stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalkapallo olympialaisissa

Jalkapallo on ollut kesäolympialaisten ohjelmassa miesten lajina vuodesta  1900. Vuosien 1896 ja 1932 olympialaisissa jalkapalloturnausta ei pelattu. Naisten jalkapallo on ollut olympiaohjelmassa vuodesta 1996.
Ensimmäisiin olympiaturnauksiin osallistui vain seurajoukkueita. Maajoukkueiden voimin pelattiin ensi kerran Lontoossa 1908. Olympiaturnaus oli jalkapallomaailman tärkein kilpailu ennen ensimmäisiä jalkapallon MM-kisoja vuonna 1930.
Amatöörisäännöt estivät pitkään länsimaiden huippupelaajien osallistumisen olympiakisoihin, jolloin Itä-Euroopan maat hallitsivat olympiaturnausta. Vuosien 1984 ja 1988 kisoissa saivat pelata sellaiset Euroopan ja Etelä-Amerikan maiden ammattilaiset, jotka eivät olleet esiintyneet MM-karsinnoissa. Kansainvälisen olympiakomitean kanssa riitautunut FIFA määräsi, että vuoden 1992 kisoista alkaen olympiajalkapalloon ja karsintoihin saavat osallistua vain 23-vuotiaat ja sitä nuoremmat pelaajat. Atlantasta 1996 lähtien on lopputurnauksessa kuitenkin sallittu myös kolme yli-ikäistä vahvistusta.
Mitalistit > Miehet

|  Miesten jalkapallon olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1900 Pariisi tulokset |   Upton Park FC (GBR) |   Club Français Paris (FRA) |   Université libre de Bruxelles (BEL) |  |
| 1904 Saint Louis tulokset |   Galt FC (CAN) |   Christian Brothers College (USA) |   St. Rose Parish (USA) |  |
| 1908 Lontoo tulokset |   Iso-Britannia (GBR) |   Tanska (DEN) |   Alankomaat (NED) |  |
| 1912 Tukholma tulokset |   Iso-Britannia (GBR) |   Tanska (DEN) |   Alankomaat (NED) |  |
| 1920 Antwerpen tulokset |   Belgia (BEL) |   Espanja (ESP) |   Alankomaat (NED) |  |
| 1924 Pariisi tulokset |   Uruguay (URU) |   Sveitsi (SUI) |   Ruotsi (SWE) |  |
| 1928 Amsterdam tulokset |   Uruguay (URU) |   Argentiina (ARG) |   Italia (ITA) |  |
| 1936 Berliini tulokset |   Italia (ITA) |   Itävalta (AUT) |   Norja (NOR) |  |
| 1948 Lontoo tulokset |   Ruotsi (SWE) |   Jugoslavia (YUG) |   Tanska (DEN) |  |
| 1952 Helsinki tulokset |   Unkari (HUN) |   Jugoslavia (YUG) |   Ruotsi (SWE) |  |
| 1956 Melbourne tulokset |   Neuvostoliitto (URS) |   Jugoslavia (YUG) |   Bulgaria (BUL) |  |
| 1960 Rooma tulokset |   Jugoslavia (YUG) |   Tanska (DEN) |   Unkari (HUN) |  |
| 1964 Tokio tulokset |   Unkari (HUN) |   Tšekkoslovakia (TCH) |   Saksojen yhteisjoukkue (EUA) |  |
| 1968 México tulokset |   Unkari (HUN) |   Bulgaria (BUL) |   Japani (JPN) |  |
| 1972 München tulokset |   Puola (POL) |   Unkari (HUN) |   Neuvostoliitto (URS)  Itä-Saksa (GDR) |  |
| 1976 Montréal tulokset |   Itä-Saksa (GDR) |   Puola (POL) |   Neuvostoliitto (URS) |  |
| 1980 Moskova tulokset |   Tšekkoslovakia (TCH) |   Itä-Saksa (GDR) |   Neuvostoliitto (URS) |  |
| 1984 Los Angeles tulokset |   Ranska (FRA) |   Brasilia (BRA) |   Jugoslavia (YUG) |  |
| 1988 Soul tulokset |   Neuvostoliitto (URS) |   Brasilia (BRA) |   Länsi-Saksa (FRG) |  |
| 1992 Barcelona tulokset |   Espanja (ESP) |   Puola (POL) |   Ghana (GHA) |  |
| 1996 Atlanta tulokset |   Nigeria (NGR) |   Argentiina (ARG) |   Brasilia (BRA) |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Kamerun (CMR) |   Espanja (ESP) |   Chile (CHI) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Argentiina (ARG) |   Paraguay (PAR) |   Italia (ITA) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Argentiina (ARG) |   Nigeria (NGR) |   Brasilia (BRA) |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Meksiko (MEX) |   Brasilia (BRA) |   Etelä-Korea (KOR) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Brasilia (BRA) |   Saksa (GER) |   Nigeria (NGR) |  |
| 2020 Tokio tulokset |   Brasilia (BRA) |   Espanja (ESP) |   Meksiko (MEX) |  |
  Lähde: Event Results Official website of the Olympic Movement. Viitattu 5.2.2016. (englanniksi) Football — Football, Men Olympedia. Viitattu 28.8.2021. (englanniksi)
Mitalistit > Naiset

|  Naisten jalkapallon olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1996 Atlanta tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Kiina (CHN) |   Norja (NOR) |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Norja (NOR) |   Yhdysvallat (USA) |   Saksa (GER) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Brasilia (BRA) |   Saksa (GER) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Brasilia (BRA) |   Saksa (GER) |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Japani (JPN) |   Kanada (CAN) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Saksa (GER) |   Ruotsi (SWE) |   Kanada (CAN) |  |
| 2020 Tokio tulokset |   Kanada (CAN) |   Ruotsi (SWE) |   Yhdysvallat (USA) |  |
  Lähde: Football — Football, Women Olympedia. Viitattu 5.9.2021. (englanniksi)
Saksa osallistui vuoden 1964 olympialaisiin yhteisjoukkueella. Maiden jalkapallojoukkueiden yhdistämiseen ei suostuttu, jolloin Itä-Saksa ja Länsi-Saksa pelasivat Saksojen sisäisen karsinnan, jonka voittaja sai osallistumisoikeuden olympiakarsintaan. Kaksoisottelun voitti Itä-Saksa, joka eteni karsinnoista olympiaturnaukseen. Itä-Saksa ei ollut KOK:n jäsen, eikä sillä näin ollut osallistumisoikeutta olympialaisiin, jolloin maa osallistui turnaukseen Saksan nimellä, osana Saksojen yhteisjoukkuetta. Maan jalkapallojoukkue koostui kuitenkin itäsaksalaisista pelaajista ja käytännössä kyseessä oli Itä-Saksan maajoukkue. Yhteisjoukkue saavutti Tokion olympialaisista pronssimitalit, Kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA taas katsoo omissa tilastoissaan, että Tokion olympiaturnaukseen osallistui Itä-Saksan maajoukkue.
Osallistuneet maat > Miehet

|  Valko-Venäjä (BLR) | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | Y | - | - | 1 |
|  Venezuela (VEN) | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | Y | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 |
|  Venäjä (RUS) | - | - | - | Y | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 |
|  Viro (EST) | - | - | - | - | - | Y | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 |
|  Yhdysvallat (USA) | - | Y | - | - | - | Y | Y | Y | Y | Y | Y | - | - | - | Y | - | - | Y | Y | Y | Y | Y | - | Y | - | - | - | 14 |
| Maita yhteensä | 3 | 3 | 5 | 11 | 14 | 22 | 17 | 16 | 18 | 25 | 11 | 16 | 14 | 16 | 16 | 13 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |  |
Ensimmäisiin jalkapallon olympiakilpailuihin osallistuivat seurajoukkueet. FIFA ei laske virallisiksi olympiaturnauksiksi vuosien 1900, 1904 ja 1908 olympiaturnauksia, koska niihin ottivat osaa seurajoukkueet eivätkä maajoukkueet. KOK katsoo kuitenkin myös näiden kisojen kuuluneen olympiaohjelmaan, vaikka ne pelattiinkin seurajoukkueilla. Ateenan vuoden 1906 väliolympialaisten tuloksia KOK ei laske virallisiksi. Myös väliolympiaturnaus pelattiin seurajoukkueilla, poikkeuksena Tanska, jota edusti maan maajoukkue.
| Maa | 00 | 04 | 06 | Vuodet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ateena (GRE) | - | - | Y | 1 |
|  Christian Brothers College (USA) | - | Y | - | 1 |
|  Galt FC (CAN) | - | Y | - | 1 |
|  İzmir (TUR) | - | - | Y | 1 |
|  St. Rose Parish (USA) | - | Y | - | 1 |
|  Thessaloniki (TUR) | - | - | Y | 1 |
|  Université de Bruxelles (BEL) | Y | - | - | 1 |
|  Upton Park FC (GBR) | Y | - | - | 1 |
|  USFSA (FRA) | Y | - | - | 1 |
Osallistuneet maat > Naiset

| Maa | 96 | 00 | 04 | 08 | 08 | 16 | 20 | Vuodet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat (NED) | - | - | - | - | - | - | Y | 1 |
|  Argentiina (ARG) | - | - | - | Y | - | - | - | 1 |
|  Australia (AUS) | - | Y | Y | - | - | Y | Y | 4 |
|  Brasilia (BRA) | Y | Y | Y | Y | Y | Y | Y | 7 |
|  Chile (CHI) | - | - | - | - | - | - | Y | 1 |
|  Etelä-Afrikka (RSA) | - | - | - | - | Y | Y | - | 2 |
|  Iso-Britannia (GBR) | - | - | - | - | Y | - | Y | 2 |
|  Japani (JPN) | Y | - | Y | Y | Y | - | Y | 5 |
|  Kanada (CAN) | - | - | - | Y | Y | Y | Y | 4 |
|  Kamerun (CMR) | - | - | - | - | Y | - | - | 1 |
|  Kiina (CHN) | Y | Y | Y | Y | - | Y | Y | 6 |
|  Kolumbia (COL) | - | - | - | - | Y | Y | - | 2 |
|  Kreikka (GRE) | - | - | Y | - | - | - | - | 1 |
|  Meksiko (MEX) | - | - | Y | - | - | - | - | 1 |
|  Nigeria (NGR) | - | Y | Y | Y | - | - | - | 3 |
|  Norja (NOR) | Y | Y | - | Y | - | - | - | 3 |
|  Pohjois-Korea (PRK) | - | - | - | Y | Y | - | - | 2 |
|  Ranska (FRA) | - | - | - | - | Y | Y | - | 2 |
|  Ruotsi (SWE) | Y | Y | Y | Y | Y | Y | Y | 7 |
|  Saksa (GER) | Y | Y | Y | Y | - | Y | - | 5 |
|  Sambia (ZAM) | - | - | - | - | - | - | Y | 1 |
|  Tanska (DEN) | Y | - | - | - | - | - | - | 1 |
|  Uusi-Seelanti (NZL) | - | - | - | Y | Y | Y | Y | 4 |
|  Yhdysvallat (USA) | Y | Y | Y | Y | Y | Y | Y | 7 |
|  Zimbabwe (ZIM) | - | - | - | - | - | Y | - | 1 |

| Maita yhteensä | 8 | 8 | 10 | 12 | 12 | 12 | 12 |  |
Mitalitaulukot > Miehet

| Miesten jalkapallon olympiamitalit> Sija | Miesten jalkapallon olympiamitalit> Maa | Miesten jalkapallon olympiamitalit> Kultaa | Miesten jalkapallon olympiamitalit> Hopeaa | Miesten jalkapallon olympiamitalit> Pronssia | Miesten jalkapallon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Unkari (HUN) | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 2 |  Iso-Britannia (GBR) | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 3 |  Brasilia (BRA) | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 4 |  Argentiina (ARG) | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 5 |  Neuvostoliitto (URS) | 2 | 0 | 3 | 5 |
| 6 |  Uruguay (URU) | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 7 |  Jugoslavia (YUG) | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 8 |  Espanja (ESP) | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 9 |  Puola (POL) | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 10 |  Itä-Saksa (GDR) | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 10 |  Nigeria (NGR) | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 12 |  Tšekkoslovakia (TCH) | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 12 |  Ranska (FRA) | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 14 |  Italia (ITA) | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 14 |  Ruotsi (SWE) | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 16 |  Belgia (BEL) | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 16 |  Meksiko (MEX) | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 18 |  Kamerun (CMR) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 18 |  Kanada (CAN) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 20 |  Tanska (DEN) | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 21 |  Yhdysvallat (USA) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 21 |  Bulgaria (BUL) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 23 |  Itävalta (AUT) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 23 |  Paraguay (PAR) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 23 |  Sveitsi (SUI) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 23 |  Saksa (GER) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 27 |  Alankomaat (NED) | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 28 |  Chile (CHI) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 |  Ghana (GHA) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 |  Japani (JPN) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 |  Norja (NOR) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 |  Saksojen yhteisjoukkue (EUA) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 |  Länsi-Saksa (FRG) | 0 | 0 | 1 | 1 |
Päivitetty: 19.2.2017
Lähde:
Mitalitaulukot > Naiset

| Naisten jalkapallon olympiamitalit> Sija | Naisten jalkapallon olympiamitalit> Maa | Naisten jalkapallon olympiamitalit> Kultaa | Naisten jalkapallon olympiamitalit> Hopeaa | Naisten jalkapallon olympiamitalit> Pronssia | Naisten jalkapallon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat (USA) | 4 | 1 | 1 | 6 |
| 2 |  Saksa (GER) | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 3 |  Kanada (CAN) | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 4 |  Norja (NOR) | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5 |  Brasilia (BRA) | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 5 |  Ruotsi (SWE) | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 7 |  Kiina (CHN) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 |  Japani (JPN) | 0 | 1 | 0 | 1 |
Päivitetty: 19.2.2017
Lähde:
Mitalitaulukot > Yhteensä

| Jalkapallon olympiamitalit> Sija | Jalkapallon olympiamitalit> Maa | Jalkapallon olympiamitalit> Kultaa | Jalkapallon olympiamitalit> Hopeaa | Jalkapallon olympiamitalit> Pronssia | Jalkapallon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 4 | 2 | 1 | 7 |
| 2 |  Unkari | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 3 |  Iso-Britannia | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 4 |  Argentiina | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 5 |  Neuvostoliitto | 2 | 0 | 3 | 5 |
| 6 |  Uruguay | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 7 |  Brasilia | 1 | 5 | 2 | 8 |
| 8 |  Jugoslavia | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 9 |  Espanja | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 9 |  Puola | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 11 |  Saksa | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 12 |  Ruotsi | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 13 |  Itä-Saksa | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 13 |  Nigeria | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 15 |  Ranska | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 15 |  Tšekkoslovakia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 17 |  Italia | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 17 |  Kanada | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 17 |  Norja | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 20 |  Belgia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 21 |  Meksiko | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 21 |  Kamerun | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 23 |  Tanska | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 24 |  Bulgaria | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 24 |  Japani | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 26 |  Kiina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 26 |  Itävalta | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 26 |  Sveitsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 26 |  Paraguay | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 30 |  Alankomaat | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 31 |  Etelä-Korea | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 31 |  Länsi-Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 31 |  Saksojen yhteisjoukkue | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 31 |  Chile | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 31 |  Ghana | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 32 | 32 | 33 | 97 |
Lähde: Football Sports Reference. Viitattu 15.12.2016. (englanniksi)
Tähdet, tähdet (7. tuotantokausi)

| Tähdet, tähdet (7>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen
Ensimmäinen esitys:  9. huhtikuuta 2023
Viimeinen esitys:  21. toukokuuta 2023
Esitysten määrä:  7
Kaudet
 ← Edellinen 6. tuotantokausi Seuraava → 8. tuotantokausi
Tähdet, tähdet -televisiosarjan seitsemäs tuotantokausi esitettiin Nelosella keväällä 2023. Kaudella kilpailijoina olivat laulajat Meiju Suvas, Maria Lund, Sara Siipola, Lauri Mikkola ja Mikael Forsby, stand up -koomikko Sami Hedberg, imitaattori Jarkko Tamminen sekä edellisen kauden voittaja Konsta Hietanen.
Uutena juontajana ohjelmassa aloitti Susanna Laine. Uudet vakiotuomarit olivat Sami Yaffa, Juuso Mäkilähde ja Lilli Paasikivi.
Aiemmin suorana lähetetty ohjelma kuvattiin tällä kaudella kokonaisuudessaan ennakkoon syksyllä 2022. Yleisöäänestyksenä aiemmin tehty pudotus suoritetaan nyt studioyleisön äänestyksenä.
1. jakso (9.4.2023)

Ensimmäisen jakson teemana oli eurodance. Ensimmäisessä jaksossa kukaan kilpailija ei pudonnut.
| Järj>  | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Lauri Mikkola | ”What Is Love” (Haddaway) |
| 2. | Sara Siipola | ”Barbie Girl” (Aqua) |
| 3. | Jarkko Tamminen | ”Scatman (Ski Ba Bop Ba Dop Bop)” (Scatman John) |
| 4. | Meiju Suvas | ”Coco Jamboo” (Mr. President) |
| 5. | Mikael Forsby | ”Mä haluun viihdyttää” (Kikka) |
| 6. | Sami Hedberg | ”María” (Ricky Martin) |
| 7. | Maria Lund | ”…Baby One More Time” (Britney Spears) |
| 8. | Konsta Hietanen | ”Fire” (Scooter) |
2. jakso (16.4.2023)

Toisen jakson teemana oli Rockfest. Jakson päätteeksi vähiten ääniä saanut Sami Hedberg putosi kilpailusta.
| Järj>  | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |

| 1. | Sami Hedberg | ”Are You Gonna Go My Way” (Lenny Kravitz) | Putosi |
| 2. | Meiju Suvas | ”Rappiolla” (Hassisen kone) | Jatkossa |
| 3. | Jarkko Tamminen | ”Vertigo” (U2) | Jatkossa |
| 4. | Maria Lund | ”Back in Black” (AC/DC) | Jatkossa |
| 5. | Konsta Hietanen | ”Hysteria” (Muse) | Jatkossa |
| 6. | Mikael Forsby | ”Kakskytä centtiä” (Popeda) | Jatkossa |
| 7. | Lauri Mikkola | ”Beibi” (Haloo Helsinki!) | Jatkossa |
| 8. | Sara Siipola | ”The Show Must Go On” (Queen) | Jatkossa |
3. jakso (23.4.2023)

Kolmannen jakson teemana oli Euroviisut. Jakson päätteeksi vähiten ääniä saanut Mikael Forsby putosi kilpailusta.
| Järj>  | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sara Siipola | ”Euphoria” (Loreen) | Jatkossa |
| 2. | Jarkko Tamminen | ”Fairytale” (Alexander Rybak) | Jatkossa |
| 3. | Meiju Suvas | ”Ram pam pam” (BESS) | Jatkossa |
| 4. | Konsta Hietanen | ”Zitti e buoni” (Måneskin) | Jatkossa |
| 5. | Lauri Mikkola | ”Heroes” (Måns Zelmerlöw) | Jatkossa |
| 6. | Maria Lund | ”Katson sineen taivaan” (Katri Helena) | Jatkossa |

| 7. | Mikael Forsby | ”Jaja Ding Dong” (Molly Sandén & Will Ferrell) | Putosi |
4. jakso (30.4.2023)

Neljännen jakson teemana oli hip hop. Jakson päätteeksi vähiten ääniä saanut Meiju Suvas putosi kilpailusta.
| Järj>  | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jarkko Tamminen | ”Ovet paukkuu” (Elastinen) | Jatkossa |
| 2. | Maria Lund | ”Lose Yourself” (Eminem) | Jatkossa |

| 3. | Meiju Suvas | ”Ay Ay Ay” (Teflon Brothers feat. Tango-Teemu) | Putosi |
| 4. | Konsta Hietanen | ”Timantit on ikuisia” (Cheek) | Jatkossa |
| 5. | Sara Siipola | ”Muijii stadis” (Gettomasa) | Jatkossa |
| 6. | Lauri Mikkola | ”Fireball” (Pitbull feat. John Ryan) | Jatkossa |
5. jakso (7.5.2023)

Viidennen jakson teemana oli suomalainen iskelmä. Jakson päätteeksi vähiten ääniä saanut Sara Siipola putosi kilpailusta.
| Järj>  | Artisti | Kappale (alkuperäinen esittäjä) | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Konsta Hietanen | ”Olet kaikki” (Topi Sorsakoski) | Jatkossa |

| 2. | Sara Siipola | "Ei oo, ei tuu" (Lea Laven) | Putosi |
| 3. | Lauri Mikkola | "Ikkunaprinsessa" (Rauli Badding Somerjoki) | Jatkossa |
| 4. | Jarkko Tamminen | ”Päättyneet on päivät” / ”Äidin pikkupoika” / ”R-A-K-A-S” (Tapani Kansa) | Jatkossa |
| 5. | Maria Lund | ”Yksinäisen keijun tarina” (Chisu) | Jatkossa |
6. jakso (14.5.2023)

Kuudennen jakson teemana oli musikaali. Jakson päätteeksi vähiten ääniä saanut Jarkko Tamminen putosi kilpailusta.
7. jakso (21.5.2023)

Seitsemännen tuotantokauden finaalissa jäljellä olevat kilpailijat esittivät kaksi kappaletta: yleisön valitseman esityksen kauden varrelta sekä itselleen merkityksellisen klassikkokappaleen. Jakson päätteeksi Maria Lund julistettiin kilpailun voittajaksi.
Jaksolistaus

| Jakso | Esityspäivä | Katsojaluvut1 | Teema |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 9. huhtikuuta 2023 | 523 000 | eurodance |
| 2 | 16. huhtikuuta 2023 | 497 000 | Rockfest |
| 3 | 23. huhtikuuta 2023 | 478 000 | Euroviisut |
| 4 | 30. huhtikuuta 2023 | 365 000 | hip hop |
| 5 | 7. toukokuuta 2023 | 457 000 | suomalainen iskelmä |
| 6 | 14. toukokuuta 2023 | 380 000 | musikaali |
| 7 | 21. toukokuuta 2023 | 425 000 | yleisön valitsema esitys kaudelta / itselle merkittävä kappale |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä televisiossa
Euroopan unionin tuomioistuin

| Euroopan unionin tuomioistuin  |
| --- | --- |

 Euroopan unionin tuomioistuin Luxemburgissa.
Perustettu:  1952
Toimivalta:  Euroopan unionin perussopimukset
Sijainti:  Oikeuspalatsi Kirchberg, Luxemburg
Alaisvirastot:   Unionin tuomioistuin  Unionin yleinen tuomioistuin  Euroopan unionin virkamiestuomioistuin (2005–2016) 
Aiheesta muualla
Sivusto
Euroopan unionin tuomioistuin (EUT) on Euroopan unionin (EU) tuomiovaltaa käyttävä toimielin. Se sijaitsee Luxemburgissa ja koostuu kahdesta erillisestä tuomioistuimesta: Unionin tuomioistuimesta ja Unionin yleisestä tuomioistuimesta. Vuosien 2005–2016 aikana siihen kuului myös Euroopan unionin virkamiestuomioistuin.
EU:n tuomioistuin on unionin ylintä tuomiovaltaa käyttävä elin. Se valvoo unionin lainsäädännön yhdenmukaista täytäntöönpanoa ja tulkintaa yhteistyössä jäsenmaiden oikeuslaitosten kanssa. Samalla EUT myös ratkoo jäsenmaiden hallitusten ja EU:n toimielinten välisiä oikeusriitoja sekä yksityisiä kanteita EU:n toimielimiä vastaan.
Sisäisenä työkielenä EUT:ssa käytetään perinteisesti ranskaa, mutta oikeudenkäynneissä käytettävä oikeudenkäyntikieli voi olla mikä tahansa EU:n 24 virallisista kielestä.
Toimielimen nimi oli vuoteen 2009 asti Euroopan yhteisöjen tuomioistuin. Nykyisen nimensä se sai Lissabonin sopimuksessa.
Organisaatio

Euroopan unionin tuomioistuin koostuu kahdesta erillisestä tuomioistuimesta:
Unionin tuomioistuimesta, joka käsittelee kansallisten tuomioistuinten tekemiä ennakkoratkaisupyyntöjä, Euroopan komission jäsenvaltioita vastaan nostamia kanteita ja muita unionin toimielinten välisiä asioita. Sen käsittelyyn tulee myös Unionin yleisen tuomioistuimen päätöksistä tehdyt valitukset. Tuomioistuimessa on 27 tuomaria, yksi jokaisesta jäsenvaltiosta, sekä 11 julkisasiamiesta.
Unionin yleisestä tuomioistuimesta, joka käsittelee suurimman osan EU:n toimielimiä vastaan nostetuista yksityisistä kanteista ja osan jäsenvaltioiden nostamista kanteista. Sen keskeisimpiä aloja ovat kilpailuoikeus, valtiontuet, immateriaalioikeus ja unionin henkilöstöasiat. Tuomioistuin koostunut 54 tuomarista, kaksi jokaisesta jäsenvaltiosta.
Euroopan unionin tuomioistuimeen kuului aiemmin myös Euroopan unionin virkamiestuomioistuin, jonka toiminta lakkasi 1. syyskuuta 2016. Sen toimivaltaan kuului unionin henkilöstöön liittyvien riita-asioiden ratkaisu.
Suomesta nimitettynä tuomarina Unionin tuomioistuimessa toimii Niilo Jääskinen. Häntä ennen virassa ovat olleet Leif Sevón ja Allan Rosas. Unionin yleisessä tuomioistuimessa suomalaistuomareina työskentelee Heikki Kanninen ja Tuula Pynnä.
Tehtävät

EU:n tuomioistuimella on käytännön tasolla kolme tehtävää. Yksi sen tehtävistä on arvioida unionin elinten toimien laillisuutta ja niiden toimien käytäntöjä. Unionin jäsenvaltiot, EU:n neuvosto ja Euroopan komissio voivat kaikki tuoda tapauksia tuomioistuimeen, jos ne kokevat, että jokin EU:n toimielimistä ei ole toiminut eurooppaoikeuden mukaan.
Valvontamenettely puolestaan on tuomioistuimen käsittelevä tapaus, jossa jäsenvaltiota epäillään perussopimusten rikkomisesta. Jos tuomioistuin toteaa, että jäsenvaltio on tehnyt väärin, se määrää, että valtion on korjattava tilanne. Jos korjausta ei tapahdu, toisen käsittelyn jälkeen annetaan sakko. Komission lisäksi myös toinen jäsenvaltio voi nostaa kanteen toista jäsenvaltiota vastaan.
Kolmas tehtävä on neuvoa kansallisia tuomioistuimia eurooppaoikeutta koskevissa asioissa. Jäsenvaltioiden tuomioistuimien pitää noudattaa tietyissä asioissa eurooppaoikeutta. Jos jäsenvaltioissa on epäselvyyttä eurooppaoikeuden täsmällisestä tulkinnasta, asiaa voi kysyä Unionin tuomioistuimelta ennakkoratkaisupyynnöllä.
Euroopan unionin tuomioistuin käsittelee kuuden tyyppisiä kanteita:
Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat kanteet (kantajana komissio tai toinen jäsenvaltio)
Kumoamiskanteet (kantajana jäsenvaltio, parlamentti, neuvosto, komissio tai yksityinen taho, joka vaatii toimielimen päätöksen kumoamista)
Laiminlyöntikanteet (tuomioistuin voi tutkia, onko jokin toimielin laiminlyönyt velvollisuutensa ryhtyä toimenpiteisiin)
Vahingonkorvauskanteet
Muutoksenhaku (ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaisuihin oikeuskysymysten osalta)
Ennakkoratkaisut (jäsenvaltioiden tuomioistuimien tekemien ennakkoratkaisupyyntöjen perusteella)
Rakennukset

Euroopan unionin tuomioistuimen kotipaikka on sijainnut Luxemburgissa vuodesta 1952, jolloin tuomioistuin perustettiin. Tuomioistuimen ensimmäinen oikeuspalatsi vihittiin käyttöön vuonna 1973 Kirchbergin tasangolla. Sen jälkeen kompleksia on laajennettu useaan otteeseen. 1980- ja 1990-luvuilla rakennettiin lisäosia, joita kutsutaan Erasmus-, Thomas More- ja Themis-rakennuksiksi. 2000-luvun alussa alkuperäinen oikeuspalatsi peruskorjattiin kokonaisuudessaan, ja samalla rakennettiin neljä uutta rakennusta: Anneau‑rakennus, Comenius- ja Montesquieu‑tornit sekä Galleria-käytävä. Vuonna 2019 käyttöön vihittiin kolmas torni, Rocca, joka on maan korkein rakennus, kohoten 118 metrin korkeuteen.
Tänä päivänä unionin tuomioistuimen rakennuskompleksi käsittää useita rakennuksia, joiden yhteenlaskettu rakennusala on 138 850 neliömetriä. Kompleksi sisältää tuomioistuimen jäsenten kabinetit, kaikki yksiköt sekä 11 istuntosalia Euroopan unionin tuomioistuimelle ja unionin yleiselle tuomioistuimelle, joissa pidetään julkiset istunnot.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Euroopan unionin tuomioistuinmen verkkosivut
EUR-Lex: Euroopan unionin tuomioistuimen asiakirjoja