stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karri Akkanen
Ura

Akkanen pelasi suurimman osan kaudestaan 2001–2002 Ilveksen B-nuorissa ja seuraavana kesänä Tampa Bay Lightning varasi hänet kuudennella kierroksella numerolla 174. Akkanen nostettiin kaudeksi 2002–2003 Ilveksen SM-liigarinkiin ja hän pelasi kauden aikana 21 runkosarjaottelua. Osa kaudesta kului vielä A-nuorissa. Kaudella 2003–2004 Akkanen pelasi Ilveksen A-nuorissa neljä ottelua, kunnes hän siirtyi lokakuussa 2003 paikallisvastustaja Tapparaan. Akkanen edusti vain joukkueen A-nuoria, joissa hän voitti Suomenmestaruuden keväällä 2004. Kauden aikana Akkanen pelasi myös neljä Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa.
Myös kauden 2004–2005 Akkanen edusti Tapparaa vain A-nuorissa. Sittemmin hän pelasi muutamia otteluita alemmissa sarjoissa: kaudella 2005–2006 Akkanen pelasi viisi ottelua Suomi-sarjaa HCM:ssä ja kaudella 2006–2007 kaksi ottelua II-divisioonaa Nokian Pyryssä. Kaudella 2009–2010 hän pelasi NoPyssä vielä yhden Suomi-sarjaottelun, joka jäi Akkaselle uran viimeiseksi.
Kollam Junction

| Kollam Junction |
| --- | --- |

Perustiedot
Sijainti:  8.8860°N, 76.5951°E
Valtio:  Intia
Liikenne
Pysäköinti:  Saatavilla
Asemarakennus
Tyyppi:  risteys
Rakennettu:  1902
Lipunmyynti:  1,03 miljardia rupiaa (2023–2024)
Ratapiha
Raiteisto:  17
Aiheesta muualla
 Wikimedia Commons 

Kollam Junction (malajalamiksi കൊല്ലം ജംഗ്‌ഷൻ, Kollaṃ Jaṃgṣan) on päärautatieasema Kollamin kaupungissa Keralan osavaltiossa Intiassa. Asemalta liikennöidään junayhteyksiä Chennaihin, Visakhapatnamiin, ja Tirupatiin. Kaikilla 163 kautta kulkevalla junalla on pysähdys Kollam Junctionin rautatieasemallaselvennä. Se on myös eteläistä Keralaa palvelevan MEMU-paikallisjunajärjestelmän solmukohta.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kollam Junction
Kollaboratiivinen editointi

Kollaboratiivinen editointi (engl. collaborative editing) tarkoittaa saman dokumentin muokkaamista tietokoneohjelmalla siten, että työhön osallistuu kaksi tai useampi henkilö. Keskeinen ero perinteiseen muokkaukseen on siinä, että muutokset tapahtuvat keskitetysti eikä muokattavaa dokumenttia tarvitse siirtää henkilöltä toiselle. Wikit sinänsä ovat esimerkki kollaboratiivisesta editoinnista. Monenlaisia dokumentteja voidaan muokata yhteistyössä, tyypillinen tapaus ovat erilaiset tekstidokumentit, esimerkiksi ohjelmointityökalut ja tekstieditorit. Toisaalta tietokoneohjelmien whiteboard-ominaisuudet, sillä kyse on samanaikaisesta piirtämisestä.
Kollaboratiivista editointia on sekä samanaikaista (synkronista) että eriaikaan tapahtuvaa (asynkronista). Esimerkkejä eriaikaisista järjestelmistä ovat Wikit, versionhallintajärjestelmät ja jotkin tekstinkäsittelyohjelmista, vaikkapa Microsoft Word. Samanaikaisia järjestelmiä ovat muun muassa SubEthaEdit, MoonEdit ja Gobby.
Minörin mukaan tekstin kollaboratiivinen muokkaaminen ei ole tiukasti joko synkroninen tai asynkroninen prosessi vaan kummallakin editointitavalla on käyttöä. Luonnostelu tai ideointi on tyypillisesti synkronista siinä missä esimerkiksi dokumentin katselmointi tehdään useimmiten eriaikaisesti.
Vaikkei Ignatin mukaan kollaboratiivinen editointi ole vielä yleistynyt, sitä on tutkittu yliopistopiireissä kauan. Kollaboratiivinen editointi kuuluu yhteistyön tietokonetukeen (collaborative co-operative work CSCW), joka on oma tietojärjestelmätieteen (information systems) osa-alue. Kollaboratiivisia editoreja on tutkittu jo 90-luvulla.
Koska kollaboratiivinen editointi kuuluu yhteistyön tietokonetukeen, se jakaa tieteenalan yleiset haasteet. Eräs niistä on tietoisuus (engl. awareness), joka liittyy tilanteen tasalla pysymisen yhteistyössä. Tosiaikaisista editoreista esimerkiksi SubEthaEdit sisältää mahdollisuuden tekstikeskusteluun dokumentin muokkaamisen ohessa. Eräs vaihtoehto tosiaikaiseen editointiin on käyttää editorin rinnalla erillistä sovellusta kommunikointiin. Eriaikaisessa muokkauksessa kommunikointiin voidaan käyttää dokumentin metadataa. Konkreettisena esimerkkinä versionhallintaohjelmissa voi versioon kirjoittaa muutoksia kuvaavia kommentteja, jotka eivät ole osa itse dokumenttia.
Toisena haasteena on tiedon yhdenmukaisuuden varmistaminen kaikkien käyttäjien kesken. Asynkronisissa järjestelmissä tämä onnistuu yleensä perinteisillä versiointimenetelmillä, mutta synkronisten järjestelmien haasteena on välittää päivittyvä tieto kaikille osapuolille mahdollisimman pian, ilman konflikteja sekä automaattisesti. Järjestelmän täytyy tunnistaa muutosten välinen kausaliteetti ja toteuttaa jonkinlainen automaattinen konfliktienratkaisu.
Kollaja

Kollaja on haja-asutteinen ja vanhimpia kyliä Pudasjärven kaupungissa. Se sijaitsee noin kolmenkymmenen kilometrin päästä kaupungin keskustasta lounaaseen ja noin seitsemänkymmentä kilometriä Oulusta. Kylä tunnetaan muun muassa paikkakuntalaisten kutsumasta kollajanjuustosta, jota valmistaa Kipinän kylässä sijaitseva Niemitalon Juustola. Alueella on koskiensuojelulain nojalla 1987 vuonna suojeltu Kipinänkoski. Kollajan alue tunnetaan myös kiistellystä Kollaja-hankkeesta, jossa suunnitellaan muun muassa tekoallasta Iijoen alajuoksulle.
Aiemmin Kollajan kylään kuuluviksi laskettin myös Kipinän, Aittojärven sekä Siuruan kylät.
Kollarla

Kollarla on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee aivan Perniön koilliskulmassa Kiskonjoen varrella.
Kollarla sijaitsee Kiskonjoen pohjoisrannalla entisen kunnanrajan tuntumassa. Kosken ja Aijalan välinen Kiskontie kulkee Kollarlan läpi. Kyläalueen pohjoisosassa ovat Rapasuo ja miltei umpeen kasvanut Kollarinjärvi. Kylän kantatila on hävinnyt joskus sotien jälkeen ja kylän maat liitetty Kosken kartanoon, lukuun ottamatta aivan itärajalla sijaitsevaa Kankareen torpan ympärille syntynyttä asutusta. Entinen kantatila sijaitsi Kollarinpellon kohdalla.
Kollarla on keskiaikainen uudisasutuskylä, joka oli 1900-luvulle saakka yksinäistila. Kylään rakennettiin Kosken ruukkia varten pato ja sulku 1820-luvulla. Sulkuvahdin tupa Hålldamm on yhä asuttuna. Kankareen torppa itsenäistyi vuonna 1911 ja siitä on myöhemmin lohkottu muutama muu asunto sekä kesämökkejä.
Kuolemantuottamus

Kuolemantuottamus on henkirikos, jossa henkilö huolimattomuudellaan aiheuttaa toisen kuoleman. Suomen rikoslain mukaan siitä saa rangaistuksena sakkoa tai enintään kuusi vuotta vankeutta. Kuolemantuottamus katsotaan Suomen laissa yleensäselvennä lievimmäksi henkirikoksista.
Kuolemantuottamus Suomen laissa

Suomen rikoslain 21 luvussa säädetään seuraavasti:
8 § (21.4.1995/578): Kuolemantuottamus
Joka huolimattomuudellaan aiheuttaa toisen kuoleman, on tuomittava kuolemantuottamuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
9 § (21.4.1995/578) Törkeä kuolemantuottamus
Jos kuolemantuottamuksessa kuolema aiheutetaan törkeällä huolimattomuudella ja rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä kuolemantuottamuksesta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään kuudeksi vuodeksi.
Yleistä

Jotta kuoleman aiheuttaminen voidaan tuomita kuolemantuottamuksena, seurauksen on täytynyt johtua tekijän huolimattomuudesta. Usein kuolemantuottamus liittyy muuhun rikokseen, kuten rattijuopumukseen, liikenneturvallisuuden vaarantamiseen tai pahoinpitelyyn. Huolimatonta on myös menettely, jossa tekijä on laiminlyönyt olosuhteiden edellyttämän ja häneltä vaadittavan velvollisuuden estää uhrin kuolema tai toimia varovaisemmin, vaikka hän olisi kyennyt noudattamaan velvollisuuttaan. Laiminlyönnistä rangaistaan, jos tekijä on ollut vastuuasemassa uhriin nähden. Vastuuasema voi perustua esimerkiksi tekijän ja uhrin väliseen suhteeseen, kuten vanhempien vastuu lapsistaan, taikka virkaan tai toimeen, kuten opettajalla hänen oppilaisiinsa nähden, lääkärillä potilaisiin  tai työnantajalla työntekijöihin nähden. Edellytyksenä kuolemantuottamuksen täyttymiselle on myös syy-yhteyden olemassaolo, eli tekijän huolimattomuuden tai laiminlyönnin on vallitsevissa olosuhteissa täytynyt olla välttämätön edellytys kuoleman aiheutumiselle, toisin sanoen ilman kyseistä menettelyä uhri ei olisi kuollut. Mikäli kuoleman katsotaan aiheutuneen pikemminkin tapaturmasta kuin kuoleman toiselle aiheuttaneen henkilön huolimattomuudesta, teosta ei saa tuomita rangaistusta.
Törkeän kuolemantuottamuksen täyttyminen edellyttää, että kuolema on aiheutettu törkeällä huolimattomuudella. Törkeää huolimattomuutta ei ole määritelty rikoslaissa, mutta rikosnimikkeen valinnassa tulee ottaa huomioon ainakin kuolemanvaaran suuruus, tekijän tietoisuus riskin käsilläolosta, tekijän mahdollisuus noudattaa huolellisuusvelvollisuuden vaatimuksia sekä se, missä määrin tekijän käyttäytyminen poikkeaa tilanteen vaatimasta huolellisesta menettelystä.
Kuolemantuottamusten määrä Suomessa

Vuosina 2009–2012 Suomen käräjäoikeuksissa ratkaistiin vuosittain noin sata asiaa (vuodesta riippuen 93–105 kpl), joissa pääsyytteenä (törkeimpänä rikoksena) oli kuolemantuottamus tai törkeä kuolemantuottamus. Tuomio langetettiin näillä rikosnimikkeillä 69–77 tapauksessa. Vastaajina asiassa oli tyypillisesti 1 tai 2 henkilöä.
Vuonna 2014 kuolemantuottamuksesta päärikoksena tuomittiin 45 henkilöä, joista 36 sai sakkorangaistuksen, kahdeksan ehdollista vankeutta ja yksi yhdyskuntapalvelua. Törkeästä kuolemantuottamuksesta päärikoksena tuomittiin samana vuonna 11 henkilöä, joista seitsemän sai ehdollista ja neljä ehdotonta vankeutta.
Aiheesta muualla

Henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan suosituksia 2011 (Vuoden 2009 oikeuskäytännön mukaisesti, vahingonkorvauslain 5 luvun säännösten nojalla kivusta ja särystä sekä muusta tilapäisestä haitasta, pysyvästä haitasta sekä kärsimyksestä suoritettavien korvausten määriä, pdf-julkaisu) (Arkistoitu – Internet Archive) - Suositus ohjaa käräjäoikeuksien langettamien vahingonkorvausten määrää myös kuolemantuottamuksen tapauksissa (Kohta: Surmansa saaneen läheiselle aiheutunut kärsimys). (oikeusministerio.fi)
Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan lippu

Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan lippu oli Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan tunnus. Sen otti käyttöön Kirgiisien sosialistinen neuvostotasavalta 22. joulukuuta 1952. Lippu oli pohjaväriltään punainen, ja sen keskellä oli kahden sinisen raidan välissä valkea raita. Raitojen selitettiin virallisesti kuvaavan vuoristoisen maan vuorijonoja ja niiden lumihuippuja. Lipun yläkulmassa on sirppi ja vasara. Aikaisempi lippu oli punainen ja siinä luki kyrillisen kirjaimin: КЫРГЫЗ ССР.
Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna
Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna oli Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan tunnus. Se hyväksyttiin 23. maaliskuuta 1937 ja poistettiin käytöstä vuonna 1992.
Vaakunassa on kirgiisien kansantaiteella koristeltu kehys, johon on kuvattu Tienšan-vuoristo. Kehyksen ympärillä on maatalouden tunnuksia puuvillaa ja vehnäntähkiä. Vuoriston takaa nouseva aurinko symboloi kirgiisien tulevaisuutta, sirppi ja vasara sekä punainen tähti symboloivat kommunismin voittoa ja maailmanlaajuista kommunististen maiden yhteisöä. Puuvillaa ja vehnäntähkiä kiertävässä nauhassa lukee Kaikkien maiden työläiset, liittykää yhteen! venäjäksi, "Пролетарии всех стран, соединяйтесь!", ja kirgiisiksi, "Бардык өлкөлөрдүн пролетарлары, бириккиле!".
Neuvostotasavaltojen vaakunat
Armenian SNT | Azerbaidžanin SNT | Georgian SNT | Kazahstanin SNT | Kirgiisien SNT | Latvian SNT | Liettuan SNT | Moldavian SNT | Tadžikistanin SNT | Turkmenistanin SNT | Valko-Venäjän SNT | Ukrainan SNT | Uzbekistanin SNT | Venäjän SFNT | Viron SNT
Karjalais-suomalainen SNT (1940–1956) | Transkaukasian SFNT (1922–1936)
Kelkka

Vanha puinen vesikelkka.
Kelkka on kahdella jalaksella varustettu rekimäinen työnnettävä, vedettävä tai lumessa ja jäällä alamäkeen liukuva kulkuväline.  Erilaisia kelkkoja ovat muun muassa potkukelkat sekä lasten mäenlaskuun tarkoitetut rattikelkat. Kelkoilla harjoitettavia kilpaurheilulajeja ovat rattikelkkailu, ohjaskelkkailu ja skeleton- eli mahakelkkailu. Moottorikelkka on telaketjulla kulkeva moottorikäyttöinen kelkka. Kelkkajääkiekkoon tarkoitetun kelkan jalaksissa on terät, joiden avulla se kulkee jäällä luistimien tavoin.
Vesikelkka

Perinteisessä puusta tehdyssä veden tai halkojen kuljetukseen tarkoitetussa kelkassa jalakset ovat kapeahkot ja kelkan kansi vain muutaman laudan levyinen. Etupäästä kaareviin jalaksiin on kiinnitetty pystypuut perään, keskelle ja keulaan, joiden avulla syntyy kelkan kehikko ja kansilautojen kiinnitysalusta. Työntöaisan pystypuut ovat pidemmät. Aisa- ja keulapuut on sidottu yläpäästä yhteen paksulla vitsaksella. Jalakset voidaan raudoittaa liukumisen parantamiseksi ja ne ovat yleensä takaa hieman kansilautoja pidemmät, niin että jaloille on yhtäältä tilaa kelkkaa työnnettäessä ja että jalasten kannoilla voi toisaalta ottaa liukua alamäessä.
Kuten haluatte (vuoden 2006 elokuva)

| Kuten haluatte> As You Like It |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kenneth Branagh
Käsikirjoittaja:   Kenneth Branagh (sovitus) 
Perustuu:  William Shakespearen näytelmään Miten haluatte
Tuottaja:   Kenneth Branagh  Judy Hofflund  Simon Moseley 
Säveltäjä:  Patrick Doyle
Pääosat:   Bryce Dallas Howard  David Oyelowo  Romola Garai  Kevin Kline 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Britannia Yhdysvallat
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   2006-09-011. syyskuuta 2006 (Italia)    2007-09-2121. syyskuuta 2007 (Iso-Britannia)  
Kesto:  127 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuten haluatte on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut elokuva, jonka on ohjannut Kenneth Branagh. Elokuva perustuu William Shakespearen näytelmään Miten haluatte, mutta tarina on siirretty keskiaikaisesta Ranskasta 1800-luvun Japaniin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bryce Dallas Howard  | … |  Rosalind   |
|  David Oyelowo  | … |  Orlando De Boys   |
|  Romola Garai  | … |  Celia   |
|  Kevin Kline  | … |  Jaques   |
|  Adrian Lester  | … |  Oliver De Boys   |
|  Alfred Molina  | … |  Touchstone   |
|  Jade Jefferies  | … |  Phebe   |
|  Alex Wyndham  | … |  Silvius   |
|  Brian Blessed  | … |  Duke Frederick / Duke Senior   |
|  Youki Yamamoto  | … |  Duke Senior Man   |
|  Sacha Bennett  | … |  Frederick's Aide   |
|  Jimmy Yuill  | … |  Corin   |
|  Richard Briers  | … |  Adam   |
|  Yee Tsou  | … |  Charles the Wrestler   |
|  Janet McTeer  | … |  Audrey   |
|  Paul Chan  | … |  William   |
Vastaanotto

Kuten haluatte sai vaihtelevan vastaanoton. Rotten Tomatoes -verkkosivuston mukaan elokuva on saanut myönteisen vastaanoton 36 prosentissa sivuston huomioimista 14 arviosta. Metacritic-verkkosivustolla elokuvalla on arvosana 75, joka perustuu 15 arvioon.
Aiheesta muualla

Kuten haluatte Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Korteweg-de Vries -yhtälö

KdV-yhtälöä numeerisesti mallinnettuna. Kuvassa nähdään kahden aallon törmäys ja siinä tapahtuva vaihesiirtymä. X-akselina on aika ja y-akselina paikka. Värillä ilmaistaan aallon korkeutta.
Korteweg-de Vries -yhtälö (tai lyhyemmin KdV-yhtälö) on epälineaarinen osittaisdifferentiaaliyhtälö, jolla kuvataan matalassa vedessä eteneviä aaltoja. KdV-yhtälön merkitys solitoniteoriassa on suuri, sillä sen ratkaisuna saadaan malliesimerkki solitoniaallosta. Yhtälö on saanut nimensä sitä tutkineiden Diederik Kortewegin ja Gustav de Vries'n mukaan .
Määritelmä

KdV-yhtälö on epälineaarinen osittaisdifferentiaaliyhtälö funktiolle φ kahdessa ulottuvuudessa, paikassa x ja ajassa t:
jossa ∂x merkitsee osittaisderivaattaa x:n ja ∂t t:n suhteen.
Solitoniratkaisut

Osa yhtälön merkittävyyttä johtuu siitä, että sille on mahdollista löytää analyyttinen ratkaisu. Tämä voidaan ratkaista muun muassa olettamalla solitoniaallon etenevän nopeudella v ja sen huipun sijaitsevan ajanhetkellä t = 0 kohdassa x. Otetaan käyttöön uusi muuttuja z = x − vt ja funktio f(z) = φ(x, t). Nyt saadaan yhtälöksi tavallinen differentiaaliyhtälö
joka voidaan integroida z:n suhteen ja saadaan
Tässä muuttuja C on integroimisvakio. Halutaan kuitenkin ratkaisun f(z):n arvon olevan nolla kaukana aallon huipusta. Toisin sanoen siis  f(z) lähestyy 0 kun z→±∞. Tästä seuraa, että vakio C = 0. Yhtälö täytyy kertoa vielä f':lla ja integroida uudestaan ennen kuin ratkaisu saadaan ulos.
Ratkaisuksi näin saadaan
jossa x0 merkitsee aallon huipun paikkaa ajanhetkellä t = 0. Yhtälö mallintaa oikealle liikkuvaa solitonia.
Säilyvät suureet

KdV-yhtälölle saadaan ratkaistua äärettömän monta säilyvää suuretta . Ne voidaan laskea kaavalla
jossa Pi lasketaan kaavalla
Tästä saadaan muun muassa suureet:
liikemäärä  I_{0}=\int _{-\infty }^{\infty }\phi (x,t){\textrm {d}}x
energia  I_{1}=\int _{-\infty }^{\infty }\phi (x,t)^{2}{\textrm {d}}x
I_{2}=\int _{-\infty }^{\infty }2\phi (x,t)^{3}-(\partial _{x}\phi (x,t))^{2}{\textrm {d}}x
Historia

KdV-yhtälön ja solitonien historia alkaa 1834, kun John Scott Russell havaitsi kapeassa tasasyvässä kanavassa aallon etenevän muuttamatta muotoaan ja hajoamatta. Ilmiötä tutkivat Lord Rayleigh ja Joseph Boussinesq 1870-luvulla  ja lopulta Korteweg and De Vries vuonna 1895. Tästä seuraava merkittävä tulos saatiin 1965 kun Zabusky ja Kruskal mallinsivat KdV-yhtälöä numeerisesti  ja huomasivat useamman aallon törmäyksissä aaltojen säilyttävän muotonsa ja nopeutensa. Tämän jälkeen on löydetty analyyttisiä ratkaisuja useampaa kuin yhtä aaltoa mallintamaan.
Kiinankeltakärhö

| Kiinankeltakärhö |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Kärhöt Clematis
Laji::  tangutica
Kaksiosainen nimi
 Clematis tangutica  (Maxim.) Korsh. 
Katso myös
   Kiinankeltakärhö Wikispeciesissä   Kiinankeltakärhö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinankeltakärhö (Clematis tangutica) on kukkiva köynnös. Sillä on pienet, kirkkaanvihreät lehdet ja 4 cm pitkät kellomaiset kukat.
Kiinankeltakärhö on kotoisin Aasian keskiosista. Se kasvaa metsissä, vuorenrinteillä ja jokilaaksoissa Kiinan keski- ja pohjoisosissa.
Kiinankeltakärhö kukkii runsaasti ja pitkään, heinäkuun alusta lokakuuhun. Sitä on kasvatettu Suomessa koristekasvina 1940-luvulta asti.
Aiheesta muualla

ITIS: Clematis tangutica (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Clematis tangutica (englanniksi)
Flora of China: Clematis tangutica (englanniksi)
Kilpakosijat (täsmennyssivu)

Kilpakosijat tarkoittaa seuraavia asioita:
Kilpailijat tai Kilpakosijat, Platonin dialogi
Se kolmas tai Kilpakosijat, suomalainen lyhytelokuva vuodelta 1914
Kilpakosijat (What Price Glory), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1926
Kilpakosijat (Battle of Broadway), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1938
Kilpakosijat (Do You Love Me), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1946
Kilpakosijat (Invitation to the Wedding), brittiläinen elokuva vuodelta 1983.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kilpakosijat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kilometrihinnoiteltu autovakuutus

Kilometrihinnoiteltu autovakuutus on vakuutus, jonka hintaan vaikuttavat ajoneuvolla ajettavat kilometrit. Ajokilometritiedot voivat perustua vakuutuksenottajan ilmoitukseen tai niitä voidaan mitata ajoneuvoon asennettavalla laitteella.
Maailmalla kilometrihinnoiteltu autovakuutus tunnetaan esimerkiksi nimillä Usage-based insurance tai Pay as you drive.. Ajomäärään perustuvan vakuutushinnoittelun etuja ovat muun muassa
ympäristöystävällisyys, sillä ajaminen vähenee
vähän ajavien vakuutuskustannusten pieneneminen
kuluttajille valittavaksi laajempi valikoima autovakuutuksia.
Kollam

| Kollam (കൊല്ലം/ക്വയ്ലോണ്‍) |
| --- | --- |

 Kollam
 Koordinaatit: 8.88°N, 76.60°E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Kerala
Piirikunta:  Kollamin piirikunta
 
 www.kollam.nic.in 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kollam (entiseltä nimeltään Quilon) on satamakaupunki Lakkadiivienmeren rannalla Keralan osavaltiossa Intiassa. Kaupungissa asui noin 300 000 ihmistä vuonna 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kollam Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Kollam Wikivoyagessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kollam
Käännös suomeksi
Kutlampi (Heinola, Tuusjärvi)

| Kutlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°17′37″N, 26°08′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Tuusjärveen 
Järvinumero:  14.173.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,5 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,534 km  
Pinta-ala:  1,761 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKutlampi 
Kutlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Tuusjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy.
Konstanssi

| --- | --- |
:  Määritelmä:   1. pysyvyys, muuttumattomuus 2. aivojen automaattinen kyky olettaa koon, muodon, värin ja valoisuuden pysyvän samana, vaikka silmän verkkokalvolle muodostuva kuva muuttuisi paljon alkuperäisestä 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Konstanssi. Katso konstanssi Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Kilometri tunnissa

Kilometri tunnissa (tunnus km/h) on nopeuden SI-järjestelmän lisäyksiköistä johdettu yksikkö. Nopeus on tietyssä ajassa kuljettu matka – siten nopeuden yksikkö on matkan yksikkö (kilometri tai metri) jaettuna ajan yksiköllä (tunti tai sekunti). Esimerkiksi ajoneuvojen nopeudet ja tieliikenteen nopeusrajoitukset ilmoitetaan yleisesti kilometreinä tunnissa. Britanniassa ja Yhdysvalloissa ne ilmoitetaan kuitenkin maileina tunnissa.
Toinen yleisesti etenkin fysiikan laskelmissa käytetty nopeuden yksikkö on metri sekunnissa (tunnus m/s).
Yleiskielisessä tekstissä kilometri tunnissa voidaan lyhentää myös km/t.
Konstantaani

Konstantaani on metalliseos, joka sisältää noin 55 % kuparia ja 45 % nikkeliä.
Konstantaanin ominaisvastus on riittävän korkea, jotta sen avulla voidaan saavuttaa erittäin tarkkoja resistanssiarvoja. Seoksen resistanssi pysyy lähes vakiona lämpötilojen vaihdellessa paljonkin, koska seoksen ominaisvastuksen lämpötilakerroin on pieni. Konstantaania käytetään ominaisuuksiensa vuoksi venymäliuskoissa ja vastuslangoissa. Sitä käytetään myös lämpösähköpareissa esimerkiksi raudan parina. Konstantaanin resistiivisyys (20 °C) on 0,49·10−6 Ωm.