stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helsingin tuomiokirkko
Sisätilat

Tuomiokirkon valkea, lyhytsakaraisen tasavartisen ristin muotoinen kirkkosali on hyvin pelkistetty. Kirkkosalissa on istumapaikat 1300 hengelle. Sen ainoat varsinaiset koristeet ovat kolme nurkkasyvennyksiin sijoitettua patsasta, jotka esittävät reformaattoreita Martti Luther, Philipp Melanchthon ja Mikael Agricola. Neljännessä nurkassa on Engelin suunnittelema pyöreä saarnatuoli kultaisine baldakiineineen.
Lutherin ja Melanchthonin patsaat ovat suurennettuja kipsikopioita vuonna 1868 valmistuneesta Wormsin Luther-monumentista, jonka on tehnyt saksalainen kuvanveistäjä Ernst Rietschel. Pariisissa tehdyt suurennokset tuotiin Helsinkiin vuonna 1886 ja kuvanveistäjä Karl Magnus von Wright suunnitteli niille jalustat. Mikael Agricolan patsas on suomalainen Ville Vallgrenin tekemä.
Ortodoksisten kirkkojen ikonostaaseihin ihastunut Engel suunnitteli kirkkoon suurikokoisen alttarirakennelman. Siihen kuului suuri kullattu risti, jota ympäröi kultainen sädekehä sekä kaksi rukoilevaa enkeliä; risti ja alttarin jalusta olisi ortodoksista tyyliä jäljitellen koristeltu Raamattu-aiheisin maalauksin. Engelin kuoltua suunnitelmasta toteutettiin vain enkelit, jotka seisovat nykyisen alttarin kahden puolen. Alkuperäinen alttaritaulu oli Robert Wilhelm Ekmanin Jeesus siunaa lapsia, mutta keisari Nikolai I ei pitänyt taulusta ja lahjoitti sen tilalle venäläisen taiteilijan T. K. von Neffin maalauksen Jeesuksen ristiltäotto. Ekmanin alttaritaulu sijoitettiin Vanhaankirkkoon.
Kirkon ensimmäiset urut suunnittteli saksalainen E.F. Walcker ja ne valmistuivat vuonna 1850. Nykyisissä vuonna 1967 valmistuneissa Marcussen & Søn -uruissa on 57 äänikertaa. Kirkosalissa on myös 16+1 äänikertaiset kuoriurut, jotka valmistuivat vuonna 2006. Kirkkosalin urkujen lisäksi tuomiokirkon kryptaan rakennettiin vuonna 2006 urut.
Kirkon alla oleva holvisto eli krypta rakennettiin alun perin kirkon kellariksi, jossa sijaitsivat kirkon lämmityslaitteet ja halkovarastot. Maalattiainen kirkon kellari oli tyhjillään yli sata vuotta, kunnes se remontoitiin kokoustilaksi 1970-luvulla.
Tuomiokirkko restauroitiin perusteellisesti vuosina 1996–1999. Kryptaa kunnostettiin lisää tämän korjausvaiheen aikana. Sinne hankittiin myös uusi alttarilaite ja taiteilija Carolus Enckellin maalaama alttarimaalaus sekä kirkkotekstiilit, jotka ovat tekstiilitaiteilija Päikki Prihan käsialaa.
Mats

| Mats |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  24. helmikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Matts, Matti
Vastineita eri kielissä:  Matthias
Nimen alkuperä:  Matias, Mattias
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mats tai Matts on ruotsalainen ja norjalainen miehen etunimi, Matias-nimen lyhentynyt muoto. Nimen suomen­kielinen vastine on Matti.
Suomessa nimi Mats on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 1900-luvun alusta helmikuuhun 2025 mennessä noin 2750 ja Matts 924 henkilölle. Matsin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan on 24. helmikuuta, Matin päivänä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mats Wikimedia Commonsissa
Mesut Özil

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Mesut Özil
Syntymäaika: 15. lokakuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Gelsenkirchen, Länsi-Saksa
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 183 cm
Junioriseurat
1995–1998: Westfalia 04
1998–1999: Teutonia Schalke-Nord
1999–2000: Falke Gelsenkirchen
2000–2005: Rot-Weiss Essen
2005–2006: Schalke 04
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2008 | Schalke 04 | 30 | (0) |
| 2008–2010 | Werder Bremen | 71 | (13) |
| 2010–2013 | Real Madrid | 105 | (19) |
| 2013–2021 | Arsenal | 184 | (33) |
| 2021–2022 | Fenerbahçe | 32 | (8) |
| 2022–2023 | İstanbul Başakşehir | 4 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 426 | (73) |
Maajoukkue
| 2006–2007 | Saksa U19 | 11 | (4) |
| 2007–2009 | Saksa U21 | 16 | (5) |
| 2009–2018 | Saksa | 92 | (23) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mesut Özil (s. 15. lokakuuta 1988 Gelsenkirchen, Nordrhein-Westfalenin osavaltio, Länsi-Saksa) on saksalainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Hän lopetti Saksan maajoukkueessa kesällä 2018. Hän oli pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Özil on kolmannen sukupolven Saksan turkkilainen, ja hänen sukunsa on lähtöisin Hışıroğlun kylästä Zonguldakin maakunnasta.
Seurajoukkueura

Özil aloitti ammattilaisuransa Schalkessa, jonka edustusjoukkueessa hän debytoi kaudella 2006–2007. Tammikuussa 2008 hän siirtyi Werder Bremeniin, jossa hän saavutti Saksan cupin voiton ja UEFA-cupin kakkossijan kaudella 2008–2009. Esityksillään Bremenissä sekä Saksan maajoukkueessa Özil löi itsensä lopullisesti läpi, ja useat Euroopan suurseurat olivat hänen kintereillään.
Seurajoukkueura > Real Madrid

Vuoden 2010 MM-kilpailuissa edukseen esiintyneen Özilin ympärillä pyörineet siirtohuhut päättyivät lopulta, kun espanjalaisseura Real Madrid osti hänet Werder Bremenistä lehtitietojen mukaan noin 15 miljoonalla eurolla elokuussa 2010. Hän teki seuran kanssa kuusivuotisen sopimuksen. Özil teki La Liga -debyyttinsä tasapelissä Mallorcaa vastaan. Hän pelasi Mestarien liiga -debyyttinsä 15. syyskuuta 2010 ottelussa Ajaxia vastaan. Ottelussa Mesut Özil antoi syötön, joka johti Gonzalo Higuainin maaliin.
Kahdessa ensimmäisessä kotiottelussaan Özil sai pelinsä päätteeksi Santiago Bernabéun vaativalta yleisöltä suuret suosionosoitukset. Media, yleisö ja joukkuetoverit ylistivät Özilin taitoja ja nopeaa kehitystä.
Özil teki ensimmäisen La Liga -maalinsa Realin 6–1 voitossa Deportivoa vastaan 3. lokakuuta 2010. Hänen ensimmäinen Mestarien liigan maalinsa syntyi 19. lokakuuta 2010 AC Milania vastaan.
6. maaliskuuta 2011, johdettuaan joukkueensa hyökkäystä ja syötettyään kaksi maalia Racing Santander–Real Madrid -pelissä, Özil nousi urheilulehtien otsikoihin maailmanlaajuisesti.
Kaudella 2010–2011 Özil teki Madridissa kymmenen maalia ja antoi 26 maalisyöttöä, nousten näin kauden syöttötilaston kärkeen Euroopassa. Copa del Reyssä hän pelasi kuusi ottelua mukaan lukien voittoisa finaali, ja teki kolme maalia.
Kaudella 2011–2012 hän sai käyttöönsä Real Madridin pelintekijän pelinumeron 10. Hän pelasi mestaruuden voittaneessa Realissa 35 sarjaottelua, joissa teki neljä maalia ja antoi 19 maaliin johtanutta syöttöä. Hän voitti 2012 myös Supercopa de Españan. Seuraavalla kaudella hän pelasi 32 La Liga -ottelua, joissa teki yhdeksän maalia ja antoi 16 maalisyöttöä.
Mestarien liigassa Özil pelasi kolmen Real Madrid -kautensa aikana kaikkiaan 31 ottelua, joissa teki neljä ja alusti 16 maalia.
Seurajoukkueura > Arsenal

Özil siirtyi Real Madridista englantilaiseen Arsenaliin kesän 2013 siirtoikkunan viimeisenä päivänä. Lontoolaisseuran maksama yli 42 miljoonan punnan siirtokorvaus oli seuran uusi ennätys, ja kaikkien aikojen korkein saksalaisjalkapalloilijasta maksettu siirtosumma.
Özil pelasi Arsenal-debyyttinsä 14. syyskuuta pelatussa ottelussa Sunderlandia vastaan ja syötti Olivier Giroudin tekemän ottelun avausmaalin jo ottelun 11. minuutilla. 76. minuutilla hän pelasi hienosti yhteen Giroudin kanssa, joka syötti tilanteessa Aaron Ramseyn tekemän 3–1-maalin. Seuraavassa ottelussa, 3–1-voitossa Stokesta, Özil syötti joukkueensa kaikki maalit. 19. lokakuuta hän teki kaksi Arsenalin neljästä maalista 4–1-voitossa Norwichista.
Özil voitti FA Cupin mestaruuden 2014 ja 2015 pelaten kummallakin kaudella viisi ottelua tehoin 1 maali + 2 syöttöä. Kaudella 2017 hän pelasi FA Cupin voittaneessa Arsenalissa kolme ottelua. Hän voitti lisäksi FA Community Shieldin 2015. Valioliigassa hänen tehokkain kautensa oli 2015–2016, jolloin hän viimeisteli 35 ottelussa kuusi maalia ja antoi 19 maalisyöttöä. Hän pelasi Eurooppa-liigassa kaudella 2018–2019 kaikkiaan kymmenen ottelua mukaan lukien tappiollinen finaali. Hän pelasi yhdessä ottelussa Arsenalin voittaessa FA Cupin 2020.
Yhteensä Özil pelasi Arsenalissa 184 Valioliiga-ottelua, joissa hän teki 33 maalia ja antoi 58 maalisyöttöä. Mestarien liigassa hän pelasi Arsenalin paidassa 28 ottelua tehoin 7+6.
Seurajoukkueura > Fenerbahçe

Tammikuussa 2021 Özil siirtyi Turkin Superliigan Fenerbahçeen. Hän edusti seuraa kahden kauden ajan kunnes hänen sopimuksensa purettiin yhteisymmärryksessä Özilin ja seuran kanssa heinäkuussa 2022, hänen jäätyään kokoonpanon ulkopuolelle saman vuoden maaliskuussa.
Seurajoukkueura > İstanbul Başakşehir

Özil teki 14. heinäkuuta 2022 sopimuksen İstanbul Başakşehirin kanssa. Özil meni selkäleikkaukseen lokakuussa 2022 pelattuaan seurassa vain yhteensä 21 minuutin ajan. Maaliskuussa 2023 Özil ilmoitti lopettavansa uransa jatkuvien loukkaantumisten vuoksi.
Maajoukkueura

Özil pelasi kaikki neljä ottelua Saksan edettyä välieriin alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2007. Hän nousi Saksan alle 21-vuotiaiden maajoukkuerinkiin vuonna 2007 ja oli voittamassa kaksi vuotta myöhemmin alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruutta. Hän pelasi turnauksen kaikki viisi ottelua. Özil valittiin Englantia vastaan käydyn finaalin parhaaksi pelaajaksi.
Aikuisten maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran 11. helmikuuta 2009 maaottelussa Norjaa vastaan. Ensimmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi 12. elokuuta 2009 MM-karsintaottelussa Azerbaidžania vastaan. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki Etelä-Afrikkaa vastaan saman vuoden syyskuussa.
Seuraavana vuonna Özil valittiin Saksan MM-miehistöön, joka voitti Etelä-Afrikan MM-kilpailuissa pronssia. Hän esiintyi joukkueensa kaikkien otteluiden avauskokoonpanossa. Saksa nousi alkulohkonsa voittoon Özilin Ghanaa vastaan 18 metristä laukoman maalin ansiosta. Neljännesvälierässä Saksa voitti Englannin 4–1. Özil syötti pelissä neljännen maalin. Puolivälierässä Saksa kaatoi Argentiinan maalein 0–4. Özil teki vahvasti työtä keskikentällä ja syötti neljännen maalin. Välierässä Saksa hävisi Espanjalle, mutta voitti pronssiottelun Uruguayta vastaan Özilin syötettyä kulmapotkusta pelin ratkaisumaalin. FIFA valitsi Özilin yhdeksi kymmenestä parhaan pelaajan palkinnon ehdokkaasta.
2. syyskuuta 2011 Euro 2012 -lohkokarsinnassa Özil syötti ensimmäisen maalin ja teki itse toisen ja neljännen Gelsenkirchenissä pelatussa ottelussa Itävaltaa vastaan. Näin Saksa varmisti ensimmäisenä maana paikkansa vuoden 2012 EM-turnauksessa.
Mesut Özil valittiin ottelun parhaaksi kun Saksa pelasi EM-kisojen avausottelunsa Portugalia vastaan. Ottelu päättyi Saksan 1–0 voittoon. Hän pelasi Saksan kaikki viisi ottelua, ja teki joukkueen ainoan maalin tappiollisessa välierässä Italiaa vastaan.
Özil kuului vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa kultaa voittaneeseen Saksan maajoukkueeseen. Hän pelasi avauskokoonpanossa Saksan kaikissa seitsemässä ottelussa. Hän teki ratkaisevan maalin ensimmäisen pudotuspelikierroksen ottelussa Algeriaa vastaan ja syötti viidennen maalin välierässä Brasiliaa vastaan.
EM-kilpailuissa 2016 Özil pelasi välierissä pudonneen Saksan kaikki kuusi ottelua alusta loppuun. Hän teki maalin puolivälierässä Italiaa vastaan. Hän pelasi kaikki ottelut myös vuoden 2018 kisoissa, joissa Saksa jäi alkulohkoon. Heinäkuussa 2018 hän ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa omien sanojensa mukaan "rasisimin ja epäkunnioituksen" vuoksi. Hän on pelannut kaikkiaan 92 maaottelua ja tehnyt niissä 23 maalia.
Halutessaan Özil olisi voinut Saksan sijaan edustaa maajoukkuetasolla Turkin maajoukkuetta.
Pelityyli

»Tekniikka ja pallokosketukseni ovat turkkilainen osa peliäni. Itsekuri, asenne ja 'anna aina kaikkesi' -ajattelutapa ovat taas saksalainen osa.» 
(Mesut Özil kuvailee pelityyliään haastattelussa.)
Hyökkäävän keskikenttäpelaajan paikalta Mesut Özil toimii pelintekijänä. Özil tunnetaan pelinsä tyylipuhtaudesta, pallonhallinnasta ja luovuudesta. Hän pystyy myös lukemaan peliä poikkeuksellisen tarkasti. Hänellä on myös erittäin kova ja tarkka laukaus, minkä todistaa hänen maalinsa Ghanaa vastaan MM-kisoissa 2010.
Aiheesta muualla

Özilin virallinen kotisivusto (saksaksi) (turkiksi)
Özilin esittely Kicker.de-sivustolla (saksaksi)
Saksan alle 21-vuotiaiden joukkue – Jalkapallon alle 21-vuotiaiden EM-kilpailut 2009
1 Neuer |
2 Beck |
3 Boenisch |
4 Höwedes |
5 Boateng |
6 Aogo |
7 Ebert |
8 Khedira |
9 Dejagah |
10 Özil |
11 Marin |
12 Fromlowitz |
13 Wagner |
14 Johnson |
15 Hummels |
16 Schwaab |
17 Grote |
18 Adlung |
19 Ben-Hatira |
20 Castro |
21 Schmelzer |
22 Ede |
23 Sippel |
Valmentaja Hrubesch
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Neuer |
2 Jansen |
3 Friedrich |
4 Aogo |
5 Tasci |
6 Khedira |
7 Schweinsteiger |
8 Özil |
9 Kießling |
10 Podolski |
11 Klose |
12 Wiese |
13 Müller |
14 Badstuber |
15 Trochowski |
16 Lahm |
17 Mertesacker |
18 Kroos |
19 Cacau |
20 Boateng |
21 Marin |
22 Butt |
23 Gómez |
Valmentaja Löw
Saksan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2012
1 Neuer |
2 Gündoğan |
3 Schmelzer |
4 Höwedes |
5 Hummels |
6 Khedira |
7 Schweinsteiger |
8 Özil |
9 Schürrle |
10 Podolski |
11 Klose |
12 Wiese |
13 Müller |
14 Badstuber |
15 Bender |
16 Lahm |
17 Mertesacker |
18 Kroos |
19 Götze |
20 Boateng |
21 Reus |
22 Zieler |
23 Gómez |
Valmentaja Löw
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2014
1 Neuer |
2 Großkreutz |
3 Ginter |
4 Höwedes |
5 Hummels |
6 Khedira |
7 Schweinsteiger |
8 Özil |
9 Schürrle |
10 Podolski |
11 Klose |
12 Zieler |
13 Müller |
14 Draxler |
15 Durm |
16 Lahm |
17 Mertesacker |
18 Kroos |
19 Götze |
20 Boateng |
21 Mustafi |
22 Weidenfeller |
23 Kramer |
Valmentaja Löw
Saksan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Neuer |
2 Mustafi |
3 Hector |
4 Höwedes |
5 Hummels |
6 Khedira |
7 Schweinsteiger |
8 Özil |
9 Schürrle |
10 Podolski |
11 Draxler |
12 Leno |
13 Müller |
14 Can |
15 Weigl |
16 Tah |
17 Boateng |
18 Kroos |
19 Götze |
20 Sané |
21 Kimmich |
22 ter Stegen |
23 Gómez |
Valmentaja Löw
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Neuer |
2 Plattenhardt |
3 Hector |
4 Ginter |
5 Hummels |
6 Khedira |
7 Draxler |
8 Kroos |
9 Werner |
10 Özil |
11 Reus |
12 Trapp |
13 Müller |
14 Goretzka |
15 Süle |
16 Rüdiger |
17 Boateng |
18 Kimmich |
19 Rudy |
20 Brandt |
21 Gündoğan |
22 Ter Stegen |
23 Gómez |
Valmentaja Löw
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Japani  Korea  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Mesut Özil ja Daniele Bonera ottelussa Real Madrid – AC Milan, Mestarien liigassa 2010–2011.
Mesut Özil Saksan maajoukkueessa
Tommi Nupponen

| Tommi Nupponen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1978 Jyväskylä
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  Pesäpallon pelituomari
Arvonimi: Valittu kolmesti vuoden parhaaksi tuomariksi.
Muut tiedot
Merkittävät teokset: Ensimmäinen pelituomari ikinä, joka on saavuttanut 500 tuomaroitua peliä Superpesiksessä.
Järjestö:  Superpesis
Tommi Nupponen (s. 1978 Jyväskylä) on suomalainen pesäpallon pelituomari joka tuomitsee Miesten Superpesistä. Nupponen aloitti pelituomarina miesten Superpesiksessä kaudella 1999. Kaudesta 2000 lähtien hänen tuomariparinaan on toiminut syöttötuomari Ossi Muurainen. He ovat tuominneet Itä-Länsi-ottelussa ja finaaliotteluissa. Nupponen on valittu kolme kertaa vuoden parhaaksi tuomariksi. 27. kesäkuuta 2022 mennessä Nupponen oli tuominnut 505 Superpeesiksen ottelua. Nupponen oli kautta aikain ensimmäinen pelituomari joka saavutti 500 Superpesiksessä tuomitun ottelun rajan.
Puhdasoppisuuden aika Suomessa

Puhdasoppisuuden aika tarkoittaa Suomen historiassa aikakautta, jonka uskonnollista elämää leimasi tiukka evankelis-luterilainen puhdasoppisuus eli ortodoksia. Puhdasoppisuus muotoutui 1500-luvun jälkipuoliskolta lähtien ja kasvoi huippuunsa 1600-luvulla. Puhdasoppisuuteen liittyi entistä tiukempi väestön uskonnollinen ja moraalinen yhdenmukaistaminen ja kurinpito sekä kansanuskon vastainen toiminta. 1700-luvun kuluessa puhdasoppisuuden vaikutus kirkossa alkoi hitaasti lieventyä valistusaatteiden vaikutuksesta.
Puhdasoppisuuden aikana kiinnitettiin erityistä huomiota väestön lukutaitoon ja kansanopetukseen. Tavoitteena oli, että jokainen alamainen olisi kykenevä omaksumaan oikean uskon lukutaidon kautta. Valtio myönsi kirkolle veronkanto-oikeuden ja näiden varojen turvin kirkko pystyi toteuttamaan kansanvalistustehtävää aikaisempaa tehokkaammin. Näiden toimien vaikutuksesta lukutaito alkoi 1600-luvulla yleistyä Suomessa.
Kansanopetuksen tarpeisiin piti kehittää myös pappiskoulutusta. Tätä varten Turkuun perustettiin piispa Isaacus Rothoviuksen aloitteesta maan ensimmäinen yliopisto Turun akatemia. Lukutaidon yleistyessä myös suomenkielistä kirjallisuutta ryhdyttiin julkaisemaan ja ensimmäinen suomenkielinen Raamattu, Biblia, ilmestyi vuonna 1642.
Puhdasoppisuus ja esivalta

Ruotsin valtakunnassa otettiin yleisen eurooppalaisen käytännön mukaisesti vuonna 1608 käyttöön niin sanottu "Mooseksen laki", joskin siihen oli viitattu jo Kustaa Vaasan aikana 1530-luvulla. Mooseksen lain mukaan muun muassa jumalanpilkasta, kiroilusta, vanhempiaan vastaan rikkomisesta, väärästä valasta, taposta, koron kiskonnasta, väärästä todistuksesta ja useista seksuaalirikoksista voitiin tuomita kuolemaan. Myös noituus ja taikuus oli kiellettyä ja noitaoikeudenkäynneissä vedottiin usein raamatunlauseisiin.  Lakia ei noudatettu sanatarkasti, vaan usein kuolemantuomio muutettiin lievemmäksi. Oikeus tuomioiden lieventämiseen oli ensin vain kuninkaalla, sittemmin hovioikeuksilla. On epäilty oliko laki tarkoitettukaan kirjaimellisesti noudatettavaksi, vai oliko kyseessä pelote. Kansalaiset eivät tienneet kenet esivalta eli viime kädessä kuningas armahtaisi.  Puhdasoppisuuden aikana voidaan katsoa esivallan roolin olleen alistava siten, että vallan haltijat katsoivat tietävänsä paremman kristillisen elämäntavan kuin se, mitä alamaiset olivat valmiita hyväksymään ja mihin he olivat osin vuosisataisten perinteiden myötä tottuneet.
Noitavainot

Noitavainot Ruotsissa sijoittuvat pääsääntöisesti 1660–1680-lukuihin, kun keskieurooppalaiset uudet noitasapattiteoriat levisivät maahan Saksasta ja Virosta. Ruotsin valtakunnassa ei ollut kirkollista inkvisitiota ja noitaoikeudenkäynnit käytiin tavallisen maallisen  oikeuslaitoksen kautta. Syytettyjen kidutus oli valtakunnan lain vastaista ja sitä käytettiinkin vain harvinaisissa poikkeustapauksissa.
Puhdasoppisuuden aikana keskitetyn hallinnon tehostumisen ja sosiaalisten ristiriitojen lisääntymisen myötä myös noitaoikeudenkäynnit maassa yleistyivät. Noitia ilmiantoivat useimmiten naapurit tai vihamiehet. Suurin osa noituudesta syytetyistä vapautettiin syytteestä ja noin 1500:sta käräjille joutuneesta noin 140 katsottiin syyllisiksi. Noitaoikeudenkäynnit vähenivät ja lopulta loppuivat kokonaan 1700-luvun aikana.
Alexandroúpoli

| Alexandroúpoli Alexandroúpolin kunta Αλεξανδρούπολη Δήμος Αλεξανδρούπολης |
| --- | --- |
 Alexandroúpolin satamaa ja majakka.
 Kunnan sijainti
 Alexandroúpoli
 Koordinaatit: 40°50′50″N, 25°52′30″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia jaTraakia
Alueyksikkö:  Évros
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0301
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 219,9 km²
Väkiluku (2011):  72 959
 – Kunnallis­yksikkö:  61 702
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  58 125
 – Kaupunki:  57 812
 – Väestötiheys:  59,81 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  681 00
Suuntanumero(t):  25510
Rekisterikilpi:  ΕΒ
 
 www.alexpolis.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alexandroúpoli (kreik. Αλεξανδρούπολη; kath.kreik. Αλεξανδρούπολις, Alexandroúpolis) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αλεξανδρούπολης, Dímos Alexandroúpolis), joka sijaitsee Évroksen alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Kaupunki on Évroksen hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 1 219,9 neliökilometriä ja väkiluku 72 959. Varsinaisen Alexandroúpolin kaupungin väkiluku on 57 812 (vuonna 2011).
Alexandroúpolin nähtävyyksiä ovat esimerkiksi 1900-luvun alussa valmistunut Pyhän Nikolaoksen katedraali sekä majakka, joka oli toiminnassa ensimmäistä kertaa 1. kesäkuuta 1880. Korkeutta majakalla on 27 metriä merenpinnasta ja sen valo kantaa normaalilla säällä 37 kilometrin päähän. Kunnan luonnonnähtävyyksiin kuuluu Évroksen suiston kansallispuisto. Alexandroúpolin kaupungissa toimii kaksi Traakian Demokritos-yliopiston tiedekunnista (kasvatustieteellinen ja terveystieteellinen tiedekunta).
Nykyinen Alexandroúpolin kunta muodostui, kun Alexandroúpoli, Féres ja Traïanoúpoli yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Alexandroúpolin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alexandroúpoli | Aisými | Aisými | 193 |
| Alexandroúpoli | Aisými | Leptokaryá | 60 |
| Alexandroúpoli | Alexandroúpoli | Agnántia | 158 |
| Alexandroúpoli | Alexandroúpoli | Alexandroúpoli | 57 812 |
| Alexandroúpoli | Alexandroúpoli | Amfitríti | 155 |
| Alexandroúpoli | Ávas | Ávas | 527 |
| Alexandroúpoli | Kírki | Kírki | 75 |
| Alexandroúpoli | Mákri | Díkella | 290 |
| Alexandroúpoli | Mákri | Énnato | 268 |
| Alexandroúpoli | Mákri | Koímisi Theotókou | 48 |
| Alexandroúpoli | Mákri | Mákri | 924 |
| Alexandroúpoli | Mákri | Mesimvría | 145 |
| Alexandroúpoli | Mákri | Panórama | 37 |
| Alexandroúpoli | Mákri | Paralía Dikellón | 102 |
| Alexandroúpoli | Mákri | Pláka | 105 |
| Alexandroúpoli | Sykorráchi | Atárni | 77 |
| Alexandroúpoli | Sykorráchi | Ávra | 135 |
| Alexandroúpoli | Sykorráchi | Kómaros | 169 |
| Alexandroúpoli | Sykorráchi | Mésti | 112 |
| Alexandroúpoli | Sykorráchi | Pérama | 108 |
| Alexandroúpoli | Sykorráchi | Sykorráchi | 202 |
Alexandroúpoli: Yhteensä: 61 702
| Féres | Ardániο | Ardániο | 306 |
| Féres | Dorískos | Dorískos | 276 |
| Féres | Dorískos | Monastiráki | 244 |
| Féres | Féres | Féres | 5 457 |
| Féres | Féres | Póros | 202 |
| Féres | Kavisós | Kavisós | 197 |
| Féres | Péplos | Gemistí | 158 |
| Féres | Péplos | Kípoi | 193 |
| Féres | Péplos | Péplos | 998 |
| Féres | Péplos | Vrysoúla | 165 |
| Féres | Pylaía | Koíla | 7 |
| Féres | Pylaía | Melía | 62 |
| Féres | Pylaía | Pylaía | 79 |
| Féres | Trifýlli | Itéa | 105 |
| Féres | Trifýlli | Trifýlli | 102 |
Féres: Yhteensä: 8 551
| Traïanoúpoli | Ántheia | Ántheia | 781 |
| Traïanoúpoli | Ántheia | Arístino | 445 |
| Traïanoúpoli | Dorikó | Aetochóri | 81 |
| Traïanoúpoli | Dorikó | Dorikó | 260 |
| Traïanoúpoli | Loutrós | Loutrá Traïanoupóleos | 29 |
| Traïanoúpoli | Loutrós | Loutrós | 713 |
| Traïanoúpoli | Loutrós | Péfka | 27 |
| Traïanoúpoli | Nípsa | Nípsa | 370 |
Traïanoúpoli: Yhteensä: 2 706
Yhteensä: 72 959
Liikenne

Alexandroúpolista on matkaa Thessalonikiin 350 kilometriä, pääkaupunki Ateenaan 840 km, Turkin rajalle 43 km ja Istanbuliin 300 km. Kaupungissa on Alexandroúpolin kansainvälinen lentoasema, josta liikennöidään päivittäin Ateenaan. Kaupungista kulkee junia Thessalonikiin, Ateenaan ja Orestiádaan. Alexandroúpolista liikennöidään laivoilla Pohjoisen Egean saarille, kuten esimerkiksi Samothrákille. Rantaviivaa kunnalla on 35 kilometriä.
Väkiluvun kehitys

Alexandroúpolin väkiluvun kehitys vuodesta 1981 vuoteen 2011:
| Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- |
1981: 35 799
1991: 36 994
2001: 52 720
2011: 72 750
Tunnettuja asukkaita

Chrysopigí Devetzí, yleisurheilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alexandroúpoli Wikimedia Commonsissa
Δήμος Αλεξανδρούπολης. Alexandroúpolin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Itä-Makedonian ja Traakian alue
| --- | --- |
Dráman alueyksikkö:  Doxáto  Dráma  Káto Nevrokópi  Paranésti  Prosotsáni 
Évroksen alueyksikkö:  Alexandroúpoli  Didymóteicho  Orestiáda  Samothráki  Souflí 
Kaválan alueyksikkö:  Kavála  Néstos  Pangaío 
Rodópin alueyksikkö:  Arrianá  Íasmos  Komotiní  Maróneia-Sápes 
Thásoksen alueyksikkö: Thásos
Xánthin alueyksikkö:  Ávdira  Mýki  Tópeiros  Xánthi 
Alexandroúpolin satamaa.
Linnan rauniot Alexandroúpolissa.