Barke
Historia > Arkaainen kausi

Barken perusti joukko Kyrenestä lähteneitä, joita johtivat battiadien sukuun kuuluneet Kyrenen kuningas Arkesilaos II:n veljet Perseus, Zakynthos, Aristomedon ja Lykos. Arkesilaos oli kohdellut heitä niin huonosti, että he luopuivat uskollisuudesta häntä kohtaan ja perustivat siksi kokonaan uuden kaupungin. Tämä ajoittuu arkaaiselle kaudelle noin vuoteen 554 eaa. Samalla he suostuttelivat sisämaassa asuneet paikalliset libyalaiset puolelleen kapinaansa. Tämän vuoksi, sekä siksi, että Barke oli perustettu keskelle libyalaisten aluetta, kaupungilla oli alusta saakka kreikkalais-libyalainen luonne, joka sillä säilyi loppuun saakka. Tämä näkyy muun muassa Barken kuninkaan Alazirin libyalaisperäisessä nimessä. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Barkaios (Βαρκαῖος) ja Barkaiatēs (Βαρκαιάτης), myöhemmin latinaksi Barcaeus.
Arkesilaos yritti rangaista kapinallisia, ja he joutuivat pakenemaan itään kohti Egyptiä. Takaa-ajon aikana he kääntyivät hyökkäykseen ja onnistuivat voittamaan Arkesilaoksen joukot, surmaten 7 000 hänen miehistään. Pian tämän jälkeen Arkesilaos itse kuoli, kun hänen veljensä Learkhos kuristi hänet. Kyrenen sisäiset ongelmat antoivat tämän jälkeen barkelaisille mahdollisuuden ulottaa valtansa koko Kyrenaikan länsiosaan, mukaan lukien rannikkoalue aina Euesperideehen saakka. Muun muassa merkittävä Taukheiran satamakaupunki kuului heille. Jos Serviuksen säilyttämään perinteeseen voidaan luottaa, barkelaiset ulottivat valtansa lännessä Syrtinlahden rannikkoa pitkin pitkälle Karthagon alueiden suuntaan, ja saavuttivat sellaisen laivastomahdin, että voittivat foinikialaiset meritaistelussa.
Barke löi omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien. Egyptin joutuminen Persian valtaan herätti barkelaisissa, samoin kuin kyreneläisissä, niin paljon huolta, että he lähettivät lahjoja Kambyseelle, ja lupasivat maksaa vuotuista veroa. Niinpä heidät luettiin kuuluvaksi samaan satraappikuntaan Egyptin kanssa.
Barken nousu paikallisena mahtina tyssäsi melko pian tämän jälkeen. Kyrenen kuningas Arkesilaos III joutui pakenemaan kotikaupungistaan puolueriitojen vuoksi ja siirtyi Barkeen appesa Alazirin, Barken kuninkaan, luokse. Joukko kyreneläisiä maanpakolaisia kuitenkin liittoutui eräiden barkelaisten kanssa, hyökkäsi kummankin kuninkaan kimppuun torilla ja surmasi heidät.
Tämän jälkeen Arkesilaoksen äiti Feretime pyysi apua Aryandeelta, jonka Kambyses oli nimittänyt Egyptin satraapiksi ja joka oli virassa edelleen Dareioksen aikana. Aryandes katsoi tilaisuuden Libyan valloitukselle koittaneen, ja kokosi suuren armeijan ja laivaston. Ennen hyökkäystä hän kuitenkin lähetti airuen Barkeen vaatien saada tietää, kuka oli surmannut Arkesilaoksen. Barkelaiset ottivat syyn itselleen yhteisesti, koska olivat kärsineet paljon pahaa Arkesilaoksen taholta. Aryandes käynnisti hyökkäyksen saatuaan näin tekosyyn itselleen. Persialaiset onnistuivat valtaamaan kaupungin vasta yhdeksän kuukauden piirityksen jälkeen kavalalla sotajuonella, ja antoivat barkelaiset kostonhimoisen Feretimen rangaistavaksi. Hän toteutti andrapodismoksen. Ne kaupunkilaiset, jotka olivat kaikkein syyllisimpiä poikansa kuolemaan, hän seivästytti pitkin kaupungin muureja. Myös heidän vaimonsa surmattiin. Battiadit ja ne, jotka olivat selvästi syyttömiä, saivat jäädä kaupunkiin. Loput asukkaat persialaiset veivät orjina Egyptiin. Myöhemmin heidät lähetettiin Dareiokselle, joka asutti heidät erääseen kylään Baktriassa. Se tunnettiin nimellä Barke vielä Herodotoksen aikana. Nämä tapahtumat ajoittuvat noin vuoteen 514 eaa.
Feretime palasi Persian armeijan mukana Egyptiin ja kuoli siellä johonkin ikävään tautiin. Herodotos piti tätä jumalten rangaistuksena hänen liiallisesta kostonhimostaan.