stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2000-luku
Merkittäviä tapahtumia > 2020–

2020: Brexit eli Ison-Britannian ero Euroopan unionista astui voimaan. Iso-Britannia oli ensimmäinen Euroopan unionista eronnut valtio.
2021: Joe Biden aloitti työnsä Yhdysvaltojen presidenttinä.
2022: Venäjä aloitti täysimittaisen hyökkäyksen Ukrainaan. Useat maat ovat määränneet lisäpakotteita Venäjän valtiolle sekä useille Venäjän kansalaisille ja pankeille.
2022: Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II kuoli. Charles III:sta tuli maan kuningas.
2023: Suomesta tuli Naton jäsenmaa.
2023: Palestiinalainen islamistijärjestö Hamas hyökkäsi Israeliin, mistä alkoi Gazan sota.
2024: Ruotsista tuli Naton jäsenmaa.
2025: Donald Trump astui uudelleen Yhdysvaltain presidentin virkaan.
Merkittäviä valtionjohtajia

Bill Clinton, Yhdysvallat
George W. Bush, Yhdysvallat
Barack Obama, Yhdysvallat
Donald Trump, Yhdysvallat
Gerhard Schröder, Saksa
Angela Merkel, Saksa
Jacques Chirac, Ranska
Nicolas Sarkozy, Ranska
François Hollande, Ranska
Emmanuel Macron, Ranska
Elisabet II, Yhdistynyt kuningaskunta
Charles III, Yhdistynyt kuningaskunta
Vladimir Putin, Venäjä
Dmitri Medvedev, Venäjä
Volodymyr Zelenskyi, Ukraina
Recep Tayyip Erdoğan, Turkki
Saddam Hussein, Irak
Bašar al-Assad, Syyria
Muammar Gaddafi, Libya
Kim Jong-il, Pohjois-Korea
Kim Jong-un, Pohjois-Korea
Fidel Castro, Kuuba
Raúl Castro, Kuuba
Hugo Chávez, Venezuela
Nicolás Maduro, Venezuela
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 2000-luku Wikimedia Commonsissa
Syyskuun 11. päivän terroriteot.
Eurokolikot ja -setelit otettiin käyttöön.
Tapaninpäivän 2004 tsunami.
Euroviisuvoittaja Lordi Helsingin Kauppatorilla 2006.
Finanssikriisi (2007–2009).
Syyrian sisällissota alkoi 2011.
Itä-Ukrainan sota alkoi 2014.
Euroopan pakolaiskriisi alkoi 2014. Seuraavana vuonna pakolaisten määrä moninkertaistui.
Uusi koronavirus aiheutti pandemian vuonna 2020.
Barack Obama.
Vladimir Putin.
Kohtaanto-ongelma

Kohtaanto-ongelma tarkoittaa Suomessa yleisessä kielenkäytössä useimmiten tilannetta, jossa avoimet työpaikat ja työvoima eivät eri syistä kohtaa. Kohtaamisvaikeudet voivat liittyä esimerkiksi työtehtävissä tarvittavaan osaamiseen tai työvoiman ja työpaikkojen alueelliseen sijoittumiseen. 
Kohtaanto-ongelman määrittelyn taustalla oleva kohtaanto-käsite (engl. matching) on alaltaan työpaikkojen ja työvoiman suhteita laajempi. Kohtaanto-ongelmana voidaan käsitellä myös esimerkiksi työvoiman ja saatavilla olevien asuntojen suhdetta.
Työpaikkojen ja työvoiman kohtaanto-ongelma

Työmarkkinoiden kohtaanto tarkoittaa työvoiman kysynnän ja tarjonnan yhteensopivuutta, kohtaanto-ongelma taas em. yhteensopivuuden haasteita.  Heikko kohtaanto merkitsee, että yhteiskunnan voimavarat ovat vajaakäytössä, korkea työllisyysaste jää saavuttamatta ja yhteiskunnan on vaikeampi vastata väestön ikääntymisen aiheuttamiin menojen kasvuun. 
Kun kohtaanto-ongelman syitä sijoitetaan työntekijöihin, todetaan esimerkiksi, etteivät nämä vaihda alaa ja asuinpaikkaansa työmarkkinadynamiikan kannalta riittävän tehokkaasti. Työntekijöiden ja -hakijoiden on huolehdittava osaamisensa jatkuvasta päivittämisestä työelämän vaatimusten mukaiseksi. Yleisemmin ja neutraalimmin voidaan todeta, etteivät työnhakijat ja työpaikat kohtaa ilman kitkatekijöitä, koska sekä työnhakijoiden taidot että työpaikkojen taitovaatimukset vaihtelevat suuresti. Lisäksi tieto sekä työpaikoista että työnhakijoista on epätäydellistä, mikä viivyttää näiden kohtaamista.
Suomen työmarkkinoita ajanjaksolla tammikuusta 1982 maaliskuuhun 2002 tarkastellut Heidi Soininen (2006) havaitsi,  että kun tarkastellaan erikseen pitkä- ja lyhytaikaisen työttömyyden vaikutusta kohtaantoon 1990-luvun talouskriisin jälkeisenä aikana, pitkäaikaisella työttömyydellä oli vahva negatiivinen vaikutus kohtaantoon, kun taas lyhytaikaisella työttömyydellä oli positiivinen  vaikutus. Tarkasteltaessa kohtaanto-ongelmaa yksittäisten alueiden kannalta, työnhakualueen laajentaminen ei paranna kohtaantoa, vaan siirtää ongelmaa naapurialueille. Vaikutus on voimakkaampi tiheästi asutuilla alueilla.
Yhteiskunnallisia ja poliittisia näkemyksiä kohtaanto-ongelmasta

» Työvoimapula ja kohtaanto-ongelma ei ratkea vain hallituksen toimenpitein. Tarvitsemme yhteistä tilannekuvaa ja yhteisiä ratkaisuja ala- ja aluekohtaiset tilanteet huomioiden.» 
(Ministeri Tuula Haatainen: twitterissä - - twitter.com. 8. marraskuuta 2021. Viitattu 9.11.2021.)
»Jos junayhteys helpottaa työvoiman kohtaanto-ongelmia, sen toteuttamista on syytä harkita vakavasti, liikenne- ja viestintäministeri Susanna Huovinen sanoo.» 
(Ministeri Huovinen: Turku-Uusikaupunki-junaa syytä harkita Tiedote 21.12.2006 14.26. 21.12.2006. Liikenne- ja viestintäministeriö. Viitattu 9.11.2021.)
» Mutta palataanpa tuohon - - - kohtaanto-ongelmaan, joka on ikivanha virsi. Kun talous kasvaa, niin valitus työvoimapulasta alkaa. Kun talous sakkaa, niin alkaa valitus työttömien suuresta määrästä ja laiskuudesta. Tavoitteena tuntuu olevan joka alan ammattilaisten ehtymätön varasto syömättömiä ja sontimattomia työntekijöitä, jotka koko ajan kouluttavat itse itsensä erilaisiin ammatteihin, joiden tarve heidän on ihan itse osattava etukäteen arvata. Varastosta pitäisi voida napata kulloinkin tarvittava määrä, ja tarpeen loputtua heidät pitäisi voida palauttaa takaisin varastoon opiskelemaan jotain tulevaisuudessa tarvittavaa ammattia.» 
(Uuninpankkopoika Saku Timonen: Kohtaanto-ongelma blogit.apu.fi. 7.11.2018. Viitattu 9.11.2021.)
Kohtaanto-ongelmaan liittyviä kehittämishankkeita Suomessa

Koordinoiden rakennemuutokseen ja kohtaantoon (ESR) 1.8.2021-31.8.2023 ely-keskus.fi. Viitattu 9.11.2021.
Osaamo – kohtaantoa edistämässä 1.1.2020-31.12.2022 redu.fi. Viitattu 9.11.2021.
PIKES Kohtaanto 2018 - 2019 pikes.fi. Arkistoitu 15.11.2021. Viitattu 9.11.2021.
Tiedolla kohtaantoa (ESR) 1.4.2021-31.12.2022 ely-keskus.fi. Arkistoitu 15.11.2021. Viitattu 9.11.2021.
Kohtaanto-ongelman tarkastelun taustalla yleisempi kohtaannon käsite

Kohtaannon onnistumista kuvaava englannin termi on ’’matching efficiency’’ (suom. kohtaamistehokkuus).
Kohtaannon käsitteen matemaattinen kuvaaminen perustuu ns. sovittamisen (engl. matching) lähestymistapaan työmarkkinoiden tehokkuuden alueellisten ja suhdannevaihteluiden tutkimuksessa. Lähestymistavassa tarkastellaan työpaikkojen täyttymisen kehitystä valitun tutkimusalueen työttömien työnhakijoiden ja avoimien työpaikkojen suhteen ns. kohtaantofunktiona.
Kohtaantofunktion käyttäytymisen graafisena esityksenä käytetään yleisesti englantilaisen taloustieteilijän William Henry Beveridgen (1879 –1963) mukaan nimettyä Beveridge-käyrää.
Beveridge-käyrä on graafinen esitys työttömyyden ja avoimien työpaikkojen täyttymisen suhteesta. Se kuvaa täyttymättömien työpaikkojen  osuutta työvoimasta. Koordinaatistossa on yleensä avoimet työpaikat pysty- ja työttömyys vaaka-akselilla. Käyrä on muodoltaan hyperbeli, koska korkeaan työttömyyteen tyypillisesti liittyy matalampi avoimien työpaikkojen määrä. Jos käyrä siirtyy ajan funktiona ulommaksi, samaa avoimien työpaikkojen määrää vastaa jatkuvasti korkeampi työttömyys, mikä kertoo työmarkkinoiden tehokkuuden laskusta. Käyrän asema koordinaatistolla voi kuvata suhdannevaihteluita: taantumassa työttömyys on korkea ja avoimien työpaikkojen määrä vähäinen, mikä sijoittaa käyrän 45 asteen linjan alapuolelle, vastaavasti nousukaudella korkea avoimien työpaikkojen määrä ja matala työttömyys sijoittaa käyrän 45° linjan yläpuolelle.
Kirjallisuutta

Huttula, Tapio: Osaajien riittävyys alueilla: Neljän erilaisen alueen esimerkit.  (Työryhmä: Veera Hyytiä, Helena Mustikainen, Iina Santamäki, Anna-Maija Vesa)  Helsinki:  Sitra.  ISBN 978-952-347-245-7  Teoksen verkkoversio Viitattu 9.11.2021.
Lundstedt, Tero: Työ ja tekijä eivät kohtaa – karmea kohtaanto-ongelma Blogit / Aatetta, ratkaisuja ja ideoita. 19.8.2021. Libera. Viitattu 11.11.2021.
Naskila, Tarja, Järvenpää-Kansikas, Piia, Kesä, Mikko & Ylikojola, Pekka: Työ ja tekijä kohtaamaan pohjoisessa Keski-Suomessa: Kohtaanto 2017 -hankkeen esiselvitysraportti.  Äänekoski:  Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopisto POKE, 2018.  ISBN 978-952-5250-06-0  Teoksen verkkoversio.
Pehkonen, Jaakko, Huuskonen, Jussi & Tornberg, Kalle: Työmarkkinoiden heikko kohtaanto on erityisesti kasvukeskusten ongelma. Työpoliittinen aikakauskirja, 2018, nro 1/2018.  Työ- ja elinkeinoministeriö. Artikkelin verkkoversio.
Roth, Alvin E.: Who gets what - and why : the new economics of matchmaking and market design.  Boston:  Houghton Mifflin Harcourt, 2015.  ISBN 978-0-544-29113-3  (englanniksi)
Vehmas, Tuula: Pk-yritykset ja työvoiman kohtaanto: mitä pk-yritykselle tarkoittaa sopiva työvoima?  Työ- ja elinkeinoministeriö, Edita, 2014.  ISBN 978-952-227-903-3  Teoksen verkkoversio Viitattu 8.11.2021.
Aiheesta muualla

Työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaantotilanne eri ammateissa, kesäkuu 2014 (Arkistoitu – Internet Archive) Työ- ja elinkeinoministeriö.
Työpaikkojen ja työvoiman kohtaannon Beveridge-käyrä Yhdysvaltain Saint Louisin piirikunnasta vuosilta 2000-2015 (Federal Reserve Bank of St. Louis).
Kollaan risti

Kollaan risti
Kollaan risti (Koll. mr.) on suomalainen talvisodan muistomitali. Mitali annettiin niille rintamamiehille, jotka taistelivat talvisodassa Kollaan taistelussa. Tunnetuimpia Kollaan ristin saajia ovat Simo Häyhä, Aarne Juutilainen, Hannes Laamanen, Woldemar Hägglund ja Antero Svensson.lähde?
Kollaan ristin mitat ovat: risti 38,0 x 38,0 mm, ristin paksuus: 1,0 mm, nauhan leveys: 31,0 mm.
Aiheesta muualla

Kari Kauppinen, Hanneksen sota Iltalehti 3.3.2020
Kolarin helluntaiseurakunta

| Kolarin helluntaiseurakunta |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1980
Pastori:  Jorma Lappalainen
Pääkirkko:  Lukkarintie 11 95900 Kolari
TV:  UskoTV
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolarin helluntaiseurakunta (aik. Sieppijärven helluntaiseurakunta) on Kolarissa toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1980 ja seurakunnan rukoushuoneyhdistys on rekisteröity vuonna 1966. Seurakunnan pastori on Jorma Lappalainen. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kolarin keskustassa Lukkarintiellä. Lisäksi seurakunta järjestää tilaisuuksia Sieppijärven rukoushuoneella.
Seurakunnan toimintaan rukouskonferenssit, raamattuopetus, laulutilaisuudet, lastenleirit ja kirpputoritoiminta. Seurakunta tekee myös lähetystyötä muun muassa Venäjällä ja Baltian maissa.
Kolarin helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa UskoTV-palvelun kautta.
Historia

Sieppijärven helluntaiseurakunta itsenäistyi itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1981. 1990-luvun alussa nimi muutettiin Kolarin helluntaiseurakunnaksi. Vuonna 1995 seurakunta avasi kirpputorin Kolarin keskustaan, joka toimi vuoteen 2017 saakka. Vuodesta 1990 lähtien seurakunnan pastoripariskuntana on toiminut Jorma ja Tarja Lappalainen.
Pohjoiskalotin rukouskonferenssi

Seurakunta on vuodesta 1997 järjestänyt Pohjoiskalotin rukouskonferenssia. Aluksi tapahtuma järjestettiin Sieppijärven urheiluhallissa. Vuodesta 2000 lähtien tapahtuma siirtyi Kolarin peruskoulun liikuntasaliin, joka on Kolarin suurin sali. Vuodesta 2014 lähtien tapahtumaa on välitetty TV7:n kautta.
Leonard Bäcksbacka

Carl Leonard Johansson Bäcksbacka (6. maaliskuuta 1892 Helsinki – 8. maaliskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen taidekauppias. Hän aloitti opinnot eläintieteessä mutta siirtyi myöhemmin taidehistoriaan. Hän valmistui filosofian maisteriksi 1925. Oman gallerian hän avasi 1915. Hän laati useita taiteilijaelämäkertoja, ja antoi siten merkittävän panoksen Suomen taidehistorian tutkimukseen. Hän oli myös kultaseppäalan asiantuntija.
Vuonna 1976 valmistunut Helsingin taidemuseon Meilahden rakennus tehtiin alun perin Leonard Bäcksbackan kokoelmaa varten. Bäcksbackan lahjoituskokoelmassa on useita Suomen taidehistorian helmiä, kuten Ellen Thesleffin Thyra Elisabeth (1892) ja Tyko Sallisen Mirri (1910).
Taidemaalari Irina Bäcksbacka (1919–2002) oli Leonard Bäcksbackan tytär.
Julkaisut

J. Ruokokoski I–II, Taidesalonki, 1943, 1944
Narvas och Nyens guldsmeder, Konstsalongens förlag, 1946
St. Petersburds Juvelerafe, Guld- och Silversmeder 1714–1870 (1951)
Ellen Thesleff Konstsalongens förlag, 1955
Mauno Markkula, Konstsalongens förlag, 1959.
T. K. Sallinen, Konstsalongens förlag, 1960 (Teoksessa myös suomenkielinen teksti)
Ragnar Ekelund, 1961 (Teoksessa myös suomenkielinen teksti)
Päivien viemää

| Päivien viemää> Days of our lives |
| --- | --- |
 "Kuin tiimalasin hiekka ehtyy, on elämämmekin päivien viemää" (Like sands through the hourglass, so are the days of our lives)
Tyyli:  Draama
Kestoaika:  n. 50 minuuttia (30 minuuttia vuosina 1965-1975)
Luoja(t):  Irna Phillips Ted Corday Betty Corday
Pääosissa:  Katso
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   NBC    Nelonen
Esitetty:  8. marraskuuta 1965 – jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  60
Jaksoja:  15 128 kpl (30.5.2025 mennessä)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Ken Corday
Käsikirjoittaja(t):  Gary Tomlin Christopher Whitesell Lorraine Broderick
Tuotantoyhtiö(t):  Sony Pictures Television Corday Productions
Aiheesta muualla
IMDb 
Päivien viemää (Days of our Lives) on yksi pitkäaikaisempia ja suosituimpia yhdysvaltalaisia iltapäivän saippuaoopperoita. Sarja kertoo kuvitteellisen Salem-nimisen pikkukaupungin asukkaista ja heidän elämästään.
Televisiosarjan ensimmäinen jakso esitettiin yhdysvaltalaisella NBC-televisiokanavalla 8. marraskuuta 1965.  Sarjan 10 000. jakso esitettiin 21. helmikuuta 2005. Marraskuussa 2024  esitettiin sarjan 15 000. jakso.lähde? 57 vuoden jälkeen sarja siirtyi televisiosta verkon suoratoistopalveluun vuonna 2022.
Päivien viemää -sarjan loi pariskunta Ted ja Betty Corday Irna Phillipsin kanssa, ja monet ensimmäisten jaksojen käsikirjoituksista kirjoitti William J. Bell.lähde? Sarjaa on sittemmin syndikoitu monissa maissa ympäri maailmaa. Se on toiseksi pisimpään pyörinyt käsikirjoitettu televisiosarja Yhdysvalloissa; pidempään on pyörinyt vain General Hospital, jonka ensimmäinen jakso esitettiin vuonna 1963. Päivien viemää on neljännellä sijalla luettelossa jaksojen lukumäärän mukaan. Edellä ovat Guiding Light, As the World Turns ja General Hospital. lähde?
Tarina > Tapahtumapaikka

Sarjan tapahtumapaikka on kuvitteellinen Salem-niminen kaupunki Yhdysvaltojen Keskilännessä. Yhdysvalloissa on myös useita todellisia Salem-nimisiä kaupunkeja. Illinois’n osavaltiossa sijaitsevassa Salemissa pidetään vuosittain festivaalit, joilla käy vierailemassa useita televisiosarjan näyttelijöitä.
Sarjan Salemilla on monia oikean suurkaupungin tuntomerkkejä. Siellä toimivat monikansalliset yhtiöt Titan Industries ja Basic Black, Mythic Incorporated, samoin kuin yliopisto ja kansallinen lentokenttä. Kaupungissa on vuosien saatossa ollut useita outoja tapahtumia. Siellä on muun muassa ollut vakoilijoita ja järjestäytynyttä rikollisuutta. Vuonna 2003 kaupunkia koetteli sarjamurhaaja.
Sarjan ytimessä ovat Hortonin ja Bradyn suvut. Useita muita sukuja on lisätty sarjaan ja monet niistä esiintyvät yhä siinä.
Tarina > Tarinan alku: ensimmäinen jakso

Sarjan ensimmäisen jakson päähenkilö on teini-ikäinen Julie Olson, joka varastaa minkkiturkin tavaratalosta ja valehtelee nimekseen Julie Horton. Tohtori Tom Horton ja hänen poikansa Mickey joutuvat menemään poliisiasemalle selvittämään asiaa. Kotona Tomin vaimo Alice murehti, että kaikki hänen lapsensa jättävät hänet, tytär Marie oli menossa naimisiin Tony Merrittin kanssa.
Tarina > 2000-luku

2000-luvulta eteenpäin sarjassa on alettu keskittyä yhä enemmän nuoriin hahmoihin. Katsojalukujen ollessa kaikkien aikojen alimmat ja NBC:n uhatessa lopettaa sarjan James Reilly palasi pääkäsikirjoittajaksi vuonna 2003. Hänen tehtävään oli palauttaa sarjan katsojaluvut. Hänen keksintönsä oli kyseenalainen Salemin sarjamurhaaja-juoni.
Alkukappale ja -tunnus

Sarjan alkutunnus on vaihtunut monta kertaa, mutta tunnuskappale on pysynyt samana: "Kuin tiimalasin hiekka ehtyy, on elämämmekin päivien viemää" (''Like sands through the hourglass, so are the days of our lives"). Vuodesta 1966 lähtien äänenä on toiminut Macdonald Carey (1913–1994), joka näytteli sarjassa tohtori Tom Hortonia. Hän kuoli keuhkosyöpään
Näyttelijät

Maggie Hortonia esittävä Suzanne Rogers on sarjan pisimpään mukana ollut hahmo. Hän on esiintynyt sarjassa enemmän tai vähemmän ensimmäisestä esiintymisestään vuonna 1973 saakka. Useista sarjan näyttelijöistä on tullut kuuluisuuksia ja monet ovat siirtyneet sarjoihin Kauniit ja rohkeat tai Tunteita ja tuoksuja. Hortonin perheen matriarkka Frances Reid kuului sarjan näyttelijöihin sen alkamisesta asti kuolemaansa vuonna 2010 saakka, joskin hän esiintyi sarjassa viimeisen kerran vuonna 2007.
Näyttelijät > Nykyiset näyttelijät (Suomen jaksojen mukaan)

| Näyttelijä | Rooli | Vuodet |
| --- | --- | --- |
| Kristian Alfonso | Hope Brady | 1983-1987, 1990, 1994- |
| Blake Berris | Nick Fallon | 2006- |
| Nadia Bjorlin | Chloe Horton | 1999-2003, 2003-2004, 2004-2005, 2007- |
| Roscoe Born | Trent Robbins | 2008- |
| Darin Brooks | Max Brady | 2005- |
| Molly Burnett | Melanie Layton | 2008- |
| Shawn Christian | Dr. Daniel Jonas | 2007- |
| Bryan Dattilo | Lucas Horton | 1993-2001, 2002- |
| Mary Beth Evans | Dr. Kayla Brady Johnson | 1986-1992, 2006- |
| Deidre Hall | Dr. Marlena Evans Black | 1976-1987, 1991- |
| Shelley Hennig | Stephanie Johnson | 2007- |
| Drake Hogestyn | John Black | 1986-2007, 2008- |
| Jay Kenneth Johnson | Philip Kiriakis | 1999-2002, 2007- |
| Renée Jones | Dr. Lexie Carver | 1993-2007, 2007, 2008- |
| Lauren Koslow | Kate Roberts | 1996- |
| Joseph Mascolo | Stefano DiMera | 1982-1985, 1988, 1993-2001, 2007- |
| Peggy McCay | Caroline Brady | 1982-1983, 1985-2003, 2004- |
| Rachel Melvin | Chelsea Brady | 2005- |
| Stephen Nichols | Steve "Patch" Johnson | 1985-1990, 2006- |
| Frank Parker | Shawn Brady | 1983-1984, 1985-1989, 1990- |
| Peter Reckell | Bo Brady | 1983-1987, 1990-1992, 1995- |
| Frances Reid | Alice Horton | 1965-2010 |
| Kristen Renton | Morgan Hollingsworth | 2007- |
| James Reynolds | Abe Carver | 1981-2003, 2004- |
| Suzanne Rogers | Maggie Horton | 1973-2003, 2004- |
| James Scott | EJ DiMera | 2006- |
| Alison Sweeney | Sami Brady | 1993- |
| Josh Taylor | Roman Brady | 1997- |
| Arianne Zucker | Nicole Kiriakis | 1997- |
Esitys Suomessa

Suomessa sarjaa alettiin esittää vuonna 2003, vuoden 2001 jaksoilla.lähde? Sarja jäi Suomessa yli puolen vuoden tauolle 31. toukokuuta 2010, mutta palasi Nelosen ohjelmistoon taas 27. joulukuuta, jolloin vuoden 2008 jaksot alkoivat. Viimeisin Suomessa esitetty jakso näytettiin 26. elokuuta 2011, jolloin Suomessa oli menty yli puolivälin tuotantokaudesta 2008. Nelosen katsojapalvelun mukaan sarja ei jatka kanavan ohjelmistossa.
Palkinnot

Sarja on palkittu moneen kertaan, mukaan lukien Daytime Emmy -palkinnolla parhaasta draamasarjasta vuonna 1978 ja 2013 sekä Writers Guild of America -palkinnolla parhaasta päivädraamasta vuosina 2000 ja 2013.
Myös sarjan näyttelijät ovat saaneet palkintoja: Macdonald Carey (Dr. Tom Horton) voitti parhaan miesnäyttelijän palkinnon vuonna 1974 ja 1975, Susan Flannery (Laura Horton) parhaan naisnäyttelijän palkinnon vuonna 1975, Suzanne Rogers (Maggie Horton) ja Leann Hunley (Anna DiMera) parhaan naissivuosan palkinnot vuosina 1979 ja 1986 sekä Billy Warlock (Frankie Brady) parhaan nuorisonäyttelijän palkinnon vuonna 1988.
Aiheesta muualla

Päivien viemää Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Salemin asukkaat – sarjan epävirallinen suomalainen fanisivusto
Alison Sweeney näyttelee Sami Bradya sarjassa
Post-punk

| Post-punk |
| --- | --- |
Alkuperä:  punk, glam rock, krautrock, dub, funk, reggae, avantgarde, kokeellinen musiikki, maailmanmusiikki
Alkuperämaa:  Britannia, Yhdysvallat
Kehittymisen ajankohta:  1970-luvun loppu
Tyypillisiä soittimia:  sähkökitara, sähköbasso, rummut, kosketinsoitin, rumpukone, syntetisaattori
Kehittyneitä tyylilajeja / suuntauksia:  goottirock, no wave, vaihtoehtorock
Post-punk oli 1970-luvun lopulla syntynyt rockmusiikin suuntaus. Perinteisiäselvennä esimerkkejä post-punk-yhtyeistä ovat muun muassa The Fall, Killing Joke, Gang of Four, Joy Division, The Cure, Echo & the Bunnymen ja Wire.
Historia

Ensimmäisen aallon punkmusiikki haastoi 1970-luvun jälkipuoliskolla sovinnaisen valtavirran rockmusiikin. Punk riisui rockmusiikin rakenteen muutamaan perussointuun ja lisäsi siihen nopeutta ja rajuutta. Osa tällaisista yhtyeistä alkoi tehdä kokeiluja lisäämällä musiikkiin vaikeampia rakenteita, aihepiirejä ja taiteellisuutta säilyttäen kuitenkin punkmusiikin alkuperäisen kuvainraastajamaisen asenteen.
Perinteistä punkia ja uuden aallon musiikkia monimutkaisempana, taiteellisempana ja kokeilevampana post-punk loi pohjan vaihtoehtorockille laajentamalla ideaa siitä, mitä punk- ja underground-musiikki voivat olla. Post-punk sai lujan jalansijan 1980-luvun college rockissa ja ohitti suosiossa monta muuta tuon ajan merkittävää musiikin alalajia. Post-punkin huomattavin vaikutus löytyy kuitenkin suuresta määrästä musiikin tyylilajeja, jotka ovat syntyneet sen pohjalta. Monet näistä suuntauksista ovat olleet hyvin vaikutusvaltaisia myöhemmässä vaihtoehtorockissa. Tunnettuja post-punk yhtyeitä ovat esimerkiksi The Birthday Party, Public Image Ltd, Magazine, The Lords of the New Church, Talking Heads ja Bauhaus.
Alkuperäinen post-punk-suuntaus hiipui, kun siihen liitetyt yhtyeet siirtyivät eteenpäin, kuten olivat aikoinaan siirtyneet pois punkista. Monet post-punk-yhtyeet, kuten The Cure ja Siouxsie and the Banshees, alkoivat soittaa goottirockia (joka aiemmin laskettiin osaksi post-punk-suuntausta). Osa yhtyeistä siirtyi kaupallisempaan uuden aallon musiikkiin, kun taas osasta tuli varhaisen vaihtoehtorockin edustajia.
Kotimaisiksi post-punkia soittaviksi yhtyeiksi voidaan laskea muun muassa Musta Paraati, Kuudes tunti, Syyskuu, Jumalainen näytelmä, Ret Marut,  Geisha, Psyyke, Hiljaa, Hexenhaus, Sielun Veljet, Liikkuvat lapset, Dorian Gray, Burundi, Hefty Load, Ratsia (Jäljet-LP:llä) ja Shadowplay. Suuntaus jäi Suomessa kuitenkin melko marginaaliseksi. Suomalaista ensimmäisen aallon post-punkia on julkaistu ainakin Stupido Recordsin kokoelmalla Eilisen Jälkeen - Suomalaista Postpunkia 1981-1987.
Post-punkiin liittyviä tyylejä

vaihtoehtorock
indie rock
goottirock
industrial
uusi aalto
new wave
Kolindrós

| Kolindrós Κολινδρός |
| --- | --- |
 Kolindróksen taloja.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kolindrós
 Koordinaatit: 40°28′46″N, 22°29′4″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Pieria
Kunta:  Pýdna-Kolindrós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  110302
Väkiluku (2011):  3 883
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  3 032
 – Kaupunki:  2 822
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KN
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kolindrós (kreik. Κολινδρός) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Pýdna-Kolindróksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κολινδρού, Dimotikí Enótita Kolindroú) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pierian alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 883 ja varsinaisen Kolindróksen kaupungin väkiluku 2 822 (vuonna 2011).
Kolindróksen pieni kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 43 kilometriä länsilounaaseen Thessalonikista. Kolindróksen kunnallisyksikkö käsittää Pýdna-Kolindróksen kunnan länsiosan. Kolindrós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pýdna-Kolindróksen kunnaksi yhdessä Aigínion, Methónin ja Pýdnan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.