stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jemenin sisällissota (2015–)
Tapahtumien kulku > Vuonna 2015

Tammikuussa 2015 huthit hylkäsivät hallituksen ehdottaman perustuslakiluonnoksen sekä vangitsivat presidentti Hadin. Helmikuussa huthit hajottivat parlamentin sekä nimittivät oman presidenttineuvostonsa. Hadi onnistui kuitenkin pakenemaan kotiarestista maan eteläosaan Adeniin. Maaliskuussa Isis-järjestö suoritti itsemurhapommituksia pääkaupunki Sanaan moskeijoissa, ja huthit julistivat liikkeellepanon niemimaan terroristeja vastaan, joihin he lukivat Hadin ja häntä tukevat joukot etelässä. Huthit etenivät nopeasti kohti Etelä-Jemeniä. He hyökkäsivät Adeniin ja Hadi pakeni tukijamaahansa Saudi-Arabiaan.
Saudi-Arabia ja sen liittolaisvaltiot alkoivat tukea syrjäytettyä presidenttiä pommittamalla kapinallisjoukkoja mm. satamakaupunki Adenissa ja saartamalla heidät mereltä. 25. maaliskuuta Yhdysvallat lupasi järjestää Saudi-Arabialle armeija- ja tiedusteluapua, mutta ei ottaa osaa ilmaiskuihin. Pakistanin parlamentti äänesti huhtikuussa ettei se ota osaa liittoumaan, vaan pysyy neutraalina.
11. huhtikuuta 2015 presidentin joukot sanoivat vanginneensa kaksi Iranin vallankumouskaartin upseeria Etelä-Jemenissä. Tapaus vahvisti epäilyksiä, että Iran tukee sisällissodassa huthi-kapinallisia. 4. toukokuuta myös Senegal liittyi Saudi-Arabian liittoumaan lähettämällä Jemeniin 4100 sotilasta.
Kesäkuussa 2015 Yhdysvallat murhasi lennokki-iskulla al-Qaidan Arabian niemimaan johtajan Nasser al-Wuhayshin. 17. heinäkuuta 2015 hallitus valtasi Adenin takaisin. Syyskuussa Hadi palasi Adeniin. Syyskuussa ilmaisku tappoi ainakin 131 siviiliä häissä Mokhan kaupungissa. Isku oli tiettävästi Saudi-Arabian liittouman tekemä, vaikka se kiisti tapahtuneen.
Tapahtumien kulku > Vuonna 2017

4. marraskuuta Jemenistä laukaistiin Saudi-Arabian alueelle ohjus, jonka Saudi-Arabian ohjustorjunta tuhosi. Huthikapinalliset ilmoittautuivat tekijöiksi ja sanoivat tähdänneensä Saudi-Arabian pääkaupungin Riadin kansainväliseen lentoasemaan. Ohjusiskuun vedoten Saudi-Arabia sulki kaikki rajat Jemeniin kaksi päivää myöhemmin. Punaisen Ristin mukaan Saudi-Arabia pysäytti esimerkiksi sen koleraa ehkäisevän klooritablettikuljetuksen. Saarto nosti polttoaineen hintaa yhdessä yössä 60:llä prosentilla. Polttoainepulan lisäksi hinnannousu on ongelma etenkin sairaaloissa, joiden generaattorit toimivat yleensä bensalla tai dieselillä. Kun polttoaine loppuu, loppuu sähkö, ja potilaiden hoito vaarantuu.
YK:n turvallisuusneuvosto vaati 8. marraskuuta Saudi-Arabian johtamaa liittoumaa pitämään lentokentät ja satamat auki Jemeniin suunnattuja avustustoimituksia varten. YK:n mukaan hätä Jemenissä on jo ennestään paha ja saarto tulee johtamaan miljoonien ihmisten kuolemaan. Sen mukaan Jemenin nälänhädästä on tulossa maailman pahin nälänhätä vuosikymmeniin. YK:n turvallisuusneuvosto ei kuitenkaan ryhtynyt toimiin saarron purkamiseksi. Liittouma ilmoitti samana päivänä avanneensa taas Adenin sataman.
Saudi-Arabia lievensi saartoaan 25. marraskuuta päästämällä avustuslennot taas Sanaaseen. Saudi-Arabia ei kuitenkaan päästänyt ruokaa tai lääkkeitä yhä saartamaansa Hodeidan satamakaupunkiin. Avustusjärjestöjen toimittamasta ruoasta 80 prosenttia saapuisi Hodeidan sataman kautta.
Joulukuun alussa Saleh lupasi aloittaa keskustelut Saudi-Arabian kanssa. Salehin puhe rikkoi huthikapinallisten ja Salehia kannattavien välit, ja Sanaassa puhkesi katutaisteluja. 4. joulukuuta Saleh yritti paeta kapinallisten hallinnoimasta pääkaupunki Sanaasta, kun kapinalliset pysäyttivät saattueen ja ampuivat hänet kuoliaaksi.
18. joulukuuta Hadin hallituksen puolustusministeri Abdul Malik Al-Mekhlafi ilmoitti, että Arabiemiraattien tukeman Etelän siirtymäneuvoston sotilaat ja länsirannikon tihama-kansa ovat siirtyneet Hadin puolelle.
Tapahtumien kulku > Vuonna 2018

Yhdistyneiden kansakuntien mukaan tammi-toukokuussa avustusjärjestöjen avun piirissä oli 7,5 miljoonaa ihmistä. 3. huhtikuuta pidettiin jemeniläisten hätäapuun rahaa keräävä kokous Sveitsin Genevessä.
Sana'a ja Hodeida ovat huthien hallussa. Huthit ovat ehdottaneet Hodeidan siirtämistä Yhdistyneiden kansakuntien hallinnon valvontaan. Avustusjärjestöt jakoivat kaupungin kautta ruokaa, lääkkeitä ja öljyä suurimpaan osaan muuta maata. 12. heinäkuuta Arabiemiraattien johto ilmoitti hyökkänneensä Hodeidaan ja vallanneensa lentoaseman. Sen mukaan huthien tulee perääntyä kaupungista. Muiden valtioiden vaatimuksesta arabiemiraattilaiset sotilaat eivät ole vallanneet satamaa eikä muuta osaa kaupungista. Tällöin apu muualle Jemeniin keskeytyisi. Britannian mukaan Arabiemiraattien ei tule aloittaa täyttä sotilaallista hyökkäystä.
Heinä-elokuussa osapuolet taistelivat Hodeidassa. Elokuuhun mennessä Hodeidan maakunnassa yli 30 000 ihmistä pakeni kotoaan. Heinä-elokuussa Saudi-Arabian liittouma pommitti kaupungin vesihuoltoa. Avustusjärjestöjen mukaan sellaisessa on vaarana koleran leviäminen. Muun muassa 2. elokuuta Saudi-Arabian liittouma pommitti Hodeidaa. Pommituksissa haavoittui 50 ihmistä ja kuoli yli 25 ihmistä. Yhdistyneiden kansakuntien Jemenin edustaja, britannialainen Martin Griffiths, ilmoitti 2. elokuuta, että väkivallan osapuolet kokoontuvat rauhanneuvotteluihin 6. syyskuuta Sveitsiin Geneveen. Rauhasta on neuvoteltu vuonna 2016 Kuwaitissa ja sitä ennen vuonna 2015 Sveitsissä. Britannian YK-edustajan mukaan neuvotteluja on mahdollista käydä ilman tulitaukoakin. Britannialainen Pelastakaa lapset -järjestö vaatii välitöntä tulitaukoa ja osapuolten osallistumista rauhanneuvotteluihin.
Kymmeniä siviilejä, suurin osa heistä lapsia, sai surmansa Saudi-Arabian johtaman koalition tekemässä ohjusiskussa Saadan maakunnassa 9. elokuuta. Yhtenä iskun kohteena oli koulubussi, joka oli viemässä oppilaita koraanikoulun kesäkurssille. Kansainvälisen Punaisen Ristin mukaan iskussa kuoli 50 ja loukkaantui 71 ihmistä. Saudi-Arabia ilmoitti iskun olleen "kansainvälisten ja ihmisoikeuslakien mukainen" ja sen mukaan iskun tarkoituksena oli tuhota aluetta hallussaan pitävien huthikapinallisten ohjukset. YK:n pääsihteeri António Guterres tuomitsi iskun ja vaati sen pikaista ja puolueetonta tutkintaa. Saudi-Arabia puolestaan syytti kapinallisia lasten käyttämisestä ihmiskilpinä.
Epävirallisia keskusteluja rauhasta käytiin Tukholmassa 2018 ja konfliktinratkaisujärjestö CMI isännöimiä keskusteluja Helsingissä tammikuussa 2019. Molemmissa tapaamisissa on läsnä osittain samoja henkilöitä.
Tapahtumien kulku > 2020-luvulle tultaessa

Jemenissä on yhä käynnissä sota, jossa on useita osapuolia. Saudi-Arabian johtama liittouma tukee presidentti Abd Rabbo Mansour Hadin hallintoa. Yhdistyneet Arabiemiraatit kuuluvat tähän koalitioon, mutta se tukee myös Southern Transitional Councilia (STC), joka on vahva toimija Etelä-Jemenissä. Hadin hallintoa tukevat joukot ja STC ovat vuonna 2019 taistelleet vastakkain ja keskustelut Etelä-Jemenin hallinnasta ovat yhä auki. Edellä mainitut tahot taistelevat huthi-kapinallisia vastaan, eivätkä rintamalinjat ole viime vuosina muuttuneet merkittävästi. Huthit hallitsevat yhä maan pääkaupunkia ja läntisiä alueita. Jemenin sota on pysynyt lähes staattisena jo useamman vuoden, eivätkä rintamalinjat ole merkittävästi muuttuneet. Huthi-joukot (Ansar Allah) ovat pystyneet säilyttämään valtaamansa alueet Saudi-Arabian, Yhdistyneiden Arabiemiraattien sekä muiden koalitioon osallistuvien maiden presidentti Abd Rabbo Mansour Hadin hallinnolle tarjoamasta tuesta huolimatta. Huthien vastainen rintama ei ole yhtenäinen, vaan siihen kuuluvilla osapuolilla on toisistaan eriäviä tavoitteita. Etelä-Jemenin paikallisilla ryhmillä on separatistisia pyrkimyksiä ja ne nauttivat paikallisesti vahvaa kannatusta. Hadin hallinnosta puuttuukin erityisesti Etelä-Jemenin edustajuus. Syksyllä 2019 arvioitiin, että jos hutheja vastaan yhdessä taistelevat Jemenin kansallinen armeija (Yemen National Army, YNA) ja Etelä-Jemeniin vahvempaa itsemääräämisoikeutta tavoitteleva STC (Southern Transitional Council) alkavat taistella enemmän toisiaan vastaan, tasapaino saattaa muuttua huthien eduksi.  Konfliktin syveneminen Etelä-Jemenissä estettiin hetkellisesti marraskuussa 2019, kun osapuolet pyrkivät sopuun Riadin sopimuksen myötä.
Syyskuussa 2020 Jemenin hallitus ja huthikapinalliset sopivat vankien vaihdosta. Vaihto-operaation on määrä kestää kaksi päivää ja sen yhteydessä on tarkoitus vaihtaa yhteensä yli tuhat vankia.
Helmikuussa 2021 alkoivat taistelut strategisesti merkittävän Maribin alueen hallinnasta. Huthikapinallisten aloittaman hyökkäyksen tarkoituksena on vallata Maribin alue takaisin Saudi-Arabian johtamalta liittoumalta. Huhtikuuhun tultaessa taistelut kiihtyivät entisestään.
Huhtikuussa 2022 alkoi ensimmäinen aselepo kuuteen vuoteen, ja presidentti Hadi ilmoitti luovuttavansa vallan maan johtoon nousevalle neuvostolle, joka neuvottelee rauhasta huthien kanssa.
Ihmisten hätä

1. heinäkuuta 2015 YK julisti Jemeniin korkeimman hätätilan. YK:n mukaan yli 80 prosenttia jemeniläisistä eli noin 20 miljoonaa ihmistä, tarvitsee hätäapua.
Toukokuun 2017 lopussa YK arvioi, että 17 miljoonaa ihmistä tarvitsee välitöntä hätäapua. YK varoitti Jemenin täydellisestä romahtamisesta. YK:n mukaan kriisi oli seurausta sisällissodan lisäksi kansainvälisen yhteisön haluttomuudesta puuttua tilanteeseen.
100 000 ihmisen arvioidaan kuolleen vuodesta 2015 lähtien vuoden 2019 loppuun mennessä.   Maan humanitaarinen tilanne on  katastrofaalinen.  Vuoden 2019 lopussa arviolta 24 miljoonaa ihmistä on humanitaarisen avun tarpeessa ja noin 3,6 miljoonaa ihmistä on joutunut pakenemaan kodeistaan. Osa palaa takaisin kotiseuduilleen turvattomasta tilanteesta huolimatta, koska olot pakolaisuudessa ovat huonot.
Ihmisten hätä > Ruoan puute

Lokakuussa 2016 ainakin 14 miljoonaa ihmistä eli noin 54 prosenttia kansalaista kärsi ruokapulasta. Lisäksi 7 miljoonalla ruoansaanti oli epävarmaa. Jemen on ollut jo ennen sisällissotaa yksi maailman köyhimmistä maista ja tarvinnut ulkopuolista ruoka-apua. YK:n Maailman ruokaohjelma kertoi, että ruokapaketit on jouduttu puolittamaan, jotta ruokaa riittäisi useammalle edes vähän. Joillekin alueille pystyttiin viemään perustarvikkeita, mutta monille alueille ruokaohjelmalla ei ollut pääsyä. Unicefin mukaan noin 320 000 lasta oli hengenvaarassa aliravitsemuksen takia.
Vuonna 2017 YK:n ruoka-apuohjelma ruokki kuukausittain seitsemän miljoonaa jemeniläistä ennen Saudi-Arabian aloittamaa saartoa.
Ihmisten hätä > Kolera ja muut kulkutaudit

Heinäkuussa 2015 Jemenissä levisi denguekuume.
Lokakuussa 2016 Sanaassa ja Taizissa puhkesi koleraepidemia. Hoitamaton kolera voi johtaa potilaista 15 prosentin kuolemaan. 24. kesäkuuta 2017 WHO ilmoitti Jemenin koleraepidemian olevan maailman pahin. Koleraan oli kuollut yli 1 300 ihmistä ja yli 200 000 ihmisen epäiltiin sairastuneen. Päivittäin tartunnan sai noin 5 000 ihmistä. Koleran leviäminen johtuu siitä, että 14,5 miljoonaa ihmistä ei saa puhdasta vettä tai voi käyttää viemäröintiä ja hygieenisiä vessoja, koska vesi- ja viemäröintijärjestelmät ovat lakanneet toimimasta. Arviolta 30 000:lle terveydenhuollon työntekijälle ei ollut maksettu palkkojaan lähes kymmeneen kuukauteen. Lokakuussa 2016 Sanaassa ei ollut sähköjä.
Kesäkuussa 2017 lääkkeet olivat loppumassa ja Unicefin mukaan terveyskeskusten työntekijät eivät olleet saaneet palkkaa lähes 9 kuukauteen. Marraskuussa 900 000 ihmisen arvioitiin saaneen koleratartunnan.
Ihmisten hätä > Saudi-Arabian liittouman hyökkäys siviilejä vastaan

Yemen Data Project -ryhmän laajan tutkimuksen mukaan yli kolmasosa Saudi-Arabian liittouman iskuista on kohdistunut siviilikohteisiin, kuten kouluihin, sairaaloihin, toreihin, asuintaloihin ja moskeijoihin. Britannian ja Yhdysvaltojen armeijoiden virkailijoita on Saudi-Arabian ilmavoimien komentokeskuksessa. Saudi-Arabian ulkoministerin Adel al-Jubeirin mukaan saudit eivät peittele mitään ja sallivat ulkomaalaisten tarkastaa iskujen kohteet.
Kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet Saudi-Arabian liittoumaa siviilien kuolemista ja kehottaneet Yhdysvaltoja ja muita ulkomaita lopettamaan asekaupan Saudi-Arabiaan. EU:n mukaan vientilupa on evättävä, mikäli on olemassa riski konfliktista. Lupa on evättävä myös, jos tuotteita saatetaan käyttää kansallisiin sortotoimiin tai aseita viedään sellaisiin maihin, joissa EU, YK tai Euroopan neuvosto on todennut vakavia ihmisoikeusloukkauksia. EU-maista maalle myyvät eniten aseita Ranska ja Saksa.
Yemen Data Projectin mukaan Jemenissä on tehty yli 15 000 pommitusta vuoden 2015 maaliskuun ja vuoden 2017 joulukuun välillä. 92 prosenttia kaupunkeihin tehtyjen pommitusten uhreista on siviileitä. Yli 54 prosenttia terveydenhuollon yksiköistä (3507:sta yli 1900) on joko lopettanut tai joutunut rajoittamaan toimintaansa.
Ihmisten hätä > Alaikäiset sotilaina

Lapsisotilaita käyttävät sekä Hadin hallitus, huthit, että vähemmässä määrin myös al-Qaida. Kesäkuussa 2016 oli tiedossa yli 760 tapausta, joissa lapsia oli värvätty taistelijoiksi. Lapsia rekrytoidaan pääasiassa moskeijoista ja toreilla. He saavat vain harvoin sotilaskoulutusta. Lapset ovat usein tarkastuspisteillä, kantavat aseita tai tarkastavat ajoneuvoja. Heitä on myös kuollut taisteluissa ja vastustajat ovat vanginneet heitä aikuisten tavoin. YK:n mukaan lapsia rekrytoitiin taistelijoiksi Adenissa, al-Dalessa ja Maribissa. Human Rights Watchin mukaan hallinto on tosin pyrkinyt estämään lasten värväämistä taistelijoiksi.
Ihmisten hätä > Pakolaisuus

Vuoden 2016 elokuussa kolme miljoonaa jemeniläistä oli joutunut pakolaisiksi. Heistä 200 000 on paennut ulkomaille. Pakolaisista 900 000 oli elokuussa aikeissa yrittää palata koteihinsa. Jemenin köyhyys rajoittaa niiden ihmisten määrää, joilla on mahdollisuus paeta ulkomaille.
Suomen kytkökset sisällissotaan > Hätäapu

17. huhtikuuta 2015 Suomen hallitus myönsi puoli miljoonaa euroa sisällissodan uhrien auttamiseen. Samana vuonna Suomi myönsi Jemenille myös 3,2 miljoonaa euroa Punaisen Ristin, YK:n ruokaohjelman ja Maailman terveysjärjestön kautta.
29. maaliskuuta Suomi lahjoitti kolme miljoonaa euroa Punaisen Ristin ICRC-komitean, YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:n ja Maailman ruokaohjelman WFP:n kautta. Sen sijaan se ei lähettänyt ministereitä jemeniläisten auttamiseen rahaa keräävään avustuskokoukseen Sveitsiin.
Yhdysvaltain kytkökset sisällissotaan > Aseistaminen

20. toukokuuta 2017 Yhdysvaltain johto solmi presidentti Donald Trumpin päätöksellä Saudi-Arabian kanssa asekauppasopimuksen, joka on suurin yksittäinen asekauppasopimus Yhdysvaltain historiassa. Sopimuksen mukaan Saudi-Arabian johto maksaa Yhdysvalloille heti 98 miljardia euroa (110 mrd dollaria) ja 10 vuoden kuluessa 313 miljardia euroa (350 mrd dollaria), jotta se saa ohjuksia, THAAD-ohjuspuolustusjärjestelmän, 4 Lockhead Martinin fregattia, MIM-104F Patriot PPAC-3 -ohjusjärjestelmän, 150 Blackhawk-helikopteria, 48 CH-47 Chinook-helikopteria. Yhdysvallat päätti myös auttaa Saudi-Arabiaa kehittämään sen aseteollisuutta. Erillisen 5 miljardin euron sopimuksen mukaan Saudi-Arabiassa valmistetaan 150 Lockheed Martinin Blackhawk-taisteluhelikopteria. Lisäksi erillisen sopimuksen mukaan Yhdysvallat myy korkeintaan 16 000 laserohjattua Paveway-pommisarjaa.
Senaattorit  Bernie Sanders, Chris Murphy ja Mike Lee esittivät 28.2.2018 Yhdysvaltain kongressille päätöslauselmaluonnoksen, jossa vaadittiin Vietamin sodan aikaiseen ns. Powers Actiin vedoten  lopettamaan Yhdysvaltain tuki Saudi-Arabian johtamalle liittoumalle Jemenin sisällissodassa.  Päätöslauselmaehdotus hylättiin 20.3.2018 äänin 55–44.
Yhdysvaltain kytkökset sisällissotaan > Sotilaat Jemenissä

3. elokuuta 2017 Arabiemiraatit ilmoitti, että sen ja Yhdysvaltain sotilaat tukivat Jemenin armeijaa hyökkäyksessä al-Qaidan jäseniä vastaan, joilla on tukeva hallinto Shabwan maakunnassa. Seuraavana päivänä Yhdysvaltain puolustusministeriö ilmoitti, että "pieni määrä" Yhdysvaltain sotilaita on Jemenissä auttamassa vakoilutiedon jakamisessa.
Jemenin presidentti Abdrabuh Mansur Hadi heinäkuussa 2013 vierailulla Yhdysvalloissa.
Entinen presidentti Ali Abdullah Saleh vuonna 2004.
Aden lokakuussa 2010.
Bisi Afolabi

| Bisi Afolabi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Olabisi "Bisi" Afolabi
Syntynyt: 31. lokakuuta 1975 (ikä 48) Ilorin, Nigeria
Yleisurheilija
Pituus:  180 cm
Paino:  62 kg
Laji:  pikajuoksu
Ennätykset:  400 metrin juoksu: 50,34 (1999)
| Mitalit> Maa:   Nigeria.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Nigeria.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Nigeria.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Nigeria> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | 4 x 400 metrin viesti |  |
Olabisi "Bisi" Afolabi (s. 31. lokakuuta 1975 Ilorin) on aktiiviuransa päättänyt nigerialainen pikajuoksija ja olympiamitalisti.
Afolabi osallistui olympialaisiin kaksi kertaa, vuonna 1996 Atlantassa sekä vuonna 2000 Sydneyssä. Vuonna 1996 hän selviytyi 400 metrin juoksussa välieriin, minkä lisäksi hän oli mukana Nigerian hopeaa saavuttaneessa pitkän viestin joukkueessa. Sydneyn olympialaisissa Afolabi selviytyi 400 metrillä puolivälieriin ja oli mukana neljänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa. Ennätyksekseen 400 metrillä hän juoksi ajan 50,34 vuonna 1999.
Bishweshwar Prasad Koirala

Bishweshwar Prasad Koirala 1960-luvulla.
Bishweshwar Prasad Koirala (8. syyskuuta 1914 – 21. heinäkuuta 1982)  oli nepalilainen poliitikko ja Nepalin kongressipuolueen johtaja, joka toimi lyhyesti myös maansa pääministerinä. Hänet tunnetaan yleisesti nimellä BP Koirala.
BP Koiralan isä oli poliittisesti aktiivinen runoilija Krishna Prasad Koirala, joka vastusti Rana-dynastian valtaa Nepalissa. Hän lähti maanpakoon Intiaan, missä BP vietti nuoruutensa ja sai vaikutteita Mahatma Gandhilta ja muilta Intian itsenäisyysliikkeen toimijoilta. Hän opiskeli Banaras Hindu -yliopistossa (BHU) oikeustiedettä. BHU oli Intian sosialistien suosima opinahjo. Koirala lähti mukaan vapausliikkeeseen ja joutui vankilaan. Hänet vapautettiin 1945, jolloin Koirala alkoi harkita paluuta Nepaliin.
Vuonna 1947 perustettiin Nepalin kongressipuolue. BP Koiralan veli Matrika Prasad Koirala organisoi lakkoja. BP palasi Nepaliin auttamaan veljeään ja joutui pidätetyksi. Vuoteen 1950 asti hän oli vuoroin vankilassa Nepalissa, vuoroin maanpaossa Intiassa.
Kongressipuolueen johtama vallankumous syrjäytti  Rana-hallinnon vuonna 1951, ja maata alkoi hallita hauras Ranojen ja Kongressipuolueen koalitio. Kuningas lykkäsi parlamenttivaaleja vuodesta toiseen. Vuonna 1955 valtaan noussut kuningas Mahendra lupasi vihdoin vaalit vuodelle 1959.  Vuoden 1959 vaaleissa Kongressipuolue sai murskavoiton ja BP Koiralasta tuli pääministeri. Kuningas organisoi vallankaappauksen puolitoista vuotta myöhemmin, ja BP Koirala joutui taas ensin vankilaan, sitten maanpakoon. Hänen terveytensä horjui jo silloin, mutta suuren osan loppuelämästään BP Koirala vietti vuoroin vankilassa, vuoroin kotiarestissa tai maanpaossa Intiassa.  Myös Intiasta käsin hän vaikutti Nepalin politiikkaan etenkin toimimalla esikuvana nuorille.
BP Koirala kuoli vuonna 1982.  
Hänen veljestään Girija Prasad Koiralasta tuli pääministeri vuonna 1991.
BP Koiralan mukaan on nimetty B. P. Koiralan terveystieteiden korkeakoulu.
Attikí (kaupunginosa)

| Attikí Αττική |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Attikí korostettuna.  a
Kaupunki:  Ateena, Attika, Kreikka
Suuralue:  6.
Koordinaatit:  37°59′47″N, 23°43′21″E
Lähialueet:  Ágios Nikólaos, Ágios Panteleímonas, Kolonós, Sepólia
Attikí (kreik. Αττική) on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan keskustan pohjoispuolella ja kuuluu kaupungin 6. suuralueeseen. Kaupunginosa on nimetty Ateenaa ympäröivän Attikan maakunnan mukaan.
Kaupunginosassa sijaitsee Attikín metroasema. Kaupunginosan pohjoispuolella sijaitsee Ágios Nikólaoksen kaupunginosa, lounaispuolella Kolonós, luoteispuolella Sepólia ja itäpuolella Ágios Panteleímonas.
Ateenan kaupunginosat ja alueet
Aérides
Ágios Artémios
Ágios Elefthérios
Ágios Loúkas
Ágios Nikólaos
Ágios Panteleímonas
Akadimía
Akadimía Plátonos
Akrópoli
Ampelókipoi
Anafiótika
Anáktora
Asteroskopeío
Attikí
Chílton
Elaiónas
Ellinoróson
Erythrós Stavrós
Evangelismós
Exárcheia
Filopáppou
Girokomeío
Gkázi
Gkráva
Gkýzi
Goudí
Goúva
Ilísia
Kallimármaro
Kansallispuutarha
Kerameikós
Klafthmónos
Kolokynthoú
Kolonáki
Kolonós
Koukáki
Kountouriótika
Kynosárgous
Kypriádou
Kypséli
Lampriní
Lófos Skouzé
Lykavittós
Makrygiánni
Metaxourgeío
Mets
Monastiráki
Néa Filothéi
Neápoli
Néos Kósmos
Omónoia
Pagkráti
Patísia
Pedíon Áreos
Pefkákia
Petrálona
Pláka
Plateía Amerikís
Plateía Koliátsou
Plateía Koumoundoúrou
Plateía Mavíli
Plateía Viktorías
Polýgono
Profítis Daniíl
Profítis Ilías
Promponás
Psyrí
Rizoúpoli
Rouf
Sepólia
Stathmós Larísis
Sýntagma
Thiseío
Thymarákia
Treis Géfyres
Váthi
Votanikós
Záppeio
Asahi-ku (Osaka)

| Asahi-ku (旭区) |
| --- | --- |
 Ilmakuva Yodogawa-joen kosteikoille vuonna 1985. Asahin suuralue levittäytyy joen eteläpuolella kuvan alaosassa.
 Asahin suuralueen sijainti.
 Koordinaatit: 34°43′17″N, 135°32′39″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Osakan prefektuuri
Kaupunki:  Osaka
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,3 km²
Väkiluku (2007):  94 338
 – Väestötiheys:  14 974 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Asahi-ku (jap. 旭区) on yksi Osakan kaupungin 24:stä suuralueesta. Se sijaitsee kaupungin koillisosassa Yodogawa-joen etelärannalla. Idässä suuralue rajautuu Osakan prefektuurin Moriguchin kaupunkiin. Asahi-kun alueella on noin 94 338 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 6,3 neliökilometriä.
Asahin suuralue on pääosin asuinaluetta, mutta siellä sijaitsee myös yksi Osakan suurimmista ostosalueista. Lisäksi Yodogawa-joen lähistöllä on Shirokitan puisto pyöreine iirispuutarhoineen. Yodogawa-joelle on muodostunut kosteikkoaltaita (wando), jotka yhdistyvät jokeen aina veden noustessa. Altaissa elää yli 60 kalalajia, joista useat ovat uhanalaisia.
Asahia palvelevat Osakan metron Tanimachi-linja ja Imazatosuji-linja sekä Keihan-rautateiden Keihan-päälinja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Asahi-ku (Osaka) Wikimedia Commonsissa
Asahin suuralueen internetsivut (japaniksi) (englanniksi) (koreaksi) (kiinaksi)
Osakan suuralueet
Abeno-ku
Asahi-ku
Chūō-ku
Fukushima-ku
Higashinari-ku
Higashisumiyoshi-ku
Higashiyodogawa-ku
Hirano-ku
Ikuno-ku
Jōtō-ku
Kita-ku
Konohana-ku
Minato-ku
Miyakojima-ku
Naniwa-ku
Nishi-ku
Nishinari-ku
Nishiyodogawa-ku
Suminoe-ku
Sumiyoshi-ku
Taishō-ku
Tennōji-ku
Tsurumi-ku
Yodogawa-ku
Aureliano Bolognesi

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | 60 kg |  |
Aureliano Bolognesi (15. marraskuuta 1930 Sestri Ponente – 30. maaliskuuta 2018) oli italialainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja.
Bolognesi voitti sarjan 60 kg olympiakultaa Helsingissä 1952. Hän voitti välierässään isäntämaan Erkki Pakkasen ja loppuottelussa Puolan Aleksy Antkiewiczin. Bolognesi kuoli 87-vuotiaana 30. maaliskuuta 2018.
Asahi (Nagano)

| Asahi |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  70,62 km²
Väkiluku (2020):  4 282
 – Väestötiheys:  60,63 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Asahi (jap. 朝日村, Asahi-mura) on Japanin kyläkunta Naganon prefektuurin Higashi-Chikuman piirikunnassa. Kaupungin väkiluku on 4 282 asukasta, pinta-ala 70,62 neliökilometriä ja väestötiheys 60,63 asukasta neliökilometrillä.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 4 459 |  |
| 2000 | 4 908 | +467 |
| 2005 | 4 875 | -32 |
| 2010 | 4 741 | -134 |
| 2015 | 4 462 | -279 |
| 2020 | 4 282 | -180 |