stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jürgen

Jürgen (kreik. Giorgios, "maanviljelijä", engl. George, ruots. Göran ja Jörgen, suom. Jyrki) on saksankielinen miehen etunimi. Saksassa Jürgenin nimipäivää vietetään 23. huhtikuuta. Nimen kantajia on erityisen paljon vanhemmissa sukupolvissa.
Sveitsissä nimestä on käytössä lyhyempi muoto Jürg. Muita muotoja ovat Jorg, Jörg, Jörgen, Jörn, Jürn ja Jurg.
Yrjö, Yrjänä, Jyrki ja Jyri ovat nimen suomalaisia vastineita.
Tunnettuja Jürgeneitä

Jürgen Bartsch (1946–1976), saksalainen sarjamurhaaja
Jürgen Becker (s. 1959), saksalainen näyttelijä ja koomikko
Jürgen Blackmore (s. 1964), saksalais-englantilainen kitaristi
Jürgen Colombo (s. 1949), saksalainen ratapyöräilijä ja olympiavoittaja
Jürgen Creutzmann (s. 1945), saksalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Jürgen Croy (s. 1946), saksalainen jalkapalloilija
Jürgen Damm (s. 1992), meksikolainen jalkapalloilija
Jürgen Fanghänel (s. 1951), saksalainen nyrkkeilijä
Jürgen Farensbach (1551–1602), baltiansaksalainen aatelismies ja sotapäällikkö
Jürgen Gosch (1943–2009), saksalainen teatteriohjaaja
Jürgen Grabowski (1944–2022), jalkapalloilija
Jürgen Haase (s. 1945), saksalainen kestävyysjuoksija
Jürgen Habermas (s. 1929), saksalainen filosofi ja yhteiskuntateoreetikko
Jürgen Hingsen (s. 1958), saksalainen kymmenottelija
Jürgen Hubbert (1939–2021), saksalainen insinööri ja yritysjohtaja
Jürgen Kissner (1942–2019), saksalainen ratapyöräilijä
Jürgen Klinsmann (s. 1964), saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Jürgen Klopp (s. 1967), saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Jürgen Kohler (s. 1965), saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Jürgen Kramny (s. 1971), saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Jürgen Ligi (s. 1959), virolainen poliitikko ja ministeri
Jürgen Locadia (s. 1993), alankomaalainen jalkapalloilija
Jürgen Macho (s. 1977), itävaltalainen jalkapallomaalivahti
Jürgen May (s. 1942), saksalainen keskimatkojen juoksija
Jürgen Melzer (s. 1981), itävaltalainen tennispelaaja
Jürgen Mittelstraß (s. 1936), saksalainen tieteenfilosofi
Jürgen Moltmann (1926–2024), saksalainen teologi
Jürgen Nicolai (1925–2006), saksalainen lintutieteilijä ja kirjailija
Jürgen Nöldner (1941–2002), saksalainen jalkapalloilija
Jürgen Oelke (s. 1940), saksalainen soutaja ja olympiavoittaja
Jürgen Penker (s. 1982), itävaltalainen jääkiekkomaalivahti
Jürgen Plagemann (s. 1936), saksalainen soutaja
Jürgen Pommerenke (s. 1953), saksalainen jalkapalloilija
Jürgen Ponto (1923–1977), saksalainen pankkiiri ja Dresdner Bankin pääjohtaja
Jürgen Prochnow (s. 1941), näyttelijä
Jürgen Roelandts (s. 1985), belgialainen maantiepyöräilijä
Jürgen Rooste (s. 1979), virolainen runoilija
Jürgen Rosenthal (s. 1949), saksalainen rumpali
Jürgen Röber (s. 1953), saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Jürgen Schopp (s. 1946), suomalainen käännöstieteilijä ja yliopiston lehtori
Jürgen Schult (s. 1960), saksalainen kiekonheittäjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari
Jürgen Stark (s. 1948), saksalainen taloustieteilijä, Euroopan keskuspankin entinen pääekonomisti
Jürgen Stroop (1895–1952), saksalainen SS-Gruppenführer ja kenraaliluutnantti
Jürgen Veber (s. 1983), virolainen jalkapallomaalivahti ja taikuri
Jürgen Wiefel (s. 1952), pistooliampuja
Jürgen Zopp (s. 1988), virolainen tennispelaaja
Juraj Kukura

Juraj Kukura vuonna 2011
Juraj Kukura (s. 15. maaliskuuta 1947 Prešov) on slovakialainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjassa Traffik. Kukuralle myönnettiin vuonna 2004 DOSKY-palkinto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juraj Kukura Wikimedia Commonsissa
Järämä

Näkymä linnoituksesta kaakkoon ja etelään.
Järämä on valtatie 21/E8:n varrella Kaaresuvannosta 16 kilometrin päässä Kilpisjärvelle päin Maunun ja Luspan kylien välillä sijaitseva Lapin sodan museoalue. Sen ympäristössä oli osa Operaatio Birkeen kuuluva Sturmbock Stellungia, saksalaisten sodanaikaista puolustuslinjaa.
Puolustusketjun tarkoitus oli suojata Norjan puolella kulkeva Saksan Ruijan-joukkojen ainoa mahdollinen vetäytymistie etelään, Valtakunnantie 50.
Rakennelmat

Linnoitusketju rakennettiin vuosina 1942–1944 pääosin kallioon louhimalla. Karesuvannon asemaa rakensi noin 2 000–3 500 miestä, mukana sotilas- ja työorganisaation Organisation Todtin Skandinavian osaston Einsatzgruppe Wikingin yksiköitä, muun muassa 750 puolalaista rakennusmiestä. Noin puolet työvoimasta, parituhatta henkeä, oli pakkotyöhön määrättyjä neuvostoliittolaisia sotavankeja.
Paikalla on nykyään entistettyjä juoksuhautoja, Pak 40 -panssarintorjuntatykin asema, useita erilaisia korsuja, joista viisi on entisöity, sekä raskaiden aseiden tuliasemapesäkkeitä. Osa korsuista on varustettu saksalaistyylisellä sisustuksella. Entistetyssä osassa on yhteensä 1,2 kilometriä taistelu-, yhdys- ja juoksuhautoja.
Järämä kuuluu yhdessä Sodankylän Tankavaaran Schutzstellungin kanssa Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin..
Museo

Alueen etelälaidalla aivan Kilpisjärventien vieressä on vuonna 1997 valmistunut museo, jonka pysyvän näyttelyn teema on sota-aika Tunturi-Lapissa. Näyttelyssä esitellään Lapin sodan aikaisia tapahtumia ja esineistöä, samoin kuin siviiliväestön evakuointia ja jälleenrakennustyötä. Museon yhteydessä on kahvio.
Kuvia linnoitusalueelta

Opastaulu alueelle
Alueen eteläreunaa
Tykki asemassa
Miehistökorsu
Puolustusvarustuksia
Romahtanut korsu
Korsun sisustusta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sturmbock-Stellung Wikimedia Commonsissa
Järämän kotisivut
Muita kuvia Järämästä (viitattu 2.11.2008)
You Tube, Lätäsenon saksalaiset asemat
Pohjanprikaati Lapin sota, Lätäseno (Arkistoitu – Internet Archive)
K. R. Savolahti

Kaarlo Rudolf Savolahti (vuoteen 1915 Gustafsson; 26. maaliskuuta 1893 Pieksämäki – 3. syyskuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja ulkoasiainhallinnon virkamies.
Savolahti pääsi ylioppilaaksi 1911 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1914 ja maisteriksi 1917. Savolahti oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jäsen 1914–1915 ja Ylioppilaslehden toimittaja 1916. Hän oli sitten Suur-Savo-lehden päätoimittajana 1916–1917. Hän oli vielä Maaseudun Tulevaisuuden toimittajana 1918–1919 ja Keskusosuusliike Hankkijan sihteerinä ja osastopäällikkönä 1919–1920. Savolahti toimi vuoden 1916 eduskuntavaaleissa Nuorsuomalaisen puolueen vaalisihteerinä Mikkelin läänissä.
Savolahti työskenteli vuodesta 1920 Suomen ulkoministeriön palveluksessa. Hän oli ministeriön kaupallisen jaoston ja tietotoimiston päällikkö 1923–1930, kauppapoliittisten asiain osaston päällikkö 1930–1933, kauppasopimusasiain päällikkö 1933–1939, kauppapoliittisen osaston päällikkö 1939–1941 ja neuvotteleva virkamies 1941–1960. Hän sai vuonna 1924 pääkonsulin ja vuonna 1934 erikoislähettilään ja täysivaltaisen ministerin arvonimen.
Kai Haanpää

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 11. helmikuuta 1964 (ikä 60)
Pelipaikka: puolustaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1983–1988 | MuSa | – | (–) |
| 1989–1990 | FC Kuusysi | 22 | (0) |
| 1991–1995 | MuSa | – | (–) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kai Haanpää (s. 11. helmikuuta 1964) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän edusti urallaan Musan Salamaa ja FC Kuusysiä.
Saavutukset

Suomen mestaruus 1989
SM-hopeaa 1990
K. R. Narayanan

| Kocheril Raman Narayanan |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva (2000).
Intian presidentti
 25. heinäkuuta 1997 – 25. heinäkuuta 2002  
Edeltäjä:  Shankar Dayal Sharma
Seuraaja:  A. P. J. Abdul Kalam
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. lokakuuta 1920 Uzhavoor, Kerala, Intia
Kuollut: 9. marraskuuta 2005 (85 vuotta) New Delhi, Intia
Ammatti:  poliitikko
Puoliso:  Usha Narayanan (1951–2005)
Tiedot
Puolue:  Intian kongressipuolue
Uskonto:  hindulaisuus
 Nimikirjoitus
Kocheril Raman Narayanan (malajalamiksi കോച്ചേരിൽ രാമൻ നാരായണൻ, Kōccēril Rāman Nārāyaṇan; 27. lokakuuta 1920 – 9. marraskuuta 2005) oli intialainen poliitikko. Hän oli Intian kymmenes presidentti vuosina 1997–2002. Sitä ennen  Narayanan toimi Intian varapresidenttinä 1992–1997. Hän oli ensimmäinen kastittomiin eli Dalit-ryhmään kuuluva poliitikko, joka pääsi presidentiksi Intiassa.
Jääkiekon I-divisioona 1978–1979

| I-divisioona 1978–1979 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Sarja alkoi:  1. lokakuuta 1978
Sarja päättyi:  4. maaliskuuta 1979
Pistepörssin voittaja:  Veli Merta, FoPS
Ylempi sarjataso:  SM-Liiga
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1977-1978 :  1979-1980 → 
Kaudella 1978–1979 Jääkiekon I-divisioona pelattiin kymmenen joukkueen nelinkertaisena sarjana. Sarjan kaksi parasta etenivät SM-karsintaan kahden SM-liigan heikoimman joukkueen kanssa ja kaksi heikointa joukkuetta joutuivat karsimaan sarjapaikastaan II-divisioonan parhaiden kanssa.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SaiPa | 36 | 25 | 4 | 7 | 218 | 121 | +97 | 54 |
| 2 | FoPS | 36 | 21 | 6 | 9 | 212 | 164 | +48 | 48 |
| 3 | JyP | 36 | 19 | 7 | 10 | 160 | 141 | +19 | 45 |
| 4 | SaPKo | 36 | 19 | 6 | 11 | 183 | 161 | +22 | 44 |
| 5 | Kiekko-67 | 36 | 17 | 4 | 15 | 163 | 158 | +5 | 38 |
| 6 | Jäähonka | 36 | 14 | 4 | 18 | 121 | 126 | -5 | 32 |
| 7 | KooKoo | 36 | 11 | 9 | 16 | 140 | 181 | -41 | 31 |
| 8 | HPK | 36 | 12 | 4 | 20 | 151 | 185 | -34 | 28 |
| 9 | Sport | 36 | 9 | 6 | 21 | 131 | 172 | -41 | 24 |
| 10 | Jukurit | 36 | 5 | 6 | 25 | 127 | 197 | -70 | 16 |
Kaksi parasta SM-liigakarsintaan, kaksi heikointa I-divisioonakarsintaan.
Sarjataulukko > Liigakarsinta

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kärpät | 6 | 5 | 0 | 1 | 47 | 19 | +28 | 10 |
| 2 | KooVee | 6 | 4 | 0 | 2 | 26 | 18 | +8 | 8 |
| 3 | SaiPa | 6 | 3 | 0 | 3 | 22 | 29 | -7 | 6 |
| 4 | FoPS | 6 | 0 | 0 | 6 | 20 | 49 | -29 | 0 |
Kärpät ja KooVee säilyttivät liigapaikkansa.
Sarjataulukko > I-divisioonakarsinta

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sport | 6 | 4 | 0 | 2 | 32 | 17 | +15 | 8 |
| 2 | Jukurit | 6 | 4 | 0 | 2 | 31 | 17 | +14 | 8 |
| 3 | TaWe | 6 | 3 | 0 | 3 | 22 | 36 | -14 | 6 |
| 4 | JoKP | 6 | 1 | 0 | 5 | 20 | 35 | -15 | 2 |
Sport ja Jukurit säilyivät I-divisioonassa.
Jääkiekon I-divisioona 1981–1982

| I-divisioona 1981–1982 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Ylempi sarjataso:  SM-Liiga
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1980-1981 :  1982-1983 → 
Kaudella 1981–1982 Jääkiekon I-divisioona pelattiin kymmenen joukkueen nelinkertaisena sarjana. Sarjan ensimmäiseksi ja toiseksi sijoittuneet etenivät suoraan SM-liigakarsinnan toiselle kierrokselle ja 3.-6. sijoittuneet karsinnan ensimmäiselle kierrokselle. Neljä heikointa joukkuetta pelasivat säilymissarjan, jonka kaksi viimeiseksi sijoittunutta joutuivat karsimaan sarjapaikastaan II-divisioonan parhaiden kanssa.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HPK | 36 | 23 | 7 | 6 | 189 | 125 | +64 | 53 |
| 2 | FoPS | 36 | 21 | 7 | 8 | 207 | 143 | +64 | 49 |
| 3 | Sport | 36 | 21 | 4 | 11 | 180 | 154 | +26 | 46 |
| 4 | JyP HT | 36 | 17 | 5 | 14 | 186 | 132 | +54 | 39 |
| 5 | JoKP | 36 | 16 | 6 | 14 | 160 | 144 | +16 | 38 |
| 6 | SaPKo | 36 | 15 | 5 | 16 | 158 | 170 | -12 | 35 |
| 7 | Koo-Vee | 36 | 12 | 7 | 17 | 158 | 181 | -23 | 31 |
| 8 | Valtit | 36 | 13 | 5 | 18 | 121 | 194 | -73 | 31 |
| 9 | KooKoo | 36 | 9 | 4 | 23 | 113 | 152 | -39 | 22 |
| 10 | Jäähonka | 36 | 5 | 6 | 25 | 128 | 204 | -76 | 16 |
Kaksi parasta SM-liigakarsinnan toiselle kierrokselle, 3.6.-sijoittuneet joukkueet karsinnan ensimmäiselle kierrokselle.
Sarjataulukko > Liigakarsinta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | 1. kierros | 1. kierros | 1. kierros |   |   | 2. kierros | 2. kierros | 2. kierros |   |   | 3. kierros | 3. kierros | 3. kierros |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 10 |  Lukko | 3 |   |
|   |   |   |   |   |   | 2 |  FoPS | 3 |   |   | 2 |  FoPS | 0 |  |
|   | 3 |  Sport | 2 |   |   | 3 |  Sport | 2 |   |   |   |   |   |  |
|   | 6 |  SaPKo | 0 |   |   |   |   |   |   |   | 9 |  Jokerit | 3 |  |
|   |   |   |   |   |   | 1 |  HPK | 0 |   |   | 4 |  JyP HT | 0 |  |
|   | 4 |  JyP HT | 2 |   |   | 4 |  JyP HT | 3 |   |  |  |  |  |  |
|   | 5 |  JoKP | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Jokerit ja Lukko säilyttivät SM-liigapaikkansa.
Sarjataulukko > I-divisioonakarsinta

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KalPa | 6 | 5 | 0 | 1 | 38 | 21 | +17 | 10 |
| 2 | Ketterä | 6 | 3 | 1 | 2 | 31 | 30 | +1 | 7 |
| 3 | Valtit | 6 | 3 | 1 | 2 | 28 | 27 | +1 | 7 |
| 4 | Jäähonka | 6 | 0 | 0 | 6 | 18 | 37 | -19 | 0 |
Ketterä ja Valtit olivat karsintasarjan jälkeen tasapisteissä ja joutuivat pelaamaan uusintaottelun. Ketterä voitti ottelun 2-10.
KalPa ja Ketterä nousivat I-divisioonaan, Valtit ja Jäähonka putosivat sarjasta.
Kai Hagelberg

Hagelberg (vas.) uimakilpailuissa vuonna 1954.
Kai Ragnar Hagelberg (29. heinäkuuta 1935 Helsinki – 23. elokuuta 2024 Helsinki) oli helsinkiläinen poliitikko Kokoomuksen ryhmässä ja kilpauimari.
Hagelberg oli koulutukseltaan rakennusmestari, ja hän työskenteli Kansallis-Osake-Pankin kiinteistöosastolla ennen kuin ryhtyi vuonna 1989 rakennusalan konsultiksi. Hän voitti uinnissa ja vesipallossa suomenmestaruuksia 1950- ja 1960-luvulla.
Hagelberg meni mukaan Helsingin politiikkaan 1973 ja oli mukana kaiken kaikkiaan yli 30 vuotta. Hän istui valtuustossa 20 vuotta. Hän johti kiinteistölautakuntaa 22 vuotta ja oli Helsingin Kokoomuksen puheenjohtaja 2001–2005. Hän johti Suomen Uimaliittoa ja toimi Olympiakomiteassa. Nuorisosäätiön hallituksessa hän oli 20 vuotta. Hän pyrki myös eduskuntaan, mutta jäi kaksi kertaa varasijalle.
Hagelbergille myönnettiin 2009 kunnallisneuvoksen arvonimi.
Hagelberg oli sota-aikana sotalapsena Ruotsissa. Sodan päätyttyä hän palasi Suomeen. Kun hänen äitinsä lähti Amerikkaan, hän jäi Kallioon isoisän hoiviin. Hänen isänsä oli kolminkertainen nyrkkeilyn suomenmestari Ragnar Hagelberg ja isoisä moukarinheittäjä Vilhelm Silius. Kai Hagelbergin isäpuoli oli uinnin 12-kertainen suomenmestari Aarre Paananen.
Hagelberg oli maineeltaan kovanaama. Hän luonnehti itseään vallanhimoiseksi päälliköksi, joka halusi johtaa joukkoja edestä eikä takaa. Hän asui Helsingin Paloheinässä ja osan vuodesta Espanjan Benalmádenassa.
Aiheesta muualla

Rikkinäinen lapsuus ei estänyt Kai Hagelbergiä nousemasta yhteiskunnan tukipylvääksi, Helsingin Sanomat 29.7.2015.
Töölöstä raskaan sarjan urheiluvaikuttajaksi, Uinti-lehti 29.7.2015.
Juustohöylä

Juustohöylä.
Juustohöylä on pieni kotitalouskäyttöön tehty höylä, jolla juustosta saadaan leikatuksi ohuita viipaleita. Nykyaikaisen juustohöylän kehitti vuonna 1925 norjalainen puuseppä Thor Bjørklund.
Kuvaus

Nykyinen juustohöylä koostuu tyypillisesti ohuesta kädensijasta ja lapion muotoisesta päästä: Päässä on halkio, jonka pohjalla on terä.
Erilaisille juustoille on olemassa erilaisia höyliä. Puolilapainen höylä on tarkoitettu pehmeille juustoille, kuten kermajuustoille. Pitkälapaiset höylät on tarkoitettu koville, pitkään kypsytetyille juustoille. Joidenkin juustohöylien päässä on piikit, joiden avulla juustosiivun voi nostaa leivän päälle. Lisäksi on olemassa esimerkiksi raastehöyliä.
Historia

Jonkinlaisia juustohöyliä on saattanut olla yhtä kauan kuin juustoakin. Roomasta on esimerkiksi löytynyt ajanlaskun alun ajan tienoilta peräisin oleva kupariesine, jossa on jäämiä juustosta. Nykyaikaisen juustohöylän kehitti kuitenkin norjalainen huonekalupuuseppä Thor Bjørklund vuonna 1925. Bjørklund halusi kehittää työkalun, jolla kovakin juusto olisi helposti leikattavissa tasapaksuiksi viipaleiksi, mikä oli vaikeaa veistä käyttäen. Työkalun innoittaja oli tavallinen höylä. Juustohöylän valmistus aloitettiin Lillehammerin tehtaalla vuonna 1927. Suomessa juustohöyliä on löytynyt Hackmanin tuotevalikoimasta ainakin vuodesta 1939 lähtien. Bjørklund kuoli vuonna 1975 ja suurin osa nykyisin markkinoilla olevista juustohöylistä pohjautuu hänen keksimälleen alkuperäiselle juustohöylälle.
Vertauskuvana

Juustohöylä-sanaa käytetään yleisesti myös talouspoliittisessa keskustelussa. ”Juustohöylällä leikkaaminen” tarkoittaa julkisen talouden leikkaustoimia, jotka ovat kohdistamattomia. Toisin sanoen säästöjä haetaan leikkaamalla eri kohteista saman verran.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juustohöylä Wikimedia Commonsissa
Juustohöylän käyttöä havainnollistava video.
Jääkiekon I-divisioona 1980–1981

| I-divisioona 1980–1981 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Sarja alkoi:  28. syyskuuta 1980
Sarja päättyi:  17. helmikuuta 1981
Pistepörssin voittaja:  Jouni Rinne, HPK
Ylempi sarjataso:  SM-Liiga
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1979-1980 :  1981-1982 → 
Kaudella 1980–1981 Jääkiekon I-divisioona pelattiin kymmenen joukkueen nelinkertaisena sarjana. Sarjan kaksi parasta etenivät SM-karsintaan kahden SM-liigan heikoimman joukkueen kanssa ja kaksi heikointa joukkuetta joutuivat karsimaan sarjapaikastaan II-divisioonan parhaiden kanssa.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HPK | 36 | 27 | 2 | 7 | 294 | 128 | +166 | 56 |
| 2 | KooVee | 36 | 23 | 1 | 12 | 211 | 151 | +60 | 47 |
| 3 | JyP | 36 | 18 | 8 | 10 | 172 | 141 | +31 | 44 |
| 4 | SaPKo | 36 | 18 | 6 | 12 | 213 | 158 | +55 | 42 |
| 5 | Sport | 36 | 19 | 3 | 14 | 177 | 160 | +17 | 41 |
| 6 | KooKoo | 36 | 12 | 8 | 16 | 141 | 168 | -27 | 32 |
| 7 | FoPS | 36 | 14 | 3 | 19 | 141 | 184 | -43 | 31 |
| 8 | Jäähonka | 36 | 12 | 1 | 23 | 111 | 209 | -98 | 25 |
| 9 | Valtit | 36 | 11 | 2 | 23 | 127 | 202 | -75 | 24 |
| 10 | JoKP | 36 | 7 | 4 | 25 | 123 | 209 | -86 | 18 |
Kaksi parasta SM-liigakarsintaan, kaksi heikointa I-divisioonakarsintaan.
Sarjataulukko > Liigakarsinta

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jokerit | 6 | 5 | 0 | 1 | 48 | 13 | +35 | 10 |
| 2 | Lukko | 6 | 5 | 0 | 1 | 27 | 27 | 0 | 10 |
| 3 | HPK | 6 | 2 | 0 | 4 | 22 | 29 | -7 | 4 |
| 4 | KooVee | 6 | 0 | 0 | 6 | 15 | 43 | -28 | 0 |
Jokerit ja Lukko säilyivät SM-liigassa.
Sarjataulukko > I-divisioonakarsinta

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | JoKP | 6 | 5 | 0 | 1 | 33 | 25 | +8 | 10 |
| 2 | Valtit | 6 | 3 | 0 | 3 | 29 | 24 | +5 | 6 |
| 3 | TaWe | 6 | 2 | 0 | 4 | 22 | 28 | -6 | 4 |
| 4 | KalPa | 6 | 2 | 0 | 4 | 24 | 31 | -7 | 4 |
JoKP ja Valtit säilyivät I-divisioonassa.
Kadenssi (pyöräily)

Sigma Sport BC 1606L -ajotietokone, joka näyttää pyöräilijän nykyistä kadenssia
Kadenssi eli poljinnopeus on pyöräilytermi, jolla tarkoitetaan kampiakselin (eli polkimien) kierroslukua minuuttia kohden.
Pyöräilijöillä on usein heille itselleen parhaiten sopiva kadenssialue. Vaihdepyörissä haluttu kadenssi pystytään pitämään yllä eri nopeuksilla vaihteiden avulla. Harvemmin pyöräilevien kadenssi pysyttelee yleisesti 60–80 kierroksen välillä minuuttia kohden. Aktiiviharrastajan ja ammattilaisten kadenssi taas vaihtelee 70–120 kierroksen välillä minuuttia kohden ajajan mieltymysten ja maaston mukaan. Ammattilaiset käyttävät yleisesti huonommassa maastossa ja pitkissä ylämäissä alhaisempaa kadenssia kuin tasaisella tiellä ajettaessa
Kadenssia voidaan mitata pyöräilyyn tarkoitetuilla ajotietokoneilla, jotka ovat usein kiinnitettynä polkupyörän ohjaustankoon.
Juoni (geologia)

Raitainen gneissi, jossa graniitti-ortogneissijuoni.
Diabaasijuonteita gneississä Yttre Ursholmenissa Kosterhavetin kansallispuistossa.
Intruusio (vaaleanpunainen montsoniitti) risteää (osittain juonena) vahvasti metamorfoituneen musta-valko-raitaisen isäntäkiven kanssa (kambrikautista karbonaattikiveä) lähellä Notch Peakia, Utahissa.
Juoni on geologiassa laattamainen intruusio, ja se tarkoittaa mitä tahansa geologista muodostumaa, joka leikkaa diskordantisti
tasaisen sivukivimuodostuman, kuten kerrostuman tai foliaation
massiivisen kivimuodostelman, kuten magmaattisen intruusion tai suoladiapiirin.
Juonet voivat siksi olla alkuperältään intrusiivisia tai sedimenttisiä.
Magmaattiset juonet

Intrusiivinen juoni on magmakivimuodostelma, jolla on korkea muotosuhde (engl. aspect ratio), mikä tarkoittaa sitä, että sen paksuus on huomattavasti pienempi kuin loput kaksi ulottuvuutta. Juoni voi olla alle senttimetristä aina useita metrejä paksu, kun taas lateraaliset mitat (eli pituus ja leveys) voivat olla useita kilometrejä. Juoni on intruusio avautuvaan halkovaan lustaan eli rakoon, ja se työntää pois tieltään aikaisemmat kivikerrokset ja -muodostumat, mikä viittaa siihen, että juoni on aina nuorempi kuin kivi, jonka sisässä se on. Juonet syntyvät yleensä jyrkässä tai pystysuorassa kulmassa, mutta myöhemmät tektoniset liikkeet voivat kääntää niiden juonen halkomien kerrostumien järjestyksen. Tällöin juonesta voi tulla horisontaalinen. Lähes horisontaalisia, kerrostumien mukaisia eli yhtenäisiä intruusioita kutsutaan kerrosmyötäisiksi juoniksi.
Toisinaan juonet esiintyvät ryhmissä, jotka saattavat koostua muutamista aina satoihin juoniin, jotka ovat syntyneet jotakuinkin samanaikaisesti yhdessä intrusiivisessä tapahtumassa. Maailman suurin juoniparvi on Mackenzien juoniparvi Luoteisterritorioissa Kanadassa. Juonet muodostuvat usein säteittäisinä tai samankeskisinä parvina plutonisten intruusioiden, vulkaanisten kaulojen tai vulkaanisten kartioiden purkautumisaukkojen ympärille. Viimeksi mainittuja kutsutaan rengasjuoniksi (engl. ring dike).
Juonten koostumus vaihtelee, ja niiden rakenne voi vaihdella diabaasisesta tai basalttisesta graniittiseen tai ryoliittiseen, mutta maailmanlaajuisesti basalttikoostumus on yleisin, mikä ilmentää, kuinka valtavat määrät maan vaipasta peräisin olevaa magmaa on noussut halkeilleen litosfäärin lävitse koko Maan historian ajan. Pegmatiittijuonet ovat erittäin karkeakiteisiä graniittikiviä, jotka usein yhdistetään myöhäisen vaiheen graniitti-intruusioihin ja metamorfiseen segregaatioon. Apliittijuonet ovat rakenteeltaan hienojyväisiä tai sokerisia graniitti-intruusioita.
Sedimenttiset juonet

Sedimenttinen juoni eli klastinen juoni on pystysuora sedimenttikivimuodostuma, joka kulkee muiden kivikerrosten poikki. Se voi muodostua kahdella tapaa:
Kun ohut, ei vielä lujittunut sedimentti koostuu vuorottelevista karkeajyväisistä ja läpäisemättömistä savikerroksista, karkeampien kerroksien sisällä hydrostaattinen paine saattaa nousta kriittiseksi litostaattisen paineen vuoksi. Hydrostaattisen paineen takia sedimentti läpäisee ylemmät kerrokset ja muodostaa juonen.
Kun maaperä on ikiroudassa, niin pohjavesi on umpijäässä. Kun tällaiseen kiveen syntyy halkeamia, niin yläpuoliset sedimentit saattavat pudota halkeamaan ja täyttää sen, jolloin syntyy sedimenttinen juoni.
Klastinen juoni (muistilehtiöstä vasemmalla) Chinlen muodostumissa Canyonlands kansallispuistossa Utahissa.
Magmaattisia säteisiä juonia Coloradossa, West Spanish Peakillä