stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keskustan Peräpohjolan piiri
Aikaisempia kansanedustajia

Uuno Hannula (1939–1944)
Antti Junes (1939–1945)
Martti Miettunen (1945–1958)
Markus Niskala (1945–1963)
Pekka Vilmi (1963–1979)
Veikko Hanhirova (1966–1972, 1975–1978)
Seppo Pelttari (1983–1994)
Maria-Kaisa Aula (1991–2003)
Ossi Korteniemi (1994–2001)
Hannes Manninen (1995–2011)
Paavo Väyrynen (1970–1991, 2007–2011, 2019, Uudenmaan vaalipiiristä 1991–1995.)
Simo Rundgren (2003–2007 ja 2011–2015)
Mikko Kärnä (2015-2018 ja 2019-2023).
Katri Kulmuni (2015-2024).
Aiheesta muualla

Peräpohjolan piiri Suomen Keskusta.
Arvi Sipola

Kaarlo Arvi Sipola (19. kesäkuuta 1870 Salla – 25. tammikuuta 1959 Tampere) oli suomalainen opettaja, virkamies ja kouluneuvos.
Henkilöhistoria

Sipolan vanhemmat olivat pientilallinen Jaakko Sipola ja Amanda Salmijärvi ja puoliso vuodesta 1904 opettaja Agnes Julia Leiniö (k. 1954). Sipola valmistui kansakoulunopettajaksi 1893, Jyväskylän seminaarin hän suoritti 1898. Sipola oli opettaja Kangasalan Haapaniemen kansakoulussa 1898–1901, Vaasassa 1901–1903, Nummen Järvenpäässä 1903–1904 ja Tampereella 1904–1912. Jyväskylän piirin kansakouluntarkastajana hän toimi 1912–1924 ja Tampereen piirin 1924–1937. Hänellä oli myös luottamus- ja asiantuntijatehtäviä, kuten jäsenyys kansakouluasetuksen uusimiskomiteassa, ja hän julkaisi useita oppikirjoja. Kouluneuvoksen arvonimen Sipola sai 1952.
Julkaisuja

Kirjakielen alkeet: kansakoulun kielioppi ja harjoituskirja 1-2 (alaluokkien oppimäärä, yläluokkien oppimäärä), Helsinki: Maalaiskuntien liitto, 1927, Arvi Sipola, Lauri Kettunen (useita lisäpainoksia)
Kansakoulujen tilastotiedot: ohjeita tilastollisten taulukkojen täyttämiseen, Helsinki: Kouluaitta, 1934
Suomen kielioppi kansakouluille 1-2 (III ja IV luokan oppimäärä, V sekä VI ja VII luokan oppimäärä), Jyväskylä: Gummerus, 1952, Lauri Kettunen, Arvi Sipola
Luettelo My Little Pony -sarjan poneista

Tähän luetteloon on koottu My Little Pony -sarjan poneja.
My Little Pony Tales -animaatiosarjan poneja

(Lasketaan ensimmäisen sukupolven poneihin)
(Suomenkieliset nimet suluissa)
Clover (Apila)
Bon Bon (Karkki)
Bright Eyes (Räpsy)
Melody
Sweetheart (Hellä)
Patch (Tilkku)
Starlight (Tähti)
Lancer (Reipas)
Ace (Ässä)
Teddy
Meadowlark (Niittyheinä)
Mrs. Hackney (Rouva Hackney)
Toisen sukupolven poneja

(Suomenkieliset nimet suluissa)
Morning Glory (Gloria)
Ivy (Koru)
Sweet Berry (Mesimarja)
Light Heart (Ilopilleri)
Sundance (Auringonsäde)
Kolmannen sukupolven poneja

(Suomenkieliset nimet suluissa)
Minty (Piparminttu)
Cotton Candy (Hattara)
Sky Wishes (Taivastoive)
Toola-Roola (Tuuliviiri)
Wysteria (Hiisku)
Sunny Daze (Aurinkoinen)
Cherry Blossom (Kirsikkainen, Kirsikankukka)
Rarity (Tuittu)
Pinkie Pie (Marsipaani)
Kimono (Kimono)
Twinkle Twirl (Tuikku, Tähtiballerina)
Sweetsong (Sulosointu)
Valenshy
Rainbow Dash (Sateenkaari)
Tink-a-tink-a-too (Leisku)
Sweetberry (Mansikkainen)
Scootaloo (Kiitäjä)
Star Catcher (Tähtituiske)
Rhapsody Ribbons
Aurora Mist
Daisy May
Sparkleworks (Hile)
Bumbleberry
Rainbow Dash (Sateenkaari)
Fluttershy (Lepatus)
Star Swirl (Tähtipyörre)
Petal Blossom (Nuppunen)
Butterscotch (Toffee)
Tira-mi-su ja pikkusisko Mochanut
Dance Slippers ja pikkusisko Dance Around
Applejack
Cupcake (Muffini)
Tulip Twinkle (Tulppaanituikku)
Whistle Wishes (Vilkkuvälke)
Brights Brightly (Säihkysäde)
Cheerilee (Hilpeä)
Star Beam (Tähtitiuku)
Breeziet (Tuisku ystävät)
Desert Rose (Ruusunen)
Fizzy Pop (Poreinen)
Daisyjo (Tuhatkauno)
baby Pink Sunsparkle (Pinkki Sädekehä)
Serendipity (Apilainen)
Merriweather (Ilomieli)
Sew-and-So (Neppari)
Star song
Kolmannen sukupolven poneja on olemassa noin 300 erilaista.
Esittelyjä kolmannen sukupolven tunnetuimmista poneista

Butterscotch on kullanvärinen poni, jolla on vaaleankullanväriset jouhet. Hänen silmänsä ovat tummankultaiset, joissa on vaaleankultaiset viivat ja punaiset sydämet. Butterscotchin söpöysmerkki on kaksi oranssia tikkaria punaisilla nauhoilla ja vihreillä tikuilla. Hänen kaviosydämensä on punainen. Butterscotch pitää leikekirjojen ja korttien tekemisestä Razzaroon kanssa. Tunnetaan suomeksi myös nimellä Toffee.
Daisyjo on lila poni, jolla on keltaiset jouhet opaalikimalteella. Daisyjon silmät ovat keväänvihreät, joissa on keltaiset viivat ja vaaleanoranssit sydämet. Hänen söpöysmerkkinsä on oranssirajainen valkoinen tuhatkauno. Daisyjon kaviosydän on keltainen. Daisyjo on esiintynyt myös nimellä Tuhatkauno.
Desert Rose on valkoinen poni, jolla on vaaleanpunaiset jouhet helmiäiskiilteellä. Hänen silmänsä ovat vedenvihreät, joissa on kirkkaanvihreät viivat ja pinkit sydämet. Hänen söpöysmerkkinsä on pinkki ruusu ja vihreä varsi. Kaviosydän on pinkki. Desert Rose rakastaa antaa ystävilleen kukkia. Suomenkielinen nimi on Ruusunen.
Fluttershy on vaaleankeltainen poni, jolla on pinkit jouhet. Hänen silmänsä ovat siniset. Hänen söpöysmerkkinsä on kolme perhosta, joilla on pinkit siivet ja siniset tuntosarvet. Fluttershy on eläinrakas ja ujo. Fluttershyn suomennettu nimi on Lepatus.
Kimono on violetti poni, jolla on tummanvioletit jouhet. Hänen silmänsä ovat vihreät, joissa on vaaleanvihreät viivat ja pinkit sydämet. Söpöyskuvio on kaksi kelta-lila-valkoista paperilyhtyä. Kaviosydän on pinkki. Kimono pitää Ponyvillen markkinoilla käymisestä. Nimi on suomeksikin Kimono.
Minty on mintunvihreä värinen poni, jolla on pinkki kaviosydän. Mintyn jouhet ovat vaaleanpunaiset, joissa on valkoista joukossa. Mintyn silmät ovat lilat, joissa on vaaleanpunaiset viivat ja samanväriset pisteet. Söpöysmerkki on kolme piparminttukarkkia. Minty keräilee sukkia ja rakastaa hullunkurisia, nurinkurisia päiviä. Suomeksi tunnettu myös nimellä Piparminttu.
Pinkie Pie on vaaleanpunainen poni, jolla on sininen kaviosydän ja tummemmat vaaleanpunaiset jouhet. Pinkie Pien söpöysmerkki on rypäs keltaisia ja sinisiä ilmapalloja. Pinkie Pien silmät ovat tummansiniset, joissa on vaaleansiniset viivat ja vaaleanpunaiset sydämet. Pinkie Pie on hyvin utelias ja hänen lempiherkkunsa on popcorn. Pinkie Pie tunnetaan suomeksi myös nimellä Marsipaani.
Rainbow Dash on vaaleansininen poni, jolla on lila kaviosydän. Hänen harjansa on pinkki, oranssi ja vihreä, mutta häntä on lila ja sininen. Rainbow Dashin silmät ovat vaaleanlilat, joissa on vihreä-kelta-pinkit sateenkaaret ja vihreät sydämet. Rainbow Dashin söpöysmerkki on kelta-vihreä-sini-pinkki-lila sateenkaari kahden pilven välissä. Rainbow Dash pitää sateenkaarella ratsastamisesta ja opettaa myös Baby Pink Sunsparklea ratsastamaan sateenkaarella. Suomessa Rainbow Dash tunnetaan myös nimellä Sateenkaari.
Neljännen sukupolven (Friendship Is Magic, suom. Ystävyyden taikaa) poneja

Huom: Vaikka tämän sukupolven poneilla onkin osittain samat nimet kuin edeltäjillään, niiden taustat, ulkomuoto ja luonteenpiirteet eroavat edeltäjistään. My Little Pony: Ystävyyden taikaa -sarjassa ei suomenneta ponien nimiä.
Neljännen sukupolven (Friendship Is Magic, suom. Ystävyyden taikaa) poneja > Pääkuusikko

Twilight Sparkle: prinsessa Celestian oppilas, joka muuttaa Ponyvilleen. Hänestä tulee myöhemmin ystävyyden prinsessa. Hänen söpöysmerkkinsä on pinkki tähti, jonka ympärillä pienempiä valkoisia tähtiä.
Applejack: Ponyvillen omenatarhalla asuva ja työskentelevä poni. Hänen söpöysmerkkinsä on kolme punaista omenaa.
Pinkie Pie: Ponyvillen leipomossa työnskentelevä poni, joka pitää juhlien järjestämisestä. Hänen söpöysmerkkinsä on kolme ilmapalloa.
Rainbow Dash: pegasos, joka unelmoi Sähikäisiin liittymisestä. Hänen söpöysmerkkinsä on pilvi, josta sinkoutuu sateenkaarisalama.
Rarity: Ponyvillessä asuva yksisarvinen, joka omistaa vaateputiikin. Hänen söpöysmerkkinsä on kolme sinistä timanttia.
Fluttershy: ujo pegasos, jonka kyky on puhua eläimille. Hänen söpöysmerkkinsä on kolme vaaleanpunaista perhosta.
Neljännen sukupolven (Friendship Is Magic, suom. Ystävyyden taikaa) poneja > Söpöysmerkkiklubilaiset

Söpöysmerkkiklubilaiset ovat koulua käyviä nuoria varsoja, jotka ovat perustaneet eräänlaisen klubin. Yhdessä he yrittävät saada söpöysmerkit, mutta söpöysmerkki ilmestyy vain, kun poni ymmärtää oman erilaisuutensa ja kykynsä. Babs Seed on Apple Bloomin serkku Manehattanista (Harjattan) ja tulee mukaan kolmannella kaudella. Muut klubilaiset asuvat Ponyvillessä. Klubilaiset saavat lopulta omat söpöysmerkit.
Apple Bloom (Applejackin pikkusisko)
Sweetie Belle (Rarityn pikkusisko)
Scootaloo (Rainbow Dashin ikuinen fani)
Babs Seed (Apple Bloomin serkku)
Neljännen sukupolven (Friendship Is Magic, suom. Ystävyyden taikaa) poneja > Prinsessat ja muut hallitsijat

Prinsessa Celestia (vanhempi prinsessa, hallitsee päivää)
Prinsessa Luna (nuorempi prinsessa, hallitsee yötä)
Prinsessa Mi Amore Cadenza (eli Cadance, Kristallivaltakunnan hallitsija ja rakkauden prinsessa)
Shining Armor (Cadancen aviomies ja Twilight Sparklen isoveli)
Flurry Heart (Cadencen ja Shining Armorin varsa)
Neljännen sukupolven (Friendship Is Magic, suom. Ystävyyden taikaa) poneja > Muut ponit

Granny Smith (Applejackin isoäiti)
Big Macintosh (kutsutaan myös nimellä Big Mac. Applejackin ja Apple Bloomin isoveli)
Braeburn (Applejackin serkku)
Mayor Mare (Ponyvillen pormestari)
Mr. Carrot Cake & Mrs. Cup Cake (Pinkie Pien työpaikan omistava aviopari)
Pumpkin Cake & Pound Cake (Mr. Carrot Caken ja Mrs. Cup Caken varsakaksoset). Pound Cake on poika ja pegasus, kun taas Pumpkin Cake on yksisarvinen ja tyttö.
Cheerilee
Diamond Tiara
Silver Spoon
Trixie
Snips & Snails
Wonderbolts (Sähikäiset):
Spitfire
Soarin
Lightning Dust
Minuette
Moondancer
Octavia Melody
DJ Pon-3 (Vinyl Scratch)
Derpy (tunnetaan myös nimillä Ditzy Doo ja Muffins)
Fancy Pants
Filthy Rich
Daring Do
Maud Pie (yksi Pinkie Pien siskoista)
Cheese Sandwich
Sunset Shimmer
Starlight Glimmer
Sunburst
Neljännen sukupolven (Friendship Is Magic, suom. Ystävyyden taikaa) poneja > Muut hahmot

Spike (Twilight Sparklen ykkösapulainen)
Zecora (esiintyy eräänlaisena "noitana")
Discord (epäsovun ja kaaoksen perikuva)
Winona (Applejackin lemmikkikoira)
Owlowiscious (suom. Pöllökäinen, Twilight Sparklen lemmikkipöllö)
Tank (suom. Tankki, Rainbow Dashin lemmikkikilpikonna)
Angel (Fluttershyn lemmikkikani)
Gummy (Pinkie Pien hampaaton lemmikkialligaattori)
Opalescence (eli Opal, Rarityn lemmikkikissa)
Gilda (aarnikotka, joka on Rainbow Dashin vanha ystävä)
Neljännen sukupolven (Friendship Is Magic, suom. Ystävyyden taikaa) poneja > Sarjan pahikset

Nightmare Moon
Discord
King Sombra (suom. Kuningas Sombra, entinen Kristallivaltakunnan diktaattori)
Trixie
Tirek
Flim & Flam
Queen Chrysalis (suom. vaihdokkaiden kuningatar Chrysalis)
Ahuizotl (Daring Do -seikkalijan arkkivihollinen)
Dr. Caballeron
Pony of Shadows (suom. Varjojen poni)
Sunset Shimmer
Starlight Glimmer
Grogar
Cozy Glow
Tempest Shadow
Storm King (suom. Myrskykuningas)
Näsijärvi

| Näsijärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere, Ylöjärvi, Ruovesi
Koordinaatit:  61°34′01″N, 23°46′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskujoki:  Tammerkoski 
Järvinumero:  35.311.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,4 m  
Pituus:  44 km  
Leveys:  27 km  
Rantaviiva:  805,824 km 
Pinta-ala:  256,5724 km²  
Tilavuus:  3,48533394 km³  
Keskisyvyys:  13,66 m 
Suurin syvyys:  65,64 m  
Valuma-alue:  7 672 km²  
Keskiylivirtaama:  142 m³/s  
Keskivirtaama:  73 m³/s  
Keskialivirtaama:  2,4 m³/s  
Saaria:  710 
 fiNäsijärvi 
Näkymä Näsinneulasta Mustalahden yli Tammerkosken niskalle, Tampellan kaupungiosan ja Naistenlahden suuntaan.
Näsijärvi on Pirkanmaalla Tampereella, Ylöjärvellä ja Ruovedellä sijaitseva järvi, joka on Suomen 16. suurin järvi ja Pirkanmaan suurin järvi. Järven eteläpäässä sijaitsee Tampereen kaupungin keskusta.
Maantiede

Järven pinta-ala on 25 700 hehtaaria eli 257 neliökilometriä. Se on 43,6 kilometriä pitkä ja 27 kilometriä leveä. Järven pituus on mitattu Kurun Sammalistonlahdelta Tampereen Kortelahteen. Sen leveys on mitattu puolestaan Viitapohjan Paarlahden pohjukasta Kyrönlahden pohjukkaan. Järveltä löytyy kuitenkin vain harvoja, järven pituussuuntaan nähden poikittaisia, yli 10 kilometriä leveitä järvenselkiä. Sen tilavuus on 3 490 miljoonaa kuutiometriä eli 3,49 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 14,7 metriä (tai myös 13,66 metriä ) ja suurin syvyys on 65,6 metriä.
Maantiede > Järvenosat

Järvi jakautuu kolmeen selkäalueeseen, jotka ovat Näsiselkä, Koljonselkä ja Vankavesi. Näsiselkä alkaa etelässä Tampereelta, jossa se laajenee länteen Lielahtena ja itään Aitolahtena. Aitolahden päässä se laajenee pieneksi Niihamanseläksi, josta erkanee kaakkoon Olkahistenlahti ja koilliseen Merjanlahti ja Laalahti. Lielahden ja Lentavänniemen pohjoispuolella sijaitsee Siivikkalanlahti ja sen perällä Ryydynpohja. Näsiselkä vaihtuu pohjoisessa Iso-Otavan saaren jälkeen Koljonseläksi. Saarten kohdalla idästä järvelle päin työntyy leveä niemi, jonka eteläkärki on nimeltään Paavolanniemi. Sen eteläpuolelta työntyy koilliseen viisi kilometriä pitkä Tervalahti, jonka sivulahtena on Uskalinlahti. Näsiselän vastarannalla sijaitsee Laakonselkä, joka on yli neljä kilometriä pitkä ja kapeneva lahti.
Koljonsekä on lähes 13 kilometriä pitkä ja siitä työntyy sivuille pitkiä lahtia. Heti eteläpäässä sijaitsee luoteeseen päin tunkeutuva Kaiharinlahti, joka on 7,5 kilometriä pitkä. Vastarannalta alkaa heti Paavolanniemen pohjoispuolelta huomaamattomasti Koivusalmi, joka johdattaa Käälahteen ja sen perällä Kaitaveden salmea myöten Paarlahteen. Koljonselältä on matkaa lahden pohjukkaan yli 15 kilometriä. Paarlahdessa on lisäksi monia sivulahtia. Käälahden vieressä on Kääniemi, jonka pohjoispuolella sijaitsee Teiskolanlahti. Sen takana sijaitsevat Kirkkojärvi ja Kaletonjärvi, jotka voidaan tulkita Koljonselän lahdenpohjukaksi ja joka on kuusi kilometriä pitkä. Teiskolanlahden vastapuolella sijaitsee laaja Pengonlahti, jonka pohjukassa sijaitsee Kyrönlahti. Pengonlahti on yli 10 kilometriä pitkä, kun matkaa mitataan lahdensuun saarten luota. Koljonselkä kapenee pohjoispäässä, ja ennen sen suuria saaria siitä kääntyy kaakkoon päin viisi kilometriä pitkä Pöllöselkä.
Koljonselän ja Vankaveden välissä sijaitsee saaristo, jonka eteläpuolelta järven ylittää Sisä-Suomen reunamuodostuma. Sokkeloisen järvenosan pohjoispuolella sijaitsee Vuolteenniemen ja Honkaniemen puoli kilometriä leveässä välissä Kirvessaari ja Unnekivensalmi, jonka pohjoispuolella aukeaa järvenselkä. Selkä jatkuu koilliseen 9 kilometriä, missä sijaitsee Vankaselän toinen järvenselkä. Vankaselkä on kapeampi kuin Koljonselkä, mutta sen luoteispuolelle työntyvät Kukkulanselän lahti ja Kurunlahti. Kukkulanselkä jää suurien saarten Muuraisen ja Taninsaaren taakse suojaan. Kurunlahti on kapenevan lahden lahdenpää. Vankaveden itäpäässä työntyy Uniniemen vierestä pohjoiseen huomaamaton lahti, joka päässä sijaitseekin Muroleen koski. Kosken yläpuolella sijaitsee Palovesi, joka on oma järvensä. Sen vedenpinnan korkeus on 60 senttimetriä korkeammalla kuin Näsijärvellä.
Maantiede > Saaret

Järvessä on laskettu olevan 710 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 984 hehtaaria, mikä on noin 3,8 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista vain Iso-Otava (113 ha ) on yli neliökilometrin suuruinen, mutta 100 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, ja 496 saarta ovat vielä yli aarin kokoisia, mutta loput 113 saarta ovat tätä pienempiä. Kartoissa nimeltään mainittuja merkittäviä saaria ovat etelästä lukien Siilinkari, joka näkyy Tampereen rannoilta, Pallosaari, Karso, Harvasalo ja Pikku-Otava, jotka sijaitsevat kaikki Näsiselällä. Kaiharinlahdella ovat Niinisaari, Korpinsaari, Lammassaari ja Äijänsaari. Koljonselkä on avointa järvenosaa, mutta sieltä voidaan mainita Taulasalo, Koljonsaari, Selkäsaari, Iso Lammassaari, Heinisaari ja Säynäsaaret. Koljonselän pohjoisosissa sijaitsevat Lehtisaari, Kontusaari, Vetämäkanta, Vähä Vesassalo, Iso Vesassalo, Toltaansalo ja Iso Leppisalo (31 ha ). Ylös Vankavedelle mentäessä löytyy lännestä Taninsaari (38 ha ), Muurainen (47 ha ) ja Pikku-Muurainen, jotka suojaavat Kukkulanselkää. Vankaselällä ovat vielä Onniansaari (49 ha ) ja Lietsaari. Saarten rantaviivan yhteispituus on 223 kilometriä.
Geologiaa

Järven etelärannan poikittain kulkee saumamuodostuma, joka on lyhyt osuus Salpausseliltä Lahden pohjoispuolelta alkavasta harjujaksosta, joka päättyy parinsadan kilometrin päässä  Suomenselälle. Sen Kalevankankaan korkein kohta nousee 135 metrin korkeuteen ja Pispalanharjun ja Pyynikinharjun korkeimmat kohdat 155 metriin, mikä on noin 60 metriä korkeammalle kuin Näsijärven vedenpinta.
Näsiselän keskivaiheella järven ylittää kallioperän murroslinja, joka kulkee itä-länsi-suuntaisena Käälahden ja Kaiharinlahden kohdalla. Murroslinjan eteläpuolella kallioperä on liuskekiveä ja pohjoispuolella syväkiveä. Murroslinja on kulunut paikoin syväksi kalliorotkoksi, jonne jääkauden aikana kertyneet moreenikerrokset puhdistuivat jääkauden päättymisen aikana jäätikköjokien virtauksissa. Murroslinja on helposti havaittavissa Näsijärven itäpuolella, jossa se jatkuu Käälahden jälkeen itään 12 kilometriä pitkänä Paarlahtena.
Jääkauden aikainen Sisä-Suomen reunamuodostuma ylittää Näsijärven Koljonselällä järven lounas-koillissuuntaisena. Jääkaudella kesäisten sulamisvesien tuomat sora- ja hiekka-ainekset kerääntyivät jäätikön reunan eteen ja muodostivat siihen harjuja. Samaan aikaan talvisten ja kesäisten olosuhteiden vaikutuksesta mannerjäätikön reuna vuorotellen puski talvisin kesällä syntyneitä harjuja eteenpäin ja kesäisin se vetäytyi niistä erilleen. Hiekan ja soran joukkoon sekoittui jäätikön tuomaa moreenia ja näin syntyneet pääteselänteet ovatkin sekoitus näistä maa-aineksista. Näiden pääteselänteiden kanssa samanikäisiä harjuja tai deltoja esiintyy noin 250 kilometriä pitkällä rintamalla, jota kutsutaan myös nimellä Sisä-Suomen reunamuodostuma. Muodostuman läntinen reuna alkaa Jämijärvellä Hämeenkankaalla ja jatkuu Hämeenkyrön keskustaajaman läpi itään ja se tulee Näsijärvelle Kyrönlahden eteläpuolelta, sukeltaa veteen Pengonpohjan lahdessa, jossa reunamuodostuma kurkistaa Kuhaluotona vedestä ja sitten se nousee Kotkannokassa ylös järvestä. Reunamuodostuma ylittää niemimaan Länsi-Teiskon eteläpuolelta ja sitten se ylittää Näsijärven Koljonselän pohjoisosassa sukeltamalla Kariniemessä järveen, kurkistaen vedestä Vetämäkantana. Reunamuodostuma jatkaa Yrjönkylän ja Kaanaan kautta koilliseen Teiskon lentokentälle. Koljonselän keskellä kulkee järven pohjassa kallioperän murros, jonka muodostaman syvänteen löytää seuraamalla Leppäjärven suuntaista laaksoa järvelle. Murros jatkuu Koljonselän itärannalle, jossa se näkyy Terälahtena ja sen itäpuolisessa Kirkkojärvessää lahtina. Toinen kalliomurros ylittää Koljonselän Vähä- ja Ison Vesassalon saarten välistä.
Myös Vankaveden eteläosassa muodostavat kallioperän murrokset Näsijärven pohjaan syvänteitä ja rannoille lahtia. Esimerkiksi Parkkuussa Parkkuunlahti ja Kiertäänperä kuuluvat murrokseen, joka jatkuu Nimettömänojan laaksona luoteeseen ja ylittää Näsijärven Toikossa ja Löytänänjärven itäpuolella. Myös Sikkilänjoen laakso jatkuu Jakaman poikki ja jatkuu kaakkoon päin Leppälahteen. Monet Vankaveden Kurun puoleisella rannoilla olevat kallioperän murrokset ovat pohjois-etelä-suuntaisia. Ne alittavat järvenselän Kurunlahden suunnassa useasta kohtaa ja jatkavat vielä Kukkulanselän alitse.
Asutus

Järven rantaviivan pituus on 806 kilometriä ja tähän lukuun sisältyvät myös saarien rannat. Näsijärven rannalla sijaitsevat muun muassa Tampere, Ylöjärvi ja Kuru. Tampereella Näsijärven eteläpäässä, Särkänniemen huvipuistossa sijaitsee korkea näkötorni Näsinneula, joka on myös Suomen korkein rakennus. Särkänniemen vieressä sijaitsee Mustalahden satama.
Luonnontila

Näsijärven eteläosassa järven vesi on luokiteltu fysiokemiallisesti erinomaiseksi, biologisesti hyväksi, kemiallisesti hyvää huonommaksi ja ekologisesti hyväksi.
Näsijärven pistekuormittajat ovat lähinnä yhteiskunnan jätevedenpuhdistamot ja yksittäiset teollisuuslaitokset. Puhdistamoiden tulokset ovat olleet hyviä. Tilanne oli aiemmin paljon huonompi, kunnes suuret paperi- ja sellutehtaat lopettivat toimintansa. Näsijärven eteläosaan laskivat jätevetensä Näsijärven Pahvi Oy ja Haarlan paperitehdas, jotka lopettivat toimintansa vastaavasti vuosina 1983 ja 1989. Vuonna 2008 M-realin ja Ligno Tech Finland Oy:n tehtaiden sulkeminen paransi edelleen Näsijärven eteläosan tilannetta huomattavasti. Mäntän tehtaiden sellunvalmistuksen lopettaminen vuonna 1991 vaikutti merkittävästi Näsijärven pohjois- ja keskialueiden luonnontilaan. Näsijärven eteläpäätä kuormittavat edelleen Tampereen Sähkölaitoksen Naistenlahden voimalaitos, Tampereen Veden Kaupinojan pintavesilaitos ja Tampereen Kaukolämpö Oy.
Virkistys > Vesiliikenne

Näsijärvellä kulkee kesäisin vilkkaasti liikennöity Tampereelta Muroleen kanavan kautta Virroille johtava laivareitti, joka on niin sanotun Runoilijan tien eteläosa. Järvellä toimii useita veneseuroja, jotka ovat usein paikkakuntakohtaisia. Muita veneilijöitä varten on rakennettu lukuisia veneenlaskupaikkoja.
Virkistys > Kalastus ja ravustus

Näsijärvi ja sen lähialueet muodostavat Näsijärven kalastusalueen. Järvessä elää yleisenä ahven, hauki, järvilohi, kiiski, kuha, kuore, lahna,  made, muikku, pasuri, salakka, siika, sorva, särki ja taimen. Näiden lisäksi tavataan harvalukuisena ankerias, harjus, kirjolohi, kivisimppu, kymmenpiikki, pikkunahkiainen, puronieriä, ruutana, spleiknieriä, suutari ja säyne. Satunnaisesti tavattavia lajeja ovat härkäsimppu ja sulkava. Näistä kalalajeista ovat taloudellisesti tärkeimmät hauki, ahven, siika, kuha, muikku, lahna ja made. Vapaa-ajan kalastajien tavoitelluimmat lajit ovat taimen ja järvilohi. Ammattikalastusta harjoittaa yleensä noin viisi ja ammattiravustusta viisi kalastajaa. Näsijärvellä on rapuruttoa, joten jokirapuja on järvessä hyvin vähän. Vuosina 1991–1997 järveen istutettiin täplärapua, joka näyttää kestävän Näsijärven rapuruton hyvin ja laji menestyy.
Säännöstely ja vedenkorkeudet > Tammerkoski

Tammerkoski, joka laskee 18,2 metriä alempana sijaitsevaan Pyhäjärveen, on nykyään padottu energiantuotantoa varten ja sen veden juoksutuksia säädellään padon ympäristöluvassa. Säännöstelyn hoitaa Tampereen sähkölaitos Näsijärven säännöstely-yhtiön puolesta. Tavoitteena on hallita Näsijärven vedenpintaa samalla, kun tuotetaan sähköenergiaa. Veden virtaamista on pidetty kirjaa vuodesta 1933 asti ja tällä aikavälillä on joen keskivirtaama (MQ) ollut 65 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Kun tarkasteluväliksi otetaan viimeiset vuodet 1980–2008, tulee keskivirtaamaksi 73 m³/s. Joen keskiylivirtaama (MHQ) on ollut 142 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 2,4 m³/s, mutta suurin vuosittainen virtaama (HQ) on ollut 247 m³/s (kesäkuussa 1988) ja pienin (NQ) 0 m³/s.