stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Offa
Sukulaissuhteet

Offan vaimo oli Cynethryth, ja heillä oli yksi poika Ecgfrith ja neljä tytärtä, jotka olivat Ælfflæd, Eadburh, Æthelburh ja Æthelswith.
Suhde kirkkoon

Offalla tiedetään olleen erimielisyyksiä Canterburyn arkkipiispan Jænberhtin kanssa, koska hän oli sekaantunut Kentin kuningaskunnan asioihin ja Jænberht oli Kentin kuninkaan Egbert II:n kannattajia.
Offan lähimmät sukulaiset
Kiertorata

Kahden kappaleen kiertorata.
Kiertorata on kappaleen (kuten satelliitin tai planeetan) kehämäinen liikerata avaruudessa. Kiertoradalla tarkoitetaan yleensä suljettua, ympyrä- tai ellipsimäistä rataa (erotuksena parabolisista tai hyperbolisista radoista). Kiertoradat syntyvät, kun vähemmän massiivinen kappale ryhtyy kiertämään massiivisempaa kappaletta painovoiman vaikutuksesta. Kiertoratoja on muiden muassa planeetoilla tähden ympäri, kuilla planeettojen ympäri ja tähdellä toisen tähden ympäri. Kiertoradat ovat yleensä ellipsimäisiä – täydellisen pyöreät, ympyräradat ovat harvinaisia, mutta esimerkiksi Aurinkokunnan planeettojen kiertoradat ovat lähes pyöreitä, mutta silti ellipsimäisiä. Kiertorataa voidaan kiertää joko myötä- tai vastapäivään, mutta tämä riippuu tarkastelijan sijainnista suhteessa kiertävään kappaleeseen. Kiertoradan suunta voidaan kuitenkin määrittää, kunhan ilmoitetaan mistä suunnasta kiertävää kappaletta tarkastellaan. Kaikki Aurinkokunnan planeetat kiertävät Auringon ympäri vastapäivään tarkasteltuna Auringon pohjoisnavalta. Kappaleiden kiertoratoja ja niissä tapahtuvia muutoksia voidaan laskea ja ennustaa laskelmien pohjalta.
Ratamekaniikkaa

Suljetun, ellipsimäisen kiertoradan muodon, koon ja suunnan määrittämiseen tarvitaan kuusi riippumatonta muuttujaa, esimerkiksi tieto kappaleen paikka- ja nopeusvektorista tietyllä hetkellä (kaksi kolmiulotteisen avaruuden vektoria muodostaa kuusi muuttujaa). Ellipsiradan tapauksessa käytetään yleensä Johannes Keplerin lakien rataparametrejä eli elementtejä: ellipsin isoakselin puolikkaan pituus, eksentrisyys, inklinaatio eli kulma johonkin vertailutasoon verrattuna, nousevan solmun pituus, periapsin argumentti, periapsisaika.
Periapsis on kiertoradan matalin kohta ja vastaavasti apoapsis on korkein. Gravitaatiovoimien takia kappale kulkee sitä suuremmalla nopeudella mitä lähempänä se on kiertämäänsä kappaletta. Periaatteessa kiertoradalla oleva kappale on koko ajan vapaassa pudotuksessa, mutta ei koskaan osu emokappaleeseensa nopeutensa vuoksi. Juuri vapaa pudotus aiheuttaa painottomuuden tunteen. Esimerkiksi noin 360 km:n korkeudessa kiertoradalla olevaan kansainväliseen avaruusasemaan vaikuttaa noin 90 % siitä painovoimasta mikä vaikuttaa maan pinnalla.
Vastaava englanninkielinen termi "orbit" sisältää myös parabolisen ja hyperbolisen lentoradan, joissa luotain poistuu keskuskappaleen vaikutuksesta. Suomeksi sana "rata" sisältää nämä ei-suljetut radat. Puhutaan siis kappaleen radasta avaruudessa.
Kiertorata-termi on sama kuin esimerkiksi planeettojen ratamekaniikassa käytetty. Satelliittien ratamekaniikka on yleensä yksinkertaisempaa kuin planeettojen tai komeettojen radan määritys. Poikkeuksen muodostaa esimerkiksi asteroidien laskeutumisalukset, ts. ei-pallomaisen kevyehkön kappaleen ympäri lentävän aluksen kiertoradan suunnittelu.
Kokonaan tietyn taivaankappaleen vetovoiman vaikutuksesta poistuminen vaatii riittävän suuren lentonopeuden, pakonopeuden. Pakonopeudesta ja suunnasta riippuen tällainen kappale voi päätyä kiertämään järjestelmän keskuskappaletta, jotain toista keskuskappaletta kiertävää kappaletta tai paeta koko järjestelmästä. Avaruusalus, joka pakenee maapallon vetovoimasta, voi siirtyä kiertämään esimerkiksi Aurinkoa tai jotain toista Aurinkokunnan planeettaa tai paeta Aurinkokunnasta.
Kiertoradat Maan ympäri

Keinotekoiset ja luonnolliset satelliitit (Kuu) kiertävät Maan ympäri kiertoratoja pitkin.
Kiertoradat Maan ympäri > LEO-rata

LEO-rata (engl. low Earth orbit) kiertorata, jolla radan korkeus maan pinnasta on alle 1 000 km. Matalimmat kiertoradat eivät ole pysyviä, vaan satelliitin rata alenee tyhjiössä olevan vähäisen kaasumäärän aikaansaaman ilmanvastuksen takia nopeasti ja se putoaa ilmakehään, ellei sen rataa korjata ajoittain rakettimoottoreilla. Sen takia alle 200 km korkeat radat eivät olisi pitkäaikaisia ilman jatkuvia ratakorjauksia ja polttoainetäydennystä. Van Allenin säteilyvyöhyke saattaa aiheuttaa häiriöitä satelliittien laitteille. Nämä kiertoradat olivat avaruuden valloituksen aikoina 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa suosittuja, koska niille sai nostettua kevyen satelliitin heikollakin kantoraketilla.
Kiertoradat Maan ympäri > LEO-rata > Naparata

Naparata on yleiskielen termi, jolla kuvataan kaikkia ratoja, joissa satelliitti (suunnilleen) ylittää pohjois- ja etelänavan. Näitä ratoja käyttävät kaukokartoitussatelliitit, etenkin tiedustelu- eli vakoilusatelliitit. Nykyään tyypillinen lentokorkeus on 600–900 km. Aurinkosynkroninen rata on eräs naparata.
Kiertoradat Maan ympäri > LEO-rata > Aurinkosynkroninen rata

Tarkalleen Maan napojen yli lentävillä satelliiteilla radan inklinaatiokulma on 90°. Nämä pyrkivät noudattamaan ns. kepleriläistä rataa. Tällöin radan suhde tähtiin pysyy vakiona. Käytännön sovelluksille tämä rata ei kuitenkaan sovi kaikkiin käyttötarkoituksiin, koska satelliittien ylilennot eivät ole ajallisesti säännöllisiä tietylle paikalle, vaan vaihtuvat vuoden kuluessa.
Koska Maa ei ole täysin pallon muotoinen, vaan paksumpi päiväntasaajan kohdalta, maan gravitaatiovoima ei ole vakio paikasta toiseen. Jos satelliitin navan kautta kulkevaa rataa kallistetaan, niin tämä ero gravitaatiokentässä muuttaa radan kallistusta. Satelliitin lähestyessä päiväntasaajaa, radan inklinaatio kasvaa ja sen ylitettyä päiväntasaajan inklinaatio taas pienenee. Tämä saa radan tason kiertymään Maan kiertoakselin ympäri. Valitsemalla inklinaatiokulma sopivasti voidaan satelliitti saada ns. aurinkosynkroniselle radalle. Tällöin satelliitin radan tason kiertyminen yhden kierroksen kestää tasan trooppisen vuoden, ja ratatason suhde Aurinkoon pysyy vakiona. Seurauksena on, että satelliitin ylitysajat tietylle paikalle pysyvät läpi vuoden samana. Esimerkiksi satelliitin, jonka radan säde on 7 228 kilometriä (NOAA-satelliitit), inklinaation tulee olla 98,8°.
Useimmat sääsatelliitit ja muut kaukokartoitussatelliitit käyttävät aurinkosynkronista rataa.
Kiertoradat Maan ympäri > GEO-rata

Geosynkroninen kiertorata (engl. geosynchronous orbit): ympyrämäisen radan ratakorkeus on 35 786 km (eli säde on yli 42 000 km Maan keskipisteestä).
Ratatason kaltevuus on likimain nolla, jolloin satelliitti pysyy saman maantieteellisen, ekvaattorilla olevan paikan yläpuolella. Käytännössä satelliittien radoissa esiintyy pieniä epäsäännöllisyyksiä ja satelliitit piirtävät taivaalle pientä kahdeksikkoa, jonka korkeus (asteina) on sama kuin inklinaatio. Geostationaarinen rata (engl. geostationary orbit) kun satelliitin inklinaatio ja eksentrisyys ovat kumpikin nolla. Tällöin satelliitti on näennäisesti liikkumaton.
Useimmat tietoliikennesatelliitit ja useat sääsatelliitit toimivat GEO-radalla. GEO-satelliitin peittoalue ulottuu pohjois–eteläsuunnassa noin 75 leveyspiireille, joiden välinen alue voidaan peittää maailmanlaajuisesti minimissään kolmella GEO-satelliitilla. Tämän englantilainen Arthur Clarke toi esille 1945 julkaistussa Wireless World -lehdessä. Slovenialainen Herman Potočnik oli kehittänyt matemaattisen teorian geostationaarisesta kiertoradasta vuoteen 1929 mennessä.
Pääosa GEO-radan tietoliikennesatelliiteista välittää puheluita ym. signaalia tai televisio-ohjelmia joko valtamerien yli tai alueellisesti. Esimerkiksi Suomelle GEO-satelliitit ovat hankalia, koska vastaanottimen antenni on suunnattava kohti satelliittia maan pinnan suhteen liki horisontaalisesti, jolloin muun muassa maasto, puut jne. rajoittavat sen sijoittamista.
Vuonna 1984 tohtori Robert Forward esitti version geostationaarisesta radasta, jossa satelliitti lentää noin 50 km pohjoiseen tai etelään ekvaattorin päällä. Tämä mahdollistaa paljon suuremman määrän tietoliikennesatelliitteja. Se onko tällainen rata stabiili häiriöiden, muun muassa aurinkotuulen, vaikuttaessa satelliittiin, on selvitelty vuonna 2010, mutta satelliitteja ei ole laukaistu tällaisille radoille. Sama yliopisto, University of Strathclyde's Advanced Space Concepts Laboratory, on pohtinut pohjois- ja etelänavan päällä pysyviä satelliittien kiertoratoja.
Kiertoradat Maan ympäri > MEO-rata

MEO-rata (engl. medium Earth orbit) on korkeampi kuin LEO-rata mutta alempi kuin GEO-rata, suoraan suomennettuna keskikorkea Maan kiertorata. Muun muassa yhdysvaltalainen GPS- ja venäläiset Glonass-navigaatiosatelliitit ovat MEO-radalla. Tyypillinen ratakorkeus on hieman yli 20 000 kilometriä.
Kiertoradat Maan ympäri > Korkea Maan kiertorata

Korkea Maan kiertorata on korkeampi kuin GEO-rata.
Kiertoradat Maan ympäri > HEO-rata

Hyvin elliptinen kiertorata (engl. highly elliptical orbit) on liikerata, jolla on matala perigeum ja korkea apogeum. Muun muassa ESAn XMM-Newton-satelliitin rata on tällainen. Yhdysvaltain DSP-ennakkovaroitussatelliitit sijaitsevat tällaisilla radoilla.
Kiertoradat Maan ympäri > HEO-rata > Molnija-rata

Venäjän tietoliikennesatelliitit – esimerkiksi Molnija, josta radan nimitys on tullut – toimivat radoilla, joita kutsutaan tällöin Molnija-radoiksi. Molnija-radan inklinaatio on noin 63,4 astetta, jolloin rata ei kierry. Rataperiodi on 12 tuntia, jolloin pääakseli on 26 600 km.
Aurinkokunnan planeettojen kiertoradat Auringon ympäri > Maan kiertorata

Maan kiertorata on ellipsikiertorata, ja Maan etäisyys Auringosta vastaa astronomista yksikköä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
T.S. Kelson Celestrak-sivusto, jolla suuri määrä satelliittien rataparametreja
Konstal 105Na

| Konstal 105Na |
| --- | --- |

Perustiedot
Tyyppi:  raitiovaunu
Valmistaja:  Konstal
Valmistusvuodet:  1979–1992
Istumapaikkoja:  20
Tekniset tiedot
Huippunopeus:  72 km/h
Pituus:  13 500 mm
Leveys:  2 400 mm
Korkeus:  3 060 mm
Raideleveys:  1 000 / 1 435 mm
Moottori:  LTa-220
Moottorin teho:  
 • jatkuva teho:  4×41,5 kW
Vetovoima:  550/600 V tasavirta
 Matkustamo
Konstal 105Na on Euroopan liikenteeseen suunniteltu yksisuuntainen korkealattiainen raitiovaunu, joka on yksi 105N-sarjan alatyypeistä. Sitä valmisti puolalainen raitiovaunuvalmistaja Konstal Chorzówissa. Vaunutyyppi suunniteltiin 105N:n korvaajaksi. 105Na oli tuotannossa vuodesta 1979 vuoteen 1992, ja tänä aikana myytiin 2 134 moottorivaunua, joten se Puolan yleisin raitiovaunu. 105Na suunniteltiin toimivaksi Puolan jokaiselle raitiotieyhtiölle.
Muotoilu ja rakenne

Kulkuneuvossa on kulmateräskori, jossa on suuret ikkunat ja neljä ovea oikealla kyljellä. Matkustamossa oli muoviset istuimet, kuminen liukuestelattia, kermanväriset seinät sekä harmaa katto ja lattia. Alustassa on kaksi teliä ja yhteensä neljä akselia, ja jokaisella akselilla on oma ajomoottorinsa. Virta otetaan ajojohtimesta virroittimella. 105Na voi liikennöidä yksinään tai moniajossa kaksi- tai kolmivaunuisena raitiotiejunana. Matkustajainformaatiojärjestelmään kuuluu etu-, sivu- ja takalinjakilpi sekä sisälinjakilpi.
Kuvia

Konstal 105Na Częstochowassa
Konstal 105Na Krakówissa
Konstal 105Na Poznańissa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konstal 105Na Wikimedia Commonsissa
Konstal 105Na - tramwar.pl (puolaksi)
| n k Konstalan raitiovaunut |
| --- | --- |
Standardi:  N  ND  2N  2ND  4N  4ND  5N  5ND  WPK  PN  2PN  13N  14N  105N  105NW  805N  105Na  105NaW  805Na  105N2k/2000  106N  106Na  111N 
Nivel:  15N  102N  102NW  802N  102Na  102NaW  803N  112N  114Na  116N  116Na  100  X-04
Malesian osavaltiot ja territoriot

Malesia on liittovaltio, joka koostuu kolmestatoista osavaltiosta (negeri) ja kolmesta liittovaltion territoriosta (Wilayah Persekutuan). Yksitoista osavaltiota ja kaksi liittovaltion aluetta sijaitsevat Malakan niemimaalla Länsi-Malesiassa. Kaksi osavaltiota ja yksi territorio sijaitsevat Itä-Malesiassa Borneon saarella.
Malakan niemimaalla sijaitsevat 11 osavaltiota kuuluivat vuonna 1948 muodostettuun Malaijan liittovaltioon, joka itsenäistyi brittihallinnon alaisuudesta 1957. Vuonna 1963 valtioliittoon liitettiin Singapore, Sarawak ja brittiläinen Pohjois-Borneo, josta tuli liitoksen myötä Sabah. Samalla valtion nimeksi tuli Malesia. Singapore erotettiin Malesian liittovaltiosta 9. elokuuta 1965. Syynä olivat suuret ristiriidat malaijienemmistöisen Malesian ja kiinalaisenemmistöisen Singaporen välillä.
Osavaltiot ja territoriot

| Lippu | Osavaltio | Pääkaupunki | Kuninkaallinen pääkaupunki | Väkiluku | Pinta-ala (km²) | Väestö- tiheys/km² | Päämies |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Johor | Johor Bahru | Muar | 3 233 434 | 19 210 | 168 | Sulttaani |
|  | Kedah | Alor Setar | Anak Bukit | 1 890 098 | 9 500 | 199 | Sulttaani |
|  | Kelantan | Kota Bharu | Kota Bharu | 1 459 994 | 15 099 | 97 | Sulttaani |
|  | Malakka | Malakka | - | 788 706 | 1 664 | 474 | Kuvernööri |
|  | Negeri Sembilan | Seremban | Seri Menanti | 997 071 | 6 686 | 149 | Yang di-Pertuan Besar |
|  | Pahang | Kuantan | Pekan | 1 443 365 | 36 137 | 40 | Sulttaani |
|  | Penang | George Town | - | 1 520 143 | 1 048 | 1451 | Kuvernööri |
|  | Perak | Ipoh | Kuala Kangsar | 2 258 428 | 21 035 | 107 | Sulttaani |
|  | Perlis | Kangar | Arau | 227 025 | 821 | 277 | Rajah |
|  | Sabah | Kota Kinabalu | - | 3 120 040 | 73 631 | 42 | Kuvernööri |
|  | Sarawak | Kuching | - | 2 420 009 | 124 450 | 19 | Kuvernööri |
|  | Selangor | Shah Alam | Klang | 5 411 324 | 8 104 | 668 | Sulttaani |
|  | Terengganu | Kuala Terengganu | Kuala Terengganu | 1 015 776 | 13 035 | 78 | Sulttaani |
|  | FT Kuala Lumpur | Kuala Lumpur | - | 1 627 172 | 243 | 6696 |  |
|  | FT Labuan | Victoria | - | 85 272 | 91 | 937 |  |
|  | FT Putrajaya | Putrajaya | - | 67 964 | 49 | 1387 |  |
Osavaltioiden hallinto

Osavaltioilla on oma hallitus, kun taas liittovaltion territoriot ovat suoraan keskushallinnon alaisuudessa. Osavaltioiden itsehallinto on rajoitettua ja ne ovat riippuvaisia liittovaltion keskushallinnon myöntämistä määrärahoista. Yhdeksän Malakan niemimaan osavaltiota ovat sulttaanikuntia, neljän osavaltion päämies on kuvernööri. Sulttaanien ja kuvernöörien rooli on vain seremoniallinen ja toimeenpanovaltaa käyttää osavaltion pääministeri, Menteri Besar.
Territorioilla ei ole omaa hallintoa, vaan ne ovat suoraan Malesian keskushallinnon alaisia. Territorioilla on yhdessä vastaava asema kuin maan kolmellatoista osavaltiolla. Territorioilla on oma ministeriö, jonka johtava ministeri (Menteri Wilayah) on territorioiden yhteinen päämies.
Osavaltiot on jaettu hallinnollisiin piirikuntiin. Itä-Malesian Sabahin ja Sarawakin osavaltiot on jaettu divisiooniin, jotka puolestaan on jaettu piirikuntiin.
Malesian osavaltiot ja territoriot.
AKARI

| AKARI |
| --- | --- |
 Taiteilijan näkemys satelliitista avaruudessa
COSPAR ID:  2006-005A
Organisaatio:  JAXA
Tehtävätyyppi:  Infrapunasatelliitti
Laukaisu:  21. helmikuuta 2006, klo 21.28 UTC Uchinouran avaruuskeskus
Laukaisualus:  M-V -kantoraketti
Massa:  955 kg
Kiertorata
Kiertorata:  Aurinkosynkroninen polaarirata
Inklinaatio:  98,2 astetta
Kiertoaika:  100 min
AKARI (jap. あかり, myös ASTRO-F ja InfraRed Imaging Surveyor eli IRIS) oli ensimmäinen japanilainen ISASin ja JAXAn yhteinen infrapunasatelliitti. Myös ESA oli mukana hankkeessa. Se laukaistiin 21. helmikuuta 2006 Uchinouran avaruuskeskuksesta M-V -kantoraketilla. Raketin kyydissä laukaistiin myös Tokion teknillisen yliopiston opiskelijoille tarkoitettu pikosatelliitti. AKARI sai kartoitettua elinkaarensa aikana 94 prosenttia tähtitaivaasta. Satelliitin tehtävä tuli päätökseen 24. marraskuuta 2011.
Tehtävät

Satelliitin tehtäviin kuului:
Tutkia vanhoja galakseja niiden kehityksen tutkimiseksi.
Tarkkailla tähtien syntymäalueita niiden syntyperän selvittämiseksi.
Tutkia tähtien kehitystä
Tutkia protoplanetaaristen kiekkojen säteilyä
Etsiä uusia komeettoja
lähde:
Kemari

Kemaria Japanissa vuonna 2006
Kemari (jap. 蹴鞠) on Japanissa 600-luvulla keksitty pallopeli, jossa pelaajien tavoitteena on pitää pallo ilmassa koskematta siihen käsillään. Kemaria pidetään yhtenä jalkapallon esiasteista. Peliä pelataan noin 15 metriä pitkällä kentällä. Kemaria ei pelattu juurikaan 1100-luvun jälkeen, mutta se on saavuttanut uudelleen suosiota 1900-luvun lopulta alkaen.
Hideki Shirakawa

| Hideki Shirakawa> 白川 英樹 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  白川 英樹
Syntynyt: 20. elokuuta 1936 (ikä 88) Tokio
Kansalaisuus:  Japani
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  
Instituutti:  Tsukuban yliopisto Pennsylvanian yliopisto
Tutkimusalue:  Kemia
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto
Hideki Shirakawa (jap. 白川 英樹, s. 20. elokuuta 1936, Tokio, Japani) on japanilainen kemisti ja Nobelin kemianpalkinnon saaja vuodelta 2000.
Hideki Shirakawa sai vuoden 2000 Nobelin kemianpalkinnon yhdessä Alan J. Heegerin ja Alan MacDiarmidin kanssa työstään sähköä johtavien polymeerien kehitys- ja tutkimustyössä.
Hideki Shirakawa opiskeli tekniikan tohtoriksi Tokion teknillisessä yliopistossa ja väitteli vuonna 1976. Hän vietti vuodet 1976–1979 Yhdysvalloissa Pennsylvanian yliopistossa. Tämän jälkeen hän palasi Japaniin ja vuonna 1982 hänestä tuli kemian professori Tsukuban yliopistossa.  Huhtikuusta 2000 hän on ollut emeritusprofessori.
Aiheesta muualla

Nobelprize.org Hideki Shirakawa - omaelämäkerta (englanniksi)
| n k Nobelin kemianpalkinnon saajat |
| --- | --- |
1901–1925:  1901: van ’t Hoff  1902: H. E. Fischer  1903: Arrhenius  1904: Ramsay  1905: von Bayer  1906: Moissan  1907: Buchner  1908: Rutherford  1909: Ostwald  1910: Wallach  1911: M. Curie  1912: Grignard, Sabatier  1913: Werner  1914: Richards  1915: Willstätter  1918: Haber  1920: Nernst  1921: Soddy  1922: Aston  1923: Pregl  1925: Zsigmondy 
1926–1950:  1926: Svedberg  1927: Wieland  1928: Windaus  1929: Harden, von Euler-Chelpin  1930: H. Fischer  1931: Bosch, Bergius  1932: Langmuir  1934: Urey  1935: F. Joliot-Curie, I. Joliot-Curie  1936: Debye  1937: Haworth, Karrer  1938: Kuhn  1939: Butenandt, Ružička  1943: de Hevesy  1944: Hahn  1945: Virtanen  1946: Sumner, Northrop, Stanley  1947: Robinson  1948: Tiselius  1949: Giauque  1950: Alder, Diels 
1951–1975:  1951: McMillan, Seaborg  1952: Martin, Synge  1953: Staudinger  1954: Pauling  1955: du Vigneaud  1956: Hinshelwood, Semjonov  1957: Todd  1958: Sanger  1959: Heyrovský  1960: Libby  1961: Calvin  1962: Perutz, Kendrew  1963: Ziegler, Natta  1964: Hodgkin  1965: Woodward  1966: Mulliken  1967: Eigen, Norrish, Porter  1968: Onsager  1969: Barton, Hassel  1970: Leloir  1971: Herzberg  1972: Anfinsen, Moore, Stein  1973: E. O. Fischer, Wilkinson  1974: Flory  1975: Cornforth, Prelog 
1976–2000:  1976: Lipscomb  1977: Prigogine  1978: Mitchell  1979: Brown, Wittig  1980: Berg, Gilbert, Sanger  1981: Fukui, Hoffmann  1982: Klug  1983: Taube  1984: Merrifield  1985: Hauptman, Karle  1986: Herschbach, Lee, Polanyi  1987: Cram, Lehn, Pedersen  1988: Deisenhofer, Huber, Michel  1989: Altman, Cech  1990: Corey  1991: Ernst  1992: Marcus  1993: Mullis, Smith  1994: Olah  1995: Crutzen, Molina, Rowland  1996: Curl, Kroto, Smalley  1997: Boyer, Walker, Skou  1998: Kohn, Pople  1999: Zewail  2000: Heeger, MacDiarmid, Shirakawa 
2001–:  2001: Knowles, Noyori, Sharpless  2002: Fenn, Tanaka, Wüthrich  2003: Agre, MacKinnon  2004: Ciechanover, Hershko, Rose  2005: Grubbs, Schrock, Chauvin  2006: Kornberg  2007: Ertl  2008: Shimomura, Chalfie, Tsien  2009: Ramakrishnan, Steitz, Yonath  2010: Heck, Suzuki, Negishi  2011: Shechtman  2012: Lefkowitz, Kobilka  2013: Karplus, Levitt, Warshel  2014: Betzig, Hell, Moerner  2015: Lindahl, Modrich, Sancar  2016: Sauvage, Stoddart, Feringa  2017: Dubochet, Frank, Henderson  2018: Arnold, Smith, Winter  2019: Goodenough, Whittingham, Yoshino  2020: Charpentier, Doudna  2021: List, MacMillan  2022: Bertozzi, Meldal, Sharpless  2023: Bawendi, Brus, Jekimov  2024: Baker, Hassabis, Jumper 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani 
Tieteilijät:  CiNii  Scopus
Sunwolves

Sunwolves (jap. サンウルブズ, San’urubuzu) on vuonna 2015 perustettu rugby union -joukkue Tokiosta Japanista. Se pelaa monikansallisessa Super Rugby -liigassa, ja kuuluu sarjan Australian konferenssiin.
Kolmella ensimmäisellä kaudellaan Sunwolves on ollut yksi sarjan huonoimpia joukkueita. Se on sijoittunut kaksi kertaa viimeiseksi ja kerran toiseksi viimeiseksi. 45 ottelusta se voitti vain kuusi, ja pelasi lisäksi yhden tasapelin.
Sunwolvesin kotikenttänä toimii pääsääntöisesti Chichibunomiyan rugbystadion, jonka katsojakapasiteetti on 27 188. Lisäksi osan kotiotteluistaan joukkue on pelannut Singaporessa.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivu
Vennolan II hallitus

| Vennolan II hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 7. valtioneuvosto
 
Toimikausi alkoi:  9. huhtikuuta 1921
Toimikausi päättyi:  2. kesäkuuta 1922
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Juho Vennola
Ministerien lukumäärä:  12
Hallituspuolueet:   Maalaisliitto  Edistyspuolue 
Historia
Edellinen:  Erichin hallitus
Seuraava:  Cajanderin I hallitus
Vennolan II hallitus työskenteli 419 päivän ajan 9. huhtikuuta 1921 – 2. kesäkuuta 1922. Se oli järjestykseltään Suomen 7. hallitus. Vennolan II hallitus oli Juho Vennolan johtama, Maalaisliiton ja Edistyspuolueen muodostama keskustalainen vähemmistöhallitus.
Vennolan toinen hallitus keskittyi toimikaudellaan ulkopolitiikkaan. Viimeisten Itä-Karjalaan siirtyneiden sissien palattua Suomeen sekä Sallan ja Savukosken kuntien alueilla sattuneen niin sanotun läskikapinan rauettua Suomi ja Neuvosto-Venäjä allekirjoittivat sopimuksen rajarauhan turvaamisesta. Kysymys Ahvenanmaan asemasta ratkesi Kansainliiton annettua Suomelle myönteiseen päätökseen ja eduskunnan hyväksyttyä sitä vastaavat lait. Lisäksi separatistien vangitut johtomiehet Julius Sundblom ja Carl Björkman armahdettiin.
Sotaministeri Onni Hämäläinen joutui eroamaan virastaan suojeluskuntaselkkauksen vuoksi ja hänen tilalleen tuli kenraali Bruno Jalander. Vuosien 1921–1922 sisäpoliittinen kriisi johti lopulta siihen, että hallituksen sisäministeri Heikki Ritavuori ammuttiin kotiovelleen Helsingissä 14. helmikuuta 1922. Ampuja Ernst Tandefelt toimi ilmeisesti yksin, vaikka liikkeellä oli kulkupuheita myös laajemmasta salaliitosta.
Hallitus joutui eroamaan, koska sen ulkoasiainministeri Rudolf Holsti oli allekirjoittanut reunavaltiopolitiikkaa tarkoittavan Varsovan sopimuksen, jota eduskunta kieltäytyi ratifioimasta. Näin ollen hallitus joutui eroamaan eduskunnan luottamuksen puutteen vuoksi ja Suomeen nimitettiin Suomen tasavallan itsenäisyyden ajan ensimmäinen virkamieshallitus.
Kokoonpano

| Ministeri | Tehtävissä | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Pääministeri Juho Vennola | 9.4.1921–2.6.1922 | Edistyspuolue |
| Ulkoasiainministeri Rudolf Holsti | 9.4.1921–20.5.1922 | Edistyspuolue |
| Oikeusministeri Heimo Helminen  Albert von Hellens | 9.4.1921–24.2.1922  24.2.1922–2.6.1922 | Edistyspuolue  Edistyspuolue |
| Sisäasiainministeri Heikki Ritavuori  Heimo Helminen | 9.4.1921–14.2.1922 24.2.1922–2.6.1922 | Edistyspuolue  Edistyspuolue |
| Sotaministeri Onni Hämäläinen  Bruno Jalander | 9.4.1921–3.9.1921  3.9.1921–2.6.1922 | amm. amm. |
| Valtiovarainministeri Risto Ryti | 9.4.1921–2.6.1922 | Edistyspuolue |
| Kirkollis- ja opetusministeri Niilo Liakka | 9.4.1921–2.6.1922 | Maalaisliitto |
| Maatalousministeri Kyösti Kallio | 9.4.1921–2.6.1922 | Maalaisliitto |
| Apulaismaatalousministeri Juho Niukkanen | 9.4.1921–2.6.1922 | Maalaisliitto |
| Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Erkki Pullinen | 9.4.1921–2.6.1922 | Edistyspuolue |
| Kauppa- ja teollisuusministeri Erkki Makkonen | 9.4.1921–2.6.1922 | Edistyspuolue |
| Sosiaaliministeri Vilkku Joukahainen | 9.4.1921–2.6.1922 | Maalaisliitto |
Hallituksen puoluejakauma

| Puolue | 9> 4.1921 | 2> 6.1922 |
| --- | --- | --- |
| Edistyspuolue | 7 | 6 |
Maalaisliitto: 4
ammattiministeri: 1