stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Musō Jikiden Eishin-ryū
Tekniikkasarjat > Yksin tehtävät tekniikat (Waza) > Okuiai Tachiwaza no Bu (Okuden)

Tachiwaza-sarja suoritetaan seisaaltaan (poikkeuksena kolme Itomagoi-kataa jotka tehdään seiza-istunnasta)
(jap. 奥居合立業之部, Okuiai Tachiwaza no Bu) koostuu seuraavista tekniikoista:
(jap. 行連, Yukizure)
(jap. 連達, Tsuredachi)
(jap. 惣捲, Sō Makuri)
(jap. 惣留, Sō Dome)
(jap. 信夫, Shinobu)
(jap. 行違, Yukichigai)
(jap. 袖摺返, Sode Surigaeshi)
(jap. 門入, Mon'iri)
(jap. 壁添, Kabezoe)
(jap. 受流, Ukenagashi)
(jap. 暇乞其の一, Itomagoi Sono Ichi)
(jap. 暇乞其の二, Itomagoi Sono Ni)
(jap. 暇乞其の三, Itomagoi Sono San)
Tekniikkasarjat > Yksin tehtävät tekniikat (Waza) > Bangai no Bu

Termi (jap. 番外, Bangai) voidaan kääntää erityisiksi tekniikoiksi. Nämä eivät ole vanhaa perinnettä vaan Ōe Masamichin luomia tekniikoita. Lisäksi tekniikoihin kuuluvat Hayanuki ja tämän variaationa Katate Hayanuki. Nämä ovat Ōe Masamichin luoma tapa harjoitella Tatehiza no Buta.
(jap. 番外之部, Bangai no bu) koostuu seuraavista tekniikoista:
(jap. 速波, Hayanami)
(jap. 雷電, Raiden)
(jap. 迅雷, Jinrai)
Jotkut perimyslinjat lukevat muunnelmat Hayanami ja Raiden tekniikoista mukaan  Bangai-sarjaan.
Tekniikkasarjat > Parimuodot (Kumitachi)

Koulukuntaan kuuluu myös pariharjoituksia (kumitachi, 組太刀). Näiden harjoittelu voi olla hyvinkin dōjō-kohtaista. Muiden kuin Tachi Uchi no Kurai ja Tsume Ai no Kurai -sarjojen hallitseminen on Euroopassa harvinaista. Japanissa kumitachi-harjoittelu on yleisempää. Paritekniikoissa harjoitellaan miekan käytön lisäksi runsaasti tarttumisia ja vastustajan aseista riisumista. Parimuodot sisältävät monia tekniikoita sekä pitkälle että lyhyelle miekalle
Joissain katoissa miekka on aloittaessa jo esillä, toisissa taas tekniikka alkaa miekan vedolla. Parikatoja harjoitellaan yleensä puisilla miekoilla. Ylemmät dan-arvot saattavat harjoitella myös terävillä miekoilla.
Tekniikkasarjat > Parimuodot (Kumitachi) > Tachi Uchi no Kurai

(jap. 太刀打之位, Tachi Uchi no Kurai) on ensimmäinen parimuotojen sarja Eishin-ryūssä. Sekä opettaja- että oppilaspuoli käyttävät vain pitkää miekkaa. Tekniikat lähtevät seisovasta asennosta. Sarjasta on kaksi versiota; alkuperäinen sekä Ōe Masamichin muotoilema versio.
Tekniikkasarjat > Parimuodot (Kumitachi) > Tachi Uchi no Kurai > Tachi Uchi no Kurai (Koryū)

Perinteisessä versiossa (kutsutaan myös nimellä Koden Tachi Uchi no Kurai) sarjasta on kymmenen tekniikkaa
(jap. 出合, Deai)
(jap. 附込, Tsukekomi)
(jap. 請流, Ukenagashi)
(jap. 請込, Ukekomi)
(jap. 月影, Tsukikage)
(jap. 水月刀, Suigetsutō)
(jap. 絶妙剣, Zetsumyōken)
(jap. 独妙剣, Dokumyōken)
(jap. 心明剣, Shinmyōken)
(jap. 打込, Uchikomi)
Tekniikkasarjat > Parimuodot (Kumitachi) > Tachi Uchi no Kurai > Tachi Uchi no Kata (Ōe Masamichin versio)

Ōe Masamichin muokkaamassa versiossa on seitsemän tekniikkaa
(jap. 出合, Deai)
(jap. 拳取, Kobushitori)
(jap. 絶妙剣, Zetsumyōken)
(jap. 独妙剣, Dokumyōken)
(jap. 鍔留, Tsubadome)
(jap. 請流, Ukenagashi)
(jap. 真方, Makkō)
Tekniikkasarjat > Parimuodot (Kumitachi) > Tsume Ai no Kurai

(jap. 詰合之位, Tsume Ai no Kurai) on Eishin-ryūn toinen parikatasarja. Sekä opettaja että oppilas käyttävät pitkää miekkaa. Tekniikat aloitetaan joko tatehiza-istunnasta tai seisovasta asennosta.
(jap. 発早, Hassō)
(jap. 拳取, Kobushitori)
(jap. 岩浪, Iwanami)
(jap. 八重垣, Yaegaki)
(jap. 鱗返, Urokogaeshi)
(jap. 位弛, Kurai Yurumi)
(jap. 燕返, Tsubame Gaeshi)
(jap. 眼関落, Ganseki Otoshi)
(jap. 水月刀, Suigetsutō)
(jap. 霞剣, Kasumi Ken)
Tekniikkasarjat > Parimuodot (Kumitachi) > Daishō Zume

(jap. 大小詰, Daishō Zume) on Eishin-ryūn kolmas parikatasarja. Sekä pitkää että lyhyttä miekkaa (daishō) käytetään. Tekniikat aloitetaan tatehiza-istunnasta.
(jap. 抱詰, Dakizume)
(jap. 骨防, Koppō)
(jap. 柄留, Tsukadome)
(jap. 小手留, Kotedome)
(jap. 胸捕, Munatori)
(jap. 右伏, Migifuse)
(jap. 左伏, Hidarifuse)
(jap. 山形詰, Yamagatazume)
Tekniikkasarjat > Parimuodot (Kumitachi) > Daishō Tachi Zume

(jap. 大小立詰, Daishō Tachi Zume)on Eishin-ryūn neljäs parikatasarja. Sekä pitkää että lyhyttä miekkaa (daishō) käytetään. Tekniikat aloitetaan seisten.
(jap. 〆捕, Shimetori)
(jap. 袖摺返, Sode Surigaeshi)
(jap. 鍔打返, Tsuba Uchikaeshi)
(jap. 骨防返, Koppōgaeshi)
(jap. 蜻蛉返, Tonbōgaeshi)
(jap. 乱曲, Rankyoku)
(jap. 移り, Utsuri)
Tekniikkasarjat > Parimuodot (Kumitachi) > Daikendori

(jap. 大検取, Daikendori) on Eishin-ryūn viides parikatasarja ja sisältää kymmenen tekniikkaa. Ensimmäisissä neljässä oppilaalla eli shidachilla on aseena lyhyt miekka eli kodachi kun opettajalla eli uchidachilla on aseenaan pitkä miekka. Lopuissa kuudessa tekniikassa molemmilla on aseinaan pitkä miekka.
(jap. 無剣, Muken)
(jap. 水石, Suiseki)
(jap. 外石, Gaiseki)
(jap. 鉄石, Tesseki)
(jap. 榮眼, Eigan)
(jap. 榮月, Eigetsu)
(jap. 山風, Yamakaze)
(jap. 橇橋, Sorihashi)
(jap. 雷電, Raiden)
(jap. 水月, Suigetsu)
Tomb of Hayashi Rokudayu Morimasa
Tomb of Tanimura Kamenojō Yorikatsu
Musō Jikiden Eishin-ryū:n 17. päämies Ōe Masamichi
Ratkaisupakko

Ratkaisupakko eli ratkaisuvelvollisuus tarkoittaa Suomen lainkäytössä sitä, että tuomioistuimella on velvollisuus antaa päätöksessään ratkaisu esitettyihin vaatimuksiin. Tuomioistuimet eivät siis voi kieltäytyä antamasta oikeusriitaan ratkaisua, vaikka lainsäädäntö asiasta olisi aukollista, sisäisesti ristiriitaista tai vahvasti tulkinnanvaraista.
Ratkaisuvelvollisuuteen kuuluu kaksi osaa: velvollisuus tutkia esitetty vaatimus ja velvollisuus antaa siihen sisällöllinen ratkaisu.
Ratkaisupakko koskee Suomessa sekä yleisiä tuomioistuimia että hallinnollisia tuomioistuimia.
Ratkaisupakko Suomen hallintolainkäytössä

Suomen hallintolainkäytössä tuomioistuimella on pääsääntöisesti velvollisuus tutkia asia, kun se on tullut vireille hallintoprosessissa. Tutkinnan lisäksi hallintotuomioistuimen on tehtävä asiassa päätös (ratkaisupakko), ja sillä on myös velvollisuus korjata päätöksessä oleva virhe (oikaisupakko).
Hallintotuomioistuimella on velvollisuus antaa ratkaisu asiassa, joka kuuluu sen toimivaltaan, ja sen lisäksi asianosaisella on oikeus saada ratkaisu vireille panemassaan asiassa.
Ratkaisupakon voidaan sanoa perustuvan vaatimuksiin oikeusturvasta ja oikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä. Suomen perustuslain 21 §:n 1. momentin mukaan jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi toimivaltaisessa tuomioistuimessa, ja 2. momentin mukaan oikeus saada perusteltu päätös turvataan lailla.
Sisällöllistä asiaratkaisua ei kuitenkaan tarvitse antaa, jos prosessuaalisia edellytyksiä asian tutkimiselle ei ole. Tällöin ratkaisuksi voi tulla se, että valitus jätetään tutkimatta. Perusteena voi olla muun muassa valitusoikeuden puuttuminen tai määräajan ylittyminen.
Mänttä-Vilppulan vaakuna

Mänttä-Vilppulan vaakuna
Mänttä-Vilppulan vaakuna on Mänttä-Vilppulan kaupungin tunnus. Se on alun perin hyväksytty Vilppulan kunnanvaakunaksi Vilppulan kunnanvaltuustossa 25. maaliskuuta 1957 ja vahvistettu sisäasiainministeriössä 7. kesäkuuta samana vuonna. Vaakunan aihe viittaa kirkonkylän rautatie- ja maantiesiltoihin ja sen havunoksat metsänjalostusteollisuuteen. Vaakuna valittiin Mänttä-Vilppulan kunnanvaakunaksi 2009 Mäntän ja Vilppulan kuntaliitoksen yhteydessä.
Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä alareunastaan kaareva hirsi, josta kasvaa kolme havunoksaa; kokonaan hopeaa.” Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson.
Mäntyharjun vaakuna

Mäntyharjun vaakuna
Mäntyharjun kunnanvaakuna on suoraan kunnan nimeen viittaava puhuva vaakuna.
Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 20. huhtikuuta 1953. Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä kaksi kaarityviöstä kasvavaa mäntyä; kaikki kultaa”.
Myy

Myy (isona kirjaimena Μ, pienenä μ, m.kreik. μυ, my, kreik. μι, mi) on kreikkalaisen kirjaimiston 12. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa [m]. Kreikkalaisissa numeroissa myyn lukuarvo on 40.
Latinalaisessa kirjaimistossa myytä vastaa kirjain M/m ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain М/м. Suomen kieleen myy translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta m.
Muoto ja sen historia

Myy on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta  (mem).
Myy muistutti alun perin foinikialaista esikuvaansa, ja sen oikean sivun viiva oli muita pidempi. Myöhemmin kirjain kääntyi toisin päin, ja pidempi viiva oli vasemmalla sivulla. Myy esiintyi kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa. Joissakin sen kulmien määrä vaihteli. Ajan kuluessa kirjain kehittyi nykyiseen muotoonsa, jossa sekä vasemman että oikean sivun viivat ovat yhtä pitkiä.
Epigrafisissa lähteissä myystä esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:
Merkityksiä

µ (mikro-) on SI-järjestelmässä etuliite, joka merkitsee miljoonasosaa ( 10−6). Nimi juontuu kreikan sanasta μικρον mikron ’pieni’. Teknisesti mikro-merkki on tosin oikeastaan eri merkki kuin kreikkalainen pienaakkonen myy, vaikka ne ovatkin käytännöllisesti katsoen samannäköisiä. Tämä johtuu siitä, että mikro-merkki sisällytettiin aikoinaan Latin 1 -merkistöön, johon ei muutoin kuulu kreikkalaisia kirjaimia, ja myöhemmin kehitetty Unicode-merkistö kattaa sekä Latin 1 -merkistön että erillisessä lohkossa kreikkalaiset kirjaimet.
µ oli aiemmin käytössä mikronin eli nykyisen mikrometrin (µm) tunnuksena. Millimikronin eli nykyisen nanometrin (nm) tunnuksena käytettiin kahta myytä (µµ).
μ on matematiikassa joskus keskiarvon ja odotusarvon tunnus.
μ on vakuutusmatematiikassa kuolevuusfunktion tunnus.
μ on fysiikassa esimerkiksi kitkakertoimen ja permeabiliteetin tunnus.
μ´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 40.
Tietokonejärjestelmissä

Tietokoneissa myy koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
| Merkki> Kreikkalaisia ja koptilaisia merkkejä | Unicode> Kreikkalaisia ja koptilaisia merkkejä | Selite> Kreikkalaisia ja koptilaisia merkkejä | HTML-viittaus> Kreikkalaisia ja koptilaisia merkkejä | ISO 8859-7> Kreikkalaisia ja koptilaisia merkkejä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Μ | U+039C | kreikkalainen suuraakkonen myy | &Mu;   &#924;   &#x39c; | 0xCC |
| μ | U+03BC | kreikkalainen pienaakkonen myy | &mu;   &#956;   &#x3bc; | 0xEC |
Latinalaisen merkistön täydennys Latin 1:ksi
| µ | U+00B5 | mikro-merkki | &micro;   &#181;   &#xb5; |  |
Tietokoneella, jossa on käytössä laajennettu suomalainen näppäimistö ja Windows käyttöjärjestelmä, mikro-merkki voidaan tuottaa pitämällä alhaalla AltGr-näppäintä samaan aikaan, kun painetaan m-kirjaimen näppäintä:
AltGr·M → µ
Mac OS X käyttöjärjestelmällä mikro-merkki tuotetaan näppäinyhdistelmällä:
Alt·Y → µ
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myy Wikimedia Commonsissa
Mystagogiset opetuspuheet

| Mystagogiset opetuspuheet> Μυσταγωγικαί κατηχήσεις.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Kyrillos Jerusalemilainen
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  teologia
Julkaistu:  noin 364–382
Suomennos
Suomentaja:  Johannes Seppälä
Kustantaja:  Joensuun yliopisto
Julkaistu:  1999
ISBN:  951-708-771-3

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Mystagogiset opetuspuheet eli Mystagogiset katekeesit (m.kreik. Μυσταγωγικαί κατηχήσεις, Mystagōgikai katēkhēseis) on Kyrillos Jerusalemilaisen katekeesien eli opetuspuheiden kokoelma. Ne käsittelevät kirkon mysteereitä eli sakramentteja.
Historia

Kyrillos Jerusalemilaisen puheiden joukkoon kuuluu joukko opetuspuheita, joista merkittävimmät ovat Katekeesit eli katekeettiset opetuspuheet, jotka pidettiin katekumeeneille eli kasteoppilaille pääsiäisen alla ennen kastamista, sekä viisi mystagogista katekeesia eli mystagogista opetuspuhetta, jotka pidettiin kastetuille pääsiäisviikolla kasteen jälkeen.
Mystagogisten opetuspuheiden suhteen tutkijat ovat olleet erimielisiä siitä, ovatko ne todella peräisin Kyrillokselta ja jos, niin missä määrin niitä on muokattu myöhemmin. Yleisimmän nykytulkinnan mukaan ne ovat Kyrilloksen tuotantoa, ja joko peräisin Kyrilloksen viimeisiltä vuosilta, tai sitten ne ovat hänen varhaistuotantoaan, joka on vasta hänen kuolemansa jälkeen päivitetty vastaamaan tuon ajan liturgisia käytäntöjä. Tuolloin puheiden lopullinen muoto saattaa olla peräisin Kyrillosta piispana seuranneelta Johannes II:lta.
Mystagogiset katekeesit luetaan joskus osaksi varsinaisten katekeesien kokonaisuutta ja myös julkaistaan usein yhdessä niiden kanssa. Ne ovat kuitenkin alun perin olleet erillinen kokoelma, ja myös niiden loppuun saattaminen on tapahtunut varsinaisia katekeeseja myöhemmin. Myös suomennettuna ne on julkaistu erikseen (1999) katekeeseista, jotka on suomennettu nimellä Jerusalemin uskontunnustus (2013).
Sisältö

Mystagogisten opetuspuheiden nimi viittaa kirkon mysteereihin eli sakramentteihin, joita ne käsittelevät. Nimi on peräisin siitä, että sakramentit pyrittiin alkukirkon aikana pitämään salattuna kirkon ulkopuolisilta, jotta nämä eivät pääsisi väärentämään ja halventamaan niitä.
Teos koostuu viidestä opetuspuheesta:
Mystagoginen katekeesi I (Μυσταγωγική κατήχησις Α') – Kastetta edeltävästä paholaisesta luopumisesta.
Mystagoginen katekeesi II (Μυσταγωγική κατήχησις Β') – Kasteen seuraukset.
Mystagoginen katekeesi III (Μυσταγωγική κατήχησις Γ') – Konfirmaatiosta.
Mystagoginen katekeesi IV (Μυσταγωγική κατήχησις Δ') – Ehtoollisesta.
Mystagoginen katekeesi V (Μυσταγωγική κατήχησις Ε') – Liturgiasta.
Kirjallisuutta > Suomennos

Kyrillos Jerusalemilainen: Mystagogiset opetuspuheet.  (Teoksessa ERGA 1997-1998 : Joensuun yliopiston ortodoksisen teologian vuosikirja, Orthodox Theology Year Book in the University of Joensuu. Kreikasta suomentanut Johannes Seppälä. Johdanto: Jarmo Hakkarainen)  Ortodoksisen teologian julkaisuja / Joensuun yliopisto, 1456-6818 ; n:o 26, 1999.  ISBN 951-708-771-3
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Cyril of Jerusalem: Mystagogic Catechesis. Teoksessa Yarnold, Edward: Cyril of Jerusalem.  (Early church fathers)  Psychology Press, 2000.  ISBN 0415199034
Aiheesta muualla

Cyril of Jerusalem: Catechetical Lectures. Kyrilloksen katekeesit I–XVIII (Lecture 1–18) ja Mystagogiset katekeesit (Lecture 19–23). New Advent (englanniksi)
Mäntyselkä

| Mäntyselkä Мяндусельга, Mjanduselga Šuvipeä |
| --- | --- |
 Mäntyselkä
 Koordinaatit: 62°53′8″N, 33°43′36″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Karhumäen piiri
Kunta:  Tšopina
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2013):  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mäntyselkä (ven. Мяндусе́льга, Mjanduselga; karjalaksi Šuvipeä) on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Tšopinan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Semsjärven etelärannalla 32 kilometriä Tšopinasta länteen. Kylässä ei ole vakituista asutusta (vuonna 2013).
Semsjärven pogostaan kuulunut Mäntyselän eli Suvipään kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopussa. 1900-luvun alussa se oli Aunuksen läänin Poventsan kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan keskus. Mäntyselän volosti jakautui Kumsjärven, Lindjärven ja Pyhäniemen kyläkuntiin. Lännessä se rajoittui Poventsan kihlakunnan Porajärven, pohjoisessa Paatenen, koillisessa Petrovski Jamin ja kaakossa Sungun volosteihin, etelässä Petroskoin kihlakunnan Kontupohjan ja Munjärven volosteihin sekä lounaassa Suomeen. Vuonna 1905 volostin 33 kylässä oli lähes 4 100 asukasta. Mäntyselän kylässä oli 12 taloa, koulu ja 105 asukasta.
Neuvostoaikana perustettiin Karhumäen piiriin kuulunut Mäntyselän kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen 14 asutuksessa oli 1 200 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Toisen maailmansodan jälkeen Mäntyselkä liitettiin Kumsin kyläneuvostoon.
Märkänäppylä

Suuri märkänäppylä pojan poskessa.
Märkänäppylä eli finni, mätänäppylä tai märkänäppy on näppylä, joka syntyy iholle, kun talirauhastiehyen tukkiva komedo, talimassan ja sarveismassan muodostama ihomato, tulehtuu. Tällöin syntyy punainen ja paksu näppylä, jolla voi olla märkänen huppu.
Talirauhasen tulehduksen aiheuttaa Propionibacterium acnes -bakteeri, mutta myös Malassezia-rasvahiivoilla on luultavasti osuutta tulehdukseen. Märkänäppylöitä esiintyy tavallisessa eli märkänäppyläisessä aknessa, joka on vaikeampi kuin komedoakne mutta lievempi kuin kystinen akne ja onteloakne. Märkänäppylöitä tulee yleisimmin kasvoihin, yläselkään ja rintakehään. Niitä esiintyy etenkin murrosikäisillä ihmisillä. Murrosiässä sukupuolirauhaset alkavat tuottaa kiihtyvällä tahdilla sukupuolihormoneita. Mieshormonit yhdistyvät talirauhasen mieshormonireseptoreihin ja saavat talirauhassolun tuottamaan erittäin runsaasti talia, mikä voi aiheuttaa tiehyen tukkeutumisen ja tulehduksen.
Jos tiehyttä ei saada ajoissa auki, bakteereita ja sarveiskertymiä valuu alaspäin verinahkaan, eikä tulehdusta enää voi hoitaa ulkopuolelta. Kun puolustajasolut ja siivooja-syöjäsolut ovat parantaneet tällaisen tulehduksen, jäljelle jää usein arpi.
Märkänäppylän puristaminen voi työntää sen sisällön syvemmälle tai tuoda ihoon lisää bakteereita likaisista sormista. Turvallisempaa on levittää näppylää kevyesti painelemalla, jolloin se saattaa joskus tyhjentyä painumatta syvemmälle.
Kristiina Mäki (laulaja)

Kristiina Mäki (oik. Kristiina Rantanen, s. 13. maaliskuuta 1957 Turku) on suomalainen laulaja, joka voitti iskelmälaulukilpailut Turussa vuonna 1976. Vuonna 1984 alkoi levytysura singlellä "Mää kottiis ny". Vuonna 1993 Mäki levytti kappaleen "Oo la laa", joka pysyi Tätä Suomi tanssii -listalla yli kymmenen kuukautta. Eräs Mäen tunnetuimmista levytyksistä lienee kirjailija Kalle Päätalon kotiseudusta kertova "Jokijärven valssi".
Diskografia

Mää kottiis ny 1984
Kristiina Mäki 1992
Villityttö 1995
Pikkujutut 1996
Kyynel 1998
Oo La Laa 2003
Aiheesta muualla

Kristiina Mäen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Møllerin sironta

Møllerin sironta, t-kanava
Møllerin sironta, u-kanava
Møllerin sironta on kvanttikenttäteoriassa prosessi, jossa kaksi elektronia vaihtavat keskenään voimaa välittävän virtuaalisen hiukkasen.
Kvanttisähködynamiikassa (QED) Møllerin sironnalla on kaksi 3. kertaluvun (eli jokainen verteksi yhdistää kolme viivaa) Feynmanin diagrammia, jotka ovat t-kanavan ja u-kanavan diagrammit. Kummassakin tapauksessa toinen elektroni emittoi ja toinen absorboi fotonin.
Sähköheikossa teoriassa sironta kuvataan neljällä eri 3. kertaluvun Feynmanin diagrammilla. Kaksi diagrammeista on kuten QED:ssä, jossa siis elektronit vaihtavat sähkömagneettista voimaa välittävän fotonin. Kaksi muuta ovat muutoin samanlaisia kuin QED:n diagrammit, mutta elektronit vaihtavat fotonin sijasta heikkoa vuorovaikutusta välittävän Z-bosonin.
Veikko Männikkö

Veikko Männikkö
Veikko Iisakki Männikkö (28. joulukuuta 1921 Jalasjärvi – 19. kesäkuuta 2012) oli suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.
Männikkö edusti Suomea kaksien olympialaisten painikilpailuissa. Lontoossa 1948 hän sijoittui kreikkalais-roomalaisen painin 73 kilon sarjassa neljänneksi. Helsingissä 1952 hän paini samassa sarjassa, mutta loukkaantui ja karsiutui jatkosta toisen ottelukierroksen jälkeen.
Seuratasolla Männikkö edusti Sydänmaan Karhua, Seinäjoen Sisua sekä Seinäjoen Paini-Miehiä, jonka perustajajäsen hän on. Hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1946, 1950, 1951 ja 1952 sekä lisäksi kaksi SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin. TUL:n mestaruuksia hän voitti seitsemän kappaletta vuosina 1947–1953.
Huippuvuosinaan Männikkö joutui kärsimään Suomen urheiluelämän poliittisista ristiriidoista. Vuoden 1950 Malmön MM-kisoihin häntä pidettiin itsestään selvänä joukkueen jäsenenä. Työväen Urheiluliiton ja Suomen Painiliiton yhteistyösopimuksen katkeaminen juuri ennen kisoja johti kuitenkin siihen, että Malmöhön lähetettiin Painiliiton edustajana Matti Simanainen, jonka Männikkö oli yleensä ja erityisesti myös MM-karsinnoissa voittanut. Kun Matti Simanainen voitti maailmanmestaruuden Malmössä ja kun Männikkö pian kisojen jälkeen voitti Simanaisen, kertoivat lehdet ”moraalisen maailmanmestarin Männikön” voittaneen maailmanmestari Simanaisen. Männikkö ei kantanut Simanaiselle kaunaa, se ei ollut hänen tapaistaan, vaan ystävällinen yhteydenpito postikortein jatkui pitkään senkin jälkeen, kun Simanainen oli muuttanut Floridaan.
Männikköä sanottiin herrasmiespainijaksi ja häntä pidettiin esimerkillisenä urheilijapersoonana.
Veikko Männikkö toimi koko työuransa autoalalla, muun muassa Volvo-autojen piiriedustajana 1950- ja 1960-luvuilla Seinäjoella – ensin liikkeen johtajana ja sitten itsenäisenä yrittäjänä – sekä myöhemmin 1970-luvulla Oy Veho Ab:n myyntipäällikkönä Kouvolassa.
Aiheesta muualla

Maennikoe, Veikko (FIN) iat-uni-leipzig.de (englanniksi)
My Oh My (Sladen kappale)

| ”My Oh My” Slade |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Amazing Kamikaze Syndrome
 B-puoli: ”Keep Your Hands off My Power Supply”, ”Don’t Tame a Hurricane”, ”High and Dry”
 Äänitetty : syksy 1983
 Julkaistu: 11. marraskuuta 1983
 Formaatti: 7" single, 12" single
 Tekijä(t): Noddy Holder, Jim Lea
 Tuottaja(t): John Punter
 Tyylilaji: glam rock, hard rock
 Kesto: 04.09   05.30 (12"-versio)
 Levy-yhtiö: RCA, CBS
Listasijoitukset
  Britannia: 2.    Yhdysvallat: 37.  Ks. lisää listasijoituksia
Sladen muut singlet
| ”(And Now the Waltz) C’est La Vie” 1982 | ”My Oh My” 1983 | ”Run Runaway” 1984 |
My Oh My on brittiläisen Slade-yhtyeen kappale ja toinen single sen vuonna 1983 ilmestyneeltä albumilta The Amazing Kamikaze Syndrome. Sen kirjoittivat Sladen jäsenet Noddy Holder ja Jim Lea ja tuotti John Punter. ”My Oh My” käsittelee elämän ja ihmisten yhteisöllisyyden merkitystä, ja se syntyi, kun Jim Lea halusi tehdä Rod Stewartin ”Sailing”-kappaleen kaltaisen, toistuvaan melodiankulkuun perustuvan kappaleen.
Kappale sijoittui yhtyeen kotimaassa Britanniassa singlelistan toiseksi ja nosti Sladen pitkästä aikaa listojen kärkisijoille eri puolilla Eurooppaa. Se oli esimerkiksi listaykkönen Norjassa ja Ruotsissa sekä yhtyeen toinen ja viimeinen top 40 -hitti Yhdysvalloissa.
Kappaleen työstö

Slade oli jo vuonna 1982 levyttänyt valtaosan The Amazing Kamikaze Syndrome -albumin materiaalista, mutta levy-yhtiö RCA Recordsin mielestä kappaleiden joukosta puuttui potentiaalinen hitti. Siksi RCA ehdotti yhtyeelle tuottajaksi John Punteria, joka oli työskennellyt aiemmin muun muassa Roxy Musicin ja Nazarethin kanssa. Sladen jäsenet Noddy Holder ja Jim Lea kirjoittivat hittihakuiset kappaleet ”My Oh My” ja ”Run Runaway”. RCA otti uudet kappaleet innolla vastaan, ja Punter palkattiin tuottajaksi näiden kappaleiden äänityssessioon syys-lokakuulle 1983.
”My Oh My” -kappaleen synty perustui Jim Lean haluun tehdä Rod Stewartin ”Sailingin” kaltainen laulu, jossa olisi toistuva melodiankulku. Lea keksi kappaleen melodian konserttipaikan takahuoneessa Walesissa. Noddy Holder ja Dave Hill virittivät kitaroitaan ennen esiintymistä, ja ääni toi Lean mieleen säkkipillit. Lea on kertonut säveltäneensä kappaleen päässään jousisoittimia ajattelen. Lopullisessa versiossa yhden säkeistön sanoitukset muutettiin tuottaja John Punterin ehdotuksesta. ”My Oh My” -kappaleen demoversio, jossa on alkuperäiset sanat, julkaistiin vuonna 1985 ”Myzsterious Mizster Jones” -singlen 12-tuumaisen version B-puolena nimellä ”My Oy My (Piano & Vocal)”.
Myöhemmin Slade levytti kappaleesta The Swing Collection -jazz-yhtyeen kanssa swing-tyylisen version ”My Oh My (Swing Version)”, jossa on mukana puhallinsoittimia ja naistaustalaulajia. Se julkaistiin vuonna 1985 ”Do You Believe in Miracles” -singlen B-puolella.
Tyyli

Musiikkinäyte
Alle 10%:n näyte kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
”My Oh My” kertoo elämän ja ihmisten yhteisöllisyyden merkityksestä. Alussa ainoa soitin on piano, mutta väliosan kitarasoolon jälkeen sovitus täydentyy ja koko yhtye yhtyy lauluun. Ensimmäistä kertaa Sladen jäsenet äänittivät osuutensa yhtäaikaisen livesoiton sijaan aikakaudelle tyypillisesti eri vaiheissa, mikä muutti yhtyeen soundia hieman.