stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruby – Teini-ikäinen merihirviö

| Ruby – Teini-ikäinen merihirviö> Ruby Gillman, Teenage Kraken |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kirk DeMicco
Käsikirjoittaja:   Pam Brady  Kirk DeMicco  Elliott DiGuiseppi  Brian C. Brown 
Tuottaja:  Kelly Cooney
Säveltäjä:  Stephanie Economou
Leikkaaja:  Michelle Mendenhall
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  DreamWorks Animation
Levittäjä:  Universal Studios
Ensi-ilta:   2023-6-1515. kesäkuuta 2023 (Annecy)  2023-6-2828. kesäkuuta 2023 (Suomi)  2023-6-3030. kesäkuuta 2023 (Yhdysvallat)  
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruby – Teini-ikäinen merihirviö (engl. Ruby Gillman, Teenage Kraken) on vuonna 2023 ilmestynyt tietokoneanimaatioelokuva, joka sai maailmanensi-iltansa Annecyn animaatioelokuvajuhlissa 15. kesäkuuta 2023. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Suomessa 28. kesäkuuta 2023 ja Yhdysvalloissa 30. kesäkuuta 2023.
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Lana Condor | Saana Norra | Ruby Gillman |
| Toni Collette | Niina Lahtinen | Agatha Gillman |
| Annie Murphy | Jenny Pitkänen | Nerissa (Chelsea) |
| Jane Fonda | Carla Rindell | Isomaammo |
| Sam Richardson | Viki Eerikkilä | Brill Gillman |
| Colman Domingo | Veeti Kallio | Arthur Gillman |
| Jaboukie Young-White | Henri Piispanen | Connor |
| Liza Koshy | Linnea Leino | Margot |
| Blue Chapman | Otava Rossi | Sam Gillman |
| Eduardo Franco | Roope Puhakka | Trevin |
| Ramona Young | Iris Kovalainen | Bliss |
| Will Forte | Eero Saarinen | Gordon |
Echo Kellum: 
Nicole Byer:
Aiheesta muualla

Ruby – Teini-ikäinen merihirviö Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sallan rykmentti

Sallan rykmentti oli Suomen sisällissodan aikana keväällä 1918 muodostettu valkoisten osasto, joka osallistui koillisrintaman taisteluihin. Suojeluskuntalaisista ja vapaaehtoisista koottua Sallan rykmenttiä johti jääkäriyliluutnantti K. M. Wallenius. Rykmentti oli jaettu Kuusamoon ja Kuolajärvelle sijoitettuihin pataljooniin. Sisällissodan jälkeen 19. heinäkuuta 1918 Sallan rykmentti muutettiin Lapin I Rajavartiopataljoonaksi.
Rubí

| Rubí |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Bárbara Mori  Eduardo Santamarina  Jacqueline Bracamontes  Sebastián Rulli  Ana Martín 
Alkuperämaa:   Meksiko
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   Canal de las Estrellas
Esitetty:  17. toukokuuta 2004 – 22. lokakuuta 2004
Jaksoja:  115
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Televisa
Aiheesta muualla
IMDb
Rubí  on televisioyhtiö Televisan esittämä meksikolainen televisiosarja. Sen päärooleissa ovat Bárbara Mori, Eduardo Santamarina, Jacqueline Bracamontes, Sebastián Rulli ja Ana Martín.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bárbara Mori  | … |  Rubí Pérez Ochoa de Ferrer   |
|  Eduardo Santamarina  | … |  Alejandro Cárdenas Ruiz	   |
|  Jacqueline Bracamontes  | … |  Maribel de la Fuente   |
|  Sebastián Rulli  | … |  Héctor Ferrer Garza   |
|  Ana Martín  | … |  Doña Refugio Ochoa Viuda de Pérez   |
Aiheesta muualla

Rubí Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pähkinähakki

| Pähkinähakki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varikset Corvidae
Suku::  Pähkinähakit Nucifraga
Laji::  caryocatactes
Kaksiosainen nimi
 Nucifraga caryocatactes  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Pähkinähakki Wikispeciesissä   Pähkinähakki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pähkinähakki (Nucifraga caryocatactes) on närhen kokoinen tukevanokkainen varislintu.
Koko ja ulkonäkö

Pähkinähakin pituus on 32–35 senttimetriä, siipien kärkiväli 52–58 senttimetriä ja paino 140–190 grammaa. Linnun vartalon höyhenpeite on suklaanruskea, ja siinä on vaaleita selvärajaisia pilkkuja. Siivet ja pyrstö ovat tummat, minkä lisäksi siivissä on sinivihreä metallinkiilto. Pyrstösulkien kärjet ovat leveälti valkoiset, ja myös alaperä on valkoinen.
Linnun tyypillinen ääni on varismainen mutta hiljaisempi rääkynä, jota närhi saattaa joskus matkia erehdyttävästi. Laulu on hiljaista, närhimäistä tai harakkamaista kitinää ja narinaa.
Vanhin rengastettu suomalainen pähkinähakki on ollut 21 vuoden, 2 kuukauden ja 1 päivän ikäinen.
Levinneisyys

Pähkinähakkia esiintyy Pohjois-Euroopassa, Siperiassa, Japanissa sekä etelämpänä vuoristoalueilla. Länsi-Euroopassa pesii 186 000 – 250 000 paria.
Paikoitellen Etelä-Suomessa pesivä läntinen alalaji caryocatactes eroaa siperialaisesta alalajista macrorhynchos nokan muodon perusteella: siperialaisen linnun nokka on kapeampi ja pidempi. Siperialainen alalaji pesii harvinaisena mutta pysyvänä kantana Punkaharjulla, eikä se pesi ilmeisesti muualla Suomessa. Muualla maassa käyvät vaeltajat palaavat keväällä Venäjälle. Suomen pesimäkanta koostuu pääasiassa läntisen alalajin linnuista, ja on kooltaan noin 1 800 paria, joista valtaosa elää Lounais-Suomen tammi- ja pähkinäpensasvyöhykkeellä. Kanta on vahva eritoten Lohjan–Karjaan seudulla.
Siperialaiset pähkinähakit voivat lähteä hyvän pesimäkauden jälkeen länteen suuntautuvalle vaellukselle, jolloin niitä tavataan Suomessakin tuhansittain. Vaellus alkaa heinäkuun lopulla, ja eniten vaeltajia tavataan elokuun lopusta syyskuun alkuun. Linnut löytävät erehtymättömästi sembramännyt, joiden siemenet ovat niiden pääravintoa. Pähkinähakit syövät myös esimerkiksi omenia, pähkinöitä ja lintulautojen antimia. Osa vaeltajista jatkaa matkaansa Ruotsiin ja Norjaan, joista ne palaavat talven ja kevään kuluessa takaisin itään.
Elinympäristö

Pähkinähakki viihtyy etenkin sulkeutuneissa kuusimetsissä, joiden lähistöllä on pähkinäpensaslehtoja. Siperialaisen alalajin yksilöt voivat jäädä pesimään puistoihin.
Lisääntyminen

Pähkinähakin pesä on havupuussa, tavallisimmin kuusessa. Se muistuttaa närhen pesää. Muninta alkaa huhtikuussa, ja naaras munii 2–5 munaa, joita molemmat emot hautovat, mutta naaras kuitenkin enemmän. Haudonta kestää 18–19 vuorokautta. Poikaset ovat lentokykyisiä 3–4 viikon ikäisinä, ja emot huolehtivat niistä vielä viikkojen, jopa kuukausien ajan.
Ravinto

Pähkinähakki on lähes kaikkiruokainen. Se syö esimerkiksi kuusen ja männyn siemeniä. Hakeille maistuu hyvin myös ihmisen tarjoama maapähkinä.
Syksyllä sen tärkeintä ravintoa ovat Lounais-Suomen tammi- ja pähkinäpensasvyöhykkeellä  villinä kasvavien pähkinäpensaiden pähkinät, joita se varastoivat suuria määriä sammalikkoon talven varalle.
Siperialaiset pähkinähakit syövät enimmäkseen sembramännyn siemeniä, ja niiden nokka on sopeutunut avaamaan käpysuomuja, ollen täten pidempi ja kapeampi kuin läntisen alalajin pähkinöiden särkemiseen erikoistunut nokka. Lintu syö myös muiden havupuiden, etenkin kuusen ja viljeltyjen makedonianmäntyjen siemeniä. Pähkinähakille kelpaa myös selkärangattomat, marjat, hedelmät, jätteet, lintulautojen tarjonta sekä silloin tällöin pienet selkärankaiset.
Aiheesta muualla

Lehikoinen, Esa 1979: Pähkinähakkien mitoista ja kliinien käytöstä vaelluslintututkimuksessa. – Ornis Fennica 56:24–29.
Paasivirta, Olli 1968: Pähkinähakin vaellus Helsingin seudulla 1968. – Lintumies 4.1968 s. 89–92. SLY.
Ylimaunu, Juha, Ylimaunu, Onni & Ylipekkala, Jouni 1986: Miksi nokkavarpusen ja pähkinähakin levinneisyysalue on laajentunut? – Lintumies 2.1986 s. 98–99. LYL.
LuontoPortti: Pähkinähakki (Nucifraga caryocatactes)
ITIS: Nucifraga caryocatactes (englanniksi)
Nucifraga caryocatactes caryocatactes
Rui Silva
Henkilökohtaiset ennätykset

800 metrin juoksu: 1.44,91 (2002)
1 000 metrin juoksu: 2.16,30 (1999)
1 500 metrin juoksu: 3.30,07 (2002)
Mailin juoksu: 3.49,50 (2002)
2 000 metrin juoksu: 4.54,66 (1999)
3 000 metrin juoksu: 7.46,41 (2004)
5 000 metrin juoksu: 13.19,20 (2004)
10 000 metrin juoksu: 27.53,55 (2011)
Puolimaraton: 1.02.40 (2012)
Maraton: 2.12.16 (2013)
800 metrin juoksu: 1.46,40 (1999)
1 000 metrin juoksu: 2.17,36 (2001)
1 500 metrin juoksu: 3.34,99 (1999)
Mailin juoksu: 3.52,18 (2001)
2 000 metrin juoksu: 5.03,95 (2001)
3 000 metrin juoksu: 7.39,44 (2000)
5 000 metrin juoksu: 13.41,93 (2011)
Rubí (1731)

| Rubí |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Pasajes
Palveluskäyttöön:  31. heinäkuuta 1731
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut 15. tammikuuta 1733
Aseistus
Aseistus:  alempi tykkikansi: 26 × 18 naulan tykkiä ylempi tykkikansi: 28 × 18 naulan tykkiä puoli- ja etukansi: 12 × 8 naulan tykkiä
Rubí oli Espanjan laivaston vuonna 1731 palvelukseen otettu kaksikantinen 66-tykkinen linjalaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Pasajesista. Se otettiin palvelukseen 31. heinäkuuta 1731.
Palvelus

Alus lähti tammikuussa 1730 Cornejon seitsemän linjalaivan laivueessa Santanderista. Alus saapui marraskuussa laivueen mukana Ferroliin, mistä se lähti 20. huhtikuuta 1731 edelleen laivueeseen liitettynä Barcelonaan päällikkönään Diego de Landa. Barcelonassa laivue liitettiin Marqués de Marin laivastoon. Lokakuussa se suojasi laivaston mukana joukkojenkuljetussaattueen Livornoon. Alus saapui 30. marraskuuta Cádiziin. Se siirrettiin 18. toukokuuta 1732 huollettavaksi La Carracaan.
Kesäkuussa 1732 alus lähti Cádizista Cornejon laivastossa Oranin sotaretkelle. Se suojasi elokuussa Cádizista Infanten, Gallo Indianon, fregatti Pingue Pópulon kanssa 17 rahtialuksen saattueen Veracruziin päällikkönään Rodrigo de Torres. Saattueeseen kuului vielä linjalaiva Lanfranco, joka oli varustettu kaapparikirjalla. Saattue oli 14. syyskuuta Puerto Ricossa, mistä se jatkoi 20. syyskuuta Veracruziin. Saattue saapui 24. lokakuuta Veracruziin. Alus suojasi 25. toukokuuta 1733 Veracruzista Infanten ja Gallo Indianon kanssa 16 rahtialuksen saattueen Havannaan, jonne saavuttiin 24. kesäkuuta. Alus suojasi 13. heinäkuuta Havannasta Infanten, Áfrican ja Gallo Indianon kanssa 19 jalometalleja ja -kiviä kuljettaneen rahtialuksen saattueen Cádiziin. Alus upposi 15. tammikuuta myrskyssä Bahaman kanavassa 80 mailia etelään Florida Keysistä.
Ruottinen

Ruottinen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Olli Ruottinen (1934–1986), huilisti
Roi Ruottinen, (s. 1971), sellisti
Timo Ruottinen, (s. 1947), musiikkituottaja, muusikko ja säveltäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Rubén Suárez

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Rubén Suárez Estrada
Syntymäaika: 19. helmikuuta 1979 (ikä 45)
Syntymäpaikka: Gijón, Espanja
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 167 senttimetriä
Seura
Seura: Skoda Xanthi
Pelinumero: –
Junioriseurat
: Sporting Gijón
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1997–2002 | Sporting Gijón B | 47 | (16) |
| 1998–2004 | Sporting Gijón | 104 | (11) |
| 2004–2008 | Elche | 93 | (13) |
| 2008–2012 | Levante | 127 | (37) |
| 2012–2013 | Guizhou Renhe | 13 | (1) |
| 2013 | Almería | 18 | (1) |
| 2013– | Skoda Xanthi | 0 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. syyskuuta 2013.
Rubén Suárez Estrada (s. 19. helmikuuta 1979 Gijón, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa kreikkalaista Skoda Xanthia ja on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.
Seurajoukkueura

Suárez on kotikaupunkinsa Sporting Gijónin junioriakatemian kasvatti. Noustuaan edustusjoukkueeseen kaudella 1998–1999, hän pelasi siellä seuraavat kuusi kautta, joista kaikki maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa. Vuonna 2004 hän siirtyi Elcheen, jossa hän pelasi yhteensä neljän kauden ajan.
Heinäkuussa 2008 Suárez teki sopimuksen Levanten kanssa. Hän oli ensimmäisellä kaudellaan joukkueensa paras maalintekijä 12 osumallaan.
Kauden 2009–2010 päätteeksi Levante sijoittui Segunda Divisiónissa kolmanneksi ja nousi näin kahden vuoden tauon jälkeen maan pääsarjaan Primera Divisióniin. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa pääsarjassa 31-vuotiaana 28. elokuuta 2010 Sevillaa vastaan.
Aiheesta muualla

Rubén Suárezin tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
Rentukka

| Rentukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Rentukat Caltha
Laji::  palustris
Kaksiosainen nimi
 Caltha palustris  L. 
Katso myös
   Rentukka Wikispeciesissä   Rentukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rentukka eli luhtarentukka (Caltha palustris) on kirkkaankeltainen kosteiden paikkojen keväällä ja alkukesällä kukkiva kasvi. Se on myrkyllinen. Rentukka kuuluu leinikkikasveihin.
Ulkonäkö

Monivuotisen rentukan varret ovat rennot ja mehevät, ja kasvavat 15–50 cm pitkiksi. Kalju varsi on ontto. Lehdet ovat nahkeita ja tavallisesti nyhä–nirhalaitaisia. Aluslehdet ovat melko pitkäruotisia, lehtilapa on pyöreähkö ja herttatyvinen. Varsilehtien lapa on tavallisesti munuaismainen. Halkaisijaltaan lehdet ovat 3–20 cm. Kukkien määrä vaihtelee yhdestä viiteentoista. Kukat ovat kiiltävän keltaiset, halkaisijaltaan 2–5 cm, ja niissä on yleisimmin viisi terälehteä. Suomessa rentukka kukkii touko-kesäkuussa, pohjoisessa vielä elokuussakin. Kasvin siemenet kypsyvät lukuisissa, otakärkisissä tuppiloissa.
Suomessa rentukasta tunnetaan kaksi alalajia: rantarentukka (ssp. palustris) ja purorentukka (ssp. radicans). Näistä jälkimmäinen on pienempikokoinnen ja kukinnaltaan vaatimattomampi. Rentukan saattaa sekoittaa samaan aikaan kukkivaan mukulaleinikkiin (Ranunculus ficaria).
Levinneisyys

Rentukka on tyypillinen pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeiden vyöhykkeiden laji. Sitä tavataan kaikissa Pohjoismaissa sekä Euroopassa eteläisimpiä osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu Pohjois-Aasiassa aika Keski-Siperiaan saakka. Pohjois-Amerikassa rentukkaa kasvaa Yhdysvaltain itä- ja keskiosista Kanadan keskiosiin. Suomessa rentukka on yleinen koko maassa. Alalajeista rantarentukkaa tavataan koko maassa, purorentukkaa puolestaan Kainuussa ja Lapissa.
Elinympäristö

Rentukka kasvaa rehevillä kosteilla alueilla. Sen tyypillisimpiä elinympäristöjä ovat luhdat, ojat, purot, märät niityt, suon reunat ja rehevien metsälampien rannat.
Myrkyllisyys

Rentukan lehdet ovat myrkyllisiä. Ne voivat aiheuttaa ihmiselle vaihtelevia oireita, kuten polttavaa tunnetta kurkussa, oksentelua, veriripulia, huimausta ja kouristuksia. Lajin myrkyllisyydestä huolimatta ainakin Ruotsissa kukkien nuppuja on nautittu kapristen tapaan.
Käyttö

Rentukkaa käytetään myös puutarhakasvina esimerkiksi lampien rannoilla. Siitä on jalostettu myös kerrottukukkainen puutarhalajike ”pallorentukka” (Multiplex).
Aiheesta muualla

Pohjolan kasvien pauloissa: Caltha palustris subsp. palustris - rentukka luhtarentukka subsp. rantarentukka
Kasviatlas 2016: Rentukan (Caltha palustris) levinneisyys Suomessa
Valokki - Nettikasvio: Rentukka (Caltha palustris)
Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Rentukka Caltha palustris
ITIS: Caltha palustris (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Caltha palustris (englanniksi)
Flora of China: Caltha palustris (englanniksi)
Rentukan kukkia
Munuaismainen lehti
Rentukan tuppilohedelmä
Rentukan siemeniä ja hedelmiä
Regensburg

| Regensburg |
| --- | --- |
 Näkymä Regensburgiin
 lippu:  vaakuna
 Regensburg
 Koordinaatit: 49°01′N, 12°05′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Oberpfalz
Piirikunta:  piiritön kaupunki
Kaupungiksi:  179 jaa.
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  80,7 km²
Korkeus:  326–471 m
Väkiluku (31.12.2020):  152 270
 – Väestötiheys:  1 890 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.regensburg.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Regensburg (ransk. Ratisbonne, lat., esp. ja ital. Ratisbona, puol. Ratyzbona, tšek. Řezno, engl. aiemmin Ratisbon, lat. aiemmin Castra Regina) on kaupunki Tonavan varrella Baijerin osavaltiossa Saksassa. Hallinnollisesti Regensburg on piirikuntaan kuulumaton (saks. kreisfreie Stadt) eli suoraan osavaltion alaisuudessa oleva kaupunki. Kaupunki on Oberpfalzin hallintopiirin pääkaupunki. Regensburgin vanhakaupunki liitettiin vuonna 2006 Unescon maailmanperintöluetteloon.
Vuoden 2020 lopussa kaupungissa asui 152 270 asukasta. Se on Baijerin neljänneksi suurin kaupunki Münchenin, Nürnbergin ja Augsburgin jälkeen. München sijaitsee 104 kilometriä etelään, Nürnberg 88 kilometriä luoteeseen ja Augsburg 113 kilometriä lounaaseen Regensburgista.
Kaupungissa on kolme korkeakoulua, ja siellä sijaitsee katolisen Regensburgin hiippakunnan piispanistuin. Kaupungissa on runsaasti jalostusteollisuutta: autonrakennusta, koneenrakennusta, sähkötekniikkaa ja mikroelektroniikkaa.
Historia

Regensburgin vanhankaupungin paikalla oli aikoinaan kelttiläistä asutusta nimellä Radasbona. Roomalaiset kehittivät siitä leiripaikan, Castra Regina. Tuolta ajalta on jäljellä portti ja pala muuria.
Regensburg oli vuosina 1663–1806 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtiopäivien pysyvä kokoontumispaikka.
Siellä solmittiin Regensburgin rauhansopimus vuonna 1684.
Toisessa maailmansodassa kaupunkia pommitettiin, mutta se selvisi vähin vaurioin.
Maantiede ja ilmasto

Regensburg sijaitsee Tonavan oikealla rannalla. Kaupungin pinta-ala on 80,7 neliökilometriä ja sitä ympäröi Regensburgin piirikunta. Kaupungin korkein kohta on 471 metriä ja matalin kohta 326 metriä.
Regensburgissa vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 24,2 °C, mutta heinäkuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella joulu-, tammi- ja helmikuussa. Kylmintä on tammikuussa, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on –3,6 °C. Sadetta saadaan eniten kesä- ja heinäkuussa, jolloin kuukausittainen sadanta on noin 80 mm. Vähiten sataa helmi-, maalis- ja huhtikuussa, jolloin kuukausittainen sadanta on hieman alle 40 mm.
Ystävyyskaupungit

Aberdeen, Iso-Britannia, vuodesta 1955
Brixen, Italia, vuodesta 1969
Budavár, Unkari, vuodesta 2005 (Budapestin piiri)
Clermont-Ferrand, Ranska, vuodesta 1969
Odessa, Ukraina, vuodesta 1990
Plzeň, Tšekki, vuodesta 1993
Qingdao, Kiina, vuodesta 2009
Tempe, Yhdysvallat, vuodesta 1978
Lähde:
Kuvagalleria

Regensburg
Baijerin kaupunki Regensburg sijaitsee Tonavan varrella Kaakkois-Saksassa ja on tunnettu hyvin säilyneestä keskiaikaisesta keskustastaan.
Regensburgin keskiaikaista keskustaa.
Regensburgin katedraali.
Regensburg; kaupungin keskustasta, näkymä Dreieinigkeits-kirkolta
Dachauplatz on historiallinen aukio Regensburgin keskustassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Regensburg Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Regensburg Wikivoyagessa (englanniksi)
Kaupungin viralliset sivut (saksaksi)
Unescon maailmanperintökohteet Saksassa
Aachenin tuomiokirkko
Alppien paalutalot
Augustusburg ja Falkenlust
Bamberg
Bauhaus-kohteet Weimarissa ja Dessaussa
Bayreuthin oopperatalo
Bergpark Wilhelmshöhe
Berliinin modernistiset asuinalueet
Corveyn luostari
Darmstädter Künstlerkolonie Mathildenhöhe
Dessau-Wörlitzin puutarha
Fagus-Werk
Hedeby ja Danevirke
Hildesheimin tuomiokirkko ja Mikaelinkirkko
Karpaattien ja Saksan pyökkimetsät
Kaupungintalo ja Rolandin patsas Bremenin torilla
Keski-Reinin laakson yläosa
Kölnin tuomiokirkko
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt
Lorschin luostari
Luther-muistomerkit Eislebenissä ja Wittenbergissä
Lyypekki
Maulbronnin luostari
Messelin kaivoksen fossiilialue
Museumsinsel Berliinissä
Muskaunpuisto (jaettu Puolan kanssa)
Naumburgin katedraali
Quedlinburg
Rammelsbergin kaivokset, Goslar ja Ylä-Harzin vesihuoltojärjestelmä
Regensburg
Reichenaun luostarisaari
Roomalaiset monumentit, tuomiokirkko ja Liebfrauen-kirkko Trierissä
Rooman rajalinjat (jaettu Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa)
Sanssouci, Neues Palais, Charlottenburgin linna
Speicherstadt ja Kontorhausviertel Hampurissa
Speyerin tuomiokirkko
Stralsund ja Wismar
Vattimeri (jaettu Alankomaiden ja Tanskan kanssa)
Völklingenin rautaruukki
Wartburgin linna
Weimar
Wiesin pyhiinvaelluskirkko
Würzburgin linna
Zollvereinin hiilikaivokset Essenissä
Baijerin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Aichach-Friedberg
Altötting
Amberg
Amberg-Sulzbach
Ansbachin piirikunta
Ansbach
Aschaffenburgin piirikunta
Aschaffenburg
Augsburgin piirikunta
Augsburg
Bad Kissingen
Bad Tölz-Wolfratshausen
Bambergin piirikunta
Bamberg
Bayreuthin piirikunta
Bayreuth
Berchtesgadener Land
Cham
Coburgin piirikunta
Coburg
Dachau
Deggendorf
Dillingen an der Donau
Dingolfing-Landau
Donau-Ries
Ebersberg
Eichtätt
Erding
Erlangen
Erlangen-Höchstadt
Forchheim
Freising
Freyung-Grafenau
Fürstenfeldbruck
Fürthin piirikunta
Fürth
Garmisch-Partenkirchenin piirikunta
Günzburg
Haßberge
Hofin piirikunta
Hof
Ingolstadt
Kaufbeuren
Kelheim
Kempten
Kitzingen
Kronach
Kulmbach
Landsberg am Lech
Landshutin piirikunta
Landshut
Lichtenfels
Lindau
Main-Spessart
Memmingen
Miesbach
Miltenberg
Mühldorf am Inn
Münchenin piirikunta
München
Neuburg-Schrobenhausen
Neumarkt in der Oberpfalz
Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim
Neustadt an der Waldnaabin piirikunta
Neu-Ulm
Nürnberg
Nürnberger Land
Oberallgäu
Ostallgäu
Passaun piirikunta
Passau
Pfaffenhofen an der Ilm
Regen
Regensburgin piirikunta
Regensburg
Rhön-Grabfeld
Rosenheimin piirikunta
Rosenheim
Roth
Rottal-Inn
Schwabach
Schwandorf
Schweinfurtin piirikunta
Schweinfurt
Starnberg
Straubing
Straubing-Bogen
Tirschenreuth
Traunstein
Unterallgäu
Weiden in der Oberpfalz
Weilhelm-Schongau
Weißenburg-Gunzenhausen
Wunsiedel im Fichtelgebirge
Würzburgin piirikunta
Würzburg
Porta Praetoria roomalaisajalta.
Keskiaikainen Steinerin silta ja Regensburgin keskustaa.
Sajid Javid

| Sajid Javid |
| --- | --- |

Terveysministeri
 26.6.2021–5.7.2022  
Pääministeri:  Boris Johnson
Edeltäjä:  Matt Hancock
Seuraaja:  Steve Barclay
Valtiovarainministeri
 24.7.2019–13.2.2020  
Pääministeri:  Boris Johnson
Edeltäjä:  Philip Hammond
Seuraaja:  Rishi Sunak
Sisäministeri
 30.4.2018–24.7.2019  
Pääministeri:  Theresa May
Edeltäjä:  Amber Rudd
Seuraaja:  Priti Patel
Asunto-, yhteisö-, ja paikallishallintoasiain ministeri
 14.7.2016–30.4.2018  
Pääministeri:  Theresa May
Edeltäjä:  Greg Clark
Seuraaja:  James Brokenshire
Liiketoimintaministeri
 11.5.2015–14.7.2016  
Pääministeri:  David Cameron
Edeltäjä:  Vince Cable
Seuraaja:  Greg Clark
Kulttuuri-, media- ja urheiluministeri
 9.4.2014–11.5.2015  
Pääministeri:  David Cameron
Edeltäjä:  Maria Miller
Seuraaja:  John Whittingdale
Kansanedustaja Bromsgrovesta
 6.5.2010–  
Edeltäjä:  Julie Kirkbride
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1969 (ikä 54) Rochdale, Lancashire, Englanti
Arvonimi: The Right Honourable
Puoliso:  Laura King (vih. 1997)
Lapset:  4
Tiedot
Puolue:  konservatiivipuolue
Tutkinnot:  Exeterin yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu
Sajid Javid (s. 5. joulukuuta 1969 Rochdale, Lancashire, Englanti) on brittiläinen poliitikko, joka on toiminut sisäministerinä vuosina 2018-2019, valtiovarainministerinä vuosina 2019–2020 ja terveysministerinä vuosina 2021–2022. Javid on konservatiivipuolueen jäsen, ja on ollut kansanedustajana Bromsgroven vaalipiiristä vuodesta 2010. Javid oli ehdolla konservatiivipuolueen puheenjohtajaksi vuonna 2019, mutta putosi kilvasta neljännellä kierroksella. Hän sai vaalissa keskimäärin noin kymmenen prosentin kannatuksen.
Javid nimettiin sisäministeriksi edeltäjänsä Amber Ruddin erottua huhtikuussa 2018.
Javid erosi terveysministerin virasta heinäkuussa 2022. Hän kertoi menettäneensä luottamuksen pääministeri Boris Johnsoniin. Valtiovarainministeri Rishi Sunak julkaisi oman erokirjeensä pian Javidin jälkeen. Javidin seuraajaksi valitttiin pääministerin kansliapäällikkönä toiminut Steve Barclay.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sajid Javid Wikimedia Commonsissa