stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raman Hrabarenka
Tilastot

Hrabarenka Valko-Venäjän paidassa Euro Hockey Challengen ottelussa toukokuussa 2017.
Ristinlampi

| Ristinlampi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Liperi
Koordinaatit:  62°33′17″N, 29°10′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Myllypuro Retulamminjoki
Laskujoki:  Heinoniemenjoki
Järvinumero:  04.315.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,9 m 
Rantaviiva:  3,36 km 
Pinta-ala:  0,29 km² 
Tilavuus:  285 000 m³ 
Keskisyvyys:  1,3 m 
Suurin syvyys:  2,5 m 
 fiRistinlampi 
Ristinlampi on kulttuurimaiseman ympäröimä matala ja saareton järvi Liperissä Pohjois-Karjalan länsiosassa. Sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 30 kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede

Ristinlammen pituus lännestä itään on 1,05 kilometriä. Rantaviiva on epämääräinen ja loivasti mutkitteleva. Ristinlammen syvin kohta on järven keskiosassa. Ristinlammen länsipuolella sijaitsee kyläkeskus, pohjoispuolella sijaitsee Kesselinvuori, jonka huippu on noin 100 metriä merenpinnan yläpuolella.
Ristinlampeen laskee Myllypuro lännestä Korpijärveltä ja Retulamminjoki kaakosta. Ristinlampi laskee Heinoniemenjokea koilliseen Rikinlampeen, joka laskee Oriveteen (75,9 metriä mpy).
Ristinlammen vesitilavuus on 285 000 kuutiometriä eli 285 miljoonaa litraa.
Ristinlampi (04.315.1.001) kuuluu Heinoniemenjoen valuma-alueeseen (04.315), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Oriveden alue (04.31) ja ensimmäinen on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Ristinlampi on Heinoniemenjoen valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi, laajin on Korpijärvi. Alueeseen kuuluu kymmenen vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Reeta Kivihalme

Reeta Kivihalme (s. 1959 tai 1960) on suomalainen toimittaja ja tv-tuottaja, joka työskentelee nykyisin Ylen ajankohtaistoimituksen päällikkönä. Aiemmin hän on tuottanut muun muassa Ylen tv- ja radiouutisia sekä Ajankohtainen kakkonen -ajankohtaisohjelmaa. Lisäksi hän on työskennellyt Radiomafialla, Radio 957:lla ja Tampereen radiossa. Kivihalme voitti Jyrki Richtin, Salla Paajasen ja Taina Kanervan kanssa ”Vuoden journalistinen teko 2010” -palkinnon Ajankohtaisen Kakkosen homoillan myötä vuonna 2011.
Rekusantti

Rekusantti on latinasta, sanasta "recusare", joka tarkoittaa: vastustella / esittää vastalause. Rekusantit olivat anglikaanikirkon vastustajia Englannissa ja myöhemmin sekä laajemmin ympäri brittien valtakuntaa. He eivät suostuneet osallistumaan anglikaanien kirkollisiin menoihin, tai eivät muuten hyväksyneet anglikaanitapoja kokonaan. He olivat anglikaanikauden alusta monen vuosisadan verran vaikuttaneita vastaanhangoittelijoita, tavallaan salakatolilaisia. Rekusanttien omaksumaa kantaa sanotaan rekusanssiksi.
Rekyyli (lehti)

Rekyyli oli Fire-kustannus Oy:n vuodesta 2003 kustantama suomalainen aselehti, joka perustettiin kollektiivisesti lehden kirjoittajien, valokuvaajien ja taittajien voimin. Ensimmäisenä päätoimittajana (2003–2008) oli Jarkko Koskinen, jonka jälkeen kahdeksan kertaa vuodessa ilmestyvän lehden päätoimittaja oli Tero Kuitunen, joka aiemmin toimi lehden toimituspäällikkönä.
Rekyyli sisälsi artikkeleita uusista ja historiallisista ampuma-aseista, teräaseista sekä ampumatarvikkeista ja -varusteista. Lehden toimitusfilosofiana oli parantaa suomalaisen aselehdistön tasoa kautta linjan. Lehti myös panosti näkyvyyteensä internetissä ja otti varhaisessa vaiheessa käyttöönsä keskustelupalstan verkkosivuillaan. Lehti järjesti vuosittain Rekyyli Team Challenge -kilpailun.
Rekyylin painosmäärä oli parhaimmillaan 12 000 kappaletta. Lehden julkaiseminen päättyi Fire-kustannuksen hakeuduttua konkurssiin vuonna 2012.
Radio Kaleva

| Radio Kaleva |
| --- | --- |
Perustettu:  21. helmikuuta 2022
Kuuluvuus: paikallinen, internet
Oulu: 95,0 MHz
Raahe: 95,7 MHz
Taivalkoski: 102,2 MHz
Ruka: 88,0 MHz
Mediatiedot
Omistaja:  Kaleva Media
www.radiokaleva.fi
Radio Kaleva on Oulussa ja Raahessa kuuluva paikallisradio, jonka lähetykset alkoivat 21. helmikuuta 2022 kello 7. Kesäkuussa 2021 valtioneuvosto myönsi Kaleva Medialle radiotoimiluvan Ouluun, Raaheen, Taivalkoskelle, Tervolaan ja Inariin. Lokakuussa 2022 Traficom myönsi Kaleva Medialle toimiluvan Haapavedelle ja Iihin.
Radio Kalevan omistaa Kaleva Media.
Oulun Kärppien peliselostukset kuuluvat Radio Kalevasta kaudesta 2022–2023 lähtien.
Ohjelmisto

Karjasillan sarastus 7–11: Juhopekka Pietilä ja Sini Salmirinne
Solistinkadun iltapäivä 13–17: Ville Muikkula ja Anna Kurttila
llta 17–18
Aiheesta muualla

Radio Kaleva
Muuta Ouluun liittyvää
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:   Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:   NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:   Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:   Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:   Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Ritva Nummiora

Ritva Nummiora on suomalainen arkkitehti, joka toimi 27 vuotta Turun kaupungin maisema-arkkitehtina. Hänen toimikaudellaan Turun keskustaa elävöitettiin muun muassa Aurajokirannan valaistuksella. Säästösyistä maisema-arkkitehdin virka lopetettiin samalla, kun Nummiora jäi eläkkeelle lokakuun lopussa 2015.
Nummiora on tyytyväinen muun muassa Vähätorin alueeseen, jossa vilkkaasti liikennöidystä Linnankadun alkukorttelista tehtiin kävelyalue joenrantaan. Vähätoria Nummiora pitää nyt yhtenä Turun kauneimmista paikoista. Sen sijaan hän on tyytymätön Turun kauppatorin kehittämisen hitauteen. Hänen ensimmäinen palaverinsa maisema-arkkitehdin virassa 1988 koski kauppatoria, ja samoin viimeinen, eikä paljoa ollut tapahtunut sillä välin.
Aiheesta muualla

Ritva Nummioran 30 vuotta Turun maisema-arkkitehtina, Turun kaupunki 29.10.2015
Robert Whitaker

Robert Whitaker vuonna 2013.
Robert Whitaker (s. 26. tammikuuta 1983 Huddersfield Britannia) on brittiläinen esteratsastaja. Hän on ratsastajalegenda John Whitakerin poika ja Michael Whitakerin veljenpoika. Hän asuu Huddersfieldissä Yorkshiressä.
Robert Whitaker on edustanut Britannian joukkuetta useita kertoja ponikaudesta senioriksi. Hän on ratsastanut useita hevosia vaativalla tasolla, muun muassa Lacroixia, Finbarria ja Arkoa, joista jälkimmäinen menestyy nykyisin Nick Skeltonin ratsuna. Hänen uransa huippu on voitto ensimmäisessä British Open Show Jumping Championship -kilpailussa.
Ristinen

Ristinen on suomalainen sukunimi ja maantieteellinen nimi:
Sukunimi

Matti Ristinen (s. 1974), näyttelijä
Maantiede

Ristinen, järvi Keski-Suomessa Viitasaarella Niinimäenkylän lähellä
Pieni-Ristinen, lampi Etelä-Savossa Pieksämäellä Venetmäen lähellä
Iso-Ristinen, lampi Etelä-Savossa Pieksämäellä Venetmäen lähellä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ristinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Robert Whitehead

Robert Whitehead (1823 Bolton – 14. marraskuuta 1905 Shrivenham, Berkshire) oli  brittiläinen laivan- ja veneenrakennusinsinööri ja keksijä.
Hänet tunnetaan ensimmäisen moottorilla liikkuvan torpedon keksijänä yhdessä italialaisen laivaston komentajakapteeni  Giovanni Luppisin kanssa, joka tuolloin oli jo vetäytynyt aktiivipalveluksesta. Whitehead perusti myös yrityksen valmistamaan torpedoja nimillä Whitehead MK 1 jne. kun asetta paranneltiin. Elinaikanaan useat valtiot palkitsivat hänet kunniamaininnoilla.
Renault R29

| Renault R29 |
| --- | --- |

Talli:   Renault
Kuljettajat:  7.  Fernando Alonso 8.  Nelson Piquet Jr. 8.  Romain Grosjean
Teknisiä tietoja
Renkaat:  B Bridgestone
Polttoaine:  Total
Runko:  hiilikuitumonokokki
Moottori:  vapaasti hengittävä Renault RS27 2,4 l 90° V8
Voimansiirto:  Renault 7-vaihteinen puoliautomaattinen pituusuuntainen vaihdelaatikko
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Australian GP 2009
Kilpailuja:  17
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  2
Palkintosijoja:  1
MM-pisteitä:  26
Renault R29 on Formula 1 -auto, jota Renault-talli käytti kaudella 2009. Talli julkisti autonsa 19. tammikuuta 2009.
Renault R29 on ulkonäöltään hyvin erilainen edeltäjäänsä, R28:aan, verrattuna. Tämä johtui useista sääntömuutoksista, jotka vaikuttavat näkyvimmin auton siipiin. Urarenkaitten sijaan autossa käytetään vuonna 2009 niin kutsuttuja slicks-renkaita.
Kaudella 2009 Renault R29 -autolla ajoivat kilpaa Fernando Alonso, Nelson Piquet sekä Romain Grosjean. Autossa käytettiin edellisistä vuosista poiketen Totalin polttoainetta. Total (joka omistaa Elfin) otti näin ollen myös Elfin paikan tallin sponsorina.
Tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta.
| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Renault | Renault V8 | B |  | AUS | MAL | CHN | BHR | ESP | MON | TUR | GBR | GER | HUN | EUR | BEL | ITA | SIN | JPN | BRA | ABU | 26 | 8. |
| 2009 | Renault | Renault V8 | B |    Fernando Alonso | 5 | 11 | 9 | 8 | 5 | 7 | 10 | 14 | 7 | kesk. | 6 | kesk. | 5 | 3 | 10 | kesk. | 14 | 26 | 8. |
| 2009 | Renault | Renault V8 | B |    Nelson Piquet | kesk. | 13 | 16 | 10 | 12 | kesk. | 16 | 12 | 13 | 12 |  |  |  |  |  |  |  | 26 | 8. |
| 2009 | Renault | Renault V8 | B |    Romain Grosjean |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 15 | kesk. | 15 | kesk. | 16 | 13 | 18 | 26 | 8. |
Renault RE60

| Renault RE60 Renault RE60B |
| --- | --- |

Talli:   Equipe Renault Elf
Suunnittelija(t):   Bernard Dudot  Jean-Marc d'Adda  Jean-Claude Migeot
Kuljettajat:   Patrick Tambay  Derek Warwick  François Hesnault
Teknisiä tietoja
Renkaat:  Michelin
Polttoaine:  Elf
Runko:  hiilikuitumonokokki
Moottori:  Renault EF4B Renault EF15
Voimansiirto:  5-vaihteinen manuaali
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Brasilian GP 1985
Kilpailuja:  15
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
Palkintosijoja:  2
MM-pisteitä:  16
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Renault RE60 on Formula 1 -auto, jota Renault-talli käytti kaudella 1985. Auton voimanlähteenä oli Renault'n oma 1,5-litrainen V6-turbomoottori. Autolla kilpailuissa ajoivat ranskalainen Patrick Tambay ja brittiläinen Derek Warwick sekä Saksan GP:ssa kolmatta autoa ajoi ranskalainen François Hesnault.
Ranskan GP:ssa talli sai käyttöönsä päivitetyn RE60B-version, jossa oli uusi EF15-moottori. Tambay ajoi kauden alussa kahdesti palkintokorokkeelle, kun hän oli kolmas Portugalin- ja San Marinon GP:ssa. Valmistajien MM-sarjassa Renault sijoittui seitsemänneksi saavuttamillaan 16 pisteellä. Kauden jälkeen talli vetäytyi sarjasta.
Formula 1 -tulokset

(lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa ja kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta.)
| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Equipe Renault Elf | Renault EF4B Renault EF15 | M |  | BRA | POR | SMR | MON | CAN | USA | FRA | GBR | GER | AUT | NED | ITA | BEL | EUR | RSA | AUS | 16 | 7. |
| 1985 | Equipe Renault Elf | Renault EF4B Renault EF15 | M | Patrick Tambay | 5 | 3 | 3 | Kesk. | 7 | Kesk. | 6 | Kesk. | Kesk. | 10 | Kesk. | 7 | Kesk. | 12 | WD | Kesk. | 16 | 7. |
| 1985 | Equipe Renault Elf | Renault EF4B Renault EF15 | M | Derek Warwick | 10 | 7 | 10 | 5 | Kesk. | Kesk. | 7 | 5 | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | 6 | Kesk. | WD | Kesk. | 16 | 7. |
| 1985 | Equipe Renault Elf | Renault EF4B Renault EF15 | M | François Hesnault |  |  |  |  |  |  |  |  | Kesk. |  |  |  |  |  |  |  | 16 | 7. |
Reino Helismaa -palkinto

Reino Helismaa oli suomalainen sanoittaja ja viihteen monitoimimies.
Reino Helismaa -palkinto on Reino Helismaan mukaan nimetty, ansioituneelle suomalaiselle sanoittajalle myönnettävä palkinto. Sen myöntää Työväen Sivistysliitto. Palkinnon suuruus on 5 000 euroa ja se jaetaan TSL:n päättämänä ajankohtana 3–5 vuoden välein. Reino Helismaa -palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1989.
Palkinto luovutetaan Reino Helismaan hengessä henkilölle, joka on merkittävällä tavalla uudistanut suomalaista viihdettä ja hakee ilmaisulleen jatkuvasti uusia suuntia samalla toimien esikuvana uusille lauluntekijäsukupolville.
Helismaa oli monipuolinen musiikintekijä ja viihdetaiteilija. Hän teki yli 5 000 laulun sanoitusta, 32 elokuvakäsikirjoitusta, yli 100 radiohupailua ja kahdeksan näytelmäkirjoitusta.
Alkuperäiseltä ammatiltaan Helismaa oli konelatoja. Sotien jälkeen hän tuli tunnetuksi esittämällä J. Alfred Tannerin kupletteja. Helismaa esiintyi yhteisillä kiertueilla Tapio Rautavaaran ja Esa Pakarisen kanssa. Ohjelmistoon kuului laulujen ohella puheena niin sanottuja huumorinumeroita eli aikansa stand uppia.
Helismaa oli kiinnostunut ympäristöstään. Hän luki paljon. Tämä näkyi myös hänen sanoituksissaan. Helismaa oli tekstintekijänä monipuolinen ja nopeudessaan verraton. Nopeus tarkoitti ilmeisesti myös sitä, että Helismaa käytti lukuisia salanimiä, joiden nimiin hän kirjoitti tekstejään. Hän kirjoitti myös purevaa kritiikkiä yhteiskunnan epäkohdista, mistä on näyttöä Helismaan kisälliryhmille kirjoittamissa sanoituksissa.
Palkinnon saaneet

| Vuosi | Palkinnon saaja |
| --- | --- |
1989: Vexi Salmi
1994: Jaakko Teppo
1999: Sauvo Puhtila
2004: Martti Syrjä
2009: Hector
2013: Heikki Salo
2019: Paula Vesala
2022: Mariska
Aiheesta muualla

Paula Vesala saa ensimmäisenä naisena Reino Helismaa -palkinnon Turun Sanomat 7.6.2019
TSL:n Reino Helismaa palkinto luovutettiin taiteilija Heikki Salolle Työväen Musiikkitapahtumassa 27.7.2013 TSL:n YouTube -kanava 5.8.2013
Hector sai Reino Helismaa -palkinnon 2009 Yle Uutiset 1.9.2009
Reino Helismaa -palkinto Heikki Harmalle Kansan Uutiset 2.9.2009
Helismaa-palkinto Martti Syrjälle Turun Sanomat 2.9.2004
Helismaa-palkinto "Saukille" MTV Uutiset 1.9.1999
Island Games

Island Games on International Island Games Associationin joka toinen vuosi järjestämä kesäurheilutapahtuma, joka ottaa mallia olympialaisista.
Historia

Island Games järjestettiin ensi kerran vuonna 1985 Mansaarella, osana saaren kansainvälistä urheiluvuottaselvennä. Ensimmäisissä kisoissa mukana oli 15 maata sekä 600 urheilijaa ja toimitsijaa. Kisat on siitä lähtien järjestetty kahden vuoden välein.
Kisat

| Vuosi | Kisat | Isäntä | Maa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1985 | I |  Mansaari |  Iso-Britannia |
| 1987 | II |  Guernsey |  Iso-Britannia |
| 1989 | III |  Färsaaret |  Tanska |
| 1991 | IV |  Ahvenanmaa |  Suomi |
| 1993 | V |  Wightsaari |  Iso-Britannia |
| 1995 | VI |  Gibraltar |  Iso-Britannia |
| 1997 | VII |  Jersey |  Iso-Britannia |
| 1999 | VIII |  Gotlanti |  Ruotsi |
| 2001 | IX |  Mansaari |  Iso-Britannia |
| 2003 | X |  Guernsey |  Iso-Britannia |
| 2005 | XI |  Shetlandinsaaret |  Iso-Britannia |
| 2007 | XII |  Ródos |  Kreikka |
| 2009 | XIII |  Ahvenanmaa |  Suomi |
| 2011 | XIV |  Wightsaari |  Iso-Britannia |
| 2013 | XV |  Bermuda |  Iso-Britannia |
| 2015 | XVI |  Jersey |  Iso-Britannia |
| 2017 | XVII |  Gotlanti |  Ruotsi |
| 2019 | XVIII |  Färsaaret |  Tanska |
| 2021 | XIX |  Menorca |  Espanja |
Lajit

Kisojen pitävät valitsevat lajeikseen 12–14 seuraavista lajeista:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ammunta  Golf  Jalkapallo  Jousiammunta  Judo  Koripallo  |  Lentopallo  Nurmikeilailu  Purjehdus  Pyöräily  Pöytätennis  Squash  |  Sulkapallo  Uinti  Tennis  Triathlon  Voimistelu  Yleisurheilu  |
Mitalitaulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Saari |  |  |  | Yht. |
| 1 |  Jersey | 418 | 408 | 387 | 1203 |
| 2 |  Mansaari | 343 | 333 | 353 | 1029 |
| 3 |  Guernsey | 335 | 349 | 363 | 1047 |
| 4 |  Gotlanti | 208 | 173 | 170 | 551 |
| 5 |  Färsaaret | 162 | 155 | 183 | 500 |
| 6 |  Ahvenanmaa | 153 | 160 | 134 | 447 |
| 7 |  Wightsaari | 150 | 138 | 182 | 470 |
| 8 |  Caymansaaret | 65 | 44 | 49 | 158 |
| 9 |  Saarenmaa | 60 | 72 | 71 | 203 |
| 10 |  Bermuda | 56 | 54 | 64 | 174 |
| 11 |  Islanti | 50 | 45 | 41 | 136 |
| 12 |  Ródos | 50 | 43 | 43 | 136 |
| 13 |  Gibraltar | 44 | 48 | 74 | 166 |
| 14 |  Shetlandinsaaret | 37 | 52 | 81 | 170 |
| 15 |  Menorca | 28 | 25 | 33 | 86 |
| 16 |  Orkneysaaret | 19 | 31 | 37 | 87 |
| 17 |  Anglesey (Ynys Môn) | 19 | 30 | 38 | 87 |
| 18 |  Grönlanti | 15 | 19 | 26 | 58 |
| 19 |  Prinssi Edwardin saari | 6 | 6 | 9 | 21 |
| 20 |  Malta | 6 | 2 | 2 | 10 |
| 21 |  Ulko-Hebridit | 3 | 5 | 13 | 21 |
| 22 |  Sark | 2 | 8 | 6 | 16 |
| 23 |  Falklandinsaaret | 1 | 5 | 11 | 17 |
| 24 |  Hitra | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 25 |  Frøya | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 26 |  Alderney | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 27 |  Saint Helena | 0 | 0 | 2 | 2 |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Itä-Ukrainan sodan alkuvaihe

Itä-Ukrainan sodan alkuvaihe oli Itä-Ukrainan sodan se vaihe, jolloin 
hallituksen ”terrorisminvastainen operaatio” kärsi lukuisia takaiskuja. Taisteluja käytiin eniten kapinallisten päätukikohdan Slovjanskin lähellä.
Terrorisminvastainen operaatio, Venäjän joukkojen keskitys, pakotteet

Itä-Ukrainassa oli venäläismielisten protesteja, kun presidentti Janukovitsin valta oli kaadettu.
Ukrainan hallitus päätti pienen viivyttelyn jälkeen 13. huhtikuuta kumota hallintorakennusten valtaukset vastatoimilla. Näitä vastatoimia Ukrainan hallitus kutsui terrorisminvastaiseksi operaatioksi. Hallitus puhui neuvotteluista ja terrorismin vastaisesta operaatiosta miltei yhtä aikaa. Ukrainalaiset laskuvarjojoukot ja muut armeijan joukot lähtivät liikkeelle ja valtasivat 15. huhtikuuta takaisin separatistien hylkäämän Kramatorskin sotilaslentokentän ja paikallisen poliisiaseman. Ukrainan joukoille annettiin käsky liikkua, muttei taistella.
16. huhtikuuta yksi enimmäkseen nuorista varusmiehistä koottu paikallisten asukkaiden saartama Ukrainan sotilasyksikkö luovutti aseensa lukot venäläismielisille. Paikallisten asukkaiden motiivina oli osin halu rauhaan, ei pelkästään halu tukea venäläisiä. Toisaalla separatistit kykenivät kaappaamaan ukrainalaisilta kuusi panssaroitua miehistönkuljetusvaunua, jotka ajoivat Slovjanskiin Venäjän liput liehuen. Hallitus veti antautuneen sotilasyksikön kokonaan pois Itä-Ukrainasta.
17. huhtikuuta vastaisena yönä venäläismieliset ukrainalaiset aktivistit hyökkäsivät Mariupolissa Etelä-Ukrainassa kohti Ukrainan sisäministeriön rakennusta. Hyökkäävät separatistit heittelivät polttopulloja ja avasivat tulen rynnäkkökivääreillä. Ukrainalaiset ampuivat sekä varoituslaukauksia että kohti. Ainakin kolme hyökkääjää kuoli ja kolmetoista haavoittui. Lisäksi poliisi pidätti 63 hyökkääjää.
Venäjän presidentti Vladimir Putin kiisti Ukrainan ja länsivaltojen väitteet separatistien tukemisesta ja varsinkin venäläisten sotilaiden olosta maassa. Samaan aikaan Venäjä keskitti lisää joukkoja Ukrainan rajalle kiristyneen Ukrainan tilanteen johdosta.
Länsimaat, Ukraina ja Venäjä sopivat Genevessä väkivallan lopettamisesta Itä-Ukrainassa. Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov sanoi, että tilanne rauhoitetaan hajottamalla kaikki laittomat sotilasosastot.
Länsi ei silti hyväksynyt Krimin liittämistä Venäjään eikä Venäjän vastaisten talouspakotteiden purkamisesta ollut edes puhetta. Huolimatta ulkovaltojen sovinnosta venäläismieliset separatistit eivät lopettaneet vastarintaansa. Itä-Ukrainan kaduilla alkoi näkyä myös Ukrainaa tukevia mielenosoittajia.
Yhdysvallat ei luottanut siihen, että Venäjä ajaisi rauhaa Ukrainassa, vaan alkoi puhua lisäpakotteista Venäjää vastaan. Venäjän ulkoministeri Lavrov oli pettynyt Yhdysvaltain uhkauksiin lisäpakotteista. Ukrainan hallitus uhkasi separatisteja pääsiäisen jälkeen alkavilla konkreettisilla toimilla. Mutta hallitus myös lupasi alueille suurempaa valtaa ja nostaa venäjän viralliseksi kieleksi.
Donetskin lentokentän taistelu, Venäjä vetää joukkojaan rajalta

Donetskin lentokentällä käytiin lauantaina 26. toukokuuta 2014 tähän mennessä kovimmat taistelut, kun Ukrainan asejoukot surmasivat kymmeniä separatisteja vallatessaan takaisin Donetskin lentokentän, kärsimättä itse miestappioita. 33 ruumishuoneelle tuodusta noin 50 kuolleesta kapinallisesta oli Venäjän kansalaisia. Slovjanskin lähellä kuoli noin 12 ukrainalaista sotilasta, kun separatistit ampuivat Ukrainan hallituksen sotilaita kuljettaneen helikopterin alas. Slovjanskin alueella oli Ukrainan armeijan tulitus tappanut ja ajanut pakoon joitain siviilejä. Venäjän TV esitti 28. toukokuuta väitteitä siitä, että Ukrainan armeija tulittaa raskain asein Slovjanskia ja Kramatorskia osuen siviilikohteisiinkin aloitettuaan mittavan sotilasoperaation näiden valtaamiseksi. Molempien osapuolten sotatoimia haittasivat yhä muun muassa joukkojen koordinaation puute ja muut ongelmat, jotka estivät joukkoja toimimasta tehokkaasti ja tuloksellisesti. Osin jo aiemmin alkanut Venäjän joukkojen vetäytyminen Ukrainan rajalta oli täydessä vauhdissa 30. toukokuuta 2014. Ukrainan hallitus ja länsi vaativat Venäjää sulkemaan Ukrainan vastaisen rajansa niin, etteivät aseelliset taistelijat pääse Venäjältä Ukrainaan. Venäjä ei suostunut tähän, mutta sanoi lähettävänsä ehkä humanitaarista apua Ukrainaan. Ukraina ja Venäjä pääsivät osittaiseen sopuun kaasukiistassaan. Etyj harkitsi tarkkailijoidensa uudelleenjärjestelyjä sieppausuhan ja taistelujen takia.
Venäläismielisiä puolisotilaallisia joukkoja kapinakeskus Slovjanskissa.
Ranarop

| Ranarop Gjallarhorn |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Warner Music Finland, Finlandia Records
 Julkaistu: 1997
 Tuottaja(t): Gjallarhorn
 Tyylilaji: kansanmusiikki
 Kesto: 60.00
Gjallarhornin muut julkaisut
|   | Ranarop 1997 | Sjofn 2000 |
Ranarop on kansanmusiikkiyhtye Gjallarhornin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1997. Sen nimi merkitsee skandinaavisessa mytologiassa esiintyneen merenjumalatar Ránin huutoa.
Kappaleet

Intro – 1.27
Konungen och trollkvinnan – 5.20
Herr Olof – 4.14
I fjol så – 3.05
Solbön/Åskan – 6.28
O-vals – 3.39
I riden så... – 4.28
Sjöjungfrun och konungadottern – 6.40
Folkesongen – 4.25
Elviras vals/Oravais menuett – 5.12
Eldgjald – 4.13
Ramunder – 4.05
Kulning – 1.49
Reindeer Dreaming – 7.04 (bonuskappale)
Arvostelut

AllMusic:
Aiheesta muualla

Marjo Jääskä: Ranarop (Arkistoitu – Internet Archive). Pelimanni.