stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aleksander Barkov
Pelityyli

Barkovin vahvuudet ovat pelinluvussa, rauhallisuudessa, itseluottamuksessa, paineen alla pelaamisessa ja pelin rytmittämisessä.
Barkovin yksi merkittävimpiä vahvuuksia on myös kiekon riistäminen vastustajalta. Urheilulehden Petteri Sihvonen kertoi, että: ”kun vastustajalta pitää ryöstää kiekko, Barkovin kädet ovat jo nyt koko maailman mittakaavassa top 10 -luokassa”. "Hänellä on paljon taitoa ja loistavat kädet. Hän ei pelkää myöskään ottaa riskiä paineen alla", Roberto Luongo kehui Barkovia Pittsburgh Penguinsia vastaan käydyn rangaistuslaukauskilpailun jälkeen, joulukuussa 2014.
Yleisradion urheilutoimittaja Matias Strozykin mukaan Barkovin heikkoutena voidaan pitää luistelua, jonka hän tosin osittain korvaa sijoittumisellaan. Jääkiekkoon erikoistuneen verkkolehden Jatkoaika.comin mukaan Barkovin luistelu on enintään keskinkertaista.
Yksityiselämä

Barkov on toisen polven jääkiekkoilija. Hänen isänsä Aleksandr Barkov pelasi Tapparassa vuosina 1994–2004.
Barkovista tuli kesäkuussa 2020 Tapparan kolmanneksi suurin omistaja, kun hän kaupan jälkeen omistaa seurasta noin kymmenen prosenttia.
Barkov pelaa myös rullakiekon SM-liigaa Team Haipin joukkueessa, jonka miehistössä hän voitti kesällä 2021 rullakiekon suomenmestaruuden. Barkov harrastaa myös tennistä ja padelia.
Barkovilla on joulukuussa 2021 syntynyt poika yhdysvaltalaisen naisen kanssa, jonka nimeä ei ole ollut julkisuudessa. Pojalla on isänsä sukunimi.
Saavutukset

NHL:n Stanley Cup 2024
MM-hopeaa vuonna 2016
Olympiapronssia vuonna 2014
SM-Hopeaa vuonna 2013
NHL:n Lady Byng Memorial Trophy kaudella 2018–2019
NHL:n Frank J. Selke Trophy kaudella 2020–2021 ja 2023–2024
Eniten pisteitä Florida Panthersin historiassa
Liiga-historian nuorin tehopisteen tehnyt pelaaja (16 v. 28 vrk)
Liiga-historian nuorin maalin tehnyt pelaaja (16 v. 1 kk 2 vrk), 4. lokakuuta 2011
Kaikkien aikojen nuorin Suomen maajoukkueen edustaja, joka on esiintynyt alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa (16 v. 3 kk 24 vrk)
Kaikkien aikojen nuorin Suomen maajoukkueen edustaja, joka on tehnyt tehopisteen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa (16 v. 3 kk 24 vrk)
Kaikkien aikojen nuorin Suomen maajoukkueen edustaja, joka on tehnyt maalin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa (16 v. 4 kk kaikkien aikojen toiseksi nuorin)
Liiga-historian nuorin 30 tehopistettä yhdellä kaudella tehnyt pelaaja (17 v. 4 kk 8 vrk)
Kaikkien aikojen eniten tehopisteitä tehnyt alle 18-vuotias pelaaja Liigassa (64)
Kaikkien aikojen nuorin NHL:ssä pelannut suomalainen (18 v. 31 vrk)
Kaikkien aikojen nuorin nykymuotoisessa NHL:ssä maalin tehnyt pelaaja (18 v. 31 vrk)
Kaikkien aikojen nuorin Suomen maajoukkueen edustaja, joka on voittanut olympiamitalin (18 v. 5 kk 20 vrk), 2014
Kaikkien aikojen korkein suomalaisvaraus NHL:n varaustilaisuudessa (ensimmäisen kierroksen toinen varaus; jakaa ennätyksen Kari Lehtosen, Patrik Laineen ja Kaapo Kakon kanssa), 2013
Kaikkien aikojen korkein suomalaisvaraus KHL:n varaustilaisuudessa (ensimmäisen kierroksen toinen varaus; jakaa ennätyksen Sami Vatasen kanssa), 2012
Vuoden urheilija, 2024
Vuoden nuori urheilija, 2013
Vuoden jääkiekkoilija, 2021 ja 2024
NHL:n tähdistöottelussa vuosina 2018 ja 2023
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleksander Barkov Wikimedia Commonsissa
Barkov Florida Panthersin sivuilla (englanniksi)
Aleksander Barkovin oma internet-sivu (englanniksi)
Alastonsuomi.com

| Alastonsuomi> com |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  alastonsuomi.com
Tyyppi:  virtuaaliyhteisö
Rekisteröinti:  vapaaehtoinen (yli 18-vuotiaat)
Kielet:  suomi
Omistaja:  Toyb Oy
Avattu:  2007
Similarweb-sija:   49. (kesäkuu 2022)
Nykyinen tila:  aktiivinen
Alastonsuomi.com on suomalainen Toyb Oy:n ylläpitämä sosiaalisen median alusta ja internet-kuvagalleria, johon internetin käyttäjät voivat lisätä valokuvia ja tietoja itsestään. Sivusto tunnetaan erityisesti siitä, että käyttäjät voivat lisätä itsestään seksuaalisuuteen liittyviä valokuvia, jotka ovat monissa muissa gallerioissa kiellettyjä. Sivusto on perustettu vuonna 2007 eräänlaisena vastineena IRC-Gallerian sisältörajoituksille. Alle 18-vuotiaat eivät saa rekisteröityä sivun käyttäjiksi eivätkä käyttää sivuston palveluja.
Rekisteröityneitä käyttäjiä on yli 100 000 ja lisättyjä kuvia sivustolla yli miljoona kappaletta. Sivusto ilmoittaa, että sivuilla vieraillaan yli 2 302 000 kertaa kuukaudessa ja sivulatauksia kertyy yli 118 000 000 kappaletta kuukaudessa.
Historia

Alastonsuomi.com perustettiin alun perin vuonna 2007 pienen kaveriporukan sisäpiirin vitsinä aikana, jolloin sosiaalisen median alustat olivat vasta kehittymässä. Perustajaryhmään kuulunut Hermanni Jokinen oli sivuston toinen rekisteröitynyt käyttäjä. Useat perustajaryhmän jäsenistä toimivat aikuisviihteen parissa, mikä vaikutti sivuston alkuperäiseen konseptiin. Sivuston suosio kasvoi kuitenkin nopeasti odotettua suuremmaksi. Facebook ei ollut vielä yleistynyt Suomessa, eikä Instagramia ollut olemassa. Sivuston alkuaikojen ilmapiiriä on kuvailtu kepeäksi ja yhteisölliseksi, jossa käyttäjät jakoivat monipuolisesti kuvia alastomista kehoistaan.
2010-luvulla sivusto sai mediahuomiota, mikä johti käyttäjämäärän kasvuun. Vuosikymmenen lopulla tapahtui merkittävä muutos, kun sivuston ylläpito poisti markkinointikiellon, mahdollistaen esimerkiksi pornografisen sisällön myymisen alustalla. Mediahuomion seurauksena sivustolle liittyi paljon uusia käyttäjiä, jotka etsivät yksinomaan seksiseuraa.
Toiminta ja käyttö

Alastonsuomi.com toimii myös blogialustana, jossa käyttäjät voivat kirjoittaa seksuaalisuudesta ja muista aiheista. Sivustolla on myös chat-keskusteluja ja suljettuja ryhmiä eli klubeja, joissa käyttäjät voivat keskustella erityisaiheista.
Sivusto edellyttää käyttäjiltään täysi-ikäisyyttä, ja alaikäisten rekisteröityminen ja palvelujen käyttö on kielletty. Käyttäjät voivat esiintyä joko anonyymisti tai omilla kasvoillaan. Sivusto kieltää suoran kaupallisen toiminnan, mutta sallii OnlyFans-profiilien linkittämisen käyttäjäprofiileihin "sponsoroitu"-merkinnällä. Tämä käytäntö on otettu käyttöön erityisesti 2020-luvulla OnlyFansin yleistyttyä.
Sivusto on toiminut merkittävänä kohtaamispaikkana erityisesti fetissi- ja kinky-yhteisöille sekä seksuaalivähemmistöille. Se on tarjonnut anonyymin ympäristön samanhenkisten ihmisten kohtaamiselle ja itseilmaisulle.
Yhteiskunnallinen merkitys

Sexpon vastaavan seksuaalineuvojan Maria Vihlmanin mukaan Alaston Suomi voidaan määritellä sekä pornosivustoksi että anonyymiksi sosiaaliseksi mediaksi. Sivusto on tarjonnut käyttäjilleen paikan, jossa seksuaalisuus ja alastomuus ovat sallittuja osana sosiaalista kanssakäymistä.
Aiheesta muualla

Alastonsuomi.com.
Suomalaiset hurahtivat esittelemään seksikuviaan! Hymy 13.4.2010.
Näe naapurit alasti netissä Nyt.fi 11.9.2011. (Archive.org)
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2016

| Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2016 |
| --- | --- |
 
Sijainti:   Holmenkollen, Norja
Kilpailupaikka:  Holmenkollenin kansallisareena
Kilpailutapahtumia:  11
Avajaiset:  3.3.2016
Päättäjäiset:  13.3.2016
 ← 20152017 →
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2016 järjestettiin 3.–13. maaliskuuta 2016 Holmenkollenilla, Oslossa, Norjassa.
Valinta

Vuonna 2010 Oslo hävisi vuoden 2015 MM-kilpailujen isännyyden Kontiolahdelle äänin 20–23. Vuoden 2016 kilpailujen järjestäjä valittiin 2. syyskuuta 2012 Kansainvälisen ampumahiihtoliiton (IBU) kongressissa Meranossa, Italiassa. Vuoden 2016 mm-kilpailut myönnettiin Oslolle ilman kilpailevia järjestäjiä ja vuoden 2017 mm-kilpailut Hochfilzenille.
Holmenkollenilla oli järjestetty ampumahiihdon MM-kilpailut aiemmin vuosina 1986, 1990, 1999 ja 2000.
Kilpailukalenteri

Kilpailuissa oli 11 eri kilpailutapahtumaa. Kaikki kilpailut vaikuttivat maailmancupin tilastoihin.
| Päivä | Pikakilpailu | Takaa-ajo | Normaalimatka | Yhteislähtö | Viesti | Sekaviesti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.3. |  |  |  |  |  | ● |
| 5.3. | ●● |  |  |  |  |  |
| 6.3. |  | ●● |  |  |  |  |
| 9.3. |  |  | ● (Naiset) |  |  |  |
| 10.3. |  |  | ● (Miehet) |  |  |  |
| 11.3. |  |  |  |  | ● (Naiset) |  |
| 12.3. |  |  |  |  | ● (Miehet) |  |
| 13.3. |  |  |  | ●● |  |  |
Lähde:
Tulokset > Miehet > 10 km pikakilpailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Martin Fourcade | 25.35,4 / 0 |
| 2 |  | Ole Einar Bjørndalen | 26.02,3 / 0 |
| 3 |  | Serhi Semenov | 26.03,0 / 0 |
| 4 |  | Johannes Thingnes Bø | 26.10,9 / 1 |
| 5 |  | Dominik Windisch | 26.14,9 / 1 |
| 6 |  | Jevgeni Garanitšev | 26.15,8 / 1 |
Päivämäärä: 5. maaliskuuta
Tulokset > Miehet > 12,5 km takaa-ajo

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Martin Fourcade | 32.56,5 / 3 |
| 2 |  | Ole Einar Bjørndalen | 33.16,6 / 2 |
| 3 |  | Emil Hegle Svendsen | 33.27,7 / 1 |
| 4 |  | Johannes Thingnes Bø | 33.34,8 / 3 |
| 5 |  | Jakov Fak | 33.38,4 / 0 |
| 6 |  | Simon Desthieux | 33.39,4 / 0 |
Päivämäärä: 6. maaliskuuta
Tulokset > Miehet > 20 km normaalimatka

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Martin Fourcade | 49.13,9 / 1 |
| 2 |  | Dominik Landertinger | 49.19,0 / 0 |
| 3 |  | Simon Eder | 49.28,3 / 0 |
| 4 |  | Johannes Thingnes Bø | 50.11,1 / 1 |
| 5 |  | Michal Krčmář | 50.30,3 / 0 |
| 6 |  | Jakov Fak | 50.54,3 / 1 |
Päivämäärä: 10. maaliskuuta
Tulokset > Miehet > 15 km yhteislähtö

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Johannes Thingnes Bø | 37.05,1 / 1 |
| 2 |  | Martin Fourcade | 37.07,9 / 1 |
| 3 |  | Ole Einar Bjørndalen | 37.11,8 / 0 |
| 4 |  | Dominik Windisch | 37.24,9 / 2 |
| 5 |  | Arnd Peiffer | 37.25,0 / 1 |
| 6 |  | Tarjei Bø | 37.26,9 / 2 |
Päivämäärä: 13. maaliskuuta
Tulokset > Miehet > 4 × 7,5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika / sakkokierrokset + varapatruunat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ole Einar Bjørndalen   Tarjei Bø   Johannes Thingnes Bø   Emil Hegle Svendsen | 1.13.16,8 / 0+6 |
| 2 |  | Erik Lesser   Benedikt Doll   Arnd Peiffer   Simon Schempp | 1.13.28,3 / 0+5 |
| 3 |  | Christian Gow   Nathan Smith   Scott Gow   Brendan Green | 1.13.40,2 / 0+5 |
| 4 |  | Sven Grossegger   Simon Eder   Julian Eberhard   Dominik Landertinger | 1.14.10,3 / 1+10 |
| 5 |  | Michal Krčmář   Jaroslav Soukup   Ondřej Moravec   Michal Šlesingr | 1.14.11,2 / 0+7 |
| 6 |  | Maksim Tsvetkov   Jevgeni Garanitšev   Anton Babikov   Anton Šipulin | 1.14.23,2 / 1+7 |
Päivämäärä: 12. maaliskuuta
Tulokset > Naiset > 7,5 km pikakilpailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tiril Eckhoff | 21.10,8 / 0 |
| 2 |  | Marie Dorin Habert | 21.25,8 / 0 |
| 3 |  | Laura Dahlmeier | 21.30,6 / 1 |
| 4 |  | Gabriela Soukalová | 21.48,6 / 1 |
| 5 |  | Dorothea Wierer | 21.49,0 / 0 |
| 6 |  | Mona Brorsson | 21.54,7 / 0 |
Päivämäärä: 5. maaliskuuta
Tulokset > Naiset > 10 km takaa-ajo

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Laura Dahlmeier | 30.49,2 / 0 |
| 2 |  | Dorothea Wierer | 31.37,5 / 2 |
| 3 |  | Marie Dorin Habert | 31.46,5 / 3 |
| 4 |  | Franziska Hildebrand | 31.51,0 / 1 |
| 5 |  | Olena Pidhrušna | 32.07,8 / 1 |
| 6 |  | Franziska Preuß | 32.08,2 / 0 |
Päivämäärä: 6. maaliskuuta
Tulokset > Naiset > 15 km normaalimatka

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marie Dorin Habert | 44.02,8 / 1 |
| 2 |  | Anaïs Bescond | 44.15,0 / 1 |
| 3 |  | Laura Dahlmeier | 45.20,6 / 2 |
| 4 |  | Veronika Vítková | 45.29,6 / 1 |
| 5 |  | Gabriela Soukalová | 45.39,6 / 2 |
| 6 |  | Franziska Hildebrand | 45.40,5 / 1 |
Päivämäärä: 9. maaliskuuta
Tulokset > Naiset > 12,5 km yhteislähtö

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marie Dorin Habert | 35.28,5 / 0 |
| 2 |  | Laura Dahlmeier | 35.35,8 / 1 |
| 3 |  | Kaisa Mäkäräinen | 35.36,6 / 1 |
| 4 |  | Gabriela Soukalová | 35.59,4 / 1 |
| 5 |  | Anaïs Bescond | 36.07,7 / 2 |
| 6 |  | Veronika Vítková | 36.11,2 / 2 |
Päivämäärä: 13. maaliskuuta
Tulokset > Naiset > 4 × 6 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika / sakkokierrokset + varapatruunat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Synnøve Solemdal   Fanny Horn Birkeland   Tiril Eckhoff   Marte Olsbu | 1.07.10,0 / 0+6 |
| 2 |  | Justine Braisaz   Anaïs Bescond   Anaïs Chevalier   Marie Dorin Habert | 1.07.15,3 / 0+8 |
| 3 |  | Franziska Preuß   Franziska Hildebrand   Maren Hammerschmidt   Laura Dahlmeier | 1.07.38,6 / 0+4 |
| 4 |  | Magdalena Gwizdoń   Monika Hojnisz   Weronika Nowakowska   Krystyna Guzik | 1.08.18,4 / 0+7 |
| 5 |  | Valja Semerenko   Iryna Varvynets   Olena Pidhrušna   Julija Džyma | 1.08.37,7 / 1+5 |
| 6 |  | Jessica Jislová   Gabriela Soukalová   Lucie Charvátová   Veronika Vítková | 1.08.59,3 / 3+6 |
Päivämäärä: 11. maaliskuuta
Tulokset > Sekajoukkueet > 2 × 6 km + 2 × 7,5 km sekaviesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika / sakkokierrokset + varapatruunat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Anaïs Bescond   Marie Dorin Habert   Quentin Fillon Maillet   Martin Fourcade | 1.14.01,0 / 0+8 |
| 2 |  | Franziska Preuß   Franziska Hildebrand   Arnd Peiffer   Simon Schempp | 1.14.05,3 / 0+7 |
| 3 |  | Marte Olsbu   Tiril Eckhoff   Johannes Thingnes Bø   Tarjei Bø | 1.14.15,4 / 0+10 |
| 4 |  | Valja Semerenko   Olena Pidhrušna   Serhi Semenov   Dmytro Pidrutšnyi | 1.14.30,8 / 0+9 |
| 5 |  | Dunja Zdouc   Lisa Hauser   Simon Eder   Dominik Landertinger | 1.15.08,1 / 0+3 |
| 6 |  | Veronika Vítková   Gabriela Soukalová   Michal Šlesingr   Michal Krčmář | 1.15.24,3 / 0+5 |
Päivämäärä: 3. maaliskuuta
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | 6 | 4 | 1 | 11 |
| 2 |  Norja | 4 | 2 | 3 | 9 |
| 3 |  Saksa | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 4 |  Itävalta | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5 |  Italia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 |  Kanada | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6 |  Suomi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6 |  Ukraina | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 11 | 11 | 11 | 33 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2016 Wikimedia Commonsissa
| n k Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Ampumahiihto: 1958 1959 1961 1962 1963 1965 1966 1967 1969 1970 1971 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2015 2016 2017 2019 2020 2021 2023 2024 2025
Kesäampumahiihto: 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023
Hallin lentoasema

Hallin lentoasema on Jämsässä entisen Kuoreveden kunnan alueella noin 23 kilometriä kaupungin keskustasta länteen ja kaksi kilometriä Hallin taajamasta länteen sijaitseva sotilaslentoasema. Lentoasemaa ylläpitää Finavia, ja sen pääasiallinen käyttäjä on Suomen ilmavoimat. Vuonna 2010 lentoasemalle laskeuduttiin noin 1 950 kertaa, joista yli 1 700 sotilaslentokoneilla.
Patrian lentokonetehdas (Patria Aviation ja Patria Aerostructures) sijaitsee kentän alueella.
Reittiliikennettä lentoasemalla ei ole ollut vuoden 1991 eli 1990-luvun laman jälkeen. Halliin lentävät yleisilmailukoneet ja liikelentokoneet liittyvät pääsääntöisesti lähiseudun paperiteollisuuteen. Kentällä toimivat ainakin Hallin Lentokerho ry ja Patrian lentokerho. Hallinportin ilmailumuseo sijaitsee lentoaseman läheisyydessä.
Historia

Kuoreveden lentokentän, eli nykyisen Hallin lentoaseman rakentaminen aloitettiin vuonna 1939 sotamarsalkka Mannerheimin aloitteesta. Samana vuonna Niilo Karhumäki perusti Veljekset Karhumäen toisen lentokonetehtaan lentokentän viereen osana Suomen varustelua mahdolliseen sotaan. Kolme kilometriä pitkä Halinkangas oli hänen mielestään ilmasta katsottuna ihanteellinen paikka lentokentälle. Kentän raivaus korpeen ja henkilökunnan asuntojen rakentaminen, tai edes ihmisten ruokkiminen – etenkin Valtion lentokonetehtaankin perustaessa sinne VL2-tehtaansa vuonna 1940 – ei ollut kuitenkaan helppo operaatio jatkosodan aikaan. Myös Ilmavoimien Koelentue siirtyi kentälle vuonna 1940. Ilmavoimat siirtyi pois kentältä vuoden 2013 loppuun mennessä. Vaikka suuri osa koelennoista tapahtui Tampereella vielä pitkän aikaa.
Syksyllä 1939 valmistunut tuolloin ympyrän muotoinen kenttäalue ilman asfaltoituja kiitoteitä toimi sodan aikana Ilmavoimien lentokonehuollon tukikohtana. Karair Oy aloitti jopa reittilentoliikenteen Halliin vuonna 1960, mutta reitti ei ollut kannattava.
Aiheesta muualla

Suomen ilmailukäsikirja – Hallin lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Suomen lentoasemat |
| --- | --- |
Suuret kansainväliset:  Helsinki-Vantaa 
Pienet kansainväliset:  Ivalo  Joensuu  Kittilä  Kokkola-Pietarsaari  Kuusamo  Kuopio  Lappeenranta  Maarianhamina  Oulu  Rovaniemi  Tampere-Pirkkala  Turku  Vaasa 
Kotimaiset:  Jyväskylä  Kajaani  Kemi-Tornio  Pori  Savonlinna 
Ei säännöllistä liikennettä:  Enontekiö  Halli  Mikkeli  Seinäjoki  Utti 
Entiset lentoasemat:  Helsinki-Malmi  Kauhava  Sodankylä  Tampere-Härmälä  Varkaus  Ylivieska
QAM

audio, video, puhe, tieto
koodausmenetelmät
kanavanvaraus eli kanavointi
FDMA, TDMA, CDMA
CSMA/CD (Ethernet)
CSMA/CA (802.11)
modulointi
kantoaalto (mm. sähkötys)
AM (DSB-SC, SSB)
FM (FSK, GMSK)
PM (mm. PSK, QAM)
FHSS, DSSS (eivät tarvitse kanavointia)
siirtotie
radio
kaapeli (koaksiaali, Cat5, valokuitu)
n
k
QAM (lyhenne sanoista Quadrature Amplitude Modulation, kvadratuuriamplitudimodulaatio) on modulointitekniikka, joka yhdistää vaihemodulaation ja amplitudimodulaation.  QAM:ssä moduloidaan samanaikaisesti ja toisistaan riippumatta signaalin amplitudia ja vaihekulmaa.  Käytännössä QAM-signaali usein koostetaan  moduloimalla erikseen kahta keskenään 90 asteen vaihesiirrossa olevaa kantoaaltoa ja summaamalla tulokset QAM-signaaliksi.
Konstellaatiot

Kuvaa, jossa molempien signaalikomponenttien arvot kuvataan karteesisessa koordinaatistossa sanotaan modulaation konstellaatioksi (tähtikuvioksi).  Kuvan vaaka-akselia kutsutaan usein signaalin in-phase tai reaaliosaksi ja pystyakselia kvadratuuri- tai imaginaariosaksi.  Siksi QAM-signaalia voidaan käsitellä kompleksilukuna ja tulkita QAM kompleksisena modulaationa.
Konstellaation pisteiden ja niiden esittämän bittikuvion vastaavuus järjestetään usein kuvan mukaisella tavalla Gray-koodin mukaan siten, että vierekkäisten pisteiden edustamat binääriluvut eroavat vain yhdellä bitillä toisistaan. Tällöin kohinan tai häiriöiden aiheuttama pieni virhe signaalissa muuttaa vain yhtä bittiä, mikä on helposti korjattavissa virheenkorjauksella.
Konstellaation ei muodoltaan tarvitse olla neliömäinen tai edes suorakulmainen vaan se voi olla myös esimerkiksi heksagonaalinen.
Kapasiteetti

Symmetriasyistä modulaatiosymbolien lukumäärä on usein jokin neljän potenssi – vaikka tämä ei ole mitenkään välttämätöntä – ja se ilmaistaan usein lyhenteen QAM edessä olevalla numerolla, esimerkiksi:
4-QAM (kaksi tasoa kummassakin haarassa, identtinen QPSK signaalin kanssa), symboli välittää 2 bittiä
16-QAM (neljä tasoa molemmissa haaroissa, kaikkiaan 16 yhdistelmää konstellaatiossa), symboli = 4 bittiä
64-QAM (8 tasoa molemmissa haaroissa), symboli = 6 bittiä
256-QAM (16 tasoa molemmissa haaroissa), symboli = 8 bittiä
Esimerkiksi 256-QAM-koodauksen konstellaatiossa on 256 erilaista symbolia, joten yksi 256-QAM-symboli voi välittää 256 erilaista arvoa eli 8 bittiä tietoa.
Esimerkki suorakulmaisen 16-QAM modulaation konstellaatiosta.
Kristinusko Venäjällä

Katedraali Voronežissa.
Kristinusko on Venäjän suurin uskonto, jota tunnustaa yli 60 prosenttia väestöstä. Venäjällä mielipidekyselyitä tekevän tutkimuskeskuksen mukaan 63 prosenttia vastaajista piti itseään ortodokseina vuonna 2007.
Venäjä oli vuonna 2015 maailman neljänneksi suurin kristillisen väestön omaava valtio yli 103 miljoonalla kristityllä. Venäjällä asui noin 4,5 prosenttia maailman kristitystä väestöstä.
Tunnustuskunnat > Ortodoksinen kirkko

Useimmat venäläiset katsovat olevansa ortodokseja ja pitävät ortodoksisuutta oleellisena osana venäläisyyttä. Kirkon toiminta oli 2000-luvun alkupuolella kuitenkin monin paikoin vähäistä, samoin ihmisten osallistuminen. Kommunismin jälkeen ortodoksisuus on liittynyt yhteen kansallismielisyyden kanssa.
Venäjän ortodoksinen kirkko on luonteeltaan puolivaltiollinen. Ortodoksikristillisyys omaksuttiin Venäjällä alun perin 900-luvulla. Ortodoksisen kirkon sisällä toimineista liikkeistä historiallisesti merkittävin on ollut vanhauskoisuus, jota vielä 1900-luvun alussa kannatti jopa 10 % väestöstä. Nykyään vanhauskoisten kannatus on laskenut tuntuvasti matalammaksi.
95 prosenttia rekisteröidyistä seurakunnista kuuluu varsinaisen Venäjän ortodoksisen kirkon alaisuuteen, mutta sen lisäksi on myös pienempiä ortodoksisia kirkkoja.
Tunnustuskunnat > Protestantismi

Protestanttien keskuudessa suurimpia kirkkoja ovat baptistit, helluntailaiset, adventistit, enimmäkseen suomalaiset ja saksalaiset luterilaiset sekä metodistit. Neuvostoliiton romahduksen jälkeen vapaat suunnat kuten herätyskristillinen liikehdintä, ovat lisänneet kannatustaan.
Tunnustuskunnat > Muut suuntaukset

Venäjällä toimii useita separatisia ortodoksisia kirkkoja. Muita pienempiä kristillisiä suuntauksia ovat katoliset sekä Armenian apostolinen kirkko.
Historia > Kristinuskon saapuminen Venäjälle

800-luvulla Venäjä oli pääasiallisesti pakanamaa, jossa oli siellä täällä hajallaan kristittyjä yhdyskuntia. 900-luvulla Venäjän hallitsijat kääntyivät ensi kertaa kristinuskoon. Kun Kiovan ruhtinas Vladimir Suuri kastettiin noin v. 988, odotettiin alamaisten seuraavan esimerkkiä. Venäläiset kristityt joutuivat jo tuolloin kohtaamaan kirkon ja valtion välisten suhteiden ongelman: hallitsijoiden uskonto määräsi alaisten uskonnon. Sofian katedraali rakennettiin Novgorodiin vuonna 989.
Kristinusko saapui Venäjälle Bysantista, mutta sai nopeasti kansallisia piirteitä. Jumalanpalvelusmenot ja tärkeimmät Raamatun osat käännettiin kansanmurretta muistuttavalle slaavin kielelle. Ikonimaalaus sai venäläisen leiman. Konstantinopolin patriarkaatilla oli useiden satojen vuosien ajan oikeus valvoa piispojen nimityksiä Venäjällä. 900-luvun lopussa Venäjälle rakennettiin useita kirkkoja ja Kiovasta muodostui Venäjän keskus.