stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karavás (Kyrenia)
Aiheesta muualla

Δήμος Καραβά. Karaváksen kreikkalaisen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Alsancak Belediyesi (Arkistoitu – Internet Archive). Alsancakin turkkilaisen kunnan verkkosivut. (turkiksi)
Kyrenian alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Karavás · Kyrenia (Kerýneia) · Lápithos
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Eiríni · Ágios Amvrósios · Ágios Epíktitos · Ágios Ermólaos · Ágios Geórgios · Agridáki · Agýrta · Asómatos · Bélapaïs · Chártzia · Diórios · Eliá Karavá · Fótta · Ftérycha · Kalograía · Kampylí · Karákoumi · Kármi · Karpásia · Káto Díkomo · Kazáfani · Kiomourtzioú · Klepíni · Konteménos · Kormakítis · Koutsovéntis · Kriní · Lárnakas tis Lapíthou · Liverá · Mótides · Mýrtou · Órka · Palaiósofos · Pánagra · Páno Díkomo · Pyléri · Syncharí · Sýsklipos · Témplos · Thérmia · Trápeza · Trimíththi · Vasíleia · Vounó
Kyproksen kunnat
| --- | --- |
Famagustan alue:  Agía Nápa · Akanthoú · Derýneia · Famagusta (Ammóchostos) · Lefkónoiko · Lýsi · Paralímni · Sotíra
Kyrenian alue:  Karavás · Kyrenia (Kerýneia) · Lápithos
Lárnakan alue:  Aradíppou · Athiénou · Dromolaxiá-Meneoú · Lárnaka · Léfkara · Livádia
Limassolin alue:  Ágios Athanásios · Germasógeia · Káto Polemídia · Limassol (Lemesós) · Mésa Geitoniá · Ýpsonas
Nikosian alue:  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Páfoksen alue:  Geroskípou · Páfos · Pégeia · Póli
Karheapiikkihai

| Karheapiikkihai |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Piikkihaikalat Squaliformes
Heimo::  Piikkihait Squalidae
Suku::  Cirrhigaleus
Laji::  asper
Kaksiosainen nimi
 Cirrhigaleus asper  Merrett, 1973 
 Karheapiikkihain levinneisyys
Katso myös
   Karheapiikkihai Wikispeciesissä   Karheapiikkihai Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karheapiikkihai (Cirrhigaleus asper) on piikkihaiden heimoon kuuluva rustokalalaji. Lajin nimesi Nigel Merrett vuonna 1973.
Kuvaus

Karheapiikkihait saavat nimensä karkeasta ihostaan. Niillä on suuret silmät. Ne ovat väriltään tummanruskeita päältä ja valkoisia alta. Ne voivat kasvaa 120 senttimetrin pituisiksi, mutta niiden yleinen pituus on 90 senttimetriä. Urokset kasvavat yleensä noin 85–90 senttimetrin pituisiksi, kun taas naarat kasvavat noin 89–110 senttimetrin pituisiksi.
Ravinto

Karheapiikkihait syövät ravinnokseen erilaisia luukaloja ja nilviäisiä mukaan lukien kalmareita.
Levinneisyys ja elinympäristö

Karheapiikkihain levinneisyysalue Länsi-Atlantilla on Pohjois-Carolina ja Pohjois-Meksikonlahti. Levinneisyysalue Intian valtamerellä on Etelä-Mosambik, Etelä-Afrikka ja Aldabransaaret ja Tyynellämerellä Havaijisaaret.
Levinneisyys ja elinympäristö > Elinympäristö

Karheapiikkihai elää syvissä merivesissä noin 214–600 metrin syvyydessä.
Lisääntyminen

Karheapiikkihai synnyttää 21–22 poikasta.
Kakaralampi (Virrat)

| Kakaralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°22′30″N, 23°50′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Kahilanjärveen 
Järvinumero:  35.421.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,6 m  
Rantaviiva:  0,959 km  
Pinta-ala:  3,107 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKakaralampi 
Kakaralampi  tai myös Kakaralammi  on Pirkanmaalla Virroilla Soininkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Toisveden lähialueeseen (35.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,6 metriä mpy.
Tegnérsamfundet

Tegnérsamfundet on Lundissa vuonna 1946 perustettu seura. Sen tehtävänä on sääntöjen mukaan "edistää Esaias Tegnérin ja hänen aikansa tutkimusta ja tuntemusta".
Seuran puheenjohtajia on ollut muun muassa professori Carl Fehrman.
Kapialampi (Mäntyharju)

| Kapialampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°21′53″N, 26°53′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Pieni-Varpaseen 
Järvinumero:  14.978.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,3 m  
Pituus:  540 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  1,215 km  
Pinta-ala:  2,593 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKapialampi 
Kapialampi tai Kapiolampi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Varpaisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 540 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,3 metriä mpy.
Kalapöllöt

| Kalapöllöt |
| --- | --- |
 Kalapöllö (Scotopelia peli)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Kalapöllöt Scotopelia  Bonaparte, 1850
Katso myös
   Kalapöllöt Wikispeciesissä   Kalapöllöt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalapöllöt (Scotopelia) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.
Kalapöllöihin (Scotopelia) kuuluvia lajeja

Ghanankalapöllö (Scotopelia ussheri)
Kalapöllö (Scotopelia peli)
Viirukalapöllö (Scotopelia bouvieri)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Tappajahai

Tappajahai voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
valkohai (Carcharodon carcharias), hailaji
Tappajahai (Jaws), Peter Benchleyn romaani
Tappajahai (Jaws), yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1975
Tappajahai 2 (Jaws 2), yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1978
Tappajahai 3 (Jaws 3-D), yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1983
Valkoinen tappaja eli Tappajahai – surffaajien kauhu (L’ultimo squalo), italialainen jännityselokuva vuodelta 1981
Julmahai eli Tappajahai 5: julmahai (Cruel Jaws), yhdysvaltalais-italialainen jännityselokuva vuodelta 1995
Tappajahai eli Koukkuleuka, Supersarjis-lehdessä vuosina 1976–1977 ilmestynyt sarjakuva
Muuta

Tappajahain kosto, yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1987
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tappajahai”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tappaja sisälläni

| Tappaja sisälläni> The Killer Inside Me |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Winterbottom
Käsikirjoittaja:  John Curran
Perustuu:  Jim Thompsonin samannimiseen romaaniin.
Tuottaja:   Andrew Eaton  Chris Hanley  Bradford L. Schlei 
Säveltäjä:  Melissa Parmenter
Kuvaaja:  Marcel Zyskind
Leikkaaja:  Mags Arnold
Pääosat:   Casey Affleck  Kate Hudson  Jessica Alba  Ned Beatty  Elias Koteas 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat, Ruotsi, Iso-Britannia, Kanada
Levittäjä:  Icon Productions Netflix
Ensi-ilta:  2010
Kesto:  111 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tappaja sisälläni (engl. The Killer Inside Me) on vuonna 2010 julkaistu rikosdraama, joka perustuu Jim Thompsonin vuonna 1952 kirjoittamaan samannimiseen romaaniin. Elokuvan pääosia esittävät Casey Affleck, Kate Hudson, Jessica Alba, Ned Beatty, Tom Bower, Elias Koteas, Simon Baker, Bill Pullman, Brent Briscoe, Matthew Maher, Liam Aiken, Jay R. Ferguson ja Caitlin Turner. Elokuvan on ohjannut Michael Winterbottom. Elokuva oli taloudellinen floppi ja voitti Razzie-palkinnon huonoimmasta naissivuosasta.
Aiheesta muualla

Tappaja sisälläni Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tapio Parviainen

Veikko Tapio Parviainen (7. tammikuuta 1928 Pyhäselkä – 2. tammikuuta 2020 Joensuu) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen ja talousneuvoksen arvonimet.
Parviaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Parviainen ja emäntä Sulo-Liisa Puustinen ja puoliso vuodesta 1957 Sirkka-Liisa Riikkinen. Parviainen kävi keskikoulun Joensuun lyseossa 1939–1945 ja suoritti metsäalan kursseja. Hän oli maanviljelijä Pyhäselässä 1942–1954 ja samalla hakkuunvalvoja metsätiloilla. Vuonna 1954 Parviainen perusti Puutavaraliike Tapio Parviaisen, vuodesta 1971 nimeltään Sahakuutio.
Hän oli Kiihtelysvaarassa Saha-Tapio Oy:n perustaja, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja 1984–1997 ja Kerimäellä Sahakuutio Oy:n perustaja ja hallituksen puheenjohtaja 1994–2008 sekä Ekosampo Oy:n perustaja 1997 ja hallituksen puheenjohtaja. Joensuuhun Parviainen perusti 1997 Teemakaari Oy:n ja Talo-Tapio Oy:n ja Pyhäselkään 1999 Kaivospuu Oy:n ja 2002 Flaxwood Oy:n. Hän oli Pyhäselässä myös Ikipuu Oy:n perustajaosakas 1998 ja Appo Wood Oy:n perustajaosakas 1999. Parviainen sai talousneuvoksen arvonimen 1982 ja teollisuusneuvoksen arvonimen 1997.
Kirjallisuutta

Anneli Huopalainen (toim.): Puiden pitkät varjot: teollisuusneuvos Tapio Parviaisen elämää.  Kerimäki:  Sahakuutio, 2001.  ISBN 952-91-3997-7.
Tapio Pekola

Tapio Pekola (31. maaliskuuta 1940 Oulu – 18. lokakuuta 2011) oli suomalainen urheilukirjailija ja toimittaja. Hän toimi Juoksija-lehden toimitusjohtajana ja päätoimittajana.
Oululaissyntyinen Pekola asui pitkään Turussa, mutta muutti sieltä Vantaalle. Hän työskenteli Juoksija-lehden päätoimittajana sen perustamisesta 1971 vuoteen 1981 ja jälleen 1987–1997. Sen jälkeen hän jatkoi toimittajana vuoteen 2008, jolloin hän jäi eläkkeelle. Häntä on sanottu tulisieluiseksi kirjoittajaksi, joka otti lehdessä voimakkaasti kantaa juoksun ja hiihdon puolesta muun muassa vaatimalla pääkaupungin siirtämistä Jyväskylään, jossa säät suosivat ulkoliikuntaa.
Aiheesta muualla

Kaunis kuolema, Eeva.fi (arkistoitu versio)
Teollisuusmatkailu

Teollisuusmatkailunähtävyydet, kulttuuri- ja perintökohdematkailua, yritysvierailut teollisuuslaitoksissa, museoissa, koneita, laitteita, työntekijöiden asuntoja sekä kylien ja kaupunkien historiaa. Teollisuusmatkailun ekosysteemi muodostuu yrityksistä, niiden henkilöstöstä sekä omistajista, asiakkaista, yhteistyökumppaneista, rahoittajista ja viranomaisista.
Teenage Mutant Ninja Turtles II The Secret of the Ooze: The Original Motion Picture Soundtrack

| Teenage Mutant Ninja Turtles II The Secret of the Ooze: The Original Motion Picture Soundtrack Useita artisteja |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Julkaistu: 26. maaliskuuta 1991
 Tuottaja(t): Pat Lucas
 Tyylilaji: Soundtrack Rap
 Kesto: 41.32
 Levy-yhtiö: SBK Records
muut julkaisut
| Teenage Mutant Ninja Turtles: The Original Motion Picture Soundtrack 1990 | Teenage Mutant Ninja Turtles II The Secret of the Ooze: The Original Motion Picture Soundtrack 1991 | Teenage Mutant Ninja Turtles III: Original Motion Picture Soundtrack 1993 |
Teenage Mutant Ninja Turtles II The Secret of the Ooze: The Original Motion Picture Soundtrack on vuoden 1991 Teinimutanttininjakilpikonnat 2: Mönjän salaisuus elokuva-albumi. Sen julkaisi SBK Records 26. maaliskuuta 1991. Levyllä kuultiin muun muassa artisteja kuten Vanilla Ice, Ya Kid K ja Partners in Kryme.
Kappaleet

Ya Kid K - Awesome (You Are My Hero) – 4.04
Vanilla Ice - Ninja Rap – 3.45
Cathy Dennis ft. David Morales - Find The Key To Your Life – 4.42
Tribal House - Moov! – 5.15
Dan Hartman - (That's Your) Consciousness – 4.10
Magnificent Vii - This World – 3.56
Spunkadelic - Creatures of Habit – 4.02
Fifth Platoon - Back To School – 4.39
Orchestra on the Half Shell - Cowabunga – 3.29
Orchestra on the Half Shell - Tokka & Rahzar: The Monster Mix – 3.58
Teollisuuskylä

Teollisuuskylä voi erisnimenä tarkoittaa seuraavia paikkoja:
Teollisuuskylä, alue Lieksassa
Teollisuuskylä, alue Pieksämäellä
Teollisuuskylä, alue Pudasjärvellä
Teollisuuskylä, alue Rovaniemellä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Teollisuuskylä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Teollisuusmelanismi

Teollisuusmelanismi tarkoittaa prosessia, jossa lajien tummat värimuodot yleistyvät ilman epäpuhtauksien takia. Samoin tavoin vaaleat värimuodot yleistyvät, jos ilma puhdistuu. Vaaleat yksilöt erottuvat tummasta taustasta ja eivät sen takia selviä eivätkä pysty lisääntymään. Vähitellen populaatio muuttuu tummemmaksi tai vaaleammaksi riippuen onko ilma saasteisempi vai puhtaampi. Teollisuusmelanistisia lajeja tavataan paljon tehtaiden ja kaupunkien keskustojen läheisyydessä. Teollisuusmelanismi johtuu luonnonvalinnasta ja on todiste evoluutiosta ja luonnonvalinnan voimasta. Suomessa teollisuusmelanismia on tavattu noin 50 eri lajilla. Esim. koivumittarilla ja korsiyökkösillä.
Termit (vuoristo)

Termitvuoristoa.
Nainen Termitvuoristosta.
Termit on 732 metriä korkea vuoristo Saharan eteläosassa Nigerissä. Se sijaitsee Zinderin alueen koillisosassa Gourén departementin Teskerin kunnassa.
Maantieteellisesti Termitvuoristo kuuluu Tšadin altaan länsiosaan. Sen pohjoispuolella sijaitsee Ténérén autiomaa ja Bilman hiekka-aavikko sekä eteläpuolella Sahelin vyöhyke. Gossololomiksi kutsuttu vuoriston pohjoisosa koostuu hiekan keskeltä kohoavista mustista vuorenhuipuista. Eteläosa on voimakkaasti kulunutta mustaa hiekkakiveä. Termitin lounaista reuna-aluetta kutsutaan Koutous-vuoriksi.
Alueen vuotuinen sademäärä on noin 100 millimetriä. Loka-helmikuun kuivana ja viileänä kautena yölämpötila laskee lähelle nollaa. Maalis-kesäkuun kuumana ja kuivana kautena päivälämpötila ylittää 45 °C. Kolme-neljä kuukautta jatkuvana sadeaikana keskilämpötila pysyttelee 20–35 asteen välillä. Talvella koillisesta puhaltaa kylmä tuuli, joka kesällä vaihtuu monsuunin tuomaksi trooppiseksi rintamaksi. Sadevesi keräytyy painaumiin nopeasti kuivuviksi lammikoiksi. Vuoriston reunamilla sijaitsevat kaivot ovat 16–40 metriä syviä.
Termitin kasvillisuuteen kuuluu akaasioita ja heinäkasveja. Siellä elää maailman ainoa elinvoimainen mendesinantilooppikanta, gaselleja, muflonilampaita, gepardeja, sakaaleja, aavikkokettuja sekä erilaisia lintuja ja matelijoita. Nigerin hallitus aloitti vuonna 2005 etupäässä ranskalaisten rahoittaman projektin, jonka tavoitteena on Termitin ja Tin Toumman luonnonsuojelualueen perustaminen.
Seudun noin kaksi tuhatta asukasta ovat etupäässä teda-heimoon kuuluvia tubuja. He harjoittavat paimentolaisuuteen perustuvaa kamelinkasvatusta sekä karavaanikauppaa. Vuoriston lounaispuolella asuu myös arabeja. Sen länsipuolitse Termit Nordin, Dongoumin ja Dao Dimmin kautta kulkee etelän Kazoesta Fachiin, Bilmaan ja Dirkouun suuntautuva kauppareitti. Toinen reitti kulkee Termit Dolen kautta vuoriston itäpuolitse Kawariin.
Termitvuoristosta on löydetty ihmisiä ja eläimiä esittäviä esihistoriallisia kalliopiirroksia. Alueella on myös toistaiseksi tutkimattomia arkeologisia kohteita.
Aiheesta muualla

Antilopes Sahélo-Sahariennes -projektin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Kakarilammi (Hämeenlinna, Oinaala)

| Kakarilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°51′17″N, 24°17′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.883.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119 m  
Rantaviiva:  0,81 km  
Pinta-ala:  3,454 ha  
 fiKakarilammi 
Kakarilammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Oinaalan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi sijaitsee viimeisen jääkauden lopulla syntyneessä sandurivyöhykkeen keskellä. Sitä sivuaa Kakarilamminharju, joka jää harjujaksolla Kinttumäenharjun ja Alimmaisenharjun väliin. Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee painaumaan muodostuneen suon eteläreunassa. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen pohjoisrannat ovat suomaata ja etelärannat harjun rinnettä. Lammen pohjoispuolella sijaitsee vielä Leivänsilmän suolampi. Rannoilla sijaitsee viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Oinaalasta.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,0 metriä mpy. Lammella ei ole tulo-ojia eikä laskuojaa, joten se on umpijärvi.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammelle ei ollut kirjoitettu nimeä ja sen ympäristö oli autio. Sen itärannan kautta kulki etelässä sijainneilta ”Antilan” talolta polku kohti Oinaalan kylää.
Vuoden 1961 peruskartassa oli pohjoinen suo jo ojitettu ja lammen koillisrantaan oli rakennettu maja.
Termodesorptio-kaasukromatografi-massaspektrometri

Kaaviokuva GC-MS-laitteesta
Termodesorptio-kaasukromatografi-massaspektrometri (Termodesorptio-GC-MS) on ilmassa olevien epäpuhtauksien mittalaite. Se yhdistää kaasukromatografian (GC) ja massaspektrometrin (MS) ominaisuuksia eri aineosien tunnistamiseen testinäytteestä. Termodesorptio tarkoittaa tekniikka, jolla analysoitava yhdiste irrotetaan adsorbentista kuumentamalla. Termodesorptio-GC-MS sopii erityisesti haihtuvien orgaanisten yhdisteiden analyysiin.
Aiheesta muualla

Kaasunäytteenotto HIGHBIO - INTERREG POHJOINEN
Tegla Loroupe

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tegla Loroupe |  Tegla Loroupe |  Tegla Loroupe |  |
Maa:   Kenia
Naisten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Göteborg 1995 | 10 000 m |  |
|  Pronssia | Sevilla 1999 | 10 000 m |  |
Loroupe vuonna 2007.
Tegla Loroupe (s. 9. toukokuuta 1973) on kenialainen kestävyysjuoksija. Hän kuuluu kalenjinien heimon pokot-haaraan.
Tegla Loroupen maanviljelijäisällä oli neljä vaimoa ja 24 lasta. Lapsuutensa Loroupe vietti peltotöissä veljiensä ja sisariensa kanssa. Seitsemänvuotiaana hän aloitti koulunkäynnin ja juoksi joka aamu paljain jaloin kymmenen kilometrin matkan kouluun. Koulussa hän osoittautui lahjakkaaksi juoksijaksi ja voitti monia itseään vanhempia. Vuonna 1988 Loroupe voitti maastojuoksukilpailun ja hänet valittiin nuorten maajoukkueeseen. MM-kisoissa hän sijoittui sijalle 28.
Sittemmin Loroupe on keskittynyt maratonjuoksuun. Vuosina 1994 ja 1995 hän voitti New Yorkin maratonin. Rotterdamin maratonin hän on voittanut vuosina 1997, 1998 ja 1999, Berliinin maratonin 1999, Lontoon ja Rooman maratonin vuonna 2000 ja Lausannen maratonin 2002. Lisäksi hän on voittanut lukuisia puolimaratoneja, muun muassa vuosina 1997—1999 kolme peräkkäistä puolimaratonin maailmanmestaruutta. Aiemmin hän on pitänyt hallussaan maratonin ja tunnin juoksun maailmanennätyksiä. 10 000 metrillä Loroupe on ollut MM-pronssilla kahdesti: 1995 Göteborgissa ja 1999 Sevillassa. Vuonna 1998 hän voitti 10 000 metrillä kultaa hyväntahdon kisoissa. 2000 Sydneyn olympiakisojen aikaan hän kärsi ruokamyrkytyksestä, mutta kilpaili 10 000 metrillä ja maratonilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tegla Loroupe Wikimedia Commonsissa
IAAF: Tegla Loroupe - bundle of energy and driving force for peace
Tera

Tera voi tarkoittaa seuraavia asioita:
tera, SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite
Tera, suomalainen rock-yhtye
Téra, kaupunki Nigerissä
Tera Patrick, yhdysvaltalainen pornotähti
Tera, entinen tietokoneyritys
Topfree Equal Rights Association, kanadalainen järjestö
Tera Rifle, japanilainen kivääri
Tera, joki Espanjassa.
TERA (videopeli), The Exiled Realm of Arborea, MMORPG peli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tera”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
The Blue World

| The Blue World |
| --- | --- |
Kirjailija:  Jack Vance
Kieli:  englanti
Genre:  science fiction
Kustantaja:  Ballantine
Julkaistu:  1966
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  190

Edeltävä:  The Dragon Masters
Seuraava:  Space Opera
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
The Blue World on Jack Vancen vuonna 1966 ilmestynyt tieteisromaani. Teos on laajennettu vuonna 1964 ilmestyneestä pienoisromaanista ”The Kragen”. Vance kirjoitti kertomukset 1963.
Aiheesta muualla

Joan Montserrat: The Blue World. Infinity plus 13.12.2003. (englanniksi)
Tappaja (vuoden 2023 elokuva)

| Tappaja> The Killer |
| --- | --- |

Ohjaaja:  David Fincher
Käsikirjoittaja:  Andrew Kevin Walker
Perustuu:  Alexis ”Matz” Nolentin ja Luc Jacamonin sarjakuvaan Tappaja
Tuottaja:   William Doyle  Peter Mavromates  Ceán Chaffin 
Säveltäjä:   Trent Reznor  Atticus Ross 
Kuvaaja:  Erik Messerschmidt
Leikkaaja:  Kirk Baxter
Pääosat:   Michael Fassbender  Arliss Howard  Charles Parnell  Kerry O’Malley  Sala Baker  Sophie Charlotte  Tilda Swinton 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Netflix Studios  Plan B Entertainment  Boom! Studios  Panic Pictures (II) 
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   2023-9-33. syyskuuta 2023 (Venetsia)  2023-11-1010. marraskuuta 2023 (Netflix)  
Kesto:  118 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tappaja (engl. The Killer) on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintatrilleri, jonka on ohjannut David Fincher. Se perustuu Alexis ”Matz” Nolentin ja Luc Jacamonin samannimiseen sarjakuvaan, jonka on sovittanut käsikirjoitukseksi Andrew Kevin Walker. Pääosia esittävät Michael Fassbender, Arliss Howard, Charles Parnell, Kerry O’Malley, Sala Baker, Sophie Charlotte ja Tilda Swinton.
Elokuva seuraa nimetöntä ammattitappajaa (Fassbender), joka lähtee suorittamaan kansainvälistä vendettaa epäonnistuneen keikan jälkeen.
Tappaja sai maailmanensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 3. syyskuuta 2023. Se julkaistiin Netflixissä 10. marraskuuta 2023. Elokuva sai pääosin positiivisia arvosteluja kriitikoilta. Sitä ollaan myös verrattu Jean-Pierre Melvillen elokuvaan Ajojahti (1967).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michael Fassbender  | … |  tappaja   |
|  Tilda Swinton  | … |  asiantuntija   |
|  Charles Parnell  | … |  lakimies   |
|  Arliss Howard  | … |  asiakas, Claybourne   |
|  Kerry O’Malley  | … |  Dolores   |
|  Sophie Charlotte  | … |  Magdala   |
|  Emiliano Pernía  | … |  Marcus   |
|  Gabriel Polanco  | … |  Leo   |
|  Sala Baker  | … |  raakalainen   |
|  Monique Ganderton  | … |  domina   |
|  Daran Norris  | … |  tervehtijä   |
|  Jack Kesy  | … |  myyjämies   |
Aiheesta muualla

Tappaja Internet Movie Databasessa (englanniksi)
David Fincherin ohjaamat elokuvat