stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kivijärvi (Lahti)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 215 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä. Se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järven rantaviiva on niemien ja lahtien vuoksi rikkonainen. Järvellä onkin kaksi järviallasta, joita yhdistää toisiinsa Ritaniemen ja Lintusaaren edessä olevat salmet. Huomattavia niemiä ovat Kylmästenkallio, Kullankallio, Ritaniemi ja Lintusaari. Järvi on ulottuvuuksiaan paljon kapeampi. Sen suurin leveys järven keskivaiheilla alle kilometri. Järven ympäristössä vaihtelevat kallioiset mäet ja savikkoiset laaksot. Järvelle näkyy muun muassa Kylmästenkallio, jonka jyrkänteiset rinteet putoavat järveen. Muita mäkiä ovat Sopenmäki järven pohjoisosassa, Aataminkallio ja Pirunkallio järven keskivaiheilla sekä Tissistenmäki ja Sokeritopanmäki järven etelärannoilla.
Järvessä on laskettu olevan yhdeksän saarta. Niiden yhteispinta-ala on 2,5 hehtaaria, mikä on noin 1,15 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Kylänsaari, joka on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Murhasaari on toiseksi suurin saari, jonka pituus on 100 metriä. Saareen tulee tie. Myös järven eteläosassa sijaitseva kartassa nimetön saari on saman kokoinen. Muut saaret ovat luotoja.
Järven rantaviivan pituus on 18,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, mutta alavilla osilla on peltomaata. Peltoa on laajimmin Pyhäntaan asutusalueella. Seututie 140 viistää järven pohjoispäätä Pyhäntaan kylällä, josta alkaa yhdystie 14101. Yhdystie seuraa järven rantoja kauempana ja yhtyy Lakeassuon kohdalla yhdystiehen 14085. Tämä yhdystie kiertää Seestan kartanon kautta järven eteläpuolelle. Järven ympäristön haja-asutusalueelle ja vapaa-ajan asunnoille tulee tiet näiltä teiltä. Yhdystie 14085 rinnalla kulkee myös Lahti–Heinola-rautatie. Hollolan kunnalle kuuluu pieni osa järven lounaiskulmaa, mutta kaikki muu kuuluu Lahden Nastolan entisen kunnan alueelle.
Luontoarvoja > Natura-alue

Kivijärven luonnonsuojelualue, joka kuuluu Natura 2000- ohjelmaan luonnonsuojelulain kautta, (FI0306008, 32 hehtaaria) käsittää useita pieniä lehtopuuvaltaisia metsäsaarekkeita, jotka jäävät peltojen väliin. Itäisimmät alueet ulottuvat Kivijärven vesirajaan asti 400 metrin matkalta. Metsäalueella elää muun muassa harmaapäätikka, palokärki ja liito-orava.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin 1980-luvulta asti. Tulosten mukaan veden näkösyvyys on heikentynyt 1980-luvulta 2,5 metristä 2000-luvun alle metriin. Järvi on todettu monella eri indikaattorilla rehevöityneeksi. Veden kokonaisfosforipitoisuudet alusvedessä ovat vaihdelleet voimakkaasti välillä 35–150 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Päällysvedessä arvot ovat vaihdelleet maltillisemmin välillä 20–50 µg/l. Alusveden tilanne johtuu veden happipitoisuuden alenemisesta, sillä kun vesi muuttuu pohjan lähellä hapettomaksi, vapautuu fosfori taas liukoiseen muotoon ja sen pitoisuudet kasvavat. Tätä sisäistä kuormitusta ei toivota, sillä se lisää ravinteiden määrää vedessä ja levät alkavat lisääntyä ja samentavat veden. Myös kokonaistypen pitoisuudet ovat kohonneita ja ne ovat vaihdelleet välillä  700–1600 µg/l, jota pidetään myös rehevöitymisen merkkinä.
Kulttuuriarvoja

Seestan kartanon suojelualue sijaitsee järven kaakkoispäässä Seestaanjoen luusuan ympäristössä Lahden Nastolassa. Se kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin kulttuuriympäristöihin (RKY93) ja se käsittää Sprengtportenin mäen, Patakallionmäen, Sokeritopanmäen ja Lintusaaren sekä näiden välisen kartanoalueen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Seestanjoen valuma-alueeseen (14.165) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään vain Seestaanjoen valuma-alueelta. Seestaanjoen valuma-alueella on 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti Kivijärveen. Ne ovat Arkiomaanjärvi (207 hehtaaria, ha) ja Salalammi (38 ha), jotka laskevat Kivijärven lounaisrantaan, Kalkkunen (10 ha), joka laskee Arkiomaanjärveen, Evattu (22 ha) ja Alanen (75 ha), jotka laskevat Kivijärven pohjoispäähän, Nassari (8 ha) ja Tekolammi (1 ha), jotka laskevat Alaseen, Sorvanen (4 ha), Selkojärven suo ja Vähä-Kalaton (4 ha), jotka laskevat Kivijärven etelärannoille, ja lopuksi Isolammi (4 ha), joka laskee Kyläsaaren kohdalle itärantaan.
Järven laskujoki on Seestaanjoki eli Luhtaanjoki, joka laskee 5,5 kilometrin päässä Salajärveen. Joelle tulee sillä matkalla pudotusta 13,8 metriä. Vesireitti jatkuu sitten Ruuhijärven, Sylvöjärven kautta Arrajärveen ja Kymijokeen.
Kroatian moottoritieverkko

Kroatian moottoritieverkko
Kroatian moottoritieverkko käsittää maan moottoritiet. Moottoriteitä (kroatiaksi Autocesta) on Kroatissa yhteensä noin 1 300 kilometriä.[lähde? ]
| # | E # | Nimi | Reitti | Suunniteltu pituus | Avattu | Rakenteilla | Suunnitteilla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |   | Autocesta Kralja Tomislava | Zagreb–Karlovac–Zadar–Split–Dubrovnik–   Debeli brijeg  |  |  |  |  |
|  |  | Zagorska autocesta | Macelj –Zabok–Zagreb |  |  |  |  |
|  |  | Posavska autocesta | Bregana –Zagreb–Kutina–Nova Gradiška–Slavonski Brod–   Županja–Bajakovo  |  |  |  |  |
|  |  | Varaždinska autocesta | Goričan –Varaždin–Sveta Helena–Zagreb |  |  |  |  |
|  |  | Slavonika | Branjin vrh –Osijek–Svilaj  |  |  |  |  |
|  |  | Primorsko-goranska autocesta | Bosiljevo–Delnice–Rijeka |  |  |  |  |
|  |  | Kvarnerska autocesta | Rupa –Rijeka–Žuta Lokva |  |  |  |  |
|  |  | Istarski ipsilon | Kanfanar–Lupoglav–Rijeka–Križišće |  |  |  |  |
|  |  | Istarski ipsilon | Plovanija –Kanfanar–Pula |  |  |  |  |
|  |  | Neretvanska autocesta | Kula Norinska –Metković |  |  |  |  |
|  |  | Sisačka autocesta | Zagreb–Sisak–Dvor  |  |  |  |  |
|  |  | Podravski ipsilon | Sveta Helena–Vrbovec–Križevci–Koprivnica–Gola  |  |  |  |  |
|  |  | Podravski ipsilon | Vrbovec–Bjelovar–Virovitica–Terezino Polje  |  |  |  |  |
| A14 |  | Podravska autocesta | Trnovec –Varaždin–Koprivnica–Virovitica–Osijek–Vukovar–Ilok  |  |  |  |  |
| A15 |  | Zaobilaznica Zagreba | Zagrebin 2. kehätie |  |  |  |  |
Lisa Murkowski

| Lisa Murkowski |
| --- | --- |

Yhdysvaltain senaattori Alaskasta
 2002-12-2020. joulukuuta 2002– Yhdessä Dan Sullivanin kanssa  
Edeltäjä:  Frank Murkowski
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. toukokuuta 1957 (ikä 67) Ketchikan, Alaska, Yhdysvallat
Ammatti:  juristi, poliitikko
Puoliso:  Verne Martell
Tiedot
Puolue:  republikaanit
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.murkowski.senate.gov
Lisa Ann Murkowski (s. 22. toukokuuta 1957 Ketchikan, Alaska) on yhdysvaltalainen juristi, poliitikko ja republikaanipuolueen senaattori. Hän on toiminut Yhdysvaltain senaatin jäsenenä Alaskasta 20. joulukuuta 2002 lähtien. Paikka vapautui hänen isänsä Frank Murkowskin erotessa senaattorin tehtävästä.
Murkowski valittiin kuusivuotiskaudelle vuoden 2004 vaalissa. Vuonna 2010 Murkowski hävisi republikaanien Alaskan esivaalin niukasti entisen kuvernöörin Sarah Palinin tukemalle ehdokkaalle Joe Millerille.
Hän jatkoi kuitenkin pyrkimistä jatkokaudelle niin sanottuna write-in-ehdokkaana(ehdokkaana, jota ei voi äänestää numerolla, vaan jota äänestävien on kirjoitettava ehdokkaan nimi äänestyslippuun) ja löi marraskuun 2010 vaalissa demokraattien haastajan Scott McAdamsin ja hyvin täpärästi myös Joe Millerin. Murkowski on ensimmäinen Yhdysvaltain senaattiin valittu write-in-ehdokas Etelä-Carolinasta vuonna 1954 valitun Strom Thurmondin jälkeen. Murkowski toimi Yhdysvaltain senaatin energia- ja luonnonvaravaliokunnan puheenjohtajana 2015–2021.
Murkowskia pidetään maltillisena republikaanina, joka tulee hyvin toimeen demokraattien kanssa. Murkowski oli ensimmäinen republikaanisenaattori, joka vaati presidentti Donald Trumpin eroa, kun 6.1.2021 väkivaltaiset Trumpia kannattaneet joukot onnistuivat valtaamaan kongressitalon.
Yksityiselämä

Murkowski kävi Fairbanksin Monroe High Schoolin ja valmistui vuonna 1975. Vuonna 1980 Murkowski suoritti Bachelor of Arts-tutkinnon taloustieteessä Georgetownin yliopistossa. Murkowski suoritti Willamette University College of Law:ssa oikeustieteen tohtorin tutkinnon ja valmistui vuonna 1985.
Murkowski meni naimisiin Verne Martellin kanssa vuonna 1987 ja pariskunnalla on kaksi lasta.
Murkowskin vapaa-ajan harrastuksiin kuuluu mm. murtomaahiihto, vuorikiipeily sekä vaellus ja sorsastus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lisa Murkowski Wikimedia Commonsissa
Murkowskin kotisivut (englanniksi)
Kristina Tonteri-Young

Kristina Tonteri-Young on suomalais-uusiseelantilainen näyttelijä ja entinen balettitanssija.
Varhainen elämä ja ura

Tonteri-Young syntyi Suomessa suomalais-kiinalaiseen perheeseen ja puhuu sujuvasti englantia ja suomea. Perhe muutti New Yorkiin, kun Tonteri-Young oli 6-vuotias. Vuodesta 2009 vuoteen 2012 hän opiskeli balettia Moskovassa, jossa oppi venäjää. Moskovassa Tonteri-Young esiintyi Bolshoi-teatterin La fille mal gardéessa sekä Kremlin baletin Prinsessa Ruususessa ja Le Corsairessa. Hän aloitti 16-vuotiaana näyttelemisen osallistuen Shakespeare-kesäkursseihin RADAssa. Tonteri-Young osallistui Guildhall School of Music and Drama -kouluun vuosina 2016–2019 ja valmistui taiteiden kandidaatiksi.
Tonteri-Youngin ensimmäinen rooli oli Netflixin sarja Warrior Nun, jossa hän näytteli sisar Beatricea. Hän on sittemmin esiintynyt muutamissa elokuvissa, mukaan lukien Netflixin Outside the Wire.
Kolmisoppi (Rautalampi, Hoikankylä)

| Kolmisoppi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°35′35″N, 26°51′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Myllypuroon 
Järvinumero:  14.712.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,9 m  
Pituus:  830 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  2,029 km  
Pinta-ala:  11,017 ha  
Suurin syvyys:  6,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmisoppi 
Kolmisoppi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Hoikankylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 830 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Hankaveden alueeseen (14.712) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy.
Kristina Stigintytär Hvide

| Kristina Hvide |
| --- | --- |
 Suvun Hvide vaakuna
Kuningatar
 1164–1167  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1145 
Puoliso:  Kaarle Sverkerinpoika
Lapset:  Sverker II Kaarlenpoika
Kristina Stigintytär Hvide (syntynyt noin 1145, kuollut noin 1200) oli ruotsalainen kuningatar vuosina 1164 ja 1167. Kristina Hvide oli naimisissa kuningas Kaarle Sverkerinpojan kanssa ja hän oli kuningas Sverker II Kaarlenpojan äiti.
Elämäkerta

Kristiina Stigintytär syntyi Tanskassa paikalliselle suurmiehelle Stig Tokesenille (s. 1151), ja Tanskan prinsessa Margaretalle. Stig Tokensen kuului Skånelaiseen Hviden sukuun. Kristinan syntymävuotta ei ole pystytty vahvistamaan. Hän meni naimisiin Karl Sverkerinpojan kanssa noin vuonna 1164 ja uskotaan, että jaarli Guttorm haki hänet Ruotsiin vuonna 1163. Vihkiseremonian uskotaan olleen vuonna 1164, kun uusi Uppsalan arkkipiispa Stefan oli asetettu virkaan. Kristiina Stigintytär Hvide oli Ruotsin kuningatar noin kolme vuotta. Hän jäi leskeksi kun Karl Sverkerinpoika murhattiin Visingsöllä vuonna 1167. Murhan jälkeen Kristina pakeni Tansaan poikansa kanssa. Kaksi vuotta myöhemmin Kristina liittyi Vretan luostariin. Vuonna 1196 hänen poikansa Sverkeristä tuoli Ruotsin kuningas. Kristiinan oletetaan kuolleen noin vuonna 1200, neljä vuotta hänen poikansa kruunaamisen jälkeen. Kristina Hviden kuolinsyy ei ole tiedossa.
Koop

| Koop |
| --- | --- |
 Koop esiintymässä Budapestissä.
Tiedot
Toiminnassa:  1995–
Tyylilaji:  chillout, jazz, acid jazz, electronica
Kotipaikka:  Uppsala, Ruotsi
Jäsenet:  Magnus Zingmark   Oscar Simonsson  
Levy-yhtiö:  Playground Music   !K7 Records   Atlantic Records  
Aiheesta muualla
www.dieselmusic.se/koop
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koop on ruotsalainen elektronista jazzia soittava duo, jonka perustivat uppsalalaiset Magnus Zingmark ja Oscar Simonsson vuonna 1995.
Diskografia

Sons of Koop (1997)
Waltz for Koop (2002)
Koop Islands (2006)
Coup De Grâce - Best of Koop 1997-2007 (2010)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
Virallinen MySpace-profiili (englanniksi)
Krimpen aan den IJssel

| Krimpen aan den IJssel |
| --- | --- |
 Vuonna 1958 valmistunut tulvapuomi Hollandse IJssel -joessa Krimpen aan den IJsselissä.
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 51°55′N, 4°36′E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Etelä-Hollanti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  M.J.D. Jansen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8.93 km²
 – Maa:  7.81 km²
 – Josta vettä:  1.12 km² 
Väkiluku (31.12.2008):  28 928
 – Väestötiheys:  3704 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  2921-2926
 
 www.krimpenaandenijssel.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krimpen aan den IJssel on kunta Alankomaissa Etelä-Hollannin provinssissa. Asukkaita kaupungissa on 28 928 (31.12.2008) ja väestötiheys on 3 704 as./km². Kunnan pinta-ala on 8,93 neliökilometriä, josta vettä on 1,12 km². Kunta sijaitsee Hollandse IJssel -joen etelärannalla.
Ensimmäiset dokumentoidut maininnat Krimpenistä ovat vuodelta 1277. Vuonna 1820 paikkakunnalle perustettiin Van der Giessen de Noordin telakka. Läheinen Rotterdam on nykyisin Krimpen aan den IJsselissä asuvien työssäkäyntikaupunki.
Krimpen aan den IJsselin naapurikunnat ovat Capelle aan den IJssel pohjoisessa, Ouderkerk idässä, Nederlek etelässä ja Rotterdam lännessä.
Krimpen aan den IJsselin ystävyyskaupunki on Kiskőrös Unkarissa.
Tunnettuja asukkaita

Rik Grashoff (s. 1961), poliitikko
Gerard van Walsum (1900–1980), poliitikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krimpen aan den IJssel Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (hollanniksi)
Krimpen aan den IJsselin kartta (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Kartta Krimpen aan den IJsselin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Krimpen aan den IJssel vuonna 1867.
Kristina Söderbaum

Kristina Söderbaum 1937.
Beata Margareta Kristina Söderbaum (5. syyskuuta 1912 Tukholma – 12. helmikuuta 2001 Hitzacker, Saksa) oli ruotsalainen elokuvanäyttelijä, joka teki suurimman osan elämäntyöstään Saksassa.
Söderbaum sai vuonna 1936 ensimmäisen ison filmiroolinsa UFA-yhtiössä ohjaaja Erich Waschneckin Onkel Bräsig, joskin hän oli esiintynyt tätä ennen ruotsalaisessa lyhytfilmissä. Muutamaa vuotta myöhemmin hän aloitti yhteistyön tulevan aviomiehensä, ohjaaja Veit Harlanin kanssa. Näin syntyivät muun muassa elokuvat Kadonneet jäljet (Verwehte Spuren 1938), Suuri kuningas (Der grosse König, 1942), Kolberg (1945), Immensee (1942/43) sekä natsipropagandan läpitunkema Vallanhimo (Jud Süss, 1940).  Historiallisessa filmissä Das unsterbliche Herz (1939) kuvataan taskukellon kehittäjää Paul Henleiniä.
Toisen maailmansodan jälkeen aviopari Harlania kiellettiin jatkamasta elokuvauraansa. Siitä vapauduttuaan he tekivät viimeisen filminsä Unohtumaton rakastettu (Unsterbliche Geliebte, 1951). Söderbaumin näyttelijänura kuitenkin jatkui. Esiintyipä hän myös televisiosarja Vuoristolääkärin yhdessä jaksossa vuonna 1993.
Aiheesta muualla

Kristina Söderbaum Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kristina Winberg

| Kristina Winberg |
| --- | --- |
 Winberg Expressenin haastattelussa vuonna 2014.
Euroopan parlamentin jäsen
 Ruotsi 2014–2019  
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. toukokuuta 1965 (ikä 59)
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Tiedot
Puolue:  Ruotsidemokraatit
Kristina Winberg (s. 27. toukokuuta 1965) on ruotsalainen ruotsidemokraattien poliitikko. Hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen vuosina 2014–2019.
Winberg oli ruotsidemokraattien ehdokkaana myös vuoden 2019 vaaleissa, mutta puolue perui hänen ehdokkuutensa vain viikkoa ennen vaalipäivää. Syyksi ilmoitettiin epälojaalisuus ja huono käytös puoluetta kohtaan. Mediaan oli hieman aiemmin vuotanut Winbergin puolitoista vuotta aiemmin nauhoittama keskustelu, jolla hänen kanssaan keskusteleva nainen kertoi puolueen kärkiehdokkaan Peter Lundgrenin kourineen häntä hotellihuoneessa puoluetapahtuman yhteydessä. Winberg kielsi antaneensa nauhoitetta medialle ja kertoi sen kadonneen edellisenä vuonna varastetun kännykän mukana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristina Winberg Wikimedia Commonsissa
Kristina Winberg Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Kristina Winberg Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Kyrylo Petrov

Kyrylo Petrov vuonna 2009.
Kyrylo Petrov (s. 22. kesäkuuta 1990 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa puolalaista Korona Kielcea. Hän on aiemmin pelannut Ukrainan lisäksi myös Kazakstanissa ja Azerbaidžanissa.
Petrov pelasi useissa Ukrainan nuorisomaajoukkueissa. Hän oli voittamassa alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruutta vuonna 2009. Hän teki EM-lopputurnauksen tasapeliin 2–2 päättyneessä alkulohko-ottelussa Englantia vastaan kaksi maalia. Loppuottelussa Ukraina voitti Englannin 2–0.
Kyrás Vrýsi

| Kyrás Vrýsi Κυράς Βρύση |
| --- | --- |
 Kyrás Vrýsi
 Koordinaatit: 37°54′46″N, 22°59′11″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Korinthia
Kunta:  Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4203010204
Väkiluku (2011):  1 128
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kyrás Vrýsi (kreik. Κυράς Βρύση) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 1 128 (vuonna 2011).
Kyrás Vrýsin kylä sijaitsee Korintin kannaksella noin seitsemän kilometriä kaakkoon Kórinthoksen kaupungista. Se on osa Isthmían kyläyhdyskuntaa ja rakennettu pienelle kukkulalle. Kyrás Vrýsin lähellä sijaitsee antiikin aikaisen Isthmian arkeologinen alue sekä Isthmian arkeologinen museo.
Aiemmin Kyrás Vrýsi kuului Loutráki-Perachóran kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnan Loutráki-Perachóran kunnallisyksikköön.
Kolmisoppinen (Heinola)

| Kolmisoppinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°09′47″N, 26°13′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Konniveteen 
Järvinumero:  14.131.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,4 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,805 km  
Pinta-ala:  2,165 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmisoppinen 
Kolmisoppinen  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Taipaleen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,4 metriä mpy.
Kyrá Panagiá

| --- | --- |
Sijainti:  39°19′54″N, 24°04′07″E, Alónnisos Sporadit, Thessalia Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoiset Sporadit
Korkein kohta:  299 m
Pinta-ala:  25 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  2
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kyrá Panagiá (kreik. Κυρά Παναγιά; transl. myös Kirá Panagiá; ”Neitsyt Maria”) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen koillispuolella. Saaren pinta-ala on 25 neliökilometriä ja asukasluku 2 (2011). Hallinnollisesti Kyrá Panagiá kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.
Kyrá Panagiá on Pohjoisten Sporadien pohjoisimpia saaria. Sen koillispuolella sijaitsee Gioúran saari ja länsipuolella Gramméza ja Pipéri. Saaren nimi viittaa Neitsyt Mariaan.
Kuutio (algebra)

y = x³ jokaiselle kokonaislukuarvolle 1 ≤ x ≤ 25.
Luvun kuutio on algebrassa luku, joka saadaan, kun alkuperäinen luku korotetaan kolmanteen potenssiin.
Luvun x kuutio on  x\cdot x\cdot x=x^{3}.
Jos luku x on positiivinen reaaliluku, kuution, jonka sivun pituus on x, tilavuus on  x^{3}.
Positiivista kokonaislukua, joka on jonkin kokonaisluvun kuutio, kutsutaan kuutioluvuksi (tai joskus täydelliseksi kuutioksi). Esimerkiksi 27 on kuutioluku, koska  27=3^{3}.
Kyösti Aarnio

Kyösti Juhani Aarnio, vuoteen 1908 Eriksson (13. lokakuuta 1888 Helsinki  – 5. syyskuuta 1936 Lahti) oli suomalainen näyttelijä ja usean eri työväenteatterin johtaja.
Aarnion puoliso vuodesta 1914 oli Ksenia Matilda Marienberg.  Aarnio kävi kansakoulun ja teki opintomatkan Saksaan ja Itävaltaan 1925. Hän toimi Joensuun Työväen Teatterin johtajana 1913–1915, Kuopion Työväen Teatterin johtajana 1915–1918 ja Turun Työväen Teatterin johtajana 1919–1936. Viimeksi hän oli Lahden Työväen Näyttämön johtaja. Aarnio myös näytteli teatterinjohtajan työnsä ohella.
Kyösti Halonen

Kyösti Juhani Halonen (s. 28. tammikuuta 1958 Lappeenranta) on suomalainen kenraaliluutnantti evp.
Kyösti Halonen syntyi diplomi-insinööri Veikko Halosen ja Aino Sallisen perheeseen ja avioitui vuonna 2015 Maarit Pölösen kanssa. Halonen tuli ylioppilaaksi 1977 ja valmistui Kadettikoulusta 1981 ja Sotakorkeakoulusta 1991. Hän toimi  opetusupseerina Laskuvarjojääkärikoulussa 1981–1984 ja Kadettikoulussa 1985–1988, toimistoesiupseerina pääesikunnassa 1993–1994 ja Maanpuolustuskorkeakoulussa opetusupseerina 1995–1996 ja tutkijana vuodesta 1996. Halonen ylennettiin vänrikiksi 1977, luutnantiksi 1981, yliluutnantiksi 1983, kapteeniksi 1987, majuriksi 1990 ja everstiluutnantiksi 1997.
Urheilukoulun johtajan tehtävästä everstiluutnantti Halonen siirtyi Panssariprikaatin komentajaksi 2001.  Everstinä ja pääesikunnan johtamisjärjestelmäosaston päällikkönä hänet valittiin Sotilasurheiluliiton puheenjohtajaksi 2006. Prikaatikenraaliksi Halonen ylennettiin 2007, kenraalimajuriksi 2013 ja kenraaliluutnantiksi 2015. Puolustusvoimien logistiikkapäällikkönä ja Maavoimien materiaalilaitoksen johtajana toiminut Halonen tuli eroamisikään vuoden 2018 alussa, puolustusvoimien sotatalouspäällikkönä.