stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Madsen

Madsen voi tarkoittaa seuraavia:
Madsen, vuosina 1903–1957 valmistettu tanskalainen pikakivääri
Madsen M50, tanskalainen konepistooli
Madsen, saksalainen indie rock -yhtye
Madsen, sukunimenä:
Alexander Madsen (s. 1955), suomalainen koripalloilija
Alfred Madsen (1888–1962), norjalainen poliitikko
Bent Madsen, tanskalainen sosiaalipedagogi
Bo Madsen, tanskalainen kitaristi
Charlotte Sahl-Madsen (s. 1964), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Christian Rabjerg Madsen (s. 1986), tanskalainen poliitikko ja ministeri
David Madsen, yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija
Emma Madsen (s. 1988), tanskalainen jalkapalloilija
Gitte Madsen (s. 1969), tanskalainen käsipalloilija
Hans Meulengracht Madsen (1885–1966), tanskalainen kilpapurjehtija
Holger-Madsen, alk. Holger Madsen (1878–1943), tanskalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä
Inger Gammelgaard Madsen (s. 1960), tanskalainen kirjailija ja graafinen suunnittelija
Jeff Madsen (s. 1985), yhdysvaltalainen pokeriammattilainen
Kristian Madsen (1893–1988), tanskalainen voimistelija
Lars Jørgen Madsen (1871–1925), tanskalainen ampuja ja olympiavoittaja
Mark Madsen (s. 1984), tanskalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
Mette Madsen (1924–2015), tanskalainen kirjailija, poliitikko ja ministeri
Michael Madsen (s. 1957), yhdysvaltalainen näyttelijä
Michael Madsen (s. 1980), tanskalainen jääkiekkomaalivahti
Michaela Madsen (s. 1993), suomalainen lentopalloilija
Morten Madsen (s. 1987), tanskalainen jääkiekkoilija
Peter Madsen (s. 1971), tanskalainen keksijä
Rikke Marie Madsen (s. 1997), tanskalainen jalkapalloilija
Svend Madsen (1897–1990), tanskalainen voimistelija ja olympiavoittaja
Svend Åge Madsen (s. 1939), tanskalainen kirjailija
Tue Madsen (s. 1969), tanskalainen musiikkituottaja, äänittäjä, miksaaja ja masteroija
Vigo Madsen (1889–1979), tanskalainen voimistelija
Virginia Madsen (s. 1961), yhdysvaltalainen näyttelijä
Yasmine Madsen (s. 1999), suomalainen lentopalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Madsen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Villiviinit

| Villiviinit |
| --- | --- |
 Imukärhivilliviini Parthenocissus quinquefolia
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Vitales
Heimo::  Viiniköynnöskasvit Vitaceae
Suku::  Villiviinit Parthenocissus  Planch.
Katso myös
   Villiviinit Wikispeciesissä   Villiviinit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Villiviinit (Parthenocissus) on köynnöskasvien suku, johon kuuluu noin kymmenen lajia. Niitä kasvaa luonnonvaraisina Himalajalla, Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.
Suomessa kasvatetaan koristekasvina yleisesti kahta villiviinilajia: säleikkövilliviiniä (Parthenocissus inserta, myös Parthenocissus vitacea) ja imukärhivilliviiniä (Parthenocissus quinquefolia).
Villiviini juurtuu vedessä tai mullassa, ja kasvaa helposti säleikössä tai penkereessä ylöspäin.[lähde? ]
Villiviinilajeja

kiinanvilliviini (Parthenocissus henryana)
teksasinvilliviini (Parthenocissus heptaphylla)
säleikkövilliviini (Parthenocissus inserta tai Parthenocissus vitacea)
imukärhivilliviini (Parthenocissus quinquefolia )
tulivilliviini eli imukärhivilliviini (P. quinquefolia cv. 'Engelmannii')
raatihuonevilliviini (Parthenocissus tricuspidata)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Parthenocissus
Suomen Lajitietokeskus: Villiviinit – Parthenocissus
Savela, M. Villiviinit (Parthenocissus) Life.
Madurain piirikunta

Madurain piirikunta (tamiliksi மதுரை மாவட்டம், Maturai māvaṭṭam) on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu lännestä Thenin piirikuntaan, pohjoisesta Dindigulin piirikuntaan, idästä Sivagangan piirikuntaan ja etelästä Virudhunagarin piirikuntaan.
Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 3 038 252 asukasta.
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1964

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1964 järjestettiin 27.–28. kesäkuuta Lahdessa.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Lahden Urheilijat | 41,9 | Olavi Heikkilä | Aarno Musku | Reijo Salonen | Reijo Toivonen |
| 2. | Turun Toverit | 42,7 | Eero Vihervä | Pentti Rekola | Jukka Palomäki | Martti Sirkiä |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 43,0 | Seppo Kuusiola | Lauri Tarasti | Heikki Jaroma | Rainer Stenius |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.16,6 | Seppo Kuusiola | Jorma Takala | Hannu Ehoniemi | Pekka Juutilainen |
| 2. | Turun Toverit | 3.19,8 | Kalevi Gunn | Teppo Veräjänkorva | Jarkko Mattila | Eero Vihervä |
| 3. | Lahden Urheilijat | 3.20,0 | Risto Pekkala | Paavo Hyvönen | Aarno Musku | Reijo Salonen |
4 × 800 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 7.38,9 | Hannu Ehoniemi | Reijo Järvinen | Jaakko Tuominen | Pekka Juutilainen |
| 2. | Helsingfors IFK | 7.44,6 | Rainer Rönn | Bengt Grundfeldt | Kaarlo Pärnänen | Harri Jansson |
| 3. | Kaipolan Vire | 7.46,8 | Olavi Lintunen | Niilo Kortelainen | Voitto Koskinen | Olavi Salonen |
4 × 1 500 m
| 1. | Turun Urheiluliitto | 15.54,0 | Erkki Nurminen | Olavi Kivimäki | Simo Saloranta | Reijo Takko |
| 2. | Kaipolan Vire | 15.59,4 | Niilo Kortelainen | Olavi Lintunen | Esko Sirén | Olavi Salonen |
| 3. | Tampereen Pyrintö | 16.07,6 | Pekka Rantanen | Aarno Tissari | Jorma Virtanen | Toivo Riihijärvi |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingin Naisurheilijat | 49,6 | Brita Johansson | Tuovi Vahtera | Liisa Niekka | Hilkka Ahlström |
| 2. | Vaasan Vasama | 51,4 | Tiina Leinonen | Riitta Mäkynen | Leila Nyman | Sirkka Norrlund |
| 3. | Tampereen Urheilijat -38 | 51,5 | Arja Koivisto | Marja-Terttu Holma | Pirjo Montonen | Ritva Luopio |
3 × 800 m
| 1. | Kuortaneen Kunto | 7.14,0 | Seija Kuha | Hannele Kuusela | Eeva-Liisa Kalliolahti |  |
| 2. | Saarijärven Pullistus | 7.31,1 | Lahja Nyrönen | Aira Salminen | Airi Ahonen |  |
| 3. | Kouvolan Urheilijat | 7.41,6 | Eeva Haimi | Irma Kari | Pirkko Ahtiainen |  |
Maamehiläiset

| Maamehiläiset |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Yläheimo::  Mesipistiäiset Apoidea
Heimo::  Maamehiläiset Andrenidae  Latreille, 1802
Katso myös
   Maamehiläiset Wikispeciesissä   Maamehiläiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maamehiläiset (Andrenidae) on mesipistiäisiin kuuluva hyönteisten heimo. Siihen kuuluu noin neljätuhatta lajia, joista noin neljääkymmentä tavataan Suomessa. Mehiläisten heimojaosta on erilaisia käsityksiä; maamehiläiset saattavat olla myös Apidae -heimon alaheimo.
Maamehiläiset ovat keskikokoisia mehiläisiä, jotka elävät yksin (eivätkä yhdyskuntina) ja kaivavat pesäkolonsa maahan.  Osalla heimon lajeista, varsinkin Panurginae-alaheimossa, myrkkypistin on niin pieni, ettei se ole tehokas puolustautumiseen. Sen sijasta ne käyttävät vahvoja leukojaan puremaan hyökkääjää kivuliaasti.
Alaheimot

Andreninae
Oxaeinae
Panurginae
Aiheesta muualla

Laji.fi: Maamehiläiset (Andrenidae)
ITIS: Andrenidae (englanniksi)
UniProt, Taxonomy: Andrenidae (englanniksi)
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Andrenidae (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Andrenidae
Villivarsa

| Villivarsa |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  Aikakauslehti
Julkaisija:  Otavamedia
Levikki:  10 705 (2014)
Perustettu:  1983
Lakkautettu:  2016
Päätoimittaja:  Emma Koivula
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  12 numeroa vuodessa
Aiheesta muualla
www.villivarsa.fi
Villivarsa oli vuodesta 1983 vuoteen 2016 kerran kuukaudessa ilmestynyt hevosista kiinnostuneiden nuorten aikakauslehti. Lehti sisälsi muun muassa hevosaiheisia juttuja, julisteita sekä sarjakuvia. Lehteä kustansi Otavamedia.
Päätoimittajia

Hannele Willberg 1984–1987
Minna Salomaa 1987–1991
Hannele Willberg 1991–
Aiheesta muualla

Villivarsan blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
Madurai

| Madurai |
| --- | --- |
 Madurai
 Koordinaatit: 9.92°N, 78.12°E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Tamil Nadu
Piirikunta:  Madurain piirikunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Thenmozhi Gopinathan
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  143 km²
Korkeus:  100,58 m
Väkiluku (2011):  1 465 625
 – Väestötiheys:  10 218 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Madurai (tamiliksi மதுரை, Maturai) on kaupunki Tamil Nadun osavaltiossa Intiassa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 1 465 625 asukasta, mikä tekee siitä Tamil Nadun kolmanneksi suurimman kaupungin. Se sijaitsee Vaigai-joen varrella 48 kilometriä Dindigulista kaakkoon. Madurai tunnetaan Meenakshi Ammanin temppelistä, joka on yksi tärkeimpiä Shivan temppeleitä, ja vetää puoleensa niin matkailijoita kuin pyhiinvaeltajia.
Madurain alueen työllistäjiä ovat maanviljely, matkailu, tekstiiliteollisuus sekä viljelystuotteiden pienimuotoinen jalostaminen.
Meenakshi Ammanin temppelin torni Maduraissa
Luettelo Marylandin kuvernööreistä

Tämä on luettelo Marylandin kuvernööreistä.
Luettelo etnisistä ryhmistä

Tälle sivulle on koottu luetteloa etnisistä ryhmistä.
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z
| --- | --- |
 A aboriginaalit  aboriginit  afarit  afrikaanerit  agulit  ainut  albaanit  amharat  apassit  arabit  armenialaiset  assyrialaiset  asturialaiset  avaarit  azerit B bakat  bambarat  baškiirit  baskit  bateket  batswanat  berberit  beduiinit  bjarmit  bengalit  bosniakit  bulgarialaiset  burjaatit  burgherit  busmannit, katso sanit  buurit C cajun  cherokeet D damarat  dinkat  druusit E egyptiläiset  englantilaiset  eskimot  espanjalaiset  evenkit  eveenit F fidžiläiset  flaamit  fulbet  färingit G gagauzit  georgialaiset  giljakit  gujaratit H hakassit  han-kiinalaiset  hausat  havaijilaiset  hererot  himbat  hmongit  hollantilaiset  khoikhoit  hui-kiinalaiset  hutut I igbot  inkerikot  inuitit  intialaiset  irlantilaiset  islantilaiset  italialaiset  itelmit J jakuutit  japanilaiset  jatit  jorubat  jukagiirit  jupikit  juutalaiset K kalashit  kaldealaiset  kazakit  kalmukit  kashmiripanditit  khoikhoit  khoit  kirgiisit  komit  kongot  korealaiset  korjakit  kreikkalaiset  kroaatit  kurdit  kveenit L laot  latinot  latvialaiset  lhobat  liettualaiset  liiviläiset  lotukot  lyydiläiset :  M macuat  maltalaiset  mandinkat  mantšut  maorit  marit  moldovalaiset  malaijit  malajalit  mingrelit  makedonialaiset  mayat  minangkabaut  mongolit  montenegrolaiset  mordvalaiset  moriorit N namat  nanait  navahot  nenetsit  norjalaiset O oneidat  oromot  osseetit  ovambot P palestiinalaiset  pataanit  portugalilaiset  puolalaiset  parsit  persialaiset  punjabit Q qiangit  quichet R rajputit  ranskalaiset  romanialaiset  romanit  ruotsalaiset  ruteenit  rutulit S saamelaiset  saksalaiset  sanit  setukaiset  šerpat  sindhit  skotit  slovakit  sloveenit  somalit  sorbit  sothot  suomalaiset  suomenruotsalaiset  swazit  syrjäänit, nyk. komit T tadžikit  tahitilaiset  tamilit  tariagit  tataarit  telugut  thait  tigret  tiibetiläiset  tanskalaiset  tswanat  tšetšeenit  tšekit  tšuktšit  tšuvantsit  tuaregit  tunguusit, nyk. evenkit  turkkilaiset  turkmeenit  tutsit U udmurtit  uiguurit  ukrainalaiset  unkarilaiset  uzbekit V, W valkovenäläiset  vatjalaiset  venäläiset  vepsäläiset  vietnamilaiset  virolaiset  wolofit X xambit  xhosat Y yanomamit  yit  yuguurit Z zulut
Luettelo esihistoriallisista kivirakennelmista

Carnacin menhireitä.
Tämä on luettelo esihistoriallisista kivirakennelmatyypeistä.
Jatulintarha
Jätinkirkko
Megaliitit
Menhir
Carnacin menhirit
Stonehenge
Aveburyn kivikehä
Moait
Röykkiöhauta
Viljelystila

Viljelystila tarkoittaa yleisnimityksenä maatilaa, jolla harjoitetaan pellon, laitumen ja niityn viljelyä ja kasvien hyväksikäyttöä. Tavallisesti se tapahtuu omistajan hoitamana.
Suomen oikeushistoriassa ja maatalouden historiassa viljelystila tarkoittaa erityisesti erästä asutuslainsäädännön mukaista tilatyyppiä. Vuosina 1959–1977 voimassa olleen maankäyttölain mukaan viljelystilaan tuli kuulua niin paljon maatalousmaata ja maatalouskäyttöön raivattavissa olevaa maata, että keskikokoinen perhe saattoi saada siitä mahdollisten metsätulojen avustamana pääasiallisen toimeentulonsa. Viljelystilaa perustettaessa annettiin maatalousmaata ja maatalouskelpoista maata korkeintaan 20 sekä Lapin läänissä ja muualla syrjäseudulla enintään 30 muunnettua peltohehtaaria. Metsämaata liitettiin viljelystilaan niin paljon, että sen vuotuinen tuotto oli korkeintaan 75–125 kiintokuutiometriä kuorettomaksi runkopuuksi arvioituna. Jos seudulla oli metsämaata vähän ja maatalousmaata ja maatalouskelpoista maata runsaasti, voitiin viljelystilalle antaa enemmän maata maataloutta varten korvaamaan vähäistä metsämaata.
Luettelo Brasilian diplomaattisista edustustoista

Kartta maista, joissa sijaitsee Brasilian diplomaattinen edustusto
Tämä on luettelo Brasilian diplomaattisista edustustoista.
Eurooppa

Alankomaat
Haag (Suurlähetystö)
Rotterdam (Pääkonsulaatti)
Armenia
Jerevan (Suurlähetystö)
Azerbaidžan
Baku (Suurlähetystö)
Belgia
Bryssel (Suurlähetystö)
Bulgaria
Sofia (Suurlähetystö)
Espanja
Madrid (Suurlähetystö)
Barcelona (Pääkonsulaatti)
Kreikka
Ateena (Suurlähetystö)
Kroatia
Zagreb (Suurlähetystö)
Irlanti
Dublin (Suurlähetystö)
Italia
Rooma (Suurlähetystö)
Milano (Pääkonsulaatti)
Itävalta
Wien (Suurlähetystö)
Norja
Oslo (Suurlähetystö)
Portugali
Lissabon (Suurlähetystö)
Porto (Pääkonsulaatti)
Puola
Varsova (Suurlähetystö)
Ranska
Pariisi (Suurlähetystö)
Cayenne (Pääkonsulaatti)
Romania
Bukarest (Suurlähetystö)
Ruotsi
Tukholma (Suurlähetystö)
Saksa
Berliini (Suurlähetystö)
Frankfurt (Pääkonsulaatti)
München (Pääkonsulaatti)
Serbia
Belgrad (Suurlähetystö)
Slovakia
Bratislava (Suurlähetystö)
Slovenia
Ljubljana (Suurlähetystö)
Suomi
Helsinki (Suurlähetystö)
Sveitsi
Bern (Suurlähetystö)
Geneve (Pääkonsulaatti)
Zürich (Pääkonsulaatti)
Tanska
Kööpenhamina (Suurlähetystö)
Tšekki
Praha (Suurlähetystö)
Ukraina
Kiova (Suurlähetystö)
Unkari
Budapest (Suurlähetystö)
Pyhä istuin
Rooma (Suurlähetystö)
Venäjä
Moskova (Suurlähetystö)
Britannia
Lontoo (Suurlähetystö)
Pohjois-Amerikka ja Karibia

Antigua ja Barbuda
St. John’s (Suurlähetystö)
Bahama
Nassau (Suurlähetystö)
Barbados
Bridgetown (Suurlähetystö)
Belize
Belmopan (Suurlähetystö)
Costa Rica
San José (Suurlähetystö)
Dominica
Roseau (Suurlähetystö)
Dominikaaninen tasavalta
Santo Domingo (Suurlähetystö)
El Salvador
San Salvador (Suurlähetystö)
Guatemala
Guatemala (Suurlähetystö)
Haiti
Port-au-Prince (Suurlähetystö)
Honduras
Tegucigalpa (Suurlähetystö)
Jamaika
Kingston (Suurlähetystö)
Kanada
Ottawa (Suurlähetystö)
Montreal (Pääkonsulaatti)
Toronto (Pääkonsulaatti)
Vancouver (Pääkonsulaatti)
Kuuba
Havanna (Suurlähetystö)
Meksiko
México (Suurlähetystö)
Nicaragua
Managua (Suurlähetystö)
Panama
Panamá (Suurlähetystö)
Saint Lucia
Castries (Suurlähetystö)
Saint Kitts ja Nevis
Basseterre (Suurlähetystö)
Saint Vincent ja Grenadiinit
Kingstown (Suurlähetystö)
Trinidad ja Tobago
Port of Spain (Suurlähetystö)
Yhdysvallat
Washington (DC) (Suurlähetystö ja Pääkonsulaatti)
Atlanta (Pääkonsulaatti)
Boston (Pääkonsulaatti)
Chicago (Pääkonsulaatti)
Hartford (Pääkonsulaatti)
Houston (Pääkonsulaatti)
Los Angeles (Pääkonsulaatti)
Miami (Pääkonsulaatti)
New York (Pääkonsulaatti)
San Francisco (Pääkonsulaatti)
Etelä-Amerikka

Argentiina
Buenos Aires (Suurlähetystö)
Córdoba (Pääkonsulaatti)
Mendoza (Pääkonsulaatti)
Paso de los Libres (Varakonsulaatti)
Puerto Iguazú (Varakonsulaatti)
Bolivia
La Paz (Suurlähetystö)
Santa Cruz (Pääkonsulaatti)
Cobija (Varakonsulaatti)
Cochabamba (Varakonsulaatti)
Guayaramerín (Varakonsulaatti)
Puerto Suarez (Varakonsulaatti)
Chile
Santiago de Chile (Suurlähetystö)
Ecuador
Quito (Suurlähetystö)
Guyana
Georgetown (Suurlähetystö)
Kolumbia
Bogotá (Suurlähetystö)
Leticia (Varakonsulaatti)
Paraguay
Asunción (Suurlähetystö)
Ciudad del Este (pääkonsulaatti)
Pedro Juan Caballero (Consulate)
Concepción (Varakonsulaatti)
Encarnación (Varakonsulaatti)
Salto del Guairá (Varakonsulaatti)
Peru
Lima (Suurlähetystö)
Iquitos (Konsulaatti)
Suriname
Paramaribo (Suurlähetystö)
Uruguay
Montevideo (Suurlähetystö)
Rivera (Konsulaatti)
Chui (Konsulaatti)
Artigas (Varakonsulaatti)
Rio Branco (Varakonsulaatti)
Venezuela
Caracas (Suurlähetystö)
Ciudad Guayana (Konsulaatti)
Puerto Ayacucho (Varakonsulaatti)
Santa Elena de Uairen (Varakonsulaatti)
Afrikka

Algeria
Alger (Suurlähetystö)
Angola
Luanda (Suurlähetystö)
Benin
Cotonou (Suurlähetystö)
Botswana
Gaborone (Suurlähetystö)
Burkina Faso
Ouagadougou (Suurlähetystö)
Egypti
Kairo (Suurlähetystö)
Etelä-Afrikka
Pretoria (Suurlähetystö)
Kapkaupunki (Pääkonsulaatti)
Etiopia
Addis Abeba (Suurlähetystö)
Gabon
Libreville (Suurlähetystö)
Ghana
Accra (Suurlähetystö)
Guinea
Conakry (Suurlähetystö)
Guinea-Bissau
Bissau (Suurlähetystö)
Kamerun
Yaoundé (Suurlähetystö)
Kap Verde
Praia (Suurlähetystö)
Kenia
Nairobi (Suurlähetystö)
Kongon tasavalta
Brazzaville (Suurlähetystö)
Kongon demokraattinen tasavalta
Kinshasa (Suurlähetystö)
Libya
Tripoli (Suurlähetystö)
Mali
Bamako (Suurlähetystö)
Mauritania
Nouakchott (Suurlähetystö)
Marokko
Rabat (Suurlähetystö)
Mosambik
Maputo (Suurlähetystö)
Namibia
Windhoek (Suurlähetystö)
Nigeria
Abuja (Suurlähetystö)
Lagos (Pääkonsulaatti)
Norsunluurannikko
Abidjan (Suurlähetystö)
Päiväntasaajan Guinea
Malabo (Suurlähetystö)
Sambia
Lusaka (Suurlähetystö)
São Tomé ja Príncipe
São Tomé (Suurlähetystö)
Senegal
Dakar (Suurlähetystö)
Sudan
Khartum (Suurlähetystö)
Tansania
Dar es Salaam (Suurlähetystö)
Togo
Lomé (Suurlähetystö)
Tunisia
Tunis (Suurlähetystö)
Zimbabwe
Harare (Suurlähetystö)
Aasia

Bangladesh
Dhaka (Suurlähetystö)
Etelä-Korea
Soul (Suurlähetystö)
Filippiinit
Manila (Suurlähetystö)
Intia
New Delhi (Suurlähetystö)
Mumbai (Pääkonsulaatti)
Indonesia
Jakarta (Suurlähetystö)
Iran
Teheran (Suurlähetystö)
Irak
Bagdad (Suurlähetystö)
Israel
Tel Aviv (Suurlähetystö)
Itä-Timor
Dili (Suurlähetystö)
Japani
Tokio (Suurlähetystö)
Hamamatsu (Pääkonsulaatti)
Nagoya (Pääkonsulaatti)
Jordania
Amman (Suurlähetystö)
Kazakstan
Astana (Suurlähetystö)
Kiina
Peking (Suurlähetystö)
Kanton (Pääkonsulaatti)
Hongkong (Pääkonsulaatti)
Shanghai (Pääkonsulaatti)
Kuwait
Kuwait (Suurlähetystö)
Libanon
Beirut (Suurlähetystö)
Malesia
Kuala Lumpur (Suurlähetystö)
Oman
Masqat (Suurlähetystö)
Pakistan
Islamabad (Suurlähetystö)
Palestiinalaishallinto
Ramallah (Representative Office)
Pohjois-Korea
Pjongjang (Suurlähetystö)
Qatar
Doha (Suurlähetystö)
Saudi-Arabia
Riad (Suurlähetystö)
Singapore
Singapore (Suurlähetystö)
Sri Lanka
Colombo (Suurlähetystö)
Syyria
Damaskos (Suurlähetystö)
Taiwan
Taipei (Kaupallinen toimisto)
Thaimaa
Bangkok (Suurlähetystö)
Turkki
Ankara (Suurlähetystö)
Vietnam
Hanoi (Suurlähetystö)
Yhdistyneet arabiemiirikunnat
Abu Dhabi (Suurlähetystö)
Dubai (Trade Office)
Oseania

Australia
Canberra (Suurlähetystö)
Sydney (Pääkonsulaatti)
Uusi-Seelanti
Wellington (Suurlähetystö)
Kansainväliset järjestöt

Addis Ababa (Afrikan unionin pysyvä tarkkailija)
Bryssel (Euroopan unionin edustusto)
Geneve (Yhdistyneiden kansakuntien pysyvä edustusto)
Lissabon (Edustusto  Portugalinkielisten maiden yhteisössä)
New York (Yhdistyneiden kansakuntien pysyvä edustusto)
Montevideo (Pysyvä edustustot Latinalaisen Amerikan yhdentymisliitossa  ja Mercosurissa )
Pariisi (Pysyvä edustusto UNESCOssa )
Rooma (Pysyvä edustusto FAO:ssa)
Wien (Yhdistyneiden kansakuntien pysyvä edustusto)
Washington DC  (Pysyvä edustusto Amerikan valtioiden järjestössä)
Brasilian suurlähetystö Berliinissä
Brasilian suurlähetystö Helsingissä
Brasilian suurlähetystö Lontoossa
Brasilian suurlähetystö Madridissa
Brasilian suurlähetystö Moskovassa
Palazzo Pamphilj, Brasilian suurlähetystö Roomassa
Brasilian suurlähetystö Prahassa
Brasilian suurlähetystö Wienissä
Brasilian suurlähetystö Washington DC:ssä
Suurlähettilään asunto Ottawassa
Brasilian suurlähetystö Tegucigalpassa, Hondurasissa
Brasilian suurlähetystö Buenos Airesissa
Brasilian suurlähetystö Canberrassa
Makolan kaivos

Makolan nikkelikaivos sijaitsee Nivalan Makolassa ja se oli toiminnassa 1941–1954. Kaivos tuotti nikkeliä ja kuparia.
Malminetsintää harrastanut pienviljelijä Kusti Ainasoja (1895–1950) löysi heinäkuussa 1936 Makolan läheltä serpentiinikiven josta hän lähetti malminäytteitä Geologiselle toimikunnalle. Näytteiden perusteella Makolan malmio löytyi seuraavana vuonna ja samalla löydettiin myös Hituran nikkelimalmio noin kolmen kilometrin päästä Makolasta.
Makolan kaivoksen rakennustyöt aloitettiin 1940 ja malmintuotanto alkoi seuraavana vuonna. Kaivos oli toiminnassa vuoteen 1954. Malmin louhinta alkoi avolouhoksesta, mutta jo 1941 aloitettiin 220 metriä syvän tuotantokuilun rakentaminen. Kaivoksen toiminta päättyi 1954, kun käyttökelpoiset malmivarat oli louhittu loppuun. Kaivoksesta tuotti toiminta-aikanaan yhteensä 44 064 tonnia nikkeli-kuparirikastetta.
Kaivoksen tuotantorakennukset purettiin toiminnan päätyttyä. Tuotantokuilu suljettiin betonikannella ja ympäröitiin metalliaidalla. Kaivoksen yhteydessä ollut avolouhos on nykyisin täyttynyt vedellä. Kaivoksen rikastushiekkavarasto on myös jäljellä ja sitä on käytetty rallicrossi- ja moottorikelkkaratana.
Kaivoskylän rakennukset myytiin Nivalan kunnalle ja siellä toimi jonkin aikaa ammatillinen kurssikeskus. Myöhemmin asuintalot myytiin yksityisille ja niistä muutama on vielä asuinkäytössä.
Lukuvuosi

Lukuvuosi  (lyhenne lkv. tai lv.) on vuoden mittainen, yhdestä tai useammasta lukukaudesta ja niiden väliin ja keskelle jäävistä lomista muodostuva jakso, jonka aikana luokallisessa koulussa suoritetaan yhden luokkatason opinnot. Pohjoisella pallonpuoliskolla kouluvuosi alkaa yleensä syksyllä ja päättyy kesälomaan, kun taas eteläisellä pallonpuoliskolla kouluvuosi seuraa usein kalenterivuotta.
Kouluvuosi Suomessa

Suomessa peruskoulun lukuvuosi alkaa perusopetuslain 23 §:n mukaan 1. elokuuta ja päättyy 31. heinäkuuta, ja lukuvuodessa on oppilailla 190 työpäivää. Jos itsenäisyyspäivä, vappu tai loppiainen sattuu muuksi arkipäiväksi kuin lauantaiksi, lukuvuosi voi olla vastaavasti lyhyempi.
Opetuksen alku- ja lopetuspäivää ei ole laissa määritelty. Koulutyö alkaa yleensä elokuun toisella viikolla, mutta tarkemmin asiasta päättää kukin kunta. Sen sijaan on asetuksella säädetty, että koulutyö päättyy "viikon 22 viimeisenä arkipäivänä", joka on aikaisintaan 29. toukokuuta ja viimeistään 5. kesäkuuta.
Kesäloma alkaa koulutyön päättyessä ja päättyy seuraavan kouluvuoden koulutyön alkaessa kunnan päättämänä ajankohtana yleensä elokuun puolenvälin aikoihin.
Syyslomaa tai talvilomaa ei ole määritetty lainsäädännössä, vaan periaatteessa kunnat voivat päättää niiden pituuden ja ajankohdan itsenäisesti. Käytännössä kuitenkin esimerkiksi eri oppilaitosten yhteistyön takia loma-ajoista päätetään usein seutukunnittain tai laajemminkin alueellisesti. Talviloman ajankohta määrättiin aikaisemmin valtakunnallisesti ja porrastettiin kolmelle viikolle, ja tätä käytäntöä noudatetaan yhä yleisesti. Talvilomasta, josta käytetään myös nimitystä hiihtoloma, on kuitenkin olemassa Kuntaliiton ja Opetushallituksen suositus, jonka mukaan se porrastettaisiin maakunnittain viikoille 8–11.