stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Krasnaja Gora

| Krasnaja Gora (Красная Гора) |
| --- | --- |
 Brjanskin alue Venäjällä
 Krasnaja Gora
 Koordinaatit: 53.00421°N, 31.60285°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Brjanskin alue
Väkiluku (2010):  5 900
Postinumero:  243160 (piiri 243151-243179)
Suuntanumero(t):  +7 48346
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krasnaja Gora (ven. Красная Гора) on kaupunkityyppinen taajama ja piirin hallintokeskus Brjanskin alueen länsilaidalla Venäjällä. Se sijaitsee linnuntietä 187 kilometriä Brjanskista länteen. Länteen Valko-Venäjän Homelin alueen rajalle on vain 16 kilometriä; piirin pohjoisraja on yhteinen Valko-Venäjän Mahiljoun alueen kanssa.  Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5 900 ja koko maaseutuvaltaisen Krasnaja Goran piirin 13 202.
Kaukokulkeumana levinneen hitaasti puoliutuvan cesium-137:n aiheuttama aktiivisuus Tšernobylin voimalan ympäristössä 1996. Venäjällä Krasnaja Goran piiri saastui tässä vuoden 1986 onnettomuudessa merkittävästi.
Taajama ja koko piiri on syrjässä sekä valtateistä että rautateistä.
Oikeastaan koko Krasnaja Goran piiri saastui vuoden 1986 Tšernobylin ydinvoimalan onnettomuudessa vapautuneiden radioaktiivisten hiukkasten vaikutuksesta vähintään kohtalaisesti. Maankäyttöä, maataloutta ja metsänantimien käyttöä valvotaan ja on osin rajoitettu. Osa piiristä lukeutuu jopa vakavimmin saastuneesiin suljetun vyöhykkeen alueisiin. Tästä syystä suuri osa alueen asukkaista evakuoitiin tai muutti muuten pois piiristä.lähde?
Aiheesta muualla

Piiriin keskittynyt portaali (venäjäksi)
Kiriši

| Kiriši Кириши |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Kiriši
 Koordinaatit: 59°27′N, 32°00′E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Leningradin alue
Perustettu:  1931
Kaupungiksi:  1931
Väkiluku (2010):  52 826
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 http://gorod-kirishi.ru/index.html 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiriši (ven. Ки́риши) on kaupunki Kirišin piirissä, Leningradin alueella, Venäjän federaatiossa 115 kilometrin etäisyydellä Pietarista. Kiriši on perustettu vuonna 1931. Asukasluku on 52 826 tuhatta.
Kirišissä on suuri öljynjalostamo Kirišinefteorgsintez (Киришинефтеоргсинтез) tai Kinef (Surgutneftegazin Kirišin jalostamon sijainti 59°29′04″N, 32°03′56″E). Itämeren öljyputki (Baltic Pipeline System) kulkee tämän jalostamon kautta.
Urheilu

Naisten vesipallojoukkue KINEF-Surgutneftegaz on hallitseva Venäjän mestari.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Leningradin alueen kaupungit ja taajamat |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Antrea  Boksitogorsk  Enso  Hatsina  Ivangorod  Jaama  Kiriši  Koivisto  Kommunar  Korotka  Koskenala  Käkisalmi  Laukaa  Lotinapelto  Lomkka  Lupana  Olhava  Pella  Pikaljovo  Pähkinälinna  Seuloskoi  Sierattala  Sjasstroi  Slantsy  Sosnovyi Bor  Tihvinä  Tusina  Uuras  Uusi-Laatokka  Viipuri  Volossova  |  |
| Kaupunkityyppiset taajamat |  Budogoštš  Haisevaisi  Imeni Morozova  Imeni Sverdlova  Jefimovski  Johannes  Jääski  Kaarlahti  Kuismala  Lepäsi  Naasia  Namkku  Nikolski  Orinansavotta  Paulova  Priladožski  Punaporu  Rahja  Raivola  Rjabovo  Siiverska  Svirstroi  Taaitsa  Toksova  Tolmatšovo  Tuprova  Uljana  Vaaseni  Vahriselkä  Viiritsa  Vornasuo  Voznesenje  |  |
Paikallishallinto (Venäjä)

Kartta Venäjän paikallishallinnon ylemmän tason subjekteista: piireistä ja kaupunkipiirikunnista.
Paikallinen itsehallinto on Venäjän federaation liittovaltiosubjekteissa (esim. alueet, tasavallat) järjestetty kaksitasoisena. Nykyinen kunnallishallinto ja sen yksiköt luotiin kunnallishallintouudistuksessa 2006.lähde?
Paikallishallinnon tasot

Ensimmäisen eli alemman tason yksiköitä ovat kunnat (ven. поселение, poselenije). Suuremmat, ylemmän eli toisen tason yksiköt, piirit eli kunnallispiirit (ven. муниципальный район, munitsipalnyi raion) muodostuvat yleensä useista kunnista. Kunnallispiirien rinnalla toisen tason yksiköitä ovat kaupunkipiirikunnat (ven. городской округ, gorodskoi okrug).lähde?
Kunnat

Kuntia on kahta tyyppiä, maalaiskuntia (ven. сельское поселение, selskoje poselenije) ja kaupunkikuntia (ven. городское поселение, gorodskoje poselenije). Kaupunkikunnan keskuksena on joko kaupunki (gorod) tai kaupunkimainen taajama (ven. посёлок городского типа, posjolok gorodskogo tipa). Väestötilastoissa kuntien asukkaat ryhmitellään kaupunkilaisiin ja maaseudun asukkaisiin; kaupunkien ja kaupunkimaisten taajamien asukkaat lasketaan tällöin kaupunkilaisiksi. Maalaiskunnissa ei ole usein ole kaupunkimaista asutusta, ja niiden keskuksena on joko maaseututaajama (ven. посёлок, posjolok) tai kylä (selo, derevnja). Kuntien keskustaajamat on merkitty esimerkiksi väestötilastoihin (raionnyi tsentr).
Järjestelmän poikkeuksia

Järjestelmästä on muunnelmia Venäjän eri federaatiosubjekteissa ja esimerkiksi suurten kaupunkien kohdalla. Esimerkiksi Sverdlovskin alue on jaettu ensin alueen viiteen hallintopiiriin (ven. управленческий округ, upravlentški okrug), joihin alueen lukuisat piirit ja kaupunkipiirikunnat muutamaa alueelle suoraan alisteista poikkeusta lukuun ottamatta sijoittuvat.
Suurissa liittovaltiokaupungeissa (Moskova, Pietari) on oma paikallishallintohierarkiansa.
Tverin alue

| Tverin alue Тверская область |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Tverin alueen sijainti Venäjän federaatiossa
 Koordinaatit: 56.8596°N, 35.9120°E 
Valtio:   Venäjä
Perustettu:  29. tammikuuta 1935
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tver
 – suurin kaupunki:  Tver (403 606 as.)
 – kuvernööri:  Igor Rudenja
Pinta-ala:  84 586 km²
Väkiluku (2010)  ():  1 353 392
 – väestötiheys:  16,0 as./km²
Kielet:  venäjä
BKT (2010):  218 643,6 milj. RUB
 – asukasta kohti:  161 552 RUB,  noin 3 958 EUR
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Symbolit:  
 – lippu:  Tverin alueen lippu
 – vaakuna:  Tverin alueen vaakuna
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  69
 – ISO 3166:  RU-TVE
 
region.tver.ru
Tverin alue (ven. Тверска́я о́бласть, Tverskaja oblast) on Venäjän federaatioon kuuluva hallinnollinen alue Moskovan luoteispuolella, yksi Venäjän 83 liittovaltiosubjektista. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin ja Vologdan alueisiin, idässä Jaroslavin alueeseen, kaakossa Vladimirin ja Moskovan alueisiin, etelässä Smolenskin alueeseen sekä lännessä Pihkovan alueeseen. Vuosina 1935–1990 alueen nimi oli Kalininin alue neuvostojohtaja Mihail Kalininin mukaan.lähde?
Maantiede

Tverin alueen itäosa kuuluu Itä-Euroopan tasankoon ja länsiosa Valdain ylänköön. Tverin alueelta saavat alkunsa Kaspianmereen laskeva Volga ja Itämereen laskeva Väinäjoki. Alueella on kaikkiaan 500 järveä, joista suurin on Seliger. Alueen pinta-alasta noin 35 % on metsää.lähde?
Väestö

Tverin alueen asukasluku oli 1 353 392 henkeä (vuonna 2010). Kaupunkiväestön osuus oli 74,7 %. Suurin kaupunki on alueen pääkaupunki, runsaan 400 000 asukkaan Tver. Aiemman, vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan alueen väestöstä 92,5 % on venäläisiä, 1,5 % ukrainalaisia ja 1,0 % (14 600 henkeä) karjalaisia.
Väestö > Suurimmat kaupungit

Oheisessa taulukossa on lueteltu Tverin alueen kymmenen suurinta kaupunkia asukaslukuineen (vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan). Tverin alueen kaupunkien, yli 10 000 asukkaan taajamien ja muiden piirikeskusten sijainti käy ilmi kartalta:
Tverin alueen kartta
| Kaupunki | Venäläinen nimi, kyrillinen | Väki- luku  2010 | Kunnallis- piiri |
| --- | --- | --- | --- |
| Tver | Тверь | 403 726 | Tverin kaupunkipiiri |
| Ržev | Ржев | 62 026 | Rževin kaupunkipiiri |
| Vyšni Volotšok | Вышний Волочек | 52 326 | Vyšni Volotšokinkaupunkipiiri |
| Kimry | Кимры | 49 623 | Kimryn kaupunkipiiri |
| Toržok | Торжок | 47 702 | Toržokin kaupunkipiiri |
| Konakovo | Конаково | 41 303 | Konakovon piiri |
| Udomlja | Удомля | 31 048 | Udomljan piiri |
| Bežetsk | Бежецк | 24 517 | Bežetskin piiri |
| Bologoje | Бологое | 23 499 | Bologojen piiri |
| Nelidovo | Нелидово | 22 886 | Nelidovon piiri |
Muita Tverin alueen yli 10 000 asukkaan kaupunkeja tai kaupunkityyppisiä taajamia olivat vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan: Ostaškov (18 073 as.), Kašin (16 174 as.), Kaljazin (13 870), Toropets (13 018), Lihoslavl (12 259), Redkino (11 704), Ozjornyi (10 872) ja Kuvšinovo (10 008).lähde?
Väestö > Tverinkarjalaiset

Alueella asuvat tverinkarjalaiset ovat toisen maailmansodan jälkeen venäläistyneet nopeasti. Vuonna 2002 vain 3 % karjalaisista oli lapsia, kun taas eläkeikäisiä oli 50 %. Karjalaisten keski-ikä oli 56,7 vuotta.
Hallinto

Tverin alue on yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista. Sen pääkaupunki on Tver. Alueen lainsäädäntöelin on lainsäädäntökokous. Toimeenpanovaltaa johtaa kuvernööri Igor Rudenja.
Paikallista itsehallintoa varten Tverin alue on jaettu 36 piiriin, 5 kaupunkipiirikuntaan ja kahteen suljettuun alueeseen. Kaupunkikuntia alueella on 44 ja maalaiskuntia 318.
Hallinto > Piirit

Suluissa piirin hallinnollinen keskus.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Andreapolin piiri (Andreapol)  Bežetskin piiri (Bežetsk)  Belyin piiri (Belyi)  Bologojen piiri (Bologoje)  Firovon piiri (Firovo)  Kalininin piiri (Tver)  Kaljazinin piiri (Kaljazin)  Kašinin piiri (Kašin)  Kesova Goran piiri (Kesova Gora)  Kimryn piiri (Kimry)  Konakovon piiri (Konakovo)  Krasnyi Holmin piiri (Krasnyi Holm) |  Kuvšinovon piiri (Kuvšinovo)  Lesnojen piiri (Lesnoje)  Lihoslavlin piiri (Lihoslavl)  Maksatihan piiri (Maksatiha)  Molokovon piiri (Molokovo)  Nelidovon piiri (Nelidovo)  Oleninon piiri (Olenino)  Ostaškovin piiri (Ostaškov)  Penon piiri (Peno)  Rameškin piiri (Rameški)  Rževin piiri (Ržev)  Sandovon piiri (Sandovo) |  Seližarovon piiri (Seližarovo)  Sonkovon piiri (Sonkovo)  Spirovon piiri (Spirovo)  Staritsan piiri (Staritsa)  Toropetsin piiri (Toropets)  Udomljan piiri (Udomlja)  Toržokin piiri (Toržok)  Vesjegonskin piiri (Vesjegonsk)  Vyšni Volotšokin piiri (Vyšni Volotšok)  Zapadnaja Dvinan piiri (Zapadnaja Dvina)  Žarkovskin piiri (Žarkovski)  Zubtsovin piiri (Zubtsov) |
Hallinto > Kaupunkipiirikunnat

Kimry
Ržev
Toržok
Tver
Vyšni Volotšok
Hallinto > Suljetut alueet

Ozjornyi
Solnetšnyi
Talous

Alueella on koneenrakennus-, kemian-, puunjalostus-, kirjapaino-, lasi-, posliini- ja kevyttä teollisuutta. Maataloudessa viljellään pellavaa, perunaa ja vihanneksia sekä kasvatetaan karjaa. lähde?
Historia

Tverin kaupunki perustettiin vuonna 1135. Tver oli itsenäinen ruhtinaskunta vuoteen 1485 asti, jolloin se liitettiin Moskovan Venäjään. Alueelle muutti 1600-luvulla Suomen itäosista karjalaista väestöä, joka oli paennut Ruotsin ankaraa verotusta ja luterilaistamista.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tverin alueen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Tverin alueen piirien viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
| n k Keskinen federaatiopiiri |
| --- | --- | --- |
Hallinnollinen keskus: Moskova
|  Belgorod  Brjansk  Ivanovo  Kaluga  Kostroma  Kursk  Lipetsk  Moskova Alue  Orjol  Rjazan  Smolensk  Tambov  Tver  Tula  Jaroslavl  Vladimir  Voronež  |  Belgorod  Brjansk  Ivanovo  Kaluga  Kostroma  Kursk  Lipetsk  Moskova Alue  Orjol  Rjazan  Smolensk  Tambov  Tver  Tula  Jaroslavl  Vladimir  Voronež  |  |
| n k Venäjän aluejako |
| --- | --- | --- |
Federaatiosubjektit
| Tasavallat |  Adygeia  Altai  Baškortostan  Burjatia  Dagestan  Hakassia  Ingušia  Kabardi-Balkaria  Kalmukia  Karatšai-Tšerkessia  Karjala  Komi  Krim1  Mari  Mordva  Pohjois-Ossetia-Alania  Saha  Tatarstan  Tšetšenia  Tšuvassia  Tuva  Udmurtia  |  |
| Aluepiirit |  Altai  Habarovsk  Kamtšatka  Krasnodar  Krasnojarsk  Perm  Primorje  Stavropol  Taka-Baikalia  |  |
| Alueet |  Amur  Arkangeli  Astrahan  Belgorod  Brjansk  Irkutsk  Ivanovo  Jaroslavl  Kaliningrad  Kaluga  Kemerovo  Kirov  Kostroma  Kurgan  Kursk  Leningrad  Lipetsk  Magadan  Moskova  Murmansk  Nižni Novgorod  Novgorod  Novosibirsk  Omsk  Orenburg  Orjol  Penza  Pihkova  Rjazan  Rostov  Sahalin  Samara  Saratov  Smolensk  Sverdlovsk  Tambov  Tjumen  Tomsk  Tšeljabinsk  Tula  Tver  Uljanovsk  Vladimir  Volgograd  Vologda  Voronež  |  |
| Liittovaltiokaupungit |  Moskova  Pietari  Sevastopol2  |  |
| Autonominen alue | Juutalainen |  |
| Autonomiset piirikunnat |  Hanti-Mansia  Jamalin Nenetsia  Nenetsia  Tšukotka  |  |
| Lisää aiheesta |  Federaatiopiirit  Talousalueet  |  |
1de jure: Ukrainaan kuuluva autonominen tasavalta 2de jure: Ukrainaan kuuluva tasavallan alainen kaupunkipiiri
Nadym (joki)

Nadym (ven. надым) on joki Jamalin Nenetsian autonomisessa piirikunnassa Venäjällä. Nadymin pituus on 545 kilometriä, valuma-alueen laajuus 64 000 neliökilometriä ja keskivirtaama 590 kuutiometriä sekunnissa.
Nadym virtaa Länsi-Siperian alangolla kohti pohjoista ja laskee Karanmeren Obinlahteen. Joki on liikennöintikelpoinen alajuoksultaan ja kalaisa. Sen alueella sijaitsee maakaasuesiintymiä.
Merkittävin pääuomien varrelle osuva taajama on maakaasun tuotantokaupunki Nadym (46 550 as. vuonna 2010), joka sijaitsee joen länsirannalla 123 kilometriä laskukohdasta yläjuoksulle päin. Kaupunkia palveleva jokisatama sijaitsee Starnyi Nadymissä (vanhassa Nadymissä) joen vastarannalla.
Joki jäätyy tyypillisesti lokakuun lopussa ja sulaa jälleen toukokuussa. Nadymin alajuoksun kevättulva osui vuosien 1955-1991 Nadymin kaupungin hydrologisen mittauspisteen tilastojen mukaan keskimäärin kesäkuulle, jolloin kuukauden keskivirtaama oli 1682,46 m3/s.
Aiheesta muualla

Nadym Venäjän vesistötietokannassa (venäjäksi)
Nelidovo

| Nelidovo Нели́дово |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Tverin alueen sijainti Venäjällä
 Nelidovo
 Koordinaatit: 56°13′32.6″N, 32°46′18.3″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Tverin alue
Piiri:  Nelidovon piiri
Väkiluku (2015):  20 508
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  172520,  172521-172524,  172527
Suuntanumero(t):  +7 48266
 
 nelidovo.su 
 Piirin sivusto (venäjäksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nelidovo (ven. Нели́дово) on kaupunki Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Valdain ylängön eteläosassa Väinäjoen vesistöön kuuluvan Meža-joen varrella 276 kilometriä Tveristä lounaaseen. Nelidovon kautta kulkee Rževin ja Velikije Lukin välinen rautatie.
Näkymä viereiseltä motocross-radalta kohti Nelidovon kaupunkia
Kaupunki on Nelidovon piirin keskus. Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 22 886 ja koko piirissä 30 724 henkeä (vuonna 2010).
Kaupunki on perustettu vuonna 1949. Nykyään siellä on lähinnä muovi-, koneenrakennus- ja puunjalostusteollisuutta. 1990-luvulle saakka seudulla louhittiin ruskohiiltä.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nelidovon piirin sivusto (venäjäksi) (nelidovo.su)
Odintsovo

| Odintsovo Одинцо́во |
| --- | --- |
 Kaupungin keskusaukiota.
 lippu:  vaakuna
 Odintsovo
 Koordinaatit: 55°40′44.5″N, 37°15′49.5″E 
Valtio:  Venäjä
Liittovaltion subjekti:  Moskovan alue
Väkiluku (2010):  139 021
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  143000-143007
Suuntanumero(t):  +7 498, +7 495
 
 www.odin.ru 
 Kotisivut (venäjäksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Odintsovo (ven. Одинцо́во) on linnuntietä 24 kilometriä Moskovan keskustan länsipuolella sijaitseva teollisuuskaupunki Moskova-Minsk -rautatielinjan varrella Venäjällä. Tämän Moskovan alueen kaupungin asukasluku oli 139 021 (2010).
Odintsovon kylä on tunnettu kirjallisissa lähteissä vuodesta 1627. Moskova-Smolensk-rautatien rakentaminen toi kylään paljon uusia asukkaita 1870-luvulla, ja neuvostoaikana Odintsovo jatkoi kasvamistaan Moskovan vanavedessä. Työläistaajaman (kaupunkityyppinen taajama) aseman paikkakunta sai 1939. Kaupungiksi Odintsovo vihittiin vuonna 1957.
Kaupungin tärkeimpiä työaloja ovat rakennus- ja kemianteollisuus, sekä vaate- ja huonekaluvalmistus.
Odintsovo on yli 300 000 asukkaan Odintsovon piirin keskus ja suurin kaupunki.
Ilmakuva kaupungista.
Rautatie- ja linja-autoaseman aukio.
Pyhän äidin ikonille omistettu kirkko.
Paikallismuseo.
Jäähalli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Odintsovo Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut
http://www.odinews.ru
http://www.odintsovo.info
http://odinet.ru/kartful.html (Arkistoitu – Internet Archive)
Moskovan alueen kaupungit
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kirsten De Graaff

Kirsten De Graaff on hollantilainen Aku Ankka -käsikirjoittaja. Hän on yksi harvoista naisista, jotka tekevät Aku Ankkaa. Hänet on tunnettu vitsisarjoistaan, jotka hän kirjoittaa pääasiassa Mau Heymansin kanssa.
Mih’ail Tšyhir

| Mihail Tšyhir Міхаіл Чыгір Mihail Tšigir Михаил Чигирь> Valko-Venäjän pääministeri |
| --- | --- |
 22. heinäkuuta 1994 - 18. marraskuuta 1996  
Presidentti:  Aljaksandr Lukašenka
Edeltäjä:  Vjatšaslau Kebitš
Seuraaja:  Sjarhei Linh
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. toukokuuta 1948 (ikä 76) Kapyl, Minskin alue, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto
Mihail Mikalajevitš Tšyhir (valkoven. Міхаі́л Мікала́евіч Чыгі́р, Mih’ail Mikalajevitš Tšyhir, ven. Михаи́л Никола́евич Чиги́рь, Mihail Nikolajevitš Tšigir, s. 24. toukokuuta 1948 Kapylin piirissä Minskin alueella Neuvostoliitossa) toimi Valko-Venäjän pääministerinä vuosina 1994-1996.
Tšyhir on taustaltaan Valko-Venäjän valtiollisesta kauppatieteellisestä yliopistosta valmistunut (1960) ekonomi (ekonomisti). Hän täydensi opintojaan valmistuen myös Moskovan rahoitusalan korkeakoulun Kansainvälisten kauppasuhteiden tiedekunnasta (1982). Tšyhir on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Työuransa alkuvuosina 1973-80 Tšyhir toimi valtion pankin Kletskin konttorin johtajana, sitten Neuvostoliiton valtionpankin Moskovan haaran Minskin osaston johtajana. Vuosina 1982-1986 puoluetehtävissä ja 1986- Minskin kaupungin valtiollisen pankin pääkonttorissa. 1988-1991 hallituksen varapuheenjohtajana Valko-Venäjän kansallisessa Agroprombank-pankissa. Tästä eteni kaupallisen Belagroprombank-pankin hallituksen puheenjohtajaksi.
Päästyään presidentiksi Lukašenka nimitytti 22. heinäkuuta 1994 Mihail Tšyhirin Valko-Venäjän pääministeriksi. Tästä tehtävästä Tšyhir myös sai presidentiltä pyytämänsä eron 18. marraskuuta 1996. Eroa Tšyhir haki vastalauseena presidentin valtaoikeuksien lisäämiselle (presidentin  ajama referendum). Seuraajaksi pääministerinä nousi Sjarhei Linh.
Aiheesta muualla

Rulers - Belarus (englanniksi) (rulers.org)
Rulers - Belarus, Parliament (englanniksi) (rulers.org)
Belarus (englanniksi) (worldstatesmen.org)
UNHCR:n katsaus Valko-Venäjään 2002, sis. maininta pääministerin erosta ja vangitsemisesta (englanniksi) (unhcr.org)
Mikhail Chyhiristä (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Petteri Nurmi

| Petteri Nurmi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. tammikuuta 2002 (ikä 23) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  HIFK
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  8
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  HPK (SML) Sport (SML)
NHL-varaus:  194. varaus, 2022 Montreal Canadiens
Petteri Jari Joel Nurmi (s. 12. tammikuuta 2002 Helsinki) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ta.
Ura > Seuraura

Nurmi on Espoon Palloseuran kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Espoo Bluesiin. Nurmi voitti kauden 2017–2018 päätteeksi C-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2019–2020 hän oli seuran B-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 6+11=17. Kaudeksi 2020–2021 Nurmi siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon U20-joukkueeseen.
Elokuussa 2021 Nurmi teki HPK:n kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän teki liigadebyyttinsä kauden 2021–2022 avauskierroksella 10. syyskuuta 2021 Tapparaa vastaan. Nurmi merkittiin heti HPK:n ykköspuolustajapariin Arttu Pellin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 18.35 minuuttia ja Nurmelle merkittiin teholukema –1. Hänellä mitattiin myös ottelun kovin laukaus (135,11 km/h). Kaikkiaan Nurmi pelasi tulokaskautensa aikana 58 runkosarjaottelua tehopistein 1+3=4 ja kaksi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Hänet palkittiin HPK:n omassa kauden päättäneessä Kick Off-tapahtumassa joukkueen parhaimpana A-juniori-ikäisenä pelaajana Päävalmentajan maljalla, Kohottajat ja Kellokeskus Laine -palkinnolla sekä Hämeenlinnan Jääkiekkotuomarit ry:n herrasmiespelaajapalkinnolla. Nurmi pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue Forssan Palloseurassa.
Montreal Canadiens varasi Nurmen yli-ikäisenä (20 vuotta) seitsemännellä kierroksella 194. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2022. Kaudella 2022–2023 hän pelasi SM-liigassa 48 runkosarjaottelua tehopistein 1+14=15. Kaudella 2023–2024 Nurmi teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 2+14=16. Hän oli Teemu Rautiaisen ja Heikki Huttusen ohella HPK:n ainoa kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja. Joulukuussa 2023 Nurmi teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2024–2025, joulukuussa 2024 HPK vuokrasi Nurmen alustavasti kahden ottelun mittaisella ottelukohtaisella sopimuksella Vaasan Sportiin. Hän pelasi siellä vain yhden ottelun, jonka jälkeen HPK kutsui Nurmen takaisin. Seuraavana päivänä seura tiedotti, että hänen sopimuksensa oli purettu yhteisymmärryksessä. Saman päivän aikana Nurmen uutisoitiin siirtyvän loppukauden kattavalla sopimuksella Helsingin IFK:n riveihin.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanada 2022 | jääkiekko |  |
Nurmi pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä hän on pelannut 14 nuorten maaottelua.
Muuta

Nurmi harrasti lapsena myös jalkapalloa.
Johanna Broman

Kirsti Johanna Broman (s. 18. syyskuuta 1937) on suomalainen selvänäkijä, henkiparantaja, meedio sekä unien ja käsialojen tulkitsija.
Broman syntyi Jäppilässä äitinsä Tyynen nimipäivänä 18. syyskuuta ja vietti lapsuutensa Leppävirralla. Hän on uskonnollinen kristitty, joka kokee löytäneensä Jumalan jo varhain lapsuudessaan. Hän pitää kykyjään Jumalan lahjana. Hän työskenteli alun alkaen kotisisarena ja ryhtyi nuorella aikuisiällään kasvissyöjäksi.
Broman on tehnyt esitelmämatkoja niin eri puolille Suomea kuin ulkomaillekin. Hänen elämästään ja työstään on ilmestynyt myös kirjoja Helena Sormusen ja Maarit Huovisen toimittamina. Johanna Bromanin teoksia ovat Toinen maailma (1994), Selvänäkijän maailmat (1996), Selvänäkijä taivaankannella (1997) ja Kaksi maailmaa (2002).
Teoksia

Kaksi maailmaa. WSOY, 2002. ISBN 951-0-25725-7
Selvänäkijän maailmat: Tämä maailma, henkimaailma, ihmisen mahdollisuudet.  Helsinki:  WSOY, 1997.  ISBN 951-0-21822-7
Selvänäkijä taivaankannella – unet, enteet, horoskoopit, energiakentät, kirjeet. WSOY, 1997. ISBN 951-0-21823-5
Selvänäkijän maailmat – tämä maailma, henkimaailma, ihmisen mahdollisuudet. WSOY, 1997. ISBN 951-0-21822-7
Toinen maailma. Tammi, 1994 ISBN 951-31-0434-6
Christian Stocker

| Christian Stocker |
| --- | --- |

Itävallan liittokansleri
 3.3.2025–  
Presidentti:  Alexander Van der Bellen
Varakansleri:  Andreas Babler
Edeltäjä:  Karl Nehammer
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. maaliskuuta 1960 (ikä 64) Wiener Neustadt
Ammatti:  asianajaja
Tiedot
Puolue:  Itävallan kansanpuolue
Koulutus:  juristi
Tutkinnot:  Wienin yliopisto
Christian Stocker (20. maaliskuuta 1960 Wiener Neustadt) on itävaltalainen konservatiivipoliitikko ja 3. maaliskuuta 2025 lähtien Itävallan liittokansleri.