stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tarponi
Kalastus

Tarponi on esiintymisalueellaan hyvin suosittu urheilukalastuksen kohde, sillä se on voimakas kala joka taistelee aggressiivisesti päästäkseen koukusta. Tarponia kutsutaan paikoin myös hopeakuninkaaksi. Vaikka tarponi on kookas petokala, se ei tiettävästi ole ihmiselle vaarallinen.
Aiheesta muualla

Megalops atlanticus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Le Fréty

| Le Fréty |
| --- | --- |

 Le Fréty
 Koordinaatit: 49°44′24″N, 4°16′59″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Ardennes
Arrondissementti:  Charleville-Mézières
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,1 km²
Väkiluku (2019):  54 
 – Väestötiheys:  7 as./km²
Kunnan numero:  08182
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Fréty on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista länteen.
Kunnan keskustassa oleva uusgoottilainen Saint Gorgonin kirkko on rakennettu 1800-luvun lopulla. Tuolloin apotti Blaise kiersi ympäri Eurooppaa keräämässä rahoitusta pienen kunnan suurelle kirkolle. Kirkko on valmistumisen jälkeen kohdannut paljon varoja vaativia korjauksia, kuten tornin tulipalo vuonna 1930 sekä toisen maailmansodan aikaisten pommi-iskujen vauriot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Fréty Wikimedia Commonsissa
Kyllíni (vuori)

Kyllíni-vuori.
| --- | --- |
Sijainti:  Korinthia, Peloponnesos, Kreikka
Vuoristo:  Kyllíni
Korkeus merenpinnasta:  2 376 m
Prominenssi:  1 870 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kyllíni (kreik. Κυλλήνη) eli Zíreia (Ζήρεια, myös Zíria, Ζήρια), antiikin Kyllene (m.kreik. Κυλλήνη, Kyllēnē; lat. Cyllene), on vuori ja vuorijono Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosassa Kreikassa. Sen korkeus on 2 376 metriä ja prominenssi 1 870 metriä.
Kyllíni-vuoristoa.
Kyllínin korkein huippu on nimeltään Megáli Zíria (Μεγάλη Ζήρια, ”Suuri Zíria”). Toiseksi korkein huippu Mikrí Zíria (Μικρή Ζήρια, ”Pieni Zíria”, 2 227 m) muodostaa vuoren pohjoispään. Huippujen välissä on Flampourítsan rotko. Kyllíni on Peloponnesoksen toiseksi korkein vuori Taÿ́getoksen jälkeen.
Kreikkalaisessa mytologiassa vuori sai nimensä Kyllene-nimisestä vuorinymfistä eli oreadista. Atlaksen ja Pleionen tyttäret plejadit syntyivät vuorella. Myös Hermeen uskottiin syntyneen vuorella olevassa luolassa.
Kyllínillä 850 metrin korkeudessa sijaitsee Ateenan kansallisen observatorion Kryonérin tähtitieteellinen asema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyllíni Wikimedia Commonsissa
Kreikan vuoret ja vuoristot
| --- | --- |
Korkeimmat vuoret (yli 2 000 m):   Ólympos  Smólikas  Vóras  Grámmos  Gkióna  Týmfi  Vardoúsia  Parnassós  Ída eli Psiloreítis  Páchnes  Kakardítsa  Taÿ́getos  Kyllíni  Aroánia  Varnoúntas  Tymfristós  Lákmos  Katarachiás  Vasilítsa  Falakró  Erýmanthos  Órvilos  Tringía  Doúsko  Piéria  Karáva  Tzéna  Lýgkos  Kakoplévri  Mavrovoúni  Pínovo  Oíti  Díkti  Avgó  Aféntis Christós  Vérno  Áskio  Kaliakoúda  Vérmio  Chatzí  Áthos  Bélles  Trapezítsa 
Vuoristot:   Ágrafa  Akarnaniká  Asteroúsia  Athamaniká  Bélles  Koúla  Kroússia  Lasíthi  Lefká Óri  Óri Kyparissías  Píndos  Rodópi  Thryptí
Leo Treitler

Leo Treitler (s. 1931 Dortmund, Saksa) on saksalaissyntyinen, vuonna 1938 Yhdysvaltoihin muuttanut musiikkitieteilijä.
Treitler opiskeli Chicagon ja Princetonin yliopistoissa. Hän on työskennellyt Chicagon, Brandeisin ja Stony Brookin yliopistoissa sekä New Yorkin kaupunginyliopistossa. Hän jäi eläkkeelle New Yorkin kaupunginyliopiston professorin tehtävistä vuonna 2003. Treitler on keskeinen vaikuttaja yhdysvaltalaisissa musiikkitieteen piireissä. Hän on työskennellyt historiallisen analyysin parissa sekä kirjoittanut keskiajan ja renessanssin musiikeista. Hänen teostensa joukossa on Music and the Historical Imagination. Treitler valittiin Yhdysvaltain taide- ja tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1994. Hänestä tehtiin American Musicological Societyn (AMS) kunniajäsen vuonna 1996.
Treitlerin puoliso on kuvataiteilija Mary Frank.
Le Fugeret

| Le Fugeret |
| --- | --- |
 Le Fugeret’n keskustaa
 vaakuna
 Le Fugeret
 Koordinaatit: 44°00′16″N, 06°38′33″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Provence-Alpit-Riviera
Departementti:  Alpes-de-Haute-Provence
Arrondissementti:  Castellane
Hallinto:  
 – Pormestari:  André Pesce
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  28,38 km²
Väkiluku (2013):  192
 – Väestötiheys:  6,8 as./km²
Postinumero:  04240
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Fugeret on kunta Alpes-de-Haute-Provencen departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 192 asukasta. Kunnan pinta-ala on 28,38 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Fugeret Wikimedia Commonsissa
Lajienvälinen sosiaalinen oppiminen

Lajienvälinen sosiaalinen oppiminen tarkoittaa eri eläinlajien kesken tapahtuvaa oppimista. Luonnossa esiintyvästä oppimisesta ovat ensimmäisen tutkimuksen julkaisseet vuonna 2007 Jukka T. Forsman ja Janne-Tuomas Seppänen. He tutkivat sepel- ja kirjosieppojen ja tiaisten välisiä suhteita. Tutkimuksissa todettiin, että etenkin myöhemmin pesivä sieppo valitsee samanlaisella kuviolla merkityn pesän kuin tiainen. Vuonna 2014 julkaistussa tutkimuksessa todettiin, että sieppo tarkkailee myös tiaisen pesän munien määrää, ja se vaikuttaa jääkö se pesimään alueelle.. Tutkijoiden mukaan oppiminen voi olla luonnossa yleinen ilmiö.
Lenkimai

| Lenkimai |
| --- | --- |
 Lenkimain keskustaa.
 vaakuna
 Lenkimai
 Koordinaatit: 56°11′31″N, 21°19′01″E 
Valtio:   Liettua
Lääni:  Klaipėda
Kunnallispiiri:  Skuodasin kunnallispiiri
Väkiluku (2001):  779
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lenkimai on kauppala Luoteis-Liettuassa, Klaipėdan läänissä, Skuodasin kunnallispiirissä, lähellä Latvian rajaa. Vuonna 2001 kauppalassa asui 779 asukasta.
La vida es un ratico

| La vida es un ratico Juanes |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006–2007
 Julkaistu: 2007
 Tuottaja(t): Juanes, Gustavo Santaolalla, Anibal Kerpel, Adrian Sosa
 Tyylilaji: latin rock
 Kesto: 52.30
 Levy-yhtiö: Universal Music Group
Juanesin muut julkaisut
| Mi Sangre 2004 | La vida es un ratico 2007 | P.A.R.C.E. 2011 |
Singlet albumilta La vida es un ratico
 ”La vida es un ratico” Julkaistu: 13. elokuuta 2007  ”Me Enamora” Julkaistu: 3. syyskuuta 2007  ”Gotas de Agua Dulce” Julkaistu: 3. joulukuuta 2007  ”Tres” Julkaistu: 5. toukokuuta 2008  ”Odio por Amor” Julkaistu: 8. syyskuuta 2008  ”Hoy Me Voy” Julkaistu: 15. joulukuuta 2008
La vida es un ratico on Juanesin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2007.
Kappaleet

No Creo en el Jamás – 3.32
Clase de Amor – 3.53
Me Enamora – 3.14
Hoy Me Voy – 3.23
La Vida es un Ratico – 4.05
Gotas de Agua Dulce – 3.11
La Mejor Parte de Mí – 3.42
Minas Piedras – 4.05
Tú y Yo – 4.26
Báilala – 3.31
Difícil – 4.01
Tres – 3.25
Bandera de Manos – 4.06
Bandera de Manos
La Camisa Negra (Australian painos)
Falsas Palabras (iTunesin ennakkotilaajille)
Dove Le Pietre Sono Mine (Minas Piedras) (featuring Negrita) (Italian uusintapainos)
Me Enamora (Full Phatt Remix) (Japanin uusintapainos)
Tres (Full Phatt Remix) (Japanin uusintapainos)
DVD sisällysluettelo

Juanes: A musical journey (Director's Cut)
Behind the scenes of the video (Me Enamora)
La Vida... Es Un Ratico (Interview with Juanes)
Muusikot

Juanes – kitara
Víctor Indrizo – rummut
Toby – basso
Chelito de Castro – rummut, haitari
Felipe Alzate – lyömäsoittimet
Palkinnot, sijoitukset ja myynnit

| Maa | Korkein listasijoitus | Palkinnot | Myyntiluku |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentiina | 2 |  |  |  |
| Suomi | 19 |  |  |  |
| Ranska | 31 |  |  |  |
| Meksiko | 4 | Kulta | 50,000 |  |
| Uusi Seelanti | 20 |  |  |  |
| Puola | 50 |  |  |  |
| Espanja | 1 | Platina | 80,000 |  |
| Ruotsi | 3 |  |  |  |
| USA | 13 |  | 47,000 |  |
Arvostelut

AllMusic:
Lenkkipolun luontokirja

| Lenkkipolun luontokirja |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jussi Viitala
Kieli:  suomi
Genre:  kasvitiede
Kustantaja:  Atena
Julkaistu:  2009
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  168
ISBN:  978-951-796-571-2

Edeltävä:  Vapaasta tahdosta? Käyttäytymisen evolutiivinen perusta
Seuraava:  Älykäs eläin
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lenkkipolun luontokirja on Jussi Viitalan vuonna 2009 ilmestynyt teos. Kirjan kustansi Atena.
Lehmilampi (Keuruu)

| Lehmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°25′17″N, 24°27′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kupanjoen valuma-alue (35.66)
Laskujoki:  oja Isoon Kivijärveen 
Järvinumero:  35.663.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  156,5 m  
Rantaviiva:  0,565 km  
Pinta-ala:  1,566 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehmilampi 
Lehmilampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Kivimäen kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kupanjoen valuma-alueella (35.66), jonka Iso Kivijärven valuma-alueeseen (35.663) se kuuluu.
Köyhän miehen Peace&Love

Köyhän miehen Peace&Love on Pate Mustajärven vuonna 2005 albumillaan Ajan päivin, ajan öin levyttämä kappale. Se löytyy myös levyltä Musiikkia elokuvasta Vares ja Pate Mustajärven kokoelmalta Miehen tie - 50-vuotiskokoelma. Kappaleen on säveltänyt Olli Lindholm ja sanoittanut Pauli Hanhiniemi, sovituksen ovat tehneet yhdessä Jari Latomaa ja Mikko Kangasjärvi.
Kuuperhokala

| Kuuperhokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Perhokalat Chaetodontidae
Suku::  Chaetodon
Laji::  lunula
Kaksiosainen nimi
 Chaetodon lunula  (Lacepède, 1802) 
Katso myös
   Kuuperhokala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuuperhokala (Chaetodon lunula) on koralliriuttojen ja laguunien kala, jota pidetään joskus meriakvaarioissa, ei kuitenkaan riutta-akvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Kuuperhokala kasvaa 20 cm korkeaksi. Sen vartalo on litteä, ruskea-keltakuvioinen. Silmän läpi kulkee musta juova, jonka takana on hohtavan valkoinen puolikuun muotoinen kuvio, joka on antanut kalalle sen suomenkielisen nimen.
Alkuperä

Kuuperhokalaa tavataan luonnossa Indopasifisella merialueella. Se elää tyypillisesti laguuneissa ja riuttamatalikoilla sekä merenpuoleisilla riutoilla 30 metrin syvyyteen asti.
Käyttäytyminen

Kuuperhokala on aktiivinen öisin. Se syö pieniä selkärangattomia ja korallien polyyppejä.
Lehmilampi (Suonenjoki, Lintuharju)

| Lehmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°38′10″N, 27°01′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.713.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,9 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,5 km  
Pinta-ala:  0,727 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehmilampi 
Lehmilampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Lintuharjun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 170 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Koskeloveden alueeseen (14.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy.
Lage

| Lage |
| --- | --- |

 vaakuna
 Lage
 Koordinaatit: 51°59.5′N, 8°47.5′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Hallintopiiri:  Detmold
Piirikunta:  Lippe
Hallinto:  
 – Pormestari:  Matthias Kalkreuter
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  76,06 km²
Korkeus:  103 m
Väkiluku (31.12.2022):  35 423
 – Väestötiheys:  466 as./km²
 
 www.lage.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lage on kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Sen väkiluku oli 35 423 vuoden 2022 lopussa, ja sen pinta-ala on 76,06 neliökilometriä. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Detmoldin kaupungista luoteeseen. Kaupungin pormestarina on toiminut Matthias Kalkreuter (s. 1986) kesäkuusta 2019 lähtien.
Kaupunki on tunnettu paitsi historiallisista rakennuksistaan ja kulttuuristaan, myös monista tapahtumista, kuten festivaaleista ja markkinoista.
Lagen ystävyyskaupunkeja ovat Englannissa sijaitseva Horsham ja Itävallassa sijaitseva St. Johann im Pongau.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lage Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut (saksaksi)
Lehmilampi (Multia)

| Lehmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°25′42″N, 24°48′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Multianjoen valuma-alue (35.67)
Laskujoki:  oja Siltalammiin 
Järvinumero:  35.672.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,8 m  
Rantaviiva:  1,845 km  
Pinta-ala:  18,022 ha  
Tilavuus:  0,0005167 km³ 
Keskisyvyys:  2,87 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehmilampi 
Lehmilampi  on Keski-Suomessa Multialla Multian taajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 18,0 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 516 700 kuutiometriä eli 0,517 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Multianjärvien–Sinervän alueeseen (35.672) se kuuluu.
Laajalahden kirjasto

| Laajalahden kirjasto |
| --- | --- |

Sijainti:  Kurkijoentie 24, 02140 Espoo
Tyyppi:  Espoon kaupunginkirjaston yksikkö
Perustettu:  1953 (rakennus 1962)
Kotisivut
Laajalahden kirjasto on Espoon Laajalahden  kaupunginosassa toimiva, vuonna 1953 perustettu yleinen kirjasto. Kirjasto kuuluu Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
Laajalahden kirjasto on toiminut vuodesta 1963 Veljeskulman talossa.
Laajalahden kirjasto toimi vuodesta 1953 lähtien aluksi kansakoulun tiloissa. Kokoelma sisälsi aluksi muutaman kaapillisen kirjoja. Vuonna 1963 kirjasto muutti nykyiseen osoitteensa Veljeskulman taloon. Arkkitehti Pekka Hakaniemen ja rakennusmestari J. R. Sandellin suunnitteleman rakennuksen toisen vaiheen oli Sotainvalidien Veljesliitto rakentanut paljolti talkootyöllä vuonna 1962 (Kirvuntien puoleinen ensimmäinen vaihe valmistui 1959), ja kirjasto toimi aluksi vuokralla. Laajalahden kirjasto oli Espoon pääkirjasto Leppävaaran pääkirjaston valmistumiseen (1972) saakka. Kun Sotainvalidien veljesliitto päätti myydä rakennuksen vuonna 1974, lunasti asukkaiden aktiivisen toiminnan seurauksena kaupunki sen itselleen. 1980-luvulla kirjastotiloja kunnostettiin ja laajennettiin. Kirjastosta muodostui kaupunginosan kohtaamispaikka. Vuonna 2007 kirjastoa kunnostettiin perusteellisesti.
Laajalahtelaisen Sakari Vapaavuoren suunnittelema veistos Raivaajat (1975).
Museoviraston suojeluehdotuksen mukaan rakennusta ei saa purkaa, sitä tulee hoitaa ja käyttää niin, että rakennuksen historialliset, arkkitehtoniset ja maisemalliset arvot sekä yleiskaavamääräyksen aluetta koskevat arvot säilyvät. Erityisesti rakennuksen ulkoarkkitehtuuria tulisi suojella.
Kirjaston edustalle pystytettiin vuonna 1975 (toisen lähteen mukaan 1976) laajalahtelaisen keraamikko Sakari Vapaavuoren suunnittelema veistos Raivaajat. Teos kuvaa Laajalahden asuinalueen syntyä. Alumiiniseoksesta valettu teos oli Espoon kaupungin kokoelmien ensimmäinen julkinen veistos.
Aiheesta muualla

Laajalahden kirjaston sijainti kartalla (Kurkijoentie 24) (espoo.fi)
Espoon kirjastot: Laajalahti (video) (kirjastokaista.fi)
Suomi hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2009

| Sija | Maa |  |  |  | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. |  Suomi | 3 | 0 | 5 | 8 |
Suomi osallistui vuoden 2009 hiihdon MM-kisoihin Liberecissä 18. helmikuuta – 1. maaliskuuta. Maastohiihtoon valittiin 15 hiihtäjää, 8 miestä ja 7 naista, mäkihyppyyn 1 naishyppääjä ja 5 mieshyppääjää sekä yhdistettyyn 6 kilpailijaa.
Mitalistit

| Sija | Urheilija | Kilpailu |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Aino-Kaisa Saarinen | 10 km (p) (19.2.) |
| Kultaa | Aino-Kaisa Saarinen Virpi Kuitunen | Parisprintti (p) (25.2.) |
| Kultaa | Pirjo Muranen Virpi Kuitunen Riitta-Liisa Roponen Aino-Kaisa Saarinen | 4 × 5 km viesti (26.2.) |
| Pronssia | Matti Heikkinen | 15 km (p) (20.2.) |
| Pronssia | Aino-Kaisa Saarinen | 7,5 km (p) + 7,5 km (v) yhdistelmäkilpailu (21.2.) |
| Pronssia | Pirjo Muranen | Sprintti (v) (24.2.) |
| Pronssia | Ville Nousiainen Sami Jauhojärvi | Parisprintti (p) (25.2.) |
| Pronssia | Matti Heikkinen Sami Jauhojärvi Teemu Kattilakoski Ville Nousiainen | 4 × 10 km viesti (27.2.) |
Maastohiihto

Joukkueeseen 11.1.2009 valittiin 4 mieshiihtäjää ja 7 naishiihtäjää Joukkue täydennettiin lopulliseksi tarkoitettuun muotoonsa neljällä mieshiihtäjällä 3.2.2009.
Maastohiihto > Miehet

| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Matti Heikkinen | 3. | 39.10,8 | 15 km (p) | 20.2. |
| Matti Heikkinen | 11. | 1.16.27,9 | 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu | 22.2. |
| Sami Jauhojärvi | 12. | 39.52,0 | 15 km (p) | 20.2. |
| Sami Jauhojärvi | 8. | 1.16.24,8 | 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu | 22.2. |
| Martti Jylhä | 33. |  | sprintti (v) | 24.2. |
| Teemu Kattilakoski | 8. |  | 50 km (v) |  |
| Juha Lallukka | 15. |  | 50 km (v) |  |
| Kalle Lassila | 18. |  | sprintti (v) | 24.2. |
| Ville Nousiainen | keskeytti |  | 15 km (p) | 20.2. |
| Ville Nousiainen | 18. | 1.16.34,1 | 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu | 22.2. |
| Matias Strandvall | 24. |  | sprintti (v) | 24.2. |
| Ville Nousiainen Sami Jauhojärvi | 3. |  | Parisprintti (p) | 25.2. |
| Matti Heikkinen Sami Jauhojärvi Teemu Kattilakoski Ville Nousiainen  | 3. |  | 4 × 10 km viesti | 27.2. |
Maastohiihto > Naiset

| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Virpi Kuitunen | 4. | 28.29,9 | 10 km (p) | 19.2. |
| Virpi Kuitunen | 13. | 42.49,2 | 7,5 km (p) + 7,5 km (v) yhdistelmäkilpailu | 21.2. |
| Krista Lähteenmäki | 37. | 31.02,1 | 10 km (p) | 19.2. |
| Pirjo Muranen | 7. | 29.17,5 | 10 km (p) | 19.2. |
| Pirjo Muranen | 3. |  | sprintti (v) | 24.2. |
| Kirsi Perälä | 24. |  | Sprintti (v) |  |
| Riitta-Liisa Roponen | 23. | 43.30,2 | 7,5 km (p) + 7,5 km (v) yhdistelmäkilpailu | 21.2. |
| Riitta-Liisa Roponen | 14. |  | sprintti (v) | 24.2. |
| Aino-Kaisa Saarinen | 1. | 28.12,8 | 10 km (p) | 19.2. |
| Aino-Kaisa Saarinen | 3. | 41.03,3 | 7,5 km (p) + 7,5 km (v) yhdistelmäkilpailu | 21.2. |
| Riikka Sarasoja | 24. | 43.32,4 | 7,5 km (p) + 7,5 km (v) yhdistelmäkilpailu | 21.2. |
| Riikka Sarasoja | 20. |  | sprintti (v) | 24.2. |
| Aino-Kaisa Saarinen Virpi Kuitunen | 1. |  | Parisprintti (p) | 25.2. |
| Pirjo Muranen Virpi Kuitunen Riitta-Liisa Roponen Aino-Kaisa Saarinen  | 1. |  | 4 × 5 km viesti | 26.2. |
Mäkihyppy

Mäkihypyssä järjestettiin normaalimäki HS100, suurmäki HS134 ja joukkuekilpailu suurmäestä.
Mäkihyppy > Miehet

Mäkihyppyyn valittiin alustavasti kolme miesmäkihyppääjää 12.1.2009 sekä yksi naismäkihyppääjä 8.2.2009.
Yhdistetyn hyppääjän Anssi Koivurannan SM-voitto mäkihypyssä 4.2.2009 herätti spekuloinnit siitä, pitäisikö Koivuranta ottaa mäkijoukkueeseen hyppääjäksi. Päävalmentaja Janne Väätäiselle Koivuranta olisi kelvannut. Varamieheksi joukkuemäkeä varten valittiin 15.2. voitokkaan lentomäen joukkuekilpailun jälkeen Juha-Matti Ruuskanen.
| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Matti Hautamäki | 36. | 117 pist; 91,5 m | HS100 | 21.2. |
| Ville Larinto | 7. | 264,5 pist; 101 m ja 95 m | HS100 | 21.2. |
| Kalle Keituri | 29. | 228,5 pist; 93,5 m ja 87 m | HS100 | 21.2. |
| Harri Olli | 13. | 251,5 pist; 104,5 m ja 87 m | HS100 | 21.2. |
Harri Olli: Harri Olli voitti edellisissä kisoissa suurmäen hopeaa.  Normaalimäen johtopaikalta 13:nneksi putoamisen jälkeen Harri Olli ei osallistunut tiedotusvälineiden haastatteluihin. Tämä sai toimittajakunnan kyselemään urheilijoiden velvollisuuksista mediaa kohtaan.
Juha-Matti Ruuskanen: 
Mäkijoukkue:
Mäkihyppy > Naiset

Julia Kykkänen oli Suomen ensimmäinen edustaja naisten mäkihypyn aikuisten arvokilpailussa.
| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Julia Kykkänen |  26. | 113,0 pist; 59,5 m ja 72,0 m | HS100 | 20.2. |
Yhdistetty

Yhdistetyssä järjestettiin massalähtö HS100-mäestä, Gundersenin normaali- ja suurmäki sekä joukkuekilpailu suurmäestä.
Aluksi joukkueeseen valittiin neljä hyppääjää 12.1.2009. Joukkoa täydennettiin Jim Härtullilla ja kotiin jäävällä varamiehellä Ville Tuppuraisella 8.2.2009.
| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lauri Asikainen | 47. | 133,0 pist.  28.01,2 (54:s, 72,0 pist.) 90,5 m; 60,5 pist. | Yhteislähtö (10 km) + normaalimäki (HS100) | 20.2. |
| Jim Härtull | 51. | 31.01,2 | Normaalimäki (HS100) + hiihto (10 km) | 22.2. |
| Anssi Koivuranta | 4. | 260,2 pist. 24.56,4 (5:s, 118,2 pist.)  95,0 m ja 96,0 m; 142,0 pist.  | Yhteislähtö (10 km) + normaalimäki (HS100) | 20.2. |
| Anssi Koivuranta | 4. | 25.17,0 (+54.77) | Normaalimäki (HS100) + hiihto (10 km) | 22.2. |
| Janne Ryynänen | 11. | 248,2 pist. 26.08,9 (33:s, 100,2 pist.)  99,5 m ja 94,5 m; 148,0 pist. | Yhteislähtö (10 km) + normaalimäki (HS100) | 20.2. |
| Janne Ryynänen | 15. | 26.29,7 | Normaalimäki (HS100) + hiihto (10 km) | 22.2. |
| Jaakko Tallus | 9. | 251,0 pist.  25.41,2 (27:s, 107,0 pist.)  97,5 m ja 94,5 m; 144,0 pist) | Yhteislähtö (10 km) + normaalimäki (HS100) | 20.2. |
| Jaakko Tallus | 18. | 26.49,5 | Normaalimäki (HS100) + hiihto (10 km) | 22.2. |
| Ville Tuppurainen | Kotiin jäävä varamies | Kotiin jäävä varamies | Kotiin jäävä varamies |  |
| Joukkue (Tallus Asikainen Härtull Ryynänen) | 8. | +4.59 | Suurmäki (HS 134) ja 4 × 5 km viesti | 26.2. |
Joukkue (Tallus Asikainen Härtull Ryynänen): Joukkueen ykkösmies Anssi Koivuranta ei osallistunut viestiin kuumeen vuoksi. Suomi oli mäen jälkeen kolmantena mutta jäi Talluksen avausosuudella seitsemänneksi ja kärjestä noin puolitoista minuuttia. Suomi jäi lisää toisella ja kolmannella osuudella ja oli vaihdoissa yhdeksäntenä. Ryynäsen ankkuriosuudella eroa tuli vielä runsas puoli minuuttia, mutta Suomi nousi kahdeksanneksi.
Lehmilampi (Pieksämäki, Isokylä)

| Lehmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°25′11″N, 27°08′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.793.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,6 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,587 km  
Pinta-ala:  1,191 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehmilampi 
Lehmilampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Itäkylän lähellä sijaitseva lampi.