stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuban (joki)

| Kuban |
| --- | --- |
 Kuban virtaa Kaukasukselta Asovanmereen. Eteläinen sivujoki on Laba. Viherretty alue on historiallinen Kubanin oblasti vuonna 1900.
Alkulähde:  Elbrusvuori
Laskupaikka:  Asovanmeri
Maat:  Venäjä
Pituus:  870 km
Alkulähteen korkeus:  1 339 m
Valuma-alue:  56 000 km²
Kuban (ven. Куба́нь, tšerk. Pšyze), antiikin Hypanis (m.kreik. Ὕπανις), on joki Pohjois-Kaukasiassa Venäjällä. Joen ympäristö muodostaa historiallisen Kubanin alueen. Kuban on 870 km pitkä ja sen valuma-alue on noin 56 000 km². Joen alajuoksusta on noin 180 km laivaliikenteelle soveltuvaa.
Kuban saa alkunsa Karatšai-Tšerkessian kaakkoisosasta Kaukasukselta läheltä Elbrus-vuorta. Sieltä se virtaa Karatšai-Tšerkessian halki pohjoiseen Stavropolin aluepiiriin, jonka alueella se kääntyy luoteeseen ja länteen. Sitten se virtaa Adygeian ja Krasnodarin aluepiirin halki ja laskee Asovanmereen.
Kubanin sivujokia ovat Teberda, Bolšoi Zelentšuk, Malyi Zelentšuk, Urup, Belaja, Laba ja Bolšaja Laba.
Joen varrella olevia kaupunkeja ovat Karatšajevsk, Tšerkessk, Nevinnomyssk, Armavir, Krasnodar ja Temrjuk.
Kultainen Venla

| Kultainen Venla |
| --- | --- |
Palkitaan:  Parhaille kotimaisille televisio-ohjelmille ja tekijöille.
Palkinnon antaja:  Televisioakatemia ry
Maa:   Suomi
Ensimmäinen palkinto:  2010
Virallinen internet-sivu
Kultainen Venla on vuonna 2010 perustettu televisioalan kilpailu, joka syntyi, kun aiemmin Kultainen TV- ja Venla-palkinnot yhdistettiin. Gaalan järjestää vuosittain Televisioakatemia, joka on MTV:n, Yleisradion, Sanoma Media Finlandin ja SATU ry:n perustama yhdistys. Jäseneksi ovat liittyneet myös Discovery Networks Finland, Fox International Channels ja Elisa Viihde. Gaala on lähetetty suorana MTV3-kanavalla vuodesta 2011 lähtien. Vuosina 2017–2019 gaalat lähetettiin Yle TV2-kanavalla sekä vuodesta 2020 alkaen Nelosella.
Kilpailu on kaksivaiheinen. Ensin esiraati valitsee jokaisesta kategoriasta jatkoon korkeintaan viisi ehdokasta. Raatiin kuuluu Televisioakatemian hallituksen jäsenten lisäksi enintään seitsemän kutsuttua asiantuntijajäsentä. Akatemian kannatus- eli henkilöjäsenet äänestävät voittajat raadin asettamien ehdokkaiden joukosta. Televisioakatemian hallitus voi jakaa myös muita erityispalkintoja. Yleisöäänestyksen perusteella jaetaan palkinnot parhaalle esiintyjälle sekä parhaalle televisio-ohjelmalle.
Vuonna 2011 lisättiin kategorioihin paras mies- ja naisnäyttelijä sekä vuoden käsikirjoittaja. Samana vuonna myönnettiin myös ensimmäistä kertaa TV-maailma-lehden tunnustuspalkinto TV-vuoden valopilkku. Vuodesta 2012 on palkittu myös paras ohjaaja.
Vuonna 2022 palkinnot muutettiin sukupuolineutraaleiksi: vuoden mies- ja naisnäyttelijän palkintojen sijaan gaalassa jaetaan vuoden pääosanäyttelijän ja vuoden sivuosanäyttelijän palkinnot. Lisäksi kategoria uutis- ajankohtais- ja asiaohjelma jaettiin kahtia: uutis- ja ajankohtaisohjelma sekä asiaohjelma ja dokumenttisarja. Samoin urheilu ja events jaettiin omiksi kategorioikseen. Juontajille perustettiin uusi palkintokategoria.
Voittajat ja ehdokkaat > 2010

Ensimmäinen Kultainen Venla -gaala pidettiin 16. tammikuuta 2011, jossa juontajina toimivat Korkojen kera -ohjelmassa esiintyneet Jenni Pääskysaari ja Vappu Pimiä. Gaalassa esiintyjä oli Ilkka Alanko.
| Sarja | Voittaja | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- |
| Paras näyttelijä | Aku Hirviniemi |  Taneli Mäkelä  Mari Perankoski |
| Viihde- ja musiikkiohjelma | Ihmisten puolue (Yle TV1) |  Dance (Nelonen)  Putous (MTV3) |
| Komediaohjelma | Ketonen & Myllyrinne (MTV3) |  Kätevä emäntä (Yle TV2)  Vedetään hatusta (MTV3) |
| Lifestyle-ohjelma | Venäjän halki 30 päivässä (Yle Teema) |  Tohtori Kiminkinen (Yle TV1)  Neljän tähden illallinen (Nelonen) |
| Reality-ohjelma | Kadonneen jäljillä (MTV3) |  Kakola (Yle TV2)  Toisenlaiset frendit (Yle TV1) |
| Keskusteluohjelma | Pressiklubi (Yle TV2) |  Maria! (Nelonen)  Popkult (YLE Teema) |
| Draamaohjelma | Helppo elämä (MTV3) |  Kallio (Nelonen)  Mobile Horror (Yle Teema) |
| Game show -ohjelma | Tartu mikkiin (Yle TV2) |  Biisikärpänen (MTV3)  Meidän isä on parempi kuin teidän isä (Nelonen) |
| Lastenohjelma | Summeri (Yle TV2) |  BUU’s fredag (Yle Fem)  Onnenpäivä (MTV Juniori) |
| Ajankohtais- ja asiaohjelma | Rock-Suomi (Yle Teema) |  Afro-Suomen historia (Yle Teema)  Ajankohtainen kakkonen (Yle TV2) |
| Paras esiintyjä (yleisöäänestys) | Aku Hirviniemi |  |
| Paras TV-ohjelma (yleisöäänestys) | Duudsonit |  |
Elämäntyöpalkinnot
| Nimi | Perustelut |
| --- | --- |
Jarmo Jääskeläinen: Hän on laajasti palkittu ja tunnustettu dokumenttielokuvien ohjaaja ja tuottaja. Hän on toiminut myös toimittajana. Puolan elokuvakorkeakoulusta alkanut useiden vuosikymmenien mittaiseen uraan on omien töiden lisäksi mahtunut myös niin Dokumenttiprojekti-ohjelman luominen kuin professorin arvonimen saaminen. (Televisioakatemia ry:n tiedote 18.1.2011)
Kari Kyrönseppä: Hän on visionääri jonka perään haikaillaan yhä, sekä mies esimerkiksi Velipuolikuun takana. Hän toimi viiden eri vuosikymmenen aikana Ylellä niin klaffipoikana kuin fiktiopäällikkönä - unohtamatta koskaan humaania, humoristista puolta työssään. (Televisioakatemia ry:n tiedote 18.1.2011)
Vesa-Matti Loiri: Hän on kansallinen ikoni, joka on tulkinnut tiensä ihmisten sydämiin niin näyttelemällä kuin laulamalla. Vesa-Matti Loiria pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaimmista kotimaisista näyttelijöistä unohtamatta hänen mittavaa koomikon työtään ja uraansa syvästi koskettavana laulajana. (Televisioakatemia ry:n tiedote 18.1.2011)
Mirja Pyykkö: Hän on käsite suomalaisessa tv-maailmassa ja kansan keskuudessa. Hänen ohjelmansa ovat jättäneet pysyvän muistijäljen - hän toi uudentyylisen keskusteluohjelman Suomeen eikä pelännyt kohdata ihmistä, saati porttikieltoja joita valtaapitävät hänelle jakelivat. (Televisioakatemia ry:n tiedote 18.1.2011)
Tauno Äijälä: Hän on viihteen suurmies, televisioalan rohkea uudistaja jonka ura alkoi jo 1960-luvulla. Hän luotsasi MTV3:a aikana, jota leimasi ennätykselliset katsojaluvut ja esimerkiksi menestyksekkäät komediasarjat. (Televisioakatemia ry:n tiedote 18.1.2011)
Aiheesta muualla

Televisioakatemia ry
Kultainenvenla.fi
Kuumola (Hyvinkää)

| Kuumola |
| --- | --- |
Kaupunki:  Hyvinkää
Postinumero(t):  05800
Kuumola on Hyvinkään kaupunginosa. Se sijaitsee valtatie 3:n varrella ja siellä on paikallisesti merkittävä yrityskeskittymä, johon kuuluvat Sveitsin portaaliksi kutsuttu yritysalue sekä Hyvinkään ABC-asema. Alueella toimivat ABC-aseman lisäksi muun muassa Lidl, Jysk, Musti ja Mirri sekä K-Rauta. Kuumolan läpi kulkee Hyvinkään ja Kytäjän välinen Kytäjäntie (tie 1361).
Kuumolassa ei juuri ole asutusta, mutta siellä sijaitsee Vanhanmyllyn siirtolapuutarha. Vantaanjoki virtaa Kuumolan läpi.
Kuumola on saanut nimensä kaupunginosassa toimivan Kuumolan maatilan mukaan. Kaupunginosassa ei ole joukkoliikennettä, mutta sen läheisyydessä kulkee Hyvinkään Liikenteen paikallisbussilinja nro 3, joka yhdistää Veikkarin ja Hyvinkään rautatieaseman.
Käpylän työväentalo

| Käpylän työväentalo> Käpylän Urheilijain Talo |
| --- | --- |
 Käpylän työväentalo.
Osoite:  Vipusentie 19, 00610 Helsinki
Sijainti:  Käpylä
Koordinaatit:  60°12′43″N, 24°56′26″E
Rakennustyyppi:  työväentalo
Valmistumisvuosi:  1926
Omistaja:  Eläkkeensaajien Keskusliitto
Kerrosala:  630 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Käpylän työväentalo, aluksi nimellä Käpylän Urheilijain Talo ja Urheilutalo, on nykyisin Eläkkeensaajien Keskusliiton omistama työväentalo Helsingin Käpylässä. Se sijaitsee Vipusentiellä Käpylän luoteisosassa. Sen on aiemmin omistanut Nuorten Puolesta ry. ja sitä ennen Helsingin Työväenyhdistys ja alkujaan Käpylän Urheilijat. Rakennuksen pinta-ala on 630 neliömetriä. Käpylän työväentalossa on 120 hengen juhlasali, jossa on näyttämö ja lisäksi aputiloja, kuten sauna.
Rakennus sijaitsee Museoviraston määrittelemässä valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa kulttuuriympäristössä. Se on sr-2-merkinnällä osoitettu historiallisesti, rakennustaiteellisesti ja kaupunkikuvallisesti arvokkaaksi.
Historia

Idea talon rakentamiseen tuli vuonna 1921 Käpylän Urheilijoilta, joka kuului Työväen urheiluliittoon ja katsoi talon olevan hyödyksi alueen kasvavan työväestön tarpeisiin. Käpylän asukkaat panostivat talon hankkeeseen ostamalla sen osakkeita, ja tästä talo sai osittain rahoituksensa. Rakennustyöt suoritettiin lähinnä talkootyönä, ja talo valmistui 1926. Urheilun lisäksi siellä järjestettiin tansseja ja pidettiin ravintolaa. Käpylän Urheilijat lakkautettiin 1930-luvun alussa poliittisista syistä, koska sen katsottiin olevan kommunistien hallussa. Työväentalon tanssi- ja ravintolatoiminta kiellettiin, ja Käpylän Urheilijat Talo Oy ajautui konkurssiin ja pakkohuutokauppaan. Talon huusi vuonna 1931 itselleen konkurssihuutokaupassa Helsingin Työväenyhdistyksen perustama Käpylän Työväentalo Oy. Talo oli työväenyhdistyksen hallussa useita vuosikymmeniä ja siirtyi sen jälkeen Nuorten Puolesta -liitolle. Vuonna 1997 talon osti Eläkkeensaajien Keskusliitto, jonka hallussa se on edelleen. Sitä ovat vuokranneet sosiaalidemokraattisen työväenliikkeen yhdistykset, urheiluseura Käpylän Kunto ja esimerkiksi Suomen Kansallisooppera päiväharjoituspaikakseen. Myös elokuvatuotantoyhtiö Fennada-Filmi vuokrasi taloa 1960-luvulla, ja siellä on tehty elokuvia ja äänilevyjä. Se on myös juhlien ja tilaisuuksien pitopaikka. Helsingin kaupunki suunnittelee rakennuksen edessä olevan aukion uudistustamista ja uuden puuston istuttamista sille.
Dallapé-orkesteri levytti Työväentalossa heinä-elokuun vaihteessa 1939 useita kappaleita. Siellä on vuonna 1956 filmattu Valentin Vaalan ohjaamaa elokuvaa Nummisuutarit. Niin sanottu VEK-ryhmä eli Aarre Elo, Jukka Virtanen ja Matti Kuusla tapasivat toisensa ensi kerran Käpylän Työväentalolla.
Helsingin työväenyhdistys sai vuonna 1994 korjausavustusta opetusministeriön myöntämistä työväentalojen korjausmäärärahoista., ja taloon tehtiin peruskorjaus vuonna 1998, jolloin sisätilat ja palveluvarustukset uudistettiin.
Krasnojarskin vesivoimalaitos

| Krasnojarskin vesivoimalaitos |
| --- | --- |

Tyyppi:  Vesivoimalaitos
Teho:  6 000 MW
Pudotuskorkeus:  124 m
Rakentaminen aloitettu:  1956
Valmistunut:  1972
Sijainti:  Divnogorsk, Venäjä
Koordinaatit:  55°56′05″N, 92°17′37″E
Krasnojarskin pato 10 ruplan setelissä
Krasnojarskin padon laivahissi
Krasnojarskin vesivoimalaitos (ven. Красноярская гидроэлектростанция) on suuri vesivoimalaitos Siperiassa Krasnojarskin aluepiirissä varta vasten perustetun Divnogorskin kaupungin läheisyydessä Krasnojarskin pohjoispuolella. Vesivoimalaa varten Jenisei padottiin vuosien 1956–1963 välillä. Elokuussa 1959 padon kohdalle heitettiin suuri kivi, johon oli hakattu teksti "Alistu, Jenisei". Voimalaitos on valmistunut ennen vielä suurempaa, ylempänä Jeniseillä sijaitsevaa Sajano-Šušenskajan voimalaitosta, jossa tapahtui 75 henkeä vaatinut onnettomuus vuonna 2009.
Krasnojarskin voimalaitosta ohittamaan on rakennettu laivahissi, joten se ei estä vesiliikennettä joella. Voimalaitoksen teho on 6 000 megawattia. Padon korkeus on 120 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krasnojarskin vesivoimalaitos Wikimedia Commonsissa
Luettelo olympialaisten videopeleistä

Tämä on luettelo olympialaisten virallisista videopeleistä.
Pelit

| Peli | Julkaistu | Olympiakisat | Alustat |
| --- | --- | --- | --- |
| Olympic Gold | 1992 | Kesäolympialaiset 1992 | Sega Game Gear, Sega Mega Drive, Sega Master System |
| Winter Olympics: Lillehammer 94 | 1993 | Talviolympialaiset 1994 | Amiga, DOS, Sega Master System, Super Nintendo Entertainment System |
| Olympic Summer Games | 1996 | Kesäolympialaiset 1996 | 3DO, Sega Mega Drive, Game Boy, Super Nintendo Entertainment System, PlayStation |
| Nagano 98 | 1998 | Talviolympialaiset 1998 | PlayStation, Kolikkopeli, Nintendo 64 |
| Sydney 2000 | 2000 | Kesäolympialaiset 2000 | Windows, PlayStation, Sega Dreamcast |
| Salt Lake 2002 | 18. tammikuuta 2002 | Talviolympialaiset 2002 | PlayStation 2, Game Boy Advance, Windows |
| Athens 2004 | 2. heinäkuuta 2004 | Kesäolympialaiset 2004 | Windows, PlayStation 2 |
| Torino 2006 | 24. tammikuuta 2006 | Talviolympialaiset 2006 | PlayStation 2, Windows, Xbox |
| Mario & Sonic at the Olympic Games | 6. marraskuuta 2007 | Kesäolympialaiset 2008 | Nintendo DS, Wii |
| Beijing 2008 | 27. heinäkuuta 2008 | Kesäolympialaiset 2008 | PlayStation 3, Windows, Xbox 360 |
| Mario & Sonic at the Olympic Winter Games | 13. lokakuuta 2009 | Talviolympialaiset 2010 | Nintendo DS, Wii |
| Vancouver 2010 | 12. tammikuuta 2010 | Talviolympialaiset 2010 | PlayStation 3, Windows, Xbox 360 |
| Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games | 15. marraskuuta 2011 | Kesäolympialaiset 2012 | Nintendo DS, Wii |
| London 2012 | 26. kesäkuuta 2012 | Kesäolympialaiset 2012 | PlayStation 3, Windows, Xbox 360 |
| Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games | 8. marraskuuta 2013 | Talviolympialaiset 2014 | Wii U |
| Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games | 18. helmikuuta 2016 | Kesäolympialaiset 2016 | Wii U, Nintendo 3DS |
| Olympic Games Tokyo 2020 - The Official Video Game | 22. kesäkuuta 2021 | Kesäolympialaiset 2020 | Nintendo Switch, Playstation 4, Stadia, Windows, Xbox One |
Kruisailu

Kruisailu (engl. cruising) on homokulttuuriin kuuluva termi ja toiminta, joka tarkoittaa kuljeskelua, jonka tavoitteena on löytää seksiseuraa.
Kruisailu oli yleisempää aikana, jolloin homoseksuaalisuus oli laissa sekä vallitsevissa normeissa kiellettyä, vainottua ja paheksuttua. Monet homomiehet elivät kaapissa ja viharikosten pelossa, joten ainoa tapa löytää seuraa, toteuttaa itseään sekä omaa seksuaalista suuntautumistaan, oli kruisailemalla. Kruisailu syntyi tarpeesta tavata muita seksuaalivähemmistöön kuuluvia, mutta koska sellaista ei voinut julkisesti tehdä, täytyi tapaamisten pysyä salassa ja piilossa. Seksuaalivähemmistöjen oikeuksien ja aseman parannuttua sekä sitä myötä LGBTQ+-ihmisille suunnattujen tilojen ja seurustelusovellusten yleistyttyä kruisailu on vähentynyt.
Historia

Kruisailua on todennäköisesti harjoitettu jo antiikin Roomassa ja ylipäätään siitä lähtien, kun homoseksuaalisuutta on pidetty paheksuttavana ja rangaistavana asiana.
Tunnettuja tapahtumia kruisailun historiassa on esimerkiksi vuoden 1810 tapaus, jossa poliisit pidättivät ryhmän Vere Street Coterie (suom. Vere Streetin klikki) nimellä kulkeneita miehiä Lontoossa. Miehet pidätettiin rakennuksesta, johon heillä oli tapana kokoontua viettämään aikaa sekä harrastamaan seksiä muiden miesten kanssa. Useita miehiä tuomittiin vankeuteen ja kaksi hirtettiin "sodomian harjoittamisen vuoksi."
1960- ja 70-luvun Yhdysvalloissa alkanut liikehdintä seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolesta ja pride-kulttuurin syntyminen nostivat myös kruisailun huippuunsa, ja ilmiöstä tuli länsimaissa näkyvämpi kuin koskaan aikaisemmin. Kruisailualueiden sijainnit eivät olleet enää pelkästään homojen sisäpiiritietoa, vaan toiminnasta tuli avoimempaa ja yleisempää. 1980-luvun AIDS-epidemian myötä miesten välinen seksi sekä kruisailukulttuuriin kuuluvat irtosuhteet saivat viharikoksen kohteeksi joutumisen rinnalle uuden uhan viruksesta.
Kun kruisailualueet eivät olleet enää pelkästään seksuaalivähemmistöön kuuluvien omassa tiedossa, niissä alettiin tehdä myös viharikoksia ja homofobian motivoimia pahoinpitelyitä.
Kruisailu Suomessa

Helsingissä on ollut lukuisia kruisailupaikkoja, esimerkiksi Stockmannin miestenvessat, Alppipuiston kalliot, Haapaniemenkenttä sekä Kaivopuiston "Kirsikkapuisto". Tunnetuin kruisailualue Suomessa on Helsingin Mäntymäen ja Laakson kalliot sekä metsät. Paikka oli aktiivisimmillaan 1960–70-luvulla, mutta on yksi harvoista kruisailualueista, jotka ovat edelleen kyseisessä käytössä.
Suomessa homoseksuaalisten tekojen kriminalisointi poistettiin laista 1971. Muun muassa Esplanadinpuisto oli kuitenkin tunnettu kruisailualue jo 1940-luvulla.
Kutujärvi (Kuhmoinen)

| Kutujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°36′36″N, 24°53′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Pukarajärveen 
Järvinumero:  35.764.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,7 m  
Rantaviiva:  1,536 km  
Pinta-ala:  5,95 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKutujärvi 
Kutujärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisten Päijälän Leppäkosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pukarajärven eteläpuolella ja Kutukallion pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja siinä on kaksi järvenosaa, joita yhdistää toisiinsa keskellä sijaitseva salmi. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen etelärannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsäautotie, joka alkaa yhdystieltä 3282 Lievejärven pohjoispuolella.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo-ojaa. Toinen ojista yhdistää viereisen Kutulammin tähän ja tuo samalla yli kilometrin päässä sijaitsevien järvien Iso Hankalammin ja Vähä Hankalammin vedet. Järven oma laskuoja laskee suoraksi kaivettua ojaa pitkin 500 metrin päässä olevaan Pukarajärven Sammalisenlahteen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty, ja sen nimenä oli Salakkajärvi. Nykyisin Kutujärvestä 900 metriä koilliseen sijaitsee Salakkalammi, jota ei ollut merkitty Kalmbergin kartastoon.
Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli autio, ja sen länsipuolella oli peltoa. Vuoteen 1986 mennessä järven rannalle oli rakennettu vapaa-ajan asunto. Myös osa länsipuolen pellosta oli metsittynyt.
Luka Mäkinen

Luka Mäkinen (s.  31. maaliskuuta 1999 Espoo) on suomalainen jääkiekon linjatuomari, joka tuomitsee Jääkiekon SM-liigassa. Hän on myös tuominnut Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n turnauksissa, jääkiekon Mestarien liigassa ja joissain kansainvälisissä otteluissa kuten EHT-turnauksissa. Hänen numeronsa SM-liigan otteluissa on 44.
Krasnokamenskin piiri

Krasnokamenskin piiri Taka-Baikalian aluepiirin kartalla.
Krasnokamenskin piiri (ven. Краснокаменский район, Krasnokamenski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1977 perustetun piirin pinta-ala on 5 300 neliökilometriä. Asukkaita on 66 900 henkeä (vuonna 2009).
Krasnokamenskin piirin sijaitsee Taka-Baikalian kaakkoisosassa. Lounaassa se rajoittuu Zabaikalskin piiriin, luoteessa Borzjan ja Aleksandrovski Zavodin piireihin sekä koillisessa Priargunskin piiriin. Kaakossa Argun-joki erottaa sen Kiinasta.
Piirin hallinnollinen keskus on Krasnokamenskin kaupunki. Lisäksi siihen kuuluu 9 maalaiskuntaa: Armogoitui (keskuspaikka Kovyli), Bogdanovka, Jubileinyi, Kailastui, Kaptsegaitui, Margutsek, Soktui-Milozan, Sredneargunsk ja Tselinnyi. Asutuskeskuksia on yhteensä 16.
Krasnokamenskiin johtaa Tšitan ja Kiinan väliseltä rautatieltä Haranorin asemalla haarautuva sivurata. Matkaa aluepiirin pääkaupunkiin on rautateitse 560 kilometriä.
Pääelinkeinoja ovat kaivosteollisuus sekä maatalous, joka tuottaa viljaa, vihanneksia, maitoa, lihaa ja villaa. Lisäksi on pienimuotoista elintarviketeollisuutta.
Paikallislehtenä ilmestyy Slava trudu (”Kunnia työlle”). Krasnokamenskissa on radio- ja TV-asema. Arkeologisiin muistomerkkeihin kuuluu Liao-dynastian aikana rakennettu ns. Tšingis-kaanin valli.
Aiheesta muualla

Krasnokamenskin kaupungin ja piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Krasnokamenskin piiri Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Aginskoje¹ • 
Aginskoje¹ • 
Akša • 
Aleksandrovski Zavod • 
Balei • 
Borzja • 
Duldurga¹ • 
Gazimurski Zavod • 
Gornyi • 
Hilok • 
Kalar • 
Kalga • 
Karymskoje • 
Krasnokamensk • 
Krasnyi Tšikoi • 
Kyra • 
Mogoitui¹ • 
Mogotša • 
Nertšinsk • 
Nertšinski Zavod • 
Olovjannaja • 
Onon • 
Petrovsk-Zabaikalski • 
Petrovsk-Zabaikalski • 
Priargunsk • 
Šelopugino • 
Šilka • 
Sretensk • 
Tšernyševsk • 
Tšita • 
Tšita • 
Tungir–Oljokma • 
Tungokotšen • 
Uljoty • 
Zabaikalsk
¹= kuuluu Agan Burjatian piirikuntaan
Kuisma Korhonen

Kuisma Korhonen (s. 29. joulukuuta 1964, Jyväskylä) on Oulun yliopiston kirjallisuuden professori ja Helsingin yliopiston vertailevan kirjallisuustieteen dosentti. Korhonen on väitellyt filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1999. Dosentiksi hänet nimitettiin 2002 ja professoriksi 2008.
Kuisma Korhosen tutkimustyön erikoisalueita ovat vertaileva kirjallisuustiede, erityisesti kirjallisuuden suhde filosofiaan ja historiaan. Hän on tutkinut ranskalaista, englantilaista ja suomalaista kirjallisuutta.
Tutkimus- ja opetustyönsä ohella Korhonen on tehnyt musiikkia vuosikymmenten ajan, ja levyttää nimellä Kuis.
Litutillit

| Litutillit |
| --- | --- |
 Litutilli eli rohtolitutilli (Descurainia sophia)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Tribus::  Descurainieae
Suku::  Litutillit Descurainia  Webb & Berthel.
Katso myös
   Litutillit Wikispeciesissä   Litutillit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Litutillit (Descurainia) on kasvisuku ristikukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu 37 lajia. Litutillien läheisiä sukulaisia ovat muun muassa samaan sukuryhmään kuuluvat kesäkrassit ja pääskynkukat.
Euroopassa tai maanosan lähialueella esiintyy 12 litutillilajia. Niistä osa on ruohovartisia ja osa puutuneita pensaita. Pohjoismaissa ja Suomessa kasvaa yksi laji, yksivuotinen litutilli. Se on Suomessa muinaistulokkaana kasvava rikkakasvi.
Litutillilajeja

marunalitutilli (Descurainia artemisioides)
teidenlitutilli (Descurainia bourgeauana)
palmanlitutilli (Descurainia gilva)
rihmalitutilli (Descurainia gonzalezi)
lännenlitutilli (Descurainia incana, syn. D. richardsonii)
hopealitutilli (Descurainia lemsii)
kampalitutilli (Descurainia millefolia)
sirolitutilli (Descurainia pinnata)
ripsulitutilli (Descurainia preauxiana)
litutilli eli rohtolitutilli (Descurainia sophia)
litutillike (Descurainia tanacetifolia tai Hugueninia tanacetifolia)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Litutillit (Descurainia)
Suomen Lajitietokeskus: Litutillit – Descurainia
Luka Markovič

| Luka Markovič> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1993 (ikä 31)
Kansalaisuus:   Kroatia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  81 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–2014
Aik. seurat:  HK Dukla Trenčín
Luka Markovič (s. 27. huhtikuuta 1993) on kroatialainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Pääsarjaurallaan hän edusti Slovakian Extraligassa pelaavaa Dukla Trenčíniä yhteensä 23:ssa ottelussa.
Maajoukkuetasolla Markovič edusti Kroatiaa 2. divisioonan MM-kilpailuissa kahdesti.
Luettelo Pokémon-sarjan Johton ja Sinnoh’n alueiden rintamapäälliköistä

Tämä on luettelo Pokémon-peli- ja animesarjan rintamapäälliköistä (engl. Frontier Brains) Johton ja Sinnoh’n alueilla. Ottelurintama (engl. Battle Frontier) on peleissä Pokémon Diamond ja Pearl sekä HeartGold ja SoulSilver Johton ja Sinnoh’n alueilla sijaitseva haaste, jossa on voitettava viisi rintamapäällikköä, erityisen voimakasta kouluttajaa, näiden omissa ottelulaitoksissa. Voiton merkkinä kouluttaja saa rintamapäälliköltä yhden muistopainatuksena (engl. Commemorative print) tunnetun valokuvan.