stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ISO 8601
Aika

ISO 8601 -standardin mukaan aika merkitään:
HH:MM:SS
jossa HH on tunnit keskiyön jälkeen välillä 00 ja 23. MM on minuutit edellisen tunnin alusta välillä 00 ja 59. SS on sekunnit edellisen minuutin alusta välillä 00 ja 59. Merkintää voi lyhentää esimerkiksi muotoon HH:MM. Keskiyölle on kaksi merkintää, 00:00 ja 24:00, joista ensimmäinen tarkoittaa vuorokauden alkua ja jälkimmäinen loppua. Näin ollen merkinnät 2006-12-31T24:00:00 ja 2007-01-01T00:00:00 tarkoittavat samaa ajanhetkeä. Merkintää 24:00 tulee kuitenkin käyttää vain erityistarkoituksissa. Karkaussekunnit merkitään 23:59:60-merkinnällä.
Yhdistetty päivämäärä ja aika tulisi merkitä T-kirjaimella erotettuna:
VVVV-KK-PPTHH:MM:SS
Mutta usein välissä olevan T-kirjaimen voi korvata välilyönnillä.
Aikavyöhykkeen voi ilmoittaa merkitsemällä kellonajan perään ero koordinoituun yleisaikaan (UTC) seuraavasti:
VVVV-KK-PPTHH:MM:SS±HH:MM
Aikaeron minuutit voidaan jättää ilmoittamatta, jos aikaero on täysiä tunteja. Esimerkiksi 20. marraskuuta 2007 kello 22.19.17 Suomen aikaa merkitään seuraavasti:
2007-11-20T22:19:17+02:00
Koordinoitu yleisaika voidaan merkitä lyhyesti Z-kirjaimella. Esimerkiksi 1. tammikuuta 2000 keskiyöllä koordinoitua yleisaikaa merkitään seuraavasti:
2000-01-01T00:00:00Z
Hyödyt

ISO 8601 -standardin mukaisella päivämäärämerkinnällä on useita hyötyjä verrattuna moniin muihin yleisesti käytettyihin merkintätapoihin:
helppo ohjelmoida (ei 'JAN', 'FEB', … -määrittelyjä)
yksinkertaisesti verrattavissa ja lajiteltavissa esimerkiksi tekstinkäsittelyohjelmissa
ei ole kielestä riippuvainen
ei voida sotkea muihin suosittuihin merkintätyyleihin
yhdenmukaisuus yleisen 24-tuntisen järjestelmän kanssa, jossa suurin yksikkö (tunnit) on myös kirjoitettu pienempien yksiköiden eteen (minuutit ja sekunnit)
tekstinpätkät, joissa aika seuraa päivämäärää, ovat helposti vertailtavissa ja lajiteltavissa (esimerkiksi kirjoitetaan "1995-02-04 22:45:00")
merkintätapa on lyhyt ja sillä on kiinteä pituus, mikä tekee sekä näppäilyn että ohjelmoinnin vaivattomaksi
päivämäärän merkintää järjestyksessä "vuosi, kuukausi, päivä" käytetään jo ennestään laajalti esimerkiksi Kiinassa, Ruotsissa, Unkarissa, Puolassa, Koreassa, Japanissa ja muutamissa muissa maissa
Yhdysvalloissa on käytetty "kuukausi, päivä, vuosi" -järjestystä
nelinumeroinen vuoden esitys välttää ylivuoto-ongelmia 31.12.2099 jälkeen.
Muuta

Standardi määrittelee myös lukuisia tapoja lyhentää merkintöjä tai lisätä niihin tietoja. Lisäksi on määritelty merkintätavat aikaväleille ja kestoille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Korpela, Jukka: Info on ISO 8601, the date and time representation standard IT and communication. Norms, standards and protocols.  7.7.2007. Viitattu 20.11.2007. (suomeksi)
Kuhn, Markus: A summary of the international standard date and time notation cl.cam.ac.uk.  19.12.2004. Viitattu 20.11.2007. (englanniksi)
Dubost, Karl: Use international date format (ISO) Quality Web Tips.  16.8.2003. World Wide Web Consortium (W3C). Viitattu 8.8.2009. (englanniksi)
Kensington

| Kensington |
| --- | --- |
 Katunäkymä Kensingtonista.
Kaupunki:  Lontoo
Muodollinen kreivikunta:  Suur-Lontoo
Lontoon kaupunkipiiri:  Kensington and Chelsea
Koordinaatit:  51°30′00″N, 0°11′28″W
Lähialueet:  Holland Park, Bayswater, Knightsbridge, Fulham, Hammersmith, Shepherd’s Bush
 fiKensington 
Kensington on alue Lontoossa Kensington and Chelsean hallintoalueella. Se on tiheään asuttua varakasta asuinaluetta, jossa on myös paljon julkisia rakennuksia. Vuoden 2001 väestönlaskennassa Kensingtonissa oli 158 919 asukasta.
Kaupunginosa sijaitsee Hyde Parkin länsi- ja lounaispuolella.
Kensigtonin sydän ja tärkein ostoskatu on Kensington High Street, jossa on monia kalliita myymälöitä. Toinen keskeinen liikekeskittymä on metroaseman ympärillä South Kensingtonissa.
Kensingtonin tärkeitä nähtävyyksiä ovat kolme suurta museota Natural History Museum, Science Museum ja Victoria and Albert Museum, konserttisali ja kulttuurikeskus Royal Albert Hall sekä Kensingtonin palatsi, jossa Walesin prinsessa Diana asui viimeiset elinvuotensa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kensington Wikimedia Commonsissa
Keltapähkämö

| Keltapähkämö |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Pähkämöt Stachys
Laji::  annua
Kaksiosainen nimi
 Stachys annua  (L.) L. 
Katso myös
   Keltapähkämö Wikispeciesissä   Keltapähkämö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltapähkämö (Stachys annua) on tavallisesti yksivuotinen pähkämölaji, jota esiintyy Euroopassa. Sen varsi tavallisesti haaroo ja kasvaa kymmenestä 40:een senttimetriä korkeaksi. Se on lyhytkarvainen tai kalju. Lehdet ovat tavallisesti soikeita, laidat tylppähampaisia tai nyhäisiä. Alimmat niistä ovat ruodillisia, ylemmät tavallisesti ruodittomia. Kukinnon valekiuhkurat sijaitsevat useimmin toisistaan erillisinä. Teriö on vaaleankeltainen, alahuuli tavallisesti punapisteinen.
Katriina Saarinen

Katriina Saarinen (s. 25. elokuuta 1972) on suomalainen salibandyvalmentaja ja entinen pelaaja.
Saarinen toimi Naisten Salibandyliigassa pelaavan Classicin päävalmentajana kaudesta 2016–2017 kauteen 2018-2019.
Ennen valmennusuraansa Saarinen edusti pelaajana Salibandyliigassa kaudella 1996–1997 Horman Hiisi -seuraa ja vuosina 1998–2016 Classicia. Hän voitti kahdeksan Suomen-mestaruutta ja neljä SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia. Hän pelasi runkosarjassa 359 ottelua, joissa teki 384 maalia ja antoi 256 maalisyöttöä, yhteensä 640 tehopistettä. Hän on liigassa ensimmäinen nainen, joka teki 400, 500 ja 600 tehopistettä. Kauden 2020–2021 jälkeen hänellä on naisten salibandyliigan tilastoissa eniten mitaleja sekä eniten pääsarjakausia, otteluita ja tehtyjä maaleja niin runkosarjassa kuin pudotuspeleissäkin.
Ennen salibandy-uraansa Saarinen pelasi tennistä. Vuonna 1993 hän oli mukana Suomen Fed Cup -joukkueessa, joka ylsi toistaiseksi parhaimpaan saavutukseensa, kahdeksan parhaan joukkoon. Nykyään hän toimii tennisvalmentajana ja Suomen Fed Cup -joukkueen kapteenina.
Saavutukset > Salibandy

Maailmanmestaruus 2001
MM-hopeaa 2005, 2007, 2011
MM-pronssia 2003
Euroopan Cupin mestaruus 2003–2004
Suomen mestaruus 2002–2003, 2007–2008, 2008–2009, 2009–2010, 2010–2011, 2011–2012, 2012–2013, 2014–2015
SM-hopeaa 2000–2001, 2005–2006, 2013–2014, 2015–2016
SM-pronssia 2001–2002, 2003–2004
Saavutukset > Tennis

Useita Suomen mestaruuksia
ITF-turnausvoitto 1993 (Ronneby, Ruotsi)
Kaukainen maa

| Kaukainen maa> Far and Away |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ron Howard
Käsikirjoittaja:  Bob Dolman
Tuottaja:   Ron Howard  Brian Grazer  Bob Dolman 
Säveltäjä:  John Williams
Kuvaaja:  Mikael Salomon
Leikkaaja:   Daniel P. Hanley  Mike Hill 
Lavastaja:  Richard C. Goddard
Pääosat:   Tom Cruise  Nicole Kidman 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Imagine Entertainment
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:  22. toukokuuta 1992
Kesto:  140 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  60 miljoonaa dollaria
Tuotto:  $137 783 840 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaukainen maa (Far and Away) on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut Ron Howardin ohjaama ja tuottama uudisraivaaja-aiheinen elokuva.
Elokuva kertoo köyhän torpparin (Tom Cruise) ja rikkaan maanomistajan tyttären (Nicole Kidman) karkumatkasta 1800-luvun Irlannista Amerikkaan. Uudella mantereella pariskunta joutuu kilpailemaan toimeentulostaan ja ajautuu erilleen. Lopulta pariskunta osallistuu vuoden 1893 maanvaltaukseen Oklahomassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Cruise  | … |  Joseph Donnelly   |
|  Nicole Kidman  | … |  Shannon Christie   |
|  Thomas Gibson  | … |  Stephen Chase   |
|  Robert Prosky  | … |  Daniel Christie   |
|  Barbara Babcock  | … |  Nora Christie   |
|  Cyril Cusack  | … |  Danty Duff   |
|  Eileen Pollock  | … |  Molly Kay   |
|  Colm Meaney  | … |  Kelly   |
|  Douglas Gillison  | … |  Dermody   |
|  Michelle Johnson  | … |  Grace   |
|  Clint Howard  | … |  Flynn   |
|  Niall Tóibín  | … |  Joseph Donnellyn isä   |
Kensington Palace Gardens

| Kensington Palace Gardens |
| --- | --- |
 Portit Kensington Palace Gardensin pohjoispäässä
Alkupiste:  Notting Hill Gate
Päätepiste:  Kensington High Street
Kensington Palace Gardens on eksklusiivinen katu Ison-Britannian pääkaupungissa Lontoossa. Sen läheisyydessä sijaitsee muun muassa Kensingtonin palatsi sekä useiden eri maiden suurlähetystöjä ja kuuluisien henkilöiden asuntoja. Kadun rakentaminen aloitettiin 1840-luvulla. Nykyisin se on yksi maailman kalleimmista kaduista.
Kuuluisia residenssejä (numero tarkoittaa osoitetta)

5 — Venäjän konsulaatin virka-asunto
6-7 — Venäjän suurlähetystö
9 — Intian suurlähettilään virka-asunto
12a — Nepalin suurlähetystö
13 — Venäjän suurlähettilään virka-asunto
14 — Suomen suurlähettilään virka-asunto
15a — Venäläisen liikemiehen Leonard Blavatnikin koti
18-19 —Intialaisen liikemiehen Lakshmi Mittalin koti
20 —Brunein sulttaanin Hassanal Bolkiahin omistama talo
21 — Libanonin suurlähetystö
22 — Kuwaitin suurlähettilään virka-asunto
23 —  Japanin suurlähettilään virka-asunto
24 — Saudi-Arabian suurlähettilään virka-asunto
25 — Slovakian suurlähetystö
26-30 — Tšekin suurlähetystö
2 — Israelin suurlähetystö
4 — Romanian suurlähetystö
9a — Filippiinien suurlähetystö
10 — Norjan suurlähettilään virka-asunto
Venäjän suurlähetystö
Tšekkien ja Slovakian suurlähetystöt
Nepalin suurlähetystö
Japanin suurlähettilään virka-asunto
Kensingtonin palatsi

| Kensingtonin palatsi> Kensington Palace |
| --- | --- |
 Kensingtonin palatsi marraskuussa 2006.
Sijainti:  Kensington, Lontoo, Englanti
Omistaja:  Britannian kruunu
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kensingtonin palatsi (engl. Kensington Palace) on kuninkaallinen residenssi Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Kensington Gardensin vieressä. Se on toiminut kuningasperheen asuinpaikkana 1690-luvulta lähtien, jolloin kuningas Vilhelm Oranialainen ja kuningatar Maria muuttivat sinne, ja se on tällä hetkellä Walesin prinssi Williamin ja Walesin prinsesssa Catherinen, Gloucesterin herttuan ja herttuattaren sekä Kentin prinssi Michaelin ja Kentin prinsessa Michaelin virallinen asuinpaikka Lontoossa.
Nykyään valtionhuoneita on avatty yleisölle nähtäväksi, ja niitä hallinnoi hyväntekeväisyysjärjestö Historic Royal Palaces. Siellä on esillä myös muun muassa prinsessa Dianan iltapukuja ja valokuvia. Sen lisäksi palatsissa on yleisölle avoinna myös muun muassa kuningatar Viktorian makuuhuone ja kirjoitushuone. Rakennuksen yhteydessä on myös matkamuistokauppa ja kahvila. Palatsin toimistot ja yksityiset majoitustilat ovat edelleen kuninkaallisen perheen vastuulla. Siellä on myös monia maalauksia ja muita esineitä Royal Collectionista.
Vuonna 1819 Kensingtonin palatsissa syntyi kuningatar Viktoria. Nykyään palatsi on osittain avattu yleisön nähtäväksi. Palatsin yhteydessä on matkamuistokauppa ja kahvila.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kensingtonin palatsi Wikimedia Commonsissa
Kensingtonin palatsin verkkosivut (englanniksi)
Keltapäivänlilja

| Keltapäivänlilja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Heinäpuukasvit Xanthorrhoeaceae
Alaheimo::  Hemerocallidoideae
Suku::  Päivänliljat Hemerocallis
Laji::  lilioasphodelus
Kaksiosainen nimi
 Hemerocallis lilioasphodelus  L. 
Synonyymit
 Hemerocallis flava 
Katso myös
   Keltapäivänlilja Wikispeciesissä   Keltapäivänlilja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltapäivänlilja (Hemerocallis lilioasphodelus, syn. Hemerocallis flava) on heinäpuukasvien (Xanthorrhoeaceae) heimoon, päivänliljojen (Hemerocallis) sukuun kuuluva kasvilaji. Se kasvaa noin 75–90 cm korkeaksi. Lehdet ovat kapeita sekä väriltään syvänvihreitä. Kukat ovat kirkkaankeltaisia ja sitruksentuoksuisia. Keltapäivänlilja kukkii keväällä tai alkukesästä.
Keltapäivänliljaa kasvatetaan koristekasvina ja käytetään myös monien uusien päivänliljaristeymien luomisessa puutarhateollisuudessa. Puutarhassa keltapäivänlilja on helppohoitoinen koristekasvilaji, joka kukkii päivänliljalajeista kaikista varhaimmin. Keltapäivänlilja sopii myös leikkokukaksi.
Keltapäivänlilja kasvaa parhaiten täydessä auringon valossa tai puolivarjossa multavalla, hiekkaisella tai savisella maaperällä. Maaperän kosteuden ja happamuuden suhteen keltapäivänlilja kasvaa kaikenlaisilla maaperillä. Kukinnan jälkeen varret voi leikata alas ja kuolleet lehdet on syytä poistaa aina loppusyksystä. Keltapäivänliljaa ei tarvitse jakaa, mutta sen voi halutessaan jakaa helposti syksyllä tai aikaisin keväällä. Puutarhassa keltapäivänlilja voi alkaa hiljalleen levittäytyä itsenäisesti ympäristöönsä. Suomessa keltapäivänliljaa on myös tavattu villiytyneenä luonnosta muutamilta paikoilta eteläisestä Suomesta.
Keltapäivänliljan kukka
Karl Schnurre

Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Karl Schnurre
Karl Schnurre (24. marraskuuta 1898 Marburg – 29. syyskuuta 1990 Bonn) oli saksalainen diplomaatti ja juristi. Opintojensa jälkeen hän työskenteli Lontoossa saksalais-brittiläisen välitystuomioistuimen palveluksessa, kunnes sai 2. tammikuuta 1928 tehtävän Saksan ulkoministeriössä (Auswärtiges Amt) Berliinissä.
Karl Schnurre (oikealla) saapumassa Viipuriin 26.10.1941. Vastaanottajana (keskellä) kaupunginjohtaja, kapteeni Arno Tuurna.
Syksyllä 1930 hänet siirrettiin Saksan suurlähetystöön Budapestiin, missä hän palveli vuoteen 1936, jolloin nimitettiin lähetystöneuvokseksi. Elokuussa 1935 hän oli liittynyt Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen jäseneksi. Hänen tehtäviinsä kuului hoitaa erityislähettiläänä mm. Ruotsiin ja Suomeen liittyviä erityiskysymyksiä. Schnurre toimi myös Saksan ulkoministeriön kauppapoliittisen osaston päällikkönä.
Kesällä 1939 Schnurre kävi salaisia ​​neuvotteluja Neuvostoliiton Berliinin kauppaedustuston päällikön Barbarinin kanssa Saksan ja Neuvostoliiton taloussopimuksesta, joka allekirjoitettiin 19. elokuuta 1939. Taloussopimus oli askel kohti Molotov–Ribbentrop-sopimusta.
Erityislähettiläänä Schnurre Talvisodan jälkeen neuvotteli ja sopi toukokuussa 1940 Suomen ja Saksan välisten kauppaneuvotteluiden alkamisesta. Toukokuun 20. päivänä vuonna 1941 hän tapasi presidentti Risto Rytin salaisen sotilaallista yhteistyötä koskevan asian vuoksi. Schnurre välitti Rytille Adolf Hitlerin ehdotuksen, että Suomi lähettäisi jonkun yleisesikuntaupseerin tai useampia Saksaan keskustelemaan siitä, miten sotilaalliset toimenpiteet voitaisiin koordinoida, jos Suomi joutuisi hyökkäyksen kohteeksi. Kun suomalaiset olivat hyväksyneet ehdotuksen, Schnurre sähkötti 22.5. Saksaan, että neuvottelut olivat päättyneet menestyksellisesti. Jatkosodan lopussa, syyskuussa 1944, hänen roolinaan suhteessa Suomeen puolestaan oli vaatia velkojen takaisinmaksua Saksalle.
Adolf Hitlerin kuoleman jälkeen Schnurre asettui Dönitzin johtaman ns. Flensburgin hallituksen käyttöön. Hänet pidätettiin ja internoitiin toukokuussa 1945 hallituksen toimipaikassa Mürwikin laivastokoulussa Flensburgissa. Nürnbergin oikeudenkäynnissä Schnurre todisti esimiestensä Ernst von Weizsäckerin ja Karl Ritterin puolesta, jotka tuomittiin. Sodan jälkeen Schnurre työskenteli öljyteollisuuden järjestötehtävissä.
Istriotin kieli

| Istriotin kieli |
| --- | --- |
 Istriotin puhuma-alue vuonna 1850 vihreällä, vuonna 1900 harmaalla ja vuonna 1950 punaisella.
Oma nimi:  Istriotì c'anccwe
Tiedot
Alue:   Kroatia  Ranska
Puhujia:  1 000
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  itaaliset kielet romaaniset kielet länsi-itaaliset kielet italodalmaattiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  roa
ISO 639-3:  ist
 Ohje 
Istriotin kieli on romaaninen kieli, jota puhutaan Istrian niemimaan eteläosissa Rovinjin ja Vodnjanin kaupungeissa Kroatiassa. Kieli sekoitetaan usein istro-romanian kieleen, mutta se on ehkä läheisempää sukua nyt jo hävinneelle dalmaatin kielelle, sekä edelleen käytössä olevalle friulille. Vuonna 2000 tehdyn arvion mukaan kielellä oli 1 000 puhujaa. Kieli siirtyy edelleen sukupolvelta toiselle, mutta UNESCO on listannut kielen vaaraantuneeksi.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Bilabiaali | Labiodentaali | Dento-alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiili | Klusiili | p | b |  | t | d |  |  | k | g |
| Affrikaatta | Affrikaatta |  |  |  | ʧ | ʤ |  |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi |  | f | v | s | z |  |  |  |
| Nasaali | Nasaali | m |  | n |  | ɲ | ŋ |
| Tremulantti | Tremulantti |  |  | r |  |  |  |
| Approksimantti | lateraali |  |  | l |  | ʎ |  |
| Approksimantti | sentraali |  |  |  |  | j | w |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Puoliavoin | ɛ |  | ɔ |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Kielinäyte

| Istriotiksi | Italiaksi |
| --- | --- |
 La nostra zì oûna longa cal da griebani: i spironi da Monto inda uò salvà, e 'l brasso da Vistro uò rastà scuio pei grutoni pioûn alti del mar, ca ruzaghia sta tiera viecia-stara. Da senpro i signemo pissi sensa nom, ca da sui sa prucoûra 'l bucon par guodi la veîta leîbara del cucal, pastadi dala piova da Punente a da Livante e cume i uleîi mai incalmadi. Fra ste carme zì stà la nostra salvissa, cume i riboni a sa salva dal dulfeîn fra i scagni del sico da San Damian; el nostro pan, nato gra li gruote, zi stà inbinideî cul sudur sula iera zbruventa da Paloû... e i vemo caminà par oûna longa cal da griebani, c'ancui la riesta lissada dali nostre urme.: La nostra è una lunga strada irta di sassi:  gli speroni di Monto ci hanno salvato, ed il braccio di Vistro è rimasto scoglio per le grotte poste più in alto del mare, che erode questa antica terra. Da sempre siamo pesciolini che da soli si procurano il boccone per godere la libera vita del gabbiano, oppressi dalla pioggia di Ponente e di Levante come olivi senza innesti. Fra queste insenature è stata la nostra salvezza, come i riboni si salvano dal delfino fra le tane della secca di San Damiano; il nostro pane, nato tra le grotte, è stato benedetto col sudore nell'aia ribollente di Palù... ed abbiamo camminato per una lunga strada dissestata, che oggi rimane spianate dai nostri passi.
Katie King

Katie King on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hän oli mukana voittamassa Naganon olympialaisissa kultaa, hopeaa Salt Lake Cityn olympialaisissa, ja pronssia Torinon olympialaisissa 2006. Hän on valmistunut Brown Universitystä vuonna 1997. Torinon talviolympialaisissa 2006 hän teki hattutempun Suomea vastaan pronssiottelussa.
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Nagano 1998 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Salt Lake City 2002 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Torino 2006 | jääkiekko |  |
Keltapyrstöpiikkimakrilli

| Keltapyrstöpiikkimakrilli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Piikkimakrillit Carangidae
Suku::  Seriola
Laji::  lalandi
Kaksiosainen nimi
 Seriola lalandi  Valenciennes, 1833 
Katso myös
   Keltapyrstöpiikkimakrilli Wikispeciesissä   Keltapyrstöpiikkimakrilli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltapyrstöpiikkimakrilli (Seriola lalandi) on piikkimakrillien heimoon kuuluva kalalaji. Sitä esiintyy kaikkialla maailman lämpimillä valtamerialueilla. Laji voi saavuttaa 250 senttimetrin pituuden, mutta jää usein noin 80-senttimetriseksi. Painavin punnittu yksilö painoi 96,8 kilogrammaa ja vanhin tunnettu yksilö oli 12-vuotias.
Keltapyrstöpiikkimakrillia käytetään jonkin verran ruokakalana. Sitä käytetään varsinkin sushin ja sashimin valmistuksessa.
Keltapyrstöpiikkimakrillia kasvatetaan ruokakalaksi Japanissa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa ja Euroopassa.
Aiheesta muualla

Afrikkanet: Seriola lalandi - keltapyrstöpiikkimakrilli
Hämmästyttävä Hämähäkkimies

| Hämmästyttävä Hämähäkkimies> The Spectacular Spider-Man |
| --- | --- |

Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  21 min
Luoja(t):  Victor Cook Greg Weisman
Pääosissa:  Josh Keaton Lacey Chabert Joshua LeBar Grey DeLisle Alanna Ubach James Arnold Taylor Vanessa Marshall
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Kids' WB (2008)  The CW4Kids (2008)  Disney XD (2009)  Teletoon  Nelonen (2010)
Esitetty:  8. maaliskuuta 2008 – 18. marraskuuta 2009
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  26 (luettelo jaksoista)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Ari Arad Greg Weisman Victor Cook Stan Lee Diane A. Crea
Ohjaaja(t):  Jennifer Coyle Dave Bullock Kevin Altieri Mike Goguen Victor Cook Troy Adomitis Dan Fausett
Käsikirjoittaja(t):  Kevin Hopps Andrew Robinson Matt Wayne Greg Weisman Nicole Dubuc Randy Jandt
Tuotantoyhtiö(t):  Culver Entertainment
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Annie (2009, 2010)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Hämmästyttävä Hämähäkkimies (engl. The Spectacular Spider-Man) on yhdysvaltalainen Culver Entertainmentin tuottama animaatiosarja, joka alkoi 8. maaliskuuta 2008. Sarja perustuu nimensä mukaan Stan Leen luomaan sarjakuvasankariin Hämähäkkimieheen. Itse sarjaa olivat luomassa Victor Cook ja Greg Weisman. Jaksoja on tuotettu yhteensä 26.
Hämmästyttävä Hämähäkkimies -sarja käsittelee alkuperäisiä Hämähäkkimiehen tarinoita hänen ensimmäisistä vuosista sankarina. Peter Parker on 16-vuotias nuorukainen, joka käy ensimmäistä vuottaan high schoolissa. Vietettyään kesälomansa taistellen rikollisia vastaan uusilla kyvyillään, Parkerin täytyy nyt opetella salaamaan henkilöllisyyttään käydessään high schoolia ja eläessään tavallista teini-ikäisen elämää. Hän myös tapaa ensimmäistä kertaa pahimmat ja tunnetuimmat vihollisensa, kuten Tohtori Mustekalan, Vihreän Menninkäisen, Venomin ja monia muita.
Hasbro muun muassa julkaisi sarjaan perustuvan lelusarjan huhtikuussa 2008.
Suomessa sarjaa esitettiin ensi kerran Nelosella 7. tammikuuta 2010. Sittemmin Nelonen aloitti sarjan uusinnat elokuussa 2010.
Äänirooleissa > Sankarit/Hyvät hahmot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Josh Keaton  | … |  Peter Parker / Hämähäkkimies   |
|  Lacey Chabert  | … |  Gwen Stacy   |
|  Joshua LeBar  | … |  Flash Thompson   |
|  Grey DeLisle  | … |  Sally Avril, Betty Brant, Erin   |
|  Alanna Ubach  | … |  Liz Allan   |
|  James Arnold Taylor  | … |  Harry Osborn, Frederick Froswell   |
|  Vanessa Marshall  | … |  Mary Jane Watson   |
|  Deborah Strang  | … |  May-täti   |
|  Phil LaMarr  | … |  Randy Robertson, Robbie Robertson, Fancy Dan   |
|  Daran Norris  | … |  J. Jonah Jameson, John Jameson, Tinuri   |
|  Andrew Kishino  | … |  Kenny Kong, Ned Lee   |
|  Steve Blum  | … |  Seymour O'Reilly, Dilbert Trilby   |
|  Kath Soucie  | … |  Martha Conners, Anna Watson   |
|  Dee Bradley Baker  | … |  Curt Conners / Lisko   |
|  Tom Wilson  | … |  Stan Carter   |
|  Irene Bedard  | … |  Jean DeWolff   |
|  Dorian Harewood  | … |  Doc Bromwell   |
|  Brian George  | … |  Aaron Warren   |
|  Cree Summer  | … |  Glory Grant   |
|  Max Burkholder  | … |  Billy Conners   |
|  B. J. Ward  | … |  pormestari Waters   |
|  Clyde Kusatsu  | … |  Ted Twaki   |
|  Elisa Gabrielli  | … |  Ashley Kafka   |
|  Edward Asner  | … |  Ben Parker   |
|  Robert Costanzo  | … |  Sullivan Edwards   |