stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vitali Petrov
GP2-tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | DPR Direxiv | VALFEA   | VALSPR   | SMRFEA   | SMRSPR   | EURFEA   | EURSPR   | ESPFEA   | ESPSPR   | MONFEA   | GBRFEA   | GBRSPR   | FRAFEA   | FRASPR   | GERFEA 15 | GERSPR 15 | HUNFEA 15 | HUNSPR 10 | TURFEA 16 | TURSPR 18 | ITAFEA Kesk. | ITASPR 12 | 0 | 28. |
| 2007 | Campos Grand Prix | BHRFEA 14 | BHRSPR 11 | ESPFEA 10 | ESPSPR 16† | MONFEA 6 | FRAFEA 5 | FRASPR 5 | GBRFEA 9 | GBRSPR 9 | EURFEA 11 | EURSPR 17 | HUNFEA Kesk. | HUNSPR 9 | TURFEA 17 | TURSPR 5 | ITAFEA 12 | ITASPR 12 | BELFEA 9 | BELSPR 11 | VALFEA 1 | VALSPR 8 | 21 | 13. |
| 2008 | Barwa Campos Team | ESPFEA 6 | ESPSPR Kesk. | TURFEA 5 | TURSPR 2 | MONFEA Kesk. | MONSPR 15 | FRAFEA 4 | FRASPR 18† | GBRFEA 10 | GBRSPR 5 | GERFEA Kesk. | GERSPR 12 | HUNFEA Kesk. | HUNSPR 9 | EURFEA 1 | EURSPR 15† | BELFEA 4 | BELSPR 3 | ITAFEA Kesk. | ITASPR Kesk. |  | 39 | 7. |
| 2009 | Barwa Addax | ESPFEA 2 | ESPSPR 9 | MONFEA 2 | MONSPR 6 | TURFEA 1 | TURSPR 3 | GBRFEA 15 | GBRSPR 10 | GERFEA 4 | GERSPR 4 | HUNFEA Kesk. | HUNSPR 12 | EURFEA 1 | EURSPR 3 | BELFEA Kesk. | BELSPR 6 | ITAFEA 2 | ITASPR 5 | PORFEA 4 | PORSPR Kesk. |  | 75 | 2. |
GP2-tulokset > Aasian GP2

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Campos Grand Prix | DUB1FEA Kesk. | DUB1SPR 9 | INDFEA 5 | INDSPR 3 | MALFEA 1 | MALSPR 3 | BHRFEA 10 | BHRSPR 3 | DUB2FEA 4 | DUB2SPR Kesk. |  |  | 33 | 3. |
| 2008–2009 | Campos Grand Prix | CHNFEA 5 | CHNSPR Kesk. | DUBFEA 5 | DUBSPR C | BHR1FEA 10 | BHR1SPR 12 | QTAFEA 3 | QTASPR 2 | MALFEA 6 | MALSPR 1 | BHR2FEA 19 | BHR2SPR 11 | 28 | 5. |
Tausta

Vitali Petrov on viipurilaisen liikemiehen ja kaupunginvaltuutetun Aleksandr Petrovin poika.
Salamurhaaja ampui Aleksandr Petrovin 24. lokakuuta 2020 hänen ollessaan mökillään Säkkijärvellä saunomassa ja kastautumassa joessa.
Petrovin oli määrä saapua seuraavana maanantaina Venäjän tutkintakomitean kuultavaksi Viipurin kaupungin remonttivarojen väärinkäyttöä koskevan jutun vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vitali Petrov Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto
http://www.driverdb.com/drivers/vitaly-petrov/career/
Petrov Italian GP:n harjoituksissa kaudella 2011.
Petrov Malesian GP:n harjoituksissa kaudella 2012.
Risto Sassali

Risto Sassali (10. helmikuuta 1928 Raahe – 25. marraskuuta 1985 Oulu) oli suomalainen Raahessa asunut runoilija.
Raahen Katinhännässä syntynyt Sassali kävi neljä luokkaa Raahen seminaarin harjoituskoulua ja sen jälkeen Raahen keskikoulua. Koulu jäi kuitenkin kesken, kun hän karkasi kahden toverinsa kanssa merille koulun neljänneltä luokalta. Myöhemmin Sassali kävi vielä Ruona Oy:n ammattikoulua.
Sassali työskenteli pitkään höyrylaivan lämmittäjänä ja vuosina 1956–1961 hän palveli myös Ranskan muukalaislegioonassa Algeriassa – myöhemmin hän mainitsi vain saaneensa Saharan kuumasta auringosta kurkkuunsa ikuisen janon. Päästyään legioonasta Sassali vietti kulkurielämää kiertäen ympäri Ranskaa. Hän sairastui lopulta keuhkokuumeeseen ja joutui sairaalaan. Saatuaan tietää isänsä kuolleen ja jättäneen pienen perinnön Sassali palasi Suomeen ja Raaheen.
Sassali työskenteli sitten sorvaajana Raahe Oy:ssä ja Kone Oy:ssä, mutta alkoholinkäyttö aiheutti aina välillä katkoksia työssäkäyntiin.
Sassali aloitti kirjoittamisen jo 14–15-vuotiaana ja ensimmäiset hänen runonsa julkaistiin 1950 tai 1951 Merimies-lehdessä. Sittemmin Sassali kirjoitti myös raahelaisiin lehtiin ja Raahelainen-lehdessä julkaistiin Sassalin kirjoittamia ”avorismeja”, joiden aiheet liittyivät raahelaiseen elämään ja kaupungin tapahtumiin. Sassalin runot käsittelivät pääasiassa merimieselämää, mutta hän kirjoitti myös riimitettyjä Raahe-aiheisia runoja.
Risto Sassalilla on ranskalaisen naisen kanssa poika ajalta, jolloin hän toimi muukalaislegioonan jälkeen Pariisissa jonkin aikaa muun muassa elokuvaohjaajan henkivartijana. Hänen poikansa, merikapteenin, vierailu 1980-luvulla Suomessa ilahdutti Ristoa suuresti.[lähde? ]
Sassali sai Raahen kaupungin taidetunnustuspalkinnon 1980 ja hän oli kunniavieraana kesällä 1985 pidetyillä Pekanpäivillä, kun Raahen Laulutoverit esittivät Kaj Chydeniuksen Sassalin tekstiin säveltämän Tramppi-laulun. Raahen Laulutoverit julkaisi myös vuonna 2001 Tramppi-cd:n, jolla on Sassalin runoja lauluiksi sovitettuina.
Risto Sassali kuoli tapaturmaisesti Oulussa marraskuussa 1985 jäätyään junan alle.
Teoksia

Savut horisontissa, toimittajat Raija Valkeapää ja Marja-Leena Keinänen.  Raahen kriivarit, Raahe 1986
Aiheesta muualla

Raahen Laulutoverien Tramppi-cd:n esittely (Arkistoitu – Internet Archive)
Rusalka (ooppera)

Rusalka on tšekkiläisen Antonín Dvořákin (1841–1904) säveltämä kolminäytöksinen ooppera. Oopperan libreton kirjoitti Jaroslav Kvapil (1868–1950). Rusalka pohjautuu slaavilaisen mytologian lisäksi Karel Jaromír Erbenin ja Božena Němcován julkaisemiin kansansatuihin. Rusalka on yksi Tšekin oopperan menestyksekkäimmistä oopperoista.
Tausta

Kvapil kirjoitti libreton ennen kuin hän tapasi Dvořákiin. Juonessa on paljon vaikutteita H. C. Andersenin sadusta "Pieni merenneito". Libretto valmistui vuonna 1899, jolloin Kvapil alkoi etsiä tekstilleen säveltäjää. Hänen säveltäjäystävillään oli tekeillä muita töitä mutta he mainitsivat Kvapilille, että Dvořák etsii sävellettävää librettoa. Dvořák luki libreton ja sävelsi oopperan varsin nopeasti. Ensimmäinen luonnos oli valmis 22. huhtikuuta 1900.[lähde? ]
Ensi-ilta

Ooppera sai ensiesityksensä 31. maaliskuuta 1901 Prahassa. Rusalkaa esitti ensi-illassa Růžena Maturová. Ooppera oli valtava menestys Tšekin alueella, ja menestys levisi pian ulkomaille.
Henkilöt

Rusalka – sopraano
Prinssi – tenori
Vedenhenki – basso
Tuntematon ruhtinatar – sopraano tai mezzosopraano
Ježibaba – mezzosopraano
Riistanvartija – baritoni
Nuori apulainen – sopraano
Metsästäjä – baritoni
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rusalka (ooppera) Wikimedia Commonsissa
SIPS

Volvo S80:n pitkittäisleikkaus, josta näkyvät SIPS-järjestelmän komponentit. Värit kuvaavat eri jäykkyyksisiä teräsrakenteita.
SIPS (Side Impact Protection System) on Volvon kehittämä henkilöautojen sivutörmäyssuojausjärjestelmä. Se otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön vuonna 1991 700-, 850- ja 900-mallisarjoissa. Nykyisin SIPS-järjestelmä on kaikissa Volvo-henkilöautomalleissa.
SIPS-järjestelmällä varustetuissa autoissa etuistuimet on sijoitettu teräskiskoille. Sivutörmäyksessä istuimet pääsevät ”liukumaan” pois törmäyksen tieltä kokoonpainuvan keskikonsolin ansiosta. Auton kylkiin ja pilareihin on sijoitettu rakenteita, jotka on suunniteltu ohjaamaan törmäysenergia pois matkustamosta.
Ensimmäiset istuimiin sijoitetut SIPS-sivuturvatyynyt esiteltiin vuonna 1994 Volvo 850:ssä. Vakiovarusteeksi ne tulivat seuraavana vuonna. Sivuturvaverhot otettiin käyttöön vuonna 1998 markkinoille tulleessa Volvo S80:ssä. Nykyään nämä turvalaitteet ovat jo lähes jokaisessa henkilöautomallissa.
Volvo esitteli C70-avomallin toisessa sukupolvessa sitä varten suunnitellun ovesta ylöspäin laukeavan IC-turvaverhon, joka suojaa päätä sivutörmäyksissä ja ympäripyörähdyksissä. Verho on vahvistettu sisältä kaksinkertaisilla paneeliriveillä, minkä ansiosta se voi pysyä pystyasennossa.
Aiheesta muualla

Esittelyvideo SIPS-järjestelmän toiminnasta (englanniksi)
Volvon mainosvideo SIPS-järjestelmästä (englanniksi)
Ruotsin maatalousyliopisto

| Ruotsin maatalousyliopisto> Sveriges lantbruksuniversitet |
| --- | --- |
  
 Ilmakuva  Ruotsin maatalousyliopistosta
 engl. Swedish University of Agricultural Sciences 
Perustettu:  1977
Tyyppi:  julkinen
Rehtori:  Maria Knutson Wedel
Henkilökunta:  3 062 päätoimista (2019)
Opiskelijoita:  3 906 päätoimista (2019)
Sijainti:  Uppsala, Alnarp, Skara, Uumaja,  Ruotsi
Sivusto:  www.slu.se
Ruotsin maataloustieteellinen yliopisto (ruots. Sveriges lantbruksuniversitet, lyh. SLU) on Ruotsissa sijaitseva vuonna 1977 perustettu yliopisto. Sen päähallinto sijaitsee Ultuna-nimisessä kaupunkiosassa Uppsalassa, mutta sillä on myös useita muita yliopistokampuksia eri osissa Ruotsia, kuten Lomman Alnarpissa, Skarassa ja Uumajassa. Sitä rahoitetaan maatalousministeriön tuella, toisin kuin muita valtion yliopistoja Ruotsissa.
Yliopisto jakautuu neljään tiedekuntaan:
Maisemasuunnittelun ja puutarhanhoidon sekä maataloustieteiden tiedekunta
Luonnonvarojen ja maanviljelyn tiedekunta
Eläinlääketieteen ja kotieläintieteiden tiedekunta
Metsätieteiden tiedekunta
Vuonna 2019 yliopistossa oli noin 3 062 päätoimista työntekijää ja noin 3 906 päätoimista opiskelijaa. Lisäksi yliopiston alaisuudessa toimii yliopistollinen eläinsairaala.
Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Ruotsin maataloustieteellinen yliopisto ylsi vuonna 2014 sijaluvulle 201–300.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sveriges lantbruksuniversitetin sivusto
Salmiakki (täsmennyssivu)

Salmiakki voi tarkoittaa seuraavia:
salmiakki, ammoniumkloridia sisältävä makeinen
ammoniumkloridi (NH4Cl), kemiallinen yhdiste
salmiakkikuvio eli vinoneliö eli neljäkäs
Salmiakki, Jukka Annalan kirjoittama, vuonna 2001 ilmestynyt tietokirja salmiakkimakeisten historiasta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Salmiakki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Salmijärven lentokenttä

Salmijärven lentokenttä oli sodanaikainen Petsamossa 12 kilometriä Kolosjoen nikkelikaivoksen kylästä lounaaseen sijainnut lentokenttä. Kenttä valmistui jo ennen talvisotaa ja sen hiekka- ja turvepintaisen laskualueen koko oli 1300 x 220 metriä. Talvisodan aikana venäläiset käyttivät kenttää hävittäjien välilaskupaikkana. Jatkosodan aikana kenttä oli saksalaisten käytössä ja kentälle oli järjestetty vahva ilmapuolustus.
Salaperäisen saaren aikapoikasankarit

Salaperäisen saaren aikapoikasankarit (engl. Island of Inis Cool) on alun perin brittiläinen television animaatiosarja, joka kertoo pienen saaren, Inis Coolin, elämästä. Saari kuuluu Isoon-Britanniaan. Saaressa asuvat "aikapoikasankarit" George, Dick ja Eric ovat veljeksiä. Heidän äitinsä on kaupustelija. Sarjan jaksoissa on käsitelty öljynporausta, erotiikkakauppaa, turistien keräystä ja pahan hengen torjuntaa.
Aiheesta muualla

Kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Salapoliisi Asko Kukkonen

Asko Kukkonen on Cotton-kirjailija Timo Surkan luoma kuvitteellinen hahmo. Hän on kala- ja metsämies, joka hallitsee myös nykytekniikan. Vuonna 2002 seikkailunsa aloittanut Asko Kukkonen on entinen suojelupoliisin tutkija, joka on toiminut myös luennoitsijana ja kouluttajana Poliisiammattikorkeakoulussa, avustajana Helsingin kihlakunnan poliisilaitoksen tekniikkakeskuksessa ja useissa viranomaisten edustamissa laitoksissa.
Kukkonen on kuriton sekä yleisistä käskyistä ja kielloista piittaamaton. Hän suhtautui aktiiviaikanaan äärimmäisen kielteisesti esimiehiin ja auktoriteetteihin. Toistuvista kehotuksista ja komennoista huolimatta hän kieltäytyi kantamasta virka-asetta ja jätti aseenkantolupansa uusimatta. Hän lopetti virkavallan avustamisen vuonna 1999 ja muutti pääkaupunkiseudulta Konneveden mökilleen. Kukkonen harrastaa kalastusta ja erämaavaellusta.
Kukkonen ei ole mikään yksityisetsivä, mutta koska hän tuntee erittäin paljon ihmisiä ympäri maata, häneltä saattaa pyytää apua yhtä lailla kiristetty kuin kiristäjä, vainottu tai murhamies tai vaikka mökkiläinen joka haluaa selvittää, kuka on litistänyt veneellään hänen katiskansa. Hän saattaa joutua pelastamaan eksyneitä Lapissa tai tutkimaan tietovuotoa ylikansallisessa tamponifirmassa. Kukkosen harkinnassa on, minkä hän katsoo moraaliksi tai oikeamielisyydeksi. Hänen mielestään epäpätevyys, kestotyperyys ja korkea virka ovat maailman hirvittävin yhdistelmä. Gaalaillallisilla häntä ei näy, sillä mieluummin hän valitsee kulloisenkin kaupungin huonomaineisimman räkälän, jossa ei istu pelkkiä ihmisen kuoria.
Kukkosen seikkailun kaavaan kuuluu useimmiten vähintään yksi MacGyver-tyyppinen selviytyminen täpärästä tilanteesta käsillä olevien tarvekalujen avulla. Hänellä on lähes aina mukanaan korvaamattomat eräliivinsä, joista löytyy esineitä koukkuviilasta ensiapuvälineisiin ja lukkosulasta kynälamppuun. Kukkonen on seikkaillut ja tavannut todellisen elämän henkilöitä ainakin Helsingin, Espoon, Turun, Tampereen, Ahvenanmaan, Oulun, Raahen, Kajaanin, Kainuun Vuokkijärven, Jyväskylän, Kuopion, Iisalmen, Kuusamon, Kittilän, Rukatunturin ja muiden tuntureiden lisäksi paikkakunnilla, joiden nimet on erinäisistä syistä jätetty tarinoissa kokonaan mainitsematta.
Kukkonen on Paavo Lipposen näköinen ja kokoinen mörökölli. Hän käyttää nyrkkejään hyvin harvoin, sillä yleensä riittää painiote tai se, että Kukkonen istuu hänen mielestään epämiellyttävän ihmisen päälle. Kielenkäyttö Kukkosissa on asteen verran ronskimpaa kuin Jerry Cottoneissa.
Kiiminkiläinen Musiikki-Mainos Ky on julkaissut Kukkosta omana lehtenään ja Jerry Cottonin jatkosarjana vuodesta 2002 lähtien. Vuoden 2004 Retorinen ryöstö -kokoelman tarinassa "Vain motiivi puuttuu" tapahtui harvinainen crossover, kun Kukkonen kohtasi Eero Pasasen dekkareiden hahmon, rikostarkastaja Martti Konosen.
Asko Kukkosen seikkailut -tarinoita

Jollei Siperia opeta, niin sitten Kukkonen 1/02
Irtopirut ja Tuonelan lautturit Kukkosen merrassa 2/02
Viina, terva, sauna - sitten Kukkonen 3/02
Vieläkö omatunto kestää, Kukkonen? 1/03
Pakkoa ei sanele kuin kuolema tai Kukkonen 2/03
Retorinen ryöstö (sisältää neljä Kukkos-seikkailua), special-numero/04
Kapakkakuolema ja Kukkosenjohdatin 1/04
Kellä tonni on, se tonnin kätkeköön Jerry Cotton Special  2/04 sis. Asko Kukkosen seikkailut Kiero kuin korkkiruuvi
Pudotuspeliä pilvenpiirtäjästä Jerry Cotton Special 3/04 sis. Asko Kukkosen seikkailut Kukkosen on kuoltava
Leipäjono ruumishuoneelle Jerry Cotton Special 1/05 sis. Asko Kukkosen seikkailut Kukkonen ei käskystä laula osa 1
Puupalttoo tai loppuikä sovituskopissa Jerry Cotton Special 2/05 sis. Asko Kukkosen seikkailut Kukkonen ei käskystä laula osa 2
Kalmankoura, Kukkonen tai käsiraudat 1/07
Tee testamenttisi, Kukkonen 1/08
Julman uhkapelin pirulliset panokset 2/08
Kukkonen ja kuolon klinikka 3/08
Keino pyhittää tarkoituksen, Kukkonen 4/08
Kukkonen virittää ansalangan 1/09
Räyhähenkiä, aamun paholaisia ja viranhaltijoita 2/09
Kukkonen ja kostaja Kekkosen ajalta 3/09
Älkää ampuko pelimannia! 4/09
Konkurssi hyvä, tuhopoltto parempi 5/09
Viimeisessä puvussa ei ole taskuja, Kukkonen 6/09
Luonto kostaa, Kukkonen rankaisee 2014, romaani
Samuel B. Moore

Samuel B. Moore (1789 – 7. marraskuuta 1846) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Alabaman kuudentena kuvernöörinä maaliskuusta marraskuuhun 1831.
Moore syntyi Tennesseessä, mutta muutti nuorella iällä Alabamaan. Hänet valittiin Alabaman edustajainhuoneeseen vuonna 1823 ja Alabaman senaattiin 1828. Hän nousi kuvernööriksi senaatin puhemiehen paikalta, kun edellinen kuvernööri Gabriel Moore siirtyi kesken kauden Yhdysvaltain senaatin jäseneksi. Osavaltiolla ei ollut tuohon aikaan varakuvernööriä.
Moore pyrki jatkokaudelle kuvernöörinä vuoden 1831 vaaleissa, mutta jäi kolmanneksi, John Gaylen voittaessa. Muutaman välivuoden jälkeen Moore valittiin vuonna 1834 uudelleen Alabaman senaattiin. Hänet valittiin 1835 senaatin puhemieheksi, mutta hän hävisi paikan seuraavana vuonna tulevalle kuvernöörille Hugh McVaylle. Moore lopetti poliittisen uransa jäätyään valitsematta jatkokaudelle Alabaman senaattiin vuonna 1838.
Samuel B. Moore kuoli Alabamassa.
SMS Falke (1891)

| SMS Falke |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kaiserliche Werft Kiel
Kölinlasku:  2 475 Saksan markkaa
Laskettu vesille:  4. huhtikuuta 1891
Palveluskäyttöön:  14. syyskuuta 1891
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 868 t (kuormattu)
Pituus:  82,60 m (kokonaispituus)
Leveys:  12,5 m
Syväys:  4,45 m
Koneteho:  2 806 ihp
Propulsio:  2 × 3-sylinteristä 3-vaihe höyrykonetta 4 × höyrykattila
Nopeus:  15,7 solmua
Toimintamatka:  2 990 merimailia@9 solmua
Aseistus
Aseistus:  8 x QF 10,5 cm/35 -tykkiä 5 x konekivääriä 2 x 35 cm torpedoputkea
SMS Falke oli Saksan keisarikunnan laivaston Buzzard-luokan 4. luokan risteilijä.
Valmistus

Alus tilattiin Kaiserliche Werft Kieliltä, missä köli laskettiin tammikuussa 1890 telakkanumerolla 19. Alus laskettiin vesille 4. huhtikuuta 1891 ja otettiin palvelukseen 14. syyskuuta. Alus oli 7. lokakuuta valmis koeajoihin, jotka saatiin päätökseen kuukauden loppuun mennessä.
Palvelus

Koeajojen päätyttyä alus makasi ankkurissa, kunnes se elokuussa 1892 osallistui kesän sotaharjoitukseen. Alus lähetettiin lokakuussa Länsi-Afrikkaan, missä se vapautti tykkivene SMS Habichtin. Alus kohtasi 31. joulukuuta tykkivene SMS Hyänen Dualassa. Ne tekivät alkuvuoden 1893 tutkimusmatkoja ja määrittivät rajoja, joista oli sovittava Portugalin ja Britannian kanssa. Niiden tehtävänä oli myös hakea paikka pääkaupungin, Windhoekin, tarvitsemalle satamalle.
Alus osallistui Liberian levottomuuksien aikana touko-kesäkuussa Saksan etujen valvontaan alueella, kunnes se sai määräyksen siirtyä Apiaan Tyynellemerelle. Alus saapui 8. helmikuuta 1894 Melbourneen ja kohtasi SMS Buzzardin ja SMS Möwen Sydneyssä, jossa järjestettiin tykistöharjoitus. Alus saapui 16. huhtikuuta Apiaan, missä se oli lokakuuhun Sydneyyn lähtöön saakka. Alus huollettiin Sydneyssä ja uudelleen heinäkuussa 1895 sekä 4. helmikuuta - 4. huhtikuuta 1896.
Alus oli siirtomaissa vuoteen 1907. Se poistettiin alusluettelosta 25. lokakuuta 1912 ja romutettiin 1913 Danzigissa.
Ruuholampi

| Ruuholampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°13′22″N, 26°27′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Pitkään Kuoppalampeen 
Järvinumero:  14.179.1.052
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,7 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  1,428 km  
Pinta-ala:  8,394 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRuuholampi 
Ruuholampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Jaalassa, Ansalahdella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,7 metriä mpy.
Samuel Adler

Samuel Adler (s. 4. maaliskuuta 1928 Mannheim) on saksalaissyntyinen yhdysvaltalainen säveltäjä ja kapellimestari.
Adler on asunut Yhdysvalloissa vuodesta 1939. Hänen monipuolinen tuotantonsa käsittää mm. viisi oopperaa, kuusi sinfoniaa, kahdeksan jousikvartettoa sekä useita konserttoja.
Adler on myös tunnustettu musiikinopettaja. Hänen johdollaan ovat opiskelleet mm. Michael Isaacson, Jay Greenberg, Eric Ewazen, Anthony Iannaccone, Carter Pann, Kevin Puts, Fisher Tull, Dana Wilson ja Ye Xiaogang.
Russian Government Cup 2000

Russian Government Cup 2000 oli Kazanissa Venäjällä 2.-6. helmikuuta 2000 järjestetty jääpalloturnaus. Huonoista jääolosuhteista johtuen toisessa välieräottelussa nähtiin ennenkuulumaton ratkaisu. Koska ottelua ei voitu pelata turvallisesti jäähän tulleiden halkeamien takia, suoritettiin rangaistuslaukauskilpailu, jossa kumpikin joukkue suoritti 13 laukausta. Tatarstanin joukkue oli tässä kamppailussa Ruotsia onnekkaampi. Loppuottelussa Venäjä löi Tatarstanin 10–4. Ruotsi otti turnauspronssit kaatamalla niukasti Suomen.
Alkusarjan taulukko ja ottelutulokset

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 4 | 4 | 0 | 0 | 26–5 | 8 |  | 7–3 | – | 6–1 | 9–0 |
|  Ruotsi | 4 | 2 | 0 | 2 | 13–12 | 4 | – |  | 3–0 | – | 6–3 |
|  Tatarstan | 4 | 2 | 0 | 2 | 12–13 | 4 | 1–4 | – |  | 6–4 | – |
|  Suomi | 4 | 2 | 0 | 2 | 12–16 | 4 | – | 2–1 | – |  | 5–3 |
|  Norja | 4 | 0 | 0 | 4 | 8–25 | 0 | – | – | 2–5 | – |  |
Välierät

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
|  Venäjä | 5–2 (1–0) |  Suomi |
|  Tatarstan | – |  Ruotsi |
Ottelua Tatarstanin ja Ruotsin välillä ei olosuhteista johtuen voitu pelata. Sen sijaan suoritettiin rangaistuslaukauskilpailu, jossa isäntäjoukkue oli onnekkaampi maalein 7–6.
Ottelu 3. sijasta

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 5–4 (4–3) |  Suomi |
Loppuottelu

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
|  Tatarstan | 4–10 (0–4) |  Venäjä |
Roscoe Pound

| Roscoe Pound |
| --- | --- |
 Roscoe Poundia vuonna 1916
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. lokakuuta 1870 Lincoln, Nebraska, Yhdysvallat
Kuollut: 30. kesäkuuta 1964 (93 vuotta) Cambridge, Massachusetts, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Nebraskan yliopisto Harvardin yliopisto
Instituutti:  Northwestern-yliopisto Chicagon yliopisto Harvardin yliopisto
Tutkimusalue:  oikeustiede
Roscoe Pound (27. lokakuuta 1870, Lincoln, Nebraska – 30. kesäkuuta 1964, Cambridge, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen oikeustieteilijä, joka kuului amerikkalaisen oikeusrealismin varhaisiin edustajiin. Hänen viisiosaista teostaan Jurisprudence on pidetty yhtenä kattavimmista 1900-luvun oikeustieteellisistä teoksista.
Ura

Pound opiskeli kasvitiedettä Nebraskan yliopistossa ja oikeustiedettä Harvardin yliopistossa. Valmistuttuaan hän toimi Nebraskassa opettajana osavaltion yliopistossa sekä virkamiehenä osavaltion korkeimmassa oikeudessa ja hallinnossa. Hän toimi professorina Northwestern-yliopistossa, Chicagon yliopistossa ja Harvardin yliopistossa, jossa hän myös toimi oikeustieteellisen tiedekunnan dekaanina vuosina 1916–1936. Toisen maailmansodan jälkeen Pound oleskeli jonkin aikaa Kiinassa, jossa hän auttoi oikeusjärjestelmän organisoimisessa.
Oikeustieteellisen työnsä lisäksi Pound myös löysi harvinaisen jäkälän, joka nimettiin hänen mukaansa Roscopoundiaksi.
Oikeustiede

Poundin mukaan oikeustiede ei ole ajassa taaksepäin katsovaa historiallista eksegeesiä vaan eräänlaista tulevaisuuteen suuntautuvaa yhteiskunnallista insinööritaitoa. Pound teki erottelun säädettyyn, toteutettavissa olevaan oikeuteen (eng. law in books), johon hänen kritisoimansa perinteinen mekanistinen oikeustiede keskittyi, ja toteutuneeseen, elävään oikeuteen (eng. law in action), johon hänen itsensä edustama sosiologinen oikeustiede keskittyi. Oikeudellisessa ajattelussa on siis kiinnitettävä huomiota yhteiskunnallisiin faktoihin eikä pelkästään oikeuden sisäiseen systematiikkaan ja sen normiloogiseen rakenteeseen. Oikeudellisessa ratkaisutoiminnassa on Poundin mukaan kyse erilaisten yhteiskunnallisten intressien tasapainottamisesta, joka on pikemminkin arvoteoreettinen kuin oikeustieteellinen ongelma, sillä oikeussääntöjen tulkinta ei ole mahdollista ilman yhteyttä moraalisiin, poliittisiin ja sosiaalisiin arvoihin. Juuri tämän arvoulottuvuuden painottaminen erottaa Poundin toisesta amerikkalaisen realismin varhaisesta edustajasta Oliver Wendell Holmesista.
Poundin teoriat mahdollisesti osittain inspiroivat Franklin D. Rooseveltin New Deal -uudistusohjelmaa, ja niitä käytettiin muiden toimesta perustelemaan näitä uudistuksia, vaikka Pound itse piti uudistuksia radikaaleina.
Roscoe Poundia esittävä rintakuva