stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konístres

| Konístres Κονίστρες |
| --- | --- |
 Konístresin kylä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Konístres
 Koordinaatit: 38°34′22″N, 24°3′40″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Euboia
Kunta:  Kými-Alivéri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  290604
Väkiluku (2011):  3 023
 – Kylä­yhdys­kunta:  733
 – Kylä:  575
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ChA
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Konístres (kreik. Κονίστρες, kath.kreik. Κονίστραι, Konístrai) on Kreikan kylä sekä samanniminen Kými-Alivérin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κονιστρών, Dimotikí Enótita Konistrón) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Euboian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 023 ja varsinaisen Konístresin kylän väkiluku 575 (vuonna 2011).
Konístresin kylä sijaitsee Euboian saaren keskiosissa. Konístresin kunnallisyksikkö käsittää alueen Kými-Alivérin kunnan pohjoisosissa. Konístres oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kými-Alivérin kunnaksi yhdessä Avlónaksen, Dýstoksen, Kýmin ja Taminaíoin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Konístresin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Vlásios | Ágios Vlásios | 306 |
| Ágios Vlásios | Lókas | 45 |
| Áno Kouroúni | Áno Kouroúni | 68 |
| Kádi | Giánnides | 105 |
| Kádi | Kádi (Kádio) | 189 |
| Káto Kouroúni | Káto Kouroúni | 82 |
| Kípoi | Kípoi | 195 |
| Kípoi | Kokkinoekklisiés | 6 |
| Kípoi | Spiliés | 12 |
| Konístres | Dirrévmata | 158 |
| Konístres | Konístres | 575 |
| Kremastós | Kremastós | 153 |
| Makrychóri | Makrychóri | 52 |
| Maníkia | Maníkia | 131 |
| Monódryo | Koíli | 95 |
| Monódryo | Monódryo | 495 |
| Vrýsi | Episkopí | 80 |
| Vrýsi | Gáia | 34 |
| Vrýsi | Neochóri | 17 |
| Vrýsi | Vrýsi | 225 |
Yhteensä: 3 023
Suomen hallituskonselji
Lähetyskunnan memoriaali (1808) konseljin perustamiseksi

Lähteitä:
Suomen lähetyskunta neuvotteli Pietarissa marraskuusta 1808–1809 tammikuun loppuun, lähetyskunnasta ensimmäiset edustajat saapuivat Pietariin marraskuussa ja palasivat 26. joulukuuta / 7. tammikuuta, lähetyskunnan loput jäsenet saapuivat vasta tammikuussa sodan ajan esteiden vuoksi, jälkimmäinen ryhmä edustajista vietti Pietarissa tammikuun loppuun saakka.
Lähetyskunta aloitti neuvottelut vasta keisarin palattua Saksan Erfurtin kongressin kokouksesta marraskuun lopussa, keisarin tapaaminen järjestettiin 18 (30). marraskuuta keisarin audienssilla ja tämän yhteydessä annetulla aktilla (molemmin puolin annetulla vakuutuksella), tämä tilaisuus avasi neuvottelut osapuoltenväliltä minkä jälkeen keisari asetti työryhmäksi kolmikantaisen neuvottelukunnan, jossa suomalaiset saivat tuoda esille suomea koskevia esityksiä suomen sodan jälkeisen ajan tarpeista. Suomalaiset esittelivät marraskuussa toimitetussa memoriaalissa keskushallinnon eli ns. hallitustribunaalin perustamista, joka koostuisi hyvämaineisista suomalaisista, hallituskomitealla taattaisiin suomen sodan jälkeinen yleinen ja korkein hallitusvalta jonka kautta suomea johdettaisiin. Esitys hallituksen kokoonpanosta koostuisi neljää osastoa edustavasta: sotaasiain, sisäasiain, oikeusasiain ja finanssi- ja kauppa asiain osastoista, esitykseen kuului lisäksi rahanvaihtokonttorin eli Suomen keskuspankin perustaminen.
Lähetyskunnan esitykseen sisältyi keskushallinnon lisäksi esitys koseljin puheenjohtajan viran perustaminen ja tämän valinta, tästä annettiinkin memoriaali 20. marraskuuta / 1. joulukuuta 1808, esitys hyväksyttiin ja Keisari Aleksanteri I nimitti Koseljin ensimmäiseksi puheenjohtajaksi Kenraali Göran Magnus Sprengtportenin, hänen toimikautensa alkoi 20. marraskuuta / 1. joulukuuta 1808 ja kesti vain puolivuotta, eroanomus tuli annettiin 16 (28) toukokuuta, koska kansanluottamus laski Sprengtporteniin, hän kuitenkin pyysi eropäivää siirrettäväksi vasta 5 (17). kesäkuusta 1809 saakka.
Lähetyskunta esitti konseljia koskevat yksityiskohtaisemmat kysymykset ratkaistavaksi Porvoon valtiopäiville, sillä lähetyskunta ei toiminut varsinaisesti suomen eduskuntana, edustajat toimi ainoastaan neuvottelunosapuolena antaen esityksiä memoriaalina sekä esittäen toiveita suomen tarpeista. Lähetyskunnan jäsenet edusti suomen kaikkia neljää säätyä ja koko kansakuntaa.
Lähetyskunta toimi diplomaattisessa neuvotteluasemassa, suomen säätyjen lähettäminä ns. valiomiehinä muodostaen Pietarissa toimikunnan tai valtuuskunnan ns. ulkoisen valiokunnan.
Lähetyskunta sai keskushallintoa ja kaikkiaan (17.) annettuun esitykseen hyväksyttävän vastauksen keisarilta 4 (16) sekä Sprengtportenin esityksestä 7 (19) tammikuuta 1809, juuri ennen lähetyskunnan paluuta suomeen.
Lähetyskunnan esityksistä tärkeimmäksi jäi valtiopäivien järjestämistä koskeva esitys, johon keisari antoi myöntävän vastauksensa ilmoituksella pidettäväksi valtiopäivät Porvoossa, ilmoitus annettiin 20. tammikuuta / 1. helmikuuta 1809.
Porvoon valtiopäiväin valiokunnan käsittely konseljin perustamiseksi

Lähteitä:
Porvoon valtiopäivät avattiin 10 (22). maaliskuuta 1808, avajaisista noin viikkoa myöhemmin 15 (27) tai 17 (29) päivä annettiin hallitsijanvakuutus. Valtiopäivien työ aloitettiin avajaisjuhlallisuuksien jälkeen 18 (30). maaliskuuta. Keisari oli antanut valtiopäiville neljä esitystä, joista säätyjen tuli lausua omat mielipiteensä. Esitykset eivät sisältäneet yksityiskohtia, vain yleisiä asioita ja säädyiltä haluttiin niihin lähinnä neuvoja. Keisarin esitykset koskivat Suomen hallituskonseljin (myöh. senaatti) perustamista, Suomen rahalaitosta, kruununverojen kantoa ja Suomen sotalaitoksen järjestämistä. Säädyt asettivat kaksi valiokuntaa käsittelemään esityksiä. Kruununveroja ja sotalaitosta koskeneet esitykset käsitteli siviili- ja talousvaliokunta, rahalaitosta koskeneen esityksen raha-asiainvaliokunta. Hallituskonseljia koskeva esitys jäi odottamaan asiaa valmistelleen komitean ehdotusta, joka käsiteltiin ja ratkaistiin lopullisesti vasta heinäkuussa 1809.
Porvoossa ei tehty varsinaisia päätöksiä, eikä työstä laadittu loppulausuntoa. Asioista, joista säädyt antoivat esim. esityksiä ja toivomuksia, keisari antoi päätöksen myöhemmin. Aatelissäädyllä oli valtiopäivillä 77 edustajaa, pappissäätyä edusti 8, porvarissäätyä 19 ja talonpoikaissäätyä 30 valtiopäivämiestä. Kaikki edustajat eivät olleet kuitenkaan yhtä aikaa paikalla.
Konseljin avajaiset

Konselji perustettiin suomen silloiseen pääkaupunkiin Turkuun.
Lähteitä:
Konseljin avajaiset järjestettiin Turussa J: 20. syyskuuta / G: 2. lokakuuta 1809 aamupäivän aikana kello 10.45, järjestettävällä jumalanpalveluksella, Rykmentin ja seminaarin pastori Alexander Lauréus (s. 1758 – k. 1832) toimesta.
»saarnasi Psalmista 45:5.» 
(Tekstissä kehotettiin kiiruhtamaan totuuden puolesta ja pitämään viheliäiset oikealla tiellä; muistutettiin oikeamielisen tuomarin velvollisuudesta edistää ja puolustaa totuutta ja oikeudenmukaisuutta veljien keskuudessa.)
Jumalanpalveluksen jälkeen jäsenet ja virkamiehet kokoontuivat avajaisistuntoon nahkurimestari Christoffer Richterin talon III kerrokseen, joka oli sisustettu valtaistuinsaliksi. Kenraalikuvernööri piti avajaispuheen keisarin Porvoosta tuodun valtaistuimen edessä. Tilaisuuden jälkeen luettiin konseljin ensimmäinen ohjesääntöpainos ja jäsenten asettamiskirjeet. Ensimmäisessä istunnossa virkavalan vannoi kymmen jäsentä.
Konseljin avajaiset > Keisarin valtaistuin

Valtaistuin symboloi Suomessa Venäjän keisarin valtaa. Valtaistuin ja katos tuotiin Venäjältä. Valtaistuin oli yksi Aleksanteri I:n isän Paavali I:n vuonna 1797 teettämästä kuudesta kopiosta. Valtaistuimet oli tarkoitus sijoittaa eri puolille Venäjän valtakuntaa.
Suomen hallitsijat 1809–1917

Aikajärjestyksessä:
Aleksanteri I jul. 24. joulukuuta 1808, grek. 5. tammikuuta 1809 – 1825. (Aleksandr Pavlovitš Romanov)
Nikolai I 1825 – 1855.  (Nikolai Pavlovitš Romanov)
Aleksanteri II 1855 – 1881.  (Aleksandr Nikolajevitš Romanov)
Aleksanteri III 1881 – 1894.  (Aleksandr Aleksandrovitš Romanov)
Nikolai II 1894 – jul. 5. maaliskuuta 1917, grek. 17. maaliskuuta 1917. (Nikolai Aleksandrovitš Romanov)
Virkavalan vannoneet konseljin jäsenet

Suomen Kenraalikuvernöörit toimi Suomen suuriruhtinaskunnassa keisaria edustavana virkamiehenä, konseljin puheenjohtajana sekä siviilihallinnon ja armeijan päällikkönä.
Suomen suuriruhtinaskunnan kenraalikuvernööreinä toimivat, aikajärjestyksessä:
Kenraali Göran Magnus Sprengtporten, J: 19. marraskuuta / G: 1. joulukuuta 1808. kausi oli puolivuotinen ja eropyyntö toimitettiin 16 (28). toukokuuta 1809, mutta eropyyntöä siirrettiin tapahuvaksi vasta 5 (17) kesäkuuta 1809.
Kenraali, sotamarsalkka ja ruhtinas Mihail Barclay de Tolly 1809–1810
Kenraali Fabian Steinheil 1810–1823
Kreivi Gustav Mauritz Armfelt vt 1812–1813
Kenraali Arseni Zakrevski 1823–1831
Amiraali ja ruhtinas Aleksandr Sergejevitš Menšikov 1831–1855
Kenraali Fredrik Vilhelm von Berg 1855–1861
Kenraali Platon Rokassovski vt 1854–1855, 1861–1866
Kenraali Johan Mauritz Nordenstam vt 1861, 1864, 1868, 1870, 1872–1873
Kenraali Nikolai Adlerberg 1866–1881
Kenraali Fjodor Heiden 1881–1897
Kenraaliluutnantti Stepan Gontšarov vt 1897–1898
Kenraali Nikolai Bobrikov 1898–1904
Kenraaliluutnantti ja ruhtinas Ivan Obolenski 1904–1905
Todellinen salaneuvos Nikolai Gerard 1905–1908
Kenraali Vladimir von Boeckmann 1908–1909
Kenraaliluutnantti Franz Albert Seyn 1909–1917
Senaattori Adam Lipski 1917
Poliitikko Mihail Stahovitš 1917
Poliitikko Nikolai Nekrasov 5 (17) syyskuuta 1917 – jul: 26. lokakuuta / gerg: 7. marraskuuta 1917.
Virkavalan vannoneet konseljin jäsenet > Ensimmäisen koseljin jäsenet

Virkavalat otettiin kymmenltä jäseneltä, Bladh ei ottanut virkaa vastaan ollenkaan, Rotkirch astui virkaansa 27. syyskuuta / 9. lokakuuta. ja De Geer ja Ervast 2 (14) marraskuuta 1809. Kenraalikuvernööri antoi käskyn aloittaa työt seuraavana päivänä.
Kansliatoimikunnan talousosaston jäsenet olivat:
majuri C. E. Mannerheim (talousosaton jäsen ja kansliatoimikunnan päällikkö)
superkargööri P. J. Bladh (kansliatoimikunnan apulaispäällikkö)
maaherra R. W. de Geer
maaherra Knut. von Troil
lääninkamreeri E. E. Tulindberg
lääninkamreeri H. C. Nordensvan
toimitussihteeri C. F. Rotkirch
Konseljin oikeusosaston jäsenet olivat:
hovioikeuden presidentti Adolf Tandefelt
laamanni A. F. von Willebrand
hovioikeudenneuvos Carl Carp
hovioikeudenneuvos H. H. Wallerian
hovioikeudenneuvos C. E. Gyldenstolpe
laamanni F. W. Krogius
kihlakunnantuomari Henrik Ervast
Laillisuusvalvoja (Prokuraattori)
Katso myös: Suomalaiset Proguraattorit
Professori Mathias Calonius 1809–1816
Suomen ministerivaltiosihteerit, aikajärjestyksessä:
M. Speranski 1809-1811
R. H. Rehbinder 1811-1841
A. Armfelt 1841-1876
K. K. E. Stjernvall-Walleen 1876-1881
Th. Bruun 1881-1888
J. C. Ehrnrooth 1888-1890
W. C. von Daehn 1891-1898
V. N. Procope´ (vt) 1898-1899
V. von Plewe 1899-1904
C. A. Linder 1905-1905
C. F. A. Langhoff 1906-1913
V. Makarov 1913-1917
F. I. Roditshev 1917-1917
C. J. A. Enckell 1917-1918
Virkavalan vannoneet konseljin jäsenet > Senaatin talousosaston varapuheenjohtajat

Carl Erik Mannerheim 1822-1826
Samuel Fredrik von Born 1826-1828
Anders Henrik Falk 1828-1833
Gustaf Hjärne 1833-1841
Paroni Lars Gabriel von Hartman 1841-1858
Paroni Johan Maritz Nordenstam 1858-1882
Edward Gustaf af Forselles 1882-1885
Paroni Samuel Werner von Troil 1885-1891
Sten Carl Tudeer 1891-1900
Konstantin Linder 1900-1905
Emil Strang 1905
Leopold (Leo) Henrik Stanislaus Mechelin 1905-1908
Edward Immanuel Hjelt 1908-1909
August Johannes Hjelt, 1909
Andrey Andreevich Wirenius 1909
Vladimir Ivanovitš Markov 1909-1913
Mihail Borovitinov 1913-1917
Andrey Andreevich Virenius 1917
Virkavalan vannoneet konseljin jäsenet > Senaatin oikeusosaston varapuheenjohtajat

C. E. Gildenstolpe 1822-1831
Axel Gustav Mellin 1831-1854
L. Saclain 1854-1865
Otto Reinhold af Schultén 1865-1874
R. Jorn (1874-1877
Johan Philip Palmén 1877-1896
Robert Montgomery 1896-1898
C. Cederholm 1898-1900
K. F. Nyborg 1900-1902
J. G. Sohlman 1902-1905
Rabbi Axel Wrede 1905-1909
D. W. Åkerman 1910-1913
Felix Saarikoski 1913-1917
A. Nyberg 1917-1918
Ensimmäinen täysistunto (plenum)

Lähteitä:
Venäjän vallan alaisuudessa sanaa "plenum" käytettiin suomeksi Suomen senaatin yhteisistunnosta tai täysistunnosta.
Ensimmäinen plenum (täysiistunto) toimitettiin 22. lokakuuta / 3. marraskuuta 1809. Läsnä olivat esittelijäsihteerit jotka vannoivat virkavalan. Ensimmäinen päätös koski yleisölle annettavaa julistusta, jonka konselji päätti antaa kenraalikuvernöörin ehdotuksesta kokoontumisensa johdosta.
»Julistuksessa konselji esiintyi ensimmäisen kerran:» 
(”Hänen Majesteettinsa Keisarin korkeassa nimessä”. ”Me Alexander I:nen” käski ”kaikkia asianomaisia noudattamaan mitä tämä konselji meidän korkeassa nimessämme käskee ja määrää”.)
Julistuksessa konselji esitti ohjesääntönsä johdannon hengessä tulevia suuntalinjoja. Sen tarkoituksena ”oli säilyttää perusteiden yhdenmukaisuus ja antaa laeille voimaa, elinkeinoille eloa ja valistukselle kasvuvoimaa”. Ensimmäisessä istunnossa vahvistettiin myös konseljin ohjesäännön ruotsinkielinen käännös ja tehtiin päätös sen suomentamisesta.
Keisarillisesta konseljista valtioneuvostoksi

Lähteitä:
Hallituskonselji toimi Suomen suuriruhtinaskunnan ylimpänä hallintoelimenä, joka nimettiin 9 (21) helmikuuta 1816 Keisarilliseksi Suomen Senaatiksi. Venäjän vallankumouksen jälkeen nimi muuttui Suomen Senaatiksi ja tasavaltalaiseen hallitusmuotoon vaihtuessa vuonna 1918 Valtioneuvostoksi.
Senaatin aikana kahdesta osastosta; toinen oli toimeenpanovaltaa käyttänyt talousosasto. Oikeusosaston seuraajaksi perustettiin vuonna 1918 korkein oikeus. Talousosasto muutti samana vuonna nimensä valtioneuvostoksi.
Galleria

Suomen valtion entisiä ja edelleen käytössä olevia hallintorakennuksia
Valtioneuvoston linna.
Ritarihuone.
Säätytalo.
Suomen eduskunta.
Suomen pankki.
Korkein oikeus.
Ensimmäinen eduskunta täysistunnossaan vapaapalokunnan talossa 1907.
Eduskunnan istuntosali nykyisin.
Ville Saha

Ville Antero Saha
Ville Antero Saha (s. 1974) on suomalainen valokuvaaja, medianomi ja lähihoitaja. Hän on erikoistunut voimauttavaan valokuvaukseen, dokumentaariseen kuvaukseen ja monimediaiseen tarinankerrontaan. Saha on toiminut yli 20 vuotta freelancer-valokuvaajana sekä valokuvauksen kouluttajana ja näyttötutkintojen arvioijana.
Ura ja koulutus
Saha valmistui sähköasentajaksi Tampereen ammattiopistosta vuonna 1993 ja suoritti asepalveluksen lääkintämiehenä Ilmavoimissa. Hän työskenteli 1990-luvulla muun muassa Aamulehdessä ja Tampereen kaupungilla graafisena suunnittelijana, valokuvaajana ja käyttöliittymäsuunnittelijana.
Vuonna 2002 hän valmistui Tampereen ammattikorkeakoulusta medianomiksi, erikoistuen multimedian tuottamiseen. Hän työskenteli freelancer-valokuvaajana muun muassa Tampereen kaupungille ja Aamulehteen sekä opetti valokuvausta Jyväskylän yliopistossa ja Voionmaan opistossa.
Vuonna 2010 Saha valmistui lähihoitajaksi Tampereen ammattiopistosta ja on sen jälkeen yhdistänyt valokuvauksen sosiaaliseen työhönsä. Hän on työskennellyt muun muassa kehitysvammaisten, vaikeavammaisten ja neurologisten kuntoutujien parissa sekä toiminut Pelastusarmeijassa voimauttavan valokuvauksen kouluttajana ja monimediaisten tuotantojen järjestäjänä.
Valokuvauksen ja opetuksen yhdistäminen
Saha on toiminut valokuvauksen näyttötutkintojen arvioijana sekä kouluttanut media-alan opiskelijoita. Hänen valokuvatyylinsä keskittyy ihmisten elämänkokemusten ja inhimillisyyden esiin tuomiseen. Hän on myös tehnyt vapaaehtoistyötä Keniassa, jossa hän opetti valokuvausta ja toimi rakennustöiden valvojana.
Tunnustukset ja vaikutus
Sahan työssä yhdistyvät dokumentaarinen valokuvaus, koulutus ja sosiaalinen auttamistyö. Hänen työnsä keskiössä on valokuvan voima muuttaa käsityksiä itsestä ja ympäröivästä maailmasta.
---
Sudbury Wolves

| Sudbury Wolves |
| --- | --- |

Perustettu:  1945
Entiset nimet:  Barrie Flyers (1945–1960) Niagara Falls Flyers (1960–1972) Sudbury Wolves (1972–) 
Kaupunki:   Sudbury, Ontario
Kotiareena:  Sudbury Community Arena
– kapasiteetti:  4 640
Sarjataso:  OHL
Konferenssi:  Itäinen
Divisioona:  Keskinen
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Rob Papineau
Päävalmentaja:   Scott Barney
Hopeaa:  1 (2007)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sudbury Wolves on kanadalainen jääkiekkoseura, joka pelaa Ontarion junioriliigan Itäisen konferenssin keskidivisioonassa. 
Seuran kotikaupunki on Sudbury Ontariossa.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 30 |  | Nathan Krawchuk | L | 2005 | Thunder Bay, Ontario, Kanada |
| 31 |  | Finn Marshall | L | 2006 | Toronto, Ontario, Kanada |
| 35 |  | Luke Suys | L | 2007 | Gloucester, Ontario, Kanada |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 2 |  | Finn Kearns | L | 2008 | Aurora, Ontario, Kanada |
| 4 |  | Trevor O'Dell | L | 2006 | Stouffville, Ontario, Kanada |
| 7 |  | Gavin Ewles | R | 2005 | Barrie, Ontario, Kanada |
| 12 |  | Noah Roberts | R | 2005 | Uxbridge, Ontario, Kanada |
| 19 |  | Donovan McCoy (C) | R | 2004 | Belleville, Ontario, Kanada |
| 20 |  | Braydon Bruce | R | 2006 | Newmarket, Ontario, Kanada |
| 88 |  | Henry Mews | R | 2006 | Nepean, Ontario, Kanada |
| 93 |  | Luca Blonda | R | 2008 | Sault Ste. Marie, Ontario, Kanada |
| 95 |  | Nicholas DeAngelis (A) | L | 2004 | King City, Ontario, Kanada |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 9 |  | Chase Coughlan | R | OLH | 2005 | Toronto, Ontario, Kanada |
| 11 |  | Ethan Dean | L | KH | 2008 | London, Ontario, Kanada |
| 12 |  | Henry Doucet | L | VLH | 2008 | Kanata, Ontario, Kanada |
| 13 |  | Kocha Delic (A) | L | KH | 2004 | Mississauga, Ontario, Kanada |
| 16 |  | Jack Ziliotto | R | OLH | 2005 | Waterdown, Ontario, Kanada |
| 18 |  | Noah Kohan | L | KH / VLH | 2005 | Hanmer, Ontario, Kanada |
| 21 |  | Alex Pharand (A) | R | OLH | 2005 | Sudbury, Ontario, Kanada |
| 22 |  | Kieron Walton | L | VLH | 2006 | Sudbury, Ontario, Kanada |
| 23 |  | Marshall McCharles | L | VLH / KH | 2006 | North Bay, Ontario, Kanada |
| 24 |  | Blake Clayton | L | KH | 2007 | Burlington, Ontario, Kanada |
| 27 |  | Quentin Musty (A) | L | VLH | 2005 | Hamburg, New York, Yhdysvallat |
| 41 |  | Grant Booth | L | KH | 2007 | Sudbury, Ontario, Kanada |
| 47 |  | Kimani Eccleston | L | H | 2007 | Brampton, Ontario, Kanada |
| 48 |  | Daks Klinkhammer | L | VLH | 2005 | Ajax, Ontario, Kanada |
| 73 |  | Tayjon Street | L | VLH | 2005 | Toronto, Ontario, Kanada |
| 77 |  | Rowan Henderson | L | VLH | 2007 | Wellesley, Ontario, Kanada |
| 89 |  | Nathan Villeneuve | L | KH | 2006 | Ottawa, Ontario, Kanada |
| 91 |  | Hudson Chitaroni | L | KH | 2007 | Sault Ste. Marie, Ontario, Kanada |
| 92 |  | Lucas Di Giantommaso | R | OLH | 2005 | Oakville, Ontario, Kanada |
| 96 |  | Ondrej Molnár | L | VLH | 2005 | Nitra, Slovakia |
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Scott Barney
Apuvalmentaja: Drake Berehowsky
Apuvalmentaja: Andrew Desjardins
Apuvalmentaja: Brent Gauvreau
Maalivahtivalmentaja: Michael Lawrence
Apumaalivahtivalmentaja: Matthew Mayhew
Videovalmentaja: Shady Daher
Fysiikkavalmentaja: Rick Kilganon
Luisteluvalmentaja: Samantha Skene
Huoltopäällikkö: Brandon Grace
Huoltopäällikkö: Jim Kennedy
Toimitusjohtaja: Rob Papineau
Kykyjenetsinnänjohtaja: Mike Taylor
Omistaja: Dario Zulich
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Sudbury Wolvesin verkkosivut (englanniksi)
Sudbury Wolvesin EliteProspects-sivut
| Itäinen konferenssi | Itäinen konferenssi | Läntinen konferenssi | Läntinen konferenssi |
| --- | --- | --- | --- |
| Itäinen | Keskinen | Keskilänsi | Läntinen |
| Belleville Bulls | Barrie Colts | Erie Otters | Flint Firebirds |
| Kingston Frontenacs | North Bay Battalion | Guelph Storm | Saginaw Spirit |
| Oshawa Generals | Mississauga Steelheads | Kitchener Rangers | Sarnia Sting |
| Ottawa 67's | Niagara IceDogs | London Knights | Sault Ste. Marie Greyhounds |
| Peterborough Petes | Sudbury Wolves | Owen Sound Attack | Windsor Spitfires |
Koppana

| Koppana Копаницы, Kopanitsy |
| --- | --- |
 Koppana lähikylineen vuoden 1860 kartalla.
 Koppana
 Koordinaatit: 59°42′29″N, 28°45′22″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Jaaman piiri
Kunta:  Niisnova
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2010):  14
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koppana (myös Kopanetsa, ven. Копаницы, Kopanitsy) on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Niisnovan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Siestajoen rannalla neljä kilometriä Niisnovasta pohjoiseen. Kylässä on 14 asukasta (vuonna 2010).
Kaprion ujestin Kargalin pogostaan kuulunut Koppanan kylä mainitaan ensimmäisen kerran Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 siellä asui 70 inkerikkoa, jotka kuuluivat Kaprion ortodoksiseen seurakuntaan.
Paikalliset talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajien maaorjia. Yksi Niisnovan kartanon perillisistä rakennutti 1800-luvun alussa Koppanan eteläpuolelle Aleksandrovskajan kartanon. Vuosisadan lopulla se siirtyi talonpoikien omistukseen. Vuonna 1862 Koppanan kylässä oli 17 taloa ja 87 asukasta, Aleksandrovskajassa yksi talo ja 15 asukasta.
Myöhemmin Koppana muodosti Someron volostiin kuuluneen kyläkunnan, joka käsitti myös Kylmäojan kylän. Vuonna 1899 Koppanassa oli 114 asukasta, joista 108 oli ”suomalaisia” ja 6 venäläisiä. Uskonnoltaan he olivat kaikki ortodokseja. Asukaat harjoittivat maanviljelyn ohella saviastioiden valmistusta, kalastusta, hevosajurin ammattia ja polttopuiden hankintaa.
Vuonna 1894 Koppanaan rakennettiin puinen kirkko, jonka seurakuntaan kuuluivat myös Pieni ja Suuri Ilmola, Kylmäoja, Pieni ja Suuri Raikkova, Nurmisto ja Paavela. Kirkko suljettiin 1930-luvulla ja se paloi toisen maailmansodan aikana.
Neuvostoaikana Koppana muodosti aluksi oman kyläneuvoston. Vuodesta 1925 lähtien se kuului Raikkovan, vuodesta 1954 Paavelan ja vuodesta 1958 Niisnovan kyläneuvostoon. Koppana, Ilmola ja Kylmäoja muodostivat 1930-luvulta lähtien Rassvet-kolhoosin, joka vuonna 1950 liitettiin Novaja žizn -sovhoosiin.
Ella ja kiristäjä

| Ella ja kiristäjä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Timo Parvela
Kuvittaja:  Markus Majaluoma
Kieli:  suomi
Genre:  lastenkirjallisuus
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1995
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  63
ISBN:  951-31-0623-3
Sarja: Ella ja kaverit
Seuraava:  Ella teatterissa
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ella ja kiristäjä on Timo Parvelan Ella-sarjan ensimmäinen kirja. Kirja ilmestyi Kirjava kukko -sarjassa vuonna 1995.
Juoni

Opettaja käyttäytyy oudosti saatuaan kirjeen, joten oppilaat päättelevät, että häntä kiristetään. Kiristysepäilyt vahvistuvat, koska opettaja käyttäytyy oudosti myös uimahallissa. Kun hän saa toisen kirjeen, oppilaat ryhtyvät monin eri tavoin pitämään häntä silmällä ja tekevät hänelle jopa gallupkyselyn. Kun he saavat selville kohtaamisajan ja paikaksi Asemapuiston, he vaihtavat opettajan matkalaukun Hannan isän laukkuun. He epäilevät opettajan laukussa olevan rahaa. Tilalle laitetussa laukussa on Aku Ankka -lehtiä. Kun oppilaat lopulta luulevat saaneensa kiristäjän kiinni, kiristäjä osoittautuu opettajan tuoreeksi vaimoksi, jonka kanssa opettaja on lähdössä häämatkalle.