Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista
1940-luku > Jatkosodan aikaiset onnettomuudet

Alla oleva luettelo kattaa vakavat lento-onnettomuudet. Luettelossa on tappiot, jotka eivät ole aiheutuneet vihollisen tai oman taistelutoiminnan vuoksi. Luettelossa ei ole kaikkia tappiota, jotka ovat aiheutuneet esim. pakkolaskun jälkeen miinaan astumisista tai hukkumisista. Muutamassa tapauksessa (esim. 25.6.1941 HC-453, 10.12.1941 FK-92, 8.1.1942 FR-99 ja 15.4.1942 BL-154, BL-157 ja BL-159, sekä 23.5.1942 FR-125, 28.8.1942 FK-97, 7.11.1942 BL-152, 19.–20.2.1943 DN-53, DN-65 ja DB-15 ovat voineet saada taisteluvaurioita Sekehen pommituksessa; 7.4.1943 GL-273; 12.8.1944 MS-648 ja 15.6.1944 JK-264) koneen tuho on voinut aiheutua vihollisen tulen vaikutuksesta, mutta ei välittömästi vaan paluulennon aikana, nämä eivät ole todellisia lento-onnettomuuksia vaan taisteluvahinkoja.
Sodan alku:
25. kesäkuuta 1941 BU-62 tuhoutui syöksykierteessä, jota ei saatu oikaistua. Ohjaaja vänrikki P. Hyvärinen kuoli.
25. kesäkuuta 1941 Hurricane-hävittäjä HC-453 tuhoutui laskussa Hollolaan. Ohjaaja luutnantti Veikko Antti Teuri kuoli.
28. kesäkuuta 1941 Brewster-hävittäjä BW-369 putosi metsään lentoonlähdössä Vesivehmaalla. Ohjaaja luutnantti M. Pastinen kuoli.
2. heinäkuuta 1941 pommittajan VP-14 oikea moottori sammui 7,5 km:n korkeudessa Konnevedellä. Kone syöksyi veteen syöksykierteessä. Mekaanikko Pöysti kuoli koneen mukana ja ohjaaja, luutnantti Seger hukkui hypättyään laskuvarjolla. Hapenpuutetta on arveltu toisessa lähteessä onnettomuuden alkusyyksi, jolloin vain tähystäjä olisi pelastunut hyppäämällä laskuvarjolla.
17. heinäkuuta 1941 T-25-laivueen Gloster Gauntlet törmäsi lentoesteisiin kentältä nousussa harjoituslennolla. Oppilas R. Kahmola kuoli.
1. elokuuta 1941 SÄ-133 teki moottorihäiriön jälkeen pakkolaskun metsään yhteyslennolla Värtsilästä Tohmajärveä kohti. Ohjaaja alikersantti M. Lilja ja kyydissä ollut alikersantti E. Leskinen kuolivat.
2. elokuuta 1941 (Nummelan lentoturma): Pommikone VP-3 eli SB-3 törmäsi puihin ja maahan tuhoutuen lentoonlähdössä tiedustelulennolle Suomenlahdelle Nummelan lentokentältä. Koneen oikea moottori antoi liian vähän tehoa, mutta ohjaaja veti koneen alinopeudella ilmaan. Luutnantit ohjaaja A. Karmila ja tähystäjä U. Seppälä kuolivat.
8. elokuuta 1941 GA-55 tuhoutui ohjausvirheen vuoksi harjoituslennolla Siikakankaalla moottorihäiriön jälkeen. Ohjaaja alikersantti P. Mihchailow kuoli.
14. elokuuta 1941 VI-18 tuhoutui maahansyöksyssä ohjausvirheen vuoksi taitolennolla Kauhavalla. Ohjaaja sotilasmestari U. Tiihonen kuoli.
19. elokuuta 1941 FR-113 tuhoutui ajossa maahan tiedustelulennolla sumussa Itä-Kannaksella. Ohjaaja vänrikki Y. Kunnas kuoli.
24. syyskuuta 1941 FK-89 tuhoutui yhteyslennolla Suulajärvi-Lappeenranta välillä maahan ajossa matalassa pilvikorkeudessa. Ohjaaja alikersantti P. Viherlaakso ja tähystäjä vänrikki R. Jänkävaara kuolivat.
25. syyskuuta 1941 KA-147 tuhoutui harjoituslennolla moottorihäiriön jälkeen pakkolaskussa jokeen, jonne konekivääriampuja korpraali O. Lohiranta hukkui.
27. lokakuuta 1941 vänrikki/konetarkastaja T. Kolhonen (ohjaaja) ja luutnantti A. Nissinen kuolivat VL Viima -koneen VI-15 syöksyessä ohjausvirheestä maahan Orivedellä.
3. marraskuuta 1941 Blenheim-pommikone BL-118 syöksyi maahan lentoonlähdössä moottorihäiriön johdosta. Koneen pommit räjähtivät. Alikersantti P. Mikkola kuoli ja muut kaksi loukkaantuivat.
10. joulukuuta 1941 FK-92 syöksyi Äänisjärveen tiedustelulennon paluuvaiheessa. Tähystäjä vänrikki E. Olkkonen ja ohjaaja V. Ovaskainen kuolivat.
15. joulukuuta 1941 Fokker D. XXI FRw-151 syöksyi Näykkijärven jäälle siirtolennon lopussa. Laskussa oli liian hidas nopeus. Ohjaaja kersantti V. Tolvanen kuoli..
Vuosi 1942
8. tammikuuta 1942 FR-99 syöksyi maahan Kalivojärvestä 10 km itään moottorihäiriön jälkeen. Ohjaaja kapteeni A. Parviainen kuoli. Kone oli aiemmin rynnäköinyt Ontajärvellä.
18. tammikuuta 1942 FRw-119 syöksyi maahan Koivistolla partiolennolla ohjausvirheen vuosi. Ohjaaja luutnantti T. Ruohola kuoli.
22. helmikuuta 1942 FRw-162 tuhoutui Suomenlahdella ajettuaan jäälle sumussa tiedustelulennolla. Konetarkastaja E. Airo kuoli.
10. maaliskuuta 1942 PY-15 tuhoutui törmättyään ilmassa toisen oman koneen kanssa lentoharjoituksessa. Ohjaaja alikersantti A. Taulu kuoli.
6. huhtikuuta 1942 pommikone SB-2 tuhoutui Malmilla lentoonlähdön jälkeen lähtiessään yöpommituslennolle. Kone törmäsi alinopeudella puihin. Tähystäjä luutnantti Torkkola kuoli.
15. huhtikuuta 1942 BL-154, BL-157 ja BL-159 räjähtivät Varbenitsan yläpuolella pudottaessaan pomminsa. Pommit räjähtivät irrotessaan koneesta. Tähystäjät vänrikit M. Koivula, J. Hamari ja P. Tuulio, ohjaajat kersantti V. Laurila, vänrikki E. Peltola ja lentomestari U. Nieminen sekä kk-ampujat kersantti U. Fennander, ylikersantti Y. Rekola ja kersantti S. Riutta kuolivat.
18. huhtikuuta 1942 nousi kapteeni Urho Niemisen ohjaama Pyry PY-31 Härmälän kentältä koelennolle, jolla testattiin puuspriillä jatketun polttoaineseoksen soveltuvuutta. Mukana koelennolla oli alikersantti Veikko Siironmaa. Liukulennon aikana moottorin lämpötila laski, käynti huononi ja se pysähtyi kokonaan. Pysähtymisen aiheutti se, että polttoaineseos kaasuuntui kylmässä huonosti. Pakkolaskussa kone menetti ohjattavuutensa ja se tuli jyrkässä kulmassa oikea siipi edellä maahan Nokian Haavistolla. Nieminen selvisi pakkolaskusta hengissä, mutta Siironmaa kuoli kahden päivän kuluttua sairaalassa. Ilmavoimien Varikko ja Valmet Oy kiinnittivät onnettomuuspaikalle luonnonkiveen muistolaatan syyskuussa 1964.
21. toukokuuta 1942 PE-215 tuhoutui epäonnistuneessa startissa Tampereella ollessaan lähdössä kokeilulennolle. Ohjaaja kapteeni K. Pirhonen, radisti P. Lehtinen ja lentomekaanikko K. Putkonen kuolivat.
23. toukokuuta 1942 DN-62 syöksyi veteen Liperissä ollessaan matkalennossa harjoituslennolla. Tähystäjä vänrikki U. Nikanne ja ohjaaja kersantti E. Vitala kuolivat, kaksi muuta loukkaantui.
23. toukokuuta 1942 FR-125 syöksyi metsään Tiiksjärvellä tiedustelulennolta palatessaan. Ohjaaja vänrikki K. Leino kuoli.
28. kesäkuuta 1942 CU-563 meni startista syöksykierteeseen Nurmoilassa. Ohjaaja ylikersantti U. Alppinen kuoli.
1. heinäkuuta 1942 CU-586 tuhoutui syöksyessään syöksykierteessä maahan taitolennolla Nurmoilassa. Ohjaaja luutnantti Taskinen kuoli.
20. heinäkuuta 1942 IT-15 -hävittäjä syöksyi metsään Römpötissä tehtyään liian jyrkän kaarron matalalla. Vänrikki Salminen kuoli.
30. heinäkuuta 1942 HC-455 tuhoutui siiven hajottua syöksyssä radiokokeilulennolla. Ohjaaja ylikersantti Paavo Aikala kuoli.
12. elokuuta 1942 PY-39 syöksyi syöksykierteessä maahan lentoharjoituksessa Juupajoella. Alikersantti E. Arvonen ja lentokonemekaanikko J. Västi kuolivat.
19. elokuuta 1942 pommikone DB-12 syttyi tuleen törmättyään puihin Luonetjärvellä yölennolla. Koko miehistö – ohjaaja ylikersantti K. Kortteinen, vänrikki M. Sotamaa ja kersantti O. Mäki – kuoli.
20. elokuuta 1942 FK-86 syöksyi öiselle tiedustelulennolle tehdyn nousuyrityksen jälkeen kiitotien jatkeelle. Kersantti Vähänen kuoli ja tähystäjä kers. Määttänen sai palovammoja.
23. elokuuta 1942 Morane-Saulnier MS 406, tunnus MS-609, syöksyi Tiiksjärveen harjoituslennolla. Kersantti K. Valtari.
28. elokuuta 1942 FK-97 syöksyi maahan Kontupohjassa lentolehtisten pudotuksessa. Ohjaaja kersantti J. Aarva ja kk-ampuja korpaali T. Alanko kuolivat.
4. syyskuuta 1942 RI-152 törmäsi veteen sukellusveneiden etsintälennolla Ahvenanmaalla ja syvyyspommi räjähti. Ohjaaja luutnantti K. Malinen ja kersantti S. Haraldsson (ruots.) kuolivat.
17. syyskuuta 1942 pommittaja DB-18 tuhoutui Onttolassa lentoonlähdössä. Kone oli ylikuormattu ja törmäsi nousukiidossa suuntimokoppiin kiitotien jatkeella. Tähystäjä luutnantti Turkki kuoli.
1. lokakuuta 1942 FRw-124 tuhoutui Suulajärvellä taisteluharjoituksessa ohjausvirheen johdosta. Ohjaaja kapteeni V. Sauru kuoli.
13. lokakuuta 1942 BU-71 tuhoutui Kauhavalla lentoharjoituksessa moottorihäiriötä seuranneen ohjausvirheen johdosta. Vänrikki M. Palojärvi kuoli.
14. lokakuuta 1942 pommittaja DF-22 syöksyi maahan Roslavin lähellä Saksan miehittämällä Neuvostoliiton alueella oikean moottorin sammuttua koneen hakumatkalla. Tähystäjä luutnantti Merivirta ja ohjaaja kersantti S. Kivistö kuolivat.
4. marraskuuta 1942 SM-139 tuhoutui törmättyään puihin lentokoulutuksessa. Oppilas L. Helle kuoli.
7. marraskuuta 1942 BL-152 teki pakkolaskun kymmenen kilometriä Värtsilästä etelään. Koneeseen muodostui jäätä sen palatessa pommituslennolta ja sen toinen moottori sammui. Tähystäjä luutnantti H. Näsinlinna ja ohjaaja kersantti V. Railo kuolivat.
Vuosi 1943
6. tammikuuta 1943 BL-148 tuhoutui Immolassa moottorihäiriön ja epäonnistuneen pakkolaskun vuoksi lentoonlähdössä. Ohjaaja kapteeni A. Helminen, tähystäjä luutnantti E. Jylhä ja kk-ampuja sotilasmestari H. Hansen kuolivat.
8. tammikuuta 1943 IT-20 upposi Suomenlahteen tehtyään pakkolaskun, joka johtui moottorihäiriöstä. Ohjaaja kapteeni R. Palttila hukkui.
15. tammikuuta 1943 PY-9 tuhoutui Lentosotakoulussa syöksyttyään maahan syöksykierteessä koululennolla. Kapteeni R. Rautakoura ja vänrikki L. Uotinen kuolivat.
24. tammikuuta 1943 pommittaja PE-213 tuhoutui Tiiksjärvellä tehtyään pakkolaskun polttoaineen loputtua. Kone ei saanut laskulupaa kentälle. Ohjaaja kapteeni Tanskanen kuoli.
19. helmikuuta 1943 DN-53 tuhoutui Enon Rahkeenjärvellä huonossa säässä tehdyssä pakkolaskussa palatessaan Sekehen pommituksesta. Luutnantti P. Ahola, ylikersantti A. Patojärvi ja kersantti T. Räihä kuolivat.
DN-65 tuhoutui Kaltimojärvellä huonossa säässä tehdyssä pakkolaskussa törmättyään puihin. Luutnantti R. Houni ja alikersantti V. Penttinen kuolivat.
18. tai 20. helmikuuta 1943 pommikone DB-15 tuhoutui Pielisjärvellä törmättyään jäähän huonossa säässä lumimyrskyssä paluulennolla pommituksesta. Koko miehistö – ohjaaja kersantti H. Kontteli, vänrikki M. Veikkola ja alikersantti R. Pesola/Pesonen – kuoli.
29. helmikuuta DB-20 tuhoutui Mensuvaarassa syöksyttyään metsään lentoonlähdössä. Vänrikki E. Terovirta, kersantti E. Kuusela ja sotamies E. Kuusela kuolivat.
7. maaliskuuta 1943 Pyry PY-37 tuhoutui koelennolla. Onnettomuudessa kuolivat kapteeni Erkki Pohjanheimo (Erkki Olavi Pohjanheimo) ja kyydissä ollut kapteeni Akilles Järvinen. Koneessa testattiin sen uutta trapetsisiipeä ja tehtiin taitolentoa alenevalla lähtökorkeudella ja lopulta kone tuli selkäsyöksyssä maahan. Onnettomuuden syy lienee ollut alinopeus tai koneen meno virheliikkeeseen ohjausvirheen seurauksena.
27. maaliskuuta 1943 PY-25 tuhoutui Utissa ohjausvirheen vuoksi taitolennossa liian matalalla. Majuri E. Ehrnrooth kuoli.
7. huhtikuuta 1943 GL-273 tuhoutui Kärkijärven luona hajottuaan syöksyssä tiedustelulennolla. Luutnantti H. Strömberg kuoli.
23. huhtikuuta 1943 JK-274 syöksyi metsään Riiassa ilmeisesti moottorihäiriön vuoksi matkalennolla Suomeen. Luutnantti L. Suhonen, kersantti U. Jääskeläinen, sähköttäjä A. Valkeeniemi ja matkustaja E. Horma kuolivat.
6. toukokuuta 1943 tuhoutui Myrsky MY-2 Tampereella. Koelentäjä kapteeni Per-Erik Sovelius vammautui onnettomuudessa pysyvästi. Kyseessä oli hänen ensilentonsa VL Myrskyllä. Onnettomuus johtui polttoainehanan väärästä asennosta, jonka takia moottori sammui lennolla. Polttoainenäyttö näytti liikaa loivassakin syöksyssä ja siksi ohjaaja ei kytkenyt polttoainetta varatankille. Sammuneen koneen pakkolasku meni kentästä pitkälle pellolle ja ympäri pellolla.
7. toukokuuta 1943 RI-137 tuhoutui Vehkalahdella matkalennolla moottorihäiriön jälkeen tehdyssä pakkolaskussa metsään. Ohjaaja, lentomestari N. Artola kuoli.
31. toukokuuta 1943 PY-22 tuhoutui Vesivehmaalla moottorihäiriön vuoksi startissa. Kersantti O. Veijalainen kuoli.
5. kesäkuuta 1943 Puusiipi-Brewster BW-392 tuhoutui Tampereella. Koneessa oli neuvostoliittolainen M-63-moottori. Onnettomuuden virallisena syynä on liian jyrkkä nousu. Konetta takaisin laivueeseen hakemassa ollut lentomestari Martti Alho kuoli onnettomuudessa.
7. kesäkuuta 1943 TU-170 tuhoutui Lentosotakoulussa syöksyttyään syöksykierteessä maahan koululennolla. Sotamies T. Korpela kuoli.
8. kesäkuuta 1943 RI-129 syöksyi mereen ohjausvirheestä laskuharjoituksessa. Mekaanikko kersantti A. Luotonen kuoli.
18. kesäkuuta 1943 PY-38 tuhoutui Vesivehmaalla syöksyttyään syöksykierteessä maahan lentoharjoituksessa. Luutnantti O. Ketonen kuoli.
7. heinäkuuta 1943 GT-402 ajettiin lentoharjoituksessa mereen. Oppilas E. Mattila kuoli.
27. heinäkuuta 1943 VI-11 tuhoutui Jääskessä törmättyään matkalennossa suurjännitejohtoihin. Vänrikki K. Sartjärvi ja alikersantti A. Melander kuolivat.
18. elokuuta 1943 BL-140 tuhoutui yölentoharjoituksen startissa moottorihäiriön vuoksi. Lentomestari T. Parikka, luutnantti J. Väänänen ja vänrikki E. Kaartinen kuolivat.
19. lokakuuta 1943 FA-15.
3. marraskuuta 1943 FO-70.
16. marraskuuta 1943 MT-223.
17. marraskuuta 1943 CU-506
19. marraskuuta 1942 VL Myrsky MY-3 tuhoutui Tampereen lähellä. Lentomestari Aarne Siltavuori teki tuolloin neljättä rajasyöksykoetta. Lentokone menetti todennäköisesti korkeusperäsimensä flutterin seurauksena, jolloin koelentäjä ei voinut oikaista syöksyä, vaan kone syöksyi rajanopeuden ylitse. Siivet katkesivat 855 km/h syöksynopeudella 2 100 metrin korkeudessa. Koneessa oli Valtion Lentokonetehtaan kehittämä Mata Hariksi kutsuttu lennonrekisteröintilaite, jonka tulosten läpikäyminen kesti pitkälle vuoden 1944 puolelle. Onnettomuus lienee ensimmäinen, josta on käytettävissä ns. mustan laatikon rekisteröimiä tietoja.
17. joulukuuta 1943 PY-14
29. joulukuuta 1943 JK-251
Vuosi 1944
18. tammikuuta 1944 FRw-121.
19. helmikuuta 1944 Tampereelta lähtenyt VL Pyry PY-32 tuhoutui matkalennolla sateessa. Ohjaaja kapteeni Pekka Kokko ja vääpeli T. Vitikainen kuolivat onnettomuudessa. Ohjaaja oli pyrkinyt huononevassa säässä takaisin Härmälän kentälle. Kone syöksyi Lopen kartanon kuusikkoon.
22. helmikuuta 1944 BW-371.
29. helmikuuta 1944 pommikone DB-20 tuhoutui maahansyöksyssä lentoonlähdössä Mensuvaarassa. Koko miehistö – kersantti Luostari, luutnantti Terovirta ja korpraali Kuusela – kuoli.
17. maaliskuuta 1944 luutnantti Jaakko Marttila joutui taistelukäännöksen jälkeen lattakierteeseen MY-4:llä Kilpasillasta. Koneesta katkesi siipi kahden metrin päästä oikeasta kärjestä. Ohjaaja yritti päästä kierteestä pois lisäämällä ja vähentämällä moottorin kierroksia. Kone syöksyi maahan, tuhoutui täysin ja ohjaaja sai surmansa.
31. maaliskuuta 1944 PY-33.
3. huhtikuuta 1944 SZ-13.
11. huhtikuuta 1944 BL-183.
14. huhtikuuta 1944 MT-243.
20. huhtikuuta SZ-35.
7. toukokuuta 1944 CU-576.
12. toukokuuta 1944 MT-236 ja MT-242 törmäsivät toisiinsa startissa Suulajärvellä. Yliajetun MT-236:n ohjaaja luutnantti M. Salovaara kuoli.
17. toukokuuta 1944 MS-628 tuhoutui Hirvaksessa syöksyttyään syöksykierteessä maahan hyökkäysharjoituksessa ohjausvirheen vuoksi. Majuri A. Maunula kuoli.
18. toukokuuta 1944 MT-418 tuhoutui Utissa ohjausvirheen johdosta nousussa. Luutnantti O. Lahti kuoli.
14. kesäkuuta 1944 FA-19 tuhoutui Valkealassa syöksyttyään metsään harjoituslennolla. Ohjaaja kadetti P. Koivisto kuoli..
15. kesäkuuta 1944 JK-264 tuhoutui syttyään palamaan pommituslennolla. Muu miehistö hyppäsi, mutta ohjaaja, lentomestari M. Perälä kuoli.
1. heinäkuuta 1944 JK-254 tuhoutui syöksyttyään syöksykierteessä Liperin Rauanlahteen pommituslennolle lähdettäessä. Syy oli toisen koneen potkurivirta. Luutnantit K-B. Lång ja E. Pinomaa, korpraalit E. Vahvelainen ja J. Joutsenvirta kuolivat.
21. heinäkuuta 1944 PY-40 tuhoutui Kauhavalla törmättyään toiseen koneeseen ilmassa koululennolla. Alikersantti L. Vanjoki kuoli.
28. heinäkuuta 1944 PE-216 tuhoutui Syvärin luona pakkolaskussa moottorihäiriön jälkeen. Miehistö pelastui onnistuneessa pakkolaskussa, mutta yksi miehistön jäsen katosi vaelluksella Suomeen.
12. elokuuta 1944 MS-648 tuhoutui pudottuaan Tiiksjärveen tiedustelulennolta palatessaan. Kersantti T. Louhenlinna kuoli.
20. elokuuta 1944 Me-109 tuhoutui koneen hakumatkalla Saksassa yöhävittäjäkoulutuksen aikana, jolloin ohjaaja ajoi koneen metsään pimeässä. Vänrikki M. Tervo kuoli.
4. syyskuuta 1944 MY-29 tuhoutui siirtolennolla moottorihäiriön jälkeen Hollolan kentälle tehdyssä pakkolaskuyrityksessä. Moottori leikkasi kiinni ja kone sakkasi metsään. Kone kiepsahti pystyyn, panssari-istuin irtosi katkaisten syöksyvyöt ja ohjaaja, luutnantti Aulis Kurki sai surmansa.
Esimerkki lento-onnettomuudesta, jossa ohjaaja ei kuole tai vammaudu, mutta kone tuhoutuu:
29.7.1943 MT-215 moottori leikkasi torjuntalennolla kiinni ilmeisesti ilman ilmataistelun vahinkoja, sen mäntien kiertokanget tulivat moottorista ulos ja moottorin jäähdytysneste sytytti koko lentokoneen. Ohjaaja ylikersantti U. Lehto pelastautui laskuvarjolla.