stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuuden miljoonan dollarin mies

Kuuden miljoonan dollarin mies (The Six Million Dollar Man) oli ABC-tv kanavan scifi-sarja, jossa onnettomuudessa pahoin vammautunut koelentäjä Steve Austin varustettiin biomekaanisilla implanteilla. Austinia näytteli Lee Majors. Sarjaa tehtiin vuosina 1974-1978.
Sarjasta tehtiin myös spin-off -sarja Bioninen nainen, jota esitettiin vuosina 1976-78 ja jossa pääosaa esitti Lindsay Wagner.
Aiheesta muualla

Kuuden miljoonan dollarin mies Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kjetil Dammen

| Kjetil Dammen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kjetil Hagtvedt Dammen
Syntynyt: 14. syyskuuta 1983 (ikä 41)
Uran tiedot
Pituus:  187 cm
Seura:  Team LeasePlan
Laji:  maastohiihto
 Tietolaatikko päivitetty 26. tammikuuta 2017 
Kjetil Hagtvedt Dammen (s. 14. syyskuuta 1983) on norjalainen maastohiihtäjä. Hän on erikoistunut pitkille matkoille.
Ski Classics

Dammen on kilpaillut Ski Classics -sarjassa sen ensimmäisestä kaudesta 2011 lähtien. Hän edustaa Team LeasePlania. Yksittäisessä osakilpailussa hän on parhaimmillaan ollut neljäs König Ludwig Laufissa kaudella 2013. Kokonaiskilpailussa Dammen on ollut parhaimmillaan yhdeksäs kaudella 2012.
Ski Classics > Sijoitukset kokonaiskilpailussa

| Kausi | Kokonaiscup | Sprintticup |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 23 | — |
| 2012 | 9 | 7 |
| 2013 | 12 | — |
| 2014 | 17 | — |
| 2014–2015 | 21 | — |
| 2015–2016 | 13 | 12 |
Muut kilpailut

Dammen ei ole kilpaillut maailmancupissa. Skandinavia Cupissa hän kilpaili vuosina 2007–2012 ollen parhaimmillaan kuudes Tolgassa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa 5. tammikuuta 2008.
NM-kilpailuissa Dammen on ollut parhaimmillaan kahdeksas 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa Rørosissa 2009.
Kärkölän Marttilan työväentalo

| Marttilan työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Marttila, Kärkölä
Valmistumisvuosi:  1903–1907
Rakennuttaja:  Marttilan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marttilan työväentalo oli Kärkölän kunnan Marttilan kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Marttilan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1902, ja vuoteen 1907 mennessä se oli hankkinut oman talon. Yhdistyksen toiminta oli hiljaista ja katkesi vuonna 1914. Vuonna 1917 se kuitenkin herätettiin henkiin. Myös 1920-luvulla toiminta oli ajoittain lähes pysähdyksissä. Taloa laajennettiin kuitenkin vuonna 1924, ja kyseisen vuoden syksyllä pidettiin uudistetun talon tupaantuliaiset. Laajennettua taloa kuvailtiin Hämeen Kansa -lehdessä käytännölliseksi ja tilavaksi, ja lisäksi sen sijainti oli hyvä: kylän keskellä, maantien varrella. Vuonna 1931 yhdistyksessä oli 17 jäsentä.
Vuoden 1932 alussa Lapuanliikkeen kannattajat naulasivat talon ovet ja ikkunat umpeen.
Talon vaiheista 1930-luvun alkupuolen jälkeen ei ole tietoa.
Toimintaa työväentalolla

Elokuun lopulla 1928 yhdistys järjesti talollaan syysjuhlan. Sää oli sateinen, mutta etenkin iltajuhlaan saapui suhteellisen paljon yleisöä. Juhlapuhujana oli Matti Alanko. Lisäksi esitettiin muun muassa runoja ja satuja, ja lopuksi tanssittiin. Vuonna 1934 talolla järjestettiin poliittinen valistusiltama, jossa puhuivat kansanedustajat Väinö Sinisalo, Akseli Kanerva ja Otto Marttila.
Kypsélin metroasema

| Kypséli> Κυψέλη |
| --- | --- |
 Kypsélin metroaseman rakennuspaikka.
 Ateenan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:   Linja 4
Sijainti:  38°0′9″N, 23°44′30″E
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Kypsélin metroasema (kreik. Κυψέλη eli Σταθμός Κυψέλη, Stathmós Kypséli) on Ateenan metron rakenteilla oleva asema linjalla 4 (oranssi). Se sijaitsee Kypsélin kaupunginosassa Ateenan pohjoisosassa.
Aseman lähellä sijaitsee muun muassa Kanárisin aukio (Plateía Kanári) eli Kypsélin aukio (Plateía Kypsélis). Seuraava asema pohjoiseen on Elikónos ja etelään Dikastíria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kypsélin metroasema Wikimedia Commonsissa
Ateenan metro
| --- | --- |
Linja 1:   Pireus  Fáliro  Moscháto  Kallithéa  Távros - Elefthérios Venizélos  Petrálona  Thiseío  Monastiráki  Omónoia  Viktória  Attikí  Ágios Nikólaos  Káto Patísia  Ágios Elefthérios  Áno Patísia  Perissós  Pefkákia  Néa Ionía  Irákleio  Eiríni  Neratziótissa  Maroúsi  KAT  Kifisiá 
Linja 2:   Anthoúpoli  Peristéri  Ágios Antónios  Sepólia  Attikí  Stathmós Larísis  Metaxourgeío  Omónoia  Panepistímio  Sýntagma  Akrópoli  Syngroú-Fix  Néos Kósmos  Ágios Ioánnis  Dáfni  Ágios Dimítrios - Aléxandros Panagoúlis  Ilioúpoli - Grigóris Lamprákis  Álimos  Argyroúpoli  Ellinikó 
Linja 3:   Dimotikó Théatro  Pireus  Maniátika  Níkaia  Korydallós  Agía Varvára  Agía Marína  Aigáleo  Elaiónas  Kerameikós  Monastiráki  Sýntagma  Evangelismós  Mégaro Mousikís  Ampelókipoi  Panórmou  Katecháki  Ethnikí Ámyna  Cholargós  Nomismatokopeío  Agía Paraskeví  Chalándri  Doukíssis Plakentías  Pallíni  Paianía-Kántza  Koropí  Aerodrómio 
Linja 4:   Álsos Veḯkou  Galátsi  Elikónos  Kypséli  Dikastíria  Alexándras  Exárcheia  Akadimía  Kolonáki  Evangelismós  Kaisarianí  Panepistimioúpoli  Ilísia  Zográfou  Goudí
Kymmenen käskyä (täsmennyssivu)

Kymmenen käskyä voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kymmenen käskyä, Raamatussa annetut käskyt
Kymmenen käskyä, vuoden 1956 elokuva
Kymmenen käskyä, vuoden 1988 elokuva.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kymmenen käskyä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kymijoen Lohisoitto

Kymijoen Lohisoitto on klassiseen musiikkiin painottuva 5-päiväinen musiikkitapahtuma, joka järjestetään Kotkassa kesäkuun alussa. Ensimmäinen Kymijoen Lohisoitto oli vuonna 1996. Silloin se perustui kotkalaisten muusikoiden esityksiin. Lohisoiton toteutus on osin talkootyötä, sen organisoi Kymijoen Lohisoitto ry.
Aiheesta muualla

Tapahtuman sivut
Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2001

Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2001 pelattiin Yhdysvalloissa, Minnesotassa 2. huhtikuuta ja 8. huhtikuuta 2001 välisenä aikana. Maailmanmestaruuden voitti Kanada joka kaatoi loppuottelussa isäntämaa Yhdysvallat.
Alkusarja > Lohko A

| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | PMK | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kanada | 3 | 3 | 0 | 0 | 29 | 1 | +28 | 6 |
| 2. |  Venäjä | 3 | 2 | 0 | 1 | 12 | 7 | +5 | 4 |
| 3. |  Ruotsi | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 17 | -14 | 2 |
| 4. |  Kazakstan | 3 | 0 | 0 | 3 | 3 | 22 | -19 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.4. |  Ruotsi | 0-3 |  Venäjä | Rochester |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.4. |  Kazakstan | 0-11 |  Kanada | Rochester |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.4. |  Ruotsi | 3-1 |  Kazakstan | Rochester |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.4. |  Kanada | 5-1 |  Venäjä | Rochester |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.4. |  Kanada | 13-0 |  Ruotsi | Minneapolis |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.4. |  Venäjä | 8-2 |  Kazakstan | Blaine |  |


|  |  |  |      |  |  |
Alkusarja > Lohko B

| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | PKM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 3 | 3 | 0 | 0 | 35 | 0 | +35 | 6 |
| 2. |  Suomi | 3 | 2 | 0 | 1 | 12 | 17 | -5 | 4 |
| 3. |  Kiina | 3 | 0 | 1 | 2 | 6 | 20 | -14 | 1 |
| 4. |  Saksa | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 18 | -16 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.4. |  Suomi | 7-6 |  Kiina | Saint Cloud |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.4. |  Saksa | 0-13 |  Yhdysvallat | Saint Cloud |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.4. |  Suomi | 5-2 |  Saksa | Saint Cloud |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.4. |  Yhdysvallat | 13-0 |  Kiina | Saint Cloud |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.4. |  Kiina | 0-0 |  Saksa | Plymouth |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.4. |  Yhdysvallat | 9-0 |  Suomi | Minneapolis |  |


|  |  |  |      |  |  |
Sijoituspelit > Sijoitusottelut 5-8 sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.4. |  Kiina | 4-1 |  Kazakstan | Fridley |  |
16:00: 
| 16:00 | (2-0, 1-1, 1-0)  | (2-0, 1-1, 1-0)  | (2-0, 1-1, 1-0)  |  |  |
| 16:00 |  |  |      |  |  |
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.4. |  Ruotsi | 2-6 |  Saksa | Fridley |  |
19:30: 
| 19:30 | (1-2, 1-1, 0-3)  | (1-2, 1-1, 0-3)  | (1-2, 1-1, 0-3)  |  |  |
| 19:30 |  |  |      |  |  |
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30: 
19:30:
Sijoituspelit > Sijoitusottelu 7. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.4. |  Kazakstan | 1-3 |  Ruotsi | Blaine |  |


|  |  |  |      |  |  |
Sijoituspelit > Sijoitusottelu 5. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.4. |  Saksa | 1-0 |  Kiina | Fridley |  |

|  | (1-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 0-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 7.4. - Minneapolis
|  |   Kanada | 8 |   |  |  |  |
|  |   Suomi | 0 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 9.4. - Minneapolis | 9.4. - Minneapolis |
|  |   |   |   |   |   Kanada | 3 |
|  |   |   |   |   |   Yhdysvallat | 2 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 7.4. - Minneapolis | 7.4. - Minneapolis |   |  | 9.4. - Minneapolis | 9.4. - Minneapolis |
|  |   Yhdysvallat | 6 |   |  |   Venäjä |  2 |
|  |   Venäjä | 1 |   |  |   Suomi |  1 |
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.4. |  Kanada | 8-0 |  Suomi | Minneapolis |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.4. |  Yhdysvallat | 6-1 |  Venäjä | Minneapolis |  |


|  |  |  |      |  |  |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.4. |  Venäjä | 2-1 |  Suomi | Minneapolis |  |
16:00: 
| 16:00 | (1-0, 1-1, 0-0)  | (1-0, 1-1, 0-0)  | (1-0, 1-1, 0-0)  | Yleisömäärä: 1 558 |  |
| 16:00 |  |  |      | Yleisömäärä: 1 558 |  |
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00: 
16:00:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.4. |  Yhdysvallat | 2-3 |  Kanada | Minneapolis |  |
18:08: 
| 18:08 | (1-1, 0-1, 1-1)  | (1-1, 0-1, 1-1)  | (1-1, 0-1, 1-1)  | Yleisömäärä: 5 632 |  |
| 18:08 |   Carisa Zaban − 17:36   A.J Mleczko − 58:41 |  0-1 1-1 1-2 1-3 2-3 |  08:09 − Dana Antal  29:50 − Tammy Lee Shewchuk 56:45 − Jennifer Botterill     | Yleisömäärä: 5 632 |  |
18:08: 
18:08: 
18:08: 
18:08: 
18:08: 
18:08:
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Kanada
:  Yhdysvallat
:  Venäjä
4.:  Suomi
5.:  Saksa
6.:  Kiina
7.:  Ruotsi
8.:  Kazakstan
Kazakstan tippui vuoden 2003 MM-kisojen B-sarjaan. Ja B-sarjan voittaja Sveitsi nousi vuoden 2004 pääsarjaan.
Pistepörssi

| Pelaaja | O | M | S | P | JM | +/- |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Cammi Granato | 5 | 7 | 6 | 13 | 0 | 16 |
|  Krissy Wendell | 5 | 3 | 9 | 12 | 4 | 10 |
|  Nancy Drolet | 5 | 4 | 7 | 11 | 4 | 7 |
|  Jennifer Botterill | 5 | 8 | 2 | 10 | 4 | 11 |
|  Ekaterina Pashkevich | 5 | 6 | 4 | 10 | 2 | 5 |
|  Jenny Schmidgall | 5 | 3 | 7 | 10 | 4 | 15 |
|  Kelly Bechard | 5 | 1 | 9 | 10 | 8 | 10 |
|  Tammy Shewchuk | 5 | 5 | 4 | 9 | 2 | 11 |
|  Danielle Goyette | 5 | 4 | 5 | 9 | 0 | 8 |
|  Katie King | 5 | 7 | 1 | 8 | 0 | 10 |
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Kim St-Pierre
Paras puolustaja:  Karyn Bye-Dietz
Paras hyökkääjä:  Jennifer Botterill
Arvokkain pelaaja:  Jennifer Botterill
Kun yö saapuu

| Kun yö saapuu Maarit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008
 Julkaistu: 1. lokakuuta 2008
 Tyylilaji: soul, jazz, pop, bluesproge
 Kesto: 51.21
 Levy-yhtiö: Parlophone/EMI
Listasijoitukset
  Suomi: 19. (viikko 41/2008)
Maaritin muut julkaisut
| Nälkää ja rakkautta 2006 | Kun yö saapuu 2008 | Miten elämästä kertoisin 2013 |
Singlet albumilta Kun yö saapuu
 ”Mikset sä tuu!” Julkaistu: 19. elokuuta 2008
Kun yö saapuu on Maarit Hurmerinnan 17. albumi. Se julkaistiin 1. lokakuuta 2008.
Kappaleet

Kun yö saapui Pariisiin – 4.20
Mikset sä tuu! – 3.46
Tikkurilan asemalla – 3.53
Itsestään selvää – 4.38
Kauas pakenen – 4.44
Oi sisko – 4.25
Aina lämmin olkapää – 4.10
Kattoon kirjoitan – 4.30
Aika – 3.42
Tuu avaamaan – 4.13
Juuret – 4.32
Heinäpellon taa – 4.38
Arvostelut

Nyt.fi:
Kääpiökaskelotit

| Kääpiökaskelotit |
| --- | --- |
 Kääpiökaskelotti (Kogia breviceps)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Valaat Cetacea
Heimo::  Kaskelotit Physeteridae
Suku::  Kääpiökaskelotit Kogia  Gray, 1846
Synonyymit
 Callignathus  Cogia  Euphysetes 
Lajit
 Kääpiökaskelotti (Kogia breviceps)  Pikkukaskelotti (Kogia sima) 
Katso myös
   Kääpiökaskelotit Wikispeciesissä   Kääpiökaskelotit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kääpiökaskelotit (Kogia) on valassuku johon kuuluu kaksi lajia. Ne luetaan usein omaan Kogiidae-heimoonsa. Kääpiökaskelotit ovat kaskelottia paljon pienempiä ja muistuttavat tätä vain hieman. Myös niiden pää ja kuono on kokoon suhteutettuna pienempi, eikä puhallusreikä ole niin edessä päätä kuin kaskelotilla. Pää tylppä ja neliömäinen, alaleuka paljon yläleukaa pienempi. Kääpiökaskeloteilla on myös spermaseettielin, mutta se on pienempi. Evät ovat kapeat. Molempien lajien kurkussa on matalia ja epäsäännöllisiä uurteita. Elintavat tunnetaan hyvin huonosti, ne elävät yksin tai pieninä ryhminä. Useimmista valaista poiketen suvun lajien kaulan selkänikamat eivät ole sulautuneet yhteen, joten ne voivat maitovalaiden tavoin käännellä päätään. Kääpiökaskelotit eivät ole herättäneet kaupallista kiinnostusta.
Aiheesta muualla

ITIS: Kogia (englanniksi)
Kaavin timanttikaivos

Timantti kimberliitti-kivessä (Etelä-Afrikka)
Kaavin timanttikaivos on Kaaville suunnitteilla oleva kaivos. Kaivos olisi Euroopan ensimmäinen timanttikaivos.
Tämän hetkisen tiedon mukaan Suomen paras timanttiesiintymä on Kaavin Lahtojoella. Alue sijaitsee noin 70 km Kuopiosta itään. Suunniteltu kaivosalue tulisi olemaan noin 6 kilometriä koilliseen Kaavin kuntakeskuksesta.
Kaavin timanttikaivosta suunnitellut yhtiö Karhu Mining Company Oy sai 2014 luvan kaivospiiritoimituksen tekemiseen. Kaivostoiminnan aloitus edellytti muun muassa ympäristövaikutusten arviointia.
Karhu Mining Company Oy haki kaivospiiriä Lahtojoelle edellisen kerran vuonna 2011. Yhtiön viimeisin kaivospiirihakemus ulottui yhteensä yli 114 hehtaarin suuruiselle alueelle. Hankkeen toiminta-ajan kaavailtiin olevan kahdeksan vuotta. Ensimmäisenä vuotena aiottiin keskittyä maanpoistoon ja rikastuslaitteiston sekä muun infrastruktuurin rakentamiseen. Lahtojoen ison esiintymän avaamisen arvioitiin maksavan noin 40 miljoonaa euroa.
Kaavin timanttikaivoksen kaivosoikeudet siirtyivät 2016 irlantilaiselle Karelian Diamond Resources-nimiselle yhtiölle. Kesällä 2017 uutisoitiin, että Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes on hyväksynyt yhtiön tekemän kaivospiirihakemuksen. Kaivospiirin toimituskokous pidettiin syksyllä 2017. Yhtiön uusimpien tutkimustulosten mukaan Lahtojoen timanttiesiintymän hyödyntäminen olisi taloudellisesti kestävällä pohjalla.
Maailman timanttipitoisimpia kiviä

Kaavin Lahtojoen kimberliittiesiintymästä on löydetty ehkä yksi maailman timanttipitoisimmista kivistä. Kivi sisältää timantteja 90 000 karaattia tonnissa. Timanttiesiintymää pidetään kiinnostavana, jos se sisältää timantteja 0,1 karaattia tonnia kohti. Yksi karaatti on 0,2 grammaa. Kyse ei ole samoista karaateista, joista puhutaan kultapitoisuuksien yhteydessä.
Lahtojoen timantteja on tutkittu Geologian tutkimuskeskuksen koetehtaassa Outokummussa. Suurimmat Lahtojoelta löytyneet timantit ovat kooltaan noin 5 millimetrin kokoisia. Ensimmäiset timantit on todettu väreiltään erinomaisiksi. Mikroskoopilla tarkasteltuna ne ovat kirkkaita ja värittömiä. Paljain silmin katsottuna ne ovat vaalean harmaita.
GTK:n erikoistutkija Hugh O'Brienin mukaan suuria jalokiviluokan timantteja ei ole toistaiseksi vielä löytynyt Suomesta, koska näytteitä on tutkittu vasta melko vähän. Suuria timantteja on aina harvemmassa kuin pieniä.
Geologi Marja Lehtonen on tutkinut Kaavin ja Kuopion timanttikerrostumia. Hän löysi alueelta 140–180 kilometrin syvyydestä 40 km paksun timanttikerrostuman. Näin syvällä olevaa kiveä ei voida hyödyntää taloudellisesti.
Timanttinen kallioperä

Maan kivikehä (maapallon kuori ja vaipan ylin osa) on Suomen kohdalla yli 150 km paksu, mitä pidetään timanttien kannalta otollisena.
Timantit ovat peräisin maapallon kivikehän alaosista. Niitä kiteytyy hiilestä ikivanhojen vakaiden kallioperäalueiden alla, jossa paine on riittävän suuri ja lämpötila on sopiva. Tällaisia kalliolohkoja eli kratoneja on kaikilla mantereilla – myös Suomen itäosissa kuten Kaavilla.
Timantit esiintyvät harvinaisissa kivilajeissa kuten kimberliitissä ja lamproiitissa. Kimberliitti esiintyy porkkanamaisissa "piipuissa". Tunnetuimmat suomalaiset kimberliittiesiintymät ovat pinta-alaltaan vain muutamien hehtaarien (0,5–4 ha) laajuisia. Kaikki esiintymät eivät sisällä timantteja.
Kaavin Lahtojoella kimberliittipiippua peittää noin 15 metrin paksuinen moreenikerros. Piippu ulottuu moreenin alta 100 metrin syvyyteen. Sen pinta-alaksi on arvioitu 2 hehtaaria. Kimberliittipiippu on tunkeutunut proterotsooiseen kiilleliuskeeseen ja gneissiin. Lahtojoen kimberliittipiipun iäksi on ajoitettu 600 miljoonaa vuotta.
Kaavilta kimberliittikivilohkareita on löytynyt paitsi maan uumenista, niin myös eräästä kiviaidasta, jonka paikallinen maanviljelijä oli raivannut pellon laitaan.
Timanttiesiintymien tutkimuksesta Kaavilla > Malmikaivos Oy

Malmikaivos Oy löysi Suomen ensimmäisen  kimberliittiesiintymän Kaavilta vuonna 1964. Esiintymä jäi unholaan pitkäksi aikaa. 1980-luvun puolivälissä yhtiö löysi Lahtojoen kimberliittipiipun (piippu numero 7). Malmikaivos Oy kairasi Lahtojoella vuosina 1989–1990 kaikkiaan 39 kairareikää, joiden yhteispituus oli 2,3 km.
Malmikaivos Oy tutki Kaavin seudun timanttiesiintymiä aluksi kaikessa hiljaisuudessa Kaavin Luikonlahdessa toimitusjohtaja Matti Tynin johdolla. Yhtiö rahoitti tutkimuksia useamman vuoden ajan.
Malmikaivos Oy louhi ja prosessoi 23,3 tonnin näytteen koneistolla, jonka se oli itse rakentanut. Suurin löydetty timantti oli halkaisijaltaan 4,3 mm. Malmikaivos Oy päätti ottaa uuden näytteen (1600 t) Lahtojoen kimberliitin länsiosasta. Tutkimustulos oli yhtiölle pettymys. Niinpä Malmikaivos Oy lopetti tutkimuksensa alueella.
Timanttiesiintymien tutkimuksesta Kaavilla > Ashton Mining Limited

Tammikuussa 1994 suomalaisen Malmikaivos Oy:n osakekanta siirtyi australialaisen Ashton Mining Limited -yhtiön omistukseen.
Elokuussa 1994 uutisoitiin tieto, että Suomen kallioperästä on löytynyt peräti 21 timanttiesiintymää. Näiden joukossa kerrottiin olevan kaksi erityisen lupaavaa kohdetta.  Australialainen Ashton Mining Limited -yhtiö julkisti tehneensä koekaivauksia eri puolilla Itä- ja Pohjois-Suomea. Ensimmäiset koelouhokset olivat aloittaneet jo toimintansa. Valtausvarauksia oli tuolloin tehty mm. Kaavilla.
Ashton Mining Limited luopui myöhemmin timanttien etsinnästä Suomessa. Yhtiössä arveltiin, että timanttien määrä ja laatu ei pysty mahdollistamaan kannattavaa liiketoimintaa. Kymmenisen vuotta kestänyt kaivostoiminta Lahtojoella hiljeni vuonna 1997.
Timanttiesiintymien tutkimuksesta Kaavilla > A&G Mining Oy

Australialaisen Ashton Mining Limited'in hallussa ollut valtaus Kaavin Lahtojoella siirtyi vuoden 2002 alkupuolella kultaseppä Eva Thorénille. Hänen omistamansa A&G Mining Oy yhtiö aloitti koelouhinnan alueella. Valtion teknillinen tutkimuskeskus teki koerikastusta alueen kiviaineksesta. Kaavilaisen yrittäjän liikeideana oli ennen kaikkea jalostaa timantit koruiksi. Myöhemmin A&G Mining Oy myi timanttivaltauksensa englantilaiselle Karhu Mining Company Oy:lle.
Timanttiesiintymien tutkimuksesta Kaavilla > Karhu Mining Company Oy

Karhu Mining Company Oy on European Diamonds'in tytäryhtiö. European Diamonds on englantilainen timanttien etsintäyhtiö, jonka taas omistaa yhtiö nimeltä Firestone Diamonds. Sen toiminta on keskittynyt Botswanaan ja Lesothoon. Yhtiö aloitti omat kairauksensa Kaavin Lahtojoella vuonna 2005. Yhtiö kairasi 44 reikää, joiden yhteispituus oli 1,8 km. 2 000 tonnin näyte otettiin kahdesta paikasta, jotka sijaitsivat lähellä Malmikaivos Oy:n alkuperäisiä näytepaikkoja. Outokummussa sijaitseva GTK:n laboratorio prosessoi näytteestä noin 500 tonnia.
Kaavin Lahtojoen kimberliittiä ja sen sisältämiä timantteja pidetään taloudellisesti potentiaalisina. Kaavin timanttiesiintymän kehittäminen kaivokseksi voi asiantuntijoiden mukaan muuttaa koko timantinetsintäalan Suomessa.
Huhtikuussa 2014 uutisoitiin, että Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes oli antanut Maanmittauslaitokselle määräyksen kaivospiiritoimituksen suorittamisesta Lahtojoella. Määräys tarkoitti sitä, että Karhu Mining Companyn kaivospiirihakemus oli täyttänyt kaivoslain vaatimukset. Tukes antoi kaivosyhtiölle viisi vuotta aikaa perustaa kaivos. Lupa tulisi raukeamaan, jos kaivos ei ole sen kuluessa toiminnassa.
Kaivospiiritoimituksessa mm. määritellään maanomistajille tulevat haitat ja korvaukset. Kaivostoiminnan aloittaminen edellyttää ympäristövaikutusten arviointia sekä kaivosturvallisuuslupaa.