stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Natriumasetaatti

| Natriumasetaatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  127-09-3
PubChem CID:  517045
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  CH3COONa
Moolimassa:  82,04
Ulkomuoto:  Valkoinen jauhe
Sulamispiste:  324 °C
Kiehumispiste:  881,4 °C
Tiheys:  1,528 g/cm3
Liukoisuus veteen:  47 g/100 ml 76 g/100 ml (25 °C)
Natriumasetaatin kemiallinen kaava on NaC2H3O2 ja rakennekaava CH3COONa. Se on etikkahapon (CH3COOH) natriumsuola. Vedetön natriumasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan valkoista, hygroskooppista (ilmasta kosteutta helposti imevää), kiteistä jauhetta, jonka moolimassa on 82,04 g/mol, sulamispiste 324 °C, liukoisuus veteen 47 g/100ml 20 °C:n lämpötilassa, itsesyttymislämpötila 607 °C ja CAS-numero 127-09-3.
Rakeista natriumasetaattia käytetään mm. lentokenttien liukkaudentorjunnassa paksumman jään poistoon. Natriumasetaattia käytetään elintarvikkeissa lähinnä säilöntäaineena ja happamuudensäätöaineena. Sen E-koodi on E262.
Natriumasetaatista voi myös tehdä "kuumajäätä". Ensin kiehutetaan kuumalla levyllä vettä, johon lisätään natriumasetaattia niin kauan kunnes sitä ei enää liukene veteen. Seoksen annetaan jäähtyä huoneenlämpötilaan, jolloin se tulee ylikylläiseksi. Jäähtynyt, ylikylläinen liuos voi jähmettyä kosketuksesta natriumasetaatin kiteytyessä, ja sen lämpötila voi nousta yli 40 celsiusasteen. Tätä reaktiota käytetään hyväksi kädenlämmittimissä, joiden sisältämä geelimäinen natriumasetaattiliuos saadaan kiteytymään taivuttamalla pientä metallilevyä. Natriumasetaatti kuuluu näiden ominaisuuksiensa vuoksi ns. faasimuutosmateriaaleihin eli PCM-materiaali (Phase Change Material).
Aiheesta muualla

Natriumasetaatin kansainvälinen kemikaalikortti
Natriumasetaattikuumajään valmistus
Vähä-Hartonen (Heinola)

| Vähä-Hartonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°16′37″N, 26°19′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  uoma Iso-Hartoseen 
Järvinumero:  14.179.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,6 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,781 km  
Pinta-ala:  3,089 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä-Hartonen 
Vähä-Hartonen  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kesiön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy.
Vought F-8 Crusader

| F-8 Crusader |
| --- | --- |
 Chance Vought/LTV A-8E Crusader vuonna 1965.
Tyyppi:  hävittäjä, tiedustelu, rynnäkköpommittaja
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Valmistaja:  LTV
Suunnittelija:  Chance Vought
Ensilento:  1955
Esitelty:  1957
Valmistusmäärä:  1 219 
F-8J Crusader USS Hancockin kannella.
Vought XF8U-3 Crusader III
Chance Vought (myöhemmin LTV) F-8 (F8U) Crusader on yhdysvaltalaisvalmisteinen, laivaston käyttöön suunniteltu keskiraskas suihkuhävittäjä, joka kykeni myös rynnäkköpommituksiin.
Vought F-8 Crusaderin ensilento lennettiin vuonna 1955, ja se otettiin palveluskäyttöön vuonna 1957. Kone oli Kuuban ohjuskriisin aikana merkittävä valokuvaus- ja tiedustelukone, joka kykeni lentämään suhteellisen nopeasti matalalla. Konetyypin konstruktio on yksimoottorinen nuolisiipinen ylätaso. Crusader vedettiin pois hävittäjätoiminnan palveluskäytöstä Yhdysvalloissa vuonna 1976 ja tiedustelutoiminta-käytöstä 1987. Ranska poisti sen käytöstään  vuonna 1999.
Astuessaan palvelukseen kone oli kohtalaisen nopea, maksiminopeudeltaan luokkaa 1,6–1,8 Machia yläkorkeuksissa. Konetyypin lakikorkeus oli 17 700 metriä eli 58 000 jalkaa. Varsin pian F-8 Crusaderin käyttöönoton jälkeen palveluskäyttöön otettiin raskas (laivasto)hävittäjä McDonnell Douglas F-4 Phantom II, jonka suorituskyky oli parempi sekä nopeudessa että hieman myös lakikorkeudessa. F-4 Phantom II:n asekuorma (max. 8 450 kg) oli noin neljä kertaa suurempi kuin Crusaderin.
F-8 Crusaderin perusaseistukseen kuului 4x20 mm lentokonetykkiä. Koneen ulkopuolisiin ripustuksiin voitiin kiinnittää asekuormaa 2 300 kg saakka, mm. rakettipodeja sekä pommeja ja ohjuksia, kuten esim. AIM-9 Sidewinder. Sidewinderit ripustettiin koneen runkoon. Koneella saavutettiin ilmavoittoja useista MiG-17 sekä harvoista MiG-21 -hävittäjäkoneista ja sitä käytettiin Vietnamin sodassa.
Ranskalaiset käyttivät omissa 42 tämän tyypin laivastohävittäjissään, Foch:lla sekä Clémenceau:lla omia ranskalaisvalmisteisia Matra R.530 ja R.550 Magic -ilmataisteluohjuksiaan. Ranskan meri-ilmavoimien ohella, oli Filippiinit tämän konetyypin käyttäjä. Filippiinien ilmavoimat lopetti konetyypin käytön vuonna 1991, Ranska vuonna 1999.
F-8H Crusader vuonna 1978 Filippiinien ilmavoimien väreissä.
Vought F-8 Crusader saavutti joitain lentoennätyksiä, mm. tunnettu amerikkalainen NASA:n astronautti John Glenn lensi koneella nopeusennätyksen Yhdysvaltojen poikki. NASA käytti konetta tieteellisiin tutkimuksiinsa liittyen. Jatkokehitystyönä valmistui F-8 Crusader III, jonka huippunopeus oli n. 2,4 Machia. Crusader III ei tullut sarjavalmistukseen.
Tekniset tiedot

Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 1
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Pratt & Whitney J57-P-20A -suihkuturbiini; &&&&&&&&&&&&&080.010000080,1 kN
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&01800.&&&&001 800 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&&&0966.&&&&00966 km
Aseistus
4 × 20 mm lentokonetykit: koneen rungossa, molemmin puolin, kiinteästi eteenpäin ampuvina
4 × AIM-9 Sidewinder
2 × AGM-12B Bullpup
maksimikuorma ulkoisissa ripustimissa 2 300 kg
Aiheesta muualla

GlobalSecurity.org: F-8 Crusader (englanniksi)
Air Vectors: F-8 Crusader (englanniksi)
http://www.saunalahti.fi/~halle/planes/usa/f-8.htm (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
http://www.saunalahti.fi/tvakkama/F-8.htm (suomeksi)
Vought F-8E Crusader.
Vuolijärvi

| Vuolijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°15′35″N, 24°29′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  Koivusenniemenoja 
Järvinumero:  35.773.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88 m  
Rantaviiva:  2,471 km  
Pinta-ala:  26,918 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVuolijärvi 
Vuolijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88 metriä mpy.
Vougeot

| Vougeot |
| --- | --- |
 Château du Clos de Vougeot
 vaakuna
 Vougeot
 Koordinaatit: 47°10′38″N, 4°57′51″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Burgundi-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Beaune
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,9 km²
Väkiluku (2014):  178 
 – Väestötiheys:  202 as./km²
Kunnan numero:  21716
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vougeot on kunta itäisessä Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella.
Kunta kuuluu Burgundin tunnettuun Côte de Nuitsin viinialueeseen, ja on Burgundin viinialueiden läpi kulkevan viinitien Route des Grands Crusin varrella.
Nähtävyyksiä

Kunnan nähtävyyksiä on 1500-luvulta peräisin oleva renessanssityylinen linna Château du Clos de Vougeot. Linna on avoinna ympäri vuoden, ja siellä voi tutustua linnan arkkitehtuurin lisäksi alueen historiaan ja viineihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vougeot Wikimedia Commonsissa
Nikolaus Friedreich

Nikolaus Friedreich
Nikolaus Friedreich (1. heinäkuuta 1825 Würzburg – 6. heinäkuuta 1882 Heidelberg) oli saksalainen neurologi ja patologi.
Friedreich kuvasi vuosina 1863–1877 julkaisemissaan kirjoituksissa ensimmäisenä mukaansa nimetyn Friedreichin ataksian. Hän havaitsi taudin kolmen perheen yhdeksällä jäsenellä, joille kehittyi murrosiässä ataksia, dysartria, aistin menetys, lihasheikkous, skolioosi, jalkojen epämuodostumia ja sydämeen liittyneitä oireita. Friedreichin isä oli psykiatri Johann Baptist Friedreich ja isoisä idiopaattisen kasvohalvauksen kuvannut Nicolaus Anton Friedreich.
Vyrlytsjan metroasema

| Vyrlytsja (Вирлиця) |
| --- | --- |

 Kiovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Syretsko-Petšerska-linja
Sijainti:  50°24′12″N, 30°39′58″E
Paikkakunta:  Kiova, Ukraina
Avattu:  4. maaliskuuta 2006
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Vyrlytsja (ukr. Вирлиця) on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 4. maaliskuuta 2006.
Galleria

Aseman lippuhalli
Aseman portaat
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vyrlytsjan metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| H’arkivska ▷ Syretsin metroasema |  |  Syretsko-Petšerska-linja |  | Boryspilskan metroasema ▷ Tšervonyi h’utir |
muokkaa wikidataa
Nera

Nera voi viitata seuraaviin:
Nera, Indigirka-joen sivujoki Venäjällä
Nera, Tiber-joen sivujoki Italiassa
Nerá (Nerá Agathonisíou) eli Neronísi, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Agathonísia
Nerá (Nerá Kalýmnou) eli Néra, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kálymnosta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nera”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vähä-Asunta

| Vähä-Asunta |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°13′39″N, 24°55′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Asunnanjärven valuma-alue (35.68)
Laskujoki:  joki Asunnanjärveen 
Järvinumero:  35.687.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,9 m  
Rantaviiva:  1,413 km  
Pinta-ala:  8,247 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä-Asunta 
Vähä-Asunta  on Keski-Suomessa Keuruulla Kamppiperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Vähä-Asunnan valuma-alueeseen (35.687) se kuuluu.
Nikolas Saira

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 11. helmikuuta 1999 (ikä 25)
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Pituus: 184 cm
Seura
Seura: AC Oulu
Pelinumero: 23
Junioriseurat
0000–2015: FC Honka
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2016–2017 | FC Espoo | 19 | (4) |
| 2017– | HIFK | 32 | (1) |
| 2017 | → IF Gnistan | 1 | (0) |
| 2020 | → MyPa | 2 | (0) |
Maajoukkue
| 2015–2016 | Suomi U17 | 6 | (1) |
| 2016–2017 | Suomi U18 | 4 | (2) |
| 2017– | Suomi U19 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2. elokuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 27. syyskuuta 2017.
Nikolas Saira (s. 11. helmikuuta 1999) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa AC Oulua. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän on aikaisemmin pelannut HIFK:ssa Saira edusti juniorina FC Honkaa ja FC Espoota.
Saira on edustanut Suomea alle 17-, alle 18- ja alle 19-vuotiaiden maajoukkueissa.
Vähä-Heiniä

| Vähä-Heiniä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°42′00″N, 24°47′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Koljonselkään 
Järvinumero:  35.722.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,3 m  
Rantaviiva:  0,716 km  
Pinta-ala:  3,465 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä-Heiniä 
Vähä-Heiniä  tai myös Pikku-Heiniä  on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjassa Hiukkaan ja Syväjärven kylien välissä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee kumpuilevan maaston painanteessa yhdessä Iso-Heiniän kanssa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia ja siihen tulee vain Iso-Heiniästä yli 300 metriä pitkä oja. Lammen laskuoja yhtyy alempana Maivian ja Hepojärven haaraan ja laskee sitten Koljonselän Säkkiän Hiukkaanlahteen.
Vähä-Haikara

| Vähä-Haikara |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°45′48″N, 24°15′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  oja Haikarajokeen 
Järvinumero:  35.745.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,6 m  
Rantaviiva:  1,538 km  
Pinta-ala:  6,154 ha  
Saaria:  1 
 fiVähä-Haikara 
Vähä-Haikara  on Pirkanmaalla Oriveden Yröskulman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,2 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan kaakkoispuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella aivan sen kaakkoisreunalla. Järvi muodostaa suurimman vesialueen suoalueen sisällä, missä on kaksi muuta lampea ja avosoita. Lammet ovat nimeltään Heinälammi ja Likolammi. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, jonka läpimitta on 30 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suomaata ja kallioista metsämaata. Järvelle on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Yröskulmalla.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,6 metriä mpy. Järveen on johdettu pari suo-ojaa ja sen laskuoja lähtee järven länsipäästä ja se laskee Likolammin kautta 900 metrin päähän Haikarajokeen Haikarakoskella. Iso-Haikara sijaitsee järven pohjoispuolella muutaman sadan metrin päässä.
Nocturne Records

| Nocturne Records |
| --- | --- |
Perustettu:  1954
Perustajat:  Harry Babasin Roy Harte
Tyylilajit:  jazz
Kotimaa:  Yhdysvallat
Sijainti:  Hollywood, Los Angeles, Kalifornia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nocturne Records oli yhdysvaltalainen jazzmusiikin levy-yhtiö, jonka rumpali Roy Harte ja basisti Harry Babasin perustivat vuonna 1954. Hollywoodissa, Kaliforniassa toiminut Nocturne Records keskittyi West Coast -jazziin.
Nocturne Recordsin muusikot

Harry Babasin
Peggy Connelly
Bob Enevoldsen
Virgil Gonsalves
Bob Gordon
Conley Graves
Earl Hines
Herbie Harper
Lou Levy
Bud Shank
Steve White
Vinohammassimpukka

| Vinohammassimpukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Erilaishampaiset Heterodonta
Lahko::  Venerida
Yläheimo::  Mactroidea
Heimo::  Vinohammassimpukat Mactridae
Suku::  Spisula
Laji::  solida
Kaksiosainen nimi
 Spisula solida  (Linnaeus, 1758)  
Katso myös
   Vinohammassimpukka Wikispeciesissä   Vinohammassimpukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vinohammassimpukka (Spisula solida) on suhteellisen kookas pohjaan kaivautuva simpukkalaji, joka elää Pohjois-Atlantin itärannikolla.
Ulkonäkö ja koko

Vinohammassimpukalla on luja ja paksu, lähes kolmionmuotoinen kuori, joka on halkaisijaltaan enintään 5 senttiä. Se on himmeänvalkoinen tai vaaleankellanruskea ja etupäästä hieman kuperampi kuin takapäästä. Navat eli umbot sijaitsevat kutakuinkin keskiviivalla ja niiden taka- ja etupuolella on hienoja samankeskisiä renkaita; simpukan kasvuvaiheet erottuvat selvästi. Kuorta peittää harmaanruskea sarveiskerros sauman ja kasvurenkaiden kohdalla.
Simpukankuoren sisäpinta on hohtavan valkoinen. Molempien kuorten sisälaidoilla on keski- eli kardinaalihampaita ja reuna- eli lateraalihampaita. Kuoren sisältä paljastuu paksu, hapsujen reunustama vaippa. Lyhyet hengitysputket eli sifonit ovat kiinni toisissaan koko pituudeltaan, ja niiden suulla on keltaisia tai punaisia rihmoja. Simpukalla on suuri, kielimäinen jalka, jota se käyttää kaivamiseen ja hyppäämiseen.
Levinneisyys

Vinohammassimpukoita esiintyy Pohjois-Atlantin itärannikolla. Levinneisyysalue ulottuu Etelä-Islantiin ja Norjaan pohjoisessa sekä Espanjaan ja Marokkoon etelässä.
Elintavat

Vinohammassimpukat elävät matalassa rantavedessä merenpohjan hiekkaan kaivautuneina.
Kalastus ja käyttö

Vinohammassimpukoita pyydystetään jonkin verran Alankomaissa, Portugalissa, Ranskassa ja Tanskassa. Vuonna 2003 kokonaissaalis oli yli 14 000 tonnia, mutta yleensä se on jäänyt tätä huomattavasti pienemmäksi.
Nenän agenesia

Osittainen nenän puuttuminen
Nenän agenesia on äärimmäisen harvinainen tila, jossa ihminen kärsii synnynnäisestä nenän puuttumisesta, agenesiasta. Kirjallisuudessa on raportoitu noin 20 tapausta. Vielä harvinaisempaa on nenän puolittainen puuttuminen. Vastasyntyneen ennusteeseen vaikuttavat usein merkittävästi hänellä olevat muut poikkeavuudet. Nenän agenesiaan saattaa liittyä useita aivojen poikkeavuuksia. Sen yhteydessä esiintyneisiin muihin häiriöihin on liittynyt korkeaa kuolleisuutta. Agenesiaa on tavattu esimerkiksi Treacher Collinsin oireyhtymässä. Valtaosa nenän agenesiatapauksista on sporadisia, ja karyotyyppi on pääsääntöisesti ollut normaali.
Naton parlamentaarinen yleiskokous

| Naton parlamentaarinen yleiskokous |
| --- | --- |


Perustettu:  1955
Tyyppi:  Nato-maiden parlamenttienvälinen liitto
Päämaja:  Bryssel, Belgia
Puheenjohtaja:  Michał Szczerba  ( Puola)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naton parlamentaarinen yleiskokous (engl. Nato Parliamentary Assembly, ransk. Assemblée parlementaire de l’OTAN) on Nato-liittolaismaiden parlamenttien foorumi, jonka tehtävä on levittää tietoisuutta Pohjois-Atlantin alueen turvallisuusasioista ja vahvistaa transatlanttisia suhteita ja atlanttisia arvoja. Näiksi arvoiksi on määritelty parlamentaarinen demokratia, yksilönvapaudet, ihmisoikeudet ja laillisuusperiaate. Parlamentaarinen yleiskokous toimii linkkinä Naton ja sen liittolaismaiden parlamenttien välillä, mutta se on erillinen instituutio Natosta. Yleiskokouksella on täysistunto kaksi kertaa vuodessa.
Naton parlamentaarinen yleiskokous perustettiin vuonna 1955. Siihen kuuluu nykyään 257 valtuuskunnan jäsentä 28:sta jäsenmaan parlamentista ja lisäksi valtuustot 13 Naton liittolaismaasta, neljästä Välimeren kumppanuusmaasta ja kahdeksan tarkkailijavaltuutettua. Eri maiden valtuuskuntien koot perustuvat jäsenmaiden kokoihin ja puolueiden voimasuhteisiin niiden parlamenteissa. Yhteensä valtuutettuja on noin 360. Liitännäisjäsenten valtuuskuntien jäsenet voivat osallistua yleiskokouksen täysistuntoihin, seminaareihin ja lähes kaikkiin komiteoihin. He voivat esittää päätöslauselmia ja lisäyksiä niihin täysistunnoissa sekä toimia raportööreinä komiteoissa, mutta heillä ei ole äänioikeutta eivätkä he osallistu budjetin laatimiseen.
Naton parlamentaarisen yleiskokouksen vuosibudjetti on 3,8 miljoonaa euroa. Rahat käytetään Brysselissä sijaitsevan sihteeristön toimintaan. Liitännäisjäsenillä ei ole velvollisuutta osallistua yleiskokouksen kustannuksiin.
Suomella on Naton rauhankumppanuusmaana ollut valtuuskunta Naton parlamentaarisessa yleiskokouksessa vuodesta 1998 lähtien. Valtuuskunnassa on neljä jäsentä, joilla ei ole varajäseniä. Vuonna 2023 Suomi liittyi Naton täysjäseneksi.
Puheenjohtajat

| Presidentti | Virassa | Valtio |
| --- | --- | --- |
| Wishart McLea Robertson | 1955–1956 |  Kanada |
| Wayne Hays | 1956–1957 |  Yhdysvallat |
| Johannes Josephus Fens | 1957–1959 |  Alankomaat |
| Antoine Béthouart | 1959–1960 |  Ranska |
| Nils Langhelle | 1960–1961 |  Norja |
| Pietro Micara | 1961–1962 |  Italia |
| Thomas Dugdale | 1962–1963 |  Britannia |
| Georg Kliesing | 1963–1964 |  Länsi-Saksa |
| Henri Moreau de Melen | 1964–1965 |  Belgia |
| José Soares da Fonseca | 1965–1966 |  Portugali |
| Jean-Eudes Dubé | 1966–1967 |  Kanada |
| Matthías Árni Mathiesen | 1967–1968 |  Islanti |
| Kasım Gülek | 1968–1969 |  Turkki |
| Wayne Hays | 1969–1970 |  Yhdysvallat |
| Romain Fandel | 1970–1971 |  Luxemburg |
| Terrence Murphy  | 1971–1972 |  Kanada |
| John Peel  | 1972–1973' |  Britannia |
| Knud Damgaard | 1973–1975 |  Tanska |
| Wayne Hays | 1975–1977 |  Yhdysvallat |
| Geoffrey de Freitas | 1977–1979 |  Britannia |
| Paul Thyness | 1979–1980 |  Norja |
| Jack Brooks | 1980–1982 |  Yhdysvallat |
| Peter Corterier | 1982–1983 |  Länsi-Saksa |
| Patrick Wall | 1983–1985 |  Britannia |
| Charles Mathias | 1985–1986 |  Yhdysvallat |
| Ton Frinking | 1986–1988 |  Alankomaat |
| Patrick Duffy | 1988–1990 |  Britannia |
| Charlie Rose  | 1990–1992 |  Yhdysvallat |
| Loïc Bouvard | 1992–1994 |  Ranska |
| Karsten Voigt | 1994–1996 |  Saksa |
| William V. Roth | 1996–1998 |  Yhdysvallat |
| Javier Rupérez | 1998–2000 |  Espanja |
| Rafael Estrella | 2000–2002 |  Espanja |
| Doug Bereuter | 2002–2004 |  Yhdysvallat |
| Pierre Lellouche | 2004–2006 |  Ranska |
| Bert Koenders | 2006–2007 |  Alankomaat |
| José Lello | 2007–2008 |  Portugali |
| John S. Tanner | 2008–2010 |  Yhdysvallat |
| Karl A. Lamers | 2010–2012 |  Saksa |
| Hugh Bayley | 2012–2014 |  Iso-Britannia |
| Mike Turner | 2014–2016 |  Yhdysvallat |
| Paolo Alli | 2016–2018 |  Italia |
| Rasa Juknevičienė | 2018 |  Liettua |
| Madeleine Moon | 2018–2019 |  Britannia |
| Attila Mesterházy | 2019–2020 |  Unkari |
| Gerry Connolly | 2020–2022 |  Yhdysvallat |
| Joëlle Garriaud-Maylam | 2022–2023 |  Ranska |
| Michał Szczerba | 2023- |  Puola |
Nod-sur-Seine

| Nod-sur-Seine |
| --- | --- |

 vaakuna
 Nod-sur-Seine
 Koordinaatit: 47°46′02″N, 4°34′23″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Burgundi-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Montbard
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,9 km²
Väkiluku (2014):  225 
 – Väestötiheys:  9 as./km²
Kunnan numero:  21455
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nod-sur-Seine on kunta itäisessä Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Seinejoen varrella.
Toisessa maailmansodassa tehdyt liittoutuneiden maihinnousuoperaatiot Overlord lännestä ja Dragoon etelästä yhdistyivät Nod-sur-Seinessä 12. syyskuuta 1944. Tämän muistoksi kylään on pystytetty muistomerkki.
Muistomerkki risteyksessä
Puolitelavaunu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nod-sur-Seine Wikimedia Commonsissa
Nikolaos Kabasilas

Nikolaos Kabasilas oli 1300-luvulla elänyt bysanttilainen teologi.
Aiheesta muualla

Jumalan kohtaaminen antaa merkityksen ihmisenä olemiselle Nikolaos Kabasilaksen teologiassa (Väitös ortodoksisen teologian alalta 28.5.2010; TL Pekka Metso) (Arkistoitu – Internet Archive)
Nattari

Nattari on osa-alue Kangasalla ja se kuuluu Vatialan kaupunginosaan. Nattarin alueen rakennuskanta koostuu lähinnä kerrostaloista. Nattarissa asuu runsaasti lapsiperheitä. Nattaria sivuaa etelässä Tampereelta tuleva Kangasalantie, joka oli 1980-luvun lopulle saakka osa valtatie 12:a; nykyisessä tienumeroinnissa se on seututie 339.
Nattarin alue

Nattari on ympärysmitaltaan suurin piirtein 7 kilometriä. Nattaria rajaa ja ympäröi Tampereen raja, Vehmainen, Kiveliö, Holvasti ja Lemponen. Nattari on lähellä Kaukajärveä ja Liuttua.
Alueen palveluja ovat muun muassa kirjasto, terveysasema, päivittäistavarakauppa ja pankki.