stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kemi-Tornion lentoasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kemi-Tornion lentoasema Wikimedia Commonsissa
Finavia – Kemi-Tornion lentoasema
Suomen ilmailukäsikirja – Kemi-Tornion lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
Virtual Finnairin esittely Kemi-Tornion lentoasemasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kemi
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ajos  Hepola  Karihaara  Karjalahti  Kivikko  Koivuharju  Nauska  Paattio  Peurasaari  Ritikka  Rytikari  Sauvosaari  Syväkangas  Takajärvi  Tervaharju 
Liikenne:  Ajoksen satamarata  Elijärven kaivosrata  Lentoasema  Rautatieasema 
Nähtävyyksiä:  Historiallinen museo  Jäänmurtaja Sampo  Jalokivigalleria  Kaupungintalo  Kirkko  Kulttuurikeskus  Lumilinna  Taidemuseo 
| n k Suomen lentoasemat |
| --- | --- |
Suuret kansainväliset:  Helsinki-Vantaa 
Pienet kansainväliset:  Ivalo  Joensuu  Kittilä  Kokkola-Pietarsaari  Kuusamo  Kuopio  Lappeenranta  Maarianhamina  Oulu  Rovaniemi  Tampere-Pirkkala  Turku  Vaasa 
Kotimaiset:  Jyväskylä  Kajaani  Kemi-Tornio  Pori  Savonlinna 
Ei säännöllistä liikennettä:  Enontekiö  Halli  Mikkeli  Seinäjoki  Utti 
Entiset lentoasemat:  Helsinki-Malmi  Kauhava  Sodankylä  Tampere-Härmälä  Varkaus  Ylivieska 
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat: Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat: Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat: Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat: Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
| n k Perustiedot Wikidatassa: Kemi-Tornion lentoasema (Q1413172)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: lentoasema, kaupallinen liikennelentoasema
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Kemi, Keminmaa
katuosoite: Lentokentäntie 75
koordinaatit: 65°46′45″N 24°35′05″E﻿ / ﻿65.7792°N 24.5847°E﻿ / 65.7792; 24.5847
Charles R. Jackson

Charles Jackson (1950)
Charles Reginald Jackson (6. huhtikuuta 1903 Summit, New Jersey– 21. syyskuuta 1968 New York City)  oli yhdysvaltalainen kirjailija, jonka tunnetuin teos on romaani nimeltään Tuhlattuja päiviä (The Lost Weekend) joka ilmestyi vuonna 1944.
Elämä

Jackson syntyi Summitissa, New Jerseyn osavaltiossa ja valmistui ylioppilaaksi Newarkin High Schoolista. Nuorena hän työskenteli paikallislehden toimittajana sekä myyjänä Chicagon, New Jerseyn sekä New Yorkin kirjakaupoissa. Jackson sairastui tuberkuloosiin ja joutui kiertelemään eri parantoloita vuodet 1927-1931, kunnes pääsi toipilaaksi Sveitsiin. Jackson piti tuberkuloosia laukaisijana alkoholismilleen.
Palattuaan Sveitsistä vuonna 1931, Yhdysvallat oli keskellä suurta lamaa. Maata piinasi massatyöttömyys ja miljoonien muiden tavoin Jacksonin oli vaikeuksia löytää töitä. Tuleva kirjailija alkoi kärsiä rajuista, lähes itsetuhoisista juomiskausista, joita hän myöhemmin kuvaili Tuhlattuja päiviä -romaanissaan. Taistelun alkoholismia vastaan hän aloitti vuonna 1936 ja se oli lähes voitettu vuonna 1938, jolloin hän perusti perheen.
Raitistuttuaan ja perustettuaan perheen Jackson elätti itsensä freelance-kirjoittajana ja satunnaisilla radiotöillä. Vuonna 1944 ilmestynyt romaani Tuhlattuja päiviä nosti hänen uransa ja yksityiselämänsä nousujohteeseen. Hän muutti lyhyeksi aikaa Hollywoodiin ja sieltä nopeasti vaimonsa ja kahden tyttärensä luo New Hampshireen. Tulot olivat hyvät ja perhe osti irselleen suuren talon.
Uransa huipulla Jackson pääsi luennoimaan moniin yliopistoihin. Hän luennoi paljon myös alkoholismista ja antoi mielellään tukensa ja rohkaisunsa tuota sairautta vastaan kamppaileville. Lisäksi hän kehotti AA-liikettä kiinnittämään huomionsa myös huumeongelmaan. Talousvaikeudet astuivat Jacksonin elämään jälleen 1950-luvun lopulla.
1960-luvulla alkoholismi sai uudelleen yliotteen Jacksonin elämästä, minkä johdosta välit perheeseen heikkenivät. Hän muutti New Yorkiin, missä jakoi asunnon yhdessä miesrakastajansa kanssa. Jackson surmasi itsensä unilääkkeillä, New Yorkissa, Chelsea Hotelissa.
Tuhlattuja päiviä

Tuhlattuja päiviä on todennäköisesti tekijänsä tunnetuin teos ja yksi kuuluisimmista alkoholismin kuvauksista. Teoksen päähenkilö Don potee pitkälle edennyttä alkoholismia. Hän huijaa, valehtelee ja varastaa saadakseen rahaa alkoholiin ja päästäkseen kaupungille ryypiskelemään eri baareihin.
Teos kuvailee päähenkilönsä päämäärätöntä kiertelyä ympäri New Yorkia, milloin baareissa, missä hän joutuu vaikeuksiin käsilaukkuvarkauden takia tai rahattomuuden tai kovan humalatilan takia. Hän kävelee monta korttelinmittaa viedäkseen kirjoituskonetta panttilainaamoon, mikä ei lopulta onnistu, sillä panttilainaamot ovat suljettuina. Välillä pantataan omia vaatteita tai viedään naisystävältä varastettuja parempia vaatteita panttilainaamoon. Eräänä aamuna Don herää katkaisuhoitoasemalta, mistä hän lähtee heti välittömän lääkityksen saatuaan takaisin kaupungille, uskomatta murtuneen silmäkulmansa vaativan sen kummempaa hoitoa.
Muita henkilöitä kirjassa ovat Donin veli Wick, baarien ja viinakauppojen myyjät, takautuvasti esiintyvä "tyhmä psykiatri" ja naisystävä Helen. Wick ja Helen yrittävät auttaa Donia kuitenkaan siinä onnistumatta juuri muun kuin välittömän ensiavun tasolla.
Teos kuvaa alkoholistin synkkää sisäistä maailmaa, juoppohulluutta sekä ruumiillisia vieroitusoireita ja pohtii miksi kaikesta huolimatta läheiset haluavat auttaa kieroilevaa ja hyväksikäyttävää alkoholistia ja uskoa tämän toipumiseen. Päähenkilö kysyykin itseltään, "miksi kaikki alkoholistit olivat melkein poikkeuksetta lahjakkaita, persoonallisia, rakastettavia ihmisiä, joilla oli kykyjä, älyä, avuja (kuka heistä muuten välittäisi?); miksi niin monet etevät miehet olivat juoppoja?"
Teos tunnetaan myös Billy Wilderin ohjaamana samannimisenä elokuvana, joka palkittiin kolmella Oscarilla.
Aiheesta muualla

http://www.nndb.com/people/217/000104902/
http://www.bookrags.com/Charles_R._Jackson
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Australia 2  Kreikka  Alankomaat  Puola  Portugali 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Iso-Lampsi

| Iso-Lampsi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  62°15′30″N, 25°27′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskujoki:  Vispiläjoki Kuusjärveen 
Järvinumero:  14.285.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  770 m  
Rantaviiva:  4,715 km  
Pinta-ala:  42,177 ha  
Suurin syvyys:  4,6 m  
Saaria:  7 
 fiIso-Lampsi 
Iso-Lampsi  eli myös Iso Lampsinjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kuohulla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 42 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven pohjoisosassa sijaitsevat saaret eristävät pohjoisosan omaksi vesialueekseen, joka on samalla matala. Järven ympärillä on joka suunnassa Kuohun kylän asutusta. Järvellä on kartan mukaan seitsemän saarta, jotka sijaitsevat kaikki pohjoisosassa. Suurin saari on kartan mukaan 120 metriä pitkä ja 40 metriä leveä. Vain tässä saaressa on mökkejä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen keskisyvyyttä ei ole ilmoitettu, mutta sen suurin syvyys on 4,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven eteläosassa olevassa syvänteessä. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Kaikki rannat, lukuun ottamatta kaakkoisrantaa, ovat asuttuja. Viereisen Pikku-Lampsin väliin jäävällä kannaksella on lisäksi peltomaata. Kiinteän asutuksen joukossa on alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee kyläteiltä, jotka haarautuvat kummallekin rannalle pohjoispuolella ohittavalta valtatieltä 18.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,0 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia, mutta siihen laskevat idästä Neulajärvestä Neulajoen viimeinen osuus ja lännestä Pikku-Lampsin laskujoki. Pikku-Lampsiin laskee Niemijärvi, joka kokoaa pohjoisesta metsäalueen kuivatusvesiä.
Iso-Lampsin laskujoki Vispiläjoki lähtee sen kaakkoisrannan luusuasta. Se laskee neljän kilometrin päässä Kuusjärveen, joka vuorostaan laskee lyhyttä Myllyjokea myöten Muuratjärveen.
Hongkongin linja-autoturma 2018

| Hongkongin linja-autoturma 2018 |
| --- | --- |
 Pelastustyöt käynnissä onnettomuuspaikalla.
Päivämäärä:  10. helmikuuta 2018
Kellonaika:  18.13
Tapahtumapaikka:  Tai Po Road, Tai Po, Hongkong 22°25′12.4″N, 114°11′45.6″E
Syy:  ylinopeus, linja-auton kaatuminen
Kuolleita:  19
Loukkaantuneita:  67
Hongkongin linja-autoturma 2018 tapahtui 10. helmikuuta 2018, kun Hongkongin paikallisliikenteen linjan 872 kaksikerroksinen linja-auto kaatui kyljelleen Tai Po Roadilla Uusien territorioiden Tai Possa. Onnettomuudessa kuoli 19 ihmistä ja loukkaantui 65. Se on Hongkongin historian toiseksi eniten uhreja vaatinut tieliikenneonnettomuus.
Onnettomuus johtui linja-auton ylinopeudesta. Sen kuljettaja tuomittiin vuonna 2020 vankeuteen 14 vuodeksi ja menettämään ajo-oikeutensa elinikäisesti.
Tapahtumat

Onnettomuudessa osallisena ollut Kowloon Motor Bus -yhtiön kaksikerroksinen linja-auto kulki onnettomuuden aikaan linjalla 872 Sha Tinin laukkaradalta Tai Po New Townin keskustaan. Ennen linja-auton lähtöä Sha Tinistä kuljettaja keskusteli jonkin aikaa bussibongarin kanssa. Linja-auto saapuikin lähtöpysäkille kymmenen minuuttia myöhässä, mistä odottavat matkustajat olivat vihaisia. Osa heistä huuteli kuljettajalle ja riiteli hänen kanssaan. Matkustajien mukaan kuljettaja oli tämän jälkeen huonolla tuulella ja ajoi suurella nopeudella alamäkiin ja mutkiin ikään kuin kiukuspäissään. Tai Po Roadilla kulkiessaan linja-auto saapui oikealle kääntyvään mutkaan 75,4 kilometrin tuntinopeudella. Se alkoi kallistua ja kaatui sitten vasemmalle kyljelleen. Linja-auto liukui kyljellään eteenpäin, kaatoi valotolpan ja tuhosi Tai Po Mein pysäkin ennen kuin pysähtyi.
Onnettomuuteen joutunut linja-auto oli päivän viimeinen vuoro linjalla 872, ja se oli lähes täynnä. Kyydissä oli kaikkiaan 86 matkustajaa. Onnettomuuden jälkeen kuljettaja pääsi omin voimin ulos linja-autosta eikä auttanut matkustajia poistumaan. Useampi matkustaja yritti käydä häneen käsiksi päästyään linja-autosta ulos, mutta muut matkustajat estelivät heitä. Kaikkien loukkaantuneiden ja kuolleiden saamisessa ulos linja-autosta kesti kaikkiaan kolme tuntia. Onnettomuuspaikalla kuoli 18 matkustajaa, ja yksi loukkaantuneista kuoli vammoihinsa sairaalassa onnettomuuden jälkeisenä yönä. Heidän lisäkseen onnettomuudessa loukkaantui 67 ihmistä, joista 19 vakavasti. Sairaalaan kuljetetuista kymmenen oli kriittisessä tilassa.
Onnettomuus oli Hongkongin historian toiseksi eniten kuolonuhreja vaatinut tieliikenneonnettomuus vuonna 2003 sattuneen linja-autoturman jälkeen, jossa kuoli 21 ihmistä.
Kuljettaja

Onnettomuuslinja-auton kuljettaja oli 30-vuotias Chan Ho-ming, joka oli ollut Kowloon Motor Busin palveluksessa vuodesta 2014. Hänet tunnettiin innokkaana linja-autoharrastajana, joka myös omisti käytöstä poistetun linja-auton. Hän aloitti täysiaikaisena kuljettajana, mutta vaihtoi syyskuussa 2017 osa-aikaiseksi, koska halusi enemmän vapaa-aikaa. Onnettomuuden jälkeen Kowloon Motor Bus ilmoitti ensin, että Chanilla oli ”hyvä” ajohistoria yrityksen palveluksessa. Myöhemmin kävi ilmi, että Chan oli elokuussa 2014 ollut onnettomuudessa, jossa hänen kuljettamansa linja-auto törmäsi metalliseen suojakaiteeseen Kwai Fongissa. Linja-auton keula vaurioitui onnettomuudessa pahoin, ja yksi matkustaja ja yksi jalankulkija loukkaantuivat. Onnettomuuden syy oli liian suuri, noin 50 kilometrin tuntinopeus linja-auton kääntyessä. Hänet tuomittiin varomattomasta ajamisesta, hän sai 900 Hongkongin dollarin sakot ja rangaistuspisteitä ajokortilleen.
Vuoden 2018 onnettomuuden jälkeen Chan pidätettiin onnettomuuspaikalla epäiltynä kuoleman- ja vammantuottamuksesta vaarallisella ajamisella. Hän sai syytteet 19 taposta ja 18 vammantuottamuksesta vaarallisella ajamisella. Chanin puolustuksen mukaan hänellä oli todettu Aspergerin oireyhtymä, jonka vuoksi hänen oli vaikea ottaa vastaan kritiikkiä muilta, mikä vaikutti hänen reaktioonsa riitatilanteeseen matkustajien kanssa. Ylioikeuden tuomari totesi kuitenkin Chanin ajaneen tahallisesti kovaa vauhtia kostaakseen matkustajilleen ja käyttäneen linja-autoaan turhautumisensa purkamiseen. Chan myönsi syyllisyytensä, ja hänet tuomittiin heinäkuussa 2020 14 vuodeksi vankeuteen ja menettämään ajo-oikeutensa elinikäisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hongkongin linja-autoturma 2018 Wikimedia Commonsissa
Onnettomuuslinja-auto kuvattuna puoli tuntia ennen onnettomuutta.
Honda (Kolumbia)

| Honda |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Colombia - Tolima - Honda
Väkiluku (2005):  27 310
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Honda on Kolumbian kunta, joka sijaitsee Toliman departementissa Magdalena-joen varrella, Andeilla. Etäisyys Ibaguéen on 92 kilometriä. Bogotá sijaitsee 142 kilometrin päässä. Honda rajoittuu Caldasin ja Cundinamarcan departementteihin. Lähellä sijaitsevia kuntia ovat Armero ja Mariquita. Hondan nimi viittaa alueella asuneeseen ondaima-kansaan. Hondan kuntaa ei varsinaisesti perustettu. Sen löysi espanjalainen tutkimusmatkailija ja konkistadori Gonzalo Jiménez de Quesada vuonna 1539. Sijaintinsa vuoksi se toimi Mariquitan provinssin pääkaupunkina. Magdalena-joen läheisyyden vuoksi Honda on ollut strategisesti tärkeä niin kolonialismin, itsenäisyyden kuin sisällissotienkin aikoina. Liberaalit valtasivat Hondan usein tuhannen päivän sodan aikana.
Kolonialaistyylistä arkkitehtuuria Hondassa
Hondan turvallisuustilanne on parantunut merkittävästi. Hondassa on kuitenkin ollut merkittäviä sosiaalisia ongelmia julkisten varojen puutteen vuoksi. Lapsikuolleisuusluvut ovat olleet korkeita. Vuosien 2000–2010 aikana Hondassa laskettiin olleen yli 400 tapausta, joissa asukkaat oli häädetty mailtaan. Äärioikeistolainen liike AUC piti valtaa alueella 2000-luvun alussa.
Talous

Monista muista Toliman kunnista poiketen, maanviljely ei kuulu Hondan pääelinkeinoihin. Hondan talous nojaa turismiin, kalastukseen ja karjanhoitoon. Urbanisaatio on pitkälle kehittynyttä.
Ilmasto

Hondan ilmasto on trooppinen. Keskimääräinen lämpötila on 27,5 °C. Vuosittainen sademäärä on parhaimmillaan noin 1 608 millimetriä. Kuivuus on koetellut Hondaa viime aikoina.
Väestö

Vuoden 2005 väestölaskennan mukaan Hondassa asui 27 310 asukasta. Enemmistö asukkaista on naisia. Hondan väestön valtaosa koostuu alle 40-vuotiaista. Afrokolumbialaiset ja alkuperäiskansoihin kuuluvat muodostavat alle 2 % kunnan väestöstä.
Nähtävyydet

Hondassa on paljon kolonialistista arkkitehtuuria ja historiallisia katuja. Hondaa kutsutaan myös ”siltojen kaupungiksi” (Ciudad de los Puentes). Hondan ja Etelä-Amerikan vanhin silta (Puente Navarro) on yli 100 vuotta vanha. Siellä sijaitsee myös useita museoita.
Ruokakulttuuri

Hondan erikoisuuksiin kuuluu muun muassa banaanin lehtiin kääritty ja Toliman tapaan maissijauhoista valmistettu tamal ja sancocho-keitto.
Kuuluisia hondalaisia

Hondassa ovat syntyneet esimerkiksi presidenttinä vaikuttanut liberaalitaustainen Alfonso López Pumarejo ja kirjailija José María Samper.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Honda (Kolumbia) Wikimedia Commonsissa
Annie Louisa Coghill

Annie Louisa Coghill (23. kesäkuuta 1836 Staffordshire, Englanti – 7. heinäkuuta 1907 Bath, Somerset) oli englantilainen opettaja, kirjailija ja virsirunoilija.
Elämänvaiheet ja työ

Coghill oli insinöörin tytär. Hänen muutti perheineen Englannista Kanadaan noin 1853 kun Annie oli teini-iässä. Hänen isänsä työskenteli rautatieyhtiön palveluksessa. Hän aloitti runojen kirjoittamisen jo lapsena ja hänen runokokoelmansa Leaves from the Backwoods julkaistiin anonyyminä Montrealissa 1861. Jo sitä ennen hän oli julkaissut runojaan sanoma- ja aikakauslehdissä.
Perhe muutti takaisin Englantiin 1863, ja Coghill toimi kotiopettajana ja kirjojen julkaisijana sekä serkkunsa, kirjailija Margaret Oliphantin sihteerinä. Vuosina 1873–1881 hän julkaisi romaaneja ja lastennäytelmiä . Vuonna 1883 hän avioitui rikkaan kauppiaan, Harry Coghillin kanssa.
Coghillin tunnetuimpia teoksia ovat Leaves from the Back­woods, A Ca­na­di­an Her­o­ine (1873) ja Oak and Ma­ple: Eng­lish and Ca­na­di­an Vers­es (1890).
Kirjassa Leaves from the Back­woods julkaistu runo "The Night Cometh" on tehnyt hänet tunnetuksi myös virsirunoilijana. Hänen 18-vuotiaana vuonna 1854 kirjoittamansa runo tunnetaan hengellisenä lauluna ”Work! for the night is coming”. Se oli julkaistu myös eräässä sanomalehdessä, josta se, ilman tekijätietoa, julkaistiin Ira D. Sankeyn kirjassa Sacred Songs and Solos. Se tunnetaan Lowell Masonin 1864 tekemällä sävelmällä.
Virret

Laulusta on useita suomenkielisiä versioita eri laulukirjoissa.
Ruotsin kirkon virsikirja 585: Kiiruhda! Päivä rientää (Ruots. Siri Dahlquist 1913, suom. Pekka Kivekäs 1998)
Seurakunta laulaa 408: Kiiruhda työhön Herran
Hengellinen laulukirja 195: Kiiruhda työhön Herran
Siionin kannel 386: Töihin nyt, yö kun uhkaa (Suom. Lauri Thurén)
Hengellisiä lauluja ja virsiäː 356 Toimi, jo yö on läsnä
Niemijärvi (Jyväskylä)

| Niemijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°16′29″N, 25°27′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Pikku-Lampsiin 
Järvinumero:  14.285.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,1 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  780 m  
Rantaviiva:  5,744 km  
Pinta-ala:  48,53 ha  
Suurin syvyys:  4,6 m  
Saaria:  4 
 fiNiemijärvi 
Niemijärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kuohun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 49 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,1 metriä mpy.
Pikku-Lampsi

| Pikku-Lampsi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°15′41″N, 25°26′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Iso-Lampsiin 
Järvinumero:  14.285.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,2 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  620 m  
Rantaviiva:  2,414 km  
Pinta-ala:  24,869 ha  
Suurin syvyys:  5,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku-Lampsi 
Pikku-Lampsi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kuohun kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 25 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. 
Siinä ei ole kartan mukaan saaria. 
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat.  ja suurin syvyys on 5,3 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy. Järven pohjoisrantaan laskee Niemijärvi (49 hehtaaria, ha) ja länsirantaan Lauttalampi (8 ha). Pikku-Lampsi laskee lyhyttä ojaa pitkin Iso-Lampsiin.
Hansaliitto

Hansaliiton pääkauppareitit
Hansaliitto (muinaisalasaksan sanasta hansa ’ryhmä, joukko’) – myös dudische Hanse ja deutsche Hanse, lat. hansa teutonica – oli pohjoiseurooppalaisten kaupunkien (varhaisvaiheissa yksittäisten kauppiaiden) liitto, joka hallitsi kauppaa Itämeren ja Pohjois-Saksan alueella 1200–1400-luvuilla. 1300-luvun alkupuolella Hansaliitto oli myös puolustusliitto ja se tiivistyi vuosisadan puolivälissä Lyypekin vapaakaupungin johtamaksi suurvallaksi.
Historia > Synty

Viikinkien vallan kadottua pohjoisen kaupankäynnin keskus siirtyi saksalaistuvalle Itämeren etelärannikolle. Merkittävä vaihe tässä oli Lyypekin perustaminen vuonna 1158. Lyypekin nousun taustalla oli sijainti, jossa Itämeren kauppa ja etelästä tulevat kauppareitit kohtasivat. Lisäksi se pystyi hyödyntämään Skånen edustalla uivia silliparvia, ja näin vastaamaan Euroopan sillikysyntään. Katolisessa Euroopassa syötiin kalaa aikoina, jolloin lihansyönti oli paaston vuoksi kielletty. Varhaisimmat erityisoikeutensa saksalaiskauppiaat saivat Lontoossa 1157, pian seurasivat erityisoikeudet Gotlannissa, Novgorodissa ja Bruggessä.
Aluksi kauppiaat muodostivat pieniä yhteenliittymiä puolustamaan etujaan, lähinnä saman kaupungin kauppiaiden kesken. Samaan aikaan saksalaisia siirtyi itään päin Puolaan, jolloin syntyi uusia markkina-alueita. Vuonna 1241 Hampurin ja Lyypekin kauppiaat muodostivat liiton eli hansan ja poistivat tullimaksut keskinäisestä kaupastaan. Kaupungit sopivat myös toistensa alueen ja etujen tarvittaessa aseellisesta suojelusta. Pikkuhiljaa yksittäisistä kauppiashansoista siirryttiin kohti kaupunkihansaa. Kauppiashansoja ja kaupunkihansaa ei voidakaan selvästi erottaa toisistaan.
Liitto toi taloudellista etua jäsenilleen, minkä vuoksi toisia kaupunkeja liittyi pian mukaan. Liiton kasvettua sen jäsenkaupungit alkoivat neuvotella sopimuksia yhdessä ja ne perustivat eri puolille Pohjois-Eurooppaa hansakonttoreita. 1300-luvun alkupuolella kauppa- ja puolustusliitto, jota myöhemmin kutsuttiin hansaliitoksi, oli jo täysin vakiinnuttanut asemansa. 1300-luvun puolivälissä siinä oli mukana noin 70 kaupunkia Flanderista Venäjälle. Liiton jäsenistä ei koskaan laadittu kattavaa jäsenluetteloa, joten liiton laajuutta eri aikoina on hankala selvittää täsmällisesti. Lisäksi löyhästi liittoon liittyi noin 130 muuta kaupunkia.
Vuonna 1356 siihen asti löyhä kaupunkiliitto tiivistyi Lyypekin johdolla entistä tiiviimmäksi suurvallaksi. Edelleenkään liitolla ei ollut varsinaisia jäsenlistoja, ei perustuslakia eikä tiukkaa organisaatiota, ei yhteistä taloutta tai virkamiehiä. Mainitusta vuodesta alkaen Hansan päätökset tehtiin hansapäivillä yksinkertaista enemmistöä seuraten.