stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tehlo

Tehlo on kylä Keski-Suomessa, Uuraisten kunnassa. Tehlolla on aikaisemmin ollut sekä kauppa että koulu. Nykyisin Tehlolla asuu vakituisesti noin 200 ihmistä, ja asutus on nauhamaisesti Höytiän–Uuraisten tien varressa ja Tehlojärven rannassa. Tehlon hajanaisen kyläkunnan läheisyydessä sijaitsee samanniminen järvi, joka kuuluu Kyynämöisten järviryhmään. Sen järviä ovat Kyynämöinen, Pieni-Sääkspää, Sääkspää, Tehlo, Kiijanen, Muikkulampi, Kukkaroinen ja Pieni-Kukkaroinen. Näistä Tehlo on suosittu järvi virkistyskalastajien keskuudessa, koska järven kalakanta on runsas.
Aiheesta muualla

hoytia.info
| n k Uurainen |
| --- | --- | --- |
 Keski-Suomi  Jyväskylän seutukunta 
| Kylät |  Haukimäenkylä  Höytiä  Jokihaara  Kangashäkki  Kirkonkylä  Kotaperä  Kummunkylä  Kyynämöinen  Nyrölä  Pirttiperä  Tehlo  |  |
Snæfellsjökull

Snæfellsjökull mereltä päin katsottuna.
Snæfellsjökull on 700 000 vuotta vanha kerrostulivuori Länsi-Islannissa.  Se on 1448 m korkea.
Tulivuorella sijaitsee jäätikkö. Tulivuoren oikea nimi on itse asiassa Snæfell, mutta erotuksena kahdesta muusta saman nimisestä vuoresta sitä kutsutaan yleensä nimellä Snæfellsjökull.
Tulivuori kuuluu Islannin tärkeimpiin nähtävyyksiin, osittain Jules Vernen kirjoittaman Matka maan keskipisteeseen -kirjan ansiosta. Kirjassa matka alkaa laskeutumalla Snæfellsjökullin kraatteriin. Tulivuori kuuluu vuonna 2001 perustettuun Snæfellsjökullin kansallispuistoon.
Vuonna 2012 tulivuoren huippu oli jäätön ensi kertaa historiassa.
Vuoren huippu
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Snæfellsjökullin kansallispuiston sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kutteri (purjealustyyppi)

Piirros kutterista.
Kutteri on yksimastoinen pitkittäistakiloitu purjealustyyppi, jossa on isopurje ja kaksi peräkkäistä keulaharusta tai –purjetta. Keulakolmion pinta-ala on suurempi kuin maston taakse jäävän kolmion pinta.
Kutteri ja sluuppi eroavat siinä, että kutterilla on kaksi keulapurjetta ja sluupilla yksi.
Yhdysvaltojen rannikkovartiosto ja eräät laivastot ovat määritelleet "cutter"-alustyypin eri tavalla.
Panssariauto

BA-10M, toisen maailmansodan aikainen venäläinen panssariauto Parolan Panssarimuseossa.
Panssariauto on sotilaskäyttöön tarkoitettu yleensä kevyesti aseistettu ja panssaroitu joukkojenkuljetus-, tiedustelu- ja taisteluajoneuvo. Panssariautossa on aina renkaat, toisin kuin täys- tai puolitelojen avulla liikkuvissa panssaroiduissa ajoneuvoissa.
Panssariauton aseistuksena on yleensä konekivääri, pienikaliiperinen automaattitykki tai kevyt panssarivaunutykki. Nykyään panssariautoja aseistetaan muun muassa ilmatorjuntaohjuksilla ja kranaatinheittimillä.
Vaikka panssariauto häviää panssarivaunulle aseistuksessa, panssaroinnissa ja maastokelpoisuudessa sen etuna on nopea liikkuvuus tilanteissa, joissa vihollisen ei odoteta olevan raskaasti aseistettu.
Leo

Leo (lat.: ”leijona”) voi tarkoittaa seuraavia:
Panthera leo, leijonan tieteellinen nimi
Leo, miehen nimi
Leo, Leo Makkonen (s. 1948), Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa 2001–2024
Léo, oik. Leonardo Lourenço Bastos (s. 1975), brasilialainen jalkapalloilija
Leo, Leo Stillman (s. 1991), suomalainen laulaja, lauluntekijä ja muusikko
Leo, oik. Leo Jannesson (s. 2003), ruotsalainen Valorant-pelaaja
Léo, kaupunki Burkina Fasossa
Leo, Leijonan tähdistön latinankielinen nimi
Leo I, kääpiögalaksi
Leo II, kääpiögalaksi
Leo A, epäsäännöllinen galaksi
Leo, Liedon rautatieaseman liikennepaikkalyhenne
Leo-Club, nuorison hyväntekeväisyysjärjestö
LEO, low Earth orbit, Matala Maan kiertorata
Leo, Lokesh Kanagarajin ohjaama elokuva vuodelta 2023
Leo, Robert Marianetin ohjaama tietokoneanimaatioelokuva vuodelta 2023
Leo, Leo Stillmanin albumi vuodelta 2017
Leo, sukunimenä:
Daniel Leo (s. 1941), yhdysvaltalainen mafioso
Federico Leo (s. 1988), italialainen moottoriurheilija
Henning Leo (1885–1953), ruotsalainen poliitikko
Leonardo Leo (1694–1744), italialainen säveltäjä
Melissa Leo (s. 1960), yhdysvaltalainen näyttelijä
Mona Leo (1903–1986), suomenruotsalainen kirjailija ja nukketeatteritaiteilija
Veronica Leo (s. 1935), suomenruotsalainen kirjailija ja kuvittaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pöytätennis olympialaisissa

Otteluita Ateenan olympialaisissa 2004.
Otteluita Pekingin olympialaisissa 2008.
Otteluita Lontoon olympialaisissa 2012.
Pöytätennis on ollut mukana olympialaisissa vuodesta 1988 lähtien. Parhaiten menestynyt maa on Kiina.
Tapahtumat

|  Pöytätennis> Tapahtumat |  Pöytätennis> 88 |  Pöytätennis> 92 |  Pöytätennis> 96 |  Pöytätennis> 00 |  Pöytätennis> 04 |  Pöytätennis> 08 |  Pöytätennis> 12 |  Pöytätennis> 16 |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |  Pöytätennis>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miesten kaksinpeli | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Miesten nelinpeli | X | X | X | X | X | - | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Miesten joukkuepeli | - | - | - | - | - | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten kaksinpeli | X | X | X | X | X | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten nelinpeli | X | X | X | X | X | - | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Naisten joukkuepeli | - | - | - | - | - | X | X | X |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Mitalitaulukko

| Pöytätenniksen olympiamitalit> Sija | Pöytätenniksen olympiamitalit> Maa | Pöytätenniksen olympiamitalit> Kultaa | Pöytätenniksen olympiamitalit> Hopeaa | Pöytätenniksen olympiamitalit> Pronssia | Pöytätenniksen olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 32 | 20 | 8 | 60 |
| 2 |  Etelä-Korea | 3 | 3 | 12 | 18 |
| 4 |  Ruotsi | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 5 |  Saksa | 0 | 4 | 5 | 9 |
| 3 |  Japani | 1 | 3 | 4 | 8 |
| 6 |  Pohjois-Korea | 0 | 1 | 3 | 4 |
| e |  Singapore | e | e | e | 8.1548454853771 |
| 9 |  Ranska | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 7 |  Kiinan Taipei | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 9 |  Jugoslavia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 9 |  Hongkong | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 12 |  Tanska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 37 | 37 | 41 | 115 |
Päivitetty: 7.11.2023
Lähde: Olympic Analytics – Medals by Countries – Table Tennis olympanalyt.com. Viitattu 7.11.2023. (englanniksi)
Kisapaikat

| Kisat | Areena | Sijainti | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1988 | Seoul National University Gymnasium | Soul | 5 000 |
| 1992 | Estació del Nord Sports Hall | Barcelona | 5 500 |
| 1996 | Georgia World Congress Center | Atlanta | 4 700 |
| 2000 | State Sports Centre | Sydney | 5 006 |
| 2004 | Galatsi Olympic Hall | Ateena |  |
| 2008 | Pekingin yliopiston halli | Peking | 8 000 |
| 2012 | ExCeL London | Newham, Lontoo |  |
| 2016 | Riocentro | Rio de Janeiro |  |
| 2020 | Tokyo Metropolitan Gymnasium | Tokio |  |
Swan Hunter

| Swan Hunter |
| --- | --- |
Perustettu:  1880
Toimitusjohtaja:  Jan Veldhuizen
Puheenjohtaja:  Jaap Kroese
Kotipaikka:  Tyne, Yhdistynyt kuningaskunta
Henkilöstö:  200 (2008)
Kotisivu:  www.swanhunter.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Swan Hunter oli yksi Yhdistyneen kuningaskunnan merkittävimmistä laivanrakennusyhtiöistä. Yhtiön aikaisempia nimiä olivat C. S. Swan and Hunter ja Swan, Hunter & Wigham Richardson. Yhtiön telakka Wallsendissä, Tyne and Wearissa vastasi joidenkin 1900-luvun alkupuolen tunnetuimpien englantilaisalusten valmistamisesta. Niistä ehkä tunnetuimpia olivat RMS Mauretania, joka teki Atlantin ylittämisen ennätyksen, ja RMS Carpathia, joka pelasti RMS Titanicin matkustajia kuuluisan merionnettomuuden jälkeen.
Nimensä mukaisesti yhtiön perusti kolme merkittävää laivanvarustajasukua Swanit, Hunterit ja Wigham Richardsonit.
Historia

Charles Sheridan Swan aloitti 1874 laivanrakennuksen Newcastlesta hieman alajuoksulle päin Wallsendissä Tyne-joen pohjoisrannalla. Hän perusti nimeään kantaneen yrityksen C. S. Swan and Companyn. Yrityksen perustamiseen häntä oli rohkaissut sisaren aviomies Charles Mitchell, joka oli perustanut 1952 Wallsend Shipbuildingin Newcastlessa. Charles Swanin hukuttua 1879 yhtiön johtoon nousi George Burton Hunter, joka perusti yhteisyrityksen Charles Swanin lesken kanssa. Uuden yhtiön nimeksi tuli seuraavana vuonna C. S. Swan & Hunter (myöhemmin C. S. Swan & Hunter Limited).
Yhtiö aloitti kelluvien telakoiden rakentamisen 1890. Se sai Amiraliteetilta ensimmäisen tilauksensa (£225 000) kelluvan telakan rakentamisesta, mikä valmistui toukokuussa 1902.
Tehdäkseen tarjouksen Cunard Linelle RMS Mauretanian valmistamiseksi yhtiö muodosti 1903 yhteisyrityksen Wigham Richardsonin, joka oli alun perin John Wigham Richardsonin 1860 perustama Neptune Works. Tehty tarjous hyväksyttiin, ja osakkaat aloittivat edellä mainitun aluksen rakentamisen. Uusi yhtiö perustettiin kesäkuussa 1903 nimellä Swan Hunter & Wigham Richardson Ltd. Yhtiö osti vielä samana vuonna telakoidensa väliin jääneen Tyne Pontoon and Dry Docks -korjaustelakan, mikä tehosti telakan toimintaa.
Yhtiö otti valvontaansa samana vuonna Parsons-turbiinimoottoreiden lisenssivalmistajan Wallsend Slipway & Engineering Companyn osakekannan. Tällä varmistettiin RMS Mauretanian voimanlähteen saatavuus. Ostettu yhtiö sijaitsi lisäksi telakan välittömässä läheisyydessä alavirtaan. Saman aikaisesti yhtiön hallitukseen kutsuttiin Amiraliteetin pääsuunnittelijan tehtävistä eläkkeelle jäänyt Sir William White, jonka toivottiin tuovan kokemusta  Amiraliteetin toimintatavoista ja menetelmistä. Yhtiö osti vuonna 1912 Glasgowista Barclay Curlen.
Yhtiö fuusioitui vuonna 1966 Smith's Dock Companyn kanssa muodostaen Associated Shipbuilders yhtiön, josta taas myöhemmin muodostettiin Swan Hunter Group. Geddesin raportin, joka esitti brittiläisen telakkatoiminnan rationalisointia, julkistamisen jälkeen yhtiö hankki 1967 omistukseensa Clelands Shipbuilding Companyn ja John Readhead & Sonsin. Yhtiö sai haltuunsa 1968 myös Vickers-Armstrongilta laivastontelakan High Walkerista Tyne-joen varrelta. Yhtiö laajeni edelleen 1973 ostaessaan Vickers-Armstrongin Palmersin telakan Hebburnistä.
Swan Hunter Group kansallistettiin 1977, minä aikana telakalla valmistettiin muun muassa lentotukialus HMS Ark Royal.
Yhtiö yksityistettiin uudelleen vuonna 1987, mutta se määrättiin samalla luopumaan Neptunen telakasta vuoden 1988 aikana.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Telakalta valmistunut RMS Mauretania.
Tyne-joen telakka-alue vuonna 1909.
Telakalta valmistunut HMS Ark Royal.
Käännös suomeksi
Paavo Nurmi Games 2017

| Paavo Nurmi Games 2017 |
| --- | --- |

Tyyppi:  yleisurheilukilpailu
Päivämäärä:  13. kesäkuuta 2017
Tapahtumapaikka:  Paavo Nurmen stadion
Paikkakunta:  Turku
Järjestäjä:  Turun Urheiluliitto
Kotisivut
Paavo Nurmi Games 2017 järjestettiin 13. kesäkuuta 2017 Turussa Paavo Nurmen stadionilla. Vuosittain järjestettävä Paavo Nurmi Games kuului vuonna 2017 IAAF World Challenge -sarjaan, joka on Timanttiliigaa pykälää alempi yleisurheilusarja.
Televisiointi

Kansainvälisen kuvasignaalin tuotti Yle. Paavo Nurmi Gamesin televisiosignaali meni 125 maahan ympäri maailman. Suomessa Yle TV2 ja Eurosport näyttivät kisan kolmen tunnin suorana lähetyksenä.
Televisiointi > Jakelijat

| Alue | Jakelija |
| --- | --- |
 Suomi: Yle (virallinen broadcaster) Eurosport
 Eurooppa: Discovery Communications Eurosport
Aasia: Discovery Communications Eurosport
Tyynen valtameren alue: Discovery Communications Eurosport
Etelä-Amerikka: Lagardere
 Brasilia: Discovery Communications Eurosport
 Argentiina: Discovery Communications Eurosport
Lähi-itä: Lagardere
Välimeren alue: Lagardere
Välimeren alue: Lagardere
Keski-Amerikka: Lagardere
Pohjois-Amerikka: Lagardere
Lähde:  (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla

paavonurmigames.fi/
Videla (1928)

| Videla |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John I. Thornycroft and Company, Woolston
Kölinlasku:  25. tammikuuta 1928
Laskettu vesille:  16. lokakuuta 1928
Palveluskäyttöön:  26. heinäkuuta 1929
Poistui palveluskäytöstä:  alusluettelosta 12. helmikuuta 1958
Loppuvaihe:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 107 t (standardi) 1 453 t (max)
Pituus:  91,44 m
Leveys:  8,84 m
Syväys:  3,86 m
Koneteho:  28 000 hv
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  130
Aseistus
Aseistus:  3 x yksiputkista 4,7"/L45 (120 mm) -tykkiä 1 x DP 3" (76 mm) -tykki 6 x 21" (533 mm) torpedoputkea
Videla oli Chilen laivaston Serrano-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 1927 John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista, missä köli laskettiin 25. tammikuuta. Alus laskettiin vesille 16. lokakuuta kumminaan Elvira Plaza de Goñi ja valmistui 26. heinäkuuta 1929. Alus otettiin palvelukseen ensimmäisenä päällikkönään Enrique Errázuriz.
Palvelus

Alus lähti 9. elokuuta Southamptonista Chileen. Alus vieraili matkalla Weymouthissa, Las Palmasissa, Santa Cruzissa, San Vicentessä, Pernambucossa, Montevideossa, Punta Arenasissa, Puerto Buenossa, Grapplerissa ja Talcahuanossa, jonne se saapui 28. syyskuuta. Alus jatkoi San Antonion kautta Valparaisoon, jonne se saapui 1. lokakuuta.
Alus poistettiin palveluksesta 21. kesäkuuta 1957 ja 12. helmikuuta 1958 alusluettelosta. Alus on romutettu.
HMS Cicero

| HMS Cicero |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Swan, Hunter and Wigham Richardson, Wallsend
Kölinlasku:  4. maaliskuuta 1918
Laskettu vesille:  26. heinäkuuta 1918
Palveluskäyttöön:  30. elokuuta 1918
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1. joulukuuta 1921
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 341 t
Pituus:  81,53 m (kokonaispituus)
Leveys:  11 m
Syväys:  3,20 m
Koneteho:  2 750 ihp
Propulsio:  nelisylinterinen höyrykone 1-akselinen
Nopeus:  17 solmua
Miehistöä:  82
Aseistus
Aseistus:  2 × QF 4" -tykkiä 39   syvyyspommia
HMS Cicero oli Britannian kuninkaallisen laivaston 24-luokan miinanraivaussluuppi ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Wallsendistä Swan, Hunter and Wigham Richardsonilta, missä köli laskettiin 4. maaliskuuta 1918 Neptunen Low Walkerin telakalla telakkanumerolla 1062. Alus laskettiin vesille 26. heinäkuuta 1918 ja valmistui 30. elokuuta 1918.
Palvelus

Alus otettiin palvelukseen elokuussa 1918. Alus myytiin 1. joulukuuta 1921 Moise Mazzalle Southamptoniin. Se myytiin romutettavaksi 1. joulukuuta 1921 Stanlee Shipbreaking & Salvage Companylle Doveriin.
Ähtävänjoen vesistö

| Ähtävänjoen vesistö  (Suomen päävesistö: 47) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa, Keski-Suomi
Vesistöalueen tai valuma−alueen tietoja
Merialue:  Itämeren valuma-alue
Päävesistöalue:  Ähtävänjoen vesistö (47)
Vesistöjako:  Ähtävänjoen alao. alue (47.01), Ähtävänjoen kesk. alue (47.02), Lappajärven alue (47.03), Kurejoen alue (47.04), Kuninkaanjoen valuma-alue (47.05), Bäckbybäckenin v-a (47.06), Vieresjoen valuma-alue (47.07), Vimpelinjoen valuma-alue (47.08), Levijoen valuma-alue (47.09)
Laskujoki:  Ähtävänjoki
Laskupaikka:  Pietarsaari, Luodonjärvi, Perämeri 
Koordinaatit:  63°38′38″N, 22°48′32″E
Mittaustietoja
Valuma-alue:  2 053,73 km²  
Järvisyys:  9,77 % 
Alueen pituus:  120 km  
Alueen leveys:  40 km  
Pääuoma:  yli 180 km  
Keskiylivirtaama:  34 m³/s  
Keskivirtaama:  15,8 m³/s  
Keskialivirtaama:  5,6 m³/s  
 fiJoki laskee Perämereen Luodonjärvessä Pietarsaaressa. 
Ähtävänjoen vesistö (vesistöaluetunnus 47) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Ähtävänjoki laskee Luodonjärven kautta Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 2 053,73 neliökilometriä ja sen järvisyys on 9,77 %. Ähtävänjoki muodostaa kolmasosan koko vesistäalueen pääuomasta, joka on noin 120 kilometriä pitkä. Vesistöalueen alarajana on Varsinaisen Perämeren vesistöalue (99), joka siis  laskee Perämereen.
Yleistä > Vesistön sijainti

Ähtävänjoen vesistöalueella sijaitsee Lappajärvi ja vesistöalue ulottuu Lappajärven kaakkoispuolelta merelle. Se on noin 120 kilometriä pitkä ja keskimäärin noin 20 metriä leveä. Vesistöalueen alajuoksun alueet kuuluvat pääasiassa Pedersören kuntaan, mutta valuma-alue ulottuu luoteessa Pietarsaaren reuna-alueeseen. Ylempänä vesistöalue jää Evijärven sisälle, mutta ulottuu koillisessa hieman Vetelin puolelle. Suuren Lappajärven kohdalla vesistöalue levenee merkittävästi ja levittäytyy Lappajärven, Vimpelin ja Alajärven kuntien alueilla. Vesistöalueen latva-alueet yltävät Alajärvellä Suomenselälle ja ulottuvat siellä Soinin kuntaan asti. Ähtävänjoen vesistö rajautuu koillisessa kokonaan Kruunupyynjoen vesistöalueeseen (48) ja lounaassa merenpuolella  Kovjoen vesistöalueeseen (46) ja sisämaassa Lapuanjoen vesistö (45). Etelässä sijaitsee lyhyen vedenjakajan takana Kokemäenjoen vesistön (35) laaja alue. Merenrannikolla joensuun ympäristö luetaan kootusti Perämeren rannikkoalueeseen (84).
Yleistä > Vesistöalueen jako

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Ähtävänjoen alaosan alue (47.01) → Luodonjärvi → Perämeri
Bäckbybäckenin valuma-alue (47.06)
Ähtävänjoen keskiosan alue (47.02)
Lappajärven alue (47.03)
Vieresjoen valuma-alue (47.07)
Vimpelinjoen valuma-alue (47.08)
Kurejoen alue (47.04)
Kuninkaanjoen valuma-alue (47.05)
Levijoen valuma-alue (47.09)
Yleistä > Vesistöalueen maankäyttö

Vesistöalueen valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 68,9 %, maatalousalueita 14,4 %, kosteikkoja ja soita on 3,7 % ja rakennettuja alueita on 3,3 %. Maa-alueiden lisäksi on vesistöjä 9,6 % kokonaisalasta.
Yleistä > Virtaamia

Ähtävänjoen virtaamat on mitattu Herrforsin voimalaitoksessa ja tässä esitetään kuukautiset keskivirtaamat vuosilta 1965–1991 (kuvaaja). Vuoden keskivirtaamaksi on saatu 15,8 kuutiometriä sekunnissa (MQ, m³/s), keskiylivirtaamaksi 34,0 m³/s (MHQ) ja keskialivirtaamaksi 5,6 m³/s (MNQ). Kevättulva alkaa yleensä huhtikuussa ja se päättyy toukokuun lopulla tai kesäkuun alussa.
Kevättulvien heikohko vaikutus virtaamiin voidaan selittää säännösteltyjen Evijärven, Lappajärven ja Alajärven varastovaikutuksella.
Yleistä > Valuma-alueen koskien käyttö

Ähtävänjoen vesistöalueen vesivoimalaitokset sijaitsevat Ähtävänjoessa, Välijoessa ja Kurejoessa. Voimaloiden yhteenlasketun vesivoiman tekokapasiteetti on 10,6 megawattia ja vuotuinen keskimääräinen sähköntuotanto on ollut 51 gigawattituntia. Voimaloiden yhteenlaskettu putouskorkeus on 76,1 metriä.
Ähtävänjoen voimalat: Herrforsin voimalaitos Kolpissa, Långforsin voimalaitos Ytteressessä, Värnån voimalaitos Ähtävän itäpuolella, joen keskijuoksulla on Hattarin voimalaitos Kvarnforsenissa, siitä parin kilometrin päässä Finnholmin voimalaitos, yläjuoksulla Björkforsin voimalaitos Lappforsin yläpuolella, siitä seitsemän kilometrin päässä on vielä Kattilakosken voimalaitos. Välijoen voimala on Hanhikosken voimalaitos ja Kurejoen voimala Koskenvarren voimalaitos.
Pääuoma

Ähtävänjoen pääuomaksi voidaan valita selkeästi suurin jokiuoma, mutta hydrologiassa on käytössä kaksi valintaperustetta. Toisessa valitaan ne jokihaarat, joista muodostuu pisin joki. Yleisemmässä tavassa valitaan alajuoksulta noustessa se jokihaara, jonka virtaama on suurin. Kun näin toimitaan yläjuoksulle asti, saadaan pääuomaksi runsasvetisin vesistöreitti. Näin on toimitta Ähtävänjoen tapauksessa. Virtaamatietojen puuttuessa on valinnassa nojauduttu jokihaaran valuma-alueen pinta-alaan, joka on verrannollinen sadantaan ja siten uoman virtaamaan. Apuna valuma-alueen laskemisessa on käytetty vesistöviranomaisten VALUE-palvelua.
Pääuoman valinta on vesistöalueen alajuoksulla helppoa, koska Ähtävänjoki on selkeästi seudun suurin joki. Sen valuma-alueen pinta-ala suistossa on 2 069 neliökilometriä ja Evijärven luusuassa 1754 neliökilometriä, mikä on samalla Evijärven valuma-alue. Evijärveen laskevista joista on Välijoki suurin. Vaikka se on lyhyt, on sillä valuma-aluetta 1 602 neliökilometriä. Välijoki alkaa Lappajärven pohjoispäästä Niskasta, jossa valuma-aluetta on jäljellä 1 530 neliökilometriä. Lappajärvellä riittää laskujokia, mutta suurin joki on Kurejoki, joka alkaa Alajärvestä. Joen valuma-alue on 713 neliökilometriä ja Alajärven 482 neliökilometriä (km²). Alajärvellä jää valittavaksi joko Levijoki (120 km²) tai Kuninkaanjoki (269 km²). Kuninkaanjoki on samalla myös pitempi joki. Kuninkaanjoki säilyttää silmiinnähden suurimman uoman asemansa Jokihaaraan asti, jossa sivu-uoma Kantopuro (28 km²) ja Kuninkaanjoen latvaosuus (40 km²) jäävät vertailtavaksi. Pääuomaksi koko pituudeltaa valittu Kuninkaanjoki alkaa Ähtävänjoen vesistön kaakkoisosasta joko pienestä Kuninkaanlammesta tai sen takana levittäytyvästä ja turvetuotantoon otetusta Kuninkaansuosta.
Nimikko joki muodostaa vain kolmasosan koko vesistön yllä kuivaillusta pääuomasta. Pääuoman pituuden arvioimisessa on nojattu Tervareitin melontaoppaassa oleviin lukuihin. Siinä annetaan Ähtävänjoen pituudeksi 61 kilometriä. Evijäeven järvenselkä on Ähtävänjoelta Välijoelle 9,0 kilometriä ja Välijoki on kartasta mitattuna 15,4 kilometriä pitkä. Välijoki alkaa Lappajärvestä, jonka pohjoisrannasta on matkaa Kurejoelle 24 kilometriä. Kurejoki on 20 kilometriä pitkä ja Alajärven järvenselkä on 3,7 kilometriä pitkä Kuninkaanjoelle. Melontaoppaassa ilmoitetaan matkan pituudeksi Puntalankoskesta Alajärvelle 30 kilometriä. Toisin kuin muut pääuoman virtavedet, on Kuninkaanjoki hyvin mutkikas ja sen kulku Puntalankosken yläpuolella on vieläkin mutkikkaampi. Mutkat oikaisten saadaan uoman reitin pituudeksi yli 15 kilometriä Kuninkaanlammelle. Pääuoman koko reitin yhteispituudeksi saadaan näin 178 kilometriä eli pääuoman pituudeksi voidaan turvallisesti ilmoittaa yli 180 kilometriä.
Pääuoman sivu-uomia > Ähtävänjoen alaosan alue

Pääuoman alin osuus muodostuu Ähtävänjoesta, jonka sivujoet on kerätty alla näkyvään taulukkoon. Etäisyydet suistosta tarkoittaa etäisyyksiä Luodonjärvestä, vaikka vesistöalue ei aivan sen rantaan ylläkään.
| Sivu-uoman nimi   | Pääuoman kohta   | Etäisyys (km *)   | Pituus (km)   | Virtaama MQ (m³/s) | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ähtävänjoki laskee Luodonjärveen
| Rödbäcken | Edsevö | 5 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Vadbäcken | Kållby | 6 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Dalabäcken | Torpet | 7 |  |  | 39 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Mattbäcken | Ytteresse | 14 |  |  | 80 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Nådjärvbäcken | Ähtävä | 18 |  |  | 26 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Angjärvbäcken | Lappfors | 35 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Huvudsjöbäcken | Lappfors | 36 |  |  | 16 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| oja Kiiskisenjärveltä | Kisk | 42 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Långvattensbäcken | Kisk | 44 |  |  | 8 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Lamminjärvi | Hjulfors | 47 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Juurijärvi | Hjulfors | 48 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| oja Vitsjönista | Vitsjö | 51 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
Ähtävänjoki alkaa Anttikoskella Evijärven länsirannasta noin 10 kilometriä yläjuoksulle päin.
Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = Karttapaikan verkkopalvelu, 3 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta ()