stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nerva
Elämä > Ura ennen keisariutta > Domitianuksen salamurha

Ei tiedetä, oliko Nerva osallisena siinä salaliitossa, joka tähtäsi vuonna 96 Domitianuksen murhaan. Todennäköisesti hän oli murhasuunnitelmista vähintäänkin tietoinen, sillä hänet huudettiin keisariksi heti Domitianuksen murhan jälkeen. Pretoriaanikaartin johtajat olivat luultavasti myös tietoisia Domitianuksen vastaisesta salaliitosta, mutta eivät välttämättä olleet siinä mukana. Kaartin sotilaat ihannoivat Domitianusta ja halusivat kostaa tämän murhan, mutta kaartin johtajat estivät tämän. Senaatti iloitsi avoimesti Domitianuksen kuolemasta. Se päätti tuhota kaikki Domitianusta esittäneet patsaat ja julisti hänen muistolleen damnatio memoriaen. Samana iltana, kun Domitianus murhattiin, senaatti pyysi Nervaa keisariksi. Kun Nerva sai kuulla Domitianuksen palvelijoilta, että keisari tosiaan oli kuollut, hän meni senaattiin, jossa hänet julistettiin keisariksi. Nerva oli selvästi kompromissi, ja huhujen mukaan hän ei ollut Domitianuksen murhaajien ensimmäinen keisariehdokas. Nerva suostui luultavasti ottamaan vastaan hänelle annetun vaativan tehtävän siksi, että hän oli ainoa, joka oli kaikkein hyväksyttävissä.
Elämä > Olojen vakauttaja

Nerva oli keisariksi tullessaan jo 65-vuotias, ja hänen terveytensä oli huono. Hänet valittiin keisariksi lähinnä siksi, että hänet tunnettiin maltillisena ja neuvottelutaitoisena miehenä. Hänellä arvioitiin siten olevan hyvät edellytykset palauttaa vakaat olot Domitianuksen hirmuhallinnon jälkeen. Domitianuksen lähimmät avustajat joutuivat kuitenkin pian hyökkäysten kohteiksi. Senaattorit käyttivät tilannetta hyväkseen ja yrittivät kytkeä vihollisensa Domitianuksen hirmuvaltaan. Senaatissa esitettiin useita syytöksiä, joista tyypillinen oli Plinius nuoremman yritys haastaa eräs Publius Certus oikeuteen, koska tämä oli Domitianuksen avulla saanut kuolemantuomion eräälle henkilölle. Nerva jättäytyi näiden vendettojen ulkopuolelle.
Nerva aloitti vakauttamispolitiikkansa senaatin arvovallan palauttamisella. Hän perui Domitianuksen antamat tuomiot ja maastakarkotukset ja lupasi, ettei tulisi teloituttamaan senaattoreita. Senaatin valtaoikeuksia ei kuitenkaan suoranaisesti laajennettu, mikä tuotti pettymyksen monille Nervan entisille senaattorikollegoille.
Kansan suosion Nerva pyrki varmistamaan jakamalla köyhille maata ja alentamalla veroja. Tällainen politiikka tuli kuitenkin valtiolle hyvin kalliiksi, ja Nerva joutui myymään omaa irtaimistoaankin täyttääkseen nopeasti tyhjenevää valtion kassaa. Noustessaan keisariksi Nerva antoi kansalaisille rahalahjan, luultavasti jopa 75 denaria. Juutalaisiin kohdistunutta veroa lievennettiin. Rooman kaupungin ylikansoituksen lieventämiseksi Nerva perusti uudelleen useita siirtokuntia. Köyhien lasten avustukseen Nerva loi alimenta-järjestelmän. Köyhille kansalaisille jaettiin maata valtion tuella. Nerva nimitti entisen konsulin Sextus Julius Frontinuksen Rooman akveduktien tarkastajaksi. Rooman akvedukteja oli pitkään laiminlyöty. Nerva palkitsi Frontinuksen toisella konsulikaudella vuonna 98. Hän myös huolehti, että pääkaupunkiin alettiin taas tuoda viljaa. Nervan ansiosta lainsäädännössä määrättyjä rangaistuksia lievennettiin. Domitianuksen kieltämät pantomiimit sallittiin jälleen. Domitianuksen Palatium-kukkulalla sijainneen palatsin Nerva lahjoitti kansalle. Hän itse asettui Vespasianuksen suosimaan Horti Sallustianiin. Nerva myös rakennutti valmiiksi Domitianuksen Forum Transitoriumin ja laajennutti Circus Maximusta. Rahoittaakseen uudistuksensa Nerva perusti komission karsimaan valtion menoja. Domitianuksen kultaiset ja hopeiset patsaat sulatettiin, ja niistä tehtiin rahoja.
Nervan maltillisuus herätti myös arvostelua. Konsuli ja tunnettu lainoppinut Fronto kommentoi kurin höltymistä ja senaatissa vallinnutta anarkiaa näin: ”Domitianuksen aikana oli asiat huonosti, sillä kukaan ei saanut tehdä mitään; Nervan aikana asiat ovat vielä huonommin, sillä kaikki saavat nyt tehdä kaikkea.” Kuultuaan tästä Nerva antoi käskyn, että vihanpidon piti loppua. Yhteyksistä Domitianuksen hirmuvaltaan saattoi toista syyttää ainoastaan selvien todisteiden avulla. Myös osa niistä, jotka Domitianuksen valtakaudella olivat joutuneet vankeuteen tai maanpakoon, armahdettiin.
Elämä > Armeijan tyytymättömyys

Suurin haaste Nervan arvovallalle tuli armeijan suunnalta. Sotaintoilija Domitianus oli ollut arvostettu armeijan piirissä, kun taas Nervalta puuttui sotakokemus. Armeija olisi myös halunnut että Domitianus olisi julistettu jumalaksi, mutta senaatti ei tätä halunnut. Nerva joutui pian vaikeuksiin pretoriaanikaartin kanssa, joka vaati hyvitystä Domitianuksen murhasta. Vuonna 97 pretoriaanikaarti piiritti Casperius Aelianuksen johdolla keisarillisen palatsin ja otti Nervan panttivangiksi vaatien Domitianuksen murhaajien rankaisemista. Dio Cassius kertoo, että Nerva vastusti pretoriaaneja rohkeasti mutta että sotilaat ottivat lopulta oikeuden omiin käsiinsä ja murhasivat kaksi Domitianuksen vastaisen salaliiton jäsentä. Lopuksi Nerva pakotettiin pitämään puhe, jossa hän kiitteli sotilaita tästä veriteosta. Nöyryytys heikensi entisestään Nervan arvostusta sotilaiden keskuudessa.
Elämä > Vallanperimysjärjestelyt ja kuolema

Nerva oli lapseton, mutta olisi toki voinut nimittää seuraajakseen jonkun sukulaisensa. Oli kuitenkin hyvin kyseenalaista, olisiko armeija hyväksynyt keisariksi ketään hänen sukulaistaan. Siksi Nerva päätti syyskuussa 97 adoptoida Marcus Ulpius Trajanuksen, jolla oli tunnettuna sotapäällikkönä vankka armeijan kannatus. Trajanus oli luultavasti tuolloin Pannonian maaherra. Trajanuksen alaiset joukot olivat juuri kukistaneet erään germaaniheimon, ja viesti siitä oli saapunut Roomaan. Nerva käytti tilaisuutta hyväkseen ja adoptoi Trajanuksen samaan aikaan kun voittoa germaaneja vastaan juhlittiin.
Nerva ei itse pystynyt nimittämään Trajanusta seuraajakseen, koska keisarius ei ollut perinnöllinen. Senaatti piti kuitenkin Trajanusta hyvänä valintana ja myönsi heti Trajanukselle lähes yhtä suuret valtaoikeudet kuin Nervalla. Trajanukselle myönnettiin keisarin tärkeimmät valtaoikeudet imperium maius ("suurempi imperium") ja tribuuninoikeudet. Nervan arvovalta oli kuitenkin suurempi, koska hän oli muun muassa ylipappi pontifex maximus.
Nerva kuoli halvaukseen tammikuussa 98. Erään tarinan mukaan Nerva alkoi yhtäkkiä hikoilla, ja hänelle nousi kuume. Pian sen jälkeen hän kuoli. Senaatti kunnioitti hänen muistoaan julistamalla hänet jumalaksi, ja Trajanus päätti siirtää hänen tuhkansa Augustuksen mausoleumiin. Vaikka Nerva hallitsi vain 16 kuukautta, hän onnistui vakauttamaan olot niin hyvin, että hänen jälkeensä kului 94 vuotta, ennen kuin Roomassa jälleen ajauduttiin aseelliseen valtakamppailuun.
Antiikin lähteet

Nervan elämästä on säilynyt nykypäivään vain vähän lähteitä. Dio Cassiuksen Rooman historian LXVIII kirja, joka on säilynyt bysanttilaisen munkin Johannes Ksifilinoksen yhteenvetona, sisältää Nervan hallituskauden. Myös Sextus Aurelius Victorin De Caesaribus sisältää hyvin lyhyen Nervan elämäkerran.
Suetoniuksen keisarielämäkerrat päättyvät Domitianukseen, ja Historia Augusta alkaa Hadrianuksen elämäkerralla. Luultavasti Historia Augusta on sisältänyt Nervan ja Trajanuksen elämäkerrat, mutta ne ovat hävinneet. Nerva mainitaan kuitenkin Suetoniuksen Domitianuksen elämäkerrassa ja Plinius nuoremman Trajanuksen ylistyspuheessa.
Vespasianus
Domitianus
Nervan rintakuva
Ainutlaatuinen rintakuva keisari Nervasta. Yksityiskokoelma.
Nerva oli keisariksi tullessaan jo 65-vuotias, ja hän kuoli hallittuaan vain 16 kuukautta.
Saadakseen niskuroivan armeijan puolelleen Nerva nimitti perillisekseen tunnetun sotapäällikön Marcus Ulpius Trajanuksen. Nerva kuoli vain muutama kuukausi Trajanuksen nimityksen jälkeen.
Neoliittinen Balkan

Neoliittinen Balkan: Balkanin neoliittinen kulttuuri syntyi maanviljelyn levittyä sinne Turkista noin 7200–6500 eaa.,. Balkanille levinnyt viljelykulttuuri muistutti Lähi-idän ja Turkin varhaista maanviljelyä, mutta viljelijöiden asumuksissa asuttiin pidempään ja ne olivat huolellisemmin tehtyjä. Balkanille nousi muun muassa Starcevon kulttuuri. Varhainen kulttuuri ulottui Pohjois-Karpaateille asti. Myöhemmin, noin 4500 eaa. Balkanille levisi Anatoliasta toinen kansa, joka toi uudenlaisen maalatun keramiikan ja ehkä kuparikulttuurin.
Ennen neoliittikautta

Jääkaudella vallitsi Balkanilla ajalle tyypillinen myöhäispaleoliittinen suurriistan metsästyskulttuuri. Sitä ylläpitäneet ihmiset elättivät itseään tietenkin myös kalastuksella ja kasvien keräilyllä. Noin 11000–10500 eaa. Balkanille lienee saapunut vaikutteita Anatoliasta, mikä näkyy keräiltävien kasvilajien muutoksena. Tämä muutos saattoi tietenkin johua myös ilmaston muutoksesta. Usien keräiltävien kasvien ilmestyminen saattaa viitata hyvin varhaiseen merenkulkuun Egeanmerellä. Joka tapauksessa Anatolian vaikutus oli hyvin selvää noin 7250 eaa. alkaneella myöhäismesoliittisella kaudella, jolloin ihmiset liikkuivat jonkinlaisilla aluksilla Välimerellä. Tähän liittyviä löytöjä on tehty Fránchthin luolasta.
Balkanin neoliittinen kulttuurikehitys

Noin 10000 eaa. kukoisti Romanian itäosissa, Moldovassa ja läntisimmässä Ukrainassa mesoliittinen Tardenoisin kulttuuri. Noin 7000–6500 eaa. tienoilla alueelle saapui maanviljely, joka alkoi syrjäyttää mesoliittista kulttuuria, kyse oli joko Turkista tapahtuneesta kansainvaelluksesta, tai kulttuurivaikutteiden siirtymisestä. Väestö saapui joko Kreikan kautta, tai joidenkin mielestä suoraan Turkista.
Uskotaan neoliittisten tulokkaiden sulattaneen kulttuuriinsa paikallista mesoliittista väestöä.Mesoliittisen kulttuurin väitteään säilyneen joillain alueilla pitkäänkin, Keski-Tonavan rautaporttien alueella jopa muuntuneena aikaan 4400 eaa..
Karanovo I ja Esi-Sesklo

Ennen vuotta 6500 eaa. vallitsi Kreikassa esikeraaminen maanviljelykulttuuri, joka kasvatti lampaita ja vuohia.
 Noin 6500 eaa. oli Bulgarian alangolle levittäytynyt maata viljelevä Karanovo I-kulttuuri, jota muistuttivat Gura Baciulu, Porodin (Velušina) ja Proto-Sesklo.. Kulttuuri rakensi neliskulmaisia taloja puusta ja savesta, Kreikassa tehtiin kiviperustuksia näihin taloihin.
Tämä kulttuuri levisi Kreikkaan, itäiseen ja keskiseen Balkaniin peittäen Romanian, Bulgarian, Makedonian ja Kreikan Thessalian asuttavat alueet, Pelagonian, Etelä-Albanian, Keski-Struman jne. Kulttuuri tuotti vaaleaa maalaamatonta keramiikkaa ja valkoista maalattua keramiikkaa. Serbiassa oli eteläiseen Pannoniaan ja Baanaattiin ulottuva Keski-Balkanin Starčevo I-Körös-Criş-kulttuuri, joka tuotti karkeaa keramiikkaa
Karanovo I ja Esi-Sesklo > Starčevo-Körös-Criş

Vasta noin 6000 eaa. alkoi Starcevo-Körös-Crisin kulttuuri kukoistaa. Näihin aikoihin syntyi Pohjois-Unkarin ja Etelä-Slovakian tienoilla nauhakeraaminen kulttuuri. Bulgariassa kukoisti 6000 eaa. Karanovo II-III-vaihe, ja Romaniassa Dudestin kulttuuri. Bosniassa oli Proto-Kakan ja Montenegron seuduilla Danilon kulttuuri. Itä-Kreikassa oli Sesklon kulttuuri, ja Länsi-Kreikassa Elatea I. Etelä-Serbiassa oli Porodin II-III, jossa ihmiset asuivat suorakulmaisia tai trapetsin muotoisia taloja.
Noin 5800 eaa. Nea Nikomediassa Kreikassa tehtiin taloja mudalla tai savella vahvistetuista vitsaksista. Noin 5800/5700–5500 eaa. syntyi sydänsimpukkakeramiikka<re name="ALAIN"/> eli leimakeramiikka (Impresso, cardial), joka levisi Ranskan etelärannikolle.
Karanovo I ja Esi-Sesklo > Nauhakeramiikan synty

Maanviljelyä noin 5700–4500 Eurooppaan levittäneen nauhakeramiikan on väitetty syntyneen Balkanin pohjoispuolella Starcevon kulttuurista. Joidenkin mukaan Starcevon kulttuuri tai tarkemmin Körösin kulttuuri olisi antanut vaikutteita Unkarin seudun paikallisille asukkaille. Unkarissa näkyy selvä raja syntyneen nauhakeramiikan ja Körösin kulttuurin välillä. Körösin kulttuuria oli Itä-Unkarissa.
Karanovo I ja Esi-Sesklo > Suuret kulttuurit

Noin 4500 eaa. Eurooppaan levisi Anatoliasta uusi maalattu keramiikka, jonka jotkut katsovat liittyvän uuden kansan tuloon. Uusi kansa olisi luonut Vincan ja Lengyelin kulttuurit.. Kupariesineitä oli Balkanilla jo 5000 eaa., ja kuparia osattiin sulattaa 4500 eaa. Noin 5000 eaa. Kreikassa Sesklon seudulla alkoi olla suuria kyliä, joissa lienee ollut jonkinlainen johtaja organisoimassa kylän toimintaa.. Tällöin rakennettiin kiviperustoja talojen alle ja kivisiä muureja kylien ympärille.
Noin 4500 eaa. Pohjois-Balkanille syntyi nopeasti kehittyviä kuparikautisia kulttuureja, mm. pre-Cucutenin kulttuuri ja Lengyelin kulttuuri. Noin 4000 eaa. keskimmäisellä kuparikaudella itään Romaniaan ja Ukrainaan oli kehittynyt suuria asutuskeskuksia, nimittäin Cucutenin-Tripoljen kulttuuri.
Kreikkaan vaelsi noin 4000 eaa. uusia asukkaita, jotka perustivat mm. Diminin kylän. Myöhäisellä kuparikaudella noin 3500–3000 eaa. alueelle saapui idästä Ukrainan aroilta sotaisia, vaeltelevia heimoja, jotka olivat levittäytyneet laajalle itäiseen osaan noin 2500 eaa. pronssikauden alussa.
Aiheesta muualla

Balkan neolithic 1 (Arkistoitu – Internet Archive) World Museum of Man (online museum of tools) (englanniksi)
Kreikan neoliittinen kulttuuri The Prehistoric Archaeology of the Aegean 1997, Trustees of Dartmouth College (englanniksi)
Corbett, S: Ealy Agriculture in Europe (Arkistoitu – Internet Archive) Johnson County Community College (englanniksi)
Preceramic Neolithic Stone Age, Foundation of Hellenic World (englanniksi)
Greek Archaeology The Neolithic and the Bronze Age Stanford Humanities Lab
Köln-Lähi-idän maanviljely levisi Eurooppaan (Arkistoitu – Internet Archive) Radiocarbon CONTEXT database (englanniksi)
Heves county (Arkistoitu – Internet Archive) he Cultural Heritage Activities and Institutes Network (englanniksi)
Neolithisierungs-Theorien[vanhentunut linkki] (saksaksi)
Ro-49 (1943)

| Ro-49 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Taman telakka
Kölinlasku:  16. marraskuuta 1942
Laskettu vesille:  3. elokuuta 1943
Palveluskäyttöön:  19. toukokuuta 1944
Poistui palveluskäytöstä:  25. toukokuuta 1945
Loppuvaihe:  kadonnut 15. huhtikuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 115t (pinnalla) 1 447 t (sukellus)
Pituus:  79,00 m (vesiraja) 80,50 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,05 m
Syväys:  4,07 m
Koneteho:  4 200 bhp (pinnalla) 1 200 shp (sukellus)
Nopeus:  19,7 solmua (pinnalla) 8 solmua (sukellus)
Miehistöä:  54
Aseistus
Aseistus:  1 × 8 cm/40 ilmatorjuntatykki 4 × 53 cm torpedoputkea 2 × 25 mm ilmatorjuntatykkiä
Ro-49 oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1944 valmistunut Kaichū-tyyppinen sukellusvene toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1941 hankinnoissa Taman telakalta, missä köli laskettiin 16. marraskuuta 1942. Alus laskettiin vesille 3. elokuuta 1943 ja otettiin palvelukseen 19. toukokuuta 1944.
Palvelus

Alus katosi 15. huhtikuuta 1945 Okinawan alueella ja poistettiin alusluettelosta 25. toukokuuta.
Ristin varjossa

| Ristin varjossa> Peter and Paul |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Day
Käsikirjoittaja:   Stan Hough  Christopher Knopf 
Tuottaja:  Stan Hough
Säveltäjä:  Allyn Ferguson
Kuvaaja:  Richard C. Glouner
Leikkaaja:  Houseley Stevenson Jr.
Pääosat:   Anthony Hopkins  Robert Foxworth 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal TV
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1981
Kesto:  194 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ristin varjossa (Peter and Paul) on yhdysvaltalainen televisioelokuva, joka kuvaa Paavalin ja Pietarin elämää. Paavalia esittää Anthony Hopkins ja Pietaria Robert Foxworth. Elokuvan ohjasi Robert Day.
Tarina

Ristin varjossa käynnistyy noin neljä vuotta Jeesuksen kuoleman jälkeen, kun Stefanos kivitetään. Elokuva seuraa tämän jälkeen Saulin kääntymistä kristityksi Damaskokseen johtavan tien varrella, minkä jälkeen hän vaihtoi nimensä myös Paavaliksi. Barnabas (Herbert Lom) tutustuttaa Paavalin Pietariin Jerusalemissa. Tämän jälkeen he alkavat levittää Jumalan sanaa, mutta kokevat myös erimielisyyksiä. Elokuva loppuu Roomaan, jossa molemmat kuolevat marttyyrikuoleman.
Albert Jeyte ja Jim Kail saivat minisarjasta Emmyn parhaasta maskeerauksesta. Vittorio Nino Novarese oli ehdolla Emmyyn parhaasta puvustuksesta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anthony Hopkins   | … |   Saul/Paavali   |
|  Robert Foxworth   | … |   Pietari   |
|  Denis Lill   | … |   Jaakob   |
|  Herbert Lom   | … |   Barnabas   |
|  Jon Finch   | … |   evankelista Luukas   |
|  John Rhys-Davies   | … |   Silas   |
|  David Gwillim   | … |   evankelista Markus   |
|  Clive Arrindell   | … |   Timoteus   |
|  Jose Ferrer   | … |   Gamaliel   |
|  Emrys James   | … |   Ananias   |
|  Jean Peters   | … |   Priscilla   |
|  Giannis Voglis   | … |   apostoli Johannes   |
|  Nicholas Savalis   | … |   Jaakob vanhempi   |
|  Julian Fellowes   | … |   keisari Nero   |
|  Eddie Albert   | … |   Porcius Festus   |
|  Raymond Burr   | … |   Herodes Agrippa   |
|  Paul Herzberg   | … |   Julius Marcus Agrippa   |
|  Olga Karlatos   | … |   Bernike   |
|  Valentine Dyall   | … |   Seneca nuorempi   |
|  Donald Douglas   | … |   Sextus Afranius Burrus   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Roope Lehtinen ihmettelee, mitä Anthony Hopkins tekee tässä pitkästyttävässä draamassa, jossa ohjauksesta ei ole tietoakaan. Hän antaa elokuvalle yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.
Aiheesta muualla

Ristin varjossa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ristin varjossa Elonet.
Ristimonninen

| Ristimonninen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Panssarimonnit Callichtyidae
Alaheimo::  Monniset Corydoradinae
Suku::  Monniset Corydoras
Laji::  semiaquilus
Kaksiosainen nimi
 Corydoras semiaquilus  Weitzman, 1964 
Katso myös
   Ristimonninen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ristimonninen (Corydoras semiaquilus) on monnislaji ja sopii hyvin seura-akvaarioon.
Koko

Ristimonnisen enimmäispituus on 8 cm.
Alkuperä

Ristimonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta.
Käyttäytyminen

Kuten muut monniset, ristimonninen oleilee mieluiten pohjassa, jonka soran pitää olla pienirakeista ja pyöreää ilman teräviä reunoja, jotta se ei vahingoita siihen viiksiään. Viihtyy parvessa.
Vesiolot

Sopiva lämpötila on 22–26 °C, pH 6–8 ja vesi pehmeästä keskikovaan (°dH 2–25).
Ristiseiska

| Ristiseiska |
| --- | --- |
Muut nimet:  seiska, kiusa, pihistys, fan-tan
Korttimäärä:  52
Pelaajamäärä:  2+
Havainnollistus ristiseiskan pelaamisesta:


 1. Se pelaaja, jolla on ristiseiska aloittaa pelin laittamalla kortin pöytään.


 2. Seuraavat pelaajat voivat laittaa toisten maiden seiskoja tai ristikutosen.


 3. Seiskan yläpuolelle voidaan laittaa kahdeksan vasta, kun saman maan kuutonen on laitettu ensin. Kuutosen päälle ei voi laittaa vitosta ennen kuin pöydässä on saman maan kahdeksikko.


 4. Kun pöydässä on seiskan alla sekä kasi että kutonen, voi pelaajat laittaa numerojärjestyksessä kortteja kutosen ja kasin alle. Kuutosen päälle tulee seuraavaksi viitonen ja kahdeksikon päälle yhdeksikkö.


 5. Kortit pelataan numerojärjestyksessä: kasin päälle tulee ysi, sitten 10, sitten jätkä ja lopuksi kuningatar.


 6. Jos pöydässä on kolmonen ja pelaajalla tämän maan kakkonen, voi hän kaataa kakkosella pinon (kääntää pinon ympäri) tai jättää kakkosen pöytään. Jos hän kaataa niin ässästä tulee numero 14. Jos hän jättää kortin pöytään niin ässä on numero yksi. Mikäli pelaaja kaataa hän saa jatkaa peliä ja laittaa uuden kortin, tai olla laittamatta.


 7. Jos pöydässä on kuningatar ja pelaajalla tämän maan kuningas, voi hän kaataa kuninkaalla pinon tai jättää kuninkaan pöytään. Jos hän kaataa niin ässästä tulee numero yksi. Jos hän jättää kortin pöytään niin ässä on numero 14. Mikäli pelaaja kaataa hän saa jatkaa peliä ja laittaa uuden kortin, tai olla laittamatta.
Ristiseiska on korttipeli, jossa pelaajat pyrkivät pääsemään eroon käsikorteistaan asettamalla niitä vuorollaan pöydälle pinoihin arvojärjestyksessä seiskoista alas- ja ylöspäin. Ristiseiska kuuluu Suomen suosituimpiin korttipeleihin. Pelin muita nimityksiä ovat seiska, kiusa, pihistys ja fan-tan.
Säännöt

Tavallinen korttipakka jaetaan viimeistä korttia myöten kaikille pelaajille yksi kerrallaan. Ristiseiska aloittaa pelin.
Kortteja ladotaan pöytään arvopuoli ylöspäin niin, että keskimmäiseksi tulevat seiskat, niiden alapuolelle sijoitetaan omaan pinoonsa saman maan kortit kuutosesta kakkoseen. Vastaavasti seiskan yläpuolelle tulevat kortit kahdeksasta kuninkaaseen.
Pelaaja, joka pääsee ensimmäisenä päättämään kakkosella tai kuninkaalla, saa valita mihin päähän ässä laitetaan.
Kun jonkin maan seiska on laitettu pöytään, siihen voi ensin lisätä saman maan kuutosen ja sen jälkeen kahdeksikon. Vasta sitten voi kyseiseen maahan jatkaa muiden korttien laittoa. Näin voi esimerkiksi haitata muiden pelaajien peliä panttaamalla kuutosta tai kasia mahdollisimman pitkään.
Pelin voittaja on se, joka saa ensimmäiseksi kaikki korttinsa pois kädestään.
Sääntömuunnelmia

Muilta pelaajilta lasketaan käteen jäävien korttien pisteet, jolloin ässä on arvoltaan 1, sekä mahdollinen pantti. Pisteet kannattaa kirjoittaa ylös jos peliä jatketaan uusilla kierroksilla.
Jos pelaaja ei pysty laittamaan mitään korttia, hänen täytyy ottaa pantti. Pantin arvo on 25 pistettä. Hyvä pantti on esimerkiksi kynä, jolla pelipöytäkirjaa pidetään mahdollista pistelaskua varten. Jos joku toinen tarvitsee panttia, se vapautuu edelliseltä ja samalla pantin luovuttanut pelaaja vapautuu myös sakkopisteistä.
Jos peliä pelataan ilman pistelaskua, eikä pelaaja pysty laittamaan korttia pöydälle, a) hänen täytyy ottaa sattumanvaraisesti joku kortti edeltävältä pelaajalta, tai b) edeltävä pelaaja antaa kortin pelaajalle (yleensä iso- tai pieninumeroinen, tai jokin muu pöydälle sopimaton kortti) riippuen sääntötulkinnasta, jolloinka vuoro siirtyy seuraavalle pelaajalle. Edeltävällä pelaajalla on oltava kuinkin vähintään kaksi korttia.
Jos pelaaja laittaa pöydälle kuninkaan tai ässän, hänen täytyy kääntää täysinäinen sarja nurin päin, jonka jälkeen hän saa laittaa uuden kortin. Hän voi myös päättää olla jatkamatta.
Joidenkin muunnelmien mukaan kasin voi lyödä pöydälle seiskan jälkeen, vaikka kuutosta ei olisikaan lyöty.
Aiheesta muualla

Ristiseiska Korttipelit.net-sivustolla.