stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olena Petrova

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Olena Petrova. |  Olena Petrova. |  Olena Petrova. |  |
Maa:   Ukraina
Naisten ampumahiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Nagano 1998 | normaalikilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ruhpolding 1996 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Oslo 1999 | yhteislähtö |  |
|  Hopeaa | Hanty-Mansijsk 2003 | pikakilpailu |  |
|  Hopeaa | Hanty-Mansijsk 2003 | viesti |  |
|  Pronssia | Ruhpolding 1996 | normaalikilpailu |  |
|  Pronssia | Ruhpolding 1996 | viesti |  |
|  Pronssia | Orsblie 1997 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Oslo 2000 | viesti |  |
|  Pronssia | Pokljuka 2001 | viesti |  |
|  Pronssia | Oberhof 2004 | normaalimatka |  |
Olena Jurijivna Petrova (ukr. Олена Юріївна Петрова, s. 24. syyskuuta 1972 Šarkan, Udmurtian ASNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen kilpauransa päättänyt ampumahiihtäjä, olympia- ja kymmenkertainen MM-mitalisti.
Urheilu-ura

Petrova saavutti Ekaterina Dafovskan takana normaalikilpailun olympiahopeaa Naganossa 1998 ja kilpaili myös kolmissa muissa talviolympialaisissa: Lillehammerissa 1994, Salt Lake Cityssä 2002 ja Torinossa 2006. Salt Lake Cityssä hän toimi kisojen avajaisissa Ukrainan lipunkantajana. Petrova saavutti urallaan myös kymmenen MM-mitalia, joista seitsemän joko viestistä tai joukkuekilpailusta, ja 29 henkilökohtaista palkintokorokesijaa maailmancupissa voittojen jäädessä uupumaan. Petrova voitti kertaalleen maailmancup-osakilpailun viestikilpailun Ukrainan joukkueessa vuonna 1999 ja Euroopan-mestaruuskilpailuista yhteensä viisi mitalia joista kirkkaimpana takaa-ajon EM-kultamitali vuonna 2004.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olena Petrova Wikimedia Commonsissa
Painepesuri

Painepesuri

Painepesuri on laite, jolla ruiskutetaan vettä paineella. Kun kone on käynnistetty, käsikahvan liipaisinta painamalla tulee suuttimesta vesisuihku ja veden paine on koneen tehosta riippuen yleensä 85 barista ylöspäin. Useimmissa nykyaikaisissa pesureissa on pysäytysautomatiikka, eli moottori pysähtyy, kun liipaisinta ei paineta.
Isommissa malleissa on mahdollista ruiskuttaa pesuainettakin paineella, pienemmissä pesuaineen levitys on matalapaineella.
Painepesuriin liitetään vesiverkostosta letku. Moni malli on myös itseimevä, eli voi imeä vettä esimerkiksi järvestä tai kaivosta. Tällöin on hankittava erillinen syöttövesisuodatin tai veden mukana tulevat hiukkaset rikkovat pumpun.
Rakenne lyhyesti

Paineletku, käsikahva, suihkuputki ja suutin, jotka kestävät suuria paineita. Suuttimia ja letkuja on erilaisia eri käyttötarkoituksiin. Halvemmissa kotitalouskäyttöön tarkoitetuissa yleensä muoviletku, ammattikoneissa teräspunoksella vahvistettu kumiletku. Teräspunosletkuja voidaan myös korjata esimerkiksi hydrauliikkaliikkeessä.
Moottori ja pumppu, jotka synnyttävät paineen. Moottori on joko sähkö- tai polttomoottori. Pumppuja on erityyppisiä, yleisimmät ovat kieppulevyllä käytettävä ja kampiakselikäyttöinen pumppu. Pumppu koostuu männistä, sylinterikannesta, joka pienissä pesureissa on muovia tai komposiittia, keskikokoisissa yleensä alumiinia ja ammattikoneissa useimmiten messinkiä. Kannen sisällä on imu ja paineventtiilit sekä jonkinlainen kevennysventtiili paineensäädöllä pumpun rakenteesta riippuen. Myös lähes kaikissa uudemmissa pesureissa on painekytkin, joka sammuttaa moottori, kun käsikahvan liipaisin päästetään. Isompien pesurien pumput ovat monimutkaisempia rakenteeltaan.
Pesurit voidaan jakaa kuuma- ja kylmävesipesureihin. Kuumavesipesureissa on öljypoltin, jolla saadaan lämmitettyä pesuvesi jopa höyryksi asti. Tavallisimmin täydellä työpaineella maksimilämpö on noin 90 °C. Poltinta ohjataan termostaatilla ja erityisellä virtausvahdilla, joka estää polttimen käynnistymisen, jos se ei saa tarpeeksi vettä. Uudemmissa malleissa on niin sanotut huoltoelektroniikat, joista näkee käyttötunnit, suoritetut määräaikaishuollot ja mahdolliset vikakoodit. Kuumavesipesurit ovat kooltaan suuria, toimivat kolmivaihevirralla ja ovat yleensä painavia ja hankalasti liikuteltavia.
Käyttökohteita

Painepesureita käytetään kattojen, rakennusten julkisivujen, uimahallien, sikaloiden ja navetoiden, pihalaattojen, portaiden, työkoneiden ja autojen pesuun. Myös teollisuudessa on monia käyttökohteita. Painepesuria käytetään joissain kohteissa myös kiertovesipumppuna.[lähde? ]
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oscar Zariski

Oscar Zariski
Oscar Zariski (24. huhtikuuta 1899 – 4. heinäkuuta 1986) oli nykyisen Valko-Venäjän alueella juutalaiseen perheeseen syntynyt matemaatikko. Hän opiskeli Kiovan yliopistossa ja Roomassa ennen muuttoaan Yhdysvaltoihin vuonna 1927.
Zariski työskenteli Johns Hopkinsin ja Harvardin yliopistojen professorina. Hän nousi yhdeksi algebrallisen geometrian johtavista nimistä.
Zariski sai matematiikan Wolfin palkinnon vuonna 1981. Hänelle oli lisäksi vuonna 1965 myönnetty Kansallinen tiedemitali. Hän julkaisi muun muassa kaksiosaisen teoksen Commutative Algebra yhdessä Pierre Samuelin kanssa.
Olena Pidhrušna

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Olena Pidhrušna. |  Olena Pidhrušna. |  Olena Pidhrušna. |  |
Maa:   Ukraina
Naisten ampumahiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 | viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Nové Město 2013 | pikakilpailu |  |
|  Hopeaa | Nové Město 2013 | viesti |  |
|  Hopeaa | Hochfilzen 2017 | viesti |  |
|  Pronssia | Nové Město 2013 | takaa-ajo |  |
|  Pronssia | Anterselva 2020 | viesti |  |
|  Pronssia | Pokljuka 2021 | viesti |  |
Olena Myhailivna Pidhrušna (ukr. Олена Михайлівна Підгрушна; s. 9. tammikuuta 1987 Legnica, Puola) on ukrainalainen ampumahiihtäjä ja maailmanmestari. Hän edustaa seuratasolla Kolos Ternopiliä.
Arvokilpailut

Pidhrušna osallistui ampumahiihdon MM-kisoihin ensimmäistä kertaa Pyeongchangissa 2009, jolloin hän oli normaalimatkalla 16:s. Vancouverin olympialaisissa 2010 hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa oli yhteislähdön 12:s. Maansa viestijoukkueessa hän oli kuudes.
Hanti-Mansijskin MM-kisoista 2011 Pidhrušna oli hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa, mutta suoritus hylättiin Oksana H’vostenkon jäätyä kiinni dopingista. Henkilökohtaisilla matkoilla Pidhrušnan paras sijoitus oli takaa-ajon 19:s. Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 hän oli normaalimatkalla 14:s ja viestijoukkueessa kuudes.
Pidhrušna voitti pikakilpailun maailmanmestaruuden Nové Městossa 2013. Hän ampui puhtaasti ja voitti toiseksi tulleen Tora Bergerin 6,4 sekunnilla. Takaa-ajossa hän sai pronssia ja hiihti Ukrainan hopealle yltäneessä viestijoukkueessa ankkuriosuuden. Normaalimatkalla ja yhteislähtökilpailussa Pidhrušna oli 11:s.
Sotšin olympialaisissa 2014  Pidhrušna oli mukana Ukrainan naisten olympiakultaa voittaneessa viestijoukkueessa. Yhteislähtökilpailussa hän oli seitsemäs ja normaalimatkalla kahdeksas. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui takaa-ajossa viidenneksi. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän oli normaalimatkalla kymmenes ja voitti viestistä hopeaa. Anterselvan MM-kilpailuissa 2020 hän voitti viestissä pronssia ja sijoittui pikakilpailussa neljänneksi ja takaa-ajossa 13:nneksi. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti viestissä pronssia. Henkilökohtaisilla matkoilla hän oli takaa-ajossa seitsemäs, pikakilpailussa yhdestoista ja yhteislähdössä kahdestoista.
EM-kilpailuissa Pidhrušna saavutti viestissä hopeaa 2010 sekä viestissä kultaa ja normaalimatkalla hopeaa 2011. Hän voitti pikakilpailun, takaa-ajon ja viestin Euroopan-mestaruudet 2012 sekä sai supersprintissä hopeaa 2020. Nuorten MM-kilpailuissa hän saavutti alle 20-vuotiaiden normaalimatkalla pronssia 2006. Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa hän saavutti nuorten sarjassa viestissä kultaa 2005 ja takaa-ajossa hopeaa 2006 sekä sprintissä hopeaa ja takaa-ajossa pronssia 2007. Aikusten sarjassa hän sai sekaviestissä hopeaa 2011, takaa-ajossa pronssia 2012 sekä pikakilpailussa kultaa, takaa-ajossa ja sekaviestissä hopeaa 2016.
Maailmancup

Pidhrušna kilpaili ampumahiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Lahdessa vuonna 2007. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti kaudella 2012–2013 oltuaan toinen Östersundin pikakilpailussa. Hän oli samalla kaudella toinen Anterselvan takaa-ajokilpailussa. Nové Měston MM-kulta oli samalla Pidhrušnan ensimmäinen maailmancupvoitto. Maailmancupin kokonaispisteissä hän oli kaudella 2012–2013 kahdeksas ja takaa-ajocupissa neljäs.
Kaudella 2013–2014 Pidhrušna oli Oberhofissa pikakilpailussa kolmas. Kaudella 2015–2016 hän oli kolmas Östersundin normaalimatkalla ja pikakilpailussa. Canmoressa hän voitti pikakilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui seitsemänneksi ja pikakilpailum cupissa viidenneksi. Kaudella 2016–2017 hän oli normaalimatkan cupissa viides.
Patrulli

Patrulli on yleensä määrätylle alueelle vartio- tai valvontatehtäviä hoitamaan määrättävä sotilasyksikkö. Se on kulkuvartio, jossa on johtajan lisäksi yleensä vain muutama sotilas.
Pangako Sa 'Yo

Pangako Sa 'Yo voi tarkoittaa seuraavia:
Pangako Sa 'Yo, ABS-CBN:n vuosina 2000–2002 esittämä filippiiniläinen televisiosarja
Pangako Sa 'Yo, ABS-CBN:n vuosina 2015–2016 esittämä filippiiniläinen televisiosarja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pangako Sa 'Yo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Noel Gallagher’s High Flying Birdsin kappaleista

Tämä on luettelo Noel Gallagher’s High Flying Birds -yhtyeen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.
A

AKA...Broken Arrow (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
AKA...What a Life! (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
B

Ballad of the Mighty I (Chasing Yesterday)
Be Careful What You Wish For (Who Built the Moon?)
Black and White Sunshine (Who Built the Moon?)
C

Council Skies (Council Skies)
D

Dead in the Water (Who Built the Moon?)
Dead to the World (Council Skies)
The Death of You and Me (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
Do the Damage (Chasing Yesterday)
Dream On (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
The Dying of the Light (Chasing Yesterday)
E

Easy Now (Council Skies)
End Credits (Wednesday, Pt. 2) (Who Built the Moon?)
Everybody’s on the Run (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
F

Fort Knox (Who Built the Moon?)
Freaky Teeth (Chasing Yesterday)
G

The Girl with X-Ray Eyes (Chasing Yesterday)
H

Here’s a Candle (For Your Birthday Cake) (Lock All the Doors)
Holy Mountain (Who Built the Moon?)
I

(I Wanna Live in a Dream in My) Record Machine (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
If I Had a Gun... (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
If Love Is the Law (Who Built the Moon?)
I’m Not Giving Up Tonight (Council Skies)
In the Heat of the Moment (Chasing Yesterday)
Interlude (Wednesday, Pt. 1) (Who Built the Moon?)
It’s a Beautiful World (Who Built the Moon?)
It’s Never Too Late to Be What U Might Have Been (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
K

Keep on Reaching (Who Built the Moon?)
L

Lock All the Doors (Chasing Yesterday)
Love Is a Rich Man (Council Skies)
M

The Man Who Built the Moon (Who Built the Moon?)
The Mexican (Chasing Yesterday)
O

Open the Door, See What You Find (Council Skies)
P

Pretty Boy (Council Skies)
R

Revolution Song (Chasing Yesterday)
The Right Stuff (Chasing Yesterday)
Riverman (Chasing Yesterday)
S

She Taught Me How to Fly (Who Built the Moon?)
A Simple Game of Genius (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
Soldier Boys and Jesus Freaks (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
Stop the Clocks (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
(Stranded on) The Wrong Beach (Noel Gallagher’s High Flying Birds)
T

There She Blows! (Council Skies)
Think of a Number (Council Skies)
Trying to Find a World That’s Been and Gone: Part 1 (Council Skies)
W

While the Song Remains the Same (Chasing Yesterday)
Y

You Know We Can’t Go Back (Chasing Yesterday)
Oscar Wergeland (taidemaalari)

Oscar Wergeland.
Oscar Arnold Wergeland (1844 Kristiania, Norja – 1910 Kristiania) oli norjalainen taidemaalari.
Wergeland opiskeli aluksi David Arnesenin johdolla Kristianiassa 1859, minkä jälkeen hän oli Johan Fredrik Eckersbergin taidekoulun oppilaana useaan otteeseen (1865–1869). Hän opiskeli Den kongelige norske Tegneskolessa (1865–1867), Kööpenhaminan taideakatemiassa (1869–1870) ja Münchenin taideakatemiassa (1874–1876).
Wergeland oli erikoistunut historiamaalaukseen, kuten Kristian II ved liket av Dyveke (1879) ja Nordmennene går land på Island 872. Teos Sjukt barn vuodelta 1906 on Norjan kansallisgalleriassa. Yhdessä Eilif Peterssenin kanssa hän oli harvoja norjalaisia maalareita, jotka tietoisesti keskittyivät historiallisiin aiheisiin.
Wergelandin tunnetuin maalaus on Eidsvollin kansalliskokousta kuvaava Eidsvold 1814 vuodelta 1885. Se on esillä Norjan Stortingin istuntosalissa. Taulu on myös aiheena kansalliskokouksen 100-vuotisjuhlapostimerkkisarjassa vuodelta 1914.
Vuonna 1889 Wergeland sai yliopettajan paikan kuninkaallisessa taidekoulussa. Hän oli mukana useissa näyttelyissä kotimaassaan ja ulkomailla. Hänen kuolinvuonnaan 1910 Christiania Kunstforening piti hänelle muistonäyttelyn.
Perhetausta

Wergelandin kulttuurisuku on peräisin Verklandin maatilalta Gulenista, Sognin ja Fjordanen läänistä. Ensimmäinen Wergeland-nimeä käyttänyt henkilö oli Nils Olson Verkland (1717–1792), joka omaksui Wergeland-muodon ollessaan sotilaspalveluksessa Kööpenhaminassa. Tämän sukulaispoika, valtiopäivämies Nicolai Wergeland, oli Oscarin isoisän veli. Nicolai Wergelandin lapset, runoilija Henrik Wergeland, kirjailija Camilla Collett ja kenraali Oscar Wergeland, olivat siten Oscarin isän serkkuja.
Pang Qianyu

| Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Kiina> Naisten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | 53 kg |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | 53 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Budapest 2018 | 53 kg |  |
|  Pronssia | Nur-Sultan 2019 | 53 kg |  |
| AM-kilpailut  | AM-kilpailut  | AM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bangkok 2016 | 53 kg |  |
|  Kultaa | Astana 2023 | 55 kg |  |
Pang Qianyu (kiin.: 庞倩玉; pinyin: Páng Qiànyù, s. 13. marraskuuta 1996) on kiinalainen vapaapainija.
Pang on kilpaillut aikuisten sarjoissa vuodesta 2014 lähtien, jolloin hän osallistui ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailuihin. Hän saavutti olympiahopeaa 53 kg:n painoluokassa vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa ja pronssia Pariisin olympialaisissa 2024. Pang on voittanut urallaan kahdesti Aasian-mestaruuden (2016 ja 2023). Hänellä on tämän lisäksi kaksi MM-hopeaa vuosilta 2018 ja 2019.
Pang Panpan

| Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten telinevoimistelu.Telinevoimistelun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten telinevoimistelu.Telinevoimistelun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten telinevoimistelu.Telinevoimistelun MM-kilpailut  | Maa:   Kiina> Naisten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Aarhus 2006 | joukkuekilpailu |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Doha 2006 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Doha 2006 | permanto |  |
Pang Panpan (kiin. 庞盼盼, pinyin: Páng Pànpàn; s. 7. kesäkuuta 1988) on kiinalainen entinen telinevoimistelija. Hän kuului lajin maailmanmestaruuden vuonna 2006 voittaneeseen Kiinan naisten joukkueeseen. Lisäksi hän voitti samana vuonna Aasian kisoissa joukkueen kanssa kultaa ja yksilökilpailijana hopeaa permannolla. Loukkaantumiset estivät Pangia pääsemästä kilpailemaan vuoden 2008 kesäolympialaisissa.
Oscar Parland

| Oscar Parland |
| --- | --- |
 Oscar Parland (vas.) ja J. O. Tallqvist puhuivat Edith Södergranin muistomerkin paljastustilaisuudessa Raivolassa vuonna 1960.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Oscar Percival Parland
Syntynyt: 20. huhtikuuta 1912 Kiova, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 27. syyskuuta 1997 (85 vuotta) Helsinki
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Oscar Percival Parland (20. huhtikuuta 1912 Kiova, Venäjän keisarikunta – 27. syyskuuta 1997 Helsinki) oli suomenruotsalainen lääkäri, kirjailija ja kääntäjä. Hän oli myös Liettuassa 1930 kuolleen kirjailijan Henry Parlandin sekä Ruotsissa vuodesta 1948 asuneen Ralf Parlandin veli.
Elämäkerta

Kiovassa syntyneellä Parlandilla ei kertomansa mukaan ollut mitään muistoja ensimmäisistä vuosistaan Ukrainassa. Hän puhui tuolloin venäjää lastenhoitajansa kanssa ja saksaa äitinsä ja isoäitinsä kanssa. Myöhemmin hän pääsi kosketuksiin myös suomen kielen kanssa. Kirjallisen kielensä, ruotsin, hän oppi perheen muutettua Kiloon ja aloitettuaan koulunkäynnin Kauniaisten yhteiskoulussa.
Päästyään ylioppilaaksi vuonna 1930 Parland opiskeli lääketiedettä. Hän erikoistui hermo- ja mielisairauksiin. Hän oli kiinnostunut kuvataideterapiasta ja psykoanalyysista. Vuodesta 1960 vuoteen 1975 hän työskenteli Nikkilän mielisairaalan ylilääkärinä.
Kirjailijana hän esiintyi ensi kerran vuonna 1945 psykologisen teoksensa Förvandlingar (Muuttumisia) myötä. Hänet tunnetaan parhaiten teoksestaan Den förtrollade vägen (Lumottu tie), josta Åke Lindman ohjasi pidetyn TV-elokuvan vuonna 1986. Myös teos Tjurens år (Härän vuosi) on tunnettu ja tehty Lindmanin ohjaamana samannimiseksi tv-elokuvaksi 1989. Kumpikin kirjoista kuvaa elämää Karjalankannaksella ennen ensimmäistä maailmansotaa ja sen aikana.
Parlandin erityisharrastuksia olivat musiikki ja eläintiede.
Oscar Parlandin puoliso vuodesta 1941 oli Heidi Parland (1902–1990), Nino Runebergin tytär, joka oli ollut aikaisemmin naimisissa Rabbe Enckellin kanssa. Heille syntyi kaksi lasta: poika Oliver Parland on psykoanalyytikko, ja tytär Nina Sandelin on kirjastonhoitaja. Oliver Parland on toimittanut isänsä jälkeenjääneitä käsikirjoituksia julkaistavaksi (mm. romaanin Peilipoika).
Teoksia

Förvandlingar, 1945
Den förtrollade vägen 1953
Tjurens år, 1963 (Härän vuosi; suom. Eeva-Liisa Manner 1985)
Kunskap och inlevelse, 1991
Spegelgossen, 2001
Flanellkostym och farsans käpp, 2003
Palkinnot ja huomionosoitukset

Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinto 1953
Kirjallisuutta

Korppi-Tommola, Aura: ”Parland, Oscar (1912–1997)”, Suomen kansallisbiografia, osa 7, s. 545–546.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-448-7.  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Oscar Parland. Yle Arkivet.
Oscar Parlandin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Authors’ Calendar.
Parland, Oscar hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Otto Aalto

| Otto Aalto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Otto Aalto
Syntynyt: 15. helmikuuta 1994 (ikä 30)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Laitahyökkääjä
Pituus:  200 cm
Paino:  95 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2010–2011 2011–2013 2013–2014 2014–2015 2015–:  LaNMKY Namika Lahti JKS Namika Lahti Lahti Basketball
Otto Aalto (s. 15. helmikuuta 1994) on suomalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pääasiassa laitahyökkääjä. Hän on pelannut Korisliigassa Namika Lahden ja Lahti Basketballin joukkueissa.
Pelaajaura

Aalto on Lahden NMKY:n kasvatti ja pelasi seuran nuorisojoukkueissa B-poikien SM-sarjaa kaudella 2008–2009 ja A-poikien SM-sarjaa vuosina 2010–2013. Miesten sarjoissa Aalto debytoi kaudella 2010–2011: hän pelasi LaNMKY:n kakkosjoukkueessa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla ja kaksi ottelua Korisliigaa seuran edustusjoukkueessa. Aalto edusti Namika Lahtea aina sen konkurssiin menoon eli vuoteen 2015 asti paitsi kaudella 2013–2014, jolloin hän pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla JKS:ssa.
Kaudella 2015–2016 Aalto edusti uutta Lahti Basketball -seuraa, joka voitti miesten I-divisioona B:n ja nousi sarjatasoa ylemmäs. Kolme seuraavaa kautta Aalto pelasi LaBa:ssa miesten I-divisioona A:ssa, kunnes joukkue nousi Korisliigaan kaudeksi 2019–2020. Kesäkuussa 2019 Aalto oli saanut opintonsa päätökseen ja pystyi panostamaan koripalloon aikaisempaa enemmän. Hän teki LaBa:n kanssa vuoden pituisen jatkosopimuksen.
Aiheesta muualla

Otto Aalto Basketball Player Profile eurobasket.com (englanniksi)
Oscar Wisting

| Oscar Wisting |
| --- | --- |
 Wisting vuonna 1911.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1871 Larvik, Norja
Kuollut: 4. joulukuuta 1936 (65 vuotta) Aker, Norja
Ammatti:  tutkimusmatkailija, upseeri
Muut tiedot
Tunnustukset:  Pyhän Olavin ritarikunta (1926) Kunnialegioona Italian kruunun ritarikunta
Oscar Wisting (6. kesäkuuta 1871 Larvik – 4. joulukuuta 1936 Aker) oli norjalainen laivaston upseeri ja tutkimusmatkailija, joka osallistui Roald Amundsenin etelänaparetkikuntaan, Maud-aluksella tehtyyn tutkimusmatkaan Koillisväylälle ja pohjoisnavan ylilentoon Norge-ilmalaivalla. Hän kirjoitti muistelmateoksen 16 år med Roald Amundsen (1930).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oscar Wisting Wikimedia Commonsissa
Parhaan lastenelokuvan Jussi

Parhaan lastenelokuvan Jussi oli yksi suomalaisen elokuva-alan Jussi-palkinnoista, jota jakoi Filmiaura. Palkintoa jaettiin vuosina 1974 ja 1983.
Voittajat

| Myöntämisvuosi | Palkinnon saaja | Elokuva |
| --- | --- | --- |
| 1974 | Jaakko Talaskivi ja työryhmä | Herra Huu – jestapa jepulis, penikat sipuliks |
| 1983 | Päivi Hartzell ja Liisa Helminen | Kuningas jolla ei ollut sydäntä |
Opus 1

| Opus 1 YUP Instrumental |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syksy 2023 Jaba-studio Hankasalmi
 Julkaistu: 26. huhtikuuta 2024
 Formaatti: vinyyli & digitaalinen
 Levy-yhtiö: Kaskelotti Records
Listasijoitukset
  Fyysinen albumilita: 9.
YUP Instrumentalin muut julkaisut
| Maailmannäyttely 2008 | Opus 1 2024 |   |
Singlet albumilta Opus 1
 ”Rähinää, höyheniä” Julkaistu: 11. tammikuuta 2024  ”Presto Ma Non Troppo” Julkaistu: 8. maaliskuuta 2024
Opus 1 on suomalaisen YUP Instrumentalin studioalbumi, jonka julkaisi Kaskelotti Records 26. huhtikuuta 2024. Albumin jakelusta vastaa Playground Music. Albumin sävellystyöstä on vastannut bassokitaristi Valtteri Tynkkynen. Albumi on äänitetty syksyllä 2023 Jaba-studiolla Hankasalmella. Äänittäjänä toimi Samuli Erkkilä ja levyn on miksannut Riku Mattila. Albumi julkaistaan vinyylinä ja digitaalisesti. Kappaleeseen ”Presto Ma Non Troppo” on julkaistu Jouni Kallion ohjaama video.
Kappaleet

Ketjureaktio – 3.07
Rähinää, Höyheniä – 3.01
Pillastunut Toteemi – 4.29
Kykloopit Kuusimetsässä – 4.06
Presto Ma Non Troppo – 3.29
Wrappaa II – 3.52
Kokin Terveiset – 0.49
Hankasalmen Puskaradio – 7.37
Kokoonpano

Valtteri Tynkkynen – bassokitara
Jussi Hyyrynen – kitara
Janne Mannonen – rummut
Petri Tiainen – kosketinsoitin
Arvostelut

Kulttuuritoimitus:
Soundi: