stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hereford United FC
Kokoonpano > Entiset valmentajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eric Keen (1939–40)  Tom Price (1945–47)  Fred Turner (1947–48)  George Tranter (1948–50, 1953–1955)  Alex Massie (1951–53)  Joe Wade (1956–62)  Ray Daniel (1962–63)  Bob Dennison (1963–67)  John Charles (1967–71) |  Colin Addison (1972–73)  John Sillet (1973–78, 1991–92)  Tony Ford (1978)  Mike Bailey (1978–79)  Frank Lord (1979–82) Peter Isaac (1980)  Tommy Hughes (1982–83)  John Newman (1983–87)  Ian Bowyer (1987–90) |  Colin Addison (1990–91)  Greg Downs (1992–94)  John Layton (1994–95)  Graham Turner (1995–2009)  John Trewick (2009–10)  Simon Davey (2010)  Jamie Pitman (2010–2012)  Richard O'Kelly (2012)  Martin Foyle (2012–) |
Stadion

Hereford United pelaa kotiottelunsa Edgar Streetillä, joka on ollut kotistadion vuodesta 1924. Stadion kuului alun perin seuralle, mutta Herefordin kaupunki osti sen vuonna 1931. Stadionin kapasiteetti on 5 300, joista istumapaikkoja noin 2 000.
Saavutukset

Paras sijoitus: Englannin 2. divisioona (nyk. mestaruussarja) 1977 (22.)
3. divisioonan mestaruus 1976
4. divisioonan toinen 1973
FA Cupin neljäs kierros 1972, 1974, 1977, 1982, 1980, 1992, 2008, 2011
Herefordin pelaajia vierasottelusta Notts Countya vastaan vuodelta 2007.
Edgar Streetin päätykatsomo, The Meadow End.
Hyperpyreksia

Hyperpyreksia tarkoittaa poikkeuksellisen korkeaa kuumetta, joka voi pahimmillaan aiheuttaa pysyviä elinvaurioita tai kuoleman. Pahanlaatuinen hyperpyreksia on erillinen oireyhtymänsä, jossa kuume voi nousta peräti 42–45 asteeseen.
Hyperpyreksian voi aiheuttaa muun muassa vakava-asteinen serotoniinisyndrooma, verenmyrkytys, mononukleoosi, lämpöhalvaus ja tiettyjen lääke- ja huumausaineiden väärinkäyttö. Yleisten virus- ja bakteeri-infektioiden aiheuttama kuume nousee vain harvoin vaarallisen korkeaksi.
Hyperpyrektisessa tilassa oleva potilas on saatava välittömästi hoitoon: yli 42 asteen lämpötila voi aiheuttaa potilaalla aivovaurion tai jopa kuoleman.
Honor 7X

| Honor 7X |
| --- | --- |
Valmistaja:  Huawei
Julkaistu:  2017
Edeltäjä:  Honor 6X
Seuraaja:  Honor 8X
Mitat:  156,5 × 75,3 × 7,6 mm
Paino:  165 g
Näyttö:  5,93 tuumaa
Näytön kuvatarkkuus:  1 080 × 2 160
Värien lukumäärä:  16 miljoonaa
Suoritin:  Kirin 659
Keskusmuisti:  3/4 GB
Flash-muisti:  32/64 GB
Takakamera:  16+2 MP
Etukamera:  8 MP
Radio:  FM-radio
Valmiusaika:  647 tuntia
Puheaika:  21 tuntia
Akku:  3 340 mAh
Muistikorttipaikka:  microSDXC
Infobox OKNimi-testi OK: 
Honor 7X on Huawein valmistama ja julkistama matkapuhelin.
Ominaisuudet > Näyttö

Puhelimessa on 5,93 tuuman IPS-LCD-näyttö, jonka resoluutio on 1 080 × 2 160 pikseliä ja kuvasuhde 18:9.
Ominaisuudet > Kamerat

Puhelimessa on kaksi kameraa takana, joissa on 16 ja 2 megapikseliä. Kahden megapikselin kamera on syvyyskamera. Edessä on kahdeksan megapikselin kamera.
Videoita voi ottaa 1080p-resoluutiolla.
Ominaisuudet > Muuta

Puhelimessa on 3 340 milliampeeritunnin akku, Kirin 659-prosessori ja FM-radio. Keskusmuistia on 3/4 gigatavua ja tallnnustilaa 32/64 gigatavua. Tallennustilaa voi laajentaa microSDXC-kortilla.
Hyvää syntymäpäivää – 18 hittiä

| Hyvää syntymäpäivää – 18 hittiä SIG |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: kesä 1995
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: uusi aalto
 Kesto: 62.47
 Levymerkki: AMT
SIG:n muut julkaisut
| Kootut unelmat 1986 | Hyvää syntymäpäivää – 18 hittiä 1995 | Rakkauden sävel 1996 |
Hyvää syntymäpäivää – 18 hittiä on raisiolaisen SIG:n kokoelma-albumi, joka julkaistiin kesällä 1995 levymerkillä AMT.
Kappaleet

Hyvää syntymäpäivää – 4.13
Tiina menee naimisiin – 3.18
Vuosisadan rakkaustarina – 3.03
Leijailen – 3.30
Elämä vie mua – 1.48
Ludwig van Beethoven – 3.40
Jos sä rakastat mua – 4.15
Kolme sanaa sinulle – 3.48
Matti Inkinen – 1.37
Sadan vuoden yksinäisyys – 3.09
Älä sinä huoli – 2.59
Jos taivas on vain pienille enkeleille – 3.24
Viipuripop – 3.48
Lauantaina – 3.28
Kartsaa – 4.54
Kerro mitä on rakkaus – 4.09
Marianne – 2.05
Purppura – 5.39
Hurrikaani Alex (2010)

| Alex |
| --- | --- |

Nimettiin::  25. kesäkuuta 2010
Laantui::  2. heinäkuuta 2010
Alin paine::  946 hPa
Kuolleita::  51, 22 kadonnutta

Aiheesta muualla
  Hurrikaani Alex (2010) Commonsissa 
Hurrikaani Alex oli vuoden 2010 Atlantin hurrikaanikauden ensimmäinen trooppinen sykloni, joka Meksikon rannikolle rantautuessaan oli 2. luokan hurrikaani. Se aiheutti ainakin 51 kuolonuhria ja lähes kahden miljardin dollarin aineelliset vahingot. Edellisen kerran Yhdysvalloissa oli kesäkuussa hurrikaani vuonna 1995.
Yhdysvaltain etelärannikon osavaltioiden rannoilta löydettiin öljyä. Aaltojen vuoksi Meksikonlahden öljyonnettomuuden ympäristöhaittojen torjunta jouduttiin keskeyttämään, mutta öljyn talteenottoa itse vuotokohdasta voitiin jatkaa.
Presidentti Barack Obama julisti Texasiin hätätilan.
Hurrikaanin muodostuminen ja kehitys

Kansallinen hurrikaanikeskus ilmoitti trooppisesta aallosta ensimmäisen kerran 20. kesäkuuta sen ylittäessä Windwardsaaria, mutta todennäköisyyttä siitä, että aalto kehittyisi sykloniksi, pidettiin pienenä. Myrskyn muodostumisen jälkeen 25. kesäkuuta Jukatanin niemimaalle annettiin myrskyvaroitus Samana päivänä Hondurasin viranomaiset antoivat myrskyvaroituksen Roatánin, Guanajan ja Útilan saarille.
Nicaraguassa, Guatemalassa ja El Salvadorissa kuoli vähintään kymmenen ihmistä tulvien ja maanvyöryjen vuoksi.
Jälkitoimet vahinkoja kärsineillä alueilla

Teksasin kuvernööri Rick Perry lähetti kadonneitten etsintään erikoistunutta henkilöstöä Laredoon ja San Antonioon Rio Granden jokilaakson tulvimisen vuoksi, jonka odotettiin pahenevan toisen myrskyn lähestyessä.
Himno Nacional Argentino
Nykyinen versio

Nykyinen, vuodesta 1900 käytössä oleva versio, joka ei sisällä hyökkäyksiä Espanjaa vastaan.
| --- | --- |
Espanjankieliset sanat: Suomeksi
Oíd, mortales, el grito sagrado:   "¡Libertad, libertad, libertad!"  Oíd el ruido de rotas cadenas,  ved en trono a la noble igualdad.  Ya su trono dignísimo abrieron  las Provincias Unidas del Sud  y los libres del mundo responden:  "Al gran pueblo argentino, ¡salud!  Al gran pueblo argentino, ¡salud!"  Y los libres del mundo responden:  "Al gran pueblo argentino, ¡salud!": Kuulkaa, kuolevaiset, pyhä kutsu!:  "Vapaus, vapaus, vapaus!"   Kuulkaa rikkoutuneiden kahleiden melu,  nähkää valtaistuimella pyhä tasa-arvo.  Jo korkein valtaistuimesi vapautui  Etelän Yhdistyneet provinssit Ja maailman vapaat vastaavat:  Suurelle Argentiinan kansalle, Tervehdys!  Suurelle Argentiinan kansalle, Tervehdys!  Ja maailman vapaat vastaavat:  Suurelle Argentiinan kansalle, Tervehdys! 
Estribillo  Sean eternos los laureles  que supimos conseguir,  que supimos conseguir.  Coronados de gloria vivamos...  ¡o juremos con gloria morir!,  ¡o juremos con gloria morir!,  ¡o juremos con gloria morir! : Kertosäe  Olkoot laakerit ikuiset,  jotka pystymme saamaan,  jotka pystymme saamaan.  Elämme kantaen kunnian kruunua...  tai vannomme kunnialla kuolemamme!  tai vannomme kunnialla kuolemamme!  tai vannomme kunnialla kuolemamme!
Aiheesta muualla

Midi -tiedostona (Arkistoitu – Internet Archive)
Instituto Camões

Instituto Camões on portugalin kieltä ja kulttuuria edistävä järjestö. Se toimii Portugalin ulkoministeriön alaisuudessa. Järjestö perustettiin 1992 Instituto da Cultura e Língua Portuguesan seuraajaksi. Se on nimetty kirjailija Luís de Camõesin mukaan.
Se ylläpitää portugalin kielen keskuksia (Centros de Língua Portuguesa) ja kulttuurikeskuksia (Centros culturais portugueses) noin kolmessakymmenessä maassa.
Aiheesta muualla

http://www.instituto-camoes.pt/
Centros culturais portugueses (Arkistoitu – Internet Archive)
Hyvää puuta (kappale)

| ”Hyvää puuta” Vesa-Matti Loiri |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 A-puoli: ”Hyvää puuta”
 Julkaistu: 24. elokuuta 2009
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 04.56
 Levy-yhtiö: Warner Music
muut singlet
|   | ”Hyvää puuta”  |   |
Hyvää puuta on suomalainen kevyen musiikin sävelteos vuodelta 2009. Sen sävelsivät ja sanoittivat Timo Kiiskinen, Markus Koskinen ja Tuure Kilpeläinen. Kappaleen levytti Vesa-Matti Loiri. Se julkaistiin digitaalisena singlenä ja saman nimisen studioalbumin raitana.
Hyvää puuta -kappaleen sävellajina on D-duuri. Soundi-lehden Pertti Ojala arvioi kappaletta: "Levyn nimiraita seisauttaa veret kateuden sävyttämän ystävyyden kuvauksena".
Aiheesta muualla

Chordify.net : Vesa-Matti Loiri - Hyvää puuta
Hiidenjoki

| Hiidenjoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Kernaalanjärvi, Vettenjakamo, Janakkala  60.8656°N, 24.6556°E
Laskupaikka:  Vanajavesi, Miemaalanselkä, Janakkala  60.9474°N, 24.5402°E
Maat:  Suomi
Pituus:  15,347  km
Alkulähteen korkeus:  79,4  m
Virtaama:  17  m³/s
Valuma-alue:  2192,98  km²
Hiidenjoki on 15,4 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Janakkalassa. Se alkaa Kernaalanjärvestä ja laskee Vanajaveteen.
Joen uoma > Joen kulku

Joki alkaa Kernaalanjärven itäpäästä, jossa lahtimainen Vettenjakamo työntyy koilliseen. Samaan lahteen, mihin laskee idästä Puujoki, alkaa myös Hiidenjoki. Kernaalanjärven ja Vanajaveden vedenpintojen korkeudet ovat samat 79,4 metriä mpy, joten joen virtaus ei saa korkeuserosta johtuvaa lisävauhtia. Koska joen leveys on yleensä yli 50 metriä ja syvyys yleensä 4–8 metriä, ei keskivirtaama 17 m³/s näy joen vedenpinnalla kovin selkeästi. Joki antaa itsestään lähinnä järvimäisen vaikutelman.
Joella on seuraavia kohtia, joiden etäisyys joensuusta on ilmaistu kilometreina:
0,7 km Raimalammin ja Raimansuon reunaojan laskupaikka
1,3 km Sääjärvenojan valuma-alueen laskupaikka
2,9 km Harvialan Ämmännokka, jossa Hiidenjoki kääntyy jyrkästi
5,6 km sähkölinja Kalpalinnan laskettelukeskuksen kohdalla
7,4 km Turengin taajaman silta, vedenpuhdistamo ja Liinalammin urheilupuisto
8,3–9,5 km Ahilammi, pienvenesatama, uimaranta
10,6 km korkeajännitelinja
12,4–12,7 km Holmukreeninlahti
15,3 km Vettenjakamo, Puujoen suu ja Kernaalanjärvi
Joen uoma > Pintatiedot

Joen uoma alkaa Vettenjakamoon Puujoen luusuasta ja päättyy Hiidenjokisuulle Vanajanvedelle Miemaalanselälle. Joen pituus on 15,3 kilometriä ja joen vesiala 177 ha. Tästä voidaan määrittää joelle keskileveys, joka on laskennallisesti 115 metriä.
Joen uoma > Syvyyssuhteet

Hiidenjoen syvyydet on luodattu vuonna 2006 ja joella havaittiin olevan neljä syvännettä, joissa joki oli 8–11 metriä syvä . Puujoen luusuassa Vettenjakamon eteläpuolella on heti syvänne, seuraava sijaitsee Holmukreeninlahdessa, kolmas on Turengin alapuolella Kalpalinnan kohdalla ja viimeinen on Hiidenjoen suussa. Muualla on yli puolet joen pituusjuoksusta yli 6 metriä syvää, mutta koska vain joen keskikohta on näin syvää, muodostuu yli 6 metriä syvästä alueesta vain 21 ha. Holmukreeninlahden yli 6 metrisen syvänteen pinta-ala on 1,43 ha ja sen tilavuudeksi on laskettu noin 47 800 m³.
Vesistösuhteet

Hiidenjoki sisältyy Vanajan reitin valuma-alueen (vesistöaluetunnus 35.8) Hiidenjoen alueeseen (35.81) ja se laskee Vanajaveden Miemaalanselkään. Alueeseen kuuluu osa Puujokeakin, mutta Hiidenjoki alkaa Vettenjakamosta, mihin Puujoki laskee ja joka on Kernaalanjärven alajuoksulle työntyvän lahden jatke. Puujoen lisäksi Hiidenjoki saa vettä Kernaalanjärveen laskevista jokien valuma-alueista. Niitä ovat Räikälänjoki, joka laskee lännestäpäin, Tuulensuunjoki eli Hyvikkälänjoki, joka lasee järveen luoteesta, ja Tervajoki, joka laskee järveen lounaasta.
Aiheesta muualla

Hiiden melontareitit, 2006. Janakkalan kunnan esite. PunaMusta Oy.
Išorai

Kylää.
Išorai on kylä Jonavan kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä, keskisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 437 asukasta.
Kylän sijainti kartalla
Ingemar Skogö

Skogö vuonna 2013
Ingemar Skogö (4. tammikuuta 1949 Tranås – 28. toukokuuta 2019) oli ruotsalainen virkamies. Skogö valmistui Lundin yliopistosta.  Hän toimi Västmanlandin läänin maaherrana 2009–2015, Ruotsin tiehallinnon pääjohtajana 2001–2009 ja Ruotsin ilmailuviraston pääjohtajana 1992–2001.
Skogö kuoli 70-vuotiaana 28. toukokuuta 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ingemar Skogö Wikimedia Commonsissa
Instituto Cervantes

Instituto Cervantesin toimitalo Edificio de Las Cariátides Madridissa. Rakennus on valmistunut pankin toimitaloksi vuonna 1918, suunnittelijat ovat arkkitehdit Antonio Palacios ja Joaquín Otamendi.
Instituto Cervantes on vuonna 1991 perustettu Espanjan ulkoministeriön alainen instituuti, jonka tarkoitus on edistää espanjan kieltä ja Espanjan ja Latinalaisen Amerikan kulttuuria. Se on nimetty Miguel de Cervantesin mukaan ja sen suojelijana on kuningas Juan Carlos I.
Instituto Cervantes järjestää kielikokeita ja myöntää todistuksia (esp. Diplomas de Español como Lengua Extranjera) kielitaidosta kolmella tasolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Instituto Cervantes Wikimedia Commonsissa
Instituto Cervantesin www-sivut
Ištwan

Ištwan (tai Istwan) on suomalaisen rock-yhtyeen Kingston Wallin vuoden 1993 Kingston Wall II albumilla julkaistu kappale.
Tyyliltään kappale on erittäin folktyyppinen ja sisältääkin enemmän akustista kitaraa yhtyeen yleisen sähkökitaran käytön sijaan. Vaikutteita kappaleessa on mm. irlantilaisesta kansanmusiikista sekä mahdollisesti myös Led Zeppelinin "Black Mountain Sildesta" (albumilta Led Zeppelin I, 1969). Kappale kuuluu myös ns. suurempaan musiikilliseen kokonaisuuteen, jonka muodostavat albumin Kingston Wall IIn kolme ensimmäistä kappaletta "We Cannot Move", "Istwan" ja "Could It Be So?".
Yhtyeen lisäksi kappaleessa mukana oli Ufo Mustonen, joka soitti kappaleessa viulua.
IŽ Oda

Izhin valmistama henkilöauto, luultavasti Izh-2126 Oda.
IŽ-21261 "Fabula" Lappeenrannassa.
IŽ Oda (IŽ-2126) on IŽin valmistama pieni takavetoinen henkilöauto. Siitä on olemassa perusversio liftbackin lisäksi muutamia muunnoksia, kuten sedan ja farmari.
Moottorina Odassa on UZAM-3317 tai VAZ-2106. UZAM-3317 on 1,7-litrainen, bensansyöttönä toimii kaasutin ja huipputeho on 85 hv. VAZ-2106 sen sijaan on 1,6-litrainen kaasutinkone ja huipputeho 76 hv.
Vuonna 1997 myyntiin tuli tehokkaammalla 2,0-litraisella UZAM-3320-moottorilla varustettu versio, jossa on tehoja 91 hv.
Vuodesta 2000 lähtien Odasta on ollut olemassa myös nelivetoinen versio, joka tunnetaan tunnuksella IŽ-2116.
Tyyppinumerot:
IŽ-2116 = neliveto
IŽ-2126 = liftback
IŽ-21261 = farmari
IŽ-21262 = sedan
Institutionaalinen taideteoria

Institutionaalinen taideteoria (engl. institutional theory of art) on George Dickien esittämä teoria taiteen luonteesta. Dickien teorian mukaan taideteos on
alkuperäinen
artefakti eli tekoesine
teoksessa on sellaisia puolia, jotka tekevät siitä tietyn sosiaalisen instituution (eli taidemaailman) edustajan arvostaman.
Institutionaalinen taideteoria siis katsoo, että on olemassa taiteen määrittelevä ja taidekäsitystä ylläpitävä instituutio, joka koostuu taiteilijoista, taidekriitikoista, mesenaateista, kuraattoreista, galleristeista, taidemuseoiden henkilökunnasta ja niin edelleen. Tämä instituutio päättää vaikutusvallallaan, mikä on taidetta ja mikä ei.
Dickie esitti teoriansa teoksessaan Art and the Aesthetic: An Institutional Analysis (1974) ja muotoili sitä uudelleen teoksessaan Art Circle: A Theory of Art (1997). Dickien lisäksi teoriaan on vaikuttanut muun muassa Arthur C. Danto, joka oli aikaisemmin kehittänyt teorian taidemaailmasta ja näin hahmotellut institutionaalisen taideteorian ideaa. Myöhemmin Danto kuitenkin luopui Dickien teoriasta.
Taiteus ei Dickien mielestä ole esineissä itsessään oleva ominaisuus vaan taidemaailman niille myöntämä asema, status. Esimerkiksi Marcel Duchampin pisoaari, jota esineen sisäiset ominaisuudet eivät erota taiteeksi, kiinnittää huomiomme sen institutionaaliseen kontekstiin. Dickien mukaan hänen teoriassaan on kyse taiteesta yleensä, ei vain readymade-teoksista. "En väitä, että Duchamp ystävineen olisi keksinyt taiteen statuksen myöntämistä; he yksinkertaisesti käyttivät hyväkseen olemassa olevaa institutionaalista keinoa epätavallisella tavalla."
Institutionaalisen taideteorian mukaan

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Taideteoksen pitää olla alkuperäinen. Esimerkiksi tekijänoikeuslain mukaan luettelo, kuten puhelinluettelo, ei ole alkuperäinen teos. | Artefakti on keinotekoinen, ihmisen muokkaama esine. Luonnonesine ei institutionaalisen taideteorian mukaan voi olla taidetta. | Marcel Duchamp, Suihkulähde, 1917. Pisoaari, jota esineen sisäiset ominaisuudet eivät erota taiteeksi, kiinnittää huomiomme sen institutionaaliseen kontekstiin. |
Hrómundr Griprinpojan saaga

Hrómundr Griprinpojan saaga (isl. Hrómundar saga Gripssonar) on keskiaikainen islantilainen saaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. Saaga kertoo merikuningas Óláfr Soturikuninkaan (isl. liðsmannakonungr) joukkoihin kuuluvasta Hrómundrista ja tämän uroteoista. Nykypäivään säilynyt Hrómundr Griprinpojan saaga on mahdollisesti kirjoitettu vasta 1600-luvulla pääkäsikirjoitus, mutta se on proosaversio eräästä vuoden 1400 paikkeilla laaditusta  rímur-runosta. Kyseinen runo, joka tunnetaan nimellä Griplur tai Hrómundar rímur, taas pohjautuu nyt jo kadonneelle Hrómundar sagalle. Vaikka ei ollakaan varmoja siitä, että tämä kadonnut Hrómundar saga olisi saatettu kirjalliseen muotoon jo 1200-luvulla, tiedetään, että saaga on kuitenkin tunnettu 1200-luvun Islannissa. Se mainitaan 1200-luvulla kirjoitetussa aikalaissaagassa Þorgils saga ok Hafliða, sen sisältämän vuoteen 1119 ajoittuvan hääjuhlakuvauksen yhteydessä. Samassa yhteydessä mainitaan kyseisen saagan sisältäneen myös monia runoja, ja mainitaan saagan kuvaamista tapahtumista, jotka vastaavat sisällöllisesti Griplurin ensimmäistä puoliskoa. Nykypäivään säilynyt Hrómundr Griprinpojan saaga ei kuitenkaan sisällä runoutta. Alkuperäinen Hrómundar saga on ollut tuttu myös useille muinaissaagojen kirjoittajille, sillä viitteitä saagan olemassaolosta on myös Grímr Karvaposken saagassa, Hálfdan Eysteinninpojan saagassa sekä Kävelijä-Hrólfrin saagassa. Hrómundr Griprinpojan saagaa  ei ole suomennettu.
Hrómundr Griprinpojan saaga suurvalta-ajan Ruotsissa

Muinaisesta menneisyydestä kertovat islantilaiset saagat alkoivat 1600-1700-luvulla herättää kiinnostusta erityisesti suurvalta-ajan Ruotsissa. Niiden katsottiin olevan lähteitä, jotka voisivat kertoa jotain Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä, josta muuten oli saatavilla hyvin vähän lähteitä. Tämän näkemyksen seurauksena muinaissaagoja käytettiin ilman tarvittavaa lähdekritiikkiä myös suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa, vaikkakin osa aikalaistutkijoista suhtautui muinaissaagojen lähdearvoon epäillen jo tuolloin.
Hrómundr Griprinpojan saagan tapahtumista osa sijoittuu Norjan alueelle, mutta ajoittain tapahtumapaikkana on myös Sveanmaa (isl. Svíþjóð). Saagaa pidettiin siksi potentiaalisena lähteenä suurvallan historiasta, ja saaga ilmestyi ruotsinkielisenä käännöksenä Eric Julius Björnerin teoksessa Nordiska kämpa dater vuonna 1737 (Stockholm). Suurvalta-ajan Ruotsissa saagan alussa mainittu paikannimi Garðar taas tulkittiin Kiovan Rusiksi (isl. Garðaríki ), vaikkakin eräässä tanskalaisessa käsikirjoituksessa on tässä kohden säilynyt maininta, jonka mukaan paikka sijaitsisi Tanskassa (isl. í Danmörk). Björnerin teoksen perustana olleessa käsikirjoituksessa mainintaa ei kuitenkaan ollut, minkä vuoksi käännöksen yhteydessä lähdettiin siitä oletuksesta, että paikka kuuluisi suurvallan vaikutuspiiriin. Björnerin teoksen loppuun lisäämistä jälkisanoista käy ilmi, ettei Björner itse epäillyt Hrómundrin saagan lähdearvoa, vaan katsoi varsin kritiikittömästi sen kuvaavan todellisia historiallisia tapahtumia.
Käännökset ja editiot

Griplur. Teoksessa Finnur Jónsson (toim.). 1896. Fernir forníslenskir rímnaflokkar. Kaupmannahöfn: S. L. Möller, 17–42.
Hrómundar saga Gripssonar. Teoksessa Guðni Jónsson (toim.). 1954. Fornaldar sögur Norðurlanda, 2. Akureyri: Íslendingasagnaútgáfan.
Saga af Hrómundi Greipssyni. Teoksessa Rafn, C. C. (toim.) 1829. Fornaldar sögur Nordrlanda, 2. Kaupmannahöfn: [s.n.], 363–380.
The saga of Hromund Greipsson. Teoksessa Nora Kershaw (toim. & käänt.). 1921. Stories and Ballads of the Far Past. Cambridge: Cambridge University Press, 58–78.
Sagann Af Hromunde Greipssyne. / Saga Om Hromund Gripsson. / Historia De Hromundo Gripi filio. Teoksessa Nordiska kämpa dater, käänt. & toim. Eric Julius Björner. Stockholm, 1737.
Aiheesta muualla

Griplur islanniksi Heimskringla.no -sivustolla
Hrómundar saga Gripssonar muinaisislanniksi Heimskringla.no -sivustolla
Hrómundar saga Gripssonar muinaisislanniksi Snerpa.is -sivustolla
Hrómundar saga Gripssonar englanniksi Germanic Mythology  -sivustolla
Hrómundar saga Gripssonar -bibliografia Stories for All Time: The Icelandic Fornaldarsögur (Arkistoitu – Internet Archive) -sivustolla
Artikkeli Hrómundr Griprinpojan saagasta Nordisk familjebokissa
Ingen (kylä)

| Ingen |
| --- | --- |
 Ingenin sijainti.
 Ingen
 Koordinaatit: 51°58′N, 5°29′E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Gelderland
Kunta:  Buren
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Väkiluku (2006):  990
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ingen on kylä Burenin kunnassa, Gelderlandin provinssissa, Alankomaissa. Asukkaita Ingenissä oli 990 vuonna 2006, joista naisia oli 500 ja miehiä 490.
Linnuntietä Ingenistä on matkaa..
..Ganzertiin 1,1 kilometriä
..Hoog Kanaan 1,1 kilometriä
..Klinkenbergiin 1,1 kilometriä
..Luchtenbergiin 1,1 kilometriä
..Zevenmorgeniin 1,1 kilometriä
..Elstiin 2,2 kilometriä
..Ommereniin 2,2 kilometriä
..Den Engiin 2,2 kilometriä
..Eck en Wieliin 2,3 kilometriä
..Bontemorgeniin 2,3 kilometriä
..ja Burenin kunnan keskukseen Maurikiin 4,6 kilometriä.
Ingenin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa vuonna 1893 rakennettu Op Hoop Van Beter -tuulimylly. Kylässä on myös kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ingen (kylä) Wikimedia Commonsissa
Op Hoop Van Beter -tuulimylly Ingenissä.
Hyvää uutta vuotta Live

| Hyvää uutta vuotta Live Nylon Beat |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Julkaistu: 22. joulukuuta 2004
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Sony Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 39.
Nylon Beat:n muut julkaisut
| Comeback – Neljäkymmentä hittiä 2004 | Hyvää uutta vuotta Live 2004 | Maailman pisin luokkaretki 2007 |
Hyvää uutta vuotta Live on Nylon Beatin 22. joulukuuta 2004 julkaistu livealbumi.
Kappaleet

Satasen laina – 3.36
Oot kuin karkkia mulle – 4.00
Psykedeliaa – 3.40
Syytön – 4.30
Nukutaan – 3.27
Sairaanfuckingpeenraastavaa – 4.02
Anna mulle – 4.04
Shut up – 3.34
Syntinen – 4.09
Varaosasydän – 3.38
Seksi vie ja taksi tuo – 3.46
Rakastuin mä looseriin – 3.57
Naparengas – 3.41
Viha ja rakkaus – 3.35
Jos – 4.47
Kevytlinja – 4.13
12 apinaa – 4.13
Viimeinen – 5.49
Teflon love – 6.06