stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leif Segerstam
Säveltäjänura

Segerstam oli poikkeuksellisen tuottelias säveltäjä. Huhtikuussa 2014 työn alla oli Segerstamin oman ilmoituksen mukaan sinfonia numero 270. Keväällä 2016 Turun filharmoninen orkesteri levytti Segerstamin sinfonian nro 288, ja joulukuussa 2016 kantaesitettiin jo hänen 307. sinfoniansa. Vuonna 2018 valmistui sinfonia nro 327.lähde?
Segerstamin teokset edustavat niin sanottua vapaapulsatiivista sävellystapaa, jossa soittajille annetaan vapauksia rytmiikan ja joskus muidenkin musiikin elementtien suhteen. Segerstamin vuoden 1993 jälkeiset sinfoniat on tarkoitettu soitettaviksi ilman kapellimestaria.
Muuta toimintaa

Segerstam toimi Suomen kansallisoopperan johtajana vuosina 1973–1974.
Segerstam opetti Sibelius-Akatemiassa useaan otteeseen, viimeksi orkesterinjohdon professorina 1997–2013.
Marraskuussa 2011 Segerstam teki yhteistyössä Kansallisoopperan henkilökunnan kanssa rap-musiikkivideon YouTubeen.
Yksityiselämä

Segerstam oli avioliitossa viulisti Hannele Angervon kanssa (1964–1999) ja harpisti Minnaleena Jankon kanssa (2002–2009). Kolmas vaimo vuodesta 2012 oli Eija Nenonen.
Segerstamilla oli viisi lasta. Heihin kuuluu oopperalaulaja Iirisilona Segerstam.
Vuoden 2024 haastattelussa Segerstam mainitsi olevansa autistinen.
Kirjallisuutta

Lindgren, Minna: Leif Segerstam: Nyt!.  Helsinki:  Teos, 2005.
Nissilä, Anna-Leena: Life à la Leif. Kulttuuri, 2005, nro 4.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Leif Segerstamin profiili Ondine Recordsin sivustolla (englanniksi)
Duffie, Bruce: Composer / Conductor  Leif  Segerstam kcstudio.com. (englanniksi)
Segerstam, Leif hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  BRAHMS  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove  Ritva 2  Elonet  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef 
Leif Segerstam vuonna 1972
American Gigolo

| American Gigolo |
| --- | --- |
 DVD-kansikuvassa Richard Gere.
Ohjaaja:  Paul Schrader
Käsikirjoittaja:  Paul Schrader
Tuottaja:  Freddie Fields
Säveltäjä:  Giorgio Moroder
Kuvaaja:  John Bailey
Leikkaaja:  Richard Halsey
Tuotantosuunnittelija:  Ferdinando Scarfiotti
Pukusuunnittelija:  Giorgio Armani
Pääosat:  Richard Gere Lauren Hutton Hector Elizondo Nina van Pallandt
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1980
Kesto:  112 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
American Gigolo on Paul Schraderin käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen trilleri vuodelta 1980. Murhan syylliseksi lavastetusta hienostonaisten miesseuralaisesta eli gigolosta kertovan elokuvan pääosissa näyttelevät Richard Gere, Lauren Hutton, Hector Elizondo ja Nina van Pallandt. Elokuvan tunnusmusiikkina kuullaan Blondie-yhtyeen kappaletta ”Call Me”.
Elokuvan loppuratkaisu on mukailtu Robert Bressonin elokuvasta Taskuvaras.
Vastaanotto

Giorgio Moroder oli elokuvan musiikista Golden Globe -ehdokkaana.
Helsingin Sanomien ensi-ilta-arvostelussa Helena Ylänen sanoo elokuvaa oudoksi, mutta toisaalta teennäiseksi, pinnalliseksi ja laskelmoiduksi kuin onnistunut mainos. Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano luonnehtii elokuvaa yhdeksi ensimmäisistä 1980-lukulaisista, pintaa sisällön sijasta korostavista elokuvista, joka teki Gerestä tähden. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
American Gigolo sai Suomessa vuoden 1980 ensi-iltaelokuvista kuudenneksi eniten katsojia, yhteensä 238 529.
Rešnojen kalmisto

Rešnojen kalmisto (engl. Reshnoye cemetery) on Venäjällä Nižni Novgorodin alueella sijaitseva pronssikaudelle ajoitettu kalmisto, joka on tunnettu Seima-Turbino-ilmiöön liittyvistä runsaista pronssiesineistään. Kalmistoja tutki vuosina 1974–1975 O. N. Bader. Okajoen Seima-Turbiino- ilmiön esineille on esitetty ajoitusta 1950–1620 eaa..
Kalmisto sijaitsi korkealla hiekkadyynillä Okajoen oikealla rannalla. Siitä tutkittiin 18 hautaa, jotka sijaitsivat kolmessa rivissä. Haudoista ei tavattu vainajien jäänteitä. Pronssiesineistössä esiintyi putkikirveitä, keihäänkärkiä, veitsiä, talttoja ja naskaleita. Metalliesineiden lisäksi löydettiin piikivestä valmistettuja esineitä, kaksi jaderengasta ja yhdeksän keramiikka-astiaa. Pronssiesineille löytyy lähimmät vastineet Turbinon kalmistoista ja Seiman kalmistosta.
Keramiikasta mainitaan, että se edustaa tyypillistä Abaševon kulttuurin Keski-Volgan tyyliä. Onkin pohdittu, että Seima-Turbino-ilmiössä olisi kyse kauppatavarasta, joka jäi kalmistoihin ja asuinpaikoille. On myös ehdotettu, että kauppias-soturit asettuivat asumaan abaševolaisen keskuuteen. Myöhemmin heidän hautansa olisi tutkittu ja niistä olisi löydetty runsaslukuiset pronssiesineet.
Samantyyppisiä jaderenkaita esiintyy Seima-Turbino-ilmiön levinneisyysalueella, ja niiden alkuperä saattaa olla Baikaljärvellä asti.
Mestari Eckhart

Mestari Eckhart (myös Eckart, Eckard ja Eccard, oik. Eckhart von Hochheim) (1260–1327 tai 1328) oli saksalainen teologi, filosofi ja kristillinen mystikko. Hän syntyi Thürinngenissä Erfurtin kaupungin lähistöllä. Sana ”mestari” johtuu maisterin arvosta, jonka hän sai Pariisin yliopistosta.
Eckhart on vaikutusvaltaisimpia kristittyjä uusplatonikkoja, ja vaikka hän olikin dominikaanina periaatteessa uskollinen tomisti, hän kirjoitti paljon metafysiikasta ja hengellisestä psykologiasta mystiseen sävyyn. Monet saksalaiset filosofit, kuten G. W. F. Hegel ja Martin Heidegger, ovat saaneet vaikutteita hänen teoksistaan.
Tuotanto

Eckhartin monipuolinen tuotanto koostuu esimerkiksi latinankielisistä Raamatun kommentaareista, keskiyläsaksaksi kirjoitetuista maalikoille suunnatuista saarnoista ja myös muutamista laajemmista tutkielmista. Eckhartin tuotanto ei ole säilynyt kokonaisuudessaan.
Tuotanto > Latinankielinen tuotanto

Eckhartin tyyliltään akateemisempi tuotanto on latinankielinen. Hänen latinankielinen pääteoksensa tunnetaan nimellä Opus tripartitum ("Kolmiosainen teos"). Nimensä mukaisesti teos jakautuu kolmeen osaan, joista ensimmäinen (Opus propositionum) luettelee yhteensä yli tuhat erilaista teesiä. Toinen osa (Opus quaestionum) antaa ensimmäisen osan teeseille tarkemman selityksen ja kolmas osa (Opus expositonum) perustelee ja todistaa teesien paikkansapitävyyden.
Teoksesta on kuitenkin säilynyt vain katkelmia. Pitkään teoksesta tunnettiin vain kolme prologitekstiä. 1800-luvun puolen välin tienoilla historioitsija Heinrich Sause Denfile kuitenkin löysi myös uusia katkelmia Eckhartin akateemisesta latinankielisestä tuotannosta. Kyseiset katkelmat sisältävät eri Raamatun kirjojen kommentaareja sekä jaksoja Opus expositonumista. Latinankielisen tuotannon löytyminen on myös lisännyt Eckhartin arvostusta filosofisena ajattelijana.
Tuotanto > Kansankieliset saarnat

Eckhart laati elämänsä aikana joukon keskiyläsaksaksi kirjoitettuja ja maalikkoyleisölle suunnattuja saarnoja. Kyseisten saarnojen kirjallinen tyyli eroaa olennaisesti Eckhartin latinankielisestä tuotannosta. Saarnat ovat lyhyitä opetustekstejä, jotka tähtäävät tavallisen kansan katekeettiseen valistamiseen. Niiden tyyli on enemmän runollinen ja retorinen kuin akateemiselle systemaattiselle teologialle ominainen. Saarnojen esittämät ajatukset ovat usein näennäisen ristiriitaisia ja paradoksaalisia. Usein saarnat käsittelevät tavalla tai toisella ihmisen sielun mystillistä yhtymistä Jumalaan.
Juuri kansankielisten saarnojensa vuoksi Eckhart tunnetaan nykyään ennen kaikkea mystikkona. Saarnat ovat myös suurelle yleisölle helposti tavoitettavin osa Eckhartin tuotannosta. Esimerkiksi englanninkielinen käännös saarnoista julkaistiin jo vuonna 1909. Suomenkielinen käännöskokoelma puolestaan julkaistiin vuonna 2009 nimellä Sielun syvyys. Saarnatekstit ovat saaneet osakseen kiinnostusta myös akateemisen teologian ja kristinuskon ulkopuolella, ja Eckhartin saarnoissa on nähty yhtäläisyyksiä esimerkiksi aasialaiseen spiritualiteettiin.
Tuotanto > Muu tuotanto

Eckhartin tuotanto sisältää saarnojen ja akateemisten tutkielmien lisäksi muutamia muita teoksia. Eräs tunnetuin näistä on keskiyläsaksaksi kirjoitettu Jumalallisen lohdutuksen kirja (Daz buoch der goetlichen troestunge). Jumalallisen lohdutuksen kirjan katkelmia myös käytettiin Eckhartia vastaan häntä koskevassa harhaoppisyytöksessä. Osa muusta tuotannosta on myös kadonnut. Esimerkiksi latinankielinen puolustuspuhe Requisitus ei ole säilynyt nykyaikaan.
Filosofia > Järki ja sen rajat

Keskiajan skolastisen filosofian eräs keskeinen kiistanaihe oli ihmisen järjen ja tahdon välinen suhde. Kiista koski ennen kaikkea sitä, onko ihmisen toimintaa ohjaavista periaatteista järki vai tahto normatiivisesti ensisijainen - eli tuleeko hyvään elämään pyrkivän ihmisen esimerkiksi pyrkiä jalostamaan tahtonsa jumalan tahdon mukaiseksi, vai pikemmin alistaa tahtonsa toimimaan järjen edellyttämällä tavalla. Keskiaikaisista luostarisääntökunnista fransiskaanit tyypillisesti korostivat tahdon asemaa, kun taas dominikaanit, joihin Eckhartkin kuului, asettivat järjen tahtoa korkeammalle ja ajattelivat järjen olevan ihmisen psykologisista toiminnoista lähimpänä Jumalaa.
Muiden dominikaanien tavoin myös Eckhart sitoutui ajattelussaan järjen ensisijaiseen asemaan suhteessa tahtoon. Toisaalta Eckhart ei kuitenkaan ollut rationalisti sanan modernissa merkityksessä, sillä hän ei ajatellut maailman ja Jumalan tulevan ymmärretyiksi pelkästään rationaalisen filosofisen analyysin kautta. Eckhart tarjosi kiistakysymykseen omintakeisen ratkaisun. Hänen ajattelussaan lähestyessään Jumalaa ihmisen tulee lopulta hylätä pelkkään järkiperäiseen analyysiin nojaava lähestymistapa. Tämä ei tarkoita kuitenkaan rationaalisen sielunosan hylkäämistä. Sen sijaan Eckhartin mukaan rationaalinen sielunosa saavuttaa Jumalan vasta tavanomaisen diskursiivisen järjen rajat ylitettyään.
Ajatus tavanomaisen järjen rajallisuudesta näkyy myös Eckhartin käyttämässä kielessä. Eckhartin kieli on spekulatiivista, runollista ja näennäisen paradoksaalista. Eckhartin diskurssia voidaan kutsua myös apofaattiseksi, eli se kieltää mahdollisuuden sanallistaa Jumalaan liittyvää todellisuutta. Eckhartin eräs tavoite onkin osoittaa lukijoidensa ymmärryksen rajat ja vakuuttaa yleisö siitä, että Jumala on pohjimmiltaan tavanomaisen järjen ja kielen tavoittamattomissa.
Filosofia > Mielenfilosofia: järjen ja Jumalan suhde

Metafysiikan lisäksi Eckhartin ajattelu liikkuu myös mielenfilosofian alueella. Eckhartin ajattelun lähtökohtana oli teoria, jonka mukaan sielun kyvyistä järki (intellectus) käsittää kohteensa muuttumalla jossain suhteessa identtiseksi ajateltavan kohteen representaation kanssa. Kyseinen ajatus ei ole peräisin Eckhartilta, vaan jo Averroës on esittänyt saman ajatuksen. Eckhart kehittelee kuitenkin ajatusta edelleen. Kun järkeä tarkastellaan erillään sen ajattelemista kohteista (joiden muodon se ajattelussa omaksuu), huomataan järjen itsessään, eli ilman ajattelmiaan kohteita, olevan tavallaan ei-mitään. Järki osoittautuu Eckhartin mukaan tyhjyydeksi, joka voi kyllä ottaa erilaisten kohteiden muodon itselleen, mutta jolla ei ole omaa itsenäistä muotoa.
Toisaalta myöskin järjen käsittelemät representaatiot ajattelun kohteista osoittautuvat ei-miksikään. Keskiajan skolastiselle filosofialle tyypilliseen tapaan Eckhart analysoi tätä aristoteelisin käsittein: representaatiot eivät ole substansseja, joissa ajateltavan kohteen aksidenssit todella ilmenisivät. Toisaalta ne eivät myöskään voi olla aksidensseja, koska vaikka ne havaitaan sielussa, ne eivät ole ontologisesti riippuvaisia sielusta. Koska kaikki olemassaolevat asiat ovat aksidensseja tai substansseja, eivätkä järjen tarkastelemat representaatiot ole kumpiakaan, eivät ne voi olla mitään.
Edelleen Eckhart toteaa myös Jumalan olevan "ei-mikään". Väite vaikuttaa olevan ilmeisessä ristiriidassa Eckhartin metafyysisen teorian kanssa, joka väittää Jumalan olevan puhdasta olemassaoloa. Eckhart täsmentää Jumalan ei-minään olemista siten, että Jumala on olemassaolevien asioiden perusta. Olemassaolon perusta ei kuitenkaan voi olla olemassaoleva asia. Näin ollen Jumala on perusolemukseltaan "ei-mikään" tai "ei-asia". Tässä suhteessa Jumalan olemassaolo muistuttaa Eckhartin mukaan järjen olemassaoloa. Kuten järki, myöskään Jumala ei ole mikään. Kumpikin näistä on kuitenkin kykenevä ymmärtämään tai ajattelemaan mitä tahansa. Näennäisen paradoksaalisesti Eckhart ajatteleekin, että Jumalan ajattelu edeltää Jumalan olemassaoloa.
Vastaavasti ihmisen kyvyistä järki osoittautuu eniten Jumalaa muistuttavaksi. Tämä mahdollistaa sen, että Eckhart voi muiden dominikaaniteologien tapaan tukea järjen normatiivista ensisijaisuutta suhteessa tahtoon, vaikka hän ei myönnäkään, että Jumala olisi tavanomaisen järjen käsitettävissä.
Jälkimaine > Katolisen kirkon suhde Eckhartiin

Katolisen kirkon suhde Eckhartiin on aina ollut kahtalainen. Toisaalta useita Eckhartin oppilauseita on tuomittu harhaopeiksi jo pian hänen kuolemansa jälkeen. Samaan aikaan katolinen kirkko kuitenkin arvostaa Eckhartia ansiokkaana skolastisena filosofina ja ennen kaikkea kristillisenä mystikkona.
Katolisen kirkon näkemys on, että osa Eckhartin oppilauseista muistuttaa kirjaimellisesti luettuna esimerkiksi kvietismiksi kutsuttua harhaoppia tai jopa panteismia. Eckhartia ei kuitenkaan itseään pidetä kvietistina tai panteistina. Katolisen kirkon piirissä on tulkittu, että Eckhartin harhaoppiset lauseet liittyvät hänen tapaansa käyttää epäteknistä terninologiaa sovittaessaan sanomaansa maalikkoyleisölle. Tästä syystä Eckhartin kirjoitukset ovat olleet alttiita virhetulkinnoille. Katolinen kirkko katsoo, että suopeasti tulkittuna Eckhart on katsottavissa ansiokkaaksi skolastikoksi, joskaan ei aivan suurimpien skolastikkojen kuten Tuomas Akvinolaisen tai Albert Suuren veroiseksi.
Katolinen kirkko pitääkin Eckhartia puhdasoppisena katolisena kristittynä. Ongelmallista katolisen kirkon näkökulmasta kuitenkin on se, että hänen opetustaan voidaan helposti tulkita tavalla, joka on katolisen uskonkäsityksen vastainen.
Jälkimaine > Eckhart ja protestantismi

Monet protestantit suhtautuvat Eckhartiin suopeasti. Osa protestanteista näkee esimerkiksi Eckhartin ja Martin Lutherin välillä monia yhtäläisyyksiä. Molemmat esimerkiksi suuntasivat sanomansa ainakin osin maalikkoyleisölle ja käyttivät tähän tavallisen kansan puhumaa saksaa. Molemmat myös ajautuivat ristiriitoihin kirkollisten auktoriteettien kanssa ja molempien opetus tuli ainakin osittain katolisen kirkon tuomitsemaksi. Molempien teologiassa on myös kirkollista hierarkiaa kyseenalaistavia ja kristityn henkilökohtaista uskonelämää korostavia piirteitä. Eräät protestanttiset kristityt ovat jopa luonnehtineet Eckhartia lähes Lutherin veroiseksi uskonpuhdistajaksi.
Toisaalta protestantismin ja Eckhartin teologian välisiä yhtäläisyyksiä on helppo myös liioitella. Eckhart eli noin kaksisataa vuotta ennen uskonpuhdistusta, ja Eckhartin elinpiiri oli oleellisesti erilainen kuin reformaation ajan Eurooppa. Monet niistä katolisen kirkon väitetyistä epäkohdista, joita esimerkiksi Luther vastusti, eivät olleet relevantteja vielä Eckhartin elinaikana. Lutherin ja Eckhartin opetuksessa on myös lukuisia periaatteellisia eroja. Esimerkiksi Eckhartin opetus on luonteeltaan mystagoginen, kun taas Lutherin suhtautuminen mystiikkaan on päin vastoin hyvin kielteinen.
Kirjallisuutta > Suomennokset

Eckhart: Sielun syvyys.  ((Deutsche Predigten und Traktate.) Suomentanut Kai Pihlajamaa. Esipuhe: Jaakko Heinimäki)  Helsinki:  Basam Books, 2009.  ISBN 978-952-5534-96-2
Eckhart: Jumalallisen lohdutuksen kirja.  (Toimittanut Maria Salminen. Suomentanut Kai Pihlajamaa)  Tampere:  Niin & näin, 2014.  ISBN 978-9525-503-84-5
Kuusikymmentä saarnaa (Arkistoitu – Internet Archive). Käännös Kalervo Mielty. (PDF)
Erfurtin luostarikirkko.
Kölnin raatihuoneen koristelua. Patsaista vasemmanpuoleinen esittää Eckhartia.
Eräs varhaisimmista säilyneistä kopioista Eckhartin saksankielisistä saarnoista.
Gert Weberin ikkunamaalaus "Jumalan syntymä ihmisen sielussa". Teoksen aihe on saanut inspiraationsa Eckhartin filosofiasta.
Draivi

| Draivi |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2012
Toimitusjohtaja:  Ville Kymäläinen
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi, Ruotsi, Tanska, Norja, Saksa, Espanja, Meksiko, Etelä-Afrikka
Toimiala:  Rahoitus
Tuotteet:  Lainavertailu
Liikevaihto:  17,1 milj. € (2023)
Draivi Media Oy on suomalainen markkinointiyritys, joka on perustettu 2012. Yritys keskittyy finanssiteknologian saralla tulosperusteiseen markkinointiin. Yrityksen ydintoimintaa ovat muun muassa verkossa tapahtuva lainamarkkinointi ja laadukkaiden liidien tuottaminen asiakkailleen.
Draivi on perustettu Helsingissä, jossa sen pääkonttori toimii edelleen. Sen lisäksi sillä on sivukonttori Turussa. Draivi vaikuttaa kansainvälisesti useassa maassa, mukaan lukien Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa, Saksassa, Espanjassa Meksikossa ja Etelä-Afrikassa.
Draivilla on yhteensä 4 400 000 rekisteröitynyttä käyttäjää ja 1 790 000 kuukausittaista käyttäjää. Draivin liikevaihto oli vuonna 2023 noin 17,1 miljoonaa euroa. Draivilla on 26 täysipäiväistä työntekijää ja yrityksen toimitusjohtajana toimii Ville Kymäläinen.
Draivin liiketoimintaperiaatteena on yhdistää yritykset ja potentiaaliset asiakkaat tehokkaasti digitaalisen markkinoinnin keinoilla hyödyntäen omistamaansa portfoliota, joka sisältää useita tuotemerkkejä. Ne keskittyvät pääasiassa verkossa tapahtuvaan lainamarkkinointiin, mutta myös sähköön ja muihin aloihin.
Draivin omistamat verkkomedia-alustat

Vuonna 2024 Draivilla on yli 10 tuotemerkkiä, joista tärkeimmät ovat seuraavat:
Arkadia Rahoitus, Top5Credits, Komparate, Arcadiafinans (Ruotsi), Financiar24 (Espanja), Arcadia Finance (Etelä-Afrikka) ja Finan (Meksiko).
Tunnustukset

Draivi on listattu muun muassa Financial Times-lehden laatimassa artikkelissa Euroopan nopeimmin kasvavien yritysten joukkoon vuonna 2024. Samaisena vuonna Draivi oli Fintech-farmin luokittelussa Suomen 20 suurimman vakiintuneen finanssiteknologiayrityksen joukossa.
Draivin teettämät tutkimukset

Draivi on julkaissut raportteja ja analyysejä taloudellisista teemoista hyödyntäen omistamaansa kuluttajadataa. Draivi julkaisi Arkadia Rahoituksen tuotemerkin alle laajan kyselytutkimukseen perustuvan raportin kuluttajien taloudellisesta tilanteesta 2024. Arkadia Rahoituksen sivuston mukaan dataa on saatavilla medialle ja tutkijoille.
Vuonna 2024 toteutettu tutkimus kartoitti suomalaisten tyytyväisyyttä omaan taloudelliseen tilanteeseensa ja hallituksen taloudenhoitoon. Tutkimuksessa tarkasteltiin myös kuluttajien taloudellisten resurssien muutoksia, rahoitustuotteiden käyttöä ja kuluttajien odotuksia tulevaisuuden taloudesta.
Tutkimustulokset osoittivat, että suomalaisten taloudellinen tilanne on heikentynyt merkittävästi viimeisen vuoden aikana. Kuluttajat ilmaisivat kasvavaa huolta omasta ja yleisestä taloudellisesta tilanteesta tulevaisuudessa. Suurin osa vastaajista joutui tiukentamaan budjettiaan, ja monilla oli käytettävissään vain vähän rahaa välttämättömien menojen jälkeen.
Kysely antoi myös tietoa kuluttajien muuttuneesta kulutuskäyttäytymisestä. Suomalaiset käyttivät aiempaa harkitummin rahoitustuotteita, mikä heijasti heidän pyrkimyksiään sopeutua taloudellisiin haasteisiin. Tulokset korostavat suomalaisten talouden hallinnan merkitystä epävarmassa taloustilanteessa.
Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2014

| --- | --- |

 
Ajankohta: 20. huhtikuuta -   26. huhtikuuta 2014
Isäntämaat:  Etelä-Korea (A-lohko)    Liettua (B-lohko)
Joukkueet: 12
Nousee   pääsarjaan 2015:  Slovenia    Itävalta
Putoaa   2. divisioonaan 2015:  Romania

Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2014 pelattiin keväällä 2014. A-lohkon turnaus pelattiin Goyangissa, Etelä-Koreassa ja B-lohkon turnaus Vilnassa, Liettuassa.
Joukkueet

| --- | --- |
 Lohko A  Itävalta   Slovenia   Unkari   Japani   Etelä-Korea   Ukraina:  Lohko B  Britannia   Puola   Alankomaat   Liettua   Romania   Kroatia
Otteluareenat

| Goyang Ice Rink  Kapasiteetti: 3 400 | Siemens Arena  Kapasiteetti: 8 750 |
| --- | --- |

 Etelä-Korea - Goyang:  Liettua - Vilna
A-Lohkon turnaus > Pistepörssi

| Pelaaja | O | M | S | Pst | PIM | +/− |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Thomas Koch | 5 | 0 | 10 | 10 | 4 | +4 |
|  Brian Lebler | 5 | 6 | 3 | 9 | 0 | +5 |
|  Thomas Hundertpfund | 5 | 4 | 4 | 8 | 2 | +5 |
|  Roman Blagy | 5 | 3 | 5 | 8 | 2 | +5 |
|  Jan Urbas | 5 | 5 | 2 | 7 | 2 | +7 |
|  Oleksandr Materukhin | 5 | 4 | 3 | 7 | 2 | +1 |
|  Kim Ki-sung | 5 | 2 | 5 | 7 | 2 | -1 |
|  István Bartalis | 5 | 5 | 1 | 6 | 0 | 0 |
|  Dominique Heinrich | 5 | 4 | 2 | 6 | 2 | +1 |
|  Brock Radunske | 5 | 3 | 3 | 6 | 10 | -2 |
A-Lohkon turnaus > Maalivahtien torjuntapörssi

Maalivahdit, jotka ovat pelanneet 40% joukkueensa peleistä.
| Sija | Pelaaja | M | PM | T | % | PMK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Luka Gračnar | 240:00 | 4 | 99 | 95.96 | 1.00 |
| 2 |  Yutaka Fukufuji | 287:36 | 11 | 144 | 92.36 | 2.29 |
| 3 |  Bernhard Starkbaum | 304:31 | 14 | 133 | 89.47 | 2.76 |
| 4 |  Sergei Gaiduchenko | 240:52 | 11 | 102 | 89.22 | 2.74 |
| 5 |  Zoltán Hetényi | 306:20 | 18 | 147 | 87.76 | 3.53x |

M = Minuutit; T = Torjunnat; PM = Päästetyt maalit; PMK = Päästettyjen maalien keskiarvo; % = Torjuntaprosentti
A-Lohkon turnaus > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Yutaka Fukufuji
Paras puolustaja:  Dominique Heinrich
Paras hyökkääjä:  Jan Muršak
A-Lohkon turnaus > Median valitsema tähtikentällinen

Maalivahti:  Luka Gracnar
Puolustajat:  Dominique Heinrich,  Márton Vas
Hyökkääjät:  Brian Lebler,  Thomas Kock,  Jan Urbas
Paras pelaaja:  Luka Gracnar
Piensaaren kanava

Piensaaren kanava eli Haijan kanava on Varkaudessa Haijanselälle johtavalla veneväylällä sijaitseva Piensaaren halki kaivettu avokanava. 1900-luvun alussa rakennettu kanava on pituudeltaan 200 metriä, leveys on 7,1 metriä, syväys 1,8 metriä ja suurin mastonkorkeus 5,5 metriä.
Osasto 291 – Detroit

| Osasto 291 – Detroit> Blue Collar |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Paul Schrader
Käsikirjoittaja:   Paul Schrader  Leonard Schrader 
Säveltäjä:  Jack Nitzsche
Kuvaaja:  Bobby Byrne
Leikkaaja:  Bobby Byrne Tom Rolf
Pääosat:   Richard Pryor  Harvey Keitel  Yaphet Kotto 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Tandem Productions (käännä suomeksi) Universal Studios
Levittäjä:  Universal Studios
Ensi-ilta:  1978, Suomessa 1979
Kesto:  114 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Osasto 291 – Detroit (Blue Collar) on Paul Schraderin ohjaama ja yhdessä Leonard Schraderin kanssa käsikirjoittama ammattiliittoaiheinen jännityselokuva vuodelta 1978. Sen pääosia näyttelevät Richard Pryor, Harvey Keitel ja Yaphet Kotto.
Juoni

Detroitilaisen autotehtaan työläiskolmikko Zeke, Jerry ja Smokey päättävät rahapulassaan varastaa oman ammattiyhdistyksensä kassan ja jakaa rahat keskenään.