stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Southern League
Sarjajärjestelmä

Premier Divisionin lohkoissa on 22 joukkuetta ja Division Onen lohkoissa on 20 joukkuetta. Joukkueet pelaavat keskenään kaksinkertaisen sarjan. Premier Divisionin voittaja nousee National Leagueen ja sijoille 2-5 sijoittuneet pelaavat nousukarsinnan. Division Onen voittaja nousee Premier Divisioniin ja sijoille 2-5 sijoittuneet pelaavat nousukarsinnan toisesta paikasta.
Joukkueet kaudella 2021–2022

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Premier Central AFC Rushden & Diamonds  Alvechurch  Banbury United  Barwell  Biggleswade Town  Bromsgrove Sporting  Coalville Town  Hednesford Town  Hitchin Town  Leiston  Lowestoft Town  Needham Market  Nuneaton Borough  Peterborough Sports  Redditch United  Royston Town  Rushall Olympic  St Ives Town  Stourbridge  Stratford Town  Tamworth  |  Premier South Beaconsfield Town  Chesham United  Dorchester Town  Farnborough  Gosport Borough  Harrow Borough  Hartley Wintney  Hayes & Yeading United  Hendon  Kings Langley  Merthyr Town  Metropolitan Police  Poole Town  Salisbury  Swindon Supermarine  Taunton Town  Tiverton Town  Truro City  Walton Casuals  Weston-super-Mare  Wimborne Town  Yate Town  |  Division One Central AFC Dunstable  Aylesbury United  Barton Rovers  Bedford Town  Bedworth United  Berkhamsted  Biggleswade  Coleshill Town  Corby Town  Daventry Town  Didcot Town  F.C. Romania  Halesowen Town  Kempston Rovers  Kidlington  North Leigh  St Neots Town  Thame United  Wantage Town  Welwyn Garden City  Yaxley  |  Division One South AFC Totton  Barnstaple Town  Basingstoke Town  Bideford  Bristol Manor Farm  Cinderford Town  Cirencester Town  Evesham United  Frome Town  Highworth Town  Larkhall Athletic  Mangotsfield United  Melksham Town  Paulton Rovers  Sholing  Slimbridge  Thatcham Town  Willand Rovers  Winchester City  |
Aiheesta muualla

Sarjan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Säästö

Saksalainen säästökirja vuodelta 1936
Säästö määritellään taloustieteessä kuluttajan käytettävissä olevien tulojen ja kulutuksen erotukseksi. Se osa tuloista säästetään, jota ei välittömästi käytetä tavaroiden tai palvelujen ostamiseen. Myös yritysten tilinpidossa ja hallitusten budjeteissa voi tietty osuus olla säästöä.
Säästämisellä tarkoitetaan yleisesti yksityistalouksissa rahan laittamista "sivuun" eli talteen myöhempää käyttöä varten. Yleisiä säästämismuotoja ovat muun muassa talletustilit, obligaatiot, rahastot ja osakkeet.
Klassisen taloustieteen mukaan korko määräytyy siten, että kansantalouden säästäminen ja investoinnit ovat tasapainossa. Näin ollen säästämisen kasvu aiheuttaisi korkojen laskun, joka lisäisi investointeja. Keynesin mukaan kumpikaan, säästäminen tai investoinnit, ei paljoakaan reagoi korkojen muutoksiin. Näin ollen säästäminen voisi ylittää investoinnit pitkänkin aikaa, mikä taas voi aiheuttaa laskusuhdanteen.
Säästöpankki (ravintola)

Emilienburg eli Säästöpankki oli Helsingissä Siltasaaren länsikärjessä 1800-luvun alkupuolella sijainnut ravintola. Ravintolan perusti Turusta Helsinkiin vuonna 1819 muuttanut Catharina Wahllund, ja kaupungin silloisen rajan ulkopuolella sijainnut ravintola olikin ylioppilaiden ja Helsingin yliopiston nuoremman opettajakunnan suosiossa. Ylioppilaat antoivat Emelienburgin ravintolalle nimen Säästöpankki (Sparbanken), koska he veivät sinne rahansa ”säästöön”. Samoihin aikoihin myös säästöpankkiaate oli tullut Suomeen ja ensimmäiset säästöpankit perustettu Turkuun vuonna 1823 ja Helsinkiin 1825. Ravintolan yhteydessä oli myös keilarata. Ravintolassa järjestettiin muun muassa 8. toukokuuta 1837 suuret läksiäisjuhlat Helsingistä Porvooseen muuttamassa olleelle runoilija J. L. Runebergille.
Catharina Wahllund avasi 1830-luvun lopulla toisen ravintolan Töölönlahden vastapäiselle rannalle Kaisaniemeen. Tämä ravintola vei aikaa myöten Emelienburgin ravintolan asiakkaat ja lopulta itse ravintolarakennuskin rappeutui ja lopulta raunioitui. Ravintolasta muistuttaa nykyisin vain kadunnimi Säästöpankinranta (Sparbankskajen). Kadunnimi otettiin käyttöön 1890-luvulla.
Särkimon vapaaseurakunta

| Särkimon vapaaseurakunta> Särkimo fria församling |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  Finlands svenska pingstsamfund
Perustettu:  6. elokuuta 1933
Pääkirkko:  Ulotvägen 86 Särkimo, Maksamaa Vöyri
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Särkimon vapaaseurakunta (ruots. Särkimo fria församling) on vuonna 1933 perustettu Vöyrin Maksamaan saaristossa sijaitseva helluntaiseurakunta. Särkimon helluntaikirkko sijaitsee Särkimossa. Seurakunnalla on rukoushuoneita myös Lövsundissa ja Västerössä.
Historia

Maksamaan saaristossa on vuosisatojen aikana koettu monia herätyksiä. Tunnetuimpia ovat 1800-luvun puolivälin herätys sekä helluntaiherätys vuosien 1908–1915 aikana. Jälkimmäinen herätys tuli tunnetuksi Otto Pellaksen julistuksesta, jonka seurauksena niin nuoret kuin vanhatkin tulivat uskoon. 1930-luvun alussa Särkimoon saapui kaksi nuorta saarnaajaa, Anna Wallenius ja Venny Vennerström, joiden toiminnan myötä herätys syntyi jälleen.
Ulotin rukoushuone vihittiin käyttöön vuonna 1937 ja paikka valittiin sen veneliikenteen kannalta keskeisen sijainnin vuoksi. Nykyisin rukoushuoneeseen kuljetaan myös sillalla, lautalla ja teitse. Vuonna 1983 vihittiin käyttöön helluntaikirkko, joka rakennettiin samalle paikalle vanhan rukoushuoneen kanssa. Kirkon yhteydessä on myös pastorin asunto.
Särkimon vapaaseurakunta perustettiin 6. elokuuta 1933 johtajanaan Nestor Södergård. Hänen seuraajakseen tuli Johannes Finne. Vuonna 1953 seurakunta sai ensimmäisen ulkopuolisen saarnaajan: Göte Edelbringin Ruotsista. Tämän jälkeen seurakunnan johtajina ovat toimineet muun muassa Gunnar Backman (1955–1958), Karl-Gustav Svens, Levi Solborg, Rolf Strömvall (1966–1970), Harry Blomberg ja Kaj Kanto.
Svenska Filminstitutet

Filmhuset, Svenska Filminstitutetin rakennus Gärdetissä Tukholmassa.
Svenska Filminstitutet on säätiö, joka on perustettu vuonna 1963 tukemaan ja kehittämään Ruotsin elokuva-alaa.
Filminstitutetin hallituksen valitsee Ruotsin hallitus, ja toimintaa säätelee sopimus, jonka ovat solmineet valtio, SVT, TV4 ja elokuva-ala. Filminstitutetin varoja käytetään ruotsalaisen elokuvan tuotannon, levityksen ja esitysten tukemiseen sekä elokuvakulttuurin tukemiseen.
Filminstitutetin toimitalo eli Filmhuset sijaitsee Tukholman Gärdetin kaupunginosassa draamakorkeakoulun kampusalueen takana. Vuosina 1967–1970 rakennetun talon on suunnitellut arkkitehti Peter Celsing. Filmhuset otettiin käyttöön tammikuussa 1971. Kuusikerroksinen betoniseinäinen rakennus on 155 metriä pitkä ja sisältää toimistotiloja sekä neljä studiota. Rakennuksen on tarkoitus muistuttaa kameraa, joka suuntautuu pohjoiseen.
Filminstitutetin rakennuksessa Filmhusetissa on kaksi elokuvateatteria, Bio Victor Victor Sjöströmin mukaan ja Bio Mauritz Mauritz Stillerin mukaan.
Toimitusjohtaja

1963–1970 Harry Schein (1924–2006)
1970–1972 Bo Jonsson (1938–2018)
1972–1978 Harry Schein (1924–2006)
1978–1982 Jörn Donner (1933–2020)
1982–1989 Klas Olofsson (s. 1943)
1989–1994 Ingrid Edström (s. 1931)
1994–1998 Lars Engqvist (s. 1945)
1998–1999 Hans Ottosson (s. 1949)
1999–2006 Åse Kleveland (s. 1949)
2006–2010 Cissi Elwin (s. 1965)
2010–2011 Bengt Toll (s. 1948)
2011– Anna Serner (s. 1964)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Svenska Filminstitutet
Suus

|  Suus |
| --- | --- |
 Rona esittämässä kappaletta euroviisujen semifinaalissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Rona Nishliu
Säveltäjä(t):  Florent Boshnjaku
Sanoittaja(t):  Rona Nishliu
Euroviisutiedot
Vuosi:  2012
Maa:  Albania
Kieli:  albania
Sijoitus:  5.
Pisteet:  146
Sijoitus semifinaalissa:  2.
Pisteet semifinaalissa:  146
Sanat:  sanoitus
Suus (suom. Henkilökohtainen) on Rona Nishliun kappale, jolla hän edusti Albaniaa vuoden 2012 Euroviisuissa. Kappale sijoittui kilpailussa viidenneksi saaden finaalissa 146 pistettä.
Sulkavan lukio

| Sulkavan lukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulutie 8, 58700 Sulkava
Koordinaatit:  61.7843°N, 28.3716°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Rehtori:  Marttiina Sihvola
Oppilaita:  36 (2018)
Verkkosivut
Sulkavan lukio on eteläsavolaisen Sulkavan kunnan kirkonkylällä toimiva pieni suomenkielinen lukio.  Lukion opetustarjonta painottaa yrittäjyyttä. Lisäksi oppilaiden on mahdollisuus valita suoritettavaksi myös avoimen ammattikorkeakoulun (Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu, Xamk) tai avoimen yliopiston kursseja.
Lukion tilat sijaitsevat samassa kiinteistössä Sulkavan yhtenäiskoulun kanssa. Lukion naapurustossa sijaitsee esimerkiksi Sulkavan kirjasto.
Vuonna 2018 Sulkavan lukiota kävi 36 lukiolaista.
Sulkavanjärvi

Sulkavanjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Sulkavanjärvi, järvi Kiuruvedellä
Sulkavanjärvi, järvi Myrskylässä
Sulkavanjärvi, järvi Mäntsälässä
Sulkavanjärvi, järvi Siilinjärvellä
Alinen Sulkavanjärvi, järvi Virroilla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Säästökello

Säästökello oli 1920-luvulla Turussa kehitetty kellon ja säästölippaan yhdistelmä. Säästökelloon piti laittaa kolikko joka päivä jotta kello ei pysähtyisi. Vakuutusyhtiöt antoivat säästökelloja asiakkailleen varmistakseen että nämä tallettivat säästökelloon rahaa vakuutusmaksua varten. Vakuutusyhtiön virkailija kävi sitten tyhjentämässä kellon kun vakuutusmaksu oli aika kerätä. Säästökellot olivat käytössä noin 40 vuoden ajan 1960-luvulle saakka.
Aamulehdessä 13. lokakuuta 1923 ilmestyneen artikkelin mukaan säästökello oli alunperin kehitetty Tanskassa 1913 Kööpenhaminassa perustetun Dansk Sparselskabin toimesta. Koska kellot olivat suhteellisen kalliita tämä yhdistys teki sopimuksen kahden vakuutusyrityksen kanssa sitoutuen toimimaan näiden yritysten vakuutusasiamiehenä. Vakuutusmaksut kerättiin säästökellojen avulla ja niistä saamillaan korvauksilla yhdistys kuoletti säästökellojen hinnan. Säästökellot levisivät sitten myös Norjaan ja Ruotsiin. Suomessa säästökellot otti käyttöön ensimmäisenä turkulainen Säästöpankki Fortuna. Pankki keräsi säästökellojen avulla osakkaidensa vakuutusmaksuja ja välitti ne edelleen niille vakuutuslaitoksille, joiden kanssa se oli tehnyt sopimuksen.
Turussa toiminut Vakuutusosakeyhtiö Verdandi otti säästökellot käyttöön myymillään kansanvakuutuksilla vuonna 1927. Vakuutuksenottaja tilasi säästökellon samalla kun hän otti vakuutuksen ja sopi samalla rahasummasta, joka oli säännöllisesti pantava kelloon. Yhtiön rahastaja saapui sitten joka kahdeksas viikko keräämään kelloon kertyneet rahat. Kelloon saattoi tallettaa myös enemmän rahaa kuin mitä vakuutusmaksuun tarvittiin ja rahastaja välitti tämän ylimääräisen summan pankkiin talletettavaksi. Vakuutuksenottaja sai kuitin kellosta tyhjennetystä rahamäärästä ja Verdandin kanssa sopimuksen tehnyt säästöpankki, jonne ylimääräinen raha talletettiin maksoi vakuutuksenottajalle korkoa tästä rahasta rahastuspäivästä alkaen.
Aiheesta muualla

Verdandiyhtiön "kellovakuutus", Kansa : Kansa-yhtiön tiedonantaja, 01.02.1928, nro 2, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Säästökellon käsittely, Verdandi : Vakuutusosakeyhtiö Verdandin julkaisema aikakauslehti, 01.01.1936, nro 6, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Säästökuoppa

| Sodankylän Säästökuoppa Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Toimitusjohtaja:  Pertti Vuokila
Kotipaikka:  Tornio, Suomi
Toimiala:  Vähittäiskauppa
Liikevaihto:  12,8 milj. € (tilikausi 8/2010-8/2011)
Kotisivu:  saastokuoppa.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Säästökuoppa oli pohjoissuomalainen halpakauppaketju, jolla on enää yksi myymälä. Ketjun (nyk. yhden myymälän) asiakaslupaus on Valtavat valikoimat - halvat hinnat. Liikevaihto on noin 10 miljoonaa euroa/per vuosi.
Joulukuussa 2018 uutisoitiin Tokmannin ostaneen Lapista neljä myymälää, joihin kuuluu Sodankylässä sijaitseva Säästökuopan myymälä. Vuonna 2005 Tokmanni on hankkinut omistukseensa Oulussa ja Keminmaassa toimineen Säästökuoppa Oy:n liiketoiminnan.
Tavaratalot

Säästökuoppa-tavarataloja vuonna 2024 on yksi.
Säästöpankintalo (Tampere)

| Säästöpankintalo |
| --- | --- |
 Rakennuksen kulmaosa vuonna 2017.
Osoite:  Kauppakatu 14 Näsilinnankatu 24
Sijainti:  Tammerkoski, Tampere
Koordinaatit:  61°29′53.2″N, 23°45′13.4″E
Rakennustyyppi:  liike- ja asuinrakennus
Valmistumisvuosi:  1903, 1926
Suunnittelija:  Herman Gesellius, Armas Lindgren, Eliel Saarinen; Birger Federley
Rakennuttaja:  Tampereen Säästöpankki
Käyttäjä:  mm. Valokuvakeskus Nykyaika
Julkisivumateriaali:  rapattu tiili, graniitti
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Säästöpankintalo (eli Tampereen Säästöpankin talo) on Tampereen keskustassa Kauppakadun ja Näsilinnankadun kulmassa sijaitseva liike- ja asuinrakennus. Tampereen Säästöpankki rakennutti sen tontille, jossa kohosi aiemmin niin sanottu Junovuori. Korkeiden kustannusten takia talo valmistui vaiheittain. Ensimmäinen osa nousi tontin länsilaidalle Kauppakadun varrelle vuosina 1901–1902, toinen osa nykyisen Näsilinnankadun varrelle vuonna 1903. Nämä osat suunnitteli arkkitehtiryhmä Gesellius, Lindgren, Saarinen. Rakennuksen kulmaosa tehtiin vasta huomattavasti myöhemmin, vuonna 1926. Sen suunnitteli Birger Federley. Hän sai edellisiltä arkkitehdeilta luvan korottaa rakennuksen vanhoja osia, joten niihin tehtiin samalla lisäkerros.
Säästöpankintalo on suojeltu rakennustaiteellisin, kulttuurihistoriallisin ja maisemallisin perustein. Kauppakadun puolella oleva vanhin osa edustaa aitoa kansallisromantiikkaa, kun taas Federleyn suunnittelema kulmaosa henkii 1920-luvun tyyliä. Rakennuksen vanhoihin osiin Federley toteutti muutokset alkuperäistä tyyliä mukaillen. 1990-luvulla tehdyn peruskorjauksen yhteydessä pihan alle rakennettiin vielä autohalli.
Sotien jälkeen Tampereen Säästöpankki oli kasvanut niin suureksi, että se tarvitsi käyttöönsä Kauppakatu 14:ää laajemmat tilat. Pankki rakennutti uuden pääkonttorin osoitteeseen Hämeenkatu 12. Talon suunnitteli Harry W. Schreck vuonna 1950, ja se valmistui pari vuotta myöhemmin.
Aiheesta muualla

Uusi komea pankki- ja liiketalo Tampereen keskuksessa. Tampereen Säästöpankin nelikerroksinen kivitalo Kauppa- ja Läntisenkadun kulmassa lopullisesti valmistumassa, Aamulehti 31.1.1926, nro 29, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomen kaamein kämppä

| Suomen kaamein kämppä |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Teuvo Loman Lola Odusoga Kaj Leino Uolevi Nurmi
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Sub
Esitetty:  8. maaliskuuta 2011 – 27. maaliskuuta 2012
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  22
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Harri Kärkkäinen
Tuotantoyhtiö(t):  Broadcasters
Suomen kaamein kämppä oli vuosina 2011-2012 Sub-kanavalla esitetty sisustusohjelma. Ohjelman juontajana toimi Lola Odusoga sisustussuunnittelijana Teuvo Loman ja huonekalupuuseppinä Kaj Leino ja Uolevi Nurmi jotka auttoivat sisustamaan suomalaisten ihmisten koteja. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi 8. maaliskuuta 2011. Toinen tuotantokausi alkoi 10. tammikuuta 2012.
Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | - | 8. maaliskuuta 2011 |
| 2. | Yökerhotunnelmaa pimeään kellariin | 15. maaliskuuta 2011 |
| 3. | Isosta lelulaatikosta varikas lastenhuone | 22. maaliskuuta 2011 |
| 4. | Olohuoneelle tyylikäs ilme | 29. maaliskuuta 2011 |
| 5. | Ankea yksiö väriloistoon | 5. huhtikuuta 2011 |
| 6. | Sekamelskasta ruokailuhuoneeksi | 12. huhtikuuta 2011 |
| 7. | Yksiöstä tilaihme | 19. huhtikuuta 2011 |
| 8. | Musadiggarille monitoimihuone | 26. huhtikuuta 2011 |
| 9. | Kaamea keittö uusiksi | 3. toukokuuta 2011 |
| 10. | Varasto olohuoneeksi | 10. toukokuuta 2011 |
Toinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ensimmäisessä jaksossa muutetaan kovassa käytössä kulahtanut olohuone koko perheen viihtyisäksi kokoontumispaikaksi | 10. tammikuuta 2012 |
| 2. | Nyt käydään ryminällä keittiöiden kimppuun! | 17. tammikuuta 2012 |
| 3. | Ohjelman kolmannessa jaksossa hyökätään olohuoneisiin | 24. tammikuuta 2012 |
| 4. | Ohjelman neljännessä jaksossa kohteena on räjähtämispisteessä riutuva makuuhuone, jossa hiiret juoksevat nurkissa | 31. tammikuuta 2012 |
| 5. | Sarjan viides jakso keskittyy tiukalla otteella yksiöihin | 7. helmikuuta 2012 |
| 6. | Sarjan kuudennessa jaksossa marssitetaan reippaasti esiin erilaiset askartelutilat | 14. helmikuuta 2012 |
| 7. | Seitsemännessä jaksossa toteutetaan pienen tytön haaveita | 21. helmikuuta 2012 |
| 8. | Sarjan kahdeksannessa jaksossa otetaan käsittelyyn olohuoneet | 28. helmikuuta 2012 |
| 9. | Tällä kertaa tehdään selvää jälkeä Suomen kaameimmasta yksiöstä | 6. maaliskuuta 2012 |
| 10. | Tällä kertaa heittäydytään keittiöhommiin | 13. maaliskuuta 2012 |
| 11. | Tässä jaksossa kohteena ovat yllättäen - parvekkeet | 20. maaliskuuta 2012 |
| 12. | Sarjan toinen tuotantokausi päättyy räväkästi rokkarin makkariin | 27. maaliskuuta 2012 |
Aiheesta muualla

Suomen kaamein kämppä Facebook-sivut
Singaporen kansallinen yliopisto

| Singaporen kansallinen yliopisto |
| --- | --- |
  

Motto:  Towards a Global Knowledge Enterprise
Perustettu:  1905
Tyyppi:  Julkinen
Säätiön varat:  450 miljoonaa euroa 
Rehtori:  Shih Choon Fong
Kansleri:  Sellapan Ramanathan
Henkilökunta:  6767 
Opiskelijoita:  23,469 
Jatko-opiskelijoita:  9,075 
Sijainti:  Kent Ridge,  Singapore
Yhteistyö:  Universitas 21, IARU, GEM4, ACU, ASAIHL, AUN
Sivusto:  www.nus.edu.sg
NUS Cultural Centre
Singaporen kansallinen yliopisto eli englanniksi National University of Singapore (NUS; kiin.: 新加坡国立大学; pinyin: Xīnjiāpō Guólì Dàxué; 国大; Malaiji: Universiti Nasional Singapura; Tamili: சிங்கப்பூர் ேதசிய பல்கலைக்கலகம்) on Singaporen vanhin ja suurin yliopisto. NUS on tutkimuspainotteinen yliopisto ja vuodesta 2006 lähtien voittoa tavoittelematon organisaatio. Yliopiston 150 hehtaarin kampus sijaitsee Kent Ridgessä Kaakkois-Singaporessa.
Historia

Yliopiston juuret juontavat vuoteen 1905, jolloin Singaporeen perustettiin The Straits Settlements and Federated Malay States Government Medical Schoolin. Tämä lääketieteellinen oppilaitos oli kaupungin vuonna 1823 perustaneen Sir Thomas Stamford Rafflesin kauaskantoinen unelma. Oppiaitoksen nimi muutettiin vuonna 1912 King Edward VII Medical Schooliksi ja vuonna 1921 korkeakoulu nimettiin King Edward VII College of Medicineksi.[lähde? ]
Vuonna 1929 perustettiin Raffles College antamaan yliopistokoulutusta taide- ja sosiaaliaineissa. Raffles College yhdistyi 8. lokakuuta 1949 King Edward VII College of Medicineen ja kokonaisuus sai nimekseen Malayan yliopisto. Se järjestäytyi vuonna 1959 kahteen alueorganisaatioon, Kuala Lumpurin ja Singaporen toimipisteiksi. Malesian hallitus päätti vuonna 1960 muodostaa näistä erilliset yliopistot. Vuonna 1962 voimaan astunut säädös loi itsenäiset Malayan yliopiston Kuala Lumpuriin ja Singaporen yliopiston.
Vuonna 1980 nykyinen kansallinen yliopisto muodostettiin kahdesta yliopistosta: University of Singaporesta ja Nanyang Universitysta. Alkuperäinen Nanyang Universityn symboli, kolme yhteen kiertynyttä sormusta lisättiin osaksi uutta NUS:n vaakunalogoa.[lähde? ]
Koulutus

Yliopisto tarjoaa 27 alemman korkeakoulututkinnon sekä 115 ylemmän korkeakoulututkinnon, tohtorin tai Graduate Diploma -koulutusohjelmaa. Koulutusta tarjoavia tiedekuntia on kolmetoista. NUS tekee yhteistyötä koulutuksen saralla maailman johtavien yliopistojen kanssa (mm. MIT, Karoliininen instituutti, Duke University ja King's College London). Yliopistolla on lisäksi tiedekuntia Singaporen ulkopuolella neljässä maassa (Intia, Kiina, Ruotsi, Yhdysvallat).
Koulutus > Tiedekunnat

Faculty of Arts & Social Sciences (taiteet ja yhteiskuntatieteet)
NUS Business School (liiketoiminta)
School of Computing (tietokoneala)
Faculty of Dentistry (hammaslääketiede)
School of Design & Environment (suunnittelu ja ympäristö)
Faculty of Engineering (tekniikka)
Faculty of Law (oikeustiede)
Faculty of Medicine (lääketiede)
Yong Siew Toh Conservatory of Music (musiikkitiede)
Lee Kuan Yew School of Public Policy (yleinen järjestysselvennä)
Faculty of Science (tiede)
University Scholars Programme (yliopiston tutkijoiden ohjelma)
NUS Graduate School for Integrative Sciences & Engineering (yhtenäistieteiden ja tekniikan tutkijakoulu)
Asuminen

NUSilla on kuusi asuntolaa yhteensä noin 3000 henkilölle. Asuntolat sijaitsevat eri osissa kampusta ja ovat tunnettuja vaihtelevasta virkistystoiminnastaan, rikkaasta historiastaan ja kulttuuristaan. Asuntoloilla on omat ylläpito- ja hallinto-organisaationsa.
Asuntolat:
Eusoff Hall (345 yksiötä; 70 kaksiota)
Kent Ridge Hall (507 yksiötä)
King Edward VII Hall (350 yksiötä; 60 kaksiota)
Raffles Hall (213 yksiötä; 128 kaksiota)
Sheares Hall (509 yksiötä)
Temasek Hall (345 yksiötä; 70 kaksiota)
Arvostettu yliopisto

QS World University ranking 2024 listalla NUS on maailmassa sijalla 8 ja Aasian sekä Oseanian alueella sijalla 1.
Financial Times on arvioinut NUSin MBA-ohjelman maailman 100 parhaan joukkoon (92 sija vuonna 2006)
NUS on listattu sijoille 101-151 Shanghain listalla.
The Times Higher Education Supplement on arvioinut NUSin maailman 25 parhaan yliopiston joukkoon (18 sija vuonna 2004; 22 sija vuonna 2005; 19 sija vuonna 2006) , maailman 10 parhaan teknillisen yliopiston joukkoon (9 sija vuonna 2005),  Aasian kolmen parhaan biolääketieteen yliopiston joukkoon (maailmanlaajuisesti 25 sija vuonna 2004 ja 15 sija vuonna 2005)  sekä Aasian parhaaksi sosiaalitieteiden yliopistoksi (13 sija maailmanlaajuisesti) .
Kuuluisia yliopistosta valmistuneita

King Edward VII College of Medicine/Raffles Collegen ajalta (1905 – 1949)
Mahathir Mohamad - Neljäs Malesian pääministeri
Tun Abdul Razak - Toinen Malesian pääministeri
Benjamin Sheares - Toinen Singaporen presidentti
University of Malayan (Singapore) ajalta (1949 – 1962)
Sellapan Ramanathan - Singaporen nykyinen presidentti ja NUSin kansleri
University of Singaporen ajalta (1962 – 1980)
Goh Chok Tong - Nykyinen Singaporen Senior Minister ja entinen Singaporen pääministeri
Shunmugam Jayakumar - Entinen Singaporen ulkoministeri
Abdullah Tarmugi - Singaporen parlamentin puhemies
Balaji Sadasivan - Singaporen vanhempi ulkoministeri
Chan Heng Chee - Singaporen Yhdysvaltain suurlähettiläs
Chew Choon Seng - Singapore Airlinesin toimitusjohtaja
Ong Keng Yong - ASEANin pääsihteeri
The National University of Singaporen ajalta (1980 – )
Woon Cheong Ming Walter - Singaporen entinen Belgian-, Alankomaiden- ja Luxemburgin suurlähettiläs
Ng Eng Hen - Singaporen työministeri ja varapuolustusministeri
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
National University of Singapore
Tekniikan tiedekunta
SpaceShipOne

| SpaceShipOne |
| --- | --- |
 SS1 onnistuneen avaruuslentonsa jälkeen
Tyyppi:  Avaruuslentokone
Valmistaja:  Scaled Composites
Suunnittelija:  Burt Rutan
Ensilento:  21. kesäkuuta 2004 (ensimmäinen avaruuslento)
Valmistusmäärä:  1 
Muunnelmat:  SpaceShipTwo
SpaceShipOne ja White Knight lähdössä viimeiselle lennolleen syyskuussa 2004
SpaceShipOne on lentokonesuunnittelija Burt Rutanin yksityisesti kehittämä avaruuslentokone. SpaceShipOnen mallinumero on 316 ja sen rekisteritunnus N328KF. (Alun pitäen koneelle haettiin numeroa N100KM, koska haluttiin tavoitella 100 kilometrin korkeutta. Numero oli jo varattu, joten numeroksi tuli N328KF, eli "328 000 jalkaa", lähes sama korkeus.) Alus on rekisteröity purjelentokoneeksi. Koneen on tarkoitus olla yksinkertaisen ja edullisesti käytettävän avaruusaluksen malli.