stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jämsän reitin valuma-alue
Pääuoma > Pääuoman vesistöalueet

Valuma-alueen pääuomaan voidaan valita ne vesistöalueiden jokihaarat, joiden virtaamat ovat suurimmat. Suuri virtaaman on verrannollinen suureen valuma-alueeseen, joka on pääuomaan valitsemisen eräs tärkeä kriteeri. Jämsän reitin valuma-alue on muodoltaan pitkä mutta kapea, joten monet kolmannen jakovaiheen alueet sijaitsevat ketjussa peräkkäin. Kun noustaan Päijänteestä valuma-alueen pääuomaa ylöspäin, käydään aluksi Jämsänjoen alueella, sitten tullaan Iso Rautaveden alueella ja lopuksi päädytään Petäjäveden alueelle. Tämän jälkeen täytyy pääuomalle valita kahdesta Petäjäveden alueelle laskevasta  valuma-aluevaihtoehdosta toinen. Pengerjoen valuma-alueen pinta-ala on 410 km² ja Ala-Kintauksen valuma-alueen pinta-ala on 153 km², joten yläjuoksulla tulee pääuomaan valita Pengerjoen valuma-alue.
Pääuoma > Pääuoma joki- ja vesistöreittinä

Vesistöreitin pääuoman kulku toisen jakovaiheen vesistöalueissa voidaan luetella vesistöittäin. Tätä pääreittiä kutsutaan Jämsän reitiksi, jolla on yleisesti tunnettuja sivureittejä. Pääreitti kulkee vesistöalueiden välillä niiden välisten siirtymäpisteiden kautta, jotka ovat koskia tai jokia (suluissa järven vedenpinnan korkeus mpy.). Jämsän reitin valuma-alueen yläjuoksulla on Pengerjoen valuma-alue, josta pääuomaan luetaan alkavan Lauttajärvestä (230,3 m):
joka laskee Jämsänveteen (111,1 m). Jämsän reitti jatkuu järvivoittoisena alkaen Jämsänvedestä ja päättyen Päijänteeseen:
Pääuoma > Pääuoman pituus

Pääuoman pituudelle ei lähdetietoa. Se voidaan selvittää kokoamalla se vesistöviranomaisten julkaisemista tiedoista. Tässä käytetään hyväksi Paikkatietoikkuna -verkkopalvelun uomatietoja. Laskemalla yhteen Paikkatietoikkunan uomapituudet koko pääuoman matkalta saadaan pääuoman vesistöreitin pituudeksi 115 kilometriä.
Pääuoman sivu-uomia tai -reittejä > Yleistä

Pääuoman eli vesistöreitin varrella siihen yhtyviä sivujokia, sivuojia tai -puroja on kerätty alla näkyviin taulukoihin. Sivujoet esitetään esiintymisjärjestyksessä alajuoksulta alkaen tullen kohti yläjuoksua. Taulukot on kirjoitettu tänne tai haettu tähän eri artikkeleista, joissa niitä säilytetään. Taulukoissa esitetyt tietojen lähteet ilmoitetaan taulukon alla ja kunkin rivin reunassa esitetään tietojen lähteet tarkemmin.
Pääuoman sivu-uomia tai -reittejä > Jämsänjoki

Pääuoman alin osuus muodostuu Jämsänjoesta, jonka sivujoet on kerätty alla näkyvään taulukkoon.
| Sivu-uoman nimi suom>    | Pääuoman kohta   | Etäisyys Päijänteestä (km) | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Jämsänjoki laskee Päijänteeseen
| Nielevä | alajuoksu | 2 |  |  | 41 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Kuolemajärven oja | alajuoksu | 3 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| maauimalan oja | Seppola | 7 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Märäsoja | Ekonen | 7 |  |  | 25 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Kirkko-oja | Vitikkala  | 9 |  |  | 11 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Lavaoja | Patalankosken voimalaitos | 14 |  |  | 16 | 2,2,2,–,–,3 |  |
Jämsänjoki alkaa Kankarisvedestä.
Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = Karttapaikan verkkopalvelu, 3 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta ()
Pääuoman sivu-uomia tai -reittejä > Vesistöreitti: Kankarisvesi–Lahnajärvi–Iso Rautavesi–Kalmavesi–Salosvesi–Petäjävesi–Jämsänvesi

Järviketju Kankarisvedeltä Jämsänveteen sisltää järviä ja niitä yhdistäviä lyhyitä jokia tai koskia. Etäisyydet Päijänteeltä on mitattu kartasta Kankarisveden luusuaan asti ja tähän taulukkoon merkityt etäisyydet on saatu mittamalla etäisyys tästä kohdasta eteenpäin.
| Sivu-uoman nimi suom>    | Pääuoman kohta   | Etäisyys Jämsänjoesta (km) | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Kankarisvesi laskee Jämsänjokeen
| uoma Sovijärvestä | Kankarisvesi | 7 |  |  | 26 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Lahnajoki | Lahnajärvi | 15 |  | 1,2 | 134 | 2,2,2,–,4,3 |  |
| Rimminoja | Pirttijärvi | 18 |  |  | 24 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Hanhioja | Uuttana | 21 |  |  | 17 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Vataanjoki | Uuttana | 21 |  |  | 103 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Köllinoja | Iso Rautavesi | 25 |  |  | 10 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Kalmaoja | Kalmavesi | 29 |  |  | 19 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Kuoreoja | Pettämä | 33 |  |  | 12 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Hirvioja | Pettämä | 33 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Vuojanjoki | Salosvesi | 34 |  |  | 32 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| oja Isosta Salmijärvestä | Suolijoki | 39 |  |  | 24 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Pirttijoki | Suolivesi | 44 |  |  | 55 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Rajapuro | Suolivesi | 44 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Selänjoki | Karikkoselkä | 48 |  |  | 13 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Levänpuro | Karikkoselkä | 48 |  |  | 13 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Könkköjoki | Karikkoselkä | 48 |  | 1,4 | 150 | 2,2,2,–,4,3 |  |
| Tervapuro | Jämsänvesi | 55 |  |  | 6 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Ihakkijoki | Jämsänvesi | 55 |  |  | 23 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Haapapuro | Jämsänvesi | 55 |  |  | 5 | 2,2,2,–,–,3  |  |
Pengerjoki laskee Jämsänveteen.

Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = Karttapaikan verkkopalvelu , 3 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta (), 4 = Vesihallituksen koski-inventointi, 1980
Pääuoman sivu-uomia tai -reittejä > Pengerjoen valuma-alue

Pengerjoen valuma-alueen suurimpina sivu-uomina on lueteltu alla sijaitsevissa kahdessa taulukossa. Taulukon tietojen lähteet on esitelty taulukon alla ja eritelty riveittäin taulukon oikeassa sarakkeessa.
| Sivu-uoman nimi suom>    | Pääuoman kohta   | Etäisyys Jämsänvedestä (km) | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Pengerjoki laskee Jämsänvesi–Petäjäveden pohjoisrantaan
| Merouvenjoki | Pengerjoki | 1 |  |  | 73 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Ohrajoki | Pengerjoki | 9 |  | 1,1 | 103 | 2,2,2,–,4,3 |  |
| Kulhanjoki | Kulhanjoki | 13 |  | 0,5 | 55 | 2,2,2,–,4,3 |  |
| Vekurinjoki |  | 22 |  | 0,3 | 22 | 2,–,2,–,4,3 |  |
| Härkäpuro |  | 24 |  |  |  | 2,–,2,–,–,– |  |
| Haarapuro |  | 25 |  |  | 11 | 2,–,2,–,–,3 |  |
| Nikkarispuro |  | 28 |  |  |  | 2,–,2,–,–,– |  |
| Ronunpuro |  | 29 |  |  |  | 2,–,2,–,–,– |  |
| Tervatehtaanpuro | Peurala | 31 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Honkapuro | Peurala | 34 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Rajajoki |  | 36 |  |  | 24 | 2,–,2,–,–,3 |  |
Pengerjoki alkaa Rajajoen ja Hiukkasjoen yhtymäkohdasta. Hiukkasjoki jatkaa  pääuomana yläjuoksulla, jota on vielä jäljellä noin 13 kilometriä.
Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = Karttapaikan verkkopalvelu, 3 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta (), 4 = Vesihallituksen koski-inventointi, 1980
Seuraavaksi luetellaan Pengerjoen yläpuolisten jokien ja purojen sivu-uomat.
| Sivu-uoman nimi suom>    | Pääuoman kohta   | Etäisyys Rajaojasta (km) | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Pengerjoki laskee Jämsänvesi–Petäjäveden pohjoisrantaan
| Ahvenisenpuro | Hiukkasjoki | 2 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Syrjäjoki | Hiukkasjoki | 4 |  |  | 12 | 2,2,2,–,–,3 |  |
| Vasikkopuro | Kangaspuro | 6 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
| Kangaspuro | Lauttapuro | 7 |  |  |  | 2,2,2,–,–,– |  |
Lauttapuroa on Kangaspuron yhtymäkohdasta yläjuoksulle päin yli neljä  kilometriä jäljellä. Lauttapuro saa alkunsa Lauttajärvestä.
Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = Karttapaikan verkkopalvelu, 3 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta ()
Aiheesta muualla

Kettunen, Arvo & Paakkunainen, Risto: Jämsänjokilaakson Kalastusalueen käyttö- ja hoitosuunnitelma (PDF) (Vuosille 2012–2022) 1.12.2011. Jämsänjokilaakson Kalastusalue. Viitattu 1.2.2023.
(14.5)
Birmingham

| Birmingham Birmingham |
| --- | --- |

 Lippu
 Birminghamin sijainti Englannissa ja Länsi-Midlandsissa.
 fiBirmingham 
 52°28′59″N, 1°53′38″W 
Valtio:   Yhdistynyt kuningaskunta
Maa:   Englanti
Hallintoalue:  Länsi-Midlands
Kreivikunta:  Länsi-Midlands (metropolikreivikunta)
Perustettu:  500-luvulla
Hallinnon tyyppi:  Metropolihallintopiiri
Pormestari:  Michael Wilkes
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  268 km²
Metropolialue:  902 km²
Korkeus merenpinnasta:  140 m
Aikavyöhyke:  +0
Kesäaika:  +1
Väestö
Väkiluku (2012):  1 085 400
Väestötiheys:  4 102 as./km²
Metropolialue:  3 701 107
Metropolialueen väestötiheys:  2 834 as./km²
Muuta
Postinumero:  B
Suuntanumero:  0121
Motto:  Forward (”Eteenpäin”)
 Birmingham City Council 
 Lähteet: = Pinta-alat ja väkiluvut 
Birmingham [ˈbɜːrmɪŋəm] on Englannin ja Britannian toiseksi suurin kaupunki (city). Se sijaitsee Länsi-Midlandsin metropolikreivikunnassa Englannin keskiosassa. Kaupungissa on asukkaita yli miljoona ja metropolialueella yli 3,7 miljoonaa (vuonna 2012).lähde?Birmingham oli Englannin teollisen vallankumouksen tärkeitä keskuksia, myöhemmin siellä on tehty Jaguareja ja Cadburyn suklaata. Sen jalkapallojoukkueet ovat Aston Villa FC ja Birmingham City FC.
Maantiede ja ilmasto

Birmingham on osa Midlandsin aluetta Englannin sydämessä. Myös lämpötiloiltaan se on Etelä- ja Pohjois-Englannin väliltä, ja sadeolot asettuvat merellisen Walesin ja suojaisamman Itä-Englannin väliin. Lunta sataa keskimäärin 24 päivänä vuodesta, ja se jää maahan 13 päivänä. Lumisateissa on suuria vaihteluita vuodesta toiseen: kylmänä talvena 1962–1963 lumi oli maassa 75 päivää, kun taas 1960–1961 lumipäiviä oli vain kaksi. Joulukuussa 1990 kaupungissa saatiin ennätykselliset 40 cm lunta. Vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 20 °C, kylmimpiä tammi- ja helmikuu, keskimääräinen alin lämpötila on +2 °C.
Birminghamista on 166 km Lontooseen ja 114 km Manchesteriin.
Eräs nähtävyys ovat lukuisat kanavat, joita on Birminghamissa enemmän kuin Venetsiassa, tosin laajemmalle alueelle levittäytyneenä. Kanavia pitkin kuljetettiin tavaraa vielä 1960-luvulla muun muassa Cadburyn suklaatehtaalle. Keskustan kanava-alueita on myöhemmin kunnostettu ja niihin on investoitu voimakkaasti. Kanavien varsille on uudisrakennettu asuntoja, ravintoloita, kulttuuritarjontaa ja muita palveluita.
Birminghamin korkein rakennus on 152 metriä korkea televisio- ja radiotorni BT Tower, joka valmistui vuonna 1966. Korkein asuinrakennus on vuonna 2006 valmistunut 130 metriä korkea Beetham Tower. Sen ylimmissä kerroksissa on ylellisiä asuntoja, alaosa on hotelli. Birminghamissa on neljä muuta yli 90 metriä korkeaa rakennusta, joista kolme valmistui 1970-luvun alussa.
Birminghamissa on lähes 600 puistoa ja puistikkoa. Yksi kaupungin suurimmista puistoalueista on Cannon Hill Park Reajoen varrella. Puistossa on kukkaistutuksia, lampia ja nurmikenttiä. Kukkaniityille kylvetään yksivuotisia unikoita, ruiskukkia ja kehäkukkia. Puistoon kuuluu myös kahden hehtaarin metsäalue.
Historia

Birminghamin alueella on ollut linnoituksia roomalaisvallan ajoista alkaen. Metchleyn linnoituksen rauniot ovat yliopiston kampusalueella Edgbastonin alueella.
Anglosaksien ajalta (ennen vuotta 1066) on vain vähän arkeologisia jäänteitä, mutta Birminghamin nimi on muodoltaan sentyyppinen, joita tuolla kaudella käytettiin. Keskiajalta on sen sijaan runsaasti esineitä ja jäänteitä rakennuksista. St Martinin kirkon lähellä on ollut vilkas kauppapaikka, ja nykyisen kaupungin pohjoisosassa Sutton Coldfieldissä on ilmeisesti ollut toinen asutuskeskus.
Alueella oli hiiltä ja rautamalmia, ja Birminghamiin kertyi pieniä metallipajoja. Huonot kuljetusyhteydet haittasivat liiketoimintaa. 1700-luvun loppupuolella seudulle rakennettiin kanavia, ja Birminghamista tuli pian merkittävä kauppapaikka. Kaupunki oli Englannin teollisen vallankumouksen tärkeitä keskuksia, ja se kasvoi tuolloin nopeasti: esimerkiksi vuonna 1800 asukkaita oli 71 000 ja vuonna 1861 jo 296 000. Teollisen vallankumouksen kärkinimet James Watt, Matthew Boulton ja Joseph Priestley vaikuttivat kaupungissa ja kokosivat ympärilleen Lunar Societyn, joka edisti tiedettä ja valistusta.
1900-luvulla kaupunki laajeni voimakkaasti. Kasvava teollisuus tarvitsi työvoimaa, ja viljelysmaat muutettiin asunnoiksi, laitakaupunkien paritaloalueiksi ja kunnalliseen asuntotuotantoon. Toisen maailmansodan aikana Birmingham oli saksalaisten raskaan pommituksen kohteena, mistä seurasi inhimillisten tappioiden lisäksi useiden kaupungin historiallisesti arvokkaiden rakennusten tuhoutuminen. Tuhoa jatkoi 1970-luvun kunnallishallinto, joka rakensi monikaistaisen kehätien keskustan ympäri (osittain maan alle, osittain päälle) ja purki surutta alle jääneet korttelit.
Vuosisadan puolivälissä laajeneminen hidastui lukuun ottamatta 1960-luvulla kaupunkiin liitettyä Sutton Coldfieldia. 1800-luvun talot alkoivat olla huonossa kunnossa, ja keskimmäisen kehätien alueelle rakennettiin noin 400 kerrostaloa kaupungin vuokra-asunnoiksi. Lentokentän läheisyyteen tehtiin messukeskus. 1980-luvulta alkaen keskustaan tehtiin näyttäviä julkisia rakennuksia, ja niihin hankittiin kansainvälisiä urheilukilpailuita ja muita tapahtumia. Myös yksityisellä rahalla suunniteltiin keskustaan suuria rakennuskohteita. Lama viivästytti niiden etenemistä: esimerkiksi suuren Bull Ring -ostoskeskuksen uudistus suunniteltiin 1987, mutta se valmistui vasta 2003.
Hallinto ja politiikka

Birmingham on jaettu kymmeneen vaalipiiriin (engl. constituency), joista jokainen muodostuu neljästä äänestysalueesta (ward). Kunkin vaalipiirin alueella asuu keskimäärin 103 000 asukasta, ja ne toimivat paitsi valtiollisten vaalien vaalipiirinä, myös monenlaisten tilastointien yksikköinä. Kaupunginvaltuustoon valitaan kolme edustajaa kultakin 40 äänestysalueelta.
| Alue | Väkiluku 2009 |
| --- | --- |
Sutton Coldfield: 92 000
Erdington: 94 700
Perry Barr: 104 500
Ladywood: 112 500
Hodge Hill: 116 500
Yardley: 104 000
Edgbaston: 93 100
Hall Green: 113 000
Selly Oak: 99 700
Northfield: 98 700
Birminghamin kaupunginvaltuustossa on 120 edustajaa. Vuoden 2011 vaaleista alkaen Työväenpuolue on ollut suurin (54 paikkaa 120:stä), mutta kaupunkia hallitsee konservatiivien ja liberaalien koalitio.
Talous

Birminghamin alueen suuria yrityksiä ovat BT Group, Cadburyn makeistehdas sekä autovalmistajat GKN ja Jaguar Cars. Suuria työllistäjiä ovat olleet British Telecom, Birmingham Cable, Cadbury's, Direct Line Insurance, Jaguar Cars, LDV Group, Lucas ja Rover. Helmikuussa 2011 West Midlandsin alueella työttömiä oli 9,8 %, mikä oli selvästi yli Englannin keskiarvon. Myös sellaisten ihmisten osuus, jotka ovat työvoiman ulkopuolella eivätkä aktiivisesti etsi töitä, on tällä alueella jatkuvasti ollut suurempi kuin Englannissa keskimäärin.
Talous > Ostokset ja yöelämä

Birminghamin keskustaa pidetään Britannian toiseksi parhaana shoppailualueena Länsi-Lontoon jälkeen. New Street ja sitä ympäröivät lukuisat kävelykadut, Bull Ring -ostoskeskus, Pallasades ja Pavilions ovat esimerkkejä keskustan ostosmahdollisuuksista.
Birminghamistä löytyy monia hienoja Viktorian aikaisia pubeja. Nämä kulttuuripubit sulkevat ovensa jo suhteellisen aikaisin ja keskustan Broad Street ja kanaalialueen Brindleyplace ovatkin kaupungin vilkkaamman yöelämän keskuksia.
Liikenne > Lentoliikenne

Birminghamin kansainvälinen lentoasema on Britannian seitsemänneksi vilkkain ja Lontoon ulkopuolisista lentoasemista kolmanneksi vilkkain lentoasema. Lentoasema sijaitsee 9,7 km kaupungin keskustasta itään naapuripiiri Solihullissa. Lentoasemalta pääsee moniin kohteisiin Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Karibianmerellä, Afrikassa, Lähi-idässä ja Aasiassa. Suoria kausilentoja lähtee Kittilään, Rovaniemelle, ja Enontekiölle.
Liikenne > Tiet

M40 moottoritie vie Birminghamistä Oxfordin kautta Lontooseen. The M6 moottoritie myös yhdistää Birminghamin Lontooseen (M1 moottoritien kautta), sekä etelä-, ja luoteis-Englantiin ja Skotlantiin. M6 moottoritien kuudes risteys on myös yksi Birminghamin maamerkeistä, ja varmaan tunnetuin moottoritieristeys Britanniassa, sillä risteys, nimeltänsä Spaghetti Junction (Spaghettiristeys), on äänestetty Britannian vaarallisimmaksi risteykseksi. Muut moottoritiet ovat
A38 (moottoritieosuus) joka yhdistää Spaghettiristeyksen keskustaan.
M5, joka yhdistää Birminghamin lounais-Englantiin
M42, joka yhdistää Birminghamin Tamworthiin ja Itä-Midlandsiin
Birminghamillä, toisin kuin Lontoolla ja Manchesterillä, ei ole yhtä ainoaa kehätietä. Sen sijaan, kolme moottoritietä muodostavat laatikon, joka ympäröi suurimman osan kaupungista. Nämä moottoritiet ovat:
M42, joka muodostaa etelä- ja itäosan
M5, joka muodostaa länsiosan
M6, joka muodostaa pohjoisosan
Muut suurtiet jotka kulkevat Birminghamin läpi ovat:
A34 Manchesteristä Winchesteriin
A38 Mansfieldistä Bodminiin
A41 Lontoosta Birkenheadiin
A45 Birminghamistä Thrapstoniin
A47 Birminghamistä Great Yarmouthiin
A4540, joka kulkee Birminghamin keskustan ympärillä
A4040, ulompi kehätie keskustan ympärillä.
Liikenne > Rautatiet

Birminghamin New Streetin rautatieasema on yksi Britannian rautatieliikenteen keskuksista ja pysäkki suurimmalle osalle Birminghamin kaupunkienvälisille matkoille. Lontoon ja Birminghamin välillä liikennöivät Chiltern Railways ja Avanti West Coast, ja matka-aika on noin 75–120 minuuttia.
Solihulliin aletaan suunnitelmien mukaan rakentaa High Speed 2 -rautatieyhteyteen kuuluvaa Birmingham Interchange -rautatieasemaa vuonna 2024, ja sen arvioidaan valmistuvan vuonna 2026. Asema palvelee valmistuessaan etenkin National Exhibition Centre -messukeskusta ja Birminghamin lentokenttää, ja sen avulla junamatkat Lontoon ja Birminghamin välillä lyhenevät 52 minuuttiin. Yhden tunnin aikana aseman kautta on tarkoitus kulkea viisi junaa. Asemalle tulee 2 750 autopaikkaa maan tasalle, sillä suunnitelmiin sisältyneen pysäköintitalon rakentamista pidettiin nousevien rakennuskulujen ja inflaation vuoksi liian kalliina.
Liikenne > Paikallisjunat

Birminghamin ja länsi-Midlandsin metropolikreivikunnan sisältä löytyy myös paikallisjunien verkko, jota liikennöi London Midland-yhtiö ja sitä tukee Centro/Network West Midlands-yhtiö. Birminghamissa on suurin Lontoon ulkopuolinen osuus väestöstä, joka käyttää paikallisjunaliikennettä. Viime vuosikymmeninä junamatkojen osuus Birminghamin keskustaan kulkevasta liikenteestä on kasvanut: 27 % matkoista Birminghamin keskustaan ruuhka-aikana kuljettiin junalla vuonna 2012, kun taas luku oli vain 17 % vuonna 2001 ja 12 % vuonna 1991. Suurin osa Birminghamin ja länsi-Midlandsin metropolikreivikunnan local commuter lines paikallisjunalinjoista on keskitetty New Street asemalle, mukaan lukien Cross-City Line, Chase Line ja Coventry-Wolverhampton Line. kolme paikallisjunareittiä, joita kutsutaan yhdessä Snow Hill-linjoiksi, kulkevat Snow Hill ja Moor Street asemien läpi. Linjojen pääasemat ovat seuraavat:
Cross-City Line: Lichfield Trent Valley – Birmingham New Street – Longbridge – Redditch.
Chase Line: Birmingham New Street – Walsall – Rugeley Trent Valley.
Wolverhampton-Birmingham-Coventry: Wolverhampton – Birmingham New Street – Birmingham International - Coventry.
Snow Hill Lines: Worcester – Kidderminster – Stourbridge – Birmingham Snow Hill – Birmingham Moor Street – Dorridge – / Shirley – Stratford upon Avon.
Liikenne > Midland Metro

Midland Metro on pikaraitiotieverkko, joka yhdistää Birminghamin metropolialueen asutuksia (Birmingham, Wolverhampton, West Bromwich, Wednesbury). Midland Metro laajennettiin kulkemaan keskustan New Streetille eli Grand Central -asemalle 2016. Midland Metrossa on vain yksi linja, M1, mutta suunnitteilla on lisäyksiä. Midland Metroa markkinoidaan metrona, koska siinä on paljon metroa muistuttavia piirteitä kuten tiheä ja tarkka aikataulu. Junat kulkevat säännöllisesti viiden minuutin välein, ja paljolti metrojunilta näyttävä kalusto kykenee kulkemaan nopeammin kuin raitiovaunut tai edes useimmat pikaraitiotievaunut.
Liikenne > Maanalainen/Metro

Birminghamille on usein kaavailtu maanalaista metrojärjestelmää, mutta sitä ei ole koskaan saatu järjestettyä.
Konservatiivien ja Liberaalidemokraattien koalitio, joka johtaa Birminghamin kaupunginvaltuustoa on ehdottanut maanalaista metroa vaihotehtona Midlands Metron jatkeelle Birminghamiin olisi helppo rakentaa metrojärjestelmä, koska kaupungin keskustan alapuolella sijaitsee jo tunneleita.
Väestö

Kaupunki tunnetaan monikulttuurisuudestaan. Vuonna 2011 hieman yli 42 % asukkaista oli siirtolaistausta. Edustettuna on paljon erityisesti Intiasta, Pakistanista, Karibianmeren alueelta, Irlannista ja Bangladeshistä peräisin olevia kansallisuuksia. Kaupungissa on asukkaita noin 200 valtiosta, ja väestöennusteiden mukaan vuonna 2021 valkoiset jäävät vähemmistöksi kaupungissa. Jo vuonna 2011 alle 18-vuotiaiden ikäryhmässä muut kuin valkoiset muodostivat 60 % väestöstä.
Maahanmuutosta johtuen kaupungin asukkaista liki 50 000 ei puhu englantia lainkaan. Maahanmuutto on myös synnyttänyt sosiaalisia ongelmia ja jännitteitä erityisesti mustien asuttamilla alueilla. Ilmiö näkyy myös työlisyysluvuissa: vuonna 2016 kaupungin asukkaista 65 % oli työllistettyinä, kun valtakunnallisesti työllistettynä oli 74 % väestöstä.
Väestö > Etninen ruokakulttuuri

Intialaisten dominoimissa kaupunginosissa on helppo unohtaa olevansa Euroopassa. Intialainen ruokakulttuuri on paljolti kehittynyt juuri Keski-Englannin teollisuuskaupungeissa. Birminghamin erikoisuus tällä saralla on Balti, pohjoisintialaisen peltisen ruoanvalmistusastian mukaan nimetty ruokalajien joukko. Balti Triangle on intialaisravintoloiden keskittymä laitakaupungilla. Keskustan liepeillä on myös Chinese quarters, kiinalaiskorttelit, etnisine ruokakauppoineen ja ravintoloineen.
Väestö > Koulutus

Birminghamin yliopisto perustettiin vuonna 1900. Se on vanhin ”punatiiliyliopistoiksi” kutsutuista yliopistoista ja sai varsinaisen yliopiston valtakirjan toimittuaan aiemmin lääketieteellisenä kouluna ja luonnontiedeopistona. Vuonna 2010 yliopistossa oli yli 18 000 perustutkintoa suorittavaa ja yli 11 000 jatko-opiskelijaa. Kaupungissa toimii myös kaksi muuta korkeakoulua: Astonin yliopisto ja Birmingham City University.