stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristuksen kirkko (temppelin paikka)
Oppi

The Church of Christ (Temple Lot) tunnustautuu Joseph Smithin kirjoittamiin 13 uskonkappaleesen. Niiden mukaan kirkko tunnustaa uskonsa Jumalaan ja Kristuksen sovitustyöhön. Se tunnustaa Raamatun (josta käytetään Kuningas Jaakon käännöstä) ja Mormonin kirjan "Jumalan sanaksi" ja täten ohjeelliseksi. Kirkolla on myös käytössä Joseph Smithin varhaisia ilmoituksia sisältävä "Käskyjen kirja" ("Book of Commandments"), joka on varhaisin, vuonna 1833 valmistunut versio Oppi ja liitot -teoksesta. Tätä ei kuitenkaan pidetä Raamattuun ja Mormonin kirjaan rinnastettavana pyhänä kirjoituksena. Kirkko tunnustaa myös "evankeliumin ensimmäiset periaatteet" eli parannuksen, uskon, kasteen ja kätten päällepanemisen pelastuksen ensi askeleina. Se odottaa Kristuksen toista tulemista Amerikan mantereelle.
Monien muiden mormonististen ryhmittymien tavoin The Church of Christ (Temple Lot) ei tunnusta Smithin viimeisten vuosien ilmestyksiä ja niihin perustuvia oppeja aidoiksi. Se hylkää esimerkiksi moniavioisuuden periaatteen pitäen sitä esimerkkinä Smithin loppukauden moraalisesta rappiosta. Samoin se hylkää ajatuksen endaumentista ja muista temppeliseremonioista. Se ei liioin harjoita sijaistoimituksia kuolleiden puolesta. Pappeuden viroista kirkko hylkää ylipapin ja patriarkan virat, koska niitä pidetään vieraina Raamatulle ja Mormonin kirjalle.
Aiheesta muualla

Kirkon oma kotisivu
Kristijonas Donelaitis

| Kristijonas Donelaitis |
| --- | --- |
 Donelaitis liettualaisessa postimerkissä vuodelta 1994.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. tammikuuta 1714
Kuollut: 18. helmikuuta 1780 (66 vuotta)
Kirjailija
Salanimi: Christian Donalitius (lat.)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kristijonas Donelaitis, myös Christian Donaleitis, lat. Christian Donalitius(1. tammikuuta 1714 – 18. helmikuuta 1780) oli preussinliettualainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on neliosainen eeppinen runo Vuodenajat. Hän opiskeli Königsbergin Albertus-yliopistossa ja oli varsinaiselta ammatiltaan pappi. Lisäksi hän toimi muun muassa kanttorina ja rehtorina. Pietismi vaikutti häneen voimakkaasti. Hän loi uransa Vähässä-Liettuassa ja kirjoitti ensisijaisesti liettuaksi, mutta käytti laajasti kielitaitoisena myös kreikkaa, latinaa, hepreaa, ranskaa ja saksaa.
Kuolopyynti

Kuolopyynti on vanha, muun muassa suomalaiseen kansanperinteeseen kuuluva kalastustapa. Se perustui talviseen hapenpuutteeseen pienissä ja huonosti virtaavissa vesistöissä, joissa valtakalat olivat ahven, särki ja hauki. Pyyntiaika kesti tammikuun lopulta maaliskuulle. Kuolopyynti ei perustunut kuolleiden kalojen pyyntiin vaan siihen, että hapenpuutteeseen saattoi kuolla koko veden kalasto, ja kalaa oli suhteellisen helposti saatavissa syvännepaikoissa ja myös uhkuavannoissa, joissa jään pinta rikkoontui ja happea virtasi ilmasta veteen ja kalat kertyivät näihin paikkoihin.
Kalojen pyrkiessä hapekkaaseen veteen ne päätyvät sellaisiin paikkoihin, joissa happea on jäljellä tai saatavilla. Mahdollisesti pilkkiminen ja muut jäätä rikkovat kalastustavat kuten talviverkostus voivat houkutella kalaa paikalle. Kalaa voitiin helpostikin poimia esimerkiksi lippoamalla.
Krst Pod Triglavom-Baptism

| Klangschrift Einer Taufe Laibach |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : joulukuussa 1985 ja tammikuussa 1986
 Julkaistu: 16. marraskuuta 1987
 Tuottaja(t): Laibach ja J.T.
 Tyylilaji: Industrial
 Kesto: 71.44
 Levy-yhtiö: Sub Rosa
Laibachin muut julkaisut
| Opus Dei 1987 | 'Baptism' 1987 | Let It Be 1988 |
Krst pod Triglavom – Baptism Below Triglav on Laibach-yhtyeen viides albumi. Se sisältää musiikkia Neue Slowenische Kunstin samannimisestä teatteriesityksestä. Hostnik-kappale on ainoastaan albumin LP-versioilla.
Kappaleet

819–822
Hostnik
Jezero (suom. Meri)
Valjhun (Metsämaa)
Delak
Koža (Nahka)
1095–1270
Jägerspiel (Jääkärilaulu)
Bogomila - Verführung (Bogomila - viettelys)
Wienerblut (Wienin veri tai Wienin henki)
1961–1982
Črtomir
Jelengar
Apologija Laibach
1983–1987
Herzfeld
Krst (Kaste)
Germania
Rdeči Pilot (Punainen lentäjä)
Hostnik- ja Apologija Laibach -kappaleiden sanoitus Tomaž Hostnik. Hostnik-kappaleen musiikki on Kraftwerk-yhtyeen kappaleesta Ohm Sweet Ohm. Wienerblut on Johann Strauss nuoremman sävellys. Graeme Revell on sovittanut kappaleen Germania. Kaikki muut kappaleet ovat Laibachin tekemiä. Kappaleet on nauhoitettu ja miksattu studio Tivolissa Ljubljanassa joulukuussa 1985 ja tammikuussa 1986.
Laibach
| Eber | Dachauer | Saliger | Keller |
| --- | --- |
Diskografia::  Laibach | Rekapitulacija 1980–84 | Nova Akropola | Opus Dei | Slovenska Akropola | Krst Pod Triglavom-Baptism | Let It Be | Machbeth | Sympathy for the Devil | Kapital | NATO | Jesus Christ Superstars | WAT | Anthems | Volk | Laibachkunstderfuge | Iron Sky – The Original Film Soundtrack | Spectre | Also sprach Zarathustra | The Sound of Music | Laibach Revisited | Wir sind das Volk
Live::  Neu Konserwativ | The Occupied Europe Tour 1985 | Ljubljana-Zagreb-Beograd | The Occupied Europe NATO Tour 1994-1995 | Malci Belic, December 21, 1984 | The John Peel Sessions | Volk Tour London CC Club 16.04.2007 | We forge the future
DVD::  Laibach | Laibach 2 | Laibach 3 | Volk – Dead in Trbovlje
Sivuryhmät::  300 000 V.K. | Germania
Alonso Gerardo Garza Treviño

Alonso Gerardo Garza Treviño (s. 20. joulukuuta 1947 Monterrey) on meksikolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Monterreyn arkkihiippakuntaan 26. lokakuuta 1972 ja nimitettiin Piedras Negrasin hiippakunnan johtoon 8. tammikuuta 2003. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Adolfo Antonio Suárez Rivera, jota avustivat Giuseppe Bertello ja José Raúl Vera López.
Alena Procházková

Alena Procházková Dresdenissä vuonna 2019.
Alena Procházková (s. 9. elokuuta 1984 Banská Bystrica, Tšekkoslovakia) on slovakialainen maastohiihtäjä.
Procházkován ensimmäiset arvokilpailut olivat Val di Fiemmen MM-kilpailut 2003, jossa hän sijoittui takaa-ajon 62:nneksi ja 10 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa 49:nneksi. Seuraavissa MM-kilpailuissa Oberstdorfissa hän sijoittui 30 kilometrin yhteislähdön 40:nneksi, sprintin seitsemänneksitoista, yhdistelmäkilpailun 44:nneksi ja 10 kilometrin perinteisen 58:nneksi. Hän oli mukana myös Torinon olympialaisissa 2006 sijoittuen sprintissä 23:nneksi, 10 kilometrin perinteisellä 28:nneksi ja takaa-ajon 46:nneksi. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 hän oli mukana seitsemänneksi sijoittuneessa Slovakian viestijoukkueessa ja jäi sprintissä niukasti välieräpaikasta sijoittuen kolmanneksitoista. Procházkován sijoitus 10 kilometrin perinteisellä oli 34. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän oli sprintissä seitsemäs, Vancouverin olympialaisissa 2010 kahdeksastoista ja Oslon MM-kilpailuissa 2011 kuudes. Hän sijoittui perinteisen hiihtotavan MM-sprintissä kahdeksanneksi sekä Val di Fiemmessä 2013 että Falunissa 2015.
Procházková on osallistunut talviolympialaisiin vuosina 2006, 2010, 2014, 2018 ja 2022 ja MM-kisoihin vuosina 2003, 2005, 2007, 2009, 2011, 2013, 2015, 2017, 2019 ja 2021.
Maailmancup

Procházková hiihti ensimmäisen maailmancupin kisansa 11. joulukuuta 2004 Lago di Teserossa sijoittuen takaa-ajossa 58:nneksi. Hän ylsi yllättäen sprintin kolmanneksi Kuusamossa 1. joulukuuta 2007. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti perinteisen hiihtotavan sprintissä Vancouverissa 16. tammikuuta 2009 ja oli samalla kaudella lisäksi toinen Trondheimin sprintissä. Kaudella 2009–2010 hän oli kolmas Kuusamon sprinttikilpailussa ja kaudella 2012–2013 Lahden sprintissä.
Maailmancupin kiertueille Procházková osallistui ensimmäisen kerran Tour de Skille vuodenvaihteessa 2007–2008. Ensimmäisen ja ainoan palkintokorokesijoituksensa maailmancupin kiertueiden osakilpailuissa Procházková saavutti vuoden 2010 Tour de Skillä Tšekin Prahassa ollen vapaan hiihtotavan sprintissä kolmas.
Maailmancup > Maailmancupin kokonaiskilpailu ja kiertueet

| Kausi | Ikä | Kauden cupit> Kokonaiscup | Kauden cupit> Normaalimatkat | Kauden cupit> Sprintit | Maailmancupin kiertueet> Nordic Opening | Maailmancupin kiertueet> Tour de Ski | Maailmancupin kiertueet> Maailmancupin finaali | Maailmancupin kiertueet> Ski Tour Canada |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 21 | 98 | — | 63 | — | — | — | — |
| 2007 | 22 | 73 | 60 | 60 | — | — | — | — |
| 2008 | 23 | 31 | 39 | 17 | — | 25 | — | — |
| 2009 | 24 | 18 | 39 | 6 | — | 26 | 43 | — |
| 2010 | 25 | 41 | 59 | 16 | — | DNS | DNS | — |
| 2011 | 26 | 22 | 26 | 18 | 15 | DNS | 26 | — |
| 2012 | 27 | 64 | — | 40 | 36 | — | — | — |
| 2013 | 28 | 51 | 65 | 28 | 33 | — | — | — |
| 2014 | 29 | 79 | — | 49 | DNS | — | — | — |
| 2015 | 30 | 114 | — | 74 | DNS | — | — | — |
| 2016 | 31 | 44 | 40 | 36 | 54 | DNS | — | 26 |
| 2017 | 32 | 75 | 92 | 43 | 58 | — | — | — |
| 2018 | 33 | — | — | — | DNS | — | — | — |
| 2019 | 34 | — | — | — | DNF | — | — | — |
| 2020 | 35 | — | — | — | 70 | — | — | — |
| 2021 | 36 | 122 | — | 82 | – | — | — | — |
Kuolonuhrikeskus

Kuolonuhrikeskus on suuronnettomuuden tai paljon kuolonuhreja vaatineen rikoksen yhteydessä perustettava keskus, jonne vainajat koottaisiin, kun tavanomainen kapasiteetti ei riitä. Sen toiminta järjestettäisiin yhteistyössä useiden viranomaisten ja alojen kesken, kuten poliisin, oikeuslääkärin, hautausurakoitsijoiden, seurakuntien ja muiden uskonnollisten yhteisöjen.
Suomessa ei toistaiseksi ole tarkkoja suunnitelmia kuolonuhrikeskusten perustamiseksi, mutta asia on ollut esillä muun muassa sosiaali- ja terveystoimen poikkeusolojen neuvottelukunnassa.
Along Came a Spider

Along Came a Spider voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Hämähäkin aika (engl. Along Came a Spider), James Pattersonin rikosromaani vuodelta 1993
Tappava seitti (engl. Along Came a Spider), Pattersonin romaanin elokuvasovitus vuodelta 2001
Along Came a Spider, Alice Cooperin albumi vuodelta 2008.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Along Came a Spider”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kungsholmen (täsmennyssivu)

Kungsholmen voi tarkoittaa seuraavia paikkoja:
Ruotsi

Kungsholmen, saari Tukholmassa
Kungsholmen, Tukholman kaupunkitaajaman kaupunginosa vuodesta 1926 alkaen
Kungsholmenin kaupunginosa-alue, Tukholman kaupunkitaajaman kaupunkiosa-alue vuodesta 1997 alkaen
Kungsholmin seurakunta, entinen seurakunta tuomiokirkon rovastikunnassa vuoteen 2014 asti
Kungsholmenin piiri, Tukholman kunnan piiri vuodesta 2016 alkaen
Kungsholmen, saari ja luonnonsuojelualue Smålandin Kalmarsundissa
Kungsholmen – linnanraunio Tingsrydissä (Slottsholmen)
Kungsholms fort, linnoitus Blekingen Karlskronassa
Suomi

Kungsholmen, saari Raaseporissa
Kungsholmen (suom. Kuninkaansaari), saari Kirkkonummella
Kungsholmen (suom. Kuninkaansaari, saari Helsingissä
Kroússa

| Kroússa Κρούσσα |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kroússa
 Koordinaatit: 41°02′N, 22°56′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Kilkís
Kunta:  Kilkís
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  090104
Väkiluku (2011):  4 638
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KI
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kroússa (kreik. Κρούσσα; myös Krússa; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κρουσσών/Κρουσσίων, Dimotikí Enótita Kroussón/Kroussíon) on yksi Kilkíksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kilkíksen alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4 638 (vuonna 2011).
Kroússan kunnallisyksikkö käsittää Kilkíksen kunnan itäosan. Sen nimi perustuu alueen Kroússia-vuoriin. Kunnallisyksikön suurin asutus on Efkarpían kylä. Kroússa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kilkíksen kuntaan yhdessä Chérson, Doïránin, Gallikóksen, Mouriéen ja Pikrolímnin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Kroússan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Márkos | Ágios Antónios | 101 |
| Ágios Márkos | Ágios Márkos | 68 |
| Anavrytó | Anavrytó | 85 |
| Anavrytó | Plagiochóri | 14 |
| Antigóneia | Antigóneia | 109 |
| Antigóneia | Gávra | 69 |
| Antigóneia | Monolíthi | 31 |
| Antigóneia | Mylochóri | 79 |
| Efkarpía | Efkarpía | 514 |
| Ellinikó | Ellinikó | 114 |
| Eptálofos | Eptálofos | 360 |
| Fýska | Fýska | 152 |
| Fýska | Kataskinóseis | 0 |
| Fýska | Spourgítis | 50 |
| Gerakári | Gerakári | 168 |
| Gerakári | Palatianó | 42 |
| Ísoma | Ísoma | 207 |
| Ísoma | Rizaná | 86 |
| Káto Theodoráki | Áno Theodoráki | 53 |
| Káto Theodoráki | Káto Theodoráki | 97 |
| Kentrikó | Kentrikó | 228 |
| Kentrikó | Mavroplagiá | 45 |
| Kentrikó | Petrádes | 10 |
| Koiládi | Cheimadió | 155 |
| Koiládi | Kalolívado | 12 |
| Koiládi | Koiládi | 91 |
| Kokkiniá | Kokkiniá | 73 |
| Kokkiniá | Melissourgeío | 63 |
| Koronoúda | Koronoúda | 145 |
| Pontokeraséa | Paróchthi | 50 |
| Pontokeraséa | Pontokeraséa | 83 |
| Térpyllos | Dipótamos | 141 |
| Térpyllos | Metaxochóri | 68 |
| Térpyllos | Térpyllos | 483 |
| Theodósia | Theodósia | 229 |
| Tripótamos | Divoúni | 46 |
| Tripótamos | Tripótamos | 8 |
| Váthi | Váthi | 309 |
Yhteensä: 4 638
Kungsträdgårdsgatan

Kungsträdgårdsgatanin talorivistöä nähtynä Kungsträdgårdenista.
Kungsträdgårdsgatan on Tukholman Norrmalmilla sijaitseva katu, joka kulkee Kungsträdgårdenin itäistä sivua Strömbronilta Hamngatanille. Sen laidalla on useita pankeille rakennettuja palatseja 1900-luvun vaihteesta.
Kuvia

Oikealla Palmen talo vuodelta 1886 ja keskellä Handelsbankenin pääkonttori vuodelta 1905. Myös vasemmanpuoleinen lisärakennus on pankin käytössä.
Vuonna 1875 valmistuneen Gamla Jernkontoretin koristeellisessa julkisivussa on muun muassa tunnettujen ruotsalaisten tiedemiesten muotokuvia.
Kungsträdgårdsgatan 8:ssa on Skandinaviska Enskilda Bankenin pääkonttori vuodelta 1915. Sen suunnitteli Ivar Tengbom.
Katolinen Eugeniakyrkan osoitteessa Kungsträdgårdsgatan 12. Sen yhteydessä toimii myös katolinen kirjakauppa.
Kungsträdgårdsgatanin ja Hamngatanin kulmassa oleva talo rakennettiin Åtvidabergs Industrier -konsernille 1940-luvulla. Arkkitehtinä oli Ivar Tengbom.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kungsträdgårdsgatan Wikimedia Commonsissa
Kultakausi

Kultakausi tai kulta-aika on ajanjakso, jolle ajoittuu suuria saavutuksia tai kehitysaskeleita. Termi on lähtöisin kreikkalaisilta ja roomalaisilta runoilijoilta. Mytologiassa käytetään termiä kulta-aika.
Esimerkkejä

Suomen taiteen kultakausi, Suomen kuvataiteen kausi, joka ajoittuu 1800-luvun loppuvuosikymmeniin ja vuosisadan vaihteeseen.
Islamin kulta-aika
Kolikkopelien kulta-aika
Tieteiskirjallisuuden kulta-aika
Käännös suomeksi
Ahvionkoski

Ahvionkoskea Hurukselan puolelta nähtynä.
Ahvionkosket on Kymijoen alajuoksulla Kouvolan Ahvion ja Kotkan Hurukselan kylien alueella sijaitseva 1,2 kilometriä pitkä vapaana virtaava koskialue. Ahvionkoski on suojeltu koskiensuojelulailla ja se kuuluu Kymijoen Natura 2000 -alueeseen (FI0401001).
Maantiede

Ahvionkoskien alueella Kymijoki levenee useita satoja metrejä leveäksi saarisokkeloksi, jossa on 12 saarta. Ahvionkoskien pudotuskorkeus koko matkalla on noin 2,5 m. Koskialue alkaa Ahvion kylässä sijaitsevan Kuovinkallion kohdalta, jossa joki jakautuu kolmeen pienempään uomaan. 1930-luvulla perattu pääväylä kulkee Päijänteensaaren lävitse louhitussa uomassa ja jatkaa kulkuaan suoraviivaisesti Martinkoskelle, joka on Ahvionkoskien suurin koski (koskiluokitus I-II). Pienemmät uomat kulkevat itäpuolisen Päijänteenkosken ja länsipuolisen Kuovinkosken kautta. Ahvionkoskien alue päättyy Martin- ja Kotokoskelle (pudotuskorkeus 1,9 m), josta alkaa 3 kilometrin pituinen heikkovirtainen jokiosuus Kultaankoskille.
Martinkoski on koskimelojien keskuudessa suosittu harjoittelupaikka syvän vetensä, isojen aaltojensa ja kivettömyytensä vuoksi. Pudotuskorkeudeltaan yhtä suuri Kotokoski on erittäin kivinen ja vaikeasti laskettava.
Hurukselan puolella virtaa kapea Myllypuro, jossa sijaitsi aikoinaan vesimylly. Myllyn jäätyä vaille käyttöä se siirrettiin 1960-luvulla kylän keskellä ajoittain virtaavan Hurskosken rannalle kotiseutumuseoksi. Vuonna 2017 mylly siirrettiin maa-alueen vuokrasopimuksen päättymisen vuoksi kosken rannalta nykyiselle paikalleen seuratalo Soihtulan pihaan.
Luonto

Ahvionkoskien alueen pesivään eläimistöön kuuluvat mm. valkoselkätikka, harmaahaikara, koskikara ja saukko. Puustoltaan alue on rehevää sekametsää jossa hallitsevina puulajeina ovat koivu, haapa ja kuusi. Alueen saarissa kasvaa jonkin verran metsälehmusta.
Ahvionkoskien alue kuuluu Keski-Kymen erityiskalastusalueeseen.
Kultakauluspiispa

| Kultakauluspiispa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kutojat Ploceidae
Suku::  Piispat Euplectes
Laji::  gierowii
Kaksiosainen nimi
 Euplectes gierowii  Cabanis, 1880 
Katso myös
   Kultakauluspiispa Wikispeciesissä   Kultakauluspiispa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultakauluspiispa (Euplectes gierowii) on kutojien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kultakauluspiispaa tavataan hajanaisella alueella Afrikan keski- ja itäosissa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kuurinmaan kuvernementti

Kuurinmaan kuvernementin vaakuna.
Kuurinmaa Venäjän keisarikunnan kartalla vuonna 1914.
Kuurinmaan kuvernementin kartta (n. 1821).
Kuurinmaan kuvernementti (ven. Курля́ндская губе́рния, Kurljandskaja gubernija, saks. Gouvernement Kurland, latv. Kurzemes guberņa) oli vuosina 1795–1918 Venäjän keisarikunnan hallintoalue (kuvernementti). Kuurinmaan kuvernementti oli yksi keisarikunnan kolmesta Baltian alueen Itämerenmaakunnasta. Se kattoi entisen Kuurinmaan ja Semgallian herttuakunnan, joka muodostui Kuurinmaasta ja Zemgalesta eli Väinäjoen eteläpuolisesta osasta Latviaa. Kuvernementin pääkaupunki oli Mitau (nykyiseltä nimeltään Jelgava). Nykyään kuvernementin entinen alue kuuluu pääosin Latviaan.
Kuurinmaan kuvernementin alue siirtyi Venäjän haltuun Puolan kolmannen jaon jälkeen 1795, kun Puola-Liettua (Rzeczpospolita) oli ryhtynyt vastustamaan Venäjän armeijan läsnäoloa Puolassa mutta hävinnyt kapinan.
Venäjän vallan aikana aluetta hallitsi autonomisesti baltiansaksalainen aatelisto 1800-luvun loppupuolelle saakka.
Ensimmäisen maailmansodan aikana Kuurinmaan kuvernementin alue siirtyi Saksan hallintaan, ja Brest-Litovskin rauhassa Venäjä luopui alueesta virallisesti. Latvia julistautui itsenäiseksi marraskuussa 1918.
Kuurinmaan kuvernementti jakautui kymmeneen kihlakuntaan eli ujestiin. Suluissa ovat kihlakuntien samannimiset hallintokeskukset.
Aizputen kihlakunta (Aizpute)
Bauskan kihlakunta (Bauska)
Grobiņan kihlakunta (Grobiņa)
Jaunjelgavan kihlakunta (Jaunjelgava)
Jelgavan kihlakunta (Jelgava)
Ilūksten kihlakunta (Ilūkste)
Kuldīgan kihlakunta (Kuldīga)
Talsin kihlakunta (Talsi)
Tukumsin kihlakunta (Tukums)
Ventspilsin kihlakunta (Ventspils)
Venäjän kielessä kihlakunnista käytettiin saksankielisiin paikannimiin pohjautuvia nimimuotoja, mutta yllä olevat nimet ovat nykyään käytössä olevia kaupunkien latviankielisiä paikannimiä.
Alonso Llano Ruiz

Alonso Llano Ruiz (19. kesäkuuta 1931 Marulanda – 26. maaliskuuta 2015) oli kolumbialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 6. tammikuuta 1973 ja nimitettiin Istmina-Tadón hiippakunnan piispaksi 5. toukokuuta 1993. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Paolo Romeo, jota avustivat Gustavo Posada Peláez ja Jairo Jaramillo Monsalve.
Llano Ruiz jäi eläkkeelle 5. kesäkuuta 2010.
Aki Lääkkölä

Aki Markus Lääkkölä (s. 5. kesäkuuta 1976 Rovaniemi) on suomalainen muusikko, joka soittaa kitaraa ja kosketinsoittimia Absoluuttinen Nollapiste -yhtyeessä. Hän on myös säveltänyt runsaasti kappaleita yhtyeelle joko yksin tai yhdessä Tommi Liimatan kanssa. Lääkkölä on soittanut koskettimia yhtyeissä kuten Wessmania, The Breed plays Pekka Pohjola sekä Tommi Liimatta & The Hot Content -yhtyeen livekokoonpanossa.
Aleksandar Kolarov

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Александар Коларов
Syntymäaika: 10. marraskuuta 1985 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Belgrad, Jugoslavia
Pelipaikka: vasen laitapuolustaja
Pituus: 187 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2004–2006 | Čukarički | 44 | (2) |
| 2006–2007 | OFK Beograd | 38 | (5) |
| 2007–2010 | Lazio | 82 | (6) |
| 2010–2017 | Manchester City | 165 | (11) |
| 2017–2020 | Roma | 100 | (17) |
| 2020–2022 | Inter | 10 | (0) |
Maajoukkue
| 2008–2020 | Serbia | 94 | (11) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 31. elokuuta 2022.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 31. elokuuta 2022.
Aleksandar Kolarov (serb. Александар Коларов; s. 10. marraskuuta 1985 Belgrad, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija. Hän edusti ulkomailla Italiassa Laziota, Romaa ja Interiä sekä Englannissa Manchester Cityä. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.
Kolarov kykeni pelaamaan myös keskikentän vasemmalla laidalla ja hänet tunnettiin erityisesti juoksuistaan hyökkäys-ja puolustussuuntaan. Hän oli nopea ja omasi kovan vasemman jalan laukauksen. Tämän vuoksi häntä kutsuttiinkin paikoittain Serbian Roberto Carlosiksi.