stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Data-analyysi

Data-analyysi kattaa erityyppisiä menetelmiä ja lähestymistapoja, joita yhdistää pyrkimys muodostaa eri tavoin kerätystä tiedosta (data) kiinnostavaa korkeamman tason informaatiota ja malleja, jotka puolestaan mahdollistavat erilaisten hyödyllisten johtopäätösten tekemisen. Tilastotieteessä data-analyysi linkittyy mm. datan keräämiseen, sen sisältävien muuttujien muokkaamisen ja datan visuaaliseen tarkasteluun sekä erilaisten todennäköisyysmallien rakentamiseen.
Klassinen data-analyysi nojaa tutkijan ennakko-olettamuksiin kohteena olevan ilmiön luonteesta ja pyrkii varmistamaan vastaako ilmiöstä kerätty tieto ilmiöstä oletettua mallia. Se nojaa tilastollisen mallittamisen menetelmiin.
Eksploratiivinen data-analyysi tekee niukemmin oletuksia kohdeilmiöstä. Siinä ilmiötä kuvaava malli muodostetaan osana analyysiprosessia esimerkiksi informaatioteoreettisten menetelmien ja argumenttien avulla.
Bayesilainen data-analyysi on laskennallinen menetelmä, joka mahdollistaa ilmiötä kuvaavan asiantuntijatiedon ja sen epävarmuuden sisällyttämisen analyysin tuloksena syntyvän mallin rakenteeseen ns. priorijakaumien avulla.
Kvalitatiivinen data-analyysi perustuu ilmiötä käsittelevään laadulliseen tietoon, jota ei välttämättä ole saatettu numeeriseen asuun.
Tiedonlouhinta (data mining) pyrkii etsimään ilmiöön liittyvästä datasta (esimerkiksi laajasta tietokannasta) kiinnostavia säännönmukaisuuksia.
Data-analyysin eri vaiheet

Data-analyysi voidaan jakaa neljään eri vaiheeseen:
Data-analyysin eri vaiheet > Valmistelu

suunnittelu
datan kerääminen
datan valinta
Data-analyysin eri vaiheet > Esikäsittely

puhdistus
suodatus
täydentäminen
korjaus
standardointi
muuntaminen
Dataa tarvitsee usein esikäsitellä ennen varsinaista analyysiä. Se voi sisältää puuttuvia havaintoja tai virheitä. Se voi vaatia myös skaalausta tai muunnoksia (esim. neliöjuuri tai logaritmi) muuttujille tai voi olla, että sitä täytyy kerätä useasta riippumattomasta lähteestä. Outlierien täytyy huomioida ja poistaa tai korjata, mikäli mahdollista. Puuttuvat havainnot voidaan imputoida käyttäen moni-imputointia.
Data-analyysin eri vaiheet > Analyysi

visualisointi
korrelaatiot
yleistetty lineaarinen malli (regressio)
ennustaminen
luokittelu
klusterointi
Datan visuaalinen tarkastelu on usein tehokasta analyysiä. Aineiston kiinnostavista muuttujista saa hyvän kuvan piirtämällä hajontakuvion. Piirtämällä histogrammi voidaan tarkastella muuttujan jakaumaa. Usean muuttujan välisiä keskinäisiä riippuvuuksia voidaan tarkastella mm. korrelaatiolla ja regressiolla.
Bayesilaisessä tilastotieteessä analyysin kohteena on parametriavaruus, sillä havaintoavaruus pidetään tunnettuna ja kiinteänä. Siinä sovitetaan todennäköisyysmalli dataan ja lasketaan saadun posteriorijakauman perusteella todennäköisyyksiä. Posteriorijakauman avulla voidaan myös mm. ennustaa tulevia havaintoja. Bayesilaisessa tilastotieteessä pääosassa on Bayesin kaava.
Data-analyysin eri vaiheet > Jälkikäsittely

tulkinta
dokumentointi
arviointi
Data analyysin käyttö eri aloilla

Teollisen prosessin data: suuri määrä tietoa kerätään, tallennetaan ja prosessoidaan tarkoituksena automatisoida ja kontrolloida teollista tuotantoa, jakelua ja varastointia. Päätarkoitus data-analyysille on optimoida prosesseja ja parantaa yrityksen kilpailukykyä.
Yrityksissä: yritystoiminnan dataa analysoidaan liiketoiminnan paremman ymmärryksen ja ohjauksen toivossa. Analysoinnin alueita ovat mm. asiakkaat, myynti, markkinointi, hinnoittelu ja riskienotto. Esimerkkinä kauppakassi-analyysi, jossa selvitetään mitä tuotteita asiakkaat ostavat samanaikaisesti. Sen avulla pyritään parantamaan niiden tuotteiden yhteismyyntiä ja näin ollen kasvattamaan kokonaismyyntiä.
Teksti- ja rakennedata: nykyaikana tärkeitä informaation lähteitä ovat mm. tekstitiedostot, sähköiset viestit (sähköposti), internetistä löytyvät dokumentit ja verkkoon perustuvat datakannat (ns. syvä web, engl. deep web). Teksti- ja rakennedatan analyysi auttaa informaation suodattamisessa, etsimisessä ja louhimisessa.
Kuva-data: useat kuvaamisvälineet älypuhelinten kameroista satelliittien kameroihin käyttävät 2D tai 3D kuva-dataa. Sen avulla voidaan etsiä ja tunnistaa esineitä, analysoida ja luokitella paikkoja ja yhdistää kuva-dataa muihin informaation lähteisiin.
Biolääketieteellinen data: laboratoriokokeista saatavaa dataa käytetään analysoimaan, ymmärtämään ja hyödyntämään biologisia prosesseja. Biolääketieteellistä dataa käytetään esim. DNA-sekvenssien, geenien ja proteiinien ilmenemisen analysoimiseen tai säätelyverkostojen mallintamiseen.
Ohjelmia data-analyysin tekemiseen

Suosittuja ilmaisia ja avoimen lähdekoodin ohjelmia ovat R, Rapid Miner ja WEKA.
Maksullisia ohjelmia ovat MATLAB, SPSS, SAS, STATISTICA ja jBEAM.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Data-analyysi Wikimedia Commonsissa
Ernst August Strandman

Ernst August Strandman (28. marraskuuta 1832 Kristiinankaupunki – 9. joulukuuta 1900 Helsinki) oli suomalainen kirjallisuuden tutkija ja Helsingin yliopiston itämaiden kirjallisuuden professori.
Strandmanin vanhemmat olivat raatimies Gustaf Erik Strandman ja Magdalena Henrika Öhman. Hän kävi Vaasan lukiota, pääsi ylioppilaaksi 1854 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1860 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1869.
Strandman toimi Helsingin yliopiston itämaiden kirjallisuuden dosenttina 1866–1870, arabialaisen ja persialaisen kirjallisuuden ylimääräisenä professorina 1870–1875 sekä itämaiden kirjallisuuden professorina 1875–1898.
Strandman oli naimisissa vuodesta 1864 Hilda Helena Bergmanin kanssa. Heillä oli viisi lasta.
Teoksia

De codixe manuscripto, vitas veterum poetarum Arabum sub nomine Ibn Challikani exhibente, väitöskirja. 1866
De viris illustribus in libro Arabico Tardjamat almutaquaddimin min asch-Schuara commemoratis, väitöskirja.  1868
Chuandramir‘s afhandling om Qarachitaiska dynastin i Kerman med inledning och anmärkningar, väitöskirja.    1869
Finkelsteinin testi

Finkelsteinin testi
Finkelsteinin testi on testi, jota käytetään diagnosoimaan De Quervainin jännetuppitulehdus.
Testissä peukalo sijoitetaan suljettuun nyrkkiin ja rannetta taivutetaan sivusuunnassa alaspäin niin, että pikkurilli osoittaa alaspäin. Mikäli testi aiheuttaa potilaalle voimakasta kipua, on tulos todennäköisesti positiivinen.
Testin keksi yhdysvaltalainen Harry Finkelstein, joka kuvaili sen vuonna 1930.
Ergosteroli

| Ergosteroli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (3S,9S,10R,13R,14R,17R)-17-[(E,2R,5R)-5,6-dimethylhept-3-en-2-yyli]-10,13-dimetyyli-2,3,4,9,11,12,14,15,16,17-dekahydro-1H-syklopenta[a]fenantren-3-oli
CAS-numero:  57-87-4
PubChem CID:  444679
SMILES:  CC(C)C(C)C=CC(C)C1CCC2C1(CCC3C2=CC=C4C3(CCC(C4)O)C)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C28H44O
Moolimassa:  396,65 g/mol
Sulamispiste:  160 °C
Kiehumispiste:  250 °C
Ergosteroli on sienien solukalvon steroli samalla tavalla kuin kolesteroli on eläimillä. Sterolit vakaannuttavat solukalvon rakennetta, mutta ne ovat myös monien muiden yhdisteiden esiasteita. Ergosteroli on  kolesterolin pelkistymistuote ja D2-vitamiinin esiaste, joka muuttuu ultraviolettisäteilyn vaikutuksesta ergokalsiferoliksi eli D2-vitamiiniksi.
Ergosterolia esiintyy myös monissa kasveissa ja eräillä eliöillä semiokemikaalina toimien feromonina.
Aiheesta muualla

PubChem: Ergosterol (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Ergosterol (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Ergosterol (englanniksi)
DrugBank: Ergosterol (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Ergosterol (englanniksi)
ChemBlink: Ergosterol (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - ergosterol (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Ergosterol (englanniksi)
Fink

Fink on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ashley Fink (s. 1986), yhdysvaltalainen näyttelijä
Bernarda Fink (s. 1955), argentiinalainen oopperalaulaja ja resitalisti
Eugen Fink (1905–1975), saksalainen filosofi
Jens Fink-Jensen (s. 1956), tanskalainen kirjailija, runoilija, valokuvaaja ja säveltäjä
Larry Fink (s. 1952), yhdysvaltalainen yritysjohtaja ja miljardööri
Oliver Fink (s. 1982), saksalainen jalkapalloilija
Pia Fink (s. 1995), saksalainen maastohiihtäjä
Rudi Fink (s. 1958), itäsaksalainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja
Thorsten Fink (s. 1967), saksalainen jalkapallovalmentaja ja jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ergué-Gabéric

Ergué-Gabéric on kunta Finistèren departementissa Bretagnen hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 6 925 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Ergué-Gabéricin pinta-ala on 40 neliökilometriä.
Ergué-Gabéric on osa Quimperin kaupunkiseutua (Communauté d'agglomération Quimper Communauté).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ergué-Gabéric Wikimedia Commonsissa
Enojärvi (Orivesi, Enonsivu)

| Enojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere, Orivesi
Koordinaatit:  61°43′36″N, 24°08′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  oja Sääksjärveen 
Järvinumero:  35.744.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,3 m  
Rantaviiva:  34,7411 km  
Pinta-ala:  2,44175 km²   
Tilavuus:  0,0130811 km³ 
Keskisyvyys:  5,36 m  
Suurin syvyys:  23,38 m  
Saaria:  30 
 fiEnojärvi 
Enojärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä ja Tampereella sijaitseva järvi. Se on yhdessä Pukalan ja Velaattajärven kanssa metsäalueen suurimpia järviä.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 244 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä ja se on 5,8 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee pääosin Orivedellä, mutta sen luoteispää kuuluu Tampereelle. Järvi on paikoin sokkeloinen, mutta samalla kapea. Se voidaan jakaa kolmeksi järvialtaaksi, joiden keskellä sijaitsee järven suurin järvenselkä. Sen yhdistää luoteessa Kuoreapajan salmi ja kaakossa Karinnokan salmi järven muihin altaisiin. Luoteispään järvialtaassa sijaitsee kolme saarta ja se on melko selkeäpiirteinen järvenosa. Keskimmäisestä järvialtaasta työntyy pohjoiseen 700 metriä pitkä Riuttalahti. Lahdensuun vieressä sijaitsee suuri Vuohisaari, jonka takana on Vuohilahti, ja etelärannassa on toinen suuri saari Rökässaari. Rökässaaren takana kulkevat Rökäslahden ja siihen liittyvän Saarensalmen matala kulkuväylä. Järvenselkä päättyy Karinniemen kapeikkoon, josta alkaa järven kolme kilometriä pitkä kaakkoispää. Järvenosan selkä on saareton 1,8 kilometrin matkalta ja siinä on lähes yhtä pitkä ja paikoin yli 20 metriä syvä syvänne. Selältä työntyy lounaaseen saaristoiset ja sokkeloiset lahdet, joista voidaan mainita Kaukalolahti, Ollilahti, Törmälänlahti ja Koivulahti. Kaakkoon mennessä tulee seuraavaksi vastaan Hanhisaari ja Muskoonsaaren niemi, joiden suojassa sijaitsee Hanhilahti. Muskoonsaaren kapeikon kaakkoispuolella levittäytyy sokkeloinen lahtien ja saarien sokkelo. Täällä sijaitsee järven lasku-uoma.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 13,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0131 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys 23,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven suurimmassa syvänteessä sen kaakkoispäässä Kaukalolahden kohdalla . Saman syvänteen toisessakin päässä on ilmoitettu 23 metrin kohdasta ja kaakkoisosassa on muuallakin lähes 20 metriä syvää. Keskimmäisessä järvialtaassa on laaja syvänne, missä on 10–15 metriä syvää, ja luoteispäässä on kaksi yli kymmenmetristä syvännettä.
Järvessä on laskettu olevan 30 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 15 hehtaaria, mikä on noin 5,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista neljä on yli hehtaarin suuruisia. Ne ovat keskiosan Vuohi ja Rökässaari sekäkaakkoispään Hanhisaari ja Huhtisaari. Muista saarista 17 on yli aarin ja loput yhdeksän ovat alle aarin kokoisia. Järven rantaviivan pituus on 34,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Enojärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy.
Suurin Enojärveen tuleva joki lienee Rautajärvestä (6 ha, hehtaaria) laskeva Rautajoki, jonka joensuu sijaitsee Kaakkolahdella. Sen valuma-alueen alaosissa sijaitsevat tämän lisäksi vain Kylmälänlammi ja Kaakkolammi. Joen yläjuoksu kääntyy Jylhänperällä koillisesta kaakkoon. Sen alku sijaitsee Ukonjärvessä (31 ha), joka on valuma-alueen yläosan pääjärvi. Siihen laskevat siellä esimerkiksi Ralakejärvi (16 ha), Vähä Ukonjärvi (13 ha) ja Väärälammi. Särkioja on Särkijärven (24 ha) Enojärven pohjoisrantaan laskeva laskuoja, johon tulee pohjoisesta useiden järvien yhteinen laskuoja Salmioja. Näitä järviä ovat esimerkiksi Salmijärvi (12 ha) ja Valkeajärvi (9 ha). Kolmas laaja valuma-alue kuuluu Riuttaojalle, joka laskee Riuttalahteen ja tuo valuma-alueeltaan useiden suon ja järven laskuvesiä. Tällaisia järviä ovat pohjoisessa sijaitsevat Lauttajärvi (5 ha), Ahvenlammi ja Ala-Lauttajärvi (6 ha), ja alajuoksulla sijaitsevat Iso-Niska (18 ha), Riuttalammi ja Ahvenlammi.
Jo mainittujen lisäksi järveen laskee joitakin pienempiä ojia. Niitä ovat esimerkiksi Loukaanlahteen laskeva Kaukolahden lyhyt laskuoja, jonka kautta laskevat myös Moisiolammi, Purakkolammi ja Välilammi, ja Rökassalmeen laskeva Rökasoja, joka on Rökaslammin, Risteyslammin Aukeenlammien yhtenen laskuoja. Yksittäisiä, ja omaa laskuojaa käyttäviä, muita järviä ovat vielä etelärantaan laskevat Iililammi ja Heittolammi, ja pohjoisrantaan laskevat Pikku-Niska ja Hanhilammi.
Järven lasku-uoma lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee 300 metrin jälkeen Sääksjärven Untavaan Untavansaarten taakse. Järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa järven viljellyimmät alueet sijaitsivat sen luoteispäässä Rautajoen varressa, Kaukolahden niemen ympäristössä, sen vastarannalla Ruokoharjulla ja Särkijärven eteläpuolella. Maatiloja oli vanhoja noin viisi ja uudempia saman verran. Nykyään ovat viljelyssä alueet Kaukolahden niemellä ja sen vastarannalla. Maatilojen vähenemisen myötä rakennettiin rannoille vapaa-ajan asuntoja, joita on nykyään noin 150.
FK Tom Tomsk

Tom on jalkapalloseura Tomskin kaupungista Siperiasta. Se pelaa Venäjän pääsarjassa. Se nousi korkeimmalle sarjatasolle vuodeksi 2005.
Historiansa aikana joukkue on tunnettu useilla eri nimillä:
1957: "Burevestnik"
1958, 1961—1963: Tomitš"
1959—1960: "Sibelektromotor"
1964—1967, 1974—1978: "Torpedo"
1968—1973: "Tomles"
1979—1987: "Manometr"
Saavutukset

Neuvostoliiton B-sarjassa parhaimmillaan 2. sija (1958)
Neuvostoliiton A-sarjassa parhaimmillaan 4. sija (1970)
Neuvostoliiton Cupissa parhaimmillaan puolivälierissä (1958)
Venäjän liigassa parhaimmillaan 10. sija (2005)
Venäjän 1. divisioonassa parhaimmillaan 2. sija (2004)
Venäjän 2. divisioonassa parhaimmillaan 1. sija (1997)
Venäjän Cupissa parhaimmillaan puolivälierissä (1997/1998, 1998/1999, 2002/2003, 2003/2004)
Entisiä pelaajia

?
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Espoon Palloseura (jalkapallo)

| EPS |
| --- | --- |

Koko nimi:  Espoon Palloseura
Perustettu:  1970
Kaupunki:   Espoo
Kenttä:  Espoonlahden urheilupuisto
Sarjataso:  Miehet: Ykkönen Naiset: Kakkonen
Värit:           
Puheenjohtaja:   Petteri Vartiainen
Päävalmentaja:  Miehet:  Sven Pierre Rodriguez Aumaitre Naiset:  Arpad Mester 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Espoon Palloseura (lyh. EPS, virallisesti Espoon Palloseuran Jalkapallo ry) on vuonna 1970 perustettu espoolainen jalkapalloseura. Kaudella 2024 EPS:n miesten edustusjoukkue pelaa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla, Ykkösessä. Naisten edustusjoukkue pelaa Naisten Kakkosessa.
EPS voitti 2021 suomenmestaruuden T18 SM-sarjassa. Nuori joukkue pelasi myös itsensä Naisten 2022 Suomen Cupissa lohkovaiheeseen 24 parhaan joukkoon. Useampi joukkueen pelaaja on kutsuttu Suomen nuorisomaajoukkueisiin pelaamaan. Joukkueen valmentaja Arpad Mester palkittiin Suomen Palloliiton Captain's Ball 2021 -gaalassa vuoden tyttöjoukkueen valmentajana. Joukkue nosti myös EPS:n naiset vuoden 2021 päätteeksi pelaamaan Naisten Kakkoseen.
Omana seuranaan toimiva Espoon Palloseuran Jääkiekko on pelannut Suomi-sarjassa.
Seuran kasvatteja (jalkapallo)

Tapio Heikkilä
Glen Kamara
Lassi Lappalainen
Saara Lappalainen
Milla Punsar
Linda Ruutu
Aiheesta muualla

Espoon Palloseura
Ergoteles (savenvalaja)

| Ergoteles> Ἐργοτέλης.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 500-luku eaa.?
Kuollut: 500-luku eaa.?
Ammatti:  savenvalaja
Taiteilija
Aktiivisena:  500-luku eaa.
Taidesuuntaus:  mustakuviokeramiikka
Ergoteles (m.kreik. Ἐργοτέλης, Ergotelēs) oli antiikin kreikkalainen savenvalaja, joka teki attikalaista mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa.
Ergoteles oli osa niin kutsuttua Pienet mestarit -ryhmää ja teki Pieni mestari -maljoja. Hänen isänsä oli vaasimaalari Nearkhos ja veljensä savenvalaja Tleson, joka kuului myös Pieniin mestareihin.
Fie Hækkerup

| Fie Hækkerup> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. heinäkuuta 1994 (ikä 30) Hillerød, Tanska
Kansalaisuus:  tanskalainen
Ammatti:  konsultti, poliitikko
Poliitikko
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Asema:  Kansankäräjäedustaja (2022–)
Vaalipiiri:  Pohjois-Sjælland
Tutkinnot:  Kööpenhaminan yliopisto (cand. mag. 2020)
Vanhemmat:  Nick Hækkerup
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Fie Thorsted Hækkerup (s. 25. heinäkuuta 1994 Hillerød) on tanskalainen poliitikko sosiaalidemokraattisesta puolueesta. Hän on toiminut vuodesta 2022 Tanskan parlamentin eli kansankäräjien jäsenenä.
Hækkerup valittiin kansankäräjille marraskuun 2022 vaaleissa Pohjois-Sjællandin vaalipiiristä. Hän sai vaaleissa 5 789 ääntä. Hänen isänsä, useissa ministerintehtävissä toiminut Nick Hækkerup toimi kansankäräjäedustajana samasta vaalipiiristä vuosina 2007–2022. Samaan sukuun kuuluu muitakin merkittäviä poliitikkoja, muun muassa ministereinä olleet Fien isosetä Hans Hækkerup, isoisoisä Per Hækkerup ja isoisosetä Hans Erling Hækkerup.
Fie Hækkerup on opiskellut tanskan kieltä ja viestintää Kööpenhaminan yliopistossa. Hän suoritti kandidaattitutkinnon (cand. mag.) vuonna 2020. Ennen valintaansa kansankäräjille hän työskenteli vuodesta 2020 viestintäyritys Rud Pedersenin konsulttina. Vuosina 2018–2020 hän toimi puolueensa opiskelijajärjestön Frit Forumin puheenjohtajana.
Fie Hækkerup avioitui syyskuussa 2022 Mikkel Juulin kanssa. Hänen puolisonsa otti avioitumisen myötä käyttöön yhdistelmäsukunimen Juul Hækkerup.
Aiheesta muualla

/ Fie Hækkerup Facebookissa
Eordaia

Eordaia ja muut Makedonian valtakunnan alueet (n. 334–323 eaa.) kartalla.
Eordaia (m.kreik. Ἐορδαία, myös Eordia, Ἐορδία, lat. Eordaea) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Ylä-Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa.
Maantiede

Eordaia käsitti alueen Pindos-vuoriston ja Bermion (nyk. Vérmio) -vuoren välisellä alueella  jälkimmäisen länsipuolella. Sen itäpuolella sijaitsi Bottiaia, eteläpuolella Elimeia, lounaispuolella Orestis, luoteispuolella Lynkestis ja pohjoispuolella Almopia.
Eordaian kaupunkeja olivat Fyska (Fyskos) alueen pohjoisosissa, Begorra keskiosissa ja Galadrai eteläosissa.
Historia

Eordaiaa asutti alun perin eordaialaisten heimo, joista käytettiin etnonyymejä Eordos (Ἐορδός) ja Eordaios (Ἐορδαῖος), latinaksi Eordaeus ja Eordensis. Makedoniaa johtaneet Argeadit ajoivat pääosan näistä pois alueelta vallattuaan sen Makedonialle. Alue säilytti silti aikaisemman nimensä.
Kreikan nykyinen, samalla seudulla sijaitseva Eordaían kunta on ottanut nimensä alueesta.
Espoon lasitehdas

| Espoon lasitehdas |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi 
Sijainti:  Espoo
Aloitti toimintansa:  1912
Lopetti toimintansa:  1922
Tuotteet:  viinapullot, maitotölkit ja ikkunalasit
Tehdastyyppi:  lasitehdas
Espoon lasitehdas toimi Espoossa lähellä Espoon rautatieasemaa vuosina 1912–1922. Tehdas valmisti viina- ja maitopulloja mutta siirtyi vuonna 1920 valmistamaan ikkunalasia.
Espoon lasitehtaan toiminta päättyi 2. – 3. marraskuuta 1922 tapahtuneeseen koko tehdasalueen tuhonneeseen tulipaloon, joka aiheutti miljoonan markan vahingot. Ainoastaan tehtaan makasiinirakennus säilyi. Tehtaan omistanut Alb. Kindberg siirsi palon jälkeen tehtaan toiminnan Lahteen Fellmanin entiseen selluloosatehtaaseen.  Samana vuonna 1922 perustettiin sitten Lahden lasitehdas joka otti käyttöön ensimmäisenä Suomessa ikkunalasin koneellisen valmistuksen vuonna 1926.
Enter Shikari

| Enter Shikari |
| --- | --- |
 Enter Shikari vuonna 2009
Tiedot
Toiminnassa:  2003–
Tyylilaji:  post-hardcore, metalcore, alternative metal, electronica
Kotipaikka:   St Albans, Hertfordshire, Yhdistynyt kuningaskunta
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Rou Reynolds   Rory Clewlow   Chris Batten   Rob Rolfe  
Levy-yhtiö:  Ambush Reality   Tiny Evil, (USA)   Play It Again Sam, (Eurooppa)  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Enter Shikari (joskus tyyliteltynä ΣΠΤΣR SHΦΚΔRΦ) on englantilainen, vuonna 2003 perustettu post-hardcore-yhtye. Nelijäseninen yhtye on kotoisin St Albansista, Hertfordshirestä. Yhtyeeseen kuuluvat Roughton ”Rou” Reynolds, Liam ”Rory” Clewlow, Chris Batten ja Rob Rolfe.
Yhtyeen erityinen musiikkityyli on kehittynyt erilaisista vaikutteista muun muassa rock-musiikista (erityisesti punk rockista sekä hardcore punkista), joita he ovat yhdistäneet elektronisen musiikin kanssa. Enter Shikaria pidetään yhtenä Electronicore-genren keskeisimmistä vaikuttajista.
Yhtye on nimetty Reynoldsin enon omistaman veneen mukaan. He pitivät nimestä ja olisivat alkujaan halunneet olla vain Shikari, mutta tuolloin oli jo toinen yhtye, joka käytti kyseistä nimeä.  Shikari tarkoittaa muun muassa punjabiksi metsästäjää.
Yhtyeen debyyttialbumi Take to the Skies julkaistiin 19. maaliskuuta 2007 ja se sijoittui Britannian albumilistalla parhaimmillaan neljänneksi. Myöhemmin levy on myynyt kotimaassaan kultaa ylittäen 100 000 myydyn levyn rajan. Enter Shikarin toinen albumi Common Dreads julkaistiin 15. kesäkuuta 2009 ja se ylsi samalla listalla sijalle 16, kun taas heidän kolmas albuminsa, A Flash Flood of Colour, julkaistiin 9. tammikuuta 2012 ja saavutti neljännen sijan listalla. Yhtye vietti reilusti aikaa A Flash Flood Of Colour World Tour -kiertueella ennen kuin he alkoivat työstämään seuraavaa albumiaan; The Mindsweep, yhtyeen neljäs albumi julkaistiin 19. tammikuuta 2015. Siitä julkaistiin myöhemmin remix-albumi The Mindsweep: Hospitalised, joka sisältää Hospital Recordsin artistien tuottamia drum and bass -versioita jokaisesta The Mindsweepin kappaleesta. Keväällä 2017 yhtye järjesti Take To The Skies 10th Anniversary Tour -kiertueen, jossa yhtye soitti kappaleita enimmäkseen debyyttialbumiltaan. Myöhemmin vuonna 2017, syyskuun 22. päivänä julkaistiin yhtyeen viides studioalbumi The Spark, jonka sanoitusten kirjoittamiseen Reynolds sai inspiraatiota hänen pettymyksistään vuoden 2016 tapahtumiin, muun muassa Donald Trumpin presidentinvirasta sekä Brexit-ilmiöstä.
Yhtyeen kokoonpano

Roughton ”Rou” Reynolds – laulu, syntetisaattori, kosketinsoittimet, ohjelmointi, akustinen kitara, rytmikitara, sanoitukset
Liam ”Rory” Clewlow – sähkökitara, taustalaulu
Chris Batten – basso, syntetisaattori, taustalaulu
Rob Rolfe – rummut, lyömäsoittimet
Yhtye Suomessa

Enter Shikarin Suomen-keikkoja on järjestetty seuraavasti:
(17. marraskuuta 2007 – Nosturi, Helsinki – peruuntui yhtyeen noustua listaykköseksi Englannissa)
12. marraskuuta 2009 – Helsingin jäähalli, Helsinki – The Prodigyn lämmittelijänä
15. elokuuta 2010 – Ankkarock, Vantaa
29. kesäkuuta 2013 – Rock the Beach, Helsinki
27. elokuuta 2014 – The Circus, Helsinki
18. syyskuuta 2015 – Nosturi, Helsinki
19. syyskuuta 2015 – Lutakko, Jyväskylä
20. syyskuuta 2015 – Klubi, Tampere
Diskografia

Take to the Skies (2007)
Common Dreads (2009)
A Flash Flood of Colour (2012)
The Mindsweep (2015)
The Spark (2017)
Nothing Is True & Everything Is Possible (2020)