Tervakosken paperitehdas
Tuotteet > Setelipaperi

Suomen Pankki oli saanut setelianto-oikeuden jo vuonna 1811, kuitenkin rajoittuen vain pieniin seteleihin. Ensimmäinen erä setelipapereita ostettiin v.1812 Pietarista, v.1816 setelipaperia ostettiin Tampereen paperitehtaasta. Suomen Pankin ensimmäiset setelit painettiin Turussa Frenckell & Sonin kirjapainossa, josta painatus siirtyi Helsinkiin Jacob Sumeliuksen kirjapainoon kun Suomen Pankkikin siirtyi vuonna 1819. Setelien painatus siirtyi 1822 kuitenkin Pietariin. Vuonna 1857 valtiovaraintoimituskunta kysyi Tervakosken tehtaalta mahdollisuutta valmistaa setelipaperia, ja Tervakosken paperi kelpasi kolmen ruplan seteleihin.
Vuonna 1860 Suomi sai oman rahayksikön, markan. Suomen Pankki sai oikeuden 1, 3, 12, 20, 40 ja 100 markan seteleihin. Helsinkiläisessä F. Liewendalin kivipainossa oli painettu valtionobligaatioita v.1859 Tervakoskella tehdyille värjätyille papereille. Liewendal sai 1 ja 3 markan setelien alkupainatuksen Tervakosken paperille, painatukset valmistuivat toukokuussa 1860 ja Suomen Pankissa tehtiin loppupainatus, jossa lisättiin setelinumerot ja valkoleimat. Setelien alkupainatus siirtyi 1863 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainoon, jossa painatusta johti saksalainen F.F.C. Tilgman. Tilgman perusti oman kivipainon 1869, jonne siirtyi setelien painatus. Setelipaperi oli ostettu pääsääntöisesti Tervakoskelta, pieniä eriä on ostettu Tampereen paperitehtaasta mm. vuonna 1867. Suomen Yhdyspankki myös painoi omia seteleitä, joihin pankki tilasi Tervakoskelta v.1866 setelipaperia.
Vuonna 1875 Tervakosken tehtaat eivät pystyneet valmistamaan kelvollista setelipaperia koneellisesti ja kun käsinvalmistustaito oli jo kerennyt hävitä niin Suomen Pankki hankki setelipaperit Ruotsin keskuspankin paperitehtaasta (Riksbankens Pappersbruk, 'Tumba'). Setelit painettiin Tanskassa. Tervakosken tärkeitä tuotteita olivat paino-, tapetti-, konsepti- ja kirjoituspaperi ja setelipaperi oli ollut pienemmässä osassa tuotantoa.. Savukepaperi oli saanut tärkeän aseman 1860-luvulta alkaen ja sen seuralaisena alettiin myös tekemään vähäisemmässä määrin silkkipaperia..
Suomen Pankki hankki oman setelipainon vuonna 1886, painossa oli asiantuntijana ja johtajana F.F.C. Tilgman. Näytteitä setelipaperiin tilattiin kolmelta tehtaalta; saksalainen Carl Schleicher & Schüll, ruotsalainen Tumba ja Tervakoski, joista toimittajaksi valittiin Tervakoski. Tervakoskelta vaadittiin sitoumus, että se korvaa kaikki mahdolliset setelipaperin väärinkäytökset siltä ajalta kun paperi on Tervekosken hallussa.
Alussa vuonna 1887 Tervakosken toimittama paperin laatu oli epätasaista ja painatuksessa tuli paljon hylkypaperia. Hylkypaperin osuus oli painatustyön varsinaisessa alussa vuonna 1888 19%, seuraavana vuonna hylkyprosentti oli 3,5% ja vuonna 1890 3%, tuolloin painettiin viiden ja kymmenen markan seteleitä. Vuonna 1890 Suomen Pankki alkoi painamaan myös 500 markan seteleitä, johon paperi hankittiin Tumban tehtaalta. Paperiin ei oltu täysin tyytyväisiä, mutta sitä kuitenkin käytettiin 50, 100 sekä 500 markan seteleihin. Tervakosken paperi kelpasi vain 5, 10 ja 20 markan seteleihin.
1890-luvulla väärennösten estämiseksi Wienissä alettiin painaa seteleitä uudella painomenetelmällä lontoolaisen Bradbury Wilkinson & Co:n toimesta, jolla oli menetelmään käyttöoikeus. Suomen Pankki sai Wienistä kaikki setelit etusivupainatuksilla ja takasivut numeroineen painettiin Suomessa. Näin Tervakoski menetti setelipaperin teon.
Virallisesta paperista oli annettu asetus 8.3.1889, siinä määrättiin säilytettävien asiakirjojen ainoaksi hyväksytyksi paperiksi virallinen paperi. Tervakoski sai virallisen paperin markkinat kokonaan itselleen 1890-luvun lopussa. Aiemmin virallista paperia oli valmistanut myös Frenckellin tehdas Tampereella. Virallisessa paperissa tuli olla Suomen vaakunallinen vesileima, sekä valmistajan nimi ja vuosi..
Vuonna 1904 Tervakoskelle tuli ruotsalaisia mestareita opastamaan käsintehtyyn paperin tekoon, kun sen taito oli hävinnyt Tervakoskella. Tämä uudelleen hankittu taito auttoi myöhemmin setelipaperin tekoon.. Ensimmäinen maailmansota toi setelipaperin valmistuksen takaisin Tervakoskelle, suurempiarvoisempien setelien paperi tehtiin käsityömaisesti ja pienempiarvoiset koneellisesti Tervakoskella. Tervakosken tehtaan kyky valmistaa hyviä setelipapereita sai huomiota Suomen Pankissa, joka saikin määräysvallan tehtaassa vuonna 1926, ja Risto Ryti oli johtokunnan puheenjohtaja. Myöhemmin Suomen Pankki sai myös osake-enemmistön. Nimi muutettiin vuonna 1928 Tervakoski Osakeyhtiöksi.. Setelipaperin tuotanto loppui tammikuussa 2002, jolloin Suomi siirtyi eurojen käyttöön..