stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maloninitriili

| Maloninitriili |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  propaanidinitriili
CAS-numero:  109-77-3
PubChem CID:  8010
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H2N2
Moolimassa:  66,1 g/mol
Ulkomuoto:  kiteinen aine
Sulamispiste:  30–34 °C (303–307 K)
Kiehumispiste:  218–220 °C (491–493 K)
Tiheys:  1,19 g/cm3
Liukoisuus veteen:  veteen 13,3 g/100 ml (20 °C)
Maloninitriili on orgaaninen yhdiste (nitriili), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä kiteistä ainetta tai valkoista jauhetta. Sen kemiallinen kaava on C3H2N2 ja rakennekaava on CNCH2CN. Maloninitriilista käytetään myös nimityksiä propaanidinitriili, malonihappodinitriili, syanoasetonitriili ja metyleenidinitriili.
Maloninitriilin moolimassa on 66,1 g/mol, sulamispiste 30–34 °C, kiehumispiste 218–220 °C, tiheys 1,19 g/cm3, liukoisuus veteen 20 °C lämpötilassa 13,3 g/100 ml, leimahduspiste 112 °C, ja CAS-numero 109-77-3.
Maloninitriiliä valmistetaan asetonitriilin ja vetysyanidin reaktiolla 700 °C:n lämpötilassa. Myös syanoasetamidi ja fosforipentakloridin reaktiota on käytetty. Yhdistettä käytetään lajasti muun muassa lääkeaineiden, väriaineiden ja maatalouskemikaalien valmistuksessa. Sitä käytetään lisäksi kullan metallurgiassa.
Katso myös sukkinonitriili eli butaanidinitriili.
Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.
Aiheesta muualla

Maloninitriilin kansainvälinen kemikaalikortti
Malesian kiinalaiset

Malesian kiinalaiset ovat Malesiassa asuvia kiinalaisia. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan he muodostivat 24,6 % koko Malesian väestöstä.
Historia

Kiinalaisilla on pitkä historia Kaakkois-Aasiassa ja portugalilaisten valloittaessa Malakkan paikalla oli jo olemassa kiinalaisyhteisö. Suurempi kiinalaisten muuttoaalto alueelle tuli kuitenkin vasta 1800-luvulla. Muuttajat olivat lähtöisin Kiinan Fujianin ja Guangdongin provinsseista. Esimerkiksi Taiping-kapinan kaltaiset levottomuuden Kiinassa ajoivat ihmisiä muuttamaan ulkomaille. Malesiassa muuttajia houkutti taloudelliset mahdollisuudet etenkin Britannian Salmisiirtokunnissa. Näistä siirtokunnista, joihin tuolloin kuului myös Singapore, kiinalaisia muutti edelleen muualle Malesiaan.
Toinen muuttoaalto ajoittuu 1920- ja 1930-luvuille ja sitä ajoi jälleen levottomuudet, tällä kertaa Kiinan sisällissota kommunistien ja kansallismielisten välillä. Kiinalaisten muuttoa Malesiaan alettiin säännöstellä 1930-luvulla, vaikka vielä tämänkin jälkeen naisten ja lapsien sallittiin muuttaa melko vapaasti sukupuolten määrien tasapainottamiseksi. Monet Malesian kiinalaisista olivat aktiivisia maan itsenäisyysliikkeessä. Heistä ehkä tunnetuin oli Tan Cheng Lock. Malesia itsenäistyi vuonna 1957 ja uusi perustuslaki antoi kansalaisuuden maahanmuuttajille, joihin lukeutuivat paitsi kiinalaiset, mutta myös Malesian intialaiset.
Väestömäärä ja kieli

Vuonna 1957 kiinalaisia oli Malesiassa 2 333 756 eli noin 37 % maan koko väestöstä. Vuoteen 2000 mennessä koko maan väestö oli kasvanut 22 274 690:een, joista kiinalaisia oli 5 691 908 eli 24 %. Kiinalaisten prosentuaalinen lukumäärä pysyi suunnilleen samana vuoden 2010 väestönlaskennassa. 86 % kiinalaisista asui kaupungeissa. Kiinalaisväestö puhuu mandariinikiinan lisäksi kantonia (19,9 %), hokkienia (37,66 %), hakkaa (20,36 %), teochewia (9,26 %) ja useita muita pienempiä kiinan kielen murteita. Kiinalaiset puhuvat yleensä myös asuinalueensa enemmistökieliä, kuten malajia, sekä ibania ja kadazania Sarawakissa ja Sabahissa. Englantia opitaan kouluissa pakollisena aineena.
|  Kiinalaisten osuus väestöstä osavaltioittain>  .Osavaltio |  Kiinalaisten osuus väestöstä osavaltioittain>  .Väkiluku (2010) |  Kiinalaisten osuus väestöstä osavaltioittain>  .Kiinalaisia % väestöstä |  Kiinalaisten osuus väestöstä osavaltioittain>  . |  Kiinalaisten osuus väestöstä osavaltioittain>  . |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Johor | 3 348 283 | 33.6 |  |  |
|  Kedah | 1 947 651 | 13.6 |  |  |
|  Kelantan | 1 539 601 | 3.4 |  |  |
|  Malakka | 821 110 | 26.4 |  |  |
|  Negeri Sembilan | 1 021 064 | 23.2 |  |  |
|  Pahang | 1 500 817 | 16.2 |  |  |
|  Penang | 1 561 393 | 45.6 |  |  |
|  Perak | 2 352 743 | 30.4 |  |  |
|  Perlis | 231 541 | 8.0 |  |  |
|  Sabah | 3 206 742 | 12.8 |  |  |
|  Sarawak | 2 471 140 | 24.5 |  |  |
|  Selangor | 5 462 141 | 28.6 |  |  |
|  Terengganu | 1 034 977 | 2.6 |  |  |
|  LT Kuala Lumpur | 1 627 172 | 43.2 |  |  |
|  LT Labuan | 85 272 | 13.4 |  |  |
|  LT Putrajaya | 67 964 | 0.7 |  |  |
Kulttuuri

Ensimmäiset kiinalaiset Malesiassa olivat tavallisesti kauppiaita. Tätä kautta he ottivat osaa alueen tuotteiden vientiin ja tuontiin. Sittemmin he ovat olleet aktiivisia myös teollisuus- ja rakennusalalla. Malesiassa julkaistaan kahta suurempaa kiinalaista lehteä, nimeltä Xinzhou Ribao ja Nanyag Shangbao. Malesian politiikka perustuu pitkälti etnisyyksiin ja kiinalaispuolueista suurin on Malaysian Chinese Association eli MCA. Kiinalaisvähemmistön kannalta poliittisia huolenaiheita ovat islamin ja malajinationalismin vaikutus maan tulevaisuuteen.
Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 86,61 % kiinalaisista oli buddhalaisia tai noudatti kiinalaista kansanuskoa. Katolilaisia ja protestanttisia kristittyjä oli noin 9 %. Vain noin 1 % heistä oli muslimeja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malesian kiinalaiset Wikimedia Commonsissa
Taolainen Kwong Fook Kungin temppeli Paparissa Sabahin osavaltiossa.
Mandjakot

Mandjakot (myös manjagot, manjakot) ovat atlanttista mandjakon kieltä puhuva kansa Cacheu- ja Mansoajokien suistossa Guinea-Bissaussa. Heitä asuu myös Kap Verdellä, Senegalissa ja Gambiassa.
Kieleltään ja kulttuuriltaan mandjakot ovat lähellä mankanjoja, dioloja ja balanteja. Mandinkojen levittäytyminen ajoi heidät pohjoisesta Guinea-Bissaun rannikolle, josta osa sittemmin muutti sisämaahan. Suuren väestöntiheyden takia mandjakoja muutti 1800- ja 1900-luvuilla paljon Senegaliin, Gambiaan ja Kap Verdelle.
Kansan perinteinen elinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, bataatti, jamssi, fonio, puuvilla, maapähkinä, banaanit, sitrushedelmät ja vihannekset. Lisäksi kasvatetaan sikoja, vuohia ja nautoja, keräillään öljy- ja kookospalmun hedelmiä sekä harjoitetaan kalastusta. Monet työskentelevät meri- ja jokiliikenteessä.
Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan Guinea-Bissaussa asui 119 808 mandjakoa. He ovat fulbejen, balantejen, mandinkojen ja pepelien jälkeen maan viidenneksi suurin etninen ryhmä (8,3 % väestöstä). Gambiassa oli vuonna 2003 24 492 mandjakoa (2,0 % väestöstä).
Mandjakot ovat Cacheun alueen suurin etninen ryhmä (36,8 % alueen väestöstä). Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 44,4 % heistä on kristittyjä, 33,3 % animisteja ja 5,5 % muslimeja.
Manattu mikä manattu

| Manattu mikä manattu> Repossessed |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bob Logan
Käsikirjoittaja:  Bob logan
Tuottaja:  Steve Wizan
Säveltäjä:  Charles Fox
Kuvaaja:  Michael D. Margulies
Leikkaaja:  Jeff Freeman
Pääosat:  Linda Blair, Leslie Nielsen, Ned Beatty
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New Line Cinema
Levittäjä:  Seven Arts Pictures Netflix
Ensi-ilta:  14. syyskuuta 1990
Kesto:  80 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Manattu mikä manattu (Repossessed) on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut Manaaja-parodia, jonka pääosissa ovat alkuperäisessäkin Manaaja-elokuvassa esiintynyt Linda Blair ja Leslie Nielsen, ja jonka on käsikirjoittanut sekä ohjannut Bob Logan.
Vastaanotto

Video-oppaassa vuodelta 1994 Kari Salminen kuvaa Manattu mikä manattua veltoksi komediaksi joka ei parodiana osu maaliinsa, koska koekatseluissa huomattiin ettei teiniyleisöllä ollut aavistustakaan Linda Blairin Manaaja-menneisyydestä. Hän antaa elokuvalle yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.
Aleksandr Maltsev

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aleksandr Maltsev venäläisessä kolikossa. |  Aleksandr Maltsev venäläisessä kolikossa. |  Aleksandr Maltsev venäläisessä kolikossa. |  |
Maa:   Neuvostoliitto
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sapporo 1972 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1976 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Lake Placid 1980 | jääkiekko |  |
Aleksandr Nikolajevitš Maltsev (ven. Александр Николаевич Мальцев, s. 20. huhtikuuta 1949 Kirovo-Tšepetsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on entinen neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän oli yksi tunnetuimmista ja taitavimmista pelaajista Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueessa vuosina 1968–1983. Hän teki 213 maalia 321 maaottelussa. Hänen hallussaan on maailmanmestaruuskisojen tehotilaston kolmas  sija: 156 pistettä (77+79) 101 ottelussa. Hän pelasi neuvostoliigassa 530 ottelua vuosina 1967–1984 edustaen Moskovan Dynamoa.
Hän on voittanut urallaan kaksi olympiakultaa, yhden olympiahopean, kahdeksan maailmanmestaruutta ja Kanada-cupin ja Neuvostoliiton mestaruuden.
Maltsev tuli tunnetuksi pelintekijänä ja ratkaisijana. Hän pelasi keskushyökkääjänä ja oikeana laitahyökkääjänä. Uransa alussa hän pelasi Anatoli Firsovin keskusmiehenä, ja sai askeettisena urheilijana tunnetulta laitamieheltään myös kritiikkiä hedonistisen elämänasenteensa takia. Hän pelasi kekseliästä peliä ja pystyi tekemään yllättäviä liikkeitä jäällä ja taktisia muutoksia pelin aikana. Hän oli hyvä mailankäsittelijä ja pystyi yleensä voittamaan yksi vastaan yksi -tilanteet. Maltsev oli erittäin taitava ja nopea luistelija ja hänellä oli tarkka ja erittäin nopea laukaus. Yksilötaitojensa lisäksi häntä pidettiin hyvänä joukkuepelaajana.
Saavutuksia ja palkintoja

Neuvostoliiton urheilumestarin arvo vuonna 1971
talviolympialaisissa kultaa 1972 ja 1976, hopeaa 1980
jääkiekon maailmanmestaruuskisoissa kahdeksan kultaa, tehotilaston voittaja 1970 ja 1972, paras hyökkääjä 1972 ja 1981
Neuvostoliiton mestaruus 1972
Kanada-cupin voitto 1981
MM-kisojen tähdistökentällisessä 1970, 1971, 1972, 1978 ja 1981
IIHF Hall of Fameen vuonna 1999
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleksandr Maltsev Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat
Malin vallankaappaus 1968

Modibo Keïta ja Gamal Abdel Nasser vuonna 1966.
Moussa Traoré valtiovierailulla vuonna 1989.
Malin ensimmäinen onnistunut vallankaappaus tapahtui maan pääkaupungissa Bamakossa 19. marraskuuta 1968. Nuorten upseerien johtamat armeijan sotilaat pidättivät presidentti Modibo Keïtan ja hallitsevan Sudanin liiton johtajat. Valta siirtyi Kansallisen vapautuksen sotilaskomitean haltuun ja Malin valtionpäämieheksi nousi komitean puheenjohtaja Moussa Traoré.
Tausta

Mali oli vuonna 1968 ajautunut taloudelliseen ja poliittiseen kriisiin. Sosialismia tavoitelleet taloudelliset uudistukset olivat epäonnistuneet ja hallitseva puolue oli jakautunut keskenään kamppaileviin liberaali- ja radikaaliryhmiin. Tilannetta pahensi vuonna 1967 aloitettu ”aktiivinen vallankumous”, joka kärjisti poliittista vastakkainasettelua, loukkasi kansalaisvapauksia ja sai armeijan tuntemaan asemansa uhatuksi.
Malin armeija oli erityisen tyytymätön Vallankumouksen puolustuskomitean alaisen kansanmiliisin toimintaan. Se koostui noin kolmesta tuhannesta nuoresta, joiden oli huhujen mukaan tarkoitus korvata maan koulutettu armeija. Malin johto oli tietoinen suunnitteilla olleesta vallankaappauksesta ja valmistautui sen osallistujien pidättämiseen. Poliittisten ja taloudellisten motiivien lisäksi yleisölle tuntemattomat nuoret upseerit tavoittelivat henkilökohtaisia etuja. Kapinan pääsuunnittelijaksi mainitaan luutnantti Moussa Traoré tai kapteeni Yoro Diakité.
Tapahtumat

Lähes veretön vallankaappaus alkoi aamuyöllä 19. marraskuuta, kun sotilaat katkaisivat Bamakoon johtavat tiet, sulkivat lentokentän ja ottivat haltuunsa tietoliikenneyhteydet. Moptin talouskokouksesta jokilaivalla palaamassa ollut presidentti Keïta sai tiedon kapinasta, mutta päätti jatkaa matkaa kohti Bamakoa. Keïta nousi seurueineen maihin Koulikorossa ja hänet pidätettiin Bamakoon johtavalla tiellä. Ristiriitaisten tietojen mukaan presidentille ehdotettiin asemaa sotilasjuntan keulakuvana, mutta hän kieltäytyi yhteistyöstä.
Sotilaat riisuivat kansanmiliisin aseista ja pidättivät Sudanin liiton, puolueen nuorisojärjestön ja ammattiliittojen johtohenkilöt. Moussa Traoré ilmoitti kaappauspäivänä kello 13 radiossa vallan siirtyneen Kansallisen vapautuksen sotilaskomitean käsiin. Vallankaappaus ei juurikaan kohdannut vastarintaa, ja seuraavana päivänä Bamakon kadut täyttyivät sotilasjunttaa tukevista riemuitsevista väkijoukoista. Marraskuun 22. päivänä ilmoitettiin sotilaskomitean varapuheenjohtajan Yoro Diakitén johtaman väliaikaisen hallituksen muodostamisesta. Siinä oli mukana viisi entistä ministeriä, jotka olivat kuuluneet Sudanin liiton oikeistoryhmään. Uusi väliaikainen perustuslaki astui voimaan 6. joulukuuta.
Seuraukset

Sotilaat ilmoittivat tavoitteekseen entisen hallinnon virheiden korjaamisen, kansalaisvapauksien turvaamisen ja paluun demokratiaan. Heidän mukaansa tarkoituksena oli jatkaa maan sosialistista suuntausta. Pian kävi ilmi, etteivät sotilaskomitean jäsenet olleet valmiita luopumaan vallasta. Ylemmät upseerit siirrettiin syrjään ja Sudanin liiton johtajat pidettiin vangittuina pitkälle 1970-luvulle saakka. Väliaikainen hallitus korvattiin sotilailla ja teknokraateilla. Presidentti Keïta kuoli hämärissä olosuhteissa vuonna 1977.
Vuoden 1974 perustuslain hyväksymisen jälkeen sotilaskomitea ryhtyi valmistelemaan Malin paluuta sotilaiden johtamaan siviilivaltaan. Maahan luotiin Malin kansan demokraattisen liiton yksipuoluejärjestelmä. Vuonna 1979 järjestettiin ensimmäiset kansalliskokousvaalit ja Moussa Traoré valittiin maan presidentiksi. Traorén hallinnon kaatoivat Malin demokratialiike ja everstiluutnantti Amadou Toumani Tourén johtama sotilasvallankaappaus maaliskuussa 1991.
Mangat

Mangat ovat kanurin kielen murretta puhuva kansanryhmä Nigerissä, Nigeriassa ja Tšadissa. He asuvat Zinderin itä- ja Gourén pohjoispuolella Nigerissä sekä Zungurin seudulla Nigerian Bauchin osavaltiossa. Mangoja arvioidaan olevan lähes 200 000 tai noin 600 000 henkeä.
Kulttuuriltaan ja identiteetiltään mangat ovat lähellä kanureja. Historiallisesti he ovat kuuluneet fulbejen alaisuuteen. Kansan elinkeinoja ovat karjanhoito ja maanviljely. Uskonnoltaan mangat ovat muslimeja.
Diedrich Andreas Mangelus

Diedrich Andreas Mangelus (20. huhtikuuta 1783 Mitau – 17. toukokuuta 1832 Viipuri) oli viipurilainen opettaja ja sanomalehdentoimittaja.
Mangelus syntyi baltiansaksalaiseen porvarisperheeseen. Hän menetti 13-vuotiaana vasemman kätensä ampuma-aseturmassa. Mangelus kävi koulunsa Mitaussa ja opiskeli oikeustiedettä ja humanistisia tieteitä Tarton yliopistossa vuosina 1805–1808.
Mangelus työskenteli piiriopettajana Viipurissa vuodesta 1808, Haminan ja Lappeenrannan koulupiiritarkastajana vuodesta 1810 ja Viipurin lukion latinan kielen ja kirjallisuuden yliopettajana vuodesta 1813 tai 1814.
Mangelus toimitti Viipurissa vuosina 1823–1832 ilmestynyttä saksankielistä Wiburgs Wochenblatt -lehteä. Yhdistävä linkki sen kustantajaan Anders Cedervalleriin lienee ollut Mangeluksen vaimo, joka oli kirjansitoja Carl Eusebius Suppiuksen tytär. Lehti oli tasoltaan vaatimaton ja sisälsi niukasti Suomeen liittyvää aineistoa. Sen liitteenä ilmestyi Jaakko Juteinin runoja ja sananlaskuja.
Mandelstamin muuttujat

Mandelstamin muuttujat kuvaavat kahden elastisesti törmäävien hiukkasten liikemäärää ja energiaa.
Mandelstamin muuttujat ovat kinemaattisia muuttujia, jotka ovat Lorentz-invariantteja (inertiaalikoordinaatistosta riippumattomia). Ne kuvaavat kahden elastisesti törmäävän hiukkasen energioita ja liikemääriä. Elastisuus tarkoittaa sitä, että kokonaisenergia ja -liikemäärä pysyvät samoina ennen ja jälkeen törmäyksen.
Matemaattinen muotoilu

Mandelstamin muuttujia kuvataan kirjaimilla s, t ja u:
missä  p_{1} ja  p_{2} ovat törmäävien hiukkasten neliliikemäärät ja  p_{3} ja  p_{4} ovat hiukkasten neliliikemäärät törmäysten jälkeen. Mandelstamin muuttujien summa on sama kuin törmäävien ja sironneiden hiukkasten massojen neliöiden summa
Kun törmäystä tarkastellaan massakeskipistekoordinaatistosta, niin s:n neliöjuuri tulkitaan hiukkasten kokonaisenergiaksi
missä  E_{1}^{*} ja  E_{2}^{*} ovat törmäävien hiukkasten energiat ja yläindeksissä oleva *-merkki tarkoittaa sitä, että energia on massakeskipiste-energia. Vaihtoehtoinen tapa tarkastella tilannetta on käyttää laboratoriokoordinaatistoa, jossa siis toinen hiukkanen on koordinaatiston origossa ja sen tulkitaan olevan paikallaan.
Kyrö (etunimi)

Kyrö on suomalainen miehen etunimi. Nimipäivänä oli suomenkielisessä almanakassa 12. marraskuuta vuosina 1929–1949. Ortodoksisessa kalenterissa Kyrö on liitetty Kyyrokseen ja Kyriakokseen, sillä nämä nimet muistuttavat sitä äänteellisesti.
Kyrö on ollut Suomessa etunimenä seitsemällä vuosina 1920–1939 ja kahdeksalla vuosina 1940–1959 syntyneellä miehellä. 1960–1990-luvuilla nimeä ei saanut yksikään suomalainen, mutta vuosina 2000–2009 se annettiin alle viidelle ja 2010-luvulla jälleen alle viidelle miehelle. Kaikkiaan Kyrö-etunimeä on kantanut Suomessa Digi- ja väestötietoviraston Nimipalvelun tietojen mukaan alle 25 miestä.
Malesia olympialaisissa

Malesia osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran vuoden 1956 Melbournen kesäolympialaisissa. Vuosien 1956 ja 1960 olympialaisissa maa oli vielä Malaijan liittovaltio. Maa muuttui Malesiaksi vuonna 1963, kun Singapore liittyi lyhytaikaiseen valtioliittoon. Talviolympialaisiin Malesia osallistui ensimmäisen kerran Pyeongchangissa 2018.
Malesialaisurheilijat eivät ole saavuttaneet olympiakultamitaleita. Maan menestyksekkäin laji olympialaisissa on sulkapallo, mistä se on saanut suurimman osan saavuttamistaan olympiamitalisijoista. Maan menestyksekkäin olympiaurheilija on sulkapalloilija Lee Chong Wei, joka on saavuttanut kolme hopeasijaa.
Mitalit lajeittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
|  Pyöräily | 0 | 0 | 1 | 1 | 39 |
|  Sulkapallo | 0 | 6 | 3 | 9 | 8 |
|  Uimahypyt | 0 | 1 | 1 | 2 | 18 |
| Yhteensä | 0 | 8 | 5 | 13 | 114 |
Lähteet:
Mitalit olympialaisittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
1956  1956 Melbourne: 0
1960  1960 Rooma: 0
1964  1964 Tokio: 0
1968  1968 Mexico City: 0
1972  1972 München: 0
1976  1976 Montreal: 0
1984  1984 Los Angeles: 0
1988  1988 Soul: 0
| 1992  1992 Barcelona | 0 | 0 | 1 | 1 | 54 |
| 1996  1996 Atlanta | 0 | 1 | 1 | 2 | 58 |
2000  2000 Sydney: 0
2004  2004 Ateena: 0
| 2008  2008 Peking | 0 | 1 | 0 | 1 | 73 |
| 2012  2012 Lontoo | 0 | 1 | 1 | 2 | 65 |
| 2016  2016 Rio de Janeiro | 0 | 4 | 1 | 5 | 60 |
| 2020  2020 Tokio | 0 | 1 | 1 | 2 | 74 |
| Yhteensä | 0 | 8 | 5 | 13 | 114 |
Lähteet:
Olympiamitalistit

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 Pronssia | Razif Sidek Jalani Sidek | 1992  1992 Barcelona |  Sulkapallo | Miesten nelinpeli |
| 2 Hopeaa | Cheah Soon Kit Yap Kim Hock | 1996  1996 Atlanta |  Sulkapallo | Miesten nelinpeli |
| 3 Pronssia | Rashid Sidek | 1996  1996 Atlanta |  Sulkapallo | Miesten kaksinpeli |
| 2 Hopeaa | Lee Chong Wei | 2008  2008 Peking |  Sulkapallo | Miesten kaksinpeli |
| 2 Hopeaa | Lee Chong Wei | 2012  2012 Lontoo |  Sulkapallo | Miesten kaksinpeli |
| 3 Pronssia | Pandelela Rinong | 2012  2012 Lontoo |  Uimahypyt | Naisten 10 metrin kerroshypyt |
| 2 Hopeaa | Lee Chong Wei | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Sulkapallo | Miesten kaksinpeli |
| 2 Hopeaa | Goh V Shem Tan Wee Kiong | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Sulkapallo | Miesten nelinpeli |
| 2 Hopeaa | Chan Peng Soon Goh Liu Ying | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Sulkapallo | Sekanelinpeli |
| 2 Hopeaa | Cheong Jun Hoong Pandelela Rinong | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Uimahypyt | Naisten 10 metrin kerroksen parihypyt |
| 3 Pronssia | Azizulhasni Awang | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Pyöräily | Miesten keirin |
Lähteet:
Kyrö (Pöytyä)

Kyrön rautatieaseman asemarakennus.
Elisenvaaran yhteiskoulu.
Karinaisten kylät vuonna 1927:
1. Tilkanen, 2. Mäenpää, 3. Närppi, 4. Suutarla, 5. Karinainen, 6. Kiukainen, 7. Kyrö, 8. Rahkion jakokunta. Vaaleankeltaiset kunnan ulkopuolisten kylien alueita.
Kyrö on Pöytyän kunnan kylä ja keskustaajama. Vuoteen 2005 asti se oli Karinaisten kunnan suurin taajama, kunnes vuonna 2005 Karinainen yhdistyi Pöytyän kuntaan. Taajaman kautta kulkevat sekä Turku–Toijala-rata että nykyinen valtatie 9. Alun perin taajama muodostui Kyrön rautatieaseman ympärille lähelle Karinaisten ja Pöytyän rajaa. Jo ennen kuntaliitosta taajama ulottui myös hiukan Pöytyän puolelle.
Nimismies Edward Sjömanin ansiosta Kyrö sai vuonna 1876 rautatieaseman. Valtion rautateiden suunnitelmissa oli perustaa rautatieasema naapurikuntaan Pöytyälle. Sjöbergin ansiosta valtiolle lahjoitettiin rakennukset, maa-alaa sekä 1 000 markkaa rahaa, joten rautatieasema tuli Kyröön.
Perimätiedon mukaan avajaispäivänä 22. kesäkuuta 1876 läheiseltä Mikolanvuoren kalliolta, läheltä nykyistä vesitornia, ammuttiin ratamiesten poraamista kalliorei'istä ruutipanoksia uuden radan kunniaksi. Henkilöliikenteen osalta aikataulun mukainen ajo alkoi Turku–Toijala-välillä 13. tammikuuta 1876, vaikka asemarakennukset eivät olleet vielä valmiita. 1920-luvulla Kyröstä Turkuun kulki Suomen ensimmäinen aikataulun mukainen moottorivaunu. Henkilöliikenteen junat eivät ole pysähtyneet Kyrössä vuoden 1991 jälkeen.
Vuonna 2009 Museovirasto määritteli Kyrön rautatieaseman yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Kyrössä sijaitsee myös Auranmaan Viikkolehden toimitus ja Elisenvaaran yhteiskoulu.
Mameli-luokka

| Mameli-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  830 t (pinnalla) 1 010 t (sukellus)
Pituus:  64,6 m
Leveys:  6,52 m
Syväys:  4,33 m
Koneteho:  2 × dieselmoottoria 3 000 bhp (pinnalla) 2 × sähkömoottoria 1 000 hv  (sukellus)
Nopeus:  17,2 solmua (pinnalla) 8 solmua (sukellus)
Miehistöä:  49
Aseistus
Meritorjunta:  1 × 102 mm/35 tykki 6 × 533 mm torpedoputkea
Ilmatorjunta:  2 × 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä
Mameli-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston neljän sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat toisessa maailmansodassa.