stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tambor-luokka

| Tambor-luokka |
| --- | --- |
 Luokan nimikkoalus USS Tambor (SS-198)
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 499 t (pinnalla) 2 410 t (sukellus)
Pituus:  93,62 m
Leveys:  8,31 m
Syväys:  4,458 m
Koneteho:  dieselmoottorit 5 400 hv (4 MW) sähkömoottorit 2 740 hv (2,04 MW)
Nopeus:  20,4 solmua (38 km/h) (pinnalla) 8,75 solmua (16 km/h) (sukellus)
Miehistöä:  6 upseeria ja 54 miehistönjäsentä
Aseistus
Meritorjunta:  1 x 3"/L50 kansitykki 10 x 533 mm torpedoputkea, joihin 24 torpedoa
Ilmatorjunta:  1 x Bofors 40 mm -ilmatorjuntatykki 1 x Oerlikon 20 mm -ilmatorjuntatykki
Tambor-luokka eli T-luokka oli Yhdysvaltain laivaston alusluokka, johon kuului 12 kappaletta 1939-1941 valmistunutta sukellusvenettä. Luokan alukset olivat paranneltuja Salmon/Sargo-luokan aluksia. Niiden torpedoputkien lukumäärä oli kasvatettu kymmeneen hieman lisääntyneen koon ja uppouman kustannuksella. Niiden polttoainekuorma oli 374-385 tonnia ja niiden maksimi sukellussyvyys oli 90 metriä.
Toisen maailmansodan alkaessa luokan alukset olivat laivaston uusimmat sukellusveneet ja ne aloittivatkin sotatoimet heti joulukuussa 1941. USS Trout kuljetti ammuksia ja elintarvikkeita piiritettyyn Corregidorin varuskuntaan. USS Tautog oli sodan menestyksekkäin yhdysvaltalaissukellusvenen upotettuaan 26 alusta.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USS Tambor | Electric Boat, Groton | 16. tammikuuta 1939 | 20. joulukuuta 1939 | 3. kesäkuuta 1940 | myyty romutettavaksi 1. syyskuuta 1959 |
| USS Tautog | Electric Boat | 1. maaliskuuta 1939 | 27. tammikuuta 1940 | 3. heinäkuuta 1940 | myyty romutettavaksi 15. marraskuuta 1959 |
| USS Tresher | Electric Boat | 27. huhtikuuta 1939 | 27. maaliskuuta 1940 | 27. elokuuta 1940 | myyty romutettavaksi 18. maaliskuuta 1948 |
| USS Triton | Portsmouthin laivastontelakka, Kittery | 5. heinäkuuta 1939 | 25. maaliskuuta 1940 | 15. elokuuta 1940 | upotettu 20. maaliskuuta 1943 |
| USS Trout | Portsmouthin laivastontelakka | 8. elokuuta 1939 | 21. toukokuuta 1940 | 15. marraskuuta 1940 | upotettu 29. helmikuuta 1944 |
| USS Tuna | Mare Islandin laivastontelakka, Vallejo | 19. heinäkuuta 1939 | 2. lokakuuta 1940 | 2. tammikuuta 1941 | upotettu maalilaivana 24. syyskuuta 1948 |
| USS Gar | Electric Boat | 27. joulukuuta 1939 | 27. marraskuuta 1940 | 14. huhtikuuta 1941 | myyty romutettavaksi 18. marraskuuta 1949 |
| USS Grampus | Electric Boat | 14. helmikuuta 1940 | 23. joulukuuta 1940 | 23. toukokuuta 1941 | upotettu 5. maaliskuuta 1943 |
| USS Grayback | Portsmouthin laivastontelakka | 3. huhtikuuta 1940 | 31. tammikuuta 1941 | 30. kesäkuuta 1941 | upotettu 27. helmikuuta 1944 |
| USS Grayling | Portsmouthin laivastontelakka | 15. joulukuuta 1939 | 29. marraskuuta 1940 | 1. maaliskuuta 1941 | upotettu 9.-12. syyskuuta 1943 |
| USS Grenadier | Portsmouthin laivastontelakka | 2. huhtikuuta 1940 | 29. marraskuuta 1940 | 1. toukokuuta 1941 | miehistönsä upottama 22. huhtikuuta 1943 |
| USS Gudgeon | Portsmouthin laivastontelakka | 22. marraskuuta 1939 | 25. tammikuuta 1941 | 21. huhtikuuta 1941 | upotettu 7. huhtikuuta-7. kesäkuuta 1944 |
Tapio Kiiskinen

Lauri Tapio Kiiskinen (1. lokakuuta 1947 Kannus – 8. syyskuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen talous- ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Kiiskisen vanhemmat olivat vanhempi konstaapeli Lauri Kiiskinen ja Siviä Polvikoski ja puoliso vuodesta 1969 pankinjohtaja Riitta Helena Luukkanen. Kiiskinen kävi Inarin-Utsjoen kunnallisen keskikoulun 1957–1963 ja valmistui merkonomiksi Vaasan kauppaoppilaitoksesta 1965 ja ekonomiksi Tampereen yliopistosta 1969. Hän suoritti myös useita kotimaisia ja kansainvälisiä liikkeenjohdon kursseja. Kiiskinen oli
J. Nykäsen sekatavarakaupan kauppaharjoittelija, myyjä ja myymälänhoitaja Inarissa 1962–1967, Inarin kunnan vs. kansakoulunopettaja 1965–1967, Tampereen evankelis-luterilaisten seurakuntien tilapäinen taloussihteeri 1968–1969, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan (HYY) talousjohtaja 1969–2002 ja kokonaistalouden toimitusjohtaja 1975–1988 sekä sen omistaman Oy HYY-Yhtiöt Ab:n toimitusjohtaja 1983–2002 ja HYY-yhtymän toimitusjohtaja 1989–2002.
Kiiskinen oli HYY:n tehtäviensä lisäksi vuosina 1979–2002 useiden muiden yhtiöiden toimitusjohtaja. Ennen HYY-uraansa hän oli Posti- ja lennätinlaitoksen Sevettijärven postiaseman vs. hoitaja 1964–1967, Metsähallituksen kalastuksenvartija Inarissa 1965, Ylioppilaiden opintolainarahaston kamreeri 1969–1970 ja Eiran kauppaoppilaitoksen laskentatoimen iltalinjan opettaja 1970–1971. Loviisan raastuvanoikeuden vs. kunnallisneuvosmies Kiiskinen oli 1983–1986. Hänellä oli myös lukuisia asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Kiiskinen sai 1999 ja HYY:n puheenjohtajiston merkin leveässä purppuranauhassa 2002. Taiteilija Aaro Matinlauri maalasi hänen muotokuvansa 1994.
Tapio Koivu

Tapio Koivu (s. 21. maaliskuuta 1964 Helsinki) on Sähköturvallisuuden edistämiskeskuksen toimitusjohtaja.
Koivu on diplomi-insinööri vuodelta 1989, tekniikan lisensiaatti vuodelta 1996 ja tekniikan tohtori vuodelta 2002. Hän teki tutkimustyötä Norjan rakennustutkimusinstituutissa 1992, Japanissa Shimizu-yhtiön tutkimuskeskuksessa 1993 ja Yhdysvalloissa Stanfordin yliopistossa 2000–2001. Koivu oli Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen tutkija 1989–1995 ja tutkimuspäällikkö 1996–2002.
Tiedekeskus Heurekan toimitusjohtaja Koivu oli 2014–2020 ja sitten Oulun yliopiston koulutuksesta vastaava vararehtori kevääseen 2024.
Tambov

| Tambov Тамбо́в |
| --- | --- |
 vaakuna
 Tambov
 Koordinaatit: 52.717°N, 41.433°E 
Valtio:  Venäjä
Hallinnollinen alue:  Tambov
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  153,1 km²
Väkiluku (2010)  ():  280 161
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 cityadm.tambov.ru 
 Ajoneuvojen rekisteritunnus: 68 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tambov (ven. Тамбо́в) on kaupunki Venäjällä Tambovin alueella. Kaupunki sijaitsee Tsnajoen varrella ja sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 280 161. Tambovin kaupunki on Tambovin alueen pääkaupunki.selvennä
Tambov rakennettiin alun perin rajalinnoitukseksi tataareja vastaan, mutta siitä tuli pian maaseutuvaltaisen alueen hallintokeskus ja kauppapaikka. Tambovista tuli vuonna 1769 kuvernementin pääkaupunki. Kaupungin nimi tulee mahdollisesti mokšan suomaata merkitsevästä sanasta.
Tambovissa kapinoitiin marraskuussa 1830 kuvernööriä ja vuosina 1920–1921 bolševikkeja vastaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tambovin kaupungin viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kulttuuria Tambovissa
Tambovin alueen kaupungit
Hallinnollinen keskus: Tambov

Kirsanov | Kotovsk | Mitšurinsk | Moršansk | Rasskazovo | Uvarovo | Žerdevka
Syntymäpäiväongelma

Syntymäpäiväongelma tai syntymäpäiväparadoksi on vanha matemaattinen arvoitus. Siitä on useita muunnelmia, mutta keskeinen kysymys kaikissa on seuraava: kuinka monta henkilöä pitää jossakin tilaisuudessa olla koolla, jotta on yli 50 prosentin todennäköisyys siihen, että ainakin kahdella heistä on sama syntymäpäivä? Oletuksena on, että henkilöiden syntymäpäivät ovat satunnaisia tai tarkemmin sanoen satunnaisia otoksia vuoden päivien tasaisesta jakaumasta. Tämä ei kuitenkaan pidä käytännössä paikkaansa.
Pienehkössä ihmisryhmässä saatetaan joskus hämmästyä siitä, että kahdella ihmisellä on sama syntymäpäivä, onhan päiviä sentään 365 (pois lukien karkauspäivä). Todellisuudessa se henkilöluku, jonka jälkeen on todennäköisempää että kahdella henkilöllä on sama syntymäpäivä kuin että kaikki ovat syntyneet eri päivinä, on yllättävän pieni.
Todistus

On helppo osoittaa, että jo 23 henkilön ryhmässä on todennäköisempää, että ainakin kahdella henkilöllä on sama syntymäpäivä, kuin että kaikki olisivat syntyneet eri päivinä. Nämä ovat toisensa poissulkevat tapahtumat. Lasketaan ensin, kuinka todennäköistä on, että kaikki olisivat syntyneet eri päivinä. Tämä on kysytyn tapahtuman vastatapahtuman todennäköisyys. Kun tiedetään vastatapahtuman todennäköisyys, saadaan kysytty todennäköisyys laskettua komplementtisäännön mukaan vähentämällä saatu todennäköisyys luvusta yksi.
Valitaan ensimmäinen henkilö. Hän voi olla syntynyt minä päivänä tahansa vuoden 365 päivästä (ei rajoittavia ehtoja). Valitaan toinen henkilö. Hän voi olla syntynyt minä päivänä tahansa paitsi sinä päivänä, jona ensimmäinen henkilö on syntynyt, eli jonakin vuoden 364 päivästä. Valitaan kolmas henkilö, joka voi olla syntynyt minä päivänä tahansa, paitsi ensimmäisen tai toisen henkilön syntymäpäivänä, eli jonakin muuna vuoden 363 päivästä. Valitaan samoin neljäs, viides ja niin edelleen aina 23. henkilöön asti. Tuloperiaatteen mukaan päivämäärät voi valita
eri tavalla. Kaikkia mahdollisia tapoja on  365^{23} kappaletta. Koska
on väite todistettu.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Birthday Problem MathWorld. Wolfram Research, Inc. (englanniksi)
Todennäköisyys sille, että ainakin kahdella ihmisellä on sama syntymäpäivä eri suuruisissa ryhmissä.
Säteisnopeusmenetelmä

Eksoplaneetta huojuttaa keskustähteään. Molemmat kiertävät yhteistä painopistettä. Keskustähden huojunta havaitaan erikoisen tarkalla spektroskoopilla Dopplerin ilmiönä.
Säteisnopeusmenetelmä on eksoplaneettojen havaitsemiseen käytettävä epäsuora havainnointitapa, joka perustuu keskustähden spektriä tarkkailemalla selvitetyn Doppler-ilmiön perusteella tehtyyn säteisliikkeen mittaamiseen.
22. elokuuta 2012 asti löydetyistä eksoplaneetoista yli 60 % havaittiin säteisnopeusmenetelmän avulla.
Historia

Alun perin säteisnopeusmenetelmää käytettiin tähtien tutkimiseen. 1950-luvulla Otto Struve kuitenkin ehdotti, että sen avulla voitaisiin havaita myös tähtiä kiertäviä planeettoja. Vuonna 1993 käyttöönotettu ELODIE oli ensimmäinen spektrometri, joka kykeni havaitsemaan planeetojen säteisliikkeen. Ensimmäinen tällä menetelmällä löydetty eksoplaneetta oli vuonna 1995 löytynyt 51 Pegasi b.
Tekniikka

Eksoplaneetan ja sen keskustähden liike yhteisen massakeskipisteen ympärillä voidaan havaita spektriviivojen jaksollisista siirtymisistä. Jos planeetta on lähellä keskustähteä, planeetan vetovoimallaan aiheuttama tähden huojuminen tapahtuu lyhyissä jaksoissa planeetan kiertoajan mukaan.
Eksoplaneetan aiheuttama heikko keskustähden huojuminen havaitaan tähdestä tulevien valon aallonpituuden muutoksina, jotka johtuvat Dopplerin ilmiöstä. Etääntyvä tähti tuottaa punasiirtymän ja lähestyvä tähti sinisiirtymän.
Tutkimus

Useimmat eksoplaneetat on havaittu spektroskooppisella menetelmällä. Toistaiseksi (2012) eksoplaneettojen havaitsemisessa kaikkein onnistunein laite on La Sillan observatoriossa, Chilessä oleva HARPS, joka on niin sanottu echelle-hilaspektrometri.
Kaavioita

Säteisnopeus-
menetelmällä löydetyt eksoplaneetat
Säteisnopeus-
menetelmällä löydettyjen planeettojen massan ja radan isoakselin puolikkan suhde
Säteisnopeusmenetelmä havaitsee liikkuvien taivaankappaleiden sini- ja punasiirtymät.
Takako Tezuka

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Takako Tezuka
Syntymäaika: 6. marraskuuta 1970 (ikä 53)
Syntymäpaikka: Utsunomiya, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  ????–1992 1996–1999 | Yomiuri Nippon Beleza NTV Beleza |  59 (21) |
Maajoukkue
| 1986–1991 | Japani | 41 (19) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Takako Tezuka (jap. 手塚 貴子, Tezuka Takako; s. 6. marraskuuta 1970 Utsunomiya) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Tezuka debytoi Japanin maajoukkueessa maaliskuussa 1986. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 1991. Hän on pelannut 41 maaottelua ja tehnyt niissä 19 maalia.
Sven Strindberg

Sven Strindberg
Sven Strindberg (7. huhtikuuta 1874 – 14. maaliskuuta 1957) oli Tukholmasta kotoisin ollut ruotsalainen liikemies, joka perusti Helsinkiin taulunkehyksiä valmistavan yrityksen Ab Sven Strindberg Oy:n. Yritys laajensi myöhemmin toimintaansa ja myi muun muassa taidejäljennöksiä, ja vuonna 1913 aloitti toimintansa Strindbergin taidesalonki.
Kirjailija August Strindbergin serkku Sven Strindberg ryhtyi jo nuorena liikemieheksi isänsä, tukkukauppias Oscar Strindbergin tavoin. Hän tutustui liike-elämään 1890-luvun alkupuolella New Yorkissa ja siirtyi sen jälkeen Helsinkiin, jossa hän aloitti liiketoiminnan. Hän luopui yrityksestään Helsingissä vuonna 1916 ja palasi Tukholmaan, kun prinssi Eugen oli nimittänyt hänet vasta perustetun Liljevalchin taidehallin ensimmäiseksi intendentiksi. Strindberg oli intendenttinä vuoteen 1939.
Strindberg avioitui vuonna 1899 Maria Skjöldebrandin (1874–1944) kanssa, ja heillä oli kolme lasta: Gertrud, Åke ja Maj.
Suomalaisen jalkaväkirykmentin pataljoona (1941)

Suomalaisen jalkaväkirykmentin pataljoona muodostui 1 022 sotilaasta vuonna 1941.
Kokoonpano > Komento-osat

Pataljoonan komentaja
Pataljoonan esikunta (6 upseeria)
Adjutantti
Lähettiupseeri
Kaasusuojelu-upseeri
Talousupseeri
Lääkäri
Pappi
Pataljoonan esikuntakomppania (2 + 23 + 114)
Jääkärijoukkue
Komentoryhmä
Kaasusuojeluryhmä
2 Toimitusjoukkuetta
Viestijoukkue
Kokoonpano > Taistelevat osat

Kolme kiväärikomppaniaa (á 5 + 28 + 172)
Konekiväärikomppania (5 + 30 + 162)
Kokoonpano > Taistelua tukevat osat

Kevyt kranaatinheitinjoukkue (1 + 12 + 50)
Kokoonpano > Varustus

kolme 81 mm kranaatinheitintä
Syntymäpäiväjuhla (näytelmä)

Syntymäpäiväjuhla (tai Syntymäpäiväjuhlat, The Birthday Party) on englantilaisen Harold Pinterin draamanäytelmä vuodelta 1957. Se oli Pinterin ensimmäinen kaupallisen teatterin näyttämölle tuottama täyspitkä näytelmä.
Pinter aloitti Syntymäpäiväjuhlan kirjoittamisen oltuaan näyttelijänä mukana teatterikiertueella ja majoituttuaan Eastbournessa epämääräisessä majatalossa, jossa tapasi mielenkiintoisia ihmistyyppejä. Näistä kokemuksista hän kehitteli näytelmän tapahtumapaikan sekä päähahmot, majatalonpitäjä Meg Bolesin ja tämän asiakkaan Stanley Webberin. Näytelmässä on samoja teemoja kuin Pinterin yksinäytöksisessä esikoisnäytelmässä, samana vuonna valmistuneessa Huoneessa: kielen riittämättömyys viestinnän välineenä, paikan pyhyys jota vieraat tunkeilijat uhkaavat sekä surrealistiset väärinkäsitykset.
Syntymäpäiväjuhla sai kantaesityksensä Cambridgen Arts Theatressa Pinterin itsensä ohjaamana 28. huhtikuuta 1958. Se menestyi hyvin siellä sekä vierailulla Oxfordissa, mutta Peter Woodin ohjaama Lontoon-tuotanto Hammersmithin Lyric Opera Housessa sai murska-arviot ja lopetettiin jo ensimmäisen viikon jälkeen. Pinterin näytelmää verrattiin epäedullisesti muihin avantgarde-teoksiin, kuten Samuel Beckettin Huomenna hän tulee ja Eugene Ionescon Kalju laulajatar. Ainoa myönteinen kritiikki ilmestyi vasta kun näytännöt oli jo lopetettu.
Syntymäpäiväjuhlan myöhemmät tuotannot otettiin vastaan paljon paremmin. Se menestyi hyvin Lontoon Aldwych-teatterin uusintatuotannossa 1964 ja vuoden 1968 Broadway-tuotannossa Booth-teatterissa.
Tiivistelmä

Syntymäpäiväjuhla käsittelee mustan huumorin keinoin alistamista, julmuutta ja identiteetin häilyvyyttä. Se kertoo Stanley Webberistä, 30–40-vuotiaasta  pianistista, joka asuu nuhjuisessa täyshoitolassa Etelä-Englannin rannikkokaupungissa. Majataloon saapuu kaksi uhkaavan tuntuista muukalaista, Goldberg ja McCann, joilla tuntuu olevan yhteys Stanleyn menneisyyteen ja jotka tekevät illasta painajaisen. Vastahakoiselle Stanleylle järjestetään syntymäpäiväjuhlat, joiden kuluessa miehet kuulustelevat ja piinaavat häntä. Seuraavana aamuna kaikki on rauhallista, mutta mikään ei ole ennallaan.
Näytelmä Suomessa

Syntymäpäiväjuhla sai Suomen-kantaesityksensä Tampereen Työväen Teatterissa 1971. Sitä on esitetty suomeksi myös ainakin 1983 Porin Teatterissa, 1986 Jyväskylän kaupunginteatterissa ja 1995 Rauman kaupunginteatterissa.
Yleisradion Televisioteatteri tuotti näytelmästä vuonna 1966 Matti Tapion ohjaaman tv-version nimellä Syntymäpäivät.
Elokuvaversio

Vuonna 1968 sai ensi-iltansa William Friedkinin ohjaama, Harold Pinterin itsensä kirjoittama elokuvasovitus näytelmästä. Se nähtiin Suomessa vain televisioesityksenä syyskuussa 1990.
Sydän- ja rintaelinkirurgia

Sydän- ja rintaelinkirurgiaa
Sydän- ja rintaelinkirurgia on rintakehän alueen kirurgisten sairauksien erikoisala. Erikoisalana tämä sisältää sydämen, keuhkojen, ruokatorven, välikarsinan ja rintakehän alueen verisuonten sairauksien kirurgisen hoidon.
Historia

Sydän- ja rintaelinkirurgia on kohtalaisen nuori kirurgian ala. Esteenä kehitykselle olivat leikkauksenaikaiset ja -jälkeiset komplikaatiot, jotka johtivat käytännössä aina potilaan menehtymiseen. Ensimmäiset onnistuneet leikkaukset suoritettiin 1800-luvulla, ja niihin lukeutuivat sydänpussin korjaus ja keuhkon osapoistot. Rintakehän murskavamman vuoksi ensimmäisen keuhkonpoiston suoritti Rudolph Nissen vuonna 1931. Vastaavasti syövänhoidoksi samantyyppisen leikkauksen suorittivat Evarts Graham ja Singer vuonna 1933.
Sydänkirurgia alkoi kehittyä vasta 1940-luvulla, kun 1944 Alfred Blalock ja Helen Taussig suorittivat Blalock–Taussig-shuntin Fallot’n tetralogiaa sairastavalle lapselle. Ensimmäisen varsinaisen avosydänkirurgisen toimenpiteen hypotermiassa suorittivat Walton Lillhei ja John Lewis syyskuussa 1952 synnynnäisen sydänvian vuoksi. Leikkausryhmä aloitti 1954 leikkaukset, joissa potilaan toinen vanhempi toimi ulkopuolisena sydän-keuhkokoneena. Näitä leikkauksia suoritettiin yhteensä 44 kappaletta.
Ensimmäisen sydän-keuhkokoneen kehitti John Gibbons 1953, mutta huonojen hoitotulosten takia projekti keskeytettiin. John W. Kirklin kehitti sydän-keuhkokonetta ja 1954 lopulla suoritettiin ensimmäiset avosydänkirurgiset toimenpiteet sydän-keuhkokoneen avulla. Vasta tämän jälkeen maailmanlaajuinen mielenkiinto kehittyi sydänkirurgiaan.
Argentiinalainen René Favaloro suoritti 1967 ensimmäisenä lääketieteellisissä julkaisuissa raportoidun sydämen ohitusleikkauksen käyttäen alaraajan iso safeena -laskimoa Clevelandissa, Yhdysvalloissa.
Ensimmäisen sydämensiirron suoritti Christiaan Barnard työryhmineen 1967.
Sydänleikkaukset, sydämensiirrot ja rintakehän alueen elinsiirrot Suomessa

Suomen ensimmäisen onnistuneen avosydänleikkauksen sydän-keuhkokoneen avulla teki Sauli Viikarin johtama ryhmä Turussa 28. huhtikuuta 1960. Suomen ensimmäisen sydämensiirron suoritti 1985 Severi Mattila työryhmineen. Ari Harjula työryhmineen suoritti Suomen ensimmäisen sydämen ja keuhkojen yhteissiirron 1988 ja keuhkonsiirron 1990.
Sydän- ja rintaelinkirurgia Suomessa

Suomessa toimii nykyään seitsemän julkista sydänkirurgista yksikköä: Meilahden sairaalassa, Lastenklinikka , Turun yliopistollisessa keskussairaalassa, Tampereen yliopistollisen sairaalan sydänkeskuksessa, Oulun yliopistollisessa sairaalassa, Kuopion yliopistollisessa sairaalassa ja Vaasan keskussairaalassa. Lisäksi yhdessä yksityisessä: Mehiläinen, Töölö
Ainoastaan lastensydänkirurgia on keskitetty Lastenklinikalle ja elinsiirrot Meilahden sairaalaan.
Rintaelinkirurgisia toimenpiteitä suoritetaan myös useimmissa keskus- ja aluesairaaloissa, joskin nykyään kyseisiä toimenpiteitä pyritään keskittämään yhä suurempiin leikkausyksiköihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sydän- ja rintaelinkirurgia Wikimedia Commonsissa
Syntymähäjyt

| Syntymähäjyt Lauri Tähkä & Elonkerjuu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2004
 Tyylilaji: folk rock
 Kesto: 43.43
 Levy-yhtiö: Suomen Mediamusiikki
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 4.
Lauri Tähkän & Elonkerjuun muut julkaisut
| Komia on aina komia 2002 | Syntymähäjyt 2004 | Maailma on renki 2006 |
Syntymähäjyt on Lauri Tähkä & Elonkerjuun vuonna 2004 julkaistu albumi.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 4.
Kappaleet

Mannakorven maille – 3.03
Papukaija – 3.38
Tyttörukka – 4.03
Maailman rannat – 3.44
Istu tyttöni polvelle – 2.56
Piian nappula – 4.35
Vävy ja appi – 1.50
Syntymähäjy – 2.59
Pappi vainaa – 2.45
Päivän salama – 4.11
Tuulta ja tyventä – 2.57
Härmästä poikia Kymmenen – 3.38
Virta mua kuljettaa – 3.24
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Aiheesta muualla

Syntymähäjyt discogs.com -sivustolla
Tarnów

| Tarnów |
| --- | --- |
 Tarnówin keskusaukio.
 lippu:  vaakuna
 Tarnów
 Koordinaatit: 50°02′N, 21°00′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Vähä-Puola
Kaupunkioikeudet:  7. maaliskuuta 1830
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jakub Kwaśny
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  72,4 km²
Väkiluku (2019):  108 470
 – Väestötiheys:  1 506,8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.tarnow.pl/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tarnów (saks. Tarnau) on kaupunki Puolan kaakkoisosassa Vähä-Puolan voivodikunnassa. Vuonna 2019 siellä oli 108 470 asukasta. Ensimmäiset Auschwitzin keskitysleirille joutuneet ihmiset olivat peräisin Tarnówista.
Kaupungin menestynyt koripallojoukkue on Unia Wisla Paged Tarnów.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tarnów Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut
Syväjärvi (Laukaa, Myllypohja)

| Syväjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°27′55″N, 26°04′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskuoja:  oja Nurmiseen 
Järvinumero:  14.355.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,1 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  1,53 km  
Pinta-ala:  10,587 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyväjärvi 
Syväjärvi  on Keski-Suomessa Laukaassa Myllypohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuusveden–Kynsiveden alueella (14.35), jonka Nurmisen alueeseen (14.355) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy.
Tappavan hiljainen rivarinpätkä (albumi)

| Tappavan hiljainen rivarinpätkä Arttu Wiskari |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. huhtikuuta 2013
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 37.43
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 7.
Arttu Wiskarin muut julkaisut
| Arttu Wiskari 2011 | Tappavan hiljainen rivarinpätkä 2013 | Sirpaleet 2014 |
Singlet albumilta Tappavan hiljainen rivarinpätkä
 ”Ikuisesti kahdestaan” Julkaistu: 8. helmikuuta 2013
Tappavan hiljainen rivarinpätkä on laulaja Arttu Wiskarin toinen albumi. Se julkaistiin 12. huhtikuuta 2013. Albumin introssa Vexi Salmi lausuu sanat: "Hyvä Suomen kansa, Arttu Wiskari yhtyeineen."
Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 7.
Kappaleet

Intro (mukana Vexi Salmi) – 0.08
Tappavan hiljainen rivarinpätkä – 3.37
Minä – 4.03
Ikuisesti kahdestaan – 3.44
Isäni kaltainen – 3.47
Höyhensarjalainen – 3.49
Ei edes ensi elämässä – 4.16
Palava mies – 3.29
Ystävälle (Pokla) – 3.04
Mustaa – 3.34
Juopon tango – 4.13
Arvostelut

Keskisuomalainen: ristiriitainen
Syväjärvi (Pello)

| Syväjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°51′47″N, 24°07′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Syvänjärvenoja 
Järvinumero:  67.945.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,9 m  
Rantaviiva:  2,655 km  
Pinta-ala:  23,065 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyväjärvi 
Syväjärvi  on Lapissa Pellossa Saukkoriivin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 23 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.