stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dominique Bilde

| Dominique Bilde |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–15.7.2024  
Ryhmä:  Sitoutumaton (2014–2015) ENF-ryhmä (2015–2019) ID-ryhmä (2019–)
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. elokuuta 1953 (ikä 71) Nancy, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Tiedot
Puolue:  Kansallinen liittouma
Aiheesta muualla
bildemonteleurope.blogspot.fr ja dominiquebilde.eu
Dominique Bilde (s. 1. elokuuta 1953 Nancy, Ranska) on ranskalainen poliitikko. Bilde edustaa Kansallinen liittouma-puoluetta. Bilde toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2014–2024. Hän edusti Euroopan parlamentissa nykyisin Identiteetti ja demokratia -ryhmää.
Aiheesta muualla

Dominique Bilde Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Deus ex machina

Deus ex machina klassisessa teatteriesityksessä. Euripideen Medeian esitys vuonna 2009 Syrakusassa Italiassa.
Deus ex machina on fiktioteoksessa yhtäkkinen ja epäuskottava juonenkäänne, jossa jokin tarinan ongelma ratkaistaan ulkopuolisella ja irrallisella tekijällä tai selityksellä. Se voi myös muissa yhteyksissä viitata ongelman tai mysteerin epätyydyttävään ratkaisuun, joka perustuu selittämättömään ulkopuoliseen tekijään.[lähde? ]
Ilmaus deus ex māchinā on latinaa ja tarkoittaa kirjaimellisesti ”jumala koneesta”. Se on käännös alkuperäisestä kreikankielisestä ilmaisusta ἀπὸ μηχανῆς θεός (apo mēkhanēs theos). Termin käyttö alkoi antiikin Kreikan teatterista, missä lavasteista laskettiin nostureiden (mēkhanē) avulla näyttämölle jumalia, jotka ratkaisivat tilanteita ja kuljettivat juonta eteenpäin. Etenkin Aiskhyloksen ja Euripideen tragediat päättyivät usein näin. Aristoteles mainitsee tavan ja arvostelee sitä teoksessaan Runousoppi (15,6).
Deus ex machina -käänne romaanissa, näytelmässä tai elokuvassa tuntuu usein epäuskottavalta ja epätyydyttävältä, koska sillä ei ole mitään yhteyttä teoksessa aiemmin kehiteltyyn juoneen. Sen käyttöä pidetään usein jopa huonon kirjoittajan merkkinä, ellei kyseessä ole parodia.[lähde? ]
Distant Relatives

| Distant Relatives Nas & Damian Marley |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008–2010, Los Angeles, Kalifornia, Miami, Florida
 Julkaistu: 18. toukokuuta 2010
 Tuottaja(t): Nasir Jones (vastaava), Damian Marley (vastaava), Stephen Marley
 Tyylilaji: rap, reggae
 Kesto: 61.48
 Levy-yhtiö: Universal Republic, Def Jam
Listasijoitukset
  Billboard: 5.
Nasin muut julkaisut
| Untitled 2008 | Distant Relatives 2010 | Life Is Good 2012 |
Damian Marleyn muut julkaisut
| Welcome to Jamrock 2005 | Distant Relatives 2010 | SuperHeavy 2011 |
Singlet albumilta Distant Relatives
 ”As We Enter” Julkaistu: 23. helmikuuta 2010  ”Strong Will Continue” Julkaistu: 13. huhtikuuta 2010  ”My Generation” Julkaistu: 30. elokuuta 2010
Distant Relatives on rap-muusikko Nasin ja reggaeartisti Damian Marleyn 18. toukokuuta 2010 julkaistu yhteisalbumi. Julkaisuviikollaan albumi sijoittui Billboard 200 -listan sijalle 5 myyden 57,000 kappaletta.
Taustaa

Nas kertoi albumista ensi kertaa vuoden 2009 Grammygaalassa. Gaalassa hän sanoi työstävänsä parhaillaan uutta albumia Damian Marleyn kanssa. Osa albumin tuotoista menee Afrikkaan, jonne rakennetaan mm. kouluja. Nas ja Damian Marley ovat työskennelleet yhdessä ennenkin ja olivat harkinneet julkaista heidän albumeiltaan pois jääneitä kappaleita EP:llä. Kappaleita kertyi kuitenkin paljon, joten he päättivät julkaista kokopitkän albumin.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | As We Enter | Nasir Jones, Damian Marley, Mulatu Astatke | 2.58 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Tribes at War (mukana K'naan)  | Jones, Marley, Keinan Warsame | 4.30 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Strong Will Continue | Jones, Marley | 6.02 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Leaders (mukana Stephen Marley)  | Jones, Marley, Stephen Marley | 4.20 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Friends | Jones, Marley | 4.49 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Count Your Blessings | Jones, Marley | 4.24 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Dispear | Jones, Marley | 5.53 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Land of Promise (mukana Dennis Brown)  | Jones, Marley, Dennis Brown | 3.54 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | In His Own Words (mukana Stephen Marley)  | Jones, D. Marley, S. Marley | 5.00 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Nah Mean | Jones, Marley | 4.09 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Patience | Jones, Marley, Amadou Bajayoko, Mariam Doumbia | 5.46 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | My Generation (mukana Joss Stone & Lil Wayne)  | Jones, Marley, Dwayne Carter | 4.00 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Africa Must Wake Up (mukana K'naan)  | Jones, Marley, Warsame | 6.41 |  |  |  |  |  |  |
| iTunes bonuskappale |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Ancient People (mukana Junior Reid)  | Nasir Jones, Damian Marley, Junior Reid | 4.35 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Allmusic:
The A.V. Club: B
The Guardian:
Pitchfork Media: 6.1/10
Rolling Stone:
Hyvikkälänjoen valuma-alue

Hyvikkälänjoen valuma-alue on (vesistöaluetunnus 35.88)  on Kanta-Hämeessä, pääasiassa Janakkalassa, Hattulassa, Lopella ja Hämeenlinnassa, mutta hieman myös Tammelassa, sijaitseva valuma-alue, jonka pääuoma on Kaartjärvestä alkavan, Lairon ja Korvenalustanjärven kautta Haapajärveen virtaavan Kaartjoen, siitä eteenpäin Hyvikkälänjokena ja Tuulensuunjokena Kernaalanjärveen laskeva joki.
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajan reitin valuma-alueen (35.8) kolmannen jakovaiheen kahdeksas osa-alue, joka jaetaan vielä yhdeksään alueeseen. Nämä alueet ovat Hyvikkälänjoen alaosan alue (35.881), Haapajärven alue (35.882), Renkajoen alaosan alue (35.883), Renkajoen keskiosan alue (35.884), Renkajoen yläosan valuma-alue (35.885), Kaartjoen alaosan alue (35.886), Kaartjärven valuma-alue (35.887), Heinäjoen valuma-alue (35.888) ja Ruokojoen valuma-alue (35.889). Vesistöalueen keskusjärvi on Kaartjärvi, josta alkaa pääuoman matka kohti Kernaalanjärveä. Pääuomalla on useita nimiä alkaen yläjuoksulta, missä se on aluksi nimeltään Kaartjoki, sitten Topenon kohdalla Topenonjoki ja sitten Ourajoki, ja sen jälkeen usean järven jälkeen taas Kaartjoki. Viimeisellä osuudellaan Kernaalanjärveen se on aluksi Hyvikkälänjoki ja sitten alajuoksulla Tuulensuunjoki. Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen kuuluu yli 130 hehtaaria suurempia järviä tai lampia. Niistä merkittävämmät ovat Kaartjärvi (748 ha), Renkajärvi (608 ha), Haapajärvi (373 ha), Valajärvi (348 ha), Rehakka (162 ha) ja Joutjärvi (117 ha).
Valuma-alueella sijaitsee Renko, joka on alueen suurin taajama. Sen luoteispuolella ovat Renkajärven rannoilla Hattulan Myllykylän ja Hämeenlinnan Kalvolan Rimmilän kulmakunnat. Renkajärven länsipuolella ovat Hyvikkälän ja Tuulensuun kylät ja Lopen kirkonkylän reuna-alueet kuuluvat valuma-alueeseen. Lopen luoteispuolella on Topenon kylä.
Seuraavassa esiteltävässä alueen kuvauksessa on käytetty lähteinä Suomen ympäristökeskuksen viranomaistietoja ja Maanmittauslaitoksen karttapalvelua.
Alueen kuvaus

Joen valuma-aluejaetaan osa-alueisiin niin alajuoksulla peräkkäin ovat:
Hyvikkälänjoen alaosan alue (35.881)
Haapajärven alue (35.882)
Haapajärveen laskee luoteesta tuleva Renkajoki ja lounaasta tuleva Kaartjoki:
Renkajoki:
Renkajoen alaosan alue (35.883)
Renkajoen keskiosan alue (35.884)
Renkajoen yläosan valuma-alue (35.885)
Kaartjoki, johon yhtyvät Ruokojoki ja Heinijoki:
Kaartjoen alaosan alue (35.886)
Ruokojoen valuma-alue (35.889)
Heinäjoen valuma-alue (35.888)
Kaartjärven valuma-alue (35.887)
Alueen kuvaus > Hyvikkälänjoen alaosan alue (35.881)

Hyvikkälänjoki eli Tuulensuunjoki laskee Haapajärvestä kuuden kilometrin päähän Kernaalanjärveen. Matkallaan se alittaa valtatien 3 ja seututien 130. Tällä matkalla jokeen ei yhdy merkittäviä ojia.
Alueen kuvaus > Haapajärven alue (35.882)

Haapajärvi on alueensa pääjärvi, johon laskevat luoteesta Renkajoki ja lounaasta Kaartjoki. Siihen laskevat myös kaakosta päin suoraan Rehakka, joka sijaitsee aivan järven vieressä. Rehakan kautta laskevat Haapajärveen myös Joutjärvi sekä pienet metsäjärvet Mustalammi, Valkealammi, Nielulammi ja Huistilammi. Suoraan Haapajärven laskevat vielä Valkealammi ja sitä suurempi Kahilammi.
Alueen kuvaus > Renkajoen osa-alueet > Renkajoen yläosan valuma-alue (35.885)

Valuma-alueeseen kuuluvat kaikki ne valuma-alueen laskuojat, jotka laskevat viimeiseksi Tuomistoon. Valuma-alueen pääjärvi on kuitenkin Renkajärvi, joka on samalla alueensa suurin järvi. Suoraan Renkajärveen laskevat lyhyttä laskuojaa myöten Kynnösjärvi ja Kautiolammi. Kauempaa laskevat Sitturinojaa myöten Särölammit ja niiden alapuolella sijaitsevat Väärälammit ja Hirvilammi. Sitturinojan suun eteläpuolelle laskee eräs metsäoja, jonka valuma-alueella sijaitsee Matolammi. Edellisiä ojia vielä etelämmäksi laskee Ruokosuonoja, jonka valuma-alueeseen kuuluu Hepolammi.
Kun Renkajoen taival alkaa Renkajärvestä, virtaa joki ensin Onkilammin ja Tunturilammin läpi. Onkilammiin laskee idästä Pitkälammi ja Tunturilammin eteläpuolella yhtyy jokeen Kaivolammin laskuoja. Joki saapuu seuraavaksi Tuomistoon. Ennen järveä siihen yhtyy Veittijärven laskuoja. Veittijärveen on jo puolestaan laskenut neljä suolampea, joista ylin on Väärälammi. Tuomiston pohjoispuolella sijaitsevat laskuojattomat Valkealammi ja Pikku Valkealammi. Ne kuuluvat tähän valuma-alueeseen pohjaveden välityksellä.
Alueen kuvaus > Renkajoen osa-alueet > Renkajoen keskiosan alue (35.884)

Renkajoen keskiosa jatkuu Renkajokena virraten eräiden pikkujärvienläpi. Yläjuoksulla Tuomiston jälkeen on järviketjussa ensin vuorossa Vahteristo, sitten Tammilammi, Matokoski, Myllyjärvi, Ylijärvi ja Alijärvi. Joki jatkaa Renkon taajaman läpi ja Heiniojan yhtymäkohta päättää Renkajoen keskiosan alueen.
Jokilaakson pohjoissivulla sijaitsevat Rapalammi, Paskolammi ja Porolammi, joiden valuma-alueelta ei ole suoraa laskuojaa Myllyjärveen. Sen sijaan Kortejärven kaksi yhtynyttä vesiallasta laskevat Myllyjärveen. Sen yläpuolella sijaitsee samaan alueeseen kuuluva Saikko. Kaupempana oleva Niittylammi on sekin yhteydessä Myllyjärveen pohjaveden välityksellä. Vaikka Pieru on pikkulampi, virtaa sen läpi Naarajärvenoja, jonka valuma-alueeseen kuuluvat Naarajärvi, Kallioahonlammi, Kakarilammi, Perilammi, Naaralammi, Mustalammi ja Kilpilammi. Alijärven alaosaan yhtyy pohjoisesta Kalkasoja, jonka valuma-alueeseen kuuluu ainakin Miekolammi. Kalkasojan alajuoksulle yhtyy pohjoisesta Kylänjoki, jonka latvoilla sijaitsee Korpilammi ja ilman laskuojia olevat Kilpilammi, Hiittenlammi ja Koninperä. Renkon kirkonkylällä sijaitsevat lammet Likolammi, Kirkkojärvi ja Raitalammi, joilla on ojamainen yhteys Renkajokeen.
Renkajokeen oikealta eli lännestä yhtyvä Heinioja on laajan valuma-alueen sivuhaara. Sen lähdejärvi on Vaimaroinen, johon itseenkin laskee muutama järvi. Niitä ovat Kyynäröinen ja Suolikkojärvi sekä peräkkäiset järvet Keskilammi, Takalammi ja Kakarilammi. Meanderoivan Heiniojan varteen yhtyy Viialanlammin oja ja Nenyenlammin oja, kunnes Heinioja yhtyy Renkajokeen.
Alueen kuvaus > Renkajoen osa-alueet > Renkajoen alaosan alue (35.883)

Kun Heiniojan jälkeen Renkajoki virtaa kaakkoon päin ja laskee lopuksi Haapajärveen, kuuluvat nämä alueet alaosaan. Siihen virtaa kirkonkylässä sijaitsevan Rapalammin, kauempana sijaitsevien Leipomenlammien vedet yhteistä ojaa myöten. Leipomenlammien lähellä sijaitsee Kiikkara, joka kuuluu alueeseen ilman laskuojaakin. Jokilaakson eteläpuolella sijaitsevat Kakarilammi ja Hanhilammi laskevat sieltä suoraan jokeen.
Alueen kuvaus > Kaartjoen osa-alueet > Kaartjärven valuma-alue (35.887)

Kaartjärvi on Kaartjoen yläjuoksulla sen pääjärvi ja siihen laskee suoraan tai välillisesti useita järviä. Suoraan järven laskevia tai ihan sen vieressä sijaitsevia järviä ovat Parkuva ja Siltastenlammi, jotka laskevat järven eteläpäähän, mutta niiden lisäksi sijaitsevar laskuojattomat Avauslammit ja Sarvilammi järven eteläpäässä. Kaakkolammi sijaitsee järven länsirannassa ja niin tekevät myös Vääriä ja Kilpilammi, jotka ovat kaikki ilman laskuojaa. Pohjoisrantaan laskevat Tervajokea myöten rauhoitetut Kyläntaustanjärvet, ja niiden kanssa samaan valuma-alueeseen kuuluvat, mutta ilman laskuojaa olevat, Kalattomanlammit ja Sonnilammi.
Valtaoja laskee Kaartjärven länsirantaan ja sen valuma-alueella sijaitsevat Alimmainen, Taipaleenjärvi, Ali-Mylly, Tourijärvi, Yli-Mylly, Iso-Melkutin, Pitkälammi, Valkeatlammit, Vähä-Melkutin, Rajalammi, Tammelan Kaitajärvi, Pikku-Kaita, Saarijärvi, Vähä-Saarijärvi, sekä omaa sivuojaa Ämmänojaa myöten Purinsuolta Iso-Melkuttimeen laskeva Kinturinlammi.
Myllyoja laskee järven länsirantaan ja sen valuma-alueeseen kuuluvat Myllyjärvi, Heinunlammi, Pikku-Heinu, Laihanen, Viiveri, Särkijärvi, Pikku Särkijärvi, Mälkiä ja Salmijärvi. Särkijärveen laskevat vielä Iso-Pomppu, Keski-Pomppu, Pikku-Pomppu, Kaita ja Honkalammi.
Alueen kuvaus > Kaartjoen osa-alueet > Kaartjoen alaosan alue (35.886)

Alaosan alue alkaa Kaartjärvellä Kaartjoen luusuasta ja loppuu joen suuhun Haapajärveen. Kaartjärven jälkeen joki virtaa Kaartlammin läpi ja alempana se meanderoi voimakkaasti kulkiessaan alaspäin. Kun se alittaa kantatien 54, saapuu se Topenon kylään, missä joen nimenä käytetään myös Topenonjoki ja Ourajoki. Ourajoen nimisenä se laskee Torhoon, mihin laskee myös Heinijoki, joka on Heinäjoen valuma-alueen (35.888) laskujoki. Torho laskee välittömästi seuraavaan järveen Lairoon, mihin laskee Ootanjoki, joka on Ruokojoen valuma-alueen (35.889) laskujoen alaosa. Lairoon laskee myös viereinen järvi Kyynäröinen. Joki laskee Lairosta Kaartjoken ja laskee seuraavaksi Paloniitunjärveen ja sitten heti perään Korvenalustanjärveen. Paloniitunjärveen laskee suoraan Vattianlammi. Joen viimeinen osuus päättyykin Haapajärveen.
Joen yläjuoksulla Kaartjoki virtaa laajan ojitetun suon poikki. Täällä siihen on johdettu kuvatusojia, joiden kautta laskevat jokeen myös Leppälammi, Lahnalammi, Turiston ja Kurtlammin vedet ja Kaartlammin kautta vielä Ukkoslammin vedet. Vähän alempana jokeen yhtyy oikealta eli kaakosta päin juokseva Korventaustanoja, jonka haarat ovat nimeltään Topenosoja ja Kärppänoja. Kärpänojan valuma-alueella sijaitsevat Iso-Lukkari, Pikku-Lukkari ja Vahteristonlammit.
Paloniitunjärven eteläpäähän laskee pieni oja, jonka valuma-alueella sijaitsevat Ylimmäislammi, Kalliolammi, Likolammi, Kaakkolammi ja Valkealammi. Korvenalustanjärveen laskee luoteesta tuleva oja, jonka viereisen harjujakson pohjoispuolelle jäävällä valuma-alueella sijaitsevat muun muassa Alimmainen, Sammakkolammi, Keskimmäinen, Löyttynen ja Mustalammi, Ranninjärvi ja Kalaton. Kaartjoen alauoksulle laskee alueen yksi suurimpia järviä Valajärvi.
Alueen kuvaus > Kaartjoen osa-alueet > Heinäjoen valuma-alue (35.888)

Heinijoki laskee Torhoon ja sen valuma-alueeseen kuuluvat luoteessa sijaitsevat laajat ojitetut suota Heinisuo, Akankaivonsuo ja Isosuo.
Alueen kuvaus > Kaartjoen osa-alueet > Ruokojoen valuma-alue (35.889)

Ruokojoki laskee Lairoon, mutta sillä on muitakin nimiä. Alajuoksulla Ruohojokea kutsutaan myös Ootanjoeksi. Joki alkaa Raidonjärvestä, johon laskevat suojärvet Karhulammi, Haaralammi, Tuiskulammi sekä lounaasta Valkealammi ja Mustalammi. Raidonjärveen laskevat idästä myös Leskijärvi ja Sotkalammi. Pursunjärven, Metsäläisen ja  Ruokojärven omat laskuojat yhtyvät Ruokojokeen eri kohdissa.
Aiheesta muualla

Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88) Järvi-meriwiki. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 20.11.2017.
(35.8)
Dik Mik

Dik Mik, oikealta nimeltään Richard Michael Davies (1943 – 16. marraskuuta 2017), oli Hawkwind-yhtyeen entinen muusikko. Hän oli myös yhtyeen perustajäseniä.
Yhtyeen keulahahmo Dave Brock tunsi Dik Mikin Lontoon hippialueilta ja pyysi tätä liittymään uuteen yhtyeeseensä vuonna 1969. Dik Mik ei ollut varsinaisesti muusikko ja hänen soittimekseen muodostui alkeellinen audiogeneraattori, osa syntetisaattoria, jolla hänen tehtävänsä oli muodostaa erilaisia elektronisia ääniä.
Dik Mik erosi hetkellisesti yhtyeestä kesällä 1971 ja tuolloin hänen tilalleen otettiin syntetisaattoria soittamaan yhtyeen lavamiksaaja Del Dettmar. Dik Mik palasi kuitenkin myöhemmin syksyllä 1971 yhtyeeseen ja jatkossa Del Dettmar ja Dik Mik jakoivat kahdestaan yhtyeen elektronisten soittimien vastuun.
Vuoden 1973 syksyllä Dik Mik jätti yhtyeen. Muiden jäsenten halutessa kehittää yhtyeen musiikillista ilmaisua Dik Mik ei epämuusikkona enää pysynyt tässä vauhdissa. Lisäksi yhtyeen ulkomusiikilliset asiat, kuten huumausaineiden käyttö, kiinnostivat häntä enemmän kuin musisoiminen.
Dik Mikin myöhemmistä vaiheista ei tiedetä paljoakaan. Silloin tällöin hän vieraili Hawkwindin keikoilla. Hän kuoli marraskuussa 2017.
Daydreamers

Daydreamers on suomalainen instrumentaaliyhtye, joka teki yhden albumin Finnlevy-levymerkille. Levyllä soitti yhtenä muusikkona Janne Louhivuori.
Diskografia

Suosikkisävelmiä sähkökitaralla (1981)
Aiheesta muualla

Daydreamersin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Deukalion (Minoksen poika)

Deukalion (m.kreik. Δευκαλίων) oli kreikkalaisessa mytologiassa Minoksen ja Pasifaen vanhin poika. Hän seurasi Kreetan kuninkaana veljeään Katreusta. Deukalionilla oli liitostaan lapset Idomeneus ja Krete, ja liiton ulkopuolelta Molos.
Deukalion osallistui argonauttien retkeen ja oli mukana myös Kalydonin metsästyksessä. Hän teki liiton Ateenan kanssa, ja antoi Theseukselle puolisoksi oman sisarensa Faidran.
Odysseus esitteli itsensä Deukalionin poikana saavuttuaan tuntemattomana Ithakaan Troijan sodan jälkeen.
Hirsijärvi

| Hirsijärvi  (Hirsjärvi) |
| --- | --- |
 Hirsijärvi kesällä 2005
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Salo
Koordinaatit:  60°20′00″N, 23°24′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Mommolanjoki (Toijanjoki)
Järvinumero:  24.062.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  48,5 m
Pinta-ala:  5,29 km²
Tilavuus:  0,0236 km³
Keskisyvyys:  4,5 m
Suurin syvyys:  12 m
 fiHirsijärvi 
Hirsijärvi (paikallisesti myös Hirsjärvi) on järvi Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöalueen keskiosan reuna-alueella Salon kaupungissa entisten Kiskon, Kiikalan ja Muurlan kuntien alueella.
Järven pinta-ala on 5,3 km² ja sen rannalla on varsin runsaasti loma-asutusta. Kallioperän murroksiin muodostunut järvi on pitkä ja kapea: matkaa Kiskon Järvikulmalta etelässä Kruusilan kylän kohdalle vanhalla ykköstiellä pohjoisessa kertyy noin 12 km järven leveyden vaihdellessa 40 metristä kilometriin. Uusi moottoritie kulkee pohjoisempaa, mikä on rauhoittanut tieltä kuuluvaa meteliä. Etelässä veneellä pääsee noin 500 m:n päähän Toijan kylästä Kaunistonkosken padolle. Järven rannat ovat osittain matalia ruohikkolahtia, mutta paljon löytyy jyrkkiä ja karuja kalliorantojakin. Järvessä on laajoja noin 9 m syviä alueita ja syvinkohta on 12 m. Järven korkeus merenpinnasta on 48,5 m. Valuma-alue on noin 81,6 km². Laskennallisesti järven vesi ehtii vaihtua noin vuodessa. Hirsijärveen laskevat Omeno- ja Palmutjärvet Kiikalan puolelta pohjoisesta, Perttelin ja Kiskon rajalla oleva Valkjärvi sekä itäpuolelta olevat Iso- ja Vähätahkon järvet. Järven keskivaiheilla sijaitsee Isoniemen vanhojen metsien suojelualue, kooltaan 18 hehtaaria.
Historiaa

Toijan kylä sijaitsi aikaisemmin Kaunistonkosken kohdalla, johon perustettiin 1700-luvulla saha. Sahasta on vielä jäljellä vanhoja patoaltaita. Sahan perusti kauppias Wittfoot vuonna 1744, ja se oli seudun mahtavin. Siinä oli kahdet raamit ja 20 terää, ja se oli pantu verolle 800 toltin tuotannosta.
Järvenpintaa on laskettu 1920-luvulla, jolloin muutamista matalimmista lahdista saatiin lisää peltoa.
Merkittävimpiä rakennuksia Hirsijärven pohjoispuoliskon rannalla on Bergvikin kartano, joka on Aapeli Saarisalon vaimon perintötila. Nykyään siinä toimii Vapaan Evankeliumisäätiön ylläpitämä toimintakeskus. Toinen näkyvä rakennus on V. J. Sukselaisen rakennuttama Koivukankare-niminen huvila järven eteläosassa. Sieltä näkyy etelään pari kilometriä järven selkää ja eteläpohjukassa olevat Pakosaaret.
Järven tila

Hirsijärvi on rehevä järvi, joka saa suuren osan ravinnekuormituksestaan ympäröiviltä peltoalueilta. Kasvillisuus järven rannoilla on runsasta ja satunnaiset leväkukinnot voivat kesäisin laskea järven virkistyskäyttöarvoa. Kokonaisfosfori- ja kokonaistyppipitoisuudet ovat suuria, ja vesi on sameaa ja jokseenkin humuspitoista. Järven syvännepaikat kärsivät happikadosta etenkin loppukesästä, jolloin pohjasedimentistä vapautuu fosforia yläpuoliseen vesimassaan lisäten rehevöitymiskierrettä.
Linnusto

Hirsijärvi ei ole varsinaisesti lintujärvi, mutta siellä pesii vakituisesti silkkiuikkuja, taveja, heinäsorsia, telkkiä ja kanadanhanhia. Joka kesä nähdään harmaahaikaroita, ja joinakin vuosina niitä on siellä pesinytkin. Järvellä käy vakituisesti kalasääski sekä silloin tällöin useita harvinaisempia lintuvieraita, kuten kuikka. Kahlaajista esiintyvät rantasipi, taivaanvuohi ja lehtokurppa. Järven vakituisiin asukkaisiin kuuluvat tietenkin myös lukuisat lokit ja tiirat. Etelä-pohjoissuunnassa kulkeva pitkä järvi houkuttelee muuttoaikoina vesilintuja seuraamaan järven reittiä.
Kalastusmahdollisuudet

Kalastuksen kannalta merkittävin kala on kuha. Haukia ja ahvenia sekä erilaisia särkikaloja on runsaasti. Kalakannan lajisto on laajuudeltaan merkittävä, on kiiskeä, simppua, sorvaa, pasuria ja monia muita. Rapukanta kuoli 1960-luvun alussa rapuruttoon eikä ole sen jälkeen enää palannut. Vaelluskalat eivät kykene vaeltamaan Hirsijärveen johtuen Mommolanjoen padoista. Kalateitä ei ole rakennettu.
Säännöstely

Hirsijärvi on säännöstelty: Kaunistonkosken pato sijaitsee 800 metrin päässä järven luusuasta. Hirsijärvi ja sen laskujoki Mommolanjoki eivät kuulu erityisen suojeluohjelman piiriin, mutta koko vesistö on suojeltu koskiensuojelulailla.
Aiheesta muualla

Hirsijärven vesienhoitoyhdistys
Vuosina 1870–1907 laaditun senaatin kartaston karttalehti esittää Hirsijärveä ilman eteläisintä osaa. Järven ulkomuoto ei pinnanlaskemisesta ole juurikaan muuttunut. Sen sijaan tässä kartassa esitetyt useat eri lahtien pohjukoissa olleet kosteikot on nykyään kuivattu ja otettu viljelyskäyttöön.
Hirsijärvi kesällä 2017.
Doc

Doc, DOC, DOCa, DOCG voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
Henkilönimi

Doc Blanchard, yhdysvaltalainen jalkapalloilija
Doc Brown, elokuvahahmo
Doc Emrick, yhdysvaltalainen urheiluselostaja
Doc Hill, suomalainen muusikko
Doc Holliday, yhdysvaltalainen peluri
Doc McGhee, yhdysvaltalainen musiikkimanageri
Doc Pomus, yhdysvaltalainen lauluntekijä
Doc Rivers, yhdysvaltalainen koripalloilija
Doc Samson, sarjakuvahahmo
Doc Shaw, yhdysvaltalainen näyttelijä
Doc Watson, yhdysvaltalainen muusikko
Papa Doc tai Bébé Doc, Haitin presidentin Jean-Claude Duvalierin ja hänen poikansa (Baby Doc) lempinimi.
Viiniluokitustermi

DOC (myös D.O.C.), Denominazione di origine controllata, italialaisten viinien laatuluokka
DOC (myös D.O.C.), Denominação de origem controlada, portugalilaisten viinien laatuluokka
DOC (myös D.O.C.), Vin cu denumire de origine controlată, romanialaisten viinien laatuluokka
DOCa, Denominación de origen calificada, espanjalaisten viinien laatuluokka
DOCG (myös D.O.C.G.), Denominazione di origine controllata, italialaisten viinien toinen laatuluokka.
Muuta

DOC tai doc, tiedostomuoto
Doc Martin, brittiläinen tv-sarja.
DOC (2,5-dimetoksi-4-klooriamfetamiini), joka on psykedeelinen päihde/huume.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Doc”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.