Hengityskuntoutus
Kansainvälisiä suosituksia

Brittiläisen hengityssairauksien lääkärijärjestön, British Thoracic Societyn mukaan hengityskuntoutuksen yleiset periaatteet ovat
Kuntoutuksen tavoitteena on hengityssairautta potevien henkilöiden oireiden, vajaakuntoisuuden ja sosiaalisten haittojen vähentäminen ja toiminnallisen riippumattomuuden parantaminen
Hoidon tulee olla lääketieteellisesti parhaalla mahdollisella tasolla ja se jatkuu kuntoutusprosessin rinnalla
Kuntoutusprosessi sisältää fyysistä harjoittelua, sairautta koskevaa ohjausta ja tiedostusta, ravitsemuksellisia, psykologisia, sosiaalisia ja toiminnallisia interventioita
Kuntoutuksen toteuttaa kuntoutujan yksilölliset tarpeet huomioon ottava moniammatillinen tiimi, jonka toimintaan osallistuvat myös kuntoutujan läheiset
Kuntoutuksen tuloksellisuutta ja ohjelman sisältöä seurataan jatkuvasti toimintakykyisyyttä mittaavin ja arvioivin menetelmin
Kroonisten hengityssairauksien, erityisesti keuhkoahtaumataudin (KAT), väestöllisen merkityksen kasvua todistaa se, että viime vuosina on ilmestynyt useita laajoja hoito- ja kuntoutussuosituksia. British Thoracic Societyn (BTS) hengityskuntoutussuosituksen mukaan räätälöidyt moniammatilliset hengityskuntoutusohjelmat on useilla tutkimuksilla todettu vaikuttaviksi, koska ne lisäävät liikunnallisen harjoittelun kestävyyttä, parantavat toiminnallista terveydentilaa, vähentävät hengenahdistusta ja niillä on terveystaloudellista merkitystä.
BTS:n mukaan hengityskuntoutus on vaikuttavaa kaikissa toteutusmuodoissaan: laitoskuntoutuksena, sairaalan toteuttamana avokuntoutuksena, yhteisökuntoutuksena ja kotikuntoutuksena. BTS:n mukaan myös kustannusanalyysit osoittavat, että sairaalan johtama avokuntoutus on nykyisin kustannusvaikuttavin toimintatapa.
Kuntoutusprosessin muodostamasta kokonaisuudesta esitetään lausumassa seuraavat periaatteet:
Kuntoutusohjelmasta vastaa hengityselinsairauksiin perehtynyt lääkäri. Hänen vastuullaan on myös kuntoutusohjelmaan valitseminen.
Kuntoutusohjelmalla tulee olla terveydenhuoltokoulutuksen saanut vetäjä
Henkilökunnan määrän tulee vaihdella potilaiden ominaisuuksien mukaan, mutta esimerkiksi liikuntaharjoittelussa henkilöstö/kuntoutuja suhteen tulee olla noin 1:8.
Paikallisen henkilöstön tulee olla moniammatillista.
Kaikkia kuntoutusprosessin vaiheita – lähetteet, tarpeen arviointi, valitseminen, kuntoutustoimenpiteet ja seuranta – varten tulee olla sovittuna menettelytavat ja vastuut.
Kuntoutusohjelman toistuva arviointia on suositeltavaa.
British Thoracic Societyn hyväksymän hengityskuntoutusohjeen mukaan tutkimus on päätynyt seuraaviin tuloksiin, joiden tulisi muodostaa kuntoutusohjelma. Avokuntoutuksen tulee olla vähintään kuusi viikkoa fyysistä harjoittelua, potilasohjausta, psykologista ohjausta ja sosiaalisia interventioita. Fyysinen, aerobinen alaraajoja rasittava harjoittelu [kävely, pyöräily jne.] on ohjelman välttämätön osa, mutta myös yläraajojen ja lihasvoiman kehittämistä voidaan sisällyttää ohjelmaan. Yksilöllistä harjoitteluintensiteettiä on rekisteröitävä ja sitä voidaan lisätä sietokyvyn mukaan. Harjoitteluintensiteetin tulee olla 60–70 %: n tasolla. Alemmantasoinenkin harjoittelu on hyödyllistä ja lisähyötyä voidaan saada suuremman intensiteetin (85 %) harjoittelusta, jos taso voidaan saavuttaa. Harjoittelufrekvenssin tulee olla kolme harjoittelukertaa (20–30 min) viikossa ja vähintään kahden niistä tulee olla johdettuja harjoituksia. Lisähappea tulee antaa, kun kliinisesti merkittävä desaturaatio havaitaan harjoittelun aikana. Kuntoutusohjelman yhteydessä tulee toteuttaa laaja-alainen potilaan ja perheen ohjaus ja tiedottaminen sairauteen liittyvistä asioista. Yksilöllistä fysioterapiaa, ravitsemusta, toimintaterapiaa, tupakoinnin lopettamista ja elämän suunnittelua ja sosiaalista kanssakäymistä koskeva ohjaus on suositeltavaa.