stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Piporuostejuurekas
Kuvaus

Sileäpintaisen lakin halkaisija on 2–5 cm ja siinä on vaihteleva määrä säteittäisiä uria, jotka ulottuvat lakin nipukasta reunaan. Jalan iästä ja ympäristön kosteusasteesta riippuen lakki voi olla tahmea tai kostea. Kostean lakin väri on oranssinpunaisesta kellanruskeaan; lakin kuivuessa väri haalistuu punertavankeltaiseksi, kullanväriseksi tai kellertäväksi. Lakin malto on samanvärinen kuin pinta. Heltat ovat kiinnittyneet kapeasti ja erillään. Ne ovat aluksi kalpeat ennen kuin ne muuttuvat täyteläisiksi tai syvän punertavankeltaisiksi, hieman pilkullisia ja kiiltäviä. Jalka on 6–8 cm pitkä, 0,4–0,6 cm paksu ja suunnilleen yhtä leveä koko pituudeltaan. Jalan pinta on sileä ja sen lihassa on rustomainen koostumus. Jalan kanta ulottuu syvälle alustaan. Jalan väri on tummanpunainen, joka vaalenee vaalean punertavankeltaiseksi lähellä yläosaa. Sienten tuoksu ja maku on verrattavissa retiisiin tai manteleihin. Sieni on syömätön. Itiöpölyn väri vaihtelee kanelista ruosteenruskeaan ja itiöt ovat kooltaan 7-10 x 4-5 μm.
Kasvupaikka ja levinneisyys

Piporuostejuurekas kasvaa hajallaan tai ryhmissä sammaleen tai lehtien alla. Piporuostejuurekasta esiintyy yleensä havupuiden, erityisesti kuusen, alla. Sientä löytyy Euroopasta ja Pohjois-Amerikan itäosista. Piporuostejuurekas kasvaa Etelä-Suomessa yleisenä tuoreissa kuusimetsissä. Sen kasvuaika on elokuusta lokakuuhun. Sienen maku on karvas, eikä se ole ruokasieni. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Piporuostejuurekas (Phaeocollybia christinae)
Purunpää

Purunpää on kylä Dragsfjärdissä Kemiönsaarella. Kylä sijaitsee Kemiönsaaren lounaiskulmassa Purunpäänniemellä.
Purunpäänlahti on vuonomainen, pitkä ja kapea, luonnontilainen lahti. Purunpään ja sen lähellä sijaitsevan Ölmosin alueilla on yli tuhannen hehtaarin laajuinen Ölmos–Purunpään Natura 2000 -suojelualue. Asiantuntijat suosittelivat sen liittämistä Saaristomeren kansallispuistoon 1970-luvulla.   Joulukuussa 2014 noin 1 400 yksityishenkilöä ja 52 kulttuurivaikuttajaa allekirjoittivat suurmaanomistaja Konstsamfundetille osoitetun vetoomuksen Purunpään metsien puolesta. Konstsamfundet aloitti metsänhakkuut Purunpäässä huhtikuussa 2015. Suomen luonnonsuojeluliitto ja Luonto-Liitto vastustavat hakkuita, sillä alueella on merkittäviä luontoarvoja, kuten vanhaa, monimuotoista sekametsää ja soita.  Hakkuut keskeytettiin ja neuvotteluista sovittiin 16. huhtikuuta 2015.
Ölmosin–Purunpään tienoilla on tehty vuonna 1985 arkeologinen inventointi Föreningen Konstsamfundetin Insula Nova -projektin kautta. Vuosina 2011–2012 tehdyssä Museoviraston Dragsfjärdin inventoinnissa sieltä on löytynyt Purunpään kolmijalkapata, jonka mukaan paikka on saanut nimensä Museovirasto rekisteriportaaliin.
Purunpään historiallinen kylätontti on sijainnut Purunpäänlahden länsirannalla. Samalla paikalla sijaitsevat vieläkin Purunpään kylän Västergårdin ja Östergårdin talot. Purunpään uloin niemeke Krogarudden on saanut nimensä siellä sijainneesta krouvista. Krouvi palveli viereisen Jungfrusundin merireitin kulkijoita vuosina 1642–1720.
Purasruohot

| Purasruohot |
| --- | --- |
 Rohtopurasruoho (Borago officinalis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Purasruohot Borago  L.
Katso myös
   Purasruohot Wikispeciesissä   Purasruohot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Purasruohot (Borago) on kasvisuku, joka kuuluu lemmikkikasvien (Boraginaceae) heimoon, jonka tyyppisuku se on. Suvussa on viisi lajia, jotka esiintyvät alkuperäisenä Välimeren alueella. Purasruohojen lajeja voidaan käyttää mauste- ja lääkekasveina (rohtopurasruoho) ja monivuotisina koristekasveina (kääpiöpurasruoho).
Lajeja

kääpiöpurasruoho (Borago pygmaea)
rohtopurasruoho eli purasruoho eli kurkkuyrtti (Borago officinalis)
Aiheesta muualla

ITIS: Borago (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Borago (englanniksi)
Prusa

Prusa (m.kreik. Προῦσα, Prūsa tai Prousa) tai Prusias (Προυσίας, Prūsias tai Prousias) voi viitata seuraaviin paikkoihin:
Prusa eli ”Prusa Olympos-vuoren juurella”, lat. Prusa ad Olympum, kaupunki Myysiassa nykyisen Bursan paikalla
Prusias eli ”Prusa/Prusias Hypios-vuoren juurella”, lat. Prusa/Prusias ad Hypium, myös Kieros, kaupunki Bithyniassa nykyisen Konuralpin paikalla
Prusias eli Kios, lat. Prusias ad Mare, kaupunki Propontisessa Vähässä-Aasiassa
Pádraig Harrington

Pádraig Harrington.
Pádraig Harrington (s. 31. elokuuta 1971 Dublin) on irlantilainen golfaaja. Hänen valmentajanaan toimii Bob Torrance.
Harrington aloitti ammattilaisuransa 1990-luvun puolessavälissä. Hän voitti vuonna 1996 Spanish Openin sekä vuosina 2007 ja 2008 British Openin. Tililleen hän sai myös The PGA Championshipin voiton vuonna 2008.
Harrington on ollut vuodesta 1997 naimisissa puolisonsa Carolinen kanssa. Pari on saanut kaksi lasta: Patrickin vuonna 2003 ja Ciaránin vuonna 2007.
Pokeriammattilainen Dan Harrington ja amerikkalaisen jalkapallon ammattilainen Joey Harrington ovat Pádraig Harringtonin serkkuja.
Pyöräily kesäolympialaisissa 2016 – miesten aika-ajo

Vuoden 2016 kesäolympialaisten pyöräilyn miesten aika-ajo käytiin 10. elokuuta 2016 Pontalin alueella Rio de Janeirossa. Kilpailun voitti Sveitsin Fabian Cancellara, toiseksi ajoi Alankomaiden Tom Dumoulin ja kolmanneksi Yhdistyneen kuningaskunnan Chris Froome.
Lopputulokset

Australian Richie Porten, Italian Vincenzo Nibalin ja Alankomaiden Wout Poelsin oli tarkoitus osallistua kilpailuun, mutta he eivät päässeet mukaan loukkaannuttuaan maantieajossa sattuneissa kaatumisissa. Heidän tilalleen viime hetken varamiehiksi otettiin Namibian Dan Craven ja Yhdistyneen kuningaskunnan Geraint Thomas.
| Nro | Ajaja | Maa | Sija | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | Fabian Cancellara |  Sveitsi | 01  | 1:12:15.42 |
| 2 | Tom Dumoulin |  Alankomaat | 02  | 1:13:02.83 |
| 1 | Chris Froome |  Iso-Britannia | 03  | 1:13:17.54 |
| 13 | Jonathan Castroviejo |  Espanja | 4 | 1:13:21.50 |
| 8 | Rohan Dennis |  Australia | 5 | 1:13:25.66 |
| 11 | Maciej Bodnar |  Puola | 6 | 1:14:05.89 |
| 9 | Nelson Oliveira |  Portugali | 7 | 1:14:15.27 |
| 7 | Ion Izagirre |  Espanja | 8 | 1:14:21.59 |
| 16 | Geraint Thomas |  Iso-Britannia | 9 | 1:14:52.85 |
| 14 | Primož Roglič |  Slovenia | 10 | 1:14:55.16 |
| 21 | Leopold König |  Tšekki | 11 | 1:15:23.64 |
| 4 | Tony Martin |  Saksa | 12 | 1:15:33.75 |
| 25 | Simon Geschke |  Saksa | 13 | 1:15:49.88 |
| 20 | Michał Kwiatkowski |  Puola | 14 | 1:15:55.49 |
| 10 | Jan Bárta |  Tšekki | 15 | 1:15:56.91 |
| 28 | Georg Preidler |  Itävalta | 16 | 1:16:02.36 |
| 3 | Vasil Kiryjenka |  Valko-Venäjä | 17 | 1:16:05.70 |
| 26 | Andri Hrivko |  Ukraina | 18 | 1:16:33.24 |
| 29 | Christopher Juul-Jensen |  Tanska | 19 | 1:16:49.62 |
| 19 | Tim Wellens |  Belgia | 20 | 1:16:49.71 |
| 17 | Hugo Houle |  Kanada | 21 | 1:17:02.04 |
| 6 | Taylor Phinney |  Yhdysvallat | 22 | 1:17:25.31 |
| 24 | Brent Bookwalter |  Yhdysvallat | 23 | 1:17:57.61 |
| 23 | Andrej Zejts |  Kazakstan | 24 | 1:18:47.63 |
| 12 | Kanstantsin Siutsou |  Valko-Venäjä | 25 | 1:18:58.75 |
| 30 | Eduardo Sepúlveda |  Argentiina | 26 | 1:19:07.84 |
| 22 | Damiano Caruso |  Italia | 27 | 1:19:46.53 |
| 31 | Pavel Kotšetkov |  Venäjä | 28 | 1:20:07.59 |
| 27 | Alexis Vuillermoz |  Ranska | 29 | 1:20:43.87 |
| 18 | Edvald Boasson Hagen |  Norja | 30 | 1:21:12.35 |
| 34 | Ghader Mizbani |  Iran | 31 | 1:21:39.45 |
| 15 | Julian Alaphilippe |  Ranska | 32 | 1:24:39.99 |
| 33 | Mouhssine Lahsaini |  Marokko | 33 | 1:25:11.72 |
| 35 | Ahmet Örken |  Turkki | 34 | 1:27:37.41 |
| 37 | Dan Craven |  Namibia | 35 | 1:27:47.93 |
| 32 | Jonathan Monsalve |  Venezuela | DNS | — |
| 36 | Youcef Reguigui |  Algeria | DNS | — |
Portugali talviolympialaisissa 2018

Portugali osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti kaksi urheilijaa, jotka kilpailivat kahdessa eri urheilumuodossa. Avajaisissa maan lippua kantoi maastohiihtäjä Kequyen Lam ja päättäjäisissä alppihiihtäjä Arthur Hanse.
Joukkue > Alppihiihto

Portugali sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle.
Arthur Hanse
Joukkue > Maastohiihto

Portugali sai maastohiihtoon maapaikan yhdelle miehelle. Sen sai Macaolla syntynyt kanadalais-portugalilainen Kequyen Lam, joka kilpaili vuoteen 2013 asti lumilautacrossissa ennen kuin loukkaantui ja vaihtoi maastohiihtoon.
Kequyen Lam
Poyfai Malaiporn

| Poyfai Malaiporn> ปอยฝ้าย มาลัยพร.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. tammikuuta 1977 (ikä 47) Nongkhai, Thaimaa
Kansalaisuus:  thai
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Duangjan Makai
Aktiivisena:  1997-
Tyylilajit:  Mor lam ja Luk thung 
Levy-yhtiöt:  Topline Diamond 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Poyfai Malaiporn (thaiksi  ปอยฝ้าย มาลัยพร, 19. tammikuuta 1977,  Thaimaa) on thaimaalainen laulaja. Hän esiintyy studioalbumeilla "Mun Tong Thon", "Kratoey Pra Tuang", ja "Talok Ok Hak".
Elämäkerta

Poyfai syntyi Nongkhaiissa 19. tammikuuta 1977.
Diskografia > Studioalbumit

"Poyfai Won Faen" ปอยฝ้ายวอนแฟน
"Talok Oak Hak" ตลกอกหัก
2004 - "Won Faa" วอนฟ้า
2008 - "Mun Tong Thon" มันต้องถอน
2009 - "Mak Laew Krab" มักแล้วครับ
Raakavuota

Parkittavana oleva raakavuota.
Raakavuota on eläimen käsittelemätön tai jo suolattu vuota. Joskus raakavuodaksi kutsutaan vain ison eläimen vuotaa, ja pienen eläimen raakavuotaa kutsutaan raakanahaksi. Raakavuota syntyy, kun pyydetty eläin nyljetään. Sen jälkeen raakavuota käsitellään suolaamalla, puhdistamalla ja parkitsemalla se. Raakavuodan käsittelyn jälkeen syntynyttä materiaalia kutsutaan vuodaksi. Tuhannesta kilogrammasta naudan raakavuotaa tulee noin 200–300 kiloa nahkaa. Jos raakavuotaa ei parkita, se kovettuu kuivuessaan, ja siitä voidaan valmistaa esimerkiksi rumpuja, kalvoja tai köysiä. Raakavuodasta tehdään myös koiran puruluita. Puhdistuksen aikana raakavuotaan saattaa tulla reikiä, jos nahan työstäjä on varomaton kaapiessaan nahkaa.
Raakavuota saatetaan myydä nahkatehtaaseen parkitsemista varten. Raakavuodan laatuun ja myyntihintaan vaikuttaa se, onko siinä vaurioita. Vaurioita saattaa tuottaa eläimen sairaus tai vamma tai eläimen tai raakavuodan huolimaton käsittely joko teurastamossa tai varastoinnin aikana. Raakavuotien tuotannossa saattaa avustaa myös kone, joka nylkee eläimen. Koneellinen nylkeminen tuottaa usein raakavuotia, joissa on vähemmän vaurioita kuin ihmisen leikkaamissa vuodissa.
Sigh

| Sigh |
| --- | --- |


Tiedot
Toiminnassa:  1989–
Tyylilaji:  black metal avant-garde metal progressiivinen metalli
Kotipaikka:  Tokio, Japani
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Mirai Kawashima   Satosi Fujinami   Junichi Harashima   Shinichi Ishikawa  
Entiset jäsenet:  Kazuki Ozeki  
Levy-yhtiö:  Deathlike Silence Productions   The End Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sigh on japanilainen Tokiosta kotoisin oleva metalliyhtye, joka on perustettu vuonna 1989. Yhtyeen ensimmäiset kaksi albumia olivat melko perinteistä black metalia, mutta vuoden 1997 Hail Horror Hailista asti musiikki on ollut kokeellista avant-garde metalia, jossa on vaikutteita esimerkiksi jazzista ja klassisesta musiikista, mutta black metalilla on edelleen hallitseva osuus Sighin kappaleissa. Jokainen Sighin albumi on oman tyylisensä, vaihdellen aina perinteisestä black metallista psykedeeliseen avant-garde metaliin ja sinfoniseen black metaliin.
Yhtyeellä oli sopimus Euronymouksen, Mayhem-yhtyeen kitaristin levy-yhtiön Deathlike Silence Productionsin kanssa, joka julkaisi yhtyeen ensimmäisen albumin vuonna 1993, pian Euronymouksen kuoleman jälkeen. Kuolemantapauksen ja levy-yhtiön lopettamisen johdosta yhtye teki sopimuksen Cacophnous Recordsin kanssa.
Yhtye esiintyy vuoden 2008 dokumentissa Global Metal.
Yhtyeen jäsenet > Nykyiset jäsenet

Satoshi Fujinami - kitara 1989-1992, rummut 1992-2004, basso - 2004-
Shinichi Ishikawa - kitara - 1992-
Mirai Kawashima - laulu, basso, syntetisaattori/kosketinsoittimet/piano, sitar, ohjelmointi, sämpläys - 1989-
Junichi Harashima - rummut - 2004-
Mikannibal - saksofoni, laulu - 2007-
Yhtyeen jäsenet > Entiset jäsenet

Kazuki Ozeki - rummut - 1989-1990
Diskografia > Studiojulkaisut

Scorn Defeat - 1993
Infidel Art - 1995
Hail Horror Hail - 1997
Scenario IV: Dread Dreams - 1999
Imaginary Sonicscape - 2001
Gallows Gallery - 2005
Hangman's Hymn - 2007
Scenes From Hell - 2010
In Somniphobia - 2012
Graveward - 2015
Heir to Despair - 2018
Shiki - 2022
Diskografia > EP:t

Requiem for Fools - 1992
Ghastly Funeral Theatre - 1997
A Tribute to Venom - 2008
The Curse of Izanagi 7" 2010
Diskografia > Bootlegit

To Hell and Back (tribuuttilevy Venom-yhtyeelle) - 1995
The Eastern Force of Evil: Live '92-'96 - 1996
Diskografia > Demot

Desolation - 1990
Tragedies - 1990
Diskografia > Split-levyt

Split 7  Kawir-yhtyeen kanssa [EP] - 1994
Kindred of a Dying Kind/Young Burial - 2003
Evilized Japan - 2004
Diskografia > Kokoelmat

Far East Gate Inferno - 1994
Blackened - 1995
The Unholy Bible - 1997
Roots II (The Return) - 1998
Sivuprojektit

Abigail (Mirai, Shinichi)
Aiaibanchi (Junichi)
Cut Throat (Mirai, Shinichi)
Enoch (Mirai)
Gonin-Ish (Junichi)
Hellchild (Junichi)
Necrophagia (Mirai)
Aiheesta muualla

Yhtyeen virallinen kotisivu (englanniksi)
Yhtyeen virallinen keskustelupalsta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Yhtyeen sanoitukset DarkLyrics-sivustolla
Sigh Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Sigh Lost Souls Domain-sivustolla
Sigh Last.fm:ssä (englanniksi)
Silja Kautonen

Silja Sinikka Kautonen (s. 18. huhtikuuta 1956 Enonkoski) on aktiiviuransa päättänyt pikajuoksija. Uransa aikana hän edusti Savonlinnan Rientoa, Enonkosken Urheilijoita sekä Lahden Ahkeraa. Hänen valmentajanaan toimi Yrjö Oksanen.
Kalevan kisoista Kautonen saavutti hopeaa 200 metrin juoksussa vuonna 1982. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa 60 metrin juoksusta vuonna 1981.
Virallisissa kilpailuissa Kautonen ei ole esiintynyt vuoden 1986 jälkeen.
Pyöräily kesäolympialaisissa 2016 – miesten maantieajo

Vuoden 2016 kesäolympialaisten pyöräilyn miesten maantieajo käytiin 6. elokuuta 2016 Rio de Janeirossa. Kilpailun voitti Belgian Greg Van Avermaet, toiseksi ajoi Tanskan Jakob Fuglsang ja kolmanneksi Puolan Rafał Majka.
Lopputulokset

Merkintä ”SA” tarkoittaa, että ajaja sai saman loppuajan kuin hänen edellään maaliin tullut ajaja.
Silja Känsäkoski

| Silja Känsäkoski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1997
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  uinti
Seura:  Oulun Uinti 1906
Silja Känsäkoski (s. 1997) on suomalainen uimari. Hän sijoittui uinnin lyhyen radan MM-kisoissa joulukuussa 2016 Windsorissa, Kanadassa 100 metrin rintauinnissa kuudenneksi omalla ennätyksellään. Samalla hän teki yhdessä Jenna Laukkasen kanssa suomalaista urheiluhistoriaa, kyseessä oli nimittäin todennäköisesti ensimmäinen kerta, kun kaksi suomalaista naisuimaria oli samassa MM-finaalissa. Hän voitti samalla matkalla marraskuussa 2016 uinnin Suomen mestaruuden.
Pyöräily kesäolympialaisissa 2016 – naisten aika-ajo

Vuoden 2016 kesäolympialaisten pyöräilyn naisten aika-ajo käytiin 10. elokuuta 2016 Pontalin alueella Rio de Janeirossa. Kilpailun voitti Yhdysvaltain Kristin Armstrong, toiseksi ajoi Venäjän Olga Zabelinskaja ja kolmanneksi Alankomaiden Anna van der Breggen.
Lopputulokset

| Nro | Ajaja | Maa | Sija | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kristin Armstrong |  Yhdysvallat | 01  | 44:26.42 |
| 5 | Olga Zabelinskaja |  Venäjä | 02  | 44:31.97 |
| 3 | Anna van der Breggen |  Alankomaat | 03  | 44:37.80 |
| 7 | Ellen van Dijk |  Alankomaat | 4 | 44:48.74 |
| 9 | Elisa Longo Borghini |  Italia | 5 | 44:51.94 |
| 2 | Linda Villumsen |  Uusi-Seelanti | 6 | 44:54.71 |
| 18 | Tara Whitten |  Kanada | 7 | 45:01.16 |
| 4 | Lisa Brennauer |  Saksa | 8 | 45:22.62 |
| 11 | Katrin Garfoot |  Australia | 9 | 45:35.03 |
| 6 | Evelyn Stevens |  Yhdysvallat | 10 | 46:00.08 |
| 16 | Alena Amialiusik |  Valko-Venäjä | 11 | 46:05.73 |
| 10 | Ashleigh Moolman |  Etelä-Afrikka | 12 | 46:29.11 |
| 14 | Karol-Ann Canuel |  Kanada | 13 | 46:30.93 |
| 15 | Emma Pooley |  Iso-Britannia | 14 | 46:31.98 |
| 22 | Eri Yonamine |  Japani | 15 | 46:43.09 |
| 12 | Trixi Worrack |  Saksa | 16 | 46:52.77 |
| 20 | Lotta Lepistö |  Suomi | 17 | 47:06.52 |
| 17 | Katarzyna Niewiadoma |  Puola | 18 | 47:47.96 |
| 25 | Anna Plichta |  Puola | 19 | 47:59.66 |
| 8 | Hanna Solovey |  Ukraina | 20 | 48:03.35 |
| 24 | Lotte Kopecky |  Belgia | 21 | 48:09.86 |
| 23 | Christine Majerus |  Luxemburg | 22 | 48:16.17 |
| 13 | Ann-Sophie Duyck |  Belgia | 23 | 48:17.60 |
| 19 | Audrey Cordon |  Ranska | 24 | 49:32.87 |
| 21 | Vita Heine |  Norja | 25 | 50:23.39 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyöräily kesäolympialaisissa 2016 – naisten aika-ajo Wikimedia Commonsissa
Selim Osvald Wasastjerna

Selim Osvald Wasastjerna veljenpoikansa Torsten Wasastjernan maalaamassa muotokuvassa vuodelta 1889.
Selim Osvald Wasastjerna (11. tammikuuta 1831 Maalahti – 7. heinäkuuta 1917 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja lahjoittaja.
Wasastjernan vanhemmat olivat konttorikirjuri Johan Jakob Falander, vuodesta 1808 Wasastjerna, ja Katarina Kristina Bange. Wasastjerna tuli ylioppilaaksi 1848 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1853 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1859. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1860. Hän oli Helsingin yksityislyseon opettaja 1854 ja Helsingin yleisen sairaalan sisätautien osaston apulaislääkäri 1861–1872.
Wasastjerna oli vuodesta 1865 Helsingin yliopiston lääketieteen dosentti ja vuosina 1867–1876 hän hoiti pitkiä aikoja sisätautien professuuria. Vuonna 1876 hän sai professorin arvon ja siirtyi yksityispraktiikkaan. Hän kuvasi ensimmäisenä sydämen sivuäänen, joka liittyy synnynnäiseen avoimeen valtimotiehyeen. Havainnon ensimmäiseksi esittäjäksi mainitaan yleensä G. A. Gibson. Hän kehitti myös menetelmän märkäkertymän poistamiseksi keuhkoista. Vuonna 1864 Wasastjerna raportoi pellagra-tapauksen. Hän lahjoitti varoja ruotsinkielisen kulttuurin edistämiseen.
Wasastjerna oli aatelissäädyssä valtiopäiväedustaja 1863–1864. Hänen veljiään olivat insinööri, virkamies Evert Wasastjerna sekä  senaattori, valtiopäivämies ja hovioikeuden asessori Jakob Viktor Wasastjerna.
Punajuurikas

| Punajuurikas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Alaheimo::  Betoideae
Suku::  Juurikkaat Beta
Laji::  vulgaris
Alalaji::  vulgaris
Muunnos::  conditiva
Kolmiosainen nimi
 Beta vulgaris subsp. vulgaris var. conditiva 
Katso myös
   Punajuurikas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punajuurikas eli punajuuri (Beta vulgaris subsp. vulgaris var. conditiva) on juurikkaan (Beta vulgaris) muunnos.
Suomalainen puutarha-alan keskusjärjestö Puutarhaliitto valitsi vuonna 2008 punajuuren vuoden vihannekseksi. 87 % suomalaisesta punajuurituotannosta tulee Satakunnan maakunnan alueelta.
Viljelyn historiaa

Punajuurikasta käytettiin salaatteihin ja muihinkin ruokiin jo ajanlaskun alussa Välimeren maissa. Ensimmäiset maininnat paksujuurisesta juurikkaasta ovat 1500-luvulta, mutta juurikkaat olivat aluksi väriltään vaaleita tai keltaisia, kun punajuurinen muoto jalostettiin vasta 1600-luvulla.
Punajuurikas oli vuoden vihannes vuonna 2008 (Puutarhaliitto ja Kotimaiset Kasvikset ry). Se sisältää runsaasti hyödyllisiä kivennäisiä ja vitamiineja. Juurimukulan lisäksi myös kasvin lehdet ja nuoret versot ovat salaatteihin käyttökelpoisia.
Suomeen laji tuli 1800-luvulla. Suomessa sopimustiloilla teollista valmistusta varten viljellään punajuurikasta lähes 400 hehtaarin peltoalalla.
Ulkonäkö

Punajuurikas muodostaa mehevän mukulan, joka voi olla pyöreä, litteänpyöreä, munanmuotoinen tai pitkänomainen lajikkeesta riippuen. Hyvä punajuurikas on tasainen, voimakkaan tummanpunainen ja pinnaltaan sileä. Suomessa viljellään myös valko-, kelta- ja raitajuurikasta, joka on sisältä punavalkoraidallinen. Punajuuren punaisen värin aiheuttavat betalaiinit betaniini, betanidiini ja isobetaniini, mutta mukana on myös keltajuurikkaan värin aiheuttavia betaksantiineja. Punajuurikkaan väriainetta käytetään myös elintarvikevärinä E162.
Käyttö

Punajuurikas on värinsä vuoksi erityisesti joulunajan juures, mutta hyvän säilyvyytensä vuoksi se on käyttökelpoinen pitkälle kevääseen. Kotioloissa punajuurikas on usein tutuimmillaan juuri säilykkeenä. Tuore punajuurikas on kuitenkin erilaisiin ruokiin soveltuva monipuolinen vihannes. Punajuurikas sopii raakaraasteeksi, pihveihin, patoihin, muhennoksiin, laatikoihin ja keittoihin. Tuttuja punajuurikasruokia ovat jouluinen rosolli sekä ukrainalainen borssikeitto. Punajuuren käyttö raakaraasteena ei kuitenkaan ole suositeltavaa Ruokaviraston mukaan. Punajuurikkaan kuorta, kantaa ja juuren päätä ei pidä poistaa ennen keittämistä, ettei punainen väriaine liukene keitinveteen. Tuoretta punajuurikasta säilytetään kylmässä, +2...+4 asteen lämpötilassa.
Punajuuren tuttu ominaisuus on sen väri, joka värjää paitsi sormet, myös virtsan ja ulosteenkin. Se voi lisätä elimistön typpioksidipitoisuuksia. Punajuurikas sisältää nitraatteja, ja siksi se ei sovellu aivan pienten lasten ravinnoksi.
Punajuurikasta saa kaupasta raakanakin ympäri vuoden sekä keitettynä ja säilöttynä, joten salaatin tekeminen on yksinkertaista. Punajuurikas on myös suosittu kotipuutarhan kasvi. Sen säilytys on kellarissa helppoa. Tosin raakana se on parhaimmillaan korjuun jälkeen syksyllä ja säilytyksessä sen sokeri muuttuu tärkkelykseksi ja mukula menettää makeutta ja mehevyyttä. Punajuuri säilyy jääkaapissa keitettynä muovipussissa 2–3 viikkoa. Raaka punajuuri säilyy jääkaapissa useita kuukausia yhdessä piparjuuripalan kanssa. Parhaiten punajuuri säilyy kuitenkin keitettynä etikkaliemessä.
Ravintosisältö per 100 g

Energiaa 242,672 kJ/58 kcal
Proteiinia 2,19 g
Hiilihydraattia 13 g
josta sokeria 9,19 g
Rasvaa 0,23 g
tyydyttyneitä rasvahappoja 0,037 g
kertatyydyttämättömiä rasvahappoja 0,045 g
monityydyttämättömiä rasvahappoja 0,083 g
Ravintokuitua 3,8 g
Natriumia 106 mg
Kaliumia 442 mg
Halkaistu punajuurikas.
Borssikeittoa.
Ramsau am Dachstein

| Ramsau am Dachstein |
| --- | --- |

 vaakuna
 Ramsau am Dachstein
 Koordinaatit: 47°25′17″N, 13°39′11″E 
Valtio:   Itävalta
Osavaltio:  Steiermark
Piiri:  Liezen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  75,7 km²
Korkeus:  1 135 m
Väkiluku (2010)  (arvio):  2 800
 – Väestötiheys:  37,0 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  8972
Suuntanumero(t):  03687
 
 www.ramsau.at/gemeinde/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ramsau am Dachstein on kunta Itävallassa Steiermarkin osavaltiossa Dachsteinin vuoristoalueen ja Enns-joen välissä 1 135 metrin korkeudella merenpinnan tasosta. Kunnan asukasluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 2 800.
Vaikka Ramsau sijaitsee korkealla merenpinnasta, on se alueena suhteellisen tasainen, minkä johdosta se on varsin suosittu kohde maastohiihtäjille. Ramsaussa järjestettiin vuonna 1999 hiihdon MM-kilpailut.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ramsau am Dachstein Wikimedia Commonsissa