Suomi 1940-luvulla
Musiikki

Taidemusiikin ja viihdemusiikin väliset arvotuserot katosivat sodan aikana. Kansakunnan piti olla joka saralla mahdollisimman yhtenäinen, jotta sodasta olisi selvitty. Jyrkkään kahtiajakoon palattiin pian sodan päätyttyä.  Sotavuosina Suomessa oli tanssikielto. Sodan jälkeen tanssilavat nousivat suosioon ja saivat suorastaan taianomaisen merkityksen. Musiikkilajeista erityisen suosittua oli tango; sävellettiin suomalaisia tangoja ja sanoitettiin suomeksi ulkomaisia tangoja, kuten La Cumparsita, joka muualla maailmassa oli ollut soittotango.
Kova, painava ja pudotessaan helposti särkyvä gramofonilevy oli koko 1940-luvun ajan ainoa musiikin tallennusmuoto. Suomessa heti sotien päätyttyä valmistettujen levyjen ongelmina olivat tavallistakin huonompi kestävyys ja äänen laatu. Uusia levyjä tehtiin jopa rikotuista levyistä keitetystä massasta, johon sekoittunut levyetikettien paperin selluloosa aiheutti kuuntelua häirinneen suhinan. Pahimmillaan gramofonin neula ei edes löytänyt levystä uraa. Ajalle kuvaavaa oli, että vuonna 1942 perustettu Rytmi-levy-yhtiö joutui alkuaikoinaan vaatimaan ostajalta uuden levyn hinnan lisäksi yhden vanhan levyn.
Harmony Sisters oli eräs sota-ajan suosikkikokoonpanoja; aikakauden menestyksekkäimpiä musiikkikappaleita oli trion tulkitsema Kodin kynttilät. Mieslaulajista suosittu oli Georg Malmstén, joka esitti toisaalta Reino Palmrothin (Pallen) propagandistisia kappaleita, toisaalta taiteellisesti korkeatasoista lyyristä tuotantoa, jonka kirkkain ilmenemismuoto oli George de Godzinskyn Äänisen aallot. Viljo Vesterisen soittaman Säkkijärven polkan on kerrottu syksyllä 1941 estäneen neuvostoliittolaisten Viipuriin asettamien useiden radiomiinojen räjähtämisen ja jopa pelastaneen Viipurin linnan.
Harmony Sistersin kolme sisarusta muutti Ruotsiin 1947. Vuosina 1946–1949 Suomea kiersi Sävel-Siskot Dallapén, Alvi Palhon yhtyeen ja Sävelpoikien mukana. Kodin kynttilät kuului myös Sävel-Siskojen suosikkinumeroihin, lisäksi heidän bravuureitaan olivat Mustat silmät ja Mexicana-rumba. Suomalaislaulajista eniten levytyksiä 1940-luvun aikana teki nuori tenori Henry Theel, joka oli tehnyt läpimurron Helsingin Messuhallissa järjestetyssä aseveli-illassa. Vuonna 1945 hän levytti Toivo Kärjen säveltämän Liljankukan, josta tuli ikivihreä. Muista viihdetaiteilijoista poiketen Kärki ei ollut sotien aikana toiminut viihdytysjoukoissa, vaan hän oli palvellut tykistöupseerina Syvärillä ja kirjoittanut sävellyksiä puhdetöinään. Olavi Virta oli laulajana 1940-luvun ajan vähitellen nouseva nimi, vaikka hän ei äänenkäytöltään vielä juuri erottunut muista laulajista. Hänen suurimman menestyksensä kausi oli vielä melko kaukana edessäpäin.
Yleisradio aloitti iskelmäaiheiset kilpailunsa 1940-luvun lopulla: ensimmäinen iskelmäsävellyskilpailu julistettiin 1949. Voiton vei Kullervo Linnan sittemmin klassikoksi yltänyt valssi Kultainen nuoruus.
Toimittaja Pekka Tiilikainen alkoi soittaa vuodesta 1945 lähtien juontamassaan Metsäradiossa kuuntelijoiden suureksi suosikiksi noussutta, Suomessa siihen saakka melko tuntemattoman amerikansuomalaisen Hiski Salomaan rallia Lännen lokari, jonka Salomaa oli levyttänyt Yhdysvalloissa 1920-luvun lopulla. Yleisradion pääjohtaja Hella Wuolijoki inhosi Lännen lokaria suunnattomasti, minkä Pekka Tiilikainen hyvin tiesi. Wuolijoki olisi halunnut muutoinkin nostaa radiossa soitettavan musiikin tasoa, sillä yleisö oli hänen mielestään sotavuosina liiaksi totutettu ”Malmsténin ja Pallen sekä saksalaisten renkutuksiin”. Sodanaikaiset asemiesillat ideoinut Palle (Reino Hirviseppä) organisoi tunnetulle kuplettien tekijälle J. Alfred Tannerille oamistamansa radio-ohjelman ja konserttikiertueen vuonna 1947, jolloin Tannerin kuolemasta tuli kuluneeksi 20 vuotta. Tannerin kuplettien osakseen saama valtava suosio osoitti, että vanhoillekin lauluille oli sodanjälkeisessä Suomessa suuri sosiaalinen tilaus. Tanner-kiertueen ansiosta sillä mukana olleet, Tannerin kupletteja tulkinneet Reino Helismaa ja Tapio Rautavaara pääsivät tekemään ensimmäiset levytyksensä.
Tapio Rautavaara esitti uudenvuoden vastaanottajaisissa 31. joulukuuta 1949 erään päättyvän vuoden menestysiskelmistä, Kulkurin ja joutsenen. Seuranaan hänellä oli Ture Ara, Reino Helismaa, Birgit Kronström ja Nokipojat.