stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anton Lundell
Ura > Seuraura > NHL-varaus ja nousu HIFK:n kapteenistoon

Florida Panthers varasi Lundellin ensimmäisellä kierroksella 12. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2020. Hän oli varaustilaisuuden ensimmäisenä varattu suomalaispelaaja.
Lundell nimettiin kaudeksi 2020–2021 vain 18-vuotiaana HIFK:n varakapteeniksi. 24. lokakuuta 2020 vieraissa Saimaan Palloa vastaan hän teki liigauransa ensimmäisen kypärätempun onnistuttuaan maalinteossa neljästi. Lundellin maaleista kaksi syntyi rangaistuslaukauksilla. Hänestä tuli liigahistorian viides pelaaja, joka on tehnyt samassa ottelussa kaksi maalia rangaistuslauksilla. Lundell sivuaa ennätystä Jiří Kučeran, Mika Kortelaisen, Jan Čalounin ja Kalle Kermanin kanssa. Hänen kolmas osumansa jäi HIFK:n 2–5-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Pertti Ahokas valitsi Lundellin ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. 18. marraskuuta 2020 Mikkelin Jukureita vastaan Lundell toimi HIFK:n kapteenina vain 19-vuotiaana, kun joukkue pelasi vajaalla kokoonpanolla flunssa-aallon vuoksi. Lundellista tuli HIFK:n seurahistorian nuorin kapteeni. HIFK voitti ylivoimaisesti maalein 11–1, ja Lundell teki ottelussa tehopisteet 2+4=6. Voitto on HIFK:n 2000-luvun suurin. Lundellista tuli SM-liigan historian kaikkien aikojen nuorimpana pelaajana kuusi tehopistettä yhdessä ottelussa tehnyt pelaaja. Ennätys oli aiemmin Jouni Rinteen hallussa, kun hän pystyi samaan vuonna 1975 19 vuoden ja 8 kuukauden ikäisenä. Ennen Lundellia myös 2000-luvulla vain viisi pelaajaa oli onnistunut tekemään kuusi tehopistettä yhdessä ottelussa, edellisen kerran Lennart Petrell yli yhdeksän vuotta aiemmin helmikuussa 2011.
Helmikuussa 2021 Lundell joutui useiksi viikoiksi sivuun saatuaan koronavirustartunnan oltuaan Suomen A-maajoukkueen mukana Beijer Hockey Gamesissa. Hänen SM-liigan runkosarjansa kaudella 2020–2021 jäi eri maajoukkue-edustusten ja karanteenien myötä lopulta vain 26 ottelun mittaiseksi, mutta Lundell teki niissä lähes piste per peli -tahdilla tehopisteet 16+9=25 voittaen HIFK:n maalipörssin. Pudotuspeleissä Lundell teki kahdeksassa ottelussa tehopisteet 1+2=3. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.
Ura > Seuraura > NHL-tulokassopimus Florida Panthersiin

Lundell teki kesäkuussa 2021 kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen Florida Panthersin kanssa. Hän saavutti syksyn harjoitusleirin päätteeksi paikan joukkueen NHL-kauden 2021–2022 avauskokoonpanosta. Lundell pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa runkosarjan avauskierroksella 14. lokakuuta 2021 Pittsburgh Penguinsia vastaan. Hänet merkittiin Panthersin kolmosketjun keskushyökkääjäksi laidoillaan Frank Vatrano ja Patric Hörnqvist. Lundell sai ottelussa jääaikaa 15.38 minuuttia, ja hän pelasi alivoimaa 5.26 minuutin ajan, mikä oli joukkueen hyökkääjistä toiseksi eniten Aleksander Barkovin jälkeen. Lundellille merkittiin teholukema +1. Ensimmäisen NHL-maalinsa hän teki kolmannessa ottelussaan 19. lokakuuta 2021 vieraissa Tampa Bay Lightningia vastaan. Lundell sai ottelussa myös syöttöpisteen Brandon Montourin tekemään ylivoimamaaliin. Lundell valittiin ottelun ykköstähdeksi.
31. tammikuuta 2022 vierasottelussa Columbus Blue Jacketsia vastaan Lundell onnistui tekemään viisi syöttöpistettä, kun Panthers voitti ottelun lukemin 4–8. Hän keräsi ottelusta teholukeman +6. Lundellista tuli Panthersin seurahistorian kaikkien aikojen ensimmäinen tulokas, joka on tehnyt yhdessä ottelussa viisi syöttöpistettä. Ennen häntä koko NHL:ssä vastaavaan on yltänyt 12 muuta pelaaja ja heistä ainoastaan Gary Suter (4. huhtikuuta 1986) on yltänyt kuuteen syöttöpisteeseen. Lundellista tuli myös liigan kaikkien aikojen kolmas viisi tehopistettä yhdessä runkosarjaottelussa tehnyt suomalaistulokas Mikko Mäkelän (vuonna 1986) ja Teemu Selänteen (vuonna 1992) jälkeen. Hänestä tuli myös Panthersin seurahistorian eniten tehopisteitä yhden kalenterikuukauden aikana tehnyt tulokas, sillä Lundell teki tammikuun aikana 15 ottelussa tehopisteet 3+14=17. Hänen teholukemansa +20 oli kuukauden paras koko NHL:ssä. Lundell valittiin liigan kuukauden tulokkaaksi.
Kaudella 2023–2024 Lundell eteni Panthersin kanssa Stanley Cupin loppuottelusarjaan Edmonton Oilersia vastaan, joka päättyi Panthersin historian ensimmäiseen mestaruuteen. Kauden jälkeen Lundell teki Panthersin kanssa kuusivuotisen ja yhteensä 30 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Latvia 2021 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 2019 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Kanada 2021 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Venäjä 2018 | jääkiekko |  |
Ura > Maajoukkueura > Nuorten maajoukkueet

Lundell edusti Suomea ensimmäisen kerran World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2017, jolloin hän oli Suomen paras pistemies seitsemällä tehopisteellä. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2018.
Lundell voitti kultaa alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2018. Lundell valittiin Slovakiaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi, kun hän oli tehnyt ottelussa neljä tehopistettä. Vuoden 2019 turnauksessa Lundell toimi Suomen varakapteenina. Valmennus valitsi hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Lundell valittiin myös Kanadaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Lundell voitti kultaa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2019. Oltuaan käsivamman takia sivussa vuoden 2020 turnauksesta, hän palasi vuoden 2021 turnaukseen ja johti kapteenina joukkueensa pronssille. Lundell voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin kuudella maalilla ja 10 tehopisteellä, joilla hän jakoi koko turnauksen pistepörssin kolmannen sijan Saksan Tim Stützlen ja John-Jason Peterkan kanssa. Lundell jakoi myös Suomen sisäisen tehotilaston voiton Eemil Viron kanssa lukemalla +7. Valmennus valitsi hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Lundell valittiin myös Slovakiaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Yhteensä Lundell pelasi 23 nuorten ja 43 poikien maaottelua.
Ura > Maajoukkueura > A-maajoukkue

Lundell pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa vain 19-vuotiaana Beijer Hockey Gamesissa 11. helmikuuta 2021 Ruotsin Malmössä Venäjää vastaan. Hänet merkittiin Suomen kakkosketjun keskushyökkääjäksi laidoillaan Jere Innala ja Niko Ojamäki. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Lundell teki viidennessä ottelussaan Carlson Hockey Gamesissa 15. toukokuuta 2021 Prahan O2 Arenalla ylivoimalla Ruotsia vastaan.
Lundell voitti hopeaa Suomen joukkueessa maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2021. Lundell oli seitsemällä tehopisteellään joukkueensa sisäisen pistepörssin kärki. Hän jakoi neljällä maalillaan Suomen sisäisen maalipörssin voiton Arttu Ruotsalaisen ja Iiro Pakarisen kanssa. Lundell voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +7. Valmennus valitsi hänet turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta suomalaispelaajasta. Lundell valittiin myös Saksaa vastaan pelatun alkulohko-ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Hänet valittiin edustamaan Suomea 4 Nations Face-Off -turnaukseen, joka pelataan helmikuussa 2025.
Yhteensä hän on pelannut 15 A-maaottelua, joissa hän on tehnyt viisi maalia ja yhdeksän tehopistettä.
Pelityyli

Syyskuussa 2018 Lundell kertoi olevansa pelityyliltään kahden suunnan hyökkääjä, joka järjestää maalipaikkoja itselleen ja ketjukavereilleen. Hän mainitsi olevansa vahvimmillaan hyökkäyspäässä, mutta myös puolustavansa tunnollisesti. Hän kuvaili vahvuuksikseen myös aloitukset ja kiekonhallinnan. Toisaalta Jukka Jalonen moitti Lundellia juuri puolustuspelaamiseen liittyvistä ongelmista vuoden 2021 maailmanmestaruuskilpailujen yhteydessä. Lisäksi Lundell mainitsi kehityskohteekseen luistelun vuonna 2018. Luistelun ja vauhtiominaisuuksien merkitys korostuu pelin nopeutuessa ja sarjatason koventuessa.
Lundell on maininnut esikuvikseen Pavel Datsjukin ja Aleksander Barkovin. Lundellia onkin kutsuttu Mini-Barkoviksi.
Muuta

Lundell on taustaltaan suomenruotsalainen ja puhuu ruotsia äidinkielenään. Hänen pikkuveljensä Kasper pelaa hyökkääjänä HIFK:n alle 20-vuotiaiden joukkueessa. Veljesten isä Jan Lundell on entinen SM-liigatason maalivahti, joka toimii nykyään HIFK:n SM-liigajoukkueen maalivahtivalmentajana.
Anton Lundell käy lukiota Brändö gymnasiumissa. Hän harrasti lapsena myös jalkapalloa Espoon Palloseurassa.
Isänmaallisuus

Isänmaallisuus, myös isänmaanrakkaus, patriotismi tai patrioottisuus, (kreikan sanasta patris ’isänmaa’) on rakkautta tai omistautumista omaa maata eli isänmaata kohtaan.
Suhde nationalismiin

Isänmaallisuutta kutsutaan toisinaan kansallismielisyyden eli nationalismin heikoksi muodoksi. Vaikka ne ovatkin eri käsitteitä, isänmaallisuus tarjoaa nationalismille tunnepitoisen perustan ja on siksi nationalismin kaikkien muotojen taustalla. Kaikki isänmaalliset ihmiset eivät kuitenkaan ole nationalisteja, sillä kaikki kansakuntaansa identifioituvat tai sitä rakastavat ihmiset eivät näe kansakuntaa poliittisten vaatimusten esityskanavana. Myöskään esimerkiksi oman maan urheilujoukkueen kannustamisesta ei seuraa se, että henkilö haluaisi maalleen itsemääräämisoikeuden.
Määrittelyn historiaa

Käsitteen alkuperä on antiikin Kreikan ja Rooman patriassa. Poliittisen patriotismin alkumuodossa etenkin Roomassa poliittisella lojaaliudella isänmaalle tarkoitettiin uskollisuutta tasavallan poliittiselle käsitteelle, ja se yhdistettiin lain ja vapauden rakastamiseen, yhteisen hyvän etsimiseen ja velvollisuuteen käyttäytyä oikein omaa maataan kohtaan.
Käsite heräsi uudelleen eloon Italian kaupunkitasavalloissa 1400-luvulla, jolloin sillä tarkoitettiin kaupunkien vapauden varjelemista asukkaiden yhteishengen kautta. Niccolò Machiavelli kirjoitti, että rakkaus vapauteen saa kansalaiset näkemään yksityiset etunsa osana yhteistä hyvää, mikä saa heidät vastustamaan korruptiota ja tyranniaa sekä tarvittaessa itsensä uhraten taistelemaan vapauden ja poliittisen yhteisön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi.
Nationalismin nousussa 1800-luvulla isänmaallisuus alettiin yhdistää esipoliittiseen yhdenmukaiseen kansalliseen yhteisöön. Filosofi Johann Gottfried von Herderin mukaan isänmaallisuus ei ole poliittinen hyve vaan henkinen sitoutuminen kansakuntaan sekä sen kieleen ja kulttuuriin, jotka antavat kansakunnalle eheyden ja yhtenäisyyden. Isänmaallisuus on Herderin mukaan luonnollinen taipumus, jonka ansiosta ihmiset voivat ilmaista omaa luonnettaan. Se on kosmopolitanismin ja kulttuurisen assimilaation vastakohta, jonka tavoitteena on kansakunnan selviytyminen.
Näkemyksiä

Isänmaallisuus nähdään usein luonnollisena ja terveenä asiana. Sosiobiologien mukaan ihmiset tavoittelevat turvallisuutta ryhmän jäsenyyden kautta, ja haluavat identifioitua omankaltaistensa ihmisten kanssa. Isänmaallisuus tuottaa kansallista yhtenäisyyttä ja solidaarisuutta, koska se antaa yksilöille tunteen juuristaan ja kuulumisestaan johonkin. Konservatiivit ja fasistit pitävätkin isänmaallista lojaalisuutta kansallisen identiteetin perustana ja yhdistävät sen kansalaisuuteen.
Isänmaallisuuden vastustajat ovat usein olleet liberaaleja tai sosialisteja. Heidän mielestään isänmaallisuus on irrationaalinen laumavaisto, johon sisältyy kansallissovinismia ja kiihkoilua, ja siinä lojaliteettia ja identiteettiä voimistetaan jakamalla ihmiset ”meihin” ja ”niihin”. Ranskalaisen valistusajattelijan Voltairen mukaan isänmaallisuus on vain sekoitus omahyväisyyttä ja ennakkoluuloja.
Vasemmistososiaalidemokraattina pidetty George Orwell määritteli vuonna 1945 isänmaallisuuden kiintymykseksi tiettyyn paikkaan ja erityiseen elämäntapaan, jonka uskotaan olevan maailman paras, mutta ilman halua pakottaa sitä muille ihmisille. Isänmaallisuus on Orwellin mukaan luonteeltaan puolustavaa sekä sotilaallisesti että kulttuurisesti, toisin kuin nationalismi.
Jotkut ovat pitäneet nationalismiin rinnastettua isänmaallisuutta yhteensopimattomana yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin sitoutumisen kanssa. Uudemmassa tutkimuksessa isänmaallisuuden ja nationalismin välille onkin tehty ero, jonka pohjalta isänmaallisuutta voidaan harjoittaa yleismaailmallisten arvojen, ihmisoikeuksien sekä kansallisten ja etnisten erojen suvaitsemisen puitteissa. Jürgen Habermas on puhunut tällaisesta ”perustuslaillisesta tai yleismaailmallisesta isänmaallisuudesta”, jossa mitään kansallisia ryhmiä ei suosita tai syrjitä. Esimerkiksi yhdysvaltalaisten isänmaallisuutta on pidetty esimerkkinä isänmaallisuudesta, joka perustuu valtion perustussopimukseen ja perustajaisien työn jatkamiseen. Tämän isänmaallisuuden uuden määritelmän liberaalien kriitikkojen mukaan alkuperäinen tasavaltalainen isänmaallisuus on kuitenkin paljon illiberaalimpaa, sotaisampaa ja kansallismielisempää kuin sen uudelleen määritelty muoto, jonka systemaattista juurruttamista kansalaisiin voidaan kutsua manipulaatioksi ja indoktrinaatioksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Primoratz, Igor: Patriotism The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Šugni

Šugni eli šugnanin kieli (šugniksi xuγ̌nůn ziv) on Pamirin ylängöllä puhuttava iranilainen kieli.
Kielen puhujista suurin osa asuu Tadžikistaniin kuuluvan Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen Šuğnonin piirissä, joka käsittää osan Pandžjoen oikeasta rannasta sekä Ğund- ja Šahdara-jokien laaksot. Rūšonin piirin Badžuvdarin laaksossa asuvat samannimisen murteen puhujat. Šugnin puhujia asuu myös Afganistaniin kuuluvalla Pandžin vasemmalla rannalla sekä Faizabadin ja Kabulin kaupungeissa. Tadžikistanissa kielen puhujamääräksi on arvioitu vuoden 1999 väestönlaskennan perustella yli 90 000 henkeä.
Šugni kuuluu šugnanilais-rušanilaisiin kieliin, jotka yhdessä jazgulamin kanssa muodostavat itäiranilaisten kielten pohjoispamirilaisen ryhmän. Pamirin muiden iranilaisten kielten kanssa se luetaan myös pamirilaisten kielten ryhmään.
Kieli toimii šugnanilaisten sekä alueen pääkaupungissa Xoruğissa asuvien muiden pamirilaisten kansojen kommunikaatiovälineenä. 1930-luvulla luotiin latinalaiseen kirjaimistoon perustunut aakkosto, jolla julkaistiin joukko oppikirjoja. Kirjakielen käyttö lopetettiin vuosikymmenen lopussa, ja siitä lähtien šugnia pidettiin tadžikin kielen murteena. Vuonna 1989 hyväksytty Tadžikistanin kielilaki tunnusti šugnin kielen aseman ja loi edellytykset sen kehittämiselle. Samana vuonna laadittiin lisämerkein täydennetty kyrillinen kirjaimisto. Nykyään šugnia käytetään radiossa ja televisiossa, lehdistössä ja teatterissa. Kouluopetuksen ja viranomaisten kielenä on tadžikki.
Rušanin kieli

Rušanin kieli (rušaniksi rihůn ziv) on Pamirin ylängöllä puhuttava iranilainen kieli.
Kielen puhujia arvioidaan olevan noin 18 000 henkeä. He asuvat länsi-Pamirissa Pandžjoen muodostamassa Rūšonin laaksossa. Joen oikea ranta kuuluu Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen Rūšonin piiriin. Vasen ranta kuuluu Afganistanin Badahšaniin.
Rušani kuuluu šugnanilais-rušanilaisiin kieliin, jotka yhdessä jazgulamin kanssa muodostavat itäiranilaisten kielten pohjoispamirilaisen ryhmän. Pamirin muiden iranilaisten kielten kanssa se luetaan myös pamirilaisten kielten ryhmään.
Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Kirjakielenään puhujat käyttävät tadžikkia. Viime aikoina rušania varten on laadittu kyrilliseen kirjaimistoon perustuva aakkosto.
Hufin kieli

Hufin kieli (hufiksi hūf ziv) on Pamirin ylängöllä  asuvien hufien puhuma iranilainen kieli.
Kieli on saanut nimensä Pandžiin laskevan Hufendzjoen muodostamasta Hufin laaksosta, joka sijaitsee Tadžikistaniin kuuluvalla Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella. Väestönlaskennoissa hufin puhujia ei ole rekisteröity. Vuonna 1980 heitä arvioitiin olleen noin 1 200 henkeä.
Hufi kuuluu šugnanilais-rušanilaisiin kieliin, jotka yhdessä jazgulamin kanssa muodostavat itäiranilaisten kielten pohjoispamirilaisen ryhmän. Pamirin muiden iranilaisten kielten kanssa se luetaan myös pamirilaisten kielten ryhmään. Lähin sukukieli on rušani. Eräät kielitieteilijät pitävät hufia sen murteena.
Hufin kieli toimii hufien suullisen kanssakäymisen välineenä. Kirjakielenään hufin puhujat käyttävät tadžikkia. Viime aikoina on laadittu lisämerkeillä täydennetty kyrillinen kirjaimisto, joka mahdollistaa hufin kirjallisen käytön.
Petr Ševčík

Petr Ševčík (s. 4. toukokuuta 1994 Olomouc) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 172-senttimetrinen. Hän edustaa Tšekin jalkapalloliigassa pelaavaa Slavia Prahaa. Hän on pelannut Tšekin maajoukkueessa vuodesta 2019.
Ševčík on edustanut kotimaansa pääsarjassa Sigma Olomoucia, Slovan Libereciä ja tammikuusta 2019 alkaen Slavia Prahaa sekä liigauransa alkupuolella toisella sarjatasolla lainasopimuksella Opavaa. Hän on vuoden 2024 loppuun mennessä pelannut 181 pääsarjaottelua ja tehnyt niissä 12 maalia. Hän on voittanut Tšekin liigamestaruuden vuosina 2019, 2020 ja 2021 sekä Tšekin Cupin vuosina 2019, 2021 ja 2023. Hän on pelannut Slavia Prahan joukkueessa viisi Mestarien liigan ottelua sekä Slovan Liberecin ja Slavia Prahan joukkueissa yhteensä 17 Eurooppa-liigan ottelua, joissa hän on tehnyt kolme maalia.
Ševčík pelasi Tšekin nuorisomaajoukkueissa. Alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 hän pelasi yhden ottelun. Hän pelasi ensimmäisen kerran Tšekin A-maajoukkueessa marraskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Kosovoa vastaan. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän tuli vaihdosta kentälle kaikissa kolmessa alkulohko-ottelussa sekä pelasi avauskokoonpanossa neljännesvälierän ja puolivälierän. EM-kilpailuissa 2024 hän tuli vaihdosta kentälle kahdessa ottelussa. Vuoden 2024 loppuun mennessä hän on pelannut 17 maaottelua eikä ole tehnyt niissä maaleja.
Orvokkimeri

| Orvokkimeri |
| --- | --- |
 Teos oli 1970-luvulla esillä yliopiston yläaulassa.
Nimi:  Orvokkimeri
Tekijä:  Birger Kaipiainen
Valmistuspaikka:  Helsinki
Valmistumisvuosi:  1967
Taiteenlaji:  veistos 
Teostyyppi:  keramiikkareliefi 
Materiaali:  fajanssi
Korkeus:  450 cm 
Leveys:  893 cm 
Omistaja:  Tampereen kaupunki
Kokoelma:  Tampereen taidemuseon hallinnoima Tampereen kaupungin kokoelma 
Sijainti:  Tampereen kaupungintalon valtuustosali
Koordinaatit:  61.500259°N, 23.758820°E
Orvokkimeri on keramiikkataiteilija Birger Kaipiaisen suurikokoinen taideteos vuodelta 1967. Se on yhdeksästä suorakulmaisesta laatasta rakentuva sinisävyinen reliefi, jossa on kuvattu orvokkeja ja orvokkien seassa uivia joutsenia. Teos sijaitsee Tampereen kaupungintalon valtuustosalissa.
Kaipiainen teki Orvokkimeren Montrealin maailmannäyttelyyn (1967). Se edusti siellä suomalaista taideteollisuutta yhdessä neljän muun suomalaisteoksen kanssa. Muut teokset olivat Timo Sarpanevan Ahtojää, Laila Pullisen Aurinko tunturissa, Uhra-Beata Simberg-Ehrströmin Metsä ja Tapio Wirkkalan Ultima Thule. Maailmannäyttelyn jälkeen Kaipiaisen työnantaja Wärtsilä myi Orvokkimeren Tampereen kaupungille. Aluksi teos sijoitettiin väliaikaisesti Tampereen yliopiston päärakennukseen. Vuonna 1975 se siirrettiin pysyvälle paikalle Tampereen kaupunginvaltuuston istuntosaliin.
Orvokkimeri on fajanssia, ja se painaa useita tonneja. Teos on valmistettu Arabian posliinitehtaalla Helsingissä.
Aiheesta muualla

VirtualTampere: Virtuaalivierailu Tampereen valtuustosaliin
Mercedes-Benz

| Mercedes-Benz AG |
| --- | --- |

Tunnuslause:  The best or Nothing (suom. Paras tai ei mitään)
Yritysmuoto:  Tytäryhtiö
Perustettu:  28.6.1926 Brändinä 1.11.2019 Tytäryhtiönä
Perustaja:  Karl Benz Gottlieb Daimler
Kotipaikka:  Stuttgart, Saksa
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  henkilöautot hyötyajoneuvot
Emoyhtiö:  Mercedes-Benz Group
Tytäryhtiöt:  Mercedes-AMG Mercedes-Maybach Smart
Omistaja:  Mercedes-Benz Group
Kotisivu:  www.mercedes-benz.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mercedes-Benz on saksalainen Mercedes-Benz Groupin omistama henkilöautojen valmistaja. Mercedes-Benz-merkkisiä pakettiautoja valmistaa Mercedes-Benz Group ja Mercedes-Benz-merkkisiä kuorma- ja linja-autoja valmistaa Daimler Truck.
Historia

Karl Benz ja Gottlieb Daimler kehittivät kumpikin tahollaan nopeakäyntisen moottorin ja auton 1880-luvulla. He alkoivat viedä hankkeitaan eteenpäin ja saivat rahoitusta pankeilta ja yhteistyökumppaneilta. Benz perusti yrityksensä Benz & Cie. vuonna 1883 ja Daimler yrityksensä Daimler-Motoren-Gesellschaft (DMG) vuonna 1890.
Vuonna 1902 DMG sai kokonaan uuden tuotenimen Mercedes. Nimi tuli itävaltalaisen liikemiehen Emil Jellinekin tyttären lempinimen mukaan. Mercedes on espanjalainen naisen nimi, joka tarkoittaa arvostusta ja viehkeyttä.
Vuonna 1926 nuo Saksan kaksi johtavaa ja kaksi maailman vanhinta autojen valmistajaa yhdistivät toimintansa, ja Daimler-Benz syntyi. Silloin luotiin uusi tuotemerkki, johon yhdistettiin kummankin jo olemassa olleen tuotemerkin tunnusomaiset piirteet. DMG:lle kuuluva kolmisakarainen tähti ympäröitiin tuotenimellä ”Mercedes” ja yhtä kuuluisalla nimellä ”Benz”, jonka laakeriseppele liitti nämä kaksi nimeä yhteen. Jo alusta alkaen Mercedes-Benz keskittyi valmistamaan näyttäviä ja ylellisiä autoja. Myös urheiluautot vakiinnuttivat paikkansa Mercedeksen mallistossa. Mercedes-Benz on valmistanut klassikoksi muodostuneita autoja, joista tunnetuin lienee lokinsiipinen 300 SL (W198, 1954–1957).
1930-luvulla merkki osallistui aktiivisesti Grand Prix -kilpailuihin ja saavutti useita voittoja. Samalla tekninen tietämys kasvoi ja Mercedeksen tähdestä tuli autoalalla tunnettu symboli.
Vuonna 1994 Mercedes-Benz AG osti Saksan Ulmissa toimineen, Setra-merkkisiä linja-autoja valmistaneen Karl Kässbohrer GmbH:n koko osakekannan.
Suomeen ensimmäiset Mercedes-Benzit tulivat 1900-luvun alussa.
Vuonna 1966 Mercedes-Benz oli uusinut koko mallistonsa. Aikaisemman mallin 190 tilalle tuli malli 200, jonka moottorin iskutilavuus oli 2,0 litraa. Vastaavasti 6-sylinterisen mallin 220 tilalle tuli malli 230. Täysin uusia malleja olivat 250 S ja 250 SE sekä 300 SEL. Malli 200 kuului hintaluokkaan 23 000 mk, malli 230 hintaluokkaan 28 000 mk ja malli 250 S hintaluokkaan 35 000 mk.
Uudenkaupungin autotehtaalla valmistetaan nykyisin Mercedes-Benzin A-sarjaa (W177) ja GLC-malleja.
Daimleria epäillään huijausohjelman asentamisesta malliin Mercedes-Benz GLK 220 CDI vuosina 2012–2015.
1. marraskuuta 2019 Daimler AG ilmoitti yhtiöittäneensä Mercedes-Benz-brändin omaksi tytäryhtiökseen, Mercedes-Benz AG:ksi.
Mallimerkinnät

Mercedes-Benzin autot jaetaan mallisarjoihin, kuten A-sarja ja C-sarja. Mallisarjojen lisäksi jokaisella autolla on tehtaan sisäinen tyyppimerkintä, joka koostuu kirjaimesta ja kolmesta numerosta, esimerkiksi W124 tai R129. Tyyppimerkintöjen kirjaimet tarkoittavat korimallia: W124 on sedan, C124 on coupe, S124 on farmari, VF124 tai V124 on tehtaalla akseliväliltään pidennetty malli (V124: Lang-mallit, limusiinit; VF124: erikoiskori eli ambulanssit ja ruumisautot), A124 on nelipaikkainen avoauto ja R129 on roadster.
Nykyiset mallit

Mercedes-Benzin henkilöautot on vuoden 1994 jälkeen luokiteltu eri sarjoiksi (esimerkiksi C-sarja). Tarkemmin mallista kertoo tehtaan tyyppikoodi, joka ilmaisee korimallin (esimerkiksi W213 – nykyinen E-sarja). Esimerkiksi E 320 CDI T 4Matic: (E-sarjan farmari, 3,0 litran V6-dieselmoottori, neliveto.)
Mallien kirjainyhdistelmiä on johdettu muun muassa seuraavista sanoista:
C = ”Coupé” tai ”Comfort” eli mukavuus.
E = ”Einsprizung” eli polttoaineen ruiskutus.
L = ”Lang” eli pitkä, tai ”Leicht” eli kevyt (urheilullisemmille malleille).
S = ”Sonderklasse” lippulaivamalleille. Joskus myös ”sportlich” eli urheilullinen.
G = ”Geländewagen” eli maastoajoneuvo.
K = ”Kompressor” eli ahdin. Poikkeustapauksissa ”Kurz” eli lyhyt.