stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jooseppi Sajaniemi

Jooseppi Aleksander (Santeri) Sajaniemi, sukunimi aik. Dahl (21. maaliskuuta 1872 Loppi – 10. helmikuuta 1945 Mikkeli) oli suomalainen yhteiskoulun rehtori ja toimittaja.
Sajaniemen vanhemmat olivat seppä Heikki (Henrik) Dahl (s. 1834) ja Heta Maria Åkman (s. 1830). Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1893 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1899 ja maisteriksi 1900.[lähde? ]
Sajaniemi toimi Forssan suomalaisen yhteiskoulun johtajana ja opettajana 1902–1907 ja sen jälkeen hän oli Mikkelin suomalaisen yhteiskoulun opettajana ja rehtorina vuodesta 1907 alkaen. Sajaniemi perusti yhdessä opettaja Santeri Nuortevan kanssa vuonna 1904 Forssan Sanomat -lehden. Hän oli Mikkelin kansalaisopiston johtajana vuodesta 1921 alkaen ja toimi kaunokirjallisen viikkolehden Vipusen päätoimittajana 1910–1916. Sajaniemi oli Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1928. Mikkelissä sijaitsee vuonna 1993 nimetty Jooseppi Sajaniemen katu.tarvitaan parempi lähde
Sajaniemi kirjoitti lehtikirjoitusten ohella myös runoja ja lauluja, joista tunnetuimmat ovat "Lounais-Hämeen laulu" ja "Suur-Savon laulu". Hän kirjoitti myös kirjasen Suomen sodan aikaisia sotatietoja Tammelan pitäjästä.
Jooseppi Sajaniemi oli naimisissa 1902–1926 Lyyli Amanda Tenlénin (k. 1926) kanssa ja vuodesta 1930 Helvi Kääriäisen kanssa. Kuvataiteilija Antti Sajaniemi (s. 1931) on Jooseppi Sajaniemen pojanpoika.
Julkaisuja

Nimellä Joos. Sajaniemi:
Julkaisu Forssan Suom. Yhteiskoulutalon vihkiäisiin 19 19/5 07; toim. Joos. Sajaniemi. Hämeenlinna 1907
Puhe oppilaille päästötodistuksia jaettaessa 26/5 1915 teoksessa Mikkelin suomalainen yhteiskoulu. V. 1914–1915. Mikkeli 1915
Runo Lopen Heikkilän kansakoulun 60-vuotisjuhlaan 9.10.27. Lopen Heikkilän kansakoulu, Mikkeli 1927
Mikkelin yhteiskoulu: kertomus lukuvuodesta 1929–1930: katsaus koulun 25-vuotistoimintaan. Mikkelin yhteiskoulu, Mikkeli 1930
Mikkelin kansalaisopiston 10-vuotiskertomus 1921–1931: kertomus toiminnasta lukuvuonna 1930–1931. Mikkelin kansalaisopisto, Mikkeli 1931
Suomen heimolaulu: Suomen nuorisoseuraliikkeen 50-vuotisjuhlaan Mikkelissä 26.–28.6.1931. Mikkeli 1931
Laulu sukupolvien yhteistyölle: juhlaruno Suur-Savon maakuntajuhliin 23.6.1935. Mikkeli 1935
Juhlakantaatti Forssan yhteiskoulun 40-vuotisjuhlaan 27.8.1939; säv. Lauri Ikonen. Forssan yhteiskoulu, Forssa 1939
Mikkelin kansalaisopiston 20-vuotiskertomus 1921–1941. Mikkelin kansalaisopisto, Mikkeli 1941
Suomennoksia

Ernst Eckstein: Rakkauden lahja: romaani; saksankielestä suom. Joos. Sajaniemi. Karisto 1923
José Sótero Valero Ruz

José Sótero Valero Ruz (22. huhtikuuta 1936 – 29. kesäkuuta 2012) oli venezuelalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 16. toukokuuta 1964 ja nimitettiin Valencia en Venezuelan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Alban titulaaripiispaksi 9. toukokuuta 1998. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jorge Urosa, jota avustivat Diego Rafael Padrón Sánchez ja Pedro Nicolás Bermúdez Villamizar.
19. maaliskuuta 2001 Valero Ruz sai nimityksen Guanaren hiippakunnan piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 12. lokakuuta 2011.
Jäänmurtaja Tarmo

Tarmo-nimi on ollut kahdella Suomessa käytössä olleella jäänmurtajalla.
Vuonna 1907 valmistunut höyrykäyttöinen jäänmurtaja
Vuonna 1963 valmistunut dieselkäyttöinen jäänmurtaja, nykyisin käytössä Virossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jäänmurtaja Tarmo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jäännösarvo

Jäännösarvo on investointilaskelmissa investoinnin arvo investointiajanjakson lopussa. Kiinteistön nykyarvolaskelmassa jäännösarvolla tarkoitetaan sitä hintaa, joka kiinteistöstä investointiperiodin umpeutumisen jälkeen myytäessä saadaan. Jäännösarvo voidaan myös arvioida odotettavissa olevilla diskontatuilla nettotuotoilla.
Vaasa Cup

Vaasa Cup 2007
Vaasa Cup on Vaasassa pelattava jääkiekon kesäturnaus, jossa pelaa järjestävän seuran Vaasan Sportin lisäksi kolme muuta joukkuetta. Turnaus pelataan kesällä, tavallisesti elokuun puolessa välissä, noin kuukausi ennen jääkiekon pääsarjojen alkua.
Vuonna 2006 turnauksen nimi oli Vaasa 400 vuotta -juhlaturnaus, koska se pidettiin Vaasan kaupungin 400-vuotisjuhlan kunniaksi. Vuoteen 2009 asti turnaus pelattiin kolmipäiväisenä, jonka jälkeen turnaus on pelattu kaksipäiväisenä. Aiemmin mestaruus jaettiin pisteiden perusteella, mutta vuosina 2010 ja 2011 on pelattu yhdet ottelut, joiden voittajat ovat edennet suoraan finaaliin.
Turnauksessa on monena vuonna ollut ruotsalaisedustusta: IF Björklöven 2006, 2007 ja 2008, Luleå HF 2006 ja Växjö Lakers 2009 ja 2010. Vaasa Cupissa on myös pelannut useimmiten SM-liigassa pelaavia joukkueita, muun muassa turnauksen kahteen kertaan voittanut JYP sekä kolmena kesänä osallistunut Porin Ässät.
Tilastot > Vaasa 400 vuotta -juhlaturnaus 2006

Sarjataulukko
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
 Luleå HF: 4
 Vaasan Sport: 4
 Porin Ässät: 3
 IF Björklöven (Uumaja): 1
Tulokset (suluissa yleisömäärä)
Luleå HF - Ässät 2–4
Sport - IF Björklöven 4–2 (1 050)
Ässät - IF Björklöven 3–3
Luleå HF - Sport 6–1 (1 298)
IF Björklöven - Luleå HF 2–6
Sport - Ässät 1–0 (1 398)
Pistepörssin kärki
Kalle Kerman 3+2=5 (Luleå)
Jesse Niinimäki 2+2=4 (Luleå)
Erik Forssell 2+2=4 (Björklöven)
Pasi Peltonen 1+3=4 (Ässät)
Toni Häppölä 1+3=4 (Ässät)
Marko Kivenmäki 1+3=4 (Ässät)
Jaroslav Obsut 2+1=3 (Luleå)
Linus Omark 2+1=3 (Luleå)
Pavel Skrbek 2+1=3 (Luleå)
Martin Chabada 1+2=3 (Luleå)
Jon Palmebjörk 0+3=3 (Björklöven)
Mats Lavander 0+3=3 (Björklöven)
Tilastot > Vaasa Cup 2007

Sarjataulukko
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
 Lahden Pelicans: 6
 Porin Ässät: 4
 IF Björklöven: 2
 Vaasan Sport: 0
Tulokset (suluissa yleisömäärä)
IF Björklöven - Ässät 2–4
Pelicans - Sport 3–2 (1 020)
IF Björklöven - Pelicans 0–4
Sport - Ässät 3–6 (1 252)
Pelicans - Ässät 4–2
IF Björklöven - Sport 4–1 (1 085)
Maalipörssi
3 maalia
Tuomas Santavuori (Pelicans)
Toni Häppölä (Ässät)
2 maalia
Matias Loppi (Pelicans)
Tapio Sammalkangas (Ässät)
1 maali
25 pelaajaa
Tilastot > Vaasa Cup 2008

Vuonna 2008 voitosta sai kaksi pistettä. Tämän lisäksi jokaisen ottelun jälkeen lauottiin rangaistuslaukaukset, joista voittaja sai vielä yhden lisäpisteen.
Sarjataulukko
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
 JYP: 7
 Porin Ässät: 5
 Vaasan Sport: 4
 IF Björklöven: 2
Tulokset (suluissa yleisömäärä)
IF Björklöven - Ässät^ 3–6
Sport^ - JYP 0–5 (1 465)
JYP - IF Björklöven^ 4–1
Ässät - Sport^ 3–1 (1 126)
JYP^ - Ässät 4–2
IF Björklöven^ - Sport 2–3 (649)
^ tarkoittaa rangaistuslaukauskisan voittajaa
Tilastot > Vaasa Cup 2009

Sarjataulukko
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
 JYP: 6
 Porin Ässät: 2
 Vaasan Sport: 2
 Växjö Lakers: 0
Tilastot > Vaasa Cup 2010

Vuoden 2010 turnauksessa pelasi järjestävän seuran lisäksi kolme joukkuetta SM-liigasta. Ensimmäisen ottelun voittaneet kohtasivat finaalissa ja hävinneet pelasivat vastakkain pronssiottelussa.
Sarjataulukko
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
 Rauman Lukko: 

 Växjö Lakers: 
 Tampereen Ilves: 
 Vaasan Sport: 
Tulokset
Lukko - Ilves 6–2
Sport - Växjö Lakers 1–3
Sport - Ilves 1–5
Lukko - Växjö Lakers 3–2
Tilastot > Vaasa Cup 2011

Vuoden 2011 turnaus pelattiin vain kotimaisin alemmissa sarjoissa pelaavin joukkuein. Turnaukseen saatiin myös paikallisottelu, kun Sport otti mittaa Suomi-sarjassa pelaavasta Waasa Red Ducksin joukkueesta. Ensimmäisten otteluiden voittajat pelasivat finaalissa vastakkain ja häviäjät pelasivat pronssiottelun. Ensimmäisellä kierroksella voittivat Kiekko-Laser ja Sport. Finaalissa Kiekko-Laser voitti Sportin maalein 5–3.
Sarjataulukko
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
 Kiekko-Laser: 
 Vaasan Sport: 
 Jukurit: 
 Waasa Red Ducks:
Tilastot > Vaasa Cup 2013

Vuoden 2013 turnaus pelattiin Sportin ja kolmen muun Mestis joukkueen kesken.Turnauksessa pelattiin neljä ottelua, kahden ensimmäisen otteluiden voittajat kohtasivat finaalissa ja hävinneet pelasivat pronssi pelissä.
Sarjataulukko
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
 KooKoo: 6
 Jukurit: 3
 Tuto Hockey: 2
 Vaasan Sport: 1
Tulokset
KooKoo - Tuto Hockey 4–3
Sport - Jukurit 2–5
Sport - Tuto Hockey 3–4 VL
Jukurit - KooKoo 0–1
Tilastot > Vaasa Cup 2018

Sarjataulukko
| Joukkue | Pisteet |
| --- | --- |
 Porin Ässät: 6
 IF Björklöven: 3
 Rauman Lukko: 3
 Vaasan Sport: 0
Tulokset
Ässät - Lukko 3–2
Sport - IF Björklöven 2–3
IF Björklöven - Ässät 1–5
Sport - Lukko 1–4
José Soleibe Arbeláez

José Soleibe Arbeláez (s. 17. marraskuuta 1938) on kolumbialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Cartagenan arkkihiippakuntaan 21. syyskuuta 1963 ja nimitettiin Calin arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Sullectumin titulaaripiispaksi 19. heinäkuuta 1999. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Isaías Duarte Cancino, jota avustivat Héctor Luis Gutiérrez Pabón ja Edgar de Jesús Garcia Gil.
6. joulukuuta 2002 Soleibe Arbeláez sai nimityksen Caldasin hiippakunnan piispaksi.
Jorotoksiini

| Jorotoksiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (2S)-N-[5-[3-[4-(3-aminopropyyliamino)butyyliamino]propanoyyliamino]pentyyli]-2-[[2-(2,4-dihydroksifenyyli)asetyyli]amino]butaanidiamidi
CAS-numero:  112163-33-4
PubChem CID:  119582
SMILES:  C1=CC(=C(C=C1O)O)CC(=O)NC(CC(=O)N)C(=O)NCCCCCNC(=O)CCNCCCCNCCCN
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C27H47N7O6
Moolimassa:  565,705 g/mol
Jorotoksiini on myrkky, jota tuottaa Nephila clavata -hämähäkki. Hämähäkki tunnetaan myös Joro-nimellä, mistä toksiinin nimitys tulee. Jorotoksiinin tiedetään estävän valikoivasti postsynaptista glutamaattipotentiaalia ja AMPA-reseptoreita. Lisäksi sillä on antagonistinen vaikutus NMDA-reseptoreihin selkärankaisten keskushermostossa.
Jorotoksiinin kemiallinen kaava on C27H47N7O6, moolimassa 565,705 g/mol ja CAS-numero 112163-33-4.
Aiheesta muualla

PubChem: Joro spider toxin (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Joro spider toxin (englanniksi)
José Souto Vizoso

José Souto Vizoso (4. helmikuuta 1893 – 2. elokuuta 1973) oli espanjalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 17. kesäkuuta 1916 ja nimitettiin Santiago de Compostelan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Elusan titulaaripiispaksi 3. helmikuuta 1945. Piispaksi vihkiminen seurasi 15. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Gaetano Cicognani, jota avustivat Rafael Balanzá y Navarro ja Benjamín de Arriba y Castro.
Souto Vizoso sai 11. heinäkuuta 1949 nimityksen Palencian piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 31. maaliskuuta 1970. Eläkkeelle jäädessään hän sai nimityksen Illicin titulaaripiispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi titulaarihiippakunnan johtajan arvosta 11. joulukuuta 1970. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen, ja Palencian emerituspiispa kuoli 80 vuoden iässä.
Jättikitararausku

| Jättikitararausku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Rhinopristiformes
Heimo::  Rhinidae
Suku::  Rhynchobatus
Laji::  djiddensis
Kaksiosainen nimi
 Rhynchobatus djiddensis  (Forsskål, 1775) 
Katso myös
   Jättikitararausku Wikispeciesissä   Jättikitararausku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jättikitararausku (Rhynchobatus djiddensis) on leveäsuinen hyvin uhanalainen kalalaji. Lajia tavataan monissa Afrikan, Aasian ja Oseanian maissa. Jättikitararausku käyttää ravintonaan rapuja, simpukoita, hummereita ja monia pikkukaloja. Jättikitararausku on hyvin suurikokoinen. Suurin todistettu yksilö oli 310 senttimetrin mittainen ja painoi jopa 227 kilogrammaa.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee jättikitararauskun äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Laji on usein liikakalastuksen kohteena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jättikitararausku Wikimedia Commonsissa
Juha Laukkanen

Juha Laukkanen -nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat:
Juha Laukkanen (s. 1964), jääkiekkoilija
Juha Laukkanen (s. 1969), keihäänheittäjä
Juha Laukkanen (1960–2023), nukketeatteritaiteilija ja teatterinjohtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Juha Laukkanen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jussi-palkinnot 1952

Jussi-gaalan tunnelmaa. Vasemmalta Armi Kuusela, Tauno Palo, Mirjami Kuosmanen ja Veikko Itkonen.
Jussi-gaala 1952 järjestettiin 18. marraskuuta 1952 ravintola Kaivohuoneella Helsingissä. Tilaisuudessa palkittiin elokuvat, jotka olivat saaneet ensi-iltansa Helsingissä 1. lokakuuta 1951 – 30. syyskuuta 1952. Eniten Jusseja keräsi Omena putoaa..., yhteensä viisi kappaletta.
Voittajat

| Sarja | Voittaja | Elokuva |
| --- | --- | --- |
| Paras ohjaus | Valentin Vaala | Omena putoaa... |
| Paras käsikirjoitus | Mika Waltari | Omena putoaa... |
| Paras naispääosa | Mirjami Kuosmanen | Valkoinen peura |
| Paras naissivuosa | Senni Nieminen | Omena putoaa... |
| Paras miespääosa | Tauno Palo | Omena putoaa... |
| Paras miessivuosa | Pentti Viljanen | Omena putoaa... |
| Paras kuvaus | Erik Blomberg | Valkoinen peura |
| Paras musiikki | Einar Englund | Valkoinen peura |
Voittajat > Kunniamaininnat

Judy Holliday (Eilen syntynyt)
Marlon Brando (Viettelyksen vaunu, Miehet)
12 ulkomaiselle elokuvalle
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jussi-palkinnot 1952 Wikimedia Commonsissa
Jussi Awards 1952 (IMDb.com) (englanniksi)
Juha Lappalainen

Juha Lappalainen -nimisiä henkilöitä ovat:
Juha Lappalainen (s. 1947), prosessioikeuden professori
Juha Lappalainen (s. 1966), mäkihyppääjä
Juha Lappalainen (s. 1973), painija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Juha Lappalainen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jättikirvavainokainen

| Jättikirvavainokainen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Osalahko::  Kätköpistiäiset Parasitica
Yläheimo::  Loispistiäismäiset Ichneumonoidea
Heimo::  Vainopistiäiset Braconidae
Alaheimo::  Aphidiinae
Tribus::  Aphidiini
Suku::  Aphidius
Laji::  ervi
Kaksiosainen nimi
 Aphidius ervi  Haliday, 1834 
Synonyymit
 Aphidius fumipennis  Aphidius infirmus  Aphidius medicaginis  Aphidius mirotarsi  Aphidius nigrescens  Aphidius ulmi 
Katso myös
   Jättikirvavainokainen Wikispeciesissä   Jättikirvavainokainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jättikirvavainokainen (Aphidius ervi) on vainopistiäisten (Braconidae) heimoon kuuluva hyönteislaji. Lajia käytetään kirvojen kuten koisokirvan (Aulacorthum solani), ansarikirvan (Macrosiphum euphorbiae), isoruusukirvan (Macrosiphum rosae) sekä Myzus-suvun kirvojen biologiseen torjuntaan kasvihuoneissa. Jättikirvavainokainen on kirvojen sisäloinen. Jättikirvavainokainen munii munansa kirvan sisään munan jatkaessa kehitystään kirvan sisällä ja lopulta tappaen kirvan. Naaras ehtii loisia elämänsä aikana 300-500 kirvaa. Aikuinen jättikirvavainokainen muistuttaa isokirvavainokaista, mutta on noin kaksi kertaa suurempi kuin se.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Aphidius ervi
Biotus: Jättikirvavainokainen (Aphidius ervi)[vanhentunut linkki]
UniProt, Taxonomy: Aphidius ervi (englanniksi)
Ichneumonoidea: Aphidius ervi (englanniksi)
Aphid control: Aphidius ervi (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Aphidius ervi (englanniksi)
Justin York

| Justin York |
| --- | --- |
 Justin York vuonna 2010
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. marraskuuta 1982 (ikä 41) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  kitaristi
Sukulaiset:  Taylor York (veli)
Muusikko
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Tait
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Justin Michael York (s. 26. marraskuuta 1982 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen kitaristi. Hän on soittanut kiertuejäsenenä kristillistä pop-punkia soittavassa Relient K -yhtyeessä[lähde? ] ja rockyhtye Paramoressa. Hän on Paramoren kitaristin, Taylor Yorkin, veli.
Elämä

Ollessaan 5-vuotias York muutti perheineen Nashvilleen, Tennesseehen missä hän varttui musiikillisesti lahjakkaassa kristillisessä perheessä. Hänen isänsä Peter York, taitava kitaristi, opetti Justinille kitaran soittoa.[lähde? ]
Ura

Vuonna 2001, ollessaan 19-vuotias, York liittyi kristillistä rockia soittavaan yhtyeeseen Tait, mutta jätti yhtyeen vuonna 2006. Alkuvuodesta 2007 hän tuotti levyn Over Ashes -nimiselle yhtyeelle. Hän on soittanut kitaraa myös Paul Alanille, Sammy Wardille, Steven Curtis Chapmanille, Joy Williamsille ja Rebecca St. Jamesille.[lähde? ]
Yorkilla on myös sivuprojekti nimeltään Cecil Adora, johon kuuluvat myös Ryan Clark ja Van Beasley. Kesäkuusta 2008 lähtien projekti on kuitenkin ollut tauolla.[lähde? ]
Relient K ja Jury & The Saints toimivat Paramoren lämmittelijöinä yhtyeen Australia/Uusi-Seelanti-kiertueellaan syksyllä 2010, jolloin York soitti kitaraa kiertuejäsenenä Relient K:ssa.[lähde? ]
Vuodesta 2011 lähtien York on soittanut kiertuejäsenenä Paramoren kiertueilla yhtyeen jättäneen kitaristin, Josh Farron, tilalla.
Yorkin soittoa kuultiin myös suomalaisen Sannin vuonna 2019 julkaistulla kappaleella ”Rokkenroll-elämää”.
Jin (laulaja)

| Jin> Kim Seok-jin (김석진) |
| --- | --- |
 Jin Valkoisessa talossa toukokuussa 2022
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. joulukuuta 1992 (ikä 31) Gwacheon, Korean tasavalta
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Jin
Laulukielet:  korea, japani, englanti
Aktiivisena:  2013-
Tyylilajit:  popmusiikki ja K-pop 
Yhtyeet:  BTS
Levy-yhtiöt:  Hybe Corporation 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
ibighit.com/bts/eng/discography/jin
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jin (oik. Kim Seok-jin; hangul: 김석진; 4. joulukuuta 1992, Gwacheon, Gyeonggi, Korean tasavalta) on eteläkorealainen laulaja ja yksi k-pop-yhtye BTS:n seitsemästä jäsenestä. Hän on yhtyeen vanhin jäsen.
Varhaiset vaiheet

Kim Seok-jin syntyi 4. joulukuuta vuonna 1992 Gwacheonissa, Korean tasavallassa, hyvin varakkaan perheen nuoremmaksi pojaksi. Hänen veljensä nimi on Seok-jung. Perheen isä on toimitusjohtaja, ja teini-ikäinen Kim harkitsi ensin itsekin bisnesmiehen uraa. Lopulta hän päätti kuitenkin opiskella näyttelemistä, ja vuonna 2017 hän valmistui Konkukin yliopistosta pääaineenaan elokuvataide.
Ennen uraansa BTS:n jäsenenä Kim kutsuttiin levy-yhtiö SM Entertainmentiin. Hän oli kuitenkin ajatellut kadulla sattuneen kohtaamisen olevan pila eikä näin ollen mennyt koe-esiintymiseen.
Ura > BTS

Kim päätyi harjoittelijaksi Big Hit Entertainmentille, kun yhtiön edustaja näki hänen jäävän pois linja-autosta. Tuolloin elokuvataidetta opiskeleva Kim koe-esiintyi alun perin näyttelijänä, eikä hänellä ollut aiempaa laulutaustaa.  Levy-yhtiö kuitenkin halusi hänet BTS:n jäseneksi, ja yhtye debytoi vuonna 2013. Kimin rooli yhtyeessä on vokalisti, minkä lisäksi hän näyttelee pääosaa yhtyeen tarinallisissa, jatkuvajuonisissa lyhytelokuvissa ja musiikkivideoissa. Dokumentissa BTS: Burn the Stage Kim toteaa harjoitelleensa todella paljon kehittyäkseen laulajaksi, joka hän tänä päivänä on. BTS:n albumilla Wings (2016) hänellä on oma soolokappale "Awake", ja albumilla Love Yourself: Answer (2018) hän esittää niin ikään soolona kappaleen "Epiphany".
Kim tunnetaan erityisesti ulkonäöstään, jonka myötä hän on saanut muun muassa lempinimet Car Door Guy, Third Guy From The Left ja Worldwide Handsome. Yhtyeen vanhimpana jäsenenä Kimillä on eteläkorealaisen etiketin mukaan lisäksi eniten auktoriteettia, joskaan hän ei juuri käytä sitä.
Ura > Sooloura

Kim levytti vuonna 2016 yhtyetoverinsa V:n kanssa kappaleen "It's Definitely You" televisiosarjaan Hwarang: The Poet Warrior Youth.
Ura > Muuta

Vuonna 2018 Kim ja hänen veljensä avasivat japanilaisen ravintolan nimeltä Ossu Seiromushi. Ravintola sijaitsee Soulissa.
Yksityiselämä

Kim on intohimoinen ruoanlaittaja, ja hän isännöi mukbang-sarjaa nimeltä Eat Jin. Hän harrastaa myös kitaransoittoa, lumilautailua, vanhojen videopelien pelaamista ja animea.
Tšuvassia

| Tšuvassia Чувашская Республика1 Чӑваш Республики2 |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Alueen sijainti Venäjällä
 Koordinaatit: 55°33′N, 47°06′E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiopiiri:  Volga
Piiritasoisia kaupunkeja:  5
Piirejä:  21
Perustettu:  1992
ASNT:  21. huhtikuuta 1925
Autonominen piirikunta:  1920
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tšeboksary
 – päämies:  Oleg Nikolaev
 – pääministeri:  Ivan Motorin
Pinta-ala:  18 340 km²
Väkiluku (2010):  1 251 619
 – väestötiheys:  68,2 as./km²
Kielet:  tšuvassi ja venäjä
Symbolit:  
 – Kansallislaulu:  Tšuvassian kansallislaulu
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  RU-CU
 
Tšuvassian tasavallan internetsivut
 Aikavyöhyke UTC+3 (MSK)   1 Venäjänkielinen nimi 2Tšuvassinkielinen nimi 
Tšuvassia eli Tšuvassian tasavalta (ven. Чува́шская Респу́блика, Tšuvašskaja Respublika, tšuvassiksi Чӑваш Республики) on Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta, joka sijaitsee Itä-Euroopassa Volgan keskijuoksulla. Tšuvassia rajoittuu pohjoisessa Mariin, idässä ja kaakossa Tatarstaniin, etelässä Uljanovskin alueeseen, lounaassa Mordvaan ja lännessä Nižni Novgorodin alueeseen.
Historia

Nykyinen tšuvassikansa syntyi kun Pohjois-Kaukasukselta ja Asovan arolta Volgan alueelle saapuneet turkkilais-tataarilaiset heimot sekoittuivat paikallisten suomalais-ugrilaisten heimojen kanssa 600- ja 700-luvuilla. Bolgarian valtio perustettiin 900-luvun alussa. Mongolit valloittivat Bolgarian 1200-luvulla ja liittivät sen perustamaansa Kultaisen ordan valtakuntaan. Kultainen orda hajosi 1330-luvulla, jonka jälkeen tšuvassien asuinalue tuli kuulumaan Kazanin kaanikuntaan. Venäjä valloitti Kazanin kaanikunnan 1552. Tšuvasseja alettiin käännyttää kristinuskoon 1700-luvulla ja sen yhteydessä heille kehitettiin myös kirjakieli, jota kirjoitettiin kyrillisillä kirjaimilla.
Venäjän vallankumouksen jälkeen Tšuvassia tuli kuulumaan Neuvostoliittoon. Tšuvassien autonominen piirikunta perustettiin 14.7.1920 ja siitä tuli Tšuvassian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 21.4.1925. Vuonna 1990 Tšuvassian ASNT antoi suvereenisuusjulistuksen ja muutti nimensä Tšuvassian neuvostotasavallaksi. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen se allekirjoitti Venäjän federaation perustuslain 1992 ja jäi näin suvereenina tasavaltana Venäjän yhteyteen. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen nationalismi ja kansallistunne on lisääntynyt tšuvassien keskuudessa.
Maantiede

Tšuvassia sijaitsee Itä-Euroopan alangon itäosassa Volgan keskijuoksulla. Suurin osa maasta kuuluu Tšuvassian tasankoon, jonka korkeus vaihtelee 175 ja 227 metrin välillä. Aivan maan kaakkoisosa sijaitsee Volgan ylängöllä.
Maantiede > Vesistöt

Maan suurin joki on maan pohjoisosan kautta virtaava Volga, josta 127 kilometriä on Tšuvassian alueella. Muita merkittäviä jokia ovat Sura maan lounaisosassa ja Tšivil maan pohjoisosassa. Kaikkiaan Tšuvassian alueella on 2 356 jokea, jotka kaikki kuuluvat Volgan vesistöalueeseen.
Järviä Tšuvassian tasavallassa on yhteensä 754. Järvistä suurin osa, noin 600, sijaitsee tulvatasangoilla. Muut järvet sijaitsevat karstimaalla. Maan suurimmat järvet ovat Šikhanzanskoe ja Siutkul’. Osittain Tšuvassiassa sijaitsee myös Volgaan padottu 2 274 neliökilometrin laajuinen Tšeboksaryn tekojärvi, jonka Tšuvassiaan sijoittuvassa patorakennelmassa on 1 405 MW:n vesivoimala.