stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Barcelonan metron linja 8

| Linja 8>  |
| --- | --- |
 Molí Nou-Ciutat Cooperativan asema
Perustiedot
Järjestelmä:  Barcelonan metro
Reitti:  Pl. Espanya–Molí Nou-Ciutat Cooperativa
Avattu:  2003
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya
Tekniset tiedot
Pituus:  11,8 km
Asemia:  11
Raideleveys:  1 000 mm
Varikko:  Martorell
Barcelonan metron linja 8 on Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunyan liikennöimä Barcelonan metron linja. Se yhdistää L'Hospitalet de Llobregatin, Cornellà de Llobregatin ja Sant Boin kunnat Barcelonan Sants-Montjuïcin alueella sijaitsevalle Plaça Espanyan asemalle. Linjalla 8 on käytössä sama lippujärjestelmä kuin TMB:n linjoilla ja sitä merkitään metrokartoissa vaaleanpunaisella värillä. Se avattiin metrolinjana vuonna 2003, mutta kyseisellä linjalla kulki nykyistä metroa vastaavia lähijunia jo kauan ennen tätä. Alun perin rataosuus rakennettiin vuonna 1912 ja sillä on edelleen metron lisäksi myös lähijunaliikennettä.
Asemat

Asemien yhteydessä näkyvät vaihtomahdollisuudet muihin metrolinjoihin ja Renfen juniin. Myös rakenteilla oleva linja 9 on merkitty.
Plaça Espanya
Magòria-La Campana
Ildefons Cerdà
Europa-Fira
Gornal
Sant Josep
Avinguda Carrilet
Almeda
Cornellà-Riera
Sant Boi
Molí Nou-Ciutat Cooperativa
Aiheesta muualla

Linja 8 Trens de Catalunya -sivustolla (katalaaniksi)
Barcelonan metron linjat
| --- | --- |
Nykyiset linjat:    Linja 1   Linja 2   Linja 3   Linja 4   Linja 5   Linja 6   Linja 7   Linja 8   Linja 11   Funicular de Montjuïc 
Rakenteilla:    Linja 9   Linja 10
Larvikin kirkko

| Larvikin kirkko Larvik kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Larvik, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1677
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch (1860-luku)
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  450
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Larvikin kirkko (norj. Larvik kirke) on Larvikin kunnassa Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1677. Kellotorni valmistui 1760-luvulla. Christian Heinrich Grosch suunnitteli kirkon vuosien 1859–1864 uudistustyöt.
Kuvia

Alttari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Larvikin kirkko Wikimedia Commonsissa
St Helens (Merseyside)

| St Helens |
| --- | --- |
 St Helensin piirivaltuusto kokoontuu St Helensin kaupungintalossa.
 vaakuna
 St Helensin sijainti Englannissa ja Merseysidessä.
 Koordinaatit: 53°27′N, 2°35′W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Luoteis-Englanti
Kreivikunta:  Merseyside
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Metropolihallintopiiri
Piirivaltuusto:  48 paikkaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  26,5 km²
 – Metropolialue:  136 km²
Väkiluku (2017):  104 641
 – Väestötiheys:  3 949 as./km²
 – Metropolialue:  179 331
 – Väestötiheys metropolialue:  1 319 as./km²
 
 www.sthelens.gov.uk 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
St Helens on noin 105 000 asukkaan kaupunki ja 179 000 asukkaan metropolihallintopiiri (metropolitan borough) Merseysiden metropolikreivikunnassa Luoteis-Englannissa. Se sijaitsee Liverpoolin ja Manchesterin välisellä teollisuusvyöhykkeellä. Hallintopiiriin kuuluvat St Helensin kaupungin lisäksi Newton-le-Willowsin, Haydockin, Rainfordin, Billingen ja Rainhillin asutuskeskukset.
Hallintopiirin alueella toimi hiilikaivoksia 1500-luvulla. Runsaiden hiekkaesiintymien ansiosta siellä aloitettiin lasinvalmistus vuonna 1773. Lasiteollisuus oli pitkään tärkeä työllistäjä mutta sen merkitys on pienentynyt ja tilalle on tullut muita elinkeinoja. Kaivosteollisuuden muistoksi on pystytetty massiivinen monumentti The Dream vuonna 2009.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta St Helens (Merseyside) Wikimedia Commonsissa
Pentti Lähteenmäki

"Älä aja päälle" -juliste on tuttu näky Pirkanmaalla koulujen alkaessa.
Pentti Aarne Lähteenmäki (30. huhtikuuta 1930 – 20. joulukuuta 2017) oli suomalainen harrastelijanäyttelijä ja muusikko. Elämäntyönsä hän teki Aamulehti-yhtymässä mainospäällikkönä ja hänen luomansa "Älä aja päälle" -juliste on edelleen käytössä Pirkanmaan seudulla koulujen alkaessa.
Pentti Lähteenmäki esiintyi useassa kotimaisessa elokuvassa. Hän näytteli pääosaa elokuvassa Käyntikorttini.... Muut elokuvaroolit olivat lähinnä sivurooleja, kuten elokuvissa Vääpelin kauhu, Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä ja Sotapojan heilat.
Allekirjoitus

Jeanne d'Arcin allekirjoitus on pelkkä etunimi Jehanne.
Allekirjoitus on nimikirjoitus tai muu tunnistusmerkki, jonka henkilö kirjoittaa asiakirjaan todisteeksi henkilöllisyydestä ja tahdosta. Se toimii sinetin tavoin.
Allekirjoituksen merkitys

Allekirjoitus on perinteisesti todiste
allekirjoittajan henkilöllisyydestä
yksilön tahdosta asiakirjan suhteen.
Allekirjoitus sitoo sen kirjoittajan asiakirjaan. Allekirjoitus toimii näyttönä siitä, että tietty henkilö on saanut tiedon sopimuksen sisällöstä ja että hän on hyväksynyt sen itseään sitovaksi.
Allekirjoitus on yksi niistä yksilöä tunnistavista tekijöistä, jotka laki määrää kuuluviksi henkilötodistukseen, kuten passiin. Allekirjoitus saadaan tahtoa ilmaisevasta dokumentista, passianomuksesta. Kirjoitustaitoinen alaikäinen sitoutuu sääntöihin ja anoo itse allekirjoittamalla omakätisesti niin kirjastokorttinsa kuin passianomuksensa. Hän tarvitsee kuitenkin suostumusta ilmaisevaan kohtaan huoltajansa allekirjoituksen.
Allekirjoitus ei ole sopimuksen ehto: myös suullinen sopimus on sitova. Kun sopimus on paperilla, suostuminen ja tahto on kiistatilanteessa helpompi näyttää toteen. Erikoistapauksissa vaaditaan näistä lisänäyttö: samanaikaisesti saapuvilla olevat todistajat. Näin on testamentin allekirjoittamisen suhteen. Todistajat vakuuttavat omalla allekirjoituksellaan testamentin tekijän henkilöllisyyden, mutta myös sen, että viimeinen tahto on laadittu vapaasta tahdosta ja täydellä harkinnalla.
Allekirjoituksen juridiikkaan liittyy myös läheisesti käsite jonkin nimen kirjoittaminen. Esimerkiksi lause Yhdistyksen nimen kirjoittaa yhdistyksen puheenjohtaja tarkoittaa sitä, että yhdistyksen puheenjohtajalla on yksin oikeus tehdä allekirjoituksensa sopimukseen, jolloin sopimus sitoo yhdistystä.
Erilaisia allekirjoituksia > Käsin kirjoitetut allekirjoitukset

Allekirjoituksella tarkoitetaan yleisimmin henkilökohtaista, omakätistä allekirjoitusta. Käsialan vakiinnuttua se on melko pysyvä. Siksi onkin merkittävää, että allekirjoitus poikkeaa usein yksilöllisesti muusta saman henkilön käsin kirjoittamasta tekstistä. Se voi olla selvästi yksinkertaistettu, tyylitelty tai koristeltu lisäviivoin, kaarin tai pistein.
Erilaisia allekirjoituksia > Käsin kirjoitetut allekirjoitukset > Vammautuneen ja kirjoituskyvyttömän allekirjoitus

Tunnistettavuuden vuoksi on edullista, jos allekirjoitus ei muutu. Kuitenkin, vaikka käsiala muuttuisi yhtäkkiä suuresti, esimerkiksi vammautumisen seurauksena, allekirjoitus säilyttää aina asemansa suostumisen ja tahdon merkkinä. Passin suhteen on Suomessa säädetty, kuinka menetellään, jos passinhakija on kirjoitustaidoton taikka vamman, sairauden tai muun vastaavan syyn takia kykenemätön allekirjoittamaan hakemusta: passiin merkitään nimikirjoitusta korvaamaan pelkkä viiva.
Erilaisia allekirjoituksia > Käsin kirjoitetut allekirjoitukset > Puumerkit

Ennen kirjoitustaidon yleistymistä Suomessa käytettiin sopimusten allekirjoituksena nimikirjoituksen sijasta puumerkkiä. Se koostui yleensä jotakuinkin suorista piirroista, jotka voitiin helposti merkitä paperille, tuohelle tai kaivertaa puuhun ja vastasi käytöltään joka suhteessa allekirjoitusta.
Erilaisia allekirjoituksia > Signeeraus

Signeeraus tai signatuuri on taiteilijan henkilöllisyyden osoittava merkki, useimmiten hänen nimensä tai sen osa.
Erilaisia allekirjoituksia > Mekaaniset allekirjoitukset

Persoonallinen allekirjoitus on mahdollinen vain kielissä, joita kirjoitetaan kirjaimilla. Esimerkiksi japanissa, kiinassa ja koreassa on käytössä kirjoitusjärjestelmiä, jossa nimen tavanomainen kirjoittaminen ja sen allekirjoittaminen tuottavat saman tuloksen. Näissä kulttuureissa allekirjoittamiseen käytetään inkan-nimileimaa, johon nimi on kirjoitettu tensho-kirjoituksella (sinettikirjoituksella).
Mekaaninen allekirjoitus voi olla tarpeen ja hyväksyttävä kirjoitusjärjestelmästä huolimatta. Se voidaan aikaansaada esimerkiksi painokoneella, leimalla tai lävistämisellä.
Erilaisia allekirjoituksia > Automaattiset allekirjoitukset

Sähköisessä toimintaympäristössä, kuten sähköpostiohjelmissa ja uutisryhmissä ohjelman käyttäjä voi laatia yhden tai useamman rivin tekstiä eräänlaiseksi leimaksi, jonka ohjelma liittää jokaiseen lähtevään viestiin. Tällaisen allekirjoituksen tyypillistä sisältöä ovat nimen lisäksi yhteystiedot, joskus mietelmät ja kuvat. Ne eivät kuitenkaan millään tavoin takaa lähettäjän identiteettiä. Niitä ei pidä sekoittaa sähköisiin tai digitaalisiin allekirjoituksiin, joiden tarkoitus on taata viestin tai asiakirjan aitous. Ne ovat luonteeltaan teknisempiä, eivätkä välttämättä suoraan luettavissa ihmissilmin.
Allekirjoituksen tunnistaminen ja väärä kiistäminen

Kaikki käsin kirjoitettu teksti sisältää kirjainten muodon ja kirjoittamisen rytmin sekä painon elementtejä, jotka muodostavat kirjoittajalle luonteenomaisen kokonaisuuden. Käsialan tunnistus onkin yksi biometrisen tunnistuksen keinoista. Allekirjoituksen, kuten kokonaisen asiakirjan väärentäminen käytettäväksi harhauttavana todisteena tai väärennetyn asiakirjan käyttäminen on lain vastaista. Myös oman allekirjoituksensa kiistäminen voi olla rangaistavaa, mikäli teko täyttää esimerkiksi petoksen tai perättömän lausuman tunnusmerkistön.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mikä on allekirjoitus? 100 kuuluisan ihmisen allekirjoitus
Carl Gustaf Emil Mannerheim tiivistettynä yhteen sanaan: Mannerheim.
Johan Ludvig Runeberg allekirjoitti lähes täyden nimensä koristaen.
Hokusain signeeraus on japania.
Barcelonan metron linja 1

Barcelonan metron linja 1 on Transports Metropolitans de Barcelonan liikennöimä Barcelonan metron vilkkain linja. Se otettiin käyttöön vuonna 1926 Plaça de Catalunyan ja Mercat Noun välillä, ja on siten linjoista toiseksi vanhin. Linjaa merkitään metrokartoissa punaisella värillä.
Linja 1  koostuu tällä hetkellä (elokuu 2009) 30 asemasta, mutta laajennuksia on suunnitteilla El Prat de Llobregatin ja Badalonan suuntiin. Nykyiset pääteasemat ovat Hospital de Bellvitge ja Fondo. Linjan asemat ovat arkkitehtonisesti lähes identtisiä, eikä niitä ole erityisemmin somistettu.
Asemat

Asemien yhteydessä näkyvät vaihtomahdollisuudet muihin metrolinjoihin, Trambesòs-pikaraitiotiehen ja Renfen juniin. Myös rakennusvaiheessa olevat metrolinjat 9 ja 10 on merkitty.
Hospital de Bellvitge
Bellvitge
Av. Carrilet
Rambla Just Oliveras
Can Serra
Florida
Torrassa
Santa Eulàlia
Mercat Nou
Plaça de Sants
Hostafrancs
Espanya
Rocafort
Urgell
Universitat
Catalunya
Urquinaona
Arc de Triomf
Marina
Glòries
Clot
Navas
Sagrera
Fabra i Puig
Sant Andreu
Torras i Bages
Trinitat Vella
Baró de Viver
Santa Coloma
Fondo
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Linja 1 Trens de Catalunya -sivustolla (katalaaniksi)
Barcelonan metron linjat
| --- | --- |
Nykyiset linjat:    Linja 1   Linja 2   Linja 3   Linja 4   Linja 5   Linja 6   Linja 7   Linja 8   Linja 11   Funicular de Montjuïc 
Rakenteilla:    Linja 9   Linja 10 
Universitatin metroasema
Barbara Frischmuth

| Barbara Frischmuth |
| --- | --- |
 Barbara Frischmuth 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1941 (ikä 82–83) Altaussee, Itävalta
Kansalaisuus:  Itävalta
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Esikoisteos:  Die Klosterschule
Aiheesta muualla
barbarafrischmuth.at
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Barbara Frischmuth (1941 Altaussee, Itävalta) on itävaltalainen kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa Die Klosterschule ilmestyi 1968. Hän kertoo siinä kokemustensa perusteella katolisen sisäoppilaitoksen ahdistavasta ilmapiiristä. Hän arvostelee muissakin teoksissaan ankaraa ja jäykkää kasvatusta. Hän on opiskellut Turkissa ja kuvaa maan eksoottista historiaa ja 1970-luvun ongelmia romaanissa Das Verschwinden des Schattens in der Sonne (1973).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Barbara Frischmuth Wikimedia Commonsissa
Beit Dagan

| Beit Dagan |
| --- | --- |
 Beit Dagan
 Koordinaatit: 32°0′10″N, 34°49′45″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Keski-Israel
Perustettu:  1983
Väkiluku (2018):  7 211
 
 www.beitdagan.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Beit Dagan (hepr. בֵּית דָּגָן‎, "viljan talo") on kaupunki Israelin Keski-Israelin hallintoalueella. Sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 7 211.
Maantiede

Beit Dagan sijaitsee lähellä Tel Avivin kaupunkia.
Historia

Beit Dagan on saanut nimensä raamatulliselta paikalta Bet-Dagon, jolla viitattiin Vanhassa testamentissa useampiin eri paikkoihin. Kaupunkina sen mainitsevat muut historalliset lähteet, kuten Eusebios. Ennen nykyisen kaupungin perustamista paikkakunta oli arabien asuttama kylä nimeltä Beit Dajan.
Israelin itsenäisyyssodan sytyttyä Beit Dajanissa käytiin raskaita taisteluja juutalaisten yrittäessä turvata liikenneväylän Tel Avivista kohti Jerusalemia. Kylän arabit pakenivat kodeistaan ja kylä liitettiin sodan tuloksena Israeliin. Sen ensimmäiset juutalaiset siirtolaiset saapuivat paikalle Bulgariasta vuoden 1948 lopussa. Ensin perustetusta mošavista kehittyi nopeasti Tel Avivin kasvun mukana kaupunkialue. Se sai oman kunnallisvaltuustonsa vuonna 1953 ja vuonna 1963 siellä aloitti toimintansa Israelin ilmatieteen laitos.
Väestö

Beit Daganin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 7 211. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 4 830 ja vuonna 1968 2 680.
Ilmatieteen laitoksen rakennus.
Bob Blizzard

| Bob Blizzard> Valtiovarainministeriön lordikomissaari |
| --- | --- |
 6. lokakuuta 2008 – 11. toukokuuta 2010  
Edeltäjä:  Claire Ward
Seuraaja:  Michael Fabricant
Kansanedustaja
 1997–2010  
Ryhmä/puolue:  Työväenpuolue
Vaalipiiri:  Waveney
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. toukokuuta 1950 Bury St Edmunds
Kuollut: 5. toukokuuta 2022 (71 vuotta)
Kansalaisuus:   Yhdistynyt kuningaskunta
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Robert John ”Bob” Blizzard (31. toukokuuta 1950 – 5. toukokuuta 2022) oli brittiläinen työväenpuolueen poliitikko, joka toimi kansanedustajana Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneessa vuosina 1997–2010 sekä valtiovarainministeriön lordikomissaarina vuosina 2008–2010.
Blizzard syntyi Bury St Edmundsissa. Valmistuttuaan Birminghamin yliopistosta hän työskenteli opettajana. Vuonna 1987 hänet valittiin Waveneyn paikallishallintopiirin valtuustoon ja vuonna 1991 valtuuston puheenjohtajaksi. Vuoden 1997 parlamenttivaaleissa Blizzard valittiin alahuoneeseen Waveneyn vaalipiiristä, joka oli aiemmin ollut konservatiivien hallinnassa.
Blizzard toimi maatalous-, kalastus- ja ruoka-asiain apulaisministerin Helen Haymanin avustajana ja vuodesta 2001 työasiain apulaisministerin Nick Brownin avustajana. Hän erosi tehtävästä vuonna 2003 äänestettyään Irakin sotaa vastaan. Vuonna 2005 hänet nimitettiin Eurooppa-asiain apulaisministerin (myöhemmin liikenneministeri) Douglas Alexanderin avustajaksi. Gordon Brownin tultua pääministeriksi vuonna 2007 Blizzard nimitettiin valtiovarianministeriöön apulaiswhipiksi. Vuonna 2008 hänet ylennettiin varsinaiseksi whipiksi ja nimitettin valtiovarainministeriön lordikomissaariksi.
Vuoden 2010 parlamenttivaaleissa Blizzard menetti paikkansa alahuoneessa. Vuoden 2015 parlamenttivaaleissa hän oli jälleen ehdolla, muttei tullut valituksi. Blizzard kuoli syöpään 5. toukokuuta 2022. Hänen hautajaisensa pidettiin 28. toukokuuta Lowestoftissa.
Jyväskylä Big Band

Jyväskylä Big Band on musiikin ammattilaisista ja ammattiopiskelijoista koostuva jazzorkesteri. Jyväskylä Big Bandin historia ulottuu vuosikymmenten taakse. Toiminta oli aktiivista erityisesti 1970-luvulla ja 1980-luvulla. 1990-luvulle tultaessa tapahtui orkesterissa sukupolvenvaihdos pitkäaikaisen kapellimestari Torsten Lindforsin jäädessä pois tehtävästään. Muutaman vuoden ajan orkesteri toimi projektimaisesti, kunnes uusi kukoistuskausi alkoi yhteistyössä Jyväskylän konservatorion kanssa. Orkesteri on toiminut nykymuodossaan yhtäjaksoisesti vuodesta 1994 alkaen.
JBB:n kapellimestarina toimii Ilkka Mäkitalo. Hän on toiminut orkesterin taiteellisena johtajana vuodesta 1995 alkaen.
Toiminta

Jyväskylä Big Band on erikoistunut uuteen suomalaiseen big band -musiikkiin ja tilaa nuorilta jazzsäveltäjiltä vuosittain useita teoksia. Näin on syntynyt vuotuinen Ensikäsityksiä-konserttisarja, joka tunnetaan valtakunnallisesti merkittävänä jatkumona. Keväällä 2017 oli vuorossa 14. Ensikäsityksiä-sarjan konsertti.
Orkesterin kantaesittämiä kappaleita ovat säveltäneet muun muassa
Kari Ikonen
Esa Onttonen
Olavi Louhivuori
Kalevi Louhivuori
Hilkka Louhivuori
Matti Laukkanen
Jarkko Hakala
Samuli Mikkonen
Markku Rinta-Pollari,
Antti Kujanpää
Juha Kujanpää
Jori Huhtala,
Tessa Virta
Timo Alakotila
Martti Vesala
Vellu Halkosalmi
Siiri Partanen
Joonas Leppänen
Jukkis Uotila
Markus Ketola
Teppo Mäkynen
Tuomas Paukku
Mikko Hassinen
Markku Renko
Sasu Schildt
Antti Hevosmaa
Jussi Kosonen
Joona Toivanen
Aili Ikonen
Linda Fredriksson
Ilkka Mäkitalo
Kalle Keränen
Ville Huovinen
Markus Lajunen
Tommi Taavila
Tuomas J. Turunen
Elena Mindru
Pekka Kostiainen
Olli Moilanen
Lasse Hirvi
Antti Järvelä
Jukka Viitasaari
Jyväskylä Big Band on tehnyt useita poikkitaiteellisia produktioita. Esimerkkejä yhteistyöprojekteista ovat mm.
Illuminaatio ISOn tanhuajien kanssa (Matti Laukkasen musiikki)
Aalto-revyy -musikaali 1998
Folkmood (Timo Alakotila), pelimanniryhmä Mauno Järvelän johdolla
Ellingtonin messu Cantinovum kuoron kanssa
Jyväskylä City Breakers 2007
Tanssiteos, IN koreografina Ismo-Pekka Heikinheimo 2008
Sirkusteos, Circus Tristen kanssa 2013, 2014
Yhteistyö näyttelijä Anna-Mari Laulumaa
Suomalaista musiikkia Ruamjai-kuoro kanssa 2016
Kipinät-kuoro 2022, 2023
Esiintymisiä

JBB on esiintynyt mm.
Pietarin valkeat yöt-festivaalilla
Prahan jazzfestivaaleilla,
Kuubassa sekä Havannassa että Santiago de Cubassa,
Amsterdamissa,
Berliinissä,
Lontoossa
Romaniassa
sekä mm. seuraavilla festivaaleilla:
Imatra Big band festivaali,
Oulun musiikkijuhlat,
Keitele Jazz,
Jyväskylän Kesä,
Joroisten Musiikkipäivät ja
Jyväskylä Summer Jazz.
Vierailevia kapellimestareita

Jyväskylä Big Band on esiintynyt lukuisten vierailevien kapellimestarien johdolla:
Sonny Heinilä
Raimo Henriksson
Markku Veijonsuo
Tapio Maunuvaara
Antti Rissanen
Petri Juutilainen
Marko Wasama
Rebecca Mauleon-Santana (USA)
Lucas van Mejrvik (NL)
Vellu Halkosalmi
Erik van Lier (NL)
Jussi Lampela
Marjo Riihimäki
Lars Lindgren (Ruotsi)
Markku Rinta-Pollari
Timo Hietala
Rasmus Soini
Ville Vannemaa
Lisäksi orkesteria ovat harjoittaneet mm.
Charles Tolliver (USA)
Yaniv Nachum (Israel, NL)
Scott Stroman UK
Solisteja

Solistivieraina ovat esiintyneet mm. seuraavat instrumentalistit:
Jukka Perko
Sonny Heinilä
Markku Rinta-Pollari
Chris Bachelor (UK)
Kalevi Louhivuori
Olavi Louhivuori
Joonatan Rautio
Antti Rissanen
Mikko Innanen
Jesper Riis (DK)
Paroni Paakkunainen
Jarkko Hakala
Joona Toivanen
Verneri Pohjola
Manuel Dunkel
Tessa Virta
Jouni Järvelä
Jusu Berghäll
Panu Savolainen
Teemu Viinikainen
Siiri Partanen
Marian Petrescu
Linda Fredriksson
Lasse Lindgren (SWE)
Tuomas J. Turunen
Mikko Pettinen
Kasperi Sarikoski
Jussi Kosonen
Jukka Eskola
Timo Kämäräinen
Laulusolisteina ovat vierailleet mm.
Aili Ikonen
Osmo Ikonen
Johanna Iivanainen
Johanna Kurkela
Emma Salokoski
Marjorie
Lauluyhtye Rajaton
Maija Hapuoja
Laura Voutilainen
Jari Sillanpää
Sami Saari
Veeti Kallio
Aki Sirkesalo
Pepe Ahlqvist
Take Away-lauluyhtye
Sari Moilanen
Nat Newborn
Siiri Kangas
Aili Järvelä
Elina Lautamäki
Yona
Noora Pohjola
Tuuli Ikonen
Heini Ikonen
Elena Mindru
Hilkka Louhivuori
Jenna Bågeberg
Mikael Konttinen
Henriika Steidel-Luoto
Emma Balbatsu
Selma Savolainen
Paleface
Ilta
Tunnustuksia ja menestystä

JBB on osallistunut kolme kertaa big bandien SM-kisoihin.
2008 palkittiin Jani Saaranen parhaana liiditrumpetistina ja Ilkka Mäkitalo parhaana kapellimestarina
2012 JBB voitti Suomen mestaruuden
2016 JBB voitti jaetun Suomen mestaruuden yhdessä Sointi Jazz Orchestran kanssa
2008 JBB sai Keski-Suomen taidepalkinnon
Aiheesta muualla

JBB:n kotisivu
JBB Facebookissa
Albert Johansson

| Albert Johansson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. tammikuuta 2001 (ikä 23) Karlstad, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  76 kg
Seura
Seura:  Detroit Red Wings
Sarja:  NHL
Pelinumero:  20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Färjestad BK (SHL)
NHL-varaus:  60. varaus, 2019 Detroit Red Wings
Albert Johansson (s. 4. tammikuuta 2001 Karlstad, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-seura Detroit Red Wingsissä.
Ura > Seuraura

Johansson on Färjestad BK:n kasvatti. Hän voitti kaudella 2016–2017 koko U16 SM:n läntisen divisioonan jäähypörssin 66 minuutillaan. Kaudella 2017–2018 Johansson oli J18 Elitissä Färjestadin tehokkain puolustaja tehtyään yli piste per peli -keskiarvolla 19 ottelussa tehot 9+14=23, joilla hän voitti koko sarjan läntisen divisioonan puolustajien piste-, maali- ja syöttöpörssin. West Nipissing Lynx varasi Johanssonin koko GMHL:n varaustilaisuuden seitsemäntenä pelaajana ja ensimmäisenä puolustajana kesällä 2018.
Kauden 2018–2019 Johansson pelasi suurimmaksi osaksi Färjestadin J20-junioreissa. Hän oli tehoilla 5+24=39 joukkueen paras syöttäjä ja tehokkain puolustaja sekä toiseksi paras pistemies Wilson Johanssonin jälkeen. Johansson jakoi koko J20 SuperElitin puolustajien pistepörssin kolmannen sijan Luleå HF:n Anton Anderssonin ja Skellefteå AIK:n Adam Wilsbyn kanssa. Hän debytoi kauden aikana myös Färjestadin SHL-joukkueessa, jossa Johansson sai tililleen kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hänelle kirjattiin niissä jääaikaa yhteensä kuitenkin vain viisi sekuntia, jotka Johanssonille merkittiin hänen debyytissään 1. marraskuuta 2018 Skellefteå AIK:ta vastaan. Hän vahvisti kauden aikana myös Färjestadin J18-junioreita, jossa Johansson voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin hopeaa. Huhtikuussa 2019 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen SHL-sopimuksen.
Detroit Red Wings varasi Johanssonin toisella kierroksella 60. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2019. Saman vuoden lokakuussa hän teki Färjestadin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen kevääseen 2022 saakka. Johansson teki varsinaisella SHL:n tulokaskaudellaan 2019–2020 42 runkosarjaottelussa tehot 2+11=13. Hän teki SHL-uransa avausmaalin 28. tammikuuta 2020 vieraissa HV71:tä vastaan. Johansson pelasi myös viisi Mestarien liigan ottelua ilman tehopisteitä.
Kesäkuussa 2020 Johansson teki kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa. Hän pelaa kauden 2020–2021 vielä lainalla Färjestadin SHL-joukkueessa.
Kesäkuussa 2024 Johansson solmi Red Wingsin kanssa vuoden mittaisen kaksisuuntaisen sopimuksen. Hän teki NHL-debyyttinsä kotiottelussa Nashville Predatorsia vastaan 13. lokakuuta 2024.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ruotsi 2019 | jääkiekko |  |
| Hlinka Gretzky Cup  | Hlinka Gretzky Cup  | Hlinka Gretzky Cup  |  |
|  Hopeaa | Edmonton 2018 | jääkiekko |  |
Johansson pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Johansson pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä Johansson on pelannut 12 nuorten ja 30 poikien maaottelua.