stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Océane Michelon

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Océane Michelon vuonna 2023. |  Océane Michelon vuonna 2023. |  Océane Michelon vuonna 2023. |  |
Maa:  Ranska
Naisten ampumahiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lenzerheide 2025 | viesti |  |
|  Hopeaa | Lenzerheide 2025 | yhteislähtö |  |
Océane Michelon (s. 4. maaliskuuta 2002 Chambéry) on ranskalainen ampumahiihtäjä. Hän on viestin maailmanmestari ja yhteislähtökilpailun MM-mitalisti.
Michelon saavutti nuorten MM-kilpailuissa 19-vuotiaiden sarjassa pronssia pikakilpailussa 2020 sekä 22-vuotiaissa hopeaa normaalimatkalla ja pronssia viestissä 2022. Hän sai EM-kilpailuissa 2024 hopeaa sekaviestissä ja pronssia takaa-ajossa. Lenzerheiden MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti kultaa naisten viestissä ja hopeaa yhteislähtökilpailussa. Lisäksi hän oli kahdestoista pikakilpailussa ja kolmastoista takaa-ajossa.
Michelon kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Oberhofin pikakilpailussa kaudella 2023–2024 sijoittuen 28:nneksi. Kymmenen parhaan joukossa hän debytoi oltuaan seitsemäs Kontiolahden lyhennetyllä normaalimatkalla kaudella 2024–2025. Hän on sijoittunut neljänneksi samalla kaudella Oberhofin takaa-ajokilpailussa ja Ruhpoldingin normaalimatkalla. Ensimmäisen palkintopallisijansa hän saavutti sijoittumalla kolmanneksi Nove Meston takaa-ajossa.
Florentino Pérez

Florentino Pérez vuonna 2024.
Florentino Pérez Rodriguez (s. 8. maaliskuuta 1947 Madrid, Espanja) on espanjalainen liikemies ja jalkapalloseura Real Madridin puheenjohtaja sekä entinen poliitikko. Hän on Espanjan kuudenneksi rikkain henkilö.lähde?
Pérez valittiin Real Madridin puheenjohtajaksi vuonna 2000. Hän nosti taktisilla liikkeillään seuran taloudellisesta ahdingosta maailman varakkaimmaksi jalkapalloseuraksi. Pérez loi pelaajakaupoissa käsitteen ”Zidanes y Pavones”, jolla viitattiin huippupelaajien hankintaan (Zinédine Zidane) ja voimakkaaseen panostamiseen omaan juniorityöhön (Paco Pavón). Pérez erosi Real Madridin johdosta 27. helmikuuta 2006 seurassa ilmenneiden sisäisten ongelmien johdosta. Pérezin seuraajan Ramón Calderónin kausi päättyi niin ikään eroamiseen tammikuussa 2009, ja Pérez teki paluun puheenjohtajaksi kesäkuussa 2009 ilman vastaehdokkaita.
Pérez on tullut tunnetuksi myös ison perheyrityksensä ja italialaisen jalkapalloseura Parman osaomistajana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Florentino Pérez Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Katalonia  Saksa  Yhdysvallat  Puola
Etelä-Bačka

Etelä-Bačka

Etelä-Bačkan piirikunta (serb. Јужнобачки округ, Južnobački okrug, kroatiaksi Južnobački okrug, unk. Dél Bácskai Körzet, slovakiksi Juhobáčsky okres, ruteeniksi Јужнобачки окрух ja rom. Districtul Bacica de Sud) on piirikunta Serbian pohjoisosissa. Se sijaitsee Bačkan alueella Vojvodinan autonomisessa provinssissa. Piirikunnan väkiluku on 593 666 ja pinta-ala 4 016 km². Piirikunnan keskus on Novi Sad, joka on myös Vojvodinan pääkaupunki.
Kunnat

Srbobran
Bač
Bečej (unkariksi: Óbecse)
Vrbas
Bačka Palanka
Bački Petrovac (slovakiksi: Báčsky Petrovec)
Žabalj
Titel
Temerin
Beočin
Sremski Karlovci
Lisäksi Novi Sad on jaettu kahteen kuntaan:
Novi Sad
Petrovaradin
Väestö

Serbit (69.06%),
Unkarilaiset (9.28%),
Slovakit (4.65%),
Montenegrolaiset (2.92%),
Jugoslaavit (2.68%),
Kroaatit (2.02%),
Ruteenit (1.25%),
Romanit (1.01%),
Muut.
Serbian piirikunnat
Bor •
Braničevo •
Jablanica •
Kolubara •
Mačva •
Moravica •
Niš •
Pčinja •
Pirot •
Podunavlje •
Pomoravlje •
Rasina •
Raška •
Šumadija •
Toplica •
Zaječar •
Zlatibor
Vojvodinan piirikunnat:
Etelä-Bačka •
Etelä-Banat •
Keski-Banat •
Länsi-Bačka •
Pohjois-Bačka •
Pohjois-Banat •
Srem
Tony Visconti

| Tony Visconti |
| --- | --- |
 Tony Visconti
Henkilötiedot
Koko nimi:  Anthony Edward Visconti
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1944 (ikä 80) New York, Yhdysvallat
Ammatti:  tuottaja, muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Tony Visconti
Tyylilajit:  rock, hard rock, glam rock, taiderock, progressiivinen rock, folk rock ja pop rock 
Soittimet:  kitara, basso, koskettimet
Aiheesta muualla
www.tonyvisconti.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Anthony Edward ”Tony” Visconti (s. 24. huhtikuuta 1944 Brooklyn, New York, New Yorkin osavaltio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen musiikkituottaja ja multi-instrumentalisti. Toisinaan hän myös avustaa tuottamillaan levyillä joko soittaen tai laulaen.
Tony Visconti nousi yhdeksi 1970-luvun vaikutusvaltaisimmista tuottajista arvostetun työnsä ansiosta David Bowien ja Marc Bolanin ja monien muiden kanssa. Muita merkittäviä Viscontin tuottamia artisteja ovat The Moody Blues, Alejandro Escovedo, Viscontin entinen vaimo Mary Hopkin, Thin Lizzy, Ralph McTell, Sparks sekä Gentle Giant. Pisimpään ja eniten hän on työskennellyt kuitenkin David Bowien kanssa, minkä vuoksi hänestä puhutaan mediassa ensisijaisesti ”Bowien tuottajana”.
Yksityiselämä

Erottuaan ensimmäisestä vaimostaan Siegridistä Visconti meni naimisiin walesilaisen folklaulajan Mary Hopkinin kanssa vuonna 1971. He erosivat vuonna 1981. Parilla on kaksi lasta, muusikot Jessica Lee Morgan ja Morgan Visconti. Vuonna 1989 hän meni naimisiin kolmannen vaimonsa May Pangin kanssa. He saivat kaksi lasta ennen kuin erosivat vuonna 2000. Hän on sittemmin ollut avioliitossa laulaja Kristeen Youngin kanssa.
Tony Visconti
Strypa

| Strypa ukr>  Стрипа |
| --- | --- |
 Strypajoki Rykomyšin kylän luona.
Alkulähde:  lähellä Mlynivtsiä, Ternopilin alue, Ukraina  49°41′52″N, 26°07′39″E
Laskupaikka:  Sokilets, Dnestr  48°52′04″N, 25°25′32″E
Maat:   Ukraina
Pituus:  147 km
Valuma-alue:  1 610 km²
Srtypa (ukr. Стри́па) on Dnestrin vasemmanpuolinen sivujoki Ternopilin alueella Länsi-Ukrainassa.
Kaupungeista Strypan varrella sijaitsevat entiset piirikeskukset Zboriv ja Butšatš.
Historia

Strypan rannoilta on löytynyt Dnepr- ja Dnestrjokien välillä kehittyneen tripoljen kulttuurin aikaisten heimojen asutuksien jäänteitä 5.–6. vuosituhansilta eaa.,  pronssikautinen hautaus ja 6.–8. vuosisatojen muinaisslaavilaisten heimojen kyliä. Galitsian ja Volynian ruhtinaskunnan länsirajoja puolustaneista mahtavista kivilinnoituksista suurin osa rakennettiin 1200-luvulla Strypan rinteille. Vuodesta 1434 vuoteen 1792 tai 1793 joki toimi alueellisesti Puolan kuningaskuntaan kuuluneen joko Podolian tai Venäjän voivodikunnan länsirajana, mikä Butšatšin alapuolella jatkoi itään Zbrutšjoelle saakka.
Yksi ukrainalaisten ja heidän liittolaisensa, kaani İslâm III Girayn hallitseman Krimin tataarien joukkojen menestyneimmistä taisteluista sodassa Puolan kuninkaan Johannes II Kasimirin johtamaa noin 25 000 hengen kruununarmeijaa vastaan käytiin 15.–16. elokuuta vuonna 1649 Strypajoen rannalla lähellä Zborivin kaupunkia.
Ensimmäisen maailmansodan vuosina 1915–1916 Strypa toimi rintaman jakolinjana, kun Itävalta-Unkarin-Saksan ja Venäjän joukkojen välinen rintama kulki pääasiassa Seret- ja Strypajokien välillä. Kesäkuussa vuonna 2015 Carl Gustaf Emil Mannerheim suojasi joukkoineen jalkaväkiarmeijakunnan vetäytymistä Dnestrin alueelta ja heinäkuussa puolusti Strypajoen linnoitettuja asemia toimiessaan ratsuväkiarmeijakunnan va. komentajana. Venäjän armeijan päämaja sijaitsi Stypan rannalla Butšatšissa nopean hyökkäyksen jälkeen alkaen 15. elokuuta 1914 vuoden 1917 puoliväliin saakka, jonka jälkeen itävaltalais-saksalaiset joukot valtasivat sen. Syksyn 1915 alussa kivääriyksiköt osallistuivat taisteluoperaatioihin Seret- ja Strypajokien välisessä maastossa ja syys-lokakuussa rajuihin taisteluihin, joita käytiin ylempänä Strypajoella. Viimeinen Saksan keisari Vilhelm II vieraili itärintamalla, muun muassa Strypajoella ja Vilnassa joulukuussa vuonna 1915. Taistelut Strypajoen ja Bukovinan pääkaupungin Tšernivtsin välisellä alueella talvella 1915–1916 käsittivät tärkeän sarjan operaatioita Venäjän ja keskusvaltojen itärintamalla. Vuonna 1916 Venäjä suoritti viimeisen hyökkäysoperaationsa Galitsiassa, mikä tunnetaan historiassa Brusilovin läpimurtona. Lounaisrintaman komentajan Brusilovin suunnitelman mukaan joukkojen oli määrä valloittaa Karpaattien solat, murtautua Unkarin tasangoille ja edetä Budapestiin. Armeija kuitenkaan ei pystynyt siihen ja saavutti vain Strypa- ja Zolota Lypa-joet.
Joen kuvaus

Strypa on Dnestrin niinsanottu Podilskyi-sivujoki, joka on muista vasemmanpuolisista sivujoista neljänneksi pisin Seretin, Zbrutšin ja  Smotrytšin jälkeen. Vuonna 1995 voimaan saatetun Ukrainan vesilainsäädännön taikka koodeksin mukaan noin 147 kilometriä pitkä Strypa luokitellaan pieneksi joeksi. Nykyaikaisen jokiluokituksen että EU:n Vesipolitiikan puitedirektiivin mukaan tilanne on erilainen ja Strypa lasketaan suurien jokien luokkaan. Joki alkaa useiden pienten purojen toisaalta joidenkin lähteiden mukaan ennen Zborivia Vovtškyvtsin ja Kabarivtsin kylien välistä alkavan Volotškovin tai kylän mukaan Vovtškyvtsi Strypan ja Ivatšivin kylän liepeillä syntyneen Holovna tai kylän mukaan Ivatšivska Strypan yhtymäkohdasta Mlynivtsin kylän liepeillä. Tai Zborivin jälkeen ja ennen Butšatšia sijaitsevan Pohribtsin kylän vierestä alkavan Mala Strypan, Koršilovin kylän mukaan Koršilovska Stypan ja Shidna Strypan yhtymäkohdasta. Toisaalta joidenkin mukaan uskotaan, että ensimmäinen asutus nykyaikaisen Zborivin alueella oli aikoinaan muinainen Verh’ostavin kaupunki kukkulalla Strypan rannalla, joka virtasi Zborivin läpi ja liittyi nykyaikaisen kaupungin eteläreunalla Zahidna e. Mala Stypan kanssa yhdeksi joeksi. Sitten Sokolivin kylän lipeillä Studenkan ja lähellä Hairovonkan kylää Sametsijoen kanssa yhtymisen jälkeen Strypa virtaa pituussuunnassaan pohjoisesta etelään läpi entisten Zborivin, Kozivin, Terebovljan ja Butšatšin piirien ja päättyy Dnestriin Sokiletsin kylästä 2 ja Beremjanyn kylästä noin 4 kilometrin päässä lähellä telttaleiriä "Beremjany". Stypan rinnalla hieman lännempänä virtaa naapurijoki Seret nopeampine virtauksineen ja kallioisimpine koskineen.
Strypan valuma- alueen pinta-ala on 1 610 neliökilometriä, mikä on noin 12% Ternopilin alueen pinta-alasta. Strypa on kohtalaisen mutkitteleva ja suhteellisen matala joki loivarinteisine yläjuoksuineen. Sen leveys vaihtelee 20:stä 30:een metriin, kaltevuus puolitoista metriä kilometrillä. Virtausnopeus on noin 7 kilometriä tunnissa. Sille on rakennettu pieniä vettä varastoivia patoaltaita.
Joen kuvaus > Joen juoksut

Yläjuoksulla Strypan laakso on matala ja loivarinteinen, rannat ovat metsäisiä ja ilman kyliä. Joen keskimääräinen leveys on 20–30 metriä ja syvyys 20 senttimetriä tai enemmän. Virran nopeus tulvan aikana on jopa 7 km/h, tulvatasanko leveä, joen pohja on kivikkoinen ja uoma täynnä kaatuneita puita, mitkä jakavat virran useisiin osiin. Yläjuoksun loivat rinteet ja leveä 18–20 metriä leveä laakso mahdollistivat ylläpitää varastoaltaita.
Joen keskivirralla Butšatšiin saakka joki virtaa asuttujen alueiden läpi, syvässä ja kapeassa rotkossa, joka muodostaa kanjoneita kaupungista alavirralle päin. Butšatš sijaitsee Strypan syvän kanjonin terassilla ja joki jakaa kaupungin kahteen osaan, joista suurempi on oikealla rannalla ja pienempi vasemmalla. Butšatšin alapuolella ja lähempänä alajuoksua Strypajoki levenee, syvenee, muuttuu mutkaiseksi, sen rinteistä tulee jyrkkiä, kivisiä ja se virtaa syvemmälle tiheisiin luonnonvaraisiin metsiin ja pensaikkoihin. Joen juoksulla Butšatšista Dnestriin uoma voi seurata jopa 160–170 metriä syvää, kapeaa kanjonimaista rotkoa, mitä ylittävät usein melko korkeat sillat. Kanjonin seinien varjossa kasvaa luonnonvaraisia metsiä, on sekä monia luonnonesteitä kuten patoja että siltarakennuksia.
Alempana Terebovljan alueelta alkaen joen laakso on puolisuunnikkaan muotoinen, minkä keskimääräinen leveys 0,6–1,0 ja tulvien aikana 0,1–0,9 kilometriä. Strypalla on pieniä nopeavirtaisia sivujokia, joissa on suuri määrä vesiputouksia ja jopa 15–20 erikokoisen vesiputouksen kaskadeja, muun muassa Rusylivin putous ja hydrologinen muistomerkkinä tunnetut Perevolotskin lähteet vesiputouksilla.
Joen kuvaus > Tärkeimmät sivujoet

Joen tärkeimmät sivujoet ovat vasenpuoliset Vilk´hovets (38 km), Vosuška, 13 kilometrin pituiset Holovna ja Shidna Stypa ja 10,75 kilometrinen Samets. Vosuškan (myös Vysuškan, Osuškan tai Vezuškan) pituus on 34 kilometriä ja valuma-alueen pinta-ala 187 km², sillä on leveyttä kahdeksan ja syvyyttä yksi metri. Joen vettä käytetään kotitalouden tarpeisiin. Suurin sivujoki Vilk´hovets on 38 kilometrin pituinen, virtaa Butšatšin alueella ja kalastuksen harrastajat saavat siitä usein ristikarppeja ja karppeja, ahventa ja haukea. Sametsia käytetään kalanviljelyyn.
Strypan oikeanpuolisia sivujokia ovat 24 kilometrin pituinen Studenka ja 17 kilometriä pitkä Mala Strypa. Studenkajoki virtaa myös vain Ternopilin alueella. Oikeanpuolisista vielä Nišlan pituus on 20 km ja sen yläjuoksulla sijaitsee yksi Medoboryn kuuluisimmista parantolakomplekseista.
Studenka
Vosuška vuonna 1915
Vosuška vuonna 2011
Vilk’hovets
Joen ekologia ja käyttö

Strypan kuten muidenkin Ternopilin alueen jokien vesi on peräisin usealta eri taholta. Keväällä veden virtaa ruokkii sulanut lumivesi ja kevättulvat, kesällä sadevesi ja ympäri vuoden maanalainen vesi. Melkein joka vuosi kesällä on yksi tai kaksi voimakkaita sateita tuovaa kuurottaisen sateen jaksoa, jotka voivat jatkua 10–15 päivää. Lievää vedenpinnan nousua esiintyy syksyllä ja talvella. Samaan aikaan sademäärä muodostaa 70 ja pohjavesi 30 prosenttia koko valumasta. Lämpimin kuukausi alueella on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on +18,3°С ja +19,2°С välillä. Kylmintä on tammikuussa, jolloin pakkasta on -4,8°С– -4,5°С. Veden lämpötila kesällä on 20–25°C ja talvella noin 0°C. Vaikka Ternopilin alueen joet yleensä ovat jään peitossa 60–65 vuorokautta ja myös Strypa on jäässä joulukuun lopun ja maaliskuun alkuvaiheen välisenä kautena, on jäätila silti epävakaa ja jäätyminen voidaan todeta kahdesti talven aikana. Joillakin alueilla Strypalle on ominaista lyhytikäinen, 7–14 päivää kestävä jääpeite tai jääpeite muodostuu vain hyvin ankarina talvina. Joessa on haukea, ahventa lahnaa ja särkeä.
Jo 1600-luvulla Strypasta tuli paitsi alueen kalastuksen päälähde myös tärkein jauhojen toimitusreitti. Joen rannoilla toimi seitsemän tehdasta, joista yhtä käytettiin paperintuotantoon. Vuonna 1885 kultakudottujen kankaiden, asusteiden, mattojen ja painettujen kankaiden tuotantotehdas perustettiin Strypan oikealle rannalle. Joessa toimi Butšatšin vesivoimalaitos. Laitoksen rakentamisvuosi ei ole tiedossa, mutta se kunnostettiin Neuvostoliiton aikoina, se tuotti virtaa uudelleen vuosina 1952–1972. Joen loivien rantojen ansiosta Zborivin ja Butšatšin piireissä on padottu monia tekolampia ihmisten taloudellisiin tarpeisiin.
Vertailevan analyysin pohjalta Ternopilin alueen vesistöalueiden raskasmetallien saastetasoista todettiin vuonna 2016, että ei-biogeenisesti saastunein joki on Zolota Lypa ja puhtain Strypajoki. Väitettä vahvistivat myös tutkimukset vuosina 1999–2021. Joidenkin lähteiden mukaan pahimmat joen saastuttajat ovat kaksi kunnallista liikelaitosta, vuonna 1999 perustettu Butšatšin KKP ja vuonna 2008 perustettu "Zborivin Vodokanal”. Strypan vettä käytetään teollisuudessa ja maataloudessa, tekniseen vesihuoltoon, ihmisten taloudellisiin tarpeisiin ja kasteluun.
Joen alajuoksu on luonnonsuojelualuetta, mikä kuuluu Dnestrin kanjonin kansallispuistoon. Joen keskijuoksulla, Semykievtsin kylässä on pienempi suojelualue.
Strypaan padottu tekojärvi Mala Plavutšan kylän luona.
Butšatš-Topolkivan vesivoimalaitos.
Strypajoen muoviroskaa Butšatšissa.
Suisto Strypajoen yhtymäkohdassa Dnestriin; seutu on Dnestrin kanjonin kansallispuistoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Strypa Wikimedia Commonsissa
Ulaanien konekiväärirykmentti 14 ylittää Strypa-joen v. 1919
Lähellä Butšatšia sijaitsevan Rusylivin vesiputousvirran pituus on noin 3 kilometriä, jolloin uomaan ilmestyy 20 porrastettua putousta, mitkä yhdistyvät yhdeksi suureksi, yli 150 metrin korkuiseksi 1,5–12 metrin pituiseksi ja 10–15 metriä leveäksi kaskadiksi.
Karen Platou

| Karen Platou |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. heinäkuuta 1879 Mandal, Norja
Kuollut: 10. kesäkuuta 1950 (70 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  arkkitehti, poliitikko
    
Karen Platou (8. heinäkuuta 1879 Mandal – 10. kesäkuuta 1950 Oslo) oli norjalainen arkkitehti, Høyren poliitikko ja naisasianainen. Hänet valittiin vuonna 1922 ensimmäisenä naisena suurkäräjille vakituiseksi jäseneksi. Ennen häntä Anna Rogstad oli toiminut sijaistavana edustajana. Platoun aloitteesta Norjassa alettiin viettää äitienpäivää vuonna 1918. Hän ryhtyi 1930-luvulla kirjankustantajaksi. Toisen maailmansodan aikana hän osallistui vastarintaliikkeen siviilitoimintaan. Paljastuttuaan hän pakeni Ruotsiin, missä hän luennoi naisten asemasta Norjassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karen Platou Wikimedia Commonsissa
Pörssi

Helsingin pörssin kokoushuone vuonna 1965.
Pörssi on säännelty ja organisoitu julkinen kauppapaikka, jossa kauppaa käydään erityisesti osakkeilla, raaka-aineilla, valuutoilla, futuureilla ja optioilla.
Historia

Ensimmäinen pörssi maailmassa oli Amsterdamin pörssi, jossa kaupankäynti alkoi vuonna 1602. Vuoden 1688 mainion vallankumouksen myötä hollantilaiset vaikutteet ja innovaatiot siirtyivät Britanniaan ja samana vuonna alkoi kaupankäynti osakkeilla Lontoon pörssissä.
Helsingin pörssin ensimmäinen liike tehtiin 7. lokakuuta 1912. Vuonna 2003 Helsinki Stock Exchange (HEX) fuusioitui ruotsalaisen OM:n kanssa OMX (Aktiebolaget Optionsmäklarna) -konserniksi. Vuonna 2007 yhdysvaltalainen Nasdaq hankki OMX-konsernin ja Helsingin pörssistä tuli osa Nasdaq OMX Groupin pörssejä.
Kaupankäynti on julkista eli tehtyjen kauppojen määrät, hinnat ja välittäjät ovat julkisia. Pörssissä noteeratuille hyödykkeille määräytyy pörssikurssi kysynnän ja tarjonnan mukaan. Kaupankäynti pörssissä perustuu välittäjien pörssiin toimittamiin asiakkaidensa osto- ja myyntitoimeksiantoihin.
Pörssin toimintaa säätelee lainsäädäntö, joka määrittelee muun muassa pörssinoteeratuille yrityksille velvollisuuksia.
Erilaisia pörssejä

Useimmiten pörssillä viitataan arvopaperipörssiin, jossa käydään kauppaa pörssiyhtiöiden osakkeilla. Pörssinoteeratut yritykset ovat yleensä suuryrityksiä, joita virallisemmin tässä yhteydessä kutsutaan listayhtiöiksi.
Pörssikauppaa käydään myös muilla rahoitusinstrumenteilla tai hyödykkeillä (niin sanottu raaka-ainepörssi). Pörssejä ovat arvopaperipörssien lisäksi muun muassa sähköpörssi, öljypörssi ja turkispörssi.
Suurimmat pörssit

Suurimmat pörssit (nykyiset 20 suurinta markkina-arvolla ja yli 1 biljoonan Yhdysvaltain dollarin markkina-arvo) pörssiyhtiöiden liikkeeseen lasketuista osakkeista:
| Pörssi | Tunnus | Alue | Kaupunki | Markkina-arvo (USD  biljoonissa) | Kuukausittainen kaupan volyymi  (USD miljardeissa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| New Yorkin pörssi | XNYS |  Yhdysvallat | New York City | 28,33 | 1 452 |
| Nasdaq (US) | XNAS |  Yhdysvallat | New York City | 26,62 | 1 262 |
| Japanin pörssi (Tokion pörssi) | XJPX (TYO) |  Japani | Tokio | 6,67 | 797 |
| Shanghain pörssi | XSHG |  Kiina | Shanghai | 6,41 | 536 |
| Intian kansallinen pörssi | XNSE |  Intia | Mumbai  | 5,10 | 481 |
| Hongkongin pörssi | XHKG |  Hongkong | Hongkong | 4,38 | 182 |
| Shenzhenin pörssi | XSHE |  Kiina | Shenzhen | 3,48 | 182 |
| Toronton pörssi | XTSE |  Kanada | Toronto | 3,61 | 97 |
| Lontoon pörssi | XLON |  Yhdistynyt kuningaskunta | Lontoo | 3,2 | 219 |
| Saudi-arvopaperipörssi (Tadawul) | XSAU |  Saudi-Arabia | Riad | 2,72 | 272 |
| Nasdaq Pohjoismaiden ja Baltian pörssit | Nasdaq Pohjoismaiden ja Baltian pörssit |  Eurooppa |  Eurooppa | 2,17 | 72 |
| Kööpenhaminan pörssi | XCSE |  Tanska | Kööpenhamina | 2,17 | 72 |
| Tukholman pörssi | XSTO |  Ruotsi | Tukholma | 2,17 | 72 |
| Helsingin pörssi | XHEL |  Suomi | Helsinki | 2,17 | 72 |
| Tallinnan pörssi | XTAL |  Viro | Tallinna | 2,17 | 72 |
| Riian pörssi | XRIS |  Latvia | Riika | 2,17 | 72 |
| Vilnan pörssi | XLIT |  Liettua | Vilna | 2,17 | 72 |
| Islannin pörssi | XICE |  Islanti | Reykjavík | 2,17 | 72 |
| Taiwanin pörssi | XTAI |  Taiwan | Taipei | 2,17 | 75 |
| Sveitsin pörssi | XSWX |  Sveitsi | Zürich | 2,04 | 77 |
| Saksan pörssi | XFRA |  Saksa | Frankfurt am Main | 2,00 | 140 |
| Australian arvopaperipörssi | XASX |  Australia | Sydney | 1,86 |  |
| Etelä-Korean pörssi | XKOS |  Etelä-Korea | Soul Busan | 1,71 | 277 |
| Johannesburgin pörssi | XJSE |  Etelä-Afrikka | Johannesburg | 1,08 | 29 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pörssi Wikimedia Commonsissa
Pörssisäätiö: Suomen arvopaperimarkkinoiden puitteet (Arkistoitu – Internet Archive)
SVnet – Maailman pörssit maanosittain
| n k Osakemarkkinat |
| --- | --- |
Osake:  Arvo-osuus  Osake  Osakeanti  Osakelaji  Osinko 
Osallistujat:  Analyytikko  Liikkeeseenlaskija  Listaamaton yhtiö  Listayhtiö  Pörssi  Pörssiyhtiö  Sijoittaja 
Kaupankäynti:  Lyhyeksi myynti  Osakkeiden takaisinosto  Päiväkauppa 
Osakkeen arvo:  Efektiivinen tuotto  Kokonaistuotto  Markkina-arvo  Osakekohtainen tulos  Substanssiarvo 
Tunnusluvut:  Maksuvalmius  Velkaantumisaste  Omavaraisuusaste  Osinkosuhde  Osinkotuotto  P/B-luku  P/E-luku  P/S-luku  Sijoitetun pääoman tuotto 
Osakestrategioita:  Arvo-osake  Kasvuosake 
Osaketeorioita:  Elliottin aaltoteoria  Fundamenttianalyysi  Tekninen analyysi 
Katso myös:  Arvo-osuustili  Likviditeetti  Optio  Osakeindeksi  Pääomatulo  Sijoitusrahasto 
Amsterdamin pörssin sisäpiha. Öljyvärimaalaus noin vuodelta 1670.
New Yorkin pörssi.
Brian James

| Brian James |
| --- | --- |
 Brian James
Henkilötiedot
Koko nimi:  Brian Robertson
Syntynyt: 18. helmikuuta 1955 Lontoo, Englanti
Kuollut: 6. maaliskuuta 2025 (70 vuotta) Lontoo, Englanti
Ammatti:  muusikko, kitaristi, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Brian James
Tyylilajit:  punk
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  The Damned, The Lords of the New Church
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Brian James (18. helmikuuta 1955 – 6. maaliskuuta 2025) oli englantilainen kitaristi ja lauluntekijä. Hän soitti kitaraa The Damned- ja The Lords of the New Church -yhtyeissä. Hän teki urallaan myös soololevyjä sekä yhteistyötä Iggy Popin ja MC5-yhtyeen kitaristin Wayne Kramerin kanssa.
Ura

Lontoossa 18. helmikuuta 1955 syntynyt James sai varhain inspiraationsa varhaisista proto-punkyhtyeistä, kuten The Stoogesista, MC5:stä ja New York Dollsista. Se johti hänet liittymään paikallisiin lontoolaisiin yhtyeisiin. Yksi näistä oli London S.S, johon kuului myös tuleva The Clashin kitaristi Mick Jones. Vuoteen 1975 mennessä James oli perustanut yhtyeen rumpali Rat Scabiesin ja basisti Captain Sensiblen kanssa, ja trio esiintyi useiden erilaisten laulajien kanssa nimillä The Subterraneans ja Masters of the Backside. Vuotta myöhemmin trio löysi vihdoin vakituisen laulajan Dave Vanianista, mikä johti The Damnedin perustamiseen.