stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuibyšev (Novosibirskin alue)

| Куйбышев Куйбышев |
| --- | --- |

 fiKujbyšev (Novosibirskin alue) 
 55°27′00″N, 78°18′29″E 
Aikavyöhyke:  Krasnojarskin aika
Väestö
 www.kainsk-today.ru 
Kujbyšev (ven. Ку́йбышев) on kaupunki Novosibirskin alueella Venäjällä. Vuonna 2020 Kujbyševissä oli 43 536 asukasta. Kujbyšev sijaitsee 315 kilometrin päässä Novosibirskistä. Kaupunki on Kujbyševin alueen hallintokeskus. Kujbyšev on perustettu vuonna 1722.
Lähteitä

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuibyšev (Novosibirskin alue) Wikimedia Commonsissa
Официальный сайт города
Куйбышев в энциклопедии «Мой город»
«Исторические сведения о поселениях вокруг города Куйбышева»
История города
Kriisinhallintakeskus

| Kriisinhallintakeskus Krishanteringscentret> CMC Finland |
| --- | --- |
 Kriisinhallintakeskuksen toimitilat Pasilassa Helsingissä.
Perustettu:  2007
Ministeriö:  Sisäministeriö
Sijainti:  Ratapihantie 9 Helsinki
Valtio:  Suomi
Johtaja:  Kirsi Henriksson
Aiheesta muualla
Sivusto
Kriisinhallintakeskus (engl. Crisis Management Centre Finland, lyhyesti CMC Finland) on vuonna 2007 perustettu siviilikriisinhallinnan osaamiskeskus, jonka päätehtävänä on rekrytoida ja kouluttaa siviilikriisinhallinnan asiantuntijoita kansainvälisiin kriisinhallintaoperaatioihin, sekä vastata operaatioihin lähtevien logistisista ja materiaalisista valmiuksista. Lisäksi keskus laajentaa niin suomalaista kuin kansainvälistäkin siviilikriisinhallintakenttää tutkimus- ja kehittämistoiminnallaan. Keskuksen johtajana toimii Kirsi Henriksson.
Kriisinhallintakeskus toimii kansainvälisesti: sillä on jatkuvasti maailmalla noin 120 sekondeerattua eli Suomen valtion puolesta rekrytoitua siviilikriisinhallinnan asiantuntijaa. Asiantuntijoita lähetetään eniten Euroopan unionin (EU), Yhdistyneiden Kansakuntien (YK), Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) sekä Euroopan neuvoston koordinoimiin kriisioperaatioihin. Lisäksi koko koulutus on englanninkielistä, ja joka kurssille osallistuu ulkomaalaisia koulutettavia.
Kokonaisvaltainen kriisinhallinnan osaamiskeskus

Kriisinhallintakeskus perusti vuonna 2008 Puolustusvoimien kansainvälisen keskuksen (FINCENT) kanssa Kokonaisvaltaisen kriisinhallinnan osaamiskeskuksen, johon liitettiin vuosikymmen myöhemmin vuonna 2018 myös Poliisiammattikorkeakoulu. Osaamiskeskuksen tavoitteena on edistää yhteistoiminnallista kriisinhallintaa siviili- ja sotilaskriisinhallinnan välillä.
Vuoden 2019 siviilikriisinhallintalain muutos

Vuoden 2018 syksyllä hallitus päätti siviilikriisihallintalain muutoksen nojalla siirtää Kriisinhallintakeskuksen Pelastusopiston yhteydestä sisäministeriön hallinnolliseen yhteyteen. Lakimuutos astui voimaan 1.1.2019. Muutoksen myötä myös keskuksen toiminta siirtyy Kuopiosta Helsinkiin kahden vuoden siirtymäajan kuluessa.
Kuibyševin piiri (Donetsk)

| Kuibyševin piiri Куйбишевський район |
| --- | --- |
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Piiri:  Donetskin piiri
Kaupunki:  Donetsk
Perustettu:  1937
Pinta-ala  ():  51 km²
Väkiluku   (2001):  118 157
Donetskin kaupunkipiirit. Kuibyševin piiri sijaitsee luoteisosassa, ja on merkitty punaisella värillä.   Kuibyševin piiri
Kuibyševin piiri (ukr. Куйбишевський район, Kuibyševskyi raion) on yksi Ukrainan Donetskin yhdeksästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Kaupungin luoteisosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 51 neliökilometriä. Piiri on nimetty neuvostoliittolaisen poliitikon Valerian Kuibyševin mukaan.
Donetskin kaupunki ja sen Kuibyševin piiri oli 2024 alussa ja jo vuodesta 2014 Venäjän miehittämää, ja siten Ukrainan laillisen hallinnon ulkopuolista aluetta.
Piirin väestöarvio oli noin 106 000 ihmistä, tai 118 157 (2001[lähde? ]) tai 132 854 (VL 1989).
Kuibyševin piiri sijaitsee Donetskin kaupungin luoteisosassa. Kuibyševin piirin naapurina on Donetskin Kiovan piiri pohjoisessa, Vorošilovin piiri idässä, Leninin piiri kaakossa ja Kirovin piiri lounaassa. Lännessä kaupunkipiirin rajoittuu Donetskin alueen Pokrovskin piiriin.
Kuibyševin piirin alueella on teollisuutta, ja ...
(kesken)
Kuibyševin piirin kulttuuritalo
Topazin toimitiloja.
Erään hiilikaivoksen kaivosjäteharjanne ja ympäröivää kaupunkia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuibyševin piiri (Donetsk) Wikimedia Commonsissa
Kuibyševin piirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM) (ukrainaksi) (openstreetmap.org)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Куйбишевський район (Донецьк) – mm. Kuibyševin piirin väkiluku (2001)
Käännös suomeksi
Kuortaneen kihlakunta

Kuortaneen kihlakunta (ruots. Kuortane härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Vaasan läänissä. Kuortaneen kihlakunta muodostettiin muutamasta Korsholman pohjoiseen voutikuntaan kuuluneesta kappelikunnasta sekä Korsholman itäisen voutikunnan läntisestä puolikkaasta 1835.
Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Alajärvi
Alavus
Evijärvi
Kortesjärvi
Kuortane
Lappajärvi
Lehtimäki
Soini
Töysä
Vimpeli
Virrat
Ähtäri
Kihlakunnan maapinta-ala oli 6 498,21 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 80 482 henkeä (31.12.1939).
Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 2003

Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 2003 eli World Cup oli kahdeksas ICC:n järjestämä kriketin maailmanmestaruusturnaus. Kilpailut käytiin 9. helmikuuta - 24. maaliskuuta Etelä-Afrikassa, Zimbabwessa ja Keniassa. Kyseessä oli ensimmäinen Afrikassa järjestetty kriketin MM-turnaus.
Turnauksessa oli mukana neljätoista joukkuetta, jotka pelasivat kahdessa alkulohkossa. Lohkojen kolme parasta jatkoi loppusarjaan ja loppusarjan neljä parasta pudotuspeleihin. Ottelut pelattiin 50 syöttövuoron peleinä. Maailmanmestariksi selviytyi Australia, joka voitti Wanderers Stadiumilla Johannesburgissa pelatussa loppuottelussa Intian.
Alkulohkot

Voitosta joukkueille myönnettiin neljä pistettä. Tasapelistä tai tuloksettomasta ottelusta puolestaan molemmat joukkueet saivat 2 pistettä.
A-lohkossa Englanti luovutti Zimbabwea vastaan Hararessa pelattavaksi tarkoitetun ottelun turvallisuushuolien vuoksi. B-lohkossa Uusi-Seelanti teki samoin Keniaa vastaan Nairobissa.
Alkulohkot > Super Six

Samasta alkulohkosta loppusarjaan selvinneet joukkueet eivät kohdanneet toisiaan uudelleen Super Six -vaiheessa, vaan niiden keskinäisen ottelun tulos alkusarjasta laskettiin mukaan taulukkoon. Lisäksi joukkueet saivat mukaansa neljänneksen niistä pisteistä, jotka ne olivat hankkineet pudonneilta joukkueilta.
| Joukkue | P | Vo | Hä | Nr/T | NRR | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia | 5 | 5 | 0 | 0 | 1.85 | 24 |
|  Intia | 5 | 4 | 1 | 0 | 0.89 | 20 |
|  Kenia | 5 | 3 | 2 | 0 | 0.35 | 14 |
|  Sri Lanka | 5 | 2 | 3 | 0 | -0.84 | 11,5 |
|  Uusi-Seelanti | 5 | 1 | 4 | 0 | -0.90 | 8 |
|  Zimbabwe | 5 | 0 | 5 | 0 | -1.25 | 3,5 |
Mitaliottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |  |
|   |   |   |   |   |   |   |  |

|  |   Australia | 212/7/50 |   |  |  |  |  |
|  |   Sri Lanka | 123/7/38.1 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Australia | 359/2/50 |  |
|  |   |   |   |   |   Intia | 234/10/39.1 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |   Intia | 270/4/50 |   |  |  |  |  |
|  |   Kenia | 178/10/46.2 |   |  |  |  |  |
Kuortaneen kirkonkylä

| Kirkonkylä |
| --- | --- |
 Kuortaneen kirkko
 Kirkonkylä
 Koordinaatit: 62°48.342′N, 23°30.180′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Kuortane
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Postinumero:  63100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuortaneen kirkonkylä sijaitsee keskellä Kuortaneen kuntaa. Kylänä se rajautuu etelässä Mäyryn kylään, idässä Leppälänkylään, pohjoisessa Ruonan kylään ja lännessä Kuortaneenjärveen. Kirkonkylän palvelut ja vanhempi asutuskanta sijaitsevat kantatie 66:n ja Kuortaneenjärven välissä. Kantatie 66:n itäpuolelle on viimeisen 20 vuoden aikana muodostunut uudempi Kortesmäen asuntoalue, jossa valtaosa kyläläisistä nykyisin asuu. Muita asuinalueita kylän alueella ovat muiden muassa Rasinperä, Haapamäki ja Myllymäki.
Kuortane on ehkä parhaiten tunnettu kansallisesti ja kansainvälisesti urheiluun ja liikuntaan liittyvistä paikoista ja tapahtumista. Näitä paikkoja edustavat kansainvälisestikin tunnettu Kuortaneen urheiluopisto sekä kansallisella tasolla Kuortaneen urheilulukio. Urheilutapahtumista parhaiten tunnetaan Kuortaneen juhannuskisat, jotka kuuluivat Eliittikisat-sarjaan.
Kuortaneen urheiluopisto sijaitsee Kuortaneen kirkonkylän pohjoisosassa Kuortaneenjärven itärannalla Aholankankaan maastossa. Kuortaneen liikuntalukion tilat sijaitsevat urheiluopiston välittömässä läheisyydessä yleisurheilukentän tuntumassa.
Tunnetuimmat Kuortaneella syntyneet henkilöt ovat Alvar Aalto ja Heikki Klemetti.
Etelä-Pohjanmaan maakunnan kuntien hallinnolliset keskukset
Konfidential

| Konfidential Kiss |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 27.–29. marraskuuta 1992 Auburn Hills, Michigan Indianapolis, Indiana Cleveland, Ohio
 Julkaistu: 16. elokuuta 1993
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal
KISSin muut julkaisut
| X-treme Close-Up 1992 | Konfidential 1993 | Kiss My Ass: The Video 1994 |
Konfidential on yhdysvaltalaisen hard rock -yhtye Kissin konserttivideo, joka julkaistiin 16. elokuuta 1993 VHS-formaatissa ja myöhemmin DVD-formaatissa yhdessä X-treme Close-Up -videotallenteen kanssa.
Video on nauhoitettu yhtyeen Revenge Tour -konserttikiertueella 27.–29. marraskuuta 1992 Auburn Hillsissä, Indianapoliksessa ja Clevelandissa. Videotallenne sisältään yhden konserttiesiintymisen, 1970-luvun konserteissa kuvattuja kappaleita sekä materiaalia yhtyeestä lavan takana. Video ylitti kultalevymyyntimäärän nopeasti julkaisunsa jälkeen.
Kappaleet

Creatures of the Night
Deuce
I Just Wanna
Unholy
'Heaven’s on Fire
'100,000 Years (Detroit ’76)
Nothin’ to Lose (San Francisco ’75)
Hotter Than Hell (Detroit ’76)
Let Me Go, Rock ’n’ Roll (Japani ’77)
Domino
Lick It Up
Forever
Take It Off
I Love It Loud'
God Gave Rock ’n’ Roll To You II
Star Spangled Banner
Kokoonpano

Paul Stanley – laulu, rytmikitara
Gene Simmons – laulu, bassokitara
Bruce Kulick – soolo- ja rytmikitara, taustalaulu
Eric Singer – rummut ja taustalaulu
Ace Frehley – soolo- ja rytmikitara (kappaleet 6–9)
Peter Criss – rummut ja taustalaulu (kappaleet 6–9)
Aiheesta muualla

Konfidential Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuortaneen keskusurheilukenttä

| Keskusurheilukenttä |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Keskustie 82, 63100 Kuortane
Koordinaatit:  62°48′48″N, 023°30′11″E
Avattu:  1932
Remontoitu:  1950, 1986, 2002
Laajennettu:  1971, 1986, 2015
Omistaja:  Kuortaneen kunta
Kenttä:  luonnonnurmi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kuortaneen keskusurheilukenttä on Kuortaneen kirkonkylässä sijaitseva yleisurheilukenttä, jossa voi lisäksi pelata jalkapalloa.
Kuortaneen kenttä valmistui Kuortaneen Kunnon ja Kuortaneen suojeluskunnan yhteisomistuksessa olleelle maa-alalle vuonna 1932. Kenttä siirtyi kokonaisuudessaan Kuortaneen Kunnon omistukseen 1945. Kenttälajien suorituspaikat kunnostettiin ja 300 metrin juoksurata laajennettiin kuusirataiseksi sekä päällystettiin hiilimurskalla 1950. Kentän viereen valmistui tanssilava Kukun maja 1952.
Kuortaneen Kunto luovutti keskusurheilukentän kunnan omistukseen 1968. Juoksurata laajennettiin 400 metrin mittaiseksi ja päällystettiin kumiasfaltilla 1971. Päällyste muuttui spurtaniksi ja keskikenttä sai nurmipinnan 1986. Samassa yhteydessä etusuoralle tuli kahdeksas juoksurata aiemman seitsemän sijaan. Vuonna 2002 kenttää peruskorjattiin. Vuonna 2015 juoksuradat laajennettiin kulkemaan kentän ympäri ja kentän pinnoitteeksi tuli mondo.
Kuortaneen keskusurheilukentällä järjestettiin ensimmäiset juhannuskilpailut jo vuonna 1934, ja vuodesta 1991 kilpailuilla on ollut Eliittikisojen arvo. Poikkeuksena oli vuosi 2001, jolloin Kuortaneella käytiin Proffice Nordic Challenge -sarjan osakilpailu. Eliittikisoissa on kilpaillut suomalaishuippujen lisäksi myös useita maailmantähtiä, kuten Jan Železný ja Serhi Bubka, joka hyppäsi vuoden 1994 Eliittikisoissa seivästä tasan kuusi metriä. Suomen ennätyksiä Kuortaneen Eliittikisoissa ovat parantaneet muiden muassa Jani Lehtonen seipäässä, Juha Isolehto korkeudessa sekä Juha Laukkanen ja Aki Parviainen keihäässä.
Kuortaneen kentällä on järjestetty myös muun muassa naisten Suomi–Viro-maaottelu 1964, 20-vuotiaiden Suomi–Ruotsi–Norja-maaottelu 1972, SM-viestit 1973 sekä useita nuorten SM-kilpailuja. Kuortaneen Kunnon lisäksi myös muut seurat ovat järjestäneet kentällä yleisurheilukilpailuja.
Kuortaneen Kunnon pesäpallojoukkue pelasi ottelunsa keskusurheilukentällä ennen kuin keskikenttä sai nurmipinnan 1986. Tämän jälkeen kenttää on käyttänyt saman seuran jalkapallojoukkue.
Kristitty

Kristitty on kristinuskoa kannattava henkilö, joka on kastettu oppiin. Kristinusko on maailman suurin uskonnollinen ryhmä 2,2 miljardilla kannattajallaan eli 33,3 prosentin osuudella maailman väestöstä. Tilastollisesti voidaan pintapuolisesti laskea eri kirkkokuntiin ja seurakuntiin kuuluvien kristittyjen määrä, mutta tämä ei kerro kunkin henkilön vakaumuksen syvyyttä.
Historia

Apostolien tekojen mukaan Jeesuksen opetuslapsia ryhdyttiin kutsumaan kristiaaneiksi eli kristityiksi. Nimitys esiintyy Uudessa testamentissa vain kaksi kertaa. Kristityt käyttivät itsestään nimityksiä opetuslapset, veljet, uskovat, pyhät; sen perusteella on päätelty nimityksen olevan ulkopuolisten pakanoiden antama ja  sillä on ollut alun perin kansanomainen halventava merkitys. Myöhemmin sen ottivat käyttöön roomalaiset kirjailija Plinius, Svetonius ja Tacitus. Ensimmäinen kristitty kirjailija joka käytti omasta ryhmästään nimitystä kristitty oli antiokolainen Ignatius.
Kristittyjen määrä maanosittain

Aasia 335 milj.
Afrikka 423,6 milj.
Eurooppa 556,3 milj.
Etelä-Amerikka 530,1 milj.
Pohjois-Amerikka 220,3 milj.
Oseania 22,7 milj.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristitty Wikimedia Commonsissa
Kristittyjen osuus eri maanosissa 2011.
Kirsti Hurme

| Kirsti Hurme |
| --- | --- |
 Kirsti Hurme vuonna 1940 elokuvassa Antreas ja syntinen Jolanda
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kirsti Kaarina Hurme
Syntynyt: 22. heinäkuuta 1916 Turku
Kuollut: 3. elokuuta 1988 (72 vuotta) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Kunto Karapää (1944–1951) Leo Martin (1951–1988)
Lapset:  2
Näyttelijä
Aktiivisena:  1937–1956
Merkittävät roolit:  Unelma karjamajalla Antreas ja syntinen Jolanda Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb
Elonet
Kirsti Kaarina Hurme (vuodesta 1951 Martin; 22. heinäkuuta 1916 Turku – 3. elokuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja laulaja. Turun Työväen Teatterista uransa aloittanut Hurme tuli tunnetuksi eritoten 1940-luvun suomalaisten elokuvien tummanuhkeana femme fatalena. Hänen toinen ominaispiirteensä oli samettinen alttoääni. Hurmeen vahvoihin roolisuorituksiin kuuluu muun muassa Malviinan osa elokuvassa Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä. Hurme oli naimisissa kaksi kertaa, ja hänellä oli kaksi lasta.
Varhaisvaiheet

Kirsti Hurme syntyi varsinaissuomalaisen torpparin perheeseen. Hänellä oli peräti kymmenen sisarusta ja aineellisesti perheen elämä oli hyvin vaatimatonta. Tulevan näyttelijättären vanhemmat harrastivat näyttämötaiteita; isä Jussi Hurme oli harrastajateatterin johtaja. Kirsti kävi nuorena vähän aikaa talouskoulua, mutta huonolla menestyksellä. Tällöin hän päätti hakeutua vanhemman sisarensa Aunen tavoin teatteriin. Kirsti hankki esiintymiskokemusta ensin ompeluseuroissa ja kuoroharjoituksissa, myöhemmin Turun Teatterin avustajana ja tanssityttönä.
Ura > Operettiprimadonna

Kirsti Hurmeen ura alkoi Turun Työväen Teatterissa. Ensi alkuun hän ansaitsi taskurahaa kirjoittamalla roolivihkoja. Näyttelijänura sai alkunsa, kun hän sijaisti Emma Väänästä operetissa Sodoma ja Gomorra. Hurme onnistui haasteessa niin hyvin, että hänet palkattiin Työväen Teatterin vakinaiseksi näyttelijäksi. Hän sai heti suuria osia, muun muassa Pohjalaisten Maijan ja pääroolin Viktorian husaarissa. Lehtiarvosteluissa hän kuitenkin sai tunnustusta lähinnä kauneudestaan. Hurme esiintyi myös isänsä johtaman Teatteri Tarmon näyttämöllä.
Jatkosodan jälkeen Hurme esiintyi primadonnana helsinkiläisteatteri Punaisessa Myllyssä. Hän oli mukana muun muassa operettikappaleissa Akseli taivaan portilla, Aina vain Amor ja Permantopaikka sekä revyykappaleissa Kummitusta janottaa ja Se pyörii sittenkin. Laulunäytelmässä Jääkärin morsian Hurmeella oli Sonja Strandin osa. Lisäksi hän lauloi helsinkiläisen Fennia-ravintolan kabareissa; revyyssä Verta ja rommia Hurme esitti kappaleen ”Shanghai-Lil”.
Kappaleessa Aina vain Amor Hurme tulkitsi Olavi Virran myöhemmin levyttämän laulun ”Mexicana”. Revyynäytelmässä Eloisia elukoita Hurme esitti sakilaiskielellä ”lähestulkoon unohtumattoman” tulkinnan laulusta ”Hesan hurme”. Hänen esityksestään todettiin: ”...alkuperäisinkään helsinkiläinen ei päässyt täysin perille, millaisia hävyttömyyksiä hän oikein päästeli”.
Kirsti Hurme levytti kaksi musiikkikappaletta: ”Gigolette” ja ”Ruusuinen hetki”. Molemmat ovat käännösiskelmiä.
Ura > Elokuvauran loppu

Jouluna 1946 ensi-iltansa saaneen Loviisan jälkeen Hurme oli pari vuotta poissa elokuvamaailmasta, kunnes tammikuussa 1949 tuli ensi-iltaan Pontevat pommaripojat, jossa hänen roolinsa oli yksinkertaisesti ”kaunotar”. Samana vuonna hänet nähtiin sivuroolissa elokuvassa Kanavan laidalla. 1950-luvulle tultaessa Hurmeen elokuvaura oli käytännössä ohi. Halu tavata vanhoja työtovereita sai hänet suostumaan vielä viimeisiin elokuviinsa. Vuonna 1956 hän esiintyi Vaalan komediassa Yhteinen vaimomme, jossa hän näytteli sivuosan Mirrinä, sekä Tarraksen vaimona Tulion melodraamassa Olet mennyt minun vereeni.
Hurme jätti julkisuuden 1950-luvulla, mutta antoi silloin tällöin lehtihaastatteluja ja kertoili yksityiselämästäänkin verraten avoimesti.
Yksityiselämä

Kirsti Hurme avioitui kollegansa Kunto Karapään kanssa vuonna 1944. Liitto kesti virallisesti kuusi vuotta, mutta Hurmeen mukaan pari oli eronnut jo tyttärensä Sinin syntymän jälkeen. Esiintyessään ravintola Fenniassa vuonna 1950 Hurme tapasi oikean elämänkumppaninsa, liikemies Leo Martinin, ja he avioituivat syksyllä 1951. Pariskunnalle syntyi poika Kai.
Kun Hurmeelta kysyttiin syytä elokuvauran päättymiseen vuonna 1978, hän vastasi: ”Lopetin yksinkertaisesti siksi, että löysin itselleni elättäjän. Mitä sitä tappelee kun ei tarvitse tapella.” Vetäydyttyään elokuva-alalta ja julkisuudesta Hurme työskenteli sihteerinä miehensä yrityksessä 1970-luvulle asti. Hän kuoli Helsingissä 72-vuotiaana 3. elokuuta 1988.
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1937 | Tukkijoella | Katri, Pietolan tytär |
| 1939 | Vihtori ja Klaara | Ritva Vuorenkaiku alias Ritva Vuorenrinne |
| 1940 | Unelma karjamajalla | Kirsti Turja, Ylitalon piika |
| 1940 | Poikani pääkonsuli | Tibi |
| 1940 | Jumalan myrsky | Ebba Franke |
| 1941 | Ryhmy ja Romppainen | Dora Rastola |
| 1941 | Antreas ja syntinen Jolanda | Jolanda Matsson |
| 1943 | Keinumorsian | Huhtalan Kerttu |
| 1943 | Tositarkoituksella | Nora Berg |
| 1943 | Jees ja just | komissaari Vengrovska |
| 1946 | Nuoruus sumussa | Mirjami Tervo |
| 1946 | Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä | Malviina, meijerska |
| 1949 | Pontevat pommaripojat | ”Kaunotar” |
| 1949 | Kanavan laidalla | Palapan Kille |
| 1956 | Yhteinen vaimomme | Mirri |
| 1956 | Olet mennyt minun vereeni | Tarraksen vaimo |
Aiheesta muualla

/ Hurme, Kirsti (1916–1988) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirsti Hurmeen syntymästä 100 vuotta – Vaalan ja Tulion elokuvien tumma viettelijätär Elokuvauutiset.fi.  22.7.2016.
Kirsti Hurme elokuvassa Unelma karjamajalla (1940).
Kuhan Takajärvi

| Kuhan Takajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Ranua
Koordinaatit:  65°53′10″N, 26°44′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Kuhajärveen
Järvinumero:  61.468.1.009 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,8 m 
Rantaviiva:  9,26 km 
Pinta-ala:  1,6736 km² 
Keskisyvyys:  2,3 m 
Suurin syvyys:  7 m 
 fiKuhan Takajärvi 
Kuhan Takajärvi eli Kuhan-Takajärvi on järvi Ranualla Lapissa. Se sijaitsee Kuhan kylässä noin 10 kilometriä Ranuan kuntakeskuksesta itään. Järven pinta-ala on 167 hehtaaria. Sen pituus on 1,8 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Rantaviivan pituus on 9,26 kilometriä. Järvessä on kaksi saarta: Kotasaari ja Maasaari. Ne sijaitsevat järven keskiosassa.
Järven rannat ovat pääosin metsämaata tai soistunutta metsämaata, mutta järven itäpuolella on myös peltoalueita. Järvellä on noin 20 taloa tai vapaa-ajan asuntoa. Asutus painottuu järven itärannoille.
Kuhan Takajärvi on matalavetinen. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys 7,0 metriä. Järvi on lievästi rehevöitynyt, ja vuonna 2013 sen veden laatu todettiin hyväksi. Vesi on pääosin suoperäistä, ja järveen laskee useita suo-ojia. Järvessä on todettu happikadosta johtuvia kalakuolemia vuosina 1998–2003. Lapin ympäristökeskuksen suorittamien mittausten mukaan vesi oli hapetonta yli 1–2 metrin syvyydessä.[lähde? ]
Järvi sijaitsee Iijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 61) Siuruanjoen valuma-alueen (61.4) Ranuanjoen valuma-alueella (61.46), jonka Luhtaojan valuma-alueeseen (61.468) se kuuluu. Vedenpinnan korkeus on 155,8 mpy. Järvi laskee sen luoteispäästä lähtevää ojaa pitkin Kuhajärveen. Ojan pituus on 400 metriä ja pudotus 0,2 metriä.
Aiheesta muualla

Kuhajärvien, Luiminkajärven, Kuusijärven, Petäjäjärven ja Kuukasjärvien osayleiskaava – Luontoselvitys (PDF)  2009. Ranuan kunta.
Ranua
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Asmunti · Hosio · Impiö · Kelankylä (Kela) · Kirkonkylä · Kortteenperä · Kuha · Kuukasjärvi · Mauru · Nuupas · Näverrys · Petäjäjärvi · Peurajärvi · Pohjaslahti–Piittisjärvi · Portimo · Putkivaara · Raiskio · Rovastinaho · Saariharju · Saukkojärvi · Sääskilahti · Teerivaara · Telkkälä · Tolja
Muuta Ranuaan liittyvää:  Eläinpuisto · Hillamarkkinat · Kirkko · Kristillinen kansanopisto · Litokaira · Porosaari · Ranuanjärven leirintäalue · Saukkojärven kotiseutu- ja koulumuseo
Järvet ja joet:  Kivijärvi · Kuhajärvi · Kuhan Takajärvi · Nuupasjärvi · Pikku Kuukasjärvi · Portimojärvi · Ranuanjärvi · Saukkojärvi · Simojärvi · Takajärvi · Kivijoki · Nuupasjoki · Ranuanjoki · Ruonajoki · Simojoki
The Prime Time of Your Life

| ”The Prime Time of Your Life” Daft Punk |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Human After All
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 17. kesäkuuta 2006
 Formaatti: CD, 12" vinyyli
 Tekijä(t): Thomas Bangalter Guy-Manuel de Homem-Christo
 Tuottaja(t): Daft Punk
 Tyylilaji: electronic rock, synthrock, house
 Kesto: 00.4:23 (album version) 3:59 (video version)
 Levy-yhtiö: Virgin
Daft Punkin muut singlet
| ”Human After All” 2005 | ”The Prime Time of Your Life” 2006 | ”Harder, Better, Faster, Stronger (Alive 2007)” 2007 |
The Prime Time of Your Life on Daft Punkin vuonna 2005 julkaistulla albumilla Human After All julkaistu kappale. Se on albumin toinen kappale ja siitä on tehty myös single. Kappaleen tyylilaji on pääasiassa teknoa, mutta myös electronica-vaikutteita löytyy. Kappale kestää yli 4 minuuttia ja lopussa kuulostaisi aivan kuin C-kasetti olisi hajoamassa.[lähde? ]