stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harrinniemi

Harrinniemi (ruots. Harrbåda) on Perämereen työntyvä niemi Kokkolassa Ykspihlajan pohjoispuolella, Kaustarvikenin länsirannalla.
Harrinniemen alueelle laadittiin vuonna 1919 huvila-alueen suunnitelma, jonka myötä alueelle rakennettiin huviloita pääasiassa 1920-luvulla. Tuolloin alueella olevat luvattomasti rakennetut pienet mökit vaadittiin hävitettäviksi. Vuonna 1930 Harrinniemen–Hopekivenlahden alueen mökkien suurimmaksi sallituksi pinta-alaksi määrättiin 25 neliömetriä. Nykyisin osa huviloista on tyhjillään, osan ollessa edelleen asumis- tai huvilakäytössä.
1940-luvulla aluetta suunniteltiin käytettäväksi lentokenttäalueena.
Geologia

Harrinniemi on yli 200 kilometriä pitkän harjujakson pohjoisin näkyvä osa, joka on noussut merestä maankohoamisen myötä. Maankohoaminen jatkuu noin 8 mm vuodessa. On arvioitu, että maa kohoaisi alueella vielä noin 100 metriä, minkä jälkeen maankuori olisi normalisoitunut muinaisen mannerjäätikön painon jäljiltä.
Harrbådan loisto

Niemellä sijaitsee vuonna 1953 rakennettu käytöstä poistettu Harrbådan linjaloisto, merenkulun ohjaukseen käytetty turvalaite jota usein virheellisesti kutsutaan majakaksi. Loiston valo on sammutettu ja korkea betoninen loistotorni toimii purjehdusmerkkinä.
Harrbådan neito

Harrinniemellä 1800–1900-lukujen vaihteen tienoilla menehtyneen niin kutsutun Harrbådan neidon kerrotaan kummittelevan Harrinniemen alueella. Kummitustarinasta on olemassa useita eri versioita. Niiden mukaan neito olisi joko hukkunut putoamalla veneestä muiden veneessä olijoiden huomaamatta, tai hukuttautunut menetettyään miehensä ja poikansa haaksirikossa. Erään version mukaan neito olisi pelastunut haaksirikosta, mutta joutunut eloonjääneiden merimiesten raiskaamaksi ja murhaamaksi. Alueella väitetään myös esiintyvät poltergeist-ilmiöitä. Myöhemmin on kuitenkin käynyt ilmi, että alueen aiemmat huvila-asukkaat ovat levitelleet huhuja kummittelusta saadakseen olla rauhassa.
Harrbådan loisto
Unihäiriö

Unihäiriö on häiriö ihmisen tai eläimen unijaksoissa. Unihäiriöt voivat häiritä ihmisen kognitiivista, emotionaalista ja fyysistä toimintaa. Unihäiriöt voivat johtua  psyykkisistä tai esimerkiksi neurologian piiriin kuuluvista elimellisistä poikkeavuuksista tai sairauksista. Unihäiriöiden ja psyykkisten oireiden välinen yhteys saattaa olla myös kaksisuuntainen: psyykkisiin häiriöihin liittyy usein muutoksia unen määrässä ja laadussa, mutta myös liian lyhyt tai huono yöuni voivat aiheuttaa masennusta tai muita psyykkisiä ongelmia. Unihäiriö saattaa johtaa myös toimintakyvyn laskuun ja elämänlaadun rajuun heikkenemiseen. Unihäiriö yli kaksinkertaistaa ihmisen riskin kuolla itsemurhan seurauksena.
Hypnogrammissa terveen verrokin ja viiden unihäiriöisen unikäyrät. W: hereillä, R: REM, N1-3: NREM unitilat.
Unihäiriöiden tyyppejä

Nukahtamisvaikeus
Vaikeus pysyä unessa
Liian aikainen herääminen
Elimellinen uni-valverytmin häiriö: (viivästynyt unijakso G47.21, aikaistunut unijakso G47.22, epäsäännöllinen unijakso G47.23, hypernyktemeraalinen eli siirtyvä unijakso G47.24, vuorotyöunihäiriö  G47.26 ja Z57.8)
Katkonainen tai virkistämätön yöuni ja uniapnea
Päiväaikainen nukahtelu narkolepsia
Liikaunisuus (hypersomnia)
Parasomniat ovat unen erityishäiriöitä, joiden yhteydessä esiintyy sensorisia, motorisen tai autonomisen hermoston toiminnan muutoksia. Parasomnioita ovat esimerkiksi unissakävely, unissapuhuminen, unihalvaus, yöllinen kauhukohtaus, painajaiset ja yökastelu.
Unihäiriöiden syitä

Aikaerorasitus
Aikuistyypin diabetes
Alzheimerin tauti
Astma
Autismin kirjon oireyhtymät
Dementia
FFI-tauti
geenivirheet
Kivut
Krooninen väsymysoireyhtymä eli ME-tauti
Levottomat jalat -oireyhtymä
Lääkkeiden tai päihteiden käytön sivuvaikutukset tai käytön lopettamisen aiheuttamat vieroitusoireet
Matala verenpaine
Narkolepsia
Päänsärky
Raajojen verenkiertohäiriöt
Refluksitauti
Suonenveto
Sydämen vajaatoiminta
Uniapnea eli patologinen kuorsaus
Vaihdevuodet
Virtsa- ja suolistovaivat
Vuorotyö
Ylikunto
Fyysiset sairaudet voivat aiheuttaa unettomuutta joko kivun, epämukavuuden tai metabolisten häiriöiden välityksellä. Lisäksi sairastamiseen liittyvä pelko ja ahdistus voivat lisätä unettomuutta.
Hyvin harvinainen unettomuuden syy on 1970-luvulla löydetty FFI-tauti (fataali familiaalinen insomnia), jossa potilaalle autosomin kautta dominantisti periytynyt aivosairaus estää unensaannin. Tavallisesti kyseinen prionitauti puhkeaa keski-iässä ja aiheuttaa kuoleman muutaman kuukauden tai parin vuoden sisällä sairastumisesta.
Unihäiriöitä aiheuttavia lääkeaineita ovat bentsodiatsepiinit (etenkin erittäin lyhytvaikutteiset midatsolaami ja triatsolaami), ehkäisypillereiden ja kofeiinin rinnakkaiskäyttö, epilepsialääkkeet (lamotrigiini ja topiramaatti), kalsiumkanavan salpaajat ja klonidiini, ja myös jotkut kipulääkkeet voivat säännöllisesti käytettyinä aiheuttaa unettomuutta. Muita tällaisia lääkkeitä ovat mm. efedriini, kilpirauhashormonit (tyroksiini) ja antikolinergit sekä beeta-2-adrenergisiä reseptoreita stimuloivat valmisteet. Diureetit taas täyttävät rakon virtsalla, ja yö voi sen johdosta olla levoton. Muita unettomuutta aiheuttavia lääkeaineita ovat kortisoni, beetasalpaajat, metyylifenidaatti, hydroksitsiini, metoklopramidi, sympatomimeetit ja teofylliini.
Rakastuminen
Läheisen ihmissuhteen menetys
Stressi
Ahdistuneisuus
Masennus
Unihäiriöiden hoito

Unihäiriön hoito on tehokkainta silloin, kun häiriön taustalta löytyy unihäiriöille altistavia elintapoja tai erillinen sairaus, johon on olemassa tehokasta hoitoa. Silloin kun unihäiriön taustalta ei kyetä osoittamaan itsenäistä sairautta tai kun taustalla olevan sairauden hoito ei lievitä riittävästi unihäiriötä, voidaan unihäiriön aiheuttamaa ongelmaa koettaa lievittää esimerkiksi unta edistäviin ja vuorokausirytmiä tahdistaviin elämäntapoihin liittyvällä neuvonnalla, liikunnalla, meditaatiolla, saunomisella, piikkimattohoidolla, akupunktiolla, matalataajuusvärähtelyhoidolla, valohoidolla, lääkityksellä tai edellä mainittujen yhdistelmällä. Myös työtehtävien liiallisen määrän rajaaminen ja selkiinnyttäminen lievittää unihäiriöitä.
Primaarisen unihäiriön hoito on tyypillisesti hyvin vaikeaa, mutta osa potilaista hyötyy jostain edellä kuvatuista hoidosta tai niiden yhdistelmästä. Lääkkeillä saavutetaan tyypillisesti nopea mutta tilapäinen hoitotulos, mistä syystä niitä ei suositella pitkäaikaisen unihäiriön ensisijaiseksi hoidoksi.
Työterveyslaitoksen unilaboratoriossa on yritetty kehitellä menetelmää unen syventämiseksi äänien avulla.
Lasten unihäiriöt

Lasten unihäiriöitä on tutkittu viime aikoina yhä enemmän. Kiinnostavaa on, voiko lasten unenpuute olla yhtenä syynä lasten levottomuuteen, keskittymisvaikeuksiin ja häiriökäyttäytymiseen. Tutkimustulokset lasten ja nuorten epäsäännöllisestä vuorokausirytmistä, lyhentyneestä yöunesta, lisääntyneestä päiväväsymyksestä, unihäiriöistä ja niiden yhteydestä psyykkisiin oireisiin on tarkentanut käsitystä unen merkityksestä lasten hyvinvointiin.
Tutkimukset viittaavat siihen, että unenpuute on yleistymässä. Lasten nukkumaanmenoajat ovat myöhentyneet ja nukahtamisvaikeudet lisääntyneet. Univajeen yleistymiseen viittaa se, että kouluikäiset lapset nukkuvat viikonloppuna pitempään kuin arkisin. Lasten univaje voi johtua riittämättömästä unen määrästä tai huonosta unen laadusta. Yleisimpiä lasten ja nuorten unenpuutteen syistä lienevät liian myöhäiset nukkumaanmenoajat, jotka johtuvat muun muassa internetin käytöstä, tietokonepeleistä tai television katselusta. Tällöin unenpuutteen syynä on se, että vanhemmat eivät pidä huolta lastensa nukkumaanmenoajoista ja siten huolehdi lasten riittävästä unen saannista. Lisäksi varsinaiset unihäiriöt voivat altistaa univajeelle.
Lasten unihäiriöt > Lasten tavallisimmat unihäiriöt

Dyssomniat
Nukahtamisvaikeus tai unessa pysymisen vaikeus
Primäärinen liikaunisuus
Narkolepsia
Sirkadiaanisen rytmin häiriöt
Tarkemmin määrittelemätön dyssomnia
Unenaikaiset hengityshäiriöt
Parasomniat
Painajaisunet
Unikauhuhäiriö
Unissakävely
Unissa puhuminen
Tarkemmin määrittelemätön parasomnia
Lasten unihäiriöt > Unihäiriöistä kärsivien lasten psyykkiset oireet

Varhaislapsuuden unihäiriöt näyttävät ennakoivan autismin kirjon oireita ja ADHD:tä. Myös varhaislapsuuden traumaattiset kokemukset voivat altistaa unihäiriöille. Myös pienten lasten hengitysoireet on liitetty mielialojenvaihteluherkkyyteen. Unihäiriöistä kärsivillä lapsilla on jo ennen kouluikää todettu muita ikäisiään enemmän käyttäytymiseen ja tunteiden säätelyyn liittyviä ongelmia. Lasten kasvaessa käytösongelmat ja masennus liittyvät selkeästi unihäiriöihin. Kouluiässä unihäiriöistä kärsivien lasten masennus ja ahdistuneisuus kasvaa. He ovat kiusattuja tai koulukiusaajia sekä aggressiivisempia kuin hyvin nukkuvat lapset. Noin puolet unihäiriöiden takia tutkimuksiin lähetetyistä lapsista on saanut psykiatrisen diagnoosin. Nukahtamisvaikeudet, katkonainen yöuni ja liian aikainen aamuherääminen ovat lääketieteellisten diagnoosikriteereiden mukaan masennus- tai ahdistuneisuusoireita, Unihäiriön hoito vähentää psyykkistä oireilua, varsinkin kun kyseessä on neuropsykiatrinen häiriö. Myös uniapnean hoito vähentää käytösoireiden määrää samalla, kun päiväväsymys ja keskittymisvaikeudet lievenevät. Uniapnea ja kuorsaus ovat yhteydessä levottomuuteen, aggressiivisuuteen, ylivilkkauteen, tunne-elämän oireisiin ja sosiaalisiin vaikeuksiin. Ne liittyvät myös kognitiivisiin vaikeuksiin, kuten oppimisvaikeuksiin.
Lasten unihäiriöt > Lasten unihäiriöiden hoito

Lasten unihäiriöihin kannattaa puuttua mahdollisimman varhain, sillä ne kroonistuvat helposti. Niiden hoito yleensä parantaa lapsen päivittäistä vointia ja on yhteydessä jopa perhesuhteiden paranemiseen ja masennusoireiden lievenemiseen. Unihäiriöiden hoito kohdistetaan ongelman perussyyhyn, jos sellainen on todennettavissa. Aluksi keskitytään ensisijaisesti unta haittaavien tekijöiden eliminoimiseen ja unta edistävien tekijöiden löytämiseen. Imeväisikäisille suositellaan unikoulumenetelmiä, leikki- ja kouluikäisille positiivisten arkirutiinien löytämistä, ja murrosikäisille unihygieniaa tai erilaisia psykoterapeuttisia menetelmiä. Mitä tahansa menetelmää pitää soveltaa ja muuntaa niin, että se parhaalla tavalla sopii yksittäisen lapsen tilanteeseen. Puuttumalla aktiivisesti unen eri häiriöihin voidaan todennäköisesti välttää monien lasten psyykkistä oireilua merkittävissä määrin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Uniliiton kotisivut. Tietoa eri unihäiriöistä ja niihin saatavista hoitopalveluista Suomessa
Airbus A340

| Airbus A340 |
| --- | --- |

 Air Canadan A340-300
Tyyppi:  matkustajalentokone
Valmistaja:  Airbus S.A.S.
Ensilento:  25. lokakuuta 1991
Esitelty:  maaliskuussa 1993 Lufthansan ja Air Francen kanssa
Tila:  tuotanto lopetettu
Pääkäyttäjät:  Lufthansa (27)  Mahan Air (10)  Hi Fly (6)  Swiss International Air Lines (5)  Edelweiss Air (4)
Valmistusmäärä:  377 
Valmistusvuodet:  1993–2011
Yksikköhinta:  A340-200 87 milj. USD (1989)  A340-300 171 milj. USD (2006)  A340-500 198 milj. USD (2006)  A340-600 218 milj. USD (2006)
Kehitetty mallista:  Airbus A300
Finnairin Airbus A340-300
A340-642 ohjaamo.
Airbus A340 on eurooppalaisen Airbusin valmistama nelimoottorinen laajarunkokone. Konetyyppi on suunniteltu pitkille reiteille, joilla kulkee paljon matkustajia.
Historia

Koneen suunnittelu aloitettiin 1980-luvun alussa ja siinä hyödynnettiin Airbus A320 -konetta varten kehitettyjä osia sekä tekniikoita kuten fly-by-wire -ohjausjärjestelmää ja komposiittirakenteita. A330 ja A340 suunniteltiin samanaikaisesti, ja koneet ovat moottorien lukumäärää lukuun ottamatta useimmilta osin identtisiä. A330:n ja A340:n alustavat tekniset tiedot julkistettiin 1982 Farnborough’n ilmailunäyttelyssä. A340:ssa on neljä laskutelinettä, A330:ssa kolme. Erilaisten moottoriratkaisujen lisäksi konetyyppien siivissä on rakenteellisia eroja moottorien sovittamiseksi. A330 on kahden moottorinsa ansiosta halvempi operoida kuin A340, jolla puolestaan on pidempi toimintamatka.
Nelimoottoriversio A340 oli tarpeellinen, koska koneiden suunniteluaikaan pitkät lennot vailla varalaskumahdollisuutta (valtamerien ylitys) eivät olleet matkustajaliikenteessä sallittuja kaksimoottorikoneilla.
A330- ja A340-koneissa on pienempien A320-perheen koneiden kanssa yhtenevät ohjaamot, jolloin lentäjien koulutus siirryttäessä konetyypistä toiseen lyhenee viikoista muutamiin päiviin. Lisäksi koneiden rungon halkaisija on sama kuin vanhemmissa Airbus A300- ja A310-koneissa, joten eri Airbus-laajarunkokoneita operoivat lentoyhtiöt voivat käyttää olemassa olevia matkustamotarvikkeita ja -sisustuksia.
Airbus A340 on yksi maailman turvallisimmista matkustajalentokoneista. Sille ei ole sattunut yhtään ihmishenkiä vaatinutta onnettomuutta.
Koneversiot

A340-200 on 261-paikkainen kone, jonka toimintamatka on 14 800 km. Koneessa on CFM-56-moottorit ja se lensi ensilentonsa 1. huhtikuuta 1992. Tyypin valmistus on sittemmin lopetettu.
A340-300 on ensimmäinen versio A340-koneesta. Siihen mahtuu 295 matkustajaa ja sen toimintamatka on 13 700 km. Moottorit ovat samat kuin A340-200-koneessa ja lensi ensilentonsa 25. lokakuuta 1991
A340-500-koneella oli suurempi toimintamatka kuin millään muulla liikennekonetyypillä, 16 020 km, ennen Boeing 777-200LR ensilentoa huhtikuussa 2006. Koneeseen mahtuu 313 matkustajaa ja se on varustettu Rolls-Royce Trent 500 -moottoreilla. Konetyyppi mahdollisti suorat lennot Tyynen valtameren yli kaukoidästä Yhdysvaltoihin. Kone lensi ensimmäisen kerran 11. helmikuuta 2002
A340-600 on pisin Airbus A340 -sarjan koneista. Se kuljettaa 372 matkustajaa ja sen toimintamatka on 13 900 km. Kone lensi ensilentonsa 23. huhtikuuta 2001. Konetta voidaan kapasiteettinsa puolesta pitää ensimmäisenä varteenotettavana kilpailijana Boeing 747 -koneelle.
A340-500 ja -600 -koneissa on aikaisempia malleja suurempi siipi sekä uudelleen suunniteltu siiven kiinnitys runkoon. Ratkaisuilla saatiin kasvatettua koneiden siipipinta-alaa sekä polttoainekapasiteettia sekä suurinta sallittua lentoonlähtöpainoa. Lisäksi keskimmäiseen päälaskutelineeseen lisättiin yksi rengaspari kantamaan kasvanutta massaa.
Tekniset tiedot

| Alatyyppi | A340-200 | A340-300 | A340-500 | A340-600 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Ohjaamohenkilöstö: 2
| Matkustajakapasiteetti | 261 (3 luokkaa, tyypillinen) | 277 (tyypillinen)   440 (maksimi) | 293 (tyypillinen) 375 (maksimi) | 326 (tyypillinen) 475 (maksimi) |
| Kokonaispituus | 59,4 m | 63,69 m | 67,93 m | 75,36 m |
| Siipien kärkiväli | 60,30 m | 60,30 m | 63,45 m | 63,45 m |
| Siipien pinta-ala | 361,6 m² | 361,6 m² | 439,4 m² | 439,4 m² |
| Siiven kulma | 30° | 30° | 31,1° | 31,1° |
| Kokonaiskorkeus | 16,8 m | 16,91 m | 17,28 m | 17,22 m |
Matkustamon suurin leveys: 5,28 m
Rungon suurin leveys: 5,64 m
| Rahtikapasiteetti | 162,8 m³ | 162,8 m³ | 153,9 m³ | 207,6 m³ |
| Paino tyhjänä | 129 000 kg | 130 200 kg | 170 900 kg   HGW: 174 800 kg | 177 800 kg   HGW: 181 900 kg |
| Suurin lentoonlähtöpaino (MTOW) | 275 000 kg | 276 500 kg | 371 000 kg   HGW: 380 000 kg | 368 000 kg   HGW: 380 000 kg |
| Matkalentonopeus | Mach 0,82 (871 km/h) | Mach 0,82 (871 km/h) | Mach 0,83 (881 km/h) | Mach 0,83 (881 km/h) |
Huippunopeus: Mach 0,86 (913 km/h)
| Maksimi kantomatka (täydellä painolla) | 12 400 km | 13 500 km | 16 670 km | 14 450 km |
| Kiitotien minimipituus (MTOW) | 2 990 m | 3 100 m | 3 050 m | 3 100 m |
| Maksimi polttoainekapasiteetti | 155 040 l | 147 850 l | 215 260 l   HGW: 222 850 l | 195 520 l   HGW: 204 500 l |
Lakikorkeus: 12 500 m
| Moottorit (×4) | CFM56-5C | CFM56-5C | RR Trent 500 | RR Trent 500 |
| Teho (×4) | 151 kN | 151 kN | 235–249 kN | 249 kN |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Airbus A340 Wikimedia Commonsissa
Aiheesta muualla > Kuvia

www.airliners.net Air Tahiti Nuin Airbus A340-300:n matkustamo
www.airliners.net Lufthansan Airbus A340-300:n matkustamo
www.airliners.net Lufthansan Airbus A340-600:n portaat alakertaan
www.airliners.net Iberian Airbus A340-600:n ohjaamo
www.airliners.net Finnairin A340-300:n matkustamo
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2003

| Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2003 |
| --- | --- |
 
Sijainti:  Saint-Denis  Ranska
Kilpailupaikka:  Stade de France
Osallistujamaita:  198
Kilpailulajeja:  46
Avajaiset:  23. elokuuta
Päättäjäiset:  31. elokuuta
 ← 2001 2005 → 
Vuoden 2003 yleisurheilun maailman­mestaruus­kilpailut olivat yhdeksännet IAAF:n järjestämät yleisurheilun täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailut. Ne pidettiin Pariisissa, Ranskassa 22.–31. elokuuta 2003. Kisoissa oli 1679 urheilijaa 198 maasta. Kisat olivat myös ensimmäiset missä Suomi ei saavuttanut yhtään mitalia.
Miehet > Kenttälajit

| Laji | Sijoitukset | Sijoitukset | Sijoitukset | Selostus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkeushyppy  |  | Jacques Freitag   Etelä-Afrikka | 235 |  |  |  |
| Korkeushyppy  |  | Stefan Holm   Ruotsi | 232 |  |  |  |
| Korkeushyppy  |  | Mark Boswell   Kanada | 232 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seiväshyppy  |  | Giuseppe Gibilisco   Italia | 590 |  |  |  |
| Seiväshyppy  |  | Okkert Brits   Etelä-Afrikka | 585 |  |  |  |
| Seiväshyppy  |  | Patrik Kristiansson   Ruotsi | 585 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Pituushyppy  |  | Dwight Phillips   Yhdysvallat | 832 |  |  |  |
| Pituushyppy  |  | James Beckford   Jamaika | 828 |  |  |  |
| Pituushyppy  |  | Yago Lamela   Espanja | 822 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kolmiloikka  |  | Christian Olsson   Ruotsi | 17,72 m |  |  |  |
| Kolmiloikka  |  | Yoandri Betanzos   Kuuba | 17,28 m |  |  |  |
| Kolmiloikka  |  | Leevan Sands   Bahama | 17,26 m |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kuulantyöntö  |  | Andrei Mih’nevitš   Valko-Venäjä | 21,69 m |  |  |  |
| Kuulantyöntö  |  | Adam Nelson   Yhdysvallat | 21,26 m |  |  |  |
| Kuulantyöntö  |  | Juri Bilonoh   Ukraina | 21,10 m |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kiekonheitto  |  | Virgilijus Alekna   Liettua | 69,69 m |  |  |  |
| Kiekonheitto  |  | Róbert Fazekas   Unkari | 69,01 m |  |  |  |
| Kiekonheitto  |  | Vasili Kaptjuh   Valko-Venäjä | 66,51 m |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Moukarinheitto  |  | Ivan Tsih’an   Valko-Venäjä | 83,05 m |  |  |  |
| Moukarinheitto  |  | Adrián Annus   Unkari | 80,36 m |  |  |  |
| Moukarinheitto  |  | Koji Murofushi   Japani | 80,12 m |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Keihäänheitto  |  | Sergei Makarov   Venäjä | 85,44 m |  |  |  |
| Keihäänheitto  |  | Andrus Värnik   Viro | 85,17 m |  |  |  |
| Keihäänheitto  |  | Boris Henry   Saksa | 84,74 m |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kymmenottelu  |  | Tom Pappas  Yhdysvallat | 8750 |  |  |  |
| Kymmenottelu  |  | Roman Šebrle   Tšekki | 8634 |  |  |  |
| Kymmenottelu  |  | Dmitri Karpov   Kazakstan | 8374 (NR) |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Naiset > Kenttälajit

| Laji | Sijoitukset | Sijoitukset | Sijoitukset | Selostus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkeushyppy  |  | Hestrie Cloete   Etelä-Afrikka | 206 |  |  |  |
| Korkeushyppy  |  | Marina Kuptsova   Venäjä | 200 |  |  |  |
| Korkeushyppy  |  | Kajsa Bergqvist   Ruotsi | 200 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seiväshyppy  |  | Svetlana Feofanova   Venäjä | 475  (WR) |  |  |  |
| Seiväshyppy  |  | Annika Becker   Saksa | 470 |  |  |  |
| Seiväshyppy  |  | Jelena Isinbajeva   Venäjä | 465 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Pituushyppy  |  | Eunice Barber   Ranska | 699 |  |  |  |
| Pituushyppy  |  | Tatjana Kotova   Venäjä | 674 |  |  |  |
| Pituushyppy  |  | Anju Bobby George   Intia | 670 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kolmiloikka  |  | Tatjana Lebedeva   Venäjä | 15,18 m |  |  |  |
| Kolmiloikka  |  | Françoise Mbango Etone   Kamerun | 15,05 m (AR) |  |  |  |
| Kolmiloikka  |  | Magdelín Martínez   Italia | 14,90 m (NR) |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kuulantyöntö  |  | Svetlana Kriveljova   Venäjä | 20,63 m |  |  |  |
| Kuulantyöntö  |  | Nadzeja Astaptšuk   Valko-Venäjä | 20,12 m |  |  |  |
| Kuulantyöntö  |  | Vita Pavlyš   Ukraina | 20,08 m |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kiekonheitto  |  | Irina Jattšenko   Valko-Venäjä | 67,32 m |  |  |  |
| Kiekonheitto  |  | Anastasia Kelesidu   Kreikka | 67,14 m |  |  |  |
| Kiekonheitto  |  | Ekateríni Vóggoli   Kreikka | 66,73 m |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Moukarinheitto  |  | Yipsi Moreno   Kuuba | 73,33 m |  |  |  |
| Moukarinheitto  |  | Olga Kuzenkova   Venäjä | 71,71 m |  |  |  |
| Moukarinheitto  |  | Manuela Montebrun   Ranska | 70,92 m |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Keihäänheitto  |  | Mirela Maniani   Kreikka | 66,52 m |  |  |  |
| Keihäänheitto  |  | Tatjana Šikolenko   Venäjä | 63,28 m |  |  |  |
| Keihäänheitto  |  | Steffi Nerius   Saksa | 62,70 m |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seitsenottelu  |  | Carolina Klüft   Ruotsi | 7001 (WL NR) |  |  |  |
| Seitsenottelu  |  | Eunice Barber   Ranska | 6755 |  |  |  |
| Seitsenottelu  |  | Natallja Sazanovitš   Valko-Venäjä | 6524 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Mitalitaulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Mitalitaulukko
| Sijoitus | Valtio | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| 1 |  Yhdysvallat | 8 | 7 | 1 | 16 |
| 2 |  Venäjä | 7 | 7 | 5 | 19 |
| 3 |  Ranska | 3 | 3 | 2 | 8 |
| 4 |  Etiopia | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 5 |  Valko-Venäjä | 3 | 1 | 3 | 7 |
| 6 |  Ruotsi | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 7 |  Etelä-Afrikka | 2 | 1 | 1 | 4 |
|  |  Kenia | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 9 |  Marokko | 2 | 1 | - | 3 |
| 10 |  Kreikka | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 11 |  Kuuba | 1 | 1 | - | 2 |
| 12 |  Italia | 1 | - | 2 | 3 |
| 13 |  Kanada | 1 | - | 1 | 2 |
| 14 |  Algeria | 1 | - | - | 1 |
|  |  Australia | 1 | - | - | 1 |
|  |  Dominikaaninen tasavalta | 1 | - | - | 1 |
|  |  Ecuador | 1 | - | - | 1 |
|  |  Liettua | 1 | - | - | 1 |
|  |  Meksiko | 1 | - | - | 1 |
|  |  Mosambik | 1 | - | - | 1 |
|  |  Puola | 1 | - | - | 1 |
|  |  Qatar | 1 | - | - | 1 |
|  |  Saint Kitts ja Nevis | 1 | - | - | 1 |
| 24 |  Jamaika | - | 4 | 2 | 6 |
| 25 |  Espanja | - | 3 | 2 | 5 |
| 26 |  Unkari | - | 2 | - | 2 |
| 27 |  Japani | - | 1 | 3 | 4 |
|  |  Saksa | - | 1 | 3 | 4 |
| 29 |  Bahama | - | 1 | 2 | 3 |
|  |  Yhdistynyt kuningaskunta | - | 1 | 2 | 3 |
| 31 |  Brasilia | - | 1 | - | 1 |
|  |  Irlanti | - | 1 | - | 1 |
|  |  Kamerun | - | 1 | - | 1 |
|  |  Trinidad ja Tobago | - | 1 | - | 1 |
|  |  Tšekki | - | 1 | - | 1 |
|  |  Turkki | - | 1 | - | 1 |
|  |  Viro | - | 1 | - | 1 |
| 38 |  Ukraina | - | - | 3 | 3 |
| 39 |  Kiina | - | - | 2 | 2 |
| 40 |  Alankomaat | - | - | 1 | 1 |
|  |  Intia | - | - | 1 | 1 |
|  |  Kazakstan | - | - | 1 | 1 |
|  |  Senegal | - | - | 1 | 1 |
Suomen menestys

Suomalaiset eivät saaneet kisoista yhtään mitalia. Paras suomalaissijoitus oli keihäänheittäjä Mikaela Ingbergin neljäs sija.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
IAAF:n kisasivut
YLE Elävä arkisto: Yleisurheilun MM-kisat Pariisissa 2003
| n k Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Ulkoradat: 1983 1987 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2022 2023 2025
Sisäradat: 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 2022 2024 2025