stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gérakaksenlahti

| Gérakaksenlahti> Κόλπος Γέρακα |
| --- | --- |
 Gérakaksenlahtea.
  Gérakaksenlahti 
Koordinaatit:  36°47′12″N, 23°04′46″E
Sijainti:  Monemvasiá, Lakonia, Peloponnesos
Valtio:  Kreikka
Merialue:  Myrtóonmeri, Egeanmeri, Välimeri
Gérakaksenlahti (kreik. Κόλπος Γέρακα, Kólpos Géraka) eli Gérakaksen laguuni (Λιμνοθάλασσα Γέρακα, Limnothálassa Géraka) on lahti Egeanmereen kuuluvassa Myrtóonmeressä Peloponnesoksen niemimaan itärannikolla Kreikassa, noin 20 kilometriä pohjoiseen Monemvasián kylästä. Se kuuluu Monemvasián kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Gérakaksenlahtea.
Gérakaksenlahden pinta-ala on noin 0,4 neliökilometriä. Lahden suun luoteispuolella sijaitsee Kýfantan niemi ja kaakkoispuolella Kárin niemi. Lahden suuta seuraa noin 650 metriä pitkä salmi, joka päättyy lahden laajempaan, laguunimaiseen pääosaan. Gérakaksenlahden rannalla sijaitsee Limáni Iérakan kylä. Lahdessa sijaitsee Rívan saari. Gérakaksenlahti on tärkeä lintualue, ja se on suojeltu Natura- ja Ramsar-alueena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gérakaksenlahti Wikimedia Commonsissa
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:  Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:  Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Navarínonlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri: Messaránlahti
Kassándranlahti

| Kassándranlahti> Κόλπος Κασσάνδρας |
| --- | --- |
 Kassándranlahti satelliittikuvassa.
  Kassándranlahti 
Koordinaatit:  40°7′N, 23°34′E
Sijainti:  Chalkidikí, Makedonia
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pituus:  54 km
Leveys:  24 km
Kassándranlahti (kreik. Κόλπος Κασσάνδρας, Kólpos Kassándras) eli Toronaíoslahti (Κόλπος Τορωναίος, Kólpos Toronaíos) on lahti Egeanmeren pohjoisosassa Makedonian maantieteellisellä alueella Kreikassa. Se sijaitsee Chalkidikín niemimaan kahden läntisimmän niemen Kassándran ja Sithonían välissä.
Lahden pituus on noin 54 kilometriä ja leveys noin 24 kilometriä. Lahden länsiranta kuuluu Néa Propontídan ja Kassándran kuntiin, pohjoisranta Polýgyroksen kuntaan ja länsiranta Sithonían kuntaan. Lahdessa sijaitsee pieni Kélyfoksen saari.
Kassándranlahden rantaa Polýchronon kylässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kassándranlahti Wikimedia Commonsissa
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:  Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:  Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Navarínonlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri: Messaránlahti
Chaniánlahti

| Chaniánlahti> Κόλπος Χανίων |
| --- | --- |
 Chaniánlahti satellittikuvassa.
  Chaniánlahti 
Koordinaatit:  35°34′N, 23°54′E
Sijainti:  Kreeta
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Kreetanmeri, Egeanmeri, Välimeri
Chaniánlahti (kreik. Κόλπος Χανίων, Kólpos Chaníon) on lahti Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan saaren länsiosan pohjoisrannikolla Kreikassa. Se sijaitsee Akrotírin ja Rodopóksen niemimaiden välissä.
Chaniánlahden itäosan rannikolla sijaitsee Chanián kaupunki, josta lahti on saanut nimensä. Kaupungin länsipuolella lahden rannalla sijaitsee suuri joukko turistikohteina tunnettuja kyliä, mukaan lukien Káto Stalós, Agía Marína, Plataniás, Geráni, Máleme ja Kolymvári. Lahdessa sijaitsee Ágioi Theódoroin saari.
Chaniánlahtea ja Ágioi Theódoroin saari Plataniáksesta nähtynä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chaniánlahti Wikimedia Commonsissa
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:  Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:  Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Navarínonlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri: Messaránlahti
Iraklioninlahti

| Iraklioninlahti> Κόλπος Ηρακλείου |
| --- | --- |
 Iraklioninlahti satelliittikuvassa.
  Iraklioninlahti 
Koordinaatit:  35°22′N, 25°6′E
Sijainti:  Kreeta
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Kreetanmeri, Egeanmeri, Välimeri
Iraklioninlahti (kreik. Κόλπος Ηρακλείου, Kólpos Irakleíou; myös Irákleionlahti) on lahti Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan saaren pohjoisrannikolla Kreikassa. Se sijaitsee Iraklionin kaupungin edustalla, josta se on saanut nimensä.
Saaren pääkaupungin Iraklionin lisäksi lahden rannalla sijaitsevat muun muassa sen esikaupunkeihin luettavat Gázin ja Néa Alikarnassóksen kaupungit. Myös Iraklionin kansainvälinen lentoasema on aivan lahden rannalla. Lahdessa Iraklionin edustalla sijaitsee Dían saari.
Iraklioninlahtea ja Iraklionin kaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iraklioninlahti Wikimedia Commonsissa
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:  Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:  Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Navarínonlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri: Messaránlahti
Portonlahti

| Portonlahti> Golfe de Porto |
| --- | --- |
 Hiekkaranta lahden pohjukassa Porton kylässä.
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Korsika, Ranska  42°19′30.7″N, 8°37′43.8″E
Tyyppi:  luonto
Kriteerit:  (vii)(viii)(x)
Tunnusnumero:  258
Valintahistoria
Valintavuosi:  1983
 
Portonlahti on merenlahti Välimeressä, Korsikan länsirannikolla. Rannikko on tunnettu punaisista noin 900 metriä korkeista kallioistaan, calanque-jyrkänteistä, hiekkarannoistaan ja niemistä. Jyrkät kalliot sisältävät monia luolia, ja niitä reunustavat lähes saavuttamattomat luodot ja lahdet. Lahti on harvinaisten kalasääskien, muuttohaukkojen ja partakorppikotkien elinympäristö. Alueella on kyliä, joihin pääsee vain kävellen tai veneellä.
Vuonna 1983 lahti nimettiin Unescon maailmanperintökohteeksi, joka kattaa Pianan calanquet, Girolatanlahden ja Scandolan luonnonpuiston alueen upeiden maisemien, monipuolisen lintu- ja merielämän sekä macchia-pensaikon vuoksi.
Linköpingin kunta

| Linköpingin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Keskustaajama:  Linköping
Kuntakoodi:  0580
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 427,72 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  165 527
 – Väestötiheys:  115,9 as./km²
 
 www.linkoping.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Linköpingin keskikaupunkia pohjoisen suuntaan kuvattuna.
Stångejoki Linköpingin kaupungin keskustassa.
Ilmakuva Linköpingin kaupungista.
Itä-Götanmaan tasankoa Ljungin tienoilla.
Näkymä Roxen-järvelle.
Vreta Klosterin entisen luostarin kirkko.
Pienoismalli entisestä Vretan luostarista.
Ekenäsin linna.
Ljungsjön-järvi.
Linköpingin kunta (ruots. Linköpings kommun) on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Linköping.
Kunnan maapinta-ala on 1 427,72 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 165 527 henkeä (31.12.2021).
Kunnan alueella sijainnut Vretan luostari on nykyään raunioina, mutta muistoksi luostarista on jäänyt paikannimi Vreta kloster.
Vuonna 2007 kunnassa oli 430,34 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 30,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kuntauudistuksen jälkeen nykyisen kunnan alueella sijaitsi Linköpingin kaupunki ja 31 maalaiskuntaa. Vuonna 1894 Sankt Larsin kuntaa perustettiin Sankt Lars -niminen taajaväkinen yhdyskunta. Yhdyskunta ja koko kunta liitettiin Linköpingiin vuonna 1911.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat suurkunnat:
Linköping (aiempi Linköpingin kaupunki)
Askeby (aiemmat Vårdsberg, Askeby, Örtomta ja Bankekind)
Landeryd (aiempi Landeryd)
Vårdnäs (aiemmat Vist, Skeda ja Vårdnäs)
Södra Valkebo (aiemmat Gammakil, Nykil ja Ulrika)
Norra Valkebo (aiemmat Björkeberg, Västerlösa, Rappestad, Sjögestad ja Vikingstad)
Kärna (aiemmat Slaka, Kärna, Kaga ja Ledberg)
Vreta kloster (aiemmat Vreta kloster, Stjärnorp, Ljung ja Flistad)
Åkerbo (aiemmat Gistad, Lillkyrka, Östra Skrukeby, Törnevalla, Östra Harg ja Rystad)
Linköpingin kuntamuoto oli kaupunki, ja kaikki muut olivat maalaiskuntia.
Askeby liitettiin Åkerbohon jo vuonna 1961. Landeryd puolestaan liitettiin Linköpingiin vuonna 1963 ja Kärna vuonna 1967. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin nykyinen Linköpingin kunta yhdistämällä Linköpingin kaupunki, Vårdnäs, Södra Valkebo, Norra Valkebo, Vreta kloster ja Åkerbo.
Vuonna 1952 perustetuista kunnista Åkerbo sai nimensä historiallisen Åkerbon kihlakunnan mukaan. Norra ja Södra Valkebo puolestaan sijaitsivat Valkebon kihlakunnan pohjois- ja eteläosissa.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entinen Linköpingin kaupungin vaakuna. Myös Vreta klosterin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Vreta klosterin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Linköpingin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 83 641 | 83 641 |
| 1955 | 1955 |    | 89 536 | 89 536 |
| 1960 | 1960 |    | 93 501 | 93 501 |
| 1965 | 1965 |    | 98 314 | 98 314 |
| 1970 | 1970 |    | 104 646 | 104 646 |
| 1975 | 1975 |    | 109 236 | 109 236 |
| 1980 | 1980 |    | 112 600 | 112 600 |
| 1985 | 1985 |    | 116 838 | 116 838 |
| 1990 | 1990 |    | 122 268 | 122 268 |
| 1995 | 1995 |    | 131 370 | 131 370 |
| 2000 | 2000 |    | 133 168 | 133 168 |
| 2005 | 2005 |    | 137 636 | 137 636 |
| 2010 | 2010 |    | 146 416 | 146 416 |
| 2015 | 2015 |    | 152 966 | 152 966 |
| 2020 | 2020 |    | 165 527 | 165 527 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 22 945 | 15,0 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 7 039 | 4,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 8 908 | 5,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 114 074 | 74,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 914 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 040 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 815 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 50 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,9 %
18–64-vuotiaat: 63,2 %
65 vuotta täyttäneet: 16,8 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,3 | 1,3 |
|   | jalostus | 20,1 | 19,9 |
|   | palvelut | 77,8 | 77,9 |
|   | tuntematon | 0,8 | 0,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 72 732 | 66 389 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 109,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 20 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 15 581 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Linköping | 104 232 |
| 2 | Ljungsbro | 6 620 |
| 3 | Malmslätt | 5 214 |
| 4 | Linghem | 2 804 |
| 5 | Sturefors | 2 229 |
| 6 | Vikingstad | 2 096 |
| 7 | Ekängen | 2 037 |
| 8 | Berg | 1 278 |
| 9 | Slaka | 592 |
| 10 | Askeby | 518 |
| 11 | Brokind | 502 |
| 12 | Bestorp | 475 |
| 13 | Bankekind | 405 |
| 14 | Nykil | 321 |
| 15 | Sjögestad | 300 |
| 16 | Gistad | 288 |
| 17 | Skeda udde | 283 |
| 18 | Rappestad | 235 |
| 19 | Västerlösa | 206 |
| 20 | Ulrika | 200 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Hackefors
Hjulsbro
Jägarvallen
Tallboda
Luettelossa mainituista taajamista kaikki ovat sittemmin kasvaneet yhteen Linköpingin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bjärka-Säby
Björkeberg
Fruktåker och Ängen
Gälstad-Lundby
Kransberg + Fryshem
Kränge
Maspelösa
Nysätter
Ringstorp
Roxenbaden
Roxtuna
Rystad
Skeda
Stensätter
Svartmåla
Sättuna
Södra Kränge
Västerby
Örtomta
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Rappestad
Ulrika
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Linköpingin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Linköping Nordväst (26 valtuutettua)
Linköping Sydväst (25 valtuutettua)
Linköping Nordost (28 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Linköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 12 | 14 | 18 | 21 | 19 | 16 | 21 | 18 | 19 | 14 | 21 | 25 | 20 | 18 |  |
|   | Keskustapuolue | 18 | 16 | 11 | 11 | 8 | 10 | 7 | 6 | 4 | 6 | 6 | 6 | 6 | 8 |  |
|   | Liberaalit | 8 | 9 | 8 | 5 | 11 | 9 | 9 | 8 | 5 | 10 | 7 | 7 | 6 | 7 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 7 | 3 | 11 | 8 | 6 | 3 | 4 | 6 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 6 | 3 | 4 | 5 | 4 | 6 | 8 | 7 | 5 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 35 | 34 | 35 | 36 | 35 | 32 | 26 | 35 | 28 | 31 | 29 | 24 | 27 | 22 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 7 | 6 | 4 | 3 | 3 | 5 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 6 | 8 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 | 79 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Askebyn piiri
Bankekindin piiri
Bergan piiri (Itä-Götanmaa)
Björkebergin piiri
Flistadin piiri (Itä-Götanmaa)
Gammalkilin piiri
Gistadin piiri
Johannelundin piiri
Kagan piiri
Kärnan piiri
Landerydin piiri
Ledbergin piiri
Lillkyrkan piiri (Itä-Götanmaa)
Linköpingin Sankt Larsin piiri (Linköpings Sankt Lars distrikt)
Linköpingin tuomiokirkkopiiri (Linköpings domkyrkodistrikt)
Ljungin piiri (Itä-Götanmaa)
Nykilin piiri
Rappestadin piiri
Rydin piiri (Itä-Götanmaa)
Rystadin piiri
Sjögestadin piiri
Skedan piiri
Skäggetorpin piiri
Slakan piiri
Stjärnorpin piiri
Törnevallan piiri
Ulrikan piiri
Vikingstadin piiri
Vistin piiri
Vreta klosterin piiri
Vårdnäsin piiri
Vårdsbergin piiri
Västerlösan piiri
Örtomtan piiri
Östra Hargin piiri
Östra Skrukebyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Linköpings domkyrkoförsamling
Linköpings S:t Lars
Landeryd
Slaka
Kärna
Kaga
Ledberg
Vist
Vårdnäs
Skeda
Nykil-Gammalkil
Ulrika
Vikingstad
Vreta kloster
Åkerbo
Linköpings Berga
Linköpings Johannelund
Linköpings Skäggetorp
Linköpings Ryd
Gottfridsberg
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Askeby
Bankekind (Svinstad)
Björkeberg
Flistad
Gammalkil
Gistad
Kaga
Kärna
Landeryd
Ledberg
Lillkyrka
Linköpings Berga
Linköpings domkyrkoförsamling (Linköping)
Linköpings Johannelund
Linköpings Ryd
Linköpings Sankt Lars (Sankt Lars)
Linköpings Skäggetorp
Ljung
Nykil
Näsby*
Rakered*
Rappestad*
Rystad
Sjögestad
Skeda
Slaka
Stjärnorp
Törnevalla
Ulrika
Vikingstad
Vist
Vreta kloster
Vårdnäs
Vårdsberg
Västerlösa
Örtomta
Östra Harg (Harg)
Östra Skrukeby (Skrukeby)
Nähtävyyksiä

Bjärka-Säbyn linna
Ekenäsin linna
Stureforsin linna
Flygvapenmuseum
Linköpingin tuomiokirkko
Vretan luostari
Askebyn luostari
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Linköpingin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Linköpings kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Itä-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Linköpingin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Minervaskolan

| Minervaskolan |
| --- | --- |

Sijainti:  Apollonkatu 12, 00100, Helsinki
Rehtori:  Charlotta Wallenius
Luokat:  1–6 (peruskoulu)
Verkkosivut
Minervaskolan on Etu-Töölössä sijaitseva ruotsinkielinen peruskoulu, jossa on luokat 1–6. Vuonna 2021 koulussa oli noin 145 oppilasta.
Koulurakennus on valmistunut 1929 ja vuosina 2017–2018 siihen tehtiin peruskorjaus. 1920-luvun klassisismia edustavan koulurakennuksen suunnitteli arkkitehti Eva Kuhlefelt-Ekelund ja se on luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennukseksi.
Risto Kaskilahti

| Risto Kaskilahti |
| --- | --- |
 Risto Kaskilahti Helsingin kaupunginteatterissa 2008.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Risto Pekka Kaskilahti
Syntynyt: 29. tammikuuta 1963 (ikä 61)  Viitasaari
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1986–
Palkinnot
 Telvis (2004, 2005) Kultainen TV (2008) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Risto Pekka Kaskilahti (s. 29. tammikuuta 1963 Viitasaari) on suomalainen näyttelijä.
Helsingin kaupunginteatterissa vuodesta 2001 työskennellyt Kaskilahti esiintyi Se on siinä -urheilutietovisailun vakiokilpailijana (Jäsen R), ja hän myös käsikirjoitti ohjelmaa. Hän on esiintynyt lisäksi eräissä elokuvissa ja televisiosarjoissa.
Vuonna 2005 Kaskilahti sai toisen Telvis-palkintonsa. Hän on harjoitellut hiihtoa maajoukkueen mukana osana Elixir-televisio-ohjelmaa. Hän on ollut Nelosen sääpoika. Kaskilahti on esiintynyt lukuisissa näytelmissä, muun muassa Viivi ja Wagner (Helsingin kaupunginteatteri), Viulunsoittaja katolla (Samppalinnan kesäteatteri), Kaunotar ja Hirviö (Helsingin kaupunginteatteri), Väärennetty morsian (Helsingin kaupunginteatteri).
Kaskilahti osallistui Tanssii tähtien kanssa -ohjelman 7. tuotantokaudelle syksyllä 2012 tanssiparinaan tanssinopettaja Susa Matson. He putosivat 6. pudotuksessa 11. marraskuuta 2012.
Risto Kaskilahti on naimisissa näyttelijä Sari Puumalaisen kanssa. Heillä on kaksi tytärtä, Saara ja Siiri.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva / TV-elokuva / Lyhytelokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1986 | Lumikuningatar | rosvoääni |
| 1988 | Yötyö | poika |
| 1990 | Porttikielto taivaaseen | poliisi |
| 1991 | Rölli – hirmuisia kertomuksia | Reima Seesteinen |
| 1993 | Chaplinesque |  |
| 1993 | Kun piru tuli polkupyörällä sepän tölliin ja sepän vaimo sai uuden nenän | porvari |
| 1996 | Aatamin poika | Timonen |
| 1997 | Mafia ja minä |  |
| 1997 | Jäänmurtaja | jäähallin kuuluttaja |
| 1997 | Siivoton juttu | toimittaja |
| 1997 | Palava rakkaus | ylioppilas Blan |
| 1998 | Hämähäkkihuijaus |  |
| 1998 | Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies | Alkon myyjä |
| 1999 | Satumaa - Unto Monosen elämä ja tangot | Unto Mononen |
| 2000 | Lakeuden kutsu | Reino Rantalahti |
| 2000 | Hylätyt talot, autiot pihat | luutnantti Rydman |
| 2000 | Hurmaava joukkoitsemurha | bussikuski |
| 2001 | Klassikko | Esko Kummola |
| 2003 | Sibelius | Wettenhovi-Aspa |
| 2006 | Saippuaprinssi | miksaaja |
| 2007 | Raja 1918 | Alex Muranen |
| 2008 | Blackout | Risto Vierikko |
| 2011 | Risto | Ripa |
| 2011 | Takalinjan Takana | Saksalaisupseeri |
| 2012 | Vares – Uhkapelimerkki | Timo Petterson |