stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leslie Lamport
Tausta ja koulutus > Tausta

Leslie Lamport syntyi juutalaiseen perheeseen Brooklynissa, New Yorkissa, Benjamin Lamportin ja Hannah Lamportin (o.s. Lasser) pojaksi, vuonna 1941. Leslien isä oli alunperin siirtolainen Volkoviskisin kaupungista Venäjän keisarikunnasta (nykyisin Vawkavyskin kaupunki, Valko-Venäjällä). Leslien äiti oli puolestaan siirtolainen Itävalta-Unkarista, nykyisestä Kaakkois-Puolasta.
Kun Lamport isä tuli Yhdysvaltoihin hän suunnitteli alun perin ryhtyvänsä lääkäriksi, mutta päätyi sen sijaan työskentelemään kuivapesuyrityksessä. Lamportin äiti työskenteli aiemmin ompelijana, mutta toimi lapsien synnyttyä kotiäitinä.
Tausta ja koulutus > Koulutus

Leslie on opiskellut kandidaatintutkinnon The Bronx High School of Sciencellessä, josta hän valmistui vuonna 1960. Tämän jälkeen Lamport opiskeli Brandeisin yliopistossa maisterin tutkinnon vuonna 1963 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1972. Lamportin väitöskirja, the analytic Cauchy problem with singular data, käsittelee analyyttisten osittaisdifferentiaaliyhtälöiden singulariteetteja.
Ura

Lamport työskenteli Marlboro Collegessä osa-aikaistyöntekijänä vuosina 1965–1969. Tämän jälkeen Lamport työskenteli tietojenkäsittelytieteilijänä Massachusetts Computer Associatesissa vuosina 1970–1977, Stanford Research Institutessa vuosina 1977–1985 ja Digital Equipment Corporationissa ja Compaqissa vuosina 1985–2001. Vuonna 2001 hän liittyi Microsoft Researchiin, Mountain View'ssa Kaliforniassa.
Lamport tunnetaan merkittävävistä töistä hajautettujen järjestelmien eteen. Hänen erilaiset hajautetut järjestelmät ovat saaneet maailmanlaajuista tunnustusta ja osa niistä on voittanut arvostettuja palkintoja. Lamport on kehitellyt vuonna 1979 Lamportin allekirjoituksen.
Lamport on LaTeX-dokumenttien valmistelujärjestelmän kehittäjä ja sen ensimmäisen käsikirjan kirjoittaja. Hän kehitteli LaTeX-dokumenttien valmistelujärjestelmää aktiivisesti 1980-luvulla. Lamport tunnetaan myös merkittävistä töistä temporaalilogiikan eteen. Logiikassa hän esitteli toiminnan ajallisen logiikan (TLA).
Palkinnot ja kunnianosoitukset

Lamport sai vuoden 2013 Turing Award -palkinnon. Hänet valittiin National Academy of Engineeringin jäseneksi vuonna 1991 ja Association for Computing Machineryn jäseneksi vuonna 2014. Vuonna 2008 Lamport sai John von Neumann -mitalin ja vuonna 2011 hänet valittiin  Yhdysvaltain kansalliseen tiedeakatemian jäseneksi. Lamport sai vuonna 2019 NEC C&C -palkinnon.
Palkinnot ja kunnianosoitukset > Kunniatohtorin arvot

Lamport on saanut viisi kunniatohtorin arvoa eurooppalaisista korkeakouluista: Rennesin yliopistosta ja Christian Albrechtsin yliopistosta vuonna 2003, École Polytechnique Fédérale de Lausannestä vuonna 2004, Università della Svizzera italiananasta vuonna 2006 ja Nancyn yliopistosta vuonna 2007.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leslie Lamport Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Leslie Lamport
Käännös suomeksi
Italian alueet

Apulia
Basilicata
Calabria
Molise
Campania
Abruzzo
Latium
Umbria
Marche
Toscana
Emilia-Romagna
Liguria
Piemonte
Veneto
Lombardia
Adrianmeri
Joonianmeri
Välimeri
Tyrrhenanmeri
Ligurianmeri
Italian alueet (ital. Regioni d'Italia) ovat Italian ylimmän tason hallinnollisia alueita. Niille myönnettiin osittainen autonomia vuoden 1948 perustuslaissa. Viidellä alueella kahdestakymmenestä (Friuli-Venezia Giulia, Sardinia, Sisilia, Trentino-Etelä-Tiroli ja Aostanlaakso) on erityinen itsehallintoalueen asema, joka perustuu historiallisiin ja kulttuurillisiin syihin sekä alueella oleviin merkittäviin vähemmistöihin. Muut 15 aluetta perustettiin erilaisilla laeilla 1970.
Jokaisella alueella on vaaleilla valittu valtuusto sekä puheenjohtajan (ital. Presidente della Giunta regionale) johtama hallitus. Aluehallinnon instituutiot vastaavat toiminnaltaan valtakunnallisen tason instituutioita.
Luettelo Italian alueista

Alueita on kaikkiaan 20. Suurin väestömäärältään on Lombardia ja pinta-alaltaan Sisilia. Pienin sekä väkimäärältään että pinta-alaltaan on Aostanlaakso Luoteis-Italiassa.
| Alue | Pääkaupunki | Väkiluku (1> 1.2024) | Pinta-ala  km² |
| --- | --- | --- | --- |
| Aostanlaakso  (ital. Valle d'Aosta,  ransk. Vallée d'Aoste) | Aosta / Aoste | 123 018 | 3 261 |
| Piemonte | Torino | 4 252 581 | 25 387 |
| Liguria | Genova | 1 508 847 | 5 416 |
| Lombardia | Milano | 10 020 528 | 23 864 |
| Trentino-Etelä-Tiroli  (ital. Trentino-Alto Adige,  saks. Trentino-Südtirol) | Trento | 1 082 116 | 13 606 |
| Veneto | Venetsia | 4 851 972 | 18 407 |
| Friuli-Venezia Giulia | Trieste | 1 195 792 | 7 862 |
| Emilia-Romagna | Bologna | 4 455 188 | 22 453 |
| Toscana | Firenze | 3 664 798 | 22 987 |
| Umbria | Perugia | 854 378 | 8 464 |
| Marche | Ancona | 1 484 427 | 9 401 |
| Latium | Rooma | 5 720 272 | 17 232 |
| Abruzzo | L'Aquila | 1 269 963 | 10 832 |
| Molise | Campobasso | 289 413 | 4 461 |
| Campania | Napoli | 5 590 076 | 13 671 |
| Apulia (ital. Puglia) | Bari | 3 890 250 | 19 541 |
| Basilicata | Potenza | 533 636 | 10 073 |
| Calabria | Catanzaro | 1 838 150 | 15 222 |
| Sisilia (ital. Sicilia) | Palermo | 4 794 512 | 25 832 |
| Sardinia (ital. Sardegna) | Cagliari | 1 569 832 | 24 100 |
| Italia | Rooma | 58 989 749 | 302 073 |
Talous

Kansantaloudellisesti Italian alueet poikkeavat merkittävästi toisistaan. Bruttokansantuotteella mitattuna isoimmat talousalueet ovat Lombardia, Latium, Veneto ja Emilia-Romagna. Asukasta kohti laskettuna pienet pohjoiset erityisalueet Trentino-Etelä-Tiroli ja Aostanlaakso sekä Lombardia ja Emilia-Romagna ovat suurituloisimpia. Kansantulo asukasta kohden on pienin eteläisillä Calabrian, Sisilian, Campanian ja Apulian alueilla.
| Alue | Nimellinen  BKT  mrd>  €  (2015) | Nimellinen  BKT  €/asukas  (2015) |
| --- | --- | --- |
| Aostanlaakso | &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&004 | &&&&&&&&&&034200.&&&&0034 200 |
| Piemonte | &&&&&&&&&&&&0127.&&&&00127 | &&&&&&&&&&028900.&&&&0028 900 |
| Liguria | &&&&&&&&&&&&&048.&&&&0048 | &&&&&&&&&&030200.&&&&0030 200 |
| Lombardia | &&&&&&&&&&&&0357.&&&&00357 | &&&&&&&&&&035700.&&&&0035 700 |
| Trentino-Etelä-Tiroli* | &&&&&&&&&&&&&040.&&&&0040 | &&&&&&&&&&038000.&&&&0038 000 |
| Veneto | &&&&&&&&&&&&0152.&&&&00152 | &&&&&&&&&&030800.&&&&0030 800 |
| Friuli-Venezia Giulia | &&&&&&&&&&&&&036.&&&&0036 | &&&&&&&&&&029100.&&&&0029 100 |
| Emilia-Romagna | &&&&&&&&&&&&0150.&&&&00150 | &&&&&&&&&&033600.&&&&0033 600 |
| Toscana | &&&&&&&&&&&&0110.&&&&00110 | &&&&&&&&&&029400.&&&&0029 400 |
| Umbria | &&&&&&&&&&&&&021.&&&&0021 | &&&&&&&&&&024000.&&&&0024 000 |
| Marche | &&&&&&&&&&&&&041.&&&&0041 | &&&&&&&&&&026200.&&&&0026 200 |
| Latium | &&&&&&&&&&&&0183.&&&&00183 | &&&&&&&&&&031000.&&&&0031 000 |
| Abruzzo | &&&&&&&&&&&&&033.&&&&0033 | &&&&&&&&&&024500.&&&&0024 500 |
| Molise | &&&&&&&&&&&&&&06.&&&&006 | &&&&&&&&&&019300.&&&&0019 300 |
| Campania | &&&&&&&&&&&&0101.&&&&00101 | &&&&&&&&&&017200.&&&&0017 200 |
| Apulia | &&&&&&&&&&&&&072.&&&&0072 | &&&&&&&&&&017700.&&&&0017 700 |
| Basilicata | &&&&&&&&&&&&&011.&&&&0011 | &&&&&&&&&&019900.&&&&0019 900 |
| Calabria | &&&&&&&&&&&&&033.&&&&0033 | &&&&&&&&&&016600.&&&&0016 600 |
| Sisilia | &&&&&&&&&&&&&087.&&&&0087 | &&&&&&&&&&017200.&&&&0017 200 |
| Sardinia | &&&&&&&&&&&&&033.&&&&0033 | &&&&&&&&&&019600.&&&&0019 600 |
| Italia | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”'”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”'”.1 645 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”'”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”'”.27 100 |
*Trenton ja Etelä-Tirolin  maakuntien summa/keskiarvo
1450-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku
Vuosikymmenet: 1390-luku · 1400-luku · 1410-luku · 1420-luku · 1430-luku · 1440-luku 1450-luku · 1460-luku · 1470-luku · 1480-luku · 1490-luku · 1500-luku
Vuodet: 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409 1410 · 1411 · 1412 · 1413 · 1414 · 1415 · 1416 · 1417 · 1418 · 1419 1420 · 1421 · 1422 · 1423 · 1424 · 1425 · 1426 · 1427 · 1428 · 1429 1430 · 1431 · 1432 · 1433 · 1434 · 1435 · 1436 · 1437 · 1438 · 1439 1440 · 1441 · 1442 · 1443 · 1444 · 1445 · 1446 · 1447 · 1448 · 1449 1450 · 1451 · 1452 · 1453 · 1454 · 1455 · 1456 · 1457 · 1458 · 1459 1460 · 1461 · 1462 · 1463 · 1464 · 1465 · 1466 · 1467 · 1468 · 1469 1470 · 1471 · 1472 · 1473 · 1474 · 1475 · 1476 · 1477 · 1478 · 1479 1480 · 1481 · 1482 · 1483 · 1484 · 1485 · 1486 · 1487 · 1488 · 1489 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509
Tapahtui vuosikymmenen aikana

Sipoon vanha kirkko eli Pyhän Sigfridin kirkko rakennettiin vuosina 1450–1454.
Arotöpökerttunen

| Arotöpökerttunen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikantöpökerttuset Macrosphenidae
Suku::  Afrikatöpökerttuset Sylvietta
Laji::  isabellina
Kaksiosainen nimi
 Sylvietta isabellina  (Elliot, 1897) 

Katso myös
   Arotöpökerttunen Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Arotöpökerttunen (Sylvietta isabellina) on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva itäafrikkalainen varpuslintu. Laji elää Etelä- ja Kaakkois-Etiopiassa, Somalian luoteis- ja eteläosissa, sekä Kenian pohjois- ja itäosissa. Daniel Giraud Elliot kuvaili lajin holotyypin Etiopian Ogadenin Le Gudista vuonna 1897.
Kemppainen

Kemppainen on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Kemppaisia:
Aarno Kemppainen (1886–1947), päätoimittaja
Antti Kemppainen (1886–1927), jääkäri
Antti-Jussi Kemppainen (s. 1989), hiihtäjä
Arvo Kemppainen (1946–1991), lääkäri ja poliitikko, SKDL:n ja Vasemmistoliiton kansanedustaja
Efraim Kemppainen (1888–1930), jääkärimajuri, Aarno Kemppaisen veli
Eino Kemppainen (1883–1944), virkamies ja runoilija, Aarno Kemppaisen veli
Hannu Kemppainen (s. 1951), lääkäri ja keskustalainen poliitikko
Heikki Kemppainen (s. 1944), kunnanjohtaja
Jaakko Kemppainen  (1904–1988), Kokoomuksen kansanedustaja, varatuomari ja säästöpankinjohtaja
Jaakko Kemppainen (1869–1931), työväenliikkeen vaikuttaja ja työläisaktivisti
Jaakko Kemppainen (s. 1976), pelisuunnittelija, läänintaiteilija
Jemiina Kemppainen, fysioterapeutti ja Tiedenaiset-yhteisön toiminnanjohtaja
Johan Kemppainen (myöh. Kemp, 1881–1941), voimistelija ja olympiamitalisti, pankinjohtaja
Jonne Kemppainen (s. 1986), pesäpalloilija
Joonas Kemppainen (s. 1988), jääkiekkoilija
Jouni Kemppainen, Maaseudun Tulevaisuuden päätoimittaja
Jouni K. Kemppainen (s. 1962), Helsingin Sanomien kuukausiliitteen toimittaja ja tietokirjailija
Juho Kemppainen (1884–1963), päätoimittaja, maanviljelijä, jääkäri
Jussi-Petteri Kemppainen, musiikkivideo-ohjaaja ja pelisuunnittelija
Kirsi Kemppainen (s. 1975), pikajuoksija
Kirsti Kemppainen (1946–1997), näyttelijä
Linda Kemppainen (s. 1997), pesäpalloilija
Marja-Leena Kemppainen (s. 1956), sairaanhoitaja ja kristillisdemokraattinen poliitikko
Marko Kemppainen (s. 1976), skeet-ampuja
Mikko Kemppainen (s. 1989), pesäpalloilija
Minna Kemppainen (1968–2020), kouluratsastaja ja ratsastusvalmentaja
Otto Kemppainen (s. 2003), jalkapalloilija
Pentti Kemppainen (s. 1945), radiotoimittaja ja radiotutkija
Saana Niskanen (o.s. Kemppainen, s. 1993), maastohiihtäjä
Samuel Kemppainen (s. 2000), jääkiekkoilija
Sara-Ella Kemppainen (s. 1999), pesäpalloilija
Sauli Kemppainen (s. 1968), kokki
Tanya Kemppainen, laulaja
Tero Kemppainen (s. 1968), jalkapalloilija
Tuulikki Kemppainen (myöh. Pyykkönen, s. 1963), maastohiihtäjä
Veikko Kemppainen (1906–1982), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Väinö Kemppainen (1889–1927), näyttelijä ja teatterinjohtaja
Yrjö Kemppainen (1881–1929), kirjailija, Aarno Kemppaisen veli.
Kuvitteellisia henkilöitä

Olavi Kemppainen, televisiosarjassa Pasila
Roosa Kemppainen, televisiosarjassa Salatut elämät
”Kemppainen”, Klamydia-yhtyeen kappale.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Martin Saarikangas

Saarikangas Oslossa vuonna 2003.
Jarl-Martin Alexander Saarikangas (s. 24. tammikuuta 1937 Helsinki) on espoolainen vuorineuvos, diplomi-insinööri, Masa-Yards Oy:n (myöhemmin Kvaerner Masa-Yards Oy) perustaja ja toimitusjohtaja ja Kokoomuksen kansanedustaja 2003–2007. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2003 vaaleissa. Vuorineuvoksen arvonimen Saarikangas sai vuonna 1996.
Hänellä on aikaisemman vaimonsa Lea Mailan (o.s. Jokihaara, k. 1996) kanssa kolme lasta. Hänen nykyinen vaimonsa on Maija-Liisa Raunio-Saarikangas (1998). Sotilasarvoltaan Saarikangas on reservin luutnantti.
Saarikangas on toiminut useissa tehtävissä myös urheilujärjestöissä. Hän oli SLU:n puheenjohtaja vuosina 1993–1997 ja SM-liigan puheenjohtajana 1992–2002 ja sai myöhemmin kunniapuheenjohtajan tittelin. Hän oli vuosina 1998–1999 Helsinki 2006 -talviolympialaisten hakukomitean puheenjohtajana. Saarikangas on aateloitu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 154. Hän on myös pelannut 57-vuotiaana noin kolme minuuttia Veikkausliigaa oltuaan mukana TPS:n avauskokoonpanossa 14. elokuuta 1994 pelatussa HJK–TPS-ottelussa. Hän on Veikkausliigan kautta aikain vanhin pelaaja, mutta kansainvälisesti jää huimasti muun muassa Englannin silloisen 2. divisioonan Plymouthiin syntymäpäivänsä kunniaksi vuonna 2003 rekisteröidystä, tuolloin 90-vuotiaasta brittipoliitikko Michael Footista, jota ei kuitenkaan laskettu kentälle.
"Pullamössösukupolvi" on  tiettävästi Saarikankaan vuonna 1993 ensimmäisenä esittämä käsite.
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Martin Saarikangas Wikisitaateissa
.aspx Martin Saarikangas Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Saarikankaan tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
Satya Nadella

Satya Nadella vuonna 2013.
Satya Nadella (s. 1967 Hyderabad, Intia) on yhdysvaltalainen liikemies. Hänet nimitettiin 4. helmikuuta 2014 Microsoftin toimitusjohtajaksi Steve Ballmerin tilalle. Nadella on opiskellut sekä sähkötekniikkaa ja tietojenkäsittelytiedettä että kauppatieteitä.
Ennen toimitusjohtajaksi siirtymistään Nadella oli johtanut Microsoftin pilvipalveluita. Hän on työskennellyt Microsoftilla vuodesta 1992. Ennen tätä hän oli ollut työssä Sun Microsystemsillä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
10 Things to Know About Satya Nadella, Microsoft’s New CEO Time.com
Wudu

Wudu (arab. وضوء‎, wuḍūʼ) on islamilainen puhdistautumisrituaali. Siihen kuuluu kasvojen, käsivarsien ja jalkojen pesu sekä pään pyyhkiminen ja sierainten huuhtelu vedellä. Wudu tehdään aina ennen päivittäistä rukousta (salat), joita on vuorokaudessa viisi. Wudun jokainen vaihe on tarkasti määritelty. Virheiden sattuessa se tulee aloittaa uudestaan ja toistaa kunnes se onnistuu virheettä. Rukousta edeltävää pesua varten moskeijoiden edustalla on tavallisesti vesisäiliö, allas tai vesiposti. Ahmad ibn Nagib al-Misri on esittänyt kootusti määräykset, jotka koskevat rituaalipesussa käytetyn veden puhtautta ja siinä käytettäviä astioita.
Koraanin ohje

Rukousta edeltävän wudun suoritusohjeet ovat peräisin Koraanista (Pöydän suura 5:6). Ohje kuulu Ahsen-Bören suomennoksessa seuraavasti:
Te, jotka uskotte! Noustessanne rukoilemaan peskää kasvonne ja kätenne kyynärpäätä myöten, pyyhkikää päänne ja peskää jalkanne nilkkoja myöten. Ja jos olette tahriintuneet, tehkää itsenne puhtaaksi. Ja jos olette sairaina tai matkalla tai joku teistä tulee käymälästä, tai olette olleet yhteydessä naisten kanssa, eikä vettä ole saatavissa, niin hangatkaa kasvonne ja kätenne hienolla, puhtaalla hiekalla.
Useimmissa islamilaisissa käännöksissä, kuten yllä olevassa, tekstin käännös kuuluu: -- pyyhkikää päänne ja peskää jalkanne nilkkoja myöten --. Muutamat käännökset ovat uskollisempia alkuperäiselle tekstille, kuten Hämeen-Anttilan suomennos, jossa kohta kuuluu: -- pyyhkikää päänne sekä jalat polviin asti --. Joseph Schacht on huomauttanut, että islamilainen šarialaki torjuu tässä tapauksessa Koraanin ilmeisen merkityksen ja nojautuu sen sijaan islamilaisen yhteisön yksimielisyyden periaatteeseen (ijma').
Rituaalinen puhdistautuminen

Rituaalisesta puhdistautumisesta on tarkat ohjeet, jotka ovat sunneilla shiioilla osin erilaiset. Eräät ruumiintoiminnot voivat merkitä sitä, että puhdistautuminen pitää tehdä uudelleen.
Rituaalinen puhdistautuminen > Wudu sunnalaisessa islamissa

Rituaalinen peseytyminen suoritetaan sunnalaisessa  islamissa seuraavasti:
Kädet pestään ranteita myöten kolme kertaa. Aloitetaan oikeasta kädestä.
Suu huuhdellaan kolme kertaa ottamalla vettä oikeaan käteen.
Nenä huuhdellaan kolme kertaa ottamalla vettä oikeaan käteen, vetämällä vettä nenään ja puhaltamalla se ulos kolme kertaa. Nenän huuhtelu johtuu siitä, että muslimit uskovat Saatanan voivan majoittua nenään, minkä takia nenä huuhdellaan myös herätessä.
Kasvot pestään kolme kertaa. Ne kastellaan hiusrajasta leukaan ja korvasta korvaan.
Oikea käsivarsi kyynärpää mukaan lukien pestään kolme kertaa, samoin vasen käsivarsi.
Kostutetaan kädet ja pyyhkäistään niillä kevyesti hiukset otsalta niskaan.
Kostutetaan kädet ja pestään korvat peukaloita ja etusormia käyttäen.
Pestään oikea jalka nilkkaa myöten kolme kertaa. Sama tehdään vasemmalle jalalle.
Rituaalinen puhdistautuminen > Wudu šiialaisessa islamissa

Šiialainen rituaalipesu poikkeaa tästä ja suoritetaan seuraavasti:
Ota oikea henkinen asenne
Poista silmälasit, käsineet ym.
Ota vettä oikealla kädellä ja sivele kasvoja ylhäältä alas
Kiinnitä huomiota myös sieraimiin, huuliin ja silmiin
Saman voi tehdä toiseen kertaan, mutta kolmas kerta on kielletty
Pese oikea käsi kyynärpäätä myöten kaksi kertaa käyttäen vasenta kättä. Varmista, että pesu ulottuu kaikkialle.
Pese vasen käsi yhden kerran kyynärpäätä myöten.
Tee viiva otsasta niskaan pään keskellä.
Tee viiva oikean jalan varpaista nilkkaan.
Toista sama vasemmalle jalalle.
Markianos Herakleialainen

| Markianos Herakleialainen> Μαρκιανὸς Ἡρακλεώτης.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 300-luku? Herakleia Pontike
Kuollut: 400-luku?
Ammatti:  maantieteilijä
Muut tiedot
Merkittävät teokset: Ulkoisen meren periplus
Markianos Herakleialainen (m.kreik. Μαρκιανὸς Ἡρακλεώτης, Markianos Hērakleōtēs, lat. Marcianus Heracleënsis; 300/400-luku) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka oli kotoisin Herakleia Pontikesta.
Elämä

Markianoksesta itsestään ei tiedetä juuri mitään. Hän eli myöhäisantiikin aikana, mutta hänen tarkkaa ajoitustaan ei tunneta. Varmuudella hänet voidaan ajoittaa myöhemmäksi kuin Klaudios Ptolemaios, jota hän käytti lähteenään, ja varhaisemmaksi kuin Stefanos Byzantionlainen, joka lainaa häntä usein. Jos hän on sama Markianos, jonka Synesios Kyreneläinen ja Sokrates Skolastikko mainitsevat, hänen on täytynyt elää 400-luvun alussa.
Teokset

Markianos kirjoitti seuraavat teokset:
Ulkoisen meren periplus (Περίπλους τῆς ἔξω θαλάσσης, Periplūs tēs eksō thalassēs) – Markianoksen ainoa kokonaan oma teos, joka kuvasi nimensä mukaisesti ”ulkoisia” eli Välimeren ja Mustanmeren ulkopuolisia merialueita. Teos jakaantui kahteen kirjaan, joista ensimmäinen kuvasi Intian valtamerta ja toinen Atlantin valtamerta. Ensimmäinen kirja on säilynyt nykyaikaan kokonaan ja toinen osittain.
Lyhennelmä Artemidoros Efesoslaisen teoksen Geografia eli Maantieteen kuvaukset (Τὰ γεωγραφούμενα, Ta geōgrafūmena) eli Periplus (Περίπλους, Periplūs) 11 kirjasta – Teoksesta on säilynyt vain sen johdanto sekä kuvaukset Bithynian ja Paflagonian rannikoista. Artemidoroksen teoksesta Markianos käyttää nimimuotoa Periplus. Markianoksen oma teos ei vaikuta olleen pelkkä lyhennelmä, sillä hän sanoo käyttäneensä siinä rannikoiden kuvauksia myös seuraavilta maantieteilijöiltä: Timosthenes Rhodoslainen, Eratosthenes, Pytheas Massalialainen, Isidoros Kharakslainen, Sosandros, Simmias, Apellas Kyreneläinen, Euthymenes Massalialainen, Fileas Ateenalainen, Androsthenes Thasoslainen, Kleon Sisilialainen, Eudoksos Rhodoslainen, Hanno Karthagolainen, Skylaks Karyandalainen (tai Pseudo-Skylaks?) ja Botthaios. Erityisesti hän sanoo kuitenkin käyttäneensä lähteenään Artemidorosta sekä Strabonia ja Menippos Pergamonlaista.
Lyhennelmä tai korjattu ja täydennetty laitos Menippos Pergamonlaisen teoksesta Sisäisen meren periplus (Περίπλους τῆς ἐντὸς θαλάττης, Periplūs tēs entos thalassēs).
Markianoksen teosten editio princeps oli David Hoescheliuksen (Höschel) teoksessa Geographica (Augusta Vindelicorum = Augsburg, 1600, 8vo.). Myöhemmin ne julkaisi muun muassa Frederick Morell (Pariisi, 1602, 8vo.), John Hudson kokoelmassa Geographi Graeci minores (Oxonia = Oxford, 1698) sekä Emmanuel Miller (Pariisi, 1839, 8vo.).
Aiheesta muualla

Marcianus of Heraclea: Epitome of the Periplus of Menippus. ToposText. (englanniksi)
Markus Lehtipuu

Markus Lehtipuu 2017
Markus Lehtipuu (s. 2. kesäkuuta 1962 Tampere) on tietokirjailija, joka on toiminut matkaoppainen kustantajana ja niiden kirjoittajana ja toimittajana. Vuonna 2022 Lehtipuu alkoi tehdä Karjalan kylien tutkimusta, Karjalan perusteosta.
Matkakirjailija

Lehtipuu oli perustamassa Suomalainen Matkaopas -yritystään 1990-luvun alussa sen jälkeen, kun Travela-matkatoimisto julkaisi hänen ideansa opiskelijoiden koostamasta matkakirjasta Tuhat tietä tropiikkiin. Hän oli 1990-luvulla luomassa australialaisen Lonely Planet -kirjasarjan nimikettä Finland. Hän on päivittänyt brittiläisen Insight Guides -kirjasarjan kahta eri Finland-nimikettä. Suomeksi Lehtipuu on kirjoittanut matkaopaskirjat Tuhat tietä tuntemattomaan, Bali, Bangkok, Budapest, Hongkong ja Macao, Latvia,  Malesia, Marokko, New York, Singapore, Thaimaa, Suomi, Tukholma, Vietnam, Phuket ja Koh Samui.
Matkailutoimittajien Killan ensimmäinen journalistipalkinto annettiin vuonna 2007 Markus Lehtipuulle. Vuonna 2023 Lehtipuu sai Suomen tietokirjailijat ry:n Tietokirjailijapalkinnon perusteella, että on tehnyt "uraauurtavaa työtä suomalaisten matkailutietouden kartuttamisessa ja luonut Suomeen kokonaan uudenlaisen matkailukirjojen genren".
Karjala Suomalainen Matkaopas

Lehtipuun Karjala-opaskirja ilmestyi vuosina 2000 – 2017 kahdeksana eri painoksena. Kirja seuraa Suomalaisen Matkaoppaan yleistä otsikkohierarkiaa ja esittelee Karjalan kyliä ja kaupunkeja alueittain. Oppaassa on tekijän ottamia valokuvia ja Timo-Pekka Lehtipuun piirtämiä karttoja.
Lehtipuu kertoo Karjala-innostuksensa alkaneen vuonna 1999 toimittajien helikopterimatkasta. Sen jälkeen hän teki Karjala-opasta varten useita matkoja nykyisen Suomen itäpuoliseen Karjalaan vuosina 2001–2004. Karjala-oppaan tullessa liian paksuksi hän erotti siitä Kannas-osion omaksi kirjakseen 2004 ja 2006. Vuonna 2011 eli kuudennesta painoksesta lähtien kirja julkaistiin taas nimellä Karjala, jossa Kannas oli yhdistetty muun Karjalan kanssa yhdeksi kirjaksi.
Markus Lehtipuu on kirjoittanut Karjalasta myös kirjan Karjalan tragedia – kuinka Suomen kauneimmasta maakunnasta tuli koko Euroopan häpeäpilkku. Kirjassa on noin 600 värivalokuvaa vuodelta 2003. Kirja ilmestyi vuonna 2004. Kirjassa hän kuvaa, kuinka luovutettu Karjala on rappeutunut Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen.
Poliittinen osallistuminen

Lehtipuu on osallistunut aktiivisesti Karjala-keskusteluun. Hän vaatii Suomen Neuvostoliitolle luovuttamien alueiden liittämistä takaisin Suomeen ja katsoo, että se pelastaisi Karjalan rappiolta. Lehtipuun mielestä alueluovutus oli etninen puhdistus ja siten ihmisoikeusloukkaus.
Lehtipuu oli Muutos 2011 -puolueen ehdokas vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Kymen vaalipiirissä ja sai 55 ääntä. Hän oli Muutos 2011:n ehdokas myös vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa. Vaaleissa Lehtipuu keräsi 150 ääntä eikä tullut valituksi.