stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vegorítida

| Vegorítida Βεγορίτιδα |
| --- | --- |
 Vegorítida-järvi.
Valtiot:   Kreikka
Paikkakunta:  Flórina, Länsi-Makedonia ja Pélla, Keski-Makedonia
Koordinaatit:  40°45′18″N, 21°47′33″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  540 m
Pinta-ala:  45 km²
Suurin syvyys:  50 m
Valuma-alue:  1 853 km2 
 fiVegorítida 
Vegorítida (kreik. Βεγορίτιδα, kath.kreik. Βεγορίτις, Vegorítis) on järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on Kreikan kolmanneksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on noin 45 neliökilometriä. Vegorítida on suurimmillaan noin 14,8 kilometriä pitkä ja noin 6,9 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 540 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 50 metriä.
Vegorítida-järveä.
Vegorítidan ympärillä sijaitsevat Vóras-, Áskio- ja Vérmio-vuoret. Järvi on pienentynyt huomattavasti viime vuosikymmenten aikana. Vielä joitakin aikoja sitten sen pinta-ala oli noin 68 neliökilometriä ja suurin syvyys noin 75 metriä.
Édessan kunnan osa Vegorítidan kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä järvestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vegorítida Wikimedia Commonsissa
Jääkiekon Mestarien liigan loppuottelu 2016

Jääkiekon Mestarien liigan loppuottelu 2016 oli kauden 2015–2016 viimeinen ottelu, jossa ratkaistiin koko turnauksen voittaja. Hallitseva mestari Luleå HF ei päässyt loppuotteluun. Loppuottelussa kohtasivat suomalainen Oulun Kärpät ja edellisvuonna loppuottelun hävinnyt ruotsalainen Frölunda HC. Ottelu pelattiin 9. helmikuuta 2016 Oulun jäähallissa. Ottelun voitti Frölunda maalein 1–2, voittaen historiansa ensimmäisen jääkiekon mestarien liigan mestaruuden.
Ennakko > Joukkueiden tie loppuotteluun

Huomio: Kaikissa tuloksissa on ilmoitettu loppuotteluun selvinneen joukkueen maalimäärä ensin.
Televisiointi

| Operaattori | Alue |
| --- | --- |
MTV Sport:  Suomi
ESPN Brasil:  Brasilia
OneWorldTV: Internet
Laola1:  Itävalta
Belarus 5:  Valko-Venäjä
Best4Sport:  Latvia
Dailymotion:  Ranska
DirecTV: Etelä-Amerikka
Premier Sports:  Iso-Britannia
Sport 1:  Tšekki    Slovakia    Unkari    Israel
Sport TV:  Portugali    Turkki
SVT:  Ruotsi
Teleclub:  Sveitsi
TSN GO:  Kanada
TVP Sport:  Puola
TV 2:  Tanska
Viasat Sport: Eurooppa
CHL Game Day Pass: Internet
Ottelun tuottaja ja päätelevisioija oli suomalainen MTV Sport ja ottelu oli katsottavissa yhteensä 20:n eri operaattorin kautta. Ottelun pystyi katsomaan myös CHL:n omalta maksukanavalta. Ottelu kuvattiin yhteensä 15:llä kameralla, käyttäen myös uutta Spidercamin tuottamaa Bowcamia jossa kamera liikkuu vaijerien varassa kentän päällä.
Ottelu > Kokoonpanot

Oulun Kärppien tavalliseen kokoonpanoon verrattaessa ottelusta puuttuivat keskushyökkääjä Kim Hirschovits sekä puolustaja Joni Pitkänen. Hirschovits ei saanut CHL:n sääntöjen mukaan edustaa Kärppiä, koska oli kauden CHL-turnauksessa edustanut Espoo Bluesia. Pitkänen oli tehnyt paluun ammattijääkkiekoiluun 6. helmikuuta lähes kolmen vuoden tauon jälkeen, mutta Kärpät päätti olla peluuttamatta häntä ottelussa. Alun perin Kärppien toisena maalivahtina piti olla Sami Väliharju, mutta hän sairastui. Kärpät sai nimetä toiseksi maalivahdikseen Sami Rajaniemen CHL:n ja Frölundan hyväksymällä erikoisluvalla.
Frölundan kokoonpanosta puuttuivat useimmissa aiemmissa CHL:ssä pelanneet puolustajat Lukas Bengtsson ja Oliver Bohm sekä hyökkääjät Patrik Carlsson ja Mattias Janmark.
Lihavoidut pelaajat aloittavat ottelun.
Ottelu > Raportti

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.2.2016 |  Oulun Kärpät | 1 – 2 | Frölunda HC  | Oulun jäähalli |  |
18:30 (GMT+2): 
| 18:30 (GMT+2) | (0–2, 0–0, 1–0)  | (0–2, 0–0, 1–0)  | (0–2, 0–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 6 640  Tuomarit:   Wehrli  Wiegand |  |
| 18:30 (GMT+2) |    Keränen (Suoranta, Masuhr) yv. 47:00 | Raportti   0 – 1   0 – 2   1 – 2 |  16:20 Lasch (Fantenberg, Larsson) 17:43 Abbott (Tömmernes, Sundström) | Yleisömäärä: 6 640  Tuomarit:   Wehrli  Wiegand |  |
| 18:30 (GMT+2) |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 6 640  Tuomarit:   Wehrli  Wiegand |  |
| 18:30 (GMT+2) | 1 × 2min = 2min |  | 4 × 2min = 8min | Yleisömäärä: 6 640  Tuomarit:   Wehrli  Wiegand |  |
| 18:30 (GMT+2) |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 6 640  Tuomarit:   Wehrli  Wiegand |  |
| 18:30 (GMT+2) | Aittokallio 7+12+2=21 (91,30%) |  | Johansson 8+6+4=18 (94,74%) | Yleisömäärä: 6 640  Tuomarit:   Wehrli  Wiegand |  |
18:30 (GMT+2): 
18:30 (GMT+2): 





| Eurohockey.com raportti | Eurohockey.com raportti | Eurohockey.com raportti | Eurohockey.com raportti | Eurohockey.com raportti |  |
Jääpallon Elitserien-kausi 2022–2023

| Elitserien 2022–2023 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  14
Ajankohta:  28.10.2022 - 18.3.2023
Mestari:  Västerås SK
Toinen sija:  Villa Lidköping BK
Paras maalintekijä:  Christoffer Edlund, Villa Lidköping BK, (60)
Yleisökeskiarvo:  1.267
Alempi sarjataso:  Allsvenskan
  ← 2022 :  2024 → 
Ruotsin jääpallon Elitserien pelattiin kaudella 2022-2023 14 joukkueella. Västerås SK voitti seurahistoriansa 21. Ruotsin mestaruuden.
Madbid

MadBid on huutokauppasivusto netissä, ja se aloitti toimintansa Lontoossa vuoden 2008 elokuussa, jonka jälkeen se on edennyt Ison-Britannian johtavaksi pennihuutokauppasivustoksi.[lähde? ] Sen kautta on myyty yli 75 000 huutokohdetta, joissa keskimääräinen myyntihinta on ollut 80 % vastaavasta normaalista vähittäismyyntihinnasta.
Tällä hetkellä MadBid toimii Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa, Ruotsissa ja Suomessa. Suomessa sivusto toimii osoitteessa MadBid.fi.
MadBid oli vuonna 2010 Ison-Britannian Tech Media Invest yritysten Top 100 -listalla top 30 joukossa. Lisäksi MadBid sai neljän miljoonan punnan rahoituksen Atomico Ventures -sijoittajilta vuoden 2010 heinäkuussa. Sijoittajaryhmään kuuluvat mm. Skypen kehittäjät Niklas Zennström ja Janus Friis.
Aiheesta muualla

Taloussanomat
MadBid Suomen sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Valtter Laaksonen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 3. toukokuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka: Turku, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 185 cm
Junioriseurat
1996–2002: FC Inter
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2001–2007 | FC Inter | 74 | (18) |
| 2002–2005 | → VG-62 | 59 | (15) |
| 2008–2009 | Sogndal | 28 | (4) |
| 2009 | → Stavanger IF (laina) | 12 | (4) |
| 2010–2011 | VPS | 38 | (5) |
| Yhteensä | Yhteensä | 211 | (46) |
Maajoukkue
| 2000 | Suomi U16 | 10 | (1) |
| 2000–2001 | Suomi U17 | 13 | (0) |
| 2001–2002 | Suomi U18 | 9 | (1) |
| 2002 | Suomi U19 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Valtter Laaksonen (s. 3. toukokuuta 1984 Turku) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä.
Suomessa Laaksonen on edustanut Vaasan Palloseuraa ja FC Interä, jossa hän pelasi 74 Veikkausliiga-ottelua ja teki 18 maalia vuosina 2001–2007. Liigadebyyttinsä hän teki 19. elokuuta 2001 HJK:n ja Interin välisessä ottelussa. Interin lisäksi Laaksonen pelasi Interin reservijoukkueena toimineessa naantalilaisessa VG-62:ssa 59 ottelun verran.
Maaliskuussa 2008 Laaksonen siirtyi Interistä norjalaisen Sogndalin riveihin. 2009 hän oli lainalla 1. divisioonan Stavangerissa.
Kaudeksi 2010 Laaksonen palasi Suomeen VPS:n paitaan. Laaksonen on lisäksi pelannut Suomen paidassa 33 poikien maaottelua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valtter Laaksonen Wikimedia Commonsissa
Laaksosen pelaajaprofiili Veikkausliigan sivuilla
Kalervo Lindström

Sulo Kalervo Lindström (s. 17. joulukuuta 1933 Kymi) on suomalainen toimittaja ja kirjailija.
Päästyään ylioppilaaksi Lindström opiskeli sanomalehtialaa Yhteiskunnallisessa korekeakoulussa Helsingissä. Hän on työskennellyt artikkelitoimittajana, toimitussihteerinä, toimituspäällikkönä ja päätoimittajana.
Lindströmin kirjoittamia jännityskertomuksia on julkaistu Seurassa ja Koti-Postissa. Hän on kirjoittanut pakinoita Etelä-Suomi-, Kotkan Sanomat ja Kymen Sanomat -lehtiin.
Teoksia

Tuntomerkit : jännitysromaani. WSOY 1985
Onnen loikka : satuja ja tarinoita Kymenlaaksosta ja Etelä-karjalasta : tekijät Kalervo Lindström ja Kaisu Lahikainen. Kirjailijayhdistys Paltta ry., Kouvola 2002
Kaljunen

Kaljunen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Aatto Kaljunen (1907−1963), kasvatustieteilijä, opettaja ja rehtori
Anna-Liisa Antila-Kaljunen (o.s. Antila, 1915−2006), diplomiurkuri, kuoronjohtaja ja musiikkipedagogi, Aatto Kaljusen puoliso
Heikki Kaljunen (1893−?), punakaartilainen.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Karl-Erik Ekholm

| Karl-Erik Ekholm |
| --- | --- |

Ministeri kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä
 Rytin II hallitus 27.3.1940 – 4.1.1941  
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1896 Vaasa
Kuollut: 14. huhtikuuta 1975 (78 vuotta) Kuusankoski
Arvonimi: Vuorineuvos (1941) Tekniikan tohtori h.c. (1949)
Tiedot
Koulutus:  Filosofian maisteri (1920)
Karl-Erik Ekholm (10. elokuuta 1896 Vaasa – 14. huhtikuuta 1975 Kuusankoski) oli suomalainen poliitikko ja yritysjohtaja. Ekholm oli Rytin II hallituksessa ammattiministerinä. Hän oli ministerinä kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä välirauhan aikana 284 päivää välillä 27.3.1940 – 4.1.1941. Ryti kokosi sodanaikaiseen toiseen hallitukseensa sekä kansanedustajia että henkilökohtaisesti tuntemiaan asiantuntijoita eduskunnan ja politiikan ulkopuolelta. Ekholm oli yksi näistä asiantuntijaministereistä. Sodan jälkeen Ekholm ei palannut politiikkaan vaan työskenteli puunjalostusteollisuudessa.
Ekholm oli koulutukseltaan kemisti; valmistui filosofian maisteriksi 1920. Ensimmäinen työpaikka oli Keskuslaboratoriossa vuosina 1920-1923. Sen jälkeen häön siirtyi Kirkniemen lasitehtaan tekniseksi johtajaksi vuosiksi 1923-1925. Kirkniemen lasitehtaan toiminnan päättymisen jälkeen Ekholm työskenteli vuodesta 1926 Ab Valkiakosken sulfiittitehtaan teknisenä johtajana ja seuraavana vuonna yhtiön isännöitsijänä. Vuosina 1932-1937 hän työskenteli Kemi Oy:n toimitusjohtajana ja 1937–1965 Kymi-yhtiön toimitusjohtajana ja metsäteollisuuden järjestötehtävissä. Hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi vuonna 1941 ja vuonna 1949 tekniikan kunniatohtorin arvo .
Hänen veljensä oli Helsingin Osakepankin pääjohtaja Mauritz Ekholm.
Karl-Erik Michelsen

Karl-Erik Michelsen 2014.
Karl-Erik (Kalle) Kristian Michelsen (s. 5. toukokuuta 1957 Ähtäri) on Lappeenrannan teknillisen yliopiston professori. Hän toimi vuonna 2002 perustetun yliopiston erillislaitoksen Etelä-Karjala-instituutin johtajana sen perustamisesta aina kesäkuuhun 2011 saakka, jolloin hänen seuraajanaan aloitti Pertti Kolari.
Michelsen kävi koulunsa Joensuussa ja valmistui ylioppilaaksi Joensuun lyseosta. Hän opiskeli historiaa Helsingin yliopistossa ja hakeutui maisteriksi valmistumisensa jälkeen Pennsylvanian yliopistoon Yhdysvaltohin, missä vietti viisi vuotta. Michelsenin tieteellisenä mentorina toimi Thomas P. Hughes, jonka avulla hän löysi oman alansa tiedon- ja innovaatioiden tutkimuksen parissa.
Vuonna 1993 Michelsen väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa Kansallisen tutkimusjärjestelmän kehityksestä. Hän on työskennellyt muun muassa tutkijana ja tutkimusohjelman koordinaattorina Suomen Akatemiassa sekä Suomen historian professorina Helsingin yliopistossa. Hän toimii myös konsulttina.
Vuonna 2002 Michelsen sai Suomen Elektroniikkainsinöörien Seuran palkinnon ansiokkaasta tutkimustyöstä ja vuonna 2003 Tekniikan historian seuran hopeisen ansiomerkin. Vuonna 2015 hän sai Suomen Ekonomien tunnustuspalkinnon kirjastaan Kone: Perhe, yrittäjyys ja yritys teollisuuden vuosisadalla (2013). Vuonna 2018 hänet valittiin vuoden professoriksi.
Michelsen pelasi koripalloa Joensuun Katajassa kaudella 1976–1977 ja HNMKY:ssä 1977–1982. Vuonna 2007 Michelsen peri tädiltään Stendalin sukukartanon Joroisissa.
Unta vai rakkautta

| Unta vai rakkautta> While You Were Sleeping |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jon Turteltaub
Käsikirjoittaja:   Daniel Sullivan  Frederic Lebow 
Tuottaja:   Joe Roth  Roger Birnbaum 
Säveltäjä:  Randy Edelman
Kuvaaja:  Phedon Papamichael
Leikkaaja:  Bruce Green
Lavastaja:   Larry Dias  Susan Wexler 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Hollywood Pictures  Caravan Pictures 
Levittäjä:  InterCom Netflix Disney+
Ensi-ilta:  1995
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Unta vai rakkautta (engl. While You Were Sleeping) on Sandra Bullockin tähdittämä yhdysvaltalainen romanttinen komedia vuodelta 1995, jonka on ohjannut Jon Turteltaub ja kirjoittanut Daniel G. Sullivan ja Frederic Lebow.
Juoni

Lucy Moderaz (Sandra Bullock) on lipunmyyjänä Chicagon metrossa.Hän näkee usein saman komean miehen asemalla, mutta tämä ei kiinnitä Lucyn juuri mitään huomiota. Eräänä hiljaisena päivänä hän huomaa että tämä mies on raitella ryöstettynä ja hakattuna. Lucy hyppää raitelle koska juna lähestyy asemaa ja saa miehen pois junan tieltä. Myöhemmin kun mies on sairaalassa koomassa, hänen sukulaisensa luulevat paikalla ollutta Lucya hänen morsiammekseen, ja eikä tämä oikaise heidän väärinkäsitystään.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sandra Bullock  | … |  Lucy Moderaz   |
|  Peter Gallagher  | … |  Peter Callaghan   |
|  Bill Pullman  | … |  Jack Callaghan   |
|  Peter Boyle  | … |  Ox Callaghan   |
|  Jack Warden  | … |  Saul Tuttle   |
|  Glynis Johns  | … |  Elsie   |
|  Micole Mercurio  | … |  Midge Callaghan   |
|  Jason Bernard  | … |  Jerry Wallace   |
|  Michael Rispoli  | … |  Joe  Fusco jr.   |
|  Jason Bernard  | … |  Jerry Wallace   |
|  Ally Walker  | … |  Ashley Bartlett Bacon   |
|  Monica Keena  | … |  Mary Callaghan   |
Lähde:
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta While You Were Sleeping Wikisitaateissa
While You Were Sleeping Script - Dialogue Transcript Script-O-Rama. (englanniksi)
While You Were Sleeping (1995) Virtual History. (englanniksi)
Kamtšatkan aluepiirin lippu

Kamtšatkan aluepiirin lippu
Kamtšatkan aluepiirin lippu on Venäjällä sijaitsevan Kamtšatkan aluepiirin tunnus vaakunan ohella. Siinä on vaakasuuntaan kaksi erikokoista palkkia, ylempänä valkoinen ja alempana sininen. Vasemmassa yläkulmassa on aluepiirin vaakunasta muunneltu kolmea purkautuvaa tulivuorta esittävä kuvio.
Lippu otettiin käyttöön vuonna 2002 ja sen mittasuhteet ovat 2:3.
Kamsarmax

Guinean kartta.
Kamsarmax on laivatyyppi, joka on kooltaan sellainen, että se mahtuu Guinean Kamsar-nimisen kaupungin satamaan. Satama on tärkeä bauksiitin lastauspaikka. Laiva on muuten Panamax-laivan kaltainen, mutta sen suurin pituus voi olla korkeintaan 229 metriä. Panamax-laivan suurin pituus saa olla 294,1 m, leveys 32,3 m ja syväys 12,0 m.
Kamsarmax-laivan kantavuus on tyypillisesti 82 000–83 000 tonnia. Jos laivaa tilattaessa oletetaan ettei sen tarvitse reiteillään kulkea Panaman kanavan kautta, voidaan laivan syväystä ja leveyttä suurentaa. Tällöin 229 m pitkän laivan kantavuus on 82 000–92 000.
Kamsarmax-laivoista on kehittymässä oma vakiintunut laivatyyppinsä, sillä vuonna 2005 niitä oli tilauksessa noin 110 kappaletta, kun niitä vuoteen 2000 mennessä oli rakennettu vain 30 kappaletta. Laivatyypin lähin kilpailija on 225 metrin pituinen Japanamax.
Max-kokoiset alustyypit
Aframax
Baltimax
Chinamax
Dunkirkmax
Handymax
Japanamax
Kamsarmax
Malaccamax
Medimax
Newcastlemax
Panamax
Saimax
Seawaymax
Setouchmax
Suezmax
Supramax
B-Max
C-Max
P-Max
Q-Max
V-Max
Kaksoiskonsertto (Brahms)

Kaksoiskonsertto a-mollissa (op. 102) on Johannes Brahmsin säveltämä konsertto, jossa soolosoittimina ovat viulu ja sello. Konsertto jäi säveltäjän viimeiseksi orkesteriteokseksi. Se sävellettiin vuoden 1887 kesällä sellisti Robert Hausmannille ja viulisti Joseph Joachimille. Joachim oli säveltäjän vanha ystävä; osittain Brahms teki konserton sovinnon eleenä, kun ystävyyssuhde oli aiemmin katkennut Joachimin vaimostaan Amaliesta ottaman avioeron yhteydessä. Teos kantaesitettiin 18. lokakuuta 1887.
Brahms hyödyntää konsertossaan motiivia A-E-F. Se on permutaatio F-A-E:sta, jonka merkitys on frei aber einsam (Joachimin henkilökohtainen motto; "vapaa, mutta yksinäinen").
Joachim ja Hausmann esittivät Kaksoiskonserton lukuisia kertoja kaudella 1887–1888. Käsikirjoituksen säveltäjä antoi Joachimille – "hänelle, jolle se on kirjoitettu". Clara Schumann ei mieltynyt teokseen, ja myös Richard Specht suhtautui siihen kriittisesti. Hän kuvaili sitä "yhtenä Brahmsin vaikeiten lähestyttävistä ja ilottomimmista sävellyksistä". Säveltäjä oli luonnostellut toistakin kaksoiskonserttoa viululle ja sellolle, mutta tuhosi nuotit kohtaamansa viileän vastaanoton johdosta. Myöhemmin kriitikot, kuten Donald Tovey, ovat lämmenneet konsertolle.
Osat

Allegro
Andante
Vivace non troppo
Aiheesta muualla

Allmusic.com: Concerto for violin, cello & orchestra in A minor ("Double"), Op. 102 (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Double Concerto (Brahms)
Käännös suomeksi
Kaavaeditori

Matemaattinen kaava.
Kaavaeditori on tietokoneohjelma matemaattisen kaavan muokkaamiseen.
Kaavaeditorilla on tyypillisesti kaksi pääasiallista tehtävää:
kaavan muokkaaminen tekstinkäsittelyohjelmaa tai julkaisemista varten verkkosivuilla tai painotuotteissa
ohjeiden syöttäminen tietojenkäsittelyjärjestelmään tavalla, joka on ihmiselle helpompi lukea ja tarkistaa
Kaavat voidaan tyypillisesti esittää merkintäkielen avulla kuten MathML ja TeX tai ne voidaan syöttää graafisen käyttöliittymän avulla tai tietokoneen tuottamina ohjelmistoista kuten Mathematica.
Käännös suomeksi
Valentia

Valentia (lat.; m.kreik. Οὐαλεντία, Ūalentia) voi viitata seuraaviin:
Antiikki

Valentia, Rooman provinssi
Valentia, kaupunki Galliassa, nykyinen Valence Ranskassa
Valentia, kaupunki Hispaniassa, nykyinen Valencia Espanjassa
Valentia, kaupunki Sardiniassa, nykyinen Nuragus
Nykyaika

Valentia (Valentia Island), saari Irlannissa
Valokaarivikasuoja

Valokaarivikasuoja (engl.  arc fault detection device AFDD tai arc fault circuit interrupter AFCI) on sähkökeskukseen asennettava, Suomessa toistaiseksi varsin tuntematon suojalaite, jonka tarkoitus on ehkäistä valokaarivioista johtuvia sähköpaloja. Syksyllä 2017 voimaan tulevassa SFS 6000 –sähköasennusstandardissa suositellaan, että tietyt tilat, joissa tulipalo voi aiheuttaa erityisen riskin, suojataan valokaarivikasuojilla.
Perinteinen johdonsuojakatkaisija valvoo vain johdon virran suuruutta ja vikavirtasuoja vaihe- ja nollajohtimen virtojen erotusta, joten se ei havaitse esimerkiksi vikaa, jossa löyhään liitokseen syttyy valokaari, joka sytyttää tulipalon.
Jotkut valmistajat ovat aiemmin kutsuneet komponenttia palosuojakatkaisijaksi. Pienjänniteasennusstandardi SFS 6000 käyttää termiä valokaarivikasuoja.
Toiminta

Nykyaikaiset valokaarivikasuojat reagoivat sekä sarjamuotoiseen (heikkoon liitokseen tai murskaantuneeseen johtimeen syttyvään) että rinnakkaismuotoiseen (vaihe- ja nollajohtimen väliseen esimerkiksi eristevian takia syttyvään) valokaareen. Tunnistaminen perustuu valokaarille ominaisten korkeataajuisten virran komponenttien valvontaan ja analysointiin: laite onkin rakenteeltaan monimutkaisempi kuin yksinkertainen johdonsuojakatkaisija tai vikavirtasuoja.
Käyttö

Valokaarivikasuoja asennetaan keskukseen johdonsuojakatkaisijan yhteyteen, ja standardissa suositellaan, että niillä suojataan:
nukkumiseen käytettäviä tiloja sisältävät kiinteistöt (käytännössä asuinrakennukset)
tilat, joissa on käsiteltävistä tai varastoitavista materiaaleista johtuva palovaara
tilat, joissa on palava-aineisia rakennusmateriaaleja
paloa levittävät rakenteet
tilat, joissa on korvaamattomia esineitä.
Kyseessä on vasta suositus, ja jos kokemukset ovat positiivisia, suojista tullee myöhemmin pakollisia. Käytännössä vasta pakollisuus johtaa suojien laajaan käyttöönottoon – tämä havaittiin jo vikavirtasuojien tapauksessa.
Siinä missä varsinaisiin sähkötapaturmiin menehtyy Suomessa tyypillisesti vain 2-3 ihmistä vuodessa, sähköpalojen uhriluku on moninkertainen. Vuonna 2014 sähköpaloissa kuoli 24 ihmistä ja vuonna 2015 16 ihmistä. Vaikka suurin osa sähköpaloista johtuu sähkölaitteiden – erityisesti lieden – huolimattomasta käytöstä, valokaarivikasuoja pienentää viallisista asennuksista syttyvien tulipalojen riskiä. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesin vuonna 2013 tekemän selvityksen mukaan 4 prosenttia sähköpaloista aiheutui sähköjohtojen ja kaapelointien vioista.
Liesipaloihin standardissa reagoidaan niin ikään suosittelemalla aktiivisia liesiturvalaitteita uudisasennuksiin.
Käyttö maailmalla

Valokaarivikasuojat ovat olleet Yhdysvalloissa ja Kanadassa uudisrakennuksissa pakollisia makuuhuoneiden ryhmäjohdoissa vuosituhannen alusta asti, ja vuonna 2014 Yhdysvalloissa pakollisuus laajeni käytännössä kaikkiin asuinhuoneisiin. Saksassa laitteet tulivat uudisasennuksissa pakollisiksi vuonna 2016. Euroopassa laitteiden yleistymistä sähköasennusmääräyksissä on hidastanut näytön puute laitteiden hyödyistä: valokaarivikasuojista julkaistu tutkimuskirjallisuus käsittelee pääasiassa laitteiden teknistä toimintaa, ei niiden hyötyjä esimerkiksi kustannus-hyötyanalyysin kautta.
Kangasala SK

Seuran logo
Kangasala SK on vuonna 1993 perustettu kangasalalainen suunnistusseura.
Jukolan viestissä seura on sijoittunut parhaimmillaan seitsemänneksi vuonna 1998 ja miesten Tiomilassa seura oli toinen 1999. Nuorten Jukolan seura voitti vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Kangasala SK:n kotisivut
Kaksoiskytkinvaihteisto

Volkswagenin DSG-vaihteisto.
Kaksoiskytkinvaihteisto on autoissa käytettävä automaattinen vaihteisto. Nimensä mukaisesti se sisältää kaksi kytkintä, toinen parittomille ja toinen parillisille vaihteille. Veto on lähes katkoton, sillä seuraava vaihde on jo kytkettynä ja käyttövalmiina. Vaihteistoa ohjaava tietokone päättelee kuljettajan toimien perusteella, mikä vaihde esivalitaan valmiiksi. Kaksoiskytkinvaihteistossa ei tarvita perinteisestä automaattivaihteistosta tuttua hydraulista momentinmuunninta. Momentinmuuntimen puuttuminen tarkoittaa pienempää voimahäviötä liikkeellelähdöissä ja nopeampaa vaihtotapahtumaa, jolloin taloudellisuus ja suorituskyky paranevat. Vastavaasti kytkimiä ohjaavan mekatroniikan on oltava kehittynyttä, jotta vaihtotapahtuma ja liikkeellelähtö olisivat mahdollisimmän nykäyksettömiä. Momentinmuuntimen puuttumisesta huolimatta useimmat nykyiset kaksoiskytkinratkaisut on toteutettu ”märkinä”, eli monilevykytkimet ovat öljykylvyssä. Märkäratkaisu on erityisen hyvä esimerkiksi runsaasti vääntömomenttia kehittävien dieselmoottorien yhteydessä. Uudemmissa seitsemänportaisissa kaksoiskytkinvaihteistoissa on joko ”kuivat” tai ”märät” kytkimet. Vaihteistoa ja kytkimiä käyttävä mekatroniikka voi olla sähköhydraulinen tai täysin sähköinen. Kaksoiskytkinvaihteistojen yhteydessä käytetään vääntövärähtelyjä vaimentavaa kaksoismassavauhtipyörää.
Volkswagenin DSG-vaihteiston vaihteenvalitsin.
Kaksoiskytkinvaihteiston kehitti Adolphe Kégresse juuri ennen toista maailmansotaa, mutta keksintöä ei saatu toimivaksi. Ensimmäinen toimiva kaksoiskytkinvaihteisto luotiin 1980-luvulla, jolloin tietokoneen ohjaama vaihteisto saatiin kyllin pienikokoiseksi autoon. Tällainen oli muun muassa vuonna 1983 Porsche 956 Le Mans ja Porsche 962 C-ryhmän kilpa-autoissa nimellä Porsche Doppelkupplungsgetriebe (PDK). Myöhemmin PDK-vaihteisto tuli vuoden 2005 Porsche 911 -malliin.