stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Resident Evil: Degeneration

| Resident Evil: Degeneration |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Makoto Kamiya
Käsikirjoittaja:  Shotaro Suga
Perustuu:  Capcomin pelisarjaan Resident Evil
Tuottaja:  Hiroyuki Kobayashi
Säveltäjä:  Tetsuya Takahashi
Kuvaaja:   Atsushi Doi  Yusaku Toyoshima 
Pääosat:  Paul Mercier Alyson Court Laura Bailey Roger Craig Smith
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani  Yhdysvallat 
Tuotantoyhtiö:   Sony Pictures  Capcom Pictures  Capcom Studios  Digital Frontier 
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix App Store
Ensi-ilta:   2008-12-1818. joulukuuta 2008 (Japani)  
Kesto:  96 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  yli 40 miljoonaa ¥
Seuraaja:  Resident Evil: Damnation
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Resident Evil: Degeneration (tunnetaan Japanissa nimellä Biohazard: Degeneration) on Resident Evil -pelisarjaan perustuva animaatioelokuva. Toisin kuin edelliset Resident Evil -elokuvat, Degeneration jatkaa pelien tarinaa.
Elokuvassa seurataan Leon S. Kennedyn ja Claire Redfieldin selviytymistä seitsemän vuotta Raccoon Cityn tapahtumien jälkeen Harvardvillen lentokentällä sekä WilPharma Corporationin tehtaassa.
Elokuva julkaistiin Blu-rayna, DVD:nä ja UMD:nä Yhdysvalloissa ja Japanissa vuonna 2008. Suomeen elokuva tuli myyntiin helmikuussa 2009.
Rooleissa > Englanniksi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paul Mercier  | … |  Leon S. Kennedy   |
|  Alyson Court  | … |  Claire Redfield   |
|  Laura Bailey  | … |  Angela Miller   |
|  Steven Blum  | … |  Greg Glenn   |
|  Roger Craig Smith  | … |  Curtis Miller   |
|  Michelle Ruff  | … |  Rani Chawla   |
|  Crispin Freeman  | … |  Frederic Downing   |
|  Michael Sorich  | … |  senaattori Ron Davis   |
Rooleissa > Japaniksi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jin Yamanoi  | … |  Leon S. Kennedy   |
|  Yūko Kaida  | … |  Claire Redfield   |
|  Mabuki Antou  | … |  Angela Miller   |
|  Masanori Takeda  | … |  Greg Glenn   |
|  Rikiya Koyama  | … |  Curtis Miller   |
|  Akiko Yajima  | … |  Rani Chawla   |
|  Masashi Ebara  | … |  Frederic Downing   |
|  Masashi Hirose  | … |  senaattori Ron Davis   |
Aiheesta muualla

Resident Evil: Degeneration Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Resident Evil -elokuvat ja -sarjat
Claire Redfield ja Leon S. Kennedy.
Robert Soetens

Robert Soetens (19. heinäkuuta 1897 Montlucon – 22. lokakuuta 1997 Pariisi) oli ranskalainen viulisti. Hän muun muassa kantaesitti Maurice Ravelin ja Sergei Prokofjevin teoksia.
Elämä ja ura > Varhaiset vaiheet

Soetensin vanhemmat olivat belgialaisia. Soetens osoitti varhain lahjakkuutta ja esiintyi julkisesti ensimmäisen kerran 7-vuotiaana. Hän aloitti 11-vuotiaana opiskelun Eugène Ysaÿen johdolla ja pääsi kaksi vuotta myöhemmin Pariisin konservatorioon, jossa hänen opettajiaan olivat sävellyksessä Vincent d'Indy, kamarimusiikissa Camille Chevillard sekä viulunsoitossa Lucien Capet. D'Indy teki Soetensista nopeasti opiskelijaorkesterin konserttimestarin. 16-vuotiaana Soetens kantaesitti opiskelijatoverinsa Darius Milhaud'n ensimmäisen kvartetin. Asepalvelus keskeytti opiskelun konservatoriossa vuonna 1915. Palattuaan Soetens toimi kesäkauden ajan solistina ja konserttimestarina orkesterissa Aix-les-Bainsissa. Tämän jälkeen hän toimi samoissa tehtävissä Cannesissa André Messagerin johtamalla kaudella. Siellä Soetens tutustui sopraano Maud Lauryyn, jonka kanssa hän solmi lyhyeksi jääneen avioliiton. Eron jälkeen Soetens ei mennyt uusiin naimisiin.
Soetens jatkoi kiertämistä Ranskassa ja soitti säännöllisesti myös Pariisissa, jossa hän Milhaud'n kautta tutustui muihin Les Six -ryhmän jäseniin, etenkin Arthur Honeggeriin, Germaine Tailleferreen ja Francis Poulenciin. Vuonna 1925 Soetens kantaesitti Maurice Ravelin Tziganen versiona viululle ja pianolle. Hän myös lähti Ravelin kanssa Skandinavian-kierrokselle. Vuonna 1925 Soetens pääsi työskentelemään konserttimestarina Oslon filharmonikoihin; tästä hän eteni urallaan Suomeen, Baltian maihin sekä Keski- ja Itä-Eurooppaan.
Elämä ja ura > 1930-luku, yhteistyö Prokofjevin kanssa ja toinen maailmansota

Belgiassa Soetens tutustui Sergei Prokofjeviin, jonka sonaatin kahdelle viululle hän kantaesitti Samuel Dushkinin kanssa vuonna 1932. Prokofjev sävelsi Soetensia varten toisen viulukonserttonsa, jonka Soetens kantaesitti säveltäjän johdolla Madridissa joulukuussa 1935. Soetens lähti Prokofjevin kanssa 40 konserttia kattaneelle Euroopan- ja Pohjois-Afrikan-kiertueelle.
Soetens teki yhteistyötä myös säveltäjä Albert Rousselin kanssa ja kantaesitti tämän toisen viulusonaatin. Roussel aikoi säveltää vielä uuden teoksen Soetensille, mutta säveltäjä ehti kuolla ennen suunnitelman toteuttamista.
1920-luvun lopussa ja 1930-luvulla Soetens soitti säännöllisesti Lontoossa ja esiintyi useissa BBC:n lähetyksissä. Hän toimi solistina kahdessa Britannian ensimmäisessä Prokofjevin toisen viulukonserton esityksessä. Näistä esityksistä ensimmäisessä kapellimestarina toimi Henry Wood ja jälkimmäisessä Prokofjev itse. Soetens soitti myös John Barbirollin johtamana Wolfgang Amadeus Mozartia Hastingsissa ja kiersi Skotlannissa, jossa esitti Felix Mendelssohnin viulukonserton Karl Ranklin johdolla.
Soetens ehti toisen maailmansodan aikana Ranskaan vuonna 1940 juuri ennen kuin Benito Mussolini sulki rajan. Hän aikoi edetä Britanniaan, mutta tämä estyi viisumin viivästymisen takia. Niinpä hän lähti säestäjänsä Suzanne Rochen kanssa Montluconiin. Hän palasi miehitettyyn Pariisiin vuonna 1942, mutta lähti sieltä kiertueelle Espanjaan eikä päässyt takaisin Ranskaan, koska olisi tarvinnut luvan Berliinistä. Niinpä hän jäi konsertoimaan Espanjaan sekä kävi lisäksi Portugalissa ja Pohjois-Afrikassa. Sodan jälkeen Soetens ja Roche soittivat Egyptissä, Palestiinassa, Libanonissa ja Turkissa; paluumatkan he tekivät Bulgarian kautta.
Elämä ja ura > Myöhemmät vaiheet

Laajan kiertämisen merkeissä Soetens meni 1940-luvun lopussa sekä 1950–60-luvuilla Afrikkaan, Britanniaan, Pohjois-Amerikkaan, Etelä-Amerikkaan ja Japaniin. Vuosina 1967–1968 hän opetti Ohion Oberlin Collegessa.
Soetens jatkoi uraansa iäkkääksi. Hän soitti seitsemänkymppisenä Etelä-Afrikassa, Azoreilla, Mauritiuksella ja Iranissa. Prokofjevin toinen viulukonsertto pysyi osana Soetensin ohjelmistoa; hän oli solistina sen ensimmäisessä esityksessä Etelä-Afrikassa vuonna 1972. Vuonna 1983 hän esitti Prokofjevin sonaatin kahdelle viululle konsertissa, joka järjestettiin, kun Prokofjevin kuolemasta tuli kuluneeksi 30 vuotta. Soetens piti vuonna 1982 mestarikursseja Guildhall Schoolissa ja Royal Academy of Musicissa. Pari kuukautta ennen 95-vuotispäiväänsä Soetens matkusti pitämään mestarikurssia Trondheimiin. Hän piti viimeisen julkisen konserttinsa 95-vuotiaana.
S-segmentti

Audi TT
S-segmentti on eurooppalaisessa autojen kokoluokituksessa luokka, johon luetaan kuuluviksi urheiluautot.
S-segmentin autoja ovat esimerkiksi Audi TT, Porsche 911 ja BMW Z4.
S-mobiili

| S-mobiili |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  www.s-mobiili.fi
Omistaja:  S-ryhmä
Avattu:  26. marraskuuta 2013
Nykyinen tila:  aktiivinen
S-mobiili on S-ryhmän mobiilisovellus, jolla voi seurata bonustietoja ja sijoituksia, hoitaa pankki- ja vakuutusasioita, katsella ajankohtaisia etuja sekä etsiä bonustoimipaikkoja.
Ohjelma on saatavilla iOS- ja Android-järjestelmille. S-mobiili tukee Android-versiota 8.0 tai uudempaa ja iOS-versiota 12.0 tai uudempaa.
Ru (kana)

る hiraganalla tai ル katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /ɺɯ/, ja ne ovat kana-aakkostojen 41. sijalla ri- ja re-tavujen välissä.
Alkuperä

Hiragana る on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 留 ja katakana ル kanjista 流.
Latinisaatio

Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « ru ».
Kirjoitus

Hiragana る kirjoitetaan yhdellä vedolla:
Vaakaveto vasemmalta oikealle, sitten käännös viistoon alas vasemmalle, ja kaari takaisinpäin oikealle. Kaari päättyy alhaalla lenkkiin.
Katakana ル kirjoitetaan kahdella vedolla:
Suorana alkava, vasemmalle kääntyvä pystyveto vasemmalle.
Oikealle suora pysyveto, joka kääntyy alhaalla oikealle ja ylös.
Tietotekniikassa

Unicode-merkinnät:
る: U+308B
ル: U+30EB
Vetojen järjestys merkille る.
Vetojen järjestys merkille ル.
Saman katon alla (elokuva)

| Saman katon alla> Life As We Know It |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Greg Berlanti
Käsikirjoittaja:   Ian Deitchman  Kristin Rusk Robinson 
Tuottaja:   Barry Josephson  Paul Brooks 
Säveltäjä:  Blake Neely
Kuvaaja:  Andrew Dunn
Leikkaaja:  Jim Page
Pääosat:   Katherine Heigl  Josh Duhamel 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Brothers
Levittäjä:  Warner Bros. InterCom Netflix
Ensi-ilta:   2010-10-88. lokakuuta 2010 (Yhdysvallat)  2011-1-77. tammikuuta 2011 (Suomi)  
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  38 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saman katon alla (engl. Life As We Know It) on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut Greg Berlantin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva. Elokuvan pääosissa esiintyvät Katherine Heigl ja Josh Duhamel.
Elokuva kertoo Hollysta ja Ericistä, jotka saavat yhteishuoltajuuden kummilapseensa Sophieen kun tämän tämän vanhemmat menehtyvät auto-onnettomuudessa. Kaksikon välejä vaivaa aikoinaan pilalle menneet treffit, mikä hankaloittaa uutta elämää Sophien kanssa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Katherine Heigl  | … |  Holly Berenson   |
|  Josh Duhamel  | … |  Eric Messer   |
|  Josh Lucas  | … |  Sam   |
|  Hayes MacArthur  | … |  Peter Novak   |
|  Christina Hendricks  | … |  Alison Novak   |
|  Jessica St. Clair  | … |  Beth   |
|  Melissa McCarthy  | … |  DeeDee   |
|  Sarah Burns  | … |  Janine Groff   |
|  Faizon Love  | … |  Walter   |
|  Will Sasso  | … |  Josh   |
|  DeRay Davis  | … |  Lonnie   |
Saman alkuperän käytäntö

Saman alkuperän käytäntö on web-sovellusten ohjelmoinnissa käytettävä tärkeä turvallisuusmittaselvennä client-skripteille (useimmiten JavaScript). Käytäntö perustuu Netscape 2.0 -selaimeen tarpeellisine korjauksineen Navigator 2.01 ja Navigator 2.02. Se estää dokumentin tai skriptin lataamisen yhdestä lähteestä hakemalla tai asettamalla ominaisuuksia eri lähteestä.
Rajoitukset

Saman alkuperän filosofia on yksinkertainen: Ei ole turvallista luottaa minkään www-sivun ladattuun sisältöön. Koska kaksinkertaisesti luotetut (semi-trusted) skriptit suoritetaan ns. hiekkalaatikossa, niillä on oikeus käyttää resursseja vain samalta www-sivustolta, mutta ei eri www-sivustolta, joka voi olla vihamielinen.
Termi lähde on määritelty koostuvaksi domain-nimestä, protokollasta ja joissakin tapauksissa portista. Kaksi www-sivua kuuluu samaan lähteeseen jos ja vain jos nämä kolme arvoa ovat samat. Havainnollistava taulukko antaa esimerkeillä lähteiden vertailuja  URL:ille ”http://www.esimerkki.fi/hakem/muu.html”
| URL | Tulos | Syy |
| --- | --- | --- |
| http://www.esimerkki.fi/hakem2/muu.html | OK | Sama protokolla ja host |
| http://www.esimerkki.fi/hakem/sisainen/muu.html | OK | Sama protokolla ja host |
| http://www.esimerkki.fi:81/hakem2/muu.html | Virhe* | Sama protokolla ja host mutta eri portti |
| https://www.esimerkki.fi/hakem2/muu.html | Virhe | Eri protokolla |
| http://en.esimerkki.fi/hakem2/muu.html | Virhe | Eri host |
| http://esimerkki.fi/hakem2/muu.html | Virhe | Eri host |
(*) Huomaa: Internet Explorer jättää huomiomatta portin kun lasketaan SOP-yhtäläisyyttä.
Käyttämällä suhteellisia URLeja ja rajoittamalla niiden käyttöä vain samaan lähteeseen, tämä rajoitus on helposti vältettävissä.
Russ

Russ tarkoittaa seuraavia:
russ, norjalainen opiskelijajuhla
russ-poni eli gotlanninruss, ruotsalainen ponirotu
Russ, hahmo tv-sarjassa Frendit.
Russ, sukunimenä:
Joanna Russ (1937-2011), yhdysvaltalainen tieteiskirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Russ”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ruoveden Osuuspankki

Ruoveden Osuuspankki oli ennen vuotta 2020 itsenäisenä toiminut pirkanmaalainen Osuuspankki
Ruoveden Osuuspankki aloitti toimintansa 1924 nimellä Kirkonkylän Kyläkassa. Pankin nimi vaihtui 1970 Ruoveden Osuuspankiksi. 1989 Muroleen Osuuspankki fuusioitiin Ruoveden Osuuspankkiin.
2020 Ruoveden, Virtain ja Kihniön osuuspankit yhdistyvät muodostaen Ylä-Pirkanmaan Osuuspankin.
Pankin rooli paikallisena toimijana on merkityksellinen osa koko Ruoveden yrityshistoriaa.
Ruostetiaisorneero

| Ruostetiaisorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Latvusorneerot Philydor
Laji::  rufum
Kaksiosainen nimi
 Philydor rufum  (Vieillot, 1818) 
Katso myös
   Ruostetiaisorneero Wikispeciesissä   Ruostetiaisorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruostetiaisorneero (Philydor rufum) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Ruostetiaisorneeroa tavataan laajalla alueella Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, Panamassa, Paraguayssa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Richard Bergh

| Richard Bergh |
| --- | --- |
 Bergh vuonna 1904.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Sven Richard Bergh
Syntynyt: 28. joulukuuta 1858
Kuollut: 29. tammikuuta 1919 (60 vuotta)
Ammatti:  taidemaalari
Taiteilija
Taidesuuntaus:  symbolismi
 Nimikirjoitus
Sven Richard Bergh (28. joulukuuta 1858 – 29. tammikuuta 1919) oli ruotsalainen taidemaalari ja Ruotsin kansallismuseon yli-intendentti vuodesta 1915. Hän edusti naturalismia ja romantiikkaa. Bergh opiskeli kolme vuotta Tukholman taideakatemiassa ja matkusti sitten Pariisiin, jossa hänen opettajinaan olivat muun muassa Jean-Paul Laurens ja Filippo Colarossi.
Kuvia

Berghin ateljee Nackassa.
Nordisk sommarkväll (1900) on yksi Berghin tunnetuimmista maalauksista. Se on esillä Göteborgin taidemuseossa.
Konstnärsförbundets styrelse (1903)
Avslutad seans (1884)
Gustaf Fröding (1909)
August Strindberg (1905)
Konstnärinnan Eva Bonnier (1889)
Riddaren och jungfrun (1897)
Hjalmar Branting
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Bergh Wikimedia Commonsissa
Rimmi (Jämsä, Pärnäjärvi)

| Rimmi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°01′14″N, 24°52′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Tulo-oja:  oja Liesjärvestä
Laskuoja:  oja Jämsänjärveen
Järvinumero:  14.514.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,3 m 
Rantaviiva:  0,4 km 
Pinta-ala:  0,011 km² 
 fiRimmi 
Rimmi on Kuorevedellä Jämsän länsisosassa sijaitseva 1,1 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 24 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Rimmin pituus on 150 metriä. Järvi on saareton, metsän reunustama ja sen syvin kohta on 4,3 metriä. Rimmi sijaitsee kahden suuremman järven, Liesjärven ja Jämsänjärven välisellä kannaksella. Liesjärvestä Jämsänjärveen virtaava laskuoja kulkee Rimmin kautta. Rimmi on Lahnajoen valuma-alueen pohjoisimpia vakavesiä. Lahnajoen alueen eteläisin järvi, Ruotsinlammi, sijaitsee kahdeksantoista kilometriä siitä kaakkoon.
Lahnajoen valuma-alue on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta.
Jämsässä on muitakin Rimmejä, kuten kolmisen kilometriä Kuoreveden Rimmiltä koilliseen sijaitseva Rimmi (noin 50 aaria, 104,3 metriä mpy) ja Kankarisveden länsipuolella sijaitseva Rimmi (noin 15 aaria, 133,6 metriä mpy). Lisäksi on kaksi Rimminjärveä: Syväjärvenmutkan Rimminjärvi ja Rumakulman Rimminjärvi.
Rosenzweig

Rosenzweig on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Barney Rosenzweig (s. 1937), yhdysvaltalainen televisiotuottaja
Cynthia Rosenzweig (s. 1968), yhdysvaltalainen ilmaston ja maatalouden tutkija
Franz Rosenzweig (1887-1929), saksalainen filosofi
Jake Rosenzweig (s. 1989), englantilais-yhdysvaltalainen moottoriurheilija
Rachel Zoe Rosenzweig (s. 1971), yhdysvaltalainen stylisti ja muotivaikuttaja.
Nimen muita merkityksiä

4911 Rosenzweig, asteroidi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rosenzweig”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rosensteinin linna

Rosensteinin linna
Rosensteinin linna (saks. Schloss Rosenstein) on uusklassista arkkitehtuuria edustava linna Bad Cannstattin kaupunginosassa Stuttgartissa, Baden-Württembergin pääkaupungissa. Linnan rakennutti kuningas Vilhelm I vuosina 1822–1830 hoviarkkitehtinsa Giovanni Saluccin (1749–1845) piirustusten pohjalta. Nykyisin linnassa toimii osavaltiollinen luonnonhistorian museo (Staatliche Museum für Naturkunde Stuttgart).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.naturkundemuseum-bw.de/stuttgart/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruokolahden koulu

| Ruokolahden koulu> Kirkonkylän koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Metsolantie 7, Ruokolahti
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Saila Heikkinen
Luokat:  1–9
Opiskelijoita:  noin 500
Verkkosivut
Ruokolahden koulu on Ruokolahden keskustaajamassa sijaitseva peruskoulu. Koulussa opiskelee noin 500 oppilasta luokka-asteilla 1–9.
Koulun rehtori on Saila Heikkinen ja apulaisrehtori Aleksi Puustjärvi.
Uusi koulurakennus valmistui vuonna 2018. Nykyisen koulurakennuksen pääsuunnittelija on Heimo Varis. Uusi koulu täytyi rakentaa, koska edellinen kärsi sisäilmaongelmista.
Paniikkihäiriö

Maria Jakunšikova: Pelko
Paniikkihäiriön oireiden hoitoon voidaan käyttää bentsodiatsepiineja.
Paniikkihäiriö on ahdistuneisuushäiriöihin kuuluva psykofyysinen häiriö. Sen oireita ovat usein, ilman erityistä syytä ilmenevät toistuvat paniikkikohtaukset. Yleisin fyysinen oire on sydämentykytys. Tavallisia oireita ovat myös hikoilu, vapina, hengenahdistus, hyperventilaatio sekä pakokauhuntunne, pelko ja jännittäminen.
Paniikkikohtaukset häipyvät yleensä vähitellen iän karttuessa, myös ilman hoitoa. Joskus hoitamaton paniikkihäiriö saattaa kuitenkin kehittyä vakavaksi ja vaikeaksi masennukseksi.
Paniikkihäiriötä potee muutama prosentti suomalaisista. Kohtaus voi liittyä myös johonkin pelottavana tai ahdistavana koettuun sosiaaliseen tilanteeseen, mutta voi myös esiintyä ilman ulkopuolista ärsykettä. Kohtaus voi olla ulkopuolisille huomaamaton tai näkyä paniikkihäiriöisen hikoiluna ja tärinänä. Kohtauksen laukaisevaa tekijää ei aina tiedetä. Sairaus on yleisin nuorilla aikuisilla, ja siihen liittyy usein muitakin psykiatrisia ongelmia, kuten masennusta ja ahdistuneisuutta.
Paniikkihäiriö on yleensä mielenterveysongelma, mutta myös alkoholin ja psykoaktiivisten huumeiden sekä keskushermostoon vaikuttavien bentsodiatsepiinia sisältävien lääkkeiden käyttö voi aiheuttaa paniikkihäiriökohtauksia.
Paniikkihäiriöön liittyy usein julkisten paikkojen pelkoa.
Oireet

Fyysisiä oireita voivat olla:
Käsien tärinä tai vapina
Raajojen tunnottomuus, pistely ja puutuminen
Sydämen tykytys tai kiihtynyt sydämen rytmi
Rintakipu tai puristuksen tunne rinnassa
Huimaus
Vartalon "lukkiutuminen"
Korvien humina ja tinnitus
Epävarma olo, pyörtymisen tunne
Tajunnan tason häiriöt tai hämärtyminen
Epätodellisuuden tunne
Kontrollin menettämisen tai sekoamisen pelko
Kuolemanpelko
Paniikkihäiriön oireet ovat yksilöllisiä. Kaikkia luettelon oireita ei välttämättä ole. Kohtaus kestää yleensä joitakin kymmeniä minuutteja, harvemmin tunteja. Paniikkikohtaus on siis varsin lyhytaikainen, mutta se jättää jälkeensä hermoja raastavan ahdistuksen, joka voi kestää tunteja, jopa päiviäkin. Kohtaukset ovat toistuvia ja ilmenevät yleensä äkisti ja täysin odottamatta. Paniikkikohtaus on usein potilaalle hyvin pelottava ja epämiellyttävä, mutta ei itsessään vaarallinen kokemus.
Esiintyminen

Paniikkihäiriö alkaa usein nuoressa aikuisuudessa: karkeasti noin puolilla paniikkihäiriöstä kärsivillä sairaus on alkanut ennen 24. ikävuotta. Naiset saavat sairauden kaksi kertaa todennäköisemmin kuin miehet. Vanhat miehet sairastuvat pahemmin kun nuoremmat.
Paniikkihäiriö voi kestää kuukausia, jopa vuosia, riippuen siitä, kuinka ja milloin hoito aloitetaan. Jos häiriö jätetään hoitamatta, se saattaa vaikeuttaa siitä kärsivän henkilön elämää paniikkikohtausten peittely- tai välttely-yritysten vuoksi.[lähde? ] Itse asiassa monilla sairaudesta kärsivillä on ollut vaikeuksia ihmissuhteiden kanssa heidän yrittäessään selvitä sairauden kanssa.
Joillain oireita saattaa esiintyä kuukausien tai vuosien jaksoissa, jonka jälkeen seuraa vuosia kestävä oireeton jakso. Toisilla taas oireet pysyvät jatkuvasti samalla tasolla. On myös todisteita siitä, että ne, jotka ovat kärsineet paniikkihäiriöstä nuorina, mahdollisesti kärsivät niistä myös vanhemmalla iällä, yli 50-vuotiaana.
Henkilöillä, jotka etsivät hoitoa aktiivisesti jo sairauden alussa, hoito voi auttaa jo muutamassa viikossa, ilman kielteisiä sivuvaikutuksia.
Paniikkikohtaus voi olla myös yksittäinen, eikä välttämättä uusiudu. Jopa joka kolmas suomalainen on kärsinyt yksittäisestä paniikkikohtauksesta.