stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Studio Mediapolis

| Studio Mediapolis Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2014 
Toimitusjohtaja:  Aku Syrjä 
Kotipaikka:  Tampere
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  televisiotuotanto
Henkilöstö:  35 (2019)
Omistaja:  Akun Tehdas Aito Media Oy
Kotisivu:  www.studiomediapolis.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Studio Mediapolis Oy (vuoteen 2018 Aito Tehdas Oy ) oli Akun Tehtaan ja Aito Median puoliksi omistama suomalainen televisiotuotantoyhtiö. Studio Mediapoliksen kotipaikka on Tampere. Yhtiön ensimmäinen televisiotuotanto on Uusi päivä -draamasarja, jonka myötä 20 Ylen työntekijää siirtyi Studio Mediapoliksen palvelukseen.
Maaliskuussa 2018 Studio Mediapolis aloitti yt-neuvottelut.
Studio Mediapolis tulee lopettamaan toimintansa vuoden 2018 loppuun mennessä.
Studio Mediapoliksen tuottamat ohjelmat

Uusi päivä (2014–2018)
Mä voin selittää kaiken (2018)
Aiheesta muualla

Studio Mediapoliksen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Solkikenkä

Kaksisolkinen solkikenkä
Solkikenkä on miesten kenkämalli. Solkikengästä käytetään myös nimitystä munkkikenkä, sillä sen solkikiinnitys tuo mieleen munkkien sandaalit.
Solkikenkiä on yksi- ja kaksisolkisia. Solkikengät ovat vähemmän muodollisia kuin oxford-kengät ja samalla niitä ja muita nauhakenkiä käytännöllisempiä, sillä ne on solkikiinnityksensä ansiosta helppo pukea jalkaan ja riisua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Solkikenkä Wikimedia Commonsissa
Suolinkainen

| Suolinkainen |
| --- | --- |
 Aikuinen naaras
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Sukkulamadot Nematoda
Luokka::  Chromadorea
Lahko::  Ascaridida
Heimo::  Ascarididae
Suku::  Ascaris
Laji::  lumbricoides
Kaksiosainen nimi
 Ascaris lumbricoides  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Suolinkainen Wikispeciesissä   Suolinkainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suolinkainen (Ascaris lumbricoides) on sukkulamatoihin kuuluva loiseläin. Se on ihmiskunnan yleisin matoinfektio, ja sitä kantaa elimistössään arviolta yli miljardi ihmistä. Eniten suolinkaistautia eli askariaasia esiintyy lämpimällä vyöhykkeellä ja köyhillä alueilla. Tartunnan voi saada myös Suomesta, mutta suurin osa Suomessa todetuista tartunnoista on peräisin ulkomailta.
Suolinkaisen elämänkierto ulosteiden saastuttamasta maasta ravinnon kautta ohutsuoleen, keuhkoihin ja suoleen.
Suolinkaisen munia esiintyy maaperässä, jonne niitä päätyy ulosteen mukana. Ihmiseen suolinkainen tarttuu, kun ihminen nielee suolinkaisen munia ruoassaan, useimmiten salaatissa, juureksissa ja muussa kypsentämättömässä ruoassa.
Ohutsuoleen päätyneestä suolinkaisen munasta kuoriutuu toukka. Se tunkeutuu ensin suolen seinän läpi, menee keuhkoihin ja siirtyy 2–4 viikon kuluttua tartunnasta suoleen, jossa se elää aikuisena. Aikuinen mato on kermanvärinen ja päistään suippo, pituudeltaan 15–35 senttimetriä ja halkaisijaltaan 3–6 millimetriä. Mato liikkuu suolessa vapaasti, ja elää siellä pari vuotta. Mato tulee sukukypsäksi 8–12 viikon kuluttua tartunnasta. Pariteltuaan koiraan kanssa naaras laskee noin 200 000 munaa päivässä. Munat säilyvät maaperässä jopa 10 vuotta ankarissa olosuhteissa.
Kun mato kuolee, infektio häviää ilman uusia ravinnon kautta saatuja munia.
Suolinkaisen toukka voi laukaista keuhkoissa astman tyyppisen keuhkoreaktion, johon voi liittyä kuumetta ja nokkosihottumaa. Aikuinen suolinkainen aiheuttaa suolessa vain harvoin oireita. Runsas matojen esiintymä voi kuitenkin aiheuttaa vatsakipua ja pahoinvointia, ja lapsilla aliravitsemusta ja kehityksen hidastumista. Harvinaisia vakavia seurauksia ovat suolitukokset, sappitietukokset, haimatulehdus ja maksapaise, joita esiintyy Intiassa ja muissa lämpimissä ja köyhissä maissa.
Suolinkainen todetaan joko havaitsemalla mato ulosteessa tai löytämällä madon munia ulosteen mikroskooppitutkimuksessa. Mato löytyy myös laajassa suoliston loisia havaitsevassa nukleiinihappojen osoitustestissä.
Suolinkaistartuntaa hoidetaan reseptilääke mebendatsolilla. Tautia ehkäistään huolehtimalla käymälähygieniasta sekä pesemällä vihannekset ja juurekset.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Ascaris lumbricoides
Ascaris lumbricoides
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Taxonomy,  Ascaris lumbricoides, human intestinal roundworm (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Ascaris lumbricoides (englanniksi)
Impact of Roundworms on Human Society (englanniksi)
Sopesjärvi

| Sopesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°36′58″N, 25°03′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Vähään Myyräjärveen 
Järvinumero:  14.224.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,6 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  800 m  
Rantaviiva:  4,291 km  
Pinta-ala:  24,748 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSopesjärvi 
Sopesjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Karklammen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 25 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen koillispuolella sijaitseva Sopesvuori nousee noin 60 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan kiinteistöä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,6 metriä mpy. Siihen johtaa kuusi ojaa. Laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja laskee Vähään Myyräjärveen. Laskuojan pudotus on 1,7 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Soposjärvi. Vuosien 1965 ja 1986 peruskartoissa järveen johti kaksi ojaa ja sen rannalla oli yksi talo.
Suolaisuus

Valtamerten pintasuolaisuus (‰).
Suolaisuus eli saliniteetti (tunnus S) tarkoittaa veden suolapitoisuutta. Se ilmoitetaan yleensä massapromilleina (‰) eli -tuhannesosina. Valtameriveden suolaisuus on tavallisesti 34,5–35 ‰, eli kilogrammassa valtamerivettä on suolaa noin 35 grammaa. Murtoveden suolaisuus on alle 24,7 ‰.
Suolaisuus on niin kutsuttu konservatiivinen suure. Konservatiivisuus tarkoittaa sitä, ettei veden suolaisuus muutu meriveden kemiallisissa ja biologisissa prosesseissa. Toisin sanoen suolaisuus voi muuttua vain meren pinnan ja reunojen kautta esimerkiksi sadannan tai haihdunnan muuttaessa makean veden määrää.
Tärkeimmät ionit valtamerivedessä ovat kloridi-, natrium-, sulfaatti-, magnesium-, kalsium, kalium-, bikarbonaatti- ja bromidi-ionit. Ne muodostavat yli 99 % meriveden suolaisuudesta. Eri suolojen suhteelliset osuudet ovat kaikkialla samat, vaikka suolaisuus vaihteleekin. Tämä periaate tunnetaan Dittmarin lakina.
Suolaisuus vaikuttaa veden tiheyteen sekä jäätymispisteeseen ja maksimitiheyden lämpötilaan. Suolainen vesi on raskaampaa kuin makea. Mitä suolaisempaa vesi on, sitä alhaisempi on sen jäätymispiste ja myös maksimitiheyden lämpötila.
Sulttaanipitta

| Sulttaanipitta |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pitat Pittidae
Suku::  Pitat Pitta
Laji::  caerulea
Kaksiosainen nimi
 Pitta caerulea  Raffles, 1822 
Synonyymit
 Hydrornis caerulea 
Katso myös
   Sulttaanipitta Wikispeciesissä   Sulttaanipitta Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sulttaanipitta (Pitta caerulea) on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Sulttaanipittaa tavataan Bruneissa, Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa ja Thaimaassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 130 000 km2. Lajin on kuvattu olevan harvinainen, ja se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Stødlen kirkko

| Stølen kirkko Stødle kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Etne, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  puu, kivi
Istumapaikkoja:  245
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stødlen kirkko (norj. Stødle kyrkje) on Etnen kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ja kivinen pitkäkirkko, jonka vanhimmat osat ovat 1100-luvulta. Puinen osuus valmistui 1600-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stødlen kirkko Wikimedia Commonsissa
Suora lähetys

Suora lähetys on radio- tai televisiolähetys, jota ei ole etukäteen nauhoitettu.
Muita merkityksiä:
Broadcast News – suora lähetys, yhdysvaltalainen draamakomedia (1987)
Suora lähetys, Anssi Kelan albumi
Suora lähetys, Pikku G:n albumi
Suora lähetys, Problemsin albumi
Orkestra Suora Lähetys, Mertsi Lindgrenin, Dimitri Grönforsin ja Timi Jäävuoren perustama trio, nykyään Orkestra Suora Lähetys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suora lähetys”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sulttaani Qabusin ympäristöpalkinto

Sulttaani Qaboosin ympäristöpalkinto on Unescon sekä Omanin sulttaanin Qaboosin yhdessä myöntämä vuodesta 1991 ympäristöpalkinto. Palkinnon arvo on noin 30 000 dollaria. Palkinto rahoitetaan rahaston tuotoista. Omanin sulttaani on lahjoittanut rahasto pääomaksi  noin 250 000 dollaria.
Palkinnon saajat

| vuosi  | palkinnon saaja | maa |
| --- | --- | --- |
| 1991 | Instituto de Ecología |  Meksiko |
| 1993 | Jan Jenik |  Tšekki |
| 1995 | Malawijärven luonnonsuojelualue |  Malawi |
| 1997 | Aleksandrian yliopiston luonnontieteellinen osasto |  Egypti |
| 1997 | Forest Department |  Sri Lanka |
| 1999 | Charles Darwin Foundation |  Ecuador |
| 2001 | Chad Association of Volunteers for the Protection of the Environment |  Tšad |
| 2003 | Center for Ecology |  Venezuela |
| 2003 | Peter Schei |  Norja |
| 2005 | Ison valliriutan merenpuiston hallinto |  Australia |
| 2005 | Ernesto Enkerlin |  Meksiko |
| 2007 | Institute of Biodiversity Conservation |  Etiopia |
| 2007 | Julius Oszlányi |  Slovakia |
| 2009 | Autonomous Authority for National Parks |  Espanja |
| 2011 | Nigerian metsäntutkimuslaitos |  Nigeria |
| 2013 | Kansallismetsän säätiö |  Puola |
| 2013 | Uhanalaisen luonnon säätiö |  Etelä-Afrikka |
| 2015 | Fabio A. Kalesnik |  Argentiina |
| 2015 | Horacio Sirolli |  Argentiina |
| 2015 | Luciano Iribarren |  Argentiina |
| 2017 | National Parks Board |  Singapore |
| 2019 | Ashoka-säätiö |  Intia |
Sulttaanikanat

| Sulttaanikanat |
| --- | --- |
 Sulttaanikana (Porphyrio porphyrio)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Sulttaanikanat Porphyrio  Brisson, 1760
Katso myös
   Sulttaanikanat Wikispeciesissä   Sulttaanikanat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sulttaanikanat (Porphyrio) on rantakanojen heimoon kuuluva lintusuku.
Sulttaanikanalajit

Amazonianliejukana (Porphyrio flavirostris)
Kurnuliejukana (Porphyrio alleni)
Pohjoissaarentakahe (Porphyrio mantelli)
Siniliejukana (Porphyrio martinicus)
Sulttaanikana (Porphyrio porphyrio)
Takahe (Porphyrio hochstetteri)
Valkosulttaanikana (Porphyrio albus)
Porphyrio coerulescens
Suolaista sadetta

| ”Suolaista sadetta” Eppu Normaali |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Sadan vuoden päästäkin
 Äänitetty : maaliskuu 2004 Akun tehdas
 Julkaistu: 23. huhtikuuta 2004
 Tuottaja(t): Mikko Syrjä
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 05.28
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Eppu Normaalin muut singlet
| ”Pidetään ikävää ’99” 1999 | ”Suolaista sadetta” 2004 | ”Ei sankariainesta” 2004 |
Suolaista sadetta on suomirockyhtye Eppu Normaalin Sadan vuoden päästäkin -albumin kappale, joka julkaistiin singlenä 23. huhtikuuta 2004. Kappaleen on säveltänyt yhtyeen kitaristi Mikko ”Pantse” Syrjä, ja sanat on tehnyt yhtyeen laulaja Martti Syrjä. Single päätti yhtyeen 11 vuoden mittaisen levytystauon, sillä uutta materiaalia oli kuultu viimeksi vuonna 1993 julkaistulla Studio Etana -albumilla.
”Suolaista sadetta” debytoi Suomen virallisen singlelistan kakkossijalla, jolla se myös pysyi yhteensä 11 viikkoa. Yhteensä single oli listalla 13 viikon ajan
”Suolaista sadetta” -kappaleesta kuvattiin myös Eppu Normaalin historian ensimmäinen musiikkivideo, jonka ohjasi Petri Kyttälä. Kappale oli mukana yhtyeen 29. lokakuuta 2004 julkaistulla Sadan vuoden päästäkin -studioalbumilla, jonka promootiotarkoitukseen single alun perin myös julkaistiin. Kappale on mukana myös elokuvassa Vares - yksityisetsivä. ”Suolaista sadetta” -singleä seurasivat albumilta myös kolme muuta singlejulkaisua: ”Ei sankariainesta”, ”Sadan vuoden päästäkin” ja ”Olin vain tuuli”.
Kokoonpano

Martti Syrjä – laulu
Mikko ”Pantse” Syrjä – kitara ja taustalaulu
Juha Torvinen – kitara
Sami Ruusukallio – bassokitara ja taustalaulu
Aku Syrjä – rummut
Suolakala

Suolattua makrillia sipulien kera - liettualainen perinneruoka.
Suolakala on kalan maustamista ja säilöntää suolaamalla. Sitä on käytetty vuosisatoja kalan säilömiseksi talven varalle. Hollantilaiset keksivät sillin suolauksen 1300-luvulla, ja tapa levisi myös Itämeren rannikoille. Suomessa suolakalaksi soveltui erinomaisesti muikku, siika, särkikalat ja merikaloista silakka. Myös muita kaloja, muun muassa haukea, suolattiin.
Graavilohen valmistusta.
Suolakalaa on myös graavisuolattu kala, jota ei ole tarkoitettukaan pitempaikaiseen säilytykseen, vaan se syödään muutaman päivän aikana. Graavisuolaukseen soveltuu hyvin lohi ja muut sen sukuiset kalat.
Kuivattua kalaa Intiassa
Suolattuun kalaan perustuvia ruokalajeja ovat muun muassa anjovispohjainen janssoninkiusaus, lasimestarin silli ja suolasilakasta tehty suutarinlohi.
Aiheesta muualla

Kalan suolaaminen (Arkistoitu – Internet Archive) Keskisuomalaisia ruokaperinteitä. Avoin museo
Suora rintalihas

Suora rintalihas (lat. musculus rectus thoracis) kuuluu sisäänhengityslihaksiin. Se on pieni, neliönmuotoinen lihas vartalon kraniaaliosassa. Suora rintalihas kiinnittyy alkupäästään ensimmäiseen kylkiluuhun ja loppupäästään toisen, kolmannen tai neljännen kylkiluun kylkirustoon.
Speed Kills II – The Mayhem Continues...

| Speed Kills II – The Mayhem Continues> ..  |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1986
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: Heavy metal
 Kesto: 51.07
 Levy-yhtiö: Under One Flag (FLAG 2)
Speed Kills – muut julkaisut
| Speed Kills – The Very Best in Speed Metal 1985 | Speed Kills II – The Mayhem Continues... 1986 | Speed Kills III – A Catalogue of Destruction 1987 |
Speed Kills II – The Mayhem Continues... on vuonna 1986 ilmestynyt brittiläisen Music for Nations -levy-yhtiön julkaisema kokoelma-albumi.
Se on järjestyksessään toinen yhtiön kuudesta vuosina 1985–1992 julkaisemasta Speed Kills -kokoelmasta. Levy ilmestyi Music for Nationsin speed- ja thrash metaliin erikoistuneella Under One Flag -levymerkillä.
Ensimmäiseen kokoelmaan verrattuna levy sisältää huomattavasti tuntemattomammiksi jääneiden yhtyeiden kappaleita. Suosituimmiksi levyllä esiintyvistä artisteista nousivat Helloween ja Anthrax.
Kappaleet

The Calling/Agents of Steel – 3.49 (Agent Steel)
Evil Invaders – 3.46 (Razor)
Possessed – 2.47 (Bathory)
Ride the Sky – 5.54 (Helloween)
Hellpike – 4.07 (Living Death)
Sepulchural Voice – 4.35 (Sodom)
Warmonger – 3.17 (Whiplash)
Rush of Power – 3.25 (Iron Angel)
Pounding Evil – 5.12 (Destructor)
Fight with the Beast – 6.03 (Onslaught)
Brainfever – 3.37 (Brainfever)
Gung-Ho – 4.35 (Anthrax)
Soilampi (Keuruu)

| Soilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°18′36″N, 24°32′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kupanjoen valuma-alue (35.66)
Laskujoki:  oja Syväojaan 
Järvinumero:  35.664.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,5 m  
Rantaviiva:  0,761 km  
Pinta-ala:  2,187 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSoilampi 
Soilampi on Keski-Suomessa Keuruulla Isojärven kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria selvennä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kupanjoen valuma-alueella (35.66), jonka Nuuskapuron valuma-alueeseen (35.664) se kuuluu.
Sue Hubbard

| Sue Hubbard> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1948 
Kansalaisuus:  britti
Ammatti:  kirjailija, taidekriitikko
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Sue Hubbard on englantilainen runoilija, romaanikirjailija ja taidekriitikko.
Hubbard on valmistunut East Anglian yliopistosta maisteriksi pääaineena luova kirjoittaminen. Hän vieraili Lahden kansainvälisessä kirjailijakokouksessa vuonna 2017. Hänen kirjoituksiaan ovat julkaisseet monet merkittävät lehdet, kuten London Magazine, The Independent, The Observer, The Irish Times ja The Guardian.
Juhani Lindholmin suomentamia Hubbardin runoja on ilmestynyt suomeksi Parnassossa.
Hubbard sai tilauksen Arts Councililta ja BFI:ltä runosta Eyridike, joka maalattiin Lontooseen betonikäytävään, joka johtaa Victoria Archilta South Bankiin ja Imax-elokuvateatteriin. Syksyllä 2010 se maalattiin peittoon siistimistarkoituksessa. Se herätti lontoolaiset runoudenharrastajat, ja reaktio sosiaalisessa mediassa sai aikaan sen, että runo palautettiin paikalleen.
Palkinnot ja tunnustukset

Arts Council Literary Award 2006
Poetry Society, Public Art Poet 2009
London Writers' Competition, kilpailuvoitto, kaksi kertaa
Hawthornden Fellow
Arts Council Award 2013
Teokset

Everything Begins with the Skin, 1994
Ghost Station, Salt Publishing 2004
The Idea of Islands, Occasional Press 2010
The Forgetting and Remembering, Salt Publishing 2014
Rothko’s Red  Salt Publishing 2008 (novellikokoelma)
Depth of Field Dewi Lewis 2000 (romaani)
Girl in White Cinnamon, 2013 (romaani, aiheena saksalainen taiteilija Paula Modersohn Becker;  Arts Council Award)
Rainsongs, Duckworth, 2017 (romaani)
Adventures in Art, Other Criteria 2010 (kokoelma taidekritiikkiä)
Aiheesta muualla

Sue Hubbard, The Poetry Archive
Soukelo

| Soukelo Соколозеро, Sokolozero |
| --- | --- |
 Soukelo
 Koordinaatit: 66°23′19″N, 30°45′13″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Louhen piiri
Kunta:  Kiestinki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  entinen kylä
Väkiluku:  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Soukelo (ven. Соколо́зеро, Sokolozero) on entinen kylä Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Soukelojärven rannalla 75 kilometriä Kiestingistä linnuntietä luoteeseen.
Entisen Ruvan saamelaispogostan alueelle perustettu Soukelo muodosti 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa lähikylineen Oulangan volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 siihen kuuluivat Soukelon lisäksi Ruvan ja Tumtšan kylät sekä  Koutajärvenpään ja Ruvanniskan uudiskylät, joissa oli 512 asukasta. Soukelon kylässä oli 18 taloa ja 150 asukasta.
Neuvostoaikana Soukelo kuului Kiestingin piirin Ruvan kyläneuvostoon. Vuonna 1933 siellä oli 91 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia. Vuoden 1960 asutusluettelossa kylää ei enää mainita. Myöhemmin se jäi Iijavan tekojärven alle.
Suomi-sarja

Suomi-sarja viittaa seuraaviin asioihin:
jääkiekon Suomi-sarja
jääpallon Suomi-sarja
salibandyn Suomisarja
dartsin Suomi-sarja
Suomi-astiasarja, Timo Sarpanevan suunnittelema astiasarja
Suora summa

Jos matematiikassa on annettu pari, joka koostuu kahdesta samantyyppisestä matemaattisesta objektista, niin näille objekteille voidaan usein määritellä suora summa, jolloin tuloksena saadaan uusi samantyyppinen objekti.
Esimerkiksi xy-taso on kaksiulotteinen vektoriavaruus, joka voidaan ajatella kahden yksiulotteisen vektoriavaruuden eli x- ja y-akselien suoraksi summaksi. Tällaisessa suorassa summassa avaruudet x ja y voivat leikata ainoastaan nollavektorin tapauksessa origossa. Koordinaattien mielessä suora summa yhdistää x-akselin koordinaatin (x) ja y-akselin koordinaatin (y) koordinaatiksi (x,y), joka sijaitsee xy-koordinaatistossa. Tämän esityksen perusteella on selvää, että suora summa on x- ja y-akseleita vastaavien kahden joukon karteesinen tulo. Tähän esimerkkiin liittyvä matemaattinen rakenne on vektorien yhteenlasku:  (x_{1},y_{1})+(x_{2},y_{2})=(x_{1}+x_{2},y_{1}+y_{2}).
Muita esimerkkejä suorista summista ovat Abelin ryhmien suora summa, modulien suora summa, renkaiden suora summa, matriisien suora summa ja topologisten avaruuksien suora summa.
Kun A ja B ovat kaksi matemaattista objektia, niin niiden suoraa summaa merkitään  A\oplus B. Kun on annettu perhe objekteja Ai, joiden indeksit i ∈ I indeksijoukossa I, niin näiden suora summa voidaan kirjoittaa muodossa  \textstyle A=\bigoplus _{i\in I}A_{i}.
Suoraan summaan liittyvä käsite on suora tulo, joka on joskus sama asia kuin suora summa, mutta joskus se voi olla aivan erilainen.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Direct sum
Suolahti (Lappeenranta)

| Suolahti |
| --- | --- |
 Suolahdessa sijaitseva Mertaniemen voimalaitos
Kaupunki:  Lappeenranta
Kaupunginosa nro:  21
Suolahti on Lappeenrannan kaupunginosa. Se sijaitsee  kaupungin pohjoisella alueella Voisalmensaaressa noin neljän kilometrin päässä keskustasta.
Vuonna 1961 alueelle rakennettu Metsä-Saimaan saha kuvattuna ilmasta 1970-luvulla.
Suolahti on pääasiassa teollisuusaluetta, ja asuntoja siellä on vain yksi. Suolahdessa sijaitsevat Metsä Woodin Lappeenrannan saha (Metsä-Saimaa) ja Lappeenrannan Lämpövoiman Mertaniemen voimalaitos. Sahalle johtaa vanhasta Simola–Lappeenranta-radasta haarautuva raide.
Suolahti on saanut nimensä sen eteläpuolella olevasta Saimaan lahdesta. Lahden rannalla on Salpalinjan rakennelmia ja Kaislarannan kivikautinen asuinpaikka. Suolahden Mertaniemen edustalta on löydetty ainakin yksi muinainen hylky.
Kaupunginosaan kuuluu myös muutamia saaria, joista suurin on Muurahaissaari. Kaupunginosaa rajaavat Kuntoilijanpuisto ja Hiekkaniemenpuisto pohjoisessa, Saimaa idässä ja etelässä ja seututie 408 eli Taipalsaarentie lännessä. Suolahden naapurikaupunginosia ovat Kivisalmi, Voisalmi ja Kariniemi.
Aiheesta muualla

Kaupunginosan esittely Lappeenrannan kaupungin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lappeenranta
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahvenlampi • Alakylä • Hakali • Harapainen • Hartikkala • Hiekkapelto • Hiessilta • Honkalahti • Hyrymäki • Ihalainen • Kanavansuu • Karhuvuori • Kariniemi • Kaukas • Keskus • Kesola • Kesämäki • Kimpinen • Kivisalmi • Korvenkeskus • Kourula • Kuusela • Kuusimäki • Kylpylä • Laihia • Lampikangas • Lapvesi • Lauritsala • Lavola • Leiri • Lentokenttä • Lepola • Linnoitus • Lintukangas • Mattila • Mustola • Myllymäki • Mälkiä • Mäntylä • Nuijamaa • Pajarila • Pallo–Tyysterniemi • Parkkarila • Peltola • Pulp • Putkinotko • Pöyhiänniemi • Rauha • Reijola • Ruoholampi • Rutola • Sammonlahti • Selkäharju • Skinnarila • Suolahti • Taikinamäki • Tirilä • Tykki–Kiviharju • Uus-Lavola • Vesivalo • Voisalmi • Ylämaa
Kyliä:  Hanhijärvi • Hiivaniemi • Kansola • Konnunsuo • Kontu • Leino • Louko • Moisio • Ravattila • Raippo • Ruokola • Rännikorpi • Simola • Sirkjärvi • Vainikkala
Muita alueita:  Huhtiniemi • Joutseno • Nuijamaa • Pikisaari • Ylämaa