruotsi. Venäjän media levitti kaikkiaan 20:a erilaista vaihtoehtoista selitystä, joiden mukaan syyllisiä saattoivat olla esimerkiksi Britannia, Ukraina, Skripal itse tai hänen anoppinsa. Venäjän edustaja nimitteli Britannian puolustusministeriä älyllisesti kyvyttömäksi ja hänen lausuntoaan ”moukkamaisen vanhan harpyijan” puheiksi. Venäjän mukaan Britannian toimet tapauksen selvittämiseksi ovat onnettomia ja apuun tarvittaisiin Sherlock Holmes tai Hercule Poirot. Venäjän TV-kanavat enimmäkseen vaikenivat tapauksesta, mutta 7.3. valtiojohtoisen TV-kanavan iltauutiset välitti varoituksen maanpettureille.
Yhdysvallat asettui Ison-Britannian puolelle ja kutsui tekoa "törkeäksi kemiallisten aseiden kieltosopimuksen loukkaukseksi ja kansainvälisen lain rikkomukseksi". Eurooppa-neuvosto oli samaa mieltä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen arviosta, jonka mukaan on hyvin todennäköistä, että Venäjän federaatio on vastuussa iskusta ja että uskottavaa vaihtoehtoista selitystä ei ole.
Poliittinen reaktio > Vastatoimien vaihtoehdot

Kun Aleksandr Litvinenko murhattiin 2006, vastatoimena diplomaatteja karkotettiin, viisumirajoituksia asetettiin, tiedusteluyhteistyö katkaistiin, pääepäiltyjen varat jäädytettiin ja heidän luovuttamistaan Britanniaan vaadittiin. Nämä toimet ovat edelleen voimassa. Tätä moitittiin vaisuksi reaktioksi, ja syyn väitettiin olevan siinä, että Lontoon kiinteistömarkkinat ja rahoitussektori houkuttelivat miljardien edestä venäläistä rahaa.
Diplomaattien karkotus on yleensä ensimmäinen vaihtoehto diplomaattisissa välikohtauksissa. Diplomaattien karkotus johtaa saman kokoiseen vastareaktioon, koettelee kansainvälisiä suhteita, mutta vaikutus on vähäinen.
Oligarkkien omaisuuden voisi jäädyttää tai takavarikoida. Britannia voisi esimerkiksi estää venäläisten rikkaiden pääsyn luksusasuntoihinsa Lontoossa. Tässä on se ongelma, että oligarkit ovat myös konservatiivipuolueen rahoittajia.
Korruptioon ja ihmisoikeusrikkomuksiin syyllistyneet venäläiset voitaisiin määrätä matkustuskieltoon.
Pankeille Krimin miehityksen jälkeen asetettuja pakotteita voisi pyrkiä vahvistamaan.
Britannia voisi pidättäytyä lähettämästä poliittisen johdon edustajia tai kokonaista pelaavaa joukkuetta tuleviin jalkapallon MM-kisoihin Venäjällä. Valioliiga-seura Chelsean entisen toimitusjohtajan mukaan Britannian jalkapallojoukkueen boikotti vahingoittaisi MM-turnauksen uskottavuutta ja houkuttelevuutta, ja se horjuttaisi Venäjän presidentin Vladimir Putinin suosiota enemmän kuin mikään diplomaattinen tai taloudellinen sanktio. Mutta aikaa on liian vähän todelliselle boikotille ja taustalla valtaa käyttävät taloudelliset mahdit käyttäisivät vaikutusvaltaansa minimoidakseen MM-turnaukselle koituvat vahingot. Jalkapallojoukkueen täysi boikotti olisi joidenkin mielestä liikaa.
Britannia voisi vaatia Naton yhteistoimia, sillä hyökkäys yhtä Naton jäsentä kohtaan katsotaan hyökkäykseksi kaikkia jäseniä vastaan, mutta siihen Britannia tuskin ryhtyy.
Kyberhyökkäys Venäjälle tai sillä uhkaaminen. Kyseeseen voisi tulla esimerkiksi palvelunestohyökkäys. Kyberhyökkäys voisi tarkoittaa myös hyökkäystä energiantuotantolaitoksiin, mutta se olisi suhteettoman voimakas toimi, saattaisi kostautua moraalisena ja laillisena tappiona ja saattaisi kärjistää tilannetta, semminkin kun Venäjä kykenisi hyvin vastaamaan hyökkäykseen tietoteknisin keinoin.
Viestintää säätelevä viranomainen Ofcom voisi perua venäläisen RT-kanavan toimiluvan. RT-kanavaa on usein arvosteltu puolueelliseksi. Ofcom harkitsee tapauksen seurauksena RT:n toimilupaa.
Britannian sotilaita voitaisiin siirtää lähemmäs Valko-Venäjää, joka on Venäjän liittolainen. Mikäli Nato suostuu, se voisi vahvistaa joukkojaan idän suunnalla, mutta tämä vaikuttaa epätodennäköiseltä.
Britannia voisi yrittää sulkea Venäjän ulos pankkien välisestä Swift-maksujärjestelmästä.
Venäjän suurlähettiläs voitaisiin kutsua ulkoministeriöön keskusteluun tyytymättömyyttä aiheuttavasta asiasta.
Tehokkaita keinoja olisivat konkreettiset ja laajat taloudelliset pakotteet sekä nimettyihin henkilöihin kohdistuvat toimenpiteet, mutta sellaisiin brittihallitus ei päätynyt.
Poliittinen reaktio > Diplomaattinen mittelö > Diplomaattien karkotukset

Tapauksen vuoksi maat karkottivat toistensa diplomaatteja. Ensin Britannia karkotti 23 venäläistä diplomaattia. Se on noin 40 prosenttia suurlähetystön väestä ja määrällisesti enemmän kuin kertaakaan yli 30 vuoteen. Vastatoimena Venäjä karkotti 23 brittiläistä diplomaattia.
|  | Karkotettuja venäläisiä diplomaatteja | Venäjän vastatoimi |
| --- | --- | --- |
Britannia: 23
Yhdysvallat: 60
| Ranska | 4 |  |
Saksa: 4
Puola: 4
Tšekki: 3
Liettua: 3
Tanska: 2
Hollanti: 2
Italia: 2
Espanja: 2
Viro: 1
Kroatia: 1
Suomi: 1
Unkari: 1
Latvia: 1
Romania: 1
Ruotsi: 1
Ukraina: 13
| Kanada | 4 karkotettu, 3 hylätty | 4 |
| Albania | 2 |  |
| Australia | 2 |  |
Norja: 1
| Makedonia | 1 |  |
Moldova: 3
Belgia: 1
| Irlanti |  | 1 |
| Itävalta | 0 |  |
| Bulgaria | 0 |  |
| Portugali | 0 |  |
| Malta | 0 |  |
| Kreikka | 0 |  |
| Kypros | 0 |  |
| Serbia | 0 |  |
Seuraavaksi Yhdysvallat ja sen liittolaiset karkottivat yhdessä yli 100 venäläistä diplomaattia.: Yhdysvallat karkotti 60, Ranska 4, Saksa 4, Puola 4, Tšekki 3, Liettua 3, Tanska 2, Hollanti 2, Italia 2, Espanja 2, Viro 1, Kroatia 1, Suomi 1, Unkari 1, Latvia 1, Romania 1, Ruotsi 1, Ukraina 13, Kanada karkotti 4 ja hylkäsi 3 hakemusta, Albania karkotti 2, Australia 2, Norja 1, Makedonia 1. Moldova 3 , Belgia 1. Teija Tiilikainen arvioi, että karkotuksilla maat halusivat osoittaa Isolle-Britannialle tukeaan. Ennen karkotusta Venäjällä oli USA:ssa satakunta tiedusteluvirkailijaa, joten kymmeniä Venäjän tiedustelijoita jäi vielä asemiinsa Yhdysvaltoihin.
Vastatoimena Venäjä karkotti 60 Yhdysvaltain diplomaattia ja Ukrainasta 13, Kanadasta 4, Puola 4, Saksa 4, Liettua 3, Tšekki 3, Moldova 3, Italia 2, Hollanti 2, Espanja 2, Tanska 2, Suomi 1, Latvia 1, Ruotsi 1, Norja 1, Romania 1, Kroatia 1, Irlanti 1, sekä yhden virolaisen attasean, yhden belgialaisen diplomaatin, ja yhden unkarilaisen diplomaatin. Venäjä saattaa vielä myöhemmin karkottaa Montenegron ja Georgian lähettiläät. Venäjä vaati myös Britanniaa vähentämään Moskovan-lähetystönsä väkimäärää. Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan Venäjän määräämät vastakarkotukset eivät ole oikeutettuja. Yleisesti ottaen karkotukset eivät vähennä diplomaattien määrää karkottavissa maissa, vaan karkotetut voidaan korvata toisilla diplomaateilla.
Karkotuksista ovat pidättäytyneet mm. Itävalta, Bulgaria, Portugali, Malta, Kreikka, Kypros ja Serbia. Bulgaria on riippuvainen venäläisestä kaasusta ja venäläisistä turisteista. Venäläinen kaasu on tärkeää myös Serbialle. Bulgarian pääministeri ilmoittikin, että hän ei pidä brittien syytöksiä toteen näytettyinä, ja muistutti, että Britannian esittämät syytökset Irakia vastaan vuoden 2003 sodan alla osoittautuivat vääriksi hirvittävin seurauksin.
Aiempia suuria karkotuksia tapahtui vuonna 2016, kun Yhdysvallat karkotti 35 venäläistä diplomaattia vastatoimena Hillary Clintonin presidentinvaalikampanjan hakkeroinnista ja vuonna 1986, kun Reagan karkotti 80 venäläistä diplomaattia.
Karkotusten jälkeen viisumihakemusten odotusajat pidentyivät useita viikkoja, ellei kuukausia.
Poliittinen reaktio > Diplomaattinen mittelö > Diplomaattien karkotukset > Suomessa

Pääministeri Sipilä, presidentti Niinistö ja hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen valiokunta päätyivät karkottamaan yhden venäläisdiplomaatin. Teija Tiilikaisen mukaan karkotus on symbolinen toimi, jolla Suomi osoittaa kuuluvansa länteen. Suomeen jää vielä kuutisenkymmentä venäläistä diplomaattia. Osa venäläisistä diplomaateista toimii Suomessa vakoilutehtävissä Suomen hyväksynnällä. Vastavuoroisesti Venäjä karkottaa yhden suomalaisen diplomaatin. Moskovassa Suomella on 20 diplomaattia. Venäjällä yhden diplomaatin karkottamista Suomesta pilkattiin “silmänpalvontana” eli yrityksenä olla mieliksi kummallekin puolelle: ”Lontoota halutaan miellyttää karkottamalla diplomaatteja, Moskovaa taas sillä, että karkotetaan vain yksi”. Juha Sipilän mukaan syyllisyydestä pitäisi olla "satavarma" ennen kuin raskaammat pakotteet tulisivat kysymykseen – diplomaatin karkottamiseen riittää vähempikin.
Poliittinen reaktio > Diplomaattinen mittelö > Pakotteet

6.4.2018 Yhdysvallat lisäsi pakotelistalleen 7 oligarkkia ja 17 Venäjän valtion virkamiestä – muun muassa Putinin tyttären entisen aviomiehen – sekä 12 venäläistä yhtiötä. Pakotteiden perusteluissa ei erikseen mainittu Salisburyn tapausta, vaan Venäjän maailmanlaajuinen haitallinen toiminta. Pakotteiden aikaan myrkytys kuitenkin nähtiin Yhdysvalloissa osana Putinin yhä aggressiivisemmaksi käyviä toimia. Uusien pakotteiden seurauksena ruplan ja venäläisten yhtiöiden osakkeiden arvo laski jyrkästi. Ruplan kurssi Euroon nähden vajosi halvimmilleen kahteen vuoteen. Suurimmaksi menettäjäksi romahduksen jälkeen nimettiin miljardööri ja alumiinikeisari Oleg Deripaska, jonka omaisuudesta suli Forbesin arvion mukaan noin 1,3 miljardia euroa. Edellisessä kuussa hänen omaisuutensa arvoksi oli laskettu 6,7 miljardia dollaria, mutta 10.4.2018 siitä oli jäljellä enää 3,9 miljardia. Deripaska kuitenkin käynnisti lobbauskampanjan, ja onnistui lopulta saamaan omat pakotteensa purettua.
19.12.2018 Yhdysvallat lisäsi pakotelistalleen "Aleksandr Petrovin" ja "Ruslan Boširovin" yhdessä 13 muun GRU:n agentin kanssa reaktiona Venäjän "piittaamattomuuteen kansainvälisistä normeista". Yhdysvaltain valtiovarainministeriön OFAC kutsui tekoa röyhkeäksi hyökkäykseksi, joka uhmasi kansainvälisiä normeja ja kemiallisten aseiden kieltosopimuksen Venäjälle asettamia velvoitteita.
21.1.2019 Euroopan unioni asetti matkustuskieltoon kaksi myrkytyksestä epäiltyä miestä ja heidän esimiehensä ja lisäksi jäädytti heidän varansa.
1.8.2019 Yhdysvallat kielsi pankkeja myöntämästä Venäjälle lainoja mihinkään muuhun kuin ruoan tai maataloustuotteiden ostamiseen, ja ilmoitti vastustavansa kansainvälisten rahoituslaitosten Venäjälle myöntämiä lainoja ja avustuksia.