stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kondriitti
Kondriittien luokittelu > Tavalliset kondriitit

Yleisimpiä Maahan putoavista meteoriiteista ovat tavalliset kondriitit, jotka ovat peräisin asteroidivyöhykkeen keskivaiheilta. Ne sisältävät kiveä ja metallia. H-kondriiteissa on paljon rautaa ja L-kondriiteissa vähän, kun taas LL-kondriiteissa on vähän rautaa ja vähän metallista rautaa. Monet tavalliset kondriitit kuumenivat asteroideissa kiinni ollessaan ja muuttivat rakennettaan metamorfoosissa. S-tyypin asteroidit ovat yleisiä ja saattavat olla tavallisten kondriittien alkuperä.
Kondriittien luokittelu > Enstatiittikondriitit

Enstatiittikondriitit tulevat asteroidivyöhykkeen sisäpuolelta Marsin läheltä. Kun ne muodostuivat, ei ollut paljoa happea saatavilla, joten niissä on epätavallisia mineraaleja: enstatiittikondriittien sulfidimineraaleja ei löydy Maapallolta, jossa on happea runsaasti. Ne sisältävät myös metallista rautaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
www.meteorite.fr
Natural History Museum, meteorite catalogue (Arkistoitu – Internet Archive)
www.planetbrey.com
« Saint Sauveur » Enstatiittikondriitit EH5
Harja

Harja voi tarkoittaa seuraavia:
harja, puhdistamiseen ja hankaamiseen tarkoitettu väline
myös curlingin peliväline
harja (pinnanmuoto), rakenteen tai luonnonmuodostuman ylin osa
harja (eläimet), eräiden nisäkkäiden pitkät niskakarvat tai -jouhet, kalan selkäevä tms.
harja (aalto-oppi), edestakaisin vaihtelevan suureen huippuarvo
harja (konetekniikka), sähkömoottorin ja generaattorin osa
katonharja, harjakattoisen rakennuksen vesikaton ylin osa, jossa katon lappeet yhtyvät
sukunimenä:
Eemeli Harja (1879–1949), suomalainen kansanedustaja
Kirsti Ala-Harja (s. 1936), suomalainen lääkäri ja poliitikko
Riikka Ala-Harja (s. 1967), suomalainen kirjailija ja dramaturgi
Kuningas Fjalar

| Kuningas Fjalar> Kung Fjalar : en dikt i fem sånger.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Johan Ludvig Runeberg
Kieli:  ruotsi
Genre:  eeppinen runous
Julkaistu:  1844
Suomennos
Kustantaja:  Söderström
Julkaistu:  1876 (K. Kiljanderin suomennos)  1881 (Otto Mannisen suomennos)
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuningas Fjalar, Albert Edelfeltin kuvitusta vuoden 1893 kirjaan Suomi 19:nnellä vuosisadalla.
Kuningas Fjalar (Kung Fjalar : en dikt i fem sånger) on J. L. Runebergin eeppinen runoelma, joka on ilmestynyt ruotsiksi vuonna 1844. Teos on saanut vaikutteita Oidipuksen tarusta ja romantiikan ajan sankaritaruista, kuten Esaias Tegnérin Frithiofs Sagasta (1825) ja James Macphersonin Ossianin lauluista (1807).
Teoksen ensimmäinen suomennos ilmestyi vuonna 1876 nimellä Fjalar kuningas ja vuonna 1881 nimellä Kuningas Fjalar. Sitä on pidetty Runebergin parhaana runoteoksena. Ruotsalainen kirjailija-kriitikko Frans G. Bengtsson totesi siitä vuonna 1927: ”Ei mikään estä arvostelijaa jatkuvasti pitämästä Kuningas Fjalaria täysin virheettömänä alusta loppuun ja verrattomasti suurimpana, kauneimpana ja täysipainoisimpana runoteoksena mitä milloinkaan on kirjoitettu pohjoismaisella kielellä.”
Juoni

Tarinan kuningas Fjalar hallitsee Gauthiodin viikinkivaltakuntaa. Hän aikoo luopua sotimisesta ja lupaa käyttää miekkaansa vain heikkojen puolustamiseen. Juhlallisen lupauksen pilaa tietäjä Dargar, joka ennustaa Fjalarin suvun sammuvan insestiin. Fjalarilla on kaksi lasta, poika Hjalmar ja tytär Gerda. Ennustuksen estämiseksi tytär heitetään kalliolta alas mereen. Tytär ajelehtii meren yli kelttien kuningaskuntaan Morveniin ja elää siellä Oihonna-nimisenä prinsessana. Häntä käyvät kosimassa monet prinssit, jotka kuitenkin torjutaan. Runoelma sisältää runsaasti merenkäynnin ja kosiotapojen kuvausta. Ratkaisu tulee, kun Hjalmar saapuu kosioretkelle Morveniin ja Oihonna rakastuu häneen. Hjalmar voittaa taistelussa Morvenin prinssit. Silloin Oihonna tunnustaa, ettei hän ole samaa perhettä kuin prinssit. Hjalmar havaitsee tällöin, että kyse onkin hänen omasta sisarestaan. Oihonna surmaa itsensä, ja Hjalmar tekee samoin selostettuaan asian isälleen. Lopuksi myös Fjalar tekee itsemurhan.
Arviointeja

Runoelman aatemaailmaa ja filosofiaa on tutkittu paljon. Se synnytti myös negatiivista kritiikkiä. J. V. Snellmanin vuonna 1844 julkaistu arvio on sikälikin merkittävä, että se on Snellmanin merkittävimpiä kirjallisuuspoliittisia kirjoituksia. Se oli myös vastakohta teoksen aikalaisiltaan ja jälkimaailmalta saamille myönteisille arvioille. Snellmanin mielestä runoelma oli pelkkää romanttista draamaa: ”Pelkkä mielikuvituksen leikki, pelkkä fantastinen ja sentimentaalinen eivät tavoita ajan todellista sivistystä. Ne eivät ole myöskään sitä, mitä me vaadimme. Rakkaus, kunnia ja hartaus lämmittävät nykyaikana niin kuin kaikkina aikoina, mutta ne muuttuvat haihatteluksi, jos niiltä puuttuu tarkoitus ja päämäärä.” Snellmanin mielestä Runeberg sai Hirvenhiihtäjät-runoelmaansa positiivisen kansallisen otteen, mutta Kuningas Fjalarissa kansallinen ilmenee vain kieltona ja eristäytymisenä ajan yleisistä tavoitteista.
Negatiivinen kritiikki nousi myös juonen pienestä yksityiskohdasta: kuinka Hjalmar saattoi tunnistaa Oihonnan sisarekseen, kun hän oli kaksivuotias siskon mereen heittämisen aikana? Tämän kysymyksen nosti esille Göteborgin yliopiston professori Johannes Paulson vuonna 1904 Runebergin satavuotisjuhlissa. Aiheesta nousi suuri kohu. Kirjallisuustutkija Yrjö Hirn totesi teoksessaan Runeberg-gestalten (1942), että syynä saattoi olla Runebergin huolimattomuus juonen rakentamisessa. Hirnin mukaan kyse on kuitenkin vain yksityiskohdasta, ja teos on johdonmukainen elämänkatsomukseltaan. Se heijastaa eheästi Runebergin persoonaa, ja asiat tapahtuvat draaman lakien mukaan.
Aiheesta muualla

Kuningas Fjalar e-kirjana. Elisa.fi.
Hamadān (provinssi)

Provinssi Iranin kartalla.
Hamadān on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan länsiosassa, Zagrosvuorten alueella. Provinssin pääkaupunki on Hamadān. Vuonna 2010 provinssissa eli noin 1,7  miljoonaa   asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hamadān (provinssi) Wikimedia Commonsissa
Iranin provinssit
Ālborz
Ardabīl
Āzārbāyjān-e Gharbī
Āzārbāyjān-e Sharqī
Būšehr
Chahār Mahāl ja Bakhtīārī
Esfahan
Fārs
Gīlān
Golestan
Hamadān
Hormozgān
Īlām
Kermān
Kermānšāh
Khorāsān-e Junoubi
Khorāsān-e Razavi
Khorāsān-e Shomali
Khūzestān
Kohgiluye ja Buyer-Ahmad
Kordestān
Lorestān
Markazī
Māzandarān
Qazvīn
Qorn
Semnān
Sīstān ja Balūchestān
Teheran
Yazd
Zanjān
HR 8799 d

| HR 8799 d |
| --- | --- |
 Jupiterin ja HR 8799 d:n kokovertailu
Löytäminen
Löytäjä(t):  Marois et al.
Löytöpäivä:  13. marraskuuta 2008
Havaintomenetelmä(t):  Kuvattu suoraan
Tähden ominaisuudet
Tähden nimi:  HR 8799
Tähden etäisyys Auringosta:  129 vv
Tähden massa:  1,56 M☉
Tähden spektriluokka:  A5V
Tähden metallisuus:  -0,47
Tähden ikä:  0,06 Gyr
Kiertoradan ominaisuudet
Isoakselin puolikas:  27 AU
Kiertoaika:  112 v (41 054 vrk)
Inklinaatio:  28°
Fyysiset ominaisuudet
Massa:  10 MJ
Säde:  1,2 RJ
HR 8799 d on eksoplaneetta, joka löydettiin 13. marraskuuta 2008. Planeetta löydettiin kuvaamalla se suoraan. Se kiertää hieman Aurinkoa suurempaa A-tyypin pääsarjan tähteä HR 8799 noin 129 valovuoden päässä Maasta, Pegasuksen tähdistön suunnalla.
Planeetta kiertää emotähteään 27 AU:n etäisyydellä, ja sen kiertoaika on noin 112 vuotta. Planeetan massa vastaa noin 10 Jupiterin massaa. Planeetta on kaasujättiläinen, ja järjestyksessä toinen planeetta tähdestä lukien.
HNK Gorica

Hrvatski Nogometni Klub Gorica on kroatialainen jalkapalloseura Velika Gorican kaupungista. Seura pelaa kaudella 2021–2022 Kroatian korkeimmalla sarjatasolla 1. HNL:ssä.
Gorica pelaa kotiottelunsa Gradski stadion Velika Goricalla (Stadion ŠRC Velika Gorica). Seura on perustettu vuonna 2009.
Kausi

| Kausi | Sarjataso | Liiga | Paikka | Linkki |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009/2010 | 3. | 3. HNL | 1. |  |  |
| 2010/2011 | 2. | 2. HNL | 1. |  |  |
| 2011/2012 | 2. | 2. HNL | 7. |  |  |
| 2012/2013 | 2. | 2. HNL | 10. |  |  |
| 2013/2014 | 2. | 2. HNL | 7. |  |  |
| 2014/2015 | 2. | 2. HNL | 3. |  |  |
| 2015/2016 | 2. | 2. HNL | 4. |  |  |
| 2016/2017 | 2. | 2. HNL | 2. |  |  |
| 2017/2018 | 2. | 2. HNL | 1. |  |  |
| 2018/2019 | 1. | 1. HNL | 5. |  |  |
| 2019/2020 | 1. | 1. HNL |  |  |  |
Aiheesta muualla

hnk-gorica.hr
Soccerway
Konrad Mägi

| Konrad Mägi |
| --- | --- |
 Konrad Mägi noin vuosina 1898–1905
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. marraskuuta 1878 Rõngu, Viro
Kuollut: 15. elokuuta 1925 (46 vuotta) Tartto, Viro
Kansalaisuus:  virolainen
Taiteilija
Taidesuuntaus:  Ekspressionismi
Konrad Vilhelm Mägi (1. marraskuuta 1878 Rõngu – 15. elokuuta 1925 Tartto) oli virolainen taidemaalari. Hänen Saarenmaalla maalaamansa maisemamaalaukset olivat Viron taiteen ensimmäiset modernit maisemamaalaukset.
Elämänvaiheita

Mägi sai taiteellisen peruskoulutuksensa Tartossa vuonna 1899. Taidekoulutukseen häntä kannusti hänen työnantajansa. Hän oli kiinnostunut myös urheilusta, teatterista ja viulunsoitosta.
Taideopintojaan Mägi jatkoi vuosina 1903–1905 Pietarissa, missä hänen opettajansa oli virolainen Amandus Adamson. Opintoihin kuului myös huonekalujen ja tapettien suunnittelua. Pietarin monet museot tarjosivat hänelle suuria elämyksiä ja hän päätti ryhtyä kokopäivätoimiseksi taiteilijaksi. Taideopintonsa hän jätti kuitenkin kesken.
Mägi toimi aktiivisesti vuoden 1905 vallankumouksellisessa liikehdinnässä. Yhdessä taiteeseen suuntautuneiden ystäviensä kanssa 1906 Mägi matkusti Ahvenanmaalle ja asui Önningebyn taiteilijasiirtokunnassa. Tuolloin tehdyis maalauksista ei tiedetä paljoakaan, sillä monet niistä ovat kadonneet. Tuolloin hänessä alkoi herätä unelma Pariisissa tehtävistä taideopinnoista.
Mägi matkusti Pariisiin suorittamaan jatko-opintoja vuonna 1907. Elämä Pariisissa ei ollut helppoa, Mägi kärsi jatkuvasta rahapulasta eikä elämä suurkaupungissa ollut miellyttävää. Pariisista hän matkusti ystävineen Norjaan, missä oleskeli vuodet 1908–1910. Vierailu Norjassa oli pidempi kuin oli ajateltu, sillä jatkuva rahapula  esti matkustamisen. Säilyneissä kirjeissään hän moittii norjalaisia epäystävällisiksi ja olosuhteitaan huonoiksi. Norjan aikana syntyi arviolta 75 maalausta, joista osan taiteilija myi järjestääkseen toimeentulonsa. Maalaukset joita tuolloin syntyi leimaavat hallusinaatiot ja ekspressiivisesti koetut maisemat. Mägi piti maisemaa esteettisten ja uskonnollisten kokemusten paikkana.
Vuonna 1912 Mägi palasi Tarttoon, missä toimi taideopettajana sekä rehtorina vastaperustetussa Pallas-taidekoulussa. Tuolloin alkoivat myös terveysongelmat ja hän matkusti vuonna 1913 Saarenmaalle toipumaan ja hoitamaan terveyttään. Saarenmaalla tehtyjä maalauksia leimaa värien ja valon rikkaus ja tapa maalata aihe on tärkeämpää kuin se mitä maalataan.
Ahvenanmaalla Mägi maalasi teoksia, jotka olivat jugend-tyyliä, mutta Pariisissa hän innostui impressionismista ja fauvismista. Vuoden 1918 paikkeilla Mägi omaksui ekspressionismin, joka hänen mielestään vastasi tunnetasolla parhaiten ajan levottomuuteen. Tarton aikana maalauksista tuli tummasävyisiä ja sulkeutuneita, niissä on metafysiikkaa, mystiikkaa ja irrationaalisuutta.
1920-luvun alussa Mägi aloitti uuden, vahvan luomiskauden. Sille inspiraation antoi Italiaan tehty matka. Italiassa hän vieraili Venetsiassa, Roomassa ja Caprilla.
Ennenaikainen kuolema katkaisi uuteen vaiheeseen tulleen taiteilijanuran. Sairaalaan Mägi vietiin liian myöhään, häntä ei ehditty tutkia. Mägi oli aikaisemmin kärsinyt aliravitsemuksesta ja depressiosta.
Uransa aikana Mägi ehti maalata arviolta 400 maalausta. Niistä ehkä puolet on tuhottu tai ne ovat kadonneet. Viron neuvostomiehityksen alkuvaiheissa hänen teostensa julkinen esittely oli kiellettyä. Miehityksen loppupuolella niiden esittelystä tuli jälleen sallittua ja häntä käsitelleitä teoksia alkloi ilmestyä.
Virossa on vuodesta 1979 alkaen, taiteilijan syntymäpäivänä 1. marraskuuta, jaettu Konrad Mägi -mitali. Se myönnetään ansioituneelle taidemaalarille.
Maalauksia

Kukkaniitty ja pieni talo (1909)
Kartanonäkymä (n. 1910)
Maisema ja kellotorni (1913-1914)
Maisema Vilsandissa (1913-1914)
Maisema ja punainen pilvi (1913-1914)
Otepään kirkko, 1918–1920
Venetsia, 1922–1923
Maisema Caprilta, 1922–1923.
Maisema Italiasta. Rooma. 1922–1923.
Naisen muotokuva, 1923–1924.
Kirjallisuutta

Epner, Eero: Konrad Mägi.  (Suomentanut Jouko Vanhanen)  Tallinna:  Sperare, 2018.  ISBN 978-9949-7251-1-3.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konrad Mägi Wikimedia Commonsissa
http://www.kunilaart.ee/en/artist/konrad-magi/
https://www.tuglas.fi/konrad-magi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kraasselan piiri

Kraasselan piirin sijainti
Kraasselan eli Krasnoje Selon piiri (ven. Красносе́льский райо́н, Krasnoselski raion) on kunnallinen hallintoalue Pietarissa. Se sijaitsee Pietarin keskustasta lounaaseen ja rajoittuu pohjoisessa Suomenlahteen, koillisessa Kirovin ja Moskovan piireihin, luoteessa Pietarhovin piiriin sekä idässä, etelässä ja lännessä Leningradin alueen Lomonosovin piiriin.
Piirin kunnallishallintoalueet

Krasnoje Selon piiriin kuuluu seitsemän kunnallishallintoaluetta:
Kraassela - Krasnoje Selo (Красное Село) - kaupunki
Eteläinen Primorje - Jugo-Primorski (Южно-Приморский)
Sosnovaja Poljana (Сосновая Поляна)
Uritsk (Урицк)
Rötsänsilta - Gorelovo (Горелово)
Jugo-Zapad (Юго-Запад)
Konstantinovskoje (Константиновское)
Aiheesta muualla

Krasnoje Selon piirin sivusto (venäjäksi)
Kuolema saapuu yöllä

| Kuolema saapuu yöllä> Dead of Night |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Charles Crichton  Robert Hamer  Alberto Cavalcanti  Basil Dearden 
Käsikirjoittaja:   John V. Baines  T.E.B. Clarke  Angus MacPhail 
Tuottaja:   Sidney Cole  John Croydon 
Säveltäjä:  Georges Auric
Kuvaaja:   Harold Julius  Jack Parker  Stanley Pavey  Douglas Slocombe 
Leikkaaja:  Charles Hasse
Tuotantosuunnittelija:  Michael Relph
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia
Tuotantoyhtiö:  Ealing Studios
Levittäjä:  Eagle-Lion Films Universal Studios
Ensi-ilta:  1945
Kesto:  102 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuolema saapuu yöllä (Dead of Night) on brittiläinen kauhuelokuva vuodelta 1945. Se koostuu viidestä episodista. Michael Redgrave esittää vatsastapuhujaa synkän nuken kanssa. Elokuva on arvioitu parhaiden brittiläisten kauhuelokuvien joukkoon. Elokuva ei varsinaisesti ole antologia-elokuva, sillä osioita yhdistää toisiinsa kehystarina (tällaista elokuvatyyppiä kuvataan usein nimellä portmanteau-elokuva). Kehystarina nivoo yhteen viisi muuta osiota. Osiot ovat nimeltään The Haunted Mirror, The Ventriloquist’s Dummy, The Hearse Driver, Christmas Party ja Golfing Story). Basil Dearden ohjasi kehystarinan ja osion The Hearse Driver. Alberto Cavalcanti ohjasi ostio Christmas Party ja The Ventriloquist’s Dummy. Robert Hamer ohjasi osion The Haunted Mirror ja osion Golfing Story ohjasi Charles Crichton.
Näyttelijöitä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mervyn Johns  | … |  Walter Craig (kehystarina)   |
|  Roland Culver  | … |  Eliot Foley (kehystarina)   |
|  Mary Merrall  | … |  rouva Foley (kehystarina)   |
|  Barbara Leake  | … |  rouva O’Hara (kehystarina)   |
|  Renee Gadd  | … |  rouva Craig (kehystarina)   |
|  Googie Withers  | … |  Joan Cortland (kehystarina ja osio ”The Haunted Mirror”)   |
|  Frederick Valk  | … |  Van Straaten (kehystarina ja osio ”The Ventriloquist’s Dummy”)   |
|  Anthony Baird  | … |  Hugh Grainger (kehystarina ja osio ”The Hearse Driver”)   |
|  Sally Ann Howes  | … |  Sally O’Hara (kehystarina ja osio ”Christmas Party”)   |
|  Robert Wyndham  | … |  Albury (osio ”The Hearse Driver”)   |
|  Judy Kelly  | … |  Joyce Grainger (osiot ”Linking Story” ja ”The Hearse Driver”)   |
|  Miles Malleson  | … |  kuljetta (osio ”The Hearse Driver”)   |
|  Michael Allan  | … |  Jimmy Watson (osio ”Christmas Story”)   |
|  Ralph Michael  | … |  Peter Cortland (osio ”The Haunted Mirror”)   |
|  Esme Percy  | … |  Antique Dealer (osio ”The Haunted Mirror”)   |
|  Basil Radford  | … |  George Parratt (osio ”Golfing Story”)   |
|  Naunton Wayne  | … |  Larry Potter (osio ”Golfing Story”)   |
|  Peggy Bryan  | … |  Mary Lee (osio ”Golfing Story”)   |
|  Allan Jeayes  | … |  Maurice Olcott (osio ”The Ventiloquist’s Dummy”)   |
|  Michael Redgrave  | … |  Maxwell Frere (osio ”The Ventriloquist’s Dummy”)   |
|  Elisabeth Welch  | … |  Beulah (osio ”The Ventriloquist’s Dummy”)   |
|  Hartley Power  | … |  Sylvester Kee (osio "”The Ventriloquist’s Dummy”)   |
|  Magda Kun  | … |  Mitzi (osio ”The Ventriloquist’s Dummy”)   |
|  Garry Marsh  | … |  Harry Parker (osio ”The Ventriloquist’s Dummy”)   |
Heikki Sarmaja

Heikki Sarmaja (s. 10. maaliskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen tutkija ja tietokirjailija. Koulutukseltaan hän on valtiotieteen maisteri (HY, sosiologia, sosiaaliantropologia). Hän on perehtynyt   evoluutiopsykologiaan ja tutkinut erityisesti Edvard Westermarckin perhettä ja moraalia koskevaa elämäntyötä. Hän on Suomen Tietokirjailijat ry:n jäsen.
Julkaisuja

(1980). Kyläyhteisö ja pientuotanto historiallisissa ja romanttisissa yhteiskuntateorioissa. Helsinki: Suomen tutkijaliitto.
(1997) Turpiinvetoja. Teoksessa: Tommi Hoikkala (toim.): Miehenkuvia. Helsinki: Gaudeamus.
(1997) Katumus ja anteeksianto. Alkoholipolitiikka 62:1, 29–44
(1997) Darwin ja viimeinen tuomio. Teoksessa: Kimmo Nuotio & Jukka-Pekka Takala (toim.): Ymmärtäminen oikeustieteessä. Edita Oy.
(2001) Johdatus inhon sosiologiaan. Yhteiskuntapolitiikka 66:1, 3–21
(2002) Seksuaalisen häveliäisyyden alkuperä. Yhteiskuntapolitiikka 2002:2
(2003) Moraalitunteet ja etujen ristiriita. Teoksessa:  Vesa Kanniainen & Matti Sintonen (toim.): Etiikka ja talous. Helsinki, WSOY, 308–338.
(2003). Ihmislajin perhemuodostuksen evoluutiopsykologinen perusta. Yhteiskuntapolitiikka 68:3, s. 223–243. PDF
(2004) Moraalin logiikka ja tunteiden pelit. Yhteiskuntapolitiikka 69:2, 113–134.
(2006) Kärsimys ja syntien sovitus. Yhteiskuntapolitiikka 71, (2006): 4
(2009). Kuka keksi luonnonvalinnan? Helsinki: Terra Cognita.
(2020) Vastavuoroinen auttaminen. Teoksessa: Danielsbacka, M. & Hämäläinen, H. & Tanskanen, A. (toim.): Suomalainen auttaminen. Tukiverkostot suurten ikäluokkien ja heidän lastensa elämässä. Tallinna: Gaudeamus, 60–84.
(2020) Perheen synty: Edvard Westermarckin ja ihmisluonnon jäljillä. Helsinki: Terra Cognita.
Hamamözü

| Hamamözü |
| --- | --- |

 Hamamözü
 Koordinaatit: 40°47′N, 35°02′E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Amasyan maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Bahattin Destebaş
Väkiluku (2019):  3 802
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hamamözü on piirikunta Turkin Amasyan maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Hamamözün väkiluku oli 3 802.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hamamözü Wikimedia Commonsissa
Hariton Vlasov

| Hariton Vlasov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. lokakuuta 1989
Kansalaisuus:   Venäjä
Uran tiedot
Pituus:  179 cm
Laji:  alamäkiluistelu
Kilpauran kesto:  2011-
Saavutukset
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  0
 Tietolaatikko päivitetty 24. tammikuuta 2015 
Hariton Vlasov (s. 17. lokakuuta 1989) on venäläinen alamäkiluistelija ja entinen jääkiekkoilija. Hänen paras sijoituksensa Red Bull Crashed Ice -kilpailussa on seitsemäs sija Landgraafin kilpailusta vuodelta 2013. Vlasov aloitti alamäkiluistelun vuonna 2011 Moskovan osakilpailussa. Jääkiekkoa Vlasov on pelannut hyökkääjänä muun muassa KHL-seura Sibir Novosibirskin kakkosjoukkueessa Venäjän kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla vuoteen 2012 asti. Hän on myös pelannut yhden kauden toiseksi korkeimmalla sarjatasolla MHL:ssä.  Vlasov on 179 senttimetriä pitkä ja painaa 74 kiloa.
Gunther Cunningham

Gunther Cunningham vuonna 2007.
Gunther Cunnigham (19. kesäkuuta 1946 München, Saksa – 11. toukokuuta 2019) oli yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja. Cunningham syntyi Saksassa yhdysvaltalaisen sotilaan ja saksalaisen äidin lapsena. Perhe muutti Yhdysvaltoihin Guntherin ollessa 10-vuotias. Cunnigham kävi Oregonin yliopistoa. Hän pelasi yliopiston joukkueessa tukimiehenä ja aloitti siellä myös valmentajanuransa vuonna 1969.
Ura valmentajana

Vuosina 1969–1980 Cunningham valmensi yliopistotasolla. Yhden Kanadassa vietetyn vuoden jälkeen NFL:n Baltimore Colts palkkasi hänet puolustuksen linjan valmentajaksi vuonna 1982. Tästä alkoi ura NFL:n apuvalmentajana San Diego Chargersissa, Los Angeles Raidersissa ja Kansas City Chiefsissä, jossa Cunnighamin koordinaattorina johtamat puolustukset olivat liigan huippua.
Vuonna 1999 Chiefs palkkasi Cunnighamin päävalmentajakseen. Päävalmentajaura päättyi kahden keskinkertaisen kauden jälkeen potkuihin. Kaudelle 2001 Cunnigham siirtyi Tennessee Titansin tukimiesten valmentajaksi, mutta palasi Kansas Cityyn vuonna 2004 puolustuksen koordinaattoriksi. Vuonna 2009 Titansissa Cunnighamin kanssa yhteistyötä tehnyt Jim Schwartz palkkasi Cunnighamin Detroit Lionsin puolustuksen koordinaattoriksi. Cunningham jatkoi Detroitissa vuoteen 2016 asti. Hän toimi viimeiset vuodet puolustuksen apuvalmentajana. Keväällä 2017 70-vuotias Cunningham, 35:n NFL-kauden jälkeen, siirtyi analyytikoksi Pro Football Focus-verkkosivulle.
Yksityiselämä

Gunther Cunnighamilla ja hänen vaimollaan Renéllä on kaksi lasta. Cunnighamista tuli Yhdysvaltojen kansalainen 6. huhtikuuta 2010.
Harivaara

Harivaara on Romppalan naapurikylä Kontiolahden kunnassa, noin 13 kilometrin päästä Kolilta. Harivaaran asutuista taloista suurin osa on asuttuina pelkästään kesällä.
Kontiolahden kylät
Harivaara
Herajärvi
Iiksi
Jakokoski
Kontiolahti
Kontioniemi
Kulho
Kunnasniemi
Kupluskylä
Kylmäoja
Lehmo
Mönni
Onttola
Paihola
Puntarikoski
Puso
Pyytivaara
Rantakylä
Romppala
Selkie
Varparanta
Venejoki
Helena Railo

| Helena Railo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Helena Railo
Syntynyt: 15. joulukuuta 1930 (ikä 93) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Henna
Pituus:  160 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1953–1958:   Tampereen Pyrintö
Helena Railo (s. 15. joulukuuta 1930 Tampere) on suomalainen kilpauransa lopettanut koripalloilija.
Railo saavutti Tampereen Pyrinnössä kuusi SM-mitalia, joista neljä kultaista.
Railo työskenteli pääkirjanpitäjänä. Hän harrasti keilailua ja voimistelua.
Saavutukset

Suomen mestaruus 1953, 1955, 1957 ja 1958
SM-hopeaa 1956
SM-pronssia 1954
Końskowola

| Końskowola |
| --- | --- |

 vaakuna
 Końskowola
 Koordinaatit: 51°25′N, 22°3′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Lublinin voivodikunta
 
 www.konskowola.info.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Końskowola on kylä Kaakkois-Puolassa Puławyn ja Lublinin välissä lähellä Kurówia Kurówka-joen varrella. Kylässä asui 2 188 asukasta vuonna 2004. Siellä on kaksi kirkkoa, jotka rakennettiin vuosina 1613 ja 1670.