stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Acta Legis Turkuensia
Julkaistut artikkelit > Numero 1/2011

Sisältö:
Salminen, Jaakko Henrik: Towards Transparency in Law (And in the Meanwhile More Meditation)
Järvinen, Sini: Asianomistajan totuusvelvollisuus ja vaikenemisoikeus pääkäsittelyssä
Peukunen, Juha-Pekka: Rankaisematon ja rangaistava urheiluloukkaus
Kumlander, Sonja: Ruumiin arvo? Kuolleen elinluovuttajan oikeusaseman tarkastelua perus- ja ihmisoikeuksien näkökulmasta
Niemi, Milla: Luontovahinkojen merkityssisältö luonnonsuojelulain valossa
Mäkelä, Joni: Virhevastuu yrityskaupoissa – erityisesti ostajan suorittaman due dilligence -tarkastuksen näkökulmasta tarkasteltuna
Uusi-Oukari, Joel: J.K. Paasikivi oikeustieteen tutkijana
Julkaistut artikkelit > Numero 1/2012

Sisältö:
Priiki, Marko: Patenttivedätyksen torjuminen vastuusäännöllä
Hurmerinta, Anna: Syy-yhteys potilasvahingoissa
Kärkelä, Susanna: EU:n valtiontukisääntöjen soveltaminen verotukiin
Autio, Simo: Kilpailuoikeuden sanktiot ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen rangaistusmääritelmä – seuraamusjärjestelmien rajankäyntiä EU:n muuttuvassa oikeustilassa
Julkaistut artikkelit > Numero 2/2012

Sisältö:
Jaakkola, Sirkku: Turvapaikanhakijoiden TSS-oikeudet Euroopan unionissa – tarkastelussa EU:n vastaanottodirektiivin suojan taso verrattuna TSS-sopimukseen
Santala, Tuomas: Tuottamuksen rakenteellinen kahtiajako erityisesti tekijän subjektiivisten ominaisuuksien näkökulmasta
Ravi, Leena: Vuokratyöntekijän työsuhteen ehdot ja työsuhdeturva
Jaakkola, Jussi: Rikosoikeudellisen analogiakiellon problematiikasta
Andersin, Jonathan: De somaliska sjörövarna
Julkaistut artikkelit > Numero 1/2013

Sisältö:
Vähätalo, Tuukka-Tapani: Oikeusvoiman objektiivinen ulottuvuus siviiliprosessissa
Hulma, Carita: Suomen tuomioistuimen kansainvälinen toimivalta takaisinsaantia konkurssipesään koskevassa asiassa – KKO 2011:25
Viding, Sampo: Omien osakkeiden hankinta varojenjakotapana pörssiyhtiöissä
Toponen, Antti: Suomen osakeyhtiöoikeuden amerikkalaistumisesta
Julkaistut artikkelit > Numero 2/2013

Sisältö:
Marttila, Roope: Koeaikapurun käytön rajoitukset
Schroderus, Leena: Naisen oikeudellinen asema Suomessa vuosina 1809–1930
Raita, Ossi: Omien osakkeiden hankinta varojenjakotapana pörssiyhtiöissä
Weckman, Elisa: Eläinsuojelukriminalisoinnit Suomessa vuosina 1809–1934
Julkaistut artikkelit > Numero 1/2014

Sisältö:
Ridha Sheima: Plea bargaining suhteessa rikoksesta syytetyn itsekriminointisuojaan
Vaahtera, Katja: Oikeus omaan kuvaan ja look alike -kuvaan markkinoinnissa
Talvio, Liisa: Sodomiarikos valistuksen vuosisadan Euroopassa
Markkanen, Niko: Free Movement of Services in the EU – Finding the Scope and Limits of Remuneration
Auressalmi, Teemu: Markkinaehtoinen korko siirtohinnoittelussa
Arkia, Noora: UsedSoft v Oracle –- The Free Movement of Software
Pizen, Sofia: EU:n rahoitusmarkkinavero – Taloudellinen ja oikeudellinen haaste
Markkanen, Niko: Suunnattu osakeanti ja yhdenvertaisuusperiaate
Julkaistut artikkelit > Numero 2015

Sisältö:
Emilia Gummerus: Kaksiasianosaissuhteen ylittävä vastuu taloelementtikaupassa
Noora Salokangas: Problemaattinen tahallisuuden käsite rikoslain vainoamisrikosta koskevassa rikossäännöksessä (RL 25:7a §) ja lain esitöissä
Nina Jokela: Transseksuaalin sukupuolen vahvistamisesta annettu laki perus- ja ihmisoikeusnäkökulmasta tarkasteltuna
Joose Ahopelto: Liikeosakkeiden varainsiirtoverotus – erityisesti vuoden 2013 lakimuutoksen näkökulmasta
Petra Huhtala: Hankintayksikön laatima epäselvä tarjouspyyntö vahingonkorvauksen perusteena julkisissa hankinnoissa
Henna Karhu: Sukupuolisyrjintä ja poliittisuus kunnallisessa virantäytössä – oikeustapausanalyysi KHO 2013:46
Otto Ropponen: The Margin of Appreciation in the Jurisprudence of the ECHR: a Study on the Doctrine and Its Interplay with the European Consensus Inquiry and the Principle of Proportionality
Annika Falbén: The Double Irish with a Dutch Sandwich -järjestelyn mahdollisuudet ja rajat
Julkaistut artikkelit > Numero 2016–2017

Sisältö:
Anu Pullinen: Syyttäjän syytteen muuttaminen ja tarkistaminen erityisesti hovioikeudessa
Hannu Itälä: Ulkomaiseen sijoitussidonnaiseen henkivakuutukseen liittyvän osakkeen perusteella saadun osingon verotus
Eveliina Vaanela: Toimitusjohtajan palvelussuhteen päättäminen ja oikeus erokorvaukseen
Elle Friberg: The Effectiveness of the Principle of Mutual Recognition as a Method of Integration
Suvi Nieminen: Raiskaus tai henki – Kaikkitietävän kertojan oikeusohjeet ja tuomarin uskollisuus prosessuaaliselle totuudelle
Saara Kokko: Viestinnän tunnistamistietojen säilytys ja käyttö rikostutkinnan ja siviilitiedustelun tarpeisiin EUTI:n oikeuskäytännön valossa
Julkaistut artikkelit > Numero 2018

Sisältö:
Maria Riihimäki: Vakava uhka todistajan anonymiteetin edellytyksenä
Anna Sivula: Syyteneuvottelun hyödyntämiskielto
Aino Hietamäki: Hengellinen väkivalta – lapsen oikeuksien toteutuminen uskonnollisissa yhdyskunnissa
Tiina Santaharju: Erityinen kotietsintä pakkokeinona – sääntelyn tausta ja toteutuminen
Lasse Parkkamäki: EU:n yleinen tietosuoja-asetus ja tietojenkäsittelypalvelun ulkoistaminen: Vastuiden jakautuminen rekisterinpitäjän ja henkilötietojen käsittelijän kesken
Vilma Lehmonen: Goodwill-vahingon korvaaminen tavaramerkkiloukkauksen johdosta
Roni Sirjonen: Oikeutettua sotaa verkossa: Milloin kyberhyökkäys täyttää aseellisen voimankäytön vaatimukset?
Julkaistut artikkelit > Numero 2019

Sisältö:
Jenni Tolonen: Vastuu puolison tekemästä velasta
Kimmo Tammi: Datavetoisten liiketoimintamallien aiheuttamat oikeudelliset jännitteet omaisuuden suojan ja elinkeinonvapauden kannalta
Roosa Toivonen: Pikavipit ja luotonantajan toiminta arvioitaessa velallisen piittaamatonta ja vastuutonta velkaantumista
Ilari Lahtinen: Machine Learning Training Data and Copyright in the EU and the US
Jenna Hirvi: Toimintakyvyltään heikentyneen vanhuksen tekemän koti- tai etämyyntisopimuksen pätemättömyys vanhuksen suojaamisen keinona
Jarno Heino: Vahingonkorvausoikeudellisen vastuuaseman tapauskohtainen arvioiminen
Julkaistut artikkelit > Numero 2020-2021

Sisältö:
Jasmin Hannonen: Avoliittolain hyvitys yhteistalouden hyväksi annetusta panoksesta
Rauli Elenius: Court-Imposed Joint Controllership and the Problem of Liability Under the GDPR
Henrik Jylhä-Vuorio: Elävä kuollut Critical Legal Studies
Essi Lehto: Kuolinpesän toissijainen puhdistamisvastuu ratkaisun KHO 2016:44 myötä
Sari Hautaranta: Laittoman uhkauksen syyteoikeuden laajentaminen
Roosa Toivonen: Osakeyhtiön pääomasijoitustoiminta korkeimman hallintooikeuden ratkaisukäytännössä
Julkaistut artikkelit > Numero 2022

Sisältö:
Minna Vuolteenaho: Itsekriminointisuojan systematisointi vastuuvapausperusteena konkurssimenettelyä koskevassa kansallisessa oikeuskäytännössä
Marjaana Sjölund: Koulutuksella kohti ammattitaitoisempaa turvallisuusalan työkulttuuria: Tutkimus yksityisen turvallisuusalan sääntelystä
Pinja Väänänen: Huijaaminen elektronisessa urheilussa: Näkökulmia e-dopingin fragmentoituneeseen itsesääntelyyn
Vilma Laaksonen: Despite the Wording of CISG… The Application of CISG to International Commercial Arbitration Agreements in the Absence of Parties’ Choice of Law
Alex Niva: A Myth of an Individual Right: An Originalist Analysis on the Meaning and Purpose of the Second Amendment
Laura Jerkku: Koirien aiheuttamien vahinkojen korvausperusteet ja -käytäntö
Edith Berden: Vakiintunut liikesuhde Euroopan komission yritysvastuudirektiiviehdotuksessa
Lauri Salonen: Rakennussuojelun oikeusohjeet - suojelukriteerien läpinäkyvyys ja maanomistajan asema
Kris Jenner

| Kris Jenner |
| --- | --- |
 Kris Jenner vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kristen Mary Jenner
Syntynyt: 5. marraskuuta 1955 (ikä 69) San Diego, California
Ammatti:  televisiopersoona, tuottaja, seurapiirihenkilö, manageri
Puoliso:  Robert Kardashian (naimisissa vuodet 1978–1989)  Bruce Jenner, nyk. Caitlyn Jenner (naimisissa vuodet 1991-2015)
Lapset:  Kourtney, Kim, Khloé, Rob, Kendall, Kylie
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kris Kardashian, Kris Houghton
Aktiivisena:  2007–
Merkittävät roolit:  Kris - E! Rikkaat Kardashianit
Aiheesta muualla
IMDb
Kristen Mary ”Kris” Jenner (o.s. Houghton, aik. Kardashian, s. 5. marraskuuta 1955) on yhdysvaltalainen televisiopersoona, joka tuli kuuluisaksi vuodesta 2007 eteenpäin esitetystä tositelevisio-ohjelmasta Kardashianit.
Perhe

Jenner on ollut kahdesti naimisissa. Ensimmäisen kerran lakimies Robert Kardashianin kanssa, ja myöhemmin urheilija Bruce Jennerin (nykyisin Caitlyn) kanssa. Krisillä on Kardashianin kanssa neljä lasta: Kourtney, Kim, Khloé ja Rob. Jennerin kanssa hänellä on kaksi tytärtä: Kendall ja Kylie Jenner. Näiden suhteiden jälkeen hän on seurustellut Corey Gamblen kanssa.
Jennerin ensimmäinen aviomies ja neljän ensimmäisen lapsensa isä kuoli syöpään vuonna 2003.
Hänellä on yhteensä 12 lastenlasta, joista kolme ovat hänen vanhimman tyttärensä Kourtneyn lapset vuonna 2009 syntynyt Mason, vuonna 2012 syntynyt Penelope ja päivälleen tasan viisi vuotta Masonia myöhemmin syntynyt Reign. Seuraavat neljä lastenlasta ovat Kimin lapset vuonna 2013 syntynyt North, vuonna 2015 syntynyt Saint, vuonna 2018 syntynyt Chicago sekä vuonna 2019 syntynyt Psalm. Lisäksi hänen lapsenlapsiinsa kuuluvat Robin syksyllä 2016 syntynyt tytär Dream, Kylien vuonna 2018 syntynyt tytär Stormi ja vuonna 2022 syntynyt poika Aire sekä Khloén vuonna 2018 syntynyt tytär True sekä vuonna 2022 syntynyt poika Tatum.
Jennerillä on yksi sisar nimeltään Karen. Hänen äitinsä nimi on Mary Jo. Perhe kutsuu häntä nimellä MJ.
Ura

Jennerillä on oma tuotantoyhtiö, jonka nimi on Jenner Communications. Kris toimii itse vuonna 2007 alkaneen Kardashianit-nimisen tositelevisio-ohjelman vastaavana tuottajana ja lastensa managerina. Vuonna 2013 hänellä oli oma talk-show, nimeltään Kris. Tämän lisäksi hän on kirjoittanut kaksi kirjaa, jotka on julkaistu vuosina 2011 ja 2014.
Aiheesta muualla

The New York Times: Where would the Kardashians be without Kris Jenner?
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kris Jenner
Käännös suomeksi
Kukka-Maaria

| Kukka-Maaria |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  2. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Kukka (nimi), Maria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kukka-Maaria on suomalainen naisen etunimi. Suomessa nimi on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 737 henkilölle, jotka kaikki ovat naisia.  Kukka-Maarian nimipäivä on 2. heinäkuuta, ja se on nykyään ainoa yhdysnimi, joka on erikseen merkittynä Suomen almanakkaan.
Alun perin Kukka-Maaria oli kansanomainen nimitys vanhalle Neitsyt Marian kunniaksi 2. heinäkuuta vietetylle juhlapäivälle.. Juhlapäivää (visitatio Mariae) on vietetty katolisessa kirkossa 1200-luvulta saakka sen vierailun kunniaksi, jonka Maria Luukkaan evankeliumin mukaan teki sukulaisensa Elisabetin, Johannes Kastajan äidin luo saatuaan enkeli Gabrielilta ilmoituksen, että hän tulee synnyttämään Jeesuksen.. Protestanttisissa maissa päivää ei enää uskonpuhdistuksen jälkeen vietetty kirkollisena juhlapäivänä, mutta esimerkiksi Suomessa se oli Marian etsikkopäivän nimellä (tai lyhenteellä Marian ets. p) merkittynä almanakkoihin vielä kauan sen jälkeen. Päivä tunnettiin pitkään myös kansanomaisena merkkipäivänä, jonka nimitykset Heinä-Maaria ja Kukka-Maaria johtuivat siitä, että vanhastaan Neitsyt Marialle pyhitetty kasvi, matara, kukkii juuri heinäkuun alussa.
Vuonna 1970 katolinen kirkko siirsi Visitatio Mariae -juhlan toukokuun 31. päivään. Suomessa Marian ja myös Kukka-Maarian nimipäivä on kuitenkin edelleen 2. heinäkuuta.
Tunnettuja Kukka-Maarioita

Kukka-Maaria Karjalainen (s. 1952), kirjailija ja valtiotieteen tohtori
Kukka-Maaria Rajalin, o.s. Ahonen (s. 1976), laulaja
Kuvitteellisia Kukka-Maarioita

Kukka-Maaria Kujala, televisiosarjassa Salatut elämät
1887

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Vuosi 1887 oli normaalivuosi, joka alkoi lauantaista.
Tapahtumia

20. tammikuuta – Brittilaiva Kapunda upposi Brasilian rannikon tuntumassa törmättyään purjealus Ada Melmouriin. Katastrofissa kuoli 299 henkeä.
28. tammikuuta – Eiffel-tornin perustusten rakennustyöt aloitettiin Pariisissa, Ranskassa.
5. helmikuuta – Verdin ooppera, Otello, sai ensi-iltansa La Scalassa.
23. helmikuuta – Voimakas maanjäristys koetteli Ranskan Rivieraa. Noin 2 000 ihmistä sai surmansa.
7. kesäkuuta – L. L. Zamenhof julkaisi ensimmäisen esperanton oppikirjan Varsovassa.
1. heinäkuuta – Eiffel-tornin rautaosan rakennustyöt aloitettiin.
3. heinäkuuta – Heinäveden silloinen, C. L. Engelin suunnittelema kirkko paloi.
15. heinäkuuta – Samana vuonna kauppalaksi tullut Salo paloi.
10. elokuuta – Yli 80 ihmistä kuoli rautatieonnettomuudessa ("Great Chatsworth train wreck") Chatsworthin kaupungin lähistöllä Illinoisin osavaltiossa Yhdysvalloissa.
5. syyskuuta – Theatre Royalin (Exeter, Englanti) tulipalossa sai surmansa 186 ihmistä.
28. syyskuuta – Kiinassa Keltainenjoki tulvi johtaen 900 000 – 2 000 000 ihmisen kuolemaan.
29. syyskuuta – Jalkapalloseura Hamburger SV perustettiin.
12. lokakuuta – Monialayritys Yamaha perustettiin.
1. marraskuuta – Toimittaja ja lennätinvirkailija Woldemar Westzynthius perusti Suomen Tietotoimiston edeltäjän Suomen Sähkösanomatoimiston.
6. marraskuuta – Celtic FC perustettiin.
8. marraskuuta – Emile Berliner patentoi gramofonin.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Ateneum valmistui Helsingissä. Sinne sijoittuvat myös taideteollisuusmuseo ja taideteollisuuskoulu.
Viktor Damm perusti Suomen ensimmäisen työväenurheiluseuran, Helsingin Ponnistuksen.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Wilhelm Canaris, saksalainen amiraali, sotailastiedustelupalvelu Abwehrin johtaja (k. 1944)
4. tammikuuta – Viljo Huttunen, suomalainen näyttämötaiteilija ja teatterinjohtaja (k. 1951)
6. tammikuuta – Ronald Maitland, kanadalainen purjehtija (k. 1937)
6. tammikuuta – Ferenc Szálasi, unkarilainen poliitikko (k. 1946)
15. tammikuuta – Bjarne Westermarck, suomalainen maanviljelysneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja (k. 1945)
26. tammikuuta – Tellervo Laurila, suomalainen oopperalaulaja ja kirjallisuuden suomentaja (k. 1960)
28. tammikuuta – Artur Rubinstein, puolalais-yhdysvaltalainen pianisti (k. 1982)
1. helmikuuta – Charles Nordhoff, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1947)
2. helmikuuta – Nils Rabenius, ruotsalainen säveltäjä, pianisti ja oikeustieteilijä (k. 1924)
3. helmikuuta – Georg Trakl, itävaltalainen runoilija (k. 1914)
16. helmikuuta – Kristian Fjeld, norjalainen poliitikko (k. 1976)
17. helmikuuta – Leevi Madetoja, suomalainen säveltäjä (k. 1947)
17. helmikuuta – Lyyli Wartiovaara-Kallioniemi, suomalainen säveltäjä (k. 1970)
23. helmikuuta – Kössi Kanto, suomalainen näyttelijä (k. 1917)
4. maaliskuuta – Helinä Svensson-Timari, suomalainen lausuja ja näyttelijä (k. 1958)
8. maaliskuuta – Gösta Jansson, suomalainen lääkäri ja professori (k. 1971)
11. maaliskuuta – Jussi Kari, suomalainen lavastaja ja taidemaalari (k. 1951)
11. maaliskuuta – Kaarlo Kaslin, suomalainen kirjallisuuden suomentaja ja näytelmäkirjailija (k. 1963)
21. maaliskuuta – Erich Mendelsohn, saksalainen arkkitehti (k. 1953)
22. maaliskuuta – Chico Marx, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1961)
23. maaliskuuta – Anthony van Hoboken, alankomaalainen musiikkitieteilijä (k. 1983)
23. maaliskuuta – Feliks Jusupov, venläläinen aristokraatti, Grigori Rasputinin murhaaja (k. 1967)
23. maaliskuuta – Östen Holsti, suomalainen lääkäri ja professori (k. 1952)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

6. huhtikuuta – Gösta Juslén, suomalainen arkkitehti (k. 1939)
7. huhtikuuta – Otto Wuorio, suomalainen rakennusmestari, liikemies, urheiluvaikuttaja ja teollisuusneuvos (k. 1964)
10. huhtikuuta – Bernardo Alberto Houssay, vuoden 1947 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut argentiinalainen fysiologi (k. 1971)
10. huhtikuuta – Erkki Karu, suomalainen elokuvaohjaaja- ja tuottaja (k. 1935)
14. huhtikuuta – Gero Zambuto, italialainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja (k. 1944)
22. huhtikuuta – Harald Bohr, tanskalainen matemaatikko (k. 1951)
22. huhtikuuta – James Norman Hall, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1951)
23. huhtikuuta – Yrjö Vuorinen, suomalainen kirjailija (k. 1931)
25. huhtikuuta – Gösta Sandels, ruotsalainen taidemaalari (k. 1919)
1. toukokuuta – Alan Cunningham, brittiläinen kenraali (k. 1983)
7. toukokuuta – Olav Oksvik, norjalainen poliitikko (k. 1958
7. toukokuuta – Sándor Prokopp, unkarilainen ampuja (k. 1964)
9. toukokuuta – Nikke Pärmi, suomalainen jääkärieverstiluutnantti ja suojeluskuntaupseeri (k. 1957)
13. toukokuuta – Sverre Støstad, norjalainen poliitikko (k. 1959)
17. toukokuuta – Aukusti Asko-Avonius, suomalainen liikemies, Asko-konsernin perustaja (k. 1965)
17. toukokuuta – Sigrid Jusélius, suomalaisen liikemies Fritz Arthur Juséliuksen tytär, jonka muistoksi rakennettiin Juseliuksen mausoleumi (k. 1898)
17. toukokuuta – Toini Nyström, suomalainen tekstiilitaiteilija (k. 1967)
26. toukokuuta – Sultan Məcid Əfəndiyev, azerbaidžanilainen kommunistipoliitikko (k. 1938)
27. toukokuuta – Kasimir Fajans, puolalais-amerikkalainen radiokemisti (k. 1975)
28. toukokuuta – Juhani Korpivaara, suomalainen autokauppias ja kauppaneuvos (k. 1960)
30. toukokuuta – Alexander Archipenko, yhdysvaltalainen kuvataiteilija (k. 1964)
31. toukokuuta – Alexis Léger (”Saint-John Perse”), vuoden 1960 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ranskalainen diplomaatti (k. 1975)
5. kesäkuuta – Ruth Benedict, yhdysvaltalainen sosiaaliantropologi (k. 1948)
6. kesäkuuta – Aukusti Alopaeus, suomalainen taidemaalari (k. 1970)
10. kesäkuuta – Aage, Tanskan ja Islannin prinssi, kuningas Kristian IX:n pojanpoika (k. 1940)
12. kesäkuuta – Aili Somersalo, suomalainen kirjailija (k. 1957)
14. kesäkuuta – Eja Tengström, suomalainen näyttelijä (k. 1969)
18. kesäkuuta – Theodore Reed, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 1959)
22. kesäkuuta – Julian Huxley, brittiläinen biologi, kirjailija ja humanisti, Unescon ensimmäinen johtaja (k. 1975)
24. kesäkuuta – Johannes Kunila, suomalainen merimies- ja vankilapastori (k. 1942)
25. kesäkuuta – George Abbott, yhdysvaltalainen teatteriohjaaja, näytelmäkirjailija ja näyttelijä (k. 1995)
30. kesäkuuta – Evert Porila, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1941)
30. kesäkuuta – William Rosenberg, suomalainen taidemaalari (k. 1952)
Syntyneitä > Heinä–syyskuu

6. heinäkuuta – Walter Flex, saksalainen sotakirjailija (k. 1917)
7. heinäkuuta – Marc Chagall, venäläis-ranskalainen taidemaalari (k. 1985)
7. heinäkuuta – Heikki Impola (”Heikki Rasila”), suomalainen kirjailija (k. 1971)
18. heinäkuuta – Vidkun Quisling, norjalainen poliitikko (k. 1945)
22. heinäkuuta – Gustav Ludwig Hertz, vuoden 1925 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen kvanttifyysikko (k. 1975)
29. heinäkuuta – Mamoru Shigemitsu, japanilainen poliitikko ja ulkoministeri (k. 1957)
31. heinäkuuta – Giuseppe Domenichelli, italialainen voimistelija (s. 1955)
2. elokuuta – Heinrich Danckelmann, saksalainen ilmavoimien kenraali (k. 1947)
4. elokuuta – Alfred Anderssén, suomalainen säveltäjä (k. 1940)
9. elokuuta – Ville Niskanen, suomalainen diplomaatti (k. 1970)
12. elokuuta – Erwin Schrödinger, vuoden 1933 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut itävaltalainen fyysikko (Schrödingerin yhtälö) (k. 1961)
14. elokuuta – Jaakko Ikola (”Vaasan Jaakkoo”), suomalainen toimittaja, pakinoitsija, kirjailija ja kansanedustaja (k. 1951)
17. elokuuta – Kaarle I, Itävalta-Unkarin viimeinen hallitsija 1916–1918 (k. 1922)
17. elokuuta – Adriaan Daniël Fokker, alankomaalainen fyysikko ja muusikko (k. 1972)
17. elokuuta – Marcus Garvey, yhdysvaltalainen journalisti, amerikkalaisten mustien nationalistien ensimmäinen johtaja (k. 1940)
19. elokuuta – Aukusti Salo, suomalainen kasvatustieteilijä ja professori (k. 1951)
23. elokuuta – Fridrih Tsander, neuvostoliittolainen raketti-insinööri (s. 1933)
30. elokuuta – Kalle Anttila, suomalainen painija ja olympiavoittaja (k. 1975)
7. syyskuuta – Oiva Willamo, suomalainen jääkärieversti (k. 1967)
9. syyskuuta – Alf Landon, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 1987)
12. syyskuuta – Simon Kimbangu, kongolainen uskonnollinen johtaja, kimbangulaisuuden perustaja (k. 1951)
13. syyskuuta – Lavoslav Ružicka, vuoden 1939 Nobelin kemianpalkinnon saanut kroatialainen kemisti ja biokemisti (k. 1976)
16. syyskuuta – Nadia Boulanger, ranskalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi (k. 1979)
16. syyskuuta – Kamato Hongō, 116-vuotiaaksi elänyt japanilainen (k. 2003)
22. syyskuuta – Felix Iversen, suomalainen rauhanpuolustaja (k. 1973)
24. syyskuuta – Urho Lehtinen, suomalainen taidemaalari (k. 1982)
26. syyskuuta – Barnes Wallis, englantilainen ilmailuinsinööri ja suunnittelija (k. 1979)