stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Muinais-Saimaa
Aiheesta muualla

Itämeren jääkausi ja jääkauden jälkeinen aika (graafinen esitelmä), GTK
Hakulinen, Matti: Pohjois-Savon suurjärvi – Saimaan altaan kuroutuminen. Geologi, 2012, 64. vsk, nro 5, s. 132–136.  Helsinki:  Suomen Geologinen Seura. ISSN 0046-5720.  Artikkelin verkkoversio. (PDF)
Subetto, Dmitry & al.: New evidence of the Vuoksi River origin by geodynamic cataclysm. Bulletin of the Geological Society of Finland, 2018, 90. vsk, s. 275–289.  Geologinen Seura. doi:10.17741/bgsf/90.2.010.  ISSN 1799-4632.  Artikkelin verkkoversio. (PDF) (englanniksi)
Baltian jääjärvi
Salpausselät ja Saimaa
Yoldiameren vaihe
Suursaimaa ja Muinaispäijänne 7 500 vuotta sitten. Kartan ajoitukset kalibroimattomia.
Nord-Aurdal

| Nord-Aurdal |
| --- | --- |
 vaakuna
 Nord-Aurdalin sijainti Innlandetin läänissä
 Nord-Aurdal
 Koordinaatit: 60°59′07″N, 09°14′12″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Innlandet
Perustettu:  1837
Hallinto:  
 – Pormestari:  Knut Arne Fjelltun (Sp, 2019)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  906 km²
 – Maa:  849 km²
Väkiluku (1.1.2023):  6 562
 – Väestötiheys:  7,7 as./km²
 
 nord-aurdal.kommune.no 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nord-Aurdal on Norjan kunta Innlandetin läänissä. Kunnan keskustaajama on Fagernes. Muita taajamia ovat Leira ja Aurdal. Nord-Aurdalin korkein kohta on Duptjernkampen, joka kohoaa 1 325 metrin korkeuteen.  Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 6 562 asukasta.
Nord-Aurdalin vaakunassa on tunturikatkeron kukkia.
Media

Paikallislehti Avisa Valdres ilmestyy kolmesti viikossa.
Kuvia

Maisemaa Nord-Aurdalissa
Valdresin kulttuurihistoriallinen museo
Aurdalin kirkko
Ulnesin kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Ragnhild Hemsing (s. 1988), hardangerviulisti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nord-Aurdal Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Innlandetin läänin kunnat
Alvdal
Dovre
Eidskog
Elverum
Engerdal
Etnedal
Folldal
Gausdal
Gjøvik
Gran
Grue
Hamar
Kongsvinger
Lesja
Lillehammer
Lom
Løten
Nord-Aurdal
Nord-Fron
Nord-Odal
Nordre Land
Os
Rendalen
Ringebu
Ringsaker
Sel
Skjåk
Stange
Stor-Elvdal
Søndre Land
Sør-Aurdal
Sør-Fron
Sør-Odal
Tolga
Trysil
Tynset
Vang
Vestre Slidre
Vestre Toten
Vågå
Våler
Østre Toten
Øyer
Øystre Slidre
Åmot
Åsnes
Norjan läänit | Norja
Neidonruusu

| Neidonruusu |
| --- | --- |
 Neidonruusu
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Ruusut Rosa
Laji::  alba
Kaksiosainen nimi
 Rosa alba  L. 
Katso myös
   Neidonruusu Wikispeciesissä   Neidonruusu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Neidonruusu (Rosa alba) on ruusujen sukuun kuuluva kasvilaji. Sitä kutsutaan esimerkiksi Englannissa nimellä "Maiden’s Blush", ja Ranskassa nimellä' "Cuisse de Nymphe" Neidonruusua tavataan eniten Euroopassa.
Neidonruusu kasvaa sekä kuivissa että kosteissa maastoissa, ja kukkii keskikesän aikaan.
Nyangana

| Nyangana |
| --- | --- |
 Nyangana
 Koordinaatit: 18°00′00″S, 20°41′00″E 
Valtio:   Namibia
Alue:  Itäinen Kavango
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nyangana on kylä Ndiyonan vaalipiirissä Itäisellä Kavangolla Namibiassa. Se sijaitsee n. 100 km itään Runnulta, ja siellä asuu lähinnä gcirikujen heimon alueella.
Historiaa

Kylä on saanut nimensä gcirikujen kuninkaan Nyanganan mukaan.
Lähetysaseman sinne perustivat vuonna 1910 saksalaiset lähetyssaarnaajat Oblati Mariae Immaculatae –järjestöstä sen jälkeen, kun heidän oli ollut pakko lähteä Andarasta vuonna 1908. Siellä oli tapahtunut vahingonlaukaus, ja kuningas Libebe oli muuttunut vihamieliseksi.
Nyanganan perusti pater Joseph Gotthardt katolisten seitsemännellä lähetysretkikunnalla Kavangolle. Kuusi aiempaa retkikuntaa olivat olleet epäonnisia. Nyangana kuitenkin muodostui katolisen lähetystyön sillanpääasemaksi Kavangolla. Andarankin lähetysasema päästiin perustamaan uudelleen vuonna 1913. Gotthardtista tuli sittemmin Lounais-Afrikan arkkipiispa.
Nyangana nykyään

Nyanganassa toimii yhteiskoulu ja yksityinen roomalaiskatolinen sairaala. Sairaala on perustettu vuonna 1936, ja sen sanotaan olleen tuolloin Kavangon ensimmäinen sairaala. Sen perustivat Saksan Tutzingista tulleet benediktiinisisaret.
Kylässä on retkeilymaja ja nuorisokeskus. Maisemaa hallitsevat akaasiapuut.
Never Say Die (The 69 Eyesin kappale)

| ”Never Say Die” The 69 Eyes |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Angels
 B-puoli: ”Only Fools Don't Fall Once More”
 Äänitetty : 2006
 Julkaistu: 28. maaliskuuta 2007
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Bazie Jyrki 69 Timo-Timo Kurt 49 J. Wahlsteen
 Tuottaja(t): Hiili Hiilesmaa Johnny Lee Michaels
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 03:31 (single)   03.29 (albumi)
 Levy-yhtiö: Virgin
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 11.
The 69 Eyesin muut singlet
| ”Perfect Skin” 2007 | ”Never Say Die” 2007 | ”Ghost” 2007 |
Never Say Die on suomalaisyhtye The 69 Eyesin vuonna 2007 julkaistu rockkappale ja singlejulkaisu albumilta Angels. Kappale on yksi yhtyeen tunnetuimmista. Se sijoittui Suomen singlelistalla parhaimmillaan sijalle 11. "Never Say Dien" sävelsivät yhtyeen kitaristit Bazie ja Timo-Timo yhdessä Kurt 49:n ja J. Wahlsteenin kanssa, sanoitti yhtyeen laulaja Jyrki 69 sekä sovittivat koko The 69 Eyes-yhtye (Archzie, Bazie, Jyrki 69, Jussi 69 ja Timo-Timo) yhdessä Kurt 49:n, J. Wahlsteenin ja tuottaja Johnny Lee Michaelsin kanssa. Kappaleen tuottivat Johnny Lee Michaels ja Hiili Hiilesmaa.
Singlejulkaisuun sisältyivät "Never Say Dien" single- ja albumi-versiot sekä kappale "Only Fools Don't Fall Once More". "Never Say Die"-kappaleesta julkaistiin myös Yhdysvalloissa kuvattu musiikkivideo.
Kappaleet

Kaikki sanat Jyrki 69 
 "Never Say Die" sov. The 69 Eyes, Johnny Lee Michaels, Kurt 49 ja J. Wahlsteen 
 "Only Fools Don't Fall Once More" sov. The 69 Eyes ja Johnny Lee Michaels.
| Never Say Die |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Never Say Die (Single Mix) | Bazie Kurt 49 J. Wahlsteen Timo-Timo | 03.31 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Never Say Die (Album Mix) | Bazie Kurt 49 J. Wahlsteen Timo-Timo | 03.29 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Only Fools Don't Fall Once More | Bazie | 04.18 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 11.18 |  |  |  |  |  |  |
Soittajat

Jyrki 69 – Laulu
Bazie – Kitara, taustalaulu
Timo-Timo – Kitara
Archzie – Bassokitara, taustalaulu
Jussi 69 – Rummut
Aiheesta muualla

Kappaleen sanat
Kappaleen musiikkivideo
Kappaleen tiedot Äänitetietokannassa
Singlejulkaisun tiedot Äänitetietokannassa
Never Say Die AllMusicissa
Never Say Die iTunesissa
Never Say Die Spotifyssa
Never Say Die Google Playssa
Never Say Die Deezerissa
The 69 Eyes
| --- | --- |
Studioalbumit:   Bump ’n’ Grind  Savage Garden  Wrap Your Troubles in Dreams  Wasting the Dawn  Blessed Be  Paris Kills  Devils  Angels  Back in Blood  X  Universal Monsters  West End  Death of Darkness 
Kokoelmat:   Motor City Resurrection  Framed in Blood – The Very Blessed of the 69 Eyes 
Livealbumit:  Hollywood Kills - Live At The Whisky A Go Go
DVD:t:  Helsinki Vampires
Katso myös:  Route 69
Neidonryöstö (kappale)

| ”Neidonryöstö” Kirka |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Suomalainen iskelmäfestivaali 1976
 Äänitetty : 22. lokakuuta 1976
 Julkaistu: 1977 (levytetty versio)
 Tekijä(t): säv. Jukka Siikavire, san. Erkki Mäkinen, sov. Kari Komppa
 Kesto: 03.11
Neidonryöstö on Jukka Siikavireen säveltämä ja Erkki Mäkisen sanoittama suomalainen musiikkikappale. Kirka osallistui sillä Suomen euroviisukarsintaan 1976, ja kappale sijoittui 319 pisteellä kilpailun neljänneksi. Lisäksi hän edusti sillä Suomea vuoden 1977 Sopotin laulufestivaaleilla. Kappaleen 22. lokakuuta 1976 äänitetty levytetty versio julkaistiin seuraavana vuonna kokoelmalla Suomalainen iskelmäfestivaali 1976. Näyttelijä Markku Blomqvistin laulama versio julkaistiin vielä samana vuonna hänen ”Liehuva liekinvarsi” -singlensä b-puolella.
"Neidonryöstö" julkaistiin uudelleen Anneli Saariston laulamana vuonna 1991 sekä singlenä että Appelsiinipuita aavikkoon -nimisellä LP-levyllä. Pelimannet-yhtye ja myös Janne Hurme levyttivät kappaleen myöhemmin 1990-luvulla. ”Neidonryöstöstä” on tullut myös suosittu karaokelaulu.
Nokihapero

| Nokihapero |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Haperot Russula
Laji::  albonigra
Kaksiosainen nimi
 Russula albonigra  ( Krombh.) Fr. 
Katso myös
   Nokihapero Wikispeciesissä   Nokihapero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokihapero (Russula albonigra) on lehti- ja havumetsissä esiintyvä sieni. Sen lakki on 5–12 cm leveä, laakea tai matalasuppiloinen. Väriltään se on aluksi valkea, sitten harmaa ja lopulta kokomusta. Malto on murrettaessa ensin harmaata, sitten mustaa. Sienen haju on heikko ja maku kirpeää. Suomessa sitä tavataan Etelä-Suomessa harvinaisena kesästä syksyyn.
Aiheesta muualla

Valokuva Biolib
Neidonnarsissi

| Neidonnarsissi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Narsissikasvit Amaryllidaceae
Suku::  Narsissit Narcissus
Laji::  serotinus
Kaksiosainen nimi
 Narcissus serotinus  L. 
Katso myös
   Neidonnarsissi Wikispeciesissä   Neidonnarsissi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Neidonnarsissi (Narcissus serotinus) on valkokukkainen sipulikasvi.

Neidonnarsissi kukkii syksyllä. Sillä on kapeat valkeat terälehdet jotka ympäröivät oranssia keskustaa. Sipuli on halkaisijaltaan noin 15–25 mm. Lehdet ovat siniharmaat, millimetrin levyiset ja 15–20 cm pitkät. Neidonnarsissi on kotoisin Välimeren seudulta ja kasvaa luonnonvaraisena Algeriassa, Ranskassa Korsikalla, Italiassa, Kreetalla, Kroatiassa, Kreikassa ja Israelissa. Sitä kasvatetaan puutarhoissa. Sitä voi hyötää myös sisällä ruukuissa.
Nord-Est (Haiti)

Nord-Est (haitiksi Nòdès) on departementti Haitissa. Vuonna 2003 departementissa oli 308 385 asukasta ja sen pinta-ala on 1 805 neliökilometriä. Departementin väestötiheys on siten 170,9 asukasta neliökilometrillä. Departementti sijaitsee maan pohjoisrannikolla Dominikaanisen tasavallan rajalla ja sen pääkaupunki on Fort Liberté.
Nord-Est rajautuu idässä Dominikaaniseen tasavaltaan, etelässä Centren ja lännessä Nordin departementteihin sekä pohjoisessa Karibianmereen. Departementti jakautuu neljään arrondissementtiin (väkiluvut vuonna 2003):
| Arrondissementti | Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- | --- |
| Fort-Liberté | 51 550 | Ferrier, Fort-Liberté, Perches |
| Ouanaminthe | 109 594 | Capotille, Mont-Organisé, Ouanaminthe |
| Trou-du-Nord | 86 586 | Caracol, Sainte-Suzanne, Terrier-Rouge, Trou-du-Nord |
| Vallières | 52 763 | Carice, Mombin-Crochu, Vallières |
Nurmijärvi (Jämsä)

| Nurmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°54′41″N, 25°24′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.141
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,8 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,094 km  
Pinta-ala:  5,739 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNurmijärvi 
Nurmijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Patajoen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,8 metriä mpy.
Nagahama

| Nagahama (長浜市) |
| --- | --- |
 Nagahaman linna
 lippu:  Symboli
 Nagahaman sijainti Shigan prefektuurissa
 Nagahama
 Koordinaatit: 35°22′51″N, 136°16′42″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Shigan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  539,63 km²
Väkiluku (03/2020):  117 677
 – Väestötiheys:  218,1 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Idänselkova
 – Kukka:  Japaninaprikoosi
 
 https://www.city.nagahama.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nagahama (jap. 長浜市, Nagahama-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Shigan prefektuurissa. Se sijaitsee Biwajärven rannikolla prefektuurin koillisosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee Anejoen suiston alavalla rannikkotasangolla. Siihen kuuluu myös laajoja alueilta ympäröiviltä Ibukivuorilta ja Chikubushiman saari, Biwajärven toiseksi suurin. Pohjoisessa kaupunki rajautuu Fukuin prefektuuriin, idässä Gifun prefektuuriin. Nagahamassa on 117 677 asukasta (maaliskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 539,63 neliökilometriä.
Nagahama sijaitsee historiallisen Hokuriku-kaidō-tiereitin varrella, ja asutus alueella onkin vanhaa. Nykyinen kaupunki sai kuitenkin alkunsa vuonna 1574, kun Toyotomi Hideyoshi rakensi uudelleen siellä sijainneen vanhan linnan ja vaihtoi paikkakunnan nimen Nagahamaksi. Hetken aikaa se kehittyi linnanaluskaupunkina. Edo-kaudella siitä tuli Hikonen daimiokunnan satama- ja kauppakaupunki. Eräs perinteinen elinkeino on kreppikankaan (chirimen) kudonta, joka alkoi jo 1700-luvun puolivälissä. Tekstiiliteollisuuden lisäksi kaupunkiin on sijoittunut monipuolista tuotantoa, kuten bio-, lasi-, muovi- ja koneteollisuutta, ja se onkin alueensa paikallinen kauppa- ja teollisuuskeskus. Maaseutualueilla viljellään riisin lisäksi esimerkiksi soijaa, vehnää ja koristekukkia. Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Nagahamalle myönnettiin laajan kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1943. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2006, kun siihen liitettiin Azain ja Biwan maaseutukaupungit, sekä jälleen vuonna 2010, kun siihen liitettiin Kinomoton, Kohokun, Nishiazain, Takatsukin, Torahimen ja Yogon maaseutukaupungit.
Nagahaman kulttuuriperintöön kuuluvat useat historialliset temppelit ja muut muistomerkit. Kaupunki tunnetaan lukuisista bodhisattva Kannonille omistetuista temppeleistä Kannonia esittävine veistoksineen, joista monet on valittu Japanin tärkeäksi kulttuuriomaisuudeksi. Kaupungin keskustaajamassa sijaitsevat Nagahaman linnan rauniot, Daitsū-jin temppeli puutarhoineen ja Nagahama Hachiman-gūn pyhäkkö, jonka Hikiyama-festivaalin seremonia on hyväksytty Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Sille on rakennettu kaupunkiin oma museonsa. Rakennettua kulttuuriperintöä edustaa myös vuonna 1882 valmistunut Nagahaman entinen rautatieasema, Japanin vanhin säilynyt asemarakennus. Chikubushiman saari muodostaa oman matkailukohteensa. Siellä sijaitsevan Tsukubushiman pyhäkön päähalli ja Hōgon-jin temppelin portti on valittu kansallisaarteiksi. Osa kaupungista kuuluu Biwajärven puolikansallispuistoon. Nagahamaa palvelevat JR Nishi-Nihonin Hokuriku-päälinja ja Kosei-linja.
Kuvia

Nagahama Hachiman-gū
Keiunkan-huvilan puutarhaa
Hōgon-jin pagodi
Kurokabe squaren aluetta
Näkymä Yogojärvelle
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nagahama Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Nagai

| Nagai (長井市) |
| --- | --- |
 Nagain vanhaakaupunkia talvella
 lippu:  symboli
 Nagain sijainti Yamagatan prefektuurissa
 Nagai
 Koordinaatit: 38°06′27″N, 140°02′26″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Tōhoku
Prefektuuri:  Yamagatan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  214,67 km²
Väkiluku (08/2020):  26 243
 – Väestötiheys:  122 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Alppiruusu
 – Kukka:  Kuningatarkurjenmiekka
 
 https://www.city.nagai.yamagata.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nagai (jap. 長井市, Nagai-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Yamagatan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin eteläosassa Mogamijoen yläjuoksulla. Kaupunki on rakentunut Nagain allaslaaksoon. Lännessä kaupungin alue nousee Asahivuorille, idässä Dewavuoria reunustaville kukkuloille. Nagaissa on 26 243 asukasta (elokuussa 2020) ja sen pinta-ala on 214,67 neliökilometriä.
Nagai kehittyi historiallisesti muun muassa Date-, Gamō- ja Uesugi-klaanien hallinnassa. Kaupungin pohjoisosassa sijaitseva Miyan alue toimi 1700-luvun vaihteesta lähtien vilkkaana jokisatamana, jossa kaupattiin riisiä ja ramia. Tärkeä elinkeino oli aiemmin silkkikankaan kudonta, mutta toisen maailmansodan jälkeen kaupunkiin on sijoittunut elektroniikkateollisuutta. Kaupunkioikeudet Nagai sai vuonna 1954, kun Nagain maaseutukaupunkiin liitettiin viisi kyläkuntaa. Kaupunkia ympäröivillä maaseutualueilla tuotetaan riisiä, vihanneksia ja hedelmiä sekä pidetään karjaa.
Nagain nähtävyyksiä ovat Nagain kuningatarkurjenmiekkapuisto, alppiruusuistaan tunnettu Matsugaiken puisto ja 500 vuotta vanha Isazawan kirsikkapuu (Isazawa no kubozakura). Mogamin sivujoen Non yläjuoksulla on vuoristoisia luonnonalueita patojärvineen. Nagaita palvelevat JR Higashi-Nihonin Yonesaka-linja ja Yamagata-rautatien Flower Nagai -linja.
Kuvia

Nagain kurjenmiekkapuistoa
Nagain pato
Imaizumin rautatieasema
Imaizumin kaupunginosaa talvella
Nagain kantakaupunki vuoden 1976 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nagai Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Never Say Die (Black Sabbathin kappale)

| ”Never Say Die” Black Sabbath |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Never Say Die!
 Julkaistu: toukokuu 1978
 Tuottaja(t): Black Sabbath
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 03.45
 Levy-yhtiö: Vertigo Records (UK ja EU)
Muut kannet

Listasijoitukset
  21. (kesäkuu 1978)
Black Sabbathin muut singlet
| ”Gypsy” 1976 | ”Never Say Die” 1978 | ”A Hard Road” 1978 |
Never Say Die on Black Sabbath-yhtyeen kappale samannimiseltä albumilta, ja se julkaistiin myös singlenä kesällä 1978. Kappale oli yhtyeen ensimmäinen "varsinainen" eli heidän itsensäkin promotoima single-julkaisu sitten "Paranoid"-kappaleen vuonna 1970. Black Sabbath ei ollut niin sanottu sinkkuhittien varaan laskeva bändi, ja monet yhtyeen singlet olivat lähinnä levy-yhtiön julkaisemia. "Never Say Die" menestyikin hyvin Britanniassa nousemalla single-listan sijalle 21. ja yhtye esitti samana vuonna kappaleen kahteen kertaan BBC:n suositussa Top of the Pops-tv-ohjelmassa.[lähde? ]
"Never Say Die" on nopeatempoinen ja suoraviivainen hard rock-kappale, jonka sanoma on positiivinen ja periksiantamattomuutta korostava. Se oli myös albumin ainoa kappale, joka pysyi koko ajan setissä vuoden 1978 kiertueella. Myöhempinä vuosina muun muassa Megadeth-yhtye on levyttänyt kappaleen.[lähde? ]
Singlen b-puolella julkaistiin vuoden 1976 Technical Ecstasy -albumilta otettu "She's Gone" -jousiballadi.
Kappaleet

Kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Black Sabbath.
Never Say Die – 3.45
She's Gone – 4.49
Muusikot

Ozzy Osbourne – laulu
Tony Iommi – kitara
Geezer Butler – basso
Bill Ward – rummut
Julkaisuhistoria

1978: Vertigo Records (SAB 001) 7", UK, listasijoitus 21.
1978: Vertigo Records (6079 103) 7", EU
Aiheesta muualla

Black Sabbath - "Never Say Die" Top of the Pops 1978 YouTubessa
Nimetty

| Nimetty 51koodia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: tammikuu 2004
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): 51koodia
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 38.13
 Levy-yhtiö: EMI
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 9.
51koodia -yhtyeen muut julkaisut
|   | Nimetty 2004 | Rautaiset linnut 2005 |
Nimetty on 51koodia-yhtyeen albumi, joka julkaistiin tammikuussa 2004.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Hannu Sallinen sekä sovittanut 51koodia.
Kuuluisa – 3.50
Kauas – 3.37
Tahdotko/tahdonko – 3.54
Valkoinen huone – 3.56
Voisiko olla tänään se päivä – 4.02
Vain kuolleen ruumiini yli – 5.55
Vedenjakaja – 3.14
Puolet – 3.32
Varjossaeläjä – 3.13
Älä tee sitä – 3.50
Kokoonpano

| --- | --- |
 Yhtye Hannu Sallinen – laulu  Jussi Mustikka – kitara  Asko Piiparinen – bassokitara  Olli-Matti Wahlström – rummut Tuotanto Gabi Hakanen – vastaava tuottaja  Teropekka Virtanen – tuottaja, äänittäjä, miksaaja  Pauli Saastamoinen – masteroija  Olga Poppius – kansikuva  Oskari Huttu – valokuvat  Sami Fiander – kannen suunnittelu :  Vierailevat muusikot Aleksi Ojala – kapellimestari  Anna Kahanpää – jousisoittimet  Anna-Leena Haikola – jousisoittimet  Ilkka Lehtonen – jousisoittimet  Janne Ahvenainen – jousisoittimet  Maija Juuti – jousisoittimet  Mauri Kuokkanen – jousisoittimet  Minna Pensola – jousisoittimet  Riikka Lampinen – jousisoittimet  Aleksi Ojala – jousisovitukset (kappale 4)
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Nimetty discogs.com -sivustolla
Nyaradzayi Gumbonzvanda

Nyaradzayi Gumbonzvanda on zimbabwelainen ihmisoikeusjuristi. Hän on keskittynyt naisten oikeuksiin. Vuosina 2007–2016 Gumbonzvanda toimi nuorten naisten kristillisen yhdistyksen (YWCA) pääsihteerinä  ja vuodesta 2024 hän on toiminut UN Womenin apulaispääsihteerinä.
Koulutus

Gumbonzvanda suoritti  oikeustieteen kandidaatin tutkinnon Zimbabwen yliopistossa . Tämän jälkeen hän suoritti jatko-opintoja Uppsalan yliopistosta jonka jälkeen hän valmistui oikeustieteen maisteriksi yliopistosta Etelä-Afrikassa. Hänelle on myönnetty kunniatohtorin arvo oikeustieteestä Massachusettsin yliopistosta.
Ura

Vuosina 1995 - 1997 Gumbonzvanda työskenteli Zimbabwen naisten lakimiesliiton ensimmäisenä koordinaattorina. Vuosina 1998 - 2001 hän työskenteli lasten järjestö Unicefilla aihealueenaan Liberian ihmisoikeudet. Tämän jälkeen hän työskenteli vuoteen 2007 Yhdistyneiden kansakuntien naisten kehitysohjelman Unifemin alueellisena johtajana. Vuonna 2006 hän perusti Rozaria Memorial Trust -järjestön, joka edistää köyhien alueiden naisten terveydenhuoltoa, koulutusta ja työskentelymahdollisuuksia. Hän toimii järjestön puheenjohtajana. Vuosina 2007–2016 Gumbonzvanda toimi nuorten naisten kristillisen yhdistyksen (YWCA) pääsihteerinä  sekä vuosina 2014 - 2022 hyvän tahdon lähettiläänä Afrikan unionin lapsiavioliiton lopettamiseen pyrkivässä kampanjassa. Vuodesta 2024 hän on toiminut UN Womenin apulaispääsihteerinä vastuaalueenaan normatiivinen tuki, koordinointi ja ohjelmien tulokset.
Tunnustukset

2011 Zimbabwen naisten lakimiesliiton jakama ihmisoikeuksien puolustajien -palkinto
2021 Hillary Rodham Clinton Award
kunniatohtorin arvo Massachusettsin yliopistosta
Nimettömänmatala

Nimettömänmatala on noin 15,5 neliökilometrin laajuinen matalikkoalue Haukiputaan ja Iin edustalla Perämerellä. Matalikon pituus kaakko–luode-suunnassa on noin kymmenen kilometriä ja leveys noin kaksi kilometriä. Matalikon keskimääräinen syvyys on noin 1,5–1,8 metriä. Pääosin hiekkapohjaisen matalikon reuna-alueet ovat varsin jyrkät, ja reunojen ulkopuolella meri syvenee pienellä matkalla 20–30 metriin.
Matalikko on nimetty sen kaakkoiskulmassa sijaitsevan Nimetön-saaren mukaan. Matalikon muut saaret ovat laaja hiekkasärkkäsaari Santapankki, Astekari sekä matalikon luoteiskärjessä sijaitseva Pallonen. Näiden lisäksi matalikon länsiosassa on nimettömiä särkkiä ja saaria. Suurhiekan matalikkoalue sijaitsee Nimettömänmatalan luoteispuolella. Alueen saarilla pesii pääasiassa vesilintuja; saarten kasvillisuus on niukkaa.
Alueelle suunnitellaan rakennettavaksi 32 tuuliturbiiniyksikköä käsittävää merituulipuistoa.