stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HK Tambov
Joukkue kaudella 2024–2025

(Tilanne 8. lokakuuta 2024)
| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|   |  | Andrei Skovronski | L | 2025 | Moskova, Venäjä |  |
|   |  | Šamil Valiullin | L | 2025 | Kazan, Venäjä |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 27 |  | Jegor Šalapov | R | 2025 | Kusa, Venäjä |  |
| 47 |  | Jegor R. Rodionov | L | 2025 | Moskova, Venäjä |  |
| 85 |  | Ruslan Ibatullin | L | 2025 | Tšišmi, Venäjä |  |
| 86 |  | Bogdan Denisevitš | L | 2025 | Megion, Venäjä |  |
| 87 |  | Mihail Tihonov | L | 2025 | Moskova, Venäjä |  |
|   |  | Andrei Bannikov | L | 2025 | Utšaly, Venäjä |  |
|   |  | Nikita Gološtšapov | L | 2024 | Ufa, Venäjä |  |
|   |  | Jegor Plitin | L | 2024 | Toljatti, Venäjä |  |
|   |  | Eduard Šetle | L | 2025 | Rudniy, Kazakstan |  |
|   |  | Ivan Sušinski | L | 2025 | Jekaterinburg, Venäjä |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 12 |  | Arkadi Axjonov | R | H | 2025 | Tšeljabinsk, Venäjä |
| 31 |  | Artjom Mitin | L | H | 2025 | Tambov, Venäjä |
| 38 |  | Artjom Faizullin | R | H / P | 2025 | Nižnevartovsk, Venäjä |
| 75 |  | Jegor Antonov | L | H | 2023 | Penza, Venäjä |
| 91 |  | Aleksandr Protapovitš | R | H | 2025 | Novotroitsk, Venäjä |
| 95 |  | Oleg Kortšagin | L | H | 2025 | Tambov, Venäjä |
|   |  | Jegor Baranov | L | VLH | 2025 |  |
|   |  | Eduard Gimatov | R | LH | 2025 | Ufa, Venäjä |
|   |  | Anton Kosolapov | R | H | 2025 | Kirov, Venäjä |
|   |  | Jegor Kuimov | L | H | 2024 | Serov, Venäjä |
|   |  | Maksim Kuznetsov | L | H | 2026 | Magnitogorsk, Venäjä |
|   |  | Artjom Netšhajev |  | H | 2025 | Pietari, Venäjä |
|   |  | Vadim Pereskokov | L | KH / VLH | 2025 | Moskova, Venäjä |
|   |  | Vadim Suštšev | L | KH | 2024 | Toljatti, Venäjä |
|   |  | Aleksandr Totšilkin | R | KH | 2025 | Moskova, Venäjä |
|   |  | Jegor Tšižikov | L | H | 2024 | Tšerepovets, Venäjä |
|   |  | Aleksandr Zaharin | L | LH | 2025 | Salehard, Venäjä |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Aleksandr Žurik
Apuvalmentaja: Aleksei Fetisov
Apuvalmentaja: Sergei Šepetjuk
Apuvalmentaja: Boris Strikov
Maalivahtivalmentaja: Andrei Šutov
Fysiikkavalmentaja: Igor Jelisejev
Toimitusjohtaja: Gleb Lutšnikov
Lähde: EliteProspects
Willy Böckl

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Willy Böckl |  Willy Böckl |  Willy Böckl |  |
Maa:   Itävalta
Miesten taitoluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Chamonix 1924 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | St. Moritz 1928 | yksinluistelu |  |
Willy Böckl (27. tammikuuta 1893 – 22. huhtikuuta 1975) oli itävaltalainen taitoluistelija, hän kilpaili yksinluistelussa.
Böckl voitti urallaan yhdeksän MM-mitalia, joista kolme oli kultaista, kolme hopeista ja kolme pronssista. EM-kisoissa hän voitti urallaan yhdeksän mitalia, joista mestaruuden hän voitti kuusi kertaa. Olympialaisissa hän voitti kaksi hopeaa: Chamonix’ssa 1924 ja Sankt Moritzissa 1928.
Hän lopetti uransa St. Moritzin olympiakisojen jälkeen, sen jälkeen hän toimi Yhdysvaltain maajoukkueen valmentajana.
Euporie

| Euporie |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Scott S. Sheppard
Löytöaika:  2001
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Jupiter
Keskietäisyys:  19 339 000 km
Eksentrisyys:  0,144
Kiertoaika:  551 d
Inklinaatio:  145,499
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  1,0 km
Pinta-ala:  12,57 km2
Massa:  14 986 684 330 972 kg
Keskitiheys:  2,6 g/cm3
Painovoima pinnalla:  0,001 m/s2
Pakonopeus pinnalla:  5 km/s
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  -
Euporie on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Ananke-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2001. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2001 J 10. Euporie on halkaisijaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 19,3 miljoonan kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 551 päivää. Radan inklinaatio on 145° ja eksentrisyys 0,144.
Nykyisen nimensä kuu sai elokuussa 2003 kreikkalaisesta mytologiasta.
EC Bregenzerwald

| EC Bregenzerwald |
| --- | --- |
Perustettu:  1985
Entiset nimet:  EHC Bregenzerwald (1985–2016)
Kaupunki:   Alberschwende, Itävalta
Kotiareena:  Messestadion
– kapasiteetti:  4 270
Sarjataso:  AlpsHL
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Guntram Schedler
Päävalmentaja:   Jussi Tupamäki
Mestaruudet:  1 (2013)
Hopeaa:  1 (2014)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
EC Bregenzerwald on itävaltalainen jääkiekkoseura Alberschwenden kaupungista. Joukkue pelaa Itävallan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Inter-National-Leaguessa.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 |  | David Felder | L | Laina |  |  |
|   |  | Jami Pasanen | L | 2025 | Vantaa, Suomi |  |
|   |  | Kilian Wempe | L | Juniori | Hohenems, Itävalta |  |
|   |  | Lorenz Widhalm | R | Laina | Wien, Itävalta |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|   |  | Daniel Hintermann | L | 2025 |  |  |
|   |  | Jimi Kuronen | L | 2025 | Helsinki, Suomi |  |
|   |  | David König | L | 2025 |  |  |
|   |  | Manuel Metzler | L | 2025 |  |  |
|   |  | Philip Metzler | L | 2025 |  |  |
|   |  | Robert Ossipov | L | 2025 | Tallinna, Viro |  |
|   |  | Martin Urbanek | R | 2025 | Villach, Itävalta |  |
|   |  | Laurin Wempe | L | Juniori | Hohenems, Itävalta |  |
|   |  | Marcel Wohlmuth | L | 2025 | Hall in Tirol, Itävalta |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 17 |  | Jevgen Fadjejev | L | H | 2025 | Kiova, Ukraina |
|   |  | Fabio Haas | R | H | 2025 |  |
|   |  | Kai Hämmerle | L | H | 2025 |  |
|   |  | Roberts Lipsbergs | L | H | 2025 | Riika, Latvia |
|   |  | Philipp Pöschmann | R | KH / OLH | 2025 | Wien, Itävalta |
|   |  | Fabian Ranftl | L | H | 2025 |  |
|   |  | Richard Schlögl | L | H | 2025 |  |
|   |  | Ben Summer | R | H | Laina | Dornbirn, Itävalta |
|   |  | Julian Zwerger | L | H | 2025 | Dornbirn, Itävalta |
Aiheesta muualla

Joukkueen viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kathrin Klaas

Klaas Osakan MM-kisoissa 2007.
Kathrin Klaas (s. 6. helmikuuta 1984) on saksalainen moukarinheittäjä.
Tampereen alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2003 Klaas oli kahdeksas ja Erfurtin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2005 neljäs. Helsingin MM-kisoissa 2005 Klaas jäi karsinnassa vaille tulosta. Göteborgin EM-kisoissa 2006 hän oli kuudes.
Klaas karsiutui loppukilpailusta Osakan MM-kisoissa 2007 ja Pekingin olympialaisissa 2008. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Klaas sijoittui neljänneksi ennätyksellään 74,23. Saman vuoden Belgradin universiadeissa hän sai pronssia. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 Klaas karsiutui loppukilpailusta. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 71,89 m.
Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Klaas oli neljäs tuloksella 70,44 ja Lontoon olympialaisissa 2012 niin ikään neljäs ennätyksellään 76,05. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän karsiutui loppukilpailusta. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 Klaas oli neljäs ja Pekingin MM-kilpailuissa 2015 kuudes.
Klaas karsiutui 2016 loppukilpailusta sekä Amsterdamin EM-kilpailuissa että Rio de Janeiron olympialaisissa. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 11:nneksi ja Berliinin EM-kilpailuissa 2018 seitsemänneksi.
Klaasin ennätys on 10. elokuuta 2012 Lontoossa heitetty 76,05. Hän on tuloksella Saksan kaikkien aikojen tilastossa Betty Heidlerin jälkeen toisena.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics  Tilastopaja 🔒
Pesurinoja

| Pesurinoja |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Sastamala
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ylistenjärven valuma−a (35.138)
Pinta-ala:  42,41 km²  
Järvisyys:  10,17 % 
Pääuoman pituus:  16,2 km 
Pääuoman osuudet:  Pesurinoja ←Tapiolanjärvi ←Kravinoja ←Keskistenjärvi ←Ylistenjärvi ←Isonsuonoja
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Ylistenjärvi
 :  61.25325°N, 22.94282°E
Laskupaikka:  Liekovesi, Tyrvää
 :  61.33168°N, 22.89972°E
Esteet:  voimala, myllyjä, patoja
Sivu-uomat:  Hopunoja
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  89,2 m  
Laskukorkeus:  57,5 m  
Korkeusero:  31,7 m
Pituus:  11,7 km  
Kaltevuus:  2,71 m/km
Muuta
Pesurinoja on Pirkanmaan Sastamalan Tyrväällä Liekoveteen laskeva joki, joka muodostaa 16 kilometriä pitkästä pääuomasta 12 kilometriä pitkän alajuoksun osuuden.
Joen kulku

Ylistenjärvestä alkava Pesurinoja on aluksi vain järven suoraviivainen kaivanto, jossa järven vedet johdetaan Keskistenjärven alueelle. Keskistenjärvi on matala ja tiheän vesikasvillisuuden peittämä järvi, jossa järven jäljellä oleva avoveden alue sijaitsee kosteikkoalueen lounaispäässä. Kosteikon läpi on kuitenkin ruopattu Kravinojan kaivanto, joka jatkuu Keskistenjärven jälkeen samannimisenä noin kilometrin kohti pohjoista ja laskee siellä Tapiolanjärveen. Tapiolanjärvi on Keskistenjärven tapaan laskettu järvi, mutta siinä on enemmän avovettä kuin siinä.
Pesurinoja jatkuu Tapiolanjärvestä pohjoiseen päin ja se laskee 8,0 kilometrin jälkeen Tyrväällä Liekoveteen. Tämä osuus Pesurinojan keskijuoksulla on joen kaltevin. Osuuden alkuosalla, Vehkakorven ja Laurinkorven välissä, joki painuu kalliomurrokseen, jossa joki mutkittelee ja muodostaa välillä jokisaaria ja suvantoja. Joen uomaa on täällä paikoitellen oikaistu. Koivulan kylän alueella on joen varteen kaivettu vesialtaita, joihin tulee vesi joesta. Joki on puhkaissut  Ristisillan kohdalla itsellensä vesireitin Hamppulankankaan harjun läpi. Ristisillan alue on Roismalan taajama-alueen reunalla ja Ristisilta on keskiaikaisen tien ylityskohta. Sillan alajuoksulla  joki putoaa Pesurinkoskea alemmaksi ja saapuu Tyrväänkylän peltoalueelle. Siellä joki on uurtanut uomansa syvälle savikkoon ja alkanut meanderoida siinä. Kun joki alittaa valtatien 12, saapuu se Roismalanaukealle, jossa savikko on 10–15 metriä paksu . Täällä joki ei kuitenkaan ole uurtanut uomaansa syvälle, sillä Liekoveden korkea vedenpinta on sen estänyt. Uomaa on täällä myös oikaistu.
Pesurinojan takia on teitä varten rakennettu useita sen ylittäviä siltoja. Yläjuoksulla on joen kummallakin puolella maantiet. Itäpuolinen Punkalaitumentie ei ylitä jokea, mutta länsipuolinen yhdystie 12837 tekee sen Ylistenjärven laskuojan kohdalla. Tämän lisäksi on Tapiolan kylässä yhdystiellä 12835 ja Koivulan kylässä yhdystiellä 12494 toimittu samoin. Viimeksi mainittua siltaa kutsutaan Ristisillaksi. Suurin silta on rakennettu Roismalanaukealla valtatietä 12 varten. Viimeiset sillat ovat alajuoksulla sijaitsevat Tyrväänkylän teiden kaksi siltaa. Joessa on runsaasti pieniä kivipatoja tai vesimyllyjä. Kolme ensimmäistä löytyy heti Tapiolan kylän peltoalueen jälkeen. Niiden alapuolella sijaitsee vesivoimalalaitoksen pato ja tämän alapuolella vielä kolme kivi- tai puupatoa lisää. Ristisillan kohdalta alkaa vuolas Perurinkosken koskijakso, jossa on vesimyllyn raunio ja tämän alapuolella yksi kivipato.
Luontoarvoja

Pesurinojaa on voimakkaasti muokattu ja se on enää muutamissa kohdissa aivan luonnonmukainen. Joessa olevia koskia on perattu poistamalla ainakin suurimmat kivet. Joessa on monia kivi- tai puupatoja, jotka muodostavat vaelluskaloille etenemisesteitä. Voimalaitos voi olla luvanvarainen eikä sitä voi poistaa, mutta joen kalataloudellinen kunnostaminen alajuoksulla voisi olla hyödyllistä.
Yläpuolisten järvien järvenlaskut vaikuttavat osaltaan joen vedenlaatuun lisäämällä veteen liukenevia ravinteita. Valuma-alueen tietyt osat, kuten alajuoksun Roismalanaukea ja keskijuoksun Tapiolanjärvi ja Keskistenjärvi, ovat ainakin lintujen suosimia kohteita pesimäaikaan ja erityisesti kevät- ja syysmuuton aikana. Järvet onkin liitetty mukaan Natura 2000-hankkeeseen (FI0350002, 151 hehtaaria) maakunnallisesti huomattavina lintujärvinä.
Ylistenjärven valuma-alue

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Ylistenjärven valuma-alueeseen (35.138) se kuuluu. Valuma-alueen pinta-ala on 42,41 neliökilometriä (tai 41,89 km² ) ja sen järvisyys on 10,71 %.
Valuma-alueen pääuomaksi on vesistöviranomaisten Paikkatietoikkunan verkkopalveluun merkitty vesistöreitti Pesurinoja, Tapiolanjärvi, Kravinoja ja Ylistenjärvi. Pääuoman pituus on palvelun verkkosysteemissä ilmoitettu uomaosuuksien pituusmittoina, jotka laskemalla yhteen saadaan määritettyä pääuoman pituus. Virtaveden pituus on siten Ylistenjärven luusuasta Liekoveteen 11,7 kilometriä. Kun tähän lisätään itse Ylistenjärvi ja Isonsuonoja, tulee mittaan lisää yli 4,5 kilometriä. Pääuoman kokonaispituudeksi voidaan siten ilmoittaa yli 16,2 kilometriä.
Pääuoman merkittäviä sivu-uomia ovat Tyrväänkylän peltojen lyhyt johto-oja, joka yhtyy pääuomaan vasemmalta päin. Seuraava on oja, joka yhtyy jokeen vasemmalta Ristisillan yläpuolella Koivulassa. Se alkaa Pahasuon takaa melkein Tapiolasta asti. Keskistenjärven vesijättömaalle laskee kaakosta tuleva Hopunoja, joka on suoraksi kaivettuna Rompunsuolta alkava johto-oja. Tapiolanjärvi ja Keskistenjärvi ovat pääuomassa sijaitsevia läpivirtausjärviä. Näiden lisäksi on asukkaiden omia tekolampia, joita on esimerkiksi Hopunojan ympäristössä kolme.
Historiaa > 1800-luku

Vuosina 1855–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa esitetään yleistilanne valuma-alueen vesistöistä. Valuma-alueen järvien nimet ovat kartassa ”Tapiojärvi”, ”Keskistenjärvi”, ”Ylistenjärvi” ja ”Wähäjärvi”. Vähäjärvi laski aikoinaan Ylistenjärveen lyhyttä ojaa myöten, mutta se on nykyään pelkkä kosteikkoalue. Ylistenjärven laskuoja on vanhoissa kartoissa eri kuin nykyään. Se on alkanut Tapiolanlahdelta, josta se virtasi länteen ja laski siellä Keskistenjärven pohjoispäähän. Tämän vahvistaa myös aikaisempi, Ruotsinvallan aikana laadittu, Kuninkaan kartasto vuosilta 1776–1805. Keskistenjärven nykyinen laskuoja alkaa järven itärannasta ja laskee Keskistenjärven eteläpäähän. Tyrväänkylän peltomaiden jälkeen alkoivat Roismalanaukean niittymaat, joista oli 1800-luvulla alettu raivata pieniä peltopalstoja. Tämä niittymaa oli aina ollut kostea ja hankalakulkuinen alue eteenkin kelirikkoaikana, joten aukeaa vältettiin ylittämästä ja mieluimmin kuljettiin Pesurinkosken myllysillan kautta. Aukean ylittävä tie saatiin yleiseen käyttöön vasta 1940- ja 1950-lukujen vaihteessa .
Vaikka Kalmbergin karttaan ei ole merkitty vesimyllyjä, on niitä varmastikin ollut. Siitä kertoo esimerkiksi Pesurinkoskeen rakennettavan myllyn ja tamppilaitoksen rakentamishanke, jota Henric Rompisare alkoi ajaa vuonna 1826. Koskea on myös ”avattu”, jolloin siitä on koitunut vahinkoa joenvarren asukkaille. Tästä aiheutunutta riitaa on käsitelty vuonna 1892. Joesta on tänä aikana saatettu käyttää myös nimeä ”Rajajoki”. Tämä voi viitata Roismalan kylän ja Tyrväänkylän väliseen kylärajaan .
Tämän karttatilanteen jälkeen on Tapiolanjärvessä, Keskistenjärvessä, Ylistenjärvessä ja Vähäjärvessä suoritettu järvenlasku. Näistä ei tässä ole esittää lähdepohjaista tietoa, mutta seuraukset ovat olleet selvät. Ylistenjärven laskuojan vaihtaminen Tapiolanlahdelta  Kiviojankurkusta alkavaan kaivantoon ja Vähäjärven maatuminen suomaaksi on tästä yksi vihje. Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa vuodelta 1930 näkyy Ylistenjärven rannoilla soistuneita ranta-alueita ja Vähäjärven tilalla oleva suomaa, jossa on vielä jäljellä pieni lampi. Nämä ovat järvenlaskuissa yleisiä jäänteitä. Näiden lisäksi ovat sekä Keskistenjärvi että Tapiolanjärvi muuttuneet aikaisemmista järvistä melkoisesti, kun niiden avovesialueet  ovat vähentyneet tai kadonneet kokonaan. Taloudellisessa kartassa on Keskistenjärvessä avovettä jäljellä pieni lampi kosteikkoalueen itäosassa. Molempien järvien avoveden tilalle on merkitty kosteikkoalueen väritys, mikä voi olla järvenlaskun jälkeinen seuraus. Keskistenjärven halki on taloudellisessa kartassa kaivettu Kravinojaksi nimetty kuivatuskanava. Tilanne on edelleen sama vuonna 1961 julkaistuissa peruskartoissa.
Historiaa > Tyrvään voimalaitoksen vaikutukset

Tyrvään vesivoimalaitoksen perustaminen vaikutti voimakkaasti Roismalanaukean elämään. Vuosina 1946–1950 padottiin Hartolankosken lisäksi myös Liekoveden rannat maapatopenkereillä. Pohjoisrannan Vaunujoen tapaan myös Pesurinojan uomaa jouduttiin penkeröimään nousevan veden takia 1,8 kilometrin matkalta . Pesurinojan vedenpinta onkin ylempänä kuin Roismalanaukean nykyinen maanpinta. Padottava vesiallas täyttyi hitaasti ja se oli täynnä vasta vuonna 1957 . Kuten Vaunujoenkin tapauksessa, on myös Pesurinojan uomaa perattu ja levennetty. Uoman paikkaa on ainakin Roismalanaukean eteläosissa siirretty sivuun alkuperäisestä kohdastaan . Penkereiden juurella on sadevesien keräilyojia, joiden vedet johdetaan Hartolankosken alapuolelle Kokemäenjokeen.
Aiheesta muualla

Lintubongausta Pirkanmaalla Sastamalassa -lintutorneja, kurkien seuraamista ja upeita maisemia kommeekurki.fi. Sastamala:  Kommee Kurki.
Pesurinkoski, HenkkaProductions, YouTube (25.9.2021)
Kokemäenjoen alue (35.1)
Oceans of Fantasy

| Oceans of Fantasy Boney M>  |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1979
 Julkaistu: syyskuu 1979
 Tuottaja(t): Frank Farian
 Tyylilaji: disko pop
 Kesto: 54.17
 Levy-yhtiö: Hansa (Länsi-Saksa)   Atlantic Records (UK)   Sire Records (USA)
Listasijoitukset
  1. (8 viikkoa, lokakuu 1979)   1. (2 viikkoa, 15. lokakuuta 1979)   1. (2 viikkoa, viikko 38/1979)   1. (1 viikko, 20. syyskuuta 1979)   1. (9. marraskuuta 1979)   5. (5. lokakuuta 1979)   5. (11. marraskuuta 1979)   44. (22. joulukuuta 1979)
Boney M:n muut julkaisut
| Nightflight to Venus 1978 | Oceans of Fantasy 1979 | The Magic of Boney M. – 20 Golden Hits 1980 |
Oceans of Fantasy on saksalaisen Boney M. -yhtyeen neljäs albumi vuodelta 1979.
Levy sisältää muun muassa hittikappaleet ”Gotta Go Home” ja ”El Lute”.
Britanniassa Oceans of Fantasy meni listan kärkeen heti avausviikollaan. Suomessa albumi oli listaykkösenä kahdeksan viikkoa ja myi platinaa.
Kappaleet

A-puoli
Let It All Be Music – 4.46 (säv. W. S. van Vugt)
Gotta Go Home – 3.45 (säv. Frank Farian/H. Huth/F. Jay/J. Huth)
Bye Bye Bluebird – 4.47 (säv. Farian/Reyam/Jay)
Bahama Mama – 3.16 (säv. Farian/Jay)
Hold on I'm Coming – 3.32 (säv. Isaac Hayes/David Porter)
Two of Us – 3.18 (säv. John Lennon/Paul McCartney)
Ribbons of Blue – 1.02 (säv. Forsey)
B-puoli
Oceans of Fantasy – 5.05 (säv. Kawohl/Jay/Zill)
El Lute – 5.48 (säv. Farian/Blum/Jay)
No More Chain Gang – 5.17 (säv. Farian/Ehrhardt/Jay)
I'm Born Again – 4.08 (säv. Rulof/Jay)
No Time to Lose – 2.52 (säv. Farian/Klinkhammer/Jay)
Calendar Song (January, February, March...) – 2.37 (säv. Farian)
Kokoonpano

Liz Mitchell – laulu
Marcia Barrett – laulu
Frank Farian – laulu, taustalaulu
Precious Wilson – laulu, taustalaulu
Linda Blake – Bahama Maman ääni kappaleessa ”Bahama Mama”
Bill Swisher – kertoja kappaleessa ”El Lute”
Gary Unwin – bassokitara
R. Besser – bassokitara
Keith Forsey – rummut
Mats Björklund – kitara
Nick Woodland – kitara
Michael Cretu – kosketinsoittimet
Lisa Gordanier – alttosaksofoni
American Horns In Europe – vaskipuhaltimet
Lance Burton – baritonisaksofoni
Bobby Stern – tenorisaksofoni
Geoff Stradling – pasuuna
Jim Polivka – trumpetti
Scot Newton – trumpetti
Etienne Cap – trumpetti kappaleessa ”Oceans of Fantasy”
Walter Raab – trumpetti kappaleessa ”Oceans of Fantasy”
Karl Bartelmes – trumpetti kappaleessa ”Oceans of Fantasy”
Benny Gebauer – saksofoni kappaleessa ”Oceans of Fantasy”
Dino Solera – saksofoni kappaleessa ”Oceans of Fantasy”, panhuilu kappaleessa "El Lute"
George Delagaye – pasuuna kappaleessa ”Oceans of Fantasy”
Ludwig Rehberg Jr. – ääniefektit kappaleessa ”Oceans of Fantasy”
Raimondas Rumšas

Raimondas Rumšas (s. 14. tammikuuta 1972) on liettualainen maantiepyöräilijä. Hän syntyi Šilutėssa ja aloitti ammattilaisuransa vuonna 1996.
Rumšas voitti vuonna 2000 Lombardian ja vuonna 2001 Baskimaan ympäriajon. Hän sijoittui kolmanneksi Ranskan ympäriajon kokonaiskilpailussa 2002, mutta jäi pian kiinni dopingista.
Hänen maantiepyöräilyssä kilpaillut lapsensa Linas kuoli 21-vuotiaana sydänkohtaukseen vuonna 2017 ja toinen lapsensa Raimondas junior jäi kiinni dopingista samana vuonna.
Löwen Frankfurt

| Löwen Frankfurt |
| --- | --- |
Perustettu:  2010
Kaupunki:   Frankfurt, Saksa
Kotiareena:  Eissporthalle Am Ratsweg
– kapasiteetti:  6 946
Sarjataso:  DEL
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Daniel Heinrizi
Puheenjohtaja:   Stefan Krämer
Päävalmentaja:   Tom Rowe
Mestaruudet:  1 (2004)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Löwen Frankfurt on saksalainen jääkiekkojoukkue Frankfurtin kaupungista. Se on perustettu vuonna 2010. Joukkue pelaa Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL -liigassa.
Pelaajat

| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 1 |  | Thomas Greiss | L | 2025 | Füssen, Saksa |
| 45 |  | Jussi Olkinuora | L | 2026 | Helsinki, Suomi |
| 51 |  | Cody Brenner | L | 2025 | Bogen, Saksa |
| 74 |  | Rodion Schumacher | L | 2027 | Tayga, Venäjä |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 3 |  | Andy Welinski | R | 2025 | Duluth, Minnesota, Yhdysvallat |
| 4 |  | Reid McNeill (C) | L | 2026 | London, Ontario, Kanada |
| 6 |  | Kevin Maginot | L | 2025 | Mannheim, Saksa |
| 18 |  | Markus Lauridsen | L | 2025 | Gentofte, Tanska |
| 24 |  | Philipp Bidoul | L | 2028 | Kempten, Saksa |
| 52 |  | Maksim Matushkin | L | 2027 | Minsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto |
| 73 |  | Lua Niehus | L | Juniori | Utzendorf, Sveitsi |
| 76 |  | Daniel Wirt | R | 2025 | Dortmund, Saksa |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 8 |  | Nathan Burns | L | VLH / KH | 2026 | Edmonton, Alberta, Kanada |
| 13 |  | Hannu Tripcke | R | H | 2027 | Mettmann, Saksa |
| 15 |  | Carter Proft | L | KH / VLH | 2026 | Spruce Grove, Alberta, Kanada |
| 17 |  | Carter Rowney (A) | R | OLH / KH | 2026 | Grande Prairie, Alberta, Kanada |
| 26 |  | Dennis Lobach | R | OLH | 2026 | Schweinfurt, Saksa |
| 61 |  | Sebastian Cimmerman | L | H | 2026 | Wickede, Saksa |
| 64 |  | Markus Schweiger | L | H | 2027 | Peißenberg, Saksa |
| 71 |  | Linus Fröberg | L | KH | 2025 | Karlstad, Ruotsi |
| 75 |  | Julian Napravnik | L | OLH | 2025 | Bad Nauheim, Saksa |
| 77 |  | Daniel Pfaffengut | R | KH | 2027 | Kaufbeuren, Saksa |
| 78 |  | Dominik Bokk | R | LH | 2025 | Schweinfurt, Saksa |
| 81 |  | Erik Brown | L | VLH | 2025 | Keene, Ontario, Kanada |
| 83 |  | Kevin Bicker | L | VLH | 2026 | Schwabach, Saksa |
| 84 |  | Chris Wilkie | R | LH | 2027 | Omaha, Nebraska, Yhdysvallat |
| 86 |  | Cameron Brace | R | OLH / KH | 2027 | Toronto, Ontario, Kanada |
Pelaajat > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Tom Rowe
Apuvalmentaja & Kehitysvalmentaja: Jan Barta
Apuvalmentaja & Fysiikkavalmentaja: Janne Kujala
Maalivahti- & Videovalmentaja: Daniel Goller
Huoltopäällikkö: Lasse Jokinen
Huoltopäällikkö: Marko Suvelo
Puheenjohtaja: Stefan Krämer
Toimitusjohtaja: Daniel Heinrizi
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)