stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sebastian Aho
Saavutukset ja palkinnot > Henkilökohtaiset saavutukset

| Saavutus | Ajankohta | Huomiot | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
Nuorten SM-liiga
| Kuukauden paras nuori pelaaja | 9/2013 | 9/2013 |  |
SM-liiga
| Matti Keinonen -palkinto | 2015–2016 | Voitto |  |
| Lasse Oksanen -palkinto | 2015–2016 | Toinen sija |  |
| Jarmo Wasaman muistopalkinto | 2014–2015 | Kuudes sija |  |
| Valinta tähdistökentälliseen | 2015–2016 | 2015–2016 |  |
| Joukkueensa arvokkain pelaaja | 2015–2016 | 2015–2016 |  |
| Runkosarjassa eniten tehopisteitä joukkueessaan tehnyt pelaaja (Veikkauksen Kultainen kypärä) | 2015–2016 | 2015–2016 |  |
NHL
| Hart Memorial Trophy | 2018–2019 | Kymmenes sija |  |
| Hart Memorial Trophy | 2020–2021 | 17. sija |  |
| Calder Memorial Trophy | 2016–2017 | Kahdeksas sija |  |
| Frank J. Selke Trophy | 2018–2019 | 12. sija |  |
| Frank J. Selke Trophy | 2021–2022 | 14. sija |  |
| Frank J. Selke Trophy | 2020–2021 | 25. sija |  |
| Lady Byng Memorial Trophy | 2021–2022 | 38. sija |  |
| Lady Byng Memorial Trophy | 2017–2018 | 46. sija |  |
| Lady Byng Memorial Trophy | 2018–2019 | 49. sija |  |
| Carolina Hurricanesin kauden arvokkain pelaaja | 2017–2018 | 2017–2018 |  |
| Viikon tähti | 5/2017 | Ykköstähti |  |
| Viikon tähti | 41/2018 | Kolmostähti |  |
| Viikon tähti | 52/2023 | Ykköstähti |  |
| Valinta tähdistöotteluun | 2019 | Voitto |  |
| Valinta tähdistöotteluun | 2022 |  |  |
| Valinta tähdistöotteluun | 2024 | Välierätappio |  |
Maailmanmestaruuskilpailut
| Yksi Suomen maajoukkueen kolmesta parhaasta pelaajasta turnauksessa | 2017 ja 2018 | 2017 ja 2018 |  |
| Valinta tähdistokentälliseen | 2018 | 2018 |  |
| Turnauksen maalipörssin voitto | 2018 | 2018 |  |
| Turnauksen paras hyökkääjä | 2018 | 2018 |  |
| Turnauksen plus-miinus-tilaston voitto | 2018 | 2018 |  |
Nuorten maailmanmestaruuskilpailut
| Yksi Suomen maajoukkueen kolmesta parhaasta pelaajasta turnauksessa | 2016 | 2016 |  |
Euroopan nuorten olympiafestivaalit
| Turnauksen maalipörssin voitto | 2013 | 2013 |  |
Huippu-Pohjola -leiri
| Joukkueensa Fair Play -pelaaja | 2012 | 2012 |  |
Muut
| Vuoden urheilija | 2020 | Seitsemäs sija |  |
| Vuoden urheilija | 2021 | 13. sija |  |
| Vuoden urheilija | 2018 | 16. sija |  |
| Vuoden urheilija | 2019 | 52. sija |  |
| Vuoden urheilija | 2016 | 61. sija |  |
| Vuoden urheilija | 2017 | 87. sija |  |
| Vuoden Oululainen (Oulu-lehden ja Radio Cityn järjestämä äänestys) | 2015 | Voitto |  |
| Kauden paras pelaaja Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa (Olli Jokinen -palkinto) | 2015–2016 | Voitto |  |
| Pohjois-Pohjanmaan Maakunnan paras urheilija | 2016 | Voitto |  |
Saavutukset ja palkinnot > Ennätykset

| Ajankohta | Ennätys | Lähteet |
| --- | --- | --- |
| 4. maaliskuuta 2016 | Oulun Kärppien SM-liigahistorian nuorin vähintään 40 tehopistettä yksittäisessä runkosarjassa tehnyt pelaaja (18 v, 7 kk, 14 vrk) |  |
| 8. maaliskuuta 2016 | Oulun Kärppien SM-liigahistorian nuorin vähintään 20 maalia yksittäisessä runkosarjassa tehnyt pelaaja (18 v, 7 kk, 18 vrk) |  |
| 10. maaliskuuta 2016 | Nuorin Matti Keinonen -palkinnon voittanut pelaaja (18 v, 7 kk, 20 vrk) |  |
| 31. tammikuuta 2017 | Caroline Hurricanesin seurahistorian nuorin hattutempun tehnyt pelaaja (19 v, 6 kk, 5 vrk) |  |
|  | Carolina Hurricanesin seurahistoriassa eniten jatkoaikamaaleja tehnyt pelaaja |  |
| 6. toukokuuta 2018 | Suomen maajoukkueen MM-historiassa eniten tehopisteitä yksittäisessä ottelussa tehnyt pelaaja (kuusi tehopistettä; jakaa ennätyksen Matti Keinosen kanssa) |  |
| 2018 | Suomen maajoukkueen MM-historiassa eniten tehopisteitä yksittäisessä turnauksessa tehnyt pelaaja (18 tehopistettä) |  |
| 2018 | Eniten maaleja yksittäisissä MM-kilpailuissa tehnyt Suomen maajoukkuepelaaja (yhdeksän maalia; jakaa ennätyksen Lauri Monosen, Hannu Järvenpään, Jarkko Varvion ja Jarkko Immosen kanssa) |  |
Huomiot

↑  Tilastointi päivitetty 7. toukokuuta 2018.
↑  Siinä missä Aho teki Latviaa vastaan tehopisteet 2+4, Keinonen onnistui maalinteossa Ruotsia vastaan neljä kertaa kahden maalisyötön lisäksi.
Aiheesta muualla

Sebastian Aho The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Sebastian Aho Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Sebastian Aho QuantHockey-com sivustolla (suomeksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Markus Hännikäinen | Matti Keinonen -palkinnon voittaja 2016 | Seuraaja: Jasper Lindsten |
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2016
1 Saros |
2 Pokka |
4 Kivistö |
5 Kukkonen (A) |
6 Jaakola |
7 Lindell |
9 Koivu (C) |
19 Koskinen |
20 Aho |
24 Lajunen |
28 Salmela |
29 Laine |
32 Bäckström |
36 Jokinen (A) |
37 Pyörälä |
38 Hietanen |
40 Koskiranta |
41 Pihlström |
51 Sallinen |
55 Ohtamaa |
56 Pulkkinen |
61 Barkov |
64 Granlund |
71 Komarov |
96 Rantanen |
Valmentaja Kari Jalonen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2017
4 Lehtonen |
5 Kukkonen (C) |
6 Jaakola (A) |
15 M. Aaltonen |
19 Savinainen |
20 Aho |
23 Kemppainen |
24 J. Lajunen |
29 Säteri |
31 Ortio |
33 Hännikäinen |
36 Järvinen |
37 Pyörälä |
38 Hietanen |
39 Puljujärvi |
40 Sallinen |
41 Pihlström |
47 V. Lajunen |
50 J. Aaltonen |
51 Filppula (A) |
55 Ohtamaa |
60 Honka |
62 Osala |
70 Korpisalo |
96 Rantanen |
Valmentaja Lauri Marjamäki
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2018
2 Pokka |
4 Kivistö |
6 Honka |
7 Mikkola |
12 Anttila |
18 Mäenalanen |
19 Savinainen |
20 Aho (A) |
22 Pesonen |
24 Kapanen |
25 Jormakka |
29 Säteri |
34 Palola |
35 Husso |
37 Kilpeläinen |
41 Heiskanen |
50 Riikola |
55 Koivisto |
64 Granlund (C) |
65 Manninen |
74 Suomela |
77 Nutivaara |
81 Tolvanen |
86 Teräväinen |
96 Rantanen (A) |
Valmentaja Lauri Marjamäki
Suomen joukkue – Jääkiekon maailmancup 2016
2 Jokipakka |
3 Määttä |
7 Lindell |
9 Koivu (C) |
12 Lehterä |
18 Lepistö |
19 Koskinen |
20 Aho |
22 Pokka |
27 Donskoi |
28 Korpikoski |
29 Laine |
35 Rinne |
36 Jokinen (A) |
40 Rask |
45 Vatanen |
51 Filppula (A) |
55 Ristolainen |
56 Haula |
64 Granlund |
71 Komarov |
86 Teräväinen |
91 Barkov |
Valmentaja Lauri Marjamäki
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Kokkola

| Kokkola Karleby |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Kokkolan vanha raatihuone
Sijainti:  63°50′20″N, 023°07′55″E
Maakunta:  Keski-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Kokkolan seutukunta
Kuntanumero:  272
Hallinnollinen keskus:  Kokkolan keskustaajama
Perustettu:  1620
Kuntaliitokset:  Kaarlela (1977) Kälviä (2009) Lohtaja (2009) Ullava (2009)
Pinta-ala ilman merialueita:  1 492,45 km² 52:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  2 731,12 km² 29:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 445,96 km²
– sisävesi:  46,49 km²
– meri:  1 238,67 km²
Väkiluku:  48 368 22:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  33,45 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  18,6 %
– 15–64-v.:  58,8 %
– yli 64-v.:  22,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  83,0 %
– ruotsinkielisiä:  12,0 %
– muut:  5,0 %
Kunnallisvero:  9,2 % 117:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Stina Mattila
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • Kok.   • RKP   • KD   • Vas.   • Vihr.:   10 8 7 6 4 4 2 2
www.kokkola.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kokkola (ruots. Karleby ent. Gamlakarleby) on Suomen kaupunki ja Keski-Pohjanmaan maakuntakeskus, joka sijaitsee Pohjanlahden rannikolla Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Kokkola sijaitsee noin 120 kilometriä Vaasasta pohjoiseen ja noin 200 kilometriä Oulusta etelään. Kokkolan perustamisesta tuli kuluneeksi 400 vuotta vuonna 2020.
Kokkolan kaupungissa asuu noin 48 000 henkilöä ja laajemmin koko seudulla asuu noin 54 000 henkilöä. Asukasluvultaan Kokkola on Suomen 22:nneksi suurin kaupunki. Kokkolan naapurikunnat ovat Halsua, Kalajoki, Kannus, Kaustinen, Kruunupyy, Lestijärvi, Luoto sekä Toholampi. Pietarsaari sijaitsee 37 kilometriä Kokkolasta lounaaseen.
Kokkola on kaksikielinen kaupunki: 83 prosenttia asukkaista puhuu äidinkielenään suomea, 12 prosenttia puhuu ruotsia ja vieraskielisiä on 5 prosenttia. Kokkola on Suomen pohjoisin kaksikielinen kunta.
Nimen alkuperä

Vanhimmissa ruotsinkielisissä lähteissä Kokkola mainitaan nimellä Karlaby, minkä on päätelty tarkoittavan miesten kylää. Suomenkielisen nimensä Kokkola lienee saanut kaupungin kohdalla olleesta kapeasta merenlahdesta, Kokkolahdesta, jonka rantakivillä kokkojen eli merikotkien kerrotaan istuskelleen. Toisen teorian mukaan nimi on peräisin vartiotulista, kokoista, joita poltettiin vihollisuuksien uhatessa.
Historia

Kokkolan kaupungin kohdalla lainehti meri vielä ajanlaskun alun paikkeilla. Nykyinen Kirkonmäki nousi merestä 800-luvulla, ja vähäinen selänne, jolle myöhemmin muodostui Ristirannan kylä ja Kokkolan kaupunki, erottui Pohjanlahdesta vasta 1100-luvulla. Maannousu alueella jatkuu yhä, ja se on noin 88 senttimetriä vuosisadassa.
Jo 1300-luvulla nykyisen Kirkonmäen (Kaarlela) alueella oli satama, kauppapaikka ja puukirkko. Kokkolan kappeliseurakunta sai alkunsa todennäköisesti vuonna 1467. Itsenäiseksi kirkkopitäjäksi Kokkola erosi Pedersören emäseurakunnasta viimeistään 1489. Nykyään Kaarlelan kirkoksi kutsuttu kivikirkko rakennettiin 1400-luvun lopulla – todennäköisesti samoihin aikoihin Kokkolan seurakunnan perustamisen kanssa.
Historia > Kaupungin perustaminen

Kokkola on Keski-Pohjanmaan maakuntakeskus ja Kokkolan seutukunnan keskus. Kokkolan kaupungin perusti Kustaa II Aadolf 7. syyskuuta 1620 Kaarlelan kirkonmäen länsipuolella sijainneen Ristirannan kylän paikalle, pääosin Sundin kartanon maille. Maannoususta johtuen vesiyhteys Kirkonmäeltä merelle oli jo huonontunut ja vaikutti edelleen huonontuvan. Kaupunki sai tuolloin nimekseen Gamlakarleby, ja sen vaakunassa paloi kolmiliekkinen, kumollaan oleva tervatynnyri. Samana vuonna perustettiin myös Uusikaarlepyy (Nykarleby), jonka vaakunassa esiintyy samoin kolmiliekkinen, mutta pystyssä oleva tervatynnyri.
Vuonna 1664 suuri tulipalo tuhosi kaupungin, minkä jälkeen J. Gedda laati kaupunkiin ruutuasemakaavan. Tuolloin laadittu ruutuasemakaava on vanhan kaupungin alueella pääosin säilynyt nykypäiviin asti.
Suureen Pohjan sotaan liittynyt isonvihan aika 1700-luvun alkupuoliskolla aiheutti Kokkolassa, kuten muuallakin Pohjanmaalla, tuntuvia tappioita ja menetyksiä. Vaikkakin osa väestöstä pääsi pakenemaan Ruotsiin, venäläiset sotajoukot surmasivat ja veivät vangeiksi suuren osan kaupungin väestöstä. Isonvihan päättyessä sodan ja ruton runtelemassa Kokkolassa oli vain 78 asukasta, mutta kaupunki elpyi nopeasti, ja 1750-luvulle tultaessa väkiluku oli jo miltei tuhat.
Tapulioikeudet Kokkola sai vuonna 1765, mikä takasi kaupungille mahdollisuuden tehdä kauppaa suoraan ulkomaisten kauppahuoneiden kanssa. Käytännössä tämä merkitsi sitä, että kokkolalaiset laivat purjehtivat yhä kauemmas maailman merillä ja laivojen koot kasvoivat samassa tahdissa.lähde tarkemmin?
1700-luvun loppu ja 1800-luvun alku olivat Kokkolassa vaurastumisen aikaa. Kaupungin vientiartikkeleihin kuuluivat ennen kaikkea terva ja laivanrakennus. Kokkolalaisia laivoja myytiin muun muassa Tukholmaan, Kööpenhaminaan ja Lontooseen sekä muihin eurooppalaisiin satamakaupunkeihin. Terva puolestaan oli Suomen ensimmäinen todellinen maailmankauppatavara, ja purjelaivojen aikakaudella Suomi oli tervantuottajana maailman tärkeimpiä. Koko Suomen tervantuotannosta Kokkolan seutu tuotti peräti kolmanneksen.
Historia > Venäjän vallan aika

Venäjän vallan alle siirtyminen tiesi Kokkolassa taloudellista kasvua. Ulkomaille vietiin puutavaraa, tervaa, voita ja juustoa sekä potaskaa. Kaupunki vaurastui vauhdilla ja Yläkaupunkiin, Oppistaniin, alkoi kohota komeita kaksikerroksisia valtaporvarien asuntoja. Vuonna 1842 kauppatorin, nykyisen Mannerheiminaukion, laitaan valmistui Carl Ludvig Engelin suunnittelema Raatihuone. Raatihuonetta vastapäätä oleva entinen Libeckin sairaala valmistui vuonna 1810. Työväki asui Alakaupungissa, Neristanissa, joka tunnetaan myös Kokkolan vanhana kaupunkina.
Laivanrakennuksen loistokausi ajoittuu Kokkolassa 1820- ja 1830-lukujen tienoille. Tuolloin koko maan kahdeksasta privilegioidusta laivaveistämöstä peräti kolme sijaitsi Kokkolassa, Kaustarinlahden rannalla.
1800-luvun puolessa välissä syttyi Krimin sota, joka myös ”kauhiana” Oolannin sotana tunnetaan. Kokkolan osuus ei siinä jäänyt aivan vaatimattomaksi, sillä vuonna 1854 Kokkolassa käytiin Halkokarin kahakkana tunnettu taistelu. Kahakassa kokkolalaiset torjuivat englantilaiset hyökkääjät, mikä herätti laajaa huomiota koko maassa aina keisari Nikolai I:stä myöten.
1800-luvun puolen välin jälkeen Kokkolan taloudellinen kasvu hieman pysähtyi. Tähän olivat syynä mm. uudentyyppiset laivat, joiden suojaamiseen ei enää tarvittu tervaa. Höyrykoneiden yleistyessä myös rautarunkoiset laivat alkoivat yleistyä. Rautarunkoisten laivojen valmistukseen ei Kokkolassa ollut kuitenkaan mahdollisuutta ja niin myös laivanrakennus tyrehtyi. Samoihin aikoihin valmistunut Saimaan kanava heikensi myös osaltaan Kokkolan asemaa kauppasatamana, kun Sisä-Suomen ja Savon pitäjät alkoivatkin lähettää tuotteitaan uutta laivareittiä pitkin Suomenlahden keskuksiin. Taloudellisen taantuman seurauksena yhä useammat kokkolalaiset hakeutuivat Amerikkaan. Siirtolaisuuden huippu sijoittui vuosisadan vaihteen tienoille.
Rautatie saatiin Kokkolaan vuonna 1885. Kartasta katsottuna on helppo huomata, että Pohjanmaan rata tekee aikamoisen mutkan Kokkolan kohdalla. Kokkolassa tiedetäänkin kertoa, että rautatieverkkoa suunniteltaessa Venäjän keisari Aleksanteri II muisti Halkokarin kahakan ja urhoolliset kokkolalaiset ja heidät palkitakseen määräsi rautatien vedettäväksi Kokkolan kautta.
Historia > Kokkola 1900-luvulla

Suomen sisällissodan aikaisista tapahtumista Kokkolassa merkittävin oli venäläisen varuskunnan aseistariisuminen. Kokkolan valtaukseen osallistui valkoisten joukkoja myös lähikunnista. Punakaartiin liittyneet kokkolalaiset vangittiin jo aikaisessa vaiheessa ilman että varsinaisia taisteluja olisi ehditty käydä. Sodan päätyttyä elinkeinoelämä alkoi Kokkolassa elpyä.
1900-luvun alkupuolen oleellisimpia muutoksia Kokkolassa oli väestön suomalaistuminen. Kokkolan pohjois- ja itäpuolen maaseutukuntien suomenkielinen väestö hakeutui Kokkolaan, joka tarjosi tulokkaille työtä tehtailta, satamasta ja palvelusaloilta. Kieliriidoiltakaan ei vältytty.
Kaarlelan kunta (ruots. Karleby), joka tunnettiin vuoteen 1927 nimellä Kokkolan maalaiskunta, liitettiin vuoden 1977 alussa Kokkolaan. Kaarlelaan oli jo aikaisemmin liitetty Öjan kunta, joka kuului osana Kruunupyyhyn aina vuoteen 1932, jolloin siitä tuli itsenäinen kunta. Kokkolan ja Kaarlelan kuntaliitoksen yhteydessä Kokkolan ruotsinkieliseksi nimeksi tuli Karleby. Kuntaliitoksen yhteydessä Kokkolan väkiluku kasvoi noin 50 prosentilla ja pinta-ala noin 1 100 prosentilla. Kuntaliitoksen myötä sulkeutui eräänlainen ympyrä: Kaarlelan Ristirannan kylästä sai alkunsa Kokkolan kaupunki, johon yli 300 vuotta myöhemmin Kaarlela liitettiin.
Kaarlelan kirkko
Anders Chydeniuksen patsas Kokkolassa.
Mäntykankaan koulu
Vanha vesitorni
Halkokarin koulu
Historia > Kuntaliitokset

Kaarlelan kunta liitettiin Kokkolaan vuonna 1977.
Kälviän, Lohtajan ja Ullavan valtuustot päättivät 3. joulukuuta 2007 kuntaliitoksesta Kokkolan kanssa. Liitos astui voimaan 1. tammikuuta 2009, jolloin nämä muodostivat uuden yli 45 000 asukkaan kaupungin. Uuden kaupungin nimeksi tuli Kokkola ja vaakunaksi Kokkolan nykyinen vaakuna. Koska Lohtaja, Kälviä ja Ullava olivat kaikki yksikielisesti suomenkielisiä kuntia ja Kokkola kaksikielinen (suomi enemmistökielenä), Kokkolan ruotsinkielisten asukkaiden prosentuaalinen osuus väheni jonkin verran, mutta kunta säilyi kuitenkin kaksikielisenä.
Maantiede > Luonnonolot

Kokkolan alueella on Suomen luonnontilaisimmat ja laajimmat dyynihietikot, reheviä jokilaaksoja sekä laajoja aapa- ja keidassoita. Luonnon monimuotoisuutta korostaa erilaisten luonnonsuojelualueiden laajuus, yhteensä noin 290 hehtaaria. Kasvillisuudessa ja eläimistössä kohtaavat pohjoinen ja etelä. Eläimistöön kuuluvat kaikki Suomen suurpedot sekä metsäpeura. Kokkolan korkeimmat kohdat Suomenselällä kohoavat yli 180 metriin merenpinnan yläpuolella.lähde?
Kokkolan vuotuinen keskilämpötila helmikuussa on −9,3 °C ja heinäkuussa +16,5 °C. Vuotuinen sademäärä on 545 millimetriä.
Kokkolassa on ulkoilureittejä ja luontopolkuja 108 kilometriä, lintutorneja 14 ja lintulavoja kaksi kappaletta. Erilaisia taukopaikkoja, kuten laavuja, autiotupia, kotia ja nuotiopaikkoja, on 55 kappaletta. Rantautumispaikkoja on 18, veneenlaskupaikkoja 20 ja vierasvenesatamia 16 kappaletta. Kokkolaa halkovassa Perhonjoessa lisääntyy luontaisesti meritaimen, jota joessa voi myös kalastaa. Merialueen saaliskaloja on meritaimenen lisäksi lohi, järvialueella hauki, ahven, kuha ja muut makeanveden kalat.
Kokkolan keskustaa halkoo maankohoamisen seurauksena kutistunut kaupungin salmi ”Sunti”, joka on useiden ruoppausten myötä saanut nykyisen pientä jokea muistuttavan muotonsa. Salmen pinnan korkeus on vakautettu padolla. Suntin valuma-alue on pinta-alaltaan 28 km2 ja keskivirtaus 250 litraa sekunnissa.
Lohtajan kylässä entisen Lohtajan kunnan alueella Vattajanniemellä sijaitsee eräs Pohjanlahden laajimmista yhtenäisistä lentohiekka-alueista, jota on esitetty kansallispuistoksi. Siellä toimii Puolustusvoimien Lohtajan ampuma-alue. Asekoulu toimi kaupungissa vuodesta 1973 vuoteen 1996 saakka. Myös varikkoalue Keskusvarikko 8 on toiminut Kokkolassa.
Maantiede > Kaupunginosat Kokkolan kantakaupungissa

Hakalahti
Halkokari
Hollihaka
Isokylä
Jokilaakso
Junnila
Kaustari
Kirkonmäki
Kiviniitty
Koivuhaka
Lappilanmäki
Linnusperä
Nuolipuro
Kuusimäki
Matalamaa
Mesilä
Mäntykangas
Vanha kaupunki (Neristan)
Pikiruukki
Rytimäki
Torkinmäki
Tullimäki
Villaviken
Ykspihlaja
Ventus
Meritulli
Leenala
Maantiede > Kylät

Kokkolassa on useita kyliä ja kyliksi miellettyjä asutuskeskittymiä:
Friis
Hassinen (Hassis)
Isokylä (Storby)
Kallinen (Kallis)
Kaustari (Kaustar)
Kirilahti (Kirilax)
Korpilahti (Korplax)
Kotkamaa
Kvikant
Närvilä
Palo
Piispanmäki
Rimmi
Rödsö
Sokoja (Såka)
Vitikka
Vitsari (Vittsar)
Oivu (Åivo)
Knivsund (Öja)
Långö (Öja)
Hilli
Honkimaa
Jatkojoki
Jokikylä
Karhulahti
Kleemola
Kälviä
Miekkoja
Nissi
Passoja
Peitso
Peltokorpi
Porkola
Riippa
Rimpilä
Rita
Ruotsalo
Vuolle
Välikylä
Alaviirre
Karhi
Lohtaja
Marinkainen
Sorto
Väliviirre
Koskenkylä
Uusikylä
Alikylä
Haapasalo
Haapala
Hanhisalo
Herlevi
Honkala
Jääskä
Kallinki
Korpi
Länttä
Neverbacka
Norppa
Rahkonen
Sepänkylä
Törbacka
Ullavan kirkonkylä
Viitasalo
Talous

Kokkolan työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (2.5%)
Jalostus (23.2%)
Palvelusektori (73.5%)
Muut sektorit (0.8%)
Talousalueena Kokkola kuuluu Kokkolan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 42 859 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 21. suurin.
Kokkolassa oli vuonna 2022 yhteensä 21 454 työpaikkaa ja kaupungissa asui 20 335 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 86,9 prosenttia. Kokkolan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 73,5 prosenttia, jalostuksen 23,2 prosenttia ja alkutuotannon 2,5 prosenttia.
Kokkolan työpaikkaomavaraisuus on 105,5 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 77,6 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,5 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Kokkolassa on 136,1 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Kemianteollisuus

Kokkolassa sijaitsee Pohjoismaiden suurin epäorgaanisen kemian keskittymä. Kokkolan satama on myös yksi Pohjanlahden merkittävimmistä. Merkittävää kemianteollisuutta edustavat muun muassa Jervois Finlandin ja Umicore Finlandin kobolttitehtaat ja Boliden Kokkolan sinkkitehdas. Muita kemian alan yrityksiä Kokkolassa ovat mm. rehufosfaatin ja kaliumsulfaatin valmistaja Yara, kaasuvalmistaja Woikoski Oy ja kalsiumkloridin asiantuntija Tetra Chemicals
Talous > Yritykset

Kokkolan elinkeinorakenteessa ovat perinteisesti yhdistyneet kaupankäynti ja logistiikka. Kokkolan suurimpia työnantajia ovat Osuuskauppa KPO, Boliden Kokkola, Halpa-Halli, Umicore Finland sekä Jervois Finland. Kokkolan suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluivat vuonna 2021 myös autokoritehdas Tyllis Capital, logistiikka-alan Ahola Transport, Ekokuljetus JNH, matkailuautomyyjä Caravan Finland, metallin laserleikkaaja Kokkolan Laser Steel, energia-yhtiö Kokkolan Energia, tukkukauppa Pohjoismaiden Monituote, rakennusalan NSA Yhtiöt sekä veneveistämö Sarins Båtar. Kokkolassa on runsaasti metallituote-, vene-, elintarvike- ja puuteollisuutta sekä teollisia palveluja tuottavia yrityksiä.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys.
| Kokkolan väestönkehitys 1751–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1751 | 1751 |    | 978 | 978 |
| 1805 | 1805 |    | 1 710 | 1 710 |
| 1860 | 1860 |    | 2 231 | 2 231 |
| 1900 | 1900 |    | 2 648 | 2 648 |
| 1930 | 1930 |    | 5 703 | 5 703 |
| 1964 | 1964 |    | 18 145 | 18 145 |
| 1996 | 1996 |    | 35 5521 | 35 5521 |
| 2011 | 2011 |    | 46 2602 | 46 2602 |
| 2015 | 2015 |    | 47 5702 | 47 5702 |
| 2020 | 2020 |    | 47 724 | 47 724 |
1 Kaarlela liitettiin 1977 2Lohtaja, Kälviä ja Ullava liitettiin 2009  Lähde: 2011- 2015 Tilastokeskus;
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kokkolassa oli 47 723 asukasta, joista 41 611 asui taajamissa, 5 822 haja-asutusalueilla ja 290:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kokkolan taajama-aste on 87,7 %. Kokkolan taajamaväestö jakautuu yhdeksän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kokkolan keskustaajama | 36 705 |
| 2 | Kälviän kirkonseutu | 2 384 |
| 3 | Lohtajan kirkonkylä | 701 |
| 4 | Marinkainen | 545 |
| 5 | Peltokorpi | 513 |
| 6 | Ruotsalo | 291 |
| 7 | Knivsund | 236 |
| 8 | Sokoja | 235 |
| 9 | Himangan kirkonkylä* | 1 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Himangan kirkonkylä sijaitsee yhtä asukasta lukuun ottamatta Kalajoen kaupungin alueella.
Kristinusko > Luterilaiset seurakunnat

Kokkolassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat jäsenmäärän mukaisessa suuruusjärjestyksessä:
Kokkolan suomalainen seurakunta
Karleby svenska församling (Kokkolan ruotsalainen seurakunta)
Kaustisen ja Ullavan seurakunta
Kälviän seurakunta
Lohtajan seurakunta
Nämä seurakunnat kuuluvat Kokkolan seurakuntayhtymään. Kaustisen ja Ullavan seurakunta toimii myös Kaustisen kunnan alueella.
Kristinusko > Luterilaiset seurakunnat > Entiset luterilaiset seurakunnat

Historiallisella ajalla on Kokkolan kaupungin nykyisellä alueella lakkautettu seuraavat luterilaiset seurakunnat:
Gamlakarleby svenska församling (yhdistetty Karleby svenska församlingin [Kaarlelan ruotsalainen seurakunta] kanssa nimelle Karleby svenska församling 2004)
Kaarlelan suomalainen seurakunta (liitetty Kokkolan suomalaiseen seurakuntaan 1993)
Ullavan seurakunta (yhdistetty Kaustisen seurakunnan kanssa Kaustisen ja Ullavan seurakunnaksi 2006)
Kristinusko > Herätysliikkeet

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä toimii paikkakunnalla evankelisuus, jolla on paikkakunnalla muun muassa opiskelijatoimintaa opiskelijajärjestönsä Evankelisten Opiskelijoiden kautta, herännäisyys, rauhansanalaisuus, jolla on siellä sekä suomenkielinen paikallisosasto Kokkolan Rauhan Sana että ruotsinkielisten Närvilän rukoushuone sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla toimii paikkakunnalla Kokkolan seudun rauhanyhdistys sekä Ullavan ja Kälviän Rauhanyhdistys. Kokkolan seudun rauhanyhdistykseen kuului vuonna 2023 yhteensä 807 jäsentä. Lisäksi Kokkolassa toimii Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan seurakunta nimeltä Andreaksen luterilainen seurakunta.