stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Çatal Hüyük
Historia > Alkuvaihe

Konyan tasanko oli jääkaudella järvi noin 25 000 vuotta sitten. Suunnilleen 13 000–11 500 vuotta sitten järvi kuivui, mutta seutu oli yhä kylmää, kuivaa ja viljelylle sopimatonta. Vuodesta 9 500 eaa. ilmasto lämpeni ja kostui luoden maanviljelylle otolliset olot.
Lähi-idän PPNA-kulttuuri levisi alueelle. Sen tuoneen isälinjan haploryhmä lienee ollut G2a. Lähistön Boncukluun syntyi asutusta noin 8 300 eaa.
Radiohiiliajoitus näyttäisi ensimmäisen metsästäjä-keräilijä-yhteisön asettuneen asumaan noin 7 400 eaa. Çatalhöyükin kukkuloille. Seutu oli kosteaa, ja siellä oli paljon hyttysiä, joten asuinpaikan valinnan syytä voi vain arvailla. Sinne vähitellen syntynyttä asutuskeskusta pidetään maailman vanhimpana kaupunkina.
Historia > Itäinen kumpu

Arkeologeja on eniten kiinnostanut suuri itäinen kumpu, jonka historia ulottuu PPNB-kaudelta myöhäisneoliittiselle kaudelle.
On joskus väitetty, ettei Çatal Hüyükissa juuri kehitystä tapahtunut. Tämä ei pidä paikkaansa.
Keramiikka saapui jo alussa, ehkä ennen XIII., välillä 7300-6800  eaa. kerrostumaa  Obsidiaanin työstö hienostui.selvennä Leimasinetit otettiin käyttöön kerrostumassa VI 6500-6400 eaa. Varallisuuserot lisääntyivät. Talot muuttuivat aikaa myöten itsenäisemmiksi. Pienoispatsaiden tyyli muuttui.  Kuparia alettiin sulattaa kerrostumassa IX, noin 6400 eaa.  Kussakin kerrostumassa asuttiin noin 80 vuotta.
Asutuskeskuksessa arvioidaan asuneen vuonna 6 700-6 500 eaa. 13 hehtaarin alalla 3 500–8 000 ihmistä. Suurin asutustiheys saavutettiin VII-kaudella noin 6 550–6 500 eaa.
Tällöin asukasluku saavutti huippunsa. Noin 6 400–6 250 eaa. kausien V-III välillä taidetyyli muuttui: ilmestyi metsästystä esittäviä seinämaalauksia.
Kaudella V ilmestyivät myös obsidiaanipeilit ja leopardi-äitijumalatar. Metsästysaiheet sekä talot eriytyivät toisistaan. Kivifiguureja ei enää tehty.
Kerrostumassa III n. 6 200 eaa. on löydetty ”äitijumalattaren” tai ”leopardijumalattaren” patsas.
Historia > Kulttuurin hiipuminen

Joskus noin 6 400–6 300 eaa. väkiluku kääntyi laskuun. Oletettavasti Çatal Hüyükiin kohdistunut muuttoliike pysähtyi ja ihmisiä lähti sieltä perustamaan pienempiä yhteisöjä muualle. Çatal Hüyükiin jääneet asukkaat rakensivat talonsa väljemmin ja ne olivat yksinkertaisempia sekä vähemmän koristeellisia kuin aiemmin. Tarkkaa syytä tälle kehityskululle ei tiedetä, mutta on mahdollista, että pienemmät yhteisöt olivat sittenkin tuohon aikaan ihmisten toimeentulon kannalta onnistuneempi ratkaisu, minkä seurauksena Çatal Hüyükin väkiluku laski lopulta varsin nopeasti tavanomaisemmalle tasolle verrattuna muihin aikakauden yhteisöihin.
Mahdollisia asutuksen pienenemisen syitä voivat olla ilmaston kylmeneminen ja kuivuminen joksikin aikaa. Tällainen tapahtui noin 6 295–6 110 eaa. Vuohen osuus kasvoi nautakarjan sijaan. Tämä kielii joko luonnonvarojen vähenemisestä tai uuden kansan saapumisesta.. Tämä kansa voisi olla Syyriasta saapuneet Amuqin kulttuurin "pelasgit", jotka levittäytyivät myöhemmin Kreikkaan ja Välimerelle.
Çatal Hüyükin pääasutus hylättiin noin 5 950 eaa. Kuparikausi alkoi itäisen Çatal Hüyükin hylkäämisen jälkeen.
Historia > Läntinen kylä

Pääasutuksen lähellä oli joen takana lännessä hieman pienempi kylä. Se oli asuttuna 6 200–5 200 eaa.
Läntisen kylän kulttuuri oli toisenlaista kuin itäisen: hautaukset lattian alle, seinämaalaukset ja häränpääveistokset/patsaat, ns. bucraniat, puuttuivat. Myös rakennettiin toisella tavalla.
Talot

Çatal Hüyükin talot olivat aivan vieri vieressä, välissä oli korkeintaan roskakuiluja. Yksi mahdollinen syy talojen yhteen liittämiseen oli tarve linnoittautua.
Taloissa ei ollut ovia, vaan niiden sisäänkäynti oli katolla puolustautumiskeinona joko ihmisiltä tai eläimiltä. Talot oli rakennettu melko yhtenäisen kaavan mukaan. Niissä oli olohuone, varastohuone ja keittiö. Talojen ala oli noin 25 m², ja niihin mahtui 5–10 ihmistä.
Esinelöydöissä on pieniä savi- ja kivipatsaita, luukahvaisia tikareita, obsidiaania, piikiveä ja keramiikka-astioita.
Rakennusten seinissä oli härkien, lintujen, metsästyskohtausten ja muiden tapahtumien kuvia ja myös tulivuorenpurkauksen kuva (joka saattaa esittää kaksihuippuista Hasan-vuorta Kappadokian lähellä). Seinissä oli myös komeroita, koristeellisia pilareita sekä häränpäitä ja pieniä nurkkahyllyjä. Lattioissa oli pyöreitä syvennyksiä.
Uskonto

Metsästykseen lienee liittynyt jonkinlainen kultti. Äitijumalatarpatsaita on löydetty.
Jotkut paikat näyttävät jonkinlaisilta härkäjumalan palvonta-alttareilta, sillä ne on koristeltu häränsarvi- ja häränpääveistoksin. Lattioilla oli korkeampia suorakaiteen muotoisia kohtia ja suorakaiteita, joita reunustivat härän sarvet. Seinissä olevat haaskalintujen kuvat liittyvät kuolleiden palvontaan tai ehkä uhrikulttiin.
Çatal Hüyükin asukkaat hautasivat vainajansa talojen lattioiden alle. Hautapaikat ovat kaivausten perusteella keskittyneet ainoastaan muutamien, suurimpien rakennusten alle. Todennäköisesti näillä rakennuksilla on ollut asukkaille erityinen merkitys. Talot, joiden alle on haudattu eniten vainajia, ovat tutkimuksen mukaan rakennettu aina uudelleen täsmälleen samalle paikalle ja niistä on löydetty enemmän symboliikkaa ja taideteoksia kuin Çatal Hüyükin rakennuksista keskimäärin.
Talous

Varsinkin asutuksen alussa metsästys ja kasvien keräily olivat pääelinkeinot.
Kaivauksissa on löytynyt jäänteitä lampaista, vuohista, nautakarjasta ja hevosista, mutta vain vähän sikojen tai villisikojen jäänteitä. Siitepölyanalyysistä tiedetään, että alueella viljeltiin vehnää ja ohraa.
Kuparia ja lyijyä osattiin sulattaa. Koreihin varastoitiin viljaa, manteli- ja pistaasipähkinöitä sekä hedelmiä. Çatal Hüyükissa saattoi olla jonkinlaista kasteluviljelyä.
Kauppa ulottui Mesopotamiaan asti: sieltä tuotiin taatelipalmusta tehtyjä koreja. Çatal Hüyük itse lienee ollut merkittävä obsidiaanikaupan keskus.
Yhteiskunta

Çatal Hüyükia on joskus kutsuttu vanhimmaksi tunnetuksi kaupungiksi. Se oli aikoinaan Lähi-idän nopeimmin kasvanut asutuskeskus. Suuresta koostaan huolimatta Çatal Hüyük näyttää kuitenkin olleen ”ylikasvanut” maanviljelijäkylä: siellä ei ole merkkejä ammattien erikoistumisesta, jota pidetään yhtenä kaupunkien tunnusmerkkinä. Tällöin Çatal Hüyükia voidaan kutsua vaikkapa protokaupungiksi, kaupungin esiasteeksilähde?.
Julkisia rakennuksia ei ole löydetty, jos temppeleitä ei lasketa. Käsityöt ja uskonnon harjoittaminen näyttää tapahtuneen kodeissa, ei erillisissä tiloissa.
Yhteiskunnallinen yksikkö lienee ollut suurperhe.
Çatal Hüyükista on mitä ilmeisimmin ollut tasa-arvoinen yhteiskunta, eikä sieltä ole löytynyt toistaan koristeellisempia tai parempia taloja, jotka kuuluisivat kuninkaallisille tai uskonnollisille johtajille. Ei ole myöskään havaittu merkkejä sukupuolten välisistä sosiaalisista eroista: miehet ja naiset saivat yhtä paljon ravintoa ja ne olivat sosiaalisesti täysin tasa-arvoisia, mikä eroaa muista paleoliittisista kulttuureista. Hautaustavoissa eri ihmisten ja sukupuolten välillä ei ollut eroa.
Lapset vahtivat kotialueita. Ne oppivat suorittamaan rituaaleja sekä rakentamaan ja korjaamaan taloja katsomalla, kuinka aikuiset tekevät patsaita, helmiä ja muita esineitä. Çatal Hüyükin lähekkäin rakennetut talot saattavat johtua asukkaiden läheisistä sukusuhteista. Asemakaavasta voidaan nähdä, että asukkaat oli jaettu kahteen eri ryhmään, jotka asuivat vastakkaisilla puolilla kylää rotkon erottamana. Lisäksi, koska lähellä ei ollut kyliä, joista aviokumppanit voitaisiin löytää, tämä vastakkainjako on todennäköisesti toiminut jakamassa kahta keskenään avioituvaa sukuryhmää, joka auttaisi selittämään kuinka asutuskeskus kykeni laajenemaan niinkin nopeasti niin aikaisin.
Väestö

Väestö oli muinaiselle Lähi-idälle Euroopalle tyypillistä. Geenitutkimuksissa on löydetty tyypillisiä paleoliittisia ja neoliittisia äitilinjan haplotyyppejä, U5b2, X2b4, K1a17, U3b, N, H, W1c.
Galleria

Çatal Hüyükista löydettyjä obsidiaanipeilejä
Istuva äitijumalatarpatsas
Ennallistettu metsästysnäkymää esittävä seinämaalaus
Leimasinetti.
Korppikotkia esittävä seinämaalaus, ennallistettu
Çatal Hüyük, ennallistusanimaatio
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Çatal Hüyük Wikimedia Commonsissa
Çatalhöyük Excavations of a Neolithic Anatolian Höyük kaivausten kotisivut
Çatal Hüyük sijaitsee kuivalla Konyan ylätasangolla.
Rekonstruoitu pyhäkkö Çatal Hüyükissa
Talo Çatal Hüyükissa luultavasti muistutti tätä mallia.
Luettelo Yhdysvaltain maavoimien kalustosta

Tämä on luettelo Yhdysvaltain maavoimien nykyisestä kalustosta.
Panssaroidut ajoneuvot > Taistelupanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1A1/A2 Abrams | Taistelupanssarivaunu | 2 338 |  | Noin 3 500 varastoituna. |
Panssaroidut ajoneuvot > Rynnäkköpanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M2A2/A3 Bradley M3A2/A3 Bradley | Rynnäkköpanssarivaunu | 4 559 |  | Noin 2 000 varastoituna. |
Panssaroidut ajoneuvot > Tiedusteluajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M7A3/SA BFIST | Tiedusteluajoneuvo | 334 |  |  |
| M1127 Stryker RV | Tiedusteluajoneuvo | 545 |  |  |
| M1128 Stryker MGS | Tiedusteluajoneuvo | 134 |  |  |
| M1131 Stryker FSV | Tiedusteluajoneuvo | 188 |  |  |
| M1135 Stryker NBCRV | Tiedusteluajoneuvo | 234 |  |  |
| M1200 Armored Knight | Tiedusteluajoneuvo | 465 |  |  |
Panssaroidut ajoneuvot > Panssaroidut miehistönkuljetusajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M113A2/A3 | Panssaroitu miehistönkuljetusvaunu | noin 5 000 |  |  |
| M1126 Stryker ICV | Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo | 1 972 |  |  |
| M1130 Stryker CV | Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo | 348 |  |  |
| M1132 Stryker ESV | Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo | 168 |  |  |
| M1133 Stryker MEV | Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo | 304 |  |  |
| MRAP (useita eri malleja) | MRAP | 11 658 |  |  |
| M-ATV | MRAP | 5 795 |  |  |
| L-ATV (Joint Light Tactical Vehicle) | Kevyt taktinen panssariajoneuvo/MRAP | ~20 000 |  |  |
Kenttätykistö > Panssarihaupitsit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M109A6 | Panssarihaupitsi | 969 |  | Noin 500 varastoituna. |
Kenttätykistö > Kenttätykit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M119A2/A3 | Kenttätykki | 821 |  |  |
| M777A1/A2 | Kenttätykki | 421 |  |  |
Kenttätykistö > Kranaatinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M252 | Kranaatinheitin | 990 |  |  |
| M120/M121 | Kranaatinheitin | 1 076 |  |  |
| M1129 Stryker MC | Kranaatinheitinajoneuvo | 441 |  |  |
Kenttätykistö > Raketinheittimistö

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M142 HIMARS | Raketinheitin | 375 |  |  |
| M270/M270A1 MLRS | Raketinheitin | 830 |  |  |
Panssarintorjunta-aseet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HMMWV TOW | BGM-71 TOW panssarintorjuntaohjus HMMWV ajoneuvossa | 1 379 |  |  |
| M1134 Stryker ATGM | BGM-71 TOW panssarintorjuntaohjus Stryker ajoneuvossa | 133 |  |  |
| FGM-148 Javelin | Panssarintorjuntaohjus |  ? |  |  |
Kuljetusalukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LCU-1600 | Kuljetusalus | 11 |  |  |
| LCU-2000 | Kuljetusalus | 34 |  |  |
| General Frank S. Besson-luokka | Kuljetusalus | 8 |  |  |
| LCM-8 | Kuljetusalus | 73 |  |  |
Lentokoneet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RC-12 Guardrail | Tiedustelukone | 11 RC-12D 6 RC-12H 9 RC-12K 13 RC-12N 4 RC-12P 9 RC-12X |  |  |
| Dash-7 | ELINT | 7 Dash-7 ARL-M 2 Dash-7 ARL-C |  |  |
| C-12 Huron | Kevyt kuljetuskone | 113 |  |  |
| Cessna 560 | Kevyt kuljetuskone | 28 |  |  |
| SA-227 | Kevyt kuljetuskone | 11 |  |  |
| Gulfstream III | Matkustajakone | 1 |  |  |
| Gulfstream IV | Matkustajakone | 1 |  |  |
| Gulfstream V | Matkustajakone | 3 |  |  |
Helikopterit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AH-64 Apache | Taisteluhelikopteri | 650 AH-64D 91 AH-64E |  |  |
| OH-58D Kiowa Warrior | Monitoimihelikopteri | 650 AH-64D 91 AH-64E |  |  |
| OH-58A/C Kiowa | Tiedusteluhelikopteri | 650 AH-64D 91 AH-64E |  |  |
| UH-60 Black Hawk | Pelastushelikopteri | 18 HH-60L 150 HH-60M |  |  |
| CH-47 | Raskas kuljetushelikopteri | 100 CH-47D 300 CH-47F |  |  |
| UH-60 Black Hawk | Kuljetushelikopteri | 885 UH-60A 747 UH-60L 450 UH-60M |  |  |
| EC145 | Kevyt kuljetushelikopteri | 307 |  |  |
| UH-1H/V Iroquois | Kevyt kuljetushelikopteri | 65 |  |  |
| TH-67 Creek | Harjoitushelikopteri | 154 |  |  |
Miehittämättömät ilma-alukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MQ-1C Gray Eagle | Raskas miehittämätön ilma-alus | 56 |  |  |
| RQ-5A Hunter | Raskas miehittämätön ilma-alus | 20 |  |  |
| RQ-7A Shadow | Miehittämätön ilma-alus | 236 |  |  |
Ilmatorjunta

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M998/M1097 Avenger | FIM-92 Stinger ilmatorjuntaohjukset HMMWV ajoneuvossa | 703 |  |  |
| THAAD | Ilmatorjuntaohjus | 24 |  |  |
| MIM-104 Patriot/PAC-2/PAC-3 | Ilmatorjuntaohjus | 480 |  |  |
| FIM-92 Stinger | Olalta laukaistava ilmatorjuntaohjus |  ? |  |  |
Tutkat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AN/TPQ-36 Firefinder | Tykistötutka | 98 |  |  |
| AN/TPQ-37 Firefinder | Tykistötutka | 56 |  |  |
| AN/TRQ-32 Teammate | COMINT | 60 |  |  |
| AN/TSQ-138 Trailblazer | COMINT | 32 AN/TSQ-138 Trailblazer 5 AN/TSQ-138A Trailblazer |  |  |
Rimmi (Padasjoki, Syrjäntausta)

| Rimmi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°21′44″N, 25°11′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Nälkjärveen 
Järvinumero:  14.253.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,9 m  
Pituus:  130 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,394 km  
Pinta-ala:  0,942 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRimmi 
Rimmi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Syrjäntaustan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,9 metriä mpy.
Teesejä Feuerbachista

Teesejä Feuerbachista (tunnettu myös nimellä Feuerbach-teesit) on yhdestätoista lyhyestä Karl Marxin huomiosta koostuva kirjoitus. Muistiinpanot on kirjoitettu keväällä 1845, jolloin Marx työsti teosta Saksalainen ideologia.
Ne julkaisi ensimmäisen kerran Marxin kuoleman jälkeen vuonna 1888 Friedrich Engels teoksensa Ludwig Feuerbach ja klassisen saksalaisen filosofian loppu erillisen painoksen liitteenä.
Nimi Teesejä Feuerbachista on Moskovassa NKP:n keskuskomitean yhteydessä toimineen Marxismi-leninismin instituutin keksimä. Se perustuu Engelsin alkulauseeseen hänen teoksessaan Ludwig Feuerbach. Saman teoksen liitteessä Teesit on otsikoitu ”Marx Feuerbachista”, ja Marxin muistikirjassa mainitaan nimi ”Feuerbachista”. Teesejä ei tarkoitettu julkaistavaksi, ja Engels teki niihin joitain muutoksia tehdäkseen kirjoituksen lukijalle helppotajuisemmaksi.
Kuuluisimmaksi on noussut teesi 11, joka koskee filosofian tehtävää:
»Filosofit ovat vain eri tavoin selittäneet maailmaa, mutta tehtävänä on sen muuttaminen.»
Tohtainlammi

| Tohtainlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°23′12″N, 25°03′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskujoki:  Välijoki Myllyjärveen 
Järvinumero:  14.252.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,4 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  3,137 km  
Pinta-ala:  26,737 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTohtainlammi 
Tohtainlammi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Romonkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 27 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,4 metriä mpy.
Mertjärvi (Padasjoki)

| Mertjärvi |
| --- | --- |
 Kauratun pohjoispuolella sijaitseva Mertjärvi.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°26′23″N, 25°10′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Tulo-ojat:  oja Kalliojärvestä, oja Munuanjärvestä
Laskuoja:  oja Koveroon 
Järvinumero:  14.254.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,3 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,851 km  
Pinta-ala:  3,094 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMertjärvi 
Mertjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kauratun pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Kalliojärven vieressä kapean kannaksen takana. Kannaksella kulkee valtatie 24, josta näkee järven hyvin. Siinä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Järven rannat ovat metsämaata, jolle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sille tulee tie valtatieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummenen alueeseen (14.254) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,3 metriä mpy. Järveen laskee valtatien alitse oja Kalliojärvestä ja suo-oja pohjoisesta, jonka lähteenä on Munuanjärvi. Järven laskuoja lähtee järven länsipäästä ja se laskee pinen lammen kautta Koveroon. Laskuojalle tulee pudostusta 0,8 metriä. Vesireitti päättyy lopuksi Lummenneen, joka on bifurkaatiojärvi.
Munuanjärvi

| Munuanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°26′51″N, 25°10′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Mertjärveen 
Järvinumero:  14.254.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,4 m  
Pituus:  750 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  2,048 km  
Pinta-ala:  10,669 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMunuanjärvi 
Munuanjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kauratun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummenen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy.
Valkjärvi (Padasjoki, kirkonkylä)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°20′19″N, 25°11′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Pykäläjärveen 
Järvinumero:  14.253.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,4 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,823 km  
Pinta-ala:  8,763 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy.
Bagamoyo

| Bagamoyo |
| --- | --- |
 Piirroskuva vuodelta 1891
 Bagamoyo
 Koordinaatit: 6°26′S, 38°54′E 
Valtio:   Tansania
Alue:  Pwanin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  650 km²
Väkiluku (2002)  (arvio):  28 368
Aikavyöhyke:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bagamoyo on Tansanian vanhin kaupunki.lähde? Se perustettiin 1700-luvun lopulla ja oli Saksan Itä-Afrikan alkuperäinen pääkaupunki. Vuoden 2002 väestönlaskentaan perustuvan arvion mukaan Bagamoyon asukasluku oli 28 368. Kaupunki kuuluu Pwanin alueeseen ja on Bagamoyon piirikunnan keskus.
Bagamoyo sijaitsee Intian valtameren rannikolla ja noin 75 kilometriä Dar es Salaamista pohjoiseen.
Kaupungin nimi tulee swahilin kielen sanoista  bwaga moyo, sydämen lepo, joka juontaa juurensa ajalta jolloin Bagamoyo oli sisämaasta kävelytettyjen orjakaravaanien määränpää, josta heidän rahdattiin laivoilla ulkomaille. Kaupunkia on pyritty saamaan Unescon maailmanperintölistalle. Bagamoyon karavaaniseralji oli rakennettu karavaanien kokoontumis- ja saapumispaikaksi, ja siellä oli aidattu alue eläimille ja yöpymistilat kantajille. Orjakaupan aikana siitä tuli orjien vankileiri. Saksalaisten valtakaudella se kuului kauppakomppanialle, ja sen keskellä oli kaksikerroksinen rakennus norsunluun ja muiden arvotavaroiden varastointia varten.
Historia

1700-luvulle saakka Bagamoyo oli pieni kaupankäynnin keskus. Kauppaa käytiin pääasiallisesti kalalla, suolalla ja kumilla. Valtaosa väestöstä koostui kalastajista ja maanviljelijöistä. 1700-luvun lopulla Bagamoyossa asui paikallisten lisäksi noin kymmenkunta Omanista kotoisin olevaa muslimiperhettä. Nämä perheet saivat elantonsa käymällä kauppaa Nungesta kerättävällä suolalla sekä keräämällä veroa paikallisilta asukkailta.