stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuuauto

Apollo 15:n Lunar Rover
Kuuajoneuvon tärkeimmät komponentit
Lunar Rover (engl. Lunar Roving Vehicle (LRV)) eli kuuauto on sähkökäyttöinen Kuuhun suunniteltu ajoneuvo, jota käytettiin kolmella Apollo-lennolla: Apollo 15, Apollo 16 ja Apollo 17. Ajoneuvon tarkoitus oli laajentaa astronauttien tutkimusaluetta laskeutumispaikan ympärillä.
Lunar Roveria ohjanneet henkilöt:
Apollo 15:
David Scott & Jim Irwin
Apollo 16:
John Young & Charles Duke
Apollo 17:
Eugene Cernan & Harrison Schmitt
Pisin yhtäjaksoinen ajo oli Apollo 17 -lennolla ajettu noin 20 kilometriä, ja se vei kyydissä olleet astronautit 7,5 kilometrin päähän laskeutumispaikasta.
Apollo 17:n miehistö (komentaja  Eugene Cernan (istumassa), komentomoduulin pilotti Ronald E. Evans (seisomassa oikealla) ja kuumoduulin pilotti Harrison Schmitt) harjoittelee Lunar Roverin trainerilla Maassa 30.9.1971. Taustalla Apollo 17:n kantoraketti Saturn V.
Kuuajoneuvon ohjauspaneeli
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
LRV:n käyttöohjekirja (Arkistoitu – Internet Archive) (en)
Encyclopedia Astronautica (en)
NASA-NSSDC: Apollo LRV (en)
http://tools.wikimedia.de/~gmaxwell/jorbis/JOrbisPlayer.php?path=Ap16+rover.ogg (Arkistoitu – Internet Archive) (ogg tiedosto, joka avautuu selaimeen Wiki media playerillä)
Koivujärvi (Laukaa)

| Koivujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa, Jyväskylä
Koordinaatit:  62°14′11″N, 26°07′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Vääräjärveen 
Järvinumero:  14.318.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,9 m  
Pituus:  2,3 km  
Leveys:  770 m  
Rantaviiva:  6,78 km  
Pinta-ala:  80,895 ha  
Tilavuus:  0,00228399 km³ 
Keskisyvyys:  2,82 m  
Suurin syvyys:  8,5 m  
Saaria:  1 
 fiKoivujärvi 
Koivujärvi  on Keski-Suomessa Laukaassa ja Jyväskylässä Kelkkamäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 81 hehtaaria, se on 2,3 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0023 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 8,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pitkäjoen valuma-alueeseen (14.318) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,9 metriä mpy.
Kukkarojärvi (Padasjoki)

| Kukkarojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°18′36″N, 25°17′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Kosojokeen 
Järvinumero:  14.221.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,635 km  
Pinta-ala:  2,176 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKukkarojärvi 
Kukkarojärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Nyystölän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy.
Kreikan presidentinvaali 1985

Kreikan presidentinvaali 1985 järjestettiin 17. maaliskuuta – 29. maaliskuuta 1985. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 1985–1990. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin Chrístos Sartzetákis.
Vaalissa valittiin seuraaja presidentti Konstantínos Karamanlísille, jonka erottua virkaatekevänä presidenttinä oli toiminut Ioánnis Alevrás. Valintaan vaadittiin kolme kierrosta. Sartzetákisia tukivat Pasok ja Kreikan kommunistinen puolue, kun taas Uusi demokratia pidättäytyi äänestämästä ja äänesti vain ”paikalla”. Sartzetákis sai kolmannella kierroksella juuri tuossa vaiheessa vaaditun vähimmäisäänimäärän 180, ja tuli valituksi. Hän vannoi virkavalansa 29. maaliskuuta 1985.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 17. maaliskuuta 1985 | Äänimäärä> 2. kierros 23. maaliskuuta 1985 | Äänimäärä> 3. kierros 29. maaliskuuta 1985 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chrístos Sartzetákis | Pasok, Kreikan kommunistinen puolue | 178 | 185 | 180 |
| Paikalla | Uusi demokratia | 113 | 110 | 112 |
| Tyhjää/Hylätty | Tyhjää/Hylätty | 6 | 4 | 6 |
| Poissa | Poissa | 3 | 1 | 2 |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 | 300 | 300 |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 | 200 | 180 |
Kreikan presidentinvaali 1974

Kreikan presidentinvaali 1974 järjestettiin Kreikan sotilasjuntan kaatumisen jälkeen 18. joulukuuta 1974. Vaalissa valittiin väliaikainen Kreikan presidentti, jonka oli tarkoitus toimia virassa vain uuden perustuslain voimaantuloon saakka. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin Michaíl Stasinópoulos.
Presidentinvaali järjestettiin parlamenttivaalien 17. marraskuuta 1974 ja monarkian lakkauttaneen kansanäänestyksen 8. joulukuuta 1974 jälkeen. Vaalissa Stasinópoulos valittiin Kreikan kolmannen tasavallan ensimmäiseksi presidentiksi, ja hän vannoi virkavalansa heti vaalipäivänä. Seuraava presidentinvaali, vuoden 1975 presidentinvaali, järjestettiin jo 19. kesäkuuta 1975. Tällöin valittiin vakituiseksi presidentiksi ensimmäiselle kokonaiselle viisivuotiskaudelle Konstantínos Tsátsos.
Edellinen presidentinvaali oli ollut vuoden 1933 presidentinvaali Kreikan toisen tasavallan aikana.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 18. joulukuuta 1974 | Äänimäärä>  | Äänimäärä>  | Äänimäärä>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Michaíl Stasinópoulos | Uusi demokratia | 206 |  |  |  |
| Paikalla | Paikalla | 74 |  |  |  |
| Tyhjää | Tyhjää | 8 |  |  |  |
| Hylättyjä | Hylättyjä | 3 |  |  |  |
| Poissa | Poissa | 9 |  |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 |  |  |  |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 |  |  |  |
Koivujärvi (Kannonkoski)

| Koivujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  63°03′45″N, 25°25′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskupuro:  puro Pienijärveen 
Järvinumero:  14.441.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117 m  
Pituus:  2,1 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  6,664 km  
Pinta-ala:  75,309 ha  
Tilavuus:  0,00404671 km³ 
Keskisyvyys:  5,37 m  
Suurin syvyys:  17,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoivujärvi 
Koivujärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Terelän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 75 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,05 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00405 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys on 17,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy.
Kreikan presidentinvaali 1934

Kreikan presidentinvaali 1934 järjestettiin Kreikan toisen tasavallan aikana 19. lokakuuta 1934, ja se oli toisen tasavallan viimeinen presidentinvaali. Vaalissa valittiin Kreikan presidentti, ja valinnan suoritti Kreikan parlamentti. Presidentiksi valittiin jatkokaudelle istuva presidentti Aléxandros Zaḯmis.
Zaḯmisin toinen kausi jäi kesken, sillä tasavalta lakkautettiin kansanäänestyksen jälkeen jo vuonna 1935, jolloin palattiin monarkiaan. Tuolloin sijaishallitsijaksi nousi Geórgios Kondýlis ennen Yrjö II:n paluuta kuninkaaksi. Seuraava presidentinvaali oli Kreikan kolmannen tasavallan ensimmäinen eli vuoden 1974 presidentinvaali.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Nimi | Ääniä |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aléxandros Zaḯmis | 197 |  |  |  |  |
| muut ehdokkaat tai tyhjiä | 132 |  |  |  |  |

| Ääniä yhteensä | 329 |  |  |  |  |
Koivujärvi (Mänttä-Vilppula, Ylä-Kolkki)

| Koivujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°12′02″N, 24°14′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vehkajärven valuma-alue (35.49)
Laskuoja:  Koivuoja Riihijärveen 
Järvinumero:  35.493.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,4 m  
Rantaviiva:  7,31 km  
Pinta-ala:  69,792 ha  
Saaria:  2 
 fiKoivujärvi 
Koivujärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Ylä-Kolkin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 70 hehtaaria, se on 2,0 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Parannesjoen valuma-alueeseen (35.493) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,4 metriä mpy.
Koivujärvet (Mänttä-Vilppula)

| Koivujärvet |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  61°56′10″N, 24°31′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  Koivuoja 
Järvinumero:  35.336.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,3 m  
Rantaviiva:  1,682 km  
Pinta-ala:  8,135 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoivujärvet 
Koivujärvet  tai myös Isolammi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Suluslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Hanhilamminojan valuma-alueeseen (35.336) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,3 metriä mpy.
Kreikan presidentinvaali 1990

Kreikan presidentinvaali 1990 järjestettiin 19. helmikuuta – 4. toukokuuta 1990. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 1990–1995. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin Konstantínos Karamanlís, joka oli toiminut jo aiemmin presidenttinä vuosina 1980–1985.
Vaalissa valittiin seuraaja presidentti Chrístos Sartzetákisille. Valintaan vaadittiin yhteensä viisi kierrosta. Koska parlamentti ei kyennyt valitsemaan presidenttiä kolmella ensimmäisellä kierroksella, parlamentti hajotettiin välissä ja järjestettiin uudet parlamenttivaalit 8. huhtikuuta 1990. Uuden demokratian ehdokas Karamanlís valittiin lopulta viidennellä kierroksella, ja hän vannoi virkavalansa 5. toukokuuta 1990.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 19. helmikuuta 1990 | Äänimäärä> 2. kierros 25. helmikuuta 1990 | Äänimäärä> 3. kierros 3. maaliskuuta 1990 | Äänimäärä> 4. kierros 30. huhtikuuta 1990 | Äänimäärä> 5. kierros 4. toukokuuta 1990 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konstantínos Karamanlís | Uusi demokratia | – | – | – | 149 | 153 |
| Ioánnis Alevrás | Pasok | – | 127 | 128 | 123 | 125 |
| Chrístos Sartzetákis | Pasok, Vasemmiston ja edistyksen liitto | 151 | 21 | 21 | – | – |
| Konstantínos Despotópoulos | Vasemmiston ja edistyksen liitto | – | – | – | 21 | 21 |
| Paikalla | Paikalla | 148 | 148 | 148 | 1 | 1 |
| Tyhjää/Poissa | Tyhjää/Poissa | 1 | 4 | 3 | 6 | 0 |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 | 300 | 300 | 300 | 300 |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 | 200 | 180 | 180 | 151 |
Kynsilakka

Kynsilakkaa.
Erivärisiä kynsilakkoja.
Lakatut varpaankynnet.
Kynsilakka on lakkaa, jota käytetään sormien ja varpaiden kynsien kosmeettiseen tai hoidolliseen lakkaukseen. Kynsilakka voi olla värillistä tai väritöntä. Suosittuja värejä ovat perinteisesti punaisen sävyt, mutta nykyään lähes kaikkia värisävyjä on saatavilla. Kosmetologi tai muu ammattilainen voi tehdä kynsien lakkauksen manikyyrin yhteydessä, jolloin kynsiin on mahdollista tehdä erilaisia maalauksia tai kiinnittää koruja. Myös rakennekynsiä voidaan lakata.
Useat kynsilakat koostuvat nitroselluloosasta, joka on liuotettu liuottimeen ja värjätty pigmenteillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kynsilakka Wikimedia Commonsissa
Kustaa Kiipula

Kustaa Kiipula (16. huhtikuuta tai maaliskuuta 1847 Hattula – 11. kesäkuuta 1918 Janakkala) oli suomalainen maanviljelijä ja moninkertainen valtiopäivämies.
Kiipulan vanhemmat olivat ratsutilallinen Kustaa Retulainen ja Ulla Kustaantytär. Kiipulasta tuli isäntä hänen vaimonsa Miina Kiipulan (k. 1936) kotitilalle Janakkalan Kiipulaan jo 21-vuotiaana. Hän perehtyi tilanhoitoon, uusiin viljelytapoihin ja karjatalouteen sekä pyrki parantamaan  maatalouden työväestön oloja. Kiipulan tilasta muodostui tunnettu retkeilytila ja se sai kultamitalin vuoden 1906 Kuopion maatalousnäyttelyssä.  Tilasta sai alkunsa myös Kiipulan koulutus- ja kuntoutuskeskus. Kustaa Kiipula oli yksi perustajia vuonna 1874 toimintansa aloittaneessa Etelä-Hämeen maatalousseurassa, samoin kuin Hämeen läänin maanviljelysseuran sihteeri vuodesta  1894 ja esimies vuodesta 1906. Kunnallisten luottamustoimien ohella hän oli Janakkalan tuomiokunnan edustaja talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900. Kiipulalle myönnettiin ansioistaan kunnallisneuvoksen arvo.
Kymmenes uhri

| Kymmenes uhri> La decima vittima |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Elio Petri
Käsikirjoittaja:  Tonino Guerra Ennio Flaiano Elio Petri Ernesto Gastaldi Giorgio Salvioni Robert Sheckley
Tuottaja:  Carlo Ponti
Säveltäjä:  Piero Piccioni
Kuvaaja:  Gianni Di Venanzo
Leikkaaja:  Ruggero Mastroianni
Tuotantosuunnittelija:  Piero Poletto
Pukusuunnittelija:  Giulio Coltellacci
Pääosat:   Marcello Mastroianni  Ursula Andress 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska Italia
Tuotantoyhtiö:   Compagnia Cinematografica Champion  Films Concordia 
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1965
Kesto:  92 min
Alkuperäiskieli:  italia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kymmenes uhri (ital. La decima vittima, engl. The 10th Victim) on vuonna 1965 valmistunut Elio Petrin ohjaama tieteiselokuva. Elokuva pohjautuu Robert Sheckleyn tarinaan.
Elokuva sijoittuu 2000-luvun yhteiskuntaan, jossa murhista on tehty laillista tositelevisioviihdettä. Elokuvan päähenkilöt pelaavat selviytymispeliä sekä metsästäjänä että metsästettynä.
Elokuvan on tulkittu käsittelevän mediatirkistelyä ja kulutusyhteiskuntaa, toisaalta myös avioliittoinstituutiota.
Kustaa Lillbäck

Kustaa (myöh. Vasili) Lillbäck (1700–1721) oli suomalainen sotarosvo, joka toimi venäläisten kasakkajoukojen apuna isonvihan aikana Pohjois-Pohjanmaalla vuosina 1716–1717.
Kustaa Lillbäck oli Kustaa Gabrielinpoika Lillbäckin, Iin ja Pudasjärven nimismiehen poika, joka venäläisten miehittäessä Pohjanmaan vuonna 1715 otettiin kotoaan Iin Hiivalan talosta venäläisten orjaksi ja vietiin Viipuriin. Täällä Lillbäck liitettiin ortodoksiseen kirkkoon mirhavoitelun sakramentin kautta. Lillbäck mukautui asemaansa kasakkakorpraali Fjodor Fjodorovitšin renkinä, ja häntä alettiin melkein pitää tämän omana poikana. Lillbäck vaihtoi myös nimensä Vasiliksi
Vuonna 1716 Lillbäck palasi Pohjanmaalle kasakoitten mukana. Täällä hän tuli tunnetuksi julmuudestaan ryöstäjänä ja kiduttajana. Myöhemmin hänen syykseen laskettiin useita murhia, joista osa oli tehty kiduttamalla. Kustaa Lillbäck tappoi mm. Jaakko Mällisen roikottamalla tätä taakse sidotuista käsivarsista ja tunkemalla tämän sitten kuumaan uuniin, jonne Mällinen menehtyi.
Lillbäck ei ollut naimisissa, mutta piti jalkavaimonaan oulunsalolaista Liisa Ervastia. Vuonna 1717 venäläiset sotajoukot vetäytyivät tyhjäksi poltetulta Pohjanmaalta. Tällöin Lillbäck loikkasi Ruotsin puolelle, missä hänet pidätettiin ja asetettiin oikeuden eteen. Kahden ja puolen vuoden oikeudenkäynnin jälkeen Svean hovioikeus tuomitsi Lillbäckin menettämään kunniansa, omaisuutensa, oikean kätensä ja henkensä. Kuningas piti tuomion voimassa ja Lillbäck mestattiin ja teilattiin Tukholmassa vuonna 1721.
Kustaa Lillbäckin serkku Kristoffer Toppelius joutui samoihin aikoihin venäläisten vangiksi. Hänestä tuli myöhemmin myöhempi Oulun kaupungin tullikirjuri ja kirkkomaalari Mikael Toppeliuksen isä ja kirjailija Zacharias Topeliuksen isoisoisä.
Lillbäck nousi uudelleen julkisuuteen vuonna 2006, kun Kustaa H. J. Vilkuna julkaisi häntä käsittelevän teoksen Paholaisen sota.
Koskela (Virrat)

| Koskela |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°22′48″N, 23°51′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskujoki:  Soininkoski Kahilanjärveen 
Järvinumero:  35.422.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107 m  
Rantaviiva:  2,744 km  
Pinta-ala:  9,398 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoskela 
Koskela  on Pirkanmaalla Virroilla Soininkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Soininjoen alueeseen (35.422) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107 metriä mpy.
Kreikan presidentinvaali 1995

Kreikan presidentinvaali 1995 järjestettiin 24. helmikuuta – 8. maaliskuuta 1995. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 1995–2000. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin Konstantínos Stefanópoulos.
Vaalissa valittiin seuraaja presidentti Konstantínos Karamanlísille. Valintaan vaadittiin kolme kierrosta, joista jokaisella tulos oli lähes sama. Stefanópoulosta tukivat Pasok ja Poliittinen kevät -puolueet, kun taas Uusi demokratia asetti vastaehdokkaaksi Athanásios Tsaldárisin. Kreikan kommunistinen puolue ja yksi Uuden demokratian edustaja pidättäytyivät äänestämästä ja äänestivät vain ”paikalla”. Stefanópoulos vannoi virkavalansa 10. maaliskuuta 1995. Hänet valittiin myöhemmin toiselle kaudelle vuoden 2000 presidentinvaalissa.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 24. helmikuuta 1995 | Äänimäärä> 2. kierros 2. maaliskuuta 1995 | Äänimäärä> 3. kierros 8. maaliskuuta 1995 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konstantínos Stefanópoulos | Pasok, Poliittinen kevät | 181 | 181 | 181 |
| Athanásios Tsaldáris | Uusi demokratia | 109 | 108 | 109 |
| Paikalla | Kreikan kommunistinen puolue | 10 | 11 | 10 |
| Tyhjää/Poissa | Tyhjää/Poissa | – | – | – |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 | 300 | 300 |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 | 200 | 180 |
Korsikan ralli

|  Korsikan ralli |
| --- | --- |
Sarja:  Rallin MM-sarja
Sijainti:  Korsika
Ensimmäinen tapahtuma:  1973
Viimeisin tapahtuma:  2019
Eniten voittoja
Kuljettajat:    Bernard Darniche  Didier Auriol (6) 
Viimeisin kilpailu (2019):
Voittaja:   Thierry Neuville   (Hyundai)
Voittoaika:  3:22.59,0
Toinen:   Sebastian Ogier   (Citroën)
Kolmas:   Elfyn Evans   (M-Sport)
Thierry Neuville Korsikan rallissa 2018.
Korsikan ralli (Tour de Corse – Rallye de France) on rallikilpailu, joka ajetaan Ranskalle kuuluvalla Korsikan saarella. Se ajettiin ensimmäisen kerran vuonna 1956, ja nykyään kilpailu on osa rallin maailmanmestaruussarjaa. Kilpailu koostuu eri puolilla Korsikan saarta sijaitsevista, mutkaisilla asfalttiteillä ajettavista erikoiskokeista ja niiden välisistä siirtymätaipaleista.
Kilpailun historiaa varjostavat useat kuolonuhreja vaatineet onnettomuudet. 1980-luvulla kuolemantapauksia sattui kolmena peräkkäisenä vuonna. Vuonna 1985 Italian Attilio Bettega kuoli rallin neljännellä erikoiskokeella. Vuotta myöhemmin Henri Toivonen ja hänen kartanlukijansa Sergio Cresto saivat surmansa kilpailun 18. erikoiskokeella Corte–Taverna. Vuonna 1987 kartanlukija Jean-Michel Argenti kuoli ulosajossa.
Ensimmäisen Korsikan rallin voitti belgialainen naiskuljettaja Gilberte Thirion Renault Dauphine -autolla. Kaksi kuljettajaa on onnistunut voittamaan kilpailun ennätykselliset kuusi kertaa: ranskalainen Bernard Darniche (1970, 1975, 1977–79 ja 1981) ja hänen maanmiehensä Didier Auriol (1988–90, 1992 ja 1994–95). Ei-ranskalaisiin kuljettajiin, jotka ovat onnistuneet voittamaan kilpailun vähintään kahdesti kuuluvat Italian Sandro Munari, Suomen Markku Alén, Skotlannin Colin McRae ja Belgian Thierry Neuville.
Kilpailu on kuulunut rallin MM-sarjaan sarjan perustamisesta 1973 lähtien lukuun ottamatta vuosia 2009–2014. Kilpailu kuului IRC-sarjaan vuosina 2011-2012 ja rallin EM-sarjaan vuosina 2013-2014. Vuodesta 2010 alkaen sen paikan MM-kalenterissa otti Alsacen alueella, Saksan ja Ranskan rajan tuntumassa, ajettu Ranskan ralli. Vuonna 2015 Korsikan ralli palasi MM-kalenteriin.
Aiheesta muualla

eWRC-sivustolla (englanniksi)
Kreikan presidentinvaali 1980

Kreikan presidentinvaali 1980 järjestettiin 23. huhtikuuta – 5. toukokuuta 1980. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 1980–1985. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin Konstantínos Karamanlís.
Vaalissa valittiin seuraaja presidentti Konstantínos Tsátsokselle. Valintaan tarvittiin kolme kierrosta. Karamanlís sai tukea puolueeltaan Uudelta demokratialta, kun taas Pasok pidättäytyi vaalista ja äänesti vain ”paikalla”, ja muun muassa Kreikan kommunistinen puolue äänesti tyhjää. Muut ehdokkaat saivat hajaääniä. Karamanlís valittiin kolmannella kierroksella, jolloin ylitti tuossa vaiheessa vaaditun 180 äänen rajan saamalla 183 ääntä. Hän vannoi virkavalansa 15. toukokuuta 1980.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 23. huhtikuuta 1980 | Äänimäärä> 2. kierros 29. huhtikuuta 1980 | Äänimäärä> 3. kierros 5. toukokuuta 1980 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konstantínos Karamanlís | Uusi demokratia | 179 | 181 | 183 |
| Geórgios Mylonás | Demokraattisen sosialismin puolue | 4 | 3 | 3 |
| Leonídas Kýrkos | Kreikan sisäinen kommunistinen puolue | 1 | 1 | 1 |
| Faídon Veglerís | Yhdistynyt demokraattinen vasemmisto | 1 | 1 | 1 |
| Nikítas Venizélos | Yhdistynyt demokraattinen vasemmisto | 3 | – | – |
| Ilías Ilioú | Yhdistynyt demokraattinen vasemmisto | 1 | – | – |
| Stélios Papathemelís | Sitoutumaton | – | 1 | – |
| Ioánnis Zígdis | Yhdistynyt demokraattinen vasemmisto | – | – | 4 |
| Paikalla | Pasok | 92 | 97 | 94 |
| Tyhjää | Kreikan kommunistinen puolue | 15 | 13 | 12 |
| Poissa | Poissa | 4 | 3 | 2 |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 | 300 | 300 |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 | 200 | 180 |
Kustaa Lehtomäki

Kustaa Lehtomäki (ammuttu Lappeenrannan vankileirissä kesällä 1918) oli tyrväntöläinen työmies ja Tyrvännön punakaartin johtajia Suomen sisällissodassa 1918.
Hän kuului muun muassa Hausjärven punaisten esikuntaan. Lehtomäki tuomitsi valkoisia vankeja kuolemaan ja oli takaa-ajamassa Tyrvännön suojeluskuntalaisia. Sodan lopussa hän pakeni ja jäi kiinni Lahdessa. Lehtomäki vietiin ensin Hennalan ja sitten Lappeenrannan vankileirille, jossa häntä kuulusteli sotatuomari Toivo Tapanainen. Lehtomäki tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla.