stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuoleman varjelukset
Varjelukset > Elpymyskivi

Elpymyskivi (engl. The Resurrection Stone) antaa pitäjälleen mahdollisuuden kommunikoida kuolleiden kanssa. Tarinan mukaan elpymyskiven käyttö ajoi sen alkuperäisen omistajan, Kadmos Peverellin, itsemurhaan hänen nähtyään kuolleen morsionsa, jonka kanssa hän ei pystynyt olemaan oikeasti. Aikana jona kivi nähdään Lomen Kolkon vallassa se on upotettu sormukseen, jossa on Kuoleman varjelusten symboli, jonka Kolkko uskoo olevan Peverellin vaakuna. Sekä Dumbledore että Grindelwald himoitsevat kiveä, mutta eri syistä: Dumbledore haluaisi kommunikoida kuolleen perheensä kanssa, Grindelwald puolestaan aikoo käyttää kiveä kootakseen manalius-armeijan. Lordi Voldemort, Lomen Kolkon jälkeläinen, muuttaa sormuksen hirnyrkiksi tietämättä sen olevan Elpymyskivi.
Dumbledore noutaa sormuksen Lomenin talon raunoista ja tunnistaa sen olevan sekä hirnyrkki että yksi Kuoleman varjeluksista. Unohtaessaan kiven olevan luultavasti kirottu ja henkilökohtaisen halunsa motivoimana Dumbledore yrittää käyttää Elpymyskiveä puhuakseen perheelleen. Kirous kuitenkin vahingoittaa hänen kättään ja alkaa levitä hänen muuhunkin vartaloonsa. Vaikka Kalkaros saa rajoitettua kirouksen leviämistä, sitä ei pysty täydellisesti poistamaan. Kalkaros lupaa Dumbledorelle enintään vuoden elinaikaa. Dumbledore iski sormuksen kiveä Godric Rohkelikon miekalla tuhoten sormuksen hirnyrkki-ominaisuuden ja aiheuttaen pienen halkeaman kiveen, mutta kivi itsessään ei tuhoutunut vaan toimi edelleen normaalisti.
Myöhemmin kivi kulkeutuu Dumbledoren testamentin kautta Harrylle piilotettuna sieppiin, jonka Harry nappasi elämänsä ensimmäisessä huispausottelussa suullaan lähes niellen sen. Harryn koskettaessa sieppiä huulillaan se paljastaa viestin "Avaudun umpeutuessa". Harry ei pysty avaamaan sieppiä kuin vasta ollessaan kuoleman partaalla, jolloin hän tajuaa viestin tarkoittavan loppua tai hänen kuolemaansa. Harry käyttää kiveä tuodakseen vanhempansa, Sirius Mustan sekä Remus Lupinin luokseen ennen Voldemortin tapaamista. Kiven lumous ei vahingoita häntä kahdestakaan syystä: hän on kiven laillinen omistaja ja toisaalta hän ei häiritse vainajia oman etunsa vuoksi kuten Dumbledore, vaan yrittää suojella ystäviään. Vanhempien, kummisedän ja entisen opettajan haamut yhdistyneinä näkymättömyysviittaan tekevät hänet immuuniksi Voldemortin leiriä vartioiville ankeuttajille. Näin hän pystyy kävelemään uhriksi ystäviensä puolesta.
Kivi putoaa Harryn tunnottomista sormista Kiellettyyn metsään. Myöhemmin hän itse ja Dumbledoren muotokuva ovat yhtä mieltä siitä, ettei Harry ikinä etsisi kiveä eikä kertoisi muille missä se on. Rowling sanoi haastattelussa toivovansa, että kentaurin kaviot hautaisivat sen maahan ikuisiksi ajoiksi.
Varjelukset > Näkymättömyysviitta

Näkymättömyysviitalla (engl. The Invisiblity Cloak) on legendan mukaan voima tehdä sen kantajasta näkymätön Kuolemalle. Se on todellinen näkymättömyysviitta, sillä se tekee kantajastaan täysin näkymättömän eikä viitta kulu loitsuilla eikä ajan kuluessa eikä siihen tehoa kutsuloitsu. Seitsemännessä kirjassa paljastuu, että Harryn näkymättömyysviitta on yksi Kuoleman varjeluksista.
Viitan alkuperäinen omistaja on Ignotus Peverell, jonka kuoleman jälkeen Viitta on kulkenut isältä pojalle, lopulta Harryn isälle James Potterille. Ignotuksen kaukainen jälkeläinen Harry päättelee Ksenofilius Lovekivan kuvauksen perusteella, että hänen oma perintöviittansa on kolmas Varjelus. Viitta ei ole Jamesin hallussa iltana jona hänet murhataan; hän on lainannut sen aikaisemmin Dumbledorelle, joka on suuresti kiinnostunut Kuoleman varjeluksista ja haluaa tutkia viittaa. Dumbledore antaa viitan Harrylle useita vuosia myöhemmin joululahjana Harryn ensimmäisenä kouluvuonna. Harry käyttää viittaa koko kirjasarjan ajan hiipiessään ympäri koulua lukuisissa eri seikkailuissa. Viitta on tarpeeksi iso, että myös Ron ja Hermione mahtuvat sen alle. Seitsemännen kirjan lopussa Dumbledore selittää Harrylle, että viitan todellinen taika on se, että se pystyy suojaamaan myös muita kuin sen todellista omistajaa.
Viitta tekee kantajansa näkymättömäksi tavallisille ihmisille ja velhoille, mutta jotkin oliot pystyvät aistimaan sen alla piileskelevän ihmisen. Esimerkiksi käärmeet eivät pysty näkemään viitan läpi, mutta pystyvät vaistoamaan liikkeen ja lämmön ja siten havaitsemaan sen alla olevan ihmisen. Voron kissa Norriska näyttää myös vaistoavan Harryn tämän ollessa viitan alla − tosin Harry epäilee että kissa vainuaa jäänteet hajuaineista, joita Harry on turhankin ylenpalttisesti käytellyt ollessaan salaa valvojaoppilaiden kylpyhuoneessa puhuttamassa kultaista munaa veden alla. Neljännessä kirjassa Vauhkomielen taikasilmä pystyy näkemään Harryn tämän ollessa viitan alla. Kolmannessa kirjassa Dumbledore varoittaa, että ankeuttajat pystyvät vaistoamaan ihmisten tunteet vaikka he olisivatkin näkymättömyysviitan alla: ankeuttajat ovat silmättömiä ja liikkuvat kohti ihmisten tunteita. Viitan alla olijat pystyy havaitsemaan myös Kotinum paljastus -loitsulla.
Seitsemännessä kirjassa paljastuu sekin, että näkymättömyysviittaan ei muiden kutsuloitsut pysty, vain Harry pystyy kutsumaan oman näkymättömyysviittansa.
Kirjasarjan lopussa Harry päättää, että näkymättömyysviitta on ainut Varjelus jonka hän pitää ja aikoo antaa sen jälkeläisilleen. Harry antoi Viitan vanhimmalle pojalleen Jamesille tämän kuudentena kouluvuonnaan. Myöhemmin Harryn toinen poika Albus lainasi viittaa voidakseen puhua salaa Scorpiuksen kanssa.
LASIK

LASIK-laitteisto käytössä.
LASIK (lyhenne sanoista  laser-assisted in situ keratomileusis) on läppäleikkaus, jolla korjataan silmien taittovika. Toimenpiteessä silmän pintaan tehdään noin 100 mikrometriä paksu läppä, joko mekaanisella mikrokeratomilla tai femtosekuntitaajuudella pulsoivalla laserilla.
Tämän jälkeen läpän alta paljastunutta sarveiskalvon sisäistä kudosta muokataan excimer-laserilla halutun muotoiseksi taittovirheen korjaamiseksi. Sarveiskalvo on yleensä noin 500-600 mikrometriä eli 0,5-0,6 millimetriä paksu. 250 mikrometriä siitä pitää jättää koskemattomaksi. Taittovirhehionnassa laserlaite käyttää keskimäärin 13 μm/1 diopteri (myös hajataitto).
Laseroinnin jälkeen kirurgi asettaa läpän takaisin ja varmistaa, että väliin ei jää ilmakuplia. Läppä pysyy itsestään paikallaan, ja kiinnittyy parantumisen myötä jälleen muuhun sarveiskalvoon.
Suomen ilmailuopisto ei luokittele LASIK-leikkausta korjaavana toimenpiteenä, vaan edellyttää samoja raja-arvoja ennen leikkausta kuin silmälasien käyttäjiltä; suurin sallittu likinäköisyys on -3.0D, suurin sallittu kaukotaitteisuus on +4.25D, anisometropiaa saa olla enintään 2D, hajataitteisuutta saa olla korkeintaan 1D.
Aiheesta muualla

Suomessa käytössä olevat LASIK-laserlaitteistot (Arkistoitu – Internet Archive)
Yleistä tietoa silmien laserleikkauksesta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansainvälinen rahoitusyhtiö

Kansainvälinen rahoitusyhtiö IFC (sanoista International Finance Corporation) on  Maailmanpankin osa, jonka toimipaikka on  Washington DC:ssä, Yhdysvalloissa. Se tukee yksityisen sektorin sijoituksia kehitysmaihin, ja pyrkii vähentämään köyhyyttä. IFC on perustettu vuonna 1956. Sen omistajia ovat sen 184 jäsenmaata.
IFC toimii pääasiassa
rahoittamalla yksityisiä projekteja kehitysmaissa
auttamalla kehitysmaissa toimivia yksityisyrityksiä hankkimaan kansainvälistä rahoitusta ja
neuvomalla yrityksiä ja hallituksia.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen rahoitusyhtiön kotisivut
Kuskokwimjoki

| Kuskokwimjoki |
| --- | --- |
 Kuskokwimjoen rantaa Aniakissa
Alkulähde:  East Forkin ja West Forkin yhtymä
Laskupaikka:  Kuskokwiminlahti
Maat:  Yhdysvallat
Pituus:  1 165 km
Virtaama:  1 897 m³/s
Valuma-alue:  124 319 km²
Kuskokwimjoki (engl. Kuskokwim River) on noin 1 165 kilometriä pitkä joki Lounais-Alaskassa.
Se virtaa enimmäkseen Kuskokwim-vuorilla ja laskee Kuskokwimlahteen Beringininmereen. Kuskokwim on englanninkielinen väännös jupikkielisestä sanasta, joka tarkoittaa "isoa hidasta liikkuvaa asiaa".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuskokwimjoki Wikimedia Commonsissa
Kuskokwimin valuma-alue
Kristosofia

Kristosofia on H. P. Blavatskyn esittämään teosofiseen sanomaan pohjautuva, Pekka Ervastin, J. R. Hannulan ja Väinö Lehtosen Suomessa esittämä Vuorisaarna-johtoinen elämänymmärrys, joka tukeutuu kaikkien suurimpien uskontojen, myös Jeesus Kristuksen julistaman kristinuskon, opetuksiin.
Historiaa

Kirjailija Pekka Ervast toi teosofian Suomeen suomen kielellä vuonna 1901 julkaisemallaan kirjalla Valoa kohti. Vuoden 1920 jälkeen hän alkoi liittää teosofiaan aiempaa selvemmin "kristusviisautta" eli Jeesus Kristuksen opetuksia, esimerkiksi kirjassaan Christosophia (1924). Pekka Ervastin kuoleman (1934) jälkeen osa hänen perustamassa liikkeessä mukana olleista henkilöistä alkoi käyttää työstään nimeä teosofis-kristosofia ja myöhemmin 1960-luvulla nimeä kristosofia. Kirjojen kustantajana oli vuodesta 1940 alkaen P. E:n Kannatusliitto.
Kristosofiassa on Kristus-käsitettä määritelty mm. seuraavasti: Kristus on Isän luoma ja ylläpitämä elävä kuva täydellisestä ihmisestä. Kristuksen "olemus" on esitetty sanallisesti vuorisaarnassa. Pekka Ervast on esittänyt julistamansa uuden uskonnon perusteet kirjassaan Vuorisaarna , josta seuraava lainaus: ”Vuorisaarna on lyhyt esitys kristinuskosta. Ei kukaan kristitty saata vuorisaarnaa sivuuttaa. Vuorisaarna on hänen arvostelunsa mittapuu ja samalla hänen tuomarinsa. Ihmiset ovat leikitelleet kristinuskon käsitteellä. He ovat riidelleet ja käyneet sotia kristinuskon opeista. He ovat järjestäneet valtionsa kristillisiksi. He ovat vuosisatojen vieriessä rakentaneet tuhansia kristillisiä kirkkoja, – ja he ovat unohtaneet ainoastaan yhden asian: ottaa selvää siitä, mitä kristinusko on. Kristinusko on Jeesuksen Kristuksen elämänymmärryksen omaksumista, ja kristitty on vain se, joka seuraa Jeesusta. Kristinuskon ydinopit selviävät vuorisaarnasta, ja vuorisaarna on jokaisen kristityn kristillisyyden mittapuu.”
Kristosofia perustuu Pekka Ervastin opetuksiin kokonaisuudessaan, joita opetuksia selventävät J. R. Hannulan ja Väinö Lehtosen kirjalliset esitykset  sekä edelleen J. R. Hannulan opetukset Pekka Ervastin henkisestä ja okkultisesta asemasta henkisen elämän hierarkioissa. ,
Aikakauslehti Kristosofin artikkelit ovat pääasiassa kristosofisessa työssä mukana olevien kirjoituksia niistä kristosofiseen elämänymmärrykseen liittyvistä asioista, joita kukin tahtoo esiin tuoda. .
Neljä elämän peruspilaria

Kristosofiassa selvitetään ihmisten olemassaoloa pääasiassa neljältä toisiaan täydentävältä puolelta:
Luonnonlait, joista havaintopiirin rajoilla tai ulkopuolella olevia yhteisnimellä metafysiikka
Ihmisten välistä kanssakäymistä koskettelevat arvot, kuten moraali, etiikka
Kehitys; kehitymme sekä luonnonlakien tuntemuksessa että ihmisyydessä (moraali, etiikka)
Ihmisten elämän päämäärä on kristosofian mukaan kasvu Vuorisaarnassa ilmaistua täydellisyysihannetta kohti – olla täydellinen, olla hyvä, olla oikeudenmukainen, olla lempeä, olla rauhan rakentaja... Samalla huomautetaan, että pyrkimyksellä omaan "pyhyyteen" ei ole juurikaan merkitystä, koska sota uhkaa tuhota kaiken. Tuolloin ei jäisi ketään, jotka synnyttäisivät meidät tänne. Vain niillä teoilla on merkitystä, jotka auttavat kaikissa esiin ihmisyyttä.
Luonnon laeista kristosofit ottavat esimerkkitapaukseksi kuoleman ja kuoleman jälkeisen elämän. Kuolemaan liittyvät tapahtumat eivät riipu ihmisten käsityksistä. Kristosofien mukaan kuoleman jälkeinen elämä on sellainen, millaiseksi Elämä on sen järjestänyt eikä sen lakisiteisyys riipu uskomuksistamme. Kuolemaa, kuten kaikkea muutakin on kristosofien mukaan tutkittava niin, että asia avautuu ymmärrykselle.
Karma ja jälleensyntyminen

Kristosofian mukaan ihmiset ovat vastuussa teoistaan. Tähän liittyy kristosofien mukaan Jeesuksen toteamus: ”Mitä kylvät, sitä niität; millä mitalla mittaat, sillä sinullekin mitataan”. Kristosofien mukaan syy luo kaltaisensa seurauksen ja ihminen joutuu korjaamaan aiheuttamansa häiriöt. Kristosofiassa syyn ja seurauksen lakia kutsutaan mm. buddhalaisuudessa käytössä olevalla nimellä karma.
Toinen keskeinen luonnonlaki kristosofian opeissa on jälleensyntyminen. Sen mukaan elämänsä jälkeen ihmiset purkavat kuoleman jälkeisessä elämässä tekonsa, tunteensa ja ajatuksensa. Huonot asiat käydään läpi helvetti- ja kiirastulitiloissa, jolloin niitä sulatellessa ymmärtää erheensä ja aivan kuin sulattaa ne itseensä. Ihminen tuntee kevenevänsä ja nousevansa aste asteelta taivastiloihin, joissa saa käydä läpi parhaaksi tuntemansa, kunnes tällaiseen mihinkään johtamaan onnen tilan kertailuun väsyy. Paras menneestä elämästä yhtyy ns. korkeampaan minään, joka sitten synnyttää itsestään uuden persoonallisuuden uudelle opintomatkalle maan päälle.
Kristosofien mukaan seuraavassa jälleensyntymässä ihmiset pyrkivät uusilla mahdollisuuksilla varustettuna eteenpäin. Aikaisempien elämien tulokset ilmenevät ihmisissä esimerkiksi tapoina, taipumuksina ja tottumuksina sekä karmana. Myös ihmisten kohtalo on ansioiden mukainen, mutta emme ole kohtalon orjia. Kristosofien mukaan ihminen kehittyy jälleensyntymien kuluessa syyn ja seurauksen lain ohjaamana ihmisyydessä.
Kristosofien näkemyksen mukaan jossain kehityksen vaiheessa ihminen osaa ottaa ”ohjat omiin käsiinsä” niin, että pyrkii vapaaehtoisesti ihmisyyteen, pyrkii toteuttamaan mm. oikeudenmukaisuutta ja hyvyyttä oikeudenmukaisuuden ja hyvyyden itsensä vuoksi.
Eettiset arvot – Vuorisaarna

Kristosofia nojaa Matteuksen evankeliumin vuorisaarnan elämänohjeisiin. Kristosofian mukaan vuorisaarnan alussa olevat autuudenjulistukset ovat kuin portti taivasten valtakuntaan, vuorisaarnan käskyjen kuvaten taivasten valtakunnan elämää. Pekka Ervast muotoili Vuorisaarnan käskyt seuraaviksi:
Älä suutu
Älä ajatuksissasikaan ole epäpuhdas
Älä vanno
Älä ole pahaa vastaan
Älä sodi, vaan rakasta kaikkia ihmisiä
Kristosofian mukaan älä-alkuiset käskyt kuvastavat niitä elämässä vallitsevia voimia, joita ei voi kumota, mutta joiden suunnan ihminen voi muuttaa rakentavaksi, kun on hyvä, puhdas, totuudellinen, rauhallinen ja kun rakastaa.
Kristosofiassa lähtökohtana on neljäs käsky: Älä ole pahaa vastaan, jonka myönteinen puoli on rauha. Tämä elämänasenne antaa kristosofien mukaan esimerkiksi harkinta-aikaa, kun kohtaa yllättäviä tilanteita, mahdollistaen niihin syventymisen. Kirjassaan Jeesuksen salakoulu  Pekka Ervast käsittelee mm. käsitettä paha ja sen voittamista monelta puolelta esim. Isä meidän mietiskelyohjelman yhteydessä.
Jumala

Kristosofian mukaan ihmiselle kaikkein tärkein asia on hänen jumalakäsityksensä. Jumala ei ole persoonallinen, luonteenpiirteiltään ristiriitainen, moraaliselta tasoltaan keskivertoihmisen alapuolella oleva jättiläinen. Kristosofian mukaan Jumala on kaikkialla, myös ihmisissä. Ihmisissä Jumala ilmenee muun muassa järkenä, tunteena ja tahtona. Kristosofien mukaan ihminen kasvaa lopulta jumalansa kaltaiseksi - tämän vuoksi on heidän mukaansa tärkeää, että jokaisen jumalkäsitys on todellisuutta vastaava.
Eräänä keskeisenä käsityksenä kristosofiassa on jumaluuden ”laskeutuminen” ihmiskunnan päivätajuntaan, joka kristosofian oppien mukaan tapahtuu vaiheittain. Kirjailija J. R. Hannula tutustui Pekka Ervastiin vuonna 1912 ja vakuuttui ajan myötä yhä enemmän Ervastin erityisestä asemasta uuden uskonnon julistajana, joka painotti Vuorisaarnan merkitystä käytännön tekojen ohjenuorana. Hannulan kirjojen mukaan maailmassa on esiintynyt kolme tietäjää: Buddha, joka ilmensi Logosta Pyhänä Henkenä ja järkenä, Jeesus Kristus, joka ilmensi Logosta edellisen lisäksi Poikana, rakkautena ja Pekka Ervast, joka ilmensi Logosta edellisten lisäksi Isänä, hyvänä tahtona. J. R. Hannula perustaa esityksensä Pekka Ervastin henkisestä ja okkultisesta asemasta Pekka Ervastin omiin kirjoihin, mm. kirjaan Ruusu-Ristin syntysanat Suomessa. Niin ikään kristosofian mukaan Ervastin työtä valmistivat osaltaan Leo Tolstoi, Rudolf Steiner ja H. P. Blavatsky.
Kristosofisen ajattelun mukaan kristillisessä terminologiassa käytettyjä, Jumalan kolminaisuutta kuvaavia määreitä Pyhä Henki, Poika ja Isä kutsutaan mm. hindulaisuudessa nimillä Brahmaa, Vishnu ja Shiva.  Kabbalassa niistä käytetään sanoja Binah (järki), Khokmah (viisaus) ja Kether (kruunu) ja Kalevalassa henkilönimiä Ilmarinen, Lemminkäinen ja Väinämöinen.
Kristosofian mukaan Jeesus Kristuksen teloitus oli erittäin valitettava tapahtuma. Olisi ollut suotavaa, että hän olisi saanut tehdä opetustyötään kauemmin. Kristinusko alkoi Jeesuksen työn tuloksena. Kristosofian mukaan Jeesus tietää parhaiten perustamansa uskonnon opetukset – ne eivät ole riippuvaisia kirkolliskokousten päätöksistä. Kristosofiassa Jeesuksen opetukset jakautuvat neljään erilliseen, toisiaan täydentävään ryhmään: vertaukset, autuuden julistukset, vuorisaarnan käskyt sekä neljäntenä Isä meidän -rukous. Matt. 5:43-48 Jeesus Kristus kuvaa havainnollisesti sitä Isää, jonka kanssa hän sanoo olevansa yhtä
Muut uskonnot

Kristosofiassa tutkitaan suurimpien uskontojen opetuksia ja ymmärretään jokaisen niistä olevan lähtöisin samasta jumaluudesta, sanottakoon tuota jumaluutta vaikka Isäksi tai Brahmaaksi. Uskonnot eivät kilpaile keskenään, vaan ne valottavat samoja asioita – ottaen huomioon vastaanottajien ymmärryskyvyn – eri syvyyksissä ja eri tavalla painottaen.
Mikään uskonto ei kristosofian mukaan ole alkuperäisessä puhtaudessa ollessaan ohjannut aikalaisiaan elämään vallitsevia oloja huonommin.
Gautama Buddhan antamat elämänohjeet ovat kristosofian mukaan jaloja ja inhimillisiä, samoin esimerkiksi Pythagoraan antamat. Kristosofien mukaan myös suomalaisten muinaisessa uskonnossa, kalevalaisuudessa luotetaan enemmän sanan kuin miekan mahtiin. Kalevalassa turvaudutaan kristosofien tulkinnan mukaan tietäjäviisauteen ja ajatellaan asiat puhki eli etsitään niiden "syntysanoja".
Kristosofien mukaan viisautta on ollut ihmiskunnassa tarjolla kautta aikojen. Ihmiset ovat kuitenkin madalluttaneet saamansa viisauden poikkeuksetta sen alkuperäisestä puhtaudestaan jopa vastakohdakseen. Tästä kristosofit ottavat esimerkiksi Vanhan testamentin Mooseksen kirjojen käskyn: Älä tapa. Tätä käskyä ihmiset rikkovat toistuvasti sodissaan, samoin Jeesuksen vuorisaarnassaan antamia elämänohjeita. Viidennessä käskyssään hän kehottaa rakastamaan vihollisiakin – toisin sanoen: ihmisellä joka rakastaa ei ole vihollisia, rakkaus ja viha eivät sovi yhteen.
Kristosofisesta toiminnasta

Vuorisaarnan mukaisesti kristosofia on aseeton elämänymmärrys. Sotaa kristosofit pitävät moraalin ja järjen vararikkona, ihmiskunnan suurimpana vitsauksena. Väkivaltakysymys on kuitenkin vaikea ratkaista, sillä se on kristosofian mukaan täysin yksilöllinen, ei joukkopoliittinen kysymys. Jokainen omaksuu kristosofian mukaan itsenäisenä yksilönä väkivallattoman elämänasenteen, sotimattomuusratkaisua ei voi kukaan tehdä toisen puolesta.
Kristosofiassa esitellään uskontojen alkuperäisiä opetuksia vastaanottajien vapaaseen harkintaan jääviksi. Kristosofit korostavat, että kukin omaksuu kuulemastaan tai lukemastaan järkeväksi ja hyväksi ymmärtämänsä. Totuus ei löydy kiistellen eikä väitellen, ei toisia nujertaen. Jokainen voi kristosofien mukaan käyttää järkeään eli ajatella ja näin inhimillistää myös tunne-elämäänsä, jolloin tekojenkin katsotaan muotoutuvan rakentaviksi.
Kristosofia on yksilölliseen vapaaehtoistyöhön perustuva aatteellinen yhteisö, jolla ei ole jäsenluetteloita, ja esim. esitelmöitsijät valitsevat aiheensa ja sanottavansa vapaasti vastaten itse puheistaan. Esitelmät ovat yleisöesitelmiä, joihin on vapaa pääsy ja yleisöä niihin kutsutaan mm. sanomalehti-ilmoituksin.
Muutamat kristosofiset ryhmät ovat perustaneet paikkakunnalleen rekisteröidyn yhdistyksen, joka huolehtii työtiloista, kuten esitelmähuoneen ylläpidosta, puuttumatta millään tavoin aatteeseen. Samoin Kristosofinen Kirjallisuusseura ry, joka julkaisee kirjoja ja aikakauslehteä näin työllään aatetta tukien.
Aiheesta muualla

Kristosofian esittelyä
KTR

|  KTR |
| --- | --- |
Koko nimi:  Keerbergs Transport Racing
Perustettu:  1978
Tallipäällikkö:  Kurt Mollekens
Perustaja:  Prosper Mollekens
Keerbergs Transport Racing (tunnetaan paremmin nimellä KRT) on belgialainen pikkuformulatalli. Tallin perusti vuonna 1978 Prosper Mollekens. Vuonna 1999 hänen poikansa Kurt Mollekens otti tallin haltuunsa, joka itse kilpaili tallin kuljettajana Formula 3000 -sarjassa vuosina 1997–1999 ja myöhemmin toimi tallin tallipäällikkönä vuosina 2000–2002.
Vuonna 2002 talli siirtyi World Series by Nissan sarjaan, jossa talli kilpaili vuoteen 2004 saakka. Vuosina 2005–2008 talli kilpaili Formula Renault 3.5 sarjassa vaihtelevalla menestyksellä. Vuodesta 2011 talli on kilpaillut Eurocup Formula Renault-sarjassa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Keerbergs Transport Racing
Kova makuusija

Kova makuusija oli aikaisemmin Suomessa käytetty ruumiillinen lisärangaistus eräille vangeille.
Kun elinkautiseen kuritushuoneeseen tuomittu vanki oli tehnyt sellaisen rikoksen, jota ei voinut sakkorangaistuksella sovittaa, oli tuomioistuin oikeutettu koventamaan hänen rangaistustaan kovalla makuusijalla korkeintaan 30 vuorokaudeksi.
LVM

LVM voi tarkoittaa seuraavia:
LVM, Liikenne- ja viestintäministeriö
LVM, Logical Volume Management, looginen taltiohallinta, tiedostojärjestelmien hallinta
LVM, Logical Volume Manager, Linuxissa oleva taltionhallintatoteutus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LVM”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
KTV

Lyhenne KTV tai Ktv voi tarkoittaa seuraavia:
Kunta-alan ammattiliitto KTV ry, ammattiliitto
Kansai Telecasting Corporation eli Kansai TV, lyhenne KTV, japanilainen televisiokanava
Kotavaaran rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Ktv, rautatieliikennepaikka.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”KTV”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Korpijärvi (Heinola)

| Korpijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°17′11″N, 26°20′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  Kyykänäsalmi Ylä-Kesiöön 
Järvinumero:  14.179.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,5 m  
Pituus:  3,6 km  
Leveys:  1,3 km  
Rantaviiva:  13,923 km  
Pinta-ala:  1,63512 km²   
Saaria:  2 
 fiKorpijärvi 
Korpijärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kesiön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 164 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä, se on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 13,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,5 metriä mpy.
Kolibrikukkakasvit

| Kolibrikukkakasvit |
| --- | --- |
 Strelitzia alba
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Ylälahko::  Yksisirkkaiset Lilianae eli Monocotyledoneae
Lahko::  Zingiberales
Heimo::  Kolibrikukkakasvit Strelitziaceae  Hutch., nom. cons.
Suvut
 Phenakospermum  Ravenala – matkustajainpuut  Strelitzia – kolibrikukat 
Katso myös
   Kolibrikukkakasvit Wikispeciesissä   Kolibrikukkakasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolibrikukkakasvit (Strelitziaceae) on yksisirkkaisten koppisiemenisten Zingiberales-lahkoon kuuluva heimo, jonka tunnetuimmat suvut ovat kolibrikukat (Strelitzia) ja matkustajainpuut (Ravenala).