stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Säterin kunta
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,6 | 4,3 |
|   | jalostus | 21,5 | 25,2 |
|   | palvelut | 70,6 | 69,5 |
|   | tuntematon | 1,2 | 0,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 471 | 5 277 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 65,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 104 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Säter | 4 429 |
| 2 | Naglarby och Enbacka | 961 |
| 3 | Mora | 817 |
| 4 | Solvarbo | 321 |
| 5 | Skedvi kyrkby | 208 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Moran taajaman nimenä on joskus ollut myös Moraby.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bispberg
Fäggeby
Kyrkberget
Naglarby
Luettelossa mainituista taajamista Naglarby on sittemmin kasvanut yhteen Enbackan taajaman kanssa, jolloin uuden taajaman nimeksi annettiin Naglarby och Enbacka.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Arkhyttan
Backa
Bispberg
Bispbergshyttan + Kolarbo + Hällbo
Bodarne + Uddsarvet + Åkre
Fäggeby
Kullsveden
Kyrkberget
Norbohyttan
Skaraborg
Uppbo + Nedernora
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Skenshyttan
Stora Skedvi kyrkby
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Säterin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 4 | 5 | 7 | 7 | 5 | 7 | 6 | 6 | 4 | 5 | 6 | 5 | 7 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 16 | 16 | 13 | 12 | 10 | 11 | 11 | 10 | 10 | 9 | 8 | 7 | 6 | 8 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 3 | 2 | 4 | 4 | 2 | 2 | 1 | 3 | 3 | 2 | 2 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 17 | 17 | 18 | 18 | 18 | 14 | 17 | 11 | 14 | 14 | 16 | 14 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 2 | 3 | 4 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 4 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Gustafsin piiri
Silvbergin piiri
Stora Skedvin piiri
Säterin piiri (Taalainmaa)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Säterbygden
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Gustafs (Enbacka)
Silvberg (Nikolai)
Stora Skedvi (Skedvi)
Säter (Säters stadsförsamling)
Säters landsförsamling* (Säter)
Seurakunnat > Kirkot

Gustafsin kirkko
Silvbergin kirkko
Stora Skedvin kirkko
Säterin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Säterin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Säters kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Taalainmaan läänin kunnat
Kartta Säterin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Kapfenberg Steelers

| Kapfenberg Steelers |
| --- | --- |
Perustettu:  2014
Kaupunki:   Kapfenberg, Itävalta
Kotiareena:  Sportzentrum
– kapasiteetti:  4 500
Sarjataso:  INL
Värit:                     
Toimitusjohtaja:   Jiří Hála
Päävalmentaja:   Niko Härkönen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kapfenberg Steelers on itävaltalainen jääkiekkojoukkue Kapfenbergin kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 2014 ja se liittyi suoraan Inter-National-Leagueen.
Joukkue kaudella 2016-2017

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 46 |  | Mario Still | L | 2016 | Wagna, Itävalta |  |
|   |  | Thomas Dechel | L | 2017 | Wagna, Itävalta |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 13 |  | Julian Stühlinger | L | 2016 | Bruck an der Mur, Itävalta |  |
| 19 |  | Ivan Schaurhofer | R | 2016 |  |  |
| 47 |  | Patrick Gaffal | L | 2016 |  |  |
| 66 |  | Adrian Stühlinger | L | 2016 | Bruck an der Mur, Itävalta |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 15 |  | Lukas Titze | L | OLH | 2016 | Klagenfurt, Itävalta |
| 21 |  | Lukas Winkler | L | H | 2016 |  |
| 24 |  | Michael Grüneis | L | H | 2016 |  |
| 25 |  | Florian Hoppl | L | H | Juniori |  |
| 26 |  | Kristian Kravanja | L | OLH | 2016 | Villach, Itävalta |
| 88 |  | Patrick Schneider |  | H | Juniori |  |
|   |  | Christoph Draschkowitz | R | OLH | 2017 | Wien, Itävalta |
Kalliolampi (Soini, Kukonkylä, eteläinen)

| Kalliolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°47′00″N, 24°10′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kolunjoen valuma-alue (35.46)
Laskupuro:  Viitapuro Viitajärveen 
Järvinumero:  35.463.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  184,6 m  
Rantaviiva:  0,472 km  
Pinta-ala:  1,342 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliolampi 
Kalliolampi on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Kukonkylän lähellä sijaitseva lampi. Samalla paikalla sijaitsee toinenkin saman niminen lampi, joista tämä on niistä eteläisempi ja pienempi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Syväjoen alueeseen (35.463) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 184,6 metriä mpy.
Kifisós (Attika)

| Kifisós Κηφισός |
| --- | --- |
 Kifisós-joki.
Alkulähde:  Párnitha- ja Pentéli-vuoret
Laskupaikka:  Faleroninlahti  37°56′19″N, 23°40′12″E
Maat:   Kreikka
Kifisós (kreik. Κηφισός), antiikin Kefissos (m.kreik. Κηφισσός), on joki, joka virtaa Ateenan metropolialueella Attikassa Kreikassa. Se saa alkunsa Párnitha- ja Pentéli-vuorten alueelta ja laskee Saroninlahteen kuuluvaan Faleroninlahteen.
Kifisós-joki Kifisoú-valtakadun alla.
Kifisós virtaa Ateenan keskustan ja varsinaisen Ateenan kunnan alueen länsipuolelta. Se näkyy Ateenan kaupunkikuvassa nykyisin vain vähän. Joki on suureksi osaksi katettu kulkiessaan tiiviimmän metropolialueen läpi. Sen vesi on suhteellisen saastunutta ja se muistuttaa suurta viemäriä. Kifisós kulkee pitkään valtatien Α1 eli Ateena–Thessaloniki-moottoritien alla. Tämä osuus tunnetaan Kifisoú-valtakatuna. Joen laskupaikka on Moscháton ja Pireuksen Néo Fáliron välillä.
Antiikin aikana Kefissoksen sivujokia olivat Ilissos ja Eridanos, jotka kummatkin ovat nykyään lähes olemattomia tai johdettu putkiin maan alle. Ne yhtyivät Kefissokseen Akropoliin länsipuolella. Platonin Akatemia sijaitsi Kefissoksen varrella.
Attikassa oli myös toinen Kefissos-niminen joki, joka virtasi Kithaironin vuorelta ja laski mereen Eleusiissa. Kreikkalaisessa mytologiassa nämä joet yhdistettiin joenjumala Kefissokseen. Sama tai saman niminen jumala yhdistettiin myös Boiotian suurempaan Kefissosjokeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kifisós Wikimedia Commonsissa
Kirjokiven junaonnettomuus 1962

Kirjokiven junaonnettomuus tapahtui 24. syyskuuta 1962 Savon radalla Kirjokiven rautatieasemalla Valkealassa, kun Kouvolasta pohjoiseen matkannut henkilöjuna 771 ja pohjoisesta tullut tavarajuna 7910 törmäsivät toisiinsa.
Kouvolasta pohjoiseen lähtenyt henkilöjuna 771 oli pysähtynyt Kirjokiven asemalle odottamaan pohjoisesta vastaan tulevaa tavarajunaa 7910. Henkilöjuna odotti raiteella yksi ja tavarajuna oli tarkoitus ohjata raiteelle kaksi. Vaihteen vaihtaminen ei kuitenkaan onnistunut ja tavarajuna törmäsi pysähdyksissä olleeseen henkilöjunaan. Onnettomuudessa loukkaantuneet vietiin Kuusankosken aluesairaalaan. Tavarajunaa vetänyt Hr12 2215 -veturi vaurioitui pahasti, mutta se kuitenkin korjattiin. Onnettomuuden syyksi selvisi rikkinäinen opastin, joka oli jäänyt näyttämään aja-opastetta.
Kifisías

| Kifisías Λεωφόρος Κηφισίας |
| --- | --- |
 Kifisías-valtakatua.
Maa:  Kreikka
Kaupunki:  Ateena
Tieluokka:  katu
Pituus:  19,3 km
Alkupiste:  Vasilíssis Sofías (Ampelókipoi)
Päätepiste:  Eleftheríou Venizélou (Kifisiá) (19,3 km)
Kifisías (kreik. Λεωφόρος Κηφισίας, Leofóros Kifisías, ”Kifisián valtakatu”) on katu Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se on Ateenan pääväylä pohjoiseen päin.
Kifisías-valtakatu saa alkunsa Ateenan Ampelókipoin kaupunginosassa, jossa se jatkaa Vasilíssis Sofías -valtakatua ja suuntautuu pohjoiskoilliseen varsinaisen Ateenan alueelta kohti esikaupunkeja. Se kulkee Filothéi-Psychikón, Chalándrin ja Amaroúsion läpi ja päättyy Kifisiássa, jossa se vaihtuu Eleftheríou Venizélou -valtakaduksi. Kadun pituus on noin 19,3 kilometriä.
Valtakatua yöllä.
Valtakadun ja A6-valtatien risteys.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kifisías Wikimedia Commonsissa
Ateenan merkittävimmät kadut ja tiet
| --- | --- |
Moottoritiet:   A1 (PATHE)  A6 (Attikí Odós) 
Valtakadut:   Alexándras  Andréa Syngroú  Athinón  Kifisías  Konstantinoupóleos  Mesogeíon  Vasiléos Konstantínou  Vasilíssis Amalías  Vasilíssis Ólgas  Vasilíssis Sofías  Vouliagménis 
Kadut:   Aiólou  Akadimías  Athinás  Dionysíou Areopagítou  Ermoú  Filellínon  Ierá Odós  Iródou Attikoú  Mitropóleos  Óthonos  Panepistimíou  Patisíon (28is Oktovríou)  Peiraiós (Panagí Tsaldári)  Sólonos  Stadíou  Tripódon  Vasiléos Georgíou A'  Voukourestíou
Kifisós (Boiotia)

| Kifisós Κηφισός |
| --- | --- |
 Kifisós-joki.
Alkulähde:  Parnassós, Gkióna ja Oíti
Laskupaikka:  Ylíki-järvi  38°25′56″N, 23°14′43″E
Maat:   Kreikka
Pituus:  60 km
 Kifisós-joki kartalla.
Kifisós (kreik. Κηφισός), antiikin Kefissos (m.kreik. Κηφισσός) on joki, joka virtaa Keski-Kreikassa. Sen pituus on 60 kilometriä. Joki saa vetensä Parnassós-, Gkióna- ja Oíti-vuorilta ja virtaa halki Boiotian tasangon. Alun perin joki laski Kopaḯda- eli Kopaisjärveen, joka kuivattiin vuonna 1887. Nykyisin Kifisós laskee keinotekoista uomaa pitkin Ylíki-järveen.
Kifisós-joki ja antiikin Orkhomenoksen rauniot. Edward Dodwell, 1821.
Kifisós virtaa Fokiin, Boiotian ja Fthiotiin alueyksiköiden alueella. Joki ohittaa muun muassa Livadeián ja Orchomenóksen kaupungit.
Kreikkalaisessa mytologiassa joki yhdistettiin joenjumala Kefissokseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kifisós Wikimedia Commonsissa
Katana (täsmennyssivu)

Katana voi tarkoittaa seuraavia:
Katana, japanilainen miekka
Katana, DC Comicsin supersankaritar
Katanat, kasvisuku
Katana, ruotsalainen metalliyhtye
Diamond DA20 Katana, kaksipaikkainen lentokone
Foundry Katana, Foundryn valaistusohjelmisto
Suzuki Katana, moottoripyörä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Katana”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kinéta

| Kinéta Κινέτα |
| --- | --- |
 Kinétan kylä.
 Kinéta
 Koordinaatit: 37°58′10″N, 23°12′50″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Länsi-Attika
Kunta:  Mégara
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5004010105
Väkiluku (2011):  1 446
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kinéta (kreik. Κινέτα) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Mégaran kuntaan, Länsi-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Se on osa Mégaran kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1 446 (vuonna 2011).
Kinétan kylää.
Kinétan kylä sijaitsee Mégaranlahden rannalla noin 12 kilometriä Mégaran kaupungista länteen eli Kórinthokseen päin, ja noin 48 kilometriä länteen Ateenasta. Sen kautta kulkee A8-valtatie. Kylä on kehittynyt rantalomakohteeksi, ja siellä on useita hotelleja.
Kinétan seutu kärsi suuria tuhoja vuoden 2018 maastopaloissa, ja myös kylässä tuhoutui useita taloja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kinéta Wikimedia Commonsissa
Karibianaitomahonki

| Karibianaitomahonki |
| --- | --- |
 Istutettua karibianaitomahonkia Intiassa.
Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Mahonkikasvit Meliaceae
Suku::  Aitomahongit ‎Swietenia
Laji::  mahagoni
Kaksiosainen nimi
 Swietenia mahagoni  Jacq. 
Katso myös
   Karibianaitomahonki Wikispeciesissä   Karibianaitomahonki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karibianaitomahonki (Swietenia mahagoni) on aitomahonkien (Swietenia) sukuun kuuluva puu. Sitä käytetään koristepuuna trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä.
Puun ominaisuuksia

Karibianaitomahonki saavuttaa keskimäärin 30–35 metrin korkeuden. Lehdet ovat suippoja, kiiltäviä ja suurehkoja, noin 12–25 cm pitkiä. Kukat ovat pieniä. Hedelmät ovat pieniä, 5–10 cm pitkiä ja 3–6 cm leveitä kapseleita joissa on sisällä lukuisia pieniä siivekkäitä siemeniä.
Levinneisyys

Karibianaitomahonki kasvaa Länsi-Intiassa (Floridan eteläosissa, Kuuban, Jamaikan ja Haitin saarilla) ja Etelä-Amerikassa luontaisena plantaasien ja sademetsien laidoilla, mutta karibianaitomahonkia viljellään puutavaraksi ja koristepuuksi pieniä määriä Kaakkois-Aasiassa ja Intiassa. Karibianaitomahonkia on kaadettu liikaa ja siksi laji onkin erittäin uhanalainen (IUCN). Kaiken Amerikasta, Kaakkois-Aasiasta ja Intiasta tulevan viljellyn karibanaitomahongin kaupallinen käyttö on kielletty CITES-sopimuksella.
Käyttö

Karibianaitomahongista saadaan alkuperäisintä ja hienointa mahonkia.
Kuvia

Karibianaitomahongin lehtiä.
Karibianaitomahongin runkoa.
1800-luvun piirros karibianaitomahongista.
Kasado (1943)

| Kasado / 笠戸 |
| --- | --- |
 Kasado

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Uraga Dock Company
Kölinlasku:  10. elokuuta 1943
Laskettu vesille:  9. joulukuuta 1943
Palveluskäyttöön:  27. helmikuuta 1944
Poistui palveluskäytöstä:  30. marraskuuta 1945
Loppuvaihe:  romutettu 25. syyskuuta 1948
Tekniset tiedot
Uppouma:  870 t (standardi)
Pituus:  76,2 m (vesiraja) 77,72 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,1 m
Syväys:  3,05 m
Koneteho:  4 200 bhp
Nopeus:  19,7 solmua
Miehistöä:  147
Aseistus
Aseistus:  3 × 12 cm/45 tykkiä 4 × 25 mm tyyppi 96 36 × syvyyspommia
Kasado (jap. 笠戸) oli keisarillisen Japanin laivaston Etorofu-luokan saattaja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1942 hankinnoissa Uraga Dock Companyltä, missä köli laskettiin 10. elokuuta 1943. Alus laskettiin vesille 9. joulukuuta ja otettiin palvelukseen 27. helmikuuta 1944.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 30. marraskuuta 1945 ja romutettiin 25. syyskuuta 1948.
Kaupungin portit (Minsk)

| Kaupungin portit Minskin portit> valkoven. Вароты горада ven. Ворота города |
| --- | --- |
 Arkkitehti Boris Rubanenkon ja kumppaneiden suunnittelema vuonna 1953 valmistunut Minskin porteiksi kutsuttu rakennuspari Minskin keskusrautatieaseman edustalla.
Osoite:  Ul. Kirovan ja Ul. Bobruiskajan risteys, 220050 Minsk, Valko-Venäjä
Koordinaatit:  53.8918°N, 27.5517°E
Valmistumisvuosi:  1953
Suunnittelija:  Arkkitehti Boris Rubanenko (1910–1985) kumppaneineen
Kerrosluku:  11
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaupungin portit eli Minskin portit (valkoven. Вароты горада, Мінскія вароты, Varoty horada, Minskija varoty, ven. (Архитектурныи ансамбль) Ворота города, (Arhitekturnyi ansambl) Vorota goroda) tarkoittaa kahta Valko-Venäjän pääkaupungin Minskin rautatieasemaa vastapäätä rautatieaseman aukiolla sijaitsevaa rakennusta. 11-kerroksiset rakennukset valmistuivat vuonna 1953. Rakennusten kutsumanimi Minskin portit johtuu siitä, että talojen välistä kulkeva ulitsa Kirova johtaa rautatieasemalta ja keskuslinja-autoasemalta kohti kaupungin ydinkeskustaa.
Stalinistista klassismia edustavat, linnoitustornia muistuttavat koristeelliset kerrostalot olivat osa vuonna 1947 käynnistettyä, toisessa maailmansodassa tuhoutuneen rautatieaseman aukion jälleenrakennushanketta. Vuosille 1948–1956 ajoittuneen jälleenrakennuksen arkkitehti oli leningradilainen Boris Rubanenko (1910–1985) yhdessä А. Т. Golubovskin ja A. R. Korabelnikovin kanssa. Rakennukset kytkeytyvät viereisiin viisikerroksisiin asuintaloihin.
Toisessa tornissa on Valko-Venäjän suurimpiin kuuluva, halkaisijaltaan yli 3,5-metrinen seinäkello. Kello on tuotu sotasaaliina Saksasta ja on yli satavuotias. Toisessa tornissa on samankokoinen Valko-Venäjän SNT:n vaakuna. Molemmissa torneissa on 30 metrin korkeudella neljä 3,6-metristä veistosta, jotka kuvaavat maatyöläisnaista, partisaaninaista, insinööriä, työläistä ja sotilasta. Alun perin veistokset oli tehty betonista, mutta ne poistettiin 1970-luvulla, koska murentuvien patsaiden katsottiin aiheuttavan vaaraa ohikulkijoille. Patsaat sijoitettiin pienempien paikkakuntien puistojen koristeeksi. Myöhemmin tilalle asennettiin silumiinista valmistetut korvaavat patsaat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Minskin asema-aukio Wikimedia Commonsissa
Boris Rubanenko (1910–1985) (venäjäksi) (academic.ru)
Kaupungin naiset

Kaupungin Naiset on helsinkiläinen lesbokuoro. Se esiintyi ensi kerran kesäkuussa 2014 Helsingin Musiikkitalossa yhdessä Sydney Gay and Lesbian Choirin ja Out 'n loud -kuoron kanssa. Kuoron tueksi on perustettu yhdistys. Kuoron taiteellinen johtaja on säveltäjä Petra Lampinen.
Kuoro julkaisi 25.2.2017 Mä haluun häät -musiikkivideon. Musiikkivideon tuotannosta vastasi Lentävä Lehmä Films -yhdistys. Mä haluun häät -runo on alun perin julkaistu Anja Erämajan runokokoelmassa Ehkä liioittelen vähän. Musiikin kappaleeseen on säveltänyt, sovittanut ja tuottanut Petra Lampinen.
Aiheesta muualla

Kaupungin Naisten YouTube-kanava
http://kaupunginnaiset.fi/ - kotisivut
https://www.facebook.com/kaupunginnaiset - Facebook-sivut
Söderköpingin kunta

| Söderköpingin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Keskustaajama:  Söderköping
Kuntakoodi:  0582
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  674,27 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  14 673
 – Väestötiheys:  21,8 as./km²
 
 www.soderkoping.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ilmakuvaa kunnan keskustaajamasta Söderköpingistä.
Lagnön silta Sankt Annassa kunnan saaristoalueella.
Stegeborgin linnanrauniot.
Drothemin kirkko.
Söderköpingin kunta (ruots. Söderköpings kommun) on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Söderköping.
Kunnan maapinta-ala on 674,27 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 673 henkeä (31.12.2021).
Kooltaan Söderköping on paljon pienempi kuin sen pohjoispuolella sijaitsevat Norrköpingin kunta ja sen keskustaajama Norrköping. Söderköpingin alueella sijaitsevat Stegeborgin linnanrauniot.
Vuonna 2007 kunnassa oli 139,57 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 20,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nykyinen Söderköpingin kunta koostuu Söderköpingin kaupungista ja yhdeksästä entisestä maalaiskunnasta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat suurkunnat:
Söderköping (aiempi Söderköpingin kaupunki, Drothem ja Skönberga)
Aspveden (aiemmat Västra Husby, Östra Ryd ja Gårdeby)
Stegeborg (aiemmat Mogata, Börrum, Skällvik ja Sankt Anna)
Söderköpingin kuntamuoto oli kaupunki, ja kaksi muuta kuntaa olivat maalaiskuntia.
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin Söderköpingin kunta yhdistämällä Söderköpingin kaupunki ja Aspveden. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin Stegeborg liitettiin siihen.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Söderköpingin kaupungin vaakuna. Myös Stegeborgin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Stegeborgin maalaiskunta