stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
UN Women
Toiminnan alat > Ihmisoikeudet

UN Womenin tavoitteena on sukupuolten välinen tasa-arvo, jossa miehillä ja naisilla on yhtäläiset oikeudet. UN Womenin ihmisoikeustyötä määrittävät Pekingin naisten maailmankonferenssin sopimus ja toimintaohjelma (1995) sekä kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus (Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women, CEDAW). Yleissopimus toimii perustana naisten ja miesten välisen tasa-arvon saavuttamiselle ja sisältää valtioille suunnatun toimintaohjelman tasa-arvoon liittyvien oikeuksien takaamiseksi.
Historia

YK:n tasa-arvonjärjestön syntyyn on vaikuttanut vahvasti suomalainen Helvi Sipilä. Sipilä toimi ensimmäisenä naispuolisena YK:n apulaispääsihteerinä ja oli tunnettu naisten oikeuksien puolestapuhujana.
Sipilän ansiosta vuosi 1975 julistettiin kansainväliseksi naisten vuodeksi, ja tuolloin pidettiin ensimmäinen naisten maailmankonferenssi, jota seurasi naisten vuosikymmen.  UN Womenin edeltäjä, YK:n naisten kehitysrahasto UNIFEM aloitti toimintansa vuonna 1976.
Toukokuussa 1981 YK:n naisten kehitysrahasto UNIFEM sai ensimmäisen kansallisen komiteansa ja se perustettiin Suomeen. Sipilä toimi yhdistyksen, Suomen UNIFEM ry:n, perustajana ja puheenjohtajana vuosina 1981-1987.
UN Women Suomi Ry

UN Women Suomi Ry on ns. kansallinen komitea, jonka tehtävä on kerätä varoja emojärjestön tasa-arvoa edistävään työhön sekä tehdä varainhankintaa tukevaa viestintä- ja vaikuttamistyötä. UN Women Suomen toiminnanjohtajana toimii YTM Jaana Hirsikangas ja puheenjohtajana hallitusammattilainen Maarit Aarni-Sirviö. Järjestöllä on kymmenen paikallistoimikuntaa eri puolella Suomea. Muun muassa presidentti Sauli Niinistö on UN Womenin #HeForShe-kampanjan lähettiläs Suomessa.
Järjestön toiminnan arvostelua

UN Women -järjestöltä kesti kaksi kuukautta, ennen kuin se tuomitsi Hamasin 7. lokakuuta tekemän terrori-iskun ja siihen liittyneet raiskaukset.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen UN Women
YK:n tasa-arvojärjestö: Oma raha muuttaa naisen elämän. Suomen Kuvalehti 
UN Womenin johtaja: Köyhyydellä on naisen kasvot[vanhentunut linkki]. Ulkoministeriö
Kiilto (konserni)

| Kiilto -konserni |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1919
Toimitusjohtaja:  Erkki Solja
Kotipaikka:  Lempäälä
Toimiala:  rakentaminen, teollisuuden kiinnitys- ja hygieniaratkaisut, ammattipuhtaus ja -hygienia sekä kuluttajatuotteet
Liikevaihto:  koko konserni 222 milj. € (2019)
Liikevoitto:  koko konserni 5 milj. € (2019)
Henkilöstö:  koko konsernissa noin 1000 (2020)
Emoyhtiö:  Kiilto Family Oy
Tytäryhtiöt:  Kiilto Oy, KiiltoClean Oy, Kiiltoplast Oy ja Intermedius Oy
Omistaja:  Soljan suku
Kotisivu:  www.kiilto.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiilto on suomalainen yhtiö, joka kehittää, valmistaa ja markkinoi kemianteollisuuden ratkaisuja. Vuonna 2020 Kiilto-konserni toimi 11 maassa ja sillä oli lähes tuhat työntekijää.  Yli satavuotiaassa perheyrityksessä työskentelee jo neljäs Soljan perheen sukupolvi.
Kiillon toimialat ovat rakentaminen, teollisuuden liimat ja palonesto, ammattihygienia sekä kuluttajatuotteet. Vuonna 2019 Kiillon liikevaihto oli noin 222 miljoonaa euroa.
Historia > 1919–1962

Kiillon liiketoiminta alkoi vuonna 1919 Tampereen Pispalassa Teknokemiallinen Tehdas O/Y Santalahti -nimellä. Yhtiö valmisti kengänkiillokkeita, huonekalulakkoja ja -vahoja ja sen asiakkaina oli muun muassa kenkätehtaita, huonekalukauppiaita ja rakentajia. Elokuussa 1922 Ville Soljasta tuli yhtiön toimitusjohtaja. Samalla hän osti yrityksen osake-enemmistön. Myös hänen isoveljensä varatuomari Niilo Solja osti yhtiön osakkeita, hänestä tuli yhtiön hallituksen puheenjohtaja.
Vuonna 1924 yhtiön nimi muutettiin Kiilto Oy:ksi. Kiillon tehdas sijaitsi Tampereen Pispalassa vuoteen 1925 asti, jolloin Hatanpään valtatien varteen rakennettiin suurempi tehdas.  Vaikka Kiilto muutti Lempäälään 1970-luvun alussa, talo tunnetaan Tampereella "Kiillon talona".
Kun kilpailu koveni 1930-luvun lopulla, yritys otti tuotantoon liimat.
Ville Solja laajensi Hatanpään tehdastaan neljä kertaa neljän vuosikymmenen aikana, viimeksi vuonna 1962 yli 2 800 neliömetrillä.
Historia > 1994–

Antti Soljan neljästä pojasta toiseksi nuorimmasta pojasta Erkki Soljasta tuli yhtiön kolmannen poljen toimitusjohtaja vuonna 1994. 73-vuotias Antti Solja jätti paikkansa hallituksen puheenjohtajana vuonna 1996.
Erkki Solja toimi toimitusjohtajana vuoteen 2007 asti. Vuonna 2008 hänestä tuli konsernin emohtiöksi perustetun Kiilto Family hallituksen puheenjohtaja sekä koko konsernin johtaja.
Vuonna 2010 Kiilto osti puhdistus- ja hygieniatuotteita sekä teollisuuskemikaaleja valmistavan Farmoksen, jolla oli Turussa konttori ja tehdas, jossa oli noin 50 työntekijää. Kauppa moninkertaisti liikevaihdon.
Kesällä 2017 Kiilto myi metalliteollisuusyhtiö Metalpakin ruotsalaiselle metallipakkauksien valmistajalle Emballator Metal Groupille
Vuonna 2018 Kiillolla oli tytäryhtiöitä yhdeksässä maassa ja yhtiön liikevaihto oli noin 165 miljoonaa euroa. Ulkomaiden osuus liikevaihdosta oli 45 prosenttia. Kiilto työllisti noin 800 henkilöä. Yhtiön brändiuudistuksen myötä kaikki konsernin yhtiöt siirtyivät Kiilto-brändin alle. Käyttöön otettiin myös uusi logo. Kiilto myi parkettilakkaliiketoimintansa Teknokselle ja osti ruotsalaisen lattiatasoitteita valmistavan TM Progressin. Syksyllä Kiilto liittyi kaksivuotiseen Euroopan aluekehitysrahaston tukemaan ja VTT:n koordinoimaan Samu & Saku -hankkeeseen. Hanke keskittyi sairaalaympäristön mikrobiresistenssiongelman torjumiseen luonnonmukaisilla puupohjaisilla aineilla ja sairaalan muovimateriaalin korvaamiseen biopohjaisilla materiaaleilla.
Helmikuussa 2019 Kiilto toimi tytäryhtiöiden kautta Ruotsissa, Baltiassa, Ukrainassa, Puolassa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä. Venäjällä sillä oli kolme tuotantolaitosta, kaksi Moskovan lähellä ja yksi Pietarin alueella. Maaliskuussa 2019 Kiilto osti ruotsalaisen CCS Healthcare Holdingin. Kaupan myötä Kiillosta tuli käsi- ja pintadesinfektioratkaisujen markkinajohtaja Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Aiemmin Kiilto oli toiminut puhtaus- ja hygieniaratkaisujen toimittajana Suomessa, Baltiassa ja Venäjällä.
Heinäkuussa 2020 Kiilto osti Forssasta Lakan Betonin kuivatuotetehtaan. Kauppaan kuuluivat tehdas, toimistorakennus ja tontit.
Organisaatio

Kiillon hallituksen puheenjohtaja ja Kiilto Familyn toimitusjohtaja on Erkki Solja, joka edustaa perheyhtiön kolmatta sukupolvea. Myös hänen lapsensa  Eeva Solja ja Ville Solja ovat mukana yrityksen toiminnassa.
Kiilto-konserniin kuuluu kemian alalla toimivat Kiilto Oy ja Kiilto Clean Oy ja niiden kansainväliset tytäryhtiöt. Konsernin kaksi muuta yhtiötä Kiiltoplast Oy ja Intermedius Oy toimivat muilla toimialoilla. Vuonna 2019 konserni työllisti noin 980 ihmistä 11 eri maassa.
Yrityksen tuotekehitystä tehdään Lempäälässä, Turussa sekä Assensissa. Konsernin Suomen tuotantolaitokset sijaitsevat Lempäälässä, Turussa, Hankasalmella. Lisäksi Skandinavian markkinoille tehdään tuotteita myös yhtiön tehtailla Tanskassa ja Ruotsissa.
Tuotteet

Kiilto toimii neljällä liiketoiminta-alueella:
Rakentaminen,
Ammatihygienia,
Teollisuuden liimat ja palonesto
Kuluttajatuotteet.
Rakentaminen on Kiillon suurin toimiala, joka kattoi vuonna 2019 38 prosenttia liikevaihdosta. Kiilto myy rakentamiseen ja teollisuuteen esimerkiksi liimoja, vedeneriteitä, tasoitteita ja silikoneja, sekä hotelleihin, ravintoloihin, terveydenhuoltoon ja ammattipesuloihin erilaisia puhtauteen ja hygieniaan liittyviä tuotteita.
Kiillon kodinpuhdistuksen tuotteita valmistetaan etupäässä Hankasalmella.
Kiilon muita brändejä ovat esimerkiksi Kiilto Pro, Erisan, Serto, Linna, Aisti, Dax, Plum ja Antibac.
Yhteiskuntavastuu

Kiillon viestintä nojaa vastuullisuuteen ja vihreisiin tavoitteisiin. Vuonna 2018 Kiilto teki Lupauksen ympäristölle, joka kattaa yrityksen koko toiminnan. Kiillon tavoitteena on olla hiilineutraali vuoteen 2028 mennessä. Esimerkiksi syksyllä 2019 se asennutti Lempäälän tehtaan katolle yli 3 000 aurinkopaneelia, joilla tuotetaan 15 prosenttia tehtaan sähkönkulutuksesta. Kiilto kompensoi henkilöstönsä liikematkat ja liikkumisen Suomen 4h-yhdistyksen Taimiteko-kampanjan avulla. Kiilto haluaa myös tuplata uusiutuvien ja kierrätysperäisten materiaalien käytön sekä puolittaa jätemäärän vuoteen 2022 mennessä. Lopullinen tavoite on nollata jätemäärä kokonaan.
Tunnustuksia

Vuonna 1983 tasavallan presidentti myönsi Antti Soljalle teollisuusneuvoksen arvonimen.
Vuonna 1987 Tampereen teknillinen korkeakoulu promovoi Antti Soljan kunniatohtoriksi kiitoksena kehitystyöstä, jota hän oli tehnyt korkeakoulun ja liike-elämän välillä.
1990-luvulla Kiilto lanseerasi ensimmäiset kodinpuhdistustuotteensa, joille myönnettiin heti Joutsenmerkin käyttöoikeus
Yrityskulttuuri

Yritys sitouttaa työntekijöitään muun muassa tulospalkkioilla, joita maksetaan vuosittain koko henkilöstölle. Palkkion suuruus riippuu yhtiön tuloksesta vastaten 0–12 prosenttia työntekijän vuosiansiosta. Työntekijöiden tyytyväisyydestä pidetään huolta myös hyvinvointiohjelmalla ja ideointikilpailuilla, jonka ansiosta kaikilla on mahdollisuus vaikuttaa yrityksen toimintaan ja tulevaisuuden suuntaan. Kiilto on myös palkittu Urheilugaalassa Suomen aktiivisimpana työpaikkana vuosina 2016 ja 2018.
Kirjallisuutta

Matti Pitko (toim.): Kiilto Oy 90 vuotta – Oman posan politiikka, tarinoita Soljan tehtaasta
Aiheesta muualla

Kiilto, kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiilto 100 vuotta, historia (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiillon mainospylväs.
Vilho Kettunen

Vilho Nikodemus Kettunen (10. elokuuta 1899 Viipuri – 12. tammikuuta 1940) oli suomalainen jääpalloilija. Pelipaikaltaan hän oli vasen laitahyökkääjä.
Kettunen edusti 1920-luvun alussa Viipurin Reipasta, jolloin hän nousi maajoukkueeseen niin jalka- kuin jääpallossa. Hän edusti Suomea jääpallossa vuonna 1922. Tämä jäi hänen ainoaksi jääpallon maaotteluedustukseksi. Jalkapallossa hän edusti Suomea maaotteluissa Unkaria ja Viroa vastaan.
Vuonna 1925 Kettunen siirtyi Viipurin jääpallon ykkösseuran Susien riveihin ja oli voittamassa vuonna 1925 Suomen mestaruuden. Jalkapallossa hän ei saavuttanut Suomen mestaruutta, vaikka oli kolme kertaa eli vuosien 1918, 1919 ja 1922 loppuottelussa Reippaan riveissä.
Kettunen työskenteli Hovinmaan paperitehtaassa Vahvialassa ja Ahlström-konsernin palveluksessa Varkaudessa. Hän siirtyi 1930-luvun alussa Helsinkiin agentuurialalle ja edusti vielä silloin Helsingin Palloseuraa.
Kettunen osallistui vuoden 1918 sisällissotaan valkoisten puolella. Hän oli mukana talvisodassa ensin Laatokan Karjalassa, josta hänet siirrettiin pian Sallan rintamalle JR 40:n riveihin vänrikkinä joukkueen johtajaksi. Tammikuussa 1940 hän haavoittui vakavasti kranaatista ja kuoli matkalla joukkosidontapaikalle.
Saavutuksia

Jalkapallo:
kolme SM-hopeaa 1918, 1919 ja 1922
kaksi maaottelua
Jääpallo:
yksi SM-kulta 1925
yksi maaottelu
LAB-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta

| LAB-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta KOE |
| --- | --- |

Perustettu:  2020
Edustajiston puheenjohtaja:  Petra Tarula
Hallituksen puheenjohtaja:  Sipsu Hyttinen
Kattojärjestö:  Suomen opiskelijakuntien liitto
Aiheesta muualla
koe.fi
LAB-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta KOE (engl. The Student Union of LAB University of Applied Sciences KOE) on LAB-ammattikorkeakoulun opiskelijoita edustava lakisääteinen opiskelijakunta, joka edustaa opiskelijoita päätöksenteossa, vastaa opiskelijatutoroinnista sekä järjestää erilaisia vapaa-ajan tapahtumia. KOE perustettiin tammikuussa 2020 Lahden (LAMKO) ja Saimaan (SAIKO) ammattikorkeakoulujen opiskelijakuntien yhdistymisen seurauksena.
KOE on Suomen opiskelijakuntien liitto SAMOK ry:n sekä Opiskelijoiden liikuntaliitto ry:n (OLL) jäsen. SAMOK vastaa opiskelijoiden edunvalvonnasta valtakunnallisella ja kansainvälisellä tasolla, ja OLL on valtakunnallinen opiskelija- sekä korkeakoululiikunnan edunvalvonta- ja palvelujärjestö.
Jäsenyys

Jäseneksi voivat liittyä kaikki LAB-ammattikorkeakoulussa opiskelevat tutkinto- ja polkuopiskelijat. Merkkinä opiskelijakunnan jäsenyydestä toimii opiskelijakortti, jolla opiskelija saa erilaisia etuja ja alennuksia niin Lahdessa, Lappeenrannassa kuin valtakunnallisestikin. Jäsenenä opiskelija saa myös etuja KOEn omissa tapahtumissa sekä myytävissä tuotteissa. Polkuopiskelijat saavat jäsenyyden myötä käyttöönsä sähköisen opiskelijakortin tarjoamat yritysten edut, mutta eivät KELAn, VR:n tai Matkahuollon etuja.
Jotta opiskelija voi tilata opiskelijakortin, tulee häneen täyttää opiskelijakortin myöntämisehdot, joita ovat ammattikorkeakoulututkinnon suorittaminen, ilmoittautuminen läsnäolevaksi lukukaudelle ja oman opiskelijakunnan jäseneksi liittyminen.
Edustajisto

Edustajisto käyttää opiskelijakunnassa ylintä päätäntävaltaa, sillä he päättävät opiskelijakunnan toiminnan suurista linjoista. Edustajiston tehtävänä on muun muassa hyväksyä toimintasuunnitelmat ja talousarviot, nimittää hallitus sekä valvoa hallituksen toimintaa.
Vuonna 2022 edustajistossa toimii 20 jäsentä. Edustajiston toimintaa johtaa puheenjohtaja sekä varapuheenjohtaja. Edustajiston toimintakausi on kalenterivuosi ja uusi edustajisto valitaan aina syksyisin vaaleilla. Edustajisto kokoontuu noin 6-9 kertaa toimintakautensa aikana. Kaikki KOEn jäsenet voivat asettua ehdolle edustajistovaaleissa, ja kaikilla jäsenillä on myös oikeus äänestää vaaleissa.
Hallitus

Hallitus on KOEn näkyvin toimija ja se vastaa opiskelijakunnan päivittäisistä aktiviteeteista. Hallituksen tehtävä on toteuttaa toimintasuunnitelmaan kirjattuja suuntaviivoja ja tehdä käytännön toimintaan liittyviä päätöksiä edustajiston antamien ohjeiden mukaan. Hallitus seuraa ammattikorkeakoulukentän tapahtumia paikallisesti ja valtakunnallisesti sekä tiedottaa, raportoi ja ottaa kantaa ajankohtaisiin asioihin.
Hallitus koostuu puheenjohtajasta, kahdesta kampuspuheenjohtajasta sekä hallituksen jäsenistä. Kaikki hallituksen jäsenet ovat opiskelijoita. Puheenjohtajisto vastaa hallituksen toiminnasta, ylläpitää suhteita kampuksilla toimiviin ainealayhdistyksiin, koulun johtoon, kaupunkien ja maakuntien vaikuttajiin sekä kansallisiin sidosryhmiin.
Opiskelijakunta KOEn hallitus työskentelee tiimimuotoisesti. Edunvalvontatiimi huolehtii muun muassa opiskelijoiden koulutuksen kehittämisestä, työllistymisestä, toimeentulosta ja hyvinvoinnista. Opiskelijan ohjaus -tiimi puolestaan vastaa LABille tuotettavasta tutoroinnista, ja opiskelijaelämätiimi vastaa KOEn järjestämistä tapahtumista sekä opiskelijakunnan palveluiden parantamisesta.
Tutorointi

KOEssa toimii vuosittain noin 200 tutoria. Tutoriksi voi päästä tutorhaun kautta, joka järjestetään kaksi kertaa lukuvuodessa. KOE kouluttaakin vuodessa noin 100 uutta tutoria. Koulutuksessa tutorit saavat tarvitsemansa tiedot ja taidot tutorointiin, minkä jälkeen he ovatkin valmiita tehtäväänsä eli auttamaan uusia opiskelijoita. Jokaisella yksiköllä, kummallakin kampuksella on omat päätutorinsa. KOEn tutorit tunnistaa keltaisesta tutorpaidasta, tutorhaalarimerkistä tai tutorkaulanauhasta.
Tutoroinnissa on kolme eri muotoa. Vertaistutorit ovat mukana pääsykokeissa, orientaatioviikolla, esittelevät koulun tiloja ja kampusta, neuvovat mistä mitäkin löytyy, ryhmäyttävät ja vastaavat kysymyksiin. Tutoreiden tehtävät jatkuvat koko ensimmäisen opiskeluvuoden ajan muun muassa tutorvarttien muodossa, ja he ovat usein osana ryhmien viestintäkanavia.
Exchange-tutorit eli vaihtari-tutorit ovat apuna LABiin saapuville vaihto-opiskelijoille. Vaihtari-tutor pitää yhteyttä vaihto-opiskelijaan jo ennen Suomeen saapumista ja onkin usein ensimmäinen suomalainen kaveri vaihto-opiskelijalle. Tutori on usein vaihto-opiskelijaa vastassa opiskelukaupungissa ja auttaa esimerkiksi avainten noudossa. Hän myös auttaa vaihto-opiskelijaa Suomeen kotiutumisessa, opastaa käytännön asioissa, neuvoo, ohjaa ja vastaa kysymyksiin.
Degree tutorit ovat yhdistelmä vertais- ja kansainvälistä tutoria. Degree tutorit tutoroivat kansainvälisissä koulutusohjelmissa opiskelevia uusia kansainvälisiä opiskelijoita. He auttavat uusia opiskelijoita käytännön asioissa ja opiskelussa, auttavat heitä tutustumaan ja sopeutumaan uuteen ympäristöön sekä mahdollisesti myös kokonaan uuteen kulttuuriin. Tutorit auttavat myös monikulttuurista ryhmää toimimaan yhdessä ja opiskelijoita tutustumaan toisiinsa.
Päätutori toimii ohjaavassa roolissa oman alansa tutoreille. Joka alalla on oma päätutori (degree-, exchange, suomalaiset tutkinnot eriteltynä). Päätutorin tehtäviin kuuluu muun muassa tutoropettajien kontaktoiminen, orientaatioviikkojen aktiviteettien suunnittelu sekä tutoreiden jakaminen aloittaviin ryhmiin. Myös kuukausittaiset päätutori-palaverit Opiskelijan Ohjaus -tiimiläisten kanssa ja oman alan tutoreiden opastaminen kuuluvat päätutorin tehtäviin.
Tapahtumat

Opiskelijakulttuuriin kuuluu keskeisesti myös opiskelijatapahtumat. Opiskelijatapahtumia järjestää niin opiskelijakunta KOE kuin myös ainealayhdistykset sekä LUT-yliopiston ylioppilaskunta LTKY ja killat. Opiskelijakunnan suurimpia tapahtumia ovat esimerkiksi fuksiaiset ja approt. Opiskelijakunta järjestää myös tapahtumia esimerkiksi hyvinvointiviikon yhteydessä, jotka keskittyvät erityisesti opiskelijoiden jaksamiseen ja hyvinvointiin, sillä vapaa-ajan harrastukset ovat tärkeä osa opiskelijan hyvinvointia. Liikunta- ja hyvinvointitapahtumien lisäksi kampuksilta löytyy erilaisia toimijoita sekä kerhoja, joiden kautta opiskelijat pääsevät harrastamaan ja liikkumaan.
Tapahtumat > MOVEO

MOVEO on LAB-ammattikorkeakoulun ja LUT-yliopiston yhteinen hyvinvointi- ja liikuntapalvelu kaikille korkeakouluopiskelijoille ja henkilöstölle. Se toimii sekä Lahden että Lappeenrannan kampuksilla tarjoten kuntosalin lisäksi myös muita liikuntapalveluita. MOVEOn jäsenyys maksaa lukukaudelta 30 euroa, sisältäen kuntosalin, pallovuorot, sekä ryhmäliikuntatunnit. Syyslukukauden liikuntapassi on voimassa tammikuun loppuun, ja kevätlukukauden liikuntapassi on voimassa elokuun loppuun asti.
Tapahtumat > Harrasteyhdistykset

Lappeenrannassa toimii useita erilaisia kerhoja ja harrasteyhdistyksiä. Toimintaa löytyy niin liikunnan ja urheilun kuin esimerkiksi musiikin ja taiteenkin ystäville. Kaikki harrasteyhdistykset ovat opiskelijoiden pyörittämiä ja ylläpitämiä.
Ainealayhdistykset

Opiskelijakunnan lisäksi kampuksilla toimii yhteensä 12 ainealayhdistystä, joiden tarkoituksena on yhdistää saman alan opiskelijoita, ajaa heidän etujaan ja järjestää toimintaa tiiviissä yhteistyössä opiskelijakunnan kanssa.
Ainealayhdistykset > Lahden kampus

LASOLA ry - sosiaali- ja terveysala
Linkki ry - liiketalous
LIRO ry - insinöörit
Lymo ry - energia- ja ympäristötekniikka
MIO ry - muotoilu ja visuaalinen viestintä
PINO ry - puutekniikka
ReLa ry - matkailu- ja tapahtumaliiketoiminta
Ainealayhdistykset > Lappeenrannan kampus

LaGeR ry - hotelli- ja ravintola-ala
LaKOSTE ry - sosiaali- ja terveysala
LaKu ry - kuvataide
LapIO - rakennus- ja yhdyskuntatekniikka, konetekniikka, sähkötekniikka
LapTOp ry - liiketalous
Aiheesta muualla

Opiskelijakunnan verkkosivut
Seulojatar

| Seulojatar |
| --- | --- |

Nimi:  Seulojatar
Tekijä:  Juho Rissanen
Valmistumisvuosi:  1908
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  145  cm
Leveys:  92,5  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Seulojatar on taiteilija Juho Rissasen öljyvärimaalaus, 145×92,5 cm, vuodelta 1908. Työ kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.
Seulojatar on toteutettu harkitusti sommitellen. Siinä kirkas valo on pysähtynyt ajatuksissaan olevaan seulojattareen vanhasävyisesti kuin ylevöittäen hänet. Tumma tausta ja naisen jaloissa olevat heinät luovat arkisempaa kontrastia tähän näkymään. Seulojatar-maalauksen Rissanen maalasi Nilsiän Heikkilän talossa, jossa hän asui kaksi vuotta. Se oli iso maanviljelytila empire-tyylisine päärakennuksineen. Seulojattaren Rissanen oli toteuttanut melkein samanlaisena Työväen kalenterin kansilehteen edellisenä vuonna 1907.
Vastaanotto

Rissanen otti vuonna 1908 osaa Pariisin Syyssalongin näyttelyyn. Häneltä oli siellä esillä kolmetoista työtä Seulojatar-maalauksen ollessa yksi näistä. Ranskalaiset antoivat hänelle tunnustusta: hänet valittiin Pariisin Syyssalongin jäsenistöön yhdessä kahdeksan muun suomalaisen taiteilijan kanssa, joten hän sai jatkossa asettaa teoksia esille Syyssalonkiin ilman jyrytystä. Syyssalongin pääsihteeri antoi Rissasen töistä positiivisen arvion Art et Décoration -lehdessä, mutta toivoi jatkossa niissä olevan enemmän väriä. Muissa eurooppalaisissa lehdissä niitä ei myöskään varauksettomasti hyväksytty. Niitä pidettiin raskasliikkeisinä, väritykseltään himmeinä tai kovina. Svenska Dagbladetissa oli maininta "sosiaaliset sommitelmat", yksitoikkoisia, kuivia.
Rissanen ja työkuvat

1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla Juho Rissanen oli profiloitunut suomalaisen työkansan kuvaajaksi. Rissanen oli tuolla vuosikymmenellä myös ainut Suomen johtavista taiteilijoista, jolle työnkuvaus oli aatteellinen ja taiteellinen työ. Se ei ollut kuitenkaan hänelle kansallinen ideologian kysymys kuin mitä se oli tuon ajan sivistyneistölle Suomessa. Hänelle italialaiset ja suomalaiset ihmiset kansankuvaajina olivat samanveroisia ja yhtä tärkeitä. Vuonna 1908 hän maalasi useita suuria työnkuvauksia. Näitä olivat Seulojatar, Lattianpesijät, Nahankutojatar, Karvarit (Nahkurit) ja Taikinanalustaja sekä Ruumiinpesijät.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Seulojatar.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Eino Mallila

| Eino Mallila |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. heinäkuuta 1919 Laihia
Kuollut: 26. helmikuuta 1942 (22 vuotta) Krivi
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Palvelusvuodet:  1940–1942
Taistelut ja sodat:  Talvisota, Jatkosota
Sotilasarvo:  Kersantti
Kunniamerkit:  Mannerheim-ristin ritari
Eino Ilmari Mallila (5. heinäkuuta 1919, Laihia – 26. helmikuuta 1942, Krivi) oli suomalainen Mannerheim-ristin ritari.
Jatkosodassa alikersantti Mallila toimi konekiväärijoukkueen varajohtajana Jalkaväkirykmentti 3:n 2. konekiväärikomppaniassa. Hänet nimitettiin 7. lokakuuta 1941 Mannerheim-ristin ritariksi numero 20. Perusteluissa mainitaan hänen tuoneen puolijoukkueensa konekivääreineen taistellen pois saarroksista kolmen vihollislinjan lävitse. Mallila ylennettiin kersantiksi 7. syyskuuta 1941. Mallila kaatui 26. helmikuuta 1942 Krivillä vihollisen suorasuuntaustykin ammuksen räjähdettyä hänen edessään ja hän menehtyi vammoihinsa matkalla joukkosidontapaikalle.
Mannerheim-ristin ritariksi

”Ylipäällikkö on pvm:llä 7.10.41 nimittänyt Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi alikersantti Eino Ilmari Mallilan, joka, jouduttuaan vihollisen saartamaksi [Porlammella] keskellä aukiota, johti kk. puolijoukkuettaan erittäin taitavasti ja rohkeasti. Joukkueen murtautuessa läpi pakotti ottamansa vangit valjastamaan hevosen, meni takaisin hakemaan konekiväärit pois ja taistellen 3 eri vihollislinjan läpi toi konekiväärit, miehensä sekä vangit takaisin omalle puolelle.”
Veikko Lintinen

Veikko Lintinen (10. elokuuta 1932 Tampere – 4. helmikuuta 2022 Tampere) oli suomalainen lehtivalokuvaaja.
Veikko Lintinen kuvasi muun muassa Lehtimiehet Oy:n Hymy-lehdelle.
Hän kuvasi 60-luvun alusta 90-luvun loppuun paljon Tamperetta, henkilöitä ja urheilua. Erityisesti jääkiekosta hänellä oli mittava kuva-arkisto.
Veikko Lintisen laaja valokuvakokoelma lahjoitettiin vuonna 2022 Vapriikin kuva-arkistolle Tampereelle.