stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Diu Dau Records
Diskografia

Aake Otsala: Songs From a Closed Room (digitaalijulkaisu,  18.5.2009)
Absoluuttinen Nollapiste: Demo 3 (C-kasetti,  5.2.2011)
Absoluuttinen Nollapiste: Pisara ja lammas 1 (CD, LP,  12.10.2012)
Absoluuttinen Nollapiste: Pisara ja lammas 2 (CD, 2LP,  30.5.2014)
Aake Otsala: Together? Live (digitaalijulkaisu,  29.8.2014)
Aake Otsala: Movement Painters (digitaalijulkaisu,  17.10.2014)
Aake Otsala: Surfing the Apocalypse (digitaalijulkaisu,  23.2.2015)
Tommi Liimatta: Rokokoo Computer (CD,  9.9.2016)
Tommi Liimatta & Herttomiehet: Tarkoititko: heteromiehet (digitaalijulkaisu,  28.8.2020)
Aiheesta muualla

Diu Dau Recordsin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Diu Dau Records Facebookissa
Dr. Dobb’s Journal

Dr. Dobb's Journal oli Yhdysvalloissa 1975–2009 ilmestynyt tietokoneohjelmointiin ja ohjelmistotuotantoon keskittynyt aikakauslehti.
Historia

Bob Albrecht julkaisi vuodesta 1972 harrastelijoille People's Computer Company Newsletter -uutiskirjettä Menlo Parkissa Kaliforniassa.
Stanfordin yliopiston lehtori Dennis Allison julkaisi julkaisussa 1975 määritelmät ja ohjeet BASIC-tulkin toteuttamiseksi mikrotietokoneille. Tämä Tiny BASICiksi nimetty tulkki sai suuren suosion muiden hakkereiden keskuudessa ja se toteutettiin monille tietokoneille. Kuka tahansa sai valokopiot ohjelman halutun version lähdekoodista lähettämällä kirjekuoren, jossa oli postimerkki ja oma osoite.
PCC julkaisi Tiny BASICistä kolme erikoisnumeroa vuonna 1976 nimellä Dr. Dobb's Journal of Tiny BASIC Calisthenics & Orthodontia. Nimi Dobb tuli nimistä Don (Dennis) ja Bob. Uutiskirjeiden suuren suosion ja pyyntöjen vuoksi julkaisusta tuli säännöllisesti ilmestyvä lehti, jonka ensimmäiseksi päätoimittajaksi tuli Jim Warren.
Julkaisun sisältö laajeni ja suuri osa materiaalista tuli vapaaehtoisilta avustajilta. Richard Stallmanin "GNU Manifesto" julkaistiin lehdessä 1985. Lehden historiaan kuului myös 386BSD-käyttöjärjestelmän esittely.
Lehti kasvoi myöhemmin ammattimaiseksi ja saavutti kansainvälistä mainetta ja lukijakunnan. Julkaisijaksi tuli United Business Media (UBM). Lehden paperiversion julkaisu lopetettiin helmikuun 2009 numeroon.
Verkkosivustoa päivitettiin uudella sisällöllä aina vuoden 2014 loppuun asti.
Diego Hurtado de Mendoza

| Diego Hurtado de Mendoza |
| --- | --- |
 Diego Hurtado de Mendoza
Henkilötiedot
Syntynyt: 1503
Kuollut: 1575 (71–72 vuotta)
Kansalaisuus:  Espanja
Ammatti:  kirjailija, historioitsija, poliitikko
Kirjailija
Äidinkieli: espanja
Tuotannon kieli: espanja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Diego Hurtado de Mendoza (1503–1575) oli espanjalainen humanisti, runoilija, historioitsija ja valtiomies. Hän oppi klassiset kielet ja arabian kielen, opiskeli Salamancassa filosofiaa ja valtiotieteitä. Hän matkusteli Italiassa tiedonhaluisena humanistina ja nuorena soturina, taisteli Pavian edustalla ja sai Kaarle V:ltä valtiollisia luottamustoimia, oli lähettiläänä Venetsiassa 1532–1537, Roomassa 1547–1551. Hän joutui 1563 Filip II:n epäsuosioon ja vietti loppuikänsä tiluksillaan Granadassa, humanistisissa ja kirjallisissa harrastuksissa.
Italian renessanssista vaikutteita saanut Mendoza johti espanjalaisen runo- ja proosatyylin uusille urille. Mendozan pääteos on suurpiirteinen Historia de la guerra de Granada (Moriskojen kapina 1568), joka on tuottanut hänelle kunnianimen Espanjan Sallustius. Mendozan runoelmat (sonetteja, canzoneja, eklogeja ja epistoloita), on koottu nimellä Obras poeticas. Tyyliltään eloisa ja luonteva veijariromaani Vida de Lazarillo de Tormes sitä vastoin tuskin lienee hänen tekemänsä, kuten aikaisemmin yleensä on oletettu.
Suomennettu tuotanto

Lazarillon kirjavat vaiheet: romaani (La vida de Lazarillo de Tormes) ; kuvittanut Bernard Roy. Hämeenlinna: Karisto 1933. Sarja: Kariston klassillinen kirjasto, 49.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Diego Hurtado de Mendoza Wikimedia Commonsissa
Eduskunnan kansliatoimikunta

Eduskunnan kansliatoimikunta on Suomen eduskunnan hallintoa johtava elin. Kansliatoimikunnan tehtävänä on nimittää eduskunnan korkeimmat virkamiehet sekä tehdä eduskunnan taloudenhallintaa ja hallintoa koskevat merkittävät päätökset.
Kansliatoimikunta koostuu eduskunnan puhemiehestä, varapuhemiehistä ja neljästä kansanedustajasta ja heidän varajäsenistään. Kansliatoimikunnan alaisuudessa toimii Sisäinen tarkastus, Tietosuojavastaava ja Eduskunnan kanslia.
Jäsenet

Eduskunnan kansliatoimikunnassa on 7 jäsentä.
| Jäsen | Jäsen | Puolue | Vaalipiiri |
| --- | --- | --- | --- |

|  | Jussi Halla-aho (puhemies) | Perussuomalaiset | Helsingin vaalipiiri |
|  | Paula Risikko (1. varapuhemies) | Kokoomus | Vaasan vaalipiiri |
|  | Tarja Filatov (2. varapuhemies) | SDP | Hämeen vaalipiiri |
|  | Kim Berg | SDP | Vaasan vaalipiiri |
|  | Jari Ronkainen | Perussuomalaiset | Hämeen vaalipiiri |
|  | Eerikki Viljanen | Keskusta | Uudenmaan vaalipiiri |
|  | Sinuhe Wallinheimo | Kokoomus | Keski-Suomen vaalipiiri |
Del Dominio de los Reyes de España sobre de los Indios

Del Dominio de los Reyes de España sobre de los Indios on Salamancan yliopiston teologian ja lainopin professorin, dominikaani Mátias de Pazin kirjoittama teksti, jonka tarkoituksena oli perustella Espanjan Amerikassa tekemien valloitusten oikeutusta. Teos syntyi Espanjan Ferdinand Katolisen toimeksiannosta vuonna 1513. Toimeksiannon syynä oli Santo Domingosta Espanjan hoviin vuonna 1511 saapuneen dominikaani Antonio de Montesinosin pitkä lista saaren intiaaneja kohdanneista julmuuksista ja sorrosta. Montesinosin toiminta hovissa pani alulle tutkimukset, joiden tuloksena oli vuonna 1512 syntynyt säädöskokoelma Burgosin lait.
Asian ajankohtaisuuden vuoksi Ferdinand antoi Mátias de Pazin ja neuvostonsa jäsenen, tohtori Juan López Palacios Rubiosin tehtäväksi kirjoittaa tutkielmat kuninkaan oikeudesta hallita, ja tarpeen niin vaatiessa, käydä oikeutettua sotaa siihen saakka tuntemattomia intiaanikansoja vastaan.
Matías de Paz aloittaa teoksensa paneutumalla ajankohtaa vaivaavan suuren epätietoisuuden ja epäilysten ytimeen:
Voiko kristitty kuningas hallita intiaaneja yksinvaltaisesti, ja  onko kuningas korvausvelvollinen vahingoista

”Koskien Katolisen ja Voittamattoman Espanjan Kuninkaan intiaanien hallitsemiseen koskevaa oikeutta, jotka kyseiset intiaanit Korkein Jumala ja Kaikkivaltias on hänelle alistanut, ja josta on aiheutunut joitakin epäilyjä uskon miesten ja sääntökuntiin kuuluvien keskuudessa:
Ensiksi: Voiko Kristitty Kuninkaamme hallita yllä mainittuja intiaaneja despoottisen yksinvaltaisesti (despótico principado)?
Toiseksi: Onko luvallista pitää heidät hänen kuninkaallisen valtansa alla?
Kolmanneksi: Ovatko ne, jotka ovat saaneet intiaaneilta lukuisia palveluja, saatettuaan nämä raskaan rasituksen alaisiksi orjuuteen, pakolliset korvaamaan kaiken näiltä saamansa?
Mátias de Paz vastaa

Ensimmäiseen kysymykseen liittyen ajattelemme näin: Vaikuttaa siltä, että Espanjan Kuningas voi yksinvaltaisesti pitää ja omistaa mainitut intiaanit, koska hän voi sodalla, jolla on alistanut jonkin maan, provinssin tai valtakunnan, saattaa orjuuteen myös kyseiset intiaanit, josta seuraa, että hän voi tehdä heistä ikuisia orjia, joka on samaa kuin despoottinen yksinvaltius (despótico principado).
Ehto toteutuu seuraavasti: Jos monarkkimme voi sodan avulla alistaa intiaaneja, ja myös tappaa heitä, olisi orjuuttaminen silloin pienempi paha...Ja on luonnon lakien mukaista, että hän, joka oman määräysvaltansa nojalla voi toteuttaa suuremman pahan, voi toteuttaa myös pienemmän pahan. Väittämä on  toteutunut, koska orjuuteen saattaminen on pienempi paha kuin se, joka aiheutuu elämän pois ottamisesta ikuiseksi ajaksi, kuten Pedro Ancarano sanoo Sexto de las Decretalisia kommentoidessaan, ja että jos kyseessä on oikeutettu sota, sotasaalis siirtyy voittajan hallintaan, ja samalla myös sodassa vangiksi saatu, joka orjaksi muututtuaan tekee rikoksen paetessaan vangitsijaansa. Samassa yhteydessä hän Hostialaiseen vedoten sanoo, että kristitty, joka on sodassa saraseeneja vastaan joutunut vangiksi, ei voi nousta saraseenia vastaan, ei ryöstää mitään siltä, jolle on orjana, eikä paeta tämän vallasta, paitsi silloin kun isäntä haluaa houkutella hänet pois uskosta, jolloin vanki voi jättää vankeutensa ja tulla vapaaksi.”
Mátias de Paz kysyy Markuksen evankeliumiin vedoten

”Minulle on annettu kaikki valta taivaassa ja maan päällä,” josta Matías de Paz jatkaa kysymällä:
”Miten silloin voitaisiin ylistää Herran nimeä koko maailmassa, jos uskottomilla olisi hallussaan maita ja valtakuntia? Tästä syystä on valoakin kirkkaampaa, että katoliset Ruhtinaat voivat hyökätä uskottomien kimppuun, ja että heidän on suorastaan pakko tehdä näin, jotta Pelastajamme sanat tulisivat täytetyiksi. Että intiaanit ovat noita uskottomia, joilla on hallussaan huomattava osa maan piiriä, jonka seikan tietävät ne, jotka ovat lähestyneet heidän rajojaan...Ja näin ei ole sopivaa, että henkilö, joka tulee kastetuksi, vapautuu orjuudesta, koska se on rangaistus synnistä... Tuollaista asiantilaa ei muuta kasteen saaminen, josta seuraa, että vaikka kyseiset intiaanit olisivat heti vangiksi jouduttuaan tulleet käännytetyiksi uskoon, eivät he sen perusteella ansaitse vapautta, vaan että Kuninkaamme voi hallita heitä yksinvaltaisesti samalla tavoin kuin muitakin alamaisiaan.”
Oikeutetun sodan jälkitila. Sorrettujen on saatava korvaus

Matías de Paz on perusteellinen argumentoidessaan oikeutetun sodan jälkitilaa:
”Kuitenkin on olemassa totuus, joka sotii edellä mainittua vastaan, ja se on tämä: Ihmisiä kohtaan, sitten kun he ovat tietoisia Pelastajan nimestä ja ovat vapaita, ei tule käyttäytyä loukkaavasti, vaan heitä kohtaan on enimmältään oltava myötätuntoisia ja armeliaita, sillä on huomattava, että kääntymisensä jälkeen he eivät ole huonompia, vaan kunnoltaan parempia, jolloin olisi pahasti heitä kohtaan, jos heidät alistettaisiin orjuuteen tai pakkotyöhön...Näin siis intiaanit, jotka tietojen mukaan ottivat mielellään vastaan kasteen heti kun heidän keskuuteensa oli levinnyt tieto Herrasta, ovat osallisia siitä, ettei ole luvallista tehdä heistä orjia ja määrätä heitä despotian alle, ja että niiden, joita on sorrettu, on saatava siitä korvaus. Vielä enemmän: toisen epäilyn suhteen näyttää siltä, etteivät kyseiset intiaanit voi olla muun kuninkaallisen tai poliittisen Ruhtinaan alaisia kun sen, jonka alaisia he olivat aikaisemmin, vaikka nuo vallanpitäjät olisivatkin uskottomia...
Onko kristityille luvallista julistaa sota valtakunnissaan rauhassa eläviä vastaan?

...Jos kysymys ulotetaan koskemaan uskottomia, jotka elävät rauhallisesti Kristittyjä häiritsemättä, meistä erillään sijaitsevissa valtakunnissaan omien lakiensa mukaisesti ja kaiken omistaen, onko silloin Kristityille luvallista, syntiin syyllistymättä, julistaa sota sellaisia vastaan, jotka haluavat elää rauhassa, ja ryöstää heidän omaisuutensa...
Järjelliset olennot eivät alussa olleet kenenkään omaisuutta

...On huomion arvoista, että kuuluisien kanonistien, kuten Hostialaisen ja Innocentin teoksissa, löytyy ristiriitaisia mielipiteitä siitä, voiko uskottomien kesken olla ilman syntiä hallitusvaltaa, omistamista ja oikeusjärjestystä. Tällä asialla on suuri merkitys, sillä vastauksen ollessa myönteisen, heitä ei voitaisi häiritä maillaan, ei valloittaa, eikä heikentää heitä virheeseen syyllistymättä...Tästä seuraa, että järjelliset olennot eivät alussa olleet kenenkään omaisuutta, vaan joutuivat vasta sitten sen omistamiksi, joka oli heidät ensin alistanut. Sen vuoksi Mooseksen 5. kirjan 11. luvun 24. jakeen ensimmäinen lause sanoo: ”Mihin paikkaan te jalkanne astutte, se on oleva teidän,” eli että kenellekään ei olisi sallittua omia kyseistä paikkaa sen jälkeen kun joku toinen on sen vallannut...Luonnon laki kieltää tekemästä toiselle sitä, mitä ei haluta itselleen tehtävän...Tästä käy selvästi ilmi, että Jumala määräsi luomilleen järjellisille olennoille kokonaisuudessaan kaiken, koska Jumala antaa aurinkonsa nousta niin hyville kuin pahoille...
Kuningas voi laillisesti vaatia oikeudenmukaisia palveluksia

..Mutta koska yllä mainitut intiaanit ovat ottaneet vastaan Kristuksen lain ja uskon, seuraa siitä selvästi, ettei heiltä voida riistää heidän omaisuuttaan, eikä hallita heitä kuninkaan despotismilla. Kuitenkin, koska kukaan ei voi käydä sotaa ilman päteviä sotilaita, ja koska vaikeudet noihin maihin pääsemiseksi ja intiaanien pitämiseksi Kristuksen uskossa, ovat olleet suuret, hyvin suuret, samaten kuin siitä aiheutuneet  menetykset ja mittavat kulut, voi Kuningas laillisesti vaatia intiaaneilta joitakin palveluksia, aina kuitenkin oikeudenmukaisesti ja järkevästi, jotta Herran nimeä ei halvennettaisi...
...Lopuksi on vielä vastattava alussa esitettyihin kysymyksiin. Ensimmäisen suhteen on sanottava olevan totta, että jos tuo kansa ei voisi oikeudenmukaisesti puolustautua asiaan liittyvin ehdoin...heidät voitaisiin saattaa ikuiseen orjuuteen, jos he tultuaan tietoisiksi totuudesta, ryhtyisivät kapinoimaan ilman laillista syytä...
Intiaaneja ei voida orjuuttaa ylläkuvatulla tavalla

...Korvauksen saaminen menetyksistä on ehdoton, ja enemmänkin, sillä vaikka intiaaneja voidaan pitää orjina, ei heitä voida orjuuttaa yllä kerrotulla tavalla, sillä kokemus osoittaa meille, että palvelut, joita heiltä on vaadittu, ovat olleet syynä heidän luopumiseensa uskosta, kiroamiseen Herran nimeen, ja että naiset ennen synnyttämistä uhraavat sisimmän hedelmänsä, jotta eivät näkisi lastensa joutuvan tuon kaltaiseen orjuuteen, mikä on hyvin kauhistuttavaa ja inhottavaa. Sen vuoksi ehdotan, että armeliaisuuden nimissä, vaikka he oikeuden mukaan ansaitsisivat orjuuden, intiaaneille tulisi antaa vapaus, koska, kuten olen sanonut, sen sijaan, että usko vahvistuisi, se paremminkin heikkenee, mutta että vapaus heille annettuna, lisäisi heidän uskoaan...Asian kanssa tekemisissä olevat munkit tietävät kertoa lukemattomista intiaaneista, jotka ovat menettäneet henkensä pakkotöissä, samoin kuin tietävät kertoa ihmisistä jotka ovat vapaita; miten mielellään he palvoisivat Kristusta ja maksaisivat Kuninkaallemme veronsa paremmin kuin tällä hetkellä, ja että katolinen usko menestyisi, koska intiaanit nähdessään tulleensa oikein kohdelluiksi, vahvistaisivat sitä sanoillaan ja teoillaan...”
Isä Matías de Paz päättää tutkielmansa paavi Aleksanteri VI:n bullaan

”Aleksanteri, jne.... Halutessanne toteuttaa haluamanne toimenpiteen, annoitte tehtävän rakkaalle Cristóbal Colónille, hyvin kykenevälle ja sopivalle miehelle, niin monesti pätevälle, annoitte tuohon niin suureen hankkeeseen, sekä tuollaisiin tehtäviin sopivat laivat ja miehet, vaivoja, vaaroja ja kustannuksia kaihtamatta, jotta tarmolla etsittäisiin meritse kiinteitä maita ja kaukaisia saaria, jonne tähän mennessä ei vielä ole purjehdittu, ja joka suuren vaivannäön jälkeen jumalallisen suosion avulla ja omalla tarmollaan löysi tiettyjä kaukaisia saaria Valtamerta purjehtiessaan, ja myös kiinteitä maita, joita tähän mennessä toiset eivät olleet löytäneet, joissa asuu paljon rauhassa eläviä kansoja, jotka, kuten kerrotaan, kulkevat alastomina eivätkä syö lihaa. Ja minkä kyseiset tiedonantajamme voivat vahvistaa, on, että nuo samat kansat, jotka elävät mainituilla saarilla ja kiinteissä maissa, uskovat taivaassa olevaan yhteen ainoaan Jumalaan niin, että he näyttävät olevan hyvin valmiita ottamaan vastaan katolisen uskon, ja valmiita ohjattaviksi hyviin tapoihin; ja lienee mahdollista, että heidän saatuaan uskon opetusta, johdattuu Pelastajamme, Herramme Jeesuksen Kristuksen nimi helposti kyseisiin maihin ja saariin.”
Kuninkaallisella määräyksellä tämän kirjoitelman laati kunnioitettu isä Matías de Paz, Salamancan Yliopiston Pyhän Teologian professori.”
Matías de Pazin ja Francisco de Vitorian, Salamancan yliopiston lakitieteen ja teologian professorin, ”Espanjan Sokrateen”, haudat ovat rinnatusten Salamancan San Estebanin luostarissa.
Electro Hippies

| Electro Hippies> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1985–1989
Tyylilaji:  thrashcore, crossover thrash, crust punk, grindcore
Kotipaikka:  St Helens/Wigan, Iso-Britannia
Laulukieli:  englanti
Infobox OKNimi-testi OK: 
Electro Hippies on englantilainen crossover thrash/thrashcore/grindcore -yhtye joka oli aktiviinen vuodesta 1985 vuoteen 1989.
Jäsenet

Jeffrey Walker
Simon
Bruno
Andy
Kate
Phil
Dom
Whitey
Diskografia

1986 Play Loud or Not at All Flat Earth Records (Generic/Electro Hippies split LP)
1987 The Only Good Punk... Is A Dead One LP. Peaceville Records.
1987 The Peel Sessions 12". Strange Fruit Records
1989 Live LP. Peaceville Records
1989 Play Fast Or Die 12". Necrosis Records Re-issue of the band's half of the split LP with Generic.
1989 The Peaceville Recordings LP/CD. Peaceville Records.
1989 "Mega Armageddon Death Pt.3" / "You Suffer" 7". Split single with Napalm Death
2002 The Only Good Punk CD. Peaceville Records.
DraftSight

| DraftSight |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Dassault Systèmes
Kehityshistoria
Vakaa versio:  13. lokakuuta 2014
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  CAD
Alusta:  Windows, Mac OS X
Lisenssi:  omisteinen ohjelmisto
DraftSight on omisteinen CAD-ohjelmisto. Ohjelma on englanninkielinen ja siitä on versiot Windowsille, Linuxille ja Mac OS X:lle. Ohjelmaa julkaisee Dassault Systèmes -yhtiö.
Edward Benedicks

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | 100 m hirvi, parilaukaukset |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | 100 m hirvi, parilaukaukset, joukkue |  |
Edward Benedicks (9. helmikuuta 1879 Menton, Ranska – 24. elokuuta 1960 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen ampuja ja kaksinkertainen olympiamitalisti. Hän sai vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa hopeaa 100 metrin hirven parilaukauksissa tuloksella 74 ja lisäksi Antwerpenissä kesäolympialaisissa 1920 hopeaa 100 metrin hirven parilaukausten joukkuekilpailussa.
Economic Community of West African States Monitoring Group

Nigerialainen ECOMOG-sotilas Liberiassa
Economic Community of West African States Cease-fire Monitoring Group eli ECOMOG on länsiafrikkalainen interventiojoukko, jonka perusti Länsi-Afrikan talousyhteisö (ECOWAS) vuonna 1990. ECOMOG ei ole varsinainen armeija, vaan järjestely, jonka avulla useiden eri maiden armeijat voivat toimia yhdessä (vertaa Nato). Sen toiminta rakentuu pääasiassa Nigerian ympärille, mutta toiminnassa ovat mukana myös Ghana, Guinea, Sierra Leone ja Gambia.
Nigeria, Ghana ja muut ECOWAS:n jäsenet tekivät yhteistyösopimuksen Freetownissa, Sierra Leonessa 29. toukokuuta 1989. ECOWAS:n anglofoniset maat perustivat ECOMOG:n vuonna 1990 puuttuakseen Liberian sisällissotaan. Länsimaat olivat kieltäytyneet puuttumasta konfliktiin. Toisin kuin esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien toiminnassa, ECOMOG:n toimintaan kuului aseellinen väliintulo ja osanotto Liberian väkivaltaisuuksiin sekä voimatoimenpiteiden käyttö taistelevien osapuolten hillitsemisessä.
Sittemmin ECOMOG on puuttunut konflikteihin muuallakin Afrikassa:
Sierra Leone (1997)
Guinea-Bissau (1999)
Sierra Leone (1999)
Guinea–Liberia (2001)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Economic Community of West African States Monitoring Group Wikimedia Commonsissa
Tilannekatsaus ECOMOG:n toimintaan Liberian sisällissodassa Human Rights Watchin julkaisema raportti (kesäkuu 1993)
Doryanthaceae

| Doryanthaceae |
| --- | --- |
 Doryanthes excelsa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Ylälahko::  Yksisirkkaiset Lilianae
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Keihäskukkakasvit Doryanthaceae  R.Dahlgren & Clifford
Suvut
 keihäskukat (Doryanthes Corrêa) 
Katso myös
   Doryanthaceae Wikispeciesissä   Doryanthaceae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keihäskukkakasvit (Doryanthaceae) on yksisirkkaisten Asparagales-lahkoon kuuluva heimo, jossa on vain yksi kaksilajinen suku: keihäskukat (Doryanthes). Kumpikin lajeista kasvaa Itä-Australiassa.
Tuntomerkit

Keihäskukat ovat massiivisia, mätästäviä monivuotisia ruohoja, joilla on sipulimainen varren tyvi. Lehdet ovat kierteisasentoisia, ehytlaitaisia ja hajoavat kuiduiksi kärjistään. Tiheä kukinto sijaitsee jopa 6 m pitkän, haarattoman ja lehdellisen varren päässä. Toisinaan kukinto on melkein sarjamainen. Kukinnossa on paljon kookkaita, säteittäissymmetrisiä ja kirkkaanpunaisia kukkia. Kehälehdet ovat kookkaita ja muodostavat pitkän putken. Ponnet avautuvat sivulle ja kiinnittyvät palhoon keskiosastaan. Sikiäin on kehänalainen. Siemenet ovat litteitä ja siivellisiä; niissä on endospermi eli siemenvalkuainen ja litteä alkio. Taimessa on sivuilta litistynyt imujuuri eli haustorio ja sirkkalehteä suojaava itutuppi eli koleoptiili.
Luokittelu

Keihäskukat kuuluvat Asparagales-lahkon evoluutiopuun haaraan, jossa ovat myös kurjenmiekkakasvit (Iridaceae), Xeronemataceae, heinäpuukasvit (Xanthorrhoeaceae), narsissikasvit (Amaryllidaceae) ja parsakasvit (Asparagaceae).
Luokittelu > Lajit

Keihäskukkien kaksi lajia ovat:
Doryanthes excelsa Corrêa
nuokkukeihäskukka eli keihäskukka (Doryanthes palmeri) W.Bull
Ecolines

| Ecolines |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1993
Kotipaikka:  Prāgas Iela, Riika, LV1001, Latvia
Toimiala:  Joukkoliikenne
Kotisivu:  ecolines.net
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ecolinesin bussi Latvian Riiassa (2022).
Ecolines on latvialainen joukkoliikenneyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Riiassa, Latviassa. Se on suurehko, erityisesti keskisessä ja itäisessä Euroopassa operoiva linja-autoyhtiö. Yritysen linja-autot ajavat päivittäin yli 200 kaupunkiin, jotka sijaitsevat 20 eri maassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ecolines Wikimedia Commonsissa
Esimerkki matkahausta Varsova-Tallinna (suomeksi) (ecolines.net)
Dorothea Viehmann

| Dorothea Viehmann |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. marraskuuta 1755 Rengershausen, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta
Kuollut: 17. marraskuuta 1815 (60 vuotta)
Dorothea Viehmann (alk. Katharina Dorothea Pierson, 8. marraskuuta 1755 Rengershausen, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 17. marraskuuta 1815) oli yksi tärkeimmistä Grimmin satujen sepittäjistä.
Elämä

Dorothea Viehmann syntyi kestikievarin pitäjän tyttäreksi Rengershausenissa nykyisen Baunatalin alueella lähellä Kasselia. Hänen isänsä suku polveutui Ranskasta Saksaan 1600-luvun lopulla muuttaneista hugenoteista. Dorothea avioitui vuonna 1777 Nikolaus Viehmannin kanssa ja asettui Niederwehrenin kylään, joka on nykyisin Kasselin kaupunginosa.
Dorothea Viehmann tutustui Grimmin veljeksiin 1813. Hän kertoi veljeksille noin 40 satua, jotka nämä sisällyttivät kuuluisan satukokoelmansa toiseen niteeseen. Viehmannin sadut perustuvat olettavasti tarinoihin, joita hän nuoruudessaan kuuli kestikievarissa matkamiehiltä ja talonpojilta sekä seitsenvuotisen sodan sotilailta. Vaikutteita satuihin lienee periytynyt myös Piersonin ranskalaisperäiseltä suvulta.
Viehmannin kertomia tarinoita ovat muun muassa Der Teufel mit den drei goldenen Haaren ja Die Gänsemagd.
Viehmann synnyinkoti on suojeltu. Baunatalissa on hänen mukaansa nimetty katu, Dorothea-Viehmann-Straße.<ref name=kaupert>