stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vähäjärvi (Kangasala, Kautiala)
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Lammen läpi virtaa Salaksenjärven laskuoja, joka laskee Längelmaveden Pispanselän Myllylahteen.
Historiaa

Salaksenjärven ja Vähäjärven välinen alue on ollut suota, joka on raivattu peltomaaksi . Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli nimetön, mutta suhteellisesti suurempi kuin se on nykyään Salaksenjärveen verrattuna. Vaikuttaisi siltä, että laskuojan perkaamisella olisi lammen vedenpintaa alennettu. Lammen ympäristö oli raivattu niityiksi, mutta lampi oli tuolloin autio. Laskuojan alajuoksulla oli kaksi vesimyllyä. Vuoden 1954 peruskartassa sijaitsi lammen koillispuolella maatila, joka sai mökin surakseen vuoden 1987 kerttaan.
Yolo

Yolo tai YOLO on lyhenne, joka tarkoittaa You only live once. (suom. elät vain kerran). Lyhenne on erityisesti suosiossa nuorten keskuudessa. Kanadalainen räppäri Drake käyttää lyhennettä useasti kappaleessaan "The Motto".
Worodougoun alue

| Worodougoun alue région du Worodougou |
| --- | --- |
 Woroban piirikunta ja siihen kuuluva Worodougoun alue (vihreällä) Norsunluurannikon kartalla.
Valtio:  Norsunluurannikko
Piirikunta:  Woroba
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Séguéla
Pinta-ala:  11 430 km²
Väkiluku (2014):  272 300
Worodougoun alue (ransk. région du Worodougou) on Woroban piirikuntaan kuuluva hallintoalue Norsunluurannikon luoteisosassa. Sen pinta-ala on 11 429,66 neliökilometriä. Alueen hallinnollinen keskus on Séguéla. Asukkaita on 272 300 henkeä (vuonna 2014).
Worodougoun alue rajoittuu pohjoisessa Kabadougoun ja Bagouén, idässä Bérén, etelässä Haut-Sassandran ja lännessä Tonkpin ja Bafingin alueisiin.
Alue käsittää Kanin ja Séguélan departementit. Kuntia ovat Djibrosso, Dualla, Kani, Massala, Morondo, Séguéla, Sifié ja Worofla.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat kahvi, kaakao, munuaispuu, banaani, maissi, jamssi ja maniokki. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä sekä kaivetaan perinteisin menetelmin timantteja ja kultaa.
Yhteisii unelmii

| Yhteisii unelmii Katri Ylander |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. elokuuta 2020
 Formaatti: CD digitaalinen
 Tuottaja(t): Sampo Haapaniemi Sami Kurppa Samuli Sirviö
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 37.55
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 17.
Katri Ylanderin muut julkaisut
| Parhaat 2019 | Yhteisii unelmii 2020 | Mosaiikki 2024 |
Singlet albumilta Yhteisii unelmii
 ”Sinä pärjäät” Julkaistu: 30. marraskuuta 2018  ”Sano mulle jotain kaunista” Julkaistu: 24. toukokuuta 2019  ”Ilosta” Julkaistu: 27. maaliskuuta 2020  ”Ikuiset aikeet” Julkaistu: 31. heinäkuuta 2020  ”Älä kysy miks” Julkaistu: 19. helmikuuta 2021  ”Jos tänään kuolen” Julkaistu: 13. elokuuta 2021
Yhteisii unelmii on suomalaislaulaja Katri Ylanderin 14. elokuuta 2020 julkaistu viides studioalbumi. Ylanderin edellinen albumijulkaisu oli vuoden 2013 Uusi maa -albumi, joka julkaistiin Katri Ylander & Yksinäinen yhtye -nimellä. Yhteisii unelmii -albumin on tuottanut pääosin Sampo Haapaniemi.
Albumin teemat sijoittuvat elämän taitekohtiin ja parisuhteisiin, joissa pitäisi päästää irti tai astua uuteen. Teksteissä käsitellään myös epävarmuutta ja opetellaan luopumaan. Albumin nimi on peräisin ”Pandat”-kappaleen kertosäkeestä. Kappaleessa ollaan eron kynnyksellä, mutta haaveillaan vielä, että kaikki voisi palata ennalleen.
Toukokuussa 2019 julkaistu albumin toinen single ”Sano mulle jotain kaunista” nousi radiohitiksi loppuvuodesta 2019. Marraskuussa se nousi radiolistan ensimmäiselle sijalle. Kymmenen parhaan joukossa se oli yhteensä 14 viikkoa. Heinäkuussa 2020 kappaleen suoratoistokuuntelut ylittivät kahden miljoonan kuuntelun, jonka myötä singlestä myönnettiin kultalevy.
Albumi oli ehdolla vuoden 2021 Emma-gaalassa Vuoden iskelmä -kategoriassa.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Ikuiset aikeet | Antti Kleemola, Inka Nousiainen | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sano mulle jotain kaunista | Kleemola, Nousiainen | 3.26 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Jos tänään kuolen | Hermanni Ollikainen | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Älä kysy miks | Timo Kiiskinen | 3.06 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kotiinpalaaja | Salla Luhtala, Nousiainen | 3.38 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Ilosta | Kleemola, Nousiainen | 3.49 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Kyselen | Knipi, Iisa Pajula | 2.19 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Käykö meillekin niin | Jaakko Linnovaara, Noora Tuuri, Sara Suvela, Siru Airistola | 3.33 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Pandat | Nousiainen | 3.17 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kuva | Kleemola, Annika Tello | 3.42 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Sinä pärjäät | Sami Kurppa, Johanna Viksten, Lotta Salonen | 3.48 |  |  |  |  |  |  |
Wasonin korttitehtävä

Wasonin korttitehtävä on tehtävän kehittäjän, Peter Wasonin, mukaan nimetty psykologinen päättelymekanismeja testaava testi.
Tehtävä on seuraavanlainen: "Esillä on neljä korttia. Jokaisessa on toisella puolella kirjain ja toisella numero. Korteista näkyvät päälle päin merkinnät A, B, 4 ja 7. Miten tarkistat kahta korttia kääntämällä, pitääkö paikkansa väite, että jos kortissa on vokaali, on siinä aina parillinen numero toisella puolella?"
Tutkimuksissaan Wason sai tulokseksi, että normaali ihminen osaa ratkaista ilman neuvoa tehtävän hieman koulutettuja loogikkoja paremmin. Loogikkojen ratkaisutaito ylitti normaaleiden ihmisten tason, jos tehtävän mukana annettiin vihjeitä sen ratkaisuun. Wasonin korttitehtävän sovellukset osataan yleensä ratkaista huomattavasti paremmin, jos ne ovat reaalisia eivätkä symbolisia tehtäviä.
Ratkaisu

Oikea ratkaisu on, että tarkistetaan A ja 7. A:n toisella puolella on tällöin oltava parillinen numero. Tämän kortin käännön osasi suorittaa valtaosa testiin osallistujista. 7 kääntämällä tarkistetaan, että sen takana ei ole vokaalia kuten tehtävässä oletettiin. Tätä valtaosa koehenkilöistä ei osannut valita. Sen sijaan he keskimäärin turvautuivat niin sanottuun "tuplavarmistukseen", jossa he kääntävät kortin 4. Kuitenkaan tehtävässä ei ole sääntöä, että jokaisen parillisen numeron omaavassa kortissa olisi vokaali toisella puolella.
Aiheesta muualla

Wasonin korttitehtävä The Skeptic's Dictionaryssä (englanniksi)
Vähäjärvi (Iitti)

| Vähäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  60°54′22″N, 26°31′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Tulo-oja:  oja Kalliojärvestä, oja Ikolanlammesta
Laskuoja:  oja Matkuslampeen 
Järvinumero:  14.123.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  68,7 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  1,387 km  
Pinta-ala:  10,889 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähäjärvi 
Vähäjärvi  on Kymessä Iitissä Metsäkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,9 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Urajärven valuma-alueeseen (14.123) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 68,7 metriä mpy.
Vähäjärvi (Ikaalinen)

| Vähäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°52′08″N, 22°57′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kyrösjärven alue (35.52)
Laskujoki:  oja Kyrösjärveen 
Järvinumero:  35.526.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,3 m 
Rantaviiva:  3,458 km 
Pinta-ala:  0,41829 km² 
 fiVähäjärvi 
Vähäjärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Riitialassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Vähäjärvi on osa Vähäjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 42 hehtaaria. Se on täysin peltojen ympäröimä ja siihen laskeekin kymmenen tulo-ojaa. Yksi tulo-ojista tuo suoalueiden vettä valuma-alueen pohjoisosista asti. Järvi on jakautunut valtatie 3 penkereen vuoksi kahteen altaaseen, jotka ovat yhteydessä toisiinsa valtatien sillan avulla. Järven luusua sijaitsee sen itäpäässä ja sieltä laskee 1,1 kilometriä pitkä laskuoja Kyrösjärven Heittolanlahden pohjukkaan Jouttulahteen. Laskujoki virtaa suon läpi, jossa siihen yhtyy pieni sivuoja ja sen Paskolampi. Järven eteläranta on laajaa avosuota, jossa on metsäsaarekkeita. vaikkaympäristössä on useita maatiloja, ei järven rannoilta löyty vapaa-ajan asuntoja.
Vedenlaatu

Vähäjärven vedenlaadusta on vain vähän tutkimustuloksia käytettävissä. Viimeisin tutkimus on 1990-luvun alusta, jolloin veden fosforipitoisuus oli noin 60 μg/l.
Luonnonsuojelu

Vähäjärvi on liitetty valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan. Siihen kuuluu 62–64 hehtaaria vesi- ja maa-alueita, jotka valtatie 3 halkaisee lähes etelä-pohjois-suunnassa. Voidaankin puhua itä- ja länsipuolen alueista. Itäpuoli on rehevämpi ja siinä on laajat luhta-alueet, joissa linnusto viihtyy runsaslukuisesti. Länsipuolella ovat ruovikot varsin laajoja. Pesintälaskennassa on saatu tulokseksi (luvut ovat havaittujen pesien lukumääriä): kaulushaikara 1, silkkiuikku 2, laulujoutsen 2, lapasorsa 1, haapana
1, punasotka 1, tukkasotka 1, naurulokki 20, luhtakana 2, luhtahuitti 1, nokikana 3 ja kurki 2. Ruovikoissa viihtyvät ruokokerttunen
6 ja ruskosuohaukka 1. Sinisorsia on paljon, mutta niiden pesintälukua ei ole arvioitu. Syys- ja kevätmuuton aikana järvelle kerääntyy muuttolintuja. Kerääntymämääriä on arvioitu seuraavasti (luvut ovat havaittujen yksilöiden lukumääriä): liro 85, mustaviklo 12, suokukko 30, jouhisorsa 2, pikkulokki 40 ja naurulokki 100.
Historiaa

Vuonna 1876 haki 11 osakkaan yhtymä lupaa laskea Vähäjärven vedenpintaa. Osakkailla oli hankkeessa kaikilla yhtäsuuret osuudet tuotosta ja paljastuneesta maasta. Ikaalisten pitäjänkartassa järven ympärillä kiertää leveä niityksi maalattu alue, joka saattaisi olla vesijättömaata. Samassa kartassa on Kyröjärven alaville nykyrannoille piirretty kaksi rantaviivaa. Nämä voisivat esittää Kyrösjärven vuosina 1865–1866 tehdyn vedenpinnanlaskun seuraukset Riitialan kulmakunnalla.
Yöradio

Yöradio on Yle Radio Suomessa ja YleX-kanavalla kuultava lähetys. Ohjelman alkajaiset vietettiin 1. kesäkuuta 1987 kello 0.05 kutsuvieraiden kera Pasilassa. Tuolloin ohjelmaa lähetettiin silloisessa radion kakkosverkossa. Vuoden 1990 radiouudistuksen jälkeen Yöradiota on lähetetty Yle Radio Suomessa ja tammikuusta 2003 alkaen myös YleX:llä. YleX:n edeltäjältä Radiomafialta kuului öisin Yöklassinen, jota lähettää nykyisin Yle Radio 1. Ennen Yöradiota radion lähetys oli päättynyt kello 0.05 Maamme-lauluun, jota seurasi lähettimien sammutus.[lähde? ] Radion ykkösverkossa/Ylen Ykkösellä Maamme-laulu soitettiin lähetyksen päätteeksi vielä vuoteen 1994 asti ja ruotsinkielisellä Riksradionilla vuoteen 1995 asti.
Nykyisin Yöradiota kuullaan vuoden jokaisen yönä kello 23.03–04.00. Kyseessä on Suomen ainoa juonnettu yöradio, joka tuotetaan suorana lähetyksenä ja säännöllisesti.
Yöradion kaksi ensimmäistä tuntia on suoraa juonnettua lähetysvirtaradiota, joista jälkimmäinen on musiikin teematunti. Yöradion muilla tunneilla kuullaan uusintoja musiikin erikoisohjelmista sekä muusta Yle Radio Suomen ohjelmistosta. Sähkeuutiset kuullaan tasatunnein Yöradiossa. Kuuntelijat voivat osallistua Yöradioon tekstiviestein, sähköpostein ja puhelimitse ottaen kantaa toimittajan ehdottamaan aiheeseen.
12. helmikuuta 2009 alkaen Yöradiossa toteutetaan kuuntelijoiden musiikkitoiveita Toiveiden yö -osuudessa keskiviikon ja torstain välisinä öinä kello 23.03–1.00.
Yöradion toimittajia

Aki Räty
Vellu Salminen
Sami Huohvanainen
Heikki Tikkanen
Justus Laitinen
Lasse Olkinuora
Laura Haikala
Olli Aimola
Olli Haapakangas
Minna Uusi-Eskola
Simo Kurki
Laura Savolainen
Lauri Koivisto
Yöradiokokeilu 1976

Yleisradio kokeili yöradiolähetyksiä jo kesällä 1976 kun etukäteen tiedettiin, että heinäkuussa Montrealin olympialaisten selostuksia olisi aikaeron vuoksi lähetettävä yöaikaan. Yöradiokokeilu toteutettiin 26. kesäkuuta – 1. elokuuta 1976 suunnittelupäällikkö Heikki Peltosen johdolla. Kuutena yönä viikossa toimittajina vuorottelivat Pentti Fagerholm, Matti Hara, Marja Parikka ja Esko Riihelä sekä musiikkitoimittajina Göran Lindblad, Olli Pellikka, Hannu Saxelin ja Arto Vilkko. Tuotantoryhmän esimiehenä oli Adolf Turakainen. Perjantain ja lauantain väliset yöradiot toimitti Radio 1:n viihdeosasto juontajana Markus Similä, musiikkitoimittajana Tapio Mattlar ja tuottajana Veijo Miettinen. Kokeilua toteutettiin erittäin pienellä budjetilla, osin melkeinpä talkootyönä, jolloin päätulos kokeilusta oli että ainakaan näin pienin resurssein yöradiotoiminta ei Ylen kaltaisessa organisaatiossa pidemmän päälle onnistu.
Aiheesta muualla

Muistan lapsuudestani (radio-ohjelmat Suomessa eivät silloin vielä olleet ympärivuorokautisia), että Yleisradion aamun radiolähetykset alkoivat "kukkokiekuulla… Kysy kirjastonhoitajalta – Kirjastot.fi.  27.8.2014. Viitattu 19.8.2020.
Yle Areena – Yöradio
Yle Areena – Toiveiden yö
Yle Areena – Yöradion Tunti 60-lukua
Yle Areena – Yöradion Tunti 70-lukua
Yle Areena – Yöradion Kasaritunti
Yle Areena – Yöradion Ysäritunti
Yle Areena – Yöradion tunti 2000-lukua
Yle Areena – Yöradion tunti balladeja
Ydinkäyttöinen lentokone

Ydinkäyttöinen lentokone on lentokone, jonka moottoreissa hyödynnetään ydinvoimaa. Sekä Yhdysvallat että Neuvostoliitto suunnittelivat ydinlentokoneita 1950- ja 1960-luvuilla, ja prototyypit valmistuivat koelentokäyttöön. Koneita suunniteltiin erittäin pitkän lentomatkan pommikoneiksi. Teoriassa ydinreaktorilla varustettu pommittaja olisi voinut päivystää ilmassa parin viikon ajan.
Suunnitelmat Yhdysvalloissa

Ydinvoimalla toimivan lentokoneen suunnittelu aloitettiin NEPA-projektin (Nuclear Energy for the Propulsion of Aircraft) puitteissa jo vuonna 1946. 1951 NEPAn tietojen perusteella käynnistettiin ANP-projekti (Aircraft Nuclear Propulsion). Tässä projektissa kaksi Convair B-36-pommikonetta otettiin muokattavaksi X-6-koekoneiksi. Ilmajäähdytteinen 3 MW ydinreaktori asennettiin koekoneen pommitilaan ja todettiin toimivaksi. Koneen moottorit olivat tavanomaiset Convair-36-koneen moottorit, eikä ydinreaktoria kokeiltu voimanlähteenä. Ohjelma peruttiin ennen kuin koneita oli saatu valmiiksi.
Project Pluto puolestaan oli suunnitelma rakentaa ydinenergaa hyväksikäyttävä risteilyohjus. Tämäkin suunnitelma peruttiin.
Suunnitelmat Neuvostoliitossa

Neuvostoliittolaiset pääsivät tutkimuksissaan pidemmälle. Kaksi valmista Tupolev Tu-119 -konetta valmistui koelentoihin. Nämäkin hylättiin pian liian suurten turvallisuusriskien johdosta. Tu-119 perustui edelleen käytössä olevaan Tupolev Tu-95 -pommikoneeseen.
Convair NB-36H, XB-6-testikone
Wormsin konkordaatti

Keisari Henrik V solmi paavin kanssa Wormsin konkordaatin vuonna 1122. 1400-luvulla tehdyssä piirroksessa Henrik vierailee vankeudessa olevan isänsä luona.
Wormsin konkordaatti (tai Pactum Calixtinum) oli paavi Calixtus II:n ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Henrik V:n välinen sopimus, joka solmittiin 23. syyskuuta 1122 Wormsin lähellä.
Lamberto Scannabecchin (myöhemmin paavi Honorius II) ponnistelujen ja Würzburgin kokouksen (1121) jälkeen Calixtus II ja Henrik V päättivät lopettaa investituurariidan. Sopimuksen mukaan keisari takasi lahjomattomat piispojen ja apottien vaalit ja luopui oikeudesta antaa heille kirkollisen vallan tunnusmerkit. Paavi takasi Henrikille oikeuden olla läsnä vaaleissa ja myöntää valituille heidän maallisen valtansa.
Aiheesta muualla

Wormsin konkordaatti (Arkistoitu – Internet Archive): sopimusteksti englanniksi
Vähäjärvi (Kangasala, Heponiemi)

| Vähäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°25′47″N, 24°12′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Heposelkään 
Järvinumero:  35.721.1.030
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,7 m  
Rantaviiva:  0,976 km  
Pinta-ala:  5,209 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähäjärvi 
Vähäjärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Heponiemen kylän pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Heponiemen pohjoispuolella metsäalueen mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa kapeaa suota. Järven ohittaa länsipuolelta Kangasalta Majaalahteen kulkeva yhdystie 13989.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella, jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. Sen rantasoilta on johdettu ojat järveen, mutta niiden kautta tulee myös Järviniitynnotkon ja Sammalsuon kuivatusvesiä. Järven oma laskuoja lähtee etelärannasta ja se laskee 1,6 kilometrin päässä Längelmäveden Heposelkään.
Åke Heiniö

Åke Alfons Heiniö (21. helmikuuta 1919 Helsinki – 22. huhtikuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen juristi, virkamies ja järjestöjohtaja.
Heiniön vanhemmat olivat rautatieläinen Kalle Heiniö, aiemmin Hellqvist, ja Selma Cecilia Tallberg ja puoliso 1943–1980 Alice Christine Birgitte Hinsberg. Heiniö tuli ylioppilaaksi 1939 ja suoritti Kadettikoulun 1941 ja ylemmän oikeustutkinnon 1948, varatuomarin arvon hän sai 1952. Heiniö oli Pohja-yhtymän tarkastaja 1945–1947, Suomen Suurkisat -yhdistuksen virkailija 1947, Maatalousseurojen Keskusliiton asutusvaliokunnan lainopillinen avustaja 1948, maatalousministeriön asutusasiainosaston ylimääräinen esittelijä 1948–1952, Suomen Työnantajain Keskusliiton  sihteeri 1952, työehtosopimusosaston osastopäällikkö 1955–1961 ja pääsihteeri 1958–1961 sekä Graafisen Teollisuuden Työnantajaliiton johtaja 1962 ja toimitusjohtaja 1962–1979. Hän työskenteli myös Graafisen keskusliiton ja Sanomalehtien liiton toimitusjohtajana ja oli vakuutusoikeuden jäsen 1954–955 ja 1959–1960. Heiniöllä oli lisäksi useita graafisen alan luottamustehtäviä.  Haavoittuminen Talin–Ihantalan taistelussa jatkosodassa esti Heiniön suunnitteleman upseerinuran. Talvisotaan hän osallistui sotamiehenä, jatkosotaan joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin majuri (1978). Heiniö tunnettiin myös vapaamuurarina.
Vähäjärvi (Jyväskylä, Korospohja)

| Vähäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°54′37″N, 25°41′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Isojärveen 
Järvinumero:  14.221.1.207
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,1 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,78 km  
Pinta-ala:  4,111 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähäjärvi 
Vähäjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korospohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy.
Ville Leino

| Ville Leino |
| --- | --- |
 Ville Leino vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1983 (ikä 41) Savonlinna
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  83 kg
Pelinumero:  22
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2002–2017
Aik. seurat:  SaPKo (S-s) Ilves (SML) HPK (SML) Jokerit (SML) Grand Rapids Griffins (AHL)  Detroit Red Wings (NHL)  Philadelphia Flyers (NHL) Buffalo Sabres (NHL) Medveščak Zagreb (KHL) Kloten Flyers (NLA)   Dinamo Riika (KHL)   Växjö Lakers (SHL)
Ville Hans Viking Leino (s. 6. lokakuuta 1983 Savonlinna) on suomalainen ammattilaisuransa lopettanut jääkiekkoilija. Lähinnä laitahyökkääjänä pelannut Leino pelasi urallaan myös keskushyökkääjänä.
Leino toimii muotialalla perustamansa Billebeino- vaatemerkin parissa.
Ura > SM-liiga

Leino aloitti SM-liigauransa Ilveksessä syksyllä 2002. Ilvekseen hän siirtyi kasvattajaseurastaan SaPKosta. Ensimmäinen kausi tamperelaisten riveissä sujui kohtuullisesti, mutta toinen jo varsin lupaavasti Leinon kerätessä runkosarjassa 9+15=24 tehopistettä. Leino pelasi kaudella 2003–2004 toisessa kentällisessä. Seuraavaksi kaudeksi Leino allekirjoitti jatkosopimuksen Ilveksen kanssa. Kausi jäi myös hänen viimeisekseen tamperelaisseurassa.
Ilves sai jäädä, kun Leino päätti lähteä haistelemaan uusia tuulia. Seuraksi löytyi HPK, joka oli ollut Leinosta jo pidemmän aikaa kiinnostunut. HPK:ssa Leino todellisesti puhkesi kukkaan, ja hän teki runkosarjan 56 ottelussa 12+31=43 tehopistettä. Samaisella kaudella Leino voitti myös ensimmäisen Suomen-mestaruutensa, ja valittiin SM-liigan tähdistökentällisen keskushyökkääjäksi.
Kausi 2006–2007 sujui edellisen tapaan hyvin, ja mies voitti HPK:n mukana pronssia. Lisäksi mies pääsi tekemään A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Tourin Tšekin turnauksessa. Sopimus HPK:n kanssa päättyi kauden jälkeen, ja Leino siirtyi Jokereihin.
Kaudella 2007–2008 Jokereilla oli nimekäs keskushyökkääjäosasto, minkä vuoksi Leino siirrettiin laitahyökkääjäksi. Miestä tämä ei haitannut vaan hän teki runkosarjassa 55 ottelussa tehopisteet 28+49=77, jotka riittivät pistepörssin toiseen sijaan. Jokereiden seurahistoriassa kukaan muu pelaaja ei ole tehnyt yhtä paljon pisteitä runkosarjassa. Aikaisempi seuran ennätys oli Timo Sutisen hallussa 21+51=72 pisteellä. Leino valittiin myös runkosarjan parhaaksi pelaajaksi (Lasse Oksanen -palkinto). Kyseessä on lisäksi SM-liigan historian korkeimmat tehopisteet, joilla ei irronnut runkosarjan pistepörssin voittoa. Aiempi ennätys tällä saralla oli Kari Jalosen hallussa, hän teki 74 pistettä kaudella 1988–1989. Pudotuspeleissäkin Leino keräsi 14 ottelussa tehot 8+11=19, jotka riittivät pudotuspelien pistepörssin toiseen sijaan. Kuitenkaan hänenkään panoksensa ei riittänyt nostamaan Jokereita neljättä sijaa korkeammalle. Leinon kauden yksilötasolla kruunasi valinta koko liigakauden arvokkaimmaksi pelaajaksi (Kultainen kypärä -palkinto). Hänet valittiin myös tähdistökentälliseen. Leino oli viimeisiin hetkiin asti ehdolla MM-kisoihin, mutta hän ei lopulta mahtunut kisajoukkueeseen.
Ura > NHL-ura

Leinoa ei koskaan varattu NHL:ään, mutta useat NHL-seurat osoittivat kiinnostusta Leinoon hyvän kauden jälkeen. Mies päätyi Detroit Red Wingsin kanssa kauden 2008–2009 kattavaan kaksisuuntaiseen sopimukseen.