stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katolinen kirkko
Oppi > Uskontunnustus

Katolisella kirkolla on muita kirkkokuntia enemmän opinkappaleita eli dogmeja (yhteensä 358) mutta kaksi uskon päätotuutta ovat koko katolisen uskon, kuten muidenkin kristillisten kirkkokuntien uskon perusta:
1) Jumala on kolmiyhteinen ja 
2) Jeesus, Jumalan Poika, tosi Jumala ja tosi ihminen, eli maan päällä, kärsi ja kuoli täydellisenä uhrilahjana kaikkien ihmisen syntien sovittamiseksi ja nousi ylös kuolleista kuolemastaan kolmantena päivänä.
Kaikki kirkon opinkappaleet ovat muuttumattomia, mutta muutosta voi tapahtua niiden ymmärtämisessä ja kirkollisessa merkittävyydessä.
»Minä uskon Jumalaan, Isään, Kaikkivaltiaaseen, taivaan ja maan Luojaan, ja Jeesukseen Kristukseen, Jumalan ainoaan Poikaan, meidän Herraamme, joka sikisi Pyhästä Hengestä, syntyi Neitsyt Mariasta, kärsi Pontius Pilatuksen aikana, ristiinnaulittiin, kuoli ja haudattiin, astui alas tuonelaan, nousi kolmantena päivänä kuolleista, astui ylös taivaisiin, istuu Jumalan, Isän, Kaikkivaltiaan, oikealla puolella ja on sieltä tuleva tuomitsemaan eläviä ja kuolleita. Ja Pyhään Henkeen, pyhän katolisen kirkon, pyhäin yhteyden, syntien anteeksiantamisen, ruumiin ylösnousemisen ja iankaikkisen elämän. Aamen.
» 
(Apostolinen uskontunnustus)
Oppi kirkosta
Kirkon yhteyden perustana on kolme asiaa: yhden uskon tunnustaminen, yhteisen jumalanpalveluksen ja sakramenttien vietto sekä usko apostoliseen suksessioon. Apostolinen seuraanto tarkoittaa, että Raamatun mukaan Jeesus asetti apostoli Pietarin johtamaan seuraajiaan ja toimimaan sijaisenaan ja että ensimmäisen Rooman piispan eli Pietarin jälkeen nimitettiin aina seuraava tähän tehtävään. Paavius on kirkon ylin opetusvirka ja paavi voi halutessaan julistaa koko kirkkoa sitovia dogmeja. Raamtun lähetyskäskyn kautta kaikki kirkon jäsenet ovat velvoitettuja apostolaattiin, jonka muodot voivat olla erilaisia.
Lainaus katolisen kirkon katekismus kohdasta 823: ”Kirkko on uskon silmin nähtynä horjumattomasti pyhä. Sillä Kristus, Jumalan Poika, jota Isän ja Hengen kanssa ylistetään sanoilla ’Sinä yksin olet pyhä’, rakasti kirkkoa kuten morsiantaan ja antoi itsensä alttiiksi sen edestä pyhittääkseen sen; hän yhdisti sen itseensä omana ruumiinaan ja rikastutti sen Pyhän Hengen lahjoilla Jumalan kunniaksi.’ Näin kirkko on ’pyhä Jumalan kansa', ja sen jäseniä kutsutaan ’pyhiksi’.”
Katolinen kirkko ei väitä, että ainoastaan katolilaiset voivat pelastua, mutta varmimmin pelastuksen voi saavuttaa olemalla sen piirissä ja elämällä sen opetuksen mukaan. Pelkkä kirkkoon kuuluminen ei kuitenkaan takaa pelastusta.
Katolinen kirkko ei poissulje ei-kristittyjenkään mahdollisuutta pelastukseen perustaen sen lähinnä kristinuskon ilmoittamaan ihmissuvun alkuperään ja päämäärään. Tämän lisäksi juutalaiset pelastuvat heille Jumalan antaman lupauksen johdosta, muslimit yhteisestä uskontunnustuksesta Luojaan pitäessään kiinni Abrahamin uskosta.
Oppi > Pyhimykset

Katoliset kunnioittavat hartaasti pyhimyksiä esikuvinaan kristillisestä elämästä mutta katolinen kirkko on kuitenkin tarkka opettaessaan, että ainoastaan kolmiyhteistä Jumalaa on lupa palvoa. Tämä on kirkon mukaan sopusoinnussa Raamatun kanssa
”Palvomme Kristusta, koska hän on Jumalan Poika. Mutta marttyyreita rakastamme Herran opetuslapsina ja seuraajina, koska he vertaansa vailla olevalla tavalla ovat antautuneet Kuninkaalleen ja Mestarilleen. Tulisipa meistäkin heidän matka- ja opiskelutovereitaan!”
Pyhimyksille osoitettu kunnioitus ”eroaa olennaisesti siitä palvonnan kultista, joka osoitetaan lihaksi tulleelle Sanalle, samoin Isälle ja Pyhälle Hengelle”
Pyhimyksiä ei myöskään rukoilla kuten Jumalaa rukoillaan, vaan heiltä voi pyytää esirukousta. Tätä verrataan kirkossa siihen, kun uskova pyytää ystävää rukoilemaan puolestaan.
Kirkko on ”pyhien yhteys”: Lainaus katekismuksesta kohta 962: ”Uskomme kaikkien Kristukseen uskovien yhteyden: niiden, jotka ovat pyhiinvaelluksella täällä maan päällä; niiden, joita puhdistetaan maallisen elämän päätyttyä; ja niiden, jotka nauttivat taivaan autuutta; he kaikki yhdessä muodostavat yhden kirkon.”
Oppi > Kunnioittaminen

Marian, Jeesuksen äidin kunnioittamiseen pätevät samat säännöt kuin muidenkin pyhimysten kunnioittamiseen mutta hänellä on katolisessa kirkossa ja sen opissa erityinen asema. Kirkko kunnioittaa häntä Herransa Äitinä ja omana Äitinään Teologian aluetta, joka tutkii Neitsyt Mariaa ja hänen asemaansa pelastusjärjestyksessä kutsutaan mariologiaksi. Kirkon mukaan Eevan jälkeläisistä Jumala on valinnut Neitsyt Marian Poikansa äidiksi. Jumalansynnyttäjä, autuas Neitsyt Maria on myötävaikuttanut ihmisten pelastukseen ja kuuliaisuudellaan Mariasta on tullut uusi Eeva, elävien äiti.
Marian kunnioitus saa ilmauksensa Marialle omistetuissa liturgisissa menoissa ja rukouksissa Marialle – esimerkiksi ruusukossa eli ruusunauharukouksessa, joka on evankeliumin yhteenveto. Näin sitä kuvasi paavi Paavali VI: ”Koska ruusukko perustuu evankeliumiin ja pitää keskuksenaan ihmiseksi tulemisen ja ihmisten pelastuksen salaisuuksia, on sitä pidettävä täysin kristologisia tunnuksia kantavana rukouksena. Sen luonteenomainen piirre, litaniamainen enkelin tervehdyksen ’Terve Maria’ toistaminen, tuo lakkaamatta kunniaa myös Kristukselle, johon viime kädessä kohdistuu enkelin sanoma ja Kastajan äidin tervehdys: ’siunattu sinun kohtusi hedelmä’ (Luuk. 1:42). Sanojen ’Terve Maria’ toistaminen on enemmänkin – se on kuin kangas, jolla salaisuuksien mietiskely kehittyy. Kristus, johon jokainen enkelin tervehdys viittaa, on nimittäin sama Kristus, jonka peräjälkeen lausutut salaisuudet osoittavat Jumalan Pojaksi ja Neitsyen Pojaksi.”
Oppi > Oppi synnittömyydestä

Mariaanisiin dogmeihin kuuluu Marian ikuinen neitsyys: Jeesus sikisi Neitsyt Marian kohdussa pelkästään Pyhän Hengen voimasta.. Kirkon liturgia ylistää Mariaa ”ainaisena Neitsyenä” (semper Virgo; Aeiparthenos). Jeesus on Marian ainoa lapsi, mutta Marian hengellinen äitiys sen sijaan ulottuu kaikkiin ihmisiin, joita pelastamaan Jeesus tuli.
Raamatussa puhutaan Jeesuksen veljistä ja sisarista, mutta kirkon mukaan ne eivät tarkoita Marian muita lapsia. Jaakob ja Joosef, joita kutsutaan ”Jeesuksen veljiksi” (Matt. 13:55), ovat erään Marian lapsia, joka oli Jeesuksen opetuslapsi ja jota kutsutaan ”toiseksi Mariaksi” (Matt. 28:1). Vanhasta testamentista tutun ilmaisun mukaan näissä kohdissa on kyse Jeesuksen läheisistä sukulaisista.
Kirkkoisien mukaan Maria tuli ensimmäisenä osalliseksi voitosta, jonka Kristus sai synnistä: hänet varjeltiin puhtaana kaikista perisynnin tahroista ja Jumalan erityisestä armosta hän ei tehnyt koko maallisen elämänsä aikana yhtään syntiä. Kirkko näkee, että sen takia kun Maria oli valittu Vapahtajan äidiksi, Jumala tätä tehtävää varten varusti hänet tarvittavilla lahjoilla. Marian luokse tullessaan enkeli tervehtii häntä sanalla ”armoitettu”..
»Se, että sikiämisensä ensimmäisestä hetkestä lähtien Maria varustettiin ainutlaatuisella pyhyyden loistolla, koituu hänelle yksinomaan Kristuksen tähden: ’Poikansa ansioiden perusteella hänet ylevämmällä tavalla lunastettiin’. Isä on siunannut häntä kaikella Hengen siunauksella, taivaallisilla aarteilla Kristuksessa enemmän kuin ketään muuta luotua persoonaa. Jumala on valinnut hänet ennen maailman luomista, jotta hän eläisi pyhänä ja moitteettomana Jumalan edessä rakkaudessa.» 
(Vatikaanin toinen kirkolliskokous)
Koska Maria oli lunastettu jo sikiämisessään, paavi Pius IX julisti tahrattoman sikiämisen dogmiksi vuonna 1854: ”– – autuas Neitsyt Maria on sikiämisensä ensimmäisestä hetkestä alkaen kaikkivaltiaan Jumalan erityisen armon ja etuoikeuden kautta Kristuksen Jeesuksen, ihmiskunnan Vapahtajan ansioiden tähden tullut varjelluksi kaikesta perisynnin tahrasta.”
Marian taivaaseenottaminen ruumiineen ja sieluineen on katolisen kirkon mukaan ainutlaatuista osallisuutta hänen Poikansa ylösnousemukseen ja toisten kristittyjen ylösnousemuksen ennakointia. ”Lopuksi tahraton Neitsyt, jonka Jumala oli varjellut kaikelta perisynnin tahralta, otettiin maallisen vaelluksen päätyttyä ruumiineen ja sieluineen taivaan kirkkauteen, ja Herra korotti hänet kaikkien kuningattareksi, jotta hän yhä enemmän tulisi Poikansa, herrain Herran sekä synnin ja kuoleman voittajan, kaltaiseksi.” (Lumen gentium, 59.)
Sakramentit

Kirkko opettaa, että Kristus on asettanut uuden liiton seitsemäksi sakramentiksi kasteen, vahvistuksen eli konfirmaation, eukaristian eli ehtoollisen, parannuksen eli ripin, sairaanvoitelun, vihkimyksen ja avioliiton. . Eukaristian sakramentilla on erityisasema sakramenttien sakramenttina.
Katolisessa kirkossa painotetaan voimakkaasti sakramenttien tärkeyttä ja uskovaisia kannustetaan osallistumaan sakramentteihin mahdollisimman usein. Aktiivisesti uskontoaan harjoittavat katolilaiset osallistuvat jopa päivittäin messuun eli ehtoollisjumalanpalvelukseen ja käyvät viikoittain ripillä.
Kreikankielinen sana mysterion on käännetty latinaksi sacramentum, josta myös suomenkielinen sana sakramentti periytyy.
Sakramentit > Kasteen sakramentti

Katolinen kirkko uskoo kasteen olevan kristillisen elämän perustus, joka avaa oven muille sakramenteille. Kastevesi siunataan pääsiäisyön liturgiassa. Kasteen voi toimittaa piispa ja pappi, sekä latinalaisessa riituksessa myös diakoni. Kirkon opin mukaan myös kaste on välttämätön pelastukselle, mutta esimerkiksi kastamattomina kuolleiden lasten tapauksessa kirkko painottaa luottavansa Jumalan suureen armahtavaisuuteen. Kirkon opin mukaan kaste on myös häviämätön ”Herran sinetti”. Katolinen kirkko katsoo myös muiden kristillisinä pitämiensä yhteisöjen kuten ortodoksisten ja protestanttisten kirkkojen kasteen päteväksi, eikä tällaisen kasteen saanut saa uutta kastetta katoliseen kirkkoon liittyessään.
Sakramentit > Vahvistuksen sakramentti

Latinalaisessa riituksessa vahvistuksen sakramenttia eli konfirmaatiota vietetään kasteesta erillään, kun taas bysanttilaisessa riituksessa vahvistus vietetään välittömästi kasteen jälkeen. Ennen varsinaista vahvistusta toimitetaan pyhän krisman vihkiminen kiirastorstain krismamessussa. Vahvistuksen sakramentissa uudistetaan kastelupaukset ja tunnustetaan usko. Latinalaisessa riituksessa krismalla voidellaan otsa ja bysanttilaisessa riituksessa otsan lisäksi esimerkiksi silmät ja selkä. Vahvistuksen jakaa ensisijaisesti piispa, kuitenkin joissakin erityistapauksissa myös pappi voi sen toimittaa.
Sakramentit > Parannuksen ja sovittamisen sakramentti

Tätä sakramenttia kutsutaan myös ripiksi eli synnintunnustuksen sakramentiksi, koska syntien eli kristillisen moraalin vastaisten tekojen tunnustaminen papille on keskeinen osa tätä sakramenttia. Se on kuitenkin myös anteeksiantamuksen sakramentti, sillä pappi antaa ripittäytyjälle ”anteeksiannon ja rauhan”. Tämän sakramentin tarkoitus on tuoda synnin kautta etääntynyt ihminen takaisin Jumalan luo. Rippisalaisuus on ehdoton, eikä katolinen pappi voi missään tilanteessa rikkoa sitä. Tähän sakramenttiin liittyy myös parannuksen tekeminen, jonka ilmenemismuotoja ovat esimerkiksi rukous, paasto ja almujen antaminen. Kirkko korostaa kuitenkin, että pappi ei anna syntejä anteeksi vaan Jumala, ja näin ollen pappia pidetään Jumalan rakkauden välikappaleena. Tähän sakramenttiin liittyvät myös aneet.
Sakramentit > Sairaiden voitelun sakramentti

Tämä sakramentti on säädetty vahvistamaan sairaita, ja koska usein tämä sakramentti tulee ajankohtaiseksi vasta kun ihminen alkaa olla sairauden tai iän puolesta kuolemanvaarassa, se tunnetaan usein nimellä ”viimeinen voitelu”. Sakramentti toimitetaan voitelemalla otsa ja kädet erityisesti tätä tarkoitusta varten vihityllä niin kutsutulla sairasten öljyllä. Sakramenteissa käytettävät pyhät öljyt vihitään krismamessussa Pyhän Viikon torstain eli kiirastorstain aamuna. Suomessa krismamessua vietetään Pyhän Viikon tiistaina, käytännön syistä. Vain papit ja piispat voivat toimittaa sairaiden voitelun sakramentin. Katolisia suositellaan ottamaan vastaan tämä sakramentti esimerkiksi ennen leikkausta.
Sakramentit > Vihkimyksen sakramentti

Vihkimys käsittää kolme astetta: diakonaatin, piispuuden ja pappeuden. Latinalaisessa riituksessa sakramentin voivat vastaanottaa ainoastaan miehet, jotka elävät naimattomina. Kuitenkin pysyvän diakonin vihkimyksen voi saada myös jo naimisissa oleva mies. Kirkossa käytiin keskustelua aiheesta sen jälkeen kun anglikaaninen kirkko oli vihkinyt naisia papeiksi, ja paavi Johannes Paavali II julisti naispappeuden olevan kirkon erehtymättömän opetuksen mukaan mahdotonta kirjeessään Ordinatio sacerdotalis vuonna 1994. Bysanttilaisessa riituksessa myös papit voivat, ortodoksien tapaan, olla naimisissa mikäli ovat solmineet avioliiton ennen vihkimyksen vastaanottamista. Kuitenkin myös bysanttilaisessa riituksessa piispan täytyy olla selibaatin valinnut mies. Näin ollen selibaattivaatimus perustuu nimenomaan kirkkojärjestykseen.lähde?
Sakramentit > Avioliiton sakramentti

Katolinen kirkko tunnustaa eri uskontokuntien avioliiton pätevänä mutta ainoastaan kahden kastetun, miehen ja naisen välinen avioliitto voi olla myös sakramentti.
Mikäli katolinen haluaa mennä muuhun uskontokuntaan kuuluvan henkilön kanssa naimisiin tulee hänen saada siihen nimenomainen lupa kirkolliselta auktoriteetilta (piispalta). Tämän luvan edellytys on lupaus lasten kasvattamisesta katoliseen uskoon
Tämän sakramentin jakavat puolisot toisilleen ilmaisemalla kirkon edustajien edessä aviosuostumuksensa. Avioliiton solmiminen ei vaadi papin toimitusta, vaan sen jakamista voi avustaa myös diakoni mutta normaalioloissa avustajana on pappi sillä normaalisti katolisen avioliiton solmiminen suositellaan viettämään messun yhteydessä. Katolinen vihkimisseremonia onkin messun takia selkeästi pitempi, kuin esimerkiksi luterilainen ja vihkipaikkana on katolinen kirkko.
Koska avioliiton liturginen solmiminen on pyhittävä sakramentti suositellaan aviopuolisoita vastaanottamaan parannuksen sakramentti eli käymään ripillä. Itäisissä kirkoissa on sakramentin pätevyyteen saatava papin siunaus.
Katolinen avioliitto on purkamaton, eikä kirkko tunnusta avioeroa, eikä siten myöskään voi hyväksyä avioeronneen uudelleen avioitumista vaan pitää tätä moniavioisuutena.
Lainaus katekismuksesta kohta 1649: ”On kuitenkin olemassa tilanteita, joissa aviollinen yhteiselämä käy hyvin erilaisista syistä käytännössä mahdottomaksi. Näissä tapauksissa kirkko sallii aviopuolisoille eron fyysisestä yhteiselämästä ja heidän yhdessä asumisensa päättymisen. Erillään elävien puolisoiden avioliitto pysyy kuitenkin Jumalan edessä voimassa; he eivät ole vapaat solmimaan uutta avioliittoa. Tällaisessa vaikeassa tilanteessa paras ratkaisu olisi sovinto, jos se vain on mahdollinen. Kristillinen yhteisö on kutsuttu auttamaan näitä ihmisiä elämään tässä tilanteessa kristillisesti, uskollisina avioliitolleen, joka on purkamaton.”
On myös olemassa tilanteita, jolloin katolinen avioliitto joudutaan mitätöimään. Avioero ei siis ole mahdollinen mutta hiippakunnan tribunaali voi mitätöidä solmitun avioliiton jos sen ehdot eivät ole solmimisen hetkellä täyttyneet. Vuonna 2013 mitätöitiin maailmanlaajuisesti 47 150 avioliittoa.
Kannatus ja tukialueet

Katolinen kirkko on suurin kristillinen yhteisö. Katoliseen kirkkoon kuuluu yli miljardi ihmistä, mikä on lähes puolet kaikista kristityistä. Katolisen kirkon merkittävin tukialue on Latinalainen Amerikka. Yhteensä Pohjois- ja Etelä-Amerikan väestöstä yli 60 prosenttia kuului vuonna 2004 katoliseen kirkkoon.
Kirjallisuutta

Havard, Alexandre: Johdatus katolisen kirkon yhteiskuntaopetukseen.  Helsinki:  Katolinen tiedotuskeskus, 2004.  ISBN 952-9627-34-3
Katolisen kirkon katekismus.  Helsinki:  Katolinen tiedotuskeskus, 2005.  ISBN 952-9627-37-8
Kecskeméti, Outi: Katolista terminologiaa. Kirkon liturgiaa, rakenteita ja elämää.  Valkeakoski:  Amanda-kustannus, 2010.  ISBN 978-952-99709-5-7
Orlandis, José: Katolisen kirkon historia.  (Historia breve del Cristianismo, 1999.)  Suomentanut Tuomo Lahdelma, Hannu Kaivonen. Helsinki:  Okeanos, 1999.  ISBN 952-9804-05-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta katolisuus Wikimedia Commonsissa
Katolinen kirkko Suomessa.
Pyhän Istuimen kotisivu. (englanniksi) (saksaksi) (ranskaksi) ja usealla muulla kielellä.
The Catholic Encyclopaedia (1907). (englanniksi)
Katolista hapatusta.
Pietarinkirkko, Vatikaani.
Pietro Perugino, Taivasten valtakunnan avainten luovutus, 1482.
Pyhä Tuomas Akvinolainen käsissään kirkko ja Raamattu. Carlo Crivelli, 1476.
Fatiman Neitsyen juhlan kulkue New Yorkissa.
Pappi toimittaa kastetta vastasyntyneelle lapselle.
Katolinen piispa toimittaa messua.
Giuseppe Molteni, Tunnustus, 1838.
Paavi Franciscus.
Katolilaisten osuus maailmassa.
Norman Brookes

Norman Everard Brookes (s. 14. marraskuuta 1877 Melbourne – 28. syyskuuta 1968) oli australialainen tennispelaaja, joka voitti Wimbledonin tennisturnauksen vuosina 1907 ja 1914. Australian avoimet hän voitti vuonna 1911.
Nelinpelimestaruuden hän voitti Australiassa vuonna 1924, Wimbledonissa 1907 ja 1914 sekä Yhdysvaltain avoimissa 1919.
Hänet valittiin International Tennis Hall of Fameen vuonna 1977.
Victoria Justice

| Victoria Justice |
| --- | --- |
 Victoria Justice vuonna 2013.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Victoria Dawn Justice
Syntynyt: 19. helmikuuta 1993 (ikä 32)  Hollywood, Florida, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2003–
Merkittävät roolit:  Lola Martinez  (Zoey 101)  Tori Vega  (Victorious)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
web.archive.org/*/www.victoriajustice.net ja web.archive.org/*/www.theslap.com
IMDb 
Victoria Dawn Justice (s. 19. helmikuuta 1993 Hollywood, Florida) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten  rooleistaan Nickelodeonin komediasarjoissa Zoey 101 ja Victorious.
Tausta

Justice syntyi Floridan Hollywoodissa Serene Reedille ja Zack Justicelle. Hän on äitinsä puolelta taustaltaan puertoricolainen, ja hänen isänsä on irlantilaista ja saksalaista syntyperää. Justicella on pikkusisarpuoli Madison Grace Reed. Hänen perheensä muutti Floridasta Los Angelesiin vuonna 2003.
Justice kävi Cleveland High Schoolia kuvatessaan Victoriousia ja suoritti lukion päättötodistuksen kotikoulussa.
Ura

Justice teki televisiodebyyttinsä kymmenvuotiaana sarjassa Gilmoren tytöt. Seuraavana vuonna hän esiintyi Disney Channelin sarjassa Zackin ja Codyn viiden tähden elämää. Vuonna 2005 Justicella oli rooli lyhytelokuvassa Mary. Hän teki myös mainoksia yhtiöille kuten Ralph Lauren, Gap, Guess, Mervyn's, Peanut Butter Toast Crunch ja Ovaltine.
Ensimmäisen merkittävän roolinsa Justice sai Nickelodeonin tilannekomediasta Zoey 101 vuonna 2005. Hän näytteli sarjassa Lola Martinezia vuoteen 2008 asti. Sen jälkeen Justice näytteli pääroolia yksinomaan hänelle tehdyssä Nickelodeonin nuortensarjassa Victorious (2010–2013).
Justicella oli pääroolit Nickelodeonin elokuvissa Spectacular! (2009) ja The Boy Who Cried Werewolf (2010), jotka olivat arvostelu- ja katsojamenestyksiä.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Elokuva | Elokuvat> Rooli | Elokuvat>  | Elokuvat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | When Do We Eat? | Nikky nuorena |  |  |
| 2006 | The Garden | Holly |  |  |
| 2006 | Unknown | tytär |  |  |
| 2008 | The Kings of Appletown | Betsy |  |  |
| 2012 | The First Time | Jane Harmon |  |  |
| 2012 | Fun Size | Wren DeSantis |  |  |
| 2013 | Jungle Master | Rainie (ääni engl. versiossa) |  |  |
| 2015 | Naomi and Ely's No Kissing List | Naomi |  |  |
| 2015 | Get Squirrely | Lola (äänirooli) |  |  |
| 2017 | The Outcasts | Jodie |  |  |
| 2018 | Bigger | Kathy Welder |  |  |
| 2019 | Summer Night | Harmony |  |  |
| Televisioelokuvat> Vuosi | Televisioelokuvat> Elokuva | Televisioelokuvat> Rooli | Televisioelokuvat>  | Televisioelokuvat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Hopeakellojen arvoitus | Rose |  |  |
| 2009 | Spectacular! | Tammi Dyson |  |  |
| 2010 | The Boy Who Cried Werewolf | Jordan Sands |  |  |
| 2016 | The Rocky Horror Picture Show: Let's Do the Time Warp Again | Janet Weiss |  |  |
| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Elokuva | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Jaksot | Televisiosarjat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Gilmoren tytöt | Jill #2 | ”The Hobbit, the Sofa, and Digger Stiles” |  |
| 2005 | Zackin ja Codyn viiden tähden elämää | Rebecca | ”The Fairest of Them All” |  |
| 2005–2008 | Zoey 101 | Lola Martinez | 52 jaksoa |  |
| 2006 | Everwood | Thalia Thompson | ”Enjoy the Ride” |  |
| 2009 | The Naked Brothers Band | itsenään | 2 jaksoa |  |
| 2009 | True Jackson, VP | Vivian | ”True Crush” |  |
| 2009, 2011 | iCarly | Shelby Marx Tori Vega | ”iFight Shelby Marx” ”iParty with Victorious” |  |
| 2010 | The Troop | Eris Fairy | ”Speed” |  |
| 2010–2013 | Victorious | Tori Vega | 57 jaksoa |  |
| 2010, 2015 | Madagascarin pingviinit | Stacy (ääni) | 2 jaksoa |  |
| 2013 | Big Time Rush | itsenään | ”Big Time Tour Bus” |  |
| 2015 | Eye Candy | Lindy Sampson | 10 jaksoa |  |
| 2015 | Villi ja vapaa | Amanda | 2 jaksoa |  |
| 2016 | Cooper Barrett's Guide to Surviving Life | Ramona Miller | 2 jaksoa |  |
| 2017 | Faija hoitaa | Sophia | ”The Silver Fox” |  |
| 2018 | Robot Chicken | oppilas (ääni) | ”Factory Where the Nuts Are Handled” |  |
| 2018 | American Housewife | Harper | ”Trophy Wife” |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Victoria Justicen kotisivut
Victoria Justice Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei 
Muut:  Europeana
Markku Kosonen

Taideopiskelija Markku Kosonen vuonna 1967 viimeistelemässä koristeita, jotka oli jäljennetty entisen Hotelli Kämpin julki­sivusta.
Kososen teos Urbaani puu, 2000, Helsinki.
Markku Pekka Olavi Kosonen (22. tammikuuta 1945 Djupvik, Ruotsi – 7. syyskuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen sisustusarkkitehti, puuseppä ja muotoilija. Hän käytti monia kotimaisia puulajeja (leppää, haapaa, pihlajaa) oivaltavasti: yksi tunnetuimmista teoksista on pajukori, jossa pajunoksissa on pajunkissat jäljellä. Toinen tunnettu työ on saunakuutio, joka kehittyi myöhemmin edustussaunaksi. Saunakuutiossa on käytetty leppää.
Kosonen oli kotoisin Punkaharjulta, mutta asui ja työskenteli Fiskarsissa. Hän oli käynyt kiertävän kotiteollisuuskoulun ja Ateneumin iltakoulun, jonka kautta pyrki Taideteolliseen oppilaitokseen.
Kosonen sai vuonna 2002 Suomen Kulttuurirahaston Etelä-Savon rahaston myöntämän Rantasalmi-palkinnon ennakkoluulottomuudesta taideteollisuuden ja metsäteollisuuden kohtaamisessa. Palkinnon perusteluissa todettiin:
”Markku Kososen vuosikymmeniä jatkunut toiminta puutuotealalla on ollut laaja-alaista ja monipuolisesti puun imagoa tukevaa. Ominaista hänelle on innovatiivinen, ennakkoluuloton puun käyttö. Kosonen ja hänen kanssaan yhteistyössä toimineet puusepät ja suunnittelijat ovat etsineet ja löytäneet uusia toimintatapoja puun jalostusasteen kohottamiseksi. Aiemmin vähemmän arvostetut leppä, haapa ja pihlaja ovat muuttuneet jalopuiksi. Kosonen on ollut myönteisellä tavalla puualan toisinajattelija.”
Kosonen sai kuvataiteen valtionpalkinnon 1981, 15-vuotisen taiteilija-apurahan 1992–2008, Askon Säätiön Asko Avonius -palkinnon 2000 ja Pro Finlandia -mitalin 2005.
Kirjallisuutta

Vepsäläinen, Jussi (toim.): Markku Kosonen – puun aika. Maahenki 2012. ISBN 978-952-5870-68-8
Aiheesta muualla

Markku Kososen kotisivut. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kosonen, Markku hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland