stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naisen sterilisaatio
Vaikutukset

Naisen sterilisaation ehkäisyteho on erittäin hyvä, 99,5 prosenttia. Jos sterilisaatio pettää, alkanut raskaus on noin puolessa tapauksista kohdunulkoinen.
Sterilisaatio ei huononna tai vaaranna naisen elämänlaatua eikä aiheuta myöhempiä terveyshaittoja. Tutkimuksen (n=2721) mukaan sterilisaation saaneet naiset raportoivat 10 prosenttiyksikköä suuremmat pisteet seksuaalisessa halukkuudessa. Sterilisaation saaneet naiset myös ilmoittivat 6 prosenttiyksikköä korkeammat pisteet tyytyväisyydessä seksielämäänsä. Tutkijat epäilevät positiivisten tulosten syyksi vapautumista raskauden pelosta. Myös isompi tutkimus (n=4576) vahvistaa näkemyksen, että sterilisaatiolla ei ole heikentävää vaikutusta naisen seksuaaliterveyteen.
Munanjohtimien sulkeminen klipsein vähentää munasarjasyöpäriskiä meta-analyysien mukaan 26–34 %, kun taas munanjohtimien poiston suojavaikutuksen on arvioitu olevan jopa 70 %. Syytä tähän vaikutukseen ei tiedetä täysin.
Vaikutukset > Haitat ja riskit

Perinteisen sitomis- tai klipsisterilisaation riskejä ovat leikkaus- ja nukutuskomplikaatiot. TYKS:ssa tehdyn tutkimuksen mukaan komplikaatioiden riski on hyvin pieni tekniikasta riippumatta. Filshie-metodilla toimenpiteen yhteydessä yleisin komplikaatio oli kohdun perforaatio tai kohdunkaulan repeämä. Tämän ja muidenkin komplikaatioiden riski oli tutkimuksen perusteella pieni. Lievimmätkin komplikaatiot huomioiden sterilisaation kokonaiskomplikaatiotaajuus oli eräässä tutkimuksessa vain 1,5 %. Potilaan lihavuudesta on ristiriitaisia näkemyksiä; jotkut näkevät lihavuuden mahdollisena riskitekijänä, kun taas joidenkin mielestä lihavuus ei vaikuta toimenpiteen komplikaatiotodennäköisyyteen.
Riskinä on, että suljetut munanjohtimet voivat rekanalisoitua tai klipsi ei tule alun perin asennetuksi riittävän tiukalle munanjohtimen ympärille tai edes munanjohtimeen.
Jos steriloitu nainen on alle 30-vuotias, sterilisaation pettämisriski on kaksinkertainen. Ennen sterilisaatiota sairastettu sisäsynnyttimien tulehdus kolminkertaistaa sterilisaation pettämisriskin.
Suositukset

Yhdysvaltain gynekologien liitto suosittelee, että lääkärin antaman eettisen neuvonnan tulee olla neutraalia, ja siihen ei saa liittyä syrjintää esimerkiksi potilaan ikään, sukupuoleen tai lapsettomuuteen liittyen. Suosituksen mukaan potilaan itsemääräämisoikeuden tulee olla ensisijainen periaate lääkärien toiminnassa.
Intian gynekologien liitto on julkaissut sterilisaatiota koskevan hoitosuosituksen, jonka mukaan naimattomilta tai lapsettomilta naisilta ei tule evätä oikeutta sterilisaatioon heidän taustastaan johtuen.
WHO:n sterilisaatiota koskevassa suosituksessa todetaan, että vaikka joissain maissa sterilisaatiolle on asetettu lainsäädännöllisiä rajoitteita, niillä ei ole välttämättä oikeudellista perustetta. Ohjeistuksessa todetaan, että sterilisaatiota tarjoavien terveydenhuollon toimijoiden tulisi tarkastella rajoituksia ja kuinka ne vaikuttavat naisten mahdollisuuteen saada sterilisaatio. Terveydenhuollon henkilöstö ei saa käyttää esimerkiksi potilaan ikää tai lapsilukua mielivaltaisesti perusteena sterilisaation kieltämiselle.
WHO:n ja Johns Hopkinsin yliopiston julkaiseman perhesuunnittelukäsikirjan (Family Planning: A Global Handbook for Providers) mukaan terveydenhuollon toimijoiden on autettava potilasta tekemään harkittu päätös sterilisaatiosta. Epävarmaa ja katumiselle altista potilasta on autettava pohtimaan päätöstä pidempään. Potilaan nuori ikä, lapsettomuus tai naimattomuus eivät voi automaattisesti poissulkea oikeutta sterilisaatioon, mutta terveydenhuollon toimijoiden on varmistuttava, että erityisesti nämä ryhmät ymmärtävät toimenpiteen merkityksen.
Naisen sterilisaatio Suomessa

Oikeus käyttää sterilisaatiota ehkäisymenetelmänä vahvistui vuonna 1985, kun sterilisaatioon pääsyä helpotettiin lisäämällä lakiin kriteerit, jotka koskevat sterilisaatiota hakevan ikää tai lasten määrää.
Suomessa steriloimislaki (24.4.1970/283) sekä steriloimisasetus (24.5.1985/427) säätelevät sterilisaation suorittamista. Steriloimislain mukaan steriloimiseen voidaan asianomaisen henkilön pyynnöstä ryhtyä:
1) kun hän on synnyttänyt kolme lasta tahi hänellä on yksin tai aviopuolisonsa kanssa yhteensä kolme alaikäistä lasta;
2) kun hän on täyttänyt kolmekymmentä vuotta;
3) kun raskaus vaarantaisi hänen henkensä tai terveytensä;
4) kun hänen mahdollisuutensa muulla tavoin ehkäistä raskaus ovat epätavallisen huonot;
5) kun on syytä otaksua, että hänen jälkeläisillään olisi tai heille kehittyisi vaikea sairaus tai ruumiinvika;
6) kun hänen sairautensa tai muu siihen verrattava syy vakavasti rajoittaa hänen kykyään hoitaa lapsia.
Steriloimisluvasta päättää joko yksi lääkäri (kohdissa 1 ja 2), kaksi lääkäriä (kohdissa 3 ja 4) tai Valviran raskauden keskeyttämis- ja steriloimisasioiden lautakunta (kohdissa 5 ja 6). Mikäli sterilisaatiota hakee kohdan 3, 5 tai 6 perusteella, syy on perusteltava ja hakijalta kysytään lääkärin lausunto tai kopio potilasasiakirjoista.
Sterilisaatiota hakevan on ensin varattava aika lääkärin vastaanotolle, jossa hakijan taustat tarkistetaan. Hakija sekä lääkäri täyttävät ST1-lomakkeen, joka toimitetaan Valviralle. Lain mukaan mikäli steriloimista pyytänyt henkilö on avioliitossa, on hänen aviopuolisolleen varattava mahdollisuuksien mukaan tilaisuus saapua kuulemistilaisuuteen, jossa käsitellään sterilisaation tarkoituksenmukaisuutta. Säädös ei koske avopuolisoita. Jollei aviopuoliso ole osallistunut tilaisuuteen, lääkärinlausunnosta tulee ilmetä syy siihen. Puolison kirjallinen lausunto on tällöin, mikäli mahdollista, liitettävä lääkärinlausuntoon. Jos yhden tai kahden lääkärin päätös on kielteinen, päätökseen voi hakea muutosta Valviralta. Jos sterilointilupa myönnetään, hakija saa lähetteen sterilisaatioon ja hakija voi varata ajan toimenpiteeseen. Steriloimisen suorittaa laillistettu lääkäri taikka se, jolle Valvira on myöntänyt luvan harjoittaa lääkärin ammattia.
Naisen sterilisaatio yksityisessä terveydenhuollossa voi maksaa noin 3500–5000 euroa.
Sterilisaatio ei oikeuta oikeuta sairauspäivärahaan tai palkanmaksuun.
Hallitus päätti vuoden 2024 kehysriihessä, että sterilisaatiot tullaan rajaamaan julkisen palveluvalikoiman ulkopuolelle. Muutokset tulisivat suunnitelmien mukaan voimaan vuonna 2026.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos julkaisee vuosittain steriloimistilastoja.
Yhteiskunnallinen keskustelu

Suomessa keskustelu sterilisaation alaikärajasta (30 vuotta), lapsilukuvaatimuksesta (vähintään 3 alaikäistä lasta) sekä aviopuolison kuulemisvelvoitteesta ovat aiheuttaneet kritiikkiä. Kritiikin mukaan nykyinen laki on holhoava ja loukkaa ihmisen itsemääräämisoikeutta. Kritiikin aiheena on esimerkiksi se, että Suomen laissa ei säädetä ikärajaa tai lupamenettelyä lapsen hankkimisesta, mutta sterilisaatioon sitä vaaditaan, vaikka sekä vanhemmuus että sterilisaatio ovat kummatkin peruuttamattomia päätöksiä. Vanhemmuus on kuitenkin suurempi vastuu kuin vanhemmuuden puute, minkä vuoksi sterilisaation korotettua ikärajaa pidetään ristiriitaisena. Vaikeudet päästä sterilisaatioon ovat aiheuttaneet keskustelua myös muissa maissa. Esimerkiksi sterilisaation lainsäädännölliset harkinta-ajat ovat olleet kritiikin aiheina, ja niitä on verrattu tarkoitukselliseen potilaan tilanteen vaikeuttamiseen.
Internetin myötä sterilisaatiokeskustelut ovat tulleet enemmän yksilöiden vaikutuspiiriin, mikä on mahdollistanut aiheeseen liittyvien verkkoyhteisöjen ja vertaistukiryhmien syntymisen. Viestintätieteilijä Julia Mooren mukaan vapaaehtoisesti lapsettomien verkkoyhteisöissä sterilisaatiosta puhutaan usein positiivisin vertauskuvin, jotka haastavat natalistista diskurssia ja katumisteoriaa. Keskusteluissa jaetaan tietoa lääkärikohtaamisista, sekä etsitään ja jaetaan strategioita, joilla saada lääkäri myöntymään toimenpiteeseen. Mooren mukaan keskusteluilla on suuri merkitys vapaaehtoisesti lapsettomien identiteetin muodostamiselle.
Raskaus potilasvahinkona

Suomessa potilasvahinkolautakunta on linjannut, että väärin suoritetun sterilisaation jälkeinen raskaus on oikeuttanut potilaan saamaan korvauksia.
”Raskaaksi tuleminen tai raskauden jatkuminen ja lapsen syntyminen ei ole perinteisessä merkityksessään henkilövahinko. Tähän ei vaikuta myöskään naisen mahdollisesti subjektiivisesti kokema olotilan haitallisuus. Raskaudessa ei ole kysymys ruumiinvammasta, muusta henkilövahingosta, taudista tai muusta vastaavasta, vaan normaalista fysiologisesta tilasta. Tällaista tilaa on kuitenkin mahdollista pitää sterilisaatiotoimenpiteen tarkoitus ja luonne huomioon ottaen sillä tavoin haitallisena, että synnytyksestä aiheutuvia suoranaisia kustannuksia sekä kipua ja särkyä on pidetty perusteltuna korvata potilasvahinkolainsäännösten perusteella samoin kuin ansionmenetyksestä raskauden ajalta.”
Purkaminen

Naisen steriloinnin purkua ei tehdä julkisessa terveydenhoidossa. Toimenpide suoritetaan yleisanestesiassa leikkauksella, jossa pyritään liittämään katkaistut munanjohdinten päät yhteen. Raskaus onnistuu purkamisen jälkeen noin 50–80 prosentilla, ja sitä varmemmin, mitä nuorempi nainen on. Steriloinnin jälkeen raskaus voi alkaa myös koeputkihedelmöityksen avulla, jossa munasolut otetaan suoraan munasarjoista, hedelmöitetään maljalla ja siirretään kohtuun.
Suomessa sterilisaation purkuleikkauksia tehdään parikymmentä vuosittain, mikä on alle 1 prosentti kaikista sterilisaation saaneista.
Sterilisaation jälkeen toimenpidettä katuu pohjoismaisten tutkimusten mukaan noin 3–6 prosenttia henkilöistä. Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa 4,3 % 20–24-vuotiaista steriloiduista katui sterilisaatiota, ja 30–34 vuotiaiden ryhmässä osuus oli vain 2,4 %. Sterilisaatiota katuvien osuus on siten pienempi kuin lapsiaan katuvien vanhempien osuus, sillä tutkimusten perusteella 5–14 % vanhemmista katuu lapsen hankkimista ja toivoisi pysyneen lapsettomana. Toisaalta Yhdysvalloissa ja Saksassa tehdyt tutkimukset osoittavat, että katuvien vanhempien osuus voi olla jopa 17 %.
Sterilisaation käyttöasteet Yhdysvalloissa eri väestöryhmien keskuudessa.
Naisen sterilisaatio
Radikaali hysterektomia
Etu-Töölön lukio

| Etu-Töölön lukio> Töölön yhteislyseo |
| --- | --- |

 Lukion rakennus vuonna 2015 ennen perusparannusta.
Sijainti:  Arkadiankatu 26, Helsinki
Tyyppi:  lukio
Perustettu:  1919
Rehtori:  Joanna Ovaska
Luokat:  1–4 (lukio)
Opiskelijoita:  n. 780 (2023)
Verkkosivut
Etu-Töölön lukio on Helsingin keskustan tuntumassa Etu-Töölössä sijaitseva yleislukio. Koulu on yrittäjyyspainotteinen. Koulun yleisesti käytetty lyhenne on TYLY, joka viittaa koulun historiaan ja aiempiin nimiin. Vuonna 2023 koulussa oli noin 780 opiskelijaa.
Nykyisen lukion edeltäjä, yksityinen Helsingin Koelyseo aloitti toimintansa 1919. Koulu muuttui vuoden 1952 koulu-uudistuksessa viisivuotisen keskikoulun ja kolmivuotisen lukion käsittäväksi valtion oppikouluksi, ja sai nimen Töölön yhteislyseo. Yhteislyseo jakautui vielä myöhemmin peruskoulu-uudistuksen yhteydessä vuonna 1977 Etu-Töölön lukioksi ja Etu-Töölön yläasteen kouluksi. Etu-Töölön yläasteen koulu yhdistyi Taivallahden peruskouluun lukukauden 2008–2009 päätteeksi. Koulun lempinimeksi tulee 1952 Tyly, joka tulee lukion silloisesta nimestä Töölön yhteislyseo.
Tammikuussa 2020 Etu-Töölön lukio siirtyi perusparannusremontin ajaksi väistötiloihin osoitteeseen Albertinkatu 40–42. Tammikuussa 2022 Etu-Töölön lukio muutti takaisin Arkadiankadulle omaan rakennukseensa. Perusparannuksen yhteydessä julkisivu ja käytävät palautettiin alkuperäisen kaltaisiksi.
HAMin kokoelmiin kuuluva Kustaa Saksin Etu-Töölön lukiolle suunnittelema 11 metriä leveä ja kaksi metriä korkea jacquard-tekniikalla kudottu Herbaario-tekstiilitaideteos (2021) sijoitettiin rakennuksen ala-aulaan perusparannuksen valmistuttua.
Historia

Etu-Töölön lukion historia alkaa vuodesta 1919, jolloin perustettiin Helsingin Koelyseo. Tarkoituksena oli selvittää, onko nelivuotisen yläkansakoulun pohjalle rakentuvassa kuusivuotisessa oppikoulussa mahdollista saavuttaa valmiudet ylioppilastutkintoon ja edelleen menestykselliselle jatko-opiskelulle. Perinteisen viisiluokkaisen keskikoulun tilalle tuli kolmivuotinen. Kaksi vuotta pitempi kansakoulu korvasi siis supistuneen keskikouluajan.
Koulu aloitti toimintansa poikakouluna Helsingin Normaalilyseon laulusalissa, josta se seuraavana vuonna muutti osoitteeseen Vironkatu 3. Vuonna 1923 koulu muutti osoitteeseen Yrjönkatu 18 ja vuonna 1926 koulu muutti jälleen, nyt osoitteeseen Vuorikatu 22.
Vuonna 1930 koulu pääsi muuttamaan nykyiseen osoitteeseensa Arkadiankadulle. Talon piirustukset laati arkkitehti Hjalmar Åbergin johdolla arkkitehti Yrjö Sadeniemi, joka on piirtänyt myös viereisen Helsingin ruotsalaisen tyttökoulun (se on nykyään Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun käytössä). Koulun kalusteet pulpetteja, valaisimia ja ovenkahvoja myöten valmistettiin Helsingin keskusvankilassa arkkitehti Elli Ruuthin suunnitelmien mukaan. Nykyään rakennus on tietyiltä osin museoviraston suojeluksessa.
Syksyllä 1937 myös tytöille tuli mahdollisuus päästä opiskelemaan kouluun.
Sota-aikana koulurakennuksessa toimi sotasairaala, mikä aiheutti muutoksia ja katkoksia koulunkäyntiin. Koelyseolaisilla oli välillä käytössä osa koulurakennuksesta, ja välillä he olivat evakossa esimerkiksi Tyttönormaalilyseossa ja Suomalaisessa Tyttökoulussa, ja 1944 osa oppilaista ja opettajista evakuoitiin välikaisesti Somerolle suur­pommitusten takia.
Vuonna 1952 tapahtui koulu-uudistus, jonka yhteydessä Koelyseo päätettiin muuttaa tavalliseksi viisivuotisen keskikoulun ja kolmivuotisen lukion käsittäväksi valtion oppikouluksi. Samalla koulun nimi muutettiin Töölön yhteislyseoksi. Tällöin syntyi myös koulun lempinimi TYLY, jona koulu edelleen tunnetaan. Helsingin Koelyseo siirtyi historiaan lopullisesti 1960, jolloin viimeiset koelyseolaiset ja ensimmäiset TYLY:ssä 1952 aloittaneet suorittivat ylioppilastutkinnon.
Historia > Suuret ikäluokat aloittivat oppikoulun

Koelyseon oppilasmäärä oli pysynyt pienenä koulun vaativan maineen vuoksi. Keskikouluhan oli suoritettava kolmessa vuodessa. Töölön yhteislyseon aloittaessa alkoi kouluun pyrkijöitä tulla tulvimalla, koska koulun hyvä maine oli tiedossa ja vanhemmat halusivat saada oppikouluun pyrkivät lapsensa juuri tähän kouluun. Tähän kannusti myös valtion oppikoulun edullinen lukukausimaksu, minkä lisäksi lahjakkailla vähävaraisilla oppilailla oli mahdollisuus päästä vapaaoppilaiksi. Kevätlukukauden 1956 päättyessä oppilasmäärä oli noussut viiteensataan. Samanaikaisesti ensimmäiset suuret ikäluokat tulivat oppikouluikään.
Tämän seurauksena syksyllä 1956 koulun ensimmäisen luokan aloitti ennätysmäärä 209 oppilasta, minkä vuoksi silloisen Kouluhallituksen päätöksellä perustettiin kolme luokkaa opiskelemaan iltavuorossa. Sisäänpääsykokeen hyväksyttävästi läpäisseitä ohjailtiin myös muihin oppikouluihin. Aikaisemmin väljältä tuntunut koulutalo kävi äkkiä ahtaaksi,ja tämä aiheutti pulmia opetustyön järjestelyissä. Luokat olivat ylisuuria. Tavallisin oppilasmäärä luokalla oli 40 oppilasta, joissakin luokissa jopa 46. Oppilasmäärä oli suurimmillaan syyslukukauden 1958 alkaessa, jolloin koulussa oli 793 oppilasta.
Opettajien työmäärä lisääntyi valtavasti, koska esimerkiksi korjattavia kokeita oli paljon. Opettajat kuitenkin tiedostivat hyvin asemansa suurten ikäluokkien kasvattajina, ja oppilaiden vanhemmatkin ymmärsivät tilanteen ja suhtautuivat myönteisesti. Iltavuoron koulupäivä alkoi tavallisesti kello 11.00–13.00 välisenä aikana ja päättyi viimeistään kello 18.00. Myös lauantait olivat koulupäiviä. Iltavuoroa jatkui vuoteen 1961, jolloin ensimmäiset iltavuorossa 1956 aloittaneet olivat suorittaneet keskikoulun oppimäärän.
Koulurakennuksessa oli yksi luokkahuone ollut Kasvatusopillisen kirjaton hallussa, ja veistoluokka oli osittain Opettajakorkeakoulun käytössä.  Tyttöoppilaiden kotitalousopiskelu tapahtui koulurakennuksen ulkopuolella Kotitalousopettajaopistossa. Kesällä 1958 koulurakennuksessa suoritettiin peruskorjaus, jonka tuloksena koululle saatiin oma opetuskeittiö, ja em. ”vuokralaiset” poistuivat talosta. Tämä helpotti tilanahtautta jonkin verran, koska juuri tuolloin oppilasmäärä oli suurimmillaan. Lisää tilaa tuli vuonna 1959, jolloin perustettiin Alppilan yhteislyseo. Sinne siirtyi 28 TYLY:n oppilasta.
Historia > Siirtyminen peruskouluun

Vuonna 1977 valtakunnallisen peruskoulu-uudistuksen yhteydessä Töölön yhteislyseo jakautui Etu-Töölön lukioksi ja Etu-Töölön yläasteen kouluksi.
Vuonna 2009 koulun perustamisesta tuli kuluneeksi 90 vuotta, minkä kunniaksi koulu järjesti juhlan Vanhalla ylioppilastalolla. Laajasalon lukio ja Etu-Töölön lukio yhdistettiin, ja Etu-Töölön yläasteen koulu yhdistyi Taivallahden peruskoulun kanssa lukukauden 2008–2009 päättyessä.
Lukion toiminta

Lukiossa voi opiskella kymmentä yrittäjyyskurssia, joilla on mukana erilaisia yhteistyöyrityksiä. Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Pienyrityskeskus tarjosi yrittäjyyskursseja lukion kanssa vuosina 2009–2014. lähde? Pienyrityskeskuksen toiminnan loputtua Etu-Töölön lukiossa on jatkettu yrittäjyyspainotuksen kehittämistä. Opiskelijat voivat opiskella lukiossa koulukohtaisen yrittäjyysdiplomin. Etu-Töölön lukio on yksi innolukiohankkeeseen kuuluvista oppilaitoksista.
Helsingin kaupungin lukiokampus-hankkeessa Etu-Töölön lukio on kuulunut samaan kampukseen Ressun lukion, Sibelius-lukion ja Vuosaaren lukion kanssa. Samaan kampukseen kuuluvien lukioiden opiskelijat voivat halutessaan valita kursseja kampuksen muista lukioista. Lukiokampustoiminnan lisäksi Etu-Töölön lukio on tehnyt yhteistyötä Helsingin yliopiston kanssa, esimerkiksi fysiikan kursseilla.
Etu-Töölön lukio tarjosi yhdessä Helsingin kuvataidelukion, Kallion lukion, Helsingin luonnontiedelukion, Mäkelänrinteen lukion ja Ressun lukion kanssa Korkeammalle ja syvemmälle -kursseja, mutta tämä toiminta päättyi lukiokampustoiminnan myötä 2013.
Etu-Töölön lukion tiloissa on kuvattu vuosien aikana lukuisia televisiosarjoja, tiettyjä jaksoja ja elokuvia ja musiikkivideoita, esimerkiksi suosittu Kumman kaa -televisiosarja on kuvattu lukion tiloissa ja lukioon pääsee kurkistamaan esimerkiksi myös ykkösdokumentissa Sukupolvi.
Etu-Töölön lukiolla on kansainvälistä toimintaa, esimerkiksi kiinteä yhteistyö Saksan kanssa on alkanut jo 1987 ja jatkuu nykyään Münchenin kanssa. Moskovan kanssa jatkuvaa yhteistyötä on ollut vuodesta 2007 alkaen. Lisäksi lukiolla on yhteistyö Espanjan kanssa.  Tukholmassa lukiolla on yrittäjyyskasvatuspainoitteinen ystävyyskoulu.
Huomionosoitukset ja sijoittuminen vertailuissa

| Vuosi | KA-raja (lukio) | Aloitus- paikat |
| --- | --- | --- |
| 2000–2001 |  7,73 |  |
| 2001–2002 |  8,00 |  |
| 2002–2003 |  7,92 |  |
| 2003–2004 |  7,90 |  |
| 2004–2005 |  7,73 |  |
| 2005–2006 |  7,64 |  |
| 2006–2007 |  7,71 |  |
| 2007–2008 |  7,69 |  |
| 2008–2009 |  7,67 |  |
| 2009–2010 |  7,83 |  |
| 2010–2011 |  7,75 |  |
| 2011–2012 |  7,83 |  |
| 2012–2013 |  7,92 | 200 |
| 2013–2014 |  7,92 | 216 |
| 2014–2015 |  7,75 | 206 |
| 2015–2016 |  7,75  | 210 |
| 2016–2017 |  8,00 | 216 |
| 2017–2018 |  8,17 |  |
| 2018–2019 |  8,18 |  |
| 2019–2020 |  8,15 |  |
| 2020–2021 |  8,33 |  |
| 2021–2022 |  8,42 |  |
| 2022–2023 |  8,42 |  |
| 2023–2024 |  8,42 |  |
| 2024–2025 |  8,50 |  |
Lukio on palkittu vuonna 2014 kansainvälisellä EFQM-palkinnon kolmella tähdellä Recognised for Excellence -tunnuksella.
Lisäksi lukio on saanut muun muassa seuraavia palkintoja:
Yrittäjyyskasvatuspalkinto 2010,
Naiset ja Tekniikka -palkinto 2015,
Vuoden yrittäjyysopettaja 2016,
Suomen ainoa ja Suomen paras yrittäjyyskoulu 2017 (The EntrepreneurialSchool of the Year), TES Awards 2017 -gaala Tallinna
Kestävässä kehityksessä ja ympäristökasvatuksessa Etu-Töölön lukio on mukana Vihreässä lipussa, joka on kansainvälinen kasvatuksenalan ympäristömerkki. Lukiolle on myönnetty vihreä lippu.
Alumnit

Senioriyhdistystoiminta perustettiin 1949. Yhdistyksen nimeksi vaihdettiin Tylyn alumnit vuonna 2013. Aikaisemmin yhdistys on tunnettu esimerkiksi nimellä Koelyseo-TYLY:n Seniorit ry.
Senioriyhdistys toimii edelleen aktiivisesti ja julkaisee muun muassa omaa lehteä, tekee yhteisiä matkoja ja juhlia sekä tukee lukion toimintaa merkittävästi esimerkiksi jakamalla ylioppilaille stipendejä.
Yhdistyksen jäseniksi pääsevät lukion entiset ja nykyiset opettajat ja toimihenkilöt sekä täysi-ikäiset opiskelijat.
Muun muassa seuraavat tunnetut henkilöt ovat olleet koulun oppilaina:
| --- | --- |
 Sointu Angervo, näyttelijä ja teatterinjohtaja  Ilkka Aspara, kenraaliluutnantti  Harri Englund, sosiaaliantropologian professori  Matti Hagman, jääkiekkoilija  Rauni Hagman, Patentti- ja rekisterihallituksen pääjohtaja  Leena Havukainen, näyttelijä  Riitta Havukainen, näyttelijä  Päiviö Hetemäki, poliitikko ja elinkeinoelämän vaikuttaja  Jarno Hiilloskorpi, näyttelijä  Heimo Holopainen, televisiokasvo, muusikko ja toimittaja  Leena Huima, toimittaja ja kirjailija  Tauno-Olavi Huotari, historiantutkija  Kalle Isokallio, kirjailija ja kolumnisti  Teijo Joutsela, laulaja, Kipparikvartetin jäsen  Daniel Katz, kirjailija  Antti Kauranne, päätoimittaja, kirjailija  Yrjö Kilpeläinen, kansanedustaja, toimittaja ja pakinoitsija (nimimerkki Jahvetti)  Timo Kojo, muusikko  Kauko Käyhkö, laulaja, Kipparikvartetin jäsen  Valto Laitinen, pääasiassa Pariisissa vaikuttanut säveltäjä ja pianisti  Jaajo Linnonmaa, juontaja :  Sinikka Luja-Penttilä, poliitikko  Pekka Milonoff, näyttelijä ja ohjaaja  Ernst Palmén, Helsingin yliopiston eläintieteen professori, sittemmin rehtori ja kansleri  Matti Rautio, säveltäjä  Matti Poutiainen, Helsingin tuomiorovasti  Matti Purasjoki, Kilpailuviraston ylijohtaja  Margit Rahkonen, pianotaiteilija  Mikko Rimminen, kirjailija  Ronny Roslöf, näyttelijä  Tero Saarinen, koreografi, tanssija  Maija Salo, muusikko, Pikkukakkosen juontaja  Martti Silvennoinen, YLE:n toimittaja  Antti Suviranta Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti  Juhani Suomi, historioitsija, Urho Kekkosen elämäkerran kirjoittaja  Irma Tapio, muusikko  Pertti Torstila, diplomaatti  Riikka Uosukainen, uutistoimittaja  Uniikki l. Dan Tolppanen, rap-artisti, Rähinä Recordsin omistaja  Vesa Vainio, talouselämän vaikuttaja  Marjatta Vehkaoja, poliitikko  Ozan Yanar, kansanedustaja
Erkki V. Söderströmin säätiö

Alumniyhdistys on mukana Erkki V. Söderströmin säätiössä, joka tukee Etu-Töölön lukion opiskelijoita stipendeillä. Erkki Valdemar Söderström (1933–2008) oli entinen Helsingin Koelyseon oppilas, joka oli vuonna 1981 määrännyt testamentissaan omaisuutensa säätiöitäväksi entisen koulunsa opiskelijoiden tukemista varten.
Rehtorit

1919–1924 Gunnar Sarva
1924–1929 Oskari Kajava
1929–1938 Yrjö Ora
1938–1952 Karin Jalas
1952–1974 Antti Reinikainen
1974–1977 Heikki Siirala
1977–1993 Raimo Hanski
1993–1994 Inari Salonen
1994–2005 Eila Kunnari (vs. Ella Similä 2003-2005)
2005–2011 Pirjo Kännö
2011– (joulukuu) 2014 Ella Lundmark (o.s. Similä)
2014–2015 va. Saila Linkopuu
2015– 2019 Marja Honkaheimo
2020–  Joanna Ovaska
Lähde:
Aiheesta muualla

Etu-Töölön lukion verkkosivut
Etu-Töölön lukion Facebook-sivut
Senioriyhdistyksen kotisivut
Koelyseo-Tyly:n seniorien Facebook-sivut