stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Talviolympialaiset 2018
Lajit > Kalenteri

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Avajaiset | ● | Tapahtuma | # | Loppukilpailut | L | Loppunäytös | P | Päättäjäiset |
| Helmikuu | Helmikuu | 8>  to | 9>  pe | 10 la | 11 su | 12>  ma | 13>  ti | 14>  ke | 15>  to | 16>  pe | 17>  la | 18>  su | 19>  ma | 20>  ti | 21>  ke | 22>  to | 23>  pe | 24>  la | 25>  su | Loppu- kilpailut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Seremoniat |  Seremoniat |  | A |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | P |  |
|  Alppihiihto  |  Alppihiihto  |   |   |   |   |   | 1  |   | 2  | 2  | 1  | 1  |   |   | 1  | 1  | 1  | 1  |   | 11 |
|  Ampumahiihto  |  Ampumahiihto  |   |   | 1  | 1  | 2  |   |   | 2  |   | 1  | 1  |   | 1  |   | 1  | 1  |   |   | 11 |
|  Curling  |  Curling  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | 1  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | 1  | 1  | 3 |
|  Freestylehiihto  |  Freestylehiihto  |   | ●  |   | 1  | 1  |   |   | ●  | 1  | 1  | 2  | ●  | 1  | 1  | 1  | 1  |   |   | 10 |
|  Jääkiekko  |  Jääkiekko  |   |   | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | 1  | ●  | ●  | 1  | 2 |
|  Kaukalopikaluistelu  |  Kaukalopikaluistelu  |   |   | 1  |   |   | 1  |   |   |   | 2  |   |   | 1  |   | 3  |   |   |   | 8 |
|  Lumilautailu  |  Lumilautailu  |   |   | ●  | 1  | 1  | 1  | 1  | 1  | 1  |   |   | ●  |   | ●  | ●  | 1  | 3  |   | 10 |
|  Maastohiihto  |  Maastohiihto  |   |   | 1  | 1  |   | 2  |   | 1  | 1  | 1  | 1  |   |   | 2  |   |   | 1  | 1  | 12 |
|  Mäkihyppy  |  Mäkihyppy  | ●  |   | 1  |   | 1  |   |   |   | ●  | 1  |   | 1  |   |   |   |   |   |   | 4 |
|  Ohjaskelkkailu  |  Ohjaskelkkailu  |   |   | ●  | 1  | ●  | 1  | 1  | 1  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 4 |
|  Pikaluistelu  |  Pikaluistelu  |   |   | 1  | 1  | 1  | 1  | 1  | 1  | 1  |   | 1  | 1  |   | 2  |   | 1  | 2  |   | 14 |
|  Rattikelkkailu  |  Rattikelkkailu  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | ●  | 1  | ●  | 1  |   |   | ●  | 1  | 3 |
|  Skeleton  |  Skeleton  |   |   |   |   |   |   |   | ●  | 1  | 1  |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |
|  Taitoluistelu  |  Taitoluistelu  |   | ●  |   | ●  | 1  |   | ●  | 1  | ●  | 1  |   | ●  | 1  | ●  |   | 1  |   | L  | 5 |
|  Yhdistetty  |  Yhdistetty  |   |   |   |   |   |   | 1  |   |   |   |   |   | 1  |   | 1  |   |   |   | 3 |
| Loppukilpailut yhteensä | Loppukilpailut yhteensä |  |  | 5 | 7 | 8 | 8 | 6 | 7 | 5 | 9 | 6 | 3 | 5 | 7 | 8 | 6 | 8 | 4 | 102 |
| Loppukilpailut kisapäivän loputtua | Loppukilpailut kisapäivän loputtua |  |  | 5 | 12 | 20 | 28 | 34 | 41 | 46 | 55 | 61 | 64 | 69 | 76 | 84 | 90 | 98 | 102 |  |
| Helmikuu | Helmikuu | 8. to | 9. pe | 10 la | 11 su | 12. ma | 13. ti | 14. ke | 15. to | 16. pe | 17. la | 18. su | 19. ma | 20. ti | 21. ke | 22. to | 23. pe | 24. la | 25. su | Loppu- kilpailut |
Kilpailupaikat

Lähde:
Kilpailupaikat > PyeongChang Mountain Cluster

Alpensia Resort
Pyeongchangin olympiastadion – avajaiset ja päättäjäiset
Alpensia Ski Jumping Centre – mäkihyppy, yhdistetty ja lumilautailun big air
Maasto- ja ampumahiihtokeskus Alpensia
Alpensia Biathlon Centre – ampumahiihto
Alpensia Cross-Country Skiing Centre – maastohiihto ja yhdistetty
Olympic Sliding Centre – ohjas-, skeleton- ja rattikelkkailu
Yongpyong Alpine Centre – alppihiihto
Olympiakylä
Jeongseon Alpine Centre – alppihiihto
Phoenix Snow Park – freestylehiihto ja lumilautailu
Kilpailupaikat > Gangneung Coastal Cluster

Gangneung Olympic Park
Gangneung Hockey Centre – jääkiekko
Gangneung Oval – pikaluistelu
Gangneung Ice Arena – kaukalopikaluistelu ja taitoluistelu
Gangneung Curling Centre – curling
Olympiakylä
Kwandong Hockey Centre – jääkiekko
Osallistujamaat

Vuoden 2018 talviolympialaisiin osallistui 2 922 urheilijaa 92 maasta. Ecuador, Eritrea, Kosovo, Malesia, Nigeria ja Singapore osallistuivat ensimmäistä kertaa talviolympialaisiin, lisäksi Bolivia ja Puerto Rico palasivat pitkän tauon jälkeen talviolympialaisiin. Puolestaan Venäjä diskattiin vuoden 2018 olympialaisista valtiojohtoisen dopingjärjestelmän takia 5. joulukuuta 2017. Alun perin Dominican ja Perun oli tarkoitus osallistua, mutta molempien maiden kansalliset olympiakomiteat halusivat palauttaa kiintiöpaikat FIS:lle.
Mika Kojonkosken johtama Suomen olympiakomitean huippu-urheiluyksikkö valitsi Suomen olympiajoukkueeseen alun perin 101 urheilijaa, mutta freestylelaskija Anni Kärävä joutui jäämään loukkaantumisen vuoksi pois, jolloin joukkueen vahvuudeksi muodostui tasan sata henkeä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Aasia  Etelä-Korea   Filippiinit   Hongkong   Intia   Iran   Itä-Timor   Japani   Kazakstan   Kiina   Kiinan Taipei   Kirgisia   Libanon   Malesia   Mongolia   Pakistan   Pohjois-Korea   Singapore   Thaimaa   Uzbekistan  |  Afrikka  Eritrea   Etelä-Afrikka   Ghana   Kenia   Madagaskar   Marokko   Nigeria   Togo  |  Amerikka  Argentiina   Bermuda   Bolivia   Brasilia   Chile   Ecuador   Jamaika   Kanada   Kolumbia   Meksiko   Puerto Rico   Yhdysvallat  |  Eurooppa  Alankomaat   Albania   Andorra   Armenia   Azerbaidžan   Belgia   Bosnia ja Hertsegovina   Bulgaria   Espanja   Georgia   Irlanti   Islanti   Iso-Britannia   Israel   Italia   Itävalta   Kosovo   Kreikka   Kroatia  |     Kypros   Latvia   Liechtenstein   Liettua   Luxemburg   Pohjois-Makedonia   Malta   Moldova   Monaco   Montenegro   Norja   Portugali   Puola   Ranska   Romania   Ruotsi   Saksa   San Marino   Serbia  |     Slovakia   Slovenia   Suomi   Sveitsi   Tanska   Tšekki   Turkki   Ukraina   Unkari   Valko-Venäjä   Viro Oseania  Australia   Tonga   Uusi-Seelanti Kansainvälinen olympiakomitea  Venäläiset olympiaurheilijat  |
Osallistujamaat > Vuoden 2014 osallistujamaat

Maat, jotka osallistuivat vuonna 2014, mutta eivät vuonna 2018.
| --- | --- |
  Brittiläiset Neitsytsaaret   Caymansaaret   Dominica   Nepal   Paraguay :   Peru   Tadžikistan   Venezuela   Yhdysvaltain Neitsytsaaret   Zimbabwe
Mitalitaulukko

| Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 2018 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 14 | 14 | 11 | 39 |
| 2 |  Saksa | 14 | 10 | 7 | 31 |
| 3 |  Kanada | 11 | 8 | 10 | 29 |
| 4 |  Yhdysvallat | 9 | 8 | 6 | 23 |
| 5 |  Alankomaat | 8 | 6 | 6 | 20 |
| 6 |  Ruotsi | 7 | 6 | 1 | 14 |
| 7 |  Etelä-Korea | 5 | 8 | 4 | 17 |
| 8 |  Sveitsi | 5 | 6 | 4 | 15 |
| 9 |  Ranska | 5 | 4 | 6 | 15 |
| 10 |  Itävalta | 5 | 3 | 6 | 14 |
| Yhteensä | Yhteensä | 103 | 102 | 102 | 307 |
Päivitetty: 26. helmikuuta 2018
Lähde: Medal Standings pyeongchang2018.com. Viitattu 26.2.2018. (englanniksi)
Olympiatuli

Olympiatuli aloitti matkansa Kreikasta 24. joulukuuta 2017. Olympiatulen matka päättyi 9. helmikuuta 2018 Pyeongchangin olympiastadionille. Viestinviejiä oli yhteensä 7 500, määrä kuvastaa Korean niemimaan 75 miljoonaa asukasta. Olympiatuli kulki yli 60 kohteessa ja kaupungissa Etelä-Koreassa. Olympiatulen sytytti avajaisseremoniassa paikallinen taitoluistelija Kim Yu-na luistellen samalla tulen juurella.
Suomalaisina viestinviejinä tulta kantoi yhteensä neljä suomalaista: Brother Christmas, Pekka Hyysalo, Kaj Kunnas ja Janet Grundström.
Markkinointi

Kisojen tunnus julkaistiin jo vuonna 2013. Tunnus muodostuu korean kielen kirjoustusjärjestelmän hangulin kirjaimista ㅍ p ja ㅊ ch. Nämä tulevat kisapaikan Pyeongchangin nimestä. Korealaisen filosofian mukaan kirjain ㅍ edustaa taivasta, maata ja ihmisyyttä ja kirjain ㅊ on muodoltaa lumihiutale.
Nimi Pyeongchang yleensä kirjoitetaan muodossa PyeongChang jotta vältyttäisiin sekaantumista Pohjois-Korean pääkaupungin Pyeongyangin nimen kanssa.
Markkinointi > Liput

Kisalippujen hinnat julkaistiin toukokuussa 2016, ja niiden myynti aloitettiin saman vuoden marraskuussa. Lippujen hinnat vaihtelivat 20 tuhannesta Etelä-Korean wonista (noin 15 euroa) 900 tuhanteen woniin (noin 690 euroa). Liput avajaisiin maksoivat halvimmillaan 220 000 wonia (noin 170 euroa) ja kalleimmillaan puolitoista miljoonaa wonia (noin 1 130 euroa) .
Markkinointi > Maskotit

Kisojen viralliset maskotit ovat Soohorang (수호랑) sekä Bandabi (반다비). Maskotit julkaistiin vuonna 2014.
Soohorang on valkoinen tiikeri. Tiikeri on isossa roolissa korealaisessa mytologiassa ja se kuvastaa luottamusta, voimaa ja turvaa. Korean kielessä nimi Soohorang tarkoittaa kirjamiellisesti "suojelu tiikeri" .
Bandabi on lajiltaan kauluskarhu. Karhulaji on hyvin yleinen Korean niemimaalla. Karhu symboloi vahvaa tahtoa ja rohkeutta.
Markkinointi > Tunnuslaulu

Korealainen laulaja Taeyang aikoo julkaista ”LOUDER”-nimisen kappaleen. Kappale on saanut inspiraationsa olympialaisista, ja se tullaan kuuluvasti esittämään olympialaisten avajaisissa.lähde? Taeyang tunnetaan Big Bang -poikayhtyeen jäsenenä.
Olympialaisten televisiolähetysoikeudet

| Maa | Kanava |
| --- | --- |
 Etelä-Korea: SBS
 Alankomaat: NOS
 Armenia: APMTV
 Australia: Seven Network
 Brasilia: Grupo Globo
 Etelä-Afrikka: SABC, SuperSport
 Euroopan unioni: Discovery Communications, Eurosport
 Georgia: GPB
 Irlanti: RTÉ
 Islanti: RÚV
 Iso-Britannia: BBC, Eurosport
 Itävalta: ORF
 Japani: Japan Consortium
 Kanada: CBC/Radio-Canada, Bell Media, Rogers Media
 Kiina: CCTV
 Kosovo: RTK
 Kroatia: HRT
 Latvia: LTV
 Liettua: TV3
 Norja: TVNorge
 Pohjois-Korea: SBS
 Puola: TVP
 Ranska: France Télévisions
 Ruotsi: Kanal 5, Eurosport
 Slovakia: RTVS
 Slovenia: RTV
 Suomi: Discovery Networks Finland (kaikki lajit) Yleisradio (kaikki lajit miesten jääkiekkoa lukuun ottamatta)
 Sveitsi: SRG SSR
 Tšekki: ČT
 Unkari: MTVA
 Uusi-Seelanti: Sky Television
 Valko-Venäjä: Belteleradio
 Viro: Eesti Meedia
 Yhdysvallat: NBC
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Talviolympialaiset 2018 Wikimedia Commonsissa
Pyeongchangin vuoden 2018 olympialaisten ja paralympialaisten viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (ranskaksi) (koreaksi)
Kisat KOK:n sivuilla (englanniksi)
Suomen Olympiakomitea: Pyeongchang kisauutisia (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
| n k  Olympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäolympialaiset |  1896  1900  1904  1906  1908  1912  1916  1920  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  2032  2036  |  |
| Talviolympialaiset |  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  2030  2034  |  |
| n k 2018 talviolympialaisten lajit |
| --- | --- |
 Alppihiihto  Ampumahiihto  Curling miehet  naiset  sekapari  Freestylehiihto  Jääkiekko miehet  naiset  Kaukalopikaluistelu  Lumilautailu  Maastohiihto  Mäkihyppy  Ohjaskelkkailu  Pikaluistelu  Rattikelkkailu  Skeleton  Taitoluistelu  Yhdistetty 
Valtiot talviolympialaisissa 2018
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aasia |  Etelä-Korea |  Filippiinit |  Hongkong |  Intia |  Iran |  Itä-Timor |
| Aasia |  Japani |  Kazakstan |  Kiina |  Kiinan Taipei |  Kirgisia |  Korea |
| Aasia |  Libanon |  Malesia |  Mongolia |  Pakistan |  Pohjois-Korea |  Singapore |
| Aasia |  Thaimaa |  Uzbekistan |  |  |  |  |
| Afrikka |  Eritrea |  Etelä-Afrikka |  Ghana |  Kenia |  Madagaskar |  Marokko |
| Afrikka |  Nigeria |  Togo |  |  |  |  |
| Amerikka |  Argentiina |  Bermuda |  Bolivia |  Brasilia |  Chile |  Ecuador |
| Amerikka |  Jamaika |  Kanada |  Kolumbia |  Meksiko |  Puerto Rico |  Yhdysvallat |
| Eurooppa |  Alankomaat |  Albania |  Andorra |  Armenia |  Azerbaidžan |  Belgia |
| Eurooppa |  Bosnia ja Hertsegovina |  Bulgaria |  Espanja |  Georgia |  Irlanti |  Islanti |
| Eurooppa |  Iso-Britannia |  Israel |  Italia |  Itävalta |  Kosovo |  Kreikka |
| Eurooppa |  Kroatia |  Kypros |  Latvia |  Liechtenstein |  Liettua |  Luxemburg |
| Eurooppa |  Pohjois-Makedonia |  Malta |  Moldova |  Monaco |  Montenegro |  Norja |
| Eurooppa |  Portugali |  Puola |  Ranska |  Romania |  Ruotsi |  Saksa |
| Eurooppa |  San Marino |  Serbia |  Slovakia |  Slovenia |  Suomi |  Sveitsi |
| Eurooppa |  Tanska |  Turkki |  Tšekki |  Ukraina |  Unkari |  Valko-Venäjä |
| Eurooppa |  Viro |  |  |  |  |  |
| Oseania |  Australia |  Tonga |  Uusi-Seelanti |  |  |  |
| Muut |  Venäläiset olympiaurheilijat |  Venäläiset olympiaurheilijat |  |  |  |  |
Kilpailupaikkoja kartalla.
Yongpyong Alpine Centre.
Petra Tandefelt

Petra Jessica Casimira Francesca Tandefelt (s. 2. lokakuuta 1966 Helsinki) on suomalainen yrittäjä, keräilijä ja vuodesta 2003 Suomenlinnan lelumuseon johtaja. Lelumuseo esittelee Tandefeltin yksityistä lelukokoelmaa, jonka vanhimmat esineet ovat 1800-luvun alkupuolelta. Kokoelman nuorin artikkeli on vuodelta 1980. Museo sijaitsee Suomenlinnan itärannalla Tandefeltin omistaman kiinteistön pohjakerroksessa.
Tandefelt johtaa museon lisäksi Café Samovarbar -nimistä kahvilaa, joka toimii museon yhteydessä. Museossa on myös pieni museokauppa, jonka valikoimaan kuuluu muun muassa vanhojen eurooppalaisten lelutehtaiden tuotantoa keräilykappaleina. Suomenlinnan lelumuseossa vierailee vuosittain noin 23 000 asiakasta.
Tandefelt tunnetaan myös Nallerouva Hunajapurkin Herkkukirja - nostalgisia leluja ja reseptejä -kirjan kirjoittajana (Tammi 2012, ISBN 978-951-31-6493-5).
Aiheesta muualla

Kuusi kuvaa Petra Tandefeltin elämästä. Yle Radio 1 21.8.2022.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Yle
Tamilit

| Tamilit> தமிழர், tamiḻar |
| --- | --- |
 Tamilien asuinalue Etelä-Intiassa sekä Sri Lankassa.
Väkiluku:  77 000 000
Asuinalueet:   Intia 69 026 881 (2011)  Sri Lanka 3 092 676 (2001)  Malesia 1 892 000 (2000)  Etelä-Afrikka 250 000 (2008)  Singapore  200 000 (2008)  Myanmar 200 000 (2008)  Britannia  150 000 (2008)  Kanada 138 675 (2006)  Yhdysvallat 132 573 (2011)  Fidži 110 000 (2008)  Ranska 100 000 (2008)  Saksa 50 000 (2008)  Indonesia 40 000 (2011)  Sveitsi 40 000 (2008)  Australia 30 000 (2008)  Italia 25,000 (2008)  Alankomaat 20 000 (2008)  Norja  10 000 (2008)  Thaimaa 10 000 (2008)  Yhdistyneet arabiemiraatit 10 000 (2008)  Tanska  7 000 (2008)  Bahrain  7 000 (2008)  Suomi 2 409 (2021)
Kielet:  tamili
Uskonnot:  Hindulaisuus: 88% Kristinusko: 6%  Islam: 5,5%  (Tamil Nadussa)
Tamilit ovat eteläaasialainen etninen ryhmä, jolla on kirjoitettua historiaa yli kahden vuosituhannen ajalta. Vanhimmat tamiliyhteisöt olivat eteläisessä Intiassa ja koillisessa Sri Lankassa. Tamiliemigranttien muodostamia yhteisöjä elää ympäri maailman, erityisesti keskisessä Sri Lankassa, Malesiassa, Singaporessa, Fidžillä, Mauritiuksella ja Etelä-Afrikassa sekä nuorempia yhteisöjä myös Australiassa, Kanadassa ja osissa Eurooppaa.
Tamilit eivät suurimman osan historiansa aikana ole olleet yhden hallinnon alaisena. Tamilakam, joka on tamilimaiden perinteinen nimi, oli poliittisesti yhtenäinen vain lyhyen aikaa Chola-dynastian aikana 800- ja 1100-lukujen välillä. Tamilien identiteetti on ensisijaisesti ollut kielellinen: tamilien keskuudessa tamilia äidinkielenään puhuva oli tamili. Nykyään määritelmä on kuitenkin laajentunut koskemaan myös emigranttitamilien jälkeläisiä, jotka pitävät yllä tamilien kulttuurisia traditioita vaikkeivät enää puhukaan kieltä.
Tamilit ovat etnisesti, kielellisesti ja kulttuurisesti sukua muille Etelä-Aasian dravidakansoille. Tamileja arvioidaan olevan maailmassa noin 77 miljoonaa.
Historia > Esiklassinen aikakausi

Tamilien alkuperä, kuten muidenkin dravidakansojen, on tuntematon, vaikkakin geneettiset ja arkeologiset todisteet antavat olettaa näiden saapuneen Intiaan noin 6000 eaa. On esitetty, että muinaisen Iranin elamiiteilla olisi saattanut olla yhteyksiä näihin, mutta tämän tueksi ei ole juurikaan pitäviä todisteita. On myös ehdotettu Indus-kulttuurin ihmisten olleen tamileja tai muita dravidoita,lähde tarkemmin? mutta teoria on kiistanalainen ja Induksen ihmisten identiteetistä ei vallitse akateemista konsensusta.
Varhaisimmat suorat todisteet tamiliasutuksesta nykyisen Tamil Nadun alueella ovat megaliittihautapaikkoja noin vuodesta 1000 eaa. eteenpäin. Niitä on löydetty ympäri Tamil Nadua, erityisesti Adichanallurista. Hautaukset muistuttavat klassisen tamilikirjallisuuden kuvauksia hautajaisista ja ovat siten konkreettisia todisteita tamilien läsnäolosta Etelä-Intiassa tällä aikakaudella. 2000-luvun kaivauksissa on löydetty myös näytteitä varhaisesta tamilikirjoituksesta, joka ajoittuu ainakin ajalle 500 eaa.
Historia > Klassinen aikakausi

Noin 200-luvulta eaa. lähtien muinaista tamilivaltiota hallitsi kolme kuninkaallista dynastiaa: Chola, Chera ja Pandya. Kukin dynastia hallitsi omaa valtakuntaansa tamilia puhuvan alueen sisällä. Klassinen kirjallisuus ja kaiverrukset kuvaavat myös monia heimopäälliköitä, jotka yhdessä hallitsivat suurta osaa keskistä Tamil Nadua. Heimopäälliköiden (vēlīr) ja kuninkaiden väliset sodat olivat yleisiä, kuten ne olivat Sri Lankassakin, jossa ne kuitenkin näyttävät olleen enimmäkseen välienselvittelyjä eivätkä niinkään taisteluja toisten alueiden valtaamiseksi. Kuninkaat ja heimopäälliköt suosivat taiteita, ja paljon kirjallisuutta onkin peräisin tältä aikakaudelta. Kirjallisuus osoittaa, että monet tamileille ominaisiset kulttuuriperinteet ovat peräisin jo klassiselta aikakaudelta.
Maanviljely oli tärkeää aikakaudella, ja on todisteita siitä, että tamilit rakensivat kastelukanavia ja muun muassa Kallanain padon, jota pidetään yhtenä vanhimmista edelleen käytössä olevista padoista. Talous keskittyi kuitenkin ulkomaankauppaan, ja on olemassa todisteita merkittävästä kanssakäymisestä eurooppalaisten kanssa. Karurista ja Arikamedusta on löytynyt roomalaisia kolikoita ja todisteita roomalaisten kauppiaiden käynneistä. On myös todisteita, että Pandya-kuninkaat lähettivät ainakin kaksi lähetystöä Rooman keisarin Augustuksen luo. Punaisella merellä tehdyissä kaivauksissa on löytynyt ruukunsirpaleita, joissa on tamilikirjoitusta. Ne antavat olettaa tamilikauppiaiden olleen alueella. Periplus Maris Erythraei, tuntemattoman matkailijan luultavasti ensimmäisellä vuosisadalla kreikaksi kirjoittama kirjoitus kuvaa Pandyan ja Cheran kuningaskuntien satamat ja heidän kanssaan käytyä kauppaa yksityiskohtaisesti. Se myös osoittaa, että tamilien tärkeimpiä vientituotteita tuohon aikaan olivat pippuri, malabathrum, helmet, norsunluu, silkki, nardusöljy, timantit, safiirit ja kilpikonnankuori.
Klassinen aikakausi päättyi noin 300-luvulla kaḷvār-kansojen tunkeuduttua pohjoisesta alueelle. Näitä kuvaillaan tavallisesti barbaareiksi sekä ahdistaviksi ja tyrannimaisiksi hallitsijoiksi. Aikakautta kutsutaan usein tamilien pimeäksi ajaksi, joka päättyi keisarillisen Pallava-dynastian nousuun.
Historia > Keisarillinen ja jälkikeisarillinen aikakausi

Vaikka pallavat mainitaan jo aikakirjoissa 200-luvulta, he eivät nousseet keisarilliseksi dynastiaksi ennen 500-lukua. Dynastia ei näytä olleen alun perin tamileja ja vaikka he omaksuivat nopeasti tamilin kielen ja tavat, tamilien yhteiskunta muuttui heidän aikakaudellaan. Pallavat halusivat verrata itseään suuriin pohjoisiin Mauryan ja Guptan valtakuntiin. Siksi he muuttivat kuninkaallisen hallintotavan keisarilliseksi ja yrittivät vallata mahdollisimman paljon alueita suoraan alaisuuteensa. Pallavat edistivät myös Shivan ja Vishnun palvontaa ja heidän kulttuurinsa aloitti suurten seinämaalauksia ja veistoksia täynnä olevien kukkaistemppelien rakentamisen. Kastilaitoksen uskotaan syntyneen tällä aikakaudella.
Elpyneet Chola- ja Pandya-dynastiat kukistivat pallavat 800-luvulla. Cholat nousivat valta-asemaan 900-luvulla ja perustivat imperiumin, joka kattoi suurimman osan eteläistä Intiaa ja Sri Lankaa. Imperiumi ylläpiti vahvoja kauppasuhteita Kiinan ja Koillis-Aasian kanssa. Cholat olivat Etelä-Intian ensimmäinen dynastia, jolla oli laivasto, joka purjehti aina Thaimaahan, Burmaan ja Sumatralle. Cholat kävivät kauppakiistojen takia suuren ja tuloksellisen meritaistelun Srivijaya-valtakuntaa vastaan. Chola-imperiumi hiipui 1100- ja 1200-luvuilla ja Pandya-dynastia nautti lyhytaikaisesta valta-asemansa noususta, mutta toistuvat muslimien hyökkäykset 1400-luvulta lähtien aiheuttivat dynastian päättymisen 1500-luvun lopulla.
Tämän jälkeen ei noussut uusia suuria imperiumeja vaan Tamil Nadua hallitsivat paikalliset päälliköt, kuten nykypäivän Maharashtran ja Andhra Pradeshin alueiden nayakit. 1600-luvulta lähtien eurooppalaiset alkoivat rakentaa alueelle tukikohtia ja kauppapaikkoja. Britit, ranskalaiset ja tanskalaiset taistelivat keskenään usein 1700-luvulla ja vuosisadan loppuun mennessä suurin osa Tamil Nadusta oli brittihallinnon alaisuudessa.
Läntiset tamilimaat eriytyivät muista Cholan ja Pandyan imperiumin menetettyä hallinnan alueeseen 1200-luvulla. Ne kehittivät oman erillisen kielensä ja kirjallisuuden, jotka kasvoivat erilleen tamilista, muotoutuen nykyaikaiseksi malajalamin kieleksi 1400-lukuun mennessä.
Historia > Sri Lankan tamilit

Chola-dynastiaa edeltävästä Sri Lankan tamilinkielisen alueen historiasta ei ole päästy yksimielisyyteen tieteilijöiden keskuudessa. Radikaaleimmat singaleesihistorioitsijat ovat esittäneet, ettei Sri Lankassa ollut tamileja ennen 600-luvun maahanmuuttoa, kun taas monien tamilien mielestä tamilit ovat alueen alkuperäisasukkaita.
Historialliset todisteet eivät ratkaise asiaa kumpaankaan suuntaan. Muutamat Sangam-aikakauden runot on pantu runoilija ”Pūtan̲r̲evan̲ār from īl̲amin” nimiin. Il̲am, joka kirjoitetaan myös muodossa Eelam, on vanha tamilinimi Sri Lankalle ja tätä tamilit yleensä pitävät todisteena tuon ajan tamiliasutukselle Sri Lankassa. Singaleesihistorioitsijat kuitenkaan eivät hyväksy tätä ja väittävät, että arkeologisia todisteita tamiliasutuksesta Sri Lankassa ei ole kuin paljon myöhemmältä ajalta. Aikakauden kertomukset, jotka eivät anna lopullisia todisteita kumpaakaan suuntaan, kertovat kuinka tamilit sotivat singaleesien kuningaskuntia vastaan ja toisinaan hallitsivat osia Sri Lankasta sekä toimivat Sri Lankan kuninkaiden neuvonantajina jo hyvinkin varhain. On kuitenkin epäselvää, tulivatko nämä tamilit Intiasta vai olivatko he alun perin Sri Lankasta.
Historiallisista todisteista selviää, että Intian tamilien kuningaskunnat olivat läheisissä tekemisissä Sri Lankan asioiden kanssa jo hyvin varhain. Merkkejä tamilikauppiaista Anuradhapurassa on melko varhaiselta ajalta. Tamiliseikkailijat tutkivat saarta jo 75 eaa. 600-luvulta eteenpäin Tamil Nadun imperiumit näyttelivät merkittävää roolia Sri Lankassa ja tältä ajalta on konkreettisia todisteita tamiliasutuksesta saarella. Tamilisodat Sri Lankaa vastaan huipentuivat Chola-dynastian valloittaessa saaren 900-luvulla. Valtaa kesti 1000-luvun jälkipuoliskolle asti.
Cholan vallan heikentymistä Sri Lankassa seurasi Polonnaruwan kuningaskunnan uudelleenmuodostuminen 1000-luvun lopulla. Vuonna 1215 Arya Chakaravarthin dynastia muodosti itsenäisen kuningaskunnan Jaffnan saaristoon ja Sri Lankan pohjoisosiin. Alagakkonara, tamili, joka oli singaleesikuningaskunnan palveluksessa, pysäytti Arya Chakaravarthin etenemisen etelään. Alagakkonara rakensi linnoituksen Kotteen ja pidätteli Arya Chakaravarthin armeijaa siellä samaan aikaan kun löi hyökkäävät joukot Panadurassa. Alagakkonaran jälkeläisestä tuli myöhemmin singaleesien kuningas. Suvun syöksi vallasta Ming-amiraali Zheng He vuonna 1409.
Arya Chakaravarthi -dynastia hallitsi suurta osaa koillista Sri Lankaa vuoteen 1619, jolloin portugalilaiset valtasivat alueen. Sen jälkeen hollantilaiset ottivat haltuunsa saaren rannikkoalueet, kunnes niistä tuli vuonna 1796 osa brittiläistä imperiumia.