stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sähköisten suureiden analogiat

Sähköstatiikan, sähkömagnetismin ja sähködynamiikan ilmiöitä kuvaaville suureille on ajateltavissa seuraavia analogioita eli vastaavuuksia. Tällaisella ajattelutavalla voi ymmärtää toisen fysiikan alan ilmiöitä jo tuntemansa alan avulla.
| Sähköstaattinen kenttä | Sähköstaattinen kenttä | Sähkömagneettinen kenttä ja piiri | Sähkömagneettinen kenttä ja piiri | Sähködynaaminen virtapiiri | Sähködynaaminen virtapiiri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suure | Tunnus | Suure | Tunnus | Suure | Tunnus |
| sähkövuo | Ψ | magneettivuo | Φ | sähkövirta | I |
| sähkövuon tiheys | D | magneettivuon tiheys | B | virrantiheys | J |
| sähkökentän voimakkuus | E | magneettikentän voimakkuus | H | sähkökentän voimakkuus, sähkölujuus | E |
| jännite | U | magneettijännite | Um | jännite | U |
| - |  | reluktanssi, magneettivastus | Rm | resistanssi | R |
| - |  | permeanssi, magneettinen johtavuus | Λ | konduktanssi | G |
| permittiivisyys | ε | permeabiliteetti | μ | konduktiivisuus eli sähkönjohtavuus | γ |
Sähköisten ja muiden fysiikan alojen suureiden välillä on myös kuviteltavissa analogioita: esimerkiksi terminen resistanssi on rinnastettavissa sähköiseen resistanssiin ja lämpökapasiteetti sähköiseen kapasitanssiin. Tällaisessa analogiassa lämpötila vastaa jännitettä ja lämpöteho vastaa sähkövirtaa. Lämpöenergia puolestaan vastaa sähkövarausta. Ohmin lailla resistanssi = jännite / virta on tällöin terminen analogia: terminen resistanssi = lämpötila / lämpöteho.
Hydrauliikan suureet ovat myös verrattavissa sähköisiin suureisiin: paine vastaa jännitettä ja virtausmäärä sähkövirtaa.
23. kesäkuuta

23. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 174. päivä (175. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 191 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Aatu, Aatto, Aadolf
suomenruotsalainen kalenteri: Adolf
ortodoksinen kalenteri: Ahri, Aura
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ádo
vanhemmissa kalentereissa: Adolph, Basilius, Beata, Ediltrud, Giurdo, Leonardius, Leonhard, Virgina
Tapahtumia

1642 – Suomen ensimmäinen kirjakauppias, Pietari Brahen suosituksella varustettu lyypekkiläinen Laurentius Jauchius, hyväksyttiin yliopiston kirjakauppiaaksi Turussa. Sopimuksen ja siihen liittyneen valtakirjan vahvisti juhlallisesti Turun akatemian rehtori Swen Wigelius.
1713 – Ranskalaisten asuttaman Pohjois-Amerikan (”Acadia”) asukkaille annettiin vuosi aikaa vannoa uskollisuutta Isolle-Britannialle tai muuten he joutuisivat jättämään Kanadan Nova Scotian.
1743 – Ruotsin valtiopäivät valitsivat Aadolf Fredrikin kruununperilliseksi pitkälti Venäjän keisarinnan Elisabetin vaatimuksesta.
1757 – Plasseyn taistelu, Englannin Itä-Intian kauppakomppanian joukot voittavat Bengalin nawab Siraj-ud-daulan joukot.
1887 – Kanadan ensimmäinen kansallispuisto, Banffin kansallispuisto perustettiin.
1894 – Kansainvälinen Olympiakomitea (The International Olympic Committee) perustettiin Sorbonnessa Pariisissa paroni Pierre de Coubertinin aloitteesta.
1919 – Virolaiset voittivat Saksan Baltian Landeswehrin Võnnun taistelussa Viron vapaussodassa.
1941 – Liettualainen aktivistirintama julisti Liettuan väliaikaishallituksen perustetuksi Kaunasissa.
1970 – Helsingissä järjestettiin Iranin šaahin vastainen mielenosoitus, jossa pidätettiin useita mielenosoittajia, muiden muassa Erkki Tuomioja, Ilkka Taipale ja Ilkka-Christian Björklund.
1985 – Ilmailu: Air Indian Boeing 747 -lentokone syöksyi Atlanttiin Irlannin eteläpuolella, 329 ihmistä sai surmansa.
1991 – Sonic the Hedgehog -videopeli julkaistiin Pohjois-Amerikassa.
1992 – Ruokolahden leijonasta tehtiin ensimmäinen havainto.
2016 – Britanniassa järjestettiin kansanäänestys, jossa noin 52 % äänestäjistä äänesti EU:sta eroamisen puolesta.
2017 – Suomalainen Aalto-1-satelliitti laukaistiin 30 muun satelliitin kanssa intialaisella PSLV-XL-kantoraketilla.
2023 – Wagner-ryhmä nousi Venäjällä kapinaan ja valtasi Donin Rostovin ja Voronežin.
Juhlapäiviä

Alkuperäinen juhannusaatto (Suomessa ja Ruotsissa kuitenkin nykyisin vain, jos se sattuu perjantaiksi. Päivän sattuessa lauantaiksi se on juhannuspäivä).
Muinainen Latvia: jani, jota vietettiin kesäpäivänseisauksen aikaan (vastaa juhannusta).
Isänpäivä: Nicaragua ja Puola.
Viro: võidupüha eli 'voitonjuhla' Viron vapaussodassa Saksan Landeswehristä saavutetun voiton kunniaksi Võnnussa (nyk. Cēsis Latviassa).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 23. kesäkuuta: |  |
:   Carl Reinecke 1642 – Suomen ensimmäinen kirjakauppias, Pietari Brahen suosituksella varustettu lyypekkiläinen Laurentius Jauchius, hyväksyttiin yliopiston kirjakauppiaaksi Turussa.  1824 – Saksalainen säveltäjä, pianisti ja kapellimestari Carl Reinecke syntyi.  1894 – Kansainvälinen olympiakomitea perustettiin Sorbonnessa Pariisissa paroni Pierre de Coubertinin aloitteesta.  1919 – Virolaiset voittivat Saksan Baltian Landeswehrin Võnnun taistelussa Viron vapaussodassa.  1937 – Presidentti ja rauhannobelisti Martti Ahtisaari syntyi Viipurissa.  1957 – Yhdysvaltalainen näyttelijä Frances McDormand syntyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 22. kesäkuuta, 24. kesäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Porsche 996

| Porsche 996 Carrera |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistaja:  Porsche
Valmistusvuodet:  1998–2004
Korimalli:  2-ovinen coupé, cabriolet,
Luokka:  urheiluauto
Edeltäjä:  Porsche 993
Seuraaja:  Porsche 997
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto, neliveto
Porsche 996 on Porschen 911-sarjan kolmanneksi uusin korimalli.
Vuodesta 1998 lähtien valmistetussa 996-sarjan autossa esiteltiin kokonaan uusi korimalli, joka ei enää perustunut alkuperäiseen 1960-luvulla esiteltyyn muotoiluun. Auto oli aikaisempaa suurempi ja ennen kaikkea mukavampi soveltuen paremmin myös arkiajoon.lähde? Samalla myös luovuttiin ilmajäähdytteisestä moottorista ja esiteltiin vesijäähdytteinen versio. 996 oli teknisesti ja ulkonäöllisesti valtava askel eteenpäin vanhentuneeseen 993-malliin verrattuna.
Monet 911-fanaatikot eivät kuitenkaan pitäneet uutta mallia "aitona" 911:nä.lähde? Suurta kritiikkiä saivat osakseen muun muassa uudelleen muotoillut etuvaloumpiot.lähde? Takavetoinen perusmalli tunnettiin edelleen Carrera-nimellä. Lisäksi saatavana oli edellisen 993-mallin tapaan Carrera 4 ja 4S-mallit sekä Frankfurtissa vuonna 1999 esitelty Turbo. Samana vuonna mallistoon tuli myös ratahenkinen GT3 "mk 1", jossa oli vapaastihengittävä 3.6 litrainen ja 360-hevosvoimainen moottori yhdistettynä ratapainotteiseen alustaan ja takavetoon. GT3:sta valmistettiin vuoteen 2000 asti, yhteensä vajaat 1900 kappaletta.
Vuonna 2001 996-mallisto sai faceliftin, jossa muun muassa kritisoidut etuvalot muuttuivat samalla kun tekniikkaa muutenkin päivitettiin ja tehot kasvoivat. Samana vuonna esiteltiin edellisen 993-sarjan mukaisesti GT2-malli, jossa on muun muassa leveämmät lokasuojat, aggressiivisemman muotoinen etuspoileri ja suurempi takaspoileri. Moottorin maksimiteho oli aluksi 462 hv ja myöhemmin se nostettiin 483 hevosvoimaan. Vuonna 2004 myös GT3:sta tehtiin uusi painos, Mk 2, jossa teho oli nostettu 380 hevosvoimaan, ja mallistoon tuli lisäksi GT3 RS, joka oli kevennetty ja vielä enemmän rata-ajoon suunnattu versio 996:sta.
Moottorivaihtoehdot

| Malli | teho, moottori | 0-96,6 km/h kiihtyvyys | huippunopeus km/h |
| --- | --- | --- | --- |
| 911 Carrera | 320 hp @ 6 800 rpm, 3.6L | 4.9 s | 285 |
| 911 Carrera 4 | 320 hp @ 6 800 rpm, 3.6L | 5.0 s | 285 |
| 911 Carrera 4S | 320 hp @ 6 800 rpm, 3.6L | 5.1 s | 280 |
| 911 Targa | 320 hp @ 6 800 rpm, 3.6L | 5.2 s | 280 |
| 911 Turbo | 420 hp @ 6 000 rpm, 3.6L | 3.9 s | 297 |
| 911 Turbo S | 444 hp @ 6 000 rpm, 3.6L | 3.7 s | 317 |
| 911 GT3 | 381 hp @ 7 400 rpm, 3.6L | 4.5 s | 306 |
| 911 GT3 RS | 381 hp @ 7 400 rpm, 3.6L | 4.5 s | 306 |
| 911 GT2 | 483 hp @ 5 700 rpm, 3.6L | 4.0 s | 319 |
| 911 Turbo Cabriolet | 420 hp @ 6 000 rpm, 3.6L | 4.3 s | 306 |
| 911 Turbo S Cabriolet | 444 hp @ 6 000 rpm, 3.6L | 3.8 s | 306 |
| 911 Carrera Cabriolet | 300 hp @ 6 800 rpm, 3.4L | 5.2 s | 285 |
| 911 Carrera 4 Cabriolet | 300 hp @ 6 800 rpm, 3.4L | 5.3 s | 285 |
| 911 Carrera 4S Cabriolet | 320 hp @ 6 800 rpm, 3.4L | 5.3 s | 280 |
996 GT3 RS  (2003)
Ernst Põdder

| Ernst Põdder |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1879 Võrumaa
Kuollut: 24. kesäkuuta 1932 (53 vuotta) Tallinna
Ernst Põdder (10. helmikuuta 1879 – 24. kesäkuuta 1932) oli virolainen upseeri ja poliitikko. Hän osallistui muun muassa Venäjän–Japanin sotaan ja Viron vapaussotaan ja toimi sittemmin oikeistoradikaalisessa Viron vapaussotureiden liitossa.
Elämäkerta

Põdder syntyi 10. helmikuuta 1879 Võrumaalla ja valmistui vuonna 1900 Vilnan sotakoulusta. Hän otti osaa Venäjän–Japanin sotaan (1904–1905) ja ylennettiin ansiokkaasta palveluksesta komppanian päälliköksi. Põdderin päättäessä palveluksensa Venäjän armeijassa hän oli arvoltaan eversti. Heinäkuussa 1917 Põdderista tuli yksi Viron väliaikaishallituksen asejoukkojen komentajista ja hän johti ensimmäistä ja kolmatta rykmenttiä. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hän oli yksi Viron armeijan edeltäjän ensimmäisen divisioonan päälliköistä. Saksan armeijan edetessä Viroon vuonna 1918 Põdder piiloutui miehittäjiä siirtyen maan alle ja hänestä tuli Viron suojeluskunnan eli Kaitseliitin komentaja.
Viron vapaussodan aikana 4. huhtikuuta 1919 Põdderista tuli 3. divisioonan komentaja ja hänen joukkonsa löivät saksalaiset Landeswehr-joukot Cēsisin taistelussa Landeswehrin sodassa. Sodan jälkeen Põdder johti divisioonaansa ensin Pärnussa ja vuodesta 1921 Tartossa. Vuonna 1924 hän osallistui kommunistien vallankaappausyrityksen kukistamiseen. Sittemmin Põdder liittyi oikeistoradikaaliseen Viron vapaussotureiden liittoon ja hänestä tuli yksi liikkeen pääideologeista. Vuosina 1928–1931 hän johti liikkeen Tallinnan osastoa ja henkilökohtaisten kahnausten jälkeen amiraali Johan Pitkan kanssa hän muutti liikkeen veteraanijärjestöstä suuremmaksi kansanliikkeeksi. Edellytys palveluksesta vapaussodassa poistettiin ja jäsenyys sallittiin kenelle tahansa, joka hyväksyi liikkeen poliittisen ohjelman. Vuonna 1931 Viron puolustusministeriö kielsi aktiivisessa palveluksessa olevien upseerien toiminnan poliittisissa järjestöissä ja Põdder jätti kaikki virkansa vapaussoturien liitossa pysyen silti sen jäsenenä. Põdder kuoli 24. kesäkuuta 1932 Tallinnassa kuolion seurauksena.
Politiarikos

Politiarikos on lievistä järjestysrikkomuksista käytetty vanhahtava nimitys. Suomessa nimityksellä on yleensä tarkoitettu niitä rikoksia, joista säädettiin vuoden 1889 rikoslain neljässä viimeisessä (41.–44.) luvussa, vaikka itse termiä ei lakitekstissä esiintynytkään. Politia­rikoksiin on rinnastettu myös eräiden muissa laeissa, esimerkiksi tieliikennelaissa olevien säännösten samoin kuin kunnallisten poliisijärjestysten rikkominen. Politiarikoksista säädettiin rangaistukseksi sakkoa tai lyhytaikainen vankeus.
Nimityksen alkuperä

Politialla tarkoitetaan julkisvallan yhteiseksi hyväksi antamia määräyksiä. Sana on samaa alkuperää kuin poliisi.
Politiarikosten luonne

Politiarikoksille tyypillisenä pidettiin, että ne saattavat olla yksittäisissä tapauksissa täysin vaarattomiakin, mutta yleisen vaarallisuutensa vuoksi ne oli kuitenkin säädetty rangaistaviksi. Niitä koskevien säännösten tarkoituksena oli myös ylläpitää yleistä kansalais­kuria sekä yleistä järjestystä ja turvallisuutta. Niitä ei pidetty rikoksina sanan varsinaisessa merkityksessä vaan tiettyjä asioita koskevien määräysten rikkomisena, mikä ilmenee rikoslain niitä koskeneiden lukujen otsikoistakin.
Politiarikoksia koskevat säännökset erosivat muita rikoksia koskevista muun muassa siten, että avunanto niihin ei ollut rangaistavaa.
Politiarikokset Suomen suuriruhtinaanmaan vuoden 1889 rikoslain mukaan

Vuoden 1889 rikoslaissa politiarikoksista säädettiin sen neljässä viimeisessä luvussa:
41. luku, kirkollista järjestystä koskevien määräysten rikkomisesta
42. luku, valtion turvallisuutta ja yleistä järjestystä varten annettujen määräysten rikkomisesta
43. luku, hyviä tapoja koskevain määräysten rikkomisesta
44. luku, hengen, terveyden ja omaisuuden suojelemiseksi annettujen määräysten rikkomisesta
Politiarikokset Suomen suuriruhtinaanmaan vuoden 1889 rikoslain mukaan > Kirkollinen järjestys

Rikoslain 41. luvussa säädettiin rangaistavaksi:
muun yksityisen hartausseuran kuin kotihartauden järjestäminen samaan aikaan, jolloin kirkoissa pidettiin jumalanpalvelus
opetuspuheen pitäminen muussa yksityisessä hartausseurassa kuin kotihartaudessa, mikäli kyseistä henkilöä oli erityisesti kielletty sellaista pitämästä
harhaoppien levittäminen häiriötä tai pahennusta herättävällä tavalla
lukukinkereiltä pois jääminen tai omien lasten estäminen lukukinkereillä tai rippikoulussa käymästä
sapatinrikokset, joita olivat:
käsi- tai muun työn tekeminen sunnuntaina tai kirkollisena juhlapäivänä, ellei se ollut välttämätöntä
rihkamakaupan auki pitäminen sunnuntaina tai kirkollisena juhlapäivänä.
Sapatinrikoksia lukuun ottamatta rikoslain 41. luvun säännökset koskivat vain evankelis-luterilaisten seurakuntien jäseniä, ja heitäkin voitiin niiden nojalla rangaista vain, jos he olivat menetelleet sanotulla tavalla vielä senkin jälkeen, kun pappi tai kirkkoneuvosto oli asiasta varoittanut.
Politiarikokset Suomen suuriruhtinaanmaan vuoden 1889 rikoslain mukaan > Valtion turvallisuus ja yleinen järjestys

Rikoslain 42. luvussa säädettiin rangaistavaksi muun muassa:
linnoitusta esittävän kuvan piirtäminen tai julkaiseminen
luvaton tunkeutuminen puolustusvoimien alueelle
Suomesta karkotetun ulkomaalaisen paluu maahan
luvaton valtakunnanrajan ylitys tai sen valmistelu
valheellisen merkinnän tekeminen eräisiin asiakirjoihin
viranomaisen erehdyttäminen ilmoittamalla nimensä, säätynsä tai ammattinsa muuksi kuin se on
sellaisen virkapuvun käyttäminen, joka ei vastaa kyseisen henkilön virkaa tai tointa, tai sellaisten ritari- tai kunniamerkkien käyttäminen, johon hänellä ei ole oikeutta
meluaminen yleisellä paikalla
tulipalon tai muun vaaran merkin antaminen, ellei sellaista vaaraa ollut
tietäjän toimi, loihtiminen tai taikaus
Politiarikokset Suomen suuriruhtinaanmaan vuoden 1889 rikoslain mukaan > Hyviä tapoja koskevat määräykset

Rikoslain 43. luvussa säädettiin rangaistavaksi:
arpajaisten järjestäminen ilman asianmukaista lupaa
uhkapeli
eläinrääkkäys
häiriötä tai pahennusta aiheuttava juopuneena esiintyminen julkisella paikalla
alle 18-vuotiaan vietteleminen nauttimaan päihdyttävää juomaa niin, että hän siitä juopuu.
Politiarikokset Suomen suuriruhtinaanmaan vuoden 1889 rikoslain mukaan > Hengen, terveyden ja omaisuuden suojelemiseksi annetut määräykset

Rikoslain 44. luvussa säädettiin rangaistavaksi muun muassa:
ampuma-aseen, räjähdysaineen, myrkyn tai muun vaarallisen aineen jättäminen sellaiseen paikkaan, että esimerkiksi lapsi voi ymmärtämättömyydestä saada sillä vahinkoa aikaan, sekä muu tällaisten aseiden ja aineiden varomaton käsittely
todelliseen hengenvaaraan joutuneen henkilön auttamatta jättäminen
myrkyn valmistaminen tai myyminen ilman asianmukaista lupaa
ruudin tai muun räjähdysaineen valmistaminen, varastointi tai myynti ilman laillista oikeutta
sellaisen ruoan tai juoman myyminen, joka myyjä tietää olevan terveydelle vahingollista
kulkutaudin estämiseksi annetun ohjeen rikkominen
ihmisille vaarallisen eläimen hallussapito, jos sitä ei pidetä suljetussa paikassa tai kytkettynä
koiran usuttaminen ihmisen, juhdan tai muun kotieläimen päälle
laivojen yhteentörmäyksen estämiseksi annetun ohjeen rikkominen
tarvittavien varokeinojen laiminlyöminen rakennustöiden, taikka kaivon, sillan tai tien rakentamisen yhteydessä niin, että siitä aiheutuu vaaraa
kuopan kaivaminen sellaiseen paikkaan, jossa ihmisiä tavallisesti liikkuu, taikka kuopan tai jyrkänteen jättäminen peittämättä, aitaamatta tai ilman tarpeellista varoitusmerkkiä
kadun tai tien ylläpitäjän laiminlyönti, jonka vuoksi vaarallisella tavalla vioittunutta siltaa ei ajoissa korjata
sellaisen esineen tai aineen kaataminen tielle, kadulle tai torille tai sellaisen rakennelman pystyttäminen, josta lähellä oleva toisen henkilön omistama rakennus tai aitaus saattaa vahingoittua
veräjän jättäminen sulkematta
avaimen tekeminen sellaista lukkoa varten, jota tekijällä ei ole oikeutta avata, tiirikan tai väärän avaimen luovuttaminen epäilyttävälle henkilölle tai tällaisen esineen pitäminen huonossa tallessa niin, että se saattoi joutua vääriin käsiin
tiirikan tai väärän avaimen hallussapito, jos siihen syyllistyi irtolainen taikka palkollinen ilman isäntänsä lupaa
varomaton tulen käsittely
laukauksen luvaton ampuminen sekä ilotulituksen järjestäminen asumuksen tai tulenarkojen esineiden läheisyydessä
Nykyinen lainsäädäntö Suomessa

Politiarikoksia ei enää pidetty muista rikoksista eroavana ryhmänä, kun rikoslaki 1900-luvun lopulla uudistettiin. Asiaa koskevat rikoslain 41.–44. lukujen säännökset onkin nykyisin jo kaikki kumottu. Osa aiemmin politia­rikoksina pidetyistä teoista ei enää ole lainkaan rangaistavia, ja muitakin koskevat säännökset taas on siirretty erityisiin lakeihin tai rikoslain muihin lukuihin. Sitä paitsi on järjestysrikkomuksista vuonna 2003 säädetty erityinen järjestyslaki.
Rikoslain 41. luku kumottiin kokonaan vuoden 1971 alussa samalla, kun muutettiin lain 10. lukua, jossa olivat muun muassa jumalanpilkkaa koskevat säännökset.  Myös 42. ja 43. lukujen kaikki pykälät on yksi toisensa jälkeen kumottu, eivät kuitenkaan kaikki samalla kerralla. Joidenkin niissä olleiden säännösten tilalle on säädetty erilliset lait, esimerkiksi eläin­rääkkäyksestä säädetään nykyisin eläin­suojelu­laissa ja arpajaisista arpajais­laissa, joskin niihin liittyviä rangaistus­säännöksiä on myös rikos­lain 17. luvussa.
Rikoslain 42. luvun 6 §:ssä mainittu juopuneena esiintyminen oli ylivoimaisesti yleisin sakon muuntorangaistukseen johtanut teko, kunnes pykälä vuoden 1969 alussa kumottiin ja juopumuksen rangaistavuus sdamalla poistettiin eräitä erityis­tapauksia lukuun ottamatta.
Rikoslain 44. luku uudistettiin kokonaan vuonna 2002, jolloin se sai otsikon Terveyttä ja turvallisuutta vaarantavista rikoksista, ja se sisältää nyt useita vakavampiakin rikoksia koskevia säännöksiä.
Nissan X-Trail

Nissan X-Trail on Nissanin vuodesta 2000 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka sijoittuu nykyisessä mallistossa pienemmän Qashqain yläpuolelle.
Nissan X-Trail T30 (2000–2007)

| Nissan X-Trail T30 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  2000–2007
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Seuraaja:  Nissan X-Trail (T31)
Teknisesti samankaltaisia:  Nissan Almera (N16) Nissan Almera Tino Nissan Bluebird Sylphy (G10) Nissan Primera (P12) Nissan Sentra (B15) Nissan Serena (C24) Nissan Sunny (B15) Nissan Wingroad (Y11) Renault Samsung SM3 (N17)
Pohjalevy:  Nissan MS
Iskutilavuus:  2,0–2,5 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven X-Trail esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2000. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin Almera- ja Primera-mallit.
Vuoden 2002 Euro NCAP -kolaritestistä X-Trail sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Bensiinimoottorit olivat 2,0- (140 hv) ja 2,5-litraiset (165 hv), dieselmoottori 2,2-litrainen (115 hv).
Vuoden 2003 lopulla X-Trail sai pienen kasvojenkohotuksen, jonka näkyvin muutos oli hieman muutettu puskuri. 2,2-litrainen dieselmoottori sai uuden ruiskutusjärjestelmän ja muuttuvasiipisen turboahtimen, jolloin sen teho nousi 135 hevosvoimaan.
Nissan X-Trail T31 (2007–2013)

| Nissan X-Trail T31 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  2007–2013
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Nissan X-Trail (T30)
Seuraaja:  Nissan X-Trail (T32)
Teknisesti samankaltaisia:   C-pohjalevyn mallit * Mercedes-Benz Citan Nissan Lafesta (B30)  Nissan NV250  Nissan Qashqai (J10)  Nissan Rogue  Nissan Sentra (B16)  Nissan Serena (C25)  Renault Fluence  Renault Kangoo II  Renault Koleos I  Renault Mégane II  Renault Mégane III  Renault Scénic II  Renault Scénic III  
Pohjalevy:  Renault–Nissan C
Iskutilavuus:  2,0–2,5 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti CVT-automaatti
Keväällä 2007 Geneven autonäyttelyssä esitelty toisen sukupolven X-Trail erosi ulkoisesti vain vähän edeltäjästään, mutta perustui uudelle pohjalevylle, joka oli käytössä myös muun muassa Nissan Qashqaissa ja Renault Koleosissa.
Vuoden 2007 Euro NCAP -kolaritestistä X-Trail sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Bensiinimoottorit olivat edelleen 2,0- ja 2,5-litraiset, dieselmoottorina oli uusi Renault’n ja Nissanin yhteistyössä kehittämä 2,0-litrainen.
Vuonna 2010 X-Trailia uudistettiin kevyesti erityisesti keulan alueella. Taakse tuli LED-valot.
Nissan X-Trail T32 (2013–)

| Nissan X-Trail T32 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Etelä-Korea  Indonesia  Japani  Kiina  Malesia  Taiwan  Thaimaa  Venäjä  Yhdysvallat
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  2013–
Muut nimet:  Nissan Rogue
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Nissan X-Trail (T31)
Teknisesti samankaltaisia:  Infiniti QX50/QX55 (J55) Mercedes-Benz W240 Mitsubishi Outlander IV Nissan Pulsar (C13) Nissan Qashqai (J11) Nissan Qashqai (J12) Nissan Sylphy (B18) Nissan Townstar Renault Espace V Renault Kadjar Renault Kangoo III Renault Koleos II Renault Mégane IV Renault Scénic IV Renault Talisman
Pohjalevy:  Nissan CMF-C/D
Iskutilavuus:  1,6–2,5 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti CVT-automaatti
Kolmannen sukupolven X-Trail esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2013. Se perustuu Renault’n ja Nissanin modulaariselle CMF-pohjalevyrakenteelle, jota käytetään myös muun muassa Renault Kadjarissa ja Koleosissa. Pohjois-Amerikassa X-Trailia myydään nimellä Nissan Rogue.
Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä X-Trail sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Vuonna 2017 X-Trailin keulan ilmettä muokattiin vastaamaan vastikään uudistunutta Qashqaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nissan X-Trail Wikimedia Commonsissa
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Toisen sukupolven facelift-malli.
Kolmannen sukupolven facelift-malli.