stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tessa Worley
Maailmancup

Worley sijoittui maailmancupissa ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon oltuaan viides Söldenin suurpujottelukilpailussa lokakuussa 2007. Ensimmäisen voittonsa hän sai Aspenin suurpujottelussa 29. marraskuuta 2008 ja toisen Åren suurpujottelussa kaudella 2009–2010. Kaudella 2010–2011 hän voitti kolme suurpujottelua peräkkäin Aspenissa, Sankt Moritzissa ja Semmeringissä. Hän sijoittui kaudella 2010–2011 suurpujottelucupissa toiseksi. Kaudella 2011–2012 Worley voitti Kranjska Goran ja Soldeun suurpujottelut sekä sijoittui samassa lajissa kolmanneksi Lienzissä. Suurpujottelucupissa hän oli kolmas.
Kaudella 2012–2013 Worley oli toinen Lenzerheiden sekä kolmas Sankt Moritzin, Courchevelin ja Semmeringin suurpujotteluissa. Suurpujottelucupissa hän sijoittui neljänneksi. Kaudella 2013–2014 hän voitti Sankt Moritzin suurpujottelun. Kaudella 2016–2017 hän voitti Killingtonin, Sestrieren ja Mariborin suurpujottelun, sijoittui toiseksi Semmeringin molemmissa suurpujotteluissa ja Plan de Coronesin suurpujottelussa sekä kolmanneksi Squaw Valleyn suurpujottelussa. Hän voitti suurpujottelucupin ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi. Kaudella 2017–2018 Worley voitti Lenzerheiden suurpujottelun sekä oli toinen Söldenin, Courchevelin ja Kranjska Goran suurpujotteluissa. Suurpujottelucupissa hän sijoittui toiseksi.
Kaudella 2018–2019 Worley voitti Söldenin suurpujottelun, oli kolmas Courchevelin ja Semmeringin suurpujottelussa sekä toinen Kronplatzin suurpujottelussa. Suurpujottelucupissa hän sijoittui kolmanneksi.
Kaudella 2019–2020 Worley sijoittui Söldenin ja Courchevelin suurpujotteluissa kolmanneksi.
Kaudella 2020–2021 hän sijoittui toiseksi Kranjska Goran ensimmäisessä suurpujottelussa. Hän voitti Kronplatzin suurpujottelun. Suurpujottelucupissa hän oli kolmas. Kaudella 2021–2022 Worley voitti Lienzin ja Lenzerheiden suurpujottelun. Kranjska Goran suurpujottelussa hän sijoittui toiseksi. Kronplatzin suurpujottelussa hän sijoittui kolmanneksi. Hän voitti suurpujottelucupin ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kahdeksanneksi.
Maailmancup > Maailmancupin osakilpailuvoitot

| Päivämäärä | Paikka | Laji |
| --- | --- | --- |
| 29. marraskuuta 2008 |  Aspen | Suurpujottelu |
| 12. joulukuuta 2009 |  Åre | Suurpujottelu |
| 27. marraskuuta 2010 |  Aspen | Suurpujottelu |
| 12. joulukuuta 2010 |  St. Moritz | Suurpujottelu |
| 28. joulukuuta 2010 |  Semmering | Suurpujottelu |
| 21. tammikuuta 2012 |  Kranjska Gora | Suurpujottelu |
| 12. helmikuuta 2012 |  Soldeu | Suurpujottelu |
| 15. joulukuuta 2013 |  St. Moritz | Suurpujottelu |
| 26. marraskuuta 2016 |  Killington | Suurpujottelu |
| 10. joulukuuta 2016 |  Sestriere | Suurpujottelu |
| 7. tammikuuta 2017 |  Maribor | Suurpujottelu |
| 27. tammikuuta 2018 |  Lenzerheide | Suurpujottelu |
| 27. lokakuuta 2018 |  Sölden | Suurpujottelu |
| 28. joulukuuta 2021 |  Lienz | Suurpujottelu |
| 6. maaliskuuta 2022 |  Lenzerheide | Suurpujottelu |
Tessinin palatsi

Tessinin palatsi Tukholman vanhassakaupungissa.
Tessinin palatsi (ruots. Tessinska palatset) on barokkityylinen palatsi Tukholman vanhassakaupungissa Slotsbacken-aukion etelälaidalla, kuninkaallisen kolikkokabinetin ja Suomalaisen kirkon välissä. Arkkitehti Nicodemus Tessin nuorempi rakennutti sen omaksi kotitalokseen vuosina 1694–1700.
Rakennuksen peri Tessinin kuoltua hänen poikansa Carl Gustaf Tessin, joka joutui kuitenkin taloudellisten vaikeuksiensa vuoksi myymään sen vuonna 1750. Myöhemmin siitä tuli Ruotsin kruunun omaisuutta, ja se on toiminut sekä Tukholman ylikuvernöörien että Tukholman läänin maaherrojen residenssinä.
Palatsin portaalin veistokset ovat ranskalaisen kuvanveistäjä Bernard Foucquet’n tekemiä. Rakennuksen sisäpihalla on barokkityylinen muotopuutarha.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tessinin palatsi Wikimedia Commonsissa
Salibandyn naisten Suomen Cup 2019–2020

| Salibandyn naisten Suomen Cup 2019–2020 |
| --- | --- |
Laji:  salibandy
Järjestyksessä oleva kausi:  27.
Maa:   Suomi
Sarja alkoi:  31. elokuuta 2019
Sarja päättyi:  8. helmikuuta 2020
Kultaa:  SB-Pro
Hopeaa:  PSS
Sivusto:  Naisten Suomen cup 
Naisten TEHO Sport Suomen Cupin kausi 2019–2020 in järjestyksessään 27. Suomen Cupin kausi. Suomen Cup pelataan 2019–2020 IFF:n peliaika- ja pelaajamääräkokeilujen vuoksi 3x15 minuutin peliajalla ja ottelupöytäkirjaan saa merkitä vain 17 pelaajaa. Cupiin osallistuu 16 naisten Salibandyliigajoukkueesta 11.
1. kierros

Ä-lasti ja Blackbirds jatkoon.
Blue Fox ja Papas jatkoon.
SBS Rupu ja SalBa jatkoon.
TPS 3 ja KaPa-65 jatkoon.
2. kierros

Lohko 1

14.9. Sport Garden
|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FBC Loisto  | 3 | 3 | 0 | 0 | 26 | 5 | +21 | 6 |
| Steelers  | 3 | 1 | 1 | 1 | 6 | 12 | -6 | 3 |
| Ä-lasti                        | 3 | 1 | 1 | 1 | 8 | 15 | -7 | 3 |
| KaPa-65 | 3 | 0 | 0 | 3 | 3 | 11 | -8 | 0 |
Lohko 2

15.9. Pirkkalan vapaa-aikakeskus
|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pirkat  | 3 | 2 | 1 | 0 | 19 | 6 | +13 | 5 |
| Blackbirds | 3 | 1 | 2 | 0 | 7 | 6 | +1 | 4 |
| SBS Rupu  | 3 | 1 | 1 | 1 | 7 | 7 | 0 | 3 |
| Papas  | 3 | 0 | 0 | 3 | 3 | 17 | -14 | 0 |
Lohko 3

15.9. Palokan koulukeskus, Jyväskylä
|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| O2-Jyväskylä  | 3 | 2 | 1 | 0 | 11 | 2 | +9 | 5 |
| TPS 3 | 3 | 2 | 1 | 0 | 12 | 6 | +6 | 5 |
| Blue Fox  | 3 | 1 | 0 | 2 | 9 | 11 | -2 | 2 |
| SalBa  | 3 | 0 | 0 | 3 | 4 | 17 | -13 | 0 |
Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.12. | PSS | 8-4 | FBC Loisto | Aurorahalli |  |
14:00: 
| 14:00 | (2-1, 3-1, 3-2)  | (2-1, 3-1, 3-2)  | (2-1, 3-1, 3-2)  | Yleisömäärä: 220  Tuomarit:  Iiro Linnala Hanna-Riikka Kapiainen |  |
| 14:00 |  O. Kortelainen - 05:22 E. Sundström (L. Törnqvist) - 06:26 E. Sundström (F. Holmberg) - 23:50 I. Lampinen (T. Mikkola)  SR. -  25:03  I. Lampinen  (F. Holmberg) - 27:59  F. Holmberg (E. Sundström) - 37:10  E. Sundström (E. Holmberg) - 41:02  F. Holmberg (E. Sundström) - 44:26 | 0-1 1-1 2-1 3-1 4-1 4-2 5-2 5-3 6-3 6-4 7-4 Aikalisä 8-4 | O. Pietilä - 1:50      H. Maikola RL. - 27:44  H. Maikola (E. Pietilä) - 35:04  I. Mettälä (T. Lahti) - 40:40  41:02 | Yleisömäärä: 220  Tuomarit:  Iiro Linnala Hanna-Riikka Kapiainen |  |
| 14:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 220  Tuomarit:  Iiro Linnala Hanna-Riikka Kapiainen |  |
| 14:00 | 0 x 2 min = 0 min |  | 0 x 2 min = 0 min | Yleisömäärä: 220  Tuomarit:  Iiro Linnala Hanna-Riikka Kapiainen |  |
| 14:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 220  Tuomarit:  Iiro Linnala Hanna-Riikka Kapiainen |  |
| 14:00 | Arla Salo 3+6+7=16 (80,00%) |  | 1+4+0=5 Minnie Heininen (50,00%) vaihto ajassa 30:00 0+0+1=1 Elinda Hermanson (33,33% – poissa 41:02–44:26) | Yleisömäärä: 220  Tuomarit:  Iiro Linnala Hanna-Riikka Kapiainen |  |
14:00: 
14:00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.12. | SB-Pro | 2-1 | Classic | Arkadia-halli |  |
17:00: 
| 17:00 | (2-0, 0-0, 0-1)  | (2-0, 0-0, 0-1)  | (2-0, 0-0, 0-1)  | Yleisömäärä: 216  Tuomarit:  Jyrki Sirkka Tom Kirjonen |  |
| 17:00 | E. Kujala (H. Lirkki) - 14:41 I. Leminen (K. Kujala) - 14:54 | 1-0 2-0 2-1 Aikalisä |   A. Pöllänen (J. Woivalin) - 32:38 41:36 | Yleisömäärä: 216  Tuomarit:  Jyrki Sirkka Tom Kirjonen |  |
| 17:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 216  Tuomarit:  Jyrki Sirkka Tom Kirjonen |  |
| 17:00 | 0 x 2 min = 0 min |  | 0 x 2 min = 0 min | Yleisömäärä: 216  Tuomarit:  Jyrki Sirkka Tom Kirjonen |  |
| 17:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 216  Tuomarit:  Jyrki Sirkka Tom Kirjonen |  |
| 17:00 | Tiltu  Siltanen 2+6+5=13 (92,86%) |  | 7+4+2=13 Elsi Kangasharju (86,67% – poissa 41:36–42:53 ja 42:59-45:00) | Yleisömäärä: 216  Tuomarit:  Jyrki Sirkka Tom Kirjonen |  |
17:00: 
17:00:
Finaali

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.2. | PSS | 3-4 | SB-Pro | TalTech Spordihoone, Tallinna |  |
13:30: 
| 13:30 | (3-1, 0-3, 0-0)  | (3-1, 0-3, 0-0)  | (3-1, 0-3, 0-0)  | Yleisömäärä: 803  Tuomarit:  Antti Savolainen  Mika  Palo |  |
| 13:30 | F. Holmberg (E. Sundström) - 00:18 E. Holmberg (L. Törnqvist) - 01:40 E. Holmberg (K. Järvinen) - 05:01      59:12 | 1-0 2-0 3-0 Aikalisä 3-1 3-2 3-3 3-4 Aikalisä |    5:01  M. Kinnunen (N. Ahola) - 17:34 M. Hietamäki (L. Hietamäki) - 22:49  M. Hietamäki - 29:15 M. Hietamäki (M-H Höynälä) - 35:50 | Yleisömäärä: 803  Tuomarit:  Antti Savolainen  Mika  Palo |  |
| 13:30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 803  Tuomarit:  Antti Savolainen  Mika  Palo |  |
| 13:30 | 0 x 2 min = 0 min |  | 0 x 2 min = 0 min | Yleisömäärä: 803  Tuomarit:  Antti Savolainen  Mika  Palo |  |
| 13:30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 803  Tuomarit:  Antti Savolainen  Mika  Palo |  |
| 13:30 | Arla Salo 4+7+2=13 (76,47% – poissa 59:12-60:00) |  | 5+3+7=15 Tiltu Siltanen (83,33%) | Yleisömäärä: 803  Tuomarit:  Antti Savolainen  Mika  Palo |  |
13:30: 
13:30:
Taipaleenlammi (Ruovesi)

| Taipaleenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°55′15″N, 24°06′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Paloveteen 
Järvinumero:  35.325.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,2 m  
Rantaviiva:  1,4 km  
Pinta-ala:  8,79 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTaipaleenlammi 
Taipaleenlammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Taipalen kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Pärjänojan valuma-alueeseen (35.325) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy.
Sydämen läppäviat

Vakava aorttaläpän ahtauma reumaattisessa sydänsairaudessa.
Sydämen läppäviat ovat sairauksia, jotka kohdistuvat sydämen yhteen tai useampaan läppään. Sydämessä on neljä läppää: sydämen oikealla puolella kolmipurjeläppä (trikuspidaaliläppä) ja keuhkovaltimoläppä (pulmonaaliläppä) ja vasemmalla puolella hiippaläppä (mitraaliläppä) ja aorttaläppä. Läppävika voi ilmetä kahdella tavalla: läpän ahtautumisena eli stenoosina tai läpän vuotona. Yleisimmät läppäviat ovat aorttaläpän ahtauma ja mitraaliläpän vuoto.
Aorttaläppä

Aorttaläppä on kammio-valtimoläppä, joka sijaitsee aortan tyvessä.
Aorttaläppä > Aorttaläpän ahtauma

Aorttaläpän ahtauma eli aorttastenoosi on yleinen vaiva vanhoilla henkilöillä. Aorttaläpän aukko on merkittävästi ahtautunut 2–3 prosentilla yli 65-vuotiaista. Aorttaläpän aukon ahtautuminen estää veren virtausta aorttaan ja nostaa sydämen vasemman kammion painetta, mikä johtaa vasemman kammion seinämän paksuuntumiseen.
Aorttaläpän ahtautumisen yleisimpänä syynä oli aiemmin reumakuume, joka on muuttunut länsimaissa harvinaisemmaksi. Reumakuumeen aiheuttamia aorttastenooseja esiintyy edelleen kehitysmaissa ja sieltä tulevilla siirtolaisilla. Nykyään yleisimmäksi syyksi on noussut läpän kalkkiutuminen, joka on samankaltainen prosessi kuin ateroskleroosin synnyssä. Aorttaläpän kalkkiutumiseen liittyy usein myös sepelvaltimotauti. Aorttaläppä muodostuu normaalisti kolmesta purjeesta eli liuskasta. Noin 1–2 prosentilla henkilöistä aorttaläppä on kuitenkin synnynnäisesti kaksiliuskainen, mikä altistaa aorttaläpän ahtautumiselle jo varhaisemmalla iällä.
Aorttaläpän ahtauman oireina voivat olla rasitusrintakipu, hengenahdistus ja tajuttomuuskohtaukset. Rintakipu johtuu sydänlihaksen hapenpuutteesta eli iskemiasta. Vasemman kammion korkea verenpaine johtaa keuhkojen kapillaaripaineen nousuun, mikä aiheuttaa hengenahdistusta ja pahimmillaan keuhkopöhön. Tajuttomuuskohtausten syynä on rytmihäiriö tai rasituksen aikainen sydämen riittämätön toimintakyky.
Aorttaläpän ahtauman oireita voidaan hoitaa lääkkeillä, esimerkiksi diureeteilla ja digoksiinilla. Varsinaisena hoitona on kuitenkin leikkaus, jossa läppä korvataan tekoläpällä tai siirteellä. Jos aorttaläpän ahtaumaa ei hoideta, eliniän ennuste on rintakipuoireen ilmaantuessa keskimäärin viisi vuotta ja tajuttomuuskohtausten jälkeen kolmesta neljään vuoteen.
Aorttaläppä > Aorttaläpän vuoto

Aorttaläpän vuotaessa osa sydämen pumppaamasta verestä pääsee virtaamaan aortasta takaisinpäin vasempaan kammioon. Takaisinvirtaavan veren osuus on lievässä vuodossa alle 20 prosenttia, keskivaikeassa 20–40 prosenttia, vaikeassa 40–60 prosenttia ja pahassa yli 60 prosenttia siitä veritilavuudesta, jonka sydän pumppaa aorttaan yhden iskun aikana. Vuodon seurauksena vasen kammio joutuu käyttämään enemmän voimaa supistukseen, mikä johtaa kammion laajenemiseen ja hypertrofiaan. Keuhkoverenpaineen nousu voi johtaa hengitysvaikeuksiin ja keuhkopöhöön ja myöhemmin sydämen oikean puolen toiminnan heikkenemiseen.
Vuoto voi aiheutua viasta läppätaskuissa, läppärenkaan laajenemisesta tai läppärenkaan alla olevan lihaskudoksen heikentymisestä. Noin puolessa tapauksista syynä on aortan tyven laajenema eli anuloaortaalinen ektasia, jonka aiheuttajaa ei useimmiten tunneta. Joissain tapauksissa laajenema voi johtua korkeasta verenpaineesta, Marfanin oireyhtymästä, aorttadissektiosta tai kupasta. Aorttavuodon syynä voi olla myös läpän kalkkiuma, endokardiitti tai reumakuume.
Aorttaläpän vuoto voi olla pitkään oireeton. Yleisimpiä oireita ovat rasitushengenahdistus ja suorituskyvyn heikkeneminen. Harvemmin ilmaantuu rintakipua, tajuttomuuskohtauksia tai keuhkopöhö.
Vuotava aorttaläppä hoidetaan leikkauksella, jossa läppä korjataan tai korvataan tekoläpällä. Joistakin lääkkeistä, kuten ACE-estäjistä, digoksiinista ja diureeteista, saattaa myös olla apua.
Mitraaliläppä

Mitraaliläppä sijaitsee sydämen vasemman eteisen ja kammion välissä, ja se on tavallisesti kaksiliuskainen. Normaali mitraaliläpän aukko on laajuudeltaan noin 4–6 cm2.
Mitraaliläppä > Mitraaliläpän ahtauma

Mitraaliläpän ahtaumassa eli stenoosissa läpän kaksi purjetta ovat ahtautuneet ja läppä on kalkkiutunut. Pienentyneen läppäaukon seurauksena paine sydämen vasemmassa eteisessä kasvaa, mikä saattaa johtaa keuhkoverenpaineen kohoamiseen ja hoitamattomana sydämen oikean puolen pettämiseen ja keuhkopöhöön. Mitraaliläpän ahtauma on nykyään harvinainen tauti, koska sen yleisin aiheuttaja reumakuume on lähes hävinnyt teollisuusmaista.
Mitraaliläpän ahtauman syynä on lähes aina reumakuume, jota ei länsimaissa enää juurikaan esiinny. Potilaita, joilla reumakuume on jo ehtinyt vaurioittaa läppää, hoidetaan kuitenkin edelleen Suomenkin sairaaloissa.
Oireita ovat hengenahdistus, veriset yskökset ja väsymys. Oireet saattavat esiintyä etenkin rasituksessa. Jos sydämen oikea puoli ehtii vaurioitua, potilaalle voi ilmaantua turvotuksia ja maksanlaajentuma. Myös eteisvärinää saattaa ilmetä.
Hoitona käytetään lääkkeitä, kuten diureetteja ja beetasalpaajia. Jos ahtauma on vakava, se voidaan hoitaa leikkauksella. Nykyään leikkauksessa asennetaan yleensä läppäproteesi tai läppä laajennetaan katetrin avulla.
Mitraaliläppä > Mitraaliläpän vuoto

Mitraalivuodossa osa vasemman kammion pumppaamasta verestä virtaa aortan sijasta takaisin vasempaan eteiseen. Vuoto voi johtaa keuhkoverenpaineen nousuun, vasemman eteisen laajenemiseen ja sydämen oikean puolen vajaatoimintaan. Mitraaliläpän vuoto on yleinen tila: eräässä tutkimuksessa se todettiin jopa 20 prosentilla sepelvaltimotautia sairastavista henkilöistä. Vuoto oli kuitenkin merkittävä vain joka kuudennella.
Mitraaliläpän rengas voi laajentua esimerkiksi sydäninfarktin, dilatoivan kardiomyopatian tai sepelvaltimotaudin seurauksena. Läppärengas voi iän myötä tai verenpainetaudin vaurioittamana kalkkiutua ja estää läpän normaalin toiminnan. Mitraaliläpän purjeet voivat olla löystyneet tai vialliset esimerkiksi endokardiitin, reumakuumeen, Barlow'n oireyhtymän tai myksomatoottisen degeneraation vuoksi.
Oireina esiintyy hengenahdistusta, voimattomuuden tunnetta, turvotuksia, tykytyksiä ja rintakipuja. Eteisvärinä on yleinen rytmihäiriö henkilöillä, joilla on mitraalivuoto.
Jos henkilöllä on mitraalivuodosta oireita, hoitona on leikkaus, jossa läppä korjataan vuotamattomaksi. Joskus joudutaan asentamaan tekoläppä. Lääkehoitona käytetään muun muassa ACE-estäjiä, diureetteja, digoksiinia ja hätätilanteissa nitroprussidia.
Tessin

Tessin tarkoittaa seuraavia:
Ticino, Sveitsin kantoni, saks. Tessin
Sukunimi

Carl Gustaf Tessin (1695–1770), ruotsalainen valtiomies, Nicodemus Tessin nuoremman poika
Nicodemus Tessin vanhempi (1615–1681), ruotsalainen arkkitehti
Nicodemus Tessin nuorempi (1654–1728), ruotsalainen arkkitehti, Nicodemus Tessin vanhemman poika
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tessin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
The Contract

| The Contract |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bruce Beresford
Käsikirjoittaja:   Stephen Katz  John Darrouzet  J.D. Zeik 
Tuottaja:   Boaz Davidson  Randall Emmett  George Furla  Andreas Grosch  Avi Lerner  Danny Lerner  Andreas Schmid  Les Weldon 
Säveltäjä:  Normand Corbeil
Kuvaaja:  Dante Spinotti
Leikkaaja:  Mark Warner
Pääosat:   Morgan Freeman  John Cusack 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Saksa 
Tuotantoyhtiö:  Millennium Films
Levittäjä:  First Look Studios Netflix
Ensi-ilta:   Haifa 9. lokakuuta 2006  Yhdysvallat 24. heinäkuuta 2007 
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  5 549 200  dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Contract on Bruce Beresfordin ohjaama jännityselokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2006. Elokuvan pääosia esittävät Morgan Freeman, John Cusack, Jamie Anderson, Megan Dodds, Jonathan Hyde, Corey Johnson ja Alice Krige. Elokuva julkaistiin suoraan videolle.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Morgan Freeman  | … |  Frank Carden   |
|  John Cusack  | … |  Ray Keene   |
|  Jamie Anderson  | … |  Chris Keene   |
|  Alice Krige  | … |  Gwen Miles   |
|  Megan Dodds  | … |  Sandra   |
|  Corey Johnson  | … |  Davis   |
|  Jonathan Hyde  | … |  Turner   |
|  Bill Smitrovich  | … |  Ed Wainwright   |
Aiheesta muualla

The Contract Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Taipaleenlampi (Heinola, Hujansalo)

| Taipaleenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°14′07″N, 26°12′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Viilajärveen 
Järvinumero:  14.179.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,3 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,565 km  
Pinta-ala:  1,946 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTaipaleenlampi 
Taipaleenlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Hujansalon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,3 metriä mpy.
Theerathon Bunmathan

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Theerathon Bunmathan vuonna 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi: Theerathon Bunmathan
Syntymäaika: 6. helmikuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Nonthaburi, Thaimaa
Kansalaisuus:  Thaimaa
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 171 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2008 2009–2016 2016–2017 2018 2019– | Rajpracha FC Buriram United FC Muangthong United FC Vissel Kobe Yokohama F. Marinos | 10 (0) 218 (15) 42 (9) 28 (0) 64 (3) |
Maajoukkue
| 2010–2019 | Thaimaa | 62 (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Theerathon Bunmathan (s. 6. helmikuuta 1990 Nonthaburi) on thaimaalainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Bunmathan debytoi Thaimaan maajoukkueessa elokuussa 2010. Hän on pelannut 62 maaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia.
Theodor-Heuss-Platzin metroasema

Yksi aseman sisäänkäynneistä
Theodor-Heuss-Platzin metroasema (kulki vuosina 1908–1933 ja 1945–1963 nimellä Reichskanzlerplatz, vuosina 1933–1945 nimellä Adolf-Hitler-Platz) on Berliinin metron asema linjalla U2 Charlottenburg-Wilmersdorfin alueella samannimisellä aukiolla. Asema avattiin 29. maaliskuuta 1908. Vuonna 2000 asemalle rakennettiin uusi sisäänkäynti itäsuunnan laiturille Deutsche Operin metroasemalla sattuneen tulipalon jälkeen luotujen turvamääräysten vuoksi. Tällä sisäänkäynnillä on myös hissi. MetroBus-linja M49 pysähtyy asemalla.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä asema: Neu-Westend | U2 | Seuraava asema: Kaiserdamm |
Teddy Randazzo

Teddy Randazzo
Alessandro Carmelo "Teddy" Randazzo (13. toukokuuta 1935 Brooklyn, New York – 21. marraskuuta 2003 Orlando, Florida) oli yhdysvaltalainen lauluntekijä. Hänen Bobby Weinsteinin kanssa tekemiään hittejä olivat "Goin' Out Of My Head", "It's Gonna Take a Miracle", "I'm On The Outside (Looking In)", "Pretty Blue Eyes" ja "Have You Looked Into Your Heart". Randazzon ja Weinsteinin yhteistyö alkoi vuonna 1957.
Randazzo syntyi musikaaliseen perheeseen, ja hän aloitti oman musiikillisen uransa 15-vuotiaana The Three Chuckles -kokoonpanon jäsenenä. Hän toimi päälaulajana yhtyeen ensimmäisessä hitissä ("Runaround"). Hän menestyi myös sooloartistina; hitteihin kuuluivat "Little Serenade" ja "The Way of a Clown". Hän esiintyi Alan Freedin näytöksissä, Ed Sullivan Show'ssa ja muiden muassa elokuvissa Minkäpä tyttö sille voi ja Rock, rock, rock!. Randazzo otettiin Songwriters Hall of Fameen vuonna 2007.
Teddy Mayer

Teddy Mayer keskellä.
Edward Everett "Teddy" Mayer (8. syyskuuta 1935 – 30. tammikuuta 2009) oli yhdysvaltalainen kilpa-autoyrittäjä IndyCarsissa ja Formula ykkösissä. Hän menestyi kilpa-autoilussa Formula ykkösissä ja oli Mclaren-tallin tallipäällikkö vuosina 1970–1981.
Mayer kuoli Parkinsonin tautiin tammikuussa 2009. Mayer oli naimisissa vaimonsa Sallyn kanssa vuoteen 1993 asti ja hänellä oli liitosta kaksi lasta. Hänen poikansa Tim Mayer on toiminut kilpailujen tuomaristossa sekä Yhdysvaltain autokilpailujen järjestäjänä. Mayerin veli Timmy Mayer oli F1-kuljettaja, joka kuoli Tasmanian autokilpailuissa vuonna 1964.
Taipaleenlammi (Sysmä)

| Taipaleenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°34′47″N, 25°48′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.273
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,4 m  
Pituus:  870 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,852 km  
Pinta-ala:  11,239 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTaipaleenlammi 
Taipaleenlammi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Taipaleen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 11,2 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78,4 metriä mpy.