stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fanikääntäminen
Videopelien fanikääntäminen

Videopelien fanikäännöksillä tarkoitetaan fanien tekemiä epävirallisia tietokone- tai videopelien käännöksiä. Fanivoimin käännetään paljon esimerkiksi sellaisia japanilaisia niche-pelejä, joita ei virallisesti julkaista länsimaissa.
Videopelien fanikääntämisen suosio kasvoi vasta videopelikonsolien emulaattoreiden yleistyttyä 1990-luvun lopulla, koska emulaattorit mahdollistivat pelin alkuperäisen koodin muokkaamisen ilman fyysisen pelin käsittelyä. Fanikääntäjäyhteisön päätavoitteena on perinteisesti ollut kääntää vain Japanissa julkaistuja tietokone- ja videopelejä, joita ei ole aikaisemmin voinut pelata englanniksi. Jonkin verran käännetään myös hiljattain Japanissa julkaistuja pelejä, joilla on vientiarvoa, mutta joita ei todennäköisesti aiota virallisesti lokalisoida englanninkielisiin maihin. Nykyään fanikäännöksiä tehdään myös monilla muilla kielillä.
Fanikäännöksiä voidaan tehdä myös sellaisille peleille, joiden virallisia käännöksiä (lokalisointeja) fanit pitävät viallisina, esimerkiksi jos pelistä on poistettu kiistanalaista sisältöä tai jos juonta tai henkilöhahmojen nimiä on tarpeettomasti muutettu. Tällöin fanikäännökset pyrkivät tarjoamaan paremmin alkuperäisteosta vastaavan pelikokemuksen. Nämä käännökset eivät välttämättä aina edes koske pelin tekstiin – niin sanotut undub-korjaukset korvaavat julkaistuihin peleihin lisätyn ääniraidan alkuperäisellä. Nämä korjaukset ovat hyvin yleisiä sellaisissa japanilaisissa roolipeleissä, joiden julkaistuissa versioissa ei ole mahdollista valita alkuperäistä japaninkielistä ääniraitaa.
Videopelien fanikääntäminen vaatii paljon teknistä osaamista. Vieraskielistä tekstiä voi esiintyä grafiikoissa ja äänissä, joten niitäkin saattaa joutua muokkaamaan – tosin monet japanilaisten pelien fanit haluavat, että visuaaliset efektit ja äänet jätetään mieluummin alkuperäiseen muotoonsa.
Fanidubbaus

Fanidubbaus on fanien tekemä näytellyn tai animoidun tuotannon dubbaus tai uudelleen dubbaus. Dubbaaminen tarkoittaa elokuvan tai televisiosarjan jälkiäänitystä, ja se tehdään yleensä eri kielellä kuin alkuperäinen ääniraita. Useimmat tuotannot käännetään muista kielistä, mutta fanidubbauksia tehdään myös sellaisiin tuotantoihin, jotka ovat alun perin ilmestyneet fanidubbaajan äidinkielellä. Joskus fanidubbaus on lähes suora käännös alkuperäisestä dialogista, joskus se taas on täysin uusi versio alkuperäisen käsikirjoituksen tarinasta ja juonikuvioista, ja jopa päähenkilöiden ominaisuudet voivat muuttua. Fanidubbauksia tehdään, jos ohjelmalle ei ole tehty virallista dubbausta tietyllä kielellä, tai jos virallinen dubbaus ei ole ollut yleisön mieleen. Fanidubbauksia tehdään eniten japanilaisiin animaatioihin, mutta myös muilta kielialueilta tuleviin elokuviin ja tv-sarjoihin. Joskus fanidubbauksilla muutetaan juonta, henkilöhahmoja ja sisältöä voimakkaasti yleensä humoristisella tavalla. Tällaisista dubbauksista käytetään englanniksi nimityksiä ”Abridged series” ja ”fundubs”.
Siinä missä fanitekstitykset ovat todella suosittu tapa tuoda internetistä ladattava visuaalinen media useille kielialueille, ei fanidubbaus ole käännöstapana saavuttanut samanlaista suosiota tavallisten internetin käyttäjien keskuudessa. Valtaosa fanidubbausprojekteista tehdään lyhyille videopätkille ja ne julkaistaan usein YouTubessa tai muissa vastaavissa videopalveluissa. Koska fanidubbauksissa käytetään tavallisesti tekijänoikeuksilla suojattua materiaalia, fanidubbaukset kohtaavat samoja ongelmia kuin fanitekstitykset, vaikkakin eri suuruusluokassa.
Useimmat fanidubbaukset tuotetaan verkossa, jolloin ääninäyttelijät koe-esiintyvät foorumeilla. Fanidubbauksia tehdään kuitenkin usein myös paikan päällä animetapahtumissa.
Kaunokirjallisuuden fanikääntäminen

Fanit kääntävät paljon myös novelleja ja fanifiktiota ja joskus jopa kokonaisia romaaneja. Internetissä toimivat maailmanlaajuiset faniyhteisöt tuovat lähdemateriaalin tarjolle eri kielille. Hyvänä esimerkkinä voidaan mainita supersuosittu Harry Potter -kirjasarja: fanit ryhtyivät kääntämään teoksia heti niiden ilmestyttyä Isossa-Britanniassa, jotta englantia taitamattomien fanien ei tarvitsisi odottaa virallisen käännöksen ilmestymistä. Kirjasarjan päätyttyä jotkut näistä fanikäännösnettisivuista ovat keskittyneet kääntämään englanninkielistä Harry Potter -fanifiktiota muille kielille.
Fanikääntämisen etiikka

Fanikääntäminen on ongelmallista etenkin tekijänoikeuksien kannalta, sillä käännöksen levittäjällä, esimerkiksi tv-sarjojen fanitekstityksiä tarjoavalla sivustolla, ei läheskään aina ole oikeutta käyttää ja levittää käännettävää materiaalia, kuten tv-sarjaa.
Harrastelijakääntäjien ilman palkkiota tekemät fanikäännökset saattavat myös vääristää käännösalaa: fanikäännökset saattavat viestittää, että käännöstöitä ei tarvitse käännättää ammattilaisella maksua vastaan, kun saman työn voi tehdä aiheesta kiinnostunut harrastaja ilmaiseksi. Fanikääntäminen saattaa myös tuoda huonoa mainosta käännösalalle, sillä fanikäännökset voivat olla heikkolaatuisia, mutta niitä ei välttämättä osata mieltää vapaaehtoisen kääntäjän tekemiksi. Keskustelua on herättänyt myös aiemmin tehtyjen fanitekstitysten (luvaton) käyttäminen sen sijaan, että materiaali olisi käännätetty av-käännöksiä ammatikseen tekevällä henkilöllä. Vuonna 2012 elokuvia ja tv-sarjoja levittävä internetpalvelu Netflix jäi kiinni DivX Finland -harrastajayhteisön tekemien tekstitysten luvattomasta käytöstä. DivX Finlandilla ei ole oikeutta levittää tekijänoikeuksien suojaamaa materiaalia.
Toisaalta fanikäännökset eivät useinkaan kilpaile ammattikäännösten kanssa, vaan fanikäännöksiä tehdään esimerkiksi sellaisiin tv-ohjelmiin, joihin ei pienen katselijakunnan takia muuten tulisi ammattimaista käännöstä.
Asunnan liikennepaikka

Asunta (lyh. Asn) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Keuruulla Haapamäki–Jyväskylä-radalla 26 kilometriä Haapamäeltä itään.
Asunnan asema-alueen hyvin säilyneeseen ja yhtenäiseen rakennuskokonaisuuteen kuuluu pysäkkirakennus, tavaramakasiini, vahtitupa, talousrakennuksia, kellari ja sauna. Alueella on myös komeaa puustoa. Radan eteläpuolella on Asunnanjärvi ja siellä on pumppuaseman hoitajan asunto, joka on kesäasuntona. Kauempana asemasta on vesitorni. Aseman läheinen rautatiesilta on vuodelta 1924. Alue on kuulunut suojelusopimuksella säilytettäviin asemiin vuodesta 1998 ja se on nykyisin luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Vuonna 2008 tehdyssä selvityksessä todettiin, että rakennuksia on äskettäin kunnostettu ja ne ovat hyvässä kunnossa. Asema on poistunut asemakäytöstä ja on nykyisin asuinkäytössä.
Historia

Asunta avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1897. Vuosina 1895–1897 rakennettu asemarakennus tehtiin Bruno Granholmin suunnitteleman pysäkin tyyppipiirustuksen mukaan. Rakennusta laajennettiin vuonna 1900. Asunnan ratapihaa laajennettiin rataosan uudelleenrakentamisen yhteydessä 1920-luvulla. Vuonna 1924 Asuntaan rakennettiin pumppuhuone sekä uusi vesitorni ja vanha vesitorni purettiin. Asunta alennettiin laiturivaihteeksi 1976 ja muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1987. Henkilöliikenne lakkautettiin 3. kesäkuuta 1983 ja liikennepaikka lakkautettiin lopullisesti 2. kesäkuuta 1984. Asunnan asemarakennus myytiin Keuruun kaupungille 1998. Muut rakennukset siirtyivät Senaatti-kiinteistöjen omistukseen vuonna 2007.
Asianajotoimisto

Asianajotoimisto on oikeusalan palveluita tarjoava yritys, jonka tulee asianajajalain mukaan aina olla asianajajan tai asianajajien omistama. Asianajajan ammattinimikettä saa käyttää vain Suomen Asianajajaliittoon kuuluva lakimies. Asianajaja on aina henkilökohtaisessa vastuussa toimiston asiakkaalle huolimattomuudella aiheutetusta vahingosta, vaikka toimisto olisi osakeyhtiömuotoinen. Asianajotoimistolla on oltava vastuuvakuutus asiakkaalle aiheutetun vahingon varalta.
Suomen suurimmissa asianajotoimistoissa oli yli sata lakimiestä. Valtaosassa toimistoja on kuitenkin vain yksi tai kaksi lakimiestä.
Suomessa on myös valtion omistamia julkisia oikeusaputoimistoja. Niissä toimivat julkiset oikeusavustajat voivat olla myös Asianajajaliiton jäseniä, eli asianajajia. Sen sijaan lakiasiaintoimistoissa työskentelevät lakimiehet eivät ole asianajajia. Niissä vastuu asiakkaalle aiheutuneesta vahingosta voi rajautua vain yhtiön osakepääomaan, eikä vastuuvakuutusta välttämättä ole. Suomessa on hieman yli 1000 asianajotoimistoa.
Vuonna 2013 tulleen lainmuutoksen myötä lakimiehiltä, paitsi asianajajilta, edellytetään lupaa toimia avustajana oikeudessa, ns. lupalakimies. Virallinen nimitys on luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja. Lainmuutoksen myötä luvan saaneet oikeudenkäyntiavustajat siirtyivät samalla julkisen valvonnan alaisiksi, ja heidän toimintaansa valvoo Asianajajaliiton valvontalautakunta. Luvan saaneen oikeudenkäyntiavustajan valvonta on kuitenkin rajallista.
Poikkeuksen kuitenkin tekevät esim. julkishallinnossa työskentelevät ylemmässä asemassa olevat johtohenkilöt ja palkatut muut oikeustieteen ammattilaiset, joilla on oikeus esiintyä oikeudessa edustamaansa organisaatiota koskevissa asioissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Asianajajaliitto
Laki asianajajista
Artista Filmi

| Artista Filmi Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1995
Perustaja:  Timo Koivusalo
Kotipaikka:   Nakkila
Toimiala:  viihde
Tuotteet:  elokuvien ja tv-ohjelmien tuotanto
Liikevaihto:  1,4 milj. euroa (2014)
Nettotulos:  0,3 milj. euroa
Kotisivu:  artistafilmi.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Artista Filmi Oy on vuonna 1995 perustettu suomalainen elokuvayhtiö, jonka toimitusjohtajana toimii Timo Koivusalo. Yhtiön toimipaikka sijaitsee Porissa ja lavastepalvelua tuottava halli Nakkilassa.
Elokuvat

Pekko ja massahurmaaja (1995)
Pekko ja muukalainen (1996)
Pekko ja unissakävelijä (1997)
Kulkuri ja joutsen (1999)
Rentun ruusu (2001)
Sibelius (2003)
Kaksipäisen kotkan varjossa (2005)
Kalteva torni (2006)
Täällä Pohjantähden alla (2009)
Täällä Pohjantähden alla II (2010)
Vuonna 85 (2013)
Risto Räppääjä ja liukas Lennart (2014)
Risto Räppääjä ja Sevillan saituri (2015)
Risto Räppääjä ja yöhaukka (2016)
Olavi Virta (2018)
Pelle Hermanni (2022)
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Artista Filmi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Auriol

Auriol voi tarkoittaa seuraavia:
Auriol, George Auriolin suunnittelema kirjasintyyppi
Auriol, sukunimenä:
Didier Auriol (s. 1958), ranskalainen moottoriurheilija
George Auriol, alk. Jean-Georges Huyot (1863–1938), ranskalainen taiteilija, graafikko ja kirjainsuunnittelija
Hubert Auriol (1952–2021), ranskalainen moottoriurheilija
Vincent Auriol (1884–1966), Ranskan presidentti 1947–1954.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Auriol”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Arvid Rundberg

Arvid Gustaf Rundberg  (2. marraskuuta 1875 Lappeenranta – 7. maaliskuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja taidemaalari.
Rundbergin vanhemmat olivat raatimies Karl Oskar Rundberg ja Anna Sofia Ahrenberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1894 Viipurin ruotsalaisesta lyseosta ja valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1901. Runberg toimi yleisten rakennusten ylihallituksessa ylimääräisenä arkkitehtinä ja hän oli myös taidemaalari.
Rundberg oli naimisissa Anni Lindbladin kanssa.
Maalauksia

Talvimaisema, öljymaalaus. 1899
Helsingin tuomiokirkko. 1904
Etnonyymi

Etnonyymi (kreikan sanoista ἔθνος, éthnos, 'kansakunta' ja ὄνομα, ónoma, 'nimi') on nimi, jolla viitataan tiettyyn etniseen ryhmään, kuten kansaan tai heimoon. Etnonyymit voidaan jakaa kahteen kategoriaan: eksonyymeihin (nimiin, jossa ulkopuolinen ihmisryhmä on nimennyt etnisen ryhmän) ja endonyymeihin (itsemääritetty: etninen ryhmä itse on luonut nimen ja käyttää sitä).
Esimerkiksi saksalaiset ovat Saksan hallitseva etninen ryhmä. Etnonyymi saksalaiset on eksonyymi, koska kyseisellä suomenkielisellä ilmaisulla viitataan saksalaisten etniseen ryhmään vain Suomessa. Eksonyymi on myös englanninkielisten ilmaisu the Germans, joka juontuu latinasta. Autonyymi puolestaan olisi saksalaisten itsensä käyttämä die Deutschen. Muita esimerkkejä saksalaisiin viittaavista eurooppalaisten kielten ilmaisuista ovat ranskan Allemands, italian tedeschi, ruotsin tyskar ja puolan Niemcy.
Muutokset ajan myötä

Etnonyymit voivat muuttaa luonnettaan ajan myötä: alun alkujaan sosiaalisesti hyväksyttäviä nimistä voidaan myöhemmin pitää loukkaavina. Esimerkiksi ilmaisua mustalaiset on ennen käytetty viittaamaan romaneihin. Myös afroamerikkalaisista käytettävät etnonyymit ovat kokeneet muutoksen: mahdollisten negatiivissävytteisten tai loukkaavien ilmaisujen sijasta nykyään suositaan eksonyymiä afroamerikkalainen tai afrikkalais-amerikkalainen. Esimerkiksi neekeri-sanan loukkaavuutta perustellaan sillä, että sitä on historiallisesti käytetty negatiivisesti leimaavissa konteksteissa neutraalien sijaan. Sanalla on viitattu muun muassa ”ihmisryhmään, joka on tyypillisesti kuvattu tyhminä alkuasukkaina, huvittavina luonnonlapsina tai julmina pakanoina.” Ilmaisu liittyy vahvasti myös hierarkkiseen rotuajatteluun.
Käännös suomeksi
Asiasana

Asiasana on kontrolloituun asiasanastoon eli tesaurukseen sisältyvä avainsana eli termi. Asiasanoja käytetään tiedonhakuun ja sitä palvelevaan aineiston kuvailuun. Asiasanat ovat tiedonhaussa käytettävien hakutermien eli avainsanojen erikoistapauksia. Muista avainsanoista poiketen asiasana ei siis ole täysin vapaasti valittavissa: asiasanastossa kutakin käsitettä voi kuvata vain yksi termi. Asiasanaksi valitun termin synonyymeja käytetään asiasanastossa ohjaustermeinä, jotka johdattavat käyttäjän käyttämään sallittua synonyymiä.
Aiheesta muualla

Yleinen suomalainen asiasanasto (YSA)
Etnosoi!

Etnosoi! on kansainvälinen kansanmusiikkitapahtuma Helsingissä. Se on järjestetty vuodesta 1988, useimmiten marraskuussa. Vuonna 1988 perustetun festivaalin ideana on innostaa yleisöä uusiin musiikkiseikkailuihin ja esitellä musiikkia eri puolilta maapalloa.
Tapahtumaan kuuluu konsertteja, klubi-iltoja ja oheistapahtumia. Konserttipaikkoja ovat muun muassa Savoy, Gloria, Malmitalo, Postitalon aula ja Musiikkitalo.
Etnosoi!n päätukijat ovat Helsingin kaupunki ja opetusministeriö. Tapahtuma on yksi European Forum of Worldwide Music Festivals (EFWMF) -järjestön perustajajäsenistä.
Aiheesta muualla

Etnosoi! internetissä
Asianomistaja

Asianomistaja on luonnollinen tai oikeushenkilö, jonka oikeutta tai etua rikos on loukannut, tai johon rikos on kohdistunut. Suomessa toisin kuin lähes kaikissa muissa maissa asianomistajalla on toissijainen syyteoikeus, eli hän voi vaatia tuomioistuinta tuomitsemaan syytetylle rangaistuksen. Asianomistaja saa itse nostaa syytteen rikoksesta vain, jos virallinen syyttäjä on päättänyt jättää syytteen nostamatta tai jos esitutkintaviranomainen taikka syyttäjä on päättänyt, ettei esitutkintaa toimiteta tai että esitutkinta keskeytetään taikka lopetetaan. Virkarikosten ja väärän ilmiannon osalta asianomistajalla on kuitenkin syyteoikeus ilman syyttäjän edeltävää ratkaisua.
Asianomistajalla on oikeus yhtyä virallisen syyttäjän tai toisen asianomistajan nostamaan syytteeseen ja vedota uuteen seikkaan syytteen tueksi. Asianomistaja voi hakea muutosta asiassa annettuun ratkaisuun siitä riippumatta, onko hän käyttänyt asiassa puhevaltaa.
Asianomistajarikokset ovat sellaisia henkilön yksityisiin intresseihin liittyviä rikoksia, joiden osalta virallinen syyttäjä ei voi nostaa syytettä ilman asianomistajan tekemää syyttämispyyntöä.
Jos joku on rikoksen johdosta saanut surmansa, hänen leskellään ja lapsillaan on oikeus käyttää asianomistajan syyteoikeutta. Mikäli surmansa saaneella ei ole leskeä eikä lapsia, on hänen vanhemmillaan ja sisaruksillaan oikeus käyttää syyteoikeutta. Surmansa saaneen vanhemmilla ja sisaruksilla on oikeus käyttää syyteoikeutta myös siinä tapauksessa, että joku tai jotkut niistä, joilla on ensisijainen oikeus käyttää asianomistajan syyteoikeutta, on epäiltynä kyseisestä rikoksesta.
Aiheesta muualla

Helsingin Sovittelutoiminta: Asianomistajarikokset
Aslahti

| Aslahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  62°07′56″N, 26°58′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Kyyveteen 
Järvinumero:  14.932.1.066
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,8 m  
Pituus:  930 m  
Leveys:  650 m  
Rantaviiva:  2,148 km  
Pinta-ala:  31,964 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAslahti 
Aslahti  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Nykälän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 930 metriä pitkä, 650 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,8 metriä mpy.
Arxiv

| arXiv |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  https://arxiv.org/
Luonut:  Paul Ginsparg
Avattu:  1991
Arxiv tai arXiv (äännetään "arhiv" ikään kuin "x" olisi kreikan kirjain χ), on tieteellisten tutkimusten sähköisten ennakkojulkaisujen (engl. preprint) arkisto Internetissä.
Arkistossa julkaistavia tieteenaloja alakategorioineen ovat
fysikaaliset tieteet
matematiikka
tietojenkäsittelytiede
epälineaaristen ilmiöiden tutkimus
kvantitatiivinen biologia sekä
tilastotiede.
Etenkin monilla matematiikan ja fysiikan aloilla lähes kaikki tieteelliset tutkimukset sijoitetaan normaalin julkaisun yhteydessä myös ArXiviin. Maaliskuussa 2008 ArXivissa oli noin 466 000 elektronista artikkelia, ja arkistoon lähetettiin tuolloin noin viisituhatta julkaisua joka kuukausi. Puolen miljoonan artikkelin raja ylittyi 3. lokakuuta 2008, miljoonan artikkelin raja ylittyi tammikuussa 2015 ja kahden miljoonan artikkelin raja ylittyi tammikuussa 2022.
ArXivissa ei ole koskaan ollut vertaisarviointia, minkä vuoksi julkaistun materiaalin tieteellinen taso on ajoittain ollut vaihtelevaa. Julkaisujen tasokkuuden varmistamiseksi 17. tammikuuta 2007 lähtien ensimmäisen artikkelin lähettämisen yhteydessä lähettäjältä on edellytetty suositusta (endorsement), jonka voi antaa saman alan riittävän ansioitunut julkaisija. Tällä menettelyllä pyritään varmistamaan arXiviin lähetetyn materiaalin tieteellinen taso. Kuten virallisemmissakin julkaisuissa, arXiv pidättää itsellään oikeuden poistaa heikkolaatuiset artikkelit arkistosta suosituksista riippumatta. Artikkelien on myös muun muassa täytettävä tietyt muotoiluvaatimukset oikeiden julkaisusarjojen tapaan.
ArXivia ylläpitää Cornellin yliopiston kirjasto. Arkiston käyttö ja siellä julkaiseminen on maksutonta. ArXivin toiminnan rahoittaa Cornellin yliopisto yhdessä Yhdysvaltojen kansallisen tiedesäätiön (NSF) kanssa.
Historia

arXiv juontaa 1990-luvulta, jolloin fyysikot lähettivät sähköpostilla artikkeleita kompaktissa TeX-muodossa. TeX-muodolla oli mahdollista välittää matemaattisia lausekkeita ilman erikoismerkkejä ja muoto voitiin muuttaa PostScript-muotoon tulostusta ja lukua varten.
Vuonna 1991 Paul Ginsparg Los Alamos National Laboratorysta perusti keskitetyn palvelimen, jonne paperit voitiin lähettää ja papereista lähetettiin päivittäisiä ilmoituksia.
Muita sivustoja

Muita vastaavia sivustoja ovat muun muassa bioRxiv ja medRxiv sekä psyArXiv.
Aiheesta muualla

arXivin kotisivu
Wallenius, Jarmo: ArXiv täyttää tasavuosia  23.8.2011. Turun Sanomat. Viitattu 28.8.2011.[vanhentunut linkki]
Exeter (täsmennyssivu)

Exeter tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Exeter, kaupunki Englannissa
Exeter College, yksi Oxfordin yliopiston collegeista
Exeter, kaupunki Kaliforniassa
Exteter, kaupunki New Hampshiressä
HMS Exeter (1680), 70-tykkinen kolmannen luokan alus
HMS Exeter (1697), 60-tykkinen neljännen luokan alus
HMS Exeter (1763), 64-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
HMS Exeter (68), York-luokan risteilijä
HMS Exeterin piti olla Salisbury-luokan ilmatorjuntafregatti
HMS Exeter (D89), Tyypin 42 hävittäjä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Exeter”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aurinkoventtiili

Dalénin aurinkoventtiili
Aurinkoventtiili on Nobel-palkitun ruotsalaisen insinöörin Gustaf Dalénin suurimpana pidetty keksintö, joka sytyttää ja sammuttaa majakat automaattisesti. Ensimmäinen sellainen otettiin käyttöön vuonna 1907.
Aurinkoventtiili on noin 30 senttiä korkea katkaistun kartion muotoinen metallikehyksinen lyhtymäinen lasirakenne; sen sisällä on neljä messinkitankoa, joista yksi keskipisteeseen sijoitettu on musta ja muut kolme peilimäisiksi kiillotettuja. Mustan tangon juuressa on magneettiventtiili.
Laite toimii seuraavasti: kun auringonpaiste osuu lyhtyyn, kirkkaat tangot heijastavat valon mustaan tankoon, joka lämpenee ja samalla laajenee joitakin millimetrin osia. Tämä vaikuttaa tangon päässä olevaan kalvoon, joka avaa ja sulkee kaasun virtauksen. Kun aurinko laskee, tanko jäähtyy ja supistuu, ja kalvo päästää jälleen kaasua ja valo menee päälle.
Alun perin käytettyyn asetyleenivaloon liittyi jatkuvasti palava sytytysliekki; sittemmin sähköistyksen jälkeen menettely yksinkertaistui.
Laite on ohjannut jo sata vuotta majakoiden valoa tasaisen luotettavasti; ainoa parannus siihen tehtiin pari vuotta käyttöönoton jälkeen: huippuun lisättiin äärimmäisen terävä piikki, joka esti merilintuja istumasta venttiilin päällä, jolloin ne liian helposti tahrivat lasit ulosteillaan ja tekivät venttiilin virattomaksi. Laite on osoittautunut myös erinomaisen luotettavaksi, sillä tarinan mukaan Blockhusuddenin majakan sähköistyksen yhteydessä vuonna 1980 havaittiin, että aurinkoventtiili ei ollut tarvinnut huoltoa kertaakaan eli noin 70 vuoteen.
Eugen

| Eugen |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  16. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Eugene, Gene, Owen; Eugène; Eugenio; Jevgeni (Евгений); Eugeniusz.
Nimen alkuperä:  Eugenios
Infobox OKNimi-testi OK: 
Eugen on miehen etunimi. Nimi oli Suomessa suosittu 1800- ja 1900-luvun vaihteessa sekä Ruotsin vallan aikana. Nykyisin nimi on harvinaisempi. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 1 845 henkilölle.
Nimi tulee kreikan sanasta eugenios, joka tarkoittaa jalosyntyistä. Eugenius on ollut muun muassa neljän paavin nimi (Eugenius I, II, III ja IV). Nimen kansainvälisiä vastineita ovat mm. englannin Eugene (Gene) sekä venäjän Jevgeni (Ženja). Nimen naispuolinen vastine on Eugenia.
Nimipäivä

Suomessa Eugenin nimipäivä on ruotsinkielisen kalenterin mukaan 16. kesäkuuta. Nimipäivä siirrettiin tälle päivälle vuonna 1929 Eugen Schaumanin muistoksi, joka oli samana päivänä vuonna 1904 ampunut Nikolai Bobrikoffin ja sen jälkeen itsensä. Aikaisemmin Eugenin nimipäivä oli ollut 7. marraskuuta sekä suomen- että ruotsinkielisessä kalenterissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eugen Wikimedia Commonsissa
Enonkosken koulu

| Enonkosken koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Kirkkotie 3 19430 Enonkoski
Koordinaatit:  62.08843°N, 28.91777°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Rehtori:  Kimmo Jaatila
Luokat:  0–9
Oppilaita:  144 (2018)
Verkkosivut
Enonkosken koulu on eteläsavolaisen Enonkosken kunnassa toimiva yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1-9). Se on Enonkosken ainoa peruskoulu ja vastaa myös lasten esiopetuksesta.
Vuonna 2018 (2016) Enonkosken koulua kävi yhteensä 129 (107) peruskoulun oppilasta, jonka lisäksi yhtenäiskoulu järjesti esiopetusta. Syksyllä 2019 oppilasmääräksi kirjattiin 145.
Aiheesta muualla

Tanja Perkkiö (5.12.2015) Äiti kypsyi tappelemaan ja otti poikakolmikon pois koulusta (yle.fi)