stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaisu Juusela

Kaisu Juusela (s. 1943 Töysä) on suomalainen kielitieteilijä. Hän toimi pitkään Helsingin yliopiston suomen kielen oppiaineessa amanuenssina. Hän työskenteli murteiden morfologista aineistoa tallentaneessa Muoto-opin arkistossa assistenttina vuodesta 1969 ja myöhemmin amanuenssina ja Muoto-opin arkiston johtajana eläkkeelle jäämiseensä vuoteen 2006 saakka. Kevätlukukauden 1991 hän työskenteli Tampereen yliopistossa suomen kielen apulaisprofessorina. Helsingin yliopiston dosentuurin hän sai 1999.
Tutkijana hän on erikoistunut kielellisen variaation tutkimukseen, erityisesti murteiden morfologiaan. Väitöskirjansa Törmäysmurteen variaatiosta: Jälkitavun i-loppuisen diftongin edustus Töysän murteessa hän teki alkuperäisen kotipaikkakuntansa Töysän murteen länsi- ja itämurteisista piirteistä. Se valmistui 1989.
Valtaosan työurastaan Juusela käytti kieliaineistojen keruun ja niiden organisoinnin parissa: Muoto-opin arkistoon saatiin kerrytetyksi 500 000 kieliopillisin koodein varustettua arkistolippua aluksi professori Terho Itkosen ja sittemmin Juuselan johdolla. Kieliopillinen koodaus selostetaan Muoto-opin arkiston keruuoppaassa. Juusela oli kertyneen aineiston digitoinnissa kehityksen kärjessä: Muoto-opin arkiston digitointi aloitettiin jo 2000-luvun alussa Suomen Akatemian hankkeessa Electronic Morphology Archives for Finnish Dialects.
Kotikielen Seurassa Kaisu Juusela toimi rahastonhoitajana 1973–1992 ja toisena varaesimiehenä 1993–2003. Kunniajäseneksi hänet kutsuttiin 2006. Aikakauslehti Virittäjän toimituksessa Juusela toimi kirjallisuustoimittajana 1977–1988. Vuonna 2006 hän julkaisi Virittäjä-lehden 100-vuotishistorian ”Sata vuotta Virittäjää: Kotikielen Seuran aikakauslehden vaiheita vuosilta 1897–1996”.
Uransa aikana Juusela myös opetti ja toimi suomen kielen perusopintojen vastuuhenkilönä. Hän järjesti lähes vuosittain erikoiskursseja, joille hän hankki luennoitsijoiksi useita eri näkökulmia edustavia tutkijoita eri yliopistoista ja tutkimuslaitoksista.[lähde? ]
Julkaisuja

Juusela, Kaisu: Törmäysmurteen variaatiosta: Jälkitavun i-loppuisen diftongin edustus Töysän murteessa.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1989.  ISBN 951-717-548-5.  (väitöskirja)
Juusela, Kaisu: Variation as a theme in Finnish dialectology and sociolinguistics in recent years.  Uppsala:  Fenno-ugrica suecana. Tidskrift för finsk-ugrisk forskning i Sverige, 1994.  (englanniksi) (artikkeli)
Juusela, Kaisu: Systemaattinen kenttätyö laajenevan tutkimuksen pohjana. Muoto-opin arkisto 30-vuotias. Näyttely Muoto-opin arkistossa 20.11.1997 alkaen.  Helsinki:  Helsingin yliopiston suomen kielen laitos, 1997.
Juusela, Kaisu Yksilölliset poikkeamat morfologiassa Teoksesssa Kirjoituksia muoto- ja merkitysopista (toim. Urho Määttä & Klaus Laalo. Tampere: Folia Fennistica & Linguistica 21. Tampereen yliopiston suomen kielen ja yleisen kielitieteen laitos, 1998.
Juusela, Kaisu, Kukkola, Mika, Markkola, Päivi ja Suutari, Toni: Hanke ja sen toteutus. Suomen murteiden morfologisen digitaaliarkiston loppuraportti.  Helsinki:  Helsingin yliopiston suomen kielen laitos, 2005.
Juusela, Kaisu: Sata vuotta Virittäjää. Kotikielen Seuran aikakauslehden vaiheita vuosilta 1897-1996.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-734-6.
Juusela, Kaisu ja Nisula, Katariina (toim.): Helsinki kieliyhteisönä.  Helsinki:  Helsingin yliopiston suomen kielen ja kotimaisen kirjallisuuden laitos, 2006.  ISBN 978-952-10-3348-3.  ( Heikki Paunosen 60-vuotisjuhlakirja)
Leena Vähäkylä

Leena Vähäkylä (s. 1960) on helsinkiläinen tietokirjailija. Hän on kirjoittanut neljä mielenterveysaiheista tietokirjaa, joista uusin on Sairastunut mieli - Miten sen kanssa voi elää ja selviytyä (Gaudeamus 2021). Aikaisemmin hän on kirjoittanut kirjat Mieli keinussa – Tarinoita masennuksesta ja maniasta (Kirjapaja 2004), Hoidossa vai heitteillä? Mielenterveyspotilaana Suomessa (Minerva 2006) ja Työtä tehden – mielenterveyskuntoutuja työelämässä (Kirjapaja 2009). Vähäkylä on kirjoittanut myös tunnetun hämähäkkitutkijan Pekka T. Lehtisen kanssa tämän elämäkerran Hämähäkkimiehen seikkailut (BoD 2019).
Vähäkylä oli  Suomen Akatemian ja Gaudeamuksen Tutkitusti-kirjasarjan päätoimittaja. Kahdeksan kirjan sarjasta hän toimitti kirjan Venäjän palatseissa ja kaduilla (2015) yhdessä Markku Kivisen kanssa, Ketä kiinnostaa? (2013) yhdessä Jukka Reivisen kanssa ja Kansan terveys, yksilön hyvinvointi (2012), samoin Jukka Reivisen kanssa. Syksyllä 2015 ilmestyi asumista käsittelevä kirja Kaikki kotona?, joka on toimitettu yhdessä Jouni Häklin ja Risto Vilkon kanssa. Syksyllä 2017 ilmestyi Oppimisen tulevaisuus, joka myös on toimitettu Risto Vilkon ja Hannu Savolaisen kanssa. Syksyllä 2018 ilmestyi Kiveen hakattu? Pyhät tekstit ja perinteet muutoksessa. Kirja on toimitettu yhdessä Martti Nissisen kanssa.
Kainoúrgio

| Kainoúrgio Καινούργιο |
| --- | --- |
 Kainoúrgio
 Koordinaatit: 38°36′14″N, 21°28′56″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Aitolia-Akarnania
Kunta:  Agrínio
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  3803040101
Väkiluku (2011):  2 790
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kainoúrgio (kreik. Καινούργιο; myös transl. Kenoúrgio) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Agrínion kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kaupungin väkiluku on 2 790 (vuonna 2011).
Kainoúrgion pieni kaupunki sijaitsee Trichonída-järven pohjoisrannalla linnuntietä noin seitsemän kilometriä itäkaakkoon Agrínion kaupungista. Kainoúrgio muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Καινουργίου, Dimotikí Koinótita Kainourgíou), johon kuuluvat varsinaisen Kainoúrgion kaupungin lisäksi kylät Áno Vlochós, Kakavás ja Karraíika. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 857.
Aiemmin kaupunki kuului Thestieísin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Agrínion kunnan Thestieísin kunnallisyksikköön.
Kova laji

Kova laji oli keväällä 2003 Yle TV2:lla tullut kilpailuohjelma. Ohjelman suoritukset saattoivat kestää kerrallaan 12 tuntia. Juontajana toimi Maria Guzenina.
Suomen pelastus- ja puolustusjärjestöjen – Pelastuslaitoksen, Poliisin ja Puolustusvoimien – edustajista kootut joukkueet kilpailivat toisiaan vastaan eri puolille maata rakennetuilla radoilla kymmenessä osakilpailussa.
Toukokuun 23. päivän finaalin voitti Pelastuslaitoksen joukkue, joka pääsi syyskuussa palkintomatkalle New Yorkiin tapaamaan virkaveljiään.
Joukkueet

Yhdessä osakilpailussa kolme joukkueen jäsentä kilpaili ja yksi toimi huoltajana, poikkeuksena finaali, jossa kaikki neljä kilpailivat.
Joukkueet > Pelastuslaitos

Patrik Grönqvist
Jari Herranen
Kari Lindroos^
Tommi Sahila
Kim Waenerberg
Joukkueet > Poliisit

Mika Hirvinen
Timo Kujala
Vesa Ovaskainen
Markus Saano
Joukkueet > Puolustusvoimat

Mikko Honkasalo
Jari Kivelä
Sami Sorri
Harri Westerholm
^ Jari Herranen sai pohjevamman kymmenennessä osakilpailussa eikä voinut osallistua finaaliin, joten finaalissa hänen tilallaan kilpaili Kari Lindroos.
Aiheesta muualla

Filmiteollisuus (Arkistoitu – Internet Archive)
Kävelevät koneet

| Kävelevät koneet> Mortal Engines |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Philip Reeve
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia, lasten- ja nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  Scholastic Point
Julkaistu:  2001
Sivumäärä:  293
ISBN:  0-439-97943-9
Suomennos
Suomentaja:  Tero Kuittinen
Julkaistu:  2002
ISBN:  951-23-4510-2
Sarja: Kävelevät koneet -sarja
Edeltävä:  Night Flights
Seuraava:  Kadotettu manner
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kävelevät koneet (Mortal Engines) on ensimmäinen osa brittiläisen Philip Reeven kirjoittamasta Kävelevät koneet -sarjasta (Mortal Engines Quartet). Englanninkielinen alkuteos ilmestyi vuonna 2001 ja suomennos seuraavana vuonna. Kirjasta on tehty myös elokuvasovitus Mortal Engines vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Risingshadow
Kirjasampo
Kävelevät koneet -sarja
Kirjat: Kävelevät koneet  ·  Kadotettu manner  ·  Tuhon aikakirja  ·  Pimenevä maa
Elokuvat: Mortal Engines
Hahmot: Hester Shaw
Kirjailija: Philip Reeve
Kari Ihalainen

Kari Kalevi Ihalainen (s. 24. heinäkuuta 1954 Hankasalmi) on suomalainen yleisurheiluvalmentaja ja entinen keihäänheittäjä. Hän on toiminut muun muassa MM-pronssimitalisti Breaux Greerin, Esko Mikkolan ja naisten Suomen ennätyksen haltija Paula Tarvaisen henkilökohtaisena valmentajana sekä Suomen ja Etelä-Korean keihäänheiton lajivalmentajana. Omalla heittourallaan hän sijoittui parhaimmillaan pronssille Kalevan kisoissa 1984 tuloksella 83,84. Hänellä on viisi maaotteluedustusta.
K. J. W. Unonius

Karl Johan Wilhelm Unonius (12. toukokuuta 1840 Loviisa – 10. lokakuuta 1910 Helsinki) oli suomalainen lyseon lehtori ja oppikirjojen tekijä.
Unoniuksen vanhemmat olivat kapteeni Adolf Wilhelm Unonius ja Maria Charlotta Simplicia Barck. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan kymnaasista 1860 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1864 sekä opettajakandidaatiksi 1867.
Unonius oli Helsingin ruotsalaisen normaalilyseon luonnonhistorian ja kaunokirjoituksen lehtorina vuodesta 1874 lähtien.
Unonius oli naimisissa vuodesta 1868 Fanny Wilhelmina Deckerin kanssa. Deckerin sisar oli laulajatar Thèrese Hahl ja veli arkkitehti Theodor Decker.
Teoksia

Lärobok i botanik 1. Edlund, Helsingfors 1877, 2. painos 1886, 3. painos 1899, 5. painos 1909, pohjautui Otto Schmeilin kirjaan Lehrbuch der Botanik. (Kirja digitoituna Heldassa)
Lärobok i zoologin. Edlund, Helsingfors 1876, 4. painos Edlund, Helsingfors 1888, 7. painos 1900
Lärobok i botanik 2. Edlund, Helsingfors 1881, 2. painos 1894, 4. painos Schildt, Helsingfors 1920 (Kirja digitoituna Heldassa)
Lärobok i zoologi 1; tekijät K. J. W. Unonius ja Allan Calonius. Söderström, Helsingfors 1927
Lärobok i zoologi 2; tekijät K. J. W. Unonius ja Allan Calonius. Söderström, Helsingfors 1927
Lärobok i zoologi 3; tekijät K. J. W. Unonius ja Allan Calonius. Söderström, Helsingfors 1928
Kriketin Euroopan-liiga 2011

Euroopan krikettiliigassa pelattiin kaudella 2011 T20-muotoisia otteluita eli normaalia lyhempiä 20 syöttövuoron pelejä.
3. divisioona

Kolmas divisioona pelattiin Sloveniassa 11. - 14. toukokuuta.
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ruotsi | 5 | 0 | 0 | 0 | 10 | 4.78 |
| 2 |  Viro | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | 0.19 |
| 3 |  Slovenia | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -0.15 |
| 4 |  Tšekki | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -0.43 |
| 5 |  Turkki | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -2.36 |
| 6 |  Bulgaria | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -1.12 |
2.divisioona

Toinen divisioona pelattiin Belgiassa 20.–25. kesäkuuta.
Lohko A
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Man-saari | 4 | 0 | 0 | 0 | 8 | 4.48 |
| 2 |  Portugali | 2 | 0 | 1 | 1 | 5 | 0.45 |
| 3 |  Suomi | 2 | 0 | 1 | 1 | 5 | -0.31 |
| 4 |  Luxemburg | 1 | 0 | 0 | 3 | 2 | -1.64 |
| 5 |  Kypros | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | -3.57 |
Lohko B
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Belgia | 5 | 0 | 0 | 0 | 10 | 2.43 |
| 2 |  Itävalta | 3 | 1 | 0 | 1 | 7 | 0.25 |
| 3 |  Espanja | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | 2.12 |
| 4 |  Kreikka | 1 | 1 | 1 | 2 | 4 | -0.10 |
| 5 |  Ruotsi | 1 | 0 | 1 | 3 | 3 | 0.83 |
| 6 |  Malta | 5 | 0 | 0 | 5 | 0 | -5.90 |
sijat 1-4
Man-saari -  Itävalta 94/10/19 - 96/4/13.1
Belgia -  Portugali 236/2/20 - 91/10/17.1
Belgia -  Itävalta 188/7/20 - 115/10/17
Man-saari -  Portugali 155/4/19 - 142/9/19
sijat 5-8
Luxemburg -  Espanja 86/7/20 - 87/2/12.5
Kreikka -  Suomi 168/5/20 - 149/10/19
Espanja -  Kreikka 141/8/20 - 106/9/20
Luxemburg -  Suomi 101/9/20 - 104/8/19.1
sijat 9-11
Malta -  Kypros 158/8/20 - 119/10/17.2
Malta -  Ruotsi 95/4/12 - 92/9/12
Kypros -  Ruotsi 199/8/20 - 121/10/16.2
Lopullinen järjestys
1)Belgia 2)Itävalta 3)Man-saari 4)Portugali 5)Espanja 6)Kreikka 7)Suomi 8)Luxemburg 9)Malta 10)Kypros 11)Ruotsi. Sveitsi jäi pois turnauksesta.
1.divisioona

Ensimmäinen divisioona pelattiin Jerseyssä ja Guernseyssä 19.–24. heinäkuuta. Mukana olivat Kroatia, Tanska, Ranska, Saksa, Gibraltar, Guernsey, Israel, Italia, Jersey, Norja sekä kaksi parasta joukkuetta 2. divisioonan turnauksesta eli Belgia ja Itävalta.
Lohko A
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Italia | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 1.82 |
| 2 |  Guernsey | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 1.49 |
| 3 |  Itävalta | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | -0.20 |
| 4 |  Norja | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | -0.58 |
| 5 |  Gibraltar | 1 | 0 | 0 | 4 | 2 | -1.65 |
| 6 |  Kroatia | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | -0.98 |
Lohko B
| Sija | Joukkue | Voitot | Tasan | Ei tulosta | Tappiot | Pst | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tanska | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 2.52 |
| 2 |  Jersey | 4 | 0 | 0 | 1 | 8 | 1.20 |
| 3 |  Belgia | 3 | 0 | 0 | 2 | 6 | -0.45 |
| 4 |  Ranska | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -0.04 |
| 5 |  Saksa | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | -1.29 |
| 6 |  Israel | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | -1.62 |
sijat 1-4
Italia -  Jersey 133/8/20 - 119/9/20
Tanska -  Guernsey 136/4/20 - 78/10/18.2
Italia -  Tanska 83/10/17.2 - 84/4/18,1
Guernsey -  Jersey 158/8/20 - 162/2/17.2
sijat 5-8
Ranska -  Itävalta 113/6/20 - 108/9/20
Belgia -  Norja 119/8/20 - 122/7/19.2
Ranska -  Norja 70/10/16.3 - 71/4/16.5
Belgia -  Itävalta 125/8/20 - 114/10/19.3
sijat 9-12
Gibraltar -  Israel 110/10/19.2 - 67/10/18.1
Saksa -  Kroatia 222/7/20 - 132/8/20
Gibraltar -  Saksa 157/7/20 - 134/10/18
Israel -  Kroatia 172/7/20 - 86/10/17
Lopullinen järjestys
1)Tanska 2)Italia 3)Jersey 4)Guernsey 5)Norja 6)Ranska 7)Belgia 8)Itävalta 9)Gibraltar 10)Saksa 11)Israel 12)Kroatia
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kriketin Euroopan-liiga 2010 | Kriketin Euroopan-liiga | Seuraaja: Kriketin Euroopan-liiga 2012 |
Kandlan satama

| Kandlan satama> Sijainti |
| --- | --- |
Sijainti:  Kandla, Kutchin piirikunta, Gujarat, Intia
Koordinaatit:  23.0051°N, 70.2229°E
Yksityiskohtia
Avattu:  1931
Ylläpitäjä:  Deendayal Port Trust (Kandla Port Trust)
Omistaja:  Intian valtio
Tilastoja
Vuosittainen rahtimäärä (tonneissa):  110,1  milj. (t, FY2018)
Deendayal Port Trust
Kandlan sataman sijainti Intian Gujaratin osavaltiossa
Kandlan satama eli Deendayalin satama (engl. Kandla Port/ Deendayal Port; UN/LOCODE: IN IXY) on Intian Gujaratn osavaltion Kutchin piirikunnassa lähellä Gandhidhamin kaupunkia, Arabianmeren koillisosassa sijaitsevan Kurchinlahden koillisosassa toimiva suuri kauppasatama.
Se on rahtimäärällä mitattuna Intian suurin satama. Sataman vuotuinen kokonaisrahtimäärä vuonna 2018 oli 110,10 miljoonaa tonnia (4/2017-3/2018). Tällä rahtimäärällä se lukeutuu maailman 50 suurimman rahtisataman joukkoon, vaikkei Amerikan satamaviranomaisten yhdistyksen (AAPA) maailman suursatamien valikoiva tilasto tätä satamaa huomannutkaan useiden Kiinan suursatamien tapaan.
Luontaisesti syvä Kandlan sataman ensimmäinen laituri avattiin vuonna 1931-luvulla palvemaan Gurjatin osavaltion ja sen lähiseutujen kuljetustarpeita. Intian ja Pakistanin erottua toisistaan 1950-luvulla Karachin satama jäi Pakistanin puolelle. Siksi Kandlaa laajennettiin ja siitä tehtiin tuolloin Intian länsiosien pääsatama.
Kyetäkseen vastaamaan Intian merikuljetustarpeen kasvuun vuonna 2017 uutisoitiin Kandlan sataman pyrkimyksestä laajentaa rahtikapasiteettiaan vuositasolla 180 miljoonaan tonniin vuoteen 2020 mennessä.
Aiheesta muualla

Kandla (Port), India (IN) (englanniksi) (marinetraffic.com)
Kuninkuusravit 2006

Kuninkuusravit 2006 järjestettiin Forssassa Pilvenmäen raviradalla 29.–30. heinäkuuta 2006. Ne olivat järjestyksessään 75. Kuninkuusravit. Forssassa oli aikaisemmin kilpailtu kahdesti vuosina 1968 ja 1988. Ravikuninkuuden voitti Tapio Perttusen ohjastama Saran Salama ja kuningatartittelin Reijo Borgströmin B. Helmiina. Forssan kuninkuusravien yleisömäärä 59 751 oli kaikkien aikojen ennätys. Sunnuntaina paikalla vierailivat myös kilpailujen suojelijan toiminut presidentti Tarja Halonen ja Pertti Arajärvi.
Kuninkuuskilpailu

Tasaiseksi arvioidun kuninkuuskilpailun niukkana ennakkosuosikkina pidettiin neljättä kertaa mukana ollutta Saran Salamaa. Viisi edellistä titteliä voittaneet Santeri Dahlia ja Apassi olivat kumpikin sivussa jalkavaivojen vuoksi. Avausmatkan voitti toisen radan jonossa juossut Totemi Rok, joka sai hyvää vetoapua Saran Salamalta ja työntyi viime metreillä ohitse. Totemi Rokia ja Saran Salamaa seurasi tasainen neljän hevosen rintama, josta kolmanneksi työntyi Turkka K. Kärkipaikalla kovaa vauhtia vetänyt Temuli väsyi pahoin. Noin tunti ennen kilpailun alkua Totemi Rokin ohjastaja Ari Kela joutui hevosta lämmittäessään väistämään yllättäen vastaan tulleita rataa kunnostaneita traktoreita, minkä seurauksena hän putosi kärryiltä ja Totemi Rok laukkasi valtoimenaan kierroksen ennen pysähtymistään talliportille.
Saran Salama johti pitkään sunnuntaina juostua mailia, mutta voittoon kiri sen takana matkannut Tutuari, joka teki samalla Pilvenmäen uuden rataennätyksen 21,4a. Lauantaina voittanut Totemi Rok laukkasi viimeisellä takasuoralla ja menetti mahdollisuutensa kokonaiskilpailussa.
Kuninkuuskilpailusta muodostui odotetun tasainen, sillä ennen päätösmatkaa viidellä hevosella oli mahdollisuudet voittoon. 3 100 metrin kilpailun johtopaikalla ravasi Tutuari takanaan Saran Salama. Kun Tutari ja sen rinnalla ravannut Turkka K. antoivat loppusuoran alussa periksi näytti Saran Salama jäävän vaille kiritilaa, mutta löysi viime hetkillä vapaata ja kiri vauhdilla maaliin kolmantena, mikä riitti kokonaiskilpailun voittoon 0,5 sekunnin erolla. Päätösmatkan voitti Kultori ja Ramiini oli toinen.
Kuninkuuskilpailu > Osallistujat

| No>  | Hevonen | Ohjastaja | Valmentaja | Omistaja | Ennätys | Voittosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Rillaus | Antti Teivainen | Rauno Mattila | Seppo Eteläpää, Imatra & Rauno Mattila, Ruokolahti | 21,6a | 68 422 € |
| 2 | Temuli | Lars-Erik Stenberg | Lars-Erik Stenberg | Aarne Perämaa, Noormarkku | 22,0a | 62 080 € |
| 3 | Petrus Rok | Ari Hartikainen | Kirsti Kyläkoski | Rok-Talli Ky, Kaustinen | 21,9a | 103 476 € |
| 4 | Vokmar | Kari Rosimo | Kimmo Niemelä | Talli Nieppa, Anjalankoski | 22,3a | 53 260 € |
| 5 | Villiari | Reino Salmela | Reino Salmela | Reino Salmela, Halsua | 22,1a | 142 565 € |
| 6 | Kultori | Veli-Matti Kangasluoma | Veli-Matti Kangasluoma | Aku Ikola, Seinäjoki | 21,1a | 145 347 € |
| 7 | Tutuari | Esa Holopainen | Esa Holopainen | Talli Tom Jr, Jyväskylän mlk | 21,7a | 127 108 € |
| 8 | Saran Salama | Tapio Perttunen | Tapio Perttunen | Sara-Juulia Perttunen, Orimattila | 20,7a | 535 782 € |
| 9 | Joihuri | Harri Koivunen | Veikko Laurila | Veikko Laurila, Lapua | 20,8a | 218 553 € |
| 10 | Totemi Rok | Ari Kela | Kirsti Kyläkoski | Rok-Talli Ky, Kaustinen | 21,3a | 207 667 € |
| 11 | Ramiini | Ari Moilanen | Seppo Suuronen | Ravipojat, Helsinki | 22,9a | 106 514 € |
| 12 | Turkka K | Hannu Kamppuri | Arvo Koskela | Arvo Koskela, Nokia | 21,1a | 139 599 € |
Kuninkuuskilpailu > Lopputulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2100 m | 1600 m | 3100 m | Kokonaisaika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Saran Salama | 2. | 2. | 3. | 9.35,9 | 00,0 |
| 2. | Kultori | 6. | 5. | 1. | 9.36,4 | +0,5 |
| 3. | Ramiini | 5. | 4. | 2. | 9.36,4 | +0,5 |
| 4. | Tutuari | 4. | 1. | 7. | 9.38,8 | +2,9 |
| 5. | Turkka K | 3. | 3. | 6. | 9.39,6 | +3,7 |
| 6. | Villiari | 9. | 7. | 5. | 9.42,9 | +7,0 |
| 7. | Totemi Rok | 1. | 12. | 4. | 9.44,5 | +8,6 |
| 8. | Vokmar | 8. | 6. | 9. | 9.45,3 | +9,4 |
| 9. | Rillaus | 11. | 8. | 8. | 9.46,6 | +10,7 |
| 10. | Temuli | 10. | 11. | 11. | 9.57,5 | +21,6 |
| - | Joihuri | 7. | 9. | - |  | - |
| - | Petrus Rok | hyl | 10. | 10. |  | - |
Kuningatarkilpailu

Kuningatarkilpailun ennakkosuosikki B. Helmiina oli vuotta aikaisemmin joutunut jäämään pois Seinäjoen kuningatarkilpailusta kurkunpäätulehduksen vuoksi. Avausmatkalla B. Helmiina saavutti kovaa vetäneet kärkihevoset vasta viimeisellä kierroksella ja siirtyi loppukaarteessa kärkeen voittaen lopulta helposti.
Mailin paras oli I.P. Vipotiina saatuaan maalisuoran alussa tilaa keulassa ravanneen Velin Vinken laukatessa. Toisen radan parijonossa juossut B. Helmiina kiri vahvasti kakkoseksi.
Päätösmatkalla I.P. Vipotiina veti joukkoa rauhallisella tempolla. B. Helmiina lähti kirimään vajaa kierros ennen maalia ja eteni viimeisellä takasuoralla I.P. Vipotiinan rinnalle siirtyen loppukaarteessa johtopaikalle. Maalisuoralla Reijo Borgström otti vastaan yleisön suosionosoitukset, kun muista sijoista taisteltiin kaukana ylivoimaisen voittajan takana. Toiseksi sijoittui Suvi-Missi ennen K.T. Mantelia, jotka olivat myös kokonaiskilpailussa seuraavina B. Helmiinan jälkeen.
Kuningatarkilpailu > Osallistujat

| No>  | Hevonen | Ohjastaja | Valmentaja | Omistaja | Ennätys | Voittosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Emme | Heikki Hietanen | Olli Sippola | Olli Sippola, Kuortane | 23,1a | 57 515 € |
| 2 | I.P. Vipotiina | Heikki Torvinen | Heikki Torvinen | Rip Rap Team & Seppo Juvonen, Jämsänkoski | 23,9a | 133 750 € |
| 3 | Velin Vinke | Ari Kela | Aarne Halla-aho | Ano Halla-aho, Soini | 22,8a | 36 810 € |
| 4 | B. Helmiina | Reijo Borgström | Reijo Borgström | Talli Ranch Oy, Lappeenranta | 22,7a | 107 015 € |
| 5 | V.H. Suvitar | Ari Moilanen | Seppo Tammelin | Seppo Tammelin, Korpilahti | 21,5a | 338 517 € |
| 6 | Milia | Niko Jokela | Veli-Erkki Paavola | O. & T. Mäenpää & P. Oksanen & J. Salminen, Keuruu | 23,6a | 116 805 € |
| 7 | Tupla-Heli | Veli-Erkki Paavola | Veli-Erkki Paavola | Aarne & Esko Nikula & Ria-Kaarin Paavola, Kaustinen | 23,7a | 68 108 € |
| 8 | Lento-Esteri | Arto Laurukainen | Arto Laurukainen | Arto Laurukainen, Raahe | 22,7a | 73 339 € |
| 9 | K.T. Manteli | Jouni Törmänen | Jouni Törmänen | Anita Viitanen, Keuruu | 23,8a | 95 128 € |
| 10 | Mandolino | Kari Rosimo | Jouni Hillbom | Mirja Hillbom, Helsinki | 22,9a | 61 495 € |
| 11 | Suvi-Missi | Kaarlo Ahokas | Aaro Inkinen | Aaro Inkinen, Ruovesi | 24,3a | 92 422 € |
| 12 | Killin Lilli | Esa Holopainen | Paavo Heikkilä | Paavo Heikkilä, Vihti | 25,3a | 63 135 € |
Kuningatarkilpailu > Lopputulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2100 m | 1600 m | 3100 m | Kokonaisaika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | B. Helmiina | 1. | 2. | 1. | 9.50,9 | 00,0 |
| 2. | Suvi-Missi | 2. | 4. | 2. | 9.52,2 | +1,3 |
| 3. | K.T. Manteli | 5. | 6. | 3. | 9.53,2 | +2,3 |
| 4. | I.P. Vipotiina | 4. | 1. | 8. | 9.53,6 | +2,7 |
| 5. | Velin Vinke | 3. | 9. | 5. | 9.54,5 | +3,6 |
| 6. | Milia | 6. | 5. | 6. | 9.54,6 | +3,7 |
| 7. | Tupla-Heli | 7. | 3. | 7. | 9.54,6 | +3,7 |
| 8. | Killin-Lilli | 10. | 10. | 4. | 9.57,5 | +6,6 |
| 9. | Lento-Esteri | 9. | 7. | 9. | 9.57,5 | +6,6 |
| 10. | Emme | 8. | 8. | 10. | 10.00,4 | +9,5 |
| 11. | Mandolino | 11. | 11. | 11. | 10.17,8 | +26,9 |
Muut suurkilpailut

Kuninkuusraviviikonlopun muissa suurkilpailuissa nelivuotiaiden suomenhevosten Pikkuprinssin voitti Antti Teivaisen ohjastama Kilun Peedro. Viisivuotiaiden Pikkukunkun voittaja oli Juha Utalan ohjastama Frans. Kilpailua johtanut suursuosikki A.T. Eko laukkasi etukaarteessa vajaa kierros ennen maalia säikähdettyään radan reunassa ollutta valokuvaajaa ja jäi lopulta kolmanneksi. Hevosen osaomistaja Tupun Talli vaati oikeusteitse korvauksia menetetyistä palkintorahoista, mutta Forssan käräjäoikeus ja Turun hovioikeus hylkäsivät vaateet. Toinen osaomistaja Einari Vidgrén ei ollut jutussa kantajana.
Kuninkuusravien avauspäivänä kilpailtiin myös Pilvenmäen raviradan perinteinen lämminveristen suurkilpailu Tammavaltikka, jonka voitti Markku Niemisen ohjastama suursuosikki Passionate Kemp.