stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Madonna ja huora
Syntinen nainen

Luku tarkastelee kristinuskon läntisen tradition ylläpitämää kuvaa Maria Magdaleenasta syntisenä naisena, katuvana huorana ja tähän tulkintaan johtanutta kehitystä. Kyse on Jeesuksen jalat voidelleen syntisen naisen, Martan ja Lasaruksen sisaren Marian sekä Maria Magdaleenan tarkoitushakuisesta samastamisesta toisiinsa. Kirkkoisä Augustinuksen, Pyhän Bernardin ja paavi Gregorius Suuren vahvistamat tulkinnat samastivat Maria Magdaleenan syntiseen naiseen. Nykytutkimus on haastanut tätä tulkintaa kohdehenkilöiden ominaisuuksien ja toiminnan perusteella.
Madonna ja huora

Kirjan nimiluku Madonna ja huora keskittyy tarkastelemaan Maria Magdaleenan ja Neitsyt Marian välistä asetelmaa alkukristillisyydestä kehkeytyvän tradition ja gnostilaisen tradition jännitteiden valossa. Kirjoittaja korostaa historiallisten henkilöiden ja myyttien välimatkaa myyttien toimiessa vallantavoittelun välineenä.
Apostoli Pietarin edustama alkukristillisyys korosti Neitsyt Marian asemaa, koska Maria Magdaleenan symboloima gnostilainen kristinusko näyttäytyi ensin mainitulle uhkana. Gnostilaisessa Marian evankeliumissa esiintyy Pietarin edustamasta kristillisyydestä poikkeava, sisäistä tietoa korostava käsitys sielun pelastumisesta. Suhtautuminen Maria Magdaleenaan ilmensi gnostilaisen ja juutalaisen naiskäsityksen välisiä jännitteitä johtaessaan hänen merkityksensä vähättelyyn ja vääristelyyn ja hänen kulttinsa katoamiseen julkisesta näkyvyydestä. Vielä varhaiskeskiajallakin viisaaksi ja hurskaaksi naiseksi kuvatusta Maria Magdaleenasta tuli keskiajan kuluessa pitemmälle syntinen nainen, halveksittu portto, kun taas Neitsyt Marian kultti vahvistui – hänestä kehitettiin ”kristinuskon jumalatar”.
Kristinuskon kaksi naismyyttiä ovat kirjoittajan mukaan toisensa täydentäviä ja tasapainottavia patriarkaalisen naiskäsityksen keskeisiä elementtejä: ”Kristillisen yhteisön arkkitehtuurissa ei ole sijaa sellaiselle naiselle joka ei ole joko neitsyt tai huora.”
Mystinen musta madonna

Luvussa Mystinen musta madonna tarkastellaan eri puolilla maailmaa esiintyviä mustia madonnaveistoksia. Kirjoittaja liittää veistostyypin esiintymisen Maria Magdaleenan kulttiin. Mustan madonnan väri nähdään voimanlähteenä; samalla se on todettu katoliselle kirkolle vaikeaksi kysymykseksi. Värissä ei ole kyse ihonväristä, vaan salaisen tiedon ja viisauden symbolista.
Kristinuskon madonnat

Luku esittelee roomalaiskatolisen ja ortodoksisen kirkon Neitsyt Mariasta muotoilemia käsityksiä ja hänen palvontaansa liittyviä käytäntöjä ja ilmiöitä, kuten Marian ilmestyksiä. Katolisille Neitsyt Maria on Taivaan kuningatar, ortodokseille puolestaan Jumalansynnyttäjä.
Katolisen kirkon Neitsyt Maria ei kuulu ihmiskuntaan. Hänen erityisen asemansa määrittävät neljä dogmia, joista viimeinen vahvistettiin vuonna 1950. Maria on Jumalan äiti (Efeson kirkolliskokous 431), ainainen neitsyt (Toledon kirkolliskokous 649) ja neitseellisesti, ilman perisyntiä siinnyt (paavi Pius IX:n julistus 8. joulukuuta 1854). Neitsyt Maria ei myöskään kuollut ihmisten tapaan, vaan hänet otettiin taivaaseen (paavi Pius XII 1950). Taivaaseen ottamisen juhlalla on pitkä perinne; sitä on vietetty 700-luvulta lähtien.
Ortodoksisen kirkon Neitsyt Marian keskeisin merkitys on Jumalansynnyttäjä. Tätä kuvataan hymnien, Jumalanäidin ikonien ja kirkkovuoteen liittyvien Marialle omistettujen kirkkopyhien muodossa. Yksi osa ortodoksista Maria-kulttia ovat ihmeitätekevät ikonit.
Äiditön uskonto – luterilaisuus

Luvussa Äiditön uskonto – luterilaisuus kirjoittaja poikkeaa muiden lukujen neutraalista esitystavasta suunnatessaan vahvasti kriittisen äänen Martti Lutherin naiskuvaa ja sen vaikutuksia kohtaan. Luther hyväksyi käsityksen Mariasta Jeesuksen äitinä, mutta painotti voimakkaasti, että tämä ei oikeuta hänen palvontaansa. Lutherin Maria-kuvassa keskeinen elementti on vähättely, Marian alistuvuuden ja tottelevaisuuden korostaminen hänen mitättömänä esittämiseensä saakka. Kirjoittaja siteeraa Lutherin Marian ylistyslaulua: ”kuinka sinä oletkaan ei-mitään, mitätön ja halveksittu ja kuitenkin Jumala katsoi sinuun ja teki sinussa suuria tekoja”. Luther heijasti Mariaan toisaalta taustansa oman aikansa saksalaisen porvariston edustajana ja toisaalta henkilökohtaisen tyytymättömyytensä naisia kohtaan. Uskonpuhdistuksen ja kehkeytyvän kapitalismin ilmapiiriin sopi korostaa Marian sijasta pikemminkin työteliästä Marttaa. Niinpä Marialle omistetut lukuisat juhlapyhät karsittiin, häneen liitetyt legendat ja uskomukset pyrittiin hautaamaan ja Mariasta kertoneisiin virsiin voitiin vaihtaa keskeiseksi hahmoksi Pietari.
Islamin Neitsyt Maria

Luku Islamin Neitsyt Maria tarkastelee Marian (Maryam) asemaa kristinuskon ja islamin rajat ylittävänä palvonnan kohteena. Huolimatta siitä, että Jeesuksen (Issan) asema Islamin profeettana on Muhammedia vähäisempi, näyttäytyy Maria naisista merkittävimpänä, siveyden esikuvana. Koraaniin sisältyy Marian suura ja siinä kerrotaan myös Marian perheestä. Marialla on ennen Jeesuksen syntymää temppelineitsyen asema. Marialla ei, kuten ei Jeesuksellakaan, ole islamissa jumalallista asemaa.
Ruskea neitsyt

Luku Ruskea neitsyt tarkastelee Neitsyt Marian kultin kulttuurisidonnaisia ilmentymiä ja aineksia. Neitsyt Marian kultti on Tullio Tentorin tulkinnan mukaan aina saanut aineksia kansanomaisista palvontamenoista ja niiden kohteista vallanpitäjien ja vähemmistön kulttuurien kamppailussa. Esimerkki tällaisesta sulautumasta on Guadalupen Neitsyt, jonka kultilla on espanjalaisten ja intiaanien kulttuurista omaksuttuja, kuten asteekkien Tonatsi-jumalattaren piirteitä.
Marjatta ja Mataleena

Luku Marjatta ja Mataleena käsittelee suomalaisen kansanrunouden naiskuvaa ja Maria-viittausten sekoittumista aikaisempiin vahvojen naisten myytteihin.
Suomalaisessa kansanrunoudessa ja loitsuissa ilmenee Neitsyt Marian kultti, jota Martti Haavio on tulkinnassaan pitänyt Suuren Jumalattaren kultissa esiintyvien neitsyiden ja äitijumalatarten tradition jatkeena. Loitsujen Maariassa on vaikutteita esikristillisen ajan Pohjolan emännästä, joka on samalla kertaa huora, neitsyt ja äiti, parantaja ja tietäjä. Loitsuissa Mariaan viittaavat lukuisat nimitykset lihattaresta päivättäreen. Nimitykset kivutar ja kiputyttö viittaavat Golgatan tapahtumiin.
Suomalaisissa runoissa Maria-nimen tilalla ovat usein muodot Marja, Marketta ja kuten Luojan virressä Marjatta. Maria-aiheeseen liittyy muunnelmia neitseen raskaaksi tulemisesta puolukan tai omenan syömisen seurauksena. Jälkimmäinen muunnelma tunnetaan muuallakin Skandinaviassa. Synnytyspaikaksi Maria ei Suomessa hae tallia vaan saunaa.
Rocktähti Madonna – neitsytjumalattaren inkarnaatio

Luvussa tarkastellaan Madonna Louise Vernon Cicconea taiteellisena ilmiönä, joka tietoisesti käyttää hyväkseen madonna ja huora -myyttiparin aineksia oman julkikuvansa rakentamiseen. Luvussa analysoidaan Madonnan levyjä ja videoita albumeilta Like a Virgin ja Like a Prayer.
Naiseuden suuri kertomus – jälleensyntynyt jumalatar

Päätösluvussa Naiseuden suuri kertomus – jälleensyntynyt jumalatar tarkastellaan myyttejä tiedepohjaisen maailmankuvan vastakohtana ja lopulta sen tuottajana: tiede on myös myytti. Monien kulttuurien syntymyyteissä esiintyy itseriittoinen naiseus, joka on ”androgyyni ja partenogeneettisesti luova voima”. Naiseus edustaa kaaosta, joka on luovuuden edellytys. Kaaos ja järjestys muodostavat toistensa ymmärtämiselle välttämättömän kokonaisuuden. Kirjoittajan Suureksi jumalattareksi kutsuma alku ilmentää syklisyyttä ja vastakohtien sulautuman kokonaisuutta, jota ei voida tieteellisellä linearisointi- ja abstrahointipyrkimyksellä tavoittaa. Naiseus on eri kulttuureja yhdistävä virta tai jatkokertomus, johon mieheys kohdistaa erottavia ja jakavia pyrkimyksiä tuottaen ristiriitoja. Länsimainen juutalaiskristillinen miehinen traditio on pyrkinyt katkaisemaan uhkaavaa seksuaalisuutta ilmentävän naiseuden virran luomalla sille sekä selityksiä että rajoituksia. Tämä on ilmennyt tiedostamattoman analyysipyrkimyksinä, samalla kun ”ihmisen sisäinen esoteerinen tietämys” on unohdettu.
Etelä-Ranskan Dordognesta löytynyt Lausselin Venus noin ajalta 25 000–20 000 eaa. Veistoksen kuva on Madonna ja huora -kirjassa sivulla 27.
Isis lactans -aiheen toisinto.
Katuva Maria Magdalena. Italialaisen Francesco Hayezin maalaus vuodelta 1825.
Läheltä Barcelonaa löydetty Montserratin musta madonna.
Persialainen miniatyyri islamin Neitsyt Mariasta ja Jeesuksesta.
Isabella (nimi)

| Isabella |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  11. helmikuuta
– ruotsinkielinen:  11. helmikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Isabel
Vastineita eri kielissä:  Isabelle, Isabell
Nimen alkuperä:  muunnos Elisabetista
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isabella on naisen etunimi. Isabellan nimipäivä on suomenruotsalaisessa ja vuodesta 2015 lähtien myös suomen­kielisessä kalenterissa 11. helmikuuta. Nimi on alun perin espanjalainen ja italialainen muunnos Elisabetista ja siten myös Liisan sisarnimi.
Suomessa nimen Isabella on huhtikuuhun 2024 mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan saanut noin 7 662 henkilöä, joista yli puolet on vuoden 2000 jälkeen syntyneitä.
Tunnettuja Isabelloja > Kuninkaallisia

Isabella Katolilainen (1451–1504), Kastilian kuningatar 1474–1504
Isabella I (1172–1205), Jerusalemin nimellinen kuningatar 1192–1205
Isabella (1186–1246), Angoulêmen kreivitär, Englannin kuningatar, kuningas Juhana Maattoman puoliso
Isabella Aragonialainen (1247–1271), Ranskan kuningatar, kuningas Filip III:n puoliso
Isabella Aragonialainen (1271–1336), Portugalin kuningatar, kuningas Dinis I:n puoliso
Isabella Aragonialainen (1470–1498), Portugalin kuningatar, kuningas Emanuel I:n puoliso
Isabella Aragonialainen (1470–1524), Milanon herttuatar
Isabella Clara Eugenia (1566–1633), espanjalaissyntyinen prinsessa, Espanjan Alankomaiden sijaishallitsija 1621–1633
Isabella II (1830–1904), Espanjan kuningatar 1833–1868
Isabella (1503–1539), keisari Kaarle V:n puoliso
Isabella, Elisabet Itävaltalainen (1501–1526), Itävallan prinsessa, Ruotsin, Tanskan ja Norjan kuningatar, kuningas Kristian II:n puoliso
Isabella de France (1292–1358), Ranskan kuninkaan Filip IV Kauniin tytär ja Englannin kuninkaan Edvard II:n puoliso
Baijerin Isabella, Élisabeth de Bavière (1371–1435), Ranskan kuningatar, kuningas Kaarle VI:n puoliso
Isabella (1846–1921), Brasilian sijaishallitsija
Isabella (s. 2007), Tanskan prinsessa
Isabella de Urgel, Aragonian kuningatar 1065–1071
Valois’n Isabella (1389–1409), Ranskan prinsessa, Kaarle VI:n tytär
Tunnettuja Isabelloja > Muita

Isabella Acres (s. 2001), yhdysvaltalainen näyttelijä
Isabella Adinolfi (s. 1978), italialainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Isabella Andreini (1562–1604), italialainen näyttelijä, kirjailija
Isabella Banks (1821–1897), englantilainen kirjailija
Isabella Beeton (1836–1865), englantilainen tietokirjailija
Isabella Bird (1831–1904), englantilainen matkakirjailija
Isabella Eugenie Boyer (1841–1904),  Isaac Merritt Singerin ranskalaissyntyinen puoliso, Vapaudenpatsaan malli
Isabella Colbran (1785–1845), espanjalainen oopperalaulaja
Isabella d’Este (1474–1539) renessanssin ajan italialainen kulttuuri- ja poliittinen vaikuttaja
Isabella García, Chelo Alonso (1933–2019), kuubalainen tanssija ja elokuvanäyttelijä
Isabella Stewart Gardner (1840–1924), yhdysvaltalainen taidekeräilijä, filantrooppi ja mesenaatti
Isabella Augusta Gregory (1852–1932), irlantilainen kirjailija
Isabella Karle (1921–2017), yhdysvaltalainen kemisti
Isabella Kaukopaasi (s. 1995), suomalainen koripalloilija
Isabella Leonarda (1620–1704), italialainen säveltäjä ja nunna
Isabella Lövin (s. 1963), ruotsalainen journalisti, kirjailija ja poliitikko
Isabella Löwengrip (s. 1990), ruotsalainen yrittäjä, kirjailija ja bloginpitäjä
Isabella Moore (1894–1975), brittiläinen uimari ja olympiavoittaja
Isabella Ochichi (s. 1979), kenialainen kestävyys- ja maastojuoksija
Isabella Rossellini (s. 1952), italialainen näyttelijä ja malli
Isabella Sermon (s. 2006), brittiläinen lapsinäyttelijä
Isabella Tomasi (1645–1699), Maria Crocifissa della Concezione, italialainen nunna
Isabella Tovaglieri (s. 1987), itävaltalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Isabella Virtanen (s. 1983), suomalainen Tenavatähti-kilpailuun osallistunut laulaja
Kuvitteellisia Isabelloja

Isabella, hahmo commedia dell’artessa
Isabella Holm, hahmo Salatut elämät -televisiosarjassa
Isabella ”Bella” Swan, päähenkilö Houkutus-kirjasarjasta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isabella (nimi) Wikimedia Commonsissa
Renée Elise Goldsberry

| Renée Elise Goldsberry |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Renée Elise Goldsberry
Syntynyt: 2. tammikuuta 1971 (ikä 54)  San José, Kalifornia
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Renee E. Goldsberry Renee Goldsberry
Aktiivisena:  1997–
Merkittävät roolit:  Evangeline Williamson (One Life to Live)
Palkinnot
 Soap Opera Digest (2005) 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Renée Elise Goldsberry (s. 2. tammikuuta 1971 San José, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja lauluntekijä, joka tuli tunnetuksi televisiosarjasta One Life to Live.
Elämäkerta

Goldsberry syntyi San Joséssa, Kaliforniassa ja kasvoi Houstonissa, Texasissa ja Detroitissa, Michiganissa. Näyttelijäksi hän opiskeli Carnegie Mellon -yliopistossa, josta Goldsberry sai teatteri tutkintonsa. Lisäksi hän opiskeli Etelä-Carolinan yliopistossa musiikkia ja sai tutkinnon jazzin laulamisesta. Näyttelijänä Goldsberry teki pitkään cameorooleja eri televisiosarjoihin ja toimi muun muassa televisiosarjassa Ally McBeal taustalaulajana. Vuonna 2003 hän nousi julkisuuteen televisiosarjan One Life to Live myötä, josta Goldsberry on saanut muun muassa kaksi Daytime Emmy -ehdokkuutta. Vuonna 2008 hän oli mukana pääosassa yhdessä Steven Seagalin ja Lance Henriksenin kanssa elokuvassa The Marker.¨
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Renée Elise Goldsberry Wikimedia Commonsissa
Renée Elise Goldsberry Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Korea 
Taiteenala:  Emmy Awards  Grammy Awards  MusicBrainz
John Heard

| John Heard |
| --- | --- |
 John Heard vuonna 2010.
Henkilötiedot
Koko nimi:  John Matthew Heard, Jr.
Syntynyt: 7. maaliskuuta 1946 Washington
Kuollut: 21. heinäkuuta 2017 (71 vuotta) Palo Alto, Kalifornia
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
John Matthew Heard, Jr. (7. maaliskuuta 1946 Washington – 21. heinäkuuta 2017 Palo Alto, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan mm. Kevinin isän Peter McCallisterin roolista elokuvissa Yksin kotona ja Yksin kotona 2 – Eksynyt New Yorkissa. Heard näytteli yli sadassa elokuvassa. Hän näytteli lisäksi muun muassa elokuvissa Heräämisiä (1990) ja Pelikaanimuistio (1993). Heard on ollut ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi esittämästään Vin Makazianin roolista televisiosarjassa Sopranos. Hänelle on myönnetty kaksi Obie-palkintoa rooleistaan Off-Broadway-näytelmissä Othello ja Split.
Heard kuoli yllättäen 71-vuotiaana hotellihuoneessaan Palo Altossa, Kaliforniassa 21. heinäkuuta 2017. Tietojen mukaan Heard oli toipumassa äskettäin tehdystä selkäleikkauksesta. Virallinen kuolinsyy oli ”äkillinen sydänkohtaus, joka johtui ateroskleroottisesta ja hypertensiivisestä sydänsairaudesta”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta John Heard Wikimedia Commonsissa
John Heard Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Emmy Awards 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Dana Hill

| Dana Hill |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Dana Lynne Goetz
Syntynyt: 6. toukokuuta 1964 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Kuollut: 15. heinäkuuta 1996 (32 vuotta)
Ammatti:  näyttelijä, koomikko, imitaattori
Näyttelijä
Aktiivisena:  1980–1996
Merkittävät roolit:  Mieletön kesis
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Dana Lynne Goetz (6. toukokuuta 1964 Los Angeles, Kalifornia – 15. heinäkuuta 1996) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dana Hill Wikimedia Commonsissa
Dana Hill Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Voice Chasers (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Henkilöt:  Elonet
Anne Dudek

| Anne Dudek |
| --- | --- |
 Anne Dudek vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Anne Louise Dudek
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1975 (ikä 49) Boston, Massachusetts, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Matthew Heller
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Clare Pettengill   (The Book Group)   Amber Volakis   (House)   Francine Hanson   (Mad Men)   Lura Grant   (Big Love)   Danielle Brooks   (Covert Affairs)
Aiheesta muualla
IMDb 
Anne Louise Dudek (s. 22. maaliskuuta 1975 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Ura

Anne Dudek opiskeli teatteria Northwestern-yliopistossa Chicagossa. Hän aloitti näyttelijän uransa teatterissa 1990-luvun puolivälissä. Dudek esiintyi mm. näytelmissä Iphigenia in Taurus ja Lasinen eläintarha.
Hän teki debyyttinsä Broadwaylla vuonna 2000 näytelmässä Wrong Mountain.
Saavutettuaan mainetta Broadwaylla Dudek siirtyi näyttelemään televisiosarjoissa ja elokuvissa. Hän vieraili mm. sarjoissa Täydelliset naiset, Num3rot ja Bones. Dudekilla oli päärooli brittiläisessä komediasarjassa The Book Group vuosina 2002–2003. Vuonna 2004 hän esiintyi elokuvassa White Chicks.
Dudek esitti tri Amber Volakisia sairaalasarjassa House sarjan neljännellä tuotantokaudella. Hän vieraili sarjassa uudelleen viidennellä tuotantokaudella. Dudek on esittänyt Francine Hansonia sarjassa Mad Men ja lahkojohtaja Alby Grantin vaimoa Luraa sarjassa Big Love. Vuonna 2010 hän alkoi näytellä sarjassa Covert Affairs.
Yksityiselämä

Dudek on naimisissa taiteilija Matthew Hellerin kanssa. Heillä on vuonna 2008 syntynyt poika.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Ihmisen tahra | Lisa Silk |  |
| 2004 | White Chicks | Tiffany Wilson |  |
| 2004 | The Naughty Lady | Sara | lyhytelokuva |
| 2005 | A Coat of Snow | Anna Marie |  |
| 2007 | Park | Meredith |  |
| 2007 | 10 Items or Less | Lorraine |  |
| 2007 | Speed Dating | Amy | lyhytelokuva |
| 2011 | The Door | Ellen |  |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | Teho-osasto | Paula Gamble | 1 jakso |
| 2002 | For the People | Jennifer Carter | 1 |
| 2002–2003 | The Book Group | Clare Pettengill | 12 jaksoa |
| 2003 | Amyn lailla | Candace Hurley | 1 jakso |
| 2003 | Mullan alla | Allison Williman | 1 jakso |
| 2003 | Frendit | Precious | 1 jakso |
| 2004 | Täydelliset naiset | Brandi | 1 jakso |
| 2004 | Less Than Perfect | Annie | 2 jaksoa |
| 2005 | Siskoni on noita | Denise | 1 jakso |
| 2005 | The Inside | Ellen Olsen | 1 jakso |
| 2005 | Uhan alla | Katie Paxton | 2 jaksoa |
| 2005 | Bones | Tessa Jankow | 2 jaksoa |
| 2005 & 2010 | Ensisilmäyksellä | Natalie | 2 jaksoa |
| 2006 | Vihjeet hukassa | Lucinda | 1 jakso |
| 2006 | Kova laki: Rikollinen mieli | Danielle McCaskin | 1 jakso |
| 2006–2007 | Big Day | Brittany | 3 jaksoa |
| 2007 | Num3rot | Emmanueline Kirtland | 1 jakso |
| 2007–2010 | Mad Men | Francine Hanson | 15 jaksoa |
| 2007–2011 | Big Love | Lura Grant | 17 jaksoa |
| 2007–2009 | House | Amber Volakis | 18 jaksoa |
| 2009 | Castle | Emma Carnes | 1 jakso |
| 2010– | Covert Affairs | Danielle Brooks |  |
Teatterirooleja

Iphigenia in Taurus
Lasinen eläintarha
Wrong Mountain (Broadway, 2000)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anne Dudek Wikimedia Commonsissa
Anne Dudek Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Anne Dudek Internet Broadway Databasessa
Anne Dudek Allmoviessa (englanniksi)
Anne Dudek TV.com-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Luettelo Rooman valtakunnan kaupungeista

Tämä on luettelo Rooman valtakunnan kaupungeista, ja sisältää Rooman valtakunnan tärkeimmät kaupungit. Italian kaupungeille alueeksi on merkitty Augustuksen Italian alue ja valtakunnan muille kaupungeille provinssi mahdollisuuksien mukaan vuoden 117 jaa. tilanteen mukaisesti, jolloin valtakunta oli laajimmillaan.
Kreikkalaisten alueiden osalta luettelo käsittää lähinnä kaupunkeja, jotka olivat merkittäviä myös roomalaisella kaudella. Muutoin luetteloa täydentää tältä osin luettelo antiikin Kreikan kaupungeista, jossa esiintyvistä kaupungeista suuri osa oli myöhemmin Rooman valtakunnan alueella ja edelleen olemassa roomalaisella kaudella. Kaupunkien nimet ovat yhdenmukaisuussyistä latinankielisessä muodossa myös kreikkalaisten kaupunkien osalta.
Rauli Badding Somerjoki

| Rauli Badding Somerjoki |
| --- | --- |
 Badding vuonna 1970
Henkilötiedot
Koko nimi:  Rauli Aarre Tapani Somerjoki
Syntynyt: 30. elokuuta 1947 Somero
Kuollut: 14. tammikuuta 1987 (39 vuotta) Helsinki
Ammatti:  laulaja, säveltäjä, sanoittaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Rauli Badding Somerjoki G. A. Johanssonin Perikunta Teppo Räme
Laulukielet:  suomi, englanti
Aktiivisena:  1963–1987
Tyylilajit:  suomirock, iskelmä, rock and roll, jazz
Yhtyeet:  Suomen Talvisota 1939–1940
Levy-yhtiöt:  Love Records, A.A.B. Tuotanto, Johanna, Minimusic, Dojo
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Rauli Aarre Tapani ”Badding” Somerjoki (30. elokuuta 1947 Somero – 14. tammikuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat muun muassa ”Fiilaten ja höyläten”, ”Paratiisi”, ”Bensaa suonissa”, ”Ikkunaprinsessa”, ”Tähdet, tähdet”, ”Valot” ja ”Laivat”. Hänet muistetaan erityisesti suomalaisen rockin uranuurtajana. Baddingin suosion huippuaika oli 1970-luvun puolivälin tienoilla. Hän sai vuonna 1975 kaksi kultalevyä albumeista Näin käy rock & roll ja Muotokuva 1. Postuumisti myönnettiin vielä neljä kultalevyä lisää ja yksi platinalevy.
Somerjokea pidetään yhtenä suomalaisen musiikin suurena vaikuttajana, ja suomalaisen musiikin historiaan ovat jääneet monet hänen kappaleistaan, kuten hänen laulamansa ja yhdessä Arja Tiaisen kanssa sanoittamansa ”Paratiisi” (1973), joka on ollut Suomen esitetyin kappale useana vuonna ja myös radiosoitossa. Somerjoki sai suurimman arvostuksensa vasta kuolemansa jälkeen.
Elämä ja ura > Perhe

Rauli Somerjoen isä Gunnar Aleksei Somerjoki (vuoteen 1936 Johansson) syntyi Somerolla 9. lokakuuta 1909. Perhe oli Someron Hirsjärven Marjalan torppareita. Äiti Elina (o.s. Karvinen, s. 27. syyskuuta 1915 Pielisensuussa) oli kotoisin Pohjois-Karjalasta ja tapasi tulevan miehensä jatkosodan lopulla Joensuussa toimiessaan lottana. Elina ja Gunnar asettuivat Someron Hirsjärvelle. Lapsista Kari Gunnar syntyi vuonna 1946, Rauli Aarre Tapani 1947, Mailis Anneli 1950 ja Raija 1959. Lisäksi perheeseen kuului siskopuoli Helena, joka oli viisi vuotta Raulia vanhempi. Isä Gunnar Somerjoki kuoli Somerolla 2. marraskuuta 1962 ja Elina Somerjoki 23. tammikuuta 1992. Isoveli Kari Somerjoki opiskeli musiikkitiedettä ja työskenteli Yleisradiossa musiikkitoimittajana. Kari Somerjoen tytär on laulaja Katri Somerjoki.