stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nostalgia (elokuva)
Aiheesta muualla

Nostalgia Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Nostalghia (Arkistoitu – Internet Archive) Arts & Faith Top100 Spiritually Significant Films (Arkistoitu – Internet Archive) -listalla (englanniksi)
DVD comparison #1 (Fox-Lorber-R0-NTSC vs. Enter One-R3-NTSC) (englanniksi)
DVD comparison #2 (Fox-Lorber-R0-NTSC vs. Artificial Eye-R2-PAL) (englanniksi)
DVD comparison #3 (Fox Lorber vs. RusCiCo) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Nostalghia.com (englanniksi)
Nostalghia page (englanniksi)
NY Times Nostalghia review (englanniksi)
Aarne Alaja

Aarne Olavi Alaja (vuoteen 1935 Alander, 20. toukokuuta 1912 Längelmäki – 26. syyskuuta 1942 Malgobek) oli suomalainen yleisurheilija, joka toisen maailmansodan aikana kuului Waffen-SS-joukkoihin. Tampereen Pyrinnön juoksijana Alaja voitti vuonna 1937 SM-viestien 4 × 800 metrin matkalla pronssia ja oli 4 × 1 500 metrin matkalla neljäs. Kalevan kisoissa vuonna 1939 Alander oli 800 metrillä seitsemäs.
Ammatiltaan Alaja oli radioteknikko ja sotilasarvoltaan vääpeli. Hän osallistui talvisodassa (6.VK/6.RPr.) Summan ja Viipurin taisteluihin. Jatkosodan alla Alander liittyi vapaaehtoisena SS-joukkoihin ja matkasi neljännessä ryhmässä Vaasasta Danzigiin, jonne saapui 8. kesäkuuta 1941. Alaja osana suomalaista SS-pataljoonaa osallistui taisteluihin nykyisten Puolan ja Ukrainan alueilla. Vuoden 1942 alkupuoliskolla suomalaispataljoona siirtyi Kaukasuksen alueelle.
Alaja kaatui Malgobekin alueen taistelussa Itä-Kaukasuksella syyskuussa 1942.
Aiheesta muualla

Aarne Alaja Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Aarne Ankka

Aarne Ankka (ruots. Arne Anka) on ruotsalainen sarjakuvahahmo, jonka on luonut Charlie Christensen. Aarne on kirjallisuutta harrastava, rahaton tukholmalainen, joka arvostelee sapekkaasti ruotsalaista yhteiskuntaa ja elämäntapaa, vippailee kaveriltaan Krilleltä rahaa oluen ostoon ja yrittää houkutella naisseuraa tekeytymällä väärinymmärretyksi runoilijasieluksi. Epäsympaattisista piirteistään huolimatta Aarnessa on myös idealistin ja romantikon vikaa, mikä ehkä selittää hänen huonon sopeutumisensa nyky-yhteiskuntaan.
Christensen piirsi sarjakuvaa ensimmäisen kerran vuosina 1983–1995. Sarjakuvan lopettamista Christensen perusteli sillä, että Espanjaan muutettuaan hän ei enää kyennyt arvostelemaan ruotsalaista yhteiskuntaa riittävän aidolla asenteella. Sarjakuvassa Aarne avioitui, ryhtyi viettämään tavallista perhe-elämää ja jätti hyvästit lukijoille.
Joulukuussa 2004 Aarne ilmaantui yllättäen toiseen Christensenin sarjakuvaan, Konrad K.:hon, Dagens Arbete -sanomalehdessä. Aarne on ottanut avioeron ja on elämänasenteeltaan jos mahdollista entistäkin kyynisempi. Pian Aarnesta tuli uudelleen sarjakuvan päähenkilö.
Aarne muistuttaa ulkonäöltään suuresti Aku Ankkaa, mistä syystä Disney uhkasi Christenseniä oikeudellisilla toimilla. Aarnen nokka muuttui joksikin aikaa teräväkärkiseksi, mutta sittemmin nokka palautui alkuperäiseen akuankkamaiseen muotoonsa. Tarinassa nokan samanmuotoisuus on selitetty sillä, että Aarne on käynyt ostamassa pilailupuodista Akun nokan. Silloin tällöin piirroksissa näkyykin Aarnen takaraivon yli kulkeva naru, jolla nokka on kiinnitetty kasvoille. Christensen myös käytti Carl Barksiin viittaavaa taiteilijanimeä Alexander Barks.
Aarne Ankka -sarjakuvien pohjalta on tehty myös näytelmä, joka on esitetty Suomessa Teater Viirusin, Suomen Kansallisteatterin ja Svenska Teaternin yhteistuotantona ruotsiksi. Syyskuussa 2006 näytelmä kantaesitettiin suomeksi Tampereen Työväen Teatterin näyttämölle Marika Vapaavuoren ohjaamana. Aarnea esitti näytelmässä Lari Halme.
Sarjakuva-albumit

Aarne Ankka – 1998 Kustannus Oy Jalava
mustavalkopainos, 47 sivua. Sisältää yhden sivun mittaisia sarjakuvia vuosilta 1983–1989
Aarne Ankka 2 – 1998 Jalava
mustavalkopainos, 46 sivua. Sarjakuvia vuosilta 1989–1991 sekä yksi vuodelta 1993
Aarne Ankka 3 – 1999 Jalava
mustavalkopainos, 38 sivua. Sarjakuvia vuosilta 1990–1993
Oppia ikä kaikki

Kaarina Kaikkosen tilateos Oppia ikä kaikki koostuu betonisista kirjoista.
Oppia ikä kaikki on Kaarina Kaikkosen vuonna 2018 paljastettu teos Tampereen Tesomalla Ristimäen kaupunginosassa. Tilateoksessa, jonka sisällä voi kävellä, on 12 betonista kirjaa. Niiden korkeus vaihtelee 120 senttimetristä 260 senttimetriin. Niistä jokainen sisältää yhden suomalaisen sananlaskun. Kirjojen nimet ovat Harkinta, Kateus, Kokemus, Lohtu, Maltti, Omahyväisyys, Opetus, Rauha, Syyllisyys, Uteliaisuus, Toivo ja Ystävyys.
Teoksen Oppia ikä kaikki hinta oli noin 60 000 euroa. Tontin rakennuttajat T2h ja Avain-yhtiöt jakoivat kustannukset keskenään.
Kuvia teoksen osasta

Teoksen osa "Ystävyys"
Sananlasku teoksen kirjassa "Ystävyys"
Aiheesta muualla

Oppia ikä kaikki, Kaarina Kaikkonen; Taide rakentamisessa; Taiderakentamisessa.fi, Rakennustieto
A. V. Filipenkon talviurheilukeskus

| A>  V. Filipenkon talviurheilukeskus |
| --- | --- |

Stadionin tiedot
Sijainti:   Hanty-Mansijsk, Hanti-Mansia, Venäjä
Koordinaatit:  60°59′2″N, 69°1′34″E
Korkeus merenpinnasta:  83 m
Avattu:  1960-luvulla
Remontoitu:  2010, 2012
Lumitykkien kapasiteetti:  2 400 m³
Ampumapaikkoja:  30 (Kurvinen)
Katsojakapasiteetti
Katsomo:  10 000
Maasto:  2 000
Ladut
Korkein kohta:  114 m
Matalin kohta:  63 m
Kilpailuja
Maailmancup:  2000, 2005, 2007, 2008, 2009, 2010, 2012, 2013, 2015
MM-kilpailut:  2003, 2011
A. V. Filipenkon talviurheilukeskus (ven. Центр зимних видов спорта в Ханты-Мансийске имени А.В. Филипенко, Talviurheilukeskus Hanty-Mansijskissa, jonka nimi on A.V. Filipenko) on Hanty-Mansijskissa Venäjällä sijaitseva ampumahiihtostadion.
Siellä on järjestetty ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 2003 ja 2011. Lisäksi stadion on isännöinyt ampumahiihdon maailmancupin osakilpailuja 2000-luvulla liki vuosittain. Yleensä Hanty-Mansijsk sai lumivarmuutensa vuoksi toimia maailmancupin finaalien isäntänä maaliskuussa. Vuonna 2016 Tjumenin uusi ampumahiihtokeskus syrjäytti Hanty-Mansijskin Venäjän merkittävimpänä ampumahiihtokeskuksena, ja Hanty-Mansijsk siirrettiin hakemaan IBU-Cupin kilpailuja. Stadionin ensimmäiset IBU-Cupin kilpailut järjestettiin kaudella 2017–2018.
Stadion viimeisimmät suuret muutostyöt tehtiin vuonna 2010 seuraavan talven MM-kilpailuja varten. Tuolloin stadion sai muun muassa suuren siltamaisen takakaarteen. Stadionin ladut ovat pitkälti asfaltoidut ja valaistut.
A. T. Hill

A. T. Hill (myös Tom Hill, synt. Topias Mäkinen, 1897 – 1978) oli kanadansuomalainen kommunisti ja ammattiyhdistysaktiivi, joka vaikutti 1900-luvun alkuvuosikymmeninä muun muassa Kanadan kommunistisessa puolueessa. Hän oli Sanna Kannaston ja Aku Päiviön ohella aikakauden merkittävimpiä kanadansuomalaisen työväenliikkeen toimijoita.
Hill toimi jo nuorena aktiivisesti Industrial Workers of the World -ammattiliitossa kiertäen metsätyömailla organisoimassa ammattiliiton toimintaa. Vuonna 1918 hän oli perustamassa osuuskuntaperiaatteella toimivaa The Hoito -ravintolaa Thunder Bayn kaupunkiin. Se tarjosi metsätyömiehille edullista majoitusta ja ruokaa heidän vieraillessaan kaupungissa. Hill oli vielä nykyäänkin toimivan hotelli-ravintolan ensimmäinen johtaja.
Jätettyään anarkosyndikalistisen IWW:n 1920-luvun alussa, oli Hill mukana perustamassa metsureiden Lumber Workers Industrial Union of Canada -ammattiliittoa, joka muun muassa julkaisi kuukausittain ilmestyvää suomenkielistä Metsätyöläinen-lehteä. Hän kirjoitti säännöllisesti myös Sudburyssä ilmestyneeseen Vapaus-sanomalehteen. Samalla vuosikymmenellä hän oli myös Kanadan Suomalaisen Järjestön johtajana. Vuonna 1923 hänet valittiin Kanadan kommunistisen puolueen vastaperustetun nuorisojärjestön (Young Workers' League of Canada) ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.
Myöhemmin Hill toimi sihteerinä vuonna 1929 perustetussa Workers' Unity Leaguessa, joka oli useamman kommunistisen ammattiliiton kattojärjestö. Elokuussa 1931 Hill pidätettiin yhdessä kahdeksan muun kommunistisen puolueen aktiivin kanssa ja tuomittiin viiden vuoden vankeuteen, koska Kanadan kommunistinen puolue oli oikeuden mukaan laiton järjestö.
Vuonna 2011 ensi-iltansa saaneessa kanadalais-suomalaisessa draamadokumentissa Under the Red Star Hilliä esittää näyttelijä Jussi Nikkilä.
A36

| A36 |
| --- | --- |
 A36-raitiovaunu Torsvikissa
Perustiedot
Tyyppi:  raitiovaunu
Valmistaja:  Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles (CAF)
Lukumäärä:  7
Valmistusvuodet:  2014
Numerointi:  551-557
Istumapaikkoja:  100
Tekniset tiedot
Huippunopeus:  90 km/h
Paino:  66 t
Pituus:  39 475 mm
Leveys:  2 650 mm
Korkeus:  3 633 mm
Raideleveys:  1 435 mm
Pyörästö:  Bo'Bo'2'Bo'Bo
Pyörän halkaisija:  630 / 550 mm
Moottori:  ABB 4RBA2744
Moottorin teho:  8 x 70 kW
A36 on Ruotsissa käytössä oleva raitiovaunumalli. CAF Urbos-vaunutyyppiin perustuvaa A36-raitiovaunua valmisti Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles (CAF) vuonna 2014 yhteensä seitsemän vaunua. Yhdessä raitiovaunussa on 100 istumapaikkaa ja 143 seisomapaikkaa. Vaunu on käytössä Tukholmassa ja Lidingössä Lidingöbananilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta A36 Wikimedia Commonsissa
Open Up and Say...Ahh!

| Open Up and Say> ..Ahh! Poison |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1987
 Julkaistu: 3. toukokuuta 1988
 Tuottaja(t): Tom Werman
 Tyylilaji: glam metal, hard rock
 Kesto: 50.03
 Levy-yhtiö: Capitol Records
Muut kannet
 Albumin sensuroitu kansikuva.
Listasijoitukset
  2.
Poisonin muut julkaisut
| Look What the Cat Dragged In 1986 | Open Up and Say...Ahh! 1988 | Flesh & Blood 1990 |
Open Up and Say...Ahh! on Poisonin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 3. toukokuuta 1988.
Kappaleet

Love on the Rocks – 3.33
Nothin’ But a Good Time – 3.44
Back to the Rocking Horse – 3.36
Good Love – 2.51
Tearin’ Down the Walls – 3.51
Look But You Can't Touch – 3.25
Fallen Angel – 3.58
Every Rose Has It’s Thorn – 4.20
Your Mama Don’t Dance – 3.00
Bad to Be Good – 4.14
Kappaleet > Vuoden 2006 remasteroidun version bonuskappaleet

Livin’ for the Minute – 2.41
World Premiere Interwiew – 10.45
Arvostelut

AllMusic:
Rolling Stone:
ADIRU

Air Data Inertial Reference Unit eli ADIRU on lentotietokonejärjestelmä. Järjestelmää valmistavat useat eri yritykset. Sitä käytetään siviili- ja sotilaskoneissa.
Lokakuussa 2008 Qantasin lennon 72 yhteydessä ADIRU-järjestelmä ilmoitti virheellisesti, että lentokone sakkaa tulkitessaan väärin ilmanpainetta ja tulokulmaa. Kone kääntyi syöksyyn, mutta lentäjien onnistui oikaista se. Sata matkustajaa loukkaantui, ja kone teki hätälaskun.
Oite (1924)

| Oite / 追風 |
| --- | --- |
 Oite

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Uraga Dock Company
Kölinlasku:  16. maaliskuuta 1923
Laskettu vesille:  27. marraskuuta 1924
Palveluskäyttöön:  30. lokakuuta 1925
Loppuvaihe:  upotettu 18. helmikuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 400 t (normaali) 1 750 t (kuormattu)
Pituus:  102,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,1 m
Syväys:  2,9 m
Koneteho:  38 500 ihp
Nopeus:  37,25 solmua
Miehistöä:  154
Aseistus
Aseistus:  4 x 120 mm/45 type 3 -tykkiä 2 x 7,7 mm type 92 -ilmatorjuntakonekivääriä 6 x 533 mm torpedoputkea 18 x syvyyspommia
Oite (jap. 追風) oli Keisarillisen Japanin laivaston Kamikaze-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Uraga Dock Companyltä, missä köli laskettiin 16. maaliskuuta 1923. Alus laskettiin vesille 27. marraskuuta 1924 ja otettiin palvelukseen 30. lokakuuta 1925.
Palvelus

Alus upotettiin 18. helmikuuta 1944.
Neljän vapauden palkinto

Neljän vapauden palkinto (engl. The Four Freedoms Award) on vuodesta 1982 jaettu kansainvälinen palkinto, joka myönnetään henkilölle joka on tehnyt työtä neljälle vapaudelle eli sananvapaudelle, uskonnonvapaudelle, hyvälle elintasolle ja vapaudelle pelosta. Nämä ovat neljä periaatetta, joita Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Roosevelt korosti puheessaan Yhdysvaltain kongressille 6. tammikuuta 1941. Palkinto jaetaan vuorovuosina Rooseveltin kotikaupungissa Hyde Parkissa New Yorkin osavaltiossa tai Middelburgissa Alankomaissa, mistä Rooseveltin suku on lähtöisin.
Palkinnon jakaa Roosevelt-instituutti Hyde Parkissa ja Rooseveltin koulutuskeskus Middleburgissa. Palkinto perustettiin Rooseveltin syntymäpäivänä, mikä korostaa myös Yhdysvaltain ja Alankomaiden suhteita.
Palkinnon saajat > Vapaus-mitali

| Vuosi  | Palkittu (Middleburg) | maa | vuosi | palkittu (Hyde Park) | Maa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 | prinsessa Juliana |  Alankomaat | 1983 | W. Averell Harriman |  Yhdysvallat |
| 1984 | Harold Macmillan |  Britannia | 1985 | Claude Pepper |  Yhdysvallat |
| 1986 | Alessandro Pertini |  Italia | 1987 | Thomas P. O'Neill, Jr |  Yhdysvallat |
| 1988 | Helmut Schmidt |  Saksan liittotasavalta | 1989 | William J. Brennan, Jr. |  Yhdysvallat |
| 1990 | Václav Havel   Jacques Delors |  Tšekkoslovakia  Ranska | 1991 | Thurgood Marshall |  Yhdysvallat |
| 1992 | Javier Pérez de Cuéllar |  Peru | 1993 | Cyrus Vance |  Yhdysvallat |
| 1994 | Tenzin Gyatso 14. dalai lama |  Tiibet | 1995 | Jimmy Carter |  Yhdysvallat |
| 1996 | Juan Carlos I |  Espanja | 1997 | Katharine Graham |  Yhdysvallat |
| 1998 | Mary Robinson |  Irlanti | 1999 | Edward M. Kennedy |  Yhdysvallat |
| 2000 | Martti Ahtisaari |  Suomi | 2001 | I ja II maailmansodan veteraanit, joita edustaa Richard Winters (Yhdysvaltain maavoimat)  Robert Eugene Bush (Yhdysvaltain merivoimat)  William T. Ketcham(Yhdysvaltain merijalkaväki)  Lee A. Archer, Jr. (Yhdysvaltain ilmavoimat)  Ellen Buckley (Yhdysvaltain maavoimien sairaanhoitoyksikkö) |  Yhdysvallat |
| 2002 | Nelson Mandela |  Etelä-Afrikka | 2003 | George Mitchell |  Yhdysvallat |
| 2004 | Kofi Annan |  Ghana | 2005 | Bill Clinton |  Yhdysvallat |
| 2006 | Mohamed ElBaradei |  Egypti | 2007 | Carl Levin  Richard Lugar |  Yhdysvallat |
| 2008 | Richard von Weizsäcker |  Saksa | 2009 | Hillary Rodham Clinton |  Yhdysvallat |
| 2010 | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin |  Euroopan neuvosto | 2011 | Russ Feingold |  Yhdysvallat |
| 2012 | Luiz Inácio Lula da Silva |  Brasilia | 2013 | Wendell Berry |  Yhdysvallat |
| 2014 | Punainen Risti |  Sveitsi | 2015 | Ruth Bader Ginsburg |  Yhdysvallat |
| 2016 | Angela Merkel |  Saksa | 2017 | Harry Belafonte |  Yhdysvallat |
| 2018 | Pariisin ilmastosopimus   Christiana Figueres |  | 2019 | Lonnie Bunch |  Yhdysvallat |
| 2020 | Yhdistyneet kansakunnat |  | 2021 |  |  Yhdysvallat |
| 2022 | Svjatlana Tsih’anouskaja |  Valko-Venäjä |  |  |  |
Palkinnon saajat > Sananvapaus-palkinto

| Vuosi  | Palkittu (Middleburg) | maa | vuosi | palkittu (Hyde Park) | Maa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 | Max van der Stoel |  Alankomaat | 1983 | Joseph L. Rauh, Jr. |  Yhdysvallat |
| 1984 | Amnesty International |  Britannia | 1985 | Kenneth B. Clark |  Yhdysvallat |
| 1986 | El País -lehti |  Espanja | 1987 | Herbert Block |  Yhdysvallat |
| 1988 | Ellen Johnson Sirleaf |  Liberia | 1989 | Walter Cronkite |  Yhdysvallat |
| 1990 | ei jaettu |  | 1991 | James Reston |  Yhdysvallat |
| 1992 | Mstislav Rostropovitš |  Yhdysvallat /  Venäjä | 1993 | Arthur Miller |  Yhdysvallat |
| 1994 | Marion Dönhoff |  Saksa | 1995 | Mary McGrory |  Yhdysvallat |
| 1996 | John Hume |  Britannia | 1997 | Sidney R. Yates |  Yhdysvallat |
| 1998 | CNN-uutiskanava |  Yhdysvallat | 1999 | John Lewis |  Yhdysvallat |
| 2000 | Bronisław Geremek |  Puola | 2001 | The New York Times -sanomalehti ja Sulzberger-suku |  Yhdysvallat |
| 2002 | Radio Free Europe |  Tšekki (päämaja) | 2003 | Studs Terkel |  Yhdysvallat |
| 2004 | Lennart Meri |  Viro | 2005 | Tom Brokaw |  Yhdysvallat |
| 2006 | Carlos Fuentes |  Meksiko | 2007 | Bill Moyers |  Yhdysvallat |
| 2008 | Lakhdar Brahimi |  Algeria | 2009 | Anthony Romero |  Yhdysvallat |
| 2010 | Novaja gazeta -lehti |  Venäjä | 2011 | Michael J. Copps |  Yhdysvallat |
| 2012 | Al Jazeera -uutiskanava |  Qatar | 2013 | Paul Krugman |  Yhdysvallat |
| 2014 | Maryam Durani |  Afganistan | 2015 | Arthur Mitchell |  Yhdysvallat |
| 2016 | Mazen Darwish |  Syyria | 2017 | Dan Rather |  Yhdysvallat |
| 2018 | Erol Önderoğlu |  Turkki | 2019 | The Boston Globe |  Yhdysvallat |
| 2020 | Maria Ressa |  Filippiinit | 2021 |  |  Yhdysvallat |
| 2022 | Mai Khôi |  Vietnam |  |  |  |
Palkinnon saajat > Uskonnon vapaus -palkinto

| Vuosi  | Palkittu (Middleburg) | maa | vuosi | palkittu (Hyde Park) | Maa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 | Willem A. Visser 't Hooft |  Alankomaat | 1983 | Coretta Scott King |  Yhdysvallat |
| 1984 | Werner Leich   Beyers Naudé |  Saksa  Etelä-Afrikka | 1985 | Elie Wiesel |  Yhdysvallat |
| 1986 | Bernardus Alfrink |  Alankomaat | 1987 | Leon Sullivan |  Yhdysvallat |
| 1988 | Teddy Kollek |  Israel | 1989 | Raphael Lemkin (postuumisti)   Amerikanjuutalainen komitea |  Puola   Yhdysvallat |
| 1990 | László Tőkés |  Romania | 1991 | Paul Moore, Jr. |  Israel |
| 1992 | Terry Waite |  Yhdysvallat | 1993 | Theodore M. Hesburgh  Congregation of Holy Cross |  Ranska  |
| 1994 | Gerhart M Riegner |  Saksa | 1995 | Andrew Young |  Yhdysvallat |
| 1996 | lordi Robert Runcie |  Britannia | 1997 | William H. Gray |  Yhdysvallat |
| 1998 | Desmond Tutu |  Etelä-Afrikka | 1999 | Corinne C. Boggs |  Yhdysvallat |
| 2000 | Cicely Saunders |  Britannia | 2001 | Johnnie Carr |  Yhdysvallat |
| 2002 | Nasr Abu Zayd |  Egypti | 2003 | Robert F. Drinan |  Yhdysvallat |
| 2004 | Sari Nusseibeh |  Palestiina | 2005 | Cornel West |  Yhdysvallat |
| 2006 | Taizé-yhteisö |  Ranska | 2007 | Peter J. Gomes |  Yhdysvallat |
| 2008 | Karen Armstrong |  Britannia | 2009 | Eboo Patel |  Yhdysvallat |
| 2010 | Asma Jahangir |  Pakistan | 2011 | Barry W. Lynn |  Yhdysvallat |
| 2012 | Bartolomeos I |  Turkki | 2013 | Simone Campbell |  Yhdysvallat |
| 2014 | Hasan ibn Talal |  Jordania | 2015 | William Barber II |  Yhdysvallat |
| 2016 | kolme pappia Keski-Afrikan tasavallasta |  Keski-Afrikan tasavalta | 2017 | Steve Stone (pappi)   Bashar A. Shala |  Yhdysvallat |
| 2018 | Paride Taban |  Etelä-Sudan | 2019 | Krista Tippett |  Yhdysvallat |
| 2020 | Religions for Peace International |  | 2021 |  |  |
| 2022 | Lian Gogali |  Indonesia |  |  |  |
Palkinnon saajat > Oikeus hyvälle elämälle -palkinto

| Vuosi | Palkittu (Middleburg) | maa | vuosi | palkittu (Hyde Park) | Maa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 | H. Johannes Witteveen |  Alankomaat | 1983 | Robert McNamara |  Yhdysvallat |
| 1984 | Liv Ullmann |  Norja | 1985 | John Kenneth Galbraith |  Yhdysvallat |
| 1986 | F. Bradford Morse |  Yhdysvallat | 1987 | Mary Lasker |  Yhdysvallat |
| 1988 | Halfdan T. Mahler |  Tanska | 1989 | Dorothy I. Height |  Yhdysvallat |
| 1990 | Emile van Lennep |  Alankomaat | 1991 | Paul Newman  Joanne Woodward |  Yhdysvallat |
| 1992 | Jan Tinbergen |  Alankomaat | 1993 | Eunice Kennedy Shriver  Sargent Shriver |  Yhdysvallat |
| 1994 | Sadako Ogata |  Japani | 1995 | Lane Kirkland |  Yhdysvallat |
| 1996 | Lääkärit ilman rajoja |  Sveitsi | 1997 | Mark O. Hatfield |  Sveitsi |
| 1998 | Stéphane Hessel |  Ranska | 1999 | George S. McGovern |  Sveitsi |
| 2000 | M. S. Swaminathan |  Intia | 2001 | Dimes- säätiö |  Yhdysvallat |
| 2002 | Gro Harlem Brundtland |  Norja | 2003 | Dolores Huerta |  Yhdysvallat |
| 2004 | Marguerite Barankitse |  Burundi | 2005 | Marsha J. Evans |  Yhdysvallat |
| 2006 | Muhammad Yunus  Grameen Bank |  Bangladesh | 2007 | Barbara Ehrenreich |  Yhdysvallat |
| 2008 | Jan Egeland |  Norja | 2009 | Vicki Escarra |  Yhdysvallat |
| 2010 | Maurice Strong |  Yhdysvallat | 2011 | Jacqueline Novogratz |  Yhdysvallat |
| 2012 | Ela Bhatt |  Intia | 2013 | Coalition of Immokalee Workers |  Yhdysvallat |
| 2014 | Hawa Abdi |  Somalia | 2015 | Olufunmilayo Olopade |  Yhdysvallat |
| 2016 | Denis Mukwege |  Kongon demokraattinen tasavalta | 2017 | Ai-jen Poo |  Yhdysvallat |
| 2018 | Emmanuel de Merode   Virunga Allience |  Belgia | 2019 | Franklin Thomas |  |
| 2020 | Sander de Kramer |  Alankomaat | 2021 |  |  |
| 2022 | Nice Nailantei Leng’ete |  Kenia |  |  |  |
Palkinnon saajat > Vapaus pelosta

| Vuosi | Palkittu (Middleburg) | maa | vuosi | palkittu (Hyde Park) | Maa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 | J. Herman van Roijen |  Alankomaat | 1983 | Jacob K. Javits |  Yhdysvallat |
| 1984 | Brian Urquhart |  Britannia | 1985 | Isidor Isaac Rabi |  Yhdysvallat |
| 1986 | Olof Palme (postuumisti) |  Ruotsi | 1987 | George Kennan |  Yhdysvallat |
| 1988 | Armand Hammer |  Yhdysvallat | 1989 | J. William Fulbright |  Yhdysvallat |
| 1990 | Simon Wiesenthal |  Itävalta | 1991 | Mike Mansfield |  Yhdysvallat |
| 1992 | Peter Carrington |  Britannia | 1993 | George Ball |  Yhdysvallat |
| 1994 | Zdravko Grebo |  Bosnia ja Hertsegovina | 1995 | Elliot Richardson |  Yhdysvallat |
| 1996 | Shimon Peres |  Israel | 1997 | Daniel K. Inouye |  Yhdysvallat |
| 1998 | Craig Kielburger |  Kanada | 1999 | Robert O. Muller |  Yhdysvallat |
| 2000 | Louise Arbour |  Kanada | 2001 | I ja II maailmansodan veteraanit, joita edustaa Richard Winters (Yhdysvaltain maavoimat)  Robert E. Bush (Yhdysvaltain merivoimat)  William T. Ketcham (Yhdysvaltain merijalkaväki)  Lee A. Archer, Jr (Yhdysvaltain ilmavoimat)  Ellen Buckley (Yhdysvaltain maavoimien sairaanhoitoyksikkö) |  Yhdysvallat |
| 2002 | Ernesto Zedillo |  Meksiko | 2003 | Robert C. Byrd |  Yhdysvallat |
| 2004 | Max Kohnstamm |  Alankomaat | 2005 | Lee H. Hamilton  Thomas Kean |  Yhdysvallat |
| 2006 | Aung San Suu Kyi |  Myanmar | 2007 | Brent Scowcroft |  Yhdysvallat |
| 2008 | Willemijn Verloop |  Alankomaat | 2009 | Pasquale J. D'Amuro |  Yhdysvallat |
| 2010 | Gareth Evans |  Australia | 2011 | Bryan A. Stevenson |  Yhdysvallat |
| 2012 | Hussain al-Shahristani |  Irak | 2013 | Ameena Matthews |  Yhdysvallat |
| 2014 | Malala Yousafzai |  Pakistan | 2015 | Katrina vanden Heuvel |  Yhdysvallat |
| 2016 | Human Rights Watch |  | 2017 | Cristina Jiménez Moreta |  Yhdysvallat |
| 2018 | Urmila Chaudhary |    Nepal | 2019 | Sandy Hook Promise |  |
| 2020 | Leoluca Orlando |  Italia | 2021 |  |  |
| 2022 | ÜniKuir |  Turkki |  |  |  |
Palkinnon saajat > Erikoispalkinto

| Vuosi  | Palkittu | Maa |
| --- | --- | --- |
| 1984 | Simone Veil |  Ranska |
| 1990 | Mihail Gorbatšov |  Neuvostoliitto |
| 1995 | Ruud Lubbers |  Alankomaat |
| 1995 | Jonas Salk |  Yhdysvallat |
| 2002 | William vanden Heuvel |  Yhdysvallat |
| 2003 | Arthur Schlesinger Jr. |  Yhdysvallat |
| 2004 | Anton Rupert |  Etelä-Afrikka |
| 2004 | Bob Dole |  Yhdysvallat |
| 2005 | BBC World Service |  Britannia |
| 2005 | Mary Soames |  Britannia |
| 2006 | Mike Wallace |  Yhdysvallat |
| 2008 | Forrest Church |  Yhdysvallat |
206 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Tapahtumia

Ilipan taistelu
Kiinassa Qin-dynastia kaatui ja tilalle nousi Han-dynastia.