stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Natriumpyrofosfaatti

| Natriumpyrofosfaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  7722-88-5
PubChem CID:  24403 ja 517048
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Na4P2O7
Moolimassa:  265,9
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  880 °C
Tiheys:  2,53 g/cm3
Liukoisuus veteen:  67 g/l (25 °C)
Natriumpyrofosfaatti eli natriumdifosfaatti (Na4P2O7) on natrium- ja pyrofosfaatti-ioneista muodostuva epäorgaaninen ioniyhdiste. Ainetta käytetään muun muassa puhdistusaineissa ja elintarvikkeiden lisäaineena.
Ominaisuudet

Natriumpyrofosfaatti on huoneenlämpötilassa valkoinen kiteinen aine. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen dekahydraatti (Na4P2O7·10H2O). Sekä kidevedetön natriumpyrofosfaatti että sen hydraatti liukenevat veteen. Muodostuva liuos on emäksinen ja 1 % natriumpyrofosfaattiliuoksen pH-arvo on noin 10. Natriumpyrofosfaatilla on useita kidemuotoja lämpötilavälillä 400–545 °C.
Valmistus ja käyttö

Natriumpyrofosfaattia valmistetaan kuumentamalla natriumvetyfosfaattia 300–900 °C lämpötilaan. Prosessi on kaksivaiheinen ja ensimmäisessä vaiheessa natriumvetyfosfaattiliuos kuivataan spraykuivauslaitteella ja tämän jälkeen kuumennus suoritetaan pyöröuuneissa.
Natriumpyrofosfaattia käytetään puhdistusaineissa, metallien kiillottamiseen, porausnesteissä viskositeetin säätelyyn, hammastahnojen stabilointiaineena, veden pehmennykseen, tekstiilien värjäyksen apuaineena, galvanoinnin apuaineena ja muiden pyrofosfaattisuolojen valmistamiseen. Elintarvikkeissa sitä käytetään säätelemään rakennetta eli se toimii stabilointi- ja emulgointiaineena muun muassa vanukkaissa, kastikkeissa ja jäätelöissä. Natriumpyrofosfaatin E-koodi yhdessä eräiden muiden pyrofosfaattisuolojen kuten dinatriumpyrofosfaatin kanssa on E 450.
Natriumjodaatti

| Natriumjodaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  7681-55-2
PubChem CID:  23675764
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NaIO3
Moolimassa:  197,89 g/mol
Ulkomuoto:  Kiteistä valkoista jauhetta
Sulamispiste:  425 °C (hajoaa)
Tiheys:  4,277 g/cm3
Liukoisuus veteen:  8,62 g/100ml (25 °C)
    
Natriumjodaatti (NaIO3) on natriumkationien ja jodaattianionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Luonnossa natriumjodaattia tavataan Chilen salpietarin eli natriumnitraatin yhteydessä. Yhdiste on voimakas hapetin.
Valmistus

Natriumjodaattia voidaan valmistaa hapettamalla natriumjodidiliuosta elektrokemiallisesti. Natriumjodaattia voidaan tuottaa myös jodin ja kuuman natriumhydroksidiliuoksen välisellä reaktiolla. Tällöin sivutuotteena muodostuu myös natriumjodidia.
Käyttö

Chilen salpietari sisältää noin 0,2 % natriumjodaattia. Natriumjodaatti voidaan erottaa ja käyttää jodin valmistukseen. Valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa vetysulfiitti-ionit reagoivat jodaatti-ionien kanssa, jolloin muodostuu jodidi- ja vetysulfaatti-ioneita. Jodidianionit reagoivat edelleen jodaatti-ionien kanssa, jolloin tuotteena muodostuu jodia.
Natriumjodaattia käytetään myös antiseptisena aineena, desinfioinnissa ja lisäaineena eläinten ruuissa.
Aiheesta muualla

PubChem: Sodium iodate (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Sodium iodate (englanniksi)
Natriummolybdaatti

| Natriummolybdaatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7631-95-0
PubChem CID:  61424 ja 4384450
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Na2MoO4
Moolimassa:  205,94 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  687 °C
Tiheys:  3,5 g/cm3
Liukoisuus veteen:  562 g/l (0 °C) 650 g/l (25 °C)
Natriummolybdaatti (Na2MoO4) on natrium- ja molybdaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa pigmenttinä ja pigmenttien valmistukseen, katalyyttinä, lannoitteena ja lisäravinteena.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa natriummolybdaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen. Natriummolybdaatista tunnetaan myös kidevedellisiä muotoja kuten dihydraatti (Na2MoO4·2H2O) ja dekahydraatti (Na2MoO4·10H2O). Kidevesi poistuu näiden yhdisteiden kidehilasta kuumennettaessa noin 100 °C:n lämpötilaan.
Valmistus ja käyttö

Natriummolybdaattia valmistetaan liuottamalla molybdeenitrioksidia natriumhydroksidi- tai natriumkarbonaattiliuokseen noin 50–70 °C:n lämpötilassa. Näin saadaan lähes kylläinen natriummolybdaattiliuos, josta se voidaan kiteyttää. Kiteet erotetaan sentrifugoimalla.
Natriummolybdaattia voidaan käyttää epäorgaanisten molybdeenikromipigmenttien valmistamiseen. Siitä valmistetaan myös eräitä orgaanisia pigmenttejä ja sitä käytetään ftalosyaniiniväriaineiden valmistukseen. Yhdistettä käytetään myös korroosionestoaineena, analyyttisenä reagenssina, muiden molybdeeniyhdisteiden, esimerkiksi polymolybdaattien valmistuksen lähtöaineena ja molybdeenin lähteenä lannoitteissa ja lisäravinteissa.
Aiheesta muualla

Natriummolybdaatin kansainvälinen kemikaalikortti
Naudan tuberkuloosi

Naudan tuberkuloosilla tarkoitetaan Mycobacterium bovis -bakteerin nautaeläimissä aiheuttamaa tautia.
Tämän bakteerin aiheuttama tulehdus on yleensä vaikea ja progressiivinen, vaikka jotkut bakteerin kannat aiheuttavat lievempiä oireita. Nautaeläimiin voi tarttua myös muita mykobakteereita, jotka näkyvät testeissä mutta eivät yleensä aiheuta yhtä vakavia tauteja.
Naudan tuberkuloosi on etenkin aiemmin voinut tarttua myös ihmiseen maidon välityksellä.
Luettelo pikkuplaneetoista: 139001–140000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
139001:stä ja päättyen 140000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Natriumjodidi

| Natriumjodidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7681-82-5
PubChem CID:  5238
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NaI
Moolimassa:  149,89 g/mol
Ulkomuoto:  värittömiä kiteitä
Sulamispiste:  651 °C
Kiehumispiste:  1 304 °C
Tiheys:  3,667 g/cm3
Liukoisuus veteen:  veteen 184 g / 100 ml (25 °C)
    
Natriumjodidi (NaI) on natrium- ja jodidi-ioneista muodostunut epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä, säteilyilmaisimissa ja orgaanisessa synteesissä.
Ominaisuudet

Natriumjodidi on huoneenlämpötilassa värittömiä kuutiollisia kiteitä. Kiteet muuttuvat ilman vaikutuksesta kellertäviksi, koska jodidi-ioni hapettuu jodiksi. Yhdiste  on hyvin hygroskooppinen ja liukenee runsaasti veteen. Liukenemistapahtuma on eksoterminen. Veden lisäksi myös monet orgaaniset yhdisteet, kuten metanoli, etanoli ja asetoni, liuottavat natriumjodidia. Natriumjodidista tunnetaan useita kidevedellisiä muotoja, kuten dihydraatti NaI·2H2O.
Valmistus ja käyttö

Natriumjodidia valmistetaan pääasiassa neutraloimalla vetyjodidiliuoksia natriumhydroksidin tai natriumkarbonaatin avulla. Sitä voidaan valmistaa myös rautajodidien ja natriumkarbonaatin välisellä reaktiolla. Natriumjodidi erotetaan haihduttamalla liuoksesta ja tuote on tyypillisimmin dihydraattina tai pentahydraattina.
Natriumjodidia käytetään jodin puutostilan hoidossa ja sitä voidaan lisätä myös ruokasuolaan. Sitä käytetään myös eläinlääketieteessä. Muita käyttökohteita ovat tuikeilmaisimet, valokuvaus, orgaanisten yhdisteiden valmistus ja pilvien kylväminen. Lääketieteessä natriumjodidia, joka sisältää jodin isotooppia 131I käytetään kilpirauhastutkimuksissa.
Aiheesta muualla

Natriumjodidin kansainvälinen kemikaalikortti
Natriumaluminaatti

| Natriumaluminaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  1302-42-7
PubChem CID:  14766
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NaAlO2
Moolimassa:  81,97 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen jauhe
Sulamispiste:  1650 °C 
Tiheys:  1,5 g/cm3 
Liukoisuus veteen:  Erittäin hyvä 
Natriumaluminaatti (NaAlO2) on natrium- ja aluminaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Ainetta käytetään muun muassa jätevesien puhdistuksessa. Natriumaluminaatin vesiliuos on vahvasti emäksinen. Yhdisteestä käytetään myös nimiä alumiininatriumoksidi ja natriumalumiinioksidi.
Valmistus

Natriumaluminaattia voidaan valmistaa antamalla alumiinimetallin reagoida väkevän ja kuuman natriumhydroksidiliuoksen kanssa. Reaktiossa muodostuu natriumaluminaatin lisäksi vetykaasua.
Liuoksessa yhdiste on ionimuodoissa tetrahydroksoaluminaattina [Al(OH)4]- ja natriumioneina.
Alumiinimetallin lisäksi natriumaluminaattia voidaan valmistaa alumiinioksidin ja natriumhydroksidin reaktiolla.
Käyttö

Natriumaluminaattia käytetään jätevesien puhdistuksessa. Natriumaluminaattia käytetään metallien saostamiseen kylmistä vesistä yhdessä alumiinisulfaatin kanssa.  Natriumaluminaatti saostaa muun muassa fluoridi-ioneita, johon tarkoitukseen sitä käytetään rautavihtrillin kanssa.  Ainetta voidaan käyttää myös veden pehmentämiseen, koska kalsium saostuu kalsiumaluminaattina.
Natriumaluminaattia käytetään natriumsilikaatin kanssa zeoliittien teollisessa valmistuksessa.
Natriumaluminaattia toimii alumiinihydroksidin lähteenä useissa kemian prosesseissa.
Turvallisuus

Natriumaluminaatin joutuminen hengitysteihin aiheuttaa yskää ja hengenahdistusta. Voimakkaasti emäksisenä aineena se on syövyttävä ja saattaa aiheuttaa iholle joutuessaan vakaviakin syövytysvammoja. Nieltynä yhdiste aiheuttaa vatsakipua ja jopa šokin tai tajuttomuuden.
Aiheesta muualla

Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Sodium aluminate (englanniksi)
American Elements: Sodium Aluminate (englanniksi)
ChemBlink: Sodium metaaluminate (englanniksi)
Luettelo pikkuplaneetoista: 128001–129000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
128001:stä ja päättyen 129000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Natriumtetrakloroauraatti

| Natriumtetrakloroauraatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  13464-38-5
PubChem CID:  23662696 ja 9928900 27127, 23662696 ja 9928900
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Na[AuCl4]
Moolimassa:  361,76
Ulkomuoto:  Keltainen kiteinen aine
Sulamispiste:  100 °C (hajoaa)
Liukoisuus veteen:  1500 g/l (10 °C)
Natriumtetrakloroauraatti (Na[AuCl4]) on natrium- ja tetrakloroauraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään esimerkiksi katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa natriumtetrakloroauraatti on keltaista tai oranssia kiteistä ainetta. Yhdisteestä tunnetaan myös kidevedellinen dihydraatti (Na[AuCl4]·2H2O). Aine liukenee hyvin veteen ja etanoliin ja liukenee hieman myös dietyylieetteriin.
Natriumtetrakloroauraattia valmistetaan tetraklorokultahapon ja natriumkarbonaatin tai -kloridin reaktiolla.
Natriumtetrakloroauraattia käytetään katalyyttinä muun muassa hapetuksissa, additioreaktioissa, substituutioreaktioissa, sykloadditioissa ja kytkentäreaktioissa. Yhdistettä käytetään lisäksi lasin ja posliinin värjäämiseen ja krysotyypiksi nimitetyssä valokuvausmenetelmässä.
Naukraria

Naukraria (m.kreik. ναυκραρία) oli antiikin ajan Attikassa eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneella alueella arkaaisella kaudella käytössä ollut hallinnollinen yksikkö, joka liittyi ennen kaikkea kaupunkivaltion sotavoimien toiminnan järjestämiseen.
Jokainen Attikan neljästä vanhasta fylestä eli heimosta oli jaettu kolmeen trittykseen ja nämä puolestaan kukin neljään naukrariaan. Näin vanhoissa fyleissä oli kaksitoista naukrariaa kussakin, ja yhteensä naukrarioita oli 48. Jokaisen naukrarian tuli varustaa Ateenan laivastolle yksi sotalaiva ja Ateenan ratsuväkeen kaksi hevosmiestä. Naukrioilla oli ilmeisesti jonkinlainen yhteys maantieteeseen, koska joidenkin tunnettujen naukrarioiden nimet vastaavat paikkakuntien nimiä. Naukrarian johtajana toimi naukraros.
Naukrariat säilytettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa., ja niiden määräksi tuli viisi jokaista uutta kymmentä fyleä kohti, yhteensä siis 50. Tämä sopii yhteen sen kanssa, että Herodotoksen mukaan Ateenan laivastolla oli ennen persialaissotia 50 sotalaivaa. Uudistuksessa demokset korvasivat neukrarioiden poliittisen roolin, ja naukrarosten tehtävät siirtyivät dēmarkhoksille.
Naulokhon

| Naulokhon> Ναύλοχον.Sijainti |
| --- | --- |
 Naulokhon
Koordinaatit:  37°38′21″N, 27°14′46″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Atburgazı, Aydın
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Joonia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naulokhon (m.kreik. Ναύλοχον, myös Naulokhos, Ναύλοχος, lat. Naulochus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi Joonian rannikolla noin viisi kilometriä Prienestä länsilounaaseen, nykyisen Atburgazın paikalla Aydınin maakunnassa. Nykyisin alue on Maiandros (nyk. Menderes) -joen suiston liettymisen seurauksena useita kilometrejä sisämaassa.
Naulokhon oli Prienen poliksen satama ja saattoi olla sen alaisuudessa. Prienen lakattua olemasta noin 391/390 eaa. Naulokhon saattoi toimia prieneläisten poliksena siihen saakka, kunnes kaupunki perustettiin uudelleen. Naulokhon löi omaa pronssirahaa 300-luvulla eaa.
Naulokhonin polista ei tule sekoittaa Smyrnan lähellä sijainneeseen Naulokhoniin, joka tunnetaan myös nimellä Palaia Smyrna (Παλαιά Σμύρνα).
Reijo Naulapää

| Reijo Naulapää> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1941 (ikä 83)
Ammatti:  poliisi
Reijo Naulapää (s. 28. huhtikuuta 1941) on suomalainen eläkkeellä oleva poliisi, joka toimi poliisiylijohtajana vuosina 1998–2004.
Naulapää valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1968, minkä jälkeen hän toimi esittelijänä Uudenmaan lääninhallituksessa. Vuoden jälkeen hänet nimitettiin nimismieheksi Nurmijärvelle, mistä alkoi Naulapään 35 vuotta kestänyt poliisin ura.
Nimismieskauden jälkeen Naulapää työskenteli muun muassa poliisitarkastajana Uudenmaan lääninhallituksessa, ylitarkastajana sisäministeriön poliisiosastolla ja poliisitarkastajana Hämeen lääninhallituksessa. Ministeriöön hän palasi vuonna 1991 ensin poliisijohtajaksi ja vuonna 1998 hänet valittiin poliisiylijohtajaksi. Naulapää määritteli johtajakautensa yhdeksi tärkeimmistä päämääristä poliisin resurssien turvaamisen. Hän jäi eläkkeelle vuoden 2004 päätteeksi. Naulapäätä seurasi tehtävässä Markku Salminen.
Natriumselenidi

| Natriumselenidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  1313-85-5
PubChem CID:  73973
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Na2Se
Moolimassa:  124,94
Ulkomuoto:  Valkoinen tai punertava kiteinen aine
Sulamispiste:  > 875 °C
Tiheys:  2,62 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Natriumselenidi (Na2Se) on natrium- ja selenidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään sekä orgaanisten että epäorgaanisten seleeniyhdisteiden valmistamiseen.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa natriumselenidi on puhtaana valkoista kiteistä ainetta, mutta punertuu ilman vaikutuksesta. Tämä johtuu siitä, että tällöin muodostuu polyselenidejä ja myös punaista seleeniä. Yhdiste liukenee veteen, mutta hydrolysoituu samalla. Aine liukenee myös etanoliin, ammoniakkiin ja hieman tetrahydrofuraaniin. Natriumselenidin kiderakenne on niin kutsuttu antifluoriittirakenne.
Valmistus ja käyttö

Natriumselenidiä voidaan valmistaa natriumin ja seleenin välisellä reaktiolla nestemäisessä ammoniakissa. Muita tapoja ovat natriumselenaatin pelkistäminen kuumentamalla hiilen läsnä ollessa, natriumin ja seleenin reaktio polaarisessa aproottisessa liuottimessa kuten dimetyyliformamidissa tai asetonitriilissä naftaleenin toimiessa katalyyttinä tai vetyselenidin neutraloiminen natriumhydroksidin tai natriumetoksidin avulla.
Natriumselenidiä käytetään organoseleeniyhdisteiden valmistamiseen ja niitä muodostuu natriumselenidin ja alkyyli- tai aryylihalogenidien välisellä reaktiolla. Siitä voidaan myös valmistaa seleeniä ja epäorgaanisia seleeniyhdisteitä.
Natriumsyanoboorihydridi

| Natriumsyanoboorihydridi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  25895-60-7
PubChem CID:  20587905 ja 131664061
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NaBH3CN
Moolimassa:  62,844
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  240–242 °C (hajoaa)
Tiheys:  1,12 g/cm3
Liukoisuus veteen:  2–120 g/l (29 °C)
Natriumsyanoboorihydridi (NaBH3CN) on natrium- ja syanoboorihydridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisissa synteeseissä mietona ja selektiivisenä pelkistimenä.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa natriumsyanoboorihydridi on valkoista hyvin hygroskooppista kiteistä aineista. Monista muista boorihydrideistä poiketen yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen, eikä hydrolysoidu pH:n ollessa yli 3. Se liukenee hyvin myös polaarisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja tetrahydrofuraaniin. Poolittomiin orgaanisiin liuottimiin kuten hiilivetyihin se ei liukene. Syanoryhmän elektroneja puoleensavetävä vaikutus tekee natriumsyanoboorihydridistä natriumboorihydridiä heikomman pelkistimen. Esimerkiksi aldehydit ja ketonit se pelkistää alkoholeiksi vain happamissa olosuhteissa. Sen sijaan imiinit se pelkistää amiineiksi neutraaleissa olosuhteissa. Näiden lisäksi se pelkistää myös polarisoituneita alkeeneja, epoksideja, oksiimeja sekä alkyylihalogenidit hiilivedyiksi.
Valmistus ja käyttö

Natriumsyanoboorihydridiä valmistetaan tyypillisesti joko vetysyanidin ja natriumboorihydridin tai natriumsyanidin ja boraaniin tetrahydrofuraanikompleksin välisellä reaktiolla. Liuottimena reaktioissa käytetään tetrahydrofuraania. Yhdistettä muodostuu myös elohopeasyanidin ja natriumboorihydridin välisellä reaktiolla.
Natriumsyanoboorihydridia käytetään runsaastipelkistimenä pelkistävissä aminoinneissa, koska se pelkistää reaktio-olosuhteissa iminium-yhdisteet amiineiksi huomattavasti nopeammin kuin karbonyyliyhdisteitä alkoholeiksi. Sitä käytetään mietona pelkistimenä myös useissa muissa reaktioissa. Yhdistettä voidaan myös käyttää eräiden metallien, kuten koboltin, nikkelin, kromin, kuparin ja hopean saostamiseen vesiliuoksista. Yhdistettä käytetään myös biokemiallisissa tutkimuksissa pelkistämään karbonyyliyhdisteiden ja aminoryhmien välille muodostuvia imiinejä.
Luettelo pikkuplaneetoista: 113001–114000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
113001:stä ja päättyen 114000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Natriumtriasetoksiboorihydridi

| Natriumtriasetoksiboorihydridi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  10139-47-6
PubChem CID:  5049666
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NaC6H10BO6
Moolimassa:  211,94 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  116–120  °C (hajoaa)
Tiheys:  1,2 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Natriumtriasetoksiboorihydridi eli STAB (NaC6H10BO6) on natrium- ja triasetoksiboorihydridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä mietona ja selektiivisenä pelkistimenä.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa natriumtriasetoksiboorihydridi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste reagoi voimakkaasti veden ja muiden proottisten liuottimien kanssa vapauttaen vetyä. Aine liukenee dikloorimetaaniin, dioksaaniin, tetrahydrofuraaniin, bentseeniin ja tolueeniin. Natriumtriasetoksiboorihydridi on natriumboorihydridiin verrattuna heikompi pelkistin. Tämä johtuu elektroneja puoleensavetävistä asetoksiryhmistä. Yhdiste kykenee pelkistämään aldehydit alkoholeiksi, imiinit amiineiksi ja eräitä muita funktionaalisia ryhmiä, mutta ei ketoneja alkoholeiksi.
Valmistus ja käyttö

Natriumtriasetoksiboorihydridiä valistetaan natriumboorihydridin ja etikkahapon välisellä reaktiolla. Etikkahappoa käytetään kolme kertaa natriumboorihydridiä vastaava ainemäärä. Reaktio voidaan suorittaa myös niin kutsutusti in situ reaktio-olosuhteissa.
Natriumtriasetoksiboorihydridiä käytetään orgaanisissa synteeseissä mietona ja selektiivisenä pelkistimenä. Se kykenee muun muassa pelkistämään aldehydit, mutta mikäli samassa molekyylissä on myös ketoniryhmä, ei ketoniryhmä pelkisty. Yleisesti yhdistettä käytetään pelkistävissä aminoinneissa pelkistämään välituotteena muodostuva imiinia amiiniksi. Muita käyttökohteita ovat hydroboraatio ja eräiden heterosyklisten yhdisteiden pelkistäminen. Yhdistettä käytettäessä reaktiolämpötila ei saisi nousta yli 50 °C, koska tällöin yhdiste alkaa hajota merkittävissä määrin.
Napoli

| Napoli (Comune di Napoli) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Napoli
 Koordinaatit: 40°50′24″N, 14°15′06″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Campania
Metropolikaupunki:  Napoli
Perustettu:  n. 470 eaa.
Hallinto:  
 – Pormestari:  Luigi de Magistris
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  117 km²
Korkeus:  17 m
Väkiluku (30.11.2016):  970 214
 – Väestötiheys:  8 300 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  80100
Suuntanumero(t):  081
 
 www.comune.napoli.it 
 Lähteet:  = Väkiluku 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Napoli (ital. Napoli, etymol. m.kreik. Νεάπολις, Neapolis, ”Uusi kaupunki”) on Etelä-Italian suurin kaupunki ja Campanian pääkaupunki. Siellä on noin miljoona asukasta ja esikaupungit mukaan luettuina 3,7 miljoonaa asukasta, joten se on Italian kolmanneksi suurin kaupunki Rooman ja Milanon jälkeen. Kaupunki sijaitsee Napolinlahden rannalla Vesuviuksen ja Campi Flegrein, toisen tuliperäisen alueen, puolivälissä.
Historia > Antiikki

Napoli eli Neapolis oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Sen perustivat varhaisemman, hieman lännempänä sijainneen Kymen siirtokunnan asukkaat noin vuonna 470 eaa. Kaupungin lähellä oli varhaisempi, 600-luvulla eaa. perustettu kaupunki nimeltä Parthenope, jota alettiin kutsua nimellä Palaiopolis (”Vanha kaupunki”), siinä missä uusi kaupunki sai nimen Neapolis (”Uusi kaupunki”). Kaupungit muodostivat yhden kaupunkivaltion viimeistään 300-luvulla eaa. Tärkeämmäksi kahdesta asutuksesta muodostui Neapolis, mikä selittää nykyisen kaupungin nimen.
Myöhemmin Neapolis jäi paikallisen heimon samnilaisten vallan alle. Rooman vallan alle se tuli vuonna 326 eaa. Kaupungista tuli Rooman liittolainen ja ajan kuluessa kukoistava roomalainen kaupunki. Roomalaisella ajalla kreikan kieli ja kreikkalaiset tavat säilyivät Neapoliissa muita alueen kreikkalaiskaupunkeja pidempään. Antiikin ajan kaupungista on säilynyt suhteellisen vähän jäänteitä, koska myöhempi kaupunki on aina sijainnut samalla paikalla. Tunnetuimpiin kuuluvat muun muassa Dioskuurien temppelin (Castorin ja Polluxin temppeli) jäänteet ja Crypta Neapolitana. Jäänteitä on näkyvissä myös muun muassa Napoli sotterraneassa eli ”maanalaisessa Napolissa”.
Historia > Myöhempi historia

Myöhemmin Neapolis vaikuttaa säästyneen pahimmilta goottien ja vandaalien aiheuttamilta tuhoilta, ja sen kuvataan kukoistaneen edelleen ostrogoottien kuninkaan Teoderikin aikana. Belisarius valtasi kaupungin Itä-Roomalle eli Bysantin valtakunnalle pitkän piirityksen jälkeen vuonna 536. Totila valtasi kaupungin takaisin gooteille vuonna 542, ja Narses puolestaan takaisin Bysantille. Tämän jälkeen se säilyi Ravennan eksarkaatin vallassa, mutta omien herttuoidensa hallitsemana ainakin 700-luvulle saakka.
Napoli oli itsenäinen Napolin herttuakunta vuosien 840–1137 välisenä aikana. Vuonna 1137 kaupungin valtasivat normannit. Myöhemmin kaupunkia hallitsivat Anjoun herttuat eli Angevinit (1266–1442), Aragonit (1442–1501), ranskalaiset (1501–1504) ja Habsburgit (1501–1713). Vuodesta 1284 kaupunki oli Napolin kuningaskunnan keskus. Sisilian kuningaskunta erosi alueesta, ja sen keskuksena toimi Palermo, jolloin Napoli jäi pienemmän Napolin kuningaskunnan keskukseksi. Wienin kongressissa Napolista tuli Molempain Sisiliain kuningaskunnan pääkaupunki. Tämän asemansa se menetti Italian yhdistymisen myötä 1800-luvulla.
Benito Mussolinin johtamat fasistit aloittivat marssin Roomaan Napolista lokakuussa 1922. Marssin seurauksena kuningas Viktor Emanuel III nimitti Mussolinin pääministeriksi ja fasistit saivat vallan Italiassa.
Nähtävyyksiä > Museot

Kaupungin museoita ovat muun muassa Napolin arkeologinen museo, joka on Italian merkittävimpiä, sekä Certosa di Santa Martino. Merkittävin taidemuseo on Museo di Capodimonte, jossa on Michelangelon, Botticellin, Rafaelin ja Caravaggion töitä.