stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Day Before You Came
Tyyli > Sanoitus

Kappaleen sanoitus oli Björn Ulvaeusille haaste, sillä kappaleessa ei ole tavanomaista rakennetta, johon hän olisi voinut sovittaa perinteiset säkeistöt ja kertosäkeet. Ulvaeus teki sanoituksen, jossa nainen luettelee tylsiä ja rutiininomaisia asioita, joita hän olettaa tehneensä rakastamansa miehen tapaamista edeltävänä päivänä. Sanoitus ei kuitenkaan paljasta suhteen laatua tai kestoa. Ulvaeus on kertonut, että sanoitukseen vaikutti hänen muutaman vuoden takainen avioeronsa Agnetha Fältskogista.
»Sitten, kun olin keksinyt sanoituksen teeman, kirjoitin ylös kaikenlaisia arkisia puuhita, joita mieleeni tuli – kuvasin rutiinin täyttämää arkea. Oli hyvin hankalaa saada kokonaisuus sopimaan kielellisesti yhteen, sillä kaiken luetellun piti olla loogista eikä kokonaisuus saanut horjua missään vaiheessa.» 
(Björn Ulvaeus)
Ulvaeus ja Andersson haaveilivat tuohon aikaan musikaalin tekemisestä. Siksi sanoitukset tulkintoineen olivat heille hyvin tärkeitä, ja sen vuoksi he neuvoivat kappaleen laulanutta Agnetha Fältskogia olemaan laulaessa mahdollisimman luonnollinen. Kappaleeseen tavoiteltiin tunnelmaa, jossa laulaja olisi poptähti Agnetha Fältskogin sijaan tavallinen nainen. Myöhemmin Ulvaeus ja Andersson kuitenkin katuivat päätöstään.
Julkaisu ja vastaanotto

Lokakuussa 1982 julkaistu ”The Day Before You Came” oli ensimmäinen syksyn kahdesta Abban singlestä. Kaupallisesti se sai ristiriitaisen vastaanoton. Se nousi viiden myydyimmän levyn joukkoon muun muassa Ruotsissa, Norjassa ja Alankomaissa sekä Suomessa, jossa se oli listaykkönen ja jukebox-listan seitsemäs. Sen sijaan Britanniassa se ei yltänyt kuin sijalle 32, mikä oli yhtyeen heikoin sijoitus siellä seitsemään vuoteen. Syntikkapopduo Blancmangen versio kappaleesta nousi kaksi vuotta myöhemmin Britannian listasijalle 22.
»Luulen, että aloimme tuolloin yksinkertaisesti suuntautua pois silloisen popmusiikin pääväylästä, johon olimme siihen asti ehdottomasti kuuluneet, vaikka osa ihmisistähän tietysti ajattelee, että olimme koko ajan pihalla ja vanhanaikaisia.» 
(Björn Ulvaeus)
Kappale julkaistiin myös marraskuussa 1982 ilmestyneellä kokoelmalla The Singles: The First Ten Years, joka sisältää yhtyeen singlejä vuosilta 1973–1982 sekä uudet kappaleet ”The Day Before You Came” ja ”Under Attack”.
New Musical Express -lehden vuonna 2012 julkaistulla The Greatest Pop Songs in History -listalla ”The Day Before You Came” sijoittui kuudenneksi. Artikkelin kirjoittaneen Priya Elanin mukaan kappale on epäilemättä Abban hienoin. The Guardianin Stephen Emmsin mielestä kappale on unohdettu mestariteos.
Meryl Streep laulaa kappaleen elokuvan Mamma Mia: Here We Go Again! soundtrackilla.
Video

Kappaleesta kuvattiin 21. syyskuuta 1982 video. Ohjaaja Kjell Sundvall ja kuvaaja Kjell-Åke Andersson korvasivat Abban aiemmat videot ohjanneen Lasse Hallströmin. Sundvall oli ollut 1970-luvulla aktiivisesti mukana Ruotsin edistyksellisessä musiikkiliikkeessä ja suhtautunut Abbaan hyvin kriittisesti. Myöhemmin hän kutsuikin videon tekemistä ”jokseenkin häpeälliseksi” ja poliittiseksi riskiksi. Sundvall on myös kertonut, että kuvausten tunnelma oli outo ja tunteneensa työskennelleen yhtyeen sijaan neljän erillisen henkilön kanssa.
Itse kappaleen tavoin myös video eroaa Abban tyylistä. Siinä Agnetha Fältskog odottaa junaa Tukholman suurkaupunkialueella sijaitsevalla Tumban rautatieasemalla ja matkustaa keskustaan. Videota kuvattiin myös Arlandan lentoaseman parkkihallissa ja Tukholman Chinateaternissa. Videolla on mukana näyttelijä Jonas Bergström. Se kuvattiin 16 millimetrin filmin sijaan videonauhalle.
Listasijoitukset

| Valtio | Korkein sijoitus | Listaviikot | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 1. |  |  |
|  Alankomaat | 3. | 11 |  |
|  Belgia (Flanderi) | 3. | 10 |  |
|  Ruotsi | 3. | 5 |  |
|  Sveitsi | 4. | 8 |  |
|  Norja | 5. | 5 |  |
|  Saksa | 5. |  |  |
|  Itävalta | 16. | 6 |  |
|  Britannia | 32. | 6 |  |
|  Australia | 48. |  |  |
Singlen sisältö

A-puoli
The Day Before You Came – 5.50 (säv. Benny Andersson & Björn Ulvaeus)
B-puoli
Cassandra – 4.50 (säv. Benny Andersson & Björn Ulvaeus)
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo Abban virallisella YouTube-kanavalla
| n k Abba |
| --- | --- |
 Agnetha Fältskog  Benny Andersson  Anni-Frid Lyngstad  Björn Ulvaeus 
Studioalbumit:  Ring Ring  Waterloo  Abba  Arrival  The Album  Voulez-Vous  Super Trouper  Gracias Por La Música  The Visitors  Abba Live  Live at Wembley Arena  Voyage 
Kokoelmat:  Greatest Hits  Greatest Hits Vol. 2.  The Singles – The First Ten Years  Abba Gold – Greatest Hits  Oro – Grandes Exitos  More Gold: More Abba Hits  Thank You for the Music  The Defintive Collection  The Abba Story  The Complete Studio Recordings  18 Hits  Number Ones  The Albums 
Singlet:  ”People Need Love”  ”He Is Your Brother”  ”Ring Ring”  ”Another Town, Another Train”  ”Love Isn’t Easy (But It Sure Is Hard Enough)”  ”Rock’n Roll Band”  ”Nina, Pretty Ballerina”  ”Waterloo”  ”Hasta mañana”  ”Honey, Honey”  ”So Long”  ”I’ve Been Waiting for You”  ”I Do, I Do, I Do, I Do, I Do”  ”Bang-A-Boomerang”  ”SOS”  ”Mamma Mia”  ”Rock Me”  ”Fernando”  ”Dancing Queen”  ”Money, Money, Money”  ”That’s Me”  ”Knowing Me, Knowing You”  ”King Kong Song”  ”The Name of the Game”  ”Take a Chance on Me”  ”Eagle”  ”Summer Night City”  ”Chiquitita”  ”Does Your Mother Know”  ”Voulez-Vous”  ”Angeleyes”  ”Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)”  ”As Good as New”  ”I Have a Dream”  ”The Winner Takes It All”  ”On and On and On”  ”Super Trouper”  ”Happy New Year”  ”Andante, Andante”  ”Lay All Your Love on Me”  ”One of Us”  ”When All Is Said and Done”  ”Head over Heels”  ”The Visitors (Crackin’ Up)  ”The Day Before You Came”  ”Under Attack”  ”Thank You for the Music”  ”I Still Have Faith in You”  ”Don’t Shut Me Down”  ”Just a Notion”  ”Little Things” 
Muuta:  diskografia
Imarin seisake

Imarin seisake oli Laurila–Kelloselkä-rataosuudella sijainnut rautatieliikennepaikka. Liikennepaikka perustettiin jatkosodan aikana vuonna 1943 saksalaisten sotilaiden runsaan liikenteen vuoksi, jolloin tarvittiin junille uusi kohtauspaikka. Alue oli tuolloin pisin yksiraiteinen rataosa Suomessa ilman kohtauspaikkaa; Rovaniemen rautatieaseman ja Hirvaan etäisyys oli 17,8 kilometriä. Imari sijaitsi keskellä tietöntä metsäaluetta ja sen merkitys laski heti sotien jälkeen. Miehitys seisakkeelta poistettiin 1951 ja liikennepaikka lakkautettiin 1973.
Delfoin sibylla

Michelangelo, Delfoin sibylla. Fresko Sikstuksen kappelissa Vatikaanissa, n. 1508–1512.
Delfoin sibylla oli antiikin aikana Apollonin pyhäkköalueella Delfoissa Kreikassa toiminut sibylla eli naispuolinen ennustaja. Delfoin sibyllaa, joka oli yksityishenkilönä toiminut ennustaja, ei tule sekoittaa Delfoin oraakkeliin ja sen ennuspapitar Pythiaan, joka oli eri instituutio.
Niin kutsuttu ”Sibyllan kivi” Delfoissa.
Pausanias kertoo kahdesta paikalla toimineesta myyttisestä sibyllasta. Varhaisempi ennustajatar oli ensimmäinen paikalla ennustuksia laulanut nainen ja sai sibyllan nimen libyalaisilta. Häntä pidettiin Zeuksen ja Lamian tyttärenä. Toinen, myöhempi Herofile-niminen ennustajatar toimi Delfoissa, mutta myös Samoksella, Kolofonissa ja Deloksella. Itse hän kutsui itseään Apollonin vihityksi puolisoksi, sekä välillä Apollonin sisareksi Artemiiksi ja välillä tyttäreksi. Toisaalta hän sanoi olleensa myös kuolevaisen miehen ja kuolemattoman nymfin tytär. Myös hänen kerrottiin eläneen varhain, koska hän oli ennustanut Troijan sodan. Pausaniaan mukaan deloslaiset muistivat Herofilen Apollonille kirjoittaman hymnin.
Delfoin arkeologisella alueella on kivi, jota kutsutaan ”Sibyllan kiveksi”. Se sijaitsee oraakkelin toimintapaikan Apollonin temppelin eteläpuolella Sikyonilaisten aarrekammion ja Ateenalaisten stoan välissä. Pausaniaan mukaan paikalliset olivat kertoneet Herofilen laulaneen ennustuksensa sen päältä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Delfoin sibylla Wikimedia Commonsissa
Dédougou

| Dédougou |
| --- | --- |
 Pääteiden risteyksessä on paikallisen merkkimiehen Nazi Bonin patsas.
 Dédougou
 Koordinaatit: 12°28′3″N, 3°27′41″W 
Valtio:  Burkina Faso
Alue:  Boucle du Mouhoun
Provinssi:  Mouhoun
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunkikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 352,56 km²
Väkiluku (2019):  123 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dédougou on kaupunkikunta sekä Boucle du Mouhounin alueen ja Mouhounin provinssin hallinnollinen keskus Burkina Fasossa. Se sijaitsee 230 kilometriä Ouagadougousta länteen. Kunnassa on 123 900 ja kaupunkialueella 63 600 asukasta (vuonna 2019, väestönlaskenta).
Maantiede ja väestö

Dédougoun kunnan pinta-ala on 1 352,56 ja kaupunkialueen 81,41 neliökilometriä. Kaupunkikunta rajoittuu pohjoisessa Sonon ja Gassamin, idässä Douroulan, etelässä Ouarkoyen, Konan ja Safanén sekä lännessä Sanaban ja Bourasson maalaiskuntiin.
Kunta on pinnanmuodostukseltaan etupäässä tasankoa. Sen länsi- ja pohjoisrajalla virtaa Mouhounjoki eli Musta-Volta. Seutu kuuluu Sudanin ilmastovyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on 700–1000 millimetriä. Kuukausien keskilämpötilat vaihtelevat joulu–tammikuun 25 ja huhtikuun 38 asteen välillä. Luonnonvarainen kasvillisuus on pensas- ja metsäsavannia sekä Mouhounin jokivarsien galleriametsää.
Kuntaan kuuluu seitsemän kaupunginosaa ja 39 kylää. Asukkaista 31,8 % on bwaboja, 26,9 % moseja, 12,1 % markoja ja 10,7 % samoja. Puhutuimmat kielet ovat djula (34,2 %), moore (27,7 %) ja bwamu (15,8 %). Muslimeja on 45,7 %, katolisia 33,5 %, protestantteja 11,4 % ja animisteja 7,4 %.
Historia

Seudun kanta-asukkaita ovat bwabat, jotka kapinoivat ranskalaisia vastaan vuosina 1915–1916. Dédougou oli siirtomaa-aikana hallintopiirin ja vuodesta 1974 departementin keskus. Se sai kunnallishallinnon vuonna 1979. Mouhounin provinssi on perustettu vuonna 1984 ja kaupunkikunta vuonna 1995.
Liikenne, talous ja palvelut

Dédougou on maatalousalueen kaupallinen ja liikennekeskus. Sen kautta kulkevat Ouagadougousta Malin rajalle johtava maantie RN14 sekä Bobo-Dioulasson ja Ouahigouyan välinen RN10.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, metsätalous, kalastus, käsityöammatit, kaupankäynti, teollisuus, palvelut ja liikenne. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maissi, fonio, riisi, lehmänpapu, maapapu, peruna, vihannekset ja hedelmät. Myyntiin kasvatetaan puuvillaa, maapähkinää, seesamia ja soijaa. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, siat, hevoset, aasit ja siipikarja. Kaupungissa on liikenneasema, keskustori ja eläintori. Teollisuutta edustaa Sofitexin puuvillankäsittelylaitos ja muu maataloustuotteiden jalostus.
Kaupungissa toimii joukko julkisia ja yksityisiä lyseoita ja ammattikouluja sekä vuonna 2011 perustettu yliopisto. Terveyspalveluihin kuuluvat aluesairaala, terveyskeskukset ja apteekit. Kulttuurilaitoksia ovat nuoriso- ja kulttuuritalo sekä stadioni.
Matkailu ja nähtävyydet

Dédougoun nähtävyyksinä mainitaan Dognoun kaivot, pyhät lehdot ja Karin arkeologiset löytöpaikat. Kaupungissa on majoituspalveluja, mutta matkailu on toistaiseksi vähäistä. Turisteja houkuttelee joka toinen vuosi järjestettävä naamio- ja taidefestivaali Festima.
Ilmansuunta

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Pääilmansuunnat | Väli-ilmansuunnat |
|  | pohjoinen | koillinen |
|  | itä | kaakko |
|  | etelä | lounas |
|  | länsi | luode |
Ilmansuunnat ovat sovittuja suuntia, jotka pätevät kaikkialla maapallon pinnalla. Pohjoinen on pohjoisnavan suunta, etelä etelänavan. Tarkalleen niiden välissä sillä puolella, josta aurinko nousee, on itä, ja sille vastakkainen suunta on länsi. Kartalla pohjoinen on ylöspäin, itä oikeaan, etelä alaspäin, ja länsi vasempaan.
Pääilmansuunnat

Pohjoinen 0°
Pohjoinen voidaan määrittää helposti myös tähtitaivaan avulla. Pohjantähti näkyy aina pohjoisen suunnassa, koska sen sijainti avaruudessa on lähes suoraan maapallon akselin kanssa linjassa. Muinoin merenkulkijat saattoivat määrittää pohjantähden korkeudesta horisontista, olivatko he kulkeneet pois reitiltä. Mikäli pohjantähti on korkeammalla, on laiva kulkenut pohjoisemmaksi, ja vastaavasti, mikäli pohjantähti on alempana, on kuljettu etelään.
Vastaavasti etelässä on tähti nimeltään Sigma Octantis.
Itä 90°
Etelä 180°
Länsi 270°
Itä ja länsi voidaan myös määrittää Pohjantähden avulla. Kun katsoo Pohjantähden suuntaan, itä on oikealla ja länsi vasemmalla.
Väli-ilmansuunnat

Koillinen pohjoisen ja idän välissä 45° kohdalla.
Kaakko idän ja etelän välissä 135° kohdalla.
Lounas etelän ja lännen välissä 225° kohdalla.
Luode lännen ja pohjoisen välissä 315° kohdalla.
Säätiedotuksissa ilmansuunnat jaetaan monesti vielä pienempiin osiin (väli-väli-ilmansuunnat), pääilmansuunta muodostaa yhdyssanan ensimmäisen osan ja väli-ilmansuunta sen jälkimmäisen osan, esimerkiksi eteläkaakko, pohjoiskoillinen, länsilounas.
Ilmansuuntien nimet

Ilmansuunnista koillinen, itä, lounas, luode ja mahdollisesti myös länsi ovat saaneet nimensä auringon liikkeen ja sijainnin perusteella. Koillisesta näkyy aamun koi, aurinko itää idästä, länttää eli "litistyy" länteen ikään kuin kaarevaa taivaan kantta seuraten, ja lopulta luodaan eli lasketaan luoteeseen. Lounas voi merkitä keskipäivää, eli aikaa, jolloin aurinko on korkeimmillaan. Lõuna on viron kielessä etelän nimitys. Suomen sana etelä tulee joko siitä että sillä suunnalla on talon eteinen, tai siitä, että siellä on hyvin etäällä maailman reuna.
Suomen kielessä on väli-ilmansuunnille omat nimitykset, mutta esimerkiksi ruotsissa, ranskassa, englannissa ja saksassa ne muodostetaan yhdistelminä pääilmansuunnista, siten että ensin on pohjoinen tai etelä ja sitten itä tai länsi. Esimerkiksi koillinen on englanniksi northeast eli "pohjoisitä".
Suomessa on ollut ilmansuunnille, väli-ilmansuunnille ja jopa väli-väli- ilmansuunnille eri alueilla ja eri murteissa lukuisia muitakin nimityksiä, mutta yleiseen käyttöön ovat jääneet vain yhdet niistä. Ilmansuunnat on myös toisinaan entisaikaan määritetty eri tavalla, kuin auringon kierron ja vuorokaudenajan mukaan, ja tällöin ne eivät ole välttämättä vastanneet varsinaisia ilmansuuntia. Esimerkiksi laajoilla alueilla Savossa on varsinaisten "ilmaan" sidottujen ilmansuuntien sijaan on käytetty maastonmuotoihin sidottuja ilmansuuntia, kuten halkietelä ja maapohjoinen. Ilmansuuntia on myös määritetty suurten vesistöjen mukaan. Sakkolassa kohtimeri on tarkoittanut itää, koska siellä päin on Laatokka, ja kohtimaa taas päinvastaista eli länttä. Suomen etelärannikolla meri on paikoin tarkoittanut etelää, koska siellä päin on Itämeri. Keski-Pohjanmaalla, missä merenranta on luoteessa, vesietelä on tarkoittanut lounasta ja maaetelä kaakkoa.
Ilmansuuntia on muutenkin katsottu ja nimetty luonnosta löytyvien merkkien perusteella. Esimerkiksi pohjoinen on voitu määrittää sen perusteella, millä puolella puunrunkoa kasvaa paksuin kaarna, jolloin siitä suunnasta on voitu käyttää nimeä ''kaarnapohjoinen'' tai yksinkertaisesti "kaarna". Jotakuinkin lounaassa, etelässä tai kaakossa olevia suuntia on kutsuttu usein nimityksillä, jotka viittaavat muuttolintuihin tai niiden muuton suuntaan, kuten linnunnokka ja lintu. Myös kaakko liittynee lintujen muuttoon, ja linnunnimeen kaakkuri.
Ilmansuuntien nimitykset ovat voineet kuvata myös maailmanpuuta siten, että etelää on kutsuttu latvapäiväksi, ja pohjoista taas tyvipäiväksi. Pohjoisessahan aurinko on matalimmillaan, eli tavallaan maailmanpuun tyvellä, ja etelässä korkeimmalla, eli maailmanpuun latvassa.
Ilmansuunnat ilmailussa ja merenkulussa

Ilmailussa ja merenkulussa käytetään suunnan määrittelyyn asteita, joita täysympyrässä on 360°. Perussuunnaksi on valittu pohjoinen, josta voidaan käyttää lukemaa 000° tai 360°.
N = 000° (pohjoinen)
NNE = 022,5° (pohjoiskoilinen)
NE = 045° (koillinen)
ENE = 067,5° (itäkoillinen)
E = 090° (itä)
ESE = 112,5° (itäkaakko)
SE = 135° (kaakko)
SSE = 157,5° (eteläkaakko)
S = 180° (etelä)
SSW = 202,5° (etelälounas)
SW = 225° (lounas)
WSW = 247,5° (länsilounas)
W = 270° (länsi)
WNW = 292,5° (länsiluode)
NW = 315° (luode)
NNW = 337,5° (pohjoisluode)
Ilmailussa tarvittava lentosuunta mitataan kartalta astelevyllä. Se tapahtuu piirtämällä reittiviiva lähtö- ja tulopaikan välille. Kun astelevyllä mitataan pituuspiirin ja reittiviivan välinen kulma myötäpäivään, saadaan tosilentosuunta.
Suuntalyhenteet.
Imago

Imago (lat. imago, kuva) on henkilön tai yrityksen itsestään antama kuva tai vaikutelma. Termillä voidaan viitata myös henkilöä tai yritystä havainnoivien ihmisten näistä muodostamaan mielikuvaan. Imagon synonyymina on käytetty myös sanaparia julkinen kuva tai sanaa julkisuuskuva. Imagon käsitteellä kuvataan samantapaista ilmiöitä kuin brändi, jonka yritys pyrkii luomaan tuotteelleen, jotta se erotetaan toisista tuotteista ja siihen voidaan liittää joitakin ennakko-odotuksia kuten esimerkiksi korkea laatu. Maine on myös imagon lähikäsite. Sillä viitataan kokonaisvaltaiseen arvioon minkä yritys toimintoineen tai tuotteineen herättää ihmisten keskuudessa.
Kirjallisuutta

Aula, Pekka & Heinonen, Jouni: Maine: Menestystekijä.  Helsinki:  WSOY, 2002.  ISBN 951-0-27227-2
Karvonen, Erkki: Imagologia: Imagon teorioiden esittelyä, analyysiä, kritiikkiä.  (Väitöskirja, Tampereen yliopisto. Acta Universitatis Tamperensis 544)  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1997.  ISBN 951-44-4152-4
Karvonen, Erkki: Elämää mielikuvayhteiskunnassa: Imago ja maine menestystekijöinä myöhäismodernissa maailmassa.  Helsinki:  Gaudeamus, 1999.  ISBN 951-662-747-1
Lindroos, Satu & Nyman, Göte & Lindroos, Katja: Kirkas brandi: Miten suomalainen tuote erottuu, lisää arvoaan ja perustelee hintansa.  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-29660-0
Brändeistä kriittisesti esimerkiksi Naomi Klein: No Logo (2001).
IMAP

| TCP/IP-pino |
| --- | --- |
sovelluskerros sovelluskerros: BGP · DHCP · DNS · ESMTP · FTP · HTTP · IMAP · IRC · LDAP · MGCP · NNTP · NTP · POP3 · RPC · RTP · RTSP · SIP · SMTP · SNMP · SOCKS · SSH · Telnet · TLS/SSL · XMPP  ·  (..lisää..)
kuljetuskerros kuljetuskerros: TCP · UDP · QUIC · DCCP · SCTP · RSVP · RIP · ECN
verkkokerros verkkokerros: IP (IPv4 ja IPv6) · ICMP (ICMPv6) · IGMP · IPsec
siirtoyhteyskerros: ARP · IS-IS · NDP · OSPF · L2TP · PPP
fyysinen kerros
IMAP (lyhenne sanoista Internet Message Access Protocol) on sähköpostien lukemiseen tarkoitettu protokolla. IMAP säilyttää viestit palvelimella ja tukee palvelimella olevia hakemistoja, eli viestit voidaan järjestellä eri hakemistoihin. IMAP:n avulla palvelimella oleviin sähköpostiviesteihin voidaan päästä käsiksi useilta eri koneilta, kunhan vain käytetty sähköpostiohjelma tukee sitä. IMAP-protokolla ei kuitenkaan tue kalenterin synkronointia eri laitteiden välillä, toisin kuin esimerkiksi Exchange-protokolla.
IMAP-protokollan loi Mark Crispin vuonna 1986 vaihtoehdoksi POP-protokollalle. IMAP:sta on myös mobiililaitteille tarkoitettu versio, Push-IMAP.
IMAP:in huonoja puolia ovat esimerkiksi se, että se aiheuttaa palvelimelle enemmän kuormitusta kuin POP, ja vaatii palvelimelta enemmän levytilaa.
Standardit

IMAP määritellään RFC-dokumentissa:
RFC 3501 – Internet message access protocol – version 4rev1
Tällä hetkellä käytössä oleva IMAP protokolla on versio 4 eli IMAP4.
IMAP toimii TCP/IP-yhteyden yli käyttäen porttia 143, ja SSL-suojattuna porttia 993.
Ilola (Muolaa)

| Ilola Овсяное |
| --- | --- |
 Ilola Овсяное
 Koordinaatit: 60°27′00″N, 29°28′00″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Viipurin piiri
Kunta:  Raivola
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Maaseututaajama
Aikavyöhyke:  UTC+3
Postinumero:  188830
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ilola eli Ovsjanoje (ven. Овсяное) on maaseututaajama Suulajärven pohjoisrannalla Viipurin piirin Raivolan kunnassa Karjalankannaksella. Ennen sotia Ilola kuului Suomeen ja oli Muolaan kunnan kylä.
Muolaan Ilolan kylä Suomessa > Kyläkuva

Suomelle kuuluessaan Ilola sijaitsi Muolaan eteläosassa Kivennavan ja Kanneljärven vastaisella rajalla noin 13 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta lounaaseen. Sen naapurikyliä olivat Muolaan puolella lännessä Perkjärvi, pohjoisessa Sormula, koillisessa Harvola ja Soittola, Kivennavan puolella idässä Pamppala ja kaakossa Kaukolempiälä sekä Kanneljärven puolella etelässä Häme.
Ilolan kylä sijaitsi hieman syrjässä metsäisten taipaleitten takana. Viipurista Kivennavalle johtaneesta Kantatie 63 johti Ilolaan kylätiet Äimisuon länsipuolelta ja eteläpuolelta. Vuonna 1936 Ilolan pinta-ala oli 18,73 neliökilometriä, josta oli peltoa 258 hehtaaria, niittyä yhdeksän hehtaaria ja metsää 1 605 hehtaaria.  Ilolan kylän talot sijoittuivat noin 4-5 kilometrin matkalle Suulajärven koillispuolelle kylätien varrella ja kylän pellot sijaitsevat pääasiassa kylätien ja Suulajärven välisellä alueella. Kyläkeskustassa sijaitsee kanskoulu, nuorisoseurantalo ja kauppa. Ilolan koulupiiri perustettiin vuonna 1904 ja oma koulurakennus valmistui 1905. Koulupiiriin kuului Ilolan kylän lisäksi Maisniemen hovin alue Perkjärven kylän itäosasta Suulajärven länsirannalta. Koulu säilyi ehjänä talvisodasta.
Muolaan Ilolan kylä Suomessa > Sota-aika

Ilolan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle. Nykyisen venäläisen nimensä se sai vuonna 1948.
Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Ilolan kylän asukkaat asutettiin Sääksmäelle ja Valkeakoskelle.
Kirjallisuutta

toim. Heino-Vesihiisi Maija: Perkjärvi, Kannaksen kuvastin seitsemin savuin sinisin (seitsemän kannakselaista kylää omien asukkaittensa kuvaamina: Perkjärven asemankylä, Perkjärven kylä, Ilola, Keskikylä, Lavola, Leipäsuo, Taaperniemi sekä Perkjärven tykistöleiri).  Hämeenlinna:  Karisto, 1998.  ISBN 951-23-2522-5
Muolaa
| --- | --- |
Muolaan kylät:  Ala-Kuusaa • Hanttula 2 • Harvola • Hattula • Heikkilä 3 • Heimala 5 • Himala • Hotokka • Ilola • Jaarila 5 • Jääskelä 1 • Kallainen 5 • Kannila • Karhula 2 • Kiltee • Kirkkoranta (kirkonkylä) • Koirala • Kurkela 3 • Lattula • Lavola • Lehtokylä 5 • Leipäsuo • Leirilä 3 • Muolaankylä • Myhkyrilä 4 • Määttälä • Norkkola 1 • Oinala (Oinaala) • Oravala 4 Orola 1 • Paakeli • Passila • Peikola • Peippola • Perkjärvi • Perkjärvi as • Pihkala 5 • Punnus • Pyykkölä 1 • Pällilä • Retukylä • Saavola 4 • Sakkalila 5 • Selola 5 • Soittola 2 • Sokiala • Sormula • Taaperniemi • Telkkälä • Tervola • Turulila • Vesikkala • Vihola • Ylä-Hotokka • Ylä-Kuusaa
Kyyrölän kylät:  Kangaspelto • Kyyrölä • Parkkila • Sudenoja
Huomautuksia
1 Jääskelä, Norkkola, Orola ja Pyykkölä muodostivat käytännössä yhtenäisen kyläalueen, jota nimitettiin Keskikyläksi.

2 Vuotjärven koulupiiriin kuuluneita Soittolaa, Karhulaa ja Hanttulaa kutsuttiin toisinaan Vuotjärven kyläksi.

3 Kurkelan, Heikkilän ja Leirilän pikkukylistä käytettiin yhteisnimitystä Nurmii.

4 Myhkyrilän, Oravalan ja Saavolan pikkukylistä käytettiin yhteisnimitystä Saustala.

5 Lehtokylän koulupiiriin kuuluneista kaakkoiskulman kylistä käytettiin nimitystä Ylämaa.

6 Neljästä kylästä koostunut Kyyrölän kunta liitettiin Muolaaseen vuonna 1934.
Dekeleia

| Dekeleia> Δεκέλεια |
| --- | --- |
 Tatóin maisemia antiikin Dekeleian paikan tienoilla, taustalla Pentelikon (nyk. Pentéli) -vuori.
Sijainti
 Dekeleia
Koordinaatit:  38°9′10″N, 23°47′39″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Tatói, Attika
Historia
Tyyppi:  kaupunki ja demos
Perustettu:  508 eaa.
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Kaupunki:  Ateena
Fyle:  Hippothontis
Trittys:  mesogeios
Demonyymi:  Dekeleus (Δεκελεύς) Dekeleeus (Δεκελεεύς)
Bulen jäseniä:  4
 :  6 (vsta 307 eaa.)
 :  ei tiedossa (vsta 201 eaa.)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dekeleia (m.kreik. Δεκέλεια, lat. Deceleia) oli antiikin aikainen kaupunki ja Hippothontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen mesogeios-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin ja sijaitsi suunnilleen nykyisen Tatóin alueella.