stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rudin kirkko

| Rudin kirkko Rud kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Modum, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1917
Suunnittelija:  Hans Horn
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  158
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Rudin kirkko (norj. Rud kirke) on Modumin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1917.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rudin kirkko Wikimedia Commonsissa
Snarumin kirkko

| Snarumin kirkko Snarum kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Modum, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1869
Suunnittelija:  Georg Andreas Bull
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  228
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Snarumin kirkko (norj. Snarum kirke) on Modumin kunnassa Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1869.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Snarumin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kialan ratasilta

Kialan ratasilta on vanhan Porvoon radan rautatiesilta Porvoossa, runsaat sata metriä Kiialan seisakkeesta Keravan suuntaan, Kiialan kartanon eteläpuolella. Silta kuuluu Väyläviraston museorautatiesiltojen kokoelmaan. Se sijaitsee Porvoonjokilaakson kartano- ja kylämaisemassa, joka on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Silta ylittää pienen Porvoonjokeen laskevan puron.
Kialan ratasilta on tyypiltään teräksinen levypalkkisilta, ja se on uusittu vuonna 1931 sekä korjattu vuonna 2024. Sillan kiviset maatuet ovat vanhemmat, vuodelta 1902. Sillan kokonaispituus on seitsemän metriä, jänneväli 4,5 metriä.
Vanhalla Porvoon radalla on myös toinen rautateiden museosilta, Hinthaaranjoen ratasilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kialan ratasilta Wikimedia Commonsissa
Suomen museotiet, tieliikenteen museosillat ja rautateiden museosillat
| --- | --- |
Etelä-Karjala:   Niskapietiläntie  Maantiealikäytävä ”Karjasilta” 
Etelä-Pohjanmaa:   Kyrönkankaan kesätie  Mattilan silta  Perttilän riippusilta 
Etelä-Savo:   Kuortti–Miekansalmi-tie  Porrassalmentie  Enonkosken kivisilta  Virransalmen silta 
Kainuu:   Paltaniementie  Raatteentie  Möykkysenjoen silta  Tervasalmen silta  Kalliokosken ratasilta  Uitonsalmen alikulkusilta 
Kanta-Häme:   Porras–Renko-tie  Mierolan silta 
Keski-Suomi:   Koiviston paikallistie  Heinäjoen silta  Viherin silta 
Kymenlaakso:   Tallimäki–Virojoki-tie  Keskikosken silta  Korian silta  Mullinkosken silta  Salmen silta  Savukosken silta 
Lappi:   Magneettimäki  Nivajoki–Alajalve-tie  Seitajärventie  Simonkyläntie  Ahdaskurun silta  Saarenputaan silta  Aliojan ratasilta 
Pirkanmaa:   Peräkunnantie  Aunessilta  Markkulan silta 
Pohjanmaa:   Taistelutantereentie  Harrströmin kivisilta  Närpes Nybro  Tuovilan silta 
Pohjois-Karjala:   Vornantie  Haarajoen museosilta 
Pohjois-Pohjanmaa:   Saviselkä–Piippola-tie  Etelänkylän isosilta  Pattijoen silta  Ponkilan silta  Savisilta 
Pohjois-Savo:   Nikkilänmäentie  Taipaleen kanavan ratasilta  Taipaleen vanhan kanavan silta 
Päijät-Häme:   Tönnön silta  Heinolan rautatiesilta 
Satakunta:   Huovintie  Lankosken silta  Lapijoen silta  Tulkkilan silta 
Uusimaa:   Fagervikintie  Tuusulan Rantatie  Espoonkartanon Sågbron silta  Bobäckinpuron ratasilta  Hinthaaranjoen ratasilta  Kialan ratasilta 
Varsinais-Suomi:   Vanhalinnantie  Halikon vanha silta  Muntin silta  Aurajoen ratasilta 
| --- | --- |
Huom!: Savukosken silta on Kymenlaakson ja Uudenmaan rajalla.
Singsåsin kirkko

| Singsåsin kirkko Singsås kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Midtre Gauldal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1884
Suunnittelija:  J. Digre
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  400
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Singsåsin kirkko (norj. Singsås kirke) on Midtre Gauldalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1884.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Singsåsin kirkko Wikimedia Commonsissa
Gulsrudin kirkko

| Gulsrudin kirkko Gulsrud kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2013.
Sijainti:  Modum, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1931
Suunnittelija:  Sverre Poulsen
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  138
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Gulsrudin kirkko (norj. Gulsrud kirke) on Modumin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1931.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gulsrudin kirkko Wikimedia Commonsissa
OnePlus Nord

| OnePlus Nord |
| --- | --- |

Valmistaja:  OnePlus
Julkaistu:  4. elokuuta 2020
Käyttöverkot:  LTE-A Pro Cat 18 (1200/150 Mbit/s), 5G (n1, n3, n7, n28, n78, SA, NSA)
Mitat:  158,3 × 73,3 x 8,2 mm
Paino:  184 g
Näyttö:  6,4" FullHD 20:9 AMOLED 90 Hz
Näytön kuvatarkkuus:  1080 × 2 400
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 765G SM7250-AB kahdeksanydin, 2,4 GHz, Kryo 475, 64-bittinen, 7 nm
Grafiikkapiiri:  Adreno 620
Muisti:  128 / 256 Gt
Keskusmuisti:  8 / 12 Gt
Takakamera:  48 megapikseliä + 8 megapikseliä + 2 megapikseliä + 5 megapikseliä
Etukamera:  32 megapikseliä + 8 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 10 Oxygen OS-käyttöliittymällä
Akku:  4 115 mAh
Infobox OKNimi-testi OK: 
OnePlus Nord on kiinalaisen OnePlus-yhtiön 4. elokuuta 2020 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 10 Oxygen OS -käyttöliittymällä.
Tekniset tiedot > Muotoilu

OnePlus Nord -älypuhelimessa on 6,4-tuumainen näyttö FullHD 20:9 -resoluutiolla. Laite tukee 5G-verkkoja.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat

Laitteesta löytyy 2,4 gigahertsin kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 8 gigatavua keskusmuistia ja 128 gigatavua sisäistä muistia.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Kamerat ja multimedia

Laitteessa on neljä takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 48 megapikseliä, toisen kameran 8 megapikseliä (ultralaajakulmakamera), kolmannen kameran 2 megapikseliä (makrokamera) ja neljännen kameran 5 megapikseliä (syvyystietokamera). Laitteessa on myös kaksi etukameraa. Pääkameran tarkkuus on 32 megapikseliä ja toisen kameran 8 megapikseliä (ultralaajakulmakamera).
Videokuvaus voidaan tehdä 2160p (4K) -resoluutiolla 30fps, 1080p (Full HD) -resoluutiolla 240fps.
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 10 Oxygen OS-käyttöliittymällä.
Tekniset tiedot > Hinta

Julkaisuhetkellä OnePlus Nordin edullisemman mallin hinta oli Suomessa 399 euroa, kalliimman (12 Gt / 256 Gt) mallin maksaessa 499 euroa.
Doğu Perinçek

| Doğu Perinçek |
| --- | --- |
 Perinçek vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. kesäkuuta 1942 (ikä 82) Gaziantep, Turkki
Vanhemmat:  Sadık Perinçek, Lebibe Olcaytu
Puoliso:  Şule Perinçek
Lapset:  Zeynep, Kiraz, Can, Mehmet
Doğu Perinçek ([doːu peɾinˈtʃek], s. 17. kesäkuuta 1942, Gaziantep) on turkkilainen poliitikko, joka vuodesta 2015 on toiminut vasemmistolaisen Vatan Partisi -puolueen puheenjohtaja. Perinçek on myös oikeustieteiden tohtori ja nuorempana hän oli mukana kommunistisessa toiminnassa. Perinçek oli vuoden 2018 presidenttiehdokas.
Perinçek kannattaa läheisiä suhteita Kiinaan ja on voimakkaasti amerikkalaisvastainen. Perinçek on antanut tukensa Venäjän hyökkäykselle Ukrainaan (2022). Hän on todennut muun muassa että "Venäjä taistelee imprerialismia vastaan ja tuo rauhan Ukrainaan", liittäen sen Badrin taisteluun. Perinçekin mukaan kyseinen "Venäjän väliintulo" on sekä Turkin, Kiinan että Iranin etujen mukaista. Vuonna 2005 Perinçek sanoi Sveitsissä vieraillessaan, että armenialaisten kansanmurha on vale. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin päätti 10 vuotta myöhemmin, että Perinçekin lausunto oli sananvapauden rajoissa eikä rikollista kiihottamista kansanryhmää vastaan.
Yksityiselämä

Doğu Perinçekin isä oli oikeuslaitoksen virkamies Sadık Perinçek, kotoisin Erzincanin maakunnan kaupungista Kemaliye. Hänen äitinsä Lebibe Olcaytu syntyi Malatyan maakunnan Darenden kaupunginosassa.
Doğu ja Şule Perinçekillä on neljä lasta; tyttäret Zeynep ja Kiraz, sekä pojat Can ja Mehmet.
Jaksollinen järjestelmä

Alkuaineiden jaksollinen järjestelmä eli alkuainetaulukko on taulukko tunnetuista alkuaineista ryhmiteltynä niiden elektronirakenteen mukaan. Jaksollinen järjestelmä on kemian perustyökaluja. Sen avulla voidaan arvioida, mitkä alkuaineet muistuttavat toisiaan ja miten taulukossa lähekkäin olevat alkuaineet eroavat toisistaan. Lisäksi alkuaineiden ominaisuuksia, esimerkiksi atomimassoja, voidaan taulukoida jaksolliseen järjestelmään, mikä helpottaa tietojen löytämistä ja vertailemista.
Säännönmukaisuudet

Jaksollinen järjestelmä on saanut nimensä siitä, että monet ominaisuudet muuttuvat siinä säännöllisesti (”jaksollisesti”). Seuraavat säännönmukaisuudet pätevät useimmissa tapauksissa:
Atomimassat kasvavat jaksossa vasemmalta oikealle ja ryhmässä ylhäältä alaspäin kuljettaessa. Poikkeuksia tähän ovat argon (järjestysluku 18, atomimassa 39,95 u) ja kalium (järjestysluku 19, atomimassa 39,10 u), koboltti (järjestysluku 27, atomimassa 58,93 u) ja nikkeli (järjestysluku 28 ja atomimassa 58,69 u) sekä uraani (järjestysluku 92, atomimassa 238,03 u) ja neptunium (järjestysluku 93, atomimassa 237,05 u). Tämä johtuu siitä, että argonin, koboltin ja uraanin luonnossa esiintyvistä isotoopeista raskaimmat ovat yleisimpiä, jolloin painotettuna keskiarvona laskettu atomimassa on suurempi kuin järjestysluvultaan suuremmalla alkuaineella.
Atomisäteet pienenevät vasemmalta oikealle ja suurenevat alaspäin siirryttäessä. Atomisäteen pieneneminen jaksossa vasemmalta oikealle selittyy tehollisella ydinvarauksella. Siirryttäessä oikealle kasvaa protonien lukumäärä, mikä lisää elektronien kokemaa efektiivistä ydinvarausta. Elektronien lukumäärän kasvaessa alemmilla kuorilla olevien elektronien aiheuttaman niin kutsutun suojauksen merkitys heikkenee, mikä lisää tehollista ydinvarausta. Tämän vuoksi ytimen protonit vetävät elektroneja voimakkaammin puoleensa ja atomisäde pienenee. Atomisäde kasvaa alaspäin mentäessä, koska orbitaalien koko kasvaa ja uloimmat elektronit kokevat pienemmän ydinvarauksen alempien kuorien orbitaaleilla olevien elektronien suojauksen vuoksi.
Elektronegatiivisuudet pienenevät kuljettaessa ryhmässä alaspäin ja kasvavat jaksoissa vasemmalta oikealle.
Ionisoitumisenergiat kasvavat vasemmalta oikealle ja pienenevät ryhmässä alaspäin siirryttäessä. Ionisaatioenergian kasvaminen siirryttäessä jaksossa vasemmalta oikealle on myös selitettävissä pienemmällä suojauksella. Pienemmän suojauksen vuoksi elektronit kokevat suuremman tehollisen ydinvarauksen ja energia, joka vaaditaan elektronin irrottamiseen on suurempi. Kuljettaessa ryhmää alaspäin suojaus kasvaa ja tehollinen ydinvaraus pienenee. Elektronit ovat tällöin myös kauempana ytimestä, jolloin ne ovat helpommin irrotettavissa ja ionisoitumisenergia pienenee.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaksollinen järjestelmä Wikimedia Commonsissa
Opetus.tv: Jaksollinen järjestelmä
Opetus.tv: Kemian etäopiskeluympäristö, Jaksollinen järjestelmä orbitaalien mukaan
IUPAC:n jaksollinen järjestelmä (englanniksi)
Dynaaminen jaksollinen järjestelmä
Ionisoitumisenergian jaksollinen trendi.
Dmitri Mendelejev. Ilja Repinin maalaama muotokuva vuodelta 1885.
Newlandsin vuonna 1866 esittämä jaksollinen järjestelmä perustui oktaavilakiin.
Mendelejevin jaksollisen järjestelmän ensimmäinen versio vuodelta 1869. Nykyisestä käytännöstä poiketen jaksot esitettiin pystysuorissa sarakkeissa ja ryhmät vaakasuorilla riveillä.
Mendelejevin järjestelmän uusittu versio vuodelta 1871. Alkuaineet oli jaettu kahdeksaan ryhmään. Viivat tarkoittavat alkuaineita, joita tuolloin ei vielä tunnettu.
Stora Sundbyn linna

| Stora Sundbyn linna> Stora Sundby slott |
| --- | --- |

Sijainti:  Eskilstuna, Ruotsi
Rakennustyyppi:  linna
Valmistumisvuosi:  1848
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stora Sundbyn linna (ruots. Stora Sundby slott) on Ruotsin Eskilstunassa sijaitseva linna Hjälmarenin rannalla. Sitä alettiin rakentaa jo 1400-luvulla, mutta nykyinen ulkoasu on vuodelta 1848. Linnassa on neljä isoa tornia, jotka symboloivat vuodenaikoja, kaksitoista pientä tornia, yksi jokaiselle kuukaudelle, 52 huonetta jotka viittaavat viikkojen määrään vuodessa ja 365 ikkunaa eli yhtä monta kuin vuodessa on päiviä. Linna toimii nykyisin yksityisasuntona, mutta siellä järjestetään kesäisin yleisökierroksia.
Aiheesta muualla

Linnan verkkosivut (ruotsiksi)
Borggård

| Borggård |
| --- | --- |
 Borggård
 Koordinaatit: 58°43′48″N, 15°33′19″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Finspång
Väkiluku (2021):  259
Borggård on taajama Finspångin kunnassa Itä-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 259 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Borggård Wikimedia Commonsissa
Morganukodontit

| Morganukodontit |
| --- | --- |
 Morganucodon
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Kladi::  Synapsidit Synapsida
Lahko::  Terapsidit Therapsida
Alalahko::  Kynodontit Cynodontia
Kladi::  Mammaliaformes
Lahko::  †Morganucodonta
Heimo::  †Morganucodontidae  Kühne, 1958
Katso myös
   Morganukodontit Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Morganukodontitlähde? (Morganucodontidae) oli kynodontteihin kuuluva heimo. Heimon lajit olivat kooltaan pieniä ja muistuttivat ulkomuodoltaan rottia. Raajat olivat sirorakenteiset. Heimoon kuuluvia sukuja ovat Eozostrodon, Erythrotherium ja Morganucodon.
Mall of America

| Mall of America |
| --- | --- |


Sijainti:  Bloomington, Minnesota, Yhdysvallat
Avattu:  11. elokuuta 1992
Rakennuskustannukset:  650 miljoonaa dollaria
Kerrospinta-ala:  5 400 000 m²
Kerrosten määrä:  5
Pysäköintipaikkoja:  20 000
Kotisivu
Mall of America (tunnetaan myös nimillä MOA tai the Megamall) on Bloomingtonin kaupungissa Yhdysvaltain Minnesotassa sijaitseva kauppakeskus. Se sijaitsee Interstate 494:n ja Minnesota State Highway 77:n liittymän kaakkoispuolella ja Minnesotanjoen pohjoispuolella. Kauppakeskus avattiin vuonna 1992 ja siellä käy vuosittain noin 40 miljoonaa kävijää. Liikkeitä kauppakeskuksessa on yli 520. Kauppakeskuksen omistaa Triple Five Group, joka omistaa myös esimerkiksi West Edmonton Mallin kauppakeskuksen.
Suunnittelu

Mall of American kokonaispinta-ala on 4 870 000 neliöjalkaa (452 000 m²), eli sen sisälle mahtuisi jopa seitsemän Yankee Stadiumia.. Kauppakeskus on lähes symmetrinen karkean suorakulmaisella lattialla. Kauppakeskuksessa on yhteensä yli 520 myymälää neljässä kerroksessa. Tavaratalot sijaitsevat kauppakeskuksen kulmapäädyissä. Kauppakeskus on jaettu neljään eri osaan, joissa on omat koristeelliset tyylinsä.
Minnesotan alueen kylmistä talvista huolimatta ainoastaan kauppakeskuksen sisäänkäynnit ja jotkin kauppakeskuksen pohjakerroksen alueista on lämmitetty. Vaikka kauppakeskuksen julkisilla alueilla ei olekaan lämmitysjärjestelmää, siellä olevissa liikkeissä on kuitenkin omat lämmityksensä.
Kaksi lähes identtistä pysäköintitaloa kauppakeskuksen länsi- ja itäpäissä kattavat yhteensä 12 827 parkkipaikkaa. Pohjoisenpuolinen paikoitusalue kattaa ylimääräiset 1 200–1 500 paikkaa, jotka palvelevat kesällä 2004 avattua Ikean myymälää.
Kuvagalleria

Camp Snoopyn aluetta Mall of American Nickelodeon Universe -huvipuistossa.
Taulukko kauppakeskuksen säännöistä.
Al's Farm Toys.
Muutama urheilu-aiheinen myymälä.
Lego Store -myymälä vuoden 2010 saneerauksen jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mall of America Wikimedia Commonsissa
Tommi

| Tommi |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  21. joulukuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  7. heinäkuuta, 6. lokakuuta
Muunnelmia:  Tomi,
Vastineita eri kielissä:  Tom, Tommy
Nimen alkuperä:  Thomas, Tuomas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tommi on suomalainen miehen etunimi. Tommin nimipäivä on 21. joulukuuta. Nimi pohjaa nimeen Tuomas, josta se oli lempinimimuoto joka on vakiintunut omaksi nimekseen.
Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Tommi on Suomessa annettu 15 941 henkilölle.
Kuvitteellisia Tommi-nimisiä

Tommi, Peppi Pitkätossun naapuri, Annikan veli
Turmiolan Tommi, juoppo raittiusliikkeen varoitustarinoissa
Tommi Neponen, Pasila-sarjan hahmo.
Tommi (engl. Tummi), hahmo animaatiosarjassa Kummikarhut
Tommi, hahmo nukkeanimaatiosarjassa Tiketi Tok
Tommi (engl. Tommy Anderson) Ville Vallattoman ystävä
Tommi, päähenkilö tv-sarjassa Ipanat
Tommi Juslin, hevosmies tv-sarjassa Salatut elämät
Tommi Suikkanen, sivuhenkilö elokuvassa Vares – Kaidan tien kulkijat
Nimen muita käyttöyhteyksiä

Tommi-puukko, puukkomalli
Slavonianvinttikoira

| Slavonianvinttikoira> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Kroatia
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Alkuperäinen käyttö:  metsästys, vartiointi, paimennus
Muita nimityksiä:  Slavonski Hrt, Levriero Slavo a Pelo Corto, Levriero di Slavonia, Voivodjanski Hrt, Sremski Hrt, Brodski Gonic, Zemunski Hrt
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Säkäkorkeus:  64 cm
Väritys:  kerma, punainen, harmaa, black&tan tai valkokirjava
Slavonianvinttikoira (Slavonski Hrt) on sukupuuttoon kuollut kroatialainen koirarotu.
Ulkonäkö

Slavonianvinttikoira oli hieman jugoslavianvinttikoiraa vankkarakenteisempi. Koska kyseessä oli yksinomaan työkäyttöön jalostettu rotu, se oli ulkoisesti erittäin heterogeeninen ja maatiaismainen, ja sen sisällä oli monia eri tyyppejä. Sillä oli syvä rintakehä, vahva luusto ja pitkät raajat. Korvat olivat yleensä ajokoirien tapaan riippuvat, mutta myös pystykorvaisia yksilöitä esiintyi ja erityisesti brodski-paikallispopulaation sisällä. Koko vaihteli pienestä keskikokoiseen ja siitä edelleen melko kookkaaseen paikallisalueesta riippuen, mutta keskimääräinen säkäkorkeus oli noin 64 cm. Myös karvanlaatu oli vaihteleva: se saattoi olla lyhyt, sileä, pitkä, karkea tai kihara. Arvostetuin väritys oli valkokirjava, jossa oli pohjaväriä tummemmat merkit, mutta myös kerma, punainen, harmaa, black&tan ja tummat värit olivat yleisiä - useimmiten valkoisin merkein.
Luonne ja käyttäytyminen

Koska slavonianvinttikoiran perimässä oli ajokoiria, jälkikoiria, lammaskoiria ja karjakoiria, se oli erittäin monipuolinen työkoira. Sillä metsästettiin jäniksiä, kettuja, villisikoja ja kauriita, mutta se soveltui myös vahti- ja paimenkoiraksi. Sitä arvostettiin älykkyytensä, kestävyytensä, voimakkuutensa ja työmotivaationsa vuoksi. Lisäksi se oli ketterä ja nopea – ei kuitenkaan läheskään yhä nopea kuin unkarinvinttikoira tai jugoslavianvinttikoira.
Alkuperä

Joidenkin lähteiden mukaan rotu olisi ollut tulos unkarinvinttikoiran, jugoslavianvinttikoiran (sekä kroatialaisen että bosnialaisen populaation), serbianvinttikoiran, posavinanajokoiran, kroatianpaimenkoiran ja "pannonianpaimenkoiran" välisistä risteytyksistä. Toiset taas lukevat unkarinvizslan ja kuvaszin mukaan kantarotuihin. Koska slavonianvinttikoira oli perinteistä vinttikoiraa huomattavasti massiivisempi, joidenkin kynologien mukaan oli virheellistä luokitella se vinttikoiraksi.
Aikanaan rotu oli yleinen Itä-Slavoniassa, Voivodinassa ja Serbian pohjoisosissa. Ennen ensimmäistä maailmansotaa nimeä slavonianvinttikoira käytettiin usein kuvailemaan itätyyppistä kroatianvinttikoiraa. Rotu kuoli sukupuuttoon ilmeisesti 1900-luvun puolivälissä eikä siitä löytynyt mainintoja enää toisen maailmansodan jälkeen.
Etymologia

Rotu on tunnettu eri alueilla hieman eri nimillä: Voivodinassa Voivodjanski Hrt, Syrmiassa Sremski Hrt, Zemunissa Zemunski Hrt ja Brodissa Brodski Gonic. Kynologista riippuen toiset pitävät näitä kaikkia erillisinä rotuinaan, toiset taas saman rodun paikallismuunnoksina. Heidän mukaansa päärotu olisi pannonianvinttikoira – kenties sama rotu kuin muinainen pannonianajokoira. Slavonianvinttikoira kaikkine paikallisvariaatioineen kategorisoitiin yhden rotunimen, "kroatianvinttikoiran", alle – vastaavasti jotkut linjat yhdistettiin jugoslavianvinttikoiraan, metsästystyyppiseen sylvaniin ja pannonianpaimenkoiraan.
Whopper

Whopper.
Whopper on pikaruokaketju Burger Kingin hampurilainen. Se sisältää avotulella grillatun naudanlihapihvin, salaattia, tomaattia, sipulia, suolakurkkua, ketsuppia ja majoneesia. Whopperia on valmistettu vuodesta 1957. Whopper lienee Big Macin tunnetuin kilpailija hampurilaisissalähde?.
Vuoden poliisi

Vuoden poliisi on kunniamaininta, jonka myöntämisestä päättävät vuosittain Helsingin Nuorkauppakamari, Suomen poliisijärjestöjen liitto, poliisiylijohto ja sisäasiainministeriön poliisiosasto. Palkinto on myönnetty vuodesta 1976 alkaen.
Vuoden poliisi on Helsingin Nuorkauppakamarin merkittävin yhteiskunnallinen projekti. Projektissa valitaan työtehtävässään ansioitunut ja esimerkillistä toimintatapaa osoittava poliisi Vuoden poliisiksi. Projektin painopistealue vaihtuu vuosittain; valinta on kohdistunut esimerkiksi rikospoliisityöhön, huumerikostyöhön, kenttäpoliisitoimintaan ja talousrikostutkintaan.
Helsingin Nuorkauppakamari haluaa projektin avulla vaikuttaa yhteiskuntaan nostamalla esiin poliisityön eri osa-alueita ja tuomalla julkisuuteen jokaiselle kansalaiselle tärkeitä asioita. Helsingin Nuorkauppakamarin rooli projektissa on hoitaa sen koordinointi ja käytännön asiat sekä ylläpitää Vuoden poliisin valinnan perinnettä. Vuoden poliisin valinta herättää kiinnostusta valtakunnallisesti ja Vuoden poliisi on näkyvästi esillä eri medioissa. Vuoden poliisin valinta julkistetaan perinteisesti lokakuussa valtioneuvoston juhlahuoneessa Smolnassa.
1970-luvun alussa Hymy-lehti valitsi Vuoden poliisin lukijaäänestyksellä.
Bälgviken

| Bälgviken |
| --- | --- |

 Bälgviken
 Koordinaatit: 59°14′56″N, 16°27′29″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Eskilstuna
Väkiluku (2021):  217
Bälgviken on taajama Eskilstunan kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 217 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bälgviken Wikimedia Commonsissa
Tumbo

| Tumbo |
| --- | --- |
 Tumbon kirkko
 Tumbo
 Koordinaatit: 59°25′37″N, 16°20′22″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Eskilstuna
Väkiluku (2021):  343
Tumbo on taajama Eskilstunan kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 343 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tumbo Wikimedia Commonsissa