stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Linux Standard Base
ISO-standardi

ISO-standardin osat:
ISO/IEC 23360-1:2006 Linux Standard Base (LSB) core specification 3.1 – Part 1: Generic specification
ISO/IEC 23360-2:2006 Linux Standard Base (LSB) core specification 3.1 – Part 2: Specification for IA-32 architecture
ISO/IEC 23360-3:2006 Linux Standard Base (LSB) core specification 3.1 – Part 3: Specification for IA-64 architecture
ISO/IEC 23360-4:2006 Linux Standard Base (LSB) core specification 3.1 – Part 4: Specification for AMD64 architecture
ISO/IEC 23360-5:2006 Linux Standard Base (LSB) core specification 3.1 – Part 5: Specification for PPC32 architecture
ISO/IEC 23360-6:2006 Linux Standard Base (LSB) core specification 3.1 – Part 6: Specification for PPC64 architecture
ISO/IEC 23360-7:2006 Linux Standard Base (LSB) core specification 3.1 – Part 7: Specification for S390 architecture
ISO/IEC 23360-8:2006 Linux Standard Base (LSB) core specification 3.1 – Part 8: Specification for S390X architecture
Lisäksi ISO/IEC TR 24715:2006 määrittää LSB- ja POSIX-standardin väliset konfliktikohdat.
LSB versio 5.0 on ladattavissa ilmaiseksi ISO:n verkkosivuilta:
ISO/IEC 23360-1-1:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 1-1: Common definitions
ISO/IEC 23360-1-2:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 1-2: Core specification generic part
ISO/IEC 23360-1-3:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 1-3: Desktop specification generic part
ISO/IEC 23360-1-4:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 1-4: Languages specification
ISO/IEC 23360-1-5:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 1-5: Imaging specification
ISO/IEC TS 23360-1-6:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 1-6: Graphics and Gtk3 specification
ISO/IEC 23360-2-2:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 2-2: Core specification for X86-32 architecture
ISO/IEC 23360-2-3:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 2-3: Desktop specification for X86-32 architecture
ISO/IEC 23360-3-2:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 3-2: Core specification for IA64 (Itanium™) architecture
ISO/IEC 23360-3-3:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 3-3: Desktop specification for IA64 (Itanium TM) architecture
ISO/IEC 23360-4-2:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 4-2: Core specification for AMD64 (X86-64) architecture
ISO/IEC 23360-4-3:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 4-3: Desktop specification for AMD64 (X86-64) architecture
ISO/IEC 23360-5-2:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 5-2: Core specification for PowerPC 32 architecture
ISO/IEC 23360-5-3:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 5-3: Desktop specification for PowerPC 32 architecture
ISO/IEC 23360-6-2:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 6-2: Core specification for PowerPC 64 architecture
ISO/IEC 23360-6-3:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 6-3: Desktop specification for PowerPC 64 architecture
ISO/IEC 23360-7-2:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 7-2: Core specification for S390 architecture
ISO/IEC 23360-7-3:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 7-3: Desktop specification for S390 architecture
ISO/IEC 23360-8-2:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 8-2: Core specification for S390X architecture
ISO/IEC 23360-8-3:2021 Linux Standard Base (LSB) — Part 8-3: Desktop specification for S390X architecture
Aiheesta muualla

LSB Workgroup (englanniksi)
LSB Wiki (englanniksi)
Linux Standard Base Specifications Archive (englanniksi)
The Linux Assigned Names And Numbers Authority (englanniksi)
STANDARDS(7) (englanniksi)
Hammastus (konetekniikka)

Hammastus on mekaanisen voimansiirtoelimen yksi osa. Mekaanisia voimansiirtoelimiä ovat mm. hammasrattaat. Hammastuksen tehtävänä on siirtää pyörimisnopeutta ja momenttia akselilta toiselle.
Hammastuksen historia ja kehitys

Voimansiirron toteutus hammastuksen avulla on keksitty jo tuhansia vuosia sitten. Egyptiläisten vedensiirtolaitteet oli varustettu alkeellisilla, puusta valmistetuilla hammaspyörillä. Myös roomalaiset käyttivät aikoinaan puuvalmisteisia voimansiirtoelimiä mm. myllyissä, joiden toiminta perustui veden virtauksen muuttamiseen pyörimiseksi.
Englannissa valmistettiin vuonna 1335 kello, jonka runko ja voimansiirtoelimet olivat rautaa. James Watt rakensi 1700-luvulla hammaspyörän, jossa oli suorakaiteen muotoiset hampaat. Vuonna 1754 Leonhard Euler piirsi evolventtihampaan ja perusteli mielipiteenään sen olevan paras hammaskyljen muoto.
Evolventtihampaita alettiin kuitenkin valmistaa vasta 1840-luvulla, aluksi valettuina ja noin kolmekymmentä vuotta myöhemmin koneistettuina. Vuonna 1838 Cambridgen yliopiston professori Willis laati evolventtihammastuksen työpiirustuksen. Hampaan ryntökulma oli 14½ astetta, ja tämä kulma on edelleen käytössä Englannissa ja Yhdysvalloissa hammaspyörien standardikulmana. Piirustus näyttää vielä nykypäivänäkin moitteettomalta.
Hammasvälitys

Vuosien saatossa tapahtunut hammasvälityksen tuotekehitys on mahdollistanut tarkan valmistustekniikan ansiosta hiljaisen käynnin ja hyvän hyötysuhteen. Kehänopeus voi olla jopa 100 m/s ja tehonsiirtokyky yhden voimansiirtoelimen kautta 60 MW. Hammasvälitys on välttämätön koneenelin koneenrakennuksessa keveytensä ja edullisuutensa vuoksi, ja lisäksi hammasvälitys vaatii vain puolet ketju- tai hihnavälityksen vaatimasta tilasta.
Hammasvälitys > Käsitteet

Hammasvälitysten laskemiseen liittyy käsitteitä, joita ovat
m moduuli
z hammasluku
b hampaan leveys
h hampaan korkeus
ha hampaan pään korkeus
hf hampaan tyven korkeus
p jako
d jakohalkaisija
da päähalkaisija
df tyvihalkaisija
c tyvivälys
j kylkivälys
Evolventtihammastus

Evolventtihammastus on yleisin teollisuudessa valmistettu ja käytetty hampaanmuoto. Valmistuksen helppous ja  laadunvalvonnan kannalta tarkastettavuus sekä pienen akselivälivirheen vähäinen vaikutus välityssuhteeseen ovat tehneet ympyrän evolventista parhaan hampaankylkimuodon.
Suoran vieriessä liukumatta ympyräsylinterin kehällä jokainen suoran piste piirtää uranaan evolventtikäyrää. Lieriön vierintäympyrä on evolventtikäyrän lähtöpiste, josta hampaan kylkiviiva alkaa.
Sykloidihammastus

Sykloidihammastuksen etuina evolventtihammastukseen pidetään edullisia ryntöolosuhteita pintapaineen ollessa pienempi. Tämän ansiosta voidaan käyttää pienempiä hammaslukuja. Sykloidihammastuksen haittoina ovat valmistuksen vaikeus ja hammasvälityksen huono akselivälivirheen sieto. Lisäksi akselivälin säätö profiilinsiirtoa käyttäen ei ole sykloidilla mahdollista.
Hammaspyöräpari kuvaa voimansiirtoa.
Siniset nuolet osoittavat kosketusvoimia. Voimalinja kulkee pitkin perusympyrän tangenttia.
Sykloidi (punainen viiva) syntyy sinisen ympyrän kehäviivan mukaan.
Harmonix

| Harmonix Music Systems |
| --- | --- |
Perustettu:  1995
Perustaja:  Alex Rigopulos, Eran Egozy
Kotipaikka:  Yhdysvallat
Toimiala:  videopeliteollisuus
Omistaja:  Viacom (2006–2010) Epic Games (2021–)
Kotisivu:  harmonixmusic.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Harmonix Music Systems (tunnettu myös yksinkertaisesti Harmonix) on yhdysvaltalainen videopelien kehittäjä, joka on perustettu vuonna 1995.
Yritys oli MTV Gamesin (Viacomin tytäryhtiön) omistuksessa vuodesta 2006 vuoteen 2010.
Marraskuussa 2021 Epic Games osti Harmonixin.
Pelit

Yhtiö on tunnettu musiikkipelin sarjoista:
Guitar Hero -pelisarja
Rock Band -pelisarja
Dance Central -pelisarja
Aiheesta muualla

Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Harmonix
Käännös suomeksi
HMS Edinburgh (D97)

| HMS Edinburgh |
| --- | --- |
 HMS Edinburgh

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cammell Laird, Tyne and Wear
Kölinlasku:  8. syyskuuta 1980
Laskettu vesille:  14. huhtikuuta 1983
Palveluskäyttöön:  17. joulukuuta 1985
Poistui palveluskäytöstä:  6. kesäkuuta 2013
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 200 t
Pituus:  141,1 m (kokonaispituus)
Leveys:  14,9 m
Syväys:  5,8 m
Koneteho:  COGOG: 2 x Rolls Royce Olympus 36 MW 2 x Rolls Royce Tyne
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  287
Aseistus
Aseistus:  2 x Sea Dart -ilmatorjuntaohjusten laukaisualustaa, joihin 40 ohjusta 1 x 4,5" Mk.8 2 x Oerlikon 20 mm 2 x Phalanx CIWS 1 x Westland Lynx
HMS Edinburgh (viirinumero D97) oli Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 42 ohjushävittäjä, joka kuului kolmanteen sarjaan (Manchester-luokka). Alus otettiin palvelukseen 1985 ja poistettiin palveluksesta 2013.
Valmistus

Alus tilattiin Cammell Lairdilta Birkenheadistä, missä köli laskettiin 8. syyskuuta 1980. Se laskettiin vesille 14. huhtikuuta 1983 kumminaan puolustusministeri Michael Heseltinen puoliso Lady Ann Heseltine ja otettiin palveluskäyttöön 17. joulukuuta 1985.
Palvelus

Aluksen modernisointi päättyi 1990, jolloin se palautettiin palvelukseen varustettuna Phalanx CIWS -järjestelmällä. Alus osallistui 1994 Normandian maihinnousun 50-vuotispäivän laivastokatselmukseen. Se oli 1998 Etelä-Atlantilla, jossa se valvoi Falklandin aluevesiä.
Vuonna 2003 alus osallistui Irakin sotaan, jossa se tuki muun muassa merijalkaväkeä tykillään ja suojasi maihinnousutukialus HMS Oceania. Alus palasi toukokuussa Portsmouthiin. Se oli huhtikuussa 2004 Välimerellä osana Naton pysyvää Välimerelle sijoitettua laivastoa ja osallistui sen jälkeen operaatio Active Endeavouriin.
Palattuaan Britteinsaarille alus siirrettiin Rosythissä telakalle, mistä se palasi palvelukseen syyskuussa 2005. Alus oli koeajoissa vuoden loppuun.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:HMS Edinburgh (D97)
Käännös suomeksi
Eskil Wold

| Eskil Wold> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. syyskuuta 2002 (ikä 22) Asker, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  79 kg
Seura
Seura:  Frisk Asker
Sarja:  Fjordkraft-ligaen
Pelinumero:  34
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  HPK (SML) Nybro Vikings IF (Allsv.)
Eskil Wold (s. 4. syyskuuta 2002 Asker, Norja) on norjalainen jääkiekkoilija, joka pelaa kotimaassaan Fjordkraft-ligaenin Frisk Askerissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Seuraura

Wold on Frisk Askerin kasvatti. Hän voitti kaudella 2017–2018 Norjan U16-sarjan hopeaa ja kaudella 2018–2019 U18-sarjan hopeaa. Kaudella 2019–2020 Wold debytoi seuran miesten joukkueessa, jossa hän pelasi vain 17-vuotiaana kolme GET-ligaenin runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä 5. joulukuuta 2019 vieraissa Storhamar Ishockeya vastaan. Wold merkittiin Frisk Askerin nelossentteriksi laidoilleen Erik Beier Jensen ja Mikkel Christiansen. Hän sai ottelussa jääaikaa kuitenkin vain 20 sekuntia. Kaudella 2020–2021 Wold pelasi nimensä Fjordkraft-ligaeniksi muuttaneessa Norjan pääsarjassa 22 runkosarjaottelua tehopistein 3+2=5. Hän teki ensimmäisen pääsarjamaalinsa kauden kuudennessa ja uransa yhdeksännessä ottelussaan 18. lokakuuta 2020 Grüner Ishockeya vastaan.
Kaudella 2021–2022 Wold teki läpimurtonsa Fjordkraft-ligaenissa ja hän pelasi 43 runkosarjaottelua tehopistein 22+16=38 sekä kuusi playoff-ottelua tehopistein 2+2=4. Wold oli runkosarjassa Frisk Askerin toiseksi paras maalintekijä Viktor Granholmin jälkeen ja hän jakoi koko Fjordkraft-ligaenin maalipörssin neljännen sijan Stavanger Oilersin Jarrett Burtonin kanssa. Wold palkittiin kauden päätteeksi liigan vuoden tulokkaana. Hän pelasi myös Mestarien liigassa kuusi ottelua tehden yhden syöttöpisteen.
Kaudeksi 2022–2023 Wold siirtyi kaksivuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoon. Hän pelasi siellä 49 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2, mutta Woldin peliaika jäi kuitenkin vähäiseksi ja hän pelasi keskimäärin vain kuusi minuuttia ottelua kohden. Alkukaudella 2023–2024 Wold pelasi vain kaksi ottelua, kunnes lokakuussa 2023 hänen sopimuksensa HPK:n kanssa purettiin yhteisymmärryksessä. Jo samana päivänä Woldin vahvistettiin siirtyvän loppukauden kattavalla sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskanin nousijajoukkue Nybro Vikings IF:ään. Joulukuussa hänen sopimuksensa kuitenkin purettiin. Neljä päivää myöhemmin Woldin vahvistettiin palaavan loppukauden kattavalla sopimuksella kasvattajaseuraansa Frisk Askeriin.
Ura > Maajoukkueura

Wold pelasi alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin hän voitti pronssia. Woldilla oli turnauksen paras aloitusprosentti (78,57%). Yhteensä hän on pelannut kuusi nuorten ja kuusi poikien maaottelua.
Norjan A-maajoukkueessa Wold on pelannut kuusi ottelua tehopistein 3+2=5. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä vain 19-vuotiaana Nordic Cupissa 13. huhtikuuta 2022 Stavangerissa Ruotsia vastaan. Wold merkittiin Norjan kolmosketjun oikeaan laitaan Mathias Trettenesin ja Viktor Granholmin viereen. Maalitilinsä A-maajoukkueessa hän avasi MECA Hockey Gamesissa heti kahdella osumalla 10. marraskuuta 2022 Trondheimissa Latviaa vastaan. Woldin toinen maali syntyi ylivoimalla.
Muuta

Woldin pikkuveli Sander pelaa hyökkääjänä QMJHL-joukkue Gatineau Olympiquesissa. Veljesten isä Vidar Wold on entinen Norjan maajoukkuemaalivahti, joka on sittemmin luonut valmennusuraa Frisk Askerin organisaatiossa. Hän toimii nykyään seuran toimitusjohtajana.
Liz Truss

| Liz Truss |
| --- | --- |
 Truss virallisessa kuvassa 2022
Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri
 6. syyskuuta 2022 – 25. lokakuuta 2022  
Monarkki:  Elisabet II Charles III
Varapääministeri:  Thérèse Coffey
Edeltäjä:  Boris Johnson
Seuraaja:  Rishi Sunak
Konservatiivipuolueen puheenjohtaja
 6. syyskuuta 2022 – 24. lokakuuta 2022  
Edeltäjä:  Boris Johnson
Seuraaja:  Rishi Sunak
Ulkoasiain- ja kansainyhteisön ministeri
 15. syyskuuta 2021 – 6. syyskuuta 2022  
Pääministeri:  Boris Johnson
Edeltäjä:  Dominic Raab
Seuraaja:  James Cleverly
Naisasiain- ja tasa-arvoministeri
 10. syyskuuta 2019 – 6. syyskuuta 2022  
Pääministeri:  Boris Johnson
Edeltäjä:  Amber Rudd
Kansanedustaja
 6. toukokuuta 2010 –  
Vaalipiiri:  South West Norfolk
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mary Elizabeth Truss
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1975 (ikä 49)  Oxford, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Kansalaisuus:   britti
Puoliso:  Hugh O’Leary (vih. 2000)
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  Konservatiivipuolue (1996–)
Muut puolueet:  Liberaalidemokraatit (–1996)
Tutkinnot:  Merton College, Oxford
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivu
Mary Elizabeth ”Liz” Truss (s. 26. heinäkuuta 1975 Oxford, Englanti) on brittiläinen poliitikko ja entinen konservatiivipuolueen puheenjohtaja, joka toimi Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerinä 6. syyskuuta – 25. lokakuuta 2022. Pääministerinä hän joutui nopeasti epäsuosioon ja hänen tilalleen valittiin Rishi Sunak. Truss on toiminut myös Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministerinä syyskuusta 2021 alkaen sekä tasa-arvoministerinä syyskuusta 2019.
Tausta ja yksityiselämä

Truss syntyi Oxfordissa. Hänen isänsä John on Oxfordin yliopiston puhtaan matematiikan emeritusprofessori, kun taas hänen äitinsä Priscilla on opettaja ja sairaanhoitaja sekä ydinasevastaisen Campaign for Nuclear Disarmament -järjestön aktivisti. Trussin mukaan hänen vanhempansa ovat ”työväenpuoluetta vasemmistolaisempia”. Trussin ollessa neljävuotias hän muutti perheensä kanssa Skotlantiin Paisleyhin. Myöhemmin hän asui myös Leedsissä.
Truss opiskeli Oxfordin yliopiston Merton Collegessa filosofiaa, politiikkaa ja taloustiedettä ja valmistui vuonna 1996. Oxfordissa Truss toimi yliopiston liberaalidemokraattisen järjestön puheenjohtajana. Hän kannatti muun muassa monarkian lakkauttamista ja kannabiksen laillistamista. Truss liittyi konservatiivipuolueeseen vuonna 1996.
Truss on sanonut jakavansa kristilliset arvot, mutta ei harjoita aktiivisesti uskontoa.
Vuonna 2000 Truss meni naimisiin Hugh O'Learyn kanssa. Parilla on kaksi lasta. Vuonna 2006 paljastui, että Trussilla oli ollut avioliiton ulkopuoleinen suhde Mark Fieldin kanssa. Fieldin 12 vuotta kestänyt avioliitto päättyi kohun seurauksena mutta vuonna 2022 Truss nähtiin vielä julkisuudessa O'Learyn kanssa.
Ura

Ennen poliittista uraansa Truss työskenteli Shellillä kaupallisena johtajana ja Cable & Wirelessillä talousjohtajana. Vuosina 1998–2000 hän toimi konservatiivipuolueen Lewisham Deptfordin vaalipiiriyhdistyksen puheenjohtajana. Hän pyrki Lontoon Greenwichin kaupunkipiiriin vuosien 1998 ja 2002 paikallisvaaleissa, muttei tullut valituksi. Vuoden 2001 parlamenttivaaleissa Truss oli ehdolla alahuoneeseen Hemsworthin vaalipiiristä ja vuoden 2005 parlamenttivaaleissa Calder Valleyn vaalipiiristä, muttei tullut kummallakaan kerralla valituksi. Vuonna 2006 Truss valittiin Greenwichin kaupunkipiirin valtuustoon.
Vuoden 2010 parlamenttivaaleissa Truss valittiin alahuoneeseen Norfolkin lounaisesta vaalipiiristä. Vuonna 2012 hänet nimitettiin varhaiskasvatusasioiden parlamentaariseksi alivaltiosihteeriksi. Vuosina 2014–2016 hän toimi ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden ministerinä, vuosina 2016–2017 lordikanslerina ja oikeusministerinä ja vuosina 2017-2019 valtiovarainministeriön pääsihteerinä. Vuodesta 2019 lähtien hän on toiminut nais- ja tasa-arvoasiain ministerinä ja vuodesta 2021 lähtien ulkoministerinä.
Pääministeri Boris Johnsonin erottua vuonna 2022 Truss asettui ehdolle konservatiivipuolueen puheenjohtajavaaliin. Hän ja Rishi Sunak etenivät vaalin jäsenäänestysvaiheeseen, ja 5. syyskuuta 2022 Truss valittiin konservatiivipuolueen puheenjohtajaksi 81 326 äänellä. Rishi Sunak sai 60 399 ääntä.
Pääministerinä

Kuningatar Elisabet II nimitti Trussin Britannian pääministeriksi 6. syyskuuta 2022 poikkeuksellisesti Balmoralin linnassa Skotlannissa, eikä Lontoossa. Kaksi päivää myöhemmin kuningatar kuoli. Kuningattaren kuolemasta alkanut suruaika ja hänen hautajaisensa, joissa Truss piti puheen pääministerinä, leimasivat Trussin pääministerikauden alkua, ja hän lykkäsi varsinaisten politiikkatoimiensa aloittamista.
Konservatiivien puheenjohtajakilvan ollessa käynnissä konservatiivipoliitikot kyseenalaistivat Englannin pankin toimet. Elokuussa Truss lupasi kampanjatilaisuudessaan erikoistarkastuksen keskuspankin itsenäisyyteen korkojen määräämisessä ja sen mandaattiin. Entinen valtiovarainministeri ja Trussin kilpakumppani Rishi Sunak sekä työväenpuolueen varjoministeri Rachel Reeves pitivät tätä virheenä, joka lisäisi epävarmuutta markkinoilla pankin tulevaisuudesta. Englannin pankin kuvernööri Andrew Bailey piti keskuspankin itsenäisyyttä kriittisen tärkeänä.
23. syyskuuta, kaksi ja puoli viikkoa pääministeriksi nousunsa jälkeen, Truss ja uusi valtiovarainministeri Kwasi Kwarteng ilmoittivat merkittävästä rikkaitten verojen leikkauksesta, jota he kutsuivat "kasvusuunnitelmaksi" (plan for growth). Suunnitelma johti välittömään reaktioon, sillä se jättäisi Britannian budjettiin valtavan aukon. Englanninn punnan arvo romahti Yhdysvaltain dollariin nähden ja korot lähtivät nousuun. Englannin pankki puolusti puntaa nostamalla korkoja, mikä puolestaan siirtyi asuntolainojen korkoihin. Kansainvälinen valuuttarahasto varoitti hallitusta. Truss hylkäsi suunnitelmistaan ensin veroalennuksen yli 150 000 puntaa vuodessa ansaitseville ja ilmoitti päivämäärän, jolloin hallitus kertoisi, kuin veroalennukset maksetaan. Tämä herätti pelkoja uusista budjetin leikkauksista. Tämän jälkeen Truss erotti valtiovarainministerin ja peruutti lisää suunnitelmiaan.
Liz Truss ja Englannin pankki riitelivät siitä, ketä syyttää valtiolainan korkojen noususta. Ministerit syyttivät maailmanlaajuista korkojen nousua ja Vladimir Putinia. Englannin pankin mukaan Trussin budjetti, jossa leikattiin veroja ja lisättiin valtion menoja johti markkinoiden reaktioon. Liiketoiminta-, energia- ja teollisuustrategiaministeri Jacob Rees-Mogg syytti Kansainvälisen valuuttarahaston hyökänneen Britannian talouspolitiikkaa vastaan poliittisista syistä. Englannin pankki antoi ristiriitaisia lausuntoja, tukisiko sen vielä hallitusta valtion velkapaperien hätäostoilla.
Lokakuussa 2022 näytti siltä, että Britannia oli ainoa G7-maa, joka ei ollut noussut vielä koronapandemiasta, inflaatio oli korkein 40 vuoteen, budjetti oli 13 miljardia alijäämäinen, ja ekonomistit katsoivat maan olevan menossa taantumaan. Elinkeinoelämä puolestaan varoitti että Britannialla ei nyt ollut pitkän aikavälin suunnitelmia ja verot olivat korkeimmillaan 70 vuoteen.
Lokakuussa 2022 Truss ilmoitti eroavansa pääministerin virasta oltuaan virassaan ainoastaan 45 päivää. Näin ollen hän on Britannian tämänastisen historian lyhytaikaisin pääministeri. Lyhyestä pestistään huolimatta hän tulee saamaan 115 000 punnan vuotuisen korvauksen siitä koko loppuelämänsä ajan.
Pääministerikauden jälkeen

Truss menetti paikkansa parlamentissa vuoden 2024 vaaleissa, jossa konservatiivit kärsivät yleisemmin huomattavan tappion työväenpuolueelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liz Truss Wikimedia Commonsissa
Hakan Gürsu

Hakan Gürsu (s. 16. lokakuuta 1959) on turkkilainen teollinen muotoilija. Hänestä tuli kuuluisa IDA-palkinnon saajana "Volitan"-nimisellä aluksella.
Gürsu valmistui Middle East Technical University'sta vuonna 1984 teollisen muotoilun koulutusohjelmasta, sai maisteritutkinnon arkkitehtuurin osastolta ja väitteli vuonna 1996 aiheesta urbaanisuunnittelu.
Hän sai Japanin Valtion antaman "Pioneer of Design"-palkinnon Tokion metroa varten tekemällään urbaanikalusteprojektillaan.
Gürsu luennoi METU:n teollisen muotoilun osastolla kurssit ID201 "Industrial Design I" ja ID305 "Design Presentation I". Tämän lisäksi hän on Designnobis-muotoiluyrityksen suunnittelujohtaja.
Gürsun suunnittelema "Volitan" on alus joka käyttää auringonvaloa ja tuulta energialähteenä. Alus pystyy kääntämään merenvettä juomakelpoiseksi eikä tuota hiilidioksidia. Aluksen aurinkopaneelit toimi halutessa purjekankainakin. Energian säiliöimiseen on käytetty geeliakkua lyijyakun sijasta, joka korottaa aluksen ympäristöystävällisyyttä.
Projekti sai huomiota innovatiivisella lähestymistavallaan International Design Awards -kilpailussa ja voitti kahdesti kuljetuskategorian ja merikuljetuskategorian vuonna 2007.
Aiheesta muualla

The Volitan: Solar/Wind Powered Concept Sail-Vessel (Arkistoitu – Internet Archive)
Designnobis
Hakamato

Hakamatoja
Hakamato on koirilla, kissoilla, susilla ja ketuilla  sisäloisena esiintyvä sukkulamato. Yleisimmät hakamadot ovat koiran hakamato (Ancylostoma caninum) ja koiran ja kissan hakamato (Uncinaria stenocephala). Eläimeen hakamato pääsee joko ihon tai suun kautta, josta se kulkeutuu suolen limakalvolle imemään verta. Pennut voivat saada hakamatotartunnan emoltaan ennen syntymää. Hakamato voi aiheuttaa anemiaa tai suolistotulehduksen.
Hakamato on myös yleinen loinen ihmisillä kehitysmaissa. Länsimaista se on lähes kadonnut lähinnä wc:n yleistymisen myötä.
Hakamatojen ja muiden sisäloisten torjuntaan käytetään lääkkeitä, joissa vaikuttavana aineena on flubendatsoli (C16H12FN3O3, CAS-numero 31430-15-6).
Hakamatoja on käytetty menestyksellisesti Colitis ulcerosan eli haavaisen paksusuolen tulehduksen hoidossa.
Aiheesta muualla

Saarinen, Kaisa & Puomio, Jutta: Kissojen suolistoloiset Suomessa : prevalenssit, riskitekijät ja matolääkkeiden käyttötottumukset, s. 25–26, 33–36.  Helsinki:  Eläinlääketieteellinen tiedekunta, 2012.  Teoksen verkkoversio.