stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alvettulan taistelu
Muistomerkit

Alvettulan vanhaan siltaan on vuonna 1988 kiinnitetty taistelun molempien osapuolten yhteinen muistolaatta, jossa on teksti ”Tällä sillalla taisteltiin huhtikuussa 1918”. Lisäksi Tapolan talon pellolla sijaitsevalle 34 punaisen joukkohaudalle on pystytetty muistomerkki. Molemmat muistomerkit ovat osa Hauhon 1918 kulttuuripolkua. Alvettulan ympäristössä on myös useita muita punakaartilaisten hautoja.
Kirjallisuutta

Tuomisto, Marjatta: 1918: Taistelukuvauksia Pälkäneen Laitikkalan ja Hauhon rintamalla.  Hämeenlinna:  tekijä, 2014.  ISBN 978-952-28282-2-4
A Vida da Gente

| A Vida da Gente |
| --- | --- |


Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Fernanda Vasconcellos  Marjorie Estiano  Rafael Cardoso  Thiago Lacerda 
Alkuperämaa:   Brasilia
Alkuperäiskieli:  brasilianportugali
Verkko:   TV Globo
Esitetty:  26. syyskuuta 2011 – 2. maaliskuuta 2012
Jaksoja:  137
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
A Vida da Gente on televisioyhtiö TV Globon esittämä brasilialainen päivittäissarja. Sen päärooleissa ovat Fernanda Vasconcellos, Marjorie Estiano, Rafael Cardoso ja Thiago Lacerda.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
A Vida da Gente Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tasil

| Tasil |
| --- | --- |
 Tasil
 Koordinaatit: 32°50′7″N, 35°58′17″E 
Valtio:   Syyria
Maakunta:  Daraa
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tasil tai Tsil on kaupunki Syyrian eteläosassa historiallisen Hauranin alueella lähellä Israelin hallitseman Golanin ja Jordanian vastaista rajaa.
Maantiede

Tasil sijaitsee historiallisen Hauranin alueen länsiosassa noin 10 kilometrin päässä israelin hallitseman Golanin rajasta. Syyrian ja Jordanian raja sijaitsee myös noin 10 kilometrin päässä. Lähellä virtaa Jarmukjoki.
Historia

Gottlieb Schumacher kuvaili vuonna 1897 Tasilia suureksi kyläksi, joka käsitti noin 90 asuttua kivi- ja mutarakennusta sekä noin 300 asukasta. Asukkaat olivat kaikki muslimeja. Asuttujen rakennusten lisäksi kylässä oli runsaasti hylättyjä ja raunioituneita rakennuksia. Schumacher mainitsee kaupungin myös pienentyneen, koska läheinen vesilähde oli tyrehtymässä. Sen länsipuolella oli useita dolmeneja. Schumacher mainitsee myös kuulleensa paikallisia syytetyn varastelijoiksi ja esimerkiksi karavaanien välttelevän seutua. Hän mainitsee kuitenkin myös, ettei itse havainnut tällaisia rikkeitä.
Syyrian sisällissodan alkuvuosina Tasilia hallitsivat Bašar al-Assadin hallinnon vastaiset kapinalliset. Isis-järjestöön yhdistetty Jarmukin marttyyrien prikaati valtasi sen maaliskuussa 2016 al-Qaidaan liitetyn al-Nusran joukoilta. Isis menetti kaupungin takaisin myöhemmin samana vuonna ja valtasi sen jälleen vuonna 2017. Syyrian hallituksen joukot valtasivat sen vuorostaan Isis-taistelijoilta heinäkuussa 2018. Syyrian sisällissodan kapinalliset valtasivat Tasilin ja koko Daraan maakunnan joulukuun alussa 2024.
Carrossel

| Carrossel |
| --- | --- |

Tyyli:  telenovela
Kestoaika:  60 min
Luoja(t):  Íris Abravanel
Alkuperämaa:   Brasilia
Alkuperäiskieli:  brasilianportugali
Verkko:  SBT
Esitetty:  21. toukokuuta 2012 – 26. heinäkuuta 2013
Jaksoja:  310
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  SBT
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Carrossel on televisioyhtiö SBT:n esittämä brasilialainen telenovela. Sen päärooleissa ovat Rosanne Mulholland, Jean Paulo Campos, Larissa Manoela, Maísa Silva, Guilherme Seta, Stefany Vaz, Konstantino Atan, Thomaz Costa, Ana Vitória Zimmermann, Gustavo Daneluz, Léo Belmonte, Nicholas Torres, Aysha Beneli, Lucas Santos, Matheus Ueta, Fernanda Concon, Kiane Porfirio ja Esther Marcos.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Vauhtipuisto

Vauhtipuisto
Vauhtipuisto on Oulun Hietasaaressa sijaitseva huvipuisto. Huvipuistossa on perheluokanselvennä huvipuistolaitteita sekä pikkulapsille erilaisia karuselleja, pomppulinnoja ja leikkimökkikylä Kakaravaara. Vauhtipuistossa on Tanskasta tuotu pieni vuoristorata sekä surmanajaja Onni Suurosen huvipuistosta tuotu laite, Sahara. Laitteita on 26 kappaletta. Vauhtipuistolla on myös oma kaupunkijuna Kompiainen, joka liikennöi kesäisin keskustasta Vauhtipuiston kautta Nallikariin uimarannalle ja takaisin.
Vauhtipuisto on yksityinen perheyritys, jonka perustivat 1982 Anja ja Reijo Komulainen. Toiminta siirtyi perheen pojalle, Kalle Komulaiselle 2006.
Aiheesta muualla

https://www.vauhtipuisto.fi
Vauhtipuiston esittely Huvipuistoblogi.fi-sivustolla
| n k Suomen huvipuistot |
| --- | --- |
Huvipuistot:  Tykkimäki  Linnanmäki  Power Park  Särkänniemi  Nokkakiven huvipuisto  Vauhtipuisto 
Puuhapuistot:  Puuhamaa  Jukupark  Visulahti  Kesämaa  Smart Park  Zoolandia 
Tivolit:  Suomen Tivoli  Tivoli Sariola  Christer’s Tivoli 
Lakkautetut:  Wasalandia  Ålandsparken  Santerin seikkailumaa  Peukkula  Huvisatama  Tivoli Seiterä
Nawa (Syyria)

| Nawa |
| --- | --- |
 Nawa
 Koordinaatit: 32°53′20″N, 36°2′35″E 
Valtio:  Syyria
Maakunta:  Daraa
Väkiluku (2004):  47 066
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nawa on kaupunki Etelä-Syyriassa Daraan maakunnassa. Sen asukasluku oli vuonna 2004 47 066.
Maantiede

Nawa sijaitsee Syyrian eteläosassa historiallisen Basanin alueella Dar'an maakunnassa lähellä Kuneitran maakunnan rajaa. Lähellä kulkee Daraasta aina Idlibiin saakka kulkeva maantie 5.
Historia

Nykyinen Nawa on historiallinen Neve. Paikka maintiaan lähteissä jo muinaisen Egyptin ajoilta luetteloissa Thutmosis III:n ja Ramses II:n valtaamista paikoista. Zenon vieraili paikalla vuonna 259 eaa. Sittemmissä historiallisissa lähteistä Eusebios kuvaili Nevea juutalaiseksi kaupungiksi. Talmudin kirjoittamisen aikoihin sitä pidettiin oman alueensa tärkeimpänä juutalaisen keskuksena. Kaupungin juutalainen yhteisö säilyi aina ristiretkiin saakka. Juutalaisen historiansa ohella Neve oli Bysantin valtakunnan kaudella osa Arabian provinssia ja sillä oli oma piispansa. Neven piispa nimeltä Petronius osallistui Edesoksen kirkolliskokoukseen vuonna 431 ja Jobius Khalkedonin kirkolliskokoukseen vuonna 451.
Syyrian sisällissodan aikana kaupunkia hallitsivat Syyrian kapinalliset ja etenkin salafistien asejoukot. Sen strategisen aseman takia kaupungin hallinnasta käytiin kiivaita taisteluja. Syyrian hallituksen joukkojen aloitettua hyökkäyksen Etelä-Syyriassa vuonna 2018 Nawa oli viimeinen kapinallisten hallussaan pitämä suurehko kaupunki Daraan maakunnassa ja se antautui heinäkuussa. Syyrian kapinalliset valtasivat jälleen Nawan ja koko Daraan maakunnan joulukuun alussa 2024.
Väestö

Nawan asukasluku oli vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan 47 066. Sen asukkaat ovat pääosin islaminuskoisia arabeja.
Pohjois-Savon maakuntaviesti

Pohjois-Savon maakuntaviesti katsotaan Suomen vanhimmaksi hiihdon maakuntaviestiksi, joka hiihdettiin ensimmäisen kerran vuonna 1907.
Suomen Valtakunnan Urheiluliitto SVUL ry Suomen Valtakunnan Urheiluliitto oli saanut senaatilta hyväksynnän vuonna 1906 ja Pohjois-Savon piirin edustajana ollut lehtori Ilo E. Schroeder:n aloitteesta perustettiin SVUL:n Kuopion piirikunta samana vuonna, jonka nimi muutettiin nopeasti Pohjois-Savon piiriksi. Ilo E. Schroeder toimi myös Kuopion Hiihtoseuran puheenjohtajana vuodesta 1901 alkaen ja hänen panoksensa on ollut huomattava maakuntaviestin aikaansaamisessa.
Kuopion Hiihtoseura, joka oli perustettu v.1893, järjesti vuonna 1907 Pohjois-Savon seurojen välisen viestihiihdon, joka oli myös ensimmäinen maakuntaviesti. Viestin hiihtokilpailusta ilmoitettiin maksullisesti kuopiolaisessa Savon Työmies-sanomalehdessä 5.3.1907 ja 9.3.1907. Ilmoitus 5.3.1907 oli laajempi ja sisälsi mm. että ilmoittautumiset lähetetään voimist.op. I. E. Schroederille, joka myös antaa lisätietoja. Päivän 9.3.1907 ilmoituksessa järjestäjänä, 'allekirjoittajana' on Kuopion hiihtoseura. 9.3.1907 lehdessä on myös Muistettawaa-palstalle tieto Wiestin hiihtokilpailu klo 6 a.Niiralan maantiellä.
Ensimmäisessä viestissä oli kuusi noin 10 km:n osuutta ja siis kuusi hiihtäjää joka joukkueessa, Kuopion Riennon voittajajoukkueessa hiihti tuleva suurjuoksija Hannes Kolehmainen, joukkueessa hiihtivät myös Hanneksen Taavetti ja Wiljami veljet.
1900 ja 1910 luvut

Kuopion Hiihtoseura oli saanut iltamista sen verran tuloja, että pystyttiin hankkimaan vuoden 1907 viestikilpailuun kiertopalkinto. Viestikilpailu käytiin 10.3.1907 kolmen seurajoukkueen voimin; Kuopion Reipas, Iisalmen Visa ja Siilinjärven Ponnistus. Toisena vuotena maakuntaviestin reitiksi valittiin maantie Iisalmi - Kuopio (myöhemmin myös Kuopio - Iisalmi), josta tuli kuuluisa maakuntaviestin reitti. Viestistä ilmoitettiin 23.1.1908 lehdessä, siinä hiihtopäiväksi mainitaan 'maaliskuun 1 p:nä 1908' ja matkaksi 100 km.
Kirjan tieto hiihtopäivästä (11.3.1908) eroaa em. lehden tiedosta. Lehden tieto (1.3.1908) lienee oikea, kun se on ollut sunnuntai kun taas 11.3. on ollut keskiviikko. Maantiereitiltä väliaikatietoja välitettiin puhelimilla innostuneelle yleisölle.
Viestin säännöt estivät ammattilaisuuden ja vuonna 1909 nopeimman joukkueen, Kuopion Riennon, hiihto hylättiin ammattilais-hiihtäjien takia. Hylkäyksen lopullisesti päätti Pohjois-Savon Urheiluliiton johtokunta.
Ensimmäisessä viestissä oli kolme kuusi miehistä joukkuetta, ja seuraavana vuonna reitti käsitti kymmenen osuutta neljällä joukkueella, joten hiihtäjiä oli kokonaisuudessaan 40. Kiertopalkinnon sai omakseen kolmella voitolla Peltosalmen Kisa-Veikot vuonna 1912, kun seura voitti kolmannen kerran viestin. Innostusta vähensi hiihtäjien osallistuminen Oulun hiihtoihin ja vuonna 1913 ei järjestetty maakuntaviestiä, jossa oli enimmillään ollut viisi kymmenhenkistä joukkuetta eli 50 hiihtäjää.
Seuraava maakuntaviesti järjestettiin vuonna 1916 vain kahden joukkueen kesken, kuten seuraavanakin vuonna. Kirja mainitsee 'valtiolliset tapahtumat' syyksi ettei viestiä järjestetty vuosina 1917 - 1921.
1920-luku

Itsenäisyyden ajan ensimmäisessä Pohjois-Savon maakuntaviestissä vuonna 1922 oli mukana kuusi joukkuetta, kahdeksan oli ilmoittautunut, mutta kaksi oli perunut osallistumisensa. Vuonna 1923 Iisalmen Visan voittaneessa joukkueessa hiihti Kalle Tuppurainen, joka oli viestissä mukana vielä 1950-luvulla. Kaikkiaan Kalle Tuppurainen saavutti kahdeksan viestivoittoa joukkueittensa kanssa. 
Vuonna 1925 saatiin maakuntaviestin viralliset säännöt; reittinä Iisalmi- Kuopio tai toisin päin, kymmenen osuutta, joiden pituus vähintään 6 km ja enintään 10 km. A-sarjaan kuuluivat v.1925 Iisalmen Visa, Kuopion Urheilu-Veikot, Vieremän Koitto ja Siilinjärven Ponnistus ja B-sarjaan muut joukkueet, kuten myös uudet tulokkaat. Joukkue nousi A-sarjaan kun hiihti tarpeeksi hyvin. Kiertopalkinnon saamiseksi vaadittiin viisi voittoa. 
Vuonna 1927 päätettiin viestin ajankohdaksi loppiainen (6. tammikuuta).
1930-luku

Lumen puute siirsi vuoden 1930 viestin maaliskuulle. Vuonna 1931 Iisalmen Visa sai kiertopalkinnon omakseen. Lumen puutteen lisäksi innostuksen puute vaivasi viestiä, jota ei hiihdetty 1932 - 1934. Vuonna 1935 innostus nousi uudelleen ja mukana oli kaikkiaan 12 joukkuetta, pakollisena reittinä ei ollut enää Iisalmi - Kuopio, vaan muitakin vaihtoehtoja tuli mukaan. Joukkueissa oli myös Suojeluskuntapiirien joukkueita sekä 'Rykmenttien' ja 'Pataljoonien' joukkueita. Lumen puute esti viestin v.1937. Vuonna 1938 kokeiltiin kaksipäiväistä viestiä, jossa yövyttiin Karttulassa. Kaksipäiväisyyskokeilu jäi yhteen kertaan, kun se luultavasti vähensi joukkueitten osallistumisia, kaikkiaan mukana oli seitsemän joukkuetta.
1940-luku

Sota-aikaan 1940-luvun alkuvuosina maakuntaviesti hiihdettiin kuitenkin vuosina 1941, 1943 ja 1944, mukana paljon suojeluskuntajoukkueita ja muita sota-aikaan liittyviä. Vuonna 1946 alkoi Kuopion Poliisi-Urheilijoiden (KPU) valtakausi Pohjois-Savon maakuntaviestissä. Aiempia 'valtakausia' olivat olleet Peltosalmen Kisa-Veikkojen 1910-luvulla ja Iisalmen Visan kausi 1920-1930 luvuilla. Vuosina 1946 - 1960 KPU saavutti 11 voittoa ja Sonkajärven Pahka neljä voittoa, tuolla välillä ei ollut muita miesten kisan voittajia. Vuonna 1946 mukana oli kaikkiaan 17 kymmenhenkistä joukkuetta, siis 170 hiihtäjää, seuraavana vuonna viestissä oli 19 kymmenhenkistä joukkuetta, eli 190 hiihtäjää. Hyvä keli ja myötätuuli avittivat reittiennätykseen 1949, kun Kuopiosta Iisalmelle hiihdettiin alle neljän ja puolen tunnin.
1950-luku

Vuonna 1950 tie oli välillä Kuopio - Säyneenjoki niin hyvin hiekoitettu, että hiihtäjät osittain juoksivat tämän osuuden. Vuonna 1951 voittajan Sonkajärven Pahkan ja toiseksi tulleen KPU:n välillä oli vain yksi sekunti. Eteläisen Pohjois-Savon toivomuksesta reitiksi valittiin joka kolmas vuosi Kuopion eteläpuoli, ensimmäisen kerran v. 1954. 1950-luvulla mukaan tulivat myös Pikkuviesti, Poikaviesti sekä Naisten viesti. Vuoden 1956 miesten viesti siirrettiin loppiaiselta uudenvuodenpäiväksi ja KPU:n voittojoukkueessa hiihti myös Arto Tiainen, hän saavutti yhteensä kolme viestivoittoa. Vuonna 1957 siirryttiin koko viesti hiihtämään ladulla. Vuoden 1958 voittajiin kuuluu myös Sonkajärven Pahkan joukkueesta  Veikko Räsänen, joka tunnetaan myös 'Räsä-Ukkona'.
1960-luku

Vuonna 1960 sattui onnettomuus tasoylikäytävällä Kettulanlahdessa, jossa yksi hiihtäjä sai surmansa. Viestiä päätettiin kuitenkin jatkaa ja vaihtopaikoilla liput laskettiin puolitankoon ja Siilinjärvellä hetken hiljaisuus kunnioitti menehtynyttä hiihtäjää. Vuonna 1961 voittajalistaan tuli uusi nimi, kun Suonenjoen Vasama voitti räntäsateessakin hiihdetyn viestin. Muuten 1960-luku oli Sonkajärven Pahkan voittokautta, vaikkei voittanutkaan kotikulmilla hiihdettyä viestiä vuonna 1966.
Pikkuviesti 1956 - 1958

Kaikilla seuroilla ei ollut mahdollisuutta osallistua täyteen maakuntaviestiin, niin kehitettiin Pikkuviesti. Pikkuviestissä hiihdettiin viisi viimeistä osuutta miesten viestistä kahtena vuotena ja viimeisenä vuonna sama 10 km:n osuus viisi kertaa. Mutta seurojen taholta havaittiin taktikointia liittyen Pikkuviestiin ja se päätettiin lopettaa kolmen kerran jälkeen.
Poikaviesti

Poikaviestissä, alkaen vuonna 1951, piti hiihtäjien olla 16 vuotta täyttäneitä ja 18 vuotta sai täyttää kilpailuvuotena. Aluksi hiihdettiin osa miesten viestistä, mutta sitten siirryttiin tavanomaiseen viestiin ja jokainen hiihti saman osuuden.
Naisten viesti

Naiset saivat oman viestinsä vuonna 1952, mutta v.1953 naisten viestiä ei järjestetty. Vuodesta 1954 lähtien naisten viesti on hiihdetty vuosittain.
Huomioita vuosilta 1907 - 1966

Ensimmäinen viesti v.1907 oli kuusi osuuksinen, mutta seuraavasta vuodesta lähtien osuuksia oli kymmenen, jolloin hiihdettiin pääasiassa Iisalmi - Kuopio väliä. Vuonna 1954 osuuksista pudotettiin yksi pois, eli joukkueissa oli hiihtäjiä yhdeksän. Paikalliset seurat hoitivat alueittensa osuuksien järjestelyt. Reitit tarkemmin alla olevassa taulukossa. Hiekoitus alkoi 1940-luvun loppupuolelta lähtien haitata tiellä hiihtämistä, mutta vasta vuodesta 1957 lähtien siirryttiin hiihtämään kokonaan ladulla. Jäisille teille kehitettiin lyhyemmät teräsreunaiset sukset, joiden käyttöä kirja vuodelta 1966 (s.91) sanoo enemmänkin luisteluksi kuin hiihtämiseksi. Viesti hiihdettiin paikallisena, että lähtö ja maali olivat samassa paikassa ensimmäisen kerran vuonna 1965 Suonenjoella sekä v. 1966 Sonkajärvellä.
Säännöt vuodelta 1925 sallivat pienen taktikoinnin, kun ei oltu määrätty tarkemmin vaihtopaikkoja, vain osuuksien vähimmäis- ja enimmäispituudet, joten vuodesta 1928 lähtien määrättiin kaikille samat vaihtopaikat.
1950-luvulla mukaan tulivat tarkemmin seurattaviksi viestinviejien osuusajat, kun mukana oli myös maamme huippuhiihtäjiä. Väliaika- ja osuustietoja alettiin toimittaa radiopuhelimilla kilpailukeskukseen 1950-luvulla, joten tosiaikainen seuranta oli mahdollista, tosin väliaikatietoja oli välitetty lankapuhelimilla jo vuonna 1908.
Ennätysaika vuoteen 1966 mennessä Iisalmi - Kuopio reitillä on vuodelta 1953, jolloin hiihdettin Kuopiosta Iisalmeen ajassa 4.16.39 Kuopion Poliisi-Urheilijoiden hiihtämänä. Pakkasta on ollut enimmillään jopa -41 astetta vuonna 1958 mitattuna Lapinlahden Mäentalon vaihtopaikalla.
Eniten voittoja vuoteen 1966 mennessä ovat saavuttaneet Toivo Jäntti (1940 ja -50 luvuilla) ja Eero Miettinen (1940 ja -50 luvuilla), joilla on yhdeksän voittoa. Seuraavina ovat Kalle Tuppurainen (1920, -30 ja -40 luvuilla), Kalevi Hiekkala (1940 ja -50 luvuilla), Paavo Auvinen (1920-luvulla ja 1931) sekä Pekka Väisänen (1920-luvulla ja 1931) kahdeksalla voitolla, Einari Taskisella (1940 ja -50 luvuilla) ja Eljas Koistisella (1950 ja -60 luvuilla) on seitsemän voittoa. Kirjassa on varoitus, että hiihtäjätiedot eivät ole välttämättä täydelliset alusta alkaen.
Joukkueissa vuoteen 1966 mennessä Iisalmen Visa on ollut voitokkain 13 voitolla, Kuopion Poliisi-Urheilijoilla on 11 voittoa ja Sonkajärven Pahkalla kahdeksan voittoa.
Naisten viestissä eniten voittoja vuosina 1952 - 1966 on saanut Iisalmen Visa ja Leppävirran Viri, joilla kummallakin on viisi voittoa ja Nilsiän Nujakalla on kolme voittoa, lisäksi Riistaveden Urheilijoilla on yksi voitto. Hiihtäjistä eniten voittoja ovat saaneet Tuula Karttunen ja Marja Kosunen viidellä voitolla, neljä voittoa on saanut Leena Jäppinen ja Aino Nissinen (o.s.Lappalainen).
Poikien viestissä eniten voittoja on Iisalmen Visalla, joka on ollut viisi kertaa paras, Sonkajärven Pahkalla on neljä voittoa sekä Pielaveden Sammolla, Siilinjärven Ponnistuksella ja Lapinlahden Vedolla kullakin kaksi voittoa vuosilta 1951 - 1966.
Huomioita vuosilta 1907 - 1966 > Maakuntaviesti

Kansalliskirjaston digitoidut Savon alueen sanomalehdet tunnistavat ensimmäisen kerran 'Maakuntaviesti'-sanan koskien hiihtoa ja Pohjois-Savoa 3.1.1935. Savon Sanomat-lehden artikkelin otsikko on Uusi maakuntaviesti Pohjois-Savon Hiihtäjille. "Kuopion viesti", joka hiihdetään vuosittain tammi-helmikuulla. Artikkeli käsittää viestin säännöt. Aiemmin lehdet ovat uutisoineet 'Kuopion viestistä', 'Kuopio - Iisalmi viestistä' tai pelkästään 'viesti(n )hiihdosta' ilman otsikoitua maakunta-sanaa, maakunta-sana tulee kuitenkin esille teksti-osuuksissa.
Maakuntaviesti sana tulee otsikossa esille Savon alueen sanomalehdissä ensimmäisen kerran 8.2.1930 Savonmaa-lehdessä otsikolla Maakuntaviesti Joroinen-Mikkeli.
Tom Packalén

| Tom Packalén |
| --- | --- |
 Tom Packalén huhtikuussa 2015.
Kansanedustaja
 20.4.2011–4.4.2023  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. lokakuuta 1969 (ikä 55) Helsinki
Ammatti:  Komisario, yrittäjä
Tiedot
Puolue:  Perussuomalaiset
Koulutus:  Poliisipäällystön virkatutkinto (2005)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Tom Packalén elokuussa 2011.
Tom Erik Packalén (s. 5. lokakuuta 1969 Helsinki) on suomalainen entinen kansanedustaja, kaupunginvaltuutettu ja poliisi. Hänet valittiin perussuomalaisten ehdokkaana ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 2011 eduskuntavaaleissa.
Ammatiltaan hän on päivystävä komisario Helsingin poliisilaitoksen johtokeskusyksikössä. Ennen päällystöuraa Packalén työskenteli kymmenen vuotta rikospoliisissa ja viisi vuotta huumausaineiden kenttävalvonnassa Itä-Helsingissä. Hän on työskennellyt Helsingin poliisissa vuodesta 1990 lähtien.
Julkinen toiminta

Packalen tuli tunnetuksi, kun hän osallistui ensimmäisessä suomalaisjoukkueessa monipäiväiseen seikkailu-urheilukilpailuun Eco Challengeen Australiassa vuonna 1997. Hän osallistui kilpailuun myös vuosina 1998 ja 1999.
Packalén oli mukana vuonna 2010 esitetyssä Finnautti-sarjassa.
Julkinen toiminta > Poliittinen ura

Packalén valittiin eduskuntaan vuoden 2011 eduskuntavaaleissa perussuomalaisten listoilta 4 380 henkilökohtaisella äänellä. Hän uusi paikkansa vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, joissa hän sai 5 089 ääntä. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Packalén uusi jälleen paikkansa Jussi Halla-ahon vanavedessä saatuaan vain hieman yli 2 000 ääntä. Packalén on ollut eduskunnan ulkoasianvaliokunnan jäsen toukokuusta 2011 ja Naton parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan jäsen vuodesta 2015. Naton parlamentaarisessa yleiskokouksessa Packalén on ollut konservatiiviryhmän varapuheenjohtaja vuodesta 2018. Eduskunnassa Packlén on myös puolustusvaliokunnan varajäsen vuodesta 2019.
Vuoden 2012 kuntavaaleissa Packalén valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon 1 928 henkilökohtaisella äänellä. Vuoden 2017 kuntavaaleissa Packalén ei ollut ehdolla. Vuonna 2021 Packalén valittiin jälleen Helsingin kaupunginvaltuustoon.
Joulukuussa 2013 Packalén herätti huomiota ehdotuksellaan, että Helsingin kaupungin vuokra-asuntojen asukkaat tulisi pisteyttää toimintansa perusteella, ja alimpaan pistekategoriaan kuuluvat vuokralaiset tulisi kaikki siirtää heille tarkoitetulle asuinalueelle, jossa olisi tarjolla tehostettuja sosiaali- ja poliisipalveluja.
Julkinen toiminta > Poliittinen ura > Venäjä-suhde

Vuonna 2014 Packalén arvioi keväästä elokuuhun asti, että Venäjän asevoimien joukkoja ei ole Itä-Ukrainassa. Hän myös ihmetteli, miksi Yhdysvallat syytti Venäjää malesialaisen matkustajakoneen ampumisesta, joka tapahtui Venäjältä tuodulla Buk-ilmatorjuntajärjestelmällä, ja piti epätodennäköisenä, että Salisburyn myrkkyisku olisi Venäjän tekemä, ja epäili siitä Ukrainan "toimijoita". Venäjän media siteerasi häntä.
Kokoomuksen Verkkouutisten mukaan Packalén on profiloitunut Nato-jäsenyyden vastustajana ja on sitä mieltä, että Natossa Suomi olisi vaarassa ajautua mukaan konfliktiin Venäjän kanssa.
Huhtikuussa 2018 Packalén kertoi aikovansa jättää tutkintapyynnön toimittaja Timo Haapalan Ilta-Sanomissa julkaistusta kolumnista, jossa Haapala nimitti Packalénia ”ns. Tehtaankadun mieheksi”. Packalénin mukaan Haapala viittasi tällä siihen, että hän olisi Venäjän hallinnon toimija ja siten maanpetturi ja rikollinen. Poliisin mukaan kyse ei ollut kunnianloukkauksesta, vaan nimitys tarkoitti vain perusteettoman voimakasta Venäjän myötäilyä.
Yritystoiminta

Packalén on toinen Utopia Analytics Oy:n perustajista ja sen hallituksen puheenjohtaja. Yhtiö moderoi sosiaalisen median, esimerkiksi keskustelusivusto Iltalehti.fi:n ja Tori.fi:n keskusteluja tekoälyllä.
Tositelevisio

Packalén osallistui keväällä 2022 Nelosella ja Ruutu-suoratoistopalvelussa alkaneeseen tosi-tv-ohjelmaan Erikoisjoukot.
Yksityiselämä

2000-luvulla Packalén on osallistunut aktiivisesti reserviläistoimintaan. Hän on muun muassa toiminut Suomen sotilasseitsenottelumaajoukkueen valmentajana. Vuonna 2002 hän toimi Virossa pidetyssä kansainvälisessä sotilastiedustelukilpailussa ERNA:ssa Suomen reserviläisjoukkueen kapteenina. Sotilasarvoltaan hän on ylivääpeli. Packalén kuuluu evankelis-luterilaiseen kirkkoon.
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2011: 4 380 ääntä (Helsingin vaalipiiri, valittiin)
2015: 5 089 ääntä (Helsingin vaalipiiri, valittiin)
2019: 2 013 ääntä (Helsingin vaalipiiri, valittiin)
Vaalimenestys > Kunnallisvaalit

2012: 1 928 ääntä (Helsinki, valittiin)
Pinoy Big Brother

| Pinoy Big Brother> Big Brother |
| --- | --- |
Tyyli:  tositelevisio
Kestoaika:  45 min
Alkuperämaa:   Filippiinit
Verkko:   ABS-CBN
Esitetty:  21. elokuuta 2005 –
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  ABS-CBN Endemol Shine Group
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Pinoy Big Brother on televisioyhtiö ABS-CBN:n esittämä filippiiniläinen tositelevisiosarja.