stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laosin historia
Itsenäisyyden alkuajat

Vuonna 1956 hallituksen johtomiehenä toiminut Souvanna Phouma ryhtyi neuvottelemaan veljensä Souphanouvongin ja Pathet Laon kanssa. Neuvotteluissa päästiin kompromissiin ja muodostettiin koalitiohallitus. Pathet Laon joukot oli tarkoitus sulauttaa Laosin kuninkaalliseen armeijaan ja Souphanouvongin olla mukana Laosin hallituksessa. Yhdysvallat vastusti jyrkästi kommunistitaustaisen Souphanouvongin roolia hallituksessa. Pian osoittautui että hallitusyhteistyö ei toiminut, sillä maan kuninkaallinen eliitti ei halunnut tehdä yhteistyötä kommunistien kanssa, eivätkä kommunistit suostuneet oikeistolaisia rojalisteja alempaan asemaan. Laos oli ajautunut sisällissotaan vuoteen 1960 mennessä. Tilannetta pahensi oikeistolaisia tukeneen Yhdysvaltojen väliintulo. Neuvostoliitto taas tarjosi tukeaan Pathet Laolle.
Yhdysvaltain tavoitteena oli estää Kaakkois-Aasian maita ajautumasta kommunistisen hallinnon alle, ja sen tavoitteena oli estää dominoefekti, jossa yhden maan ajautuminen kommunistisen hallinnon alle saattaisi ajaa muidenkin maiden ajautumisen kommunistien valtaan. Vietnamin kommunistien toiminta oli uhkana sille että myös Laosissa valtaan pääsisivät kommunistit.
Vietnamin sota levisi Laosin puolelle vuonna 1964, kun Yhdysvallat alkoi pommittaa Kambodžan ja Etelä-Vietnamin välillä kulkevaa Hồ Chí Minhin huoltotietä, joka kulki Laosin kautta. Reitti toimi Pohjois-Vietnamin armeijan eteläisten joukkojen huoltotienä, jonka Yhdysvallat pyrki katkaisemaan. Yhdysvaltain pommittamat alueet olivat Pathet Laon hallitsemaa vyöhykettä, ja sadattuhannet siviilit pakenivat Pathet Laon hallitsemilta alueilta Vientianen hallituksen kontrolloimille alueille. Yhdysvallat kylvi Laosiin yli 2 miljoonaa tonnia pommeja, ja Laosista tuli maailman tiheimmin pommitettu valtio. Kuitenkaan Yhdysvallat ei kyennyt katkaisemaan Pohjois-Vietnamin armeijan käyttämää huoltoreittiä.
Yhdysvallat vähensi osallistumistaan Vietnamin sotaan ja vuoden 1973 jälkeen Pathet Laon joukot saavuttivat yliotteen taistelussa kuninkaallista hallitusta vastaan. Kun Vietnamin sota päättyi ja Etelä-Vietnam kukistui vuonna 1975, myös Pathet Lao otti vallan Vientianessa. Kuningas Sisavang Vatthana luopui kruunusta ja Pathet Laon johtajat perustivat Laosin demokraattisen kansantasavallan, joka samalla lopetti maan 600-vuotisen monarkian.
Kommunistinen Laos

Sodan jälkeen maata johtivat Kaysone Phomvihane pääministerinä ja Souphanouvong presidenttinä. Toisin kuin Vietnamissa, Laosissa valta siirtyi kommunistiselle Pathet Laolle vähitellen. Sodan jälkeen maa oli kaoottisessa tilassa ja Yhdysvaltain taloudellisen tuen loppuminen pahensi tilannetta. Kymmenet tuhannet laosilaiset pakenivat Mekong-joen yli Thaimaan puolelle, huomattava osa heistä koulutettua väestöä. Laos tuli 1970-luvun lopulla yhä enemmän riippuvaiseksi Vietnamista.
Laos pysyi eristyneenä koko 1980-luvun, mutta Vietnamin uudistuspolitiikan myötä Laosissakin nähtiin jonkinasteista avautumista. Vuonna 1986 Laos aloitti Neuvostoliiton esimerkin rohkaisemana talousuudistukset, jotka johtivat maan kohti markkinataloutta. Yhdysvaltain kaksikymmentä vuotta jatkunut kauppasaarto Laosissa päättyi vuonna 1995. Maa hyväksyttiin ASEAN:in jäseneksi vuonna 1997, mutta sen poliittinen suuntaus ei ole vähittäisestä avautumisesta huolimatta radikaalisti muuttunut.
Kaakkois-Aasia noin vuonna 1400. Lan Xang kartassa turkoosilla.
Laosin alue 1700-luvulla.
Eero August Hillbom

Eero August Hillbom (16. syyskuuta 1904 Mikkeli – 6. joulukuuta 1991 Espoo) oli suomalainen neurologi, joka sai professorin arvonimen ja tuli tunnetuksi aivovamma-asiantuntijana.
Hillbomin vanhemmat olivat lääkäri August Hillbom ja Maria Charlotta Ingman ja puoliso vuodesta 1940 sairaanhoitaja Rosine Dorothea Helenius. Neurologian professori Matti Hillbom on heidän poikansa. Hillbom tuli ylioppilaaksi Mikkelin suomalaisesta yhteiskoulusta 1922 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1932. Tohtoriksi hän väitteli 1960 ja hänet nimitettiin seuraavana vuonna Helsingin yliopiston neurologian dosentiksi. Ennen sotia Hillbom työskenteli useissa eri sairaaloissa, muun muassa Kellokoskella ja Lapinlahdella, mutta myös esimerkiksi Helsingin kaupungin, Helsingin Diakonissalaitoksen, Suomi-yhtiön, Kivelän sairaalan ja Harjavallan piirimielisairaalan palveluksessa.  Lääkintämajuriksi Hillbom ylennettiin 1942. Sotien jälkeen hän toimi Sotainvalidien Veljesliiton ylläpitämän aivovammaisten hoito- ja tutkimuslaitoksen, myöhemmän aivovammasairaalan, ylilääkärinä vuodesta 1949 aina vuoteen 1971 saakka. Hänen aivovammoja koskenut väitöskirjansa, jonka aineistona oli kaikkiaan 3 552 tapausta, herätti kansainvälistä huomiota. Suomessa Hillbom muistetaan varsinkin sotainvalidien parissa tekemästään työstä. Helsingin yliopiston dosentuurin lisäksi Hillbom hoiti virkaatekevänä yliopiston neuorologian professuuria. Professorin arvonimen hän sai vuonna 1964.
Bäckefors

| Bäckefors |
| --- | --- |
 Bäckefors
 Koordinaatit: 58°48′18″N, 12°09′43″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Dalsland
Kunta:  Bengtsfors
Väkiluku (2021):  675
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bäckefors on taajama Bengtsforsin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Dalslandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 675 asukasta vuonna 2021.
Tunnettuja henkilöitä

Lars Åke Augustsson (s. 1949), kirjailija
Sandra Hansson (s. 1980), maastohiihtäjä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bäckefors Wikimedia Commonsissa
Lars Åke Augustsson

| Lars Åke Augustsson |
| --- | --- |
 Augustsson Göteborgin kirjamessuilla 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1949 (ikä 75–76) Bäckefors, Ruotsi
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Esikoisteos:  Samhällskunskap (1969)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Lars Åke Augustsson (s. 1969 Bäckefors) oli ruotsalainen kirjailija. Hänen esikoisteoksensa, runokokoelma Samhällskunskap ilmestyi vuonna 1969 ja esikoisromaani FNL-gruppen vuonna 1974. Kaunokirjallisten teosten lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa reportaaseja ja elämäkertoja. Augustsson on varttunut Bengtsforsissa.
Teoksia

Samhällskunskap (1969)
FNL-gruppen (1974)
Fredstid (1977)
Arbetet och döden (1980)
De heligas uppror (1983)
En enkel fråga (1988)
Imago (1995)
Jesús och hans bröder (1998)
Nära döden (2003)
Global alkohol (2008)
Svenne * 1949 (2009)
Lever Stig Dagerman? En presentation för vår tid (2014)
Dömd till döden (2016)
Martin Luther King: Hans dröm och vår verklighet (2018)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lars Åke Augustsson Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Kroatia  Alankomaat 
Muut:  IdRef
Tuomas Jussila

| Tuomas Jussila |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. toukokuuta 1989 (ikä 35)  Ylivieska, Suomi
Pesäpalloilija
Lempinimi:  Tume
Ulkopelipaikka:  Polttaja
Seura:  Kempeleen Kiri
Pelaajaura
Junioriseurat
:  Ylivieskan Kuula
Ammattilaisjoukkueet
2007   2008–2009   2010   2011–2012   2013–2019   2020   2021-2022  2023-:  Pattijoen Urheilijat   Pattijoen Urheilijat   Oulun Lippo   Pattijoen Urheilijat   Joensuun Maila   Imatran Pallo-Veikot  Manse PP  Kempeleen Kiri
Tuomas Jussila (s. 15. toukokuuta 1989 Ylivieska) on suomalainen pesäpalloilija. Hänen seuransa on Superpesiksessä pelaava Kempeleen Kiri.
Ura Superpesiksessä

Kausi 2008 oli Jussilan ensimmäinen täysi kausi miesten Superpesiksessä. Jussila valittiin tuloskaudellaan aikuisten Itä–Länsi-otteluun. Syksyllä Jussila oli mukana voittamassa seurajoukkueensa Pattijoen Urheilijoiden kanssa seuran historian ensimmäistä pesäpalloilun Suomen mestaruutta. Kaudella 2009 Jussila teki historiaa olemalla ensimmäinen pelaaja, joka on pelannut aikuisten Itä–Lännessä ennen ensimmäistä A-poikien Itä–Länsi-otteluaan. Kahden menestyskauden jälkeen Pattijoella Jussila valitsi kaudelle 2010 seurakseen entisen paikallisvastustajan Oulun Lipon. Jussila valittiin Itä–Länsi-otteluun myös kausilla 2012–2015.
Joensuun Mailaa kaudella 2015 edustanut Jussila palkittiin vuoden pesäpalloilijana 2015. Hän voitti tällöin myös miesten Superpesiksen parhaan sisä- ja ulkopelaajan nimikkeen pelaajien kesken suoritetussa äänestyksessä.
Kaudella 2018 Joensuun Maila voitti historiansa ensimmäisen Suomen-mestaruuden ja Jussila valittiin vuoden pesäpalloilijaksi.
Jussila teki kaudesta 2020 sopimuksen Imatran Pallo-Veikkojen kanssa.
Syyskuussa 2020 Jussila teki kaksivuotisen sopimuksen Manse PP:n kanssa.
Kaudella 2021 Jussila palkittiin Superpesiksen pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi. Hän löi pudotuspeleissä 0+4 juoksua, toi 17 juoksua ja tilille kertyi 77 kärkilyöntipistettä.
Lokakuussa 2022 Jussilla teki 4+1 vuotisen sopimuksen Kempeleen Kirin kanssa.
Tilastot Superpesiksen runkosarjassa

| Kausi | Seura | O | K | L | T | KL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | PattU | 2 | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 2008 | PattU | 24 | 0 | 10 | 10 | 75 |
| 2009 | PattU | 24 | 2 | 4 | 11 | 84 |
| 2010 | Lippo | 26 | 0 | 8 | 31 | 103 |
| 2011 | PattU | 25 | 0 | 3 | 18 | 95 |
| 2012 | PattU | 26 | 1 | 4 | 26 | 97 |
| 2013 | JoMa | 26 | 4 | 4 | 53 | 156 |
| 2014 | JoMa | 26 | 2 | 2 | 43 | 159 |
| 2015 | JoMa | 30 | 4 | 3 | 45 | 210 |
| 2016 | JoMa | 28 | 1 | 9 | 47 | 155 |
| 2017 | JoMa | 29 | 6 | 19 | 48 | 170 |
| 2018 | JoMa | 30 | 3 | 6 | 45 | 179 |
| 2019 | JoMa | 28 | 2 | 7 | 43 | 172 |
| 2020 | IPV | 24 | 2 | 4 | 33 | 154 |
| 2021 | Manse | 27 | 6 | 17 | 53 | 170 |
| 2022 | Manse | 30 | 1 | 9 | 34 | 158 |
| 2023 | KeKi | 27 | 2 | 3 | 43 | 153 |
| 2024 | KeKi | 30 | 2 | 11 | 33 | 155 |
Lähde:
Saavutukset > Pelaajana

4 SM-kultaa: 2008, 2018 , 2019, 2021
1 SM-hopea: 2022
8 SM-pronssia: 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2023
13 Itä-Länsi-ottelua: 2008, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2021, 2022, 2024
Superpesiksen pudotuspelien arvokkain pelaaja: 2021
Vuoden pesäpalloilija: 2015, 2018, 2021
Superpesiksen kärkilyöntikuningas (1): 2015
Superpesiksen kuukauden pelaaja (2): heinäkuu 2015, kesäkuu 2017
Kultainen maila: 2015
Kultainen räpylä (4): 2015, 2016, 2018, 2019
Patrik Schick

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 24. tammikuuta 1996
Syntymäpaikka: Praha,  Tšekki
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 187 cm
Seura
Seura: Bayer 04 Leverkusen
Pelinumero: 14
Junioriseurat
2007–2014: Sparta Praha
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2016 | Sparta Praha | 4 | (0) |
| 2015–2016 | → Bohemians 1905 | 27 | (7) |
| 2016–2018 | UC Sampdoria | 32 | (11) |
| 2017–2018 | → AS Roma | 22 | (2) |
| 2018–2020 | AS Roma | 24 | (3) |
| 2019–2020 | → RB Leipzig | 22 | (10) |
| 2020– | Bayer 04 Leverkusen | 104 | (54) |
Maajoukkue
| 2011 | Tšekki U-16 | 2 | (0) |
| 2012–2013 | Tšekki U-17 | 11 | (7) |
| 2014 | Tšekki U-18 | 2 | (0) |
| 2014–2015 | Tšekki U-19 | 15 | (7) |
| 2015–2017 | Tšekki U-21 | 12 | (11) |
| 2016– | Tšekki | 42 | (20) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. tammikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 17. tammikuuta 2025.
Patrik Schick (s. 24. tammikuuta 1996 Praha) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Bayer 04 Leverkusenia. Hän on pelannut myös Italian Serie A:ssa. Tšekin maajoukkueessa hän on pelannut 40 ottelua vuodesta 2016 alkaen.
Seurajoukkueura

Hän aloitti uransa vuonna 2002 TJ Viktoria Vestecissa. Vuonna 2003 hän siirtyi Optimum Sportiin ja vuonna 2007 Sparta Prahaan. Vuonna 2014 hän siirtyi ykkösjoukkueeseen. Hän pelasi kaudella 2013–2014 muutaman minuutin kahdessa liigaottelussa ja 16 minuuttia yhdessä cupin ottelussa Sparta Prahan voittaessa tuplamestaruuden. Kesäkuussa 2015 hän siirtyi lainalle Bohemians 1905:een. Heinäkuussa 2016 hän siirtyi UC Sampdoriaan.
Schick pelasi kaudella 2016–2017 Sampdorian joukkueessa Serie A:ssa 32 ottelua, joissa teki 11 ja syötti neljä maalia. Seuraavan kauden hän vietti lainasopimuksella AS Romassa, jossa teki 22 ottelussa kaksi maalia sekä pelasi kolme ottelua Mestarien liigaa. Hän siirtyi Romaan 29 miljoonalla eurolla kesällä 2018. Seuraavan kauden 24 liigaottelussa hän teki kolme ja syötti kaksi maalia. Kauden 2019–2020 hän pelasi lainalla Bundesliigan RB Leipzigissa ja teki 22 liigaottelussaan kymmenen maalia sekä syötti kaksi. Mestarien liigassa hän pelasi kauden aikana viisi ottelua.
Syksyllä 2020 Schick siirtyi Bayer Leverkuseniin, jossa hän pelasi kaudella 2020–2021 Bundesliigassa 29 ottelua ja teki yhdeksän maalia sekä syötti kaksi. Eurooppa-liigassa hän pelasi viisi ottelua ja teki niissä kolme maalia. Kaudella 2021–2022 hän oli Bundesliigan toiseksi paras maalintekijä tehtyään 27 ottelussa 24 maalia. Lisäksi hän antoi viisi maalisyöttöä. Eurooppa-liigassa hän pelasi kolme ottelua. Kaudella 2022–2023 hän pelasi 14 bundesliigaottelua, joissa teki kolme maalia. Mestarien liigassa hän pelasi viisi ja Eurooppa-liigassa kolme ottelua. Hän oli lähentäjälihasvamman vuoksi kentiltä sivussa lähes yhtäjaksoisesti lokakuulta 2022 lokakuulle 2023. Kaudella 2023–2024 hän pelasi Bundesliigassa 20 ottelua ja teki seitsemän maalia, joista kolme joulukuussa Bochumia vastaan, sekä Eurooppa-liigassa yhdeksän ottelua, joissa hän teki viisi maalia. Hän voitti mestaruuden sekä Bundesiigassa että Saksan cupissa ja tuli vaihdosta kentälle tappiollisessa Eurooppa-liigan loppuottelussa.
Maajoukkueura

Schick pelasi Tšekin alle 16-, alle 17-, alle 18-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi vuoden 2017 alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa kolme ottelua ja teki yhden maalin. A-maajoukkuedebyyttinsä hän teki 27. huhtikuuta 2016 Maltaa vastaan tehden maalin tässä ottelussa. Ensimmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi MM-karsinnassa Azerbaidžania vastaan saman vuoden lokakuussa.
Schick on 42 pelaamassaan maaottelussa tehnyt 20 maalia. Hän on pelannut seitsemän MM-karsintaottelua, joissa hän on tehnyt kaksi maalia, ja kuusi EM-karsintaottelua, joissa on tehnyt neljä maalia. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän teki Tšekin ensimmäisessä alkulohko-ottelussa Skotlantia vastaan ottelun molemmat maalit, joista toinen oli puolikentästä tehty nosto maalivahti David Marshallin yli. Turnauksen toisessa, tasapeliin päättyneessä alkulohko-ottelussa Kroatiaa vastaan hän teki rangaistuspotkusta joukkueensa ainoan maalin. Tšekin voittaessa neljännesvälierässä Alankomaat 2–0 Schick teki joukkueensa jälkimmäisen maalin. Tšekin tappioon päättyneessä puolivälieräottelussa Tanskaa vastaan hän teki joukkueensa ainoan maalin. Hän jakoi viidellä maalillaan maalintekijätilaston voiton Cristiano Ronaldon kanssa. EM-kilpailuissa 2024 Schick pelasi avauskokoonpanossa joukkueensa kaksi ensimmäistä ottelua ja teki jälkimmäisessä Georgiaa vastaan 1–1-tasoitusmaalin mutta joutui vähän maalinsa jälkeen poistumaan loukkaantuneena kentältä eikä pelannut kolmannessa ottelussa.
Schick on valittu Tšekin vuoden jalkapalloilijaksi vuosina 2021 ja 2022.
Aiheesta muualla

Profiili Sampdorian sivustolla (italiaksi)
Bayer 04 Leverkusen – Saksan Bundesliiga
1 Hradecký |
3 Hincapié |
4 Tah |
5 Natali |
6 Kossounou |
7 Hofmann |
8 Andrich |
10 Wirtz |
11 Terrier |
12 Tapsoba |
13 Arthur |
14 Schick |
17 Kovář |
19 Tella |
20 Grimaldo |
21 Adli |
22 Boniface |
24 García |
25 Palacios |
30 Frimpong |
32 Puerta |
34 Xhaka |
36 Lomb |
44 Belocian |
47 Aourir |
  Fofana |
Valmentaja Alonso
Tšekin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2020
1 Vaclík |
2 Kadeřábek |
3 Čelůstka |
4 Brabec |
5 Coufal |
6 Kalas |
7 Barák |
8 Darida |
9 Holeš |
10 Schick |
11 Krmenčík |
12 Masopust |
13 Ševčík |
14 Jankto |
15 Souček |
16 Mandous |
17 Zima |
18 Bořil |
19 Hložek |
20 Vydra |
21 Král |
22 Matějů |
23 Koubek |
24 Pekhart |
25 Pešek |
26 Sadílek |
Valmentaja Šilhavý
Tšekin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2024
1 Staněk |
2 Zima |
3 Holeš |
4 Hranáč |
5 Coufal |
6 Vitík |
7 Barák |
8 Ševčík |
9 Hložek |
10 Schick |
11 Kuchta |
12 Douděra |
13 Chytil |
14 Provod |
15 D. Jurásek |
16 Kovář |
17 Černý |
18 Krejčí |
19 Chorý |
20 Lingr |
21 Červ |
22 Souček |
23 Jaroš |
24 Vlček |
25 Šulc |
26 M. Jurásek |
Valmentaja Hašek
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Tšekki
Kuala Lumpur

| Kuala Lumpur (كوالا لومڤور) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Kuala Lumpur
 Koordinaatit: 03°08′20″N, 101°41′13″E 
Valtio:   Malesia
Territorio:  Kuala Lumpur
Perustettu:  1857
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Ahmad Fuad Ismail
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  244 km²
Korkeus:  22 m
Väkiluku (2009):  1 887 674
 – Väestötiheys:  7 747 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  50xxx–60xxx, 68xxx
Suuntanumero(t):  03
Lempinimi::  KL
Motto::  Maju dan Makmur
 
 Kuala Lumpur Tourism Action Council 
 Lähteet:  = Pinta-ala ja väkiluku 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuala Lumpur (Jawi:كوالا لمڤور) on Malesian suurin kaupunki ja liittovaltion pääkaupunki. Usein se tunnetaan lyhenteellä KL. Kaupungin väkiluku on lähes 1,9 miljoonaa ja esikaupunkeineen noin 7,2 miljoonaa. Suurin osa asukkaista on malaijeja ja kiinalaisia, mutta kaupungissa asuu myös runsaasti intialaisia.
Suurin osa Malesian hallinnosta on siirretty uuteen hallinnolliseen pääkaupunkiin Putrajayaan. Tästä huolimatta Malesian kuninkaan asunto, parlamentti ja lainsäädäntöelimet sijaitsevat yhä Kuala Lumpurissa. Kaupungin eteläpuolella Sepangissa lähellä lentoasemaa ajettiin Formula 1 -sarjan osakilpailuja.
Maantiede ja ilmasto

Kaupunki sijaitsee Länsi-Malesiassa Malakan niemimaalla Klang- ja Gombakjoen yhtymäkohdassa. Malesian länsirannikolle on matkaa noin 35 km. Ilmasto on trooppinen, eli lämmin ja kostea ympäri vuoden. Vuoden keskilämpötila on 26,2 °C. Kuukausien väliset keskilämpötilaerot mahtuvat noin yhden asteen sisään. Vuosittainen sademäärä on korkea (2 427 mm). Sateet jakautuvat jokseenkin tasaisesti ympäri vuoden. Sateisimmat kuukaudet ovat huhtikuu ja marraskuu.
Kaupunkikuvalle ovat tyypillisiä pilvenpiirtäjät sekä siirtomaa-ajan rakennukset. Nopean kasvun aikana rakentamisen suunnittelu on jäänyt vähemmälle ja tämän vuoksi osa kaupungin kaduista on kapeita ja mutkittelevia. Arkkitehtuuriltaan kaupunki on sekoitus kiinalaista ja eurooppalaista tyyliä. Uudemmat pilvenpiirtäjien täyttämät alueet sen sijaan ovat huolellisemmin suunniteltuja.
Talous

Kuala Lumpur on kasvanut pienestä kaivoskaupungista merkittäväksi elektroniikka-, IT- ja pankkikeskittymäksi. Kaupungin tärkeimmät tulonlähteet ovat kuitenkin edelleen öljynjalostus ja palmuöljyn tuotanto. Suurin osa IT-yrityksistä on sijoittunut läheisen Cyberjayan verovapaalle alueelle, jonka kehittämiseen on sijoitettu runsaasti varoja. Lisäksi matkailu muodostaa merkittävän tulonlähteen. Kaupunki on kasvanut voimakkaasti, osin jopa hallitsemattomasti, erityisesti 1990-luvun nousukauden aikana. Tällöin Malesian vuosittainen talouskasvu oli keskimäärin 10 %. Tänä aikana Kuala Lumpuriin rakennettiin useita suuria ostoskeskuksia ja pilvenpiirtäjiä, joista Petronas Twin Towers lienevät tunnetuimmat. Nykyisin kasvu on hidastunut mutta kaupunki on edelleen yksi Kaakkois-Aasian tärkeimmistä taloudellisista keskuksista.
Liikenne

Lähin lentoasema on Kuala Lumpurin kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee Sepangissa. Tälle kentälle laskeutuvat useimmat Malesiaan saapuvat kansainväliset lennot. Keskustasta sinne pääsee KLIA Ekspres -junilla. Vanhempi lentokenttä on Sultan Abdul Aziz Shahin lentoasema, joka sijaitsee Subang Jayassa.
Taksit ovat edullinen tapa liikkua kaupungissa, mutta toisaalta autoliikenne ruuhkautuu helposti. Lain mukaan taksien on pakko käyttää mittaria, mutta kuljettajat pyrkivät sopimaan todellista kustannusta korkeamman hinnan etukäteen erityisesti ulkomaalaisten asiakkaiden kanssa. Hinnan kannalta turvallinen vaihtoehto on taksien sijaan käyttää paikallisten suosimaa Grab-palvelua.
Junat, monorail ja bussit palvelevat osana joukkoliikennejärjestelmää, joka ulottuu myös Kuala Lumpurin suuralueen muihin kaupunkeihin, kuten Petaling Jayaan.
Autoilijat ja autojen välissä puikkelehtivat mopoilijat tulkitsevat usein liikennesääntöjä varsin luovasti, eikä kunnollisia jalkakäytäviä usein ole. Lyhyetkin matkat voi siksi joutua kulkemaan taksilla tai junalla..
Hiljattain rakennettu KL Sentral -rautatieasema on kaupungin raideliikenteen keskus, josta on yhteydet muun muassa Singaporeen ja Bangkokiin.lähde?
Kuala Lumpuria palveleva kauppasatama Port Klang on yksi maailman 20 suurimmasta konttisatamista.
Nähtävyydet

Turismi tuottaa merkittävän osan kaupungin tuloista, ja vuonna 2008 Kuala Lumpur oli viidenneksi vierailluin kaupunki maailmassa 8,94 miljoonalla turistilla. Kaupunki on mielenkiintoinen yhdistelmä länsimaista ja aasialaista kulttuuria sekä arkkitehtuuria, ja tarjoaa monenlaista nähtävää.
Nähtävyydet > Kaupungissa

The Golden Triangle on kaupungin kaupallinen keskittymä, jossa on myös vilkas yöelämä. Se sisältää Kuala Lumpurin kenties kuuluisimman nähtävyyden, 452 metriä korkeat Petronas Twin Towers -rakennukset.
Suria KLCC, Ostoskeskus Petronas-tornien yhteydessä.
Bangsar on suosittu kauppa- ja yöelämän keskus sekä expatien suosima asuinalue.
Sultan Abdul Samad Building
Dataran Merdeka, Itsenäisyyden aukio. Paikka jossa Union Jack vaihdettiin Malesian lippuun vuonna 1957.
Menara Kuala Lumpur, yksi maailman korkeimmista TV-mastoista (421 m).
Masjid Negara, Itä-Aasian suurin moskeija.
Muzium Negara, Malesian kansallismuseo.
Malesian islamilaisen taiteen museo
Jalan Petaling, Chinatownin pääkatu.
Nähtävyydet > Kaupungin ulkopuolella

Sepangin moottorirata, jossa ajettiin Formula 1 -osakilpailuja.
Batu-luolat, hindujen pyhäpaikka. Kaupungista noin 13 km pohjoiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuala Lumpur Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Kuala Lumpur Wikimatkoissa
Lonely Planet – Kuala Lumpur
Malesia
| --- | --- |
Osavaltiot:   Johor   Kedah   Kelantan   Malakka   Negeri Sembilan   Pahang   Perak   Perlis   Penang   Sabah   Sarawak   Selangor   Terengganu 
Liittovaltion territoriot:   Kuala Lumpur   Labuan   Putrajaya 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  NARA  IdRef  İslâm Ansiklopedisi 
Klang- ja Gombakjoen yhtymäkohta.
Japanilaissotilaita Kuala Lumpurissa toisen maailmansodan aikana.
Kuala Lumpurin kaupungintalo.
Petronas Twin Towers.
Sepangin moottorirata.
Dramatikerforbundet

| Dramatikerforbundet |
| --- | --- |
Perustettu:  1938
Toimiala:  ammattijärjestö
Kotipaikka:  Oslo
Toiminta-alue:   Norja
Jäsenmäärä:  640 (2022)
Puheenjohtaja:  Ellisiv Lindkvist
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dramatikerforbundet (aiemmin Norske Dramatikeres Forbund) on norjalainen näytelmäkirjailijoiden ammattiliitto. Se perustettiin vuonna 1938 ja sillä oli noin 640 jäsentä vuonna 2022. Dramatikerforbundet kuuluu keskusjärjestö Landsorganisasjoneniin.