stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herzog & de Meuron

Elbphilharmonie, HafenCity Hamburg (2007-2016).
Pekingin kansallinen stadion eli Linnunpesä
Allianz Arena, München
VitraHaus
Herzog & de Meuron on sveitsiläisten arkkitehtien Jacques Herzogin ja Pierre de Meuronin perustama arkkitehtitoimisto. Kummatkin ovat syntyneet Baselissa 1950. Herzog & de Meuron saivat Pritzker-palkinnon vuonna 2001.
Heidän suunnittelemiensa rakennusten tunnusmerkkejä ovat yksinkertainen muotokieli ja työstämättömäksi jätetty pintamateriaali. Tunnetuimpia töitä ovat Pekingin kansallinen stadion (ns. Linnunpesä) ja Lontoon Tate Modern.
Herzog & de Meuron on tehnyt kiihkeitä tunteita herättäneen suunnitelman hotellista Helsingin Katajanokalle. Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi täpärästi suunnitelman yhden äänen erolla. Helsingin kaupunginvaltuusto kuitenkin hylkäsi suunnitelmat keväällä 2010.
Heinälampi (Toivakka, Viisarimäki)

| Heinälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°03′52″N, 26°04′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskujoki:  Raatojoki Leppäveteen 
Järvinumero:  14.319.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,691 km  
Pinta-ala:  2,34 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinälampi 
Heinälampi  on Keski-Suomessa Toivakassa Viisarimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Raatojoen valuma-alueeseen (14.319) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.
Gadsdenin lippu

Gadsdenin lippu.
Gadsdenin lippu (engl. Gadsden flag) on historiallinen yhdysvaltalainen lippu, jossa on keltaisella taustalla kalkkarokäärme sekä teksti Dont [sic] Tread on Me (suom. Älä astu päälleni). Lippu on nimetty siirtokuntien armeijassa palvelleen yhdysvaltalaisen kenraalin Christopher Gadsdenin mukaan. Patriootit käyttivät lippua Yhdysvaltain vapaussodassa.
Nykyisin lippua on käytetty muun muassa teekutsuliikkeen mielenosoituksissa, jossa vastustetaan liian korkeaa verotusta ja valtion menoja.
Gadsdenin lippu teekutsuliikkeen mielenosoituksessa Washingtonissa 12.9.2009.
Hannu Särkiö

Hannu Johannes Särkiö (30. huhtikuuta 1937 Padasjoki – 29. kesäkuuta 2023 Espoo) oli suomalainen sotilas, kenraalimajuri.
Henkilöhistoria

Särkiön vanhemmat olivat maanviljelijä Uuno Johannes Särkiö ja emäntä Anja Anna Seppälä. Hänen puolisonsa vuodesta 1961 oli farmaseutti Leena Päivikki Lappi-Seppälä. Kenttäpiispana toiminut Pekka Särkiö on heidän poikansa. Särkiö tuli ylioppilaaksi 1956 ja suoritti Kadettikoulun 1959 ja Sotakorkeakoulun 1969. Valtiotieteen maisteriksi hän valmistui 1971 Turun yliopistosta ja opiskeli lisäksi Teknillisessä korkeakoulussa ja Zürichin yliopistossa 1973.
Sotilasura

Särkiö toimi Uudenmaan jääkäripataljoonan opetusupseerina ja komppanianpäällikkönä 1959–1960, Kadettikoulun opetusupseerina 1960–1966, Pääesikunnan toimistoupseerina 1967–1968 ja toimistoesiupseerina 1971–1972, Lounais-Suomen sotilasläänin esikunnan toimistoupseerina ja -päällikkönä 1969–1971, Sotatieteenlaitoksen strategian toimiston toimistoesiupseerina 1972–1976, Lapin jääkäripataljoonan komentajana 1976–1980, Jääkäriprikaatin vs. komentajana 1976–1980, maanpuolustuskurssien johtajana 1980–1982, Taistelukoulussa 1982–1986, Pohjois-Suomen sotilasläänin esikuntapäällikkönä 1986–1989, päämajamestarina 1989–1991, Sisä-Suomen sotilasläänin komentajana 1991–1992 ja Turun ja Porin sotilasläänissä vuodesta 1993. Särkiö oli Puolustuslaitoskomitean pääsihteeri 1973–1976 ja toimi useissa maanpuolustusjärjestöissä. Hän voitti Puolustusvoimien mestaruuden kesäpartiokilpailuissa vuonna 1958. Särkiö ylennettiin kenraalimajuriksi 1989, eläkkeelle hän jäi vuonna 1997.
Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Kirjallinen tuotanto

Särkiö julkaisi sekä artikkeleita ja kirjan kappaleita että useita omia teoksia erityisesti maanpuolustuksesta sekä puolustus- ja kansainvälisestä politiikasta, mutta myös muistelmia, elämäkerran ja historiateoksia:
Vuoden 1948 ystävyys-, yhteistoiminta- ja avunantosopimus suomalaisten kommenttien valossa kiinnittäen erityisesti huomiota sen sotilaalliseen puoleen, 1973
Mitä tapahtuu, jos ..., 1975
Jänkien jääkäreitä ja poromiehiä: pataljoonan komentajana Lapissa, 1981
Kruunun sarkaa: kenttäkenraalina toisessa tasavallassa, 1994
Padasjoen suojeluskunta ja Lotta Svärd 1918-1944, 2000
Yleisesikuntaeversti Matti A. Aarnio 1901-1984, 2006
Sata kesää - kolme isäntää: Särkiöinen Padasjoen Arrakoskella, 2008
Aiheesta muualla

Vallin, Tapio 1997. "Uskon tuntevani suomalaisen miehen": Kenraalimajuri Särkiö reserviin. Porilainen, no. 2, s. 13.
Hannu Särkiön muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Heinälampi (Äänekoski, Konginkangas)

| Heinälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°48′20″N, 25°41′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskupuro:  puro Isojokeen 
Järvinumero:  14.414.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,3 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,677 km  
Pinta-ala:  1,825 ha  
Tilavuus:  0.000046 km³ 
Keskisyvyys:  2,5 m  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  2 
 fiHeinälampi 
Heinälampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Konginkankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 120 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Sillä on kartan mukaan kaksi saarta. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 45 600 kuutiometriä ja keskusyvyydeksi 2,5 metriä ja. Suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,3 metriä mpy.
Heinälampi (Viitasaari, Honkakoski, läntinen)

| Heinälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°15′31″N, 25°41′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.472.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,8 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,409 km  
Pinta-ala:  0,881 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinälampi 
Heinälampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Honkakosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Koliman lähi-alueeseen (14.472) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,8 metriä mpy.
Heinälampi (Viitasaari)

| Heinälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°00′52″N, 26°13′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.427.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,4 m  
Pituus:  120 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,488 km  
Pinta-ala:  1,757 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinälampi 
Heinälampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Haaralan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 120 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Suotajärven valuma-alueeseen (14.427) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,4 metriä mpy.
Heinälampi (Ähtäri, Mäkikylä)

| Heinälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°39′28″N, 24°30′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Niemisjoen valuma-alue (35.47)
Laskupuro:  Leppäpuro Palolampeen 
Järvinumero:  35.476.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  207,9 m  
Rantaviiva:  0,781 km  
Pinta-ala:  3,658 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinälampi 
Heinälampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Mäkikylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Palojoen valuma-alueeseen (35.476) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 207,9 metriä mpy.
Gustaf von Kothen

Gustaf von Kothen (21. helmikuuta 1778 Kirkkonummi – 26. tammikuuta 1851 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra ja juristi, jonka ura huipentui senaatin jäsenyyteen.
Von Kothen aloitti opiskelun Turun akatemiassa 1793 ja sai 1795 todistuksen kelpoisuudesta oikeusvirastoihin. Hän aloitti auskultanttina Turun hovioikeudessa kesällä 1795 ja sai seuraavana vuonna hovioikeuden ylimääräisen notaarin arvon. Hänet nimitettiin keväällä 1797 Ruotsin oikeusrevisiotoimituskunnan ylimääräiseksi kanslistiksi ja Turun hovioikeuden kanslistiksi 1799. Hän yleni hovioikeudessa 1802 ensin ylimääräiseksi viskaaliksi ja sitten notaariksi.
Von Kothen toimi pääkatselmuskomissaarina 1804–1805 katsastettaessa Suomen armeijaa ja laivastoa. Vuonna 1807 hänet nimitettiin Vehmaan tuomiokunnan tuomariksi. Hän osallistui Porvoon valtiopäiville 1809 ja valittiin tällöin siviili- ja talousvaliokunnan sekä ritariston ja aatelin yksityisen valitusvaliokunnan sekä toimitusvaliokunnan jäseneksi. Von Kothen sai laamannin arvon 1811 ja määrättiin seuraavana vuonna jäseneksi Viipurin läänin hallinnon uudelleenjärjestelykomiteaan ja vielä samana vuonna hänet nimitettiin Viipurin lakikunnan laamanniksi. Vuonna 1820 hänet kutsuttiin senaatin talousosaston jäseneksi. Senaatin kamari- ja tilintekotoimituskunnan väliaikaiseksi apulaispäälliköksi hänet nimitettiin 1823 ja päälliköksi 1825. Von Kothen sai valtioneuvoksen arvon 1826 ja todellisen valtioneuvoksen arvon 1833, jolloin hänet siirrettiin senaatin oikeusosaston jäseneksi. Vuonna 1840, kun Helsingin yliopisto vietti 200-vuotisjuhliaan, hänet vihittiin lakitieteen kunniatohtoriksi. Ritarihuoneen johtokunnan jäsenenä von Kothen oli 1825–1848.
Gustaf von Kothenin isä oli Uudenmaan rakuunoiden majuri, vapaaherra Gustaf von Kothen (1748–1808) ja äiti Christina Elisabet Aminoff (1751–1792). Äiti oli ratsumestari Fredric Aminoffin ja tämän ensimmäisen puolison Maria Elisabeth Rotkirchin tytär. Gustaf von Kothenin nuorempi sisar Augusta Eleonora Lovisa von Kothen oli senaattori Jacob Wilhelm Hisingerin puoliso. Gustaf von Kothenin puoliso oli Johanna Agnes Tollet (1784–1835), jonka vanhemmat olivat henkirakuunoiden kapteeni Daniel Tollet ja tämän toinen vaimo Anna Fredrika von Gertten. Von Kothenin ja Tolletin kolmesta pojasta Gustafista, Casimirista ja Mauritz Ferdinandista tuli kaikista kenraalimajureita Venäjän keisarillisessa armeijassa.
Havaijilaiset

| Havaijilaiset |
| --- | --- |
 Havaijin alkuperäiskansan yleisesti käyttämä, muttei kuitenkaan virallinen, lippu
Väkiluku:  619 855 (2020)
Asuinalueet:   Yhdysvallat –  Havaiji –  Kalifornia
Kielet:  havaiji, englanti
Uskonnot:  protestantismi, katolilaisuus
Havaijilaiset ovat Havaijisaarten polynesialaisia alkuperäisasukkaita.
Havaijin alkuperäisasukkaista käytetään usein nimitystä "alkuperäisväestö" (havaijiksi Kanaka Maoli) tai vain Kanaka. Näin erotetaan toisistaan etniset havaijilaiset ja Havaijin osavaltion asukkaat. Muita havaijilaisten itsestään käyttämiä termejä ovat mm. Kanaka ‘Ōiwi, Kanaka Hawai‘i tai Hawai‘i maoli. Englanninkielisessä termissä "Havaijin alkuperäisasukas" (engl. native Hawaiian) tehdään ero sen perusteella, täyttääkö henkilö ns. 50 % verikiintiön: mikäli hän on vähintään 50-prosenttisesti havaijilaistaustainen, "native" kirjoitetaan pienellä alkukirjaimella. Mikäli henkilöllä on edes jotenkin taustaltaan havaijilainen, "Native" kirjoitetaan isolla alkukirjaimella. Verikiintiön täyttävät henkilöt ovat oikeutettuja hakemaan tonttia kodilleen havaijilaisten kotimailta.
Historia ja lukumäärät

Heidän esi-isänsä tulivat saarille Tahitista ja Marquesassaarilta kahdessa erässä: ensin noin 400 jaa. ja sitten viimeistään 900-luvulla. Yhdysvaltojen väestöviraston mukaan Yhdysvalloissa oli 401 162 henkilöä, joilla oli havaijilaiset juuret, ja 140 652 henkilöä, joilla oli vain havaijilainen alkuperä. Suurin osa havaijilaisista asuu Havaijilla ja Kaliforniassa. 2/3 asuu Havaijilla ja loput muualla Yhdysvalloissa. Havaijilaiset puhuvat useimmiten englantia, mutta jotkut osaavat edelleen havaijia. Ennen eurooppalaisten saapumista havaijilaisten määräksi arvioitiin noin 300 000. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan havaijilaisia oli 619 855. Havaijilaiset ovat suurin Tyynenmeren alkuperäisasukkaiden ryhmä Yhdysvalloissa.
Länsimaista tulleiden kolonialistien vaikutuksesta havaijilainen kulttuuri ja havaijin kieli ajautuivat ahtaalle ja lähes katosivat kokonaan. Kielen opettaminen kouluissa oli kiellettyä aina vuoteen 1978 saakka. Julkisissa kouluissa havaijin kielen opetus alkoi kielikylpyjen kautta vuonna 1987. Havaijilaisen kulttuurin renessanssi alkoi 1970-luvulla. Vuonna 2007 Havaijin yliopisto (Hilon kampus) alkoi tarjota tohtorin koulutusohjelmaa havaijin kielestä, mikä oli ensimmäinen kerta, kun jossain amerikkalaisessa yliopistossa saattoi väitellä tohtoriksi jostakin maan alkuperäiskielestä.
Nykyään

Alkuperäisväestö käyttää toisinaan omaa kelta-viher-punaista lippua, jossa on kuvattuna kaksi melaa sekä kāhili. Kolme eriväristä raitaa kuvaavat Havaijin kolmea kastia: aatelisto (havaijiksi ali‘i), maanomistajat (havaijiksi konohiki) ja tavalliset kansalaiset (havaijiksi maka‘āinana). Lippu on suosittu mm. siksi, että siinä ei ole kolonialismiin liittyvää symboliikkaa.
Yhdysvaltain liittovaltio ei laske havaijilaisia kuuluvaksi Amerikan alkuperäiskansoihin, minkä vuoksi esim. Bureau of Indian Affairs ei edusta havaijilaisia, vaan tätä varten Havaijilla toimii erillinen virasto nimeltä Office of Hawaiian Affairs.
Havaijin kieltä puhutaan edelleen pääkielenä, mutta ainoastaan Ni‘ihaun saarella, jonka murre eroaa huomattavasti muiden saarten havaijista.
Sekä Havaijin osavaltio että Yhdysvaltain liittovaltio ovat pyytäneet anteeksi havaijilaisiin ja näiden kulttuuriin kohdistuvaa sortoa. Vuonna 1993 presidentti Bill Clinton allekirjoitti päätöslauselman, jossa Yhdysvallat myönsi ja pahoitteli osuuttaan vuoden 1893 vallankaappaukseen. Vuonna 2022 osavaltion lainsäädäntöelin puolestaan hyväksyi päätöslauselman, jossa se pyysi anteeksi havaijin kielen opettamiskieltoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Havaijilaiset Wikimedia Commonsissa
Heinälampi (Viitasaari, Honkakoski, itäinen)

| Heinälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°15′31″N, 25°41′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.472.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,9 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,666 km  
Pinta-ala:  1,993 ha  
Tilavuus:  0.000045 km³ 
Keskisyvyys:  2,24 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  5 
 fiHeinälampi 
Heinälampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Honkakosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan 5 saarta. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 44 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Koliman lähi-alueeseen (14.472) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy.
Hostomel

| Hostomel (Гостомель) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Kiovan alue Ukrainassa, alla kaupungin sijainti alueella
 Hostomel
 Koordinaatit: 50.5883°N, 30.2591°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Kiovan alue
Piiri:  Butšan piiri
Väkiluku (2021):  17 534
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  08290
Suuntanumero(t):  +380 04597
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hostomel (ukr. Гостомель) on kaupunkityyppinen taajama Ukrainan Kiovan alueella. Hostomel on osa Butšan piiriä. Vuoden 2021 alussa Hostomelin taajamassa arvioitiin asuvan 17 534 henkeä. Lähistöllä on Antonovin lentoasema.
Venäläiset ampuivat hyökkäyksessään Ukrainaan 2022 Hostomelin kaupungin pormestarin Juri Prylypkon ja kaksi muuta ukrainalaista heidän ollessaan jakamassa avustustarvikkeita.
Kuvagalleria

Kivisilta Hostomelissa
Näkymä Hostomelista
HotHit

| HotHit |
| --- | --- |
 Ohjelman tunnuskuva
Tyyli:  musiikkiohjelma
Kestoaika:  45 minuuttia
Pääosissa:  Aku Lohimäki Miisa Päällysaho Jocka Träskbäck
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  9. syyskuuta 1994 – 1995
Tuotantokausia:  1
HotHit oli suomalainen vuosina 1994–1995 MTV3-kanavalla esitetty musiikkiaiheinen makasiiniohjelma. Ohjelmaa esitettiin kerran viikossa perjantaisin iltapäivisin kello 16:00-16:45. Uusinta esitettiin seuraavana maanantaina myöhäisillan ohjelmistossa. Ensimmäinen ohjelma esitettiin 9. syyskuuta 1994. Katsojia ohjelmalla oli keskimäärin 400 000, joka teki siitä siihen aikaan Suomen katsotuimman musiikkiaiheisen televisio-ohjelman. Ohjelman loppumisen jälkeen MTV3-kanavalla aloitti syyskuussa 1995 uuden musiikkiohjelman Jyrkin.
Ohjelmassa käsiteltiin sen ajan musiikkiin liittyviä aiheita, ja esitettiin yhtyeiden ja artistien musiikkivideoita. Ohjelmassa oli myös live-esityksiä ja haastatteluja. Ohjelmassa haastateltavia artisteja ja yhtyeitä olivat muun muassa Scatman John, Haddaway, Kaija Koo sekä Pekka ja Susi. Videoista suurin osa käsitti sen ajan suosiossa ollutta eurodancemusiikkia. Ohjelman elinkaaren aikana pidettiin myös eri Suomen tanssipaikoissa HotHit-nimistä musiikkikiertuetta.
Ohjelman juontajina toimivat muun muassa Aku Lohimäki, Henna Hulkkonen, Miisa Päällysaho ja Jocka Träskbäck. Ohjelman ensimmäisissä koekuvauksissa Träskbäckiä ei valittu juontajaksi. Samaan aikaan Yle TV1 -kanavan Lista-ohjelma oli myös etsimässä uutta juontajaa, jonka kuvauksiin Träskbäck kutsuttiin. Myöhemmin ohjaaja-tuottaja Aku Lohimäki otti yhteyttä Träsbäckiin, ja pyysi uudelleen HotHitin koekuvaukseen, koska aikaisemmin valittu juontaja oli päätetty potkia pois pestistä. Toisen koekuvauksen jälkeen Träskbäck valittiin HotHitin yhdeksi juontajaksi.
Oheistuotteet

Ohjelmasta tehtiin myös oheistuotteita, joista tunnetuin lienee Chymoksen valmistamat HotHit-makeiset, jotka oli samanlaisia kuin saman valmistajan (nykyisin Fazerin) Missä X -makeiset. Ohjelman nimissä lanseerattiin oma vaatemallisto. Muita oheistuotteita oli muun muassa Ingmanin valmistama HotHit-jäätelöpuikko ja penaalit.
Geraldine Beamish

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Geraldine Beamish vuonna 1919 |  Geraldine Beamish vuonna 1919 |  Geraldine Beamish vuonna 1919 |  |
Maa:   Iso-Britannia
Naisten tennis
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | nelinpeli |  |
Winifred Geraldine Ramsey Beamish (o.s. Ramsey; 23. kesäkuuta 1883 Forest Gate, Lontoo, Englanti – 10. toukokuuta 1972 St Pancras, Lontoo, Englanti) oli brittiläinen tennispelaaja. Hän saavutti olympiahopeaa kesäolympialaisten 1920 tenniksen naisten nelinpelistä Dorothy Holmanin parina.
30. syyskuuta 1911 hän meni naimisiin tennispelaaja Alfred Beamishin kanssa.
Honka-Haaponen

| Honka-Haaponen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  62°03′33″N, 23°38′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keihäsjoen valuma-alue (35.35)
Laskuoja:  oja Saari-Haaposeen 
Järvinumero:  35.354.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,7 m  
Rantaviiva:  0,987 km  
Pinta-ala:  4,159 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHonka-Haaponen 
Honka-Haaponen  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Riuttasjoen alueeseen (35.354) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171,7 metriä mpy.
Hendrik-Ido-Ambacht

| Hendrik-Ido-Ambacht |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 51°51′N, 4°38′E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Etelä-Hollanti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Herman Jonker
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11.99 km²
 – Maa:  10.73 km²
 – Josta vettä:  1.26 km² 
Väkiluku (30.6.2008):  25 120
 – Väestötiheys:  2341 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  3340-3344
 
 www.hendrik-ido-ambacht.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hendrik-Ido-Ambacht on Alankomaissa, Etelä-Hollannin provinssissa sijaitseva kunta. Asukkaita kunnassa on 25 120 (30.6.2008) ja väestötiheys on 2 341 as./km². Kunnan pinta-ala on 11,99 neliökilometriä, josta vettä on 1,26 km². Hendrik-Ido-Ambachtin pormestari on Herman Jonker. Kunnan keskuspaikkakunta on samanniminen, kuin kuntakin.
Kunta sijaitsee IJsselmonden saarella. Hendrik-Ido-Ambachtin naapurikunnat ovat Alblasserdam koillisessa, Papendrecht kaakossa, Zwijndrecht lounaassa ja Ridderkerk luoteessa.
Hendrik-Ido-Ambachtin ystävyyskunta on Bergen Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa.
Historia

Hendrik-Ido-Ambachtin alueella on ollut asutusta jo noin 1 000 vuotta. Eläintenkasvatus ja maanviljely ovat olleet alueen pääelinkeinoja. Myös kaikki maa on ollut dordrechtiläisen ylimystön omistuksessa tai kontrollissa. Aikoinaan naapurimaa Saksan nopean teollisuuden kasvun vuoksi kaksi Hendrik-Ido-Ambachtin asukasta perusti paikkakunnalle laivanromutustelakan. Tämän vuoksi Hendrik-Ido-Ambacht alettiin tuntea maailmanlaajuisesti "laivanromutuskylänä".
Vuonna 1855 Sandelingen-Ambachtin kunta yhdistyi Hendrik-Ido-Ambachtiin, joka oli yhdistymiseen saakka tunnettu nimellä Hendrik-Ido-Schildmanskinderen-Ambacht en de Oostendam.
Kuuluisia asukkaita

Bas Plaisier (s. 1946), teologi ja lähetystyöntekijä
Cora Vlot (s. 1964), triathlonisti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hendrik-Ido-Ambacht Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Kunnan kartta (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Kartta Hendrik-Ido-Ambachtin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Waal-joki kunnassa.