stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kemco

| Kemco |
| --- | --- |

Perustettu:  1984
Kotipaikka:  Kure, Japani
Toimiala:  videopeliteollisuus
Kotisivu:  www.kemco.jp/index_main.html
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kemco Corporation (jap. 株式会社ケムコ, Kabushikigaisha Kemuko) on japanilainen videopelien kehittäjä. Yritys on usein tunnettu nimellä KEMCO (lyhenne nimestä Kotobuki Engineering & Manufacturing Co., Ltd) sekä aiemmin nimellä Kotobuki System Co (vuoteen 2004 asti).
Aiheesta muualla

Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Kerrin piirikunta

Kerrin piirikunta (engl. Kerr County) on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Piirikunnan väkiluku oli 49 625 vuonna 2010. Sen hallintokeskus on Kerrville, joka on myös piirikunnan suurin kaupunki. Kerrin piirikunta on nimetty James Kerrin mukaan.
Kerri Williams

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kerri Gowler MM-kilpailuissa 2015. |  Kerri Gowler MM-kilpailuissa 2015. |  Kerri Gowler MM-kilpailuissa 2015. |  |
Maa:   Uusi-Seelanti
Naisten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | kaksikko i.p. |  |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | Pariisi 2024 | nelonen i.p. |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Amsterdam 2014 | nelonen i.p. |  |
|  Kultaa | Sarasota 2017 | kaksikko i.p. |  |
|  Kultaa | Ottensheim 2019 | kaksikko i.p. |  |
|  Kultaa | Ottensheim 2019 | kahdeksikko |  |
|  Kultaa | Račice 2022 | kaksikko i.p. |  |
|  Hopeaa | Aiguebelette 2015 | kaksikko i.p. |  |
|  Hopeaa | Aiguebelette 2015 | kahdeksikko |  |
|  Hopeaa | Plovdiv 2018 | kaksikko i.p. |  |
Kerri Leigh Williams (o.s. Gowler, s. 18. joulukuuta 1993 Wanganui, Manawatū-Whanganui) on uusiseelantilainen soutaja. Hän voitti perämiehettömässä kaksikossa Grace Prendergastin kanssa olympiakultaa ja saavutti kahdeksikossa olympiahopeaa vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa. Kaksikossa uusiseelantilaisten ero hopealle sijoittuneeseen venäläispariin oli 1,26 sekuntia ja kahdeksikossa kultaa voittaneeseen Kanadan venekuntaan 0,91 sekuntia. Williams saavutti Pariisissa 2024 olympiapronssia perämiehettömässä nelosessa. Hän sijoittui neljänneksi kahdeksikossa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016.
Williams voitti maailmanmestaruuskilpailuissa kultaa perämiehettömässä nelosessa Amsterdamissa 2014, perämiehettömässä kaksikossa Sarasotassa 2017, Ottensheimissa 2019 ja Račicessa 2022 sekä kahdeksikossa Ottensheimissa 2019. Hän saavutti MM-hopeaa perämiehettömässä kaksikossa Aiguebelettessa 2015 ja Plovdivissa 2018 sekä kahdeksikossa Aiguebelettessa 2018.
Kerri Williamsin pikkusisko Jackie Gowler souti samassa maailmanmestaruuden 2019 ja olympiahopeaa 2021 saavuttaneessa kahdeksikossa sekä olympiapronssia 2024 saaneessa perämiehettömässä nelosessa.
Kemba Walker

| Kemba Walker |
| --- | --- |
 Walker ottelussa keväällä 2019
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kemba Hudley Walker
Syntynyt: 8. toukokuuta 1990 (ikä 34) Bronx, New York
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä
Pituus:  185 cm
Paino:  83 kg
Nyk. joukkue:  Oklahoma City Thunder
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  10. varaus 2011 (Charlotte Bobcats)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2008–2011:  UConn Huskies
Seurajoukkueet
2011–2019 2019–2021 2021–:  Charlotte Bobcats / Hornets Boston Celtics Oklahoma City Thunder
Maajoukkueet
:   Yhdysvallat
Aiheesta muualla
FIBA
Kemba Hudley Walker (s. 8. toukokuuta 1990 Bronx, New York) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pelintekijä. Hän pelaa NBA-liigan Oklahoma City Thunderissa.
Walker oli NBA:n vuoden 2011 varaustilaisuuden kymmenes varaus. Ennen ammattilaisuraansa hän pelasi yliopistokoripalloa Connecticutin yliopiston joukkueessa. 18. tammikuuta 2016 Walker heitti kaksi jatkoaikaa sisältäneessä ottelussa Utah Jazzia vastaan 52 pistettä, mikä oli Walkerin oman ennätyksen lisäksi Hornetsin ennätys. Joukkueen edellinen ennätys, 48 pistettä, oli Glen Ricen nimissä vuodelta 1997. Marraskuussa 2018 Walker paransi omaa ja Hornetsin seuraennätystä 60 pisteeseen. Kesällä 2019 Walker siirtyi Boston Celticsiin, jossa hän pelasi kaksi kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kemba Walker Wikimedia Commonsissa
Walkerin Twitter-profiili (@KembaWalker)
Yhdysvaltain joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2019
4 White ·
5 Mitchell ·
6 Harris ·
7 Smart ·
8 Barnes ·
9 Brown ·
10 Tatum ·
11 Plumlee ·
12 Turner ·
13 Lopez ·
14 Middleton ·
15 Walker ·
Valmentaja Popovich
Kerrin Lee-Gartner

| Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Naisten alppihiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Albertville 1992 | Syöksylasku |  |
Kerrin Lee-Gartner (s. 21. syyskuuta 1966 Trail, Kanada) on kanadalainen entinen alppihiihtäjä. Hän voitti kultaa Albertvillen olympialaisten syöksystä vuonna 1992.
Lee-Gartner aloitti uransa maajoukkueessa jo vuonna 1982, mutta hänen polviansa jouduttiin leikkaamaan niin usein, ettei Lee-Gartner päässyt kilpailemaan paljoakaan. Myöhemmin, kaudella 1991-1992 hän onnistui. Maailmancupissa hän sai tuolla kaudella kahdeksan sijoitusta kymmenen parhaan joukkoon. Kun hän voitti olympialaisissa kultaa syöksyssä, hänestä tuli ensimmäinen kanadalainen, joka voitti olympiakultaa syöksystä.
Naisten syöksylaskun olympiavoittajat
Kausalan junaturma (tammikuu 1942)

Kausalan junaturma tapahtui Kausalan rautatieaseman lähellä lauantaiyönä 17. tammikuuta 1942, kun tavarajuna ajoi radalle pysähtyneen Savon pikajunan perään. Onnettomuudessa kuoli 20 ihmistä ja 31 loukkaantui.
Helsingistä Savoon perjantai-iltana 16. tammikuuta lähtenyt pikajuna oli ohittanut Kausalan aseman lauantaina kello 0.16. Pikajunan perään lähetettiin sitten tavarajuna. Pikajuna oli kuitenkin pysähtynyt radalle, koska junan veturista loppui vesi. Tällöin perässä tulleen tavarajunan veturi törmäsi pikajunan viimeiseen vaunuun, joka murskautui täysin. Tavarajunan veturissa syttyi tulipalo ja tavarajunasta vaurioitui 4–5 vaunua, sen sijaan pikajunan vaunut viimeistä vaunua lukuun ottamatta vaurioituivat vain lievästi. Pikajunan viimeinen vaunu oli ollut täynnä matkustajia ja heistä 16 sai heti surmansa ja 35 loukkaantui. Loukkaantuneet toimitettiin Kotkaan, jossa osa heistä vietiin kunnallissairaalan ja osa prikaatin sairaalaan. Loukkaantuneista neljä kuoli sairaalassa. Onnettomuuden uhreihin kuului sekä sotilaita että siviileitä.
Rata oli onnettomuuspaikalla kaksiraiteinen, joten liikenne saattoi jatkua onnettomuuden raivaustöistä huolimatta. Radan puhdistus kesti myöhään lauantai-iltaan saakka.
Hautamuistomerkki Iitin vanhalla hautausmaalla.
Yhdentoista Kausalan onnettomuudessa menehtyneen henkilön hautamuistomerkki sijaitsee Iitin kirkon hautausmaalla.
Kasper Salonen

Salonen Helsingin kirjamessuilla 2018
Kasper Juho Antero Salonen (s. 30. huhtikuuta 1987 Vantaa) on suomalainen runoilija, spoken word -artisti, kääntäjä, kuvataiteilija, kulttuuriaktiivi ja ääninäyttelijä.
Salosen tuotantoon kuuluu kaksi runokokoelmaa (joista uusin Kiertoreittejä ilmestyi Enostonen kustantamana 2021), kaksi runomusiikkilevyä, toistakymmentä käännösteosta, kymmeniä julkisia tapahtumajuontoja sekä laajasti spiikki- ja ääninäyttelytöitä. Salonen on kaksikielinen ja käyttää sekä suomea että englantia äidinkielinään.
Salonen on toiminut aktiivisesti Helsinki Poetry Connection -runokollektiivissa vuodesta 2010 ja oli yksi yhdistyksen perustajista 2013. Hän myös toimitti Yleisradio englanninkielisiä televisio-, radio- ja internet-uutisia osana Yle News -tiimiä vuosina 2014–2020. Salonen opiskeli Helsingin yliopistossa englantilaista filologiaa ja käännöstiedettä. Hän valmistui filosofian maisteriksi 2015.
Lapsuus ja nuoruus

Salosen synnyinvuonna hänen vanhempansa, toimittaja-kirjailijat Ilpo Salonen ja Maria Salonen (os. Tannijärvi) muuttivat vastasyntyneen kanssa Lontoon Wimbledoniin, jossa perhe asui melko yhtäjaksoisesti vuoteen 1996 saakka.
Suomeen muutettuaan Salonen vietti perheineen nuoruutensa Vantaan Rekolassa isänsä suvun omakotitalossa. Tähän Sepontien taloon kuului noin hehtaarin kokoinen tontti hedelmäpuineen, koivuineen, kaivoineen ja marjapensaineen. Kyseinen ympäristö sekä kirjailija J. R. R. Tolkienin teokset inspiroivat Salosta teini-ikäisenä kirjoittamaan ensimmäiset runonsa; varhaiset tekstit olivat useimmiten sonettimuotoon kirjoitettuja englanninkielisiä luontorunoja. Myöhemmin hän julkaisi omakustanteena kokoelman vapaamittaista englanninkielistä lyriikkaansa nimeltään Correlations.
Salonen kävi Vantaalla asuessaan Hiekkaharjussa lyhyen aikaa toiminutta Tikkurilan kansainvälistä koulua 1996–2002 (joka sittemmin yhdistyi nykyiseen Vantaan kansainväliseen kouluun) ja kirjoitti ylioppilaaksi Tikkurilan lukion kansainväliseltä IB-linjalta vuonna 2005.
Koulutus ja varhainen ura

Salonen muutti Helsinkiin ja aloitti opinnot Helsingin yliopistossa vuonna 2007 pääaineenaan englantilainen filologia. Yliopistossa Salonen paneutui lingvistiikkaan, kirjallisuustieteeseen ja käännöstieteeseen. Hän työskenteli ruokakaupan myyjänä ja freelance-kääntäjänä. Salosen 2012 kandidaatintutkielmansa aiheena oli kirjailija James Joycen Dublinilaisia-novellikokoelman hahmojen motivaatiot, ja vuonna 2014 hän kirjoitti pro gradu -tutkielmansa runoilija Arto Mellerin runojen englannintamisesta.
Salonen alkoi käydä Helsinki Poetry Connection -kollektiivin (HPC) avoimissa tapahtumissa vuonna 2010, jolloin hän myös kirjoitti ja esitti ensimmäiset suomenkieliset runonsa. HPC:n Kiiski Open Mic- ja Poetry Jam -klubeilla Salonen sai myös ensikosketuksensa spoken wordiin ja performanssirunouteen. Jo seuraavana vuonna HPC:n perustaja ja vetäjä Harri Hertell pyysi Salosta kanssaan apujuontajaksi. Tästä alkoi monivuotinen tuottajan ja juontajan pesti, jonka aikana Salonen järjesti joko yksin tai yhteisvoimin toistakymmentä runotapahtumaa esimerkiksi Kallion Cafe Mascotissa ja Töölön Vastarannan Kiiskessä (myöhemmin myös Sörkan Ruusu -ravintolassa Kalliossa). Lisäksi hän on juontanut tapahtumia esimerkiksi Helsingin kaupungin kulttuuritoimelle ja Luonnonvarakeskukselle.
Salosen joitain suomen- ja englanninkielisiä runoja ja esseitä julkaistiin näihin aikoihin eri antologioissa ja muun muassa Tuli & Savu -lehdessä. Myöhemmin Salonen on tehnyt yhteistyötä muusikoiden kanssa ja omakustantanut kaksi runomusiikkilevyä: englanninkielinen Jigsaw EP (Discotech 2014) eri tekijöiden kanssa ja suomenkielinen Kaukoranta EP (Huopatossu 2020) yhdessä harpisti-säveltäjä Mariam Junolaisen kanssa.
Keväällä 2021 Enostone julkaisi Salosen suomenkielisen esikoisrunokokoelman Kiertoreittejä pehmeäkantisena, e-kirjana sekä runoilijan itsensä lukemana äänikirjana. Hän esiintyy myös useilla runovideoilla.
Salonen on kääntänyt freelance-uransa aikana satoja artikkeleita ja tiedotteita sekä suuren määrän esseitä, runoja ja muita tekstilajeja. Enostone julkaisi hänen Melleri-englanninnoksensa vuonna 2022.
Salonen esiintyy ja julkaisee runollisia multimediateoksia Itäväylä Sound System -yhtyeen kanssa, johon kuuluvat muun muassa VJ Johnny Totem (Mikko Aaltonen) ja muusikko-tuottaja Tomas Valkonen.
Karl Ferdinand Forsström

Karl Ferdinand Forsström (6. elokuuta 1817 Mäntyharju – 21. kesäkuuta 1903 Ristiina) oli suomalainen kihlakunnantuomari. Suomalaisuuden kannattajana tunnettu Forsström aloitti tuomarina toimiessaan ensimmäisenä kihlakunnanoikeuden pöytäkirjojen laatimisen suomen kielellä.
Forsströmin vanhemmat olivat Heinolan kihlakunnan kruununvouti, hovineuvos Karl Magnus Forsström ja Agata Serafia Stierwald. Hän kävi Loviisan triviaalikoulua ja Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1836. Forsström suoritti tuomarintutkinnon 1840 ja hän sai varatuomarin arvon 1842. Hän toimi Viipurin hovioikeuden kanslistina 1847, laamannin apulaisena vuodesta 1849, Ala-Karjalan tuomiokunnan vt. tuomarina 1850–1859 ja tuomarina 1859–1864 sekä Mäntyharjun tuomiokunnan tuomarina 1864–1901. Forsströmistä tuli hovioikeuden asessori 1872 ja laamanni 1883. Hän omisti vuodesta 1864 Ristiinassa sijainneen Puntalan kartanon.
Forsström oli jo opiskeluvuosinaan tullut suomalaisuusliikkeen kannattajaksi. Toimiessaan tuomarina hän havaitsi oikeusturvan kannalta ongelmaksi sen että vaikka oikeudenistunnossa käytettiin suomen kieltä niin silti oikeuden pöytäkirjat laadittiin ruotsiksi. Niinpä hän laati vuonna 1857 ensimmäisenä suomen kielellä memoriaalipöytäkirjat ja Tohmajärven Värtsilän kylässä marraskuussa 1856 tapahtuneen murhajutun pöytäkirjat kun jutussa syytetty pyysi pöytäkirjoista suomenkielistä kopiota itselleen. Nämä pöytäkirjat julkaistiin vuonna 1857 nimellä Viina ja murha. Myöhemmin Forsström alkoi Mäntyharjun tuomiokunnan tuomarina toimiessaan laatia lähes kaikki oikeudenkäyntien pöytäkirjat suomeksi.
Forsström on haudattu Ristiinaan. Hänen hautakivessään on teksti Ladun hiihti – tien osoitti.
Teoksia

Viina ja murha : eli ensimäiset kihlakunnan oikeuden protokollat suomeksi : tosi tapaus Suomessa. K. E. Holm, Helsinki 1857
Kirjoituksia laki-asioista, osa 1. Clouberg ja K, Viipuri 1862
Kirjoituksia laki-asioista, osa 2 : Protokollan näytteitä. Clouberg ja K, Viipuri 1862
Kirjoituksia laki-asioista, osa 3. Aschan, Kuopio 1863
Juridiskt Småplock. Om termers förfinskande jemte officiella handlingar på finska, i utkast och öfversättning. Kuopio 1864
Käräjäasioita, kirj. F. Helsinki 1883
Wirtamonumentet : dess uppkomst och aftäckning. Björneborg 1888 (yhdessä F. J. Färlingin kanssa)
Mietteitä 1) lainkäyntikielistämme ja 2) lainkäyntisäädäntömme parantamistoimista. Kasurinen, Mikkeli 1896
Aiheesta muualla

Forsströmin elämäkerta Kansallisbiografiassa
Seppo Pusa : Wiina ja murha, Värtsi - Värtsilän verkkolehti 24.4.2013
Jukka Hokkanen : Vahinkotappo ja fennomaani, Näkökulmia arkistosta -blogi 23.1.2014
Katja Karjalainen

| Katja Karjalainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1962 (ikä 62)
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  vammaisratsastus
| Mitalit> Maa:   Suomi.Vammaisratsastus.Paralympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Vammaisratsastus.Paralympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Vammaisratsastus.Paralympialaiset  | Maa:   Suomi> Vammaisratsastus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Lexington 2010 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Moorsele 2011 |  |  |
Katja Karjalainen (s. 3. huhtikuuta 1962) on suomalainen vammaisratsastaja, joka kilpailee kouluratsastuksessa. Hän on edustanut Suomea vuosien 2008 ja 2012 kesäparalympialaisissa. Lontoossa vuonna 2012 Karjalainen voitti hopeaa kouluratsastuksen 1b-luokan vapaaohjelmassa hevosella Rosie. Hän on myös saavuttanut pronssia MM- ja EM-kilpailuissa.
Karjalainen aloitti ratsastuksen yhdeksänvuotiaana. Vuonna 1988 hän sairastui harvinaiseen vaskuliittiin, jonka vuoksi hän halvaantui osittain. Hän aloitti ratsastuksen uudelleen vuonna 1996 ja osallistui ensimmäisiin paralympialaisiinsa vuonna 2008 Hongkongissa, missä järjestettiin Pekingin paralympialaisten ratsastuskilpailut. Pekingin paralympialaisissa Karjalainen sijoittui neljänneksi.
Aiheesta muualla

Katja Karjalainen Suomen Ratsastajainliiton sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kausalan junaturma 1942

| Kausalan junaturma |
| --- | --- |
Päivämäärä:  21. joulukuuta 1942
Aika:  Kello 19 jälkeen
Paikka:  Kausalan lähellä
Valtio:  Suomi
Rataosa:  Lahti–Kouvola
Liikennöitsijä(t):  Valtionrautatiet
Turman kuvaus:  Tavarajunan ja veturin peräänajo
Tiedot
Kuolleita:  Muutama
Loukkaantuneita:  5
Kausalan junaturma tapahtui 21. joulukuuta 1942 kello 19 jälkeen Iitin kunnan Kausalan lähellä, kun veturi törmäsi ylämäkeen pysähtyneen tavarajunan perään. Tavarajunan viimeisessä vaunussa kuljetettiin venäläisiä sotavankeja, joista onnettomuudessa kuoli muutama. Lisäksi turmassa kuoli vankeja vartioinut suomalainen alikersantti ja useita ihmisiä loukkaantui.
Eräs länteen matkalla ollut lisätavarajuna oli sivuuttanut Kausalan rautatieaseman, mutta pysähtynyt läheiseen ylämäkeen. Tavarajunan jäljessä tuli yksittäinen veturi, joka törmäsi junan viimeiseen vaunuun. Tavarajunasta vaurioitui lievästi kolme vaunua, mutta henkilövahingot olivat suuret. Muutama ihminen kuoli, yksi sotavanki loukkaantui ja yksi vartiomies loukkaantui pahoin ja kaksi vartiomiestä sekä junan konduktööri loukkaantuivat lievemmin.
Myös rata vaurioitui törmäyksessä, sillä samalla kohdalla Uudestakylästä lähteneen tavarajunan kolme vaunua suistui kiskoilta. Paikalle lähetettiin nopeasti apujuna rataa aukaisemaan.
Loukkaantuneet kuljetettiin Lahden sairaalaan ja poliisiviranomaiset alkoivat tutkia onnettomuutta.
Kattilajärvi (Lieksa)

| Kattilajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lieksa
Koordinaatit:  63°22′27″N, 30°27′00″E
Järvinumero:  04.491.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,6 m 
Rantaviiva:  12,07 km 
Pinta-ala:  1,14 km² 
Tilavuus:  0,00676 km³ 
Keskisyvyys:  5,9 m 
Suurin syvyys:  19,4 m 
 fiKattilajärvi 
Kattilajärvi on läpivirtausjärvi Lieksanjoen varrella Lieksan itäosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 93 kilometriä pohjoiskoilliseen. Kattilajärvi sijaitsee Ruunaan retkeilyalueen länsiosassa.
Maantiede

Kattilajärvi on kaakkois–luoteissuuntainen. Järven muodon määrittää kaakkoon suuntaava Naukuniemi, jonka lounaispuolella sijaitsee Kattilajärven länsiosan Kattilalampi ja Valkamolahti sekä koillispuolella Airovirta ja Naukulahti. Naukuniemen kaakkoispuolella levittäytyy noin puolen neliökilometrin laajuinen järvenselkä, johon Lieksanjoki laskee idästä Neitijärveltä (132,8 metriä mpy) ja jonka eteläkolkasta joki jatkuu Kattilakosken kautta etelään Murroojärvelle (130,2 metriä mpy). Kattilajärven syvin kohta, 19 metriä, sijaitsee järven itäosassa. Järven pohjoisimmat osat ovat matalia.
Kattilajärvessä sijaitsee yksitoista pientä saarta.
Kattilajärven vesitilavuus on 6 760 000 kuutiometriä.
Kattilajärvi (04.491.1.007) kuuluu Neitijärven alueeseen (04.491), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ruunaanjoen valuma-alue (04.49) ja ensimmäinen jakovaihe Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Neitijärven alueella on 13 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Neitijärvi on laajin. Kattilajärvi on toiseksi laajin ja Murroojärvi kolmanneksi laajin.
Lieksan Kattilajärvi on laajin Suomen kymmenestä vähintään hehtaarin laajuisesta Kattilajärvestä.
Kausalan junaonnettomuus 1916

Kausalan junaonnettomuus tapahtui Kausalan rautatieasemalla yöllä 5. joulukuuta 1916 kun Helsingistä Pietariin kulkenut pikajuna ajoi asemalla seisseen tavarajunan perään. Onnettomuudessa kuoli kuusi henkilöä ja loukkaantuneita oli 15. Pikajunasta vaurioitui veturi ja seitsemän vaunua, tavarajunasta konduktöörinvaunu ja seitsemän tavaravaunua.
Helsingistä Pietariin matkalla olleen pikajuna n:o 2:n piti sivuuttaa samaan suuntaan matkalla ollut tavarajuna n:o 1004 Kausalan asemalla. Pikajuna törmäsi kuitenkin kello 2.19 yöllä asemalla seisseen tavarajunan perään niin voimakkaasti että pikajunan kaikki vaunut menivät ainakin osittain toistensa sisään. Törmäyksessä vaurioitui pikajunan veturi, matkatavaravaunu sekä viisi makuuvaunua ja yksi päivävaunu. Makuuvaunuista kaksi kuului kansainväliselle makuuvaunuyhtiölle. Tavarajunasta vaurioitui konduktöörinvaunu, kaksi venäläistä katettua tavaravaunua sekä viisi muuta vaunua. Yksi tavarajunan vaunuista lensi törmäyksen voimasta ilmaan lentäen junan yli ennen maahanputoamista.
Onnettomuudessa kuoli kuusi henkilöä, joista yksi oli puolalainen ja kaksi venäläisiä. Kuolleiden joukossa olivat puolalainen kenraalimajuri E. J. Pieszkanski, valtiosihteerinvirastossa palvellut rouva Vera Ivanova Pakrovskaja ja Venäjän valtakunnan pankin pankinjohtaja Vladimir Mihail Ivanov. Suomalaisuhreista yksi oli junan jarrumies, Lahdesta kotoisin ollut Villehard Aaltonen. Loukkaantuneista osa kuljetettiin Helsinkiin ja osa Pietariin. Junaliikenne ei keskeytynyt onnettomuuden takia.
Pikajunan kuljettaja ei ehtinyt aloittaa jarrutusta ennenkuin juna oli jo Kausalan ratapihalla, sillä radassa ennen Kausalaa ollut nousu esti näkemästä tavarajunan punaisia perälyhtyjä. Onnettomuuteen pääsyyllisenä pidettiin Kausalan asemalla junanlähettäjänä toiminutta Lauri Paunia, joka oli ohjannut pikajunan ratapihan pääraiteelle muistamatta että raiteella seisoi jo tavarajuna.
Iitin käräjäkunnan kihlakunnanoikeus tuomitsi marraskuussa 1921 Lauri Paunin kolmen kuukauden vankeustuomioon kuolemantuottamuksesta, kelpaamattomaksi valtion palvelukseen sekä noin 300 000 markan taloudellisiin korvauksiin rautatiehallitukselle ja onnettomuuden uhreille. Toukokuussa 1917 annetun julistuskirjan perusteella Pauni vapautettiin kuitenkin vankeusrangaistuksesta. Pauni valitti kihlakunnanoikeuden tuomiosta Turun hovioikeuteen, joka kuitenkin jätti ratkaisussaan syyskuussa 1923 kihlakunnanoikeuden tuomion voimaan.
Kaukoidän talousalue

Kaukoidän talousalue kartalla
Kaukoidän talousalue (ven. Дальневосточный экономический район, Dalnevostotšnyi ekonomitšeski raion)  on yksi Venäjän 12:sta talousalueesta. Siihen sisältyy Amurin alue, Tšukotkan autonominen piirikunta, Juutalaisten autonominen alue, Kamtšatkan aluepiiri, Habarovskin aluepiiri, Magadanin alue, Primorjen aluepiiri, Sahan tasavalta ja Sahalinin alue. Alueen pinta-ala on 6 216 000 km² ja asukasluku 7 463 000 asukasta. Väestötiheys on 1,2 as/km² ja kaupungistumisaste 76 %.
Kausalan koulu

| Kausalan koulu |
| --- | --- |
 Kausalan koulu
Sijainti:  Juoksijantie 22, 47400 Kausala (Iitti)
Koordinaatit:  60.8922°N, 26.3472°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Tommi Nikka
Luokat:  1-6
Oppilaita:  293 (2021)
Verkkosivut
Kausalan koulu on Iitin Kausalan taajamassa toimiva kaksisarjainen alakoulu (luokka-asteet 1-6).
Koulua käy noin 300 oppilasta ja se on suurin Iitin peruskouluista. Kouluun on ohjattu elokuussa 2015 suljettujen Tillolan ja Kymentaan kyläkoulujen oppilaat.
Kausalan koulun tiloissa annetaan opetusta myös Kausan koulun eli Iitin erityiskoulun kolmessa pienryhmässä.
Karin Smirnoff (ruotsalainen kirjailija)

Karin Smirnoff Göteborgin kirjamessuilla 2019.
Karin Smirnoff (s. 1964) on ruotsalainen kirjailija.
Smirnoff on käynyt Lundin yliopiston kirjoittajakoulun. Vuonna 2018 ilmestyi Smirnoffin esikoisteos Lähdin veljen luo, joka oli August-palkintoehdokkaana. Se on ensimmäinen osa Jana Kippo -trilogiassa. Trilogia on myynyt Ruotsissa yli puoli miljoonaa kappaletta ja siitä on tekeillä televisiosarja. Joulukuussa 2021 ilmoitettiin Smirnoffin jatkavan edesmenneen Stieg Larssonin Millennium-sarjaa, johon aiemmin kirjoitti kolme uutta teosta David Lagercrantz.
Vuonna 2020 Smirnoff sai Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinnon.
Teokset

Lähdin veljen luo.  (Jag for ner till bror, 2018)  Suomentanut Outi Menna. Helsinki:  Tammi, 2021.  ISBN 978-952-04-1656-0.
Viedään äiti pohjoiseen.  (Vi for upp med mor, 2019)  Suomentanut Outi Menna. Helsinki:  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-1655-3.
Sitten menin kotiin.  (Sen for jag hem, 2020)  Suomentanut Outi Menna. Helsinki:  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-3937-8.
Sokerikäärme.  (Sockerormen, 2021)  Suomentanut Outi Menna. Helsinki:  Tammi, 2024.  ISBN 978-952-04-5337-4.
Merikotkan huuto.  (Havsörnens skrik, 2022)  Suomentanut Outi Menna. Helsinki:  WSOY, 2023.  ISBN 978-951-0-49316-8.
Aiheesta muualla

Karin Smirnoff Polaris-kustantamon sivuilla (ruotsiksi)
Knuuti, Samuli: Kirjailija Karin Smirnoff: "Pohjoinen on aina myyttinen suunta, yhtä lailla taiteessa kuin tosielämässäkin” Apu.fi/Image. 6.9.2021.
Svaetichin, Kia: Författaren Karin Smirnoff: “Jag har utvecklat ett eget språk i mina romaner som jag kallar för kippospråket” Svenska Yle. 16.5.2020. (ruotsiksi)