stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirjallisuusvuosi 1735
Julkaisuja

Jean-Baptiste Du Halde – Description Géographique, Historique, Chronologique, Politique et Physique de l'Empire de la Chine et de la Tartarie Chinois
Carl von Linné – Systema Naturae
Claudine Guérin de Tencin – Mémoires du comte de Comminge
V. K. Tregyjakovski – Новый и краткий способ к сложению стихов Российских ('Uusi ja lyhyt tapa tehdä venäläisiä runoja')
Voltaire – Siècle de Louis XIV (essee)
Karvanen (lampi)

| Karvanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°12′52″N, 26°25′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  suo-oja Kirveslampeen 
Järvinumero:  14.946.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,5 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,634 km  
Pinta-ala:  1,475 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarvanen 
Karvanen tai Karvisten lampi on Kymenlaaksossa Kouvolassa Ansalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja rannat ovat soistunutta metsää. Lähin metsäautotie kulkee 150 metriä etelässä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Rihunlammen valuma-alueeseen (14.946) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,5 metriä mpy. Se laskee etelässä sijaitsevaan Kirveslampeen.
Kitararausku

| Kitararausku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Rauskukalat Rajiformes
Heimo::  Kitararauskut   Rhinobatidae
Suku::  Rhinobatos
Laji::  rhinobatos
Kaksiosainen nimi
 Rhinobatos rhinobatos  (Linnaeus, 1758) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kitararausku (Rhinobatos rhinobatos) on kitararauskujen heimoon kuuluva kala.
Kitararausku kasvaa tyypillisesti 80 cm pitkäksi. Yläpinta on hiekanruskea, alapinta valkea.
Sitä tavataan Atlantin itäosassa ja Välimerellä.
Kitararausku luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Sen kantaa on pienentänyt ylikalastus lihan ja evien vuoksi.
Aiheesta muualla

https://www.floridamuseum.ufl.edu/discover-fish/species-profiles/rhinobatos-rhinobatos/
Kolinda Grabar-Kitarović

| Kolinda Grabar-Kitarović |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva (2015).
Kroatian presidentti
 19. helmikuuta 2015 – 18. helmikuuta 2020  
Pääministeri:  Zoran Milanović
Edeltäjä:  Ivo Josipović
Seuraaja:  Zoran Milanović
Naton apulaispääsihteeri
 4. heinäkuuta 2011 – 2. lokakuuta 2014  
Kroatian Yhdysvaltojen suurlähettiläs
 8. maaliskuuta 2008 – 4. heinäkuuta 2011  
Kroatian ulkoministeri
 17. helmikuuta 2005 – 12. tammikuuta 2008  
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1968 (ikä 56) Rijeka, Jugoslavia (nyk. Kroatia)
Tiedot
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
predsjednik.hr
Kolinda Grabar-Kitarović (s. 1968) on kroatialainen poliitikko. Hänet valittiin maansa presidentiksi tammikuussa 2015 pienellä äänten enemmistöllä. Hän on tehtävässään ensimmäinen nainen. Tammikuun 2020 presidentinvaaleissa hän hävisi Zoran Milanovićille, joka sai 52,73 % äänistä.
Grabar-Kitarović on aikaisemmin toiminut maansa ulkoministerinä, suurlähettiläänä Yhdysvalloissa sekä korkeassa Naton virassa.
Kitaransoittaja (Gebhard)

| Kitaransoittaja |
| --- | --- |

Nimi:  Kitaransoittaja
Tekijä:  Albert Gebhard
Valmistumisvuosi:  1902
Teostyyppi:  Etsaus
Korkeus:  27,80  cm
Leveys:  18,00  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Kitaransoittaja on taiteilija Albert Gebhardin viivasyövytys vuodelta 1902. Kooltaan työ on 27,5×18 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.
Kitaransoittaja kuvaa Albert Gebhardin kahta ominaisuutta: Hän oli hyvä piirtäjä ja grafiikantekijä, mutta Kitaransoittaja on myös esimerkki Gebhardin monista muotokuvista.
Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin kuuluu myös muotokuva Neiti Agnes Munsterhjelm noin vuodelta 1905. Se on tussityö ja kooltaan 33×25 cm. Mallina siinä on ollut taiteilija Ali Munsterhjelmin sisar.
Elämänsä aikana Gebhard toimi monen suomalaisen nuoren opettajana Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Kitaransoittaja.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Neiti Agnes Munsterhjelm.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Koherenssi

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Koherenssi tarkoittaa seuraavia asioita:
koherenssi fysiikassa
koherenssi eli yhteensopivuusteoria tieteenfilosofiassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koherenssi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Komiat (albumi)

| Komiat Komiat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. toukokuuta 2020
 Kesto: 34.20
 Levy-yhtiö: omakustanne
Komiat-yhtyeen muut studioalbumit
|   | Komiat 2020 | Komiat LIVE 2021 |
Komiat on saman nimisen yhtyeen debyyttialbumi, joka julkaistiin 15. toukokuuta 2020.
Kappaleet

Leskenlehti – 3.51
Kaksin olis kauniimpaa – 3.30
Laulava sydän – 3.45
Kerran vain – 3.04
Tähdet kertoo meistä – 3.33
Josef, Josef (Joseph! Joseph!) – 3.18
Jätkän lauantai – 2.03
Aurora – 3.54
Iskelmäprinssi laulaa – 3.38
Elämä ihanimmillaan – 3.41
Kokoonpano

Laulu: Aleksi Yli-Sissala
Haitari: Aleksi Laukkonen
Rummut: Eero Nummela
Basso: Juho Eskola
Kitara: Pekka Oravuo
Kitara: Samuel Järvinen
Taustalaulut: Pekka Oravuo, Samuel Järvinen, Esa Nieminen
Lyömäsoittimet: Eero Nummela, Aleksi Yli-Sissala
Tuottaja: Esa NieminenÄänitys: Rami Hänninen & Aukusti Koivisto / VK-Studio
Miksaus: Rami Hänninen / VK-Studio
Masterointi: Pauli Saastamoinen / FInnvox Studiot
Koheesio

Koheesiolla tarkoitetaan keskinäisiä vetovoimia. Koheesio pitää ainetta koossa eli vastustaa sitä rikkovia voimia. Koheesiosta johtuvat myös pintajännitys sekä adheesio.
Koheesio vaikuttaa myös seosten komponenttien jakautumiseen seoksessa. Mikäli kaksikomponenttisen seoksen A-komponentin partikkelien välillä vallitsee voimakas koheesio (esimerkiksi vesi), ja komponenttien keskinäinen koheesio ei ole kovin suuri (esimerkiksi lipidit ja vesi), B-komponentin partikkelit eivät pääse A-partikkelien väliin, jolloin kumpikin komponentti muodostaa oman faasin. Seos, jossa komponentit esiintyvät eri faaseissa, on heterogeeninen.
Karvamaksaruoho

| Karvamaksaruoho |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Erittäin uhanalainen 
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit Crassulaceae
Suku::  Maksaruohot Sedum
Laji::  villosum
Kaksiosainen nimi
 Sedum villosum  L. 
Katso myös
   Karvamaksaruoho Wikispeciesissä   Karvamaksaruoho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karvamaksaruoho (Sedum villosum) on pienikokoinen, Euroopassa ja Kanadassa tavattava maksaruohokasvi. Suomessa karvamaksaruoho on erittäin harvinainen tunturien kasvi ja se on rauhoitettu ja erityisesti suojeltava laji.
Ulkonäkö ja koko

Karvamaksaruoho kasvaa 2–6 cm korkeaksi. Kauttaaltaan punaruskea kasvi on tavallisesti haaraton ja nystykarvainen. Muiden maksaruohojen tapaan se on mehilehtinen. Lehdet ovat lyhyet, liereät ja päältä litteät. Kukinto on harvakukkainen huiskilo, kukat ovat vaalean- tai sinipunaisia, keskisuoni on tummanpunainen. Karvamaksaruoho kukkii heinä-elokuussa. Laji on kaksi- tai monivuotinen.
Levinneisyys

Karvamaksaruohon levinneisyysalue on varsin laaja ja selkeästi kaksiosainen. Toisaalta sitä tavataan Itä-Kanadasta Grönlannin ja Islannin kautta Britteinsaarille ja Fennoskandiaan, toisaalta Etelä- ja Keski-Euroopasta Pohjois-Afrikkaan.
Suomessa karvamaksaruohoa kasvaa vain kahdessa paikassa: Muoniossa ja Enontekiöllä. Molemmat esiintymisalueet sijaitsevat luonnonsuojelualueilla, mutta Enontekiön esiintymä on hyvin pieni. Laji löydettiin Suomesta ensimmäisen kerran vuonna 1926. Karvamaksaruoho luokiteltiin Suomessa erittäin uhanalaiseksi vuonna 2000, vaarantuneeksi 2010 ja uudelleen erittäin uhanalaiseksi 2019.
Elinympäristö

Suomessa kalliomaksaruoho kasvaa tuntureilla valumavesien kostuttamilla kallioilla. Norjassa se puolestaan on lähde- ja lintuvuorikasvi.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2016: Karvamaksaruohon (Sedum villosum) levinneisyys Suomessa
ITIS: Sedum villosum (englanniksi)
Kloogan leiri

Kloogan leiri voi tarkoittaa monia pohjoisvirolaiseen Kloogan taajamaan ja sen lähiseutuun liittyviä paikkoja:
Kloogan keskitysleiri oli vuosina 1943–44 natsi-Saksan Viron miehityksen aikainen leiri Kloogassa.
Kloogan-Põllkülan alueella oli vuosina 1943–44 inkerinsuomalaisten kokoomaleiri Suomeen kuljetusta varten.
Kloogarannan kylässä sijaitsevasta nuorten leirikeskuksesta käytetään toisinaan nimeä Kloogan leirikeskus.
Klooga-Aedlinnan rautatieseisakkeen eteläpuolella, Kloogan kartanon alueella, oli Neuvosto-Viron aikana sotilastukikohta.
Aiheesta muualla

Klooga-Aedlinnan rautatieseisake
Vanhoja sotilastukikohdan asuinparakkeja
Sotilastukikohdan rakennuksia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kloogan leiri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristin Fairlie

| Kristin Fairlie |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1983 (ikä 40–41) Scarborough, Ontario, Kanada
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kirsten Fairlie Kristen Fairlie
Aktiivisena:  1993–
Merkittävät roolit:  Little Bear (Little Bear) Kate Martin (The Sweetest Gift) Bridgette (Total Drama Island)
Palkinnot
 Young Artist 1999 The Sweetest Gift 
Aiheesta muualla
IMDb 
Kristin Fairlie (s. 1983 Scarborough, Ontario) on kanadalainen Young Artist -palkittu näyttelijä, joka tuli tunnetuksi lapsinäyttelijänä Little Bear -ääniroolistaan sekä televisioelokuvasta The Sweetest Gift. Sittemmin Fairlie on tullut tutuksi Bridgetten ääniroolista animaatiosarjoissa Total Drama Island ja Total Drama Action.
Enimmäkseen Fairlie on kuitenkin esiintynyt televisiosarjoissa ja elokuvissa, kuten Tie Avonleaan, Virgin Suicides, Hetkessä tähdeksi, Tarkka-ampujat ja You Might as Well Live.
Kimmo (lehti)

Nuorten Lehti Kimmo 9-10/1947

Lehden maskotti oli Kimmo-niminen terrieri.
Kansikuva: Poika Vesanto
Nuorten lehti Kimmo ilmestyi kerran kuukaudessa 1945–1952 (kaksoisnumeroiden takia 8 numeroa vuodessa). Sitä julkaisi Lehtiyhtymä. Se sisälsi seikkailukertomuksia, humoristisia juttuja ja tehtäviä. Päätoimittajia olivat muun muassa Lasse Marttinen ja Armand Lohikoski.
Kimmossa oli myös paljon sarjakuvia. Lehden nimikkoterrieri Kimmo seikkaili aina pääkirjoitussivulla sarjakuvan muodossa, piirtäjänä Martti Viitala, jolta ilmestyi lehdessä myös jatkuvajuoninen sarjakuva ”Vaaroja päin”.
Myös Ami Hauhio kuvitti lehteä ja piirsi siihen sarjakuvia.
Aiheesta muualla

Kvaak – Nuorten lehti Kimmo (Arkistoitu – Internet Archive)
Kolistimetaattinatrium

Kolistimetaattinatrium on aihiolääke, joka muuttuu elimistössä kolistiiniksi (eng. Colistin). Se ei siten ole itsessään antibakteerinen, vaan se hydrolysoituu elimistössä aktiiviseksi kolistiiniksi. Kolistiinin käyttö on aina ollut vähäistä, eikä sillä nykyisin ole esimerkiksi Suomessa myyntilupaa. Myyntilupa on ollut voimassa  1965–1987.
Kolistiinia voidaan käyttää kystistä fibroosia sairastaville potilaille. Eräässä tutkimuksessa se on osoitettu teholtaan vähintään samanveroiseksi kuin tobramysiini.
Sen haittavaikutuksia voivat olla yskä, kurkun ärsytys, hengenahdistus ja äänen häiriöt sekä epämiellyttävä maku suussa, mutta haitat voivat osittain johtua inhalaatiojauheen aiheuttamasta paikallisesta ärsytyksestä. Myös bronkospasmi on mahdollinen, ja sen vuoksi käyttö on aloitettava hoitohenkilökunnan valvonnassa. Suurina pitoisuuksina kolistiini voi aiheuttaa hermo-lihasliitoksen salpauksen. Laskimoon annosteltaessa voi ilmaantua munuaistoksisuutta.
Aiheesta muualla

DrugBank: Colistimethate sodium (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Colistimethate sodium (englanniksi)
Kogorō Akechi

Kogorō Akechi on Japanissa tunnettu kuvitteellinen salapoliisi. Hänestä kertovia tarinoita ilmestyi 1925–1950. Akechin luonut Rampo Edogava ei tehnyt tästä hahmosta kovin herrasmiesmäistä: Akechilla ei ole lainkaan käytöstapoja, hänellä on aina sotkuiset hiukset ja hänen kimononsa on lähes puhki kulunut. Kogorō ei luota todistusaineistoon yhtä paljon kuin vaistoihinsa, hän on myös erittäin hyvä naamioituja.
Akechista on tullut vakiohahmo japanilaiseen kulttuuriin ja hän esiintyy useissa elokuvissa, sarjakuvissa ja televisio-ohjelmissa. Vuonna 1995 Akechista tehtiin elokuva Rampon arvoitus joka levisi myös Eurooppaan.
Kristin Hammarström

Kristin Hammarström
Kristin Hammarström (s. 29. maaliskuuta 1982 Glanshammar) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on heinäkuun 2013 loppuun mennessä pelannut Ruotsin maajoukkueessa 27 maaottelua.
Hammarström esiintyi ensimmäisen kerran Ruotsin maajoukkueessa helmikuussa 2008. Hän saavutti MM-pronssia 2011 Ruotsin varamaalivahtina. Vuoden 2013 EM-kilpailuissa hän oli välieriin saakka yltäneen joukkueen ykkösmaalivahti.
Hammarström edustaa kotimaassaan Kopparbergs/Göteborg FC:tä. Hänen kasvattajaseuransa on Glanshammars IF, ja hän on pelannut myös KIF Örebro DFF:ssä 1998–2010.
Kristin Hammarströmin kaksoissisar Marie Hammarström on myös maajoukkuejalkapalloilija.
Kimmelsara

| Kimmelsara |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  lurida
Kaksiosainen nimi
 Carex lurida  Wahlenb. 
Katso myös
   Kimmelsara Wikispeciesissä   Kimmelsara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kimmelsara (Carex lurida) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon, sarojen (Carex) sukuun kuuluva kasvilaji, jota käytetään koristekasvina. Luontaisena kimmelsaraa kasvaa Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Sitä tavataan erilaisilla kosteilla kasvupaikoilla, kuten lampien rannoilla sekä kosteilla kalkkipitoisilla niityillä. Kimmelsara kasvaa noin 40–100 cm korkeaksi ja kukkii touko–syyskuussa.
Puutarhassa kimmelsara sopii istutettavaksi joko täyteen auringon valoon tai puolivarjoon kostealle kasvupaikalle, kuten kosteikkopuutarhaan vesiaiheen reunamille.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kimmelsara (Carex lurida)
JSTOR Global Plants: Carex lurida (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Carex lurida (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carex lurida (englanniksi)
Flora of North America: Carex lurida (englanniksi)
Kognitivismi

Kognitivismi on teoria ja tutkimussuunta psykologiassa ja kognitiotieteessä, sekä oppimisteoria ja metodologia kasvatustieteissä.
Kognitivistisen teorian mukaan mielen toiminta voidaan kuvata ja selittää kvantitatiivisilla ja tieteellisillä menetelmillä. Klassisen kognitivismin (symbolinen paradigma, klassinen komputationalismi) teorian mukaan mieli voidaan kuvata symbolirakenteilla operoivana tiedonkäsittelynä. Kognitiotieteissä kognitivistinen tutkimus soveltaa tätä taustateoriaa käyttäen mielen toiminnan tutkimukseen matemaattista ja laskennallista mallintamista kokeellisen psykologian tutkimusmenetelmiä. Generatiivinen kielitiede on alkujaan myös kognitivistinen aatesuuntaus.
Kognitiivinen psykologia on psykologian haara, joka rakentuu historiallisesti kognitivismin varaan. Kognitiotiede on puolestaan teoreettisempi ja filosofisempi tieteenala, joka tutkii yleisesti kognitiota ja tietoilmiöitä. Generatiivinen kielitiede kuvaa kielen mekanismeja tiedonkäsittelyjärjestelmänä.
Kognitivismista tuli psykologian valtavirtaa 1900-luvun loppupuolella sen syrjäyttäessä behaviorismin kokeellisen psykologian taustaideologiana. Kognitivismi ei niinkään hylkää behaviorismia kokonaisuudessaan, vaan oikeastaan laajentaa behavioristista psykologiaa hyväksymällä sisäisten mielentilojen olemassaolon, mutta tavallaan "määrittelee ne uudelleen" symbolirakenteina (subjektiivisten tajunnantilojen sijaan).
Kognitivismin suosio johtui pitkälle behavioralismia vastaan 1950-luvulla yhä enenevästi kasautuneesta kritiikistä, kuten Noam Chomskyn argumenteista. Hänen mukaansa kieltä on mahdotonta oppia puhtaasti ehdollistamalla, joten sen oppimiseen vaaditaan myötäsyntyisiä kykyjä.
Kirill Psarjov

| Kirill Psarjov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. huhtikuuta 1994 (ikä 30) Habarovsk
Kansalaisuus:   Venäjä
Kyokushin-ottelija
Aktiivisena:  2012–
Pituus:  171 cm
Paino:  60–69 kg
Painoluokka:  Kevytsarja höyhensarja (2021)
Kätisyys:  oikea
Vyöarvo:  2. dan
| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten kyokushin.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten kyokushin.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten kyokushin.EM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten kyokushin. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Varna 2016 | -70 kg |  |
|  Kultaa | Varna 2018 | -70 kg |  |
|  Kultaa | Katowice 2021 | -60 kg |  |
| Venäjän mestaruuskilpailut  | Venäjän mestaruuskilpailut  | Venäjän mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | 2022 | -60 kg |  |
|  Hopeaa | 2019 | -70 kg |  |
|  Pronssia | Moskova 2013 | -70 kg |  |
|  Pronssia | Perm 2018 | -70 kg |  |
| Venäjän Cup  | Venäjän Cup  | Venäjän Cup  |  |
|  Kultaa | 2016 | -70 kg |  |
|  Kultaa | 2019 | -70 kg |  |
|  Kultaa | 2020 | -70 kg |  |
|  Kultaa | Vladivostok 2022 | -60 kg |  |
|  Hopeaa | 2017 | -70 kg |  |
|  Pronssia | 2015 | -70 kg |  |
|  Pronssia | 2018 | -70 kg |  |
| Kaukoidän federaatiopiirin mestaruuskilpailut  | Kaukoidän federaatiopiirin mestaruuskilpailut  | Kaukoidän federaatiopiirin mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | 2013 |  |  |
|  Kultaa | 2014 |  |  |
|  Kultaa | 2015 |  |  |
|  Kultaa | 2016 |  |  |
| Akhmat Cup  | Akhmat Cup  | Akhmat Cup  |  |
|  Kultaa | Groznyi 2019 | -70 kg |  |
Kirill Aleksandrovitš Psarjov (ven. Кирилл Александрович Псарёв, s. 11. huhtikuuta 1994 Habarovsk) on venäläinen karateka. Hän on kolminkertainen Kyokushinin Euroopan-mestari.
Alkuvuodet

Psarjov aloitti karaten harjoittelemisen 1999 ja saavutti 1. danin mustan vyön 2013 ja 2. danin 2016.
Kilpaura

Psarjov saavutti Venäjän mestaruuskilpailuissa kolmannen sijan 2013, jonka jälkeen hän voitti Kaukoidän federaatiopiirin mestaruuden kahdesti peräkkäin vuosina 2013 ja 2014.
Psarjov voitti helmikuussa 2015 Venäjän Cupissa pronssia kohdattuaan Vladimir Maksimchevin. Seuraavaksi hän saavutti kolmannen Kaukoidän federaatiopiirin mestaruuden. Marraskuussa Psarjov oli mukana World Openissa, jossa hän voitti ensimmäisellä kierroksella Andile Mancin tuomariäänin 5–0. Psarjovin turnaus päättyi toisella kierroksella hävittyään tuomariäänin Lucas McKinnonille.
2016 Psarjov voitti Venäjän Cupin, jossa hän kohtasi loppuottelussa Alexander Aristovin. Toukokuussa Psarjovista tuli Euroopan-mestari voitettuaan loppuottelussa maamiehensä Alim Iunusovin. Syyskuussa Psarjov otteli Japanissa erikoisottelun Seidokaikan säännöillä nelinkertaista Japanin kevytsarjan mestaria Yuichi Sugimuraa vastaan. Ottelu päättyi tasapeliin.
Tammikuussa 2017 Psarjov valittiin edustamaan Venäjää huhtikuun 2017 MM-kilpailujen kevytsarjaan. Hän joutui kuitenkin jättämään kilpailut väliin. Psarjov saavutti hopeaa Venäjän Cupissa hävittyään loppuottelussa Alexander Aristovin, jonka hän oli voittanut edellisvuoden loppuottelussa. Toukokuussa Psarjov oli mukana 2017 EM-kilpailuissa, jossa hän eteni välieriin. Psarjov hävisi wazarilla Andrei Kotoville.
2018 Psarjov voitti Venäjän Cupissa pronssia ja myöhemmin toukokuussa hän voitti uransa toisen Euroopan mestaruuden jälleen Bulgariassa, jossa Psarjov voitti loppuottelussa Alim Junusovin. Syyskuussa Psarjov saavutti Venäjän mestaruuskilpailuissa pronssia.
2019 Psarjov aloitti vuoden voittamalla helmikuussa ensimmäisen Akhmat Cupin. Hän voitti loppuottelussa Aleksander Aristovin. Psarjov voitti Aristovin myös Venäjän Cupin loppuottelussa.
Psarjov saavutti maaliskuussa 2020 Venäjän Cupin toista kertaa peräkkäin voitettuaan loppuottelussa Jevgeni Gluhovin.
Marraskuussa 2021 Psarjov meni painoluokkaa alemmaksi, kun EM-kisoihin järjestettiin ensimmäistä kertaa alle 60-kiloisten sarja. Hän eteni aina loppuotteluun saakka, jossa Psarjov voitti Daniil Hrabovikin.
Maaliskuussa 2022 Psarjov saavutti neljännen Venäjän Cupin mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Arsen Gasoyanin. Lokakuussa hän saavutti ensimmäisen Venäjän mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Arse Gasojanin.
Kiitos ja kunnia live – Hartwall Areena 10.12.2011

| Kiitos ja kunnia live – Hartwall Areena 10> 12.2011 Yö |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 10. joulukuuta 2011, Hartwall Areena, Helsinki
 Julkaistu: 14. maaliskuuta 2012
 Tyylilaji: suomirock
Yön muut julkaisut
| Kolmen illan varietee 2006 | Kiitos ja kunnia live – Hartwall Areena 10.12.2011 2012 |   |
Kiitos ja kunnia live – Hartwall Areena 10.12.2011 on maaliskuussa 2012 ilmestynyt Yön DVD, joka sisältää yhtyeen konsertin Helsingin Hartwall Areenalta 10. joulukuuta 2011. Kyseessä oli Yön 30-vuotisjuhlakiertueen huipentuma, josta tehty kooste esitettiin tammikuussa 2012 myös Yle TV2:lla.
DVD nousi heti ilmestyttyään Suomen virallisen DVD-listan kärkeen ja pysyi listalla kaikkiaan 24 viikon ajan.
Muusikot

Olli Lindholm – laulu
Daffy Terävä – kitara
Jukka Lewis – basso, taustalaulu, laulu (kappaleet 9 ja 23)
Ari Toikka – rummut
Mikko Kangasjärvi – kosketinsoittimet, taustalaulu
Jari Latomaa – kosketinsoittimet, taustalaulu
Jussi Hakulinen laulu (7-8,21-22)
Juha Tapio laulu (11-12)
Suvi Teräsniska taustalaulut, laulu (14,19)
Annika Eklund taustalaulut, laulu (14,25)
Miina Mikkonen taustalaulut, laulu (14,20)
Kappaleet

Intro
Likaiset legendat I
Särkynyt enkeli
Kuorotyttö
Laulu rakkaudelle
Tia-Maria
Sunnuntaisin kuolee kuninkaat
Joutsenlaulu
Oikee enkeli
Onnen hohteessa
Ohikiitävää
Kuin sävel oisi hän
Ihmisen poika
Potpuri
Tuhat kilometriä luotasi
Lasisilmä
Kuuhullu
Kiertolainen
Satelliitit
En rakasta sua enää
Laulu meille kahdelle
Vie mut minne vaan
Niin paljon me teihin luotettiin
Tie sydämeeni
Tällaisina aikoina
Särkyvää
Katujen kuningatar
Hän tanssi kanssa enkeleiden
Parrasvalot
Deadline
Yötä vastaanottamaan
Pettävällä jäällä
Loisto
Kiitos ja kunnia
Rakkaus on lumivalkoinen
Tällaisina aikoina (musiikkivideo)