Massalia (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset

Akropolis ja agora
Strabonin mukaan Massalian akropoliilla sijaitsivat Efeseion eli Efesoksen Artemiin temppeli sekä Apollon Delfinioksen temppeli. Kaupungin agoran oletetaan sijainneen nykyisen Place de Lenche -aukion paikkeilla.
Asemakaava ja kaupunginmuurit
Massaliassa on mitä ilmeisimmin ollut suunniteltu ruutuasemakaava, niin sanottu Hippadamoksen asemakaava, jossa kadut ovat kohdanneet toisensa suorassa kulmassa, korttelit ovat olleet määräkokoisia ja tietyt alueet on varattu tietynlaisille toiminnoille, kuten pyhäköille ja käsityöläisille. Asemakaavassa on havaittavissa suunnitelmallisuutta jo kaupungin perustamisen ajalla. Ruutuasemakaava on peräisin viimeistään noin vuosilta 540–520 eaa., jolloin asemakaava uusittiin.
Kaupunki on ollut ympäröity muurein. Kaupunginmuuri kulki ainakin 200-luvulla eaa. niemen poikki alkaen etelästä satamalahden pohjukasta ja päättyen luoteeseen nykyiselle La Jolietten lahdelle. Muurit uusittiin noin vuosina 180–150 eaa., jolloin ne tehtiin Cap Couronnen vaaleanpunasävyisestä kivestä. Muurit purettiin ainakin osaksi Caesarin vallattua kaupungin vuonna 49 eaa., ja ne uusittiin jälleen keisari Neron aikana. Muurin jäänteitä on löydetty useista kohdista.
Jardin des Vestiges
Nykyisen kaupungin tärkein arkeologinen alue on arkeologinen puisto nimeltä Jardin des Vestiges, joka sijaitsee Centre Boursen vieressä (43°17′52″N, 5°22′29″E). Siellä on esillä vuonna 1969 kaivettuja sataman jäänteitä antiikin aikaisen kaupungin kaakkoiskulmasta. Rannan tukimuureista näkee antiikin aikaisen vesirajan sijainnin. Alueella on myös suuri makeanveden allas laivojen vesihuoltoa varten. Se sai vetensä läheisestä lähteestä. Satamaan liittyvät rakennelmat ajoittuvat ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. 100-luvulle jaa. Varhaisimmat löydöt alueelta ovat noin ajalta 520–480 eaa.
Alueella on myös kaupunginmuuria ja sen portti, jonka kummallakin puolella on ollut neliskulmainen torni. Toisesta tornista on säilynyt sen perustukset ja toisesta lähinnä fasadia. Muurin jäänteet ajoittuvat 200- tai 100-luvulle eaa., ja ne on tehty edellä mainitusta vaaleanpunaisesta kivestä. Portin kautta kulkenut itä-länsisuuntainen tie, joka tuli kaupunkiin idästä Italiasta päin, jatkui kaupunginmuurien sisäpuolella decumanus maximus -katuna. Nykyisinkin sen reittiä noudattaa Grand Rue -katu.
Muut löydökset
Arkaaisen kauden asutuksesta on löydetty jäänteitä useista paikoista. Lisäksi on löydetty attikalaisen, korinttilaisen ja muun tuontikeramiikan sirpaleita. Varhaisimmat ajoittuvat heti kaupungin perustamisen ajoille. Kaupungin kreikkalainen teatteri sijaitsi Butte St-Laurentin kukkulan itäpuolella. Satamalahden pohjoisrannalta on löydetty roomalaisaikaisen telakan jäänteet, jotka ovat nykyisin osa roomalaisen telakan museota Musée des Docks Romains.
Löytöihin lukeutuu myös Kybelen pyhäkkö nykyisellä Rue Négrel -kadulla, josta on löydetty nelisenkymmentä stele-naiskosta istuvaa Kybele-jumalatarta esittävine patsaineen. Kaupungin hautausmaat sijaitsivat sen muurien ulkopuolella. Niitä on löydetty satamalahden eteläpuolelta, kaupungin itäpuolelta sekä kaupungista pohjoiseen päin johtaneen tien varrelta. Satamalahden eteläpuolelta nykyisestä Abbaye de Saint Victorista on löydetty joitakin antiikin aikaisten rakennusten jäänteitä, nekropolis, sarkofageja sekä varhaisen kristillisen kauden kirkkojen jäänteitä.