stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Max von Laue
Ura

Von Laue työskenteli ja luennoi useissa yliopistoissa. Hänet nimitettiin fysiikan professoriksi Zürichin yliopistoon 1912. Vaihdettuaan yliopistoa muutamaan otteeseen hän kuitenkin jäi pidemmäksi aikaa Berliinin yliopiston fysiikan professorin virkaan vuodesta 1919 aina vuoteen 1943.
Uransa alkupuolella von Laue oli hyvin inspiroitunut Albert Einsteinin suhteellisuusteoriasta ja julkaisi monta tieteellistä artikkelia aiheesta vuosina 1907–1911. Hän myös julkaisi aiheesta kaksi kirjaa: yhden erityisestä suhteellisuusteoriasta 1912 ja toisen yleisestä suhteellisuusteoriasta 1921.
Von Laue muistetaan parhaiten röntgensäteilyä käsittelevästä työstään, joka julkaistiin 1912. Työ toi hänelle Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1914. Hänen nimensä esiintyy muun muassa käsitteessä Laue-kuva, joka tarkoittaa polykromaattisella röntgensäteilyllä otettua diffraktiokuvaa yksittäiskiteestä.
Vuonna 1932 von Laue esitti teoreettisesti miten kappaleen muoto vaikuttaa suprajohtavuuden katoamiseen suprajohteen ollessa magneettikentässä. Von Lauen esitettyä teoriansa kappaleen muodon vaikutuksesta kriittisen kentän suuruuteen, Walther Meissner teki merkittävän löydön, jonka mukaan suprajohteen sisällä ulkoinen magneettikenttä katoaa kokonaan, jos sen suuruus on alle kriittisen magneettikentän suuruuden.
Kuolema

Huhtikuussa 1960 von Laue loukkaantui vakavasti ajaessaan töihin, kun hän ajoi autollaan kolarin juuri kortin saaneen moottoripyöräilijän kanssa. Laue kuoli muutamia päiviä onnettomuuden jälkeen 80-vuotiaana.
Ummetus

| Ummetus |
| --- | --- |
 Hyvin vaikean ummetuksen aikana kertyvä ulostemassa voidaan nähdä vatsan röntgenkuvassa.
Ala:  Yleislääketiede, Gastroenterologia
Syyt:  Virheravitsemus, liikkumattomuus, ulostustarpeen laiminlyönti, lääkkeet, sairaudet
Esiintyvyys:  Vallitsevuus noin 8–26 %
Diagnosointi:  Yleensä anamneesi ja status, joskus tähystys ja kuvantaminen
Hoito:  Ravitsemushoito, liikunta, ulostuslääkkeet, taustasairauden hoito, harvoin suolihuuhtelu
Luokitus
ICD-10:  K59.0
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Ummetus (lat. obstipatio, constipat) tarkoittaa suolen hidasta toimintaa, joka voi oireilla harvoin tapahtuvana ulostamisena, ulostamisen vaikeutena, paksusuolen sisällön runsautena ja ulosteiden kovettumisena.
Vaikea ummetus saattaa johtaa hengenvaaralliseen suolitukokseen.
Ominaisuudet

Ummetus vaihtelee lievästä lyhytaikaisesta ulostusvaikeudesta aina äkilliseen täydelliseen suolitukokseen. Ummetuksen vaikeuden ja laadun määrittävät sen kesto, suolen tyhjennysväli (terveillä noin 8–72 tuntia), ulostamisen ongelmat (kesto, kipu, ym.), ulosteen kertamäärä ja laatu (kovuus, rakenne, vaihtelu, ym.) sekä näiden seurauksena ilmenevät oireet.
Lapsilla toiminnallinen ummetus alkaa keskimäärin 2–3 vuoden iässä ja kestää yli 5 vuoden ajan noin 50 %:lla lapsista. (Rintamaitoa syövien vauvojen ulostusväli on normaalisti vaihteleva aina 10 päivään asti.)
Esiintyvyys

Ummetuksen vallitsevuus on noin 8–26 % terveillä aikuisilla ja noin 80 % vähän liikkuvilla ikäihmisillä. Lasten toiminnallisen ummetuksen vallitsevuus on noin 10 %. Noin 5 % suomalaisista hakee apua ummetuksen vuoksi. Kiinan keski-ikäisessä väestössä ummetuksen vallitsevuus on noin 13 %.
Syyt

Ummetus johtuu siitä, että ruokasula liikkuu paksusuolen läpi liian hitaasti ja siitä imeytyy liikaa vettä verenkiertoon. Näin kaikki tekijät, jotka vaikuttavat suolen lihastoimintaan (peristaltiikkaan) tai ruokasulaan kohdistuvaan ulkoiseen paineeseen ja veden imeytymiseen, voivat vaikuttaa ummetukseen.
Ummetus voi johtua sairaudesta, lääkityksestä tai elintapatekijöistä. Esimerkiksi ulostamistarpeen laiminlyönti, elämänrytmin epäsäännöllisyys ja liikkumattomuus heikentävät ja epäsäännöllistävät ajan myötä suolen toimintaa ja ulostamista.
Ravinto voi sisältää niukasti suolta aktivoivia ruoka-aineita tai runsaasti suolta ummettavia ruoka-aineita.  Esimerkiksi lehmänmaito voi aiheuttaa ummetusta lapsilla. Banaani, mustikka, vaalea pasta, vahva musta tee ja juusto pahentavat lisäksi joidenkin potilaiden ummetusta. Kuidun lisääminen ruokavalioon pahentaa usein vaikeasta ummetuksesta kärsivien tilannetta.
Ummetusta aiheuttaviin sairauksiin kuuluvat:
Hermoston sairaudet kuten Parkinsonin tauti (myös ennakko-oireena), MS-tauti, selkäydinvaurio, aivohalvaus, hermoston kasvaimet
Toiminnalliset tilat kuten ärtyvän suolen oireyhtymä, spastinen lantionpohjaoireyhtymä, hitaan läpikulkuajan ummetus
masennus ja anoreksia
Aineenvaihdunnan häiriöt kuten diabetes ja kilpirauhasen vajaatoiminta, dehydraatio (kuivuminen), hyperkalsemia, hypokalemia, uremia
Suolitukoksia aiheuttavat kasvaimet, divertikkelit, volvulus, ahtaumat ja fissuurat
Ummetusta aiheuttavia lääkkeitä ovat esimerkiksi:
Kalsiumkanavan salpaajat, kuten verapamiili
Beetasalpaajat
Antikolinergit
Diureetit
Antasidit
antipsykootit ja muut psyykenlääkkeet
Rautavalmisteet
Kalkkivalmisteet
Lihasrelaksantit, opioidit ja muut sedatiiviset lääkkeet
Sukralfaatti
Ummetus on yleinen vaiva erityisesti lapsilla ja vähän liikkuvilla vanhuksilla. Lasten ummetus alkaa keskimäärin 2–3 vuoden iässä. (Myös alle 4 kuukauden ikäisillä pikkuvaivoilla voi olla ulostusvaikeutta, mutta ilman kiinteää ulostetta kyse ei ole ummetuksesta vaan tilapäisestä peräaukon lihasten häiriöstä.)
Naisilla esiintyy ummetusta enemmän kuin miehillä.
Vaikutukset

Ummetuksen selviä merkkejä ovat ulostuksen vaikeutuminen ja ulostuskertojen väheneminen alle kahteen kertaan viikossa. Ummetukseen voi liittyä turvotusta, kipua, väsymystä, raskasta oloa tai ärtymystä. Kovan ulostetukkeuman ohi voi silloin tällöin virrata ylivuotoripulia.
Lapsilla ummetus voi aiheuttaa poikkeavan ulostusasennon, suuren kertamäärän kovaa papanamaista ulostetta, ylivuotoripulia, kouristavaa vatsakipua ja tuhrimista sekä psyykkisiä haittoja ja koulunkäyntivaikeuksia.
Ummetus altistaa myös divertikuloosille ja peräpukamille sekä peräaukon haavaumalle. Vaikea ummetus voi johtaa suolitukoksen kaltaiseen tilaan. Täydellinen ummetus eli suolitukos voi aiheuttaa vatsan kasvua, suolen liikkeen näkymistä vatsan pinnalla, kipua ja oksentelua.
Tutkiminen

Ummetuksen syytä selvitettäessä on oleellista ensin tunnistaa mahdollinen välitöntä hoitoa vaativa äkillinen suolitukos ja tämän jälkeen erottaa tähystystä tai kuvantamista vaativat rakenteelliset syyt toiminnallisesta ja elintapoihin liittyvästä ummetuksesta. Lapsilla toiminnallisen ummetuksen voi usein vahvistaa kliinisesti ilman jatkotutkimuksia – erikoissairaanhoidon aiheita ovat esim. alle 4 kuukauden ikä, lääkehoidon hyödyttömyys, merkittävät haitat ja tuhriminen.
Anamneesiin kuuluu ummetuksen määrittely, muut oireet (esim. kipu, veriuloste, oksentelu, laihtuminen, väsymys), suvun periytyvät sairaudet (esim. paksusuolen syöpä, ummetustaipumus) ja oleelliset altisteet (esim. ravitsemus, liikunta, lääkkeet, leikkaukset). Lapsilla selvitetään myös WC-käyttäytyminen kuten panttaaminen (ulostamisen välttely), mekoniumin tulo yli 2 päivän iässä ja kasvutiedot. Statuksessa voidaan tarkastella vatsa (koko, kovuus, muoto, liike, arvet), peräaukon alue (ihottuma, tuhriminen, fissuurat, fistelit, rakennepoikkeavuudet) ja peräsuoli proktoskoopilla ja tunnustella vatsa ja peräsuoli tuseeraamalla sekä tilanteen mukaan selvittää yleisiä tekijöitä.
Epäiltäessä elimellistä sairautta, aikuisilla vaihtoehtoina ovat sigmasuolen (sigmoidoskopia) tai paksusuolen tähystys (kolonoskopia) ja vatsan röntgenkuvaus. Vatsan röntgenkuva voi antaa lisätietoa lähinnä suolitukoksesta ja paralyyttisestä ileuksesta. Lapsilla kuvantaminen voi olla harvoin aiheellista vaikeimmissa tapauksissa tai Hirschsprung-epäilyssä.
Kemialliset tutkimukset ovat hyödyllisiä lapsilla lähinnä, jos havaitaan kasvun poikkeamaa tai muita aiheita epäillä erityistä sairautta (esim. hypotyreoosi, keliakia, kalsiumaineenvaihdunnan sairaus). Ummetus ei ole aihe allergiatesteille.
Elimellistä syytä ennustavat aikuisilla uusi suolen toiminnan muutos (erityisesti yli 50-vuotiaalla), nuoren krooninen ummetus, kipu (erityisesti paheneva ja ulostamiseen liittyvä), veriuloste, yleisoireet (ml. laihtuminen, väsymys) sekä suvun periytyvät sairaudet (erityisesti paksusuolen syöpä).
Ehkäisy

Ummetuksen ilmaantumista voidaan ehkäistä samoilla elintapamuutoksilla, joita käytetään oireen hoidossa, sekä ehkäisemällä ummetusta aiheuttavia sairauksia ja välttämällä tarpeetonta ummettavien lääkkeiden käyttöä. Ummettavan lääkkeen kanssa voidaan aloittaa samaan aikaan ummetusta ehkäisevä lääke, kuten vahvan opioidin kanssa tämän vastavaikuttaja.
Hoito

Ummetus ei aina aiheuta haittaa eikä erityiseen hoitoon ole tällöin tarvetta. Lasten ummetus pyritään kuitenkin hoitamaan aina nopeasti ja täysin vaivan pitkittymisen ehkäisemiseksi.
Hoito > Nautintoaineet

Kahvilla on (kofeiinista riippumatonta) suolen toimintaa lisäävää vaikutusta.
Hoito > Nesteytys

Juomisen lisääminen auttaa siinä tapauksessa, että ummetuksesta kärsivä potilas on kuivunut.
Hoito > Lääkehoito

Ummetuksen lääkehoitoon kuuluvat suolen toimintaa edistävät lääkkeet eli laksatiivit ja ummettavien lääkkeiden vähentäminen. Eri laksatiivien vaikutukset riippuvat jonkin verran ummetuksen syistä; esim. Parkinsonin tautiin liittyvä ummetus ei usein reagoi laksatiiveihin.
Laksatiiveja on pääosin kolmessa vaikutusryhmässä: sisältöä lisäävät (bulkki) laksatiivit, vettä lisäävät (osmoottiset) laksatiivit kuten makrogoli (PEG) ja liikettä lisäävät (stimuloivat) laksatiivit kuten natriumpikosulfaatti, bisakodyyli ja senna. Pienoisperäruiskeella voidaan annostella mm. natriumfosfaattia, bisakodyyliä, natriumdokusaattia tai lauryylisulfaattia. Opioidiummetusta voidaan vaikeassa tapauksessa ehkäistä suoraan opioidin vastavaikuttajalla (opioidiantagonistilla) kuten naloksonilla, naloksegolilla tai metyylinaltreksonilla. Lapsilla on käytetty myös magnesiamaitoa.
Aikuisilla lyhytaikainen ummetus voidaan yleensä hoitaa pienoisperäruiskeella tai suun kautta annosteltavalla aktivoivalla laksatiivilla. Pitkäaikaisessa ummetuksessa taas bulkkilaksatiivi on yleensä ensisijainen (lukuun ottamatta matalaa hermovauriota) ja tähän voidaan lisätä tarvittaessa osmoottinen laksatiivi pitkäaikaisesti ja stimuloiva laksatiivi lyhytaikaisesti. Lasten toiminnalliseen ummetukseen käytetään ensisijaisesti makrogolia niin pitkään kuin tarvetta – ulostetukkeumassa peräruiskeet ja suolentyhjennysvalmisteet ovat myös vaihtoehtoja. Lasten hoito kestää vähintään 2 kuukautta ja lopetetaan vähitellen vasta, kun ummetusoireita ei ole ollut 1 kuukauteen ja suolen hallinta on hyvä. (Osmoottisilla laksatiiveilla ei ole merkittävää pitkäaikaishaittaa.)
Vähintään keskivaikeassa ärtyvän suolen oireyhtymässä voidaan käyttää myös linaklotidia tai prukalopridia.
Hoito > Muu hoito

Liikunnan lisääminen ja ulostus- ja elämänrytmin säännöllistäminen edistävät suolen liikettä ja ulostamista. Jos ummetus liittyy erityisesti ulostamisvaikeuteen, fysioterapeuttinen biopalautehoito voi olla aikuisilla hyödyksi. Vauvan ulostamista voi rentouttaa alaraajajumpalla ja vatsahieronnalla.
Hermovaurioperäisessä ummetuksessa käytetään myös sormityhjennystä ja suolikoulutusta. Kun muilla hoidoilla ei ole riittävää vaikutusta, aiheellisiksi voivat tulla suurivolyymiset vesiperäruiskeet, peräsuolen huuhtelu, neurostimulaattorihoito ja leikkaushoito.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ummetus Wikimedia Commonsissa
Mayo Clinic: Constipation (englanniksi)
Johns Hopkins Medicine: Constipation (englanniksi)
Maskun Kalustetalo

| Maskun Kalustetalo Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1983
Perustaja:  Toivo Sukari
Toimitusjohtaja:  Hanna Kuronen
Puheenjohtaja:  Kari Neilimo
Kotipaikka:   Masku
Toiminta-alue:  Suomi, Viro
Toimiala:  vähittäiskauppa
Tuotteet:  huonekalut
Liikevaihto:   99,3 milj. euroa (2022)
Tilikauden tulos:   1,5 milj. euroa (2022)
Henkilöstö:  328 (2022)
Omistaja:  Toivo Sukari
Kotisivu:  www.masku.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maskun Kalustetalo Oy, lyhyemmältä nimeltään pelkkä Masku, on suomalainen huonekaluja myyvä yritys. Ketju on nimensä mukaisesti lähtöisin Maskun kunnasta, Varsinais-Suomesta. Yrityksen omistaa Toivo Sukari, joka on ollut perustamassa myös Lempäälän Ideaparkia.
Maaliskuussa 2024 Masku-ketjuun kuului 48 huonekalumyymälää ympäri Suomen. Maskun Kalustetalo toimii Suomen lisäksi myös Virossa, Tallinnassa, Tartussa ja Pärnussa. Yritys työllisti vuonna 2022 noin 330 henkilöä. Maskun myymistä tuotteista jopa yli 50 % on kotimaisten yritysten tuottamia. lähde?
Historia

Vuonna 2019 Maskun Kalustetalolle rakennettiin 19 834 neliömetrin kokoinen logistiikkakeskus Mäntsälään, johon keskitetään yrityksen huonekaluvarasto. Uusi logistiikkakeskus valmistui tammikuussa 2019. Maskun kalustetalon liikevaihto kasvoi vuonna 2018 kymmenen prosenttia 92 miljoonaan euroon ja liiketoiminnan tulos 3,4 miljoonaan.
Yhtiön toimitusjohtaja on perustaja Toivo Sukarin vanhin tytär Hanna Kuronen ja hallituksen puheenjohtajana toimii SOK:n entinen pääjohtaja, vuorineuvos Kari Neilimo.
Harhaanjohtava markkinointi

Heinäkuussa 2022 kuluttaja-asiamies tiedotti, että se esittää Mas­kun Ka­lus­te­ta­lol­le mil­joo­nan eu­ron seu­raa­mus­mak­sua har­haan­joh­ta­vas­ta alen­nus­mark­ki­noin­nis­ta. Kuluttaja-asiamiehen selvityksen mukaan yritys on käyttänyt suuria alennusprosentteja tai vertailuhintoja antaakseen mielikuvan merkittävistä alennuksista. Näitä vertailuhintoja ei ole tosiasiassa peritty, ja huonekaluja on myyty tarjoushinnoilla noin 80–90 prosenttia niiden kokonaismyyntiajasta. Maskun markkinointia on käsitelty markkinaoikeudessa kolmesti, jolloin yritykselle on tuomittu kieltoja ja uhkasakkoja kuluttajansuojalain vastaisesta alennus- ja tarjousmarkkinoinnista. Toimenpiteillä ei ole ollut tavoiteltua vaikutusta, minkä vuoksi kuluttaja-asiamies esittää ensimmäistä kertaa seuraamusmaksun määräämistä.
Maskut Virossa

Maskun kalustetalo Oy:n tytäryhtiö Masku Baltic OÜ:lla on Virossa neljä myymälää.
Kaksi myymälää Tallinnassa sekä lisäksi Masku Tarto ja Pärnu.
Masku Baltic OÜ:lla on verkkokauppa.
Aiheesta muualla

Maskun verkkokauppa
Tallinna: Mustamäe kuvassa Vasemmalla.
Roskisprinssi

Roskisprinssi on Tuija Lehtisen kirjoittama, Otavan vuonna 1991 julkaisema nuortenromaani. Kirjasta tehty Raimo O. Niemen ohjaama samanniminen elokuva ilmestyi kesällä 2011. Kirja on myös käännetty ruotsiksi vuonna 2002 nimellä Sopåkarprinsen, ruotsinnoksen kustansi Idun-kustantamo.
Roskisprinssi kertoo nimeä Jed käyttävästä pojasta, joka jättää 17-vuotissyntymäpäivänään entisen elämänsä taakseen ja lähtee kokeilemaan siipiensä kantavuutta.
Northern Ghana

| Northern Ghana |
| --- | --- |
 Tamale, Northern Ghanan pääkaupunki vuonna 1999.
 Northern Ghana sijainti Ghanan kartalla.
Valtio:  Ghana
Piirikuntia:  20
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tamale
 – Alueministeri:  Hon. Moses Bukari Magbenba 
Pinta-ala:  26 524 km² (2.)
Väkiluku:  2 310 939 (5.)
Northern Ghana on yksi Ghanan kuudestatoista hallintoalueesta. Hallintoalueen pääkaupunki on Tamale, pinta-ala 26 524 km² ja väkiluku vuoden 2021 laskennassa 2,3 miljoonaa. Northern Ghana on pinta-alaltaan toiseksi suurin hallintoalue Ghanassa.
Hallintoalueen rajat ennen votta 2028.
Northernin alue pieneni merkittävästi vuonna 2018,kun siitä erotettiin North East ja Savannah.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Northern Ghana Wikimedia Commonsissa
Ghanan hallintoalueet
Ahafo
Ashanti
Bono East
Bono
Central
Eastern
Greater Accra
North East
Oti
Pohjois-Ghanan hallintoalue
Savannah
Upper East
Upper West
Volta
Western
Western North
Runeberginkatu (Helsinki)

Runeberginkatua Töölöntorin ja Hesperian esplanadin välissä.
Runeberginkadun eteläpää Kampintorin kulmasta katsottuna. Vasemmalla Radisson Blu Royal -hotelli, oikealla Sähkötalo ja kauempana Autotalo.
Runeberginkatu (ruots. Runebergsgatan) on noin 1,5 kilometrin pituinen katu Helsingin läntisessä kantakaupungissa, suurimmaksi osaksi Töölössä. Se alkaa Kampintorin länsikulmalta ja johtaa muodoltaan kaareutuvana Töölön keskiosien läpi Mannerheimintielle samaan risteykseen, josta vastakkaiseen suuntaan johtaa Helsinginkatu. Katu on saanut nimensä Johan Ludvig Runebergin mukaan.
Historia

Nykyisen Runeberginkadun molemmin puolin sijaitsevat alueet Töölössä olivat vielä 1900-luvun alussa selvästi kaupungin rakennetun alueen ulkopuolella, ja alueella sijaitsi joukko huvilapalstoja.
Runeberginkatu kaavoitettiin vuonna 1906, kun Töölön ensimmäinen asemakaava vahvistettiin. Katu rakennettiin kallioiseen maastoon kuitenkin suurelta osin vasta 1920-luvulla. Ensimmäinen raitiolinja Runeberginkadulle otettiin käyttöön vuonna 1924.
Runeberginkadun eteläisimmän osan linjaus poikkesi alun perin nykyisestä. Katu alkoi Kampintorin pohjoiskulmasta, Fredrikinkadun, Kampinkadun (nykyisen Urho Kekkosen kadun) ja Malminrinteen risteyksestä, josta kadun alkuosa johti nykyisen Sähkötalon tontin lävitse länsiluoteeseen yhdensuuntaisena läheisen Malminkadun kanssa. Nykyisen Salomonkadun risteyksen paikkeilla se teki mutkan, josta eteenpäin se kulki nykyisellä paikallaan.
Tämä Runeberginkadun eteläosa kulki 1870-luvulla rakennettujen niin sanottujen Kampin villojen sekä läntisimpien Turun kasarmin varuskuntaan liittyvien kasarmirakennusten välitse. Kampin villat olivat ryhmä 1870-luvulla rakennettuja puisia työväen asuintaloja alkujaan suorakulmaisessa korttelissa, joka rajoittivat Malminkatu, Malminrinne ja Runeberginkatu sekä länsipuolella nyttemmin hävinnyt pienehkö puistikko. Runeberginkadun toisella puolella oli taas oli joukko kasarmirakennuksia pääasiassa nykyisen Autotalon korttelin, osittain myös Kampin metroaseman paviljongin paikalla.
Runeberginkadun eteläpään linjaus siirrettiin nykyiselle paikalleen asemakaavan muutoksella vuonna 1938. Kadun uusi eteläosa kulki aluksi kulmittain Kampin villojen korttelin halki, kunnes niistä viimeisetkin purettiin vuonna 1960. Muutos liittyi Kampin alueen suunnitelmaan, jonka tarkoituksena oli myös rakentaa Salomonkadusta jatkeineen kaupungin keskustasta Länsisatamaan johtava uusi pääliikenneväylä.
Jo Töölön alkuperäisen asemakaavan mukaan Runeberginkadulle oli määrä rakentaa silta Helsingin satamaradan yli. Silta kuitenkin rakennettiin vasta vuonna 1951, sen jälkeen kun kaupunginvaltuusto edellisenä vuonna oli päättänyt asiasta.
Runeberginkadun, Salomonkadun, Malminkadun ja Eteläisen Rautatiekadun välinen kortteli rakennettiin asuntoalueeksi vasta 1980-luvulla. Paikalla oli aikaisemmin ollut kaupungin varastoalue, jonka laidalla Runeberginkadun puolella sijaitsi vuosina 1907–1967 myös suuri kaasukello. Alvar Aallon keskusta­suunnitelmassa vuodelta 1961 korttelia ehdotettiin uuden linja-autoaseman paikaksi.
Runeberginkatu oli aiemmin yksisuuntainen pohjoisesta etelään Eteläisen Rautatiekadun ja Arkadiankadun välisellä osuudella ja vuoteen 2002 asti myös Kampintorin nurkan ja Eteläisen Rautatiekadun välisellä osuudella, mutta 2000-luvun lopussa katu muutettiin kokonaan kaksisuuntaiseksi.
Historia > Nimen alkuperä

Katu on saanut nimensä kansallisrunoilija Johan Ludvig Runebergin mukaan. Se kuuluu Töölössä olevaan kirjailijoiden ja runoilijoiden nimikkokatujen ryhmään. Nimi vahvistettiin vuonna 1906 samalla kuin Töölön asemakaavakin. Suomenkielinen nimi oli aluksi Runebergkatu, mutta muutettiin vuonna 1928 nykyiseen muotoonsa.
Runeberginkadun jatkeena olevalle nykyisen Helsinginkadun läntisimmälle osalle ehdotettiin vuonna 1912 nimeä Runebergin puistokatu (ruots. Runebergsallén). Tämä katuosuus oli vuoteen 1969 saakka osa Eläintarhantietä.
Kun Kumpulan kartanon omistaja Herman Standertskjöld-Nordenstam 1890-luvulla ryhtyi vuokraamaan nykyisen Toukolan alueelta tontteja esikaupunkiasutukseen, hän antoi nimen Runebergsgatan eräälle kadulle, joka sinne oli määrä rakentaa. Aiheena nimen valintaan oli läheisellä Kumtähden kentällä vuonna 1848 pidetty ylioppilaiden kevätjuhla, jossa Maamme-laulu esitettiin ensimmäisen kerran. Nimi ei kuitenkaan koskaan tullut käyttöön.
Rakennuksia kadun varrella

Runeberginkatu kulkee Kampin, Etu-Töölön ja Taka-Töölön alueella. Kadun eteläisin osa sijaitsee aivan Helsingin ydinkeskustassa.
Runeberginkadun eteläpään varrella sijaitsee Radisson Blu Royal -hotelli. Toisella puolella katua ovat Sähkötalo, Kampin metroaseman paviljonki ja Autotalo, joiden pääjulkisivut kuitenkin ovat Kampinkujan ja Salomonkadun puolella.
Runeberginkadun keskiosan varrella sijaitsee vuonna 1950 valmistunut Kauppakorkeakoulun päärakennus sekä hieman pohjoisempana, Sammon­puistikon toisella puolella, Kauppa­korkea­koululle niin ikään kuuluva Chydenia-rakennus, jossa Tyttönormaalilyseo toimi vuosina 1923–1969. Ruotsinkielinen kauppakorkeakoulu Svenska handelshögskolan on myös Runeberginkadulla, Kauppakorkeakoulun eteläpuolisessa korttelissa.
Pohjoisempana Topeliuksen­kadun risteyksessä sijaitsee koulurakennus, jossa toimii ruotsinkielinen Tölö gymnasium.  Samassa rakennusryhmässä on myös nuorisotalo Sandels. Vastaavalla kohdalla toisella puolella katua on Töölöntori.
Kadun länsireunalla Pohjoisen Rautatiekadun ja Arkadiankadun välillä on muutamia 1910-luvulla rakennettuja jugendtaloja. Toisella puolella katua Rautatiekadulta Museokadulle saakka on pääasiassa 1920-luvun klassistyylisiä punatiilisiä rakennuksia, jotka monien muiden Etu-Töölön korttelien tavoin rakennettiin yhtenäisten korttelikohtaisten julkisivukaavioiden mukaan. Niinpä saman korttelin kaikki rakennukset ovat yleensä yhtä korkeita, enimmäkseen kuusikerroksisia. Talot Runeberginkatu 23 ja 25 Sammonkadun molemmin puolin muodostavat eräänlaisen juhlavan portin Temppeliaukiolle.
Kadun pohjoisosan varrella monet rakennukset edustavat 1930-luvun varhaista funktionalismia.
Joukkoliikenne

Runeberginkatua pitkin kulkee Arkadiankadun risteyksestä Mannerheimintielle saakka raitiolinjat 1 ja 2, Caloniuksenkadulta Mannerheimintielle myös linja 8.
Katua pitkin kulkevat Arkadiankadun ja Topeliuksenkadun välisellä osuudella myös monet Kampin metroaseman luota lähtevät tai sen ohi kulkevat bussilinjat, jotka johtavat muun muassa Haagaan, Pitäjänmäelle ja Kannelmäkeen. Linja 70, joka johtaa Kampista Malmille, kulkee Runeberginkatua pitkin Mannerheimintielle saakka ja jatkaa edelleen Helsinginkatua pitkin.
Risteykset ja poikkikadut

Kampintorin läntinen nurkka, jossa Malminkatu ja Malminrinne risteävät kohtisuorasti ja josta myös Runeberginkatu alkaa. Risteyksessä on kiertoliittymä. Välittömästi risteyksen länsipuolella Malminkatu on katkaistu ajoneuvoliikenteeltä.
Kampinkuja, lyhyt kävelykatu.
Salomonkatu, risteyksessä kiertoliittymä.
Eteläinen Rautatiekatu
Baana, entiseen Helsingin satamaradan kuiluun rakennettu kevyen liikenteen väylä, jonka Runeberginkatu ylittää siltaa myöten.
Pohjoinen Rautatiekatu
Leppäsuonkatu (pihakatu) ja Hietaniemenkatu, länteen, risteyksessä kiertoliittymä
Arkadiankatu
Lutherinkatu
Sammonkatu
Ilmarinkatu (länteen), Tunturikatu (itään)
Caloniuksenkatu (lounaaseen), Museokatu
Apollonkatu (itään); kadun Runeberginkadun puoleinen pää on vain jalankulkijoiden käytössä
Eteläinen Hesperiankatu; Hesperiankatujen välissä puistovyöhyke, Hesperian esplanadi
Pohjoinen Hesperiankatu
Döbelninkatu, itään
Sandelsinkatu; Sandelsinkadun ja Tykistönkadun välissä Runeberginkadun itäpuolella on Töölöntori
Topeliuksenkatu (luoteeseen), Tykistönkatu (itään)
Töölönkatu
Ruusulankatu (pohjoiseen)
Mannerheimintie; tästä risteyksestä eteenpäin Runeberginkadun jatkeena on Helsinginkatu.