stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Love Songs (The Beatlesin albumi)
Kappaleluettelo > Puoli 2

"The Long and Winding Road" – 3:34
"This Boy" – 2:11
"Norwegian Wood (This Bird Has Flown)" – 2:01
"You've Got to Hide Your Love Away" – 2:07
"I Will" – 1:46
"P.S. I Love You" – 2:02
Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1910

Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1910 olivat Sveitsin Davosissa ja Saksan Berliinissä käydyt taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut, jotka kilpailtiin kahdessa vaiheessa. Miehet kilpailivat Davosissa 29.–30. tammikuuta. Naisten ja parien kilpailu käytiin 4. helmikuuta Berliinissä.
Kilpailijat

| Sija | Kilpailija | Maa | Pisteet | Sijaluku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ulrich Salchow |  Ruotsi | 334 | 11 |
| 2 | Werner Rittberger |  Saksa | 323 3/14 | 14 |
| 3 | Andor Szende |  Unkari | 302 5/14 | 20 |
| 4 | Per Thorén |  Ruotsi | 302 5/14 | 25 |

| Sija | Kilpailija | Maa | Pisteet | Sijaluku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lily Kronberger |  Unkari |  | 5 |
| 2 | Elsa Rendschmidt |  Saksa |  | 10 |
| Sija | Kilpailija | Maa | Pisteet | Sijaluku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Anna Hübler / Heinrich Burger |  Saksa |  | 8,5 |
| 2 | Ludowika Eilers / Walter Jakobsson |  Saksa /  Suomi |  | 14 |
| 3 | Phyllis Johnson / James H. Johnson |  Yhdistynyt kuningaskunta |  | 19,5 |
Taishanin ydinvoimalaitos

Taishanin ydinvoimalaitos.
Taishanin ydinvoimalaitos on kaksi EPR-tyyppistä ydinreaktoria sisältävä ydinvoimala Taishanissa, Guangdongin maakunnassa Kiinassa. Ensimmäinen reaktoriyksikkö, Taishan 1, otettiin käyttöön joulukuussa 2018, mutta oli alasajettuna heinäkuusta 2021 elokuuhun 2022 polttoainesauvojen vuodon aiheuttamien huoltotöiden takia. Toinen yksikkö, Taishan 2, otettiin käyttöön syyskuussa 2019.
Projektin omistaa Guangdong Taishan Nuclear Power Joint Venture Company, josta 70 prosenttia omistaa kiinalainen China General Nuclear Power Group ja 30 prosenttia ranskalainen Électricité de France (EDF). Ranskalainen Areva valittiin toimittamaan reaktorit.
Olkiluoto 3:n ja joidenkin ranskalaisten projektien viivästymisten johdosta Taishanista tuli ensimmäinen käytössä oleva ydinvoimala, jossa on EPR-reaktori.
Aiheesta muualla

EDF:n sivuilla
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Taishan Nuclear Power Plant
Käännös suomeksi
Taira-klaani

Perhonen on Taira-klaanin mon-vaakuna. Taira klaania kutsuttiin (jap. 揚羽蝶, Ageha-cho)ksi
Taira (jap. 平, Taira, on-yomi Heike) historiallisesti tärkeä japanilainen klaani Japanin historian Heian-kaudella. Klaani sai alkunsa, kun hovi kasvoi liian suureksi, ja keisari määräsi, että edellisen keisarin jälkeläiset liian monessa polvessa eivät enää ole prinssejä vaan saavat sukunimen ja aatelisarvon. Päätöstä aletiin soveltaa keisari Kammun aikana (782-805) ja näin syntyi Taira-klaanin ohella Minamoto-klaani.
Taira-klaani kaatui vasta Genpei-sodan myötä, jonka jälkeen vuonna 1185 Minamoto no Yoritomo otti vallan keisareilta ja perusti shōgunaatin Kamakuraan. Tämä merkitsi Kamakura-kauden alkua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taira-klaani Wikimedia Commonsissa
Tex (yksikkö)

Tex on langan pituusmassan yksikkö, jota käytetään tekstiili­teollisuudessa. Yksi tex on yksi gramma kilometriä kohti (1 g/km) eli milligramma metriä kohti (10-6 kg/m), toisin sanoen sellaisen tasa­paksun langan pituus­massa, josta yhden metrin pituisen osan massa on yksi milligramma. Texin yhteydessä voidaan käyttää SI-järjestelmän etu­liitteitä.
Tex

Tex tai TeX tarkoittaa seuraavia:
TeX, ladontajärjestelmä
tex, langan pituusmassan yksikkö tekstiiliteollisuudessa
Gore-Tex, mikrohuokoinen kalvo
henkilöitä, Tex sukunimenä:
Joe Tex (1933–1982), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
henkilöitä, Tex etunimenä tai taiteilijanimen osana:
Tex Avery, oik. Frederick Bean Avery (1908–1980), yhdysvaltalainen animaattori ja sarjakuvapiirtäjä
Tex Beneke, oik. Gordon Beneke (1914–2000), yhdysvaltalainen jazzsaksofonisti ja laulaja
Tex Cobb, oik. Randall Graig Cobb (s. 1950), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä ja näyttelijä
Tex Gibbons, oik. John Haskell Gibbons (1907–1984), yhdysvaltalainen koripalloilija
Tex Hänninen, oik. Tommi Hänninen (s. 1968), suomalainen sarjakuvataiteilija ja graafikko
Tex Watson, oik. Charles Watson (s. 1945), yhdysvaltalainen murhaaja
Tex Winter, oik. Morice Fredrick Winter (1922–2018), yhdysvaltalainen koripallovalmentaja
kuvitteellisia henkilöitä:
Tex Murphy, yksityisetsivä Access Softwaren tietokonepeleissä
Tex Revolver, Villin lännen sarjakuvahahmo
Tex Willer, Villin lännen sarjakuvahahmo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tex”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
São Gabriel (1898)

| São Gabriel |
| --- | --- |
 São Gabriel

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Le Havre
Laskettu vesille:  7. toukokuuta 1898
Poistui palveluskäytöstä:  haaksirikkoutunut
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 771 t
Pituus:  73,78 m
Leveys:  10,82 m
Syväys:  4,34 m
Koneteho:  4 000 ihp
Nopeus:  17,5 solmua
Miehistöä:  242
Aseistus
Aseistus:  2 x 5,9"/45 tykkiä 4 x 4,7"/45 tykkiä 8 x 3 naulan tykkiä 2 x 1 naulan tykkiä 1 x 14" torpedoputkea
São Gabriel oli Portugalin laivaston vuonna 1898 vesillelaskettu São Gabriel -luokan panssarikansiristeilijä.
Valmistus

Alus tilattiin Ranskasta Le Havren telakalta. Alus laskettiin vesille 7. toukokuuta 1898.
Palvelus

Alus tuhoutui haaksirikossa.
Suomen Nuorisosirkusliitto

Suomen Nuorisosirkusliitto ry (SNSL) on valtakunnallinen järjestö, joka edistää sirkusharrastusta ja sirkustaidekasvatusta Suomessa.
Liitto on perustettu 1991, kun sirkuskerhot eri puolilla Suomea liittyivät yhteen. Yhdistys on rekisteröity vuonna 1994. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin  Mohammed Hamed varkauslaisesta  Latuskan sirkuksesta.
Vuodesta 2018 alkaen puheenjohtajana on toiminut Heikki Matero Kuopion Sirkuksesta.
Liitto järjestää jäsenilleen koulutusta, tapahtumia, leirejä ja festivaaleja. Lisäksi se pyrkii tekemään sirkusharrastusta tunnetuksi ja parantamaan harrastusmahdollisuuksia ja edistämään sirkustaidekasvatusta Suomessa.
Liitto pitää yhteyttä kansainvälisesti vastaaviin järjestöihin. Se on perustajajäsen Euroopan nuorisosirkusliittojen kattojärjestössä EYCOssa ja toimii N.I.C.E.-verkostossa sekä Baltic Nordic Circus Networkissä. Liitto on hallinnoinut Erasmus+-rahoitteisia kansainvälisiä kumppanuushankkeita, mm. PEYC (Professionalizing European Youth Circuses) ja ASK (2018-2020, Assistant trainers sharing knowledge).
Suomen Nuorisosirkusliitolla on 48 jäsenyhteisöä ympäri Suomea Helsingistä Rovaniemelle. Sirkusharrastajia on yhteensä jäsenyhteisöissä noin 10 000.
Suomen Nuorisosirkusliitto on jäsenenä Sirkuksen tiedotuskeskuksessa, Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssissa, European Youth Circus Organizationissa ja Kansalaisfoorumissa.
Liitto julkaisi vuosina 1993-2019 painettua Sirkuspyramidi-lehteä.
Nuorisosirkusfestivaalit

Nuorisosirkusliitto on järjestänyt sirkusfestivaaleja sirkusharrastajille vuodesta 1994 alkaen. Aluksi festivaalit olivat kilpailuja, mutta 2010-luvulla alkaen kilpailusta on siirrytty sirkuskatselmukseen, jossa esiintyjät saavat koulutetuilta raatilaisilta kannustavaa ja rakentavaa palautetta. Festivaalien ohjelmassa on myös työpajoja ja muuta ohjelmaa.
Festivaalit:
1994 Lahti
1995 Tampere
1996 Turku
1997 Eno
1998 Espoo
1999 Lappeenranta
2000 Tampere
2001 Helsinki
2002 Turku
2003 Orivesi
2004 Kupla-festivaali, Tampere (yhteistyössä Nuori Kulttuuri -säätiön kanssa)
2006 Rovaniemi
SNSL järjesti 20-vuotisjuhlavuotensa päätapahtumana  NURTSI - nuorten sirkusfestivaalin Espoon Kulttuurikeskuksessa Tapiolassa 9.-12.6.2011. (Arkistoitu – Internet Archive) Festivaali järjestettiin yhteistyössä Linnanmäen Sirkuskoulun ja Sirkus Keikauksen kanssa.
2013 festivaalit järjestettiin Orivedellä yhteistyössä Sirkus Supiaisen kanssa
2015 Kuopio, yhteistyössä Kuopion Sirkuksen kanssa
2017 Lappeenranta, osana Suomi100-juhlavuoden Voltti 2017 -lastenkulttuuritapahtumaa, yhteistyössä Suomen Nuorisoseurojen, Suomen Harrastajateatteriliiton ja Taidekoulu Estradin kanssa
2019 Espoossa yhteistyössä Espoon sirkus- ja teatterikoulu ESKOn kanssa
Liitto täyttää 30 vuotta vuonna 2021, jolloin Nurtsi-festivaalit järjestetään Rovaniemellä.
Koulutukset

Liitto järjestää vuosittain pedagogista ohjaajakoulutusta sirkusohjaajille. Koulutusta on järjestetty vuodesta 2012 alkaen, ja sitä edelsi vuonna 2011 järjestetty kouluttajakoulutus, joka toteutettiin yhteistyössä Kansalaisfoorumin kanssa.
Liitto järjestää myös apuohjaajille omia koulutuksia. Apuohjaajakoulutuksia on järjestetty vuodesta 2014 alkaen.
Kansainvälinen toiminta

Liiton kansainväliseen toimintaan kuului 1990-luvulla muun muassa ulkomaalaisten nuorisosirkusten osallistuminen liiton järjestämille festivaaleille sekä suomalaisten sirkusharrastajien vierailut ulkomailla.
Liitto on ollut perustajajäsenenä Euroopan nuorisosirkusliittojen kattojärjestössä EYCOssa ja osallistunut sitä edeltävään Network of International Circus Exchange -toimintaan (NICE). Liitto toimii myös pohjoismaista ja baltialaista sirkusalaa kehittävässä Baltic Nordic Circus Networkissä.
Nuorisosirkusliitto on osallistunut kumppanina useisiin kansainvälisiin hankkeisiin. Liitto on myös hallinnoinut monivuotisia Erasmus+-rahoitteisia kansainvälisiä kumppanuushankkeita.
Talous > Rahoitus

Suomen Nuorisosirkusliiton yleisavustus tulee opetus- ja kulttuuriministeriön nuorisotyön rahoituksesta.
| Rahoituksen lähde | 2019 | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille  | 79 000 € | - | 78 000 € | 78 000 € | 76 000 € | 76 000 € | 70 000 € | 66 000 € |

Liiton muu rahoitus muodostuu projektiavustuksista, jäsenmaksuista, osallistumismaksuista ja oppimateriaalin myynnistä.
Aiheesta muualla

Suomen Nuorisosirkusliitto ry
Tanskan maantiede

| Tanskan maantiede |
| --- | --- |
 Tanska satelliittikuvassa.
Maanosa:  Eurooppa
Naapurimaat:  Saksa
Tilastot
Pinta-ala:  43 094 km²
 – Sisävesi:  660 km² (1,53 %)
Rantaviiva:  8 750 km
Rajan pituus:  68 km
Ennätykset
Korkein kohta:  Yding Skovhøj, 172,5 m
Matalin kohta:  Lammefjord, -7 m
Pisin joki:  Gudenå, 149 km
Suurin järvi:  Arresø, 40,72 km²
Ilmasto
Ilmasto:  mannerilmasto
Luonnonvarat
Luonnonvarat:  öljy, maakaasu, sora, hiekka, kalkkikivi, kalkki, savi, suola
Tanska käsittää suurimman osan Jyllannin niemimaasta sekä noin 480 saarta, joista asutettuja on vajaa sata. Mistään kohdasta Tanskaa ei ole merelle matkaa yli 50 kilometriä. Jyllannin niemimaa rajoittuu lännessä Pohjanmereen, pohjoisessa Skagerrakiin, idässä Kattegatiin ja Itämereen. Pohjoisin osa niemimaasta kuuluu Tanskaan, eteläinen osa Saksaan. Tanskan saarista suurimpia ovat Fyn ja Sjælland, jotka sijaitsevat Itämeren ja Kattegatin välissä. Saaret erottavat salmet ovat Jyllannin niemimaan ja Fynin välinen Vähä-Belt, Fynin ja Sjællandin välinen Iso-Belt sekä Sjællandin ja Ruotsin-puoleisen mantereen välinen Juutinrauma. Salmien yli on nykyään sillat: Vähän-Beltin silta valmistui vuonna 1935, Ison-Beltin silta vuonna 1998 ja Juutinrauman silta vuonna 2000. Suunnitteilla on myös silta yli Femen-Beltin Saksan puolelle.
Vendsyssel-Thyin saari sijaitsee Jyllannin niemimaan pohjoispuolella, kapean Limvuonon erottamana. Bornholm sijaitsee muista Tanskan saarista erillään Itämeressä Ruotsin kaakkoispuolella. Muista isoja saaria ovat Lolland, Falster, Mors, Als, Langeland ja Møn.
Tanskan pääkaupunki on Sjællandin saarella, Juutinrauman länsipuolella sijaitseva Kööpenhamina. Kaupungissa ja sen lähiympäristössä asuu noin 1,5 miljoonaa ihmistä eli lähes kolmannes tanskalaisista.  Juutinrauman itäpuolella sijaitsevaan Malmön kaupunkiin pääsee siltaa pitkin autolla tai junalla 25 minuutissa.
Tanskassa ei ole ylänköjä. Korkein kohta, Yding Skovhøj, on vain 172,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Muita korkeita kohtia ovat Ejer Bavnehøj ja Møllehøj, joka on Tanskan korkein luonnollinen kohta. Jyllannin matalat moreeniharjanteet jakavat niemimaan kahteen osaan. Lännessä on hiekkadyynien ja laguunien Pohjanmeren rannikkoalue ja idässä laaja savitasanko.
Luonto

Suurin osa Tanskan pinta-alasta on laidunmaata, mutta myös pienialaisia istutettuja metsä-alueita löytyy. Niillä kasvaa muun muassa koivuja, pyökkejä, valkopyökkejä, tammia, jalavia, pähkinäpensaita, leppiä, lehmuksia ja saarnia.[lähde? ] Lehtimetsävyöhykkeeseen kuuluvassa Tanskassa ei luonnostaan kasva juurikaan havupuita. Niitä kuitenkin viljellään joulukuusiksi; Tanska on maailman suurimpia viljeltyjen joulukuusien viejiä, ja maasta myydään vuosittain 8–10 miljoonaa joulupuuta ulkomaille.
Tanskassa on tavattu sata nisäkäslajia ja 738 lintulajia.
Luonnonsuojelu

Tanskan maa-alasta ja sisävesistä on suojeltu jollain tasolla 7690 neliökilometriä eli noin 17%. Merialueesta on suojeltu 18%. Maassa on viisi kansallispuistoa. Lisäksi kolme aluetta on Unescon geopark-verkostossa geologisten arvojensa johdosta. Yhdestätoista Unescon maailmanperintökohteesta kolme on luontokohteita, kahdeksan kulttuurikohteita.
Ilmasto

Tanskan pienen koon ja vähäisten korkeuserojen takia ilmastossa ei ole juuri alueellisia eroja. Talvisin on joskus kylmiä jaksoja, ja ankarina talvina Tanskan salmet saattavat jäätyä. Lumipeite on maassa keskimäärin 30 päivää. Kesällä sää on vaihtelevaa, mutta erittäin harvoin tukalan kuumaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tanskan maantiede Wikimedia Commonsissa
Tanskan prinssi Knud

Tanskan prinssi Knud
Knud (Knud Christian Frederik Michael; 27. heinäkuuta 1900 – 14. kesäkuuta 1976) oli Tanskan perintöprinssi, kuningas Kristian X:n ja kuningatar Alexandrinen toinen lapsi. Hän oli kuningas Fredrik IX:n nuorempi veli.
Knud meni vuonna 1933 naimisiin serkkunsa, Tanskan prinsessa Caroline Mathilden (1912–1995) kanssa. Heidän isänsä olivat veljeksiä.
Lapset:
Tanskan prinsessa Elisabet (8. toukokuuta 1935 – 19. kesäkuuta 2018), naimaton, ei lapsia.
Ingolf, Rosenborgin kreivi, syntyjään Tanskan prinssi (s. 17. helmikuuta 1940), naimisissa, ei lapsia.
Christian, Rosenborgin kreivi, syntyjään Tanskan prinssi (22. lokakuuta 1942 – 21. toukokuuta 2013), naimisissa, kolme tytärtä.
Isänsä kuoltua vuonna 1947 prinssi Knud oli kruununperimysjärjestyksessä toisena heti veljensä jälkeen, ja sai arvon arveprins (perintöprinssi). Tämä johtui siitä, että Tanskan kruununperimys oli agnaattinen ja kuningas Frederik IX:llä oli pelkästään tyttäriä.
Kruununperimyslakia muutettiin vuonna 1953, ja Tanska siirtyi takautuvasti agnaattisesta perimyksestä kognaattiseen perimykseen. Fredrik IX:n vanhimmasta tyttärestä, silloin kolmetoistavuotiaasta Margareetasta, tuli kruununprinsessa. Knud kuitenkin säilytti perintöprinssin arvon.
Kunnianosoitukset

Serafiimiritarikunnan ritari, 26. syyskuuta 1926.
Tamgaly

| Tamgaly |
| --- | --- |

Maailmanperintökohde
Sijainti:  Kazakstan  43°48′9.9″N, 75°32′5.82″E
Kriteerit:  III
Tunnusnumero:  1145
Valintahistoria
Valintavuosi:  2004
 Tamgaly
Tamgaly on kalliopiirrosalue noin 120 kilometriä Almatysta luoteeseen, Etelä-Kazakstanissa. Tamgalyssa on noin viisituhatta piirrosta, joista suurin osa on pronssikaudelta, mutta osa on rautakaudelta ja keskiajalta. Tamgaly valittiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 2004. Suojellun kohteen koko on 900 hehtaaria, jolla on vielä 2 900 hehtaarin suoja-alue.
Hevonen
Yleiskuva laaksosta
Pyhä paikka - ihmis- ja eläinhahmoja
Laukkaava hevonen
Seisova hevonen
ihmishahmoja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tamgaly Wikimedia Commonsissa
Tanskan käsipalloliiga

| Tanskan käsipalloliiga |
| --- | --- |
Laji:  käsipallo
Maa(t):   Tanska
Perustettu:  1936
Joukkueita:  14
Hallitseva mestari:  Aalborg Håndbold Team Esbjerg
Eniten mestaruuksia:  KIF Kolding (14) Viborg HK (14) ()
Sivusto:  tophaandbold.dk
Håndboldligaen (suom. Käsipalloliiga)on Tanskan käsipallon korkein sarjataso. Miesten käsipalloliiga pelataan kaudella 2020-2021 nimellä HTH Herre Ligaen ja naisten käsipalloliigaa nimellä Bambusa Kvindeligaen. Sarjojen voittajat ovat virallisesti Tanskan mestareita.
Joukkueet kaudella 2023–2024 > Miesten käsipalloliiga

| Joukkue | Kaupunki | Kotiareena |
| --- | --- | --- |
| Aalborg Håndbold | Aalborg | Jutlander Bank Arena |
| Bjerringbro-Silkeborg Håndbold | Bjerringbro, Silkeborg | Jysk Arena |
| Fredericia Håndboldklub | Fredericia | Frederician liikuntakeskus |
| GOG Håndbold | Gudme | SEF Arena |
| KIF Kolding | Kolding | Sydbank Arena |
| Lemvig-Thyborøn Håndbold | Lemvig | Vestjysk BANK Arena |
| Mors-Thy Håndbold | Nykøbing Mors, Thisted | Sparekassen Mors Arena |
| Nordsjælland Håndbold | Gribskov | Helsingør-hallen |
| Ribe-Esbjerg HH | Ribe | Blue Water Dokken |
| Skanderborg Håndbold | Skanderborg | Fælledhallen |
| Skjern Håndbold | Skjern | Skjern Bank Arena |
| SønderjyskE Håndbold | Sønderborg | Broager Sparekasse Skansen |
| TMS Ringsted | Ringsted | Ringsted-Hallen |
| TTH Holstebro | Holstebro | Gråkjær Arena |
Joukkueet kaudella 2023–2024 > Naisten käsipalloliiga

| Joukkue | Kaupunki | Kotiareena |
| --- | --- | --- |
| Aarhus United | Aarhus | Ceres Arena |
| Ajax København | Kööpenhamina | Bavnehøj-Hallen |
| Bjerringbro FH | Bjerringbro | Bjerringbro Idrætspark |
| HH Elite | Horsens | Forum Horsens |
| Ikast Håndbold | Ikast-Brande | IBF Arena |
| København Håndbold | Kööpenhamina | Frederiksberg-Hallerne |
| Nykøbing Falster Håndboldklub | Næstved | Lånlet Arena |
| Odense Håndbold | Odense | Sydbank Arena |
| Ringkøbing Håndbold | Ringkøbing | Green Sports Arena |
| Silkeborg-Voel KFUM | Silkeborg | Jysk Arena |
| Skanderborg Håndbold | Skanderborg | Fælledhallen |
| SønderjyskE Håndbold | Aabenraa | Arena Aabenraa |
| Team Esbjerg | Esbjerg | Blue Water Dokken |
| Viborg HK | Viborg | Vibocold Arena Viborg |
Teirijärvi

| Teirijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°52′30″N, 24°12′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Teirioja 
Järvinumero:  67.946.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,7 m  
Rantaviiva:  1,442 km  
Pinta-ala:  11,775 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTeirijärvi 
Teirijärvi  on Lapissa Pellossa Saukkoriivin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,8 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lankojärven alueella (67.94), jonka Aunkijoen valuma-alueeseen (67.946) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,7 metriä mpy.
Tex Gibbons

| Mitalit> Miesten koripallo.Maa:   Yhdysvallat. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten koripallo.Maa:   Yhdysvallat. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten koripallo.Maa:   Yhdysvallat. Olympialaiset  | Miesten koripallo> Maa:   Yhdysvallat. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Berliini 1936 |  |  |
John Haskell ”Tex” Gibbons (7. lokakuuta 1907 Elk City, Oklahoma – 30. toukokuuta 1984 La Habra, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen koripalloilija ja olympiavoittaja.
Gibbons kuului Yhdysvaltain olympiakultaa Berliinissä 1936 voittaneeseen joukkueeseen.
Tex Beneke

Shep Fields ja Tex Beneke (1947)
Gordon "Tex" Beneke (12. helmikuuta 1914 Fort Worth, Texas – 30. toukokuuta 2000 Costa Mesa, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen jazzsaksofonisti ja -laulaja. Hän vaikutti Glenn Millerin orkesterissa ja lauloi muun muassa sen hitin "Chattanooga Choo Choo". Muita hänen laulamiaan kappaleita olivat "I've Got a Gal in Kalamazoo", "Ida! Sweet as Apple Cider" and "Don't Sit Under the Apple Tree (With Anyone Else but Me)". Beneke myös johti kokoonpanoa Millerin lentokoneen kadottua toisessa maailmansodassa.
Beneke aloitti saksofoninsoiton 9-vuotiaana. 1940-luvun lopussa hän lakkautti Glenn Millerin alun perin perustaman kokoonpanon. 50 vuoden ajan hän johti itsensä mukaan nimettyä orkesteria, joka levytti muun muassa MCA:lle. Millerin kappaleiden lisäksi orkesteri esitti myös Count Basien, Duke Ellingtonin, Tommy Dorseyn ja muiden musiikkia. Beneke kuoli 86-vuotiaana kalifornialaisessa hoitokodissa hengityksen vajaatoiminnasta kärsittyään. Hänen orkesterinsa perintöä jatkoi Jim Snodgrass. Benekeä jäi kaipaamaan hänen puolisonsa Sandra Kalifornian Santa Anasta.
Taishan

| --- | --- |
Sijainti:  Tai’anin ja Jinanin kaupungit,  Shandong, Kiina Kiinan kansantasavalta
Korkeus merenpinnasta:  1 545 m 
Prominenssi:  1 505 m 
Ikä:  Kambrikausi 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Taishan (eli Taivuori) on vuori Kiinan Shandongin maakunnassa, linnuntietä noin seitsemän kilometriä Tai’anin kaupunkikeskustan pohjoispuolella ja runsas 40 kilometriä Jinanista etelään. Se luokitellaan yleensä tärkeimmäksi Kiinan viidestä pyhästä vuoresta, ja liitetään esimerkiksi taolaisuudessa auringonnousuun, syntymään ja uudistumiseen. Vuoren ympäristöstä tunnetaan Dawenkoun kulttuuri (jo 4100–2600 eaa.). Vuoren rinteen temppeleitä on pidetty pyhiinvaelluskohteina ainakin kolmentuhannen vuoden ajan. Vuorella on useiden uskontojen, kuten taolaisten ja buddhalaisten temppeleitä.
Vuori on enimmäkseen lehtimetsävyöhykkeellä, 80 prosenttia sen pinta-alasta on kasvillisuuden peitossa. Siellä on kulttuurihistoriallisesti merkittäviä yksittäisiä puita kuten Han-dynastian sypressit, jotka keisari Wu Di istutti. Vuorelle nousevat pyhiinvaellusreitit kulkevat temppelien, porttien, portaikkojen ja kioskien kautta.
Vuorenhuipulle johtaa neljä eri reittiä. Itäinen reitti on suosituin ja sitä pidetään Kiinan keisarien nousuunsa käyttämänä reittiä. Useimmat tämän reitin valinneista käyvät ensin vuoren juurella sijaitsevassa Dai-pyhäkössä ennen noin 7 200 porrasaskelman nousua vuorelle. Tavalliselta ulkoilijalta nousu vie noin kuusi tuntia, hyväkuntoinen hölkkääjä voi päästä huipulle 2,5–3 tunnissa. Sää- ja lämpötilaolot vuorella voivat poiketa huomattavasti alhaalla laaksossa vallitsevista olosuhteista ja lähiajan sääennusteeseen on hyvä tutustua ennalta. Kerrospukeutumista ja hyvää takkia suositellaan samoin on syytä varata juomaa ja evästä nousun ja paluun ajaksi. Fyysisesti helpointa on ajaa bussilla vuoren puoliväliin ja sieltä hisseillä ylös vuorelle.
Taishan on UNESCOn kulttuuriperintökohteiden luettelossa vuodesta 1987. Vuorella on kansallispuiston asema ja sillä on Kiinan merkittävimpien turistikohteiden AAAAA-luokitus.
Vuori alapuolisesta puistosta nähtynä.
Kiviportaita Taivuorelle.
Temppeli (Taivaansinen pilvien temppeli) Taivuoren rinteellä.
Maisemaa Taivuorella.
Vuorenhuippuja aamu-udun keskellä.
Rakennuksia Taivuoren huipulla.
Rakennuksia vuoren huipulla.
Antenneja ja tutkakupu vuoren huipulla.
Daitemppeli vuorella.
Dongyue-temppeli.
Zengfu-temppeli.
Кuolemattomuuden silta.