Ydinvoima
Aiheesta muualla > Ydinvoima-alan viranomaisten ja hallitustenvälisten järjestöjen sivuja

Työ- ja elinkeinoministeriön ydinenergiasivut
Säteilyturvakeskuksen ydinturvallisuussivut
YK:n atomienergiajärjestö IAEA:n sivut (englanniksi)
Euroopan atomienergiayhteisö Euratom – EU:n ydinenergiaviranomainen (englanniksi)
OECD:n atomienergiajärjestö NEA – Hallitustenvälinen yhteistyöelin ydintekniikan, ydintutkimuksen, ydinturvallisuuden, lainsäädännön ja ympäristönsuojelun alalla. (englanniksi)
Office of Nuclear Energy – Yhdysvaltojen energiaministeriön ydinvoimaosasto (englanniksi)
Energiateollisuus: Ydinvoima Euroopassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Voimalaitokset
| --- | --- |
Vesivoimalaitos: Jokivoimalaitos |  Säännöstelyvoimalaitos |  Vuorovesivoimalaitos |  Aaltovoimalaitos |  Pumppuvoimalaitos 
Lämpövoimalaitos: Lauhdevoimalaitos |  Ydinvoimalaitos
Vastapainevoimalaitos: 
Kaasuturbiinivoimalaitos: Maakaasuvoimalaitos
Polttomoottorivoimalaitos: Dieselmoottorivoimalaitos
Tuulivoimalaitos: 
Aurinkolämpövoimalaitos: 
Polttokennovoimalaitos: 
Ydintekniikka
| --- | --- |
Ydinfysiikka:  Atomi  Fissio  Fuusio  Säteily  Radioaktiivisuus  Ionisoiva säteily  Ydinräjähdys  Fissiili  Vaikutusala  Kriittinen massa 
Ydinvoima:  Ydinvoiman käyttökohteet  Ydinpolttoainekierto  Säteilyturvallisuus  Ydinturvallisuus  Ydinjätehuolto  Geologinen loppusijoitus  Uraani  Uraanin esiintyminen  Uraanikaivos  Uraanin väkevöinti  Plutonium  Torium  Torium-ydinpolttoainekierto 
Ydinreaktori:  Kevytvesireaktori  Kiehutusvesireaktori  Painevesireaktori  VVER-reaktori  EPR-reaktori  RBMK-reaktori  MKER-reaktori  CANDU-raskasvesireaktori  AP1000-reaktori  Pieni modulaarinen reaktori  Hyötöreaktori  Kiihdytinreaktori  SCWR-reaktori  Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori  Sulasuolareaktori  Kaksoisfluidireaktori  Fuusioreaktori 
Ydinaseet:  Ydinsota  Vetypommi  Neutronipommi  Ydinaseriisunta  Vaikutukset 
Ydinonnettomuus:  Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus  Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus  Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus  Luettelo ydinonnettomuuksista  Luettelo ydinlaitostapahtumista  Ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuus  Ydinaseonnettomuus  INES-asteikko 
Ydinvoima Suomessa:  Olkiluodon ydinvoimalaitos  Loviisan ydinvoimalaitos  Hanhikiven ydinvoimalaitos 
Energiantuotanto
Kaikki ihmiskunnan käyttämä energia on alun perin lähtöisin ydinreaktioista, mutta toistaiseksi vain fissio on suoraan laajamittaisessa käytössä energiantuotannossa. Fuusion käyttöönottoa tutkitaan jatkuvasti, sillä jokainen väliporras lisää hukkaenergian määrää.
Fissioreaktiossa atomi halkeaa ja vapauttaa energiaa.
Ydinvoimaa käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 1951, kun Idaho National Laboratoryn tutkijat sytyttivät neljä hehkulamppua EBR-1-reaktorin avulla.
Aloitettujen ydinreaktorien rakennusprojektien lukumäärä vuosittain. Vilkkainta ydinvoimarakentaminen oli 1970-luvulla.
Eri energianlähteiden osuudet maailman primäärienergian kulutuksesta vuonna 2015.
Eri energianlähteiden osuudet maailman sähköntuotannosta vuonna 2015.
Loviisan voimalaitos, jossa kaksi painevesireaktoria.
Olkiluoto ja sen kolme ydinreaktoria. Kaksi oikeanpuoleista reaktoria on rakennettu 1970-luvulla, vasemmanpuoleinen reaktori on kuvamanipulaatio rakenteilla olevasta Suomen viidennestä ydinreaktorista.
Olkiluoto 3 kuluttaa käydessään 32 tonnia uraanioksidia vuodessa eli kuvassa havainnollistetun suorakulmaisen särmiön verran.
Polttoainesauva ja polttoainenappeja
Rahtilaiva NS Savannahin ydinpolttoainenippu, joka koostuu 164 polttoainesauvasta (nippu lyhennetty keskeltä kuvaan).
Uraanin riittävyys on sitä suurempi, mitä enemmän varoja hyväksytään arvioon mukaan. Luvut ilmaisevat varojen keston vuosissa nykykulutuksella.
   Nykyisten kaivosten varannot
   Tunnetut taloudelliset varannot
   Tavanomaiset, taloudelliset varat
   Maankuoren kokonaismalmivarat nykyhinnoin
   Epäkonventionaaliset varat (ainakin 4 miljardia tonnia, kesto hyvin pitkä)
Radioaktiivisuuden lasku korkea-aktiivisessa ydinjätteessä. Vaaka-akselilla vuodet, pystyakselilla aktiivisuus verrattuna uraanimalmin radioaktiivisuuteen.
Olkiluodon kolmannen ydinvoimalan vuosittain tuottaman korkea-aktiivisen käytetyn ydinpolttoaineen yhteenlaskettu määrä (harmaa suorakulmainen särmiö) ja havainnollistus vuosittain tarvittavien ydinjätteen loppusijoituskapselien (kuparinen lieriö) määrästä; 44 kpl.
Rakenteilla oleva Yucca Mountainin ydinjätteen loppusijoituslaitos, joka otettaneen käyttöön vuonna 2017-2020.
IPCC:n laskemat mediaaniarvot eri energiamuotojen koko elinkaaren aiheuttamille hiilidioksidipäästöille
Ydinvoiman osuus sähköntuotannosta ja sähköntuotannon hiilidioksidipäästöt EU-15 -maissa. Useimmissa alhaisten päästöjen maissa ydinvoimaa käytetään merkittävästi. Itävallan alhaiset päästöt selittyvät mahdollisuudella hyödyntää Alppien huomattavia vesivoimavaroja.
Radioaktiivisuuden eristämiseksi ympäristöstä on useita peräkkäisiä esteitä. 1. este on polttoaineen kiinteä, keraaminen olomuoto. 2. on polttoainesauvan zirkoniumkuori. 3. on reaktoripaineastia. 4. on suojarakennus. 5. on reaktorirakennus.
Luonnonuraanista tai ydinpolttoaineesta on väkevöintiasteessa noin 90 prosenttiyksikön matka ydinräjähteisiin.
Suomen vaakunaleijona
Euratomin logo
IAEA:n logo
Ydinvoiman osuus energiantuotannosta eräissä maissa. Ruotsi on paljon ydinvoimaa käyttävä maa. Sen sähkö tuotetaan miltei pelkästään ydin- ja vesivoimalla, joten fossiilisten polttoaineiden kulutus tapahtuu pääosin liikenteessä ja lämmityksessä. Suomi on varsin keskimääräinen ydinvoimamaa, jossa ydinvoiman käyttöön otolla ja samaan aikaan tapahtuneella voimakkaalla lisäyksellä biopolttoaineiden käytössä katkaistiin fossiilisten polttoaineiden kulutuksen nopea kasvu. Saksassa oli aluksi voimakas pyrkimys lisätä ydinvoimaa, mutta sen merkitys jäi suhteellisen pieneksi ydinvoiman jouduttua poliittiseen vastatuuleen. Tanska on tyypillinen ydinvoimaton maa, jonka energiantuotanto tapahtuu suurimmaksi osaksi fossiilisilla polttoaineilla. Tosin 2000-luvulla Tanska on kasvattanut uusiutuvan energian tuotantoaan. Vuonna 2017 uusiutuvien osuus Tanskan energiasta oli jo 33 %, josta suurin osa oli biomassaa.