stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toinen teollinen vallankumous
Uudet keksinnöt, teollisen toiminnan organisoituminen ja teollisen yhteiskunnan synty > Kemianteollisuuden nousu

Kivihiilitervaa raaka-aineena käyttävä kemianteollisuus kehittyi yhtä aikaa terästeollisuuden kanssa. Kemianteollisuus syntyi, kun teollisiin haasteisiin alettiin etsimään vastauksia tieteen avulla. Tämä tieteen ja teollisuuden vuorovaikutus oli yksi toisen teollisen vallankumouksen oleellisia piirteitä. 1850-1860-luvuilla tehdyillä kemianalan keksinnöillä pystyttiin valmistamaan kivihiilitervasta väriaineita. Tekstiiliteollisuus oli siihen saakka käyttänyt luonnonvärejä, joiden saatavuus oli heikkoa. Synteettisten värien valmistus toi vaatteisiin uutta väriloistoa. Mahdollisuus tehdä uusia värejä synteettisesti oli löydetty sattumalta, kun englantilainen W.H.Perkin yrittäessään valmistaa synteettistä kiniiniä kivihiilitervasta saikin aikaan uuden kirkkaan värin, jota kutsui malvaksi. Sen jälkeen niin Englannissa kuin Saksassakin kehitettiin useita synteettisiä värejä. Paljon kaupallista merkitystä 1890-luvulla sai synteettinen indigonsininen väriaine, jolla korvattiin intialainen vientituote, luonnon indigo sinisissä farkuissa. Indigonsinistä synteettistä väriainetta valmisti saksalainen BASF. Saksasta kehittyikin kemianteollisuuden hallitseva teollisuuden suurvalta, jonne syntyi sellaisia yrityksiä kuin Bayer (lääketeollisuus) ja Agfa. Kemianteollisuuden kehittymistä tuki Preussin teollistamispolitiikka. Preussi kutsui johtavia tutkijoita työskentelemään saksalaisiin yliopistoihin ja samoihin aikoihin Saksaan perustettuihin teknillisiin korkeakouluihin.
Toinen merkittävä kemian tiedon ja teollisuuden välinen yhteistyö syntyi paperinvalmistuksessa, jossa niin saksalaiset, ruotsalaiset kuin yhdysvaltalaiset tutkijat kehittivät paperimassoja paperin valmistamiseksi puumassasta lumpun sijasta. Puupohjainen paperi ja kehittyneet paperikoneet laskivat paperin hintaa oleellisesti, mikä tuki erilaisia tiedonvälitystarpeita. 1800-luvun lopussa sanomalehdet samoin kuin lehti- ja kirjapainot alkoivat kasvaa. Paperin kulutusta kasvatti laajentuva hallinto ja koululaitos.
Uudet keksinnöt, teollisen toiminnan organisoituminen ja teollisen yhteiskunnan synty > Sähkö ja sen sovellukset

Sähköä oli pitkään tutkittu outona luonnonilmiönä eikä sen käytännön sovelluksia juuri mietitty. Englantilainen tutkija Michael Faraday onnistui 1831 muuttamaan mekaanisen liikkeen sähköksi ja löysi sähkömagneettinen induktion. Tästä alkoi sähkömoottorin kehittäminen, joka johti vuonna 1873 ensimmäiseen teolliseen sähkögeneraattoriin, josta käytettiin keksijänsä mukaan nimeä Grammen kone. Vahingossa huomattiin, että johtamalla koneeseen sähköä, se saatiin pyörimään eli oli syntynyt myös sähkömoottori. Toinen 1870 luvun keksintö oli sähkövalo, jonka kehittämisessä Thomas Alva Edisonilla oli merkittävä vaikutus. Hän kehitti teollisen hehkulampun ja loi sille markkinat rakentamalla höyrykoneilla toimivia sähkövoimalaitoksia. Sähkövalo muutti yön päiväksi ja loi uusia edellytyksiä ihmisten elämälle. 1880-luvulla sähkövalo otettiin käyttöön tehtaissa, teattereissa ja kaupunkien katuvaloissa.
Jotta sähköä voitaisiin käyttää laajemmin, jouduttiin ratkaisemaan sähkönsiirto-ongelma. Pienellä jännitteellä häviöt olivat suuria. Nicola Tesla kehitti vaihtovirtajärjestelmän, jossa jännitettä voitiin nostaa muuntajalla. Vaihtovirrasta kehittyi yleisin järjestelmä. Vaihtovirran etuna on myös yksinkertainen sähkömoottorirakenne, oikosulkumoottori, joka jatkossa tuli laajaan käyttöön varsinkin teollisuuden koneissa.
Uudet keksinnöt, teollisen toiminnan organisoituminen ja teollisen yhteiskunnan synty > Öljy ja polttomoottorit

Moottorin sisällä tapahtuvan palamisen avulla pyörivä moottori eli polttomoottori oli ideana vanha, mutta vaikeasti toteutettavissa. Vasta 1800-luvun tekninen kehitys teki sen mahdolliseksi. Terästeollisuuden sivutuotteena syntyi koksikaasua, jota käytettiin kaupunkien valaistukseen. Sitä oli helposti saatavilla polttomoottorin kehittäjillä. Ensimmäisen toimivan polttomoottorin rakensi vuonna 1873 saksalainen Nikolaus Otto. Tässä nelitahtisessa koneessa kaasu puristettiin esikammiossa hyötysuhteen kasvattamiseksi.
Kaasun ongelmana oli tuolloin, että sitä saatiin vain putkea pitkin. Ratkaisuksi kulkuneuvokäyttöön löytyi maaöljy, jota oli alettu hyödyntämään valopetrolin valmistukseen. Valopetroli oli turvallinen öljyn tislaustuote verrattuna aikaisemmin käytettyyn raakaöljyyn, joka saattoi räjähtää lampussa. Valopetroli korvasi traanin lampuissa. Öljynjalostuksen sivutuotteena saatiin erilaisia tisleitä, joita opittiin käyttämään polttomoottorissa. Polttomoottori oli tehoonsa nähden kevyt ja öljytisleet tiiviitä energiapakkauksia. Nämä yhdessä mahdollistivat kulkuvälineiden koneellistamisen. Ottomoottorista tuli kevyempänä ensisijaisesti maakulkuneuvojen ja lentokoneiden voimanlähde. Rudolf Diesel patentoi 1893 dieselmoottorin, jossa polttoaine suihkutetaan nesteenä sylinteriin ja se syttyy öljy-ilmaseoksen puristuessa sylinterissä. Paremman polttoainetalouden vuoksi sitä alettiin käyttämään raskaammissa kulkuneuvoissa, kuten laivoissa, junissa, työkoneissa ja kuorma-autoissa.
Polttomoottoreita käytettiin aluksi laajemmin öljyntuotantoalueilla, kuten Bakussa Venäjällä jo 1870-luvulla, jossa oli valopetrolin sivutuotteita tarjolla. Maaliikenteessä polttomoottorien käyttö eteni hitaasti ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Syynä oli paljolti tiestön laatu ja tekniikan epäluotettavuus. T-Ford ja sen sarjatuotanto sitten käynnisti autoistumiskehityksen.
Uudet keksinnöt, teollisen toiminnan organisoituminen ja teollisen yhteiskunnan synty > Kaupunkisuunnittelu ja kansanterveys

Lontoo kärsi 1800-luvulla useista koleraepidemioista. Vuoden 1848 epidemian jälkeen John Snow -niminen lääkäri julkisti tutkimuksen, jossa hän osoitti tilastollisesti, että epidemian oli aiheuttanut ihmisperäisistä ulosteista saastunut kaivo. Kaupungissa oli yksityinen vesihuolto rikkaimmilla alueilla ja köyhemmillä oltiin kaivojen varassa. Vesikäymälöitä oli alettu rakentaa 1800-luvun alkupuolelta yksityisesti ja vesi niistä meni suoraan Thamesiin. Kesällä 1858 Lontoo kärsi helleaallosta ja kuivuudesta, jonka seurauksena kaupungissa oli niin paha haju, että parlamentti keskeytti istuntokautensa. Tämän seurauksena päätettiin, että asialle pitää tehdä jotakin, joten Lontoo päätti alkaa rakentaa uutta viemäriverkostoa Joseph Bazalgetten johdolla. Kun Louis Pasteur ja Robert Koch osoittivat 1870-luvulla, että useat taudit, kuten myös kolera, olivat peräisin bakteereista, vesihuollon merkitys tajuttiin laajemmaltikin.
Kaupunkisuunnitteluun vaikutti myös laajeneva rautatieverkosto. Asemille oli raivattava tilaa keskustoista ja junat eivät voineet kulkea sokkeloisissa kaupungeissa. Pariisissa kaupungin uudistamisesta vastasi Georges-Eugène Haussmann. Hänen aikanaan Pariisi sai uuden asemakaavan, joka perustui suoriin ja leveisiin bulevardeihin. Pariisista tuli 1800-luvulla kaupunkisuunnittelun esikuva ja sen kaavoitusperiaatteet levisivät Euroopassa ja osin laajemmallekin. Teollistuminen ja kaupungistuminen tukivat toisiaan. Britanniassa, joka oli 50 vuotta manner-Eurooppaa edellä, väestöstä asui vuonna 1850 45 prosenttia kaupungeissa ja vuonna 1910 jo 75 prosenttia. Ranskassa vastaavat luvut olivat 19 ja 38 prosenttia.
Uudet keksinnöt, teollisen toiminnan organisoituminen ja teollisen yhteiskunnan synty > Tieto ja työnjako

Teollisuus alkoi enenevässä määrin hyödyntämään tieteen ja tutkimuksen tuloksia. Metallien koostumusta ja ominaisuuksia selvitettiin järjestelmällisesti. Öljyjen ja sähkön käyttäytymistä tutkittiin moottorien toiminnan parantamiseksi. Tutkimuslaboratorioista tuli kehityksen keskuksia uusissa suuryrityksissä. Maat, jotka parhaiten kykenivät hyödyntämään tietoa ja järjestelmällisemmin kehittämään tutkimusta ja kasvattamaan osaamista, nousivat toisen teollisen vallankumouksen kärkeen. Nämä maat olivat Yhdysvallat ja Saksa sekä muutamat pienemmät maat Euroopassa, kuten Saksan kasvukeskuksen läheisyydessä olevat Ruotsi ja Sveitsi.
Tutkimukseen pohjaava tieto nousi tärkeään asemaan myös yritysten organisoimisessa. ”Scientific management”, tieteellinen työnjohto, joka Suomessa tunnetaan ehkä paremmin haukkumasanansa ”taylorismi” kautta, oli 1800-luvun lopun muotitermejä. Sen kehittäjä oli yhdysvaltalainen Frederick Winslow Taylor. Hän oli 1880-luvulla alkanut selvittää eri työvaiheisiin kulunutta työaikaa terästehtaassa. Taylorin mukaan jakamalla työ vaiheisiin, voitiin niitä mitata ja normittaa. Tähän liitettiin vielä urakkapalkkaus. Taylorin organisaatiomallissa oli myös työntutkija, joka havainnoitsi työsuorituksia ja pyrki kehittämään työn tehokkuutta. Yhdysvallat oli luonnollinen paikka 1800-luvun lopulla kehittää tällaista järjestelmää, koska maassa oli valtavasti kielitaidottomia ja teollisuustyöhön tottumattomia maahanmuuttajia, jotka saatiin mukaan tehokkaaseen työhön yksinkertaisilla työtehtävillä. Yritystoiminnan muutos ei koskenut vain työtehtäviä, vaan myös kirjanpidossa ryhdyttiin erittelemään yhä tarkemmin yrityksen kustannuksia. Myös markkinointia alettiin kehittää vaikuttavuuden perusteella. Kaikkiaan konttorin merkitys suhteessa työpajaan ja insinöörin merkitys suhteessa työntekijöihin kasvoi. Työn osituksen on katsottu loukkaavan työntekijän arvoa, kun työntekijä menetti päätösvaltansa työnsä suhteen. Työtehtävien ositus ja yksinkertaiset työvaiheet alkoivat antaa mahdollisuuksia työtehtävien automatisointiin.
Teollistuminen maittain > Teollistumisen eteneminen Euroopassa

Euroopassa teollistuminen alkoi Englannista ja varsin nopeasti sillä oli vaikutuksia lähialueille. Monet maat alkoivat ostaa tekniikkaa Englannista ja nopeimmasta seuraajasta Belgian Valloniasta kehitys eteni eri maihin eri tavoilla ja nopeuksilla. Seuraava taulukko kertoo tilanteen bruttokansantuotteen suhteen vuonna 1910 ja teollisuustuotannon suhteen vuonna 1900. Luvut ovat vertailuarvoja Euroopan keskiarvoon 100 eli yli sadan pääsevät maat ovat keskimääräistä teollisesti kehittyneempiä tai vauraampia kehittyneen maatalouden vuoksi, kuten Tanska ja Alankomaat.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Valtio | BKT per capita 1910 | Teollisuustuotanto per capita 1900 |
| Iso-Britannia | 207 | 254 |
| Belgia | 172 | 230 |
| Sveitsi | 176 | 150 |
| Alankomaat | 157 | 97 |
| Saksa | 137 | 177 |
| Tanska | 139 | 85 |
| Ranska | 132 | 140 |
| Ruotsi | 118 | 104 |
| Itävalta-Unkari | 91 | 82 |
| Norja | 86 | 93 |
| Italia | 82 | 71 |
| Espanja | 82 | 52 |
| Suomi | 77 | 32 |
| Romania | 65 | 33 |
| Kreikka | 62 | 48 |
| Portugali | 60 | 46 |
| Venäjä | 57 | 34 |
| Bulgaria | 56 | 33 |
| Serbia | 41 | 39 |
Taulukossa on arvioitu nykyisiä tai toisen maailmansodan jälkeisiä valtioita vastaaville alueille. Itävalta-Unkari on yhdistetty Itävallan, Unkarin ja Tšekkoslovakian vastaaville alueille. Venäjän bkt on entisen Neuvostoliiton alueelle. Serbian bkt on entisen Jugoslavian alueelle.
Teollistuminen maittain > Teollistumisen eteneminen Euroopassa > Ison-Britannian teollisuus joutuu kilpailuun

Teollinen vallankumous alkoi Englannissa 1700-luvun puolivälin jälkeen ja 1800-luvun puolivälissä Englanti oli puoli vuosisataa edellä muita maita. 1800-luvun lopulla uudet teollisuusmaat Yhdysvallat ja Saksa alkoivat uhata sen johtoasemaa. Tämä johtoasema perustui tehokkaaseen maatalouteen, muutaman teollisuusalan suureen tuottavuuteen ja kasvavaan palvelusektoriin. Englanti epäonnistui laajentumisessa uusille sähkö- ja kemianteollisuuden aloille. Maataloudessa hyödynnettiin uusinta tekniikkaa ja tilat olivat suuria, vaikka maatalouden osuus kansakunnan tuotannosta alkoi jäädä pieneksi. Euroopan ja Yhdysvaltojen teollisuuden kasvaessa englantilaiset etsivät uusia markkinoita kankailleen sekä höyry- ja muille koneilleen muualta. 1880-luvulla kaikista ulkomaille viedyistä puuvillatuotteista 80 prosenttia oli Englannin teollisuuden tekemiä. 1800-luvun lopulla laivojen rakentamisessa siirryttiin teräsrunkoihin ja valtamerihöyryihin ilman apupurjeita. Suuren laivaston liikkumisen turvaamiseksi rakennettiin hiilikaivoksia ja rautateitä eri puolille brittiläistä imperiumia. Kaikkiaan Ison-Britannian teollisuus kuitenkin kasvoi hitaasti. Syynä on pidetty luonnontieteellisen ja teknisen koulutuksen puutteellisuutta, englantilaisten yritysten pienuutta ja haluttomuutta panostaa uusiin tuotteisiin sekä kilpailtua pääomamarkkinaa. Englantilaiset pystyivät pitämään hallussaan pankki- ja vakuutustoiminnan ja loivat maailmanlaajuisen kauppaverkoston. Lontoosta johdettu luottamuksellinen verkosto kaikilla näillä palvelualoilla oli Britannian voima. Verkostolla oli käytössään uusin kuljetus- ja tiedonvälitysinfrastruktuuri. Palvelusektoria tuki Britannian kaupungistuminen, joka kasvatti kuljetus- ja vähittäiskauppasektoria. 1870-luvulla noin 80 prosenttia briteistä asui kaupungeissa.
Teollistuminen maittain > Teollistumisen eteneminen Euroopassa > Ranskan hidas teollistuminen

1700-luvulla Ranska oli suurvalta ja kilpaili tasaväkisesti Englannin kanssa merten herruudesta. Väestöltään Ranska oli Venäjän jälkeen Euroopan toiseksi suurin. Tieteellisessä kehityksessä Ranska oli johtava valtio vielä 1700-luvulla ja siellä kehitettiin teollisuuteen merkittävästi vaikuttaneita koneita, kuten esimerkiksi nauhaohjattu kuviokutomakone, niin sanottu Jacquardkutomakone. Napoleonin johdolla Ranska onnistui valloittamaan suuren osan Euroopasta 1800-luvun alussa. Kuitenkin Ranskan kehitys oli 1800-luvulla huomattavasti hitaampaa kuin naapurimaiden. 1870-71 käyty Saksan–Ranskan sota paljasti Ranskan heikon teknologisen tason. Tilastollisesti Ranskan talous kasvoi 1,2% vuodessa välillä 1820-1910, kun Saksassa kasvu oli 1,3%. Tästä pienestä erosta tuli pitkällä aikavälillä merkittävä ja Saksa ohitti Ranskan bruttokansantulossa. Ranskan väestö ei juurikaan kasvanut koko 1800-luvun aikana. Ranskan väestöstä vielä 1900-luvun vaihteessa asui maaseudulla kaksi kolmannesta.
Ranskan väestönkasvu ja teollistuminen kytkeytyivät Ranskan maanomistusolosuhteisiin. Napoleonin aikana Ranskan pienviljelijät saivat omistusoikeuden maihinsa. Lisäksi säädettiin yhtäläiset perintöoikeudet sisaruksille, jolloin maatiloja jaettiin yhä pienemmiksi palstoiksi. Maatilojen tuottavuus jäi huonoksi ja maatalous sitoi paljon työvoimaa. Kuljetuskustannusten vuoksi maatalousmarkkinat olivat kehittymättömiä. Pienillä tiloilla ei juuri ollut mahdollisuuksia elättää isoja perheitä ja väestön kasvu jäi heikoksi. Maaseudulla riitti kausiluonteisesti halpaa työvoimaa, mikä piti kustannusjärjestelmän pitkään hengissä. Kaupungeissa taas kärsittiin työvoimapulasta, mikä nosti palkkoja. Tämän seurauksena Ranskassa kehittyi ylellisyystuotteiden, kuten muotivaatteiden valmistus. Kun väestönkasvu oli hidasta, huoltotaakkakin jäi pieneksi. Samoin kaupunkien rakentamiseen ei tarvinnut investoida paljoa. Seurauksena tästä oli, että Ranskan pankkeihin alkoi kasaantua pääomia. Näitä käytettiin muiden maiden teollistumiskehityksen rahoittamiseen.
Ranskan teollisuuskin kasvoi 1800-luvulla. Rautateiden rakentaminen alkoi 1800-luvun puolivälissä ja kiihtyi 1900-luvun vaihteessa. Ranskan valtio rakennutti Pariisista säteittäisesti koko maahan yltävän runkorataverkoston, joka yhdisti taloutta ja tehosti sisämarkkinoita. Ranskan kehitys säilyi kuitenkin verkkaisena ensimmäiseen maailmansotaan saakka. 1880-luvulla käyttöön otetut maatalouden suojatullit korostivat näitä piirteitä.
Candy Manson

| Candy Manson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Karolina Kot
Syntynyt: 11. lokakuuta 1983
Pornonäyttelijä
Aktiivisena:  2006-2018
Pituus:  160 cm
Paino:  55 kg
Aiheesta muualla
IMDb
Candy Manson (s. 11. lokakuuta 1983 Chicago, Illinois, Yhdysvallat – tammikuu 2022) oli yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Uransa hän aloitti elokuussa 2005. Hän toimi myös Penthousen mallina.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Candy Manson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kennedy Leigh

| Kennedy Leigh |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1994 (ikä 30)
Pornonäyttelijä
Aktiivisena:  2012–
Pituus:  163 cm
Paino:  56 kg
Aiheesta muualla
IMDb
Kennedy Leigh (s. 11. maaliskuuta 1994 Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Uransa hän aloitti vuonna 2012.
Kunniamaininnat

AVN Awards 2014: Ehdokkuus luokassa Paras uusi naistähti ja palkinto luokassa Best POV Sex Scene (Video) teoksella Ultimate Fuck Toy
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kennedy Leig Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Romy Eggimann

| Romy Eggimann |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. syyskuuta 1995 (ikä 29) Sumiswald
Kansalaisuus:   Sveitsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Pituus:  157 cm
Paino:  54 kg
| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Sveitsi> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sotši 2014 | jääkiekko |  |
Romy Eggimann (s. 29. syyskuuta 1995) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka oli osa Sveitsin pronssia talviolympialaisissa 2014 voittanutta joukkuetta.
Käännös suomeksi
Avangard-stadion (Viipuri)

| Avangard-stadion |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:   Viipuri
Koordinaatit:  60.701542°N, 28.756971°E
Avattu:  1933
Omistaja:  Viipurin kaupunki
Kenttä:  luonnonnurmi
Arkkitehti:  Uno Ullberg
Aiemmat nimet:  Viipurin keskusurheilukenttä
Käyttäjät
 FK Favorit 
Katsojakapasiteetti
 5 000 (n. 3 000 katettua istumapaikkaa) 
Kentän mitat
 105 × 75 m 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Avangard-stadion (ven. Стадион Авангард, ent. Viipurin keskusurheilukenttä) on Viipurissa sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion, joka otettiin käyttöön vuonna 1933. Arkkitehti Uno Ullbergin suunnittelema pääkatsomo rakennettiin vuotta myöhemmin. Stadion oli valmistuessaan Suomen tasokkain urheilukenttä, jolla järjestettiin 1930-luvulla useita suurtapahtumia, kuten esimerkiksi yleisurheilun Kalevan kisat.
Historia > Yleistä

Imatran kaupunginosassa sijainneen Papulan kentän korvannut Viipurin keskusurheilukenttä valmistui Patterinmäen vanhan sotilas- ja linnoitusalueen eteläosaan vuonna 1933. Suomen nykyaikaisimpana pidetyllä stadionilla oli alun perin noin 5 500 istumapaikkaa, joista 3 500 oli katetussa pääkatsomossa ja loput takasuoran avokatsomossa. Lisäksi kenttää ympäröivillä maavalleilla oli seisomapaikkoja yli 10 000 katsojalle. Valmistumisensa jälkeen Viipurin keskusurheilukenttä oli Helsingin Eläintarhan, Tampereen Pyynikin ja Turun Urheilupuiston ohella yksi Suomen neljästä merkittävimmästä ja suurimmasta urheilukentästä.
Historia > Kilpailuja ja yleisötilaisuuksia

Keskusurheilukentän avajaistapahtuma oli 1. lokakuuta 1933 pelattu jalkapallon Mestaruussarjan ottelu Viipurin Susien ja Vaasan Palloseuran välillä, mutta jo syyskuussa stadionilla oli pidetty Viipurin Pyöräilijöiden järjestämät pyöräilykilpailut. Kaupunginarkkitehti Uno Ullbergin suunnittelema pääkatsomo otettiin käyttöön vuotta myöhemmin ja stadionin vihkiäiset olivat 30. kesäkuuta – 1. heinäkuuta 1934 järjestetyn Suomi–Norja-yleisurheilumaaottelun yhteydessä. Elokuussa 1937 Viipurin keskusurheilukentällä pidettiin yleisurheilun Kalevan kisat, joita oli kolmen päivän aikana seuraamassa yli 30 000 katsojaa. Yleisöennätys rikottiin vasta 1970-luvulla.
Jalkapallon ja yleisurheilun ohella keskusurheilukentällä pelattiin myös pesäpalloa, kun stadion toimi Viipurin Pallonlyöjien kotikenttänä sekä talvisin jääpalloa. Lisäksi paikalla ehdittiin ennen sotavuosia järjestämään muun muassa suuri maatalousnäyttely sekä vuoden 1937 Viipurin laulujuhlien tilaisuuksia. Viipurin keskusurheilukentän oli myös tarkoitus olla yksi toisen maailmansodan vuoksi pitämättä jääneiden Helsingin 1940 kesäolympialaisten jalkapallo-otteluiden näyttämöistä. Stadionin katsomo vaurioitui pahoin talvisodan pommituksissa, mutta jatkosodan aikana Sudet pelasi keskuskentällä ainakin vuoden 1942 jalkapallon SM-kilpailujen otteluita.
Historia > Olympiatammet

Vuonna 1937 stadionin sisäänkäynnin viereen istutettiin nyrkkeilijä Sten Suvion ja voimistelija Ale Saarvalan vuoden 1936 Berliinin olympialaisista kunniapalkintoina saamat olympiatammet. Jatkosodan perääntymisvaiheessa 1944 ne kaivettiin ylös ja Suvion tammi istutettiin uudelleen Joutsenoon, jossa se edelleen kasvaa. Saarvalan tammen kohtalo ei ole selvillä.
Nykypäivä

Avantgard-stadion toimii nykyään muun muassa jalkapalloa Venäjän neljännellä sarjatasolla pelaavan FK Favoritin kotikenttänä. Avangard-stadionin yhteydessä sijaitsevassa urheilukeskuksessa on myös lukuisia muita liikuntapaikkoja, kuten tekonurmi, lentopallo- ja tenniskenttiä, katettu jääkiekkokaukalo sekä kuntosali. Pääkatsomoon on remonttien yhteydessä vaihdettu modernit kuppi-istuimet.
Kesäkuussa 2008 Avangard-stadionilla pelattiin naisten Superpesiksen ottelu, jossa kohtasivat Pesä Ysit ja Pesäkarhut. Kyseessä oli ensimmäinen Viipurissa pelattu pesäpallo-ottelu lähes 70 vuoteen. Vuonna 2009 stadionilla pelattiin kaksi alle 19-vuotiaiden nuorten Venäjä–Suomi-jalkapallomaaottelua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Avangard-stadion (Viipuri) Wikimedia Commonsissa
Sudet–HIFK-jalkapallo-ottelu pommitusten vaurioittamalla stadionilla vuonna 1942.
Jerobeam Salakyttä Team

Jerobeam Salakyttä Team Moskovassa 2013.
Jerobeam Salakyttä Team esiintymässä Kotkan meripäivillä 2013.
Jerobeam Salakyttä Team on suomalainen pellehyppyryhmä. Nimi otettiin käyttöön Jerobeam Salakytän alias Osmo Meskasen johtamalle esiintyjäryhmälle 1990-luvulla. Ryhmä esiintyy näytöksissä edelleen aktiivisesti, vaikka itse Jerobeam on lopettanut uransa hyppääjänä.
Jerobeam Salakyttä Teamin esitys pohjautuu perinteiselle pellehyppykonseptille, jota on kehitetty omanlaisekseen muun muassa käyttämällä eri hyppyjä yhdistäviä pitkäkestoisempia juonia sekä erikoistehosteita. Lisäksi hypyissä on paljon stuntvaikutteita. Olosuhteiden salliessa esitykseen kuuluu myös korkealtasukellusta.
2000-luvulla Jerobeam Salakyttä Team on kotimaisten näytösten lisäksi pyrkinyt aktiivisesti viemään pellehyppykulttuuria myös ulkomaille.
Esiintyjät > Nykyiset esiintyjät

| Pelle | Seura | Oikea Nimi | Aloitusvuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| Werneri Wetelä | Kellokosken Kilahdus | Markku Eklund | 1984 |
| Henrik Höyry | Vetelin kuivat | Harri Silván | 1985 |
| Hesekiel Hiippari | Merikarhu-unioni | Janne Auvinen | 1987 |
| Pasi Pelle | Pako ja Putki Oy | Pasi Saarimaa |  |
| Ludwig Löysä | Kilon sinivuokot | Esa Muittari | 1996 |
| Tri Kaapo Hönni | Liperin liikennevalot | Jesperi Vara | 1998 |
| Liukas Pätkä | Pasilan Puusilmät | Mika Pennanen | 2003 |
| Kaaleppi Kukkakeppi | Vantaan Vapisijat Ry | Mikko Pennanen | 2003 |
| Aurajoen Tarzan | Pimiön Pullistus | Sami Sillgren | 2004 |
| Taneli Solmu | Pedersöres Simmelsammelskap | Jussi Polkko | 2005 |
| Nakke Paketti | Hoo Koon Blöö | Tomi Räisänen | 2006 |
| Aimo Annos | Rekkamiesten Pastilliyhdistys | Pekka Juuti | 2007 |
| Jaakko Kustoo | Sammatin Meritähteet | Mikko Forsström | 2008 |
| Herra Tirehtööri | Maailman Pellehyppyliitto | Paavo Häikiö | 2010 |
| Niilo Notkea | Kaljumäen Sukijat | Tuukka Palonen | 2011 |
| Mooses Totta | Siilinjärven Sähköaitajuoksijat | Werner Gröhn | 2012 |
| Teukka Tykinkuula | Tanhuan Takakireet | Tero Vartiainen | 2013 |
| Taavetti Tynnyri | Naantalin Nahka | Niko Laitila | 2013 |
| Pannu Panu | Talman Tukisukset | Panu Ruokokoski | 2014 |
| Pentti Sementti | Kanadan Maajoukkue | Antti Ilvessuo | 2015 |
| Tasku Teppo | Suomen Sorkkahoitajat | Henkka Salonen | 2024 |