stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Espanjan Grand Prix 1970
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Jackie Stewart | March-Ford | 90 | 1:10:58.2 | 3 | 9 |
| 2 | 11 |  Bruce McLaren | McLaren-Ford | 89 | + 1 krs. | 11 | 6 |
| 3 | 18 |  Mario Andretti | March-Ford | 89 | + 1 krs. | 16 | 4 |
| 4 | 6 |  Graham Hill | Lotus-Ford | 89 | + 1 krs. | 15 | 3 |
| 5 | 16 |  Johnny Servoz-Gavin | March-Ford | 88 | + 2 krs. | 14 | 2 |
| Kesk. | 8 |  John Surtees | McLaren-Alfa Romeo | 76 | Vaihdelaatikko | 12 |   |
| Kesk. | 7 |  Jack Brabham | Brabham-Ford | 61 | Moottori | 1 |   |
| Kesk. | 24 |  Rolf Stommelen | Brabham-Ford | 43 | Moottori | 17 |   |
| Kesk. | 22 |  Henri Pescarolo | Matra | 33 | Moottori | 9 |   |
| Kesk. | 4 |  Jean-Pierre Beltoise | Matra | 31 | Moottori | 4 |   |
| Kesk. | 5 |  Denny Hulme | McLaren-Alfa Romeo | 10 | Sytytys | 2 |   |
| Kesk. | 9 |  Chris Amon | March-Ford | 10 | Moottori | 6 |   |
| Kesk. | 3 |  Jochen Rindt | Lotus-Ford | 9 | Sytytys | 8 |   |
| WD | 10 |  Pedro Rodríguez | BRM | 4 | Vetäytyi | 5 |   |
| Kesk. | 2 |  Jacky Ickx | Ferrari | 0 | Onnettomuus | 7 |   |
| Kesk. | 15 |  Jackie Oliver | BRM | 0 | Onnettomuus | 10 |   |
| DNS | 12 |  Piers Courage | De Tomaso-Ford | 0 | Ei startannut | 13 |   |
| DNQ | 20 |  Andrea de Adamich | McLaren-Alfa Romeo |   |  |  |   |
| DNQ | 19 |  John Miles | Lotus-Ford |   |  |  |   |
| DNQ | 14 |  Jo Siffert | March-Ford |   |  |  |   |
| DNQ | 21 |  George Eaton | BRM |   |  |  |   |
| DNQ | 23 |  Alex Soler-Roig | Lotus-Ford |   |   |   |   |
Muuta

Nopein kierros: Jack Brabham - 1:24.3
Johnny Servoz-Gavin viimeinen pistesija
Juha Siro

| Juha Siro |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. kesäkuuta 1951 (ikä 73) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  kirjailija, runoilija, kirjallisuuskriitikko, graafikko
Kirjailija
Esikoisteos:  Vapaa pudotus (1998)
Aiheesta muualla
[www.juhasiro.fi Kotisivut]
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Juha Siro (s. 24. kesäkuuta 1951 Tampere) on tamperelainen kirjailija, runoilija, kirjallisuuskriitikko ja graafikko.
Siron esikoisrunoteos Vapaa pudotus ilmestyi 1998 ja sai Suomen Kirjailijaliiton vuoden parhaan esikoisteoksen palkinnon. Vuonna 2009 ilmestynyt romaani Marilynin hiuspinni valittiin vuoden 2010 Runeberg-palkintoehdokkaaksi. Tämän lisäksi Siro on palkittu muun muassa Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinnolla vuonna 2000. Siron viimeisin teos on marraskuussa 2024 ilmestynyt kuvan ja sanan yhtäläisyyttä käsittelevä
runoteos Kuolemattomien kirja. Siron ensimmäinen nuortenromaani Oiva ja aikasormus ilmestyi vuonna 2021. Tuorein aikuisten romaani Valovuosi ilmestyi vuonna 2022.
Juha Siro on julkaissut kirjallisuuskritiikkejä eri medioissa ja toiminut Aamulehden kirjallisuuskriitikkona 2003 – 2007. Pirkanmaan taidetoimikunnan kirjallisuuden asiantuntijajäsenenä hän toimi vuosina 2007 – 2012. Siron tekstejä on käännetty unkariksi, englanniksi ja venäjäksi.
Vuonna 2019 Sirolle myönnettiin taiteilijaeläke.
Tuotanto > Runoteokset

Vapaa pudotus.  Helsinki:  Like, 1998.  ISBN 951-578-561-8
Musta runokirja.  Helsinki:  Like, 2000.  ISBN 951-578-763-7
Elämän tarkoitus. Muodonmuutoksia.  Helsinki:  Like, 2002.  ISBN 952-471-033-1
Satakieli! Polyfonisia runoja.  Helsinki:  Like, 2008.  ISBN 978-952-01-0233-3
Babel.  Tampere:  Palladium Kirjat, 2013.  ISBN 9789529893768
Kuolemattomien kirja.  Tampere:  Palladium Kirjat, 2024.  ISBN 978-952-7256-55-8
Tuotanto > Romaanit

Kuningatarperhonen.  Helsinki:  Like, 2004.  ISBN 952-471-376-4
Saat toivoa kolmesti.  Helsinki:  Like, 2007.  ISBN 978-952-471-914-8
Marilynin hiuspinni.  Helsinki:  Like, 2009.  ISBN 978-952-01-0349-1
Linnun muotokuva.  Helsinki:  Like, 2011.  ISBN 978-952-01-0673-7
Idoli.  Helsinki:  Like, 2016.  ISBN 978-952-01-1346-9
Yllämme kaartuva taivas.  Helsinki:  Like, 2019.  ISBN 978-952-01-1852-5
Oiva ja aikasormus.  Helsinki:  Avain, 2021.  ISBN 978-952-304-306-0
Valovuosi.  Helsinki:  Avain, 2022.  ISBN 978-952-304-407-4
Superserkut ja koirakuume.  Helsinki:  Avain, 2024.  ISBN 978-952-304-543-9
Tuotanto > Aforismit

Piru parka – pessimistin aforismit.  Siuro:  Palladium Kirjat, 2015.  ISBN 9789529893867  Julkaistu pseudonyymillä Onni Vähälä
Tuotanto > Antologiat

Katso pohjoista taivasta. Suomalaisen runouden antologia.  Helsinki:  Otava, 2017.  ISBN 9789511307730
Olet täyttänyt ruumiini tulella. Eroottisen runon antologia.  Helsinki:  WSOY, 2017.  ISBN 9789510415917
Poetiikkaa III.  Turku:  Savukeidas, 2014.  ISBN 9789522681041
Muodonmuutoksia?  Nihil Interit, 2013.  ISBN 978-952-9886-25-8
Runo näytä hampaasi – suomalaista nykyrunoutta.  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 9789510292754
Runoilijan Jumala.  Helsinki:  Johnny Kniga, 2003.  ISBN 9789510277096
Päivistä parhaimmat - runo vuoden jokaiselle päivälle.  Helsinki:  Otava, 2001.  ISBN 951-1-17024-4
Palkinnot ja ehdokkuudet

Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1998, 2000, 2002, 2008, 2010 ja 2023
Tiiliskivi-palkintoehdokkuus 2011
Runeberg-palkintoehdokkuus 2010
Sanojen ajan Varjo-Finlandia -lista
Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinto 2000 (Musta runokirja)
Suomen Kirjailijaliiton palkinto vuoden 1998 parhaasta esikoisteoksesta
Helsingin Sanomain esikoiskirjapalkintoehdokkuus 1998
Lahden runomaratonin ensipalkinto 1995
Aiheesta muualla

Juha Siron kotisivut
Juha Siron kirjallisuus- ja kulttuuriblogi
Kirjasammon kirjailijaesittely
Siro Liken sivuilla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle
Ammunta kesäolympialaisissa 2012 – miesten 10 metrin ilmakivääri

| Ammunta kesäolympialaisissa 2012 > Pistooli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |
| 25 m pistooli |  |  |  | Naiset |
| 50 m pistooli |  | Miehet |  |  |
Kivääri
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 m kiväärin makuu |  | Miehet |  |  |
| 50 m kiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  |  |
Miesten 10 metrin ilmakivääri ammuttiin 30. heinäkuuta Royal Artillery Barracksissa. Kilpailun voitti Romanian Alin George Moldoveanu.
| --- | --- |
Kultaa:  Alin George Moldoveanu Romania (ROU)
Hopeaa:  Niccolo Campriani Italia (ITA)
Pronssia:  Gagan Narang Intia (IND)
Aikataulu

| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| Maanantai, 30. heinäkuuta, 2012 | 9:00-10:45 (11:00-12:45) | Peruskilpailu |
| Maanantai, 30. heinäkuuta, 2012 | 12:15 (14:15) | Finaali |

Suluissa Suomen aika (EEST)
Ennätykset

Ennen olympialaisten alkua voimassa olleet maailman- ja olympiaennätykset:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peruskilpailu | 600 |  Tevarit Majchacheeo  Denis Sokolov  Gagan Narang  Zhu Qinan | Langkawi, Malesia Winterthur, Sveitsi Bangkok, Thaimaa Wrocław, Puola | 27. tammikuuta 2000 1. maaliskuuta 2008 5. maaliskuuta 2008 22. syyskuuta 2011 |
| Finaali | 703,8 |  Zhu Qinan | Wrocław, Puola | 22. syyskuuta 2011 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peruskilpailu | 599 |  Zhu Qinan | Ateena, Kreikka | 16. elokuuta 2004 |
| Finaali | 702,7 |  Zhu Qinan | Ateena, Kreikka | 16. elokuuta 2004 |
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Finaali | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alin George Moldoveanu |  Romania | 599 | 10,3 | 10,5 | 10,1 | 10,3 | 10,6 | 9,9 | 10,3 | 10,3 | 10,5 | 10,3 | 103,1 | 702,1 |
| 2 | Niccolo Campriani |  Italia | 599 | 9,7 | 10,2 | 10,7 | 10,2 | 10,4 | 10,8 | 10,8 | 9,9 | 9,4 | 10,4 | 102,5 | 701,5 |
| 3 | Gagan Narang |  Intia | 598 | 10,7 | 9,7 | 10,6 | 10,7 | 10,4 | 10,6 | 9,9 | 9,5 | 10,3 | 10,7 | 103,1 | 701,1 |
| 4 | Wang Tao |  Kiina | 598 | 10,6 | 10,6 | 9,3 | 10,7 | 10,4 | 10,4 | 10,8 | 9,2 | 10,0 | 10,4 | 102,4 | 700,4 |
| 5 | Peter Hellenbrand |  Alankomaat | 596 | 10,4 | 10,7 | 10,1 | 9,8 | 10,6 | 10,6 | 10,4 | 10,9 | 10,6 | 9,7 | 103,8 | 699,8 |
| 6 | Pierre Edmond Piasecki |  Ranska | 596 | 10,7 | 10,6 | 10,7 | 9,9 | 10,4 | 10,5 | 9,9 | 10,6 | 9,8 | 10,0 | 103,1 | 699,1 |
| 7 | Illia Charheika |  Valko-Venäjä | 597 | 9,9 | 9,9 | 10,4 | 10,2 | 10,7 | 10,5 | 9,7 | 9,9 | 10,1 | 10,3 | 101,6 | 698,6 |
| 8 | Ole Magnus Bakken |  Norja | 597 | 9,7 | 9,4 | 9,0 | 6,6 | 10,2 | 10,4 | 9,9 | 10,2 | 9,7 | 9,4 | 94,5 | 691,5 |
Ms. Pac-Man

| Ms>  Pac-Man |
| --- | --- |
Tiedosto:Mspacmancabinet.png
Kehittäjä:  Bally Midway General Computer Corporation
Julkaisija:  Bally Midway Namco
Jakelija:  Microsoft Store, App Store, Steam ja PlayStation Store
Pelisarja:  Pac-Man
Julkaistu:  NA 13. tammikuuta 1982
Lajityyppi:  toimintapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Alusta:  kolikkopeli, useita muita
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Ms. Pac-Man on alun perin Namcon julkaisema toimintapeli, joka julkaistiin vuonna 1982 kolikkopelinä. Peli on jatkoa vuonna 1980 ilmestyneelle Pac-Manille. Siinä esiintyy Pac-Man-hahmon naispuolinen vastine.
Peli on julkaistu myöhemmin myös useille muile alustoille, kuten Atari 2600:lle, Atari 5200:lle, Atari 7800:lle, Atarin 8-bittisille, Commodore VIC-20:lle, Commodore 64:lle, ZX Spectrumille, IBM PC:lle, Apple II:lle, Texas Instruments TI-99/4A:lle, Sega Mega Drivelle, Sega Master Systemille, Nintendo Entertainment Systemille, Super Nintendo Entertainment Systemille, CD-ille, Game Boy Colorille, Xbox 360:lle, iOS:lle, Windows Mobilelle ja Androidille
Pelin pelaaminen on hyvin samanlaista kuin alkuperäisessä Pac-Manissa. Pelaaja ohjaa Ms. Pac-Mania, jolla täytyy liikkua sokkeloisissa kentissä syöden pisteitä. Tavoitteena on kerätä kaikki kentällä olevat pisteet. Pelaajan perässä kulkevat kuitenkin neljä haamua, Blinky, Pinky, Inky ja Sue (Clyde alkuperäisessä pelissä), joita pelaajan täytyy varoa. Jos pelaaja saa syötyä hedelmän, tämän on mahdollista syödä myös haamuja. Tällöin haamut pakenevat pelaajaa ja aina pelaajan syötyä sellaisen haamu palaa aloituspaikaansa ja alkaa liikkua uudelleen.
Aiheesta muualla

Peli Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ms. Pac-Man MobyGamesissa (englanniksi)
Ms. Pac-Man Killer List of Videogamesissä (englanniksi)
Pac-Man
| --- | --- |
Hahmot:  Pac-Man | Haamut
Kolikkopelit:  Pac-Man |   Ms. Pac-Man  | Super Pac-Man | Pac-Man Plus | Professor Pac-Man | Pac & Pal | Jr. Pac-Man | Pac-Land | Pac-Mania | Pac-Man Arrangement (Arcade) | VR | Pac-Man Battle Royale
Flipperit:  Mr. & Mrs. Pac-Man | Baby Pac-Man (Videopeli/flipperi hybridi)
Konsolit & PC:  Pac-Man (Atari 2600) | Pac-Attack | Pac-Man 2: The New Adventures | Pac-In-Time |  World | Ms. Pac-Man Maze Madness | Adventures in Time | Pac-Man Collection | Ms. Pac-Man: Quest for the Golden Maze | Pac-Man All-Stars | Fever | World 2 | Vs. | Pac-Pix | Pinball Advance | Pac-Man Arrangement | Pac 'n Roll | World 3 | World Rally | Championship Edition | Party | Pac-Man & Galaga Dimensions | Pac-Man and the Ghostly Adventures | Pac-Man Museum | Pac-Man and the Ghostly Adventures 2
Televisiosarjat:  Pac-Man | Pac-Manin aavemaiset seikkailut
Ammunta kesäolympialaisissa 2012 – miesten kaksoistrap

| Ammunta kesäolympialaisissa 2012 > Pistooli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |
| 25 m pistooli |  |  |  | Naiset |
| 50 m pistooli |  | Miehet |  |  |
Kivääri
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 m kiväärin makuu |  | Miehet |  |  |
| 50 m kiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  |  |
Miesten kaksoistrap ammuttiin 2. elokuuta Royal Artillery Barracksissa.
| --- | --- |
Kultaa:  Peter Wilson Iso-Britannia (GBR)
Hopeaa:  Håkan Dahlby Ruotsi (SWE)
Pronssia:  Vasily Mosin Venäjä (RUS)
Aikataulu

| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| Torstai, 2. elokuuta, 2012 | 9:00-13:30 (11:00-15:30) | Peruskilpailu |
| Torstai, 2. elokuuta, 2012 | 15:00 (17:00) | Finaali |

Suluissa Suomen aika (EEST)
Ennätykset

Ennen olympialaisten alkua voimassa olleet maailman- ja olympiaennätykset:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peruskilpailu | 148 |  Vitali Fokejev  Rajyavardhan Singh Rathore  Peter Wilson | Concepción, Chile Kuala Lumpur, Malesia Tucson, Yhdysvallat | 3. maaliskuuta 2011 27. marraskuuta 2011 28. maaliskuuta 2012 |
| Finaali | 199 |  Peter Wilson | Tucson, Yhdysvallat | 28. maaliskuuta 2012 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peruskilpailu | 145 |  Walton Eller | Peking, Kiina | 12. elokuuta 2008 |
| Finaali | 190 |  Walton Eller | Peking, Kiina | 12. elokuuta 2008 |
Peruskilpailu

| Sija | Urheilija | Maa | A | B | C | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Peter Wilson |  Iso-Britannia | 48 | 48 | 47 | 143 |
| 2 | Vasily Mosin |  Venäjä | 48 | 45 | 47 | 140 |
| 3 | Fehaid Al-Deehani |  Kuwait | 47 | 47 | 46 | 140 |
| 4 | Vitaly Fokeev |  Venäjä | 44 | 48 | 47 | 139 |
| 5 | Håkan Dahlby |  Ruotsi | 45 | 46 | 46 | 137 |
| 6 | Richárd Bognár |  Unkari | 44 | 49 | 44 | 137 |
| 7 | Rashid Al-Athba |  Qatar | 43 | 46 | 47 | 136 |
| 8 | Francesco D'Aniello |  Italia | 48 | 44 | 44 | 136 |
| 9 | William Chetcuti |  Malta | 43 | 47 | 45 | 135 |
| 10 | Li Jun |  Kiina | 40 | 47 | 47 | 134 |
| 11 | Ronjan Sodhi |  Intia | 48 | 44 | 42 | 134 |
| 12 | Richard Faulds |  Iso-Britannia | 39 | 46 | 48 | 133 |
| 13 | Juma Al-Maktoum |  Yhdistyneet arabiemiraatit | 42 | 45 | 46 | 133 |
| 14 | Hu Binyuan |  Kiina | 42 | 48 | 43 | 133 |
| 15 | Alistair Davis |  Etelä-Afrikka | 43 | 43 | 46 | 132 |
| 16 | Joshua Richmond |  Yhdysvallat | 44 | 42 | 45 | 131 |
| 17 | Filipe Fuzaro |  Brasilia | 44 | 44 | 43 | 131 |
| 18 | Daniele Di Spigno |  Italia | 43 | 46 | 42 | 131 |
| 19 | Ahmed Al-Hatmi |  Oman | 37 | 46 | 46 | 129 |
| 20 | Russell Mark |  Australia | 43 | 41 | 44 | 128 |
| 21 | José Torres Laboy |  Puerto Rico | 41 | 43 | 43 | 127 |
| 22 | Walton Eller |  Yhdysvallat | 41 | 43 | 42 | 126 |
| 23 | Anton Glasnović |  Kroatia | 38 | 34 | 42 | 114 |
| 99 DNS | Sergio Pinero |  Dominikaaninen tasavalta | Did not start | Did not start | Did not start | Did not start |
Loppukilpailu

| Sija | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | Finaali | Yhteensä | shoot off |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Peter Wilson |  Iso-Britannia | 143 | 45 | 188 |  |
| 2 | Håkan Dahlby |  Ruotsi | 137 | 49 | 186 |  |
| 3 | Vasily Mosin |  Venäjä | 140 | 45 | 185 | 2 |
| 4 | Fehaid Al-Deehani |  Kuwait | 140 | 45 | 185 | 1 |
| 5 | Vitaly Fokeev |  Venäjä | 139 | 45 | 184 |  |
| 6 | Richárd Bognár |  Unkari | 137 | 45 | 182 |  |
Energia Kiinassa

Kolmen rotkon pato rakennettiin maailman suurinta vesivoimalaa varten.
Energia Kiinassa käsittelee Kiinan energian tuotantoon ja kulutukseen liittyviä asioita.
Vuonna 2018 Kiinan energiankulutus oli noin viidenneksen maailman energiankulutuksesta. Se on kehittänyt päästöttömiä energian lähteitä 2000-luvulla. Enää alle puolet maan energiantuotannosta perustuu fossiilisiin polttoaineisiin. Kiina tuottaa yli neljäsosan maailman vesivoimasta. Sillä on käytössä 55 ydinreaktoria.
Teollisuus, etenkin rautamalmin jalostaminen raakateräkseksi kuluttaa suuren osan kivihiilestä. Kiina on pitkään rakentanut strategista reserviä varastoimalla öljyä.
Energiankulutus

Energiankulutus jakautui vuonna 2019 (yksiköissä Mt SCE joka vastaa miljoonaa tonnia kivihiiltä) suunnilleen seuraavasti: teollisuus 3200, kotitaloudet 600, liikenne 400, muut 600.
Energiankulutus > Teollisuus

Tärkein energiaa käyttävä teollisuuden haara on terästeollisuus. Kiinan osuus maailman teräksentuotannossa on kasvanut vuoden 2004 neljänneksestä vuoden 2013 puoleen. Rautamalmin jalostaminen raakateräkseksi kuluttaa suuren osan kivihiilestä.
Kiinalla on kunninahimoisia suunnitelmia korvata teräksentuotannossa hiiltä käyttäviä masuuneja valokaariuuneilla, joisssa voidaan sulattaa myös kierrätysrautaa. Koksin käytön masuuneissa pitäisi pienentyä 20–25 % vuoteen 2030 mennessä.
Energiankulutus > Asunnot

Asuinrakennuksissa energiankäyttö jakaantui Kiinassa v. 2000 (ja USA:ssa v. 2005) seuraavasti: tilan lämmitys 32 % (29 %), veden lämmitys 27 % (11 %), valaistus 9 % (11 %), laitteet 21 % (- %), keitto 7 % (3 %), muut 4 % (27 %), jäähdytys (11 %) ja pakastus (8 %).
Vuonna 2007 uutisoitiin, että Kiina aikoo korvata vanhat hehkulamput energiansäästölampuilla kymmenessä vuodessa. Vuonna 2016 kaikki paitsi 15-wattiset hehkulamput oli korvattu LED-lampuilla.
Energiankulutus > Liikenne

Kiinassa tieliikenteen energiankulutus keskittyy rahtiin, ei niinkään matkustajaliikenteeseen.
Kiinan osuus liikenteen energiankulutuksen kasvusta on maailman suurin. Liikenteen energiankulutuksen arvioidaan kasvavan 2,7% vuodessa vuosina 2012-2040. Erityisesti kasvaa raskaiden ajoneuvojen energiankulutus.
Energiantuotanto

Vuonna 2014 Kiinan energiankulutus oli lähes neljänneksen maailman energiankulutuksesta. Se vastasi 4,26 miljardia tonnia kivihiiltä. Kulutus kohdistuu varsinkin kivihiileen: Kiina kulutti yli puolet maailmassa käytetystä kivihiilestä, 12% öljystä ja 5,5% maakaasusta.
Energiantuotanto > Kivihiili

Vuonna 2020 Kiinassa tuotettiin 4 31 miljoonaa tonnia kivihiiltä. 6,6 miljoonaa tonnia meni vientiin. Samaan aikaan hiiltä tuotiin 307 miljoonaa tonnia,
Vuonna 2014 Kiinassa tuotettiin 3 87 miljoonaa tonnia kivihiiltä. 5,3 miljoonaa tonnia meni vientiin, Koreaan, Japaniin ja Vietnamiin. Samaan aikaan hiiltä tuotiin 156 miljoonaa tonnia, suurimmat tuontimaat olivat Australia ja Indonesia. Kivihiilen tuotanto keskittyy kolmeen maakuntaan maan pohjoisosassa: Sisä-Mongolia, Shanxi ja Shaanxi.
Vuonna 2017 Kiinan energiantuotannosta hieman yli 60 % oli peräisin kivihiilestä. Sen osuutta on pyritty vähentämään esimerkiksi hiilen ympäristöhaittojen takia. Vielä vuonna 2010 kivihiilen osuus energiantuotannosta oli 80 %.
Energiantuotanto > Maaöljy

Vuonna 2014 Kiina käytti 12 % maailman öljystä. Sen oma tuotanto oli 220 Mt ja tuonti 335 Mt. Öljyä tuodaan useista maista, suurimmat niistä (vähintään 10 % osuudella) olivat Saudi-Arabia, Venäjä, Angola, Irak ja Oman. Kiina on pitkään rakentanut strategista reserviä varastoimalla öljyä. Vuonna 2016 Orbital Insight arvioi, että Kiinan varastoissa on 600 miljoonaa barrelia öljyä. Samaan aikaan maan omat öljylähteet ovat ikääntymässä, kannattamattomiksi käyneitä öljykenttiä suljettiin ja tuotanto pieneni.
Energiantuotanto > Maakaasu

Vuonna 2019 Kiinassa tuotettiin 179 miljardia kuutiometriä maakaasua. 3,5 miljardia kuutiometriä meni vientiin. Samaan aikaan kaasua tuotiin 132 miljardia kuutiometriä.
Kiina on maailman kolmanneksi suurin maakaasun ostaja. Se tuo kaasua putkia pitkin 46 miljoonaa tonnia vuodessa (2022) kolmesta suunnasta: Keski-Aasiasta, siellä lähinnä Turkmenistanista, Venäjältä ja Myanmarista. Lisäksi sillä on LNG-terminaaleja joiden kautta nesteytettyä kaasua tuodaan 64 miljoonaa tonnia.
Energiantuotanto > Vesivoima

Kiina tuottaa yli neljäsosan maailman vesivoimasta, vuonna 2016 tuotanto kasvoi 330 gigawattiin. Kiinan vesivoimavarat sijaitsevat pääasiassa maan lounaisosassa ja yli puolet vain neljän hallinnollisen alueen, Yunnanin, Guizhoun, Sichuanin ja Chongqingin alueella. Kolmen rotkon pato Jangtsella on maailman suurin vesivoimala.
Energiantuotanto > Tuulivoima

Kiinalla on paljon rantaviivaa ja vuoria, ja siten paljon tuulivoimapotentiaalia. Vuoden 2007 arvion mukaan Kiinan tuulivoimapotentiaali rannikolla on 1000 GW ja merellä 300 GW. Kiinan tuulivoimamarkkinat kasvavat nopeiten maailmassa.
Kiinan tuulivoimavarat sijaitsevat pääasiassa kaakkoisrannikolla, sekä maan koillis- ja luoteisosissa.
Vuoden 2022 lopulla maassa oli yli 180 000 tuulivoimalaa, jotka tuottivat yli 390 GW  kilowattia, josta 360 GW maissa ja 30.51 GW merellä.
Energiantuotanto > Ydinvoima

Ydinvoiman kehittäminen Kiinassa aloitettiin 1970-luvulla ja kehitystä on vauhdittanut esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden hinta ja hiilen haitalliset ympäristövaikutukset. Vuoden 2023 lopulla Kiinassa oli käytössä 55 ydinvoimalayksikköä, joista 37 oli rakennettu viimeisten kymmenen vuoden aikana. Rakenteilla oli vielläl 21 voimalayksillöä lisää. Vain Yhdysvalloissa on enemmän ydinvoimaa, ja siellä sitä on rakennettu viime vuosina hitaasti.
Pääosa yksiköistä pohjautuu painevesireaktoriin (PWR) ja kaksi paineistettuun raskasvesireaktoriin (PHWR: yksiköt Qinshan 3-1 ja 3-2, Jiaxing). Yksi syksyllä 2016 rakenteilla olevista reaktoreista pohjautuu erittäin korkean lämpötilan reaktoriin (HTGR, yksikkö Shindao Bay-1, Weihai). Vuonna 2015 ydinvoiman osuus Kiinan sähköntuotannosta oli 170,355 TWh eli noin 3,0 prosenttia sähköntuotannon kokonaismäärästä (5 618,4 TWh).
Energiantuotanto > Biopolttoaineet

Biopolttoaineiden osuus vähentyi 1990-luvun alun 23 %:sta 15 %:iin vuoteen 2003 mennessä.lähde? Vuosina 2006-2013 biopolttoaineiden energiatuotanto kasvoi 1,4 gigawatista 8,5 gigawattiin. Potentiaalia on paljon etenkin maan itäosissa. Suurin bioenergialähdelaji ovat maatalouden sivutuotteet kuten vehnänolki. Vuoden 2009 bioenergiasta 62 prosenttia saatiin polttamalla olkea ja 29 % polttamalla jätteitä.
Kiina on investoinut etenkin bioetanolin tuotantoon. Vuonna 2016 julkistetussa viisivuotissuunnitelmassa biopolttoaineille ei kuitenkaan asetettu määrällisiä tavoitteita, toisin kuin muille uusiutuville energiamuodoille.
Sähkö

Kiinan osuus maailman sähköntuotannosta oli 16,6 % vuonna 2007. Sähköntuotanto oli 3 279 TWh. Sähköntuotanto jakautui osuuksiin: kivihiili tai turve 2 656 TWh, vesivoima 485 TWh, öljy 34 TWh ja muut 104 TWh. Vuonna 2015 Kiinan sähköenergian tuotanto oli jo 5 618,4 TWh.
Kiinalaisista oli sähköverkon parissa vuonna 2000 96,7 %, vuonna 2011 jo 99,9 %. Maaseudulle kattava sähköverkko levisi noin viisi vuotta myöhemmin kuin kaupunkeihin.
Kaupungeissa energiankäyttö henkeä kohden on kolminkertainen maaseutuun verrattuna. Kaupunkilaisten määrä kasvoi 375 miljoonasta (1999) 577 miljoonaan (2006). Samalla Kiinan sähkönkäyttö kaksinkertaistui vuosien 2000 ja 2006 välillä.
Ympäristövaikutukset > Kaivosonnettomuudet

Kiinan kaivosräjähdykset vaativat vuosittain tuhansia uhreja.selvennä Monet kaivokset toimivat joko ilman lupaa tai kiertävät määräykset ja lait voittojen maksimoimiseksi. Palkat ovat 80-120 euroa/kk. Koska ilmastointijärjestelmät eivät ole asiallisia, kaasut kuten metaani aiheuttavat hengenvaaraa ja räjähdyksiä. Kaivosonnettomuudet ovat Kiinassa 100 kertaa yleisempiä kuin Yhdysvalloissa ja 30 kertaa yleisempiä kuin Etelä-Afrikassa. Vuonna 2004 Kiina tuotti kolmasosan maailman hiilestä ja 80 % kaivosonnettomuuksista. Länsimaisen energiaekspertin mukaan kaivostyöläisen elämällä ei ole arvoa ja kyse on rikollisesta kapitalismista. Harvat juristit avustavat työläisiä vaikutusvaltaisia liikemiehiä vastaan. Zhou Litai on avustanut teollisuusonnettomuuksien uhreja Shenzhenissä. Hänellä on jatkuvasti vaikeuksia viranomaisten ja tuomareiden kanssa. Hän on saanut useita tappouhkauksia.