stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Næstved

| Næstved |
| --- | --- |
 Skt. Peters Kirke Næstvedissä.
 vaakuna
 Næstved
 Koordinaatit: 55°13′46″N, 11°45′24″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Sjællandin alue
Kunta:  Næstvedin kunta
Väkiluku:  41 857
 Ajankohdan 1.1.2012 mukainen väkilukutieto koskee taajamaa (tansk. by), ja sen lähteenä on Danmarks Statistik. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Næstved on Tanskassa Sjællandin alueella sijaitsevan Næstvedin kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 41 857 asukasta.
Næstved sijaitsee etelä-Själlannissa. Vuonna 1135 benediktiinimunkit perustivat alueelle luostarin, ja vuotta pidetään myös kaupungin perustamisvuotena. Paikka tunnettiin vahtihusaarien (gardehusarer) rykmentistä, joka suoritti näyttäviä vahdinvaihtoja kaupungin vanhan keskustan kaduilla. Rykmentti muutti Slagelseen vuonna 2003. Gavnøn linna hiukan kaupungin ulkopuolella tunnetaan tulppaaneistaan.
2000-luvun alussa neljännes kaupungin asukkaista oli maahanmuuttajia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Næstved kunnan kotisivut (tanskaksi)
Paimentaminen

Lampaiden paimennusta Patagoniassa.
Paimentamisella tarkoitetaan karjan laiduntamista aidattomalla alueella tai sellaisessa paikassa, missä karjan karkaamisen luvattomaan paikkaan, loukkaantumisen tai petojen ruoaksi joutumisen riski on suuri.
Paimentaminen oli aiemmin yleistä, ja sitä varten oli olemassa henkilö, paimen, joka koko ajan oli karjan mukana. Karjan paimentamisen tarve oli suuri, koska talojen maat sijaitsivat usein hajallaan ja taloon saattoi kuulua laajat alueet joutomaita ja niittyjä, joilta karjalle saatiin kesällä ruokaa paimentamalla karjaa niillä. Maita ei niiden laajuuden vuoksi kannattanut aidata. Kun tällaiset laidunmaat sijaitsivat kaukana talosta, saatettiin näille maille rakentaa niin sanottu karjamaja, jossa oli karjalle jopa navetta ja ihmisille pieni tupa asuttavaksi.
Karjan paimentamisesta vastasivat taloissa usein naiset ja lapset sekä vanhempi väki. Paimenpojaksi sanotaan vieläkin sähkölaitetta, joka kehittää sähköiseen karja-aitaan pulssivirran (sähköpaimen). Paimenet liikkuivat yleensä jalan karjan mukana.
Lehmiä ja lampaita paimennettiin. Kaikkiruokaisia sikoja, jotka eivät saa pääasiallista ravintoaan laidunkasveista, ei yleensä paimennettu, vaan ne pidettiin aitauksessa.
Maalaistalojen kotilaitumilla, jotka sijaitsivat useimmiten hyvin kasvavilla pelloilla, oli yleensä riu'uista tai piikkilangasta tehty aita, jolloin kenenkään ei tarvinnut jatkuvasti huolehtia, että karja pysyi omalla maalla.
Amerikkalaista paimenta kutsuttiin cowboyksi ja hän liikkui useimmiten ratsun kanssa, koska maasto oli esimerkiksi Texasissa yleensä puutonta ja karjalaumat suuria. Vieläkin maailman köyhimmissä ja vuoristoisissa maissa paimennetaan karjaa.
Etenkin vuoristoseuduilla käytetään apuna paimenkoiria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paimentaminen Wikimedia Commonsissa
Marjapensas

Mustaherukka.
Marjapensas tarkoittaa pensasta, johon muodostuu ihmisravinnoksi kelpaavia marjoja. Marjapensaita kasvatetaan usein puutarhoissa, mutta niitä kasvaa myös villinä metsissä.
Marjapensaita ovat esimerkiksi:
mustaherukka eli mustaviinimarja
punaherukka eli punaviinimarja
valkoherukka eli valkoviinimarja
viherherukka eli viherviinimarja
karviainen
pensasmustikka
vadelma
karhunvatukka
kiiviköynnös eli kiivi
mustaselja
marja-aronia
tyrni
Käännös suomeksi
Oy

Oy tarkoittaa seuraavia:
Omni Air International, IATA-koodi OY, lentoyhtiö
osakeyhtiö, oy, suomalainen yhtiömuoto
Oulun yliopisto, OY, yliopisto Suomessa
oy, austroaasialainen kieli
oyt, austroaasialainen kansa.
Ѹ, vanha kyrillinen kirjain
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Oy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Paimenrunous

William-Adolphe Bouguereau, Pastoraali (Paimentyttö), 1889.
Paimenrunous (bukolinen runous, pastoraalirunous) on paimenelämää käsittelevän lyyrillisen, draamallisen ja romaanikirjallisuuden yhteisnimi. Pastoraali (< ital. pastorale) eli paimenidylli tarkoittaa paimenrunouden aiheisiin pohjautuvaa musiikkia, näytelmiä tai kuvataidetta. Nimitys on lähtöisin latinan sanasta pastor 'paimen'. Pastoraalilla tarkoitetaan myös samoissa aihepiireissä liikkuvaa maalausta.
Paimenrunous liittyi aluksi puhtaasti kansanomaiseen runouteen, mutta se sovinnaistui pian ja alkoi tulkita kaupunkilaistuneempien aikakausien pyrkimyksiä palata yksinkertaiseen maalaiselämään.
Wilhem von Gloeden, Pastoraali-idylli, noin 1902.
Vanhimmat rauhallista maalaiselämää ihannoivat paimenrunot ovat peräisin antiikin Kreikasta. Paimenrunouden luojana pidetään tavallisesti Theokritosta, jonka idyllit ovat vaikuttaneet Vergiliuksen eklogeihin. Bukolisten runoilijoiden ansiosta Kreikan Arkadiasta muodostui kuva paimenidyllinä. Keskiajalla paimenrunous oli unohduksissa ja heräsi renessanssiaikana uudelleen eloon. Vertauskuvallista eklogirunoutta sepitteli Petrarca.
Italiassa perinne elvytettiin 1400–1500-luvulla, ja tuolloin kehitettiin myös paimennäytelmä, joka sisälsi laulua ja tanssia. Paimennäytelmä, jolla Adam de la Hallen näytelmässä Jeu de Bobin et de Marion oli ollut edeltäjänsä, saavutti korkeimman kehityksensä Torquato Tasson Amintassa ja Giovanni Battista Guarini'n Il pastor fidossa. Paimenromaania, johon jo Longoksen antiikinaikainen Dafnis ja Khloe kuuluu, edustavat Giovanni Boccaccion Ameto, Jacopo Sannazaron Arcadia, Jorge de Montemayorin Diana sekä Honoré d'Urfén Astrée.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta pastoraali Wikimedia Commonsissa
Estetiikka ja taidefilosofia
| --- | --- |
Aiheet:   Taidekäsitys  Estetismi  Esteettinen arvostelma  Esteettinen kontemplaatio  Esteettinen relativismi  Maku  Tyyli 
Estetiikan teoriat:   Imitaatio  Institutionaalinen taideteoria  Mimesis  Reseptioestetiikka  Symptomaattinen taideteoria 
Esteettiset kategoriat:   Kauneus  Ylevä  Pittoreski 
Sovellettu estetiikka:   Clauden lasi  Musiikkifilosofia  Myyttikritiikki  Ympäristöestetiikka  Taidepsykologia 
Taidefilosofit:   Alexander Gottlieb Baumgarten  Arthur Danto  George Dickie  Nelson Goodman  Hegel  Yrjö Hirn  Immanuel Kant  Aarne Kinnunen  Wilhelm Worringer 
Artikkeleita aiheesta:   Abjektio  Aihe  Alkuperäisyys  Appropriaatio  Arvostelu  Autenttisuus  Arvostelija  Esittävä taide  Formalismi  Kertomus  Kitsch  Korkeasta tyylistä  Motiivi  Pastissi  Pastoraali  Representaatio  Reproduktio  Samastuminen  Taidemaailma  Taidetta taiteen vuoksi
Nègrepelisse

| Nègrepelisse |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 vaakuna
 Nègrepelisse
 Koordinaatit: 44°04′34″N, 1°31′21″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Oksitania
Departementti:  Tarn-et-Garonne
Arrondissementti:  Montauban
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  49,2 km²
Väkiluku (2013):  5 439
 – Väestötiheys:  110,5 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nègrepelisse on kunta Etelä-Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa Oksitanian alueella.
Nähtävyyksiä

Kaupungin linna Château de Nègrepelisse on peräisin 1200-luvulta. Linna joutui hävityksen kohteeksi Ranskan vallankumouksessa ja jäi sen jälkeen hylätyksi. Viime vuosikymmeninä linnaa on kunnostettu, ja vuonna 2014 se avattiin yleisölle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nègrepelisse Wikimedia Commonsissa
Lääkintälaitedirektiivi

Lääkintälaitedirektiivi (93/42/ETY, engl. Medical Device Directive (MDD) 93/42/EEC) on direktiivi, joka on tarkoitettu yhdenmukaistamaan lääkinnällisille laitteille asetettuja vaatimuksia Euroopan unionissa. Lääkintälaitedirektiivin mukainen CE-merkintä voidaan myöntää valmistajalle, joka täyttää direktiivin mukaiset vaatimukset. Lääkintälaitteen valmistaja on juridisesti vastuussa lääkintälaitedirektiivin vaatimusten täyttymisestä.
Lääkintälaitteita koskee kolme direktiiviä:
Aktiivisista implantoitavista lääkinnällisistä laitteista annettu direktiivi 90/385/ETY (engl. the Active Implantable Medical Device (AIMD) Directive, 90/385/EEC)
Lääkintälaitedirektiivi (MDD) 93/42/ETY
In vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista annettu direktiivi 98/79/EY (engl. the In Vitro Diagnostic Device Directive (IVD), 98/79/EC)
Lääkintälaitedirektiivi koostuu 23 artiklasta, 12 liitteestä ja 18 luokittelusäännöstä. Direktiivi jaetaan kolmeen pääluokkaan: ehdottomat vaatimukset, luokittelevat säännöt ja vaatimukset. Euroopassa valmistaja itse luokittelee laitteensa MDD:n luokittelusääntöjä soveltaen, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa FDA (Food and Drug Administration) määrää tuotteen luokittelun.
Euroopan unionin asetus 2017/745 lääkinnällisistä laitteista (MDR) korvasi lääkintälaitedirektiivin ja direktiivin implantoitavista laitteista 26. toukokuuta 2021. IVD-direktiivin korvaa IVD-asetus (IVDR, EU 2017/746) asteittain 26. toukokuuta 2022 alkaen.
Direktiivin 2007/47/EY aiheuttamat muutokset

Lääkintälaitedirektiiviä on tarkistettu ja muutettu direktiivillä 2007/47/EY, jossa on tarkennettu muun muassa lääkintälaiteohjelmistoille asetettavat vaatimukset. Direktiivi 2007/47/EY on niin kutsuttu muutosdirektiivi, jolla direktiivejä AIMD 90/385/ETY ja MDD 93/42/ETY on tarkennettu vastaamaan nykyajan vaatimuksia. Myös biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annettua direktiiviä 98/8/EY tarkennettiin direktiivillä 2007/47/EY. Direktiivi IVD 98/79/EY jätettiin soveltamisalan ulkopuolelle.
Euroopan neuvosto muutti direktiivejä 90/385/ETY, 93/42/ETY ja 98/8/EY 5. marraskuuta 2007. Tarkistettu lääkintälaitedirektiivi 2007/47/EY tuli pakolliseksi 21. maaliskuuta 2010, jonka jälkeen Suomessa uudistettiin lakia terveydenhuollon laitteista ja tarvikkeista (629/2010) muutosdirektiivin mukaisesti. Laki tuli voimaan 1. heinäkuuta 2010.
Lääkinnälliset laitteet

Lääkinnällisellä laitteella tarkoitetaan kaikkia instrumentteja, laitteistoja, välineitä, ohjelmistoja, materiaaleja tai muita tarvikkeita, joita käytetään joko yksinään tai yhdistelminä, mukaan luettuina valmistajansa erityisesti diagnosointi- ja/tai hoitotarkoituksiin tarkoittamat ja lääkinnällisen laitteen asianmukaiseen toimintaan tarvittavat ohjelmistot, ja joita valmistaja on tarkoittanut käytettäviksi ihmisten:
sairauden diagnosointiin, ehkäisyyn, tarkkailuun, hoitoon tai lievitykseen
vamman tai vajavuuden diagnosointiin, tarkkailuun, hoitoon, lievitykseen tai kompensointiin,
anatomian tai fysiologisen toiminnon tutkimiseen, korvaamiseen tai muunteluun,
hedelmöitymisen säätelyyn
ja joiden pääasiallista aiottua vaikutusta ei saavuteta farmakologisin, kemiallisin, immunologisin tai metabolisin keinoin, mutta joiden toimintaa voidaan tällaisilla keinoilla edistää.
Lääkinnällisiin lisälaitteisiin kuuluvat myös tarvikkeet, vaikka ne eivät olisi laitteita. Valmistaja on tarkoittanut tarvikkeita käytettävän lääkintälaitteen käyttämiseksi.
Nokia Asha 303

| Nokia Asha 303 |
| --- | --- |
 Nokia Asha 303
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  lokakuu 2011
Käyttöverkot:  EGSM 850/900/1800/1900, WCDMA 850/900/1700/1900/2100
Mitat:  117 × 56 × 14
Paino:  akun kanssa 99
Näyttö:  2,6" kapasitiivinen TFT-kosketusnäyttö
Näytön kuvatarkkuus:  QVGA 320 × 240
Värien lukumäärä:  262 144
Suoritin:  1 GHz
Muisti:  sisäistä muistia noin 100 megatavua, MicroSD-muistikorttipaikka (tuki maks. 32 gigatavun korteille)
Kamera:  3,2 megapikseliä (2048x1536) VGA-videokuvauksella (15 kuvaa sekunnissa)
Radio:  on
Musiikkisoitin:  on
Valmiusaika:  GSM 30 päivää, WCDMA 35 päivää
Puheaika:  GSM 8 h 10 min, WCDMA 7 h 10 min
Käyttöjärjestelmä:  S40 Touch and Type
Tiedonsiirto:  GPRS/EGPRS multislot-luokka 32, EDGE multislot-luokka 33, Stereo Bluetooth 2.1 +EDR, WLAN, HSDPA (maks. 10,2 Mbps), HSUPA (maks. 2 Mbps), 3G
Liitännät:  MicroUSB 2.0-liitäntä, 2 mm latausliitäntä, 3,5 mm audioliitäntä
Muuta:  QWERTY-näppäimistö
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia Asha 303 on Nokian valmistama QWERTY-näppäimistöllä ja kosketusnäytöllä varustettu S40-käyttöjärjestelmällä toimiva matkapuhelin. Se julkistettiin Nokia World 2011-tapahtumassa. Nokia Asha 303:n hintaluokka on noin 110-120 euroa alueesta riippuen.
Tietoja > Käyttöverkot

EGSM 850/900/1800/1900
WCDMA 850/900/1700/1900/2100
Tietoja > Mitat

Pituus × leveys × paksuus: 117 × 56 × 14 mm
Paino: 99 grammaa
Tietoja > Kamera

3,2 megapikseliä (2 048 × 1 536)
VGA-videokuvaus (640 × 480, 15 kuvaa sekunnissa)
Tietoja > Näyttö

Halkaisija: 2,6 tuumaa
Kapasitiivinen kosketusnäyttö
Resoluutio: QVGA 240 × 320
262 144 väriä
Tekniikat: TFT
Tietoja > Laitteisto

1 GHz prosessori
Tietoja > Muisti

100 Mt sisäistä muistia
MicroSD-muistikorttipaikka (tuki maks. 32 Gt korteille)
Tietoja > Virranhallinta

Valmiusaika GSM: 30 päivää
Valmiusaika WCDMA: 35 päivää
Puheaika GSM: 8h 10 min
Puheaika WCDMA: 7 h 10 min
1 300 mAh Li-ion-akku
2 mm latausliitäntä
Tietoja > Paikannus

Series 40 Nokia Kartat
Tietoja > Ääniominaisuudet

Tuetut audioformaatit: MP3, MP4, AAC, AAC LC, eAAC+, WMA, NRT, MXMF, WAV, NB AMR, WB AMR ja MIDI
Tuetut videoformaatit: MPEG4, H.264 ja H.263
3,5 mm audioliitäntä
Tietoja > Tiedonsiirto

3G
GPRS/EGPRS multislot-luoikka 32
EDGE multislot-luokka 33
Stereo Bluetooth 2.1 +EDR
WLAN
HSDPA (maksiminopeus 10,2 Mbps)
HSUPA (maksiminopeus 2 Mbps)
MicroUSB 2.0 -liitäntä
Tietoja > Selain

Nokia OSS Selain
Macromedia Flash Lite 3.0
Tietoja > Muut sovellukset

Angry Birds esiladattuna
Kalenteri, tehtävälista, ajastin, herätyskello, sekuntikello, laskin ja muistio
Tietoja > Muuta

Värivaihtoehdot: punainen, grafiitti
Aiheesta muualla

Nokia Asha 303
Marjatanalppiruusu

| Marjatanalppiruusu |
| --- | --- |
 Lajike 'Haaga'
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Suku::  Alppiruusut Rhododendron
Laji::  brachycarpum
Alalaji::  tigerstedtii
Kolmiosainen nimi
 Rhododendron brachycarpum ssp. tigerstedtii  Nitz. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marjatanalppiruusut (Rhododendron brachycarpum ssp. tigerstedtii -risteymät) ovat suomalaisia alppiruusulajikkeita. Ulkonäöltään marjatanalppiruusut ovat rotevakasvuisia ja usein lähes puumaisia pensaita. Monilla lajikkeilla on valkoiset tai vaaleanpunaiset kukat. Lajikkeet on kehitetty mustilanalppiruususta ja saatu jalostuksen ansiosta kestämään hyvin pohjoisia talvia. Pensaat viihtyvätkin paremmin mantereisessa ilmastossa kuin Länsi-Euroopan merellisillä alueilla.
Oyesade Olatoye

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Oyesade Olatoye Afrikan kisoissa 2024. |  Oyesade Olatoye Afrikan kisoissa 2024. |  Oyesade Olatoye Afrikan kisoissa 2024. |  |
Maa:   Nigeria
Naisten yleisurheilu
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Hopeaa | Accra 2024 | kuula |  |
|  Pronssia | Accra 2024 | moukari |  |
| Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Saint Pierre 2022 | moukari |  |
|  Hopeaa | Douala 2024 | moukari |  |
Oyesade Olatoye (s. 25. tammikuuta 1997) on nigerialainen moukarinheittäjä ja kuulantyöntäjä.
Olatoye voitti Afrikan kisoissa 2019 kultaa kuulantyönnössä ja saavutti pronssia moukarinheitossa, mutta mitalit vietiin häneltä, koska hänelle ei ollut myönnetty oikeutta edustaa Nigeriaa hänen kilpailtuaan juniorisarjoissa yhdysvaltalaisena. Sittemmin hän on saanut edustaa Nigeriaa. Hän voitti vuonna 2022 moukarinheitossa Afrikan-mestaruuden tuloksella 63,67 ja sijoittui Kansainyhteisön kisoissa neljänneksi tuloksella 66,80. Vuonna 2024 hän saavutti Afrikan kisoissa hopeaa kuulantyönnössä tuloksella 16,61 ja pronssia moukarinheitossa tuloksella 68,92. Samana vuonna hän saavutti Afrikan-mestaruuskilpailuissa moukarinheitossa hopeaa tuloksella 67,72.
MM-kilpailuissa Olatoye on jäänyt karsintaan kuulantyönnössä Dohassa 2019 tuloksella 16,97 sekä moukarinheitossa Eugenessa 2022 tuloksella 64,82 ja Budapestissa 2023 tuloksella 66,92. Pariisin olympialaisissa 2024 hän karsiutui moukarinheitossa tuloksella 66,41.
Olatoye ylitti kuulantyönnössä 17 metrin rajan vuonna 2018. Seuraavana vuonna hän teki ennätyksensä 17,88 sekä sisä- että ulkoradoilla. Moukarinheitossa hän pääsi lähelle 70 metrin rajaa vuosina 2019 ja 2021 ja ylitti sen kesäkuussa 2023. Hän heitti ennätyksensä 71,88 kesäkuussa 2024. Hänen ennätyksensä kiekonheitossa on 56,68 vuodelta 2021.
Marjatta

Marjatta on Kalevalan ja suomalaisten kansanrunojen henkilö. Kalevalan loppuruno kertoo Marjatasta, joka paimenessa ollessaan löytää puolukan mättäältä, syö sen ja tulee raskaaksi. Poikalapsi syntyy tallissa, mutta katoaa pian, kunnes löytyy suolta. Suuri tietäjä Väinämöinen tuomitsee isättömän lapsen kuolemaan, mutta tämä nousee puhumaan Väinämöisen tuomiota vastaan. Poika ristitään Karjalan kuninkaaksi. Väinämöinen joutuu lähtemään.
Kalevalan runo on pääasiassa yhdistelmä kahdesta kansanrunosta: toisaalta Luojan virrestä, toisaalta Väinämöisen tuomiosta. Marjatta eli Neitsyt Maria kuuluu ainoastaan edellisen yhteyteen.
Oyala

| Oyala |
| --- | --- |
 Tienrakennusta Oyalassa
 Oyala
 Koordinaatit: 1°36′N, 10°50′E 
Valtio:   Päiväntasaajan Guinea
Provinssi:  Djibloho
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oyala (virallisesti Ciudad de la Paz, suom. Rauhan kaupunki) on Päiväntasaajan Guinean suunnitteilla olevan uuden pääkaupungin nimi. Nykyinen pääkaupunki Malabo sijaitsee Biokon saarella Atlantin valtamerellä. Pääkaupungin siirto Malabosta Oyalaan oli suunniteltu vuodelle 2017, mutta syksyllä 2021 monet hallintorakennukset, suurlähetystöt sekä kansainvälisten organisaatioiden pääkonttorit sijaitsivat edelleen Malabossa. Tietoa uuden pääkaupungin rakennusprojektin etenemisestä on kuitenkin saatavilla varsin rajoitetusti, vaikka projekti onkin yksi läntisen Afrikan suurimmista rakennusprojekteista.
Presidentti Teodoro Obiang Nguema Mbasogon mukaan pääkaupungin siirto syrjäiseen paikkaan viidakon keskelle antaa hallituksen toiminnalle turvaa. Päiväntasaajan Guineassa tapahtui epäonnistunut vallankaappausyritys vuonna 2004.
Oyala sijaitsee noin 120 km päässä Atlantin rannikolta Päiväntasaajan Guinean manneralueen keskiosissa. Uuden pääkaupungin sijaintipaikan esimerkkeinä voidaan pitää Brasilian Brasíliaa tai Australian Canberraa. Lisäksi Afrikassa Nigeria ja Tansania ovat siirtäneet pääkaupunkinsa rannikolta sisämaahan. Päiväntasaajan Guinean uuden pääkaupungin paikan valintakriteereinä olivat maantieyhteydet rannikolle Bataan ja itään Mongomoon sekä vesivarannot ja sopiva ilmasto. Kaupungin koko alue on noin 8150 hehtaaria ja sinne on suunniteltu asuntoja 260000 asukkaalle. Uuden pääkaupungin yleiskaavan laatiminen teetätettiin portugalilaisella FAT-arkkitehtitoimistolla.
Uuden pääkaupungin rakentaminen on kuitenkin varsin kyseenalainen projekti, sillä uutta kaupunkia varten on kaadettu satoja hehtaareja sademetsää ja kaupungin rakentamiseen on käytetty suuria summia rahaa samalla, kun suuri osa Päiväntasaajan Guinean väestöstä elää köyhyydessä.
Lämäri

| Lämäri> Slap Shot |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Roy Hill
Käsikirjoittaja:  Nancy Dowd
Tuottaja:  Stephen J. Friedman
Säveltäjä:  Pierre Tubbs
Kuvaaja:  Victor J. Kemper
Leikkaaja:  Dede Allen
Pääosat:  Paul Newman Strother Martin Michael Ontkean Lindsay Crouse
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  USA
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios
Ensi-ilta:  1977
Kesto:  123 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Lämäri 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lämäri (Slap Shot) on vuonna 1977 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komedia, jota on usein pidetty yhtenä kaikkien aikojen parhaimmista urheiluelokuvista. Sen on ohjannut George Roy Hill.
Elokuva oli huomattava menestys, ja se sai lopulta jatko-osan Lämäri 2. Se ei kuitenkaan saanut yhtä suurta huomiota kuin edeltäjänsä.
Juoni

Paul Newman näyttelee Reggie Dunlop -nimistä jääkiekkopelaajaa, joka on sekä kapteeni että valmentaja joukkueessa nimeltään Charlestown Chiefs. Joukkue ei ole voittanut yhtään ottelua moneen vuoteen, ja omat fanitkin ovat jo kääntäneet sille selkänsä. Tuntematon omistaja aikoo lakkauttaa joukkueen. Reggie kuitenkin levittää paatuneena valehtelijana huhua, että Chiefsin tuntematon omistaja aikoo myydä joukkueen Floridaan, ja saakin pelaajien mielialan hiukan kohenemaan. Eräänä päivänä joukkueeseen palkataan kolme uutta pelaajaa, Hansonin veljekset, jotka kertovat itse pelanneensa aiemmin Rautaliigassa. Veljekset näyttävät tyhmiltä (pitkät hiukset, kulmikkaat silmälasit), mutta heidän älynsä onkin korvaantunut raa'alla voimalla. Heidän pelityyliään ilmentää mm. tapa laittaa foliota käsineiden alle nyrkin kovikkeeksi. Chiefsien joukkue lähteekin nousuun heti Hansonien päästyä kentälle, vaikka Reggie joutuukin noutamaan heidät usein putkasta ottelun jälkeen. Tämän jälkeen yrittää Reggie puhua omistajalle järkeä onnistumatta. Hänelle joukkue on vain verovähennys, joka säilyttää arvonsa lopetettunakin. Reggien täytyy kertoa totuus joukkueelle, joka on alusta alkaen uskonut häntä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paul Newman  | … |  Reggie Dunlop   |
|  Michael Ontkean  | … |  Ned Braden   |
|  Strother Martin  | … |  Joe McGrath   |
|  Jennifer Warren  | … |  Francine Dunlop   |
|  Lindsay Crouse  | … |  Lily Braden   |
|  M. Emmet Walsh  | … |  Dickie Dunn   |
|  Jerry Houser  | … |  Dave Carlson   |
|  Jeff Carlson  | … |  Jeff Hanson   |
|  Steve Carlson  | … |  Steve Hanson   |
|  David Hanson  | … |  Jack Hanson   |
|  Yvon Barrette  | … |  Denis Lemieux   |
|  Yvan Ponton  | … |  Jean-Guy Drouin   |
|  Brad Sullivan  | … |  Morris Wanchuk   |
|  Allan Nicholls  | … |  Johnny Upton   |
|  Stephen Mendillo  | … |  Jim Ahern   |
|  Paul D’Amato  | … |  Tim McCracken   |
|  Kathryn Walker  | … |  Anita McCambridge   |
|  Melinda Dillon  | … |  Suzanne Hanrahan   |
|  Swoosie Kurtz  | … |  Shirley Upton   |
|  Paul Dooley  | … |  urheiluselostaja   |
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Mikael Fränti kirjoitti elokuvan tv-esityksen alla 1986 Lämärin olevan hauska, valioluokan urheiluelokuva, josta välittyy jääkiekkoviihteen ilo ja hurmio. Hänestä Paul Newman selvästi nauttii roolistaan.
Aiheesta muualla

Lämäri Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ota mut

| Ota mut Ripsipiirakka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2003
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: punk rock
 Kesto: 11.39
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Ripsipiirakan muut julkaisut
| Punkstars 2003 | Ota mut 2003 | Teille vai meille? 2004 |
Ota mut on punk rock -yhtye Ripsipiirakan EP-levy, joka julkaistiin vuonna 2003 levymerkillä Universal Music. Se nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 1, jolla se vietti neljä viikkoa.
Kappaleet

Ota mut – 3.07
Rafaelin enkeli – 2.51
Tahdon rakastella sinua – 2.34
Älä koskaan jätä mua – 3.07
Kokoonpano

Jukka Tanskanen – laulu, kitara
Olli Salonen – kitara
Hannu Kiviluoto – bassokitara
Mika Enrold – rummut
Aiheesta muualla

Ota mut discogs.com -sivustolla
Luettelo jousiammunnan olympiamitalisteista

Jousiammunta on ollut olympialaisten lajivalikoimassa vuodesta 1972, ja tätä ennen se oli olympialajina vuosina 1900, 1904, 1908 ja 1920. Menestynein maa olympialaisten jousiammunnassa on Etelä-Korea.