stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Werner Herzog
Filmografia > Ohjannut

| Vuosi | Alkuperäinen nimi | Suomenkielinen nimi | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1962 | Herakles |  | lyhytelokuva |
| 1964 | Spiel im Sand |  | julkaisematon lyhytelokuva |
| 1967 | Letzte Worte |  | lyhytelokuva |
| 1967 | Die beispiellose Verteidigung der Festung Deutschkreuz |  | lyhytelokuva |
| 1968 | Lebenszeichen |  |  |
| 1969 | Maßnahmen gegen Fanatiker |  | lyhytelokuva |
| 1969 | Die fliegenden Ärzte von Ostafrika |  | lyhytelokuva televisiolle |
| 1970 | Auch Zwerge haben klein angefangen | Maasta se kääpiökin ponnistaa |  |
| 1971 | Land des Schweigens und der Dunkelheit |  |  |
| 1971 | Behinderte Zukunft? |  | televisiolle |
| 1971 | Fata Morgana |  |  |
| 1972 | Aguirre, der Zorn Gottes | Aguirre – Jumalan viha |  |
| 1974 | Die große Ekstase des Bildschnitzers Steiner |  | lyhytelokuva televisiolle |
| 1974 | Jeder für sich und Gott gegen alle | Kaspar Hauserin tapaus |  |
| 1976 | Mit mir will keiner spielen |  | lyhytelokuva |
| 1976 | How much Wood Would a Woodchuck Chuck |  | lyhytelokuva |
| 1976 | Herz aus Glas |  |  |
| 1977 | La Soufrière – Warten auf eine unausweichliche Katastrophe |  | lyhytelokuva |
| 1977 | Stroszek | Stroszek - Bruno S:n tarina |  |
| 1979 | Nosferatu: Phantom der Nacht | Nosferatu – yön valtias |  |
| 1979 | Woyzeck | Woyzeck - kidutettu |  |
| 1980 | Huies Predigt |  | lyhytelokuva televisiolle |
| 1980 | Gods Angry Man |  | televisiolle |
| 1980 | Glaube und Währung |  | lyhytelokuva televisiolle |
| 1982 | Fitzcarraldo | Fitzcarraldo |  |
| 1984 | Gasherbrum – Der leuchtende Berg |  | lyhytelokuva televisiolle |
| 1984 | Wo die grünen Ameisen träumen | Missä vihreät muurahaiset uneksivat |  |
| 1984 | Ballade vom kleinen Soldaten |  | lyhytelokuva televisiolle |
| 1987 | Cobra Verde |  |  |
| 1988 | Les gauloises |  | lyhytelokuva |
| 1988 | Les français vus par |  | televisiominisarja |
| 1989 | Wodaabe – Die Hirten der Sonne. Nomaden am Südrand der Sahara |  | lyhytelokuva televisiolle |
| 1989 | Giovanna d'Arco |  | televisiolle |
| 1990 | Echos aus einem düstern Reich |  |  |
| 1991 | Jag Mandir: Das excentrische Privattheater des Maharadscha von Udaipur |  | televisiolle |
| 1991 | Cerro Torre: Schrei aus Stein |  |  |
| 1992 | Lektionen in Finsternis | Lektionen in Finsternis |  |
| 1993 | Glocken aus der Tiefe |  |  |
| 1994 | Die Verwandlung der Welt in Musik |  | televisiolle |
| 1995 | Tod für fünf Stimmen |  | televisiolle |
| 1997 | Little Dieter Needs to Fly | Lentäjäpoika |  |
| 1999 | Mein liebster Feind – Klaus Kinski | 25. tunti: Klaus Kinski | dokumentti |
| 2000 | Julianes Sturz in den Dschungel |  | televisiolle |
| 2001 | Pilgrimage |  | lyhytelokuva |
| 2001 | Invincible | The Invincible - Voittamaton |  |
| 2002 | Ten Minutes Older: The Trumpet |  | osa "Ten Thousand Years Older" |
| 2003 | Wheel of Time |  |  |
| 2004 | The White Diamond |  |  |
| 2005 | Grizzly Man |  | dokumentti televisiolle |
| 2005 | The Wild Blue Yonder |  |  |
| 2006 | Rescue Dawn | Operaatio Rescue Dawn |  |
| 2009 | The Bad Lieutenant: Port of Call - New Orleans | Paha poliisi – määräsatama New Orleans |  |
Filmografia > Näytellyt

Signs of Life (1968)
Geschichten vom Kübelkind (1971)
Man of Flowers (1983)
Bride of the Orient (1989)
Hard to Be a God (1990)
Tales from the Opera (1994)
Burning Heart (1995)
What Dreams May Come (1998)
Julien Donkey-Boy (1999)
Der Letzte Dokumentarfilm (2000)
Incident at Loch Ness (2004)
Jack Reacher: Tappajan jäljillä (2012)
The Mandalorian (2019)
Filmografia > Ohjatut oopperat

Giovanna d'Arco (1989)
Lohengrin (1991)
La Donna del lago (1992)
Tannhäuser (2000)
Kirjallisuutta

Ebert, Roger: Herzog by Ebert. The University of Chicago Press, 2017. ISBN 978-0-226-50042-3.
Timonen, Lauri: ”Werner Herzog ja hullun kuvastin”. Filmihullu 6/2003.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Werner Herzog Filmproduktion, Herzogin tuotantoyhtiö
Werner Herzog Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz  Museum of Modern Art  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet 
Muut:  IdRef
Herran enkeli

Herran enkeli ilmestyy Hagarille erämaassa, Nicolas Colombelin kuvaamana (1644-1717)
Herran enkeli (מַלְאַךְ יְהוָה malakh YHWH "Jahven sanansaattaja") esiintyy toistuvasti heprealaisessa Raamatussa (Vanhassa Testamentissa) Jumalan (Jahven) puolesta.
Termi malakh YHWH, joka esiintyy 65 kertaa heprealaisen Raamatun tekstissä, voidaan kääntää englanniksi joko "the angel of the Lord" tai "an angel of the Lord". The King James Version -raamatunkäännös yleensä kääntää sen "the angel of the LORD"; harvemmin "an angel of the LORD". Septuaginta (LXX) -raamatunkäännös käyttää joskus ἄγγελος Κυρίου (an angel of the Lord), joskus ὁ ἄγγελος Κυρίου (the angel of the Lord): 1. Mooseksen kirjan jakeissa 16:7–11 se antaa ensin muodon ilman kreikan artikkelia, artikkelin kanssa (ehkä anaforinen,lähde? tarkoittaen "edellä mainittu enkeli/sanansaattaja") kaikki myöhemmät maininnat.
Myös Uusi Testamentti käyttää termiä "Herran enkeli" (ἄγγελος Κυρίου) useita kertoja, kerran (Luuk 1:11–19) tunnistettuna Gabrieliksi.
Tähän läheisesti liittyvä termi on "Jumalan enkeli" (mal'akh 'Elohim), joka mainittiin 12 kertaa (joista kaksi kertaa monikossa).
Heprealainen Raamattu > Jahven enkeli

Esimerkkejä heprean termin מַלְאַךְ יְהוָה käytöstä löytyy seuraavista jakeista:
1. Mooseksen kirjan jakeet 16:7–14. Herran enkeli ilmestyy Hagarille. Enkeli puhuu ensimmäisessä persoonassa, ja jakeessa 13 Hagar kutsui Herraa nimellä El-Roi, 'Jumala joka minut näkee'.
1. Mooseksen kirjan jakeet 22:11–15. Herran enkeli ilmestyy Abrahamille ja viittaa Jumalaan ensimmäisessä persoonassa.
2. Mooseksen kirjan jakeet 3:2–4. Herran enkeli ilmestyy Moosekselle liekissä (jae 2), ja Jumala puhuu Moosekselle liekistä (jae 4).
4. Mooseksen kirjan jakeet 22:22–38. Herran enkeli tapaa profeetta Bileamin tiellä. Jakeessa 38 Bileam tunnistaa enkelin, joka puhui hänelle kuin tuoden Jumalan sanan.
Tuomarien kirjan jakeet 2:1–3. Herran enkeli ilmestyy Israelille.
Tuomarien kirjan jakeet 6:11–23. Herran enkeli ilmestyy Gideonille, ja jakeessa 22 Gideon pelkää henkensä puolesta, koska hän on nähnyt Herran enkelin kasvoista kasvoihin.
Tuomarien kirjan jakeet 13:3–22. Herran enkeli ilmestyy Manoahille ja hänen vaimolleen ja  jakeessa 16 erottaa itsensä Jumalasta ("Ja Herran enkeli vastasi Manoahille, [ ... ] jos tahdot, voit valmistaa polttouhrin ja uhrata sen Herralle. Manoah ei tiennyt, että mies oli Herran enkeli.")
Sakarjan kirjan jae 1:12. Sen kuultuaan enkeli lausui: "Herra Sebaot, kuinka kauan kestää, ennen kuin armahdat Jerusalemia ja Juudan kaupunkeja? Olethan ollut niille vihoissasi jo seitsemänkymmentä vuotta." .
Sakarjan kirjan jae 3:4. Enkeli ottaa pois synnin ylipappi Joosualta.
Kreikankielinen käännös Vanhasta testamentista, joka tunnetaan nimellä Septuaginta kääntää heprean lauseen מַלְאַךְ יְהוָה kuin ἄγγελος Κυρίου, "angel of the Lord" tai ὁ ἄγγελος Κυρίου, "the angel of the Lord". On ajateltu, että Septuaginta-ramaatunkäännöksessä niin on tehty vapaasti: "Koska heprean idiomi ei voi tarkoittaa mitään muuta kuin 'Jumalan enkeli', Septuaginta kääntää sen artikkelin kanssa tai ilman artikkelia."
The King James Version ja New King James Version -raamatunkäännökset kirjoittavat isolla alkukirjaimella sanan "Angel" Vanhan testamentin viittauksissa "the Angel of the Lord", mahdollisesti merkitäkseen, että kyseessä on tietty enkeli; vastaavasti ne kirjoittavat pienellä alkukirjaimella sanan "angel" Vanhan testamentin viittauksissa "an angel of the Lord" (ja Uuden testamentin viittauksissa).
Heprealainen Raamattu > Jumalan enkeli

Termi "angel of God" (Heb. mal'akh 'Elohim) esiintyy 12 kertaa (joista kaksi on monikkomuodossa). Seuraavat ovat esimerkkejä:
1. Mooseksen kirjan jae 31:11. Jumalan enkeli kutsuu Jaakobia unessa ja sanoi hänelle: "Minä olen Jumala, joka ilmestyin sinulle Betelissä".
2. Mooseksen kirjan jae 14:19. Jumalan enkeli johtaa Israelin leiriin, ja myös seuraa niiden takana pilvipatsaana.
Tuomarien kirjan jae 13:9. Enkeli lähestyi Manoahin vaimoa, kun Herra kuuli Manoahin rukouksen.
Lisäksi on mainintoja Jumalan "lähettäneen enkelin", josta seuraavassa on esimerkkejä:
2. Mooseksen kirjan jakeet 23:20–21. Herra sanoo, että hän lähettää enkelin kulkemaan israelilaisten edellä, ja varoittaa heitä, että heidän täytyy totella enkeliä ja että enkeli "ei anna anteeksi niskoittelua", sillä hän toimii Herran nimissä.
2. Mooseksen kirjan jae 33:2. Jumala sanoo, että hän lähettää enkelin israelilaisten edellä ja että Jumala karkottaa pois kanaanilaiset, amorilaiset, heettiläiset, perissiläiset, hivviläiset ja jebusilaiset.
4. Mooseksen kirjan jae 20:16. Herra lähetti enkelin johtamaan Israelin kansan Egyptistä.
1. Aikakirjan jae 21:15. Jumala lähetti enkelin hävittämään Jerusalemia, mutta sitten katui ja käski enkeliä laskemaan kätensä.
2. Aikakirjan jae 32:21. Herra lähetti enkelin, joka surmasi jokaisen soturin, ruhtinaan ja päällikön Assyrian kuninkaan leiristä.
Heprealainen Raamattu > Vastaavia ilmaisuja

Hieman vastaavia ilmaisuja ovat "se enkeli, joka on minut pelastanut kaikesta onnettomuudesta", המלאך הגאל, gegenheimer haggoel (1. Moos. 48:16); "hänen kasvojensa kirkkaus", מלאך פניו, malak panaiv (Jes. 63:9); "liiton enkeli", מלאך הברית, malakh habrit (Mal. 3:1).
Uusi testamentti

Uudessa testamentissa kreikan lause ἄγγελος Κυρίου (aggelos kuriou – "Herran enkeli") löytyy Matteuksen evankeliumin jakeista 1:20, 1:24, 2:13, 2:19 ja 28:2; Luukkaan evankeliumin jakeista 1:11 ja 2:9; Johanneksen evankeliumin jakeesta 5:4; Apostolien tekojen jakeista 5:19, 8:26, 12:7 ja 12:23. Mitkään näistä eivät ole sitaatteja Vanhasta Testamentista (George Howard sanoo, että tällaiset sitaatit Uuden Testamentin kirjojen käsikirjoituksissa saattavat sisältää Jumalan heprealaisen nimen neljällä kirjaimella kirjoitettuna - YHWH tai JHVH - Κυρίουn sijaan), ja englanninkieliset käännökset kääntävät fraasin joko "an angel of the Lord" tai "the angel of the Lord". Maininnat Apostolien tekojen jakeessa 12:11 ja Ilmestyskirjan jakeessa 22:6 "his angel" (the Lord's angel) voidaan myös ymmärtää tarkoittavan joko "the angel of the Lord" tai "an angel of the Lord".
Herran enkeli, joka on mainittu Luukkaan evankeliumin jakeessa 1:11, nimeää itsensä Gabrieliksi Luukkaan evankeliumin jakeessa 1:19.
Tulkintoja > Mahdollinen Kristuksen ilmestyminen

Varhaiset kirkkoisät, kuten Justinos Marttyyri, tunnistaa Herran enkelin esi-inkarnoituneeksi Kristukseksi , jonka olemus on kirjattu heprealaiseen Raamattuun. On olemassa syy, miksi jotkut varhaiset kristityt näkivät Jeesuksen Herran enkelinä, Susan Garrett sanoo:
[
Logiikka sen takana, että]mainintojen Herran enkelistä tulkittiin tarkoittavan Jeesusta, oli syvemmällä. Monet enkelit ennen Jeesuksen aikaa ja hänen aikanaan olivat syvästi kiinnostuneet enkeleistä. Jotkut käsittivät Herran enkelin olevan täysin Jumalasta erillinen – jonkinlainen enkelimäinen visiiri tai oikean käden enkeli joka toimi taivaallisen hovin päämiehenä ja muissa tärkeissä tehtävissä kuten välittäjänä Jumalan ja ihmisten välillä. Lisäksi jotkut juutalaiset rutiininomaisesti omaksuivat ilmaisuja, joita Kirjoituksissa käytettiin Herran enkelistä, ja käyttivät niitä kuvaamaan joitakin Jumalan attribuutteja kuten Jumalan sanaa, kunniaa, viisautta, henkeä, voimaa ja nimeä – melkein kuin nämä Jumaluuden aspektit itsessään olisivat itsenäisiä enkeleitä. Toisin sanoen, täysin riippumatta kristinuskosta muinaisten juutalaisten keskuudessa puhuttiin Jumalan sanasta, Jumalan kunniasta ja niin edelleen termein, jotka suuresti muistuttivat Jumalan enkeliä. Niinpä kun varhaiset kristityt kirjailijat kuten Justinus Marttyyri yhdistivät Jeesuksen Jumalan sanaan ja tämä sanan vuorostaan Herran enkeliin, he eivät niinkään paljon keksineet omasta päästään kuin lisäsivät uuden kerrostuman varsin vakiintuneeseen tapaan lukea Kirjoituksia.
Hellenistinen juutalainen filosofi Filon Aleksandrialainen tunnisti Herran enkelin (yksikössä) Logokseksi.
Baker's Evangelical Dictionary of Biblical Theology -teoksessa Louis Goldberg kirjoittaa: "Herran enkelin tehtävät Vanhassa testamentissa ovat esikuvana Jeesuksen sovitustyölle. Uudessa testamentissa ei mainita Herran enkeliä; Messias itse on tämä henkilö."
Toisaalta Knofel Staton sanoo: "Ajatus, että tämä enkeli oli Kristus, on epäuskottava monista syistä, joista yksi on Heprealaiskirjeen sana: "Ei Jumala ole kenellekään enkeleistä (ei edes Herran enkelille) sanonut: 'Sinä olet minun poikani'" Ben Taflinger sanoo: "Herran enkeli on vain sitä – enkeli. [... Jumalallinen Jumalan poika [...] ei ollut vain Herran enkeli, eikä hän ilmestynyt näkyvässä muodossa ennen Inkarnaatiota."
Jehovan todistajat opettavat, että enkeli, joka toi israelilaiset luvattuun maahan ja joka ei anna anteeksi niskoittelua, sillä hän toimii Jumalan nimissä (2. Moos. 23:20-21), oli "Jumalan esikoispoika", pre-eksistentti Kristus, joka on myös arkkienkeli Mikael, Israelin kansan prinssiksi mainittu Danielin kirjan jakeessa 10:21.
Aiheesta muualla

W. Kosior, The Angel in the Hebrew Bible from the Statistic and Hermeneutic Perspectives.  Some Remarks on the Interpolation, "The Polish Journal of Biblical Research", Vol. 12, No. 1 (23), pp.  55–70.
P. E. Kretzmann. The Angel of the Lord in the Old Testament. Theological Monthly 2(2) pp.  33-36.
von Heijne, Camilla Hélena, The Messenger of the Lord in Early Jewish Interpretations of Genesis, BZAW 412, De Gruyter, Berlin, New York, 2010, ISBN 978-3-11-022684-3.
Vogel, Heinrich. The Angel Of The Lord
S. A. Meier, angel of Yahweh, in: The Dictionary of Deities and Demons, eds. K. van der Toorn, B. Becking, P. W. van der Horst, Leiden-Boston-Köln 1999, pp.  53–59.
A Messianic Jewish Perpective: An Angel You Ought to Know . Who is the Messenger?
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Matarat

| Matarat |
| --- | --- |
 Keltamatara (Galium verum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Matarakasvit Rubiaceae
Suku::  Matarat Galium  L.
Tyyppilaji
 keltamatara  Galium verum L. (1753) 
Katso myös
   Matarat Wikispeciesissä   Matarat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ahomatara (Galium boreale).
Gotlanninmatara (Galium rotundifolium).
Matarat eli ratasmatarat (Galium) on matarakasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 635 lajia, joita esiintyy lähes koko maailmassa. Lajeista pääosa esiintyy pohjoisella pallonpuoliskolla. Suomessa tavataan tai on tavattu kaikkiaan 19 mataralajia, joista alkuperäisiä lajeja on yhdeksän.
Mataroiden kanssa läheisiä sukuja ovat maratit (Asperula), ristimatarat (Cruciata), krapit eli värimatarat (Rubia) ja sinimatarat (Sherardia).
Ulkonäkö ja koko

Matarat ovat enimmäkseen monivuotisia mutta myös yksivuotisia, rento- tai pystyvartisia. Ne ovat yleensä ruohovartisia, jotkin lajit voivat olla hieman varpumaisia. Mataroilla varsi on usein nelisärmäinen. Lehtien lavat ovat ehytlaitaisia, otakärkisiä tai tylppiä ja tavallisesti yksisuonisia. Kukinto on tiheä tai harsu viuhko. Useimmilla lajeilla on pienet valkoiset kukat, joiden verhiö on hyvin pieni tai puuttuu. Teriö on tavallisesti ratasmainen. Hedelmä muodostuu kahdesta vierekkäisestä hedelmyksestä. Joillain lajeilla hedelmissä on koukkukarvoja, jotka edistävät leviämistä. Muun muassa peltomatara ja kierumatara ovat tehokkaasti leviäviä, yksivuotisia rikkakasveja.
Mataralajeja

Pohjoismaissa on tavattu seuraavia mataralajeja:
paimenmatara (Galium album)
kierumatara (Galium aparine)
ahomatara (Galium boreale)
vahamatara (Galium glaucum)
harsomatara (Galium intermedium, syn. Galium schultesii)
saksanmatara eli etelänpaimenmatara (Galium mollugo)
pohjanmatara (Galium normanii)
tuoksumatara (Galium odoratum)
öölanninmatara (Galium oelandicum)
rantamatara (Galium palustre )
isorantamatara (G. palustre subsp. elongatum)
pikkurantamatara (G. palustre subsp. palustre)
ranskanmatara (Galium parisiense)
piennarmatara (Galium × pomeranicum) (G. album × G. verum, paimenmataran ja keltamataran risteymänä syntynyt itsenäinen risteymälaji)
puistomatara (Galium pumilum)
gotlanninmatara (Galium rotundifolium)
suonimatara (Galium rubioides)
nummimatara (Galium saxatile)
peltomatara (Galium spurium )
pellavapeltomatara eli pellavamatara (G. spurium subsp. spurium)
rikkapeltomatara eli peltomatara (G. spurium subsp. vaillantii)
kalkkimatara (Galium sterneri)
ruotsinmatara (Galium suecicum)
sarvimatara (Galium tricornutum)
pikkumatara (Galium trifidum)
lehtomatara (Galium triflorum)
luhtamatara (Galium uliginosum)
jyllanninmatara (Galium valdepilosum)
keltamatara (Galium verum)
Muita mataralajeja:
lemmonmatara (Galium brenanii)
kaksosmatara (Galium geminiflorum)
muurimatara (Galium murale)
aromatara (Galium octonarium)
madeiranmatara (Galium productum)
karvamatara (Galium scabrum)
harjamatara (Galium setaceum)
huntumatara (Galium sylvaticum)
nyppymatara (Galium verrucosum)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Galium
ITIS: Galium (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Galium (englanniksi)
Flora of China: Galium (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q148633  Wikispecies: Galium  APDB: 190879  APNI: 60206  CoL: 8VXRS  eFloraSA: Galium  EoL: 29276  EPPO: 1GALG  FloraBase: 22104  FNA: 113187  FoC: 113187  GBIF: 2913027  GRIN: 4821  iNaturalist: 53060  IPNI: 34627-1  IRMNG: 1033375  ITIS: 34796  NBN: NHMSYS0000458959  NCBI: 25168  NZOR: 0f474851-0f72-4353-ad17-b6fd45aaabb7  Open Tree of Life: 87436  Paleobiology Database: 322021  Paleobiology Database: 322021  Panarctic Flora: 7501  PLANTS: GALIU  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:325955-2  Tropicos: 40012035  VASCAN: 1193  VicFlora: b56a5838-15d3-4ec0-8a3b-8dcfa6d27046  WoI: 461  WFO: wfo-4000015241  WoRMS: 993892
Maui (mytologia)

Disneyn Vaiana-elokuvan innoittama tulkinta Mauista Merrie Monarch Festival -hulafestivaaleilla vuonna 2017
Maui on polynesialaisessa mytologiassa veijarimainen puolijumala ja kulttuuriheeros. Toisaalta hän auttoi jumalia nostamaan taivaankannen ja järjestämään tähdet, toisaalta hän pyydysti auringon verkkoonsa ja varasti tulen voidakseen antaa sen ihmisille. Uskomusten mukaan Maui on tehnyt useimmat keksinnöt. Merta on yksi niistä. Mauin lisänimi on Tikitiki, mikä viittaa yhteyteen ensimmäisen ihmisen, Tikin, kanssa. Vaikka Maui on suosittu hahmo,  ei häntä ole koskaan varsinaisesti palvottu uskonnollisissa menoissa.
Kun Maui syntyi, hänen äitinsä Taranga kietoi hänet hiustukkoon ja heitti hänet mereen, mahdollisesti siksi, että hän syntyi ennen aikojaan. Muuan valpas kantaisä pelasti kuitenkin Mauin ja palautti hänet maalle ja takaisin perheensä pariin. Äiti kutsuikin poikaansa Maui-tiki-tiki-a-Tarangaksi – Tarangan hiussykerössä muodostuneeksi Mauiksi.
Mauin tunnetuin uroteko oli Tyynenmeren saarten luominen. Taikakoukullaan sankari kalasti merenpohjasta ne lukemattomat saaret, joilla polynesialaiset nykyisin asuvat.
Uuden-Seelannin maorien mukaan Maui pyydysti ansallaan auringon ja pieksi sen voittamattomalla aseellaan, erään kantaäidin leukaluulla. Aurinko oli niin heikko selkäsaunansa jälkeen, että se kykeni vain ryömimään rataansa, mikä teki päivästä pidemmän. Tongasaarelaiset puolestaan sanovat, että taivas on joskus synkkä koska Maui pakotti taivaan ylöspäin hiilihangolla. Kun hän teki maauunia hänen hiilihankonsa juuttui taivaaseen, joka oli silloin paljon matalammalla kuin nykyisin. Saadakseen itselleen työskentelytilaa hän yksinkertaisesti sysäsi taivaan korkeammalle. Havaijilaiset uskovat, että tämän teon tarkoituksena oli tehdä vaikutus johonkuhun naiseen.
Naiset kiehtoivatkin Mauia kovasti, ja äiti ilmeisesti rohkaisi poikaansa hänen monissa naisseikkailuissaan. Tuamotun asukkaat ovat sitä mieltä, että ilman äitinsä tukea Maui ei olisi koskaan rohjennut yrittää tyydyttää Hinan, hirviöankerias Te Tunan vaimon, kyltymätöntä himoa. Aluksi Te Tuna ei ollut huomaavinaankaan suhdetta, mutta muiden jumalolentojen kuiskuttelu yllytti hänet vihdoin haastamaan Mauin. Maui ja Te Tuna kohtasivat rannalla mahtavassa myrskyssä, ja salamoiden leimahdellessa he vertailivat siitintensä kokoa. Maui voitti, ja Hina otti Mauin rakastajakseen. Myöhemmin Te Tuna yritti ryöstää Hinan takaisin, mutta Maui tuhosi hänet taikavoimillaan. Tuamotulaiset väittävät, että Te Tunan haudatusta päästä versoi ensimmäinen kookospalmu.
Kahdessa suosituimmassa tarinassa kerrotaan Mauin petoksista. Toisessa hän varasti taivaasta kanan saadakseen tulta, sillä polynesialaisten mukaan taivaallinen kananpoika vartioi tulen salaisuutta. Toisessa seikkailussa Maui yritti kukistaa kuoleman. Maui löysi kuoleman jumalattaren Hine-nui-te-pon nukkumasta. Maui onnistui melkein kulkemaan jumalattaren ruumiin läpi, mutta viime hetkellä lintujen sirkutus herätti Hine-nui-te-pon, ja hän murskasi Mauin kuoliaaksi. Havaijilaisten mukaan Mauin veri värjäsi katkaravut punaisiksi ja antoi sateenkaarelle värit.
Matilda (peruna)

| Matilda> kiinteämaltoinen peruna |
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Ruotsi
Risteytys:  (Bintje x  P40,Solanum demissum) x (Fruhperle x Gabriela)
Kasvinjalostaja:  Swalöf Weibull
Ylläpito
Lajikkeen ylläpitäjä:  Siemenperunakeskus 1994
Matilda on ruotsalainen myöhäisperunalajike, joka perustuu Bintjen ja P40, Solanum demissum risteytyksen sekä  Fruhperlen ja Gabrielan risteytyksen risteytykseen. Se kuuluu Suomen suosituimpiin perunalajikkeisiin ja sitä voi viljellä koko Suomessa. Matilda on saamassa etenkin Rekordille aiemmin kuulunutta jalansijaa markkinoilla. Matilda menestyy erityisen hyvin kosteina kesinä.
Matildan mukulat ovat pyöreänsoikeita ja hyvin matalasilmäisiä. Ne kestävät hyvin kolhuja. Koko ja ulkonäkö ovat tilastollisesti hyvin tasaisia, ylisuuria mukuloita ei juuri muodostu. Mukulat vihertyvät helposti.
Matildan tärkkelyspitoisuus on noin 14,5-16,5 prosentin luokkaa ja keskimäärin 16,1 prosenttia. Se on myöhäisperuna. Se luokitellaan keitettävyydeltään jauhoiseksi yleisperunaksi, jota voi käyttää kaikenlaisissa perunaruoissa.
Matilda kestää hyvin kaikenlaisia tauteja, kuten perunaruttoa, Y-virusta ja tyvimätää.
Satoisuus

| Mukulasatoisuus kg/ha (1984-1991) |
| --- | --- |
I viljelyvyöhyke:: 42 400 kg, josta 17,3 % tärkkelystä
II viljelyvyöhyke:: 42 400 kg, josta 17,3 % tärkkelystä
III viljelyvyöhyke:: 41 500 kg, josta 16,0 % tärkkelystä
IV viljelyvyöhyke:: 36 300 kg, josta 14,4 % tärkkelystä
Viljely muualla

Lajiketta viljellään mm. Ruotsissa