stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1936
Division I > Pohjoinen

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Västerås SK | 7 | 3 | 4 | 0 | 20 - 11 | 10 |
| Skutskärs IF | 7 | 4 | 2 | 1 | 15 - 11 | 10 |
| IFK Uppsala | 7 | 3 | 3 | 1 | 23 - 16 | 9 |
| Bollnäs GIF | 7 | 2 | 4 | 1 | 18 - 14 | 8 |
| IFK Rättvik | 7 | 3 | 0 | 4 | 17 - 22 | 6 |
| Reymersholms IK | 7 | 1 | 3 | 3 | 12 - 17 | 5 |
| Brobergs IF | 7 | 1 | 2 | 4 | 13 - 19 | 4 |
| SK Tirfing | 7 | 1 | 2 | 4 | 20 - 28 | 4 |
Division I > Etelä

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slottsbrons IF | 7 | 6 | 0 | 1 | 26 - 10 | 12 |
| IF Göta, Karlstad | 7 | 5 | 0 | 2 | 11 - 7 | 10 |
| Örebro SK | 7 | 4 | 0 | 3 | 19 - 11 | 8 |
| AIK, Tukholma | 7 | 3 | 1 | 3 | 16 - 18 | 7 |
| Nässjö IF | 7 | 3 | 0 | 4 | 14 - 17 | 6 |
| IK Sleipner, Norrköping | 7 | 2 | 1 | 4 | 14 - 19 | 5 |

| Västerås BK | 7 | 2 | 0 | 5 | 12 - 21 | 4 |
| Katrineholms SK | 7 | 2 | 0 | 5 | 9 - 18 | 4 |
Division I > Loppuottelu

Tukholman olympiastadion, Tukholma 1. maaliskuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Slottsbrons IF | 2-1 | Västerås SK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Slottsbrons IF
2.: Västerås SK
Johan Georg Geitel

Johan (Johann) Georg Geitel (myös Hans Jürgen Geitell, Geittel ja Geittell; 1683 Braunschweig, Saksa – 21. huhtikuuta 1771 Turku) oli saksalaissyntyinen, Suomeen Tukholman kautta noin vuonna 1750 muuttanut taidemaalari. Hän maalasi kirkkomaalauksia ja muotokuvia.
Ura

Geitelin tiedetään muuttaneen nuorena Ruotsiin, jossa hänen veljensä Henrik Levin Geitel toimi rykmentinvälskärinä. Geitelin toiminnasta Ruotsissa ei tiedetä mitään. Suomeen hän siirtyi ilmeisesti vuonna 1751. Kun Geitel asettui Turkuun, paikalliset taiteilijat Claes Lang ja Jonas Bergman tekivät tästä valituksen pelätessään omien työtilaisuuksiensa heikkenemistä. Geitel sanoi tulleensa tapaamaan veljeään ja tekevänsä elannokseen historiallisia kirkkomaalauksia. Maistraatti myönsi luvan tähän vaativampaan työhön, mutta tavallisiin maalarintöihin hän ei saanut lupaa.
Geitel oli Margareta Capsian jälkeen Turun käytetyin konterfeijari eli kiertävä muotokuvamaalari. Hän toimi myös Turun akatemiassa piirustusmestarina 1758–1763. Geitelin maalaamia muotokuvia on onnistuttu jäljittämään noin 40. Joukossa ovat lapsimuotokuva Erik Gustaf Geitelista (1760), rovasti Erik Ednerin ja hänen vaimonsa muotokuvat (1760) sekä muotokuvat piispa Johan Browalliuksesta (1752) ja turkulaisesta kultaseppämestarista Jonas Lexellistä (1764).
Vuosina 1755–1759 Geitel vaikutti kirkkomaalarina Lounais-Suomessa. Hänen maalaamiaan alttaritauluja on Paimion (1755), Nousiaisten (1756), Lempäälän (1759) ja Laitilan kirkossa. Maalauksia on myös Lempäälän Hakkarin kartanossa ja Turun piispantalossa 1760.
Geitelin teoksia on nykyään muun muassa Ateneumin ja Tampereen taidemuseossa.
Kirjallisuutta

Gardberg, C. J.: ”Geitell, Johan Georg (1683–1771)”, Suomen kansallisbiografia, osa 3, s. 199–200.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004.  ISBN 951-746-444-4.  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Geitel, Johan Georg hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Immanuel Alm
Johan Alm
Helena Arnell
Johan Backman
Jonas Bergman
Johan Zacharias Blackstadius
Edla Blommér
Elias Brenner
Erik Cainberg
Margareta Capsia
Wilhelm Maximilian Carpelan
Auguste Joseph Desarnod
Robert Wilhelm Ekman
Samuel Elmgren
Gustaf Wilhelm Finnberg
Lennart Forstén
Lars Gallenius
Johan Georg Geitel
Berndt Godenhjelm
Emanuel Granberg
Johan Hedberg
Johan Gustav Hedman
Pietari Henrikinpoika
Adolf Hårdh
Johan Knutson
Pehr Adolf Kruskopf
Claes Lang (vanhempi)
Petter Lang
Aleksander Lauréus
Johan Lefrén
Thomas Joachim Legler
Liedon mestari
Johan Erik Lindh
Gustaf Lucander
Charlotta Malm-Reuterholm
Karl Peter Mazér
Erik Wilhelm le Moine
Abraham Myra
Didrik Möllerum
Mathilda Rotkirch
Nils Schillmark
Johan Strömer
Johan Stålbom
Gabriel Gotthard Sweidel
Carl Gustaf Söderstrand
Emanuel Thelning
Ulrik Thersner
Mikael Toppelius
Isak Wacklin
Erik Westzynthius (nuorempi)
Erik Westzynthius (vanhempi)
Magnus von Wright
Wilhelm von Wright
Geitelin mahdollisesti vuonna 1764 maalaama muotokuva jostain Turun akatemian professorista. Kuvan on perinteisesti katsottu esittävän kasvitieteilijä Pehr Kalmia, mutta kyseessä saattaa olla myös Pehr Adrian Gadd tai Johan Lerche.
Karsinnat jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin 2002

Vuonna 2001 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuista putosi kaksi joukkuetta, mutta Kaukoidän kiintiöpaikan vuoksi Japania ei pudotettu, vaan se sai karsia paikastaan Etelä-Korean ja Kiinan kanssa.
Kaukoidän karsinta

Kaukoidän kiintiöpaikasta pelattiin 15. - 17. syyskuuta Kiinan Harbinissa
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | JPN | KOR | CHN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani | 2 | 1 | 1 | 0 | 4-2 | 3 |  | 1-1 | 3-1 |
|  Etelä-Korea | 2 | 0 | 2 | 0 | 1-1 | 2 | - |  | 0-0 |
|  Kiina | 2 | 0 | 1 | 1 | 1-3 | 1 | - | - |  |
Kiina ja Etelä-Korea jatkavat 1. divisioonassa.
Kassaman

Kassaman eli Qassaman on Algerian kansallislaulu. Se valittiin kansallislauluksi vuonna 1963, vähän sen jälkeen, kun Algeria oli itsenäistynyt Ranskalta. Laulun sanoitukset kirjoitti Mufdi Zakariah ja musiikin sävelsi egyptiläinen säveltäjä Mohamed Fawzi. Alkuperäiset sanoitukset ovat arabiaksi.
Kappin vallankaappaus

Kappin vallankaappausyrityksen muistolaatta Wetterin (Ruhr) rautatieasemalla Saksassa
Kappin vallankaappaus (saks. Kapp-Putsch) oli äärioikeiston yritys kaataa Weimarin tasavallan hallitus vuonna 1920. Se oli suora seuraus Versailles’n rauhansopimuksen hyväksymisestä.
Varhain vuonna 1919 Saksan armeijan vahvuudeksi arvioitiin 350 000 miestä. Sen lisäksi maassa oli ylimääräiset 250 000 miestä jäsenenä eri Freikorps-joukoissa, vapaaehtoisissa puolisotilaallisissa oikeistoryhmissä. Versailles’n rauhansopimuksen mukaan Saksan piti pienentää asevoimiensa kokoa 100 000 mieheen. Tämän takia odotettiin, että Freikorps lakkautettaisiin.
Maaliskuussa 1920 annettiin määräys, että merijalkaväkiprikaati Ehrhardt tuli lakkauttaa. Sen johtajat olivat kuitenkin vakaasti päättäneet vastustaa määräystä ja vetosivat kenraali Walther von Lüttwitziin, Berliinin Reichswehrin komentajaan. Von Lüttwitz, joka oli aikaisemmin organisoinut Freikorps-joukkoja 1918–1919 ja oli vakaumuksellinen monarkisti, vastasi kehottamalla Friedrich Ebertiä ja puolustusministeri Gustav Noskea luopumaan koko joukkojenvähennysohjelmasta. Kun Ebert kieltäytyi, von Lüttwitz määräsi merijalkaväkiprikaatin marssimaan Berliiniin. Se valloitti pääkaupungin 13. maaliskuuta. Von Lüttwitz oli siis kantava voima vuoden 1920 vallankaappauksen taustalla. Sen nimellinen johtaja oli Wolfgang Kapp, 62-vuotias virkamies ja intomielinen nationalisti.
Tässä vaiheessa puolustusministeri Noske kutsui armeijaa kukistamaan vallankaappausta. Hän sai vastaukseksi kuitenkin kieltäytymisen. Chef des Heeresleitung kenraali Hans von Seeckt, yksi Reichswehrin vanhemmista komentajista, totesi hänelle: ”Reichswehr ei ammu Reichswehriä kohti.” Hallitus, jonka oli pakko jättää Berliini, siirtyi Stuttgartiin. Samalla se antoi työläisiä yleislakkoon kehottavan julistuksen. Lakkokutsu sai massiivisen tuen ja koko maan lamaantuessa vallankaappausyritys romahti. Kapp ja von Lüttwitz, jotka olivat näin ollen kyvyttömiä hallitsemaan, joutuivat pakenemaan Ruotsiin.
Weimarin tasavalta pelastui vuodesta 1920 kahden syyn takia. Ensinnäkin työläiset yhdistivät voimansa puolustaakseen sitä. Toisekseen Kappilla ja von Lüttwitzillä oli puolellaan vain vähemmistö äärioikeistosta. Monet potentiaaliset kannattajat, mukaan lukien suurin osa Freikorpsien johtajista, katsoivat, että vallankaappausyritys oli huonosti ajoitettu ja siten kieltäytyivät liittymästä siihen.
Reaktiot ulkomailla

Neuvosto-Venäjän diktaattori Vladimir Lenin neuvoi maaliskuussa 1920 Saksan kommunistisen puolueen johtajaa Paul Leviä, että Saksan kommunistien tulisi yhdistää voimansa Kappin vallankaappauksen oikeistolaisten elementtien kanssa – Lenin kutsui Kappia ja tämän oikeistolaisia tukijoita ”Saksan korniloviiteiksi”, viitaten venäläiseen vastavallankumoukselliseen kenraaliin Lavr Korniloviin. Leninin mukaan näin toimimalla olisi Versailles’n rauhansopimus kenties mahdollista tehdä tyhjäksi, minkä jälkeen taistelu Saksan porvarillisia elementtejä vastaan voisi jatkua esteettä ja kommunismin olisi kenties mahdollista levitä suureen osaan Eurooppaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kappin vallankaappaus Wikimedia Commonsissa
Kassandra Missipo

Kassandra Missipo vuonna 2018.
Kassandra Missipo (s. 3. helmikuuta 1998) on belgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Belgian naisten maajoukkueessa 21. heinäkuuta 2022 mennessä 41 maaottelua tekemättä niissä maaleja.
Missipo pelasi Belgian nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Belgian naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2016 Viroa vastaan. EM-kilpailuissa 2022 hän tuli vaihdosta kentälle muutamaksi minuutiksi kolmannessa alkulohko-ottelussa Italiaa vastaan.
Missipo edustaa sveitsiläistä FC Baselia, johon hän siirtyi kesällä 2022 kotimaansa RSC Anderlechtista.
Kalajaisjärvi

| Kalajaisjärvi |
| --- | --- |
 Järven lounaispää kesällä 1974. Yhdystie 6880 on sittemmin siirretty kauemmas järvestä, ja tämä näkymä on täysin metsittynyt.
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ilmajoki
Koordinaatit:  62°43′25″N, 22°12′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Nenättömänluoma
Järvinumero:  42.037.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126  m 
Rantaviiva:  3,2 km 
Pinta-ala:  0,29 km² 
Tilavuus:  980000 m³
Keskisyvyys:  3,5 m 
Suurin syvyys:  8,2 m 
Valuma-alue:  0,43 km² 
 fiKalajaisjärvi 
Kalajaisjärvi tai Kalajainen on keskikokoinen järvi Etelä-Pohjanmaalla Ilmajoen Nopankylässä. Se on Ilmajoen suurin järvi ja kuuluu Kyrönjoen vesistöalueen Nenättömänluoman valuma-alueeseen. Luoma laskee Kyrönjokeen Kurikan Panttilassa.
Kalajaisjärven rannalla sijaitsee kymmenien vapaa-ajanasuntojen lisäksi Ilmajoen kunnan ja seurakunnan leirikeskukset. Kalajaisjärven pohjoispuolen maastossa on Pässilän
luontopolku ja 3,2 km pituinen valaistu kuntorata. Kalajaisjärveen laskevista ojista merkittävin on lounaspään Kairoonoja, joka saa alkunsa läheisestä 4,5 hehtaarin Vitiäisjärvestä.
Pitkulainen, suunnilleen lounais-koillissuuntainen Kalajaisjärvi sijaitsee Ilmajoen Koskenkorvalta Kurikan Jurvaan kulkevan yhdystie 6880:n varrella. Pienehkön järven rannoilla on 1960-luvulta saakka ollut vapaa-ajanasuntoja paikoin miltei vieri vieressä. Vuonna 2007 taloja oli neljä ja kesämökkejä 43. Kalajaisjärven tila heikkenee jatkuvasti, koska kuormitus ylittää järven sietokyvyn.
Viimeisin järven kunnostussuunnitelma on Ilmajoen kunnan laatima ja vuodelta 2010.
Kalajaisjärven ympäristö on rehevää ja mäkistä. Lähellä on pirunpeltoja sekä Ilmajoen ja sen lähialueen korkeimmat kohdat, kuten Sikavuori (140 mpy), Vitiäisvuori (155 mpy), Kalajaisvuori (163,7 mpy) ja Pässilänvuori (160,6 mpy). Järven itäranta on kallioista ja jyrkkää kuusimetsää, länsiranta alavampaa peltoa ja
lehtimetsää.
Sameavetiseen järveen on istutettu kuhaa, harjusta, siikaa sekä järvisiikaa.
Panoraamakuva järvestä Ilmajoen seurakunnan leirikeskuksen laiturilta.
Karoliininen yliopistosairaala

Karoliinisen yliopistosairaalan rakennus, Astrid Lindgrenin lastensairaala Solnassa.
Karoliininen yliopistosairaala eli Karoliininen sairaala (ruots. Karolinska unversitetssjukhuset eli Karolinska sjukhuset) on Tukholman läänissä sijaitseva yliopistosairaala, joka on samalla läänin akuuttisairaala. Sillä on toimitilat Huddingessa ja Solnassa. Sairaala muodostettiin vuoden 2004 alusta yhdistämällä Huddingen yliopistosairaala (HS) ja Karoliininen sairaala (KS).
Sairaalan toiminnan piirissä on Tukholman sairaanhoitoalueella kaksi miljoonaa ihmistä.
Solnaan rakennettiin uusi Karoliininen sairaala (Nya Karolinska Solna).
Aiheesta muualla

Karolinska Universitetssjukhuset
Nya Karolinska Solna (Arkistoitu – Internet Archive)
Karolinska Trial Alliance (Arkistoitu – Internet Archive)
Karoliinan portaat

Karoliinan portaat on Viitasaaren Kymönkosken kylässä sijaitseva luonnonnähtävyys. Itävuoren kallioseinämässä olevat luonnon muovaamat portaat ovat saaneet nimensä kuppari ja kansanparantaja Karoliina Raatikaisen (k. 1918) mukaan. Hänen kerrotaan käyttäneen niitä kulkutienään Etelälahden takana sijainneelle savupirtilleen, jonne oli noin kilometrin matka kallion laelta.
Portaiden luo johtaa polku, mutta itse kallion nousu on luvallista vain omalla vastuulla rinteen jyrkkyyden ja sortumavaaran vuoksi.
Aiheesta muualla

Kohde-esittely Retkipaikka.fi
Kassandros

Kassandroksen kolikko.
Antigonoksen, Seleukoksen, Ptolemaioksen, Kassandroksen ja Lysimakhoksen kuningaskunnat.
Kassandros (noin 350–297 eaa.), oli Makedonian kuningas vuosina 302–297 eaa. Hän oli Makedonian hallitsijan Antipatroksen poika.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Aleksanteri IV | Makedonian kuningas | Seuraaja: Filippos IV |
Karoliinit

| Karoliinit |
| --- | --- |
 Auringonlasku Yapin saarella.
  
Vesialue:  Tyyni valtameri
Saaria yht.:  900+
Suurin saari:  Pohnpei
Pinta-ala:  1 190 km² km²
Valtio
Valtio:  Mikronesian liittovaltio, Palau
Väestö
Väkiluku:  126 000
Karoliinit (engl. Caroline Islands) on saaristo Mikronesian alueella läntisellä Tyynellämerellä. Sen itäosat kuuluvat Mikronesian federaatioon ja länsiosat Palauhun. Idässä saaret ovat pääasiassa tuliperäisiä koralliatolleja, kun taas lännessä ne ovat muodostuneet maankuoren osista, jotka ovat työntyneen merenpinnan yläpuolelle. Asukkaat puhuvat lukuisia eri kieliä, muun muassa ponapea, yapia, kosraeta ja palauta. On olemassa myös kieli nimeltä karoliini, mutta nimestään huolimatta sitä ei puhuta Karoliineilla, vaan Pohjois-Mariaaneilla.
Vuonna 1527 Karoliinit nimettiin Sequeira-saariksi. Niistä käytettiin myös muun muassa nimeä Uudet-Filippiinit. Amiraali Francisco Lazeano nimesi saaret Karoliineiksi vuonna 1686 kuningas Kaarle II:n kunniaksi. Hävittyään sodan Yhdysvaltoja vastaan vuonna 1898 Espanja myi saaret Saksalle 25 miljoonan pesetan hinnalla. Ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1914 Japani valtasi saaret Saksalta, ja vuonna 1919 Japani sai luvan pitää ne hallussaan Kansainliiton mandaattialueena. Yhdysvallat miehitti alueen toisessa maailmasodassa, minkä jälkeen siitä muodostettiin vuonna 1947 Yhdysvaltojen valvoma YK:n huoltohallintoalue. Mikronesian federaatio on itsenäistynyt 3. marraskuuta 1986 ja Palau 1. lokakuuta 1994.
Karoliinien saarilla elää paljon endeemisiä eliölajeja, joita ei tavata missään muualla maailmassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karoliinit Wikimedia Commonsissa
Kari Lehtonen (laulaja)

Kari Antero Lehtonen (14. syyskuuta 1951 Helsinki – 6. joulukuuta 2011 Järvenpää) oli suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja.
Diskografia

Vain hiekkaan kyynel jää (1977)
Aiheesta muualla

Kari Lehtosen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Kari Lehtosen sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Kari Lehtosen sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Kalaja (täsmennyssivu)

Kalaja voi tarkoittaa seuraavia:
Kalaja, parkkilaiva, upposi 1885
Kalaja (myös Iso-Kalaja), kylä Reisjärvellä
Pikku-Kalaja, lampi Rautalammilla
Vuori-Kalaja, lampi Rautalammilla
Sukunimi

Eero Kalaja (1901–1985), diplomi-insinööri
Hugo Alfred Kalaja (1872–1946), pappi ja kirkkoherra
Lauri Kalaja (1904–1976), sisätautiopin professori
Pentti Kalaja (1906–1992), valtiongeodeetti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kalaja”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kampurajalka

Molemminpuoliset kampurajalat
Kampurajalka on eräs yleisimmistä alaraajan synnynnäisistä epämuodostumista. Kampurajalan luut ovat muovautuneet virheasentoon. Jänteet, nivelsiteet, lihakset sekä joskus myös jalan verisuonet ovat kehittyneet epänormaalisti. Jänteet ja nivelsiteet ovat hyvin kireät, ja lihakset ovat rakenteellisesti pienemmät kuin normaalissa jalassa.
Kampurajalan jalkaterä voi olla normaalia pienempi tai lyhempi. Jalan liikettä ja tuntoa kontrolloivat hermot saattavat olla epänormaalisti kehittyneet. Jalka on jäykkä, ja siitä puuttuu normaali liikkuvuus. Lyhyet jänteet ja nivelsiteet jalan sisäpuolella rajoittavat liikettä ulospäin ja aiheuttavat jalan kääntymisen sisäänpäin. Tiukka akillesjänne nostaa kantapään tavanomaista korkeammalle ja sisemmäksi. Vastasyntyneellä on kampurajalasta huolimatta hyvin pehmeät ja joustavat luut ja jänteet, joten oikein toteutettu manipulointi asennon korjaamiseksi on päteville lääkäreille helppoa.
Kampurajalan uskotaan yleisesti kehittyvän raskauden ensimmäisellä kolmanneksella, ja se voidaan havaita ultraäänitutkimuksessa, yleensä 20. raskausviikon paikkeilla. Kampurajalka voi olla molemmissa jaloissa (bilateral, bilateraalinen) tai vain toisessa jalassa (unilateral, unilateraalinen). Noin puolet tapauksista on molemminpuolisia.
Yleisyys

Kampurajalkaa esiintyy yleensä yhdellä tuhannesta elävänä syntyneestä vauvasta. Polynesiassa on havaittu kampurajalkaa esiintyvän kuudella lapsella tuhannesta. Pojilla kampurajalkaa esiintyy kaksi kertaa useammin kuin tytöillä.
Synnynnäinen kampurajalka voi olla periytyvä, mutta ei tiedetä tarkkaan, mikä sen aiheuttaa. Joissakin suvuissa kampurajalkaa ilmenee useilla jäsenillä, ja toisissa taas ei tunneta kuin yksittäinen tapaus.
Jos jommallakummalla vanhemmista on kampurajalka, jälkikasvulla on suurempi riski saada se. Jos toinen vanhemmista on kampurajalkainen, todennäköisyys sen periytymiseen on 3–4 prosenttia. Jos molemmilla vanhemmista on kampurajalka, jälkikasvulle se tulee 15 prosentin todennäköisyydellä. Kampurajalkaisen lapsen sisaruksilla on noin 2 prosentin todennäköisyys saada myös kampurajalka.
Hoito

Kampurajalka on korjattava, jotta käveleminen onnistuu kunnolla. Korjaamiseen on kehitetty monia eri tapoja, joista lääkärit ovat kiistelleet jo 150 vuotta. Ennen nykyaikaista lääketiedettä jalkoja korjattiin manipuloinnein, eli jalkaa hierottiin ja venytettiin oikeaan asentoon. Manipulointia tehtiin monta tuntia päivässä, ja sen jälkeen jalkaan saatettiin laittaa side, jolla korjattu asento pyrittiin säilyttämään. Jo Hippokrateen kirjoituksista löytyy tietoa kampuroiden hoidosta, johon kuului muun muassa venyttelyä ja sitomista. Eräät Australian alkuperäiskansat käyttävät tätä menetelmää edelleen, ja siellä yleensä isoäidit hoitavat lapsenlastensa jalat kuntoon.
Lääketieteen kehittyessä ja tehokkuusajattelun vallatessa alaa kampurajalkoja alettiin korjata leikkausten avulla. 1800-luvulla konservatiivisen hoidon rinnalle tuli leikkaushoito, jota yhä edelleen käytetään yleisesti kampuroiden hoidossa Suomessa ja muualla maailmassa. Tiettyinä aikoina jalat leikattiin heti vauvan synnyttyä, kun taas viime aikoina on pyritty palaamaan konservatiivisempaan hoitoon, manipulointiin, johon jossakin vaiheessa kuitenkin yhdistetään leikkaus. Vanhemmat ovat usein kiinnostuneita mahdollisimman lempeästä tavasta korjata epämuodostumaa, ja eräs lääkäri on sanonut ympyrän sulkeutuvan kampurajalan hoidossa, kun pikkuhiljaa palataan pääasiassa manipulointi- ja sidonta- (kipsaus)menetelmän käyttöön.
Kampurajalka voidaan jaotella neljään eri ryhmään: synnynnäinen, teratologinen, syndroominen tai positionaalinen. Tässä artikkelissa puhutaan synnynnäisestä kampurajalasta. Neljä eri kampurajalkatyyppiä määritellään seuraavasti:
Synnynnäinen kampurajalka on yleisin kampurajalan tyyppi. Synnynnäisestä kampurajalasta puhuttaessa viitataan usein idiopaattiseen kampuraan, mikä tarkoittaa, että kampurajalka syntyy itsestään ilman mitään todistettavaa syytä. Lapsella, jolla on synnynnäisen kampurajalka, ei ole muita poikkeavuuksia. Joissakin suvuissa esiintyy useita kampurajalkatapauksia, minkä takia tutkijat uskovat, että kampurajalka on perinnöllinen.
Teratologinen kampurajalka esiintyy osana neuromuskulaarista häiriötä, kuten esimerkiksi spina bifida tai artrogrypoosi. Kampurajalkaa ei aina välttämättä esiinny näistä häiriöistä kärsivillä lapsilla. Teratologinen kampurajalka on usein vaikea ja vaatii lähes aina radiaalia leikkaushoitoa varhaisessa vaiheessa korjauksen saavuttamiseksi.
Syndroominen kampurajalka on kyseessä silloin, kun lapsella on monia erilaisia geneettisiä häiriöitä ja kampurajalka on osa suurempaa häiriötä. Lapsilla, joilla on kromosomiepämuodostuma, esimerkiksi Downin syndrooma, voi esiintyä myös syndroomista kampurajalkaa.
Positionaalinen (posturaalinen) kampurajalka aiheutuu kohdun tilanahtaudesta, eli lapsen jalka muovautuu ahtaassa tilassa väärään asentoon. Positionaalisen kampurajalan voi aiheuttaa kaksosraskaus, pieni kohtu, tai sikiön epänormaali asento kohdussa. Positionaalinen kampurajalka on helppo korjata ilman kirurgista operaatiota kipsien tai lastojen avulla. Positionaalinen kampurajalka ei ole rakennevika vaan ”pakkausvirhe”, minkä takia sitä ei pidetä todellisena kampurajalkana.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
SoleusProteor.fi: Kampurajalka (Arkistoitu – Internet Archive)
Skyry, Suomen Kampurajalka Yhdistys RY
Juho "Nätti-Jussi" Nätin vasen jalkaterä osoitti taaksepäin, koska kampurajalkaa ei koskaan hoidettu.
Kalastusväline

Perhoviehe
Kalastusvälineiksi voidaan kutsua kaikkia kalastuksessa käytettäviä välineitä. Tunnettuja tällaisia välineitä ovat muun muassa:
Atrain
Virveli
Haavi / lippo
Harppuuna
Katiska
Lana
Merta
Nuotta
Onki
Rysä
Takila
Trooli
Verkko
Kalat (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kalat voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
kalat, vedessä eläviä selkärankaisia eläimiä
Kalat, tähdistö
Kalat, Eläinradan merkki ja horoskooppimerkki
Kalāt, kaupunki Pakistanissa.
Kasperi Kropsu

Kasperi Kropsu (s. 1993) on suomalainen skeittaaja ja katuvalokuvaaja, joka on erityisesti tunnettu ajattomasta, dokumentaarisesta katukuvaustyylistä ja nostalgisesta estetiikasta. Kropsu ikuistaa omalaatuisissa kuvissaan autenttista kaupunkikuvaa, -kulttuuria ja todellisia ihmiskohtaamisia.
Kropsu on myös moninkertainen rullalautailun Suomen mestari. Hän oli Suomen maajoukkueen jäsen vuoden 2019 olympiakarsinnoissa, mutta luopui sitten harjoittelusta suurkilpailutasolla.
Kasperi Ojala

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Eero Kasperi Ojala
Syntymäaika: 23. toukokuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Urjala,
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 185 senttimetriä
Seura
Seura: Urjalan Palloseura
Junioriseurat
: UrPS, Haka
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2011 | Haka | 6 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 26. marraskuuta 2011.
Kasperi Ojala (s. 23. toukokuuta 1991) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Ojala teki ensiesiintymisensä pääsarjatasolla kaudella 2011 pelaten Hakassa kuusi liigaottelua, joissa kaikissa hän tuli vaihdosta kentälle. Hän sai kauden aikana yhden varoituksen.
Kasperi Kaksonen

Kasperi Kaksonen (s. 2. syyskuuta 2002) on suomalainen pesäpalloilija. Kaksonen edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Kiteen Palloa. Hän pelaa ulkokentällä kolmosvahtina. Kaksonen on pelannut 65 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kolme kunnaria ja kahdeksan tavallista juoksua, tuonut 23 juoksua ja kerännyt 119 kärkilyöntipistettä. Kaksonen on pelannut kolme Superpesiksen ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on tuonut yhdenn juoksua ja kerännyt neljä kärkilyöntipistettä. (Tilastot päivitetty kauden 2022 jälkeen).