stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kopriini
Kopriinimyrkytyksen oireet

Kopriinimyrkytyksen oireita ovat kasvojen punoitus, pahoinvointi, oksentaminen, heikotus, levottomuus, sydämentykytys, ja joissain tapauksissa päänsärky ja liiallinen syljeneritys. Oireet alkavat yleensä 5-10 minuuttia alkoholin nauttimisen jälkeen. Jos enempää alkoholia ei nautita, oireet laantuvat 2-3 tunnin kuluessa. Oireiden voimakkuus on suoraan suhteessa nautitun alkoholin määrään. Alkoholin nauttiminen voi laukaista oireet yli vuorokausi kopriinialtistumisen jälkeen. Kopriinimyrkytyksen oireita ei ilmene, jos sieniä on nautittu raakana, vaan ainoastaan jos ne on kypsennetty.
Vaikutusmekanismi

Kopriini hydrolysoituu glutamiinihapoksi ja 1-aminosyklopropanoliksi, joka estää alkoholidehydrogenaasi-entsyymin toiminnan. Aminosyklopropanoli muuttuu elimistössä syklopropanonihydraatiksi, joka sitoutuu entsyymissä olevaan tioliryhmään ja pysäyttää entsyymin toiminnan. Jos kopriinin jälkeen nautitaan alkoholia, elimistöön kertyy myrkyllistä asetaldehydiä, joka ei metabolisoidu vähemmän haitalliseksi etikkahapoksi. Syklopropanonihydraatin kovalenttisidos on kuitenkin reversiibeli, joten oireet laantuvat kun alkoholin nauttiminen loppuu.
Aiheesta muualla

PubChem: Coprine (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): L-Coprine (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): L-Coprine (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): L-Coprine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Coprine (englanniksi)
Trans-Europa Express

| Trans-Europa Express Kraftwerk |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1976
 Julkaistu: 1977
 Tuottaja(t): Ralf Hütter, Florian Schneider
 Tyylilaji: Elektroninen musiikki
 Kesto: 42.45
 Levy-yhtiö: EMI (Capitol)
Kraftwerkin muut julkaisut
| Radio-Aktivität 1976 | Trans-Europa Express 1977 | Die Mensch-Maschine 1978 |
Trans-Europa Express (engl. Trans-Europe Express) on Kraftwerkin albumi, joka julkaistiin vuonna 1977.
Albumi on yksi yhtyeen menestyneimmistä. Se on muun muassa Rolling Stone -lehden 500 kaikkien aikojen parhaan albumin listalla 253. sijalla, NME-lehden 100 kaikkien aikojen parhaan albumin listan 36. sijalla ja brittiläisen Channel 4:n 100 parhaan albumin listan 71. sijalla.
Levy oli ensimmäinen, jossa Kraftwerk sovelsi syntetisaattorimusiikkiaan diskomusiikille tyypilliseen rytmiin.
Levyn myötä Kraftwerk sai suosiota myös Yhdysvalloissa, etenkin afroamerikkalaisen väestönosan keskuudessa, jota edustavat artistit ottivat siitä vaikutteita omaan musiikkiinsa.[lähde? ]
Saksankielisen painoksen kappaleet "Metall auf Metall" ja "Abzug" ovat englanninkielisessä painoksessa sulautuneet "Metal on Metal" -nimen alle.
Tämä on yksi kolmesta Kraftwerkin albumista, jotka valittiin vuonna 2005 hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään. Muut ovat Autobahn (1974) ja Die Mensch-Maschine (1978).
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "Europa Endlos" | 9.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "Spiegelsaal" | 7.56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | "Schaufensterpuppen" | 6.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | "Trans-Europa Express" | 6.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | "Metall auf Metall" | 1.46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | "Abzug" | 5.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | "Franz Schubert" | 4.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | "Endlos, Endlos" | 0.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| Englanninkielinen versio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "Europe Endless" | 9.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "Hall of Mirrors" | 7.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | "Showroom Dummies" | 6.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | "Trans-Europe Express" | 6.40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | "Metal on Metal" | 6.52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | "Franz Schubert" | 4.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | "Endless, Endless" | 0.45 |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Trans-Europa Express Discogsissa. (englanniksi)
Konetykki

Boforsin 40 mm ilmatorjuntatykki
Useissa yhdysvaltalaisissa lentokoneissa käytettävä 20 mm M61 Vulcan -tykki
Konetykki eli pikatykki on räjähtäviä ammuksia eli kranaatteja ampuva asejärjestelmä, jolla voidaan ampua sarjatulta. Toisin sanoen aseen lataaminen ja laukaiseminen tapahtuu automaattisesti. Raskaammat automaattilatauksella varustetut tykit, kuten esimerkiksi taistelupanssarivaunujen pääaseet eivät ole konetykkejä, sillä niille on tyypillistä yksittäislaukaisu sekä hitaampi tulinopeus. Ensimmäinen konetykki oli Hiram Maximin 1880-luvun lopussa suunnittelema 37 mm Q.F. 1 pounder eli ”pom-pom”.
Toiminta

Konetykki on toiminnaltaan kuin konekivääri, jonka kaliiberi kuitenkin on yli 20 millimetriä, jolloin se täyttää tykin kriteerit. Konetykki saa yleensä käyttövoimansa omasta rekyylistään joko suoraan lukon tai ruutikaasujen välityksellä.
Konetykin ongelmaksi muodostuu pikatulen vuoksi aseen jäähdytys. Tämän vuoksi on kehitetty Gatling-tyyppisiä aseita, joissa on useampi kuin yksi putki. Putkiryhmään kuuluu useampia pituusakselin ympäri pyöriviä putkia, jotka mahdollistavat suuren tulinopeuden, jopa yli 6 000 laukausta minuutissa. Tällaisia ovat esimerkiksi yhdysvaltalainen M61 Vulcan ja venäläinen AK-630.
Lisäksi on olemassa revolveritykkejä, joissa on yksi putki, mutta jonka laukaisukoneistossa on revolverin rullaa muistuttava pyörivä osa, jossa on kerrallaan useampi patruunalaukaus. Esimerkki revolveritykistä on Mauser BK 27 -lentokonetykki, jonka tulinopeus on 1 700 laukausta minuutissa.
Jotkin konetykit, kuten yhdysvaltalaiset 30 millimetrin M230 Chain Gun tai 20 millimetrin M61 Vulcan, saavat käyttövoimansa erillisestä hydraulisesta tai sähköisestä voimanlähteestä. Chain gun -tyyppisessa konetykissä lataus- ja laukaisukoneistoa käyttää erillinen sähkömoottori. Tämän etuna on, että laukeamaton patruuna ei pysäytä tykkiä, vaan tykin sulkukoneisto vetää laukemattoman patruunan ulos aivan samoin kuin ammutun hylsyn. Chain gunit eivät siis voi toimia ilman erillistä virtalähdettä, ellei siihen ole lisätty käsikäyttömahdollisuutta. Suomessa CV-9030 FIN -rynnäkköpanssarivaunujen pääaseena on yhdysvaltalainen Bushmaster II Mk. 44 mod. 2 -konetykki, joka toimii Chain gun -periaatteella. Asetta valmistaa nykyään ATK Gun Systems.
Toiminta > Ammukset

Konetykkeihin on olemassa paljon erilaisia ampumatarvikkeita, joiden päätyypit ovat panssariammukset ja sirpalekranaatit.
Historia

Konetykkejä valmistettiin jo ennen toista maailmansotaa, etupäässä ilmatorjuntaan, mutta myös panssarintorjuntatykeiksi. Suomeen saatiin talvisodan aikana jonkin verran tanskalaisia 1930-luvulla suunniteltuja 20 mm Madsen-konetykkejä kevyellä kaksipyöräisellä lavetilla. Tällaisella lavetilla varustettuna Madsen oli tarkoitettu panssarintorjuntaan. Madsen-pst-tykistä käytettiin Suomessa nimeä 20 PstK/40, se ampui 350 laukausta minuutissa ja kykeni läpäisemään 100 metrin päästä 25 millimetriä panssariterästä ja 500 metrin päästä vielä 16 millimetriä.
Saksalaiset olivat ennen toista maailmansotaa huomanneet konetykin käyttökelpoisuuden lentokoneiden aseena. Saksalaisten jokaisessa sodanaikaisessa hävittäjälentokonetyypissä oli aseistuksena vähintään yksi konetykki, yleensä joko 20 mm MG FF tai MG 151/20 tai 30 mm MK 103 tai MK 108. Sodan loppua kohden konetykki oli jo hyvin yleinen hävittäjien aseena. Jo 1930-luvulta alkaen konetykki oli myös erityyppisten ajoneuvojen aseena, esimerkiksi panssariautoissa ja kevyissä panssarivaunuissa (esimerkiksi Panzerkampfwagen II, jossa oli yksi 20 mm konetykki). Nykyään rynnäkköpanssarivaunut ja monet jalkaväen taisteluajoneuvot sekä tiedustelupanssarivaunut on aseistettu 20–40 mm konetykein.
Ilmatorjunta

Melkeinpä tärkein konetykin käyttötarkoitus on kuitenkin ollut ilmatorjunta, mihin niitä käytettiin jo ensimmäisessä maailmansodassa. Ilmatorjuntaan käytetään nykyään 20–57 mm konetykkejä. Tykkien merkitys ilmatorjunnassa on kuitenkin vähentynyt ohjusten vallatessa pääaseen paikan. Nykyään ilmatorjunnassa konetykkejä käytetään lähi- ja omailmatorjuntaan.
Konetykkejä

Esimerkkejä konetykeistä on M2 Bradley -rynnäkköpanssarivaunussa oleva 25 mm M242 Bushmaster, A-10 ”Warthog” -rynnäkkökoneessa oleva 30 mm GAU-8 Avenger, sekä 35 mm Oerlikon KDA, 23 mm ZU-23 ”Sergei”, Boforsin 40 mm ilmatorjuntatykki ja 20 mm General Electric M61A2 Vulcan (F-18 Hornet), joista neljä viimeksi mainittua ovat myös Suomen puolustusvoimien käytössä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Boforsin 40 mm ilmatorjuntatykki Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltain rannikkovartioston fregatin 20 mm:n ilmatorjuntatykki (1941–1945)
Kaksi saksalaista MK 108 lentokoneen konetykkiä
ZU-23-2
Tomás Osvaldo González Morales

Tomás Osvaldo González Morales (20. huhtikuuta 1935 Santiago de Chile – 12. helmikuuta 2022) oli chileläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin salesiaanien papiksi 11. helmikuuta 1963 ja nimitettiin Punta Arenasin hiippakunnan johtoon 28. maaliskuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Raúl Silva Henríquez, jota avustivat Sotero Sanz Villalba ja Sergio Valech Aldunate.
González Morales jäi eläkkeelle 4. maaliskuuta 2006.
Toronto Transit Commission

TTC:n linja-auto.
Toronto Transit Commission on julkisesta liikenteestä vastaava virasto, joka huolehtii kaupunkibussi-, raitiovaunu-, matkapalvelu- ja metroliikenteen palveluista Torontossa, Kanadassa. Vuonna 1921 perustettu TTC käsittää tällä hetkellä neljä nopeaa kauttakulkulinjaa 69 asemallaan, sekä yli 149 bussilinjaa ja 11 raitiovaunulinjaa.
Vuoden 2012 neljännellä neljänneksellä keskimääräinen päivittäinen matkustajamäärä oli 2,76 miljoonaa matkustajaa: 1 425 300 meni bussilla, 271 100 raitiovaunulla, 46 400 junalla ja 1 011 700 metrolla. Ennustettu matkustajamäärä vuodelle 2013 on 528 miljoonaa matkustajaa. TTC:n Wheel-Trans on ovelta ovelle -palvelu liikuntarajoitteisille. Vuoden 2012 neljännellä neljänneksellä sen kautta tehtiin päivittäisiä matkoja yhteensä 9 800 kappaletta. 31. joulukuuta 2011 TTC työllisti yhteensä 12 449 työntekijää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toronto Transit Commission Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Toronto Transit Commission
Käännös suomeksi
Kruunumeduusat

| Kruunumeduusat |
| --- | --- |
 Nausithoe aurea -meduusa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Meduusat Scyphozoa
Lahko::  Kruunumeduusat Coronatae  Vanhöffen, 1892
heimot
 Atollidae  Atorellidae  Linuchidae  Nausithoidae  Paraphyllinidae  Periphyllidae 
Katso myös
   Kruunumeduusat Wikispeciesissä   Kruunumeduusat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kruunumeduusat (Coronatae) on meduusoiden luokan lahko. Siihen kuuluu noin 30 lajia, joista useimmat ovat punertavia syvän meren lajeja.
Ulkonäkö ja koko

Kruunumeduusojen polyypit ovat hyvin pieniä, muutamasta millimetristä kahteen senttiin. Ne tunnistetaan pintarakenteensa perusteella. Niistä irtoaa ephyra-toukkia, jotka kehittyvät aikuisiksi meduusoiksi.
Aikuisen meduusan rungossa on kaarenmuotoinen ura. Sen ulkopuolella runkokellossa on säteittäin paksumpia kohtia. Pyyntilonkerot ovat kiinnittyneet runkokellon reunan syvennyksiin. Meduusalla on vain yksi suuaukko, ja sen vatsaontelossa on neljä väliseinää.
Elinympäristö

Kruunumeduusoiden polyypit elävät kiinnittyneinä pohjamateriaaliin, koralliin, simpukankuoreen tai muuhun kiinteään pintaan. Jotkut lajit elävät sienieläinten joukossa. Niitä on löydetty jopa seitsemän kilometrin syvyydestä. Lahkoon kuuluu kuitenkin myös lajeja, joissa elää symbioottisia zooksantelli-leviä, jotka voivat elää vain valoisissa pintakerroksissa. Kolme lajia elää matalassa vedessä meriveden täyttämissä luolissa.
Aiheesta muualla

Order Coronatae (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF) The Marine Biological Association of the United Kingdom
Kuluksen rautatieasema

Kuluksen rautatieasema (lyh. Kul) oli rautatieliikennepaikka Rovaniemen kaupungissa rataosalla Laurila–Kelloselkä. Liikennepaikka sijaitsi Olkkajärven kaakkoispuolella, noin 23,1 ratakilometrin päässä Rovaniemen rautatieasemalta ja noin 61,6 ratakilometrin päässä Kemijärven rautatieasemalta.
Alun perin liikennepaikalla oli sivuraiteet pääraiteen molemmin puolin. Näistä pääraiteen pohjoispuolella sijaitsi puolipitkä niin sanottu napero, joka alkoi asemarakennuksen itäpuolelta ja päättyi ratapihan itäpäähän. Raidetta käytettiin alun perin kuormausraiteena. Pääraiteen eteläpuolella oli täyspitkä, noin 600 metrin mittainen raide, jota voitiin tarvittaessa tavaran kuormauksen lisäksi käyttää junien kohtaamisiin. Nykyisin ratapiha on purettu. Liikennepaikalta johdettiin myös 1,5 kilometrin pituinen satamarata, joka purettiin 1946.
Asemarakennus on rataosalle tyypillinen Lapin sodan jälkeen rakennettu lautavuorattu talo, joka on todennäköisesti Jarl Ungernin suunnittelema. Nykyisin rakennus on yksityisomistuksessa. Asemalle ei ollut alun perin tieyhteyttä, mutta se on rakennettu paikalle 2000-luvulla.
Liikennepaikka avattiin liikenteelle 15. joulukuuta 1932. Miehitys lopetettiin jo 1970 ja tavaraliikenne 1976. Henkilöliikenteen pysähdykset lakkautettiin 31. toukokuuta 1992, ja itse liikennepaikka lakkautettiin 9. tammikuuta 2005.
Rautatie ylittää pohjoisen napapiirin vajaat yhdeksän kilometriä Kuluksen asemalta Kemijärven suuntaan.
Aiheesta muualla

Kuva Kuluksen asemarakennuksesta
Kristin

| Kristin |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Kerstin, Kirstin, Kristy 
Vastineita eri kielissä:  Christin, Cristin, Kristiin 
Nimen alkuperä:  Kristina, Kristine
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kristin on vanha kristillisperäinen naisen etunimi. Se on Kristinan ja Kristinen lyhentymä, jota on käytetty Ruotsissa kastenimenä jo 1100-luvulla.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2023 mennessä tilastoitu noin 740 Kristin-nimistä naista.
Nimipäivä

Norjassa Kristinillä on nimipäivä 24. heinäkuuta.
Tunnettuja Kristinejä

Kristin Armstrong (s. 1973), yhdysvaltalainen maantiepyöräilijä ja olympiavoittaja
Kristin Bekkevold (s. 1977), norjalainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja
Kristin Bengtsson (s. 1970), ruotsalainen jalkapalloilija
Kristin Cashore (s. 1976), yhdysvaltalainen kirjailija
Kristin Chenoweth (s. 1968), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
Kristin Auestad Danielsen (s. 1981), norjalainen kirjailija
Kristin Davis (s. 1965), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kristin Halvorsen (s. 1960), norjalainen poliitikko
Kristin Hammarström (s. 1982), ruotsalainen jalkapalloilija
Kristin Hildebrand (s. 1985), yhdysvaltalainen lentopalloilija
Kristin Kreuk (s. 1982), kanadalainen näyttelijä
Kristin Lang (s. 1985), saksalainen pöytätennispelaaja
Kristin Lehman (s. 1972), kanadalainen näyttelijä
Kristin Olsoni (s. 1937), suomalainen teatteriohjaaja
Kristin Otto (s. 1966), saksalainen uimari ja olympiavoittaja
Kristin Scott Thomas (s. 1960), englantilainen näyttelijä
Kristin ”Krista” Siegfrids (s. 1985), suomalainen laulaja ja lauluntekijä
Kristin Størmer Steira (s. 1981), norjalainen maastohiihtäjä, kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja
Kristin Mürer Stemland (s. 1981), norjalainen maastohiihtäjä
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Kristin (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Kristinusko Norsunluurannikolla

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Norsunluurannikolla. Norsunluurannikko on pääsääntöisesti muslimivaltio. Kristillisiin kirkkoihin kuuluu 33,9 prosenttia väestöstä. Suurimmat kristilliset kirkkokunnat ovat roomalaiskaotlinen kirkko, johon kuuluu 17,2 prosenttia väestöstä, evankelinen kirkko johon kuuluu 11,8 prosenttia väestöstä sekä metodistit 1,7 prosentilla väestöstä. Noin 17 prosenttia siirtotyöläisistä on kristittyjä.
Historia

Norsunluurannikkoa asuttanut väestö siirtyi metsään alueen joutuessa ranskalaisten ja portugalilaisten siirtomaa-alueeksi. Ranska laajensi valtaansa alueella 1800-luvulla ja maasta tuli Ranskan siirtomaa 1884. Norsunluurannikko itsenäistyi vuonna 1960. Kristillinen lähetystyö aloitti toimintansa alueella 1800-luvulla. Katolinen kirkko on pysynyt maan suurimpana kirkkona. Suurin osa protestanteista on helluntailaisia ja evankelisia kirkkoja. Norsunluurannikolla toimii useita alkuperäiskansojen kirkkoja.
Kirkkojenväliset järjestöt

Aikaisemmin Norsunluurannikolla on toiminut protestanttien liitto, joka hajotettiin vuonna 1963. Maassa on ollut myös suunnitelmia kristillisen neuvoston perustamiseksi. Vuonna 1997 perustettu uskonnollisten tunnustuskuntien foorumi on koonnut yhteen katoliset, protestantit, muslimit ja afrikkalaiset kirkot.
Kotkan kaupunginkirjasto

Kotkan pääkirjasto Kirkkokadulta nähtynä.
Kotkan kaupunginkirjasto on Kotkassa sijaitseva kirjasto. Kaupunginkirjasto aloitti toimintansa vuonna 1880. Nykyinen pääkirjaston rakennus valmistui vuonna 1977 Kirkkokadulle Kotkan kirkon viereen.
Kaupunginkirjastoon kuuluu pääkirjaston lisäksi kaksi lähikirjastoa eli Karhulan kirjasto ja Karhuvuoren kirjasto sekä kirjastoauto Ilona. Kuntaliitosten myötä Kotkan kaupunginkirjastoon liittyivät vuonna 1977 Karhulan kauppalankirjasto ja Kymin kunnankirjasto.
Kotkan kaupunginkirjasto kuuluu Kymenlaakson kirjastojen yhteiseen KYYTI-tietojärjestelmään ja Kyyti-kirjastokimppaan.
Kirjastorakennus

Kaupunginkirjaston suunnittelijoita olivat arkkitehdit Lauri Heinänen, Mikael Enegren ja Juha Rouhiainen. Rakennuksen pinta-ala on 6 000 m², josta kirjaston osuus on 4 500 m². Rakennuksessa toimivat myös Kotkan seudun musiikkiopisto ja Kotkan kaupunginarkisto. Kirjastossa sijaitsee useita tiloja. Nettikahvila Café Sonetti, tutkijanhuone ja musiikin ja kuvan editointitila. Katariinan kammari on olohuonemainen kokoontumistila 30 hengelle. Mediatila on 40 henkilölle tarkoitettu monitoimitila, jossa varusteina ovat tietokone, esityslaitteet, DVD-/Blu-ray-soitin ja fläppitaulu. Hildan huone on 12 hengen kokoustila. Ryhmätöitä varten löytyy kolme ryhmätyötilaa. Ala-aulan ja 2. kerroksen näyttelytilat varataan Kymenlaakson museon kautta.
Kirjastorakennus tullaan todennäköisesti peruskorjaamaan 2020-luvun aikana, sillä sen tilat eivät useiden henkilöjen mielestä enää vastaa nykyajan tarpeita. Lisäksi tiloissa on alkavia sisäilmaongelmia.
Uhkaava vaara

Uhkaava vaara on kotkalaisen Nitro Gamesin kehittämä Kotkan kaupunginkirjastossa pelattava kirjapeli. Pelin ovat käsikirjoittaneet kotkalaiset yhdeksäsluokkalaiset nuoret. Siinä seikkaillaan Kotkassa ja taistellaan zombeja ja örkkejä vastaan. Pelin musiikki ja kuvat ovat kotkalaisten taiteilijoiden tekemiä. Pelin teknisen puolen on hoitanut Kim Soares.
Aiheesta muualla

KYYTI-kirjastot
Kotkan kirjastot
Pelin aloitus
Toronton pörssi

| Toronton pörssi> Tornto Stock Exchange |
| --- | --- |

Paikka:  Toronto, Kanada
Perustettu:  25. lokakuuta 1861
Omistaja:  TMX Group
Avainhenkilöt:  John McKenzie (CEO) Loui Anastasopoulus (Pj.)
Valuutta:   CAD
Listaukset:  3 451
Indeksit:   S&P/TSX Composite  S&P/TSX 60  S&P/TSX Completion Index 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toronton pörssi (tunnetaan myös nimellä TSX, sanoista Toronto Stock Exchange) on Kanadan suurin pörssi, Pohjois-Amerikan kolmanneksi suurin pörssi (edellään NYSE ja Nasdaq Inc.). Toronton pörssi on osa TSX Groupia (TSX: X), joka on maailman mittakaavassa noin kymmeneksi suurin pörssi (markkina-arvo 1 551 mrd. USD (1/2016)).
Pörssin pääkonttori on Torontossa, Pohjois-Amerikan kolmanneksi suurimmassa talouskeskuksessa. Toronton pörssillä on konttoreita myös Montrealissa, Winnipegissä, Calgaryssä, ja Vancouverissa. Monet Kanadan, Yhdysvaltain ja muiden maiden yhtiöistä ovat listattuja Toronton pörssissä.
Toronton pörssiin liittyy myös sivulista TSX Venture Exchange.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Canadian Stock Exchange
TMX Money
Kulula.com

| kulula> com |
| --- | --- |

 IATA: MN  –  ICAO: CAW 
Perustettu:  2001
Lakkautettu:  2022
Laivaston koko:  9
Solmukohdat:  O. R. Tambon kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:  Gauteng, Etelä-Afrikka
Yhtiön Boeing 737-800 lähdössä Johannesburgista vuonna 2014.
Kulula.com (IATA: MN, ICAO: CAW) oli eteläafrikkalainen halpalentoyhtiö, joka lensi maan sisäisiä lentoja. Se perustettiin heinäkuussa 2001 ja aloitti toimintansa elokuussa 2001. Yhtiö oli eteläafrikkalaisen Comair Limitedin tytäryhtiö.
Yhtiö ajautui taloudellisiin vaikeuksiin erityisesti koronaviruspandemian vuoksi ja se lopetti toimintansa samaan aikaan emoyhtiönsä kanssa kesäkuussa 2022.
Laivasto

Kulula.comin laivastoon kuului heinäkuussa 2021 yhdeksän lentokonetta.
1 Boeing 737-400
8 Boeing 737-800
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kulula.com Wikimedia Commonsissa
Kulula.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Kun Suomi-rock puri ja löi

| Kun Suomi-rock puri ja löi>  Kapinarockin synty, nousu, vaino ja (t)uho. |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mato Valtonen, Moog Konttinen, Kjell Stark
Kieli:  Suomi
Kustantaja:  Bazar
Julkaistu:  2015
Sivumäärä:  304
ISBN:  978-952-279-296-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kun Suomi-rock puri ja löi. Kapinarockin synty, nousu, vaino ja (t)uho. on Mato Valtosen, Moog Konttisen ja Kjell Starkin kirjoittama, vuonna 2015 julkaistu kirja.
Teoksessa kuvataan artistien rock-elämää ja ilmapiirin muutosta 1970-luvun Suomesta kohti vapaampaa maata. Kirja kertoo, mitä rock on idealistisena elämäntapana, mitä on järkyttäminen tai vanhat teemat kuten sananvapaus, laki ja rangaistukset. Kirjassa käydään läpi myös sitä, miten sensuuri vaikutti muusikoiden elämään levyhyllytysten ja esiintymiskieltojen myötä. Kirjoittajat ovat kertoneet halunneensa tehdä kirjan, jossa nekin yhtyeet, jotka eivät päässeet esiintymään televisioon tai radioon, muistettaisiin. Tekstin lisäksi kirjassa on valokuvia, lehtileikkeitä ja laulujen sanoituksia.
Kirjan julkistamistilaisuus oli Tavastialla 15. syyskuuta vuonna 2015. Tapahtumassa esiintyi Sleepy Sleepers All Stars vierailevina artisteinaan muun muassa Pelle Miljoona, Tumppi Varonen, Kari Peitsamo, M. A. Numminen, Pedro Hietanen, Moog Konttinen ja Mato Valtonen. Tapahtuman tuotto käytettiin Elmun kautta rockin tukemiseksi.
Kumenan

| Kumenan |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Okayaman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  78,65 km²
Väkiluku (2020):  4 534
 – Väestötiheys:  57,65 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kumenan (jap. 久米南町, Kumenan-chō) on maaseutukaupunki Kumen piirikunnassa, Okayaman prefektuurissa, Japanissa. Kunnassa asuu 4 534 asukasta, ja väkiluku laski vuosina 2015-2020 1,6 prosentilla eli lähes 400 henkilöllä. Pinta-ala on 78,65 neliökilometriä ja väestötiheys 57,65 asukasta neliökilometrillä.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 6 266 |  |
| 2000 | 6 115 | -151 |
| 2005 | 5 690 | -425 |
| 2010 | 5 296 | -394 |
| 2015 | 4 907 | -392 |
| 2020 | 4 534 | -373 |
Tranquility

Tranquility-moduuli
Tranquilityn sijainti kuvan keskivaiheilla (Tilanne 2021-07).
Tranquility eli Node 3 (liitososa 3) on Kansainväliseen avaruusaseman moduuli.
Tausta

Tranquility, kuten Node 2:kin, on ESAn rahoittama ja Thales Alenia Spacen italialaisen tehtaan rakentama. Vuonna 1997 ESA ja NASA solmivat sopimuksen, jossa NASA vaati näiden kahden moduulin toteutusta Euroopassa maksuna ESAn Columbus-moduulin laukaisulle sukkulalla. Moduuli siirtyi NASAn omistukseen vuonna 2009, kun se toimitettiin avaruuteen ja asennettiin avaruussukkulalennolla STS-130. Italialainen moduuli Cupola kiinnitettiin Tranquilityyn.
Moduuli sisältää laitteita elämän ylläpitoon avaruusasemalla, kuten hengitysilman muodostamiseen, kierrättämiseen ja laaduntarkkailuun käytettäviä laitteita ja avaruus-WC:n.