stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ibrahim Boubacar Keïta
Elämäkerta > Poliitikko

Keïta osallistui Ranskassa afrikkalaisten opiskelijoiden järjestötoimintaan ja toimi Malin demokraattisten vapauksien puolustuskomitean pääsihteerinä. Maliin palattuaan hän osallistui Malin demokratialiikkeeseen ja oli vuonna 1990 perustamassa Alliance pour la démocratie au Mali -järjestöä.
Keïta oli mukana presidentiksi valitun Adéma-PASJ:n ehdokkaan Alpha Oumar Konaré vaalikampanjassa vuonna 1992 ja toimi sen jälkeen tämän tiedottajana ja diplomaattisena neuvonantajana. Hänet nimitettiin Norsunluurannikolle Malin Abidjanin-suurlähettilääksi vuonna 1992 ja maan ulkoministeriksi vuonna 1993.
Keïta toimi Adéma-PASJ:n puheenjohtajana ja Malin pääministerinä vuosina 1994–2000. Hänen pääministerikautensa tapahtumia olivat koululakkojen päättyminen, yhteiskunnallisten jännitteiden lientyminen, tuaregikapinan päättänyt rauhansopimus vuonna 1996 ja Malin kunnallishallintouudistuksen toteuttaminen.
Keïta erosi Adéma-PASJ:sta vuonna 2000 ja perusti vuonna 2001 kannattajineen uuden puolueen Rassemblement pour le Malin (RPM). Arvoiltaan sosiaalidemokraattiseksi luonnehdittu puolue asetti hänet ehdokkaakseen vuoden 2002 presidentinvaaleissa. Keïta tuli vaalien ensimmäisellä kierroksella kolmanneksi saatuaan 20,65 prosenttia äänistä. Toisella kierroksella hän tuki Adéma-PASJ:n Soumaïla Cissén vastaehdokasta Amadou Toumani Touréa, joka valittiin presidentiksi.
Keïtan puolue RPM voitti vuoden 2002 kansalliskokousvaalit, joissa hänet valittiin kansanedustajaksi Bamakosta. Hän toimi kansalliskokouksen puheenjohtajana vuosina 2002–2007. Tänä aikana hyväksyttiin muun muassa laki maatalouden kehittämisestä ja uusi kaivoslaki. Keïta asettui vuonna 2005 presidentti Tourén vastaiseen oppositioon ja vastusti varsinkin tuaregien kanssa heinäkuussa 2006 solmittua Algerin sopimusta, johon liittyi Malin pohjoisosan demilitarisointi.
Keïta oli uudelleen RPM:n presidenttiehdokkaana vuoden 2007 vaaleissa, joissa hän sai 19,15 prosenttia äänistä. Hänet valittiin samana vuonna jälleen kansalliskokoukseen, jonka puheenjohtajaksi tuli Dioncounda Traoré.
Keïta toimi Afrikan parlamentinjäsenten liiton puheenjohtajana ja Sosialistisen internationaalin varapuheenjohtajana.
Elämäkerta > Presidenttikausi

Vuoden 2012 presidentinvaalien alla Keïtaa tukemaan asettui 18 puolueen muodostama yhteenliittymä. Sotilasvallankaappauksen keskeyttämän vaalikampanjan jälkeen hänet valittiin ensimmäisen kerran presidentiksi elokuussa 2013. Keïta sai vaalien toisella kierroksella 77,62 prosenttia äänistä. Vuoden 2018 presidentinvaalien toisella kierroksella hänet valittiin uudelleen 67,17 prosentilla äänistä. Keïtan vastaehdokkaana molemmissa vaaleissa oli Soumaïla Cissé.
Keïtan presidenttikautta leimasi Malin pohjoisosassa jatkunut sisällissota. Tuaregien kanssa solmittiin rauhansopimus vuonna 2015, mutta sotilaisiin ja kansainvälisiin rauhanturvaajiin kohdistuneet hyökkäykset jatkuivat sen jälkeenkin, ja terroriteot levisivät maan keski- ja eteläosiin. Poliittinen epävakaus heijastui useina hallituksenvaihdoksina.
Keïtan toisen virkakauden oli määrä päättyä vuonna 2023. Kapinaan nousset sotilaat pidättivät Keïtan ja pääministeri Boubou Cissén elokuussa 2020. Pidätyksen jälkeen Keïta ilmoitti eroavansa ja hajottavansa maan hallituksen ja parlamentin. Keïta siirrettiin sittemmin kotiarestiin, mutta hän oli myös hetken Abu Dhabissa saamassa lääkärinhoitoa. Keïtan terveys heikkeni vallankaappauksen jälkeen, ja hän kuoli kotonaan Bamakossa tammikuussa 2022.
Yksityiselämä

Keïta oli naimisissa Aminata Maïgan kanssa, ja hän oli neljän lapsen isä. Hänen poikansa Karim on toiminut kansanedustajana.
Martina Sáblíková

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Martina Sáblíková |  Martina Sáblíková |  Martina Sáblíková |  |
Maa:   Tšekki
Naisten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Vancouver 2010 | 3 000 m |  |
|  Kultaa | Vancouver 2010 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 | 5 000 m |  |
|  Hopeaa | Sotši 2014 | 3 000 m |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 | 5 000 m |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | 1 500 m |  |
|  Pronssia | Peking 2022 | 5 000 m |  |
| Yleisluistelun MM-kilpailut  | Yleisluistelun MM-kilpailut  | Yleisluistelun MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Hamar 2009 | yleisluistelu |  |
|  Kultaa | Heerenveen 2010 | yleisluistelu |  |
|  Kultaa | Calgary 2015 | yleisluistelu |  |
|  Kultaa | Berliini 2016 | yleisluistelu |  |
|  Kultaa | Calgary 2019 | yleisluistelu |  |
|  Hopeaa | Moskova 2012 | yleisluistelu |  |
|  Hopeaa | Hamar 2017 | yleisluistelu |  |
|  Pronssia | Calgary 2011 | yleisluistelu |  |
| Matkakohtaiset MM-kilpailut  | Matkakohtaiset MM-kilpailut  | Matkakohtaiset MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Salt Lake City 2007 | 3 000 m |  |
|  Kultaa | Salt Lake City 2007 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Nagano 2008 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Richmond 2009 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Inzell 2011 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Heerenveen 2012 | 3 000 m |  |
|  Kultaa | Heerenveen 2012 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Sotši 2013 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Heerenveen 2015 | 3 000 m |  |
|  Kultaa | Heerenveen 2015 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Kolomna 2016 | 3 000 m |  |
|  Kultaa | Kolomna 2016 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Gangneung 2017 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Inzell 2019 | 3 000 m |  |
|  Kultaa | Inzell 2019 | 5 000 m |  |
|  Kultaa | Salt Lake City 2020 | 3 000 m |  |
|  Hopeaa | Richmond 2009 | 3 000 m |  |
|  Hopeaa | Inzell 2011 | 3 000 m |  |
|  Hopeaa | Sotši 2013 | 3 000 m |  |
|  Hopeaa | Gangneung 2017 | 3 000 m |  |
|  Hopeaa | Salt Lake City 2020 | 5 000 m |  |
|  Hopeaa | Heerenveen 2021 | 3 000 m |  |
|  Hopeaa | Hamar 2025 | 3 000 m |  |
|  Pronssia | Heerenveen 2023 | 3 000 m |  |
|  Pronssia | Heerenveen 2023 | 5 000 m |  |
|  Pronssia | Calgary 2024 | 3 000 m |  |
|  Pronssia | Calgary 2024 | 5 000 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Collalbo 2007 | yleisluistelu |  |
|  Kultaa | Hamar 2010 | yleisluistelu |  |
|  Kultaa | Collalbo 2011 | yleisluistelu |  |
|  Kultaa | Budapest 2012 | yleisluistelu |  |
|  Kultaa | Minsk 2016 | yleisluistelu |  |
|  Hopeaa | Tšeljabinsk 2015 | yleisluistelu |  |
|  Hopeaa | Heerenveen 2017 | yleisluistelu |  |
|  Hopeaa | Collalbo 2019 | yleisluistelu |  |
|  Pronssia | Kolomna 2008 | yleisluistelu |  |
|  Pronssia | Heerenveen 2009 | yleisluistelu |  |
|  Pronssia | Hamar 2014 | yleisluistelu |  |
|  Pronssia | Heerenveen 2021 | yleisluistelu |  |
Martina Sáblíková (s. 27. toukokuuta 1987) on tšekkiläinen pikaluistelun olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. Hän on kilpaillut kansainvälisellä tasolla myös maantiepyöräilyssä.
Maailmancup

Sáblíková voitti yhdistetyn 3 000 ja 5 000 metrin maailmancupin kokonaiskilpailun yksitoista kertaa peräkkäin: kausilla 2006–2007, 2007–2008, 2008–2009, 2009–2010, 2010–2011, 2011–2012, 2012–2013, 2013–2014, 2014–2015, 2015–2016 ja 2016–2017 sekä jälleen 2018−2019 ja 2019–2020 sekä sijoittui toiseksi kaudella 2023–2024. 1 500 metrin maailmancupissa hän oli kolmas kaudella 2009–2010 ja yhteislähdön cupissa kolmas 2014–2015. Kokonaismaailmancupissa hän sijoittui toiseksi kausilla 2011–2012 ja 2014–2015 sekä kolmanneksi kausilla 2015–2016 ja 2016–2017. Hän on voittanut 52 henkilökohtaista maailmancupin osakilpailua, sijoittunut 24 kertaa toiseksi ja 19 kertaa kolmanneksi (tilanne kauden 2024–2025 jälkeen).
Maantiepyöräily

Sáblíková saavutti maantiepyöräilyssä pronssia alle 23-vuotiaiden EM-kilpailujen aika-ajossa Sofiassa 2007. Valkenburgin MM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui naisten aika-ajossa yhdeksänneksi. Hän oli MM-kilpailujen aika-ajossa kahdestoista 2014 ja 2015. Hän voitti Tšekin mestaruuden sekä maantieajossa että aika-ajossa 2010, 2011, 2013, 2014, 2015 ja 2016.
Henkilökohtaiset pikaluisteluennätykset

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 500 m | 39,23 | Calgary | 7. maaliskuuta 2015 |
| 1 000 m  | 1.15,86 | Calgary | 14. marraskuuta 2015 |
| 1 500 m | 1.53,44 | Salt Lake City | 21. marraskuuta 2015 |
| 3 000 m | 3.52,02 | Salt Lake City | 9. maaliskuuta 2019 |
| 5 000 m | 6.41,18 | Salt Lake City | 15. helmikuuta 2020 |
| 10 000 m | 13.48,33 | Calgary | 15. maaliskuuta 2007 |
Anders Borg

| Anders Borg |
| --- | --- |
 Valtiovarainministeri Borg esittelemässä vuoden 2014 budjettiesitystä medialle.
Ruotsin valtiovarainministeri
 Reinfeldtin hallitus 6.10.2006–3.10.2014  
Edeltäjä:  Pär Nuder
Seuraaja:  Magdalena Andersson
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. tammikuuta 1968 (ikä 57) Tukholma
Ammatti:  ekonomisti
Puoliso:  Susanna Borg (1994–2015)
Tiedot
Puolue:  Maltillinen kokoomus
Anders Erik Borg (s. 11. tammikuuta 1968 Tukholma) on ruotsalainen poliitikko, joka toimi Ruotsin valtiovarainministerinä vuosina 2006–2014. Borg edusti Maltillista kokoomusta. Valtiovarainministerinä Borg tuli tunnetuksi ajamastaan ”työlinjasta”, jonka tarkoituksena oli lisätä työn tarjontaa. Maltillisen kokoomuksen johdolla hallitus toteutti viisi perättäistä ansiotuloverotuksen kevennystä. Samalla hallitus kiristi työttömyys- ja muiden sosiaalitukien ehtoja.
Nuoruus ja opinnot

Borg syntyi Tukholmassa, mutta kasvoi Lindön taajamassa Norrköpingin kaupungissa, Itä-Götanmaalla. Lukion jälkeen Borg opiskeli vuosina 1988–1991 valtio-oppia, taloushistoriaa ja filosofiaa Uppsalan yliopistossa. Vuosina 1995–2000 hän opiskeli taloustiedettä Tukholman yliopistossa. Borgilla ei kuitenkaan ole akateemista loppututkintoa.
Opiskellessaan Uppsalassa Borg toimi vuoden 1989 yliopistonsa ylioppilaskunnan puheenjohtajana. Maltillisen kokoomuksen nuorisojärjestön Moderata Ungdomsförbundetin jäseneksi Borg oli liittynyt jo lukiolaisena.
Poliittinen ura

Vuosina 1990–1991 Borg työskenteli Svenska Dagbladetin pääkirjoitustoimittajana. Hän toimi samaan aikaan myös Maltillisen kokoomuksen nuorisojärjestön varapuheenjohtajana. Porvaripuolueiden voitettua valtiopäivävaaleissa 1991 Borg aloitti työt hallituksen poliittisena neuvonantajana. Vuodesta 1993 hän toimi pääministeri Carl Bildtin puheenkirjoittajana.
Porvaripuolueiden vuoden 1994 vaalitappion jälkeen Borg jätti politiikan ja siirtyi töihin pankkisektorille. Hän oli vuosina 1995–1998 vastuussa Transferator Alfred Bergin taloudellisesta ja poliittisesta analyysistä. Vuosina 1998–1999 Borg toimi ABN AMROn pääekonomistina Tukholmassa ja vastasi Ruotsin finanssi- ja rahapolitiikan analysoinnista. Hän työskenteli 1999–2001 SEB-pankin taloudellisen analyysin yksikön johdossa.
SEB-pankista Borg siirtyi Ruotsin keskuspankin johtokunnan rahapoliittiseksi neuvonantajaksi vuonna 2001. Seuraavana vuonna Maltillisen kokoomuksen silloinen puheenjohtaja Bo Lundgren palkkasi hänet puolueen pääekonomistiksi. Borg jatkoi työssään myös puolueen uuden puheenjohtajan Fredrik Reinfeldtin myötä.
Poliittinen ura > Valtiovarainministerinä

Porvarillisen allianssin voitettua vuoden 2006 valtiopäivävaalit Borg nimitettiin Reinfeldtin hallituksen valtiovarainministeriksi. Hän jatkoi tehtävässä myös vuoden 2010 vaalien jälkeen muodostetussa porvarillisen allianssin vähemmistöhallituksessa.
Valtiovarainministerinä Borg tuli tunnetuksi ajamastaan ”työlinjasta”, jonka tarkoituksena oli lisätä työn tarjontaa. Maltillisen kokoomuksen johdolla hallitus toteutti viisi perättäistä ansiotulovähennystä. Samalla hallitus kiristi työttömyys- ja muiden sosiaalitukien ehtoja. Ruotsin työllisyysaste ja työllisten määrä kasvoi kansainvälisen talouskriisin aikana, mutta työttömyysaste pysyi kuitenkin verrattain korkeana. Borgin aikana Ruotsin julkisen talouden velkasuhde pienentyi ja alijäämä pysyi kurissa taloustilanteesta huolimatta. Yleisesti ottaen arvioitiin, että Ruotsi selviytyi kriisistä vähin vaurioin.
Verotuksen huomattava alentaminen herätti kritiikkiä erityisesti punavihreässä oppositiossa. Vuoden 2014 valtiopäivävaalien alla hallitus esittikin noin miljardin euron vuotuisia veronkorotuksia vuosille 2015–2018. Verotuksen kiristämiskaavailut johtuivat Borgin mukaan Euroopan ja Ruotsin talousnäkymien heikentymisestä.
Financial Times arvioi Borgin vuonna 2011 Euroopan parhaaksi valtiovarainministeriksi. Lehti mainitsi Borgin ansioiksi muun muassa sen, että hän oli ennakoinut pankkien pääomatarpeen ja esittänyt, miten Eurooppa voisi oppia Ruotsin 1990-luvun alun talouskriisistä. Vuoden 2012 listauksessa hän sijoittui toiseksi Saksan valtiovarainministerin Wolfgang Schäublen jälkeen. Aiemmin vuosina 2010, 2009 ja 2008 Financial Times on nimennyt Borgin Euroopan neljänneksi parhaaksi.
Maltillisen kokoomuksen ja porvarillisen allianssin hallituskausi päättyi vaalitappioon vuonna 2014. Entinen pääministeri Reinfeldt ilmoitti luopuvansa kevään 2015 aikana Maltillisen kokoomuksen puheenjohtajan tehtävistä. Borg ilmoitti ettei aio asettua ehdolle puolueen puheenjohtajaksi ja kertoi samalla jättävänsä puoluepolitiikan. Hän kertoi tehneensä päätöksen, jotta mahdollisella ehdokkuudella ei tarvitsisi spekuloida ja että puolue voisi keskittyä rauhassa uuden puheenjohtajan etsimiseen.
Poliittinen ura > Näkemyksiä

Borg on kannattanut Ruotsin liittymistä euroalueeseen, mutta hänen mukaansa ennen tätä lainsäädäntöä tulisi tiukentaa ja enemmistön ruotsalaisista olisi oltava euron puolella. Myönteisen kantansa hän on kertonut liittyvän näkemykseensä maailmantalouden tulevasta kehityksestä. Kruunusta on Borgin mukaan haittaa pitkän aikavälin kehityksen ja rahoitussektorin vakauden suhteen.
Borg on vastustanut Euroopan laajuisen rahoitusmarkkinaveron käyttöönottoa. Tätä hän on perustellut Ruotsin huonoilla kokemuksilla samankaltaisesta finanssikauppaverosta. Borgin mukaan rahoitusmarkkinavero vain hidastaisi talouskasvua ja siirtäisi kaupankäyntiä ulkomaille. Euroopan unionin ehdottamiin rahoitusalan sääntelyehdotuksiin Borg suhtautui ylipäänsä kielteisesti toimiessaan ministerinä.
Ministerikauden jälkeen

Maailman talousfoorumi ilmoitti marraskuussa 2014 Borgin ryhtyvän johtamaan uutta foorumia, jonka tarkoituksena on selvittää maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän tulevaisuutta. Foorumin on tarkoitus keskustella rahoitusjärjestelmän kestävyydestä ja sen kehityksen varmistamisesta.
Sijoitusyhtiö Kinnevikin nimitysvaliokunta tiedotti joulukuussa 2014 ehdottavansa Borgia yhtiön hallituksen varapuheenjohtajaksi toukokuussa 2015 pidettävässä yhtiökokouksessa. Borgia ehdotettiin myös jäseneksi teleyhtiö Millicomin hallitukseen.
Ministerikauden jälkeen > Suomi-raportti

Suomen Valtioneuvoston kanslia tilasi lokakuussa 2014 Borgilta raportin Suomen talouspolitiikan suuntaviivoista. Borgin raporttia arvosteltiin ennakkoon poliittisuudesta. Borg teki Strategia Suomelle -nimisen raportin VATT:n ylijohtajana toimineen Juhana Vartiaisen kanssa. Raportissa Borg ja Vartiainen uskovat Suomen nousevan talousvaikeuksistaan palauttamalla kilpailukyky, lisäämällä työvoiman tarjontaa ja kohottamalla työn tuottavuutta. Raportti luovutettiin pääministeri Alexander Stubbille keskiviikkona 11. maaliskuuta 2015.
Yksityiselämä

Borg oli naimisissa Susanna ”Sanna” Borgin (o.s. Ölander) kanssa vuosina 1994–2015. Susanna Borg on työskennellyt rehtorina. Heillä on kolme lasta: vuonna 1997 syntynyt poika ja vuonna 2001 syntyneet kaksoset. Borg asuu perheineen Katrineholmissa. Vuonna 2009 hän sanoi, ettei aio palvella kahta kautta enempää valtiovarainministerinä, koska haluaa viettää enemmän aikaa perheensä kanssa.
Borg myönsi suhteensa Dominika Peczynskin kanssa helmikuussa 2015 ja kertoi eroavansa vaimonsa kanssa. Peczynski toimii pr-alan yrittäjänä, mutta hänet tunnetaan myös 1990-luvulla tunnetuksi tulleen ruotsalaisen Army of Lovers -yhtyeen jäsenenä ja entisenä Playboy-mallina.
Ministeriaikanaan Borg tuli tunnetuksi pitämästään poninhännästä, minkä hänen kuitenkin huomattiin leikanneen pois marraskuun 2013 alussa. Borgin hiustenleikkuu uutisoitiin monessa eri mediassa.
Toisin kuin Maltillisen kokoomuksen enemmistö, Borg on kutsunut itseään feministiksi. Borg erosi kirkosta noin 18-vuotiaana ja piti itseään pitkään ateistina, mutta on kertonut pitävänsä itseään nykyään enemmän kristittynä.
Borg on tunnustanut nuorena polttaneensa kannabista ja on kirjoittanut nuorena sanomalehtijutun, jossa kannatti huumeiden dekriminalisointia Ruotsissa.
Anders Borg on median mukaan käyttäytynyt törkeästi elokuussa 2017 Tukholman saaristossa järjestetyissä juhlissa. Humalaisen Borgin kerrottiin esitelleen juhlissa sukuelintään, nimitelleen naisia huoriksi ja lutkiksi sekä tarttuneen toista miestä haarovälistä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Anders Borgin blogi (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Ruotsi 
Borg Euroopan kansanpuolueen huippukokouksessa lokakuussa 2011
Borg yhdessä Dominika Peczynskin kanssa GAPF:n hyväntekeväisyyshuutokaupassa Tukholmassa marraskuussa 2015
Pehmoaino

| pehmoaino |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Aino Asta Marjatta Morko
Syntynyt: 1. heinäkuuta 2001 (ikä 23) Oulu
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  muusikko, näyttelijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  pehmoaino, Aino
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2014–
Tyylilajit:  pop, indie pop
Soittimet:  sello, ukulele
Levy-yhtiöt:  Sony Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Aino Asta Marjatta Morko (s. 1. heinäkuuta 2001 Oulu) eli Pehmoaino (tyyliteltynä pehmoaino) on suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hänen ensimmäinen EP:nsä Kaukana kotoa julkaistiin maaliskuussa 2022.
Ura

Morkon ura alkoi 13-vuotiaana, jolloin hän voitti The Voice Kids -ohjelman toisen tuotantokauden. Hän osallistui myös ensimmäiselle tuotantokaudelle mutta ei päässyt silloin jatkoon esiintymisjännityksensä takia. Ohjelmassa hän kilpaili Krista Siegfridsin joukkueessa. Viikkoa myöhemmin Universal Music julkaisi Morkon ensimmäisen singlen ”Päästä mut irti”. Single julkaistiin käyttäen Aino-taiteilijanimeä.
Morko on työskennellyt myös näyttelijänä Elisa Viihde Viaplayn Kaikki synnit -sarjan toisella tuotantokaudella.
Vuonna 2021 julkaistiin Morkon ensimmäiset singlet, ”Sekaisin” ja ”Rakasta mua”, Pehmoaino-taiteilijanimellä. Samana vuonna hän vieraili myös Keko Salatan Asioilla on tapana järjestyä -albumin kappaleella ”Ei tää voi olla elämää”. Hän on mukana myös maaliskuussa 2022 julkaistulla Iben ViO-albumin kappaleella ”alienbaby”.
Maaliskuussa 2022 julkaistiin Pehmoainon ensimmäinen EP Kaukana kotoa. EP nousi Suomen virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle kuudennella listaviikollaan. EP:n kappaleista ”Haluun takas mun perhoset” kasvoi hitiksi ja nousi suoraan Suomen singlelistan ensimmäiselle sijalle. Seuraavan vuoden Emma-gaalassa EP palkittiin vuoden alternative-julkaisuna ja Pehmoaino vuoden tulokkaana.
Pehmoainon debyyttialbumi Soittorasia julkaistiin 5. tammikuuta 2024. Aino Morkon ja työryhmän teokset pehmoainon levyllä Soittorasia ovat vuoden 2025 Teosto-palkintoehdokkaana. Vuonna 2025 Soittorasia palkittiin Vuoden albumin ja Vuoden alternativen Emma-palkinnoilla.
Yksityiselämä

Morko kävi ala- ja yläasteen Teuvo Pakkalan koulussa ja Pohjankartanon yläasteella musiikkiluokilla. Hän opiskeli myös Madetojan musiikkilukiossa Oulussa. Hän harrasti Oulun konservatoriossa sellonsoittoa. Lisäksi hän soittaa ukulelea ja on käynyt The Voice Kids -voiton jälkeen laulutunneilla. Morko muutti Oulusta Helsinkiin vuonna 2021.
Nykyisin hän asuu Helsingissä yhdessä poikaystävänsä Niko Katavaisen eli MELOn ja parhaan ystävänsä kanssa.
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Lista> Fyysinen |
| --- | --- | --- | --- |
| Soittorasia |  Julkaistu: 5. tammikuuta 2024  Formaatti: digitaalinen, LP  Levy-yhtiö: Sony Music | 1 | 1 |
Diskografia > EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Lista> Fyysinen |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaukana kotoa |  Julkaistu: 11. maaliskuuta 2022  Formaatti: digitaalinen, LP  Levy-yhtiö: Sony Music | 1 | 5 |
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Päästä mut irti” | 2014 | – | – | — |
| ”Sekaisin” | 2021 | – | – | Kaukana kotoa |
| ”Rakasta mua” | 2021 | – | – | Kaukana kotoa |
| ”Haluun takas mun perhoset” | 2022 | 1 | 40 | Kaukana kotoa |
| ”Ikuinen virta” | 2022 | 11 | – | — |
| ”Sisko älä pelkää” | 2023 | – | 73 | — |
| ”Mietin sua pahalla” | 2023 | 14 | – | Soittorasia |
| ”Valssi” | 2023 | 33 | – | Soittorasia |
| ”Sä et kosketa mua” | 2023 | 38 | – | Soittorasia |
| ”Maasta taivaaseen” | 2023 | 12 | – | Soittorasia |
Diskografia > Muut listasijoitukset

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Päivänvaloo” | 2024 | 4 | – | Soittorasia |
| ”Hulda” | 2024 | 15 | – | Soittorasia |
| ”Ensimmäinen peili” | 2024 | 33 | – | Soittorasia |
| ”Syreenit” | 2024 | 42 | – | Soittorasia |
| ”Mielipide” | 2024 | 50 | – | Soittorasia |
Aiheesta muualla

Artistisivu Fullsteam Agencyn sivuilla: pehmoaino
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Taiteenala:  MusicBrainz
Make Nu Metal Great Again

| Make Nu Metal Great Again Apulanta |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 7. kesäkuuta 2019
 Kesto: 17.02
Make Nu Metal Great Again on Apulannan EP-levy, joka julkaistiin 7. kesäkuuta 2019. EP-levy sisältää kolme uutta kappaletta sekä tammikuussa 2019 Hartwall Arenalla nauhoitetun live-version kappaleesta ”Mato”.
EP-levy palkittiin vuoden rock-albumina Emma-gaalassa 2020. Julkaisu on striimannut platinaa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Toni Wirtanen.
Lokin päällä lokki – 4.25
Lasitalot – 3.57
Numero – 5.21
Mato (live) – 3.39
My Thing

| My Thing Tuomo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2007
 Julkaistu: tammikuu 2007
 Tuottaja(t): Tuomo
 Tyylilaji: funk, soul
 Kesto: 47.13
 Levymerkki: Jupiter
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 8.
Tuomon muut julkaisut
|   | My Thing 2007 | Reaches Out for You 2009 |
My Thing on suomalaisen soul- jazzmuusikko Tuomo Prättälän esikoisalbumi. Se julkaistiin tammikuussa 2007 Texicalli Recordsin alla toimivan Jupiter Recordsin kautta. Levy sai arvostelijoilta erittäin hyvän vastaanoton. Prättälä soittaa levyllä piano- ja kosketinsoitinosuudet sekä laulaa. Hän on myös itse vastannut sävellyksestä, sanoituksesta ja yhtyeen sovituksesta.
Ilmestymisviikollaan (8/2007) levy sijoittui Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan kahdeksanneksi.
Kappaleet

My Wish – 2.47
My Thing – 3.43
Since or Before – 4.36
True Friend – 2.41
Don't Take It Too Hard – 3.14
26 – 3.42
Puddle of Love – 2.48
Sorry When I'm Gone – 4.18
Ballroom Girl – 6.37
So Surreal – 3.07
It's You – 2.36
What I'm Like – 3.20
I Won't Worry – 3.40
Arvostelut

Desibeli.net:
Nyt.fi:
Soundi:
Kim Mannila

Kim Mannila on suomalainen musiikkituottaja ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan työstään muun muassa Mirellan, Isac Elliotin, Averagekidluken, Bessin ja Anin kanssa. Mannila on ollut tuottamassa muun muassa Mirellan läpimurtohittiä Timanttei.
Vuonna 2024 Suomen musiikkikustantajat palkitisi Mannilan vuoden läpimurto- ja vuoden kevyen musiikin tekijä -palkinnoilla. Vuonna 2025 Mannila palkittiin vuoden parhaan tuottajan Emma-palkinnolla.
Zen (Gasellien albumi)

| Zen Gasellit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. helmikuuta 2021
 Kesto: 40.51
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment Finland & Universal Music
Listasijoitukset
  1. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Gasellien muut julkaisut
| Jano 2018 | Zen 2021 | Gasellin kyynel 2023 |
Zen on hip hop -kollektiivi Gasellien kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 12. helmikuuta 2021.
Kappaleet

Minuutti – 1.00 (feat. Antti Holma)
Zen – 3.10 (feat. Onni Boi)
Tilanne pääl – 3.05
Disko – 2.53
Hektkinen – 0.57 (feat. Antti Holma)
Toistuvia alenemia keskittymiskyvyssä – 2.00
Ruuhka – 3.10 (feat. Pesso)
Maunulan muumio – 3.48 (feat. Tippa)
Kutsu – 3.24
Tähän väliin joku kiva kappale – 0.45 (feat. Antti Holma)
Kuvittele meidät siellä – 3.10
Soijapoika – 3.31
Me ei mennä rikki – 3.29 (feat. Karri Koira)
Älä pety muhun – 2.51 (feat. Ringa Manner)
Oulunkyläst ikuisuuteen – 3.31