Vuosaari
Historia

Vuosaari oli hämäläisten vanhaa kalastusaluetta esihistoriallisella ajalla, mutta se oli ollut ilmeisesti ilman vakinaista asutusta. Ruotsalaisten keskiajalla tekemän Uudenmaan kolonisaation myötä se sai ruotsalaisia asukkaita joko suoraan Ruotsista tai Länsisalmen kautta. Helsingin maalaiskuntaan myöhemmin kuulunut Vuosaaren kylä oli keskiajalta lähtien Helsingin pitäjän vanhoja rannikkokyliä. Alueen lukuisista maatiloista muodostuivat Vuosaaren ja Rastilan kartanot.
Huvila-asutus Vuosaaressa lisääntyi kunnolla 1880-luvulla, kun höyrylaivaliikenne alueelle käynnistyi. Kallahdenniemi ja Ramsinniemi saivat huvila-asutuksensa 1900-luvun alussa. Vuosaari oli kuitenkin maatalousvaltaista ruotsinkielistä aluetta aina 1930-luvulle asti, jolloin Saseka Oy aloitti tehdastuotantonsa nykyisen Kallahden asuinalueen tienoilla. Saseka valmisti Kahi-kalkkihiekkatiiliä ja Siporex-kevytbetonia. Niiden valmistus Vuosaaressa lopetettiin vuonna 1978 tuotannon siirryttyä Ikaalisiin.
Ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjän armeija rakensi myös Vuosaareen maalinnoitteiden ketjun, josta on nähtävänä edelleen tykkiteitä nykyisen sataman tienoilla ja vahva betoninen rannikkotykkipatteri Skatanniemellä Uutelassa.lähde?
Jatkosodassa kevään 1944 Helsingin suurpommitusten aikana Vuosaarella oli tärkeä rooli Helsingin ilmapuolustuksessa. Neuvostoliiton ilmavoimien tarkoitus oli pommittaa Helsingin keskusta-alueita, jotka olivat kuitenkin täysin pimennettyjä, ja vahvalla ilmatorjuntatykistöllä suojattuja. Sitä vastoin Vuosaaressa sytytettiin kokkoja lavastamaan palavaa kaupunkia, millä saatiin suurin osa lentäjistä pudottamaan pomminsa väärään kohteeseen. Pommituksia suoritettiin kolmena yönä, ja lopputuloksena vain neljä prosenttia pommeista tiputettiin tarkoitetulle alueelle.
Vuonna 1963 alkaneen rakennusvaiheen tuloksena syntyi Keski-Vuosaaren kerros- ja rivitalovaltainen asuinalue. Rakentamisen ideoinnista ja toteutuksesta huolehti paljolti Martti Ilveskorven perustama Asuntosäästäjät ry. Hieman myöhemmin muodostui myös Rastilan pientaloalue. 1960-luvun puolivälissä Vuosaaressa oli noin 8 000 asukasta.
Vuosaari siirtyi Helsingin maalaiskunnasta eli nykyisestä Vantaasta Helsingin kaupunkiin 1. tammikuuta 1966. Tuolloin suuri osa Keski-Vuosaaren kerrostaloalueesta oli jo rakennettu. Maalaiskunta taipui luovutukseen, koska kaupungin ja maalaiskunnan yhteinen toimikunta arveli, etteivät maalaiskunnan varat riittäisi nopeasti kasvavan asukasmäärän tarvitseman infrastruktuurin rakentamiseen. Vuosaaren silta valmistui saman vuoden heinäkuussa, mikä nopeutti matka-aikaa Helsingin keskustaan. Vuosaaren pohjoisosassa, nykyisen Vuosaarenhuipun kohdalla toimi kaatopaikka 1960-luvun keskivaiheilta 1980-luvun lopulle asti. Nykyisen Vuosaaren sataman kohdalle rakennettiin 1970-luvulla Valmetin telakka, joka toimi Vuosaaressa vuoteen 1987 asti. Rastilan leirintäalue avattiin vuonna 1971.
1970-luvun alkuvuosina Vuosaaren väkiluku saavutti 15 000 asukkaan rajan. Sen jälkeen alueen väestönkasvu pysähtyi lähes 20 vuodeksi. Vuosaaren väkiluku on jälleen kasvanut nopeasti 1990-luvun alusta lähtien uuden rakennusvaiheen tuloksena. Etelä-Vuosaareen ovat syntyneet Kallahden, Meri-Rastilan ja Aurinkolahden alueet. 1990-luvun puolivälissä Vuosaaren kaupallinen keskittymä siirtyi uuden kauppakeskus Columbuksen myötä Keski-Vuosaaren kerrostaloalueen ja Kallahden väliin. Helsingin metron laajennus Vuosaareen avattiin matkustajakäyttöön 31. elokuuta 1998. Avajaisjuhlallisuuksiin osallistui muun muassa presidentti Martti Ahtisaari puolisoineen. Vuoden 2006 alussa Vuosaaressa oli asukkaita 34 000, ja on arvioitu että 2020-luvun puolivälissä asukasluku tulee olemaan noin 40 000. Kauppakeskuksen eteläpuolelle rakennettu Cirrus-tornitalo oli valmistuessaan Suomen korkein asuintalo. Helsingin tavarasatamatoiminnot siirtyivät kantakaupungista Vuosaareen, kun Vuosaaren satama otettiin käyttöön vuonna 2008.