stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koovee Rollers
Saavutukset

SM-kultaa 2007, 2011, 2018
SM-hopeaa 2002, 2004, 2006, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2019, 2021, 2022
SM-pronssia 2003, 2008, 2017
A-nuorten SM-kultaa 2011
MLRH:n European Summer Cupin voitto 2012
MLRH:n kolmas sija 2013
MLRH:n European Summer Cupin toinen sija 2013
MLRH:n Hopea 2014
Joukkue kaudella 2019

Maalivahdit:
31 Wille Mattila
Kenttäpelaajat:
3 Toni Lampo
4 Topias Haapanen
5 Aki Tuominen
6 Eetu Onikki
7 Oskari Laaksonen
8 Markus Jokinen
9 Eemeli Suomi
11 Saku Tuominen
12 Matias Simontaival
13 Janne Anttila
14 Sami Järvenpää "C"
18 Kari Lohtander
19 Teppo Tieranta
20 Joni Muikku
22 Jonne Riekko "A"
23 Jesse Pelamo
24 Vili-Jesper Koivula
27 Niklas Mattila
29 Jouni Aalto "A"
33 Sami Ahmavuo
34 Jerry Laakso
44 Jari Harjumäki
Joukkueenjohto:
Jari Saloniemi, General Manager
Tuukka Suoniemi , Päävalmentaja
Hannu Pekkanen,valmentaja
Jyrki Rantala, maalivahtivalmentaja
Pentti Saloniemi, huoltopäällikkö
Kari Lehto, huoltaja
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Suomen rullakiekko
Kivimaan koulu

Kivimaan koulu on Lahdessa sijaitseva koulu, jossa on noin 900 oppilasta. Koulussa on esikoulu sekä luokka-asteet 1–9 .
Koulun vanhempi osa on valmistunut vuonna 1948. Vuonna 1972 valmistuneessa yläkoulussa on ollut sisäilmaongelmia, ja se on päätetty purkaa. Sen tilalle rakennettiin uusi koulu, sekä liikuntahalli jotka valmistuivat vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Peda.net - Kivimaan koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kivimaa (täsmennyssivu)

Kivimaa tarkoittaa seuraavia:
Kivimaa, Lahden kaupunginosa
Kivimaa, Kustavin pääsaari
Kustavi, entinen Kivimaa, Suomen kunta
Kivimaan kaivos, kultakaivos Tervolassa
Sukunimi

Arvi Kivimaa (1904–1984), suomalainen kirjailija, runoilija ja teatteriohjaaja
Eero Kivimaa (1911–1998), suomalainen tekniikan tutkija ja professori
Olavi Kivimaa (1909–1998), suomalainen arkkitehti
Paula Kivimaa, suomalainen ympäristötieteilijä ja tutkimusprofessori
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kivimaa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kotanen (Konnevesi)

| Kotanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°46′10″N, 26°08′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  oja Pyhäjärveen 
Järvinumero:  14.429.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,8 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,729 km  
Pinta-ala:  3,501 ha  
Tilavuus:  0.000014 km³ 
Keskisyvyys:  0,39 m  
Suurin syvyys:  0,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotanen 
Kotanen  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Kangaskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 13 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 0,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Pyhäjoen valuma-alueeseen (14.429) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy.
Koivuniemi

Koivuniemi voi tarkoittaa seuraavia:
Koivuniemi (ruots. Björkudden), Zacharias Topeliuksen koti Helsingin (aiemmin Sipoon) Östersundomissa
Koivuniemi, asuinalue Valkeakoskella
Koivuniemi, kylä Eurajoella
Koivuniemi, kylä Iissä
Koivuniemi, kylä Orivedellä
Koivuniemi, kylä Sastamalassa
Koivuniemi, entinen kylä Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa
Anniina Koivuniemi (s. 1995), tanssija ja tanssinopettaja
Antti Koivuniemi (1926–2019), diplomi-insinööri, talousvaikuttaja, vuorineuvos ja Pohjolan Voiman toimitusjohtaja 1976–1991
Eetu Koivuniemi (s. 1985), koripalloilija
Heini Koivuniemi (s. 1973), voimailija
Kaarina Kangasmaa (o.s. Koivuniemi, s. 1932), yleisurheilija
Laura Eklund (o.s. Koivuniemi, taiteilijanimi Marilii, s. 1978), laulaja ja lauluntekijä
Mika Koivuniemi (s. 1957), keilaaja
Paula Koivuniemi (ent. Lehti,, s. 1947), laulaja
Pihla Koivuniemi (s. 1994), malli
Reino Koivuniemi (s. 1940), taiteilija
Tapani Koivuniemi (s. 1960), diplomi-insinööri ja Maitobaari-nimisen uskonnollisen yhteisön ja Kustannusosakeyhtiö Koivuniemen perustaja
Tuomas Koivuniemi (s. 1977), toimittaja
Kustannusosakeyhtiö Koivuniemi, suomalainen kustannusyhtiö
"Koivuniemen herra", nimitys lasten piiskauksessa käytettävästä vitsasta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koivuniemi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kukkumäki

Kukkumäki voi tarkoittaa seuraavaa:
Kukkumäki (Jyväskylä), alue Jyväskylässä
Kukkumäki, asuinalue Lohjan Kyrkstadin kaupunginosassa.
Kukkumäki, espoossa sijaitseva asuinalue.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kukkumäki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kreikan vesipallomaajoukkue

| Mitalit> Maa:   Kreikka.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kreikka.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kreikka.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Maa:   Kreikka> Miesten vesipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 2020 |  vesipallo |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Montreal 2005 | vesipallo |  |
|  Pronssia | Kazan 2015 | vesipallo |  |
|  Pronssia | Budapest 2022 | vesipallo |  |
|  Hopeaa | Fukuoka 2023 | vesipallo |  |
Kreikan vesipallomaajoukkue edustaa Kreikkaa vesipallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Kreikan uimaliitto.
Olympialaiset

Kreikka on osallistunut 16 kertaa olympialaisten vesipalloturnaukseen. Ensimmäisen mitalinsa se saavutti oltuaan hopealla Tokiossa 2021, Kukistettuaan välierässä Unkarin maalein 9–6, se hävisi loppuottelussa Serbialle 10–13. Tätä ennen se oli parhaimmillaan sijoittunut neljänneksi Antwerpenissa 1920 ja Ateenassa 2004.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1920 neljäs  1924 kymmenes  1948 kolmastoista  1968 neljästoista  1972 kolmastoista  1980 kymmenes  1984 kahdeksas  1988 yhdeksäs |   |  1992 kymmenes  1996 kuudes  2000 kymmenes  2004 neljäs  2008 seitsemäs  2012 yhdeksäs  2016 kuudes  2020 hopeaa |
Muut kilpailut

Kreikka on saavuttanut MM-kilpailuissa pronssia Montrealissa 2005, jossa se kukisti pronssiottelussa Kroatian maalein 11–10, Kazanissa 2015, jossa se voitti pronssiottelussa Italian jatkoajalla 11–9 ja Budapestissa 2022 kukistettuaan pronssiottelussa Kroatian maalein 9–7. EM-kilpailuissa Kreikka on sijoittunut parhaimmillaan neljänneksi. Välimeren kilpailuissa se on saanut hopeaa 2018 sekä pronssia 1951, 1991, 1993 ja 2013.
Kreikka on sijoittunut maailmancupissa toiseksi 1997. Maailmanliigassa se on ollut kolmas 2004, 2006, 2016 ja 2021.
Kotanen (Karstula)

| Kotanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°45′10″N, 24°31′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskujoki:  Hautakankaanjoki Vahvaseen 
Järvinumero:  14.673.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  192,6 m  
Pituus:  770 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,689 km  
Pinta-ala:  12,815 ha  
Tilavuus:  0.000047 km³ 
Keskisyvyys:  0,36 m  
Suurin syvyys:  1,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotanen 
Kotanen  on Keski-Suomessa Karstulassa  Aution lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 770 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 46 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Valkkunan valuma-alueeseen (14.673) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 192,6 metriä mpy.
Komissio

Komissio tarkoittaa useaa asiaa:
Komissioksi nimitetään toimikuntaa tai komiteaa.
Komissio on tavaroiden myymistä tai ostamista toisen lukuun omissa nimissä.
Euroopan komissio on EU:n toimielin.
Euroopan talouskomissio on YK:n toimielin
Liittoutuneiden valvontakomissio valvoi Moskovan välirauhansopimuksen toteutumista
Agranat-komissio
Barroson komissio
Helasen komissio
Historiakomissio
Pelkosen komissio
Prodin komissio
Riekertin komissio
Tomlinsonin komissio
Tonava-komissio
Trilateraalinen komissio
Warrenin komissio.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Komissio”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kouvolan Suunnistajat

Kouvolan Suunnistajat on kouvolalainen suunnistusseura. Seuran lajeja ovat hiihtosuunnistus, suunnistus, pyöräsuunnistus ja tarkkuussuunnistus. Kouvolan Rasti -72, Kouvolan Varuskunnan Urheilijat, Kuusankosken Urheiluseura ja Sippurasti perustivat Kouvolan Suunnistajat yhteiseksi edustusseuraksi vuonna 2010. Vuoden 2014 alussa emoseurojen suunnistustoiminta siirtyi kokonaan Kouvolan Suunnistajiin. Kouvolan Suunnistajat voitti Nuorten Jukolan vuonna 2018.
Kisaisännyyksiä

Kouvolan Suunnistajat järjestää kilpailuja aktiivisesti. Seuran järjestämiä suomenmestaruuskilpailuja ovat olleet hiihtosuunnistuksen SM-pitkä ja -viesti 2015, pyöräsuunnistuksen SM-keskimatka ja -pariviesti 2017 sekä suunnistuksen SM-keskimatka 2018. Kouvolan Suunnistajat isännöi myös Suunnistuksen Huippuliigan osakilpailua vuonna 2016. Lisäksi seura on järjestänyt vuosittain kansallisen KevätSuunnistus-kilpailun sekä useita pienempiä suunnistuskilpailuja.
Kuntosuunnistus

Kouvolan Suunnistajat järjestää Kouvolan Sanomien iltarasteja yhteistyössä Iitin Pyrinnön ja Kouvolan Sanomien kanssa. Kouvolan eteläosissa entisen Anjalankosken alueella Kouvolan Suunnistajat järjestää Keskilaakso-Rasteja yhteistyössä Inkeroisten Terhon ja Keskilaakson kanssa.
Aiheesta muualla

Kouvolan Suunnistajien kotisivut
Kiinan kansantasavallan ulkopolitiikka

Kiinan kansantasavallan ulkopolitiikka alkoi Kiinan kansantasavallan perustamisesta sen jälkeen kun kansan vapautusarmeija oli voittanut Manner-Kiinassa Kuomintangia kannattavat kansallisen Kiinan joukot, mistä jäljelle jäänyt osa oli evakuoitu Taiwanille. Kiinan sisällissodan vallankumouksellista puolta johtanut Kiinan kommunistinen puolue perusti valtion, Kiinan kansantasavallan.
Neuvostomyönteinen vaihe 1949–1957

Mao Zedongin taivaallisen rauhan aukiolla 1. lokakuuta 1949 perustetuksi julistama Kiinan kansantasavalta oli alussa riippuvainen Neuvostoliitosta ja yleisesti sen ulkopolitiikka yleensä vastasi Neuvostoliiton linjauksia.[lähde? ]
Neuvostomyönteinen vaihe 1949–1957 > Sotia edeltäneen ajan horjuvuus

Neuvostoliitto puolestaan oli ollut valmis tukemaan Kiinan kommunistista puoluetta jo aikaisemminkin Kuomintangia vastaan
Kiinan sisällissodassa, mutta japanilaisia vastaan käydyn sodan aikana Neuvostoliitto harjoitti reaalipolitiikkaa periaatteellisuuden kustannuksellakin ja alkoi tukea Kuomintangia vaatien Kiinan kommunistiselta puolueelta yhteistyötä Kuomintangin kanssa, jottei japanilaisten vastainen taistelu kärsisi kiinalaisten välisestä sisällissodasta.[lähde? ]
Neuvostomyönteinen vaihe 1949–1957 > Laajasti tunnustamaton Kiinan kansantasavalta

Kiinan kansantasavallan tultua perustetuksi vaati Kiinan kansantasavalta kansainvälisen asemansa tunnustamista, mitä edelleen sisällissodassa sen kanssa oleva Kiinan tasavalta Taiwanilta vastusti. Korean sota tuli mahdolliseksi Yhdistyneiden kansakuntien 51. artiklan mukaisena rauhanturvaoperaationa siksi, että Neuvostoliitto kieltäytyi osallistumasta Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston toimintaa eikä ollut läsnä veto-oikeudella estämässä Yhdistyneiden kansakuntien toimia Korean demokraattisen kansantasavallan hyökkäystä vastaan. Korean demokraattinen kansantasavalta hyökkäsi 1950 Korean tasavaltaa vastaan 1945 vakiintuneen 38. pohjoisen leveyspiirin eteläpuolelle.[lähde? ]
Näin tavallaan Yhdysvallat kykeni kytkemään Korean sotaan myös Yhdistyneet kansakunnat Kiinan kansantasavallan ja Neuvostoliiton tukemaa Korean demokraattista kansantasavaltaa vastaan. Kiinan kansantasavalta lähetti Korean demokraattisen kansantasavallan tueksi vapaaehtoisiksi nimeämiään jalkaväkisotilaita, ja myös hävittäjälentäjiä, jotka saavuttivat Yhdysvalloille yllättävää menestystä MiG-15-hävittäjillään. Neuvostoliittolaisten tuki Korean sodalle oli rajoittuneempi ja enemmän asiantuntijatehtäviin liittyvää.[lähde? ]
Neuvostomyönteinen vaihe 1949–1957 > Laajasti tunnustamaton Kiinan kansantasavalta > Korean sota

Korean sota alkoi Korean demokraattisen kansantasavallan hyökkäyksellä, mikä lyötiin takaisin lähinnä Yhdysvaltain ja sen liittolaisten tukemana Yhdistyneiden kansakuntien nimissä takaisin 27. syyskuuta 1950 mennessä, minkä jälkeen Yhdysvaltain presidentti Harry Truman valtuutti joukkoja komentaneen kenraali Douglas MacArthurin jatkamaan entisen demarkaatiolinjan pohjoispuolelle demokraattisen kansantasavallan alueelle aina Kiinan rajalle saakka. Yhdistyneet kansakunnat hyväksyi tämän päätöksen tavoitteenaan yhdistää Koreat. YK:n joukot valtasivat Pjongjangin 19. lokakuuta 1950. Samana päivänä Kiinan kansantasavalta tuli mukaan Korean sotaan Korean demokraattisen kansantasavallan puolelle vastoin yhdysvaltalaisten ennakko-odotuksia. YK:n ensimmäiset joukot saapuivat Kiinan ja Korean rajajoki Jalulle 26. lokakuuta 1950 ja pohjoiskorealaisten oli vetäydyttävä Kiinan puolelle samaan aikaan kun Kiina alkoi tuoda vapaaehtoisjoukoiksi kutsuttuja joukkoja alueelle, jotka ylittivät Korean rajan ja alkoivat taistella YK:n joukkoja vastaan.[lähde? ]
Kiina oli valmistautunut Korean demokraattisen kansantasavallan tukemiseen jo 7. heinäkuuta, jolloin se oli muodostanut koillisen puolustusarmeijan.
Joulukuussa koillisarmeija ja pohjoiskorealaiset hyökkäsivät YK:n joukkoja vastaan ylivoimalla, vaikkakin heikosti aseistettuina ja saivat vastustajan perääntymään vasta tammikuussa 1951 hyökkäys pysähtyi 80 kilometrin päähän Korean demokraattisen tasavallan pääkaupungista, Pjongjangista etelään. Helmikuussa YK:n joukot aloittivat vastahyökkäyksen saavuttaen 38. leveyspiirin. Huhtikuussa kiinalaiset vapaaehtoiset ja pohjoiskorealaiset aloittivat vastahyökkäyksen, mikä torjuttiin. He joutuivat vetäytymään 38. leveyspiirin pohjoispuolelle ja rintama vakiintui. Rauhanneuvottelut kestivät kaksi vuotta päätyen Korean jaon jatkumiseen.[lähde? ]
Neuvostomyönteinen vaihe 1949–1957 > Laajasti tunnustamaton Kiinan kansantasavalta > Tunnustuksen saaminen Yhdysvaltain avulla

Koska Kiina oli ollut Yhdistyneiden kansakuntien perustajajäsen ja merkittävän aasialaisen asemansa vuoksi myös Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen, olisi Kiinan YK-jäsenyyteen liittynyt kahden Kiinan periaatteen tunnustaminen, mikä ei ole toteutunut sekä Kiinan paikan siirtäminen Kiinan tasavallalta Kiinan kansantasavallalle, mikä toteutui 1971, kun Yhdysvallat halusi eroon Vietnamin sodasta sitä häviämättä ja kun Kiina oli kohottanut kansainvälistä profiiliaan käymällä rajasotaa Neuvostoliiton kanssa Ussuri-joella 1969, minkä seurauksena Neuvostoliitto oli pyytänyt Yhdysvalloilta lupaa ennalta ehkäisevään ydiniskuun Kiinan kansantasavaltaa vastaan sitä saamatta[lähde? ].
Neuvostomyönteinen vaihe 1949–1957 > Yhden Kiinan periaate

Yhden Kiinan periaatteella tarkoitetaan, että Kiina on jakamaton. Sekä Kiinan kommunistinen puolue Manner-Kiinassa että Kuomintang Taiwanillakin pitivät kiinni yhden Kiinan periaatteesta ja siitä, että kumpikin katsoi kansainvälisissä suhteissa itse olevansa Kiinan laillinen edustaja. Taiwanilla on kuitenkin noussut valtaan uusi sukupolvi, jonka tavoitteena on julistaa Taiwan itsenäiseksi. Tätä Kiinan kansantasavalta vastustaa.[lähde? ]
Neuvostokriittinen vaihe 1958–1991

Kiinassa yritettiin välttää stalinistista talouspolitiikkaa ja teollistaa hajauttamalla suuren harppauksen aikana. Suuri harppaus, mm. masuunien perustaminen kansankommuuneihin epäonnistui. Samalla Neuvostoliitossa suunniteltiin uutta talouskokeilua, sovnarhooseja, mitkä antoivat päätösvaltaa alueille toimialaministeriöiden sektoriohjauksen rinnalle.
Kiina ryhtyi korostamaan omaa kehitystään ja kieltäytyi tunnustamasta enää Neuvostoliiton johtoasemaa 1958. Vuonna 1959 Neuvostoliitto veti asiantuntijansa pois Kiinasta ja maiden välit kylmenivät. Kiinassa Neuvostoliittoa syytettiin revisionismista.
Myös Yhdysvaltain kanssa Kiinan suhteet olivat huonot. Yhdysvallat suojeli Taiwanille vetäytyneitä nationalisteja, joiden kanssa kansantasavalta kävi avointa sotaa mm. tykistöllä ja ilmataisteluilla. Vuoden 1958 aikana Yhdysvalloissa valmistuttiin jopa ydinpommittamaan Manner-Kiinaa, jos se pyrkisi sulkemaan Taiwaninsalmen.
Vuonna 1966 alkoi Kiinassa kulttuurivallankumous, mikä johti Kiinan ulkopolitiikan terästäytymiseen sekä Neuvostoliiton ja Kiinan välisiin rajataisteluihin Ussuri-joella 1969.
Neuvostoliitto tiedusteli Yhdysvaltain suhtautumista 1971 Neuvostoliiton suorittamaan ennalta ehkäisevään ydiniskuun Kiinaan, mistä Nixonin hallinto kieltäytyi. Beijingiin rakennettiin maanalaisia väestösuojia suurelle osalle väestöä.[lähde? ]
Neuvostokriittinen vaihe 1958–1991 > Yhdysvaltain diplomatia

Päästäkseen eroon kunniallisesti Vietnamin sodasta Yhdysvallat aloitti diplomatian Kiinan kansantasavallan kanssa, mikä johti Kiinan kansantasavallan kansainvälisen aseman tunnustamiseen. Vuonna 1971 Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous päätti erottaa Taiwanin jäsenyydestä ja samalla turvallisuusneuvoston pysyvän jäsenen paikalta, minkä otti Kiinan kansantasavalta. Kiinan kansantasavallasta tuli kansainvälisen yhteisön tunnustettu jäsen ja Taiwan menetti asemansa. Se ei kuitenkaan saanut Taiwania luopumaan näkemyksestään, minkä mukaan se on Kiinan ainut edustaja. Niin Kiinan kansantasavalta kuin Kiinan tasavaltakin katsovat molemmat edustavansa Kiinaa.[lähde? ]
Neuvostokriittinen vaihe 1958–1991 > Kamputsea

1970-luvulla punaiset khmerit ottivat vallan Kambodžassa, missä suoritettiin kansanmurha. Kamputsean ja Vietnamin välit kiristyivät ja Neuvostoliitto jatkoi liittolaisensa Vietnamin tukemista. 1978 Vietnam teki lopun punaisten khmerien hallinnosta miehittämällä Kamputsean. Vietnam vetäytyi Kamputseasta 1989.[lähde? ]
Neuvostokriittinen vaihe 1958–1991 > Kiinan ja Vietnamin rajasota

Vietnamin suorittaman Kamputsean miehityksen vuoksi aloitti Kiina  rajasodan Vietnamia vastaan 1979 pohjoisesta, mutta vietnamilaiset löivät sen takaisin. Kiinan ja Vietnamin välinen rauhansopimus solmittiin 1991.
Kylmän sodan jälkeinen kehitys

Neuvostoliiton ja Kiinan suhteet säilyivät viileinä, mutta Neuvostoliiton purkauduttua suhteet Venäjän federaatioon ovat paremmat ja liennytystä on tapahtunut. Neuvostoliiton purkautumisen jälkeinen yksinapainen Yhdysvaltain johtama maailma ei ole sopinut Venäjälle sen paremmin kuin Kiinallekaan, jotka haluavat vaikuttaa maanosissaan. Ulkopolitiikan koordinointia varten maat perustivat Shanghain yhteistyöjärjestön.
Venäjä puolestaan on ylläpitänyt kauppasuhteita niin Kiinaan kuin sitoutumattomien maiden liikkeen Intiaankin. Venäjä puolestaan presidentti Putinin aikana on sopinut Ussuri-joen kiistan tunnustamalla Kiinan oikeuden yhteen saarista, ja maat ovat tehneet asiasta kiistan päättäneen sopimuksen. Näin ollen Venäjän federaatiolla ja Kiinan kansantasavallalla ei ole enää Neuvostoliiton ajalta periytyneitä aluekiistoja.
Kiinan pyrkimyksenä on lähentyä myös Euroopan unionia myös kauppapoliittisista syistä, koska se on tulliunioni, ja monet merkittävät eurooppalaisyritykset, myös Keski-Euroopassa merkittävät autotehtaat, ovat investoineet Kiinaan. Euroopan unionissa ei ole kuitenkaan yksimielisyyttä aseviennin aloittamisesta Kiinaan Ranskan kannattaessa ja Britannian sekä muutamien muiden unionin jäsenten vastustaessa Yhdysvaltain tapaan.
Venäjä vie aseita Intiaan, mutta myös rajallisesti Kiinaan. Japani ja Kiina kilpailevat Venäjän maakaasun saamisesta Kaukoidän kautta.[lähde? ]
Kylmän sodan jälkeinen kehitys > Kiina kansainvälisessä yhteisössä

Kiinan kansantasavalta sai YK:n jäsenyyden ja turvallisuusneuvoston pysyvän jäsenpaikan ja veto-oikeuden Taiwanille paenneen Kiinan tasavallan sijaan 1971. Jäsenyyttä auttoivat Yhdysvaltain tuki sekä presidentti Richard Nixonin aikaisen ulkoministerin Henry Kissingerin diplomatia, jonka jälkeen Kiina on pitänyt yllä diplomaattisuhteita lähes kaikkiin maailman maihin.
Vuonna 1989 Kiina joutui monien maiden boikottiin ja asevientikieltoon kukistettuaan verisesti Taivaallisen rauhan aukiolla opiskelijamielenosoituksen. Tämä vaikutti Kiinan vahvan miehen, taloudellisen uudistuspolitiikan liikkeelle saattaneen ja kulttuurivallankumouksen aikana kapitalistisen tien kulkijana tunnetun Deng Xiaopingin maineeseen. Euroopassa Ranska ja Espanja ovat pyrkineet poistamaan boikotteja Britannian, Alankomaiden ja vähemmässä määrässä Saksan vastustaessa ja Yhdysvaltain painostaessa.