stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Englannin Valioliigan kausi 2018–2019
Joukkueet

| Joukkue | Paikkakunta | Stadion | Päävalmentaja | Kapteeni |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arsenal | Lontoo (Holloway) | Emirates Stadium | Emery  Unai Emery | Koscielny  Laurent Koscielny |
| Bournemouth | Bournemouth | Dean Court | Howe  Eddie Howe | Francis  Simon Francis |
| Brighton & Hove Albion | Brighton | Falmer Stadium | Hughton  Chris Hughton | Bruno  Bruno |
| Burnley | Burnley | Turf Moor | Dyche  Sean Dyche | Heaton  Tom Heaton |
| Cardiff City | Cardiff | Cardiff City Stadium | Warnock  Neil Warnock | Morrison  Sean Morrison |
| Chelsea | Lontoo (Fulham) | Stamford Bridge | Sarri  Maurizio Sarri | Cahill  Gary Cahill |
| Crystal Palace | Lontoo (Selhurst) | Selhurst Park | Hodgson  Roy Hodgson | Puncheon  Jason Puncheon |
| Everton | Liverpool | Goodison Park | Silva  Marco Silva | Jagielka  Phil Jagielka |
| Fulham | Lontoo (Fulham) | Craven Cottage | Jokanovic  Slaviša Jokanović | Cairney  Tom Cairney |
| Huddersfield Town | Huddersfield | Kirklees Stadium | Wagner  David Wagner | Smith  Tommy Smith |
| Leicester City | Leicester | King Power Stadium | Puel  Claude Puel | Morgan  Wes Morgan |
| Liverpool | Liverpool | Anfield | Klopp  Jürgen Klopp | Henderson  Jordan Henderson |
| Manchester City | Manchester | Etihad Stadium | Guardiola  Pep Guardiola | Kompany  Vincent Kompany |
| Manchester United | Manchester | Old Trafford | Mourinho  Ole Gunnar Solskjær | Valencia  Antonio Valencia |
| Newcastle United | Newcastle | St James’ Park | Benítez  Rafael Benítez | Lascelles  Jamaal Lascelles |
| Southampton | Southampton | St Mary’s Stadium | Hughes  Mark Hughes | Davis  Steven Davis |
| Tottenham Hotspur | Lontoo (Tottenham) | Tottenham Hotspur Stadium | Pochettino  Mauricio Pochettino | Lloris  Hugo Lloris |
| Watford | Watford | Vicarage Road | Gracia  Javi Gracia | Deeney  Troy Deeney |
| West Ham United | Lontoo (Stratford) | Olympic Stadium | Pellegrini  Manuel Pellegrini | Noble  Mark Noble |
| Wolverhampton Wanderers | Wolverhampton | Molineux Stadium | Espírito Santo  Nuno Espírito Santo | Batth  Danny Batth |
Sarjataulukko

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Manchester City (M) | 38 | 32 | 2 | 4 | 95 | 23 | +72 | 98 | Pääsee Mestarien liigan lohkovaiheeseen. |
| 2 | Liverpool | 38 | 30 | 7 | 1 | 89 | 22 | +67 | 97 | Pääsee Mestarien liigan lohkovaiheeseen. |
| 3 | Chelsea | 38 | 21 | 9 | 8 | 63 | 39 | +24 | 72 | Pääsee Mestarien liigan lohkovaiheeseen. |
| 4 | Tottenham Hotspur | 38 | 23 | 2 | 13 | 67 | 39 | +28 | 71 | Pääsee Mestarien liigan lohkovaiheeseen. |
| 5 | Arsenal | 38 | 21 | 7 | 10 | 73 | 51 | +22 | 70 | Pääsee Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen. |
| 6 | Manchester United | 38 | 19 | 9 | 10 | 65 | 54 | +11 | 66 | Pääsee Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen. |
| 7 | Wolverhampton Wanderers | 38 | 16 | 9 | 13 | 47 | 46 | +1 | 57 | Pääsee Eurooppa-liigan toiselle karsintakierrokselle. |
| 8 | Everton | 38 | 15 | 9 | 14 | 54 | 46 | +8 | 54 |  |
| 9 | Leicester City | 38 | 15 | 7 | 16 | 51 | 48 | +3 | 52 |  |
| 10 | West Ham United | 38 | 15 | 7 | 16 | 52 | 55 | −3 | 52 |  |
| 11 | Watford | 38 | 14 | 8 | 16 | 52 | 59 | −7 | 50 |  |
| 12 | Crystal Palace | 38 | 14 | 7 | 17 | 51 | 53 | −2 | 49 |  |
| 13 | Newcastle United | 38 | 12 | 9 | 17 | 42 | 48 | −6 | 45 |  |
| 14 | Bournemouth | 38 | 13 | 6 | 19 | 56 | 70 | −14 | 45 |  |
| 15 | Burnley | 38 | 11 | 7 | 20 | 45 | 68 | −23 | 40 |  |
| 16 | Southampton | 38 | 9 | 12 | 17 | 45 | 65 | −20 | 39 |  |
| 17 | Brighton & Hove Albion | 38 | 9 | 9 | 20 | 35 | 60 | −25 | 36 |  |
| 18 | Cardiff City (P) | 38 | 10 | 4 | 24 | 34 | 69 | −35 | 34 | Putoaa Mestaruussarjaan. |
| 19 | Fulham (P) | 38 | 7 | 5 | 26 | 34 | 81 | −47 | 26 | Putoaa Mestaruussarjaan. |
| 20 | Huddersfield Town (P) | 38 | 3 | 7 | 28 | 22 | 76 | −54 | 16 | Putoaa Mestaruussarjaan. |
↑  Koska EFL Cupin ja FA Cupin voittanut Manchester City pääsi Mestarien liigaan sarjataulukon sijoituksen perusteella, paikat siirtyivät sarjataulukossa alemmaksi.
Tilastot > Parhaat maalintekijät

| Sija | Pelaaja | Seura | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Pierre-Emerick Aubameyang | Arsenal | 22 |
| 1 |  Sadio Mané | Liverpool | 22 |
| 1 |  Mohamed Salah | Liverpool | 22 |
| 4 |  Sergio Agüero | Manchester City | 21 |
| 5 |  Jamie Vardy | Leicester City | 18 |
| 6 |  Harry Kane | Tottenham Hotspur | 17 |
| 6 |  Raheem Sterling | Manchester City | 17 |
| 8 |  Eden Hazard | Chelsea | 16 |
| 9 |  Callum Wilson | Bournemouth | 14 |
| 10 |  Raúl Jiménez | Wolverhampton Wanderers | 13 |
| 10 |  Richarlison | Everton | 13 |
| 10 |  Alexandre Lacazette | Arsenal | 13 |
| 10 |  Glenn Murray | Brighton & Hove Albion | 13 |
| 10 |  Paul Pogba | Manchester United | 13 |
| 10 |  Gylfi Sigurðsson | Everton | 13 |

Lähde: Premier League
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Englannin jalkapallon pääsarjakaudet
| 1> divisioona |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1880-luku |  |  |  |  |  |  |  |  | 1888–1889 | 1889–1890 |
| 1890-luku | 1890–1891 | 1891–1892 | 1892–1893 | 1893–1894 | 1894–1895 | 1895–1896 | 1896–1897 | 1897–1898 | 1898–1899 | 1899–1900 |
| 1900-luku | 1900–1901 | 1901–1902 | 1902–1903 | 1903–1904 | 1904–1905 | 1905–1906 | 1906–1907 | 1907–1908 | 1908–1909 | 1909–1910 |
| 1910-luku | 1910–1911 | 1911–1912 | 1912–1913 | 1913–1914 | 1914–1915 |  |  |  |  | 1919–1920 |
| 1920-luku | 1910–1921 | 1911–1922 | 1912–1923 | 1913–1924 | 1904–1925 | 1905–1926 | 1906–1927 | 1907–1928 | 1908–1929 | 1909–1930 |
| 1930-luku | 1930–1931 | 1931–1932 | 1932–1933 | 1933–1934 | 1934–1935 | 1935–1936 | 1936–1937 | 1937–1938 | 1938–1939 |  |
| 1940-luku |  |  |  |  |  |  | 1946–1947 | 1947–1948 | 1948–1949 | 1949–1950 |
| 1950-luku | 1950–1951 | 1951–1952 | 1952–1953 | 1953–1954 | 1954–1955 | 1955–1956 | 1956–1957 | 1957–1958 | 1958–1959 | 1959–1960 |
| 1960-luku | 1960–1961 | 1961–1962 | 1962–1963 | 1963–1964 | 1964–1965 | 1965–1966 | 1966–1967 | 1967–1968 | 1968–1969 | 1969–1970 |
| 1970-luku | 1970–1971 | 1971–1972 | 1972–1973 | 1973–1974 | 1974–1975 | 1975–1976 | 1976–1977 | 1977–1978 | 1978–1979 | 1979–1980 |
| 1980-luku | 1980–1981 | 1981–1982 | 1982–1983 | 1983–1984 | 1984–1985 | 1985–1986 | 1986–1987 | 1987–1988 | 1988–1989 | 1989–1990 |
| 1990-luku | 1990–1991 | 1991–1992 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Valioliiga: 
| 1990-luku |  |  | 1992–1993 | 1993–1994 | 1994–1995 | 1995–1996 | 1996–1997 | 1997–1998 | 1998–1999 | 1999–2000 |
| 2000-luku | 2000–2001 | 2001–2002 | 2002–2003 | 2003–2004 | 2004–2005 | 2005–2006 | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 |
| 2010-luku | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | 2018–2019 | 2019–2020 |
| 2020-luku | 2020–2021 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Fonvizinskajan metroasema

Fonvizinskaja (ven. Фонвизинская) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 16. syyskuuta 2016.
Galați

| Galați |
| --- | --- |
 Galați Tonavan varrella
 vaakuna
 Galați
 Koordinaatit: 45°26′31″N, 28°02′03″E 
Valtio:  Romania
Piirikunta:  Galați
Kehittämisalue:  Sud-Est
Historiallinen alue:  Moldavia
Ensimmäinen asiakirjamaininta:  1445
Hallinto:  
 – Pormestari:  Nicolae Dumitru
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  246 km²
Korkeus:  55 m
Väkiluku (2011):  249 432
 – Väestötiheys:  1 014 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.primaria.galati.ro 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Galați [gaˈlaʦʲ] on satamakaupunki Itä-Romaniassa Tonavan varrella. Kaupungin lounaispuolella sivujoki Siret liittyy Tonavaan pääuomaan. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kaupungissa asui 249 432 asukasta.
Galațin rautatieasema.
Se on kauppa- ja teollisuuskeskus (tekstiili-, säilyke-, puu-, rauta- ja metalliteollisuutta). Lisäksi kaupungissa on telakoita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Galați Wikimedia Commonsissa
Euroopan työviranomainen

| Euroopan työviranomainen > ELA |
| --- | --- |

 Viraston pääkonttori Bratislavassa.
Perustettu:  2019
Tyyppi:  Erillisvirasto
Toimivalta:  Euroopan unioni
Sijainti:  Bratislava, Slovakia
Johtaja:  Cosmin Boiangiu
Työntekijöitä:  144
Aiheesta muualla
Sivusto
Euroopan työviranomainen on Euroopan unionin erillisvirasto, jonka tarkoitus on valvoa, että työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvaa koskevia EU-sääntöjä noudatetaan Euroopan unionissa asianmukaisesti.
Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto > ERCEA |
| --- | --- |

Perustettu:  2008
Tyyppi:  Toimeenpanovirasto
Toimivalta:  Euroopan komissio
Sijainti:  Bryssel, Belgia
Pääjohtaja:  Laurence Moreau
Aiheesta muualla
Sivusto
Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) on Euroopan komission toimeenpanovirasto, jonka tarkoitus on hallinnoida Euroopan unionin tutkimusohjelmia.
Euro Party

| Euro Party London MC |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. elokuuta 2005
 Tuottaja(t): Beats and Styles, London MC
 Tyylilaji: Eurodance
 Kesto: 40.19
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Listasijoitukset
  25.
Euro Party on suomalaisen eurodance -artisti London MC:n toistaiseksi ainut albumi. Albumin julkaisi Sony BMG ja se julkaistiin vuonna 2005. Albumilta julkaistiin single "What Is My Name?".
Kappaleet

Euro Party – 3.44
What Is My Name? – 3.18
You by My Side – 3.44
Choo Choo – 4.07
London Owes Me Money – 3.25
After Ski – 5.36
Calling You (#1) – 4.03
Move the Crowd – 4.01
Celebration – 3.58
Rock the Party – 4.20
Fasismin vastustajien muistomerkki

| Fasismin vastustajien muistomerkki |
| --- | --- |

Nimi:  Fasismin vastustajien muistomerkki
Tekijä:  Vilho Aalto
Valmistumisvuosi:  1963
Sijainti:  Malmin hautausmaa
Paikkakunta:  Helsinki
Koordinaatit:  60.236792°N, 25.029300°E
Kuolinilmoitus Helsingin Sanomissa 16. maaliskuuta 1946.
Fasismin vastustajien muistomerkki on vuonna 1963 paljastettu muistomerkki, joka sijaitsee Helsingissä Malmin hautausmaalla. Paikalle on vuonna 1946 haudattu 17 jatkosodan aikana teloitettua tai muulla tavalla kuollutta kommunistia. Muistomerkin on tehnyt kuvanveistäjä Vilho Aalto.
Yhteishauta sijaitsee hautausmaan korttelissa 23 eli ”punaisessa korttelissa”, jossa ovat myös sisällissodan punaisten joukkohauta, toukokuussa 1918 tapahtuneiden Puustellinmetsän teloitusten uhrien joukkohauta sekä SKP:n johtohenkilöiden yhteishauta.
Historia

Helsingissä teloitettiin jatkosodan aikana ainakin kuusi vastarintaliikkeessä toiminutta kommunistia, jotka on haudattu Malmin hautausmaan yhteishautaan. Lisäksi paikalle on haudattu viisi eri puolilla pääkaupunkiseutua ammuttua desanttia, viisi muista syistä surmansa saanutta kommunistia sekä yksi Turussa teloitettu. Teloitetut haudattiin aluksi merkitsemättömiin hautoihin eri puolille Malmin hautausmaata. Urho Kaipaisen ja Martta Koskisen haudoille ilmestyi kuitenkin jo sodan aikana salaa tuotuja muistolaattoja.
Jatkosodan jälkeen vainajat laskettiin yhteishautaan 17. maaliskuuta 1946 Helsingin Ammatillisen Paikallisjärjestön järjestämässä tilaisuudessa. Saattajat kokoontuivat aluksi Hakaniemen torille, josta heidät kuljetettiin erikoisjunalla Malmin hautausmaalle. Hautaustilaisuudessa puhuivat HAP:n puheenjohtaja Yrjö Forsström, ministeri Matti Janhunen ja kansanedustaja Lyyli Heinonen, minkä lisäksi Laina Kanerva lausui Elvi Sinervon runon Teloitetut. Lehtitietojen mukaan yleisöä oli paikalla noin 10 000 henkeä.
Haudalle saatiin muistomerkki vasta parikymmentä vuotta sodan päättymisen jälkeen. Jatkosodan vastarintaliikkeessä mukana olleiden kommunistien perustama Sodan ja Fasisminvastainen Työ ehdotti muistomerkkiä 1960-luvun alussa. Sisäministeriö hyväksyi hankkeen, mutta kirkko vastusti sitä kokiessaan fasisminvastaisen taistelun olleen suunnattu isänmaansa vapauden puolesta taistelleita vastaan. Muistomerkkihanke toteutui lopulta ja muistomerkki paljastettiin 22. syyskuuta 1963.
Vastaavia jatkosodan aikana surmattujen kommunistien yhteishautoja ja muistomerkkejä muualla Suomessa ovat ainakin Turun hautausmaalla sijaitseva 1941–44 veljeshauta, Porin Käppärän hautausmaalla sijaitseva Vankiloihin sortuneiden SKP:n jäsenten muistomerkki sekä Kemissä Ristikankaan hautausmaalla sijaitseva Kunnia fasismin vastustajille.
Haudatut

| Henkilö | Elinvuodet | asema |
| --- | --- | --- |
| Olavi Heiman | 1915–1943 | sotilaskarkuri, teloitettiin Malmin ampumaradalla |
| Urho Kaipainen | 1908–1944 | vastarintamies ja vakooja, teloitettiin Malmin ampumaradalla |
| Yrjö Klippi | 1899–1944 | laihialainen desantti, teloitettiin Hyrylän varuskunnassa |
| Martti Koivistoinen | 1909–1943 | vastarintamies, teloitettiin Helsingin lääninvankilassa |
| Heikki Koppalov | k. 1943 | karjalainen desantti ja radisti, teloitettiin |
| Martta Koskinen | 1896–1943 | sodanvastustaja ja vakooja, teloitettiin Malmin ampumaradalla |
| Jalmari Kaarisola | 1911–1943 | vastarintamies, teloitettiin Malmin ampumaradalla |
| Emil Eemeli Leino | 1916–1941 | karkkilalainen metsäkaartilainen, sai surmansa pidätyksen yhteydessä metsäkorsussa Myyrmäessä |
| Erkki Polojärvi | 1912–1943 | desantti, teloitettiin Hyrylän varuskunnassa |
| Toivo Poutanen | 1909–1942 | vastarintamies, teloitettiin Turun lääninvankilassa |
| Veikko Pöysti | 1909–1942 | vastarintamies, sai surmansa pidätyksen yhteydessä Hiekkaharjussa |
| Boris Repin | 1921–1942 | suomalainen rintamaloikkari ja vakooja, kuoli Valpon pidätyssellissä Helsingissä |
| Aatto Sallinen | 1906–1944 | sodanvastustaja, sai surmansa pidätyksen yhteydessä Kalliossa |
| Arnold Salminen | 1902–1942 | sodanvastustaja, kuoli pahoinpitelyn seurauksena Valpon pidätyssellissä Helsingissä |
| Johan (Jukka) Soininen | 1901–1943 | hankolainen desantti, teloitettiin Helsingissä |
| Kaarlo Väisänen | 1913–1942 | vastarintamies, teloitettiin Malmin ampumaradalla |
| Risto Westerlund | 1917–1944 | desantti, teloitettiin Malmin ampumaradalla |
William Richard Field

William Richard Field SMA (6. heinäkuuta 1907 Schull – 3. helmikuuta 1988) oli irlantilainen Nigeriassa toiminut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 10. kesäkuuta 1934 ja nimitettiin Ondon hiippakunnan johtoon 16. tammikuuta 1958. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Patrick Joseph Kelly, jota avustivat John J. Reddington ja John MacCarthy.
Field erosi tehtävistään Ondon piispana 31. toukokuuta 1976. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
Fidel Herráez Vegas

Fidel Herráez Vegas vuonna 2017.
Fidel Herráez Vegas (s. 28. heinäkuuta 1944 Ávila) on espanjalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 19. toukokuuta 1968 ja nimitettiin Madridin arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Cediaen titulaaripiispaksi 14. toukokuuta 1996. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Antonio María Rouco Varela, jota avustivat Angel Suquía Goicoechea ja Lajos Kada.
Wally Kirika

Wally Kirika (s. 27. lokakuuta 1982 Rabaul) on papuauusiguinealainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa.
Kirika osallistui MM-kisoihin ensimmäistä kertaa Helsingissä 2005, jolloin hän oli 100 metrillä alkueränsä seitsemäs eikä päässyt jatkoon. Hän pääsi seuraavana vuonna Kansainyhteisön kisoissa samalla matkalla puolivälieriin saakka. Kirika juoksi ennätyksensä 10,74 sekuntia Brisbanessa vuonna 2007.
Visby

| Visby |
| --- | --- |
 Visbyn rantaa.
 vaakuna
 Visby
 Koordinaatit: 57°38′05″N, 18°17′57″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gotlannin lääni
Maakunta:  Gotlanti
Kunta:  Gotlannin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  12,44 km²
Väkiluku:  22 593
 – Väestötiheys:  1 816,2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  621XX
Suuntanumero(t):  0498
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Visby on Gotlannin saaren Gotlannin kunnan keskustaajama. Visbyn taajaman asukasluku oli 22 593 asukasta vuoden 2010 lopussa, mikä vastasi 39,5 prosenttia Gotlannin kunnan, maakunnan ja läänin asukasluvusta. Taajaman maapinta-ala oli 12,44 neliökilometriä, joten väestötiheys taajamassa oli 1 816,2 asukasta maaneliökilometriä kohti. Vuoteen 1970 oli olemassa Visbyn kunta, joka oli kaupunki. Vaikka vuoden 1971 kunnallislakiuudistuksen myötä Visby menetti virallisen kaupungin nimityksensä, edelleen Visbytä epävirallisesti pidetään usein kaupunkina.
Historia

Kaupungin perustamisajankohdasta ei ole varmaa tietoa. Asutusta alueella on kuitenkin ollut jo 4 000 vuotta sitten. Kaupungin vanhin rakennus, vanhan sataman lähellä sijaitseva Kruttornet, on peräisin 1100-luvulta, mutta ensimmäiset kirjalliset lähteet tunnetaan vasta 1200-luvulta. Kaupunki oli osa Tanskaa 1300–1600-luvuilla, minkä jälkeen valta siirtyi Ruotsille.
1100-, 1200- ja 1300-luvuilla Visby oli tärkeä Hansaliiton keskus. Kaupunki oli merkityksellinen saksalaisille: se oli Novgorodiin suuntautuneen kaupankäynnin kannalta tärkeä paikka ja toimi myös lähtöpaikkana Latviaan suuntautuneille ristiretkille. Saksalaiset ovat myös osallistuneet kaupungin rakentamiseen. Saksalaisten valloittaessa kaupungin 1525 siitä puolet paloi.
Ajan kuluessa Visbyn merkitys väheni ja se alkoi taantua. 1800-luvulla alettiin kiinnostua kaupungista historiallisena paikkana, ja samalla alkoi myös kulttuurin ja talouden kehitys. Kaupunki alkoi kasvaa muurin ulkopuolelle, teollisuus lisääntyi ja ensimmäiset turistit saapuivat. 1900-luvun alussa turismista oli tullut jo vakiintunut elinkeino.
Visbyn maalaiskunta liitettiin Visbyn kaupunkiin vuonna 1936. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Visbyn kaupunkiin ei liitetty muita kuntia. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Visby yhdistyi Gotlannin saaren muiden kuntien kanssa nykyiseksi Gotlannin kunnaksi.
Arkkitehtuuri

Kaupunki on vuodesta 1995 alkaen kuulunut Unescon maailmanperintökohteisiin. Keskiaikaisessa kaupungissa onkin paljon historiaan liittyvää nähtävää. Vanhaa kaupunkia ympäröi 3,6 kilometriä pitkä kehämuuri, joka on yksi Euroopan parhaiten säilyneistä. Se on korkeimmillaan 11 metriä korkea ja siinä on yli 50 tornia. Torneja on lisätty jälkikäteen ja muuria on myös korotettu useampaan kertaan.
Kaupungissa oli keskiajalla 17 kirkkoa. Niistä ainoastaan Pyhän Marian kirkko on enää ehjänä ja käytössä. 13 kirkkoa, joista osa on ollut luostareiden kirkkoja, on raunioina. Ne raunioituivat monien hyökkäysten aikana, kun niitä ryöstettiin, poltettiin tai niistä otettiin varaosia ja rakennustarpeita. Esimerkiksi 1500-luvulla lyypekkiläiset tuhosivat monia kirkkoja, mutta Pyhän Marian kirkon he säästivät, koska kirkko oli tuolloin saksalaisten käytössä. Vuoden 1525 valloituksen yhteydessä tuhoutuneita kirkkoja ei enää koskaan korjattu entiselleen. 150 keskiaikaista taloa on säästynyt enemmän tai vähemmän hyvässä kunnossa. Myös vanha asemakaava on suurimmaksi osaksi pysynyt samanlaisena.
Puistot ja kasvillisuus

Visbyn ehkä tunnetuin puisto on Almedalen, joka toimi keskiajalla satamana. Siellä sijaitsee Olof Palmen muistomerkki. Lisäksi kaupungissa on DBW-järjestön (De badande vännerna) vuonna 1855 perustama kasvitieteellinen puutarha.
Visbyssä kasvaa niin paljon erilaisia ruusuja, että sitä sanotaan ”ruusujen kaupungiksi”. Ruusut kukkivat siellä myöhäiseen syksyyn asti, kasvitieteellisessä puutarhassa jouluun.
Nähtävyydet ja tapahtumat

Visbyn nähtävyyksiin lukeutuu monia kirkonraunioita, muiden muassa Pyhän Katariinan kirkon rauniot. Muita merkittäviä rakennuksia on esimerkiksi Gamla Apoteket, joka on epätavallisen hyvin säilynyt kauppiaan talo keskiajalta ja jossa on taiteilijoiden näyttelytiloja. Gotlands fornsal on Ruotsin maakuntamuseoiden parhaimmistoa, siellä esitellään muun muassa Gotlannin esihistoriallista kautta sekä viikinki- ja keskiaikaa. Toinen saaren historiasta kertova museo on Naturmuseet.
Visbyn keskiaikaviikko on järjestetty vuodesta 1984 lähtien. Heinäkuun alussa pidettävä yhteiskunnallinen keskustelutapahtuma Almedalsveckan kerää vuosittain kaupunkiin useita tuhansia poliitikkoja, kansalaisaktiiveja sekä median edustajia.
Liikenne

Visbyssä on lentokenttä juuri kaupungin ulkopuolella. Lentomatka Tukholmasta kestää noin puoli tuntia. Lisäksi kaupunkiin pääsee laivalla Nynäshamnista ja Oskarshamnista. Nopeimmat lautat kulkevat matkan kolmessa tunnissa.
Palvelut

Juuri vanhan kaupungin ulkopuolella on kauppakeskus Östercentrum. Lisäksi kaupungista löytyy useita ravintoloita.
Sataman vieressä sijaitsee Uppsalan yliopiston Gotlannin kampus.
Väestönkehitys

| Visbyn taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 15 014 | 15 014 |
| 1965 | 1965 |    | 16 973 | 16 973 |
| 1970 | 1970 |    | 19 245 | 19 245 |
| 1975 | 1975 |    | 19 886 | 19 886 |
| 1980 | 1980 |    | 19 835 | 19 835 |
| 1990 | 1990 |    | 20 986 | 20 986 |
| 1995 | 1995 |    | 21 740 | 21 740 |
| 2000 | 2000 |    | 22 017 | 22 017 |
| 2005 | 2005 |    | 22 236 | 22 236 |
| 2010 | 2010 |    | 22 593 | 22 593 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

VisitSweden – Ruotsin matkailun virallinen verkkosivusto – Gotlanti (Arkistoitu – Internet Archive)
Gotlanti
CityGuide (englanniksi, ruotsiksi)
Unesco – Hanseatic Town of Visby (arabiaksi, englanniksi, espanjaksi, kiinaksi, ranskaksi, venäjäksi)
Visbyn keskiaikaviikko (englanniksi, ruotsiksi, saksaksi)
Gotlannin läänin kuntien keskustaajamat
Unescon maailmanperintökohteet Ruotsissa
Birka ja Hovgården
Drottningholmin linna-alue
Engelsbergin ruukki
Etelä-Öölannin viljelyseutu
Falunin ja Stora Kopparbergetin teollisuusalue
Gammelstadin kirkkokylä
Grimetonin radioasema
Hälsinglandin koristellut maatalot
Höga kusten
Karlskronan sotilaskaupunki
Laponia
Skogskyrkogården
Struven ketju
Tanumin kalliopiirrokset
Visbyn hansakaupunki
Almedalenin puisto.
Wegelin & Co.

| Wegelin & Co>  |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  kommandiittiyhtiö
Perustettu:  1741
Lakkautettu:  2013
Kotipaikka:  Sankt Gallen
Toimiala:  finanssipalvelut
Kotisivu:  www.wegelinco.ch
Infobox OKNimi-testi OK: 
Wegelin & Co. oli Sveitsin vanhin yksityispankki. Vuonna 1741 perustettu yritys ilmoitti tammikuussa 2013 lopettavansa pankkitoimintansa tunnustettuaan syyllistyneensä veronkierron avustamiseen Yhdysvalloissa. Pankki sopi maksavansa yhteensä 44,4 miljoonan euron korvaukset ja sakot Yhdysvalloissa. Veronkierto kesti noin kymmenen vuotta ja koski ainakin 9,2 miljardin euron varoja. Pankki myi huomattavan osan toiminnoistaan jo helmikuussa 2012 kun syytteet nostettiin.
Wegenerin vasta-aurinkokaari

Wegenerin vasta-aurinkokaari on harvinainen halomuoto. Se on pitkä kaari, joka kulkee vasta-aurinkopisteen eli taivaalla aurinkoa vastapäätä olevan kohdan ja 22 asteen sivuavien kaarten kautta.
Wegenerin vasta-aurinkokaari syntyy pylväsasentoisista jääkiteistä, eli kiteistä, joiden pääakseli on vaakatasossa. Sen kanssa taivaalla ovatkin aina 22° sivuavat kaaret, jotka muodostuvat samankaltaisista pylväskiteistä. Wegenerin vasta-aurinkokaaren syntyyn kuuluu valon heijastus jääkiteen päätypinnasta, joten sen syntymiseen tarvitaan kiteitä, joilla nämä pinnat ovat kunnolliset. Sen kanssa taivaalla esiintyvätkin samaan aikaan horisonttirengas ja 46 asteen sivuavat kaaret, jotka myös tarvitsevat päätypintaheijastuksen.
Vaikka Wegenerin vasta-aurinkokaari on yleisin vasta-aurinkokaarista, sen voi Suomessa havaita vain noin kerran vuodessa. Haloa ei tiettävästi ole koskaan nähty kokonaisena, ja kaaren horisonttirenkaan alapuolisista osista on melko vähän havaintoja. Kaari on yleensä valkea, mutta kirkkaimmissa kaarissa voi näkyä himmeitä värejä.
Halo on nimetty siitä mallin vuonna 1926 kehittäneen saksalaisen Alfred Wegenerin mukaan. Aiempia havaintoja tunnetaan kuitenkin jo 1500-luvulta.