stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aspergerin oireyhtymä
Sukupuolten väliset erot ja naisten alidiagnosointi

Miehille annetaan moninkertainen määrä AS-diagnooseja naisiin verrattuna, sillä vain noin viidesosa henkilöistä, joille tehdään AS-diagnoosi, on naispuolisia. Miesten ja naisten erot diagnoosien määrissä ovat suuret etenkin kouluiässä, mutta myöhemmin ero pienentyy. Sitä, että miehet saavat naisia useammin AS-diagnoosin, on selitetty tutkimuksissa sillä, että naiset olisivat geneettisesti vähemmän alttiita Aspergerin oireyhtymälle. Marja-Leena Mattila sai kuitenkin yli 4 000 lasta kattavaan väestöseulontaan perustuvassa väitöstutkimuksessaan tuloksen, jonka mukaan Aspergerin oireyhtymää esiintyisi naisilla jopa hiukan enemmän kuin miehillä suhteen ollessa 0,8:1. Tutkimuksessa esiin seulottujen tapausten pieni määrä saattoi kuitenkin vääristää tulosta.
Tutkimusten mukaan naisten pitää olla miehiä autistisempia, jotta heille annettaisiin autismikirjon diagnoosi. Ison-Britannian Kansallinen Autistiseura on väittänyt, että naisten alidiagnosointi johtuu siitä, että monien ammattilaisten käsitys Aspergerin oireyhtymästä pohjautuu liian yksipuolisesti autististen miesten oireisiin. Autismikirjon naisia edustava brittiläinen Autism Women Matter -järjestö sekä osa tutkijoista on esittänyt syyksi, että autismikirjon tilojen diagnostisissa tutkimuksissa käytetään kysymyksiä, jotka eivät sovellu yhtä hyvin molempien sukupuolten diagnosointiin.
Tutkijoiden mukaan miespuoliset aspergerit ohjataan naispuolisia useammin diagnosoitaviksi muun muassa sen vuoksi, että Asperger-piirteet ovat heillä näkyvämpiä. Esimerkiksi ulospäin näkyvät sosiaaliset vaikeudet ovat miehillä tavallisempia. AS-tyttöjen sosiaaliset taidot ovat tutkimusten mukaan samaa luokkaa valtaväestön poikien kanssa, kun AS-pojilla on valtaväestön poikia huonommat taidot. Tutkijoiden mukaan diagnostisissa tutkimuksissa ei yleensä osata kuitenkaan verrata AS-tyttöjen käyttäytymistä muiden tyttöjen käyttäytymiseen, vaan heidän käyttäytymistään verrataan AS-poikien käyttäytymiseen.
AS-naisille on lisäksi on tyypillistä, että lapsuudessa havaitut ulospäin näkyvät sosiaaliset vaikeudet lievenevät tai katoavat aikuisikään mennessä huomattavasti useammin kuin AS-miehillä. Lisäksi erityiskiinnostuksen kohteet ovat lapsuudessa ja nuoruudessa tytöillä poikia harvemmin epätavallisia ja tytöt luennoivat niistä poikia harvemminlähde?. AS-pojat herättävät enemmän huomiotakin, sillä he saattavat reagoida kohtaamiinsa vaikeuksiin aggressiivisesti.
AS-naiset kärsivät AS-miehiä enemmän aistiyliherkkyyksien tuomista ongelmista. AS-naisten aivot ovat lisäksi selvästi maskuliinisempia kuin neurotyypillisten naisten aivot, joten heidän kokemusmaailmansa ja vuorovaikutuksensa poikkeavat heidän sosiaalisen viiteryhmänsä keskiarvosta. Tästä saattaa aiheutua sosiaalisia ongelmia, koska ihmiset kokevat samanlaisen viestinnän usein hyvin eri tavalla riippuen siitä, onko viestijä mies vai nainen.
Aspergerin oireyhtymän syyt

Aspergerin oireyhtymän syyt ovat suurelta osin tuntemattomia. Perinnöllisten tekijöiden tiedetään näyttelevän jonkinlaista osaa oireyhtymän synnyssä. Seuraavassa esitellyt otteet ja ajatukset eivät kuvasta tieteellistä konsensusta Aspergerin oireyhtymän syistä ja syntymekanismista.
Aspergerin oireyhtymä johtuu geeneissä ja kromosomeissa tapahtuneista mutaatioista tai ympäristön aiheuttamista geenien niin sanotuista epigeneettisistä toimintahäiriöistä. Yleensä kyse on useampien geenimuunnosten yhteisvaikutuksesta. Osa DNA:n rakenteellisista tai toiminnallisista muutoksista periytyy vanhemmilta, ja osa tapahtuu yksilölle itselleen jo sikiönkehityksen aikana. 2000-luvun alussa käynnistynyt kansainvälinen Autism Genome Project on keskittynyt viime vuosina autismikirjon tiloja aiheuttavien kromosomimutaatioiden tutkimiseen, joita onkin löytynyt jo satoja.
Ympäristötekijöiden aiheuttamien geneettisten ja epigeneettisten prosessien osuuden arvioidaan olevan lievien autismikirjon tilojen kohdalla noin 50 prosenttia loppujen 50 prosentin johtuessa vanhemmilta perityistä geneettisistä muunnoksista. Tällaisia ympäristötekijöitä ovat esimerkiksi raskaana olevan äidin sairaudet, synnytyksenaikaiset komplikaatiot sekä sikiön altistuminen vierasaineille. Esimerkiksi masennuksen hoidossa yleisesti käytettyjen SSRI-lääkkeiden nauttiminen alkuraskauden aikana nelinkertaistaa riskin saada autismikirjolla oleva lapsi, ja epilepsian, kaksisuuntaisen mielialahäiriön, migreenin, masennuksen ja skitsofrenian hoitoon käytetyn natriumvalproaatin nauttiminen alkuraskauden aikana jopa seitsenkertaistaa riskin synnyttää lapsi, jolla on autismikirjon oireyhtymä. Eläinkokeissa on havaittu, että natriumvalproaatti aiheuttaa sikiön aivoihin samanlaisia poikkeavuuksia, joita esiintyy autismikirjolaisilla.
Äidin astma, allergiat, metabolinen oireyhtymä, autoimmuunisairaudet ja synnytyksenaikaiset komplikaatiot lisäävät syntyvällä lapsella autismikirjon oireyhtymän riskiä. Esimerkiksi keliakia ja äidin sairaalahoitoa vaativa virusinfektio alkuraskauden aikana kolminkertaistavat riskin synnyttää autistinen lapsi. Vauvan altistuminen virusinfektiolle, hoitamaton keltaisuus ja talviaikaan syntyminen lisäävät riskiä. Äidin raskaudenaikainen tupakointi lisää 40 prosentilla riskiä, että lapsella diagnosoidaan myöhemmin Aspergerin oireyhtymä tai lievä autismi.
Oireyhtymän fysiologinen pohja

Keskushermosto toimii aspergereilla usein hieman poikkeavasti. On esimerkiksi viitteitä siitä, että aspergerit käsittelevät kieltä eri aivoalueilla kuin valtaväestö. Lievästi autististen lasten keskushermoston on havaittu reagoivan valtaväestöstä poikkeavalla tavalla katsekontaktiin: suora katsekontakti rauhoittaa valtaväestöllä keskushermoston toimintaa mutta kiihdyttää sitä lievästi autistisilla lapsilla.
Monilla Asperger-henkilöillä esiintyy poikkeuksellisia hormonipitoisuuksia. Esimerkiksi tavanomainen kouluympäristö nostaa tutkimusten mukaan vireys- ja stressihormoni kortisolin pitoisuuksia aspergereilla enemmän kuin muilla lapsilla. Lisäksi on viitteitä siitä, ettei aspergereiden elimistössä tapahtuisi heräämisen jälkeistä kortisolitason nousua (CAR), minkä on todettu korreloivan unihäiriöiden kanssa. Autististen ihmisten aivoissa on tavallista vähemmän elimistön vuorokausirytmiä sääteleviä RORA-geenejä (retinoic acid-related orphan receptor-alpha gene). Lievästi autististen naisten aivot ovat rakenteellisesti maskuliinisempia kuin muiden naisten aivot. On havaittu, että autistista poikaa odottavan äidin kohdussa esiintyy usein poikkeuksellisen paljon sukupuolihormoneita sekä vireys- ja stressihormoni kortisolia.
Joka kolmannella Asperger-henkilöllä on normaalia korkeampi elimistön serotoniinitaso. Joidenkin aspergereiden tavanomaista korkeampi kipukynnys saattaisi selittyä poikkeuksellisella serotoniiniaineenvaihdunnalla. Lisäksi pitäisi noudattaa suurta varovaisuutta pohdittaessa Asperger-ihmisen hoitoa keskushermoston serotoniinitasoa nostavilla lääkkeillä. Sama pätee kaikkien aivoihin ja muuhun keskushermostoon vaikuttavien lääkeaineiden käyttöön, sillä autismikirjolaiset ovat usein yliherkkiä kyseisten lääkkeiden vaikutuksille. Esimerkiksi AD/HD:n hoitoon käytetty lääke aiheuttaa merkittävästi enemmän haittavaikutuksia autismikirjolaisille kuin muille AD/HD-potilaille.
Aspergerin oireyhtymän ilmeneminen käytännössä

Aspergerin oireyhtymä ilmenee usein muun muassa:
erilaisena havainnointina (aistiyliherkkyyttä ja -aliherkkyyttä, ”yksikanavaisuutta”)
stressiherkkyytenä
unihäiriöinä
asiakeskeisyytenä sosiaalisten suhteiden sijaan
poikkeavana lahjakkuusrakenteena
erityisinä kiinnostuksen kohteina
persoonallisuudessa ja sukupuoli-identiteetissä
ihmissuhteissa ja seksuaalisuudessa
vuorovaikutuksessa ja tunne-elämässä
motorisena kömpelyytenä
vaikeuksina selvitä opinnoista tai työelämästä
Poistaminen yhdysvaltalaisesta DSM-häiriöluokituksesta

Aspergerin syndrooman diagnoosi jätettiin pois vuonna 2013 julkaistusta Amerikan psykiatrisen yhdistyksen mielenterveyden häiriöiden käsikirjan (DSM) uudesta versiosta, jossa nimekkeen autismikirjon häiriö on tarkoitus korvata Aspergerin syndrooma, autistinen häiriö, epätyypillinen autismi, tarkemmin määrittelemätön laaja-alainen kehityshäiriö (PDD-NOS) ja Hellerin tauti.
Diagnoosiuudistuksen tarkoituksena oli tuottaa kolmiportainen diagnostinen järjestelmä, joka sopii kaikkien autismityyppistä käyttäytymispiirteistöä ilmentävien henkilöiden diagnosointiin riippumatta heidän iästään tai älyllisestä kehitystasostaan. Lisäksi haluttiin poistaa diagnostinen sekaannus, joka syntyi siitä, että oli vaikea erottaa toisistaan Aspergerin syndroomaa ja tarkemmin määrittelemätöntä laaja-alaista kehityshäiriötä.
Hoito

Aspergerin oireyhtymän perushoitona on suojautua liialta ylikuormitukselta, joka saattaa johtaa uupumukseen, masennukseen tai pakko-oireiseen häiriön, krooniseen väsymysoireyhtymän tai fibromyalgian puhkeamiseen. Monille aspergereille voimauttavinta on osallistuminen vertaistoimintaan. Lisäksi monet AS-henkilöt kehittävät omia keinoja mielenterveytensä kohottamiseen, kuten omiin erityismielenkiinnonkohteisiin keskittymisen.
Aspergerin oireyhtymän ydinoireisiin ei ole olemassa toimivaa lääkehoitoa, mutta jos Aspergerin oireyhtymään liittyy gluteeniyliherkkyyttä, gluteenin jättäminen pois ruokavaliosta vähentää todennäköisesti AS-oireita. Yliherkkyyksien tai neurologisten erityispiirteiden vuoksi jotkut lääkkeet voivat aiheuttaa AS-henkilölle hyvin voimakkaan reaktion ja sivuvaikutuksia.
Jos Aspergerin oireyhtymään liittyy tasapaino-ongelmia tai motoriikan häiriöitä, lapsuudessa saatu toimintaterapia voi auttaa esimerkiksi perusliikuntalajien oppimisessa. Psykoanalyysin tai psykodynaamisen terapian on huomattu olevan AS-henkilöille haitallisia. Parhaat tulokset on saavutettu ratkaisukeskeisessä kognitiivis-behavioraalisessa terapiassa, joka on rakennettu systemaattisesti, selkeästi ja strukturoidusti. Tällaisen terapian tavoite on parantaa arjen toimintakykyä ja lievittää häiriötiloja niin, että vahvuudet pääsevät esiin.
Syrjintä

Asperger-lapset ja -nuoret joutuvat kokemaan 3–4 kertaa muuta väestöä useammin koulussa tapahtuvaa henkistä tai fyysistä väkivaltaa, mikä lisää heidän itsemurhariskiään. Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että puolet Asperger-nuorista oli kokenut koulussa sanallista halventamista ja kolmannes fyysistä väkivaltaa.
Asperger-lapset erottuvat useimmiten käytöksensä osalta ikätovereistaan ja ovat siten otollisia kohteita kiusaamiselle. Toisaalta hiljainen, omissa oloissaan viihtyvä, omituisia rutiininomaisia tapoja omaava sulkeutunut AS-oppilaskin on kiusaajille helppo kohde.
Joskus AS-henkilö saattaa tajuta joutuneensa kiusatuksi vasta paljon myöhemminlähde?. Toiset AS-henkilöt taas saattavat ylireagoida vähänkin kiusaamiseen vivahtavissa tilanteissa, vaikkei vastapuolella olisikaan ollut mitään aikomusta kiusata kyseistä henkilöä.
Aspergerin oireyhtymä ja rikollisuus

Tutkimusten mukaan Aspergerin oireyhtymä -diagnoosin saaneet henkilöt eivät syyllisty rikolliseen toimintaan muuta väestöä useammin.
Mielenterveyden ongelmat

Diagnoosin saaneilla aspergereilla on valtaväestöä selvästi enemmän mielenterveyden ongelmia. Esimerkiksi Britanniassa on havaittu, että aikuisiässä diagnoosin saaneilla aspergereilla esiintyy kymmenen kertaa todennäköisemmin itsemurha-ajatuksia kuin muulla väestöllä ja että yli kolmannes diagnoosin saaneista aspergereista on suunnitellut tai yrittänyt itsemurhaa jossain elämänsä vaiheessa. Toisaalta, kun tutkimuksiin otetaan mukaan nekin aspergerit, joilla ei ole diagnoosia, on havaittu, että mielenterveysongelmista vain pakko-oireinen häiriö on sellainen, jota esiintyy AS-väestössä useammin kuin muussa väestössä, noin joka neljännellä AS-henkilöllä. Pakko-oireinen häiriö on virallisesti Aspergerin oireyhtymän erotusdiagnostinen kriteeri eli tautiluokituksen ohjeistus estää Asperger-diagnoosin antamisen pakko-oireista häiriötä sairastavalle. Tutkijat ovat kuitenkin havainneet, että Aspergerin oireyhtymän omaavat henkilöt voivat sairastua pakko-oireiseen häiriöön.
Masennus ja ahdistus usein lisääntyvät voimakkaasti murrosiässä, minkä vuoksi moni AS-nuori vetäytyy muista ikäisistään syrjään. Eristäytyminen ja mielikuvitusmaailmassa eläminen saattavat lisätä riskiä sairastua myöhemmin psykoosiin. Moni nuori yrittää paeta ongelmiaan luomalla itselleen keinotekoisen roolin, jonka avulla hän pyrkii selviytymään sosiaalisista tilanteista. Tilanteessa aito identiteetti ei pääse kehittymään, mikä johtaa myöhemmin puhkeavaan vakavaan masennukseen tai ahdistukseen. Kuolemaan liittyvät ajatukset ovat yleisiä erityisesti AS-nuorilla, mutta joskus pienillä lapsillakin. Aspergereiksi diagnosoidut aikuiset kärsivät usein toissijaisesta masennuksesta, joka johtuu sosiaalisesta eristäytymisestä ja poissulkemisesta, yksinäisyydestä, sosiaalipalveluiden vähyydestä, alisuorittamisesta ja työttömyydestä.
Kaksisuuntainen mielialahäiriökin näyttäisi olevan aspergereilla yleisempää kuin muulla väestöllä.
Syömishäiriöt ovat tavallisia AS-ihmisten keskuudessa. AS-asiantuntijalääkäri Taina Nieminen-von Wendtin mukaan ruokaerikoisuuksia on 60 prosentilla AS-henkilöistä. Monet ovat hyvin nirsoja ruoan suhteen, minkä lisäksi ruoka tulee asetella lautaselle tietyllä tavalla. Syömisongelmia aiheuttavat myös erilaiset aistiongelmat. Monella on ortoreksia, eli pakonomainen tarve syödä vain terveellisenä pidettyä ruokaa.
Noin kolmanneksella aspergereista esiintyy erilaisia fobioita, joista yleisimpänä sosiaalisten tilanteiden pelko. Monet AS-lapset pelkäävät kovaäänisiä asioita, kuten koiria ja pölynimureita.
Mielenterveyden ongelmat > Väärät mielenterveysdiagnoosit

Autismin diagnosointiin erikoistuneen brittiläisen Lorna Wing -keskuksen johtajan Judith Coden mukaan noin 40 prosenttia AS-naisista on saanut väärän psykiatrisen diagnoosin. Aspergerin oireyhtymään tyypillisesti liittyvät syrjäänvetäytymistaipumus ja unihäiriöt tulkitaan helposti masennusoireiksi. Lisäksi on olemassa viitteitä siitä, että aspergerit saavat muuta väestöä helpommin väärän masennusdiagnoosin poikkeavan ruumiinkielensä kuten vähäisen katsekontaktin ja ilmeettömyyden vuoksi. Ylikuormituksesta johtuvaa uupumustakin saatetaan erehtyä pitämään masennuksesta johtuvana jopa silloin, kun masennusta ei esiinny.
Monet Aspergerin oireyhtymään usein liittyvät piirteet, kuten puheen ja tunnetilojen ilmaisun niukkuus, muuta väestöä vähäisempi katsekontakti, omiin oloihin vetäytyminen, epäsovinnainen käyttäytyminen ja epätavalliset kiinnostuksen kohteet saattavat muistuttaa  skitsofreniankin oireita. Aistiherkkyyttä ja epätavallista ruumiinkieltä on saatettu pitää osoituksena skitsofreniasta.
Jotkut Suharevan aikalaiset epäilivät, että skitsoideilla eli eristäytyvillä henkilöillä olisi muuta väestöä suurempi riski sairastua skitsofreniaan. Hans Aspergerin aineisto kuitenkin todisti epäilyn turhaksi aspergereiden osalta: 200 potilaan joukosta vain yhdelle kehittyi skitsofrenia kahdenkymmenen vuoden pituisen tarkastelujakson aikana. Aspergerin oireyhtymän oireiden saatettiin silti vielä 1990-luvun alussa tulkita johtuvan esimerkiksi skitsofrenian kirjon häiriöistä, kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä, ahdistuneisuushäiriöistä tai pakko-oireisesta häiriöstä, minkä vuoksi monet psykiatrit pitivät Aspergerin oireyhtymää ”kiisteltynä ilmiönä”. Ennen Aspergerin oireyhtymän liittämistä tautiluokitukseen aspergereille saatettiin antaa myös MBD:n, mielialahäiriön, epävakaan persoonallisuuden tai syömishäiriön diagnoosi. Edellä mainittuja diagnooseja sekä muita psykiatrisia diagnooseja annetaan perusteettomasti edelleen etenkin autismikirjon naisille. Yhä edelleen paljastuu säännöllisin väliajoin tapauksia, joissa Asperger-piirteitä on erehdytty luulemaan jopa skitsofrenian oireiksi.
Asperger-kulttuuri ja yhteiskunnallinen Asperger-liike

Asperger-kulttuuria syntyy yleensä luonnostaan kahden tai useamman aspergerin kohdatessa. Asperger-kulttuurilla tarkoitetaan tällöin yhteisesti jaettuja käsityksiä siitä, mikä on normaalia ja hyväksyttävää aistimista ja käyttäytymistä. Asperger-kulttuurin mukaisissa tulkinnoissa ei esimerkiksi lähdetä siitä, että katsekontaktin välttely olisi merkki epärehellisyydestä, epäkohteliaisuudesta, ujoudesta tai huonosta itsetunnosta. Asperger-kulttuurin sisällä syntyy uusia neurotyypillisen kaltaisia käsitteitä, jotka kuvaavat autismikirjolaisten ja valtaväestön välisiä eroja aiempia käsitteitä paremmin.
Yhä useammat aspergerit ovat alkaneet mieltää itsensä osaksi yhteiskunnan vähemmistöryhmää, jonka jäsenillä on monia yhteisiä piirteitä ja tarpeita. Aspergereille on tarjoutunut mahdollisuus päästä keskusteluyhteyteen toistensa kanssa etenkin sen jälkeen, kun internetiin on perustettu autismikirjolaisille ja muille aiheesta kiinnostuneille tarkoitettuja keskustelufoorumeita. Suomen suurin autismikirjolaisille ja aiheesta kiinnostuneille tarkoitettu Aspalstan nimellä toiminut keskustelupalsta perustettiin vuonna 2001.
Kansainvälisen Autistien oikeuksien liikkeen nousun myötä on alettu muun muassa viettää Autistien oikeuksien päivää 18. kesäkuuta. Liike toimii sen puolesta, että yhteiskunta hyväksyisi neurologisen poikkeavuuden samalla tavalla kuin seksuaalivähemmistöt hyväksytään nykyään. Tavoitteena on, että autismikirjolaiset saisivat virallisen vähemmistöaseman, mikä turvaisi sen, ettei kirjolaisia asetettaisi perusteetta muita huonompaan asemaan. Hans Aspergerin syntymäpäivä 18. helmikuuta on julistettu kansainväliseksi Asperger-tietoisuuden päiväksi.
Aspergerin oireyhtymän esiintyminen taiteessa

Kansainvälistä menestystä saavuttaneen tanskalais-ruotsalaisen tv-jännityssarjan Silta päähenkilöllä Saga Norénilla on samanlaisia sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmia, joita esiintyy Aspergerin oireyhtymän omaavilla henkilöillä.
Saksalaissarjassa Ketussa IT-asiantuntija Lennard “Lenny“ Wandmann. Sarjassa vuosina 2017-21 Wandmannia näytteli Thimo Meitner.
Lasse Hallströmin vuonna 2012 ensi-iltaan tulleen elokuvan Rakkaudesta, unelmista ja kaloista päähenkilö Fred Jones on aspergeri. Ewan McGregorin näyttelemä Jones on luonnonvaraministeriön erityisasiantuntija, joka saa tehtäväkseen konsultoida Jemenin hallitsijaa paikallisessa lohenistutushankkeessa.
Elokuvassa Mary and Max (2009) toinen päähenkilö on aspergeri.
Vuonna 2005 valmistunut elokuva Mozart and the Whale kertoo taksinkuljettajan ja tutkimusapulaisen rakkaustarinan. Molemmilla on Aspergerin oireyhtymä. DVD-version nimeksi tuli Crazy in Love..
Brittiläisen Mark Haddonin vuonna 2003 kirjoittama nuortenromaani Yöllisen koiran merkillinen tapaus kertoo kirjan takakansitekstin mukaan pojasta, jolla on Aspergerin oireyhtymä. Haddon on kuitenkin ilmoittanut blogissaan, että on tutustunut vain pintapuolisesti Aspergerin oireyhtymään, eikä hänen kirjansa päähenkilöllä ole todellisen elämän esikuvia. Lisäksi Haddon toteaa, että kirjassa ei mainita Aspergerin oireyhtymää tai autismia sekä kertoo katuvansa, että näitä termejä on käytetty kirjan markkinoinnissa.
Vanhentuneita ja vääriä käsityksiä Aspergerin oireyhtymästä

Aspergerin oireyhtymän on epäilty johtuvan rokotteiden apuaineena käytetystä elohopeasta. Institute of Medicine on kuitenkin julkaissut kolme kattavaa tutkimusyhteenvetoa. Jokaisessa näistä metatutkimuksista päädyttiin siihen johtopäätökseen, että rokotteet ovat tässä suhteessa turvallisia.
Väitteet empatiakyvyn puuttumisesta ovat osoittautuneet vääriksi. Tutkimus viittaa sellaiseen, että aspergerihmisillä vain kognitiivinen empatia on keskimääräistä heikompi, mutta emotionaalinen empatia ei ole normaalista poikkeava.
Tunnettuja aspergereita

Juice Leskinen, suomalainen lauluntekijä ja rockmuusikko
Tuomas Enbuske, suomalainen toimittaja
Greta Thunberg, ruotsalainen ilmastoaktivisti
Miina Äkkijyrkkä, suomalainen taiteilija
Herra Ylppö, suomalainen muusikko
Daryl Hannah, yhdysvaltalainen näyttelijä
Sheldon Riley, australialainen laulaja
Anthony Hopkins, näyttelijä-ohjaaja
Elon Musk, liikemies-miljardööri
Julian Assange, australialainen aktivisti ja WikiLeaksin perustaja
Kirjallisuutta

Nieminen-von Wendt, Taina: On the origins and diagnosis of asperger syndrome: a clinical, neuroimaging and genetic study.  (Väitöskirja)  Helsingin yliopisto, 2004.  Teoksen verkkoversio. (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Attwood, Tony: Aspergerin oireyhtymä lapsuudesta aikuisuuteen.  Helsinki:  Oppimateriaalikeskus Opike, 2012.  ISBN 978-951-580-530-0
Tilli, Paula: Toisin. Minun Asperger-elämäni.  Finn Lectura, 2013.  ISBN 978-951-792-602-7
Laukkarinen, Liisa & Rüfenacht, Marius: Yhden asian mies, Asperger-lapsen kasvu aikuiseksi, Tammi, 1998. Ensimmäinen suomalainen tapausselostus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Asperger – osa autismikirjoa Autismiliitto
Ylen Elävä arkisto: Palapelejä ja pieniä iloja (Inhimillinen tekijä -ohjelmasarjan haastattelussa 13.2.2008 autismikouluttaja Heta Pukki, kirjailija Eeva Poranen ja näyttelijä Pirkko Hämäläinen)
MTVuutiset.fi: Aistien maailmassa. Aspergerin oireyhtymä saa aistit sekoittumaan (3.5.2011)
Hanna Nikkanen: Outo onnekas Veeti. Voima-lehti 3/2008. (Web Archive 2010).
Englanninkielinen Asperger-testi. Okupid.org. (Web Archive 2016).
Alan toimijoita:
Autismi- ja Aspergerliitto
Autistic Self Advocacy Network (ASAN)
Autismin kirjon häiriöt ja muut neurologiset häiriöt
Autismi
HFA
LFA
Aspergerin oireyhtymä
Keskittymishäiriö
Touretten oireyhtymä
Dysfasia
Tämän lääketieteellistä aihetta käsittelevän artikkelin tarkoitus on tarjota vain yleistä tietoa aihepiiristä. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Asperger-henkilöillä on usein eriskummallisia mielenkiinnon kohteita, kuten tällä kuvan tölkkejä kasaavalla pojalla.
Aleksanteri Kivimäki

| Julius Kivimäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. elokuuta 1997 (ikä 27) Espoo
Kansalaisuus:  Suomi
Muut tiedot
Rikokset:  tietomurto, kiristys
Uhrit:  noin 33 000 (Vastaamo)
Rangaistus:  6 vuotta ja 3 kuukautta vankeutta
Aikavälillä:  2012–
Aleksanteri Kivimäki, aiemmin Julius Kivimäki, (s. 22. elokuuta 1997 Espoo) on suomalainen verkkorikollinen, joka aloitti uransa alaikäisenä. Hänet tunnetaan erityisesti vuosina 2018–2019 tapahtuneen ja 2020 paljastuneen Vastaamon tietomurron pääepäiltynä. Kivimäki otettiin kiinni Ranskassa 2. helmikuuta 2023 ja hän sai syytteet lähes 9 600 törkeästä yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä, yli 21 300:sta törkeän kiristyksen yrityksestä ja 20 törkeästä kiristyksestä. Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi hänet huhtikuussa 2024 kuuden vuoden ja kolmen kuukauden vankeusrangaistukseen.
Lapsuus ja nuoruus

Kivimäki syntyi vuonna 1997 Espoossa. Ensimmäisen rikostuomionsa hän sai 15-vuotiaana tietomurroista murtauduttuaan yli 50 000 palvelimelle. Tästä hän sai kaksi vuotta ehdollista vankeutta. Myöhemmin hän hakkeroi Yhdysvaltain ilmavoimien, poliisipiirien ja Sonyn laitteita. Näistä hän sai vuoden ehdollista vankeutta. Vuonna 2014 hän harhautti yhdysvaltalaispoliisit rynnäköimään FBI-agentin kotiin ja teki perättömän pommiuhkauksen American Airlinesin lennolle. Vuonna 2016 hän sanoi, "ettei ehdollinen merkitse yhtään mitään, jos ei tee uusia rikoksia".
Merijärven seurakunta

Merijärven seurakunta on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta ja vuodesta 2006 alkaen Ylivieskan seurakunnan kappeliseurakunta. Kappeliseurakunnassa on kappalaisen lisäksi suntio, keittiötyöntekijä, diakoniatyöntekijä ja kanttori.  Merijärven seurakunnan alueella on merkittäviä herätysliikkeitä.
Nykyisen kappeliseurakunnan jumalanpalvelukset ovat Merijärven kirkossa. Merijärven kirkko on Simon Silvanin suunnittelema puukirkko ja valmistunut vuonna 1781. Kappeliseurakunta järjestää hartauksia kerran kuussa Koivukodissa.
Historiaa

Seurakunta toimi ensin vuodesta Pyhäjoen seurakunnan alaisena saarnahuonekuntana vuodesta 1779, sitten kappeliseurakuntana vuodesta 1821 ja omana seurakuntanaan vuodesta 1895, vaikka se erosi Pyhäjoesta virallisesti vasta 1909.