stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Augustin

Augustin on miehen etunimi. Se on syntynyt lyhentymänä latinalaisesta nimestä Augustinus, joka taas on alkuperältään diminutiivimuoto kunnianarvoisaa tarkoittavasta nimestä Augustus.
Augustin esiintyy myös sukunimenä. Myös englantilainen sukunimi Austin on syntynyt Augustin-nimen lyhentymänä.
Nimi Augustin on 1700-luvulla muutamana vuotena esiintynyt myös suomalaisessa almanakassa, 28. elokuuta. Päivä on vanhastaan kirkkoisä Augustinuksen muistopäivä, ja nimi Augustinus esiintyikin tällä päivällä 1700-luvulta vuoteen 1928 saakka, muutaman kerran kuitenkin lyhentyneenä muotoon Augustin.
Suomessa nimi Augustin on 1900-luvun alusta elokuuhun 2023 mennessä annettu noin 140 henkilölle.
Tunnettuja Augustineja > Augustin sukunimenä

Jean-Kévin Augustin (s. 1997), ranskalainen jalkapalloilija
Katrin Wagner-Augustin (s. 1977), saksalainen ratameloja ja olympiavoittaja
Liane Augustin (1927–1978), sakslalais-itävaltalainen laulaja ja näyttelijä
Ludovic Augustin (s. 1902), haitilainen ampuja
Maria Augustin (1749–1803), suomalainen kauppias ja laivanvarustaja
Marx Augustin (1643–1685), itävaltalainen musikantti ja balladilaulaja, perimätiedon mukaan laulun O du lieber Augustin kirjoittaja
Virpi Augustin (1942–2025), suomalainen oopperalaulaja
Tunnettuja Augustineja > Augustin etunimenä

Augustin Barié (1883–1915), ranskalainen urkuri ja säveltäjä
Augustin Bea (1881–1968), saksalainen pappi ja jesuiitta
Augustin Louis Cauchy (1789–1857), ranskalainen matemaatikko
Augustin Dubail (1851–1934), ranskalainen kenraali
Augustin Ehrensvärd (1710–1772), ruotsalainen kreivi ja sotamarsalkka, Suomenlinnan ja Svartholman rakennustöiden johtaja
Augustin Fataki Alueke (1912–1999), kinshansankongolainen katolinen arkkipiispa
Augustin Jean Fresnel (1788–1827), ranskalainen insinööri ja optiikan tutkija
Augustín Malár (1894–1945), slovakialainen kenraali
Augustin Mannerheim (1915–2011), ruotsalainen vapaaherra, metsänhoitaja ja kirjailija
Augustin Misago (1943–2012), ruandalainen kansanmurhaan osallistunut katolinen piispa
Augustin Pyramus de Candolle (1778–1841), ranskalais-sveitsiläinen kasvi- ja sienitieteilijä
Augustin Sagna (1920–2012), senegalilainen katolinen piispa
Augustin Theiner (1804–1874), saksalainen katolinen teologi ja kirkkohistorian tutkija
Augustin Traoré (s. 1955), malilainen katolinen piispa
Charlene Vella

| Charlene Vella> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  Malta
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Warwickin yliopisto
Instituutti:  Maltan yliopisto
Tutkimusalue:  Keskiajan taide, renessanssiajan taide
Aiheesta muualla
Kotisivu
Charlene Vella on maltalainen taidehistorioitsija, akateemikko ja kirjailija. Vella johtaa keskiajan ja renessanssiajan taiteen tutkimusta Maltan yliopistossa.
Elämäkerta

Charlene Vella on opiskellut taidehistoriaa Maltan yliopistossa. Vuonna 2016 hän suoritti tohtorin tutkinnon Warwickin yliopistossa Isossa-Britanniassa. Warwicking yliopistossa Vella opiskeli Cambridgen yliopiston tutkijan Donald Cooperin alaisuudessa. Vuonna 2025 Vella palkittiin Maltalla Mara-tapahtumassa, joka nostaa esiin naisten johtajuutta, luovuutta ja sinnikkyyttä. Hän sai tunnustuksen siitä, että on ensimmäinen kokopäiväinen naisluennoitsija taidehistoriassa Maltan yliopistossa. Lisäksi Vella on ensimmäinen nainen, joka on saavuttanut apulaisprofessorin arvon taidehistorian alalla samassa yliopistossa.
Vella on kirjoittanut uransa aikana kaksi monografiaa, sekä julkaissut useita tekstejä maltalaisissa ja kansainvälisissä tieteellisissä julkaisuissa. Vuonna 2023 Vella sai ‘Premio Antonello da Messina 2023’ -palkinnon ‘Studi Antonelliani’ -kategoriassa, jonka järjesti Associazione Culturale “Antonello da Messina” 14. huhtikuuta 2023 Basilica di San Marcossa Capitolium-kukkulalla Roomassa. Vella on myös järjestänyt kansainvälisiä konferensseja Maltan yliopistossa liittyen keskiajan taiteeseen.
Vuodesta 2016 Vella on ollut jäsenenä Maltan valtion kaavoitusviranomaisen (Malta Planning Authority) neuvoa-antavassa muotoilukomiteassa. Vuonna 2023 Vella valittiin jäseneksi Maltan katolisen instituutin hallitukseen (Board of the Malta Catholic Institute). Vella on lisäksi toiminut vakituisena taidekriitikkona Sunday Times of Malta -lehdelle vuosina 2008-2018.
Teokset

The Mediterranean Artistic Context of Late Medieval Malta: 1091-1530, Charlene Vella. Malta: Midsea Books, 2013.
In the Footsteps of Antonello Da Messina: The Antonelliani between Sicily and Venice. Charlene Vella. Malta: Midsea Books, 2022.
Dynamics of Artistic Exchange in the Mediterranean: the Medieval and Renaissance Imprint. Charlene Vella (ed.). Malta: Midsea Books, 2024.
With Abigail Pace, ‘Isabelle Borg: an Artist who happened to be a Woman’, in Yosanne Vella (ed.) Discovering women’s history in Malta, 2024, Malta University Press, pp. 143–151.
‘New insights into the painted crucifix attributed to Antonio de Saliba in the V&A Museum, London’, The Antiquaries Journal, 101, 2021, pp. 269–300. doi:10.1017/S000358152000030X.
Pasi Klemettinen

Pasi Klemettinen (s. 1963 Imatra) on suomalainen perinteentutkija ja tietokirjailija.
Pasi Klemettinen haltiapuun äärellä vuonna 2022
Klemettinen valmistui ylioppilaaksi 1983 Kaustisen musiikkilukiosta. Hänen pääinstrumenttinsa oli alttoviulu, jota hän soitti jo lukiota edeltävänä aikana Imatran kaupunginorkesterissa. Ennen akateemista urapolkua hän suoritti Joutsenon opiston  kulttuurisihteerilinjan vuosina 1984–1986.
Klemettinen opiskeli Joensuun yliopistossa, josta hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1992, lisensiaatiksi 1995 ja tohtoriksi 1997. Hänen oppiaineitaan olivat perinteentutkimus, kulttuuriantropologia ja musiikkitiede. Väitöskirjaa hän valmisteli professori Anna-Leena Siikalan johtamassa Uralilainen mytologia -hankkeessa, jonka rahoitti Suomen Akatemia. Väitöskirja käsittelee kansanomaisia paholais- ja noituuskäsityksiä Karjalankannaksen ja Laatokan Karjalan tarinaperinteessä.
Klemettinen työskenteli 1990-luvulla eri työtehtävissä Joensuun yliopiston humanistisessa tiedekunnassa. Joensuun perinnearkiston erikoistutkijana hän järjesti kilpakirjoituksen karhunkaatajille ja haastatteli heitä eri paikkakunnilla Pohjois-Karjalassa. Joensuun laulujuhlilla hän esiintyi Kontiolahdella järjestetyissä rituaalisissa karhunpeijaisissa vuosina 1996–1997. Lisäksi hän käsikirjoitti ja suunnitteli karhuperinteiden ympärille kietoutuvan näyttelyn ja multimedian.
Vuosina 2000–2021 Klemettinen työskenteli eri tehtävissä Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa Helsingissä. Arkistossa hän paneutui erityisesti vanhojen perinnekokoelmien digitointiin, kuvailuun tietojärjestelmiin ja käytettävyyden edistämiseen yhteistyöhankkeissa.
Klemettinen siirtyi syksyllä 2021 vapaaksi tietokirjailijaksi, joka hyödyntää teoksissaan laajaa tietämystään suomalaisesta kansanperinteestä. Hänen kiinnostuksen kohteita ovat muun muassa kansanusko, uskomustarinat, mytologiat, myytit, rituaalit ja pahat uskomusolennot.
Teokset

Mellastavat pirut – Tutkimus kansanomaisista paholais- ja noituuskäsityksistä Karjalan Kannaksen ja Laatokan Karjalan tarinaperinteessä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1997 (väitöskirja). ISBN 951-746-012-0 (painettu).
Karjalan räyhähenget. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2018 / 2022. ISBN 978-952-222-963-2 (painettu kovakantinen). ISBN 978-951-858-464-6 (painettu pehmeäkantinen).
Hätäkös tässä matalassa kaivossa – Sutkauksia ja sananparsia. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2019. ISBN 978-951-858-050-1 (painettu).
Kansanuskon yöpuoli – Hiidet, manalaiset ja muut demonit. SKS Kirjat, 2022. ISBN 978-951-858-107-2 (painettu). ISBN 978-951-858-370-0 (e-kirja).
Karhu – Pohjoisten kansojen myyttejä. SKS Kirjat, 2023. ISBN 978-951-858-345-8 (painettu). ISBN 978-951-858-495-0 (äänikirja). ISBN 978-951-858-531-5 (e-kirja).
Borås HC

| Borås HC |
| --- | --- |

Perustettu:  1969
Kaupunki:   Borås
Kotiareena:  Boråsin jäähalli
– kapasiteetti:  3 949
Sarjataso:  HockeyEttan
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Christoffer Holst
Päävalmentaja:   Christer Nylund
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Borås HC on ruotsalainen jääkiekkoseura. Seuran kotikaupunki on Borås, ja se pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla, Hockeyettanissa.
Joukkue kaudella 2024-2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 30 |  | Konstantin Barulin | L | 2025 | Karaganda, Kazakstanin SNT, Neuvostoliitto |  |
| 35 |  | Viggo Andrén | L | 2025 | Göteborg, Ruotsi |  |
| 60 |  | Adam Bjerborn | L | Juniori | Borås, Ruotsi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 11 |  | Christian Lindberg | L | 2028 | Tukholma, Ruotsi |  |
| 12 |  | William Svensson | L | 2025 |  |  |
| 19 |  | William Wennström (A) | L | 2025 |  |  |
| 29 |  | Anton Davidsson | R | 2025 | Göteborg, Ruotsi |  |
| 49 |  | Joel Olerot | L | Laina |  |  |
| 54 |  | Kalle Bartholdsson | R | 2025 | Halmstad, Ruotsi |  |
| 80 |  | Adam Samuelsson | L | 2025 | White Plains, New York, Yhdysvallat |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 10 |  | Albin Storm (A) | L | KH / VLH | 2025 | Lidköping, Ruotsi |
| 22 |  | Vincent Reimer | R | KH / VLH | 2025 | Leksand, Ruotsi |
| 24 |  | Martin Fridén | L | VLH | 2025 | Örebro, Ruotsi |
| 26 |  | Philip Svensson (A) | L | LH | 2025 |  |
| 27 |  | Tom Fridén | L | KH / VLH | 2025 | Örebro, Ruotsi |
| 33 |  | Adam Hirsch | L | LH | 2025 |  |
| 36 |  | Henrik Eriksson (C) | R | LH | 2025 | Jönköping, Ruotsi |
| 40 |  | Alex Bryngelsson | L | VLH | Juniori |  |
| 43 |  | Pontus Netterberg | R | OLH | 2025 | Varberg, Ruotsi |
| 63 |  | Tommi Laakso | L | VLH | 2025 | Helsinki, Suomi |
| 73 |  | Matias Sointu | L | LH | 2025 | Tampere, Suomi |
| 89 |  | Jesper Andersson | L | KH / VLH | 2025 |  |
| 96 |  | Adrian Dahlén | L | KH | Juniori |  |
|   |  | Niki Koskinen | L | VLH | 2025 | Iitti, Suomi |
Joukkue kaudella 2024-2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Christer Nylund
Apuvalmentaja: Erik Svenningsson
Apuvalmentaja: Karl Wengdahl
Maalivahtivalmentaja: Martin Arnesson
Toimitusjohtaja: Christoffer Holst
Apulaistoimitusjohtaja: Mattias Hyttinen
Aiheesta muualla

Borås HC:n kotisivut
Helena Karihtala

| Helena Karihtala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. elokuuta 1968
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  sisustussuunnitelija, malli
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Margit Helena Karihtala-Koski (ent. Karihtala, o.s. Säkkinen, s. 21. elokuuta 1968) on suomalainen sisustussuunnittelija ja entinen malli.
Ura

Kiimingistä Oulun läheltä kotoisin oleva Karihtala-Koski tuli tunnetuksi vuoden 1988 Miss Suomi -kilpailusta. Hän ei sijoittunut, mutta hänet valittiin lehdistön ihannetytöksi. Hän toimi pitkään mallina.
Karihtala-Koski toimi MTV3-kanavan T.i.l.a.-ohjelman (2001–2011) sisustussuunnittelijana vuodesta 2005. Karihtala-Koski oli mukana Hjallis Harkimon neuvonantajana vuoden 2009 Diili-kilpailussa.
Yksityiselämä

Helena Säkkinen avioitui Aki Karihtalan kanssa kesällä 1996. He erosivat vuonna 2008. Pariskunnalla on yksi tytär.
Karihtala kihlautui Hjallis Harkimon kanssa vuonna 2009. He erosivat vuonna 2012.
Karihtala avioitui Marko Kosken kanssa vuonna 2014 ja otti käyttöön nimen Karihtala-Koski. Hän käyttää sisustussuunnittelijana kuitenkin nimeä Helena Karihtala.
Teokset

Sisustajan käsikirja. Cozy Publishing, 2019. ISBN 978-952-705-4352
Funktio. Cozy Publishing, 2019. ISBN 978-952-705-4956
Mastodon (albumi)

| Mastodon Mastodon |
| --- | --- | --- |

Boksi-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 2000–2006
 Julkaistu: 18. marraskuuta 2008
 Formaatti: 9LP
 Tuottaja(t): Matt Bayles, Mastodon
 Tyylilaji: sludge metal progressiivinen metalli
 Levy-yhtiö: Relapse
Mastodonin muut julkaisut
| Blood Mountain 2006 | Mastodon 2008 | Crack the Skye 2009 |
Mastodon on yhdysvaltalaisen saman nimisen metalliyhtyeen musiikkiboksi, joka julkaistiin 18. marraskuuta 2008. Se sisältää yhtyeen koko siihen saakka julkaistun tuotannon, ennenjulkaisemattomia livekappaleita sekä oheistarvikkeita.
Sisältö > Albumit

Lifesblood (EP, 2001)
Remission (2002)
Live from the Relapse Contamination Festival 2003 (ennenjulkaisematon)
Leviathan (2004, laajennettu painos)
Call of the Mastodon (kokoelma, 2006)
Blood Mountain (2006)
Sisältö > Muut

Mastodon -vinyylilevysoittimen levymatto
Merkki
Tarrasetti
Aiheesta muualla

Mastodon (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Mastodon (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Mastodon |
| --- | --- |
 Brann Dailor  Bill Kelliher  Troy Sanders   Eric Saner  Brent Hinds 
Studioalbumit:  Remission  Leviathan  Blood Mountain  Crack the Skye  The Hunter  Once More ’Round the Sun  Emperor of Sand  Hushed and Grim 
Kokoelma-albumit:  Call of the Mastodon  Mastodon  Medium Rarities 
EP:t:  Slick Leg  Lifesblood  Oblivion EP  Jonah Hex: Revenge Gets Ugly EP  Cold Dark Place 
Livealbumit:  Live at the Aragon  Live at Brixton 
Muuta:  diskografia
Jennie Nilsson

| Jenny Nilsson |
| --- | --- |
 Jennie Nilsson vuonna 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jennie Gaby Christel Nilsson
Syntynyt: 1972 Hylte, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Poliitikko
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Jennie Gaby Christel Nilsson (s. 1972 Hylte, Ruotsi) on ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Nilsson toimi Löfvenin II hallituksen maaseutuministerinä kesään 2021 saakka. Kesäkuun lopussa 2021 hän erosi ministerin tehtävästään ja palasi kansanedustajaksi, koska hänen sijaisensa valtiopäivillä, Sara Heikkinen Breitholtz, oli ollut edellisestä vuodesta saakka sairauslomalla, ja hallituskriisin takia sosiaalidemokraattien piti varmistaa, että heidän kaikki valtiopäiväpaikkansa olivat täytettynä.
Nilsson on toiminut kansanedustajana vuodesta 2006 alkaen. Aiemmin hän on työskennellyt kunnanneuvoksena ja sairaala-apulaisena.
Nilsson on kotoisin Hyltestä.
Lolita (vuoden 1962 elokuva)

| Lolita |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Stanley Kubrick
Käsikirjoittaja:  Romaani ja käsikirjoitus: Vladimir Nabokov,  Käsikirjoitus: Stanley Kubrick
Tuottaja:  James B. Harris
Säveltäjä:  Bob Harris (Lolita-teema), Nelson Riddle
Kuvaaja:  Oswald Morris
Leikkaaja:  Anthony Harvey
Pääosat:  Peter Sellers, Sue Lyon, James Mason, Shelley Winters
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat,  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Seven Arts Productions
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer Netflix iTunes
Ensi-ilta:  13. kesäkuuta 1962  14. joulukuuta 1962
Kesto:  152 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  12 000 000 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lolita on vuonna 1962 ensi-iltansa saanut Stanley Kubrickin ohjaama, Vladimir Nabokovin vuoden 1955 samannimiseen romaaniin perustuva elokuva. Se kertoo keski-ikäisen miehen suhteesta alaikäiseen tytärpuoleensa.
Kubrick osoitti kiinnostusta Nabokovin kohuromaaniin jo vuonna 1957 ilmestyneen Kunnian polkujen jälkeen, mutta tuotanto pääsi kunnolla käyntiin vasta vuonna 1960; tuolla välillä Kubrick oli ehtinyt saada potkut Vihan riivaaman tuotannosta ja ohjata Spartacus. Kubrick muutti Lolitan tekemistä varten Englantiin, missä hän asui perheineen loppuelämänsä.
Lolita polarisoi aikalaiset kriitikot sen kiistanalaisista kuvauksistaan ​​lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Vaikka kohuja herättäneen elokuvan sisältöä pehmennettiin, British Board of Film Censors (BBFC) määräsi elokuvalle X-ikärajan Britanniassa. Siitä huolimatta elokuva oli myöhemmin ehdolla parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta vuoden 1963 Oscar-gaalassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  James Mason  | … |  Humbert Humbert   |
|  Shelley Winters  | … |  Charlotte Haze-Humbert   |
|  Sue Lyon  | … |  Dolores "Lolita" Haze   |
|  Peter Sellers  | … |  Clare Quilty / tohtori Zempf   |
|  Gary Cockrell  | … |  Richard "Dick" Schiller   |
|  Jerry Stovin  | … |  John Farlow   |
|  Diana Decker  | … |  Jean Farlow   |
|  Lois Maxwell  | … |  hoitaja Mary Lore   |
|  Cec Linder  | … |  tohtori Keegee   |
|  Susanne Gibbs  | … |  Mona   |
Jaakko Sahimaa (psykologi)

Psykologi Jaakko Sahimaa MTV:n Viiden jälkeen -ohjelman vieraana.
Jaakko Sahimaa (s.1992) on suomalainen psykologi, yrittäjä, tutkija ja tietokirjailija (PsM ja DI). Hän on työssään keskittynyt erityisesti työ- ja organisaatiopsykologian aihealueisiin sekä positiivisen psykologian alueelle. Sahimaa työskentelee organisaatiopsykologina työelämän kehittämisen parissa ja on perehtynyt työssään ja tutkimuksessaan mm. työelämän merkityksellisyys -teemaan. Sahimaan omien kotisivujen mukaan hän haluaa "tehdä suomalaisesta työelämästä entistä mielekkäämpää ja merkityksellisempää sekä auttaa yksilöitä merkityksellisyyden löytämisessä niin työssä kuin elämässä ylipäänsä". Sahimaa toimii Työ- ja organisaatiopsykologit ry:n varapuheenjohtaja.
Hän on kirjoittanut kollegoidensa kanssa aiheesta kirjan Johda Merkitystä (2020). Kirja valittiin Ekonomiliiton Bisneskirja-kilpailussa top3-kirjojen joukkoon. Sahimaa on ollut myöhemmin myös mukana kirjoittamassa kirjaa Work Goes Happy - Paremman työelämän opas, sekä Ikuinen Koeaika - Tutkimusmatka merkityksellisen työn, ammatillisen itsetuntemuksen ja oman paikkansa löytämisen äärelle ja Inhimillinen tehokkuus - Jännitteet hyötykäyttöön. Myös Inhimillinen tehokkuus -kirja valittiin vuoden bisneskirja -kilpailun finalistiksi.
Sahimaa on tunnettu erilaisista työelämän tutkimusmatkoistaan, joilla hän yhdistää työelämän kehittämistyötä, tutkimusta ja mediasisältöjen tuottamista. Vuonna 2021 Sahimaa toteutti käytännön tutkimusmatkan työn merkityksellisyyteen suomalaisesta työelämästä #Koeaika-projektin puitteissa. Projektin kautta hän tutustui 12 erilaiseen työhön 12 eri toimialalla. Projekti palkittiin vuoden sisältömarkkinointikampanjana digitaalisen markkinoinnin Grand One Gaalassa. Vuonna 2024 hän toteutti Inhimillisesti tehokas työelämä -tutkimusmatkan yhdessä Terveystalon kanssa tarjoten konsultointityötä 12 eri organisaatiolle vuoden projektin aikana.
Julkaisut

Aaltonen, T., Ahonen, P., Sahimaa, J.: Johda merkitystä.  Helsinki:  Alma Talent, 2020.  ISBN 978-952-14-3904-9
Toim. Pike Hilakari. Work goes happy - Paremman työelämän opas. Minea Kustannus, 2022. ISBN 978-952-749-801-9
Ikonen, O., Aro, A., Heikkilä, A., Holmgren, E., Juujärvi, P., Morikawa, M., Råman, S., & Sahimaa, J. Inhimillinen tehokkuus: Jännitteet hyötykäyttöön. Alma Talent, 2023. ISBN 978-952-14-4876-8​
Sahimaa, J. Ikuinen koeaika: Tutkimusmatka merkityksellisen työn, ammatillisen itsetuntemuksen ja oman paikkansa löytämisen äärelle. Minea Kustannus, 2024. ISBN 978-952-7498-28-6
Aiheesta muualla

Jaakko Sahimaan kotisivut
#Koeaika-projekti
Simonen, Marko: Psykologi meni töihin kehitysvammaisten hoitajaksi – työ meni heti ihon alle Iltalehti 05.5.2021
Riihimäki, Juha: Oikeissa töissä Suomen Kuvalehti. 16.4.2021.
Akimo, Minna: Onko puhe työ­elä­män mer­ki­tyk­sel­li­syy­des­tä eli­tis­tis­tä hai­hat­te­lua? Hämeen Sanomat 31.1.2021
Suomalaistutkimus: Kokemus työn merkityksellisyydestä lisää työtehokkuutta ja sitoutumista Oikotie Työpaikat. 20.11.2017.
↑  Jaakko Sahimaa - Organisaatiopsykologi. Yrittäjä. Vaikuttaja. Jaakko Sahimaa. Viitattu 17.9.2024.
Jääkiekko talviolympialaisissa 2022

| Jääkiekko olympialaisissa 2022   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turnaus |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Karsinnat |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Kokoonpanot |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| n k  | n k  | n k  | n k  | n k  | n k  | n k  |  |
Jääkiekossa kilpailtiin Pekingin 2022 talviolympialaisissa 3.–20. helmikuuta Wukesong Sports Centre ja National Indoor Stadium jäähalleissa. Sekä Kiinan miesten että naisten jääkiekkomaajoukkue saivat suoraan kisapaikan turnaukseen. Suomi voitti miesten turnauksessa ensimmäistä kertaa kultaa.
Syyskuussa 2015 NHL-liigan komisaari Gary Bettman kertoi NHL:n olevan kiinnostunut osallistumaan vuoden 2022 olympiaturnaukseen, mutta 22. joulukuuta 2021 NHL ilmoitti kuitenkin, etteivät sen pelaajat osallistu kisoihin koronaviruspandemian vuoksi.
Naisten turnaus pelattiin ensimmäistä kertaa kymmenellä joukkueella.
Mitaliyhteenveto > Mitalitaulukko

|  Jääkiekko talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Sijoitus |  Jääkiekko talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Maa |  Jääkiekko talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Kulta |  Jääkiekko talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Hopea |  Jääkiekko talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Pronssi |  Jääkiekko talviolympialaisissa 2022 – Mitalitaulukko > Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Suomi (FIN) | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 2. |  Kanada (CAN) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Venäjän olympiakomitea (ROC2) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3. |  Yhdysvallat (USA) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5. |  Slovakia (SVK) | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  | Yhteensä | 2 | 2 | 2 | 6 |
Mitaliyhteenveto > Lajit

| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet tiedot |  Suomi (FIN) |  Venäjän olympiakomitea (ROC2) |  Slovakia (SVK) |
| Naiset tiedot |  Kanada (CAN) |  Yhdysvallat (USA) |  Suomi (FIN) |
Miehet > Turnaus

Miesten turnauksessa oli kolme alkulohkoa, joista suoraan puolivälieriin etenivät lohkojen voittajat ja paras lohkokakkonen. Loput joukkueet etenivät karsintakierrokselle.
Kanada 1.
Yhdysvallat 6.
Saksa 7.
Kiina (I)
ROC 2.
Tšekki 5.
Sveitsi 8.
Tanska 11.
Suomi 3.
Ruotsi 4.
Slovakia 9.
Latvia 10.
(I) Isäntä
Naiset > Turnaus

Lohko A
Yhdysvallat
Kanada
Suomi
ROC
Sveitsi
Lohko B
Japani
Tšekki
Ruotsi
Tanska
Kiina
Otteluareenat

| National Indoor Stadium Kapasiteetti: 18 000 | Cadillac Arena Kapasiteetti: 18 000 |
| --- | --- |

Peking
Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka

| Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka |
| --- | --- |
 Sairaalan hallintorakennus
Sijainti
Osoite:  Niuvankuja 65 70240 Kuopio
Koordinaatit:  62°54′54″N, 027°37′25″E
Organisaatio
Tyyppi:  psykiatrinen sairaala
Erikoisala:  oikeuspsykiatria
Historia
Perustettu:  2024
Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka on Niuvanniemen sairaalan yhteydessä vuoden 2024 alusta toiminut poliklinikka. Valtakunnallisena toimijana poliklinikka tarjoaa eri viranomaistahoille konsultaatiotukea, tekee riskiarvioita sekä tarjoaa konsultaatiota ja koulutuksia terveydenhuollon eri toimijoille, esimerkiksi väkivaltakäyttäytymisen kuntouttamisessa tai erilaisten psykiatristen häiriöiden tunnistamisessa ja kohtaamisessa. Petteri Orpon hallituksen periaatepäätöksellä tätä roolia vahvistetaan vuosina 2024-2027.
THL:n ja sisäministeriön lisäksi Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka on yksi päävastuutahoista oikeuspsykiatrian roolin vahvistajana Suomen väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin ennaltaehkäisyssä ja torjunnassa vuodesta 2024.
Niuvanniemen valtakunnallinen poliklinikka piti ensimmäisen valtakunnallisen koulutuksensa aiheesta 19.-20.8.2024 teemalla Ways in and radicalization - ways out and reintegration. Kouluttajana oli yksi alan johtavista asiantuntijoista, tohtori Tina Wilchen Christensen Aarhusin yliopistosta.
Kirjallisuutta

Ahlgrén-Rimpiläinen, Aulikki ym. (2024). Oikeuspsykiatria. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. ISBN 978-952-408-207-5 (verkkojulkaisu). Teoksen verkkoversio.
Valtioneuvosto (2024). Kansallinen väkivaltaisen radikalisoitumisen ja väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyn ja torjunnan toimenpideohjelma 2024-2027. Valtioneuvoston periaatepäätös SM/2024/45. Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Lääkärilehden artikkeli: Entä kun potilas on väkivaltainen? 9.8.2021
Ylen uutinen: Näin ääriliikkeet manipuloivat lapsia ja nuoria, 24.6.2024