stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
LZ 58

L 25
LZ 58, joka on merkitty eri lähteissä myös LZ-58 tai L25, oli Saksan laivaston jäykkä Zeppelin-ilmalaiva, jota käytettiin 14. marraskuuta 1915 alkaen 48 ensimmäistä matkaa Saksan maavoimien palveluksessa länsirintamalla lennonvarmistuspalvelun tuottamiseen, minkä jälkeen se siirrettiin Saksan laivastolle länsirintamalle tiedustelutehtäviin.
Tekniset ominaisuudet

nopeus: 96 km/h
moottorit: 4 x 210 PS Maybach (Luftfahrzeug-Motorenbau-Gesellschaft, vuonna 1914 kehitetty moottori)
kuusi sylinteriä, vesijäähdytetty, kierrosluku 1 200/min
sylinterin halkaisija 160 mm
iskun pituus 190 mm
iskutilavuus kaikki kuusi sylinteriä yhteenlaskien  22 921,06 cm3
massa 414 kg
polttoaineen kulutus 220 g/P.S./h
voiteluaineen kulutus 13 g/P.S./h (L 3, L 16, Z IX, Z X)
tilavuus: 31 900 kuutiometriä
suurin halkaisija: 18,71 m
pituus: 163,3 m
ensilento: 14. marraskuuta 1915
Alus kuului samaan sarjaan kuin muut LZ 58 - LZ 88 -merkityt alukset.
Joillain lennoilla LZ 58:lla palveli Max Pruss, josta tuli myöhemmin LZ-129 Hindenburgin kapteeni.
Enoch Sontonga

Enoch Sontonga
Enoch Mankayi Sontonga (1873 Uitenhage, Kapmaa – 18. huhtikuuta 1905) oli eteläafrikkalainen opettaja, maallikkosaarnaaja ja lauluntekijä, joka sävelsi nykyisen Etelä-Afrikan kansallislaulun osana olevan virren ”Nkosi Sikelel' iAfrika” (suom. Jumala siunaa Afrikkaa).
Sontonga kuului xhosa-heimon Mpinga-klaaniin. Arvellaan, että hän sai opettajakoulutuksen Lovedale-instituutissa ja että hänet lähetettiin myöhemmin metodistien lähetyskouluun Nancefieldiin Johannesburgin lähelle. Hän oli naimisissa Diana Mgqibisan kanssa, joka oli Etelä-Afrikan metodistikirkon merkittävän pastorin tytär.
Sontonga kirjoitti ”Nkosi Sikelel' iAfrikan” ensimmäisen säkeistön sanat vuonna 1897 ja myöhemmin samana vuonna sävelsi siihen melodian koulunsa kuoroa varten. Laulu esitettiin ensi kerran julkisesti metodistipappi Bowenin papiksivihkimisessä. 8. tammikuuta 1912 laulu esitettiin ANC:n edeltäjän, South African Native National Congressin, perustavan kokouksen päätösrukouksena.
Sontonga kuoli vain 32-vuotiaana 18. huhtikuuta 1905 ja hänen hautansa paikka unohtui. Vuonna 1994 Etelä-Afrikan kansallisten muistomerkkien lautakunta sai tietää, että hänet olisi mahdollisesti haudattu Johannesburgin Braamfonteinin hautausmaalle ja halusi paikantaa sen julistaakseen paikan kansalliseksi monumentiksi. Vaikeuksien jälkeen hauta saatiin paikannettua, ja 24. syyskuuta 1996 presidentti Mandela vihki paikalle pystytetyn muistomerkin ja Sontongalle myönnettiin Order of Meritorious Service -kunniamerkki.
Vernon (Kalifornia)

| Vernon |
| --- | --- |
 Vernonin kaupunkia.
 vaakuna

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Kalifornia
Piirikunta:  Los Angeles
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13,36 km²
 – Josta vettä:  0,48 km² 
Väkiluku (2020):  222
 – Väestötiheys:  17 as./km²
Motto::  "Exclusively Industrial!"
 
 https://www.cityofvernon.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vernon on kaupunki Yhdysvalloissa Kalifornian osavaltiossa. Sen väkiluku oli 222 vuonna 2020. Kaupunki sijaitsee Los Angelesin piirikunnassa Los Angelesin kaupungin vieressä. Vernon koostuu lähinnä teollisuusalueista, ja kaupungissa käykin töissä päivittäin noin 50 000 työntekijää.
Korruptio

Vuonna 2005 Vernon jäi kiinni korruptiosta. Vernon ei järjestänyt ollenkaan kaupunginvaltuuston vaaleja vuosina 1980–2005. Kaupungin asukkaat olivat lähinnä kaupungin hallinnon työntekijöitä, jotka asuivat kaupungin omistamissa rakennuksissa.
Kun kolme ihmistä yritti rekisteröityä äänestämään varasto-osoitteella vuonna 2006, kaupunki katkaisi heidän sähkö- ja vesijohtonsa ja palkkasi aseistetun vartijan seuraamaan heitä ympäri vuorokauden. Kun kolmikko ilmoittautui ehdokkaiksi vaaleissa, Vernon perui vaalit. Tarvittiin tuomioistuimen määräys, jotta äänestys voitiin järjestää, ja toinen, jotta äänet voitiin laskea oikeudenmukaisesti.
Vuonna 2011 Kalifornian lainsäädäntöelin päätti äänestää Vernonin kaupunkioikeuksien poistosta. Edustajainhuone hyväksyi lakialoitteen Vernonin kaupunkioikeuksien poistosta, jonka senaatti kuitenkin myöhemmin hylkäsi. Tämän jälkeen Vernon hyväksyi joukon uudistuksia kaupungin hallintoon. Sittemmin Vernoniin on rakennettu kerrostaloja uusia asukkaita varten.
Väestö

Vuonna 2020 Vernonin 222 asukkaasta valkoisia oli 23,9 %, mustia 9,0 %, aasialaisia 6,8 % ja alkuperäisasukkaita 0,9 %. Asukkaista 43,7 % kuului johonkin muuhun rotuun ja 15,3 % asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. Asukkaista 78,0 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 17,3 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vernon (Kalifornia) Wikimedia Commonsissa
Vesihiisi (Rovaniemi)

Vesihiisi on Rovaniemen kaupungin uimahalli. Vesihiidessä on yksi 25 metrin allas, jossa on yhden ja kolmen metrin ponnahduslauta sekä viiden metrin hyppytaso. Vesihiidessä on myös lastenallas, jossa on liukumäki, hieronta-allas ja kahluuallas.
Vuonna 1967 valmistuneen Rovaniemen uimahallin ovat suunnittelleet arkkitehdit Olli ja Eija Saijonmaa. Sen peruskorjauksen suunnitteli Juha Paldanius. Uimahallia on remontoitu pari kertaa 2020-luvulla. Viimeisin remontti valmistui syksyllä 2022, jolloin mm. allastiloissa ja hyppytasanteilla uusittiin laatoituksia ja pinnotteita. Tiloissa aiemmin sijainnut vesiliukumäki poistettiin remontoinnin yhteydessä pois huonokuntoisuuden ja korjauskelvottomuutensa vuoksi.
Aiheesta muualla

Vesihiisi Uimahalliportaali-sivustolla
Jukolan viesti 2021

| Jukolan viesti 2021 |
| --- | --- |
 Napapiiri-Jukola
 Napapiiri-Jukolan logo
Kilpailupaikka:   Mäntyvaara, Rovaniemi
Ajankohta:  21.–22. elokuuta 2021
Järjestävä seura:  Ounasvaaran Hiihtoseura
Venlojen viesti
Joukkueita:  1 287 (31.3.2020 mennessä)
Jukolan viesti
Joukkueita:  1 598 (31.3.2020 mennessä)
Virallinen sivusto:  Jukolan viesti 2021
 ← 20192022 →
Jukolan viesti 2021 eli Napapiiri-Jukola oli 72. Jukolan viesti -tapahtuma. Se käytiin 21.–22. elokuuta 2021 Rovaniemen Mäntyvaaran alueella. Kilpailukeskus sijaitsi Mäntyvaaran raviradalla. Järjestävä seura oli Ounasvaaran Hiihtoseura. Rovaniemellä on järjestetty Jukolan viesti kerran aiemmin. Se järjestettiin Ounasvaaralla vuonna 1980.
Tapahtuman siirtämiset

Alun perin kilpailut oli tarkoitus käydä 13.–14. kesäkuuta 2020, mutta ne päätettiin 31. maaliskuuta 2020 siirtää vuodella eteenpäin koronaviruspandemian vuoksi. Uudet kilpailupäivät olisivat olleet 19.–20. kesäkuuta 2021. Myös kilpailujen siirtämisestä loppukesälle 2020 keskusteltiin, mutta sitä pidettiin liian epävarmana. Lisäksi kilpailun luonteelle tärkeänä pidetty yötön yö olisi ollut jo päättynyt. Myös seuraavien kolmen vuoden Jukolan viestit siirrettiin vuodella eteenpäin. Kaikki ilmoittautumiset pidettiin voimassa. Myös reitit pysyivät samoina, koska kilpailukartat oli jo painettu. Siirrosta aiheutui Suomen Suunnistusliitolle noin 300 000 euron tappiot. Ruotsalaisseura IFK Göteborg olisi ollut kiinnostunut järjestämään vuoden 2020 Jukolan viestin Ruotsissa, mutta kilpailun taustaorganisaatio Kaukametsäläiset ei myöntänyt sille tähän oikeutta. Sen sijaan useille vanhoissa Jukolan viestin maastoissa tapahtuneille muistotapahtumille myönnettiin oikeus käyttää Jukolan viestin tunnusta. Muistokilpailuja käytiin vanhoilla kartoilla ainakin vuoden 1995 Kerava-Sipoo-Jukolan, vuoden 2001 Nikkari-Jukolan ja 2013 Jämsä-Jukolan maastoissa.
Kilpailujen siirtopäivään 31. maaliskuuta 2020 mennessä kilpailuihin oli ilmoittautunut 2 885 joukkuetta 21 maasta ja 16 334 suunnistajaa. Joukkueista 1 287 oli ilmoittautunut Venlojen viestiin ja 1 598 Jukolan viestiin.
Kilpailut siirrettiin toistamiseen 15. huhtikuuta 2021, nyt kahdella kuukaudella eteenpäin. Elokuun loppu uutena ajankohtana merkitsi, että Jukolan yöosuuksista tuli pimeämpiä kuin mitä ne olisivat olleet kesäkuussa. Miesten viestin voitti ruotsalainen Stora Tuna OK ja naisten Venlojen viestin ruotsalainen Alfta-Ösa OK.
Napapiiri-Jukolan portti
Hämeen Sosialidemokraatit

| Hämeen Sosialidemokraatit ry>  |
| --- | --- |


Alue:  Hämeen vaalipiiri Kanta- ja Päijät-Häme
Toimisto:  Birger Jaarlin katu 11C 13100 Hämeenlinna
Johto:  Miia Nahkuri (pj.)  Heikki Moilanen (I vpj.)  Sami Salminen (II vpj.)
Kansanedustajia:  4 / 14 (2023) 
Kunnanvaltuutettuja:  139 / 652 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Hämeen Sosialidemokraatit on SDP:n piirijärjestö Hämeen vaalipiirissä, Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen maakuntien alueella. Piirijärjestö perustettiin 8. joulukuuta 1906. Hämeen vaalipiiristä valittiin vuoden 2011 vaaleissa neljä sosiaalidemokraattista kansanedustajaa.
Kansanedustajat

Tarja Filatov (1995-)
Mika Kari (2011-)
Ville Skinnari (2015-)
Johannes Koskinen (1991-2015, 2019-)
Jouko Skinnari (1980-2015)
Satu Taiveaho (2003-2011)
Minna Lintonen (2003-2007)
Ulla Juurola (1995-2003)
Arto Lapiolahti (1987-1991, 1997-1999)
Ilkka Joenpalo (1987-1991, 1995-1997)
Matti Luttinen (1975-1995)
Lea Savolainen (1979-1995)
Salme Myyryläinen (1970-1980)
Lyyli Aalto (1958-1979)
Leo Kohtala (1970-1975)
Eero Salo (1968-1975)
Uuno Takki (1945-1952, 1966-1968)
Eeno Pusa (1955-1958)
Aino Malkamäki (1933-1958)
Eero Antikainen (1951-1955)
Otto Toivonen (1917, 1922-1929, 1933-1945, 1951-1954)
Väinö Kivisalo (1929-1948)
Otto Marttila (1911-1917, 1922-1924, 1929-1930, 1933-1939)
Kalle Myllymäki (1922-1933)
Julius Ailio (1919-1922, 1924-1933)
Olga Leinonen (1919-1929)
Hulda Salmi (1910-1918)
Alma Jokinen (1908-1918)
Oskari Jalava (1907-1910, 1911-1918)
Heikki Jalonen (1911-1917)
Sulo Wuolijoki (1907-1914)
Artturi Sivenius (1907-1909, 1910-1911)
Voitto Eloranta (1907-1908, 1909-1911)
Päijät-Hämeen hyvinvointialueen sosialidemokraattiset valtuutetut 2023

| Valtuutettu | kaupunki tai kunta | arvo tai ammatti |
| --- | --- | --- |
| Lehtimäki, Kirsi | Heinola | sairaanhoitaja |
| Hildén, Sirkku | Lahti | terveydenhoitaja |
| Kari, Mika | Lahti | kansanedustaja |
| Virtanen, Janne | Lahti | lääkäri |
| Mäkynen, Maroa | Lahti | yhteiskuntavaikuttaja |
| Lehtinen, Eemeli | Iitti | YTM |
| Ruuska, Sinikka | Lahti | lähihoitaja |
| Lehto, Rami | Lahti | kansanedustaja |
| Viinikka, Anneli | Lahti | kodinhoitaja |
| Komu, Pekka | Lahti | liiketoimintakehittäjä |
| Karjalainen, Pasi | Lahti |  |
| Laakso, Jetta | Lahti | sivunvalmistuskoordinaattori ja hyväksytty hallituksenjäsen |
| Nieminen, Erkki | Lahti | FT, rakennusmestari |
| Halme, Juha | Lahti |  |
| Lempinen, Kari | Lahti | tuntiopettaja |
| Lampinen, Minna | Lahti | perhepäivähoitaja |
| Riutta, Heimo | Heinola | isännöisijä |
| Louekoski-Huttunen, Toini | Hollola |  |
Johto > Puheenjohtajat

Miia Nahkuri
Johto > Varapuheenjohtajat

Heikki Moilanen (I)
Sami Salminen (II)
Johto > Toiminnanjohtaja

Jarkko Nissinen
Jäsenyhdistykset

| --- | --- |
 Asikkala Asikkalan Sosialidemokraatit ry  Forssa Forssan Työväenyhdistys ry  Hartola Hartolan Sosialidemokraattinen Työväenyhdistys ry  Hattula Hattulan Demarit ry Nihattulan Työväenyhdistys ry  Parolan Työväenyhdistys ry  Pekolan Työväenyhdistys ry  Tyrvännön Sos.dem. Työväenyhdistys ry  Hausjärvi Hausjärven Sos.Dem. Kunnallisjärjestö ry Hikiän Työväenyhdistys ry  Oitin Työväenyhdistys ry  Ryttylän Työväenyhdistys ry  Heinola Heinolan Sos.-dem. Kunnallisjärjestö ry Heinolan Sos.-dem. Työväenyhdistys ry  Heinolan Demarit-yhdistys ry  Heinolan Demarinuoret ry  Hollola Hollolan Sosialidemokraattinen Kunnallisjärjestö ry Hakosilta-Nostavan Sos.-dem. Yhdistys ry  Herralan Työväenyhdistys ry  Hollolan Työväenyhdistys ry  Hämeenkosken Sosialidemokraatit ry  Keski-Hollolan Sosialidemokraatit ry  Salpakankaan Sos.-dem. Yhdistys ry  Vesikansan Sos.-dem. Yhdistys ry  Humppila Humppilan Sos.-dem. Työväenyhdistys ry  Hämeenlinna Hämeenlinnan Sosialidemokraattinen Kunnallisjärjestö ry Hämeenlinnan Työväenyhdistys ry  Idänpään Työväenyhdistys ry  Vanajaveden Sos.-dem. Yhdistys ry  Viisarin Sosialidemokraatit ry  Hauhon Työväenyhdistys ry  Lammin Sosialidemokraatit ry  Lieson Työväenyhdistys ry  Kalvolan Sosialidemokraatit ry  Rengon Työväenyhdistys ry  Tuuloksen "Alku" Työväenyhdistys ry  Janakkala Janakkalan Sosialidemokraatit ry    :  Jokioinen Jokioisten Työväenyhdistys ry  Kärkölä Kärkölän Demarit ry  Lappilan Työväenyhdistys ry  Lahti Lahden Sos.-dem. Kunnallisjärjestö ry Ahtialan Sos.-dem. Työväenyhdistys ry  Lahden Ammatillinen Sos.dem.yhdistys ry  Etelä-Lahden Sosialidemokraatit  Lahden Julkisen alan Sos.-dem. Yhdistys ry  Lahden Läntinen Sos.-dem. Yhdistys ry  Lahden Sos.-dem. Naisyhdistys ry  Lahden Sos.-dem. Työväenyhdistys ry  Salpausselän Sos.-dem. yhdistys ry  Nastolan Sosialidemokraattinen Yhdistys ry  Uudenkylän Työväenyhdistys ry  Villähteen Demarit ry  Loppi Lopen Sosialidemokraattinen Kunnallisjärjestö ry  Launosten Työväenyhdistys ry  Lopen Sosialidemokraatit ry  Vojakkalan Työväenyhdistys ry  Orimattila Orimattilan Sos. Dem. Kunnallisjärjestö ry Orimattilan Sos. Dem. Työväenyhdistys ry  Pohjois-Orimattilan Sosialidemokraatit ry  Padasjoki Padasjoen Kirkonkylän Työväenyhdistys ry  Riihimäki Riihimäen Sosialidemokraatit ry RITY  Sysmä Sysmän Työväenyhdistys ry  Tammela Liesjärven Työväenyhdistys ry  Tammelan Sosialidemokraattinen Yhdistys ry  Ypäjä  Ypäjän kk:n Työväenyhdistys ry
Valkeavuoren taistelu

Valkeavuoren taistelu 8. marraskuuta 1620 Katolisen liigan ja böömiläisten protestanttisten kapinallisten varhainen yhteenotto kolmikymmenvuotisessa sodassa. Taistelu käytiin Bílá horassa (suom. Valkeavuori) lähellä Prahaa. Taistelu päättyi alle tunnissa kapinallisten tappioon ja Prahan antautumiseen.
Tausta

Böömin kapinaa ja Prahan toista defenestraatiota on pidetty usein historiankirjoituksessa kolmikymmenvuotisen sodan alkuhetkenä. 23. toukokuuta 1618 joukko böömiläisiä aatelisia oli tunkeutunut Prahan linnaan, jonka ikkunoista heitettiin ulos kaksi Prahan johtavaa katolilaista neuvosmiestä ja näiden kirjuri. Protestantit toivoivat näin sytyttävänsä uuden hussilaissodan. Kapinalliset saivat nopeasti huomattavia voittoja ja Pfalsin vaaliruhtinas Fredrik V oli hyväksynyt Böömin kruunun. Vuoden 1620 aikana Saksan keisari ja Böömin kuningas Ferdinand II:n katolisen liigan joukot ajoivat kuitenkin kapinalliset kohti Prahaa. Lopulta kapinalliset päättivät Christian von Anhaltin ehdotuksesta kohdata vihollisensa Valkeavuorella (tšek. Bílá hora) hieman Prahan länsipuolella.
Böömiläisten kapinallisten joukkojen taktiikka ja aseistus oli pitkälti edelleen keskiaikainen ja vanhentunut. Tyypillisiä aseita olivat esimerkiksi leveät lyömämiekat, sapellit, kirveet, sotavasarat, hilparit, tapparat ja niin sanotut böömiläiset aamutähdet. Musketeista oli pulaa ja böömiläiset turvautuivat jalkajousiin. Keisarillisten joukkojen taktiikka oli nykyaikaisempi. Joukot oli järjestetty kurinalaisiin tercioihin ja miehillä oli peitset ja musketit. Keisarillisilla joukoilla oli myös parempi kenttätykistö ja heidän huomattavin etunsa oli Espanjan Flanderin armeijan kokenut ratsuväki. Kapinallisia johtivat Christian von Anhalt, Matthias Thurn ja George von Hohenlohe. Fredrik V ei itse ollut armeijan mukana. Keisarillisia joukkoja komensivat kreivit Johann Tilly ja Charles Bucquoy. Katolisten puolella oli myös myöhemmin filosofina tunnetuksi tullut René Descartes.
Taistelu

Taistelu Valkeavuorella alkoi aamulla 8. marraskuuta 1620. Molemmat armeijat olivat väsyneitä marssista taistelupaikalle ja molempia riivasivat kulkutaudit. Keisarilliset joukot yllättivät kapinalliset hyökkäämällä kapinallisten hallussaan pitämälle kukkulalle ylämäkeen aamusumussa. Jalkaväki rynnäköi ylös rinnettä. Sumu toimi jonkin verran kapinallisten eduksi tehden lähitaisteluaseista musketteja tehokkaampia. Keisarin joukkojen tykistö saattoi kuitenkin ampua kapinallisten asemiin. Keisarin jalkaväen aggressiivisuus ja tykkituli söivät kapinallisten taistelutahtoa ja lopullisen iskun antoi keisarillisen ratsuväen rynnäkkö kapinallisten puolella taistelleiden unkarilaisen ratsuväen paetessa. Vain alle tunnin kestäneen taistelun jälkeen kapinallisten armeija lähti pakoon kohti Prahaa. Vain kuninkaan määriläinen henkivartiokaarti taisteli viimeiseen mieheen.
Seuraukset

Saatuaan uutisen tappiosta Fredrik V pakeni kaupungista ja Praha antautui lopulta ilman vastarintaa. Ferdinand teloitutti kapinan johtajat, heidän omaisuutensa takavarikoitiin ja protestantit karkotettiin. Voittoa juhlittiin ympäri katolilaista maailmaa. Roomassa paavi Gregorius XV nimesi uuden basilikan Santa Maria della Vittoriaksi taistelun kunniaksi. Ferdinand perusti puolestaan taistelupaikalle luostarin. Prahaan pystytetty voitonpylväs purettiin vuonna 1918 Habsburgien vallan merkkinä. Sotaa taistelu ei kuitenkaan päättänyt, vaan paennut Fredrik piti edelleen itseään oikeana Böömin kuninkaana.
Vuonna 1920 taistelupaikalle pystytetty muistomerkki.
Kartta joukkojen liikkeestä.
Lois Griffin

| Lois Griffin |
| --- | --- |
Ääninäyttelijä:  Alex Borstein
Ensiesiintyminen:  "Death Has a Shadow" (1999)
Henkilötiedot
Sukupuoli:  nainen
Ammatti:  Kotiäiti pianonsoitonopettaja
Perhe:  Carter Pewterschmidt (isä) Barbara Pewterschmidt (äiti) Patrick Pewterschmidt (veli) Carol Pewterschmidt (sisko)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Griffinien perhe. Lois vasemmalla.
Lois Patrice Griffin, o.s. Pewterschmidt, on kuvitteellinen hahmo yhdysvaltalaisessa animaatiosarjassa Family Guy. Hänen ääninäyttelijänään toimii käsikirjoittaja Alex Borstein. Koko perhe esiintyi ensimmäisen kerran 15 minuutin jaksossa 20. joulukuuta 1998. Loisin hahmon suunnitteli sarjan luoja Seth MacFarlane. Hän on esiintynyt televisiosarjan lisäksi useissa oheistuotteissa, kuten videopelissä, mainoksessa ja kirjoissa.
Ulkonäkö & luonne

Lois värjää hiuksensa oranssiksi, minkä hän kuitenkin kieltää muille.
Lois esiintyy sarjassa useimmiten stereotyyppisenä tv-äitinä, jolla on kuitenkin synkkä puoli. Hän kärsi uhkapeli-riippuvuudesta, jonka vuoksi hän hävisi intialaisella kasinolla perheen auton. Hänellä on myös ollut ongelmia painonsa kanssa, jaksossa "Model Misbehavior", hän kärsi bulimiasta. Myöhemmin jaksossa "Sibling Rivalry", Peterin menettäessä seksuaaliset halunsa, Lois kärsii ahmintahäiriöstä, korvatessaan seksin syömisellä. Lois on myöntänyt olevansa kleptomaani ja parantunut narkomaani. Hän kertoo Chrisille jaksossa "Boy (Dog) Meets Girl (Dog)", tappaneensa kävelijän auto-onnettomuudessa.
Lois on monien sarjan hahmojen kuten Brianin ja Quagmiren ihastuksen kohde. Hän on pettänyt Peteriä monia kertoja heidän suhteensa aikana, minkä vuoksi ei ole varmaa, ketkä ovat heidän lastensa, Megin ja Chrisin oikeat isät.
Lois kasvoi yläluokkaisessa perheessä siskonsa, Carolin kanssa. Hänellä on biologinen veli, Patrick. Patrick on psykiatrisella osastolla, hänen paljastuneen sarjamurhaajaksi. Lois ja hänen isänsä Carter eivät olleet ikinä läheisiä, Carterin laittaneen työnsä aina perheen edelle.
Nuoruudessaan Lois oli suosittu cheerleader, jolla oli tapana kiusata muita oppilaita, kuten uutisankkuri Joyce Kinneytä.
Lois on joidenkin jaksojen perusteella biseksuaali, tai ainakin koki ennen olevansa. Lois on myöntänyt seurustelleensa ystävänsä Naomin kanssa kouluaikoina. Lois on myös suudellut sarjassa muita naisia.
Perhe

Lois on Griffinin perheen äiti. Hänellä on aviopuolisonsa Peterin kanssa kolme lasta; Meg, Chris ja Stewie. On kuitenkin mahdollista, että Lois on myös muiden lasten äiti. Jaksossa "The Juice Is Loose", paljastetaan Loisin ja Peterin yhteisen pojan, Peter Griffin Jr:n hautakivi. Peter tappoi kuitenkin vahingossa hänet, ravistamalla tätä liikaa, yrittäessään saada tätä lopettamaan itkun.
Helsingin Perussuomalaiset

| Helsingin Perussuomalaiset ry>  |
| --- | --- |


Alue:  Helsingin vaalipiiri Helsinki
Kansanedustajia:  3 / 23 (2023)
Kunnanvaltuutettuja:  9 / 85 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Helsingin Perussuomalaiset on Helsingin vaalipiirissä toimiva Perussuomalaisten piirijärjestö. Helsingin piirin vuoden 2014 puheenjohtaja oli Nuutti Hyttinen. Hänet valittiin tehtävään yksimielisesti Perussuomalaisten Helsingin piiri ry:n 30.12.2013 pidetyssä syyskokouksessa. Samassa kokouksessa valittiin puheenjohtajan lisäksi yhdeksän hengen piirihallitus. Syyskokouksen päätöksillä hallituksen jäsenistö käytännössä uudistui kokonaan aikaisempien piirihallitusten kokoonpanoihin verrattuna.
Helsingin piiriin kuuluvat kaupunginosayhdistykset

Etelä-Helsingin Perussuomalaiset ry
Kallion seudun Perussuomalaiset ry
Koillis-Helsingin Perussuomalaiset ry
Kontulan Perussuomalaiset ry
Töölön Perussuomalaiset ry
Länsi-Helsingin Perussuomalaiset ry
Helsingin Itärannikon Perussuomalaiset ry
Jakomäen Perussuomalaiset ry
Vuosaaren Perussuomalaiset ry
Rahoitus

Helsingin Perussuomalaiset on vastaanottanut puoluerahoitusta yksityishenkilöiltä.
Nykyiset kansanedustajat

Jussi Halla-aho (2011–2014, 2019–)
Mari Rantanen (2019–)
Wille Rydman (2023–), siirtyi kokoomuksesta
Aiemmat kansanedustajat

Tom Packalén (2011–2023)
Mika Raatikainen (2014–2019)
Sampo Terho (2015–2017), siirtyi siniseen tulevaisuuteen
Nykyiset kaupunginvaltuutetut

Jussi Halla-aho (2009–)
Nuutti Hyttinen (2021–)
Pia Kopra (2017–)
Laura Korpinen (2021–)
Teija Makkonen (2021–)
Tom Packalén (2013–2017, 2021–)
Mika Raatikainen (2013–)
Mari Rantanen (2017–)
Pirkko Ruohonen-Lerner (2021–)
Wille Rydman (2023–), siirtyi kokoomuksesta
Aiemmat kaupunginvaltuutetut

René Hursti (2013–2017)
Nina Huru (2009–2017)
Seppo Kanerva (1995–2000, 2009–2017)
Helena Kantola (2013–2017)
Harri Lindell (2013–2017)
Jussi Niinistö (2017)
Sampo Terho (2017)
Antti Valpas (2009–2012)
Olli Sademies (8. lokakuuta 2008 – 31. joulukuuta 2008)
Tony Halme (1. tammikuuta 2005 – 8. lokakuuta 2008)
Aiheesta muualla

Perussuomalainen Helsinki ry:n verkkosivusto
Perussuomalaisten piirijärjestöt
Etelä-Pohjanmaa | Etelä-Savo | Helsinki | Häme | Kainuu | Keski-Pohjanmaa | Keski-Suomi | Kymi | Lappi | Pohjois-Pohjanmaa | Pirkanmaa | Pohjois-Karjala | Pohjois-Savo | Satakunta | Uusimaa (Kirkkonummi) | Varsinais-Suomi
| n k Helsingin vaalipiiri |
| --- | --- |
Puolueet:  Keskusta  Kokoomus  Kristillisdemokraatit  Perussuomalaiset  RKP  SDP  Vasemmistoliitto  Vihreät 
Kansanedustajat 2023–2027:  Eva Biaudet  Fatim Diarra  Elisa Gebhard  Tuula Haatainen  Pekka Haavisto  Jussi Halla-aho  Timo Harakka  Atte Harjanne  Eveliina Heinäluoma  Veronika Honkasalo  Atte Kaleva  Mai Kivelä  Minja Koskela  Terhi Koulumies  Jarmo Lindberg  Maria Ohisalo  Mari Rantanen  Nasima Razmyar  Wille Rydman  Aura Salla  Sari Sarkomaa  Elina Valtonen  Ben Zyskowicz
Suojärvi (Kuopio, Kakkistenjärvi)

| Suojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°43′45″N, 27°12′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Suojärvenpuro Pieneen Petäjäjokeen 
Järvinumero:  14.728.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  450 m  
Rantaviiva:  3,045 km  
Pinta-ala:  25,766 ha  
Suurin syvyys:  2,2 m  
Saaria:  1 
  [ ohje ]  
Suojärvi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Petäisentauksen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134 metriä mpy.