stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stéphanie Foretz

| Stéphanie Foretz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1981 (ikä 43)
Kansalaisuus:   Ranska
Tennispelaaja
Pituus:  166 cm
Paino:  60 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  1997–
Palkintorahat:  1 881 212 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  62. (24.2.2003)
Voitot/tappiot:  570–455
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (2003, 2012, 2013)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2000, 2003, 2004, 2012)
Wimbledon:  2. kierros (2004, 2005, 2012)
Yhdysvaltain avoimet:  3. kierros (2002)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  42. (19.5.2008)
Voitot/tappiot:  251–239
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Stéphanie Foretz (s. 3. huhtikuuta 1981 Issy-les-Moulineaux) on ranskalainen tennispelaaja.
WTA-turnauksen kaksinpelin finaaliin Foretz ei ole päässyt kertaakaan, mutta nelinpelissä finaalipaikkoja hänellä on kaksi kappaletta. Ensimmäinen tuli Antwerpenissä vuonna 2006, jolloin hänen parinaan pelasi Michaëlla Krajicek. Toisen finaalipaikkansa hän saavutti Strasbourgin nelinpelissä vuonna 2009. Tenniksen maailmanlistalla hän on parhaimmillaan ollut kaksinpelissä sijalla 62 helmikuussa 2003 ja nelinpelissä sijalla 42 toukokuussa 2008.
Yhdysvaltain avoimissa 2007 Foretz selviytyi nelinpelissä puolivälieriin asti.
Aiheesta muualla

Stéphanie Foretz WTA:n sivuilla (englanniksi)
Suur-Malmö

Suur-Malmön kunnat vuodesta 2005 lähtien.
Suur-Malmön kunnat vuoteen 2004 asti.
Suur-Malmö (ruots. Stormalmö) tarkoittaa Malmön ympärillä Etelä-Ruotsissa sijaitsevaa suurkaupunkialuetta (ruots. storstadsområde). Muita suurkaupunkialueita Ruotsissa ovat Suur-Göteborg ja Suur-Tukholma. Vuoden 2020 lopussa Suur-Malmössä oli noin 750 000 asukasta.
Suur-Malmö on Statistiska centralbyrånin määrittelemä tilastollinen käsite, joka on peräisin 1960-luvulta. Aluejako uusittiin 1970-luvulla kuntauudistuksen vuoksi. Vuoden 2005 alusta Suur-Malmöhön ovat kuuluneet myös Skurupin, Eslövin ja Höörin kunnat. Suurkaupunkialueeseen kuuluu siten 12 kuntaa.
Suur-Malmöhön kuuluvat kunnat ovat:
Staffanstorpin kunta
Burlövin kunta
Vellingen kunta
Kävlingen kunta
Lomman kunta
Svedalan kunta
Skurupin kunta
Höörin kunta
Malmön kunta
Lundin kunta
Eslövin kunta
Trelleborgin kunta
Kaikki nämä kunnat kuuluvat Skånen lääniin.
Suur-Lissabon

Grande Lisboa
Suur-Lissabon (port. Grande Lisboa) on yksi NUTS III:n määrittelemistä Lissabonin alueen ala-alueista Portugalissa. Sen pinta-ala on 1 048 km² ja väkiluku 2 042 477 (2011).
Suur-Lissabonin alueella sijaitsee yhdeksän kuntaa.
Amadora
Cascais
Lissabon
Loures
Mafra
Odivelas
Oeiras
Sintra
Vila Franca de Xira
Suur-Lontoon yleishallintoviranomainen

Suur-Lontoon yleishallintoviranomaisen logo
Suur-Lontoon yleishallintoviranomainen (engl. Greater London Authority) on Suur-Lontoon korkein hallintoelin. Se koostuu Lontoon pormestarista ja 25:stä Lontoon kaupunginvaltuuston jäsenestä, jotka valitaan vaaleilla.
Aluehallintoasetuksen mukaan GLA:lla on ratkaiseva strateginen rooli Lontoon talous-, asumis-, poliisi-, liikenne-, kaavoitus-, ympäristö-, kulttuuri- ja terveysasioissa. Suurin osa sen toiminnasta rahoitetaan valtion varoista.  Lontoon kaupunkipiirit keräävät kunnallisveroa ja luovuttavat siitä osan GLA:lle.
Søre Elvdalin kirkko

| Søre Elvdalin kirkko Søre Elvdal kirke |
| --- | --- |
 Søre Elvdalin kirkko vuonna 2010.
Sijainti:  Engerdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1885
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  80
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Søre Elvdalin kirkko (norj. Søre Elvdal kirke) on Norjassa Innlandetin läänin Engerdalin kunnassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1885.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Søre Elvdalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Hinku-verkosto

Hinku-verkosto on pääosin kunnille ja maakunnille tarkoitettu ilmastonmuutoksen hillinnän verkosto, joka tuo yhteen päästövähennyksiin sitoutuneita kuntia ja maakuntia, sekä energia- ja ilmastoalan asiantuntijoita ja yrityksiä. Kuntien ja maakuntien tavoitteena on vähentää alueidensa kasvihuonekaasupäästöjä 80 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 2007 tasolta. Joidenkin kuntien kohdalla tavoitevuosi on vieläkin aiemmin. Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) koordinoima verkosto perustettiin vuonna 2008.
Kunnat raportoivat SYKE:n ohjeen mukaisesti tietoja, joihin kuuluvat sähkönkulutus, liikenne, jätteenkäsittely, maatalous, fossiiliset polttoaineet kaukolämmön tuotannossa, erillislämmityksessä, työkoneissa ja päästökauppaan kuulumattomassa teollisuudessa sekä päästökompensaatiot. Näistä SYKE laskee kunnan päästöt. Sillä, että laskennan tekee kunnasta riippumaton taho, pyritään saamaan vertailukelpoista tietoa. Kunnalla ei myöskään tarvitse itsellään olla osaamista päästölaskennasta.
Historia

Hinku-verkosto käynnistettiin vuonna 2008 Kohti hiilineutraalia kuntaa -nimisenä hankkeena yritysjohtajien ja Suomen ympäristökeskuksen aloitteesta. Alun perin mukaan valikoitui 5 pientä kuntaa: Kuhmoinen, Mynämäki, Padasjoki, Parikkala ja Uusikaupunki. Vuonna 2011 mukaan liittyi myös Iin kunta. Vuonna 2013 Hinkusta tuli avoin verkosto, johon yritysjäsenetkin pääsivät mukaan. Verkostosta käytettiin vuoteen 2019 asti nimeä Hinku-foorumi. Hinku-verkosto on kasvanut vuosien varrella, ja siihen on liittynyt runsaasti uusia kuntia. Vuonna 2019 verkosto laajeni myös maakunnille. Vuoden 2020 alussa Hinku-verkostossa oli mukana yli 70 kuntaa ja 4 maakuntaa.
Hinku-kriteerit

Liittyäkseen Hinku-verkostoon, kunnan tai maakunnan on täytettävä Hinku-kriteerit. Hinku-kriteerit on laatinut Suomen ympäristökeskus SYKE.
»Hinku-kriteereillä tarkoitetaan kuntien ilmastonmuutoksen hillintätoimia ja linjauksia, joilla kunta uskottavasti sitoutuu vähentämään oman toimintansa kasvihuonekaasupäästöjä sekä vaikuttamaan alueensa toimijoihin (asukkaat, yritykset, maa- ja metsätalousyrittäjät sekä vapaa-ajan asukkaat) siten, että alueen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä tavoitellaan hiilineutraaliutta.» 
(Hiilineutraalisuomi > Hinku-kriteerit hiilineutraalisuomi.fi. Viitattu 16.1.2020.)
Hinku-kriteerit > Tavoite

Hinku-kunta sitoutuu valtuuston päätöksellä vähentämään alueensa kasvihuonekaasupäästöjä 80 % vuoteen 2030 mennessä vuoden 2007 tasosta. Kasvihuonekaasupäästönäkökulma otetaan huomioon kaikessa merkittävässä päätöksenteossa.
Hinku-maakunta sitoutuu yhdessä alueensa Hinku-kuntien kanssa samaan Hinku-päästövähennystavoitteeseen. Sitoutuneiden Hinku-kuntien yhteenlasketun asukasluvun on katettava vähintään 80 % maakunnan asukasluvusta, jotta maakunta voi hakea Hinku-maakunnaksi.
Hinku-kriteerit > Prosessit

Lisäksi Hinku-kunnan tulisi:
nimittää yhteyshenkilö
perustaa tärkeimpiä hallinnonaloja edustava työryhmä (tai liittää se jo olemassa olevaan)
laatia ja budjetoida vuosittainen hillintätoimien suunnitelma
toteuttaa hillintätoimia
viestiä ilmastonmuutoksen hillinnästä kunnan henkilöstölle ja kunnanvaltuustolle sekä alueen asukkaille, yrityksille ja maa- ja metsätalousyrittäjille.
Hinku-maakunnan tulisi:
perustaa maakunnallinen yhteistyöryhmä (tai liittää se jo olemassa olevaan)
laatia maakunnallinen päästövähennyspolku vuoteen 2030 yhdessä keskeisten toimijoiden kanssa.
Aiheesta muualla

Hiilineutraalisuomi.fi -verkkopalvelu
Hinku-hankesivu Syke.fi -verkkopalvelussa
Ilmastonmuutos ja ilmaston lämpeneminen
| --- | --- |
Syyt:   Kasvihuoneilmiö  Kasvihuonekaasu  Hiilidioksidi  Metaani  Auringon aktiivisuus  Ilmaston viileneminen  Milankovićin jaksot  Vulkanismi  Laattatektoniikka  Termohaliinikierto 
Vaikutukset:   Ilmastopakolaisuus  Merien happamoituminen  Merenpinnan nousu  Tulvat  Sadannan muutokset  Kuivuuskaudet  Lämpöaallot  Äärimmäiset sääilmiöt  Trooppiset hirmumyrskyt 
Tiede:   Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC  Ilmastoherkkyys  Ilmastomalli  Palautekytkennät  Kaupunkisaarekeilmiö  Keskiajan lämmin kausi  Pieni jääkausi  Hiilinielu  Otsonikato  Historialliset vaikutukset 
Keskustelu ja politiikka:   Hillitseminen  Hinku-verkosto  Sopeutuminen  Kioton sopimus  Kööpenhaminan ilmastokokous  UNFCCC  Päästökauppa  Sternin raportti  Uusiutuva energia  Energiansäästö  Oregonin vetoomus  Energiapolitiikka  Euroopan unionin energiapolitiikka  Suomen energiapolitiikka  Kiinan energiapolitiikka
Suitian ruukki

Masuunikuonaa Kivikoskenpurossa, Siuntiossa.
Suitian ruukki (myös Nybyn ruukki) oli Suomen ensimmäinen rautaruukki. Laamanni Erik Flemingin Suitian kartanon maille perustama ruukki sijaitsi Siuntion Tupalan kylässä, ja toimi 1530-luvulta, mahdollisesti vuodesta 1530 vuoteen 1558. Ruukki käytti raaka-aineenaan Ojamon rautakaivoksesta tuotua malmia. Ruukin jäänteet löydettiin joulukuussa 2007.
Tupalabäcken Siuntion Hyttiskogenissa.
Vuonna 2020 Siuntion Uudenkylän kylästä (Tupala-Nyby), Kivikoskenpuron varrelta löydettiin toinen 1500-luvun masuuni, joka on mahdollisesti kuulunut Suitian ruukkiin. Paikalla ei enää ole juurikaan näkyviä rakenteita, sillä myöhemmin paikalle rakennettiin suuri mylly, joka myös on sittemmin purettu. Puron varrella on havaittavissa masuunikuonaa sekä hiilikasan pohja. Museovirasto on määritellyt myös Tupala-Nybyn masuunipaikan kiinteäksi muinaisjäännökseksi, ja täten se on suojeltu.
Tupalasta rauta vietiin todennäköisesti niin ikään Suitian kartanoon kuuluneeseen Kvarnbyhyn, jossa sitä jalostettiin edelleen.
Suitsukepolku

| Suitsukepolku |
| --- | --- |
 Raunioita Sumharamin kaupungista
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Oman  18°15′12.0″N, 53°38′51.3″E
Tyyppi:  Kulttuuri
Kriteerit:  III, IV
Tunnusnumero:  1010
Valintahistoria
Valintavuosi:  2000
 
Suitsukepolku on Omanin Dhofarissa sijaitseva osa suitsuketietä, joita pitkin vietiin Lähi-idästä Intiaan kauppatavaraa. Alueella kasvaa Boswellia sacra -puita, joiden pihkasta saadaan suitsukkeina käytettävää olibaanihartsia. Suitsukepolku oli tämän aineen tärkeä kauppareitti antiikin aikana sekä keskiajalla. Polku ja siihen liittyvä alue liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 2000. Suojellun alueen koko on noin 850 hehtaaria ja sen suoja-alue on hieman yli 1200 hehtaaria.
Oblikaanihartsia tuotetaan Boswellia sacra -puun pihkasta
Sør-Vågsøyn kirkko

| Sør-Vågsøyn kirkko Sør-Vågsøy kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2019.
Sijainti:  Kinn, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1907
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  600
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sør-Vågsøyn kirkko (norj. Sør-Vågsøy kyrkje) on Kinnin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1907.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sør-Vågsøyn kirkko Wikimedia Commonsissa
Søren Bobach

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Søren Bobach Trentinon MM-kilpailuissa 2014 voitettuaan sprintin maailmanmestaruuden. |  Søren Bobach Trentinon MM-kilpailuissa 2014 voitettuaan sprintin maailmanmestaruuden. |  Søren Bobach Trentinon MM-kilpailuissa 2014 voitettuaan sprintin maailmanmestaruuden. |  |
Maa:   Tanska
Miesten suunnistus
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Trentino 2014 | sprintti |  |
|  Kultaa | Inverness 2015 | sprinttiviesti |  |
|  Kultaa | Strömstad 2016 | sprinttiviesti |  |
|  Hopeaa | Trentino 2014 | sprinttiviesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Jeseník 2016 | sprinttiviesti |  |
Søren Bobach (s. 25. huhtikuuta 1989 Silkeborg, Tanska) on tanskalainen suunnistaja. Trentinon maailmanmestaruuskilpailuissa 2014 Bobach voitti sprintin maailmanmestaruuden ja sijoittui sprinttiviestissä hopealle. Kahtena seuraavana vuonna hän voitti sprinttiviestissä maailmanmestaruuden. Vuoden 2016 EM-kilpailuissa hän sai sprinttiviestissä hopeaa. Vuonna 2014 Bobach voitti yhden maailmancupin osakilpailun ja sijoittui kokonaiskilpailussa yhdeksänneksi.
Juniorien maailmanmestaruuskilpailuissa Bobach on voittanut maailmanmestaruuden keskimatkalla 2006 ja saavuttanut hopeaa pitkällä matkalla 2009 sekä pronssia sprintissä ja keskimatkalla 2008 sekä viestissä 2009. Bobach oli vuonna 2011 mukana Halden SK:n joukkueessa voittamassa Jukolan viestiä. Nykisin hän edustaa seuratasolla tanskalaista OK Pan Århusia ja myös asuu Aarhusissa.
Søren Bobachin sisko Ida Bobach on myös suunnistaja.
Aiheesta muualla

http://bobach.eu/
https://twitter.com/SorenBobach
Sähke

Tämän sähkeen lähetti 24.5.1844 Samuel Morse Washingtonista Baltimoreen. Sähkeen teksti: "What hath God wrought" (iso kuva).
Orville Wrightin joulukuussa 1903 lähettämä sähke, joka kertoo ensimmäisestä onnistuneesta lentokoneella tehdystä lennosta
Sähke eli sähkösanoma (vanhassa suomessa telegrafi tai telegrammi) on kirjallinen viesti, joka lähetetään kohteeseensa sähköttämällä.
Alun perin sähkeet kulkivat lennätinlinjoja pitkin. Lennätinkone muutti lennätinkonttorissa morsemerkit paperille tekstiriveiksi, jotka leikattiin irti ja liimattiin sähkelomakkeisiin. Sähkelomakkeita kuljettivat vastaanottajille pikalähetit. Myöhemmin viestejä välitettiin langattomasti käyttämällä radioaaltoja.
Sähkeet olivat aikanaan tärkeä kommunikaatioväline. Puhelimen, faksin, internetin ja sähköpostin kehitys tekivät sähkeistä pääosin tarpeettomia, mutta sähkeitä käytetään vielä 2021 joissain erityistarkoituksissa.
Korusähke

Nykyisellään käytetyin sähkeen muoto on  korusähke onnitteluiden tai osanoton välittämiseksi. Korusähkeiden lähetys alkoi Suomessa vuonna 1922, jolloin otettiin käyttöön ns. loistosähkelomakkeita Kenraali Mannerheimin Lastensuojeluliiton hyväksi. Myöhemmin otettiin käyttöön muidenkin hyväntekeväisyysjärjestöjen esim. Sydäntautiliiton ja Tuberkuloosin vastustamisyhdistyksen korulomakkeita.
Sähkösanomakieli

Eri alojen rutiininomaisiin sähkeisiin kehittyi omia kirjoitustapoja ja fraaseja, joiden avulla pitkä sanoma saatiin lyhenemään ja tiivistymään ja vältettiin virheitä etenkin numerotiedoissa. Esimerkiksi hotellien ja matkatoimistojen kesken käydyssä huonevarauksia koskevassa sähkeliikenteessä käytettiin 1900-luvun alussa seuraavanlaisia kansainvälisiä koodisanoja:
yhden hengen huone: Alba
huone parivuoteella: Albadus
huone 2 erillisellä vuoteella: Arab
huone 3 vuoteella:  Abec
2 huonetta 2 vuoteella: Belab
3 huonetta 3 vuoteella: Birac
lapsenvuode: Kind
vaatimattomampi palvelijanhuone: Serv
saapumisaika klo 12–19: Sera
saapumisaika klo 19–24: Gransera
saapumisaika klo 00–07: Granmatin
saapumisaika klo 07–12: Matin
varaus 1 yöksi: Pass
varaus useammaksi yöksi: Stop
Siis jos halusi varata huoneen, jossa on kaksi erillistä vuodetta ja lapsen lisävuode illalla saapuvalle seurueelle yhdeksi yöksi, sähke kuului: Arab Kind Gransera Pass.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sähke Wikimedia Commonsissa
Sultan Aksanov

Sultan Aksanov.
Sultan Raisovich Aksanov (ven. Султан Раисович Аксанов, s. 19. elokuuta 1993 Tomsk, Venäjä) on venäläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Armenian Sevan FC-seuraa. Aksanov on edustanut pääsarjatasolla FK Tom Tomskia. Hänen pelinumeronsa on 7.
Sänky (televisiosarja)

| Sänky |
| --- | --- |
Tyyli:  komedia
Kestoaika:  30 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  13. joulukuuta 2002 – 31. tammikuuta 2003
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Jarowskij Suomi Oy
Aiheesta muualla
IMDb 
Sänky on vuosina 2002–2003 MTV3-kanavalla esitetty suomalainen komediasarja, jonka tapahtumat keskittyvät lähinnä sänkyyn.
Näyttelijät

Tiina Pirhonen
Ulla Tapaninen
Katariina Kaitue
Kari Sorvali
Santeri Kinnunen
Matti Laustela
Johan Ekblom
Kari-Pekka Toivonen
Merja Larivaara
Ruska Aro
Marita Nordberg
Elina Hagelin
Kristiina Elstelä
Jyrki Kovaleff
Päivi Akonpelto
Alain Azerot
Kari Heiskanen
Tea Ista
Laura Jurkka
Saara Pakkasvirta
Asko Sarkola
Sari Siikander
Paula Siimes
Pentti Siimes
Timo Tuominen
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Vannomatta paras | 13. joulukuuta 2002 |
| 2. | Haaskat | 20. joulukuuta 2002 |
| 3. | Anna mun kaikki kestää ja kärsiä | 27. joulukuuta 2002 |
| 4. | Eiks meil oo kivaa | 3. tammikuuta 2003 |
| 5. | Täytyis laihtua | 10. tammikuuta 2003 |
| 6. | Anni | 17. tammikuuta 2003 |
| 7. | Hyvä ja kaunis elämä | 24. tammikuuta 2003 |
| 8. | Kohtalon voimoo | 31. tammikuuta 2003 |
Straffordin piirikunta

Straffordin piirikunta (engl. Strafford County) on Yhdysvaltojen New Hampshiren osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 130 633 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Doverin kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1771.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Straffordin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Strada

| Strada |
| --- | --- |
Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Joonatan Pitkänen Marjut Tervola Outi Popp Ivan Puopolo Sanna Stellan Tuulianna Tola
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  5. syyskuuta 2008 – 8. toukokuuta 2015
Tuotanto
Tuottaja(t):  Inari Uusimäki
Palkinnot
Voitetut:  KOURA (2009)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Strada oli Yle Kulttuurin Yle TV1:lle tuottama viikoittainen ohjelma. Vuosina 2008–2015 lähetetyn ohjelman olivat kehittäneet Juha Suomalainen ja Olli Kangassalo.
Strada oli asiallisuuden ja viihteen rajamaastossa liikkunut kulttuurin road-show, jota juontivat Joonatan Pitkänen ja Marjut Tervola. Ohjelman aiempia juontajia olivat olleet Outi Popp, Ivan Puopolo, Sanna Stellan ja Tuulianna Tola. Stradan journalistisesta linjasta vastasi Olli Kangassalo ja sitä tuotti Inari Uusimäki.
Aiheesta muualla

Stradan viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Strada Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suojelusenkeli (laulu)

Suojelusenkeli eli Maan korvessa kulkevi lapsosen tie on suomalainen uskonnollinen laulu, joka kertoo lasta suojelevasta suojelusenkelistä. Kappaleen on sanoittanut Immi Hellén vuonna 1884 ja säveltänyt P. J. Hannikainen vuonna 1898. Hellén kirjoitti tekstin alun perin runoksi nimellä ”Enkeli ohjaa”. Vuonna 2016 julkaistussa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan lisävihkossa laulusta tuli myös virsi nro 971 nimellä ”Maan korvessa kulkevi lapsosen tie”. Evankelisen herätysliikkeen virsikokoelmaan  Siionin kanteleeseen se on sisältynyt jo vuodesta 1961.
Hellénin on arveltu mahdollisesti saaneen laulun sanoitukseen innoitusta virrestä ”Taivaaseen käy matkamme” (nyk. virsi 623), jonka on sanoittanut saksalainen Benjamin Schmolck.
”Suojelusenkeliä” ehdotettiin lisättäväksi jo vuonna 1986 uudistettuun virsikirjaan, mutta ehdotus hylättiin, koska laulun sanoitusta pidettiin teologisesti ongelmallisena. Marraskuussa 2015 kirkolliskokous hyväksyi laulun lisäämisen virsikirjan lisävihkoon, jonka sisältämät 79 uutta virttä otettiin käyttöön vuoden 2016 adventtina. Lisävihkon valmistellut työryhmä ehdotti ”Suojelusenkelin” vähän tunnetun neljännen säkeistön jättämistä pois sen ”hurjan sävyn” takia ja kolmannen säkeistön muokkaamista uusiksi, mutta kirkolliskokous päätti säilyttää Hellénin tekstin tunnetussa muodossaan. Ongelmallisena pidettiin kolmannen säkeistön säettä ”Oi laps’, ethän milloinkaan ottaa sä vois, sun kättäsi enkelin kädestä pois”, jonka katsottiin sisältävän kirkon opista poikkeavan ajatuksen, että Jumalan armo olisi riippuvainen ihmisen omasta jaksamisesta.
Alkuperäisen runon sanat

Laulettaessa jokaisen säkeistön viimeinen säe toistuu kahdesti.
»Maan korvessa kulkevi lapsosen tie. Hänt’ ihana enkeli kotihin vie.
Niin pitkä on matka, ei kotia näy, vaan ihana enkeli vierellä käy.
On pimeä korpi ja kivinen tie. Ja usein se käytävä liukaskin lie.
Oi pianhan lapsonen langeta vois, jos käsi ei enkelin kädessä ois.
Ja syntikin mustia verkkoja vaan on laajalle laskenut korpehen maan.
 Niin pianhan niihinkin tarttua vois, jos käsi ei enkelin kädessä ois.
Maan korvessa kulkevi lapsosen tie. Hänt’ ihana enkeli kotihin vie.
Oi, laps’ ethän milloinkaan ottaakaan vois sä kättäsi enkelin kädestä pois.»
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Maan korvessa kulkevi lapsosen tie on Wikiaineistossa
Sør-Varanger Avis

| Sør-Varanger Avis |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Amedia
Levikki:  2 456 (2020)
Perustettu:  1949
Päätoimittaja:  Frode Børfjord
Kotikunta:  Etelä-Varanki
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  ke ja pe
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Sør-Varanger Avis (lyh. SVA) on norjalainen vuonna 1949 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Kirkkoniemessä Etelä-Varangin kunnassa. Lehti ilmestyy kahdesti viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Suolahden Wanha Asema

Rautatieasema ja käytöstä poistunutta ratapihaa.
Tve3-veturi Suolahden Wanhalla Asemalla.
Suolahden Wanha Asema on rautatiehistoriallinen, aktiivikäytöstä vuonna 1951 pois jäänyt Suolahden asema-alue Äänekosken Suolahden keskustaajamassa. Asema yhdisti vuosina 1898–1951 leveäraiteisen rautatien Jyväskylään, kapearaiteisen Äänekosken–Suolahden rautatien ja Keiteleen sisävesisataman. Asemarakennus valmistui vuonna 1898, ja sen suunnitteli muiden rataosan asemien tapaan arkkitehti Bruno Granholm. Rakennusta laajennettiin vuonna 1904. Wanhaan Asemaan kuuluu myös veturitalli, rautatieläisten asuinalue ja satama. Se kuuluu historiallisten asema-alueiden suojelusopimukseen.
Alueella toimii rautatiehistoriaa ylläpitävä Keitele-museo, jolla on käytössään esimerkiksi ajokuntoisia Tk3-vetureita ja Dm7–dieselmoottorivaunuja.
Aiheesta muualla

Suolahden vanhan aseman alue (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Timo Kantonen: Suolahden vanha asema ja keiteleen teollisuusperinne, Suolahti.fi 1997 (Internet Archive)
Sven Palmberg

Sven Bertil Palmberg (27. tammikuuta 1909 Warrington, Englanti – 12. marraskuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Palmbergin vanhemmat olivat toimitusjohtaja Bertil Palmberg ja Nanny Spoerry ja puoliso Margareta Ståhlhammar. Palmberg tuli ylioppilaaksi Porissa 1928 ja opiskeli Åbo Akademin kemiallis-teknillisessä tiedekunnassa Turussa, mutta siirtyi kesken opintojensa Saksan Darmstadtiin. Siellä hän ei kuitenkaan ehtinyt saada diplomi-insinöörin tutkintoaan valmiiksi ennen sodan alkamista. Suomeen palattuaan hän toimi Palmbergien sukuyhtiön Woikosken teknillisenä johtajana, johon tehtävään hänet oli nimitetty jo 1937. Yrityksen toimitusjohtajaksi hänet nimitettiin 1948, tytäryhtiö Teollisuuskemian toimitusjohtaja hän oli ollut vuodesta 1941. Palmbergin johtamana teollisuuskaasuihin erikoistunut Woikoski kasvoi voimakkaasti, sillä oli tuotantolaitoksia useilla paikkakunnilla Suomessa ja huomattava määrä asiakaspalveluyksiköitä. Vuonna 1970  teollisuusneuvoksen arvonimen saanut Palmberg johti Woikoskea vuoteen 1977. Tämän jälkeen yhtiön toimitusjohtajaksi tuli hänen poikansa Clas Palmberg, kun AGA:n aie Woikosken ostamisesta kariutui välimiesoikeudessa. Sven Palmberg tunnettiin paitsi yritysjohtajana, myös suvussa periytyneestä autoharrastuksestaan.
Sultan Hassal Bolkiah Stadium

| Sultan Hassal Bolkiah Stadium |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Bandar Seri Begawan, Brunei
Avattu:  1984
Kenttä:  Nurmi
Käyttäjät
 Brunein jalkapallomaajoukkue 
Katsojakapasiteetti
 22 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Sultan Hassal Bolkiah Stadium on monikäyttöinen stadion Bandar Seri Begawanissa Bruneissa. Stadion avattiin vuonna 1984. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Brunein jalkapallomaajoukkueen kotikenttänä. Stadionille mahtuu 22 000 ihmistä.