stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tankie

Neuvostoliittolaisia T-54-panssarivaunuja Budapestin kaduilla vuonna 1956.
Tankie on halventava englanninkielinen nimitys, jota käytetään yleensä autoritaarisista kommunisteista, erityisesti niistä, jotka tukevat tällaisten hallintojen tai niiden liittolaisten sortotoimia. Tarkemmin sanottuna termiä on sovellettu niihin, jotka ilmaisevat tukensa yhden puolueen marxilais-leniniläisille valtioille, olivatpa ne nykyisiä tai historiallisia. Antiautoritaariset vasemmistolaiset, mukaan lukien anarkistit, libertaarisosialistit, vasemmistokommunistit, demokraattiset sosialistit ja reformistit käyttävät sitä yleisesti kritisoidakseen leninismiä, vaikka termiä on käytetty yhä enemmän myös liberaaleissa ja oikeistolaisissa ryhmissä. Suomenkielinen vastine on stalinisti tai stallari.
Sana ”tankie” on johdettu panssarivaunua tarkoittavasta englannin kielen sanasta tank. Termiä käyttivät alun perin toisinajattelevat kommunistit kuvaamaan Ison-Britannian kommunistisen puolueen (CPGB) jäseniä, jotka seurasivat Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) puolueen linjaa. Erityisesti sitä käytettiin erottamaan puolueen jäsenet, jotka puolustivat Neuvostoliiton panssarivaunujen käyttöä vuoden 1956 Unkarin kansannousun ja vuoden 1968 Prahan kevään tukahduttamisessa, tai jotka noudattivat laajemmin Neuvostoliiton kantoja. Isossa-Britanniassa (erityisesti vasemmiston sisällä) sanaa voidaan käyttää henkilöstä, jolla on perinteiset valtiojohtoiset vasemmistolaiset näkemykset verrattuna maltillisempaan keskustalaiseen politiikkaan.
Termiä on laajennettu kuvaamaan ihmisiä, jotka tukevat, puolustavat tai kieltävät kommunistijohtajien, kuten Vladimir Leninin, Josif Stalinin ja Mao Zedongin tekemät rikokset. Viime aikoina termiä on käytetty koko poliittisella spektrillä ja geopoliittisessa kontekstissa kuvaamaan niitä, jotka suosivat länsimaiden vastaisia valtioita, autoriaarisia valtioita tai valtioita, joilla on sosialistinen perintö, kuten Valko-Venäjää, Kuubaa, Kiinaa, Syyriaa, Pohjois-Koreaa ja Venäjää. Lisäksi termi kuvaa halventavasti poliittisia aktivisteja, joilla sanotaan olevan taipumus olla suotuisia ei-sosialistisia valtioita ja poliittisia ryhmittymiä kohtaan, joilla ei ole yhteyttä sosialismiin, jos ne ideologiastaan riippumatta vastustavat Yhdysvaltoja, kuten Iran tai Hizbollah.
Määritelmä

Prahan kevään jälkeen termiä käytettiin kuvaamaan länsimaiden kommunististen puolueen jäseniä, jotka olivat tukeneet Varsovan liiton (jonka jäsen Tšekkoslovakia oli) valtioiden hyökkäystä Tšekkoslovakiaan. Sitä käytettiin myös 1980-luvulla kuvaamaan kritiikitöntä tukea, jonka Morning Star -lehti antoi Neuvostoliiton väliintulolle Afganistanissa. Christina Pettersonin mukaan ”poliittisesti ottaen tankiet pitävät menneitä ja nykyisiä sosialistisia järjestelmiä aitoina yrityksinä luoda kommunismia, eivätkä siten ole etääntyneet Stalinista, Kiinasta jne.”
Vuoteen 2017 mennessä tankie oli noussut uudelleen autoritaaristen kommunistien internet-slangiksi, ja siitä tuli erityisen suosittu nuorten demokraattisten sosialistien keskuudessa. Vuonna 2017 vasemmistolainen kirjailija Carl Beijer väitti, että termillä tankie on kaksi erillistä käyttöä: alkuperäinen, joka oli ”esimerkki tankkien lähettämisestä Unkariin murskaamaan vastarinta Neuvostoliiton kommunismia vastaan” ja yleisemmin henkilöä, jolla on taipumus tukea ”militanttia kapitalismin vastustamista”. Nykyään sitä käytetään varsinkin internetyhteisöissä, jolloin se tarkoittaa ”jotain” itsensä kommunistiksi julistanutta henkilöä, joka uskoo salaliittoteorioihin ja jonka retoriikka on suurelta osin performatiivista. Beijer itse suhtautuu kriittisesti molempiin käyttötarkoituksiin. The Intercept -toimittaja Roane Carey tunnisti ”tankie-ajattelutavan avainelementin [yksinkertaiseksi] oletukseksi siitä, että vain Yhdysvallat voi olla imperialistinen, ja siksi kaikkia Yhdysvaltoja vastustavia maita on tuettava”.
Käyttö > Yhdistyneessä kuningaskunnassa

Tankie syntyi Isossa-Britanniassa terminä Ison-Britannian kommunistisen puolueen (CPGB) kovan linjan jäsenille. Tämä CPGB:n stalinistinen tai ”tankie”-siipi liittyi näkemyksiin CPGB:n vahvasta läsnäolosta brittiläisissä ammattiliitoissa.
Tuki Unkarin hyökkäykselle oli tuhoisa puolueen maineelle Britanniassa. CPGB kritisoi vain lievästi Neuvostoliiton hyökkäystä Tšekkoslovakiaan vuonna 1968, jonka he perustelivat välttämättömänä toimenpiteenä, vaikka kovan linjan ryhmä tuki sitä, mukaan lukien appeal-ryhmä, joka jätti puolueen protestina.
Termiä käytettiin edelleen 1980-luvulle asti, erityisesti CPGB:n uudistusmielisen eurokommunistisen siiven ja perinteisen neuvostomyönteisen ryhmän jakautumisen yhteydessä, joista jälkimmäistä kutsutaan edelleen tankie-nimellä. Termiä käytetään joskus työväenpuolueessa poliittisesti vanhanaikaisen vasemmistolaisen slangina.
Käyttö > Internetissä

Termiä tankie on käytetty englanninkielisessä sosiaalisessa mediassa kuvaamaan kommunisteja (erityisesti länsimaiden), jotka ylläpitävät kommunistijohtajien, kuten Vladimir Leninin, Joseph Stalinin ja Mao Zedongin, perintöä. Vaikka sitä käytetään yleisesti halventavasti, jotkut marxisti-leninistit ovat ottaneet sen uudelleen käyttöön ja käyttäneet termiä eräänlaisena kunniamerkkinä.
Taiwanilainen vasemmistolainen aikakauslehti New Bloom väittää, että monet modernit tankiet ovat englanninkielisten maiden aasialaisten yhteisöjen jäseniä. Erityisesti kiinalaisen yhteisön jäsenet, jotka etsivät radikaaleja vastauksia sosiaalisiin epäkohtiin, kuten muukalaisvihaan aasialaisia kohtaan, vetävät puoleensa tankiekeskustelua. Tätä modernia käsitystä tankiesta on kuvattu myös ”yhteisölliseksi kiinalaiseksi nationalismiksi”.
Esimerkki nykyaikaisesta käytöstä on kuvaus niistä vasemmistolaisista, jotka ”vaistomaisesti puolustavat Kiinaa sen ajatuksen perusteella, että se on esimerkki tosiasiallisesti olemassa olevasta sosialismista, joka vastustaa länsimaista imperialismia”, puolustavat uiguurien vainoa Kiinassa ja oikeuttavat Kiinan hallituksen ”terrorisminvastaiset” operaatiot.
Vuonna 2022 New York -lehti huomautti, että Yhdysvalloissa ”niin sanotut tankiet eivät muodosta enemmistöä Yhdysvaltain demokraattisten sosialistien (DSA) jäsenistä tai käytä paljon valtaa laajemmassa vasemmistossa, mutta heitä on olemassa” ja että ”muiden maiden vasemmistolaiset ovat taistelleet yhdysvaltalaisten tankie-kommunistien kanssa vuosia”, viitaten Hongkongin ja Puolan aktivisteihin, jotka ovat eläneet autoritaaristen kommunististen hallintojen alaisuudessa.
Termiä tankie on käytetty myös nykyaikana kuvaamaan Bašar al-Assadin kaltaisten yhdysvaltalaisvastaisten johtajien puolustajia tai niitä, jotka levittävät Venäjä-mielisiä narratiiveja Venäjän ja Ukrainan sodan yhteydessä. New York -lehden Sarah Jonesin mukaan sitä on ”sovellettu yhdysvaltalaisen vasemmiston elementteihin, jotka ovat vähätelleet Venäjän aggressiivista ulkopolitiikkaa ja ihmisoikeusrikkomusten historiaa”.
Neuvostoliittolainen panssarivaunu tulessa Prahan kevään aikana 1968.
Tapio Korjus

| Tapio Korjus |
| --- | --- |
 Tapio Korjus heinäkuussa 2013.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Seppo Tapio Aleksanteri Korjus
Syntynyt: 10. helmikuuta 1961 (ikä 63) Vehkalahti
Kansalaisuus:   Suomi
Yleisurheilija
Pituus:  196  cm
Paino:  105 kg
Laji:  keihäänheitto
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Soul 1988 | keihäs |  |
Seppo Tapio Aleksanteri Korjus (s. 10. helmikuuta 1961 Vehkalahti) on suomalainen keihäänheittäjä ja olympiavoittaja.
Urheilu-ura

Nuorena Korjus harrasti monia eri urheilulajeja, joista menestyi erityisesti hiihdossa. Hiihdon ansiosta hän pääsi Vuokatin urheilulukioon syksyllä 1977. Selkäkivut pakottivat Korjuksen kuitenkin keskittymään keihäänheittoon, lajiin jossa hän ylitti 70 metriä ensi kerran 18-vuotiaana vuonna 1979. Korjuksen juniorivuosien kasvattajaseura oli Vehkalahden Veikot ja myöhemmin keihäänheittäjänä Lapuan Virkiä.
Korjuksen keihäänheittoura kehittyi tasaisesti koko 1980-luvun (muutamaa vammojen vaikeuttamaa kautta lukuun ottamatta) ja hän ylitti 80 metriä ensi kerran vuonna 1983, mutta laajempaan kansainväliseen tietoisuuteen hän tuli vasta Soulin kisojen olympiavoiton 1988 myötä. Edellisenä vuonna hän oli voittanut yllätysmestarina Suomen mestaruuden (mutta ei ylittänyt MM-kisarajaa päästäkseen kisoihin), jonka hän uusi olympiavuonna. 16. kesäkuuta 1988 hän heitti maaottelussa Norjaa vastaan uuden Suomen ennätyksen 85,18 metriä, jota hän paransi Lahdessa eliittikisoissa 25. elokuuta heittäen 86,50. Tulos oli kaikkien aikojen kolmanneksi paras. Vanhalla keihäsmallilla Korjus oli heittänyt 89,30 Pihtiputaan keihäskarnevaaleissa 1985.
Soulin kisoissa Korjus aloitti hyvin heittämällä johtoheiton heti ensimmäisellä kierroksella. Kilpakumppanit Seppo Räty ja Jan Železný menivät kuitenkin ohi Korjuksen kärsiessä jalkakrampeista ja joutuessa jättämään heittoja väliin. Kuudennella kierroksella Železný heitti parhaaksi tuloksekseen 84,12, mutta Korjus onnistui kisan viimeisenä heittäjänä viimeisellään heittämään 84,28 ja voitti kultaa. Maanmies Räty sai pronssia. Samoista kisoista Harri Koskela toi Lapuan Virkiälle hopeaa painista – muun Suomen joutuessa tyytymään kahteen pronssimitaliin.
Olympialaisten jälkeen Korjus ei enää heittänyt Suomen ja Ruotsin ulkopuolella ja lopetti kilpauransa kauteen 1989.
Urheilu-uran jälkeen

Tapio Korjus on koulutukseltaan liikuntatieteiden maisteri. Hän on toiminut Kuortaneen urheiluopiston rehtorina ja Kuortaneen valmennuskeskuksen johtajana. Hän on toiminut myös keihäänheiton valmentajana muun muassa Mikaela Ingbergille ja Mikko Kankaanpäälle.
Korjus nimitettiin 28. kesäkuuta 2007 valtion liikuntaneuvoston puheenjohtajaksi seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Hänet valittiin uudelleen valtion liikuntaneuvoston puheenjohtajaksi vuonna 2015 alkaneella nelivuotiskaudella.
Korjus toimi 2010–2012 Suomen Olympiakomitean huippu-urheilun toimintatavan muutoksen projektiryhmän jäsenenä.
Saavutuksia

olympiakultaa Soul 1988 (keihäänheitto)
Suomen mestari 1987, 1988
kaksi Suomen ennätystä
Parhaat tulokset (nykykeihäällä)

86,50 (1) Lahti 25.8.1988
85,18 (1) Øyestad 16.6.1988
84,38 (1) Hämeenlinna 7.8.1988
84,28 (1) Seoul 25.9.1988
83,36 (1) Pihtipudas 24.7.1988
82,40 (1) Äänekoski 3.9.1989
82,22 (1) Lohja 28.8.1988
81,80 (1) Kouvola 9.7.1989
81,78 (1) Helsinki 4.9.1988
81,76 (1) Tampere 23.8.1988
Parhaat tulokset (vanhalla keihäsmallilla)

89,30 (1) Pihtipudas 21.7.1985
87,24 (1) Mänttä 29.7.1984
86,36 (1) Santiago Compostela 8.9.1984
85,38 (1) Hamina 24.7.1984
84,02 (2) Helsinki 2.9.1984
83,80 (1) Pori 25.5.1985
83,22 (1) Mäntyharju 25.6.1985
82,88 (2) Heinola 18.5.1985
82,82 (1) Konnevesi 14.7.1985
81,76 (2) Vantaa 14.6.1984
Kausien parhaat heitot

1983 81,12 Pihtipudas 24.7. vanha keihäsmalli
1984 87,24 Mänttä 29.7. vanha keihäsmalli
1985 89,30 Pihtipudas 21.7. vanha keihäsmalli
1986 –
1987 79,52 Tukholma 22.8.
1988 86,50 Lahti 25.8.
1989 82,40 Äänekoski 3.9.
Kirjallisuutta

Tapio Korjus: Mitalijahti – Urheilijan tie huipulle (2002)
Aiheesta muualla

Korjuksen kaikki kilpailut
YLE Elävä arkisto: Korjus korjasi keihäskultaa (Arkistoitu – Internet Archive)
YLE Elävä arkisto: Korjus kiskaisi kultaa
Timo Soukola: / Korjus, Tapio (1961–) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  13.10.2004. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| n k  Miesten keihäänheiton olympiavoittajat |
| --- | --- |
 1908: Eric Lemming (tavallinen) - Eric Lemming (vapaa tyyli)  1912: Eric Lemming (yhden käden) - Julius Saaristo (molemmat kädet)  1920: Jonni Myyrä  1924: Jonni Myyrä  1928: Erik Lundqvist  1932: Matti Järvinen  1936: Gerhard Stöck  1948: Tapio Rautavaara  1952: Cyrus Young  1956: Egil Danielsen  1960: Viktor Tsybulenko  1964: Pauli Nevala  1968: Jānis Lūsis  1972: Klaus Wolfermann  1976: Miklós Németh  1980: Dainis Kūla  1984: Arto Härkönen  1988: Tapio Korjus  1992: Jan Železný  1996: Jan Železný  2000: Jan Železný  2004: Andreas Thorkildsen  2008: Andreas Thorkildsen  2012: Keshorn Walcott  2016: Thomas Röhler  2020: Neeraj Chopra  2024: Arshad Nadeem 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  World Athletics  Kansallisbiografia  Tilastopaja 🔒  Biografiasampo
Jönköpingin lääni

| Jönköpingin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Småland ja Länsi-Götanmaa
Maakäräjäkunta:  Jönköpingin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Jönköping
Perustamisvuosi:  1687
Hallinto:  
 – Maaherra:  Minoo Akhtarzand
Pinta-ala:  
 – Maa:  10 437,71 km²
Väkiluku:  337 896
 – Väestötiheys:  32,4 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  F
 – Läänikoodi:  06
 
 Lääninhallituksen sivut 
 Tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jönköpingin läänin kunnat.
Jönköpingin läänin kunnat vuonna 1952. Lääninrajat on muuttunut tämän jälkeen. Hylten maalaiskunta ja Unnarydin maalaiskunta (lukuun ottamatta Bolmsön pitäjää) siirrettiin Hallandin lääniin 1970-luvulla. Tannåkerin pitäjä ja Bolmsön saariosa liitettiin Kronobergin lääniin. Vuonna 1998 Habon kunta ja Mullsjön kunta liitettiin Jönköpingin lääniin Skaraborgin läänin lakkauttamisen yhteydessä.
Lääninhallitus sijaitsee Jönköpingissä Munksjönin järven rannalla.
Jönköpingin lääni (ruots. Jönköpings län) on lääni Vätternin eteläpuolella Smålandissa Etelä-Ruotsissa. Lääniin kuuluu Smålandin maakunnan koilliosa sekä kaksi aiemmin Länsi-Götanmaalla sijainnutta kuntaa (Habo ja Mullsjö). Läänin pääkaupunki on Jönköping. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Jönköpingin läänin vaalipiirin.
Vuonna 2007 läänissä oli 896,83 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,5 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys

Vuonna 1634 perustettiin Jönköpingin ja Kronobergin lääni. Se oli välillä yhtenä kokonaisuutena ja välillä jaettuna kahteen osaan. Vuodesta 1687 on ollut jatkuvasti olemassa nykyinen Jönköpingin lääni ja Kronobergin lääni. 1970-luvun kuntauudistuksissa Jönköpingin läänin rajat muuttuivat hieman läänin lounaisosassa. Lisäksi Jönköpingin kaupungin lähellä sijainneet Habon ja Mullsjön kunnat liitettiin lääniin vuonna 1998, kun Skaraborgin lääni lakkautettiin.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Punaisessa kentässä alimpana sininen aaltokoro, josta kohoaa kolmitorninen varustettu linna, keskimmäinen torni korkein, ikkunat, ovet ja portti mustia, porttiristikko hopeaa, yläpuolella kolme vierekkäin aseteltua kruunua sinisessä palkissa. (Ruotsiksi I rött fält en från en av en vågskura bildad blå stam uppskjutande krenelerad borg av silver med tre krenelerade torn, det mittersta högst, svarta fönster, dörrar och port samt upphissat portgaller av silver och däröver en med tre bjälkvis ordnade kronor av guld belagd blå ginstam.)
Vaakunan pääosan muodostaa Jönköpingin vanha vaakuna ja kolme kruunua edustavat valtiovaltaa lääninhallituksen muodossa. Vaakuna vahvistettiin vuonna 1942. Aikaisemmin oli käytetty muunnosta, jossa kolme kruunua oli sijoiteltu samoin kuin Ruotsin vaakunassa. Smålandissa oli kolme lääniä ja maakuntavaakunan leijona oli jo tullut käyttöön kahden muun läänin vaakunassa, joten Jönköpingin kohdalla leijonaa ei käytetty.
Jönköpingin kaupungin ja sittemmin kunnan vaakuna.
Jönköpingin läänin vaakuna.
Kulttuurimaantiedettä

Jönköpingin lääni on vanhaa kulttuuriseutua, jossa sijaitsee yli 20 000 muinaisjäännöstä. Visingsön saari Vätternissä on yksi Ruotsin monimuotoisimmista kulttuuriympäristöistä. Keskiajalla monet Ruotsin kuninkaat asuivat saarella, josta he johtivat valtakuntaa. Eräitä läänin tunnetuimpia rakennuksia ovat tulitikkumuseo Jönköpingissä, Eksjön kaupungin pohjoisosa, Gripenbergin linna Tranåsin ulkopuolella ja metallitehdas Gnosjössä.
Maisema läänissä on vaihtelevaa, mutta suurimmaksi osaksi metsien peitossa. Maisemaa leimaa sijainti Smålannin ylängöllä. Läänissä on yli 2 300 järveä, ja suurimmat joet ovat Lagan ja Emån. Läänin suurin ja syvin järvi on Vättern, joka ulottuu eteläpäässään Jönköpingiin. Läänin eteläosassa sijaitsee Stora Mossen suoalue, joka on Ruotsin suurin Lapin eteläpuolella. Läänin korkein kohta Tomtabacken on 377 metriä merenpinnan yläpuolella.
Jönköpingin lääniä pidetään usein pienyritys- ja yrittäjälääninä. Niin sanottu Gnosjön henki (ruots. Gnosjöandan) tarkoittaa pyrkimystä löytää perinteisestä poikkeavia ratkaisuja, yhteistyön tekemistä ja ennen kaikkea uskaltamista. Vaikka Gnosjö on antanut tälle ilmiölle nimen, niin Gnosjön henki on tunnusomaista suurelle osalle Jönköpingin lääniä.
Jönköpingin lääni sijaitsee eteläisen Skandinavian keskiosassa. 350 kilometrin säteellä Jönköpingistä asuu 80 % Ruotsin väestöstä ja tällä etäisyydellä ovat myös Skandinavian viisi suurinta kaupunkia Tukholma, Kööpenhamina, Oslo, Göteborg ja Malmö. Keskeisen sijainnin vuoksi läänissä on paljon läpikulkuliikennettä. Suurin liikenneväylä on E4-moottoritie, joka kulkee läänin halki pohjoisesta etelään. Valtatie 40 kulkee Jönköpingin ja Göteborgin välillä ja valtatie 27 kulkee Värnamo ja Gislavedin ohi matkallaan Karlskronasta Göteborgiin. Läänin teillä kulkee paljon raskasta rekkaliikennettä. Monissa läänin taajamissa on rautatieasema ja läänin rautatieverkko on kattavimpia koko maassa. Yhteensä läänissä on 600 kilometriä rautateita. Södra stambanan kulkee läänin läpi ja Nässjö on yksi Ruotsin suurimmista rautateiden risteyspaikoista.
Maantiedettä

Läänin suurimmat taajamat
Maantiedettä > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Jönköpingin läänissä sijaitsi 84 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jönköping | &&&&&&&&&&089396.&&&&0089 396 |
| 2 | Värnamo | &&&&&&&&&&018696.&&&&0018 696 |
| 3 | Nässjö | &&&&&&&&&&016678.&&&&0016 678 |
| 4 | Tranås | &&&&&&&&&&014197.&&&&0014 197 |
| 5 | Vetlanda | &&&&&&&&&&013050.&&&&0013 050 |
| 6 | Gislaved | &&&&&&&&&&010037.&&&&0010 037 |
| 7 | Eksjö | &&&&&&&&&&&09701.&&&&009 701 |
| 8 | Bankeryd | &&&&&&&&&&&08107.&&&&008 107 |
| 9 | Habo | &&&&&&&&&&&06883.&&&&006 883 |
| 10 | Mullsjö* | &&&&&&&&&&&05452.&&&&005 452 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat useampaan kuin yhteen kuntaan.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,4 | 2,4 |
|   | jalostus | 31,0 | 30,4 |
|   | palvelut | 65,6 | 66,1 |
|   | tuntematon | 1,0 | 1,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 164 688 | 162 840 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 101,1 |  |
Politiikka

Jönköpingin lääni on pitkään ollut porvaripuolueiden vahvaa aluetta, vaikka sosiaalidemokraateilla on ollut paljon kannatusta monilla teollisuus- ja rautatiepaikkakunnilla. Porvaripuolueiden kannatuksen uskotaan johtuvan esimerkiksi vahvasta yksityissektorista, suuresta yrittäjien määrästä vapaakirkkojen vahvasta asemasta ja smoolantilaisesta mentaliteetistä, joista seuraa vähäinen tarve yhteiskunnan tuille. Tällä hetkellä porvaripuolueet johtavat kaikkia läänin kuntia lukuun ottamatta rautatiekaupunki Nässjötä, jota johtaa sateenkaarikoalitio. Jönköpingin lääni on myös kristillisdemokraattien vahvin alue Ruotsissa ja puolueella on suurin kannatus Jönköpingin läänin vaalipiirissä. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa Kristillisdemokraatit saivat 13 % äänistä, ja kunnallisvaaleissa ääniosuudet olivat 15 ja 25 %:n välillä.
Valtiopäivävaalit

Jönköpingin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Jönköpingin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 11 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 13 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 26,74 | 3 |
|   | Keskustapuolue | 7,78 | 1 |
|   | Liberaalit | 5,60 | 1 |
|   | Kristillisdemokraatit | 12,85 | 2 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 30,62 | 4 |
|   | Vasemmistopuolue | 4,05 | 0 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 5,28 | 1 |
|   | Ruotsidemokraatit | 6,41 | 1 |
|   | Muut | 0,66 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 13 |
Maakäräjäkunta

Jönköpingin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Jönköpingin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Jönköpingin lääni on jaettu seuraaviin 7 vaalipiiriin:
Habo, Mullsjö och Jönköping väster (13 kiinteää paikkaa)
Jönköping öster (18 kiinteää paikkaa)
Nässjö kommun (6 kiinteää paikkaa)
Aneby, Eksjö och Tranås kommuner (9 kiinteää paikkaa)
Sävsjö och Vetlanda kommuner (10 kiinteää paikkaa)
Vaggeryds och Värnamo kommuner (10 kiinteää paikkaa)
Gislaved och Gnosjö kommuner (8 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 81 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 24,75 | 21 |
|   | Keskustapuolue | 8,87 | 7 |
|   | Liberaalit | 5,44 | 4 |
|   | Kristillisdemokraatit | 13,17 | 11 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 33,78 | 28 |
|   | Vasemmistopuolue | 4,38 | 3 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 4,38 | 3 |
|   | Ruotsidemokraatit | 5,14 | 4 |
|   | Muut | 0,09 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 81 |
Läänin kunnat

Jönköpingin lääniin kuuluu nykyään seuraavat 13 kuntaa:
| Kuntakoodi | Kunta | Keskustaajama | Kunnan väkiluku (31> 12.2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0604 |  Anebyn kunta | Aneby | &&&&&&&&&&&06415.&&&&006 415 |
| 0617 |  Gnosjön kunta | Gnosjö | &&&&&&&&&&&09400.&&&&009 400 |
| 0642 |  Mullsjön kunta | Mullsjö | &&&&&&&&&&&07034.&&&&007 034 |
| 0643 |  Habon kunta | Habo | &&&&&&&&&&010828.&&&&0010 828 |
| 0662 |  Gislavedin kunta | Gislaved | &&&&&&&&&&028868.&&&&0028 868 |
| 0665 |  Vaggerydin kunta | Skillingaryd ja Vaggeryd | &&&&&&&&&&013160.&&&&0013 160 |
| 0680 |  Jönköpingin kunta | Jönköping | &&&&&&&&&0128305.&&&&00128 305 |
| 0682 |  Nässjön kunta | Nässjö | &&&&&&&&&&029367.&&&&0029 367 |
| 0683 |  Värnamon kunta | Värnamo | &&&&&&&&&&032934.&&&&0032 934 |
| 0684 |  Sävsjön kunta | Sävsjö | &&&&&&&&&&010871.&&&&0010 871 |
| 0685 |  Vetlandan kunta | Vetlanda | &&&&&&&&&&026302.&&&&0026 302 |
| 0686 |  Eksjön kunta | Eksjö | &&&&&&&&&&016304.&&&&0016 304 |
| 0687 |  Tranåsin kunta | Tranås | &&&&&&&&&&018108.&&&&0018 108 |