stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Guillermo Fayed

Guillermo Fayed (s. 28. marraskuuta 1985 Chamonix, Ranska) on ranskalainen alppihiihtäjä.
Alppihiihdon maailmancupissa Fayed kilpaili ensimmäisen kerran Val d'Isèren syöksylaskussa joulukuussa 2005. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti seuraavana päivänä käydyssä superalppiyhdistetyssä, jossa hän sijoittui 29:nneksi. Ensimmäisen palkintokorokepaikkansa hän saavutti maailmancupissa oltuaan toinen Lake Louisen syöksylaskussa marraskuussa 2014. Hän oli samalla kaudella kolmas Kitzbühelin syöksylaskussa. Hän sijoittui syöksylaskun maailmancupissa kolmanneksi kaudella 2014–2015. Hän oli kaudella 2015–2016 kolmas Beaver Creekin  ja toinen Val Gardenan syöksylaskussa.
Fayed on osallistunut neljästi MM-kilpailuihin: Garmisch-Partenkirchenissä 2011 hän oli syöksylaskussa 23:s, kaksi vuotta myöhemmin Schladmingissa syöksylaskun 21:s, Vailissa / Beaver Creekissä 2015 samassa lajissa viides ja Sankt Moritzissa 2017 neljästoista. Vancouverin olympialaisissa 2010 Fayed oli supersuurpujottelussa 22:s ja syöksylaskussa 26:s. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli syöksylaskussa 26:s.
Gertrude Himmelfarb

| Gertrude Himmelfarb> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. elokuuta 1922 New York City, New York, Yhdysvallat
Kuollut: 30. joulukuuta 2019 (97 vuotta) Washington, D.C., Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  historioitsija
Puoliso:  Irving Kristol  (vih. 1942; k. 2009)
Lapset:  Bill + 1
Gertrude Himmelfarb (8. elokuuta 1922 New York City, New York – 30. joulukuuta 2019 Washington, D.C.) oli yhdysvaltalainen konservatiivinen historioitsija, joka kirjoitti laajasti aatehistoriasta ja keskittyi tutkimuksissaan Isoon-Britanniaan ja viktoriaaniseen aikakauteen. Hän tutki myös nykyaikaisesta yhteiskuntaa ja kulttuuria.
Elämä

Himmelfarb oli jiddišiä puhuvasta venäjänjuutalaisesta maahanmuuttajaperheestä. Hän kävi New Utrecht High School -lukiota New Yorkissa. High Schoolin jälkeen Himmelfarb opiskeli historiaa, journalismia ja juutalaista kirjallisuutta Brooklyn Collegessa, Chicagon yliopistossa, Jewish Theological Seminaryssa ja Girton Collegessa.
Tohtorintutkinnon jälkeen hänestä tuli professori New Yorkin kaupunginyliopistoon. Vuosina 1982–1988 Himmelfarb oli National Endowment for the Humanitiesin neuvottelukunnan jäsen, vuosina 1995–1996 Woodrow Wilson International Center for Scholars hallintoneuvoston jäsen ja vuosina 1984–2008 Kongressin kirjaston tutkijoiden neuvoston jäsen. Hän oli American Enterprise Instituten konsultti vuodesta 1987. Uransa aikana Himmelfarb kirjoitti myös useita kirjoja.
Himmelfarb oli British Academyn, American Academy of Arts and Sciencesin, American Philosophical Societyn, Royal Historical Societyn ja American Historians Societyn jäsen.
Yksityiselämä

Himmelfarb oli naimisissa uuskonservatiivisen toimittajan ja poliitikon Irving Kristolin kanssa. Pariskunta sai kaksi lasta. Heidän poikansa William on toimittaja ja politiikan analyytikko. Himmelfarbin veli Milton Himmelfarb oli kirjailija.
Franz Leopold Neumann

Franz Leopold Neumann (23. toukokuuta 1900 – 2. syyskuuta 1954) oli saksalaissyntyinen vasemmistolainen poliittinen aktivisti sekä oikeus- ja valtiotieteilijä, joka tunnetaan ennen kaikkea kansallissosialismin teoreettisesta analyysistä. Neumann syntyi Katowicessa, opiskeli Saksassa ja Isossa-Britanniassa, ja vietti uransa loppuvaiheet Yhdysvalloissa. Hän lukeutuu Frankfurtin koulukuntaan.
Teoksia

Die politische und soziale Bedeutung der arbeitsgerichtlichen Rechtsprechung (1929)
Tarifrecht auf der Grundlage der Rechtsprechung des Rechsarbeitsgerichts (1931)
Tarifrecht auf der Grundlage der Rechtsprechung des Rechsarbeitsgerichts (1931)
Koalitionsfreiheit und Reichsverfassung. Die Stellung der Gewerkschaften im Verfassungssystem (1932)
Die Gewerkschaften in der Demokratie und in der Diktatur. Probleme des Sozialismus (1935)
European Trade Unionism and Politics (1936)
Behemoth: The Structure and Practice of National Socialism, 1933–1944 (1944)
The Democratic and the Authoritarian State: Essays in Political and Legal Theory (1957)
Wirtschaft, Staat, Demokratie. Aufsätze 1930–1954 (1978)
Die Herrschaft des Gesetzes. Eine Untersuchung zum Verhältnis von politischer Theorie und Rechtssystem in der Konkurenzgesellschaft (1980, saksankielinen käännös vuoden 1936 väitöskirjasta The Governance of the Rule of Law: an Investigation into the Relationship between the Political Theories, the Legal System, and the Social Background in the Competitive Society)
The Rule of Law: Political Theory and the Legal System in Modern Society (1986)
Aiheesta muualla

Franz Neumann Project (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Franz Neumann page by Harold Marcuse (englanniksi)
Funke, Manfred: Franz L. Neumanns Behemoth - Die erste Strukturanalyse des Drittes Reich (saksaksi)
Mills, C. Wright: About Neumann and Behemoth in Power, Politics and People (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Guillermo José Garlatti

Guillermo José Garlatti (s. 12. heinäkuuta 1940) on argentiinalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi La Platan arkkihiippakuntaan 5. heinäkuuta 1964 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Aquae Regiaen titulaaripiispaksi 27. elokuuta 1994. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carlos Walter Galán Barry, jota avustivat José María Arancedo ja Juan Carlos Maccarone.
Garlatti sai 20. helmikuuta 1997 nimityksen San Rafaelin hiippakunnan piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 8. toukokuuta. Hänet nimitettiin 11. maaliskuuta 2003 Bahía Blancan arkkipiispaksi, ja tähän virkaan hänet asetettiin 10. toukokuuta.
Evijärvi (järvi)

| Evijärvi |
| --- | --- |
 Evijärvi kuvattuna Salmiahon sillalta.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Evijärvi
Koordinaatit:  63°25′01″N, 23°28′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Ähtävänjoen vesistö (47)
Valuma-alue:  Ähtävänjoen keskiosan alue (47.02)
Tulouomat:  Välijoki Lappajärvestä, Kirsinpäkki
Laskujoki:  Ähtävänjoki Luodonjärveen
Taajamat:  Evijärven kirkonkylä, Ina
Järvinumero:  47.021.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  61,7 m  
Pituus:  10,5 km  
Leveys:  8,8 km  
Rantaviiva:  138,83 km  
Pinta-ala:  27,09 km²  
Tilavuus:  0,0312044 km³  
Keskisyvyys:  1,15 m  
Suurin syvyys:  3,81 m  
Valuma-alue:  1 748 km²  
Keskiylivirtaama:  28 m³/s  
Keskivirtaama:  14,2 m³/s  
Keskialivirtaama:  5,1 m³/s  
Veden viipymä:  25 d 
Saaria:  132 
:  Inansaari, Kettusaari
 fiEvijärvi 
Evijärvi on Etelä-Pohjanmaan Evijärvellä sijaitseva järvi, jonka etelärannalta löytyy Evijärven kirkonkylä.
Historiaa > Järvenlaskut

Matalaa Evijärveä on laskettu useaan otteeseen. Tiedossa on ainakin vuosina 1869–1875, 1904–1908 ja 1930-luvulla tehdyt järvenlaskut. Niistä on muistoina lukuisat nykyrantoja korkeammalla sijaitsevat rantakivikot ja rantapenkat. Vuosina 1904–1908 suoritettiin järvenlaskut samaan aikaan Lappajärvessä ja Evijärvessä. Niistä paljastui vesijättömaata yhteensä 1 572 hehtaaria.
Historiaa > Vedenkorkeuden säännöstely ja juoksutus

Evijärven vedenpinnankorkeuksia on mitattu päivittäin vuodesta 1932 saakka. Nykyinen mittauspaikka on Joensuussa kirkonkylän lähellä ja kolmiaukkoinen säännöstelypato sijaitsee Ähtävänjoen suulla Kaarenhaarassa. Padon sivulla on kalatie, jonka virtaama on 2 kuutiometriä sekunnissa. Järven säännösteleminen on aloitettu vuonna 1960 aiemmin vuonna 1954 annetun luvan perusteella. Säännöstelylupa on valtiolla, jota Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus hallinnoi. Myöhemmin suunnitelmaa muutettiin ja sitä alettiin toteuttamaan vuonna 1975. Vuonna 1980 haki Vesihallitus muutosta aiempaan juoksutussuunnitelmaan, joka myönnettiin vuonna 1981 ja se oli voimassa vuoteen 1987 asti. Vuonna 1991 otettiin käyttöön uusin juoksutuskäytäntö, jota noudatetaan edelleen. Säännöstely on alussa toteutettu vesivoimaloiden tarpeita ajatellen, mutta niiden merkitys on kokonaiskuvassa vähentynyt. Vedenpinnan säännöstelyväli on 0,75 metriä ja säännöstelytilavuus 13 miljoonaa kuutiometriä (eli yli 40 % järven tilavuudesta). Vuosittaiset virtaamat on mitattu alapuolisella Kattilakosken voimalaitoksella vuodesta 1996 alkaen. Seuraavat arvot on saatu vuosina 1996–2019. Ähtävänjoen keskivirtaama on 14,2 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama 28 m³/s (MHQ) ja keskialivirtaama 5,1 m³/s (MNQ). Suurin juoksutusvirtaama on ollut 38 m³/s (HQ) ja pienin virtaama on säännöstelyn takia ollut 4 m³/s (NQ).
Vuoden 1960 juoksutussääntö laski järven vedenpinnan tulvakorkeuksia 30 senttimetriä, mutta ala- ja keskikorkeudet säilyivät ennalleen. Vuoden 1975 juoksutussäännöllä tulvakorkeudet alenivat 10 senttimetriä lisää ja saman verran alenivat järven keskikorkeudet. Vuoden 1980 lupahakemus koski vedenkorkeuksien vaihtelun joustavuuden lisäämistä. Vuoden 1995 jälkeen on järven vettä juoksutettu niin, että tulvakorkeudet laskivat 15 cm, keskivedenpinta nousi 3 cm ja alimmat vedenkorkeudet nousivat 30 cm aikaisemmista korkeuksista. Nykyisellä juoksutussäännöllä kesäaikana vedenpinnan korkeudeksi tavoitellaan 61,60–61,75 metriä mpy. (+N60) säännöstelyn alarajan ollessa 61,40 metriä ja ylärajan 62,15 metriä mpy. Keväällä varaudutaan kevättulviin, jolloin tammikuusta ja maaliskuuhun pidetään tavoitteena 61,45–61,55 metriä. Juoksutuksen toteutuksessa on kuunneltu alueen asukkaiden toiveita ja vedenkorkeudet ovat olleet lupaehtoja hieman korkeammalla. Kartoissa järven vedenpinnan korkeus on 61,7 metriä mpy. Vuonna 2018 lupaehtoja on alettu tarkastelemaan uudelleen.
1980-luvulla Lappajärven keskustan jätevedet johdettiin Kirsinpäkkiä pitkin Evijärven Kniivilänlahteen. Syksyllä 1985 evijärveläiset järjestivät mielenosoituksen Lappajärven kunnantalon edustalla jossa he "pesivät" tällä Evijärveen johdetulla haisevalla likavedellä Lappajärven kunnantalon pihan.
Luontoarvoja > Yleistä

Evijärvi on perusluonteeltaan läpivirtausjärvi, mutta se sokkeloinen saarista estää osassa järveä veden vaihtumista. Evijärven laskennallinen viipymä on 25 vuorokautta. Järvi on tyypiltään matala humusjärvi, jonka ekologinen tila on tyydyttävä ja jonka vedenlaatu on hyvää heikompi. Se on matala ja rehevä järvi, jossa viihtyvät vesilinnut. Se onkin valtakunnallisesti merkittävä lintujärvi. Järven etelärannassa Jokisuunlahdella on lintutorni. Järvellä pesii Suomen suurimpia, ellei peräti suurin mustatiiran yhdyskunta . Vesikasvillisuuden tila on hyvä ja sitä riittää matalassa järvessä kauaksi rantaviivalta. Kasvillisuuskartoituksessa tavattiin 41 putkilokasvilajia ja yleisimmät kasvit olivat järviruoko, ulpukka, kurjenjalka, myrkkykeiso ja terttualpi. Harvinaisia kasveja esiintyy alueellisesti. Niitä ovat esimerkiksi jokileinikki, kapeaosmankäämi, suomenlumme ja vellamonsammal. Jokisuunlahdella on runsas viitasammakon esiintymä . Kesällä 2020 Evijärvellä esiintyi laajasti ja pitkään runsaita sinileväkukintoja. Järven kalasto muodostuu pääasiassa ahvenesta, särjestä, hauesta, lahnasta, salakasta, kiskestä, kuhasta, kuoresta, mateesta, siiasta ja taimenesta. Kniivilänlahdella ja Jokisuunlahdella ahven ja särki muodostavat 99 % kalojen biomassasta. Kalastajat pyytävät kalaa muuallakin kuin rantojen rehevissä lahdissa. 2000-luvun alun kalastustiedustelujen mukaan ahven, särki ja lahna muodostavat 80–90 % saaliista. Järven säännöstelystä ja jokien koskien ruoppauksesta johtuen säynen esiintyminen on vähentynyt selvästi. Koskien perkaaminen on tuhonnut säyneen kutupaikat, ja se on vaikuttanut sen lisääntymisedellytyksiin . Järven alkuperäinen siikakanta vaikuttaa hävinneen, ja syyksi on arveltu järven kutukivikoiden liettymisen ja Välijoen koskien perkaukset .
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Evijärven vedenlaatua on tutkittu ottamalla siitä runsaasti vesinäytteitä vuodesta 1962 alkaen. Koska järvi on rehevöitymässä, on sen ravinnetilannetta seurattu tarkasti. Vuosina 1979–1986 oli kesäaikana kokonaisfosforin pitoisuudet vedessä keskimäärin 26 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja kokonaistypen pitoisuudet 580 μg/l. Pitoisuuksissa oli vaihtelua fosforin osalta 13–40 μg/l ja typen osalta 450–1 300 μg/l. Vuosien 1999–2016 vesinäytteissä olivat pitoisuudet fosforin osalta keskimäärin 40 μg/l ja typen osalta 680 μg/l. Pitoisuuksien vaihtelut olivat kyseisenä aikana vastaavasti 25–52 μg/l ja 400–900 μg/l. Typen pitoisuudet ovat mittaushistorian aikana vaihdelleet voimakkaasti. Fosforin pitoisuuksissa on havaittavissa asteittaista kasvua, joka on johtanut yli 30 μg/l pitoisuuksiin 2000-luvulle tultaessa. Rehevöityminen on pisimmällä Jokisuulahdella, minne Välijoki laskee vetensä. Kuitenkaan muualla järvessä eivät ravinteet aiheuta talvella hapettomuutta, koska järven läpi käy niin voimakas virtaus.
Luontoarvoja > Natura-alue

Evijärven eteläosissa sijaitsevalle Jokisuunlahdelle ja lahden viereisellä niemellä sijaitsevalle Valmosannevalle on rajattu Natura 2000- hankkeeseen liitetty luonnonsuojelualue (FI1000016, 235 hehtaaria). Jokisuunlahti on matala, tasapohjainen ja Välijoen rehevöittämä lahti, jossa viihtyy monilajinen ja runsas linnusto. Suojeltu vesialue kattaa koko lahden Varissaareen ja Reiterinholmaan asti, mutta pois lukien Reiterinholman ja Vilvistin linjan itäpuolinen vesialue. Valmosanneva on lähes luonnontilainen keidassuo, jonka on reunoiltaan rämettä ja keskeltä nevaa. Suojelualueeseen kuuluva osa seuraa pohjois- ja länsiosissa peltoaluetta ja sen reunametsiä lukuun ottamatta aivan lounais- ja eteläosia, jossa sijaitsee esimerkiksi jätevedenpuhdistuslaitos. Jokisuunlahdelle suunnitellaan kunnostustöinä esimerkiksi vesikasvillisuuden niittoa sekä virtausuomien ruoppauksia.
Vesistösuhteet

Evijärvi sijaitsee Ähtävänjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 47) Ähtävänjoen keskiosan alueen (47.02) Evijärven lähialueella (47.021). Evijärven valuma-alueen pinta-ala on 1 748 neliökilometriä, josta suoraan Evijärven lähialueen muodostaa 105 neliökilometriä laaja alue. Ähtävänjoen vesistö on alajuoksulta kapea valuma-alueen osa, joka alkaa levenemään yläjuoksulle päin tultaessa. Evijärven lähialueen leveys on noin 12 kilometriä, mikä on myös Ähtävänjoen keskiosan alueen suurin leveys Lappajärvelle asti. Lappajärvestä laskee alas Evijärveen Välijoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 1 602 neliökilometriä .
Evijärveen laskee muutama joki tai oja, joiden valuma-alueet muodostavat joko oman toisen jakovaiheen valuma-alueensa tai ne sisältyvät Evijärven lähialueeseen. Kirsinpäkin valuma-alue (47.024) on yhtä pitkä kuin Välijokikin, mutta suhteellisen kapea. Kirsinpäkki on alajuoksultaan perattu tai kaivettu kanavaksi, joka on johdettu alavan peltoalueen halki Evijärven kirkonkylällä Kniivilänlahteen. Sen valuma-alueella virtaa myös Mustapäkki, joka alkaa Mustajärvestä ja virtaa alas suorin linjauksin yhtyen Kirsinpäkkiin peltojen keskellä. Kirsinpäkin alajuoksulla sijaitsee Vähäjärvi (9 ha), joka on jokeen yhteydessä kuin järvenlahti. Muut laskuojat sisältyvät Evijärven lähialueeseen. Tällaisia ovat Kuusinevalta alkava Heinämaanoja, joka laskee Kniivilänlahteen, kuivatetulta Kortejärveltä alkava Soininoja, joka laskee myös Kniivilänlahteen, sekä Mouhaanoja, joka laskee Hesveanselälle Inan kylässä. Mouhaanojan valuma-alueella sijaitsevat Emasjärvi (87 ha) ja Vähä-Emas (18 ha).
Ähtävänjoki on järven laskujoki, joka on 61 kilometrin pituinen. Joki laskee Luodonjärveen Pietarsaaren lähellä. Luodonjärvi on pengertämällä merestä erotettu matala tekojärvi, joka on tarkoitettu raakavesilähteeksi teollisuudelle ja yhteiskunnalle.
Aiheesta muualla

KOHO – Evijärven kunnostus
Leiwo, Hanne & Salomäenpää, Minna: Järven pinnan korkeus ajoi kuntalaiset kahteen leiriin Evijärvellä – pikkukunnan päätöksentekokin meni solmuun, YLE, 2020
Geoffrey (Yorkin arkkipiispa)

Geoffrey tai Geoffrey Plantagenet oli Englannin kuninkaan Henrik II:n avioton lapsi ja Yorkin arkkipiispa. Hän toimi useissa kirkollisissa viroissa ennen kuin hänestä tuli Lincolnin piispa vuonna 1173, vaikka häntä ei vihitty papiksi ennen vuotta 1189. Hänen velipuolensa Rikhard I Leijonamieli nimitti hänet Yorkin arkkipiispaksi noustuaan valtaistuimelle. Palattuaan Englantiin Toursista William Longchamp vangitsi hänet, mutta vapautti pian.
Varhainen elämä

Geoffrey syntyi luultavasti ennen kuin hänen isänsä Henrik II meni naimisiin Eleonoora Akvitanialaisen kanssa vuonna 1152. Kronikoitsija Walter Mapin mukaan hänen äitinsä oli Ykenai-niminen prostituoitu. Toinen mahdollisuus on, että hänen äitinsä oli Rosamund Clifford.
Geoffrey oli Lincolnin arkkidiakoni, kunnes paavi vahvisti hänen valintansa Lincolnin piispaksi. Hän kuitenkin kieltäytyi piispanvihkimyksestä ja sai nimityksen kuninkaan kansleriksi samoihin aikoihin.
Kuolema

Arkkipiispa kuoli 12. joulukuuta 1212 ollessaan maanpaossa Grandmontissa Normandiassa. Hänet haudattiin grandmontinilaisluostariin, jossa hän oli oleskellut parin vuoden ajan. Hauta oli olemassa vielä ainakin vuonna 1767.
Gallery of Pain

| Gallery of Pain A> O.D. |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. huhtikuuta 2010
 Tuottaja(t): Jani Riihimäki
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 31.30
 Levy-yhtiö: Violent Journey Records
A.O.D.:n muut julkaisut
| AnnODomini 2001 | Gallery of Pain 2010 |   |
Gallery of Pain on suomalaisen thrash metal -yhtyeen A.O.D.:n ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2010 levymerkillä Violent Journey Records.
Kappaleet

Altars of Destruction – 4.15
Aggression – 3.14
Children of Misfortune – 3.35
Guilty Or Not – 3.55
Cross the Line (Of No Return) – 3.38
Heroes of the New World – 3.36
Suicide...Are You Fucking Insane? – 2.20
Gallery of Pain – 2.52
Day of Judgement – 4.05
Kokoonpano

Mika Luoma – laulu
Kimmo Osmo – kitara
Jussi Arkela – kitara
Pasi Osmo – basso
Jussi Samppala – rummut
Jani Riihimäki – äänittäjä, tuottaja
Junnu Mäki – äänittäjä
Samu Oittinen – masteroija
Juha Vuorma – grafiikka
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Aiheesta muualla

Albumi Gallery of Pain Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Fidžiläiset

| Fidžiläiset |
| --- | --- |
 Fidžiläinen mies perinteisessä asussa 1890-luvulla.
Väkiluku:  noin 500 000
Asuinalueet:  Fidži, Uusi-Seelanti, Australia
Kielet:  fidži, englanti
Uskonnot:  metodismi, katolilaisuus, assemblies of God
Fidžiläiset ovat eräs melanesialainen kansa. He ovat syntyperäisiä kaikilla Fidžin saarilla lukuun ottamatta Rotumaa, jonka alkuperäisasukkaita ovat rotumalaiset. He saapuivat Fidžisaarille 1500 eaa. Heitä muutti myös Tongaan ja Samoaan, mutta näillä saarilla he sekoittuivat polynesialaiseen väestöön. Rotuman väestö on polynesialaista ja ensimmäiset jäljet heistä ovat 800 eaa. tehdyt saviastiat, joita on löydetty saarelta.
Väestö

Uudessa-Seelannissa on suuri fidžiläinen vähemmistö, heitä oli 231 800 vuonna 2001. Heidän määränsä on kuitenkin vähentynyt kahdeksan prosenttia vuosien 1998 ja 2001 välillä. Australiassa heitä oli 58 815 vuonna 2006.
Fidžin saarivaltion asukkaista hieman yli puolet ovat etnisiä fidžiläisiä. Suurin osa fidžiläisistä ovat kristittyjä ja suurimmat kirkot ovat metodismi (66,6 %), katolilaisuus (13,3 %) sekä assemblies of God (6,2 %). Fidžiläisten alkuperäinen kieli on fidži.
86 prosenttia Fidžin maa-alueista on fidžiläisten omistuksessa, siitäkin huolimatta että he muodostavat vain puolet väestöstä. Tämä johtuu siitä, että saaren englantilainen kuvernööri Arthur Hamilton-Gordon kielsi maan myymisen alkuperäisasukkailta uudisasukkaille suojellakseen heidän kulttuuriaan. Hän määräsi myös, ettei fidžiläisiä saanut käyttää työvoimana, mikä johti intialaisten työntekijöiden maahantuontiin. Nykyisin intialais-fidžiläiset muodostavat vähän alle puolet saaren nykyisestä väestöstä.
Kulttuuri

Fidžiläiset olivat aikoinaan hyviä veneenrakentajia. Laivojen avulla pidettiin yhteyttä muihin saariin, kuljetettiin ruokaa. Veneiden rakennustapa ja tyyli vaihteli eri heimojen keskuudessa. Veneitä käytettiin myös sodankäynissä ja meritaisteluihin saattoi osallisua satoja veneitä.
Kun miehet tekivät pääasiassa veneitä naiset tekivät käsitöitä. Käsitöihin kuuluivat ruukkujen ja mattojen teko.
Vanha fidžiläinen arkkitehtuuri oli melko kehittynyttä. Talot olivat neliön muotoisia ja niissä oli pyramidin muotoinen katto. Jokaisessa kylässä oli yhteisörakennus ja temppeli. Temppelit rakennettiin pyramidin muotoiselle kivistä tehdylle perustalle.  Päälliköiden talot olivat samanlaisia ja ne tehtiin korkeammiksi kuin tavallisten ihmisten talot.
Erikoinen  fidžiläinen perinne on nuotiossa kuumennettujen kivien päällä käveleminen. Se on alkujaan liittynyt seremonioihin, mutt aon nykyisin turistiviihdettä.
1800-luvulla fidžiläiset kääntyivät kristinuskoon. Ennen kristinuskoa harjoitettiin luonnonuskontoa johon kuului ihmisten uhraaminen. Ihmisiä haudattiin elävältä päälliköiden talojen perustuksiin. Kannibalismia harjoitettiin syömällä voitettujen vihollisten ruumita. Seru Epenisa Cakobau, sotapäällikkö joka yhdisti eri heimot ja kääntyi kristinuskoon, kielsi kannibalismin ja paljolti muutkin alkuperäisuskonnon rituaalit 1854.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fidžiläiset Wikimedia Commonsissa
Vanha fidžiläinen temppeli, piirros 1800-luvulta.
Fidži kesäparalympialaisissa 2016

Fidži osallistui Rio de Janeiron kesäparalympialaisiin vuonna 2016 kahden urheilijan joukkueella. Maata edusti Mere Rodan naisten pöytätenniksessä luokassa 5 ja Epeli Baleibau miesten korkeushypyssä luokassa T45-47. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi Mere Rodan. Mitaleita maa ei saavuttanut.
Tausta

Maan toisella edustajalla, Mere Rodanilla, ei ollut kisoissa mukana kunnollista urheilupyörätuolia, sillä hänellä ei ollut varaa sellaiseen. Hän tarvitsi lahjoituksia saadakseen sellaisen.
Joukkue > Pöytätennis

Mere Rodan - Naisten yksilö (Luokka:5)
Joukkue > Yleisurheilu

Epeli Baleibau - Miesten korkeushyppy (Luokka:T45-47)
God Is a Dancer

| ”God Is a Dancer” Tiësto ft>  Mabel |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: High Expectations
 Julkaistu: 20. syyskuuta 2019
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tuottaja(t): Tiësto, Josh Wilkinson
 Tyylilaji: Dance-pop
 Kesto: 02.48
 Levy-yhtiö: Musical Freedom Label
Tiëston muut singlet
| ”Ritual” 2019 | ”God Is a Dancer” 2019 | ”Blue” 2019 |
Mabelin muut julkaisut
| ”OK (Anxiety Anthem)” 2019 | ”God Is a Dancer” 2019 | ”Loneliest Time of Year” 2019 |
God Is a Dancer on alankomaalaisen DJ-tuottaja Tiëston ja brittiläislaulaja Mabelin kappale. Sen julkaisi Musical Freedom Label digitaalisesti ladattavana singlenä 20. syyskuuta 2019. Kappale on liitetty bonusraidaksi Mabelin High Expectations -studioalbumin iTunes Storessa myytävään versioon. Kappaleen ovat sanoittaneet Tiësto, Violet Skies sekä Josh Wilkinson ja sen tuottivat Tiësto sekä Wilkinson. Joulukuussa 2019 kappale saavutti platinalevyrajan Isossa-Britanniassa myytyään yli 200 000 kopiota.
Käännös suomeksi
Gerontologia (lehti)

| Gerontologia |
| --- | --- |
 Gerontologia Vol. 31, 2017.
Lehtityyppi:  Aikakauslehti
Julkaisija:  Kasvun ja vanhenemisen tutkijat ry
ISSN:  ISSN 0784-0039
Perustettu:  1987
Päätoimittaja:  Marjaana Seppänen
Kotikunta:  Jyväskylä
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  30 cm
Ilmestymistiheys:  neljästi vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Gerontologia on aikakauslehti, joka julkaisee tieteellisiä artikkeleita ja katsauksia sekä muita kirjoituksia gerontologian alueelta. Lehti tarkastelee ihmisen elämänkulkua, vanhenemista ja vanhuutta eri tieteiden näkökulmista. Uuden tutkimustiedon lisäksi lehti esittelee kehitystyötä ja alan uutta kirjallisuutta sekä tarjoaa tilaa keskustelulle ja kritiikille.
Lehteä julkaisee Kasvun ja vanhenemisen tutkijat ry ja se ilmestyy neljästi vuodessa painettuja ja verkossa. Aikakauslehden tieteellisten artikkelien hyväksymisessä sovelletaan vertaisarviointia.
Julkaisufoorumin luokittelun mukaan Gerontologia-lehti kuuluu luokkaan 1 (asteikolla 0–3) ja on näin ollen tieteellisiä artikkeleita julkaiseva perustason lehti.
Päätoimittajat

Vuonna 2017 lehden päätoimittaja oli Marjaana Seppänen.