stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skandinavisen pronssikauden pitkätalo
Pitkätalojen yleiskehitys Skandinaviassa > Kivikauden rakennustraditiot Skandinaviassa

Pitkätalot liittyviät Keski-Euroopassa nauhakeraamiseen kulttuuriin (noin 5400–4900 eaa.), joka oli varhainen kivikauden maatalouskulttuuri Euroopassa. Talot oli rakennettu niin, että katto tuettiin puunrungoista katkaistujen ja maahan kaivettujen pylväiden varaan ja seinät rakennettiin seipäistä ja risuista, jotka tiivistettiin savella. Talolla saattoi olla pituutta 15–45 metriä, leveyttä 6–8 metriä ja ne saattoivat olla jopa neljälaivaisia. Samassa talossa säilytettiin mahdollisesti ylisillä rehua ja sinne otettiin kotieläimet yöksi sisälle.
Nauhakeraaminen kulttuuri hajosi maantieteellisesti erillisiin maanviljelyä harjoittaviin kulttuureihin, joista pohjoisinta kutsutaan suppilopikarikulttuuriksi. Tämä pohjoisiin osien ilmastoon sopeutunut väestö oli ensimmäinen, joka toi Skandinaviaan maatalouden ja karjanhoidon. Se levisi aluksi nykyiseen Itämeren etelärannikolle ja sitten 4000 eaa. alkaen sekä Tanskaan että Etelä- ja Keski-Ruotsiin, syrjäyttäen siellä pikku hiljaa (noin 4000–2350 eaa.) kivikautista pyyntiin ja kalastukseen nojaavien ryhmien elämäntyylin. Tunnetuin näistä oli Ertebøllen kulttuuri. Viljelijät rakensivat aluksi suorakulmion tai soikion muotoisia kaksilaivaisia taloja (tansk. midtsulehuse), jotka olivat aluksi 5–8 metriä leveitä ja korkeintaan 18 metriä pitkiä. Etelä-Ruotsissa vaikutti hetken myös nuorakeraaminen kulttuuri (noin 2800–2350 eaa.), jolla oli näiden kanssa samankokoisia pitkätaloja. Suppilopikarikulttuurin talot levisivät sitten viljelijöiden mukana koko Etelä-Skandinaviaan (noin 2350–1500 eaa.), jonka aikana ne olivat kasvaneet enimmillään 40–50 metriä pitkiksi.
Pitkätalojen yleiskehitys Skandinaviassa > Pronssikauden keski- ja loppuvaiheen pitkätalot

Pronssikaudella jatkuessa tapahtui rakennustraditiossa kaksi selvää muutosta. Ensimmäinen tapahtuma oli talojen kaksilaivaisuuden vaihtuminen varsin lyhyessä ajassa kolmilaivaiseksi. Tämä tapahtui Monteliuksen periodien I ja II vaihteessa eli noin 1500 eaa. ja se koski Tanskan aluetta ja Ruotsissa aluetta Skånesta Uplantiin ja Bohusläniin. Kolmilaivaisuus syntyi ilmeisesti kattorakenteen muuttumisessa ja silloin tarvittiin seinätolppien väliin kaksi keskitolppariviä. Kolmilaivaiset pitkätalot jaettiin edelleen kolmeen osastoon. Keskimmäiseen osastoon tultiin sisälle ja kummassakin päässä taloa oli omat osastot. Tulisija sijaitsi edelleen talon länsipäässä.
Talojen pituudessa ja leveydessä ei tapahtunut muutoksia kolmilaivaisuuteen siirryttäessä. Pronssikauden edetessä, alkoivat pitkätalot lyhentyä 9–22 metrisiksi, jolloin niiden keskipituus lyheni samalla viisi metriä. Lyhentyminen tapahtui vaivihkaa, mutta se näkyy selvästi, kun verrataan pitkätaloja ajalta 1500–1000 eaa. ja 1000–500 eaa. Tämän vuoksi vuosilukua 1000 eaa. (periodi IV) pidetään rakentamisessa muistamisen arvoisena.
Esimerkki hyvin säilyneestä pitkätalosta Apallen kaivauskohtesta Uplannista valottaa pitkätaloa ennen 1000 eaa. Kaivauksilla havaittiin länsipään ja keskiosan välissä tukeva väliseinä, jonka molemmilla puolilla oli asuinhuone. Toisessa huoneessa oli sisällä liesi. Ruokaa laitettiin ulkona olevissa kuoppaliesissä. Talon ulko-ovet johtivat omaan huoneeseensa, jonka itäpuolella sijaitsi päätyhuone, jossa oli maalattia ja kalkilla slammatut seinät.
Länsi-Ruotsissa oli tavallista, että talot olivat pian 1000 eaa. jälkeen kaksiosaisia niin, että asuinosasto oli talon länsipäässä. Talo oli vieläpä rakennettu puolisuunnikkaan muotoiseksi. Länsipääty oli pari metriä leveämpi kuin talon itäpääty. Läntisellä asumispuolella  saattoi olla lieden lisäksi myös uuni, kuoppaliesi tai kellarikuoppa. Joissakin taloissa kellarikuoppa saattoi olla metrin syvä, kaksi metriä leveä ja viisi metriä pitkä.
Toinen esimerkki pienemmästä pitkätalosta on ajalta jälkeen 1000 eaa. Siinä oli vain yksi huone, jonka keskellä sijaitsi lämmittämiseen ja ruuanlaittoon soveltuva liesi. Kotieläimille ei ollut talossa erikseen tilaa, vaan ne pidettiin muualla ja siihen oli käytössä toinen rakennus tai suojakatos. Suojan suuruus oli yleensä 12–25 neliömetriä ja sen kattoa kannatteli neljä neliön muotoon pystytetyä tolppaa. Skånessa suojat olivat joko neliön tai ympyrän muotoiset.
Pronssikaudan edetessä pitkätalot lyhenivät ja niiden yhteyteen pihamaalla tuli lisäksi käyttöön varastorakennuksia ja karjasuojia. Näistä on kuitenkin jäänyt vain satunnaisesti jälkiä tutkittavaksi. Esimerkiksi eläinten siirtäminen ulkosuojaan pienensi pitkätalon tilantarvetta. Pitkätalojen replikoita kokeiltaessa on huomattu, että niiden lämmittämiseen kuluu 2–3 kuutiometriä puuta viikossa. Tämä voisi olla yksi motiivi talojen lyhenemiseen. Kun siirryttiin rautakaudelle, johti kehitys kohti päätalojen suuria halleja.
Serie A:n kausi 2012–2013

| Serie A:n kausi 2012–2013 |
| --- | --- |

Joukkueiden määrä:  20
Ajankohta:  25.elokuuta 2012 – 19.toukokuuta 2013
Mestari:  Juventus
Pudonneet joukkueet:  Palermo Siena Pescara
Ottelut:  380
Maalit:  1003 (2,63 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Edinson Cavani, Napoli (29)
Yleisökeskiarvo:  24 655
Alempi sarjataso:  Serie B
  ← 2011–2012 :  2013–2014 → 
Serie A:n kausi 2012–2013 oli järjestyksessään 81. jalkapallon Serie A -kausi. Kausi alkoi 25. elokuuta 2012 ja päättyi 19. toukokuuta 2013.
Hallitsevana mestarina kauteen lähti torinolainen Juventus, joka onnistui myös uusimaan Italian mestaruutensa.
Joukkueet

Serie A -joukkueiden sijainnit kaudella 2012–13
| Joukkue | Kaupunki | Stadion | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- | --- |
|  Atalanta | Bergamo | Atleti Azzurri d'Italia | 26 542 |
|  Bologna | Bologna | Renato Dall'Ara | 39 444 |
|  Cagliari | Cagliari (pelaa Quartu Sant'Elenassa) | Stadio Is Arenas | 16 214 |
|  Catania | Catania | Angelo Massimino | 23 420 |
|  Chievo | Verona | Marc'Antonio Bentegodi | 39 211 |
|  Fiorentina | Firenze | Artemio Franchi | 47 282 |
|  Genoa | Genova | Luigi Ferraris | 36 685 |
|  Inter | Milano | San Siro | 80 074 |
|  Juventus | Torino | Juventus Arena | 41 254 |
|  Lazio | Rooma | Rooman olympiastadion | 72 698 |
|  Milan | Milano | San Siro | 80 074 |
|  Napoli | Napoli | San Paolo | 60 240 |
|  Palermo | Palermo | Renzo Barbera | 37 242 |
|  Parma | Parma | Ennio Tardini | 27 906 |
|  Pescara | Pescara | Stadio Adriatico | 24 500 |
|  Roma | Rooma | Rooman olympiastadion | 72 698 |
|  Sampdoria | Genova | Luigi Ferraris | 36 685 |
|  Siena | Siena | Artemio Franchi | 15 373 |
|  Torino | Torino | Torinon olympiastadion | 27 994 |
|  Udinese | Udine | Friuli | 41 652 |
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Juventus  | 38 | 27 | 6  | 5  | 71 | 24 | +47 | 87 |
| 2 | Napoli  | 38 | 23 | 9  | 6  | 73 | 36 | +37 | 78 |
| 3 | AC Milan  | 38 | 21 | 9  | 8  | 67 | 39 | +28 | 72 |
| 4 | Fiorentina  | 38 | 21 | 7  | 10 | 72 | 44 | +28 | 70 |
| 5 | Udinese  | 38 | 18 | 12 | 8  | 59 | 45 | +14 | 66 |
| 6 | AS Roma  | 38 | 18 | 8  | 12 | 71 | 56 | +15 | 62 |
| 7 | SS Lazio  | 38 | 18 | 7  | 13 | 51 | 42 | +9 | 61 |
| 8 | Catania  | 38 | 15 | 11 | 12 | 50 | 46 | +4 | 56 |
| 9 | Internazionale  | 38 | 16 | 6  | 16 | 55 | 57 | -2 | 54 |
| 10 | Parma  | 38 | 13 | 10 | 15 | 45 | 46 | -1 | 49 |
| 11 | Cagliari  | 38 | 12 | 11 | 15 | 43 | 55 | -12 | 47 |
| 12 | AC ChievoVerona  | 38 | 12 | 9  | 17 | 37 | 52 | -15 | 45 |
| 13 | Bologna  | 38 | 11 | 11 | 16 | 46 | 52 | -6 | 44 |
| 14 | Sampdoria  | 38 | 11 | 10 | 17 | 43 | 51 | -8 | 42 |
| 15 | Atalanta  | 38 | 11 | 9  | 18 | 39 | 56 | -17 | 40 |
| 16 | Torino  | 38 | 8  | 16 | 14 | 46 | 55 | -9 | 39 |
| 17 | Genoa  | 38 | 8  | 14 | 16 | 38 | 52 | -14 | 38 |
| 18 | Palermo  | 38 | 6  | 14 | 18 | 34 | 54 | -20 | 32 |
| 19 | Siena  | 38 | 9  | 9  | 20 | 36 | 57 | -21 | 30 |
| 20 | Pescara | 38 | 6  | 4  | 28 | 27 | 84 | -57 | 22 |
Sampdoria, Atalanta, Siena ja Torino saivat sarjaan pistevähennyksiä edellisen kauden sopupeliskandaalin takia. Sampdorialta ja Torinolta vähennettiin 1 piste, Atalantalta kaksi ja Sienalta kuusi pistettä.
Sigrid Wrede

Sigrid Eleonora Pauline Wrede-Mandelin (4. joulukuuta 1887 Raivola – 11. heinäkuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Sigrid Wrede oli naimisissa kanslianeuvos Erik Fredrik Hjalmar Mandelinin (1887–1953) kanssa. Heidän tyttärensä oli toimittaja ja kirjailija Mary Mandelin.
Teoksia

Nimellä Sigrid Wrede:
Sagan om en själ. Helsingfors 1911
Dikter. Söderström, Helsingfors 1913
Lilla Pers julafton : sagospel ; med teckningar af Mary Wrede. Schildt, Borgå 1916
Reflexer : dikter. Schildt, Borgå 1916
Nimellä Sigrid Wrede-Mandelin:
Också en färd till Côte d'azur : två små flickors reseminnen. Tekijä, Helsingfors 1931
Ilande skyar. Schildt, Helsingfors 1932
Teoksia > Runo

Tähti, suomentaja nimimerkki: H-kynä, säveltäjä: Gunnar Petersen, albumilla Joulun ihme: Runoja ja lauluja, Suomen Pelastusarmeija PACD12006 (2006)
Sitten ajat muuttuivat

| Sitten ajat muuttuivat |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Antti Kuivalainen
Käsikirjoittaja:  Antti Kuivalainen
Tuottaja:  Jouko Aaltonen
Kuvaaja:  Italo Moncada
Leikkaaja:  Antti Kuivalainen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Illume
Ensi-ilta:  2022 (Docpoint)
Kesto:  72 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sitten ajat muuttuivat on Antti Kuivalaisen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2022.
Elokuva on kulttuuridokumentti, jonka aiheena on Helsingissä sijaitseva Tavastia-klubi. Elokuva on tehty juhlistamaan Tavastian 50-vuotista historiaa.
Aiheesta muualla

Sitten ajat muuttuivat Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Solvallan ravirata

| Solvallan ravirata |
| --- | --- |

Sijainti:   Tukholma
Koordinaatit:  59°22′03″N, 17°56′23″E
Avattu:  1927
Omistaja:  Stockholms Travsällskap
Solvallan ravirata on Tukholmassa Bällstan kaupunginosassa sijaitseva ravirata. Radalla järjestetään vuosittain muun muassa kaksipäiväinen Elitloppet-ravitapahtuma, jonka pääkilpailu on yksi maailman suurimmista ravikilpailuista. Solvalla on Ruotsin suurin ravirata.
Vuonna 2013 Solvallassa on noin 80 kilpailupäivää. Säännöllinen ravipäivä on muiden pohjoismaisten pääratojen tapaan keskiviikko. Elitloppetin ohella tärkeimpiä vuosittaisia suurkilpailuja ovat Elitloppet-viikonloppuna järjestettävät Sweden Cup ja Elitkampen sekä syksyiset Kriterium ja Jubileumspokalen.
Hästsportens Hus
Solvallassa on kolme suurta katsomorakennusta, A-huset, E-läktaren sekä pääkatsomo Kongressen, jossa sijaitsee useita ravintoloita ja kahviloita. Niiden tiloja käytetään myös erilaisten messujen ja kongressien järjestämiseen. Raviradan alueella on myös Hästsportens Hus -niminen suuri toimistorakennus, jossa ovat muun muassa totopeliyhtiö ATG:n sekä raviurheilun keskusliiton STC:n toimitilat.
Solvallan kaikkien aikojen menestyneimmät ohjastajat ovat Stig H. Johansson ja Sören Nordin. Johansson oli urallaan vuoden voitokkain ohjastaja 29 kertaa ja Nordin 21 kertaa.
Aiheesta muualla

Raviradan virallinen sivusto (ruotsiksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Soma (jumala)

Soma (Sanskrit:  सोम) on hindulaisuudessa Kuun ja lääkkeen jumala. Puraanisessa mytologiassa Soma on kuujumala. Joissakin intialaisissa teksteissä Soma on Apsaran nimi.
Chandra, Indu, Atrisuta, Sachin, Taradhipa ja Nishakara ovat synonyymejä Somalle.
Stade Louis II

Stade Louis II sijaitsee keskellä kaupunkia
Stade Louis II sivulta kuvattuna
Stade Louis II on jalkapallo- ja yleisurheilustadion Fontvieillen alueella Monacossa. Se on Ranskan Ligue 1:ssa pelaavan jalkapalloseura AS Monacon kotistadion.
Stade Louis II:lla pelattiin vuoteen 2012 asti vuosittain jalkapallon UEFA Super Cup, jossa kohtaavat Mestarien liigan ja Eurooppa-liigan voittajat. Stadionilla kisataan vuosittain yleisurheilun Timanttiliigan osakilpailu Herculis.
Alkuperäinen Stade Louis II avattiin jo vuonna 1939. Uusi stadion rakennettiin vanhan stadionin läheisyyteen mereltä vallatulle maalle 1980-luvun alussa ja avattiin 1985. Stadionin nykykapasiteetti on 18 523 istumapaikkaa. Se on nimetty Monacon ruhtinas Ludvig II:n (ransk. Louis II) mukaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stade Louis II:n esittely AS Monacon sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Staven

Staven
| --- | --- |
Sijainti:  Møren ja Romsdalin lääni,  Norja
Vuoristo:  Sunnmørsalpene, Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 517 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Staven on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Norjassa Ørstan kunnassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 517 metriä.
Soldiers

| Full love |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Jean-Claude Van Damme
Käsikirjoittaja:  Jean-Claude Van Damme
Tuottaja:  Jean-Claude Van Damme Eugene Van Varenberg
Säveltäjä:  Traithep Wongpaiboon
Kuvaaja:  Douglas Milsome
Leikkaaja:  Jean-Claude Van Damme
Pääosat:  Jean-Claude Van Damme Claudia Bassols
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Thaimaa  Hongkong
Tuotantoyhtiö:  Rodin Entertainment
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  2014
Kesto:  108 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  5 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Soldiers on vuonna 2014 suoraan DVD:lle julkaistu yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Jean-Claude Van Damme, joka esiintyy myös elokuvan pääosassa yhdessä Claudia Bassolsin ja John Coltonin kanssa.
Elokuvan ensi-ilta pidettiin Marché du Film tapahtumassa Cannesin elokuvajuhlien yhteydessä toukokuussa 2010, jolloin se tunnettiin nimellä The Eagle Path Britanniassa elokuva oli tarkoitus julkaista suoraan DVD:lle 4. lokakuuta 2011, mutta erinäisistä syistä sen julkaisua myöhäistettiin päivälle 30. kesäkuuta 2012. Elokuvan julkaisua aikaistetiin vielä kesäkuun neljänteen päivään, kunnes helmi-maaliskuun vaiheessa tehtyjen lisäkuvausten myötä elokuvan julkaisu siirrettiin vuoteen 2014.
Juoni

Sotaveteraani ja entinen palkkasoturi Frenchy työskentelee Itä-Aasiassa taksikuskina. Vapaa-ajallaan hän käy säännöllisesti paikallisessa Eagle’s Nest -baarissa, jonka pääkohteena on häkissä elävä kotka. Frenchy saa pahaan ruuhka-aikaan kyytiinsä kauniin naismatkustajan, joka muuttaa hänen elämänsä täysin. Menneisyytensä alkaessa kummittelemaan Frenchya hän päättää suojella naista vaarallisilta gangstereilta ja kutsuu apuun entisiä erikoisjoukon ystäviään.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jean-Claude Van Damme  | … |  Frenchy   |
|  Claudia Bassols  | … |  Sophia   |
|  John Colton  | … |  Luther Banks   |
|  Josef Cannon  | … |  Bobby Jackson   |
|  Chuck DiMaria  | … |  Vinnie Scantino   |
|  Adam Karst  | … |  Soli   |
|  Cal Rein  | … |  Cal   |
|  Bianca Van Varenberg  | … |  Bianca Banks   |
|  Kristopher Van Varenberg  | … |  Oren   |
Kuvaukset

Elokuva kuvattiin kokonaan Thaimaassa vuonna 2008. Se tunnettiin vielä tuotantovaiheessa nimellä Full Love, kunnes ennen Marché du Film elokuvajuhlia se muutettiin nimelle The Eagle Path. Elokuvaa päätettiin joiltain osin kuvata uusiksi vuoden 2012 elo-syyskuun aikana kuvaamalla lisää toimintakohtia. Lisäksi elokuvan nimi vaihdettiin nimelle Soldiers helmi-maaliskuun aikana, kunnes elokuussa Van Damme ilmoitti elokuvan olevan jälleen nimeltään Full Love.
Solvalla-Swinghill

Solvalla-Swinghill kesällä
Solvalla-Swinghill on yksi Suomen talviurheilukeskuksista. Se sijaitsee Espoon Nuuksiossa.
Rinteet

Solvalla-Swinghillissä on kolme rinnettä. Niistä pisin on perherinne, jonka pituus on 450 metriä. Perherinteen loivassa yläosassa on mattohissi, jolloin sen viereen jää sata metriä pitkä lastenrinne. Lisäksi Solvalla-Swinghillissä on 300 metriä pitkä kilparinne. Rinteiden välissä on hoitamatonta aluetta, joka mahdollistaa rinteiden ulkopuolella laskemisen harjoittelun. Swinghillissä on neljä hissiä: naru-, matto-, sompa- ja ankkurihissi.
Sohag

| Sohag |
| --- | --- |
 Valokuvakollaasi Sohagista.
 Sohag
 Koordinaatit: 26°33′N, 31°42′E 
Valtio:   Egypti
Kuvernoraatti:  Sohag
Väkiluku (2006):  190 132
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sohag tai Suhaj (arab. سوهاج‎, Sūhāj) on kaupunki Egyptissä Niilin laaksossa joen vasemmalla rannalla. Kaupunki on Sohagin kuvernementin hallinnollinen keskus.
Maantiede

Sohag sijaitsee Egyptissä Sohagin kuvernementissa Niilin laaksossa Kairosta etelään Asyutin ja Girgan kaupunkien välillä. Kaupunki on joen vasemmalla rannalla. Joen toisella puolella sijaitsee Akhmim. Vaikka kaupungit sijaitsevat eri rannoilla, ne ovat kasvaneet käytännössä osaksi samaa suurempaa kaupunkialuetta
Historia

Sohagista tuli osa Giran aluetta Egyptiä 1800-luvulla hallinneen Muhammad Alin hallinnollisten uudistusten myötä. Tuolloin aikaisemmasta Girgan alueesta muodostettiin suurempi alue ja vuonna 1859 alueen hallinnollinen keskus siirrettiin Girgasta Sohagiin.
Talous ja liikenne

Sohag kuuluu Niilin laakson tärkeimpiin kaupunkeihin ja se on lähialueen teollinen keskus. Kaupungissa valmistetaan esimerkiksi puuvillatuotteita, tekstiilejä ja elintarvikkeita. Se on myös puuvillan, viljan, taatelien ja sokerin kaupan keskus.
Kaupungin läpi menee Niilin laakson kautta kulkevat Kairon ja Assuanin (Aswan) välinen maantie ja rautatie. Niilin vastarinnalla sijaitsevaan Akhmimiin kulkee silta.
Väestö

Sohagin asukasluku oli vuonna 2006 yhteensä 190 132.
Kaupungissa sijaitsee Sohagin yliopisto.
Stigzelius

Stigzelius on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Albert Stigzelius (1835−1928), hovioikeudenneuvos, valtiopäivämies ja kansanedustaja
Hans Stigzelius (s. 1963), näyttelijä
Herman Stigzelius (1917−1993), geologi ja Geologian tutkimuslaitoksen ylijohtaja, professori
Julia de Cock-Stigzelius (myös Stigzelius-de Cock, 1840–1923), taidemaalari
Klas Stigzelius (1936−2019), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Solabladet

| Solabladet |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Amedia
Levikki:  4 175 (2022)
Perustettu:  1991
Päätoimittaja:  Helene Pahr-Iversen
Kotikunta:  Sola
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  to
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Solabladet on norjalainen vuonna 1991 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Sola. Lehti ilmestyy torstaisin ja kuuluu Amedia-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Soidenlampi (Jyväskylä, Taka-Keljo)

| Soidenlampi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°13′05″N, 25°38′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  Mäyräoja Köhniöjärveen 
Järvinumero:  14.232.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  203 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  410 m  
Rantaviiva:  1,727 km  
Pinta-ala:  11,233 ha  
Tilavuus:  0,0001864 km³  
Keskisyvyys:  1,66 m  
Suurin syvyys:  2,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSoidenlampi 
Soidenlampi  on Keski-Suomessa Jyväskylän Taka-Keljossa sijaitseva lampi tai pieni järvi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 11 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Soidensuon pohjoispuolella Soidenmäen juurella. Soidensuo on tiheästi ojitettu ja sen ojat laskevat järveen. Soidenmäen takana sijaitsee jätteenkäsittelylaitos. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. 
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 0,19 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,8 metriä. Lammen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suomaata ja metsämaata. Järvi on autio.
Luontoarvoja

Kävelypolut kiertävät järven rantoja ja sen länsirannalla on nuotiopaikka. Laskuojassa esiintyviä kalalajeja ovat muun muassa mutu ja taimen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Köhniönjärven valuma-alueeseen (14.232) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 203,0 metriä mpy. Siihen on johdettu useita suo-ojia. Sen laskuoja Mäyräoja (viranomaistiedoissa myös Köhniönpuro) lähtee sen pohjoispäästä, saa lisävettä Mustalammesta ja laskee 2,7 kilometrin päässä päästään Köhniönjärveen. Ojalle tulee matkalla pudotusta 76,9 metriä ja se virtaa Mäyrämäen läpi.
Historiaa

Vuoden 1930 pitäjänkartalla lammen nimenä on murteen mukainen Soijenlampi. Soidenlampi siirrettiin Jyväskylän maalaiskunnasta kaupunkiin vuoden 1965 alueliitoksessa muun Taka-Keljon mukana.
Solange Berry

Solange Berry vuoden 1958 Eurovision laulukilpailussa
Solange Berry (23. marraskuuta 1932 – 26. tammikuuta 2018) oli belgialainen laulaja. Berry edusti Luxemburgia vuoden 1958 Eurovision laulukilpailussa kappaleella Un grand amour, joka sijoittui kilpailussa jaetulle yhdeksännelle ja viimeiselle sijalle. Berry osallistui myös Belgian karsintana vuoden 1960 Eurovision laulukilpailuun toimineeseen Eurosong 1960 -laulukilpailuun kappaleella On m'attend, mutta ei tullut valituksi.
Diskografia > EP:t

Chanson pour tous (1955)
Que sera, sera (1956)
Les Mirettes (1957)
Sous les toits de Paris (1959)
Maintenant, quand vient le printemps (1967)
Stijn Devolder

| Stijn Devolder |
| --- | --- |
 Stijn Devolder Flanderin ympäriajossa 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. elokuuta 1979 (ikä 45)
Kansalaisuus:   Belgia
Pyöräilijä
Pituus:  183 cm
Paino:  77 kg
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  klassikoiden erikoismies, aika-ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2002–2003 2003–2007 2008–2010 2011–2012 2013 2014–2016  2017–2018 2019:  Vlaanderen-T Interim Discovery Channel Quick Step Vacansoleil-DCM RadioShack-Leopard-Trek Trek Factory Racing / Trek-Segafredo Veranda's Willems - Crelan Corendon - Circus
Suurimmat voitot
 De Pannen kolmen päivän ajo 2005  Belgian maantieajomestari 2007, 2010, 2013  Belgian aika-ajomestari 2008, 2010 Flanderin ympäriajo 2008, 2009 Belgian ympäriajo 2010 
 Tiedot päivitetty: 18. tammikuuta 2022 
Aiheesta muualla
www.stijndevolder.be
Stijn Devolder (s. 29. elokuuta 1979 Kortrijk, Belgia) on belgialainen ammattilaispyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 2002–2019.
Devolder voitti Flanderin ympäriajon vuonna 2008. Hän kuului viiden ajajan kärkiryhmään, josta hän karkasi juuri kun takaa-ajoryhmä oli saavuttamassa karkulaiset runsaat 20 kilometriä ennen maalia ja pysyi irti maaliin saakka. Hän voitti saman kilpailun myös 2009, jolloin hän teki ratkaisevan irtioton Muur-Kapelmuurin kuuluisassa nousussa noin 15 kilometriä ennen maalia. Devolder on lisäksi voittanut De Pannen kolmen päivän ajon 2005, Belgian maantieajomestaruuden 2007, 2010 ja 2013, Belgian aika-ajomestaruuden 2008 ja 2010 sekä Belgian ympäriajon 2010. Etappikilpailuissa Devolderin paras osa-alue on aika-ajo, mutta hän on myös suhteellisen hyvä mäkiajaja.