stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lauri Orispää

Kaarlo Lauri Orispää, sukunimi aik. Fröjdman (23. kesäkuuta 1907 – 7. huhtikuuta 1984) oli suomalainen Tampereella asunut varatuomari, Akateemisen Karjala-Seuran aktiivi ja myöhemmin sukututkija.
Orispään vanhemmat olivat pankinjohtaja, oikeusneuvosmies Kaarlo Herman Yrjö Fröjdman (1872–1946) ja Aili Johanna Lönnqvist (1882–1939).
Akateemisessa Karjala-Seurassa aktiivisesti toiminut Orispää oli jatkosodan aikana kapteenin arvoisena suomalaisten Itä-Karjalan miehityshallinnossa Soutjärven vepsäläisalueen aluepäällikkönä. Olavi Paavolainen kuvasi Synkkä yksinpuhelu -kirjassaan kriittisesti ”Vepsän kuninkaaksi” kutsumaansa Orispäätä. .
Orispää toimi Ulvilan kihlakunnan henkikirjoittajana asuen Raumalla. Orispää toimi Tampereen työväenopiston sukututkimuskurssin opettajana 1978–1979 ja hänen aloitteestaan perustettiin keväällä 1979 Tampereen seudun sukututkimusseura ry. Orispäästä tuli seuran kunniajäsen 1983.
Kirsti ja Lauri Orispään toinen poika toimi maaoikeustuomarina Rovaniemellä.
Suomennoksia

Kapteeni von Rintelen : Salainen hyökkääjä : erään Saksan valvontaosaston upseerin sodanaikaiset muistelmat ; englanninkielestä suomentanut Lauri Orispää. WSOY 1939
Vitalis Pantenburg : Venäjä uhkaa Pohjolaa. WSOY 1939 (alkuteos Russlands Griff um Nordeuropa)
Kirjallisuutta

Jussi Rainio : Lauri Orispää Äänis-Vepsän aluepäällikkönä. Tampereen seudun sukututkimusseuran vuosikirja V:2 1983–1984 (Vuosikirjan artikkeli digitoituna Tampereen seudun sukututkimusseuran sivuilla)
Lavolan koulu

| Lavolan koulu> Lavolan kansakoulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Uus-Lavola, Lappeenranta
Tyyppi:  alakoulu
Rehtori:  Arto Väliketo 
Luokat:  1–6 
Oppilaita:  206 2016 
Lavolan koulu on noin 210 oppilaan peruskoulu Lappeenrannan länsialueella Uus-Lavolan kaupunginosassa. Se on yksi Sammonlahden palvelualueen viidestä alakoulusta. Alueen yläkoulu on Sammonlahden koulu.
Lavolan kansakoulu aloitti toimintansa lukuvuonna 1911–1912. Nykyinen, Jalmari Lankisen suunnittelema koulurakennus valmistui vuonna 1949. Koulurakennus on peruskorjattu vuonna 1999. Alkuperäinen puinen koulurakennus tuhoutui tulipalossa. Alkuperäinen ulkorakennus on yhä käytössä varastona.
Aiheesta muualla

Lavolan koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Les Mueller

Les Mueller vuonna 1937.
Leslie Clyde ”Les” Mueller (4. maaliskuuta 1919 Belleville, Illinois – 25. lokakuuta 2012 Belleville, Illinois) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja, oikeakätinen syöttäjä. Hän pelasi Major League Baseball -otteluissa vuosina 1941 ja 1945. Hänen seuransa oli Detroit Tigers, joka voitti jälkimmäisenä vuonna World Seriesin. Hän palveli kesken uransa toisessa maailmansodassa, mutta sai loppuvuodesta 1944 terveysperusteisen vapautuksen tyrän takia.
Kristinusko Kyproksella

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Kyproksella. Kyproksen väestöstä suurin osa kuuluu itäiseen ortodoksiseen kirkkoon, jota saarella edustaa Kyproksen kirkko. Kirkon osuus väestöstä on 89,1 prosenttia. Muita kristillisiä kirkkokuntia Kyproksella ovat roomalaiskatolinen kirkko (2,9 prosenttia väestöstä) sekä protestanttinen/anglikaaninen kirkko (2 prosenttia väestöstä).
Historia > Apostolinen ja varhaiskristillinen aika

Apostoli Paavalin ensimmäinen lähetysmatka suuntautui Kyprokselle. Kyproksella toimi ensimmäisen ja toisen vuosisadan aikana seurakunnat Pafoksessa ja Salamiissa.
Historia > Myöhempi kehitys

Kypros on ollut itsenäinen valtio vuodesta 1960 lähtien. Maa on jakautunut kreikkalaiseen ja turkkilaiseen yhteisöön, mikä on aiheuttanut jännitteitä maassa. Ortodoksinen kirkko on maan enemmistökirkko. Kyproksella toimii myös Armenian apostolinen kirkko, anglikaaninen yhteisö, useita latinalaisia ja maronittikirkkoja sekä useita protestanttisia ja helluntailaisia kirkkoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristinusko Kyproksella Wikimedia Commonsissa
Pyhän Lasaruksen kirkko Lárnakassa.
Kuoppainen tie

| Kuoppainen tie Eero ja Jussi & The Boys |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1995
 Julkaistu: 1995
 Tuottaja(t): Olli Haavisto Eero Lupari
 Kesto: 47.58
 Levy-yhtiö: Ding Dong Song
Eeron ja Jussin & The Boysin muut julkaisut
| 3 kitaraa 1991 | Kuoppainen tie 1995 | 20 suosikkia – Kaunis nainen 1995 |
Kuoppainen tie on suomalaisen rockyhtye Eero ja Jussi & The Boysin studioalbumi vuodelta 1995. Se sisältää alkuperäissävellyksiä ja -sanoituksia monilta suomalaisilta lauluntekijöiltä. Albumin yhdessä Olli Haaviston kanssa tuottanut Eero Lupari kertoi kappaleiden kertovan suomalaisesta todellisuudesta kantaa ottaen mutta huumorimielellä.
Albumi syntyi juhlistamaan Raittisen veljesten ja The Boys -yhtyeen 35-vuotista musiikkiuraa. Tuohon mennessä Jussi Raittinen oli levyttänyt noin 600 kappaletta ja Eero Raittinen noin 500. The Boys -yhtyeessä oli soittanut eri vaiheissa yhteensä 32 muusikkoa.
Kappaleet

Säästän kyyneleet – 3.38 (säv. Julle Ekblad, Tusse Thomasson)
Tillin tallin satumaa – 2.45 (säv. ja san. Aarni Varjonen)
Kuoppainen tie – 3.04 (säv. ja san. Timo Kiiskinen)
Toivonkipinä – 3.15 (säv. ja san. Tuomas Tyyri)
Paan rautalangat soimaan – 3.24 (säv. ja san. Eero Lupari)
Naama hajalla – 3.32 (säv. ja san. Jari Rissanen)
Viikonlopun Grand Prix – 2.29 (säv. ja san. Jussi Raittinen)
Luuserin luut – 3.34 (säv. Jari Rissanen, Timo Kiiskinen, san. Timo Kiiskinen)
Loistava eläin – 3.05 (säv. ja san. Tuomas Tyyri)
Puiden huoneet – 2.58 (säv. ja san. Tuomas Tyyri)
Kolmen ruusun tarina – 4.33 (säv. ja san. Timo Kiiskinen)
Homo Sapiens – 3.56 (säv. Jari Rissanen, san. Jari Rissanen, Timo Kiiskinen)
Sano vain – 3.17 (säv. ja san. Jaakko Linkola)
Korttihai – 2.31 (säv. Jussi Raittinen, san. Jukka Itkonen)
Kivi kiveltä – 2.57 (säv. Ilpo Murtojärvi, san. Aarni Varjonen)
Kokoonpano

Eero Raittinen – laulu, rummut
Jussi Raittinen – laulu, basso
Eero Lupari – kitarat, laulu
Olli Haavisto – kitarat, dobro, pedal-steel, urut, mandoliini, haitari, tinapilli
Aiheesta muualla

Rytmimusiikin Syke: Kuoppainen tie
Lammasahonlampi

| Lammasahonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  61°05′08″N, 27°08′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Haukijokeen 
Järvinumero:  14.184.1.030
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,6 m  
Pituus:  40 m  
Leveys:  30 m  
Rantaviiva:  0,15 km  
Pinta-ala:  0,124 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLammasahonlampi 
Lammasahonlampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Tuohikotissa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,1 hehtaaria, se on 50 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 150 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,6 metriä mpy.
Kuivasjärven valuma-alue

Kuivasjärven valuma-alue (35.56) sijaitsee pääasiassa Pirkanmaan Parkanossa ja hieman Kihniössä sekä hieman Satakunnan Karviassa. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen kuudes osa-alue, joka laskee Parkanonjärven alueeseen (35.53).
Valuma-alueen pinta-ala on 169 km², josta kolmannen jakovaiheen alueita (pinta-alat viitteellisiä) ovat Kuivasjärven lähialue (35.561, 21 km²), Nivusjärven valuma-alue (35.562, 10 km²), Vatajanjoen valuma-alue (35.563, 98 km²) ja Vääräjoen valuma-alue (35.564, 31 km²).
Kuivasjärven valuma-alueen pääjärvi on Kuivasjärvi ja sen laskujoki on vain 4,5 kilometriä pitkä, joka laskee Linnanjärveen. Vedet jatkavat siitä eteenpäin Riuttasjärven ja Parkanonjärven Vääräjokeen, joka laskee Kyrösjärveen. Kyrösjärvestä reitti jatkuu Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Kovesjokeen yhtyy alajuoksulla oikealta Kuusijoki, joka on sen suurin sivuhaara. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Kuivasjärvi (637 hehtaaria, ha), Nivusjärvi (67 ha), Iso Venesjärvi (85 ha), Vatajanjärvi (70 ha) ja Ylinenjärvi (54 ha)..
Alla olevan esityksen pohjana on käytetty viranomaisille tarkoitettua SYKE -tietohallintonjärjestelmää  ja Kansalaisen karttapaikkaa.
Alueen kuvaus > Kuivasjoki eli Jarvanjoki

Kuivasjoki on Kuivasjärven laskujoki ja eräs purotaimenen luontainen lisääntymisjoki.
Alueen kuvaus > Kuivasjärven lähialue (35.561)

Kuivasjärvi on valuma-alueensa suurin järvi ja siihen kerääntyvät lähes kaikki valuma-alueen vedet, joten sitä voidaan kutsua keskusjärveksi. Sen laskujokena on lyhyt Linnanjärveen laskeva uoma, jolla on kolme erinimistä osuutta. Ensiksi alkaa Kuivasjoki, joka Niemenlammen jälkeen jatkaa Ruonanjokena. Sen osuus päättyy Ruonanlampeen, josta joki jatkaa matkaa Jarvanjokena.
Kuivasjärven suurin tulojoki on Vatajanjoki, jonka valuma-alue on laajin. Kuivasjärven kylän läpi järveen laskee pieni Luoma, joka muodostaa oman Vääräjoen valuma-alueen. Kuivasjärven Pihlajankylän eteläpuolelle laskee Nivusjärven valuma-alueen laskuoja. Näitä ei lasketa kuuluvaksi Kuivasjärven lähialueeseen, mutta kaksi pientä järveä Kivilampi ja Lokalampi kuuluvat siihen. Kivilampi laskee aivan Kuivasjoen luusuan viereen ja Lokalammen laskuoja Lokaluoma laskee aivan Ruonajoen suuhun. Itäpuolelta järveen laskee vielä pieni Kakkurinlampi.
Alueen kuvaus > Nivusjärven valuma-alue (35.562)

Valuma-alueen suurin järvi Nivusjärvi on myös Kuivasjärveen laskevan laskuojan pääjärvi. Alueen toinen lampi on Hautalampi, joka laskee suo-ojaa myöten Nivusjärveen.
Alueen kuvaus > Vatajanjoen valuma-alue (35.563)

Noin kolme kilometriä pitkä Vatajanjoki, joka on antanut valuma-alueelle nimensä, alkaa Vatajanjärvestä. Siihen laskevat suoraan myös Ahvenlampi ja Pitkäjärvi, johon laskevat pienemmät lammet Tervajärvi, Lehtolampi ja Löyttylampi. Ylinenjärvi laskee Varajanjärveen Isoahonjokea myöten. Ylisenjärven ainoa suuri laskujoki on 1,5 kilometriä pitkä Mustajoki, johon yhtyy kahdesta suunnasta kaksi jokea. Luoteesta siihen yhtyy Kärppäluoma ja koillisesta Venesjoki.
Kärppäluomaa on oikaistu ja perattu monessa vaiheessa. Yksi sen osuuksista on nimeltään Mukankanava, koska sillä oikaistiin Kärppäluomaa yli 1,5 kilometriä Mukanmaan kohdalla. Ohitettuun kiertouomaan laskee Mustakeitaan turvetuotantoalueen vedet sekä Lamminpohjalampi ja Sompalampi. Mukankanavalta kolme kilometriä ylöspäin sijaitsee Kärppäjärven luusua. Noin 1,5 kilometriä alempana Kärppäluomaan yhtyy lännestä eli oikealta Lylynluoma. Siihen laskevat Alkkianlampi ja Iso-Koura sekä Keski-Kouran ja Pikku-Kouran lampien vesialue, jotka laskevat Lylynluomaan sen eteläisestä haarasta, ja vielä Kangas-Lyly sen toista haaraa myöten. Neva-Lylyllä ei ole laskuojaa, mutta se kuuluu samaan valuma-alueeseen edellisten kanssa.
Noin 3,5 kilometriä pitkä Venesjoki on Ison Venesjärven laskujoki, mutta myös Vähä Venesjärven kilometrin mittainen laskujoki Iso Venesjärveen on Venesjoen niminen. Iso Venesjärveen laskee suoraan Iso-Valkiainen lyhyttä laskuojaa myöten. Venesjoen vasemmanpuoleinen sivuhaara Hakoluoma tuo Hakojärven vesien mukana myös laajojen suoalueiden vedet. Ylempään Venesjoen uomaan yhtyy vasemmalta eli idästä Vähä-Valkiaisen lyhyt laskuoja. Pieni Vähä Pelijärven laskuoja Peliluoma yhtyy Venesjokeen oikealta ja Peliluoma on Iso Pelijärven laskuoja. Iso Pelijärveen laskee myös Iso Kivijärvi yhdessä sitä ympäröivän laajan suoalueen kanssa.
Alueen kuvaus > Vääräjoen valuma-alue (35.564)

Liesilampi on toinen valuma-alueensa jäljellä olevasta lammesta. Se laskee Myllyluomaan, joka oli ainoinaan kuivatetun Hangaslampi laskuoja. Myllyluona laski vuorostaan Matkuslampeen, joka on nykyään kuivatettu avosuoksi. Matkuslammen laskuoja oli nimeltään Vääräjoki eli Luoma eli Luomanjoki. Siihen yhtyi Matkuslammen alapuolella Tervajärven laskuoja. Myös Tervajärvi on kuivatettu suoksi. Tervajärven lähellä sijaitsee pikkuinen Nokilammi, joka on säilynyt kahden turvetuotoantoalueen välissä.
Aiheesta muualla

Järviwiki: Kuivasjärven valuma-alue
(35.5)
Lavola (Lappeenranta)

| Lavola |
| --- | --- |
Kaupunki:  Lappeenranta
Suuralue:  Sammonlahden suuralue
Suurpiiri:  Länsi-Lappeenranta
Kaupunginosa nro:  61
Väkiluku:  408 (31.12.2013)
Lähialueet:  Sammonlahti
Lappeenrannan ravirata
Lavola on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee kaupungin läntisellä alueella valtatie 6:n pohjoispuolella Lappeenrannan lentoaseman tuntumassa.
Lavolan kaupunginosan asutus alkoi rakentua 1930-luvulla, ja rakentamisen huippu ajoittui 1980-luvulle. Asutus on täysin pientaloasutusta, pääosin omakotitaloja. Lavolan tilastoalueella on 408 asukasta.
Lavolassa sijaitsee vuonna 1973 valmistunut Lappeenrannan ravirata, jossa kilpailtiin Kuninkuusravit vuosina 1977, 1993 ja 2009. Lavolassa on myös teollisuusaluetta. Moreenikadulle valmistuu vuonna 2016 Lappeenrannan länsialuetta palveleva Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen paloasema.
Kaupunginosaa rajaavat Salpausselänkatu ja Helsingintie pohjoisessa, Puolakatu, Tuomikatu ja Helsingintie idässä, valtatie 6 etelässä ja Salpausselänkatu lännessä. Lavolan naapurikaupunginosia ovat Uus-Lavola, Sammonlahti, Kourula ja Lentokenttä.
Lavola on myös vanha maarekisterikylä, jonka isojako tehtiin vuosina 1842–1843. Nykyiset Lavolan ja Uus-Lavolan kaupunginosat ovat kylän mailla, ja kyläalue ulottuu myös valtatie 6:n eteläpuolelle. Tällä alueella on useita säilyneitä asuinrakennuksia ja navettoja 1900-luvun vaihteesta, mutta myös uudempaa asutusta. Lavolan kyläalueella on 47 asukasta, ja se kuuluu Montolan tilastoalueeseen.
Aiheesta muualla

Kaupunginosan esittely Lappeenrannan kaupungin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaupunginosan esittely Kuusimäen, Kourulan ja Lavolan asukasyhdistyksen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lappeenranta
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahvenlampi • Alakylä • Hakali • Harapainen • Hartikkala • Hiekkapelto • Hiessilta • Honkalahti • Hyrymäki • Ihalainen • Kanavansuu • Karhuvuori • Kariniemi • Kaukas • Keskus • Kesola • Kesämäki • Kimpinen • Kivisalmi • Korvenkeskus • Kourula • Kuusela • Kuusimäki • Kylpylä • Laihia • Lampikangas • Lapvesi • Lauritsala • Lavola • Leiri • Lentokenttä • Lepola • Linnoitus • Lintukangas • Mattila • Mustola • Myllymäki • Mälkiä • Mäntylä • Nuijamaa • Pajarila • Pallo–Tyysterniemi • Parkkarila • Peltola • Pulp • Putkinotko • Pöyhiänniemi • Rauha • Reijola • Ruoholampi • Rutola • Sammonlahti • Selkäharju • Skinnarila • Suolahti • Taikinamäki • Tirilä • Tykki–Kiviharju • Uus-Lavola • Vesivalo • Voisalmi • Ylämaa
Kyliä:  Hanhijärvi • Hiivaniemi • Kansola • Konnunsuo • Kontu • Leino • Louko • Moisio • Ravattila • Raippo • Ruokola • Rännikorpi • Simola • Sirkjärvi • Vainikkala
Muita alueita:  Huhtiniemi • Joutseno • Nuijamaa • Pikisaari • Ylämaa
Lavongainmonarkki

| Lavongainmonarkki> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Monarkit Monarchidae
Suku::  Tyynenmerenmonarkit Myiagra
Laji::  hebetior
Kaksiosainen nimi
 Myiagra hebetior  (Hartert, 1924) 
Katso myös
   Lavongainmonarkki Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lavongainmonarkki (Myiagra hebetior) on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Lavongainmonarkkia tavataan Mussaun saarella  Papua-Uudessa-Guineassa ikivihreiden puiden muodostamassa metsässä alavilla mailla ja kukkuloilla. Sen elinympäristöä on tuhottu metsänhakkuilla, ja laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
Leena Virtanen

Leena Virtanen on suomalainen taiteen lisensiaatti, käsikirjoittaja ja dramaturgi. Hän on käsikirjoittanut muun muassa Pekka Karjalaisen ohjaaman elokuvan Vähän kunnioitusta (2010) ja syksyllä 2016 ensi-iltansa saaneen elokuvan Tulen morsian yhdessä sen ohjaajan Saara Cantellin kanssa. Jälkimmäinen elokuva kertoo noitavainoista Ahvenanmaalla 1600-luvulla. Virtanen on kirjoittanut aiheesta myös tietokirjan Noitanaisen älä anna elää – tosikertomus noitavainosta Suomessa 1666–1671 (WSOY, 2013).
Virtanen on kirjoittanut sekä tehnyt sovituksia sekä televisiolle että Radioteatterille. Hän on työskennellyt dramaturgina Yle Draamassa vuodesta 2004 lähtien.
Aiheesta muualla

Leena Virtanen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Leena Virtanen Elonetissä.
La première fois

| ”La première fois” Lolita Jolie |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 27. tammikuuta 2012
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 03.10
 Levy-yhtiö: Planet Punk Music
Lolitan muut singlet
| ”Joli Garçon” 2010 | ”La première fois” 2012 | ”Non Non Non” 2012 |
La première fois on saksalaisartisti Lolita Jolien kappale. Sen julkaisi Planet Punk Music artistin uran toisena singlenä 27. tammikuuta 2012. Kappaleeseen liittyvä virallinen musiikkivideo julkaistiin 9. maaliskuuta 2012. Se on kaikkien aikojen ensimmäinen saksalaisen artistin musiikkivideo, mikä on kuvattu kokonaan 3D:nä. Toisin kuin artistin ensimmäinen single, "La première fois" ei onnistunut pääsemään listoille.
Kappalelista

Digitaalinen lataus
La première fois - 3:10
Les Mills

| Les Mills |
| --- | --- |
 Mills (oikealla) vuoden 1960 olympialaisissa
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. marraskuuta 1934 (ikä 89) Auckland, Uusi-Seelanti
Poliitikko
Asema:  Aucklandin 36. pormestari (1990–1998)
| Henkilötiedot> Uran tiedot |
| --- | --- |
Pituus:  188 senttimetriä
Laji:  kuulantyöntö kiekonheitto
Saavutukset
Ennätykset:  Kuula 19,80 metriä (1967) Kiekko 61,52 metriä (1971)
| Mitalit> Maa:  Uusi-Seelanti.Miesten yleisurheilu.Kansainyhteisön kisat  | Mitalit> Maa:  Uusi-Seelanti.Miesten yleisurheilu.Kansainyhteisön kisat  | Mitalit> Maa:  Uusi-Seelanti.Miesten yleisurheilu.Kansainyhteisön kisat  | Maa:  Uusi-Seelanti> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kingston 1966 | kiekonheitto |  |
|  Hopeaa | Cardiff 1958 | kiekonheitto |  |
|  Hopeaa | Kingston 1966 | kuulantyöntö |  |
|  Hopeaa | Edinburgh 1970 | kiekonheitto |  |
|  Pronssia | Edinburgh 1970 | kuulantyöntö |  |
Leslie Roy ”Les” Mills (s. 1. marraskuuta 1934 Auckland) on uusiseelantilainen kuulantyöntäjä ja kiekonheittäjä. Hän toimi vuosina 1990–1998 Aucklandin pormestarina.
Mills osallistui kesäolympialaisiin neljästi, Roomassa 1960, Tokiossa 1964, Méxicossa 1968 ja Münchenissä 1972. Kuulantyönnössä hän sijoittui Roomassa yhdenneksitoista, Tokiossa seitsemänneksi, Méxicossa yhdenneksitoista ja Münchenissä hän karsiutui loppukilpailusta. Kiekonheitossa hän sijoittui Münchenissä neljänneksitoista ja Roomassa ja Tokiossa hän ei selviytynyt loppukilpailuun.
Kansainyhteisön kisoihin hän osallistui vuosina 1958–1970. Kiekonheitossa hän voitti kultaa vuonna 1966, sijoittui toiseksi vuosina 1958 ja 1970 ja viidenneksi 1962. Kuulantyönnössä hän sijoittui toiseksi vuonna 1966, kolmanneksi 1970, kuudenneksi 1962 ja seitsemänneksi 1958.
Mills on valmentanut muun muassa kiekonheiton maailmanmestaria Beatrice Faumuinaa. Mills työnsi kuulantyöntöennätyksensä 19,80 m vuonna 1967 ja se säilyi Uuden-Seelannin ennätyksenä vuoteen 2011 saakka, jolloin 16-vuotias Jacko Gill ylitti sen.
La noia

|  La noia |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Angelina Mango
Levy-yhtiö:  Warner Music Italy
Kesto:  3:09
Tyylilaji:  pop, cumbia
Julkaistu:  7. helmikuuta 2024
Sanoittaja(t):  Angelina Mango Madame Dardust
Tuottaja(t):  Dardust
Euroviisutiedot
Vuosi:  2024
Maa:  Italia
Kieli:  italia
Sijoitus:  7.
Pisteet:  268
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Due vite” (2023) 
La noia (suom. Tylsyys) on italialaisen laulajan Angelina Mangon kappale, joka julkaistiin 7. helmikuuta 2024. Mango osallistui kappaleella vuoden 2024 Sanremon musiikkifestivaaleille ja voitti kilpailun. Täten hän edusti kappaleella Italiaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. Mango tuli kilpailun finaalissa seitsemänneksi saaden yhteensä 268 pistettä, joista 104 yleisöltä ja 164 raadeilta.
Listasijoitukset

| Lista | Sija |
| --- | --- |
 San Marino (Radio San Marino RTV): 2.
 Italia (FIMI): 4.
 Sveitsi (Schweizer Hitparade): 11.
 Kroatia (HR Top 40): 22.
Liisanpuisto

Liisanpuisto voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Liisanpuisto, vuosina 2000–2004 toiminut helsinkiläinen rap-yhtye
Liisanpuisto, Liisanpuiston esikoisalbumi vuodelta 2001
Liisanpuisto, puisto Tampereella Liisankallion kaupunginosassa
Liisanpuistikko, puisto Helsingissä Kruununhaan kaupunginosassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Liisanpuisto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lautasäes

Nykyaikainen suuri lautasäes
Lautasäes on traktorin perään asennettava raskas maataloustyökalu. Se on tarkoitettu maan pinnan muokkaukseen, muttei syvään auraukseen.
Rakenne

Muokkaus tapahtuu hieman kuperien kiekkojen eli lautasten avulla. Varsinkin vanhemmissa koneissa kiekkojen reuna on sileä, mutta nykyään käytetään myös hammastettuja kiekkoja. Hammastettu kiekko pureutuu maahan paremmin, koska pintapaine hampaan harjalla muodostuu suuremmaksi kuin sileässä kiekossa.
Perinteisessä lautasäkeessä lautaset ovat rivissä akselilla, joka on vähintään päistään laakeroitu lautaskannattimen runkoon. Runkoja on yhdessä äkeessä tavallisesti neljä kappaletta ja ne on kiinnitetty varsinaiseen äkeen runkoon tappikiinnityksellä kummastakin päästä lautasrunkoa. Lautasrungot kiinnitetään yleensä X-muotoon, jossa yksi X:n sakara kuvaa yhtä lautasrunkoa. Vähintään ulompi tappi on helposti irrotettavissa ja koska lautasrunko on nivelöity tapilla myös sisemmästä päästään, voidaan lautasrungon kulmaa ajosuuntaan nähden muuttaa. Äkeen runkoon on tehty tapille reikiä eri kulmien arvoja varten. Erilaisella lautaskulmalla saadaan muutettua muokkausvaikutusta.
Nykyään lautasäkeistä on useita variaatioita ja valmistajakohtaisia ratkaisuja. Lautasäkeen tunnistaa kuitenkin edelleen siitä, että lautasrungot on asetettu X-muotoon ja niiden kulma on säädettävissä. Nämä ominaisuudet erottavat lautasäkeen lautasmuokkaimesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lautasäes Wikimedia Commonsissa
Liisanpuisto (Tampere)

Liisanpuistoa.
Liisanpuisto (myös Kalevan kirkkopuisto) on Tampereen Kalevassa Liisankallion kaupunginosassa oleva puisto. Puisto sijaitsee Kalevassa olevalla puistovyöhykkeellä, ulottuen Teiskontien ja Sammonkadun risteyksestä Kaupinkadulle Liisankallion ja Kalevan rajalle. Kaupunginosa ja puisto ovat saaneet nimensä alueella sijaitsevan Liisankallion mukaan 1940-luvulla.
Liisanpuistoa Kaupinkadulta nähtynä. Taustalla Kalevan kirkko.
Liisanpuiston maamerkki on Kalevan kirkko (Raili ja Reima Pietilä, 1966).
Lom

Lom voi tarkoittaa
Lom, saari Paraisilla
Lom, kaupunki Bulgariassa.
Lom, kunta Norjassa.
Herbert Lom (1917-2012), tšekkiläissyntyinen näyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lom”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Leikin loppu (näytelmä)

Leikin loppu (ransk. Fin de partie, engl. Endgame) on Lontoon Royal Court Theatressa 3. huhtikuuta 1957 ensi kertaa esitetty yksinäytöksinen näytelmä. Sen kirjoitti ranskaksi Samuel Beckett, joka teki itse myös teoksensa englanninkielisen käännöksen.
Absurdin näytelmän päähenkilöt ovat sokea Hamm ja häntä palveleva Clov. Muissa rooleissa ovat Hammin vanhemmat Nagg ja Nell.
Suomennos

Leikin loppu.  (Suomentanut Aili Palmén. Moderneja kirjailijoita)  Otava, 1963.
Aiheesta muualla

Endgame by Samuel Beckett (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)