Kiina
Historia > Kiinan kansantasavalta > Mao Zedongin jälkeinen aika > Xi Jinpingin aika

Marraskuussa 2012 valittiin Hu Jintaon seuraajaksi Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeriksi varapresidentti Xi Jinping, joka nousi maaliskuussa 2013 myös Kiinan uudeksi presidentiksi. Xi tuli myös Hun tilalle tärkeän keskussotilasneuvoston johtoon eli hän oli hallitsevan puolueen, valtion ja armeijan johdossa. Kiinan uudeksi pääministeriksi Wen Jiabaon tilalle tuli maaliskuussa 2013 Li Keqiang.
Xin on sanottu olevan koko maailman vaikutusvaltaisin henkilö ja Kiinan vahvin johtaja sitten puhemies Mao Zedongin. Maassa on rakennettu Xin ympärille henkilökulttia lujittamaan tämän valta-asemaa. Xi valittiin odotetusti toiselle viisivuotiskaudelle KKP:n johtoon lokakuussa 2017 pidetyssä puoluekokouksessa. Alkuvuodesta 2018 Kiinan kansankongressi poisti rajoituksen presidentin valtakausien määrältä. Lakimuutos mahdollistaa Xin jatkamisen Kiinan johtajana kuolemaansa saakka.
Kiina luopui syntyvyyttä säännelleestä yhden lapsen politiikasta lokakuussa 2015. Tilalle otettiin kahden lapsen politiikka, jossa naisia kannustetaan pysymään kotona. Vuoden 2016 alusta kahden lapsen politiikka on ollut laki.
Kiinan hallituksen vuoden 2015 toimintasuunnitelmassa määriteltiin Vyö ja tie -kehityshanke, jossa Kiina investoi 900 miljardia dollaria rautateihin, satamiin ja muuhun infrastruktuuriin 65 maassa. Hankkeen tarkoituksena on yhdistää Kiina Eurooppaan ja Afrikkaan sekä lisätä kaupankäyntiä ja taloudellista yhdentymistä aloitteessa mukana olevissa maissa. Liki biljoonan dollarin uusi silkkitie on ihmiskunnan historian kallein hanke. Kiinalaiset vievät ulkomaille pääomaa sekä teknologiaa ja rakentavat rautateitä, merireittejä ja teitä, jotka johtavat muualle Aasiaan, Eurooppaan ja Afrikkaan. Presidentti Xin mukaan "vuosisadan projektissa" Kiina rakentaa nopean rautatien Kiinasta suoraan Länsi-Eurooppaan; Pakistanissa Kiina rakentaa suursatamaa, valtatien Himalajan yli ja Afrikassa jättiläissataman ja rautatien Etiopiaan.
Vuonna 2015 Kiina on julkistanut Made in China 2025 -suunnitelman, jonka avulla Kiina tavoittelee johtoasemaa korkean teknologian aloilla, kuten lääketieteellisissä laitteissa, ilmailuteknologiassa ja robotiikassa. Kiinan pyrkimyksenä on automatisoida taloutta ja viisivuotissuunnitelmassa on pyrkimyksenä siirtyä ulkomaisen teknologian, ulkomaisten parhaiden käytäntöjen ja ulkomaisen tiedon omaksujasta innovoijaksi.
Aasian infrastruktuuri-investointipankki (AIIB) perustettiin Kiinan aloitteesta 25. joulukuuta 2015.
Vuonna 2016 Kiina oli jo Yhdysvaltoja suurempi kansantalous ostovoimakorjatulla bruttokansantuotteella mitattuna. Kiina on ohittanut Yhdysvallat suurimpana energian kuluttajana, suurimpana maaöljyn tuojana, suurimpana uusiutuvan energian tuottajana ja kiinteistömarkkinoiden arvossa. Kiina on myös ohittanut Yhdysvallat patenttien, tavaramerkkien ja mallisuojien hakemusmäärässä. Vuonna 2017 kiinalaiset tekoälyn startup-yritykset keräsivät enemmän rahoitusta kuin yhdysvaltalaiset. Joulukuussa 2017 Kiina on päättänyt investoida raskaasti tekoälyn kehittämiseen ja Kiina on laatinut tekoälystrategian. Vuoden 2018 alussa Kiina on ohitti Yhdysvallat tieteellisten tutkimusten julkaisumäärässä.
Kiinan talouden kilpailukyky verrattuna muihin maihin on kuroutumassa nopeasti umpeen digitaalisilla teknologioilla. Konsulttifirma McKinseyn tutkimuksen mukaan on mahdollista, että automaation takia Kiinassa voi hävitä yli 230 miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2030 mennessä. Kiina ilmoitti vuonna 2014, että se ottaa käyttöön maanlaajuisn sosiaalisen luottoluokitusjärjestelmän vuoteen 2020 mennessä.
Yhdysvallat ja Kiina ovat käyneet keskenään Yhdysvaltain presidentti Donald Tumpin valtakaudella vuodesta 2018 lähtien kauppasotaa. Ensimmäisen vaiheen sopu kauppasodassa saavutettiin tammikuussa 2020, jolloin Kiina sitoutui 200 miljardin dollarin lisäostoihin Yhdysvalloista seuraavan kahden vuoden aikana. Vastatoimena Kiinan myönnytyksille Yhdysvallat luopui tullikorotuksista, joita se oli suunnitellut muun muassa kulutuselektroniikkatuotteille. Suurin osa tulleista jäi kuitenkin voimaan.
Kiinan talous kärsi vuoden 2020 alussa erittäin raskaasti Kiinasta alkaneesta maailmanlaajuisesta koronaviruspandemiasta, jonka seurauksena maan vähittäiskauppa ja teollisuustuotanto romahtivat.