stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
KVA

| KVA> Sijainti |
| --- | --- |
Korkeus merenpinnasta:  178,01 m
Mitat
Korkein kohta:  2,42 m
Kapein kohta:  1,71 m
Levein kohta:  4,86 m
Kokonaispituus:  9,64 m
Pinta-ala yhteensä:  28,53 m2
Tilavuus yhteensä:  42,14 m3
Muita tietoja
Omistaja:  ei tietoa
Sisäänkäynnin tyyppi:  portaat
Akseli:  suora
Koristelu:  ei koristelua
KVA eli WVA on hautakammio Kuninkaiden laakson alueen länsilaaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta.
Suuri osa hautaa peittäneestä romusta on yhä tallella. Haudasta on löydetty muun muassa köysiä, koruja, astiatelineitä ja astioita sekä papyryksia.
Tutkimuksen historia

Robert Hay (1825–1835): vierailu
Carl Richard Lepsius (1844–1845): kaivaukset
Edward Russell Ayrton ja Emile Chassinat (1905–1906): kaivaukset
Harry Burton ja Ernest Harold Jones (1912): kaivaukset
Wasedan yliopisto (1993–1994): kaivaukset
KVCD

KVCD (engl. K Video Compression Dynamics) on digitaalisen videon koodaukseen tarkoitettujen MPEG-1 ja MPEG-2 -standardien epästandardi muunnos. Se on käytössä DVD-laitteissa, mutta tätä koodausjärjestelmää ei ole kaikissa laitteissa.
Aiheesta muualla

KVCD.net (englanniksi)
Virallinen KVCD määritelmä (englanniksi)
Keskustelua KVCD koodausasetuksista (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Juurikunta

Juurikunta on algebran kuntateoriaan liittyvä käsite.
Olkoon  K kunta,  I indeksijoukko ja  (f_{i})_{i\in I} joukko  K[x]:n polynomeja, jotka eivät ole vakioita. Sanotaan, että kunnan  K laajennus  E on perheen  (f_{i})_{i\in I} juurikunta, jos
jokainen  f_{i} hajoaa  E[x]:ssä ensimmäisen asteen polynomien tuloksi ja
jos edellinen kohta on voimassa, niin sama kohta ei ole voimassa millekään  E:n aidolle alikunnalle  E'.
Voidaan osoittaa, että jokaista tällaista kokoelmaa  (f_{i})_{i\in I} kohti on olemassa isomorfiaa vaille yksikäsitteinen juurikunta.
Johnny Cecotto Jr.

Johnny Cecotto, Jr. vuonna 2011.
Johnny Amadeus Cecotto tunnetaan myös nimellä Johnny Cecotto Jr (s. 9. syyskuuta 1989 Augsburg, Länsi-Saksa) on saksalaissyntyinen venezuelalainen moottoriurheilija. Hän on kilpailut vuodesta 2009 lähtien GP2-sarjassa. Hänen isänsä on entinen F1-kuljettaja ja moottoripyöräilyn maailmanmestari Johnny Cecotto. Hänen nuorempi veljensä Jonathan on myös moottoriurheilija.
Ura

Cecotto on kilpaillut myös Formula BMW-, Formula Renault-, Formula 3- ja International Formula Master -sarjoissa. Cecotto debytoi GP2-sarjassa kaudella 2009 DPR-tallissa. Hän ei saavuttanut pisteitä. Kaudella 2010 Cecotto kilpaili Trident-tallissa. Hän saavutti ensimmäiset pisteensä ajaen neljänneksi monacon sprinttikilpailussa. Muissa kilpailuissa hän ei saavuttanut pisteitä ja hänet korvattiin Edoardo Piscopolla Italian kilpailusta alkaen. Cecotto kilpaili myös Aasian GP2-sarjassa kaudella 2009–10, mutta hänet korvattiin jo avauskilpailun jälkeen Dani Closilla. Cecotto jatkoi GP2:ssa kaudella 2011 Ocean Racing Technology -tallissa saavuttamatta pisteitä.
Hän jatkoi sarjassa myös kaudella 2012 Barwa Addax Teamissä. Hän otti ensimmäisen GP2-voittonsa Monacon pitkässä kilpailussa lähdettyään paalupaikalta. Cecotto voitti myös Saksan pitkän kilpailun tallin tehtyä rohkean päätöksen lähteä kilpailuun kuivan kelin renkailla märällä, kuivuvalla radalla. Cecotto saavutti kauden aikana myös kaksi kakkossijaa ja yhden nopeimman kierroksen sijoittuen loppupisteissä yhdeksänneksi. Vuonna 2013 Cecotto siirtyi Arden-talliin. Hän saavutti yhden paalupaikan ja 41 pistettä sijoittuen sarjan 16:ksi. Vuonna 2014 Cecotto jatkoi jälleen sarjassa. Hän saavutti kaksi voittoa ja yhden paalupaikan sijoittuen sarjassa viidenneksi.
Vuonna 2015 Cecotto siirtyi Auto GP -sarjaan. Cecotto palasi kesken kauden GP2-sarjaan ajaen ensin neljä kilpailua Hilmer Motorsport -tallissa ja myöhemmin kaksi kilpailua Carlin -tallissa ja kaksi kilpailua Trident -tallissa. Hän ei saavuttanut pisteitä. 2016 Cecotto teki jälleen paluun GP2-sarjaan ajaen neljä kilpailua Rapaxilla. Cecotto ajoi Abu Dhabin sprinttikilpailussa toiseksi. Cecotto keräsi kaiken kaikkiaan 18 pistettä. Hän jatkaa Rapaxilla myös kaudella 2017.
GP2-tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | David Price Racing | ESPFEA   | ESPSPR   | MONFEA   | MONSPR   | TURFEA   | TURSPR   | GBRFEA   | GBRSPR   | GERFEA   | GERSPR   | HUNFEA   | HUNSPR   | EURFEA   | EURSPR   | BELFEA   | BELSPR   | ITAFEA 18† | ITASPR 16† | PORFEA DNS | PORSPR 18 |  |  |  |  | 0 | 30. |
| 2010 | Trident Racing | ESPFEA Kesk. | ESPSPR 17 | MONFEA 9 | MONSPR 4 | TURFEA 12 | TURSPR 12 | EURFEA Kesk. | EURSPR 14 | GBRFEA 18 | GBRSPR 23 | GERFEA 13 | GERSPR Kesk. | HUNFEA Kesk. | HUNSPR 13 | BELFEA 10 | BELSPR Kesk. | ITAFEA   | ITASPR   | ABUFEA   | ABUSPR   |  |  |  |  | 3 | 23. |
| 2011 | Ocean Racing Technology | TURFEA Kesk. | TURSPR 13 | ESPFEA 14 | ESPSPR 13 | MONFEA Kesk. | MONSPR 17 | EURFEA 14 | EURSPR 17 | GBRFEA 12 | GBRSPR Kesk. | GERFEA 10 | GERSPR Kesk. | HUNFEA Kesk. | HUNSPR Kesk. | BELFEA 11 | BELSPR 8 | ITAFEA 17 | ITASPR 15 |  |  |  |  |  |  | 0 | 24. |
| 2012 | Barwa Addax Team | MALFEA Kesk. | MALSPR 22 | BHR1FEA Kesk. | BHR1SPR 22† | BHR2FEA 9 | BHR2SPR Kesk. | ESPFEA 18 | ESPSPR 13 | MONFEA 1 | MONSPR Kesk. | EURFEA DSQ | EURSPR Kesk. | GBRFEA 2 | GBRSPR 18† | GERFEA 1 | GERSPR 6 | HUNFEA Kesk. | HUNSPR Kesk. | BELFEA 17 | BELSPR Kesk. | ITAFEA 2 | ITASPR 5 | SINFEA Kesk. | SINSPR 9 | 104 | 9. |
| 2013 | Arden International | MALFEA 12 | MALSPR 5 | BHRFEA 10 | BHRSPR 12 | ESPFEA 8 | ESPSPR 5 | MONFEA Kesk. | MONSPR EX | GBRFEA 17 | GBRSPR Kesk. | GERFEA 10 | GERSPR 5 | HUNFEA 21 | HUNSPR Kesk. | BELFEA 14 | BELSPR 7 | ITAFEA 12 | ITASPR 8 | SINFEA 14 | SINSPR 6 | ABUFEA 8 | ABUSPR Kesk. |  |  | 41 | 16. |
| 2014 | Trident | BHRFEA 21 | BHRSPR 14 | ESPFEA 1 | ESPSPR 6 | MONFEA 4 | MONSPR 4 | AUTFEA 6 | AUTSPR 1 | GBRFEA 6 | GBRSPR 3 | GERFEA 7 | GERSPR Kesk. | HUNFEA Kesk. | HUNSPR Kesk. | BELFEA 3 | BELSPR 2 | ITAFEA 10 | ITASPR Kesk. | RUSFEA 19 | RUSSPR 23† | ABUFEA 6 | ABUSPR 6 |  |  | 140 | 5. |
| 2015 | Hilmer Motorsport | BHRFEA   | BHRSPR   | ESPFEA 21 | ESPSPR Kesk. | MONFEA 20 | MONSPR Kesk. | AUTFEA   | AUTSPR   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 | 28. |
| 2015 | Carlin |  |  |  |  |  |  |  |  | GBRFEA 13 | GBRSPR 25 | HUNFEA   | HUNSPR   | BELFEA   | BELSPR   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 0 | 28. |
| 2015 | Trident |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ITAFEA 18 | ITASPR 13 | RUSFEA 13 | RUSSPR 22† | BHRFEA   | BHRSPR   | ABUFEA   | ABUSPR   |  |  | 0 | 28. |
| 2016 | Rapax | ESPFEA   | ESPSPR   | MONFEA   | MONSPR   | EURFEA   | EURSPR   | AUTFEA   | AUTSPR   | GBRFEA   | GBRSPR   | HUNFEA   | HUNSPR   | GERFEA   | GERSPR   | BELFEA   | BELSPR   | ITAFEA   | ITASPR   | MALFEA 13 | MALSPR 9 | ABUFEA 7 | ABUSPR 2 |  |  | 18 | 18. |
GP2-tulokset > Aasian GP2

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009–2010 | Trident Racing | ABU1FEA 7 | ABU1SPR 6 | ABU2FEA   | ABU2SPR   | BHR1FEA   | BHR1SPR   | BHR2FEA   | BHR2SPR   | 3 | 17. |
| 2011 | Super Nova Racing | ABUFEA 15 | ABUSPR 7 | ITAFEA 16 | ITASPR 19 |  |  |  |  | 0 | 15. |
Formula 2 -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Rapax | BHRFEA 15 | BHRSPR 9 | ESPFEA 17 | ESPSPR 10 | MONFEA 8 | MONSPR 2 | AZEFEA Kesk. | AZESPR 14 | AUTFEA   | AUTSPR   | GBRFEA   | GBRSPR   | HUNFEA   | HUNSPR   | BELFEA   | BELSPR   | ITAFEA   | ITASPR   | JERFEA   | JERSPR   | ABUFEA   | ABUSPR   | 16 | 16. |
Karsinnat jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2012

Karsinnat jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2012 käynnistyivät vuonna 2010. Isäntämaiden Puolan ja Ukrainan joukkueet olivat molemmat saaneet automaattisen paikan lopputurnaukseen. Kaikkiaan lopputurnaukseen osallistui karsintojen perusteella 16 maajoukkuetta.
Ensimmäistä kertaa joukkueet jaettiin arvontakoreihin UEFAn maakertoimen perusteella. Arvonnassa arvottiin kuusi kuuden joukkueen ja kolme viiden joukkueen lohkoa. Lohkovoittajat sekä paras lohkokakkonen pääsivät suoraan kisoihin, muut kahdeksan lohkokakkosta etenivät jatkokarsintaan, josta jokaisen otteluparin voittaja pääsi lopputurnaukseen.
Arvontakorit

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   Espanja   Saksa   Alankomaat   Italia   Englanti   Kroatia   Portugali   Ranska   Venäjä |   Kreikka   Tšekki   Ruotsi   Sveitsi   Serbia   Turkki   Tanska   Slovakia   Romania |   Israel   Bulgaria   Suomi   Norja   Irlannin tasavalta   Skotlanti   Pohjois-Irlanti   Itävalta   Bosnia ja Hertsegovina |   Slovenia   Latvia   Unkari   Liettua   Valko-Venäjä   Belgia   Wales   Makedonia   Kypros |   Montenegro   Albania   Viro   Georgia   Moldova   Islanti   Armenia   Kazakstan   Liechtenstein |   Azerbaidžan   Luxemburg   Malta   Färsaaret   Andorra   San Marino |
Karsintalohkot

Karsintalohkot arvottiin Varsovassa 7. helmikuuta 2010. UEFA:n päätöksellä Venäjän ja Georgian sekä Armenian ja Azerbaidžanin joukkueita ei sijoitettaisi samoihin karsintalohkoihin maiden välisten poliittisten kiistojen vuoksi. Näistä Armenia ja Azerbaidžan arvottiin A-lohkoon, mutta myöhemmin arvottu Armenia siirrettiin B-lohkoon ja A-lohkoon sijoitettiin seuraavana arvottu joukkue, Kazakstan.
| A | B | C |
| --- | --- | --- |
|   Saksa   Turkki   Itävalta   Belgia   Kazakstan   Azerbaidžan |   Venäjä   Slovakia   Irlannin tasavalta   Makedonia   Armenia   Andorra |   Italia   Serbia   Pohjois-Irlanti   Slovenia   Viro   Färsaaret |
| D | E | F |
|   Ranska   Romania   Bosnia ja Hertsegovina   Valko-Venäjä   Albania   Luxemburg |   Alankomaat   Ruotsi   Suomi   Unkari   Moldova   San Marino |   Kroatia   Kreikka   Israel   Latvia   Georgia   Malta |
| G | H | I |
|   Englanti   Sveitsi   Bulgaria   Wales   Montenegro |   Portugali   Tanska   Norja   Kypros   Islanti |   Espanja   Tšekki   Skotlanti   Liettua   Liechtenstein |
Ensimmäinen kierros

Kaikki otteluajat UTC+1
Ensimmäinen kierros > Lohko A

Saksa varmisti lohkovoitton 2. syyskuuta voittaessaan Itävallan ja näin etenee varmasti lopputurnaukseen.
Ottelut
Ensimmäinen kierros > Lohko B

Ottelut
Ensimmäinen kierros > Lohko C

Italian ja Serbian välinen ottelu jouduttiin keskeyttämään kuuden minuutin pelin jälkeen Serbian kannattajien aiheutettua häiriöitä. 29. lokakuuta 2010 ottelu tuomittiin lopulta Italian voitoksi maalein 3–0. Italia varmisti paikkansa lopputurnaukseen 6. syyskuuta.
Ottelut
Ensimmäinen kierros > Lohko D

Ottelut
Ensimmäinen kierros > Lohko E

Alankomaat varmisti paikkansa lopputurnaukseen 6. syyskuuta voitettuuaan jokaisen ottelunsa ennen sitä. Myös Ruotsi varmisti jatkopaikkansa ollen paras lohkossaan toiseksi sijoittunut joukkue.
Ottelut
Ensimmäinen kierros > Lohko F

Ottelut
Ensimmäinen kierros > Lohko G

Ottelut
Ensimmäinen kierros > Lohko H

Portugali eteni jatkokarsintaan paremman maalieron turvin ennen Norjaa.
Ottelut
Ensimmäinen kierros > Lohko I

Espanja varmisti jatkopaikkansa 6. syyskuuta voitettuaan sitä ennen kaikki ottelunsa.
Ottelut
Jatkokarsinnat

Jatkokarsintoihin osallistuu kahdeksan maata, jotka sijoittuivat lohkoissaan toiseksi. Ainoastaan paras lohkossaan toiseksi sijoittunut joukkue, Ruotsi, pääsi suoraan lopputurnaukseen. Nämä kahdeksan maata jaettiin UEFAn maajoukkuekertoimien mukaan kahteen lohkoon, joista arvottiin otteluparit. Otteluparit pelaavat kaksiosaisen ottelusarjan, jonka voittaja etenee lopputurnaukseen. Arvonta suoritettiin Krakovassa 13. lokakuuta 2011.
| Arvontakorit (suluissa UEFAn maajoukkuekerroin)> 1 | Arvontakorit (suluissa UEFAn maajoukkuekerroin)> 2 |
| --- | --- |
  Kroatia (32 723)   Portugali (31 202)   Irlannin tasavalta (28 203)   Tšekki (27 982):   Turkki (27 601)   Bosnia ja Hertsegovina (27 199)   Montenegro (21 876)   Viro (20 355)
Lähde:
Jatkokarsinnat > Ottelut

| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Turkki | 0–3 |  Kroatia | 0–3 | 0–0 |
|  Viro | 1–5 |  Irlannin tasavalta | 0–4 | 1–1 |
|  Tšekki | 3–0 |  Montenegro | 2–0 | 1–0 |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 2–6 |  Portugali | 0–0 | 2–6 |
Ottelut
Lopputurnauspaikan varmistaneet maat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Puola (isäntämaa)   Ukraina (isäntämaa)   Saksa (Lohko A voittaja)   Venäjä (Lohko B voittaja)   Italia (Lohko C voittaja)   Ranska (Lohko D voittaja)   Alankomaat (Lohko E voittaja)   Kreikka (Lohko F voittaja) |   |   Englanti (Lohko G voittaja)   Tanska (Lohko H voittaja)   Espanja (Lohko I voittaja)   Ruotsi (Paras lohkokakkonen)   Tšekki (Jatkokarsinnan voittaja)   Kroatia (Jatkokarsinnan voittaja)   Portugali (Jatkokarsinnan voittaja)   Irlannin tasavalta (Jatkokarsinnan voittaja) |
Juurilampi

| Juurilampi |
| --- | --- |
 Järveä länsirannalta pohjoiskoillisen suuntaan
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Utajärvi
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,9 m
Pinta-ala:  0,0359 km² 
Juurilampi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva pieni järvi tai lampi Utajärven kunnan pohjoisosassa Juorkunassa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee Juorkunan ja Ylikiimingin välisen Hillatien varrella, vajaan kilometrin päässä Hillatien ja Olvasjärventien risteyksestä länteen. Järven pohjoispuolelle on polkuyhteys myös Olvasjärventieltä. Juurilampi laskee ojia myöten Koiraoja-nimiseen puroon ja Iso-Timoseen. Etelälounaassa järvi rajoittuu Pikku Särkisuohon, muuten sen ympäristössä on kangasmaita. Järven rannat ovat asumattomia.
Kruunuvuorenranta

| Kruunuvuorenranta> Kronbergsstranden |
| --- | --- |
 Asuinaluetta rakenteilla syyskuussa 2023.
 Kaupungin kartta, jossa Kruunuvuorenranta korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Kaakkoinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  494
Pinta-ala:  1,42 km² 
Väkiluku:  2 894 (31.12.2022)
Osa-alueet:  osa Laajasalon kaupunginosaa
Postinumero(t):  00590
Lähialueet:  Hevossalmi, Tullisaari, Yliskylä, Kulosaari, Santahamina, Suomenlinna
Kruunuvuorenranta (ruots. Kronbergsstranden) on Helsingin Laajasalon kaupunginosaan kuuluva osa-alue, joka sijaitsee Laajasalon saaren lounaisosassa. Merkittävä osa Kruunuvuorenrannasta oli pitkään öljysataman aluetta, mutta nykyisin sen paikalle rakennetaan uutta laajaa merellistä asuntoaluetta.
Kruunuvuorenranta vahvistettiin osa-alueen nimeksi vuonna 2012. Aikaisemmin osa-alueen virallisena nimenä oli ollut Tahvonlahti (ruots. Stansvik), mutta Kruunuvuorenranta oli jo vuosia aikaisemmin tullut käyttöön suunnitellun asuntoalueen nimenä. Alueen nimi juontuu siellä olevan korkean rantakallion vanhasta nimestä Kruunuvuori. Kalliolta näkyy monille Helsingin saarille, kuten Katajanokalle, Korkeasaareen ja Suomenlinnaan. Saman vuoren mukaan on saanut nimensä myös Laajasalon ja kantakaupungin välissä oleva vesialue, Kruunuvuorenselkä, sekä sen mukaisesti myös vastarannalla, Katajanokalla sijaitseva Kruunuvuorenkatu. Kruunuvuorenranta on noin kahden kilometrin päässä Katajanokalta ja kolmen kilometrin päässä Kauppatorilta.
Historia

Kruunuvuorenrannan oli alun perin tarkoitus olla osa Viaporin eli Suomenlinnan linnoituskokonaisuutta Kruunuvuorenselän ympärillä. Lopulta Viaporin upseerit kuitenkin valtasivat alueen huvittelu- ja asuinpaikakseen. Kruunuvuorenrannassa harjoitettiin pienimuotoista maataloutta, ja alue oli myös suosittu veneretkikohde. 1800-luvulla alueelle rakentui Stansvikin kartano. Aatelismies Fredrik Vilhelm Edelheimin omistamalle kartanoalueelle rakentui muun muassa talousrakennuksia ja venevaja laitureineen.
Vuonna 1906 Kruunuvuorenrannan huvila-alueen osti suomalaisen kansakoululaitoksen perustajan Uno Cygnaeuksen poika Jacob Cygnaeus. Alueella sijaitsi kymmenkunta huvilaa, joista osa 1800-luvulta. Vuonna 1914 saksalainen kauppaneuvos Albert Goldbeck-Löwe osti maat Cygnaeuksen suvulta. Huvila-aluetta kutsutaan yhä joskus Kissingeksi Goldbeck-Löwen huvilan mukaan. Toisen maailmansodan aikana huvila-alueella majoitettiin saksalaisia sotilaita. Sodan jälkeen Ulkomaalaisen omaisuuden hoitokunta siirsi saksalaisomistuksessa olleen Kruunuvuoren Neuvostoliitolle. Tämän jälkeen alue oli neuvostoliittolaisten ja suomalaisten kommunistien juhlakäytössä.
Vuonna 1955 Palkki Oy:n perustaja vuorineuvos Aarne J. Aarnio osti Kruunuvuoren huvila-alueen itselleen. 1960-luvun lopulla Arkkitehtitoimisto Toivo Korhonen suunnitteli alueelle asemakaavan 2 300 asukkaan lähiölle, jossa olisi ollut 78 900 kerrosneliötä. Lähiösuunnitelmia ei kuitenkaan hyväksytty, vaan alue määrättiin rakennuskieltoon. Omistaja päästi tämän jälkeen rakennukset rappeutumaan.
Helsingin kaupunki sitoi 1990-luvun lopulla alueen rakennussuunnitelmat koko Laajasalon kohtaloon. Laajasaloon on tarkoitus rakentaa Herttoniemenrannan tapainen merellinen asuinalue. Alun perin alueelle suunniteltiin Helsingin metron laajennusta, joka lähtisi Meilahdesta ja kulkisi Töölön, Kampin, Katajanokan ja Kruunuvuorenselän alitse Laajasaloon. Sittemmin hanke vaihtui Kruunusillat-raitiotieksi. Laajasalon ranta-alueita päästiin rakentamaan vuoden 2010 jälkeen, jolloin öljy-yhtiöiden vuokrasopimukset satama-alueella päättyivät.
Asuinalueena

Satama-aikana vuonna 2005 silloisessa Tahvonlahdessa asui 347 henkilöä, ja työpaikkoja alueella oli vuoden 2003 lopussa 157 henkilölle. Kruunuvuorenrannan uuden kaavan kerrosala on 550 000 kerrosneliömetriä, josta 500 000 neliötä on asuntoja ja loput palveluja sekä toimitiloja. Rakennettavien asuntojen määrä on noin 7 500 ja asukkaiden määrä lopulta noin 13 000. Uusia työpaikkoja kerrottiin syntyvän 800.
Ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle syksyllä 2015, ja vuoden 2022 lopussa asukkaita oli noin 2 900. Alueella on kunnostettu pilaantunutta maata ja tehty myös maantäyttöjä. Osa uusista asunnoista on erilaisia kaupunkipientaloja, mutta yleisilmeestä tulee kantakaupunkimainen. Tornitaloista tulee korkeintaan kymmenkerroksisia. Alueen julkisiksi palveluiksi rakentuvat peruskoulu, päiväkoti, leikkipuisto ja liikuntahalli, nuorisotilat sekä mahdollisesti myös ruotsinkielinen koulu ja päiväkoti.
Asuinalueena > Eri suunnittelualueet

Entisen öljysataman ja uusien täyttömaiden paikalle rakentuvien korttelien alue on nimetty Haakoninlahdeksi ja hieman eteläisempänä Koirasaariksi. Koirasaari ja sen itäpuolinen täyttösaari erotetaan Haakoninlahdesta kanavilla. Haakoninlahteen rakentuvat korkeimmat ja tehokkaimmat korttelit. Sen länsipuolelle merenrantaan rakentuu Länsirannaksi nimetty rantarakenteiden ja -kortteleiden alue. Hieman pohjoisemmaksi rakentuu Kruunuvuoren asuinalue, joka ei kuitenkaan ylety Kruunuvuorenlammen ympäristöön. Kaivoskallion luonnonsuojelualueen kupeeseen rakennetaan Hopeakallioksi nimetty alue. Koirasaarentien eteläpuolelle rakennetaan Stansvikinkallion asuinalue, jota on kutsuttu myös Stansvikinnummeksi.
Rakentamattomiksi jäävät Stansvikin kartanon ympäristö, Kaivoskallion luonnonsuojelualue ja Kruunuvuoren huvila-alue. Ruokoisesta ja metsäisestä Stansvikinrannasta tehdään uimaranta.
Kruunuvuorenrannan kokonaisuudessa on suunniteltu myös Borgströminmäkeä ja Gunillankalliota, jotka virallisesti kuuluvat kuitenkin viereisiin osa-alueisiin Tullisaareen ja Yliskylään.
Asuinalueena > Kaitalahti

Rakentuvan kerrostalovaltaisen alueen pohjois­puolella sijaitsee vanha pien­talo­alue Kaitalahti, joka ei kuitenkaan virallisesti muodosta erillistä osa-aluettaan. Alue laajenee hieman Hopeakaivoksentien varressa.
Kruunuvuori ja huvila-alue

Entisen satama-alueen pohjoispuolella, Kaitalahden länsipuolella sijaitsee vanha Kruunuvuoreksi kutsuttu niemi, jonka maasto on paikoin kallioista ja karua, osittain taas tiheäkasvuista metsikköä. Alue on kulttuurihistoriallisesti, maisemallisesti ja geologisesti arvokas virkistysalue. Alueella sijaitsi aikaisemmin toistakymmentä huvilaa, joista tuli vuosien saatossa hylättyjä ja pahasti rapistuneita. Tonttien kaivot rapautuivat, ja talousvesi oli haettava muualta. Helsingin kaupunki suunnitteli Museoviraston kanssa ehjien huviloiden, erityisesti Villa Hällebon suojelua, kunnes se sai purkupäätöksen syksyllä 2020. Keväällä 2021 Hällebo, alueen viimeinen huvilarakennus, kuitenkin tuhoutui tuhopalossa.
Kruunuvuori muutetaan puistomaiseksi lähivirkistysalueeksi. Alueen keskellä oleva Kruunuvuorenlampi ja lehmusmetsikkö ovat luonnonsuojelualuetta.
Nimistö

Kruunuvuori-nimestä on merkintöjä jo 1700-luvun alkupuolelta. 1750-luvun kartoissa se esiintyy muodossa Crono berget, vuonna 1777 muodossa Kronberget ja vuonna 1933 muodossa Kruunuvuoret–Kronbergen. Kruunuvuoreen perustuu myös Kruunuvuorenselkä-merenlahden nimi.
Kruunuvuorenrannan uusille kaduille on annettu paljon aluksiin ja merenkäyntiin viittaavia nimiä. Sotamarsalkka Augustin Ehrensvärdin saaristolaivaston mukaan on nimetty Saaristolaivastonkatu ja -kuja sekä Saaristofregatinpuisto. Alusten ja laivatyyppien mukaan on nimetty Brynhildankuja, Disankatu ja -kuja, Hemmemankuja, Pojamankatu, Turumankatu ja Udemankuja. Useat nimet pohjautuvat alueen öljysatamahistoriaan ja muun muassa S/T Wiiri -tankkilaivaan, johon viitataan nimillä Wiirinaukio, -kallio ja -laituri. 1800–1900-lukujen höyrypursien mukaan on nimetty Astridinkatu, Ellidankuja, Frejankuja, Ilonpuisto sekä Mirandankatu ja -kuja.
Nimet Hakkukuja, Hopeakaivoksentie, Kaivoskallio, Kaivossepänkuja sekä Kuilukaari ja -kuja viittaavat Kaitalahden alueella sijainneeseen kaivokseen, josta louhittiin rautaa ja hopeaa. Keskeinen aihepiiri on myös heraldiikka, jonka pohjalta katunimistössä on muun muassa kruunuihin ja erilaisiin hahmoihin viittaavia nimiä. Vaakunoista poimittuihin eläin- ja ihmishahmoihin perustuvat nimet Pegasoksenkuja, Salamanterinkuja, Serafinkuja, Villimiehenkuja ja Yksisarvisenkuja.
Luonto ja ympäristö > Stansvikinkallio

Stansvikinkallio on metsäistä kallioselännettä, jonka korkein kalliolaki nousee yli kahdenkymmenen metrin korkeuteen merenpinnasta. Alueella esiintyy lepakoita ja uhanalaista lahokaviosammalta.
Suunniteltu asuinrakentaminen Stansvikinkallion alueelle on herättänyt vastustusta, ja rakentamista vastaan on järjestetty mielenosoituksia. Rakentamisessa varauduttiin alun perin 2 000 asukkaaseen, mutta asemakaava on kuitenkin asetettu uudelleenarviointiin. Päätöstä on pidetty poikkeuksellisena, koska asemakaava oli jo lainvoimainen.
Luonto ja ympäristö > Varisluodonlahti

Kruunuvuorenrannan eteläosassa Varisluodonlahdella sijaitsee pieniä kallioisia luotoja ja samalla osa-alueen ainoat saaret: Pitkäluoto, Varisluodonkari, Varisluoto ja Katinpaasi. Varisluodonkari on linnustollisesti arvokas alue. Rantametsässä kasvaa lehtipuustoa, etenkin tervaleppiä, mutta myös katajia ja vanhoja kilpikaarnamäntyjä. Pitkäluoto yhdistetään mantereeseen uudella kävelysillalla.
Liikenneyhteydet

Alueen liikennejärjestelyt ovat suunnittelun kannalta haastava kohde, koska uusi asuinalue liki kaksinkertaistaa Laajasalon asukasmäärän.