stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaisonlampi
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Naarajärven–Vääräojan valuma-alueeseen (14.982) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,5 metriä mpy.
Kultainen Venla 2017

| Kultainen Venla 2017 |
| --- | --- |
Päiväys:  12. tammikuuta 2018
Paikka:  Kansallisooppera, Helsinki
Juontaja:  Vappu Pimiä
Järjestäjä:  Televisioakatemia
Kohokohtia
Paras miesnäyttelijä:  Eero Ritala Onnela
Paras naisnäyttelijä:  Maria Ylipää Aallonmurtaja
Eniten palkintoja:  Myrskyn jälkeen (3)
Eniten ehdokkuuksia:  Myrskyn jälkeen (5)
 ← 2016  Kultainen Venla  2018 →
Kultainen Venla 2017 oli järjestyksessään kahdeksas Kultainen Venla -palkintogaala, jossa jaettiin palkintoja vuoden 2017 parhaille suomalaisille televisio-ohjelmille ja niiden tekijöille. Gaala järjestettiin 12. tammikuuta 2018 Kansallisoopperassa. Eniten palkintoja sai draamasarja Myrskyn jälkeen kolmella Venlalla.
Ehdokkaat julkistettiin 12. joulukuuta 2017ja yleisöäänestykset finalistit paljastettiin 10. tammikuuta 2018. Gaalan juonsi toimittaja Vappu Pimiä ja musiikki esiintyjänä nähtiin Kalevauva.fi.
Voittajat ja ehdokkaat

Voittajat on listattu ensimmäisenä ja merkitty kaksoisristillä ().
Voittajat ja ehdokkaat > Ohjelmat

| --- | --- |
 Ajankohtais- ja asiaohjelma Docventures (Yle TV2, Gimmeyawallet Productions)  Say What (MTV3, Say What Productions)  Urheilu-Suomi (Yle Teema, Yle Kulttuuri & viihde ja Yle Urheilu):  Draamasarja Myrskyn jälkeen (Yle TV1, Elokuvayhtiö Aamu)  Aallonmurtaja (C More, Warner Bros. International Television Production Finland)  Syke 4. tuotantokausi (Yle TV2, Yellow Film & TV)
 Game Show Haluatko miljonääriksi? (Nelonen, Rabbit Films)  Kaikki vastaan 1 (Nelonen, Banijay Finland)  Stadi vs. Lande (MTV3, Rabbit Films):  Keskusteluohjelma Yökylässä Maria Veitola (MTV3, Moskito Television)  Efter Nio (Yle Fem, Parad Media)  Sensuroimaton Päivärinta (IL-TV)
 Kilpailureality Junior MasterChef Suomi (Nelonen, EndelmolShine Finland)  Koko Suomi leipoo (MTV3, Warner Bros. International Television Production Finland)  Maajussille morsian (MTV3, FremantleMedia Finland):  Komedia- ja sketsiohjelma Noin viikon uutiset (Yle TV2, Yle Kulttuuri & viihde)  Pelimies (MTV3, Yellow Film & TV)  Siskonpeti (Yle TV2, Yellow Film & TV)
 Lasten- ja nuortenohjelma Nörtti: DragonSlayer666 (Yle Areena & Yle TV2, Dionysos Films)  Heroes of the Baltic Sea (Yle TV2, Yle Lapset ja nuoret)  Kikattava Kakkiainen (Yle Areena & Yle TV2, Gigglebug Entertainment):  Lifestyleohjelma Jenny+ (Yle TV2, Yle Asia)  Mad Cook Show (Nelonen, Gimmeyawallet Productions)  Strömsö (Yle Fem, Svenska Yle)
 Musiikkiviihde SuomiLOVE (Yle TV1, Warner Bros. International Television Production Finland)  Tähdet, tähdet (MTV3, Moskito Television)  Vain elämää (Nelonen, Banijay Finland):  Seurantareality Elossa 24h (Yle TV1, ITV Studios Finland)  Atlantin yli (TV5, Rabbit Films)  Iholla (AVA, Moskito Television)
 Viihdeohjelma Sohvaperunat (Yle TV2, EndemolShine Finland)  Hulahula Suomi (Yle TV1, Warner Bros. International Television Production Finland)  Pitääkö olla huolissaan? (MTV3, Rabbit Films)
Voittajat ja ehdokkaat > Tekijät

| --- | --- |
 Paras miesnäyttelijä Eero Ritala (Onnela)  Mikko Leppilampi (Downshiftaajat 2.tuotantokausi)  Mikko Roiha (Myrskyn jälkeen):  Paras naisnäyttelijä Maria Ylipää (Aallonmurtaja)  Kaarina Hazard (Myrskyn jälkeen)  Iina Kuustonen (Syke 4. tuotantokausi)
 Vuoden käsikirjoittaja Leea Klemola ja Kaarina Hazard (Myrskyn jälkeen)  Terhi Arola (Syke 4. tuotantokausi)  Miira Karhula (Aallonmurtaja):  Vuoden ohjaaja Leea Klemola (Myrskyn jälkeen)  Mika Kurvinen (Aallonmurtaja)  Jan-Aslak Leino (Kaikki vastaan 1, Haluatko miljonääriksi?, Putous 8. tuotantokausi)
Voittajat ja ehdokkaat > Yleisöpalkinnot

| --- | --- |
 Paras esiintyjä Sampo Kaulanen  Arman Alizad  Jaajo Linnonmaa:  Paras televisio-ohjelma Eränkävijät  Posse  Salatut elämät
Voittajat ja ehdokkaat > Elämäntyöpalkinnot

Eila Roine
Kari Salmelainen
Aiheesta muualla

KultainenVenla.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Televisioakatemia.fi
Kyynelpussi

d. kyynelpussi
Kyynelpussi (lat. saccus lacrimalis) on kyynelelimiin kuuluva rakenne, johon kaksi kyynelkanavaa laskevat. Kyynelpussiin kulkee kyynelnestettä silmästä kyynelkanavia pitkin. Kyynelpussista kyynelneste kulkeutuu yhtä kyynelkanavaa pitkin nenäonteloon.
Kuanua

| Kuanua |
| --- | --- |
Muu nimi:  tolai, gunantuna, tinata tuna, tuna, Blanche Bay, New Britain Language
Tiedot
Alue:  Papua-Uusi-Guinea
Puhujia:  61 000, toisena kielenä 20 000
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen aakkosto
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-3:  ksd
 Ohje 
Kuanua on pääasiassa Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava austronesialainen kieli. Suurin osa puhujista asuu Itä-Uuden-Britannian maakunnassa.
Kuanuaa puhuvat äidinkielenään tolait. Puhujia oli vuonna 1991 noin 61 000. Vuodelta 1985 olevien tietojen mukaan kuanuaa käyttää toisena kielenään 20 000 ihmistä. Kieli jakautuu useisiin murteisiin, ja Raamattu käännettiin sille ensimmäistä kertaa 1983.
Kuanuaa käytetään pääkielenä Kokopossa ja Rabaulissa. Kieli kuuluu oseanialaiseen kieliryhmään ja sen tyypillisin sanajärjestys on subjekti-verbi-objekti.
Papuauusiguinealainen Telek käyttää useissa lauluissaan kuanuan kieltä.
Aiheesta muualla

Tolai language course
Tolai (kuanua) poem with audio
Kutulampi (Heinola)

| Kutulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°19′53″N, 26°19′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Pikjärveen
Järvinumero:  14.172.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,8 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,54 km  
Pinta-ala:  1,298 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKutulampi 
Kutulampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kesiön kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Kutulammen rannat ovat puoliksi soisia ja puoliksi metsämaata. Lammen itäpuolella oleva kallio nousee 30 metriä lammen pinnan yläpuolelle.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,8 metriä mpy.
Kataklysmi

Kataklysmi tarkoittaa laajaa mullistusta. Sana juontuu kreikan kielen sanasta κατακλυσμός (kataklysmós, 'tulva'), jolla kuvattiin Raamatun vedenpaisumusta, mutta sen merkitys on laajentunut tarkoittamaan yleisemmin luonnonmullistusta ja myös yhteiskunnallisia, valtiollisia ja muita mullistuksia.
Kuiskaaja

Kuiskaaja on teatterin työntekijä, joka syöttää teatteriesityksen tai oopperan harjoituksissa ja näytöksissä tekstiä esiintyjille, jos nämä unohtavat vuorosanansa. Kuiskaaja voi istua yleisön eturivissä tai lavasteisiin sijoitetussa paikassa tai erityisessä kuiskaajankopissa, joka sijaitsee näyttämön etureunassa. Kuiskaajan täytyy pysyä tarkasti kärryillä kaikista tekstiin tulleista muutoksista, joten hän on aktiivisesti läsnä koko näytelmän tai oopperan valmisteluprosessissa alusta loppuun.
Aiheesta muualla

Neljäkymmentäviisi vuotta kuiskailua. Seura 10.11.1937, nro 45, s. 11. (Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.)
Kannuksen rautatieasema

Kannuksen rautatieasema (lyh. Kns) on rautatieliikennepaikka Suomen rataverkolla rataosalla Seinäjoki–Oulu. Asema sijaitsee Kannuksen keskustassa.
Kannuksen ratapihalla on kaksi raidetta, joista raide yksi on laituriraide ja toinen ohittavan liikenteen käytössä. Ennen asemalta löytyi myös välilaituri, joka hävitettiin asemaremontin yhteydessä vuonna 2016. Lipunmyynti Kannuksen asemalla loppui vuoden 2008 lopussa. Sen jälkeen asemalle tuli lippuautomaatti, joka kuitenkin vietiin pois perusteena automaatin vähäinen käyttö. Aseman odotustila suljettiin elokuun 2021 lopussa. Liikenneohjaus hoidetaan kaukokäytöllä Oulusta käsin.
Kannuksessa pysähtyy huomattava osa rataosalla liikennöitävistä henkilöjunista ottaen huomioon kaupungin koon. Asema-alueen rakennuksista jäljellä ovat asemarakennus, ulkovarasto sekä yksityisomisteinen veturitallin kiinteistö. Ennen oli myös kuormauslaituri ja tavaramakasiini, jotka kuitenkin purettiin vuoden 2016 asemaremontin  yhteydessä.
Näytelmäkirjailija Gustaf von Numers oli Kannuksen asemapäällikkönä 1907–1913. Hänestä on muistolaatta Kannuksen asemarakennuksen ulkoseinällä.
Aiheesta muualla

Kuva Kannuksen asemalta
Kannuksen rautatieaseman henkilökuntaa vuonna 1909, kuvassa myös asemapäällikkö ja kirjailija Gustaf von Numers perheineen, Suomen Rautatiemuseon kuvakokoelma (Finna)
Kyynelten muuri

| Kyynelten muuri |
| --- | --- |

Sijainti:  Galápagossaaret, Ecuador
Koordinaatit:  1°S 91°W﻿ / ﻿1°S 91°W﻿ / -1; -91
Rakennustyyppi:  muuri
Rakennusmateriaali:  vulkaaninen kivi
 fiKyynelten muuri 
  
Kyynelten muuri (esp. El Muro de las Lágrimas) on Galápagossaarten Isabelalla oleva muuri, jota siellä olleet vangit rakensivat vuosien 1946–1959 aikana.
Galápagossaaret toimi vuosina 1946–1959 avovankilana. Saariston suurin rangaistussiirtola oli Isabelalla, ja sen oli toisen maailmansodan jälkeen perustanut Ecuadorin presidentti José María Velasco Ibarra. Vuoden 1950 tienoilla Galápagossaarilla oli noin 250 vankia.
Isabelan rangaistussiirtolassa otettiin käyttöön myös pakkotyö rangaistuskeinona. Vangit laitettiin joka päivä rakentamaan muuria vulkaanisesta kivestä. Miehet joutuivat kantamaan kiviä useiden kilometrien matkan. Olosuhteet olivat usein haastavat: aurinko lämmitti ilmaa ja vangit olivat aliravittuja eikä heillä ollut tarpeeksi juotavaa. Koska muuria rakennettaessa kuoli satoja vankeja, sitä alettiin kutsua kärsimysten takia Kyynelten muuriksi.
Muurin rakentaminen lopetettiin vuonna 1959, kun rangaistussiirtolaki lakkautettiin. Se on 190 metriä pitkä, 9 metriä korkea ja perustaltaan 6 metriä leveä rakennelma. Se sijaitsee Puerto Villamilista seitsemän kilometriä länteen, ja siitä on tullut turistikohde.
Kas-asunnot

| KAS asunnot Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2001
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  asuntojen vuokraaminen
Liikevaihto:   56,5 milj. € (2018)
Tilikauden tulos:   8,6 milj. € (2018)
Henkilöstö:   51 (2018)
Omistaja:  Suomen kunnat
Kotisivu:  kas.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kas-asunnot (yrityksen itsensä käyttämä nimi KAS asunnot Oy, aiemmin Kunta-asunnot) on 40 suomalaisen kunnan omistama vuokra-asuntoyhtiö. Sillä on 8200 vuokra-asuntoa ja 400 asumisoikeusasuntoa. Suurin osa niistä on rakennettu valtion rahoituksella.
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivut
Kultapiispa

| Kultapiispa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kutojat Ploceidae
Suku::  Piispat Euplectes
Laji::  afer
Kaksiosainen nimi
 Euplectes afer  (Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Kultapiispa Wikispeciesissä   Kultapiispa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultapiispa (Euplectes afer) on kutojien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kultapiispaa tavataan luonnonvaraisena laajalla alueella Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Katakombi (täsmennyssivu)

Katakombi tarkoittaa seuraavia asioita:
katakombi, maanalainen hautakäytävä tai hauta-alue
Katakombi, levy-yhtiö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Katakombi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalle Viherpuu

| Kalle Viherpuu> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kaarlo Pekka Viherpuu
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1893 Iisalmi
Kuollut: 23. maaliskuuta 1952 (58 vuotta) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä, teatterinjohtaja
Puoliso:  Tilda Maria Eskelinen Irja Ida Inkeri Viherpuu
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kaarlo Pekka Grönfors
Aktiivisena:  1928–1952
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kaarlo Pekka Viherpuu (vuoteen 1935 saakka Grönfors; 5. kesäkuuta 1893 Iisalmi – 23. maaliskuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja.
Kalle Viherpuun teatteriura alkoi parikymppisenä, alun perin Iisalmen työväennäyttämöltä ja eteni Helsingin Työväen Teatterin, Koiton Näyttämön sekä Värtsilän ja Joensuun työväennäyttämöiden kautta sotavuosien Aunuksen Rintamateatterin johtajaksi. Ura jatkui edelleen Lahteen, ja jonkin aikaa hän toimi myös Helsingin Punaisessa Myllyssä ja vieraili Suomen Kansallisteatterissa. Hänen bravuuriroolejaan olivat nimiroolit näytelmissä Särkelä itte ja Jeppe Niilonpoika, jota hänen arvellaan esittäneen useammin kuin kukaan muu Suomessa.
Viherpuun ensimmäinen elokuvarooli oli Teuvo Pakkalan Tukkijoella-näytelmän ensimmäisen elokuvasovituksen (1928) renki-Pekka. Viherpuu näytteli saman roolin myös näytelmän toisessa elokuvasovituksessa vuodelta 1937. Hän oli mukana vielä näytelmän kolmannessakin elokuvasovituksessa vuonna 1951, tosin siinä hän näytteli ”ottia tuota” Tolarin roolin. Kaikkiaan Viherpuu oli mukana 29 elokuvassa.
Viherpuu oli myös taitava koomikko, jolle lankesi lähinnä lupsakoiden ja juurevien kansanmiesten osia. Ulkonäkönsä ja pienen kokonsa vuoksi hän ei näytellyt koskaan sankariosia (tosin hänellä oli pääosat kahdessa vuonna 1949 ilmestyneessä komediassa, Aaltoska orkaniseeraa ja Isäntä soittaa hanuria). Hänen eittämättä tunnetuin roolinsa oli möreä-ääninen kippari musiikkielokuvassa Kaunis Veera eli Ballaadi Saimaalta (1950), tosin laulukohtaukset tulkitsi Teijo Joutsela.[lähde? ]
Viherpuun viimeinen elokuvarooli oli Thure Bahnen elokuvan On lautalla pienoinen kahvila (1952) Metku. Hän kuoli kaksi kuukautta ennen elokuvan ensi-iltaa. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle kortteliin 88-12-272. Viherpuun ensimmäinen vaimo oli Tilda Maria Eskelinen ja toinen puoliso Irja Ida Inkeri Viherpuu (o.s. Perho; s. 14. syyskuuta 1908), joka näytteli muun muassa viimeisessä Tukkijoella-filmatisoinnissa.[lähde? ]
Filmografia

Tukkijoella (1928) (renki-Pekka) (nimellä Kalle Grönfors)
Kahden tanssin välillä (1930) (tukkilainen) (nimellä Kalle Grönfors)
Tukkijoella (1937) (renki-Pekka)
Rantasuon raatajat (1942) (Lahnalan Mika)
Yrjänän emännän synti (1943) (ryyppykaveri)
Maskotti (1943) (Pusakan Ville)
Miesmalli (1944) (talonmies Miettinen)
Hiipivä vaara (1944) (sellitoveri)
Ristikon varjossa (1945) (talonmies)
Vain sinulle (1945) (Nestori Takala)
Kirkastuva sävel (1946) (asioitsija Peltonen)
Houkutuslintu (1946) (vanha isäntä)
Pikajuna pohjoiseen (1947) (veturinkuljettaja Harras)
Sisulla ja sydämellä (1947) (Pekka)
Aaltoska orkaniseeraa (1949) (talonmies Aaltonen)
Isäntä soittaa hanuria (1949) (Aaprami ”Aapro” Hurulainen)
Kanavan laidalla (1949) (lähtölaiturin mies)
Katupeilin takana (1949)
Prinsessa Ruusunen (1949) (ylimmäinen juomanlaskija)
Rosvo-Roope (1949) (virolainen kapakoitsija)
Serenaadiluutnantti (1949) (ylikersantti Ville Mäkimies)
Vain kaksi tuntia (1949) (konstaapeli)
Kaunis Veera eli Ballaadi Saimaalta (1950) (kippari)
Professori Masa (1950) (muurari Sössönen)
Tapahtui kaukana (1950) (postimies Uula)
Tukkijoella (1951) (Heikki Tolari, ”ottia tuota” Tolari)
Tytön huivi (1951) (laulaja lavan reunalla)
Yhden yön hinta (1952) (Kalle)
On lautalla pienoinen kahvila (1952) (Metku)
Karýtaina

| Karýtaina Καρύταινα |
| --- | --- |
 Karýtainan kylä.
 Karýtaina
 Koordinaatit: 37°29′7″N, 22°2′33″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Megalópoli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4004020101
Väkiluku (2011):  232
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karýtaina (kreik. Καρύταινα) tai Karítaina (Καρίταινα), antiikin Brenthe (m.kreik. Βρένθη), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan keskiosissa. Se kuuluu hallinnollisesti Megalópolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Górtynan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Megalópolin kunnan Górtynan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 232 (vuonna 2011).
Karýtainan kylää ja linna.
Karýtaina sijaitsee vuoristossa noin 580 metrin korkeudessa, noin 20 kilometriä luoteeseen Megalópolin kaupungista ja noin 54 kilometriä länteen Trípolista. Kylän eteläpuolella virtaa Alfeiós-joki ja pohjoispuolella Loúsios-joki. Karýtaina on rakennettu kukkulalle keskiaikaisen linnan ympärille. Kylän rakennuskanta on perinteistä ja koostuu kaksi- ja kolmikerroksisista kivitaloista, joista monet ovat 1800-luvulta. Karýtaina oli lakkautetun Górtynan kunnan kuntakeskus.
Antiikin aikana Karýtainan paikalla sijaitsi Brenthen kaupunki. Sen akropolis eli linnavuori sijaitsi oletettavasti myöhemmän linnan paikalla, joka oli mahdollisesti linnoituksena myös bysanttilaisella ajalla. Karýtainan linnan rakennutti Geoffroy de Briel frankkivallan aikana noin vuonna 1245. Se oli yksi Peloponnesoksen merkittävimmistä linnoituksista keskiajalla ja osmanivallan ajalla. Kylässä käytiin Karýtainan taistelu 27. maaliskuuta 1821. Se oli Kreikan vapaussodan ensimmäisiä taisteluita, ja kylän linna ensimmäinen turkkilaisvallan alta vapautettu linnoitus.
Linnan lisäksi kylässä on lukuisia bysanttilaisia kirkkoja. Kylän lähellä Megalópolin suunnassa on frankkien rakennuttama 50 metriä pitkä ja kuusi kaarta käsittävä silta 1200-luvulta.
Karýtaina muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Καριταίνης, Topikí Koinótita Karitaínis), johon kuuluvat varsinaisen Karýtainan kylän lisäksi kylät Kalyvákia ja Karvounáris. Koko yhdyskunnan väkiluku on 274.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karýtaina Wikimedia Commonsissa
Karōshi

Karōshi (jap. 過労死) on japanilainen ilmiö ja virallinen kuolinsyy, jota käytetään, kun työntekijän katsotaan kuolleen liiallisen työnteon vuoksi. Sana "karōshi" on japania ja tarkoittaa ylirasitukseen kuolemista. Ilmiöstä tuli lainmukainen kuolinsyy 1980-luvulla, ja siihen kuolleiden työntekijöiden läheisillä on oikeus saada valtiolta vuosittainen rahallinen korvaus. Alun perin karōshi ilmeni pääasiassa sydän- tai aivoperäisinä kuolemina. Nykyisin myös itsemurhan tekeminen liiallisen työrasituksen seurauksena voidaan laskea karōshi-kuolemaksi.
Koska kyseessä on virallinen kuolemansyy, pitää Japani tilastoja karōshi-kuolemiksi lasketuista tapauksista. Vuonna 2010 sydän- ja aivosairausperäisiä karōshi-tapauksia katsottiin olleen 113 kappaletta. Tilastoja ylläpitävä Japanin terveys-, työ- ja hyvinvointiministeriö on kuitenkin kertonut hylkäävänsä jopa puolet karōshi-kuolinsyyn hakemuksista. Vuonna 1994 Japanin talouden suunnitteluvirasto arvioi tapauksia olevan todellisuudessa vuosittain noin tuhat.
Karōshin katsotaan saaneen alkunsa Japanin toisen maailmansodan jälkeisestä voimakkaasta talouskasvusta. 1960-luvulle tultaessa tavalliseksi katsottu työmäärä oli 12 tuntia päivässä. Ensimmäinen karōshi-kuolema kirjattiin 1969.
Aiheesta muualla

Airola, Laura: Ylitöistä johtuvat itsemurhat eli "karōshit" yleistyvät Japanissa Yle Uutiset.  3.4.2016.
Korean Grand Prix 2012

|  Korean Grand Prix 2012  |
| --- | --- |
 16. osakilpailu 20 osakilpailusta kaudella 2012. 

Päivämäärä:  14. lokakuuta 2012
Sijainti:  Korean International Circuit, Yeongam, Jeollanam-do, Etelä-Korea
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,621 km
Kilpailun pituus:  55 kierrosta, 309,155 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Mark Webber   (Red Bull)
Paaluaika:  1.37,242
Palkintokoroke
Voittaja:   Sebastian Vettel   (Red Bull)
Toinen:   Mark Webber   (Red Bull)
Kolmas:   Fernando Alonso   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Mark Webber   (Red Bull)
Kierrosaika:  1.42,037 (kierroksella 54)
Korean Grand Prix 2012 (virallisesti 2012 Formula 1 Korean Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2012 16. osakilpailu, joka ajettiin 14. lokakuuta Korean International Circuitin moottoriradalla Yeongamissa Etelä-Koreassa.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. lokakuuta | 10:00–11:30 | 04:00–05:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Puolipilvinen | 18–19 °C | 21–29 °C | 29–32 % |
| 12. lokakuuta | 14:00–15:30 | 08:00–09:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Puolipilvinen | 20 °C | 26–31 °C | 28–37 % |
| 13. lokakuuta | 11:00–12:00 | 05:00–06:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Puolipilvinen | 20–21 °C | 24–26 °C | 45–48 % |
| 13. lokakuuta | 14:00–15:00 | 08:00–09:00 | Aika-ajot |  Puolipilvinen | 21–22 °C | 28 °C | 32–38 % |
| 14. lokakuuta | 15:00–17:00 | 09:00–11:00 | Kilpailu |  Puolipilvinen | 21–22 °C | 23–27 °C | 63–69 % |
Lähde:
Vapaat harjoitukset

Williamsin kolmoskuljettaja Valtteri Bottas ajoi perjantain ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Bruno Sennan tilalla. Force Indian Jules Bianchi ajoi Nico Hülkenbergin tilalla, Caterhamin Giedo van der Garde ajoi Vitali Petrovin tilalla ja HRT:n Dani Clos ajoi Narain Karthikeyanin tilalla.
Tulokset > Aika-ajo

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1 > erä) | Aika (2 > erä) | Aika (3 > erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.38,397 | 1.38,220 | 1.37,242 | 1 |
| 2 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1.38,208 | 1.37,767 | 1.37,316 | 2 |
| 3 | 4 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1.39,180 | 1.38,000 | 1.37,469 | 3 |
| 4 | 5 |  Fernando Alonso | Ferrari | 1.39,144 | 1.37,987 | 1.37,534 | 4 |
| 5 | 9 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 1.38,887 | 1.38,227 | 1.37,625 | 5 |
| 6 | 6 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.38,937 | 1.38,253 | 1.37,884 | 6 |
| 7 | 10 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 1.38,863 | 1.38,275 | 1.37,934 | 7 |
| 8 | 12 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 1.38,981 | 1.38,428 | 1.38.266 | 8 |
| 9 | 8 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.38,999 | 1.38,417 | 1.38,361 | 9 |
| 10 | 7 |  Michael Schumacher | Mercedes | 1.38,808 | 1.38,436 | 1.38,513 | 10 |
| 11 | 3 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 1.38,615 | 1.38,441 |  | 11 |
| 12 | 15 |  Sergio Pérez | Sauber-Ferrari | 1.38,630 | 1.38,460 |  | 12 |
| 13 | 14 |  Kamui Kobayashi | Sauber-Ferrari | 1.38,719 | 1.38,594 |  | 13 |
| 14 | 11 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 1.38,942 | 1.38,643 |  | 14 |
| 15 | 18 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 1.39,024 | 1.38,725 |  | 15 |
| 16 | 16 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 1.38,784 | 1.39,084 |  | 21 |
| 17 | 17 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 1.38,774 | 1.39,340 |  | 16 |
| 18 | 19 |  Bruno Senna | Williams-Renault | 1.39,443 |  |  | 17 |
| 19 | 21 |  Vitali Petrov | Caterham-Renault | 1.40,207 |  |  | 18 |
| 20 | 20 |  Heikki Kovalainen | Caterham-Renault | 1.40,333 |  |  | 19 |
| 21 | 25 |  Charles Pic | Marussia-Cosworth | 1.41,317 |  |  | 24 |
| 22 | 24 |  Timo Glock | Marussia-Cosworth | 1.41,371 |  |  | 20 |
| 23 | 22 |  Pedro de la Rosa | HRT-Cosworth | 1.42,881 |  |  | 22 |
| 24 | 23 |  Narain Karthikeyan | HRT-Cosworth | Ei aikaa |  |  | 23 |
107% aika: 1.45,082
Lähde:
Daniel Ricciardon sijoitusta pudotettiin viidellä lähtöruudulla vaihdelaatikon vaihtamisen takia.
Charles Picin sijoitusta pudotettiin kymmenellä lähtöruudulla ylimääräisen moottorin käyttämisen takia.