stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uimahypyt kesäolympialaisissa 2012 – miesten 3 metrin ponnahduslauta
Aikataulu

| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| Maanantai 6. elokuuta 2012 | 19:00 (21:00) | Karsinta |
| Tiistai 7. elokuuta 2012 | 10:00 (12:00)   19:00 (21:00) | Välierä   Loppukilpailu |
Suluissa Suomen aika (EEST)
Tulokset > Karsinta

Karsinnoissa kilpailijat hyppäsivät kuusi hyppyä ja 18 parasta pääsi välierään.
| Sija | Urheilija | 1>  hyppy | 2>  hyppy | 3>  hyppy | 4>  hyppy | 5>  hyppy | 6>  hyppy | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  Ilja Zaharov | 86,70 | 84,00 | 82,25 | 81,60 | 81,90 | 91,20 | 507,65 |

| 2 |  He Chong | 73,50 | 88,40 | 85,75 | 78,20 | 91,20 | 83,85 | 500,90 |

| 3 |  Troy Dumais | 83,70 | 80,85 | 76,50 | 78,20 | 85,75 | 81,60 | 486,60 |

| 4 |  Patrick Hausding | 72,00 | 72,85 | 81,60 | 78,20 | 89,25 | 83,25 | 477,15 |

| 5 |  Yahel Castillo | 86,70 | 81,60 | 81,70 | 75,25 | 67,50 | 82,50 | 475,25 |

| 6 |  Illja Kvaša | 76,50 | 91,20 | 79,20 | 78,75 | 63,00 | 81,60 | 470,25 |

| 7 |  Chris Colwill | 72,00 | 75,95 | 79,90 | 81,60 | 71,40 | 80,50 | 461,35 |

| 8 |  Javier Illana | 67,50 | 76,50 | 74,40 | 78,75 | 81,60 | 81,60 | 460,35 |

| 9 |  Alexandre Despatie | 70,50 | 74,25 | 76,50 | 81,60 | 77,50 | 78,20 | 458,55 |

| 10 |  Yeoh Ken Nee | 71,30 | 81,60 | 72,00 | 79,20 | 76,50 | 72,00 | 452,60 |

| 11 |  Qin Kai | 76,50 | 85,00 | 89,25 | 86,70 | 39,90 | 74,25 | 451,60 |

| 12 |  François Imbeau-Dulac | 69,00 | 65,10 | 63,00 | 77,00 | 81,60 | 93,60 | 449,30 |

| 13 |  Matthieu Rosset | 84,15 | 42,50 | 85,50 | 87,50 | 69,00 | 76,50 | 445,15 |

| 14 |  César Castro | 73,50 | 74,40 | 76,50 | 67,50 | 73,50 | 76,50 | 441,90 |

| 15 |  Ethan Warren | 63,00 | 72,85 | 89,30 | 76,50 | 75,25 | 64,60 | 441,50 |

| 16 |  Jevgeni Kuznetsov | 81,60 | 77,00 | 45,50 | 71,40 | 74,25 | 91,20 | 440,95 |

| 17 |  Oleksi Pryhorov | 81,60 | 83,60 | 67,50 | 63,00 | 74,80 | 69,30 | 439,80 |

| 18 |  Chris Mears | 67,50 | 72,00 | 64,35 | 81,60 | 76,50 | 74,10 | 436,05 |
| 19 |  Huang Qiang | 68,20 | 63,00 | 70,95 | 77,00 | 81,60 | 73,10 | 433,85 |
| 20 |  Michele Benedetti | 72,00 | 66,65 | 72,00 | 71,75 | 77,55 | 73,10 | 433,05 |
| 21 |  Sebastian Villa | 72,00 | 65,10 | 68,00 | 68,25 | 75,25 | 66,30 | 414,90 |
| 22 |  Damien Cely | 67,50 | 68,00 | 69,75 | 73,50 | 73,50 | 61,05 | 413,30 |
| 23 |  Daniel Islas Arroyo | 61,05 | 74,80 | 54,00 | 68,25 | 76,50 | 76,00 | 410,60 |
| 24 |  Tommaso Rinaldi | 66,00 | 65,10 | 69,00 | 66,00 | 69,30 | 64,60 | 400,00 |
| 25 |  Robert Páez | 63,00 | 60,45 | 49,50 | 80,50 | 57,75 | 71,40 | 382,60 |
| 26 |  Stéfanos Paparoúnas | 54,00 | 74,40 | 76,50 | 52,70 | 35,00 | 73,50 | 366,10 |
| 27 |  Jack Laughter | 66,00 | 70,95 | 57,75 | 63,55 | 71,75 | 0,00 | 330,00 |
| 28 |  Edickson Contreras | 67,50 | 68,20 | 66,30 | 63,00 | 31,50 | 4,95 | 301,45 |
| 29 |  Stephan Feck | 67,50 | 0,00 | 66,30 | – | – | – | 133,80 |
Tulokset > Välierä

Kilpailijat hyppäsivät kuusi hyppyä ja 12 parasta pääsi loppukilpailuun.
| Sija | Urheilija | 1>  hyppy | 2>  hyppy | 3>  hyppy | 4>  hyppy | 5>  hyppy | 6>  hyppy | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  He Chong | 76,50 | 86,70 | 84,00 | 91,80 | 91,20 | 79,95 | 510,15 |

| 2 |  Ilja Zaharov | 79,90 | 78,75 | 73,50 | 85,00 | 87,75 | 100,70 | 505,60 |

| 3 |  Qin Kai | 79,50 | 74,80 | 84,00 | 86,70 | 91,20 | 84,15 | 500,35 |

| 4 |  Yahel Castillo | 86,70 | 81,60 | 91,20 | 84,00 | 72,00 | 84,15 | 499,65 |

| 5 |  Troy Dumais | 82,15 | 79,20 | 73,50 | 85,00 | 84,00 | 86,70 | 490,55 |

| 6 |  Patrick Hausding | 76,50 | 77,50 | 83,30 | 81,60 | 94,50 | 72,15 | 485,55 |

| 7 |  Illja Kvaša | 79,90 | 91,20 | 75,90 | 84,00 | 66,00 | 81,60 | 478,60 |

| 8 |  Alexandre Despatie | 75,00 | 84,15 | 76,50 | 81,60 | 79,05 | 76,50 | 472,80 |

| 9 |  Chris Mears | 73,50 | 67,50 | 79,20 | 71,40 | 78,20 | 91,20 | 461,00 |

| 10 |  Javier Illana | 72,00 | 71,40 | 74,40 | 78,75 | 81,60 | 79,90 | 458,05 |

| 11 |  Ethan Warren | 72,00 | 74,40 | 85,50 | 69,70 | 78,75 | 76,50 | 456,85 |

| 12 |  Yeoh Ken Nee | 74,40 | 81,60 | 76,50 | 74,25 | 62,90 | 72,00 | 441,65 |
| 13 |  François Imbeau-Dulac | 67,50 | 75,95 | 57,00 | 75,25 | 74,80 | 89,70 | 440,20 |
| 14 |  Jevgeni Kuznetsov | 81,60 | 57,75 | 82,25 | 76,50 | 69,30 | 70,30 | 437,70 |
| 15 |  Matthieu Rosset | 72,60 | 52,70 | 66,50 | 73,50 | 70,50 | 86,70 | 422,50 |
| 16 |  Oleksi Pryhorov | 78,20 | 77,90 | 72,00 | 42,00 | 73,10 | 70,95 | 414,15 |
| 17 |  César Castro | 72,00 | 74,40 | 76,50 | 35,00 | 63,00 | 67,50 | 388,40 |
| 18 |  Chris Colwill | 75,00 | 74,40 | 79,90 | 81,60 | 28,90 | 0,00 | 339,80 |
Tulokset > Loppukilpailu

Kilpailijat hyppäsivät kukin kuusi hyppyä.
| Sija | Urheilija | 1>  hyppy | 2>  hyppy | 3>  hyppy | 4>  hyppy | 5>  hyppy | 6>  hyppy | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  Ilja Zaharov | 85,00 | 91,00 | 89,25 | 86,70 | 99,45 | 104,50 | 555,90 |

| 2 |  Qin Kai | 81,00 | 86,70 | 96,25 | 91,80 | 96,90 | 89,10 | 541,75 |

| 3 |  He Chong | 72,00 | 81,60 | 89,25 | 85,00 | 98,80 | 97,50 | 524,15 |
| 4 |  Patrick Hausding | 76,50 | 75,95 | 87,75 | 76,50 | 94,50 | 94,35 | 505,55 |
| 5 |  Troy Dumais | 87,30 | 84,15 | 76,50 | 81,60 | 84,00 | 88,40 | 498,35 |
| 6 |  Yahel Castillo | 86,70 | 85,00 | 95,00 | 89,25 | 72,00 | 64,75 | 492,70 |
| 7 |  Ethan Warren | 72,00 | 68,20 | 91,20 | 86,70 | 89,25 | 81,60 | 488,95 |
| 8 |  Illja Kvaša | 78,20 | 68,40 | 79,20 | 82,25 | 67,50 | 86,70 | 462,25 |
| 9 |  Chris Mears | 72,00 | 58,50 | 74,25 | 78,20 | 56,10 | 100,70 | 439,75 |
| 10 |  Yeoh Ken Nee | 79,05 | 78,20 | 49,50 | 79,20 | 76,50 | 75,00 | 437,45 |
| 11 |  Alexandre Despatie | 72,00 | 80,85 | 81,00 | 83,30 | 74,10 | 22,10 | 413,35 |
| 12 |  Javier Illana | 70,50 | 86,70 | 55,10 | 42,00 | 35,70 | 81,60 | 371,60 |
Suolijärven luontopolku

Suolijärven luontopolku: ulkoilumaja, uimaranta (pun) ja tulipaikka (sin).
Suolijärven luontopolku on Tampereen Hervannassa ja Vuoreksessa Suolijärven kiertävä noin 4,5 km pitkä kävelypolku. Polun varrella on vaihtelevaa maastoa: lehtoja ja soita sekä kalliojyrkänteitä. Luontopolulta on yhteys parisen sataa metriä luoteeseen Särkijärven rannalla  sijaitsevalle Suoliojan nuotiopaikalle.
Suolijärven koillisrannalla polun varressa on Suolijärven ulkoilumaja ja Suolijärven uimaranta. Uimarannalla on myös avantouintimahdollisuus.
Mielenreitti

Vuonna 2023 polkuverkostoa laajennettiin noin 2,3 km pitkällä Mielenreitillä. Mielenreitillä on mahdollisimman esteetön rantareitti ja Majaalahdenkankaalle vaativampi reitti, jossa on portaita. Reitin varrella on luettavissa eri henkilöiden kirjoittamia toivon tarinoita. Mielenreitti on rakennettu Mielen ry:n, vapaaehtoisten ja Ekokumppanit Oy:n yhteistoimin.
Kuvia Suolijärveltä

Suolijärven rantaa
Suolijärvi kaakosta Hupakankorven suunnalta nähtynä
Suolioja Suolijärven luoteispäässä
Aiheesta muualla

Mielenreitti; Outdoorstampere.fi
Vammantuottamus

Vammantuottamus on rikos, jossa syyllinen aiheuttaa huolimattomuudellaan toiselle vakavuudeltaan ei-vähäisen ruumiinvamman tai sairauden. Suomen rikoslain mukaan siitä voi saada sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta. Vammantuottamusta kovempi rikos on kuolemantuottamus.
Vammantuottamus Suomen laissa

Suomen rikoslain 21 luvussa säädetään seuraavasti:
10 § (21.4.1995/578): Vammantuottamus
Joka huolimattomuudellaan aiheuttaa toiselle ruumiinvamman tai sairauden, joka ei ole vähäinen, on tuomittava vammantuottamuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
11 § (21.4.1995/578) Törkeä vammantuottamus
Jos vammantuottamuksessa ruumiinvamma tai sairaus aiheutetaan törkeällä huolimattomuudella ja rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä vammantuottamuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Vammantuottamusten määrä Suomessa

Suomen käräjäoikeudet tekivät vuosina 2009–2012 noin vuosittain 200 ratkaisua (189–229 kpl/vuosi) rikostapauksissa, joista vakavin syyte oli vammantuottamus tai törkeä vammantuottamus. Syytteistä rikosnimike hyväksyttiin vuosittain 164–188 tapauksessa ja hylättiin noin 10 prosentissa tapauksista.
Vuonna 2014 vammantuottamuksesta päärikoksena tuomittiin 357 henkilöä, joista 354 sai sakkorangaistuksen, kaksi ehdollista vankeutta ja yksi ehdotonta vankeutta. Törkeästä vammantuottamuksesta päärikoksena tuomittiin samana vuonna 20 henkilöä, joista neljä sai sakkoa, kahdeksan ehdollista, yksi yhdyskuntapalvelua ja seitsemän ehdotonta vankeutta.
Aiheesta muualla

Henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan suosituksia 2011 (Vuoden 2009 oikeuskäytännön mukaisesti, vahingonkorvauslain 5 luvun säännösten nojalla kivusta ja särystä sekä muusta tilapäisestä haitasta, pysyvästä haitasta sekä kärsimyksestä suoritettavien korvausten määriä, pdf-julkaisu) (Arkistoitu – Internet Archive) - Suositus ohjaa käräjäoikeuksien uhrille tuomitsemien vahingonkorvausratkaisujen määrää. (oikeusministerio.fi)
Suolijärvi (Hankasalmi)

| Suolijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°32′05″N, 26°16′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Liesveden alue (14.36)
Laskupuro:  Sulvallinpuro Liesveteen 
Järvinumero:  14.367.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,5 m  
Pituus:  800 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  2,127 km  
Pinta-ala:  9,902 ha  
Tilavuus:  0,0003008 km³ 
Keskisyvyys:  3,04 m  
Suurin syvyys:  8,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuolijärvi 
Suolijärvi  on Keski-Suomessa Hankasalmella Kärkkäälässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,9 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 300 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 8,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Liesveden alueella (14.36), jonka Sulvallinjoen valuma-alueeseen (14.367) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,5 metriä mpy.
Suomi–Assyria-yhdistys

Suomi–Assyria-yhdistys on vuonna 2007 perustettu ystävyysseura, jonka tavoitteena on assyrialaisten kansallisten oikeuksien puolustaminen. Yhdistys jakaa tietoa assyrialaisten kansasta, valistaa mielipidemuokkaajia ja päätöksentekijöitä sekä tukee assyrialaisia heidän kotimaissaan taloudellisesti ja aineellisesti.
Assyrialaisiksi nimitetään Syyrian ja Irakin kristittyjä aramean- ja syyriankielisiä asukkaita. Assyrialaisia on muuttanut länsimaihin, esimerkiksi Yhdysvaltoihin, Saksaan ja Ruotsiin. Suomessa assyrialaisia on runsaat 200, joista suurin osa asuu Oulussa.
Suomi–Assyria-yhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Helsingin yliopiston assyriologian professori Simo Parpola. Hänen jälkeensä puheenjohtajana toimi dosentti Svante Lundgren, nykyinen puheenjohtaja on rovasti Veijo Koivula.
Aiheesta muualla

Suomi–Assyria-yhdistys
Nineven Sanomat 27.12.2011 (Arkistoitu – Internet Archive) – ZOWAA-sivusto
Koivula, Veijo: Assyrialaiset Suomessa (Arkistoitu – Internet Archive) Ekumeeninen vastuuviikko 2012
Taxiárches (Lesbos)

| Taxiárches Ταξιάρχες |
| --- | --- |
 Taxiárches
 Koordinaatit: 39°04′09″N, 26°34′19″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Lesbos
Kunta:  Mytilíni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5301010901
Korkeus:  140 m
Väkiluku (2011):  1 107
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taxiárches (kreik. Ταξιάρχες; kath.kreik. Ταξιάρχαι, Taxiárchai; eli Ταξιάρχες Μυτιλήνης, Taxiárches Mytilínis) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Ταξιαρχών, Topikí Koinótita Taxiarchón). Kylän väkiluku on 1 107 (vuonna 2011).
Taxiárches sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa noin neljä kilometriä Mytilínin kaupungista etelään. Se on nimetty taksiarkkien (arkkienkelit Mikael ja Gabriel) mukaan. Kylää ei tule sekoittaa toiseen samannimiseen Lesboksen pohjoisosassa sijaitsevaan kylään (Ταξιάρχες Μανταμάδου, Taxiárches Mantamádou), joka tunnetaan Taxiárchesin luostarista.
Aiemmin kylä kuului vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön.
Vammelvuo

Vammelvuo on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Alpo Vammelvuo (1923–1963), mainostoimittaja ja elokuvanäyttelijä
Anja Vammelvuo (1921–1988), runoilija ja prosaisti
Hanno Vammelvuo (s. 1947), tanssija ja tanssikriitikko, suomentaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Taifuuni Chanchu

| Chanchu |
| --- | --- |

Rantautui::  18.5.2006
Laantui::  19.5.2006
Alin paine::  930 hPa
Kovin tuuli::  49 m/s
Kuolleita::  268
Tuhot::  478 miljoonaa USD
 Chanchun reitti ja voimakkuus.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Hirmumyrsky Chanchu (Filippiineillä tunnettu nimellä Caloy) oli vuoden 2006 Tyynenmeren taifuunikauden toinen trooppinen myrsky, ensimmäinen taifuuni ja ensimmäinen supertaifuuni. Tämä trooppinen hirmumyrsky luokiteltiin 11. toukokuuta 2006 1. kategorian taifuuniksi, ja 12. toukokuuta se iski Keski-Filippiineille. Se on toinen voimakas taifuuni, niin sanottu supertaifuuni, joka on havaittu Etelä-Kiinan merellä: edellinen kerta oli vuonna 1995. Chanchu kaartoi Hongkongin läheltä Etelä-Kiinan yli itään ja palasi merelle 17. toukokuuta 2006.
Chanchu muodostui 8. toukokuuta läntisellä Tyynellämerellä noin 800 km Mindanaolta itään. Se saavutti trooppisen hirmumyrskyn voimakkuuden 11. toukokuuta.
Chanchu hajosi 18. toukokuuta ehtien aiheuttaa 1,9 miljoonan dollarin aineelliset vahingot ja tappaen yhteensä 55 ihmistä. Suurin osa, 41 ihmistä, oli Masbaten edustalla uponneen laivan matkustajia.
Nimi Chanchu tarkoittaa helmeä, ja se on macaolaisen sääkeskuksen antama. Philippine Atmospheric, Geophysical and Astronomical Services Administration (PAGASA) nimitti hirmumyrskyä Caloyksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Typhoon Chanchu passes through Central Philippines (Arkistoitu – Internet Archive)
Hong Kong observatory (Arkistoitu – Internet Archive)
Taif

| Taif (الطائف, al-Ṭāʾif) |
| --- | --- |
 iltanäkymä Taifiin
 Taif
 Koordinaatit: 21.275°N, 40.412°E 
Valtio:  Saudi-Arabia
Provinssi:  Makkah
Väkiluku (2010)  ():  579 970
Aikavyöhyke:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taif (arab. الطائف‎,  aṭ-Ṭāʾif) on kaupunki Mekan provinssissa, Saudi-Arabiassa. Se sijaitsee vuorilla 1 879 metriä merenpinnan yläpuolella, linnuntietä noin 65 kilometriä Mekasta itäkaakkoon. Se on merkittävä kesälomakaupunki.
Kaupungin väkiluku on kehittynyt Saudi-Arabian väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 416 121 (1992), 521 273 (2004) ja 579 970 (2010).
Moskeija Taifissa.
Valtatie vuoriston läpi Taifiin.
Taifin kaupunki oli muinoin pakanajumala Allatin kotikaupunki, jossa ennen islaminuskon saapumista asui thaqifien heimo. Nykyisin profeetta Mohammadin serkun ʿAbd Allāh ibn ʿAbbāsin ja kahden Mohammadin menehtyneen pikkulapsen hauta. Vuonna 1934 kaupungissa solmittiin Taifin sopimus, jolla sovittiin Saudi-Arabian ja Jemenin rajasta. Kaupunki tunnetaan hedelmätuotannostaan ja kudotuista takeistaan. Siellä on sotilassairaala. Akraman pato kasteluvettä varten (1956). Kaupungista johtaa valtatie Mekkaan ja Jeddaan.
Kaupungissa vallitsee aavikkoilmasto. Vuorokauden ylin lämpötila vaihtelee vuoden mittaan 23–36 °C:n välillä ja alin lämpötila 8–24 °C:n välillä. Viileintä on tammikuussa ja lämpimintä elokuussa. Vuosittainen sadanta on noin 170 millimetriä ja sateita saadaan melko tasaisesti ympäri vuoden. Sateisimmat kuukaudet ovat huhtikuu ja toukokuu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taif Wikimedia Commonsissa
Alislam.org
Uittamo

| Uittamo |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Uittamo korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Skanssi-Uittamo
Pinta-ala:  245,7 km² 
Väkiluku:  4 007 (2019)
Väestötiheys:  16,3 as./km²
Postinumero(t):  20880
Uittamo on kaupunginosa Turussa, noin neljä kilometriä etelään keskustasta. Naapurikaupunginosia ovat pohjoisessa Pihlajaniemi ja Puistomäki sekä idässä ja etelässä Ispoinen. Lännessä alue rajoittuu mereen, Hirvensalon saaren manner-Turusta erottavaan Pitkäsalmeen. Asukkaita Uittamolla oli vuonna 2019 4 007, joista naisia 2 144 ja miehiä 1 863. Asukkaiden keski-ikä oli 48 vuotta. Äidinkielenään suomea puhuu 88,7 % Uittamon asukkaista, ruotsia 8,1 % ja muita kieliä 3,2 % (2016).
Uittamon asuinalueet ja rakennuskanta

Alueen pohjoisosissa, Puistomäen puoleisella reunalla on naapurikaupunginosien tapaan 1900-luvun alkuvuosikymmeninä rakennettuja omakotitaloja. 1960-1970-luvuilla Puolimatka-yhtiöt rakensi Uittamolle kerrostaloalueet, joiden kutsumanimet ovat "Vanha-Uittamo", "City-Uittamo" ja "Meri-Uittamo". Pitkäsalmen rannalla, entisen naulatehtaan tontilla on 1980-luvulla rakennettu Naularannan rivitaloalue.
Uittamon kerrostaloja ovat Puolimatkan oman suunnittelutoimiston lisäksi suunnitelleet Heikki Sarainmaan ja Aarne Ehojoen arkkitehtitoimistot.
Palvelut, vapaa-ajanviettotoiminta ja nähtävyydet

Uittamolla toimii ala-asteen koulu, päiväkoti ja päivittäistavarakauppa, joka sijaitsee City-Uittamon alueella pienessä liikekeskuksessa. Vuoteen 2012 asti Uittamolla toimi myös 1970-luvulla avattu uimahalli Mesaani-Kiinteistöt Oy:n omistamassa uimahalli- ja huoltorakennuksessa. Uimahallitoiminta on loppunut, mutta kuntosali toimii rakennuksessa edelleen.
Uittamolla on sijainnut myös aikoinaan suosittu Uittamon uimalaitos, josta alue on saanut nimensä. Uimalaitos lakkautettiin 1900-luvun puolivälissä, mutta Uittamon Kansanpuistossa sijaitseva tanssilava Uittamon Paviljonki on jatkanut toimintaansa. Tanssilavan lisäksi Uittamolla Pitkäsalmen rannalla sijaitsevat Uittamon uimaranta, venesatama ja melontakeskus.
Jatkosodan aikana Uittamolla toimi yksi Turun kolmesta ilmatorjuntapatterista, jonka jäännökset (kutsumanimeltään "bunkkerit") ovat yhä nähtävissä. Myöhemmin toinen Turun Ilmatorjuntapatteriston kevyistä pattereista oli sijoitettuna Uittamoon vuoteen 1953 asti.
Suunnitelma Uittamon alueen täydennysrakentamisesta

Mesaani-Kiinteistöt Oy:n omistamalle uimahallin tontille ja kaupungin omistuksessa olevalle Kastarinpuiston virkistysalueelle suunnitellaan rakennettavaksi yhteensä seitsemän uutta kerrostaloa. Uimahallin tontille suunniteltu kerrostalo on 9 kerroksinen. Puistoalueelle suunnitelluista kuudesta rakennuksesta neljä on 8 kerroksista ja kaksi 7 kerroksista. Asuntoja uusiin kerrostaloihin on arvioitu tulevan noin 400. Alue sijaitsee City-Uittamolla Kannuskadun itäpuolella nykyisen asutuksen välittömässä läheisyydessä.
Alueen asukkaat ja Meripuistoseura ovat vastustaneet kerrostalojen rakentamista virkistyskäytössä olevaan Kastarinpuistoon. Asukasyhdistykset hyväksyvät kerrostalon rakentamisen uimahallin tontille Kannuskadun varteen.
Turun kaupunkiympäristölautakunta päätti lokakuussa 2020 äänestyksen jälkeen karsia esityksestä puistoalueelle rakennettavista kuudesta kerrostalosta kolme. Kaupunginjohtaja käytti kuitenkin otto-oikeuttaan ja esitti kaupunginhallitukselle ympäristölautakunnan päätöksen kumoamista. Kaupunginhallitus päätti 9.11.2020 palauttaa asian uudelleen valmisteltavaksi siten, että kaavaehdotuksen rakennusoikeus pyritään mahdollisimman hyvin säilyttämään alkuperäisen suuruisena. Lopullisen päätöksen Uittamon täydennys -nimisestä kaavamuutoksesta tekee kaupunginvaltuusto.
Uittamon silta

Turun kaupunginvaltuusto hyväksyi kesäkuussa 2018 Hirvensalon osayleiskaavan, joka mahdollistaa sillan rakentamisen Pitkäsalmen yli Hirvensalosta Uittamolle. Sillan Uittamon puoleinen pää sijoittuu Uittamon uimarannan ja Rauvolanlahden Natura-alueen väliin. Sillan rakentaminen tulee ajankohtaiseksi, mikäli Hirvensaloon rakennetaan asuntoja 15 000 uudelle asukkaalle ja nykyinen Hirvensalon silta osoittautuu lisääntyvälle liikenteelle riittämättömäksi.
Kuvia Uittamosta

City-Uittamo
Kannuskatu 3 - City-Uittamon kerrostalot ovat seitsemänkerroksisia
Jalustinkatu, City-Uittamon sivukatu Ratsumiehenkadulta Uittamon koululle
Vanhan Uittamon 1960-luvulla rakennettuja kerrostaloja
Avantouintia Uittamon uimarannalla
Suomen ja Unkarin suhteet

Suomi  Unkari
Suomen ja Unkarin suhteet ovat perinteisesti olleet ystävälliset. Suomen itsenäistyttyä maat solmivat diplomaattiset suhteet vuonna 1920. Unkari avasi lähetystön Suomessa vuonna 1928.
Historia

Suomen ja Unkarin välinen erityissuhde juontaa juurensa 1800-luvun lopun kansalliseen heräämiseen, ja varsinkin 1920- ja 30-luvuilla kielisukulaisuuteen perustuva veljeskansa-ajatus oli vahva taustatekijä kahdenvälisten suhteiden kehittymisessä.
Suomen historian käänneköhdista talvisota oli merkittävä Suomen ja Unkarin suhteiden kannalta. Unkarilainen vapaaehtoispataljoona matkusti Suomen avuksi, Unkarin hallitus lähetti Suomeen ammuksia ja sotatarvikkeita ja unkarilaiset järjestivät kansalaiskeräyksen Suomen Punaisen Ristin hyväksi.
Maiden diplomaattiset suhteet katkesivat hetkellisesti syyskuussa 1944 Suomen ja Neuvostoliiton välisen aseleposopimuksen myötä. Suhteet solmittiin uudelleen lokakuussa 1949. Syksyllä 1956 monet suomalaiset avustivat Unkarin kansannousua: Suomessa järjestettiin verenluovutusta, kerättiin rahaa ja sidontatarvikkeita sekä julkaistiin runoja – ainoa Unkarin vuoden 1956 kansannoususta kertova ooppera on suomalaisen Einojuhani Rautavaaran teos.
Kansannousun jälkeen, varsinkin 1960- ja 70-luvuilla, nousi vallitsevaksi käsitys, ettei Suomi ole Unkarille sellainen ”ikkuna länteen”, joka olisi vaaraksi Neuvostoliitolle. Täten Unkarin kommunistinen puolue sai luoda Suomeen selvästi tiiviimmät yhteydet kuin muihin länsimaihin. Suomen ja Unkarin välille tuli viisumivapaus vuonna 1970, ja Suomi oli pitkään ainoa länsimaa, johon unkarilaiset saivat matkustaa ilman viisumia.
Viimeisin valtiovierailu oli tasavallan presidentti János Áderin käynti Suomessa kesäkuussa 2016, jolloin hän osallistui Suomalais-ugrilaisten kansojen VII Maailmankongressiin ja kävi kahdenvälisiä keskusteluja tasavallan presidentti Sauli Niinistön kanssa. Presidentti Niinistö vieraili Unkarissa edellisen maailmankongressin aikaan syyskuussa 2012.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen ja Unkarin suhteet Wikimedia Commonsissa
Kapteeni Imre Kémeri Nagyn johtama Unkarin vapaaehtoispataljoona lähtemässä Suomesta talvisodan päätyttyä. Häntä on tervehtimässä Suomen asevoimien kenraaliluutnantti Oscar Enckell.
Presidentti Urho Kekkonen leikkimässä unkarilaislasten kanssa toukokuussa 1963.
Suutarilan terveysasema

| Suutarilan terveysasema |
| --- | --- |
 Suutarilan terveysaseman rakennus.
Osoite:  Suutarilantie 32, 00740 Helsinki
Sijainti:  Siltamäki, Helsinki
Koordinaatit:  60.27496°N, 24.99795°E
Runkorakenne:  betoni (elementti)
Julkisivumateriaali:  betoni (elementti)
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  1216 m2
Suutarilan terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suutarilan terveysasema on Helsingin Suutarilan kaupunginosan Siltamäen osa-alueella sijaitseva kaupungin sosiaali-, terveys- ja pelastustoimialaan kuuluva terveysasema.
Sisäänkäynti Suutarilan terveysasemalle.
Kaksikerroksisen, betonielementeistä rakennetun terveysaseman länsipuolella on Suutarilan palvelukeskus, jossa toimii kirjasto, alakoulu ja nuorisotalo.
Aiheesta muualla

Helsingin terveysasemien yhteystiedot (hel.fi)