stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Philadelphia
Liikenne

Philadelphian merkittävin julkista linja-auto- ja raideliikennettä hoitava taho on Southeastern Pennsylvania Transportation Authority eli SEPTA. Sillä on sekä paikallista maanpäällistä että maanalaista raideliikennettä. Walk Score -indeksin mukaan Philadelphia on Yhdysvaltojen yli 100 000 asukkaan kaupungeista yhdeksänneksi jalankulkijaystävällisin. Yhteensä noin 37 prosenttia kaupungin työssäkäyvistä asukkaista käyttää työmatkaliikenteeseen julkisia liikennevälineitä, polkupyörää tai jalankulkua.
Philadelphian keskustassa autoilua ei pidetä kovin hankalana. Monet keskustan kaduista on yksisuuntaisia. Philadelphian suurimmat tiet ovat jokien uomia mukailevat Delaware Expressway (Interstate 95) ja Schuylkill Expressway (Interstate 76). Delawarejoen yli New Jerseyyn kulkee kaupungin alueella neljä siltaa, jotka ovat etelästä pohjoiseen Delaware River Port Authorityn hallinnoimat Walt Whitmanin silta, Benjamin Franklinin silta ja Betsy Rossin silta sekä New Jerseyn Burlingtonin piirikunnan hallinnoima Tacony–Palmyra Bridge.
Philadelphiaan saapuvaa junaliikennettä hallinnoi Amtrak. Suurin osa liikenteestä kulkee Northeast Corridor -reittiä pitkin. Kaupungin päärautatieasema on 30th Street Station. Sillä yhdistyvät Amtrakin Northeast Corridor ja Keystone Corridor, SEPTAn paikallislinjat ja New Jersey Transitin Atlantic City Line.
Philadelphiassa on Philadelphian kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee sen lounaiskulmassa ja osin naapurikunnan Tinicumin puolella, ja yleisilmailun käytössä oleva Koillis-Philadelphian lentoasema. Philadelphian kansainvälinen lentoasema oli maailman 12. vilkkain lentoasema vuonna 2010. Sieltä on SEPTAn junayhteys keskustaan.
Kaupungin etelärannalla on vanha laivastotelakka, jossa nykyisin toimii pääasiassa kontti- ja säiliöaluksia rakentava Akerin Philadelphian-telakka. Itärannalla on Philadelphia Regional Port Authorityn tavaraterminaaleja. Penn’s Landingistä liikennöi useita pieniä matkustaja-aluksia, muun muassa Philadelphian ja New Jerseyn Camdenin väliä kulkeva RiverLink Ferry. Vanhalla laivastotelakalla on myös suuria risteilyaluksia varten kunnostettu matkustajaterminaali, jonka käyttö on kuitenkin vähäistä.
Väestö

Philadelphian asukasluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 1 526 006. Edelliseen väestönlaskentaan verrattuna Philadelphian asukasluku oli kasvanut 0,6 prosenttia. Edellisen kerran kaupungin asukasluku oli kasvanut vuoden 1950 väestönlaskennassa. Philadelphia onkin Yhdysvaltojen viidenneksi suurin kaupunki. Philadelphian metropolialueella oli vuonna 2010 Yhdysvaltojen viidenneksi suurin, ja siellä oli kaikkiaan 5 965 343 asukasta.
Philadelphian väestössä tummaihoiset ovat nykyään enemmistönä, sillä heitä on 43,4 prosenttia väestöstä ja valkoihoisia 41,0 prosenttia. Aasialaisia on 6,3 prosenttia ja Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaita 0,5 prosenttia. Vuosien 1990–2010 aikana Philadelphian valkoihoisten määrä on vähentynyt 31,9 prosenttia. Tummaihoisten lukumäärä on pysynyt 20 vuoden ajan suurin piirtein samana, sillä se on kasvanut vain 3,3 prosenttia.
| Philadelphian väkiluvun kehitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1790 | 28 522 | 1800 | 41 220 | 1810 | 53 722 |
| 1820 | 63 802 | 1830 | 80 462 | 1840 | 93 665 |
| 1850 | 121 376 | 1860 | 565 529 | 1870 | 674 022 |
| 1880 | 847 170 | 1890 | 1 046 964 | 1900 | 1 293 697 |
| 1910 | 1 549 008 | 1920 | 1 823 779 | 1930 | 1 950 961 |
| 1940 | 1 931 334 | 1950 | 2 071 605 | 1960 | 2 002 512 |
| 1970 | 1 948 609 | 1980 | 1 688 210 | 1990 | 1 585 577 |
| 2000 | 1 517 550 | 2010 | 1 526 006 |  |  |
Koulutus

Philadelphian koulupiirin opiskelijamäärä on Yhdysvaltojen kahdeksanneksi suurin. Sen alaisuudessa on yhteensä 329 koulua. Koulupiirin kouluissa on kaikkiaan 192 089 oppilasta.
Philadelphiassa ja sen lähialueilla on yli 80 yliopistoa ja collegea. Philadelphian kaupungin alueella niistä on lähes 30. Siellä sijaitsee muun muassa arvostettu Swarthmore College. Philadelphian alueen kuudesta lääketieteellisestä koulusta valmistuu lähes 20 prosenttia kaikista Yhdysvaltojen lääkäreistä. Pennsylvanian yliopisto on Yhdysvaltojen parhaimpia yliopistoja, ja U.S. News & World Reportin vuoden 2012 yliopistorankingissä se sijoittui jaetulle viidennelle sijalle.
Kulttuuri > Arkkitehtuuri

Philadelphian ensimmäiset rakennukset olivat yksinkertaisia hirsitaloja, mutta ne on jo aikoja sitten purettu. Seuraavaksi alettiin rakentaa tiilisiä kirkkoja ja kokouspaikkoja. Tältä ajalta on säilynyt esimerkiksi noin vuonna 1700 rakennettu Gloria Dei (Old Swedes’) Church. Monet 1700-luvulla rakennetut rakennukset edustavat Yrjöjen aikakauden arkkitehtuuria. Tällainen on esimerkiksi brittiläisen Christopher Wrenin tyylistä vaikutteita saanut Independence Hall. Yrjöjen tyylistä kehittyi siirtokunnissa oma federaalityyli-nimellä kutsuttu arkkitehtuurisuuntaus, joka kukoisti noin 1820-luvulle.
Uuskreikkalainen arkkitehtuuri hallitsi 1800-luvun alkupuoliskoa. Philadelphian arkkitehtuurissa alkoi vaikuttaa ensimmäisiä Yhdysvalloissa syntyneitä arkkitehteja, kuten William Strickland. Viktoriaanista arkkitehtuuria edustaneita rakennuksia alkoi kohota 1850-luvulla. Tyyliä edustaa muun muassa philadelphialaissyntyisen Napoleon LeBrunin Academy of Music. Philadelphiaan alkoi 1900-luvun alkupuolella kasvaa myös pilvenpiirtäjiä, vaikka ensimmäiset niistä olivatkin nykymittapuulla melko vaatimattomia. William Lescazen ja George Howen suunnittelemaa, vuonna 1932 valmistunutta PSFS Buildingia pidetään varhaisena kansainvälisen tyylin edustajana. Modernia arkkitehtuuria edustaa myös kaupungissa vaikuttanut Louis Kahn, joka teki suurimman osan töistään kuitenkin muualla.
Kulttuuri > Taide

Philadelphian taiteen keskus on noin 5,5 kilometriä pitkä Broad Streetin osuus, jota kutsutaan nimellä ”Avenue of Arts” (suom. Taiteiden bulevardi). Sen varrella ovat muun muassa 1857 avattu Academy of Music ja esittävien taiteen Kimmel-keskus. Keskuksessa esiintyivät esimerkiksi Philadelphian orkesteri, Philly Pops, Pennsylvania Ballet ja Philadelphian kamariorkesteri. Pennsylvanian Ballet’n Pähkinänsärkijästä on tullut kaupungin jouluperinne.
Pennsylvanian kuvataideakatemia on Yhdysvaltojen vanhin taidemuseo. Taiteilija Charles Willson Peale perusti sen 1805. Philadelphian taidemuseon kokoelmissa puolestaan on yli 500 000 työtä, ja se onkin maailman suurimpia taidemuseoita. Museon alaisuudessa on Rodin-museo, jonka hallussa sanotaan olevan maailman suurin Auguste Rodinin veistoskokoelma Pariisin ulkopuolella. Philadelphiasta on kotoisin jopa Yhdysvaltojen merkittävimmäksi taiteilijaksi mainittu Thomas Eakins.
Smithsonian-instituutin tutkimuksen mukaan Philadelphiassa on enemmän julkisia veistoksia kuin missään muussa Yhdysvaltojen kaupungissa. Lisäksi kaupungissa on ollut vuodesta 1984 ollut käynnissä graffitien vastaiseen kampanjaan liittynyt seinämaalausprojekti. Sen käynnistyi, kun taiteilija Jane Goldenia pyydettiin ottamaan yhteyttä graffitien tekijöihin, jotta ne voisivat siirtyä haitallisista graffiteista seinämaalauksiin. Projektin seurauksena kaupunkiin on luotu yli 3 000 seinämaalausta.
Kulttuuri > Media

Philadelphiassa on kaksi merkittävää joka päivä ilmestyvää sanomalehteä, Philadelphia Inquirer ja Philadelphia Daily News. Muita lehtiä ovat afroamerikkalaisille suunnattu Philadelphia Tribune, talouslehti Philadelphia Business Journal, Philadelphia City Paper ja Philadelphia Weekly. Kaupungissa näkyy kaikki Yhdysvaltojen merkittävimmät valtakunnalliset televisioverkot ja monia kaapelikanavia. Radioasemilta tulee monipuolisesti ohjelmaa.
Urheilu

Philadelphia on yksi harvoista yhdysvaltalaiskaupungeista, joista on edustaja jokaisessa Amerikan neljässä suurimmassa ammattilaissarjassa. Philadelphia Phillies pelaa baseballin MLB:ssä, Philadelphia Eagles amerikkalaisen jalkapallon NFL:ssä, Philadelphia 76ers koripallon NBA:ssa ja Philadelphia Flyers jääkiekon NHL:ssä.
Philadelphiasta tai lähistöltä on kotoisin kuusi yliopistourheilujärjestö NCAA:n I-divisioonaan kuuluvaa koulua: Drexel, La Salle, Pennsylvania, Saint Joseph, Temple ja Villanova. Koulut ovat saavuttaneet menestystä etenkin koripallossa, jossa ne Drexeliä lukuun ottamatta muodostavat Philadelphia Big 5 -ryhmittymän. Merkittäviä yliopistourheilutapahtumia Philadelphiassa ovat Yhdysvaltojen vanhin juoksutapahtuma Penn Relays ja Yhdysvaltojen suurin yliopistojen soututapahtuma Dad Vail Regatta. Muita merkittäviä urheilutapahtumia ovat Philadelphian maraton ja ammattilaispyöräilijöiden Philadelphia International Championship
Philadelphia on hakenut neljästi kesäolympialaisten isännyyttä: 1920, 1948, 1952 ja 1956.
| Joukkue | Liiga | Laji | Areena | Perustettu | Mestaruudet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Philadelphia 76ers | NBA | koripallo | Wells Fargo Center | 1963 | 1966–1967, 1982–1983 |
| Philadelphia Eagles | NFL | amerikkalainen jalkapallo | Lincoln Financial Field | 1933 | 1948, 1949, 1960, 2018 |
| Philadelphia Flyers | NHL | jääkiekko | Wells Fargo Center | 1967 | 1973–1974, 1974–1975 |
| Philadelphia Phillies | MLB | baseball | Citizens Bank Park | 1883 | 1980, 2008 |
| Philadelphia Soul | AFL | arena football | Wells Fargo Center | 2004 | 2008 |
| Philadelphia Wings | NLL | sisälacrosse | Wells Fargo Center | 1987 | 1989, 1990, 1994, 1995, 1998, 2001 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Philadelphia Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Philadelphia Wikivoyagessa (englanniksi)
Philadelphian viralliset verkkosivut
Philadelphian sijainti Delaware- ja Schuylkilljokien yhtymäkohdassa.
Näkymä Benjamin Franklin Parkwaylle Philadelphian taidemuseon portailta.
Philadelphian perustaja William Penn.
Kruppin osasto Philadelphian maailmannäyttelyssä.
30th Street Station
Philadelphian alueen väestöryhmiä esittävä kartta. Jokainen piste vastaa 25 ihmistä, ja punaiset pisteet kuvaavat valkoihoisia, siniset tummaihoisia, vihreät aasialaisia, oranssit latinalaisamerikkalaisia ja harmaat muita. Tiedot ovat vuoden 2000 väestönlaskennasta.
Pennsylvanian yliopiston The Quadrangle Dormitary -niminen asuntola.
PSFS Building on yksi varhaisimpia kansainvälisen tyylin rakennuksia.
Philadelphian orkesteri tammikuussa 1970 kapellimestarinaan Eugene Ormandy.
Etelä-Philadelphian urheilukeskus 2008; ylhäällä Citizens Bank Park, keskellä purettu Spectrum, alhaalla vasemmalla Wells Fargo Center ja oikealla Lincoln Financial Field.
Puolan voivodikunnat

Puolan voivodikunnat.
Puolan voivodikunnat (puol. województwo) ovat Puolan aluehallinnon laajimpia yksiköitä. Puolan paikallishallinto on kolmiportainen: voivodikunta jakautuu vielä piirikuntiin (puol. powiat) ja kuntiin (puol. gmina). Nimitys voivodikunta on peräisin keskiajalta, jolloin voivodiruhtinaat hallitsivat Itä-Eurooppaa kuninkaidensa vasalleina.
Historia

Voivodikuntien lukumäärä on vaihdellut. Kansandemokratian aikana läänejä oli alkujaan 17, mutta niiden määrä kasvatettiin 49:än vuonna 1975. Tammikuun ensimmäisenä päivänä 1999 voimaan astuneen hallintouudistuksen jälkeen voivodikuntia on ollut enää 16. Nykyiset läänit edustavat pitkälti Puolan historiallisia aluejakoja, kun aikaisemmat "pienoisläänit" olivat keinotekoisempia ja nimettiin voivodikunnan keskuskaupungin mukaan.
Hallintouudistuksessa läänien lukumääräksi suunniteltiin aluksi kahtatoista, mutta poliittisen kädenväännön jälkeen päädyttiin nykyiseen määrään. Neuvottelut johtivat myös siihen, että Kujavia-Pommerin ja Lubuszin voivodikunnilla on kummallakin kaksi pääkaupunkia.
Vallankäyttö

Keskushallinto nimittää voivodikunnille lääninjohtajat, joiden arvonimenä on yhä voivodi (puol. wojewoda). Neljän vuoden välein valitaan vaaleilla lääninneuvosto (puol. sejmik województwa), joka puolestaan valitsee lääninhallituksen (puol. zarząd województwa), jota johtaa maakuntajohtaja (puol. marszałek województwa, voivodikunnan marsalkka).
Voivodi tarkkailee alueensa vallankäyttöä ja hallinnoi valtion ylläpitämiä laitoksia (kuten poliisia ja palokuntaa) ja valtion omaisuutta.
Sejmikin edustajat valitaan joka neljäs vuosi yhtä aikaa piirikuntien ja kuntien valtuustojen kanssa. Lääninneuvosto käyttää rajattua lainsäädäntövaltaa ja hyväksyy voivodikunnan budjetin. Lisäksi se valitsee lääninhallituksen ja maakuntajohtajan.
Lääninhallitus ja voivodikunnan marsalkka suunnittelevat voivodikunnan budjetin, toimeenpanevat sejmikin päätökset ja käyttävät valtaansa muun muassa Euroopan unionin tukirahoja jaettaessa.
Vallankäyttö > Nykyiset voivodikunnat

| Voivodikunta | Puolaksi | Asukkaita | Pinta-ala (km²) | Asukastiheys (as> /km²) | Pääkaupunki | Lippu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ala-Karpatia | podkarpackie | 2 097 248 | 17 926 | 118 | Rzeszów |  |
| Ala-Sleesia | dolnośląskie | 2 898 000 | 19 948 | 145 | Wrocław |  |
| Kujavia-Pommeri | kujawsko-pomorskie | 2 068 142 | 17 969 | 115 | Bydgoszcz ja Toruń |  |
| Łódź | łódzkie | 2 587 702 | 18 219 | 142 | Łódź |  |
| Lublin | lubelskie | 2 191 000 | 25 114 | 110 | Lublin |  |
| Lubusz | lubuskie | 1 009 005 | 13 984 | 72 | Gorzów Wielkopolski ja Zielona Góra |  |
| Länsi-Pommeri | zachodniopomorskie | 1 696 000 | 22 902 | 74 | Szczecin |  |
| Masovia | mazowieckie | 5 136 000 | 35 598 | 144 | Varsova |  |
| Opole | opolskie | 1 045 273 | 9 412 | 111 | Opole |  |
| Podlasia | podlaskie | 1 221 000 | 20 180 | 60 | Białystok |  |
| Pommeri | pomorskie | 2 192 000 | 18 293 | 120 | Gdańsk |  |
| Sleesia | śląskie | 4 685 800 | 12 294 | 381 | Katowice |  |
| Iso-Puola | wielkopolskie | 3 359 932 | 29 826 | 113 | Poznań |  |
| Świętokrzyskie | świętokrzyskie | 1 291 000 | 11 691 | 110 | Kielce |  |
| Vähä-Puola | małopolskie | 3 253 000 | 15 108 | 215 | Krakova |  |
| Warmia-Masuria | warmińsko-mazurskie | 1 428 552 | 24 192 | 59 | Olsztyn |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puolan voivodikunnat Wikimedia Commonsissa
Puolan suurlähetystö, Paikallishallinnosta (Arkistoitu – Internet Archive)
Puolan voivodikunnat
Ala-Karpatia
Ala-Sleesia
Kujavia-Pommeri
Łódź
Lublin
Lubusz
Länsi-Pommeri
Masovia
Opole
Podlasia
Pommeri
Sleesia
Iso-Puola
Świętokrzyskie
Vähä-Puola
Warmia-Masuria
Euroopan maiden ylimmän tason hallinnollinen jako
Alankomaat
Albania
Andorra
Armenia²
Azerbaidžan¹
Belgia
Bosnia ja Hertsegovina
Bulgaria
Espanja
Georgia¹
Irlanti
Islanti
Italia
Itävalta
Kazakstan¹
Kosovo
Kreikka
Kroatia
Kypros²
Latvia
Liechtenstein
Liettua
Luxemburg
Malta
Moldova
Monaco
Montenegro
Norja
Pohjois-Makedonia
Portugali
Puola
Ranska
Romania
Ruotsi
Saksa
San Marino
Serbia
Slovakia
Slovenia
Suomi
Sveitsi
Tanska
Tšekki
Turkki¹
Ukraina
Unkari
Valko-Venäjä
Venäjä¹
Viro
Yhdistynyt kuningaskunta
¹ Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa

² Aasiassa sijaitseva, kulttuurihistoriallisesti eurooppalainen valtio
Influenssa

| Influenssa |
| --- | --- |
 Negatiivisesti värjätty ja 100 000 -kertaiseksi suurennettu influenssavirus.
Luokitus
ICD-10:  J10 J11
ICD-9:  487
MedlinePlus:  000080
MeSH:  D007251
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Influenssa on etenkin talvisaikaan epidemioina etenevä, kovan kuumeen nostava hengityselinten virussairaus. Kausi-influenssaa aiheuttavat virukset leviävät ihmisestä toiseen pisaratartuntana, joten tartunta tapahtuu erityisen helposti ahtaissa tiloissa, kuten kouluissa, päiväkodeissa ja vanhainkodeissa. Kausi-influenssaa aiheuttavat kannat saavat usein alkunsa Itä- ja Kaakkois-Aasiasta.
Influenssavirus

Influenssavirus on lipidivaippainen ortomyksovirus. Virus luokitellaan A-, B-, C- ja D-tyyppiin . Tyyppien A, B ja C on todettu infektoivan ihmisiä, mutta ainoastaan A ja B aiheuttavat epidemioita ihmisillä. A-tyypin influenssaviruksen aiheuttamaa tautia kutsutaan tarkemmin A-influenssaksi ja B-influenssaviruksen B-influenssaksi.
Viruksen vaipan sisällä on M-proteiinin muodostama kuori, jonka sisällä taas on kahdeksaan (influenssa C:llä seitsemään) segmenttiin jakautunut negatiivisäikeinen RNA-genomi. Koska viruksilla ei ole omaa aineenvaihduntaa eikä se kykene lisääntymään itsenäisesti, niiden täytyy infektoida isäntäsolu tuottaakseen jälkeläisiä. Influenssaviruksen kyky infektoida soluja perustuu partikkelin lipidivaipassa oleviin pintaproteiineihin nimeltä hemagglutiniini (HA) ja neuraminidaasi (NA) (ei influenssa C:llä). HA-proteiini toimii viruksen tunnistimena, joka löytää sopivan isäntäsolun, sitoutuu isäntäsolun solukalvoon ja aiheuttaa viruspartikkelin tunkeutumisen solun sisään reseptorivälitteisen endosytoosin avulla. NA-proteiini auttaa jälkeläisviruksia (virioneja) silmukoitumaan irti isäntäsolun solukalvosta.
Influenssaviruspartikkeli kantaa mukanaan myös RNA:sta riippuvaista RNA-polymeraasikompleksia, jonka avulla virus voi kopioida genominsa. Influenssaviruksen RNA:sta riippuvaiselta RNA-polymeraasikompleksilta puuttuu kyky oikolukea uuden kopiojuosteen sekvenssi, joka johtaa virheisiin tuotetussa kopiojuosteessa. Kasaantuvat kopiovirheet johtavat muutoksiin viruksen genomissa eli mutaatioihin. Niin sanottu antigeeninen ajautuminen (engl. antigen drift) tarkoittaa mutaatioita HA- ja NA-proteiineja koodaavissa geeneissä. Antigeeninen ajautuminen muuttaa viruksen HA- ja NA-proteiinien ominaisuuksia, mutta ei kuitenkaan muuta pintaproteiinin alatyyppiä. Influenssaviruksella on erityisen nopea mutaatiotaajuus.
Influenssa A -virukset voidaan luokitella alatyyppeihin viruksen pinnan HA- ja NA- proteiiniyhdistelmän perusteella. Tähän mennessä tunnetaan 18 erilaista HA-tyyppiä ja 11 erilaista NA-tyyppiä . Talvikautena leviävää kausi-influenssaa aiheuttavat influenssa A:n alatyypit H1N1 ja H3N1. Kausi-influenssaa aiheuttavat influenssa B -virukset jaetaan Victoria- ja Yamagata-linjoihin.
Segmentoitunut genomi mahdollistaa sen, että jos sama solu joutuu kahden eri viruksen infektoimaksi yhtaikaisesti, uudet jälkeläisvirukset voivat kantaa uusia HA- ja NA-proteiinien yhdistelmiä. Tätä kutsutaan reassortaatioksi. Siat ovat usein reassortaation alustoja, koska sekä lintujen että ihmisten influenssavirukset voivat infektoida sikoja. Mikäli uutta HA-NA-yhdistelmää kantava virus on hyvin infektiokykyinen, se pystyy leviämään ihmispopulaatioissa, joilla ei ole hankittua immuniteettia uutta pintaproteiinien, eli influenssaviruksen antigeenien, yhdistelmää vastaan. Tällaiset uudet influenssan alatyypit, kuten vuoden 2009 H1N1 sikainfluenssa, kykenevät aiheuttamaan pandemian, jolloin taudin uhreina ovat normaalia useammin myös perusterveet ei-riskiryhmiin kuuluvat ihmiset. Tähän mennessä ainoastaan influenssa A -virukset ovat aiheuttaneet pandemioita.
Influenssavirus > Influenssaviruksen ekologiasta

Influenssavirus A on ilmeisesti alun perin lintujen virus. Influenssavirukset B ja C ovat ihmisten ja muiden nisäkkäiden viruksia ja B-virus aiheuttaa lieviä epidemioita lähes vuosittain, Suomessa yleensä keväämmällä kuin A-influenssa. B- ja C-virukset eivät kuitenkaan kykene aiheuttamaan maailmanlaajuista pandemiaa.
Linnut (etenkin ankat) pystyvät usein kantamaan tätä virusta ilman näkyviä oireita. Aasian maissa on yleistä, että ankkoja ja sikoja pidetään asuntojen lähellä kotieläiminä. Sikojen arvellaan toimivan ”sekoitusastioina”, joissa ankkojen influenssavirukset voivat joskus infektoida sikoja yhtaikaa sikojen tai ihmisten omien influenssavirusten kanssa. Tällainen yhteisinfektio voi johtaa aikaisemmin mainitun reassortaation myötä uuteen HN-yhdistelmään, jolle ihmisillä ei ole aikaisempien sairastumisten tuomaa immuniteettia, ja joka siksi saattaa saada aikaan pandemian. Näin on käynyt 1900-luvulla ainakin kolmesti. Pandemian aiheuttanut virustyyppi voi aiheuttaa pandemian jälkeenkin alueellisia epidemioita ihmisillä, jotka eivät ole immuniteettiä joko sairastamalla tai rokotuksen kautta kehittäneet.
Asiantuntijat ovat jo pitkään olleet huolissaan Aasiassa liikkuvasta lintuinfluenssaa aiheuttavasta H5N1-viruskannasta, joka on alun perin lintujen virus, mutta näyttää pystyvän infektoimaan ihmisiäkin. H5N1-influenssan tapauskuolleisuus on jopa 80 %. Jos viruskannan infektiokyky muuttuu sellaiseksi, että se voi siirtyä helposti ihmisestä toiseen, ja sen aiheuttama kuolleisuus pysyy korkeana, H5N1-virus voisi saada aikaan vakavan maailmanlaajuisen pandemian. Tästä syystä myös Suomen tartuntatautiasetuksessa H5N1-influenssa on erikseen mainittu yleisvaarallisena tartuntatautina. Tällaisen viruskannan löydöksistä on ilmoitettava viranomaiselle ja potilas voidaan jopa ottaa tahdonvastaiseen hoitoon. H5N1-viruskanta on geneettisesti jakaantunut useisiin alatyyppeihin. Näiden keskinäistä immunogeenisyyttä ei tunneta, minkä vuoksi viruskantaa ei toistaiseksi ole sisällytetty infuenssarokotteisiin.
Mahdollisesti huolta aiheuttavia A-influenssan viruskantoja ovat myös H9N1 ja H7N7. Lähinnä Aasiassa tavattu H9N1 kykenee tarttumaan niin lintuihin, sikoihin kuin ihmisiinkin, mutta aiheuttaa ihmisillä vain lievää tautia. Tämä saattaa tehdä viruksesta alidiagnosoidun ja antaa sille mahdollisuuden kehittyä huomaamatta ihmiselle haitallisempaan suuntaan. H7-tyyppisten influenssavirusten on ajateltu olevan puhtaasti lintujen viruksia, mutta muutamat yksittäiset ihmistartunnat Alankomaissa runsaasti siipikarjaa vuonna 2003 tappaneen epidemian aikana vihjaavat, ettei tilanne ehkä ole näin yksinkertainen.
Influenssavirus > Kausivaihtelu

Influenssa esiintyy tavallisesti epidemioina, jotka ajoittuvat lauhkean ja kylmän ilmaston alueilla paikalliseen talvikauteen. Lämpimän ilmaston maissa tautia esiintyy tasaisemmin eivätkä huiput noudata yhtä selvää kuviota kuin korkeammilla leveysasteilla. Esimerkiksi Keski-Amerikassa ja Kaakkois-Aasiassa pahin influenssakausi osuu tavallisesti kesä–heinäkuulle vaikka ne sijaitsevat pohjoisella pallonpuoliskolla. Kansainvälinen matkailu levittää virusta merkittävästi, ja yksittäisiä matkailuperäisiä tartuntoja voikin ilmetä käytännössä missä tahansa ja milloin tahansa. Yksittäisellä paikalla epidemia kestää yleensä kuudesta kahdeksaan viikkoa ja pinta-alaltaan laajoissa valtioissa epidemian huippu voi sijoittua eri alueille eri aikaan.
Kausivaihtelun syytä ei tunneta. Keskeisinä tekijöinä pidetään viruksen hyvää säilymistä kylmässä ja kuivassa ilmassa sekä ihmisten taipumusta viettää talvisin aikaa suljetuissa sisätiloissa, joissa tartunnat leviävät tehokkaasti. Kausivaihtelu syntyy kuitenkin monien eri tekijöiden yhteisvaikutuksena eikä tulevan influenssakauden kulkua osata ennustaa. Kulloinkin liikkeellä olevan viruskannan molekyylibiologiset ominaisuudet vaikuttavat merkittävästi epidemian kulkuun sekä tautitapausten määrän että hoidon tarpeen osalta.