stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hirvinevan tuulivoimapuisto
Historiaa

TM Voima Oy perusti yhtiön maaliskuussa 2013 yhtiön TM Voima Eurajoki Oy, jonka se muutti huhtikuussa 2014 nimelle TM Voima Hirvineva Oy. Ja vaikka sillä olisikin ollut tekemistä tämän tuulipuiston kanssa niin yhtiö kuitenkin lopetettiin vuonna 2023. Helmikuussa 2014 perustettiin toinen yhtiö Tuulipuisto Oy Hirvineva, jonka puitteissa tuulipuiston toimintaa hallinnoidaan edelleen. Hirvinevan tuulivoimahanke oli vireillä vuodesta 2014 ja vuonna 2016 sille haettiin rakennuslupaa. Maaliskuussa 2019 uutisoitiin, että seitsemän tuulivoimapuistoa sai Energiaviraston kilpailuttaman valtion tuotantotuen. Hirvinevan tuulipuisto oli näistä yksi. Valitut seitsemän tuulivoimapuistoa olivat halvimman tarjouksen tehneet tuulipuistoa, joiden yhteiskapasiteetti täytti ennalta määritetyn 1 400 gigawattitunnin kiintiön. Kilpailutukseen osallistui 26 tuulivoimapuistoa, joiden tarjouksen keskihinta oli 38,52 euroa/MWh. Halvin tarjous oli 31,27 euroa/MWh. Tuotantotukea maksetaan 12 vuoden ajan eli vuoteen 2034 asti. Tämä käynnisti rakentamisen ja joulukuussa 2019 uutisoitiin, että Hirvinevalla valettiin neljää tuulivoimalaitoksen perustusta. Perustukseen kului 900 kuutiometriä betonia. Voimala-alueella oltiin sitä ennen parannettu metsäteitä ja rakennettu uusia teitä lisää. Nostotöiden valmistuttua kesäkauden loputtua nosturi jatkoi matkaa Oltavan tuulivoimapuistoon, jossa oli pystytettävänä 19 tuulivoimalaitosta.
HTTP

| TCP/IP-pino |
| --- | --- |
sovelluskerros sovelluskerros: BGP · DHCP · DNS · ESMTP · FTP · HTTP · IMAP · IRC · LDAP · MGCP · NNTP · NTP · POP3 · RPC · RTP · RTSP · SIP · SMTP · SNMP · SOCKS · SSH · Telnet · TLS/SSL · XMPP  ·  (..lisää..)
kuljetuskerros kuljetuskerros: TCP · UDP · QUIC · DCCP · SCTP · RSVP · RIP · ECN
verkkokerros verkkokerros: IP (IPv4 ja IPv6) · ICMP (ICMPv6) · IGMP · IPsec
siirtoyhteyskerros: ARP · IS-IS · NDP · OSPF · L2TP · PPP
fyysinen kerros
HTTP (lyhenne sanoista Hypertext Transfer Protocol eli hypertekstin siirtoprotokolla) on vuonna 1991 julkaistu tilaton protokolla, jonka avulla World Wide Web-järjestelmässä voidaan jakaa resursseja, kuten verkkosivuja ja tiedostoja. HTTP perustuu teknisesti TCP/IP -kuljetusprotokollaan ja toiminnallisesti asiakas-palvelin-arkkitehtuuriin, jossa asiakasohjelma, kuten verkkoselain, tekee palvelimelle pyynnön, johon palvelin vastaa.
HTTP:n on standardisoinut Internet Engineering Task Force (IETF) ja World Wide Web Consortium (W3C), joskin kehitys on myöhemmin siirtynyt IETF:n HTTP-työryhmälle "httpbis". Protokollan uusin versio on HTTP/3 (RFC 9114), joka julkaistiin kesäkuussa 2022.
HTTP:ta käytetään yleisesti sille varatulla porttilla 80 salaamattommaan liikenteeseen ja porttilla 443 salattuun liikenteeseen. HTTP on sovellustason eli OSI-mallin seitsemännen kerroksen protokolla. Se on tilaton, eli jokainen pyyntö käsitellään erillään aikaisemmista pyynnöistä.
Historia > Kehitys ja ensimmäiset versiot syntyvät

Vuonna 1989 CERN:illä työskennellyt Tim Berners-Lee teki esityksen internetin laajuisen hypertekstijärjestelmän rakentamista. Projektin nimi oli aluksi "Mesh", mutta myöhemmin se nimettiin uudelleen World Wide Webiksi sen toteutuksen aikana vuonna 1990. Järjestelmä koostui neljästä osasta, jotka rakennettiin jo olemassaolevan TCP/IP -protokollan päälle, joista yksi oli "yksinkertainen protokolla, jolla voi jakaa näitä hypertekstidokumentteja" eli HTTP. WWW:n muut kolme osaa olivat HTML, WorldWideWeb (selain) ja httpd ("http daemon", WWW-palvelin).
Ensimmäinen HTTP:n dokumentoitu versio julkaistiin vuonna 1991. Sillä ei ollut alun perin versionumeroa, mutta sitä alettiin kutsua myöhemmin versioksi 0.9, jotta se voitaisiin erottaa myöhemmistä versioista. Versio tuki vain GET-metodia, ja kaikki pyynnöt olivat yhden rivin pituisia. Palvelimen vastaukset olivat myös yksinkertaisia: ne sisälsivät pelkästään halutun HTML-tiedoston sisällön, eikä esimerkiksi kuvia ollut mahdollista välittää.
Vuosina 1991-1995 ominaisuuksia lisättiin palvelin- ja selainkehittäjien toimesta "yritys ja erehdys"-taktiikalla, jolloin katsottiin saako uusi ominaisuus kannatusta. Yhteensopivuusongelmat olivat myös yleisiä. Toukokuussa 1996 kirjoitettiin uusi dokumentti RFC 1945, joka määritteli HTTP:n version 1.0. Versiossa lisättiin tuki vastauksen onnistumis- ja virhekoodeille, otsaketiedoille (headers), PUT, DELETE, LINK ja UNLINK -metodeille ja muuntyyppisille tiedostoille kuin HTML otsakkeen Content-Type (sisällön tyyppi) johdosta. Ensimmäiselle riville lisättiin myös versionumero.
Historia > Salattu HTTP eli HTTPS kehitetään

Vuoden 1994 lopulla Netscape-selain rakensi HTTP:n päälle salatun kuljetuskerroksen eli SSL:n (Secure Sockets Layer). Salattu yhteys mahdollisti ensimmäiset verkkokaupat. Vuonna 1999 SSL standardisoitiin (RFC 2246), ja se tunnetaan nykyään nimellä TLS (Transport Security Layer).
Historia > Ensimmäinen standardisoitu versio julkaistaan

Versio HTTP/1.1 julkaistiin alkuvuodesta 1997, vain muutama kuukausi version 1.0 julkaisun jälkeen. Versio julkaistiin dokumentissa RFC 2068 ja sen kehitys tapahtui yhtä aikaa HTTP 1.0:n kanssa. Versio lisäsi useita parannuksia edeltäjäänsä:
TCP-yhteyttä voitiin käyttää uudelleen, joka säästää aikaa. Yhteyttä ei tarvitse enää avata useita kertoja, jotta voidaan näyttää samassa dokumentissa olevat upotetut tiedostot.
Protokollaa virtaviivaistettiin, mikä mahdollisti toisen pyynnön lähettämisen ennen kuin vastaus ensimmäiseen oli täysin lähetetty. Tämä laski kanssakäynnin latenssia.
Isot tiedostot voitiin jakaa osiin (chunk)
Lisättiin uusia välimuistitusta ohjaavia toimintoja
Sisällön muodon (esim. kieli, enkoodaus, pakkaus ja tiedostomuoto) pyytäminen lisättiin.
Host-otsakkeen avulla yksi IP-osoite pystyy tarjoamaan useita eri verkkosivustoja käyttäjille verkkotunnuksen perusteella.
Uusia metodeja eli pyyntötyyppejä: OPTIONS, HEAD, POST, TRACE
Versiosta 1.0 tuotiin myös metodit PUT ja DELETE
Tuki pyynnön protokollan vaihdolle (Upgrade-otsake), jota hyödyntää esimerkiksi WebSocket-protokollan
Versiota HTTP/1.1 on päivitetty kaksi kertaa, ensin kesäkuussa 1999 dokumentissa RFC 2616 (kieliasua selkeytettiin ja mm. otsakkeiden ja virhekoodien käyttöä tarkennettiin) ja kesäkuussa 2014 dokumenteissa RFC 7230 (HTTP:n viestiformaatti) ja RFC 7235 (HTTP Basic-tunnistautuminen).
Historia > HTTP/2

Yli viidentoista vuoden aikana verkkosivuista tuli monimutkaisempia ja tiedostokooltaan suurempia. Internet Engineering Task Forcen (IETF) HTTP-työryhmä julkaisi HTTP/2:n (työnimellä HTTP 2.0) toukokuussa 2015 (RFC 7540).
HTTP/2-protokolla käyttää tiedonsiirrossa tekstin sijaan binääriä ja se on multipleksattu, jolloin pyyntöjä voidaan tehdä yhtä aikaa saman yhteyden yli. Se myös pakkaa otsakkeet, sillä ne sisältävät usein samaa tietoa.
Versiossa ei tullut muutoksia protokollan käyttöön, vaan muutokset olivat pääasiassa nopeusparannuksia. Uusi versio otettiin käyttöön nopeasti ympäri maailmaa, sillä se ei vaatinut muutoksia verkkosivustoihin ja -sovelluksiin ja käyttäjiltä vaadittiin vain ajan tasalla ollut selain. The Webmaster -julkaisun mukaan HTTP/2 on noin 14% nopeampi kuin edeltäjänsä.
Suurin osa suosituista selaimista tukee versiota HTTP/2 vain salatun HTTPS-yhteyden yli.
Aikaisemmin Google suunnitteli SPDY-protokollaa HTTP:n korvaajaksi, joka kuitenkin päätettiin hylätä HTTP/2:n tarjottua vastaavat edut. Samalla TLS-protokollan laajennukseksi suunniteltu NPN hylättiin, koska samat hyödyt tarjosi IETF:n ALPN-laajennus.
Historia > HTTP/3

HTTP:n uusin versio HTTP/3 käyttää TCP:n sijaan UDP-protokollaan pohjautuvaa QUIC-protokollaa. HTTP/2:n tapaan muutokset ovat pääasiassa nopeusparannuksia, eikä protokollaan käyttöön tullut muutoksia.
HTTP/3 toimii nopeammin tilanteissa, joissa käyttäjä vaihtaa verkosta toiseen, esimerkiksi vaihtaessaan WiFi-verkosta mobiilidataan kotoa tai toimistolta lähdettäessä. QUIC-protokolla myös parantaa suorituskykyä tilanteissa joissa paketti ei saavuta päämääräänsä (packet loss), sillä tälläisesa tilanteessa HTTP/2:ssa kaikki muut paketit olisivat myös estyneet. HTTP/3:ssa tiedot lähetetään usean tietovirran (data stream) avulla, jonka ansiosta tieto voi jatkaa kulkemista muissa tietovirroissa kun yksi niistä on hetkellisesti tukkeutuneena. Muita hyötyjä ovat:
Yhteyden muodostaminen on nopeampaa, sillä QUIC sallii TLS-salausavainten vaihdon samaan aikaan muiden kättelyiden (handshake) kanssa.
Kättelyvaihe (handshake) voidaan ohittaa kokonaan, mikäli asiakasohjelma on yhdistänyt samalle palvelimelle aikaisemmin ja yhteyden tiedot ovat välimuistissa.
Kaikki yhteydet ovat aina TLS-salattuja, eikä tarvetta erilliselle suojatulle protokollalle tai sen vaatimille ylimääräisille kättelyille ole enää. Salaus kattaa myös pyyntöjen metatiedon.
IETF muodosti QUIC-työryhmän vuonna 2016, joka kehitti projektia aluksi nimillä "HTTP-over-QUIC" ja "HTTP/2 Semantics Using The QUIC Transport Protocol". Lokakuussa 2018 projektin nimeksi vaihdettiin HTTP/3 projektin, jotta se ymmärrettäisiin erottaa QUIC-protokollasta. IETF julkaisi kesäkuussa 2022 HTTP/3:n standardiehdotuksen (RFC 9114).
Tammikuussa 2024 HTTP/3:a tuki 28% kaikista verkkosivustoista,  sekä suurin osa suosituimmista selaimista paitsi Safari.
Laajennettavuus

HTTP:ta on muunneltu omiin tarpeisiin jo sen alkuajoilta lähtien. Sen päälle rakennettuja protokollia ovat muun muassa HTTPS, WebSocket ja SSE (engl. server-sent events).
HTTP:n otsakkeet mahdollistavat myös laajan muokattavuuden, ja osa kehittäjäyhteisön luomista otsikoista on myöhemmin standardisoitunut. Näitä ovat esimerkiksi DNT (engl. Do Not Track eli "älä seuraa") ja X-Frame-Options (upotettujen verkkosivujen hallintaan).
Sivun hakeminen

Selain lähettää palvelimelle GET-pyynnön, johon palvelin vastaa.
Minimaalinen GET-pyyntö:
GET / HTTP/1.1
Host: www.example.com
Esimerkki pyytää Host-kentässä kerrotulta palvelimelta juuressa (/) olevan sisällön. Pyynnön URL on tällöin muotoa: http://www.example.com/.
Sivun hakeminen > Pyyntö

Esimerkki pyynnöstä (tältä sivulta):
GET /wiki/HTTP HTTP/1.1
 Host: fi.wikipedia.org
 User-Agent: Mozilla/5.0 (Windows; U; Windows NT 5.1; fi-FI; rv:1.6) Gecko/20040206 Firefox/0.8
 Accept: application/x-shockwave-flash,text/xml,application/xml,application/xhtml+xml,text/html;q=0.9,text/plain;q=0.8,video/x-mng,image/png,image/jpeg,image/gif;q=0.2,*/*;q=0.1
 Accept-Language: fi,en;q=0.7,en-us;q=0.3
 Accept-Encoding: gzip,deflate
 Accept-Charset: ISO-8859-1,utf-8;q=0.7,*;q=0.7
 Keep-Alive: 300
 Proxy-Connection: keep-alive
 Referer: http://fi.wikipedia.org/w/wiki.phtml?title=HTTP
 Cache-Control: max-age=0
Kentällä Referer selain kertoo sivulle, minkä sivun kautta kyseiselle sivulle on päädytty. Esimerkiksi palvelimelle kerrotaan, millä hakukoneen haulla sivulle on päädytty ellei sitä erikseen ole selaimen asetuksissa kielletty. Selain kertoo myös palvelimelle nimensä ja versionsa. Muut tiedot ovat lähinnä teknisiä ja kertovat minkä muotoisia tiedostoja selain osaa käsitellä ja millä kielellä käyttäjä mieluiten haluaisi sivua lukea.
Vanhempi HTTP 1.0 -protokolla vaati vain itse pyynnön, mutta HTTP 1.1 -protokollassa on määritettävä myös Host-otsake, joka kertoo palvelimen, johon selain uskoo ottavansa yhteyttä. Täten oikeasti saman IP-osoitteen takaa voikin löytyä useita www-sivuja, jotka palvelin lähettää aina kulloisenkin annetun host-otsakkeen perusteella. Tällaisia palvelimia kutsutaan WWW-näennäispalvelimiksi.kenen mukaan?
Sivun hakeminen > Vastaus

HTTP/1.1 200 OK
 Date: Tue, 06 Jul 2004 17:59:22 GMT
 Expires: Thu, 01 Jan 1970 00:00:00 GMT
 Cache-Control: private, must-revalidate
 Via: 1.0 cthulhu
 Server: Apache/1.3.29 (Unix) PHP/4.3.4
 X-Powered-By: PHP/4.3.4
 Set-Cookie: fiwikiSession=a8015bd32eee4e5bd46fd83aea40f159; path=/
 Vary: Accept-Encoding,Cookie
 Content-Language: fi
 Content-Type: text/html; charset=utf-8
 X-Cache: MISS from wikipedia.org
 Transfer-Encoding: chunked
 Connection: keep-alive

 <!DOCTYPE html>
 ...
Vastauksessa pyyntöön välitetään ensimmäisenä HTTP-versio ja vastauksen tilakoodi (tässä tapauksessa 200 OK), joka kertoo pyynnön onnistumisesta tai virheestä. Tämän jälkeen seuraa otsaketiedot (headers), jotka on eroteltu rivinvaihdolla. Kentän nimi ja arvo erotellaan tuplapisteellä.
Otsakkeista välittyy esimerkiksi dokumentin tyyppi (MIME-tyyppinä, esimerkissä HTML, UTF-8-merkistökoodauksella) ja sisällön kieli (suomi). Vastauksen Expires-otsakkeen arvo (voimassaoloaika) on Unix-järjestelmän ajan alkuhetki vuonna 1970, mikä tarkoittaa, että sivu vanhenee välittömästi, eikä sitä pidä tallentaa välipalvelimeen uudelleen käytettäväksi. Tähän voi olla useita syitä. Esimerkiksi pyyntö oli sivun muokkausta varten, eikä vanhentuneen sisällön käsittely enää tulevaisuudessa ole järkevää tai käyttäjä voi olla kirjautunut tunnuksellaan, jolloin sivua ei voi näyttää muille käyttäjille. Otsake Cache-Control kertoo saman asian, mutta tarkemmin.
Otsakkeen Set-Cookie avulla voidaan pyytää selainta tallentamaan eväste (cookie), jonka se palauttaa palvelimelle seuraavan pyynnön yhteydessä omassa Cookie-otsakkeessa.
Otsaketietodot päättyvät kahteen rivinvaihtoon (tai tyhjään riviin). Tämän jälkeen palvelin lähettää varsinaisen näytettävän sisällön.
Metodit

GET on metodi, jolla luetaan yksittäinen sivu tai resurssi. HTTP määrittelee kuitenkin muitakin metodeja (vaikka valtaosa liikenteestä käyttää vain GET-metodia); erityisesti GET on määritelty idempotentiksi, jolloin peräkkäisten, identtisten GET-pyyntöjen pitäisi tuottaa aina sama tulos. Toinen käytetty metodi on POST, jolla välitetään palvelimelle muun muassa selaimessa muokattavien tekstikenttien (lomakkeiden) sisällöt. POST ei ole idempotentti, joten useimpien järjestelmän tilaa muuttavien kutsujen tulisi käyttää sitä GETin sijaan. HEAD-metodilla voidaan pyytää pelkät otsikkokentät ilman sivun sisältöä. Tätä käytetään esimerkiksi tarkistettaessa onko dokumentti muuttunut sitten viime kerran siirtämättä sitä kokonaan. CONNECT-metodia käytetään taas salattujen (HTTPS) yhteyksien kanssa. Muita metodeita on harvoin edes toteutettu WWW-palvelimeen, ellei samalla tueta myös WebDAV-laajennuksia.
GET - käytetään resurssin hakua varten (esimerkiksi verkkosivun hakuun)
POST - esimerkiksi täytetyn lomakkeen tietojen lähettäminen palveluun
OPTIONS - kysely palvelimen tai resurssin ominaisuuksista
HEAD - pyydä vain sivun otsikkotiedot (esimerkiksi hakukone selvittää onko sivu muuttunut)
PUT - sivun tallettaminen (käytetään harvoin ilman WebDAV-laajennuksia)
DELETE - sivun poistaminen (käytetään harvoin ilman WebDAV-laajennuksia)
TRACE - palauttaa pyynnön sellaisenaan (vikojen jäljitykseen)
CONNECT - pyydetään yhteyttä, joka jää päälle
Vastauskoodit

Palvelin palauttaa onnistuneeseen sivunhakuun (edellä) vastauksena ensimmäisenä "HTTP/1.1 200 OK". Tämä kertoo protokollan versionumeron ja koodi "200" kertoo pyynnön onnistuneen (selväkielisenä "OK"). Statuskoodeista 2xx-alkuiset kertovat onnistuneesta pyynnöstä. Näistä tärkeimpiä ovat 200 eli OK ja 206 "Partial Content", joka kertoo vastauksen olevan osa pyydetty osa tiedostoa (pyydettäessä osaa suuremmasta tiedostosta).
3xx-alkuiset koodit kertovat sisällön löytyvän jostain muualta kuin selain pyysi. Koodi 301 "Moved Permanently" kertoo sivun siirtyneen pysyvästi ja 302 "Moved Temporarily" väliaikaisesti toiseen paikkaan.
4xx-alkuiset vastauskoodit kertovat asiakasohjelman (selaimen) tekemästä virheestä. Esimerkiksi 404 "Not Found" on tuloksena, jos haetaan sivua, jota palvelimella ei ole ja 403 "Forbidden", ettei hakijalla ole oikeutta dokumenttiin pääsyyn.
5xx-alkuiset koodit ovat palvelimen tekemien virheiden seurausta. Näistä yleisin on 500 "Internal Server Error", joka kertoo pyynnön epäonnistuneen sitä käsittelevän ohjelman kaaduttua tai palvelimen muun virheellisen toiminnan seurauksena.
Vastauskoodeja käytetään verrattain vähän, vaikka niiden avulla voitaisiin toteuttaa monia hyviä ominaisuuksia, esimerkiksi www-selain voisi
sopivan vastauskoodin saadessaan tietää, että URL ei ole enää olemassa, mutta että se löytyy annetusta osoitteesta ja päivittää automaattisesti kirjanmerkin uutta vastaavaksi.
Istunnot

HTTP on normaalisti tilaton. Tämä tarkoittaa, ettei seuraavan pyynnön tulos riipu mitenkään edellisen tuloksesta ja kaikki asiakkaat saavat saman tuloksen samalla pyynnöllä. Tämä on kuitenkin melko rajoitettua, koska esimerkiksi verkkokaupan ostoskori tai kirjautuminen käyttäjätunnuksella foorumille olisivat mahdottomia tilattomalla protokollalla.
Käyttäjien istuntojen (session) toteuttamiseen HTTP:ssä on useita keinoja. Luotettavimmat näistä liittyvät evästeiden (cookie) käyttöön. Tällöin palvelin asettaa asiakasohjelmalle evästeen Set-Cookie-kentällä pyynnön yhteydessä. Vastaavasti palvelimelle luodaan ja pidetään muistissa istuntoon liittyvä tieto. Istunnon voisi muodostaa luottamalla pelkästään evästeiden välittämään tietoon, mutta tämä on usein hankalaa ja mahdollisesti tietoturvariski. Tietoturvan ylläpitämiseksi istunto sidotaan myös käyttäjän IP-osoitteeseen, johon luottaminen ainoana istunnon tunnisteena on epävarmaa (mm. siksi, että usea eri käyttäjä voi hakea sivuja saman IP-osoitteen takaa. Katso osoitteenmuunnos) Myös evästeisiin luottaminen on suhteellisen epävarmaa, koska niille varattu tila on rajattu ja monet käyttäjät estävät ainakin epämääräisten evästeiden käytön. Istuntoon liittyvä tilatieto voidaan välittää myös URL:n yhteydessä parametrina, mutta sekin on ongelmallista väärin toteutettuna. Vastaavasti palvelimen kapasiteetti on rajallinen, joten vanhoja ja käyttämättömiä istuntoja on siivottava pois tietyin väliajoin, mikä saa liian kauan käyttämättömä olevan istunnon katkeamaan.
Standardointi

RFC 1945 - Hypertext Transfer Protocol -- HTTP/1.0
RFC 2068 - HTTP 1.1 (vanhempi versio)
RFC 2616 - HTTP 1.1 (vanhentunut)
RFC 7230
RFC 7231
RFC 7232
RFC 7233
RFC 7234
RFC 7235
RFC 7540 - Hypertext Transfer Protocol Version 2 (HTTP/2)
RFC 9114 - HTTP/3
HTTP-protokollalle on varattu TCP-portti 80. Toinen varattu, mutta harvoin käytetty, portti on 8080. Toisaalta portti 8080 on monien verkkosovelluspalvelimien, kuten Tomcatin, JBossin ja Glassfishin oletusportti. Portin 8080 käyttö on niin ikään yleistä testiympäristöissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta HTTP Wikimedia Commonsissa
Kuvituskuva kahdesta QUIC-tietovirrasta kahden tietokoneen välillä, joista toisessa tieto voi kulkea samaan aikaan kun toinen on tukkeutunut.
Jääkäriprikaati-90

Jääkäriprikaati-90, puhekielessä pelkkä jääkäriprikaati, on Suomen puolustusvoimien vuoden 1990 kokoonpanoon ja kalustoon  perustuva sotatoimiyhtymä erotuksena edeltäjästään jalkaväkiprikaati-80:sta. Sen jääkäripataljoonien pääkalustona ovat panssaroidut miehistönkuljetusvaunut Pasit. Aikaisemmassa jalkaväkiprikaatissa jalkaväkijoukkue liikkui maataloustraktorien vetämien perävaunujen lavoilla. Jääkäriprikaati 90:en käytössä on ollut muitakin ajoneuvoja, kuten telakuorma-autoja. Panssaroidun miehistönkuljetusvaunun nopeus tiellä voi nousta yli 90 km/h, kun traktorilla kyetään alle puoleen siitä, eikä miehistöllä ole niissä suojaa sirpaleilta tai käsiaseiden tulelta.
Jääkäriprikaati-90:n seuraajana maavoimien kehityksessä Suomessa ovat valmiusyhtymät, joita on kutsuttu myös valmiusprikaati-05:iksi. Suomen turvallisuus- ja puolustuspoliittisessa selonteossa ovat jääkäriprikaatit edelleen voimassa olevia yleisjoukkojen sotatoimiyhtymiä.
Toriini

| Toriini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Dinatrium-4-[(2-arsonofenyyli)diatsenyyli]-3-hydroksinaftaleei-2,7-disulfonaatti
CAS-numero:  3688-92-4
PubChem CID:  101972020, 135418502 ja 170839390 77269, 101972020, 135418502 ja 170839390
SMILES:  C1=CC=C(C(=C1)N=NC2=C3C=CC(=CC3=CC(=C2O) S(=O)(=O)[O-])S(=O)(=O)[O-])[As](=O)(O)O.[Na+].[Na+]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C16H11AsS2N2O10Na2
Moolimassa:  576,308 g/mol
Liukoisuus veteen:  20 g/l
Toriini (C16H11AsS2N2O10Na2) on atsoväreihin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään indikaattorina analyyttisessä kemiassa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa toriini on punaista tai oranssinpunaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja vähäisessä määrin etanoliin. Aineen liuokset ovat kellanoransseja happamissa  oloissa ja oranssinpunaisia emäksisissä oloissa. Toriini muodostaa komplekseja useiden metalli-ionien kanssa. Esimerkiksi toriumin kanssa muodostuu punainen kompleksi.
Toriinia valmistetaan o-aminobentseeniarsonihapon diatsoniumsuolan ja R-hapon välisellä atsokytkentäreaktiolla ja muodostamalla natriumsuola.
Toriinia käytetään reagenssina määritettäessä esimerkiksi vismutin, hafniumin, zirkoniumin, toriumin, uraaniin ja litiumin pitoisuuksia spektrofotometrisesti. Yhdistettä voidaan käyttää myös indikaattorina määritettäessä näitä metalleja kompeksometrisellä titrauksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toriini Wikimedia Commonsissa
Fiction

| Fiction Dark Tranquillity |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006
 Julkaistu: 17. huhtikuuta 2007
 Tuottaja(t): Dark Tranquillity
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 45.49
 Levy-yhtiö: Century Media
Listasijoitukset
  19.
Dark Tranquillityn muut julkaisut
| Character 2005 | Fiction 2007 | We Are the Void 2010 |
Fiction on melodisen death metal -yhtye Dark Tranquillityn 17. huhtikuuta 2007 julkaistu kahdeksas studioalbumi. Levyltä on julkaistu videona kappale ”Focus Shift”. Fiction debytoi Suomen albumilistalla sijalla 19.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Nothing to No One | Stanne | Henriksson, Sundin | 4.10 |  |  |  |  |  |
| 2. | The Lesser Faith | Stanne | Henriksson, Nicklasson, Jivarp, Sundin | 4.37 |  |  |  |  |  |
| 3. | Terminus (Where Death Is Most Alive) | Stanne | Henriksson, Sundin | 4.24 |  |  |  |  |  |
| 4. | Blind at Heart | Stanne | Henriksson | 4.21 |  |  |  |  |  |
| 5. | Icipher | Stanne | Brändström, Jivarp, Henriksson | 4.39 |  |  |  |  |  |
| 6. | Inside the Particle Storm | Sundin | Sundin | 5.29 |  |  |  |  |  |
| 7. | Empty Me | Stanne | Henriksson | 4.59 |  |  |  |  |  |
| 8. | Misery's Crown | Stanne | Brändström, Sundin, Jivarp, Henriksson | 4.14 |  |  |  |  |  |
| 9. | Focus Shift | Stanne | Henriksson | 3.36 |  |  |  |  |  |
| 10. | The Mundane and the Magic | Stanne | Henriksson, Jivarp | 5.17 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 45.49 |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Mikael Stanne – laulu
Martin Henriksson – kitarat
Niklas Sundin – kitarat
Michael Nicklasson – basso
Anders Jivarp – rummut
Martin Brändström – elektroniikka
Arvostelut

About.com:
Allmusic:
Blabbermouth: 8.5/10
Desibeli.net:
Imperiumi.net: 9–/10
Soundi:
Sputnikmusic:
Aiheesta muualla

Fiction Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Fiction Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Dark Tranquillity |
| --- | --- |
 Mikael Stanne  Christopher Amott  Martin Brändström  Johan Reinholdz  Christian Jansson  Joakim Strandberg Nilsson   Anders Fridén  Fredrik Johansson  Michael Nicklasson  Daniel Antonsson  Martin Henriksson  Anders Jivarp  Niklas Sundin  Anders Iwers 
Studioalbumit:  Skydancer  The Gallery  The Mind’s I  Projector  Haven  Damage Done  Character  Fiction  We Are the Void  Construct  Atoma  Moment  Endtime Signals 
EP:t:  A Moonclad Reflection  Of Chaos and Eternal Night  Enter Suicidal Angels  Lost to Apathy  Zero Distance 
Kokoelmat:  Tranquillity  Exposures – In Retrospect and Denial  Manifesto of Dark Tranquillity  Yesterworlds  The Dying Fragments 
Videojulkaisut:  Zodijackyl Light  Live Damage  Where Death Is Most Alive  The Dying Fragments  For the Fans 
Muuta: diskografia