stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kohti yhdeksän nousua

| Kohti yhdeksän nousua Horna |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1997, Astia Studio 2000 Digibone Studio
 Julkaistu: 1998
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 32.26
 Levy-yhtiö: Solistitium Records Blut & Eisen Productions (2007) Woodcut Records (2010)
Hornan muut julkaisut
| Hiidentorni 1997 | Kohti yhdeksän nousua 1998 | Haudankylmyyden mailla 1999 |
Kohti yhdeksän nousua on suomalaisen black metal -yhtyeen Hornan ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 1998 levymerkillä Solistitium Records.
Alun perin albumi julkaistiin 1500 kappaleen painoksena. Vuonna 2000 julkaistiin 666 kappaleen painos, josta 100 ensimmäistä oli painettu mustalle ja harmaalle splatter-vinyylille. painoksessa oli viisi ylimääräistä kappaletta. Se julkaistiin uudelleen vinyylille vuonna 2006.[lähde? ]
Kappaleet

Örkkivuorilta – 4.00 (säv. Moredhel & Shatraug, san. Shatraug)
Imperial Devastation – 5.36 (säv. Shatraug, san. Nazgul)
Sword of Darknes – 4.45 (säv. Nazgul & Shatraug, san. Shatraug)
White Aura Buried in Ashes – 4.58 (säv. Shatraug, san. Shatraug)
Sormus ja silmä – 10.00 (säv. Shatraug, san. Shatraug)
Outro – 3.07
Kappaleet > Kohti yhdeksän nousua (Sis. Ordo Regnum Sathanas)

A-puoli
Örkkivuorilta
Imperial Devastation
Sword of Darkness
White Aura Buried in Ashes
Korpin hetki
Black Metal Sodomy
B-puoli
Sormus ja silmä
Kun lyömme jumalan kodin liekkeihin
Ihmisviha
Ordo Regnum Sathanas
Distant Blazing Eye (outro)
Kokoonpano

Nazgul von Armageddon – laulu
Shatraug (Ville Pystynen) – kitara
Moredhel (Jyri Vahvanen) – kitara
Skratt – basso
Gorthaur – rummut
Nitret Unihenki – laulu kappaleessa "White Aura Buried in Ashes"
Aiheesta muualla

Kohti yhdeksän nousua Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kohti yhdeksän nousua Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Hornan virallinen kotisivu
Kääpiötähti

Kääpiötähti on joissakin tapauksissa synonyymi pääsarjan tähdelle. Se voi myös viitata seuraaviin asioihin:
keltainen kääpiö, auringonkaltainen pääsarjan tähti
punainen kääpiö, pienimassainen pääsarjan tähti
ruskea kääpiö, planeettaa suurempi kohde, joka on liian pienimassainen fuusioidakseen vetyä heliumiksi
valkoinen kääpiö, degeneroituneesta aineesta koostuva viileä tähden jäänne
Hypoteettiset kohteet

musta kääpiö, täysin loppuunpalanut valkoinen kääpiö
sininen kääpiö, punaista kääpiötä seuraava tähden kehitysvaihe
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”kääpiötähti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuubanlintuhaukka

| Kuubanlintuhaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Lintuhaukat Accipiter
Laji::  gundlachi
Kaksiosainen nimi
 Accipiter gundlachi  Lawrence, 1860 
Katso myös
   Kuubanlintuhaukka Wikispeciesissä   Kuubanlintuhaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuubanlintuhaukka (Accipiter gundlachi) on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Se on kotoperäinen Kuubassa.
Sen elinpiiriä ovat 800 metrin korkeuteen asti erilaiset metsäiset alueet, kosteat, kuivat ja mäntymetsät. Se saalistaa lintuja, myös siipikarjaa. Sen pesintäaika on helmikuusta toukokuuhun Poikaset ovat lentokykyisiä kesäkuussa. Pesä sijaitsee yleensä korkealla puun rungon vieressä latvuston alapuolella.
Sen uhkana ovat metsänhakkuu ja maan viljelykseen otto. Sitä on myös hävitetty, koska se saalistaa siipikarjaa.
Ulkonäkö

Se on keskikokoinen, 43–51 cm pitkä tukeva metsälintu. Aikuinen on päältä tumman siniharmaa, päälaki on musta, alapuolelta punaruskearaidallinen. Nuori lintu on päältä ruskea, alta vaaleampi, mutta siinä on tummaa raidoitusta. Pyrstö on lennossa pyöreä. Alalaji A. Striatus on pienempi, ja sen pyrstö on kulmikas lennossa. Se ääntelee kuuluvasti kek-kek-kek.
Levinneisyys

Kuubanlintuhaukka ei ole ollut kovin yleinen koskaan, mutta sitä on tavattu koko Kuuban alueella. Nykyisin sitä tavataan vain paikallisesti. Populaation määräksi arvioidaan noin 400 yksilö, mikä vastaisi noin 270 aikuista yksilöä.
Alalajit

Sillä on kaksi alalajia:
Accipiter gundlachi gundlachi Lawrence, 1860
Accipiter gundlachi wileyi Wotzkow, 1991
Kurt Thomas

Kurt Thomas -nimisiä henkilöitä ovat:
Kurt Thomas, yhdysvaltalainen koripalloilija
Kurt Thomas, yhdysvaltalainen telinevoimistelija
Kurt Thomas, saksalainen säveltäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kurt Thomas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lafayetten piirikunta

Lafayetten piirikunta (engl. Lafayette County) on kuuden Yhdysvaltojen piirikunnan nimi:
Lafayetten piirikunta, Arkansas
Lafayetten piirikunta, Florida
Lafayetten piirikunta (Lafayette Parish), Louisiana
Lafayetten piirikunta, Mississippi
Lafayetten piirikunta, Missouri
Lafayetten piirikunta, Wisconsin
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lafayetten piirikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuljetusliike E. Laurila

Kuljetusliike E. Laurila on vuonna 1963 perustettu perheyritys, joka on keskittynyt jauhemaisten ja rakeisten aineiden säiliökuljetuksiin. Yrityksen perusti lapualainen Esko Laurila. Alkuvuosina Esko ajoi karjakuljetuksia, mutta nykyään kuljetusliike on keskittynyt monipuolisiin säiliökuljetuksiin. Nykyään veljekset Jarmo, Vesa ja Tuomo jatkavat kuljetusliikkeen historiaa oman 18 ajoneuvoyhdistelmän ja 36 hengen henkilökuntansa kanssa. Yrityksen päätoimipaikka on Lapualla, jossa heillä on pesu- ja huoltohallit sekä toimistotilat.
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivut
Lafayette Libânio

Dom Lafayette Libânio (1. lokakuuta 1886 – 28. heinäkuuta 1979) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 25. joulukuuta 1909 ja nimitettiin Rio Preton hiippakunnan piispaksi 8. elokuuta 1930. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Octávio Augusto Chagas de Miranda, jota avustivat Antônio Augusto de Assis ja Joaquim Mamede da Silva Leite. Libânio asetettiin virkaan 22. tammikuuta 1931.
Libânio osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän jäi eläkkeelle 3. marraskuuta 1966, jolloin hänet nimitettiin Girus Tarasiin titulaaripiispaksi. Hän erosi tästä tehtävästä 14. joulukuuta 1970.
Kurt Thomas (säveltäjä)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   Kurt Thomas harjoittelee Ulmin  Bach-viikkoon vuonna 1961. |   Kurt Thomas harjoittelee Ulmin  Bach-viikkoon vuonna 1961. |   Kurt Thomas harjoittelee Ulmin  Bach-viikkoon vuonna 1961. |  |
Maa:   Saksa
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Berliini 1936 | yksin- ja kuorolaulu |  |
Kurt Georg Hugo Thomas (25. toukokuuta 1904 Tönning – 31. maaliskuuta 1973 Bad Oeynhausen) oli saksalainen säveltäjä, kapellimestari ja musiikin opettaja.
Thomas vuodelta 1926.
Thomas osallistui vuoden 1936 Berliinin olympialaisiin, joissa hänet palkittiin hopeamitalilla yksin- ja kuorolaulussa teoksestaan "Kantate zur Olympiade 1936" ("Olympic Cantata 1936").
Vuosina 1939–1945 Thomas toimi Frankfurtin musiikkilukion johtajana, missä hänen oppilainaan olivat muun muassa Heinz Hennig, Wolfgang Pasquay, Wolfgang Schoor ja Siegfried Strohbach. Hän toimi myös kuoronjohtajana Frankfurtin Dreikönigskirchellä sekä johti Tuomaskuoroja vuoteen 1969 asti.
Kuopion laskuvarjourheilijat

Kuopion laskuvarjourheilijat ry on Rissalan lentokentällä toimiva laskuvarjohyppykerho. Kerhon lyhenne on KLU.
Laskuvarjohyppytoiminta alkoi Kuopiossa vuonna 1966. Toiminta oli aluksi Kuopion ilmailuyhdistyksen alaisuudessa vuoteen 1986 asti, jolloin perustettiin oma kerho, Kuopion Laskuvarjourheilijat ry. Nykyisin Kuopion Laskuvarjourheilijat hyppäävät vuosittain noin 2000 hyppyä. Tämän lisäksi vuosittain koulutetaan noin 50 uutta kurssilaista ja lisäksi tandemkursseille osallistuu noin 60 hyppääjää. Kerho käyttää hyppytoiminnassaan Rissalan lisäksi myös Rautavaaran kenttää.
Hyppykoneena käytetään Cessna 182 P-mallista lentokonetta. Koneeseen mahtuu lentäjän lisäksi viisi hyppääjää. Hyppymestareita kerhossa on neljä, joista kaksi on lisäksi tandemhyppymestareita. Lentäjiä on kymmenen.
Korpinpolska

| Korpinpolska |
| --- | --- |
 Elokuvan englanninkielinen juliste, Erkki Ruuhinen 1980.
Ohjaaja:  Markku Lehmuskallio
Käsikirjoittaja:  Markku Lehmuskallio
Tuottaja:  Markku Lehmuskallio
Kuvaaja:  Markku Lehmuskallio Pekka Martevo
Leikkaaja:  Juho Gartz
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  SVT Drama Suomi-Filmi Svenska Filminstitutet SVT Luleå
Levittäjä:  Ruotsin elokuvainstituutti
Ensi-ilta:  14.3.1980
Kesto:  79 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korpinpolska on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut suomalais-ruotsalainen näytelmäelokuva. Sen käsikirjoitti, ohjasi, kuvasi ja tuotti Markku Lehmuskallio. Elokuva oli hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa ja ensimmäinen näytelmäelokuvansa.
Korpinpolska sai ensi-iltansa helmikuussa 1980 Berliinin elokuvajuhlilla. Suomen-ensi-ilta oli 14. maaliskuuta ja Ruotsin 5. toukokuuta 1980. Elokuva esitettiin samana vuonna myös Chicagon ja New Yorkin elokuvajuhlilla sekä Japanissa.
Juoni

Ensimmäiset puoli tuntia elokuva keskittyy kuvaamaan Oulangan kansallispuiston maisemia ja luonnon tapahtumia eri vuodenaikoina. Vähitellen kehkeytyvä tarina kertoo avioparista ja vanhasta miehestä, jotka asuvat Suomen syrjäseudulla. Nuori aviomies kulkee metsällä vain sen verran, että kykenee elättämään itsensä ja vaimonsa. Hän asettaa eläimille kiellettyjä ansoja, joista joutuu hankauksiin viranomaisten kanssa. Tietyömiehet kaatavat alueen metsää, ja ristiriidat perinteisen elämänmuodon ja nykyajan välillä kärjistyvät.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Pertti Kalinainen   | … |   Petteri   |
|   Paavo Katajasaari   | … |   Isä   |
|   Hilkka Matikainen   | … |   Hilkka   |
|   Eero Kemilä   | … |   riistanvartija   |
|   Mari Holappa   | … |   naapuri   |
|   Heikki Holappa   | … |   naapuri   |
Vastaanotto

Elokuva sai parhaan työryhmän Jussi-palkinnon. Se sai kunniamaininnan Berliinin elokuvajuhlilla ja tuomariston erikoismaininnan Cannesin elokuvajuhlien kilpailusarjassa 1980. Kansainvälinen katolinen elokuvaraati (Office Catholique Internationale du Cinéma, OCIC) antoi elokuvalle erikoissuosituksensa.
Mikael Fränti kritisoi Projektio-lehdessä 2/1980 Korpinpolskan kahtiajakautunutta rakennetta. Hänen mukaansa elokuvan alkupuolen luontokuvaus on taitavaa, Lehmuskallion jo lyhytelokuvassa Pohjoisten metsien äänet vakiinnuttamaa tyyliä aitoine äänineen, kun taas loppupuolen ihmiskuvaus on hänestä dramaturgisesti kankeaa ja jopa pitkäveteistä. Fränti kuvaa elokuvan yleistunnelmaa pessimistiseksi.
Aiheesta muualla

KAVAn esittelyteksti Korpinpolska-elokuvasta, pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
Kohti uutta

| Kohti uutta> Away We Go |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sam Mendes
Käsikirjoittaja:  Vendela Vida
Tuottaja:   Sam Mendes  Peter Saraf  Edward Saxon  Marc Turtletaub 
Säveltäjä:  Alexi Murdoch
Kuvaaja:  Ellen Kuras
Leikkaaja:  Sarah Flack
Pääosat:   John Krasinski  Maya Rudolph 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia, Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Big Beach Films  Edward Saxon Productions ESP  Neal Street Productions 
Levittäjä:  Focus Features Netflix Fandango at Home (käännä suomeksi)
Ensi-ilta:  2009
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kohti uutta (Away We Go) on Sam Mendesin ohjaama komediallinen draamaelokuva vuodelta 2009. Se kertoo pariskunnasta, joka odottaa ensimmäistä lastaan.
Juoni

Kun Burt (John Krasinski) ja Verona (Maya Rudolph) saavat tietää, että heille on tulossa lapsi, he hätääntyvät. Pariskunta vihaa pikkukaupunkia, jossa he asuvat. Lisäksi Burtin vanhemmat suunnittelevat muuttavansa sieltä pois, eivätkä tarjoa enää tukeaan nuorelle parille. Burt ja Verona lähtevät tien päälle ja alkavat etsiä täydellistä paikkaa, jonne asettua elämään ja kasvattamaan lapsia.
Burt ja Verona käyvät ystäviensä ja perheenjäsentensä luona eri kaupungeissa niin Yhdysvalloissa kuin Kanadassakin etsien sopivaa uutta asuinpaikkaa. Näiden kodeissa he näkevät useita elämänratkaisuja ja ihmiskohtaloita, joista mikään ei lähemmin tarkasteltuna kuitenkaan tunnu heille omalta tai tavoiteltavalta.
Rooleissa

John Krasinski
Maya Rudolph
Allison Janney
Catherine O'Hara
Jeff Daniels
Paul Schneider
Carmen Ejogo
Chris Messina
Melanie Lynskey
Josh Hamilton
Jim Gaffigan
Maggie Gyllenhaal
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Nyt-liitteen kriitikot valitsivat elokuvan vuoden 2009 kymmenen parhaan filmin joukkoon.
Aiheesta muualla

Trailer
Interview with Director Sam Mendes
Away We Go at Movies Central
Away We Go Soundtrack Review
Sam Mendesin ohjaamat elokuvat
Korpiorvokki

| Korpiorvokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Siemenkasvit Magnoliophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Orvokkikasvit Violaceae
Suku::  Orvokit Viola
Laji::  epipsila
Kaksiosainen nimi
 Viola epipsila  Ledeb. 
Katso myös
   Korpiorvokki Wikispeciesissä   Korpiorvokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korpiorvokki (Viola epipsila) on orvokkien sukuun kuuluva kasvilaji, joka kukkii touko-kesäkuussa.
Ulkonäkö

Korpiorvokilla on kaksi pyöreähköä lehteä, joiden alapinta on harvakseltaan karvainen. Korpiorvokin kukka on sinisen tai siniharmaan sävyinen. Korpiorvokilla esilehdet sijaitsevat kukkavanassa puolenvälin yläpuolella, kun taas suo-orvokilla puolessavälissä tai alempana. Korpiorvokin, suo-orvokin ja viitaorvokin (korpi- ja suo-orvokin risteymä) erottaminen toisistaan voi olla hankalaa lajien risteämisen vuoksi.
Levinneisyys

Korpiorvokkia tavataan Suomessa eniten idässä ja pohjoisessa kosteissa metsissä ja niityillä. Lounaassa ja etelässä tavataan samankaltaisilla kasvupaikoilla yleisemmin suo-orvokkia sekä korpiorvokin ja suo-orvokin risteymää viitaorvokkia.
Elinympäristö

Korpiorvokki kasvaa kosteilla paikoilla, kuten soistuvissa metsissä, puronvarsilla, kosteilla niityillä ja erilaisilla soilla.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2016: Korpiorvokin (Viola epipsila) levinneisyys Suomessa
Pohjolan kasvien pauloissa: Viola epipsila – korpiorvokki
Pohjolan kasvien pauloissa: Viola xfennica – viitaorvokki
ITIS: Viola epipsila (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Viola epipsila (englanniksi)
Kääpiötulppaani

| Kääpiötulppaani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Liliales
Heimo::  Liljakasvit Liliaceae
Suku::  Tulppaanit Tulipa
Laji::  turkestanica
Kaksiosainen nimi
 Tulipa turkestanica  (Regel) Regel 
Katso myös
   Kääpiötulppaani Wikispeciesissä   Kääpiötulppaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kääpiötulppaani (Tulipa turkestanica) on liljakasveihin kuuluva sipulikasvi, jota viljellään koristekasvina. Se on puutarhan tulppaaneista varhaisimpia kukkijoita keväällä. Tulppaanien kansainvälisessä puutarhatieteellisessä luokituksessa kääpiötulppaani kuuluu ryhmään 15, tulppaanien luonnonlajit.
Levinneisyys

Alkuperäisenä luonnonkasvina kääpiötulppaania esiintyy Keski-Aasiassa: Kirgisiassa, Tadžikistanissa ja Uzbekistanissa. Pääalueena on Pamirin ja Alain vuoristot. Myös Tienšanista se on löydetty Mogol-Taun ja Chatkalin vuorijonoilta. Turkmenistanista kääpiötulppaania ei tunneta.
Kyynärvarsi

Kyynärvarsi
Kyynärvarsi (antebrachium) on kyynärpäästä ranteeseen asti ulottuva osa ihmisen käsivarresta. Termiä käytetään anatomiassa erottamaan se olkavarresta. Kyynärvarressa on kaksi pitkää luuta: kyynärluu (ulna) ja värttinäluu (radius). Luut on yhdistetty luidenvälisellä kalvolla. Kyynärvarressa on useita lihaksia, jotka osallistuvat sormien, ranteen ja kyynärnivelen liikuttamiseen. Kyynärvarsi on ihon peitossa ja posteriorisesti karvaisempi kuin anteriorisesti. Historiallinen pituuden mittayksikkö kyynärä perustuu kyynärvarren käyttämiselle mittana.
Anatomia > Mitat

Kanadalaisilla koululaisilla tehtyjen mittausten mukaan tyttöjen ja poikien kyynärvarren keskipituus (cm) on seuraavan taulukon mukainen.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ikä | Tytöt | Pojat   |
| 8 | 20.67 | 22.20   |
| 9 | 21.95 | 22.19   |
| 10 | 22.75 | 22.93   |
| 11 | 23.60 | 23.73   |
| 12 | 24.52 | 24.96   |
| 13 | 25.14 | 26.10   |
| 14 | 25.29 | 26.93   |
| 15 | 25.22 | 27.30   |
| 16 | 25.17 | 27.57   |
| 17 | 25.20 | 27.63   |
| 18 | 25.43 | 27.84   |
| 19 | 26.00 | 27.84 |
Anatomia > Lihakset

Kyynärvarren lihakset voidaan jakaa niiden aiheuttaman liikkeen (lihasten funktion) tai sijainnin mukaan. Funktion mukaan kyynärvarren lihakset voi jakaa esimerkiksi ranteen koukistajiin (fleksorit) ja ojentajiin (ekstensorit), sormien koukistajiin ja ojentajiin ja kyynärvarren rotaattoreihin (pronaattorit ja supinaattorit). Lihaksilla on kuitenkin päätehtävänsä lisäksi muita tehtäviä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Puoli | Pinnallinen/Syvä | Nimi | Pääasiallinen funktio | Hermo  |
| Anteriorinen | Pinnallinen | flexor carpi radialis | Ranteen fleksio ja radiaalideviaatio | N. medianus   |
| Anteriorinen | Pinnallinen | palmaris longus | Kämmenen jännekalvon kiristäminen | N. medianus   |
| Anteriorinen | Pinnallinen | flexor carpi ulnaris | Ranteen fleksio ja ulnaarideviaatio | N. ulnaris   |
| Anteriorinen | Pinnallinen | pronator teres | Kyynärvarren pronaatio | N. medianus   |
| Anteriorinen | Pinnallinen | flexor digitorum superficialis | Sormien fleksio | N. medianus   |
| Anteriorinen | Syvä | flexor digitorum profundus | Sormien fleksio | N. ulnaris + n. medianus   |
| Anteriorinen | Syvä | flexor pollicis longus | Peukalon fleksio | N. medianus   |
| Anteriorinen | Syvä | pronator quadratus | Kyynärvarren pronaatio | N. medianus   |
| Lateraalinen | Pinnallinen | brachioradialis | Kyynärnivelen fleksio, kyynärvarren supinaatio ja pronaatio | N. radialis   |
| Lateraalinen | Pinnallinen | extensor carpi radialis longus | Ranteen ekstensio ja radiaalideviaatio | N. radialis   |
| Lateraalinen | Pinnallinen | extensor carpi radialis brevis | Ranteen ekstensio ja radiaalideviaatio | N. radialis   |
| Posteriorinen | Pinnallinen | extensor digitorum | Sormien ekstensio | N. radialis   |
| Posteriorinen | Pinnallinen | extensor digiti minimi | Pikkurillin ekstensio | N. radialis   |
| Posteriorinen | Pinnallinen | extensor carpi ulnaris | Ranteen ekstensio ja ulnaarideviaatio | N. radialis   |
| Posteriorinen | Syvä | abductor pollicis longus | Peukalon abduktio | N. radialis   |
| Posteriorinen | Syvä | extensor pollicis brevis | Peukalon ekstensio | N. radialis   |
| Posteriorinen | Syvä | extensor pollicis longus | Peukalon ekstensio | N. radialis   |
| Posteriorinen | Syvä | extensor indicis | Etusormen ekstensio | N. radialis   |
| Posteriorinen | Syvä | supinator | Kyynärvarren supinaatio | N. radialis   |
| Posteriorinen | Pinnallinen | anconeus | Kyynärnivelen ekstensio | N. radialis |
Anatomia > Muuta

Kyynärvarressa kulkee kolme hermoa: värttinähermo (n. radialis), keskihermo (n. medianus) ja kyynärhermo (n. ulnaris). Karkeasti ajatellen ojentajalihaksia hermottaa värttinähermo ja koukistajia keskihermo. Kyynärhermo menee koko kyynärvarren läpi ja hermottaa kämmenen lihaksia.
Värttinä- ja kyynärvaltimo ja niiden haarat toimittavat veren kyynärvarteen. Nämä yleensä kulkevat kyynär- ja värttinäluun edessä koko kyynärvarren matkan.
Kulmahammaslihas

Ihmisen suupielen kohottajalihas näkyy kuvassa punaisena
Kulmahammaslihas (lat. musculus caninus) nostaa ja vetää taaksepäin ylähuulta sekä laajentaa sieraimia. Lisäksi se koirilla toimii irvistyksessä. Kulmahammaslihas lähtee yläleukaluusta ja päättyy eläinlajista riippuen joko ylähuuleen tai sieraimiin. Lihansyöjillä lihas päättyy ylähuuleen, hevosella sieraimiin ja märehtijöillä sekä sialla molempiin. Ihmisellä lihasta kutsutaan suunpielen kohottajalihakseksi (lat. musculus levator anguli oris). Ihmisellä lihas kulkee kulmahampaan kuopasta suupieleen. Kulmahammaslihasta hermottaa kasvohermo.
LATAM Ecuador

| LATAM Ecuador |
| --- | --- |
 IATA: XL  –  ICAO: LNE 
Kutsukoodi:  AEROLANE
Perustettu:  2002
Laivaston koko:  6 (2016)
Emoyhtiö:  LATAM Airlines Group
Kotipaikka:   Quito, Ecuador
Kanta-asiakasohjelma:  LATAM Pass
Allianssi:  Oneworld (2013–2020)
Boeing 767-316/ER.
LATAM Ecuador (esp. Aerolane Líneas Aéreas Nacionales del Ecuador)  (IATA: XL, ICAO: LNE, kutsukoodi: AEROLANE) on ecuadorilainen lentoyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Quitossa. Yhtiö lentää reittilentoja Quitosta ja Guayaquilista. Yhtiö perustettiin heinäkuussa 2002 nimellä LAN Ecuador ja se aloitti lentonsa huhtikuussa 2003. Yhtiön omistavat Translloyd (55%) ja LAN Airlines (45%). Se on Oneworld-allianssin liitännäisjäsen.
Kun LAN ja TAM yhdistyivät LATAM Airlines Groupiksi vuonna 2012, myös LAN Ecuador muutti nimensä LATAM Ecuadoriksi.
Laivasto

LATAM Ecuadorin laivastoon kuului heinäkuussa 2016 kuusi Airbus A319-100 -konetta. Niiden lisäksi yhtiö käyttää kuitenkin myös emoyhtiö LATAM Airlinesin koneita.
Aiheesta muualla

LAN
Kohtla-Nõmme

| Kohtla-Nõmme |
| --- | --- |
 Kohtla-Nõmmen entinen asemarakennus
 Kohtla-Nõmme
 Koordinaatit: 59°21′06″N, 27°10′30″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Itä-Virumaa
Kunta:  Toilan kunta
Perustettu:  1993
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kauppala (alev)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,7 km²
Korkeus:  59 m m
Väkiluku (2008):  1 250
 – Väestötiheys:  265 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.kohtlanomme.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kohtla-Nõmme on kauppala ja entinen kunta Itä-Virumaalla Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Toila, Kohtla ja Kohtla-Nõmme yhdistettiin Toilan kunnaksi. Tällöin Kohtla-Nõmmen kunta menetti itsenäisen asemansa ja siitä tuli Toilan kuntaan kuuluva kauppala (alev).
Kohtla-Nõmme sijaitsee Tallinna–Narva-rautatien varrella.
Entinen kunta

Pinta-alaa Kohtla-Nõmmen kunnalla oli 4,7 km², asukkaita 1 250 ja väestötiheys 265 as./km². Kohtla-Nõmmen kunnanjohtaja oli Illart Jool.
Kunnan naapureita olivat Kohtlan ja Lüganusen kunnat sekä Kohtla-Järven kaupunki. Matkaa maakuntakeskukseen Jõhviin kunnasta oli 17 kilometriä ja Kohtla-Järveen 10 kilometriä.
Kohtla-Nõmmen maaperästä löytyy öljyliusketta eli palavaakiveä ja kunnassa onkin aiheeseen liittyvä Kohtla Kaevanduspark-Muuseum -museo.
Kunnassa on toiminut Kohtla Põhikool -koulu, jossa opiskeli vuonna 2008 90 oppilasta ja työskenteli 17 opettajaa. Lisäksi paikkakunnalla oli "Liblikas"-niminen esikoulu, jossa oli 32 lasta sekä lastenkoti.
Entinen kunta > Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kohtla-Nõmmen kunnassa (ja samalla Kohtla-Nõmmen kauppalassa, alev) oli 1 032 asukasta, joista 696 (67,4 %) oli virolaisia, 285 (27,6 %) venäläisiä ja 45 (4,4 %) muita kansallisuuksia.
Kuuluisia asukkaita

Tunnettuja kohtlanõmmelaisia ovat:
Riho Altnurme, teologian tohtori
Abel Lee, taiteilija, graafikko
Üllar Saaremäe, näyttelijä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kohtla-Nõmme Wikimedia Commonsissa