stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paperiliitto

| Paperiliitto ry>  |
| --- | --- |

Perustettu:  1906
Toimiala:  Paperityöntekijöiden ammattijärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  31 995 (1.1.2022)
Puheenjohtaja:  Petri Vanhala
Jäsenlehti:  Paperiliitto
Aiheesta muualla
www.paperiliitto.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Paperiliitto on suomalainen paperi- ja puumassateollisuuden sekä paperinjalostusalan työntekijöiden ammattiliitto, johon kuuluu 61 ammattiosastoa ja lähes 32 000 jäsentä. Paperiliiton puheenjohtaja on Petri Vanhala. Järjestön vuodesta 1959 ilmestynyt jäsenlehti kantaa järjestön nimeä. Paperiliitto kuuluu Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöön.
Suomen ensimmäinen paperityöntekijöiden ammattiliitto perustettiin vuonna 1906 Tampereen paperiteollisuustyöväen ammattiosaston aloitteesta. Suomen Paperiteollisuustyöväen Liitto oli yksi varhaisimmista tehdastyöläisten liitoista. Järjestö solmi ensimmäisen työsopimuksensa 1907. Sisällissota lakkautti väliaikaisesti liiton toiminnan, mutta se aloitettiin uudelleen tammikuussa 1919. 1920-luvulla paperityöväen järjestäytynyt toiminta oli hankalaa ja liiton vaikutusvalta jäi vähäiseksi. SDP ja kommunistit kamppailivat ankarasti ay-liikkeen suunnasta, mikä johti lopulta uuden sosiaalidemokraattien hallitseman liiton perustamiseen.
Suomen Paperiteollisuudentyöntekijäin Liitto perustettiin vuonna 1930. Järjestö kuului SAK:hon keskusliiton perustamisesta alkaen. Uusi liitto jäi pienemmäksi kuin 1920-luvun yhtenäinen järjestö ja se oli jatkuvasti oikeistoradikaalien painostuksen kohteena. Tilanne muuttui jatkosodan lopussa ja ensimmäinen alaa koskeva maanlaajuinen työehtosopimus solmittiin joulukuussa 1945. Liiton jäsenmäärä nousi moninkertaiseksi ennen sotia vallinneeseen tilanteeseen verrattuna. Jäsenistöstä kolmannes oli naisia. Vuonna 1954 liiton toimisto siirrettiin Tampereelta pääkaupunkiin. Paperiteollisuuden kasvaessa liitto sai lisää vaikutusvaltaa ja sen jäsenmäärä nousi. Parhaimmillaan järjestöön kuului noin 52 000 jäsentä vuonna 1981. Liiton nimi lyhennettiin Paperiliitoksi vuonna 1978.
Liittokokousvaalit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | vaaliliittojen paikat ja ääniosuus | vaaliliittojen paikat ja ääniosuus | äänestys- aktiivisuus | lähde |
| vaalit | SDP | SKDL Vas. | äänestys- aktiivisuus | lähde |
| 1981 | 66,1 % | 33,9 % | 66,3 % |  |
| 1985 | 60,3 % | 38,7 % | 61,9 % |  |
| 1993 | 192 59,9 % | 86 38 % | 35,9 % (53,9 %) |  |
| 1997 | 144 | 59 | 55,3 % |  |
Puheenjohtajat > Liittohallinnon puheenjohtajat

Aksel Pynnönen 1906–1907
Ville Salonen 1907–1906
Kalle Salminen 1908–1910
K. A. Koskinen 1910–1917
Eino Rissanen 1917–1918
Kalle Koivunen 1919–1922
Aleksi Ulanen 1922–1929
Santtu Vuorio 1929–1931
Puheenjohtajat > Päätoimiset puheenjohtajat

Hjalmar Lappalainen 1935–1946
Pentti Lundström 1946–1949
Vihtori Rantanen 1949–1955
Veikko Ahtola 1955–1978
Antero Mäki 1978–1993
Jarmo Lähteenmäki 1993–2003
Jouko Ahonen 2003–2011
Petri Vanhala 2011–
Osastot > Nykyiset

| --- | --- |
 Paperiliiton Nokian osasto n:o 2 r.y.  Paperiliiton Kaskisten osasto n:o 3 r.y.  Paperiliiton Tampereen osasto n:o 4 r.y.  Paperiliiton Mäntän osasto n:o 5 r.y.  Paperiliiton Kauttuan osasto n:o 7 r.y.  Paperiliiton Rauman osasto n:o 8 r.y.  Paperiliiton Porin osasto n:o 10 r.y.  Paperiliiton Jämsänkosken osasto n:o 11 r.y.  Paperiliiton Jyväskylän osasto n:o 12 r.y.  Paperiliiton Äänekosken osasto n:o 13 r.y.  Paperiliiton Varkauden osasto n:o 14 r.y.  Paperiliiton Inkeroisten osasto n:o 15 r.y.  Paperiliiton Karhulan osasto n:o 16 r.y.  Paperiliiton Kotkan osasto n:o 17 r.y.  Paperiliiton Summan osasto n:o 18 r.y.  Paperiliiton Kuusankosken osasto n:o 19 r.y.  Paperiliiton Kaukopään osasto n:o 21 r.y.  Paperiliiton Tainionkosken osasto n:o 22 r.y.  Paperiliiton Joutsenon osasto n:o 23 r.y.  Paperiliiton Turun osasto n:o 24 r.y.  Paperiliiton Simpeleen osasto n:o 25 r.y.  Paperiliiton Kaavin osasto n:o 26 r.y.  Paperiliiton Pankakosken osasto n:o 30 r.y.  Paperiliiton Pyhtään osasto n:o 32 r.y.  Paperiliiton Kemin osasto n:o 33 r.y.  Paperiliiton Myllykosken osasto n:o 35 r.y.  Paperiliiton Kotkan osasto n:o 37 r.y.  Paperiliiton Kyröskosken osasto n:o 38 r.y.  Paperiliiton Loviisan osasto n:o 39 r.y.  Paperiliiton Veitsiluodon osasto n:o 41 r.y.  Paperiliiton Rauman osasto n:o 42 r.y. :  Paperiliiton Oulun osasto n:o 43 r.y.  Paperiliiton Lauritsalan osasto n:o 44 r.y.  Paperiliiton Valkeakosken osasto n:o 45 r.y.  Paperiliiton Helsingin osasto n:o 46 r.y.  Paperiliiton Lohjan osasto n:o 47 r.y.  Paperiliiton Sunilan osasto n:o 48 r.y.  Paperiliiton Helsingin osasto n:o 49 r.y.  Paperiliiton Tampereen osasto n:o 50 r.y.  Paperiliiton Kajaanin osasto n:o 51 r.y.  Paperiliiton Pietarsaaren osasto n:o 52 r.y.  Paperiliiton Tervakosken osasto n:o 54 r.y.  Paperiliiton Kuopion osasto n:o 55 r.y.  Paperiliiton Juankosken osasto n:o 57 r.y.  Paperiliiton Valkeakosken osasto n:o 59 r.y.  Paperiliiton Tampereen osasto n:o 62 r.y.  Paperiliiton Hämeenlinnan osasto n:o 66 r.y.  Paperiliiton Karhulan osasto n:o 73 r.y.  Paperiliiton Lempäälän osasto n:o 75 r.y.  Paperiliiton Äänekosken osasto n:o 77 r.y.  Paperiliiton Lieksan osasto n:o 78 r.y.  Paperiliiton Kaipolan osasto n:o 80 r.y.  Paperiliiton Heinolan osasto n:o 81 r.y.  Paperiliiton Toukolan osasto n:o 83 r.y.  Paperiliiton Kemijärven osasto n:o 84 r.y.  Paperiliiton Kuusanniemen osasto n:o 85 r.y.  Paperiliiton Lahden osasto n:o 86 r.y.  Paperiliiton Kirkniemen osasto n:o 87 r.y.  Paperiliiton Uimaharjun osasto n:o 88 r.y.  Paperiliiton Tiukan osasto n:o 89 r.y.
Osastot > Entiset

| --- | --- |
 Paperiliiton osasto n:o 1 r.y.  Paperiliiton Vääräkosken osasto n:o 9 r.y.  Paperiliiton Lielahden osasto n:o 6 r.y.  Paperiliiton Lievestuoreen osasto n:o 58 r.y.  Paperiliiton Kaltimon osasto n:o 53 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 40 r.y.  Paperiliiton Voikkaan Osasto n:o 36 r.y., yhdistetty Kuusanniemen osastoon)  Paperiliiton osasto n:o 34 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 31 r.y.  Paperiliiton Jyväskylän osasto n:o 28 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 29 r.y.  Paperiliiton Ikaalisten osasto n:o 20 r.y.  Paperiliiton Rauman osasto n:o 56 r.y.  Paperiliiton Toijalan osasto n:o 63 r.y. (yhdistyi Lempäälä 75:een):  Paperiliiton osasto n:o 82 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 79 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 72 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 74 r.y.  Paperiliiton Nokian osasto n:o 64 r.y.  Paperiliiton Ristiinan osasto n:o 65 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 67 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 68 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 69 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 60 r.y.  Paperiliiton osasto n:o 61 r.y.  Paperiliiton Karhulan osasto n:o 71 r.y.  Paperiliiton Ikaalisten osasto n:o 90 r.y.  Paperiliiton Sysmän osasto n:o 27 r.y.  Paperiliiton Ruoveden osasto n:o 76 r.y.
Poliittiset sidonnaisuudet

Vuosina 2011–2024 Paperiliitto ja sen rahoittama Paperiliiton demariryhmä ovat tukeneet SDP:tä yhteensä yli 132 000 eurolla.
Paperiliitto tuki Antti Rinnettä SDP:n puheenjohtajaksi vuonna 2014 ja rahoitti tämän puheenjohtajakampanjaa.
Poliittiset sidonnaisuudet > Vaalirahoitus

Vuoden 2018 presidentinvaaleissa Paperiliitto tuki SDP:n Tuula Haataisen kampanjaa 7 000 eurolla. Presidentinvaaleissa 2024 Paperiliitto tuki SDP:n Jutta Urpilaisen kampanjaa 8 000 eurolla.
Eurovaaleissa 2019 Paperiliitto tuki SDP:n Eero Heinäluoman, Mikkel Näkkäläjärven ja Miapetra Kumpula-Natrin kampanjoita yhteensä 16 000 eurolla.
Eduskuntavaaleissa 2019 Paperiliitto tuki SDP:n Timo Suhosen kampanjaa 2 000 eurolla. Eduskuntavaaleissa 2023 Paperiliitto tuki SDP:n Juha Viitalan kampanjaa 3000 eurolla.
Aiheesta muualla

Kotisivut
| n k Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK |
| --- | --- |
Puheenjohtajat:  Hämäläinen (1969–1974)  Oivio (1974–1981)  Viinanen (1981–1990)  Ihalainen (1990–2009)  Lyly (2009–2016)  Eloranta (2016–) 
Jäsenliitot:  Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto Suomen Lentoemäntä- ja Stuerttiyhdistys  Ilmailualan Unioni  Julkisten ja hyvinvointialojen liitto Aliupseeriliitto  Rajaturvallisuusunioni  Tulliliitto  Vankilavirkailijain Liitto  Kaupanalan esimiesliitto  Palvelualojen ammattiliitto Pam  Paperiliitto  Posti- ja logistiikka-alan unioni  Rakennusliitto  Rautatiealan Unioni RAU  Suomen Elintarviketyöläisten Liitto  Suomen Huippu-urheilijoiden Unioni  Suomen Merimies-Unioni  Suomen Muusikkojen Liitto  Suomen Sosialidemokraattinen Sanomalehtimiesliitto  Sähköalojen ammattiliitto  Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liitto  Teollisuusliitto  Yleinen Lehtimiesliitto 
| n k Työväen Sivistysliiton jäsenjärjestöt |
| --- | --- |
Jäsenet:  Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT  Eläkkeensaajien Keskusliitto  Ensi- ja turvakotien liitto  Finlands Svenska Socialdemokrater  Hyvinvointilomat  Julkisten ja hyvinvointialojen liitto  Kotien Puolesta Keskusliitto  Nuorten Kotkien Keskusliitto NKK  Palvelualojen ammattiliitto Pam  Paperiliitto  Posti- ja logistiikka-alan unioni  Rautatiealan Unioni RAU  Demarinuoret  Sosialidemokraattiset Opiskelijat  Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK  Suomen Merimies-Unioni  Suomen retkeilyliitto  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue  Suomen Sosialidemokraattinen Sanomalehtimiesliitto  Suomen Työväen Musiikkiliitto  Suomen Työväentalojen liitto  Sähköalojen ammattiliitto  Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liitto  Teollisuusliitto  Työväen Akatemian Kannatus  Työväen Arkiston Säätiö  Työväen Näyttämöiden Liitto  Työväen Urheiluliitto TUL  Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto
Rähinä Records

| Rähinä Records Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2003
Perustaja:  Kimmo Laiho Henrik Rosenberg Dan Tolppanen Anders Westerholm Markku Wettenranta
Puheenjohtaja:  Kimmo Laiho
Avainhenkilöt:  Joonas Wörlin (creative director, A&R)
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Äänitysstudiot; äänitteiden ja musiikin kustantaminen (59200)
Liikevaihto:   929 t € (2015)
Tilikauden tulos:   78 t € (2015)
Henkilöstö:  2 (2015)
Kotisivu:  www.rahina.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rähinä Records Oy on suomalainen rap-musiikkiin keskittynyt levy-yhtiö.
Yhtiön toimitusjohtajana toimi syyskuuhun 2015 asti yksi sen perustajajäsenistä, rap-artisti Kimmo Laiho eli Elastinen. Lokakuusta 2015 lähtien yhtiön toimitusjohtajaksi ja osakkaaksi valittiin Essi Kivitie.
Rähinä Records -ryhmä perustettiin vuonna 1998, ja sen muodostivat Elastisen lisäksi Iso H, Andu, Tasis, Uniikki, Asa ja Jussi Valuutta. Myöhemmin mukaan otettiin lisää jäseniä. Aluksi Rähinä Records oli vain kaveriporukka, mutta vuonna 2003 siitä tuli virallisesti levy-yhtiö. Rähinän alaisuudessa on toiminut myös Alarm Entertainment -levymerkki, joka on jätetty toistaiseksi telakalle.
Rähinä Recordsin alle kuuluu myös musiikkivideoita tuottava Rähinä Films. Rähinä Films teki vuonna 2005 Rähinän artisteista DVD:n nimeltä Löysä muna, kova meininki. Rähinä Records järjestää myös erilaisia tapahtumia ja klubeja, kuten Sikamaanantai ja kaupunkien tanssikulttuurille omistettu Top Rocks. Vuosittain järjestetään myös Rähinä Live, jossa Rähinän artistit esiintyvät yhdessä.
Rähinä teki tappiota vuodesta 2016.
Vuonna 2018 levy-yhtiön kaikki uusi julkaisutoiminta siirrettiin Kaiku Entertainmentin hoidettavaksi.
Loppuvuodesta 2018 Sanoma-konserni osti osan Kaiusta ja kaikki entiset Rähinän artistit ovat käytännössä Nelonen Median alaisuudessa.
Rähinä Recordsin artistit

Ares
Elastinen
Fintelligens
Iso H
Kapasiteettiyksikkö
Timo Pieni Huijaus
Uniikki
Aiemmin Rähinälle levyttäneitä ovat:
Brandon
Brädi
Cheek
Halko
Ike
Illi
Joniveli
Leo Luthando
Negatiiviset Nuoret
Nelli Matula
Puhuva Kone
Redrama
Spekti
Trilogia
Wava
Rähinä Recordsin julkaisemat albumit

Kapasiteettiyksikkö: Itsenäisyyspäivä (2003)
Kapasiteettiyksikkö: Usko parempaan (2004)
Rähinä Records: Pommi 3 – Perhealbumi (2005)
Brandon: The Outcome (2005)
Joniveli: Ajatuksen voimalla (2005)
Uniikki: Aika ei venaa ketään (2005)
Kapasiteettiyksikkö: Susijengi (2006)
Elastinen: Anna soida (2006)
Cheek: Kasvukipuja (2007)
Iso H: Lähelle on pitkä matka (2007)
Elastinen: E.L.A. (2007)
Kapasiteettiyksikkö: I ♥ KY (2008)
Cheek: Kuka sä oot (2008)
Joniveli: Hallittu kaaos (2008)
Fintelligens: Lisää (2008)
Cheek: Jare Henrik Tiihonen (2009)
Redrama: The Getaway (2009)
Uniikki: Juokse poika juokse (2009)
Redrama: Samma på svenska (2009)
Fintelligens: Mun tie tai maantie (2010)
Brädi: Repullinen hiittiä (2010)
Cheek: Jare Henrik Tiihonen 2 (2010)
Puhuva Kone: Jokainen tavallaan (2010 Rähinä Records/Universal Music)
Timo Pieni Huijaus: Emävale (2010)
Rähinä Records: Rähinä 4 Life (kokoelma, 2010)
Uniikki: Suurempaa (2011)
Cheek: Jare Henrik Tiihonen 1 & 2 (kokoelma, 2011)
Fintelligens: Täytyy tuntuu (2011)
Puhuva Kone: Tää hetki (2011 Rähinä Records/Universal Music)
Timo Pieni Huijaus: Kaikki loppuu (2012)
Uniikki: Kiitorata (2012)
Brädi: Näis kengis (2012)
Elastinen: Joka päivä koko päivä (2013)
Spekti: Diktaattorimies (2013)
Uniikki: #kylänmies (2013)
Brädi: III (2014)
Trilogia: Hakattu kivestä 2007 (2014)
Uniikki: Pienen miehen isot hitit (kokoelma, 2014)
Spekti: Macho Fantastico (2014)
Elastinen: Iso kuva (2015)
Uniikki: Pikku prinssi (2015)
Elastinen: Elastinen feat. (2016)
Negatiiviset Nuoret: Negatiiviset Nuoret (2017)
Nelli Matula: Jumalatar (2019 Rähinä Records/Universal Music)
Spekti: Rakas Spektistan (digitaalinen, 2019 Rähinä Records/Kaiku Entertainment)
Elastinen: Uusia muistoi (2020 Rähinä Records/Kaiku Entertainment)
Ares: Skala (2021 Rähinä Records/Kaiku Entertainment)
Nelli Matula: Kiltti tyttö (2022 Rähinä Records/Universal Music)
Ares: Apathia
Rähinä Recordsin julkaisemat mixtapet

Pommi 1 (2003)
Pommi 2 (2003)
Brandon: This Town: The Mixtape (2004)
Boy Mike: Heat (2005)
Elastinen & Timo Pieni Huijaus: E.T.T.E. (2006)
Boy Mike: Fakir Boyz Vol. 1 (2006)
Uniikki: Nuor Tolppanen vol. 1 (2008)
Uniikki & MG: 8190 (2011)
Aiheesta muualla

Rähinä Records
Kira (vaate)

Bhutanilaisia naisia kirat ja toego-jakut päällään. Jakkujen alta pilkottavat wonju-paitojen hihansuut.
Kira (dzongkhaksi དཀྱི་ར‎, dkyi ra, [ki˥.rɑ˩]) on Bhutanin naisen kansallispuku, jota voi pitää niin hameen kuin mekonkin tavoin. Miehen kansallispuku on nimeltään gho.
Kira on malliltaan suorakulmainen kangaspala, jonka nainen käärii ympärilleen. Sen voi pukea niin mekon kuin hameenkin tavoin. Mekkona se kiinnitetään hartioiden kohdalta koristeellisilla koma-neuloilla, ja vyötäröltä kiristetään kera-vyön avulla. Kiran alla on yleistä pitää pitkähihaista wonju-paitaa ja päällä lyhyttä toego-jakkua. Virallisemmissa tilaisuuksissa asun päällä vasemman hartian yllä pidetään rachu-huivia. Vuonna 1989 kira sai virallisesti kansallispuvun aseman.
Kiramuoti on muuttunut vuosikymmenten saatossa. 1930-luvulla kira oli tyypillisesti hieman lyhyempi, eli helma ulottui noin puolisääreen. Naiset pitivät sitä mekon tavoin. Tuolloin naiset eivät vielä pitäneet mekon alla wonjua tai päällä toegoa. 1970-luvulla kiran kanssa pidettävät värikkäät ja kukalliset wonjut ja toegot tulivat muotiin, ja helma piteni nilkkapituiseksi. 1980-luvun lähestyessä mekoissa muotiin tulivat viileämmät sävyt ja vyötärölle kiedottavat näyttävät vyöt. 1990-luvulla muotivärejä olivat pastellit. Suosittua oli pukeutua värikkäisiin toegoihin. 2000-luvulla kukkakuosit palasivat muotiin, ja toegot oli tapana kietoa kimonon tavoin edestä ristiin. 2020-luvulla kiroja alettiin taas tehdä viileissä väreissä ja näyttävissä kuoseissa.
Kirjailija Kunzang Choden kira päällään. Hän on kiinnittänyt mekon hartioiden kohdalta koma-korun avulla.
Kiraan pukeutunut nainen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kira (vaate) Wikimedia Commonsissa
Kiran pukeminen mekon tavoin (Youtube-video) (englanniksi)
Kiran pukeminen hameen tavoin (Youtube-video) (englanniksi)
Munksjö

| Munksjö Group |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Markkina-arvo:  492 miljoonaa € (22.7.2015)
Perustettu:  1862
Perustaja:  Janne Lundström   Lars Johan Hierta
Lakkautettu:  2017
Toimitusjohtaja:  Jan Åström
Puheenjohtaja:  Peter Seligson
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toimiala:  Sellu- ja paperiteollisuus
Liikevaihto:  1 137,3 miljoonaa € (2014)
Liikevoitto:  45,4 miljoonaa € (2014)
Tilikauden tulos:  7,7 miljoonaa €
Henkilöstö:  2 765
Tytäryhtiöt:  Munksjö Oyj
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Munksjö Group (aiemmin Munksjö AB) oli ruotsalainen sellu- ja paperiteollisuusyritys, jonka kotipaikka oli Tukholmassa. Emoyhtiön alainen suomalaisyritys Munksjö Oyj oli listautuneena sekä Helsingin että Tukholman pörssiin.
Vuonna 2013 Ahlstromin Label and Processing -liiketoimintayksikkö ja Munksjö AB fuusioituivat. Tällöin Suomeen syntyi Munksjö Oyj, joka listautui Helsingin pörssiin. Munksjö Oyj:n kotipaikka on Helsingissä. Vuonna 2017 Munksjö fuusioitui suomalaisen kuituyritys Ahlstromin kanssa Ahlstrom-Munksjöksi.
Munksjöllä oli neljä liiketoiminta-aluetta: Decor valmistaa koristepaperia, Release Liners tuottaa irrokepaperia ja muita päällystettyjä erikoispapereita sekä erikoissellua, Graphics and Packaging tuotti taipuisaa pakkauspaperia, metallipäällysteisiä papereita sekä grafiikka- ja teollisuuspapereita, ja Industrial Applications tuotti teollisuuden käyttämiä hioma- ja eristyspapereita sekä muita erikoispapereita.
Historia

Munksjön paperitehdas käynnistettiin vuonna 1862 Jönköpingissä. Tehtaan perustivat keksijä Janne Lundström ja rahoittaja, poliitikko Lars Johan Hierta. Munksjö valmisti 1800-luvulla muun muassa olkipaperia ja kattohuopaa. Munksjö AB listautui Tukholman pörssiin 1919. Sellutuotanto käynnistyi 1927 Aspassa, jossa ensimmäisenä maailmassa otettiin käyttöön paperin happivalkaisu (1974) ja tuotiin markkinoille täysin klooriton sellu (1989). 1990-luvulla Munksjö laajeni Saksaan, Espanjaan, Yhdysvaltoihin sekä Italiaan. Munksjö Group muodostettiin 2005, ja seuraavana vuonna se käynnisti toiminnan Kiinassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Munksjö Wikimedia Commonsissa
John Smyth

John Smyth
John Smyth (1570 – n. 28. elokuuta 1612) oli varhainen englantilainen baptistisaarnaaja ja uskonnonvapauden puolustaja. Monet historioitsijat katsovat hänen olleen nykyaikaisen baptistisen liikkeen perustaja.
Baptistiliikkeen perustajana

Smyth vihittiin anglikaanisen kirkon papiksi vuonna 1594. Pian tämän jälkeen hän erosi Englannin kirkosta ja ryhtyi separatistiksi. Vuonna 1609 hän alkoi erään hollantilaisen ryhmän kanssa kannattamaan uskovien kastetta lapsikasteen sijasta. Yhdessä he muodostivat erään ensimmäisistä baptistiseurakunnista.
Opilliset näkemykset

Alussa Smythin näkemykset olivat melko yhteneviä anglikaanisen kirkon näkemysten kanssa, mutta ajan kuluessa hänen näkemyksensä alkoivat erkaantua niistä. Ensinnäkin hän hylkäsi kaiken liturgian, ja katsoi todellisen jumalanpalveluksen tulevan kirjasta lukemisen sijaan sydämestä. Rukouksen, laulun ja saarnojen tuli olla täysin spontaaneja. Hän jopa kielsi Raamatun lukemisen palveluksissa koska hän katsoi englanninkielisten käännösten olevan vähempiarvoisia kuin suora sana Jumalalta. Toiseksi Smyth esitteli seurakunnan johtotavan, jossa johdossa ovat pastori ja diakoni. Uskovien kasteen kannattaminen sai aikaan sen, että ensimmäiset baptistit, jotka oli kastettu lapsina, katsoivat tarvitsevansa uuden kasteen. Koska kukaan ei suorittanut tällaisia kasteita, Smyth kastoi itsensä ja sen jälkeen alkoi kastaa muita.
Irtaantuminen baptismista ja liittyminen mennoniittakirkkoon

Ennen kuolemaansa Smyth irtaantui baptistisista näkemyksistään ja yritti saada baptisteja mukaan mennoniittakirkkoon. Hän kuoli ennen kuin tämä tapahtui, mutta suurin osa hänen seurakunnastaan liittyi myöhemmin mennoniittoihin. Tämä sai aikaan eron Smythin ja Thomas Helwysin johtamien ryhmien välille.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  Alankomaat 
Muut:  SNAC  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:John Smyth (1570-1612)
Käännös suomeksi
Luettelo Suomen luterilaisista seurakunnista

Tämä on luettelo Suomen luterilaisista seurakunnista. Luettelo käsittää nykyisin toiminnassa olevat ja lakkautetut seurakunnat, jotka toimivat luterilaisuuden piirissä siltä osin, kuin ne eivät kuulu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Evankelis-luterilaisia seurakuntia käsitellään luettelossa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista.
Entiset seurakunnat

| Seurakunta | Kunta | Perustettu | Lakkautettu | Liitetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| St. Barnabas International Evangelical Lutheran Church | Helsinki |  | 2016 |  |
Empirismi

Empirismi eli kokemusajattelu on tietoteoreettinen käsitys, jonka mukaan tieto perustuu kokemukseen (m.kreik. ἐμπειρία, lat. experientia). Empirismin mukaan tieto perustuu aistihavaintoihin ja empiiriseen eli kokemusperäiseen tutkimukseen. Tietoa on mahdollista saada induktiivisella eli yleistävällä päättelyllä.
Kokemusajattelun mukaan tieto ei perustu pelkkiin järjen käsitteisiin, intuitioon eli sisäiseen näkemykseen tai uskoon. Puhtaasti deduktiivisella (eli laskujohtoisella) päättelyllä varsinaista kokemustietoa ei empirismin mukaan ole mahdollista saavuttaa.
Empirismin vastakkaisena kantana filosofiassa on perinteisesti ollut rationalismi. Rationalismin mukaan filosofiaa pitäisi harjoittaa sisäisen pohdinnan ja a priori deduktiivisen järkeilyn kautta. Useimmat tietoteoriat ovat kuitenkin jonkinlaisia yhdistelmiä empirismistä ja rationalismista.
Laatusanana empiirinen liitetään yleisesti tieteeseen eli todellisuustutkimukseen. Tämä pätee sekä luonnontieteeseen että yhteiskuntatieteisiin, joissa se tarkoittaa havaintoon tai kokeeseen pohjautuvaa kokemusta, joka on vahvistettavissa tai kumottavissa. Empirismin katsotaan yleisesti olevan nykyaikaisen tieteellisen menetelmän ytimessä.
Filosofinen käyttö

Klassisen empirismin edustajia olivat Aristoteles ja Tuomas Akvinolainen. Aristoteles katsoi, että kaikki tietämisen muodot tulevat induktiivisesta päättelystä. Moderni, perinteinen empirismi viittaa ennen kaikkea 1600-luvulla syntyneeseen brittiläiseen empirismiin, jota edustivat Francis Bacon, John Locke, George Berkeley ja David Hume, sekä Thomas Hobbes (naturalismi). He hylkäsivät ajatuksen sisäsyntyisistä ideoista, joiden rationalistit katsoivat olevan mielissämme ilman aisteihin perustuvaa kokemusta.
Alun perin käsitettä empiirinen käytti skeptiseen koulukuntaan kuulunut Sekstos Empeirikos viitatessaan niihin antiikin kreikkalaisiin lääketieteen harjoittajiin, jotka hylkäsivät ajan dogmaattiset opit ja luottivat mieluummin todellisuudesta tehtyihin havaintoihin ja sitä kautta saatuun kokemukseen.
Perinteisen empirismin opinkappaleet muotoili ensimmäisenä John Locke 1600-luvulla. Hän katsoi, että ihmisen mieli on syntyessään tabula rasa eli 'tyhjä taulu', johon kokemukset jättävät merkkinsä. Tällainen empirismi kielsi, että ihmisillä olisi sisäsyntyisiä ideoita (ajatuksia, käsityksiä) tai että mikään olisi tiedettävissä ilman viittausta kokemukseen. Kokemusta tuli käyttää perustana muodostettaessa väitteitä käsitteistä, olemassaolosta, tiedosta, merkityksestä, todellisuudesta, totuudesta ja yleiskäsitteistä. Kokemuksella voidaan tarkoittaa joko kaikkea tietoisuuden sisältöä tai se voidaan rajoittaa pelkästään aisteihin.
Historiallisesti filosofinen empirismi asetetaan usein vastakkain mannermaisen rationalismin kanssa, joka laajasti ilmaistuna katsoo, että iso osa tiedosta perustuu järkeen aisteista riippumatta. Nykyisin tämän vastakkainasettelun katsotaan olevan liiallinen yleistys, koska merkittävimmät mannermaiset rationalistit (Descartes, Spinoza ja Leibniz) olivat myös oman aikansa empiirisen "tieteellisen metodin" puolestapuhujia. Vastaavasti Locke katsoi, että osa tiedosta (kuten tieto jumalan olemassaolosta) voitiin saada yksin intuition ja päättelyn avulla.