stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jaakko kulta
Sanoitukset

Ranskalaiset sanoitukset:
Frère Jacques, frère Jacques,

Dormez-vous? Dormez-vous?

Sonnez les matines! Sonnez les matines!

Ding, dang, dong. Ding, dang, dong.
Suomeksi kappale lauletaan yleensä näin:
Jaakko kulta, Jaakko kulta!
Herää jo! Herää jo!

Kellojasi soita! Kellojasi soita!

Pium paum poum, pium paum poum!
Suora käännös ranskasta:
Veli Jacques, Veli Jacques,
Nukutteko te? Nukutteko te?

Soittakaa aamukelloja! Soittakaa aamukelloja!

Ding, dang, dong. Ding, dang, dong.
Laulun esiintyminen eri yhteyksissä

Gustav Mahlerin ensimmäisessä sinfoniassa, kolmannessa osassa, käytetään kappaleen melodiaa mollissa.
Ranskalainen viihdyttäjä, Le Pétomane, esitti kappaleesta omanlaisensa version 1800-luvulla.
Itä-Aasiassa, kuten Kiinassa ja Vietnamissa, käytetään melodiaa laajalti eri sanoituksilla. Lapset tekevät lauluun omia sanoituksiaan. Tiananmenin aukion protestoijat vuonna 1989 esittivät poliittisia iskulauseita laulun melodiaa käyttäen. Melodiaa on käytetty myös Kiinan kommunistien omissa lauluissa.
Harrison ja Lennon laulavat kappaletta Beatlesin kappaleen "Paperback Writer" taustalla.
Beach Boysin "Surf's Up" viittaa laulun englanninkielisiin sanoihin.
Jerusalem-niminen tietokonevirus käyttää laulua joissakin versioissaan soittaen sitä silloin, kun on perjantai 13. päivä.
Jalo ihminen

Jalo ihminen (junzi, ”herrasmies”) on kungfutselaisuudessa esiintyvä termi, jolla tarkoitetaan kungfutselaisuuden ihannetta. Jalo ihminen ilmentää kaikissa toimissaan moraalisia hyveitä, eli on oikeamielinen, vastavuoroinen, inhimillinen, sekä luonteeltaan jalostunut. Filosofi Kungfutsen mukaan jalot ihmiset ymmärtävät, mitä on oikeamielisyys, mutta niin sanotut ”pienet ihmiset” (xiaoren) ymmärtävät vain hyödyn.
Kungfutselaisuuden mukaan jalo ihminen pyrkii kohti elämän korkeinta päämäärää – itsensä jalostamista ja yhteiskunnan kehittämistä sen jäsenenä. Kaikki oleminen on vuorovaikutusta, eikä ihminen voi olla irrallaan luonnosta tai jumalasta. Tämän vuoksi pelkkä oman edun (= oman pelastuksen) tavoitteleminen ei ole merkityksellistä, eikä kungfutselaisuus siksi arvosta muiden uskontojen syrjään vetäytyviä erakoita, kuten munkkeja ja nunnia, eikä siksi pidä näitä jaloina ihmisinä.
Kungfutsen tiedetään kuvailleen jaloa ihmistä muun muassa seuraavilla sanoilla: ”Jalo ihminen oivaltaa oikean, yksinkertainen ymmärtää mikä on edullista.” ”Jalo ihminen asettaa vaatimuksia itselleen, yksinkertainen vaatii muilta.”
Iso Vuohi

| Iso Vuohi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°19′55″N, 26°16′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Nuhjakkaan 
Järvinumero:  14.172.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,6 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,61 km  
Pinta-ala:  1,449 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Vuohi 
Iso Vuohi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Vanhakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,6 metriä mpy.
Jaakko ja jättipersikka

| Jaakko ja jättipersikka> James and the Giant Peach.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Roald Dahl
Kuvittaja:  Quentin Blake
Kansitaiteilija:  Quentin Blake
Kieli:  englanti
Genre:  lastenkirjallisuus
Julkaistu:  1961
Suomennos
Suomentaja:  Kimmo Pietiläinen
Kuvittaja:  Quentin Blake
Kustantaja:  Art House
Julkaistu:  1995
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  160
ISBN:  951-884-170-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Jaakko ja jättipersikka (engl. James and the Giant Peach) on Roald Dahlin kirjoittama lastenkirja vuodelta 1961. Kirjasta on tehty animaatioelokuva James ja jättipersikka vuonna 1996.
Juoni

Kirja kertoo pojasta nimeltä Jaakko, jonka vanhemmat sarvikuono syö. Hän joutuu asumaan vuorelle kahden tätinsä, Äkämä-tädin ja Äimä-tädin, kanssa. Tädit kohtelevat Jaakkoa kuin elukkaa. Eräänä päivänä vanha mies tuo Jaakolle vihreitä pikkuasioita ja kertoo, että jos hän valmistaisi ne oikein, hän saisi ikuisen onnen. Ne kuitenkin kaatuvat ja imeytyvät persikkapuun juuriin, ja sitten alkaa tapahtua kummia.
Aiheesta muualla

Sari Peltoniemi: Jaakko ja jättipersikka (Arkistoitu – Internet Archive). Kalaksikukko 1.3.2001.
Ingigerdin hautakivi

Maarian kirkko lounaasta, 2009
Ingigerdin hautakivi Maarian kirkon sakaristossa Turussa on luultavasti Suomen vanhin hautapaasi, johon on hakattu tekstiä. Ylöspäin levenevän hautakiven keskellä ovat isot kirjaimet IHC. Ne ovat lyhennys sanoista IHESUS CHRISTUS. Kiveä kiertää nauhana latinankielinen kirjoitus:
ANNO DOMINI : MILLESIMO : DUOCENTESIMO : XV/C OBIIT : INGIGERDIS . UXOR . Q°ONDA . PET . REQ'ESCAT IN PACE.
Käännettynä teksti kuuluu: "Herran vuonna 1215 [vai 1290?]  kuoli Ingigerdis, aikaisemmin Pietarin vaimo. Levätköön rauhassa".
Historia

On arveltu, että hautakivi oli alun perin Koroisten nyt jo kadonneessa kirkossa Aurajoen rannalla, mistä se olisi siirretty Räntämäelle Maarian kirkkoon vajaan kilometrin päähän.  Markus Hiekkanen pitää kuitenkin varmana, että Ingigerdin hauta on tehty aikanaan samalla paikalla sijainneen Maarian pitäjän ensimmäisen tai toisen puukirkon alle. Maarian kivikirkko tosin on muurattu vasta vuoden 1440 jälkeen, mutta alueen kaivauksissa on löydetty 1300-luvun alkupuolen rahoja. Niiden takia on uskottavaa, että jokin varhaisemmista puukirkoista on sijainnut samalla paikalla.
Ingigerdin kivi oli Maarian kirkon sakariston lattiakivenä vuoteen 1819 asti, jolloin se siirrettiin kirkon pääoven kynnyskiveksi. Tässä tehtävässä se sai olla vuoteen 1893 saakka, jolloin se palautettiin sakaristoon. Käyttö kynnyskivenä kulutti piirtokirjoituksen niin, ettei sitä enää voi lukea. Teksti tunnetaan kuitenkin yhdestä 1600-luvun, kahdesta 1700-luvun ja yhdestä 1800-luvun kuvauksesta.
Historia > Hautakiven ikä

Kysymyksiä on herättänyt, pitääkö kiven vuosiluku ymmärtää vuodeksi 1215 (=XV) vai vuodeksi 1290 (=XC). Vertailussa on päädytty vuoteen 1290. Hautakiven tyyppiä vastaava kivi 1200-luvun lopulta on tuomiokirkossa Gotlannin Visbyssä. Vastaavalla reunakirjoituksella varustettuja hautakiviä ei tunneta Ruotsista ennen vuotta 1300. Lisäksi keskuskuvio IHC ilmestyy hautakiviin vasta 1200-luvun lopussa. Sanat ANNO DOMINI tavataan ensimmäisen kerran vuonna 1289 Gotlannissa. Näillä perusteilla on päätelty, että kivi on hakattu Gotlannissa 1200-luvun lopulla.
Historia > Ingigerdin henkilö

Ingigerdin hautakivi on  satojen vuosien ajan  herättänyt kiinnostusta. Daniel Juslenius (1676–1752) on merkinnyt muistiin kansantarinan, jonka mukaan Maarian kirkon rakennutti kristityksi kääntynyt ylhäisönainen Inkeri. Tarina on nähtävästi syntynyt kyseisen hautakiven piirtokirjoituksen pohjalta. Kiven tietojen perusteella Ingigerd oli varakkaan miehen puoliso tai äiti, sillä kiven ostaminen ja kuljettaminen Gotlannista on maksanut paljon. Kirjoitus "UXOR QUONDAM PETRI" voidaan ymmärtää niin, että Ingigerdin puoliso Pietari kuoli ennen häntä.
Ingigerd on yksi vanhimmista tunnetuista suomalaisista, Räntämäellä asunut rikas nainen, kansantarinan Inkeri, joka kääntyi kristinuskoon ja rakennutti kirkon. Turun Räntämäessä on hänen mukaansa nimettyjä paikkoja: Ingegerdinpuisto, Ingegerdinkenttä, Ingegerdinpolku ja Ingegerdinaukio.
Jari Haverinen

Jari Haverinen (s. 22. tammikuuta 1972 Kuhmo) on entinen kajaanilainen pikajuoksija. Tietotekniikan insinööriksi vuonna 1997 valmistunut Haverinen työskentelee nykyisin ohjelmistosuunnittelijana.
Haverinen kuului Suomen kärkitason pikajuoksijoihin 1990-luvun alussa. Hän juoksi 18-vuotiaiden Suomen ennätyksen 10,66 vuonna 1990 sekä kaksi Kalevan kisojen pronssia sadalla metrillä vuosina 1990 ja 1993. Ennätykseksi jäi vuonna 1994 juostu 10,54.
Haverinen valmentaa tytärtään Annika Haverista, joka on muun muassa edustanut Suomea alle 20-vuotiden EM-kilpailuissa..
Aiheesta muualla

https://www.junglerace.net/
Janette Vänttinen

Nina Janette Isabel Vänttinen (s. 7. maaliskuuta 2002 Porvoo) on suomalainen estejuoksija. Hän on vuodesta 2021 lähtien edustanut Helsingin Kisa-Veikkoja ja hänen valmentajanaan on niin ikään vuodesta 2021 alkaen toiminut Markku Rimpiläinen.
Kalevan kisoista Vänttinen on saavuttanut hopeaa 3 000 metrin estejuoksusta vuosina 2022 ja 2024 ja pronssia 2023. Hän edusti Suomea alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Espoossa 2023. Estejuoksun karsinnassa Vänttisen lopullinen sijoitus oli 18., mikä ei riittänyt finaalipaikkaan.
Ennätyksikseen ulkoradoilla Vänttinen on juossut 800 metrillä 2.20,15 (2020), 1 500 metrillä 4.30,16 (2024), 3 000 metrillä 9.31,57 (2024), 3 000 metrin esteissä 10.07,15 (2024) ja 5 000 metrillä 16.20,63 (2024).
Jari Hanska

Jari Hanska (s. 29. huhtikuuta 1983 Porvoo) on suomalainen käsikirjoittaja, toimittaja ja näyttelijä. Hän on työskennellyt lokakuusta 2021 Iltalehden politiikan ja talouden toimittajana.
Hanska on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri Helsingin yliopistosta pääaineenaan poliittinen historia. Hän toiminut Viestintätoimisto Pohjoisrannassa ja Voima-lehden määräaikaisena vastaavana päätoimittajana. Hän on kirjoittanut myös Suomen Kuvalehteen, Seuraan ja Imageen. Hanska on käsikirjoittanut Ryhmäteatteriin Eduskunta-trilogian Susanna Kuparisen kanssa.
Lokakuussa 2015 valtiovarainministeriön viestintäjohtaja Liinu Lehto kielsi freelancetoimittajana työskennelleeltä Hanskalta pääsyn ministeriön järjestämään hallintarekisteriä koskevaan tilaisuuteen. Taustalla oli se, että Hanska oli siteerannut Eduskunta I -näytelmässä valtiovarainministeriön virkamiehiä. Julkisen sanan neuvoston puheenjohtaja Risto Uimosen mukaan perusteet kiellolle eivät olleet asiallisia, sillä näytelmiin ei sovelleta journalistin ohjeita. Hän totesi kuitenkin, että tiedotustilaisuuksien järjestäjillä on oikeus valikoida, keitä he niihin kutsuvat ja päästävät. Kielto sai julkisuutta ja päätös peruttiin myöhemmin. Hanska kanteli asiasta oikeusasiamiehelle, jonka mukaan viestintäjohtaja käyttäytyi sopimattomasti leimatessaan Hanskan toiminnan journalistin ohjeiden vastaiseksi.
Aiheesta muualla

Jari Hanska Twitterissä
Tekijänä: Jari Hanska Yle Areena. 13.10.2014.
Jari Hedman

Jari Hedman (s. 5. elokuuta 1960) on suomalainen tennisvalmentaja ja -selostaja. Hedman on MTV Sportin pääselostaja tenniksessä. Hänen isänsä oli tenniksenpelaaja, tennisvalmentaja ja tenniskoulun pitäjä Heikki Hedman.
Hedman pelasi itse aktiivisesti kilpaa juniorina, mutta ei menestynyt niin hyvin että olisi ryhtynyt ammattilaiseksi. Hän päätti lähteä mukaan tennisvalmennukseen ja suorittamaan valmennustutkintoja niin Suomessa kuin ulkomailla. Tennistä hän on opettanut vuodesta 1976 alkaen. Hän veti kaksi vuotta perheensä omistamaa hotellia ja tenniskursseja Lohjansaaressa.
Hedman toimi sen jälkeen 1980- ja 1990-luvuilla seitsemän vuotta Veli Paloheimon henkilökohtaisena valmentajana ATP-kiertueella ja vuoden myös Aki Rahusen valmentajana. Palattuaan takaisin Suomeen Hedman toimi kolme vuotta myös Suomen Davis Cup -joukkueen kapteenina.
Hedman pelasi kahdeksan vuotta myös amerikkalaista jalkapalloa Helsinki Roosters -joukkueessa ja oli mukana voittamassa viittä Suomen mestaruutta sekä seurajoukkueiden Eurobowl-mestaruutta.
Tenniksen selostamisen Hedman aloitti vuonna 1990 Eurosportilla, selostaen ensin 14 vuotta Tukholmasta käsin ja hän selosti Suomesta MTV3 Total Sport -kanaville. Vuonna 2019 hän lopetti selostajana C More -kanavalla.
Yksityiselämä

Hedmanilla on kolme aikuista tytärtä avioliitosta lentoemäntä Kati Kaivannon (s. 1956) kanssa ja kaksi aikuista tytärtä avioliitosta 1995—2012 malli ja hammashoitaja Anne Hedmanin (s. 1963) kanssa. Anne Hedmanilla on aikaisemmasta avioliitostaan jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja Kai Suikkasen kanssa tytär ja poika.
Iso Vuohijärvi

| Iso Vuohijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°31′59″N, 25°05′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  Vuohioja Nalkinojaan, joka laskee Isoon Tevajärveen
Järvinumero:  14.221.1.038
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,3 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,625 km  
Pinta-ala:  1,736 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Vuohijärvi 
Iso Vuohijärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat pääosin soistunutta metsämaata. Vaikka itse järvi ei kuulu luonnonsuojelualueeseen, ovat sen rannat lähes kokonaan luonnonsuojelualuetta. Ainoastaan pohjoisimmat rannat eivät kuulu luonnonsuojelualueeseen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,3 metriä mpy. Siihen johtaa neljä ojaa, joista yksi tulee Vähästä Vuohijärvestä. Iso Vuohijärvi laskee sen pohjoispäästä lähtevää Vuohiojaa pitkin Nalkinojaan, joka puolestaan laskee Isoon Tevajärveen. Ison Vuohijärven ja Ison Tevajärven välinen pudotus on 37,5 metriä.
Jigjidyn Munhbat

| Mitalit> Maa:   Mongolia.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Mongolia.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Mongolia.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Mongolia> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | México 1968 | 87 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | New Delhi 1967 | 87kg |  |
Jigjidyn Munhbat (1. kesäkuuta 1941 – 9. huhtikuuta 2018) oli mongolialainen vapaapainija.
Toledon MM-kisoissa 1966 Munhbat sijoittui 87 kilogramman painoluokassa neljänneksi. Vuotta myöhemmin New Delhin MM-kisoissa hän saavutti pronssia. 1968 Mexico Cityn olympialaisissa Munhbat saavutti hopeaa kärsittyään loppuottelussa tappion neuvostoliittolaiselle Boris Gurevitšille. 1969 Mar del Platan MM-kisoissa Munhbat oli 90 kilogramman painoluokassa viides ja 1970 Edmontonissa neljäs.
Munhbatin poika Hakuhō Shō (oikealta nimeltään Munhbatyn Davaajargal) on menestynyt sumopainijana.
Ile Jokinen (näyttelijä-muusikko)

Ilkka ”Ile” Jokinen (s. 6. lokakuuta 1961 Hämeenkyrö) on suomalainen näyttelijä, muusikko, käsikirjoittaja ja ohjaaja. Jokinen on esiintynyt erilaisissa mainoksissa, teatterissa, TV-ohjelmissa ja elokuvissa. Jokisen tunnetuin teos on Ylen radioteatterille 1995 kirjoittama  Tulitikkuja palauttamassa. Jokinen ohjasi sovitti ja ohjasi kuunnelman vuonna 2011 Keurusselän kesäteatterille. Jokinen esiintyi vuonna 1989 etelänmiehen roolissa hyttysmyrkkymainoksessa. 1990-luvulla Jokinen esitti eri rooleja Radiomafian Cafe Veijon Baari -ohjelmassa nimellä "Ile Etelänmies".
2000-luvun alussa Jokinen teki TVT-Tampere-kanavalla esitettyä Ile Jokinen -show -ohjelmaa, Radio Suomipopille huumoriohjelmia vuosina 2002 ja 2003 sekä vuonna 2011 Sivistysradio. -ohjelmaa Järviradioon. Jokinen tekee myös musiikkia ja hänen tunnettuja kappaleitaan ovat Corollalla isketty nainen ja Turhia haaveita. Musiikista julkaistiin vuonna 2001 levy Ile Jokinen.  Jokinen on lisäksi kehittänyt monopolintyyppisen Kapakkakierros-lautapelin ja kirjoittanut kirjan Tähden pohjan alla täällä.
Tuotanto > Diskografia

Ile Etelänmies - Hampurilainen ... rahalla (1993)
Ile jokinen - Aamuksi kotiin 1995
Ile Etelänmies - Ei yhtään laulukilpailu voittoa 1961 - 2000
Ile Jokinen (2001)
Tuulipukuiltamat (2017)
Tuotanto > Diskografia > Singlet

Anja tule takaisin 1994
Pikku Markon joulumaa 1997
Ei peruta häitä 2006
Turha uni 2008
Kaljamummo 2014 Youtube levitys
Tampereen nainen 2020
Mitään sinua ei ole 2020
Asfalttiruusu 2020
Mitä baarista käteen jää 2020
Viidakon Hulda 2020
Tuotanto > Näytelmät

Hyvää huomenta isä (1992)
Katariinan kammarissa (1992)
Tulitikkuja palauttamassa (1995)
Sotaa säkissä (1995)
Laulujen lunnaat (2000)
Tuotanto > Lautapelit

Kapakkakierros
Aiheesta muualla

Ile Jokisen kotisivut
Ilkka Jokisen sävellystuotanto Finna-tietopalvelussa
Ilkka Jokisen sanoitustuotanto Finna-tietopalvelussa
Irti kuvasta

| Meeri Koutaniemi: Irti Kuvasta |
| --- | --- |
Tyyli:  dokumentti, keskusteluohjelma
Alkuperäiskieli:  suomi
Julkaistu:  2021
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuottaja(t):  Phuong Chu Suominen
Ohjaaja(t):  Otso Tiainen
Käsikirjoittaja(t):  Otso Tiainen, Meeri Koutaniemi
Irti kuvasta on suomalainen TV-sarja, jossa taiteilija Meeri Koutaniemi esittelee ja haastattelee suomalaisia taiteilijoita.Jokaisessa jaksossa Koutaniemi myös ottaa haastateltavasta muotokuvan. Sarjan on kirjoittanut Otso Tiainen ja Meeri koutaniemi.
Jaksot

| Jakso | Jakson nimi | Vieras |
| --- | --- | --- |
| 1 | Papit ja pirut huussin seiniltä museoihin | Juhana Moisander |
| 2 | Mies joka rakensi itselleen saaren | Antti Laitinen |
| 3 | Muistijälkiä sarjakuvan ruuduilla | Juliana Hyrri |
| 4 | Robottimummoja ja romuttamon aarteita | Teija ja Pekka Isorättyä |
| 5 | Miljoonia vuosia vanhat löytölapset | Anne Koskinen |
| 6 | Häpeä on hyvä opettaja, romahdus vielä parempi | Henry Wuorila-Stenberg |
| 7 | Villieläimet irti betonilähiöissä | Jussi TwoSeven |
| 8 | Kieli jota vieras ei ymmärrä | Outi Pieski |
| Jakso | Jakson nimi | Vieras |
| --- | --- | --- |
| 1 | Katkeruus tappaa luovuuden | Miina Äkkijyrkkä |
| 2 | Ylläni näen mustan pilven | Stefan Bremer |
| 3 | Kolmen kirjaimen salakuljetus galleriaan | EGS |
| 4 | Sanoista vapaa taidekokemus? | Anna Tuori |
| 5 | Miten kuolema kunnioittaa elämää? | Toni R. Toivonen |
| 6 | Parhaat ideat syntyvät epäonnistumisesta. | Kaisaleena Halinen |
| 7 | Mitä antiikin myytit kertovat tulevaisuudesta? | Björn Weckstöm |
| 8 | Ystäväni, nuo värikkäät kummajaiset | Jasmin Anoschkin |
Aiheesta muualla

Meeri Koutaniemi: Irti kuvasta Yle Areenassa
Jake’s Blues Band

Jake’s Blues Band (JBB) on vuonna 1992 perustettu toijalalainen bluesrocktrio. Yhtye soittaa sekä omia että Jimi Hendrixin ja Stevie Ray Vaughanin kappaleita.
Kokoonpano

Jake Yrölä (kitara ja laulu)
Timo "Hepe" Salo (basso ja taustalaulu)
Juha Yrölä (rummut ja taustalaulu)
Tuotanto

Yhtye on julkaissut seitsemän albumia, joista viimeisin on nimeltään Studiolive 2017, ja DVD:n sekä Maria Hännisen kanssa singlen ”Frozen” (feat. Ken Hensley&Hannu Leiden) .
Aiheesta muualla

Jakesbluesband.com
Iver Horrem

| Iver Horrem |
| --- | --- |
 Horrem vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. tammikuuta 1977 (ikä 47) Aukra, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Iver Horrem (s. 1. tammikuuta 1977 Aukra) on norjalainen uransa päättänyt lento- ja rantalentopalloilija. Hän aloitti Aukran paikallisessa lentopallojoukkueessa vuonna 1993 ja eteni useiden seurojen kautta Kristiansundin joukkueessa pääsarjatasolle vuonna 1999. Horrem edusti Norjaa rantalentopallossa Ateenan kesäolympialaisissa Bjørn Maaseiden kanssa sijoittuen 19. sijalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iver Horrem Wikimedia Commonsissa
Iver Fossum

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Iver Tobias Rørvik Fossum
Syntymäaika: 15. heinäkuuta 1996 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Drammen, Norja
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 180 senttimetriä
Seura
Seura: Hannover 96
Pelinumero: 18
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013–2015 | Strømsgodset | 60 | (14) |
| 2016– | Hannover 96 | 58 | (2) |
Maajoukkue
| 2014– | Norja U21 | 28 | (1) |
| 2016– | Norja | 12 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 7. joulukuuta 2018.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 7. joulukuuta 2018.
Iver Tobias Rørvik Fossum (s. 15. heinäkuuta 1996 Drammen, Norja) on norjalainen jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan Keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Bundesliigassa pelaavaa Hannover 96:ta. Tämän lisäksi hän kuuluu myös Norjan jalkapallomaajoukkueeseen.
Aiheesta muualla

Iver Fossumin esittely Soccerwayn sivustolla (englanniksi)
Isotytönkorento

| Isotytönkorento |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Sudenkorennot Odonata
Alalahko::  Hentosudenkorennot Zygoptera
Heimo::  Tytönkorennot Coenagrionidae
Suku::  Erythromma
Laji::  najas
Kaksiosainen nimi
 Erythromma najas  (Hansemann, 1823) 
Katso myös
   Isotytönkorento Wikispeciesissä   Isotytönkorento Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isotytönkorento (Erythromma najas) on tytönkorentoihin kuuluva punasilmäinen sudenkorento.
Ulkonäkö ja koko

Isotytönkorennon ulkonäkö on useimpien muiden tytönkorentojen ja keijukorentojen kaltainen. Sukukypsällä koiraalla on kirkkaanpunaiset verkkosilmät. Sukukypsällä naaraalla ne ovat ruskeanpunaiset. Koiraan takaruumis on vaalea 1., 9. ja 10. jaokkeessa. Naaraan takaruumiin selkäpuoli on melkein kokonaan tumma. Isotytönkorennolta myös puuttuvat monille tytönkorentolajeille tyypilliset päälaen vaaleat kuviot.
Isotytönkorennon takaruumiin pituus on 25–30 mm ja takasiiven pituus 20–25 mm. Laji on Suomen tytönkorennoista suurikokoisin.
Levinneisyys ja elinympäristö

Laji elää lukuun ottamatta pohjoisimpia ja eteläisimpiä alueita koko Euroopassa ja Aasiassa Japaniin asti. Suomessa se on yleinen varsinkin järvialueilla Etelä- ja Keski-Suomessa. Isotytönkorento elää runsaskasvustoisilla järvillä ja monenlaisilla lammilla ja niiden ohella merenlahdilla ja jokisuvannoilla. Laji viihtyy etenkin kelluslehtisten kasvien alueilla eikä ruoikossa.
Elintavat

Isotytönkorennon lentoaika on toukokuun lopulta elokuun puoliväliin, päälentoajan sijoittuessa kesäkuun kesäkuun alkupuolelta heinäkuun puoleenväliin.
Aiheesta muualla

Isotytönkorento Korentowikissä
Jacobus Clemens non Papa

Jacobus Clemens non Papa (n. 1510 – 1555/6) oli flaamilaisen koulukunnan säveltäjä renessanssiajalla. Hänen nimensä yhteyteen vakiintui aikalaisten suissa lisänimi non Papa erotukseksi paavi Klemens VII:stä.
Clemens syntyi 1510-luvun alkuvuosina nykyisen Belgian tai Alankomaiden alueella. Tarkemmasta syntymäajasta ja -paikasta ei ole varmuutta.
Vuosina 1544–1545 Clemens työskenteli Bruggen katedraalissa. Tämän jälkeen Clemensillä oli liikesuhde Tielman Susaton kanssa, ja hän toimi ilmeisesti kuoromestarina Kaarle V:n hovissa 1540-luvun viimeisinä vuosina. Lisäksi Clemensin uskotaan työskennelleen ainakin 's-Hertogenboschissa, Ieperissä ja Leidenissä.
Clemens kuoli noin vuonna 1555, mahdollisesti hieman sen jälkeen. Jacobus Vaetin kirjoittamasta itkuvirrestä käy ilmi, että Clemens surmattiin. Oletetun henkirikoksen taustoja ei tunneta.
Musiikki

Clemens kirjoitti elämänsä aikana huomattavan kirkkomusiikkituotannon. Siihen kuuluu viisitoista messua, 233 motettia, viisitoista magnificatia ja 159 Souterliedekens-psalmia.
Clemens sävelsi jonkin verran myös maallista musiikkia. Hänen 89 ranskalaista chansoniaan on kirjoitettu ajan polyfoniseen tyyliin.