stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Baekhyun
Elämä

Byun Baekhyun syntyi 6. toukokuuta 1992 Bucheonissa, Gyeonggissa, Korean tasavallassa. Byunillä on isoveli, joka on häntä seitsemän vuotta vanhempi. Byun aloitti laulun harjoittelemisen 11-vuotiaana eteläkorealaisen laulajan Rainin vaikutuksesta. Byun kävi Jungwon lukion Bucheonissa. Musiikin lisäksi hän harrasti nuorena itsepuolustuslajeja ja hänellä on musta vyö hapkidossa. Byun liittyi SM Entertainmentiin 2011 S.M casting -systeemin kautta.
Ura > 2012–2015: Debyytti ja uran alkuvaiheet

Byun ilmoitettiin virallisesti olevan Exon kahdestoista jäsen 30. tammikuuta 2012. Exo debytoi 8. huhtikuuta 2012.
Heinäkuussa 2014 Byun teki debyyttinsä musiikkiteatterissa, näyttelemällä pääroolia Don Lockwoodin musikaalissa Laulavat sadepisarat.
Huhtikuussa 2015 Byun julkaisi ensimmäisen soolokappaleensa "Beautiful". Kappale toimi tunnusmusiikkina Exon nettisarjassa Exo Next Door. Kappaleesta tuli ensimmäinen nettisarjojen soundtrack-single, joka on ollut digitaalilatauslistan huipulla.
Ura > 2016: Ura näyttelijänä ja Exo-Cbx

Tammikuussa 2016 Byun ja Miss A -jäsen Bae Suzy julkaisivat duettosinglen "Dream", joka voitti ensimmäisen sijan yhteensä viisi kertaa korealaisissa musiikkiohjelmissa Music Bank ja Inkigayo. Toukokuussa Byun ja K.Will julkaisivat "The Day" -kappaleen osana SM Entertainmentin musiikkiprojektia Station. Elokuussa 2016 Byun aloitti näyttelijäuransa, ja esiintyi draamasarjassa Moon Lovers: Scarlet Heart Ryeo. Byun sai sivuroolin draamasta. Hän myös esitti yhdessä kahden yhtyejäsenensä kanssa draaman soundtrackin "For You".
Byun muodosti lokakuussa 2016 yhdessä Chenin ja Xiuminin kanssa Exon ensimmäisen alaryhmän, Exo-Cbx. Sen debyytti Hey Mama! julkaistiin lokakuussa.
Ura > 2019-2021: sooloalbumit

Baekhyun teki soolodebyyttinsä vuonna 2019 albumillaan ”City Lights”.  Vuoden 2020 toukokuussa hän julkaisi toisen sooloalbuminsa, ”Delight”. Albumia myytiin yli miljoona kappaletta, ja Baekhyunista tuli ensimmäinen miljoonan myynyt sooloartisti 19 vuoteen.  Vuonna 2021 Baekhyun julkaisi ensimmäisen japaninkielisen albuminsa.  Samana vuonna julkaistiin myös hänen kolmas koreankielinen sooloalbuminsa ”Bambi”, jota myytin myös yli miljoona kappaletta.
Yksityiselämä

Kesäkuussa 2014 SM Entertainment vahvisti, että Byun ja toinen SM Entertainment -artisti, Girls' Generationin jäsen Kim Taeyeon, ovat parisuhteessa. Syyskuussa 2015 raportit kertoivat, että suhde oli päättynyt eroon.
Kalle Kaihari

| Kalle Kaihari |
| --- | --- |
 Kaihari 1970-luvun alkupuolella.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Kaarle Vihtori Flinck
Syntynyt: 3. elokuuta 1899 Tampere
Kuollut: 9. heinäkuuta 1989 (89 vuotta) Tampere
Vanhemmat:  Kaarle Flinck ja Hanna Aalto
Puoliso:  Aune Esteri Leppänen (1920–1975) Anja Kyllikki Nummi (1981–1989)
Lapset:  Eila (1922–2016) Anja (1924–2018) Pirkko (1926–2008) Seppo (1929–1977) Jarmo (1936–2009)
Kaarle Vihtori (Kalle) Kaihari, vuoteen 1935 Flinck (3. elokuuta 1899 Tampere – 9. heinäkuuta 1989 Tampere) oli suomalainen liikemies,  kauppatieteiden kunniatohtori, kauppaneuvos (1948) ja merkittävä urheiluvaikuttaja. Hänet muistetaan myös presidentti Urho Kekkosen ystävänä ja politiikan taustavaikuttajana.
Elämä ja ura > Perhe ja nuoruus

Kalle Kaiharin vanhemmat olivat sahatyömies Kaarle Flinck ja puuhiomontyöntekijä Hanna Aalto. Hän syntyi ennen vanhempiensa avioitumista.
Kalle Flinck (myöhemmin Kaihari) avioitui 29. toukokuuta 1920 Aune Esteri Leppäsen (26. kesäkuuta 1900 – 27. huhtikuuta 1975) kanssa, ja he saivat viisi lasta, Eila (1922–2016), Anja (1924–2018), Pirkko (1926–2008), Seppo (1929–1977) ja Jarmo (1936–2009). 1. elokuuta 1981 Kalle Kaihari avioitui Anja Kyllikki Nummen (1935–2017) kanssa. Tästä liitosta hänellä ei ollut lapsia.
Hän vaihtoi sukunimensä Kaihariksi 13. syyskuuta 1935. Nimen Kaihari hän otti hankkimansa kesäpaikan mukaan, joka sijaitsi Näsijärven rannassa Ylöjärven Kaiharinniemessä. Talvet hän asui Tampereen Pyynikintorilla.
Perheen vanhin lapsi Kalle oli jo kansakoulua käydessään Aamulehden ja Kansan Lehden lehtimyyjänä. Kansakoulusta päästyään hän oli aluksi työssä leipomon pullakuskina ja sen jälkeen Hämeen pussitehtaalla nimilappujen ja kutsukorttien painajana. Vuoden 1915 tienoilla Kalle pääsi työhön Särkän sahalle, jossa myös hänen isänsä kävi työssä. Vapaa-aikansa Kalle vietti työväentalolla, jossa hän tutustui myös biljardinpeluuseen.
Elämä ja ura > Sisällissota

Kaihari otti osaa Suomen sisällissotaan punaisten riveissä Tampereella. Hän haavoittui Tampereen taistelussa molempiin jalkoihin. Sodan jälkeen hän oli punavankina Tourulan vankileirissä Jyväskylässä mutta pääsi vapaaksi syksyllä 1918. Hän tapasi tulevan vaimonsa Aune Leppäsen vuonna 1918. Tämä oli porvarillinen junanlähettäjän tytär, joka oli saanut ehdonalaisen tuomion sillä perusteella, että joku oli nähnyt hänet miestenhousuihin pukeutuneena punaisten vartiossa.
Vielä vuonna 1918 Kaihari sai töitä Rafael Haarlalta. Suojeluskunnan perustajajäsenen Haarlan kuultua, että työntekijöiden joukossa on entinen punakaartilainen, Kaihari sai kuitenkin potkut eikä saanut kolmen kuukauden palkkaansa.
Elämä ja ura > Työ- ja liikemiesura

Vuodesta 1919 alkaen Kaihari oli kesäisin purkamassa proomujen lasteja Mustanlahden satamassa, ja talvisin hän hankki elantonsa ammattimaisena biljardinpelaajana. Kaihari menestyikin pelaajana hyvin niin, että hän saattoi vuonna 1924 voittaa yhdessä illassa jopa 50 000 markkaa.
Kaihari tutustui 1920-luvulla paitatehtailija Emil Eloon ja solmiotehtailija Karl A. Ebbiin. Näiden ehdotuksesta hän päätti perustaa 1926 Tampereelle paitoja ja solmioita myyvän liikkeen. Kun hän meni pyytämään liikkeen perustamista varten pankista lainaa, pankinjohtajan vastaus oli tyly: punakaartilaisille ja kommunisteille lainaa ei anneta. Kaihari joutuikin käyttämään omia säästöjään, ja myytävät paidat ja solmiot hän sai luotolla Elolta ja Ebbiltä. Kuninkaankadulla sijainnut liike myi aluksi myös gramofonilevyjä. Vuonna 1929 Kaihari perusti yhdessä Vilho Niemen kanssa äänilevyjä ja soittimia myyneen Gramofoniliike K. Flink & Kumppanit. 1930-luvun alun lamavuodet pakottivat Kaiharin myymään tämän liikkeen vuonna 1934, mutta sen sijaan paitojen ja solmioiden myynti sujui lamavuosinakin hyvin. Vuonna 1932 Kaihari sai ostettua edullisesti konkurssiin menneen tamperelaisen paitatehtaan varaston, ja samoihin aikoihin hän perusti toisen myymälän Tammelan kaupunginosaan. Tämän jälkeen hän alkoi nousta yhä merkittävämpää asemaan yhteiskunnassa. Kaihari luopui liikkeistään 54 vuotta myöhemmin, vuonna 1980.
Elämä ja ura > Talvi- ja jatkosota ja jälleenrakennus

Talvisodassa Kaihari toimi Tampereen väestönsuojelukeskuksessa. Jatkosodan puhjettua hän lähti 42-vuotiaana vapaaehtoisena rintamajoukkoihin. Vuoksen ylityksestä hän sai kenraali Aaro Pajarin päiväkäskyllä alikersantin arvon ja toisen luokan vapaudenmitalin. Myöhemmin Kaihari toimi useita vuosia Kansanavun Tampereen paikallisjohtajana. Rahaa kerättiin tuolloin Kaiharin johdolla markkamääräisesti enemmän kuin Helsingissä. Sotien jälkeen perustetun sotainvalidien kannatusyhdistyksen johtokuntaan Kaihari kuului alusta alkaen.
Tampereen asevelikylää alettiin rakentaa Nekalaan talkoohengen vallassa välirauhan vuotena 1941. Kaihari lahjoitti ensimmäisen talon, teki työmaalla itse 2 600 talkootuntia ja johti keräystä, jonka avulla aseveljille ja heidän perheilleen nousi kaikkiaan 23 omakotitaloa. Töissä oli 100–150 miestä eri yrityksistä vapaa-aikanaan. Kylä valmistui 80 000 tunnin talkootyöllä syyskuussa 1943.
Elämä ja ura > Oma urheilu-ura

Nuorena Kaihari oli olympiatason urheilija ja kunnostautui monessa lajissa. Kaihari aloitti urheilun parikymmentävuotiaana. Ensimmäisissä suuremmissa kisoissaan TUL:n urheilu- ja laulujuhlilla vuonna 1922 Kaihari sijoittui 800 metrillä kolmanneksi. Sen jälkeen hän keskittyi seiväshyppyyn ja otti Tampereen Yrityksen nimiin kaksi TUL:n mestaruutta ennätyksenään 371 cm. Monipuolisuutensa Kaihari todisti vuonna 1931 työväen talviolympiakisoissa ottaessaan kolme luistelupronssia.
Kaihari siirtyi juoksuista ja moniotteluista seiväshypyn pariin vuonna 1924. Kolme vuotta myöhemmin Kaihari hyppäsi TUL:n ennätyksen ja mestaruuden tuloksella 355. Seuraavana vuonna hän korjaili numerot 361:een ja 1929 Latvia-ottelussa 371:een.
Vuonna 1930 Kaihari kunnostautui TUL:n jalkapallo- ja urheilujoukkueen Saksan-matkalla. Hän oli yleisurheilujoukkueen johtaja ja voitti samalla kaikki viisi seiväskilpailuaan samalla tuloksella 360.
Vuonna 1930 ryhdyttiin valmentamaan joukkuetta Mürzuschlagin talvikisoihin. Kaihari innostui luistelusta sillä tuloksella, että hän ennen pitkää kuului liiton parhaimmistoon. Valintakilpailuissa Kaihari luisteli 500 m 50,5, 1 000 m 2.43,4, 5 000 m 10.21,9 ja 10 000 m 19.57,5, mutta häntä ei valittu joukkueeseen. Kaihari kuitenkin matkusti kisoihin omalla kustannuksellaan ja otti pronssin kolmella lyhimmällä matkalla tuloksin 50,4, 2.41,0 ja 9.43,4.
Vuonna 1931 Visan kansallisissa Kaihari luisteli 49,0, 1 000 m 2.35,7, 5 000 m 9.26,5 ja 10 000 m 19.30,6.
Kaihari oli mukana myös Suomen ensimmäisissä pujottelu- ja syöksylaskukisoissa Sallassa 1934 ja sijoittui neljänneksi. Talvella 1939 hän vielä lähes 40-vuotiaana voitti Taivaskerolla syöksylaskukilpailun. Sotien jälkeen hän harrasti keilailua kymmenisen vuotta ja selviytyi muun muassa Ruotsi-maaotteluun.
Elämä ja ura > Urheiluvaikuttajana

Urheilun johtotehtävät Kaihari aloitti Tampereen Yrityksen puheenjohtajana. TUL:n joukkueenjohtajana Kaihari toimi monilla kilpailumatkoilla Saksassa, Latviassa ja Itävallassa. Tampereen Pyrinnön puheenjohtajana Kaihari toimi vuosina 1945–1953, minä aikana Pyrintö voitti yleisurheilussa Kalevan maljan kuusi kertaa.
Suomen urheilun johtokunta ja liittovaltuusto tulivat myös tutuiksi. Oslon EM-kisoissa 1946 ja Lontoon kesäolympialaisissa 1948 Kaihari kuului Suomen joukkueen johtoon. Helsingin kesäolympialaisissa 1952 Kaihari oli mukana toimitsijana. Kaihari oli myös SVUL:n liittovaltuuston puheenjohtaja 1953–1957, SVUL:n talousvaliokunnan puheenjohtaja 1949–1958, SUL:n johtokunnassa 1948 ja 1951–1952, liittovaltuuston puheenjohtaja 1951–1958 ja talousvaliokunnan puheenjohtaja 1951–1955. Mukana monissa kunnallisten rakennushankkeiden rakennustoimikunnissa, muun muassa Tampereen urheilutalosäätiössä ja Saunasäätiössä (Kisapirtti, Pyynikin uimahalli, UKK-instituutti), ja Ratinan stadionhankkeessa. Pyrinnön kunniapuheenjohtaja 1986. Urheiluansioistaan Kaiharille myönnettiin Suomen urheilun kultainen ansioristi vuonna 1957 ja Suomen urheilun korkein kunniamerkki Suomen urheilun suuri ansioristi vuonna 1980.
Elämä ja ura > Kaihari ja Kekkonen

Kaihari oli aikoinaan tunnettu liikemies. Hänet tunnettiin presidentti Urho Kekkosen läheisenä ystävänä, ja hän oli Linnan juhlien vakiovieras. Yhteyksiensä ja suhdeverkostonsa avulla Kaihari vaikutti merkittävästi kotikaupunkinsa Tampereen kehittämiseen.
Vuonna 1981 ilmestyneessä kirjassaan Ratkaiseva ääni Kaihari väitti, että vuoden 1956 presidentinvaalissa ratkaisevan äänen Urho Kekkosen hyväksi oli antanut Penna Tervo. Kekkonen kiisti vuonna 1982selvennä Tervon äänestäneen häntä (tieto julkistettu 2006). Kaiharin sisko Anni Flinck (1915–1990) oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1954–1975.
Säätiöt

Kalle Kaiharin kulttuurisäätiö tukee ja kannustaa taiteiden, tieteiden ja muun henkisen kulttuurin harrastamista. Säätiö on perustettu 1984. Kalle Kaiharin kulttuuripalkinto myönnetään vuosittain tamperelaisesta kulttuuriteosta, ja se on suuruudeltaan 5 000 euroa.
Kauppaneuvos Kalle Kaiharin tukisäätiö syntyi vuonna 2007 tehdystä kombinaatiosulautumisesta, jossa yhdistettiin 1971 perustettu Tampere 60 -tukisäätiö ja 1979 perustettu Kauppaneuvos Kalle Kaiharin säätiö. Tukisäätiön tarkoituksena on tukea pääasiallisesti nuoria, Tampereen kaupungissa tai sen lähikunnissa asuvia yleisurheilijoita ja jalkapalloilijoita sekä myös muita nuoria urheilijoita, joiden harjoittamalla urheilulajilla on huomattava kansainvälinen merkitys, jakamalla apurahoja, stipendejä ja muita avustuksia sekä tukea Tampereen kaupungissa asuvien 60 vuotta täyttäneiden henkilöiden huoltotoimintaa ja edistää heidän harrastus-, virkistys-, kunto- ja ohjelmatoimintaansa. Säätiö omistaa lähes kokonaan 45 huoneiston kiinteistön Tampereen Kaukajärvellä.
Lisäksi säätiö palkitsee yhdessä Urheilutoimittajien kanssa Suomen vuoden urheilijan presidentti Urho Kekkosen ja Kalle Kaiharin lahjoittamalla kultaisella kiekolla. Lisäksi säätiö palkitsee paikallisesti Tampereen ja Ylöjärven vuoden urheilijat.
Muita Kaiharin rahastoja ja säätiöitä ovat Tampereen yliopiston opiskelijoiden stipendirahastot, Kalle Kaiharin sydäntutkimuksen rahasto, Aune ja Kalle Kaiharin rahasto. Kaikki jakavat vuosittain tuntuvia avustuksia.
Teokset

Ratkaiseva ääni (149–151): jännitysvaalit 1956 (toimittaja Raimo Seppälä). Weilin+Göös 1981
Kun keinot loppuu niin konstit jää, muistelmateos. Otava 1984
Aiheesta muualla

Mitä urheilu on minulle merkinnyt – mukana Kalle Kaihari – Ylen Elävä arkisto
Lisätietoa Kalle Kaiharista
Lisätietoa Kalle Kaiharin tukisäätiöstä
| n k Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuren ansioristin saajat |
| --- | --- |
Nykyiset haltijat:  1994 Carl-Olaf Homén  2003 Pirjo-Liisa Vilenius  2010 Marja-Liisa Kirvesniemi  2010 Lasse Virén  2015 Pertti Karppinen  2016 Kalervo Kummola  2022 Marie Lundmark 
Aikaisemmat saajat:  1947 Elli Björkstén  1947 Hannes Kolehmainen  1947 Paavo Nurmi  1948 Anni Collan  1948 Erik von Frenckell  1948 Lauri Pihkala  1948 Viktor Smeds  1948 Arvo Vartia  1949 Kustaa Levälahti  1949 Eino Pekkala  1950 Urho Kekkonen  1951 Jukka Rangell  1954 Kaarina Kari  1957 Toivo Aro  1958 Akseli Kaskela  1963 Hilma Jalkanen  1963 Bruno Nyberg  1964 Kauno Kleemola  1964 Väinö Lahtinen  1965 Liisa Orko  1966 Heikki Savolainen  1966 Yrjö Valkama  1967 Clas Thunberg  1974 J. O. Söderhjelm  1976 Veikko Hakulinen  1978 Väinö Soininen  1979 Lennart Kivi  1980 Kalle Kaihari  1982 Erkki Kivelä  1983 Sulo Kolkka  1983 Jukka Uunila  1987 Hannu Koskivuori  1987 Unto Siivonen  1988 Impi Jokinen  1988 Martti Karvonen  1989 Sulo Hostila  1989 Nils-Erik Nyman  1989 Paavo Pekkanen  1990 Osmo Niemelä  1995 Matti Ahde  1997 Peter Tallberg  1998 Pentti Linnosvuo  2001 Tapani Ilkka  2003 Kalevi Tuominen  2009 Veikko Puputti  2009 Siiri Rantanen  2022 Ilkka Kanerva 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Kalle Kaihari punakaartilaisena vuonna 1918.
Korseletti

Piirros korselettiin pukeutuneesta naisesta vuodelta 1953.
Korseletti on korsetin ja rintaliivien yhdistelmä. Korseletti tukee sekä rintaa että lantiota.
Korseleteissa voi olla muoviluut, jotka saattavat myös taipua käytössä, mutta niitä valmistetaan myös joustavasta materiaalista, joka pitää vartalon kuosissa. Korseletteja valmistetaan nykyisin myös muuhun kuin alusvaatekäyttöön.
Kumlan kunta

| Kumlan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke
Keskustaajama:  Kumla
Kuntakoodi:  1881
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  204,20 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  22 144
 – Väestötiheys:  108,4 as./km²
 
 www.kumla.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Örebron ja Kumlan kuntien alueella sijainneet pitäjät. Nykyiset kuntarajat muodostuivat vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa.
Kumlan kunta (ruots. Kumla kommun) on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Närkeen. Kunnan keskustaajama on Kumla.
Kunnan maapinta-ala on 204,20 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 22 144 henkeä (31.12.2021).
Kunnanhallituksessa on 13 jäsentä ja kunnanvaltuustossa 45. Kumlan ystävyyskuntia ovat Suomesta Sipoo, Norjasta Aurskog-Höland ja Tanskasta Frederikssund.
Kumla tarjoaa monipuoliset virkistysmahdollisuudet. Kunnasta löytyy kilometrikaupalla kävely- ja pyöräilyreittejä. Björkass on pieni lintujärvi. Älgasjön on ainoa luonnon aikaansaama järvi Kumlassa, mutta Kvarntorpin alueelta löytyy silti lisää erikokoisia järviä. Lisäksi on tarjolla useita jalkapallokenttiä, hiihtoreittejä, jäähalli ja tenniskenttä. Kunnan urheiluseuralla IFK Kumlalla on sekä jalkapallo- että jääkiekkojoukkueet.
Kvarntorpin kukkulalla on Konst på Hög -niminen pysyvä veistosnäyttely. Nähtävyyksinä on erilaisia talomuseoita ja mm. kenkätehdasmuseo.
Kunnassa on oma kirjasto.  Kumlassa on 13 peruskoulua ja lukio. Myös päivähoito on järjestetty. Vanhustenhoitokin toimii. Lisäksi kunnassa on terveyskeskus.
Vuonna 2007 kunnassa oli 97,75 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 47,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1883 muodostettiin osin Kumlan ja osin Hallsbergin maalaiskunnissa sijainnut Hallsbergin taajaväkinen yhdyskunta ja vuonna 1884 Kumlan maalaiskunnassa sijainnut Kumlan taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1908 osa maalaiskunnasta erotettiin Hallsbergin kauppalaan. Vuonna 1942 osa Kumlan maalaiskunnasta erotettiin Kumlan kaupungiksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Loppuosaan maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1944 Hällabrottetin taajaväkinen yhdyskunta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Ekeby och Gällersta (Ekeby ja Gällersta)
Kumlan maalaiskunta (Kumlan maalaiskunta ja Hardemo)
Kumlan kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1953 Hällabrottetin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. vuonna 1967 Kumlan maalaiskunta liitettiin kaupunkiin. Nykyinen Kumlan kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kaupunki sekä Ekebyn alue jaetusta Ekeby och Gällerstan maalaiskunnasta. Gällerstan alue liitettiin Örebron kuntaan.
Väestönkehitys

| Kumlan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 15 704 | 15 704 |
| 1955 | 1955 |    | 16 198 | 16 198 |
| 1960 | 1960 |    | 16 200 | 16 200 |
| 1965 | 1965 |    | 16 127 | 16 127 |
| 1970 | 1970 |    | 16 241 | 16 241 |
| 1975 | 1975 |    | 16 939 | 16 939 |
| 1980 | 1980 |    | 17 760 | 17 760 |
| 1985 | 1985 |    | 17 786 | 17 786 |
| 1990 | 1990 |    | 18 621 | 18 621 |
| 1995 | 1995 |    | 19 086 | 19 086 |
| 2000 | 2000 |    | 18 983 | 18 983 |
| 2005 | 2005 |    | 19 473 | 19 473 |
| 2010 | 2010 |    | 20 456 | 20 456 |
| 2015 | 2015 |    | 21 154 | 21 154 |
| 2020 | 2020 |    | 21 862 | 21 862 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 383 | 11,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 721 | 3,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 265 | 6,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 16 785 | 79,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 286 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 312 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 193 621 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 49 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 23,3 %
18–64-vuotiaat: 58,6 %
65 vuotta täyttäneet: 18,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,3 | 1,1 |
|   | jalostus | 31,2 | 27,0 |
|   | palvelut | 64,0 | 69,8 |
|   | tuntematon | 3,4 | 2,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 7 177 | 9 497 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 75,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 85,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 992 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kumla | 14 062 |
| 2 | Hällabrottet | 1 789 |
| 3 | Åbytorp | 755 |
| 4 | Sannahed | 417 |
| 5 | Ekeby | 372 |
| 6 | Hallsberg* | 69 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Hallsbergin taajamassa on 7 122 asukasta, ja se kuuluu pääosin Hallsbergin kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Kvarntorp
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Del av Ekeby + del av Hagaby
Folkatorp
Höglunda + Frommestafallen
Kvarntorp
Sannahed (västra delen)
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Åby
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kumlan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 3 | 4 | 5 | 5 | 4 | 8 | 6 | 7 | 5 | 6 | 8 | 8 | 8 |  |
|   | Keskustapuolue | 10 | 10 | 9 | 7 | 6 | 6 | 5 | 5 | 5 | 5 | 4 | 3 | 3 | 4 |  |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 4 | 2 | 5 | 5 | 4 | 3 | 2 | 4 | 3 | 3 | 5 | 5 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 4 | 3 | 5 | 4 | 4 | 3 | 2 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 20 | 20 | 21 | 24 | 23 | 20 | 23 | 20 | 23 | 23 | 22 | 18 | 15 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 4 | 6 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 5 | 7 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 41 | 41 | 41 | 41 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Ekebyn piiri (Närke)
Hardemon piiri
Kumlan piiri (Närke)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Kumla
Hardemo
Ekeby