stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lonely This Christmas
Julkaisu ja vastaanotto

”Lonely This Christmas” julkaistiin singlenä marraskuussa 1974 B-puolenaan ”I Can’t Stand It”. ”Lonely This Christmas” nousi Britannian listaykköseksi neljäksi viikoksi, ja singleä myytiin yli 750 000 kappaletta. Se oli jo vuoden 1974 kolmas Chinnin ja Chapmanin kirjoittama listaykkönen. ”Lonely This Christmas” pääsi listaykköseksi myös Irlannissa, Alankomaissa (kaksi viikkoa) ja Belgiassa sekä Flanderissa (neljä viikkoa) että Valloniassa (viisi viikkoa).
Kappale nousi Britanniassa uudelleen listalle joulukuussa 1985, silloin sijalle 61. Single julkaistiin tuolloin tavanomaisen 7-tuumaisen vinyylisinglen lisäksi myös 12-tuumaisena maxiversiona.
Muut versiot

Kappaleesta ovat tehneet version myös muun muassa John Holt (1986), Blue (live, 2002), Marillion (live, 2002), KT Tunstall (2007), Los Campesinos! (2014), DZ Deathrays (2014), Tony Hadley (2015), Free Souffriau (2017), Olly Murs (live, 2018), Thomas Law (2020) ja Collabro (2020). Willeke Alberti on julkaissut vuonna 1991 hollanninkielisen version ”Ik wil niet alleen zijn met kerst”.
Listasijoitukset

| Valtio | Korkein sijoitus | Listaviikot |
| --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 1. | 14 |
|  Britannia | 1. | 28 |
|  Flanderi | 1. | 12 |
|  Irlanti | 1. | 6 |
|  Vallonia | 1. | 16 |
Aiheesta muualla

Kappaleen esitys alankomaalaisessa TopPop-ohjelmassa (TopPop, YouTube)
| n k Mud |
| --- | --- |
 Les Gray  Rob Davis  Nigel Munt  Peter Gray  Ray Stiles  Dave Mount  Andy Ball  Margo Buchanan 
Studioalbumit:  Mud Rock  Mud Rock Vol II  Use Your Imagination  It’s Better Than Working!  Rock On  As You Like It  Mud featuring Les Gray  Les Gray’s Mud 
Kokoelmat:  Mud’s Greatest Hits  Mudpack  Let’s Have a Party  The Singles 1967–1978  A’s B’s & Rarities  Time and Again – The Private Stock Collection  Off the RAK – The Singles 1975–1979 
Singlet:  ”Flower Power” / ”You’re My Mother”  ”Up the Airy Mountain” / ”Latter Days”  ”Shangri-La” / ”House on the Hill”  ”Jumping Jehosaphat” / ”Won’t Let Go”  ”Crazy” / ”Do You Love Me”  ”Hypnosis” / ”Last Tango in London”  ”Dyna-Mite / ”Do It All Over Again”  ”Tiger Feet” / ”Mr Bagatelle”  ”The Cat Crept In” / Morning”  ”In the Mood” / ”Watching the Clock”  ”Rocket / The Ladies”  ”Lonely This Christmas” / ”I Can’t Stand It”  ”Secrets That You Keep” / ”Still Watching the Clock”  ”Oh Boy” / ”Watching the Clock”  ”Moonshine Sally” / ”Bye Bye Johnny”  ”One Night” / ”Shake Rattle and Roll, See You Later Alligator”  ”L’L’Lucy” / ”My Love Is Your Love”  ”Show Me You’re a Woman” / ”Don’t You Know”  ”Shake It Down” / ”Laugh, Live, Love”  ”Nite on the Tiles” / ”Time and Again”  ”Lean On Me” / ”Grecian Lament”  ”MUD Giants EP” (”Tiger Feet”, ”Oh Boy”, ”Dyna-Mite”)  ”Slow Talking Boy” / ”Let Me Out”  ”Just Try (a Little Tenderness)” / ”Gives You the Good Times Now (live)”  ”Beating Round the Bush” / ”Under the Moon of Love”  ”Cut Across Shorty / ”We’ve Gotta Know”  ”Drift Away” / ”Let Me Get (Close to You)”  ”Why Do Fools Fall in Love, Book of Love” / ”Run, Don’t Walk”  ”Drop Everything and Run” / ”Taking the Easy Way Out”  ”You’ll Like It” / ”Can’t Stop”  ”Rico” / ”Make a Buck”
Oulun kaupunginkirjasto

| Oulun kaupunginkirjasto |
| --- | --- |

Sijainti:  Pääkirjasto: Kaarlenväylä 3, 90100 Oulu
Tyyppi:  julkinen kirjasto
Perustettu:  1877
Kotisivut
Oulun kaupunginkirjasto on Oulun kaupungin ylläpitämä julkinen kirjasto. Oulun pääkirjasto sijaitsee kaupungin keskustassa Pokkisen kaupunginosassa kauppatorin edustalla Oulujoen suistossa Vänmanninsaaressa. Nykyinen nelikerroksinen kirjastorakennus valmistui 1982. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehtipariskunta Marjatta ja Martti Jaatinen. Oulussa on 24 kirjastoa eri puolilla kaupunkia ja kaksi kirjastoautoa.
Toiminta > Toimipisteet

Aseman kirjasto
Haukiputaan aluekirjasto
Hiukkavaaran kirjasto
Jäälin kirjasto
Kaakkurin kirjasto
Kaijonharjun kirjasto
Karjasillan kirjasto
Kastellin kirjasto
Kaukovainion kirjasto
Kellon kirjasto
Kiimingin aluekirjasto
Kirjastoauto Kauno
Kirjastoauto Onneli
Koskelan kirjasto
Maikkulan kirjasto
Martinniemen kirjasto
Myllyojan kirjasto
Oulunsalon aluekirjasto
Pateniemen kirjasto
Pekurin kirjasto (pääkirjaston väistötila keskustassa)
Puolivälinkankaan kirjasto
Pääkirjasto (suljettu peruskorjauksen vuoksi)
Rajakylän kirjasto
Ritaharjun kirjasto
Tuiran kirjasto
Yli-Iin kirjasto
Ylikiimingin kirjasto
Toiminta > Tilastotietoa

Tilastot ovat vuodelta 2016:
957 272 teosta kirjastojen kokoelmissa
76 145 lainaajaa
3,6 milj. lainaa
1,9 milj. kirjastokäyntiä
1102 ryhmää vieraili kirjastossa, noin 24 000 henkilöä
1106 kaikille avointa tilaisuutta, lähes 28 000 osallistujaa
Toiminta > Sarjasto

Sarjakuvakirjasto Sarjasto on Oulun kaupunginkirjaston osasto, joka on erikoistunut sarjakuviin. Sarjastoon on koottu kirjaston sarjakuvat ja sarjakuva-aiheinen tietokirjallisuus.
Sarjastossa järjestetään yhteistyössä Oulun sarjakuvakeskuksen kanssa näyttelyjä ja tapahtumia. Esimerkiksi syksyllä 2018 Sarjastossa on Aapon Kukon Sosialisti ja nihilisti -sarjakuvaromaanin originaaleja esittelevä näyttely.
Historiaa

Kaupunginkirjasto aloitti toimintansa Heinätorin kansakoululla vuonna 1877 nimellä Kansankirjasto ja lukusali. Kirjasto siirtyi suurempiin tiloihin vuonna 1899, kun sille hankittiin tilat nykyisten Isokadun ja Saaristonkadun kulmasta. Vuonna 1910 kirjasto muutti vuokratiloista omiin tiloihinsa, kun kauppaneuvos Åströmin perikunta lahjoitti kirjastolle ja museolle Ainolan huvilan, joka kuitenkin tuhoutui tulipalossa vuonna 1929. Tulipalon jälkeen paikalle rakennettiin kivinen kirjastorakennus, joka oli kirjaston käytössä viiden vuosikymmenen ajan.
Vuonna 1947 valtioneuvosto siirsi Viipurin kaupunginkirjastolla olleen vapaakappaleoikeuden eduskunnan kirjastolle ja Oulun kaupunginkirjastolle siten, että eduskunnan kirjasto sai vapaakappaleoikeuden taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja historialliseen kirjallisuuteen ja Oulun kaupunginkirjasto kaikkiin muihin painotuotteisiin. Vapaakappaleoikeus annettiin taannehtivasti vuodesta 1939 alkaen. Kaupunginkirjasto menetti vapaakappaleoikeuden joulukuussa 1960, kun oikeus siirrettiin Oulun yliopiston kirjastolle.
Valtioneuvosto myönsi maakuntakirjasto-oikeudet vuonna 1973 sillä ehdolla, että kaupunginkirjastolle rakennettaisiin uusi pääkirjastorakennus. Uusi, nykyinen kaupunginkirjaston päärakennus valmistui tammikuussa 1982.
Ensimmäiset varsinaiset sivukirjastot perustettiin 1950-luvulla, mutta jo vuonna 1946 oli perustettu Tuiraan ja Koskelaan lainausasemat, joissa oli vaihtuvat kokoelmat. Ensimmäinen sivukirjasto perustettiin Raksilaan Teuvo Pakkalan koululle vuonna 1951. Vuodesta 1960 kaupunginkirjastolla on ollut myös potilaskirjastotoimintaa.  Ensimmäinen kirjastoauto otettiin käyttöön vuonna 1975 ja toinen ns. pienkirjastoauto vuonna 2001. Kirjastopalveluiden tavoitettavissa on 99 % oululaisista.
Vuoden 2012 alussa Muodostettiin OUTI-kirjastokimppa, jossa yhdistettiin Oulun ja kahdeksan Oulun ympäristökunnan kirjastojen tietokannat.
Vuonna 2016 Oulun kaupunginkirjasto otti käyttöön avoimen lähdekoodin kirjastojärjestelmä Kohan.
Kaupunginkirjaston tehtävä maakuntakirjastona muuttui alueellista kehittämistehtävää hoitavaksi kirjastoksi vuoden 2018 alussa.
Kirjastonjohtajat

| Nimi | Virassa |
| --- | --- |
Kaarlo Määttä (kirjastonhoitaja): 1877–1878
Johan Nikko (kirjastonhoitaja): 1878–1895
Jaakko Vihtori Hyhkö (kirjastonhoitaja): 1895–1925
Samuli Pakkala: 1926–1958
Sirkka Sassali: (1958-1959) 1960–1974
Kaija Salmi: 1974–1984
Benita Pasanen: 1984–1987
Helvi Puolakka: 1988–2007
Pirkko Lindberg: 2007–2014
Jouni Pääkkölä: 2014–
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oulun kaupunki: Oulun kaupunginkirjasto
Kirjastovirma: Oulun kaupunginkirjaston historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Oulun pääkirjaston rakennushistoriaselvitys
Matka-Kaleva

| Matka-Kaleva |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Kalevasta kaikkialle
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  29. huhtikuuta 1935
Toimitusjohtaja:  Erkki Virmala 1935–1947 Helmer Keira 1947–1952 Väinö J. Tervaskari 1952–1959 Ali Arho 1959–1977 Arno Mattsson 1977–1990 Marcus Weintraub 1990–2001
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Liike- ja erikoismatkatoimisto
Omistaja:  1935 yksityishenkilöt, Vuodesta 1953 pääomistaja oli  John Nurminen Oy
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Matka-Kalevan Pikkolo
Matka-Kaleva Oy oli suomalainen vuodesta 1935 vuoteen 2001 toiminut matkatoimisto. Vuonna 2001 Kohdematkat osti sen ja näistä kahdesta yrityksestä syntyi Kohdematkat-Kaleva, sittemmin Kaleva Travels, sittemmin CWT Finland.
Matkatoimisto Kalevan perustaminen

Joukko Eteläsuomalaisen osakunnan ylioppilaita halusi saada Suomeen suomenkielisen matkatoimiston. Perustava yhtiökokous pidettiin 29. huhtikuuta 1935 ja nimeksi valittiin Kaleva, koska kansalliseepos Kalevalalla oli 100-vuotisjuhlavuosi. Yhtiön osakkeita merkitsi 18 yksityishenkilöä sekä virolainen säätiö "Turismi Keskkorraldus Eestis". Ensimmäiseksi toimitusjohtaksi valittiin Erkki Virmaila.
Historiaa

Matkatoimistotoiminta alkoi 2. joulukuuta 1935 Helsingin yliopiston ylioppilas­kunnan omistamassa katutasomyymälässä Heikinkatu 2. Myyntitoimintaa harjoitettiin niiden liikenneyrityksien kanssa, joilta saatiin myynti- ja lipunkirjoitusoikeudet. Liput tilitettiin ja maksettiin kuukausittain. Toiminnan vakiinnuttua muiden palveluntuottajien myydyistä palveluista Matka-Kaleva kirjoitti todisteeksi oman voucherin. Valtionrautateiden myyntioikeudet saatiin osakepääoman korotuksen jälkeen. Seuraavat lipunmyyntioikeudet saatiin Euroopan ja Baltian maiden rautatieyhtiöiltä, Suomen sisävesilaivoilta, Finlands Ångfartygs Aktiebolagilta (FÅA), Aerolta, Matkahuollolta, Posti- ja lennätinhallitukselta postiautoliput ja Suomen Pankilta saatiin myös oikeus harjoittaa valuuttakauppaa. Matkatoimistolle oli elintärkeää aktiivisesti hankkia lippujen ja hotellikuponkien myyntioikeuksia. Inturist oli itse ehdottanut Matka-Kalevaa heidän edustajakseen. Varsinaista sopimusta ei tehty, mutta yhteistyö alkoi.
Alkuvuosina toiminta oli tappiollista ja osakepääomaa jouduttiin korottamaan kuusi kertaa vuosina 1935–1947. Vuoden 1939 lopussa henkilökunnan muodosti toimitusjohtaja ja kolme virkailijaa, koska toimiston reserviläiset oli kutsuttu ylimääräisiin harjoituksiin.  Matka-Kaleva oli ollut mukana jo 1939 vuoden 1940 olympiakisojen matkailutoimikunnassa sekä oli myös vuoden 1952 olympiakisojen suunnittelu- ja valmistelutehtävissä. Kesäolympialaisiin suunniteltujen matkapakettien myynti oli suuri pettymys.
Aero Oy:n aloittaessa 1953 lentoliikenteen Ouluun Matka-Kaleva toimi Oulussa Aeron edustajana, lentopaikkatilaamona ja lentomatkustajain huoltajana. Huolintaliike John Nurminen Oy omisti jo tuolloin puolet Matka-Kaleva osakkeista ja lunasti myöhemmin koko osakekannan.
Asiakaslehti Matkakärpänen ilmestyi ensimmäisen kerran 1954. Siinä oli artikkeleita matkailusta, seuramatkoista ja viranomaismääräyksistä. Luottokorttien käytön alkaessa lisääntyä Suomessa Matka-Kalevasta tuli Diners Clubin edustaja. Kansallis-Osake-Pankin kanssa sovitulla lipputoimitussopimuksella 1965 saatiin myyntiä kasvatettua.  Asiakas varasi matkan lähimmästä Matka-Kalevan toimistosta ja nouti liput pankkikonttorista maksaen samalla laskun. Matkatoimisto Kaleva Oy:n nimeksi muutettiin 1996 Matka-Kaleva ja myös Matka-Kalevan kotisivut avattiin. Det Norske Veritaksen SFS-EN ISO 9002 laatusertifiointi myönnettiin 1999 Matka-Kalevalle.
Historiaa > Varaus- ja informaatioteknologian kehitys

Matkatoimiston varaustoiminta kehittyi hitaasti, alkuvuosina se tapahtui säästäväisesti kirjeitse.  Puhelimien lisäksi tulivat telexit 1950-luvulla, telefaksit 1987 ja Videotex-informaatiojärjestelmiä kokeiltiin 1988 ja sähköposti otettiin käyttöön 1996. Varaustoiminta päätteillä alkoi vasta vuonna 1973. Hilkka Kilpeläinen kertoo 1950-luvun alun työskentelystä Matkatoimisto Kalevassa:
»Matkojen myynti oli pitkälti ”räätälintyötä”, sillä yleensä asiakkaat matkustivat laiva- ja junareittejä käyttäen, joten paikkavarauksien suorittaminen tapahtui postitse ja siihen meni aikaa. Jos asiakas muutti varaustaan koko varaustoiminta aloitettiin alusta. Telex oli tuntematon ja sähkeet olivat kalliita, joten niitä käytettiin vain tosikiireellisissä tapauksissa. Seuramatkatoiminta oli tuolloin kovin vähäistä. Kaikki passiasioihin ja viisumien hankintaan liittyvät kuuluivat myös työhön. Koululaisille myytiin erityisiä kesänviettoon tarvittavia alennuslippuja.»
Matka-Kalevassa Finnairin kehittämä Finnres-varausjärjestelmä otettiin käyttöön 1973. Hyvin nopeasti saatiin myös hotellit ja neljän suomalaisen seuramatkanjärjestäjän tuotannot, laivayhtiöiden ja VR-matkaliput varattavaksi samoilla Finnres-MARS tietokonepäätteillä. Finnresin lipunkirjoituskoneilla 1983 voitiin jo kirjoittaa Finnairin ulko- ja kotimaan liput sekä Aeroflotin, Malevin, LOT:n ja ČSA:n kansainvälisiä lippuja. Suurena yksityisenä matkatoimistona 1980 Matka-Kaleva hankki itselleen kilpailuetua ottamalla käyttöönsä kaksi British Airwaysin ja kaksi SAS:n ja useita United Airlinesin Apollo-varauspääteitä kaksi American Airlinesin Sabre-varauspäätettä sekä yhden Holiday Inn -hotelliketjun Holidex II-hotellipäätteen. Matka-Kalevan Apollot vaihdettiin 1989 eurooppalaisten lentoyhtiöidenGalilon-paikanvarausjärjestelmään. Finnairin liityttyä 1987 maailmanlajuisen Amadeus-paikanvarausjärjestelmän käyttäjäksi tuli Amadeuksesta Matka-Kalevan päävarausjärjestelmä ja Galileosta luovuttiin vähitellen. Varauspäätteistä siirryttiin matkatoimistojärjestelmiin ensin TravelEaseen ja sitten täysjärjestelmä AmadeusProSaleen.
Siemensin pääteposti asennettiin 1988 Aikatalossa olevan Siemensin pääkonttorin ja Matka-Kalevan päätoimiston välille. Se oli 5–6 vuotta aikaansa edellä oleva sähköpostijärjestelmä. Siemensin matkanvaraaja otti omalta päätteeltään yhteyden Siemensin keskustietokoneen kautta Matka-Kalevassa olleeseen Siemensin päätteeseen. Matkanvaraaja tai matkustaja tulosti vahvistetun tilauksen ja pyysi matkaansa esimiehen matkahyväksynnän. Siemensin toimintalogiikka ennakoi tulevia matkalaskuohjelmia.
Historiaa > Kansainvälistyminen ja jäsenyydet

Matka-Kaleva tarvitsi kansainvälisten matkatoimistojen yhteistyötä liikematkustukseen, seuramatka- sekä incoming toimintaan ja etsi aktiivisesti kumppaneita eri puolelta maailmaa.
1955 neuvostoliittolaisen Inturist-matkatoimiston ensimmäinen suomalainen edustaja.
1960 Fédération Internationale des Agences de Voyages (FIAV).
1961 Ruotsalaisen Europa Resor AB:n seuramatkojen yksinmyyntioikeus Suomessa.
1966 United Federation of Travel Agents' Associations (UFTAA) Suomen Matkatoimistoyhdistyksen kautta.
1973 American Society of Travel Agents (ASTA).
1985 Woodside.
1990 Ranskalaisen Wagons-Lits-matkatoimiston kirjeenvaihtajana, vuodesta 1992 edustajana. Carlson Travel Networkin ja Wagonlit Travelin yhdistyttyä 1994 yhtiön nimeksi tuli Carlson Wagonlit Travel ja Matka-Kalevasta tuli CWT Associate.
Liikematkat

Kansainvälinen ilmakuljetusliitto (IATA) myönsi Matka-Kalevalle 1948 kansainvälisten lentolippujen myyntioikeudet, jotka olivat tärkeät sotien jälkeen kansainvälistyvälle virka-, liike- ja yksityismatkustukselle. Liikematkat antoivat ympärivuotista matkalippujen ja -palvelujen myyntiä. Hallituksen puheenjohtaja Matti Nurminen korosti liikematkojen myynnin tärkeyttä. Palacen taloon Helsingissä perustettiin 1954 Matka-Palace ja muutaman vuosi myöhemmin toinen liikematkoihin erikoistunut toimisto Sörnäisten rantatielle. Asiakashallintaa kehitettiin ja yritysasiakkaille 1990-luvulla tehtiin kokonaisvaltainen liikematkustusohjelma Travel Management Service. Seurantaohjelmaan kuuluivat asiakkaiden neuvominen ja avustaminen matkustuspalvelujen hankintaneuvotteluissa ja matkabudjettien laadinnassa.
Liikematkat > Matkapalvelupisteet eli satelliitit asiakasyritysten tiloissa

Matka-Kaleva perusti ensimmäinen asiakasyrityksen sisäisen matkapalvelupisteen 1967 Fazerilaan Vaaralaan.  Matkapalvelupisteessä oli 1–5 Matka-Kalevan virkailijaa ko. yrityksen matkustusvolyymistä riippuen varaus- ja lipunkirjoituspäätteineen hoitamassa asiakasyrityksen liikematkoja. Varaus- ja viestintäteknologian muutos 1990-luvun lopulla muutti palvelukonseptia, jolloin tällaisten matkapalvelupisteiden tarve pieneni. Suomessa eniten näitä satelliittitoimistoja oli Matka-Kalevalla, yhteensä 29.
Yksityis- ja seuramatkat

Ensimmäinen kirjoitettu lippu 1935 oli testilippu välille Helsinki-Pasila. Muutaman epäonnistuneen harjoituksen jälkeen lipunkirjoittaminen lopulta onnistui. Ensimmäinen myyty matkalippu oli toisen luokan junalippu makuupaikoin Savonlinnaan. Vuoteen 1963 asti Matka-Kaleva myi lento-, laiva- ja junalippuja pääasiassa yksityisille matkustajille. Matka-Kalevan ensimmäinen maailmanympäri-lentolippu myytiin 1962, ja se maksoi 659 355 markkaa (Vuoden 2017 rahanarvolla mitattuna 14 500 €). Lentoreitti oli Helsinki-Buffalo-Chicago-San Fransisco-Los Angeles-Honolulu-Sydney-Melbourne-Bangkok-Kairo-Lontoo-Helsinki. Lippujen kirjoittamiseen meni aikaa kahdeksan tuntia.
Seuramatkojen myynti tuli 1960-luvulta tärkeäksi osaksi liiketoimintaa. Aurinkomatkojen osakkeista 1963 Matka-Kaleva merkitsi 30 % ja oli yksi kolmesta tärkeimmästä perustajista. Matka-Kalevalla oli myös jälleenmyyntisopimukset vuodesta 1970 Vingresorin ja Keihäsmatkojen sekä vuodesta 1975 Tjäreborgin kanssa. Matka-Kalevalla oli myös Vingresorin nuorisomatkojen Club 33 yksinoikeus Suomessa.
Ryhmämatkat ja oma tuotanto

Eteläsuomalaisen Osakunnan Laulajat (EOL) lähti 1936 konsertoimaan Tallinnaan, Tarttoon, Kaunakseen ja Riikaan. Tämä ensimmäinen ryhmämatka myytiin juuri avatulle Tallinna-Berliini-pikajunavuorolle. Neuvostoliittoon Matka-Kaleva järjesti helmikuussa 1936 ensimmäiset matkat yhdessä Suomen Matkatoimiston ja Työväen Matkailuyhdistyksen kanssa. Erillinen seuramatkaosasto perustettiin 1938, ja se hoiti ryhmä-, koululais- ja opintoretkeilyliikennettä. Ensimmäinen charter-lento Yhdysvaltoihin myytiin Suomen Keilailuliitolle 1959.
Matka-Kalevalla oli omaa pakettimatkatuotantoa (Bussi- ja laivamatkoja) Pohjoismaihin, Keski- ja Etelä-Eurooppaan 1950–1960. Inturist-oikeuksien myötä 1955 tulivat Leningradin, Moskovan, Krimin ja Kaukasuksen matkat myyntiin. Etelä-Euroopan sarjalentoseuramatkojen alkuvaiheessa 1960–1961 Matka-Kaleva teki tuotannollista yhteistyötä Suomen Matkatoimiston ja Arean kanssa perustaen ”3M -matkat” (3 matkatoimiston mukavat matkat). Nimi muuttui ”Tähtimatkoiksi”. Matka-Kaleva poistui Tähtimatkoista ja teki sopimuksen suuren ruotsalaisen Europa Resorin seuramatkojen myynnistä. Ruotsista alkaville matkoille täytyi alkumatka tehdä laivalla tai lentäen  seuramatkalennon lähtökaupunkiin.
Matkustajat halusivat helpompia matkatapoja ja myyntiin tulivat yksilölliset valmismatkat. Matka-Kaleva Aero Oy/SAS valmismatka/allt-i-ett resor ilmestyi vuonna 1960. SAS perusti oman valmismatkaohjhelman, Globetrotterin ja Matka-Kaleva sai Suomen pääedustuksen, josta myöhemmin luovuttiin.
Matka-Kaleva oli uranuurtajana 1970-luvulla yhteistyössä Finnairin kanssa julkaisten esitteen Talvimatkat Lappiin Suomutunturille. Oma tuotanto reittilennoilla laajeni: Windsormatkat Englantiin,  Eiffelmatkat Pariisiin ja Snow How-esite Alpeille. Kaikki nämä erillistuotteet lisättynä lukuisilla Euroopan kohteilla ja ne sisältyivät myöhemmin City-esitteeseen, jota julkaistiin vuoteen 2000 saakka.  Matka-Kaleva oli myös uranuurtaja Quick-erikoislentohintatuotteelle, joka alun perin tehtiin yhdessä SASn kanssa mutta laajeni käsittämään lukuisat muutkin lentoyhtiöt. Tuotteen elinkaari loppui 1999 kun lentoyhtiöiden hinnoittelupolitiikka muuttui. Messumatkat olivat tärkeä osuus asiakasyritysten liikematkustusta oman alanasa erikoistapahtumiin. Eräs isoista järjestelyistä tehtiin 1979 Muovimessuille Dusseldorfiin kuljetettiin 780 muovialan liikemiestä lukuisilla tilauslennoilla ja majoitusvaihtoehtoina suuressa osin olivat Düsseldorfissa Reinin varrella seisovat laivat.
Ryhmämyynti kasvoi ja 1971 ryhmämatkat ja incoming toiminta erotettiin omiksi osastoikseen. Tuotanto-osasto perustettiin 1973 ja myöhemmin se laajeni tuotanto- ja erikoismatkaosastoksi. Tuotteiden myynnin kasvaessa osasto jaettiin erikoisyksiköihin; tuotantojaos, ryhmäjaos ja Quick Reference -jaos. Yksiköt tuottivat kaikki Matka-Kalevassa myytävät erikoistuotteet esitteineen ja vastasivat ryhmämatkustuksesta. Quick-jaokseen liitettiin myös koko yhtiötä palveleleva hotellipiste.
Liike-, ryhmä-, seura- ja yksityismatkat Neuvostoliittoon

Solmittuaan edustusopimuksen 1955 Inturistin kanssa Matka-Kaleva järjesti syys-lokakuussa viisi seuramatkaa Neuvostoliittoon ja Neuvostoliitosta Suomeen saapui kuusi ryhmää, joiden järjestelyt Matka-Kaleva hoiti. Matka-Kalevaan perustettiin myös erillinen Neuvostoliiton matkojen osasto. Osasto  jakautui liikematka- ja ryhmämatkajaoksiin. Osastoilla varattiin ja kirjoitettiin tarvittavat lento- ja junaliput, Inturistilta tilattiin yksityis- ja ryhmämajoitukset sekä muut tarvittavat maapalvelut, joista kirjoitettiin voucher. Osasto hankki myös viisumin matkustajan passiin.
Neuvostoliiton seuramatkojen tuotanto- ja varauskeskus oli NL-Booking. Matka-Kaleva myi ja markkinoi NL-Bookingin tuottamia seuramatkoja Leningradin, Tallinnan ja Petroskoin lisäksi rantalomakohteisiin Mustallemerelle sekä Keski-Aasian ja Kaukasuksen kierroksia omassa NL-matkat esitteessään.  Myöhemmin tuotantoa laajennettiin Itä-Euroopan matkoihin ja yhteisyksikön nimeksi tuli Etumatkat.
Matka-Kalevan Neuvostoliiton osastolla liikematkojen myynti alkoi nopeasti kasvaa 1970-luvun lopulla bilateraalikaupan kasvun myötä. Moskovan hotellipulan takia Matka-Kaleva joutui muutaman vuoden ajan tekemään sopimuksen riskillisistä huonekiintiöistä Moskovassa (mm. yksi koko kerros Hotelli Inturistista ja huoneita Hotelli Mezhdunarodnajasta). Moskovaan saatiin myös suomalainen edustaja ja avattiin edustusto. Suomalainen turismi hiipui Neuvostoliiton romahdettua ja liikematkustus väheni Clearing-kaupan yhtäkkisestä loppumisesta. Matka-Kaleva pystyi korvaamaan kauppaa hoitamalla matkajärjestelyjä kolmansista maista tuleville ryhmille esim. USA:n turisteille ja incentive-ryhmille Suomen kautta Neuvostoliittoon.
Liike-, ryhmä-, seura- ja yksityismatkat Neuvostoliittoon > Iso asiakastapahtuma Leningradissa

Kaksi suurta ruotsalaista matkatoimistoa Nyman & Schultz ja Nordstjernans Resespecialisterna AB yhdistyivät Travel Management Groupiksi. Yhdistymistä  juhlittiin 1987 perjantai-sunnuntai Kamratsfesten-viikonloppumatkalla Leningradiin. Juhlavieraita oli lähes 1000 henkilöä eli koko henkilökunta puolisoineen. Matkajärjestelyt tilattiin Matka-Kalevalta, ja niihin kuului muun muassa viisi Aeroflotin tilauslentoa Tukholma–Leningrad–Tukholma, koko hotelli Pribaltiskaja ryhmän käyttöön, erikoisbalettinäytäntö Kirovin ooppera- ja balettiteatterissa, kahdeksan ruokalajin juhlaillallinen, jonka aikana esiintyiPuna-armeijan kuoro ja tanssiryhmä ynnä muita erikoisjärjestelyitä. Järjestelyt onnistuivat hyvin viimeistä piirtoa myöten. Henkilökunnan tullessa töihin matkan jälkeisenä maanantaina jokaisella oli pöydällään A3-kokoinen ja 20-sivuinen erikoislehti Kamratsfesten-viikonlopusta.