stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristinusko Syyriassa
Historia > Kristittyjen vainot

Sassanidien dynastian aikana elvytettiin zarathustralaisuus ja pyrkimykset kruunun ja zarathustralaisuuden sulauttamiseksi alkoivat. Tästä seurasi kristittyjen teloituksia. Perimätiedon mukaan vuoden 344 pitkäperjantaina toimeenpantiin sadan kristityn johtajan mestaus. Historioitsija Sozomen mukaan vuosien 339–348 välisenä aikana teloitettiin satoja tuhansia ihmisiä. Myöhempi tutkimus on pitänyt tätä lukua kuitenkin liian korkeana.
Historia > Jakobiittinen kirkko

Jakobiittisen eli syyrialaisen kirkon syntyyn vaikutti keisarinna Theodoran monofysiiteille antama tuki. Jakobiittikirkko hylkäsi Khalkedonin kirkolliskokouksen päätökset ja käytti syyrian kieltä. Jakobiitit noudattivat Antiokian kirkon riittejä, jotka olivat vielä vanhempia kuin bysanttilaiset seremoniat.
Kuparikoivu

| Kuparikoivu |
| --- | --- |
 Kuparikoivu Sichuanissa, Kiinassa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Fagales
Heimo::  Koivukasvit Betulaceae
Alaheimo::  Betuloideae
Suku::  Koivut Betula
Laji::  albosinensis
Kaksiosainen nimi
 Betula albosinensis  Burkill 
Synonyymit
 Betula utilis ssp. albosinensis 
Katso myös
   Kuparikoivu Wikispeciesissä   Kuparikoivu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuparikoivu (Betula albosinensis) on koivujen (Betula) sukuun kuuluva lehtipuu. Se voidaan luokitella myös himalajankoivun (Betula utilis) alalajiksi.
Ulkonäkö

Kuparikoivu voi kasvaa noin 30 metriä korkeaksi. Sen rungon kuori eli tuohi on kiiltävää, väriltään oranssia tai punertavaa ja repeilee paperimaisina paloina. Oksat ovat punertavanruskeita.
Kuparikoivun puuaines on kovaa ja tiheää. Sydänpuu on vaaleanpunertavanruskeaa.
Lehtien ruodit ovat 0,5–1,5 cm pitkiä. Lehtilapa on pyöreähkö, 3–8 cm pitkä ja 2–5 cm leveä. Lehtien kärjet ovat teräviä ja laidat toissahalaitaisia. Lehdissä on 10–14 sivusuonta keskisuonen molemmin puolin.
Emikukinnot sijaitsevat yksittäin, pareittain tai kolmittain ja ovat 3–4 cm pitkiä sekä halkaisijaltaan noin 1 cm. Kuparikoivu kukkii touko–kesäkuussa ja tuottaa hedelmiä heinä–elokuussa. Hedelminä olevat pähkylät ovat pyöreitä, halkaisijaltaan 2–3 mm ja niissä on kaksi kalvomaista lenninsiipeä.
Elinympäristö ja levinneisyys

Kuparikoivua kasvaa lämpimän alueen lehtimetsissä 1000–3400 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan Kiinassa yhdeksän eri maakunnan alueella.
Käyttö

Kuparikoivun puuainesta käytetään moniin eri käyttötarkoituksiin. Kuparikoivua voidaan kasvattaa myös koristekasvina.
Aiheesta muualla

Trees and Shrubs Online: Betula albosinensis (englanniksi)
Kristinusko Oseaniassa

Kristittyjen osuus maanosittain
Kristinusko on valtauskonto Oseaniassa. Siirtolaisuus toi kristinuskon Australiaan. Nykyään Australian suurin kirkkokunta on anglikaaninen kirkko. Oseaniassa on myös muita protestanttisia yhteisöjä ja katolilaisia seurakuntia. Kristillisyys Australiassa on hyvin samantyyppistä kuin muissa länsimaissa. Vuonna 2008 Oseaniassa oli 22,7 miljoonaa kristittyä.
Historia

Kristinusko levisi Oseaniaan siirtomaa-ajalla. Muun muassa Australiaan lähti paljon ihmisiä sekä vapaaehtoisesti että karkotettuina vankeina.
Kristinusko Beninissä

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Beninissä. Kristinusko on Beninin suurin uskonto. Suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 25,5 prosenttia väestöstä. Toinen merkittävä kirkkokunta on protestanttiset kirkot johon kuulu 13,5 prosenttia väestöstä. Muihin kristillisiin kirkkoihin kuuluu 9,5 prosenttia väestöstä. Beninin suurin protestanttinen kirkkokunta on helluntailainen Assemblies of God ja siellä on myös useita muita suuria helluntailaisia ja evankelisia kirkkoja.
Historia

Beninin alue kuuluu historialliseen Dahomeyn kuningaskuntaan, joka 1400-luvulla yksi eurooppalaisten tärkeimmistä orjakauppakeskuksista. Vuonna 1872 Dahomeysta tuli osa Ranskan Länsi-Afrikkaa ja itsenäinen tasavalta vuonna 1960. Monien muiden Ranskan entisten siirtomaiden tavoin, katolinen kirkko on maan enemmistökirkko.
Kirkkojenväliset järjestöt

Beninissä on aikaisemmin toiminut protestanttisten evankelisten kirkkojen neuvosto, mutta sen toiminta on lakannut ennen vuotta 2005. Beninissä toimii nykyään evankeliseen allianssiin yhteydessä oleva Evankelisten kirkkojen ja lähetystyön liitto.
Kristinusko Perussa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Perussa. Perun suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 60 prosenttia väestöstä. Evankelisiin kirkkoihin kuuluu noin 11,1 prosenttia väestöstä ja muihin kristillisiin kirkkoihin 3,5 prosenttia väestöstä.
Historia

Peru oli pitkään alkuperäiskansojen ja Inka-kulttuurin aleutta. Espanja valloitti Perun vuonna 1532. Limasta tuli alueen poliittinen ja taloudellinen keskus vuosisatojen ajaksi. Katolinen kirkko perusti arkkipiispan tehtävän Limaan jo vuonna 1546. Peru julistautui itsenäiseksi vuonna 1821. Protestanttinen lähetytyö alkoi Perussa 1800-luvulla. Evankeliset, helluntailaiset ja pyhityskirkot ovat kasvaneet maassa nopeasti 1900-luvulla, erityisesti andien keskuudessa.
Kultainen pallo (Algeria)

Kultainen pallo (ransk. Ballon d'Or) on algerialaisten El Heddaf ja Le Buteur -lehtien vuodesta 2001 lähtien vuosittain jakama palkinto, joka myönnetään parhaaksi valitulle algerialaiselle jalkapalloilijalle.
Voittajat

| Vuosi | Voittaja | Seura |
| --- | --- | --- |
| 2001 | Djamel Belmadi |  Marseille |
| 2002 | Ali Bernabia |  Manchester City |
| 2003 | Amar Ammour |  USM Alger |
| 2004 | Moussa Saïb |  JS Kabylie |
| 2005 | Bilal al-Dziri |  USM Alger |
| 2006 | Karim Ziani |  Sochaux |
| 2007 | Karim Ziani |  Marseille |
| 2008 | Rafik Saïfi |  Lorient |
| 2009 | Madjid Bougherra |  Rangers |
| 2010 | Madjid Bougherra |  Rangers |
| 2011 | Ryad Boudebouz |  Sochaux |
| 2012 | Sofiane Feghouli |  Valencia |
| 2013 | Islam Slimani |  Sporting |
| 2014 | Yacine Brahimi |  Porto |
| 2015 | Riyad Mahrez |  Leicester |
| 2016 | Riyad Mahrez |  Leicester |
| 2017 | Faouzi Ghoulam |  Napoli |
Eniten voittoja > Sarjoittain

| # | Sarja | Voittoja |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | 5 |
| 2 |  Algeria | 3 |
| =2 |  Englanti | 3 |
| 4 |  Skotlanti | 2 |
| =4 |  Portugali | 2 |
Aiheesta muualla

El Heddaf.com (arabiaksi)
Le Buteur (ranskaksi)
Algerian jalkapallo
| --- | --- |
Miesten sarjat::  Ligue 1 • Ligue 2 • Inter-Régions • Ligue Régional I • Ligue Régional II
Miesten cupit::  Algerian cup • Supercup • Liigacup (1992–2000) • Forconi cup (1946–1962)
Maajoukkueet::  Algerian maajoukkue • Algerian A' maajoukkue • Algerian olympiajoukkue • Algerian alle 20-vuotiaiden maajoukkue • Algerian alle 17-vuotiaiden maajoukkue • FLN maajoukkue (1958–1962) • Algerian naisten maajoukkue
Liitot::  Algerian jalkapalloliitto • Ranskan jalkapalloliitto (1919–1962)
Palkinnot::  Kultainen pallo • Kultainen kenkä • DZFoot d'Or • Kultainen hanska
Kuolemajärvi (Jämsä, Himos)

| Kuolemajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°52′45″N, 25°17′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Patalahteen 
Järvinumero:  14.221.1.131
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,1 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,66 km  
Pinta-ala:  2,299 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuolemajärvi 
Kuolemajärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Himoksen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,1 metriä mpy.
Kotojärvi (Ylöjärvi)

| Kotojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°40′14″N, 23°33′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Lepojärveen 
Järvinumero:  35.311.1.053
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,5 m  
Rantaviiva:  0,762 km  
Pinta-ala:  3,978 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotojärvi 
Kotojärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Huhkaankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä mpy.
Kuolemainen (Ähtäri, läntinen)

| Kuolemainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°29′53″N, 24°25′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskupuro:  Kuolemaisenpuro Liesjärveen 
Järvinumero:  35.484.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,6 m  
Rantaviiva:  1,097 km  
Pinta-ala:  5,612 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuolemainen 
Kuolemainen on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Aittolamminperän kylän lähellä sijaitseva järvi. Samassa kohtaa on toinenkin saman niminen järvi, joista tämä järvi on niistä läntisempi ja suurempi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Liesjärven valuma-alueeseen (35.484) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 165,6 metriä mpy.
Kuolemajärvi (Jämsä, Tyry)

| Kuolemajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°47′08″N, 25°23′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Tyyrynjärveen 
Järvinumero:  14.221.1.109
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,4 m  
Rantaviiva:  2,114 km  
Pinta-ala:  10,481 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuolemajärvi 
Kuolemajärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Tyryn kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,5 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy.
Panoramakuva järven vierellä kulkevasta lenkkipolusta Himokselta kuvattuna.
Köpi Luoma

Köpi Oskari Luoma (27. tammikuuta 1924 Ilmajoki – 15. huhtikuuta 1992 Seinäjoki) oli suomalainen poliitikko ja toimittaja, joka toimi Suomen Pientalonpoikien Puolueen (SPP, myöhempi Suomen Maaseudun Puolue) ensimmäisenä puoluesihteerinä vuosina 1959–1960.
Köpi Luoman vanhemmat olivat maanviljelijä Jaakko Luoma ja Martta Fossi. Luoma kävi Jokioisten maamieskoulun. Hän osallistui jatkosotaan vuosina 1943–1944 alikersanttina Kevyen patteristo 24:n eli niin sanotun Aallon patteriston mukana toimien  taistelulähettinä ja tähystysaliupseerina. Sodan jälkeen Luoma toimi maanviljelijänä Ilmajoella ja vuosina 1950–1955 Siikajoella, jossa hänet valittiin Maalaisliiton edustajana kunnanvaltuustoon. Vuosina 1955–1958 hän oli Asutusliiton järjestösihteerinä ja 1958–1959 liiton lehden Oman Maan levikkipäällikkönä.
Luoma tuki Veikko Vennamoa tämän pyrkiessä Maalaisliiton puheenjohtajaksi vuonna 1956. Kun Suomen Pientalonpoikien Puolue perustettiin Vennamon johdolla helmikuussa 1959, Luoma valittiin sen ensimmäiseksi puoluesihteeriksi. Luoma organisoi nopeatahtisen puolueosastojen perustamisen. Hän oli vuonna 1959 jonkin aikaa myös puolueen pää-äänenkannattajan Pientalonpojan vt. päätoimittajana.
Luoma riitautui pian Vennamon kanssa ja erosi puoluesihteerin paikalta vuoden 1960 kunnallisvaalien jälkeen. Hän siirtyi Haapajärvellä julkaistun SPP:n Pohjois-Suomen puoluelehden Maaseudun Sanomien päätoimittajaksi, missä tehtävässä hän oli vuoteen 1962. Maaseudun Sanomien ympärille syntyi Luoman ja Rieti Partasen johtama Vennamon vastainen, ”köpiläisyydeksi” kutsuttu puolueen sisäinen oppositioliike, joka sai tukea Maalaisliitolta.  Luoman Maaseudun Sanomat tuki puolueen linjasta poiketen Urho Kekkosen uudelleenvalintaa vuoden 1962 presidentinvaaleissa. Vennamo veti tukensa pois lehdeltä, joka ajautui konkurssiin, ja tämän seurauksena Luoman tukijat joutuivat taloudellisiin vaikeuksiin. Vuoden 1962 eduskuntavaaleissa SPP:n oppositio asetti omia ehdokkaita vaaliliitoissa Maalaisliiton kanssa. Luoma oli ehdolla Oulun läänin vaalipiirissä ”Maalaisliiton vaaliliitto ja SPP:n kansanvaltainen linja” -nimisellä ehdokaslistalla mutta ei tullut valituksi.
Myöhemmin Luoma piti kirjanmyyntitoimistoa Haapajärvellä ja Seinäjoella. Hän oli Rintamamiesveteraanien Liiton Vaasan piirin puheenjohtaja vuosina 1972–1974 ja Seinäjoen rintamamiesyhdistyksen puheenjohtaja 1975–1982 ja 1986–1989.
Kuta

| Kuta |
| --- | --- |
 Kutan pääkatu
 Kuta
 Koordinaatit: 8°44′S, 115°10′E 
Valtio:  Indonesia
Provinssi:  Bali
Hallintoalue:  Badung
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,52 km²
Väkiluku (2004):  38 771
 – Väestötiheys:  2 212,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuta on kaupunki Balin saaren eteläosassa Indonesiassa. Se oli aiemmin kalastajakylä, mutta siitä kehittyi ensimmäinen Balin matkailukeskus, ja se on Indonesian merkittävin matkailukohde. Se tunnetaan pitkistä hiekkarannoistaan, erilaisista majoituspalveluistaan ja ravintoloistaan ja baareistaan.
Kaupungissa on merkittävä australialainen asujaimisto.[lähde? ] Kaupungin lähellä sijaitsee Ngurah Rain lentoasema.
Ennen matkailun yleistymistä Kutassa oli  buddhalainen temppeli ja satamapaikka jokisuussa. Sataman ansiosta Kuta on ollut portti Etelä-Balille 1700-luvulta lähtien. Vielä 1830-luvulla Kutassa käytiin vilkasta orjakauppaa. Tanskalainen kauppias Mads Lange rakensi kauppa-aseman  1800-luvulla joen lähelle.
Hän toimi usein välittäjänä paikallisen väestön ja hollantilaisten siirtomaalaisten välillä. Langen hauta on temppelissä joen rannalla. Kutan suosio matkailukohteena alkoi 1960-luvulla, kun hipit ja surffaajat löysivät sen.
12. lokakuuta 2002 Kutassa sijainneeseen yökerhoon tehtiin pommi-isku, jossa kuoli 202 henkilöä. Suurin osa uhreista oli matkailijoita. Heistä 88 oli kotoisin Australiasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuta Wikimedia Commonsissa
Kuta Kerran elämässä -blogi
Kuoleman Galleria

| Kuoleman Galleria> Tiedot |
| --- | --- |
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomen kieli
Jäsenet:  Jankkari, laulu   Matinlompolo, kitara   Väinölä, kitara   Anttonen, rummut   Riverend, basso (2022-)  
Entiset jäsenet:  Kolehmainen, kitara (2014–2016)  Nevalainen, kitara (2016–2017)  Mattila, basso (sessio) (2019–2020)  Tarvainen, basso (sessio) (2021–2022) 
Levy-yhtiö:  Inverse Records, 2016–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuoleman Galleria on vuonna 2012 perustettu tamperelainen metalliyhtye.
Yhtye soittaa synkän rokkaavaa metallia, jossa vaikutteita metallin eri alalajeista yhdistetään black metal -tyyppiseen lauluun. Musiikissa on käytetty vaikutteita muun muassa thrash metallista, black metallista, death metallista ja folk metallista.
Historia

Kuoleman Galleria alkoi vuonna 2012 yhden miehen projektina. Muiden soittajien löydyttyä vuonna 2014 yhtye alkoi säveltää ensimmäistä albumiaan. Debyyttialbumi Kärsimys kunniaan julkaistiin vuoden 2016 helmikuussa ja se koettiin lupaavana rockiin ja metalliin keskittyneissä julkaisuissa kuten Kaaoszine ja Soundscape.
Levyn julkaisun jälkeen yhtye teki kymmenkunta keikkaa Suomessa. Huhtikuussa 2017 yhtye teki kahdeksan esiintymisen kiertueen Unkariin, Romaniaan ja Bulgariaan.
Kesäkuussa 2017 Kuoleman Galleria aloitti Pimeys saapuu pohjoiseen -levyn äänitykset.
Vuonna 2018 yhtye esiintyi Virossa, Latviassa, Venäjällä ja Suomessa ja vuonna 2019 myös Norjassa.
Jäsenet

Jankkari – laulu & basso (2012–2019), laulu (2019–)
Matinlompolo – kitara (2014–)
Väinölä – kitara (2018–)
Anttonen – rummut (2013–)
Riverend – basso (2022–)
Kolehmainen – kitara (2014–2016)
Nevalainen – kitara (2016–2017)
Mattila – basso, sessio (2019–2020)
Tarvainen – basso, sessio (2021–2022)
Diskografia

Kärsimys kunniaan (2016,  Inverse Records)
Pimeys saapuu pohjoiseen (2017,  Inverse Records)
Armon Loppu (2022,  Inverse Records)
Pedon synty (2023)
Aiheesta muualla

Kuoleman Galleria Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Kuoleman Gallerian virallinen kotisivu
Inverse Recordsin kotisivu
Raging Cannonin kotisivu
L2

L2 voi viitata muun muassa näihin:
L2, tietotekniikassa toisen tason välimuisti
L2, tähtitieteessä eräs Lagrangen pisteistä
L2, matematiikassa eräs Lp-avaruuksista
Haploryhmä L2 (mtDNA)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”L2”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuorike

Kuoriketta.
Kuorike tai kuorikate on puuteollisuuden sivutuotteena syntyvää puhtaasta havupuun kuoresta valmistettua karkeaa puumurskaa.
Ominaisuudet

Kuumalla ilmalla kuorike estää kosteuden haihtumista maasta, sateisella säällä se imee itseensä vettä estäen alla olevan maan liettymistä. Näin kuorike toimii kasvuston kosteustasapainon säätelijänä.  Kuorike estää myös siemenkasvien taimettumista, estäen näin siemenrikkakasvien leviämistä. Maassa jo olevien juuririkkakasvien kehitystä kuorike ei torju. Toisaalta ilmava kuorikekerros luovuttaa ravinteita maahan ja lisää kastematojen ja muiden pieneliöiden toimintaa, tarjoten näin istutetuille kasveille hyvät kasvuolosuhteet.
Käyttö

Kuoriketta käytetään maanpinnan luonnonmukaisena kateaineena istutusten ympärillä. Sitä voidaan käyttää myös kuivikkeena esimerkiksi maatiloilla sekä pihakäytävien ja polkujen pohjalla. Mansikkaistutusten ympärillä kuorike estää mansikoiden multaantumista. Kuorikkeen käyttöön voi liittyä myös esteettinen näkökulma.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuorike Wikimedia Commonsissa
Kuorikkeella katettu istutus.
Krimin sillan räjähdys 2023

Krimin sillan räjähdys tapahtui 17. heinäkuuta 2023 noin kello 3.04 ja 3.20, kun Ukrainan merivoimat hyökkäsi Krimin sillalle kahdella meridroonilla, jotka vahingoittivat maantiesillan tukipylvästä. Räjähdyksissä kuoli kaksi siviiliä ja yksi loukkaantui. Ukraina myönsi myöhemmin tehneensä hyökkäyksen.
Tapahtuma > Räjähdys

Wagner-ryhmän Telegram-kanava Grey Zone kertoi, että räjähdyksiä kuultiin noin klo 3.04 ja 3.20. Krimin venäläisen miehityshallinnon ”pääministeri” Sergei Aksjonov ilmoitti, että ”hätätilanne” oli tapahtunut lähellä yhtä tukipylvästä Venäjän puolella siltaa.
Tapahtuma > Vauriot

Silta vaurioitui. BBC:n mukaan tienpinta vaurioitui, mutta tukipylväät pysyivät ehjinä.
Nimetön lähde, joka on yhteydessä Ukrainan tiedustelupalveluun, ilmoitti Meduzalle, että yksi tukipylväistä oli vaurioitunut. Lähteen mukaan vaurioitunut pylväs oli 145. pylväs Ukrainan puolella siltaa.
Myöhemmät tarkastukset paljastivat, että tukipylväs oli haljennut, ja korjaustyöt kestivät arviolta marraskuuhun asti. Silta avattiin kuitenkin uudelleen liikenteelle seuraavana päivänä, mutta vain yksi kaista oli auki. Silta suljettiin sekä maantie- että rautatieliikenteeltä vain muutamaa päivää myöhemmin, kun Krimillä sijaitsevaan venäläiseen ammusvarastoon hyökättiin 22. heinäkuuta. Silta avattiin kokonaisuudessaan uudelleen 14. lokakuuta.
Tapahtuma > Kuolonuhrit

Pariskunta Aleksei ja Natalja Kulik Belgorodista saivat surmansa, ja heidän 14-vuotias tyttärensä Angelina loukkaantui.
Jälkiseuraamukset

Ukrainan kerrotaan suorittaneen hyökkäyksen Sea Baby -meridroonin avulla, ja sen suunnittelivat Ukrainan turvallisuuspalvelu ja Ukrainan merivoimat. Ukrainan digitaalisesta muutoksesta vastaava ministeri Myh’ailo Fedorov vahvisti, että laivaston drooneja oli käytetty. SBU:n tiedottaja Artem Deh’tjarenko sanoi, että lisätietoja hyökkäyksestä paljastetaan sodan päätyttyä. Heti hyökkäyksen jälkeen Ukrainan armeijan tiedottaja Natalja Humenjuk kuitenkin kiisti Ukrainan osallisuuden hyökkäykseen.
Venäjän terrorisminvastainen komitea on aloittanut tapauksesta rikostutkinnan.
Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi kertoi 21. heinäkuuta Aspenin turvallisuusfoorumissa Krimin sillasta: ”Tätä reittiä käytetään sotatarvikkeiden toimittamiseen, ja tätä tehdään päivittäin. Ja se militarisoi Krimin niemimaata. Meille tämä on luonnollisesti vihollisen rakennelma, joka on rakennettu kansainvälisten lakien ja kaikkien soveltuvien normien vastaisesti. Joten on ymmärrettävää, että tämä on kohteemme. Ja sellainen kohde, joka tuo sotaa, ei rauhaa, on neutralisoitava.”
Ukrainan puolustusministeri Oleksi Reznikov ilmoitti 22. heinäkuuta CNN:n haastattelussa, että Krimin silta on hyväksyttävä kohde. Kysyttäessä, pyrkiikö Ukraina lamauttamaan sillan, hän vastasi: ”Se on normaali taktinen keino tuhota vihollisen logistiikkalinjat, jotta se ei enää pystyisi hankkimaan lisää ampumatarvikkeita, polttoainetta, ruokaa ja niin edelleen. Tästä syystä me käytämme tätä taktiikkaa heitä vastaan.”
Elokuun 3. päivänä Ukraina virallisesti myönsi tehneensä hyökkäyksen, ja eräs viranomainen totesi sen olevan todiste siitä, että Ukraina on enemmän kuin kykenevä tunkeutumaan Venäjän puolustuksen läpi.
Venäjän reaktio

Raporttien mukaan paikalle saapuivat pelastuspalvelut, mukaan lukien liikenneministeri Vitali Saveljev ja Krimin ministerineuvoston varapuheenjohtaja Igor Mihailitšenko, ja paikalle perustettiin kriisikeskus.
Myöhemmin samana päivänä Venäjän presidentti Vladimir Putin vetäytyi sopimuksesta, joka antoi Ukrainalle mahdollisuuden viedä viljaa Mustanmeren yli sota-aikaisesta saarrosta huolimatta.
Seuraavana päivänä, 18. heinäkuuta, Venäjän joukot suorittivat ilmaiskuja Etelä-Ukrainaan. Venäjän puolustusministeriön mukaan iskut ukrainalaisiin Odessan ja Mykolajivin satamakaupunkeihin olivat kosto Krimin sillan räjähdyksestä. Ukrainan mukaan Venäjä hyökkäsi viljanviennin siviili-infrastruktuuria vastaan.
SBU:n päällikkö Vasyl Maljuk sanoi 25. maaliskuuta 2024, että Venäjä ei enää käytä Kertšin siltaa ampumatarvikkeiden toimittamiseen Ukrainan toistuvien hyökkäysten vuoksi. Lisäksi hän sanoi, että Ukraina pyrkii edelleen tuhoamaan sillan.
Odesan kirkastumisen katedraali ilmaiskujen jälkeen 23. heinäkuuta 2023.
Könönpellon koulu

| Könönpellon koulu |
| --- | --- |
 Könönpellon koulu.
Sijainti:  Kivipurontie 8, 78500 Varkaus
Koordinaatit:  62.2963°N, 27.9369°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Päivi Malkki
Oppilaita:  260 (2016)
Verkkosivut
Könönpellon koulu on peruskoulun luokkien 1–6 koulu Varkauden kaakkoisosassa Könönpellossa.
Koulua kävi vuonna 2016 yhteensä 260 oppilasta. Koulussa annetaan myös englantipainotteista opetusta vuosiluokilla 1–6.
Koulutyö Könönpellossa, nykyisessä rakennuksessa aloitettiin vuonna 1953.
Aiheesta muualla

Könönpellon koulu: Kivipurontie 8, 78500 Varkaus (peda.net)