stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vantaan Jalkapalloseura
Historia

VJS:n miesten edustusjoukkue pelasi vuosina 1997–2000 Kakkosessa. Vuonna 1999 seura yhdisti toimintojaan Tikkurilan Palloseuran kanssa muodostaakseen AC Vantaan, joka on parhaimmillaan pelannut Ykkösessä. Kaudesta 2011 alkaen VJS:llä ja Pallokerho-35:llä on ollut yhteinen akatemiajoukkue PK-35/VJS, joka pelasi kaudella 2012 Kakkosessa ja kaudesta 2013 alkaen Kolmosessa.
Kaudesta 2017 VJS alkoi panostamaan omaan miesten edustusjoukkueeseen, joka nousi kauden päätteeksi Kolmoseen ja kaudella 2018 Kakkoseen. Yhteistyö PK-35:n kanssa poika- ja miesten joukkueissa päättyi. Kuitenkin vuonna 2023 VJS putosi Kolmoseen, mutta tavoittelee pääsyä Ykköseen vuoteen 2026 mennessä.
Pelaajat > Miesten edustusjoukkue

Maalivahdit:
Jaakko Kivekäs
Toni Korkeakoski
Taavi Talikka
Kenttäpelaajat:
Robert Gädda
Eetu Olvinen
Joni-Jesper Rahkola
Veeti Tuomala
Kasper Viramäki
Ayuub Ahmed-Nur
Urho Kumpulainen
Osmo Niemikorpi
Jonas Zaknoun
David Nworah
Joni Merinen
Abdulkadir Said Ahmed
Samuel Burton
Karim Jmaali
Vili Lankinen
Aaro Nyholm
Oskari Ojala
Olli Saksinen
Valmentajat:
Päävalmentaja: Tommi Ekmark
Valmentaja: Edward Finch
Joukkuejohtaja: Juha Tuomaala
lähde:
Pelaajat > Naisten edustusjoukkue

Maalivahdit:
Senja Koskinen
Lotta Dufva
Kenttäpelaajat:
Erica Kivinen
Emmi Mäensivu
Lumi Kurhela
Liina Juntunen
Selma Rantala
Enni Räihä
Anni Letti
Kaisa Mäki
Elisa Ylistö
Elsa Konttinen
Ella Aakko
Jenny Pelkonen
Rosa Repo
Noora Himberg
Nea Aho
Hanna Fagerholm
Vilma Helasterä
Jiina Laasonen
Anni Kattelus
Salla Laiteenmäki
Milla Himberg
Emma Tengen
Nea Sunila
Valmentajat:
Päävalmentaja: Aku Jokinen
Valmentaja: Ayoze Mentado
Joukkuejohtajat: Lei Räihä
lähde:
Puheenjohtajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  HäPs Risto Toivola 1975–1977  Olli Löfgren 1978–1981  Reino Häiväläinen 1982–1984  Jouko Pöyhönen 1986  Harri Nurmisto 1987–1988  Juha Heikkilä 1989  |  VanPS Mikko Heikkonen 1980–1982  Matti Soininen 1985  Aku Vellamo 1989  |  VJS Harri Nurmisto 1990–1991  Hannu Theman 1992–1996  Kalervo Massinen 1997  Tero Kaleva 1998–2003  Jari Väisänen 2004–2008  Heikki Ristimäki 2009  Veli-Matti Rinnetmäki 2010–2011  Kaj Björkqvist 2012–  |
Aiheesta muualla

Vantaan Jalkapalloseuran sivusto
PK-35/VJS:n sivusto
| n k Vantaan urheilu |
| --- | --- |
Urheilupaikat:  Campo Center  Keimola Golf  Keimolan moottorirata  Korson uimahalli  Myyrmäen jalkapallostadion  Myyrmäen uimahalli  Myyrmäen urheilutalo  Myyrmäki-halli  Rajakylän tenniskeskus  Tikkurilan urheilupuisto Tikkurilan jäähalli  Tikkurilan uimahalli  Tikkurilan urheilutalo  Vantaan Energia -areena 
Urheiluseurat:  Etelä-Vantaan Shakki  Etelä-Vantaan Taitoluistelijat  Etelä-Vantaan Urheilijat  FC Korso  Hämeenkylän Palloseura  IF Helsinge-Atlas  Itä-Hakkilan Kilpa  Keimolan Kaiku  Kenttäurheilijat-58  Kiekko-Vantaa  Koivukylän Palloseura  Korson Kaiku Salibandy  Korson Palloilijat  Korson Palloseura  Korson Veto Lentopallo  M-Team  Pakkalan Palloseura  Pallokerho-50  PK-35 Vantaa  Päiväkummun Pesis  Rekolan Raikas  Rekolan Urheilijat  Riipilän Raketti  Salibandyseura Vantage  SB Vantaa  TAFT  Team Vanpa  Tikkurilan Palloseura Naiset  Tikkurilan Taitoluisteluklubi  Tikkurilan Tiikerit  Uudenmaan Autourheilijat  Vanders  Vantaa Floorball Team  Vantaan Hiihtoseura  Vantaan Jalkapalloseura  Vantaan Jukara  Vantaan Kiekko  Vantaan Lentopallo  Vantaan Pussihukat  Vantaan Salamat  Vantaan Voimisteluseura  Vantaanjoen Juoksu  VFS Vantaa Futsal Club 
Urheilutapahtumat:  Amerikkalainen jalkapallo EM 2018  Hiihto SM 2014  SM 2018  Jalkapallo U-18 EM 2001  Juoksu Maastojuoksun SM 2013  Vantaan maraton  Jääkiekko U-18 EM 1978  U-18 MM 2024  Naisten MM 1999  Nuorten MM 1980  Nuorten MM 1985  Paini EM 2014  Salibandy MM 2010  Suunnistus Jukolan viesti 2012  Taitoluistelu Finlandia Trophy 
Muuta:  Pääkaupunkiseudun paras urheilija
SYR

Syr tai SYR voi tarkoittaa seuraavia:
Syyrian valtion ISO 3166-1 tunniste
Syrian Arab Airlinesin ICAO-tunniste
Syracusen lentoaseman IATA-tunniste
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SYR”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hynttyyt yhteen

| Hynttyyt yhteen |
| --- | --- |
 Sarjan logo ensimmäisestä jaksosta
Tyyli:  Komedia
Kestoaika:  22 min / jakso
Pääosissa:  Eija Vilpas   Hannele Lauri   Aake Kalliala
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  MTV, MTV3
Esitetty:  7. syyskuuta 1991 – 21. maaliskuuta 1995
Jaksoja:  51
Tuotanto
Tuottaja(t):  Spede Pasanen
Ohjaaja(t):  Inkeri Pilkama
Käsikirjoittaja(t):  Eija Vilpas
Tuotantoyhtiö(t):  Spede-Yhtiöt
Palkinnot
Voitetut:  Venla (vuoden hauskin tv-ohjelma 1991)
Aiheesta muualla
IMDb 
Ensimmäisessä jaksossa Vappu muuttaa Virpin luokse ja haluaa nukkua omassa verkkokeinussaan.
Hynttyyt yhteen on vuosina 1991–1995 MTV3:lla lähetetty suomalainen television komediasarja. Siinä karjalainen maalaisserkku Vappu (Eija Vilpas) muuttaa asumaan helsinkiläisen Virpin (Hannele Lauri) luokse, ja sarjassa seurataan heidän yhteiseloaan ja miessuhteitaan. Jopa 1,48 miljoonaa katsojaa saanut sarja aloitti naispainotteisten komediasarjojen aallon suomalaisessa televisiossa, jonka myöhempiä ilmentymiä ovat sarjat Kumman kaa ja Muodollisesti pätevä.
Näyttelijät > Pääosissa

Hannele Lauri -  Virpi Nieminen
Eija Vilpas - Vappu Nieminen (myöh. Nieminen-Harava)
Aake Kalliala - Aarne Harava
Näyttelijät > Vierailijat

Juha Veijonen: Keijo Etelä, rikollinen, Vapun entinen poikaystävä
Kalevi Kahra: Arvo Nieminen, Vapun isä
Pirkka-Pekka Petelius: Martti Nieminen, Vapun velipuoli
Aarre Karén: Vanha mies
Mai-Brit Heljo: Milli Nieminen, Virpin äiti
Raili Tiensuu: Maire Harava, Aarnen äiti
Jukka Puotila: Jarmo Naakka, kokki, Vapun entinen salarakas
Jukka-Pekka Palo: Jaakko Aalto, lentäjä, Vapun ja Aarnen naapuri, Virpin poikaystävä
Tom Wentzel: Harri Hedberg, Virpin entinen poikaystävä
Ulla Tapaninen: Terttu Hirvi, Henrik Hirven vaimo, Virpin naapuri
Ville Virtanen: Henrik Hirvi, Terttu Hirven mies, Virpin naapuri
Jyrki Kovaleff: Petteri, hieroja
Jussi Lampi: Jori-Pekka, hammaslääkäri, Virpin entinen poikaystävä
Mikko Kivinen: Reunanen, remonttimies
Pekka Laiho: Rainer, Virpin entinen poikaystävä
Kauko Helovirta: Talonmies Mutka
Santeri Kinnunen: Virpin entinen poikaystävä
Seppo Pääkkönen: Vapun ihailija
Oskari Katajisto: Hannu, Ovelta ovelle myyjä, huijari
Spede Pasanen: Spede
Simo Salminen: Simo
Esko Nikkari: Markku Litel, myyntiedustaja
Heidi Herala: Marghareta (Marjatta), Jaakon sisko
Esko Hukkanen: Oskari Tahvanainen
Inkeri Pilkama: Virpin asiakas
Beritta Markkula: Virpin pomo
Kari Salmelainen: Tansseissa oleva toinen mies
Kojo: itsenään
Jari Sarasvuo: radiomainoksen tekijä
Tapani Kansa: itsenään
Elisabeth Rehn: itsenään puolustusministerinä
Juoni > Toinen kausi (kevät 1993)

Vappu on purkanut kihlauksensa Aarnen kanssa ja irtisanoutunut työpaikastaan. Virpi ja Vappu lomailevat Lanzarotella, jossa Virpi yrittää iskeä suomalaista matkaopasta ja Vapulla syntyy pientä sutinaa espanjalaismiehen kanssa. Suomeen palattuaan Vappu näkee painajaisia lomamatkastaan, jossa hän on raskaana. Virpi tapaa uuden miehen Harri Hedbergin, jolta Vappu pummaa rahaa useita tonneja omaan ravintolaansa, jonka hän on juuri perustanut. Hän palkkaa ravintolaansa vietnamilaisen miehen tarjoilijaksi ja jopa majoittaa tätä luonaan, kun Virpi muuttaa Harrin luokse. Harrista paljastuu piirteitä, jotka saavat Virpin jättämään hänet. Virpin ja Vapun naapuriin ovat muuttaneet Terttu ja Henrik, jotka riitelevät äänekkäästi jatkuvasti. Vappu yrittää saada naapurit lopettamaan riitelyn ja järjestävät pienet juhlat. Virpin tuhlattua ruokarahat kampaajalla jää ainoaksi vaihtoehdoksi tarjota kukkakaalia, jota Vappu ostaa torilta. Vappu vuokraa myös rakkauselokuvan, jonka on tarkoitus herättää riitelevä pariskunta rakastamaan. He viettävät iltaa naapurissa. Terttu suuttuu, kun Virpi ja Henrik tanssivat hitaita. Virpin ja Vapun palattua omaan asuntoonsa Terttu saapuu myös sinne ja kertoo Henrikin lähteneen Ruotsiin.
Vapun ravintolalla on taloudellisia vaikeuksia. Virpi saa houkuteltua Vapun paukuille hotellille. Hotellissa he näkevät Tapani Kansan ja Vappu ryntää kerjäämään tätä esiintymään ravintolaansa. Useiden kielteisen sanojen jälkeen, Kansa lopulta suostuu laulamaan yhden kappaleen Vapun ravintolassa.
Virpin ja Vapun täti on kuollut. Vappu ja Virpin äiti saapuvat hautajaisista. Virpin äiti kertoo kuolleen tädin suuresta omaisuudesta ja tiedosta että testamenttia ei olisi, joten Vapun ja Virpin isät perisivät tädin rahat. Virpi ja Vappu innostuvat asiasta ja alkavat havitella perintörahoja ja suunnittelevat niiden käyttöä. Lopulta perunkirjoituksessa paljastuu, että täti on testamentannut koko omaisuutensa Vapun veljelle Martille.
Vapulle saapuu useita kukkalähetyksiä, joiden lähettäjäksi paljastuu mies, joka on ihastunut Vappuun. He tapailevat, mutta heidän välille ei synny pitempiaikaista suhdetta. Samaan aikaa Keijo saapuu kaupunkiin ja yrittää saada Vapun itselleen tuloksetta. Aarne joutuu leikkaukseen ja kosii uudelleen Vappua. Vappu suostuu ja he ostavat kihlat.
Juoni > Kolmas kausi (kevät 1994)

Vapun ja Aarnen kihlajaisia vietetään ja mukana on myös Aarnen äiti Maire. Maire joutuu sappileikkaukseen ja muuttaa lääkärin määräyksestä Espanjan lämpöön. Vappu ja Aarne muuttavat Mairen asuntoon. Vappu suunnittelee häitään ja tahtoo pitää isot kirkkohäät. Vastoinkäymisiä syntyy, kun Vapulle selviää, että Aarne ei ole käynyt rippikoulua. Vappu saa puhuttua Aarnen yksityisriparille, jonka hän suoriutuu papin riparikuulustelusta pienellä lunttauksella.
Virpi kohtaa hieroja-Petterin, jonka kanssa hän alkaa seurustella. Kiviä parin suhteen rattaisiin tulee Petterin ylipainosta. Virpi ja Vappu yrittävät saada Petteriä laihtumaan, kunnes hän jättää Virpin. Virpin ovelle ilmaantuu kaupustelija, jolta Vappu ja Virpi ostavat ison määrän kodinkoneita muun muassa Vapulle häälahjaksi. Tuotteet paljastuvat kuitenkin varastetuiksi ja tytöt järjestävät kaupustelijalle ansan ja pian mies on poliisin huostassa.
Virpi ja Aarne järjestävät Vapulle suuren yllätyksen, kun he vievät Vapun silmät sidottuna laivaan, jossa kertovat vihkimisestä. Pari vihitään avioliittoon laivassa, ja todistajina ovat Virpi ja laivan kapteeni. Häätangon jälkeen Vappu ja Aarne vetäytyvät hyttiin viettämään hääyötä. Häiden jälkeen Aarne lähtee Espanjaan äitinsä luokse. Virpi alkaa seurustella hammaslääkäri Jori-Pekan kanssa mutta suhde jää lyhyeksi, kun paljastuu että miehellä on toinenkin tyttöystävä. Virpi ja Vappu päättävät kostaa petolliselle miehelle lukitsemalla hänet omalle vastaanotolleen potilaan kanssa. Vappu päättää remontoida Mairen vanhan asunnon yllätykseksi Aarnelle. Vappu palkkaa remonttimies Reunasen tekemään homman pimeästi kuutamokeikkana. Remonttimies majoittuu asuntoon, joka juo enemmän olutta kuin tekee töitä. Lopulta remontti tulee valmiiksi ja yllättäen Aarne ja Maire palaavat Espanjasta. Maire ja Aarne loukkaantuu Vapulle, joka on heidän poissa ollessa laittanut lähes koko asunnon uusiksi. Vappu piiloutuu hotelliin, mutta Aarne löytää hänet ja he yrittävät sovitella asiaa. Maire ja Vappu eivät saa sovintoa aikaiseksi. Maire keskustelee Virpin kanssa hänen ja Vapun välisistä riidoista. Maire päättää ostaa Aarnelle ja Vapulle oman asunnon samasta talosta.
Taustaa

Sarjaa tehtiin vuosina 1991–1995 yhteensä 51 osaa, jotka ovat noin 22 minuutin pituisia. Ensimmäinen osa lähetettiin 7. syyskuuta 1991 ja viimeinen 21. maaliskuuta 1995.
Sarjan juonen suunnittelivat Eija Vilpas, Hannele Lauri ja Inkeri Pilkama, joka myös ohjasi sarjan. Eija Vilpas kirjoitti suunnitelmien pohjalta käsikirjoitukset. Sarjan tuottajana toimi Spede Pasanen
Sarjan tunnusmusiikkina oli vuosina 1991–1993 Elvis Presleyn ”Are You Lonesome Tonight”, Kari Tapion ”Toiset on luotuja kulkemaan” ja Elvis Presleyn ”Love Me Tender”. Vuonna 1994 se vaihtui Paul Ankan kappaleeseen ”You Are My Destiny”.
Vuosien 1992 ja 1994–1995 jaksot päättyivät eri lauluihin, ja kukin niistä liittyi jollain tavalla jakson tapahtumiin. Lauluja olivat esimerkiksi Kim Lönnholmin ”Minä olen muistanut”, Pelimannejen ”Tämä tunne vie”, Ressu Redfordin ”Jos vielä oot vapaa”, Kisu Jernströmin ”Uneen aika vaipuu”, Georg Malmsténin ”Kaunis valhe”, Paula Koivuniemen ”Tummat silmät, ruskea tukka”, Kaija Koon ”Kuka keksi rakkauden”, CatCatin ”Bye Bye Baby”, Irwin Goodmanin ”Rentun ruusu”, Pirkko Mannolan ”Autoajelulla”, Eino Grönin ”Seinillä on korvat” ja Simo Salmisen ”Tenkka-tenkka-poo”.
Vuonna 1993 MTV3:ssä tuotettiin niin paljon ohjelmia, että Hynttyyt-tuotannolle piti vuokrata studiotilat ja tuotantotiimi Yleisradiolta. Myös osa keväällä 1994 esitetyistä jaksoista kuvattiin Ylen tiloissa.
Hynttyyt yhteen oli usein viikon katsotuimpia ohjelmia, ja sillä oli noin 1,4 miljoonaa katsojaa.
Hynttyyt yhteen valittiin vuoden hauskimmaksi tv-ohjelmaksi Venla Gaalassa 1991.
Eija Vilpas voitti roolinsa ansiosta suosituimman naisesiintyjän Telvis-patsaat vuosina 1991–1992.
Spede suunnitteli sarjasta myös elokuvaa, jonka tekeminen kaatui lopulta aikapulaan.
Parodia

Pirkka-Pekka Petelius ja Aake Kalliala tekivät ohjelmaa parodioivia sketsejä nimeltä "Vehkeet Levällään", sarjassa Manitbois. Sketseissä Petelius näyttelee "Perttiä", joka puhuu karjalan murteella, eli parodioi Vappua. Kalliala hahmon nimi on myös "Pertti" ja hän on vastaavasti Virpin tapainen. Sketsit päättyivät aina riitaan, jonka hahmot saivat aikaiseksi ja toinen poistui asunnosta. Vastaanlainen kohtaus on Hynttyyt yhteen -sarjan jaksossa 2, jossa Virpi ja Vappu riitelevät ja Vappu poistuu asunnosta. Studio lavastettiin samanlaiseksi, kuin Virpin ja Vapun asunto. Huonekalut olivat erilaiset, mutta vastaavanlaiset ja täysin samoilla paikoilla.
DVD-julkaisut

Marraskuussa 2006 MTV3 ja Pan Vision julkaisivat ensimmäisen DVD:n "Hynttyyt yhteen – Uus elämä", joka sisältää osat 1–8, 10–18 ja 20. Tekijänoikeudellisista syistä musiikkia on jouduttu vaihtamaan, samalla joitakin kohtauksia on lyhennetty ja kaksi kokonaista jaksoa (osa 9 17.1.1992 ja osa 19 12.2.1993) on jätetty pois kokonaan. Sarjan tunnusmusiikiksi vaihdettiin Kari Tapion Toiset on luotuja kulkemaan.
Toinen DVD "Hynttyyt yhteen – Kassokaa ihmees" julkaistiin toukokuussa 2007 ja se sisältää osat 21–27 ja 29–36. Jakso 28 (esitetty 22.1.1994) jätettiin kokonaan pois. DVD:lle sarjan tunnusmusiikiksi vaihdettiin Elviksen Love Me Tender.
Kolmas DVD "Hynttyyt yhteen – Nyt män jakeluun" julkaistiin toukokuussa 2008 ja se sisältää sarjan loput jaksot syksyltä 1994 ja keväältä 1995.
DVD:t sisältävät kaksi levyä. Levyillä ei ole lisämateriaalia.
| Kansikuva | Nimi ja vuodet | Julkaisu | Jaksot | Levyn 1 jaksot | Levyn 2 jaksot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Hynttyyt yhteen – Uus elämä  1991–1993 | 8. marraskuuta 2006 | 18 |  1. Uus elämä alkaa 7.9.1991  2. Kehonkieli puhuu 14.9.1991  3. Sokkotreffit 21.9.1991  4. Säpinää ja apatiaa 28.9.1991  5. Velipuol yllättää 5.10.1991  6. Ikäkriisi 12.10.1991  7. Äitienergiaa 3.1.1992  8. Mustankipeyttä 10.1.1992  9. 17.1.1992  10. Kaksoistreffit 24.1.1992 |  11. Vanha suola janottaa 31.1.1992  12. Biologinen kello 7.2.1992  13. Mallorcan loma 3.1.1993  14. Lomapainajaisia 8.1.1993  15. Isä kipsissä 15.1.1993  16. Rahapulaa ja rakkautta 22.1.1993  17. Edustusrouvana 29.1.1993  18. Naapurihäirintää 5.2.1993  19. 12.2.1993  20. Konkka tulloo 19.2.1993 |
|  | Hynttyyt yhteen – Kassokaa ihmees  1993–1994 | 9. toukokuuta 2007 | 15 |  21. Perinnönjako 26.2.1993  22. Suhteet solmussa 5.3.1993  23. Haaveilua ja sähkeitä 12.3.1993  24. Kohtalon kortit 19.3.1993  25. Kihlajaiset 1.1.1994  26. Korventamista 8.1.1994  27. Häävalmisteluja 15.1.1994  28. 22.1.1994  29. Huijari 29.1.1994 |  30. Käskyt 5.2.1994  31. Häät 12.2.1994  32. Värväystä 19.2.1994  33. Mörskäuudistus 26.2.1994  34. Anoppikränää 5.3.1994  35. Mökkikepitystä 14.9.1994  36. Ommaa työtä 21.9.1994 |
|  | Hynttyyt yhteen – Nyt män jakeluun 1994–1995 | 7. toukokuuta 2008 | 15 |  37. "Pikkuserkku" 5.10.1994  38. Paa kieli laulamaan 12.10.1994  39. Kaksoispeliä 19.10.1994  40. Peräänajo 26.10.1994  41. Autovandalismia 2.11.1994  42. Hääpäivä 30.12.1994  43. Lenssua 17.1.1995  44. Tunteet kukkimaan 24.1.1995 |  45. Sielu tulessa 31.1.1995  46. Kerää tavaras 7.2.1995  47. Laulava lentäjä 14.2.1995  48. Tyylikoulussa 21.2.1995  49. Laskiaisriehaa 28.2.1995  50. Elämä pelissä 7.3.1995  51. Mielitekoja 21.3.1995 |
Aiheesta muualla

Hynttyyt yhteen Internet Movie Databasessa (englanniksi)
DVD-info: Hynttyyt yhteen - Uus elämä DVD
Peteliuksen ja Kallialan Hynttyyt yhteen -sarjaa parodioivissa sketseissä oli samanlainen lavastus, kuin Virpin ja Vapun asunnossa.
Irma Rewell

Irma Rewell vuonna 1966.
Irma Lahja Rewell (o.s. Kentala; 28. joulukuuta 1929 Kaustinen – 13. helmikuuta 2010 Vaasa) oli suomalainen oopperalaulaja (sopraano) ja oopperanjohtaja. Hän on yksi vuonna 1956 perustetun Vaasan Oopperan perustajista. Hän toimi aluksi sen toiminnanjohtajana vuoteen 1966 ja sen jälkeen puheenjohtajana kuolemaansa asti. Rewell oli perustamassa myös Suomen Oopperaliittoa ja toimi muun muassa sen puheenjohtajana vuosina 1969–1972. Hän oli kautta Suomen tunnettu uusien laulajakykyjen löytäjänä. Rewell toimi myös vuodesta 1980 lähtien 23 vuotta Suomen Kulttuurirahaston Etelä-Pohjanmaan rahaston palveluksessa muun muassa asiamiehenä.
Rewell valmistui voimistelunopettajaksi 1954 ja toimi voimistelun lehtorina Vaasan yhteiskoulussa. Opiskeluvuosinaan  hän edusti Vaasan Vasamaa naisten yleisurheilun uranuurtajana. Hän sijoittui vuoden 1947 Kalevan kisoissa naisten korkeudessa viidenneksi sekä 100 metrillä, 80 metrin aitajuoksussa ja pituushypyssä kuudenneksi.
Rewell lauloi jo opiskeluaikanaan opereteissa Etelä-Suomen kaupungeissa ja jatkoi ulkomailla musiikkiopintojansa Mozarteumissa Itävallan Salzburgissa, Sienan musiikkiakatemiassa Italiassa ja Tukholmassa. Hän esitti vuosina 1958–1978 lähes 20 oopperateoksen naispääroolit. Rewell tuotti yli 80 oopperateosta, kirjoitti librettoja, ohjasi sekä tilasi seitsemän kotimaista teosta pohjalaisten historiasta. Kaikkiaan Rewell järjesti yli 200 esitystä.
Rewellille myönnettiin ansioistaan Suomen Leijonan 1. luokan ritarimerkki vuonna 1971 ja professorin arvo vuonna 1988. Hänen puolisonsa oli kauppaneuvos Tauno Rewell (1925–2016).
Heinonen (Jyväskylä)

| Heinonen |
| --- | --- |
 Näkymä uimarannalta heinäkuussa 2012
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°22′26″N, 25°35′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  Karjujoki Saarijärveen 
Järvinumero:  14.295.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,4 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  420 m  
Rantaviiva:  2,491 km  
Pinta-ala:  27,755 ha  
Tilavuus:  0,0008575 km³ 
Keskisyvyys:  3,09 m  
Suurin syvyys:  9,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinonen 
Heinonen  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kuikan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 28 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 857 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys on 9,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,4 metriä mpy.
Galaksi

SB-luokan kierteisgalaksi NGC 4414 sijaitsee noin 60 miljoonan valovuoden päässä Bereniken hiusten tähdistön alueella.
Galaksi on tähtien, kaasu- ja pölypilvien sekä pimeän aineen muodostama järjestelmä, joka pysyy koossa painovoiman vaikutuksesta. Galaksit ovat eräänlaisia saarekkeita muuten lähes tyhjässä avaruudessa. Ne esiintyvät yleensä galaksijoukoissa, jotka muodostavat ainakin nykytiedon mukaan maailmankaikkeuden suurimmat rakenteet. Galaksijoukkoja pienempiä galaksirykelmiä kutsutaan galaksiryhmiksi. Linnunrata on oma kotigalaksimme.
Galakseja näkyvässä kaikkeudessa on yli 200 (mahdollisesti jopa 2 000) miljardia. Galaksien koko vaihtelee tuhansista satoihin tuhansiin valovuosiin ja niiden tähtien määrä miljoonista biljooniin. Suurin osa niistä on elliptisiä kääpiögalakseja ja epäsäännöllisiä galakseja, noin 30 prosenttia kierteisgalakseja ja 10 prosenttia elliptisiä galakseja.
Etymologia

Galaksi-sana tulee alun perin kreikan adjektiivista 'maitomainen' (kreik. γαλαξίας, galaksías), joka esiintyi muinaisten kreikkalaisten nimityksessä Linnunradalle 'maitoympyrä' (kreik. γαλαξίας κύκλος, galaksías kýklos). Sana otettiin käyttöön yleisnimenä vuoteen 1848 mennessä kun vielä uskottiin Linnunradan olevan ainoa galaksi.
Sijainnit ja etäisyydet

Galaksit muodostavat tihentymiä, galaksijoukkoja, jotka ovat maailmankaikkeuden suurimman mittakaavan peruspalikoita. Suuressa galaksijoukossa voi olla yli tuhatkin galaksia. Galaksijoukkojen muodostamia joukkoja on kutsuttu superjoukoiksi, mutta nykyisin tutkitaan enemmänkin galaksijoukkojen jatkuvaa jakautumaa. Galaksit sijaitsevat maailmankaikkeudessa vaahtomaisena rakenteena. Galaksitihentymät muodostavat seinämiä, joiden välissä on tyhjää. Tällainen kuituja, seinämiä ja aukkoja sisältävä rakenne on syntynyt pimeän aineen vaikutuksesta.
Galaksijoukkoa pienempiä ryhmittymiä kutsutaan galaksiryhmiksi. Jotkin galaksit muodostavat galaksipareja. Saman ryhmän galaksit sijaitsevat kokoonsa nähden suhteellisen lähekkäin. Monilla suurilla galakseilla, kuten omalla Linnunradallamme, on pienempiä seuralaisgalakseja, jotka sijaitsevat lähes kiinni emägalakseissaan.
Paikallista galaksiryhmäämme lukuun ottamatta suurin osa galakseista etääntyy meistä sitä nopeammin, mitä kauempana ne ovat johtuen kaikkeuden laajenemisesta. Kaukaisten galaksien etäisyyttä voidaan arvioida mittaamalla valon punasiirtymä.
Tällä hetkellä kaukaisin tunnettu galaksi on GN-z11, josta valo on matkannut Maahan 13,4 miljardin valovuoden matkan.