stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saimaan Pallo
Historia > Enimmäkseen SM-liigassa vietetty 1980-luku

SaiPa sijoittui ensimmäisellä SM-liigakaudellaan 1980–1981 kahdeksanneksi eli kolmanneksi viimeiseksi. Joukkueessa pelasi samalla kaudella seuran ensimmäiset yhdysvaltalaispelaajat Stuart Ostlund ja Peter Scamurra. NHL-seura Vancouver Canucks varasi kauden päätteeksi Petri Skrikon vuoden 1981 varaustilaisuudessa. Alpo Suhonen siirtyi valmentamaan Suomen juniorimaajoukkueita, joten seuran uudeksi päävalmentajaksi nousi Pentti Matikainen. Kaudella 1981–1982 joukkueessa aloitti myöhemmin seuran tunnetuksi pelaajaksi noussut yhdysvaltalaishyökkääjä Ralph Cox, joka voitti SM-liigan jäähypörssin ja sijoittui pistepörssissä neljänneksi. SaiPa sijoittui seitsemänneksi ja jäi maalin erolla pudotuspelien ulkopuolelle.lähde?
Kaudella 1982–1983 SaiPa sijoittui kuudenneksi ja pelasi seurahistoriansa ensimmäisissä pudotuspeleissä. Joukkue hävisi avauskierroksella Tampereen Ilvekselle suoraan kahdessa ottelussa. Seuraavalle kaudelle 1983–1984 seura asetti tavoitteekseen olla vähintään neljäs, mutta lopullinen sijoitus oli kuudes. Ralph Cox palasi SaiPaan välivuoden jälkeen kaudelle 1984–1985. Kausi oli joukkueelta heikko, mutta se säilytti sarjapaikkansa karsintasarjassa. Seuraavalle kaudelle 1985–1986 seura vahvisti joukkuettaan NHL:ssä pelanneella maajoukkuemaalivahdilla Hannu Kamppurilla. Kausi päättyi vahvistuksesta huolimatta putoamiseen I-divisioonaan, minkä seurauksena joukkueesta poistui 14 pelaajaa. Ensimmäinen divisioonakausi päättyi viidenteen sijaan ja toinen divisioonakausi 1987–1988 toiseen sijaan sekä sarjanousuun. Kausi muistetaan tapauksesta, jossa joukkueen ulkomaalaispelaaja Tim Hrynewich löi erään Forssassa pelatun ottelun päätöskättelyissä vastustajaa päähän mailalla. Hrynewich sai tempauksestaan viiden kuukauden pelikiellon sekä seitsemän kuukauden ehdollisen vankeustuomion ja usean tuhannen markan sakot.lähde?
SaiPa sijoittui nousun jälkeisellä SM-liigakaudella 1988–1989 yhdeksänneksi. Kausi oli tapahtumarikas: TuTosta hankittu Steve Harrison jäi kiinni dopingista ja hyökkääjä Mikko Niemistä puukotettiin. Lisäksi SaiPa hankki Oulun Kärpistä Mario Lemieux'n veljen Alain Lemieux'n, joka loukkaantui kuitenkin jo viiden ottelun jälkeen.lähde?
Kaudella 1989–1990 alkoi Ari Santasen 11-vuotinen jakso SaiPassa ja Vesa Viitakoski valittiin vuoden tulokkaaksi. Joukkue sijoittui kahdeksanneksi. Kaudella 1990–1991 seura tavoitteli pudotuspelipaikkaa vahvistamalla joukkuetta muun muassa tšekkipelaajilla Jaroslav Benákilla ja Otakar Janeckýlla, mutta nimekäs miehistö epäonnistui ja joukkue putosi I-divisioonaan. Urheilullisen epäonnistumisen lisäksi taloudellinen tulos oli 1,5 miljoonaa markkaa tappiolla, ja seuran kokonaisvelkasaldo hipoi viittä miljoonaa.lähde?
Historia > Konkurssin partaalla I-divisioonassa vuosina 1991–1996

1990-luvun alku oli kriisintäytteistä aikaa SaiPalle. Seuran tärkein tavoite oli talouden kohentaminen konkurssin välttämiseksi. Joukkue pelasi I-divisioonassa kaudella 1991–1992 ja kärsi yleisökadosta. Taloustilanne heikkeni kauden aikana entistä enemmän, ja joulutauolla seura irtisanoi kaikki sopimuksensa sekä tarjosi pelaajille uusia, joiden palkka oli puolitettu. Pelaajista kuusi hylkäsi uuden sopimuksen, mutta joukkueen kausi päättyi kuudenteen sijaan sekä taloudelliseen nollatulokseen.lähde?
Kaudella 1992–1993 joukkue oli I-divisioonan seitsemäs ja seuran talous kohentui puolella miljoonalla markalla. Myös kausi 1993–1994 toi puolen miljoonan markan taloushelpotukset. Joukkue eteni kauden päätteeksi liigakarsintaan, muttei onnistunut nousemaan SM-liigaan. Kaudella 1994–1995 joukkueen kotiotteluiden yleisömäärät nousivat: esimerkiksi eräässä ottelussa KooKoota vastaan oli yli 3 000 katsojaa. SaiPa voitti kauden päätteeksi runkosarjan ja kaatoi pudotuspeleissä sekä Järvenpään Haukat että Kiekko-67:n. Joukkue hävisi kuitenkin liigakarsinnoissa Ilvekselle eikä noussut vieläkään SM-liigaan. Maalivahti Jussi Markkanen pelasi kauden aikana nuorten maailmanmestaruuskisoissa vuonna 1995, Ari Santanen voitti sarjan pistepörssin, ja Tero Hämäläinen sijoittui maalipörssin ykköseksi.lähde?
Heikki Mälkiä aloitti SaiPan valmentajana kaudella 1995–1996. Joukkue sijoittui runkosarjassa toiseksi ja voitti pudotuspeleissä Kotkan Titaanit sekä Joensuun Kiekko-Karhut. Karsintasarjan ensimmäisessä vaiheessa kaatui Kokkolan Hermes ja joukkue eteni pelaamaan SM-liigapaikasta viimeiseksi sijoittunutta TuToa vastaan. SaiPa voitti sarjan otteluvoitoin 3–0 ja nousi takaisin SM-liigaan.lähde?
Historia > Vakiintuminen SM-liigaseuraksi

Maalivahti Jussi Markkanen palasi yhden Tapparassa viettämänsä kauden jälkeen SaiPaan kaudelle 1996–1997. Joukkueen ennakoitiin karsivan liigapaikastaan, mutta KalPa jäi kuitenkin sen taakse. Seura teki kaudesta 700 000 markan voitot, minkä ansiosta se pystyi maksamaan viimeisetkin velkansa pois. Kaudella 1997–1998 joukkue pelasi hyvin ja sijoittui runkosarjassa kuudenneksi, mutta hävisi pudotuspelien avauskierroksella Ilvekselle otteluvoitoin 3–0. Joukkueen tärkein pelaaja oli sarjan maalipörssin voittanut kanadalaishyökkääjä Dale McTavish.lähde?
SaiPa sijoittui runkosarjan kuudenneksi myös kaudella 1998–1999 ja kohtasi pudotuspeleissä Helsingin Jokerit. Joukkue sai pelata sarjan kaksi ensimmäistä ottelua kotikentällään, koska Jokereiden Hartwall Areenalla järjestettiin samaan aikaan muita tapahtumia. Sarjan kolmanteen otteluun Helsinkiin matkasi tuhansia SaiPan kannattajia. SaiPa teki suuryllätyksen kaatamalla Jokerit suoraan kolmessa ottelussa. Välierissä tuli vastaan toinen 1990-luvun kestomenestyjä TPS, joka voitti SaiPan niin ikään suoraan kolmessa ottelussa. SaiPalla oli mahdollisuus voittaa historiansa toinen SM-mitali, mutta se hävisi Hämeenlinnassa pelatussa pronssiottelussa HPK:lle.lähde?
Kausi 1999–2000 oli SaiPalle pettymys runkosarjan päätyttyä yhdeksänteen sijaan. Seuraavalla kaudella sijoitus oli kymmenes ja kaudella 2001–2002 vuorostaan viimeinen. Kausi 2002–2003 alkoi mallikkaasti ja joukkue oli hieman ennen joulutaukoa parhaimmillaan kolmantena sarjataulukossa, mutta loppukauden romahdus pudotti joukkueen 11. sijalle. Kausina 2003–2004 ja 2004–2005 joukkue jäi sarjataulukossa 12. sijalle. Maalivahti Jarmo Myllys pelasi kyseisinä kausina viimeiset ottelunsa SaiPassa.lähde?
SaiPa sijoittui kaudella 2005–2006 runkosarjan seitsemänneksi, vaikka lähti kauteen sarjan lähes pienimmällä pelaajabudjetilla. Heikki Mälkiän valmentama joukkue kohtasi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella TPS:n ja voitti sarjan suoraan kahdessa ottelussa. Puolivälierissä vastaan tullut HIFK voitti sarjan kolme ensimmäistä ottelua ja meni lopulta jatkoon otteluvoitoin 4–2. Seuraavat kaudet 2006–2007 ja 2007–2008 menivät SaiPalta heikommin, vaikka pudotuspelipaikka ei jäänytkään jälkimmäiseksi mainitulla kauas: joukkue kohtasi kotonaan runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella kymmenentenä olleen TPS:n, hävisi ja menetti kyseisen sijan sille. Seuraavalla kaudella 2008–2009 SM-liiga avattiin jälleen ja SaiPan 60-vuotisjuhlakausi epäonnistui muun muassa lukuisten loukkaantumisten seurauksena, minkä myötä joukkue kohtasi play-outeissaselvennä Rauman Lukon. SaiPa selvitti kautensa voittamalla sarjan suoraan kolmessa ottelussa kanadalaishyökkääjä Shayne Toporowskin hyvien pelisuoritusten johdattamana.lähde?
SaiPa solmi kaudeksi 2009–2010 yhteistyösopimuksen Mikkelin Jukureiden kanssa. Seuran toimitusjohtajana vuodesta 2006 toiminut Sami Koikkalainen lopetti työssään elokuussa 2011 ja hänet korvasi seuran entinen puolustaja Riku Kallioniemi.lähde?
Historia > Liigan keskikastia ja hetkellistä menestystä 2010-luvulla

SaiPa nuorensi pelaajistoaan kaudelle 2012–2013. Seura hankki muun muassa KalPasta Simo-Pekka Riikolan, Tommi Jokisen sekä Jaakko Rissasen. Joukkue aloitti kauden vahvasti esiintymällä ajoittain sarjataulukon ykkösenä, ja joulutauolle mentäessä joukkueen sijoitus oli toinen, mikä oli omiaan nostattamaan Lappeenrantaan kiekkokuumeen. Joukkue sijoittui lopulta yhdeksänneksi 89 pisteellä ja eteni pudotuspeleihin ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2006. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella vastaan tullut HIFK voitti ottelusarjan 2–1. Seura teki kaudesta taloudellisen huipputuloksen jäämällä yli 740 000 euroa voitolle. Onnistuneen taloustuloksen suurimpia tekijöitä olivat kasvaneet yleisömäärät, fanituotemyynti sekä jäähallin ravintolatoiminta.lähde?
SaiPa lähti kauteen 2013–2014 varsin säilyneellä kokoonpanolla, jonka harvoja muutoksia oli maalivahti Jussi Markkasen paluu joukkueeseen. Edellisen kauden oivalliset peliesitykset saivat jatkoa ja joukkue esiintyi sarjataulukon kärkipaikoilla läpi alkukauden, ollen tällä kertaa joulutauolla sarjan kolmas. Lopullinen runkosarjasijoitus oli neljäs ja joukkue teki seurahistorian uuden piste-ennätyksen keräämällä tasan 100 pistettä. Joukkue kohtasi puolivälierissä JYPin ja johti sarjaa jo voitoin 3–0, mutta ratkaisu haettiin lopulta seitsemännestä ottelusta, jossa joukkue nousi kahden maalin tappioasemasta maalein 6–4 tulleeseen voittoon. Välierissä joukkue hävisi ennakkosuosikki Kärpille otteluvoitoin 1–4. Pronssiottelu pelattiin Lukkoa vastaan Raumalla ja 48 vuoden mittaiseksi venynyt mitaliton putki oli mahdollista päättää, mutta Lukko oli parempi maalein 3–2.lähde?
Seura menetti monia tärkeitä pelaajia ennen kautta 2014–2015 mutta paikkasi heitä onnistuneesti: yhdysvaltalaispuolustaja Sam Lofquist ja kanadalaishyökkääjä David McIntyre nousivat joukkueen kulmakiviksi, ja yhdysvaltalaispuolustaja Brian Salcido sijoittui puolustajien pistepörssissä toiseksi. Joukkueen runkosarjasijoitus oli 94 pisteellä kahdeksas. Joukkue kaatoi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Porin Ässät suoraan kahdessa ottelussa, mutta hävisi puolivälierissä Oulun Kärpille otteluvoitoin 4–1. Seura osallistui kauden aikana lisäksi ensimmäistä kertaa jääkiekon Mestarien liigaan, joissa se eteni puolivälieriin häviten niissä Kärpille suoraan kahdessa ottelussa.lähde?
SaiPan päävalmentajana aloitti ennen kautta 2016–2017 Ari Santanen. Kaudesta muodostui epäonnistuminen joukkueen jäätyä runkosarjan viimeiseksi. Mestarien liigassa joukkue voitti kuitenkin alkulohkonsa 11 pisteellä jättäen taakseen saksalaisen Eisbären Berlinin ja ruotsalaisen Luleå HF:n. SaiPa aloitti kauden 2017–2018 uudella päävalmentajalla Tero Lehterällä. Kausi oli edellistä parempi ja runkosarjasijoitus oli seitsemäs. Joukkue kohtasi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Lahden Pelicansin ja eteni jatkoon otteluvoitoin 2–1 Ahti Oksasen tehtyä ratkaisevan voittomaalin kolmannen osaottelun jatkoajalla.lähde? Puolivälierissä joukkue hävisi TPS:lle otteluvoitoin 4–2. Kaudella 2018–2019 SaiPa juhlisti 70-vuotista taivaltaan.
Historia > 2020-luku

Seura vahvisti joukkuettaan ennen kautta 2020–2021 Jarno Koskirannalla, joka palasi SaiPaan KHL-seura SKA Pietarista. Koronaviruspandemian värittämä kausi päättyi lopulta vaatimattomasti kolmanneksi viimeiseen sijaan. Seura palkkasi uudeksi päävalmentajaksi kausielle 2021–2024 Pekka Virran kolmevuotisella sopimuksella, minkä lisäksi seurassa aiemmin menestyksekkäästi pelannut David McIntyre teki paluun joukkueeseen. Virta erotettiin päävalmentajan tehtävästään lokakuussa 2022. Joukkue esiintyi heikosti kauden alkupuoliskolla ollen joulukuun alussa runkosarjan viimeinen. SaiPa muun muassa hävisi joulukuun alussa kotiottelussaan HPK:lle maalein 2–8. Ennen tätä edellisen kerran SaiPan kotiottelussa vastustaja oli tehnyt viisi maalia tai enemmän yhteen erään reilut 21 vuotta sitten.
Kaudella 2024–2025 joukkue pelasi erittäin hyvin. Marraskuussa 2024 SaiPa saavutti yhdeksännen peräkkäisen voittonsa, joka oli samalla kahdeksas voitto perätysten varsinaisella peliajalla. Viikkoa aikaisemmin SaiPa oli rikkonut seuraennätyksensä kahdeksalla peräkkäisellä voitollaan, joten yhdeksäs voitto oli taas uusi seuraennätys, myös peräkkäisten kolmen pisteen voittojen määrässä, joita oli kertynyt tuohon mennessä siis kahdeksan. Aiempi seitsemän perättäsen voitetun ottelun ennätys oli vuodelta 1998. Ennätys venyi lopulta 14 otteluun ja päättyi joulukuun alussa.
Tunnukset > Peliasu

SaiPa pelaa kotiottelunsa keltaisella paidalla, mustilla housuilla, keltaisilla sukilla ja mustalla kypärällä. Sama peliasu on käytössä yleensä myös vierasotteluissa, mutta peliasusta on olemassa mustapaitainenkin versio.
Tunnukset > Logot

SaiPan 60-vuotisjuhlalogo vuonna 2008.
SaiPan Boston Bruins -tyylinen logo. Käytössä vuosina 1980–1992 sekä yksittäisissä kauden 2012–2013 retro-otteluissa.
SaiPan alkuperäinen mailalogo korvautui Sputnik-logolla 1950-luvun lopulla. Nykyisin käytössä oleva logo.
Kannustusmusiikki ja kannattajatoiminta

SaiPan maali- ja kannustuslaulu on Erkki Liikasen kappale ”Lätkä lentää”, jonka imatralainen cover-yhtye Osmo’s Cosmos on sittemmin uudelleenlevyttänyt kahdesti. Paikallisista musiikin ammattilaisista (Mokoma, Stam1na, Kotiteollisuus, Anal Thunder, Laineen Kasperi) kollektiivisesti muodostunut Hockey Club Lepran Sonnit äänitti kappaleesta niin sanotun neljännen version kaudelle 2015–2016.
SaiPan cheerleadereinä toimii vuonna 2009 tanssiryhmä SaiPa Cheerleaders.
SaiPan virallinen kannattajayhdistys on vuonna 2005 perustettu SaiPaFanit ry, joka tunnettiin aiemmin nimellä SaiPa Fan Club. Yhdistys vaihtoi nimekseen Saimaan Keltamustat ry toukokuussa 2014. Joukkuetta kannustaa myös ryhmä nimeltä Punaviivakerho. Kisapuiston seisomakatsomossa on toiminut kaudesta 2007–2008 lähtien epävirallinen kannattajayhteisö Willimiehet. Se on ryhmä SaiPan kannattajia, jotka haluavat tukea joukkuettaan näkymällä ja kuulumalla katsomoissa. Ryhmän nimi vakiintui vuonna 2007 ja sillä kunnioitetaan Lappeenrannan vaakunassa esiintyvää niin kutsuttua Willimiestä.
SaiPan kannattajat järjestivät kaksi tifoa kaudella 2008–2009. Ensimmäinen niistä järjestettiin 5. joulukuuta SaiPan ja Lahden Pelicansin välisessä ottelussa, jossa tifo koostui seisomakatsomon lippumerestä ja istumakatsomoiden mosaiikista. Toinen tifo oli 3. tammikuuta Heikki Mälkiän kunniaksi järjestetty lakanatifo. Kaudella 2021–2022 järjestettiin tifo Ville Kohon kunniaksi tämän juhlaottelussa 30. lokakuuta Oulun Kärppiä vastaan.lähde?
Saavutukset

SaiPan ensimmäinen sekä toistaiseksi ainoa pääsarjatason mitali on SM-pronssi vuodelta 1966. Seura on sen lisäksi saanut Suomen Cupissa hopeaa vuosina 1958, 1965 ja 1971. Seuran naisjoukkue on voittanut naisten SM-sarjassa pronssia vuonna 1990. Lisäksi seuran A-juniorit ovat voittaneet A-nuorten SM-liigan mestaruuden vuosina 1970 ja 2002, hopeaa vuosina 1965 ja 1966 sekä pronssia vuosina 1964, 1968 ja 1974.lähde?
Nykyinen joukkue

| SaiPa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | SaiPa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | SaiPa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | SaiPa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | SaiPa kaudella 2024–2025 n k > Valmentajat | SaiPa kaudella 2024–2025 n k >  | SaiPa kaudella 2024–2025 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  34   Michael Hutchinson   39   Filip Lindberg   30   Kari Piiroinen Puolustajat  22   Karri Aho    6   Santeri Airola   46   Peetu Kiukas   44   Mikko Kousa (A)   93   Elmeri Laakso   28   Mikko Niemelä    7   Samuli Niinisaari   13   Mark Pysyk   50   Saku Salminen   55   Ondřej Trejbal |  |  Hyökkääjät  21   Niklas Appelgren (A)   18   Juuso Heikkilä   57   Otto Hokkanen   51   Antti Kalapudas   11   Roni Karvinen   10   Otto Kivenmäki   81   Eero Klintrup   70   Janne Naukkarinen   82   Henri Nikkanen   63   Mikko Petman (laina)   23   Ville Petman (C)   71   Miska Siikonen (A)   12   Kim Strömberg   62   Miro Tauslahti |  |  Päävalmentaja  Raimo Helminen Apulaisvalmentajat  Janne Hietaniemi   Santeri Immonen   Antti Ore  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: EliteProspects eliteprospects.com. Päivitetty: 11. helmikuuta 2024  |  |  |
Valmennus:
Päävalmentaja  Raimo Helminen
Valmentaja  Santeri Immonen
Valmentaja  Janne Hietaniemi
Maalivahtivalmentaja ja joukkueenjohtaja  Antti Ore
Fysiikkavalmentaja ja fysioterapeutti  Antti-Juuso Ropo
Merkittäviä pelaajia ja valmentajia > Kapteenit

| Pelaaja | Aloittanut | Lopettanut |
| --- | --- | --- |
|  Vilho Pekkonen | 1959 | 1960 |
|  Paavo Karttunen | 1960 | 1962 |
|  Lalli Partinen | 1962 | 1969 |
|  Heikki Juselius | 1969 | 1970 |
|  Hannu Lemander | 1970 | 1971 |
|  Pentti Matikainen | 1980 | 1981 |
|  Esko Heikkeri | 1981 | 1983 |
|  Kari Weckström | 1983 | 1984 |
|  Heikki Mälkiä | 1984 | 1985 |
|  Timo Anttikoski | 1985 | 1986 |
|  Reijo Mansikka | 1988 | 1991 |
|  Petri Peronmaa | 1991 | 1995 |
|  Ari Santanen | 1995 | 1996 |
|  Antti Tuomenoksa | 1996 | 1997 |
|  Ari Santanen | 1997 | 2000 |
| Pelaaja | Aloittanut | Lopettanut |
| --- | --- | --- |
|  Riku Kallioniemi | 2000 | 2002 |
|  Pekka Tirkkonen | 2002 | 2003 |
|  Mika Kauppinen | 2003 | 2004 |
|  Petri Kokko | 2004 | 2006 |
|  Kimmo Koskenkorva | 2006 | 2007 |
|  Ville Koho | 2007 | 2019 |
|  Elmeri Kaksonen | 2019 | 2020 |
|  Jarno Koskiranta | 2020 | 2023 |
|  Miska Siikonen | 2023 | 2024 |
|  Ville Petman | 2024 |  |
Merkittäviä pelaajia ja valmentajia > NHL:ssä pelanneet kasvatit

| Pelaaja | Syntymävuosi | Seura(t) |
| --- | --- | --- |
|  Antti Aalto | 1975 | Mighty Ducks of Anaheim (1997–2001) |
|  Petri Skriko | 1962 | Vancouver Canucks (1984–1991)   Boston Bruins (1990–1992)   Winnipeg Jets (1991–1992)   San Jose Sharks (1992–1993) |
|  Vesa Viitakoski | 1971 | Calgary Flames (1993–1996) |
|  Petteri Nokelainen | 1986 | New York Islanders (2005–2006)   Boston Bruins (2007–2009)   Anaheim Ducks (2008–2010)   Phoenix Coyotes (2009–2010, 2011–2012)   Montreal Canadiens (2011–2012) |
Merkittäviä pelaajia ja valmentajia > Palkitut pelaajat ja valmentajat pääsarjatasolla

| Palkinto | Nimike | Pelaaja/Valmentaja |
| --- | --- | --- |
| Aarne Honkavaara -palkinto | paras maalintekijä |  Dale McTavish (1997–1998)    Chad Rau (2015–2016) |
| Jarmo Wasama -palkinto | vuoden tulokas |  Petri Skriko (1980–1981)    Vesa Viitakoski (1989–1990) |
| Raimo Kilpiö -palkinto | herrasmiespelaaja |  Pauli Hyväri (1962–1963)    Antti Ravi (1964–1965)    Chad Rau (2015–2016)    Ville Koho (2019–2020) |
| Urpo Ylönen -palkinto | paras maalivahti |  Jussi Markkanen (2013–2014) |
| Kalevi Numminen -palkinto | paras valmentaja |  Pekka Tirkkonen (2013–2014) |
| SM-liigan tähdistökentällinen |  |  Petri Skriko, laitahyökkääjä (1983–1984)    Vladimír Machulda, laitahyökkääjä (2001–2002)    Jussi Markkanen, maalivahti (2013–2014) |
Merkittäviä pelaajia ja valmentajia > Palkitut pelaajat ja valmentajat I-divisioonassa

| Nimike | Pelaaja/Valmentaja |
| --- | --- |
Vuoden tulokas:  Jussi Markkanen (1992–1993)
Paras pistemies:  Ari Santanen (1994–1995)
Paras maalintekijä:  Tero Hämäläinen (1994–1995)
Tehopelaaja:  Jyrki Silius (1994–1995)
Herrasmiespelaaja:  Matti Nevalainen (1994–1995)
Vuoden valmentaja:  Ilkka Kaarna (1994–1995)    Heikki Mälkiä (1995–1996)
Merkittäviä pelaajia ja valmentajia > Jäädytetyt pelinumerot

| Nro | Pelaaja | Jäädytetty | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 |  Lalli Partinen | 14.11.1998 |  |
| 8 |  Ville Koho | 30.10.2021 |  |
| 9 |  Petri Skriko | 14.11.1998 |  |
| 20 |  Heikki Mälkiä | 3.1.2009 | Käyttöoikeus pojallaan Simo Mälkiällä. |
Merkittäviä pelaajia ja valmentajia > Muuta

SaiPan kannattajaklubin Punaviivakerhon vuonna 2006 valitsemaan seuran kaikkien aikojen tähtikenttään kuuluvat maalivahti Jussi Markkanen, puolustajat Lalli Partinen ja Kai Tervonen sekä hyökkääjät Petri Skriko, Mika Kauppinen ja Jorma Hietanen.
Päävalmentajat

| Valmentaja | Aloittanut | Lopettanut |
| --- | --- | --- |
 Esko Tammilehto: 1954
|  Teuvo Myyryläinen | 1955 | 1966 |
|  Yrjö Hakala | 1966 | 1970 |
|  Aarre Paavola | 1970 | 1971 |
|  Teuvo Myyryläinen | 1970 | 1971 |
|  Yrjö Hakala | 1971 | 1973 |
|  Matti Väisänen | 1973 | 1975 |
|  Heikki Juselius | 1975 | 1979 |
|  Alpo Suhonen | 1979 | 1981 |
|  Pentti Matikainen | 1981 | 1983 |
|  Teijo Räsänen | 1983 | 1984 |
|  Kari Malinen | 1984 | 1984   (12/1984) |
|  Pertti Ahokas | 1984   (12/1984) | 1985 |
|  Esa Sirén | 1985 | 1985   (12/1985) |
|  Leif Boork | 1985   (12/1985) | 1986 |
|  Antero Väätämöinen | 1986 | 1988 |
|  Gary Prior | 1988 | 1989 |
|  Antero Väätämöinen | 1989 | 1991   (1/1991) |
|  Heikki Juselius | 1991   (1/1991) | 1991 |
| Valmentaja | Aloittanut | Lopettanut |
| --- | --- | --- |
|  Václav Sýkora | 1991 | 1991   (12/1991) |
|  Ilkka Kaarna | 1991   (12/1991) | 1995 |
|  Heikki Mälkiä | 1995 | 1999 |
|  Reijo Mansikka | 1999 | 2001 |
|  Teijo Räsänen | 2001 | 2002   (1/2002) |
|  Petri Skriko | 2002   (1/2002) | 2003   (12/2003) |
|  Heikki Mälkiä | 2003   (12/2003) | 2008   (1/2008) |
|  Ari-Pekka Selin | 2008   (1/2008) | 2012 |
|  Pekka Tirkkonen | 2012 | 2016 |
|  Ari Santanen | 2016 | 2017 |
|  Tero Lehterä | 2017 | 2021 |
|  Pekka Virta | 2021 | 2022 |
Seuraennätykset

Ennätyksissä huomioitu vain pääsarjassa tapahtuneet suoritukset.
Seuraennätykset > Ottelukohtaiset ennätykset

Suurin kotivoitto: SaiPa–HJK 14–1, 15.12.1964
Suurin kotitappio: SaiPa–Tappara 4–16, 3.12.1972
Suurin vierasvoitto: WU–SaiPa 1–11, 22.12.1963 (ennätystä sivuttu)
Suurin vierastappio: Tappara–SaiPa 16–1, 11.2.1975
Eniten tehtyjä maaleja kotiottelussa: SaiPa–HJK 14–1, 15.12.1964
Eniten tehtyjä maaleja vierasottelussa: WU–SaiPa 1–11, 22.12.1963
Eniten päästettyjä maaleja kotiottelussa: SaiPa–Tappara 4–16, 3.12.1972
Eniten päästettyjä maaleja vierasottelussa: Tappara–SaiPa 16–1, 11.2.1975
Eniten maaleja yhdessä kotiottelussa: SaiPa–Tappara 4–16, 3.12.1972
Eniten maaleja yhdessä vierasottelussa: Ilves–SaiPa 13–5, 26.11.1972 (ennätystä sivuttu)
Seuraennätykset > Pelaajaennätykset

Eniten maaleja yhdessä kaudessa: 29, Vladimír Machulda, 2000–2001
Eniten syöttöjä yhdessä kaudessa: 40, David McIntyre, 2015–2016
Eniten pisteitä yhdessä kaudessa: 60, Otakar Janecký, 1990–1991
Eniten jäähyminuutteja yhdessä kaudessa: 227, Kristián Kudroč, 2005–2006
Eniten maaleja yhdessä ottelussa: 4, Jorma Hietanen, SaiPa–HJK, 28.11.1965 lähde?, Heikki Mälkiä & Petri Skriko, SaiPa–HPK, 30.10.1983, Jouko Viljakainen, SaiPa–KalPa, 9.12.1990, Vladimír Machulda, SaiPa–HIFK, 30.11.1999
Eniten syöttöjä yhdessä ottelussa: 4, 14 kertaa, 14 pelaajaa
Eniten pisteitä yhdessä ottelussa: 6, Petri Skriko, SaiPa–HPK, 30.10.1983
Eniten otteluita: 853, Ville Koho
Eniten maaleja: 126, Heikki Mälkiä
Eniten syöttöjä: 158, Ville Koho
Eniten pisteitä: 276, Heikki Mälkiä
Eniten jäähyminuutteja: 606, Pauli Levokari
Seuraennätykset > Kausiennätykset

Eniten pisteitä: 106, 2024–2025 (60 ottelua, keskiarvo 1,77 pist/ott)
Eniten voittoja: 30, 2024–2025 (60 ottelua, voittoprosentti 50,0)
Eniten tasapelejä: 20, 2023–2024 (60 ottelua, tasapeliprosentti 33,3)
Eniten tappioita: 39, 2001–2002 (56 ottelua, tappioprosentti 69,6)
Eniten tehtyjä maaleja: 173, 1988–1989 (44 ottelua, keskiarvo 3,9 maalia/ott)
Eniten päästettyjä maaleja: 274, 1972–1973 (36 ottelua, keskiarvo 7,6 maalia/ott) lähde?
Vähiten voittoja: 5, 2023–2024 (60 ottelua, voittoprosentti 8,3)
Vähiten tasapelejä: 1 1988–1989 (44 ottelua, tasapeliprosentti 2,27)
Vähiten tappioita: 15, 1982–1983 (36 ottelua, tappioprosentti 41,67)
Vähiten tehtyjä maaleja: 95, 2020–2021 (53 ottelua, keskiarvo 1,8 maalia/ott)
Vähiten päästettyjä maaleja: 130, 2005–2006 (56 ottelua, keskiarvo 2,3 maalia/ott)
Pisin tappioputki: 16, 2022-2023 (16 ottelua), suurin SM-Liigan historiassa
Seuraennätykset > Yleisöennätykset

Suurin yleisömäärä: 7 244, SaiPa–Karhut, 6.11.1965
Pienin yleisömäärä: 882, SaiPa–TuTo, 9.3.1975
Suurin yleisökeskiarvo kotiotteluissa: 4 105, kauden 2013–2014 runkosarjassa (kapasiteetti 4 825)