stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Martin Schulz

| Martin Schulz |
| --- | --- |

Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja
 19.3.2017–13.2.2018  
Edeltäjä:  Sigmar Gabriel
Seuraaja:  Olaf Scholz (vt.)
Euroopan parlamentin puhemies
 17.1.2012–17.1.2017  
Edeltäjä:  Jerzy Buzek
Seuraaja:  Antonio Tajani
Euroopan parlamentin jäsen Saksasta
 19.7.1994–19.2.2017  
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. joulukuuta 1955 (ikä 68) Hehlrath, Saksa
Ammatti:  kirjakauppias
Puoliso:  Inge Schulz (vih. 1992)
Tiedot
Puolue:  SPD
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
martinschulz.de
Martin Schulz (s. 20. joulukuuta 1955 Hehlrath) on saksalainen sosiaalidemokraattisen puolueen (SPD) poliitikko. Hän oli Euroopan parlamentin jäsen vuodesta 1994 vuoteen 2017 ja Euroopan parlamentin puhemies vuosina 2012–2017.
Euroopan parlamentissa Schulz kuului vuoteen 2017 sosialistien ja demokraattien ryhmään (S&D), jota hän johti vuosina 2004–2012.
Maaliskuussa 2014 ennen europarlamenttivaaleja Euroopan sosialidemokraattinen puolue nimesi Schulzin ehdokkaakseen Euroopan komission puheenjohtajaksi. 1. heinäkuuta 2014 Euroopan parlamentti valitsi Schulzin jatkamaan europarlamentin puhemiehenä.
Schulz valittiin maaliskuussa 2017 Saksan sosialidemokraattien puheenjohtajaksi. Hänen edeltäjänsä Sigmar Gabriel ei enää asettunut ehdokkaaksi. Schulz oli näin ollen myös puolueen liittokansleriehdokas syksyllä 2017 pidetyissä vaaleissa, ja häntä pidettiin vahvana kilpailijana Angela Merkelille. SPD kuitenkin hävisi vaalit ja Schulz aluksi ilmoitti puolueen olevan haluton muodostamaan hallitusta Merkelin kristillisdemokraattien kanssa. Kuitenkin myöhemmin Schulz suostui neuvotteluihin ja hänelle povattiin ulkoministerin salkkua. Ennen SPD:n jäsenäänestystä koalitioon liittymisestä, Schulz joutui eroamaan puolueen puheenjohtajuudesta helmikuussa 2018.
Schulz oli lupaava jalkapalloilija, jonka ura kaatui loukkaantumiseen. Sittemmin hän ryhtyi kirjakauppiaaksi. Hänet valittiin 1984 Würselenin kunnanvaltuustoon, vuonna 1987 kaupungin pormestariksi ja 1994 europarlamenttiin.
Vahanga

Vahanga
Vahanga satelliittikuvassa
| --- | --- |
Muut nimet:  Vaega
Sijainti:  Gambier Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Tuamotu, Groupe Actéon
Pinta-ala:  3,8 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vahanga on pieni atolli Tuamotun saaristossa Groupe Actéonin ryhmässä, viisi mailia Tenarungasta länteen. Atolli on kookospuiden peittämä, ja sen pinta-ala on 3,8 neliökilometriä.lähde?
30 (Adelen albumi)

| 30 Adele |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2018–2021
 Julkaistu: 19. marraskuuta 2021
 Tuottaja(t): Shawn Everett, Ludwig Göransson, Inflo, Tobias Jesso Jr., Greg Kurstin, Max Martin, Shellback
 Tyylilaji: pop, jazz, soul
 Kesto: 58.15
 Levy-yhtiö: Columbia
Listasijoitukset
  Billboard 200: 1.  Britannian albumilista: 1.  Suomen virallinen lista: 1.
Adelen muut studioalbumit
| 25 2015 | 30 2021 |   |
Singlet albumilta 30
 ”Easy on Me” Julkaistu: 15. lokakuuta 2021  ”Oh My God” Julkaistu: 29. marraskuuta 2021
30 on englantilaislaulaja Adelen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin Columbia Recordsin kautta 19. marraskuuta 2021. Adele tiedotti uuden albumin julkaisusta lokakuussa. Hänen edellinen albuminsa 25 julkaistiin marraskuussa 2015.
Albumin ensimmäinen single, ”Easy on Me”, julkaistiin 15. lokakuuta 2021. Kappale nousi singlelistan ensimmäiselle sijalle yli kymmenessä maassa ja se rikkoi ennätyksiä sekä Spotifyssa että Amazon Musicissa. Albumin toinen single, ”Oh My God”, julkaistiin 29. marraskuuta 2021.
Albumi käsittelee Adelen avioeroa, äitiyttä ja kuuluisuutta. Adelen mukaan 30 ei ole kuitenkaan eroalbumi, vaan sen kautta hän haluaa kertoa pojalleen, miksi päätyi hajottamaan tämän elämän tullakseen itse onnelliseksi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottajat | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Strangers by Nature | Adele Adkins, Ludwig Göransson | Göransson | 3.02 |  |  |  |  |  |
| 2. | Easy on Me | Adkins, Greg Kurstin | Kurstin | 3.44 |  |  |  |  |  |
| 3. | My Little Love | Adkins, Kurstin | Kurstin | 6.29 |  |  |  |  |  |
| 4. | Cry Your Heart Out | Adkins, Kurstin | Kurstin | 4.15 |  |  |  |  |  |
| 5. | Oh My God | Adkins, Kurstin | Kurstin | 3.45 |  |  |  |  |  |
| 6. | Can I Get It | Adkins, Max Martin, Shellback | Martin, Shellback | 3.30 |  |  |  |  |  |
| 7. | I Drink Wine | Adkins, Kurstin | Kurstin | 6.16 |  |  |  |  |  |
| 8. | All Night Parking (Erroll Garnerin kanssa)  | Adkins, Garner | Joey Pecoraro, Kurstin | 2.41 |  |  |  |  |  |
| 9. | Woman like Me | Adkins, Inflo | Inflo | 5.00 |  |  |  |  |  |
| 10. | Hold On | Adkins, Inflo | Inflo | 6.06 |  |  |  |  |  |
| 11. | To Be Loved | Adkins, Tobias Jesso Jr. | Jesso Jr., Shawn Everett | 6.43 |  |  |  |  |  |
| 12. | Love Is a Game | Adkins, Inflo | Inflo | 6.43 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 58.15 |  |  |  |  |  |
Kappaleet > Targetin bonuskappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottajat | Kesto |  |  |  |  |  |
| 13. | Wild Wild West | Adkins, Göransson | Göransson | 3.46 |  |  |  |  |  |
| 14. | Can't Be Together | Adkins, Kurstin | Kurstin | 4.17 |  |  |  |  |  |
| 15. | Easy on Me (Chris Stapletonin kanssa)  | Adkins, Kurstin | Kurstin | 3.44 |  |  |  |  |  |
Menestys

Albumi oli kaupallinen menestys ja se nousi albumilistojen kärkeen useassa maassa. Yhdysvalloissa albumista tuli vuoden 2021 myydyin albumi kolmen ensimmäisen päivän jälkeen. Viidessä päivässä albumi saavutti vuoden 2021 suurimman avausviikon Isossa-Britanniassa. Se on korkein naisartistin avausviikko sitten Adelen edellisen studioalbumin. Suomessa albumi nousi virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle yhdessä viikossa.
Arvostelut

The Daily Telegraph:
The Guardian:
Helsingin Sanomat:
The Independent:
Kulttuuritoimitus:
Pitchfork: 8.2/10
Rolling Stone:
Soundi:
Korjattu juliaaninen kalenteri

Korjattu juliaaninen kalenteri, Milankovićin kalenteri eli meletiaaninen kalenteri on serbialaisen tieteilijä Milutin Milankovićin vuonna 1923 laatima ehdotus kalenterin uudistamiseksi. Milanković laati ehdotuksensa ortodoksisille kirkoille, ja sen tarkoituksena oli poistaa näiden ja läntisten kirkkokuntien välillä 340 vuoden ajan, gregoriaanisen kalenterin käyttöönotosta saakka vallinnut ero kalenterien välillä, minkä vuoksi vastaavia pyhä- ja juhlapäiviä vietettiin eri kirkkokunnissa eri aikaan. Korjatun kalenterin oli määrä korvata juliaaninen kalenteri, joka oli edelleen käytössä ortodoksisissa kirkoissa kirkollisena kalenterina ja joissakin Itä-Euroopan maissa vielä 1900-luvun alussa valtiollisenakin kalenterina, vaikka gregoriaaninen kalenteri oli jo muutoin tullut lähes maailmanlaajuiseksi.
Nimitys meletiaaninen kalenteri

Nimitys meletiaaninen kalenteri johtuu Konstantinopolin ekumeeninen patriarkka Meletios IV:stä, joka kannatti uuden kalenterin käyttöönottoa.lähde?
Nimitys on lähes jäänyt pois käytöstä, koska Turkin presidentti Mustafa Kemal Atatűrk määräsi vuonna 1923 osana Kreikan ja Turkin välisiä rauhanehtoja silloisen ekumeenisen patriarkka Meletios IV:n maasta karkotettavaksi "vaarallisena kreikkalaisena separatistina". Patriarkka ilmoitti vetäytyvänsä maailmasta Athos-vuoren luostariin. Englannin laivasto lupasi taata karkotettavan turvallisuuden järjestämällä kuljetuksen yhdellä Aigeian-merellä olleista aluksistaan.lähde?
Virasta erottuaan Meletios oleskeli Athoksella joitakin vuosia, kunnes hänet nimitettiin Aleksandrian patriarkaksi. Tästä syystä nimitys meletiaaninen kalenteri jäi pois käytöstä, varsinkin kun sen pelättiin suututtavan turkkilaiset. Nykyisin sitä käyttävät vain historioitsijat.lähde?
Erot muihin kalentereihin ja karkausvuosisääntö

Nimestään huolimatta korjattu juliaaninen kalenteri on lähempänä gregoriaanista kuin juliaanista kalenteria, mutta on tähtitieteellisesti gregoriaanistakin tarkempi. Maaliskuun alusta 1600 aina helmikuun 28. päivään 2800 saakka on korjatun juliaanisen kalenterin mukaan aina sama päivämäärä kuin gregoriaanisenkin kalenterin mukaan. Korjatussa juliaanisessa kalenterissa eri kuukausiin kuuluu muutoin sama määrä päiviä kuin sekä juliaanisessa että gregoriaanisessakin kalenterissa, mutta eroa näiden kalenterien välillä on siinä, milloin on karkausvuosi ja helmikuussa on näin ollen 29 päivää. Kaikissa kolmessa kalenterissa karkausvuosi on pääsääntöisesti silloin, kun vuosiluku on jaollinen neljällä. Juliaanisessa kalenterissa näin on laita poikkeuksetta, kun taas gregoriaanisessa kalenterissa sadalla jaolliset vuodet ovat karkausvuosia vain, kun vuosiluku on jaollinen myös 400:lla. Näin ollen esimerkiksi vuodet 1800, 1900 ja 2100 eivät olleet tai tule olemaan karkausvuosia, mutta vuodet 1600, 2000 ja 2400 olivat tai ovat. Korjatussa juliaanisessa kalenterissa taas sadalla jaolliset vuodet ovat karkausvuosia vain silloin, kun vuosiluvun jakojäännös 900:lla jaettaessa on 200 tai 600. Näin ollen vuodet 2000 ja 2400 ovat karkausvuosia myös korjatun juliaanisen kalenterin mukaan, mutta vuosi 2800 ei ole, kun taas vuosi 2900 onlähde?.
Käyttöönotto > Eri kalentereita käyttävät ortodoksiset kirkot

Eri maiden ortodoksiset kirkot ovat ottaneet korjatun juliaanisen kalenterin käyttöön seuraavina ajankohtina:
10/23. maaliskuuta 1924: Konstantinopoli, Kypros ja Kreikka
1/14. maaliskuuta 1924: Puola (vain harvat seurakunnat; 2/15. kesäkuuta 2014 kirkko siirtyi takaisin juliaaniseen kalenteriin, mutta yksittäiset seurakunnat saattavat yhä käyttää korjattua juliaanista kalenteria)
1/14. lokakuuta 1924: Romania
1/14. lokakuuta 1928: Aleksandria ja Antiokia
12. huhtikuuta 1937: Albania
7/20. joulukuuta 1968: Bulgaria
Suomen ja Viron ortodoksiset kirkot ottivat vuonna 1923 käyttöön gregoriaanisen kalenterin, myös pääsiäisen ajankohdan osalta. Viron ortodoksinen kirkko liitettiin vuonna 1945 Moskovan patriarkaattiin ja se palasi juliaaniseen kalenteriin, mutta vuonna 1996 Viron ortodoksinen kirkko itsenäistyi jälleen, ja vuonna 2012 se otti käyttöön korjatun juliaanisen kalenterin.lähde?
Uutta kalenteria eivät ole ottaneet käyttöön Jerusalemin, Venäjän, Serbian, Georgian ja Ukrainan ortodoksiset kirkot, eivät myöskään Athos eivätkä Kreikan vanhakalentaristit.
Käyttöönotto > Käyttöönotto Suomen ortodoksisessa kirkossa

Patriarkka Meletios IV:n viimeisiksi virkatoimiksi jäivät Suomen liittäminen ekumeeniseen patriarkaattiin sekä Suomen uuden apulaispiispa Hermanin piispaksi vihkiminen. Tämän mahdollisti Ruotsin suurlähettilään välittämä kuningas Kustaa V:n pyyntö lykätä patriarkka Meletioksen karkotusta yli Suomen asian käsittelyn. Suurlähettilään vastuulla Kemal suostui pyyntöön ja patriarkka pysyttelikin sivussa julkisuudesta aina toimituksen alkuun asti. Aluksi uhkasi tulla ongelma siitä, onko valtuuskunnalla valtuudet hoitaa asiaa. Lopulta päätettiin, että patriarkka Tihonin vuonna 1917 Suomen kirkolle myöntämä autonomia olisi laillinen peruste tekeillä olevalle hankkeelle.
Suomen kirkko oli jäänyt ilman ylempää hengellistä ohjausta neuvostovallan tehtyä Moskovan patriarkaatin toiminnasta käytännössä mahdotonta - ja maanpakolaisten muodostaman Karlovcin synodin alaisuuteen siirtyminen oli niin kanonisista kuin poliittisistakin syistä ajatuksenakin mahdoton. Ajatus oli mahdoton, koska Suomen hallitus oli päättänyt, että valtionkirkoissa pitää noudattaa gregoriaanista ajanlaskua ja kaikkien piispojen tulee suorittaa valtion virkamiehille määrätty tutkinto suomenkielessä. Karlovcin synodin kaikki piispat tai sellaisiksi sopivat papit olivat venäjänkielisiä ja juliaanisen ajanlaskun kannalla.
Siten ainoa mahdollisuus oli siirtyä Konstantinopolin alaisuuteen ja vihkiä oma, suomalaiset vaatimukset täyttävä piispa. Tehtävään löytyi virolainen rovasti Herman Aav, Mustjalan kirkkoherra, Kuressaaren piirinvalvoja ja tuottelias uskonnollinen kirjailija. Kun Hermanin piispaksi vihkiminen oli toteutettu, patriarkka Meletios lähti Athokselle 10. heinäkuuta 1923 satamassa jo kuukauden verran häntä odottaneen englantilaisen miinalaivan kuljettamana. 2. lokakuuta 1923 hän luopui virallisesti tehtävästään.
Käyttöönotto > Pääsiäinen

Korjattuun juliaaniseen kalenteriin liittyi myös ehdotus pääsiäisen ajankohdan määrittämiseksi. Nikaian kirkolliskokous vuonna 325 oli päättänyt, että pääsiäistä oli kaikkialla kristikunnassa vietettävä kevätpäiväntasausta seuraavan täydenkuun jälkeisenä sunnuntaina. Käytännössä sen ajankohtaa ei kuitenkaan määritetä tähtitieteellisesti vaan taulukoiden (Metonin jakson ja epaktin) avulla, jotka osoittavat täydenkuun likimääräisen ajankohdan eri vuosina. Lisäksi juliaanista kalenteria käytettäessäkin on yleensä oletettu, että kevätpäiväntasaus olisi 21. maaliskuuta, vaikka kalenterin epätarkkuuden vuoksi sen on aikojen kuluessa siirtynyt varhaisemmaksi ja on nykyisin juliaanisen kalenterin mukaan tavallisesti 7. tai maaliskuuta, kun taas gregoriaanisen kalenterin mukaan se on nykyisinkin 21. maaliskuuta tai ainakin hyvin lähellä sitä. Sen sijaan korjatussa juliaanisessa kalenterissa (samoin kuin aikoinaan myös muun muassa Saksassa ja Suomessakin käytetyssä parannetussa kalenterissa) pääsiäisen ajankohta olisi määritelty tähtitieteellisesti. Tällöin se olisi useimpina vuosina, mutta ei aina, sattunut samaksi päiväksi kuin gregoriaanisessakin kalenterissa.
Istanbulin konferenssi tarkensi ehdotusta siten, että pääsiäisen ajankohtaa määritettäessä vuorokauden katsottaisiin vaihtuvan keskiyöllä Jerusalemin Pyhän haudan kirkon pituuspiirin (35°13′47.2″ itäistä pituutta) paikallisaikaalähde?, joka on 2 h 20 min 55 s edellä Greenwichin ajasta (nykyisin UTC:stä). Jos täydenkuun hetki sattuu lauantain ja sunnuntain väliseksi yöksi ennen klo 2.20.55 UTC, pääsiäispäivä olisi ollut sanottuna sunnuntaina, muussa tapauksessa viikkoa myöhemmin. Siinäkin tapauksessa, että kevätpäiväntasaus ja täysikuu sattuvat samaksi päiväksi, voidaan niiden ajankohdat tähtitieteellisesti määrittää minuutin tarkkuudella, jolloin pääsiäinen olisi ollut joko seuraavana sunnuntaina tai viikkoa myöhemmin riippuen siitä, kumpi niistä sattuu vähänkin myöhemmäksi.
Mikään ortodoksinen kirkko ei kuitenkaan ole ottanut käyttöön näin määräytyvää pääsiäisen ajankohtaa. Useimmat niistä määrittävät pääsiäisen yhä vanhan juliaanisen kalenterin mukaan, poikkeuksena Suomen ja Viron ortodoksiset kirkot, jotka viettävät pääsiäistä gregoriaanisen kalenterin mukaan, siis samaan aikaan kuin läntisetkin kirkkokunnat.
Puolesta ja vastaan esitettyjä perusteluja

Keskeisin kalenterinuudistusta puoltava perustelu on se tunnettu tosiasia, että juliaanisen kalenterin mukaisen vuoden keskimääräinen pituus poikkeaa trooppisesta vuodesta noin 12 minuutin verran. Tarpeeksi pitkän ajan kuluttua tämä johtaa siihen, että kalenterin kuukaudet ja samalla myös eri kuukausina vietettävät juhlapäivät sattuvat aivan eri vuodenaikoihin kuin alun perin.lähde?
Koska korjatusta juliaanisesta kalenterista on keskustelu lähinnä vain ortodoksisen kirkon piirissä, sen puolesta ja sitä vastaan käytetyt perustelut ovat kuitenkin pääasiassa kirkollisia ja uskonnollisia ja liittyvät varsinkin kirkollisten juhlapäivien ajankohtiin ja niiden symboliseen merkitykseen. Esimerkiksi Kristuksen syntymäjuhlaa eli joulua on vanhastaan vietetty pian talvipäivänseisauksen jälkeen. Vaikkei hänen todellista syntymäpäiväänsä tiedetäkään, on tällä ajankohdalla katsottu olevan suuri symbolinen kerlitys, sillä (pohjoisella pallonpuoliskolla) päivät alkavat sen jälkeen pidetä auringon noustessa päivä päivältä korkeammalle, mikä toisaalta kuvastaa sitä, että Kristusta on varhaiskristillisestä ajasta lähtien verrattu aurinkoon, joka toteuttaa yös Malakian profetian: "Mutta teille... on koittava vanhurskauden aurinko ja parantuminen sen siipien alla." Monissa varhaisten kirkkoisien kirjoituksissa selitetään tämän "vanhurskauden auringon" tarkoittavan Kristusta, minkä lisäksi monessa Uuden testamentin kohdassakin Jeesus yhdistetään aurinkoon ja valoon.
Uuden kalenterin kannattajat eivät katso juliaanisen kalenterin sellaisenaan olevan Jumalan pyhittämä. Sitä pidetään vain ihmisten teknisenä keksintönä, jota voidaan parantaa tai se voidaan korvata uudemmilla keksinnöillä samaan tapaan kuin monet muutkin tekniset välineet, jotka olivat yleisessä käytössä kirkon alkuaikoina, on korvattu uudemmilla keksinnöillä.lähde?
Vastustajat myöntävät, että uusi kalenteri on tähtitieteellisesti vanhaa tarkempi, mutta ovat sitä mieltä, ettei kirkollisen kalenterin tarvitsekaan olla tieteellisesti tarkka, sillä sen tarkoitus ei ole tieteellinen. Kirkollisen ja uskonnollisen tehtävänsä juliaaninen kalenteri sen sijaan suoritti heidän mukaansa moitteettomasti aina "kauheaan" vuoteen 1924 saakka, jolloin uuden kalenterin käyttöönottajat aiheuttivat skisman.
Niissäkin maissa, joissa ortodokset piispat ovat päättäneet ottaa käyttöön uuden kalenterin, osa seurakunnista ei tunnusta päätöstä päteväksi. Tästä syystä joissakin maissa ortodoksinen kirkko on jakautunut kahtia. Esimerkiksi Kreikassa uuden kalenterin vastustajat, "Todelliset ortodoksiset kristityt", ovat järjestyneet omaksi kirkkokunnakseen, jolla on omat piispansa, seurakuntansa ja luostarinsa. Uuden kalenterin kannattajat ovat tällöin olleet yleensä sitä mieltä, että nimenomaan sen vastustajat ovat aiheuttaneet skisman, ei uusi kalenteri sinänsä eivätkä sen hyväksyneet piispat, joskin yleisesti myönnetään, että kiistaa ovat syventäneet yritykset ottaa uusi kalenteri kaikkialla käyttöön tarvittaessa pakkotoimin.lähde?
Huomautuksia

↑  Käytetyt lähteet jättävät osittain epäselväksi, ottiko Kreikan valtio virallisesti käyttöön gregoriaanisen vai korjatun juliaanisen kalenterin. Asialla ei kuitenkaan ole käytännön merkitystä vielä satoihin vuosiin.lähde?
↑  Romanian kirkko otti käyttöön uuden kalenterin. Kun se kuitenkin edelleen määritti pääsiäisen ajankohdan juliaanisen kalenterin mukaan, vuonna 1926 se olisi sattunut kanonisen aikavälin (22.3.-25.4.) ulkopuolelle. Tällöin kirkko päätti, että pääsiäistä oli vietettävä gregoriaanisen kalenterin mukaan, mikä aiheutti erimielisyyksiä. Sama toistui vuonna 1929. Silloin maassa vallinneiden levottomuuksien vuoksi kirkot olivat kuitenkin suljettuina. Tämän jälkeen kokeilua ei toistettu.
Käännös suomeksi
Ludvig Alexander Wennerström

Ludvig Alexander Wennerström (9. syyskuuta 1849 Turku – 3. lokakuuta 1909 Porvoo) oli suomalainen pappi, opettaja, toimittaja ja moninkertainen valtiopäivämies.
Henkilöhistoria

Wennerströmin vanhemmat olivat räätäli Robert Wennerström ja Karolina Nyberg ja puolisot vuodesta 1871 Naemi Gustava Hedberg (k. 1904) ja vuodesta 1905 Katarina Elisa Wirzenius. Wennerströn tuli ylioppilaaksi 1868 ja suoritti teologian erotutkinnon ja vihittiin papiksi 1871. Hän sai rovastin arvonimen 1893. Wennerström toimi ensin pappina useissa eri seurakunnissa, Sulkavan kirkkoherra hän oli 1888–1903, Kangasniemen  1903–1907 ja Helsingin eteläisen ruotsalaisen seurakunnan vuodesta 1907. Savonlinnan tuomiokapitulin asessorina Wennerström toimi 1897–1903.  Hän oli   pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904 ja 1905. Wennerström toimi myös uskonnonopettajana Porvoossa usean vuoden ajan, samoin kuin toimitti Evangelisk Tidning -lehteä 1873–1876, Sändebudet-lehteä 1876–1884 ja Menniskovännen-lehteä 1892–1903.
Julkaisuja

Tilastollinen ja biografillinen Suomen evankelis-lutherilaisten seurakuntain ja papiston matrikkeli: piispa A. J. Hornborg vainajan v. 1873 kirjoittaman matrikkelin mukaan, 1885
Fredrik Gabriel Hedbergin elämä ja vaikutus: elämäkerrallinen kuvaus, 1897
Gabriel Geitlin

| Gabriel Geitlin |
| --- | --- |
 Gabriel Geitlin 1860-luvun lopulla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. tammikuuta 1804 Naantali
Kuollut: 12. huhtikuuta 1871 (67 vuotta) Espoo
Gabriel Geitlin (3. tammikuuta 1804 Naantali – 12. heinäkuuta 1871 Espoo) oli suomalainen kielitieteilijä, Helsingin yliopiston professori, kirkkoherra ja valtiopäivämies.
Henkilöhistoria

Geitlinin vanhemmat olivat raatimies Anders Geitlin ja Anna Maria Aspholm. Hän pääsi ylioppilaaksi 1821 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1826 ja maisteriksi 1827. Geitlin vihittiin papiksi 1849 ja hän väitteli teologian tohtoriksi 1857. Hän opiskeli myös Venäjällä muun muassa Pietarin orientaalisessa instituutissa.
Geitlin toimi yliopiston venäjän kielen opettajana 1826–1835, itämaiden kirjallisuuden professorina 1835–1849 ja Raamatun eksegetiikan professorina 1849–1864. Hän oli Länsisuomalaisen osakunnan inspehtorina 1846–1852, historiallis-kielitieteellisen osaston dekaanina 1840–1841 ja 1848–1849 sekä yliopiston raha- ja mitalikabinetin johtajana 1849–1863. Vuonna 1846 hänet kutsuttiin Suomen Tiedeseuran jäseneksi. Itämaisen kirjallisuuden professorina toimiessaan Geitlin laati uuspersian kieliopin ja oli muun muassa G. A. Wallinin persian ja arabian kielten opettajana.
Geitlin oli Espoon kirkkoherra 1850–1871 ja pappissäädyn edustaja säätyvaltiopäivillä 1863 ja 1867. Hän oli raamatunkäännöskomitean puheenjohtaja 1861 ja oli jäsenenä useissa muissa kirkollisissa komiteoissa. Espoon kirkkoherrana ollessaan Geitlin rakennutti 1853 uuden empiretyylisen pappilarakennuksen jonka hän suunnitteli yhdessä arkkitehti Jean Wikin kanssa. Vuonna 1865 Geitlin osti Espoon Suvisaaristosta seitsemän hehtaarin laajuisen Tallholmin saaren ja rakennutti sinne kartanomaisen, talviasuttavan Villa Tallholmen -nimisen huvilan jonka Wik myös suunnitteli.
Gabriel Geitlin oli naimisissa vuodesta 1829 Anna Lovisa Laguksen kanssa jonka isä oli Turun akatemian teologian professori Anders Johan Lagus. Heillä oli viisi lasta joista tunnetuimpia olivat valtiokonttorin johtajana 1891–1903 toiminut Wilhelm Gabriel Geitlin (1838–1906) sekä Helsingin normaalilyseon rehtorina toiminut Johan Gabriel Geitlin (1836–1890).
Teoksia

Observationes circa linguam russicam nonnullae, väitöskirja.   Turku 1826
Principia grammatices neo-persicae.    1839-1846
Puhe kristin-uskon vuonna 1157 Suomeen saattamisen muistoksi : lausuttu vuonna 1857 Toukokuun 27:na päivänä Suomen yli-opiston puolesta.     Helsinki 1857
Jobin kirja : hebrean alkukielestä uusi käännös, jossa vanhaa Pyhän Raamatun suomennosta on mahdollisimmasti noudatettu, toim. Gabr. Geitlin.    Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1863
Salomon Sananlaskut ja Saarnaaja : hebrean alkukielestä uusi käännös, toim. Gabriel Geitlin.   Helsinki 1865
Aiheesta muualla

Geitlinin elämäkerta Kansallisbiografiassa
Suomen pappissäädyn valtiopäivämiehet
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Kreikka 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Lorenz Lindelöf

Lorenz Lindelöf.
Lorenz Leonard Lindelöf (13. marraskuuta 1827 Karvia – 3. maaliskuuta 1908 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko, yliopiston rehtori, kouluhallituksen ylijohtaja ja kolmea säätyä edustanut valtiopäivämies.