stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Thomas Nagel
Ajattelu

Nagel tunnetaan reduktionismin kritiikistään esseessään ”Millaista on olla lepakko” (”What Is it Like to Be a Bat?”, 1974). Siinä Nagel korostaa sitä, että kokemus jonakin organismina olemisesta syntyy ainoastaan silloin kun olennolla on tietoisia kokemuksia. Tällainen olemassaolo on aina subjektiivinen; kokemukset kokee aina yksilö, omasta näkökannastaan. Vaikka objektiivinen tietoisuuden tutkimus voi tarkastikin kertoa esimerkiksi värin aallonpituuksista ja niiden vaikutuksista hermosoluissa ja aivoissa, se ei kerro vielä mitään subjektiivisesta kokemuksesta. Nagel tiivisti kantansa esittämällä, että vain lepakko tietää, millaista on olla lepakko, eikä ihminen voi tätä subjektiivista kokemusta objektiivisesti tietää. Koska objektiivisuus tarkoittaa nimenomaan riippumattomuutta näkökulmista, ei objektiivisuus voi kuvata subjektiivisuutta, joka Nagelin näkökannassa on tietoisuuden olennaisin puoli. Tarkinkaan neurologinen kuvaus ei siten kykene selittämään sitä, miksi meillä on tietoisia, elämyksellisiä, kokemuksia.
Teoksessa Mieli ja kosmos Nagel sanoo, että luonnontiede on yleisemminkin väärässä, sillä luonnontieteen yritys selittää tietoisuutta, järkeä ja arvoja on vajavainen.
Nagel on tutkinut myös eettisiä, poliittisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä. Muun muassa teoksessaan The Possibility of Altruism Nagel puolustaa altruismia.
Teoksia > Englanniksi

The Possibility of Altruism (1970)
Mortal Questions.  Cambridge:  Cambridge University Press, 1979.  ISBN 0-521-22360-1
The View from Nowhere.  Oxford:  Oxford University Press, 1986.  ISBN 0-19-503668-9
What Does It All Mean? A Very Short Introduction to Philosophy.  Oxford:  Oxford University Press, 1987.  ISBN 0-19-505292-7
Equality and Partiality (1991)
Other Minds: Critical Essays, 1969–1994 (1995)
The Last Word (1997)
The Myth of Ownership: Taxes and Justice (Liam Murphyn kanssa) (2002)
Concealment and Exposure and Other Essays (2002)
Mind and Cosmos: Why the Materialist Neo-Darwinian Conception of Nature Is Almost Certainly False (2012)
Teoksia > Suomeksi

Millaista on olla lepakko. (What Is It Like to Be a Bat? 1974. Suomentanut Jukka Partanen.) Niin & näin, 2010, nro 1, s. 31–40.  Artikkelin verkkoversio.
Mieli ja kosmos: Miksi materialistis-darwinistinen luontokäsitys on lähes varmasti epätosi.  (Mind and Cosmos, 2012.)  Suomentanut ja esipuhe Lauri Snellman. Helsinki:  Basam Books, 2014.  ISBN 978-952-260-291-6
Aiheesta muualla

Thomas Nagel, New York University (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 2  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii  Mathematics Genealogy Project  PhilPeople 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Thomas Nagel
Nykyaikaiset filosofit
| --- | --- |
Analyyttiset filosofit:   William Alston  Simon Blackburn  Ned Block  J. Budziszewski  David Chalmers  Patricia Churchland  Paul Churchland  Donald Davidson  Daniel Dennett  Jerry Fodor  Susan Haack  Jaakko Hintikka  Jaegwon Kim  Saul Kripke  Thomas Kuhn  Bryan Magee  Ruth Barcan Marcus  Colin McGinn  Bradley Monton  Thomas Nagel  Robert Nozick  Martha Nussbaum  Alvin Plantinga  Karl Popper  Hilary Putnam  W. V. Quine  John Rawls  Richard Rorty  Roger Scruton  John Searle  Peter Singer  David Stove  Eleonore Stump  Charles Taylor  Nicholas Wolterstorff  Georg Henrik von Wright 
Mannermaiset filosofit:   Louis Althusser  Giorgio Agamben  Roland Barthes  Jean Baudrillard  Isaiah Berlin  Maurice Blanchot  Pierre Bourdieu  Hélène Cixous  Guy Debord  Gilles Deleuze  Jacques Derrida  Herman Dooyeweerd  Michel Foucault  Hans-Georg Gadamer  Jürgen Habermas  Werner Hamacher  Luce Irigaray  Julia Kristeva  Henri Lefebvre  Claude Lévi-Strauss  Emmanuel Lévinas  Jean-François Lyotard  Paul de Man  Jean-Luc Nancy  Antonio Negri  Paul Ricoeur  Michel Serres  Paul Virilio  Slavoj Žižek 
Käännös suomeksi
Rengas (matematiikka)

Rengas on keskeinen algebrassa käytetty matemaattinen käsite. Se on käsitteen kunta yleistys. Rengas sisältää kaksi laskutoimitusta: yhteen- ja kertolaskun. Yhteenlaskun suhteen se on Abelin ryhmä. Kertolaskun suhteen ryhmällä on olemassa neutraalialkio "1" ja voimassa assosiatiivi- ja distributiivilait (vrt. monoidi).
Pseudorengas määritellään kuten rengas mutta vaatimatta neutraalialkion olemassaoloa. Jotkin harvat teokset määrittelevät renkaiksi myös pseudorenkaat, tämä artikkeli ei.
Kuntia ovat ne renkaat, joissa kertolaskukin on kommutatiivinen (vaihdannainen,  a\cdot b=b\cdot a), joka alkiolla  a\neq 0 on käänteisalkio  b (jolla  a\cdot b=1) ja  0\neq 1 (eli nollarengasta  \{0\} ei määritellä kunnaksi, vaikka sekin on nuo muut ehdot täyttävä rengas).
Alla esitetyssä inkluusioketjussa kukin algebrallinen käsite tarkoittaa sen käsitteen ilmenemien joukkoa (esimerkiksi "Pseudorengas" tarkoittaa kaikkien pseudorenkaiden joukkoa):
Esimerkkejä

Kunnat, kuten rationaaliluvut ℚ, reaaliluvut ℝ ja kompleksiluvut ℂ, ovat kommutatiivisia renkaita. Seuraavassa on esimerkkejä renkaista, jotka eivät ole kuntia.
Kokonaislukujen joukko  \mathbb {Z}  on kommutatiivinen rengas (muttei kunta, koska vain ykkösellä on käänteisalkio joukossa  \mathbb {Z} ).
Neliömatriisien joukko (matriisitulolla) on rengas muttei kommutatiivinen, jos matriisissa on enemmän kuin yksi rivi. Tämä on totta silloinkin, jos ei puhuta reaalilukujen matriiseista vaan jonkin muun renkaan  R alkioiden muodostamista matriiseista (paitsi jos renkaassa  R on pelkkä nolla-alkio, jolloin neliömatriisien joukko  R^{n\times n} on kommutatiivinen).
Jos  R on kommutatiivinen rengas (esimerkiksi reaalilukujen joukko  \mathbb {R} ), niin kaikkien  R-kertoimisten yhden muuttujan polynomien joukko
on kommutatiivinen rengas, samoin jopa  m eri muuttujan polynomien joukko. Vain vakioilla on käänteisalkio renkaassa  R, koska polynomin  pq asteluku on vähintään polynomin  q asteluku, kun  p,q\in R, eli se ei voi olla neutraalialkion  1 asteluku 0, jos  q:n asteluku on positiviinen.
Esimerkkejä > Kokonaisluvut modulo 4

Joukko  \mathbb {Z} /4\mathbb {Z} =\left\{{\overline {0}},{\overline {1}},{\overline {2}},{\overline {3}}\right\} (sitä voi ajatella joukkona  \{0,1,2,3\} siten, että laskujen tuloksista otetaan jakojäännös  4:llä) varustettuna alla mainituilla operaatioilla on kommuntatiivinen rengas:
Summa  {\overline {x}}+{\overline {y}} on jakojäännös, kun luku  x+y jaetaan luvulla  4. Esimerkiksi  {\overline {2}}+{\overline {3}}={\overline {1}} ja  {\overline {3}}+{\overline {3}}={\overline {2}}.
Tulo  {\overline {x}}\cdot {\overline {y}} on jakojäännös, kun luku  xy jaetaan luvulla  4. Esimerkiksi  {\overline {2}}\cdot {\overline {3}}={\overline {2}} ja  {\overline {3}}\cdot {\overline {3}}={\overline {1}}.
Luku  {\overline {1}} on kertolaskun neutraalialkio (koska  {\overline {1}}\cdot {\overline {x}}={\overline {x}} kaikilla  {\overline {x}}) ja luvun  {\overline {3}} käänteisalkio  {\overline {3}}^{-1} on  {\overline {3}} (koska  {\overline {3}}\cdot {\overline {3}}={\overline {1}}), mutta luvulla  {\overline {2}} ei ole käänteisalkiota, koska kerrottaessa sitä jollain luvulla tuloksena on aina  {\overline {2}} tai  {\overline {0}}, ei  {\overline {1}}. Tämä rengas ei siis ole kunta.
Määritelmä

Ryhmä  R on rengas binääristen operaatioiden  + ja  \cdot  suhteen (merkitään  (R,+,\cdot )) kun se toteuttaa  seuraavat ehdot:
\forall a,b\in R:a+b\in R,
\forall a,b\in R:a\cdot b\in R,
\forall a,b,c\in R:(a+b)+c=a+(b+c),
\forall a,b,c\in R:(a\cdot b)\cdot c=a\cdot (b\cdot c),
\exists 0\in R:\forall a\in R:a+0=a=0+a,
\exists 1\in R:\forall a\in R:1\cdot a=a=a\cdot 1,
\forall a\in R:\exists (-a)\in R:a+(-a)=0=(-a)+a,
\forall a,b\in R:a+b=b+a,
\forall a,b,c\in R:a\cdot (b+c)=(a\cdot b)+(a\cdot c).
\forall a,b,c\in R:(b+c)\cdot a=(b\cdot a)+(c\cdot a).
Toisin sanoen
R on Abelin ryhmä operaation  + suhteen (1, 3, 5, 7, 8).
R on monoidi operaation  \cdot  suhteen (2, 4, 6).
operaatio  \cdot  on distributiivinen (9, 10).
Jos  \cdot  on kommutatiivinen,  R on kommutatiivinen rengas.
Rengas on siis monoidia ja ryhmää monimutkaisempi rakenne jo siinä mielessä, että se yhdistää kaksi operaatiota. Näin rengas eroaa olennaisesti suorasta tulosta.
Kannattaa huomata, etteivät edellä merkityt  +,  \cdot ,  1 ja  0 eivät tarkoita lukujen yhteen- tai kertolaskua, tai lukuja 1 tai 0, vaan joukossa käytettäviä operaattoreita ja joukon alkioita. Tosin lukurenkaista puhuttaessa nämä ovat usein yhteneviä.
Kuten muillekin algebrallisille struktuureille, renkaiden välille voidaan määritellä rakenteen säilyttävä kuvaus eli homomorfismi.
Esimerkkejä:
Kokonaislukujen joukko muodostaa kommutatiivisen renkaan yhteen- ja kertolaskun suhteen. Kannattaa huomata, että vaikka luvuilla onkin yhteenlaskun suhteen käänteisalkio, kertolaskun suhteen sitä ei ole.
Kompleksilukujen joukko muodostaa kommutatiivisen renkaan yhteen- ja kertolaskun suhteen.
Imaginaarilukujen joukko ei yksinään voi muodostaa rengasta, jossa on kertolasku, sillä kertolaskun yksikköalkio on luku 1, eikä se kuulu imaginaarilukujen joukkoon. Lisäksi imaginaarilukujen joukko ei ole kertolaskun suhteen suljettu.
Kääntyvät alkiot ja nollanjakajat

Renkaan  R alkio  u on kääntyvä eli säännöllinen, jos on olemassa sellainen ryhmän  (R,+,\cdot ):n alkio  u^{-1}, että  uu^{-1}=u^{-1}u=1; silloin tätä alkiota u kutsutaan yleisesti yksiköksi.  R:n kääntyvien alkioiden joukosta, eli yksikköryhmästä, käytetään merkintää  R^{*}.  (R^{*},\cdot ) on ryhmä, mikä todistetaan seuraavasti:
Koska  1\cdot 1=1, kääntyvien alkioiden joukko ei ole tyhjä.
R^{*}:n ykkösalkio on  1.
Oletetaan, että  a,b\in R^{*}. Tällöin  (ab)(b^{-1}a^{-1})=a(bb^{-1})a^{-1}=a\cdot 1\cdot a^{-1}=1, joten kääntyvien alkioiden joukko on suljettu kertolaskun suhteen.
R^{*} on assosiatiivinen, koska  R on assosiatiivinen  \cdot :n suhteen.
Nollasta poikkeavaa alkiota  a\in R sanotaan nollanjakajaksi, jos on nollasta poikkeava  b\in R, jolle  ab=0. Tällöin tietysti myös  b on nollanjakaja. Kommutatiivista rengasta, jossa ei ole nollanjakajia, sanotaan kokonaisalueeksi.
Renkaan alkioista kääntyvät alkiot käyttäytyvät yleensä kaikkein säännöllisimmin, kun taas nollanjakajat vaikeuttavat tarkastelua. Erityisesti supistamissääntö  ab=ac\Rightarrow b=c on voimassa vain, jos  a ei ole nollanjakaja. Tästä seuraa muun muassa se, että astetta n olevalla polynomilla, jonka kertoimet ovat  R:n alkioita, voi olla enemmän kuin n juurta, jos ryhmässä  R on nollanjakajia.
Voidaan todistaa, että jos  1=0, niin  R=\{0\} eli renkaassa ei ole muita alkioita kuin  0. Yleensä (ei aina) kunnat määritellään niin, että tämä "nollarengas" ei ole kunta.
Kirjallisuutta

Thompson, Jan & Martinsson, Thomas: Matematiikan käsikirja.  Helsinki:  Tammi, 1994.  ISBN 951-31-0471-0
Häsä, Jokke; Rämö, Johanna: Johdatus abstraktiin algebraan.  Helsinki:  Gaudeamus, 2015.  ISBN 978-952-495-361-0
Namibiantasku

| Namibiantasku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Namibornis
Laji::  herero
Kaksiosainen nimi
 Namibornis herero  (Meyer de Schauensee, 1931) 
Katso myös
   Namibiantasku Wikispeciesissä   Namibiantasku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Namibiantasku (Namibornis herero) on sieppoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Afrikan lounaisosasta.
Koko ja ulkonäkö

Namibiantasku kasvaa noin 17 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä ja siivet ovat harmahtavan ruskeat. Päässä on valkoinen silmäkulmajuova ja nokasta silmän taakse ulottuva musta juova. Namibiantaskun rinta on kellertävä ja vatsa valkoinen ja niissä on ruskeita juovia. Linnun alaperä on punaruskea.
Levinneisyys ja elintavat

Namibiantaskua tavataan Angolan eteläosista Namibiaan. Lajin elinympäristöä ovat kuivat aavikoiden kallioiden reunamaat, joilla kasvaa siellä täällä pensaikkoja ja puita. Lintu liikkuu useimmiten yksin tai pareittain. Namibiantaskun ravintoa ovat hyönteiset, erityisesti termiitit. Laji pesii sadekaudella helmikuusta huhtikuulle. Naaras munii kaksi tai kolme vihertävää munaa puuhun rakennettuun kuppimaiseen pesään.
Nahkuri (kovakuoriainen)

| Nahkuri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Erittäin uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Lehtikuoriaismaiset Chrysomeloidea
Heimo::  Sarvijäärät Cerambycidae
Alaheimo::  Prioninae
Tribus::  Meroscelisini
Suku::  Tragosoma
Laji::  depsarium
Kaksiosainen nimi
 Tragosoma depsarium  (Linnaeus, 1767) 
Katso myös
   Nahkuri (kovakuoriainen) Wikispeciesissä   Nahkuri (kovakuoriainen) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nahkuri (Tragosoma depsarium) on kookas sarvijääriin lukeutuva kovakuoriaislaji. Suomen lajiston kansallisessa uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN).
Koko ja ulkonäkö

Nahkuri on punertavan tummanruskea, litteä kovakuoriainen, jonka pituus vaihtelee 22–31 mm. Ruumiin etuosa on pitkäkarvainen ja ryppyisten, heikosti kiiltävien peitinsiipien pinnalla on 3–4 pitkittäisharjannetta. Pää ja etuselkä ovat peitinsiipiin verrattuna pienet. Etuselän sivuilla on lyhyt mutta terävä piikki. Silmät ovat suuret ja ohuet tuntosarvet ovat koiraalla vain hieman ruumista lyhyemmät, ulottuen naaraallakin peitinsiipien puoleen väliin. Raajat ovat pitkät ja ohuet.
Levinneisyys

Nahkuri on holarktinen ja boreomontaani laji, jonka levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Euroopasta ja Keski- sekä Etelä-Euroopan vuoristoista Kaukasuksen kautta Itä-Siperiaan ja edelleen Pohjois-Amerikkaan. Suomessa laji on ollut aikaisemmin laajemmin levinnyt, mutta nykyisin levinneisyys rajoittuu itärajalle Kainuun ja Pohjois-Karjalan alueella ja muutamaan paikkaan Suomenselällä.
Elinympäristö ja elintavat

Nahkuri on täysin sidoksissa sopivaan lahopuuhun ja nykyisin Suomessa lajilla ei juurikaan ole elinmahdollisuuksia suojelualueiden ulkopuolella. Aikuiset kuoriaiset liikkuvat heinäkuun loppupuolelta elokuulle ja ovat aktiivisia öisin. Nahkurit oleskelevat öisin puiden rungoilla piilotellen päivisin kaarnan alla tai käytävissä. Laji on hyvä lentäjä ja joskus yksilöitä saattaa lentää valolle. Usein naaras munii samaan runkoon, jossa se on itse toukkana elänyt, eikä silloin poistu rungosta lainkaan.
Toukat elävät kelottuneissa männyissä, jotka ovat kaatuneet maahan ja pysyvät siksi sopivan kosteina. Puunrunko alkaa kelvata munimispaikaksi 5–10 vuotta kaatumisensa jälkeen. Kuollessaan yli 200-vuotiaissa männyissä voi kehittyä useita kuoriaissukupolvia jopa vuosikymmenten ajan, mutta alle 150-vuotiaana kuolleissa puissa sukupolvia kehittyy vain yksi. Ruotsissa lajia on tavattu myös maahan kaatuneissa kuusissa, mutta myös niissä kehittyy vain yksi sukupolvi. Toukat elävät puun sisällä suurissa tikkumaisen purun täyttämissä käytävissä. Nuoret toukat elävät lähellä puun pintaa, mutta vanhemmiten ne kaivautuvat syvälle puuhun ja aikanaan runko saattaa olla täynnä toukkien käytäviä. Toukkakehitys kestää vähintään kolmesta neljään vuotta, mutta kasvatuksessa toukkavaihe on kestänyt jopa kymmenen vuotta. Läheskään kaikki toukat eivät kehity aikuisiksi asti eikä suuressakaan rungossa ole välttämättä löydettävissä kovin montaa kuoriutumisaukkoa. Täysikasvuinen toukka tekee puun sisäosasta vinosti pinnalle ulottuvan käytävän, jossa kotelo voi liikkua edestakaisin.
Suomessa nahkuri on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN), Ruotsissa se on vaarantunut.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Nahkuri (Tragosoma depsarium)
kuva
Vilks & Pilats (2008) "Notes on Recent Observations of Rare Longhorn Beetle Tragosoma depsarium (LINNAEUS, 1767) (Coleoptera, Cerambycidae) in the Slitere National Park, Latvia". Latvijas entomologs  46, 76 (englanniksi)
Foit (2007) "A Species of Longhorn Beetle (Coleoptera: Cerambycidae) New to the Albanian Fauna - New Record of Tragosoma depsarium(L.). Acta Entomologica Serbica 12(1), 87" (englanniksi)
ITIS: Tragosoma depsarium (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Tragosoma depsarium (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1767783  Wikispecies: Tragosoma depsarium  BioLib: 11006  BOLD: 733238  CoL: 57WQ6  EoL: 124918  EUNIS: 116352  Fauna Europaea: 115092  Fauna Europaea (new): 35f37c0d-19d5-4e19-8b7b-c359ab01cc26  GBIF: 1154931  iNaturalist: 232784  IRMNG: 10929083  ITIS: 703358  NCBI: 1588605  Laji.fi: MX.194992
Nanictosaurus

| Nanictosaurus |
| --- | --- |
 Permikausi Wuchiaping-vaihe–Changxing-vaihe  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Kladi::  Synapsidit Synapsida
Lahko::  Terapsidit Therapsida
Kladi::  Theriodontia
Kladi::  Eutheriodontia
Alalahko::  Kynodontit Cynodontia
Heimo::  †Thrinaxodontidae
Suku::  †Nanictosaurus  Broom, 1936
Synonyymit
 Baurocynodon Brink, 1951 
Lajit
 †N. kitchingi  ?†N. robustus  ?†N. rubidgei 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nanictosaurus (nimen merkitys: ”kääpiöfrettilisko”) on sukupuuttoon kuollut terapsidisuku, joka kuuluu kynodontteihin. Se eli myöhäisellä permikaudella nykyisen Etelä-Afrikan alueella. Se kuuluu heimoon Thrinaxodontidae ja on täten läheistä sukua Thrinaxodonille.
Fylogenia

Muokattu Botha et al. 2007:
Nakkisämpylä

Nakkisämpylä sinapilla.
Nakkisämpylä eli hotdog tai hot dog (engl. hot dog, ’kuuma koira’) on lämmitetty sämpylä, jonka halkaistujen puoliskojen välissä on maustettu nakki. Nakkisämpylät ovat suosittua pikaruokaa.
Koostumus ja valmistus

Nakkisämpylä koostuu halkaistun sämpylän väliin asetetusta kuumennetusta ja maustetusta nakista sekä lisukkeista. Nakki valmistetaan hyvin hienoksi jauhetusta lihasta, joka on yleisimmin sianlihaa tai sian- ja kananlihaa, joskus naudanlihaa. Yhdysvalloissa hot dogin nakissa saa olla enintään 30 prosenttia rasvaa. Nakki maustetaan yleensä esimerkiksi paprikalla, chilipaprikalla, sokerilla tai maissisiirapilla, mustapippurilla, suolalla ja natriumnitriitillä. Eri valmistajilla on omat salaiset reseptinsä. Nakkiin voidaan laittaa myös maitojauhetta tai luujauhoa. Joissakin tuotteissa nakin sisään on pursotettu jotain täytettä, kuten sulatejuustoa ja jalapenoa. Ennen vanhaan amerikkalaisissa hot dogeissa käytettiin sellaisia ruhonosia, joita muuten ei syöty, kuten poskia, huulia, keuhkoja ja rauhasia, mutta tällaiset hot dogit ovat nykyisin melko harvinaisia.
Amerikassa myytävissä hot dogeissa nakki on yleensä mietoa sianlihaa, pehmeä ja kuoreton. Tällaisia hot dogeja markkinoidaan etenkin lapsille. Niin kutsutuissa “aikuisten” hot dogeissa nakki on voimakkaamman makuista naudanlihaa, ja siinä saattaa olla myös kuori tallella.
Jauhettu lihamassa pursotetaan kuoreen, joka voi olla luonnonkuori tai selluloosaa. Usein kuori poistetaan sen jälkeen, kun nakki on saanut muotonsa. Nakki savustetaan valmistajasta riippuen hikkoripuun tai jonkin muun puun tulella, tai keinotekoisessa nestemäisessä savussa. Sitten nakki keitetään vedessä, grillataan tai uppopaistetaan.
Historia

Amerikkalainen nakkisämpylä eli hot dog syntyi Yhdysvalloissa eurooppalaisten siirtolaisten mukanaan tuoman eurooppalaisen makkararuokakulttuurin pohjalta. Hot dogit ovat Yhdysvalloissa hyvin suosittua pikaruokaa, ja ne edustavat amerikkalaista identiteettiä, joka syntyi 1800-luvun lopun suurissa eurooppalaisissa siirtolaisaalloissa sekä suurten kaupunkikeskusten, massaviihteen ja informaatioteknologian synnyssä. Hot dog rinnastetaankin Amerikassa sellaisiin kansallisiin symboleihin kuten baseballiin ja omenapiirakkaan.
Amerikkalaisen hot dogin keksivät eurooppalaiset maahanmuuttajat 1700-luvun lopulla ja 1800-luvulla. Euroopassa oli jo pitkään valmistettu erityyppisiä makkararuokia, joissa makkara saattoi myös olla sämpylän välissä. Saksalaisia makkaroita kutsuttiin esimerkiksi frankfurtilaisiksi, wieniläisiksi tai thuringilaisiksi. Muita tuon ajan siirtolaisten tuntemia makkararuokia olivat angloamerikkalaiset possumakkarat, ranskalaiset boudinit sekä puolalaiset ja italialaiset makkarat. Erityistä amerikkalaisessa hot dogissa on kuitenkin se, että siinä nakki on valmistettu 1800-luvulla kehitetyllä valmistusteknologialla liha hyvin hienoksi jauhamalla, mikä antaa sille pehmeän rakenteen. Hot dog myös aina keitetään tai kuumennetaan jollain muulla tavalla, toisin kuin jotkin eurooppalaiset makkarasämpylät.
Amerikassa liikkui 1800-luvulla paljon vitsejä, joissa yhdistettiin saksalaissiirtolaisten makkarat ja heidän koiransa. Näin joku keksi kutsua saksalaisia nakkisämpylöitä “kuumiksi koiriksi”. Nimitys levisi ensin itärannikon collegeihin ja sitten muualle yhteiskuntaan. Nimityksen varhaisin tunnettu kirjallinen esiintyminen on Knoxville Journalista 28. syyskuuta 1893. Nimityksen ja itse tuotteen alkuperästä kerrotaan myös useita keksittyjä legendoja, joissa ei kuitenkaan ole totuuspohjaa. Tunnetuimman legendan mukaan nimen hot dog keksi urheilupilapiirtäjä ”Tad” (Thomas A. Dorgan) vuonna 1903 kuvatessaan Harry M. Stevensin New York Giants -baseballjoukkueen katsojille myymiä makkaroita.
Amerikkalainen hot dog on levinnyt Yhdysvalloista koko maailmaan, joskin sitä valmistetaan eri maissa eri tavoin. Hot dog on suosittua pikaruokaa Kanadassa, latinalaisessa Amerikassa, Euroopassa, Aasiassa, Australiassa ja Afrikassa. Venäjällä hot dogit ovat nousseet suosioon 1990-luvulla Neuvostoliiton kaaduttua ja lännelle avautuneessa Kiinassa niin ikään 1990-luvulta alkaen. Aasian maista hot dogit ovat erityisen suosittuja Etelä-Koreassa, mutta Japanin kaduilla niitä ei juurikaan näe myytävän. Joissain maissa ruokaa nimitetään amerikkalaisittain hot dogiksi, mutta monissa maissa siitä käytetään jotain omakielistä nimeä. Amerikkalaista nimitystä käytetään myös Saksassa, vaikka omia nakkisämpylöitä onkin Saksassa syöty jo vuosisatojen ajan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta nakkisämpylät Wikimedia Commonsissa
Nakkisämpylään voidaan lisätä monenlaisia täytteitä, kuten kurkkupikkelssiä, ketsuppia, sinappia, raakaa ja paistettua sipulia tai pekoninpalasia.
Frankfurtilaisia myynnissä New Yorkissa vuonna 1906.
Nakkisämpyläkoju Kaliforniassa. Nakkisämpylöiden myyntipaikoissa ja pakkauksissa käytetään usein punaista ja keltaista väriä.
Naisen tie (albumi)

| Naisen tie Arja Koriseva |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994
 Julkaistu: 1994
 Tuottaja(t): Esa Nieminen
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 41.53
 Levy-yhtiö: Fazer Music
Listasijoitukset
  Suomi: 21. (marraskuu 1994)
Arja Korisevan muut julkaisut
| Kun ilta saapuu kaupunkiin 1992 | Naisen tie 1994 | Rakastunut nainen 1995 |
Naisen tie on Arja Korisevan viides albumi, joka julkaistiin 1994. Levy ylitti myynnillään kultalevyn myyntirajan 1995. Kaikkiaan levyä myytiin 30 400 kappaletta. Albumi on julkaistu CD-levynä ja C-kasettina. Levyn on julkaissut Fazer Music. Albumilta julkaistiin kolme CD-singleä.
Kappaleet

Naisen tie (- Prinz Eisenherz -) – 3.35
Kai virheen tein (- I Take It Back -) – 3.08
Rakkaus jää – 3.35
Sinua hain – 3.28
Kuin häkkilintu (- Ich will nicht länger dein Geheimnis sein -) – 3.27
Mistä kaikki silloin alkoikaan – 3.57
Et saa mua unohtaa (Moi, moi, moi) – 4.05
Kun ääntä sydämensä kuulee – 3.30
Taittuu multakin Rock'n Roll (- Toute ma vie j'ai chante du rock'n roll -) – 2.33
Tahdon palata vain – 3.28
Rakkaus saa mut muuttumaan – 3.35
Luokses sun – 2.53
CD-singlet

Naisen tie / Taittuu multakin Rock´n Roll
Kai virheen tein / Rakkaus saa mut muuttumaan
Et saa mua unohtaa / Rakkaus jää