stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjanmaan maakunta
Luonto > Eläimistö

Rannikkovyöhyke on tärkeää merikalastusaluetta. Tärkein saaliskala on silakka ja muita merkittäviä kaloja ovat siika, ahven, hauki ja lahna. Myös kilohailia esiintyy eteläisillä rannoilla. Saariston suojissa asustaa Pohjanlahden hylkeitä.
Kunnat

Pohjanmaa kuntakeskuksineen.
Nykymaakunnassa on 14 kuntaa, joista kuusi on kaupunkeja. Kuntakeskusten sijainti käy ilmi oheisesta kartasta.
Kaskisten kaupunki (Kaskö)
Korsnäsin kunta
Kristiinankaupunki (Kristinestad)
Kruunupyyn kunta (Kronoby)
Laihian kunta (Laihela)
Luodon kunta (Larsmo)
Maalahden kunta (Malax)
Mustasaaren kunta (Korsholm)
Närpiön kaupunki (Närpes)
Pedersören kunta (Pedersöre)
Pietarsaaren kaupunki (Jakobstad)
Uudenkaarlepyyn kaupunki (Nykarleby)
Vaasan kaupunki (Vasa)
Vöyrin kunta (Vörå)
Kunnat > Entiset kunnat

Alavetelin kunta (Nedervetil)
Bergön kunta
Björköbyn kunta
Jepuan kunta (Jeppo)
Koivulahden kunta (Kvevlax)
Lapväärtin kunta (Lappfjärd)
Maksamaan kunta (Maxmo)
Munsalan kunta
Oravaisten kunta (Oravais)
Petolahden kunta (Petalax)
Pirttikylän kunta (Pörtom)
Purmon kunta
Raippaluodon kunta (Replot)
Siipyyn kunta (Sideby)
Sulvan kunta (Solf)
Teerijärven kunta (Terjärv)
Tiukan kunta (Tjöck)
Uudenkaarlepyyn maalaiskunta (Nykarleby landskommun)
Vähänkyrön kunta (Lillkyro)
Vöyri-Maksamaan kunta (Vörå-Maxmo)
Ylimarkun kunta (Övermark)
Ähtävän kunta (Esse)
Kunnat > Aluemuutoksia

Isokyrö siirtyi Etelä-Pohjanmaan maakuntaan 2021.
Kunnat > Seutukunnat

Nykymaakunta jakautuu kolmeen seutukuntaan:
Pietarsaaren seutukunta (Kruunupyy, Luoto, Pedersören kunta, Pietarsaari, Uusikaarlepyy)
Suupohjan rannikkoseutu (Kaskinen, Kristiinankaupunki, Närpiö)
Vaasan seutukunta (Korsnäs, Laihia, Maalahti, Mustasaari, Vaasa, Vöyri)
Lisäksi maakuntaan kuului vuonna 2021 lakkautettu Kyrönmaan seutukunta.
Suurimmat taajamat

Vuonna 2017 Pohjanmaalla sijaitsi 54 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan kymmenen suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Kunta | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vaasan keskustaajama | Vaasa 59 204 Mustasaari 8 486 | &&&&&&&&&&067690.&&&&0067 690 |
| 2 | Pietarsaaren keskustaajama | Pietarsaari 18 920 Pedersören kunta 1 904 | &&&&&&&&&&020824.&&&&0020 824 |
| 3 | Laihian kirkonkylä | Laihia 6 587 Vaasa 29 | &&&&&&&&&&&06616.&&&&006 616 |
| 4 | Närpiön keskustaajama | Närpiö | &&&&&&&&&&&04296.&&&&004 296 |
| 5 | Sundom-Sulva (Sundom) | Vaasa 2 334 Mustasaari 1 531 | &&&&&&&&&&&03865.&&&&003 865 |
| 6 | Vähänkyrön kirkonkylä | Vaasa 2 605 Isokyrö 885 | &&&&&&&&&&&03490.&&&&003 490 |
| 7 | Uudenkaarlepyyn keskustaajama | Uusikaarlepyy | &&&&&&&&&&&03429.&&&&003 429 |
| 8 | Kolppi | Pedersören kunta | &&&&&&&&&&&03101.&&&&003 101 |
| 9 | Maalahden kirkonkylä | Maalahti | &&&&&&&&&&&02915.&&&&002 915 |
| 10 | Kristiinankaupungin keskustaajama | Kristiinankaupunki | &&&&&&&&&&&02706.&&&&002 706 |
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Pohjanmaan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 168 939 | 168 939 |
| 1985 | 1985 |    | 172 805 | 172 805 |
| 1990 | 1990 |    | 172 448 | 172 448 |
| 1995 | 1995 |    | 174 167 | 174 167 |
| 2000 | 2000 |    | 173 228 | 173 228 |
| 2005 | 2005 |    | 173 627 | 173 627 |
| 2010 | 2010 |    | 177 946 | 177 946 |
| 2015 | 2015 |    | 181 679 | 181 679 |
| 2020 | 2020 |    | 180 410 | 180 410 |
Lähde: Tilastokeskus.
Tilastokeskuksen vuoden 2012 väestöennusteen mukaan Pohjanmaan väkiluku jatkaa keskimääräistä nopeampaa kasvuaan. Ennusteen mukaan Pohjanmaalla on vuonna 2020 noin 188 000 ja vuonna 2030 noin 197 000 asukasta. Suuren osan Pohjanmaan kasvusta ennusteessa selittää Vaasan seudun nopea kasvu, mutta myös Pietarsaaren seudun ja Kyrönmaan ennustetaan kasvavan.
Kristinusko

Etelä-Pohjanmaan ruotsinkielinen rannikkoseutu on vahvaa tukialuetta useille vapaakirkollisille liikkeille. Erityisen avointa kasvualustaa vapaakirkollisille liikkeille on ollut Koivulahti. Pietarsaaren ja Vaasan seudut muodostuivat baptismin tukialueeksi 1860-luvun alussa. Seutu on Suomen yhtenäisin ja voimakkain baptistialue. Samoihin aikoihin Metodistisen kirkon rakentaminen alkoi niin ikään Suomessa Pohjanmaan rannikolta ja on toiminut hyvin samoilla alueilla baptismin kanssa. Metodismin kannalta merkittävin keskus on Vaasan ruotsinkielinen metodistiseurakunta. Myös 1900-luvun helluntaiherätyksen ensimmäiset aallot tulivat Suomeen Pohjanmaan kautta. Helluntailiikkeelle muodostui laaja kannatusalue Petolahdelta Keski-Pohjanmaan Kälviälle.
Luterilaisen kirkon sisäisesti Pohjanmaan pohjoisosissa, erityisesti Pietarsaaressa ja sitä ympäröivällä maaseudulla vaikuttaa voimakkaasti rauhansanalaisuuden ruotsinkielinen suunta. Rannikon alue on myös ruotsinkielisen evankelisuuden keskeistä kannatusaluetta.
Talous

Bruttokansantuote Pohjanmaalla oli 40 492 euroa asukasta kohdin vuonna 2020, mikä on Suomen kolmanneksi suurin. Suurin bruttokansantuote oli Vaasan seutukunnassa. Pohjanmaalla on Manner-Suomen alhaisin työttömyys, huhtikuussa 2015 työttömyys oli 8,4 %, kun koko Suomen työttömyys oli 12,9%.
Talous > Teollisuus

Pohjanmaa on Suomen teollisuusvaltaisin maakunta. Pohjanmaalla on energiateknologiakeskittymä, johon kuuluvat kone ja laite-teknologia, sähkötuote- ja perusmetallituotanto. Energiateknologiakeskittymän osuus on noin puolet Pohjanmaan teollisuuden arvonlisäyksestä. Noin kolmasosa yrityshenkilöstöstä työskentelee teollisuudessa, jonka osuus on selvästi suurempi kuin koko maassa keskimäärin. Pohjanmaan teollisuusyritysten jalostusarvo on maakuntien välisessä vertailussa korkein.
Talous > Maatalous

Pohjanmaalla maatalous sivuelinkeinoineen on merkittävä elinkeinotoiminnan ala. Pohjanmaalla on paljon kasvihuonetuotantoa ja suurin osa ruokaperunasta viljellään Pohjanmaalla. Pohjanmaalla on myös erityisen paljon sikatiloja.
Kyrönmaan alueella tuotetaan sekä leipä- että rehuviljaa ja harjoitetaan sikataloutta. Alueen kannalta merkittävä kanatalouspitäjä on Maalahti. Perunanviljelyaluetta on Kristiinankaupunki ja Vaasan ympäristössä on runsasta mansikan- ja kaalinviljelyä. Kasvihuoneviljelyllä ja turkiseläintaloudella on suuri merkitys Pohjanmaalle. Kasvihuoneviljely on keskittynyt maakunnan eteläosiin, erityisesti Närpiön seudulle. Maakunnan pohjoisosissa on rehunsekoittamoita, jotka palvelevat paikallisia turkistarhoja.
Nimi ja vaakuna

Alue tunnettiin Vaasan rannikkoseutuna (ruots. Vasa kustregion) 28.2.1998 asti. Vaikka nykyinen maakunta käsittää vain lounaisosan historiallisesta Pohjanmaasta, nimi on identtinen. Näin ollen nimivalintaa on kritisoitu harhaanjohtavuudestaselvennä. Sekaannusten välttämiseksi sisäasiainministeriö ehdotti nimeksi muun muassa Rannikko-Pohjanmaata (ruots. Kust-Österbotten), mutta alueen johto ei hyväksynyt tätä.
Pohjanmaan maakunta ei käytä tunnuksenaan historiallisen Pohjanmaan vaakunaa, vaan lähes kopio tästä onkin Pohjois-Pohjanmaan vaakunana. Sen sijaan Pohjanmaan maakunnan vaakunassa ylin osa on pohjalaista kärppäaihetta ja alhaalla on Vaasan kaupungin vaakunasta peräisin oleva Vaasa-suvun tunnus, rynnäkkörisukimppu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjanmaan maakunta Wikimedia Commonsissa
Pohjanmaan liitto
Pohjanmaan maakuntaportaali
| n k Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Kaskinen  Korsnäs  Kristiinankaupunki  Kruunupyy  Laihia  Luoto  Maalahti  Mustasaari  Närpiö  Pedersören kunta  Pietarsaari  Uusikaarlepyy  Vaasa  Vöyri 
Entiset kunnat:  Alaveteli  Bergö  Björköby  Jepua  Koivulahti  Lapväärtti  Maksamaa  Munsala  Oravainen  Petolahti  Pirttikylä  Purmo  Raippaluoto  Siipyy  Sulva  Teerijärvi  Tiukka  Uudenkaarlepyyn maalaiskunta  Vähäkyrö  Vöyri-Maksamaa  Ylimarkku  Ähtävä 
| n k Pohjanmaan maakunnan seutukunnat |
| --- | --- |
Nykyiset seutukunnat:  Pietarsaaren seutukunta  Suupohjan rannikkoseutu  Vaasan seutukunta 
Entiset seutukunnat:  Kyrönmaa 
| n k Suomen maakunnat |
| --- | --- |
Nykyiset maakunnat:  Ahvenanmaa  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa  Keski-Suomi  Kymenlaakso  Lappi  Pirkanmaa  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala  Pohjois-Pohjanmaa  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Uusimaa  Varsinais-Suomi 
Entinen maakunta:  Itä-Uusimaa 
Korsholman linnan muistoristi.
Näkymä merelle Stubbenin majakalta Uudessakaarlepyyssä.
Juho Komonen

Juho Komonen (29. marraskuuta 1893 Käkisalmi – 3. lokakuuta 1969). oli suomalainen jääkärimajuri. Komonen oli Saksassa sotilauransa aloittanut jääkäri ja neljän sodan veteraani.
Perhetausta

Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Vilho Komonen ja Ida Pulkkinen. Hänet vihittiin avioliittoon ensimmäisen kerran vuonna 1920 Lydia Lojanderin kanssa, josta hän erosi vuonna 1929 ja toisen kerran vuonna 1932 Irja Annikki Sievon kanssa.
Opinnot

Komonen kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Käkisalmen yhteiskoulussa vuonna 1930. Hän suoritti myös hyökkäysvaunukurssin vuonna 1922 ja Taistelukoulun kapteenikurssin vuosina 1927–1928.
Jääkärikausi

Komonen työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 8. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti vuonna 1917 Polangenissa järjestetyn erikoiskurssin (pommarikurssi).
Suomen sisällissota

Komonen saapui takaisin Suomeen aselaiva S/S Equityn ensimmäisellä retkellä Tolvmansgrundetin saarelle Luodon pitäjään 1. marraskuuta 1917. Luodosta hänet komennettiin suojeluskuntien kouluttajana Etelä-Pohjanmaalle. Ennen sisällissotaa hän toimi vielä Vimpelin sotakoulussa opettajana. Sisällissodan puhjettua hän johti joukkoa, joka oli koottu Kuortaneen, Lapuan Tiistenojan ja Haapakosken suojeluskuntalaisista. He osallistuivat Lapualaisten ja Seinäjokelaisten venäläisjoukkojen aseistariisuntaan. Seinäjoelta hän marssi 30. tammikuuta 1918 eteläpohjalaisen komppanian (isokyröläisiä ja ylistarolaisia) päällikkönä Kuopioon ja osallistui joukkoineen Kuopion valtaukseen. Komonen lähti 14. helmikuuta 1918 Ylistaron vapaaehtoisista suojeluskuntalaisista kootun osaston johtajana rintamalle, minne hän saapui 17. helmikuuta 1918 Vilppulaan. Hän toimi aluksi Häneen rintamalla Hämeen ryhmän 10:nnen komppanian (Ylistaron komppania) ja 22. maaliskuuta 1918 alkaen I Ruoveden pataljoonan 1. komppanian päällikkönä. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Ruoveden rintamanlohkolla Pekkalassa ja Korpelassa sekä Tampereelle edettäessä Suinulassa (Markkula), Haiharalla, Messukylässä ja Kalevankankaalla sekä itse Tampereella. Komonen haavoittui lievästi Ruovedellä 22. helmikuuta 1918 ja 24. helmikuuta 1918 sekä Messukylässä 24. maaliskuuta 1918. Haavoittumisistaan toivuttuaan hän toimi Vaasan rykmentin 7. komppanian päällikkönä ja otti osaa taisteluihin Viipurissa.
Sisällissodan jälkeinen aika

Komonen määrättiin sisällissodan jälkeen 15. kesäkuuta 1918 alkaen Vaasan rykmentin III pataljoonan komentajaksi, jolta paikalta hänet siirrettiin edelleen 1. heinäkuuta 1918 Suomen valkoiseen kaartiin ja sijoitettiin päälliköksi 1. konekiväärikomppanian ja 18. huhtikuuta 1919 alkaen 3. konekiväärikomppaniaan. Rykmentin ase- ja konekivääriupseeriksi hänet siirrettiin 1. tammikuuta 1920. Seuraavaksi hän joutui siirtymään 21. kesäkuuta 1920 alkaen Kaartin jääkäripataljoonaan konekiväärikomppanian päälliköksi ja 1. huhtikuuta 1921 alkaen 7. Erilliseen konekiväärikomppanian, missä hänet siirrettiin edelleen 20. kesäkuuta 1924 alkaen 4. Erilliseen konekiväärikomppaniaan. Polkupyöräpataljoona 2:een hänet siirrettiin 31. toukokuuta 1927 (tunnettiin myöhemmin nimellä Jääkäripataljoona 2) ja sijoitettiin konekiväärikomppanian päälliköksi.
Talvi- ja jatkosota

Komonen osallistui talvisotaan Jääkäripataljoona 2:n komentajana. Hän johdatti joukkonsa taisteluihin Pasurissa, Oinaalassa, Kyyrölässä, Parkkilanlammella, Kämärällä, Heinjoella, Näätälässä, Kaplainmäellä ja Portinhoikassa. Välirauhan aikana hän jatkoi samassa tehtävässä, mutta hänet siirrettiin myöhemmin Etelä-Pohjanmaan läntisen suojeluskuntapiirin IV alueen päälliköksi. Tästä tehtävästä hänet siirrettiin jatkosodan puhjetessa pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 37:een, josta hänet siirrettiin vielä ensimmäisenä sotavuonna päälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 21:een. Seuraavana vuonna hänet siirrettiin niin ikään päälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 16:een, josta hänet siirrettiin edelleen Pohjois-Satakunnan suojeluskuntapiirin komentajakasi, missä tehtävässä olikin sitten sodan loppuun saakka. Vakinaisesta palveluksesta Komonen erosi sotien jälkeen. Komonen haudattiin Helsingin Kaartin hautausmaalle.
Luottamustoimet

Komonen toimi 2. Divisioonan kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuosina 1929 ja 1939.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgewehrführer 1. lokakuuta 1916  Gewehrführer 20. heinäkuuta 1917  Luutnantti 18. helmikuuta 1918  Kapteeni 10. toukokuuta 1918  Majuri 1940 |       |  Vapaudenristi 2. lk.  Vapaudenristi 3. lk. (1918, 1940 ja 1941)  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ritarimerkki  Vapaudenmitali 1. lk.  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Suojeluskuntajärjestön ansioristi  Preussin 2. lk. Rautaristi  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi  Unkarin ensimmäisen maailmansodan muistomitali |
Havainnekuva M.G.K:n miehistä (Jääkäripataljoona 27:n konekiväärikomppania) Riianlahdelta vuoden 1916 rintamaoloista.
Lamine Yamal

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Lamine Yamal Nasraoui Ebana
Syntymäaika: 13. heinäkuuta 2007 (ikä 17)
Syntymäpaikka: Esplugues de Llobregat, Espanja
Pelipaikka: oikea laitahyökkääjä
Pituus: 180 cm 
Seura
Seura: Barcelona
Pelinumero: 19
Junioriseurat
2013–2023: Barcelona
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2023 | Barcelona B | 3 | (0) |
| 2023– | Barcelona | 38 | (5) |
Maajoukkue
| 2021–2022 | Espanja U15 | 6 | (2) |
| 2021 | Espanja U16 | 4 | (1) |
| 2022–2023 | Espanja U17 | 10 | (8) |
| 2022 |  Espanja U19 | 1 | (0) |
| 2023– | Espanja | 13 | (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. kesäkuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 9. heinäkuuta 2024.
| Mitalit> Maa:   Espanja.Miesten jalkapallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Espanja.Miesten jalkapallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Espanja.Miesten jalkapallo.EM-kilpailut  | Maa:   Espanja> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Saksa 2024 |  |  |
Lamine Yamal Nasraoui Ebana (s. 13. heinäkuuta 2007 Esplugues de Llobregat, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa FC Barcelonaa ja Espanjan maajoukkuetta. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän on Euroopan-mestari vuodelta 2024.
Yamal liittyi viisivuotiaana FC Barcelonan junioriakatemiaan eli La Masiaan. Hän pelasi jo 13-vuotiaana U16-joukkueen mukana ja oli yksi joukkueen parhaista pelaajista.
Yamal on asunut koko ikänsä Kataloniassa, mutta hänen isänsä Mounir on marokkolainen ja äiti Sheila Päiväntasaajan Guineasta. Perheeseen kuuluu isän ja äidin lisäksi veli Keyne sekä sisko Baraa.
Perhepiirissä on kannatettu FC Barcelonan lisäksi myös Real Madridia, ja Realin on raportoitu olleen yhteydessä Laminen isään saadakseen pojan siirtymään joukkueeseensa ennen syksyllä 2023 julkaistua jatkosopimusta FC Barcelonan kanssa, mutta Lamine itse on halunnut jäädä Barcelonaan.  Lamine on myöhemmin itse kertonut, ettei aio koskaan edustaa Real Madridia, koska haluaa olla uskollinen Barcelonalle ja sen kannattajille. Lehtitietojen mukaan myös PSG on ollut kiinnostunut Yamalista ja tarjonnut hänestä peräti 250 miljoonaa euroa kesällä 2024 Barcelonalle. Siirtokorvaus olisi ollut toteutuessaan historian suurin, mutta Barcelona hylkäsi tarjouksen.  Joan Laportan neuvonantaja Enric Masip vahvisti tarjouksen todeksi marraskuussa 2024.
Yamalin esikuvia ovat Lionel Messi, Neymar ja Ronaldinho, joihin häntä on pelityylillisesti myös useasti verrattu. Uefan presidentti Aleksander Čeferin pitää Yamalia maailman parhaana nuorena pelaajana kesäkuussa 2024.
Seurajoukkueura > FC Barcelona

Yamal pelasi ensimmäisen ottelunsa Barcelonan ykkösjoukkueessa 29. huhtikuuta 2023 tullessaan vaihdosta kentälle Gavin tilalle 4–0-kotivoitossa Real Betisiä vastaan. Hän oli tätä ennen harjoitellut jo useamman kerran Barcelonan edustusjoukkueen mukana, ensimmäisen kerran syksyllä 2022 ollessaan vain reilun 15 vuoden ja kahden kuukauden ikäinen. Hänestä tuli 15 vuoden ja 290 päivän ikäisenä Barcelonan kaikkien aikojen nuorin pelaaja. Kaudella 2022–2023, jolloin Barcelona voitti liigamestaruuden, Yamal pelasi pääsarjassa yhden ottelun. Yamalista tuli La Ligan eniten maaleja tehnyt 16-vuotias pelaaja kaudella 2023–2024.
Seurajoukkueura > FC Barcelona > Kausi 2023–2024

Kaudella 2023–2024 Yamal pelasi FC Barcelonan edustusjoukkueessa heti kauden alusta alkaen. Vierasottelussa Granadaa vastaan 8. lokakuuta 2023 hänestä tuli 16 vuoden ja 87 päivän ikäisenä La Ligan kaikkien aikojen nuorin maalintekijä. Hän allekirjoitti 2. lokakuuta 2023 jatkosopimuksen Barcelonan kanssa vuoteen 2026 saakka. Sopimukseen sisältyi miljardin euron ulosostopykälä.
Mestarien liigassa Yamalista tuli 4. lokakuuta 2023 vierasottelussa FC Portoa vastaan nuorin Mestarien liigan avauskokoonpanossa ollut pelaaja 16 vuoden ja 83 päivän ikäisenä, ja näin hän rikkoi Celestine Babayaron ennätyksen kolmella päivällä.
Yamal sai joulukuussa Golden Boy The Youngest -palkinnon. Koulun takia hän ei osallistunut palkintoseremoniaan.
Yamal pelasi kauden aikana 37 La Liga -ottelua eli oli poissa vain yhdestä ottelusta. Hän pelasi avauskokoonpanossa 22 kertaa. Hän teki La Ligassa viisi maalia: avausmaalinsa jälkeen kaksi maalia helmikuussa kotiottelussa Granadaa vastaan sekä yhden maaliskuussa kotiottelussa Mallorcaa ja yhden toukokuussa kotiottelussa Real Sociedadia vastaan. Hänen maalinsa Mallorcaa vastaan valittiin liigan maaliskuun maaliksi ja palkittiin lopulta myös Kauden maali -palkinnolla. Hänet nimettiin kauden päätteeksi myös La Ligan parhaaksi nuoreksi (alle 23-vuotiaat) pelaajaksi. Hänet valittiin elokuussa myös La Ligan kuukauden parhaaksi nuoreksi pelaajaksi.
Espanjan supercupissa Yamal teki maalin välierässä Osasunaa vastaan, mutta loppuottelun Barcelona hävisi Real Madridille. Espanjan cupissa Yamal pelasi vain tappiollisen puolivälierän Athletic Bilbaota vastaan ja teki siinä maalin. Mestarien liigassa Barcelona eteni puolivälieriin ja Yamal pelasi kymmenen ottelua, joissa hän antoi kaksi maalisyöttöä.
Kauden päätteeksi hänet valittiin Barcelonan kauden parhaaksi miespelaajaksi. Barcelonan parhaalle mies- ja naispelaajalle annetaan Aldo Rovira -muistopalkinto kauden päätteeksi. Palkintoa on miespelaajille jaettu kaudesta 2009-2010 alkaen ja useimmiten sen on voittanut Lionel Messi, kuusi kertaa. Palkinnon on luonut katalonialainen poliitikko Josep Lluís Rovira onnettomuudessa vuonna 2009 menehtyneen poikansa muistolle.
Seurajoukkueura > FC Barcelona > Kausi 2024–2025

Yamal aloitti kauden erinomaisesti, kun hän merkkautti elokuun otteluissa maalin ja neljä maalisyöttöä. Edellisen kerran FC Barcelonassa vastaavanlaiseen kauden alkuun (4 ottelua – 4 maalisyöttöä) oli pystynyt Lionel Messi vuonna 2014.  Hänet valittiin myös elokuun parhaaksi nuoreksi (U23) pelaajaksi.
Maajoukkuetauon jälkeen syyskuussa Yamal jatkoi siitä mihin elokuussa jäi. Hän teki seitsemään minuuttiin kaksi maalia Gironaa vastaan ja hänet valittiin myös ottelun parhaaksi pelaajaksi.  19. syyskuuta pelatussa Mestarien liigan ottelussa Monacoa vastaan hän teki uran ensimmäisen Mestarien liiga -maalinsa. Hänestä tuli Mestarien Liigan toiseksi nuorin maalintekijä, joukkuekaveri Ansu Fatia 28 päivää vanhempana 17 vuoden ja 68 päivän ikäisenä.  Syyskuun saldoksi hänelle tuli 6 ottelussa 4 maalia sekä 1 maalisyöttö ja hänet valittiin myös La Ligan syyskuun parhaaksi pelaajaksi.
Lokakuun peleissä Yamalista tuli nuorin maalintekijä El Clasicossa 17 vuoden ja 106 päivän ikäisenä. Hän rikkoi Alfonso Navarron vuonna 1947 tekemän ennätyksen, kun Navarro iski tuolloin maalin ollessaan 17 vuoden ja 356 päivän ikäinen.  Yamal kärsi lokakuussa myös jalan rasitusvammasta, mutta hän ei joutunut jättämään sen takia kuin yhden maaottelun välistä.
Marraskuussa Mestarien Liigan ottelussa Red Star Belgradea vastaan Yamal sai kovan iskun nilkkaansa, jonka seurauksena hän joutui jättämään välistä kaksi La Liga -ottelua ja yhden Mestarien liigaottelun.
Joulukuussa paluuottelussaan aloituskokoonpanoon Yamal syötti kaksi maalia Mallorcaa vastaan. Mestarien liigan ottelussa 10.12. Dortmundia vastaan Yamal syötti ottelun voittomaalin 85. peliminuutilla Ferran Torresin viimeistellessä maalin. Hänet valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi, joka oli ensimmäinen POTM palkinto hänelle Mestarien liigassa.  Vuoden 2024 toiseksi viimeisessä ottelussa Leganesia vastaan Yamal sai kovan osuman jalkaansa taklauksesta, josta hän sai nilkan nivelsiteen vamman. Hän joutui jättämään vamman vuoksi vuoden viimeisen ja vuoden 2025 ensimmäisen ottelun välistä.
8. tammikuuta 2025 Barcelona kohtasi Athletic Bilbaon Supercopan välieräottelussa, jossa Yamal viimeisteli Barcelonan toisen osuman ottelun päättyessä 2–0 Barcelonan voittoon. Supercopan finaalissa 12. tammikuuta Barcelonaa vastaan tuli oman välieräottelunsa 3–0 luvuin voittanut Real Madrid. Yamal viimeisteli ottelussa Barcelonan ensimmäisen maalin, kun ottelu päättyi Barcelonan voittoon lukemin 5–2.  Kahdessa tammikuun La Liga -ottelussa hän merkkautti yhden maalisyötön. 29. tammikuuta olleessa Mestarien Liigavaiheen viimeisessä alkulohkon ottelussa Yamal teki ottelun avausmaalin Atalantaa vastaan ja hänet valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Maajoukkueura

Yamal on pelannut useissa Espanjan nuorisomaajoukkueissa. Alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2023 hän oli turnauksen maalintekijätilaston kärjessä neljällä maalilla, jotka hän teki alkulohkossa Sloveniaa ja Serbiaa, puolivälierässä Irlantia ja tappiollisessa välierässä Ranskaa vastaan.
Maajoukkueura > Kausi 2023–2024

Yamalista tuli 8. syyskuuta 2023 Espanjan A-maajoukkueen nuorin pelaaja ja maalintekijä 16 vuoden ja 57 päivän ikäisenä, kun hän EM-karsintojen vierasottelussa Georgiaa vastaan tuli loukkaantuneen Dani Olmon tilalle ottelun 44. minuutilla ja teki joukkueensa seitsemännen maalin 74. minuutilla. Hän pelasi seuraavan EM-karsintaottelun kotikentällä Kyprosta vastaan avauskokoonpanossa ja teki kolmannessa A-maaottelussaan marraskuussa 2023 toisen A-maaottelumaalinsa vierasottelussa Kyprosta vastaan. Hän pääsi kentälle myös EM-karsintojen päätösottelussa kotikentällä Georgiaa vastaan.
Maalis-kesäkuussa 2024 Yamal pelasi ystävyysotteluissa Kolumbiaa, Brasiliaa ja Pohjois-Irlantia vastaan ja antoi sekä Brasilia- että Pohjois-Irlanti-ottelussa kaksi maalisyöttöä. Hänet valittiin Espanjan EM-joukkueeseen kaikkien aikojen nuorimpana pelaajana.