stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koukkujärvi (Lempäälä)
Maantietoa

Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Koukkurahkalla Lempäälän koilliskulmassa. Järvessä on pääaltaan sivuilla kaksi lahtea, jotka luovat sille koukkumaiset ulokkeet. Suota ei ole ojitettu ja sen Kangasalan puoleinen osa on kokonaan rauhoitettu ja Lempäälän puoli vain järven läheltä oleva osa. Järvellä ei ole laskuojaa, kuten ei myöskään samalla suolla olevalla toisella lammella. Sadevedet suotuvat siten todennäköisesti lounaaseen tai luoteeseen. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Suurin osa järveä kuuluu Lempäälään, mutta Kangasalan raja leikkaa järvestä pienen osan itäpäästä.
Luontoarvoja

Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Historiaa

Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Laukojärvi” . Vuoden 1953 peruskartassa järven ympäristön suo oli ojittamaton. Sama tilanne jatkuu tänäänkin.
Käthe Gold

Käthe Gold (11. helmikuuta 1907 – 11. lokakuuta 1997) oli itävaltalainen näyttelijä.
Gold syntyi Wienissä, työskenteli vuodet 1932–1944 Berliinissä ja muutti sitten Zürichiin. Palattuaan vuonna 1947 Wieniin hän sai töitä Burgtheaterista. Hän kuoli Wienissä 90-vuotiaana.
Gold tuli tunnetuksi varsinkin lavalta; hän esiintyi muiden muassa sellaisissa klassikoissa kuin Faustissa, Hamletissa ja Nukkekodissa. Hän esiintyi myös elokuvissa ja televisiossa, esimerkiksi vierailijana sarjassa Komissaari.
Aiheesta muualla

Käthe Gold Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kotiinpaluu (vuoden 2010 elokuva)

| Kotiinpaluu |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Harri J. Rantala
Käsikirjoittaja:  Harri J. Rantala
Tuottaja:  Harri J. Rantala
Kuvaaja:  Mika Vartiainen
Leikkaaja:  Oskari Korenius
Pääosat:  Eerik Kantokoski Reeta Annala Kalevi Haapoja
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Nurmo-Filmi
Ensi-ilta:  2010
Kesto:  20 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Edeltäjä:  Nurmoo – Huuto lakeudelta
Seuraaja:  Kaukopartio
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kotiinpaluu on Harri J. Rantalan ohjaama lyhytelokuva vuodelta 2010. Sen pääosissa näyttelevät Eerik Kantokoski, Reeta Annala ja Kalevi Haapoja.
Elokuva on ehdokkaana neljässä sarjassa eteläpohjalaisen elokuvan palkinnon Kalevi-palkinnon saajaksi 2015.
Synopsis

Kevät 1940. Mies palaa talvisodasta. Miehen poissa ollessa kotitila on jäänyt hoitamatta. Ulosottomiehet ovat vieneet karjan ja hevoset. Nuori vaimo on odottanut miestään kotiin. Sodan kokemukset ovat jättäneet jälkensä mieheen, hänellä on hermot riekaleina ja sodan kauhut tulevat uniin. Alkoholi helpottaa oloa ja auttaa unohtamaan sodan traumat. Körttiyhteisössä isännältä odotetaan perheen elätystä, saarnamies ja ulosmittaajat käyvät vuorotellen tuvassa saarnaamassa. Alkaa pitkä kotiinpaluu sodasta, joka virallisesti on jo ohi.
Kuvaukset

Kotiinpaluu -elokuva kuvattiin talvella 2010 Nurmossa ja Kauhavalla.
Festivaalit

Kotiinpaluu on kutsuttu tähän mennessä 36 festivaalille 21 maassa.
Festivaalit > Merkittävimmät festivaalit

63. Cannes Film Festival, Cannes Ranska 2010 (Short Film Corner)
8. Ischia International Film Festival, Ischia Italia 2010 (Official Competition)
12. Motovun Film Festival, Motovun Kroatia 2010 (Official Competition)
8. Cinefiesta International Film Festival, San Juan Puerto Rico 2010 (Official Competition)
15. Ourense International Film Festival, Ourense Espanja 2010 (Official Competition)
18. Santiago International Film Festival, Santiago Chile 2010 (Official Competition)
30. Amiens International Film Festival, Amiens Ranska 2010 (Official Competition)
22. Ankara International Film Festival, Ankara Turkki 2011 (Official Competition)
34. Grenzland-Filmtage Film Festival, Selb Saksa 2011 (Official Competition)
2. Vientianale International Film Festival, Vientiane Laos 2011 (Official Competition)
5. Portello River Film Festival, Padova Italia 2011 (Official Competition)
8. Golden Apricot Yerevan International Film Festival, Yerevan Armenia 2011 (Official Competition)
10. Dokufest International Film Festival, Prizren Kosovo 2011 (Official Competition)
6. Cyprus International Film Festival, Nikosia Kypros 2011 (Official Competition)
13. Patras City International Film Festival, Patras City Kreikka 2011 (Official Competition)
6. London Film For Peace International Film Festival, London UK 2011 (Official Competition)
2. Artova Film Festival, Helsinki Suomi 2011
Palkinnot

13. Patras City International Film Festival, Patras City Kreikka 2011 – Honourable Mention
11. Malescorto Short Film Festival, Malesco Italia 2011 – Honourable Mention
39. Festival der Nationen, Ebensee Itävalta 2011 – Honourable Mention
34. Grenzland-Filmtage Festival, Selb Saksa 2011 – Honourable Mention
18. Santiago International Film Festival, Santiago Chile 2010 – Fesancor Award Nomination Best Film ja Fesancor Award Nomination Best Director
Suomen ensi-ilta ja elokuvateatterilevitys

Kotiinpaluu - elokuva sai elokuvateatteri ensi-illan Ylistaron Matin-Tuvassa 19.09.2010. Virallinen Suomen ensi-ilta oli Kauhavan Y-Kinossa 08.12.2010 uudistuneen elokuvateatterin avajaiselokuvana. Myös Seinäjoen Bio Marilyn esitti elokuvaa loka-marraskuussa 2010. Elokuvaa esitettiin elokuvateattereissa kuudessa kaupungissa yhteensä 26 näytöstä.
DVD

Elokuva julkaistiin DVD:llä 8.6.2012.
DVD:n extroista löytyy myös Harri J. Rantalan aiempi lyhytelokuva Daughters of Snow (2007).
Kuuma jupiter

Kuuma jupiter on Jupiteria muistuttava, mutta tavallisesti useita kertoja Jupiteria massiivisempi kaasupitoinen eksoplaneetta, jonka kiertorata on hyvin lähellä planeettakunnan keskustähteä. Kuumalla jupiterilla on suuri vetypitoinen vaippa, joka on ulompana kaasua, sisempänä nestemäinen. Kuumalla jupiterilla ei ole kiinteää pintaa, mutta sen keskustassa on hyvin tiheä kivi-rautaydin.
Planeettatyyppinä kuumat jupiterit ovat ilmeisesti melko harvinaisia: tiettävästi vähemmällä kuin yhdellä prosentilla auringonkaltaisista lähitähdistä on seuralaisenaan kuuma jupiter.[lähde? ] Kuumia jupitereita on kuitenkin helpompi havaita kuin pienempiä planeettoja, ja sen aiheuttaman tilastollisen vääristymän takia kuumat jupiterit vaikuttavat yleisiltä.
Ensimmäinen kuuma jupiter havaittiin vuonna 1995. Kuumia jupitereita ovat esimerkiksi 47 Ursae Majoris b, Ypsilon Andromedae b, 51 Pegasi b ja Tau Bootis b.
Kiertoradan etäisyys keskustähdestä ja sen vaikutus

Kuuma jupiter kiertää hyvin lähellä keskustähteään, 0,015–0,5 AU:n etäisyydellä siitä. Tyypillinen etäisyys on alle 0,15 AU:ta, mikä tarkoittaa vain muutaman vuorokauden mittaista kiertoaikaa. Pienen etäisyyden vuoksi kuumasta jupiterista haihtuu jatkuvasti kaasua avaruuteen, minkä seurauksena siitä saattaa aikanaan muodostua ktooninen planeetta. Haihtuva kaasu muistuttaa komeetan pyrstöä. Kuumien jupiterien radat ovat melko ympyrämäisiä, sillä tähden vuorovesivoimat pyöristävät lähellä kiertävien planeettojen radat nopeasti ympyröiksi.
Useiden kuumien jupiterien etäisyys emotähdestään on 0,02–0,07 AU, eli noin 1/50 Maan etäisyydestä Aurinkoon. Nämä planeetat ovat huomattavasti lähempänä tähteään kuin Merkuriuksen rata on Aurinkoa. Jos kuuman jupiterin etäisyys keskustähdestä on alle 0,06 AU, se vuorovesilukkiutuu eli kääntää aina saman puolen kohti keskustähteään. Alle 2,5 tähden säteen päässä eksoplaneetta hajoaa vetovoimien takia.
Jotkut kuumat jupiterit ovat hyvin kallellaan tähden pyörimisakseliin nähden toisin kuin Aurinkokuntamme planeettaselvennä, ja muutamat kuumat jupiterit liikkuvat taannehtivastiselvennä. Tämä on vaikeuttanut kuumien jupiterien alkuperän selvittämistä.
Tyypillisen kuuman jupiterin pilvien lämpötila on 1000–2000 K. Kuuma jupiter laajenee lämpötilan vaikutuksesta, ja siksi jotkin kuumat jupiterit ovat jättiläisplaneetoiksikin säteeltään suuria. Matalissa lämpötiloissa planeetat eivät voi olla säteeltään juurikaan Jupiteria suurempia. Esimerkiksi Jupiteriin verrattuna massaltaan 10-kertainen planeetta puristuu kokoon niin, ettei kasva säteeltään juurikaan Jupiteria isommaksi.
Kuuman jupiterin havaitseminen

Kuuma jupiter ei näy lainkaan kaukoputkessa näkyvän valon alueella, koska tähden valo hukuttaa sen ja lisäksi tähden kuva leviää ja läikkyy maan pinnalta tehdyissä havainnoissa huomattavasti. Kuuma jupiter havaitaan tyypillisesti tähden spektriviivojen hienoisena huojumisena: ne siirtyvät tavallisilta kohdiltaan välillä punaiseen ja välillä siniseen päin Dopplerin ilmiön seurauksena. Ilmiön aiheuttaa tähden säteisnopeuden vaihtelu, kun tähti huojuu sitä kiertävän näkymättömän seuralaisen takia. Ennen tarkkojen echelle-spektrometrien aikaa kuumia jupitereita ei kyetty havaitsemaan.
Joitakin kuumia jupitereita on havaittu myös siten, että ne pimentävät aika ajoin osan keskustähdestä kulkiessaan tähden kiekon yli. Jupiterin luokkaa oleva planeetta himmentää keskustähtensä valoa ylikulussaan noin prosentin verran. Tämä himmeneminen on mahdollista havaita myös hyvätasoisella harrastelijalaitteistolla.[lähde? ]
Joissain tapauksissa on havaittu suoraan kuuman jupiterin lähettämää infrapunasäteilyä. Tällöin keskustähti, jonka säteilymaksimi on näkyvän valon alueella, ei kykene peittämään planeetan infrapunasäteilyä, vaikka hukuttaakin sen lähettämän näkyvän valon. Näistä infrapunahavainnoista on päätelty muun muassa Osiris-planeetan haihduttavan kaasuaan pois kuin komeetan pyrstössä, ja erään toisen planeetan olevan päivän puolelta lämpimämpi kuin yön puolelta.
Kuuma jupiter on mahdoton havaita spektriluokkaa F7 varhaisemmaltaselvennä tähdeltä, koska nämä tähdet ovat hyvin aktiivisia ja niiden spektriviivat toisenlaisia kuin Auringon.
Kuuma jupiter ja planeettakuntien synty

Nykyisten planeettojen syntyteorioiden mukaan planeetat syntyvät tiivistymällä pölyä, jäätä, kiviä ja asteroidin kokoisia kappaleita sisältävistä esiplanetaarisista kiekoista, jotka kiertävät keskustähteään. Aurinkokunnan sisäosissa saattoi syntyä vain pieniä Maan tyyppisiä kiviplaneettoja. Tämän teorian mukaan kuuma jupiter ei voi syntyä lähellä keskustähteä, koska siellä tähden suuri kuumuus ja säteilypaine estää kaasuplaneetan synnyn.
Niinpä tutkijoiden mukaan kuuma jupiter syntyi esiplanetaarisen kiekon viileässä ulko-osassa suunnilleen Aurinkokunnan Jupiterin kohdalla jupiteria vastaavalla etäisyydellä 5 AU, tai ehkä lumirajan lähellä noin 3 AU etäisyydellä ja vaelsi kohti keskustähteään muun muassa planeettojen välisen painovoimavuorovaikutuksen, kaasukiekon kitkan ja kiekon osasten painovoiman takia. Se, ettei aurinkokunnassa tapahtunut vastaavaa migraatiota, johtui muun muassa aurinkokunnan synnyttäneen esiplanetaarisen kiekon erilaisista massasta, metallipitoisuudesta ja sitkaudesta. Aurinkokunnassa oli ulompana Jupiteria kevyempi Saturnus, joka pysäytti resonanssillaan
Jupiterin vaelluksen lähelle Aurinkoa.
Monet kuumat jupiterit kiertävät keskustähteään sen pyörimisakselia vastaan hyvin kaltevilla tai taannehtivilla radoilla, mikä ei tue teoriaa kuuman jupiterin vaelluksesta kertymäkiekossa. Joistakin kuumista jupitereista puuttuu lisäksi teorian edellyttämä metaani.
Kuuma jupiter ja planeettakuntien synty > Kuuman jupiterin vaikutus maankaltaisten planeettojen syntyyn

Aiemmin epäiltiin, että planeetan vaellus kohti keskustähteään hajottaa planeetan kulkutieltä esiplanetaarisen kiekon ja estää näin Maan tyyppisten elinkelpoisten planeettojen synnyn. Nykykäsityksen mukaan kuuma jupiter ei kuitenkaan estä Maan tyyppisten kiviplaneettojen syntyä, koska vaeltaessaan lähelle keskustähteään kuuma jupiter sinkoaa liikkeellään ja vetovoimallaan planeettojen muodostumisainetta kiertoratansa ulkopuolelle, myös Maata vastaavalle etäisyydelle. Kuuma jupiter sekoittelee esiplanetaarisen kiekon aihetta vaeltaessaan kohti keskustähteään. Lisäksi 60 % kiekon alkuperäisestä materiaalista säilyy planeetan kulkiessa matkallaan kohti keskustähteään.
Kuuma jupiter estää kuitenkin Maan kaltaisen planeetan synnyn, jos se jää kyllin kauaksi keskustähdestään. Yli 0,5 AU:n päässä tähdestä oleva kuuma jupiter estää planeetan synnyn vetovoimallaan Maata vastaavalle etäisyydelle 1 AU.
Jos kuuma jupiter on yli 0,25 AU:n päässä keskustähdestään, tai jos lähempänä tähteään olevan jupiterin rata on soikea, se vähentää syntyvän Maan tyyppisen planeetan rautapitoisuutta. Niinpä elinkelpoisia planeettoja on varmimmin niillä tähdillä, joita kuuma jupiter kiertää ympyrämäisellä radalla alle 0,25 AU:n päässä. Maata vastaavan planeetan kiertoradan sisäpuolelle voi kuuman jupiterin planeettakunnassa syntyä asteroidivyöhykkeitä
Jos Jupiteria vastaava planeetta on lähellä tähteään, Auringon asteroidivyöhykettä vastaavalle etäisyydelle saattaisi syntyä suuri planeetta, jossa on alkuaineiden radioaktiivisen hajoamisen aiheuttaman lämmön takia vettä.
Suuret planeetat lähellä keskustähteään saattavat häiritä Maata vastaavalla etäisyydellä olevien planettojen ratoja ja singota ne pois elokelpoiselta vyöhykkeeltä.
Kuuman jupiterin väitetäänkenen mukaan? muuttavan keskustähtensä magneettista aktiivisuutta eli auringonpilkkuja.
Kuumien jupitereiden ulkopuolella kiertävien "maapallojen" on epäilty olevan kuivia. Eräiden teorioiden mukaan Maa sai vetensä aurinkokunnan syntyvaiheessa planeettaamme törmänneistä komeetoista. Komeetat suisti törmäämään Maahan Jupiter, joka suurella vetovoimallaan vieläkin häiritsee monen komeetan rataa. Osa tutkijoista uskoo tämän merkitsevän sitä, että Jupiterin kaltaisen jättiläisen tulee olla Jupiterin etäisyydellä Auringosta, jotta Maan kaltainen planeetta saa komeetoista tarvitsemansa veden.
Joidenkin tutkimusten mukaan tähdillä, joita kiertää kuuma jupiter, on monesti kuuman jupiterin kiertoradan sisäpuolella suuria "kuumia maapalloja" ja ulkopuolella vetisiä, elämälle sopivia planeettoja. Kuuman jupiterin "maapallot" saattavat olla "vesimaailmoja", joilla on koko planeetan peittävä suuri valtameri ja joiden rautapitoisuus on pieni. Rautapitoisuudella saattaa olla vaikutusta planeetan magneettikenttään ja ilmakehään.
Muunlaisia eksoplaneettoja

Kuuma neptunus on kuumaa jupiteria pienempi planeetta, jollainen on kuumaa jupiteria vaikeampi havaita. Sen massa on noin 10–100 Maan massaa. Kylmä jupiter on eksoplanetta, joka muistuttaa Jupiteria ja on massaltaan noin 0,3–13 kertaa jupiterin massaa. Eksentrinen jupiter on Jupiterin kokoluokkaa oleva planeetta, joka kiertää keskustähteään hyvin soikealla radalla. Vain harva kuuma jupiter on samalla eksentrinen jupiter.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Berry, Dana: Hot Jupiter NASA Kepler Mission. Viitattu 27.10.2018.
Starr, Michelle: Astronomers Just Found a 'Hot Jupiter' So Dark, It Absorbs Nearly 99% of Light Space.  23.4.2018. Viitattu 27.10.2018.
Wall, Mike: Why Huge 'Hot Jupiter' Alien Planets Are So Puffy SPACE.com.  28.11.2017. Viitattu 27.10.2018.
Choi, Charles Q.: Mystery of 'Hot Jupiter' Planets' Crazy Orbits May Be Solved space.com.  11.9.2014. Viitattu 27.10.2018.
Kohler, Susanna: Why Are Hot Jupiters So Lonely? Aasnova.org.  6.10.2017. Viitattu 27.10.2018.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hot Jupiter
Taiteilijan näkemys Corot 7b:n ylikulusta. Corot 7b näkyy tummana kiekkona keskustähteään vasten ja himmentää hiukan tähden valoa.
Kuuma jupiter saattaa kiertää planeettaa sellaisessa kulmassa, että sen ylikulut havaitaan tähden kirkkautta mittaavilla laitteilla.
Kuuma jupiter on himmeä näkyvässä valossa, mutta saattaa loistaa kirkkaasti infrapunassa.
Erään kuuman jupiterin pinnan lämpötilakartta, joka on mitattu sen infrapunaspektristä.
Käännös suomeksi
Lahdenperä

Lahdenperä voi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimenä

Lahdenperä, kylä Haapajärvellä
Lahdenperä, kulmakunta Iin Olhavassa
Lahdenperä, kylä Joensuussa
Lahdenperä, rautatieasema Jämsässä
Lahdenperä, kylä Kivijärvellä
Lahdenperä, kylä Lapinlahdella
Lahdenperä, kylä Pyhäjoella
Lahdenperä, kylä Sievissä
Lahdenperä, kylä Suodenniemellä
Lahdenperä, kylä Tervolassa
Lahdenperä, kylä Tohmajärvellä
Lahdenperä, kylä Ylitorniolla
Lahdenperä, kaupunginosa Kokkolassa
Lahdenperä, virkistysalue Eurajoella
Sukunimenä

Anton Lahdenperä (s. 1985), ruotsalainen alppihiihtäjä
Karoliina Lahdenperä (s. 1982), suomalainen tanssinopettaja
Milla Lahdenperä (s. 1974), suomalainen opettaja ja Kokoomuksen poliitikko ja kansanedustaja
Niilo Lahdenperä (1896–1944), suomalainen jääkärikapteeni ja liikemies
Osmo Lahdenperä (s. 1939), suomalainen toimittaja
Samppa Lahdenperä (1946–2024), suomalainen lavastaja, pukusuunnittelija ja kuvittaja
Soile Lahdenperä (s. 1955), suomalainen moderni tanssija, koreografi ja pedagogi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lahdenperä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kymmenen neitsyttä

Kymmenen neitsyttä on Tove Janssonin maalaama alttaritaulu vuonna 1953 valmistuneessa Teuvan kirkossa.
Jansson maalasi alttaritaulun rakenteilla olevan kirkon seinään al secco -tekniikalla. Taulu on vaakamallinen, se on leveydeltään yli viisi metriä ja korkeudeltaan vajaa puolitoista. Taulun muoto herätti huomiota, sillä kirkoissa oli totuttu näkemään pystymallisia, ylöspäin kohoavia alttaritauluja. Alttaritaulun muodoksi tuli sama kuin Tampereen tuomiokirkon alttaritaulu. Tämä sopi kirkon suunnitelleen Elsi Borgin mielestä hyvin juuri lakeudelle. Jansson tuli alttarimaalauksen tekijäksi kirkon suunnitelleen arkkitehtitoimiston kautta. Toimisto halusi tekijäksi naistaiteilijan ja suunnittelussa mukana ollut arkkitehti Kaisa Harjanne tunsi Tove Janssonin. Jansson ja Harjanne tekivät tutustumiskäynnin Teuvan kirkkoon ja saivat vahvistusta vaakamalliselle muodolle tutustuttuaan matkalla Tampereen tuomiokirkon alttaritauluun, jonka on tehnyt Magnus Enckell.
Eteläpohjalainen maisema oli taiteilijalle uusi elämys. Kirjeessään hän kuvailee: "Kaikki horisontaalista, rauhallista, loputonta".
Varat alttaritauluun saatiin lahjoituksena, lahjoittajana oli ainakin Erland Luoma, jonka nimi on myös taulussa.
Muutaman viikon maalaustyö

Jansson saapui maalaamaan alttaritaulua Teuvalle toukokuun lopussa 1953. Sitä ennen hän oli suunnitellut ja valmistellut työtä koko kevään ajan, ja vieraillutkin arkkitehdin kanssa kirkossa. Aikalaisilla on erilaisia muistikuvia siitä, koska maalaaminen tapahtui ja kauanko se kesti. Osa muistaa, että oli tuolloin oli kylmä, osa muistelee maalamisen ajoittuneen syksyyn. Työ on kuitenkin useimpien kommenttien mukaan kestänyt useita viikkoja, ehkä jopa kuukauden verran.
Jansson asui Teuvalla ensin pappilassa, joka sijaitsi nykyisen Teakin paikalla. Hän muutti jossain vaiheessa Korhosen matkustajakotiin, jossa hänen huoneekseen on mainittu nro 2, lähellä jokirantaa. Matkustajakoti sijaitsi Asematien varressa, muutama sata metriä kirkosta. Janssonin kerrotaan halunneen maalata rauhassa ja hänen tiedetään ajaneen uteliaita katsojia pois kirkosta. Iltaisin hän keskittyi myös kirjoittamiseen, työn alla oli muumikirja Vaarallinen juhannus.
Useissa kirjoissa Teuvan kirkon alttaritaulun valmistumisvuodeksi mainitaan vuosi 1954. Kuitenkin kirkon vihkiäiset, jossa alttaritaulu oli esillä, olivat jo marraskuun lopussa 1953. On epäselvää, viimeisteltiinkö taulua vielä 1954 puolella.
Harvinainen Tove Janssonin suurteos

Tove Jansson oli keskittynyt edelliset vuodet enimmäkseen muumikirjoihin ja -sarjakuviin, joten hän oli innostunut päästeessään maalaamaan. Hän innostui taulun väreistä tekniikasta ja aiheesta. "Tänään olen maalannut koboltinsinisen leningin ja karmiininmustan viitan"... "Tunnen olevani hirveän etevä liimatessani kultaa. Siitä tulee heti tasaista ja kaunista eikä se huijaa minua. Kuten värit!". Uudessa kirkossa ei ollut vielä ikkunoita, ja välillä kultahiput lähtivät tuulessa lentoon. Ongelmia aiheutui myös siitä, että ikkunan suojana ollut levy ja nauloja kaatui maalauksen ja maalarin päälle.
Kymmenen neitsyttä on ainoa Tove Janssonin maalaama alttaritaulu. Uskonnolliset kuvat ovat hänen tuotannossaan muutenkin harvinaisia, vaikka hän oli piirtänyt niitä jonkin verran aikakausilehtien joulujulkaisuille 1930- ja -40-luvuilla. Suurikokoisia seinämaalauksia on Tove Janssonin tuotannossa muutamia. Aiheen alttaritauluun Tove Jansson sai tätinsä mieheltä, joka oli pappi. Tämä pyysi jo 1930-luvulla Tovea tekemään taulun kymmenen neitsyen vertauksesta. Silloin hän ei sitä toteuttanut, mutta kun hän oli saanut tehtäväkseen alttaritaulun, hän muisti neitsyt-aiheen.
Alttaritaulua maalatessaan hän tutki ”Daavidin virsiä” eli Psalmeja. Raamattuun ja sen kerrontaan Tove Jansson oli tutustunut jo aiemmin, erityisesti taideteollisessa opiskellessaan. Päiväkirja täyttyi sitaateista, joita hän oli poiminut Raamatusta, enimmäkseen Vanhasta Testamentista. Sananlaskut kuuluivat Toven suosikkeihin 18-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Verkkosivut Tove Janssonista Teuvalla (Arkistoitu – Internet Archive)
4 minuutin video:Aikalaiset muistelevat
Larne FC

| Larne FC |
| --- | --- |
Koko nimi:  Larne Football Club
Perustettu:  1889
Kenttä:  Inver Park, Larne
– kapasiteetti:  3 000
Sarja:  Pohjois-Irlannin Valioliiga
Infobox OKNimi-testi OK: 
Larne FC on Pohjois-Irlannin Larnessa toimiva jalkapalloseura, joka pelaa maan pääsarjassa Pohjois-Irlannin Valioliigassa. Seura on perustettu vuonna 1889. Larne FC voitti ensimmäisen Pohjois-Irlannin mestaruutensa vuonna 2023.
Saavutukset

Pohjois-Irlannin mestari: 2023, 2024
Aiheesta muualla

Larne FC:n kotisivut (englanniksi)
Kunda jõgi

| Kunda jõgi |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Viro
Maakunnat:  Länsi-Virumaa
Kunnat:  Vinni, Rakveren kunta, Viru-Nigulan kunta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kunda jõen vesistö
Pinta-ala:  535,9 km² 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Roela, Vinni
 :  59°10′34″N, 26°35′4″E
Laskupaikka:  Kunda, Suomenlahti
 :  59°31′11″N, 26°31′59″E
Läpivirtausjärvet:  Kunda paisjärv
Esteet:  Tallinna–Narva-rata, Valtatie 1 ja Kunda paisjärv
Sivu-uomat:  Anguse jõgi, Rihula kraav, Voore jõgi ja Vaeküla oja
Taajamat:  Küti, Lavi, Põlula, Ulvi, Uhtna ja Kunda
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  90 m mpy. 
Laskukorkeus:  0 m mpy.
Korkeusero:  90 m
Pituus:  65,8 km 
Kaltevuus:  1,4 m/km
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Kunda jõgi  on joki Länsi-Virumaassa Viron pohjoisosissa. Joki laskee Suomenlahteen Kundassa. Joella on eri osuuksilla muitakin nimiä. Yläjuoksulla sitä kutsutaan myös nimellä Võhu jõgi, keskijuoksulla nimillä Põlula jögi, Sämi jögi tai Semmijõgi.
Hallinnolliset alueet

Joki virtaa koko ajan Länsi-Virumaan maakunnassa. Joen pääuoma saa alkunsa Vinnin maalaiskunnassa ja saapuu yli 10 kilometrin jälkeen Rägavereen. Täällä joki ohittaa Lavin, Põlulan ja Ulvin pienet kylät ja Sõmerun puolella se ohittaa Uhtnan. Matkallaan merelle se juokseen Viru-Nigulan läpi ja kiertää Kundan kaupungin. Siellä se laskee Kundanlahteen Suomenlahdella.