stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sean Banan

Sean Banan Grammis-gaalassa vuonna 2013.
Sean Banan  (oik. Sina Samadi, s. 7. huhtikuuta 1985)lähde? on ruotsalainen muusikko ja koomikko. Hän on kotoisin Iranista, mutta perhe muutti Göteborgiin hänen ollessaan kaksivuotias. Hän on ollut tanssikoreografi ja tanssinut rumbaa, flamencoa, cha-cha-chata, balettia ja street dancea. Sean Bananista tuli internetilmiöselvennä hänen oltuaan vuonna 2007 haastattelussa, joka koski tanssiohjelmaa Floor Filler. Sen jälkeen hän työskenteli televisiossa ohjelmissa Cirkus Möller ja Djävulsrallyt.
Musiikki ja Melodifestivalen

Vuonna 2010 Sean Banan julkaisi ensimmäisen singlensä "Skaka rumpa", joka nousi Ruotsin listalla kahdeksannelle sijalle. Hän osallistui vuonna 2012 Melodifestivaleniin, ja vaikka hän jäi ”Andra chansen” -osuuteen, hänen kilpailukappaleestaan ”Sean den förste banan” tuli erittäin suosittu Ruotsissa. Seuraavana vuonna hän osallistui uudestaan Melodifestivaleniin kappaleella ”Copacabanana”, joka ylsi kilpailussa kuudenneksi. Sean myös teki Melodifestivalenin väliaikashow'n vuonna 2014 kappaleella "Diggiloo Diggiley" ruotsalaisyhtye Herreysin kanssa.
Sean Banan on julkaissut kolme levyä: Sean den förste banan (2012), Copacabanana (2013) ja En svensk klassiker (2014).
Sean tekee vieläkin keikkoja Silja Symphonylla tai baariesiintymisiä.
Seanilla on ollut oma tv-sarja, joka on näkynyt vain Ruotsissa.
Musiikki ja Melodifestivalen > Studioalbumit

Sean den förste Banan (2012)
Copacabanana (2013)
En svensk klassiker (2014)
Musiikki ja Melodifestivalen > Singlet

Skaka rumpa (2010)
Puss puss (2010)
Gott nytt jul (2010)
Händer i luft (2011)
Sean den förstä banan (2012)
Copacabanana (2013)
Diggiloo Diggiley (2014)
Gamerz (2016)
Bananaman (2018)
Filmografia > Televisio

Floor Filler (2006)
Cirkus Möller (2009)
Djävulsrallyt (2010)
Sommarkrysset (2010)
Äntligen fredag (2011)
APTV med Zillah & Totte (2012)
Bingolotto (2012)
Allsång på Skansen (2012)
Lotta på Liseberg (2012)
Gäster med gester (2012)
Så ska det låta (2013)
Sommarkrysset (2014)
Filmografia > Elokuvat

Skills (2010)
Sean Banan inuti Seanfrika (2012)
Sammys äventyr 2 (2013, ääninäyttelijänä)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sean Banan Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Synkronia

Synkronia tai synkroni voi tarkoittaa seuraavia asioita:
synkronismi, tapahtumien samanhetkisyys, niiden tapahtuminen rinnakkaisesti
kielitieteessä samanaikaisia kielen ilmiöitä ja aineksia tarkasteleva tutkimus
tietyn ajankohdan tai kehitysvaiheen tarkasteleminen kiinteänä kokonaisuutena
sähkötekniikassa samatahtisuus, kahden tai useamman samantaajuisen vaihtosähkön jännitemaksimien ja -minimien samanhetkisyys
elokuvassa tai videossa kuvan ja äänen tarkka samanaikaisuus, ns. ”synkka”
synkronismi, eri kulttuuripiireissä samanaikaisesti esiintyneitä ilmiöitä tarkasteleva tutkimus.
synkronisiteetti, jungilaisessa psykologiassa merkitsevä yhteensattuma
synkroni, elokuvien teossa käytetty saranataulu
Syntipukki

William Holman Hunt: Syntipukki (1854).
Syntipukki on nimitys ihmiselle, yhteisölle tai muulle vastaavalle, jonka syyksi pannaan ikävyyksiä tai vahinkoa aiheuttaneet asiat.
Käsite on peräisin Raamatusta. Kolmannessa Mooseksen kirjassa (16: 1–28) määrätään eläimiä uhrattavaksi israelilaisten syntien tähden. Käsite tunnetaan monissa kielissä (mm. ruots. syndabock, saks. Sündenbock), joista se on lainautunut suomeen.
Sosiologiassa syntipukin käsitettä on jäsennetty attribuution ja projektion avulla. Jos ihmiset ovat turhautuneita tai onnettomia, he kohdistavat vihamielisyytensä usein ryhmiin tai yksilöihin, jotka ovat epäsuosittuja, erottuvia ja voimattomia. Viholliskuvaa voidaan kehitellä myös tietoisesti, jotta tietty sosiaalinen, etninen tai poliittinen vähemmistö voitaisiin asettaa vastuuseen yleisistä ongelmista. Uskontotieteilijä René Girard esittää alun perin Väkivalta ja pyhä -teoksessa esittelemässään antropologisessa teoriassaan, että "syntipukkimekanismi" (engl. scapegoating) kuuluu keskeisesti inhimilliseen kulttuuriin.
Suomessa filologi Ralf Norrman esitti vuonna 1996, että Suomen ollessa liittymässä Euroopan unioniin maanviljelijäväestöä kohdeltiin syntipukkina.  Tutkimus maanviljelijäväestön kokemuksista samana ajankohtana antoi väitteelle tukea.
Cruel (kappale)

| ”Cruel” Tori Amos |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: From the Choirgirl Hotel
 A-puoli: ”Cruel”   ”Raspberry Swirl”
 B-puoli: ”Mainline Cherry (Ambient Spark)”
 Äänitetty : 1997
 Studio : Martian Engineering (Cornwall, Iso-Britannia)
 Julkaistu: 5. toukokuuta 1998   (julkaisu albumilla)   24. marraskuuta 1998   (single)
 Formaatti: CD, kasetti, vinyyli
 Tekijä(t): Tori Amos
 Tuottaja(t): Amos
 Tyylilaji: alternative
 Kesto: 03.58
 Levy-yhtiö: Atlantic Records, East West
Tori Amosin muut singlet
| ”Jackie’s Strength” 1998 | ”Cruel / Raspberry Swirl” 1998 | ”Bliss” 1999 |
Cruel on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Tori Amosin kappale vuoden 1998 albumilta From the Choirgirl Hotel. Amos on säveltänyt ja tuottanut kappaleen. Kappale julkaistiin kahden A-puolen singlenä yhdessä kappaleen ”Raspberry Swirl” kanssa.
Taustaa

”Cruel” on tyyliltään alternative rockia. Amosin mukaan kappale kertoo hänen kokemuksistaan keskenmenon jälkeisenä aikana ja muiden ihmisten empatian puutteesta tuona aikana. Jotkut olivat yrittäneet auttaa sanomalla, että enkelit ovat aina kanssamme, mutta Amosin mielestä se ei ollut totta. Toiset vertailivat tragedioita. ”Kun sain keskenmenon, jotkut sanoivat että se on vain syntymätön lapsi, heidän lapsensa oli murhattu! Joillekin asiat eivät ole tarpeeksi pahoja sellaisena kuin ne ovat”, Amos kommentoi vuonna 1998.
Julkaisu ja kaupallinen menestys

”Cruel” on toinen kappale albumilla From the Choirgirl Hotel, joka ilmestyi 5. toukokuuta 1998. ”Cruel” julkaistiin Yhdysvalloissa kahden A-puolen singlenä kappaleen ”Raspberry Swirl” kanssa 24. marraskuuta 1998. Singlejulkaisuilla oli kappaleesta uusi remix ”Shady Feline Mix”. Single oli myynnissä CD:nä, kasettina ja vinyylinä.  CD:n ja kasetin B-puolena oli remix albumin toisesta kappaleesta ”Spark”.
Single ”Cruel / Raspberry Swirl” nousi Yhdysvalloissa singlemyynnin listalla sijalle 38. Se ei kuitenkaan päässyt viralliselle Billboard Hot 100 -listalle.
Liveversio kappaleesta ”Cruel” julkaistiin vuonna 1999 Amosin seuraavalla albumilla To Venus and Back, joka sisältää sekä studio- että livemateriaalia. Vuonna 2006 Amos julkaisi kappaleesta uuden remixin kokoelmalla A Piano: The Collection.
Singlen kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Tori Amos.
| Cruel / Raspberry Swirl (CD, kasetti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Cruel (Shady Feline Mix) | 3.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Raspberry Swirl (Lip Gloss Version) | 3.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ambient Raspberry Swirl (Scarlet Spectrum Feels) | 7.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Mainline Cherry (Ambient Spark) |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Cruel / Raspberry Swirl (vinyyli) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Cruel (Shady Feline Mix) | 3.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Raspberry Swirl (Lip Gloss Version) | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein   sija |
| --- | --- |
 Yhdysvallat (Billboard, singlemyynti): 38
Aiheesta muualla

Kappaleen audio YouTubessa
Cruel / Raspberry Swirl Discogs-sivustolla
| n k Tori Amos |
| --- | --- |
 Diskografia  Kappaleet 
Studioalbumit:  Little Earthquakes  Under the Pink  Boys for Pele  From the Choirgirl Hotel  To Venus and Back  Strange Little Girls  Scarlet's Walk  The Beekeeper  American Doll Posse  Abnormally Attracted to Sin  Midwinter Graces  Night of Hunters  Gold Dust  Unrepentant Geraldines  Native Invader  Ocean to Ocean 
Livealbumit:  To Venus and Back  The Original Bootlegs  Legs and Boots  Live at Montreux 1991/1992  From Russia With Love  Diving Deep Live 
Kokoelmat:  Tales of a Librarian  A Piano: The Collection  Little Earthquakes – The B-Sides 
EP:t:  Crucify  Hey Jupiter  Scarlet’s Hidden Treasures  Christmastide 
Singlet:  ”Me and a Gun”  ”Silent All These Years”  ”China”  ”Winter”  ”Crucify”  ”Cornflake Girl”  ”God”  ”Pretty Good Year”  ”Past the Mission”  ”Caught a Lite Sneeze”  ”Talula”  ”Professional Widow”  ”Hey Jupiter”  ”In the Springtime of His Voodoo”  ”Spark”  ”Raspberry Swirl”  ”Jackie’s Strength”  ”Cruel”  ”Bliss”  ”1000 Oceans”  ”Glory of the 80’s”  ”Concertina”  ”Strange Little Girl”  ”A Sorta Fairytale”  ”Flavor” 
Videojulkaisut:  Little Earthquakes  Live from New York  Complete Videos 1991–1998  Welcome to Sunny Florida  Fade to Red  Live at Montreux 1991/1992 
Muut artikkelit:  Y Kant Tori Read  Y Kant Tori Read (albumi)  Night of Hunters Tour
Suuri viljajuna

Yksi vetureista, Tv1 609, näytteillä Haapamäen höyryveturipuistossa vuonna 2011.
Suuri viljajuna oli suomalaisten punaisten Suomen sisällissodan aikana järjestämä viljankuljetus Siperiasta elintarvikepulasta kärsineeseen Etelä-Suomeen. Helmi–huhtikuussa 1918 Suomesta lähetettiin Siperiaan kaikkiaan kuusi junaa hakemaan viljaa, mutta vain ensimmäinen ehti palata Suomeen punaisten ollessa vielä vallassa.
Ensimmäinen viljajuna

Punaisten hallituksen eli kansanvaltuuskunnan elintarvikekomissaarina toiminut Oskari Tokoi valtuutti kauppa-asiamies Armas Helteen lähtemään Siperiaan ratkaisemaan Suomen viljapulaa ja käymään kauppaa miljoonasummilla paikallisten kanssa. Helle onnistui vastoinkäymisien jälkeen ostamaan paikallisilta kauraa ja vehnää.
Ensimmäinen viljajuna lähti 19. helmikuuta 1918 Helsingistä Siperian Omskiin. Junan komissaarina toimi Suomen punaisten rautatieneuvoston koneosaston päälliköksi nimittämä veturinkuljettaja Jaakko Rahja, joka oli suuren asejunan Suomeen toimittaneen Eino Rahjan veli. Junien veturit olivat suomalaisia K3 Jumbo -vetureita, ja junien miehistö oli suomalainen. Yli 4 000 kilometrin matka Suomesta Siperiaan ja takaisin kesti kaikkiaan yli viisi viikkoa, mutta viljajuna saapui lopulta Helsinkiin 30. maaliskuuta 1918. Osa viljavaunuista oli kuitenkin jouduttu jättämään matkan varrelle rajanylityksen yhteydessä ja lisäksi osa jouduttiin jättämään Uralin vuoristoa ylitettäessä, koska veturit eivät jaksaneet vetää pitkää junaa. Omskista lähteneistä 223:sta viljavaunusta Suomeen saatiin toimitettua 127. Junan tuomalla viljalla ei kyetty ratkaisemaan Etelä-Suomen elintarvikepulaa, mutta viljalla oli paikallista merkitystä muun muassa Helsingin elintarviketilanteen helpottamisessa.
Muut viljajunat

Toinen viljajuna lähti Helsingistä pietarinsuomalaisen bolševikin Ravelinin, kolmas juna 3. maaliskuuta Jaakko Mikkosen ja neljäs juna 16. maaliskuuta Matti Savolaisen johdolla. Näistä junista yksikään ei selvinnyt viljalasteineen takaisin Suomeen asti. Ravelinin ja Mikkosen junat palasivat vasta huhtikuun lopulla, jolloin valkoiset olivat jo katkaisseet ratayhteyden punaiseen Etelä-Suomeen. Lisäksi venäläiset sotilaat ampuivat toisen junan veturin seulaksi paluumatkalla vähän ennen Pietaria. Savolaisen komentama neljäs juna joutui Tšekkoslovakian legioonan miesten takavarikoimaksi jo Siperiassa pian Omskista lähdön jälkeen. Huhtikuun puolivälissä oli Suomesta lähetetty vielä viides ja kuudeskin viljajuna, mutta ne pysäytettiin jo menomatkalla Pietarissa. Ensimmäisen viljajunan mukana vietiin maksuksi lähinnä venäläisiä ruplia, mutta myöhemmät junat veivät mennessään suomalaisia teollisuustuotteita kuten sanomalehtipaperia ja maatalouskoneita.
Museoveturit

Yksi viljajunien vetureista, Tv1 609, on esillä Haapamäen höyryveturipuistossa.
Kirjallisuudessa

Kirjailija Antti Tuuri on kirjoittanut junan matkasta dokumenttiromaanin Suuri viljajuna Siperiasta (Kustannus HD, 2009).
Kirjailija Jukka Tainio on kirjoittanut Armas Helteestä kirjan Tienhaarasta vasempaan, Siperian kauppa-asiamieheksi ja Neuvosto-Karjalaan (Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura 2012).
Aiheesta muualla

Eräs viljanhakumatka Venäjältä 20 vuotta sitten, Suomen Kuvalehti, 14.05.1938, nro 19, s. 36, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Mesopotamia

Eufratin laaksoa Syyriassa
Mesopotamia eli Kaksoisvirtainmaa tai Kaksoisvirranmaa on historiallinen alue Välimeren itäpuolella. Alue käsittää lähinnä nykyisen Irakin alueen sekä Syyrian itäosan ja Turkin kaakkoisosan. Alueen läpi virtaa kaksi suurta jokea, Eufrat ja Tigris, joista alue on saanut nimensä: nimi Mesopotamia tulee kreikan sanoista meso ’välissä’ ja potamoi ’virrat’.
Mesopotamia on osa niin sanottua hedelmällistä puolikuuta. Mesopotamiaa kutsutaan "sivistyksen kehdoksi", sillä siellä kehitettiin esimerkiksi maatalous, kaupungit ja kirjoitustaito.
Mesopotamiaan kehittyi aikaa myöten maanviljelyyn pohjautuva kaupunkimainen kulttuuri, jossa monijumalaisella uskonnolla oli suuri merkitys. Talot rakennettiin savitiilistä. Varsinkin alkuaikoina temppeli hoiti merkittävän osan taloudesta ja vuokrasi maata viljelijöille. Mesopotamiassa rakennetut porraspyramidit, zikkuratit ovat yhä tunnettuja, vaikka ovat suurelta osin sortuneet. Hallitsijat rakensivat suuria palatseja. Hammurabin laki osoitti yhteiskunnan järjestäytyneen jo varsin pitkälle ja teki eroa maallisen sekä uskonnollisen vallan välille.
Mesopotamiassa sijaitsivat antiikin aikana muun muassa Sumerin sivilisaatio ja Akkadin, Babylonian ja Assyrian valtakunnat. Sittemmin alue päätyi heettiläisten, Persian, seldžukien, Parthian, Rooman, jälleen Persian (sassanidisen) ja lopulta arabien vallan alle, jolloin Mesopotamian kulttuurin voidaan katsoa päättyneen.
Maantiede ja ilmasto

Koillisessa Mesopotamia rajoittuu Zagrosvuoriin ja kaakossa Arabian tasankoon. Alueella sijaitsevat nykyisin Irak sekä osia Iranista, Syyriasta ja Turkista. Mesopotamialle nimensä antaneet joet ovat Tigris ja Eufrat, joiden laaksojen muodostamaa viljavaa aluetta kutsutaan hedelmälliseksi puolikuuksi.
Kooltaan Eufratin ja Tigrisin välinen alue oli kymmenen kertaa suurempi kuin Niilin laakso. Se ei ollut samalla tavoin sulkeutunut kuin Niilin laakso, vaan avaraa aluetta, jota ympäröi asuttu aro- ja vuoristoseutu. Alueen metsästäjä- ja paimentolaisasujaimisto oli jatkuvasti alttiina ympäristön barbaarikansojen hyökkäyksille, joita sivistyneen seudun rikkaudet houkuttelivat.
Alueen maaperä on hedelmällistä, ja maataloustuotteita tuotettiin helposti omiin tarpeisiin ja vientituotteiksi asti. Sen sijaan muita luonnonvaroja on niukasti: taatelipalmu ei sovi rakennuspuuksi kuin karkeisiin rakennelmiin, muutamaa kalkkikivi- tai marmorilouhosta lukuun ottamatta muuta helposti louhittavaa kiveä ei ole juuri lainkaan, ja metalleja ja jalokiviä löytyy vain vuorilta. Alueella on hyvälaatuista savea, ja sitä käytettiin niin savitiilien kuin astioidenkin valmistukseen. Savitauluja käytettiin myös kirjoittamiseen.
Maantieteellisesti ja ilmastollisesti Mesopotamia voidaan jakaa kolmeen vyöhykkeeseen. Pohjoisimpaan vyöhykkeeseen kuuluvat Taurus- ja Zagros-vuorten reunakukkulat ja niiden väliset laaksot. Seudulla on vettä, ja se on kasvillisuudeltaan ja riistavarannoiltaan rikasta. Siellä on myös runsaasti puuta ja kiveä sekä hiukan kuparia ja bitumia. Seutu soveltuu melko hyvin maanviljelyyn, joskin talvet ovat kylmiä ja laaksot eristyksissä toisistaan.
Toinen vyöhyke kattaa Eufratin ja Tigrisin välisen tasangon aina Hitiin asti sekä lisäksi tasangon Tigrisistä itään. Tällä vyöhykkeellä ei sada yhtä paljon kuin ylempänä, joten etenkin eteläosissa maanviljely on osittain riippuvaista keinokastelusta. Sadot ovat hyviä, puuta, kiveä ja bitumia on jonkin verran, mutta metalleja ei lainkaan.
Kolmas vyöhyke Mesopotamian eteläosassa on hedelmällistä jokien tulvatasankoa, jossa voi elää kasteluviljelyllä suuria väestömääriä. Joet tulvivat usein ja muuttavat toisinaan reittiään. Maa on erittäin viljavaa ja joki sekä joensuisto kalaisaa. Kiveä tai kunnollista rakennuspuuta ei ole. Sadetta saadaan alle 150 millimetriä vuodessa, lähinnä talvisin. Kesät ovat hyvin kuumia. Joet yhtyvät ennen Persianlahtea Shatt al-Arabiksi.
Historia > Syntyhistoria

Viimeisen jääkauden jälkeen vesi oli noussut niin, että virtaus rannikon lähellä hidastui ja liettyneet virrat hakeutuivat uusiin uomiin. Vähitellen syntyi Eufrat- ja Tigrisjoen välinen yhteinen hedelmällinen mesopotamia (suom. jokien välinen alue). Historiallinen Mesopotamian alue kattaa kuitenkin laajalti myös ympäröivää aluetta, Syyrian itäosaa ja Turkin eteläosaa myöden.
Historia > Kivikausi

Mesopotamian varhaisimman väestön rotua tai kansallisuutta ei tunneta. Paikannimistö ja jotkin lainasanat sumerin kielessä viittaavat siihen, että kantaväestö saattoi olla samaa neoliittista kansaa kuin Anatolian ja Kreikan varhaisin väestö.
Varhaisimmat ihmisasutukset Mesopotamiassa on arkeologisten kaivausten perusteella ajoitettu noin vuodelle 10 000 eaa. Kivikaudelta ennen keramiikan käyttöönottoa tunnetaan jäänteitä alkeellisista asumuksista ja heimojen välisistä sodista. Kotieläintalous yleistyi kun metsästäjä-keräilijät siirtyivät maanviljelijöiksi. Kahden joen välisten alueiden viljavat maat tekivät metsästäjä-keräilijöille mahdolliseksi asettua paikoilleen, kesyttää eläimiä ja alkaa viljellä maata, mutta siirtymäkausi oli pitkä ja vähittäinen. Rakennustaito alkoi edistyä, kun ihmiset asettuivat aloilleen.
Historia > Neoliittinen kausi

Keraaminen neoliittinen kausi alkoi noin 7000 eaa. Työkaluja ja saviastioita käytettiin jo runsaasti ja niistä tuli hienostuneempia. Neoliittinen talous perustui kokonaan ruoantuotantoon, ja asumukset olivat pysyvämpiä kuin kivikaudella.
Historia > Kuparikausi

Kuparikaudella noin 5900–3200 eaa. siirryttiin kuparisiin työkaluihin. Mesopotamian vanhin tunnettu kansa sumerit saapuivat idästä tai pohjoisesta 3000-luvulla eaa. ja ilmeisesti loivat niin sanotun Uruk-kulttuurin (n. 3500–3100 eaa.). Heidän kieltään ei ole osattu varmasti yhdistää mihinkään tunnettuun kieliperheeseen.
Kaupunkeja alkoi nousta etenkin Sumerissa, kuten Eridu, Uruk, Ur, Kiš, Nuzi, Lagaš, Nippur ja Girsu, sekä Elamissa Susa. Mesopotamiasta tuli muinaisen maailman kaupungistunein alue. Kaupungit alkoivat käydä keskenään kauppaa, mikä teki niistä hyvin vauraita. Pyörä keksittiin Sumerissa noin 3500 eaa. Sumerit kehittivät kirjoitustaidon noin 3200 eaa. Varhaisin kirjoitus oli kuvakirjoitusta, jossa kutakin sanaa vastasi kuva, piktogrammi. Kirjoitusta kutsutaan nuolenpääkirjoitukseksi, sillä kirjoitusvälineiden takia kirjoitusmerkit olivat kiilanmuotoisia. Ensimmäiset tekstit olivat vielä vain yksinkertaisia kuitteja, ja todellinen kirjoitus kehittyi vasta satoja vuosia myöhemmin. Alueen muut kansat omaksuivat sumerien kirjoitusjärjestelmän ja alkoivat käyttää sitä omien kieliensä kirjoittamiseen.
Kuninkaat syrjäyttivät pappisvallan, ja varhaisin tunnettu sota käytiin Sumerin ja Elamin kuningaskuntien välillä 3200 eaa. Kaupunkeihin rakennettiin temppeleitä ja patsaita, ja keramiikka kehittyi hienostuneeksi. Sinettejä käytettiin omistuksen osoituksena ja allekirjoituksena.
Historia > Pronssikausi

Varhaisella pronssikaudella 3000–2119 eaa. pronssi syrjäytti kuparin työkalujen ja aseiden materiaalina. Tässä vaiheessa alkuperäiseen väestöön sulautui seemiläisiä puolipaimentolaisia, jotka tulivat Arabian niemimaalta kuivilta aroilta viljavammille seuduille. Noin puolella ensimmäisen varhaisdynastisen kauden (2900–2700 eaa.) kuninkaista on seemiläinen nimi. Toinen varhaisdynastinen kausi (2700–2500 eaa.) oli sotaretkien ja urotöiden aikaa, ja kaupunkeja alettiin suojella muureilla. Kuningas Gilgameš nosti Urukin suurvallaksi, mutta hänen jälkeensä Sumerin yhtenäisyyttä repivät kaupunkivaltioiden keskinäiset yhteenotot, ja Sumer joutui välillä elamilaisten valtaan. Valtakunnan yhtenäisyyden palautti Adabin kuningas Lugalannemundu.
Kaupunkivaltiot nousivat ja toivat taloudellista ja poliittista vakautta. Akkadin valtakunta syntyi 2350 eaa. ja Akkadin ja Marin kaupungit kasvoivat nopeasti. Arkkitehtuurista ja kuvanveistosta kehittyi koristeellista, ja useita tärkeitä keksintöjä tehtiin, kuten sotavaunu, purjevene ja sylinterileimasin. Sargon Suuren tytär Enheduanna on varhaisin nimeltä tunnettu kirjailija. Marin kirjastossa oli yli 20 000 nuolenpääkirjoitustaulua.
Keskimmäisellä pronssikaudella 2119–1700 eaa. laajenivat assyrialaiset Assurin, Nimrudin, Šarrukinin, Durin ja Ninivein kuningaskunnat. Vaiheen alussa oli kuiva jakso. Babylonian dynastia nousi ja toi kaupankäyntiä ja sotia. Gutilaiset kukistivat Akkadin valtakunnan ja hallitsivat Mesopotamian politiikkaa kunnes Sumer löi heidät. Amorilaiset tunkeutuivat Mesopotamiaan osittain rauhanomaisesti, osittain aseiden voimalla toisen vuosituhannen eaa. vaihteen tienoilla. He valtasivat vanhoja valtioita ja perustivat uusia, ja antoivat näin kuoliniskun sumerilaisten poliittiselle vallalle. Hammurabi hallitsi aluetta 43 vuoden ajan 1700-luvulla eaa. Hänet muistetaan Hammurabin laista. Babylonin kaupungista tuli alueen johtava älyn ja taiteiden keskus. Babylonin valtasivat heettiläiset, joita seurasivat kassiitit. Muinaisheettiläisen valtakunnan heikennyttyä nousi Mitanni suurvallaksi.
Myöhäisellä pronssikaudella 1700–1100 eaa. babylonialainen kulttuuri hiipui kassiittien vallan kasvaessa, kunnes elamilaiset ajoivat kassiitit pois. Elamiitteja seurasivat aramealaiset. Assyrian pieni kuningaskunta kasvatti valtaansa sotaretkillään, ja Assyrian imperiumi syntyi. Pronssiajan lopulla noin 1200 eaa. useimmat Mesopotamian valtiot tuhottiin tai heikkenivät, mitä seurasi lyhyt ”pimeä aika”.
Historia > Rautakausi

Rautakaudella 1000–500 eaa. Mesopotamiassa nousi uusassyrialainen imperiumi, joka valloitti Babylonian, Syyrian, Israelin ja Egyptin. Imperiumi romahti yhtä nopeasti kuin oli noussutkin. Valtaansa kasvattivat uusheettiläinen ja uusbabylonialainen valtakunta. Kuningas Nebukadressar II tuhosi Jerusalemin vuonna 588 eaa. ja pakotti israelilaiset karkotukseen Babyloniaan. Hän myös rakennutti paljon, kuten Ištarin portin ja Suuren zikkuratin. Babylonian kulttuuri lakkasi kun Persian Kyyros II Suuri valtasi Babylonin vuonna 539 eaa.
Historia > Helleeninen kausi

Klassisen antiikin kauden alussa 500 eaa. Mesopotamiasta oli tullut Persian imperiumin osa. Alueen kulttuuri taantui ja nuolenpääkirjoitus unohtui. Aleksanteri Suuren valloitus vuonna 331 eaa. toi Mesopotamiaan helleenisen kulttuurin ja uskonnon. Hänen kuolemansa jälkeen kenraali Seleukos perusti seleukkien dynastian, joka hallitsi vuoteen 126 eaa. saakka, kunnes Parthia valloitti alueen. Heitä seurasivat Persian sassanidit, joiden aikana Mesopotamia oli raunioina ja sen pellot kuivuneina.
Historia > Roomalaisvalta

Rooman valtakunta valloitti Mesopotamian vuonna 116 jaa. Siitä tehtiin oma Mesopotamian provinssinsa. Alue oli silloin hyvin epäyhtenäinen, eikä vanhoja jumalia tai vanhoja tapoja enää muistettu. Roomalaiset paransivat alueen infrastruktuuria rakentamalla teitä ja salaojaverkkoja, ja he toivat roomalaisen lain alueelle. Roomalaisvalta ei kestänyt pitkään, vaan päättyi jo vuonna 118. Vuonna 197 Rooma sai haltuunsa pienemmän alueen Mesopotamiasta, joka oli jälleen Rooman provinssina.
Historia > Sassanidit

Mesopotamia kuului sassanidien Persiaan noin 400 vuotta 200-luvulta 600-luvulle. Sassanidien pääkaupunki Ktesifon sijaitsi Mesopotamiassa Tigrisin varrella kohdassa, jossa Eufrat ja Tigris olivat lähimpänä toisiaan.
Historia > Arabikalifaatti

Arabit valloittivat alueen 600-luvulla ja toivat sinne omat lakinsa, kielensä, uskontonsa ja kulttuurinsa. Abbasidit siirsivät hallintokaupunkinsa Mesopotamiaan lähelle Ktesifonia vuoden 750 jälkeen. Abbasidien perustaman pyöreän "Rauhan kaupungiksi" nimetyn palatsialueen ympärille kasvoi nopeasti suurkaupunki Bagdad.