stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kadonneen jäljillä
Jaksot > 2. tuotantokausi (2010)

| Jakso | Henkilö | Juontaja | Kohdemaa | Esitetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kirsi | Jenni Pääskysaari | Kuuba | 31. elokuuta 2010 |
| 2 | Seppo | Jenni Pääskysaari | Espanja | 7. syyskuuta 2010 |
| 3 | Lilja | Jenni Pääskysaari | Venäjä | 14. syyskuuta 2010 |
| 4 | Pentti | Jenni Pääskysaari | Itävalta | 21. syyskuuta 2010 |
| 5 | Carita | Jenni Pääskysaari | Kreikka | 28. syyskuuta 2010 |
| 6 | George | Jenni Pääskysaari | Japani | 5. lokakuuta 2010 |
| 7 | Antti | Jenni Pääskysaari | Bosnia | 12. lokakuuta 2010 |
| 8 | Sanna | Jenni Pääskysaari | Italia | 19. lokakuuta 2010 |
| 9 | Anja | Jenni Pääskysaari | Ruotsi | 26. lokakuuta 2010 |
| 10 | Zac | Jenni Pääskysaari | Iso-Britannia | 2. marraskuuta 2010 |
Jaksot > 3. tuotantokausi (2012)

| Jakso | Henkilö | Juontaja | Kohdemaa | Esitetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Aino | Jenni Pääskysaari | Venäjä | 12. maaliskuuta 2012 |
| 2 | Tomi | Antero Vartia | Espanja | 19. maaliskuuta 2012 |
| 3 | Mary-Helen | Jenni Pääskysaari | Kypros | 26. maaliskuuta 2012 |
| 4 | Seera-Maria | Antero Vartia | Nepal | 2. huhtikuuta 2012 |
| 5 | Katariina | Jenni Pääskysaari | Puola | 9. huhtikuuta 2012 |
| 6 | Tommi | Antero Vartia | Ranska | 16. huhtikuuta 2012 |
| 7 | Jukka | Jenni Pääskysaari | Yhdysvallat | 23. huhtikuuta 2012 |
| 8 | Sheri | Antero Vartia | Malesia | 30. huhtikuuta 2012 |
| 9 | Kirsi | Jenni Pääskysaari | Italia | 7. toukokuuta 2012 |
| 10 | Matti | Antero Vartia | Alankomaat | 14. toukokuuta 2012 |
Jaksot > 4. tuotantokausi (2014)

| Jakso | Henkilö | Juontaja | Kohdemaa | Esitetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Aleksanteri | Antero Vartia | Britannia / Vietnam | 19. maaliskuuta 2014 |
| 2 | Galina | Eva Kela | Valko-Venäjä | 26. maaliskuuta 2014 |
| 3 | Ann-Nina | Antero Vartia | Kreikka | 2. huhtikuuta 2014 |
| 4 | Vanessa | Eva Kela | Irlanti / Hollanti | 9. huhtikuuta 2014 |
| 5 | Marke | Antero Vartia | Norja | 16. huhtikuuta 2014 |
| 6 | Victoria | Antero Vartia | Sri Lanka | 23. huhtikuuta 2014 |
| 7 | Seija | Eva Kela | Skotlanti / Italia | 8. toukokuuta 2014 |
| 8 | Niko | Eva Kela | Filippiinit | 14. toukokuuta 2014 |
| 9 | Emma | Antero Vartia | Iso-Britannia | 29. toukokuuta 2014 |
| 10 | Anna | Eva Kela | Italia | 4. kesäkuuta 2014 |
Jaksot > 5. tuotantokausi (2016)

| Jakso | Henkilö | Juontaja | Kohdemaa | Esitetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Rosa | Anni Hautala | Italia / Yhdysvallat | 27. syyskuuta 2016 |
| 2 | Jannina | Anni Hautala | Kosovo | 4. lokakuuta 2016 |
| 3 | Anu | Anni Hautala | Englanti | 11. lokakuuta 2016 |
| 4 | Iiro | Anni Hautala | Venäjä | 18. lokakuuta 2016 |
| 5 | Jaakko | Anni Hautala | Thaimaa | 25. lokakuuta 2016 |
| 6 | Pauli | Anni Hautala | Ruotsi | 1. marraskuuta 2016 |
| 7 | Satu | Anni Hautala | Itävalta | 8. marraskuuta 2016 |
| 8 | Minja | Anni Hautala | Viro | 15. marraskuuta 2016 |
Jaksot > 6. tuotantokausi (2018)

| Jakso | Henkilö | Juontaja | Kohdemaa | Esitetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ootti | Ellen Jokikunnas | Thaimaa | 10. tammikuuta 2018 |
| 2 | Teemu | Ellen Jokikunnas | Iso-Britannia | 17. tammikuuta 2018 |
| 3 | Mirva | Ellen Jokikunnas | Ruotsi | 24. tammikuuta 2018 |
| 4 | Minna | Ellen Jokikunnas | Kreikka | 31. tammikuuta 2018 |
| 5 | Joni | Ellen Jokikunnas | Israel | 7. helmikuuta 2018 |
| 6 | Joni ja Sara | Ellen Jokikunnas | Ruotsi | 14. helmikuuta 2018 |
| 7 | Anneli | Ellen Jokikunnas | Sveitsi | 21. helmikuuta 2018 |
| 8 | Laura | Ellen Jokikunnas | Saksa | 28. helmikuuta 2018 |
Jaksot > 7. tuotantokausi (2019)

| Jakso | Henkilö | Juontaja | Kohdemaa | Esitetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eerika | Ellen Jokikunnas | Bulgaria / Ranska | 9. huhtikuuta 2019 |
| 2 | Marina | Ellen Jokikunnas | Venäjä | 16. huhtikuuta 2019 |
| 3 | Kirsi | Ellen Jokikunnas | Ruotsi / Suomi | 23. huhtikuuta 2019 |
| 4 | Kristina | Ellen Jokikunnas | Latvia / Iso-Britannia | 30. huhtikuuta 2019 |
| 5 | Carla | Ellen Jokikunnas | Italia | 7. toukokuuta 2019 |
| 6 | Mitte | Ellen Jokikunnas | Venäjä | 14. toukokuuta 2019 |
| 7 | Eddie | Ellen Jokikunnas | Norja | 21. toukokuuta 2019 |
| 8 | Liana | Ellen Jokikunnas | Israel | 28. toukokuuta 2019 |
Sarja muualla maailmassa

Australia: Australiassa sarjaa esitetään nimellä Find My Family. Sarja kerää yli kaksi miljoonaa katsojaa per jakso.
Ruotsi: Ruotsissa sarjaa esitetään nimellä Spårlöst.
Yhdysvallat: Yhdysvalloissa ABC-kanava esitti ohjelmasta yhden kauden vuonna 2009 nimellä Find My Family.
Viro: Virossa sarjaa esitetään nimellä Sind otsides (suom. Sinua etsiessä).
Saksa: Saksassa formaatista on tehty kaksi versiota nimillä Julia Leischik sucht (suom. Julia Leischik etsii) ja Vermisst (suom. Kadoksissa).
Sarjaa on esitetty lisäksi Espanjassa, Tanskassa, Belgiassa ja Puolassa.
Aiheesta muualla

Kadonneen jäljillä -sarjan kotisivut (MTV)
Kadonneen jäljillä -sarjan kotisivut (Nelonen)
Vääksyn kartano

Vääksyn kartano (ruots. Växiö) on 1500-luvulla perustettu Kangasalla Huutijärven kylässä ja Vääksyn kaupunginosassa sijaitseva kartano. Rälssitilasta tuli kuninkaankartano 1560-luvulla, kun eräs Suomen vauraimmista aatelismiehistä Jöns Västgöte ja hänen vaimonsa Kerstin Pedersdotter (Jägerhorn af Spurila), joka oli saanut kylän Vääksystä huomenlahjakseen ensimmäiseltä mieheltään, lahjoittivat kartanon kruunulle 22.11.1555, pidättäen elinikäisen hallintaoikeuden. Jöns Västgöten kuoltua syksyllä 1561, Juhana III lahjoitti kartanon edelleen rakastajattarelleen Kaarina Hannuntyttärelle vuonna 1564, ja sai hallintaoikeuden Kerstin Pedersdotterin kuoltua 1566.
Talvisodan aikana Vääksyn kartanossa toimi 10. sotasairaalan Vääksyn toipilaskoti, jossa oli 60 paikkaa.
Vääksyn kartanon alueelle on perustettu 1900-luvun alun rappioitumisen jälkeen kauppapuutarhat, ratsastuskeskus ja muuta yritystoimintaa.
Aiheesta muualla

Wääksyn kartanon kotisivut
Onni Oja

| Onni Oja |
| --- | --- |
 Onni Oja kesällä 1941 tyttärensä Rispan kanssa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Onni Olavi Oja
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1909 Keuruu
Kuollut: 5. marraskuuta 2004 (95 vuotta) Helsinki
Onni Olavi Oja (15. huhtikuuta 1909 Keuruu – 5. marraskuuta 2004 Helsinki) oli taiteilija sekä kirja- ja taidegraafikko.
Ojan maalaukset kuvaavat usein suomalaista maalaiskylää ja sen mutkittelevia teitä. Oja kuvaa usein myös talvista peltomaisemaa ja tunnelma niissä on ajaton ja pysähtynyt. Ojan töissä väripinnat ovat selkeitä ja muodot pelkistettyjä.
Onni Oja opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa ja Helsingin yliopiston piirustussalissa. Hän opiskeli myös Pariisissa Académie de la Grande Chaumièressa ja Roomassa. Professorin arvonimen hän sai vuonna 1979. Oja toimi pitkään opettajana ja yliopettajana Taideteollisessa oppilaitoksessa. Hän opetti myös Helsingin työväenopistossa ja yliopiston piirustuskoulussa.lähde?
Ojan teoksia on Amos Andersonin taidemuseon, Lahden taidemuseon, Pohjanmaan museo, Porin taidemuseon ja Turun taidemuseon kokoelmissa. Hänen teoksiansa ovat myös Oulun tuomiokirkon Vuorisaarna-lasimaalaus, Lehtimäen kirkon alttaritaulu ja Lapuan hautakappelin seinämaalaus. Maalausten lisäksi Oja tunnetaan teoksestaan Piirtämisen taito (WSOY 1957), josta on julkaistu yksitoista painosta.
Kirjallinen tuotanto

Piirtämisen taito, WSOY 1957, 11.p. 2004 ISBN 951-0-02775-8
Onni Oja & Vilho Askola, Puupiirtäjän taiteen taipaleelta, Nurmijärvi] : Nurmijärven kulttuurilautakunta, 1985. ISBN 951-99670-2-8
Gilgamesh-eepos : maailman vanhin sankaritaru, WSOY 1943
Kirjallisuutta

Hämäläinen, Pirjo: Suomalainen maisema. Weilin + Göös, 2005. ISBN 951-0-30061-6
Kuuliala, Annamaija: Hohteessa menneiden kauniiden kesien: Taidetta ja taiteilijoita Sääksmäeltä. Valkeakoski: Sääksmäki-seura, 1992 ISBN 951-96525-0-7
Peltotalo, Pekka ym. (toim.): Mallasjoen varrelta: Taiteilijaprofessori Onni Ojan lapsuudenmaisema Janakkalan Löyttymäessä. ISBN 978-952-99642-4-6
Pääskynen, Tanja & Haavisto, Emilia (toim.): Onni Oja 1909–2004: Elämä ja taide.  (Riihimäen taidemuseon julkaisuja, 19)  Riihimäki:  Riihimäen taidemuseo, 2013.  ISSN 1239-7210  ISBN 978-952-5571-51-6
Puokka, Jaakko: Onni Oja: Maalauksia. Eurographica, 1986. ISBN 951-9371-13-3
Aiheesta muualla

Onni Oja taiteilijamatrikkelissa
Anttonen, Erkki: / Oja, Onni (1909–2004). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 3.4.2006. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Onni Oja Paintings. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansallisgalleria, Onni Oja. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjav@ – Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta, Onni Oja.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura

| Suomalaisen Kirjallisuuden Seura |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Pysy Suomessa pyhänä.
Perustettu:  1831
Tyyppi:  yleishyödyllinen yhdistys
Toimiala:  muistiorganisaatio, kulttuurijärjestö
Toiminta-alue:  kansanperinne, kieli, kirjallisuus
Jäsenet:  2 100
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura ry (lyh. SKS) on vuonna 1831 perustettu tieteellinen seura ja yleishyödyllinen yhdistys, jossa on noin 2 100 jäsentä. SKS on kansallinen muistiorganisaatio, kansainvälinen tutkimuslaitos ja valtakunnallinen kulttuurijärjestö. Suomen kielen sana kirjallisuus keksittiin seuran nimeä varten.
SKS:n keskeistoiminnot liittyvät kansanperinteen, kielen ja kirjallisuuden tutkimukseen ja tunnetuksi tekemiseen. SKS:ssa on suomalaisen perinteentutkimuksen ja kirjallisen kulttuurin arkisto, kaikille avoin tieteellinen erikoiskirjasto ja tutkimusosasto. SKS on myös tieto- ja tieteellisen kirjallisuuden kustantaja. SKS julkaisee myös Suomen kansallisbiografiaa.
Seuran yhteydessä on toiminut vuodesta 1977 FILI – Kirjallisuuden vientikeskus.
Rakennus

SKS:n päärakennus sijaitsee Helsingin Kruununhaassa osoitteessa  Hallitus­katu 1. Sebastian Gripenbergin suunnittelema talo valmistui vuonna 1890. SKS:n arkistolla oli vuoteen 2024 saakka toimipiste myös Joensuussa, minkä aineistot on nyt siirretty Helsinkiin.
Päärakennus uudistettiin perusteellisesti vuonna 1934 arkkitehti Jussi Paatelan johdolla. Rakennuksessa ovat olleet vuokralaisina muiden muassa Kustannusosakeyhtiö Otava, Sotasensuuri ja Suomen Akatemia. Uusin peruskorjaus toteutettiin vuosina 2006–2009.
Julkaisutoiminta

Kaunokirjallisuuden lisäksi SKS on julkaissut laaja-alaisesti tieteellistä kirjallisuutta toimintansa alkuvuosista asti. Pitkäaikaisiin julkaisusarjoihin kuuluvat Suomi (1841–), Virittäjä (1897–), SKS:n Toimituksia (1834–), Studia Fennica (1933–) ja Tietolipas (1945–).
Organisaatio

SKS on yleishyödyllinen yhdistys. Sen asioista päättävät vuosikokous ja valtuuskunta. Toimeenpanevana elimenä on hallitus.
Maaliskuussa pidettävässä vuosikokouksessa SKS:n jäsenet valitsevat valtuuskuntaan 21 edustajaa. Hallituksella on vuosittain 8–10 kokousta ja asioiden valmistelua varten kaksi työvaliokuntaa, talousvaliokunta ja julkaisuvaliokunta. Hallintoelimiin valitut edustavat valtakunnallisesti SKS:n keskeisaloja sekä tutkimusta, kulttuurielämää ja yhteistyötahoja.
Pääsihteeri on SKS:n toiminnanjohtaja, joka valmistelee hallitukselle esitettävät asiat. Pääsihteerin apuna toimii johtoryhmä, johon kuuluvat osastojen johtajat sekä hallinto- ja talous- ja viestintäjohtajat. SKS:n osastoilla on henkilökuntaa noin 80 henkeä.
Vuonna 1985 seurassa oli noin 1 600 työjäsentä ja 150 ulkomaista kirjeenvaihtajajäsentä. Nykyisin jäseniä seurassa on noin 2 100. Ehdotukset Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäseniksi hyväksyy SKS:n hallitus. Jäsenesityksiä voi tehdä SKS:n pääsihteerille. SKS:ssa on jäsenmaksu, jonka summasta päätetään vuosikokouksessa.
Kirjallisuutta

Hirvonen, Maija – Makkonen, Anna – Nybondas, Anna (toim.): 15 vuosikymmentä: Kirjallisia dokumentteja erään seuran historiasta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1981.
Häggman, Kai: Sanojen talossa: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1890-luvulta talvisotaan. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2012.
Häggman, Kai: Pieni kansa, pitkä muisti: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura talvisodasta 2000-luvulle.  (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, 1403)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2015.  ISSN 0355-1768  ISBN 978-952-222-479-8
Kuusi, Matti (toim.): Ladun hiihdin: Kuvakertomus Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran 125-vuotistaipaleelta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1956.
Sulkunen, Irma: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1831–1892. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2004.
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 175 vuotta. Kuvittanut Jonathan Moorhouse. Saatesanat Tuomas M. S. Lehtonen. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2006.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomalaisen Kirjallisuuden Seura Wikimedia Commonsissa
Järvenpää, Eeva: Keisari lahjoitti tontin Suomen kielen talolle. Helsingin Sanomat, verkkoliite 24.6.2005.
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran satavuotispäivänä, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 15.03.1931, nro 11, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Muut:  IdRef 
SKS:n päärakennus Helsingissä Hallituskatu 1:ssä.
SKS:n pääsisäänkäynti.
Luettelo Itävallan liittokanslereista

Tämä on luettelo Itävallan liittokanslereista. Luettelo alkaa Itävallan ensimmäisestä liittokanslerista Karl Rennerista, joka toimi niin kutsutun Saksalaisen Itävallan liittopresidenttinä. Itävalta oli Saksan miehittämä vuosina 1938–1945. Itävallan nykyinen liittopresidentin virka perustettiin vuonna 1945, jolloin liittokansleriksi nousi jälleen Karl Renner.
Luettelo > Saksalaisen Itävallan liittopresidentit

| Kansleri (syntynyt-kuollut) | Kansleri (syntynyt-kuollut) | virka-aika | puolue |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Karl Renner  (1870–1950) | 12. marraskuuta 1918 – 21. lokakuuta 1919 | Sosiaalidemokraattinen puolue |
Luettelo > Itävallan ensimmäisen tasavallan kansleri (1918–1938)

| Kansleri (syntynyt-kuollut) | Kansleri (syntynyt-kuollut) | virka-aika | puolue |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Karl Renner  (1870–1950) | 12. marraskuuta 1918 – 7. heinäkuuta 1920 | Sosiaalidemokraattinen puolue |
|  | Michael Mayr (1864–1922) | 7. heinäkuuta 1920 – 21. kesäkuuta 1921 | Kristillissosiaalinen puolue |
|  | Johann Schober  (1874–1932) | 21. kesäkuuta 1921 – 26. tammikuuta 1922 | sitoutumaton |
|  | Walter Breisky  (1871–1944) | 26. tammikuuta 1922 – 27. tammikuuta 1922 | Kristillissosiaalinen puolue |
|  | Johann Schober  (1874–1932) | 27. tammikuuta 1922 – 31. toukokuuta 1922 | sitoutumaton |
|  | Ignaz Seipel  (1876–1932)  | 31. toukokuuta 1922 – 20. marraskuuta 1924 | Kristillissosiaalinen puolue |
|  | Rudolf Ramek  (1881–1941) | 20. marraskuuta 1924 – 20. lokakuuta 1926 | Kristillissosiaalinen puolue |
|  | Ignaz Seipel (1876–1932) | 20. lokakuuta 1926 – 4. toukokuuta 1929 | Kristillissosiaalinen puolue |
|  | Ernst Streeruwitz  (1874–1952) | 4. toukokuuta 1929 – 26 . syyskuuta 1929 | Kristillissosiaalinen puolue |
|  | Johann Schober  (1874–1932) | 26. syyskuuta 1929 – 30. syyskuuta 1930 | sitoutumaton |
|  | Carl Vaugoin  (1873–1949) | 30. syyskuuta 1930 – 4. joulukuuta 1930 | Kristillissosiaalinen puolue |
|  | Otto Ender  (1875–1960) | 4. joulukuuta 1930 – 20. kesäkuuta 1931 | Kristillissosiaalinen puolue |
|  | Karl Buresch  (1878–1936) | 20. kesäkuuta 1931 – 20. toukokuuta 1932 | Kristillissosiaalinen puolue |
|  | Engelbert Dollfuss  (1892–1934) | 20. toukokuuta 1932 – 25. heinäkuuta 1934 | Isänmaallinen rintama |
Luettelo > Itävallan liittotasavallan liittokanslerit (1934–1938)

| Kansleri (syntynyt-kuollut) | Kansleri (syntynyt-kuollut) | virka-aika | puolue |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Engelbert Dollfuss  (1892–1934) | 1. toukokuuta 1934 – 25. heinäkuuta 1934 | Kristillissosiaalinen puolue  Isänmaallinen rintama |
|  | Kurt von Schuschnigg  (1897–1977) | 29. heinäkuuta 1934 – 11. maaliskuuta 1938 | Isänmaallinen rintama |
|  | Arthur Seyss-Inquart   (1892–1946) | 11. maaliskuuta 1938 – 13. maaliskuuta 1938 | Kansallisosialistinen työväenpuolue |
Luettelo Slovakian kansallispuistoista

Slovakiassa on yhdeksän kansallispuistoa.
| Nimi | Slovakiksi | Kuva | Sijainti | Perustettu | Pinta-ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veľká Fatran kansallispuisto | Národný park Veľká Fatra |  | Veľká Fatran vuoristo | 2002 | 403.71 km2 |
| Malá Fatran kansallispuisto | Národný park Malá Fatra |  | Malá Fatran vuoristo | 1988 | 226.3 km2 |
| Matala-Tatran kansallispuisto | Národný park Nízke Tatry |  | Matala-Tatra | 1978 | 728 km2 |
| Muránin tasangon kansallispuisto | Národný park Muránska planina |  | Muránin tasanko | 1998 | 203.18 km2 |
| Pieninyn kansallispuisto | Pieninský národný park |  | Pieniny vuoret | 1967 | 37.5 km2 |
| Poloninyn kansallispuisto | Národný park Poloniny |  | Bukovské vrchy vuoret | 1997 | 298.05 km2 |
| Slovenský krasin kansallispuisto | Národný park Slovenský kras |  | Slovakian karstialue | 2002 | 346.11 km2 |
| Slovenský raj’n kansallispuisto | Národný park Slovenský raj |  | Slovenský raj | 1988 | 197.63 km2 |
| Tatravuorten kansallispuisto | Tatranský národný park |  | Tatravuoret | 1949 | 703 km2 |
Käännös suomeksi
Kirjallisuusvuosi 2020

Kirjallisuusvuosi 2020 käsittelee vuoden 2020 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Suomen koronaviruspandemia lisäsi selvästi kirjallisuuden myyntiä. Erityisesti lisääntyi äänikirjojen kauppa.
Lokakuun alkuun suunnitellut Turun kirjamessut siirrettiin koronapandemian vaikutusten vuoksi seuraavaan vuoteen (1.–3. lokakuuta 2021). Sen sijaan Helsingin kirjamessut järjestettiin, mutta ne pidettiin etätapahtumana verkossa 22.–25. lokakuuta 2020. Myös monia muita tapahtumia peruttiin, siirrettiin tai toteutettiin verkossa.
Ruotsalaisen kirjailijan Carl-Johan Forssén Ehrlinin äänikirja Kani joka tahtoi nukahtaa (Kaninen som så gärna ville somna) nousi vuoden myydyimmäksi kirjaksi Suomessa. Se oli ensimmäinen äänikirja, joka voitti tämän myyntitilaston. Teos ilmestyi painetussa muodossa  Ruotsissa 2011 ja se sisälsi lukuohjeen, jonka avulla kirjaa kuuntelevan lapsen saisi nukahtamaan. Äänikirjana se ilmestyi englanniksi Amazonin CreateSpace-alustalla vuonna 2014. Suomeksi teos ilmestyi painettuna vuonna 2015.
Mongolian opetusministeriö ilmoitti, että mongolin kirjaimisto otetaan virallisesti kyrillisen kirjaimiston sijasta käyttöön maan julkaisuissa vuoteen 2025 mennessä.
Julkaisuja

Heikki Aittokoski – Onnellisten saari
Suzanne Collins – Nälkäpeli: Balladi laululinnuista ja käärmeistä
Vilja-Tuulia Huotarinen – Omantunnon asioita
Juha Hurme – Suomi
Risto Isomäki – Vedenpaisumuksen lapset
Marko Järvikallas – Mihin täällä voi mennä (novellikokoelma)
Tommi Kinnunen – Ei kertonut katuvansa
Terhi Kokkonen – Rajamaa
Mary Robinette Kowal – The Relentless Moon
Anni Kytömäki – Margrita
Meri Luttinen – Myrskynsilmä
Sarah J. Maas – Maan ja veren huone
Stephenie Meyer – Keskiyön aurinko
John Scalzi – The Last Emperox
Anna Soudakova – Mitä männyt näkevät
Jarkko Tontti – Lain laita
Martha Wells – Network Effect
Vuoden 2020 myydyimmät kirjat

Myydyin kotimainen kaunokirja: Ilkka Remes, Kotkanpesä
Myydyin lasten- ja nuortenkirja: Mauri Kunnas, Joulupukin joululoma
Myydyin tietokirja: Barack Obama, Luvattu maa
Myydyin äänikirja: Carl-Johan Forssén Ehrlin, Kani joka tahtoi nukahtaa
Palkintoja

Lena Frölander-Ulf – Nelson Tiikeritassu
Arkady Martine – A Memory Called Empire
Anni Kytömäki – Margarita
Anja Portin – Radio Popov
Tommi Kinnunen
Louise Glück
Marko Tikka & Seija-Leena Nevala – Kielletyt leikit : Tanssin kieltämisen historia Suomessa 1888–1948
Briitta Hepo-oja – Suomea lohikäärmeille
Daredevil: Born Again
Juoni

Entisenä supersankarina nimeltä Daredevil aiemmin tunnettu sokea asianajaja, Matt Murdock, taistelee epäoikeudenmukaisuutta vastaan oman asianajotoimistonsa kautta, samaan aikaan kun kutsumanimellä Kingpin aiemmin tunnettu entinen rikollisjohtaja, Wilson Fisk, on valittu New Yorkin pormestariksi. Lopulta heidän entiset identiteettinsä päätyvät jälleen taistelemaan lain ulkopuolella toisiaan vastaan.
Näyttelijät > Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Charlie Cox  | … |  Matt Murdock / Daredevil   |
|  Vincent D’Onofrio  | … |  Wilson Fisk / Kingpin   |
|  Margarita Levieva  | … |  Heather Glenn   |
|  Deborah Ann Woll  | … |  Karen Page   |
|  Elden Henson  | … |  Franklin ”Foggy” Nelson   |
|  Wilson Bethel  | … |  Benjamin ”Dex” Poindexter / Napakymppi   |
|  Zabryna Guevara  | … |  Sheila Rivera   |
|  Nikki M. James  | … |  Kirsten McDuffie   |
|  Genneya Walton  | … |  BB Urich   |
|  Arty Froushan  | … |  Buck Cashman   |
|  Clark Johnson  | … |  Cherry   |
|  Michael Gandolfini  | … |  Daniel Blake   |
|  Kamar de los Reyes  | … |  Hector Ayala / Valkoinen Tiikeri   |
|  Ayelet Zurer  | … |  Vanessa Marianna-Fisk   |
|  Jon Bernthal  | … |  Frank Castle / Tuomari   |
Näyttelijät > Sivurooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  John Benjamin Hickey  | … |  Benjamin Hochberg   |
|  Andrew Polk  | … |  Jerry Cooper   |
|  Nick Jordan  | … |  Nicky Torres   |
|  Hamish Allan-Headley  | … |  konstaapeli Powell   |
|  Ashley Marie Ortiz  | … |  Soledad Ayala   |
|  Michael Gaston  | … |  poliisipäällikkö Gallo   |
|  Cillian O’Sullivan  | … |  Devlin   |
|  Victor Verhaeghe  | … |  Carlo   |
|  Gino Anthony Pesi  | … |  Viktor   |
|  Patrick Murney  | … |  Luca   |
|  Jeremy Earl  | … |  Cole North   |
|  Mohan Kapur  | … |  Yusuf Khan   |
|  Tony Dalton  | … |  Jack Duquesne   |
|  Daniel Echevarria  | … |  Sam Miguel   |
|  Marc Geller  | … |     |
|  Harris Yulin  | … |     |
|  Lou Taylor Pucci  | … |     |
|  Jeffrey Grover  | … |     |
|  Christopher Robin Fiore  | … |     |
Näyttelijät > Vierailevat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Susan Varon  | … |  Josie   |
|  Pat Kiernan  | … |  oma itsensä   |
|  Hunter Doohan  | … |  Bastian   |
|  Jefferson Cox  | … |  Kel Shanahan   |
|  Eli D. Goss  | … |  nuori Matt Murdock   |