stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joan Jett
Elämä > Sooloura

The Runawaysin hajottua Joan Jett päätti lähteä soolouralle. Aluksi hän äänitti joitakin kappaleita Englannissa entisten Sex Pistols -jäsenten Steve Jonesin ja Paul Cookin avustuksella. Sitten hän palasi Los Angelesiin ja tuotti punkyhtye The Germsin albumin GI. Hän oli myös näyttelijänä kuvauksissa, joissa tehtiin The Runaways’sta kertovaa elokuvaa, mutta sen tekeminen jäi kesken. Jettin elämän ja uran kannalta tärkein asia oli kuitenkin tutustuminen Kenny Lagunaan, josta tuli Jettin tuottaja ja lauluntekijä. Jett ja Laguna äänittivät albumillisen kappaleita, mutta mikään levy-yhtiö ei kiinnostunut levyn julkaisemisesta. Lopulta he laittoivat säästönsä yhteen ja julkaisivat sen itse. Omakustanne Joan Jett myi lopulta sen verran, että Boardwalk Records päätti julkaista sen uudelleen vuonna 1981 nimellä Bad Reputation. Levy menestyi varsin hyvin, ja Jett kokosi taustayhtyeekseen The Blackheartsin. Yhtyeeseen tuli kitaristiksi Ricky Byrd, basistiksi Gary Ryan ja rumpaliksi Lee Crystal. He julkaisivat loppuvuonna 1981 albumin I Love Rock n’ Roll, ja siitä tuli valtava menestys. Albumin nimikappale, joka oli lainakappale The Arrowsilta, oli Billboard Hot 100 -listalla seitsemän viikkoa ykkösenä. Kaksi muutakin lainakappaletta, Tommy James and the Shondellsin "Crimson and Clover" ja Gary Glitterin "Do You Wanna Touch Me", ylsi listoilla 20 parhaan joukkoon.
Tämän jälkeen Joan Jett on julkaissut säännöllisesti albumeja tähän päivään asti. Albumia I Love Rock n’ Roll vastaavaa menestystä ei ole kuitenkaan tullut. Vuonna 1988 julkaistulta Up Your Alley -albumilta single "I Hate Myself For Loving You" oli Yhdysvaltojen singlelistalla kahdeksas. Viimeisin albumi on vuonna 2006 julkaisu Sinner.
Joan Jett myös esittää pääosaa Michael J. Foxin kanssa elokuvassa Matkalla maineeseen (engl. Light of Day),Big Driver(2014).
Diskografia

Sooloura:
Joan Jett (1980)
Bad Reputation (1981)
The Blackheartsien kanssa:
I Love Rock 'n' Roll (1981)
Album (1983)
Glorious Results of a Misspent Youth (1984)
Good Music (1986)
Up Your Alley (1988)
Notorious (1991)
Pure and Simple (1994)
Sinner (2006)
Unvarnished (2013)
Changeup (2022)
Cover-albumit:
The Hit List (1990)
Joan Jett Suomessa

10.5.1984 Nivala, Tuiskula
8.6.2000 Oulu, Raksila
8.6.2010 Helsinki, Kyläsaari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joan Jett Wikimedia Commonsissa
Joan Jettin sivusto (englanniksi)
Joan Jett konsertissa 1980-luvulla.
Jääkiekon I-divisioonan kausi 1986–1987

| Jääkiekon I-divisioonan kausi 1986–1987 |
| --- | --- |
Nousseet joukkueet:  KooKoo
Pudonneet joukkueet:  Heinolan Kiekko
Ylempi sarjataso:  SM-liiga
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1985-1986 :  1987-1988 → 
Kausi 1986–1987 oli järjestyksessään 13. pelattu I-divisioonakausi. KooKoo nousi suoraan SM-liigaan voitettuaan I-divisioonan mestaruuden. TuTo, HPK ja JoKP etenivät SM-liigan karsintaan, mutta karsinnoista eivät nousseet liigaan. Heinolan Peliitat putosi alempaan sarjaan.
Pelijärjestelmä

Runkosarjassa jokainen kahdestatoista joukkueesta pelasi yhteensä 44 peliä. Voittaja nousi suoraan SM-liigaan. Sijoilla 2–4 olleet joukkueet etenivät SM-liigan karsintoihin. Sijalla 12 ollut joukkue putosi seuraavaksi kaudeksi II-divisioonaan. Jokainen joukkue sai kaksi pistettä voitosta, yhden pisteen tasapelistä ja nolla pistettä tappiosta.
|  | Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | KooKoo Kouvola | 44 | 36 | 2 | 6 | 302:137 | 74 |
| 2. | TuTo Turku | 44 | 28 | 1 | 15 | 234:120 | 57 |
| 3. | HPK Hämeenlinna | 44 | 27 | 1 | 16 | 223:165 | 55 |
| 4. | JoKP Joensuu | 44 | 25 | 2 | 17 | 231:190 | 52 |
| 5. | SaiPa Lappeenranta | 44 | 23 | 5 | 16 | 205:201 | 51 |
| 6. | Sport Vaasa | 44 | 23 | 1 | 20 | 200:203 | 47 |
| 7. | Ketterä Imatra | 44 | 19 | 1 | 24 | 195:237 | 39 |
| 8. | Kiekko-Reipas Lahti | 44 | 18 | 3 | 23 | 193:241 | 39 |
| 9. | SaPKo Savonlinna | 44 | 17 | 2 | 25 | 221:215 | 36 |
| 10. | Karhu-Kissat Helsinki | 44 | 16 | 4 | 24 | 189:236 | 36 |
| 11. | FoPS Forssa | 44 | 15 | 1 | 28 | 217:292 | 31 |
| 12. | Peliitat Heinola | 44 | 4 | 3 | 37 | 131:306 | 11 |
Lyhenteet: O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt
Pelijärjestelmä > Liigakarsinta

|  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | KalPa | HPK | TuTo | JoKP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KalPa | 6 | 4 | 2 | 0 | 30 | 18 | +12 | 10 | x | 5-2 | 1-1 | 5-4 |
| HPK | 6 | 3 | 2 | 1 | 37 | 20 | +17 | 8 | 6-6 | x | 5-2 | 12-2 |

| TuTo | 6 | 1 | 3 | 2 | 23 | 23 | 0 | 5 | 3-8 | 5-5 | x | 10-2 |
| JoKP | 6 | 0 | 1 | 5 | 12 | 41 | -29 | 1 | 2-5 | 0-7 | 2-2 | x |
KalPa säilyi SM-liigassa.
Pelijärjestelmä > I-divisioonakarsinta

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FoPS | 8 | 5 | 0 | 3 | 51 | 36 | +15 | 10 |
| VaKi | 8 | 5 | 0 | 3 | 40 | 35 | +5 | 10 |
| Kiekko-Vesa | 8 | 5 | 0 | 3 | 41 | 39 | +2 | 10 |
| EVU | 8 | 4 | 0 | 4 | 46 | 42 | +4 | 8 |
| VG-62 | 8 | 1 | 0 | 7 | 32 | 57 | -25 | 2 |
FoPS säilytti I-divisioonapaikkansa maalieron turvin. VaKi ja Kiekko-Vesa pelasivat uusintaottelun, jonka VaKi voitti 4-3 nousten I-divisioonaan.
Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehittämispankki

Vuonna 1949 IBRD:n johtajana toimi Eugene R. Black.
Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki (engl. International Bank for Reconstruction and Development, IBRD) on osa Maailmanpankkia. Se on kansainvälinen järjestö, joka perustettiin alun perin rahoittamaan pitkäaikaisilla lainoilla toisen maailmansodan jälkeistä jälleenrakennusta. Bretton Woodsin konferenssin yhteydessä perustetun IBRD:n päämaja sijoitettiin New Yorkiin. IBRD myöntää lainoja valtioille ja joillekin julkishallinnon toimijoille, joilla on valtiontakaus. Ensimmäinen laina myönnettiin Ranskalle vuonna 1947. Nykyisin IBRD rahoittaa suuria hankkeita Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa; esimerkiksi moottoriteitä, lentokenttiä ja voimalaitoksia. 1990-luvun alusta alkaen IBRD on rahoittanut hankkeita myös Itä-Euroopassa ja entisen Neuvostoliiton alueella.
Jällivaaran murteet

Jällivaaran murteet ovat Tornionjokilaakson länsipuolella Ruotsissa napapiirillä puhuttuja peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvia suomen kielen murteita. Murrealueen keskuspaikkoja ovat Jällivaara, Nattavaara ja Killivaara.
Ruotsissa Jällivaaran murteiden katsotaan muodostavan yhdessä Tornionlaakson murteiden kanssa meänkielen, joka on yksi Ruotsin virallisista vähemmistökielistä ollen tasa-arvoinen muiden muassa suomen kielen kanssa.
Jällivaaran murteille tyypillisiä, sen itäpuolella puhutuista Tornion murteista poikkeavia, piirteitä ovat muun muassa vokaalisoinnusta poikkeaminen (esimerkiksi kyla – kylä), kolmoisääntiöiden eli triftongien esiintyminen ja poikkeavat imperfektimuodot (esimerkiksi syöi – söi) sekä passiivimuodon esiintyminen subjektisanan yhteydessä. Ruotsin kielen vaikutus sanastoon on voimakasta.
Jouhtjärvi (Äänekoski)

| Jouhtjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°42′02″N, 25°47′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskupuro:  Karinpuro Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.411.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,1 m  
Pituus:  670 m  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  1,866 km  
Pinta-ala:  18,565 ha  
Tilavuus:  0,0011504 km³ 
Keskisyvyys:  6,2 m  
Suurin syvyys:  20,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJouhtjärvi 
Jouhtjärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Laajarannan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 670 metriä pitkä, 460 metriä leveä ja sen pinta-ala on 18,6 hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,15 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00115 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyydeksi on saatu on 6,2 metriä ja suurin syvyys on 20,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,1 metriä mpy.
Kari Ruusunen

Kari Tapani Ruusunen (s. 2. joulukuuta 1948) on suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.
Ruusunen kävi keskikoulun Juhana Herttuan yhteiskoulussa Turussa 1965 ja valmistui rakennusinsinööriksi Turun teknillisestä opistosta 1972 ja diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1979. Hän oli Insinööritoimisto Kalevi Narmala Ky:n rakennesuunnittelija 1969–1974, Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen rakennustekniikan laboratorion tutkija 1974–1979 ja Oy Lohja Ab:n Nummelan tehtaan tuotekehitysinsinööri, Ikaalisten Siporex-tehtaan paikallisjohtaja ja Kafi Caravan -yksikön johtaja 1979–1988.
Wärtsilä Meriteollisuus Oy:n, vuodesta 1989 Masa-Yards Oy ja vuodesta 1991 Kvaerner Masa Yards Oy, Piikkiön tehtaan johtaja Ruusunen oli 1988–2001 ja sitten Piikkio Works Oy:n, vuodesta 2007 Aker Yards Cabins Oy ja vuodesta 2008 STX Finland Cabins Oy, toimitusjohtaja. Ruususella on ollut myös useita liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 2007.
Jämijärven kirkko

| Jämijärven kirkko |
| --- | --- |
 Jämijärven kirkko kesällä 2012
Sijainti:  Jämijärvi
Koordinaatit:  61°49′01″N, 022°41′47″E
Seurakunta:  Kankaanpään seurakunta
Rakentamisvuosi:  1860
Suunnittelija:  Georg Theodor von Chiewitz
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  n. 400
Tyylisuunta:  uusgotiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Jämijärven kirkko, sankarihaudat
1939–1944
Jämijärven kirkko on vuosina 1859–1860 rakennettu uusgoottilainen kirkkorakennus Jämijärvellä. Kirkko on muodoltaan tornillinen, tasavartinen ristikirkko ja sen on suunnitellut arkkitehti Georg Theodor von Chiewitz. Alttaritaulun on maalannut Felix Frang vuonna 1897. Urut ovat vuodelta 1929.
Kalle Wallin

Kalle Wallin on suomalainen elokuvanäyttelijä ja lentäjä. Hänen tunnetuin roolinsa oli Timo Koivusalon Pekko Aikamiespoika -elokuvien päähahmon Pekon velipuoli Kalle vuosina 1994–1997. [lähde? ]
Aiheesta muualla

Kalle Wallin Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kalle Wallin Elonetissä.
Juha Nuutinen

Juha Nuutinen (s. 1951) on suomalainen soitinrakentaja. Nuutinen aloitti kitaroiden rakentelun harrasteena 1970-luvun alkupuolella. Verstaan hän perusti vuonna 1974, keskittyen akustisiin kitaroihin. Sähkökitaroita Nuutinen alkoi rakentaa vuoden 1977 tienoilla . Hän oli myös mukana perustamassa Kitarapaja Ky:tä vuonna 1979. Omalla nimellään ja logollaan Nuutinen on tehnyt kitaroita vuodesta 1982 .
1990-luvulla tapahtuneen jalopuuvarastonsa palon jälkeen Nuutinen erikoistui kierrätysmateriaalikokeiluihin .
Kitarat

Nuutisen tunnetuimpia soittimia ovat esim. Juice Leskisen käyttämä Suomen kartan muotoinen Fender Telecaster -tyyppinen sähkökitara (joka näkyy mm. Sivilisaatio-levyn kannessa) sekä vanhojen äitiyspakkauksien pesuvadeista rakennetut ammekitarat. Myös 1970–80 -luvun Kitarapaja-kitarat olivat Nuutisen (pitkälti Schecterin osista) kokoamia. Nuutisen soittimia ovat käyttäneet Leskisen ohella muun muassa Raoul Björkenheim, Jukka Tolonen ja Edu Kettunen .
Suomen ainoan kitaramuseon, Lapinjärven Kitarakartanon kokoelmassa on yksi Nuutisen ammekitaroista, rakennusvuosiksi merkattu 1997-2000.
Juice Leskiselle tehty "Suomi-kitara"

Leskinen tilasi Nuutiselta "Suomi-kitaran" vuoden 1977 tienoilla. Osina käytettiin Schecterin ja Fenderin osia sekä Koulukartaston Suomen karttaa. Leskisen mukaan ideana oli se että "olisi hienoa, jos kiertueella voisi nähdä, missä kohtaa Suomea milloinkin ollaan" . Kitara oli olennainen osa Leskisen 1980-luvun live-esiintymisiä ja hän lainasi sitä eturivin muusikoille keikoillaan. Soitin on useamman Leskisen levyn kansikuvassa.
Kalle da Silva Gonçalves

| Kalle da Silva Gonçalves> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. lokakuuta 1982 (ikä 42)
Kansalaisuus:   Suomi
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pelipaikka:  tukimies
Sarja:  Vaahteraliiga
Pelaajaura
Seurat:  Kuopio Steelers Jyväskylän seudun Jaguaarit Lappeenrannan Rajaritarit Helsinki Roosters Helsinki Wolverines
Pääsarjaura:  2001–2013
Kalle da Silva Gonçalves (s. 10. lokakuuta 1982) on suomalainen poliisivirkamies sekä entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja ja vapaaottelija.
Da Silva Gonçalves pelasi ensimmäisen Vaahteraliiga-ottelunsa vuonna 2001 Kuopio Steelersin riveissä. Ensimmäisen kokonaisen kautensa hän pelasi vuonna 2002 Jyväskylä Jaguarsissa. Hän pelasi Vaahteraliigassa yhteensä 13 kautta, kunnes lopetti uransa vuonna 2013. Vuonna 2002 hänet valittiin Vaahteraliigan vuoden tulokkaaksi. Da Silva Gonçalvesin pelipaikka on puolustuksen tukimies.
Da Silva Gonçalves on Vaahteraliigan kaikkien aikojen taklaaja 699,5 tilastoidulla taklauksella. Taklausten tilastointi aloitettiin vuonna 2003, joten todellisuudessa lukema on vielä suurempi.
Da Silva Gonçalves oli myös ammattilaisvapaaottelija vuosina 2005–2012. Hän kertoo Helsingin Sanomien haastattelussa, että yksi hänen urheilu-uransa huippuhetkiä oli kahden brittiläisen vapaaotteluliigan mestarin Fraser Opien voittaminen vapaaotteluhäkissä.
Da Silva Gonçalves on ammatiltaan poliisi ja työskentelee Helsingin poliisilaitoksella rikoskomisariona.
Ammattilaisottelut

| Tulos | Tilasto | Vastustaja | Tyyli | Tapahtuma | Päivämäärä | Erä | Aika | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tappio | 3-4 |  Marko Patteri | Luovutus (Keylock) | LFN 7 - Lappeenranta Fight Night 7 | 14. huhtikuuta 2012 | 2 | 1:40 |  Lappeenranta, Suomi |
| Tappio | 3-3 |  Antti Kastama | Luovutus (Takakuristus) | Cage - Challenger 2 | 3. joulukuuta 2011 | 1 | 1:43 |  Riihimäki, Suomi |
| Voitto | 3-2 |  Fraser Opie | Luovutus (Giljotiinikuristus) | LFN 6 - Lappeenranta Fight Night 6 | 7. toukokuuta 2011 | 1 | 1:44 |  Lappeenranta, Suomi |
| Tappio | 2-2 |  Alik Tseiko | Luovutus (Takakuristus) | Cage 13 - Spring Break | 8. toukokuuta 2010 | 1 | 4:39 |  Vantaa, Suomi |
| Voitto | 2-1 |  Egidijus Petrushkevicius | Päätös (Yksimielinen) | The Cage Vol. 5 - Winter War | 10. helmikuuta 2006 | 3 | 5:00 |  Lappeenranta, Suomi |
| Tappio | 1-1 |  Marcus Vänttinen | TKO | EKH - MMA Action | 14. tammikuuta 2006 | 1 | 2:35 |  Espoo, Suomi |
| Voitto | 1-0 |  Juha Alhonen | Luovutus (Lyönnit) | EKH - National Vale Tudo Competition | 10. joulukuuta 2005 | 1 | 1:02 |  Espoo, Suomi |
Kalajoen kaikuja

| Kalajoen kaikuja Pekka Himanka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 38.52
 Levy-yhtiö: Finndisc
 Levymerkki: Rondo
Pekka Himangan muut julkaisut
| Kostamuksen tyttö 1980 | Kalajoen kaikuja 1981 | Rantasaunassa 1985 |
Kalajoen kaikuja on Pekka Himangan seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1981 levymerkillä
Kappaleet

Ravihaaveita – 3.33
Koillismaan kaipuu – 3.18
Lapsuuteni joki – 2.55
Tyrvään jenkka – 2.14
Kalajoki-valssi – 3.06
Tää on vain elämää – 4.08
Ajan ratas – 2.57
Elonkorjuun aika – 2.56
Tiki-taki-taa – 3.25
Koditon – 2.23
Muistojen helminauha – 2.52
Lattiajenkka – 2.13
Liitä muistojen joukkoon – 2.52
Aiheesta muualla

Kalajoen kaikuja discogs.com -sivustolla
Jouhtjärvi (Viitasaari)

| Jouhtjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  62°56′38″N, 25°47′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskupuro:  Savipuro Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.421.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,7 m  
Pituus:  800 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,988 km  
Pinta-ala:  5,68 ha  
Tilavuus:  0.000020 km³ 
Keskisyvyys:  0,35 m  
Suurin syvyys:  1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJouhtjärvi 
Jouhtjärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Ilmolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 800 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 19 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä mpy.
KWrite

| KWrite |
| --- | --- |

 Kuvankaappaus KWritestä
Kehittäjä:  KDE, Anders Lund, Christoph Cullmann, Joseph Wenninger, Hamish Rodda, Dominik Haumann
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  2000
Vakaa versio:  24.02 (28. helmikuuta 2024) ja R14.1.1 (19. lokakuuta 2023)
Kehitystilanne:  Aktiivinen
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Tekstieditori
Alusta:  Alustariippumaton
Lisenssi:  LGPLv2
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
KWrite on KDE-työpöytäympäristöön kuuluva kevyt tekstieditori.
Ominaisuudet

HTML-vienti
Lohkojen valintatila
Koodin laskostus
Kirjanmerkit
Syntaksin korostus
Koodauksen valinta
Rivin lopun tilan valinta (Unix, Windows, Macintosh)
Sanojen täydennys
KParts-teknologia

KDE 2.x:ssä KWrite ei käyttänyt KParts-teknologiaa, jonka avulla sovelluksia voidaan upottaa toisiinsa. KWrite kirjoitettiin uudelleen tälle teknologialle, joten käyttäjä voi käyttää esimerkiksi Vim-editoria KWriteen upotettuna. Muita vaihtoehtoja ovat Qt Designer -pohjainen tekstieditori sekä KDE:n kehittynyt tekstieditori (KATE). Jälkimmäinen on oletusvaihtoehto, joka käyttää Kate-tekstieditoria.
KWriten sijainti

KWrite kuuluu KDE:n kdebase-pakettiin. KWrite on yhdistetty Kate-tekstieditoriin, ja sen lähdekoodi on kate/-hakemistossa.
Kansainvälinen joukkoliikenneliitto

Kansainvälinen joukkoliikenneliitto UITP (Union Internationale des Transports Publiques, perustettu 1885) on joukkoliikenneliikennöitsijöiden ja joukkoliikenneviranomaisten kansainvälinen yhteistyöjärjestö. Järjestön tehtäviin kuuluu tietovaihto jäsenten välillä, joukkoliikenteen tutkimus ja edunvalvonta. Järjestön toimipaikka on Bryssel.
Maailmanlaajuisesti  liitossa on noin 1 400 jäsentä yhteensä 96 valtiosta. UITP pitää maailmankonferenssin kahden vuoden välein, vuonna 2005 konferenssipaikka oli Rooma, vuonna 2007 Helsinki. Suomessa UITP:n jäseniä ovat Helsingin seudun liikenne, Helsingin kaupungin liikennelaitos, Tampereen kaupunkiliikenne sekä Turun joukkoliikennetoimisto.
UITP:llä on Brysselissä sijaitsevan päärakennuksen lisäksi 12 alueellista toimistoa maailmanlaajuisesti.
Aiheesta muualla

UITP
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1919

| Ruotsin-mestaruus 1919 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  26. tammikuuta - 16. helmikuuta
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  IFK Uppsala
Toinen sija:  IK Göta
  ← 1918 :  1920 → 
Vuoden 1919 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat IFK Uppsala ja IK Göta. Kilpailuun osallistui 12 joukkuetta.
Alkuerät

26. tammikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Hammarby IF | 14-1 | AIK |
| Mariebergs IK | 8-0 | Linköpings AIK |
| IFK Stockholm | 9-3 | Djurgärdens IF |
| IK Göta | 8-1 | Södertälje SK |
Puolivälierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Sirius | 7-2 | IF Linnéa |
| Hammarby IF | 0-11 | IFK Uppsala |
| IK Göta | 3-0 | Västerås SK |
| IFK Stockholm | 0-5 | Mariebergs IK |
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Sirius | 2-7 | IFK Uppsala |
| IK Göta | 2-1 | Mariebergs IK |
Loppuottelu

16. helmikuuta 1919 Tukholmassa.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IFK Uppsala | 8-2 | IK Göta |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: IFK Uppsala
2.: IK Göta
Juha Nurmi

| Juha Nurmi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. helmikuuta 1959 (ikä 65) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Pinka
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  oikea
Pelinumero:  17 (Tappara)
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1979–1990
Seurat:  Tappara (SML) TPS (SML) Luleå HF (SEL)
NHL-varaus:  194. varaus, 1982 Washington Capitals
Juha "Pinka" Nurmi (s. 25. helmikuuta 1959 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi Tapparassa ja TPS:ssä yhteensä 196 SM-liigan runkosarjaottelua tehoin 78+80=158. Elitserien-joukkue Luleå HF:ssä Nurmi pelasi yhteensä 141 runkosarjaottelua tehoin 62+59=121.
Ura

Nurmi oli Tapparan kasvatti. Hän debytoi SM-liigassa kaudella 1979–1980, jolloin Nurmi teki runkosarjan 36 ottelussa tehot 7+8=15. Kaudella 1980–1981 hän teki runkosarjassa tehot 8+8=16, mutta kevään 1981 pudotuspeleissä Nurmi oli tehoilla 6+10=16 Tapparan paras pistemies ja pudotuspelien pistepörssin toinen Kärppien Kari Jalosen jälkeen. Tappara voitti runkosarjan ja kausi päättyi SM-hopeaan.
Kaudella 1981–1982 Nurmi teki runkosarjassa yhden kauden piste-, maali- ja syöttöennätyksensä tehoilla 21+22=43. Hän oli Tapparan sisäisen pistepörssin toinen Jorma Sevonin jälkeen ja Nurmi jakoi joukkueen sisäisen syöttöpörssin voiton Erkki Lehtosen kanssa. Hän voitti kevään 1982 pudotuspelien piste- ja maalipörssin tehoilla 10+6=16. Kauden päätteeksi Tappara voitti Suomenmestaruuden. Washington Capitals varasi Nurmen numerolla 194 NHL:n varaustilaisuudessa 1982, mutta hän ei ikinä pelannut Pohjois-Amerikassa. Kaudella 1982–1983 Nurmi oli tehoilla 19+21=40 Tapparan toiseksi paras pistemies Timo Suden jälkeen. He jakoivat joukkueen sisäisen syöttöpörssin voiton. Kevään 1983 pudotuspeleissä Nurmi oli Tapparan paras maalintekijä kuudella osumallaan. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.
Nurmi siirtyi kaudeksi 1983–1984 TPS:ään. Hän pelasi siellä kaksi kautta, joista toinen kausi 1984–1985 päättyi SM-hopeaan. Seuraavat viisi kautta Nurmi pelasi Ruotsissa ja Elitserien-joukkue Luleå HF:ssä. Nurmi pääsi pelaamaan Elitserienin pudotuspeleissä ainoastaan kaudella 1986–1987, jolloin hän teki tehot 2+4=6 ja jakoi Luulajan sisäisen pistepörssivoiton Jari Lindgrenin ja Lars Hurtigin kanssa. Nurmi teki joukkueesta pudotuspeleissä eniten syöttöpisteitä. Hän oli tuon kauden runkosarjassa tehoilla 14+15=29 Luulajan sisäisen pistepörssin toinen Jens Hellgrenin jälkeen. Kaudella 1987–1988 Nurmi teki yhden kauden piste-ennätyksensä Elitserienissä tehoilla 20+18=38. Hän oli Hurtigin jälkeen Luulajan paras pistemies.
Kaudella 1988–1989 Nurmi pelasi vain 26 runkosarjaottelua lonkkavaivojen takia. Häneltä jäi pudotuspelit väliin. Nurmi pelasi vielä kaudella 1989–1990 11 ottelua tehoin 3+5=8, mutta lonkkavaivojen jatkuessa lääkäri suositteli hänelle uran lopettamista. Nurmi lopetti uransa 30-vuotiaana.
Maajoukkue

Nurmi edusti Suomea MM-kilpailuissa vuosina 1982 ja 1983. Hän pelasi urallaan yhteensä 27 A-maaottelua tehoin 3+9=12. Nurmi pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1979.