stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kunnianloukkaus
Kunnianloukkaus Suomessa > Rajanvetoa eri tapauksissa > Poliitikkoa sai väittää ulkomaalaisvastaiseksi ja rotutohtoriksi

Jussi Halla-aho teki 2009 poliisille tutkintapyynnön uutisoinnista, jossa häntä kutsuttiin "ulkomaalaisvastaiseksi" ja "rotutohtoriksi". Johtava kihlakunnansyyttäjä määräsi esitutkinnan lopetettavaksi, koska näyttöä rikoksesta ei ollut. Päätöksen perusteluissa todettiin, että kunnianloukkauksena ei pidetä arvostelua, joka kohdistuu toisen menettelyyn muun muassa politiikassa, ja joka ei selvästi ylitä sitä, mitä voidaan pitää hyväksyttävänä. Perusteluissa myös todetaan, että Halla-aho on itse muodostanut poliittista imagoaan esittämällä voimakkaita mielipiteitä maahanmuutto- ja rotuasioissa, ja hänet tunnetaan yleisesti myös väitelleenä tohtorina.
Kunnianloukkaus Suomessa > Rajanvetoa eri tapauksissa > Pysäköinnintarkastajia ei saanut haukkua rasisteiksi

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 2014 ulkomaalaistaustaisen miehen kunnianloukkauksesta sakkoihin, kun hän haukkui pysäköinnintarkastajia rasisteiksi ja fasisteiksi heidän kuvatessaan tapausta, jossa he olivat kirjoittamassa toiselle ulkomaalaistaustaiselle miehelle sakkoa.
Kunnianloukkaus Suomessa > Rajanvetoa eri tapauksissa > Kuolleesta ei saanut levittää loukkaavia valheita

Vihtiläinen iäkäs mies tuomittiin 2013 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa Lohjalla törkeästä kunnianloukkauksesta kolmeksi kuukaudeksi vankeuteen. Syytteen mukaan vastaaja oli levittänyt kuolleista henkilöistä valheellisia tietoja tai vihjauksia siten, että se oli omiaan aiheuttamaan kärsimystä vainajan läheisille. Käräjäoikeus katsoi, että vastaaja oli menettelyllään toimittanut loukkaavan esityksen eri medioita käyttäen lukuisten ihmisten saataville.
Kunnianloukkaus Suomessa > Rajanvetoa eri tapauksissa > Bussikuski ei saanut ehdotella seksuaalissävytteisesti

Keski-Suomen käräjäoikeus katsoi lokakuussa 2017 antamassaan päätöksessä linja-autonkuljettajan suorittaman seksuaalissävyisen ehdottelun naispuoliselle matkustajalle kunnianloukkaukseksi ja tuomitsi kuljettajan 20 päiväsakkoon, mistä hänen tuloillaan kertyi maksettavaa 280 euroa. Tapaus oli sattunut toukokuussa 2016 Jyväskylän ja Joensuun väliä ajaneessa linja-autossa, jossa asianomistaja ja tuomittu olivat olleet kahden.
Kunnianloukkaus Suomessa > Rajanvetoa eri tapauksissa > Somessa ei saanut väittää laulajaa seksuaalirikolliseksi

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi neljä naista laulaja Tomi Metsäkedon kunnian loukkaamisesta 25 päiväsakkoon lokakuussa 2018. Naiset olivat Facebookissa ja Twitterissä syksyllä 2017 julkaisemissaan kirjoituksissa väittäneet Metsäkedon syyllistyneen seksuaalirikoksiin ja käyttäneet hänestä halventavia ilmaisuja. Kirjoittelu oli liittynyt lokakuussa 2017 virinneeseen Me Too -kampanjaan. Oikeus katsoi kirjoitusten aiheuttaneen Metsäkedolle vahinkoa, yleistä halveksuntaa ja henkisiä kärsimyksiä. Kukaan tuomituista ei ollut koskaan tavannut Metsäketoa henkilökohtaisesti. Lisäksi oikeus tuomitsi syytetyt korvaamaan Metsäkedon oikeudenkäyntikulut. Yksi tuomituista valitti hovioikeuteen, joka ei muuttanut käräjäoikeuden päätöstä.
Kunnianloukkaus Suomessa > Rajanvetoa eri tapauksissa > MV-lehti ei saanut halventaa ihmisiä

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi MV-verkkojulkaisun perustajan Ilja Janitskinin yhteensä 16 rikoksesta, muun muassa kolmesta törkeästä kunnianloukkauksesta, yhden vuoden ja kymmenen kuukauden ehdottomaan vankeuteen lokakuussa 2018. Oikeus katsoi, että MV-verkkolehdessä oli julkaistu useita asianomistajia loukkaavia ja rasistisia kirjoituksia, jotka olivat sisältäneet valheellisia tietoja ja halventavia vihjauksia sekä henkilöiden yksityiselämään liittyviä arkaluonteisia asioita. Oikeuden päätöksen mukaan kirjoitusten tarkoituksena oli ollut henkilöiden maineen tuhoaminen ja ammattitaidon kyseenalaistaminen julkisuudessa ja toiminnan olleen asianomistajia kohtaan äärimmäisen loukkaavaa. Oikeus katsoi Janitskinin MV-julkaisun päätoimittajana päättäneen kaikesta siinä julkaistusta ja levitetystä materiaalista riippumatta siitä, kuka oli materiaalin lehden lukuun alun perin kirjoittanut. Samassa yhteydessä oikeus tuomitsi dosentti Johan Bäckmanin yhden vuoden ehdolliseen vankeuteen törkeästä kunnianloukkauksesta, yllytyksestä törkeään kunnianloukkaukseen ja vainoamisesta sekä kolmannen henkilön, MV-julkaisun keskustelupalstan ylläpitäjänä toimineen naisen, kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen törkeästä kunnianloukkauksesta ja kolmesta muusta rikoksesta. Lisäksi syytetyt tuomittiin maksamaan asianomistajille korvauksia yli 185 000 euron arvosta.
Kunnianloukkaus Suomessa > Rajanvetoa eri tapauksissa > Ei saanut toivoa pakolaismyönteisen kuolemaa tai raiskausta

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi kaikkiaan 28 henkilöä helsinkiläisen papin Marjaana Toiviaisen kunnian loukkaamisesta yhteensä 30 000 euron korvauksiin kesäkuussa 2019. Toiviainen oli julkisuudessa profiloitunut Suomessa oleskelleiden pakolaisten puolestapuhujana ja turvapaikanhakijoiden pakkopalautusten vastustajana, ja tuomitut olivat Toiviaiselle lähettämissään yksityisviesteissä toivoneet tämän kuolevan ja joutuvan raiskatuksi. Lisäksi yksi syytetyistä sai tuomion laittomasta uhkauksesta. Tuomitut joutuivat myös korvaamaan Toiviaisen oikeudenkäyntikulut. Vastaajia oli alun perin ollut 36, joista yksi oli kuollut, kolmen osalta syyteoikeus oli vanhentunut ja neljän kanssa oli päästy sovitteluratkaisuun.
Kunnianloukkaus Suomessa > Rajanvetoa eri tapauksissa > Puolueen kannattajia ja äänestäjiä sai haukkua rasisteiksi

Heinäkuussa 2019 Abdirahim ”Husu” Hussein väitti Twitterissä kaikkia perussuomalaisia ja heidän kannattajiaan rasisteiksi. Muun muassa perussuomalaisten kansanedustaja Jouni Kotiaho teki tutkintapyynnön epäillen Husseinin kiihottaneen kansanryhmää vastaan ja loukanneen Kotiahon kunniaa. Twiiteistä ei aloitettu esitutkintaa, koska tutkinnanjohtajan mukaan puolueen kannattajat tai äänestäjät eivät nauti vakaumuksen suojaa kiihottamista vastaan eivätkä ole tunnistettava ihmisryhmä, joten kunnianloukkauksestakaan ei ollut kyse.
Aiheesta muualla

Rikoslaki 19.12.1889/39 (Arkistoitu – Internet Archive) (ajantasainen säädös)
Korkeimman oikeuden ennakkopäätöksiä Finlex
Valtakunnansyyttäjänvirasto – haku (Arkistoitu – Internet Archive), anna hakusanaksi "kunnianloukkaus"
Oikeustapauksia oikeus.fi-sivustossa (Arkistoitu – Internet Archive), anna hakusanaksi "kunnianloukkaus"
Kokkolan kihlakunnan poliisilaitos – Kysymyksiä ja vastauksia, katso vastaukset kunnianloukkauskysymyksiin
Sananvapaus ja tietojen tarkistamisvelvollisuus kunnianloukkauksen tapauksessa
Rikoslain 24. luvun yksityiskohtaiset perustelut
Mullin mallin

| Mullin mallin |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Veikko Itkonen
Käsikirjoittaja:  Reino Helismaa
Tuottaja:  Veikko Itkonen
Säveltäjä:  Toivo Kärki
Kuvaaja:  Veikko Itkonen
Leikkaaja:  Armas Laurinen
Lavastaja:  Roy
Pääosat:  Esa Pakarinen Eemeli Bluff Brothers Kokemäen Uuno
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Ensi-ilta:  1961
Kesto:  75 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mullin mallin on suomalainen elokuva vuodelta 1961. Sen tuotti, kuvasi ja ohjasi Veikko Itkonen. Käsikirjoituksen teki Reino Helismaa. Aiheena on tyhjään erämaahotelliin eksynyt työläisten joukko, joka muiden paikalla olevien kanssa esittää musiikkia ja hupinumeroita. Esa Pakarinen palaa tässä elokuvassa Severi Suhosen rooliin. Tyyliltään elokuva on puhdasta rillumareita. Elokuvan yleisö- ja arvostelumenestys jäivät vaatimattomiksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Esa Pakarinen  | … |  Severi Suhonen   |
|  Eemeli  | … |  Eemeli   |
|  Leni Katajakoski  | … |  Anja   |
|  Ville-Veikko Salminen  | … |  Ville   |
|  Kokemäen Uuno  | … |  Kokemäen Uuno   |
|  Spede Pasanen  | … |  keittiömies   |
|  Matti Kuusla  | … |  keittiömies   |
|  Pentti Nevaluoma  | … |  keittiömies   |
|  Heimo Lepistö  | … |  Heikku, nuorisopastori   |
|  Pentti Irjala  | … |  Topi, hotellin omistaja   |
|  Reino Helismaa  | … |  Repe   |
|  Matti Louhivuori  | … |  Matti   |
|  Erkki Brandt  | … |  Saku / akrobaatti / Aatun ja Iitun kumppani   |
|  Tatu Asumaniemi  | … |  tietyömies / akrobaatti / Aatu ja Iitu   |
|  Matti Heiskanen  | … |  Kalle   |
|  Aimo Paapio  | … |  Jopi, hotellin portieeri   |
|  Toivo Gerdt  | … |  pomo   |
|  Eero Manner  | … |  tietyömies   |
Tuotanto ja julkaisu

Kun värielokuva Iloinen Linnanmäki (1960) aiheutti tuottajalleen Itkoselle pettymyksen, hän turvautui mustavalkoiseen materiaaliin ja pelkästään kotimaisiin ”kaiken kansan naurattajiin”. Itkonen kuvasi itse kameralla, joka ei juuri liiku elokuvan edetessä. Kuvauspaikka on hotellin alakerta.
Elokuvan käsikirjoitus jatkoi Reino Helismaan tutulla tyylillä, joka oli saanut arvostelijoilta jo vuosia murskaavia arvioita. Helismaa teki tämän elokuvan jälkeen enää yhden käsikirjoituksen..
Spede Pasasen ura oli tuolloin voimakkaassa nousussa, ja hänellä oli jo näkyviä rooleja. 1950– ja 1960-lukujen vaihteen suosittu koomikko Osmo Pertola eli Kokemäen Uuno tekee elokuvassa lyhyeksi jääneen uransa ainoan elokuvaesiintymisen.
Elokuvan ensi-ilta oli Helsingissä 7. huhtikuuta 1961, jolloin sitä esitettiin Tuulensuussa ja Capitolissa. Elokuvan yleisömenestys jäi vaatimattomaksi.
Arviot

Aikalaisarvioissa vastaanotto oli yksimielisen kielteinen. Sisältöön ei juuri puututtu, mutta esimerkiksi Heimo Kallio (Uusi Aura) totesi, että jopa iskelmäketjuja katsoo mieluummin kuin tätä kuplettiketjua, sillä niissä on sentään silmänruokaa. Jaakko Tervasmäki (Elokuva-Aitta) huomautti että elokuva oli teknisesti hutaisu. Martti Savo (Modest Savtschenko, Kansan Uutiset totesi että kun esiintyjät ovat kuvan oikeassa laidassa, ”vasemmalla puolella pääsevät oikeuksiinsa Royn yksinkertaisuudessaan nerokkaat (harmaa seinä) lavastukset”.
Televisioesityksen yhteydessä arviot ovat olleet saman suuntaisia. Erään kriitikon mukaan käsikirjoituksesta on turha etsiä tolkkua. Köykäistä viihdettä teatterimaisesti toteutettuna elokuva on toisenkin arvion mukaan.
Seisova aalto

Seisova aalto. Punaiset pisteet ovat solmukohtia.
Seisova aalto on fysiikan aalto-opissa ilmiö, jossa heijastuvat aallot vahvistavat toisiaan eli interferoivat. Seisovassa aaltoliikkeessä on ns. solmuja ja kupuja. Solmut ovat kohtia, joissa aallon amplitudi on koko ajan nolla; kuvut sijaitsevat solmujen puolivälissä.
Akustiikka

Akustiikassa seisovia aaltoja kutsutaan myös huonemoodeiksi. Ilmiö syntyy kun huoneen mitta on puolet ääniaallon pituudesta tai sen monikerta. Aalto vahvistaa itseään kimmotessaan seinästä. Huonemoodit ovat hyvin paikallisia: Niiden olemassaolon voi todeta soittamalla pistetaajuuksia stereoista ja kävelemällä huoneessa, joissain kohtaa ääni vaimentuu ja toisessa korostuu. Ero voimakkuudessa voi olla merkittävä jo metrin murto-osien siirtymisellä.
Moodit ovat varsinkin lähes kuutionmallisten betoniseinäisten huoneiden ongelma äänentoistossa, sillä mitä lähempänä huoneen mitat ovat toisiaan, sitä epätasaisemmin moodien aiheuttamat piikit taajuusvasteessa sijoittuvat. Kevytseinäisissä huoneissa matalat taajuudet  
kulkevat helposti rakenteiden läpi, eivätkä siksi jää voimakkaasti soimaan.
Paikallisuutensa vuoksi huonemoodien vaikutusta äänentoistoon voi vähentää äänilähteiden sekä kuuntelupaikan sijoituksella: Nyrkkisääntönä seinien, ja erityisesti nurkkien, lähistöllä moodit ovat voimakkaimmillaan kun taas huoneen keskellä on vaimentumia.
BBC on määrittänyt, millainen on pienin huone, jossa voidaan käsitellä, tuottaa tai tallentaa ääntä huonemoodit huomioiden:
41 m³, mikäli huonekorkeus on 3,0 metriä
65 m³, mikäli huonekorkeus on 3,5 metriä
97 m³, mikäli huonekorkeus on 4,0 metriä
Huoneen mittasuhteet tulisi olla 1,294:1,176:1.
Akustiikka > Laskukaavoja

Seisovan aallon taajuuden ja monikerran laskeminen onnistuu kaavalla  f=n(c/2D), jossa  f on seisovan aallon taajuus,  c = äänen nopeus, n = aallon solmukohtien määrä ja D = huoneen sivun mitta. Esimerkiksi huone, jonka vastakkaisten pintojen välillä olisi neljä metriä, näyttäisi kaava seuraavalta:  f=1(343/2\cdot 4)=21,4Hz. Kerrannaistaajuudet ratkaistaan muuttamalla n arvoa.
Seisova aalto ei aina kaksinkertaista ääniaallon liike-energiaa. Aaltojen kokonaisenergia lasketaan kaavalla  E_{tot}=E_{incident}+E_{reflected}+2\cdot {\sqrt {(}}E_{incident}\cdot E_{reflected})\cdot \cos(\delta ), jossa  \delta =0, kun aallot ovat täydellisessä myötävaiheessa.
Elektroniikka ja radiotekniikka

Elektroniikassa seisova aalto syntyy helposti siirtolinjassa, kun signaalin aallot johtimen impedanssisovittamattomista päistä heijastuessaan menevät samaan vaiheeseen. Vähän alle valonnopeuden oleva signaali muodostaa korkeilla radiotaajuuksilla ja tiedonsiirrossa helposti tällaisen tilanteen jo metrien etäisyyksillä ja allekin.
Jos syöttöjohtoa, tavallisesti koaksiaalikaapelia, ei ole päätetty sen ominaisimpedanssia vastaavaan puhtaaseen resistanssiin, syntyy seisova aalto. Syöttöjohtoon lähetetty teho ei siirry kohteeseensa vaan osa siitä heijastuu takaisin lähtöpistettä kohti. Näin syöttöjohtoon syntyy paikallaan olevia virta- ja jännitevaihteluita. Seisovan aallon suhde on Umax / U min, myös SAS, V.S.W.R ja SWR nimityksiä käytetään.
Radiotekniikassa seisova aalto syntyy helposti johtimessa tai heijastavien seinämien välille, kun aaltoja mahtuu välille jokin tasamäärä. Ilmiötä käytetään hyväksikin resonoivissa ontelorakenteissa.
Koukkujärven jätekeskus

Koukkujärven jätekeskus sijaitsee Nokialla Pirkanmaalla. Jätekeskuksen omistaa Pirkanmaan jätehuolto.
Jätekeskus on ollut toiminnassa vuodesta 1995. Sen alueella sijaitsee 1960-luvulla käyttöönotettu kaatopaikka, jonka käytöstäpoistosta Pirkanmaan Jätehuolto huolehtii. Koukkujärven jätekeskus on osa bio- ja kiertotalouden ECO3-yritysaluetta.
Tontille rakennettu biolaitos Biomylly aloitti toimintansa kesällä 2021. Sen tuottamaa biokaasua käytetään autojen polttoaineena. BIG-biokaasua voi tankata osoitteessa Testiradantie 10, Nokia.
Aiheesta muualla

Pirkanmaan jätehuolto: Biolaitos (Arkistoitu – Internet Archive)
Metsäteollisuus (järjestö)

| Metsäteollisuus ry, Skogsindustrin rf |
| --- | --- |

Perustettu:  1957
Toimiala:  Elinkeinoelämän ja työnantajajärjestöjen toiminta
Kotipaikka:  Helsinki
Toimitusjohtaja:  Paula Lehtomäki
Aiheesta muualla
www.metsateollisuus.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Metsäteollisuus ry on suomalainen metsäteollisuusyritysten edunvalvontajärjestö, joka edistää puuta jalostavan teollisuuden toimintaedellytyksiä. Järjestö edustaa koko Suomen massa-, paperi- ja kartonkiteollisuutta sekä merkittävää osaa puutuoteteollisuudesta.
Historia > Suomen Puunjalostusteollisuuden Keskusliitto (1918–1972)

Kolme metsäteollisuuden edunvalvontaa tehnyttä toimijaa perustivat 18. joulukuuta 1918 Suomen Puunjalostusteollisuuden Keskusliiton. Järjestön johtajaksi oli suunniteltu Gustaf Mannerheimiä, mutta kun hänestä tuli valtionhoitaja, pääjohtajaksi valittiin senaattori Leo Ehrnrooth. Ehrnrooth oli valittu pääjohtajaksi jo saman vuoden syyskuussa syntyneeseen Suomen Paperiteollisuuden Keskuskonttoriin. Siihen yhdistyivät hänen aloitteestaan Sahanomistajayhdistys ja Paperiteollisuuden Harjoittajain Liitto. Ehrnrooth alkoi valmistella lisää paperi- ja sahateollisuuden keskittämistä. Liiton ensimmäinen puheenjohtaja oli Gösta Serlachius. Liiton tehtäviin kuului muun muassa metsäyhtiöiden omistamien suurten metsäalueiden puolustaminen. Niitä uhkasivat sekä Maalaisliiton ja sosialistien ajama maareformi että valtiollisen metsäteollisuuden laajentaminen.
Ehrnroothin jälkeen Suomen Puunjalostusteollisuuden Keskusliittoa johti vuodesta 1922 lähtien asiamies Axel Solitander. Keskusliiton merkitys oli suuri 1920- ja 1930-luvulla, sillä Suomen kymmenestä suurimmasta yrityksestä enemmistö keskittyi puunjalostusteollisuuteen. Suomen viennistä maailmansotien välisenä aikana noin 80-90 prosenttia tuli nimenomaan puunjalostuksesta. Vuoteen 1940 asti liittoa johtaneen Solitanderin tavoitteena oli edistää Suomen ulkomaankauppaa ja rajoittaa valtion puuttumista elinkeinoelämään. Hän edusti Suomea esimerkiksi Englannin ja Saksan kanssa käydyissä kauppaneuvotteluissa ja toimi myös kauppa- ja teollisuusministerinä vuosina 1930-1931.
Myös Solitanderin seuraaja Johan Otto Söderhjelm teki pitkän uran keskusliitossa syksystä 1940 alkaen. Hän solmi yhteyksiä länsivaltoihin ja toimi 20-vuotisen jaksonsa aikana myös 13 vuotta Petsamon Nikkeli Oy:n toimitusjohtajana ja poliitikkona neuvotellen muun muassa Neuvostoliiton kanssa.
Lauri Kirves oli toimitusjohtajana vuodet 1961–1979.
Historia > Suomen Metsäteollisuuden Keskusliitto (1973–1993)

Järjestö muutti nimensä Metsäteollisuuden Keskusliitoksi vuonna 1973.
Matti Pekkanen oli Suomen metsäteollisuuden keskusliiton toimitusjohtajana vuodesta 1979 lähtien. 1980-luvun alussa keskusliittoon kuului 57 jäsentä. Yhdeksän niistä oli tytäryhtiöitä, joilla ei ollut omaa edustajaa. Helsingin Sanomissa arvioitiin vuonna 1996, että yhdistyksen arvovalta oli suurimmillaan Pekkasen kaudella, jolloin hän käskytti metsäyhtiöiden vuorineuvoksia, eikä päinvastoin. 1980-luvun tupo-ratkaisussa sovittiin lyhennysvapaista, jotka nimettiin Pekkasen mukaan pekkaspäiviksi.
Pekkanen jäi eläkkeelle vuonna 1990, ja hänen seuraajanaan aloitti Jarl Köhler. 1990-luvun alussa keskusliittoon liittyivät metsäteollisuuden alakohtaiset edunvalvontajärjestöt, esimerkiksi Suomen Sahanomistajayhdistys, Suomen Vaneriyhdistys ja Lastulevy-yhdistys.lähde? Vuonna 1991 SUomen Metsäteollisuuden Keskusliitto suunnitteli alalle yhden liiton toimintamallia jo seuraavan vuoden aikana. Esimerkiksi Metsäteollisuuden työnantajaliiton sulauttamista keskusliittoon suunniteltiin, lakkautamisuhan alla olivat integraattisahoja edustava Finntimber (aiemmin Suomen Sahanomistajayhdistys), itsenäisiä sahoja edustava Suomen Sahat ja painekyllästäjiä edustava Lahontorjuntayhdistys. Keskusliiton sahaosaston valvontaan siirtyisivät Puuinformaatio Oy, Suomen Puututkimus Oy ja Puurakenteiden Laaduntarkastusyhdistys. 1900-luvulla Metsäteollisuus ry oli mukana markan devalvaationeuttoveluissa ja vaikutti jäsentensä Suomen Pankista hakemiin investointilupaprosesseihin. Tammikuussa 1992 kerrottiin, että työnantajajärjestö Suomen Metsäteollisuuden Työantajaliitto ja Metsäliiton Keskusliitto sulautuvat vuoden kuluttua. Uuden yhdistyksen nimeksi tuli Metsäteollisuus ry.
Historia > Metsäteollisuus ry (1993–2009)

Metsäteollisuus ry aloitti toimintansa tammikuussa 1993. Yhdistyksessä oli viisi yksikköä: metsä-, teollisuus- ja työmarkkinayksikkö, kauppapoliittinen yksikkö ja mekaanisen metsäteollisuuden yksikkö. Työnantajaliiton Mauri Morenista tuli liiton varatoimitusjohtaja, toimitusjohtajana jatkoi Jarl Köhler.
Liiton tehtäviin kuului metsäpatruunoiden edunvalvonta sekä suhteiden ylläpito niin viranomaisiin, alan työntekijäjärjestöihin, metsänomistajiin, asiakkaisiin, ympäristöväkeen, Euroopan unioniin kuin Suomessa työskenteleviin diplomaatteihinkin. EU:n myötä isot metsäyhtiöt alkoivat ottaa itselleen etujärjestölle aiemmin kuuluneita toimintoja.
Köhler jäi eläkkeelle vuonna 1996, ja hänen seuraajanaan aloitti Matti Korhonen. Yhdistyksen vaikutusvaltaa pienensi sen jäsenmäärän vähentyminen. Tämä oli seurausta alan yritysten yhdistymisistä toisiinsa, osa oli myös myyty ulkomaille. Yhdistyksen suurimpia jäseniä olivat UPM-Kymmene, Enso ja Metsä-Serla. Kun jäsenet hoitivat aiempaa suuremman osan asioistaan itse, yhdistyksen rooliksi jäi alan julkisen kuvan kehittäminen, ympäristökysymykset, tilastointi ja työmarkkinapolitiikka. Korhosen seuraaja Timo Poranen aloitti liiton toimitusjohtajana vuonna 1998.
Poranen jäi eläkkeelle alkuvuonna 2006 ja hänen seuraajaan aloitti Anne Brunila.
Historia > Metsäteollisuus ry (2010–)

Alkuvuonna 2010 Metsäteollisuus ry:n toimitusjohtajana Brunilan seuraajana aloitti Timo Jaatinen.
Vuonna 2020 Metsäteollisuus erosi Elinkeinoelämän keskusliitosta, sillä sen ja EK:n ajamat edunvalvontatavoitteet poikkesivat osittain toisistaan. Lokakuussa Metsäteollisuus ry kertoi irtautuvansa alan työehtosopimusneuvotteluista. Päätöksen myötä siirryttiin yrityskohtaisiin neuvotteluihin. Yhdistys tarjosi jäsenyrityksilleen muutokseen liittyvää koulutusta ja neuvontaa.
Helmikuussa 2022 irtisanoutumisestaan kertoneen toimitusjohtaja Jaatisen  seuraajana aloitti Paula Lehtomäki.
Organisaatio

Metsäteollisuus ry:hyn kuuluvat massan, paperin ja kartongin valmistajat sekä puutuoteteollisuudesta saha- ja levyteollisuuden yrityksiä ja puun jatkojalostajia. Vuonna 2009 metsäteollisuus työllisti Suomessa suoraan tai välillisesti noin 200 000 henkilöä.
Vuonna 2023 yhdistyksessä oli 62 sellu-, paperi-, kartonki- ja pakkausteollisuudessa sekä puutuoteteollisuudessa toimivaa jäsenyritystä. Metsäteollisuus ry edustaa kaikkia Suomessa toimivia massa-, paperi- ja kartonkiteollisuuden yrityksiä ja enemmistöä puutuoteteollisuudesta.
Organisaatio > Järjestön johtajat

| --- | --- |
 Asiamiehet (1918–1940): 1918–1921 lakit. tri Leo Ehrnrooth  1921–1939 ins. Axel Solitander  1939–1961 lakit. tri J. O. Söderhjelm Toimitusjohtajat: 1961–1979 Lauri Kirves  1979–1990 dipl.ins. Matti Pekkanen  1990–1996 Jarl Köhler  1996–1998 valtiot. maisteri Matti Korhonen  1998–2005 dipl.ins. Timo Poranen  2005–2009 kauppat. tri Anne Brunila  2010–2022 valtiot. maisteri Timo Jaatinen  2022– Paula Lehtomäki :  Hallituksen puheenjohtajat: 1918–1922 Gösta Serlachius  1923–1936 Wilhelm Rosenlew  1937–1945 Rudolf Walden  1946–1955 Karl-Erik Ekholm  1956–1963 Olli Paloheimo  1964–1967 R. Erik Serlachius  1968–1975 Paavo Honkajuuri  1976–1977 Gay Ehrnrooth  1977–1981 Lars Mikander  1982–1987 Casimir Ehrnrooth  1988–1992 Carl G. Björnberg  1993–1996 Jukka Härmälä  1997–1999 Juha Niemelä  2002–2003 Juha Rantanen  2003–2004 Jouko M. Jaakkola  2005 Pekka Laaksonen  2006–2008 Jussi Pesonen  2009–2011 Kari Jordan  2012–2013 Juha Vanhainen  2014–2017 Jussi Pesonen  2018–2020 Ilkka Hämälä  2021– Seppo Parvi
Toiminta

Metsäteollisuus ry toimii metsäteollisuuden kilpailukyvyn ja kannattavuuden parantamiseksi. Järjestön tehtävänä on vahvistaa alan toimintaedellytyksiä ja rakentaa toimialasta myönteistä julkisuuskuvaa Suomessa ja kansainvälisesti. Järjestö tekee vaikuttamistyötään virkamiesten ja poliitikkojen kanssa erityisesti Euroopan unionin tekemään sääntelyyn liittyen.
Vuonna 2022 yhdistyksen tärkeimpiä tavoitteita olivat:
oikea-aikaiseen metsänhoitoon perustuva kestävä metsätalous,
metsäteollisuuteen liittyvän valmistavan teollisuuden vakaa toimintaympäristö ja
entistä aktiivisempi vaikuttaminen EU-politiikkaan esimerkiksi Brysseliin perustetun toimiston kautta
Aiheesta muualla

Metsäteollisuus ry
Phil Margera

| Phil Margera |
| --- | --- |
 Phil Margera, 2022
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1957 (ikä 67) Concordville, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Siviilisääty:  naimisissa
Puoliso:  April Margera
Lapset:  Bam Margera Jess Margera
Philip Ron "Phil" Margera (s. 13. heinäkuuta 1957, Concordville, Pennsylvania, Yhdysvallat) on Bam ja Jess Margeran isä ja Vincent "Don Vito" Margeran veli. Hän on naimisissa April Margeran kanssa vuodesta 1976 asti. Hän esiintyy myös ohjelmassa Viva La Bam.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data
Napoléon Eugène Louis Bonaparte

Jules Joseph Lefebvren muotokuva Napoléon Eugène Louis Bonapartesta vuodelta 1874
Napoléon Eugène Louis Bonaparte vuonna 1878
Napoléon Eugène Louis Bonaparte, Fils de France, prince impérial (16. maaliskuuta 1856 Pariisi, Ranskan toinen keisarikunta – 1. kesäkuuta 1879 Zulumaa) oli ranskalainen keisarillinen prinssi.