stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Altti Holmroos
Kirjoja

Väylin varsilta. Kustavi 2003
Suomen valtameripurjehtijat. Turku 1981
Sata salaisuutta. Kustavi 2004
Salaisuuksien saaristo. Kustavi 2003
Sadunhohtoinen Ströömi. Kustavi 2002
Saariston salaisuuksia. Kustavi 2002
Saaria, satamia ja saaristolaisia. Turku 2001
Meren hiomat ja hyväksymät. Turku 1989
Lypertön linnake ja Katanpää. Kustavi 2001
Loistava Lyökinmaa. Kustavi 2003
Kustavin kuninkaantie paloja vanhan postitien menneisyydestä. Kustavi 2003
Keisarien vanavedessä saaristossa ja sisävesillä. Kotka 2003
Isokarin ihmeet. Kustavi 2004
Saarilla sattuneita. Kustavi 2005
Saaristoni. Kustavi 2006
Saarelta saarelle. Kustavi 2006
Anaalitappi

Anaalitappi
Anaalitappi on hieromasauvaa muistuttava seksiväline, jonka voi laittaa peräaukkoon seksuaalisen mielihyvän saamiseksi. Anaalitappi eroaa hieromasauvasta erilaisen muotoilunsa puolesta; itse sauva on yleensä lyhyempi ja ulos jäävä pää on leveä, joka estää sen jäämisen vahingossa kokonaan peräsuoleen.
Anaalitappeja on usean muotoisia ja niihin on saatavilla myös lisätoimintoja, kuten vibraattori tai erillinen välilihaa stimuloiva osa. Joissakin anaalitapeissa on langaton verkkoyhteys ja kamera, jolloin tappia voi säädellä älypuhelimen sovellutuksella tai lähettää videota peräsuolen sisältä. Anaalitappin pohjassa, ulkopuolelle jäävässä päässä voi olla myös kiinnitettynä esilaisia koruja, timantteja tai eläimen häntiä erilaista ehostusta tai roolileikkejä varten. Anaalitapin pohjassa saattaa myös olla imukuppi, jotta tappi pysyy kiinni alustassaan yhdyntäliikkeitä suoritettaessa tapin ollessa anuksessa.
Anaalitappeja myydään erotiikka-alan liikkeissä, erotiikka-alan verkkokaupoissa sekä messuilla. Anaalitappia voivat käyttää kaikkien sukupuolien edustajat.
Anaalitappi miehen eturauhasen stimulointiin

Markkinoilla on anustappeja myös miehen eturauhasen stimulointiin. Tämän sanotaan olevan miehille mahdollisuus saada myös peräkkäisiä orgasmeja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anaalitappi Wikimedia Commonsissa
Antonio López Aviña

Antonio López Aviña
Antonio López Aviña (20. elokuuta 1915 – 25. helmikuuta 2004) oli meksikolainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi Luigi Traglia 29. lokakuuta 1939, ja hänet nimitettiin Zacatecasin hiippakunnan piispaksi 21. kesäkuuta 1955. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi José María González Valencia.
López Aviña sai 14. joulukuuta 1961 nimityksen Durangon arkkihiippakunnan arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 4. maaliskuuta 1993. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
Allikkosalakka

| Allikkosalakka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särkikalat Cyprinidae
Suku::  Leucaspius  Heckel & Kner, 1858
Laji::  delineatus
Kaksiosainen nimi
 Leucaspius delineatus  (Heckel, 1843) 
Katso myös
   Allikkosalakka Wikispeciesissä   Allikkosalakka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Allikkosalakka (Leucaspius delineatus) on karppikaloihin kuuluva särkikalalaji. Allikkosalakka on sukunsa (Leucaspius) ainoa laji. Se elää niin makeissa kuin suolaisissa vesissäkin.
Ulkonäkö

Ulkonäöltään allikkosalakka muistuttaa salakkaa. Väritykseltään kala on harmaa, myös evät. Selkäevä on rintaevien takana. Allikkosalakan suu on ylöspäin aukeava. Kalan kylkiviiva on vajavainen eikä ulotu juurikaan rintaeviä pidemmälle. Allikkosalakka saavuttaa korkeintaan 9–12 cm:n pituuden.
Ravinto ja lisääntyminen

Allikkosalakat käyttävät ravintonaan pääasiassa planktonia ja lisäksi hyönteisiä. Naaras munii mätimunat vesikasvin, yleensä lumpeen tai ulpukan, alapinnalle. Koiras huolehtii munien vartioinnista. Jälkeläisiä voi syntyä kesän aikana jopa tuhat.
Esiintyminen

Allikkosalakkaa tavataan Euroopassa ja Aasiassa. Suomen kanta sai alkunsa Kotkassa Jumalniemessä sijainneesta lammikosta, jonne allikkosalakoita oli tuotu Pietarista. Lammikosta kalat löydettiin vuonna 1992, kun lampea alettiin täyttää. Kaloja siirrettiin muihin lähistön lampiin ja myös muualle. Suomessa allikkosalakka kuuluu niihin kalalajeihin, joihin sovelletaan luonnonsuojelulakia, eli lajia ei lueta haitalliseksi vieraslajiksi.
Uhat

Kaakkois-Aasiasta Eurooppaan 1960-luvulla tuotu ja viljelylaitoksilta luontoon levinnyt särkikala saharasbora kantaa loista, joka aiheuttaa allikkosalakoille lisääntymiskyvyttömyyttä ja erittäin vakavan, kuolemaan johtavan tulehduksen. Loinen ei aiheuta saharasboralle ongelmia, mutta allikkosalakkakanta kuolee nopeasti. Koeoloissa kolmen vuoden jälkeen allikkosalakkakanta oli pienentynyt 96 prosenttia alkuperäisestä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Allikkosalakka (Leucaspius delineatus)
Luontoportti: Allikkosalakka (Leucaspius delineatus)
Hertsböle

Hertsböle on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Dragsfjärdin eteläosassa Taalintehtaan itäpuolella.
Hertsbölen laaja kyläalue ulottuu Taalintehtaalta vanhalle Västanfjärdin vastaiselle rajalle. Kylä rajoittuu etelässä mereen ja pohjoisessa laajaan asumattomaan kallioiseen ja metsäiseen suoalueeseen, joka on useamman kylän takamaita. Taalintehtaan taajama sijaitsee osin Hertsbölen alueella. Kylän rannoilla on huomattavasti kesäasutusta. Muuta asutusta Hertsbölessä on harvasti ja kylän keskus on Hertsbölen maatila kyläalueen sisäosissa.
Hertsböle mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvulla. Kylässä oli tuolloin viisi taloa, jotka on myöhemmin yhdistetty ja muutettu ratsutilaksi. Ratsutila on siirtynyt Taalintehtaan ruukin omistukseen vuonna 1724, mikä mahdollisti ruukin työväenasutuksen laajentamisen Hertsbölen maille. Ruukki osti perinnöksi myös naapurikylän Tynglaxin molemmat talot 1728 ja 1754, jotka otettiin 1800-luvulla yhteisviljelykseen Hertsbölen kanssa. Vuoden 1922 maanmittauksessa Tynglax liitettiin Hertsböleen.
Hertha Töpper

Hertha Töpper (19. huhtikuuta 1924 Graz, Itävalta – 28. maaliskuuta 2020) oli itävaltalainen oopperalaulaja, äänialaltaan mezzosopraano. Hän esiintyi kuitenkin myös kontra-alttona. Hän suoritti opintonsa Grazissa, jossa hän opiskeli viulunsoittoa isänsä ja laulamista Franz Mixan johdolla. Oopperadebyyttinsä Töpper teki Graz Landestheaterissa vuonna 1945; hän lauloi Landestheaterissa vuoteen 1952 saakka. Vuonna 1951 Töpper esiintyi Bayreuthin oopperajuhlilla.
Töpper työskenteli Baijerin valtionoopperassa Münchenissä ja esiintyi myös muun muassa Covent Gardenissa, San Franciscon oopperassa ja Metropolitan-oopperassa. Vuosina 1971–81 Töpper toimi professorina Münchenin musiikkikorkeakoulussa.
Töpperin ohjelmistoon kuului lukuisia Richard Wagnerin, Giuseppe Verdin ja Richard Straussin rooleja. Hän vetäytyi lavalta vuonna 1980. Konserttiartistina hän saavutti huomiota etenkin Johann Sebastian Bachin teosten tulkinnoillaan. Yhdessä Marga Höffgenin kanssa Töpper oli yksi johtavista Bachia tulkinneista kontra-altoista 1950- ja 1960-luvuilla, ja hän levytti monia Bachin teoksista, pääasiassa Karl Richterin ja Fritz Wernerin johdolla.
Angel with a Lariat

| Angel with a Lariat k> d. lang and The Reclines |
| --- | --- | --- |

LP-levyn kansikuva.
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1987
 Formaatti: LP-levy, C-kasetti
 Tuottaja(t): Dave Edmunds
 Tyylilaji: country
 Kesto: 30.52
 Levy-yhtiö: Sire Records Company
k.d. langin muut studioalbumit
| A Truly Western Experience 1984 | Angel with a Lariat 1987 | Shadowland 1988 |
Angel with a Lariat on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä k.d. langin ja hänen taustayhtyeensä The Reclinesin studioalbumi vuodelta 1987. Yhtyeen jäseniä ei ole mainittu LP-levyllä.
Albumin tunnetuimpiin kappaleisiin kuuluu kakkospuolen aloittava versio Joe Southin tekemästä kappaleesta "Rose Garden". Lang on itse osallistunut viiden kappaleen tekoon.
Albumin on tuottanut Dave Edmunds ja levy-yhtiö on Sire Records Company, jonka osoite on ollut 75 Rockefeller Plaza, New York, New York 10019. LP-levyn luettelotunnus on 925 441-1 ja C-kasetin 925 441-4. Ranskan osalta tunnus on WE 381.
Yhdysvaltain ulkopuolella Sire Records Companyn asioita on hoitanut WEA International Inc. Markkinoinnista on huolehtinut Warner Bros. Records Inc.,  joka on Warner Communicationsin yhtiö.
LP-levyjen valmistukseen Euroopassa ovat osallistuneet Saksassa toimivat WEA Musik GmbH ja Record Service GmbH, Aldsdorf, jotka ovat Warner Communicationsin yhtiöitä.
Kannen tekoon osallistuneita ei ole mainittu LP-levyllä. Takakannen kuvassa Lang esiintyy cowgirl-asussa.
Kappaleet

Sivu 1
1. "Turn Me Round" (Ben Mink) – 3:13
2. "High Time for a Detour" (K.D. Lang / Ben Mink) – 4:09
3. "Diet of Strange Places" (K.D. Lang) – 3:53
4. "Got the Bull by the Horns" (Billy Jones / Amos Boyd) – 3:03
5. "Watch Your Step Polka" (K.D. Lang / Dennis Marcenko / Gordon Matthews / Tradeuz Borowiecki) – 2:01
Sivu 2
1. "Rose Garden" (Joe South) – 3:19
2. "Tune into My Wave" (Ben Mink) – 3:32
3. "Angel with a Lariat" (K.D. Lang) – 3:08
4. "Pay Dirt" (K.D. Lang) – 2:09
5. "Three Cigarettes in an Ashtray" (Eddie Miller / W.S. Stevenson) – 2:25
Kappaleiden julkaisuyhtiöt on mainittu Ison-Britannian osalta.
Henrik Calonius

| Henrik Calonius> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1873 Hamina
Kuollut: 7. joulukuuta 1914 Petrokov
Ammatti:  poliisi
Vanhemmat:  Emil Wilhelm Matias Calonius, Eva Hildur Ulrika Falkenberg af Trystorp
Adolf Henrik Matias Calonius (19. kesäkuuta 1873 Hamina – 7. joulukuuta 1914 Petrokov, Puola) oli suomalainen ratsumestari, jota pidetään Suomen poliisikoiratoiminnan alkuunpanijana.
Henrik Caloniuksen vanhemmat olivat kenraaliluutnantti Emil Wilhelm Matias Calonius (1840–1906) ja vapaaherratar Eva Hildur Ulrika Falkenberg af Trystorp.
Helsingin poliisilaitoksen palveluksessa ollut Calonius johti Laukon torpparihäätöjen aikana tammikuussa 1907 Helsingistä tullutta ratsupoliisikomennuskuntaa, joka vastasi häätöjen toimeenpanemisesta. Häätöjen yhteydessä tapahtui useita yhteenottoja, ja erityisen pahaa vertaa herätti se, että poliisit järjestivät Laukossa ollessaan tanssiaiset joka ilta.
Elokuussa 1909 Caloniuksen johtama 12-miehinen ratsupoliisiosasto oli Terijoella turvaamassa Venäjän duuman jäsenen professori Mihail Herzensteinin murhaoikeudenkäyntiä. Murhasta syytettynä oli venäläisen Musta sotnja -järjestön jäseniä, jotka Pietarissa junalla tullut 300 mustasotnjalaisen joukko aikoi väkivalloin vapauttaa. Tiukat turvatoimet estivät kuitenkin tämän yrityksen.
Calonius toi keväällä 1909 Saksasta Suomen ensimmäiset poliisikoirat saksanpaimenkoirat Hektor von der Volmeburgin ja Benno von Volmenthalin sekä dobermanni-nartun Zilly von Thüringenin. Saksa oli näihin aikoihin edelläkävijämaa poliisikoirien käytössä.
Calonius osallistui ensimmäisen maailmansodan taisteluihin venäläisten joukoissa. Hän kaatui Petrovin lähellä Puolassa 7. joulukuuta 1914. Caloniuksen ruumis tuotiin Suomeen, ja hänet hautajaisensa pidettiin Helsingissä 16. joulukuuta 1914.
Aloha Airlinesin lento 243

| Aloha Airlinesin lento 243 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskoneen repeytynyt runko.
Yhteenveto
Päivämäärä:  28. huhtikuuta 1988
Onnettomuustyyppi:  paineräjähdys
Tapahtumapaikka:  Kahului, Havaiji
Lähtöpaikka:   Hilon kansainvälinen lentoasema
Määränpää:   Honolulun kansainvälinen lentoasema
Kuolleita:  1
Loukkaantuneita:  65
Eloonjääneitä:  94
Lentokone
Konetyyppi:  Boeing 737-297
Lentoyhtiö:  Aloha Airlines
Rekisteritunnus:  N73711
Matkustajia:  90
Miehistöä:  5
Aloha Airlinesin lento 243 (AQ 243, AAH 243) oli Aloha Airlinesin lento 28. huhtikuuta 1988 Hilosta Honoluluun. Lennolla tapahtui paineräjähdys, joka aiheutti mittavia vahinkoja lentokoneelle ja johti yhden henkilön kuolemaan.
Lentokone ja miehistö

Lennolla käytetty kone oli Boeing 737-297, joka oli valmistettu vuonna 1969. Kone oli ollut alusta asti Aloha Airlinesin omistuksessa. Koneella oli lennetty onnettomuushetkellä yhteensä 35 496 tuntia ja laskeuduttu 89 680 kertaa, mikä oli maailmanlaajuisesti toiseksi korkein luku Boeing 737:llä. Konetta ei ollut kuitenkaan paineistettu kokonaan läheskään kaikilla lennoilla, koska monet Aloha Airlinesin kohteet olivat niin lähellä toisiaan.
Lentokoneen miehistöön kuului kapteeni, perämies ja kolme lentoemäntää. Kapteenilla oli onnettomuushetkellä takanaan 8 500 lentotuntia, joista 6 700 tuntia Boeing 737:llä, ja perämiehellä 8 000 lentotuntia, joista 3 500 Boeing-737:llä. Konetta ohjasi onnettomuushetkellä perämies. Koneen ohjaamossa oli kapteenin ja perämiehen lisäksi Yhdysvaltojen ilmailuviraston (FAA) lennonjohtaja.
Tapahtumien kulku

Ennen onnettomuutta koneella oli lennetty saman päivän aikana kolme edestakaista lentoa, Honolulusta Hiloon, Mauiin ja Kauaiin, ja lisäksi yksi lento Honolulusta Mauiin ja Mauista Hiloon. Kaikki näistä lennoista olivat sujuneet normaalisti.
Lento 243 lähti Hilosta kello 13.25 (UTC–10). Lennon alku sujui ongelmitta. 24 000 jalan (7 300 metrin) korkeudessa koneen molemmat lentäjät kuulivat kovan pamauksen, jota seurasi tuulen ääni matkustamossa. Perämies katsoi taakseen ja näki, että ohjaamon ovi puuttui ja osa matkustamon kattoa oli poissa. Kapteeni otti koneen ohjaukseensa. Koneen paineistus oli kadonnut, joten lentäjät ja mukana ollut lennonjohtaja pukivat happinaamarit ja aloittivat hätälaskeutumisen. Koneessa oli niin meluista, että lentäjien piti kommunikoida käsimerkeillä.
Räjähdyksen tapahtuessa kaikki matkustajat istuivat paikoillaan ja turvavyövalo paloi. Yksi lentoemännistä seisoi rivin 5 vieressä. Silminnäkijöiden mukaan lentoemäntä imeytyi välittömästi ilmavirtauksen mukana pois koneesta. Hänen ruumistaan ei koskaan löydetty. Muut lentoemännät olivat myös seisaaltaan, mutta he pysyivät koneen sisällä. Toinen heistä pystyi auttamaan ja rauhoittelemaan matkustajia. Toinen taas loukkaantui pahasti ja sai mm. aivotärähdyksen ja vakavia ruhjeita päähän.
Perämies yritti ottaa yhteyden Honolulun aluelennonjohtoon, mutta ei pystynyt melun takia kuulemaan vastausta. Hän myös lähetti transponderilla hätäkoodin. Aluelennonjohto ei saanut radioviestiä, mutta lennonjohtaja näki lähetetyn hätäkoodin ja yritti useamman kerran ottaa yhteyden koneeseen siinä kuitenkaan onnistumatta. 14 000 jalan (4300 metrin) korkeudessa perämies otti yhteyden Mauin lentokentän lennonjohtoon ja ilmoitti paineräjähdyksestä ja hätätilanteesta. Mauin lennonjohto sai viestin ja valmistautui hätälaskuun. Kone teki onnistuneen hätälaskun kello 13.58, minkä jälkeen kone evakuoitiin. Onnettomuudessa kuoli yksi lentoemäntä ja 65 ihmistä loukkaantui, kahdeksan heistä vakavasti.
Onnettomuuden syyt

Onnettomuustutkijat totesivat onnettomuuden johtuneen metallin väsymisestä, jota syövyttävä, kostea meri-ilma oli nopeuttanut. Metallin väsyminen johti erään liitoskohdan pettämiseen. Onnettomuuden taustatekijänä tutkinta piti huollon laiminlyöntiä.
Heiskala

Heiskala on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Earl Heiskala (s. 1942), kanadansuomalainen jääkiekkoilija
Heli Heiskala, vuoden 1960 Miss Suomi, jolle tuomaristo ei kuitenkaan antanut Miss Suomi -titteliä
Risto Heiskala (s. 1956), Tampereen yliopiston sosiologian professori
Urho Heiskala (1902–1940), Suomen ilmavoimien lentäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Heteronyymi (kirjallisuus)

Heteronyymi on kirjallisuudessa kirjailijan luoma kuvitteellinen kirjoittajahahmo. Erotukseksi pelkästä taiteilijanimestä tai pseudonyymistä heteronyymi on kokonainen kuvitteellinen henkilö, jolla voi olla oma kirjoitustyyli, henkilöhistoria, persoonallisuus ja ulkonäkö.
Heteronyymeille on ominaista, että eri hahmot ovat toisistaan poikkeavia ja kuvaavat kirjailijan eri luonteenpiirteitä. Näin oman identiteettinsä moninaiseksi kokeva kirjailija voi ilmaista minuutensa eri puolet kuvitteellisten hahmojensa kautta.
Tunnetuin heteronyymien käyttäjä on portugalilainen Fernando Pessoa.
Antonio López García

Lópezin kolme metriä korkea Día y Noche Madridin Atochan rautatieasemalla.
Antonio López García (s. 6. tammikuuta 1936) on espanjalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän tuli tunnetuksi realistisilla töillään ja voitti vuonna 1985 Asturian ruhtinaan palkinnon.
Víctor Ericen ohjaama elokuva Unelma valosta (1992) kertoo Antonio López Garcíasta, joka myös itse esiintyy siinä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Antonio López García Wikimedia Commonsissa
Ampumahiihto talviolympialaisissa 2022 – miesten yhteislähtö

Ampumahiihdon miesten 15 kilometrin yhteislähtö talviolympialaisissa 2022 järjestettiin 18. helmikuuta 2022.
Tulokset

Kilpailu alkoi klo 17.00.
| Sija | Nro>  | Nimi | Maa | Aika | Sakot (M+M+P+P) | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01  | 2 | Johannes Thingnes Bø |  Norja | 38.14,4 | 4 (1+0+1+2) | — |
| 02  | 18 | Martin Ponsiluoma |  Ruotsi | 38.54,7 | 2 (1+0+0+1) | +0.40,3 +40,3 |
| 03  | 8 | Vetle Sjåstad Christiansen |  Norja | 39.26,9 | 3 (2+0+1+0) | +1.12,5 |
| 4 | 1 | Quentin Fillon Maillet |  Ranska | 39.40,0 | 5 (1+1+0+3) | +1.25,6 |
| 5 | 23 | Dominik Windisch |  Italia | 39.52,8 | 3 (0+2+1+0) | +1.38,4 |
| 6 | 9 | Sturla Holm Lægreid |  Norja | 40.00,5 | 5 (1+2+1+1) | +1.46,1 |
| 7 | 26 | Simon Eder |  Itävalta | 40.10,8 | 2 (2+0+0+0) | +1.56,4 |
| 8 | 12 | Benedikt Doll |  Saksa | 40.45,8 | 6 (0+0+2+4) | +2.31,4 |
| 9 | 14 | Tero Seppälä |  Suomi | 40.47,1 | 5 (1+0+2+2) | +2.32,7 |
| 10 | 15 | Johannes Kühn |  Saksa | 40.52,7 | 5 (1+0+2+2) | +2.38,3 |
| 11 | 7 | Sebastian Samuelsson |  Ruotsi | 41.01,0 | 4 (0+0+1+3) | +2.46,6 |
| 12 | 4 | Tarjei Bø |  Norja | 41.01,8 | 4 (0+1+2+1) | +2.47,4 |
| 13 | 25 | Christian Gow |  Kanada | 41.02,5 | 3 (0+0+0+3) | +2.48,1 |
| 14 | 17 | Roman Rees |  Saksa | 41.05,2 | 3 (0+0+1+2) | +2.50,8 |
| 15 | 10 | Aleksandr Loginov |  Venäjän olympiakomitea | 41.06,2 | 7 (2+0+2+3) | +2.51,8 |
| 16 | 11 | Simon Desthieux |  Ranska | 41.11,4 | 5 (1+2+1+1) | +2.57,0 |
| 17 | 3 | Anton Smolski |  Valko-Venäjä | 41.22,3 | 4 (1+1+0+2) | +3.07,9 |
| 18 | 29 | Jules Burnotte |  Kanada | 41.35,0 | 5 (2+1+1+1) | +3.20,6 |
| 19 | 5 | Eduard Latypov |  Venäjän olympiakomitea | 41.35,4 | 7 (1+3+1+2) | +3.21,0 |
| 20 | 16 | Maksim Tsvetkov |  Venäjän olympiakomitea | 41.37,7 | 6 (1+1+2+2) | +3.23,3 |
| 21 | 28 | Michal Krčmář |  Tšekki | 41.54,9 | 5 (0+1+1+3) | +3.40,5 |
| 22 | 6 | Émilien Jacquelin |  Ranska | 42.08,7 | 5 (2+1+0+2) | +3.54,3 |
| 23 | 27 | Philipp Nawrath |  Saksa | 42.10,1 | 7 (0+0+3+4) | +3.55,7 |
| 24 | 20 | Dmytro Pidrutšnyi |  Ukraina | 42.16,2 | 7 (0+3+2+2) | +4.01,8 |
| 25 | 21 | Scott Gow |  Kanada | 42.17,6 | 7 (0+4+2+1) | +4.03,2 |
| 26 | 13 | Fabien Claude |  Ranska | 42.49,8 | 5 (1+2+1+1) | +4.35,4 |
| 27 | 19 | Lukas Hofer |  Italia | 42.58,8 | 6 (1+1+2+2) | +4.44,4 |
| 28 | 24 | Artem Pryma |  Ukraina | 43.12,6 | 7 (2+1+3+1) | +4.58,2 |
| 29 | 22 | Felix Leitner |  Itävalta | 43.37,9 | 7 (2+1+2+2) | +5.23,5 |
| 30 | 30 | Cheng Fangming |  Kiina | 44.26,8 | 4 (4+0+0+0) | +6.12,4 |
Ampumahiihto talviolympialaisissa 2022 – naisten yhteislähtö

Ampumahiihdon naisten 12,5 kilometrin yhteislähtö talviolympialaisissa 2022 järjestettiin 18. helmikuuta 2022.
Tulokset

Kilpailu alkoi klo 15.00.
| Sija | Nro>  | Nimi | Maa | Aika | Sakot (M+M+P+P) | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01  | 10 | Braisaz-Bouchet, JustineJustine Braisaz-Bouchet |  Ranska | 40.18,0 | 4 (2+1+0+1) |  |
| 02  | 6 | Eckhoff, TirilTiril Eckhoff |  Norja | 40.33,3 | 4 (0+0+2+2) | +0.15,3 +15,3 |
| 03  | 2 | Røiseland, Marte OlsbuMarte Olsbu Røiseland |  Norja | 40.52,9 | 4 (0+0+2+2) | +0.34,9 +34,9 |
| 4 | 13 | Davidová, MarkétaMarkéta Davidová |  Tšekki | 41.11,4 | 4 (1+0+1+2) | +0.53,4 +53,4 |
| 5 | 15 | Reztsova, KristinaKristina Reztsova |  Venäjän olympiakomitea | 41.29,0 | 6 (2+1+1+2) | +1.11,0 |
| 6 | 14 | Simon, JuliaJulia Simon |  Ranska | 41.40,6 | 6 (0+1+3+2) | +1.22,6 |
| 7 | 19 | Džyma, JulijaJulija Džyma |  Ukraina | 41.43,7 | 3 (1+0+2+0) | +1.25,7 |
| 8 | 25 | Preuß, FranziskaFranziska Preuß |  Saksa | 41.44,4 | 4 (1+1+1+1) | +1.26,4 |
| 9 | 4 | Öberg, ElviraElvira Öberg |  Ruotsi | 41.55,7 | 4 (1+0+0+3) | +1.37,7 |
| 10 | 11 | Sola, HannaHanna Sola |  Valko-Venäjä | 41.57,2 | 8 (2+2+1+3) | +1.39,2 |
| 11 | 8 | Hauser, Lisa TheresaLisa Theresa Hauser |  Itävalta | 42.07,6 | 4 (0+1+1+2) | +1.49,6 |
| 12 | 7 | Alimbekava, DzinaraDzinara Alimbekava |  Valko-Venäjä | 42.19,2 | 6 (1+1+2+2) | +2.01,2 |
| 13 | 1 | Herrmann, DeniseDenise Herrmann |  Saksa | 42.27,1 | 5 (1+1+1+2) | +2.09,1 |
| 14 | 24 | Innerhofer, KatharinaKatharina Innerhofer |  Itävalta | 42.42,7 | 6 (1+0+2+3) | +2.24,7 |
| 15 | 27 | Hinz, VanessaVanessa Hinz |  Saksa | 43.12,2 | 4 (0+0+2+2) | +2.54,2 |
| 16 | 26 | Häcki, LenaLena Häcki |  Sveitsi | 43.14,2 | 9 (0+3+3+3) | +2.56,2 |
| 17 | 23 | Nigmatullina, UlianaUliana Nigmatullina |  Venäjän olympiakomitea | 43.14,3 | 6 (2+1+3+0) | +2.56,3 |
| 18 | 17 | Voigt, VanessaVanessa Voigt |  Saksa | 43.22,7 | 6 (1+2+2+1) | +3.04,7 |
| 19 | 3 | Chevalier-Bouchet, AnaïsAnaïs Chevalier-Bouchet |  Ranska | 43.29,7 | 5 (2+0+2+1) | +3.11,7 |
| 20 | 30 | Kazakevitš, IrinaIrina Kazakevitš |  Venäjän olympiakomitea | 43.34,6 | 7 (1+3+2+1) | +3.16,6 |
| 21 | 16 | Brorsson, MonaMona Brorsson |  Ruotsi | 43.37,4 | 6 (2+1+2+1) | +3.19,4 |
| 22 | 5 | Wierer, DorotheaDorothea Wierer |  Italia | 43.41,0 | 8 (2+2+2+2) | +3.23,0 |
| 23 | 29 | Irwin, DeedraDeedra Irwin |  Yhdysvallat | 43.42,1 | 6 (1+3+1+1) | +3.24,1 |
| 24 | 18 | Persson, LinnLinn Persson |  Ruotsi | 43.46,6 | 8 (0+2+3+3) | +3.28,6 |
| 25 | 9 | Öberg, HannaHanna Öberg |  Ruotsi | 44.03,2 | 7 (0+3+1+3) | +3.45,2 |
| 26 | 22 | Fialková, PaulínaPaulína Fialková |  Slovakia | 44.04,8 | 8 (0+3+1+4) | +3.46,8 |
| 27 | 20 | Hojnisz-Staręga, MonikaMonika Hojnisz-Staręga |  Puola | 44.06,6 | 8 (2+3+1+2) | +3.48,6 |
| 28 | 28 | Charvátová, LucieLucie Charvátová |  Tšekki | 44.28,7 | 5 (0+2+2+1) | +4.10,7 |
| 29 | 12 | Bescond, AnaïsAnaïs Bescond |  Ranska | 46.02,3 | 10 (0+2+3+5) | +5.44,3 |
| 30 | 21 | Stremous, AlinaAlina Stremous |  Moldova | 47.30,0 | 9 (1+2+3+3) | +7.12,0 |
Himmeltindan

Himmeltindan
| --- | --- |
Sijainti:  Nordland,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  964 m
Prominenssi:  962  m 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Himmeltindan on Skandeihin kuuluva vuori Vestvågøyn kunnassa, Norjan Lofooteilla. Sen korkein kohta on 964 metriä merenpinnan tasoa ylempänä ja on siten Vestvågøyan saaren korkein kohta.
Henrik Broman

Henrik Broman (s. 5. kesäkuuta 1961) on suomalainen entinen kymmenottelija. Seuratasolla Ekenäs Idrottsföreningia edustanut Broman voitti kymmenottelun SM-kultaa vuosina 1985 ja 1986, hopeaa vuonna 1987 ja pronssia vuonna 1983. Ennätyssarjansa 7646 pistettä hän otteli heinäkuussa 1987 Arlesissa, Ranskassa.
Aiheesta muualla

Henrik Broman Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Alusrakennusrekisteri

Alusrakennusrekisteri on luettelo rakenteilla olevista aluksista.