stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Inkontinenssi
Hoito

Inkontinenssia hoidetaan muun muassa voimistelulla, EMG-palautekuntoutuksella, lääkehoidolla, sähköhoidolla ja tietyissä tapauksissa leikkauksella. Inkontinenssista kärsivät ihmiset käyttävät vaivan vaikeusasteen mukaan erilaisia inkontinenssisuojia, joista pienimmät muistuttavat lähinnä pikkuhousunsuojia. Myös miehille on kehitetty omia inkontinenssisuojia. Nykyaikaiset inkontinenssisuojat kevyistä tippasuojista teippivaippoihin ovat käyttäjälleen mukavia ja sivullisten silmiin huomaamattomia. Kertakäyttötuotteiden lisäksi saatavilla on myös pestäviä kestotuotteita eri asteisiin vaivoihin.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto.fi - Virtsankarkailu
YTHS.fi - Virtsankarkailu naisilla
Inkontinenssin hoito / Delipap Oy (Arkistoitu – Internet Archive)
FemiScan - Virtsankarkailun hoito EMG-biopalautteella (Arkistoitu – Internet Archive)
Tena - Virtsankarkailu eli inkontinenssi
Suomi24 keskusteluryhmä inkontinenssista (Arkistoitu – Internet Archive)
Topi Still

Topi Still vuonna 2024.
Topi Still (s. 6. joulukuuta 2003) on suomalainen pesäpalloilija. Still edustaa Superpesiksessä pelaavaa Pattijoen Urheilijoita.
Stillin kasvattajaseura on Napapiirin Pesis. Hän on myös ensimmäinen pelaaja Napa-Pesiksen historiassa, joka on noussut Superpesis-tasolle.  Hän pelaa ulkokentällä lukkarina. Still valittiin Itä-Länsi-otteluunsa kaudella 2024.
Vesa Toikka

Vesa Toikka vuonna 2024.
Vesa Toikka (s. 10. helmikuuta 1968) on suomalainen entinen pesäpalloilija ja nykyinen pelinjohtaja. Toikka edusti pelaajaurallaan Superpesiksessä Manse PP:tä, Jyväskylän Kiriä, Haminan Palloilijoita ja Imatran Pallo-Veikkoja. Hän pelasi yhden Itä–Länsi-ottelun vuonna 1998. Toikka pelasi 254 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhdeksän kunnaria ja 92 tavallista juoksua, toi 98 juoksua ja keräsi 761 kärkilyöntipistettä. Toikka pelasi kaksi Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja neljä tavallista juoksua, toi yhden juoksun ja keräsi 11 kärkilyöntipistettä. Toikka pelasi 22 Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja kahdeksan tavallista juoksua, toi 15 juoksua ja keräsi 75 kärkilyöntipistettä.
Toikka on toiminut Ykköspesiksessä Haminan Palloilijoiden pelinjohtajana. Syyskuussa 2022 Superpesiksessä pelaava Imatran Pallo-Veikot ilmoitti, että Toikka on nimetty joukkueen pelinjohtajaksi kaksivuotisella sopimuksella.
Valentin Ikonen

| Valentin Ikonen |
| --- | --- |
 Valentin Ikonen vuonna 2024.
Henkilötiedot
Pesäpalloilija
Sisäpelirooli:  Kotiuttaja/vaihtaja
Seura:  Hyvinkään Tahko
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
2010-:   Hyvinkään Tahko  Puna-Mustat  Hyvinkään Tahko  Kouvolan Pallonlyöjät  Kiteen Pallo -90  Kouvolan Pallonlyöjät  Kiteen Pallo  Hyvinkään Tahko 
Valentin Ikonen (s. 27. marraskuuta 1995 Järvenpää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Hyvinkään Tahkoa. Ikosen sopimus kestää vuoden 2014 loppuun asti.
Ikonen pelasi ensimmäiset ottelunsa Superpesiksessä vuonna 2012 kasvattajaseuransa Tahkon joukkueessa. Hän pelasi yhden ottelun, jossa hän saavutti uran ensimmäisen lyötynsä. Kaudella 2013 Ikonen pelasi Tahkon edustusjoukkueessa 11 ottelua, joissa hän sai 11 kärkilyöntiä sekä kaksi tuotua juoksua.
Ikonen pelaa etukentällä. Hän on saavuttanut kaudella 2011 C-pojissa SM-hopeaa, 2012 A-pojissa SM-pronssia sekä kaudella 2013 B-pojissa SM-kultaa. Lisäksi hänet valittiin B-poikien Itä-Länsi-otteluun 2013, jossa Ikonen valittiin kentän parhaaksi. Ikonen löi ottelussa enemmän juoksuja kuin kukaan muu itä-länsi-viikonloppuna. Ikonen valittiin ensimmäiseen miesten Itä-Länsi-otteluunsa vuonna 2024.<ref> https://www.pesis.fi/wp-content/uploads/2023/01/IL-joukkueet-M-N-2024.pdf/ref%5Bvanhentunut+linkki%5D>
Wihuri Tekninen Kauppa

| Wihuri Oy Tekninen Kauppa |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1921 (Autola Oy)
Emoyhtiö:  Wihuri Oy
Kotisivu:  tekninenkauppa.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wihuri Oy Tekninen Kauppa kuuluu Wihuri-konserniin. Teknisen Kaupan tuotteita ovat muun muassa trukit, moottorit ja maanrakennuskoneet. Se edustaa esimerkiksi John Deeren maatalouskoneita Suomessa ja Virossa.
Historia > Autola (1921–1954)

Wihuri Teknisen Kaupan juuret alkavat vuodesta 1921, jolloin Autola Oy alkoi tuoda Suomeen autotarvikkeita, kuten amerikkalaisia Miller-autonrenkaita. Autola poikkesi muista Suomessa autoalalla toimivista yrityksistä siinä, ettei se ollut yrittäjävetoinen, vaan sen omistivat sijoittajat. Autolan pääomistaja varatuomari Oskari Kauppi oli merkittävä taustavaikuttaja suomalaisessa liike-elämässä ja hän kuului esimerkiksi maan suurimman yksityisen tukkuliikkeen Maakauppiaat Oy:n johtokuntaan.
Vuonna 1924 tehtiin sopimus Renault-autojen maahantuonnista, amerikkalaisten Packard-autojen sekä keskihintaisten Paige-autojen maahantuonti aloitettiin syksyllä 1925. Black & Deckerin edustus alkoi vuonna 1926. Paige-autojen nimi muuttui Graham-Paigeksi vuonna 1927 ja Grahamiksi vuonna 1930. Arvo A. Aalto aloitti Autolan toimitusjohtajana vuonna 1928.
Yhdysvalloista liikkeelle lähtenyt maailmanlaatuinen lama pysäytti amerikkalaisten autojen maahantuonnin 5–6 vuodeksi. Autolan liiketoiminta keskittyi autotarvikkeisiin ja varaosiin sekä työkaluihin. Packardien tuonti aloitettiin uudelleen vuonna 1935. Samana vuonna tehtiin myös sopimus Britanniaan sijoittuneen Rootes-yhtymän Hillman- ja Humber-henkilöautoista ja Commer-merkkisistä paketti- ja kuorma-autoista.
Sotavuosina autojen määrä laski 29 000:sta reiluun 6 230:een. Uusia autoja ei tuotu Suomeen, joten Autola keskittyi korjaamotoimintaan ja varaosien valmistukseen. Vuonna 1942 perustettu tytäryhtiö Metalliosa Oy keskittyi moottorinosien valmistamiseen. Caterpillar-maansiirtokoneiden maahantuonti aloitettiin vuonna 1946 ja Volkswagen-autojen vuonna 1950, jolloin Autola Oy toi maahan muun muassa Suomen ensimmäiset 12 Volkswagen Kuplaa.  Volkswageneiden myyntiä varten perustettiin tytäryhtiö VW-Auto Oy vuonna 1952.
Vuodesta 1952 autojen ja muiden koneiden kaupan säännöstelyä alettiin vähitellen purkaa. Autola Oy:n omistajat arvelivat, että muutos edellyttää isoja investointeja esimerkiksi toimitiloihin ja varastoihin, eivätkä he olleet valmiita rahoittamaan niitä. He päättivät myydä yhtiön, ja vuonna 1954 se siirtyi osaksi Antti Wihurin yrityskokonaisuutta.
Historia > Wihurin kone- ja autokaupat (1954–1977)

Kuplia meni kaupaksi niin paljon, kun valtiolta saatiin tuontilupia. Myös Caterpillareita myytiin huomattavia määriä, esimerkiksi Pohjois-Suomen suurien voimalaitosten rakentamiseen.
Uuteen Wihuri-yhtymään kuului Autolan lisäksi myös laivanvarustamo, Sanduddin tapettitehdas sekä muutamia metallialan yrityksiä. Vuonna 1957 Autolan konekaupasta syntyi Oy Witraktor Ab ja autokaupasta Wihuri Oy Autola.
Autojen maahantuonti oli säännösteltyä ja niiden tuonti oli luvanvaraista vuoteen 1962 asti.
Wihuri oli 1960- ja 1970-luvuilla suuri autojen maahantuoja. Se toi Volkswagenin lisäksi Suomeen Porschea, Dafia, Polski Fiatia, Rambleria sekä Rootes-yhtymän Hillman-, Sunbeam- ja Commer-autoja. Wihuri oli myös yrityksille suunnatun autoleasingin ensimmäisiä tarjoajia Suomessa.
Vuonna 1970 Wihuri osti Maamiesten Kauppa Oy:n.
Vuonna 1977 autojen maahantuonti myytiin Keskolle, joka muutti sen nimeksi VV-Auto.
Historia > Wihurin Tekninen Kauppa (1977–)

Wihuri Oy Witraktor toimi 1990-luvun loppuun asti Ursuksen maahantuojana.
Vuonna 2003 ostettiin Vilakone Oy.
Vuonna 2008 Tekninen Kauppa oli Wihurin toimialoista kolmanneksi suurin ja siitä tuli noin 14 prosenttia liikevaihdosta. Teknisellä Kaupalla oli neljä liiketoimintayksikköä: Autola, Witraktor-CAT, Työstökoneet ja Vilakone Oy.
2020-luvulla Wihuri Tekninen Kauppa luopui Caterpillarin tuotteiden, kuten maanrakennuskoneiden ja merimoottoreiden edustuksesta yli 70 vuoden jälkeen. Syynä oli yhtiön muuttuneet kauppatavat, jossa päämiehen määräysvalta kasvoi ja marginaalit kaventuivat. Uudeksi päämieheksi tuli sveitsiläinen John Deere maatalouskoneineen.
Marraskuussa 2021 Wihuri laajensi Teknistä Kauppaa ostamalla Lempäälästä maanrakennuskoneiden myyntiin, vuokraukseen, korjaukseen ja varusteisiin keskittyneen Realmachinery Oy:n.
Historia > Wihurin Agri

Wihuri OÜ, rekisteröity nimi Wihuri Agri, on John Deeren maatalous-, hyöty-, golf- ja puutarhalaitteiden virallinen edustaja Virossa.
Organisaatio

Wihuri-konsernin emoyhtiö on Wihuri International Oy ja sillä on kaksi alakonsernia, Wihuri Oy ja Wihuri Packaging Oy. Wihuri Oy:llä on kolme toimialaa: Wihuri Metro-tukku, Tekninen Kauppa ja Wihuri Aviation (Jetflite).
Tuotteet ja markkinat

Wihuri Tekninen Kauppa edustaa Suomessa esimerkiksi ajoneuvolämmittimiä ja -ilmastointia, rakennuskoneita, hoonauskoneita, korjaamolaitteita, maatalouskoneita ja -tarvikkeita, sähköhyötyajoneuvoja, trukkeja ja sisälogistiikkaratkaisuja, työkaluja, työstökoneita, venevarusteita ja ympäristönhoitokoneita.
Wihurin Tekninen Kauppa toimii Suomessa, Virossa ja Venäjällä, ja se edustaa John Deeren maatalous-, ympäristöhoito-, golf ja urheilu- sekä piha- ja puutarhatuotteita. Teknisen Kaupan tuotevalikoimaan kuuluvat myös muun muassa Linde-trukit ja sisälogistiikkaratkaisut, Mazak-työstökoneet sekä Bobcat-rakennuskoneet. Lisäksi Tekninen Kauppa maahantuo työkaluja ja korjaamolaitteita, Eberspächer-ajoneuvolämmittimiä sekä valmistaa Finnklima-ilmastointi- ja lämmityslaitteita. Wihuri Oy Teknisen Kaupan ryhmään kuuluu myös Wille Machines Oy (aiemmin Vilakone Oy) Loimaalla, joka suunnittelee ja valmistaa Wille-ympäristönhoitokoneita sekä työlaitteita. Liedossa toimiva Marine Diesel Finland Oy on laivadieseleiden huolto- ja korjausyhtiö. RealMachinery Oy myy, vuokraa, huoltaa ja korjaa maanrakennusalan koneita ja nostolaitteita.
Tunnustuksia

Autola Oy:n toimitusjohtaja Arvo A. Aalto sai kauppaneuvoksen arvonimen vuonna 1952.
Aiheesta muualla

Verkkosivu
Wille 675Δ
1891

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Vuosi 1891 oli normaalivuosi, joka alkoi torstaista.
Tapahtumia

1. tammikuuta – Saksassa alettiin maksaa vanhuuseläkettä.
16. tammikuuta – Chilen sisällissota alkoi.
31. tammikuuta – Portossa Portugalissa puhkesi tasavaltalaiskapina.
12. maaliskuuta – Venäjän keisari Aleksanteri III antoi rauhoitusreskriptin.
14. maaliskuuta – Yksitoista amerikanitalialaista miestä lynkattiin New Orleansissa.
17. maaliskuuta – Italialaisia siirtolaisia kuljettanut englantilainen höyrylaiva SS Utopia upposi Gibraltarin sataman lähistöllä törmättyään sotalaiva HMS Ansonin kanssa. Yli 500 ihmistä sai surmansa.
18. maaliskuuta – Lontoon ja Pariisin välille avattiin virallisesti ensimmäinen puhelinyhteys.
15. toukokuuta – Paavi Leo XIII:n kiertokirje Rerum Novarum.
25. kesäkuuta – Arthur Conan Doylen luoma yksityisetsivähahmon Sherlock Holmesin ensiesiintyminen tapahtui The Strand Magazine -lehdessä.
20. heinäkuuta – Nurmeksen kirkonkylä, nykyinen Porokylä tuhoutui tulipalossa. Tuli tuhosi 38 rakennusta mukaan lukien kirkko ja kellotapuli.
8. elokuuta – Taavetin junaonnettomuus, jossa Pietarista tulossa ollut yömatkustajajuna törmäsi edellä kulkeneeseen sotilasjunaan
27. elokuuta – Ranska ja Venäjä päättivät Ranskan ja Venäjän välisestä puolustusliitosta.
17. syyskuuta – Fazerin konditoria avattiin Helsingissä Aleksanterinkadulla.
13. joulukuuta − Johanneksenkirkko vihittiin käyttöön Helsingin Ullanlinnassa.
Tuntematon päivämäärä

Heinäveden uusi kirkko valmistui vanhan palettua 1887.
Chicagon sinfoniaorkesteri perustettiin.
Iisalmen kaupunki perustettiin.
Skansen, maailman ensimmäinen ulkoilmamuseo, avattiin Djurgårdenissa, Tukholmassa, Ruotsissa.
Säätytalo valmistui Helsinkiin valtiopäivien aatelittomien säätyjen kokoontumispaikaksi.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Theodor Weissman, suomalainen muusikko ja laulaja (k. 1966)
8. tammikuuta – Walther Bothe, vuoden 1954 Nobelin fysiikanpalkinnon (Max Bornin kanssa) saanut saksalainen fyysikko, matemaatikko ja kemisti (k. 1957)
8. tammikuuta – Hans Gabrielsen, norjalainen poliitikko (k. 1965)
9. tammikuuta – August Gailit, virolainen kirjailija (k. 1960)
10. tammikuuta – Helmer Roschier, suomalainen kemisti ja professori (k. 1962)
15. tammikuuta – Rolf Stranger, norjalainen poliitikko (k. 1990)
20. tammikuuta – T. I. Itkonen, suomalainen kieli- ja kansatieteilijä (k. 1968)
27. tammikuuta – Ilja Ehrenburg, venäläinen kirjailija (k. 1967)
2. helmikuuta – Kalle Carlstedt, suomalainen kuvataiteilija ja puupiirtäjä (k. 1952)
2. helmikuuta – Antonio Segni, italialainen poliitikko (k. 1972)
3. helmikuuta – Jens Smørum, tanskalainen poliitikko (k. 1976)
7. helmikuuta – Erik Bryggman, suomalainen arkkitehti (k. 1955)
7. helmikuuta – Karin Kock, ruotsalainen poliitikko ja kansantaloustieteilijä (k. 1976)
10. helmikuuta – Aarni Voipio, suomalainen teologi ja professori (k. 1965)
12. helmikuuta – Axel Åhlström, suomalainen opettaja, päätoimittaja ja SDP:n kansanedustaja (k. 1934)
13. helmikuuta – Grant Wood, yhdysvaltalainen taidemaalari (k. 1942)
24. helmikuuta – Olli Tulenheimo, suomalainen asianajaja, yksi Suomen Asianajajaliiton perustajista (k. 1971)
1. maaliskuuta – Harald Öhquist, suomalainen jääkärikenraali (k. 1971)
6. maaliskuuta – Lydia Quaranta, italialainen näyttelijä (k. 1928)
9. maaliskuuta – Frida Kern, itävaltalainen säveltäjä (k. 1988)
18. maaliskuuta – Anders Bjørgaard, norjalainen kuvittaja ja sarjakuvapiirtäjä (k. 1967)
20. maaliskuuta – Edmund Goulding, brittiläinen elokuvaohjaaja (k. 1959)
23. maaliskuuta – R. R. Ryynänen, suomalainen laulaja ja sanoittaja (k. 1963)
28. maaliskuuta – Ernst Christiansen, tanskalainen poliitikko (k. 1974)
29. maaliskuuta – Yvan Goll, ranskalais-saksalainen kirjailija (k. 1950)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

4. huhtikuuta – Aili Somersalmi, suomalainen näyttelijä (k. 1962)
7. huhtikuuta – Eino Leino, suomalainen painija ja olympiavoittaja (k. 1986)
15. huhtikuuta – Väinö Raitio, suomalainen säveltäjä (k. 1945)
17. huhtikuuta – George Adamski, puolalais-yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1965)
19. huhtikuuta – Hans Ferdinand Geisler, saksalainen kenraali (k. 1966)
19. huhtikuuta – J. E. Salomaa, suomalainen filosofi ja professori (k. 1960)
27. huhtikuuta – Sergei Prokofjev, venäläinen säveltäjä (k. 1953)
28. huhtikuuta – Boris Iofan, neuvostoliittolainen arkkitehti (k. 1976)
29. huhtikuuta – Esko Riekki, Etsivän keskuspoliisin johtaja vuosina 1923–1938 (k. 1973)
1. toukokuuta – Charlie Patton, yhdysvaltalainen delta blues -laulaja ja kitaristi (k. 1934)
8. toukokuuta – Chet Hoff, yhdysvaltalainen baseballpelaaja (k. 1998)
8. toukokuuta – Georg Wigström, suomalainen arkkitehti ja rakennusneuvos (k. 1957)
10. toukokuuta – Arttu Brummer, suomalainen muotoilija, Taideteollisen keskuskoulun taiteellinen johtaja (k. 1951)
11. toukokuuta – Henry Morgenthau, Jr., Yhdysvaltain valtiovarainministeri 1934–1945 (k. 1967)
15. toukokuuta – Mihail Bulgakov, venäläinen kirjailija (k. 1940)
17. toukokuuta – Markus Rautio (”Markus-setä”), suomalainen radiotoimittaja (k. 1973)
23. toukokuuta – Pär Lagerkvist, vuoden 1951 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ruotsalainen kirjailija (k. 1974)
2. kesäkuuta − Takijirō Ōnishi, japanilainen vara-amiraali (k. 1945)
4. kesäkuuta − Leopold Vietoris, itävaltalainen matemaatikko (k. 2002)
7. kesäkuuta – Jørgen Jørgensen, tanskalainen poliitikko (k. 1963)
7. kesäkuuta − Urho Karhumäki, suomalainen kirjailija (k. 1947)
9. kesäkuuta – Nils Flyg, ruotsalainen poliitikko (k. 1943)
10. kesäkuuta − Al Dubin, yhdysvaltalainen populaarimusiikin sanoittaja (k. 1945)
12. kesäkuuta – Topi Vikstedt, suomalainen piirtäjä, pilapiirtäjä ja taidegraafikko (k. 1930)
14. kesäkuuta – Jevhen Konovalets, ukrainalainen sotilas ja nationalistijohtaja (k. 1938)
18. kesäkuuta – Hans Ruin, suomenruotsalainen kirjailija ja esteetikko (k. 1980)
21. kesäkuuta − Aleksi Lehtonen, Suomen arkkipiispa (k. 1951)
25. kesäkuuta – Wilhelm Wahlforss, suomalainen teollisuusmies (k. 1969)
28. kesäkuuta – Carl Spaatz, yhdysvaltalainen ilmavoimien kenraali (k. 1974)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Sten Selander, ruotsalainen kirjailija, kriitikko ja kasvitieteilijä (k. 1957)
3. heinäkuuta – Arvo Ahti, suomalainen näyttelijä (k. 1939)
5. heinäkuuta – John Howard Northrop, vuoden 1946 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 1987)
7. heinäkuuta − Tadamichi Kuribayashi, japanilainen kenraali (k. 1945)
13. heinäkuuta – A. E. Järvinen, suomalainen metsänhoitaja, taidemaalari ja eräkirjailija (k. 1963)
14. heinäkuuta − Juho Kanervo, suomalainen taidemaalari (k. 1934)
16. heinäkuuta – Eemeli Railo, suomalainen liikemies ja vuorineuvos (k. 1961)
18. heinäkuuta − Akseli Karhi, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (k. 1943)
25. heinäkuuta – Birger Bergersen, norjalainen poliitikko (k. 1977)
2. elokuuta − Viktor Žirmunski, venäläinen filologi ja kirjallisuudentutkija (k. 1971)
5. elokuuta – Runar Finnilä, suomalainen arkkitehti (k. 1956)
8. elokuuta – Henry Kjellson, ruotsalainen lentoinsinööri ja lentojohtaja (k. 1962)
11. elokuuta – Helen Broderick, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1959)
11. elokuuta – Zhang Zizhong, kiinalainen kenraali (k. 1940)
18. elokuuta – Mauno Vannas, suomalainen lääkäri ja silmätautiopin professori (k. 1964)
23. elokuuta − Alfred Liukku, suomalainen nuortenkirjailija (k. 1969)
28. elokuuta – Kaarlo Ruuskanen, suomalainen diplomaatti, lähetystöneuvos ja liikemies (k. 1953)
4. syyskuuta – Fritz Todt, saksalainen insinööri, Organisation Todtin perustaja ja ministeri (k. 1942)
6. syyskuuta – Oluf Pedersen, tanskalainen poliitikko (k. 1970)
6. syyskuuta – Yrjö Väisälä, suomalainen geodeetti, tähtitieteilijä ja fyysikko (k. 1971)
11. syyskuuta – Odie Cleghorn, kanadalainen jääkiekkoilija (k. 1956)
16. syyskuuta – Julie Winnefred Bertrand, kanadalainen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö (k. 2007)
16. syyskuuta – Karl Dönitz, saksalainen suuramiraali, Saksan lyhytaikainen valtakunnanpresidentti keväällä 1945 (k. 1980)
17. syyskuuta – Ilmari Kataja, suomalainen vakuutusjohtaja (k. 1967)
27. syyskuuta – Søren Olesen, tanskalainen poliitikko (k. 1973)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Hugo Eho, suomalainen taidemaalari (k. 1979)
5. lokakuuta – Alfred Meyer, saksalainen valtiosihteeri, ministeri ja sotarikollinen (k. 1945)
10. lokakuuta – Eero Nelimarkka, suomalainen taidemaalari (k. 1977)
12. lokakuuta – Fumimaro Konoe, japanilainen ylimys, valtiomies ja pääministeri (k. 1945)
12. lokakuuta – Edith Stein, juutalaissyntyinen saksalainen filosofi ja pyhimys (k. 1942)
16. lokakuuta – Jalmari Parikka, suomalainen näyttelijä, teatterinjohtaja ja  punakaartilaispäällikkö (k. 1959)
20. lokakuuta – James Chadwick, vuoden 1935 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut brittiläinen fyysikko, neutronin löytäjä (k. 1974)
22. lokakuuta – Uuno Hannula, suomalainen poliitikko ja maaherra (k. 1963)
24. lokakuuta – Rafael Leónidas Trujillo, Dominikaanisen tasavallan pitkäaikainen presidentti (k. 1961)
2. marraskuuta – Helmuth Weidling, saksalainen tykistönkenraali (k. 1955)
8. marraskuuta – Viljo Kujala, suomalainen kasvitieteilijä (k. 1977)
10. marraskuuta – Martti Rapola, suomalainen akateemikko ja suomen kielen professori (k. 1972)
12. marraskuuta – Seth Barnes Nicholson, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (k. 1963)
14. marraskuuta – Frederick Banting, vuoden 1923 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut kanadalainen lääkäri (k. 1941)
14. marraskuuta – Liina Reiman, virolainen näyttelijä (k. 1961)
15. marraskuuta – W. Averell Harriman, yhdysvaltalainen poliitikko ja diplomaatti (k. 1986)
15. marraskuuta – Erwin Rommel, saksalainen sotamarsalkka (k. 1944)
24. marraskuuta – Mariano Ospina Pérez, Kolumbian presidentti 1946–1950 (k. 1976)
28. marraskuuta – Matti Warén, suomalainen kuvataiteilija (k. 1955)
2. joulukuuta – Otto Dix, saksalainen taidemaalari (k. 1969)
3. joulukuuta – Kaare Fostervoll, norjalainen poliitikko (k. 1981)
4. joulukuuta – Aaro Liukko, suomalainen opettaja ja kirjailija (k. 1976)
10. joulukuuta – Daniel Pesu, suomalainen taidemaalari (k. 1956)
10. joulukuuta – Nelly Sachs, vuoden 1966 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut saksalainen runoilija (k. 1970)
13. joulukuuta – Viljo Kojo, suomalainen kirjailija ja taidemaalari (k. 1966)
15. joulukuuta – George Halonen, amerikansuomalainen toimittaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja (k. 1954)
21. joulukuuta – John Hamilton Roberts, kanadalainen tykistön kenraalimajuri (k. 1962)
24. joulukuuta – Ane Gyllenberg, suomalainen kauppaneuvos, pankkiiri, taiteen keräilijä ja lahjoittaja (k. 1977)
26. joulukuuta – Henry Miller, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1980)
29. joulukuuta – George Marshall, yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja (k. 1975)
31. joulukuuta – Kyllikki Snell, suomalainen taidemaalari (k. 1972)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

4. tammikuuta – Charles Samuel Keene, brittiläinen pilapiirtäjä (s. 1823)
8. tammikuuta – Fredrik Pacius, saksalais-suomalainen säveltäjä ja musiikinopettaja (Maamme-laulu) (s. 1809)
11. tammikuuta – Georges-Eugène Haussmann, ranskalainen kaupunkisuunnittelija (s. 1809)
11. tammikuuta – Carl Johan Thyselius, ruotsalainen poliitikko ja ministeri (s. 1811)
16. tammikuuta – Léo Delibes, ranskalainen säveltäjä (s. 1836)
18. tammikuuta – Carolina Runeberg, suomalainen runoilija ja opettaja (s. 1808)
21. tammikuuta – Calixa Lavallée, ranskalais-kanadalais-yhdysvaltalainen muusikko (s. 1842)
21. tammikuuta – Jean-Louis-Ernest Meissonier, ranskalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä (s. 1815)
22. tammikuuta – Miklós Ybl, unkarilainen arkkitehti (s. 1814)
25. tammikuuta – Theo van Gogh, alankomaalainen taidekauppias (s. 1857)
28. tammikuuta – Nicolaus Otto, saksalainen nelitahtimoottorin keksijä (s. 1832)
29. tammikuuta – Ignác Šustala, saksalainen teollisuusyrittäjä (s. 1822)
30. tammikuuta – Charles Bradlaugh, brittiläinen poliitikko (s. 1833)
30. tammikuuta – Charles Joshua Chaplin, ranskalainen taidemaalari ja graafikko (s. 1825)
2. helmikuuta – Edvard Gustaf af Forselles, suomalainen tykistönkenraali ja senaatin talousosaston varapuheenjohtaja (s. 1817)
10. helmikuuta – Sofja Kovalevskaja, venäläinen matemaatikko (s. 1850)
14. helmikuuta – William Tecumseh Sherman, yhdysvaltalainen kenraali, liikemies ja kirjailija (s. 1820)
17. helmikuuta – Theofil Hansen, norjalais-tanskalainen arkkitehti (s. 1813)
18. helmikuuta – Henry Hastings Sibley, yhdysvaltalainen poliitikko ja Minnesotan kuvernööri (s. 1811)
22. helmikuuta – Hilda Asp, suomalainen näyttelijä, suomentaja ja kulttuurihenkilö (s. 1862)
14. maaliskuuta – Ludwig Windthorst, saksalainen katolinen poliitikko (s. 1812)
19. maaliskuuta – Jānis Frīdrihs Baumanis, latvialainen arkkitehti (s. 1834)
20. maaliskuuta – Henrik Hellgren, suomalainen lyseon lehtori ja päätoimittaja (s. 1838)
21. maaliskuuta – Joseph E. Johnston, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (s. 1807)
23. maaliskuuta – Mads Ellef Langaard, norjalainen merikapteeni ja liikemies (s. 1815)
29. maaliskuuta – Georges Seurat, ranskalainen taidemaalari (s. 1859)