stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nebula (yhtye)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Netscape

| Netscape |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  holdingyhtiö
Perustettu:  1994
Perustaja:  Marc Andreessen   Jim Clark
Toimitusjohtaja:  James Barksdale (1995–1999)
Kotipaikka:  Yhdysvallat
Tuotteet:   internet-palveluntarjoaja  portaali  verkkoselain 
Henkilöstö:  &&&&&&&&&&&02500.&&&&002 500milloin?
Emoyhtiö:  AOL
Kotisivu:  isp.netscape.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Netscape Communications Corporation oli yhdysvaltalainen yhtiö, joka julkaisi Netscape Navigator ja Netscape Communicator -verkkoselaimet. Netscape oli 1990-luvulla yksi tärkeimmistä World Wide Webin teknologioiden kehittäjistä.
Yhtiön historia

Yhtiön perustivat nimellä Mosaic Communications Corporation 4. huhtikuuta 1994 Marc Andreessen ja Jim Clark. Se oli ensimmäinen yhtiö joka keskittyi nousevaan Internet-liiketoimintaan[lähde? ]. Yhtiön ensimmäinen tuote oli web-selain "Mosaic Netscape 0.9"  13. lokakuuta 1994. Selain nimettiin sittemmin "Netscape"-nimiseksi ja yhtiö vaihtoi nimekseen Netscape 14. marraskuuta 1994 välttääkseen tavaramerkkiongelmat NCSA:n kanssa, jossa useimmat Netscapen työntekijät olivat työskennelleet ennen oman yhtiön perustamista. Mosaic Netscape -selain oli kehitetty puhtaalta pöydältä, eikä se sisältänyt NCSA Mosaic -selaimen koodia.
Netscape listautui pörssiin 9. elokuuta 1995. Osaketta tarjottiin aluksi 14 dollarin hintaan, mutta viime hetkellä ennen kaupankäynnin alkua, hinta päätettiin nostaa 28 dollariin. Ensimmäisenä kauppapäivänä osakkeen hinta nousi 75 dollariin.
Tuotteet

Yhtiön tuotteisiin kuuluivat aluksi:
Netscape Navigator -web-selain Windows-, Macintosh-, Unix- ja Linux-alustoille.
Netsite Communications -web-palvelin
Netsite Commerce -web-palvelin, joka oli muuten samanlainen, mutta sisälsi SSL-salauksen tuen.
Netscape Proxy Server
Myöhempiä tuotteita olivat:
Netscape Personal Edition, selain ja PPP-yhteysohjelmisto
Netscape Communicator, selain, sähköposti- ja newsohjelman ja web-sivujen tekoon tarkoitettu ohjelma, AOL-pikaviestin ja RealAudio
Netscape FastTrack- ja Enterprise-web-palvelimet
Netscape Collabra Server, USENET-news-palvelin Collabra Software -yhtiön ostosta
Netscape Directory Server, LDAP-palvelin
Netscape Messaging Server, IMAP ja POP-palvelin
Netscape Certificate Server, SSL-sertifikaation tekoon
Netscape Calendar Server, kalenteriohjelmisto
Netscape Compass Server, hakuohjelmisto
Netscape Application Server, web-sovellusten suunnitteluun
Netscape Publishing System, portaalijulkaisujärjestelmä
Netscape Merchant System, webkauppajärjestelmä
Netscape kehitti lisäksi JavaScript-ohjelmointikielen, sekä kehitti oman Java-virtuaalikoneensa.
Myöhemmät vaiheet

Microsoft loi Windows 95 -käyttöjärjestelmän Netscapen kilpailijaksi aluksi lisäpakettina elokuussa 1995 julkaistun Internet Explorerin, joka sittemmin liitettiin Windows-käyttöjärjestelmään. Tämä johti ns. selainsotiin, joissa Netscape jäi lopuksi häviölle, koska Microsoft jakoi omaa selaintaan ilmaiseksi ja pyrki samanaikaisesti tekemään WWW-sivuista selainriippuvaisia[lähde? ].
Netscape aloitti tammikuussa 1998, jo jäätyään Microsoftin jalkoihin, avoimeen lähdekoodiin perustuvan Mozilla-projektin kehittääkseen selaintaan eteenpäin. Netscapet, joiden versionumero on suurempi tai yhtä suuri kuin 6.0, perustuvat kaikki Mozilla Suiten koodiin.
Internet-palveluntarjoaja America Online ilmoitti 24. marraskuuta 1998 ostavansa Netscapen osakevaihdolla 4,2 miljardilla dollarilla.
15. heinäkuuta 2003 Time Warner (entinen AOL Time Warner, entinen AOL) lopetti Netscapen ja auttoi perustamaan Mozilla-säätiön tukemaan Mozilla-projektia. Suurin osa Netscapen työntekijöistä sai lopputilin, ja Netscapen logo poistettiin toimistorakennuksen seinältä. Netscape oli myöhemmin olemassa ainoastaan AOL:n portaalin ja sen tarjoaman halvan Internet-yhteyden nimenä.
Loppuvuosinaan Netscapesta julkaistiin vielä joitakin uusia versioita, mutta ne olivat tosiasiallisesti vain muokattuja Mozillan selaimia, joihin oli vaihdettu Netscape-logo. Ne myös kehitettiin AOL:n ulkopuolisissa kehitysryhmissä. Viimeiseksi versioksi jäi 9.0, joka julkaistiin lokakuussa 2007. Saman vuoden joulukuun lopussa AOL ilmoitti lopettaneensa Netscapen kehittämisen pysyvästi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Netscape Wikimedia Commonsissa
Nutturlan Makasiiniteatteri

Nutturlan Makasiiniteatteri on Nousiaisten Nutturlassa toimiva vuonna 1983 perustettu harrastajateatteri, joka järjestää kesäteatteriesityksiä maatalousrakennus Kollin makasiinilla. Muina aikoina teatterin toimipaikka on Nousiaisten Nummen työväentalo.
Teatterin ohjelmisto koostuu kotimaisista näytelmistä ja klassikoista sekä farsseista. Teatterilla on 3–4 ensi-iltaa ja noin 30 näytäntöä vuodessa. Näytösten lisäksi teatteri järjestää koulutustoimintaa ja ylläpitää pukuvuokraamoa Nousiaisten Kalliopohjalla.
Teatterin ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Risto Harne 17 vuoden ajan. Seuraavana puheenjohtajana toimi Sari Päiviö. Teatterin nykyinen puheenjohtaja on Riia Bergring. Vuonna 1997 teatteri teki ensimmäisen vierailuesityksen ulkomailla Amerikan Suomi-Seuran kutsumana. Floridaan suuntautuneen matkan ohjelmistossa oli komedia Kesänaapurit. Teatterin 40-vuotisen historian kunniaksi makasiiniteatterin hallitus päätti maaliskuussa 2023 nimetä perustajajäsenet Risto ja Irma Harneen teatterin kunniajäseniksi.
Aiheesta muualla

Nutturlan Makasiiniteatterin verkkosivut
Stor-Stenträsket (Rånejoki)

| Stor-Stenträsket |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Läänit:  Norrbottenin lääni
Maakunnat:  Norrbotten
Kunnat:  Luulajan kunta
Koordinaatit:  66°08′27″N, 22°03′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rånejoen vesistö
Valuma-alue:  Bjurånin valuma-alue
Laskujoki:  Stenträskbäcken Bjuråniin
Järvinumero:  SE735223-178235
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,9 m  mpy. 
Pituus:  1,456 km  
Leveys:  0,773 km  
Rantaviiva:  3,814 km  
Pinta-ala:  0,705 km²  
Tilavuus:  2 441 000  m3 
Suurin syvyys:  7,5  m 
Valuma-alue:  3,51 km²  
Saaria:  1
 fiStor-Stenträsket 
Stor-Stenträsket on Ruotsissa Norrbottenissa Luulajan kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.
Maantietoa

Stor-Stenträsket on 1,5 kilometriä pitkä, 0,8 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 71 hehtaaria eli 0,71 neliökilometriä. Se sijaitsee Niemisuannosta (Niemisel) 14 kilometriä pohjoiseen päin pienen Krokträskin kylän lähellä. Järvi on ilmeisesti matala, sillä ilmakuvista päätellen ainakin sen pohjois- ja itärannat ovat pitkälle rannasta kivikkoiset. Rannan mataluus on mahdollistanut noin 60-metrisen laiturin rakentamisen järven ainoaan saareen Holmeniin. Järven ympäristössä on laajoja avohakkuita, jotka eivät kuitenkaan näy järveltä. Niemisuannosta Morjärven väliseltä maantieltä 356 tulee Krokträskiin tie. Kylästä on rakennettu järvelle johtava pikkutie. Tien päässä sijaitsee lomakylä, jossa sijaitsee järven ainoat rakennukset.
Luontoarvoja

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (68,4 %), turve (13,2 %), hiekka tai sora (1,8 %) ja kallioalue (7,5 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.
Vesistösuhteet

Stor-Stenträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Bjurånin sivujoen valuma-alueeseen . Bjurånin valuma-alueen pinta-ala on noin 190 neliökilometriä (km²), joka on noin 5 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta . Stor-Stenträsket sijaitsee sivussa Bjurånin pääuomasta ja sen laskuoja Stenträskbäcken laskee kahden kilometrin päässä pääuomassa sijaitsevaan Lillbergsseletiin (ruots. selet on suvanto). Järven luusuassa sen valuma-alueen pinta-ala on 3,51 km² ja veden keskivirtaama (MQ) arvioidaan olevan noin 0,03 m³/s . Kartoissa järveen ei ole piirretty suurempia puroja. Bjursån yhtyy Rånejokeen, joka puolestaan laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa.
Huomautuksia

↑  Tieto on katsottu Internetin Lantmäteriet-karttapalvelun ilmakuvista.
↑  Järven virtaamana luusuassa on käytetty vesistöviranomaisten vuosina 1981–2010 julkaisemien kuukausittain laskettujen keskivirtaamien keskiarvoa.
Lähteitä

1 2 3 4  Svenskt Vattenarkiv - Vattenytor (SVAR 2012) suora linkki SVAR_2012_2 (ZIP)), SMHI, 2016, viitattu 28.11.2020 (ruotsiksi)
1 2 3 4 5  Stor-Stenträsketin järvi Lantmäteriet. Gävle:  Lantmäteriet. Viitattu 28.11.2020.(ruotsiksi)
1 2 3 4  Stor-Stenträsket (SE735223-178235) Vatteninformationssystem. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 28.11.2020. (ruotsiksi)
↑  Thoms-Hjärpe, Christina: Län och huvudavrinningsområden i Sverige (PDF),Faktablad nr 10, 2002, SMHI, viitattu 28.11.2020 (ruotsiksi)
↑  Rånejoki (SE732092-179483) Vatteninformationssystem. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 28.11.2020. (ruotsiksi)
1 2  Bjurån (SE733092-178882) Vatteninformationssystem. Tukholma, Ruotsi:  Länsstyrelsen. Viitattu 28.11.2020. (ruotsiksi)
↑  Om flödesstatistik för Sveriges vattendrag (Excel-tiedostoon, selitykset), 13.11.2009, viitattu, 460-506, 28.11.2020 (ruotsiksi)
Aiheesta muualla

Stora Stenträsket, matkailuyritys (valokuvia) (ruotsiksi)
Nils-Erik Fagerholm

Nils-Erik Fagerholm (28. maaliskuuta 1928 Parainen – 2. maaliskuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen tekniikantutkija ja professori.
Fagerholm valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi vuonna 1960 ja tekniikan lisensiaatiksi 1969 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1971. Hän työskenteli Oy Wärtsilä Ab:n palveluksessa 1953–1960 ja John Stenberg Oy:n piirustuskonttorissa 1961–1962.
Teknillisessä korkeakoulussa hän työskenteli ensin assistenttina 1964–1967 ja hoiti professuureja viransijaisena 1967–1984. Koneenrakennusopin professorina hän toimi 1984–1991. Hän julkaisi artikkeleita ja oppikirjoja.
Nils-Erik Fagerholmin tytär on kirjailija Monika Fagerholm.
Julkaisuja

1971 – On the determination of thermodynamic relationships in steady flow processes
1981 – En metod för bestämning av värmestrålningsfördelningen i ett strålningsrum
1986 – Termodynamiikka
Nils-Börje Stormbom

| Nils-Börje Stormbom |
| --- | --- |
 Väinö Linna ja Nils-Börje Stormbom itsenäisyyspäivän vastaanotolla vuonna 1968.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Yngve Nils-Börje Stormbom
Syntynyt: 26. syyskuuta 1925 Vaasa
Kuollut: 26. marraskuuta 2016 (91 vuotta) Vaasa
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä, toimittaja
Toimittaja
Maa:  Suomi
Media:  lehdistö
Lehti:   Hufvudstadsbladet (1951–1964)  Vasabladet (1964–)  Yleisradio (1965–) 
Palkinnot
  Topeliuspriset (1964)  Pro Finlandia -mitali (1971)  Eino Leinon palkinto (1977)  Professorin arvonimi (1978)  
Yngve Nils-Börje Stormbom (26. syyskuuta 1925 Vaasa – 26. marraskuuta 2016 Vaasa) oli suomalainen kirjailija, kääntäjä ja toimittaja.
Stormbom käänsi noin sata teosta suomesta ruotsiksi tai päinvastoin. Hänen huomattaviin käännöstöihinsä kuuluvat muun muassa Väinö Linnan Tuntematon sotilas ja Täällä Pohjantähden alla -trilogia sekä Urho Kekkosen myllykirjekokoelmat ja muistelmat. Stormbom oli Hufvudstadsbladet-lehden kulttuuritoimituksen päällikkönä 1951–1964 ja nosti lehdessä suomenkielistä kirjallisuutta näkyvästi esiin. Vuodesta 1964 hän työskenteli Vasabladetissa sekä vuodesta 1965 myös Yleisradiossa Eino S. Revon alaisena.
Vuonna 1963 julkaistussa ensimmäisessä Linna-monografiassaan Stormbom vakiinnutti käsityksen, jonka mukaan Linna kykeni taiteellisilla ansioilla murtamaan Tuntematon sotilas -romaaniaan aluksi kohdanneen laajan julkisen vastustuksen. Stormbom oli myös Linnan henkilökohtainen ystävä.[lähde? ]
Stormbom sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1971, Eino Leinon palkinnon vuonna 1977 ja professorin arvonimen vuonna 1978.[lähde? ]
Teokset

Stormbom, Nils-Börje: In memoriam: Dikter. Helsingfors: Söderström, 1953.
Stormbom, Nils-Börje: Pejlingar: Essäer. Helsingfors: Söderström, 1973.
Stormbom, Nils-Börje (toim): Suomenruotsalaisen lyriikan antologia Edith Södergranista Bo Carpelaniin. Suomentanut Tuomas Anhava. Porvoo: WSOY, 1968.
Stormbom, Nils-Börje: Väinö Linna: Kirjailijan tie. Suomentanut Antti Nuuttila. WSOY, 1963.
Stormbom, Nils-Börje. Väinö Linna: Kirjailijan tie ja teokset. Juva: WSOY, 1992.
Näytteenotto ulkoilmasta

Näytteenottoa ulkoilmasta tehdään, kun ilmanlaadun mittauksilla tutkitaan lähipäästöjä (esim. teollisuus ja liikenne) sekä eri maiden välistä kaukokulkeumaa. Niiden perusteella arvioidaan ilmansaasteiden vaikutuksia ihmisen terveyteen sekä päästörajoituksien vaikutuksia ilmanlaatuun.  Ulkoilman laskeuma-, hiukkas- ja kaasunäytteiden avulla tutkitaan myös ilmasta maaperään ja vesistöihin tulevien aineiden kuormitusta, mm. happamoitumista.
EU- ja kansallinen lainsäädäntö edellyttää ihmiselle haitallisten ilman epäpuhtauksien mittausta kaupungeissa ja puhtailla tausta-alueilla. Myös päästöjä aiheuttavilla teollisuuslaitoksilla on ympäristölupiin liittyviä ilmanlaadun mittaus- ja raportointivelvoitteita. Näitä epäpuhtauksia ovat kaasumaiset yhdisteet (rikkidioksidi, typen oksidit, otsoni, elohopea, bentseeni ja haihtuvat orgaaniset yhdisteet), hengitettävien hiukkasten ja pienhiukkasten pitoisuudet ilmassa, sekä hiukkasissa ja laskeumassa olevat aineet, mm. raskasmetallit ja polysykliset aromaattiset hiilivedyt. Hengitettävien hiukkasten pitoisuudet kohoavat Suomen kaupunkialueilla keväisin katupölyn vuoksi. Raskasmetallipitoisuudet ovat korkeimmillaan kaivos- ja tehdasalueiden ympäristöissä. Haihtuvia orgaanisia yhdisteitä ja PAH-yhdisteitä vapautuu ilmaan mm. teollisuuden ja liikenteen päästöissä ja myös kotitalouksien puunpolton vaikutuksesta.
Hiukkasten ja kaasujen näytteenoton mittausepävarmuuteen vaikuttavat virtausmittauksen epätarkkuus, suodatinmateriaalin puhtaus ja tasalaatuisuus, keruuhäviöt sekä mahdollinen kontaminaatio näytteen käsittelyn, kuljetuksen ja keruun aikana. Laskeuman näytteenoton epävarmuuteen vaikuttavat mm. keruutehokkuus, näytteen ja siitä määritettävien yhdisteiden haihtuminen sekä näytteen mahdollinen kontaminaatio.
Odovakar

Odovakar, Zenonin nimeen. Taustapuolella Victoria.
Odovakar (435–493) oli germaaniheimo herulien päällikkö. Hän syrjäytti Länsi-Rooman viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen vuonna 476. Hän myös otti hengiltä keisarin isän Oresteen. Odovakar jäi Italiaan kuninkaaksi muodollisesti Itä-Rooman keisarin vasallina. Hän olisi voinut nimittää uuden keisarin nukkehallitsijakseen, mutta päätti kuitenkin palauttaa keisarin tunnusmerkit Itä-Roomaan. Odovakar kuoli, kun Teoderik Suuri valtasi hänen valtakuntansa ja tarinan mukaan syöksi juhlissa Odovakarin omaan miekkaansa.
Stadi Cup

| Stadi Cup |
| --- | --- |

Tyyppi:  jalkapalloturnaus
Ensimmäisen kerran:  1985
Johtaja:  Minna Kauppinen
Järjestäjä:  Stadi Cup Ry
Stadi Cup on Helsingissä vuosittain kesäkuussa järjestettävä, suurin eurooppalainen tyttöjen jalkapalloturnaus. Ensimmäisen kerran Stadi Cup järjestettiin 1985. Stadi Cup perustettiin halusta luoda tytöille ja naisille samat mahdollisuudet harrastaa ja pelata jalkapalloa kuin pojilla. Turnauksen järjestäjänä toimivan Stadi Cup Ry:n takaa löytyvät helsinkiläisseurat Helsingin Jalkapalloklubi ja FC Kontu. Stadi Cup on ainoita turnauksia, joka järjestetään yhdistyspohjalla, pääsääntöisesti vapaaehtoisten toimesta.
Nykyisin Stadi Cupissa pelataan 10 ikäluokassa, F7:sta aina sarjaan B18 saakka. Mukana on myös harrastenaisten sarja ("Ladies") sekä erityisjalkapallojoukkueiden oma turnaus. Vuonna 2019 Stadi Cupiin osallistui ennätykselliset 383 joukkuetta. Turnaukseen on osallistunut joukkueita myös ulkomailta, kuten Ruotsista, Virosta, Thaimaasta ja Yhdysvalloista.
Stadi Cup -Podcast

Vuonna 2020 Stadi Cup turnaus jouduttiin ensimmäisen kerran perumaan koronaepidemian vuoksi. Perumisen johdosta, Stadi Cup toteutti oman podcast-sarjan yhteistyössä RadioPlayn kanssa. Yhdeksän jaksoa on kuunneltavissa RadioPlayn kotisivuilla. Jokaisessa jaksossa on vieraana tunnettuja jalkapallon parissa toimivia henkilöitä:
Pippa Laukka – Mitä on kokonaisvaltainen hyvinvointi?
Essi Sainio – ”Minussa on paljon muutakin kuin pelkkä tarinani”
Minna Kauppinen – Onko Stadi Cupille vielä oma paikkansa 2000-luvulla?
Marianne Miettinen – ”Välillä meidät häädettiin kentältä. Tytöt ei täällä treenaa”
Elina Myllymäki – ”Urheilu ja työ pystyy kulkemaan käsi kädessä”
Jussi Vatanen – ”Valmentajan titteli on kohdallani ylimitoitettu”
Tinja-Riikka Korpela – ”Oli minun pelastus, että pelasin myös kentällä”
Minna Marlo – Freestyle-jalkapallon pioneeri
Heidi Pihlaja – Historiallisen kauden kynnyksellä
Turnauksien tuloksia > Mestarit 2016

E10 MPS
E11 TuPS¬-JäPS YJ1
D12 NJS/RaKe YJ
D13 8 vs 8 JäPS
C14 PK Keski¬Uusimaa
C15 NuPS
D13 11 vs 11 NJS/RaKe YJ
Turnauksien tuloksia > Mestarit 2017

E10 Valtti/FC
E11 EPS D12 EPS/Punainen
D13 NJS/RaKe YJ
C14 EBK
C15 Honka/Akatemia
B18 Honka/TB
Turnauksien tuloksia > Mestarit 2018

E10 (2008) NJS/T08 Sininen
E11 (2007) Valtti
D12 (2006) EPS Akatemia punainen
D13 (2005) EPS Akatemia
C14 (2004) EPS/punainen
C15 (2003) TiPS/Akatemia B18 (2000) Valtti TB 1
Ladies Yleis Hot Shots
Ladies Taso HIFK/red
Turnauksien tuloksia > Mestarit 2019

E10 (2009) TuPS/T09
E10 Yleis NJS/Tikkalikat
E11 (2008) NJS/Musta
E11 Yleis Ekerö IK Blå
D12 (2007) FC Espoo/Sininen
D12 Yleis PK-35/Punainen
D13 (2006) VJS/Punainen
D13 Yleis Valtti/IHU musta
C14 (2005) HJK
C14 Yleis EPS/Musta A
C15 Yleis Honka/Keltainen
B18 NJS/Rokkitikat
C15-B18 Taso FC Kontu/East Utd YJ (C15)
Ladies Yleis Hot Shots
Ladies Taso Stadin Timmit
Aiheesta muualla

Turnauksen viralliset sivut
Odvar Nordli

| Odvar Nordli |
| --- | --- |

Norjan pääministeri
 12. tammikuuta 1976 –30. tammikuuta 1981  
Monarkki:  Olavi V
Edeltäjä:  Trygve Bratteli
Seuraaja:  Gro Harlem Brundtland
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. marraskuuta 1927 Tangen, Stange, Norja
Kuollut: 9. tammikuuta 2018 (90 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
 Nimikirjoitus
Odvar Nordli (3. marraskuuta 1927 Stange – 9. tammikuuta 2018) oli norjalainen Työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi maansa pääministerinä vuosina 1976–1981. Suomessa Odvar Nordli vieraili ainakin syyskuussa 1979.
Nordli oli Hedmarkin läänin fylkesmann (maaherra) vuosina 1981–1993 ja Norjan Nobel-komitean jäsen vuosina 1985–1993.
Nuokkuruostio

| Nuokkuruostio> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Nuokkuruostiot Xyroschoenus  Larridon
Laji::  hornei
Kaksiosainen nimi
 Xyroschoenus hornei  (C.B.Clarke) Larridon (2018) 
Synonyymit
 Costularia hornei (C.B.Clarke) Kük.  Schoenus hornei C.B.Clarke (kantanimi) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuokkuruostio (Xyroschoenus hornei, syn. Costularia hornei) on sarakasveihin kuuluva ruoholaji, joka on ainoa nuokkuruostioiden suvun laji. Kasvi on aiemmin kuulunut Costularia-sukuun, josta se on 2018 erotettu fylogeneettisesti. Se on läheistä sukua muun muassa saman tribuksen ruosteheinille.
Nuokkuruostio esiintyy endeemisenä Seychellien saarilla. Sitä kasvaa neljällä suuremmalla saarella: Mahélla, Silhouettella, Praslinilla ja Curieusella. Nuokkuruostion elinympäristöä ovat kosteat subtrooppiset metsät saarten yläosissa. Lajin esiintymien tarkkaa kokoa ei tunneta, mutta se luokitellaan toistaiseksi elinvoimaiseksi lajiksi.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Nuokkuruostio – Xyroschoenus hornei
Nuokkukeihäskukka

| Nuokkukeihäskukka |
| --- | --- |
 Nuokkukeihäskukka puistossa Madeiralla.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Keihäskukkakasvit Doryanthaceae
Suku::  Keihäskukat Doryanthes
Laji::  palmeri
Kaksiosainen nimi
 Doryanthes palmeri  W.Bull 
Katso myös
   Nuokkukeihäskukka Wikispeciesissä   Nuokkukeihäskukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuokkukeihäskukka eli keihäskukka (Doryanthes palmeri) toinen keihäskukkien (Doryanthes) sukuun kuuluvista kasvilajeista.
Nuokkukeihäskukka on monivuotinen ja ainavihanta kasvi, joka kasvattaa pitkän yhden tai useamman lehtiruusukkeen. Lehtiruusukkeiden lehdet ovat muodoltaan miekkamaisia ja kolmesta neljään metriä pitkiä. Ruusukkeista kasvava varsi voi kasvaa viisimetriseksi ja joidenkin vuosien kasvun jälkeen varren päähän kehittyy kukinto. Kukinnan jälkeen yksittäisistä ruusukkeista muodostuneet kasvit yleensä kuolevat, mutta monista ruusukkeista koostuvat kasvit kasvattavat tavallisesti yhden tai useamman uuden lehtiruusukkeen ja jatkavat elämäänsä.
Nuokkukeihäskukka kasvaa rannikkoalueilla, tavallisesti jyrkkien rinteiden kosteissa ja avoimissa eukalyptusmetsissä. Laji on kserofyytti. Lajia tavataan luonnossa itäisessä Australiassa Uuden Etelä-Walesin koillisosissa sekä Queenslandin kaakkoisosissa.
Nuokkukeihäskukkaa kerätään luonnosta paikallisesti ravinnoksi. Ravinnoksi kasvista käytetään nuoria versoja sekä juuria. Kasvista voisi mahdollisesti saada myös vahvaa kuitua. Lisäksi lajia kasvatetaan koristekasvina. Koristekasvina laji pärjää kuivissa olosuhteissa, eikä se tarvitse paljoa vettä. Yli +40°C:n lämpötilassa lehdet voivat kuitenkin muuttua keltaisiksi. Kasvupaikan valoisuuden suhteen nuokkukeihäskukka kasvaa parhaiten täydessä auringon valossa tai vain vähäisessä varjossa. Maaperän suhteen laji pärjää monenlaisella maaperällä. Kukat kehittyvät keväällä, mutta yksittäisistä ruusukkeista koostuvien kasvien kehittyminen kukkiviksi voi kestää yli 13 vuotta.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Nuokkukeihäskukka (Doryanthes palmeri)
Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Doryanthes palmeri W.Hill ex Benth.
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Doryanthes palmeri (englanniksi)
Nokia DX 200

DX 200 on Nokia Networksin digitaalisten puhelinkeskusten tuotesarja. Niiden kehitystyö aloitettiin  Televa -yrityksessä 1971 . DX 200 on kehitetty vuonna 1978. Keskus on vikasietoinen. DX 200 -keskuksia käytetään ja kehitetään edelleen.
Aiheesta vuonna 2015 julkaistun kirjan Nokian jalokivi mukaan vuosina 1980–2014 DX-liiketoiminnan arvo ylitti 40 miljardia euroa. Sama kirja kertoo keskuksen kehittämiseen käytetyn 50 tuhatta henkilötyövuotta ja nimeää keskuksen pääarkkitehdeiksi Keijo Olkkolan ja Lauri Melamiehen.
Aiheesta muualla

Kirja: Nokian hittituote sai kulmat kurttuun KGB:ssa ja CIA:ssa, Taloussanomat 12.10.2015
Martin Sandelin ja Juha Partanen: Nokian jalokivi.  Mediakasvo Oy, 2015.
Steve Bruce

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Stephen Roger Bruce
Syntymäaika: 31. joulukuuta 1960 (ikä 63)
Syntymäpaikka: Corbidge, Englanti
Pelipaikka: puolustaja
Seura
Seura: –
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1977–1984 | Gillingham | 205 | (29) |
| 1984–1987 | Norwich City | 141 | (14) |
| 1987–1996 | Manchester United | 306 | (36) |
| 1996–1998 | Birmingham City | 72 | (2) |
| 1998–1999 | Sheffield United | 10 | (0) |
Valmennusura
1998–1999: Sheffield United
1999–2000: Huddersfield Town
2001: Wigan Athletic
2001: Crystal Palace
2001–2007: Birmingham City
2007–2009: Wigan Athletic
2009–2011: Sunderland
2012–2016: Hull City
2016–2018: Aston Villa
2019: Sheffield Wednesday
2019–2021: Newcastle United
2022: West Bromwich Albion
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Steve Bruce (s. 31. joulukuuta 1960) on englantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.
Pelaajana Bruce aloitti keskikentällä, mutta siirtyi myöhemmin puolustukseen. Brucea pidetään 1980–1990-lukujen parhaana englantilaisjalkapalloilijana, joka ei pelannut yhtäkään A-maaottelua.