stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolme muskettisoturia (vuoden 1948 elokuva)

| Kolme muskettisoturia> The Three Musketeers |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Sidney
Käsikirjoittaja:  Robert Ardrey
Perustuu:  Alexandre Dumas’n romaaniin Kolme muskettisoturia (Les Trois Mousquetaires, 1844)
Tuottaja:  Pandro S. Berman
Säveltäjä:  Herbert Stothart
Kuvaaja:  Robert Planck
Leikkaaja:   George Boemler  Robert Kern 
Tuotantosuunnittelija:  Malcolm Brown
Pukusuunnittelija:  Walter Plunkett
Pääosat:   Lana Turner  Gene Kelly  June Allyson  Van Heflin  Angela Lansbury 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer Netflix
Ensi-ilta:   1948-11-1919. marraskuuta 1948 (Yhdysvallat)  1949-10-1414. lokakuuta 1949 (Suomi)  
Kesto:  125 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kolme muskettisoturia (engl. The Three Musketeers; myös Alexandre Dumas’ The Three Musketeers) on vuonna 1948 ensi-iltansa saanut George Sidneyn ohjaama yhdysvaltalainen historiallinen seikkailuelokuva, jonka pääosissa ovat Lana Turner, Gene Kelly, June Allyson, Van Heflin ja Angela Lansbury. Technicolor-värielokuvajärjestelmällä kuvattu elokuva perustuu Alexandre Dumas’n vuonna 1844 julkaistuun samannimiseen klassikkoromaaniin, jonka pohjalta Robert Ardrey sovitti käsikirjoituksen.
Ilmestyttyään elokuva menestyi hyvin ja oli ehdolla parhaan värikuvauksen Oscarin saajaksi.
Juoni

Kolme muskettisoturia sijoittuu vuoteen 1625. Muskettisoturiksi pyrkivä d’Artagnan (Gene Kelly) saapuu Pariisiin toiveenaan liittyä kuninkaalliseen kaartiin ja rakastuu kauniiseen Constanceen (June Allyson). Hän liittyy kolmen muskettisoturin, Athoksen (Van Heflin), Porthoksen (Gig Young) ja Aramiksen (Robert Coote), joukkoon taistellakseen korruptoitunutta Richelieuta (Vincent Price) vastaan. Kun Richelieu yrittää sabotoida valtaistuinta ja lietsoa sotaa, d’Artagnanin ja muskettisotureiden on estettävä hänen suunnitelmansa. Heidän apunaan on Constance, kun taas Richelieun kätyrinä on Milady de Winter (Lana Turner).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lana Turner  | … |  Milady de Winter   |
|  Gene Kelly  | … |  d’Artagnan   |
|  June Allyson  | … |  Constance Bonacieux   |
|  Van Heflin  | … |  Athos   |
|  Angela Lansbury  | … |  kuningatar Anna   |
|  Frank Morgan  | … |  kuningas Ludvig XIII   |
|  Vincent Price  | … |  Richelieu   |
|  Keenan Wynn  | … |  Planchet   |
|  John Sutton  | … |  Buckinghamin herttua   |
|  Gig Young  | … |  Porthos   |
|  Robert Coote  | … |  Aramis   |
|  Reginald Owen  | … |  Treville   |
|  Ian Keith  | … |  Rochefort   |
|  Patricia Medina  | … |  Kitty   |
|  Richard Stapley  | … |  Albert   |
Tuotanto > Kehitys

Joulukuussa 1947 katolisen kirkon etuja elokuvissa valvoneen National Legion of Decency -järjestön edustaja vastusti kardinaali Richelieun luonnehdintaa maallisena ja häikäilemättömänä miehenä. Tuottaja Pandro S. Bermanille lähettämässään kirjeessä järjestö vaati Metro-Goldwyn-Mayeria hahmon poistamista Dumas’n romaanin elokuvasovituksesta. Berman kieltäytyi vaatimuksesta, mutta lupasi olla varovainen kaikissa tarinaan liittyvissä arkaluonteisissa asioissa. MGM päätyi poistamaan Richelieun hahmosta uskonnollisuuden. Berman myös ilmaisi järjestölle antamassaan vastauksessa, että romaanissa esiintyvä d’Artagnanin naimisissa oleva rakastajatar Constance on elokuvasovituksessa romaanista poiketen naimaton.
Tuotanto > Roolitus

Roy Rowland sijaisti George Sidneytä elokuvan koe­kuvausten ohjaajana tämän ollessa sairaana joulukuussa 1947. Alun perin Robert Taylorin, Ricardo Montalbánin ja Sydney Greenstreetin oli määrä näytellä kolmea muskettisoturia. Elokuvaan kiinnitetty Lana Turner lähti elokuvahankkeesta tammikuussa 1948, minkä vuoksi hänet hetkeksi hyllytettiin MGM:ltä. Hän sittemmin palasi elokuvaan, josta tuli hänen ensimmäinen värielokuvansa. Turnerin hyllyttämisen aikana hänen tilalleen harkittiin muun muassa Alida Vallia. Elokuvaan kiinnitetty June Allyson yritti myös lähteä elokuvahankkeesta, sillä hän ei halunnut tehdä historiallista elokuvaa.
Valmistautuessaan rooliinsa Gene Kelly harjoitteli miekkailua. Häntä opetti miekkailemaan belgialaismiekkailija Jean Heremans, joka esiintyy elokuvassa Richelieun kaartilaisena.
Tuotanto > Kuvaukset

Technicolor-värielokuvajärjestelmällä kuvatun Kolmen muskettisoturin tuotanto alkoi 25. tammikuuta 1948. Elokuvaa kuvattiin Busch Gardensissa Pasadenassa ja Cheviot Hillsissä Los Angelesissa. Vaikka elokuvan budjetin kerrottiin olleen neljä miljoonaa dollaria helmikuussa 1948, nykyaikaisten lähteiden perusteella se oli todennäköisesti lähempänä 2,5 miljoonaa dollaria. Elokuvan tuotanto päättyi 5. toukokuuta 1948.
Ohjaaja George Sidney lähestyi elokuvaa lännenelokuvana eikä klassikkoromaaniin pohjautuvana filmatisointina. Käsikirjoittaja Robert Ardrey piti Sidneyn lähestymistapaa Dumas’n tarinaa kohtaan epäkunnioittavana.
Ensi-ilta

Kolme muskettisoturia sai maailmanensi-iltansa Los Angelesissa 19. marraskuuta 1948, ja New Yorkissa se sai ensi-iltansa seuraavana päivänä. Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa maanlaajuisesti elokuvateattereissa 26. marraskuuta 1948. Elokuvan teatteriensi-ilta Suomessa oli 14. lokakuuta 1949. Se sai Suomessa uusintaesityksen 25. toukokuuta 1956.
Vastaanotto

Ilmestyttyään Kolme muskettisoturia oli menestys ja sai elokuvakriitikoilta lähinnä myönteisiä arvioita. Elokuva oli ilmestymisvuonnaan neljänneksi tuottoisin elokuva Pohjois-Amerikassa. Elokuvaaja Robert Planck oli ehdolla parhaan värikuvauksen Oscar-palkinnon saajaksi vuoden 1949 gaalassa.
Kolmen muskettisoturin hahmot olivat ehdolla American Film Instituten 100-vuotissarjan vuonna 2003 julkaistuun 50 suurinta elokuvasankaria -listaukseen.
Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 75 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 6,6/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 12 arviointiin, joista yhdeksän ovat ”tuoreita” ja kolme ”mätiä”. Yli tuhannesta käyttäjästä 74 prosenttia on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 3,8/5 keskiarvolla.
Aiheesta muualla

Kolme muskettisoturia Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolme muskettisoturia (vuoden 1948 elokuva) Wikimedia Commonsissa
Lana Turner elokuvan kuvauksissa.
Kuusi Napoleonia

Napoleonin marmorinen rintakuva tarinan kirjoittamisen ajoilta 1800-luvulta.
Kuusi Napoleonia (engl. The Adventure of the Six Napoleons) on yksi Arthur Conan Doylen Sherlock Holmes -tarinoista. Tarinan perusajatuksena on Napoleonin rintakuvien selittämättömältä vaikuttava tuhoaminen.
Juoni

Tarkastaja Lestrade Scotland Yardista saapuu tapansa mukaan vierailemaan iltaisin Sherlock Holmesin luona ja kertoo salapoliisiystävälleen paljon hänelle päänvaivaa tuottavasta mysteeristä. Muutama Napoleonia esittävää kipsistä rintavalosta on varastettu ja löydetty murskattuina, mutta murtovaras ei ole koskenut mihinkään muuhun. Aluksi poliisi pitää tekoja jonkun mielenvikaisen aikaansaannoksina ja harmittomana, mutta sitten tapahtuu murha. Holmes ryhtyy selvittämään tapausta ja saa selville, että erään Napoleonin kipsisen rintakuvan sisään oli kätketty hyvin arvokas ja varastettu musta helmi.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta The Adventure of the Six Napoleonsn on Wikiaineistossa
Kulla Gunnarstorpin linna

Kulla Gunnarstorpin linna.
Kulla Gunnarstorpin linna (ruots. Kulla Gunnarstorps slott) on linna Helsingborgin kunnassa, Ruotsin eteläisessä Skånen maakunnassa. Linnan alue käsittää 1500-luvulta ja 1800-luvulta peräisin olevat linnat.
Historia

Parsbergin-suvun hallinnoiman Kulla Gunnarstorpin nimenä oli 1400-luvun lopulla Gundestrup. 1500-luvun keskivälin paikkeilla se siirtyi valtakunnanraati Jörgen Brahelle. Brahe pystytti Kulla Gunnarstorpin vanhan linnan (borg), joka on edelleen olemassa. 1639 linnan alueineen osti Axel Eriksen Rosenkrantz.
Vuonna 1775 Kulla Gunnarstorp myytiin kreivi Gustav Adolf Sparrelle, jonka lesken kuoltua linna siirtyi kreivi Sparren tyttärenpojalle Gustaf Adolf Fredrik De la Gardielle. Tämän kuoltua Kulla Gunnarstorpin haltijaksi tuli hänen isänsä, Jacob De la Gardie. Hän myi Kulla Gunnarstorpin vuonna 1837 kreivi Carl De Geer av Leufstalle.
De Geerin kuoltua vuonna 1861 Kulla Gunnarstorpin peri hänen veljenpoikansa Baltzar von Platen, joka rakennutti alueelle uuden linnan vuosina 1865–1868. Uuden linnan suunnittelusta vastasi tanskalainen arkkitehti Christian Zwingmann. Myöhemmin linnan peri von Platenin tytär, Axel Wachtmeisterin puoliso Elisabeth von Platen. Wachtmeisterin suvulla linna pysyi vuoteen 1978, jolloin Gustav Trolle peri linnan ja sen alueet äidiltään Charlotelta (o. s. Wachtmeister).
Aiheesta muualla

Tietoa Kulla Gunnarstorpin linnasta (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Slottsguiden (ruotsiksi)
Hättö

Hättö
| --- | --- |
Sijainti:  Inkoo Uusimaa Suomi
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hättö on Inkoossa sijaitseva saari. Ragnar Kreuger istutti saarelle Suomen ensimmäiset muflonit vuonna 1939.
Hättö, siihen nykyisin kannaksella liittyvä Lillhättan sekä läheiset Ormskär, Ändholm ja Harun muodostavat luonnonsuojelualueen.
Kosminen inflaatio

Yleistä
Maailmankaikkeus
Kaikkeuden ikä
Kaikkeuden muoto
Kosmologian aikajana
Varhainen kaikkeus
Alkuräjähdys
Alkuräjähdyksen aikajana
Inflaatio
Ydinsynteesi
GWB
Neutriinotausta
Kosminen mikroaaltotausta
Laajeneva kaikkeus
Punasiirtymä
Hubblen laki
Kaikkeuden metrinen laajeneminen
Kaikkeuden kiihtyvä laajeneminen
Fridmanin yhtälöt
FLRW-metriikka
Rakenteen muodostuminen
Kaikkeuden muoto
Rakenteen muodostuminen
Galaksien muodostuminen
Galaksimuuri
Suuren mittakaavan rakenne
Kaikkeuden tulevaisuus
Lämpökuolema
Kaikkeuden lopullinen kohtalo
Osatekijät
Lambda-CDM-malli
Pimeä aine
Pimeä energia
Pimeä virtaus
Kosmologian kokeita
Havaitseva kosmologia
CoBE
BOOMERanG
Planck
WMAP
n • k •
Kosminen inflaatio on kosmologian teoria, jonka mukaan maailmankaikkeus koki alkuräjähdystä seuraavien sekunnin murto-osien aikana tyhjiöenergian aiheuttaman eksponentiaalisen laajenemisen vaiheen. Laajenemisen nopeus ylitti valonnopeuden. Tämä on mahdollista, kun tarkastellaan alueita, jotka eivät ole kausaalisessa yhteydessä toisiinsa. Kosmologiset inflaatioteoriat ovat malleja, joilla pyritään kuvaamaan tätä prosessia.
Mihin inflaatiota tarvitaan?

1980-luvun alussa tunnettuun nk. standardikosmologiseen malliin liittyi eräitä ongelmia, joita sen avulla ei pystytty selittämään. Näitä olivat
Universumin laakeus[lähde? ]
Horisonttiongelma
Universumin laakeus -ongelmassa kysymys kuuluu: jos maailmankaikkeus on kaareva, miksi mikään havainto ei viittaa kaarevuuteen (pallo/satula)? Periaatteessa tämä voitaisiin selittää säätämällä kosmologisissa malleissa käytetyn tiheysparametrin arvoa sopivasti mutta osoittautuu, että tämä säätö täytyisi tehdä juuri oikeaksi järjettömän suurella tarkkuudella. Horisonttiongelma puolestaan syntyy, kun kysytään, miksi eri puolilla näkyvää maailmankaikkeutta olevat alueet ovat niin samannäköisiä vaikkei niiden välillä ole voinut (valon äärellisestä nopeudesta johtuen) tapahtua sellaista informaation siirtymistä, joka olisi voinut muokata alueet samanlaisiksi.
Huomioitavaa on, että ennen Higgsin kentän muodostumista - universumin kehityksen aikajanalla - valon nopeudella ei ollut ylärajaa.
Näiden lisäksi kvanttifysikaalisista mittakenttäteorioista seuraa, että alkuräjähdyksen jälkeen maailmankaikkeuteen olisi pitänyt muodostua suuri joukko hyvin raskaita ja stabiileja hiukkasia. Näistä käytetään nimitystä kosmiset reliikit. Jos näitä hiukkasia olisi muodostunut, ne muodostaisivat huomattavan osan universumin massasta ja mahdollisesti jopa riittäisivät tekemään maailmankaikkeudesta suljetun (jolloin kaarevuuden pitäisi olla helposti havaittavissa). Yhtäkään kosmista reliikkiä ei ole havaittu eikä niiden massaosuus selvästikään ole merkittävä. Tästä syntyy standardikosmologian kolmas suuri ongelma.
Kosmisten reliikkien puuttuminen
Standardikosmologialla ei ole mitään keinoa selittää näitä puutteita. Kosmisen inflaation idean keksi Alan Guth vuonna 1981 ja osoittautui, että inflaatio huomioimalla kaikki kolme ongelmaa saadaan ratkaistua.
Inflaatiomallit > Inflaatiomallien luokittelu

Inflaatiomallit luokitellaan
Vanha inflaatiomalli (Guth 1981)
Uudet inflaatiomallit (suuri joukko erilaisia)
Vaihtoehtoja > Inflaatio tapahtui jo ennen alkuräjähdystä

Tuoreet (v. 2018-2019) näkemykset sijoittavat kosmisen inflaation - aiemmasta poiketen - tapahtuneeksi ennen alkuräjähdystä.
Vaihtoehtoja > Inflaatiota ei ollut lainkaan

Kokonaan ilman inflaatiota on vaikea muodostaa toimivaa fysikaalista mallia maailmankaikkeudesta. Jotkut tutkijat ovat kuitenkin esittäneet vaihtoehtoisia malleja, joissa ei esiinny varsinaista inflaatiota. Tällaisia ovat esimerkiksi braanikosmologinen ekpyroottinen universumi, sen pohjalta kehitetty syklinen malli sekä muuttuvan valonnopeuden mallit.
Vaihtoehtoja > Inflaatiota ei ollut lainkaan > Ekpyroottinen malli

Säieteorioiden kirvoittama ekpyroottinen malli tarjoaa teorian, jonka mukaan maailmankaikkeus sai alkunsa kahden kolmiulotteisen 'braanin' törmäyksestä. Tällä hetkellä (v. 2018) ekpyroottinen malli on siirretty kosmologien piirissä syrjään - ainakin toistaiseksi.
Aiheesta muualla

Kosminen inflaatio
Esitelmä maailmankaikkeudesta, jossa on inflaation kritiikkiä
Inflaation vertailua ekpyroottiseen ja sykliseen malliin (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Hoarusib

| Hoarusib |
| --- | --- |
Alkulähde:  Opuwon lähellä
Laskupaikka:  Atlantti, Kunenen alue
Maat:  Namibia
Pituus:  300 km
Valuma-alue:  15 237 km²
Hoarusib on joki Kunenen alueella luoteis-Namibiassa. Siinä on vettä vain ajoittain, joinakin vuosina sadekaudella marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana. Sen alkulähde on lähellä Opuwon kaupunkia, ja se virtaa Tonnesen- ja Giraffe-vuorten kautta Atlantin valtamereen.
Hoarusibin valuma-alue on laajuudeltaan 15 237|km².
Hoarusibin nimen arvellaan tulevan alueen geologiasta, sillä naman kielellä sana "!naruseb" tarkoittaa ‘vettä joka mutkittelee kapean rotkon läpi’. Joen kulku tunnetaan jyrkistä kanjoneistaan, joiden seinämät ovat mustaa ja punaista vulkaanista kiveä, ja oudoista keihäshaarapalmuista, jotka ovat kasvaneet virran mukanaan tuomista siemenistä. Joen varsilla on myös “savilinnoja”, jotka ovat muovautuneet joen rapauttaessa rantojen saviseinämiä.
Käännös suomeksi
Henri Hérouin

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Henri Hérouin |  Henri Hérouin |  Henri Hérouin |  |
Maa:   Ranska
Miesten jousiammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | 50 m Au Cordon Doré |  |
Henri Hérouin (1876 – ?) oli ranskalainen jousiampuja ja olympiavoittaja. Hän osallistui kesäolympialaisissa 1900 50 metrin Au Cordon Doré-kilpailuun ja olympiakisojen ulkopuoliseen epäviralliseen MM-kilpailuun ja voitti niistä kummatkin. Kummassakin kilpailussa toiseksi sijoittui belgialainen Hubert van Innis.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Henri Hérouin
Henri Hurskainen

| Mitalit> Maa:  Ruotsi.Miesten sulkapallo.EM-kilpailut   | Mitalit> Maa:  Ruotsi.Miesten sulkapallo.EM-kilpailut   | Mitalit> Maa:  Ruotsi.Miesten sulkapallo.EM-kilpailut   | Maa:  Ruotsi> Miesten sulkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Karlskrona 2012 | kaksinpeli |  |
Henri Mikael Hurskainen (s. 13. syyskuuta 1986 Emmaboda) on ruotsalainen sulkapalloilija. 185 senttimetriä pitkä ja 77 kilogrammaa painava Hurskainen edustaa Malmö BMK:ta. Hän on vasenkätinen.
Hurskainen edusti Ruotsia vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa, jossa hän hävisi molemmat ottelunsa ja sijoittui sijalle 33. Saman vuoden EM-kilpailuista Hurskainen saavutti hopeaa kaksinpelistä hävittyään finaalissa saksalaiselle Marc Zwieblerille. Maailmanrankingissa Hurskainen on ollut parhaimmillaan sijalla 34 marraskuussa 2014.
Hurskaisella on suomalaisia sukujuuria. Hän puhuu myös suomen kieltä.
Koronaviruspandemia Japanissa

| Koronaviruspandemia Japanissa |
| --- | --- |
 Koronan ilmaantuvuus 100 000 ihmistä kohden Japanissa (tammikuussa 2022)

Yleistä
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  16. tammikuuta 2020
Paikka:  Kanagawa, Japani
 Tiedot päivitetty viimeksi 14. tammikuuta 2022. 
Japanin koronaviruspandemia on osa vuonna 2020 alkanutta maailmanlaajuista koronapandemiaa. Maan ensimmäinen koronatartunta varmistui 16. tammikuussa 2020, kun Kanagawassa asuva kiinalaismies palasi Kiinasta. Ensimmäinen kuolemantapaus varmistettiin 13. helmikuuta 2020 tokiolaisella 80-vuotiaalla naisella.
Rajoitukset ja toimet

Japanin parlamentti hyväksyi 5. maaliskuuta 2020 lain, jonka nojalla pääministerille voidaan myöntää vakavien epidemioiden yhteydessä valtuudet julistaa kansallinen hätätila. Tällä puolestaan saatetaan rajoittaa kansalaisten perusoikeuksia yleisen turvallisuuden nimissä.
Rajoitukset ja toimet > Tokion olympialaiset

Maaliskuun 2020 lopulla ilmoitettiin, että kesälle suunnitellut olympialaiset siirretään seuraavalle vuodelle. Huolimatta turvatoimista korona levisi olympiakylässä.
Olympialaisten järjestäminen herätti laajalti kritiikkiä Japanissa, kun tartuntamäärät lähtivät nousuun kisojen alettua. Pääministeri Yoshihide Sugan suosio laski huomattavasti, ja hän ilmoitti, ettei pyrkisi jatkokaudelle puolueensa puheenjohtajakisassa, mikä automaattisesti tarkoittaisi myös hänen eroaan pääministerin virastaan. Suga oli ehtinyt toimia virassa vain noin vuoden.
Rokotukset

Rokotukset alkoivat Japanissa hitaammin kuin muissa teollistuneissa maissa; esimerkiksi huhtikuussa 2021, sata päivää ennen olympialaisten alkua, alle prosentti väestöstä oli rokotettu. Marraskuussa rokotettuja oli kuitenkin jo 79,1 prosenttia väestöstä.
Japanin toukokuuhun 2021 mennessä hyväksymät rokotteet ovat Pfizer–BioNTechin, AstraZenecan ja Modernan rokotteet. Maassa kehitetään myös omia rokotteita.
Galleria

Pääministeri Suga saa koronarokotteen maaliskuussa 2021
Englanninkielinen juliste, jossa neuvotaan koronan leviämisen estämiseen
Tyhjä apteekin hylly helmikuussa 2020, kun kasvomaskit myytiin loppuun.
Kunniavelka

| Kunniavelka> Rules of Engagement |
| --- | --- |

Ohjaaja:  William Friedkin
Käsikirjoittaja:  Stephen Gaghan
Perustuu:  James Webbin tarinaan
Tuottaja:   Scott Rudin  Richard D. Zanuck 
Säveltäjä:  Mark Isham
Kuvaaja:   William A. Fraker  Nicola Pecorini 
Leikkaaja:  Augie Hess
Pääosat:   Tommy Lee Jones  Samuel L. Jackson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat, Saksa
Tuotantoyhtiö:   Paramount Pictures  Seven Arts Productions  MFP Munich Film Partners GmbH & Co 
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  2000
Kesto:  127 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kunniavelka (Rules of Engagement) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut William Friedkinin ohjaama sotilasdraama, jossa yhdysvaltalaista rauhanturvaajaa (Samuel L. Jackson) syytetään siviilien joukkomurhasta Jemenissä.
Aiheesta muualla

Kunniavelka Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Konkani

| Konkani |
| --- | --- |
 Konkanin puhuma-alue
Oma nimi:  कोंकणी kōṅkaṇī
Muu nimi:  kunabi, katvadi, cugani, bankoti
Tiedot
Alue:   Konkan
Virallinen kieli:   Intia Goa
Puhujia:  2,43 miljoonaa
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  devanagari (virallisesti)  arabialaiset aakkoset, kannadalainen kirjaimisto
Kielenhuolto:  Karnataka Konkani Sahitya Academy
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  Indoarjalaiset kielet
ISO 639-3:  kok
 Ohje 
Konkani (कोंकणी, kōṅkaṇī) on indoarjalaisiin kieliin kuuluva kieli ja yksi Intian virallisista kielistä. Sitä puhutaan pääasiassa Intian länsirannikolla, Goan osavaltiossa. Kieltä puhuu 2 432 540 ihmistä. Konkani muistuttaa marathin kieltä, mutta on saanut vaikutteita portugalin, kannadan ja hindin kielistä.[lähde? ] Lisäksi konkani on hieman vanhempi kuin marathi.
"Konkani" kirjoitettuna devanagarilla sekä kannadalaisella, latinalaisella, malajalamilaisella ja arabialaisella aakkosilla.
Konkanista erotetaan perinteisesti Goan konkani ja Maharashtran konkani. Nämä puolesta jakautuvat vielä edelleen useampiin murteisiin.. Muita nimiä konkanille ovat mm. kunabi, katvadi, cugani ja bankoti.
Konkani on marathin rinnalla Goan pääkieli.
Historia

Konkaanin kielen nimi tulee kukkana-heimon nimestä. Heimo asettui hindulaisen myytin mukaan asumaan paikkaan, jonne Parashurama, Vishnun inkarnaatio, ampui nuolen ja määräsi merenjumalan siirtymään paikalta, jonne nuoli osui. Paikka sai nimen Konkan, joka tarkoittaa kutakuinkin "maailman nurkkaa"..
Ensimmäiset kirjalliset todisteet konkanin kielestä ovat peräisin vuodelta 1187.
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Puoliavoin | æ |  |  |
| Avoin | ɐ ~ a: | ɐ ~ a: |  |
Vokaali [ɐ] realisoituu pitkänä [a:]
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Labiaali | Alveodentaali | Retrofleksi | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiili | Tavallinen | p | b | t | d | ʈ | ɖ |  | k | g |  |
| Klusiili | Asp. | pʰ | bʰ | tʰ | dʰ | ʈʰ | ɖʰ |  | kʰ | gʰ |  |
| Affrikaatta | Tavallinen |  | ts | dz |  | ʧ | ʤ ~ c | ɟ |  |  |
| Affrikaatta | Asp. |  | dzʰ |  | ʧʰ | ʤʰ ~ cʰ | ɟʰ |  |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi |  | s | ʂ | ʃ ~ ɕ |  | ɦ |
| Nasaali | Nasaali | m | n | ɳ | ɲ |  |  |
| Likvida | Tavallinen |  | l ~ r | ɽ |  |  |  |
| Likvida | Asp. |  |  | ɭʰ |  |  |  |
| Puolivokaali | Puolivokaali | ʋ |  |  | j |  |  |
Lähde:
Kirjoitusjärjestelmät

Kirjoitusjärjestelmänä on virallisesti devanagari. Kannadan kirjaimisto ja latinalaiset aakkoset eivät ole enää käytössä.
Myös arabialaisia aakkosia on käytetty erityisesti konkaninkielisten muslimien keskuudessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konkani Wikimedia Commonsissa
Konnivesi

| Konnivesi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti, Heinola
Koordinaatit:  61°09′51″N, 26°08′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kymijoen alue (14.1)
Tulouomat:  Kymijoki  eli Jyrängönvirta Ruotsalaisesta, Sulkavankoski Ala-Räävelistä
Laskujoki:  Kymijoki 
Taajamat:  Heinola
Järvinumero:  14.131.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,4 m  
Pituus:  21 km  
Leveys:  10 km  
Rantaviiva:  322,281 km  
Pinta-ala:  50,0613 km²  
Tilavuus:  0,40090256529 km³  
Keskisyvyys:  8,00823 m  
Suurin syvyys:  52,92 m  
Saaria:  293 
 fiKonnivesi 
Konnivesi  on Päijät-Hämeen Iitissä ja Heinolassa sijaitseva järvi. Se on Suomen 79. suurin järvi ja sen läpi virtaa Suomen neljänneksi suurin joki Kymijoki.
Luontoarvoja

Konnivesi ei ole kaikilta osin luonnontilassa, vaikka se sijaitseekin osin harvaan asutulla alueella. Heinolan kaupungin teollisuus ja -asutus laskevat puhdistetut jätevetensä järveen, josta ravinteet leviävät virtauksien mukana järven keskiosiin. Järven tila on kohentunut huomattavasti 1980-luvun tilanteesta. Pohjoisesta tuleva virtaus on luoteista virtausta puhtaampaa, joten järven keski- ja eteläosa hyötyy siitä. Järven vedessä on hieman humusta ja järvi on lievästi rehevöitynyt.
Tavallisimpien kalalajien lisäksi siihen on istutettu kuhaa, järvilohta, järvitaimenta, planktonsiikaa, haukea, lahnaa ja toutainta.