stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauppojen aukioloajat
Kauppojen aukioloajat Suomessa > Historia

Pyhäpäivien osalta kauppojen aukioloa on lakisääteisesti rajoitettu jo satoja vuosia sitten. Ruotsissa ja myös Suomessa pitkään voimassa olleen vuoden 1734 lain rikoskaaren (”Pahateon kaaren”) sapatinrikoksia koskevan 3. luvun 8 §:n mukaan ”rihkamakaupat” oli pidettävä suljettuina sunnuntaisin ja kirkollisina juhlapäivinä. Sitä vastoin ruokaa ja juomia sai pyhäpäivinäkin myydä sen jälkeen, kun jumalanpalvelus oli ohi. Kiellon rikkomisesta oli säädetty 10 taalarin sakkorangaistus.
Aukioloaikoja koskevaa lainsäädäntöä on myöhempinä aikoina muutettu useita kertoja. Arkipäiville rajoituksia on säädetty vasta 1900-luvun alkupuolelta lähtien ja ne ovat liittyneet läheisesti työaikaa koskevaan lainsäädäntöön. 1960-luvulla kaupat suljettiin useimmiten jo klo 17. Vuodesta 1969 vuoteen 1997 aukiolo oli sallittua arkisin klo 8–20 ja lauantaisin klo 8–18. Lain 2. pykälän mukaan:
Vuoden 1969 laki salli kioskien säätelemättömän aukiolon. Kioskin myyntipinta-alaa ei tässä laissa tarkkaan määritelty. Sen sijaan asetuksella määrättiin varsin tarkoin, mitä tavaroita kioskeissa saatiin myydä, jotta ne katsottiin kioskeiksi.
Vuonna 1989 sallittiin lakimuutoksella myymälöiden sunnuntaiaukiolo haja-asutusalueilla.
Syksyllä 1994 sunnuntain aukiolo sallittiin myös taajama-alueilla joulukuussa sekä kuutena erikseen määrättävänä sunnuntaina.
Vuonna 1997 uuden lain myötä sunnuntain aukiolo laajeni koko kesälle. Samalla aukioloa arkipäivinä pidennettiin kello 21:een.
Vuonna 2000 haluttiin kannustaa lähi- ja pienkauppojen toimintaa (myyntipinta-ala alle 400 m2) sallimalla niiden sunnuntaiaukiolo tammikuusta 2001 alkaen ympäri vuoden, poikkeuksena pääsiäispäivä, äitienpäivä, helluntai ja isänpäivä, jolloin ne ovat kiinni. Myös näitä isompien myymälöiden tilannetta selkeytettiin niin, että yksittäisistä sunnuntaista luovuttiin ja aukiolo sallittiin sunnuntaisin touko–elokuussa sekä marras–joulukuussa.
Elokuussa 2008 valtiovarainministeri Jyrki Katainen väläytti mahdollisuutta kauppojen aukiolon pidentämisestä tai sääntelyn purkamisesta ruoan arvonlisäveron alennuksen yhteydessä. Palvelualojen ammattiliiton (PAM) edustajisto hyväksyi marraskuussa 2008 alustavasti ehdotuksen aukioloaikoja koskevien säännösten uudistamiseksi, ja hallitus antoi toukokuussa 2009 asiaa koskevan lakiesityksen eduskunnalle.
Uusi laki tuli voimaan 1. joulukuuta 2009. Aiemmin vain alle 100 m2:n myymälöillä (kioskeilla) oli täysin kellonajoista riippumaton aukiolo, mutta nyt tämä laajennettiin koskemaan myös alle 400 m2:n liikkeitä, tosin niin että juhlapyhiä koskevat rajoitukset jäivät voimaan. Tätä isompien myymälöiden sunnuntaiaukiolo laajennettiin ympärivuotiseksi, mutta lyhennettiin päättyväksi jo klo 18 (marras-joulukuussa klo 21). Juhannus- ja jouluaaton aukioloa lyhennettiin siten, että kaupat sulkevat jo kello 12, kun aiemmin ne sulkivat kello 13.
Alkuperäisen ehdotuksen mukaan laki ei olisi koskenut enää parturi- ja kampaamoliikkeitä, mutta eduskunta päätti asiasta toisin.
Kauppojen aukioloajat Suomessa > Historia > Vuoden 2009 laki

Viimeinen kauppojen aukioloaikoja Suomessa rajoittanut laki säädettiin vuonna 2009.  Sen mukaan kauppaliikkeet sekä parturi- ja kampaamoliikkeet saatiin yleensä pitää auki arkipäivinä klo 7.00–21.00, lauantaisin klo 7.00–18.00 ja sunnuntaisin klo 12.00–18.00 paitsi isänpäivän ja jouluaaton välisenä aikana sunnuntaisin klo 12.00–21.00. Kirkollisina juhlapäivinä sekä vappuna, itsenäisyyspäivänä, äitienpäivänä ja isänpäivänä liikkeet oli pidettävä suljettuina. Lisäksi ne oli suljettava uudenvuodenaattona ja vapunaattona klo 18.00, joulu- ja juhannusaattona klo 12.00.
Laki ei koskenut muun muassa apteekkeja, kioskeja, autokauppoja, huoltoasemia, kukkakauppoja, taidemyyntiliikkeitä tai satamissa ja lentoasemilla sijaitsevia vain matkailijoille avoimia kauppoja. Sellaisia elintarvikeliikkeitä, joiden myyntipinta-ala oli alle 400 neliömetriä, koskivat vain lain säännökset juhlapäivien aukioloajoista. Ne saivat olla toisena pääsiäispäivänä ja tapaninpäivänä auki kello 8–18 välisenä aikana neljän tunnin ajan, pääsääntöisesti kello 12–16. Kokonaan rajoitusten ulkopuolella olivat alle sadan neliömetrin liikkeet (muun muassa kioskit), edellyttäen että niissä ei myyty tiettyjä yli 200 euroa maksavia tuotteita kuten kelloja, vaatteita tai kodinkoneita.
Aluehallintovirastolla oli valta hakemuksesta myöntää kaupalle poikkeuksen aukiolosäännöksiin. Tämän vuoksi esimerkiksi Helsingin Asematunnelissa ja Kampin keskuksessa tietyt myyntipinta-alaltaan yli sataneliöiset kaupat olivat kello 22.00 asti joka päivä. Länsi-Lapissa Ruotsin vastaisen rajan kunnissa (Tornio, Ylitornio, Pello, Kolari, Muonio, Enontekiö) sunnuntaiaukiolo oli ympärivuotista poikkeusluvalla rajakauppaan perustuen. Ruotsalaiset olivat huomattava asiakasryhmä alueen päivittäistavarakaupoissa. Loppiaisena 2012 useat kauppaliikkeet saivat olla avoinna poikkeusluvalla, vedoten erityisesti venäläisturistien palvelemiseen ja heidän ostovoimaansa.
Kauppojen aukioloajat Suomessa > Historia > Lain kumoaminen

Laki vähittäiskauppojen aukioloajoista kumottiin vuoden 2016 alusta, minkä jälkeen asiasta ei enää ole säännöksiä laissa. Kaupat ovat pääsääntöisesti olleet suljettuna vain kahtena päivänä vuodessa: juhannus- ja joulupäivänä. Lakiin sopimattomasta menettelystä elinkeinoelämässä lisättiin kuitenkin samalla säännös, jonka mukaan kauppakeskuksessa tai vastaavassa myymäläkeskittymässä toimiva pienyrittäjä saa pitää liikkeensä suljettuna yhtenä päivänä viikossa, eikä tätä oikeutta voi sopimuksella poistaa.
Säätelyn kumoamista kannattivat lausunnoissaan muun muassa eräät ministeriöt, Kilpailu- ja kuluttajavirasto, 
Evira, Elinkeinoelämän keskusliitto, Suomen Yrittäjät sekä kauppaketjuista muun muassa Kesko ja Lidl. Sitä vastustivat Palvelualojen ammattiliitto PAM, R-Kioski Oy ja lapsiasiavaltuutettu. Myös Poliisihallitus, Kirkkohallitus, SAK, STTK ja Kuntaliitto esittivät lain kumoamista vastaan huomautuksia, mutta eivät asettuneet suoranaisesti vastustamaan.
Huhtikuussa 2016 ammattiliitto PAM oli pettynyt, kun kauppojen aukioloaikojen vapauttaminen ei ollut lisännyt työpaikkoja.
Kauppojen aukioloajat maailmalla

Muun muassa seuraavissa maissa/alueilla kauppojen aukiolo on vapaata:
Ahvenanmaa
Ruotsi (vuodesta 1972)
Viro
Latvia
Liettua
Norjassa ja Tanskassa aukiolo on vapaata arkisin. EU-maissa kehitys on kulkenut kohti vapaampia aukioloaikoja.
Ainakin seuraavissa maissa ja alueilla on ympärivuorokautisesti aukiolevia supermarketteja, jos pyhien rajoitettua aukioloa ei lasketa:
Irlanti
Kanada (jotkin provinssit)
Saksa (jotkin osavaltiot)
Venäjä
Yhdistynyt kuningaskunta
Yhdysvallat
Kauppojen aukioloajat maailmalla > Yhdistynyt kuningaskunta

Englannin lait rajoittavat kauppojen sunnuntaiaukioloa. Jotkin isot supermarketit ovat työviikon aikana auki 24-tuntisesti, mutta mikäli niiden lattiapinta-ala ylittää 3 000 neliöjalkaa, ne saavat olla sunnuntaisin auki vain kuusi tuntia. Skotlannin lait sallivat jopa ympärivuorokautisen ja -viikoittaisen aukiolon, ja maasta löytyykin ketjuja, joiden kaupat ovat ”aina auki”.
Kauppojen aukioloajat maailmalla > Saksa

Kauppojen aukioloa säädellään osavaltiotasolla. Nykyisin useimmat osavaltiot sallivat ympärivuorokautisen myynnin pyhien ulkopuolella, mutta asettavat osavaltiosta riippuen rajoituksia esimerkiksi sunnuntaiaukiololle.
Kauppojen aukioloajat maailmalla > Yhdysvallat

Yhdysvalloissa liittovaltion tasolla ei ole lakia, joka määräisi kauppojen aukiolosta tai pyhäpäivien vietosta. Joidenkin osavaltioiden lait ja paikallisen yhteisön perinteet voivat kuitenkin asettaa rajoitteita aukiololle. Yhdysvalloissa toimii kuitenkin useita muun muassa Wal-Mart ja Meijer-ketjujen hypermarketteja, jotka ovat auki 24 tuntia vuorokaudessa. Jotkut kaupat sulkevat ovensa ainoastaan yhtenä päivänä vuodessa – joulupäivänä - ja mainostavat olevansa auki ”24/7/364”.
Useimpien supermarkettien ja tavaratalojen aukioloajat ovat välillä 10.00–21.00, mutta sunnuntaisin samaiset tavaratalot sulkevat ovensa usein jo kuudelta. Paikalliset ja pienkaupat (boutique) ovat yleensä auki arkisin vain iltaviiteen tai -kuuteen ja vain harvoin sunnuntaisin.
Poikkeuksen kaikkiin sääntöihin muodostaa viihdekeskus Las Vegas, jossa useimmat suuret kaupat ovat – kasinojen tapaan – auki 24 tuntia päivässä ja täysin ympärivuotisesti (”24/7/365”). Nevadan osavaltion lait eivät rajoita liiketoiminnan harjoittamisaikoja millään tavalla, ja kaupunki onkin tunnettu ympärivuorokautisesta elämänrytmistään.
Aiheesta muualla

Suomen kauppojen aukioloajat
Anni Lintula

Anni Lintula (s.1981) on digitaalisen median asiantuntija, mediayhteisöjen rakentaja ja entinen toimittaja. Hän on työskennellyt A-lehtien B2B-liiketoiminnan johtajana sekä A-lehtien johtoryhmän jäsenenä vuosina 2018–2024. Lintula on työskennellyt aiemmin tyttöjen media Demin päätoimittajana (2012–2017), toimituspäällikkönä (2010–2011), toimitussihteerinä (2008–2009) ja toimittajana (2006–2007). Lintula on perustanut YouTube-kulttuuriin erikoistuneen Tube-lehden vuonna 2016.
Lintula on Media-alan tutkimussäätiön hallituksen jäsen ja neuvonantajana Bonfire-bisnesmediassa. Hän on toiminut viestinnän asiantuntijana THL:n koronaviruspandemian torjunnan strategisessa työryhmässä. Lintula on myös kysytty puhuja, joka oli ehdolla Speakersforumin Vuoden puhuja 2019 -kilpailussa. Hän esiintyy asiantuntijana Yleisradion Jälkidigi-ohjelmassa, joka on digitaalisen maailman viikoittainen ajankohtaisohjelma Ylen Aamussa.
Lintula on julkaissut kirjan Nuoren toimittajan eloonjäämisopas (Gummerus, 2009) yhdessä toimittaja ja kirjailija Meri Valkaman kanssa. Hän juontaa Zetapodi-nimistä podcastia, joka pureutuu Z-sukupolven arvoihin, asenteisiin ja mediankulutustottumuksiin.
Lintula on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri Helsingin yliopistosta, pääaineenaan viestintä. Hän on myös valmistunut medianomiksi Laurea-ammattikorkeakoulusta vuonna 2006. Sitä ennen hän on opiskellut journalismia vuonna 2004 Tukholman yliopistossa.
Teokset

Lintula, Anni & Valkama, Meri: Nuoren toimittajan eloonjäämisopas.  Helsinki:  Gummerus Kustannus, 2009.  ISBN 978-951-20-7934-6
Lintula, Anni & Matikainen, Janne & Malmelin, Nando & Jääskeläinen, Atte & Kolari, Erja & Rajalahti, Hanna & Hakala, Heikki & Väisänen, Kari & Uskali, Turo & Niiranen, Valtteri & Nieminen, Hannu: Muuttuvat mediat, haasteelliset sukupolvet - mediafoorumi.  Helsingissä:  Infor, 2011.  ISBN 978-952-5928-14-3
Zetapodi-podcast: https://www.a-lehdet.fi/yrityksille/ajankohtaista/zetapodi
Seppo Lampela

| Seppo Lampela |
| --- | --- |
 Seppo Lampela esiintymässä mielenosoituksessa vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1976 Helsinki
Ammatti:  rap-artisti musiikkituottaja juontaja kirjailija nuorisotyöntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Steen1 Lampela Liekehtivä Sikiö Steen Christensen Stenkka Kale Hesan Serkku Rocketboy
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2004-
Tyylilajit:  Hip hop, hardcore-punk
Yhtyeet:  Spürma Taipan Circle Astro Itäpuolen Cartelli Doublecross Steen1 Orkestra
Levy-yhtiöt:  Monsp Records
Aiheesta muualla
www.steen1.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Seppo Kalervo Lampela (s. 1976 Helsinki) on helsinkiläinen rap-artisti,-tuottaja ja kirjailija. Hän on levyttänyt taiteilijanimillä Steen1 (alun perin Steen Christensen), Liekehtivä Sikiö ja Kale. Lampelan kantaa ottavat sanoituksensa käsittelevät varsinkin lähiöissä ilmeneviä yhteiskunnallisia ongelmia. Musiikkia Lampela on tehnyt 1990-luvun alusta asti, mutta hän tuli yleisön tietoisuuteen vuonna 2004 julkaistun debyyttialbuminsa Salaliittoteoria myötä.
Vuonna 2018 Lampela piti "virallisen ja lopullisen jäähyväiskiertueen" ja on sittemmin toiminut ammattikirjailijana. Vuodesta 2023 Lampela ylläpitää yhdessä tyttärensä kanssa podcastia nimeltään "Lampelointia". Hän on myös podcastin "Julma Henri & Ystävät" toinen isäntä.
Ura > 2004–2006

Lampela julkaisi ensimmäisen Salaliittoteoria-nimisen studioalbuminsa Monsp Recordsin kautta 30. tammikuuta 2004. Albumi julkaistiin sekä CD:nä että vinyylinä ja sen tuotannosta vastasivat Seppo Lampela ja Liukas Niklas. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan 36. sijalle. Albumin kappaleesta "Jarden träkki" kuvattiin Antti Salmisen ja Saija Salosen ohjaama musiikkivideo. Video voitti Teinipumpelin eli uuden ohjaajan palkinnon Oulun musiikkivideofestivaaleilla. Lampela julkaisi albumin aluksi käyttäen nimeä Steen Christensen, jonka hän oli ottanut poliisisurmaajalta. Nimi sai kuitenkin paljon yleistä vastustusta, joten se päätettiin muuttaa muotoon Steen1. Steen1 vakiintuikin Lampelan taiteilijanimeksi.
Seppo Lampela julkaisi ensimmäisen singlensä "Samaa uudestaan" vuonna 2005. Singlellä vierailee Saimaa ja se sijoittui sijalle 16. Suomen virallisella singlelistalla. Kyseinen single ei kuitenkaan päätynyt Lampelan toiselle Varasta pomolta -nimiselle studioalbumille, joka julkaistiin 28. syyskuuta 2005. Albumin kappaleesta "Carosol Kid" kuvattiin musiikkivideo. Varasta pomolta julkaistiin myös Monsp Recordsin kautta ja se menestyi edeltäjäänsä paremmin sijoittuen Suomen virallisen albumilistan sijalle 24. Albumilta julkaistiin yksi single, "Terroristi". Singlellä vierailee rap-artisti Asa ja se sijoittui Suomen virallisen singlelistan sijalle 18. Varasta pomolta julkaistiin edeltäjänsä tavoin CD:nä ja vinyylinä.
Vuonna 2006 Seppo Lampela julkaisi Nottinghamin paskasheriffi -nimisen EP:n. Lampela tuotti EP:n kokonaan itse ja se julkaistiin omakustanteena. 650 kappaleen painos on loppuunmyyty.
Ura > 2007–2008

Seppo Lampela asettui Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) sitoutumattomaksi ehdokkaaksi Helsingin vaalipiirissä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Itsensä mainostamiseksi Lampela julkaisi "Marssi"-nimisen singlen. Singlellä hänen mukanaan räppäävät Iso H ja Redrama. "Marssi" sijoittui 18. sijalle Suomen virallisella singlelistalla. Vaikka Lampela oli listansa ääniharava 1 842 äänellään, hän jäi valitsematta eduskuntaan.
Lampela julkaisi Valkoinen jänis -nimisen EP:n vuonna 2007. Hän teki EP:n 18 päivässä ja sitä painettiin yhteensä 500 kappaletta. Tämänkin EP:n Lampela julkaisi omakustanteena ja sekin myytiin loppuun. Lampela vastasi myös tämän EP:n tuotannosta. 13. heinäkuuta samana vuonna hän julkaisi Monsp Recordsin kautta Ajatusrikoksia-nimisen kokoelma-albumin. Albumi sisältää muiden artistien kappaleita, joilla Lampela on vieraillut. Se sisältää myös hänen kolme singleään, "Samaa uudestaan", "Marssi" ja kummatkin EP:t. Ajatusrikoksia julkaistiin vain CD:nä.
Lampela asettui SKP:n ehdokkaaksi Helsingissä myös kunnallisvaaleissa 2008. 494 ääntä saanut Lampela oli puolueensa toiseksi eniten ääniä saanut ehdokas. Varavaltuutettu Lampela edustaa SKP:n ja Helsinki-listojen valtuustoryhmää liikuntalautakunnassa.
Seppo Lampela julkaisi esikoisromaaninsa Hullu klovni 8. marraskuuta 2008.
Vuosina 2008–2009 Lampela juonsi yhdessä Lotta Backlundin kanssa Nelosen ajankohtaisohjelmaa B-studio.
Ura > 2009–2010

Seppo Lampela julkaisi Runoja kontrollihuoneesta -nimisen kolmannen studioalbuminsa 25. maaliskuuta 2009. Albumi julkaistiin ainoastaan CD-levynä ja sen kappaleesta "Puuhamaa" kuvattiin musiikkivideo. Runoja kontrollihuoneesta nousi 22. sijalle Suomen virallisella albumilistalla. Albumin julkaisi edellisten albumien tavoin Monsp Records.
Lampelan neljäs studioalbumi Pesismaila ja ananas julkaistiin 11. marraskuuta 2009 jälleen Monspin kautta. Albumi ei ollut normaalia Steen1:stä, vaan se parodioi tyypillistä yhdysvaltalaista valtavirta-hiphopia.lähde? Lampela käyttää albumilla nimeä Liekehtivä sikiö. Myös albumilla vierailevat artistit käyttävät salanimiä.
Rap-artisti/tuottaja Huge L teki Lampelan Salaliittoteoria-albumista seitsemän kappaleen remix-EP:n. Se julkaistiin Monsp Recordsin kautta 9. joulukuuta 2009 nimellä Salaliittoteoria by Huge L.
22. maaliskuuta 2010 Lampela julkaisi Paskasheriffin paluu -nimisen EP:n. EP:llä hän käytti jälleen nimeä Steen1 ja se julkaistiin muiden EP:iden tavoin omakustanteena.
Steen1:stä kuultiin Monelt ne tulee II -nimisellä kokoelmamixtapen kappaleella "Pyhtään viikatemies iski jälleen". Mixtape julkaistiin 8. joulukuuta 2010.
Ura > 2011–2012

Lampela julkaisi 6. maaliskuuta 2011 Bensaahan ne pojat tuli hakemaan -nimisen yhteislevyn näyttelijä Jussi Lammen kanssa. Sen julkaisi Monsp Records. Albumin ensimmäinen single "Tennispallobiisi" julkaistiin 28. maaliskuuta 2011. Singlen kertosäkeellä laulaa Jussi Lammen lisäksi Lampelan tytär Kastanja Herold.
Seppo Lampelan kaiken kaikkiaan kuudes studioalbumi Jedin paluu julkaistiin Monsp Recordsin kautta 16. marraskuuta 2011. Albumilta on julkaistu näytekappaleina kappaleet "40 senttiä", "Salkkujaan napsauttelevat Excelsedät" ja "Kukkii". Albumi kulki aluksi työnimellä Kädestä suuhun. Jedin paluu julkaistiin myös vinyylinä 11. huhtikuuta 2012. Albumin kappaleesta "Itä-Helsinki" julkaistiin musiikkivideo lokakuussa 2012.
Lampela on suunnitellut julkaisevansa yhteislevyn myös rockmuusikko Timo Rautiaisen kanssa. Aiemmin Lampelan räppäystä on kuultu Rautiaisen vuonna 2007 ilmestyneen Loppuun ajettu -albumin kappaleessa ”Viimeistä viedään”. Vuonna 2010 hän sanoitti kappaleen ”Kuningas” Rautiaisen kolmannelle sooloalbumille En oo keittäny enkä myyny.
Rap-artisti Retale kertoi hip hop -sivusto Redrum-187:n videohaastattelussa, että hän ja Lampela aikovat julkaista yhteislevyn.
Lampela herätti kohua elokuun alussa kritisoimalla voimakkaasti tv-kanava Nelosella syksyllä 2012 alkanutta AnkkaRäp-ohjelmaa, johon haetaan 2000-luvulla syntyneitä osallistujia. Lampelan mukaan nuoret osallistujat saattavat saada yleisöltä liian kovaa kritiikkiä, kun taas tuotantoyhtöt keräävät kaikki tulot itselleen.
Keväällä 2012 Lampela aloitti Bassoradion keskustelupalstalla tulevaa albumiaan käsittelevän keskustelun. Hipaisu ikuisuutta -nimisen albumin oli määrä ilmestyä ilmaisena internetlatauksena, mutta vasta kun lahjoittajilta kertyisi Lampelan tilille 10 000 euroa. Tilille ehti kertyä noin tuhat euroa, ennen kuin poliisi keskeytti Lampelan rahankeruumenetelmän laittomana. Lopulta Hipaisu ikuisuutta julkaistiin Monsp Recordsin kautta CD:nä 30. marraskuuta 2012 ja vinyylinä 14. joulukuuta 2012.
Ura > 2013–

25. lokakuuta 2012 julkaistiin Steen1:n ja The Orkestra -yhtyeen muodostaman Steen1 Orkestran ensimmäinen single "Hello Kitty". Steen1 Orkestran debyyttialbumi Rikollinen julkaistiin 22. helmikuuta 2013.
Lampela on hylännyt Steen1-taiteilijanimensä ja esiintyy nykyään Kale-nimisenä.
Yksityiselämä > Perhe

Seppo Lampela on viettänyt koko ikänsä miltei samoilla asuinalueilla. Hän sai ensimmäisen lapsensa 20-vuotiaana. Lampelan vanhin lapsi Kastanja on tehnyt myös omia sävellyksiä ja sanoituksia ja hän muun muassa toimii taustalaulajana Lampelan maaliskuussa 2010 julkaistulla Paskasheriffin paluu -EP:n "Astronauttilaulu"-kappaleella. Kastanja vierailee myös Lampelan ja näyttelijä Jussi Lammen maaliskuussa 2011 julkaistulla Bensaahan ne pojat tuli hakemaan -yhteislevyllä sekä Lampelan marraskuussa 2011 julkaistulla Jedin paluu -albumin kappaleella "Itä-Helsinki". Lampelan nuorempaa tytärtä Jadaa kuullaan puolestaan Jedin paluu -albumin "40 senttiä" -kappaleella. Jadaa kuullaan myös Pyhimyksen Medium-levyn "Nyt"-laulun lopussa ja myös Pyhimyksen "Paranoid #4" -laulussa kertosäkeen taustalauluissa.
Lampelan keskimmäinen lapsi Joa vierailee Hipaisu Ikuisuutta -levyn "Palapeli"-laulussa nimellä Vedenalainen Silmä.
Yksityiselämä > Aatemaailma

Poliittiselta suuntautumiseltaan Seppo Lampela on vasemmistolainen. Vuonna 2007 hän kertoi tukevansa musiikin tekijänoikeuslain vastaista lataamista internetistä, mutta ei laittomien kopioiden myyntiä. Lampela on ollut Suomen Kommunistisen Puolueen eduskuntavaaliehdokkaana.
Diskografia

Salaliittoteoria (2004, taiteilijanimellä Steen1)
Varasta pomolta (2005, taiteilijanimellä Steen1)
Runoja kontrollihuoneesta (2009, taiteilijanimellä Steen1)
Pesismaila ja ananas (2009, taiteilijanimellä Liekehtivä Sikiö)
Bensaahan ne pojat tuli hakemaan (2011, Jussi Lammen kanssa, nimellä Lampela & Lampi)
Jedin paluu (2011, taiteilijanimellä Steen1)
Hipaisu ikuisuutta (2012, taiteilijanimellä Steen1)
Rikollinen (2013, Steen1 Orkestra)
2013–2015 (2015, taiteilijanimellä Kale)
Usko (2017, taiteilijanimellä Kale)
Yhtyeet

Spürma
Taipan Circle
Astro
Aiheesta muualla

Liekehtivän Sikiön kotisivut
Steen1:n kotisivut
Steen1 Myspacessa (englanniksi)
Steen1 (www.city.fi)
Räppärin joulusaarna (Kansan Uutiset Viikkolehti 23.12.2005)
Spürma Myspacessa (englanniksi)
Syvällä Pelissä - Steen1
Steen1:sen haastattelu Redrum-187 -sivustolla
Liekehtivän Sikiön haastattelu Redrum-187 -sivustolla
Pyhimyksen ja Steen1:sen haastattelu Redrum-187 -sivustolla
Kontufest videohaastattelu Redrum-187 -sivustolla
Seppo Lampela lauluntekijänä - Fono.fi
Steen1-nimen jättänyt Seppo Lampela saavutti lapsuuden unelma-ammattinsa – ”Jokainen ratkaisuni ei ole ollut ihan paras mahdollinen" (2023)
Seppo Lampela
| --- | --- |
Studioalbumit:: Salaliittoteoria ·  Varasta pomolta ·  Runoja kontrollihuoneesta ·  Pesismaila ja ananas ·  Bensaahan ne pojat tuli hakemaan ·  Jedin paluu ·  Hipaisu ikuisuutta ·  Rikollinen
Kokoelmat:: Ajatusrikoksia
EP:t:: Nottinghamin paskasheriffi ·  Valkoinen jänis ·  Paskasheriffin paluu
Singlet:: "Samaa uudestaan" ·  "Terroristi" ·  "Marssi" ·  "Tennispallobiisi"
Kirjat:: Hullu klovni
Muut artikkelit:: Diskografia ·  Spürma ·  Taipan Circle ·  Astro
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Muut:  Europeana
Airuiden ja torvensoittajien kilpailut

Airuiden kilpailu ja torvensoittajien kilpailu olivat kaksi Olympian kisoihin ja muihin panhelleenisiin kisoihin kuulunutta erikoiskilpailua. Niissä kilpailivat airuet (kērykes), joiden tehtävänä kisojen aikana muutoin oli kilpailijoiden ja voittajien nimien kuuluttaminen, sekä torvensoittajat (salpinktai), joiden tehtäviin kuului muun muassa kilpailujen lähtömerkkien antaminen.
Airuiden ja torvensoittajien kilpailut otettiin osaksi kisoja 96. olympiadin kisoissa vuonna 396 eaa. Kilpailut järjestettiin kisojen ensimmäisenä päivänä ennen varsinaisia urheilulajeja, jotka kuuluivat muiden päivien ohjelmaan. Kerrotaan, että airuet ja torvensoittajat seisoivat kilpaillessaan alttarilla, joka oli Olympian stadionin sisäänkäynnin lähellä.
Tunnetuin airuiden kilpailun voittaja oli keisari Nero, joka osallistui vuodelta 65 jaa. siirrettyihin vuoden 67 kisoihin ja lahjoi itsensä voittajaksi myös airuiden kisassa monien muiden lajien ohella. Samana vuonna Nero järjestytti voitettavakseen myös kaksi muuta erikoiskilpailua, lyyransoiton kilpailun ja tragediakilpailun, jotka olivat tuolloin ohjelmassa ainoan kerran (kymmenvaljakkoajon ohella).
Seuraavassa luetellaan airuiden ja torvensoittajien kilpailuiden tunnetut voittajat. Luettelo perustuu Foundation of the Hellenic World -säätiön kokoamaan tietokantaan, johon on koottu antiikin ajalta säilyneet tiedot kisojen voittajista (katso myös: luettelo Olympian kisojen voittajista). Säilyneet tiedot ovat epätäydellisiä.
Airuiden kilpailu

| Olympiadi | Vuosi | Voittaja | Kotipaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| 96. | 396 eaa. | Krates | Elis |
| 104. | 364 eaa. | Arkhias | Megara Hyblaia |
| 105. | 360 eaa. | Arkhias | Megara Hyblaia |
| 106. | 356 eaa. | Arkhias | Megara Hyblaia |
| 211. | 65 (67) jaa. | Nero | Rooma |
| 229. | 137 jaa. | Publius Aelius Artemas | Laodikeia |
| 236. | 165 jaa. | Titus Aelius Aurelius Apollonius | Tarsos |
| 239. | 177 jaa. | Gaius Julius Bassus | Miletos |
| 256. | 245 jaa. | Valerius Eklektus | Sinope |
| 258. | 253 jaa. | Valerius Eklektus | Sinope |
| 259. | 257 jaa. | Valerius Eklektus | Sinope |
| 260. | 261 jaa. | Valerius Eklektus | Sinope |