Vakoiluohjelma
Tartuntatavat

Vakoiluohjelma pääsee sisään järjestelmään huijaamalla joko sen käyttäjää tai käyttämällä hyväkseen ohjelmistojen aukkoja. Se ei siis yritä levitä tartuntana muihin koneisiin kuten tietokonevirus tai mato.
Suurin osa vakoiluohjelmista tulee asennettua ilman että käyttäjä on siitä tietoinen. Koska käyttäjillä ei kuitenkaan ole tapana asentaa ohjelmia jos he tietävät sen häiritsevän heidän työskentely-ympäristöään ja vaarantavan heidän yksityisyytensä, on vakoiluohjelmilla tapana hämätä käyttäjiä. Ohjelma saattaa kulkeutua järjestelmään jonkin halutun ohjelman, kuten tiedostojenjako-ohjelma Kazaan, tai sähköpostin liitetiedoston mukana. Vakoiluohjelma saattaa myös huijata käyttäjää asentamaan itsensä.
Perinteisesti troijalaiset ovat salakuljettaneet järjestelmiin jotakin vaarallista peittämällä sen joksikin käyttäjän mielestä houkuttelevaksi. Jotkut vakoiluohjelmat leviävät samalla tavoin. Ohjelman jakaja esittelee ohjelmaa käytännöllisenä hyötyohjelmana. Käyttäjä lataa ja asentaa ohjelman ilman epäilyksiä sen haitallisista ominaisuuksista.
Vakoiluohjelma voi myös tulla ilmaisohjelman, ladattavan ohjelman tai musiikki-CD:n mukaan niputettuna. Käyttäjä tallentaa ohjelman (kuten musiikkiohjelman tai tiedostojen siirto-ohjelman) ja asentaa sen. Asennuksen yhteydessä myös mukana tullut vakoiluohjelma tulee asennetuksi tietokoneeseen. Vaikka tietoisesti asennettu ohjelma ei vahingoita järjestelmiä, sen mukana tullut haittaohjelma voi niin tehdä. Joissakin tapauksissa, vakoiluohjelmien kehittäjät ovat maksaneet julkisohjelmien tekijöille ohjelmien yhdistämisestä. Toisissa tapauksissa vakoiluohjelmien tekijät ovat uudelleen pakanneet haluttuihin ohjelmiin vakoiluohjelmien asentajan.
Kolmas tapa levittää vakoiluohjelmia on ei-toivottujen asennusten estämiseen tarkoitettujen suojaohjelmien manipulointi. Uusimmat selaimet kuten Internet Explorer 7, Mozilla Firefox ja Opera on suunniteltu estämään Internetsivujen epämieluisat lataukset. Kun sivusto yrittää tarjota ohjelmaa ladattavaksi kysyy selain käyttäjältä lupaa asennukseen. Itsepintaisimman vakoiluohjelmat yrittävät saada itsensä asennetuiksi vaikka käyttäjä vastaisikin kieltävästi. Tällöin selain jatkaa asennusluvan kysymistä kunnes saa myöntävän vastauksen tai käyttäjä poistuu vakoiluohjelmaa tarjonneelta sivustolta.
Myös käyttäjän toiminta, kuten linkin klikkaaminen, voi käynnistää tiedoston imuroinnin Internetistä. Linkit voivatkin olla petollisia. Esimerkiksi ponnahdusikkunamainos voi vaikuttaa tavalliselta Windowsin ikkunalta. Ikkuna sisältää viestin, kuten ”Haluaisitko optimoida internet yhteytesi?” ja painikkeilta näyttävät ”Kyllä” ja ”Ei” linkit. Riippumatta siitä kumpaa linkkiä käyttäjä painaa, lataus käynnistyy ja vakoiluohjelma pääsee sisälle käyttäjän järjestelmään. Myöhemmät Internet Explorerin versiot tarjoavat vähemmän kulkureittejä tällaisen hyökkäyksen onnistumiselle.
Jotkut vakoiluohjelmien luojat tartuttavat järjestelmiä hyökkäämällä web-selaimen tai muun ohjelman tietoturva-aukkoihin. Kun käyttäjä navigoi internetsivuilla joita vakoiluohjelman kehittäjä hallitsee, sivuille asetettu koodi hyökkää selaimeen ja pakottaa järjestelmän lataamaan ja asentamaan vakoiluohjelman.