stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mike Gartner
Tilastot > Kansainvälinen ura

| Vuosi | Turnaus | O | M | S | Pist>  | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1978 | 20-v. MM-kisat | 6 | 3 | 3 | 6 | 4 |
| 1981 | MM-kisat | 8 | 4 | 0 | 4 | 8 |
| 1982 | MM-kisat | 10 | 3 | 2 | 5 | 6 |
| 1983 | MM-kisat | 10 | 4 | 1 | 5 | 12 |
| 1984 | Kanada-cup | 8 | 3 | 2 | 5 | 10 |
| 1987 | Kanada-cup | 9 | 2 | 2 | 4 | 6 |
| 1993 | MM-kisat | 7 | 3 | 4 | 7 | 12 |
Moisionjärvi (Ruovesi, Pohtio)

| Moisionjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°05′14″N, 23°48′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Pirttijärveen 
Järvinumero:  35.414.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,9 m  
Rantaviiva:  0,55 km  
Pinta-ala:  1,584 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMoisionjärvi 
Moisionjärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pohtion kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Pirttijärven valuma-alueeseen (35.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.
Pierre Gailhard

Pierre Gailhard
Pierre Gailhard (1848–1918) oli ranskalainen oopperalaulaja (basso). Hän oli Pariisin suuren oopperan johtaja vuosina 1884–1891 ja uudestaan vuosina 1893–1908. Hän tuki Aino Acktéta, jonka kiinnitti oopperaan primadonnaksi. Gailhard opetti myös Jenny Spennertiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre Gailhard Wikimedia Commonsissa
Pihlajaniemen koulu

Pihlajaniemen koulu on  Savonlinnan kaupungissa  Pihlajaniemellä sijaitseva kunnallinen koulu, jossa annetaan perusopetusta 1.–6.-luokkalaisille. Lisäksi koulussa järjestetään  varhaiskasvatuksen alaista esiopetusta. Koululla on perinteisten luokkatilojen lisäksi käytössään kirjastotila, tietotekniikkaluokka, teknisen käsityön ja tekstiilityön luokat sekä liikuntasali.
Michel Pavon

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 7. marraskuuta 1968 (ikä 55)
Syntymäpaikka: La Ciotat, Bouches-du-Rhône, Ranska
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1986–1994 |  Toulouse | 217 | (32) |
| 1994–1996 |  Montpellier | 61 | (8) |
| 1996–2000 |  Girondins Bordeaux | 169 | (7) |
| 2000–2001 |  Real Betis | 10 | (0) |
Valmennusura
2003–2005:  Girondins Bordeaux
2010–2011:  Girondins Bordeaux (apuv.)
2013–2014:  Blanquefort
2014–2016:  Libourne
2017–2018:  Cannes
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Michel Pavon (s. 7. marraskuuta 1968) on ranskalainen entinen jalkapalloilija ja valmentaja.
Ura pelaajana

Pavon aloitti ammattilaisuransa Toulouse FC:n riveissä. Pavon pelasi Toulousessa vuodesta 1986 vuoteen 1994 esiintyen 197 ottelussa ja tehden niissä 29 maalia. Pavon pelasi myös Ranskan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Toulousen edustusaikanaan.
1994 Pavon siirtyi Montpellier’hen lisähaasteiden toivossa. Pavon pelasi Montpellier’ssa kaksi kautta jonka jälkeen siirtyi Girodins de Bordeaux'n riveihin. Pavon sopeutui nopeasti uuteen seuraansa ja nousi kapteeniksi. 1997 ja 1998 Pavon esiintyi liigacupin finaalissa ja 1999 Pavon oli mukana voittamassa Ranskan-mestaruutta. Pavon pelasi viimeisen otteluns Bordeaux'ssa elokuussa 2000, jonka jälkeen hän siirtyi Espanjan Segunda Divisióniin ja sevillalaisen Real Betisin riveihin kolmen vuoden sopimuksella. Paha loukkaantuminen päätti kuitenkin Pavonin pelaajauran vuonna 2001.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Ranskan mestaruus: 1999
Coupe de la Ligue
Hopeaa (2): 1997, 1998
Ura valmentajana

Pavon palasi takaisin Bordeaux'hon lokakuussa 2003 ja hän korvasi päävalmentajana erotetun Élie Baupin. Kauden 2004–2005 aikana Pavon kärsi sydänvaivoista ja päätti jättää päätoimisen valmennuksen. Kesäkuussa 2005 Pavonin seuraajaksi nimettiin brasilialainen Ricardo. Pavon jatkoi kuitenkin uraansa Bordeaux'n organisaatiossa valmennuksen koordinointitehtävissä.
Kesällä 2010 Pavon palasi Bordeaux'n edustusjoukkueen valmennusryhmään Jean Tiganan apuvalmentajaksi.  Hän erosi tehtävästään helmikuussa 2011 Bordeaux'n kehnon menestyksen vuoksi.
Kaudeksi 2013/14 Pavon palasi jälleen valmennustehtäviin amatööriseura ES Blanquefortin päävalmentajana. Kauden jälkeen hän siirtyi amatööriseura FC Libournen päävalmentajaksi.  Hän jätti seuran syyskuussa 2016.
Heinäkuussa 2017 Pavonista tuli AS Cannesin päävalmentaja. Hän jätti valmennustehtävät syyskuussa 2018 ja siirtyi seuran tekniseksi johtajaksi.
Plasmaleikkaus

CNC-kone suorittaa plasmaleikkausta.
Plasmaleikkaus on metallien leikkaamisen kehitetty valmistustapa. Se on kehitetty kun on haluttu löytää leikkausmenetelmä myös sellaisille materiaaleille, joihin ei tavallinen polttoleikkaus riitä. Tällaisia materiaaleja ovat muun muassa ruostumaton teräs, alumiini ja kupari. Leikkausmenetelmällä voidaan leikata jopa 160 millimetriin asti.
Plasmalla tarkoitetaan korkeaan lämpötilaan kuumennettua sähköä johtavaa kaasua ja sen tehtävänä leikkausprosessissa on perusaineen sulatus ja sen kuljettaminen pois leikkausrailosta. Lähes aina plasmaleikkaus on sulatusleikkausta, jossa leikattavaan kappaleeseen sulatetaan railo. Soveliaita plasmakaasuja ovat argon, vety, typpi ja niiden seokset sekä myös paineilma ja happi.
Plasmaprosessi käyttää keskitettyä sähköistä valokaarta, joka korkealämpötilaisen plasmasäteen avulla sulattaa materiaalin. Menetelmällä voidaan leikata kaikkia sähköäjohtavia materiaaleja.
Plasmaleikkauksen jälki näyttää usein paremmalta kuin laserleikattu osa, mutta laserleikkurin mekaaninen tarkkuus on tavallisesti noin kymmenen kertaa parempi verrattuna plasmaleikkuriin.
Planítis

Planítiksen saari.
| --- | --- |
Sijainti:  37°39′34″N, 25°03′59″E, Tínos Tínos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,15 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Planítis (kreik. Πλανήτης) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Tínoksen saaren pohjoisrannikolla Órmos Panórmoun kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,15 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Planítis kuuluu Tínoksen kuntaan, Tínoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Pierre Gaspard Chaumette

Pierre Gaspard Chaumette, François-Séraphin Delpechin piirros 1800-luvun alusta.
Pierre Gaspard Chaumette (käytti myös nimeä Anaxagoras Chaumette; 24. toukokuuta 1763 Nevers, Ranska – 13. huhtikuuta 1794 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen vallankumouksellinen, joka toimi Ranskan suuren vallankumouksen aikana Pariisin kaupunginhallinnossa. Hän oli kristinuskon vastaisen liikkeen (déchristianisation) johtajia.
Chaumetten isä oli suutari. Nuoruudessaan Chaumette oli messipoikana merillä ja opiskeli kasvitiedettä. Hän aloitti lääketieteen opiskelun Pariisissa viimeistään vuonna 1789 tai 1790. Hän liittyi vallankumouksen alkuvaiheessa Pariisin kordelieeriklubiin ja kirjoitti useisiin radikaaleihin lehtiin kuten Révolutions de Paris -lehteen mutta pysyi aluksi varsin tuntemattomana. Hän allekirjoitti heinäkuussa 1791 kuningas Ludvig XVI:n kruunusta luopumista vaatineen adressin. Chaumette tuli tunnetuiksi jyrkillä puheillaan elo–syyskuun 1792 tapahtumien aikoihin, kun ensimmäinen tasavalta perustettiin. Joulukuussa 1792 hänet nimitettiin Pariisin kommuunin yliprokuraattoriksi. Hän pyrki toteuttamaan pääkaupungissa monia sosiaalisia uudistuksia: sairaaloiden oloja parannettiin, köyhille järjestettiin kunnallinen hautauspalvelu, kouluissa kiellettiin piiskaamisrangaistukset ja myös prostituutio ja arpapelit kiellettiin. Chaumette tuki vallankumoustuomioistuimen perustamista.
Chaumette oli vankkumaton antiklerikalisti, ja hän tuki pyrkimystä korvata katolinen kirkko ja kristinusko ateistisella järjen palvonnalla. Hän järjesti 10. marraskuuta 1793 Pariisin Notre-Damen katedraalissa ensimmäisen järjenpalvontaseremonian. Järjen henkilöitymää esitti seremoniassa hänen aatetoverinsa Antoine-François Momoron vaimo. Chaumette määräsi 23. marraskuuta 1793 kaikki Pariisin kirkot suljettaviksi, ja määräys jäi toistaiseksi voimaan, vaikka itse Maximilien Robespierre yritti saada sen kumotuksi. Chaumette halusi myös Pariisin kommuunin kieltävän naisten osallistumisen poliittisiin tilaisuuksiin ja mielenosoituksiin. Hän suhtautui vihamielisesti girondisteihin, ja hänet yhdistettiin julkisuudessa radikaaliin vallankumousjohtaja Jacques Hébertiin. Kun Robespierre valtataistelun yhteydessä maaliskuussa 1794 tuhosi hébertistit, myös Chaumette pidätettiin. Hänet tuomittiin vallankumoustuomioistuimessa kuolemaan ja teloitettiin 13. huhtikuuta. Samana päivänä teloitettiin Chaumetten kanssa pidätetty Jean-Baptiste-Joseph Gobel sekä Lucile Desmoulins.
Chaumette käytti ”vallankumousnimeä” Anaxagoras Chaumette antiikin filosofin Anaksagoraan mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre Gaspard Chaumette Wikimedia Commonsissa
Pierre-Gaspard Chaumette (1763-1793) (ranskaksi) Ranskan kansalliskirjaston tietokanta
Pituusaste

Pituusaste ilmaisee pisteen itä–länsi-suuntaisen sijainnin Maan pinnalla. Sen arvo vaihtelee nollapituuspiirin 0°:sta sen vastakkaisen puolen 180°:een. Pituusastetta käytetään yhdessä leveysasteiden kanssa määritettäessä pisteen tarkkaa sijaintia.
Mittaaminen

Pituuspiiri annetaan asteina (λ) välillä 0–180° läntistä tai itäistä pituutta. Yksi pituusaste (°) voidaan jakaa kuuteenkymmeneen minuuttiin (′), jotka puolestaan voidaan jakaa kuuteenkymmeneen sekuntiin (″).
Merkitseminen

Itäistä pituutta merkitään yleensä kirjaimella E, läntistä kirjaimella W. Esimerkiksi Helsingin pituuspiiri on 24°56′55″ E. Joskus läntistä pituutta merkitään negatiivisilla asteilla, itäistä positiivisilla. Pituusasteen voi ilmaista myös desimaaleilla. Itäinen ja läntinen 180. pituuspiiri yhtyvät, ja päivämääräraja kulkee suurimmaksi osaksi tätä pituuspiiriä pitkin.
Pon de Floor

| ”Pon de Floor” Major Lazer ft>  Vybz Kartel |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Guns Don't Kill People... Lazers Do
 Julkaistu: 2009
 Formaatti: digitaalinen lataus, 12" single
 Tuottaja(t): Major Lazer, Afrojack
 Tyylilaji: dancehall, baile funk
 Kesto: 03.33
 Levy-yhtiö: Mad Decent, Downtown Records, V2 Records
Major Lazerin muut singlet
| ”Hold the Line” 2009 | ”Pon de Floor” 2009 | ”Keep It Going Louder” 2009 |
Pon de Floor on brittiläis-yhdysvaltalaisen DJ-duo Major Lazerin kappale. Kappaleen julkaisivat Mad Decent ja Downtown Records Major Lazerin toisena singlenä heidän Guns Don't Kill People... Lazers Do-debyyttistudioalbumilta. Duo sekä sanoitti että tuotti kappaleen yhdessä Afrojackin kanssa, samalla kun Vybz Kartel esittää kappaleen sanat. "Pon de Floor" on dancehall ja baile funk-kappale, joka vastaanotettiin positiivisin vastaanotoin musiikkikriitikkojen keskuudessa. Kappale pääsi listoille Isossa-Britanniassa, jossa se pääsi listan sijalle 125. Eric Wareheim ohjasi kappaleen musiikkivideon. Kappaletta on samplattu Chiddy Bangin kappaleella "Shooter" (2009) ja Beyoncén kappaleella "Run the World (Girls)" (2011).
Käännös suomeksi
Pomurskan tilastollinen alue

| Pomurska |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Slovenia
NUTS 2 -aluejako:  Itä-Slovenia
Hallinto:  
 – suurin kaupunki:  Murska Sobota
Pinta-ala:  1 336 km²
Väkiluku (2021):  114 725
 – väestötiheys:  85,9 as./km²
Pomurska on Slovenian tilastollinen alue, joka kuuluu NUTS 3 -aluejakoon. NUTS 2 -aluejaossa alue kuuluu Itä-Sloveniaan (Vzhodna Slovenija). Alueella asuu 114 725 asukasta, ja sen pinta-ala on 1 336 neliökilometriä. Alueen suurin kaupunki on Murska Sobota. Alueen väestönkasvu vuosittain on noin -0,38 %. Alue on Slovenian itäisin.
Meksikon peso

| Meksikon peso |
| --- | --- |
ISO 4217 -koodi:  MXN
Keskuspankki:  Banco de México
Symboli:  $
Käyttäjät:  Meksiko
Jaettava yksikkö:  centavo
Peso Mexicano tai Peso on Meksikon nykyinen rahayksikkö. Sen symbolina käytetään merkkiä "$". Toisinaan käytetään myös lyhennettä Mex$ erotuksena Yhdysvaltain dollarista. Peso jakautuu sataan centavoon, jonka tunnuksena on "¢". Nykyinen ISO 4217-lyhenne Meksikon pesolle on MXN . Ennen vuoden 1993 rahauudistusta käytettiin lyhennettä "MXP".
Historia

Meksikon peso oli virallisena valuuttana suurimmassa osassa Pohjois-Amerikkaa ennen kuin Yhdysvaltain dollaria alettiin painaa vuonna 1785.
Voimakkaan inflaation vuoksi vuoden 1993 alussa otettiin käyttöön uusi peso, joka on 1000 vanhaa pesoa.
Kolikot

| Kuva | Arvo | Halkaisija | Paino | Materiaali |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 5¢ | 15,5 mm | 1,58 g | 16-18 % kromia   1,0 % piitä   1,0 % mangaania   0,75 % nikkeliä   0,25 % hiiltä   0,04 % fosforia   0,03 % rikkiä   Loput rautaa |
|  | 10¢ | 17,0 mm | 2,08 g | 16-18 % kromia   1,0 % piitä   1,0 % mangaania   0,75 % nikkeliä   0,25 % hiiltä   0,04 % fosforia   0,03 % rikkiä   Loput rautaa |
|  | 20¢ | 19,5 mm | 3,04 g | 92 % kuparia   6 % alumiinia   2 % nikkeliä |
|  | 50¢ | 22,0 mm | 4,39 g | 92 % kuparia   6 % alumiinia   2 % nikkeliä |
|  | 1$ | 21,0 mm | 3,95 g | Keskus:   92 % kuparia   6 % alumiinia   2 % nikkeliä   Kehä:   16-18 % kromia   1,0 % piitä   1,0 % mangaania   0,75 % nikkeliä   0,25 % hiiltä   0,04 % fosforia   0,03 % rikkiä   Loput rautaa |
|  | 2$ | 23,0 mm | 5,19 g | Keskus:   92 % kuparia   6 % alumiinia   2 % nikkeliä   Kehä:   16-18 % kromia   1,0 % piitä   1,0 % mangaania   0,75 % nikkeliä   0,25 % hiiltä   0,04 % fosforia   0,03 % rikkiä   Loput rautaa |
|  | 5$ | 25,5 mm | 7,07 g | Keskus:   92 % kuparia   6 % alumiinia   2 % nikkeliä   Kehä:   16-18 % kromia   1,0 % piitä   1,0 % mangaania   0,75 % nikkeliä   0,25 % hiiltä   0,04 % fosforia   0,03 % rikkiä   Loput rautaa |
|  | 10$ | 28,0 mm | 10.3 g tai 11.2 g riippuen keskuksen materiaalista | Keskus:   65 % kuparia   25 % sinkkiä   10 % nikkeliä   tai   92,5 % hopeaa   7,5 % kuparia   Kehä:   92 % kuparia   6 % alumiinia   2 % nikkeliä |
|  | 20$ | 32,0 mm | 17,0 g | Keskus:  92,5 % hopeaa   7,5 % kuparia   Kehä:   92 % kuparia   6 % alumiinia   2 % nikkeliä |
Setelit

| Kuva | Arvo | Koko | Etupuoli | Takapuoli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 20$ | 120 x 66 mm | Benito Juárez | Monte Albán |
|  | 50$ | 127 x 66 mm | José María Morelos | Morelia |
|  | 100$ | 155 x 66 mm | Nezahualcoyotl | Xochipilli |
|  | 200$ | 141 x 66 mm | Juana Inés de la Cruz | Chimalhuacán |
|  | 500$ | 155 x 66 mm | Ignacio Zaragoza | Puebla Cathedral |
|  | 1000$ | 155 x 66 mm | Miguel Hidalgo y Costilla | Universidad de Guanajuato |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| Tämänhetkiset MXN-vaihtokurssit |
| --- | --- |
XE.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
OANDA.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
Kahden peson arvoinen muistoraha, 1921
Pikku Kaukasenviidanlammi

| Pikku Kaukasenviidanlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°53′37″N, 23°57′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  oja Tuomistonlammiin 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,1 m 
 fiPikku Kaukasenviidanlammi 
Pikku Kaukasenviidanlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lampi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen, Kyläsillanjokeen päättyvään, reittiin se kuuluu.
Maantiede

Lampi on 120 metriä pitkä ja 50 metriä leveä suolampi. Siihen laskee kolme metsäojaa ja neljä on sen laskuoja Tuomistonlammiin. Lammen ympäristö on metsäistä suomaata ja sen rannat ovat rakentamattomia. Lähin metsäautotie ohittaa lammen 250 metrin päässä.
Morten Olsen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Morten Per Olsen
Syntymäaika: 14. elokuuta 1949 (ikä 75)
Syntymäpaikka: Vordingborg, Tanska
Pelipaikka: puolustava keskikenttäpelaaja
Pituus: 183 senttimetriä
Seura
Seura: –
Tehtävä: Päävalmentaja
Junioriseurat
1957–1969: Vordingborg IF
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1970–1972 | B 1901 | 40 | (2) |
| 1972–1976 | Cercle Brugge | 132 | (8) |
| 1976–1980 | Racing White | 106 | (4) |
| 1980–1986 | Anderlecht | 173 | (2) |
| 1986–1989 | 1. FC Köln | 80 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 531 | (18) |
Maajoukkue
| 1970–1974 | Tanska U21 | 5 | (1) |
| 1970–1989 | Tanska | 102 | (4) |
Valmennusura
1990–1992: Brøndby IF
1993–1995: 1. FC Köln
1997–1998: Ajax
2000–2015: Tanskan maajoukkue
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Morten Per Olsen (s. 14. elokuuta 1949) on tanskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Hän toimi Tanskan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana vuosina 2000-2015.
Ura pelaajana

Morten Olsen aloitti peliuransa kotikaupungissaan, Vordingborg IF:n joukkueessa, josta siirtyi Tanskan 1. divisioonan mestaruuden voittaneeseen B 1901:een. Olsen nousi maansa alle 21-vuotiaiden A-maajoukkueeseen 1970 ja debytoi syyskuussa Puolan alle 21-vuotiaita vastaan pelatussa ystävyysottelussa tehden yhden maalin. Vain kolme viikkoa myöhemmin A-maajoukkueen päävalmentaja Rudi Strittich kutsui Olsenin maajoukkueeseen, jossa Olsen debytoi Norjaa vastaan.
Seuratasolla Olsen pelasi B 1901:ssä kolme kautta ennen siirtymistään Belgiaan. Olsen teki 1972 sopimuksen Cercle Brugge KSV:n kanssa. Seura oli noussut Belgian pääsarjaan vuotta aikaisemmin. Olsenin ensimmäisellä pelikaudella Cercle Brugge sijoittui liigassa neljänneksi, mutta seuraavana kautena jäi keskikastiin. 1976 Olsen siirtyi RDW Molenbeekiin, joka oli voittanut Belgian mestaruuden vuotta aikaisemmin. Olsenin peliaikana Molenbeek pelasi kärkisijoista liigassa. 1980 Olsen siirtyi Belgian menestyneimpään seuraan, RSC Anderlechtiin.
Brysseliläisseurassa Olsen voitti Belgian mestaruuden heti ensimmäisellä kaudella. RSC:n puolustus, jonka keskustassa Olsen pelasi, sekä maalivahdit päästivät kauden aikana ainoastaan 25 maalia 34 ottelussa. Olsen pelasi RSC:ssä kaikkiaan kuusi kautta voittaen kolme mestaruutta. Olsen oli mukana kokoonpanossa, kun RSC eteni UEFA Cupin loppuotteluun kaudella 1982–1983 ja kaatoi SL Benfican. Hänet valittiin 1983 Tanskan vuoden pelaajaksi. Larsen oli mukana UEFA Cupin loppuottelussa myös seuraavalla kaudella, mutta RSC hävisi Tottenhamille.
RSC:n vuosinaan Olsen pelasi myös maajoukkueessa ja 1981 hän saavutti seitsemäntenä tanskalaisena 50 A-maaottelun rajan. 1983 maajoukkuevalmentaja Sepp Piontek teki Olsenista maajoukkueen kapteenin. 1984 Olsen oli mukana, kun Tanska selvisi kahdenkymmenen vuoden jälkeen arvoturnaukseen, Ranskan EM-kilpailuihin 1984. Tanska eteni aina välieriin saakka, joissa se hävisi Espanjalle rangaistuspotkukilpailussa. Olsen oli yksi Tanskan onnistujista rp-kilpailussa. Lokakuussa 1985 Olsen ylitti toisena tanskalaisena 75 A-maaottelun rajan. Olsen oli maajoukkueen kapteenina Tanskan ensimmäissä MM-kilpailuissa 1986, joissa joukkue eteni 1. pudotuspelikierrokselle, jossa hävisi jälleen Espanjalle.
Tanskan vuoden pelaajaksi 1986 valittu 36-vuotias Olsen jätti RSC Anderlechtin MM-kilpailuiden jälkeen ja siirtyi Saksaan ja 1. FC Kölnin joukkueeseen. Maajoukkueessa Olsen jatkoi edelleen ja kantoi kapteenin nauhaa EM-kilpailuissa 1988. Elokuussa 1989 Olsen ylitti 100 A-maaottelun rajan. FC Kölnissä Olsen sijoittui 1. bundesliigassa sijoille kaksi ja kolme. 1989 Olsen päätti aktiiviuransa 39-vuotiaana.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Belgian pääsarjan mestaruus (3): 1981, 1985, 1986
UEFA Cupin voitto: 1983
Tanskan vuoden pelaaja (2): 1983, 1986
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Tanskan pääsarjan mestaruus (2): 1990, 1991
Alankomaiden pääsarjan mestaruus: 1998
Alankomaiden cupin voitto: 1998
Tanskan vuoden valmentaja: 2001, 2009
MM-kilpailut
2. kierros: 2002
1. kierros: 2010
EM-kilpailut
Puolivälierät: 2004
1. kierros: 2012
Piturit

| Piturit |
| --- | --- |
 Korkkipituri (Duboisia myoporoides)
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Solanales
Heimo::  Koisokasvit Solanaceae
Suku::  Piturit Duboisia  R.Br.
Katso myös
   Piturit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piturit (Duboisia) on koisokasveihin kuuluva suku, jossa on neljä lajia. Ne ovat puita ja pensaita, joita esiintyy Australiassa. Korkkipituri (D. myoporoides) esiintyy lisäksi Uudessa-Kaledoniassa.
Lajit

Duboisia arenitensis
Duboisia hopwoodii – tupakkapituri
Duboisia leichhardtii
Duboisia myoporoides – korkkipituri eli duboisia
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Duboisia
Moisionjoen valuma-alue

Moisionjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.24) on Pirkanmaalla Lempäälässä, Tampereella ja Kangasalla sijaitseva Vanajaveden alaosan alueella (35.22) Vanajaveden luoteisosassa sen laskujokeen Hiidenvirtaan laskevan Moisionjoen valuma-alue.
Valuma-alueeseen on sisällytetty kaksi erillistä valuma-aluetta. Toinen on Moisionjoen kautta laskeva valuma-alue ja toinen on Kylälammin laskuojan valuma-alue. Vaikka ne laskevat Vanajaveden Herralanvuolteeseen eri kohdista, katsotaan niiden kuuluvan vesistöjaossa samaan valuma-alueeseen. Moisionjoen ympäristö valuma-alue on 73,6 km², jonka  maankäytöstä on 14,4 % taajama-alueiden ja asuinalueiden käytössä, 6,3 % on maatalouden käytössä, metsät, puusto ja kosteikot muodostavat 71,1 % alueesta ja vesistöille jää loput 8,5 % alueesta. Kylälammin laskuojan valuma-alue 11,0 km², jonka maankäytöstä on 16,6 % taajama-alueiden ja asuinalueiden käytössä, 16,2 % on maatalouden käytössä, metsät, puusto ja kosteikot muodostavat 67,6 % alueesta ja vesistöille jää loput 0,2 % alueesta.
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen neljäs osa-alue, joka laskee Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Valuma-alue jakaantuu edelleen kahteen kolmannen jakovaiheen osa-alueeseen. Osa-alueita on kaksi ja ne ovat Moisionjoen alaosan alue (35.241) ja Höytämönjärven valuma-alue (35.242). Moisionjoen valuma-alueella sijaitsee yli 25 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Höytämönjärvi (201 hehtaaria eli ha), Särkijärvi (145 ha), Hervantajärvi (83 ha), Koipijärvi (58 ha), Ruotasjärvi (35 ha) ja Suolijärvi (21 ha). Alueen asukasluku kohoaa kymmeniin tuhansiin ja alueella sijaitsee Lempäälän taajamia ja Tampereen kaupunginosia.
Valuma-alueen kuvaus

Valuma-alue esitellään aloittamalla laskujoen suulta ja nousemalla jokea ylöspäin valuma-alueen latvavesiä kohti.
Valuma-alueen kuvaus > Moisionjoen alaosan alue (35.241)

Moisionjoki on noin 8 kilometriä pitkä Ruotasjärven laskujoki, joka laskee Vanajaveden  laskujoken Herralanvuolteen mutkaan Lempäälän taajaman Moisiossa. Joki putoaa matkallaan Ruotasjärvestä Vanajaveden vuolteille yli 15 metriä. Joen uomaa on oikaistu ja ruopattu monin tavoin ja esimerkiksi joessa oleva Moisionlampi on toimenpiteiden takia laskenut pieneksi lammeksi. Jokeen yhtyy lännestä pienen Sorvalammin laskuoja ja vähän ylempänä Ahostenjärven Houkkalammin yhteinen laskuoja. Itäpuolella jokea sijaitsee Kylälammi, jonka pitkä laskuoja ohittaa Ideaparkin ennen laskemistaan Herralanvuolteeseen. Se ei siten ole Moisionjoen sivuhaara. Linnajärven laskujoki on kapea Linnajoki, joka laskee Ruotasjärveen. Ruotasjärveen laskee Höytämönjärven laskujoki. Siihen yhtyy idästä Hankajärven ja Paskolammin yhteinen laskuoja.