stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turunmaan sairaala
Sairaalan historia > Sairaalan perustaminen ja rakentaminen

Turunmaan seudun kuntien edustajat tekivät päätöksen Turunmaan terveydenhuollon ja sairaanhoidon kuntainliiton perustamisesta elokuun 1. päivänä vuonna 1950.  Kuntainliiton nimeksi tuli Åbolands kommunalförbund för hälso- och sjukvård. Perustajakunnat olivat: Dragsfjärd, Hiittinen, Houtskär, Iniö, Kemiö, Korppoo, Nauvo, Parainen ja Västanfjärd.  Tarpeesta rakentaa Turunmaan silloiselle 40.000 asukkaan väestölle oma paikallissairaala oltiin hyvin yksimielisiä.  Mahdollisuus perustaa kaksikielinen sairaala oli yksi sairaalahankkeen tärkeimmistä motiiveista.  Vaikka sairaalan kuntainliitto perustettiin vuonna 1950, oli sairaalan rakentaminen alkanut jo vuonna 1948.
Turunmaan saaristokunnissa sotavuosina vapaaehtoisena lastenlääkärinä toiminut ruotsalainen Gert von Sydow ehdotti perustettavaksi Turkuun 10-12 hoitopaikan lastenhoitokeskuksen (central för barnvården). Suomen Punainen risti tarttui aloitteeseen sotien jälkeen, mutta lähtökohtana kokonaisen paikallissairaalan perustaminen.  Kohta aloitteessa olivat mukana Turunmaan kunnat, Folkhälsan, seudun yhdistykset ja säätiöt.  Suunnitelma sai tuulta siipiensä alle, kun Ruotsin punainen risti lupautui keräämään Ruotsissa varoja sairaalan rakentamiseksi.  Vuoteen 1948 mennessä sairaalan rakentamiseen oli kerätty varoja 60 milj. Suomen markkaa.  Ruotsin punaisen ristin lisäksi merkittäviä lahjoituksia sairaalaa varten saatiin Turun ystävyyskaupunki Göteborgin ystävyysseuroilta ja Ruotsin vapaamuurariyhdistyksiltä.  Turunmaan kuntien osuudeksi sairaalan 80 milj. markan kustannusarviosta jäi 20 milj. markkaa, joka otettiin lainaksi Turun Säästöpankilta.  Koska inflaatio eteni nopeasti, sairaalan rakentaminen aloitetiin pikimmiten, jo vuonna 1948.  Sairaalarakennuksen suunnitteli arkkitehti Erik Bryggman.
Bryggmanin suunnitelma sisälsi viidestä osasta koostuvan sairaalakokonaisuuden: Sirkkalankadun siipi, Kaskenkadun siipi, etupihan poikkisiipi, torniosa ja lastenkodin erillisrakennus pihalla.  Rakennuksista pääosa valmistui suunnitelman mukaisina vuonna 1951.  Rakentamismenot nousivat 110 milj. markkaan.  Uusi sairaala vihittiin käyttöön 19. toukokuuta 1951.  Päivää pidetään Turunmaan sairaalan perustamispäivänä.
Toisessa vaiheessa vuosina 1953-1954 rakennettiin lastenkotirakennus, etupihan poikkisiipi ja Sirkkalankadun siipi korotettiin 3-kerroksiseksi. Bryggmanin suunnitelman lähtökohtana oli 60 hoitopaikan sairaala, jossa lastenosaston paikkoja olisi 18, synnytysten 12, sisätautien 15 ja kirurgian 15 hoitopaikkaa.  Sairaansijoja valmistui 48. Lisäksi sairaalassa oli tilat lääkärien vastaanotoille, tilat leikkausosastolle, apteekille, laboratoriolle, röntgenosastolle, keittiölle, ruokasalille ja toimistoille.  Sairaalaan rakennettiin myös henkilöstöasuntoja.
Sairaalan toteuttamatta jäänyt uudisrakennushanke 2013–2015

Turunmaan sairaalaan liikelaitoksen johtokunta suunnitteli vuosina 2013–2015 noin 2 000 neliömetrin laajennusta sairaalan nykyiselle ja viereiselle tontille osoitteessa Kaskenkatu 15. Uudisrakennuksen, käsittäen sairaalan laajennuksen ja potilashotellin, olisi rakennuttanut omistukseensa Stiftelsen Eschnerska Frilasarettet -säätiö, joka olisi vuokrannut sairaalan laajennuksen tilat Turunmaan sairaalalle. Sairaalan uusiin tiloihin oli tarkoitus rakentaa pääosin yhden hengen huoneita. Potilashotellia ei suunniteltu sairaalan käyttöön. Sairaalan viereinen tontti on säätiön omistuksessa. Laajennuksen tieltä olisivat väistyneet sairaalan sisäpihan entinen lastenkotirakennus sekä Vuorikadun varressa sijaitseva Alexander Nyströmin suunnittelema, kaksikerroksinen, jugendtyylinen puu-kivitalo vuodelta 1830. Turun kaupunginvaltuusto hyväksyi kaavamuutoksen toukokuussa 2014.
Sairaanhoitopiirin hallitus päätti kokouksessaan 15.12.2015 (§ 163) lopettaa hankkeen jatkovalmistelun sairaanhoitopiirin osalta, koska erikoissairaanhoidon näkökulmasta ei ollut tuotannollisia perusteita rakentaa Turkuun kantasairaalasta erillistä erikoissairaanhoidon yksikköä parhaimmillaankin noin 35 000 hengen väestöpohjaa varten.
Sairaalarakennuksen arkkitehtuuri

Sairaala-alue sijaitsee Kaskenkadun, Itäisen Pitkänkadun, Vuorikadun ja Sirkkalankadun rajaamassa korttelissa. Sairaalarakennuksen suunnitteli 1940-luvun loppupuolella arkkitehti Erik Bryggman. Rakennus muodostuu aikansa sairaalarakentamisen tapaan rakennussiivistä, jotka noudattavat ruutukaavakatujen katulinjoja, mutta sijoittuvat polveilevasti kadun reunaan. Rakennusmassat ovat harjakattoisia ja rapattuja. Massojen harjasuunnat vaihtelevat. Matalat siipimassat kiertävät katuvarsia ja päätyvät siroon torniaiheeseen. Aikakaudelle tyypillisen aukotusarkkitehtuurin elävyys perustuu yksinkertaisten pystyjaollisten aukkoikkunoiden rytmiseen sommitteluun. Turunmaan sairaalan rakennusryhmää hallitsee Kaskenkadun puolella oleva kahdeksankerroksinen torni, jonka alakerroksissa oli alun perin hoitajien asuntola ja ylempänä suurempia asuntoja. Pihalla on lastenkodiksi suunniteltu erillisrakennus. Sairaalan Kaskenkadun suuntainen siipi suunniteltiin nelikerroksiseksi, mutta toteutettiin kaksikerroksisena. Pääsisäänkäynti on Sirkkalankadun kulmassa rakennuksen toisessa kerroksessa. Sen vieressä oleva sairaalan leikkaussalisiipi on rakennettu Bryggmanin alkuperäissuunnitelman kohdalle vuonna 1985 arkkitehtitoimisto Sigvard Eklundin suunnittelemana.
Sairaalan viime vuosien vuodeosasto muodostui kahdesta osastosta kahdessa kerroksessa. Osa potilashuoneista oli suuria seitsemän potilaan saleja; yhden hengen huoneita oli vain kaksi. Roiskerapatun, harjakattoisen rakennuksen arkkitehtuuria pidetään Bryggmanin myöhäisille töille tyypillisenä. Bryggman suunnitteli samaan aikaan myös Mäntän aluesairaalan (1945–1953) ja Läntisen Uudenmaan piirisairaalan Tammisaareen (1947–1952).
Sairaalan sisäpihaa.
Automatic Eye

| Automatic Eye> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2005–2012
Tyylilaji:  pop, rock
Kotipaikka:  Espoo, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Pete Murto, laulu, kitara   Heikki Hiekkasalmi, basso   Antti Aalto, rummut  
Entiset jäsenet:  Tom "Tommy Gun" Eklund, rummut, taustalaulu   Heikki Yrjölä, koskettimet, taustalaulu   Niko Hänninen, kitara   Lauri Uusitalo, kitara  
Levy-yhtiö:  Johanna kustannus  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Automatic Eye oli suomalainen, Pete Murron ja Heikki Hiekkasalmen vuonna 2005 perustama yhtye. Vuonna 2010 yhtyeeseen liittyivät uusina jäseninä Lauri Uusitalo ja Antti Aalto. Yhtye osallistui vuonna 2011 Suomen Euroviisu-karsintoihin. 3. elokuuta 2011 Suosikki kertoi Lauri Uusitalon jättäneen yhtyeen, ja yhtyeeseen etsittiin uutta kitaristia.. Yhtye ei ole ollut aktiivinen tämän jälkeen.
Taustaa

Jäsenten soitettua yhdessä muutamissakin paikallaan junnaavissa kokoonpanoissa miehet halusivat perustaa uuden yhteisen yhtyeen, jossa toteutuisivat heidän yhteiset ideansa.
Yhtyeen debyyttialbumi äänitettiin kevättalven 2008 aikana Turussa ja Kokkolassa tuottajana toimineen Jonas Olssonin johdolla. Levyn ensimmäinen single ”Away from Sunshine” julkaistiin toukokuussa 2008 ja se otettiin vastaan erittäin hyvin. Debyyttisingle oli jopa ehdolla Voicen kesähitiksi 2008.
Yhtyeen tavoitteena on päästä kansainvälisille markkinoille. Se on soittanut Japanissa, Latviassa ja Hollannissa.
Jäsenet

Pete Murto (laulu, kitara)
Heikki Hiekkasalmi (basso)
Antti Aalto (rummut)
Diskografia > Albumit

Don't Let The Past Come Between You And Your Happiness (3. syyskuuta 2008)
Zen (3. maaliskuuta 2010)
Diskografia > Singlet

Away From Sunshine (2008 - promo)
Semi-automatic Heart (2008 - promo)
Ronin (2009 - promo)
Calling On Angels (2009 - promo)
Diskografia > Musiikkivideot

Away From Sunshine
Semi-automatic Heart
Die, Honey, Die!
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
MySpace
Suomusjärven kirkko

| Suomusjärven kirkko |
| --- | --- |
 Suomusjärven kirkko
Sijainti:  Salo
Rakentamisvuosi:  1849
Suunnittelija:  arkkitehti E. B. Lohrmann
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomusjärven kirkko, sankarihaudat
Sun armopäiväs auringon suo paistaa maille Suomen, vie voimattomat voittohon ja siunaa kansan huomen
Suomusjärven kirkko sijaitsee Suomusjärven kirkonkylässä Salossa. Se on rakennettu vuosina 1847–1849. Ristinmuotoisen kirkon on suunnitellut intendentinkonttorissa arkkitehti E. B. Lohrmann, ja sen on rakentanut puuseppä I. Lindström.
Kirkko on järjestyksessä pitäjän kolmas kirkkorakennus. Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1635 rukoushuoneeksi Laidikkeen kylään. Kirkoksi se vihittiin 1678. Se siirrettiin Suomusjärven kylään 1697. Kirkon sakariston on yhä jäljellä ruumishuoneeksi muutettuna. Sen jälkeinen  kirkko rakennettiin 1703, ja siitä jäljellä oleva kellotapuli rakennettiin Jaakko Härän johdolla vuonna 1750.
Jeesus-lasta ja Jeesuksen ristiinnaulitsemista esittävä alttaritaulun on maalannut R. W. Ekman. Yksi kristallikruunuista on lahjoitus, muut ostettu 1850- ja 1860-luvuilla. Votiivilaiva on peräisin ajalta ennen vuotta 1820, ja sen rakentanut tuntematon merimies. Saarnatuolin on tehnyt turkulainen puuseppä H. J. Stenroosin 1897, ja sen on maalannut Kustaa Lucander. Kuvista tunnistaa Vapahtajan ja Johanneksen, joilla ainoina hahmoina on tuntomerkit. Kirkossa on paikkoja 560 hengelle.
Tyyliltään kirkko edustaa klassismia ja empireä. Uruissa on 13 äänikertaa ja ne on rakentanut 1972 Kangasalan urkutehdas.
Kellotapulin on vuonna 1750 rakentanut Kettulan ratsutilallinen Jaakko Härkä.
Kirkko yhdessä Suomusjärven Kirkonkylän kanssa on osa Museoviraston vuonna 2009 määrittelemää Suomusjärven Kirkonkylän valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.
Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on paljastettu 1956 ja se on Ilmari Wirkkalan teos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomusjärven kirkko Wikimedia Commonsissa
Suomusjärven kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Suomusjärven kirkko (Q11895281)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Salo
sijainti: Suomusjärven kirkonkylä
katuosoite: Karjalohjantie 161
koordinaatit: 60°22′N 23°39′E﻿ / ﻿60.36°N 23.65°E﻿ / 60.36; 23.65
Velkuan kirkko

| Velkuan kirkko |
| --- | --- |
 Velkuan kirkko Palvan yhteysaluslaiturin suunnasta nähtynä kesäkuussa 2012.
Sijainti:  Naantali, Velkua
Seurakunta:  Naantalin seurakunta
Rakentamisvuosi:  1793
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Velkuan kirkon sankarihaudat kesällä 2016.
Velkuan kirkko (myös nimellä Pyhän Henrikin kirkko) on vuodelta 1793 peräisin oleva puinen pitkäkirkko, joka sijaitsee Palvan saarella, entisessä  Velkuan kunnassa, nykyisessä Naantalin kaupungissa. Kirkko on omistettu Pyhälle Henrikille, ja se on Velkuan historian ainoa. Kirkkoa käyttää Naantalin seurakunta ja sen omistaa Naantalin seurakuntayhtymä. Velkuan seurakunta liitettiin Naantalin seurakuntaan vuonna 2005, neljä vuotta ennen kuntaliitosta.
Ainoastaan kirkon vuonna 1882 rakennettu länsieteinen ei ole alkuperäinen. Kirkon pihalla sijaitseva kellotapuli on rakennettu myös vuonna 1793. Kirkon ympärillä on vanha hautausmaa ja sen lähellä sijaitsee 1800-luvun jälkipuolelta peräisin oleva pappilan päärakennus. Kirkon alttaritaulu kuvaa taivaaseenastumista, ja sen on lahjoittanut piispa Jakob Gadolin vuonna 1796.
Venäläiset sotilaat ryöstivät kirkon irtaimiston Palvan meritaistelun seurauksena vuonna 1808. Ainoastaan piilotettu alttaritaulu säilyi. Kirkko sai uudet kellot vuonna 1813, koska edelliset olivat piilotettu tai venäläiset olivat ryöstäneet ne. Toinen kelloista hajosi myöhemmin ja vaihdettiin uuteen vuonna 1880.
1900-luvun vaihteessa tehtiin suuri peruskorjaus kirkkoon. Korjauksen yhteydessä rakennettiin urkuparvi ja hirrestä tehdyt seinät paneloitiin. Museovirasto vaati kuitenkin urkuparven poistoa, ja se poistettiinkin vuonna 1964. Vuonna 1982 kirkko sai sähköt ja puulämmitteinen kamiina voitiin poistaa käytöstä.
Velkua Soi -musiikkijuhlat järjestettiin kahdeksannen kerran vuonna 2009. Musiikkijuhlat pidetään heinäkuun alussa Velkuan kirkossa, ja ne painottuvat selloilla soitettavaan kamarimusiikkiin. Vuonna 2009 tapahtumassa esiintyi muun muassa Erkki Rautio.
Velkuan kirkkomaisema, johon Velkuan kirkon ohella kuuluu myös Velkuan kirkonkylä, on Museoviraston vuonna 2009 julkistamassa inventoinnissa määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Velkuan kirkkomaalla on kahden talvisodan ja kahdeksan jatkosodan sankarivainajan viimeinen leposija. Sankariristit on suunnitellut kuvanveistäjä Ilmari Wirkkala vuosina 1941 ja 1946.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Velkuan kirkko Wikimedia Commonsissa
Pyhän Henrikin kirkko 6.10.2008. Velkuan kunta. Arkistoitu 16.7.2009. Viitattu 9.10.2009.
Velkua Soi musiikkijuhlien kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Perustiedot Wikidatassa: Pyhän Henrikin kirkko (Q11900867)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Naantali, Naantali
katuosoite: Palvan kirkkotie 21
koordinaatit: 60°27′57″N 21°40′10″E﻿ / ﻿60.46572°N 21.6695°E﻿ / 60.46572; 21.6695
Noton niemimaan maanjäristys 2024

| Noton niemimaan maanjäristys 2024 |
| --- | --- |

Päivämäärä:  1.1.2024 16:10 JST (07:10 UTC)
Magnitudi:  7,5 (Mw)
Syvyys:  10,0 km
Episentrumin sijainti:  37.498°N, 137.242°E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:  Japani
Noton niemimaan maanjäristys 2024 (jap. 令和6年能登半島地震, Reiwa 6-nen Noto-hantō jishin) tapahtui 1. tammikuuta 2024 Japanin Honshūn saarella Ishikawan prefektuurissa sijaitsevalla Noton niemimaalla. Järistyksen voimakkuus oli 7,5 momenttimagnitudia ja sen episentrumi sijaitsi 42 kilometriä koilliseen Anamizun maaseutukaupungista. Järistystä seurasi ainakin 1,2 metrin korkuinen tsunami. Uudenvuodenpäivän maanjäristys aiheutti suuria tuhoja erityisesti Noton niemimaan pohjoisosissa: 92 henkeä kuoli ja ainakin 330 henkeä loukkaantui. Wajiman kaupungissa syttynyt tulipalo tuhosi laajan alueen kaupungin keskustaa.
Noton niemimaan maanjäristys oli Japanin eniten kuolonuhreja vaatinut järistys vuoden 2016 Kumamoton maanjärjistyksen jälkeen. Japanin ilmatieteen laitoksen järinän voimakkuutta kuvaavalla shindo-asteikolla järistys saavutti voimakkaimman tason 7.
Maanjäristystä seuranneena päivänä 2. tammikuuta Tokion Hanedan lentoasemalla tapahtui viisi kuolonuhria vaatinut yhteentörmäys, kun Japan Airlinesin Airbus A350 -kone törmäsi järistysalueelle tarvikkeita kuljettaneeseen Japanin rannikkovartioston potkurikoneeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Noton niemimaan maanjäristys 2024 Wikimedia Commonsissa
Saunalampi (Pertunmaa)

| Saunalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°23′44″N, 26°24′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Enonveteen 
Järvinumero:  14.172.1.039
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,7 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,316 km  
Pinta-ala:  7,044 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSaunalampi 
Saunalampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Anettun kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 7,0 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,7 metriä mpy.
Tarzan 2

| Tarzan 2> Tarzan II |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Brian Smith
Käsikirjoittaja:  Bob Tzudiker Noni White Jim Kammerud Brad Smith
Tuottaja:  Carolyn Bates Jim Kammerud Leslie Hough
Säveltäjä:  Phil Collins Mark Mancina
Leikkaaja:  Ron Price John Royer
Pääosat:  Harrison Chad Brenda Grate Harrison Fahn George Carlin Brad Garrett Ron Perlman Estelle Harris Glenn Close Tiffany Evans Connor Hutcherson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Home Entertainment Walt Disney Pictures A. Film A/S DisneyToon Studios Toon City
Levittäjä:  InterCom Netflix Disney+ Walt Disney Studios Home Entertainment
Ensi-ilta:   14. kesäkuuta 2005  2. syyskuuta 2005
Kesto:  74 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Tarzan & Jane
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarzan 2 on Disneyn vuonna 2005 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen animaatioelokuva, joka on jatkoa aiemmalle, vuoden 1999 elokuvalle Tarzan. Elokuva sijoittuu aikaan, ennen kun Tarzanista tuli aikuinen, ennen kun Tarzan tapasi aikuisena Janen ja ennen Tarzan ja Jane-elokuvaa. Tarzan 2 on Tarzan-elokuvasarjan kolmas ja viimeinen osa.
Juoni

Tarzan haluaisi tehdä vaikutuksen vanhempiinsa. Mutta se koituukin hankalaksi, sillä Kerchak on ankara hänelle, eikä hän saata hyväksyä Tarzania. Tarzan ei kykene kiipeilemään puissa yhtä ketterästi kuin muut lauman apinat, hän on erinäköinen ja huolimatta hyvistä ystävistään Terkistä ja Tantorista hän tuntee itsensä joskus yksinäiseksi.
Pettynyt Tarzan lähtee vaaralliseen viidakkoon ja joutuu Synkvuorelle. Se on paikka, jossa asuu pelätty hirviö Zugor, jota kukaan ei ole nähnyt. Mutta kun Tarzan seisoo silmätysten Zugorin kanssa, hän tajuaa heti, että heillä on jotain opittavaa toisiltaan…
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen näyttelijä | Suomalainen näyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Harrison Chad | Karim Pelkonen | Tarzan |
| George Carlin | Jyrki Kovaleff | Zugor |
| Brad Garrett | Markus Bäckman | Uto |
| Ron Perlman | Heikki Sankari | Kago |
| Estelle Harris | Seela Sella | Mama Gunda |
| Glenn Close | Merja Larivaara | Kala |
| Lance Henriksen | Juha Hyppönen | Kerchak |
| Brenda Grate | Elina Knihtilä | Terk |
| Harrison Fahn | Akira Takaki | Tantor |
| Tiffany Evans | Carla Rindell | sivuäänet |
| April Winchell | Henri Piispanen | sivuäänet |
| Jennessa Rose | Otto Piispanen | sivuäänet |
| Connor Hutcherson | Matti Holi | sivuäänet |
| Mary Mouser | Minna Tasanto | sivuäänet |
| Grace Rolek | Leena Liimatainen | sivuäänet |
Suomalainen tuotanto

| --- | --- |
Dialogin ohjaaja:: Carla Rindell
Dialogin kääntäjä:: Tuija Kokko / Mediaplant
Äänitysstudio:: SC Suomi Sun Studio A/S
Äänittäjä:: Juha Paananen
Laulaja:: Pekka Kuorikoski
Laulujen ohjaus:: Ulla Renko
Laulujen käännökset:: Pekka Lehtosaari
Tuotantokoordinaattori:: Minna Tasanto
Viitaanlampi (Pertunmaa)

| Viitaanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°34′33″N, 26°26′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Haukijärveen 
Järvinumero:  14.855.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,2 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  1 km  
Rantaviiva:  4,249 km  
Pinta-ala:  42,57 ha  
Saaria:  1 
 fiViitaanlampi 
Viitaanlampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Ruorasmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,2 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Haukilammen–Taikinaojan valuma-alueeseen (14.855) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,2 metriä mpy.
Piippo

Piippo on suomalainen sukunimi. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa oli toukokuussa 2022 1 416 henkilöä, joilla on nykyisenä sukunimenään Piippo.
Henkilöitä

Aappo I. Piippo (1950–2011), toimittaja ja sanoittaja
Antti Piippo (s. 1947), liikemies ja Elcoteqin perustaja, Matti Piipon poika
Eveliina Piippo (s. 1998), maastohiihtäjä
Irina Piippo (s. 1974), kielitieteilijä
Kaisa Jaakkola (o.s. Piippo, s. 1982), tietokirjailija
Kari Piippo (1945–2024), graafinen suunnittelija, Jonne Piipon poika
Jonne Piippo (1914–1985), kirjailija
Martta Kinnunen-Piippo (1908–1986), näyttelijä
Matti Piippo (1910–1996), teollisuusneuvos ja Piippo Oyj:n perustaja
Samuli Piippo (s. 1980), jousiampuja
Sinikka Piippo (s. 1955), kasvitieteilijä
Ulla Piippo, radiotoimittaja
Vilho Piippo (1888–1950), kansanedustaja (SDP)
Vilho Piippo (1916–2000), kirjailija
Varislampi (Pertunmaa)

| Varislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°29′10″N, 26°22′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Polvijärveen 
Järvinumero:  14.176.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,9 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,843 km  
Pinta-ala:  3,99 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVarislampi 
Varislampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Mansikkamäen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pitkäjärven–Virman valuma-alueeseen (14.176) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy.
Rottalampi

| Rottalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°34′00″N, 26°31′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Alimmaiseen 
Järvinumero:  14.916.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,1 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,582 km  
Pinta-ala:  1,655 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRottalampi 
Rottalampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Sydänmaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Volanjoen alueeseen (14.916) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,1 metriä mpy.
Kamikaze

Mitsubishi Zero hyökkää taistelulaiva USS Missourin kimppuun.
Kamikaze (jap. 神風, kamikaze tai shinpū) eli kamikazelentäjä oli toisessa maailmansodassa keisarillisen Japanin asevoimien käyttämä erikoisjoukkojen itsemurhalentäjä. Heidän tehtävänään oli tarkoituksellisesti ohjata räjähteillä lastattu lentokone vihollisen laivaan. Kamikazelentäjät kuuluivat varsinkin keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1944 perustamiin erikoisjoukkoihin, jotka tunnettiin virallisesti nimellä ”Kamikaze-erikoishyökkäysjoukot” (jap. 神風特別攻撃隊, Kamikaze tokubetsukōgekitai). Laivaston lisäksi myös keisarillisen armeijan ilmavoimilla oli omia itsemurhalentäjiään. Lento-osastot olivat osa keisarillisen armeijan ja laivaston muita erikoisjoukkoja (tokubetsukōgekitai tai lyhyemmin tokkōtai), joihin kuului myös itsemurhasukellusveneitä, -torpedoja ja -moottoriveneitä.
Japani turvautui tappiollisen sodan lopulla itsemurhahyökkäyksiin, koska oli menettänyt kykynsä estää vihollisen eteneminen perinteisen sodankäynnin keinoin. Kamikaze olikin uhrattuihin resursseihin nähden tehokas taktiikka, joka kykeni suhteellisen vähäisin menetyksin aiheuttamaan liittoutuneille raskaita tappioita. Japanilaiset tekivät sodan aikana noin 2 400 kamikazehyökkäystä. Ne aiheuttivat liittoutuneille lähes 10 000 miehen tappiot ja upottivat tai vaurioittivat yli 400 alusta. Lentäjät olivat enimmäkseen vapaaehtoisia, joskin monia painostettiin suostumaan. Sodan lopputulokseen kamikazella ei ollut vaikutusta.