stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Autokatalyyttinen reaktio

Autokatalyyttinen reaktio eli itseäänkatalysoiva reaktio on kemiallinen reaktio, jossa ainakin yksi reaktiotuote katalysoi eli edistää reaktiota. Tällöin reaktionopeus kasvaa kun reaktio etenee. Esterin happokatalysoitu hydrolyysireaktio on esimerkki autokatalyysireaktiosta.
Yksinkertaisin autokatalyysireaktio on
Tässä reaktion kertaluku A:n suhteen on 1, mutta lisäksi B katalysoi reaktiota. Kun lopputuotetta B muodostuu, reaktionopeus kasvaa ja alkeisreaktion 1. kertaluvun kinetiikka poikkeaa integroidun nopeuslain kuvaamasta lineaarisuudesta. Tällöin reaktion nopeuslaki on ilmaistavissa (stoikiometriset kertoimet ovat 1):
Reaktiossa lähtöaine A:n konsentraation muutos täytyy vastata lopputuotteen B määrää (vrt. bimolekulaarinen reaktio), joten
Reaktionopeus on nyt kirjoitettavissa
Integroidun yhtälön vasen puoli on ratkaistavissa osamurtomenetelmällä ja saadaan
Autokatalyysireaktio: nopeusvakio k = 0,02 min-1, [A ]t = [A ] ,[B ]t = [B
]
Autokatalyysireaktio edellyttää, että reaktion alussa lopputuotetta on hiukan läsnä. Tällöin reaktion edetessä  [B] kasvaa aluksi hitaasti, so. induktiovaihe. Tämän jälkeen alkaa autokatalyyttinen vaihe, jolloin  [B] kasvaa yhä nopeammin. Tätä jatkuu kunnes 
 {\frac {d[B]}{dt}} on suurimmillaan konsentraatio vs. aika -kuvaajalla. Reaktion loppuvaiheessa  [B] lähestyy asymptoottisesti arvoa  [A]_{0}+[B]_{0}.
Autokatalyysireaktioita

Esimerkki autokatalyysistä on tinan muuttuminen 13,2 °C asteessa ja sitä alemmissa lämpötiloissa vähitellen hopeanvärisestä tinasta harmaaksi jauheeksi (tinarutto) tai permanganaatti-ionin reaktio oksaalihapon kanssa.
Valeakaasiat

| Valeakaasiat |
| --- | --- |
 Valkovaleakaasia (Robinia pseudoacacia)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Valeakaasiat Robinia  L.
Katso myös
   Valeakaasiat Wikispeciesissä   Valeakaasiat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valeakaasiat (Robinia) on kasvisuku, joka kuuluu hernekasvien heimoon. Suvussa on neljä lajia puita ja pensaita, joita kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa, Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Eräitä valeakaasioita viljellään koristepuina, kuten valkovaleakaasiaa, joka on villiintynyt Euroopassa. Valkovaleakaasia on todettu Suomessa talvenkestäväksi I-vyöhykkeellä.
Lajeja

Robinia hispida – ruusuvaleakaasia
Robinia neomexicana
Robinia pseudoacacia – valkovaleakaasia
Robinia viscosa – tahmavaleakaasia
Ruusuvaleakaasia.
Robinia neomexicana.
Valkovaleakaasia.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Valeakaasiat (Robinia)
ITIS: Robinia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Robinia (englanniksi)
Flora of China: Robinia (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Genus Robinia (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q472943  Wikispecies: Robinia L.  APDB: 194453  APNI: 59594  CoL: 9CLYF  eFloraSA: Robinia  EoL: 28149  EPPO: 1ROBG  FloraBase: 21613  FoC: 128644  GBIF: 2952066  GRIN: 10502  iNaturalist: 56089  IPNI: 23446-1  IRMNG: 1301149  ITIS: 26184  NBN: NHMSYS0000462407  NCBI: 35937  NZOR: 1266b287-aad5-43af-8f78-841ed63889d5  Open Tree of Life: 928428  PLANTS: ROBIN  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30003889-2  Tropicos: 40026282  VASCAN: 1624  VicFlora: 45408c79-d298-4dea-b890-069d41fe1624  WFO: wfo-4000033342
Vahakeltasiipi

| Vahakeltasiipi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Siilikkäät Arctiidae
Alaheimo::  Keltasiivet Lithosiinae
Suku::  Eilema
Laji::  cereolum
Kaksiosainen nimi
 Eilema cereolum  Hübner, 1827 
Synonyymit
 Setema cereola 
Katso myös
   Vahakeltasiipi Wikispeciesissä   Vahakeltasiipi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vahakeltasiipi (Eilema cereolum) on harvinainen siilikkäisiin kuuluva yöperhoslaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).
Koko ja ulkonäkö

Heleän vaaleankeltainen perhonen, jonka koiraat ovat selvästi naaraita kookkaampia. Koiraan siivet ovat pitkät, leveät ja kärjestään terävät, hieman suorakaidemaiset. Väriltään ne ovat keltaiset ja keskiosastaan harmahtavat. Naaraalla siipi on pyöreämpi, keltaisen sävy on vaaleampi eikä siiven keskiosa ole yhtä harmaa. Takasiivet ovat etusiipiä vaaleammat ja leveät. Ruumis on harmaanruskea, koiraalla tasaisen hoikka ja pää sekä takaruumiin kärki ovat keltaiset. Naaraan ruumis on väriltään yhtenäisempi ja takaruumis selvästi tukevampi. Koiraan siipiväli on 26–32 mm ja naaraan 18–23 mm.
Samannäköinen laji on etenkin kultakeltasiipi (Eilema sororculum).
Levinneisyys ja lentoaika

Boreoalpiininen laji, jonka levinneisyysalue maailmassa on kaksiosainen. Sitä tavataan etelässä Alpeilla sekä pohjoisessa Skandinaviasta ja Baltiasta Keski-Venäjälle ulottuvalla alueella. Suomessa se on vahvasti kaakkoispainotteinen laji, jonka havainnot keskittyvät Etelä- ja Itä-Suomen järviseuduille. Lisäksi Etelä-Pohjanmaalla on erillinen esiintymä. Hajahavaintoja on myös lounaissaaristosta. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuussa.
Elinympäristö ja elintavat

Vahakeltasiipi on soilla, kosteikoissa, kosteissa metsissä ja muilla kosteilla paikoilla elävä perhonen, joka on levinneisyys on supistunut huomattavasti soiden kuivatuksen vuoksi. Suomen kansallisessa uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU), Ruotsissa silmälläpidettäväksi ja Norjassa alueellisesti hävinneeksi.
Perhoset lentävät muutaman metrin korkeudella maanpinnasta ja koiraat aloittavat lentonsa usein jo ennen auringonlaskua ja jatkavat muutaman tunnin ajan. Iltapäivällä ne lähtevät lentoon myös häirittyinä. Naaraat oleskelevat enimmäkseen lehtien alapinnoilla suhteellisen lähellä maanpintaa ja houkuttelevat koiraita luokseen feromoneilla. Naaras munii korkeintaan 50 munaa, jotka se laskee oksille tai heinille. Toukat kasvavat hitaasti ennen siirtymistään talvilepoon ja keväällä aktivoituessaan uudestaan ne ovat pääasiassa yöeläjiä. Toukat ovat täysikasvuisia kesäkuun loppupuoliskolla ja koteloituvat vaaleaan kotelokoppaan kuorenrakoon tai kasvien varsille lähelle maanpintaa.
Ravintokasvi

Toukka syö puilla ja kivillä kasvavia karvejäkäliä (Parmelia).
Aiheesta muualla

Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1310491  Wikispecies: Manulea cereola  GBIF: 4532661  Open Tree of Life: 102834
Pbv 302

| Pbv 302 |
| --- | --- |
 IFOR-joukkojen Pbv 302 Bosniassa.
Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Ruotsi
Tekniset tiedot
Leveys:  2,86 m
Korkeus:  1,9 m
Taistelupaino:  13,5 t
Maksiminopeus:  
– tiellä:  66 km/h
Toimintasäde:  300 km (tiellä)
Pääase:  20 mm automaattikanuuna
Muu aseistus:  2 valaisuraketinheitintä (Lyran), 6 savunheitintä yhdessä patterissa
Miehistö:  2+10
Pbv 302 (Pansarbandvagn 302) on ruotsalainen rynnäkköpanssarivaunu. Vaunun kehitti ruotsalainen Hägglunds Vehicle (aik. Hägglund & Söner) vastaamaan Ruotsin armeijan tarpeita. Ensimmäinen prototyyppi valmistui vuonna 1962 ja vaunu oli tuotannossa vuodesta 1965 vuoteen 1971. Vaunulla on uintikyky eli se on amfibiovaunu.
Tekniset tiedot

Miehistö
2+10
Aseistus
20 mm konetykki
2 valaisuraketinheitintä (Lyran)
6 savunheitintä yhdessä patterissa
Mitat
Pituus: 5,35 m
Leveys: 2,86 m
Korkeus 1,9 m
Maavara: 0,4 m
Taistelumassa
13500 kg
Nopeus
Tiellä 66 km/h
Vedessä 8 km/h
Toimintamatka
300 km tiellä
Panssarointi
Ei tiedossa
Eurooppanaiset

| Eurooppanaiset |
| --- | --- |
Perustettu:  1995
Tyyppi:  naisjärjestö
Kotipaikka:   Helsinki
Toiminta-alue:  Koko Suomi
Puheenjohtaja:  Päivi Luna
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Eurooppanaiset ry on suomalainen rekisteröitynyt yhdistys, joka toimii Euroopasta ja Euroopan unionista kiinnostuneiden naisten keskusjärjestönä. Se on muun muassa pyrkinyt tuomaan esiin naisten äänestysaktiivisuutta EU-vaaleissa. Yhdistyksen kotipaikka on Helsinki.
Yhdistys perustettiin vuonna 1995 nimellä Naiset'96 ja se pyrki tuomaan naisnäkökulmaa Suomen liittyessä Euroopan unioniin. Nykyään järjestö on Naisjärjestöjen Keskusliiton, Eurooppalainen Suomi ry:n, ja Suomen YK-liiton jäsenjärjestö..
Vuonna 2025 yhdistyksen hallituksen puheenjohtajana toimii Päivi Luna.
Taurus KEPD 350

| Taurus KEPD 350 |
| --- | --- |
 Taurus ILA air show 2006:ssa.
Valmistushistoria
Suunnittelija:  Taurus Systems
Ohjus
Massa:  1 400 kg
Räjähdysaineen massa:  481 kg
Huippunopeus:  Mach 0,6~0,95
Kantomatka:  yli 500 km
Moottori:  Williams P8300-15 suihkuturbiini
Mitat
Pituus:  5 m
Taurus KEPD 350 on ruotsalais-saksalainen lentokoneesta laukaistava pitkän kantaman alisooninen risteilyohjus. Sitä käytetään Saksan, Espanjan ja Etelä-Korean ilmavoimissa. Ohjuksen kantama ja taistelukärki on rajoitettu MTCR-sopimuksen mukaisesti noin 300 kilometriin ja alle 500 kiloon.
Saksa on hankkinut 600 ohjusta. Vuonna 2005 Espanjan hallitus päätti ostaa 46 ohjusta 57,39 miljoonan euron hintaan. Ensimmäiset toimitettiin syksyllä 2007.
KEPD 350 on Taurus Systemsin tuote, joka on Saabin ja MBDA Deutschlandin yhteishanke.
Taurus Neo on ohjuksen parannettu malli, jossa on pidempi kantama, parannettu tarkkuus ja suurempi räjähdevoima.
Tekniset tiedot

Hinta: 950 000 euroa
Lentokorkeus: 30–40 m
Suunnistusjärjestelmä: IBN (Image Based Navigation), INS (inertiasuunnistus), TRN (maaston pintaseuranta), MIL-GPS
Laukaisumahdolliset koneet: Eurofighter Typhoon, Panavia Tornado, JAS 39 Gripen, F/A-18 Hornet, F-15K
Käyttäjämaat: Saksa (Saksan ilmavoimat, 600 tilattu), Espanja (Espanjan ilmavoimat, 43 tilattu), Etelä-Korea
Uruk-kausi

Uruk-kausi noin 4500–3100 eaa. oli vanhalla ajalla nykyisessä Etelä-Irakissa ja muuallakin Lähi-idässä kaupungistumisen ja sivilisaation synnyn aikaa. Uruk-kauden kulttuurin loivat ainakin sen myöhäisvaiheessa sumerit. Silloin Urukiin ja muuallekin rakennettiin suuria temppeleitä, ja kuvakirjoitus tuli käyttöön koko Mesopotamian alueella.
Uruk-kaudella syntyi Mesopotamian yhteiskunnan pohjana ollut temppelin ohjaama valtio, jota johti pappiskuningas ensi.
Yleistä

Kaupungit syntyivät räjähdysmäisesti kasvavista asutuskeskuksista ja kauden loppuvaiheessa maaseutu tyhjeni. Kaupungeissa työskenteli monien eri alojen ammattilaisia, muun muassa rakennusmiehiä, puuseppiä ja ruukuntekijöitä. Maaseudulla oli paimenia, maanviljelijöitä, puutarhureita ja kalastajia. Eriduun rakennettiin porraspyramidi eli zikkurat-tyyppinen temppeli. Kuvakirjoitus syntyi myöhäisellä Uruk-kaudella noin 3450–3100 eaa. ja alussa sitä käytettiin muun muassa temppelin verokuittien ja vastaavian talousasiakirjojen tekoon. Samaan aikaan temppelin mahdin kasvaessa huippuunsa rakennettiin hyvin suuria koristeellisia temppeleitä runsaan työntekijöiden määrän avulla. Asutuskeskuksista tuli jopa 100 hehtaarin kokoisia 10 000–20 000 asukkaan keskuksia. Mesopotamian keskus Uruk kasvoi lopulta 50 000 asukkaan suurkaupungiksi. Kauppaa käytiin laajalla alueella.
Sumerilaisia kauppasiirtoloita ilmestyi Turkin Taurusvuorille, Välimeren rannoille ja keskiseen Iraniin.
Dreija eli nopea savenvalajan pyörä kehittyi viimeistään kauden alussa hitaasta savenvalajan pyörästä. Dreija oli käytössä viimeistään 3500 eaa. ja pyörä 3250 eaa.
Kupari yleistyi kaudella huomattavasti, ja sitä tuotiin koostumuksesta päätellen Omanista eli Makanista.
Papiston suuri valta

Papiston mahti oli huipussaan ja se ohjasi ehkä yksin koko maata pappiskuninkaan ja vanhempien neuvoston johdolla. Temppeli jakoi maata köyhille ja oli monopolistinen maan omistaja. Vallitsi eräänlainen temppelisosialismi.
Papiston suuri valta > Yhteiskuntaluokat

Yhteiskunta jakautui kolmeen pääluokkaa, aatelistoon, tavalliseen kansaan ja orjiin, joita hankittiin yleensä vuoristoisista maista ryöstämällä. Ylimystössä oli pappeja, hallinnon virkamiehiä ja suurkauppiaita, jotka omistivat suurimman osan maasta. Tavalliset ihmiset omistivat maata puutarhapalstan verran.
Maanviljelijät ja käsityöläiset työskentelivät temppelin alaisuudessa jumalien hyväksi. Temppeli tuotti, varastoi ja jakeli lähes kaikki hyödykkeet. Temppeli rakennutti kastelukanavia, temppeleitä ja hallintorakennuksia, valvoi maataloutta ja piti yllä kauppaa, joka ulottui kaukaisiin maihin. Käsityöläiset työskentelivät temppelin alaisissa metalli- ja keramiikkapajoissa sekä tekstiilitehtaissa.
Papiston suuri valta > Elinkeinoja

Temppeli antoi tavalliselle kansalle talon, puutarhan, vaatteet, työkalut ja ylläpidon. Ihmisillä oli monenlaisia ammatteja, kuten paimenia, ohraa ja vehnää sekä seesamia viljeleviä maanviljelijöitä, taateleita kasvattavia puutarhureja ja kalastajia sekä käsityöläisiä, jotka tekivät vaatteita, työkaluja ja aseita. Oli myös sotilaita.
Papiston suuri valta > Korkein johto

Korkeimmalla hierarkiassa olivat kirjurit ja varsinaiset jumalanpalveluksen tekijät, joiden huipulla oli pappiskuningas en tai ensi. Huolimatta temppelin vallasta oli suuria yksityisiä maatiloja, muutaman perheen pitämiä "kartanoita", jotka periytyivät Samarra- ja Ubaid-ajalta. Useat suvut olivat yhdistyneitä yhden hallitsevan, voimakkaan suvun valtaan. Oli myös jonkin verran yksityisiä käsityöläisiä, jotka myivät tuotteitaan tavalliselle kansalle. Myös temppelin käsityöläiset myivät tuotteitaan ihmisille.
Voimakas kaupungistuminen

Uruk-kaudella kaupungistunut yhteiskunta syntyi laajalla alueella Mesopotamiassa. Syntyi kerrostunut yhteiskunta, jossa oli eri hierarkiatasoilla olevia sosiaalisia ryhmiä ja pitkälle kehittynyt työnjako. Ilmasto kuivui äkkiä noin 3800 eaa., mikä suosi kasteluviljelyä ja kaupungistumista. Pienet keskukset eivät kestäneet niin hyvin kuivuutta kuin suuret. Kaupungit syntyivät ja kasvoivat nopeasti. Asutuskeskuksissa oli ainakin kolme tyyppiä, suuria kaupunkeja, pikkukaupunkeja, ja pikkukaupunkien ympärillä vielä pieniä kyliä. Ubaid-kaudella asutustyyppejä oli ollut vain kaksi, suuret ja pienet kylät. Sylinterisinetti syntyi Uruk-kaudella. Myöhäisen Ubaid-kauden asutuskeskukset jakautuivat tasaisestiselvennä, ja vain muutaman keskuksen ala oli niinkin suuri kuin 10 hehtaaria.
Voimakas kaupungistuminen > Maaseutu ja maanviljely

Maaseutu näyttää tyhjenneen Uruk-kauden aikana. Ilmasto kuivui. Uruk-kaudella alettiin käyttää orjina vuoristoisen maan, Subartun, asukkaita.
Viljava kuusirivinen ohra oli kehittynyt viljelyssä jo Samarra-kaudella kaksirivisestä ohrasta. Kuusirivinen ohra ja tehokas kastelukanavien kaivaminen loivat edellytykset suurten peltojen synnylle Mesopotamiaan. Ne kykenivät elättämään suurta kaupunkiväestöä, jonka ei tarvinnut itse viljellä maata. Näin kaupunkilaiset saattoivat keskittyä käsityötuotteiden tekoon.
Voimakas kaupungistuminen > Suurimmat kaupungit

Etelä-Mesopotamiaa on pitkään pidetty kaupungistumisen keskuksena. Uruk-kaudella kasvoivat suuriksi varsinkin Mesopotamian eteläpuoliskon Sumerin etelässä oleva Eridu, pohjoisen Kiš ja keskisen Sumerin Uruk. Uruk-kaudella Urukin pinta-ala oli 30–50 hehtaaria.
Eräässä vaiheessa Uruk-kaudella Uruk, Nippur ja Susa olivat aikakauden suurimmat kaupungit. Näihin aikoihin Abu Salabikh ja Nippur kasvoivat nopeasti. Uruk kasvoi noin 400 hehtaarin suuruiseksi varhaisdynastisen kauden alussa noin 3000 eaa. Myös Sumerin tarusto mainitsee painopisteen siirtyneen Eridusta Urukiin.
Uruk-kauden laajeneminen

Sumerilaisten kaltainen kaupunki oli muun muassa eteläinen Habuba Kabira eli Qannas Pohjois-Syyriassa, josta on löydetty Uruk V–VI -tyyppistä keramiikkaa, ja paikan rakentamistapa on sama kuin Etelä-Mesopotamiassa. Jebel Arudasta on löydetty Sumerin sinettejä ja savitauluja tältä ajalta.
Godin Tepessä Kermānšāhin lähellä Iranissa oli pääosin paikallista perinnettä.
Urukin kulttuuri laajeni keskisellä ja myöhäisellä Uruk-kaudella. Kauden loppuvaiheessa näyttää jokin laaja keskusvalta hallinneen Mesopotamiaa ja Elamia.
Noin 4500–4000 eaa. tai hieman myöhemmin, noin vuosien 4000–3500 eaa. välillä kasvoivat Pohjois-Mesopotamian kaksi kaupunkia Tell Brak ja Tell Hamoukar suuremmiksi kuin Etelä-Mesopotamian keskukset. Tell Brakissa arvioidaan eläneen vuonna 4000 eaa. 20 000 asukasta. Samoihin aikoihin Uruk oli noussut kaupungiksi Etelä-Mesopotamiassa. Tämän takia pohjoisen ja etelän keskukset alkoivat kilpailla. Eteläinen Uruk voitti kilpailun noin vuonna 3500 eaa. päätellen Hamoukarista löydetyistä runsaista lingon ammuksista..
Lounais-Iranin nykyinen Khuzistan oli Sumerille rinnakkaisen Elamin valtion keskus. Susa A-kaudella kerrostumissa 33–27 kaupungin ala oli 10–15, ehkä 25 hehtaaria. Kymmenen metrin korkuisella terassilla oli muutamia rakennuksia, sekä jonkin tyyppinen savenvalajan pyörä. Kerrostumissa 22–17 tasanne hävisi, jolloin alueella oli merkkejä läntisestä Sumerin vallasta. Susa kasvoi näihin aikoihin noin 3500 eaa. varmasti 25 hehtaarin kokoiseksi.
Sarjatuotanto kehittyi jo varhain Uruk-kaudella. Akaban lähellä Tel Hujayratissa oli noin 4000–3500 eaa. käsityöteollisuutta, joka valmisti sarjatyönä kupariesineitä.
Mesopotamiassa kehittyivät noin 4500–4000 eaa. aikoihin dreija ja saviastioiden massatuotanto. Silloin alettiin tuottaa suureksi osaksi koristelematonta keramiikkaa. Noin 4000 eaa. tuotettiin Mesopotamiassa ja Khuzistanissa suuria määriä viistoreunaisia kulhoja. Näihin aikoihin Tepe Gawrassa oli rikkaiden ihmisten mutatiilistä tai kivestä tehtyjä hautoja.
Varhainen Uruk-kausi

Uruk-kauden ensimmäinen jakso 3900–3600 eaa. muistutti myöhäistä Ubaid-vaihetta. Kulttuuri kehittyi tällä kaudella asteittain ubaidilaisesta sumerilaiseksi. Keramiikaa alettiin tuottaa keskuspaikoissa, esimerkiksi Urukin keramiikkaa on löydetty Eridusta.. Noin 3800–3600 kalenterivuotta sitten oli voimakasta kuivumista. Sem saattoi aiheuttaa asutuksen keskittymisen.
Varhainen Uruk-kausi > Keramiikka

Varhainen Uruk-kausi oli siirtymäkausi, jolloin Ubaidin keramiikka harvinaistui ja lopulta loppui. Tuhansien asukkaiden keskuskyliä ympäröivät pienemmät kylät, kuten Ubaidin kaudellakin. Sumerit saapuivat luultavasti varhaisella Uruk-kaudella. Noin 3700 eaa.,  varhaisella Uruk-kaudella syntyi ensimmäinen yli 10 000 asukkaan kaupunki. Viimeistään tällä kaudella lienee keksitty nopeasti pyörivä savenvalajan pyörä eli dreija.
Varhainen Uruk-kausi > Uruk-kauden alku

Uruk-kulttuurin luojat sumerilaiset arvellaan saapuneen Kaksoisvirtainmaahan joko ehkä noin vuosien 5000–4500 eaa. välillä, ennen tätä kautta tai kauden myöhäisessä vaiheessa. Elettiin kivi-kuparikautta.
Uruk-kulttuurin alkuvaihe muistuttaa yllättäen tempelinrakennustaiteessa Anatolian Ppna-kauden luomuksia. Varhainen Uruk-kausi alkoi luultavasti noin 4500 eaa., jolloin dreija ehkä keksittiin. Perinteisesti Uruk-kauden on katsottu kattaneen noin ajan 4100–3100 eaa. eli Urukin kerrostumat XIV–IV. Ajoituksissa on epävarmuutta, on myös arvioitu Uruk-kauden alkaneen 4500/4300/4100/4000/3900/3800 eaa.
Noin 4000 eaa. tapahtui villalammas-mutaatio Lähi-idässä.
Varhainen Uruk-kausi > Asutuskeskukset

Noin vuonna 370 eaa. Urukin ala oli 70–100 ha. Monien muiden keksuksian ala oli yli 40 ha. Näitä olivat muun muassa Eridu ja Tell al-Hayyad.
Keskinen Uruk-kausi

Temppelit alkoivat kasvaa yhä suuremmiksi. Tämä viittaa temppelin suureen mahtiin. Uruk-kulttuuri levisi Syyriaan ja Etelä-Turkkiin. Keskisellä Uruk-kaudella ilmestyivät viistoreunaiset maljakot, joita oli valmistettu massatuotantona. Nämä olivat uhriastioita.
Sylinterisinetti keksittiin keskisellä Uruk-kaudella. Sylinteri- ja leimasinettejä tehtiin paljon.
Keskinen Uruk-kausi > Sodat ja asutuksen laajeneminen

Tell Hamoukarista Habur-joen valuma-alueelta Pohjois-Syyriasta on löydetty taistelun merkkejä keskiseltä Uruk-kaudelta eli myöhäiseltä kalkoliittikaudelta noin vuonna 3500 eaa., hyökkääjänä olivat ehkä urukilaiset. Kaupungin pinta-ala oli tuolloin 32 hehtaaria. Samaan aikaan hyökättiin myös Tell Brakiin Pohjois-Mesopotamiassa. Keskisellä Uruk-kaudella Tell Brakissa oli 110 hehtaaria asuttua aluetta, satelliittikylät mukaan lukien.
Keskinen Uruk-kausi > Kaupankäynti ja siirtokunnat

Kauppaa käytiin Anatolian, Egyptin, Zagros-vuorten, Afganistanin ja Pohjois-Levantin (Välimeren itäpuoli) kanssa. Näistä saatiin eri tarvikkeita: metalleja, kiveä, puuta. Perustettiin kauppasiirtokuntia, joista on löydetty Uruk-astioita. Urukin kulttuurin laajeneminen muistutti Ubaidin laajenemista, mutta se oli paljon nopeampi ja lyhytikäisempi ilmiö. Jotkut Uruk-kauden siirtokunnat olivat jopa 5 000 asukkaan pieniä kaupunkeja, joista muutamat olivat linnoitettuja. Levittäytymiskausi kesti ehkä 150 vuotta.
Myöhäinen Uruk-kausi — sivistyksen synty

Noin 3500–3400 eaa. alkoi myöhäinen Uruk-kausi, jota vastaavat Urukin kerrostumat IV–VI. Toisen laskutavan mukaan myöhäinen Uruk-kausi alkoi jo kerrostumasta VIII, mutta suurin edistys tapahtui kerrostumissa V ja IV. Pronssi keksittiin kauden alussa, ja niinpä tämä kausi on sama kuin varhaispronssikausi I. Uruk oli ajan suurin keskus Kaksoisvirranmaassa. Tässä vaiheessa Sumerin kulttuurin peruspiirteet olivat jo muotoutuneet.
Pyörillä kulkevia vaunuja oli ainakin jo 3500 eaa. Pyörä on saatettu keksiä paljon aikaisemminkin Ubaid-kaudella, kuten dreija.
Varhaisin kuvakirjoitus on Uruk IVb-kaudelta noin 3200 eaa.
Eridussa oli noin vuonna 3500 eaa. 2 000 asukasta, ja sen pinta-ala oli noin 10 hehtaaria. Ilmaston kuivuminen noin 3500–3200 eaa. on saattanut ajaa väkeä kaupunkeihin. Maaseudun tyhjentyessä kaupungit kasvoivat valtaviksi, väestön määrä räjähti nousuun ja syntyi köyhälistö.
Myöhäinen Uruk-kausi — sivistyksen synty > Asutuskeskuksia

Vuonna 3500 eaa. Pohjois-Mesopotamian Tell Brakin ala olo 130 ha. Urukin koko oli kasvanut 250 ha:ksi. Yli 50 ha kaupunkeja olivat mm. Umma ja Tello (Girsu). 25–50 ha pieniä keksuksia olivat Nippur. Oli gvielä pienempiä. 10–15 ha paikkoja.
Yhteensä näissä yli 10 ha keskuskissa asui 60–70 % väestöstä.
Noin vuonna 3500 eaa. Urukissa oli 10 000 asukasta, ja kauden lopussa 50 000 asukasta. Urukin laajuus oli 80 hehtaaria. Uruk-kauden lopulla Sumerissa oli useita yli 10 000 asukkaan kaupunkia, jolloin noin 12 kaupunkivaltiota hahmottuivat. Silloin massa oli ehkä muutama kymmenen tuhatta asukasta. Urukin lisäksi suuria keskuksia olivat Ur, Nippur, Kiš ja Eridu. Mikään niistä ei ollut Urukin suuruinen. Uruk säilyi alueen suurimpana satoja vuosia, ehkä vuodesta 3200–2800 eaa. Pohjois-Mesopotamian asutuskeskukset Tell Brak eli Nagar ja Tell Hamoukar olivat yhä suuria.
Myöhäinen Uruk-kausi — sivistyksen synty > Temppelit

Myöhäisellä Uruk-kaudella noin 3600 eaa. alkaen Urukin kerrostumasta VIII päätellen rakennettiin suuri temppelialue kaupunkiin jatkaen aiempia perinteitä, mutta tehden yhä suurempia rakennelmia. Temppelit suurenivat ajan mukana. Tältä ajalta ovat ensimmäiset porrasmaiset temppelitasanteet. Temppeleitä oli pyhitetty taivaan jumala Anille ja rakkauden jumala Inannalle. Niissä oli seinäsyvennyksiä eli niššejä ja kolmiosainen pohjakaava, kuten varhaisemman Uruk-kauden temppeleissäkin. Merkittävin saavutus oli taivaan jumala Anille pyhitetty Eannan eli Taivaan talon temppelialue, joka kattoi lopulta 9 hehtaaria. Sinne rakennettiin Kalkkikivitemppeli, johon rakennusaine tuotiin 80 km:n päästä Eufratin länsirannalta. Eanna-alueen ulkopuolelle rakennettiin Uruk V -kauden lopussa Anin Valkoinen temppeli 13 metriä korkealle tasanteelle. Tätä temppeli oli varhainen zikkurrat. Sen rakentaminen vaati noin 7 500 ihmistä. Uruk-kaudella valmistettiin värillisiä savitappeja, joilla koristeltiin temppelin seiniä. Myöhempiin aikoihin verrattuna myöhäisen Uruk-kauden temppelit olivat suuria. Urukin temppeli C oli kooltaan 30 × 80 metriä ja kivitemppeli D 30 × 76 metriä.
Myöhäinen Uruk-kausi — sivistyksen synty > Käsityötaide

Tällä kaudella ilmestyivät sylinterisinetit. Saviastioita tuotettiin teollisesti suuria määriä.