stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miesten Superpesiksen kausi 2021
Pudotuspelit > Loppuottelu

| Manse PP – Kouvolan Pallonlyöjät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. syyskuuta 2021 | Manse | KPL | 2–1 (1–3, 2–0, 1–0) | Raportti |
| 18. syyskuuta 2021 | KPL | Manse | 0–1 (3–3, 1–3) | Raportti |
| 19. syyskuuta 2021 | Manse | KPL | 0–1 (0–3, 1–1) | Raportti |
| 25. syyskuuta 2021 | KPL | Manse | 1–0 (0–0, 3–2) | Raportti |
| 26. syyskuuta 2021 | Manse | KPL | 1–0 (0–0, 3–0) | Raportti |
Manse voitti Suomen-mestaruuden otteluvoitoin 3–2. KPL sai SM-hopeaa.
Sarjakarsinta

Runkosarjan kaksi heikointa joukkuetta pelasi keskenään putoamiskarsinnan, jonka häviäjä putoaa Ykköspesikseen kaudeksi 2022. Karsinnan voittaja eteni yhdessä kolmanneksitoista runkosarjassa sijoittuneen kanssa Superpesiskarsintaan. Superpesiskarsinnassa runkosarjan kolmanneksitoista sijoittunut joukkue kohtasi Ykköspesiksen toiseksi sijoittuneen joukkueen ja putoamiskarsinnan voittanut joukkue Ykköspesiksen voittajajoukkueen. Ykköspesiksen välierien voittajien keskinäinen paremmuusjärjestys ratkaistaan runkosarjan sijoitusten perusteella. Voittajat saivat oikeuden pelata Superpesiksessä kaudella 2022. Kaikki karsintasarjat ratkaistiin paras viidestä -menetelmällä. Putoamiskarsinnassa kotietu oli runkosarjassa paremmin sijoittuneella joukkueella. Superpesiskarsinnassa kotietu oli runkosarjan kolmanneksitoista sijoittuneella joukkueella sekä Ykköspesiksen voittajalla.
Sarjakarsinta > Putoamiskarsinta

| Siilinjärven Pesis – Haminan Palloilijat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. elokuuta 2021 | SiiPe | HP | 2–0 (2–1, 3–1) | Raportti |
| 29. elokuuta 2021 | HP | SiiPe | 2–1 (2–1, 0–2, 4–0) | Raportti |
| 1. syyskuuta 2021 | SiiPe | HP | 2–1 (0–3, 3–2, 0–0, 3–1) | Raportti |
| 4. syyskuuta 2021 | HP | SiiPe | 2–0 (5–2, 3–2) | Raportti |
| 5. syyskuuta 2021 | SiiPe | HP | 1–0 (1–1, 4–3) | Raportti |
SiiPe voitti ottelusarjan 3–2 ja eteni Superpesiskarsintaan. HP putosi Ykköspesikseen.
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
: Manse PP
: Kouvolan Pallonlyöjät
: Vimpelin Veto
4.: Sotkamon Jymy
5.: Joensuun Maila
6.: Kempeleen Kiri
7.: Imatran Pallo-Veikot
8.: Pattijoen Urheilijat
9.: Hyvinkään Tahko
10.: JymyJussit
11.: Kiteen Pallo
12.: Koskenkorvan Urheilijat
13.: Kankaanpään Maila
14.: Siilinjärven Pesis
15.: Haminan Palloilijat
Putoamiskarsinnan hävinnyt Haminan Palloilijat putoaa Ykköspesikseen.  Kauden päätteeksi Siilinjärven Pesis luopui sarjapaikastaan.
Merkittävät lopettamiset

Seuraavat merkittävät Superpesis-tason pesäpalloilijat lopettivat pelaajauransa kauteen 2021.
Mikko Kemppainen (Joensuun Maila)
Aleksi Rautiainen (Joensuun Maila)
Mombasa (kappale)

| ”Mombasa” Taiska |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Mombasa
 B-puoli: ”Lokki”
 Julkaistu: 1975
 Formaatti: 7″ vinyyli
 Tekijä(t): Fabio Frizzi (säv.) Jyrki Lindström (san.)
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 04.09
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
Listasijoitukset
  4. (4/1976)
Taiskan muut singlet
|   | ”Mombasa” 1975 | ”Moi moi vain” 1976 |
”Mombasa” on suomennosversio italialaisen muusikon Fabio Frizzin säveltämästä instrumentaalikappaleesta ”Ibo lelè”. Suomenkielisen sanoituksen on tehnyt Jyrki Lindström. Kappaleen tunnetuin esittäjä on Taiska, jonka versio levytettiin vuonna 1975.
Kappaleesta coverversion on tehnyt muun muassa Movetron. Kappale oli myös vuoden 2002 Menolippu Mombasaan -elokuvan tunnusmusiikki, jonka esitti metalliyhtye Denigrate.
Ilta-Sanomien lukijat valitsivat ”Mombasan” ”kaikkien aikojen matkabiisiksi” vuonna 2011.
Denigraten single

| ”Mombasa” Denigrate |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : HIP Studiot
 Julkaistu: toukokuu 2002
 Formaatti: CDS
 Tuottaja(t): Denigrate & Ilkka Herkman
 Kesto: 03.59
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 3.
Denigraten muut singlet
| ”Guardian of the Bitter Sea” 2002 | ”Mombasa” 2002 | ”Everything Counts” 2003 |
Vuonna 2002 goottimetalli -yhtye Denigrate julkaisi kappaleesta singlen, joka ylsi Suomen virallisen listan kolmannelle sijalle.
Denigraten single > Kappaleet

Mombasa – 03.59
Mombasa – 03.31 (radio edit)
Mombasa – 03.29 (akustinen)
Denigraten single > Kokoonpano

Mikko Hell – laulu
Seppo Nummela – kitara
Pekka Pyrhönen – basso
Tim Toivanen – rummut
Morehousen piirikunta

Morehousen piirikunta (engl. Morehouse Parish, ransk. Paroisse de Morehouse) on Yhdysvaltojen Louisianan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 25 398 vuonna 2018. Piirikunnan hallintokeskus on Bastropin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1844.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Morehousen piirikunta Wikimedia Commonsissa
Monster (Lady Gagan kappale)

| ”Monster” Lady Gaga |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: The Fame Monster
 Tyylilaji: Synthpop, dance-pop
 Kesto: 04.09
 Levy-yhtiö: Interscope, Streamline, Kon Live, Cherrytree
The Fame Monster muut kappaleet
| ”Alejandro” 2 | ”Monster” 3 | ”Speechless” 4 |
"Monster" on Lady Gagan The Fame Monster -EP:n kolmas kappale. Se pääsi listoille viidessä maassa.
Listasijoitukset

| Lista (2009–10) | Sija  |
| --- | --- |
Australia: 80
Unkari: 6
Uusi-Seelanti: 29
Iso-Britannia: 68
Yhdysvallat (Hot Dance Club Songs): 29
Yhdysvallat (Latin Pop Airplay): 22
Live-esiintymiset

Lady Gaga on esittänyt kappaleen Oprah Show'ssa ja The Monster Ball Tour -kiertueella.[lähde? ]
NSF

NSF voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Norsk Sjømannsforbund, NSF, norjalainen ammattiliitto
Norsk Skuespillerforbund, NSF, norjalainen ammattiliitto
Norsk Sykepleierforbund, NSF, norjalainen ammattiliitto
Ruotsin kansallissosialistinen rintama (Nationalsocialistisk front, NSF)
Yhdysvaltain kansallinen tiedesäätiö (National Science Foundation, NSF)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”NSF”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nautintaoikeus

Nautintaoikeus tarkoittaa laajahkoa käyttöoikeutta toisen omistamaan irtaimeen tai kiinteään esineeseen. Sille on tyypillistä, että oikeuden haltija saa joko tuottoa esineestä tai saa käyttää esinettä muuten hyväkseen. Sen yleisin muoto on vastikkeellinen nautintaoikeus, kuten vuokra, jonka piiriin kuuluvat huoneenvuokra, maanvuokra ja irtaimen esineen vuokra. Samantyyppinen nautintaoikeus on valtaajan oikeus kaivokseen. Vastikkeeton nautintaoikeus voi olla esimerkiksi testamentilla annettu nautintaoikeus johonkin jäämistön esineeseen. 1800-luvulla oli käytössä useita julkisoikeuden piiriin kuuluneita nautintaoikeuksia, kuten virkatalonhaltijan nautintaoikeus virkataloon tai asumisoikeus kruununtilaan.
NS-Volkswohlfahrt

| Kansallissosialistinen kansan hyvinvointi> Nationalsozialistische Volkswohlfahrt |
| --- | --- |

Perustettu:  1931
Lakkautettu:  9. toukokuuta 1945
Tyyppi:  hyvinvointi
Kotipaikka:   Saksa
Jäsenet:  4,7 milj. (1935)
Viralliset kielet:  saksa
Kattojärjestö:  Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
NSV:n jäsenkortti
NSV:n päiväkoti
Nationalsozialistische Volkswohlfahrt (lyhyemmin NS-Volkswohlfart tai NSV, suoraan suomennettuna Kansallissosialistinen kansan hyvinvointi) oli natsi-Saksassa toiminut sosiaalinen ja humanitäärinen järjestö. Se oli muodollisesti rekisteröity yhdistys ja organisatorisesti osa Saksan kansallissosialistista työväenpuoluetta. Järjestön päämaja oli Berliinissä.
NS-Volkswohlfart perustettiin 3. toukokuuta 1933, siis vain muutamia kuukausia kansallissosialistisen puolueen valtaannousun jälkeen. Järjestön tarkoituksena oli tukea tuolloin vielä laman ja talousahdingon kurjistamaa saksalaista väestöä. Samalla järjestöllä oli myös ideologinen tavoite. Sen tuli osoittaa, että kansallissosialistinen liike välitti kansalaisten hyvinvoinnista ja tuki heitä vaikeina aikoina. NS-Volkswohlfartin tarkoituksena oli myös korvata työväenliikkeen lakkautetut solidaarisuusjärjestöt ja syrjäyttää kirkolliset hyväntekeväisyysjärjestöt. Organisatorisesti järjestö oli järjestetty kansallissosialistisen puolueen mallin mukaan alueisiin, piireihin ja ryhmiin,
NS-Volkswohlfart ei täysin onnistunut syrjäyttämään muita hyväntekeväisyysjärjestöjä, vaan niitä toimi natsi-Saksassa vielä seitsemän. Suurimmat muista humanitäärisistä järjestöistä olivat Saksan Punainen Risti, evankelisten kirkkojen Diakonie ja katolisen kirkon Caritas. Toisaalta maanlaajuinen ja valtiollisesti tuettu NS-Volkswohlfart onnistui kylläkin marginalisoimaan muut vastaavat järjestöt.
1930-luvun laman aikana NS-Volkswohlfart jakoi suoria raha-avustuksia, mutta taloudellisen nousukauden aikana järjestö siirtyi yksinomaan sosiaalisten ja humanitääristen palveluiden tarjoajaksi. Se perusti esimerkiksi lastentarhoja, joissa lapsille opetettiin kristillisten lastentarhojen uskonnollisen opetuksen sijaan poliittista ideologiaa. Lasten ja lapsiperheiden tukeminen oli järjestössä muutenkin keskeisellä sijalla, tukihan tämä myös kansallissosialismin ideaa voimakkaasta Saksan kansasta. Äideille järjestettiin neuvoloita ja ensikoteja, lapsille kesäsiirtoloita ja päivähoitoa. Järjestö järjesti myös terveysneuvontaa ja -tarkastuksia.
Toisen maailmansodan alettua NS-Volkswohlfart otti hoitaakseen yhä enemmän oikeastaan valtiolle kuuluvia tehtäviä. Se järjesti apua sodan siviiliuhreille, kuten pommituksissa haavoittuneille ja kotinsa menettäneille. Ehkä merkittävin järjestön voimanponnistuksista oli lasten laajamittainen evakuointi pommitusten uhkaamista kaupungeista turvaan maaseudulle, nk. Kinderlandverschickung eli KLV.
Varallisuutensa järjestö sai jäsenmaksuista ja vapaaehtoisista lahjoituksista. Tärkein NS-Volkswohlfartin järjestämistä rahankeräyksistä oli Talviapukeräys. Järjestöllä oli toisen maailmansodan alkaessa noin 11 miljoonaa jäsentä ja noin miljoona vapaaehtoistyöntekijää.
Moska (korttipeli)

Moska on erityisesti Itä-Suomessa pelattava korttipeli, joka muistuttaa paljon venäläistä Durak-korttipeliä.
Aiheesta muualla

Moskan säännöt (Arkistoitu – Internet Archive)
Antti Rannanjärvi

| Antti Rannanjärvi |
| --- | --- |
 Antti Rannanjärvi (vasemmalla) ja Antti Isotalo vuonna 1869.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1828 Ylihärmä, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 12. elokuuta 1882 (54 vuotta) Ylihärmä, Suomen suuriruhtinaskunta
Kansalaisuus:   Suomen suuriruhtinaskunta
Muut tiedot
Organisaatio:  Etelä-Pohjanmaan puukkojunkkarit
Rikokset:  juopottelu käräjäpaikalla, murtovarkaus, väärennys, eläinvarkaus, ym.
Uhrit:  useita
Rangaistus:  sakko, pakkotyö, raippoja, vesileipävankeus ja häpeärangaistus kaakinpuussa
Antti Rannanjärvi (4. huhtikuuta 1828 Ylihärmä – 12. elokuuta 1882 Ylihärmä) oli Antti Isotalon ohella puukkojunkkareiden eli häjyjen toinen päämies ja ylihärmäläinen talollinen, joka eli rikollista elämää. Rannanjärvi oli Ylihärmän Haapojan kylässä sijaitsevan verotalon isäntä.
Rannanjärven ensimmäinen käräjäsakko tuli syyskäräjillä 1847 hänen rikottuaan Lapuan lain öistä ulkonaliikkumiskieltoa. Rannanjärvi oli kyseisen vuoden toukokuun 25. päivänä liikkunut yhdessä kolmen muun nuorukaisen kanssa yöaikaan Ylihärmän Lööparin talon läheisyydessä, minkä kaikki syytetyt myönsivät. Tämän perusteella kihlakunnanoikeus tuomitsi heidät pitäjän poliisijärjestyksen 7 §:n mukaan kahden ruplan sakkoon yöjuoksusta. Myös Rannanjärven kaksi veljeä ja jokunen muukin lähisukulainen saivat omat tuomionsa Lapuan hallitussäännön rikkomisesta.
Joulukuussa 1851 Rannanjärvi terrorisoi kolmen muun puukkojunkkarin kanssa häitä Lapualla muun muassa puukottamalla yhden häävieraan kuoliaaksi ja haavoittamalla kahta. Päätekijä Hermanni Mäki tuomittiin taposta elinkautiseen pakkotyöhön Siperiaan ja Rannanjärvi osallisuudesta tappoon ja väkivaltaisuuksiin raipaniskuihin ja viideksi vuodeksi pakkotyöhön Suomenlinnaan.
Adolf Hägglundin murhayritys

Nimismies Adolf Hägglund työskenteli asunnossaan Pukkilan talossa Kauhavalla illalla 8.10.1867, kun asunnon ikkunaan ammuttiin kaksi kertaa. Hägglund ehti suojautua lattialle, ja luodit osuivat sängyn pieleen. Murhaaja tai murhaajat katosivat nopeasti pimeään iltaan eikä nimismies lähtenyt takaa-ajoon; hän oli joka tapauksessa varma, että murhayrityksen takana olivat Isotalo ja Rannanjärvi. Puukkojunkkarit puolestaan syyttivät ampumisesta Kustaa Tyniä, joka pian hävisi maisemista.
Kruununvirkamiehen murhayritys järkytti monia ja moni aikaisemmin häjyjen rikoksista vaiennut päätti viimein puhua. Rannanjärven aikaisemmin hiljaiseksi pelottelema lautamies Gabriel Alaviitala rohkaistui myös ja otti tietoisen riskin kertoessaan nimismiehelle aikaisemmin tapahtuneesta viljavarkaudesta. Alaviitalan esimerkin innostamana myös maakauppias Stenfors ja lukkari Flink tekivät nimismiehelle ilmoituksen viljavarkaudesta.
Pidätys, oikeudenkäynti ja tuomio

Kauhavan nimismies Adolf Hägglund pidätti Rannanjärven ja muita puukkojunkkareita lokakuussa 1867. Rannanjärvi, Isotalo ja joitain vähäisempiä häjyjä vietiin Vaasan vankilaan tutkintavankeuteen. Pidättäjät joutuivat käsittelemään Rannanjärveä niin kovaotteisesti, että ensimmäiset kuukaudet vankilassa menivät ruhjeiden parantelussa. Vankilan lääkäri Fredrik Sålt totesi helmikuussa 1868 Rannanjärven tarpeeksi hyväkuntoiseksi käräjämatkalle. Yli vuoden kestäneen oikeusprosessin aikana syytettyjä kuljetettiin vankilan ja käräjien väliä. Käräjämatkoista muodostui esityksiä, kun ihmiset tulivat ihmettelemään laulavia ja uhoavia häjyjä. Paikalle kerran osunut Yrjö Alanen muisteli myöhemmin Rannanjärven (ja Isotalon) liikkuneen raskaissa kahleissa eli liiviraudoissa ketterästi.
Antti Rannanjärvi tuotiin Kauhavan talvikäräjille 8.2.1868, jolloin käsiteltiin viljavarkautta. Todistajia pyrittiin painostamaan kummaltakin puolelta. Moni todistaja jätti tulematta käräjille tai muutti muualle, koska ei uskaltanut nousta puukkojunkkareita vastaan tai antaa valanvannoneena väärää todistusta. Lukuisten käräjöintien jälkeen lopulliset tuomiot annettiin välikäräjillä 2.4.1869. Antti Rannanjärvi tuomittiin käräjäpaikalla juopottelusta, murtovarkaudesta, väärennyksestä ja eläinten varastamisesta Rangaistus koostui sakoista, raipoista, kunnian menettämisestä ja häpeärangaistuksesta kaakinpuussa. Lisäksi Rannanjärven tuli korvata varastamansa omaisuus ja oikeudenkäyntikulut.
Antti Rannanjärven tuomion täytäntöönpano aloitettiin vesileipärangaistuksena 1.7.1870. Samalla Rannanjärven talossa toimitettiin ulosmittaus sakkojen ja korvausten maksamiseksi. Monien yllätykseksi Rannanjärven omaisuus riitti kattamaan koko hänen saamansa tuomion.  Elokuussa 1870 hänet päästettiin vapauteen rangaistuksensa suorittaneena.
Kun Antti Isotalo sai kuritushuonerangaistuksen, hän nimesi Rannanjärven talonsa holhoojaksi vankeuden ajaksi. Holhouksen aikana Rannanjärvelle ja Isotalon vaimolle syntyi suhde. Anttien välille ei kuitenkaan ehtinyt tulla yhteenottoa, koska Rannanjärvi oli jo kuollut, kun Isotalo vapautui kuritushuoneesta elokuussa 1882.
Kuolema

Rannanjärvi jatkoi elämänsä loppupuolellakin ajoittain ”häjyilyä” mutta ei joutunut enää viranomaisten kanssa tekemisiin. Häjykulttuuriin sisään kasvanut Rannanjärven poika Kustaa Rannanjärvi oli elokuussa 1882 lähtenyt joukkonsa kanssa häiriköimään pitkin Ylihärmän kyliä. Saavuttuaan varastetuilla hevosilla Yliluoman kylään joukkio sai vastaansa vartioon asetetut kylävahdit. Paikallinen renki Erkki Yliluoma eli "Prännin Erkki" löi seipäällä Kustaa Rannanjärven maahan ja kylävahdit takavarikoivat varastetut hevoset. Nöyryyttävä tappio oli mainehaitta myös vanhemmalle Rannanjärvelle ja vaati näin ollen kostoa.
Kostoretki toteutettiin 12. elokuuta 1882. Pelkän "Prännin Erkin" sijaan kosto oli tarkoitus kohdistaa kaikille yliluomalaisille. Häjyt ja yliluomalaiset kohtasivat Rytinevalla, jonne kyläläiset olivat kokoontuneet heinätöihin. Päihtyneet häjyt kaatoivat ihmisiä peltoon ennen kuin tavoittivat pääkohteensa eli Erkki Yliluoman. Rannanjärvi kaatoi Yliluoman pellolla olleeseen vesikuoppaan eikä päästänyt häntä nousemaan kuivalle maalle. Epätoivoinen Yliluoma sohaisi puukolla Rannanjärveä jalkaan, mutta sai aikaan vain pienen pintahaavan. Rannanjärvi löi Yliluomaa vielä puulla päähän, mikä sai Yliluoman pökertyneenä putoamaan kuopan pohjalle. Tässä oli jo tarpeeksi kostoa, joten häjyt alkoivat tehdä lähtöä. "Prännin Erkki" ei kuitenkaan vielä katsonut taistelun päättyneen ja nousi kaikkien yllätykseksi vesikuopasta ja hyökkäsi Rannanjärven kimppuun. Hän sai pistää Rannanjärveen viisi syvää puukoniskua ennen kuin kukaan ehti reagoida. Yliluoman antaman esimerkin innoittamana myös muut alkoivat vastarintaan. Puukotuksesta heikentynyt Rannanjärvi komensi joukkonsa jatkamaan häjyilyä muualle. Hetken matkaa taitettuaan kärryillä hiljaa istunut Rannanjärvi putosi kuolleena tielle. Kun uutinen Rannanjärven kuolemasta tavoitti Yliluoman kylän, Erkki Yliluoma piiloutui metsätorppaan kostotoimien pelossa. Kostoyrityksistä huolimatta Yliluoma sai pitää henkensä ja sai kärsiä vain lyhyen vankeusrangaistuksen
Jälkimaine

Antti Rannanjärvi jätti jälkeensä ristiriitaisen maineen. Rikollisesta elämästä huolimatta Rannanjärvi sai osakseen myös lämminhenkistä muistelua. Näkyvän ja kuuluisan paikallisen hahmon poismeno järkytti paikkakunnan totuttua järjestystä. Kuoleman jälkeen alkoi ilmaantua myös kummitustarinoita, joissa Rannanjärvi ilmestyi yöllä kummituksena Yliluomaan johtavalle maantielle.
Rannanjärvi tunnetaan nykyään parhaiten laulusta ”Isontalon Antti ja Rannanjärvi”, jonka sanat alkavat seuraavasti: ”Isoontalon Antti ja Rannanjärvi ne jutteli kaharen kesken…”
Kirjallisuus

Muiluvuori, Jaakko, Vaasan linna 1863–2013 ja suomalaista vankeinhoitoa 1700-luvulta nykyaikaan. Vaasan vankila & Rikosseuraamuslaitos: 2014.
Ylikangas, Heikki, Härmän häjyt ja Kauhavan herra: Kuvaus puukkojunkkareitten ja virkavallan välisestä yhteenotosta 1860-luvun lopulla. Otava: Helsinki, 2005.
Aiheesta muualla

Pohjanmaan Väylän matkailuhakemisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Muff Winwood

Muff Winwood (basisti)
(Amsterdam, 1966)
Muff Winwood (oik. Mervyn Winwood) (s. 15. kesäkuuta 1943 Birmingham, Warwickshire, Englanti) on englantilainen lauluntekijä ja tuottaja. Hänet tunnetaan Steve Winwoodin isoveljenä ja 1960-luvun Spencer Davis Group -yhtyeen basistina.
Sittemmin Winwood on työskennellyt lähinnä musiikkibisneksessä. Vuoteen 1978 Winwood työskenteli Island Recordsilla ja tämän jälkeen CBS:llä. Hän on työskennellyt myös Sonylla.
Hän toimi tuottajana Dire Straitsin ensimmäisellä LP:llä 1978.
Moreeni (kirja)

| Moreeni |
| --- | --- |

Kirjailija:  Lauri Viita
Genre:  romaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1950
Sivumäärä:  352
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Moreeni on Lauri Viidan esikoisromaani, joka ilmestyi vuonna 1950. Se on esikoisteoksen, vuonna 1947 ilmestyneen Betonimyllärin ohella Viidan pääteos.
Viita aloitti Moreenin kirjoittamisen jo 1940-luvun alussa rintamalla. Ensimmäisen version hän kuitenkin poltti dramaattisesti Aila Meriluodon opiskelija-asunnon uunissa. Viimeistelyvaiheen aikana Viita sairastui skitsofreniaan.
Osa teoksesta kertoo Suomen sisällissodasta. Se poikkeaa aiemmista aiheen kuvauksista siten, että se katsoo pispalalaisia työläisiä sisältäpäin, heidän keskuudestaan. Viita vierasti aiempia kansankuvauksia siksi, että niissä kansanihmiset on perinteisesti kuvattu heikkotahtoisiksi ja tyhmiksi. Kun Viita kuvasi Moreenissa työväestön keskivertoedustajia, esimerkillisiä työntekijöitä ja kunnon kansalaisia, joita yhteiskunnallinen muutos ei juuri jaksanut kiinnostaa, vasemmistolaiset kriitikot arvostelivat häntä luokkatietoisuuden puutteesta. Kerronnaltaan voimakkaalla ja vapaalla ja kielellisesti virtuoosimaisella romaanilla Viita aloitti sodanjälkeisen työläisepiikan nousun. Teos sai runsaasti kriitikkojen huomiota.
Moreeni kuvaa seitsenlapsista Niemisen perhettä. Isä on kirvesmies Iisakki Nieminen, tämän vaimo on Joosefiina. Perheen lapsista nousevat esiin esikoinen Paavali sekä nuorin, mietteliäs ja maailmanarvoituksia ratkova Erkki, joka on oman seitsenlapsisen perheensä kuopuksen Lauri Viidan omakuva. Tapahtumapaikkana on Pispala, jossa Viita itsekin kasvoi.
Teos on kuvaus Niemisen perheestä, mutta se on myös kotiseutukuvaus Pispalasta ja Erkin kehitysromaani. Samalla se on historiallinen ja yhteiskunnallinen kuvaus työväenluokan taipaleesta kansalaissodasta 1930-luvun lamaan. Perheen äiti on elämänuskoinen hahmo, jossa on myös huumoria ja rakkautta. Hänen kauttaan Viita tuo ilmi keskeisen ajatuksensa arjen, jokapäiväisen elämän arvosta. Elämänuskon rinnalla kulkee kuitenkin jo romaanin alusta synkempi juonne, kuoleman ja kärsimyksen teema: kolme lasta on kuollut ja tytär murtuu henkisesti. Myös taloudellinen keinottelu ja toisten hyväksikäyttö saavat realistisen kuvan.
Kirjallisuutta

Niinimäki, Anneli: Moniääninen Moreeni: Referointi ja moniäänisyys Lauri Viidan Moreenissa.  (Diss. Acta Universitatis Tamperensis, 2041)  Tampere:  Tampere University Press, 2015.  ISSN 1455-1616.  ISBN 978-951-44-9765-0.  Teoksen verkkoversio.[vanhentunut linkki]
Aiheesta muualla

Ahlvik, Teija: Koomisuus ja huumori Lauri Viidan teoksessa Moreeni.
Lauri Viidan teokset
Betonimylläri (1947)
Kukunor (1949)
Moreeni (1950)
Käppyräinen (1954)
Suutarikin, suuri viisas (1961)
Entäs sitten, Leevi (1965)
Kootut runot (1966)
Ne runot, jotka jäivät (2016)
Māra Grīva

Māra Grīva
Māra Grīva (s. 4. elokuuta 1989) on latvialainen yleisurheilija, joka kilpailee pituushypyssä ja kolmiloikassa. Myös hänen sisarensa, Lauma ja Gundega ovat yleisurheilijoita.
Grīva sijoittui pituushypyssä viidenneksi Ostravan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 tuloksella 6,59 metriä. Kolmiloikassa hän oli yhdeksäs tuloksella 13,23 metriä. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Grīva hyppäsi tasan kuusi metriä, ja jäi karsintaan. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 Grīva jäi ilman tulosta pituuden karsinnassa. Hän sai Taipein Universiadeissa 2017 pronssia kolmiloikassa tuloksella 13,58. Hän karsiutui pituushypyn loppukilpailusta Glasgow'n sisäratojen EM-kilpailuissa 2019.
Grīvan ennätys pituushypyssä on 6,59 metriä ja kolmiloikassa 13,81 metriä.
Mýtikas

Mýtikas (kreik. Μύτικας) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Mýtikas, kylä Xirómeron kunnassa Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
Mýtikas, kylä Euboian saarella Chalkídan kunnassa Keski-Kreikan alueella
Mýtikas, Ólympos-vuoren korkein huippu
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mýtikas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Justin Timberlake

| Justin Timberlake |
| --- | --- |
 Justin Timberlake vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. tammikuuta 1981 (ikä 43) Memphis, Tennessee, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, musiikkituottaja, tanssija, näyttelijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  JT 
Aktiivisena:  1993–
Tyylilajit:  pop, R&B, dancepop
Soittimet:  laulu, koskettimet, kitara, beatboxaus
Yhtyeet:  'N Sync (1995–2002)
Levy-yhtiöt:  Jive Records, RCA Records
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.justintimberlake.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Justin Randall Timberlake (s. 31. tammikuuta 1981 Memphis, Tennessee) on yhdysvaltalainen poplaulaja ja näyttelijä. Hän tuli kuuluisaksi 'N Sync -yhtyeen jäsenenä. Vuonna 2002 hän julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa Justified ja 2006 hänen soolouransa jatkui menestyksekkäällä albumilla FutureSex/LoveSounds. Justin Timberlake on myynyt maailmanlaajuisesti yli 17 miljoonaa kappaletta.