stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Freestyle (musiikki)
Musiikilliset elementit

Freestyle-musiikille on tyypillistä synteettisten instrumenttien, kuten syntetisaattoreiden ja rumpukoneiden käyttö. Kappaleissa korostuvat nopeat tempot, tarttuvat bassolinjat ja kekseliäät sovitukset. Lauluissa käytetään usein vahvaa lauluääntä, ja sanoitukset käsittelevät usein rakkauden teemoja, nuoruutta ja kaupunkielämän kuvauksia.
Tanssittavuus on keskeinen osa freestyle-musiikkia, ja monet sen kappaleista ovatkin tarkoitettu yökerhoympäristöihin, missä ne saavuttivat suurimman suosionsa. Freestyle-musiikki vaikutti myös voimakkaasti 1980-luvun tanssikulttuuriin ja elektronisen tanssimusiikin kehitykseen.
Tunnetuimpia artisteja

Tunnetuimpia freestyle-artiseja ja -yhtyeitä olivat muun muassa Exposé, Lisa Lisa and Cult Jam, Stevie B, TKA ja George Lamond. Nämä artistit loivat hittikappaleita, jotka nousivat musiikkilistoille ja saavuttivat laajaa suosiota yökerhojen tanssilattioilla.
Vaikutus ja perintö

Freestyle-musiikki jätti jälkensä Yhdysvaltain musiikkikulttuuriin, ja sen vaikutus on nähtävissä myös myöhemmissä elektronisen tanssimusiikin tyylisuunnissa. Vaikka 1980-luvun freestyle-huuma väheni 1990-luvun alussa, genre on säilyttänyt elinvoimansa ja saanut uutta suosiota uusien sukupolvien keskuudessa, jotka ovat löytäneet sen uudelleen.
Freestyle-musiikki jatkaa elämistään nostalgisena ja tanssittavana genreä, ja sen vaikutus kuuluu edelleen monissa nykypäivän musiikin ilmiöissä. Se muistuttaa aikakaudesta, jolloin musiikki oli värikästä, energistä ja monipuolista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Freestyle (musiikki) Wikimedia Commonsissa
Glaukooma

| Glaukooma |
| --- | --- |
 Akuutti glaukooma oikeassa silmässä.
Luokitus
ICD-10:  H40
ICD-9:  365
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Glaukooma (vanha nimitys viherkaihi) on silmän sairaus, jossa liian korkea silmänpaine (silmänpainetauti) tai näköhermon heikko verenkierto (normaalipaineinen eli matalapaineglaukooma) aiheuttaa silmänpohjan papillan eli näköhermon nystyn kovertumisena ilmenevän näköhermovaurion ja siihen liittyvää etenevää näkökentän sumenemista ja hämärtymistä. Glaukoomalla on paljon riskitekijöitä, joista merkittävimpiä ovat kohonnut silmänpaine, ikä, sukurasitus, eksfoliaatio-oireyhtymä eli mykiön hilseytystauti ja likitaittoisuus. Glaukooma voi hoitamattomana johtaa sokeuteen.
Kuvaesimerkki normaalista näkökentästä...
... ja glaukoomapotilaan näkökentästä.
Silmänpainetauti on toiseksi yleisin sokeutumisen syy maailmassa. Vanhasta viherkaihi-nimestä huolimatta glaukoomalla ei ole mitään tekemistä kaihin (vanha nimitys harmaakaihi) kanssa.
Suomessa on noin 80 000 glaukoomapotilasta. Yli 5 000:lla heistä sairaus on aiheuttanut pysyvän näkövamman. Vuosittain uusia tapauksia ilmenee noin 2 500. Sairauden esiintyvyys kasvaa iän myötä.
Tyypit

Glaukooma jaetaan useisiin alatyyppeihin, jotka ovat primaarinen avokulmaglaukooma, sulkukulmaglaukooma, synnynnäinen eli kongenitaalinen glaukooma, nuoruusiässä alkava eli juveniili glaukooma ja muista sairauksista aiheutuva eli sekundaarinen glaukooma. Sulkukulmaglaukooma jakaantuu akuuttiin eli äkilliseen ja krooniseen muotoon. Absoluuttinen glaukooma tarkoittaa glaukooman vuoksi sokeutunutta silmää ja fereabsoluuttinen miltei sokeutunutta silmää.
Oireet

Tavallisin glaukooman muoto eli primaarinen avokulmaglaukooma on tyypillisesti oireeton sairaus, joka vaurioittaa näköhermoa vähitellen. Glaukoomasta voidaan saada viitteitä mittaamalla silmänpaine ja tutkimalla näköhermon nystyä. Varsinainen diagnoosi edellyttää usein myös lisätutkimuksia.
Näköhermon pään muotoa voidaan mitata kolmiulotteisesti uusilla kuvantamismenetelmillä. Niiden avulla saadaan tietoa glaukoomavaurion etenemisestä, mutta pelkästään siihen ei pitkäaikaisseurantaa voi perustaa.
Muissa glaukoomamuodoissa voi esiintyä erilaisia oireita:
Korkea silmänpaine
Vetistys
Valonarkuus
Valon ympärillä näkyvä sateenkaarikehä
Särky
Punoitus
Näkökyvyn vaihtelut
Päänsärky
Hoito

Glaukooman etenemistä pyritään estämään lääkehoidoilla sekä toimenpidehoidoilla, kuten laserhoidolla tai leikkaushoidoilla. Hoito tapahtuu pääasiassa silmätautien erikoissairaanhoidossa.
Hoito > Lääkehoito

Glaukoomaan on paljon erilaisia lääkkeitä, joista yleisimmät ovat prostaglandiinin kaltaiset lääkeaineet, kuten latanoprosti, travoprosti ja tafluprosti sekä beetasalpaajat, joista timololi on yleisin silmänpaineen hoidossa. Muita lääkkeitä ovat esimerkiksi betaksololi, brimonidiini, apraklonidiini, asetatsoliamidi, brintsoliamidi ja dortsoliamidi. Vanhin glaukoomalääke pilokarpiini on edelleen tärkein akuutin glaukooman hoitoon käytettävä parasympatomimeetti, mutta sen rooli avokulmaglaukooman hoidossa on nykyisin vähäinen.
Akuutin sulkukulmaglaukoomakohtauksen ensihoidoksi annetaan jo perusterveydenhuollossa asetatsoliamidia 500 mg laskimoteitse ja pilokarpiinia 10-15 minuutin välein paikallisesti silmätippoina. Potilas on kuitenkin tärkeää saada päivystyksellisellä kiireellisyydellä jatkohoitoon silmätautien erikoissairaanhoitoon.
Hoito > Toimenpidehoidot

Ensisijainen akuutin sulkukulmaglaukooman toimenpidehoito on laserilla tehtävä iriodotomia, jossa silmän värikalvoon tehdään silmänpainetta laskeva aukko. Leikkaushoidoista tavallisimmin tehdään trabekulektomia. Glaukooman hoidossa voidaan käyttää myös sunttia, jonka avulla saadaan laskettua silmänsisäistä painetta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Glaukoomasimulaattori | glaukooma.com Pfizer
Verenpainetaudin ja glaukooman yhteydestä lisää näyttöä Yle, 2017
RSA

RSA Securityn valmistama laite, joka tuottaa valtuutusavaimia. Laitteen algoritmi tuottaa vaihtuvan salasanan 60 sekunnin välein. RSA SecurID toimii siten, että kirjautumiseen tarvitaan käyttäjätunnus ja pääsykoodi, joka koostuu käyttäjän salasanasta (esimerkiksi 1234) ja laitteen näyttämästä koodista (esimerkiksi 567890), jolloin pääsykoodi on 1234567890.
RSA on julkisen avaimen salausalgoritmi, jota käytetään laajalti muun muassa elektronisessa kaupankäynnissä. Ron Rivest, Adi Shamir ja Len Adleman kehittivät algoritmin vuonna 1977; menetelmän nimi tulee heidän sukunimiensä alkukirjaimista.
RSA:n kuvaus julkaistiin vuonna 1978 Communications of the ACM -julkaisussa. Julkaisussa motivaatioksi mainittiin Diffie-Hellman avaintenvaihtoa kuvaava artikkeli New Directions in Cryptography.
RSA oli ensimmäinen käytännöllinen julkisen avaimen salaus. RSA:n turvallisuus perustuu olettamukseen, jonka mukaan erittäin suurien alkulukujen (jaollinen vain itsellään) tulon tekijöihinjako on vaikeaa. Kyseessä on yksisuuntainen modulaari funktio, joka on helppo laskea mutta todella hankalaa ja aikaa vievää laskea taaksepäin.
MIT sai Yhdysvalloissa RSA:ta koskevan patentin vuonna 1983. Patentti raukesi syyskuussa 2000. Patentti ei koskenut muita maita, koska algoritmi oli jo julkaistu ennen patenttihakemusta.
RSA perustuu julkiseen ja yksityiseen avaimeen ja siihen, ettei yksityistä avainta voida nykytekniikalla käytännössä johtaa julkisesta avaimesta. Julkisen avaimen avulla voidaan luoda salattuja viestejä, jotka voidaan lukea ainoastaan yksityisen avaimen avulla. Näin taho, joka esimerkiksi haluaa tarjota kenelle tahansa mahdollisuuden lähettää itselleen salattuja viestejä, voi julkaista julkisen avaimen kaikille, mutta pitää yksityisen avaimen itsellään. Tällöin kuka tahansa voi lähettää kyseiselle vastaanottajalle salatun viestin, jonka ainoastaan vastaanottaja voi yksityisellä avaimellaan avata. Tätä kutsutaan epäsymmetriseksi salaukseksi erotuksena vanhemmasta symmetrisestä salauksesta, jossa lähettäjällä ja vastaanottajalla on sama salausavain, jonka on pysyttävä salassa.
Toisaalta myös yksityisellä avaimella voidaan luoda salattuja viestejä, jotka voidaan avata vain julkisella avaimella; tämän ominaisuuden avulla yksityisen avaimen haltija voi allekirjoittaa viestinsä siten, että julkisen avaimen haltijat voivat olla varmoja siitä, että viestit ovat peräisin häneltä.
Toiminta > Avainten luonti

Oletetaan että Liisa haluaa Pekan lähettävän hänelle yksityisen viestin turvatonta reittiä pitkin. Hän toimii seuraavasti luodakseen julkisen avaimen ja yksityisen avaimen:
Valitse kaksi suurta alkulukua p ≠ q satunnaisesti ja toisistaan riippumatta. Laske N = p q.
Valitse kokonaisluku 1 < e < N jolle (p-1)(q-1) on suhteellinen alkuluku.
Valitse d siten, että d e ≡ 1 (mod (p-1)(q-1)).
Tuhoa kaikki p:tä ja q:ta koskevat tiedot.
(Kohdat 2 ja 3 voidaan suorittaa laajennetulla Eukleideen algoritmilla; ks. modulaariaritmetiikka.)
N ja e muodostavat julkisen avaimen ja N sekä d muodostavat yksityisen avaimen. Huomaa, että ainoastaan d on salainen ja että N on julkisesti saatavilla. Liisa lähettää julkisen avaimen Pekalle ja pitää yksityisen avaimen salaisena.
Toiminta > Viestin salaaminen

Sitten lasketaan salattu viesti c kun n on Pekan alkuperäinen viesti:
Toiminta > Salauksen purkaminen

Liisa saa c:n Pekalta ja tietää salaisen avaimensa d. Hän voi palauttaa n:n c:stä seuraavan kaavan avulla:
Purku toimii, koska
ja ed ≡ 1 (mod p-1) ja ed ≡ 1 (mod q-1). Fermat’n pieni lause antaa
jonka mukaan (koska p ja q ovat erisuuria alkulukuja)
Toiminta > Allekirjoittaminen

RSA:ta voidaan käyttää myös viestien allekirjoittamiseen. Sekä lähettäjä että vastaanottaja laskevat tiivistefunktion (esimerkiksi MD5, SHA-1) avulla viestin kryptografisen tiivisteen. Lähettäjä koodaa tiivisteen salaista avaintaan käyttäen (kuten purkaisi julkisella avaimella salatun viestin), ja lähettää koodatun tiivisteen viestin mukana vastaanottajalle. Vastaanottaja avaa koodatun tiivisteen käyttäen julkista avainta (kuin salaisi sen). Mikäli tiivisteen koodauksen avaaminen tuottaa viestin alkuperäisen tiivisteen, vastaanottaja voi pitää varmana sitä, että viestin allekirjoittaja on käyttänyt julkista avainta vastaavaa salaista avainta.
Algoritmit

RSA:n toteutus perustuu nopeaan potenssiinkorotusalgoritmiin jäännösluokkarenkaassa modulo  N. Potenssiinkorotuksen toteuttamiseksi tarvitaan nopea kertolaskualgoritmi samassa renkaassa.
Järjestelmän avainten valinnassa tarvitaan isoja alkulukuja, jotka on mahdollisimman satunnaisesti valittu. Tätä varten tarvitaan nopeita ja luotettavia alkulukutestejä.
Turvallisuus

Toistaiseksi ei ole todistettu, että N:n tekijöihinjako olisi ainoa tapa päätellä n c:n perusteella. Helpompaa menetelmää ei kuitenkaan ole toistaiseksi keksitty. Niinpä yleisesti oletetaan, ettei Eeva voi lukea viestiä, jos N on tarpeeksi suuri.
RSA-pulmaksi kutsutaan selkokielisen tekstin etsimistä salatun tekstin ja julkisen avaimen perusteella.
Peter Shor osoitti 1993 että kvanttitietokone voisi periaatteessa suorittaa tekijöihinjaon polynomisessa ajassa. Jos kvanttitietokoneista tulee käyttökelpoisia, Shorin algoritmi tekee RSA:sta vanhentunutta teknologiaa.
Kirjallisuutta

Singh, Simon 1999: Koodikirja : salakirjoituksen historia muinaisesta Egyptistä kvanttikryptografiaan. Helsinki: Tammi
Aiheesta muualla

Jussi Palola: RSA-salausalgoritmi ja alkuluvut (gradu)
Fright Night (vuoden 2011 elokuva)

| Fright Night |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Craig Gillespie
Käsikirjoittaja:  Marti Noxon
Tuottaja:  Michael De Luca
Säveltäjä:  Ramin Djawadi
Kuvaaja:  Javier Aguirresarobe
Leikkaaja:  Tatiana S. Riegel
Pääosat:   Anton Yelchin  Colin Farrell  Toni Collette  David Tennant  Imogen Poots  Christopher Mintz-Plasse 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   DreamWorks Pictures  Reliance Entertainment 
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix Disney+
Ensi-ilta:  2011
Kesto:  106 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Fright Night on uusi versio vuoden 1985 Kauhun yö -elokuvasta. Sen on ohjannut Craig Gillespie. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Marti Noxon ja Tom Holland, joka on alkuperäisen version käsikirjoittaja ja ohjaaja. Elokuvan päärooleissa näyttelevätt Anton Yelchin, Christopher Mintz-Plasse, Colin Farrell, Dave Franco, David Tennant, Imogen Poots, Tina Borek, Toni Collette ja Will Denton.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anton Yelchin  | … |  Charley   |
|  Colin Farrell  | … |  Jerry   |
|  Toni Collette  | … |  Jane   |
|  David Tennant  | … |  Peter Vincent   |
|  Imogen Poots  | … |  Amy   |
|  Christopher Mintz-Plasse  | … |  Ed   |
|  Dave Franco  | … |  Mark   |
|  Reid Ewing  | … |  Ben   |
|  Will Denton  | … |  Adam   |
|  Sandra Vergara  | … |  Ginger   |
Lähde:
Radiodread

| Radiodread Easy Star All-Stars |
| --- | --- | --- |

Cover-albumin tiedot
 Julkaistu: 22. elokuuta 2006 (US) 28. elokuuta 2006 (UK)
 Kesto: 65.22
 Levy-yhtiö: Easy Star Records
Easy Star All-Starsin muut julkaisut
| Dub Side of the Moon 2003 | Radiodread 2006 | Until That Day 2008 |
Radiodread on Easy Star All-Starsin albumi, joka julkaistiin vuonna 2006. Easy Star All-Stars koostuu monista eri reggae- ja ska-artisteista. Yhtye on julkaissut aikaisemmin yhden albumin Dub Side of the Moon, joka on reggae-versio Pink Floydin The Dark Side of the Moonista. Radiodread on taas uusi versio Radioheadin OK Computerista, ja siinä on versio kaikista albumin kappaleista.
Kappaleet ovat samat kuin OK Computerissa, eikä kappaleita ole muutettu, paitsi kappaleita "Fitter Happier" ja "Paranoid Android", joissa sanat ovat samat, mutta ne on lausuttu erityyliin (esimerkiksi "God loves his children" on muutettu muotoon "Jah loves his children".)
Kappaleet

Kappaleet ovat samat kuin OK Computerissa, mutta mukana on kaksi bonusraitaa:
Airbag (mukana Horace Andy) – 5.00
Paranoid Android (mukana Kirsty Rock) – 6.27
Subterranean Homesick Alien (mukana Junior Jazz) – 4.41
Exit Music (For a Film) (mukana Sugar Minott) – 4.23
Let Down (mukana Toots & the Maytals) – 4.44
Karma Police (mukana Citizen Cope) – 4.48
Fitter Happier (mukana Menny More) – 2.20
Electioneering (mukana Morgan Heritage) – 4.34
Climbing Up the Walls (mukana Tamar-kali) – 4.56
No Surprises (mukana The Meditations) – 4.02
Lucky (mukana Frankie Paul) – 5.45
The Tourist (mukana Israel Vibration) – 4.07
Exit Music (For A Dub) – 4.39
An Airbag Saved My Dub – 4.50  ("Airbagin" alkuperäinen nimi on An Airbag Saved My Life.)
Arvosteluja

All Music Guide () linkki
Being There Magazine () linkki
The Independent () 18. elokuuta 2006
The Observer () 13. elokuuta 2006
Rolling Stone ()12. syyskuuta 2006
Pitchfork Media (7.0/10.0) linkki
Futisliigan kausi 1991

| Futisliigan kausi 1991 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  21. huhtikuuta – 20. lokakuuta
Mestari:  FC Kuusysi
Toinen sija:  MP
Kolmas sija:  FC Haka
Pudonneet joukkueet:  Reipas
Ottelut:  198
Paras maalintekijä:  Kimmo Tarkkio (FC Haka) 23 maalia
Paras pelaaja:  Kimmo Tarkkio (FC Haka)
Yleisökeskiarvo:  1 903
Alempi sarjataso:  Jalkapallon I divisioona
  ← 1990 :  1992 → 
Futisliigan kausi 1991 oli vuonna 1989 perustetun jalkapalloliigan toinen kausi. Liigaan osallistui 12 joukkuetta, jotka pelasivat kolminkertaisen sarjan. Liigan ja Suomen mestaruuden voitti Kuusysi, jolle mestaruus oli seuran historian viides. Viimeiseksi jäänyt Lahden Reipas putosi I divisioonaan. Liigan maalikuningas oli 23 maalilla Hakan Kimmo Tarkkio. Hänet valittiin myös vuoden 1991 liigapelaajaksi . Liigakauden kokonaisyleisömäärä oli 376 904 eli ottelukohtaisena keskiarvona 1903.
Joukkueet

Taulukon tiedot Jalkapallokirja 1991, Veikkausliigan tilastohistoriasta (ottelutilastot, kausi 1991) kotikentät ja valmentajat, pvm on uuden valmentajan ensimmäinen ottelu.
| Joukkue | Seura perustettu | Kaupunki | Kotikenttä  (suluissa kenttä jolla pelasi myös kotiotteluita) | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FC OTP | 1946 | Oulu | Raatti, (Heinäpää) | Juhani Myllyoja |
| Haka | 1932 | Valkeakoski | Tehtaan kenttä | David Woodfield |
| HJK | 1907 | Helsinki | Olympiastadion | Jyrki Nieminen |
| Ilves | 1931 | Tampere | Ratina | Ian Crawford |
| Jaro | 1965 | Pietarsaari | Pietarsaaren keskuskenttä | Hannu Touru |
| KuPS | 1923 | Kuopio | Väinölänniemi, (Keskuskentän hiekka, Kuopion keskuskenttä) | Martti Räsänen |
| Kuusysi | 1934 | Lahti | Lahden stadion, (Kisapuisto) | Antti Muurinen |
| MP | 1929 | Mikkeli | Mikkelin urheilupuisto | Juhani Pöyry |
| PPT | 1934 | Pori | Porin Stadion | Markku Wacklin |
| Reipas | 1891 | Lahti | Lahden stadion, (Kisapuiston hiekka, Kisapuisto) | Juha Suni |
| RoPS | 1950 | Rovaniemi | Rovaniemen keskuskenttä, (Lapinaukean hiekka) |  Jerzy Masztaler   19.5. Graham Williams |
| TPS | 1922 | Turku | Kupittaa | Heikki Suhonen   27.7.  Tommy Lindholm |
Sarjataulukko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kuusysi | 33 | 16 | 11 | 6 | 57–35 | 59 |
| 2. | MP | 33 | 17 | 7 | 9 | 60–36 | 58 |
| 3. | Haka | 33 | 16 | 6 | 11 | 59–37 | 54 |
| 4. | Jaro | 33 | 14 | 11 | 8 | 46–33 | 53 |
| 5. | HJK | 33 | 14 | 9 | 10 | 61–44 | 51 |
| 6. | Ilves | 33 | 13 | 12 | 8 | 51–39 | 51 |
| 7. | RoPS | 33 | 14 | 8 | 11 | 63–51 | 50 |
| 8. | PPT | 33 | 11 | 10 | 12 | 52–44 | 43 |
| 9. | TPS | 33 | 11 | 10 | 12 | 47–56 | 43 |
| 10. | KuPS | 33 | 8 | 13 | 12 | 54–54 | 37 |
| 11. | FC OTP | 33 | 7 | 11 | 15 | 33–53 | 32 |
| 12. | Reipas | 33 | 2 | 2 | 29 | 17–118 | 8 |
Sarjataulukko > Ottelut

Ottelukohtaiset tilastot Veikkausliigan tilastohistoriasta, ottelutilastot kausi 1991. Ottelut pelattiin 21.4. – 20.10.1991.
| Kotij>  \ Vierasj. | 69 | MP | Haka | Jaro | HJK | Ilves | RoPS | PPT | TPS | KuPS | OTP | Reipas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FC Kuusysi, Lahti |  | 1–1 2–3 | 0–0 | 2–1 | 2–0 2–0 | 1–1 1–1 | 2–0 1–3 | 1–0 | 1–1 0–1 | 2–2 | 2–0 | 0–2 1–0 |
| Mikkelin Palloilijat | 2–4 |  | 1–3 | 1–0 | 3–1 | 0–1 | 2–1 5–2 | 0–1 1–0 | 6–0 | 0–0 3–0 | 1–1 3–0 | 3–0 4–0 |
| Valkeakosken Haka | 1–2 1–1 | 0–0 1–1 |  | 3–1 | 0–2 | 3–1 1–2 | 3–1 4–1 | 0–1 2–1 | 4–0 5–0 | 0–0 | 0–2 | 4–0 |
| FF Jaro, Pietarsaari | 2–0 1–1 | 3–1 1–0 | 3–1 2–0 |  | 1–0 | 1–0 | 2–1 | 2–2 1–1 | 0–0 1–1 | 0–3 | 0–0 1–0 | 5–0 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 0–4 | 0–3 0–4 | 2–0 3–0 | 2–2 3–1 |  | 2–2 | 3–0 | 3–2 3–0 | 1–1 | 1–1 | 3–0 0–0 | 8–2 4–1 |
| FC Ilves, Tampere | 1–1 | 2–1 0–1 | 1–3 | 3–1 1–1 | 0–0 1–0 |  | 1–2 | 2–3 | 1–0 | 3–0 1–1 | 1–1 4–2 | 5–0 5–0 |
| Rovaniemen Palloseura | 1–4 | 5–1 | 1–0 | 3–0 0–1 | 2–1 2–2 | 0–0 4–0 |  | 2–2 | 4–3 | 3–2 3–0 | 1–0 2–2 | 2–0 11–0 |
| Porin Pallo-Toverit | 1–1 2–1 | 2–3 | 1–2 | 2–0 | 1–1 | 2–2 0–1 | 3–0 1–1 |  | 0–0 2–0 | 2–0 4–4 | 2–2 | 5–0 |
| Turun Palloseura | 2–2 | 3–0 1–2 | 0–2 | 1–4 | 0–2 2–1 | 2–2 3–1 | 0–0 2–2 | 0–3 |  | 0–0 | 3–2 | 4–0 3–0 |
| Kuopion Palloseura | 0–2 1–2 | 1–1 | 5–2 0–1 | 0–2 1–1 | 2–2 1–2 | 2–2 | 4–0 | 2–1 | 5–2 1–4 |  | 3–0 | 2–2 |
| FC OTP, Oulu | 2–7 2–3 | 0–0 | 0–0 2–3 | 0–0 | 1–3 | 0–2 | 0–0 | 1–0 2–1 | 0–1 1–5 | 2–0 1–1 |  | 3–1 |
| Lahden Reipas | 0–1 | 0–3 | 0–5 0–5 | 0–0 0–5 | 1–6 | 0–1 | 0–3 | 2–0 2–4 | 1–2 | 1–2 2–8 | 0–1 0–3 |  |
Sarjataulukko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| HJK | 17 | 59 389 | 3493 |
| Ilves | 17 | 53 450 | 3144 |
| TPS | 16 | 38 430 | 2402 |
| Jaro | 17 | 35 569 | 2092 |
| Kuusysi | 17 | 30 798 | 1812 |
| KuPS | 16 | 28 872 | 1804 |
| PPT | 16 | 26 539 | 1659 |
| RoPS | 17 | 26 166 | 1539 |
| MP | 16 | 24 312 | 1519 |
| Haka | 17 | 22 715 | 1336 |
| OTP | 16 | 15 702 | 981 |
| Reipas | 16 | 14 692 | 918 |
| Yhteensä | 198 | 376 904 | 1904 |
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Maa | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kimmo Tarkkio |  | FC Haka | 23 |
| 2. | Michael Belfield |  | Kuusysi | 21 |
| 3. | Ismo Lius |  | HJK | 20 |
| 4. | Jari Vanhala |  | FF Jaro | 19 |
| 5. | Jari Litmanen |  | HJK | 16 |
| - | Ari Hjelm |  | Ilves | 16 |
| - | Juha Karvinen |  | MP | 16 |
| 8. | Rami Nieminen |  | PPT | 15 |
| - | Vesa Tauriainen |  | RoPS | 15 |
| 10. | Jyrki Huhtamäki |  | MP | 13 |
| - | Jukka Ruhanen |  | MP | 13 |
| - | Stewart Beards |  | RoPS | 13 |
Menestys eurokentillä

Euroopan cup:
HJK hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella neuvostoliittolaiselle FK Dynamo Kiovalle.
UEFA Cup:
Kuusysi hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella englantilaiselle Liverpool FC:lle.
MP hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella neuvostoliittolaiselle FK Spartak Moskovalle.
Cup-voittajien cup:
Ilves pudotti ensimmäisellä kierroksella pohjoisirlantilaisen Glenavon FC:n, mutta hävisi toisella kierroksella italialaiselle AS Romalle.
Putoajat ja nousijat

Sarjajumbo Reipas putosi suoraan I divisioonaan. Tilalle nousi I divisioonan voittanut MyPa.
Yhdenneksitoista sijoittunut OTP pelasi paras kolmesta periaatteella I divisioonassa toiseksi sijoittunutta FinnPaa vastaan. OTP säilytti liigapaikkansa suoraan kahdella voitolla. Ottelut: OTP – FinnPa 3–2, FinnPa – OTP 1–3.
Aiheesta muualla

Veikkausliigan kausi 1991 Urheilumuseon verkkonäyttelyssä (Arkistoitu – Internet Archive)
Prinssi Edwardin saaret

| Prinssi Edwardin saaret |
| --- | --- |

  
Maantiede
Sijainti:  46°53′19″S, 37°44′08″E
Merialue:  Intian valtameri
Saaria yht.:  2
Suurin saari:  Marion
Muita saaria:  Prinssi Edwardin saari
Pinta-ala:  335 km²
Valtio
Valtio:   Etelä-Afrikka
Provinssi:  Länsi-Kap
Prinssi Edwardin saaret ovat Etelä-Afrikkaan kuuluva kahden saaren saariryhmä merellä 2 160 kilometriä Kapkaupungista etelään. Saariston kaksi saarta ovat suurempi Marion ja pienempi Prinssi Edwardin saari. Saarilla on huomattava määrä pesiviä merilintuja ja ne ovat olleet vuodesta 2013 osa merensuojelualuetta. Saarilla on kaksi eteläafrikkalaista sääasemaa, joilla on henkilöstöä ympäri vuoden.
Maantiede

Prinssi Edwardin saaret sijaitsevat noin 2 160 kilometriä Etelä-Afrikan Kapkaupungista etelään ja ne ovat Etelä-Afrikan eteläisin osa. Saaristo koostuu kahdesta saaresta. Saarista suurempi on Marion, jonka pinta-ala on noin 290 km². Pienempi saari on Prinssi Edwardin saari, jonka pinta-ala on noin 45 km². Marionin korkein kohta on 1 230 metriä merenpinnan yläpuolella ja Prinssi Edvardin saaren 672 metriä. Molemmat saaret ovat tuliperäisiä. Saaret ovat merenpohjasta kohoavan kahden kilpitulivuoren huippuja. Saarien vanhin mitattu kiviaines on iältään noin 450 000 vuotta.
Maantiede > Luonto

Saarien kasvillisuuteen lukeutuvat levät, sammalet, jäkälät ja 27 putkilokasvilajia. Alueet yli 500:n metrin korkeudella ovat kylmyysaavikkoa ja niiden ainoa putkilokasvilaji on Azorella selago, jota tavataan 800:n metrin korkeuksiin saakka. Sitä runsaampia ovat jäkälät ja sammalet. Matalammat seudut ovat hyvin soisia runsaiden sateiden takia. Maalla eläviä selkärangattomia on noin 100 lajia. Merilintulajeja on 29. Saarilla pesiviin lintuihin kuuluvat muiden muassa Leucocarbo melanogenis-merimetso ja Thalassarche carteri-albatrossi. Saarilla esiintyy myös noin 40 % koko maailman jättiläisalbatrosseista. Pingviinilajeja on neljä. Saarten hylkeitä ovat etelänmerinorsu ja kaksi merikarhulajia.
Huomattavan uhan saarten luonnolle muodostavat tulokaslajit. Kissat hävitettiin saarilta 1990-luvun alussa, mutta hiiret ovat erittäin vakava ongelma. Hiiret syövät  lintujen poikasia vaarantaen lintujen tärkeät pesimäpaikat. Hiirien hävittämistä on suunniteltu. Saaristosta tehtiin suojelualue vuonna 1995 ja vuonna 2013 perustettiin saariston käsittävä merensuojelualue.
Historia

Prinssi Edwardin saaret löysi Barent Barentzoon Ham vuonna 1663 ja ensimmäiset saarelle maihinnousseet olivat joukko hylkeenpyytäjiä vuosina 1803–1804. Sittemmin saarilla vieraili usein muita hylkeenpyytäjiä, sekä useampia tieteellisiä retkikuntia. Etelä-Afrikka liitti saaret itseensä vuonna 1948. Vanhin kahdesta sääasemasta perustettiin tammikuussa 1948. Marionin saarella on vakituisesti 10-12 meteorologia ja tutkijaa. Ryhmät viettävät saarella 13 kuukauden vuoron.
Saaret Nasan satelliittikuvassa.