stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Just Tryin’ ta Live
Kappaleet

| # | Kappale | Kirjoittaja(t) | Tuottaja(t) | Vierailevat artistit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Zeldar | Devin the Dude, M. Poye | Domo |  |
| 2 | It’s a Shame | Devin the Dude, A. Young | Dr. Dre | Pooh Bear |
| 3 | R & B | Devin the Dude, M. Dean, H. Cross, R. Ellison, D. Johnson, R. McQueen | Blind Rob, Domo, Mike Dean |  |
| 4 | Lacville ’79 | Devin the Dude, D. Edwards | Devin the Dude |  |
| 5 | I-Hi | Devin the Dude, M. Poye | Domo |  |
| 6 | Who’s That Man, Moma | Devin the Dude, R. McQueen | Blind Rob, Devin the Dude |  |
| 7 | Some of ’Em | Devin the Dude, A. Joiner, N. Jones, T. Jones | T-Mix | Nas & Xzibit |
| 8 | Go Somewhere | Devin the Dude, M. Dean, R. McQueen | Blind Rob, Devin the Dude, Mike Dean |  |
| 9 | Whatever | Devin the Dude, R. McQueen, M. Poye | Blind Rob, Domo |  |
| 10 | Would Ya? | Devin the Dude, R. McQueen, M. Poye | Blind Rob, Domo |  |
| 11 | Doobie Ashtray | Devin the Dude, C. Martin | DJ Premier |  |
| 12 | Just a Man | Devin the Dude, C.R. Wiggins, R.C. Ozuna Jr., G.D. Stanridge II, | Raphael Saadiq | Raphael Saadiq |
| 13 | Fa Sho | Devin the Dude, C. Garza, D. Johnson, J. Johnson, M. Dean, R. McQueen | Blind Rob, Mike Dean, N.O. Joe | Odd Squad |
| 14 | WXYZ | Devin the Dude, R. McQueen, M. Poye | Blind Rob, Devin the Dude, Domo, Luster Baker |  |
| 15 | Tough Love | Devin the Dude, R. McQueen, C. Garza | Blind Rob, DJ Styles, Tony Mason (co-producer) |  |
| 16 | Just Tryin’ ta Live | Devin the Dude, M. Dean, R. McQueen, H. Cross, R. Ellison, D. Johnson | Dave Banner, Mike Dean | Odd Squad |
Arvostelut

AllMusic:
Karl Otto Koch

Karl Otto Koch (2. elokuuta 1897 – 5. huhtikuuta 1945) oli saksalainen natsi ja Buchenwaldin vankileirin komentaja vuosina 1937–1941 sekä myöhemmin Majdanekin vankileirillä Lublinissa.
Ennen SS:ään liittymistään Koch oli ollut pankkiiri.
Karl Koch meni naimisiin Ilse Kochin kanssa 1936. Kun Karl meni Buchenwaldiin, Ilse määrättiin valvomaan SS-joukkoja. Tällä tavoin Ilsellä oli virallinen ja aktiivinenkin yhteys hirmutekoihin, joita tuolloin tapahtui. On olemassa monia uskottavia, mutta vahvistamattomia tarinoita siitä, että hän olisi teettänyt käsineitä ja lamppujen varjostimia vankien nahasta. Erään väitteen mukaan Karl ja Ilse koristelivat ruokapöytäänsä vankien kuivuneilla, irrotetuilla päillä.
SS-Sturmbannführer ja RSHA-lakimies Georg Konrad Morgen syytti Kochia Buchenwaldiin johtavan lääkärin tohtori Walter Krämerin ja tämän avustajan Karl Peixofin murhasta. Nämä olivat hoitaneet Kochin kuppaa keskitysleirillä ja Koch määräsi nämä ammuttaviksi poliittisina vankeina, tarkoituksenaan salata tieto kuppasairaudestaan. Gestapo pidätti Kochin elokuussa 1943 ja hänet tuomittiin SS-oikeudenkäynnissä edellämainittujen saksalaisten murhista kuolemaan. Koch teloitettiin 5. huhtikuuta 1945.
| Kochin SS-arvo> Ylennys päivämäärä | Kochin SS-arvo> Myönnetty SS-arvo |
| --- | --- |
15. maaliskuuta 1934: SS-Obersturmführer
marraskuuta 1934: SS-Hauptsturmführer
13. syyskuuta 1935: SS-Sturmbannführer
9. marraskuuta 1936: SS-Obersturmbannführer
12. syyskuuta 1937: SS-Standartenführer
Jänönsara

| Jänönsara |
| --- | --- |
 Jänönsaran kukinto.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  leporina
Kaksiosainen nimi
 Carex leporina  L. 
Katso myös
   Jänönsara Wikispeciesissä   Jänönsara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jänönsara (Carex leporina, syn. Carex ovalis) on monivuotinen kasvilaji sarojen (Carex) suvussa.
Ulkonäkö

Jänönsara kuuluu yhtäläistähkäisten kaksiluottisten sarojen ryhmään. Se kasvaa mätästävästi 10–60 senttimetriä korkeaksi. Varret ovat karheasärmäisiä ja kasvavat pystysti tai kohenevasti. Harmaanvihreät lehdet ovat vartta lyhyempiä, 1,5–4 mm leveitä. Jänönsaran kukinnossa on kolmesta kahdeksaan tiheähköä, vaaleanruskeaa–ruskeaa, 5–15 mm pitkää tähkää. Emikukat sijaitsevat tähkän kärjessä. Vaaleanruskeat pullakot ovat enintään 5 mm pitkiä, litteitä ja pitkäotaisia. Jänönsaraa muistuttaa huomattavasti sopulinsara (Carex macloviana).
Jänönsara Suomessa

Suomessa jänönsaraa tavataan yleisenä Pohjois-Pohjanmaan korkeudelle ja edelleen pohjoiseen harvinaisena Rovaniemen korkeudelle. Etelä- ja keskiosissa maata laji on erittäin yleinen. Jänönsaraa pidetään muinaistulokkaana. Sen kasvupaikkoja ovat muun muassa niityt, pientareet ja teiden varret.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Jänönsara (Carex leporina)
Kasviatlas 2022: Jänönsaran (Carex leporina) levinneisyys Suomessa.
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Jänönsara (Carex leporina)
ITIS: Carex ovalis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Carex ovalis (englanniksi)
Flora of China: Carex leporina (englanniksi)
Kalsu

Kalsu on kylä Forssassa Kanta-Hämeessä. Kalsu sijaitsee Forssan keskustaajamasta katsoen luoteeseen lähellä Jokioisten kunnan rajaa. Kylän eteläpuolella on Vieremän kaupunginosa ja länsipuolella Jokioisissa sijaitseva Latovainio. Kalsun itäpuolella on Forssaan kuuluva Lempään kulmakunta ja pohjoisessa Forssaan liitetty entisen Koijärven kunnan alue.
Kalsuun on tieyhteys lännestä valtatieltä 2 ja kaakosta seututieltä 284 erkanee Kalsuun johtava tie Parkkiaron kohdalla. Sotien jälkeen Kalsuun muutti paljon siirtoväkeä luovutetusta Karjalasta.
Kalsun kansakoulu oli toiminnassa ainakin vielä vuonna 1966.
Karl Pajusalu

Karl Pajusalu vuonna 2011.
Karl Pajusalu  (s. 20. kesäkuuta 1963) on virolainen viron kielen historian ja murteiden professori, joka työskentelee Tarton yliopistossa. Hän on toiminut tehtävässään vuodesta 2000 alkaen. Pajusalu on ollut Viron tiedeakatemian jäsen vuodesta 2011 lähtien. Hän on myös Latvian tiedeakatemian jäsen. Vuonna 2016 Pajusalulle myönnettiin Latvian yliopiston kunniatohtorin arvo. Pajusalu on kirjoittanut myös runoutta.
Pajusalu aloitti väitöskirjan kirjoittamisen vuonna 1993. Hän valmistui tohtoriksi vuonna 1997 suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen oppiaineesta. Vuosina 2001–2003 hän työskenteli Helsingin yliopiston viron kielen vierailevana professorina. Tutkimuksissaan hän on erikoistunut eteläisiin itämerensuomalaisiin kieliin, kuten eteläviroon ja Salatsin liiviin. Hän on myös kunnostautunut pienten kielten elvytystyössä.
Jōnan-ku

| Jōnan-ku (城南区) |
| --- | --- |
 Yūsentein puistoa
 Jōnan-kun sijainti Fukuokassa
 Jōnan-ku
 Koordinaatit: 33°34′32.3″N, 130°22′11.5″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Fukuoka
Kaupunki:  Fukuoka
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,99 km²
Väkiluku (2017):  131 145
 – Väestötiheys:  8 202 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.fukuoka.lg.jp/jonan/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jōnan-ku (jap. 城南区) on yksi Japanin Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa sijaitsevan Fukuokan kaupungin seitsemästä suuralueesta. Se sijaitsee sisämaassa Fukuokan keskiosassa kaupungin ydinkeskustan lounaispuolella. Jōnan-kun pinta-ala on 15,99 neliökilometriä ja siellä on 131 145 asukasta (vuonna 2017).
Jōnan-ku oli toukokuun alkuun 1982 saakka osa suurempaa Nishin suuraluetta, josta erotettiin tuolloin Jōnanin ja Sawaran suuralueet. Jōnan-ku on pääasiassa asuinaluetta. Vaikka se sijaitsee lähellä keskustaa, se on kärsinyt ruuhkista kunnollisen liikenneinfrastruktuurin puutteessa. Vuonna 2005 avattu Fukuokan metron Nanakuma-linja toi tilanteeseen jonkin verran parannusta.
Suuralueella sijaitsee Fukuokan yliopisto. Fukuokan Saint Sulpicen pappisseminaari on rakennettu 1950-luvulla, ja siellä koulutetaan japanilaisia katolisia pappeja. Historiallisia nähtävyyksiä ovat Kikuchin pyhäkkö ja Yūsentein puisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jōnan-ku Wikimedia Commonsissa
Suuralueen internetsivut (japaniksi)
Karl Lamprecht

Karl Lamprecht
Karl Lamprecht (25. helmikuuta 1856, Jessen – 10. toukokuuta 1915, Leipzig) oli saksalainen historianfilosofi. Lamprecht esitti vain tyyppisten, kollektiivisten ilmiöiden olevan tieteiden kohteena. Historian päätehtävänä hän piti "kulttuuritilanteitten" tutkimusta. Paitsi poliittista historiaa, Lamprecht tähdensi myös mm. taloushistorian merkitystä. Hän opetti, että historiallisen kehityksen lainalaisuudet voi todeta sosiaalisista olosuhteista, ihmisten käyttäytymistavoista ja instituutioista. Hän herätti mielipiteillään vilkasta väittelyä. Hän vaikutti myös Suomen historiatieteeseen vuoden 1900 jälkeen. Gunnar Suolahti oli hänen oppilaanaan.
Kaliakoúda

Kaliakoúda-vuori.
| --- | --- |
Sijainti:  Evrytanía, Keski-Kreikka, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  2 101 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kaliakoúda (kreik. Καλιακούδα) on vuori Keski-Kreikassa. Sen korkeus on 2 101 metriä.
Kaliakoúda-vuoren maisemia.
Kaliakoúda sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Se on eteläisen Píndos-vuoriston kaakkoinen jatke, ja sijaitsee Vardoúsia-, Tymfristós- ja Panaitolikó-vuorten välillä. Vuoren huipulle johtaa autotie.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaliakoúda Wikimedia Commonsissa
Kreikan vuoret ja vuoristot
| --- | --- |
Korkeimmat vuoret (yli 2 000 m):   Ólympos  Smólikas  Vóras  Grámmos  Gkióna  Týmfi  Vardoúsia  Parnassós  Ída eli Psiloreítis  Páchnes  Kakardítsa  Taÿ́getos  Kyllíni  Aroánia  Varnoúntas  Tymfristós  Lákmos  Katarachiás  Vasilítsa  Falakró  Erýmanthos  Órvilos  Tringía  Doúsko  Piéria  Karáva  Tzéna  Lýgkos  Kakoplévri  Mavrovoúni  Pínovo  Oíti  Díkti  Avgó  Aféntis Christós  Vérno  Áskio  Kaliakoúda  Vérmio  Chatzí  Áthos  Bélles  Trapezítsa 
Vuoristot:   Ágrafa  Akarnaniká  Asteroúsia  Athamaniká  Bélles  Koúla  Kroússia  Lasíthi  Lefká Óri  Óri Kyparissías  Píndos  Rodópi  Thryptí
Karl Langenskiöld

Karl Langenskiöld 1913
Bror Karl (Carl) Johan Langenskiöld (26. tammikuuta 1857 Pau, Ranska – 30. kesäkuuta 1920) oli suomalaissyntyinen taloustieteilijä ja poliitikko, josta tuli Pohjoismaiden Osakepankin pääjohtaja ja Ruotsin valtionpankin pääjohtaja.
Karl Langenskiöld oli senaattori Fabian Langenskiöldin ja Maria Magdalena af Björksténin poika. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa ensin filosofisessa tiedekunnassa matematiikkaa, sitten oikeustieteellisessä tiedekunnassa kansantaloustiedettä. Hän aikoi muuttaa valmistuttuaan Ruotsiin, mutta pysyikin Helsingissä ja luennoi talousoikeutta. 1880-luvulla huomattiin, että valtionlaitosten tilinpidossa oli puutteita. Langenskiöld lähetettiin opintomatkalle Ruotsiin, Tanskaan, Preussiin ja Belgiaan perehtymään kirjanpitoon. Hän toi Suomeen viikko- ja kuukausiraportointiin perustuvan keskitetyn kirjanpidon mallin.
Langenskiöldistä tuli yhden Suomen suurimmista pankeista, Pohjoismaiden Osakepankin johtaja. Skandinaviska kredit AB:n johtaja huomasi Langenskiöldin kyvyt ja kutsui tämän Tukholmaan. Hän hankki Ruotsin kansalaisuuden ja nousi pankin johtoon. Hän osallistui pankkitoiminnan uudistusta järjestäneeseen komiteaan, mistä hän siirtyi valtionpankin johtoon. Hän vaikutti myös kansanedustajana ja Tukholman kaupunginvaltuustossa.
Langenskiöld oli porvarissäädyn sihteeri Suomen suuriruhtinaskunnan säätyvaltiopäivillä 1882. Valtiopäiväedustaja aatelissäädyssä hän oli 1885 ja 1888.
Kanamara Matsuri

Kuvaa vuoden 2007 juhlasta
Kanamara Matsuri (かなまら祭り?, 'Teräksisen falloksen festivaali') on joka kevät järjestettävä festivaali Kawasakissa, Japanissa. Juhlan pääpäivänä pidetään yleensä huhtikuun ensimmäistä sunnuntaita. Miehen penis on juhlien teema ja sitä kuvataan niin kuvissa, karkeissa, veistetyissä vihanneksissa kuin šintolaisissa alttareissa.
Juhla on alun perin šintolainen. Kanamara Matsurin keskiössä on penistä kunnioittava alttari, joka oli suosittu prostituoitujen keskuudessa. He rukoilivat suojaa sukupuolitaudeilta. Siltä on pyydetty apua myös muun muassa helppoon synnytykseen ja harmoniseen avioliittoon.
Aiheesta muualla

A day at the Kanamara Matsuri in Yamasaki
The shrine's festival webpage (japaniksi)
A report of the event (illustrated)
Another report (unillustrated) (Arkistoitu – Internet Archive)
A picture of the object of veneration
Kanamara Matsuri Video
Explanation of the history of the festival with a detailed schedule of the festivities.
Karl Kruuda

| Karl Kruuda |
| --- | --- |
 Kruuda vuoden 2014 Ruotsin rallissa
Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Viro
WRC-ura
Aktiivivuodet:  2010–
Kilpailuja:  27
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Erikoiskoevoittoja:  0
MM-pisteitä:  1
Ensimmäinen kilpailu:  Jordanian ralli 2010
Karl Kruuda (s. 31. joulukuuta 1992) on virolainen ralliautoilija.
Kruuda sai ensimmäisen MM-pisteensä sijoittumalla kymmenenneksi vuoden 2014 Neste Oil Rallissa. Ensimmäisen MM-sarjan osakilpailunsa hän ajoi kaudella 2010 Jordanian rallissa. Kyseisellä kaudella hän myös sijoittui JWRC-sarjan loppupisteissä neljänneksi.
Kruudan kartanlukijana toimi Martin Järveoja vuoteen 2016.
Kruudan manageri on entisen maailmanmestari Ari Vatasen poika Kim Vatanen, joka toimii myös muun muassa Sébastien Ogierin managerina.
Karl Lark

Karl Lark (alun perin Karl Lurk, 5. maaliskuuta 1896 Strasbourg, Ranska – 14. elokuuta 1974 Helsinki) oli saksalainen, Suomessa uransa tehnyt kemianteollisuus- ja tukkukauppayrittäjä. Hänen vuonna 1923 Helsingin Kalevankadulle perustamansa Oy Karl Lark Ab erikoistui kosmetiikan ja hajuvesien maahantuontiin ja valmistukseen. 1960-luvulla yritys rakensi Helsingin Pitäjänmäelle osoitteeseen Kutomotie 4 teknokemiallisen tehtaan, joka tunnetaan nykyisin nimellä Nordic BioCosmetic Production Oy. Karl Larkin perustamia yrityksiä olivat myös vuonna 1940 käynnistynyt Oy Floriol Ab ja vuonna 1950 perustettu Oy Vademecum Ab, jotka fuusioitiin Karl Lark -yhtiöön vuonna 1970. Lark jätti yhtiönsä toimitusjohtajuuden 1972, mutta jatkoi hallituksen puheenjohtajana kuolemaansa 1974 asti. Vuonna 1981 yritys siirtyi kokonaan vävylle Lars Federleylle.
Ranskan Strasbourgissa syntynyt Karl Lark liittyi vapaaehtoisena Saksan armeijaan vuonna 1914, tuli Suomeen vuonna 1918 kenraali Rüdiger von der Goltzin joukkojen mukana ja jäi maahan. Hän työskenteli vuodet 1919–1921 Oy Strömberg Ab:ssa ja sitten muutamia vuosia vientipäällikkönä Veljekset Uddilla. Vuonna 1923 hän perusti avoimen yhtiön Karl Lark, josta myöhemmin tehtiin osakeyhtiö Oy Karl Lark Ab. Se oli aluksi saksalaisen kosmetiikkayrityksen Mousonin edustaja Suomessa, mutta laajeni alalla muidenkin merkkien markkinoijaksi ja myös valmistajaksi. Vuonna 1980 yrityksen edustuksiin kuuluivat Helena Rubinstein- ja Orlane-kosmetiikka, Old Spice -miestentuoksut,  Polycolor-hiussävytteet ja Fa-deodorantit. Omaa tuotantoa edustivat muun muassa Vademecum-suuvedet ja -hammastahnat..
Karl Larkin puoliso oli Heli Kaarina ”Kaija” o.s. Ant-Wuorinen (1919–1983). Heidän tyttärensä oli kotitalousopettaja Leila Jantunen.
Karl Kruszelnicki

Karl Kruszelnicki
Karl Sven Woytek Sas Konkovitch Matthew Kruszelnicki AM (s. 1948 Helsingborg, Ruotsi) on australialainen insinööri ja lääkäri, joka on tullut tunnetuksi tieteen yleistajuistajana. Häneen viitataan usein nimellä Dr Karl.
Kruszelnicki saapui 1950-luvun alussa holokaustista selviytyneiden puolalaisten vanhempiensa kanssa Australiaan. Perhe lähetettiin siirtolaisleirille Victorian Bonegillaan, josta se vuosia myöhemmin muutti Wollongongiin Sydneyn eteläpuolelle. Kruszelnicki aloitti yliopistossa opiskelun 16-vuotiaana ja työskenteli 19-vuotiaana fysiikan parissa terästehtaalla. Hän myös valmisti nuorena laitteen Fred Hollowsille sähköisten signaalien keräämiseksi verkkokalvosta. Kruszelnicki on saanut oppiarvot fysiikassa ja matematiikassa, lääketieteellisessä tekniikassa sekä lääketieteessä ja kirurgiassa. Hän työskenteli lääkärinä lastensairaalassa, mutta kiinnostui tieteen yleistajuistamisesta sairaalassa sattuneen harvinaisen vauvan hinkuyskästä johtuneen kuolemantapauksen seurauksena. Hänen tarkoituksenaan oli lisätä rokotusmyönteisiä asenteita väestön parissa. Kruszelnickin ensimmäinen kirja Great Moments In Science ilmestyi vuonna 1984, ja vuonna 1985 Kruszelnicki teki ensimmäisen televisioesiintymisensä ensimmäisen Quantum-sarjan juontajana. Hän on tullut tunnetuksi myös monista muista televisio-ohjelmista. Kruszelnicki on esitellyt kattavasti tiedeaiheita lisäksi kymmenissä kirjoissaan, juontanut pitkäaikaista radiolähetystä Triple J:lla ja pitänyt Great Moments in Science -podcastia. Osan kirjoistaan hän on suunnannut lapsille. Hän on myös kehittänyt Fact or Fishy -lautapelin.
Vuonna 1995 Kruszelnickista tuli Sydneyn yliopiston Julius Sumner Miller Fellow. Vuonna 2002 Kruszelnicki sai leikkimielisen Ig Nobel -palkinnon "tutkimuksesta", jonka aineistona hän oli käyttänyt yleisöltä hankkimiaan vastauksia siihen, mitä napanöyhtä on ja miksi se on melkein aina sinistä. Vuonna 2006 Kruszelnickista tuli Australian ritarikunnan jäsen. Vuonna 2007 hänelle myönnettiin Skeptic of the Year -tunnustus australialaiselta skeptikkojen järjestöltä. Vuonna 2012 Kruszelnickin mukaan nimettiin asteroidi 18412, jonka oli löytänyt Robert H. McNaught Siding Springin observatoriossa 13. kesäkuuta 1993. Maaliskuussa 2012 National Trust of Australia myönsi Kruszelnickille National Living Treasure -aseman. Vuonna 2016 hän sai kunniatohtorin arvon University of the Sunshine Coastista. Vuonna 2019 Kruszelnicki sai ensimmäisenä australialaisena UNESCO:n Kalinga-palkinnon, joka myönnetään ansioista tieteen yleistajuistamisen parissa.
Karjalaisen hallitus

Karjalaisen hallitus voi viitata seuraaviin hallituksiin, joissa Ahti Karjalainen oli pääministerinä
Karjalaisen I hallitus, 13. huhtikuuta 1962 – 18. joulukuuta 1963
Karjalaisen II hallitus, 15. heinäkuuta 1970 – 29. lokakuuta 1971
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karjalaisen hallitus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaalijärvi (Kangasala)

| Kaalijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°32′12″N, 24°56′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  suo-oja Nuottajärveen 
Järvinumero:  35.784.1.032
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142 m  
Rantaviiva:  0,664 km  
Pinta-ala:  2,316 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaalijärvi 
Kaalijärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142 metriä mpy.
Kansallisneuvosto (Itävalta)

| Kansallisneuvosto Nationalrat> Tyyppi |
| --- | --- |
Tyyppi:  Itävallan parlamentin alahuone
Johto
Puhemies:  Wolfgang Sobotka (ÖVP) 18. joulukuuta 2017 lähtien
Kokoonpano
Edustajia:  183
 
Puolueet:  Hallitus: (97)      ÖVP (71)       Vihreät (26) Oppositio: (86)      SPÖ (40)       FPÖ (31)       NEOS (15)
Vaalit
Valintatapa:  Suhteellinen vaalitapa
Viimeisimmät vaalit:  29. syyskuuta 2019
Kokouspaikka
 Parlamentin istuntosali Wienin Hofburgissa
 Hofburg, Wien
Kotisivut
 http://www.parlinkom.gv.at/
Kansallisneuvosto (saks. Nationalrat) on Itävallan kaksikamarisen parlamentin alahuone. Neuvostoon kuuluu 183 edustajaa, jotka valitaan viiden vuoden välein. Itävallan perustuslain mukaan kansallisneuvosto käyttää lainsäädäntövaltaa yhdessä liittoneuvoston kanssa.
Viimeisimmät vaalit pidettiin 29. syyskuuta 2019. Hallitusneuvottelut saatiin päätökseen alkuvuodesta 2020, ja hallituksen muodostavat Itävallan kansanpuolue ja vihreät. Hallituspuolueiden värien johdosta koalitio sai lempinimekseen turkoosi-vihreä hallitus (saks. türkis-grüne Regierung)..
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansallisneuvosto (Itävalta) Wikimedia Commonsissa
Kanalinnut

| Kanalinnut |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes  Temminck, 1820
Heimot ja alaheimot 
 Isojalkakanat (Megapodiidae)  Hokot eli hokkokanat (Cracidae) Cracinae  Penelopinae  Aitokanat (Phasianidae) Metsäkanat (Tetraoninae)  Kalkkunat (Meleagridinae)  Peltopyyt (Perdicinae)  Fasaanit (Phasianinae)  Helmikanat (Numididae)  Amerikanviiriäiset (Odontophoridae) 
Katso myös
   Kanalinnut Wikispeciesissä   Kanalinnut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fasaani (Phasianus colchicus)
Kanalinnut (Galliformes) on lintujen lahko, johon kuuluu noin 250 lajia eri puolilla maailmaa. Ne ovat vartaloltaan tukevia lintuja, joilla on vahva kaula ja lyhyt, paksu nokka. Pienikokoisimpia kanalintuja ovat viiriäiset, suurimpia kalkkunat. Monia lajeja on kesytetty ja tarhataan joko lihan tai munien takia.
Kanalintujen lahkossa on viisi heimoa, hokot, isojalkakanat, helmikanat, amerikanviiriäiset ja aitokanat. Suomessa esiintyy kahdeksaa eri kanalintulajia, jotka kaikki kuuluvat aitokanojen heimoon.
Aiheesta muualla

Teppo Lampio. Linnustus. Weilin+Göös 1987.
Lindén, Harto 1981: Changes in the Finnish tetraonid populations and some factors influencing mortality. - Finnish Game Res. 39:1-11. (englanniksi)
Marjakangas, Arto 1980: Metsäkanalintujen lumikiepit. - Memoranda Soc. Fauna Flora Fennica 56:65-70.
Pulliainen, Erkki 1982: Kanalinturisteytymien ravinnosta. - Ornis Fennica 59:170-174.
Räty, Matti 1979: Maantieliikenteen vaikutus metsäkanalintujen kantoihin. - Ornis Fennica 56:169-170.
Watson, A. & Moss, R. 1979: Metsäkanojen jaksoittainen kannanvaihtelu. - Ornis Fennica 56:87-105.
Väisänen, Risto A. 1982: Raportti metsäkanalintututkimuksemme pitkältä marssilta. Harto Lindénin väitöskirjan esittely. - Lintumies 2.1982 s. 93–94. LYL.
Kanalen

| Kanalen |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kokonaislevikki:  2 203 (2022)
Perustettu:  2001
Päätoimittaja:  Hege Dorholt
Kotikunta:  Nome
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  to
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kanalen on norjalainen vuonna 2001 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Nome. Lehti ilmestyy paperisena torstaisin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Kapsidi

Kapsidi on viruksen proteiinikuori, joka on genomin ympärillä sen suojana. Kapsidi muodostuu nukleiinihapon ympärille toistuvista, säännöllisesti järjestäytyneistä proteiinimolekyyleistä eli kapsomeereista. Se voi olla sauvamainen tai pyöreä. Genomi ja sitä ympäröivä proteiinikuori muodostavat yhdessä nukleokapsidin, jota voi eräillä viruksilla ympäröidä vielä vaippa, joka muodostuu lipidikalvosta ja siihen uponneista proteiineista.