stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kööpenhamina
Historia > Taisteluja ja piirityksiä

Vuosina 1658–1659 Kööpenhamina kesti Ruotsin kuninkaan Kaarle X Kustaan organisoiman piirityksen. Ruotsi pyrki sulkemaan kaupungin piiritykseensä pitkäksi ajaksi. Piirittäjien keskuksena oli luoteisosan Carlstad, ja saartajina oli 10 000 sotilasta. Piirityskeskus oli väkimäärältään jopa suurempi kuin itse kohde. Valtausyritys helmikuussa 1659 kuitenkin epäonnistui, kun osa ruotsalaisista putosi mereen yrittäessään etenemistä jäätä pitkin ja osa harhautui suunnitellulta reitiltä.
Vuonna 1801 brittilaivasto taisteli tanskalaisia vastaan suuren Kööpenhaminan taistelun kaupungin edustalla. Kaupunki kärsi suuria vaurioita vuonna 1807 brittien pommitettua sitä estääkseen Tanskan laivastoa antautumasta Napoleonille.
Kristian IV:n aikana Kööpenhamina muutettiin keskiaikaisesta kaupungista renessanssikaupungiksi. Tuolloin rakentui muun muassa Christanshavnin kaupunginosa täyttömaalle. Vaikka linnoitus toimi suunnitellusti ruotsalaisten piirityksen aikana 1658–1660, osoittautui se kuitenkin vanhentuneeksi Englannin pommittaessa kaupunkia vuonna 1807. Tämän jälkeen linnoituksesta purettiin portit ja vallit, joiden merkkejä on esillä esimerkiksi katujen sekä viheralueiden nimissä.
Kööpenhaminan tiheä asutus johti tulipalo- ja epidemia-alttiutena. Kaksi suurta tulipaloa tuhosi kaupunkia 1700-luvulla. Viimeinen palo 1795 johti kaupungin nykyiseen katusuunnitelmaan, jossa on pääosin suoria katuja tyypillisiä katkaistuja katukulmia, joiden tarkoituksena oli tehdä tilaa paloportaille. Vuoden 1853 koleraepidemia paransi saniteettioloja, kun vallin ulkopuolelle rakennettiin uusia työläisasuntoja, rakennettiin kaupungin ensimmäinen vesilaitos sekä toteutettiin laaja viemäröinti.
Historia > Kööpenhaminan rakentuminen

Pääsy merelle oli ratkaisevan tärkeä kaupungin taloudellisen kehityksen kannalta. Kaupungin alue- ja väestökehitystä määritteli kuitenkin ennen muuta sotilaalliset lähtökohdat, kunnes sääntelyä poistettiin asteittain vuodesta 1852 lähtien. Tuolloin tuli mahdolliseksi rakentaa suuremmassa mittakaavassa linnoitusten viereen, kun aikaisemmin rakentamista oli säännelty tiukasti.
1800-luvun puolivälistä lähtien Kööpenhaminan teollisuus kasvoi ja kaupunkia ympäröivät kylät Brønshøj, Husum, Bispebjerg, Vanløse ja Sundbyerne muotoutuivat enemmän esikaupunkimallisiks ja myöhemmin liitettiin kuntaan. Kortteleita laajenettin yrityksille ja siirtolaistyöntekijöille. Tärkeä menestyksen ehto oli parantunut infrastruktuuri. Maan ensimmäinen raideyhteys avattiin Kööpenhamina–Roskilde-osuudelle vuonna 1847. Toinen tärkeä käänne oli sataman laajennus vuonna, josta telakka B&W hyötyi ostaessa Refshaleøenin vuonna 1872. Satamalla oli erityisesti vapaasataman rakentamisen jälkeen 1890-luvulla suuri merkitys tuonti- ja vientisatamana. Nykypäivänä alueella on mm. A. P. Møller-Mærsk-varustamon pääkonttori.
Kööpenhaminan musiikkielämä juontaa juurensa aina keskiajalle, jolloin perustettiin kuninkaallinen kappeli ja teatterielämä. Kuninkaallinen teatteri avattiin Kongens Nytorvilla vuonna 1748 ja sain nykyisen mutoona vuonna 1874. 1900-luvun alussa kaupunkiin syntyi runsaasti yksityisiä teattereita kuten Folketeateret ja Det Ny Teater. Samaan aikaan kaupunkiin tuli musiikillisia vaikutteita ulkomailta ja 1930-luvulta lähtien kaupungin Jazz-kulttuuri houkutteli suuria ja kansainvälisiä nimiä.
Tanskan ensimmäinen taidemuseo Thorvaldsens Museum avattiin 1848 ja 1800-luvun lopulla avattiin Ny Carlsberg Glyptotek Carl Jacobsenin yksityiskokoelman pohjalta. 1800-luvulla perustettiin myös Tanskan kansallismuseo. Yksi maailman vanhimmista huvipuistoista, Tivoli, avattiin 1848. Toisen maailmansodan aikana Kööpenhamina oli saksalaisten miehittämänä viiden vuoden ajan, 9. huhtikuuta 1940 – 4. toukokuuta 1945. Kaupunki on kasvanut sodan jälkeen voimakkaasti. Vuonna 1911 asukkaita oli 460 000 ja vuonna 1994 pääkaupunkialueella 1,7 miljoonaa.
Historia > Toisen maailmansodan jälkeen

Kööpenhamina oli selvästi teollisuuskaupunki 1960-luvulle saakka. B&W:n lisäksi merkittäviä yrityksiä ovat olleet myös panimot Tuborg ja Carlsberg sekä konetehdas Titan. Kööpenhaminan merkittävä teollisuuden osuus ja suuri työläisväestö on heijastunut myös kaupungin poliittiseen maisemaan. Vuodesta 1938 lähtien Kööpenhaminan pormestarin virka on ollut sosiaalidemokraattien hallussa ja kaupunginhallitus on ollut pääosin punainen.
Vuonna 1970 Kööpenhamina teollisuudessa työskenteli peräti 96 000 ihmistä ja kaupungissa oli työvoimapula 1960-luvulla. Tämä on johtanut suureen määrään ulkomaalaisia työntekijöitä, joita tuli kaupunkiin mm. Jugoslaviasta, Turkista ja Pakistanista. Vierastyöläiset tekivät osaltaan monimuotoisemman sekä kulttuurisesti että uskonnollisesti.
1970-luvulla kaupungin 20 vuoden kasvu kääntyi kuitenkin pysähtyneisyydeksi ja monet yritykset lopettivat toimintansa tai muuttivat pois kaupungista. Samoin monet kaupunkilaiset muuttivat ympäryskuntiin, jossa oli tilaa, valoa ja ilmaa sekä mahdollisuus asua omakotitalossa. Monet Kööpenhaminan asunnoista olivat pieniä ja huonokuntoisia. Vuosia leimasivat laajat peruskorjaukset, jotka johtivat erityisesti Nørrebrossa väkivaltaisiin levottomuuksiin. Kohtuuhintaisten asuntojen puute johti mm. vuonna 1971 Christiania nousuun juuri vapautuneessa sotilaslaitoksessa. Lain rajamailla syntyneestä turvasatamasta on sittemmin tullut vakiintunut osa kaupunkia ja on nykyisin Kööpenhaminan neljänneksi suurin turistikohde, jossa on runsaasti itse rakennettuja taloja, yhteisöllisiä työpajoja, pienyrityksiä ja eloisa kulttuuriympäristö.
Kunnallisen asuntokannan parantaminen ja kasvattaminen käynnistettiin 1970-luvulla, mikä johti uusien yleishyödyllisten asuntojen rakentamiseen sekä vanhojen talojen peruskorjaukseen. Monet entisistä teollisuus- ja huoltorakennuksista sekä sotilaallisista tiloista ovat vähitellen saaneet uutta käyttöä koteina, toimistoina sekä kulttuuri- ja koulutuslaitoksina. Esimerkiksi Østre Gasverk muutettiin teatteriksi vuonna 1979 ja Valbyssa sijaitseva sokeritehdas muutettiin lukioksi. Viimeaikaisia muunnoksia ovat olleet mm. vanhojen Dansk Sojakagefabrikin siemensiilojen muuttaminen asunnoiksi Islands Bryggessä.
Historia > Kehitys 1990-luvulta eteenpäin

Kööpenhaminan talouden ja väestön laskun kääntämiseksi päätettiin 1990-luvun alussa käynnistää useita suuria infrastruktuurihankkeita. Suurimmat aloitteet olivat Juutinrauman yhteyden sekä Kööpenhaminan metron rakentaminen. Toimenpiteitä seurasi massiivinen kaupunkikehitys, josta esimerkkinä on Ørestadin asuinalue Amager Vestissä. Juutinrauman sillan tuloksena Kööpenhaminasta on tullut suuremman, kahteen valtioon levittäytyvän metropolialueen keskus.
Kööpenhaminalla on ollut ratkaiseva asema suurimpana koulutuskaupunkina maan siirtymiseen teollisesta yhteiskunnasta tietoyhteiskunnaksi. Kööpenhaminassa on runsaasti nuorta ja korkeasti koulutettua väestöä. 30–34-vuotiaiden keskuudessa pitkän korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus on lähes kaksinkertainen valtakunnalliseena keskiarvoon. Merkittävä rooli kaupunkikehityksen kuvaan on ollut mm. Kööpenhaminan yliopiston Panum-instituutilla ja sen Mærsk-tornilla, Rigshospitaletilla, kuninkaallisella kirjastolla sekä DR Byenillä.
Kööpenhamina on suosittu kaupunki monien eri alojen taiteilijoiden sekä underground-kulttuurin keskuudessa. Kaupungissa on runsaasti kokeellista kulttuuriympäritöä, tapahtumia ja festivaaleja. Nykyisin Kööpenhaminan kilpailukykyä edesauttaa sijainti Pohjois-Euroopan keskuksena sekä Juutinrauman yhteys sekä Kööpenhaminan lentoasema. Kööpenhamina on tullut tunnetuksi näkyvästi vihreyttä ajavana kaupunkina, jossa liikenteen pääpaino on pyöräilyssä. Kaupungissa on myös useita merenrantakylpylöitä. Luonnon määrä kaupungissa on vähäinen ja sidoksissa lähinnä puistoihin, mutta lähes kaikki olemassa olevat vihealueet ovat suojeltuja. Kaupungin pohjoispuoolella on myös Utterslev Mosen luontoalue.
Kööpenhaminaan on syntynyt patoamalla uusia alueita, kuten Kalvebod Fælled, Amager Fælled sekä täyttömaat Nordhavnstippen ja Sydhavnstippen. 2000-luvulla kaupunki onnistui kääntämään trendin talouden elpymiseksi, mutta samalla kaupungin omistusasuntojen neliöhinnat ovat nousseet 70 % vuosien 2012–2018 aikana. Nykyisen kaupunkikehityksen haaste on mm. opiskelijoiden mahdollisuus löytää asuntoa. Kaupunkikehityksen tavoitteena on, että 25 % uusista asunnoista on julkisia ja että uusia nuorisoasuntoja rakennetaan 12 000 kappaletta. Vuoden 2022 tammikuussa alettiin rakentaa Lynetteholmenin tekosaarta laajentamaan Kööpenhaminaa merelle päin. Seuraavien 30 vuoden aikana kaupungin edustalle on määrä tehdä 280 hehtaarin kokoinen saari, jonne voi asuttaa 35 000 ihmistä. Kauaskantoisen suunnitelman mukaan vuonna 2070 myös Kööpenhaminan metro saattaisi kulkea saarelle. Projektin kokonaiskustannusarvio on 2,7 miljardia euroa. Parin ensimmäisen talven aikana merenpohjasta kaivetaan ylös pari miljoonaa kuutiometriä mutaa, jotta pohja tasoittuu ja saastunut muta saadaan pois. Sen jälkeen alkaa maantäyttö hiekalla ja kivillä.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Puistot

Kööpenhaminan kaupunki on panostanut viheralueisiin. Vuonna 2018 tehdyn selvityksen mukaan  98,2 prosentilla asukkaista oli viheralue lähempänä kuin kilometrin päässä kotoaan.
Rosenborgin linnan puutarha kaupungin keskustassa on perustettu 1600-luvulla. Nykyisin se on suosittu eväsretkikohde, jonka kukkien keskellä käy yli kolme miljoona ihmistä vuodessa. Kasvitieteellinen puutarha sijaitsee Nørreportin aseman lähellä. Frederiksbergin linnan puistossa on suihkulähteitä ja muita vesiaiheita. Myös hautausmailla käydään kävelyillä.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Kirkkoja

Pyhän Albanin kirkko
Aleksanteri Nevskin katedraali
Bernstorffin linna
Grundtvigin kirkko
Pyhän Matteuksen kirkko
Pyhän Paavalin kirkko
Pyhän Pietarin kirkko
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Museoita

Tanskan kansallismuseo
Ny Carlsberg Glyptotek
Tyko Brahen planetaario
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Muita nähtävyyksiä

Amalienborg
Christiansborg
Eläintarha
Kööpenhaminan raatihuone
Frederiksbergin linna
Kongens Nytorv
Pieni merenneito
Nørreportin asema
Oopperatalo
Juutinrauman silta
Rosenborgin linna
Rådhuspladsen
Strøget
Kuninkaallinen kirjasto
Tivoli
Hallinto ja aluejako > Kunnallinen päätöksenteko

Kaupungin korkein päätöksentekoelin on kaupunginvaltuusto, jonka  55 jäsentä valitaan neljän vuoden välein kunnallisvaaleissa. Ylipormestari toimii valtuuston puheenjohtajana. 
Seitsemän varapormestarien johtamaa lautakuntaa tekee päätöksiä omilla vastuualueillaan. Yli- ja varapormestarit ovat virkansa puolesta talouslautakunnan jäseniä. Muissa lautakunnissa on 11 jäsentä, talouslautakunnassa 13. Lautakuntien alueet ovat Talous, Kulttuuri ja vapaa-aika, Lapset ja nuoret, Terveys ja hoiva, Sosiaalipalvelut, Tekniikka ja ympäristö sekä Työllisyys ja integraatio.
Hallinto ja aluejako > Tilastoalueet ja kaupunginosat

Kööpenhamina jaetaan kymmeneen tilastoalueeseen:
Amager Vest
Amager Øst
Bispebjerg
Brønshøj-Husum
Indre By
Nørrebro
Østerbro
Valby
Vanløse
Vesterbro/Kongens Enghave
Kukin alue jaetaan edelleen 4-10 kaupunginosaan, joita ovat mm.
Amagerbro
Bellahøj
Brønshøj
Carlsberg
Christiania
Christianshavn
Frederiksberg
Frederiksstaden
Holmen
Indre By
Islands Brygge
Kongens Nytorv
Nordhavnen
Nyboder
Nyhavn
Ryparken
Slotsholmen
Sluseholmen
Vigerslev
Ørestad
Talous

Kööpenhaminan seutu tuottaa noin 40% Tanskan bruttokansantuotteesta.
Monilla pankki- ja rahoitusalan yrityksillä on pääkonttorinsa Kööpenhaminassa, esimerkiksi Danske Bank. Huolinta- ja kuljetusala, kuten suuri kuljetusalan yhtiö Maersk on myös merkittävä työllistäjä ja veronmaksaja. Se oli 25 vuoden ajan maailman suurin kontteja kuljettava yritys. Kööpenhaminan pörssi on perustettu vuonna 1808, nykyisin sen omistaa Nasdaq.
Liikenne

Kööpenhaminan lentoasema sijaitsee Kastrupissa, yhdeksän kilometriä kaupungin keskustasta. Se on Skandinavian vilkkain ja sieltä on lentoja yli sataan kohteeseen. Kaupungista on säännöllistä matkustajalaivaliikennettä Norjaan ja Puolaan. Saksan puolelle, esimerkiksi Hampuriin, on yhteys laiva-juna-yhdistelmällä. Kaikki pitkän matkan junat kulkevat päärautatieaseman kautta.
Kööpenhamina on arvioitu erilaisissa tutkimuksissa yhdeksi maailman elinkelpoisimmista kaupungeista, ja sen infrastruktuuria sekä joukkoliikennettä pidetään tehokkaina. Kaupunki tunnetaan erityisesti vahvasta pyöräilykulttuuristaan ja laadukkaasta pyöräilyinfrastruktuuristaan: pyöräilyn kulkutapaosuus on peräti 62 %, ja kaupunki on toistuvasti valittu maailman parhaaksi pyöräilykaupungiksi. Kaupungissa toimii kolme metrolinjaa, joista vihreä ja keltainen on avattu vuonna 2002 ja punainen kehälinja vuonna 2019. Kööpenhaminan metro liikennöi ilman kuljettajia. Sisäistä liikennettä hoitavat myös bussit ja paikallisjunat.
Vuokrattavat sähköpotkulaudat ilmestyivät kaupungin kaduille vuonna 2018 ja kiellettiin 2020. Vuodesta 2021 niitä on saanut jälleen vuokrata muualla mutta ei kaupungin ydinkeskustassa.
Väestö

Kööpenhamina on Tanskan suurin kaupunki, ja toiseksi suurin Pohjoismaissa Tukholman jälkeen.
Kööpenhaminan kuntarajat ylittävällä taajama-alueella (Hovedstadsområdet) asuu yhteensä 1,3 miljoonaa ihmistä, ja Kööpenhaminassa siitä asuu noin 800 000 henkeä. Kööpenhaminan kunta (tansk. Københavns Kommune) on osa Pääkaupunkialueen hallintoaluetta. Kokonaan Kööpenhaminan rajojen sisäpuolella sijaitsee pinta-alaltaan pieni Frederiksbergin kunta. Kööpenhaminan metropolialueen asukasluku on noin 2 miljoonaa vuonna 2021.
Väestö > Maahanmuuttajat

Maahanmuuttajia kaupungissa on 157 780, joka on 25,3% väestöstä. Suurin ryhmä ovat pakistanilaiset.
| Alkuperämaa | Asukasluku (2019) |
| --- | --- |
 Tanska: 465 624
 Pakistan: 9 016
 Turkki: 7 594
 Irak: 6 987
 Puola: 6 118
 Saksa: 6 078
 Somalia: 5 360
 Marokko: 5 320
 Ruotsi: 5 097
 Libanon: 5 018
 Iso-Britannia: 4 779
 Norja: 4 521
 Italia: 4 105
 Iran: 3 998
 Kiina: 3 984
 Yhdysvallat: 3 886
 Intia: 3 834
Muu: 72 085
Väestö > Uskonto

Kööpenhaminalaisista 56,4 % kuuluu Tanskan kansankirkkoon. Islamia harjoittaa noin 10 % kaupungin väestöstä, mikä tekee siitä Kööpenhaminan toiseksi suurimman uskonnon. Suuren islamilaisen väestön takia Kööpenhaminaan on rakennettu useita moskeijoita, joista suurin on Kööpenhaminan suurmoskeija.
Tanskassa on noin 7 000 juutalaista, joista suurin osa asuu Kööpenhaminassa. Ensimmäinen Kööpenhaminan synagooga rakennettiin vuonna 1684.
Palvelut > Energia

Kööpenhamina on julistanut tavoitteekseen olla maailman ensimmäinen hiilineutraali pääkaupunki jo vuonna 2025. Se on vähentänyt hiilipäästöjään jo puoleen vuodesta 1995. Keinoina ovat energiansäästö, energian puhdas tuotanto, vihreä liikenne ja hallinnolliset toimenpiteet. Asunnoista 98% lämpiää kaukolämmöllä, ja kaukojäähdytysjärjestelmä, joka käyttää sataman vettä, säästää myös energiaa.
Palvelut > Koulutus

Kööpenhaminan yliopistossa on yli 40 000 opiskelijaa ja yli 9 000 työntekijää, mikä tekee siitä maan suurimman yliopiston. Yliopiston kampukset on sijoiteltu ympäri kaupunkia. Vanhin niistä sijaitsee kaupungin keskustassa.
Kaupungin pohjoispuolella Lyngby-Taarbækin kunnan alueella on myös Tanskan teknillisen korkeakoulun pääkampus.
Kulttuuri

Kööpenhaminan keskustassa avattiin kävelykatu Strøget vuonna 1962. Meren rannalla Churchill-puistossa sijaitseva, H.C. Andersenin satuhahmoon perustuva Pieni merenneito -patsas on yksi Kööpenhaminan symboleista. Kaupungin tunnetuimpia kirkkoja on 1940-luvulla valmistunut Grundtvigin kirkko Bispebjergin kaupunginosassa.
Tanskan yleisradioyhtiön Danmarks Radion pääkonttori on Kööpenhaminassa. Maan suurimpiin päivälehtiin kuuluvat päivälehdet Berlingske ja Politiken ilmestyvät myös siellä, samoin iltapäivälehti Ekstra Bladet. Suuren pohjoismaisen viikkolehtien kustantajan Allerin pääkonttori on Kööpenhaminassa.
Tanskan kuninkaallinen teatteri Kongens Nytorvin varrella valmistui vuonna 1748. Siellä esiintyvät Kuninkaallinen ooppera ja baletti. Sen orkesteri, perustettu vuonna 1448, sanoo olevansa maailman vanhin orkesteri.
Kööpenhamina on myös vilkas jazz-kaupunki, mitä pidetään musiikkityylin virallisen tuen lisäksi seurauksena siitä, että monet amerikkalaiset huippuluokan jazz-muusikot, kuten esimerkiksi Dexter Gordon, Ben Webster, Kenny Drew ja Stan Getz muuttivat Pohjoismaihin ja erityisesti Kööpenhaminaan 1950- ja 1960-luvuilla.
Kööpenhaminassa on järjestetty kolmet Eurovision laulukilpailut, vuosina 1964, 2001 ja 2014.
Kulttuuri > Urheilu

Kööpenhaminassa toimii lukuisia eri lajien urheiluseuroja. Tanskan kahden johtavan jalkapallojoukkueen, Brøndby IF:n ja FC Københavnin kotikaupunki on Kööpenhamina. Kaupungissa on myös neljä jääkiekkojoukkuetta: Rødovre Mighty Bulls, Herlev Hornets, Amager Jets ja Nordsjælland Cobras. Kuten tanskalaiset yleensäkin, myös kööpenhaminalaiset ovat innokkaita käsipalloilijoita.
Tanskan jalkapallomaajoukkue pelaa kotiottelunsa Kööpenhaminan Telia Parkissa. Kaupungissa on useita luistinratoja, ja sen vesialueilla harrastetaan melontaa ja suppailua. Vuonna 2017 valmistuneen Amagerin jätteidenkäsittelylaitoksen katolla on hiihtokeskus CopenHill.
Kerettiläisyys

Galileo Galileita syytettiin harhaoppisuudesta.
Jan Husin polttaminen roviolla. Carl Gustaf Hellqvistin piirros 1800-luvulta.
Kerettiläisyys eli virallisesta uskonopista poikkeava harhaoppi (heresia, kreikan sanasta αιρεσις, hairesis < αιρεομαι, haireomai ’valita’) tarkoittaa uskonnollista vääräoppisuutta.
Kuuluisia kerettiläisiä

Areios
Nestorios
Pelagius
Euagrios Pontoslainen
Giordano Bruno
Jan Hus
Martti Luther
Jeanne d’Arc
Botulf
Kuuluisia harhaopin vastustajia

Athanasios
Cyprianus
Eusebios Kesarealainen
Kirjallisuutta

Emmanuel Le Roy Ladurie (1984): Montaillou ranskalainen kylä 1294-1324. Otava, Helsinki
Pagels, Elaine: Gnostilaiset evankeliumit.  (The Gnostic Gospels, 1979.)  Suomentanut Outi Lehtipuu. Helsinki:  Art House, 2006.  ISBN 951-884-416-X
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kervinen, Timo: Keitä olivat kerettiläiset? Noituus ja noitavainot Suomessa, Tampereen yliopisto.
Mantsinen, Teemu: Harhaoppi ja oikea oppi. Uskontotiedettä Turun yliopistossa 9.10.2016.
Aiforia

| Aiforia Technologies Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: AIFORIA
Perustettu:  2013
Toimitusjohtaja:  Jukka Tapaninen
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Koneiden ja laitteiden tukkukauppa
Liikevaihto:  2,4 milj. euroa (2023) 
Liikevoitto:  -12,9 milj. euroa (2023) 
Henkilöstö:  73 (2023)
Omistaja:  suurimpia omistajia esimerkiksi Sto-Rahoitus Oy ja Aktia Nordic Micro Cap (2023)
Kotisivu:  www.aiforia.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aiforia Technologies Oyj on suomalainen lääketieteellinen ohjelmistoyritys. Yhtiön kuva-analyysiohjelmiston avulla patologit ja tutkijat voivat tutkia kudos- ja solunäytteistä esimerkiksi syöpätauteja.
Historia > Fimmic 2013–2017

Johan Lundin, Mikael Lundin ja Kari Pitkänen perustivat Fimmic-yhtiön vuonna 2013. Yhtiön liikeidea perustui Helsingin yliopistolla tehtyyn innovaatioon, jossa haluttiin digitalisoida ja hallita mikroskooppikuvia, jotka olivat kooltaan gigatavuja. Yliopistolla toimineessa Suomen molekyylilääketieteen instituutissa työskennelleet veljekset Johan ja Mikael Lundin olivat mukana myös Karoliinisen instituutin tutkimusryhmässä, joka kehitti koneälypohjaista diagnostiikkaa. Sarjayrittäjä Kari Pitkänen oli aiemmin mukana perustamassa Finnzymes-yhtiötä, jossa biokemisti Kaisa Helminen työskenteli ennen kuin hänestä tuli Fimmicin toimitusjohtajana.
Vuonna 2015 Fimmic alkoi hyödyntää tekoälymallissaan neuroverkkoja. WebMicroscope-nimisen virtuaalimikroskoopin avulla gigatavujen kokoisia kuvia saattoi siirtää verkossa ja tutkia esimerkiksi kännykällä tai suurella kosketusnäytöllä. Tuote hyödynsi pilvipohjaista ohjelmistoratkaisua. Yhtiöllä oli viisi työntekijää. Lokakuussa se kertoi saaneensa 1,5 miljoonan euron rahoituksen, josta osa saatiin Tekesiltä, osa yksityisiltä sijoittajilta.
Vuonna 2017 yhtiöllä oli 16 työntekijää ja se toimi Helsingissä HUS:n Meilahden sairaalan alueella. WebMicroscopen uudessa versiossa näytteitä alettiin analysoida tekoälyn avulla. Tuotetta käytettiin esimerkiksi syöpätutkimuksessa, lääkkeiden kehityksessä ja lääketieteen opetuksessa. Käyttäjille annettiin mahdollisuus opettaa ohjelmiston tekoälyalgoritmia. Fimmic keräsi yhteensä 6,6 miljoonaa euroa rahoitusta. Päärahoittajana toimi Ascend Capital.
Historia > Aiforia 2018–

Vuonna 2018 yhtiön nimi muutettiin muotoon Aiforia, joka on lyhenne sanoista Artificial Intelligence for Image Analysis.
Yhtiön tuotetta käytettiin ensiksi patologisissa tutkimuksissa.
Jukka Tapaninen aloitti yhtiön toimitusjohtajana vuonna 2020. Aiforia oli hänelle entuudestaan tuttu, sillä hänestä tuli yksi yhtiön enkelisijoittajista vuonna 2015 ja myöhemmin myös hallituksen jäsen.Yhtiön liikevaihto oli 849 000 euroa ja sen nettotulos -3 miljoonaa euroa.
Vuonna 2021 yhtiöllä oli 47 työntekijää, joista 13 oli väitellyt tohtoriksi. Lääketieteellisen tutkinnon oli suorittanut noin 30 työntekijää. Yhtiö oli käyttänyt tuotekehitykseen ja tuotteen kaupallistamiseen yli 10 miljoonaa euroa ja kehittänyt alustalleen yli 400 erilaista tekoälymallia. Aiforia sai tekoälymalleilleen ensimmäiset CE-IVD-merkinnät, joita tarvitaan lääketieteellisten laitteiden hyväksyntään. Yhtiö keräsi 17,5 miljoonan euron rahoituskierroksen, jossa oli mukana KKR-rahastoyhtiön omistama syöpädiagnostiikkaan keskittynyt Epredia-yhtiö, Aktia Nordic Micro Cap ja Ascend Capital. Aiforia kertoi esittelevänsä ensimmäiset potilaskäyttöön sertifioidut tekoälymallinsa. Yhtiöllä oli asiakkaina patologeja ja tutkijoita noin sadassa eri sairaalassa, tutkimuslaitoksessa tai lääkeyhtiössä. Sertifioinnin myötä myös muut lääkärit saivat mahdollisuuden Aiforian tuotteen hyödyntämiseen omien hoitopäätöksiensä tueksi. Marraskuussa yhtiö teki puitesopimuksen yhdysvaltalaisen Mayo Clinicin kanssa. Joulukuussa Aiforia listautui Helsingin pörssin First North -listalle. Yhtiön ankkurisijoittajia olivat Aktia Pankin rahastot, Aderno Oy, Dakar Oy, Moomin Characters Oy, Verman, Sto-Rahoitus, Suotuuli, Thomasset, UB Omaisuudenhoito Oy  ja osa UB Rahastoyhtiön hallinnoimista rahastoista. Annissa kerättiin noin 29 miljoonaa euroa bruttona. Yhtiön ohjelmistolla oli yli 3000 aktiivista käyttäjää. Vuoden lopussa yhtiöllä oli 38 miljoonan euron rahavarat.
Loppuvuonna 2022 yhtiön tuotteilla oli 5000 käyttäjää.
Huhtikuussa 2023 Aiforia sai 7,5 miljoonan euron rahoituksen tekoälyprojektiinsa Business Finlandilta. Kesällä Aiforia Technologies kertoi olevansa mukana Terveysalan teknologia- ja palveluyhtiö GPI:n johtamassa konsortiossa.
Organisaatio

Vuonna 2023 yhtiöllä oli noin sata työntekijää ja toimistot Suomessa ja Yhdysvalloissa. Työntekijöistä yli 30 on väitellyt tohtoriksi. Yhtiön kolme perustajaa omistivat kukin viisi prosenttia osakkeista. Yhteensä osakkeenomistajia oli yli 2200, niistä suurimpia olivat Sto-Rahoitus Oy ja Aktia Nordic Micro Cap. Yhtiön hallituksen puheenjohtajana toimi biokemisti Pekka Mattila.