stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Minna Lindeberg

Minna Lindeberg (s. 1968) on suomalainen kirjailija, joka asuu Siuntiossa. Hän on kirjoittanut useita lastenkirjoja. Lindebergin esikoisteos ilmestyi vuonna 1991. Hänen ja Linda Bondestamin teos Allan ja Udo oli ehdolla Pohjoismaiden neuvoston lasten-ja nuortenkirjallisuuspalkinnon saajaksi 2013. Yhdessä Jenny Lucanderin kanssa tehty Vildare, värre, Smilodon oli Runeberg Junior -palkintoehdokkaana 2016 ja Pohjoismaiden neuvoston lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon ehdokas 2017.
Tuotanto

Panterns språng 1991
Pappa född Lejon 2006 (suom. Eläinten sukua)
I en grop i Kalahari 2007
Lo. Fridlyst. 2009
Allan och Udo 2011 (suom. Aimo ja Unto 2012)
Boggan och Kyösti Kekkonen 2015
Vildare, värre, Smilodon 2016
Snön över Azharia (suom. Lumi Azharian yllä) 2017
Aiheesta muualla

Arvostelu teoksesta Allan ja Udo (barnebokkritikk.fi)
Svenska Yle: Bärtils bokklubb: Minna Lindeberg berättar om världen via djur
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Ruotsi 
Muut:  IdRef
Heikki Ojanen

Heikki Ojanen (s. 1952 Helsinki) on espoolainen kirjailija. Ojanen harrastaa taiteen kuluttamista, historian ja tulevaisuuden ajattelua sekä avantouintia.
Teokset

Railo katoaa sulaan (romaani, 2014, Siniplaneetta)
Kuollutta sanaa ei voi surra (romaani, 2020, BoD)
Sirpaleita kananmunan tarkoituksesta (aforismeja, 2022, Kulttuurivihkot)
Vaarin lorulaari (runoja, 2022, Kulttuurivihkot)
Heijastumia vajailla pinnoilla (aforismeja, 2023, Kulttuurivihkot)
Lorulaarin jyviä ja ruumenia (runoja, 2023, Kulttuurivihkot)
Elämänkokoisen kirjaston reunalla (aforismeja, 2025, Kulttuurivihkot)
Kulttuurikasarmi

| Kulttuurikasarmi> Turun kasarmin talousrakennus |
| --- | --- |

 Kulttuurikasarmi avajaispäivänään 17. marraskuuta 2023.
Osoite:  Narinkka 2
Sijainti:  Kamppi, Helsinki
Rakennustyyppi:  viihde- ja tapahtumakeskus
Rakennustyöt aloitettu:  lokakuussa 2021
Avattu:  17. marraskuuta 2023
Rakennuskustannukset:  n. 35 miljoonaa EUR
Suunnittelija:  Sarlotta Narjus (Sarc)
Urakoitsija:  SRV
Omistaja:  Konstsamfundet
Käyttäjä:  useita
Kotisivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kulttuurikasarmi
Kulttuurikasarmi on Helsingin Kampissa sijaitseva viihde- ja tapahtumakeskus. Se on rakennettu Narinkkatorin laidalla sijaitsevaan Turun Kasarmin entiseen talousrakennukseen, joka sittemmin toimi vuodet 1935–2005 Helsingin linja-autoasemana. Vanhaan rakennukseen on tehty lasinen laajennusosa ravintoloineen ja baareineen Narinkkatorin puolelle, ja rakennuksen kellarikerroksessa on kolme elokuvateatterisalia. Kulttuurikasarmi avattiin 17. marraskuuta 2023.
Hankkeen kustannukset ovat olleet noin 35 miljoonaa euroa, josta myös viereisen Amos Rexin omistava suomenruotsalainen Konstsamfundet-säätiö on maksanut suurimman osan. Kulttuurikasarmin on rakentanut SRV ja suunnitellut Arkkitehtitoimisto Sarc pääsunnittelijanaan Sarlotta Narjus. Hanketta varten perustettiin myös osakeyhtiö Kulttuurikasarmi Oy.
Elokuvateatteritoimintaa pyöritti vajaan vuoden verran Bio Rex -ketju, joka kuitenkin syyskuussa 2024 ilmoitti vetäytyvänsä pienten katsojamäärien takia. Bio Rexin tilalle Kulttuurikasarmin osakkaaksi tuli levitysyhtiö Atlantic Film. Marraskuussa 2024 Bio Rexin tiloihin avattiin uusi elokuvateatteri Gilda.
Rakennuksen historia

Nykyinen Kulttuurikasarmi rakennettiin 1830-luvulla viereisen, nykyisen Lasipalatsin paikalla sijainneen Turun kasarmin talousrakennukseksi. Varsinainen kasarmirakennus tuhoutui Suomen sisällissodassa Helsingin valtauksen yhteydessä 12. huhtikuuta 1918, mutta talousrakennus jäi jäljelle. Siinä toimi vuosina 1918–1921 Uudenmaan rakuunarykmentti, minkä muistoksi rakennuksen seinään on pystytetty Jari Männistön suunnittelema Rakuuna-reliefi.
Myöhemmin rakennus toimi vuodesta 1935 lähtien Helsingin linja-autoasemana, kunnes Kampin keskus linja-autoterminaaleineen vuonna 2005 valmistui. Tällöin kaukoliikenteen lähtölaiturit olivat linja-autoasemarakennuksen ja Lasipalatsin välisellä aukiolla, tulolaituri rakennuksen länsipuolella nykyisen Narinkkatorin reunassa. Länsisuunnan lähiliikenteen lähtölaitureita oli nykyisen Kampin keskuksen paikalla.
Kampin keskuksen valmistuttua vanhassa talousrakennuksessa ovat toimineet muun muassa Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston näyttelyhalli Laituri sekä Walkers-nuorisokahvila.  Nykyiseksi kulttuurikeskukseksi se peruskorjattiin vuosina 2021–2023 elokuva-alan vaikuttaja ja pääomasijoittaja Ari Tolppasen aloitteesta.
Kulttuurikasarmi rakenteilla kesäkuussa 2023.
Enontekiön lentoasema

Enontekiön lentoasema (pohjoissaameksi Eanodaga girdingieddi; IATA: ENF, ICAO: EFET) on Enontekiön kunnassa sijaitseva lentoasema. Se sijaitsee Hetasta kahdeksan kilometriä länteen. Lentoaseman sijainti noin 300 metrin korkeudessa merenpinnasta tekee siitä Suomen korkeimmalla sijaitsevan lentoaseman.
Enontekiön lentoaseman rakennustyöt valmistuivat vuonna 1980, ja se siirrettiin Ilmailuhallituksen (nyk. Finavia) hallintaan vuonna 1988. Kiitotie pidennettiin vuonna 1992 kahteentuhanteen metriin. Finavia myi lentoaseman Enontekiön kunnalle vuonna 2020 ja se siirtyi kunnan hallintaan heinäkuussa 2021. Lentoasemaa operoi kunnan omistama yritys Enontekiön Lentoasema Oy.
Lentokentän terminaalirakennus on vuodelta 1989. Vuoden 2009 elokuussa Finavia ilmoitti nimeävänsä lentoaseman uudelleen Enontekiö-Kautokeinon lentoasemaksi, mutta nimenmuutosta ei ole käytännössä toteutettu.
Enontekiön lentoasemalta lennetään matkustajatilauslentoja pääsääntöisesti talvisin. Kesäisin lentoasema on erityisesti yleisilmailukäytössä. Lentoasema on valittu huoltovarmuuskeskuksen huoltovarmuuskriittiseksi yritykseksi ja sieltä lennettään myös sotilaslentoja.
Matkustajamäärät

| Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 669 | 13 028 | 13 697 | −14,8 %  |
| 2006 | 545 | 16 868 | 17 413 | +27,1 %  |
| 2007 | 856 | 24 230 | 25 086 | +44,1 %  |
| 2008 | 772 | 20 473 | 21 245 | −15,3 %  |
| 2009 | 814 | 16 869 | 17 683 | −16,8 %  |
| 2010 | 848 | 15 175 | 16 023 | −9,4 %  |
| 2011 | 721 | 17 517 | 17 517 | +9,3 %  |
| 2012 | 1 282 | 20 000 | 21 282 | +16,7 %  |
| 2013 | 1 832 | 18 337 | 20 169 | −5,2 %  |
| 2014 | 306 | 19 162 | 19 468 | −3,5 %  |
| 2015 | 303 | 21 034 | 21 337 | +9,6 %  |
| 2016 | 630 | 21 643 | 22 273 | +4,4 %  |
| 2017 | 785 | 24 752 | 25 537 | +14,7 %  |
| 2018 | 595 | 25 468 | 26 063 | +2,1 %  |
| 2019 | 16 | 27 963 | 27 979 | +7,4 %  |
| 2020 | 0 | 5 258 | 5 258 | −81,2 %  |
| 2021 | 0 | 0 | 0 | −100 %  |
2022: 0
2023: 0
2024: 0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Enontekiön lentoasema Wikimedia Commonsissa
Suomen ilmailukäsikirja – Enontekiön lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Suomen lentoasemat |
| --- | --- |
Suuret kansainväliset:  Helsinki-Vantaa 
Pienet kansainväliset:  Ivalo  Joensuu  Kittilä  Kokkola-Pietarsaari  Kuusamo  Kuopio  Lappeenranta  Maarianhamina  Oulu  Rovaniemi  Tampere-Pirkkala  Turku  Vaasa 
Kotimaiset:  Jyväskylä  Kajaani  Kemi-Tornio  Pori  Savonlinna 
Ei säännöllistä liikennettä:  Enontekiö  Halli  Mikkeli  Seinäjoki  Utti 
Entiset lentoasemat:  Helsinki-Malmi  Kauhava  Sodankylä  Tampere-Härmälä  Varkaus  Ylivieska 
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat: Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat: Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat: Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat: Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
| n k Perustiedot Wikidatassa: Enontekiön lentoasema (Q662933)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: lentoasema
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Enontekiö
katuosoite: Hetantie 775
koordinaatit: 68°21′52″N 23°25′39″E﻿ / ﻿68.3644°N 23.4275°E﻿ / 68.3644; 23.4275
Mihail Vasiljev

Mihail Vasiljev on ainakin seuraavien henkilöiden nimi:
Mihail Vasiljev (1961–2025), neuvostoliittolainen käsipalloilija
Mihail Vasiljev (s. 1962), neuvostoliittolainen jääkiekkoilija
Mihail Vasiljev (1857–1904), venäläinen tutkimusmatkailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mihail Vasiljev”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pontus Jäntti

Pontus Jäntti (s. 20. joulukuuta 1968 Helsinki) on suomalainen sulkapalloilija. Aktiiviurallaan Jäntti voitti Suomen mestaruuden kahdeksan kertaa, joista seitsemän peräkkäin vuosina 1987–1993. Viimeinen mestaruus tuli vuonna 1998.
Pontus Jäntti on myös yksi 35:stä Suomen Sulkapalloliiton kultaisen pelaajamerkin saaneista urheilijoista.
Jäntin uran korkein ranking-sijoitus oli 22. joulukuuta 1992 päivätyllä listalla 18. Tämän ranking-huipun takana oli saman vuoden marraskuussa saavutettu Skotlannin avoimen GP-kisan voitto. Jäntti voitti saman kilpailun myös vuonna 1998.
Arvokisamenestys

Jäntin aktiiviuran paras saavutus oli junioreiden EM-kultamitali Helsingissä vuonna 1987.
Jäntti edusti Suomea kahdesti olympiakisoissa. Barcelonassa 1992 Jäntti voitti ensimmäisessä ottelussaan Bulgarian Yassen Borissovin suoraan kahdessa erässä antaen vastustajalle yhteensäkin vain seitsemän pistettä. Toisella kierroksella vastaan tuli kiinalainen Liu Jun, jota vastaan Jäntti taisteli hyvin ensimmäisen erän häviten sen pistein 15–13. Toisessa erässä kiinalainen Jun takoi tauluun voittopisteet 15–7. Atlantan kisoissa 1996 Jäntti pääsi suoraan toiselle kierrokselle, mutta arpa heitti vastaan maailman senhetkisen ykköspelaajan Indonesian Joko Suprianton, joka ei tarvinnut kuin 28 minuuttia Jäntin lyömiseen suoraan kahdessa erässä pistein 15–1 ja 15–5.
Vuonna 1990 Moskovassa pelatuissa EM-kisoissa Jäntti karsiutui välieristä, joten hänen lopullinen sijoituksensa oli 5.–8. Kaksi vuotta myöhemmin Skotlannin Glasgow'ssa pelatussa EM-turnauksessa molemmat suomalaiset, Jäntti ja Robert Liljequist jäivät myös sijoille 5.–8.
Viimeisin saavutus uralla on ikämiesten yli 35-vuotiaiden sarjan maailmanmestaruus vuodelta 2004 Malesian Kuala Lumpurissa järjestetystä turnauksesta. Kaikkiaan hänellä on virallisia maaotteluita takanaan 55 kappaletta, jolla määrällä hän on miesten kaikkien aikojen listalla kolmantena Lasse Lindelöfin ja Tony Tuomisen jälkeen.
Aiheesta muualla

Pontus Jäntin Olympia-statistiikka (Arkistoitu – Internet Archive)
Bab el Mandeb

Kansainvälisen avaruusasemasta otettu kuva Bab-el-Mandebista
Bab el Mandeb (arab. Bāb al-Mandab‎, tig. ባብ ኣል ማንዳብ), on salmi, joka erottaa toisistaan Afrikan ja Aasian ja yhdistää Punaisenmeren ja  Adeninlahden.
Maantiede

Bab el Mandeb johtaa Punaiseltamereltä Adeninlahdelle Intian valtamerellä. Salmen leveys on yhteensä 32 kilometriä. Sen keskellä sijaitsee Perimin saari, joka jakaa salmen kahteen osaan. Saaren länsipuolella salmen leveys on 26 kilometriä ja itäpuolella 3 kilometriä. Suuremmat alukset kulkevat yleensä leveämmän salmen kautta. Kesäkuun ja syyskuun välisen monsuunikauden aikana salmen kautta virtaa vettä Intian valtamerelle ja vastaavasti Punaisellemerelle marraskuun ja huhtikuun välisenä aikana. Liike johtaa voimakkaisiin virtauksiin.
Historia

Nykyihmisen (Homo sapiens) on esitetty levittäytyneen Afrikasta paitsi pohjoisesta Siinain niemimaan kautta, mutta myös etelästä Bab el Mandebin paikalla aikanaan sijainneen maasillan kautta. Tutkijat eivät ole yksimielisiä muuttoliikkeen ajankohdasta, mutta yleensä sen on esitetty tapahtuneen alle 80 000 vuotta sitten.
Nimi Bab el Mandeb esiintyy sabalaisissa teksteissä 500-luvulta muodossa sślt mdbn eli silsilat al-Mandab Dhu Nuwasin ja etiopialaisten sodista kertovissa yhteyksissä. Arabien perimätiedossa Aasia ja Afrikka olivat maayhteyksissä toisiinsa, kunnes Dhu al-Qarnayn erotti ne toisistaan Bab el Mandebissa. Perinteessä esiintyy myös ilmeisen mielikuvituksellinen tarina salmen poikki viritetystä ketjusta. Maatieteilijä Yaqut mainitsi tarinan etiopialaisten hyökkäyksestä salmen yli selittäessään sen nimen liittyvän kuolleiden suremiseen. Aikanaan alue tunnettiin meripihkan keräilystä.
Bab el Mandebista tuli strategisesti hyvin merkittävä Suezin kanavan avaamisen myötä. Huomattavan tärkeää on salmen kautta Välimereltä Aasiaan kulkeva kauppaliikenne. Vuonna 2018 salmen läpi kulki esimerkiksi arviolta 6,2 miljoonaa barrelia raakaöljyä tai jalostettuja öljytuotteita. Määrä vastasi noin 9 % koko maailman vastaavasta meriliikenteestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bab el Mandeb Wikimedia Commonsissa
The Wörld Is Yours

| The Wörld is Yours Motörhead |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : helmi–heinäkuu 2010
 Julkaistu: 14. joulukuuta 2010
 Tuottaja(t): Cameron Webb
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 38.55
 Levy-yhtiö: Steamhammer/SPV
Listasijoitukset
  15.
Motörheadin muut julkaisut
| Motörizer 2008 | The Wörld is Yours 2010 | Aftershock 2013 |
The Wörld Is Yours on Motörheadin 20. albumi, joka julkaistiin 14. joulukuuta 2010. Albumin tuotti Cameron Webb ja se on omistettu Ronnie James Diolle, joka kuoli vatsasyöpään seitsemän kuukautta aikaisemmin.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 15.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Motörhead.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Born to Lose | 4.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | I Know How to Die | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Get Back in Line | 3.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Devils in My Head | 4.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Rock 'n' Roll Music | 4.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Waiting for the Snake | 3.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Brotherhood of Man | 5.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Outlaw | 3.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | I Know What You Need | 2.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Bye Bye Bitch Bye Bye | 4.04 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 39.15 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Ian "Lemmy" Kilmister – basso, laulu
Phil Campbell – kitara
Mikkey Dee – rummut
Arvostelut

Metacritic: 70/100
AllMusic:
Metal Hammer:
Kaaoszine: 9/10
Soundi:
Aiheesta muualla

The Wörld Is Yours Discogsissa. (englanniksi)
Albumi The Wörld Is Yours Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Motörhead
|  Lemmy Kilmister  Phil Campbell  Mikkey Dee >  Lucas Fox  Larry Wallis  "Fast" Eddie Clarke  Brian "Robbo" Robertson  Michael "Würzel" Burston  Pete Gill  Phil "Philty Animal" Taylor  |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Motörhead  Overkill  Bomber  On Parole  Ace of Spades  Iron Fist  Another Perfect Day  Orgasmatron  Rock ’n’ Roll  1916  March ör Die  Bastards  Sacrifice  Overnight Sensation  Snake Bite Love  We Are Motörhead  Hammered  Inferno  Kiss of Death  Motörizer  The Wörld Is Yours  Aftershock  Bad Magic 
Livealbumit:  No Sleep ’til Hammersmith  Nö Sleep at All  The Birthday Party  Live At Brixton '87  Everything Louder Than Everyone Else  Live At Brixton Academy The Complete Concert  Better Motörhead Than Dead  The Wörld is Ours - Vol 1 Everywhere Further Than Everyplace Else  The Wörld is Ours - Vol 2 Anyplace Crazy As Anywhere Else  Clean Your Clock  Live At The Montreux Jazz Festival 
Kokoelmat:  No Remorse  Anthology  Meltdown  All the Aces  The Best of Motörhead  Protect the Innocent  Deaf Forever: The Best of Motörhead  The Best Of  Over The Top – The Rarities  Tear Ya Down: The Rarities  Hellraiser: Best of the Epic Years  The Essential Motörhead  You'll Get Yours: The Best of Motörhead  Under Cöver 
Boksisetit:  Stone Deaf Forever!  End of the Wörld  1979 
Singlet:  Leaving Here  Motörhead  Louie Louie  Overkill  No Class  Bomber  Ace of Spades  The Train Kept A-Rollin (live)  Motörhead (live)  Iron Fist  Go to Hell  I Got Mine  Shine  Killed By Death  Deaf Forever  Eat The Rich  Ace of Spades (live)  The One To Sing The Blues  Hellraiser  Don't Let Daddy Kiss Me  Born To Raise Hell  I Don't Believe a Word  God Save the Queen  The Game  Whorehouse Blues  We Are Motörhead  Kingdom of the Worm  Rock Out  Get Back in Line  I Know How to Die  Crying Shame  Thunder & Lightning / Electricity  Ace of Spades' (uusintapainos)  Get Back in Line  Bullet In Your Brain 
EP:t:  The Golden Years: Live EP  Beer Drinkers and Heil Raisers  St. Valentine's Day Massagre  Stand by Your Man  92 Tour EP  Enter Sandman EP 
Videografia:  Live in Toronto  The Birthday Party (video)  Another Perfect Day EP  Deaf Not Blind  1916 Live...Everything Louder than Everything Else  The Best of Motörhead  25 & Alive Boneshaker  Motörhead EP  The Best of Motörhead  Special Edition EP  Classic Albums: Motörhead – Ace of Spades  Stage Fright 
Musiikkivideot:  Motörhead  Overkill  No Class  Capricorn  Bomber  Dead Men Tell No Tales  Poison  Ace of Spades  The Chase is Better than the Catch  Please Don't Touch  Iron Fist  One Track Mind  Shine  I Got Mine  Killed by Death  Eat the Rich  I'm So Bad (Baby I Don't Care)  I Ain't No Nice Guy  Hellraiser  Burner  Born to Raise Hell  Sacrifice  I Don't Believe a Word  God Save the Queen  Brave New World  Whorehouse Blues  Be My Baby  Rock Out  Get Back in Line  I Know How to Die  Heartbreaker  Lost Woman Blues  Electricity  When the Sky Comes Looking for You  Bullet In Your Brain
Tolpo

Tolpo on suomalainen sukunimi, joka on ollut muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Axel Magnus Tolpo (1782–1845), kirkonrakentaja, Martti Tolpon poika
Eija Tolpo (s. 1948), ooppera- ja TV-ohjaaja, esiintymisvalmentaja ja pedagogi
Erik Johan Tolpo (1688–1766), juristi, Turun kunnallis- ja oikeuspormestari
Gabriel Tolpo (1813–1886), valtiopäivämies
Martti Tolpo (1749–1806), kirkonrakentaja
Nils Magnus Tolpo (1770–1853), teologian tohtori, julkaisi suomenkielisiä kirjoja
Simo Tolpo (1652–1722), jumaluusopin professori
Theodor Johannes Tolpo (k. 1868), kirkonrakentaja, Axel Magnus Tolpon poika.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Topias Kuukkanen

| Topias Kuukkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Topias Kuukkanen
Syntynyt: 6. maaliskuuta 1992 (ikä 33)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies
Pituus:  187 cm
Paino:  83 kg
Nyk. joukkue:  Lahti Basketball
Sarja:  Koripallon I-divisioona
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2009–2012 2012–2013 2013–2014 2014–2016 2016–2018 2016 2018–2019 2019–2024 2024-:  BC Jyväskylä Säynätsalon Riento Forssan Koripojat HoNsU Salon Vilpas → PeU Basket Korihait KTP-Basket Lahti Basketball
Topias Kuukkanen (s. 6. maaliskuuta 1992 Jyväskylä) on suomalainen koripalloilija, joka edustaa Koripallon I-divisioonassa pelaavaa Lahti Basketball:ia. 187-senttinen heittävä takamies Kuukkanen saavutti Salon Vilppaan pelaajana SM-hopeaa vuosina 2017 ja 2018.
Ura > Juniorivuodet ja I-divisioona

Kuukkasen kasvattajaseura on jyväskyläläinen Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat (HoNsU). Viime vuosina Kuukkanen on ollut ainoa keskisuomalainen pelaaja miesten Korisliigassa. Kaudella 2017–18 myös äänekoskelainen Antti Kanervo pelasi kotimaista Korisliigaa Kuukkasen ohella.
Kuukkanen pelasi juniorivuodet HoNsU:n riveissä, parhaana saavutuksena oli A-poikien SM-pronssi vuonna 2009. Samana vuonna Kuukkanen pelasi ensimmäiset miesten ottelunsa 1A-divisioonassa nousten pian BC Jyväskylän avainpelaajien joukkoon. Kuukkanen pelasi 1A-divisioonassa yhteensä seitsemän kautta, mutta otteluita kertyi vain 126. Syynä olivat useat loukkaantumiset. Tuloksellisesti Kuukkasen paras kausi oli 2015–16, jolloin hän HoNsU:n riveissä tilastoi 17,1 pisteen ottelukeskiarvon ollen kahta muutamia otteluita pelannutta ulkomaalaispelaajaa lukuun ottamatta joukkueen tilastoykkönen niin pisteissä kuin syötöissä. Kuukkanen edusti 1A-divisioonassa mainittujen seurojen lisäksi myös Säynätsalon Rientoa ja Forssan Koripoikia. Keväällä 2013 SäyRi selvisi Suomen Cupin (ei LiigaCup) finaaliin, jonka Tapiolan Honka kuitenkin voitti. M1DA:n piste-ennätyksekseen Kuukkanen merkkautti 36 pistettä, jotka hän tilastoi HBA:ta ja Porvoon Tarmoa vastaan HoNsU:n paidassa kaudella 2015–16.
Ura > Korisliiga

Kesällä 2016 Kuukkanen sai opiskelupaikan Salosta ja siirtyi Korisliigaan solmittuaan kaksivuotisen sopimuksen Salon Vilppaan kanssa. Molempina vuosina Vilpas voitti Korisliigan runkosarjan mutta joutui tyytymään SM-hopeaan. Kuukkanen tilastoi Salossa keskiarvokseen 2,5 pistettä/ottelu. Kaudelle 2018–19 Kuukkanen siirtyi Uudenkaupungin Korihaiden liigajoukkueeseen. Hän nousi heti yhdeksi Korihaiden avainpelaajista ja yleisön suosikiksi. Pisteitä Korihaissa on kertynyt yli kymmenen pisteen keskiarvolla. Yhden ottelun piste-ennätys 26 pistettä syntyi 2.11.2018 Ura Basketia vastaan.
Toukokuussa 2019 Kuukkanen teki 1+1 -vuotisen sopimuksen kotkalaisen KTP-Basketin kanssa.
Toukokuussa 2024 Kuukkanen siirtyi Koripallon I-divisioonassa pelaavaan Lahti Basketbaliin
Perhe

Kuukkanen pelasi juniorina myös jalkapalloa ja salibandya. Salibandyssa Kuukkanen saavutti yhden junioreiden SM-pronssin, ja jalkapallossa hän edusti kahdesti Keski-Suomea piirijoukkueiden Pohjola Cupissa.
Kuukkanen on kasvanut korisperheessä. Isä Tapani on entinen aktiivipelaaja ja pelasi HoNsU:n ensimmäisessä SM-sarjajoukkueessa kaudella 1984-85. Pikkuveli Tiitus (s. 2000) on pelannut 11 alle 18-vuotiaiden maaottelua ja pelaa tällä kaudella HoNsU:n A-poikien lisäksi JBA:n edustusjoukkueessa 1A-divarissa.
Kuukkanen on opiskellut liiketaloutta.