stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan kieli
Kielioppi

Kiinassa ei ole kieliopillista taivutusta. Kiina on isoloiva kieli, eli useimmilla sanoilla on vain yksi muoto, joka ei muutu luvun, sijan, suvun, aikamuodon tai moduksen mukaan. Subjektia, tai suoraa tai epäsuoraa objektia ei ilmaista morfologisesti vaan esimerkiksi sanajärjestyksen avulla, eli subjektilauseke on ennen verbiä ja objekti on verbin jäljessä. Myös asiayhteydestä yleensä selviää, kuka on kuka. Yleinen rakenne on ”aihe–kommentti-rakenne”, kuten ”Kalifornia, ilmasto hyvä” tai ”tämä paikka, kylvää vehnää hyvä”. ”Sarjaverbirakenteella” ilmaistaan verbien suhde toisiinsa, kuten lauseessa ”Minä sanoa hän ostaa appelsiini syödä”, jossa toiseksi viimeinen verbi tarkoittaa ”että ostaisi” ja viimeinen verbi tarkoittaa ”syötäväksi”.
Kiinassa ei ole varsinaisia adjektiiveja, vaan adjektiivit muistuttavat kieliopillisesti monin tavoin verbejä. Adjektiivien yhteydessä ei käytetä kopulaverbiä vaan sanotaan esimerkiksi ”Maija hyvin älykäs”. Bù-kieltopartikkelia käytetään samalla tavalla adjektiivien kuin verbienkin kanssa. Kun adjektiivi määrittää nominia, sen kanssa käytetään samaa de-partikkelia kuin verbinkin kanssa.
Kysymyssanat sijoitetaan kiinassa samaan paikkaan kuin saman funktion omaavat ei-kysymyssanatkin. Esimerkiksi kysymyssana shéi, ’kuka’, sijoitetaan lauseen loppuun kysymyslausesssa ”Hän etsii kuka?”. Nominia määrittävät kysymyssanat sijoitetaan ennen nominia, kuten ”Sinä ostaa kuinka-monta kalenteri?”
Kiinassa on useita tapoja muodostaa kyllä–ei-kysymys, kuten intonaatiolla tai tyyliin ”Sinä pitää ei-pitää hän?”
Kirjoitusjärjestelmä

Kiinan kirjoitusjärjestelmä koostuu logogrammeista. Kukin kirjoitusmerkki vastaa yhtä tavua, ja sana voi koostua yhdestä tai useammasta merkistä. Kirjoitusmerkit erottelevat samalla tavalla ääntyviä mutta merkitykseltään erilaisia tavuja toisistaan.
Kiinan kirjoitusmerkeillä on yli 3 000 vuoden historia, ja nykyisen muotonsa ne saivat 1 800 vuotta sitten. Nykyisin kirjoitusmerkkejä on Kiinassa käytössä noin 20 000. Manner-Kiinassa on 1950-luvulta lähtien yksinkertaistettu useita merkkejä, jotta kansalaiset oppisivat paremmin lukemaan ja kirjoittamaan.
Kiinan käytetyimpiä latinisaatiojärjestelmiä ovat pinyin ja Wade–Giles.
Aiheesta muualla

Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinan kieli Wikimedia Commonsissa
Kiinan kieli muutoksessa Yle, Pertti Seppälä 8.8.2014
Siniittiset kielet
mandariinikiina
jin-kiina
wu-kiina
huizhou-kiina
gan-kiina
xiang-kiina
min-kiina
hakka-kiina
kantoninkiina
dungaani
Puhutun kiinan muotoja Kiinassa.
Mandariinikiinan neljä toonia.
Neljä kirjoitusmerkkiä riveittäin eri kirjoitustyylein kirjoitettuna. Tyylit aikajärjestyksessä oikealta vasemmalle: pientä sinettikirjoitusta, lishu-kirjoitusta, kaishu-kirjoitusta sekä kaksi nykyaikaista kirjasinlajia.
Sami

| Sami |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  20. elokuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  16. maaliskuuta
Muunnelmia:  Samu
Vastineita eri kielissä:  Sam, Sammy
Nimen alkuperä:  Samuel
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sami on suomalainen miehen etunimi. Samin nimipäivä on 20. elokuuta, jolloin on myös Samun, Samuelin ja Samulin nimipäivä. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu noin 29 520 miehelle ja noin 40 naiselle. Eniten Sameja on syntynyt vuonna 1975 (1 739).
Sami on samalla myös translitterointi arabialaisesta nimestä (سامي, sāmī). Se tarkoittaa "ylevä, korkean aseman omaava".
Kuvitteellisia Sameja

Sami, päähenkilö televisiosarjassa Palomies Sami
Sami, animaatiosarjassa Stella ja Sami
Sami, toinen päähenkilöistä lastenelokuvassa Matti ja Sami
Sami Brady, televisiosarjassa Päivien viemää
Sami Pajola, televisiosarjassa Salatut elämät
Sami Lyhkänen, asianajaja televisiosarjassa Jurismia!
Sami (engl. Franklin), hahmo Tenavat-sarjakuvassa
Sami Kosonen, televisiosarjassa Salatut elämät
Kainuun maakuntahallinto

Kainuun maakuntahallinto oli vuosina 2004–2012 toteutettu kokeilu, jossa kuntien, mutta myös joitain valtion, tehtäviä siirrettiin maakuntahallinnolle. Hallinnon ylintä toimivaltaa käytti vaaleilla valittu Kainuun maakuntavaltuusto. Kokeilualueeseen kuuluvat Kajaani, Kuhmo, Hyrynsalmi, Paltamo, Puolanka, Ristijärvi, Sotkamo ja Suomussalmi (sekä myös Vuolijoki ennen liittymistä Kajaaniin vuonna 2007). Vaala osallistui Kainuun maakuntahallintoon vain tarkkailijana.
Vaalit

Vaaleissa 2004 maakuntavaltuuston 39 paikkaa jaettiin puolueiden voimasuhteiden perusteella kuitenkin siten, että Ristijärveä lukuun ottamatta jokaisesta kunnasta valittavien maakuntavaltuutettujen määrä riippui suoraan kunnan asukasluvusta. Tämän perusteella Kajaani sai 17 valtuutettua, Suomussalmi, Kuhmo ja Sotkamo 5, Puolanka ja Paltamo 2 sekä Hyrynsalmi ja Vuolijoki kumpikin yhden. Lisäksi Ristijärvi sai yhden valtuutetun, vaikka sen väestö ei ollut sinänsä riittävä yhteenkään. Kuntakiintiöstä luovuttiin ennen seuraavia vaaleja. Lisäksi valtuutettujen lukumäärää nostettiin 39:stä 59:ään, joka vastaa samankokoisen kunnan valtuutettujen määrää.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | Kesk. | Vas. | Kok. | SDP | Vihr. | sit. | PS | KD | Muut | Yhteensä | äänestys- aktiivisuus |
| 2004 | 19 | 9 | 5 | 4 | 1 | 1 | -- | -- | -- | 39 | 51,3 % |
| 2008 | 24 | 12 | 8 | 6 | 2 | 2 | 4 | 1 | -- | 59 | 52,0 % |
Lähteet: Oikeusministeriö 2004, 2008
Valtuusto

Kainuussa maakuntavaaleilla valittu hallintokokeilun aloittanut maakuntavaltuusto kokoontui ensimmäisen kerran 15. marraskuuta 2004 Kajaanin Kaukametsässä. Kokouksen koollekutsujana ja puheenjohtajana toimi Pekka Turpeinen (kesk.). Juhlapuhujina olivat eduskunnan puhemies Paavo Lipponen, EU:n alueiden komitean presidentti Peter Straub, alue- ja kuntaministeri Hannes Manninen samoin kuin pääsihteeri Hannu Leskinen.
Maakuntavaltuuston valitsema maakuntajohtaja oli ensimmäisellä kaudella Hannu Leskinen ja toisella Alpo Jokelainen. Kainuun maakuntavaltuuston puheenjohtaja oli toisella kaudella Timo Säkkinen ja ensimmäisellä kaudella kansanedustaja Timo Korhonen (kesk.).
Tehtävät

Maakuntahallinnon tehtäväksi tuli lähes kaikki kunnallinen päätöksenteko lukuun ottamatta peruskoulua, kansalaisopistoja sekä eräitä tekniseen, elinkeino- sekä ympäristötoimeen liittyviä kysymyksiä. Maakuntahallintokokeilu herätti sekä myötä- että vasta-argumentteja. Puolustajien melestä kokeilu antoi mahdollisuuden hoitaa kunnan tehtävät ilman kuntaliitoksia. Vastustajien mielestä kokeilu olisi tullut lopettaa turhana. Maakunnalla ei ollut verotusoikeutta. Sillä oli kuitenkin oikeus päättää, minkä osuuden kuntien tuloista se ottaalähde?.
Maakunnan rahoitusmallissa ilmeni vakavia ongelmia Kajaanin ja Sotkamon sekä syrjäisten kuntien kuten Puolangan ja Hyrynsalmen välillä.selvennä Koko kokeilun jatko oli uhattuna vuonna 2011.
Tunnettuja maakuntavaltuutettuja > 2004

Anne Huotari, kansanedustaja ,toimitsija, vas, Kajaani
Heikki Kemppainen, entinen kunnanjohtaja, kesk, Ristijärvi
Timo Korhonen, valtuuston puheenjohtaja, tuleva kansanedustaja, kesk, Sotkamo
Merja Kyllönen, tuleva kansanedustaja, vas, Suomussalmi
Paula Lehtomäki, kansanedustaja, ulkomaankauppaministeri, kesk, Kuhmo
Osmo Polvinen, entinen kansanedustaja, maanviljelijä, vas, Sotkamo
Pekka Turpeinen, toimittaja, kesk, Kajaani
Tunnettuja maakuntavaltuutettuja > 2008

Heikki Kemppainen, kesk
Pentti Kettunen, Perussuomalaiset, entinen kansanedustaja, Kajaani, valittiin 2011 uudelleen eduskuntaan
Timo Korhonen, kansanedustaja, kesk
Merja Kyllönen, kansanedustaja, vas
Osmo Polvinen, entinen kansanedustaja, vas
Aiheesta muualla

Kainuun hallintokokeilusta oma laki[vanhentunut linkki] Sisäasiainministeriö, 17.10.2002.
Finlex: Laki Kainuun hallintokokeilusta 9.5.2003/343
Kainuusta tehtiin alueellisen demokratian testilaboratorio 2000-luvulla Ylen Elävä arkisto.
Suomi kesäparalympialaisissa 2008

Suomi osallistui Pekingin vuoden 2008 kesäparalympialaisissa 13 lajiin. Suomen lippua avajaisissa kantoi Minna Leinonen.
Mitalit

| Mitali | Mitalisti | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kulta | Markku Niinimäki | Yleisurheilu | keihäs T53/54 |
|  Kulta | Leo-Pekka Tähti | Yleisurheilu | 100m T54 |
|  Hopea | Markku Niinimäki | Yleisurheilu | kuula T53/54 |
|  Hopea | Jarmo Ollanketo   Marko Törmänen | Pyöräily | Tandem-pyöräily |
|  Pronssi | Jani Kallunki | Judo | alle 66 kg |
|  Pronssi | Leo-Pekka Tähti | Yleisurheilu | 200 m T54 |
Eurovision laulukilpailu 1986

| Eurovision laulukilpailu 1986 |
| --- | --- |
 Laulukilpailun virallinen logo
Päivämäärät
Päivämäärä(t):  3. toukokuuta
Isäntä
Tapahtumapaikka:  Grieghallen, Bergen, Norja
Juontaja(t):  Åse Kleveland
Isäntämaan toimittaja:  NRK
Väliaikanumero:  Sissel Kyrkjebø ja Steinar Ofsdal
Osallistujat
Osallistujien määrä:  20
Uudet maat:   Islanti
Palaavat maat:   Alankomaat  Jugoslavia
Vetäytyvät maat:   Italia  Kreikka
Äänestys
Voittaja:  Belgia ”J'aime la vie”
Nolla pistettä saaneet:  –
Osallistujakartta

   Maat, jotka osallistuivat vuonna 1986   Maat, jotka eivät osallistuneet vuonna 1986  
Eurovision laulukilpailu · Teemasivu
 ◄ 1985  1987 ► 
Eurovision laulukilpailu 1986 järjestettiin 3. toukokuuta 1986 Grieghallenissa Bergenissä Norjassa. Kilpailun juonsi 20 vuotta aiemmin Norjaa Euroviisuissa edustanut Åse Kleveland.
Italia ja Kreikka vetäytyivät kilpailusta. Islanti osallistui ensimmäistä kertaa ja Alankomaat sekä Jugoslavia palasivat kilpailuun vuoden tauon jälkeen.
Tästä vuodesta lähtien lisättiin sääntöihin että kenraaliharjoituksen pitää olla identtinen finaalin kanssa johtuen edellisvuonna pahennusta herättäneestä Lill Lindforsin hametempusta.
Kilpailun voitti Belgia ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran Sandra Kimin esittämällä kappaleella ”J'aime la vie”. Sandra Kim oli voittonsa aikaan vasta 13-vuotias, mikä tekee hänestä kaikkien aikojen nuorimman euroviisuvoittajan. Kim tunnetaan myös animaatiosarjan Olipa kerran elämä tunnuskappaleen esittäjänä.
Suomea kilpailussa edusti Kari Kuivalainen itse säveltämällään kappaleella ”Päivä kahden ihmisen” joka esitettiin nimellä Never the end. Kappale sijoittui viidenneksitoista saaden 22 pistettä.
Kappaleet

| Järj>  | Maa | Esiintyjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Luxemburg | Sherisse Laurence | "L'amour de ma vie" | 3. | 117 |
| 2 |  Jugoslavia | Doris Dragović | "Željo moja" | 11. | 49 |
| 3 |  Ranska | Cocktail Chic | "Européennes" | 17. | 13 |
| 4 |  Norja | Ketil Stokkan | "Romeo" | 12. | 44 |
| 5 |  Iso-Britannia | Ryder | "Runner in the Night" | 7. | 72 |
| 6 |  Islanti | ICY | "Gleðibankinn" | 16. | 19 |
| 7 |  Alankomaat | Frizzle Sizzle | "Alles heeft ritme" | 13. | 40 |
| 8 |  Turkki | Klips ve Onlar | "Halley" | 9. | 53 |
| 9 |  Espanja | Cadillac | "Valentino" | 10. | 51 |
| 10 |  Sveitsi | Daniela Simmons | "Pas pour moi" | 2. | 140 |
| 11 |  Israel | Moti Giladi & Sarai Tzuriel | "Yavo Yom" | 19. | 7 |
| 12 |  Irlanti | Luv Bug | "You Can Count On Me" | 4. | 96 |
| 13 |  Belgia | Sandra Kim | "J'aime la vie" | 1. | 176 |
| 14 |  Saksan liittotasavalta | Ingrid Peters | "Über die Brücke geh'n" | 8. | 62 |
| 15 |  Kypros | Elpida | "Tora zo" | 20. | 4 |
| 16 |  Itävalta | Timna Brauer | "Die Zeit ist einsam" | 18. | 12 |
| 17 |  Ruotsi | Lasse Holm & Monica Törnell | "E' de' det här du kallar kärlek?" | 5. | 78 |
| 18 |  Tanska | Lise Haavik | "Du er fuld af løgn" | 6. | 77 |
| 19 |  Suomi | Kari Kuivalainen | "Never the End" | 15. | 22 |
| 20 |  Portugali | Dora | "Não sejas mau para mim" | 14. | 28 |
Kappaleet > Kapellimestarit

Isoa-Britanniaa lukuun ottamatta jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale. Lisäksi Tanskan delegaatiota avusti isäntämaan ylikapellimestari Egil Monn-Iversen.
Luxemburg - Rolf Soja
Jugoslavia - Nikica Kalogjera
Ranska - Jean-Claude Petit
Norja - Egil Monn-Iversen
Iso-Britannia - esitettiin ilman orkesterisäestystä
Islanti - Gunnar Þórdarsson
Alankomaat - Harry van Hoof
Turkki - Melih Kibar
Espanja - Eduardo Leyva
Sveitsi - Atilla Şereftuğ
Israel - Yoram Zadok
Irlanti - Noel Kelehan
Belgia - Jo Carlier
Saksa - Hans Blum
Kypros - Martyn Ford
Itävalta - Richard Österreicher
Ruotsi - Anders Berglund
Tanska - Egil Monn-Iversen
Suomi - Ossi Runne
Portugali - Colin Frechter
Pistetaulukko

| Eurovision laulukilpailu 1986 | Eurovision laulukilpailu 1986 | Pisteet |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maa | 1. Belgia | 176 | 10 | 10 | 12 | 8 | 10 | 10 | 10 | 12 | 10 | 10 | 5 | 12 | -- | 1 | 10 | 6 | 6 | 10 | 12 | 12 |
| Maa | 2. Sveitsi | 140 | 12 | 6 | 7 | 5 | 5 | 3 | 12 | 10 | 4 | -- | 12 | 10 | 12 | 0 | 5 | 4 | 12 | 4 | 7 | 10 |
| Maa | 3. Luxemburg | 117 | -- | 5 | 8 | 12 | 8 | 1 | 8 | 0 | 0 | 2 | 4 | 7 | 10 | 12 | 8 | 10 | 10 | 2 | 4 | 6 |
| Maa | 4. Irlanti | 96 | 3 | 8 | 3 | 2 | 0 | 8 | 0 | 5 | 12 | 0 | 6 | -- | 2 | 0 | 0 | 12 | 7 | 12 | 8 | 8 |
| Maa | 5. Ruotsi | 78 | 5 | 7 | 2 | 7 | 3 | 12 | 3 | 0 | 7 | 12 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 5 | -- | 6 | 5 | 0 |
| Maa | 6. Tanska | 77 | 0 | 0 | 5 | 10 | 6 | 7 | 4 | 0 | 5 | 3 | 10 | 4 | 0 | 7 | 7 | 0 | 4 | -- | 0 | 5 |
| Maa | 7. Iso-Britannia | 72 | 4 | 0 | 10 | 6 | -- | 0 | 0 | 6 | 2 | 4 | 2 | 0 | 0 | 5 | 2 | 3 | 8 | 8 | 10 | 2 |
| Maa | 8. Saksan liittotasavalta | 62 | 8 | 1 | 0 | 0 | 12 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 7 | -- | 0 | 8 | 5 | 7 | 2 | 4 |
| Maa | 9. Turkki | 53 | 6 | 12 | 0 | 0 | 2 | 0 | 6 | -- | 0 | 8 | 3 | 0 | 6 | 8 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Maa | 10. Espanja | 51 | 7 | 4 | 6 | 0 | 1 | 2 | 0 | 8 | -- | 1 | 0 | 5 | 3 | 0 | 0 | 7 | 0 | 3 | 1 | 3 |
| Maa | 11. Jugoslavia | 49 | 2 | -- | 0 | 0 | 7 | 5 | 7 | 3 | 3 | 0 | 1 | 3 | 4 | 0 | 12 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Maa | 12. Norja | 44 | 0 | 0 | 4 | -- | 0 | 4 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 6 | 5 | 6 | 6 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 |
| Maa | 13. Alankomaat | 40 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | -- | 7 | 1 | 0 | 8 | 0 | 0 | 10 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 7 |
| Maa | 14. Portugali | 28 | 0 | 0 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 4 | 8 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | -- |
| Maa | 15. Suomi | 22 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | -- | 0 |
| Maa | 16. Islanti | 19 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | -- | 5 | 2 | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 |
| Maa | 17. Ranska | 13 | 0 | 0 | -- | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 |
| Maa | 18. Itävalta | 12 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 0 | -- | 0 | 0 | 6 | 1 |
| Maa | 19. Israel | 7 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | -- | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Maa | 20. Kypros | 4 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | -- | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Aiheesta muualla

Eurovision laulukilpailu 1986 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset:  Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Moldova · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset:  Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset:  Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset:  Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku:  1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku:  1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku:  1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku:  1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku:  1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku:  2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku:  2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku:  2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–:  Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–:  Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–:  Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–:  Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–:  Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–:  Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–:  Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–:  Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Rosgidromet

| Rosgidromet Venäjän federaation hydrometeorologian ja ympäristövalvonnan palvelu |
| --- | --- |

Kotipaikka:  Moskova,  Venäjä;  päätoimipaikan osoite: Novovagabkovski per. 12, Moskova, GSP-3, 125993 ja koordinaatit: 55.7589°N, 37.5682°E
Toimiala:  hydrometeorologia (sis. sää- ja ilmastopalvelu sekä hydrologinen toiminta), ympäristön tilan ja pilaantumisen seuranta, tutkimus
Emoyhtiö:  Venäjän luonnonvara- ja ympäristöministeriö
Tytäryhtiöt:  monia tytärorganisaatioita, mm. Gidromettsentr Rossii, AARI,
Omistaja:  Venäjän federaatio
Kotisivu:  www.meteorf.ru
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rosgidromet (ven. Росгидромет, myös engl. Roshydromet), täydellisemmin Venäjän federaation hydrometeorologian ja ympäristövalvonnan palvelu (ven. Федеральная служба по гидрометеорологии и мониторингу окружающей среды, Federalnaja služba po gidrometeorologii i monitoringu okružajuštšei sredy) on Venäjän valtion Luonnonvara- ja ympäristöministeriön alaisuudessa toimiva keskusvirasto, joka vastaa valtiollisista hydrometeorologian ja lähialojen palveluista, ympäristön tilan (pilaantumisen) seurannasta, näiden toimintojen kiinteistöjen hallinnasta, sekä ilmatieteellisiin ja geofysikaalisiin prosessien muokkaustoimien julkisesta valvonnasta.
Rosgidrometin päätoimipaikka sijaitsee Moskovassa. Organisaatio on laaja ja kattaa mittaus- ja havaintoasemien tasolla koko Venäjän. Rosgidrometin organisaatio jakautuu ylimmällä tasolla neljään eri sektoriin: 1. Alueelliset viranomaistoiminnot (7 toimipistettä eri federaatiopiireissä), 2. Hydrometeorologian ja ympäristönseurannan osasto (sisältäen 25 hydrometeorologian ja ympäristönseurannan aluekeskusta, esim. Pietarissa samassa rakennuksessa AARI:n kanssa toimiva Luoteis-Venäjän aluekeskus ja Murmanskissa sijaitseva Murmanskin aluekeskus; listan mukaan myös venäläisten miehittämän Ukrainan Krimin alueella olisi aluekeskus), 3. Tutkimuslaitokset (17 organisaatiota, esim. Venäjän arktinen ja antarktinen tutkimuslaitos AARI) ja 4. Muut alayksiköt (9 organisaatiota, esim. laskentakeskus, lentosääkeskus, Gidromettsentr Rossii, myös kolme puolisotilaallista yksikköä sään modifioimiseksi).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rosgidromet Wikimedia Commonsissa
Rosgidrometin Luoteinen aluekeskus: Tuoreet lämpötilahavainnot mm. Karjalan tasavallasta ja Leningradin alueelta (venäjäksi) (meteo.nw.ru)
Prognos po Karelii (3 vrk ennuste/ Rosgidrometin Luoteisen aluekeskuksen Karjalan toimipiste) (venäjäksi) (kareliameteo.ru)
Prognos pogoda po Leningradskoi oblasti na troje sutok (3 vrk ennuste/ Rosgidrometin Luoteinen aluekeskus) (venäjäksi) (meteo.nw.ru)
Vaisala plays a major role in the biggest meteorological project in Russian history (pdf) (englanniksi) (vaisala.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat
Météo-France

| Météo-France |
| --- | --- |
Perustettu:  18. kesäkuuta 1993
Avainhenkilöt:  pääjohtaja Jean-Marc Lacave
Kotipaikka:   Ranska; 73 avenue de Paris, 94160 Saint-Mandé ja  42 avenue Gaspard Coriolis, 31100 Toulouse,
Toimiala:  sää- ja ilmastopalvelu, tutkimus
Liikevaihto:  379,23 milj. euroa (2016)
Henkilöstö:  noin 3200
Omistaja:  Ranskan valtio
Kotisivu:  www.meteofrance.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Météo-Francen käyttämä ATR 42-300 -tyypin lentokone Toulouse-Blagnacin lentokentällä Ranskassa.
Météo-France on Ranskan valtiollinen ilmatieteen ja ilmastotieteen palvelulaitos. Se toimii Ranskan ympäristö-, energia- ja meriministeriön alaisuudessa. Laitoksen päätoimipisteet ovat Toulousessa ja Pariisin naapuridepartementin Val-de-Marnen Saint-Mandéssa. Lisäksi Météo-Francella on monia sivutoimipisteitä.
Vuonna 2016 sen vuosibudjetti oli 379,23 miljoonaa euroa, josta merkittävä osa kuluu Euroopan sääsatelliittijärjestö EUMETSATin kuluihin; Ranska on tämän järjestön keskeisiä rahoittajia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Météo-France Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Météo-France
| n k Kansalliset ilmatieteelliset laitokset |
| --- | --- |
Afrikka:  Angolan kansallinen ilmatieteen ja geofysiikan laitos * Egyptin ilmatieteen laitos * Etelä-Afrikan sääpalvelu * Etiopian kansallinen ilmatieteen laitos * INAM (Mosambik) * Kenian ilmatieteen laitos * Malawin ilmastonmuutoksen ja ilmatieteen palvelulaitos * Mettelsat (Kongon dem. tas.) * Namibian ilmatieteellinen palvelu * Nigerian ilmatieteen laitos * Tansanian ilmatieteen laitos * Tunisian kansallinen ilmatieteen laitos 
Amerikka:  Brasilian kansallinen ilmatieteen laitos * Argentiinan kansallinen ilmatieteellinen palvelu  * Kanadan ilmatieteellinen palvelu   * Meksikon kansallinen ilmatieteellinen palvelu * Yhdysvaltain kansallinen sääpalvelu 
Aasia:  Bangladeshin ilmatieteen laitos  * Filippiinien ilmatieteen, geofysiikan ja tähtitieteen palveluhallinto * Gidromettsentr Rossii (Venäjä) * Intian ilmatieteen laitos * Indonesian ilmatieteen, ilmastotieteen ja geofysiikan laitos * Iranin ilmatieteen laitos (IRIMO) * Japanin ilmatieteen laitos * Kazhydromet (Kazakstan) * Kiinan ilmatieteen laitos  * Korean ilmatieteellinen hallinto (Etelä-Korea)  * Malesian ilmatieteen laitos * Pakistanin ilmatieteen laitos  * Thaimaan ilmatieteen laitos * Turkin valtion ilmatieteellinen palvelu * Vietnamin kansallinen hydrometeorologinen ennustuskeskus 
Eurooppa:  Belgian kuninkaallinen ilmatieteen laitos * Espanjan valtion ilmatieteen laitos * Gidromettsentr Rossii * Ilmatieteen laitos (Suomi) * IMGW (Puola) * Islannin ilmatieteen laitos * Italian ilmatieteellinen palvelu * Kuninkaallinen Alankomaiden ilmatieteen laitos * Liettuan hydrometeorologinen palvelu * Météo-France * MeteoSwiss * Met Office (Britannia) * Norjan ilmatieteen laitos * Saksan sääpalvelu * SMHI (Ruotsi) * Tanskan ilmatieteen laitos * Turkin valtion ilmatieteellinen palvelu * Ukrainan hydrometeorologinen keskus * Viron sääpalvelu 
Oseania:  Bureau of Meteorology (Australia) 
Maailmanlaajuinen katto-organisaatio: Maailman ilmatieteen järjestö (WMO) * Eurooppalainen yhteistoimintaelin: Eumetnet
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 2  3 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Käännös suomeksi
Hjelmen kirkko

| Hjelmen kirkko Hjelme kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Øygarden, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1971
Suunnittelija:  Arne S. Halvorsen
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Hjelmen kirkko (norj. Hjelme kyrkje) on Øygardenin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1971.