stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vietnamin talous
Työmarkkinat

Vietnamin työvoiman määrä on 54,8 miljoonaa, mikä on 55% maan kokonaisväkiluvusta. Työvoimasta naisten ja miesten osuus jakaantuu tasaisesti. Vietnamin väestön etnisten vähemmistöjen edustajien osuus työttömistä on suurempi kuin valtaväestön. Etniset vähemmistöt työskentelevät myös useammin maa- ja metsätalousalalla. Etniset kiinalaiset taas toimivat usein liiketoiminnassa.
Maan hallituksen sosialistisen identiteetin mukaisesti maassa valvotaan työntekijöiden oikeuksia muita kehitysmaita tiukemmin. Työntekijöiden oikeuksiin ei kuitenkaan kuulu itsenäisten ammattiliittojen perustaminen. Maassa on yleinen työväenliitto, johon kaikkien ammattiliittojen on kuuluttava. Työväenliitto on Vietnamin kommunistisen puolueen tiukassa valvonnassa.
Vietnamin kansalaisilta kerätään progressiivista veroa, kun taas ulkomaalaiset maksavat kiinteää veroa Vietnamissa ansaitsemistaan tuloista. Maassa on käytössä arvonlisävero ja joillekin tuotteille, kuten tupakalle, alkoholille ja bensiinille lisäksi omat myyntiveronsa.
Infrastuktuuri > Energia

1990-luvun puolivälissä Vietnamin kotimainen sähköntuotanto oli suurempaa kuin kotimainen kysyntä. Tätä seuranneen vuosikymmenen aikana sähköntuotanto lähes nelinkertaistui ja myös maaseudun sähköistämisohjelmat ovat onnistuneet hyvin. Tästä huolimatta Vietnam on siirtynyt sähkön nettoviejästä nettotuojaksi, eikä maa ole energiavarmuuden kannalta omavarainen. Maan tuotantokapasiteetti ei ole pysynyt kasvavan energiankysynnän kasvuvauhdissa ja kysynnän kasvun odotetaan jatkuvan. Vietnamilaisista 99%:lla on käytössään sähköt, noin miljoona asukasta elää sähköttä. Kaupunkialueista sähköistetty on 100%
Sähkönsaannin epävarmuus saattaa vaikuttaa ulkomaisten yritysten investointipäätöksiin. Maata on yritetty tehdä ulkomaalaisille investoinneille houkuttelevammaksi pitämällä sähkön hinta alhaalla, vaikka ulkomaisille investoijille on tärkeämpää sähkön toimitusvarmuus kuin halvat hinnat. Energian tuotantokapasiteetin lisäämiseksi Vietnamissa on käynnissä kehityssuunnitelmia, joissa avainasemassa on hiilivoima.
56% Vietnamin kuluttamasta sähköenergiasta on tuotettu fossiilisilla polttoaineilla ja 43% vesivoimalla. Ydinvoimalaitoksia maassa ei vielä ole toiminnassa ja ydinvoimaprojektit ovat viivästyneet. Ensimmäisen ydinvoimalan odotetaan olevan valmis aikaisintaan 2020-luvun puolivälissä.
Infrastuktuuri > Liikenne

Vietnamin maantiede ja pinnanmuodot tekevät pohjoisen ja etelän välisen liikenteen hankalaksi, kulkuväylien rajoittuessa kapeaan rannikkokäytävään. Hanoin ja Hồ Chí Minhin välillä kulkee tällä kaistaleella rautatie ja moottoritie. Maan pohjoisosissa kaksi rautatietä yhdistyy Kiinan rataverkkoon. Maan tieverkosto on laaja ja se kasvaa edelleen. Maan hallitus on investoinut voimakkaasti moottoriteiden rakentamiseen 1990-luvun lopulta lähtien. Tiehankkeet ovat kuitenkin jonkin verran tulleet ylläpidon kustannuksella. Noin puolet maan teistä on päällystämättömiä ja monet päällystetyt tiet ovat korjauksen tarpeessa.
Punaisenjoen ja Mekongin suistoalueilla, mihin suuri osa väestöstä on keskittynyt, on laaja purjehduskelpoinen jokien ja kanavien verkosto olennainen osa paikallista kuljetusta. Nämä eivät kuitenkaan ole suurille aluksille kelvollisia kulkureittejä. Suuremmat alukset liikennöivät maan tärkeimmissä satamissa, jotka sijaitsevat Haiphongissa Hồ Chí Minhissä ja Da Nangissa.
Maan suurimmat kansainväliset lentoasemat sijaitsevat Hanoissa ja Hồ Chí Minhissä. Lisäksi pienempiä kaupunkeja yhdistävät maan sisäiset lentoreitit. Valtion omistama lentoyhtiö Vietnam Airlines on kasvanut huomattavasti 1990-luvulta lähtien. Se palvelee sekä kotimaisia että kansainvälisiä matkustajia.
Infrastuktuuri > Tietoliikenne

1980- ja 1990-lukujen markkinauudistukset saivat Vietnamin televiestintäalan eksponentiaaliseen kasvuun. 2000-luvun alussa lankapuhelimien määrä henkeä kohti oli yksi Kaakkois-Aasian korkeimmista. Internet- ja matkapuhelinpalvelut otettiin osaksi Vietnamin infrastruktuuria vuonna 2002.
Vietnamin hallitus hallitsee kaikkea maan televisio- ja radioviestintää. Vietnam Television (VTV) ylläpitää maan televisiokanavien verkkoa. Satelliittitelevision saatavuutta on rajoitettu lailla, mutta monet kotitaloudet voivat katsoa ulkomaisia ohjelmia omien satelliittilaitteidensa kautta.
Autoteollisuus on Vietnamissa kasvava teollisuuden ala. VinFast on vietnamilainen autonvalmistaja.
Riisiviljelyksiä Sa Pan alueella.
Turismi on Vietnamille tärkeä tulonlähde. Unescon maailmanperintökohteeksi hyväksymä Hội An on yksi tärkeimmistä turistikohteista.
Yalyn voimalaitoksen pato.
Tan Son Nhatin kansainvälinen lentoasema on Vietnamin vilkkain lentoasema.
Harry Joseph Flynn

Harry Joseph Flynn vuonna 2009.
Harry Joseph Flynn (2. toukokuuta 1933 Schenectady, New York – 22. syyskuuta 2019) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Albanyn hiippakuntaan 28. toukokuuta 1960 ja nimitettiin Lafayetten hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi 19. huhtikuuta 1986. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Howard James Hubbard, jota avustivat Philip Matthew Hannan ja Gerard Louis Frey.
Flynnista tuli 15. toukokuuta 1989 Lafayetten piispa. Hän sai 24. helmikuuta 1994 nimityksen Saint Paulin ja Minneapolisin arkkihiippakunnan koadjuuttoriarkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 24. huhtikuuta. Hänestä tuli 8. syyskuuta 1995 Saint Paul and Minneapolisin arkkipiispa, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 2. toukokuuta 2008.
Harry Jacobs

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten köydenveto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten köydenveto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten köydenveto. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten köydenveto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | St. Louis 1904 | joukkuekilpailu |  |
Harry Jacobs oli yhdysvaltalainen köydenvetäjä ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1904 kesäolympialaisissa Saint Louisissa ja kuului siellä lajissa pronssia saaneeseen Southwest Turnverein 2 -joukkueeseen.
Haapaniemenkatu

Haapaniemenkatu tarkoittaa ainakin seuraavia
Haapaniemenkatu, katu Helsingin Sörnäisissä
Haapaniemenkatu, katu Kuopiossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Haapaniemenkatu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
HP 9830

HP 9830 on Hewlett-Packardin valmistama ohjelmoitava laskin. 9830 käyttää samaa minitietokoneisiin pohjautuvaa neljän piirilevyn suoritinta kuin 9810 ja 9820. 9830 oli lähempänä tietokonetta kun taas 9810 ja 9820 olivat lähempänä korkeatasoista laskinta.
Suoritin on 16-bittinen mikro-ohjelmaa käyttävä ja tukee 75 käskyä. Arkkitehtuuri on hyvin samankaltainen HP 2100 -sarjan minitietokoneiden kanssa. Suorittimen ohjelma on tallennettu ROM-kortille, jota voidaan laajentaa ROM-moduuleilla tai sisäisesti asennetuilla ROM-korteilla.
Laiteessa on tuki BASIC-ohjelmointikielelle sekä valinnainen mahdollisuus pääte-emulaattoriksi ja kiintolevylle. Pääte-ROM tuki 300 baudin modeemeja, joka oli aikanaan nopea.
Laitteessa on 3 520 tavua RAM-muistia, joka on mahdollista laajentaa 7 616 tavuun. Myöhempi 9830B sisälsi 15 808 tavua RAM-muistia.
Laitteeseen pystyi asentamaan kahdeksan ROM-moduulia: viisi ulkoisesti ja kolme sisäisesti. Laitteessa oli täysikokoinen näppäimistö ja kasettiasema sekä 32 merkin näyttö.
Kasettiaseman nauhan pituus oli 90 metriä.
HP 9800 Model 30 (HP 9830A) julkaistiin joulukuussa 1972. 9830B julkaistiin vuonna 1976.
Hans Henrik Holm

| Hans Henrik Holm |
| --- | --- |
 Hans Henrik Holm. Valokuva: Narve Skarpmoen
Henkilötiedot
Syntynyt: 1896 Kristiania, Norja
Kuollut: 1980 (83–84 vuotta) Oslo, Norja
Kansalaisuus:  Norja
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: norja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hans Henrik Holm (1896 Kristiania, Norja – 1980 Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija ja kansanperinteen kerääjä. Hän kirjoitti kahdeksasta itsenäisestä osasta koostuvan  teoksen Norsk folkeepos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans Henrik Holm Wikimedia Commonsissa
Hans Henrik Holm, Norsk biografisk leksikon (norjaksi)
Hans Henrik Holm, Store norske leksikon (norjaksi)
Hans Huczkowski

| Hans Huczkowski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. lokakuuta 1971 (ikä 53) Kiiruna, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  87 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1993–2004
Seurat:  Kiruna AIF (Division 1) Västerås IK (Elitserien) Tappara (SM-liiga) Luleå HF (Elitserien))
Hans Huczkowski (s.11. lokakuuta 1971 Kiiruna) on ruotsalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Hän pelasi Ruotsin pääsarjassa vuosina 1993–2004 Västerås IKn ja Luleå HFn joukkueissa. Väliin mahtuu myös yksi kausi Suomen liigassa. Kaudella 1996–1997 Huczkowski pelasi 50 ottelua Tapparan joukkueessa tehden tehot 10+15. Tapparasta Huczkowski palasi seuraavalle kaudelle Västeråsiin ja pelasi tämän jälkeen kuusi kautta Luulajassa.
Peliuran jälkeen Huczkowski toimi kauden 2007–2008 Luulajan joukkueen General Managerina ja kaudesta 2013-2014 alkaen kolme kautta ensin Piteån ja sitten Luulajan U18 joukkueiden apuvalmentajana.
Hans Huczkowski ja entinen SM-liigapelaaja Miika Huczkowski eivät tiettävästi ole ainakaan läheistä sukua keskenään.
Haralds Silovs

Haralds Silovs
Haralds Silovs (s. 7. huhtikuuta 1986 Riika) on latvialainen kaukalopikaluistelija ja pikaluistelija.
Kaukalopikaluistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Silovs on voittanut yhteiskilpailussa kultaa vuosina 2008 ja 2011 sekä hopeaa 2009. 500 metrillä hän on saanut hopeaa 2011, 1 000 metrillä kultaa 2011 ja hopeaa 2008, 1 500 metrillä kultaa 2008 ja 2009 sekä pronssia 2011 ja 3 000 metrillä kultaa 2008 sekä pronssia 2009 ja 2011. MM-kilpailuissa hän sijoittui 2010 yhteiskilpailussa kymmenenneksi, 500 metrillä kuudenneksi, 1 500 metrillä yhdeksänneksi ja 1 000 metrillä kymmenenneksi.
Vancouverin olympialaisissa 2010 Silovs osallistui molempiin lajeihin ja hänestä tuli ensimmäinen urheilija, joka olympialaisissa on osallistunut kahteen eri lajiin samana päivänä. Hän sijoittui Vancouverin kaukalopikaluisteluissa 1 500 metrillä 11:nneksi, 500 metrillä 12:nneksi ja 1 000 metrillä 16:nneksi. Pikaluistelussa hän oli 5 000 metrillä 20:s.
Silovs sijoittui olympialaisten pikaluistelussa Sotšissa 2014 parhaimmillaan 14:nneksi 1 500 metrillä. Pyeongchangissa 2018 hän oli 1 500 metrillä neljäs ja 1 000 metrillä viidestoista.
Silovs on sijoittunut yleisluistelun MM-kilpailuissa seitsemänneksi 2012, 2013 ja 2018, kahdeksanneksi 2019, yhdeksänneksi 2016, kymmenenneksi 2015 sekä 11:nneksi 2014 ja 2017. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän on ollut yhteislähdössä neljäs 2015, seitsemäs 2020 ja yhdeksäs 2019, 1 500 metrillä kahdeksas 2016 ja yhdeksäs 2013 sekä 1 000 metrillä kymmenes 2013.
Yleisluistelun EM-kilpailuissa Silovs on sijoittunut kuudenneksi 2012 ja 2016 sekä seitsemänneksi 2015. Matkakohtaisissa EM-kilpailuissa hän oli 1 500 metrillä seitsemäs 2018.
Silovs sijoittui yhteislähdön maailmancupissa yhdeksänneksi kaudella 2014–2015 ja kymmenenneksi 2012–2013.
GeForce 8 -sarja

GeForce 8 -sarja, koodinimeltään G80, on kahdeksas Nvidian GeForce-sarjan grafiikkasuoritin. Se julkaistiin 8. marraskuuta 2006. 
G80:n arkkitehtuuri on kolmas Nvidian perusteellisesti uudelleen suunnittelema arkkitehtuuri.
NVIDIA GeForce 8800 -sarjan tietoja

Nvidian GeForce 8800 -sarjan näytönohjaimet ovat ensimmäiset Direct3D 10- ja Shader Model 4.0 -näytönohjaimet. Samaan aikaan julkaistiin kaksi näytönohjainta, joista tehokkaampi on 8800 GTX ja pienitehoisempi 8800 GTS.
GeForce 8000 -sarjan näytönohjainten GPU:t on valmistettu Unified Shader -arkkitehtuurilla, joka käsittää GTX-mallissa 128 ja GTS-mallissa 96 stream-prosessoria, joista jokainen osaa käsitellä pikseli-, verteksi- ja geometriaoperaatiota. 8800-sarjan näytönohjaimet poikkeavat merkittävästi edeltävistä näytönohjaimista, sillä aiemmissa arkkitehtuureissa jokaista operaatiota varten oli oma yksikkö. GeForce 8 -näytönohjaimissa kaikki yksiköt kykenevät suorittamaan mitä tahansa operaatiota.
GeForce 8 -sarjan näytönohjaimet suorittavat tekstuurifiltteröintiä huomattavasti pienemmällä suorituskykyhävikillä GeForce 7 -sarjaan verrattuna. 8-sarjan tehokkain näytönohjain on GeForce 8800 Ultra, joka on ominaisuuksiltaan identtinen GeForce 8800 GTX:n kanssa. 8800 Ultra on tehokkaampi ja siinä on esim. korkeampi kellotaajuus ja parempi jäähdytys. GeForce 8800-sarjan GPU:t ovat kookkaita verrattuna edeltäviin, pinta-alaltaan 400 mm². GPU:ssa on lähes 700 miljoonaa transistoria, kun esim. GeForce 7900 -sarjan G71-prosessorissa on 278 miljoonaa transistoria.
GeForce 8800 GTX- ja GTS-mallit eroavat myös muistien yhteiskapasiteetiltaan, sillä GTX-mallissa on 768 megatavua muistia, kun GTS:ssä taas 640 megatavua. 8800GTS:llä on myös alhaisempitaajuinen prosessori (500 MHz) ja muistit (1200 MHz). GTX:ssä on 384-bittinen ja GTS:ssä 320-bittinen muistiohjain. Molempien korttien muistit ovat GDDR3-tyyppisiä. GeForce 8800 -sarjalaiset kuluttavat aiempaa enemmän sähköä, sillä GTX kuluttaa kuormituksessa n. 130 wattia ja sen virtalähdesuosituksessa vaaditaankin kykyä syöttää yhteensä 30 ampeerin virta 12 voltin linjaa tai linjoja pitkin. Riittävän virransaannin takaamiseksi GTX-mallissa on poikkeuksellisesti kaksi PCI-E -virtaliitintä. GTX-mallista löytyy myös kaksi SLI-liitintä.
GeForce 8800 -sarjassa on vakiona heatpipe-jäähdytys, jossa nestettä sisältäviä putkia käytetään kuljettamaan lämpö kuumalta komponentilta jäähdytyssiiliin. Uusimmista G80-tuotteista näkyy vesi/ilmahybridituuletus (ja normaali). Kuvat näyttävät myös kaksi PCI-E -virtaliitintä ja kaksitoista muistia, kertoen 768 Mt:n muisteista.
8800 GTS

8800 GTS -näytönohjain on G92-koodinimelliseen grafiikkapiiriin perustuva. Valmistusprosessi on 65 nanometriä. Näytönohjaimessa on G80-grafiikkapiiristä poiketen pakattu NVIO-ohjainpiiri ytimeen. Uutena ominaisuutena NVIO-ohjainpiiristä löytyi VP2-purkuominaisuudet ja tuki AES128-kryptaukselle.  GTS-näytönohjaimessa SIMD-klustereita on kahdeksan. Tekstuuriosoiteyksiköiden määrä on kaksinkertaistunut verrattaessa edellisen sukupolven huippunäytönohjain G80-koodinimelliseen grafiikkapiiriin. Tämä tarkoittaa sitä, että 8800 GTS kykenee teoriassa tekemään kaksinkertaisen määrän tekstuuriosoitehakuja kellojaksossa kuin G80-grafiikkapiiri. 8800 GTS näytönohjaimessa on neljä 64-bittistä muistiohjainta, joten näytönohjaimen muistiohjain on 256 bittiä leveä. Muistiväylä kykenee näin ollen siirtämään tietoa 64 gigabittiä sekuntia kohti. ROP-yksiköitä näytönohjain sisältää 16 kpl. ROP yksiköt kykenevät siirtämään tietoa noin 10,4 gigapikselin edestä sekuntia kohti. Transistoreita G92-ydin sisältää 754 miljoonaa kappaletta. 65 nanometrin valmistusprosessilla ytimen pinta-alaksi muodostuu 324 mm². 8800 GTS -näytönohjaimen virransyöttö on kolmivaiheinen ja toteutettu digitaalisesti. Tosin kuin G80-graafiikkapiiriin perustuva 8800 GTX, G92-piiriin perustuva GTS käyttää vain yhtä kuusipinnistä lisävirtaliitintä. 8800 GTS -näytönohjain käyttää PCI-E 2.0 väyläratkaisua kun aiemmin ilmestynyt G80-grafiikkapiiri käyttää vanhempaa PCI-E 1.0-väylää. Suurin osa GeForce 8800 -sarjan korteista hyödyntää heatpipe-tekniikkaa lämmönsiirrossa ytimestä jäähdytyssiiliin.
GeForce 8300 ja 8400

Kesällä 2007 Nvidia julkaisi 8xxx perheen halvimmat mallit. Ne on varustettu G86-ytimellä. 8300-malli on tehty vain OEM-myyntiin. Nämä mallit korvasivat aiemmin myynnissä olleet GeForce 7200- ja GeForce 7300 -mallit.
GeForce 8500 ja 8600

17. huhtikuuta 2007 Nvidia julkaisi GeForce 8500 GT, 8600 GT ja 8600 GTS -näytönohjaimet. GeForce 8500 -malli oli pelikäytössä hidas. 8500-näytönohjaimen nopeus oli pelikäytössä noin 50 % 8600-näytönohjaimen nopeudesta. 8600-näytönohjaimessa on vain 25 % shadereita, kun vertailukohdaksi otetaan 8800 GTX. Muistiväylä on 8600-mallissa vain 128-bittinen. 8600-malli vaatii vähimmillään 350-wattisen virtalähteen toimiakseen luotettavasti. 8600 GT -näytönohjaimessa on G84-koodinimellä kulkeva grafiikkapiiri , joka on valmistettu 80 nanometrin prosessilla.  G84-grafiikkapiirissä on 289 miljoonaa transistoria. G84-grafiikkapiiriin perustuvissa näytönohjaimissa on 32 Stream-prosessoria ja 16 tekstuuriyksikköä. Rasterioperaattorit tuottavat 8 pikseliä kellojaksossa. Stream-prosessorit ovat kahdessa 16 yksikön osiossa molemmilla ollen omat L1- ja L2-välimuistit. 8600 GTS -malli tarvitsee lisävirtaliittimen, jota taas GT-malli ei tarvitse. 8600 GT ja GTS-malleissa on sama G84-koodinimellinen grafiikkapiiri. 8600 GT -näytönohjaimessa on referenssikellotaajuutena 540 MHz. Grafiikkapiirissä on 289 miljoonaa transistoria. GeForce 8500 -näytönohjain perustuu G86-koodinimelliseen grafiikkapiiriin.  G86-näytönohjaimessa ei ole lisävirtaliitintä. G86-näytönohjain valmistetaan 80 nanometrin prosessilla. Transistoreita G86-näytönohjaimessa on 210 miljoonaa kappaletta.  Grafiikkapiirin referenssikellotaajuus on 450 MHz. Stream-prosessoreita on 16, tekstuuriosoiteyksiköiden lukumäärän ollessa 8.  Rasterioperaattorit tuottavat 4 pikseliä kellojaksossa.  Muistiohjain on 128-bittinen. ref name="mnvi" />
GeForce 8500 ja 8600 > GeForce 8 -sarjan korttien yhteenveto

| Malli | Muisti (Mt) | Muistien kaistanleveys (bittejä) | Muistien siirtokyky (Gt/sekunti) | Ytimen (G80) tai (G92) kellotaajuus (MHz) | Muistin kellotaajuus (MHz) | Varjostinyksikkojä | Varjostimien kellotaajuus (MHz) | Täyttönopeus (miljardia pikseliä/ sekunti) | Minimi virtalähde (Watteja) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8800 Ultra (G80) | 768 MB | 384 | 103,7 | 612 | 1080 | 128 | 1500 | 39,2 | 500 |
| 8800GTX (G80) | 768 MB | 384 | 86 | 575 | 900 | 128 | 1350 | 36,8 | 450 |
| 8800GTS (G92) | 512 MB | 256 |  |  |  | 128 |  |  |  |
| 8800GTS (G80) | 640 MB | 320 | 64 | 500 | 800 | 96 | 1200 | 24 | 400 |
| 8800GTS (G80) | 320 MB | 320 | 64 | 500 | 800 | 96 | 1200 | 24 | 400 |
| 8800GT (G92) | 1024 MB | 256 |  |  |  | 112 | 1500 |  |  |
| 8800GT (G92) | 512 MB | 256 | 57,6 | 600 | 900 | 112 | 1500 |  |  |
| 8800GT (G92) | 256 MB | 256 | 44,8 | 600 |  | 112 | 1500 |  |  |
| 8800GS (G92) | 768 | 192 | 45,6 | 600 | 900 | 96 | 1500 |  |  |
| 8800GS (G92) | 384 | 192 | 40,8 | 575 | 850 | 96 |  |  |  |
| 8600GTS | 256 MB | 128 | 32 | 675 | 1000 | 32 | 1450 | 10,8 |   |
| 8600GT | 256 MB | 128 | 22,4 | 540 | 700 | 32 | 1190 | 8,64 |  |
| 8500GT | 256 MB | 128 | 12,8 | 450 | 400 | 16 | 900 | 3,6 |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ensimmäisiä kuvia G80:stä[vanhentunut linkki]
Nvidian kotisivu
The Inquirer (13.6.2006): Nvidia G80 scheduled for September or so (Arkistoitu – Internet Archive)
The Inquirer (12.9.2006): G80 late because of a respin[vanhentunut linkki]
Anandtechin artikkeli ennen Computex 2006 -tapahtumaa
Digitimesin artikkeli
Hans Herbjørnsrud

Hans Herbjørnsrud, 2017
Hans Herbjørnsrud (2. tammikuuta 1938 Heddal, Norja – 15. marraskuuta 2023) oli norjalainen novellikirjailija. Hän sekoitti teoksissaan norjan kielen eri murteita keskenään, ja tunnettua kertomusta Kai Sandemo (1997) on pitkään pidetty erittäin vaikeana kääntää millekään muulle kielelle.
Herbjørnsrud kasvoi Telemarkissa. Työskenneltyään maanviljelijänä ja opettajana hän aloitti uran kirjailijana ja julkaisi vuonna 1979 esikoiskokoelmansa Vitner. Hän voitti urallansa muun muassa vuoden 1997 Kritikerprisenin ja oli ehdolla Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi.
Herbjørnsrudin tuotantoa on käännetty saksaksi, englanniksi, ranskaksi ja venäjäksi. Hänen aviopuolisonsa oli tanskalaissyntyinen historioitsija ja yliopiston apulaisprofessori Anna Tranberg.
Julkaisut

Vitner (1979)
Vannbæreren (1984)
Han (1987)
Eks og Sett (1992)
Blinddøra (1997)
Vi vet så mye (2001)
Samlede noveller (2003)
Brønnene (2006)
Hammassuoja

Jääkiekkopelaajien keskuudessa hammassuojan pureskelu on yleinen tapa.
Hammassuoja on U:n mallinen muovikappale, joka estää hampaita kolahtamasta yhteen ja täten suojaa hammasvaurioiden syntymistä. Urheilussa hammassuojia käytetään suojaamaan hampaita kontaktilajeissa. Suoja muotoillaan käyttäjälleen sopivaksi. Hammassuojan tulisi pysyä paikoillaan myös suun ollessa auki.
Ominaisuudet

Hammassuoja muotoillaan aina yksilöllisesti. Kaupasta ostettavia muovisia hammassuojia muotoillaan asettamalla ne hetkeksi kuumaan veteen, jonka jälkeen ne asetetaan ylähampaisiin. Suoja muotoutuu istuvaksi imemällä ilma suojan ja hampaiden välistä pois ja painelemalla kielellä suoja tiukasti kiinni ikeniä vasten. Muotoilun voi tarpeen tullen toistaa lämmittämällä hammassuoja uudelleen.[lähde? ]
Hampaista otettavan muotin avulla tehty hammassuoja on huomattavasti kalliimpi kuin kaupasta ostettu. Uniikit hammassuojat ovat käyttäjäystävällisempiä ja suojaavat edestä tulleita iskuja paremmin. Hampaiden muotin pohjalta tehtyä suojaa suositellaan aikuisille käyttäjille, joiden hampaisto ei enää kehity.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hammassuoja Wikimedia Commonsissa
Harambe-gorillan kuolema

| Harambe-gorillan kuolema |
| --- | --- |
Päivämäärä:  28. toukokuuta 2016
Kellonaika:  16.00 ET
Tapahtumapaikka:  Cincinnati Zoo and Botanical Garden, Yhdysvallat
Harambe-gorillan muistotaulu Cincinnatin eläintarhassa.
Harambe-gorillan kuolema tapahtui 28. toukokuuta 2016, kun kolmevuotias poika kiipesi liian lähelle gorilla-aitauksen kaidetta Cincinnati Zoo and Botanical Garden -eläintarhan Gorilla World -alueella ja putosi sinne. Aitauksessa Harambe-lännengorillauros "nappasi" pojan ja "retuutti" sitä, kunnes eläintarhan työntekijä ampui gorillan. Pojalle tilanteessa koituneet vammat eivät olleet hengenvaarallisia.
Tapauksesta kuvatusta YouTubeen julkaistusta videosta tuli viraali, ja muun muassa herätti kiivasta keskustelua siitä, kuka oli syyllinen tapahtumaan.
Primatologi Jane Goodallin mukaan tilanne vaikutti siltä, että Harambe ei käyttäytynyt väkivaltaisesti poikaa kohtaan, vaan pikemminkin yritti suojella sitä.
Harambe  oli lännengorillauros. Sen nimen oli keksinyt yhdysvaltalainen Dan Van Coppenolle, joka voitti eläintarhan järjestämän nimeämiskilpailun. Hän sai idean nimestä kuunneltuaan laulua Bob Marleyn lesken Rita Marleyn kappaletta "Harambe".
18. syyskuuta 2014 Harambe siirrettiin vanhasta eläintarhastaan Cincinnati Zoo and Botanical Garden -eläintarhaan, jotta se voisi oppia aikuisgorillojen käyttäytymistä ja liittyä uuteen sosiaaliseen ryhmään. Kuollessaan Harambe oli 17-vuotias.
Hans Jakob

Hans Jakob (s. 16. kesäkuuta 1908 München − 23. maaliskuuta 1994 Regensburg) oli saksalainen jalkapallomaalivahti.
Jakob aloitti jalkapalloilun hänen vanhempiensa kotikaupungissa Regensburgissa, jossa hän aloitti Regensburger Turnerschaftissa. Vuosina 1926−1942 hän pelasi yli tuhat ottelua SSV Jahn Regensburgissa. Toisen maailmansodan aikana hän asui Ylä-Baijerissa ja pelasi kolme vuotta Bayern Münchenissä.
Jakob pelasi vuosien 1930 ja 1939 välillä Saksan maajoukkueessa 38 ottelua, joista yhden vuoden 1934 maailmanmestaruuskilpailuiden voittoisassa pronssiottelussa Itävaltaa vastaan. Hän oli mukana myös seuraavissa kilpailuissa vuonna 1938, mutta ei päässyt kentälle. Hän osallistui myös Berliinin olympialaisiin vuonna 1936.
Aktiiviuransa jälkeen Jakob työskenteli entisessä seurassaan SSV Jahn Regensburgissa, jonka B-joukkueen valmentajana hän toimi kauden 1959−1960. Vuonna 1949 hän julkaisi omaelämäkertansa Durch ganz Europa - von Tor zu Tor (Läpi koko Euroopan − maalista maaliin).