stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olympia-Skistadion

| Olympia-Skistadion |
| --- | --- |

Sijainti
Paikkakunta:   Garmisch-Partenkirchen, Saksa
Katsomopaikat:  20 000
Koordinaatit:  47°28′54″N, 11°7′3″E
Avattu:  1902
Remontoitu:  1922, 1933–1935, 1950, 1978, 1996, 2000, 2007–2010, 2011
Muut mäet:  K20
Seura:  SC Partenkirchen
Große Olympiaschanze

K-piste:  125 metriä
Mäkikoko:  142 metriä
Mäkiennätys:  144,0 metriä  Dawid Kubacki (1.1.2021)
Naisten mäkiennätys:  133,0 metriä  Nika Prevc (30.12.2023)
Kesämäkiennätys:  140,5 metriä  Jurij Tepeš  Lukáš Hlava (8.7.2010)
Avattu:  5. helmikuuta 1934
Remontoitu:  1950, 1978, 1996, 2000, 2007–2008, 2011
Muovitus:  Kyllä
Tornin korkeus:  60,4 m
Vauhtimäen pituus:  96 m
Vauhtimäen kulma:  35°
Keulan pituus:  6,9 m
Keulan korkeus:  3,2 m
Keulan kulma:  11°
Alastulorinteen kulma:  34,7°
Kleine Olympiaschanze

K-piste:  80 metriä
Mäkikoko:  89 metriä
Mäkiennätys:  89,0 metriä  Antonín Hájek
Naisten mäkiennätys:  80,0 metriä  Jenny Nowak (12.2.2017)
Kesämäkiennätys:  88,0 metriä  Gregor Schlierenzauer (31.7.2005)
Naisten kesämäkiennätys:  71,5 metriä  Eva Ganster (17.8.2002)
Avattu:  1902
Remontoitu:  1922, 1934–1935, 2002, 2014
Muovitus:  Kyllä
Tornin korkeus:  24 m
Vauhtimäen pituus:  86,5 m
Vauhtimäen kulma:  30°
Keulan pituus:  6 m
Keulan korkeus:  2,76 m
Keulan kulma:  11,75°
Alastulorinteen kulma:  32°
Jugendschanze
K-piste:  43 metriä
Mäkikoko:  47 metriä
Kesämäkiennätys:  46,0 metriä  Michal Szymeczek  Thomas Thurnbichler (3.8.2001, 16.9.2001)
Naisten kesämäkiennätys:  42,5 metriä  Šarlote Šķēle (26.7.2013)
Remontoitu:  2010
Muovitus:  Kyllä
Tornin korkeus:  Luonnonmäki
Vauhtimäen pituus:  50 m
Vauhtimäen kulma:  32,6°
Keulan pituus:  4,8 m
Keulan korkeus:  1,25 m
Keulan kulma:  10°
Alastulorinteen kulma:  33°
Olympia-Skistadion on neljän muovitetun hyppyrimäen ja laskettelurinteen muodostama hiihtostadion Garmisch-Partenkirchenissä Saksassa.
Olympia-Skistadionilla sijaitsevat Große Olympiaschanze (suom. Suuri olympiamäki), Kleine Olympiaschanze (suom. Pieni olympiamäki), HS47 ja K20-hyppyrimäet sekä Gudiberg-laskettelurinne. Se toimi vuoden 1936 talviolympialaisten olympiastadionina ja olisi toiminut sinä myös vuoden 1940 talviolympialaisissa.
Uudenvuodenpäivän mäkihyppykilpailu on hypätty Garmisch-Partenkirchenissä vuodesta 1922 alkaen, ensimmäisenä vuonna Hausbergschanzesta ja sen jälkeen vuosittain Olympiaschanzesta. Se on ollut perinteisen Keski-Euroopan mäkiviikon osakilpailu sen alusta, vuodesta 1953 lähtien.
Historia

Ensimmäiset hyppyrimäet Garmisch-Partenkirchenissä avattiin vuonna 1902 keskustan eteläpuolelle Kochelbergille ja itäpuolelle Gudiberg-vuorelle, hyppyrimäen nimi oli tuolloin Gudibergschanze. Gudibergschanzea remontoitiin vuonna 1922 toista uudenvuodenpäivän mäkihyppykilpailua varten ja se sai uuden nimen Olympiaschanze am Gudiberg, tuolloin K-piste sijaitsi 45 metrissä. Nykyisten hyppyrimäkien nimet ovat peräisin talviolympialaisista, jotka pidettiin vuonna 1936. Olympialaisia varten rakennettiin uusi Große Olympiaschanze -suurmäki ja Olympiaschanze am Gudiberg remontoitiin normaalimäeksi. Uuden Große Olympiaschanzen puisen tornin korkeus oli 43 metriä ja K-piste sijaitsi 76 metrissä. Olympialaisissa 131 000 katsojaa todisti norjalaisen Birger Ruudin olympiavoittoa. Yhdistetyn mäkiosuus hypättiin Kleine Olympiaschanzesta.
Nykyinen Olympia-Skistadion on rakennettu vuoden 1940 talviolympialaisiin, jotka olisi myös pidetty Garmisch-Partenkirchenissä, ellei toinen maailmansota olisi aiheuttanut kilpailujen peruuttamista.
Vuonna 1950 rakennettiin kokonaan uusi Große Olympiaschanze, jossa oli teräsbetonitorni. K-piste oli remontin jälkeen 80 metrissä. Ensimmäinen Keski-Euroopan mäkiviikko alkoi uudenvuodenpäivänä 1953 järjestetyllä kilpailulla. Vuonna 1978 hyppyrimäkeä remontoitiin ja K-piste siirrettiin 80 metristä 107 metriin. Vuoden 1996 remontissa hyppyrimäki remontoitiin vastaamaan silloisia vaatimuksia ja K-piste siirrettiin 115 metriin ja HS-piste asetettiin 125 metriin. Vuonna 2000 rakennettiin hiihtohissi ja hyppääjien lämpiö torniin. Normaalimäen alastulorinne muovitettiin kesällä 2002.
Vuoden 2007 uudenvuodenpäivänkilpailu jäi vanhan hyppyrimäen viimeiseksi ja 57 vuotta vanha teräsbetonitorni räjäytettiin 14. huhtikuuta 2007, kun museoviranomaiset antoivat viimein periksi, koska uudelle hyppyrimäelle ei löytynyt sopivaa paikkaa muualta. Vanha torni purettiin koska se ei enää täyttänyt FIS:n vaatimuksia. Tiukassa aikataulussa piti rakentaa uusi ”Lumikin kengäksi” kutsuttu kiiltävästä teräksestä valmistettu hyppytorni vuoden 2008 uudenvuodenpäivänkilpailua varten. Uusi hyppyrimäki maksoi 14 miljoonaa euroa. Uuden K125 HS140 -hyppyrimäen avajaiset olivat Continental Cupin kilpailujen yhteydessä 21.–22. joulukuuta 2007. Viimeistelytyöt ja alastulorinteen muovitus valmistui kesäkuussa 2008.
22. elokuuta 2010 valmistui K43- ja K20-hyppyrimäkien rekonstruointi. Molempien hyppyrimäkien alastulorinteeseen asennettiin muovitus ja K20-hyppyrimäki siirrettiin Große Olympiaschanzen ja Kleine Olympiaschanzen välistä Kleine Olympiaschanzen ja HS47-hyppyrimäen väliin.
Tuuliongelmien takia Große Olympiaschanzen ja tuomaritornin väliin asennettiin 1 500 m2:n tuuliverkko joulukuussa 2011. Lisäksi vauhtimäkeen asennettiin ponnistusvoimaa, -tasapainoa ja -ajoitusta mittaava mittausjärjestelmä, mittausjärjestelmää käytettiin ensimmäisen kerran vuoden 2012 uudenvuodenpäivänkilpailun yhteydessä. Kesällä 2017 HS-piste siirrettiin 140 metristä 142 metriin, kuitenkin uudenvuodenpäivänkilpailussa 2018 HS-piste oli 140 metrissä.
Große Olympiaschanze > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 133,0 metriä on hypännyt Nika Prevc.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2023 |  Tamara Mesíková | 93,5 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Annika Belshaw | 99,5 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Emma Chervet | 116,0 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Sina Arnet | 116,0 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Anežka Indráčková | 118,0 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Julia Kykkänen | 123,0 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Sara Takanashi | 129,0 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Jenny Rautionaho | 131,0 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Eirin Maria Kvandal | 138,0 m | Maailmancup | Kaatunut? |
| 30.12.2023 |  Eirin Maria Kvandal | 131,0 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Juliane Seyfarth | 117,5 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Eva Pinkelnig | 129,5 m | Maailmancup | Kaksi kertaa |
| 30.12.2023 |  Abigail Strate | 131,0 m | Maailmancup |  |
| 30.12.2023 |  Nika Prevc | 133,0 m | Maailmancup |  |
Große Olympiaschanze > Kesämäkiennätyksen kehittyminen

Kesämäkiennätyksen 140,5 metriä ovat hypänneet Jurij Tepeš ja Lukáš Hlava.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.7.2010 |  Markus Eisenbichler | 117,0 m | Continental Cup |  |
| 8.7.2010 |  David Winkler | 118,5 m | Continental Cup |  |
| 8.7.2010 |  Erik Simon | 125,5 m | Continental Cup |  |
| 8.7.2010 |  Marinus Kraus | 127,0 m | Continental Cup |  |
| 8.7.2010 |  Maximilian Mechler | 132,5 m | Continental Cup |  |
| 8.7.2010 |  Lukas Müller | 135,0 m | Continental Cup |  |
| 8.7.2010 |  Jurij Tepeš | 140,5 m | Continental Cup |  |
| 8.7.2010 |  Lukáš Hlava | 140,5 m | Continental Cup |  |
Kleine Olympiaschanze > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 89,0 metriä on hypännyt Antonín Hájek.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.1.1935 |  Alfred Stoll | 53,0 m | Avajaiset |  |
| 25.1.1935 |  Birger Ruud | 53,0 m | Avajaiset |  |
| 13.2.1936 |  Lauri Valonen | 54,5 m | Talviolympialaiset 1936 |  |
| 1963 |  Helmut Kurz | 66,0 m |  |  |
| 1964 |  Heini Ihle | 72,5 m |  |  |
| 1964 |  Franz Keller | 74,0 m |  |  |
| 1967 |  Willy Schuster | 74,0 m |  |  |
| 1971 |  Sepp Schwinghammer | 75,5 m |  |  |
| 1985 |  Stefan Obinger | 80,0 m |  |  |
| 1987 |  Manfred Steiner | 81,0 m |  |  |
| 1987 |  Werner Schuster | 82,5 m |  |  |
|  |  Antonín Hájek | 89,0 m |  |  |
Kleine Olympiaschanze > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 80,0 metriä on hypännyt Jenny Nowak.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.2.2017 |  Jenny Nowak | 80,0 m |  |  |
Kleine Olympiaschanze > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 88,0 metriä on hypännyt Gregor Schlierenzauer.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.8.2003 |  Akseli Kokkonen | 85,0 m | Continental Cup |  |
| 31.7.2005 |  Gregor Schlierenzauer | 88,0 m | FIS nuorten kesä-GP | Kaksi kertaa |
Kleine Olympiaschanze > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 71,5 metriä on hypännyt Eva Ganster.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.8.2002 |  Eva Ganster | 71,5 m |  |  |
Jugendschanze > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 46,0 metriä on hypännyt Thomas Thurnbichler.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.8.2001 |  Michal Szymeczek | 46,0 m |  |  |
| 16.9.2001 |  Thomas Thurnbichler | 46,0 m |  |  |
Jugendschanze > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 42,5 metriä on hypännyt Šarlote Šķēle.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.7.2005 |  Elina Knutsson | 29,0 m | FIS nuorten kesä-GP | Kaksi kertaa  |
| 29.7.2011 |  Nika Križnar | 32,5 m | FIS nuorten kesä-GP |  |
| 29.7.2011 |  Anita Seretinek | 40,0 m | FIS nuorten kesä-GP |  |
| 26.7.2013 |  Lidia Yakovleva | 40,5 m | FIS nuorten kesä-GP |  |
| 26.7.2013 |  Šarlote Šķēle | 42,5 m | FIS nuorten kesä-GP |  |
K20

Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 20 metrissä, alastulorinteessä on muovitus ja se on luonnonmäki.
Mäkiennätyksen 22,0 metriä on hypännyt saksalainen Christoph Zornig. Naisten kesämäkiennätyksen 14,0 metriä on hypännyt saksalainen Sabrina Bader 16. syyskuuta 2001.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olympia-Skistadion Wikimedia Commonsissa
Mäkihypyn maailmancup kaudella 2010–2011
Pietro Querini

Querinin aatelisvaakuna.
Pietro Querini (k. n. 1448) oli venetsialainen kauppias ja aatelinen, joka matkallaan Kreetalta Flanderiin haaksirikkoutui Pohjanmerellä vuonna 1431. Hän ajautui pelastusveneen kyydissä Norjan Lofooteille nykyiseen Røstin kuntaan. Palattuaan kotiin Italiaan Querini kirjoitti muistiinpanot Røstissä viettämistään kuukausista. Røstissä on myöhemmin esitetty niihin pohjautuvaa oopperaa.
Querini-oopperan näyttelijöitä vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pietro Querini Wikimedia Commonsissa
Pianosonaatti nro 16 (Beethoven)

Ludwig van Beethoven sävelsi kuudennentoista pianosonaattinsa op. 31 vuosina 1801–1802. Teos julkaistiin vuonna 1803.
Vuonna 1801 Beethoven oli sanonut, ettei hän ole tyytyväinen hänen silloiseen musiikkityylilajiinsa ja että aikoisi siirtyä "uudelle polulle" musiikissaan. Tämä teos on ensimmäisiä Beethovenin "uuden polun" teoksia, vaikkakin se on sävelletty hänen Heiligenstadtin testamenttinsa aikoihin, jolloin hän oli vielä puhtaasti klassismin säveltäjä.
Osat

Teoksessa on kolme osaa:
Allegro vivace
Adagio grazioso
Rondo, allegretto - presto.
Aiheesta muualla

Piano Sonata No.16, Op.31/1 (Beethoven, Ludwig van) IMSLP / Petrucci Music Library
Parolan työväentalo

| Parolan työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Merventie 14, 13720 Parola
Sijainti:  Parola, Hattula
Koordinaatit:  61°03′18″N, 24°21′40″E
Valmistumisvuosi:  1928
Rakennuttaja:  Parolan Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Parolan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  255 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Parolan työväentalo on Hattulan kunnan keskustaajamassa Parolassa sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Parolan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Sen nimi oli ensin Mierolan työväenyhdistys, sitten Hattulan työväenyhdistys Alku, mutta kun yhdistyksen toiminta alkoi keskittyä Parolan aseman lähettyville, nimi vaihdettiin vielä kerran. Talo valmistui vuonna 1928. Se on suojeltu asemakaavassa.
Toimintaa työväentalolla

1930-luvun alussa yhdistyksen ja talon toiminnan mainittiin olevan vilkasta ja yhdistyksen jäsenluvun noin 30. Taloa käyttivät ahkerasti kiertueet. Lähde ei tarkenna, millaiset kiertueet olivat kyseessä. Myöhemmin talo oli yhdistyksen omassa käytössä, ja siellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja ja juhlia.
1980-luvun puolivälistä alkaen talolla järjestettiin tapahtumaa nimeltä Töpinä-rock. Sittemmin se lopetettiin, mutta aloitettiin vuonna 2018 uudelleen. Ennen koronapandemiaa tapahtuma ehdittiin järjestää vuosina 2018 ja 2019. Esiintyjinä olivat vuonna 2018 Uusi Yritys, Rytmiorkesteri Casino ja Karhukopla, vuonna 2019 taas Svaf, Principal, Snakebites, Coverrockers sekä jälleen Uusi Yritys ja Rytmiorkesteri Casino.
Nykyään (2022) talo on edelleen Parolan työväenyhdistyksen omistuksessa, ja sitä voi vuokrata erilaisiin tarkoituksiin. Vuonna 2011 uutisoitiin, että paikalliset nuoret olivat vuokranneet talon juhlimista varten ja aiheuttaneet tiloissa mittavia vahinkoja sen jälkeen, kun poliisi oli keskeyttänyt juhlat.
Rakennus

Talo on hirsirunkoinen ja se on vuorattu laudoilla vuonna 1948. Alun perin talo oli punainen, vuonna 1951 se maalattiin keltaiseksi, mutta jossain vaiheessa se on maalattu jälleen punaiseksi. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja asunto, joka lienee alun perin ollut vahtimestarin asunto. Vuonna 1982 talossa ei vielä ollut vesijohtoa eikä viemäröintiä.
Pavlo Tymoštšenko

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pavlo Tymoštšenko  |  Pavlo Tymoštšenko  |  Pavlo Tymoštšenko  |  |
Maa:  Ukraina
Miesten nykyaikainen viisiottelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2016 | henkilökohtainen |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Berliini 2015 | henkilökohtainen |  |
|  Hopeaa | Budapest 2008 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Chengdu 2010 | sekaviesti |  |
|  Pronssia | Moskova 2011 | viesti |  |
|  Pronssia | Kaoshiung 2013 | sekaviesti |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Drzonków 2013 | sekaviesti |  |
|  Pronssia | Székesfehérvár 2014 | henkilökohtainen |  |
Pavlo Jurijovytš Tymoštšenko (ukr. Павло́ Ю́рійович Тимо́щенко, s. 13. lokakuuta 1986 Kiova, Ukrainan SNT) on ukrainalainen nykyaikaisen viisiottelun maailmanmestari ja Euroopan-mestari. 190 senttimetriä pitkä ja 75 kilogrammaa painava Tymoštšenko edustaa Dynamo Kiovaa.
Tymoštšenko on osallistunut vuosien 2008, 2012 ja 2016 kesäolympialaisiin. Vuonna 2016 hän saavutti Rio de Janeirossa hopeaa ja sijoittui Pekingissä 2008 seitsemänneksi. Tymoštšenko saavutti kultaa vuoden 2015 MM-kilpailuiden henkilökohtaisesta kilpailusta. Hänellä on lisäksi kaksi MM-hopeaa ja kaksi -pronssia. EM-kilpailuista Tymoštšenkolla on yksi kulta ja yksi pronssi.
Pianosonaatti nro 13 (Beethoven)

Sonaatin ensimmäisen osan alku.
Ludwig van Beethoven sävelsi kolmannentoista pianosonaattinsa, lisänimeltään Quasi una fantasia op. 27 no. 1 vuosina 1800–1801, ensimmäisen sinfoniansa säveltämisen aikoihin.
Tämä noin 15 minuutin pituinen teos on omistettu ruhtinatar Josephine von Liechtensteinille ja julkaistu vuonna 1802. Beethoven asui tuolloin pienessä kylässä, Heiligenstadtissa etenevän kuuroutensa aiheuttaman kriisin vuoksi.
Osat

Teoksessa on neljä osaa:
Andante - Allegro
Allegro molto vivace C-molli.
Adagio con espressione A-molli.
Allegro vivace.
Aiheesta muualla

Piano Sonata No.13, Op.27/1 (Beethoven, Ludwig van) IMSLP / Petrucci Music Library
Painin maailmanmestaruuskilpailut 2009

Vuoden 2009 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Herningissä, Tanskassa 21.–27. syyskuuta. Kilpailujen ohjelmassa olivat kreikkalais-roomalainen paini, vapaapaini ja naispaini, joissa kaikissa painittiin seitsemässä painoluokassa. Kilpailupaikkana toimi kaupungin messukeskus. MM-kilpailut olivat kaikkien aikojen ensimmäinen Tanskassa järjestetty painin MM-turnaus; EM-kilpailut maassa on järjestetty vuosina 1935 ja 1992.
Mitalistit > Kreikkalais-roomalainen paini

Kreikkalais-roomalaisessa painissa painittiin 25.–27.9.
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 55 kg | Hamid Soryan Reihanpour  Iran | Roman Amoyan  Armenia | Håkan Nyblom  TanskaRövşən Bayramov  Azerbaidžan |
| 60 kg | Islam-bek Albijev  Venäjä | Dilšod Aripov  Uzbekistan | Nurbakyt Tengizbayev  KazakstanVitali Rəhimov  Azerbaidžan |
| 66 kg | Farid Mansurov  Azerbaidžan | Manuhar Tshadaia  Georgia | Ambako Vatšadzje  VenäjäPedro Isaac  Kuuba |
| 74 kg | Selçuk Çebi  Turkki | Mark Madsen  Tanska | Aleksandr Kikinev  Valko-VenäjäFarshad Alizadeh  Iran |
| 84 kg | Nazmi Avluca  Turkki | Mélonin Noumonvi  Ranska | Habibollah Akhlaghi  IranPablo Shorey  Kuuba |
| 96 kg | Balázs Kiss  Unkari | Jimmy Lidberg  Ruotsi | Amir Ali-Akbari  IranAslanbek Huštov  Venäjä |
| 120 kg | Mijaín López  Kuuba | Dremiel Byers  Yhdysvallat | Jalmar Sjöberg  RuotsiRıza Kayaalp  Turkki |
Mitalistit > Vapaapaini

Vapaapainissa painittiin 21.–23.9.
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 55 kg | Yang Kyong-il  Pohjois-Korea | Sezar Akgül  Turkki | Rizvan Gadžiev  Valko-VenäjäViktor Lebedev  Venäjä |
| 60 kg | Besik Kuduhov  Venäjä | Zalimkhan Huseynov  Azerbaidžan | Dilšod Mansurov  UzbekistanVasyl Fedoryšyn  Ukraina |
| 66 kg | Mehdi Taghavi  Iran | Rasul Dzukajev  Venäjä | Tatsuhiro Yonemitsu  JapaniLeonid Spiridonov  Kazakstan |
| 74 kg | Denis Tsarguš  Venäjä | Çamsulvara Çamsulvarayev  Azerbaidžan | Ramesh Kumar  IntiaSadegh Goudarzi  Iran |
| 84 kg | Zaurbek Sohijev  Uzbekistan | Jacob Herbert  Yhdysvallat | Ibragim Aldatov  UkrainaŞərif Şərifov  Azerbaidžan |
| 96 kg | Hadžimurad Gatsalov  Venäjä | Xetaq Qazyumov  Azerbaidžan | Serhat Balcı  TurkkiGiorgi Gogšelidze  Georgia |
| 120 kg | Biljal Mahov  Venäjä | Fardin Masoumi  Iran | Ioannis Arzoumanidis  KreikkaTervel Dlagnev  Yhdysvallat |
Mitalistit > Naispaini

Naispainissa painittiin 23.–25.9.
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 48 kg | Mariya Stadnik  Azerbaidžan | Lorisa Ooržak  Venäjä | So Sim-Hyang  Pohjois-KoreaLyudmyla Baluška  Ukraina |
| 51 kg | Sofia Mattsson  Ruotsi | Han Kum-Ok  Pohjois-Korea | Oleksandra Kohut  UkrainaYuri Kai  Japani |
| 55 kg | Saori Yoshida  Japani | Sona Əhmədli  Azerbaidžan | Alena Filipava  Valko-VenäjäTonya Verbeek  Kanada |
| 59 kg | Julia Ratkevitš  Azerbaidžan | Agata Pietrzyk  Puola | Marianna Sastin  UnkariGanna Vasylenko  Ukraina |
| 63 kg | Mio Nishimaki  Japani | Ljubov Volosova  Venäjä | Jelena Šalygina  KazakstanJustine Bouchard  Kanada |
| 67 kg | Martine Dugrenier  Kanada | Julija Bartnovskaja  Venäjä | Ifeoma Iheanacho  NigeriaBadrakhyn Odonchimeg  Mongolia |
| 72 kg | Qin Xiaoqing  Kiina | Ochirbatyn Burmaa  Mongolia | Maider Unda  EspanjaStanka Zlateva  Bulgaria |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 5 | 4 | 3 | 12 |
| 2 |  Azerbaidžan | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 3 |  Iran | 2 | 1 | 4 | 7 |
| 4 |  Turkki | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 5 |  Japani | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 6 |  Pohjois-Korea | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6 |  Ruotsi | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6 |  Uzbekistan | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 9 |  Kanada | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 9 |  Kuuba | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 11 |  Unkari | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 12 |  Kiina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Yhdysvallat | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 14 |  Tanska | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 14 |  Georgia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 14 |  Mongolia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 17 |  Armenia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17 |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17 |  Puola | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20 |  Ukraina | 0 | 0 | 5 | 5 |
| 21 |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 21 |  Kazakstan | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 23 |  Bulgaria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 23 |  Kreikka | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 23 |  Intia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 23 |  Nigeria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 23 |  Espanja | 0 | 0 | 1 | 1 |
Suomen joukkue

Suomen Painiliitto nimesi MM-kilpailuihin 21.8.2009 seitsemän painijan joukkueen. Joukkue koostuu kuudesta kreikkalais-roomalaisen tyylin painijasta ja yhdestä naispainijasta. Vapaapainiin Suomesta ei nimetty edustajia.
Suomen joukkue > Kreikkalais-roomalainen paini

| Painoluokka | Painija | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 55 kg | Jani Haapamäki | kahdeksas |
| 60 kg | Jarkko Ala-Huikku | 25. |
| 66 kg | Juha Hiltunen | 12. |
| 74 kg | Henri Välimäki | seitsemäs |
| 84 kg | Antti Hakala | 12. |
| 96 kg | Rami Hietaniemi | 16. |
Suomen joukkue > Naispaini

| Painoluokka | Painija | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 48 kg | Sarianne Savola | 24. |
Paul R. Ruzoka

Paul R. Ruzoka (s. 1948) on tansanialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi Kigoman hiippakuntaan Alphonse Daniel Nsabi 20. heinäkuuta 1975, ja hänet nimitettiin Kigoman piispaksi 10. marraskuuta 1989. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1990. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Miroslav Stefan Marusyn.
Ruzoka sai 25. marraskuuta 2006 nimityksen Taboran arkkipiispaksi, ja hänet asetettiin tähän virkaan 28. tammikuuta 2007.
Paneeliaineisto

Paneeliaineisto on tilastotieteessä ja erityisesti ekonometriassa käytetty termi aineistolle, jossa havaintoyksiköistä on useita havaintoja. Havaintoyksiköt voivat olla esimerkiksi yrityksiä, yksilöitä, kaupunkeja tai maita. Paneeliaineistossa on useita havaintoja näistä yksiköistä, tyypillisesti eri ajan hetkiltä esimerkiksi vuosittain. Tällöin yksittäisen vuoden havainnot muodostavat poikkileikkausaineiston ja kustakin yksiköstä on aikasarja. Kyseessä voi olla rekisteriaineisto tai satunnaisotannalla poimittu joukko yksilöitä. Taloustieteen ulkopuolella käytetty nimitys paneeliaineistolle on pitkittäisaineisto.
Paneeliaineistoilla on useita etuja poikkileikkausaineistoihin nähden. Se mahdollistaa kausaalivaikutusten estimoinnin ilman instrumenttimuuttujia. Lisäksi paneeliaineistolla voi tutkia erilaisia dynaamisia vaikutuksia sekä mahdollistaa havaintoyksiköiden erilaisuus laajemmin. Esimerkiksi kaksostutkimusten avulla voidaan tutkia ympäristön vaikutusta yksilöiden lopputulemiin (kuten koulutus tai tulot). Vertailemalla eri ympäristöissä kasvaneita kaksosia keskenään voidaan sulkea geneettiset vaikutukset näihin lopputulemiin. Tällöin erot kaksosten ympäristöissä voidaan tulkita aiheuttavan erot lopputulemissa.
Kiertävä paneeli on paneeliaineisto, jossa osa havaintoyksiköistä vaihtuu ajan kuluessa. Näin ollen havaintoyksikön aikasarja on lyhyempi kuin aineiston koko aikaulottuvuusselvennä. Jos aineistossa on enemmän kuin kaksi ulottuvuutta, sanotaan aineistoa moniulotteiseksi paneeliksi.
Määritelmä

Paneeliainesto on koostuu havaintoyksiköistä  i\in \{1,..,N\} joista on  t\in \{1,...,T_{i}\} havaintoa. Yleisimmin  T on aikayksikkö, mutta havainnot voivat myös koostua ryhmistä. Havaintoyksiköt voivat olla esimerkiksi yrityksiä, joista on  T työntekijää eli havaintoa.
Jokaisella havainnolla on paneeliaineistossa siis kaksi indeksiä, yksikkö ja aika (tai ryhmä). Yksittäinen havainto voi koostua useammasta muuttujasta, jotka jaotellaan vaste- ja kontrollimuuttujiin:  \{Y_{it},X_{it}\}. Yksilöistä koostuvassa aineistossa muuttujat voivat esimerkiksi olla tulot, koulutus, sukupuoli ja ikä. Paneeliaineisto on tasapainoinen, jos jokaisesta yksiköstä on havainto jokaisella ajan hetkellä. Tällöin havaintoja on  T_{i}=T kaikille havaintoyksiköille ja havaintoja on yhteensä  n=NT.