stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jusa Impiö

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 16. marraskuuta 1991
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 185 senttimetriä
Paino: 79 kilogrammaa
Seura
Seura: PS Kemi
Pelinumero: 12
Junioriseurat
: PS Kemi
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2008–2011 | PS Kemi | 23 | (0) |
| 2012 | FC Futura | 15 | (0) |
| 2013 | Sala FF | 14 | (0) |
| 2014 | PS Kemi | 10 | (0) |
| 2016– | PS Kemi | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 1. toukokuuta 2016.
Jusa Impiö (s. 16. marraskuuta 1991) on suomalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PS Kemiä.
Impiö on PS Kemin kasvatti. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Ykkösessä kaudella 2008 pelaten kolmessa ottelussa. Yhteensä hän pelasi seuran paidassa 23 ottelua kausina 2008–2011. Kauden 2012 Impiö pelasi Kakkosen FC Futurassa ja kauden 2013 ruotsalaisessa Sala FF:ssä, jossa hän pelasi 14 ottelua. Kaudeksi 2014 Impiö palasi takaisin PS Kemiin, jossa otteluita kertyi kymmenen kappaletta. Kaudella 2015 Impiö ei pelannut missään seurassa, mutta kaudeksi 2016 hän palasi jälleen PS Kemiin, joka oli noussut Veikkausliigaan. Impiö teki pääsarjadebyyttinsä huhtikuussa 2016 hallitsevaa mestaria Seinäjoen Jalkapallokerhoa vastaan.
Karin Prokop

Karin Maria Ilona Prokop (s. 11. helmikuuta 1966 Tulln an der Donau) on itävaltalainen käsipalloilija. Hän edusti seuratasolla Hypo Niederösterreichiä. Prokop osallistui olympialaisiin kahdesti, vuosina 1984 ja 1992. Vuoden 1984 kisoissa Prokop pääsi pelaamaan vain yhdessä ottelussa, mutta 1992 hän oli kentällä jo neljässä pelissä. Prokop teki jälkimmäisessä turnauksessa neljä maalia.
Sekä Prokopin äiti Liese että täti Maria olivat olympiatason yleisurheilijoita. Hänen serkkunsa Thomas taas on entinen alppihiihtäjä.
Karin Moroder

| Karin Moroder |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1974 Bolzano, Italia (ikä 49)
Kansalaisuus:   Italia
Uran tiedot
Seura:  Gruppo Sportivo Forestale
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  1995–2010
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  3
 Tietolaatikko päivitetty 30. toukokuuta 2023 
Karin Moroder (s. 30. marraskuuta 1974) on italialainen maastohiihtäjä, joka on kilpaillut vuodesta 1994. Hän kilpaili kolmissa talviolympialaisissa ja sai pronssia 4 × 5 km viestissä Naganossa vuonna 1998.
Moroderin paras sijoitus hiihdon MM-kisoissa oli 24. henkilökohtaisessa sprintissä Lahdessa vuonna 2001.
Hänen paras MC-sijoituksensa oli kolmas kolmella kertaa, kaikki joukkuesprintissä vuosina 1998–2003.
Inkatha-vapauspuolue

| Inkatha-vapauspuolue Inkatha Freedom Party |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1975
Johto:   Mangosuthu Buthelezi (pj.) 
Ideologia:  zulunationalismi, federalismi, konservatismi
Poliittinen kirjo:  oikeisto
Kansanedustajia:  14 / 400
Kotisivu:  www.ifp.org.za
Infobox OKNimi-testi OK: 
Inkatha-vapauspuolue (engl. Inkatha Freedom Party, IFP) on eteläafrikkalainen puolue, jonka kannatus koostuu pääasiassa KwaZulu-Natalin provinssissa asuvista zuluista ja jonka puheenjohtajana sen perustamisesta asti vuonna 1975 on toiminut päällikkö Mangosuthu Buthelezi 44 vuotta vuoteen 2019 saakka. Vuoden 2004 vaaleissa se sai 7 % kannatuksen ja 28 paikkaa Etelä-Afrikan 400 paikkaisesta parlamentista.
Mangosuthu Buthelezi perusti puolueen alun perin vuonna 1975 nimellä Inkatha National Cultural Liberation Movement nykyisen KwaZulu-Natalin provinssin alueella. Se levisi nopeasti myös Transvaaliin, Oranjen vapaavaltioon ja läntiseen Kapmaahan. Buthelezi oli CYL:in jäsen ja ANC ja Inkatha toimivat aluksi läheisessä yhteistyössä apartheidin vastaisessa kamppailussa. 1990-luvulle tultaessa välit kuitenkin viilenivät ja ANC:n ja Kansallispuolueen johtamien maan demokratisoimisneuvottelujen aikana IFP aloitti väkivaltakampanjan erityisesti ANC:n kannattajia vastaan saadakseen neuvottelut epäonnistumaan. ANC kritisoikin hallitusta neuvotteluiden aikana epäonnistumisesta estää Inkathan väkivaltaa sen kannattajia kohtaan. Myöhemmin on paljastunut, että Kansallispuolueen johtama hallitus myös tuki Inkathaa rahallisesti tarkoituksena murentaa ANC:n vankkaa kansansuosiota ja jakaa maan musta enemmistö useampaan kilpailevaan puolueeseen.
Vaikka johtaja Buthelezi viimeiseen asti vastusti vuoden 1994 vaaleja ja kieltäytyi osallistumasta niihin, huomattuaan viime hetkellä, ettei onnistuisi estämään tai viivyttämään vaaleja Inkatha päättikin osallistua vaaleihin vain muutama viikko ennen asetettua vaalipäivää. Vaaleissa IFP voitti enemmistön KwaZulu-Natalin provinssin parlamentista ja sai 10,5 % kaikista annetuista äänistä ollen kolmanneksi suurin puolue ANC:n ja Kansallispuolueen.jälkeen.
Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa Inkatha sai 14 paikkaa, missä oli neljän paikan lisäys vuoden 2014 parlamenttivaalien kymmeneen paikkaan.
Elokuussa 2019 Inkatha-vapauspuolue valitsi uudeksi puheenjohtajakseen Velenkosini Hlabisan, joka seurasi puoluetta 44 vuotta, eli sen perustamisesta lähtien, johtanutta Mangosutho Buthelezia.
Vaalitulokset

| Vaalit | Ääniä | Osuus (%) | Paikkoja |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 804 260 | 4,55 | 18 |
| 2004 | 1 088 664 | 6,97 | 28 |
| 1999 | 1 371 477 | 8,58 | 34 |
| 1994 | 2 058 294 | 10,54 | 43 |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (englanniksi)
Karin Rehnqvist

Karin Rehnqvist
Karin Rehnqvist (s. 21. elokuuta 1957) on ruotsalainen säveltäjä. Hänen teoksiaan on esitetty säännöllisesti Skandinaviassa, muualla Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Hän on hyödyntänyt tuotannossaan kansanmusiikkivaikutteita, kuten kulning-laulua.
Rehnqvist opiskeli Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa vuosina 1976–1984. Hänen opettajiinsa kuuluivat Gunnar Bucht, Pär Lindgren ja Brian Ferneyhough. Rehnqvist toimi vuosina 1976–1991 Stans Körin kuoronjohtajana ja taiteellisena johtajana. Tänä aikana vokaalimusiikin keskeinen asema hänen työssään vakiintui. Lisäksi hänessä syttyi kiinnostus kokeellisiin lähestymistapoihin konserttiesityksessä. Vuosina 2000–2004 Rehnqvist toimi Skotlannin ja Ruotsin kamariorkesterien nimikkosäveltäjänä. Hän sävelsi näitä varten muun muassa klarinettikonserton (solistina Martin Fröst) ja paljon esitetyn sinfonisen Arktis Arktis! -teoksen. Molempien teosten levytys julkaistiin BIS-levymerkillä toukokuussa 2005.
Rehnqvist on saanut monia tunnustuksia, kuten Läkerolin taidepalkinnon (1996), Spelmannen-palkinnon (1996), Christ Johnson -palkinnon (1997), Kurt Atterberg -palkinnon (2001), Rosenberg-palkinnon (2005/6) ja Hugo Alfvén -palkinnon (2007). Nimityksellään Kuninkaallisen musiikkikorkeakoulun sävellysprofessoriksi hänestä tuli vuonna 2009 ensimmäinen Ruotsissa sävellysprofessorina toiminut nainen. Tammikuussa 2003 Rehnqvist sai Ruotsin kuninkaalta Litteris et Artibus -mitalin, ja vuonna 1997 hänestä tuli Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen. Per F. Broman kirjoitti hänestä elämäkertateoksen akatemian Svenska tonsättare -kirjasarjassa.
Kameliajasmike

| Kameliajasmike |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Cornales
Heimo::  Hortensiakasvit Hydrangeaceae
Suku::  Jasmikkeet Philadelphus
Laji::  × virginalis
Kaksiosainen nimi
 Philadelphus × virginalis  Rehder 
Katso myös
   Kameliajasmike Wikispeciesissä   Kameliajasmike Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kameliajasmike (Philadelphus × virginalis) on jasmikkeisiin kuuluva pensas. Se on jalostettu Ranskassa 1909 risteyttämällä kaksi jasmikelajia. Sen jälkeen sitä on kehitetty useita eri viljelymuotoja.
Kameliajasmiketta kasvatetaan puistoissa ja puutarhoissa koristekasvina. Se kasvaa noin kolme metriä korkeaksi ja kukkii Suomessa heinäkuun puolessavälissä valkoisin, tuoksuvin kukin. Kukinta kestää noin 10 päivää. Lehdet ovat 4–7 cm pitkiä ja 2,5–4,5 cm leveitä.
Kameliajasmikkeen kukat ovat kerrannaiset. Se menestyy Suomessa vain maan eteläisimmissä osissa.
Aiheesta muualla

Plants for a Future: Philadelphus x virginalis (englanniksi)
Kangaban piiri

Kangaban piiri Malin kartalla.
Kangaban piiri (ransk. Cercle de Kangaba) on paikallishallintoalue Malin Koulikoron alueella. Sen pinta-ala on 5 500 neliökilometriä. Asukkaita on 100 700 henkeä (vuonna 2009).
Kangaban piiri rajoittuu pohjoisessa ja idässä Koulikoron alueen Katin piirin, etelässä Sikasson alueen Yanfolilan piiriin ja lännessä Guineaan. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Jokia ovat Niger ja sen sivujoet Sankarani, Fié ja Koba.
Piiriin kuuluu Karanin kaupunki ja 8 maalaiskuntaa: Balan Bakama, Benkadi, Kaniogo, Maramandougou, Minidian, Naréna, Nouga ja Séléfougou. Hallinnollinen keskus on Minidianin kunnan Kangaba. Kyliä on yhteensä 59. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja, somonoja, bambaroita ja fulbeja.
Pohjoisosan kautta kulkee Bamakon ja Guinean Siguirin välinen maantie. Pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, durra ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siat. Seudulla on kymmenkunta perinteiseen tapaan hyödynnettävää kultakaivosta. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Teollisuutta tai matkailupalveluja ei ole juuri lainkaan.
Kangaroo Jack

| Kangaroo Jack |
| --- | --- |

Ohjaaja:  David McNally
Käsikirjoittaja:   Steve Bing  Scott Rosenberg 
Tuottaja:  Jerry Bruckheimer
Säveltäjä:  Trevor Rabin
Kuvaaja:  Peter Menzies
Leikkaaja:  William Goldenberg
Pääosat:   Jerry O’Connell  Anthony Anderson  Estella Warren  Michael Shannon  Christopher Walken 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Castle Rock Entertainment Jerry Bruckheimer Films (käännä suomeksi)
Levittäjä:  Warner Bros. Les Films Séville (käännä suomeksi) Netflix
Ensi-ilta:  2003
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kangaroo Jack on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut David McNallyn ohjaama elokuva.
Karjalatalo

Karjalatalo.
Karjalatalo on sotien jälkeen karjalaisten kokoontumispaikaksi rakennettu Karjalan Liiton omistama punatiilinen talo Helsingin Käpylässä. Arkkitehti Into Pyykön suunnittelema talo valmistui 1974.
Talossa on Karjalan Liiton toimintojen lisäksi runsaasti erilaista muuta toimintaa. Siellä on ekumeeninen kappeli. Siellä toimii 1982 ammattilaisten ohjauksessa harrastajateatteri Karjalainen näyttämö. Viipurin Lauluveikkojen harjoitustilat ovat Karjalatalossa.
Herne (kaupunki)

| Herne |
| --- | --- |

 vaakuna
 Herne
 Koordinaatit: 51°33′N, 07°13′E 
Valtio:  Saksa
Alue:  Nordrhein-Westfalen
Hallintopiiri:  Arnsberg
Piirikunta:  kaupunkipiiri
Kaupungiksi:  1897
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  51,42 km²
Korkeus:  65 m
Väkiluku (31.12.2022):  157 368
 – Väestötiheys:  3 060 as./km²
Postinumero:  44601–44653
Suuntanumero(t):  02323 ja 02325
Rekisterikilpi:  HER
 
 www.herne.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Herne on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Vuoden 2022 lopussa kaupungissa oli 157 368 asukasta Se sijaitsee Ruhrin alueella Emscher-joen laaksossa rajoittuen Herteniin, Recklinghauseniin, Castrop-Rauxeliin sekä Bochumiin ja Gelsenkircheniin. Herne on Saksan tiheimmin asuttuja kaupunkeja.
Herne muodostaa oman kaupunkipiirinsä (kreisfreie Stadt), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista.
Historia

Varhaisin maininta Hernestä on vuodelta 880 muodossa Haranni. Muiden alueen kaupunkien tapaan Herne oli vain pieni kylä 1800-luvun puoliväliin asti, jolloin sinne perustettiin ensimmäinen kaivos. Vuonna 1872 Herneen perustettiin oppilaitos Haranni-Gymnasium. Kaupunkioikeudet Hernelle myönnettiin 1897.
Asukasluku ylitti 100 000 rajan vuonna 1933 ja nykyään Herne lukeutuu Saksan pieniin suurkaupunkeihin. Naapurikaupunki Wanne-Eickel ja Herne liitettiin toisiinsa vuonna 1975. Tuolloin kaupungin väkiluku oli suurimmillaan: 193 831. Vuoriteollisuusmenneisyys näkyy vielä kaupunkikuvassa muutamina säilyneinä kaivostorneina. Lukuisat vuorimieskannatusyhdistykset pitävät perinnettä yllä.
Talous ja liikenne

Hernessä risteytyvät moottoritiet A 42 ja A 43. Joukkoliikennettä hoitavat useat raideliikenneyhtiöt Verkehrsverbund Rhein-Ruhrin koordinoimina. Poliisin tilastojen valossa Herne on liikenneturvallisuudeltaan maan kärjessä. Kaupungin halki kulkee 45,6 kilometriä pitkä Rhein–Herne-kanava. Keskeinen sijainti on houkutellut kaupunkiin logistiikka-alan yrityksiä. Kaupungissa on myös muun muassa koneteollisuuden ja kemianteollisuuden laitoksia, kuten kemiakonserni Sasolin tuotantolaitokset.
Kulttuuri

Hernessä järjestetään joka vuosi elokuussa kymmenpäiväinen Carner Kirmes -kansanjuhla. Sen kävijämäärä on noin neljä miljoonaa. Vuodesta 1976 on marraskuisin järjestetty musiikkifestivaali Tage Alter Musik in Herne. Vuonna 2004 aloitettiin vuotuinen hardcore- ja metalcore -musiikin tapahtuma nimeltä Pressure Festival.
Tunnettuja asukkaita

Nykyisen Hernen alueella ovat syntyneet muun muassa näyttelijä Ernst Schröder, muusikko Ludger Lohmann, iskelmälaulaja Andrea Jürgens, jalkapallomaalivahti Stefan Wächter sekä jalkapalloilija Yıldıray Baştürk.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herne (kaupunki) Wikimedia Commonsissa
Hernen kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Nordrhein-Westfalenin kaupunkipiirit ja piirikunnat
| --- | --- |
Kaupungit:   Aachen  Bielefeld  Bochum  Bonn  Bottrop  Dortmund  Duisburg  Düsseldorf  Essen  Gelsenkirchen  Hagen  Hamm  Herne  Köln  Krefeld  Leverkusen  Mönchengladbach  Mülheim  Münster  Oberhausen  Remscheid  Solingen  Wuppertal 
Piirikunnat:   Aachenin kaupunkialue  Borken  Coesfeld  Düren  Ennepe-Ruhr-Kreis  Euskirchen  Gütersloh  Heinsberg  Hereford  Hochsauerland  Höxter  Kleve  Lippe  Märkischer Kreis  Mettmann  Minden-Lübbecke  Oberbergischer Kreis  Olpe  Paderborn  Recklinghausen  Rheinisch-Bergischer Kreis  Rhein-Erft-Kreis  Rhein-Kreis Neuss  Rhein-Sieg-Kreis  Siegen-Wittgenstein  Soest  Steinfurt  Unna  Viersen  Warendorf  Wesel
Kameleonttilehdet

| Kameleonttilehdet |
| --- | --- |
 Viherkameleonttilehti.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Lahko::  Piperales
Heimo::  Liskiökasvit
Suku::  Kameleonttilehdet Houttuynia  Thunb.
Katso myös
   Kameleonttilehdet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kameleonttilehdet (Houttuynia) on liskiökasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu nykyisin vain yksi laji: viherkameleonttilehti. Joitain muita lajeja on joskus sijoitettu sukuun, mukaan lukien Kiinasta kuvattu H. emeiensis.
Lajit

Kameleonttilehtien ainoa laji on viherkameleonttilehti (Houttuynia cordata). Sen alkuperäinen levinneisyysalue sijaitsee Itä-Aasissa Thaimaasta Japaniin ulottuvalla alueella. Viherkameleonttilehti on myös eri tavoin hyödynnetty viljelyskasvi (muun muassa koriste-, lääke- ja ravintokasvi) ja tulokas.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Houttuynia
Suomen Lajitietokeskus: Kameleonttilehdet – Houttuynia
Hävittäjälentolaivue 21

Hävittäjälentolaivue 21 (lyhenne HÄVLLV 21) oli Suomen ilmavoimiin kuulunut Satakunnan Lennoston alainen joukkoyksikkö, joka operoi mm. Hornet-hävittäjäkalustolla (lyhenne HN). Hävittäjälentolaivue 21 sijaitsi Pirkkalassa Pirkanmaalla. Yksikkö lakkautettiin 31.12.2014. Laivueen hävittäjäkalusto siirrettiin Lapin ja Karjalan Lennostoihin kesäkuussa 2014.
Tehtävät

Laivueen pääasiallisena tehtävänä rauhan aikana oli valvoa vastuualueensa ilmatilaa sekä tarvittaessa estää ilmatilan luvaton käyttö. Myös erilaisia erikoisajoneuvoja (esimerkiksi pelastusajoneuvot ja polttoaineajoneuvot) oli laivueen käytössä tehtäviensä toteuttamiseksi.
Hävittäjälentolaivue 21 oli Satakunnan Lennoston komentajan alainen joukkoyksikkö. Laivueen johdossa oli laivueen komentaja.
Laivue oli yksi Suomen ilmavoimien viidestä lentävästä joukkoyksiköstä muiden lennostojen hävittäjälentolaivueiden ja Ilmasotakoulun Tukilentolaivueen rinnalla.
Laivueen organisaatio

Esikuntalentue (ELtue)
1. Lentue (HN-kalusto)
2. Lentue (HN-kalusto)
Yhteyslentue (YhtLtue, yhteyskonekalusto)
Komentajana ovat palvelleet:
majuri Jaakko Salomäki (s. 1977) 28.7.2014 - 31.12.2014.
majuri Tuukka Elonheimo (s. 1976) 1.10.2013 - 27.7.2014
everstiluutnantti Heikki Mansikka (s. 1971) 1.9.2011 - 1.10.2013
majuri Miikka Väisänen (s. 1974) 1.2.-31.8.2011
everstiluutnantti Juha-Pekka Keränen 1.12.2008 - 31.1.2011 (myöhemmin ilmavoimien komentaja)
everstiluutnantti Pasi Jokinen 5.9.2005 - 30.11.2008 (myöhemmin ilmavoimien komentaja)
majuri Teppo Alijoki 1.1.-4.9.2005
everstiluutnantti Markku Viitala 1.6.2001 - 31.12.2004
everstiluutnantti Kim Jäämeri 1.10.1999 - 31.5.2001 (myöhemmin ilmavoimien komentaja)
everstiluutnantti Jarmo Lindberg 1.11.1995 - 30.9.1999 (myöhemmin ilmavoimien komentaja ja puolustusvoimain komentaja)
majuri Jarkko Numminen 1991-95
majuri Mikko Sovelius 1988-91
majuri Jouni Pystynen 1987-88
majuri Jaakko Opas (s. 1942) 1983-1987
majuri Jukka Uhari 1980-83
majuri Esko Halonen 1975-80
Kantahenkilökunnan lisäksi laivueessa palveli varusmiehiä apumekaanikkoina.
Historia ja perinteet

Joukkoyksikön edeltäjä oli nimeltään Hävittäjälaivue 21 ja vuoteen 1944 Lentolaivue 28.
Laivueeseen on kuulunut 60-luvulla lentokuvauskeskus (Lntkuvauskesk/HämHävLLv 21).
Joukkoyksikön historiasta on kirjoitettu teos Hävittäjälentolaivue 21:n historia 1918 - 98.
Laivueen symboli (mm. hihamerkeissä) oli kalasääski ja laivueen tunnusväri oli musta, joka ilmeni mm. yksikön hävittäjälentäjien käyttämien huivien ja työpaitojen värissä.
Aiheesta muualla

Jari Laasanen: Video: Hornetien jäähyväislento Porin taivaalla  6.6.2014. Yle Uutiset.
Kamal Hanna Bathish

Kamal Hanna Bathish (s. 6. joulukuuta 1931 Nasaret) on israelilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 29. heinäkuuta 1955 ja nimitettiin Jerusalemin vihkipiispaksi sekä Aurusulianan titulaaripiispaksi 29. huhtikuuta 1993. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Michel Sabbah, jota avustivat Salim Sayegh ja Guerino Dominique Picchi.
Bathish oli Aurusulianan titulaaripiispana, kunnes sai 29. lokakuuta 1994 uuden nimityksen Ierichuksen titulaaripiispaksi. Hän jatkoi toimintaansa Jerusalemin vihkipiispana, kunnes jäi eläkkeelle 9. kesäkuuta 2007.
Karjalohjan kirkonkylä

| Karjalohjan kirkonkylä Karislojo kyrkby |
| --- | --- |
 Kuva Karjalohjan kirkolle vuonna 2009.
Kaupunki:  Lohja
Suuralue:  Karjalohja
Väkiluku:  622 (31.12.2020)
Karjalohjan kirkonkylä (ruots. Karislojo kyrkby) on Lohjan kaupungissa sijaitseva rakenteeltaan nauhamainen taajama. Vuoden 2013 alkuun saakka se oli Karjalohjan kunnan hallinnollinen keskus. Karjalohjan kirkonkylä sijaitsee Ahtialan, Ilmoniemen, Kourijoen, Lohjantaipaleen ja Pappilan kylien alueella.
Kirkonkylässä sijaitsee muun muassa Karjalohjan kirjasto, Karjalohjan seurojentalo, Kylätalo Kehrä (ent. kunnantalo), nuorisotalo Katulamppu (ent. rukoushuone), Sale-päivittäistavarakauppa ja Seo-huoltoasema, jossa toimii myös kahvilaravintola Unkan baari. Taajamassa on myös aiemmin toiminut Siwa ja Keskon kauppa, mutta nämä lakkautettiin 2000-luvun alkupuolella Salen suosion vuoksi.
Vuonna 1860 valmistunut Karjalohjan kirkko sijaitsee kirkonkylässä. Kivikirkko paloi salamaniskusta syyskuussa 1970, mutta se restauroitiin ulkoasultaan lähes alkuperäisen kaltaiseksi 1990-luvulla. Sen viereen rakennettiin vuonna 1977 Lasikirkko, joka muutettiin seurakuntataloksi kivikirkon restauroinnin jälkeen.
Taajamassa sijaitsee myös kylpylähotelli Lohja Spa & Resort, toimi aikaisemmin muun muassa nimillä Lomakeskus Päiväkumpu ja Kylpylähotelli Päiväkumpu.
Karjalohjan nykyinen koulu valmistui 1950-luvulla, ja sen vieressä sijaitsee liikuntahalli, luistinrata ja urheilukenttä.
Karjalohjan kirjasto sijaitsee nykyisen koulun läheisyydessä rakennuksessa, jossa toimi aikaisemmin kansakoulu.
Kannonkosken seurakunta

Kannonkosken seurakunta oli itsenäinen evankelis-luterilainen seurakunta, joka erotettiin Kivijärven ja Viitasaaren seurakunnista vuonna 1919 eli ennen Kannonkosken kunnan toistaiseksi lopullista itsenäistymistä 1934. Seurakunta hallinnoi Kannonkosken kirkkoa. Seurakunta kuului Tampereen hiippakuntaan ja Saarijärven rovastikuntaan. Seurakunta on siirretty vuonna 1956 perustettuun Lapuan hiippakuntaan. Kannonkosken seurakunta on vuonna 2007 muutettu kappeliseurakunnaksi ja yhdistetty Saarijärven seurakuntaan, vaikka kunta onkin edelleen itsenäinen.
Kamal Ganzouri

| Kamal Ganzouri |
| --- | --- |

Egyptin pääministeri
 4. tammikuuta 1996 –	5. lokakuuta 1999  
Edeltäjä:  Atif Sidqi
Seuraaja:  Atif Abaid
 7. joulukuuta 2011 – 2. elokuuta 2012  
Edeltäjä:  Essam Sharaf
Seuraaja:  Hisham Kandil
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. tammikuuta 1933
Kuollut: 31. maaliskuuta 2021 (88 vuotta)
Tiedot
Koulutus:  ekonomi
Tutkinnot:  Michiganin yliopisto
Kamal Ganzouri (arab. كمال الجنزوري‎, Kamāl al-Janzūrī; 12. tammikuuta 1933 – 31. maaliskuuta 2021) oli egyptiläinen poliitikko, joka oli Egyptin pääministerinä kahteen otteeseen: Hosni Mubarakin valtakaudella 1996–1999 ja uudelleen sotilaskaappauksen jälkeen osana siviilihallintoon siirtymistä 2011–2012. Hän opiskeli taloustiedettä Yhdysvalloissa, ja tuli tunnetuksi köyhien puolustajana. Mubarakin kaatumisen jälkeen hän otti etäisyyttä vanhaan hallintoon.
Indigenous Tweets

Kuvakaappaus Indigenous Tweets -sivustosta
Indigenous Tweets on nettisivu, joka kerää harvinaisten kielten Twitter-viestejä, jotta alkuperäiskansojen kieltenpuhujat voivat löytää toisensa. Sen perusti maaliskuussa 2011 Kevin Scannell, joka tutkii tietokonelingvistiikkaa Saint Louisin yliopiston matematiikan ja tietojenkäsittelytieteen laitoksella St. Louisissa, Missourissa. Sivuston tarkoitus on auttaa harvinaisten kielten puhujia kommunikoimaan internetissä.
Aloitussivulla on lista kielistä, jotka sivusto on tallentanut. Kielen valitsemisen jälkeen käyttäjä ohjautuu taulukkoon, jossa näkyvät kyseisellä kielellä twiittaavat käyttäjät. Indigenous Tweets esittää Twitter-käyttäjien profiilikuvat sekä tilastot käyttäjien seuraajista. Saatavilla on lisäksi tilastot käyttäjän eri kielillä kirjoittamien twiittien määrästä sekä lista suosituista puheenaiheista useilla kielillä.
Historia

Sivuston aloittaessa maaliskuussa 2011, se listasi 35 kieltä. Huhtikuun 16. 2011 kieliä oli jo 76. Huhtikuun 26. päivään mennessä tuettuja kieliä oli 82. Listattuihin kieliin kuuluvat "salainen" Gamilaraay ja paremmin tunnetut Haitin kreoli ja baski, joilla on eniten twiittaajia. Kymri on Indigenous Tweetsin kolmanneksi suosituin kieli.
Pampangan kieli, joka oli seitsemänneksi suosituin huhtikuun 2011 viimeisellä viikolla, oli sivuston ensimmäinen filippiiniläinen kieli.
Tiedonlouhinta

Indigenous Tweetsillä on harvinaisten kielten sanoista ja fraaseista koostuva datapankki, jonka perusteella ohjelma tunnistaa niillä kirjoittavat käyttäjät. Huhtikuussa 2011 BBC Newsille antamassaan haastattelussa Scannell sanoi käyttäneensä kahdeksan vuotta noin 500 kielen datapankin kokoamiseen tutkimalla blogeja, sanomalehtiä ja nettisivustoja.
Indigenous Tweets kerää tietoja Twitterin ohjelmointirajapinnan avulla etsimällä datapankin harvinaisten kielten sanoja ja fraaseja. Sivuston hakutoiminto ei tunnista twiitin kieltä, jos haettu sana kuuluu useampaan kuin yhteen kieleen. Sen vuoksi Scannell käyttää vain sanoja, jotka ovat kullekin kielelle uniikkeja.
Aiheesta muualla

Virallinen nettisivu
Indigenous Tweets Twitterissä
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Indigenous Tweets
Käännös suomeksi