stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hot Rod (elokuva)
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Andy Samberg  | … |  Rod Kimble   |
|  Jorma Taccone  | … |  Kevin Powell   |
|  Bill Hader  | … |  Dave McLean   |
|  Danny McBride  | … |  Rico Brown   |
|  Isla Fisher  | … |  Denise Harris   |
|  Sissy Spacek  | … |  Marie Powell   |
|  Ian McShane  | … |  Frank Powell   |
|  Will Arnett  | … |  Jonathan Ault   |
|  Chris Parnell  | … |  Barry Pasternak   |
|  Chester Tam  | … |  Richardson   |
|  Mark Acheson  | … |  koditon tyyppi   |
|  Alvin Sanders  | … |  raivoisa pomo   |
|  Akiva Schaffer  | … |  Derek   |
|  Britt Irvin  | … |  Cathy Fay   |
|  Brittany Tiplady  | … |  Maggie McLean   |
|  Andrew Moxham  | … |  Sullivan Tom   |
|  Queens of the Stone Age  | … |  Gown   |
Aiheesta muualla

Hot Rod Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hot Rod Elonet.
Hot Rod AllMoviessa. (englanniksi)
Pyhän Georgioksen luostari

Pyhän Georgioksen luostari voi viitata seuraaviin luostareihin Kreikassa:
Arsánin Pyhän Georgioksen luostari, luostari Kreetan saarella
Gorgolaḯniksen Pyhän Georgioksen luostari, luostari Kreetan saarella
Karýdin Pyhän Georgioksen luostari, luostari Kreetan saarella
Selinárin Pyhän Georgioksen luostari, luostari Kreetan saarella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pyhän Georgioksen luostari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vrýses (Chaniá)

| Vrýses Βρύσες |
| --- | --- |
 Vrýsesin kylää.
 Vrýses
 Koordinaatit: 35°22′32″N, 24°12′04″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Chaniá
Kunta:  Apokóronas
Kunnallisyksikkö:  Kryonerída
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7402010101
Väkiluku (2011):  740
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vrýses (kreik. Βρύσες) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Apokóronaksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Kryonerídan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Apokóronaksen kunnan Kryonerídan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 740 (vuonna 2011). Vrýses on Apokorónaksen kunnan kuntakeskus.
Roomalaisaikainen silta (Ellini(sti)kí Kamára) Vrýsesin kylän lähellä.
Vrýses sijaitsee linnuntietä noin 23 kilometriä Chaniásta kaakkoon. Kylän alueella virtaa useita jokia, joiden alkulähteet ovat Lefká Óri -vuorilla. Vrýses muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan nimeltä Vrýses Apokorónou (Τοπική Κοινότητα Βρυσών Αποκορώνου, Topikí Koinótita Vrysón Apokorónou), johon kuuluvat varsinaisen Vrýsesin kylän lisäksi kylät Fílippos ja Metóchi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 794.
Kylän lähellä sijaitsee Karýdin Pyhän Georgioksen luostari.
Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali (Apéri)

| Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali Μητροπολιτικός Ναός της Κοίμησης της Θεοτόκου |
| --- | --- |
 Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali.
Sijainti:  Apéri, Kárpathos, Kárpathos-Kásos, Etelä-Egean saaret, Kreikka
Koordinaatit:  35°33′01″N, 27°10′15″E
Kirkkokunta:  Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti
Hiippakunta:  Kárpathoksen ja Kásoksen hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1855–1886
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali (kreik. Μητροπολιτικός Ναός της Κοίμησης της Θεοτόκου, Mitropolitikós Naós tis Koímisis tis Theotókou) on ortodoksinen kirkko Apérin kylässä Kárpathoksen saarella Kreikassa. Se on Kárpathoksen ja Kásoksen hiippakunnan katedraali eli piispanistuin. Katedraali on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle.
Apérin kylää ja Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali.
Kirkon rakentaminen alkoi vuonna 1855 ja se valmistui 1886. Se korvasi kylän aiemman katedraalikirkon, joka oli rakennettu 1600-luvun alussa. Sillä puolestaan oli edeltäjä, joka sijaitsi Apérin vanhalla linnoituskukkulalla Korákin kukkulalla, jolla sijaitsi keskiaikainen Apérin linna. Katedraali on Apérissa eikä Kárpathoksen kaupungissa eli Pigádiassa sitä perua, että Korákin kukkula oli saaren keskiaikainen hallintokeskus ja oletettavasti myös antiikin ajan Karpathoksen kaupungin akropolis.
Kirkko on yksilaivainen ja sen koko on noin 26 × 9,4 metriä. Sisäänkäyntejä on kaksi, länsi- ja eteläsivulla. Sisäkatossa on viisi ristiholvausta. Kirkossa on puukaiverretut ikonostaasi, saarnastuoli ja katedra eli piispan istuin, jotka on kullattu ja maalattu niin, että ne näyttävät marmorisilta. Kirkon eteläsivun itäpäässä on nelikerroksinen kellotorni, joka on lisätty vuonna 1969 ja koristeltu kaariaukoin. Kirkkorakennuksen vieressä sijaitsee piispan palatsi.
Kirkko juhlii vuosittain Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen päivänä 15. elokuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali Wikimedia Commonsissa
Pyhän Nikolaoksen luostari

Pyhän Nikolaoksen luostari voi viitata seuraaviin luostareihin Kreikassa:
Pyhän Nikolaoksen luostari, luostari Metéorassa
Pyhän Nikolaoksen luostari, luostari Pórto Lágoksen laguunissa
Pyhän Nikolaoksen luostari, luostari Santorínilla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pyhän Nikolaoksen luostari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karrageeni

Eri karrageenien rakenteita.
Karrageenit (engl. carrageenan) ovat ryhmä sulfaattiesteriryhmiä sisältäviä polysakkarideja. Karrageeneja esiintyy erityisesti punalevissä, joissa niiden tehtävänä on toimia soluja tukevana materiaalina, kuten selluloosa kasveissa. Sulfaattiryhmien vuoksi karrageenit ovat negatiivisesti varautuneita ja hydrofiilisia. Karrageenit ovat hyytelömäistä ainetta, jota valmistetaan Pohjois-Atlantin punalevistä, kuten iirinpunaviuhkasta (Chondrus crispus) ja Gigartina stellata -levästä. Chondrus crispus -punalevästä saatava karrageeni on pääasiassa κ- ja λ-karrageenia. Sitä saadaan myös Gigartina mamillosa -lajista.
Karrageeni on elintarvikelisäaine (E 407) jota käytetään emulgointiaineena eli sekoittamaan kaksi luonnostaan toisiinsa sekoittumatonta nestettä kuten esimerkiksi vettä ja rasvaa. Karrageenin käyttökohteita ovat esimerkiksi jäätelöt, hillot ja makeiset. Karrageenia voidaan lisätä Suomessa myös kerman joukkoon, jotta sen sisältämä vesi ja rasva eivät erottuisi toisistaan kerman ikääntyessä.
Karrageeni on saanut nimensä irlantilaisen Carragheenan-nimisen kylän mukaan.
Karrageeni on leväkolloidi, ja sitä käytetään eläinperäisen liivatteen sijasta agar-agarin ohella kasviperäisenä hyytelöimisaineena. Karrageeneja on kolmea eri tyyppiä (κ, ι ja λ)
Terveysvaikutukset

Vuonna 2017 julkaistun suomalaisen väitöstutkimuksen mukaan vain poligeeni eli hydrolysoitunut karrageeni, jonka molekyylimassa on alle 20 kDa voisi aiheuttaa suolistotulehduksia samalla kun kaupallisen karrageenin keskimääräinen molekyylimassa on yleensä yli 200 kDa. Ihmisen ruoansulatuselimistön olosuhteet eivät olisi myöskään riittävät karrageenin hydrolyysiin, minkä vuoksi karrageenilla ei voisi olla haittavaikutuksia ruoansulatuselimistössä.
Vuonna 2017 julkaistussa kaksoissokkoutetussa interventiotutkimuksessa havaittiin kuitenkin, että länsimaiselle ruokavaliolle tavanomaisen päivittäisen karrageenimäärän nauttiminen aiheutti osalle karrageenitonta ruokavaliota noudattavista potilaista haavaisen paksusuolentulehduksen pahenemista ja tulehdusmarkkereiden lisääntymistä.  Karrageenin vaikutus voi selittyä monella tavalla, kuten karrageenin vaikutuksella suolistomikrobeihin tai sen suoralla paksusuolta tulehduttavalla vaikutuksella.
Pesubetoni

Pesubetonielementtejä
Pesubetoni on betonipinta, jossa betonin kiviaines on osittain paljastettu pesemällä betoniliima elementin pinnasta. Pesu tapahtuu korkeapaineisella vedellä tai hiekkapuhalluksella. Pesun jälkeen sorarakeet ovat näkyvissä.
Pesubetonista voidaan valmistaa pesubetonielementtejä. Niiden näkyvä pintakerros koostuu pestyistä valikoiduista kivilajeista. Pintakerrosta sitoo tavallinen betonimassa.
Guantanamo Bayn laivastotukikohta

Guantánamon kaupunki ja Guantanamon laivastotukikohta
Guantanamo Bay satelliittikuvassa
Guantanamon laivastotukikohdan rajat
Guantanamo Bayn laivastotukikohta (engl. Guantanamo Bay Naval Base, lyh. GTMO tai Gitmo) on 116 neliökilometrin kokoinen Yhdysvaltain laivaston tukikohta Kuuban saarella  Guantánamonlahden rannikolla, lähellä Guantánamon kaupunkia.
Historia

Tukikohta perustettiin 1898 Yhdysvaltain otettua Kuuban hallintaansa sodassa Espanjaa vastaan. Yhdysvallat vuokrasi tukikohdan 1903 itsenäistyneeltä Kuuban valtiolta 2000 kultadollarilla vuodessa (nykyrahassa noin 40000 USD). Sopimus tehtiin vuoden 1903 perustuslain lisäyksen nojalla, johon Kuuban oli suostuttava miehitysjoukkojen poistamiseksi maasta. Lisäys teki Kuuban itsenäisyydestä lähinnä nimellisen ja sitä vastustettiin monissa kansannousuissa, jotka Yhdysvaltain armeija kukisti lisäyksen suomalla oikeudella.
Kuuban vallankumouksen jälkeen

Fidel Castro nousi Kuubassa valtaan vuonna 1959 ja seuraavasta vuodesta lähtien Kuuba on kieltäytynyt vastaanottamasta maksuja. Tästä on yksi poikkeus: yksi Yhdysvaltain lähettämä šekki kuitattiin vuonna 1959, kun Yhdysvaltojen ja Kuuban välit olivat vielä nimellisesti kunnossa, mutta Castron mukaan kyseessä oli erehdys. Castro ei ole halunnut šekkejä kuittaamalla halunnut tunnustaa sopimuksen laillisuutta. Vuoden 1969 jälkeen Kuuban hallitus on väittänyt näkemyksensä perustuvan 1969 solmittuun valtiosopimusoikeutta koskevaan Wienin yleissopimukseen, mikä muun muassa pitää pakolla tai uhalla tehtyjä sopimuksia laittomina. Sopimuksen 4. artiklassa kuitenkin todetaan, ettei sopimus ole retroaktiivinen, eikä koske kansainvälisiä sopimuksia, jotka on solmittu ennen Wienin yleissopimuksen voimaantuloa sopimukseen liittyneissä maissa.
Sopimuksessa ei ole erikseen mainittu, milloin se tulee päätökseen. Tästä voidaan kuitenkin päättää, mikäli Kuuba ja Yhdysvallat sopivat asiasta erikseen.
Yhdysvalloilla ja Kuuballa on sopimus, jonka mukaan Yhdysvallat palauttaa tukikohtaan loikanneet henkilöt Kuubaan, ja Kuuba palauttaa Yhdysvalloista paenneet henkilöt, jotka ovat syyllistyneet rikoksiin tukikohdan alueella. Kuuban hallinto on katkaissut veden tukikohdasta ja pakottanut sen valmistamaan oman juomavetensä. Tukikohdassa on töissä muutama kuubalainen, jotka ylittävät tukikohdan rajan töihin mennessään, mutta Kuuba ei salli uusien työntekijöiden palkkaamista Kuubasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Guantanamo Bayn laivastotukikohta Wikimedia Commonsissa
Guantánamon saaren ainoa ja samalla ainoa Kuuban saarella sijaitseva McDonald's. Lisäksi tukikohdassa on Subway-, KFC- ja Pizza Hut -ravintoloiden toimipisteet
Pyhän Georgioksen luostari (Arsáni)

| Arsánin Pyhän Georgioksen luostari Μονή Αγίου Γεωργίου Αρσανίου |
| --- | --- |
 Arsánin Pyhän Georgioksen luostari.
Sijainti:  Pagkalochóri, Réthymno, Kreeta, Kreikka
Koordinaatit:  35°22′25″N, 24°35′33″E
Kirkkokunta:  Kreetan kirkko
Hiippakunta:  Réthymnon ja Avlopótamoksen hiippakunta
Tyyppi:  munkkiluostari
Perustettu:  1500-luku
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Arsánin Pyhän Georgioksen luostari (kreik. Μονή Αγίου Γεωργίου Αρσανίου, Moní Agíou Georgíou Arsaníou), usein vain Arsánin luostari (Μονή Αρσανίου, Moní Arsaníou), on ortodoksinen luostari Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Réthymnon kunnassa lähellä Pagkalochórin kylää. Luostari on munkkiluostari ja omistettu Pyhälle Georgiokselle.
Luostarin kirkko sisältä.
Arsánin luostari perustettiin oletettavasti 1500-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Ensimmäiset varmat tiedot siitä ovat 1600-luvulta. Vuodesta 1654 lähtien luostari on asemaltaan patriarkaalinen ja stauropegiaalinen. Osmanivallan aikana luostarissa toimi kreikkalainen koulu. Arsánin luostari suljettiin vuonna 1900 mutta avattiin uudelleen jo vuonna 1903. Luostarirakennukset kunnostettiin vuosina 1970–1975.
Luostari sijaitsee tasangolla noin 12 kilometriä itään Réthymnon kaupungista. Luostarin pääkirkko (katholikon) on ristinmuotoinen ja siinä on kupoli. Se rakennettiin vuonna 1888 varhaisemman, pienemmän kirkon paikalle. Kirkossa on puukaiverrettu ikonostaasi. Kirkon seinämaalaukset ovat vuosilta 1987–1990. Luostarissa toimii kirkollinen museo, jossa on kirkollista esineistöä ja vanhoja käsikirjoituksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arsánin Pyhän Georgioksen luostari Wikimedia Commonsissa
Tie Eedeniin

| Tie Eedeniin |
| --- | --- |

Kestoaika:  30 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  16. syyskuuta 2003 – 5. tammikuuta 2005
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  49
Tuotanto
Ohjaaja(t):   Maarit Lalli  Juha Rosma  Olli Saarela  Saara Saarela  Aleksi Salmenperä  Jukka-Pekka Siili 
Tuotantoyhtiö(t):  Yle Draamaohjelmat
Aiheesta muualla
IMDb 
Tie Eedeniin on vuosina 2003–2005 Yle TV2-kanavalla esitetty suomalainen draamasarja. Siinä biologipariskunta palaa ulkomailta miehen kotikylään Eerolaan, jonne he perustavat tutkimuslaboratorion lontoolaisen lääkeyhtiön rahoituksella.
Rahoittajayhtiölle kerrotun tutkimushankkeen lisäksi pariskunnalla on oma salainen tutkimusagendansa, yksityinen tutkimus kyläläisillä esiintyvästä, harvinaista sydäntautia aiheuttavasta geenistä, joka on myös pariskunnan miehellä ja lapsella. Miehen sukutilan navettaan perustettu outo laboratorio yritetään polttaa, sillä se herättää kylässä epäluuloja ja pelkoja. Vähitellen myös rahoittajayhtiön epäilykset heräävät ja se nimittää Eeden-laboratoriolle uuden vetäjän. Sivujuonina sarjassa on paljon erilaisia ihmissuhdekuvioita, ja draamasarjan sijasta Yle TV2 kutsuikin tuotantoa ”ihmissuhdesarjaksi”.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Teijo Eloranta  | … |  Antti Eerola   |
|  Ismo Kallio  | … |  Eino Eerola   |
|  Vilma Vuorio  | … |  Sini Eerola   |
|  Marjaana Maijala  | … |  Kaisa Dengström   |
|  Aimo Räsänen  | … |  Arto Hämäläinen   |
|  Kirsti Väänänen  | … |  Irmeli Hämäläinen   |
|  Reino Nordin  | … |  Iiro Hämäläinen   |
|  Kari Sorvali  | … |  Martti Perälä   |
|  Irja Korhonen  | … |  Anna-Liisa Perälä   |
|  Arttu Ratinen  | … |  Heikki Perälä   |
|  Outi Vuoriranta  | … |  Tiina Perälä   |
|  Karoliina Blackburn  | … |  Niina Ilves   |
|  Janne Hyytiäinen  | … |  Kari Koivula   |
|  Johanna Kokko  | … |  Ella Rissanen   |
|  Jari Salmi  | … |  Kössi Harju   |
|  Mikko Rantaniva  | … |  Mikko Vaara   |
|  Heikki Rantanen  | … |  Matti Andersson   |
Grantchester

| Grantchester |
| --- | --- |
 Grantchester televisiosarjan kausien 1–4 dvd:n kansikuva.
Tyyli:  rikosdraama
Luoja(t):  James Runcie
Pääosissa:   James Norton  Robson Green  Tom Brittney 
Alkuperämaa:  Iso-Britannia
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Isossa-Britanniassa ITV  Suomessa Yle TV1 
Esitetty:  6. lokakuuta 2014 – jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  8
Jaksoja:  51
Tuotanto
Tuottaja(t):  Emma Kingsman-Lloyd
Vastaava(t) tuottaja(t):   Diederick Santer  Rebecca Eaton 
Ohjaaja(t):  Harry Bradbeer
Käsikirjoittaja(t):  Daisy Coulam
Tuotantoyhtiö(t):  Lovely Day/Masterpiece co-production
Aiheesta muualla
IMDb 
Grantchester on brittiläinen rikosdraamasarja, joka perustuu James Runcien The Grantchester Mysteries -rikosromaaneihin. Sarjan pääosaa, pastori Sidney Chambersia näyttelee James Norton. Grantchester sijoittuu 1950-luvulle.
Grantchester alkoi ITV-kanavalla Isossa-Britanniassa vuoden 2014 syksyllä. Suomessa sarjaa on esittänyt Yle TV1.
Juoni

Anglikaanisen kirkon pappi Sidney Chambers asuu 1950-luvun pienessä Grantchesterin kylässä Cambridgeshiren kreivikunnassa. Sidney on traumatisoitunut toisessa maailmansodassa ja kärsii alkoholiogelmasta. Ihmiset uskoutuvat nuorelle pastorille, ja tämän takia hän saa tietoonsa myös asioita, jotka eivät kestä päivänvaloa. Sidney ystävystyy paikallisen rikostutkijan, komisario Geordie Keatingin (Robson Green) kanssa ja auttaa häntä kylässä tapahtuneiden murhien ratkaisussa.
Näyttelijät > Nykyiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rishi Nair  | … |  pastori Alphy Kotteram (kaudet 9–)   |
|  Robson Green  | … |  komisario Geordie Keating   |
|  Tessa Peake-Jones  | … |  rouva Sylvia Chapman (os Maguire)   |
|  Al Weaver  | … |  Leonard Finch   |
|  Kacey Ainsworth  | … |  Cathy Keating   |
|  Oliver Dimsdale  | … |  Daniel Marlowe   |
|  Nick Brimble  | … |  Jack Chapman   |
|  Gary Beadle  | … |  arkkidiakoni Gabriel Atubo   |
|  Bradley Hall  | … |  konstaapeli Larry Peters   |
|  Felix Scott  | … |  komisario Sean Donovan   |
|  Skye Lucia Degruttola  | … |  Esme Keating   |
|  Jemma Redgrave  | … |  Amelia Davenport   |
|  Melissa Johns  | … |  poliisisihteeri neiti Scott   |
Näyttelijät > Entiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Brittney  | … |  pastori William Davenport (kaudet 4–9)   |
|  James Norton  | … |  pastori Sidney Chambers (kaudet 1-4)   |
|  Morven Christie  | … |  Amanda Kendall   |
|  Tom Austen  | … |  Guy Hopkins   |
|  Pip Torrens  | … |  Sir Edward Kendall   |
|  Fiona Button  | … |  Jennifer Chambers   |
|  Pheline Roggan  | … |  Hildegard Staunton   |
|  David Troughton  | … |  ylikomisario Benson   |
|  Joe Claflin  | … |  konstaapeli Atkins   |
|  Lorne MacFadyen  | … |  Phil Wilkinson   |
|  Seline Hizli  | … |  Margaret Ward   |
|  Simona Brown  | … |  Violet Todd   |
|  Paula Wilcox  | … |  Diana   |
|  Lauren Carse  | … |  Ellie Harding   |
|  Michael Abubakar  | … |  Bryan Stanford   |
Lähteet:
Aiheesta muualla

Sarja Ylen sivuilla
ITV press pack
The Grantchestermysteries.com
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2015

| Eurobasket 2015 |
| --- | --- |

Joukkueet:  24
Isäntämaa:   Ranska,  Latvia,  Saksa,  Kroatia
Kaupungit:  Montpellier, Riika, Berliini, Zagreb, Lille
Ajankohta:  5.–20. syyskuuta 2015
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Espanja
–  Hopeaa:   Liettua
–  Pronssia:   Ranska
Arvokkain pelaaja:   Pau Gasol
Vuoden 2015 koripallon EM-kilpailut olivat järjestyksessään 39:nnet. Alun perin Ukrainassa pidettäviksi tarkoitetut kisat järjestettiin viidessä kaupungissa neljässä eri maassa 5.–20. syyskuuta 2015. Vuoden 2015 EM-kilpailut olivat historian ensimmäiset useammassa kuin yhdessä maassa pelatut.
Mestaruuden voitti EM-turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi valitun ja korikuninkuuden voittaneen Pau Gasolin johdolla kolmannen kerran historiassaan Espanja, joka voitti loppuottelussa Liettuan 80–63. Espanja ja Liettua saivat suorat olympiapaikat Rio de Janeiron kesäolympialaisiin 2016. Gasolin MVP-valinta oli vuodesta 1939 järjestettyjen EM-kilpailujen toinen kerta, kun palkinto myönnettiin toisen kerran samalle pelaajalle. Pudotuspelivaihetta isännöinyt Ranska voitti pronssiottelussa Serbian 81–68. EM-turnauksen toimittua karsintaturnauksena Rion kesäolympialaisiin saivat suorien olympiapaikkojen lisäksi sijoille 3–7 yltäneet joukkueet paikan olympiakarsintaturnauksiin. FIBA Europelle myönnettiin ennen EM-turnauksen alkua yksi lisäpaikka Rion olympialaisten lisäkarsintaan, minkä vuoksi otteluohjelmaan lisättiin sijoitusottelu 7. sijasta.
Ranskan Tony Parker ohitti alkulohko-ottelussa Puolaa vastaan kreikkalaisen Nikos Galisin kaikkien aikojen eniten pisteitä EM-kilpailuissa tehneenä pelaajana. Myös Saksan tähän turnaukseen maajoukkueuransa päättänyt Dirk Nowitzki ja Espanjan Gasol ohittivat Galisin pistemäärän turnauksen aikana. Parker nousi myös EM-kilpailujen historian eniten koriinjohtaneita syöttöjä antaneeksi pelaajaksi. Serbian Miloš Teodosić antoi yksittäisessä ottelussa 14 koriinjohtanutta syöttöä, EM-kilpailujen ennätyksen.
Ranskan ja Turkin välisen neljännesvälieräottelun yleisömäärä 26 135 rikkoi sekä voimassa olleen EM-ottelujen yksittäisten ottelujen katsojaennätyksen vuodelta 2005 että sisätiloissa pelattujen koripallo-otteluiden Euroopan ennätyksen vuodelta 2014. Yleisöennätys parani välieräottelussa Espanja–Ranska 26 992:een, ja loppuottelussa vielä 27 372:een. Turnauksen kokonaisyleisömäärä oli huomattavasti vuosien 2013 ja 2011 EM-kilpailuja korkeampi.
Kisajärjestäjän valinta

Kisaisännyyttä hakivat Ranska, Saksa, Kroatia sekä Italia, mutta maat vetäytyivät hakuprosessista vastalauseena FIBA Europen luottamuspulalle. Kisat myönnettiin lopulta Ukrainalle, mutta kesäkuussa 2014 FIBA Europe päätti siirtää kisat pois Ukrainasta. Kisoja varten Ukrainaan oli tarkoitus rakentaa kuusi uutta koripallohallia. Suurin halli olisi tullut Kiovaan, jonne suunnitelmien mukaan oli tarkoitus rakentaa 16 000 katsojan halli.
Uusi kisajärjestäjä julkaistiin 8. syyskuuta 2014, jolloin isänniksi valittiin viisi kaupunkia neljästä maasta. Pudotuspelien paikkakunta Lille ja Montpellier (Ranska), Berliini (Saksa), Zagreb (Kroatia) ja Riika (Latvia).
Heinäkuun 2015 lopussa Kansainvälinen koripalloliitto kielsi EM-turnauspaikan saavuttaneen Venäjän osallistumisen kansainvälisiin arvotunauksiin maan poliittisen johdon sekaannuttua kansallisen koripalloliiton toimintaan. Osallistumiskielto kumottiin elokuun alussa. Venäjän koripalloliiton jäsenille langetetut sanktiot pysyivät voimassa.
Areenat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Lille:  Berliini Zagreb Riika Montpellier Lille
Stade Pierre-Mauroy:  Berliini Zagreb Riika Montpellier Lille
Kapasiteetti: 27 500 (sisätilaksi muutettuna):  Berliini Zagreb Riika Montpellier Lille
:  Berliini Zagreb Riika Montpellier Lille
Montpellier:  Berliini Zagreb Riika Montpellier Lille
Park&Suites Arena:  Berliini Zagreb Riika Montpellier Lille
Kapasiteetti: 10 700:  Berliini Zagreb Riika Montpellier Lille
:  Berliini Zagreb Riika Montpellier Lille
| Zagreb | Berliini | Riika |
| Arena Zagreb | Mercedes-Benz Arena | Riika-areena |
| Kapasiteetti: 16 500 | Kapasiteetti: 14 500 | Kapasiteetti: 11 200 |
Tulokset > Alkulohkot > C-lohko (Zagreb)

|  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kreikka  | 5 | 5 | 0 | 387 | 340 | +47 | 10 |
|  Kroatia  | 5 | 3 | 2 | 359 | 343 | +16 | 8 |
|  Slovenia  | 5 | 3 | 2 | 367 | 356 | +11 | 8 |
|  Georgia  | 5 | 2 | 3 | 369 | 364 | +5 | 7 |
|  Pohjois-Makedonia  | 5 | 1 | 4 | 324 | 381 | -57 | 6 |
|  Alankomaat  | 5 | 1 | 4 | 355 | 377 | -22 | 6 |
Tulokset > Alkulohkot > D-lohko (Riika)

|  Joukkue  |  O |  V  |  H |  K+ |  K- |  KE |  P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Liettua  | 5 | 4 | 1 | 360 | 336 | +24 | 9 |
|  Latvia  | 5 | 3 | 2 | 348 | 339 | +9 | 8 |
|  Tšekki  | 5 | 3 | 2 | 370 | 342 | +28 | 8 |
|  Belgia  | 5 | 3 | 2 | 370 | 344 | +26 | 8 |
|  Viro  | 5 | 1 | 4 | 316 | 374 | -58 | 6 |
|  Ukraina  | 5 | 1 | 4 | 349 | 378 | -29 | 6 |
Tulokset > Pudotuspelit (Lille)

Turnauksen pudotuspeliottelut pelattiin Lillen Stade Pierre-Mauroylla, joka on tavallisesti jalkapallokäytössä, mutta jonne sisästadioniksi muutettuna mahtui noin 27 000 katsojaa. Edellisistä kisoista poiketen pudotuspelit pelattiin suoraan ottelupareina, eikä jatkolohkoja pelattu.