stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Theseia

| Theseia> Θησεῖα |
| --- | --- |
Tyyppi:  uskonnollinen juhla Poseidonin ja Theseuksen kunniaksi
Päivämäärä:  Pyanopsion 8. (loka-marraskuu)
Järjestämistiheys:  vuosittain
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Theseia (m.kreik. Θησεῖα, Thēseia) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Poseidonille ja Theseukselle. Sitä vietettiin Pyanopsion-kuun 8. päivä eli nykyisen loka-marraskuun aikoihin.
Theseiaa vietettiin sen muistoksi, että Kimon hankki Attikan kansallisen heeroksen Theseuksen luut takaisin Skyrokselta Ateenaan vuonna 476/475 eaa. Delfoin oraakkelin kehotuksesta. Luut haudattiin paikkaan, johon rakennettiin Theseion eli Theseuksen pyhäkkö. Vuosittain tämän kunniaksi vietettyyn juhlaan kuului uhreja sekä yhteisateria, jolla syötiin maitoon keitettyä puuroa (ἀθάρη, atharē). Juhla sijoittui iltaan eli nykyisellä laskutavalla 7. päivän puolelle (kreikkalainen päivä alkoi auringonlaskusta).
Välittömästi Theseiaa edeltävinä päivinä olivat Oskhoforia- ja Pyanopsia-juhlat, jotka yhdistettiin myös Theseukseen. Joskus Theseia-nimeä käytettiin kaikista näistä kolmesta juhlasta yhdessä. Koko juhlakokonaisuuteen kuului muun muassa vuosittaiset kansallissankarien ja sodassa Ateenan puolesta kuolleiden symboliset hautajaisjuhlat (ἐπιτάφια, epitafia) sekä siihen liittyneet urheilukisat. Hautajaisjuhlaa johti polemarkki, ja siinä piti puheen joku tätä varten valittu henkilö.
Theofrastoksen agora

| Theofrastoksen agora |
| --- | --- |
 Theofrastoksen agoraa.
Sijainti:  Delos, Kykladit, Etelä-Egean saaret  Kreikka
Koordinaatit:  37°24′04″N, 25°15′57″E
Rakennustyyppi:  agora
Valmistumisvuosi:  noin 126–125 eaa.
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Delos 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Theofrastoksen agora on antiikin aikainen agora eli tori Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Theofrastoksen agoran ympäristön raunioita.
Agora rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 126–125 eaa. Se on saanut nimensä rakennuttajastaan Theofrastoksesta, joka toimi tuohon aikaan Deloksen epimeleettinä (epimelētēs) eli eräänlaisena käskynhaltijana. Agora sijaitsi Deloksen Pyhän sataman pohjoispuolella ja Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueen luoteispuolella. Sen rakennuttaminen on eräs merkki siitä, että tuohon aikaan Deloksen kaupallinen merkitys kasvoi ja myös Pyhä satama otettiin kaupalliseen käyttöön.
Agoran pohjoislaidalla sijaitsi jo aiemmin rakennettu niin kutsuttu Hypostyylihalli, joka tunnetaan myös Poseidonin stoana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Theofrastoksen agora Wikimedia Commonsissa
Thargelia

| Thargelia> Θαργήλια |
| --- | --- |
 Apollon ja Artemis Deloksella. Kuvitusta attikalaisessa punakuviotekniikalla koristellussa krateerissa, n. 450 eaa.
Tyyppi:  uskonnollinen juhla Apollonin ja Artemiin kunniaksi
Päivämäärä:  Thargelion 6.–7. (touko-kesäkuu)
Järjestämistiheys:  vuosittain
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Thargelia (m.kreik. Θαργήλια, Thargēlia) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Apollonille ja Artemiille. Sitä vietettiin juhlasta nimensä saaneen Thargelion-kuun 6.–7. päivä eli nykyisen touko-kesäkuun aikoihin.
Juhlaan kuului kulkue sekä uhri, jossa sadon ensihedelmät uhrattiin Apollonille, Artemiille ja horille. Siihen kuului myös syntipukkirituaali.
Historia

Thargelia oli Apollonin tärkein juhla Ateenassa Delfinia-juhlan ohella. Apollonia kunnioitettiin siinä Deloksen Apollonina ja Apollon Patrooksena. Sen pääpäivää Thargelion-kuun 7. päivää pidettiin Apollonin syntymäpäivänä, jolloin tämä oli syntynyt Deloksen saarella. Syntymäpäivää vietettiin attikalaisessa kalenterissa oikeastaan joka kuukausi, mutta suuremmin sitä juhlittiin vuotuisessa Thargelia-juhlassa. Juhlaan liittyi Apollonin sisaren Artemiin syntymäpäivänä pidetty edeltävä 6. päivä.
Juhla kytkettiin alun perin uuden sadon kypsymiseen. Myös juhlan nimi viittaa auringon kypsyttämiin maan ensihedelmiin (θάργηλος ἄρτος, thargēlos artos). Apollon kytkeytyi tähän erityisesti siksi, että tällä oli vanha rooli auringonjumalana, joka myöhemmin yhdistettiin Heliokseen. Siksi joissakin antiikin lähteissä juhla esiintyy myös Heliokselle omistettuna juhlana. Apollonille viety uhri oli alun perin viety Delokselle, mutta kun Apollon liitettiin Ateenan jumalten joukkoon, uhrin toimittaminen jatkui Ateenassa. Juhla tunnetaan Ateenan lisäksi myös monista joonialaisista kaupungeista, mikä kertoo sen vanhasta alkuperästä.
Thargelia-juhlan syntipukkirituaalin alkuperä selitetään kreikkalaisessa mytologiassa kahdella tavalla. Toisen mukaan syntipukkirituaali palautui Farmakos-nimiseen mieheen, joka varasti Apollonille kuuluneet pyhät astiat. Akhilleuksen miesten huomattua tämän he kivittivät miehen kuoliaaksi. Toisen mukaan se liittyi Ateenaa Androgeoksen kuoleman jälkeen vaivanneeseen kulkutautiin. Myös Delfinia yhdistyi legendaan Theseuksen käynnistä Kreetalla. Todellisuudessa rituaali voi palautua Epimenideehen, jonka ehdotuksesta kaksi nuorukaista, Kratinos ja Ktesibios, surmattiin kulkutaudin lopettamiseksi.
Juhlan järjestämisestä vastasi eponyymiarkontti apunaan epimeletai-virkamiehet. Samaan aikaan järjestettiin suuri juhla Apollonin syntymäpaikassa Deloksella, jonne ateenalaiset lähettivät pyhän lähetystön samalla muinaisella laivalla, jolla Theseuksen katsottiin purjehtineen Kreetalle, ja jota pidettiin Ateenassa edelleen kunnossa.
Ohjelma > Thargelion 6.

Juhla alkoi Thargelion-kuun 6. päivä, jolloin uhrattiin lammas Demeter Khloelle, jolla oli temppeli Akropoliilla. Samana päivänä suoritettiin myös rituaali, jossa kaksi syntipukkia (φαρμακοί, farmakoi, yks. φαρμακός, farmakos) ajettiin pois kaupungista. Sen tarkoituksena oli puhdistaa kaupunki kaikesta syyllisyydestä sekä lepyttää Apollonin viha, mikäli tämä oli aikeissa tuhota sadon kesän polttavalla kuumuudella tai lähettää kaupunkiin kulkutaudin.
Syntipukeiksi valittiin kaksi kuolemaantuomittua, mies ja nainen, jotka edustivat kaupungin kaikkia miehiä ja naisia; tai joidenkin tietojen mukaan kaksi miestä, jotka valittiin rumuuden, köyhyyden tai muun syyn vuoksi. Heidän kaulaansa laitettiin viikunanlehtiseppele, heitä johdatettiin huilunsoiton ja laulun säestyksellä, ja heitä ruoskittiin viikunapuun oksilla ja meriruo'oilla sekä heiteltiin kaikenlaisilla esineillä. Ensin syntipukkeja kierrätettiin Apollonin eri temppeleillä ja pyhäköillä (Apollon Patroos, Apollon Delfinios, Apollon Pythios), ja lopulta heidät viettiin tiettyyn paikkaan lähelle merenrantaa. Siellä heidät lopulta surmattiin, jonka jälkeen heidän ruumiinsa poltettiin viikunapuusta tehdyllä roviolla ja tuhkat heitettiin mereen.
On kuitenkin epäselvää, suoritettiinko julma syntipukkirituaali joka vuosi. On mahdollista, että sitä käytettiin vain silloin, kun kaupunkia oli kohdannut joku onnettomuus, kuten kulkutauti, jonka ajateltiin vaativan erityistä puhdistautumista. Muulloin seremonia saattoi olla lähinnä muodollinen. Myöhempinä aikoina syntipukit mahdollisesti heitettiin jyrkänteeltä mereen, pelastettiin takaisin ja ajettiin pois kaupungista.
Ohjelma > Thargelion 7.

Seuraavana eli 7. päivänä suoritettiin Apollonille annettu kiitosuhri. Porfyrios luettelee suuren määrän luonnollisia ja keinotekoisia tuotteita, joita uhriksi annettiin, alkaen kosteasta maasta (ἰλύς, ilys), josta kaikki versoo. Lapset ripustivat ovenpieliin oliivipuun lehviä, jotka oli sidottu yhteen villalla (εἰρεσιῶναι, eiresiōnai).
Päivään kuului myös kulkue sekä miesten ja poikien kuorojen (khoros) kilpailuita. Kuorokilpailussa kunkin khoroksen kustansi koregi, ja se muodostettiin kahden fylen jäsenistä. Voittaja sai palkinnoksi kolmijalan, joka tuli luovuttaa Apollonin temppeliin.
Adoptiolapset oli tapana rekisteröidä adoptiovanhempiensa sukukuntien ja fratrioiden jäseniksi Thargelia-juhlan aikaan. Tämä vastasi aitojen lasten rekisteröimistä Apaturia-juhlassa.
The Adverts

| The Adverts> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1977–1980
Tyylilaji:  punk
Kotipaikka:  Iso-Britannia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  T. V. Smith, laulu, kitara   Gaye Advert, basso  
Levy-yhtiö:  RCA Records, 1978–1979   Bright Records, 1978   Anchor Records, 1977   Stiff Records, 1977  
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Adverts oli brittiläinen punk-yhtye. Sen ensiesiintyminen oli Generation X:n lämmittely Lontoon The Roxyssä 15. tammikuuta 1977. Yhtye julkaisi menestyksestään huolimatta vain kaksi studioalbumia, esiintyi viimeisen kerran 27. lokakuuta 1979.
Yhtyeen single ”Gary Gilmore's Eyes” nousi Top 40 -listalle elokuussa 1977 ja oli korkeimmillaan kahdeksantenatoista. Laulu kertoo henkilöstä, joka saa elinluovutuksena Gary Gilmoren silmät.
Kokoonpano

The Advertsin vakituiset jäsenet olivat laulaja-kitaristi T. V. Smith sekä basisti Gaye Advert, jota pidetään ensimmäisenä naispuolisena punktähtenä. Molemmat syntyivät Bidefordissa, Devonissa vuonna 1956. Muut jäsenet vaihtuivat useaan otteeseen:
Howard Pickup – kitara (1977–1979)
Paul Martinez – kitara (1979)
Laurie Driver – rummut (1977–1978)
Jon Towe – rummut (1978)
Rod Latter – rummut (1978–1979)
Rick Martinez – rummut (1979)
Tim Cross – kosketinsoittimet (1979)
Diskografia > Albumit

Crossing the Red Sea with the Adverts (1978)
Cast of Thousands (1979)
Diskografia > Singlet

”One Chord Wonders” / ”Quickstep” (29.4.1977)
”Bored Teenagers” (Roxy-kokoelmalla 24.6.1977)
”Gary Gilmore's Eyes” / ”Bored Teenagers” (19.8.1977)
”Safety in Numbers” / ”We Who Wait” (28.10.1977)
”No Time to Be Twenty-One” / ”New Day Dawning” (20.1.1978)
”Television's Over” / ”Back from the Dead” (10.11.1978)
”My Place” / ”New Church” (1.6.1979)
”Cast of Thousands” / ”I Will Walk You Home” (19.10.1979)
Teurastamo 5 (elokuva)

| Teurastamo 5> Slaughterhouse-Five |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Roy Hill
Käsikirjoittaja:  Stephen Geller
Perustuu:  Kurt Vonnegutin romaaniin Teurastamo 5
Tuottaja:  Paul Monash
Säveltäjä:  Glenn Gould
Kuvaaja:  Miroslav Ondrícek
Leikkaaja:   Dede Allen  Stephen Rotter (apulaisleikkaaja) 
Tuotantosuunnittelija:  Henry Bumstead
Pääosat:   Michael Sacks  Ron Leibman  Valerie Perrine 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Universal Pictures  Vanadas 
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1972
Kesto:  104 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teurastamo 5 (Slaughterhouse-Five) on yhdysvaltalainen elokuva jonka on ohjannut George Roy Hill. Sen ensi-ilta oli 1972. Elokuva perustuu Kurt Vonnegutin romaaniin Teurastamo 5. Se on Hillin ensimmäinen kunnianhimoinen romaanifilmatisointi.
Elokuvan Dresdenin tapahtumat on kuvattu Prahassa, muuten elokuva on kuvattu Yhdysvalloissa Minnesotassa.
Vonnegut kirjoitti pian elokuvan ensi-illan jälkeen teoksen Between Time and Timbuktu alkusanoissa:
"George Roy Hill ja Universal Pictures tekivät hienoa työtä, he siirsivät romaanini Teurastamo 5 taitavasti valkokankaalle... kuolaan ja käkätän joka kerta kun katson elokuvan, sillä tunnen aivan samalla tavalla kuin kirjaa kirjoittaessani."
Juoni

Elokuva noudattaa romaania esittäessään tarinan minä-muodossa Billy Pilgrimin (Sacks) kertomana, joka ”irtautuu ajasta” ja kokee elämänsä tapahtumat näennäisen satunnaisessa järjestyksessä, myös ajan jonka hän viettää Tralfamadoren planeetalla. Erityiskorostusta ovat saaneet hänen kokemuksensa toisessa maailmansodassa ja Dresdenin pommituksissa, samoin aika jonka hän vietti toisen sotavangin Edgar Derbyn (Roche) ja psykopaatti Paul Lazzaron (Leibman) kanssa. Elokuvassa kuvataan myös hänen elämäänsä Valencian (Gans) puolisona ja lastensa Barbarn (Near) ja Robertin (King) isänä yltäkylläisyydessä monissa Vonnegutin kirjoissa esiintyvässä kuvitteellisessa Iliumin kaupungissa. Mukana on myös Pilgrimin isän ”uppoa tai ui” -kohtaus. Tralfamadoren avaruuselämässä on mukana Hollywood-tähtönen Montana Wildhack (Perrine).
Vastaanotto

Helsingin Sanomien televisiosivulla vuonna 1981 Mikael Fränti piti George Roy Hillin filmatisointia liian uskollisena Vonnegutin romaanille, mistä aiheutuu kerrontaan mekaanisuutta ja tasapaksuutta. Parhaimmillaan elokuva on hänestä lopussa, missä Pilgrim matkaa povikuningattaren kanssa Trafalmadore-planeetalle. Vuoden 2014 televisioesityksen yhteydessä Pertti Avola toteaa, ettei elokuva ”ole hullumpi Vonnegut-filmatisointi”. Hänestä ohjaaja onnistuu ainakin pintapuolisesti Vonnegutin kirjan tunnelmia keskittymistä edellyttävässä elokuvassa. Pääosanäyttelijä Michael Sacksin uran hän sanoo alkaneen tässä hienosti, mutta näyttelijän vaipuneen sittemmin unohduksiin. Video-oppaassa vuodelta 1994 Kati Sinisalo moittii VHS-videojulkaisun kelvotonta suomennosta, mutta antaa elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Palkinnot

Elokuva sai Cannesin elokuvajuhlilla 1972 tuomariston palkinnon. Se sai myös Hugo-palkinnon ja parhaan sci-fi-elokuvan Saturn-palkinnon. Hill ja Geller olivat kumpikin oman ammattikuntansa palkintoehdokkaina. Sacks oli ehdokkaana Golden Globen saajaksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michael Sacks  | … |  Billy Pilgrim   |
|  Ron Leibman  | … |  Paul Lazzaro   |
|  Eugene Roche  | … |  Edgar Derby   |
|  Sharon Gans  | … |  Valencia Merble Pilgrim   |
|  Valerie Perrine  | … |  Montana Wildhack   |
|  Holly Near  | … |  Barbara Pilgrim   |
|  Perry King  | … |  Robert Pilgrim   |
|  Kevin Conway  | … |  Roland Weary   |
|  Friedrich von Ledebur  | … |  saksalainen johtaja   |
|  Ekkehardt Belle  | … |  nuori saksalainen vartija   |
|  Sorrell Booke  | … |  Lionel Merble   |
|  Roberts Blossom  | … |  Wild Bob Cody   |
|  John Dehner  | … |  professori Rumfoord   |
|  Gary Waynesmith  | … |  Stanley   |
|  Richard Schaal  | … |  Howard W. Campbell Jr.   |
|  Gilmer McCormick  | … |  Lily Rumfoord   |
|  Stan Gottlieb  | … |  Hobo   |
|  Karl-Otto Alberty  | … |  saksalainen vartija – 2. ryhmä   |
|  Henry Bumstead  | … |  Eliot Rosewater   |
|  Lucille Benson  | … |  Billyn äiti   |
|  John Wood  | … |  englantilainen upseeri (nimellä Tom Wood)   |
Aiheesta muualla

Teurastamo 5 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Slaughterhouse-Five
Käännös suomeksi
Themiskyra

| Themiskyra> Θεμίσκυρα.Sijainti |
| --- | --- |
 Themiskyra
Koordinaatit:  41°12′54″N, 36°58′3″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Terme(?), Samsun
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Pontinen Vähä-Aasia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Themiskyra (m.kreik. Θεμίσκυρα, myös Θεμίσκυρη, Themiskyrē; lat. Themiscyra) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Pontisessa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Termeä.
Maantiede

Themiskyran kaupunki sijaitsi Vähän-Aasian pohjoisrannikolla Pontoksen eli Mustanmeren etelärannalla lähellä Thermodon (nyk. Terme Çayi) -joen suuta, noin 60 kilometriä itään Amisoksesta. Kaupungin seutu oli Thermodon- ja Iris (nyk. Yeşil Irmak) -jokien alluviaalitasankoa, joka työntyy nykyisin noin 15 kilometrin verran Mustaanmereen. Tasanko tunnettiin Themiskyran tasankona ja nykyisin Çarşamban tasankona.
Themiskyran tasanko oli hyvin vehreää ja hedelmällistä aluetta, jossa kasvatettiin paljon hevosia ja nautoja, ja joka tuotti hyvin viljaa. Eteläosa lähempänä vuoria tuotti paljon hedelmiä, kuten viinirypäleitä, omenoita, päärynöitä ja pähkinöitä.
Themiskyra sijoitetaan nykyisen Termen paikalle noin viisi kilometriä rannikosta sisämaahan, tai sen lähelle. Kaupunki oli rakennettu kummallekin puolelle Thermodon-jokea, joka oli purjehduskelpoinen mereltä ainakin kaupunkiin saakka. Klaudios Ptolemaios sijoitti Themiskyran virheellisesti lännemmäksi Iris-joen ja Herakleionin niemen välille.
Historia

Kreikkalaisessa mytologiassa Themiskyran tasankoa pidettiin amatsonien kotipaikkana. Diodoros Sisilialainen kertoo, että sen olisi perustanut amatsonien kuningaskunnan perustaja. Sen varhaisiksi asukkaiksi mainitaan kuitenkin myös Leukosyroi-heimo. Varhaisin maininta Themiskyran kaupungista on Herodotoksella. Pseudo-Skylaks mainitsee Themiskyran kreikkalaisena kaupunkina.
Lucullus piiritti Themiskyraa vuonna 71 eaa. Mithridateen vetäydyttyä Kyzikoksesta. Kaupunkilaiset puolustautuivat tuolloin urhoollisesti, ja kun Luculluksen miehet yrittivät saada kaupungin muurin sortumaan, he usuttivat näiden kimppuun karhuja ja muita villieläimiä sekä mehiläisparvia. On mahdollista, että kaupunki tuhottiin tuolloin, sillä Pomponius Mela sanoo, ettei se ollut olemassa enää hänen aikanaan. Strabon ei mainitse kaupunkia lainkaan, ainoastaan Themiskyran tasangon amatsonien entisenä asuinseutuna.
Theobald

Theobald (n. 1090–1161) oli Canterburyn arkkipiispa.
Tausta

Theobaldin perhe oli Thiervillen alueelta Ranskasta. Historioitsija Frank Barlowin mukaan hän saattoi olla seuraajansa Thomas Becketin kaukainen sukulainen, koska hän oli kotoisin samalta seudulta Normandiasta. Hänen veljestään Walterista tuli myös piispa. 1100-luvun alussa hänestä tuli benediktiinimunkki normandialaisessa Becin luostarissa, jossa hänet ylennettiin prioriksi vuonna 1127.
Arkkipiispuus

Kuningas Tapani valitsi hänet arkkipiispaksi vuonna 1138 sivuuttaen samalla oman veljensä Winchesterin piispan Henryn, joka oli auttanut häntä valtaannousussa. Walesin kirkon itsenäisyyttä koskeneen kiistan paavi Eugenius III ratkaisi vuonna 1147 Canterburyn hyväksi toteamalla, että St David'sin piispa Bernardin tulee olla "henkilökohtaisesti tottelevainen" Theobaldille, mutta Walesin kirkollinen status määriteltäisiin kuulemisessa seuraavana vuonna. Bernardin kuoleman vuoksi Theobaldin onnistui kuitenkin nimittää yhteistyöhaluisempi piispa.
Johannes Salisburylaisen mukaan Theobald halusi Thomas Becketin seuraajakseen, mikä lienee ollut syynä siihen, että hän halusi tavata Becketin ja kuninkaan ennen kuolemaansa. Ilmeisesti hän uskoi Becketin pystyvän hallitsemaan kuningasta kirkon eduksi. Hän kuoli 18. huhtikuuta 1161.
Le Becin luostari Normandiassa Ranskassa
Theodora

| Theodora, Teodora |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Dora
Vastineita eri kielissä:  Theodore, Feodora, Fedora
Nimen alkuperä:  kreikkalainen, Jumalan lahja
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Theodora tai Teodora (m.kreik. Θεοδώρα, Theodōra) on kreikkalaisperäinen naisen etunimi, Teodor-nimen naispuolinen vastine. Nimi johtuu kreikan kielen sanoista, jotka merkitsevät Jumalan lahjaa. Englanninkielisissä maissa nimi esiintyy muodossa Theodore, Venäjällä muodoissa Feodora ja Fedora.
Theodora-nimisiä pyhimyksiä on seitsemän, joita useimmat ovat varhaiskristillisiä marttyyrejä.
Suomessa Theodora-nimisiä naisia on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut vuoden 2019 loppuun mennessä 138, Teodora-nimisiä 154. Theodoralla ei nykyisin ole suomalaisessa kalenterissa nimipäivää, mutta 1700-luvulla nimi on esiintynyt kalentereissa 1. huhtikuuta.
Tunnettuja Theodora- ja Teodora-nimisiä > Hallitsijasukujen jäseniä

Flavia Maximiana Theodora (n. 275–337), Rooman keisari Maximianuksen tytär ja Constantius I Chloruksen puoliso
Theodora (n. 500–548), Bysantin keisarinna ja keisari Justinianus I:n puoliso
Theodora (n. 810–860), Bysantin keisarinna ja keisari Theofiloksen puoliso
Theodora (981–1056), Bysantin keisarinna
Theodora (1906–1969), Kreikan ja Tanskan prinsessa; prinssi Philipin sisko
Theodora, Theodora Greece (s. 1983), Kreikan ja Tanskan prinsessa, Kreikan viimeisen kuninkaan nuorin tytär; näyttelijä
Theodora Komnena (n. 1145–1182?), Jerusalemin kuningatar, Balduin III:n puoliso, Andronikos Komnenoksen rakastajatar
Theodora Komnena (1100-luvulla), Antiokian Bohemond III:n puoliso
Theodora Komnena, Itävallan herttua Henrik II:n puoliso, Manuel Komnenoksen veljentytär
Tunnettuja Theodora- ja Teodora-nimisiä > Muita

Theodora eli Theodora vanhempi (n. 870–916), paavi Sergius III:n rakastajattaren Marozian äiti
Theodora nuorempi, paavi Johannes XIII:n väitetty äiti
Teodora Andrejeva, Andrea (s. 1987), bulgarialainen pop-folk-laulaja
Teodora Ungureanu (s. 1960), romanialainen telinevoimistelija
‎Theodóra S. Þorsteinsdóttir (s. 1969), islantilainen poliitikko ja ministeri
Thestoros

| Thestoros> Θέστωρος |
| --- | --- |
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  ?, Chalkidikí, Keski-Makedonia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Traakia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thestoros (m.kreik. Θέστωρος, Thestōros; lat. Thestorus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa, nykyisellä Chalkidikín niemimaalla Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, ei edes sitä, sijaitsiko se antiikin aikana Khalkidikeksi kutsutulla alueella vai muulla alueella Khalkidikesta nimensä saaneella nykyisellä Chalkidikín niemimaalla. Sen on arveltu sijainneen lähellä Olynthosta.
Myöskään Thestoroksen historiasta ei tiedetä juuri mitään. Kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, koska se saattoi kuulua klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, tai ainakin ateenalaiset vaativat siltä tästä veroa, sillä se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 422/421 eaa.
Thanesar

| Thanesar Kurukshetra |
| --- | --- |
 Kohtausta Bhagavad Gitassa esittävä patsas.
 Thanesar
 Koordinaatit: 29°58′N, 76°49′E 
Valtio:   Intia
Osavaltio:  Haryana
Piirikunta:  Mandya
Väkiluku (2011):  155 152
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Thanesar tai Kurukshetra on kaupunki Intian Haryanan osavaltiossa. Se on tärkeä hindulainen pyhiinvaelluspaikka. Kaupungin asukasluku vuonna 2011 oli 155 152.
Maantiede

Thanesar sijaitsee Intian Haryana osavaltion koillisosassa Kurukshetran piirikunnassa. Kaupunki on Saraswatijoen varrella noin 32 kilometriä Karnalin kaupungista pohjoiseen.
Historia

Thanesarin historiallinen nimi on Kurukshetra. Paikka tunnetaan hyvin vanhana indoarjalaisena asutuksena. Se liitetään Mahabharatassa esiintyviin legendoihin ja mainitaan Bhagavad Gitan ensimmäisessä säkeessä. Sen mainitsee myös kiinalainen tutkimusmatkailija Xuanzang. Kaupunki tunnettiin hindulaisesta temppelistä, jossa säilytettiin pronssista idolia. 600-luvulla kaupunki oli kuningas Harshan pääkaupunki.
Mahmud Ghaznilainen ryösti kaupungin sotaretkellään Intiaan vuosina 1014–1015 ja vei mukanaan sen kuuluisan pronssi-idolin. Ghaznavidit hallitsivat kaupunkia vuosiin 1043–1044, jolloin heidät kukisti hindulaisten hallitsijoiden liittouma. Hinduvaltaa kesti vuoteen 1192, jolloin alueen valtasivat islamilaiset ghuridit. Ghurideja seurasi puolestaan Delhin sulttaanikunta. Islamilaisetkin hallitsijat säilyttivät vanhan hindulaisen pyhätön, joka oli tärkeä pyhiinvaelluspaikka. Islamilaisia historiallisia kohteita kaupungissa ovat esimerkiksi sen linnoitus ja šeikki Chilli Jalalin hauta.
Kulttuuri

Thanesar on tärkeä hindulainen pyhiinvaelluspaikka. Auringonpimennyksien aikaan kaupungin vesialtaille saapuu miljoonia pyhiinvaeltajia. Ympäröivällä seudulla on 350 pyhiinvaelluspaikkaa.
Väestö

Thanesarin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 155 152. Asukkaista hinduja oli 91,94 %, sikhejä 6,51 % ja muslimeja 1,08 %. Lukutaitoisuus oli 89,04 %.
600-luvun hallitsija Harshan kautisia Harsh Ka Tilan raunioita.
Chilli Jalalin hauta.
Brahma Sarovarin allas.
Theisoa (Orkhomenia)

| Theisoa> Θεισόα.Sijainti |
| --- | --- |
 Theisoa
Koordinaatit:  37°37′44″N, 22°5′38″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Karkaloú, Dimitsána, Gortynía, Arkadia, Peloponnesos
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Orkhomenia, Arkadia
Kaupunki:  Orkhomenos
Infobox OKNimi-testi OK: 
Theisoa (m.kreik. Θεισόα) eli Thisoa (Θισόα) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Gortynían kunnan alueella lähellä nykyistä Karkaloún kylää.