stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elena Gilbert
Ihmissuhteet > Caroline Forbes

Caroline on Elenan ja Bonnien ystävä, joka on hieman piinallinen ja kateellinen Elenalle. Ensimmäisen kauden lopussa Caroline alkaa tapailla Elenan ex-poikaystävää, Mattia mutta on kateellinen Elenan ja Mattin menneisyydestä. Caroline kuitenkin alkaa muuttua hyväksyvämmäksi, ystävällisemmäksi ihmiseksi ja alkaa ymmärtää Mattin välittävän hänestä eikä Elenasta.
Ihmissuhteet > Jenna Sommers

Elena ja Jenna ovat erittäin läheiset toisilleen ja Jenna kohteleekin Elenaa kuin omaa lastaan. Parin välille on kuitenkin muodostunut kuilu Jennan nähtyä Katherinen ja Damonin suutelevan ja luultua Katherinea Elenaksi.
Kirjoissa

Vampyyripäiväkirjat-kirjoissa Elenaa kuvaillaa kauniiksi ja suosituksi high schoolia käyväksi tytöksi, jolla on vaaleat hiukset ja siniset silmät. Hänen viitataan usein näyttävän enkeliltä. Kirjojen edetessä Elena muuttuu pinnallisesta, itsekeskeisestä "jääkuningattaresta" rakastettavammaksi, avoimemmaksi henkilöksi. Elena rakastaa Stefan Salvatorea, vaikka tuntee jotain Damoniakin kohtaan. Elena kuolee kirjasarjassa useita kertoja, muuttuen ihmisestä vampyyriksi ja henkiolennoksi.
Kirjoissa > Televisiosarjan ja kirjojen ero

Kirjoissa Elenalla on vaaleat hiukset ja siniset silmät. Sarjassa Elenalla on ruskeat hiukset ja ruskeat silmät.
Kirjoissa Elenalla on pikkusisko nimeltä Margaret. Sarjassa hänellä on teini-ikäinen pikkuveli nimeltä Jeremy.
Kirjoissa Elenan täti on kihloissa Robert-nimisen miehen kanssa. Sarjassa hän vain tapailee Alaric Saltzmania.
Kirjoissa Elenan tädin nimi on Judith. Sarjassa taas Jenna.
Useita Elenan kirjoissa ilmeneviä piirteitä on vaihdettu Carolinelle sarjassa.
Kirjoissa Elena ja Katherine eivät ole sukua, vaikka Katherine epäilikin Elenan olevan yksi hänen jälkeläisistään. Sarjassa Elena on oikeasti Katherinen jälkeläinen, sekä toinen Petrovan kaksoisolento.
Kirjoissa ei koskaan selviä miksi Elena ja Katherine näyttävät toisiltaan.
Kirjoissa Elena ja Caroline ovat vihollisia.
Sarjassa Elena muistuttaa ulkonäöltään kirjojen Meredithiä.
Kirjoissa Elena kuolee pelastaakseen Stefanin, Damonin ja ystävänsä, mutta sarjassa Katherine tappaa Carolinen vakoojakseen.
Kirjoissa Vicki ja Matt eivät ole sisaruksia.
Kirjoissa Bennett on Vickin sukunimi ei Bonnien. Bonnien sukunimi kirjoissa on McCullough
Barbara Fredrickson

| Barbara Fredrickson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. kesäkuuta 1964 (ikä 60)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  psykologian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Carleton College (B.A. 1986), Stanfordin yliopisto (PhD 1990)
Instituutti:  Pohjois-Carolinan yliopisto (Chapel Hill); Michiganin yliopisto
Tutkimusalue:  onnellisuus, positiiviset tunteet, positiivinen psykologia
Palkinnot:  useita
Aiheesta muualla
Kotisivu
Barbara L. Fredrickson (synt. 15. kesäkuuta 1964) on yhdysvaltalainen psykologian professori sekä positiivisten tunteiden ja psykofysiologian laboratorion (PEP) johtaja Pohjois-Carolinan Chapel Hillin yliopistossa. Hän on tunnettu positiivisen psykologian ja onnellisuutta käsittelevän psykologisen tutkimuksen edustaja.
Hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon (B.A.) vuonna 1986 Carleton Collegessa Minnesotan osavaltiossa ja valmistui psykologian tohtoriksi vuonna 1990 Stanfordin yliopistosta. 
Vuosina 1990–1992 hän toimi apurahatutkijana UC Berkeleyssä, vuosina 1992–1995 apulaisprofessorina Duke Universityn psykologian laitoksella. Hän oli Michiganin yliopiston psykologian apulaisprofessorina (sosiaalipsykologia) vuosina 1995–2005. Vuonna 2005 hän oli sosiaalipsykologian ohjelman psykologian professori samassa yliopistossa. Vuodesta 2006 lähtien hän on ollut Pohjois-Carolinan yliopiston (Chapel Hill) sosiaalipsykologian ohjelman professori. Hän on lisäksi johtanut positiivisten tunteiden ja psykofysiologian laboratoriota (PEP) vuodesta 2000 ensin Michiganin yliopistossa ja sittemmin Pohjois-Carolinan yliopistossa.
Tuotantoa

Barbara Fredrickson on julkaissut (5/2017 mennessä) toista sataa vertaisarvioitua artikkelia tai muuta tieteellistä julkaisua. Hänen tunnetuimpiin artikkeleihinsa oli Google Scholarin mukaan viitattu heinäkuuhun 2017 mennessä yli 11 000 kertaa. Yliopistollisen opetustyönsä lisäksi hän on esiintynyt puhujana lukuisissa kansallisissa ja kansainvälisissä tieteellisissä kokouksissa ja ollut kysytty haastateltava tiedotusvälineissä. Hänen yleistajuisia kirjojaan on käännetty yli kymmenelle kielelle. Hänen tunnetuimpia suurelle lukijakunnalle kirjoitettuja teoksiaan ovat muun muassa:
Love 2.0 (2013)
Positivity  (2009)
Aiheesta muualla

Google Scholar: Barbara Fredrickson (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (scholar.google.com)
Meng-Wu Lecture (2013) Barbara L. Fredrickson, Ph.D.; CCARE at Stanford University (Youtube-video) (englanniksi) (youtube.com)
Barbara L. Fredrickson Ph.D. (englanniksi) (psychologytoday.com)
Barbara Fredrickson (23.3.2013) Your Phone vs. Your Heart (englanniksi) (nytimes.com)
Bad Blood

Bad Blood voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Musiikki

Bad Blood, Bastillen albumi vuodelta 2013
Bad Blood, Blood on the Dance Floor -electronica-yhtyeen albumi vuodelta 2013
”Bad Blood”, Taylor Swiftin kappale vuodelta 2015
Elokuva

Bad Blood – Verilöyly, Mike Newellin ohjaama elokuva vuodelta 1981
Bad Blood, australialainen jännityselokuva vuodelta 2017
Muut

WWE Bad Blood, showpainitapahtuma.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Bad Blood”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Bert ja kylmät kundit

| Bert ja kylmät kundit> Bert och boysen |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Anders Jacobsson, Sören Olsson
Kuvittaja:  Sonja Härdin
Kieli:  ruotsi
Julkaistu:  1996
Suomennos
Suomentaja:  Jukka Itkonen
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2001
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Bert ja kylmät kundit (ruots. Bert och boysen) on Anders Jacobssonin ja Sören Olssonin kirjoittama kirja. Alkuperäisteos on julkaistu vuonna 1996 ja suomennos vuonna 2001.
Aiheesta muualla

Worldcat
Bea (kieli)

| Bea |
| --- | --- |
Muu nimi:  Aka-Bea
Tiedot
Alue:  Andamaanit, Intia
Puhujia:  kuollut
Kirjaimisto:  ei kirjakieltä
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Andamaanilaiset kielet
Kieliryhmä:  Isojen-Andamaanien kielet Eteläiset Isojen-Andamaanien kielet
Kielikoodit
ISO 639-3:  abj
 Ohje 
Bean tai Aka-Bean kieli on kuollut Isojen-Andamaanien kielten eteläiseen haaraan kuulunut kieli, jota puhuttiin Etelä-Andamanin saaren pohjois- ja länsirannalla Andamaaneilla Intiassa.
Kielellä ei ollut kirjallista standardia.
Australian ralli 1999

|  Australian ralli 1999 |
| --- | --- |
 13. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 1999. 
Ajankohta:  4. – 7. marraskuuta 1999
Pituus:  23 erikoiskoetta


Palkintokoroke
Voittaja:   Richard Burns    Robert Reid  (Subaru World Rally Team)
Toinen:   Carlos Sainz    Luis Moya  (Toyota Castrol Team)
Kolmas:   Tommi Mäkinen    Risto Mannisenmäki  (Mitsubishi Ralliart)
Australian ralli 1999 (viralliselta nimeltään 12. Telstra Rally Australia) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1999. Kilpailu ajettiin 4. – 7. marraskuuta 1999. Kilpailu oli kauden toiseksi viimeinen ja kilpailussa oli 23 erikoiskoetta.
Kilpailun voitti Richard Burns. Tommi Mäkinen varmisti neljännen peräkkäisen maailmanmestaruutensa kolmannella sijalla. Carlos Sainzin toinen sija riitti Toyotalle varmistamaan valmistajien mestaruus. Viimeisenä päivänä Grönholm ja Rovanperä nousivat viidentenä ajaneen Rådströmin ohi.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Richard Burns |  Robert Reid | Subaru Impreza S5 WRC 99 | 3:44.31,5 | 0.0 |  |
| 2. |  Carlos Sainz |  Luis Moya | Toyota Corolla WRC | 3:44.43,1 | +11,6 |  |
| 3. |  Tommi Mäkinen |  Risto Mannisenmäki | Mitsubishi Lancer Evo VI | 3:49.02,9 | +4.31,4 |  |
| 4. |  Freddy Loix |  Sven Smeets | Mitsubishi Carisma GT Evo VI | 3:52.04,0 | +7.32,5 |  |
| 5. |  Marcus Grönholm |  Timo Rautiainen | Peugeot 206 WRC | 3:52.33,4 | +8.01,9 |  |
| 6. |  Harri Rovanperä |  Risto Pietiläinen | Seat Cordoba WRC Evo2 | 3:52.44,3 | +8.12,8 |  |
Lähde:
Bea

Bea voi tarkoittaa seuraavia:
bea, aka-bea, kuollut andamaanilainen kieli
Bea, naisen etunimi
Bea, Petter Næssin ohjaama draamaelokuva vuodelta 2004
BEA, Bureau d’Enquêtes et d’Analyses pour la Sécurité de l’Aviation Civile, Ranskan valtion siviili-ilmailuturvallisuusvirasto
BEA, British European Airtours, nyk. British Airtours, brittiläinen tilauslentoyhtiö
BeA-Group, Joh. Friedrich Behrens AG, saksalainen kiinnitystarvikkeiden valmistaja
Bea, sukunimenä:
Augustin Bea (1881–1968), saksalainen jesuiitta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Bea”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Berliinin filharmonia

Berliinin filharmonia
Kamarimusiikkisali
Berliinin filharmonia (saks. Berliner Philharmonie) on konserttitalo Berliinissä. Rakennuksen suunnitteli Hans Scharoun ja se rakennettiin vuosina 1960–1963. Konserttitalo on Berliinin filharmonikkojen kotisali ja vanhan Berliinin konserttitalon ohella kaupungin tärkein konserttitalo. Salin hyvän akustiikan vuoksi sen sisätilojen arkkitehtuuria on kopioitu moniin muihin konserttitaloihin. Filharmonia sijaitsee Tiergartenin kaupunginosassa samannimisen puiston eteläpuolella lähellä entisen Berliinin muurin paikkaa sen länsipuolella ja on osa Kulturforumin kokonaisuutta.
Alkuperäisen filharmonian (Großer Saal eli suuri sali) viereen rakennettiin vuosina 1984–1987 pienempi kamarimusiikkisali (Kammermusiksaal), jonka suunnitteli Hans Scharounin apulainen Edgar Wisniewski Scharounin jo 1960-luvulla tekemien hahmotelmien pohjalta. Suuressa salissa on 2 440 paikkaa ja kamarimusiikkisalissa 1 180 paikkaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Berliinin filharmonia Wikimedia Commonsissa
Bach (täsmennyssivu)

Bach voi viitata seuraaviin:
Sukunimi

Bach on saksankielinen sukunimi. Saksan kielessä sana tarkoittaa ”puroa” tai ”pientä jokea”. Tunnettuja Bach-nimisiä henkilöitä:
Johann Sebastian Bach (1685–1750), saksalainen säveltäjä
Anna Magdalena Bach (1701–1760), o.s. Wilcken, edellisen toinen aviovaimo
Carl Philipp Emanuel Bach (1714–1788), saksalainen säveltäjä, Johann Sebastian Bachin poika
Johann Christian Bach (1735–1782), saksalainen säveltäjä, Johann Sebastian Bachin poika
Johann Christoph Friedrich Bach (1732–1795), saksalainen säveltäjä, Johann Sebastian Bachin poika
Wilhelm Friedemann Bach (1710–1784), saksalainen säveltäjä, Johann Sebastian Bachin poika
Alexander von Bach (1813–1893), itävaltalainen poliitikko
Barbara Bach (s. 1947), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Christian Friis Bach (s. 1966), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Erich von dem Bach-Zelewski (1899–1972), saksalainen SS-kenraali, muutti nimensä saksalaisemmaksi: Erich von dem Bach
Erwin Bach (s. 1956), saksalainen musiikkituottaja
Francisco Carlos Bach (s. 1954), brasilialainen katolinen piispa
John Bach (s. 1946), walesilais-uusiseelantilainen näyttelijä
Karen Bach, Karen Lancaume (1973–2005), ranskalainen pornonäyttelijä
Louis Bach (1883–1914), ranskalainen jalkapalloilija
Richard Bach (s. 1936), yhdysvaltalainen kirjailija
Sebastian Bach (s. 1968), kanadalainen laulaja
Sofia Bach (s. 1973), ruotsalainen näyttelijä
Sonya Bach (s. 1981), eteläkorealainen pianisti
Thomas Bach (s. 1953), saksalainen miekkailija ja lakimies, Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja
P. D. Q. Bach, Peter Schickelen keksimä kuvitteellinen Bach-suvun säveltäjä, jonka nimissä Schickele julkaisi sävellyksiään
Muita merkityksiä

Bach-kukkaterapia
Bạch Đằngin taistelu, Vietnamin ja mongolien välillä vuonna 1288 käyty taistelu
BWV, Bach-Werke-Verzeichnis, Bachin teosten luettelo
Bach Collegium Japan, japanilainen orkesteri ja kamarikuoro
Elektroniikkainsinöörien seura

| Tietotekniikan ja Elektroniikan seura ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1926
Toimiala:  Elektroniikka-, tietotekniikka- ja tietoliikennetekniikan alan insinöörien, diplomi-insinöörien sekä opiskelijoiden yhdyssiteenä toimiva yhdistys
Kotipaikka:  EIS:n kotipaikka on Helsingin kaupunki ja toiminta-alueena koko Suomi.
Jäsenmäärä:  1 100 henkilöjäsentä sekä 47 yritysjäsentä teollisuuden, kaupan ja median aloilta (23.8.2008)
Puheenjohtaja:  Mauri Inha (TAMK)
Hallitus:  http://www.eis.fi/hallitus.php
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elektroniikkainsinöörien seura ry. (EIS), Elektronikingenjörsförbundet i Finland rf on vuonna 1926 perustettu Elektroniikka-, tietotekniikka- ja tietoliikennetekniikan alan insinöörien, diplomi-insinöörien sekä opiskelijoiden yhdyssiteenä toimiva yhdistys. Yhdistys käyttää ulkomaanyhteyksissä epävirallista englanninkielistä nimeä The Finnish Society of Electronics Engineers.
Yhdistys uudisti 2014 sääntönsä ja nimensä paremmin nykyhetkeä ja tulevaisuutta kuvaavaksi muotoon Tietotekniikan ja Elektroniikan seura ry (TiES), englanniksi The Finnish Society of Information Technology and Electronics ja ruotsiksi Förbundet för Informationsteknologi och Elektronik i Finland.
Seuran historiaa

Seura perustettiin 20.3.1926 aluksi harrastuspiirinä, kunnes rekisteröitiin 16.3.1929 nimellä Radioinsinööriseura r.y. Perustajat ja alkuvaiheen jäsenet tulivat lähinnä puolustusvoimien radiotoiminnan, yleisradiotoiminnan, korkeakoulun ja valtionhallinnon piiristä.
3.12.1964 seura muutti nimensä Elektroniikkainsinöörien seuraksi, kun elektroniikan sovelluksia oli alettu käyttää yhä laajemmin yhteiskunnassa.
2000-luvulla EIS lisäsi logonsa yhteyteen sanat Elektroniikka, Tietotekniikka ja Tietoliikenne korostamaan seuran edelleen laajentunutta toiminta-aluetta.
Seuran toiminta > Kehitysvisiot

Elektroniikasta on viime vuosikymmenen kuluessa tullut yksi Suomen talouden tukijaloista. Elektroniikka- ja sähköteollisuus työllistää seuran mukaan 50 000 henkilöä ja kattaa viennistä lähes 20 %.
Elektroniikka-alalla tarvitaan jatkuvasti taitavia ja modernit työkalut hallitsevia asiantuntijoita.  Tulevaisuudessa Suomi pärjää seuran mukaan entistä selvemmin vain ainutlaatuisella osaamisella ja innovointitoiminnalla. Verkottuminen ja ajatusten vaihto suomalaisten elektroniikka-, ohjelmointi-, tietokone- ja tietoliikenneasiantuntijoiden kesken on entistä tärkeämpää sekä korkean teknologian että koko Suomen teollisuudelle.
Seuran toiminta > Toiminta-ajatus

Elektroniikkainsinöörien seuran toiminta-ajatuksena on kehittää suomalaista elektroniikka-alaa. Tämä tapahtuu muun muassa kehittämällä seuran jäsenistön tietämystä ja osaamista, tekemällä julkaisuja, antamalla lausuntoja ja toimimalla yhteistyössä muiden yhdistysten kanssa.
Seuran toiminta > Päämäärät

Elektroniikkainsinöörien seuran päämääränä on jäsenistönsä kehittäminen. EIS toteuttaa sitä järjestämällä seminaareja ja ekskursioita, tarjoamalla Prosessori-lehden jäsenetuna ja toimimalla elektroniikka-, tietotekniikka- ja tietoliikennetekniikka-alalla toimivien ammattilaisten yhdyssiteenä. Elektroniikkainsinöörien säätiö tukee toimintaa mm. jakamalla apurahoja ja stipendejä alan perus- ja jatko-opiskelijoille.
Seuran toiminta > Perustoiminnot

Toiminnan perustan luovat kuukausittaiset vierailut yrityksiin, tutkimuslaitoksiin, korkeakouluihin ja muihin oppilaitoksiin. Yritysjäseniin ja järjestöihin pidetään aktiivisesti yhteyttä molemminpuolisen hyödyn saavuttamiseksi.
Seuran toiminta > Tapahtumat

Vuosittain pyritään järjestämään vähintään yksi koko päivän opintomatka ja kaikiin EIS:n tapahtumiin pyritään järjestämään aina mahdollisimman korkeatasoisia esitelmiä ajankohtaisista aiheista.
Säännöllisin väliajoin on toteutettu merkittävä alan tapahtuma, Elektroniikkapäivät (vuonna 2007 ECT Forum). Sen yhteydessä jaetaan stipendejä ja awardeja elektroniikassa ansioituneille.
ECT Foorumi on tapahtuma joka järjestetään joka toinen vuosi, seuraavan kerran lokakuussa 2015.
Seuran toiminta > Yhteydet järjestöihin

Elektroniikkainsinöörien Seura on mukana seuraavissa yhteisöissä
Seuran toiminta > Jaostot ja alaosastot

EISFO - Forssan alaosasto
RISS - Radioinsinööriseuran seniorit
Elektroniikkainsinöörien Säätiö

Seuran rinnalla toimii Elektroniikkainsinöörien Säätiö. Sen omaisuus on vuosien varrella karttunut lahjoituksin ja onnistuneella sijoitustoiminnalla. Säätiölle tehtävät määräsuuruiset lahjoitukset ovat antajalleen verovapaita. Säätiö jakaa vuosittain noin 40 000 euroa stipendejä tutkimukseen, opiskeluun ulkomailla ja patentoinnin alkuvaiheisiin.
Aiheesta muualla

Elektroniikkainsinöörien seura ry. (Arkistoitu – Internet Archive)
Elektroniikkainsinöörien Säätiö (Arkistoitu – Internet Archive)
Elektroniikkainsinöörien seuran jaostot ja alaosastot (Arkistoitu – Internet Archive)
Baneins

Baneins on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 529 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Baneins'n pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä.
Banff (täsmennyssivu)

Banff voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Banff, kaupunki Kanadassa
Banff, kaupunki Skotlannissa
Banffin kansallispuisto, kansallispuisto Kanadassa
Banff World Media Festival (aiemmin  Banff World Television Festival), kansainvälinen media-alan tapahtuma Kanadan Albertassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Banff”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Fibromyalgia

Fibromyalgia, tunnetaan harvemmin myös nimellä pehmytkudosreuma, on krooninen ja laaja-alainen kipu-uupumusoireyhtymä (diagnoosikoodi M79.7), johon liittyy kognitiivisia oireita. Fibromyalgiapotilailla esiintyy huomattavan nopeaa harmaiden aivosolujen tuhoutumista.
Tautia sairastaa arviolta 2–5 prosenttia väestöstä, ja yhdeksänkymmentä prosenttia sairastuneista on naisia.
Fibromyalgia aiheuttaa usein työkyvyttömyyttä, eikä siihen ole onnistuttu löytämään tehokasta hoitoa, mutta suomalaiset vakuutusyhtiöt eivät myönnä kovin helposti pidempiä sairauspäivärahakausia tai työkyvyttömyyseläkettä kyseisen sairauden perusteella.
Oireet

Fibromyalgiapotilailla esiintyy laaja-alaista, neuropaattista kipua muistuttavaa kroonista kipua. Fibromyalgiakipua esiintyy lihaksissa, jänteissä ja nivelissä. Fibromyalgiapotilaiden uni on yleensä virkistämätöntä, minkä vuoksi he kärsivät jo herätessä alkavasta uupumuksesta. FM-potilailla todetaankin usein non-REM-unen aikana alfa-deltapoikkeavuutta aivosähkökäyrässä.
Muita yleisiä oireita ovat kognitiiviset eli henkisen suorituskyvyn ongelmat, kuten keskittymiskyvyttömyys, uuden oppimisen vaikeus ja muistin huononeminen, meluyliherkkyys, puutuminen, turvotuksen tunne ja masentuneisuus tai ahdistuneisuus, joka korreloi kivun voimakkuuden kanssa.
Fibromyalgiaan saattaa myös liittyä lihasjäykkyyttä ja 
normaalit tuntoärsykkeet saattavat aiheuttaa sietämätöntä kipua (ns. allodynia). Potilaat kokevat lisäksi keskimäärin jo 65 desibelin melun sietämättömäksi rajan ollessa terveillä henkilöillä 100 desibeliä. Fibromyalgian oireet muistuttavat kroonisen väsymysoireyhtymän oireita.
Tutkimuslöydökset ja diagnostiikka

Fibromyalgiaan liittyvien kipujen on ajateltu johtuvan aivojen kipua säätelevän järjestelmän herkistymisestä Useissa viimeaikaisissa tutkimuksissa on kuitenkin havaittu, että fibromyalgiapotilailla esiintyy usein samanlaista kipua ja tuntoa aistivien pienten ääreishermosäikeiden rappeumaa kuin Parkinsonin taudissa ja diabeteksessa..
Fibromyalgiapotilaiden aivojen harmaat aivosolut kuolevat kymmenen kertaa tavanomaista nopeammin, mikä johtaa siihen, että heillä on neurologisesti terveisiin koehenkilöihin verrattuna sitä vähemmän harmaita aivosoluja, mitä kauemmin sairautta on kestänyt. Harmaita aivosoluja näyttäisi tuhoutuvan nimenomaan aivojen tärkeimmistä osista.
Fibromyalgia ei aiheuta tavanomaisissa laboratorio- tai kuvantamistutkimuksissa (esimerkiksi röntgenkuvaus, ultraäänitutkimus, MRI-magneettikuvaus) havaittavia muutoksia. Merkittävällä osalla potilaista on kuitenkin autoimmuniteettiin viittaavia tumavasta-aineita (ANA), ja lähes kaikilta FM-potilailta on löydettävissä XMRV-viruksen vasta-aineita.
Fibromyalgian diagnoosikoodi sijoittuu tuki- ja liikuntaelinten sekä sidekudossairausten luokkaan, vaikka sairautta pidetään nykyisin neurologisena. Amerikan reumatologinen yhdistys (ARA) julkaisi vuonna 1990 fibromyalgian diagnostiset kriteerit. Niiden mukaan potilaalla on oltava laaja-alaista kipua, joka on kestänyt ainakin kolme kuukautta. Lisäksi kipua on esiinnyttävä 11:ssä 18 tutkitusta fibromyalgiapisteestä. Edellä  mainittujen kriteereiden diagnostinen herkkyys on lähes 90 prosenttia ja tarkkuus 80 prosenttia. Tämä merkitsee sitä, että noin kymmenellä prosentilla tutkituista voi olla fibromyalgia, vaikka diagnostiset kriteerit eivät täyttyisi tutkimushetkellä, ja kahdellakymmenellä prosentilla diagnoosin saaneista voi todellisuudessa jokin muu sairaus, joka selittää heidän oireensa.
Coloradon yliopiston tutkijat kehittivät vuonna 2016 toiminnalliseen magneettikuvaukseen (FMRI) perustuvan testin, jolla fibromyalgiapotilaat voidaan seuloa yli 90 prosentin tarkkuudella. Potilaat altistetaan kuvauksen aikana visuaalisille, äänellisille ja kosketukseen perustuville ärsykkeille sekä kipua tuottavalle paineelle.
Osa lääkäreistä suhtautuu sairauteen epäillen tai torjuvasti, ja on yleistä, että fibromyalgiapotilaille annetaan psykiatrinen diagnoosi. Joskus EDS tai hypermobiliteettisyndrooma diagnosoidaan virheellisesti fibromyalgiaksi.