stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alttarikukat

Alttarikukat ovat kirkon alttarille tai kuoriin, alttarin lähelle sijoitettuja leikkokukkia.
Alttarikukat olivat käytössä jo varhaiskirkon aikana, mutta ne jäivät pois käytöstä keskiajalla. Kukkien käyttö alttarin tai kuorin koristeena on suhteellisen nuori tapa. Maljakkoon asetellut kukat tulivat käyttöön vasta 1600-luvulla.
Kukat ja kynttilät alttarin tai kuorin koristuksena liittyvät jumalanpalvelustilan ja sen sisustuksen symboliviestintään. Ne voivat olla osa sanoman välittämistä jumalanpalvelukseen osallistujalle samalla tavalla kuin kirkkotilan muoto ja koko sekä alttari ja kuori, kuvat, paramentit, liturgiset esineet ja niiden sijoittelu sekä kirkkotilan koko kuvaohjelma.
Katolisen kirkon kukin koristeltu alttari. (Vasemmalla ambo ja alttarin takana sedile)
Kukat käytetään koristaman kirkkotilaa. Alttarilla tai kuorissa niillä korostetaan alttarin merkitystä kirkon toiminnallisena keskuksena. Kukkien valinnassa ja käytössä on myös joitain perinteitä. Alttarille ei yleensä tuoda ruukussa kasvavia kukkia vaan leikkokukkia tai muovikukkia. Kukkia voidaan asettaa myös lattialle, alttarin viereen, eteen tai erillisille korokkeille.
Katolisissa kirkoissa ei kukkia suosita asetettavaksi alttaripöydälle vaan alttarin ympärille. Paastonaikoina ei kukkia käytetä alttarilla muuta kuin erityisinä juhlapäivinä.
Alttaria tai kuoria koristavien kukkien valinnassa vallitsee suuri vapaus. Kirkkovuoden liturgiset värit voi ottaa huomioon, mutta niitä ei tarvitse seurata orjallisesti. Eräillä kirkkovuoden pyhäpäivillä ja ajanjaksoilla on perinteinen kukkansa ja erityisesti juhla-aikoihin on muotoutunut pysyvää käytäntöä.
Imatran Kolmen ristin kirkon alttari
Esimerkiksi joulunaikaan liittyviä kukkia ovat  ruusu (Kristuksen symboli), punaiset tulppaanit, hyasintti, kielo (Marian symboli). Muualle kuin alttarille sopivat myös joulutähti ja amaryllis. Marian ilmestyspäivänä ja muina Marianpäivinä voidaan käyttää valkoisia liljoja,  valkoisia tulppaaneja, hyasintteja tai ruusuja. Pitkäperjantaina käytetään usein viittä punaista ruusua (Kristuksen viisi haavaa) alttarilla tai muualla kuorissa, mutta alttari voi olla myös kokonaan riisuttu kukista.  Ruusujen lisäksi voidaan käyttää orjantappurasta tehtyä kruunua. Pääsiäisenä käytetään pääsiäisliljoja eli keltanarsissseja. Helluntaina ja helluntaijakson aikana käytetään usein valkoisia narsisseja eli ”helluntaililjoja”, kahtatoista punaista tai punakeltaista tulppaania apostolien vertauskuvana tai punaisia neilikoita tai akileijoja rakkauden vertauskuvana. Helluntaijakson aikana, kesällä, voidaan myös käyttää erivärisiä luonnonkukkia.
Osa alttarikukista voidaan jättää sunnuntain jumalanpalveluksen jälkeen alttarille, missä ne kuihtuvat ja muistuttavat katoavaisuudesta.  Ruukuissa olevat kukat, esimerkiksi joulun aikaan suositut joulutähdet tulisikin sijoittaa alttaripöydän asemasta alttarin lähelle omiin asetelmiin.
Alttari pitkäperjantaina
Keltanokitkerö

| Keltanokitkerö |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Kitkeröt Picris
Laji::  hieracioides
Kaksiosainen nimi
 Picris hieracioides  L. 
Katso myös
   Keltanokitkerö Wikispeciesissä   Keltanokitkerö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltanokitkerö (Picris hieracioides) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon, kitkeröiden (Picris) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kaksi- tai monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka erittää maitiaisnestettä. Vankkarakenteisuutensa sekä kankeakarvaisuutensa perusteella keltanokitkerö on suhteellisen helposti erotettavissa muista jokseenkin samannäköisistä kasvilajeista.
Keltanokitkerö voi kasvaa noin metrin korkuiseksi ja sen varsi on kasvutavaltaan pysty sekä usein punajuovainen. Lehdet ovat puikeita ja mutkalaitaisia sekä useimmiten laidoiltaan aaltoilevia. Alimmat lehdet ovat ruodillisia ja ylimmät ruodittomia. Keltanokitkerön kukinnot ovat jokseenkin huiskilomaisesti sijaitsevia mykeröitä. Mykeröt ovat enintään 3 cm leveitä ja niiden kukat ovat keltaisia. Keltanokitkerö kukkii heinä–elokuussa. Keltanokitkerön hedelmät ovat lenninhaivenellisia.
Keltanokitkerö kasvaa kuivilla niityillä, mäenrinteillä sekä tienpientareilla. Suomessa keltanokitkeröä tavataan lähinnä eteläisessä ja itäisessä Suomessa.
Keltanokitkerön tieteellisen nimen lajinimi (hieracioides) viittaa ukonkeltanoihin (Hieracium), joita keltanokitkerö jokseenkin muistuttaa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Keltanokitkerö (Picris hieracioides)
Luontoportti: Keltanokitkerö (Picris hieracioides)
Pohjolan kasvien pauloissa: Picris hieracioides - keltanokitkerö
iNaturalist: Keltanokitkerö (Picris hieracioides)
JSTOR Global Plants: Picris hieracioides (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Picris hieracioides (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Picris hieracioides (englanniksi)
Flora of China: Picris hieracioides (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q151439  Wikispecies: Picris hieracioides  APDB: 99823  APNI: 110465  APSA: 286-83-1a  BioLib: 41626  CoL: 4HQQ2  eFloraSA: Picris_hieracioides  EoL: 509379  EPPO: PICHI  EUNIS: 159660  FNA: 200024353  FoC: 200024353  GBIF: 3093337  GRIN: 28339  iNaturalist: 166867  IPA: 6188  IPNI: 237846-1  IRMNG: 11357819  ISC: 116336  ITIS: 38248  MichiganFlora: 423  NatureServe: 2.160629  NBN: NBNSYS0000004526  NCBI: 212690  NZOR: ecb06cee-515f-41cb-a09f-dd8dfa6808c5  NZPCN: 4133  Observation.org: 7187  Open Tree of Life: 977940  PFI: 6245  Plant List: gcc-102955  PLANTS: PIHI  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:237848-1  SANBI: 3174-2  Tropicos: 2701140  VASCAN: 3355  VicFlora: 2a43550b-a868-4ce0-897f-03c42775103b  WFO: wfo-0000003062  Laji.fi: MX.39924
Maksimilian III Joosef

Maksimilian III Joosef, tuntemattoman taiteilijan maalaama muotokuva.
Maksimilian III Joosef, George Desmarées
Maksimilian III Joosef (28. maaliskuuta 1727 München – 30. joulukuuta 1777 München) oli Baijerin vaaliruhtinas vuosina 1745–1777.
Elämä

Maksimilian Joosefin isä oli Baijerin vaaliruhtinas Kaarle Albrekt, myöhempi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Kaarle VII. Maksimilian Joosefin äiti Maria Amalia oli keisari Joosef I:n tytär. Keisari Joosef II ja Saksin vaaliruhtinas Fredrik Kristian olivat naimisissa Maksimilian Joosefin sisarten kanssa.
Maksimilian Joosef tuli Baijerin vaaliruhtinaaksi isänsä seuraajana vuonna 1745. Samana vuonna Baijeri irtautui Itävallan perimyssodasta Füssenin rauhansopimuksella, joka takasi hänen oikeutensa Baijerin alueeseen sillä ehdolla, että hän luopuisi kaikista vaatimuksista perintömaihinsa Itävallassa tai keisarin kruunuun. Seitsenvuotisessa sodassa hän liittyi Preussin vastaiseen liittokuntaan.
Maksimilian III Joosef oli valistusaatteiden kannattaja, joka pyrki edistämään maatalouden, kaivostoiminnan, koululaitoksen ja lainsäädännön kehittämistä. Hän perusti vuonna 1759 Müncheniin Baijerin tiedeakatemian ja lakkautti jesuiittojen käsissä olleen lehdistösensuurin.
Maksimilian Joosef nai vuonna 1747 serkkunsa, Saksin prinsessa Maria Anna Sofian (1728–1797), jonka vanhemmat olivat Puolan kuningas August III ja kuningatar Maria Josefina. Avioliitto oli lapseton. Maksimilian Joosefin kuolema vuonna 1777 merkitsi Wittelsbachin hallitsijasuvun baijerilaisen sukuhaaran sammumista, joten kruunu periytyi suvun sulzbachilaisen haaran päämiehelle Kaarle Teodorille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maksimilian III Joosef Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Taiteenala:  RKD Artists 
Henkilöt:  BMLO  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  RISM  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Suomen urheilu 2005

Suomen urheilu 2005 käsittelee vuoden 2005 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Janne Ahonen | Mäkihyppy |
| 2. | Tanja Poutiainen | Alppihiihto |
| 3. | Tommi Evilä | Yleisurheilu |
| 4. | Sami Hyypiä | Jalkapallo |
| 5. | Kimi Räikkönen | Autourheilu |
| 6. | Tero Pitkämäki | Yleisurheilu |
| 7. | Hannu Manninen | Yhdistetty |
| 8. | Mika Kallio | Moottoripyöräurheilu |
| 9. | Antti Autti | Lumilautailu |
| 10. | Virpi Kuitunen | Maastohiihto |
Lähde: 
Vuoden naisurheilijaksi valittiin alppihiihtäjä Tanja Poutiainen ja vuoden valmentajaksi jalkapallovalmentaja Michael Käld.
Aerobic

FISAF-liiton maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–8.5. Gentissä, Belgiassa Tiia Piili voitti naisten sarjassa kolmannen kerran urallaan kultaa ja Jouni Viitanen saavutti miesten sarjassa hopeaa.
FISAF-liiton Euroopan-mestaruuskilpailuissa 14.–20.11. Moskovassa, Venäjällä Tiia Piili voitti kolmannen kerran urallaan kultaa ja Rita Niemi saavutti pronssia.
Alppihiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 28.1.–13.2. Bormiossa, Italiassa Tanja Poutiainen saavutti ensimmäisenä suomalaisnaisena MM-mitaleja alppihiihdossa, hopeaa suurpujottelussa ja pujottelussa. Kalle Palander sijoittui suurpujottelussa neljänneksi, Henna Raita pujottelussa 11:nneksi ja Jouni Kaitala pujottelussa 13:nneksi.
Maailmancupissa 2004–2005 Tanja Poutiainen voitti sekä pujottelu- että suurpujottelucupin ja sijoittui kokonaiscupissa viidenneksi.
Ammunta

Haulikkoammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 24.–31.5. Lonatossa, Italiassa Maarit Lepomäki sijoittui skeetissä kahdeksanneksi ja Noora Antikainen kaksoistrapissa 12:nneksi.
Ilma-aseiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 28.2.–6.3. Tallinnassa, Virossa Vesa Saviahde sijoittui olympiakiväärin 60 laukauksen kilpailussa seitsemänneksi ja 40 laukauksen sekajuoksuissa yhdeksänneksi.
Ruutiaseiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 3.–14.7. Belgradissa, Serbia ja Montenegrossa Juha Hirvi voitti kultaa vapaakiväärin henkilökohtaisessa 3 × 40 laukauksen kilpailussa 300 metrin matkalla sekä joukkuekilpailussa Jussi Puustisen ja Henri Häkkisen kanssa. Vapaakiväärin 60 laukauksen makuukilpailussa Hirvi, Puustinen ja Kari Pennanen saavuttivat joukkuehopeaa, ja vakiokiväärin 3 × 20 laukauksen kilpailussa Puustinen, Häkkinen ja Pennanen ottivat joukkuekilpailussa pronssia. Urheilukiväärin 60 laukauksen makuukilpailussa 50 metrin matkalla Marjo Yli-Kiikka saavutti hopeaa. Isopistoolin 60 laukauksen kilpailussa Pekka Vaarala, Janne Kuvaja ja Kai Jahnsson saavuttivat joukkuepronssia. Haulikkolajeissa Timo Laitinen saavutti pronssia miesten skeetissä, ja naisten skeetin joukkuekilpailussa Maarit Lepomäki, Marjut Heinonen ja Katja Poutanen ylsivät joukkuehopealle.
Ampumahiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 4.–13.3. Hochfilzenissä, Itävallassa Vesa Hietalahti sijoittui 20 kilometrillä seitsemänneksi. Naisten parhaat henkilökohtaiset sijoitukset olivat Sanna-Leena Perungan kaksi 24. sijaa. Kisojen jälkeen Suomen valmennusjohto päävalmentaja Toni Roposesta alkaen ilmoitti jättävänsä tehtävänsä.
Autourheilu

Rallin maailmanmestaruussarjassa Peugeotilla ajanut Marcus Grönholm sijoittui kolmanneksi ja Ford-kuljettaja Toni Gardemeister neljänneksi. Grönholm voitti Suomen ja Japanin rallit.
Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa McLarenilla ajanut Kimi Räikkönen sijoittui toiseksi. Hän voitti Espanjan, Monacon, Kanadan, Unkarin, Turkin, Belgian ja Japanin osakilpailut.
Biljardi

Ysipallon maailmanmestaruuskilpailuissa 2.–11.7. Kao-Hsiungissa, Taiwanissa Mika Immonen sijoittui viidenneksi.
Kasipallon maailmanmestaruuskilpailuissa 8.–14.11. Fujairahissa Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa Mika Immonen sijoittui viidenneksi.
Poolin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 20.–30.4. Veldhovenissa, Alankomaissa Mika Immonen saavutti pronssia ysipallossa sekä Marko Lohtanderin ja  Markus Juvan kanssa joukkuekilpailussa. Pyörätuolisarjassa Jouni Tähti voitti kultaa kasipallossa ja saavutti hopeaa ysipallossa.
Mika Immonen pelasi Mosconi Cupissa Euroopan joukkueen kapteenina 15.–18.12. Las Vegasissa, Yhdysvalloissa. Yhdysvallat voitti pistein 11–6.
Freestylehiihto

Maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 16.–20.3. Kuusamon Rukalla. Sami Mustonen saavutti parikumparelaskussa hopeaa.
Hiihtosuunnistus

Maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 5.–12.3. Kittilän Levillä. Matti Keskinarkaus voitti kultaa sprintissä. Hopeaa saavuttivat Erja Jokinen sprintissä ja normaalimatkalla sekä miesten viestijoukkue. Pronssille sijoittuivat Jukka Lanki pitkällä matkalla, Katja Rajaniemi sprintissä ja naisten viestijoukkue.
Jalkapallo

Naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 5.–19.6. Englannissa Suomi pelasi ensi kertaa aikuisten jalkapallon arvokisojen lopputurnauksessa. Michael Käldin valmentama Suomi sijoittui alkulohkossaan toiseksi hävittyään Englannille 2–3, pelattuaan Ruotsin kanssa tasan 0–0 ja voitettuaan Tanskan 2–1. Välierissä Suomi hävisi Saksalle 1–4 ja sijoittui turnauksessa jaetulle kolmannelle sijalle.
Suomen miesten maajoukkue voitti vuoden seitsemästä MM-karsintaottelustaan vain kahdesti Makedonian ja pelasi Andorran kanssa vieraskentällä tasan. Joukkue hävisi kahdesti Tšekille sekä kotikentällä Alankomaille ja Romanialle. Päävalmentaja Antti Muurinen erotettiin kesällä, ja Jyrki Heliskoski toimi väliaikaisena päävalmentajana loppuvuoden ajan. Elokuussa uudeksi, vuonna 2006 aloittavaksi päävalmentajaksi palkattiin englantilainen Roy Hodgson.
Sami Hyypiä voitti englantilaisseura Liverpoolin joukkueessa Mestarien liigan. Istanbulissa, Turkissa 25.5. pelatussa loppuottelussa Liverpool nousi kolmen maalin tappioasemasta tasoihin italialaista AC Milania vastaan ja voitti rangaistuspotkukilpailun 3–2.
Judo

Maailmanmestaruuskilpailuissa 8.–11.9. Kairossa, Egyptissä Johanna Ylinen sijoittui alle 63-kiloisten sarjassa yhdeksänneksi. Kari Neuvonen oli ensimmäinen MM-kilpailuissa toiminut suomalaistuomari.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 20.–22.5. Rotterdamissa, Alankomaissa Jaana Sundberg sijoittui alle 52-kiloisten sarjassa viidenneksi ja Sanna Laitinen alle 70-kiloisissa seitsemänneksi.
Jääkiekko

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 2.–10.4. Ruotsissa Hannu Saintulan valmentama Suomi sijoittui neljänneksi hävittyään välierissä Kanadalle 0–3 ja pronssiottelussa Ruotsille 2–5.
Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 30.4.–15.5. Itävallassa Erkka Westerlundin valmentama Suomi sijoittui seitsemänneksi oltuaan neljän joukkueen alkulohkossaan toinen ja kuuden joukkueen jatkolohkossaan neljäs sekä hävittyään puolivälierissä Venäjälle rangaistuslaukauskilpailun jälkeen 3–4.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Kari Jalosen valmentama Oulun Kärpät, joka oli SM-liigan loppuottelusarjassa Helsingin Jokereita parempi otteluvoitoin 3–1. Pronssille sijoittui Hämeenlinnan Pallokerho.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti espoolainen Blues, joka voitti loppuottelusarjassa Tampereen Ilveksen voitoin 3–0. Pronssille sijoittui Oulun Kärpät.
Jääpallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 30.1.–6.2. Kazanissa, Venäjällä Suomi sijoittui neljänneksi hävittyään välierässä Ruotsille 2–6 ja pronssiottelussa Kazakstanille 3–5.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Tornion Palloveikot, hopeaa sai Porin Narukerä, ja pronssille sijoittui Oulun Luistinseura.
Keilailu

Miesten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2.–13.6. Moskovassa, Venäjällä suomalaiset voittivat kaikki kuusi kultamitalia. Kai Virtanen voitti singlen, Petteri Salonen all eventsin ja Petri Mannonen mastersin. Parikilpailun voittivat Salonen ja Jari Ratia sekä triokilpailun Salonen, Kimmo Lehtonen ja Lasse Lintilä. Viiden miehen joukkuekilpailussa Suomi teki kisaennätyksen 6 782 pistettä. Lintilä sai hopeaa all eventsissa ja mastersissa ja Lehtonen samoissa lajeissa pronssia.
Henkilökohtaisessa Euroopan cupissa 7.–10.9. Böblingenissä, Saksassa Lasse Lintilä sijoittui miesten ja Piritta Kantola naisten kilpailussa kolmanneksi.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti kaikki kolme loppuottelua voittanut Lappeenrannan NMKY, hopeaa sai Vantaan Pussihukat ja pronssille sijoittui Joensuun Kataja.
NBA-tähti Dennis Rodman pelasi 6.11. Torpan Poikien joukkueessa yhden Korisliiga-ottelun, ja ottelua oli katsomassa 7420 hengen ennätysyleisö.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti BC Nokia, hopeaa sai helsinkiläinen Pantterit ja pronssille sijoittui kotkalaisseura Peli-Karhut.
Käsipallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Sjundeå IF, hopeaa sai Riihimäen Cocks ja pronssille sijoittui turkulainen HC Dennis.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen HIFK/Comets, hopeaa sai karjaalainen BK-46 ja pronssille sijoittui Sjundeå IF.
Lentopallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Pielaveden Sampo, hopeaa sai Salon Piivolley ja pronssille sijoittui Tampereen Isku-Volley.
Naisten Suomen-mestaruuden vei kaikki kolme loppuottelua voittanut hämeenlinnalainen Vanajan Racing Club, hopeaa sai Oriveden Ponnistus ja pronssille sijoittui Pieksämäki Volley.
Lumilautailu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 15.–23.1. Whistlerissa, Kanadassa Antti Autti voitti kultaa hypyissä ja lumikourussa. Hypyissä Jukka Erätuli sijoittui neljänneksi, Risto Mattila viidenneksi ja Jaakko Ruha seitsemänneksi.
Melonta

Ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailuissa 25.–28.8. Zagrebissa, Kroatiassa Anne Rikala sijoittui kajakkiyksiköiden 500 metrillä viidenneksi ja 200 metrillä kahdeksanneksi. Kajakkikaksikoissa Jenni Honkanen ja Laura Inha sijoittuivat 500 metrillä seitsemänneksi ja 200 metrillä yhdeksänneksi.
Ratamelonnan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 28.–31.7. Poznańissa, Puolassa Kimmo Latvamäki saavutti pronssia miesten ja Jenni Honkanen naisten kajakkiyksiköiden 200 metrillä. Anne Rikala sijoittui kajakkiyksiköiden 500 metrillä neljänneksi.
Moottoripyöräily

Ratamoottoripyöräilyn MM-sarjassa Mika Kallio sijoittui toiseksi 125-kuutioisten luokassa viisi pistettä mestari Thomas Lüthille hävinneenä. Kallio saavutti uransa ensimmäisen osakilpailuvoiton 17.4. Portugalin Estorilissa ja voitti sen jälkeen 31.7. Saksan Sachsenringilla, 18.9. Japanin Motegissa ja 6.11. päätöskilpailun Espanjan Valenciassa. Malesian GP:ssä 25.9. Kallio hävisi Lüthille vain kaksi tuhannesosasekuntia, ja Qatarin GP:ssä Kallion tallitoveri Gábor Talmácsi ohitti hänet juuri ennen maalilinjaa.
Ratamoottoripyöräilyn sivuvaunuluokan MM-sarjassa Tero Manninen ja Pekka Kuismanen saavuttivat hopeaa ja pari Pekka Päivärinta / Peter Wall sijoittui neljänneksi.
Enduron maailmanmestaruussarjassa Samuli Aro voitti Enduro 2 -luokassa mestaruuden. Enduro 3 -luokassa Marko Tarkkala sijoittui toiseksi ja Mika Ahola neljänneksi. Joukkuekilpailussa Suomi saavutti MM-hopeaa.
Enduron GNCC-sarjassa Yhdysvalloissa Juha Salminen voitti mestaruuden.
Nyrkkeily

Naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 8.–14.5. Tønsbergissä, Norjassa Eva Wahlström saavutti hopeaa alle 60-kiloisten sarjassa ja Maarit Teuronen pronssia alle 52-kiloisissa.
Paini

Maailmanmestaruuskilpailuissa 26.9.–2.10. Budapestissa, Unkarissa Marko Yli-Hannuksela saavutti pronssia kreikkalais-roomalaisen painin alle 74-kiloisten sarjassa. Juha Ahokas sijoittui alle 120-kiloisten sarjassa seitsemänneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 12.–17.4. Varnassa, Bulgariassa Ari Härkänen sijoittui kreikkalais-roomalaisen painin alle 66-kiloisten sarjassa yhdeksänneksi, kuten myös Pasi Huhtala alle 60-kiloisissa. Ville Käki oli alle 55-kiloisten sarjassa kymmenes.
Pikaluistelu

Sprinttimaailmanmestaruuskilpailuissa 21.–23.1. Salt Lake Cityssä, Yhdysvalloissa Pekka Koskela luisteli 500 metrillä ensimmäisenä suomalaisena alle 35 sekunnin ajallaan 34,80 ja sijoittui yhteispisteissä 12:nneksi.
Matkakohtaisissa maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–6.3. Inzellissä, Saksassa Pekka Koskela saavutti 1 000 metrillä pronssia. Tämä oli Suomen ensimmäinen pikaluistelun MM-mitali 33 vuoteen. Janne Hänninen oli samalla matkalla seitsemäs. Risto Rosendahl sijoittui seuraavana päivänä 1 500 metrillä neljänneksi.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailuissa 16.–27.2. Oberstdorfissa, Saksassa Suomi oli mitalitilastossa viides yhdellä kulta-, kolmella hopea- ja yhdellä pronssimitalillaan. Janne Ahonen voitti kultaa suurmäessä ja saavutti pronssia suurmäessä. Suurmäen joukkuekilpailussa Ahonen, Risto Jussilainen, Tami Kiuru ja Matti Hautamäki saavuttivat hopeaa. Riitta-Liisa Lassila ja Pirjo Manninen saavuttivat hopeaa vapaan hiihtotavan sprinttiviestissä sekä Virpi Kuitunen 30 kilometrin perinteisen tyylin yhteislähtökilpailussa. Aino-Kaisa Saarinen oli 30 kilometrillä neljäs, naisten viestijoukkue 4 × 5 kilometrillä viides ja Lassila yhdistelmäkilpailussa kahdeksas. Sprintissä Kuitunen sijoittui viidenneksi, Mona-Liisa Malvalehto seitsemänneksi ja Saarinen kahdeksanneksi. Mieshiihtäjistä Teemu Kattilakoski sijoittui 15 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa yhdeksänneksi. Suurmäessä Hautamäki sijoittui kuudenneksi ja Jussilainen kahdeksanneksi. Normaalimäen joukkuekilpailussa Suomi oli neljäs. Yhdistetyn joukkuekilpailussa Suomi sijoittui neljänneksi. Yhdistetyn normaalikilpailussa Antti Kuisma oli viides, Jaakko Tallus kahdeksas ja Hannu Manninen yhdeksäs sekä sprinttikilpailussa Anssi Koivuranta kuudes ja Manninen kahdeksas.
Maastohiihdon maailmancupissa 2004–2005 Virpi Kuitunen sijoittui kolmanneksi ja Aino-Kaisa Saarinen kahdeksanneksi.
Mäkihypyn maailmancupin 2004–2005 voitti Janne Ahonen. Kolmanneksi sijoittui Matti Hautamäki.
Yhdistetyn maailmancupin 2004–2005 voitti Hannu Manninen.
Keski-Euroopan mäkiviikolla 2004–2005 Janne Ahonen voitti kokonaiskilpailun ja kolme osakilpailua. Bischofshofenin päätöskilpailussa hän sijoittui toiseksi.
Pyöräily

Maastomaratonpyöräilyn Euroopan-mestaruuskilpailuissa 26.6. Frammersbachissa, Saksassa Pia Sundstedt voitti kultaa lähes kuuden minuutin erolla seuraavaan ajajaan.
Rullakiekko

Rullakiekon maailmanmestaruuskilpailut pelattiin 9.–16.7. Kuopiossa. Suomi saavutti hopeaa voitettuaan puolivälierissä Slovenian rangaistuslaukauskilpailun jälkeen 7–6 ja välierissä Tšekin 4–1 mutta hävittyään loppuottelussa Ruotsille 2–4. Alkulohkossa Suomi oli voittanut Ruotsin 8–6.
Salibandy

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 30.5.–5.6. Singaporessa Suomi saavutti hopeaa voitettuaan välierissä Ruotsin 3–2 mutta hävittyään loppuottelussa Sveitsille 3–4.
Soutu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 28.8.–4.9. Gifussa, Japanissa Sanna Stén ja Minna Nieminen saavuttivat pronssia kevyessä pariairokaksikossa.
Soudun maailmancupin osakilpailussa 19.6. Münchenissä, Saksassa Sanna Stén ja Minna Nieminen voittivat kevyen pariairokaksikon. He olivat ensimmäiset suomalaiset, jotka voittivat maailmancupissa olympialuokkien osakilpailun.
Suunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 7.–14.8. Aichissa, Japanissa Suomi saavutti neljä mitalia. Heli Jukkola saavutti pitkällä matkalla hopeaa. Pronssille ylsivät Minna Kauppi ja Jarkko Huovila keskimatkalla sekä Jani Lakanen sprintissä.
Suomen maajoukkueen päävalmentajana 12 vuotta toimineen Torsten Smedslundin seuraajaksi valittiin Janne Salmi.
Taitoluistelu

Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 14.–20.3. Moskovassa, Venäjällä Susanna Pöykiö sijoittui kahdeksanneksi ja Ari-Pekka Nurmenkari 28:nneksi.
Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 25.–30.1. Torinossa, Italiassa Susanna Pöykiö saavutti ensimmäisenä suomalaisnaisena yksinluistelussa arvokisamitalin sijoittuessaan hopealle. Elina Kettunen oli yhdestoista ja Kiira Korpi kolmastoista. Miesten kilpailussa Ari-Pekka Nurmenkari sijoittui 24:nneksi.
Muodostelmaluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 22.–23.4. Göteborgissa, Ruotsissa Rockettes saavutti hopeaa ja Marigold IceUnity pronssia.