stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Linnakankaan koulu

| Linnakankaan koulu> Linnakangastalon koulu |
| --- | --- |
 Linnakangastalo juuri valmistuneena vuonna 2008.
Sijainti:  Linnakangas, Kempele
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  2008
Rehtori:  Timo Kalermo
Luokat:  esiopetus, 1–9
| Linnakangastalo |
| --- | --- |

Osoite:  Linnakaarto 20
Sijainti:  Linnakangas, Kempele
Koordinaatit:  64°55′22.9″N, 25°33′31.5″E
Valmistumisvuosi:  2008
Suunnittelija:  Veli Kulusjärvi ja Susanna Uhari, Arkkitehtitoimisto Väisänen Oy
Omistaja:  Kempeleen kunta
Käyttäjä:  Kempeleen Linnakangastalo
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Linnakankaan koulu on Kempeleen Linnakankaan asuinalueella monitoimitalo Linnakangastalossa oleva peruskoulu. Koulu sijaitsee noin neljä kilometriä kunnan keskustaajamasta itään. Koulussa annetaan esiopetusta, ja perusopetusta luokka-asteille 1–9. Koulun rehtorina toimii Timo Kalermo.
Linnakangastalo

Monitoimitalo Linnakangastalossa on peruskoulun lisäksi liikuntasali, nuorisotilat, asukastupa ja Linnakankaan lähikirjasto. Lapsia talossa on noin 1 100, ja eri kasvatusalan työntekijöitä noin 120.
Linnakangastalon rakentaminen aloitettiin huhtikuussa 2007. Suunnittelusta vastasivat Arkkitehtitoimisto Väisänen Oy:n arkkitehdit Veli Kulusjärvi ja Susanna Uhari. Rakennus oli suunnitteilla rakentaa jo muutama vuosi aiemmin, mutta hanke viivästyi valtionavun saamisen takia. Rakennus otettiin käyttöön heinäkuussa 2008. Rakennukseen tehtiin laajennusta vuonna 2018.
Korroosion estäminen

Korroosion estäminen on metallin pinnan tai ympäristön käsittelyä korroosion eli materiaalin kemiallisen vahingoittumisen estämiseksi.
Korroosio on ympäristön vaikutuksesta tapahtuvaa materiaalin muuttumista käyttökelvottomaan muotoon. Materiaalin vahingoittuessa se liukenee tai reagoi ympäristössä olevien aineiden kanssa. Esimerkiksi ilmassa oleva happi, vesi, auringonvalo ja maa-aines aiheuttavat korroosiota. Korroosio perustuu sähkökemialliseen tai kemialliseen ilmiöön. Lisäksi ympäristö voi vaikuttaa mekaanisesti korroosion nopeuteen ja syntymiseen mekaanisesti. Korroosion estäminen voidaan jakaa kahteen eri osaan: vaikuttamalla itse metalliin tai vaikuttamalla metallin ympäristöön.
Korroosion estämiseen on useita eri tapoja. Hyvä tapa torjua on estämällä anodi- tai katodireaktio sekä katkaisemalla virtapiiri korroosiota aiheuttavasta sähkökemiallisesta reaktiosta. Virtapiiri katkeaa, kun kosteuden eli elektrolyytin pääsy metallipinnoille saadaan estettyä. Ulkotiloissa elektrolyytin pääsy metallipinnoille saadaan estettyä suojaamalla pinta ympäristöstä pinnoitteiden avulla. Pinnoitteita ovat esimerkiksi erilaiset ruosteenestomaalit ja metallipinnan sinkitys. Metallisen pinnoitteen ollessa epäjalompi kuin suojattava pinta, pinnoite syöpyy helpommin kuin suojattava rakenne. Tällöin pinnoite ”uhrautuu” galvaanisen korroosion seurauksena, joka suojaa rakennetta katodisesti.
Korroosion estäminen vaikuttamalla metalliin > Pinnoittaminen

Yksi helpoimmista ja halvimmista tavoista estää korroosiota, on käyttää pinnoitteita, kuten maalia, muovia tai jauhetta. Jauheet, mukaan lukien epoksi, nylon ja uretaani, tarttuvat metallipintaan luoden ohuen kalvon. Muovia ja vahoja suihkutetaan usein metallipinnoille. Muovit ja vahat toimivat suojakerroksina metallipinnalla, estäen kosteuden ja hapen pääsyn metallin pintaan vähentäen näin korroosion todennäköisyyttä. Maali toimii suojakerroksena ja estää ionien pääsyn metallien pinnalle ja estää  näin ollen korroosiota aiheuttavan sähkökemiallisen virran kulkeutumisen. Nykyiset maalaustekniikat koostuvat eri maalikerroksista, jotka palvelevat erilaisia tarkoituksia. Pohjamaalikerros toimii inhibiittorina korroosion kemiallisella reaktiolla, välimaali kerrostuu maalin kokonaispaksuuteen ja pintamaali tarjoaa vastustuskyvyn ympäristötekijöille.
Suurin haittapuoli pinnoitteilla on, että ne voivat usein kulua pois, jolloin pinnoite on poistettava kokonaan ja levitettävä uudestaan. Pinnoitteet, jotka eivät ole oikein levitetty, voivat nopeasti epäonnistua ja johtaa lisääntyneeseen korroosioon. Pinnoitteet sisältävät usein haihtuvia orgaanisia yhdisteitä, jotka tekevät niistä haitallisia ihmisille ja ympäristölle.
Korroosion estäminen vaikuttamalla metalliin > Galvanointi

Galvanointi eli sinkitys on prosessi, jossa teräspinnalle luodaan sinkkikerros suojaamaan sitä korroosiolta. Sinkki on epäjalompi metalli, kuin teräksen sisältämä rauta, joten korroosio vaikuttaa ensin siihen. Tämä ilmiö perustuu sähkökemialliseen korroosioon, jossa kahden kosketuksissa olevan metallin välillä tapahtuu hapetus-pelkistysreaktio. Eli epäjalompi metalli, kuten sinkki, toimii elektroneja luovuttavana anodina ja hapettuu eli ruostuu. Katodina eli elektroneja vastaanottavana aineena toimii jalompi metalli eli rauta. Tällöin vain päällyste voi ruostua mutta itse teräksen rauta ei pääse ruostumaan.
Katodi reaktio:
O2 + 2 H2O + 4 e- → 4 OH-
Anodi reaktio:
2 Zn + O2 → 2 ZnO
Sinkitys voidaan toteuttaa eri menetelmillä, joista yleisimmät ovat sähkösinkitys ja kuumagalvanointi. Galvanoinnin lopputuloksena teräkselle muodostuu kiinnittyvä, tiivis ja vedenpitävä sinkkikarbonaattikerros, joka suojaa terästä korroosiolta. Galvanoinnin jälkeen pinnan ulkonäkö voidaan kohentaa maalaamalla sitä.
Korroosion estäminen vaikuttamalla metalliin > Kuumagalvanointi

Selkeästi yleisin galvanointi menetelmä on kuumagalvanointi. Kuumagalvanoinnissa teräspinnat upotetaan sulatettuun sinkkiin, jolloin metallit sekoittuvat ja muodostavat kestävän, suojaavan kerroksen. Kuumagalvanointi voidaan tehdä joko upottamalla kappaleet sinkkiin, ruiskuttamalla sulaa sinkkiä kappaleiden päälle tai käyttämällä rullagalvanointia. Kuumagalvanointi koostuu kolmesta vaiheesta, jotka ovat puhdistus, esikäsittely ja galvanointi. Kaikki pinnoitetut metallit, kuten putket, joissa on maalia tai lakkaa, puhdistetaan päällysteestä esimerkiksi hiekkapuhaltamalla. Tämän jälkeen loput jäänteet ja epätasaisuudet puhdistetaan laimeassa hapossa ja vesiputsauksessa. Putsauksen jälkeen kuumagalvanoinnissa suoritetaan esikäsittely. Esikäsittelyssä kappaleet upotetaan juoksutekylpyyn lyhyeksi ajaksi, jossa kappaleiden pinnalle muodostuu ohut suojaava kerros. Kerroksen tehtävänä on estää oksidien muodostumista metallin pinnalle. Juoksutekylpy on yleensä sinkkiammoniumkloridia. Tämän jälkeen suoritetaan itse galvanointi. Galvanoinnissa metallikappaleet sijoitetaan kuumaan noin 460 °C sinkkikylpyyn, jossa metalli, kuten rauta ja sinkki, reagoivat keskenään kemiallisesti. Raudan pintaan syntyy pinnoite, joka koostuu rautasinkkifaaseista. Rautasinkkifaasit riippuvat raudan ja sinkin pitoisuudesta seoksessa sekä seoksen lämpötilasta. Kolme yleisintä rautasinkkifaasia ovat delta-, gamma- ja eta-faasi. Delta-faasi muodostuu, kun sinkin pitoisuus seoksessa on alhainen. Eta-faasi muodostuu, kun sinkin pitoisuus seoksessa on korkea. Kun raudan ja sinkin pitoisuudet ovat lähellä toisiaan, syntyy gammafaasi. Kuumagalvanoinnissa syntyy tyypillisesti sähkösinkitystä paksumpi sinkki kerros, sen kokoluokka on noin 60–150 µm.
Kuumagalvanointi voidaan jakaa kolmeen eri menetelmään riippuen kappaleiden tyypistä ja muodosta.
Kappaletavara sinkitys linkosinkityksenä
Teräsohutlevyn sinkitys kuuma sinkityslinjalla
Kestokuumasinkitys moniulotteisille pinnoille
Menetelmillä on erilaiset ominaisuudet, joiden huomioiminen on tärkeää menetelmän valinnassa. Kappaletavara sinkitys linkosinkityksenä antaa tasaisen, kiiltävän ja hopeanvärisen pinnoitteen kappaleille. Sen muodostama sinkkikerroksen paksuus on 7–40 µm kokoluokkaa riippuen vaatimuksista. Teräsohutlevyn sinkitys kuumasinkityslinjalla antaa epätasaisen kidekuvioisen pinnan, jossa on kiiltävä ja ohut hopeinen pinta tai paksu ja mattapintainen sinkkipinnoite. Tämä menetelmä täyttää hyvin kappaleen epätasaisuudet ja suojaa kappaletta erittäin pitkään. Kestokuumasinkitys moniulotteisille pinnoille on hyvä menetelmä sinkkipinnoituksen luomiseen moniulotteisille kappaleille, kuten putkille ja ajoneuvojen rungoille. Menetelmän ansiosta sinkki pääsee myös putkien sisäpintoihin ja muihin vaikeasti saavutettaviin paikkoihin. Kappaleiden muotoilussa ja suunnittelussa on tärkeää huomioida tarvittavat aukot, jotta ylimääräinen sinkki pääsee pois rakenteista ja pinnalle muodostuu tasainen pinnoitekerros.
Korroosion estäminen vaikuttamalla metalliin > Sähkögalvanointi

Sähkögalvanointi eli sähkösinkitys on yksi yleisimmistä galvanointimenetelmistä, jota usein käytetään suojaavan sinkkikerroksen luomiseen. Siinä teräspinnat upotetaan sinkkisuolaliuokseen ja yhdistetään tasavirtalähteeseen, jonka jälkeen sinkki saostuu teräspinnalle. Menetelmä sisältää teräspinnan puhdistuksen, upottamisen sinkkisuolaliuokseen ja yhdistämisen tasavirtalähteeseen. Anodina toimivat puhtaasta sinkistä tehdyt levyt tai pallot, ja elektrolyytti voi olla hapan, neutraali tai emäksinen riippuen pinnoitteen vaatimuksista. Esimerkiksi hapan elektrolyytti tuottaa tarkan pinnoitteen ja sopii pienille kappaleille ja monimutkaisille muodoille. Lisäksi se antaa kirkkaan pinnoitteen ja sitä voidaan käyttää tarkat laatuvaatimukset omaavissa instrumenteissa. Emäksinen elektrolyytti valitaan, kun kyseessä on suuremman kokoluokan kappaleet. Emäksinen elektrolyytti tuottaa pinnoitteen nopeammin. Lisäksi se antaa pinnalle suuremman tarttuvuuden, paksumman pinnoite kerroksen ja siten myös vahvemman korroosio suojan.
Kun virta kytketään päälle, sinkki alkaa liueta anodista ja kulkeutua elektrolyytin välityksellä teräspinnalle (katodi), jonne se saostuu. Suuret kappaleet ripustetaan yleensä koukkuihin, kun taas pienemmät esineet upotetaan elektrolyyttiin rummussa.
Sähkösinkityksen ominaisuuksiin kuuluu erittäin tasainen ja hopeanhohtoinen pinta, joka suojaa terästä korroosiolta kerroksen paksuudesta riippuen. Kuljetuksen ja varastoinnin ajaksi sinkki voidaan passivoida, jolloin pinnasta tulee eri värinen riippuen muodostuneesta sinkkiyhdisteestä. Keltainen tai sininen väri syntyy, koska kappaleen pinnalle muodostuu sinkkikromaattikerros. Musta väri tulee sinkkioksidista ja vihreä väri tulee sinkkikloridin tai sinkkisulfaatin muodostumisesta.  
Sähkösinkitys tuottaa standardien mukaisia kerroksia, joiden paksuus on yleensä 3, 5, 8, 12 tai 25 µm. Eripaksuisia pinnoitteita tuotetaan käyttötarkoituksen ja laatuvaatimusten mukaan. Paksuuteen vaikuttaa muun muassa virrantiheyden vaihtelu sekä aika kuinka pitkään sinkitystä tehdään. Yleisesti paksummat pinnoitteet tuottavat vahvemman korroosiosuojan. Toisaalta eri paksuudet antavat myös erilaisen ulkonäön kappaleille.
Korroosion estäminen vaikuttamalla metalliin > Anodisuojaus

Yksi tapa suojata pinta korroosiolta on anodisuojaus, jossa suojattava pinta pinnoitetaan vähemmän herkästi reagoivalla metallilla, kuten tinalla tai kromilla. Tämä pinnoite suojaa pinnan korroosiolta niin kauan kuin se pysyy paikallaan. Anodisointi muodostaa sähkövirran avulla suojaavan oksidipinnoitteen metallin pinnalle. Anodisuojauksen nimi tulee siitä, että suojattavasta metallipinnasta tulee anodi. 
Anodisuojauksella suojataan usein hiiliteräksestä valmistettuja varastosäiliöitä, joissa varastoidaan esimerkiksi 50-prosenttista lipeää ja rikkihappoa. Tällaisessa ympäristössä katodisuojausta (galvanointia) ei voida käyttää, sillä metallipinta altistuu voimakkaille korroosiota aiheuttaville tekijöille, kuten happamille liuoksille. Tällöin katodisuojaus vaatii paljon sähkövirtaa suuren korroosiovaikutuksen estämiseksi.
Korroosion estäminen vaikuttamalla metallin ympäristöön

Korroosio johtuu kemiallisesta reaktiosta metallin ja ympäröivän hapen välillä. Ympäristöä hallitsemalla ei-toivotut reaktiot voidaan minimoida. Hyviä toimenpiteitä ovat rikin, kloorin tai hapen määrän hallinta ympäröivässä ympäristössä. Etenkin ilman happipitoisuuden alentamisella saadaan korroosiota hidastettua merkittävästi, sillä korroosio tarvitsee tapahtuakseen happea. Oikein käytettynä ja oikeassa muodossa rikkiä voidaan käyttää korroosiota estävänä suojana. Kloori puolestaan edistää korroosiota, sillä se toimii hapettimena. Yksinkertainen tapa estää korroosiota on vähentää metallin altistusta sateelle ja ilmakehässä olevalle kosteudelle.
Ero suojaamattoman postilaatikon ja galvanoidun seinän välillä.
Konneveden kirjasto

| Konneveden kunnankirjasto |
| --- | --- |

Sijainti:  Sirkantie 4 44300 Konnevesi
Koordinaatit:  62.62774°N, 26.27912°E
Tyyppi:  yleinen kirjasto, kunnankirjasto
Konneveden kunnankirjasto, Konnevesi: Kirjasto
Konneveden kunnankirjasto on Konneveden kirkonkylän taajamassa toimiva yleinen kirjasto. Se on vuodesta 2014 lähtien kuulunut osana Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin.
Aiemmin kunnankirjaston omiin palveluihin kuului myös syrjäkyliä kiertävä kirjastoauto.
Kisamos (Polyrrhenia)

| Kisamos> Κίσαμος |
| --- | --- |
 Kisamoksen raunioita.
Sijainti
 Kisamos
Koordinaatit:  35°29′38″N, 23°39′12″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Kíssamos, Chaniá, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Kaupunki:  Polyrrhenia
Aiheesta muualla
  Kisamos Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kisamos (m.kreik. Κίσαμος, myös Kissamos, Κίσσαμος, lat. Cisamus) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se oli alun perin Polyrrhenian satama ja myöhemmin itsenäinen kaupunki. Se sijaitsi nykyisen Kíssamoksen kaupungin eli Kastélli Kissámoun paikalla.
Maantiede

Kisamoksen kaupunki sijaitsi Kreetan pohjoisrannikolla hedelmällisellä rannikkotasangolla Myrtiloksenlahden (nyk. Kíssamoksenlahti) pohjukassa, noin 5,6 kilometriä pohjoiseen sisämaan vuoristossa sijainnesta Polyrrheniasta. Kisamoksesta länteen sijaitsi Falasarna. Etäisyys idänpuolisesta Kydoniasta oli Tabula Peutingerianan mukaan 32 roomalaista mailia eli noin 47 kilometriä. Rantaviiva kaupungin alueella on vetäytynyt kaueammaksi eli pohjoiseen, jolloin antiikin aikana veden alla olleita alueita on nykyisin kuivalla maalla.
Polyrrhenian Kisamosta ei tule sekoittaa toiseen Kisamokseen, joka sijaitsi idempänä ja oli Apteran poliksen satama.
Historia

Varhaisimmat löydöt samalla seudulla ovat peräisin neoliittiselta kaudelta noin ajalta 3000–2900 eaa. Alueelta on tehty myös joitakin vähäisiä löytöjä minolaiselta kaudelta.
Antiikin Kisamoksen kaupunki oli alun perin hellenistisellä ja varhaisella roomalaisella kaudella kokonaan Polyrrhenian poliksen eli kaupunkivaltion alaisuudessa toimien sen satamana. Kaupunki saavutti itsenäisen aseman vasta myöhemmällä roomalaisella kaudella 200-luvulla jaa., jolloin se ohitti Polyrrhenian merkittävyydessä. Myöhäisen itsenäisyyden vuoksi sitä ei lueta varsinaisten polisten joukkoon. Löydösten perusteella Kisamos vaikuttaa kukoistaneen tuolloin kauppapaikkana ja satamansa ansiosta. Kaupungin oletetaan hyötyneen taloudellisesti myös Diktynnan temppelin läheisyydestä.
Kaupungin olemassaolosta jo arkaaisella ja klassisella kaudella ei ole tietoa. On ehdotetty, että se olisi sijainnut tuolloin eri paikassa, lännempänä nykyisessä Sellíssä (myös Selí), josta on löydetty jäänteitä myöhäiseltä minolaiselta kaudelta sekä talon ja muurien jäänteitä klassiselta kaudelta. Kyseistä paikkaa on kuitenkin ehdotettu myös antiikin Korykokseksi, Elaiaksi tai Agneioniksi.
Kisamos esiintyy antiikin lähteissä lähinnä maantieteellissä teoksissa. Varhaisin maininta siitä on vasta Plinius vanhemmalla. Kaupunki kärsi tuhoja maanjäristyksissä vuosina 66 ja 365 jaa. Varhaiskristillisellä ajalla Kisamos oli piispanistuin, ja sen piispoja mainitaan vuodesta 342/343 aina 800-luvulle saakka. Kisamoksen ei tiedetä lyöneen omaa rahaa.
Rakennukset ja löydökset

Nykyisen kaupungin alueelta on löydetty joitakin rakennusjäänteitä, jotka ovat nykyisen kaupungin alla. Osaa materiaalista on käytetty kaupungin venetsialais-osmaniaikaiseen linnaan eli Kastéllin linnaan sekä muihin myöhempiin rakennuksiin. Joitakin tietoja sittemmin kadonneista jäänteistä on säilynyt 1400–1500-luvuilla paikalla käyneiden teoksissa. 1400-luvulla paikalla kerrotaan olleen vielä jäänteitä kaupunginmuureista, jostakin suuresta pylväin varustetusta rakennuksesta, sillasta sekä lähdekaivorakennuksesta. 1500-luvulla mainitaan puolestaan teatterin ja amfiteatterin jäänteet.
Kaivauksissa on löydetty paitsi lisää merkkejä teatterista ja amfiteatterista, myös kylpylärakennuksesta, varastorakennuksista, akveduktista sekä suurikokoisesta, 15 huonetta käsittäneestä rakennuksesta. Nykyisen kaupungin alueella on useita pieniä kaivausalueita muun muassa Vardantóni- ja Pnevmatikáki-kaduilla. Kaupungin satama on selvästi tunnistettavissa samaksi lahdeksi, jota suojaavat aallonmurtajien jäänteet sekä länsi- että itäsivulta. Suuri osa antiikin aikaisesta satamasta on nykyisin kuivalla maalla. Löydöksiin lukeutuu myös useita hienoja lattiamosaiikkeja sekä lukuisia piirtokirjoituksia, kuten kristillisen kauden hautakirjoituksia 200–500-luvuilta.
Kaupungista tehdyt esinelöydöt ja lattiamosaiikit ovat Kíssamoksen arkeologisessa museossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kisamos Wikimedia Commonsissa
Kisamoksen Feidiaan taloksi kutsutun roomalaisaikaisen huvilan raunioita.
Kisamoksen niin kutsutun Itäisen kylpylän raunioita.
Lattiamosaiikki Kíssamoksen arkeologisessa museossa.
Konneveden lukio

| Konneveden lukio |
| --- | --- |
 Konneveden lukio toimii Konneveden kirkonkylän koulukeskuksessa.
Sijainti:  Sirkantie 6, 44300 Konnevesi
Koordinaatit:  62.6277°N, 26.2779°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Rehtori:  Anna-Maria Nurmi
Opiskelijoita:  33 (2021)
Verkkosivut
Konneveden lukio on pieni Konnevedellä toimiva lukio. Lukio toimii Konneveden kirkonkylään vuonna 2017 valmistuneessa koulukeskuksessa Lapunmäen yhtenäiskoulun kanssa.
Vuonna 2021 Konneveden lukiossa opiskeli 33 lukiolaista. Esimerkiksi STT:n vuoden 2022 lukiovertailussa Konneveden lukio menestyi hyvin ollen tässä kartoituksessa Keski-Suomen toiseksi paras lukio. Pienestä oppilasmäärästä johtuen muutaman hyvin menestyneen opiskelijan tulokset saattavat nostaa pienen lukion sijoitusta merkittävästi. Vastaavasti esimerkiksi keväällä 2021 lukio ei mahtunut Keski-Suomen kymmenen kärkeen vastaavassa kartoituksessa. Molemmissa STT:n vertailuissa arvioitiin valmistuneiden ylioppilaiden osaamisen kehittymistä edellisen kolmen aikana.
Lentopallon maailmanliiga 2015

Lentopallon maailmanliigassa pelaa kaudella 2015 32 joukkuetta. Alkusarja pelataan kolmessa ryhmässä, ja ryhmät jaetaan 2-3 lohkoon. Edelliskaudesta lisäystä on 4 joukkuetta ja 3.ryhmässä on kolme lohkoa edelliskauden kahden sijaan. Maailmanliigan lopputurnaus pelataan Brasiliassa, Rio de Janeirossa 15. - 18.heinäkuuta. Ensikertalaisina mukana ovat Kazakstan ja Montenegro. Aiemmin kilpailuun osallistuneista maista Saksa ei ole tällä kertaa mukana.
Karsinta

Maailmanliigaan ei järjestetty erillisiä karsintaturnauksia. Edelliskauden 28 joukkueen lisäksi mukaan kelpuutettiin vuoden 2014 Euroopan liigan kaksi parasta joukkuetta – Montenegro ja Kreikka, Aasian Cupin 2014 voittaja Kazakstan sekä vuoden 2013 Afrikan mestari Egypti. Saksan paikan maailmanliigassa sai Venezuela.
Alkusarjan taulukot

Sijoituksen lohkossa määrää ensisijaisesti voitettujen otteluiden määrä ja vasta niiden ollessa tasan ottelupisteet.
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 1 > Lohko A

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Brasilia | 9 | 3 | 28 | 33 | 16 | 2.063 | 1145 | 1038 | 1.103 |
| 2 |  Serbia | 7 | 5 | 23 | 30 | 22 | 1.364 | 1180 | 1152 | 1.024 |
| 3 |  Italia | 6 | 6 | 16 | 22 | 26 | 0.846 | 1073 | 1096 | 0.979 |
| 4 |  Australia | 2 | 10 | 5 | 11 | 32 | 0.344 | 931 | 1043 | 0.893 |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 1 > Lohko B

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 9 | 3 | 27 | 29 | 17 | 1.706 | 1071 | 992 | 1.080 |
| 2 |  Puola | 8 | 4 | 22 | 30 | 23 | 1.304 | 1179 | 1138 | 1.036 |
| 3 |  Iran | 6 | 6 | 18 | 25 | 21 | 1.190 | 1031 | 1021 | 1.010 |
| 4 |  Venäjä | 1 | 11 | 5 | 11 | 34 | 0.324 | 946 | 1076 | 0.879 |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 2 > Lohko C

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Bulgaria | 8 | 4 | 21 | 27 | 21 | 1.286 | 1067 | 1074 | 0.993 |
| 2 |  Argentiina | 7 | 5 | 21 | 26 | 21 | 1.238 | 1068 | 980 | 1.090 |
| 3 |  Kanada | 6 | 6 | 23 | 29 | 21 | 1.381 | 1097 | 1074 | 1.021 |
| 4 |  Kuuba | 3 | 9 | 7 | 13 | 32 | 0.406 | 944 | 1048 | 0.901 |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 2 > Lohko D

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | 12 | 0 | 35 | 36 | 5 | 7.200 | 1017 | 821 | 1.239 |
| 2 |  Japani | 5 | 7 | 17 | 19 | 23 | 0.826 | 914 | 946 | 0.966 |
| 3 |  Tšekki | 5 | 7 | 12 | 18 | 28 | 0.643 | 984 | 1068 | 0.921 |
| 4 |  Etelä-Korea | 2 | 10 | 8 | 14 | 31 | 0.452 | 962 | 1042 | 0.923 |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 2 > Lohko E

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Belgia | 10 | 2 | 27 | 32 | 17 | 1.882 | 1150 | 1024 | 1.123 |
| 2 |  Alankomaat | 9 | 3 | 26 | 31 | 17 | 1.824 | 1071 | 995 | 1.076 |
| 3 |  Suomi | 4 | 8 | 14 | 21 | 28 | 0.750 | 1044 | 1119 | 0.933 |
| 4 |  Portugali | 1 | 11 | 5 | 13 | 35 | 0.371 | 1007 | 1134 | 0.888 |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 3 > Lohko F

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Montenegro | 5 | 1 | 16 | 17 | 5 | 3.400 | 532 | 477 | 1.115 |
| 2 |  Turkki | 5 | 1 | 13 | 16 | 8 | 2.000 | 562 | 494 | 1.138 |
| 3 |  Puerto Rico | 1 | 5 | 4 | 7 | 16 | 0.438 | 468 | 542 | 0.863 |
| 4 |  Tunisia | 1 | 5 | 3 | 5 | 16 | 0.313 | 450 | 499 | 0.902 |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 3 > Lohko G

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 6 | 0 | 14 | 18 | 9 | 2.000 | 608 | 568 | 1.070 |
| 2 |  Kreikka | 4 | 2 | 11 | 16 | 12 | 1.333 | 616 | 589 | 1.046 |
| 3 |  Slovakia | 2 | 4 | 10 | 14 | 13 | 1.077 | 575 | 566 | 1.016 |
| 4 |  Meksiko | 0 | 6 | 1 | 4 | 18 | 0.222 | 451 | 527 | 0.856 |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 3 > Lohko H

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Egypti | 5 | 1 | 16 | 17 | 5 | 3.400 | 518 | 447 | 1.159 |
| 2 |  Espanja | 5 | 1 | 14 | 16 | 7 | 2.286 | 531 | 488 | 1.088 |
| 3 |  Kazakstan | 1 | 5 | 3 | 7 | 17 | 0.412 | 495 | 561 | 0.882 |
| 4 |  Venezuela | 1 | 5 | 3 | 6 | 17 | 0.353 | 492 | 540 | 0.911 |