stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lippajärvi
Historia

Lähde:
10 000 vuotta sitten Lippajärven alueella lainehti Baltian jääjärvi. 7 000 vuotta sitten vesisyvyys oli 34 metriä ja Pitkäjärvi oli meren lahti. Lippajärvi muotoutui makeavetiseksi noin 4000 vuotta sitten.
Pieni muutaman talon Kärransin kylä sijaitsi nykyisen Heiniityn päiväkodin tienoilla jo 1500-luvun puolivälissä. Lippajärven alueella on ollut postilaitos jo 1600-luvulla. Ingaksen pappila Myllykylässä perustettiin vuonna 1699.
Ajanjaksoa noin 1780-1790 kuvaavan kartan (af Klerckerin Kuninkaan kartasto 1776-1805) mukaan asutus keskittyi Ingaksen pappilan tienoille, jossa 12 talon ryhmä muodosti Kvarnby nimisen kylän. Taloista 4 sijaitsi joen itäpuolella eli nykyisen Lippajärven alueella. Näiden lisäksi asutusta on merkitty ainoastaan Kärransin kylään. Tuolloin Lippajärven alavat rantaniityt olivat viljelyskäytössä tai laidunmaina. Kuninkaantie eli Suuri Rantatie kulki Träskändan puiston läpi ja jatkuen nykyisen Kolkekannaksen tien linjaa. Myös nykyinen Turuntie eli seututie 110 oli jo tuolloin olemassa.
Petaksen kartano asutettiin ennen 1800-luvun puoliväliä. Vuoden 1870 kartassa näkyy polku Petaksesta Ingakseen. Myös nykyisen Lippajärventien linjausta noudatteleva polku tai kärrytie Petaksesta aina Kuninkaantielle asti on kartassa esitetty. Tämän tien itäpuoli Lippajärven rantaan asti on Tamminiemeä lukuun ottamatta peltoa, tien länsipuoli Petaksen aluetta lukuun ottamatta pääosin metsää.
Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla Lippajärven läpi kulkeva vanha Turuntie kunnostettiin ja sitä jatkettiin uudella tiellä länteen.
1920-1930-luvuilla Lippajärvi oli edelleen pääosin peltoa ja metsää. Vuoden 1932 kartassa näkyvät edelleen Ingaksen pappilan, Petaksen kartanon ja Kärransin rakennukset. Uusina rakennuksina Lippajärvelle ovat ilmestyneet Tamminiemen kaksi huvilaa ja Villnäsin maatila (Vilniemi). Myös Aurora Karamzinin ajalta peräisin oleva Träskändan kartanon puistonvartijan talo Träskändan puistotien varrella, lähellä Auroran kappelia, löytyy kartasta. Petaksen ja Kuninkaantien välinen tie on muodostunut ja noudattaa nykyisen Lippajärventien linjausta.
Seuraavien vuosikymmenten aikana rakennuskanta kasvoi voimakkaasti. Heiniemeen muutti väkeä jo 1930-luvulla. Vuoden 1950 kartassa Heiniemi on rakennettu täyteen taloja, Lippajärventien molemmat reunat Auroran puistoa lukuun ottamatta ovat täynnä omakotitaloja, Lippajärven rannoilla ja Tamminiemessä on kesähuviloita, Petaksen kartanon maat on kaavoitettu ja palstoitettu. Turuntie on päällystetty, Lippajärvellä on kauppa, kansakoulu toimii Petaksen kartanon yhteydessä, joukkoliikenne toimii hyvin. Maanviljelystä harjoitettiin Riislan maatilalla Vilniemessä (Villnäsin tila) ja Petaksen kartanossa.
1950-luvun jälkeen rakentaminen on jatkunut. 1950-luvun tontit (joista tuolloin käytettiin nimitystä tila) olivat isoja ja niiden rakennusoikeutta lisäämällä on lisärakentaminen mahdollistunut. Pientalojen lisäksi on rakennettu rivi- ja kerrostaloja, ensimmäiset 1970-luvulla. Viljelysmaat ja omenapuutarhat ovat hävinneet. Pusikot ja ryteiköt ovat, ainakin kartalla, muuttuneet puistoiksi.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Lippajärven väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 1 252 | 1 252 |
| 1980 | 1980 |    | 2 499 | 2 499 |
| 1985 | 1985 |    | 3 134 | 3 134 |
| 1990 | 1990 |    | 3 351 | 3 351 |
| 1995 | 1995 |    | 3 516 | 3 516 |
| 2000 | 2000 |    | 3 752 | 3 752 |
| 2005 | 2005 |    | 4 094 | 4 094 |
| 2010 | 2010 |    | 4 221 | 4 221 |
| 2015 | 2015 |    | 4 120 | 4 120 |
| 2020 | 2020 |    | 3 998 | 3 998 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Palvelut

Lippajärven kaupallisia palveluja ovat pikapaino ja K-Market, jossa on myös asiamiesposti.
Perusopetusta Lippajärvellä tarjoaa Auroran koulu. Päiväkoteja on neljä: Heiniemen päiväkoti, Lippajärven päiväkoti, Auroran päiväkoti ja ruotsinkielinen Fågelsångens daghem. Lippajärven ja Auroranniityn päiväkodeissa annetaan esiopetusta.
Perhe- ja sosiaalipalveluja alueella ovat kiireellistä sijoitusta tarvitseville alle 13-vuotiaille lapsille tarkoitettu Auroran vastaanottokoti ja ikääntyville asumispalveluja tarjoava Esperi hoivakoti Jänismäki. Lippajärvi kuuluu Viherlaakson terveysaseman palvelualueeseen, omaa terveysasemaa ei ole. Jorvin sairaala sijaitsee aivan Lippajärven naapurissa.
Lähin kirjasto sijaitsee Viherlaaksossa. Kirjastoautolla on useita pysäkkejä Lippajärvellä.
Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvan Espoon Tuomioseurakunnan palveluihin kuuluu Auroran kappeli, jossa järjestetään joka perjantai-ilta klo 18-23 nuorille tarkoitettu yökahvila Luja Kallio.
Lippajärveltä löytyy pieni uimaranta, joka sijaitsee aivan Vilniemen pallokentän vieressä Lippajärven rantapuistossa. Uimaranta ei ole Espoon kaupungin virallinen uimaranta, vaan sitä ylläpitää Lippajärveläiset ry. Vilniemen kentän lisäksi Auroran koululla on urheilukenttä, josta talvisin jäädytetään luonnonjääkenttä.
Alueellisia paperinkeräyspisteitä on kaksi, Lippajärventie 2:ssa ja Kolkekannaksentien ja Heiniemenpolun risteyksessä. Lippajärventie 2:ssa on myös tekstiilien keräys. Näiden lisäksi Riistatie 2:ssa on kierrätyspiste kartongille, lasille, metallille, paperille ja tekstiileille.
Alueella on Espoon kaupungin vuokra-asuntoja.
Liikenne

Lippajärven kautta ajavia bussilinjoja ovat Espoon sisäiset linjat
227 Leppävaara - Jorvi
236(V)  Leppävaara - Serena
236B Leppävaara - Vanhakartano
239 Leppävaara - Kalajärvi
533 Järvenperä - Hyljelahti
549 Tapiola (M) - Jorvi
ja seutulinjat
118N  Kamppi - Jorvi
200 Elielinaukio - Espoon keskus
231N  Elielinaukio - Järvenperä
321 Elielinaukio - Vanhakartano
530 Myyrmäki - Matinkylä
Lähimmät taksiasemat sijaitsevat Järvenperässä (Auroranportti) ja Bembölessä (Jorvin sairaala). Lippajärven eteläosan poikki itä-länsi suunnassa kulkee Turuntie eli seututie 110.
Luonto

Kaupunginosalle nimensä antanut, luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettu rehevä Lippajärvi sijaitsee kaupunginosan itäpuolella. Lippajärven rantaviivaa kaupunginosan alueella on noin 2 km.
Pohjoisessa kaupunginosa rajoittuu noin puolen kilometrin matkalla Pitkäjärveen. Pitkäjärvestä alkava Espoonjoen itäinen haara Myllykylänjoki eli Glimsinjoki (Kvarnbyån, Glimsån) virtaa kaupunginosan länsirajalla. Eteläsuomalaisittain poikkeuksellisen luonnontilainen ja monimuotoinen Glimsinjoki on valtakunnallisesti arvokas virtavesikohde ja yksi Espoon arvokkaimmista luontokohteista .
Glimsinjoki virtaa vuonna 1961 perustetun Träskändan luonnonsuojelualueen halki. Suurin osa luonnonsuojelualueen 31 hehtaarista sijaitsee Lippajärven kaupunginosassa. Träskändan kartanon rakennukset ja pääosa puistosta ovat Järvenperän puolella, Lippajärven puoleinen osuus on enemmän luonnontilaisen metsän kaltaista aluetta.
Alempana Glimsinjoen varressa, kaupunginosan läntisimmässä kolkassa, sijaitsee rauhoitettu Ingaksenmetsä. Ingaksenmetsä on pitkään hakkaamattomana säilynyt pääosin kuusta kasvava metsä .
Lippajärven, Träskändan luonnonsuojelualueen ja Ingaksenmetsän lisäksi kaupunginosassa on neljäs rauhoitettu alue, Lippajärven rannalla sijaitseva vuonna 2003 rauhoitettu Tammimäen jalopuumetsä. Pinta-alaltaan 2,7 ha metsässä kasvaa noin 90 tammen lisäksi mm. lehmuksia, vaahteroita ja tervaleppää .
Lippajärvellä on useita yksittäisiä luontokohteita:
noin 200-vuotias ja 32 m korkea Träskändan metsälehmus[vanhentunut linkki] Träskändan luonnonsuojelualueella Glimsinjoen varrella
noin 22 m korkea ja ympärysmitaltaan 1,8-metrinen luonnonmuistomerkkinä rauhoitettu Heiniemen lehmus[vanhentunut linkki] Heiniemessä
noin 200-vuotias, yli 20 m korkea ja ympärysmitaltaan noin 3,6-metrinen luonnonmuistomerkkinä rauhoitettu Heiniemen tammi[vanhentunut linkki] Heiniemessä
noin 250-vuotias, 25 metriä korkea ja ympärysmitaltaan 2,4-metrinen luonnonmuistomerkkinä rauhoitettu Vilniementien mänty[vanhentunut linkki] Vilniemessä
Tilastotietoa

Ulkomaalaisten osuus väestöstä 2,9 prosenttia , 2006 (Huom! Lippajärvi ja Viherlaakso yhteensä)
Työttömyysaste kuusi prosenttia, 2006 (Huom! Lippajärvi ja Viherlaakso yhteensä)
Tulot 36 793euroa tulonsaajaa kohti, 2006 (Huom! Lippajärvi ja Viherlaakso yhteensä)
Vuokra-asuntojen osuus asuntokannasta 30,2 prosenttia, 2006 (Huom! Lippajärvi ja Viherlaakso yhteensä)
Äänestysaktiivisuus vuonna 2006 oli 30,9 prosenttia, 2006 (Huom! Lippajärvi ja Viherlaakso yhteensä)
Muuta

Lippajärveläiset ry on Lippajärven alueen asukasyhdistys. Heidän web-sivuillaan on luettavissa ja ladattavissa Lippajärveläiset ry:n 50-vuotis-historiikki, jossa on esitelty Lippajärven historiaa satojen vuosien ajalta.
Lippajärveen voi tutustua kulkemalla Lippispolun joko jalan tai pyörällä.
Lippajärven läpi kulkee muinainen Turun ja Viipurin välinen Kuninkaantie eli Suuri Rantatie.
Vaikka Helsinki-Vantaan lentoaseman varsinainen Lden>55 dB:n lentomelualue ei ulotu Lippajärvelle alentaa lentomelu jonkin verran alueen asumisviihtyvyyttä. Alueen asukasyhdistykset julkaisivat lentomelukannanoton vuonna 2008. Lentomeluhaitat vähenivät selvästi vuonna 2010 Helsinki-Vantaan lentoasemalla käyttöön otetun uuden laskeutumistavan ansiosta. Melutilanne paranee edelleen, kun Helsinki-Vantaan lentoaseman ympäristöluvan edellyttämä meluisimpien koneiden lentokielto klo 00.30-05.30 astuu voimaan maaliskuussa 2013.
Aiheesta muualla

Lippajärveläiset
Magdalon Monsen

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Berliini 1936 | joukkuekilpailu |  |
Johannes Magdalon Monsen (19. huhtikuuta 1910 Bergen – 4. syyskuuta 1953 Bergen) oli norjalainen jalkapalloilija. Hän kilpaili vuoden 1936 kesäolympialaisissa Berliinissä, jossa hän kuului pronssia saaneeseen Norjan miesten joukkueeseen.
Markus Salmenautio

Markus Salmenautio (s. 5. joulukuuta 1982 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Salmenautio edusti urallaan Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Alajärven Ankkureita ja Vimpelin Vetoa. Vimpelin Vedossa pelatessaan Salmenautio saavutti yhden SM-pronssin kaudella 2009. Hän pelasi ulkokentällä kakkoskopparina. Salmenautio pelasi 122 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi kunnaria ja kahdeksan tavallista juoksua, toi 38 juoksua ja keräsi 266 kärkilyöntipistettä. Salmenautio pelasi 16 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän toi kahdeksan juoksua ja keräsi 48 kärkilyöntipistettä. Salmenautio pelasi 30 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja kolme tavallista juoksua, toi 23 juoksua ja keräsi 84 kärkilyöntipistettä.
Marilyn

Marilyn voi tarkoittaa seuraavia:
Etunimenä

Marilyn McCord Adams (1943–2017), yhdysvaltalainen filosofi ja teologi
Marilyn Bergman (1929–2022), yhdysvaltalainen elokuvamusiikin sanoittaja
Marilyn Burns, oik Mary Lyunn Ann Burns (1949–2014), yhdysvaltalainen näyttelijä
Marilyn Chambers (1952–2009), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Marilyn Cole (s. 1949), brittiläinen valokuvamalli ja Playboy-tyttö
Marilyn Cotlow (s. 1924), yhdysvaltalainen oopperalaulaja
Marilyn French (1929–2009), yhdysvaltalainen kirjailija
Marilyn Hacker (s. 1942), yhdysvaltalainen runoilija
Marilyn Horne (s. 1934), yhdysvaltalainen oopperalaulaja
Marilyn Kaye (s. 1949), yhdysvaltalainen kirjailija
Marilyn Manson, oik. Brian Hugh Warner, (s. 1969), yhdysvaltalainen rock-muusikko ja Marilyn Manson -yhtyeen solisti
Marilyn Maxwell (1921–1972), yhdysvaltalainen näyttelijä ja esiintyjä
Marilyn Monroe, oik. Norma Jeane Mortenson (Baker) (1926–1962), yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä
Marilyn Pauline Novak, Kim Novak (s. 1933), yhdysvaltalainen näyttelijä
Marilyn Okoro (s. 1984), brittiläinen yleisurheilija
Marilyn Quayle (s. 1949), yhdysvaltalainen asianajaja ja kirjailija
Marilyn Ramenofsky (s. 1946), yhdysvaltalainen vapaauimari
Marilyn vos Savant (s. 1946), yhdysvaltalainen tietokirjailija ja toimittaja
Marilyn Ware (1943–2017), yhdysvaltalainen diplomaatti
Marilyn Waring (s. 1952), uusiseelantilainen poliitikko ja aktivisti
Muita merkityksiä

”Marilyn”, Juice Leskisen kappale vuodelta 1974
Hurrikaani Marilyn, Atlantilla vuonna 1995 riehunut hurrikaani
Bio Marilyn, elokuvateatteri Lapualla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Marilyn”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Manipurin kieli

| Manipuri |
| --- | --- |
 "Metei lon" kirjoitettuna omalla kirjaimistollaan
Oma nimi:  মেইতেই লোন্ (meitei lon)
Muu nimi:  manipuri
Tiedot
Alue:   Intia  Bangladesh
Virallinen kieli:   Intia Manipur
Puhujia:  1,5 miljoonaa
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  bengalilainen, meitei
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Sinotiibetiläiset kielet
Kieliryhmä:  Tiibetiläis-burmalaiset kielet
ISO 639-3:  mni
 Ohje 
Manipuri (manipuriksi মেইতেই লোন্ meitei lon) on koillis-Intiassa Manipurin osavaltiossa puhuttu tiibetiläis-burmalainen kieli. Kielellä on vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 1,5 miljoonaa puhujaa ja sitä puhutaan Manipurin lisäksi Assamin, Länsi-Bengalin, Nagalandin, Tripuran, ja Uttar Pradeshin osavaltioissa sekä Bangladeshissa. Kielestä käytetään kansainvälisesti myös nimiä ”meitei” ja ”meithei”. Manipurista tehtiin Manipurin osavaltion virallinen kieli vuonna 1992 Intian perustuslain 71. lisäyksessä.
Bangladeshissa ja Intiassa puhutut manipurin murteet eroavat toisistaan huomattavasti, joten bangladeshilaisilla ja intialaisilla puhujilla on jonkin verran vaikeuksia ymmärtää toisiaan. Yhteensä päämurteita katsotaan olevan kolme.
Manipurilla on oma kirjaimistonsa meitei, joka oli käytössä 1000-luvulta 1700-luvulle asti. Sittemmin manipuria on kirjoitettu bengalin ja assamin tavoin bengalilaisella kirjaimistolla. 1900-luvun puolivälistä alkaen manipurin puhujat ovat kuitenkin alkaneet osoittaa uutta mielenkiintoa vanhaa kirjaimistoa kohtaan, ja 1980-luvulta lähtien meitei-kirjaimistoa on opetettu Manipurin osavaltion kouluissa bengalilaisten kirjainten rinnalla.
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e | ə | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Labiaali | Alveodentaali | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiili | Tavallinen | p | b | t | d |  | k | g |  |
| Klusiili | Asp. | pʰ | bʰ | tʰ | dʰ |  | kʰ | gʰ |  |
| Affrikaatta | Tavallinen |  |  | ʧ | ʤ |  |  |
| Affrikaatta | Asp. |  |  | (ʧʰ) | ʤʰ |  |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi |  | s |  |  | h |
| Nasaali | Nasaali | m | n |  | ŋ |  |
| Likvida | Likvida |  | l ~ r |  |  |  |
| Puolivokaali | Puolivokaali | w |  | j |  |  |
Lähde:
Mark Schwarzer

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 6. lokakuuta 1972 (ikä 52)
Syntymäpaikka:  Sydney, Australia
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 196 senttimetriä
Paino: 85 kilogrammaa
Junioriseurat
:  Colo Cougars
:  Penrith
:  Blacktown Association
:  Marconi Stallions
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1990–1994 |  Marconi Stallions | 58 | (0) |
| 1994–1995 |  Dynamo Dresden | 2 | (0) |
| 1995–1996 |  1. FC Kaiserslautern | 4 | (0) |
| 1996–1997 |  Bradford City | 13 | (0) |
| 1997–2008 |  Middlesbrough | 367 | (0) |
| 2008–2013 |  Fulham | 172 | (0) |
| 2013–2015 |  Chelsea | 4 | (0) |
| 2015–2016 |  Leicester City | 6 | (0) |
Maajoukkue
| 1989 |  Australia U17 | 6 | (0) |
| 1990–1991 |  Australia U20 | 8 | (0) |
| 1993–2013 |  Australia | 109 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 31. maaliskuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 17. heinäkuuta 2014.
Mark Schwarzer (s. 6. lokakuuta 1972 Sydney, Australia) on australiansaksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti.
Mark Schwarzer syntyi Sydneyssä saksalaisten vanhempien lapsena vuonna 1972. Hans-Joachim ja Doris Schwarzer olivat muuttaneet Baden-Württembergistä Australiaan vuonna 1968, Markilla on täten myös Saksan kansalaisuus.
Schwarzer edusti viimeiseksi Englannin Valioliigassa pelaavaa Leicester Cityä kaudella 2015–2016. Aiemmin hän edusti Marconi Stallionsia, Dynamo Dresdeniä, 1. FC Kaiserslauternia, Bradford Cityä, Middlesbroughia yli kymmenen vuoden ajan, Fulhamia ja Chelseaa. Schwarzer siirtyi Chelseaan kesällä 2013 mutta jäi vähälle peliajalle. Hän sai kuitenkin yllättäen vastuuta keväällä 2014 joukkueen ykkösmaalivahdin Petr Čechin loukkaannuttua Mestarien liigan ottelussa Atlético Madridia vastaan. Schwarzer vaihdettiin kentälle kesken pelin, ja koska Čech joutui olemaan loppukauden sivussa, Schwarzer pelasi kauden loput ottelut. Tšekkiläisen loukkaantumisen takia Schwarzer ehti tehdä yhden vuoden jatkosopimuksen Chelsean kanssa mutta siirtyi Leicesteriin, koska Thibaut Courtois’n tulo The Bluesiin jätti hänet kolmosmaalivahdiksi ja Leicesterissä oli maalivahtipula, kun sen ykkösmaalivahti Kasper Schmeichel loukkaantui. Schwarzerin sopimus oli voimassa kesäkuuhun 2016. Kaudella 2014–2015 hän pelasi kuusi valioliigaottelua. Leicesterin mestaruuskaudella 2015–2016 hän ei päässyt valioliigassa kentälle, ja lopetti uransa kauden jälkeen.
Schwarzer toimi pitkään Australian maajoukkueen ykkösmaalivahtina ja on 109 maaottelullaan eniten Socceroosissa otteluita pelannut pelaaja. Hän kuului Australian joukkueeseen vuosien 2006 ja 2010 MM-kisoissa. Schwarzer ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa marraskuussa 2013 eikä näin ollen pelannut enää Brasilian kisoissa. Schwarzer kuului Australian ns. kultaiseen sukupolveen, jonka huippuvuodet ajoittuivat vuosille 2005–2014; Australialla oli tällöin parhaat pelaajansa koskaan, ja Schwarzer oli yksi tärkeimmistä.
Markus Schmidt

| Mitalit> Maa:  Itävalta.Miesten ohjaskelkkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Itävalta.Miesten ohjaskelkkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Itävalta.Miesten ohjaskelkkailu. Olympialaiset  | Maa:  Itävalta> Miesten ohjaskelkkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Albertville 1992 | kaksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Altenberg 1996 | sekajoukkue |  |
|  Hopeaa | Winterberg 1991 | sekajoukkue |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Sigulda 1996 | kaksikko |  |
Markus Schmidt (s. 23. lokakuuta 1968) on itävaltalainen entinen ohjaskelkkailija, joka kilpaili vuosina 1987–1997.
Schmidtin suurin saavutus on olympiapronssi kaksikosta Albertvillessä 1992. MM-tasolla hän saavutti sekajoukkueesta kultaa Altenbergistä 1996 sekä hopeaa Winterbergistä 1991. EM-kilpailuissa hän saavutti pronssia Siguldan kaksikosta 1996.
Maniraptora

| Petokädet |
| --- | --- |

  Myöhäisjurakausi–Nykyaika (Holoseeni), 160 - 0 Ma (Mahdollisesti jo varhaisjurakaudelta)  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Teropodit Theropoda
Kladi::  Maniraptoriformes
Kladi::  Petokädet Maniraptora  Gauthier, 1986
Synonyymit
 Metornithes Perle et al., 1993 
Alaryhmät
 †Alvarezsauria  †Therizinosauria  Pennaraptora  Incertae sedis †Kakuru?  †Ornitholestes?  †Yaverlandia 
Katso myös
   Maniraptora Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Petokädet (Maniraptora) on teropodien ryhmä joka sisältää kaikki dinosaurukset jotka olivat läheisempää sukua linnuille kuin strutsisaurit (Ornithomimosauria). Lintujen uskotaan kehittyneen petokäsistä jurakaudella 150 miljoonaa vuotta sitten. Linnut ovat siis maniraptoreita, ja muut maniraptorit niiden lähimpiä sukulaisia.
Luokittelu

Petokäsien luokittelu muuttuu uusien tutkimusten myötä. Niiden keskuudessa esiintyy paljon konvergenttia evoluutiota, mikä vaikeuttaa niiden luokittelua. Lisäksi fossiilien heikko laatu on ongelmana. Ilman lintujakin ryhmä on monipuolinen ja jäsenet vaihtelevat ulkonäöltään, vaikka kuuluvatkin samaan ryhmään. Petokäsiä yhdistävät monet lintumaiset piirteet, esimerkiksi eturaajojen ja käsien rakenne, sekä kaikille linnuille ominainen hankaluu.
Suuret ryhmät jotka yleensä luokitellaan petokäsiin kuuluviksi:
Linnut
Dromaeosaurit
Troodontidae
Terizinosaurit
Oviraptorit
Luokittelu > Kladogrammi

Yksinkertainen kladogrammi Maniraptoran luokittelusta:
Petokäsille tyypillinen käden rakenne. Kuvassa Deinonychus ja Archaeopteryx.
Marry My Husband

| Marry My Husband> 내 남편과 결혼해줘 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  70 min
Pääosissa:   Park Min-young  Na In-woo  Lee Yi-kyung  Song Ha-yoon 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:    tvN   Prime Video 
Esitetty:  1. tammikuuta 2024 – 20. helmikuuta 2024
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  DK E&M
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Marry My Husband (hangul: 내 남편과 결혼해줘; uudistettu latinisaatio: Nae nampyeongwa gyeolhonhaejwo) on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Park Min-young, Na In-woo, Lee Yi-kyung ja Song Ha-yoon.
Suomessa sarja alkoi samanaikaisesti Prime Videossa.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Manuel Felipe Díaz Sánchez

Manuel Felipe Díaz Sánchez
Manuel Felipe Díaz Sánchez (s. 5. toukokuuta 1955) on venezuelalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Barquisimeton arkkihiippakuntaan 14. heinäkuuta 1979 ja nimitettiin Cumanán arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Sitifiksen titulaaripiispaksi 27. helmikuuta 1997. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Alfredo José Rodríguez Figueroa, jota avustivat Tulio Manuel Chirivella Varela ja Eduardo Herrera Riera.
4. huhtikuuta 2000 Díaz Sánchez sai nimityksen Carúpanon piispaksi ja 10. joulukuuta 2008 Calabozon arkkipiispaksi.
Marrubiu

| Marrubiu (Marrùbiu) |
| --- | --- |

 Sijainti Oristanon maakunnassa
 Marrubiu
 Koordinaatit: 39.751°0′0″N, 8.638°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Oristano
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  61,24 km²
Korkeus:  7 m
Väkiluku:  4 838
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09094
Suuntanumero(t):    0783
Rekisterikilpi:  OR
 
 http://www.comune.marrubiu.or.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marrubiu (sardiksi Marrùbiu) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 4 838 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 61,24 neliökilometriä. Se sijaitsee 7 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marrubiu Wikimedia Commonsissa
Oristanon maakunta
Abbasanta | Aidomaggiore | Albagiara | Ales | Allai | Arborea | Ardauli | Assolo | Asuni | Baradili | Baratili San Pietro | Baressa | Bauladu | Bidonì | Bonarcado | Boroneddu | Bosa | Busachi | Cabras | Cuglieri | Curcuris | Flussio | Fordongianus | Ghilarza | Gonnoscodina | Gonnosnò | Gonnostramatza | Laconi | Magomadas | Marrubiu | Masullas | Milis | Modolo | Mogorella | Mogoro | Montresta | Morgongiori | Narbolia | Neoneli | Norbello | Nughedu Santa Vittoria | Nurachi | Nureci | Ollastra | Oristano | Palmas Arborea | Pau | Paulilatino | Pompu | Riola Sardo | Ruinas | Sagama | Samugheo | San Nicolò d’Arcidano | San Vero Milis | Santa Giusta | Santu Lussurgiu | Scano di Montiferro | Sedilo | Seneghe | Senis | Sennariolo | Siamaggiore | Siamanna | Siapiccia | Simala | Simaxis | Sini | Siris | Soddì | Solarussa | Sorradile | Suni | Tadasuni | Terralba | Tinnura | Tramatza | Tresnuraghes | Ula Tirso | Uras | Usellus | Villa Sant'Antonio | Villa Verde | Villanova Truschedu | Villaurbana | Zeddiani | Zerfaliu
Marilyn Burns

Marilyn Burns vuonna 2012.
Mary Lynn Ann Burns (7. toukokuuta 1949 – 5. elokuuta 2014), tunnettiin nimellä Marilyn Burns, oli yhdysvaltalainen näyttelijätär, joka parhaiten tunnettiin roolistaan Sally Hardestynä elokuvassa Texasin moottorisahamurhat (1974) ja Linda Kasabianina elokuvasta Verinen veljeskunta (Helter Skelter, 1976). Hän esiintyi myös potilaana elokuvassa Texasin moottorisahamurhaaja – uusi sukupolvi (Texas Chainsaw Massacre: The New Generation, 1994).