stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Janne Peltonen
Ura > Seuraura

Peltonen on Oulun Kärppien kasvatti. Hän toimi kaudella 2020–2021 seuran U16-joukkueen kapteenina. Peltonen oli tehoilla 2+13=15 joukkueen tehokkain puolustaja Arttu Tuhkalan kanssa. Kauden 2022–2023 hän pelasi suurimmaksi osaksi Kärppien U20-joukkueessa, mutta Peltonen vahvisti myös seuran U18-joukkuetta, jossa hän voitti kauden päätteeksi Suomen-mestaruuden. Joulukuussa 2022 Peltonen teki Kärppien kanssa kevääseen 2026 asti ulottuvan SM-liigasopimuksen.
Chicago Blackhawks varasi Peltosen seitsemännellä kierroksella 195. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2023. Hän pelasi kauden 2023–2024 lähes kokonaan Kärppien U20-joukkueessa. Peltonen sai kauden aikana tililleen myös kaksi ensimmäistä SM-liigaotteluaan, mutta hän jäi niissä kuitenkin ilman peliaikaa. Peltonen sai tililleen ensimmäisen SM-liigaottelunsa 13. tammikuuta 2024 Helsingin IFK:ta vastaan, kun Victor Berglund joutui sivuun. Hänet merkittiin Kärppien seitsemänneksi puolustajaksi.
Elokuussa 2024 Kärpät lainasi Peltosen Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. 26. lokakuuta 2024 hän palasi Kärppien vahvuuteen ja sai ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa 26. lokakuuta 2024 KooKoota vastaan. Peltonen merkittiin Kärppien kolmospuolustajapariin Martin Jandusin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.11 minuuttia.
Ura > Maajoukkueura

Peltonen valittiin Suomen alustavaan joukkueeseen alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuihin vuonna 2023, mutta häntä ei kuitenkaan nimetty lopulliseen kisajoukkueeseen ja hän jäi varapelaajaksi. Yhteensä Peltonen on pelannut 19 nuorten ja 20 poikien maaottelua.
Pelityyli

Peltonen on maininnut vahvuudekseen kyvyn hallitsemaan tilaa ja tekemään vastustajan pelin vaikeaksi. Hän pystyy omien sanojensa mukaan myös avaamaan peliä vaikeampiin paikkoihin. Peltonen on maininnut kuitenkin tarvitsevansa lisää massaa ja kertonut suurimmaksi kehityskohteekseen luistelun. Hän on maininnut esikuvakseen Victor Hedmanin.
Aarno Erholtz

| Aarno Erholtz> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. elokuuta 2005 (ikä 19) Mikkeli, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  73 kg
Seura
Seura:  Kärpät
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  38
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2025–
Aarno Erholtz (s. 7. elokuuta 2005 Mikkeli) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Oulun Kärppiä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Erholtz pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa, jonka varakapteenina hän toimii.
Ura

Erholtz syntyi Mikkelissä, kun hänen isänsä Markku pelasi Jukureissa. Aarno Erholtz aloitti jääkiekkoilun Kiekko-Laserissa, josta hän siirtyi juniorina sittemmin Oulun Kärppiin. Erholtz voitti kauden 2022–2023 päätteeksi U18 Suomen-mestaruuden.
Kaudella 2024–2025 Erholtz nousi Kärppien U20-joukkueen varakapteeniksi. Hän sai tililleen ensimmäisen SM-liigaottelunsa 8. tammikuuta 2025 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Erholtz merkittiin Kärppien 13. hyökkääjäksi. Hän jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa. Ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa Erholtz sai toisessa ottelussaan 24. tammikuuta 2025 vieraissa SaiPaa vastaan. Hänet merkittiin Kärppien kolmosketjun oikeaan laitaan Maxim Korpimäen ja Julius Hermosen viereen. Erholtz sai ottelussa jääaikaa 9.09 minuuttia ja hän sai myös kakkossyöttöpisteen Hermosen tekemään maaliin.
Muuta

Erholtzin isoveli Eemil pelaa hyökkääjänä SM-liigajoukkue Porin Ässissä. Veljesten isä Markku Erholtz pelasi omalla urallaan puolustajana 39 SM-liigaottelua Hämeenlinnan Pallokerhossa kaudella 2006–2007. Hän loi pääsarjauraa myös Norjassa, mutta pelasi suurimman osan urastaan kuitenkin Mestiksessä. Markku on toiminut myöhemmin valmentajana Kärppien organisaatiossa sekä juniorimaajoukkueissa.
Melodifestivalen 2025

| Eurovision laulukilpailu 2025  Ruotsin euroviisukarsinta> Melodifestivalen 2025 |
| --- | --- |
 Kilpailun juontajat Edvin Törnblom ja Kristina Petrushina.
Päivämäärä:  1. helmikuuta–8. maaliskuuta 2025
Tapahtumapaikat:  Luulaja Göteborg Västerås Malmö Jönköping Tukholma
Juontaja(t):  Edvin Törnblom Kristina Petrushina
Kilpailumenetelmä:  Osakilpailut: 100% yleisöäänet Finaali: 50% tuomaristoäänet 50% yleisöäänet
Kappaleiden määrä
Alkukarsinnoissa:  30
Voittaja:  KAJ ”Bara bada bastu”
Ruotsi Eurovision laulukilpailussa Virallinen verkkosivusto 
 ◄ 2024  2026 ► 
Melodifestivalen 2025 oli järjestyksessään 65. Melodifestivalen-laulukilpailu, jossa valittiin Ruotsin edustaja vuoden 2025 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu koostui viidestä alkukarsinnasta ja finaalista, joka järjestettiin 8. maaliskuuta. Kilpailun juonsivat Edvin Törnblom ja Kristina "Keyyo" Petrushina.
Kilpailun voitti suomenruotsalainen yhtye KAJ kappaleellaan ”Bara bada bastu”. Kappale rikkoi Melodifestivalenin kaikkien aikojen ennätyksen yleisöäänissä saatuaan yli 4,3 miljoonaa yleisöääntä.
Formaatti

SVT ilmoitti muutoksista kilpailun kulkuun 22. elokuuta 2024. Kilpailuun osallistuu yhteensä 30 kappaletta viidessä osakilpailussa. Jokaisessa osakilpailussa on kuusi kappaletta, joista kaksi parasta pääsee suoraan finaaliin. Toisin kuin edellisinä vuosina, vain kolmanneksi sijoittunut kappale etenee lopulliseen karsintakierrokseen viidennen alkuerän jälkeen, jossa on nyt viisi kappaletta aiemman kymmenen sijaan. Finaalikarsinnan kaksi parasta kappaletta jatkavat finaaliin.
Melodifestivalen-kiertue järjestetään kuudella eri paikkakunnalla. Vuoden 2025 Melodifestivalenin paikkakunnat ovat Luulaja, Göteborg, Västerås, Malmö, Jönköping ja Tukholma.
| Karsinta | Päivämäärä | Paikkakunta | Tapahtumapaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. osakilpailu | 1. helmikuuta | Luulaja | Coop Norrbotten Arena |
| 2. osakilpailu | 8. helmikuuta | Göteborg | Scandinavium |
| 3. osakilpailu | 15. helmikuuta | Västerås | ABB Arena |
| 4. osakilpailu | 22. helmikuuta | Malmö | Malmö Arena |
| 5. osakilpailu | 1. maaliskuuta | Jönköping | Husqvarna Garden |
| Finaali | 8. maaliskuuta | Tukholma | Strawberry Arena |
Osakilpailut

Osakilpailut koostuvat viidestä alkukarsinnasta viidellä eri paikkakunnalla.
Osakilpailut > Ensimmäinen osakilpailu

Ensimmäinen osakilpailu järjestettiin 1. helmikuuta Coop Norrbotten Arenalla, Luulajassa. Käärijä ja Hooja esittivät yhdessä kappaleen "San Francisco Boy" kilpailun väliaikanumerona.
| Nro | Artisti | Kappale | 1>  kierros.Äänet | 1>  kierros.Sija | 2>  kierros.Äänet | 2>  kierros.Pisteet | 2>  kierros.Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Albin Johnsén feat. Pa | "Upp i luften" | TBA | TBA | TBA | TBA | 3 | Ulkona |
| 2 | Maja Ivarsson | "Kamikaze Life" | TBA | TBA | TBA | TBA | 1 | Finaaliin |
| 3 | John Lundvik | "Voice of the Silent" |  | 1 | — | — | — | Finaaliin |
| 4 | Meira Omar | "Hush Hush" | TBA | TBA | TBA | TBA | 2 | Finaalikarsintaan |
| 5 | Adrian Macéus | "Vår första gång" | TBA | TBA | TBA | TBA | 4 | Ulkona |
| 6 | Linnea Henriksson | "Den känslan" | TBA | TBA | TBA | TBA | 5 | Ulkona |
Osakilpailut > Toinen osakilpailu

Toinen osakilpailu järjestettiin 8. helmikuuta Scandinavium Arenalla, Göteborgissa.
| Nro | Artisti | Kappale | 1>  kierros.Äänet | 1>  kierros.Sija | 2>  kierros.Äänet | 2>  kierros.Pisteet | 2>  kierros.Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nomi Tales | "Funniest Thing" | TBA | TBA | TBA | TBA | 3 | Ulkona |
| 2 | Schlagerz | "Don Juan" | TBA | TBA | TBA | TBA | 5 | Ulkona |
| 3 | Erik Segerstedt | "Show Me What Love Is" |  | 1 | — | — | — | Finaaliin |
| 4 | Klara Hammarström | "On and On and On" | TBA | TBA | TBA | TBA | 1 | Finaaliin |
| 5 | Fredrik Lundman | "The Heart of a Swedish Cowboy" | TBA | TBA | TBA | TBA | 4 | Ulkona |
| 6 | Kaliffa | "Salute" | TBA | TBA | TBA | TBA | 2 | Finaalikarsintaan |
Osakilpailut > Kolmas osakilpailu

Kolmas osakilpailu järjestettiin 15. helmikuuta ABB Arenalla, Västeråsissa.
| Nro | Artisti | Kappale | 1>  kierros.Äänet | 1>  kierros.Sija | 2>  kierros.Äänet | 2>  kierros.Pisteet | 2>  kierros.Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Greczula | "Believe Me" |  | 1 | — | — | — | Finaaliin |
| 2 | Malou Prytz | "24K Gold" | TBA | TBA | TBA | TBA | 3 | Ulkona |
| 3 | Björn Holmgren | "Rädda mig" | TBA | TBA | TBA | TBA | 5 | Ulkona |
| 4 | Dolly Style | "Yihaa" | TBA | TBA | TBA | TBA | 2 | Finaalikarsintaan |
| 5 | Angelino | "Teardrops" | TBA | TBA | TBA | TBA | 4 | Ulkona |
| 6 | Annika Wickihalder | "Life Again" | TBA | TBA | TBA | TBA | 1 | Finaaliin |
Osakilpailut > Neljäs osakilpailu

Neljäs osakilpailu järjestettiin 22. helmikuuta Malmö Arenalla, Malmössä.
| Nro | Artisti | Kappale | 1>  kierros.Äänet | 1>  kierros.Sija | 2>  kierros.Äänet | 2>  kierros.Pisteet | 2>  kierros.Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Andreas Lundstedt | "Vicious" | TBA | TBA | TBA | TBA | 3 | Ulkona |
| 2 | Ella Tiritiello | "Bara du är där" | TBA | TBA | TBA | TBA | 2 | Finaalikarsintaan |
| 3 | Tennessee Tears | "Yours" | TBA | TBA | TBA | TBA | 4 | Ulkona |
| 4 | KAJ | "Bara bada bastu" | TBA | TBA | TBA | TBA | 1 | Finaaliin |
| 5 | AmenA | "Do Good Be Better" | TBA | TBA | TBA | TBA | 5 | Ulkona |
| 6 | Måns Zelmerlöw | "Revolution" |  | 1 | — | — | — | Finaaliin |
Osakilpailut > Viides osakilpailu

Viides osakilpailu järjestettiin 1. maaliskuuta Husqvarna Gardenissa, Jönköpingissä.
| Nro | Artisti | Kappale | 1>  kierros.Äänet | 1>  kierros.Sija | 2>  kierros.Äänet | 2>  kierros.Pisteet | 2>  kierros.Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arvingarna | "Ring baby ring" | TBA | TBA | TBA | TBA | 4 | Ulkona |
| 2 | Arwin | "This Dream of Mine" | TBA | TBA | TBA | TBA | 2 | Finaalikarsintaan |
| 3 | Saga Ludvigsson | "Hate You So Much" |  | 1 | — | — | — | Finaaliin |
| 4 | Victoria Silvstedt | "Love It!" | TBA | TBA | TBA | TBA | 5 | Ulkona |
| 5 | Vilhelm Buchaus | "I'm Yours" | TBA | TBA | TBA | TBA | 3 | Ulkona |
| 6 | Scarlet | "Sweet n' Psycho" | TBA | TBA | TBA | TBA | 1 | Finaaliin |
Loppukilpailut > Finaalikarsinta

Viidennen alkuerän jälkeen järjestettiin finaalikarsinta, johon osallistuivat alkuerien kolmanneksi sijoittuneet kappaleet. Kaksi eniten ääniä saanutta pääsi finaaliin. Ikäryhmäjärjestelmää ei käytetty, mutta alkuerien tulokset vaikuttivat lopputulokseen.
Alkuerissä kappaleiden äänimäärät suhteutettiin äänestäjien määrään, ja 1000 pistettä jaettiin suhteiden mukaan. Eniten pisteitä saanut eteni suoraan finaaliin. Lopuksi neljälle jäljelle jääneelle kappaleelle jaettiin vielä 800 lisäpistettä katsojaäänten perusteella.
| Osakilpailu | Artisti | Kappale | 1>  kierros.Pisteet | 1>  kierros.Sija | 2>  kierros.Pisteet | 2>  kierros.Yhteensä | 2>  kierros.Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Meira Omar | "Hush Hush" | 210 | 2 | 306 | 516 | 1 | Finaaliin |
| 2 | Kaliffa | "Salute" | 197 | 3 | 150 | 347 | 3 | Ulkona |
| 3 | Dolly Style | "Yihaa" | 215 | 1 | — | — | — | Finaaliin |
| 4 | Ella Tiritiello | "Bara du är där" | 184 | 5 | 195 | 379 | 2 | Ulkona |
| 5 | Arwin | "This Dream of Mine" | 194 | 4 | 149 | 343 | 4 | Ulkona |
Loppukilpailut > Finaali

Finaali järjestettiin 8. maaliskuuta Strawberry Arenalla, Tukholmassa.
| Nro | Artisti | Kappale | Raatien pisteet | Yleisön pisteet> Äänet | Yleisön pisteet> Pisteet | Yhteensä | Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | John Lundvik | "Voice of the Silent" | 49 |  | 25 | 74 | 6 |
| 2 | Dolly Style | "Yihaa" | 48 |  | 27 | 75 | 5 |
| 3 | Greczula | "Believe Me" | 47 |  | 56 | 103 | 3 |
| 4 | Klara Hammarström | "On and On and On" | 34 |  | 43 | 77 | 4 |
| 5 | Scarlet | "Sweet n' Psycho" | 31 |  | 33 | 64 | 7 |
| 6 | Erik Segerstedt | "Show Me What Love Is" | 24 |  | 27 | 51 | 9 |
| 7 | Maja Ivarsson | "Kamikaze Life" | 2 |  | 30 | 32 | 11 |
| 8 | Meira Omar | "Hush Hush" | 26 |  | 24 | 50 | 10 |
| 9 | Måns Zelmerlöw | "Revolution" | 76 |  | 81 | 157 | 2 |
| 10 | Saga Ludvigsson | "Hate You So Much" | 17 |  | 10 | 27 | 12 |
| 11 | Annika Wickihalder | "Life Again" | 36 |  | 18 | 54 | 8 |
| 12 | KAJ | "Bara bada bastu" | 74 |  | 90 | 164 | 1 |
| Kansainvälisten raatien antamat pisteet> Nro | Kansainvälisten raatien antamat pisteet> Kappale | Kansainvälisten raatien antamat pisteet>  | Kansainvälisten raatien antamat pisteet>  | Kansainvälisten raatien antamat pisteet>  | Kansainvälisten raatien antamat pisteet>  | Kansainvälisten raatien antamat pisteet>  | Kansainvälisten raatien antamat pisteet>  | Kansainvälisten raatien antamat pisteet>  | Kansainvälisten raatien antamat pisteet>  | Kansainvälisten raatien antamat pisteet> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | "Voice of the Silent" | 8 | 7 | 8 | 5 | 6 | 5 | 4 | 6 | 49 |
| 2 | "Yihaa" | 10 | 10 | 4 | 6 | 1 | 6 | 8 | 3 | 48 |
| 3 | "Believe Me" | 3 | 8 | 7 | 4 | 7 | 3 | 5 | 10 | 47 |
| 4 | "On and On and On" | 0 | 1 | 3 | 3 | 8 | 8 | 7 | 4 | 34 |
| 5 | "Sweet n' Psycho" | 6 | 4 | 0 | 2 | 4 | 7 | 0 | 8 | 31 |
| 6 | "Show Me What Love Is" | 5 | 2 | 1 | 8 | 2 | 2 | 2 | 2 | 24 |
| 7 | "Kamikaze Life" | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| 8 | "Hush Hush" | 0 | 0 | 6 | 10 | 3 | 4 | 3 | 0 | 26 |
| 9 | "Revolution" | 7 | 6 | 12 | 7 | 12 | 10 | 10 | 12 | 76 |
| 10 | "Hate You So Much" | 1 | 3 | 10 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 17 |
| 11 | "Life Again" | 12 | 5 | 2 | 1 | 5 | 0 | 6 | 5 | 36 |
| 12 | "Bara bada bastu" | 4 | 12 | 5 | 12 | 10 | 12 | 12 | 7 | 74 |
Kansainvälisten raatien pisteiden antajat
  – Vaidotas Valiukevičius   – Mariangela Borneo   – Sandra Studer   – Neil Doherty   – Alexandra Redde-Amiel   – Mads Tørklep   – Alexandra Pascalidou   – Princ
Joan Hartigan

| Joan Hartigan |
| --- | --- |
 Joan Hartigan vuonna 1935
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1912 Sydney, Australia
Kuollut: 31. elokuuta 2000 Sydney, Uusi Etelä-Wales
Kansalaisuus:   Australia
Hartigan vuonna 1936
Joan Marcia Bathurst (o.s. Hartigan; 6. kesäkuuta 1912 Sydney, Australia – 31. elokuuta 2000 Sydney, Uusi Etelä-Wales) oli australialainen tennispelaaja, joka voitti Australian avoimen tennisturnauksen naisten kaksinpelin kolme kertaa vuosina 1933, 1934 ja 1936. Hartigan kuoli elokuussa 2000 88-vuotiaana.
Hänen poikansa Tom Bathurst on toiminut juristina.
Sukukansapäivä

Sukukansapäivä (vir. hõimupäev) on kansainvälinen suomalais-ugrilaisia kansoja, niiden yhteenkuuluvuutta ja ainutlaatuisuutta juhlistava merkkipäivä, jota vietetään joka vuosi lokakuun kolmantena lauantaina. Päivää juhlistetaan pitkin viikkoa sukukansapäivillä, joiden nimi on viroksi hõimupäevad. Tavallisesti päivään liittyviä tapahtumia on pitkin lokakuuta, joten koko lokakuusta voidaan käyttää nimitystä sukukansakuukausi, viroksi hõimukuu. Esimerkiksi vuonna 2017 Suomessa sukukansapäivään liittyviä tapahtumia järjestettiin koko lokakuun ajan ja mukana oli useita kymmeniä eri järjestäjätahoja.
Historiaa

Sukukansapäivien edeltäjinä pidetään 1920- ja 1930-luvuilla vuorotellen Suomessa, Virossa ja Unkarissa pidettyjä suomalais-ugrilaisia kulttuurikokouksia. Ensimmäinen kokous, Yhteissuomalainen koulukokous, pidettiin 20.–22. kesäkuuta 1921 Helsingissä. Varsinaisen sukukansapäivän vietto alkoi Virossa, vuonna 1928, ja vuonna 1931 päivä vakiintui lokakuun kolmanneksi lauantaiksi. Vuonna 1938 Suomen ja Viron valtiot solmivat valtiosopimuksen, jonka mukaan: "Molemmat hallitukset sitoutuvat vakaannuttamaan jo jonkun aikaa menestyksellisesti noudatetun tavan, että maan kouluissa joka vuosi lokakuun kolmantena lauantaina yksi oppitunti on varattu heimokansoille, minkä lisäksi kouluissa niiden sopivaksi katsomalla tavalla on omistettava huomiota heimokansojen kansallisille juhlapäiville, jotka ovat joulukuun 6 päivä (Suomen itsenäisyyspäivä) ja helmikuun 24 päivä (Viron itsenäisyyspäivä)."
Liputuspäivä

Viron parlamentin aloitteesta vuodelta 2011 myös Unkarin parlamentti hyväksyi päivän liputuspäiväksi vuonna 2013. Samalla Unkarin parlamentti kehotti myös Suomea julistamaan päivän liputuspäiväksi. Myös Unkarin Helsingin suurlähettiläs Kristóf Forrai toivoi Suomelta samaa. Sukukansojen ystävät ry on esittänyt vuoden 2013 keväällä, että päivästä tulisi virallinen liputuspäivä myös Suomessa. Vuonna 2014 Turun sanomat totesi, että lokakuun kolmas lauantai on sekä Virossa että Unkarissa virallinen liputus- ja juhlapäivä, mutta Suomessa päivä ei nauti enää pitkän historiansa mukaista arvostusta.
Myös silloinen perussuomalaisten kansanedustaja Jussi Niinistö esitti vuoden 2013 lokakuussa eduskunnassa kysymyksen silloiselle opetus- ja kulttuuriministeri Paavo Arhinmäelle (vas.): "Aikooko hallitus harkita, että Suomessakin aletaan lokakuun kolmantena lauantaina virallisesti viettää suomalais-ugrilaisten sukukansojen päivää Viron ja Unkarin tavoin?", jota Niinistö pohjusti toteamalla muun muassa, että: "Heimotyön suosio oli suurta, mikä näkyi esimerkiksi vuosien 1921 ja 1936 välillä yhteensä viisi kertaa järjestetyn suomalais-ugrilaisen kulttuurikongressin osallistujamääristä. [– –] Vuodesta 1930 Suomessa, Virossa ja osin Unkarissakin vietettiin kouluissa lokakuun kolmantena lauantaina yhteistä heimopäivää. [– –] Kuluvan vuoden huhtikuussa Unkarin parlamentti päätti jatkaa heimopäivän viettoa. Se julisti lokakuun kolmannen lauantain suomalais-ugrilaisten sukukansojen päiväksi. Unkarin monin tavoin erimieliset puolueet tekivät päätöksen lähes yksimielisesti äänin 314—6. Vastaava päätös on tehty myös Virossa. Viron parlamentti Riigikogu hyväksyi lokakuun kolmantena lauantaina vietettävän heimopäivän valtiolliseksi juhla- ja liputuspäiväksi vuonna 2011. Unkarin parlamentti on kannustanut myös Suomea tekemään saman päätöksen sukukansapäivästä, jotta kaikki kolme suomalais-ugrilaista valtiota voisivat viettää sukukansojen päivää yhtä aikaa. [– –] Päivä olisi myös kunnianosoitus omille suomalais-ugrilaisille kielivähemmistöillemme, saamelaisille ja karjalaisille."
Tähän Arhinmäki vastasi muun muassa, että: "Kysymyksessä ei suoraan viitata siihen, että suomalais-ugrilaisen sukukansapäivän tulisi olla Suomessa liputuspäivä. Liputtaminen ei automaattisesti takaisi lisänäkyvyyttä sukukansapäivälle, sillä liputuspäiviä on jo ennestään varsin monta. [– –] Suomen lippua ja vaakunaa koskevat asiat kuuluvat sisäasiainministeriön toimialaan. Sisäasiainministeriölle tehdään joka vuosi ehdotuksia uusiksi liputuspäiviksi. [– –] Liputusväsymyksen ja liputuksesta aiheutuvien kustannusten kohoamisen välttämiseksi liputuspäiviä ei kuitenkaan saisi olla liian monta."
Pietro Anastasi

Pietro Anastasi edustamassa Juventusta kaudella 1971–1972.
Pietro Anastasi (7. huhtikuuta 1948 Catania – 17. tammikuuta 2020) oli italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän liittyi kesäkuussa 1968 Italian A-maajoukkueeseen ja oli mukana voittamassa saman vuoden EM-kilpailuja. Anastasi kuului lisäksi maajoukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1974, ja hän pelasi turnauksessa kolmessa ottelussa sekä teki yhden maalin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pietro Anastasi Wikimedia Commonsissa
Italian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1974
1 Zoff
2 Spinosi
3 Facchetti
4 Benetti
5 Morini
6 Burgnich
7 Mazzola
8 Capello
9 Chinaglia
10 Rivera
11 Riva
12 Albertosi
13 Sabadini
14 Bellugi
15 Wilson
16 Juliano
17 Re Cecconi
18 Causio
19 Anastasi
20 Boninsegna
21 Pulici
22 Castellini
Valmentaja Valcareggi
Kaisa Jaakkola

Kaisa Jaakkola (o.s. Piippo, s. 2. kesäkuuta 1982 Kajaani) on suomalainen tietokirjailija.
Jaakkola on valmistunut tietojohtamisen diplomi-insinööriksi Tampereen teknillisestä yliopistosta vuonna 2007. Hän toimii työhyvinvoinnin luennoitsijana, tietokirjailijana sekä ravinto- ja hyvinvointivalmentajana. Hän omistaa miehensä kanssa Optimal Performance Oy -hyvinvointivalmennusyrityksen.
Teokset

Hormonidieetti – opas yksilölliseen täsmälaihdutukseen.  Helsinki:  Tammi, 2011.  ISBN 978-951-31-5897-2
Hormonitasapaino – opas energiseen elämään.  Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6808-7
Kaisa Jaakkola & Katleena Kortesuo: Taikinasta teräkseksi – kropparemontti kiireiseen arkeen.  Helsinki:  Tammi, 2013.  ISBN 978-951-31-7421-7
Reipas, rakas raskaus.  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-8044-7
Hyvän olon hormonidieetti.  Helsinki:  Tammi, 2016.  ISBN 978-951-31-8760-6
Palaudu ja vahvistu – vähennä stressiä ja jaksa premmin. Helsinki: Tammi, 2018. ISBN 978-952-04-0164-1
Tampereen teknilliset ylioppilastorwet

Tampereen teknillisten ylioppilastorwien kokoonpano vuonna 2023 musiikkivideon kuvausten yhteydessä.
Tampereen teknilliset ylioppilastorwet (lyh. TTY tai TTY-torwet) on tamperelainen vaskisoitinyhtye, perinteistä torviseitsikkokokoonpanoa mukaillen.selvennä Yhtye perustettiin Tampereen yliopiston Hervannan kampuksella vuonna 2021. Yhtye koostuu opiskelijoista ja jo valmistuineista alumneista.. TTY-torwien tarkoituksena on vaalia teekkarikulttuurin ohella suomalaista vaskiseitsikkoperinnettä.selvennä
Esiintymiset

TTY-torwet on toiminut juhlatunnelman nostattajana erilaisten yhdistysten ja yhteisöjen tilaisuuksissa Pirkanmaalla, muun muassa:
Tampereen ylioppilaskunnan järjestämässä Wappuvalassa 30.4.2022
Ylöjärven kulttuuritalo Sauriolla 26.8.2023
Puhallus-festivaalissa Tampereella 16.9.2023
SäRes-Centerin metsäteatterin avauskonsertissa 20.7.2024
Tampereen teekkarien Lakinlaskiaisissa 30.9.2023
Julkaisut

Tampereen teknilliset ylioppilastorwet julkaisivat keväällä 2024 omakustanteisen 3-vuotisjuhlajulkaisunsa CD-levyllä ja C-kasetilla. Juhlajulkaisun CD-versio on esillä Tampereen teekkarien ylläpitämässä Teekkarimuseossa.lähde?
Aiheesta muualla

Aamulehden haastattelu: https://www.aamulehti.fi/opiskelu/art-2000011016191.html
Yhtyeen verkkosivut: https://ttytorwet.wordpress.com/
Taltiointi kulttuuritalo Sauriosta: https://www.facebook.com/watch/?v=1022984869052108
Jarl Magnus Riiber

| Jarl Magnus Riiber |
| --- | --- |
 Riiber vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1997 (ikä 27)
Uran tiedot
Seura:   IL Heming
Laji:  yhdistetty ja mäkihyppy 
Maailmancup
Kaudet:  2014–
Voitot:  78
Palkintokorokkeella:  111
 Tietolaatikko päivitetty 15. maaliskuuta 2025 
| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten yhdistetty. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 | joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Seefeld 2019 | normaalimäki + 10 km |  |
|  Kultaa | Seefeld 2019 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Oberstdorf 2021 | normaalimäki + 10 km |  |
|  Kultaa | Oberstdorf 2021 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Planica 2023 | normaalimäki + 10 km |  |
|  Kultaa | Planica 2023 | suurmäki + 10 km |  |
|  Kultaa | Planica 2023 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Planica 2023 | sekajoukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | sekajoukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | normaalimäki + 7,5 km |  |
|  Kultaa | Trondheim 2025 | suurmäki + 10 km |  |
|  Hopeaa | Seefeld 2019 | parisprintti |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 2021 | suurmäki + 10 km |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 2021 | parisprintti |  |
|  Pronssia | Trondheim 2025 | joukkuekilpailu |  |
Jarl Magnus Riiber (s. 15. lokakuuta 1997) on norjalainen yhdistetyn hiihtäjä, 11-kertainen maailmanmestari, nelinkertainen maailmancupin kokonaiskilpailuvoittaja ja olympiamitalisti. Hän edustaa IL Heming -seuraa.