stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo lentoasemista, joihin on raideyhteys
Pääradalla tai lähijunalla > Pika-, alue-, lähijuna > Aasia

| Lentokenttä | Kaupunki | Maa |
| --- | --- | --- |
| Shahjalalin kansainvälinen lentoasema | Dhaka |  Bangladesh |
| Hongkongin kansainvälinen lentoasema | Hongkong |  Hongkong |
| Chennain kansainvälinen lentoasema | Chennai |  Intia |
| Soekarno-Hattan kansainvälinen lentoasema | Jakarta |  Indonesia |
| Kualanamun kansainvälinen lentoasema | Medan |  Indonesia |
| Minangkabaun kansainvälinen lentoasema | Padang |  Indonesia |
| Adisumarmon kansainvälinen lentoasema | Surakarta |  Indonesia |
| Adisutjipton kansainvälinen lentoasema | Yogyakarta |  Indonesia |
| Yogyakartan kansainvälinen lentoasema | Yogyakarta |  Indonesia |
| Ben Gurionin kansainvälinen lentoasema | Tel Aviv |  Israel |
| Chūbu Centrairin kansainvälinen lentoasema | Nagoya |  Japani |
| Kansain kansainvälinen lentoasema | Osaka |  Japani |
| Chitosen lentoasema | Sapporo |  Japani |
| Sendain lentoasema | Sendai |  Japani |
| Naritan kansainvälinen lentoasema | Tokio |  Japani |
| Tokion kansainvälinen lentoasema | Tokio |  Japani |
| Miyazakin lentoasema | Miyazaki |  Japani |
| Yonagon lentoasema | Yonago |  Japani |
| Kuala Lumpurin kansainvälinen lentoasema | Kuala Lumpur |  Malesia |
| Sunanin kansainvälinen lentoasema | Pjongjang |  Pohjois-Korea |
| Vladivostokin kansainvälinen lentoasema | Vladivostok |  Venäjä |
| Incheonin kansainvälinen lentoasema | Seoul |  Etelä-Korea |
| Don Muangin kansainvälinen lentoasema | Bangkok |  Thaimaa |
| Suvarnabhumin kansainvälinen lentoasema | Bangkok |  Thaimaa |
| Izmirin lentoasema | İzmir |  Turkki |
Pääradalla tai lähijunalla > Pika-, alue-, lähijuna > Afrikka

| Lentokenttä | Kaupunki | Maa |
| --- | --- | --- |
| Houari Boumedienen lentoasema | Alger |  Algeria |
| Mohammed V:n kansainvälinen lentoasema | Casablanca |  Marokko |
| Diori Hamanin kansainvälinen lentoasema | Niamey |  Niger |
| Blaise Diagnen kansainvälinen lentokenttä | Dakar |  Senegal |
| O. R. Tambon kansainvälinen lentoasema | Johannesburg |  Etelä-Afrikka |
Pääradalla tai lähijunalla > Pika-, alue-, lähijuna > Etelä-Amerikka

| Lentokenttä | Kaupunki | Maa |
| --- | --- | --- |
| El Palomarin lentoasema | Buenos Aires |  Argentiina |
| São Paulo-Guarulhosin kansainvälinen lentoasema | São Paulo |  Brasilia |
Pääradalla tai lähijunalla > Pika-, alue-, lähijuna > Pohjois-Amerikka

| Lentokenttä | Kaupunki | Maa |
| --- | --- | --- |
| Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoasema | Toronto |  Kanada |
| Albuquerquen lentoasema | Albuquerque |  Yhdysvallat |
| Baltimore/Washington International Thurgood Marshall Airport | Baltimore |  Yhdysvallat |
| Martinin osavaltion lentoasema | Baltimore |  Yhdysvallat |
| Hollywood Burbankin lentoasema | Burbank |  Yhdysvallat |
| O’Haren kansainvälinen lentoasema | Chicago |  Yhdysvallat |
| Dallas/Fort Worthin kansainvälinen lentoasema | Dallas |  Yhdysvallat |
| Denverin kansainvälinen lentoasema | Denver |  Yhdysvallat |
| Fort Lauderdale – Hollywoodin kansainvälinen lentoasema | Fort Lauderdale |  Yhdysvallat |
| Gary-Chicagon kansainvälinen lentoasema | Gary |  Yhdysvallat |
| Bradleyn kansainvälinen lentoasema | Hartford, Connecticut ja Springfield, Massachusetts |  Yhdysvallat |
| Ontarion kansainvälinen lentoasema | Inland Empire, Kalifornia |  Yhdysvallat |
| Miamin kansainvälinen lentoasema | Miami |  Yhdysvallat |
| John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema | New York City |  Yhdysvallat |
| Long Islandin lentoasema | New York City |  Yhdysvallat |
| Newarkin kansainvälinen lentoasema | Newark, New Jersey |  Yhdysvallat |
| Orlandon kansainvälinen lentoasema | Orlando |  Yhdysvallat |
| Philadelphian kansainvälinen lentoasema | Philadelphia |  Yhdysvallat |
| Rhode Island T. F. Greenin kansainvälinen lentoasema | Providence |  Yhdysvallat |
| San Franciscon kansainvälinen lentoasema | San Francisco |  Yhdysvallat |
| San Josen kansainvälinen lentoasema | San Jose |  Yhdysvallat |
| Charles M. Schulz–Sonoma Countyn lentoasema | Santa Rosa |  Yhdysvallat |
| South Bendin kansainvälinen lentoasema | South Bend |  Yhdysvallat |
Pääradalla tai lähijunalla > Pika-, alue-, lähijuna > Oseania

| Lentokenttä | Kaupunki | Maa |
| --- | --- | --- |
| Brisbanen lentoasema | Brisbane |  Australia |
| Melbournen lentoasema | Melbourne |  Australia |
| Perthin lentoasema | Perth |  Australia |
| Sydneyn lentoasema | Sydney |  Australia |
| Shellharbourin lentoasema | Wollongong |  Australia |
Pääradalla tai lähijunalla > Pikaraitiovaunu, metro tai muu > Afrikka

| Lentokenttä | Kaupunki | Maa |
| --- | --- | --- |
| Nnamdi Azikiwen kansainvälinen lentoasema | Abuja |  Nigeria |
Pääradalla tai lähijunalla > Pikaraitiovaunu, metro tai muu > Eurooppa

| Lentokenttä | Kaupunki | Maa |
| --- | --- | --- |
| Sofian lentoasema | Sofia |  Bulgaria |
| Kööpenhaminan lentoasema | Kööpenhamina |  Tanska |
| Tallinnan lentoasema | Tallinna |  Viro |
| Lyonin lentoasema | Lyon |  Ranska |
| Côte d’Azurin kansainvälinen lentoasema | Nizza |  Ranska |
| Orlyn lentoasema | Pariisi |  Ranska |
| Toulousen lentoasema | Toulouse |  Ranska |
| Bremenin lentoasema | Bremen |  Saksa |
| Berliinin–Brandenburgin lentoasema | Berliini |  Saksa |
| Erfurt Weimarin lentoasema | Erfurt |  Saksa |
|  Nürnbergin lentoasema | Nürnberg |  Saksa |
| Ateenan kansainvälinen lentoasema | Ateena |  Kreikka |
| Makedonian lentoasema | Thessaloniki |  Kreikka |
| Firenzen lentoasema | Firenze |  Italia |
| Bergenin lentoasema | Bergen |  Norja |
| Lissabonin lentoasema | Lissabon |  Portugali |
| Porton lentoasema | Porto |  Portugali |
| Barcelonan lentoasema | Barcelona |  Espanja |
| Adolfo Suárezin Barajasin Madridin kansainvälinen lentoasema | Madrid |  Espanja |
| Valencian lentoasema | Valencia |  Espanja |
| Zürichin lentoasema | Zürich |  Sveitsi |
| Istanbulin lentoasema | Istanbul |  Turkki |
| Atatürkin kansainvälinen lentoasema | Istanbul |  Turkki |
| Edinburghin lentoasema | Edinburgh |  Britannia |
| Heathrow’n lentoasema | Lontoo |  Britannia |
| London City Airport | Lontoo |  Britannia |
| Manchesterin lentoasema | Manchester |  Britannia |
| Newcastlen lentoasema | Newcastle upon Tyne |  Britannia |
Pääradalla tai lähijunalla > Pikaraitiovaunu, metro tai muu > Etelä-Amerikka

| Lentokenttä | Kaupunki | Maa |
| --- | --- | --- |
| Santos Dumontin lentoasema | Rio de Janeiro |  Brasilia |
| Rio de Janeiron/Galeãon kansainvälinen lentoasema | Rio de Janeiro |  Brasilia |
| Salgado Filhon  lentoasema | Porto Alegre |  Brasilia |
| Salvadorin kansainvälinen lentoasema | Salvador |  Brasilia |
Pääradalla tai lähijunalla > Pikaraitiovaunu, metro tai muu > Pohjois-Amerikka

| Lentokenttä | Kaupunki | Maa |
| --- | --- | --- |
| Vancouverin kansainvälinen lentoasema | Vancouver |  Kanada |
| Atlantan kansainvälinen lentoasema | Atlanta |  Yhdysvallat |
| Baltimore/Washington International Thurgood Marshall Airport | Baltimore |  Yhdysvallat |
| Loganin kansainvälinen lentoasema | Boston |  Yhdysvallat |
| O’Haren kansainvälinen lentoasema | Chicago |  Yhdysvallat |
| Chicago Midwayn kansainvälinen lentoasema | Chicago |  Yhdysvallat |
| Cleveland-Hopkinsin kansainvälinen lentoasema | Cleveland |  Yhdysvallat |
| Dallasin kansainvälinen lentoasema | Dallas |  Yhdysvallat |
| Daniel K. Inouyen kansainvälinen lentoasema | Honolulu |  Yhdysvallat |
| Miamin kansainvälinen lentoasema | Miami |  Yhdysvallat |
| Minneapolis-Saint Paulin kansainvälinen lentoasema | Minneapolis |  Yhdysvallat |
| John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema | New York City |  Yhdysvallat |
| LaGuardian lentoasema | New York City |  Yhdysvallat |
| Oaklandin kansainvälinen lentoasema | Oakland |  Yhdysvallat |
| Phoenix Sky Harborin kansainvälinen lentoasema | Phoenix |  Yhdysvallat |
| Portlandin kansainvälinen lentoasema | Portland |  Yhdysvallat |
| Lambert–St. Louisin kansainvälinen lentoasema | St. Louis |  Yhdysvallat |
| Salt Lake Cityn kansainvälinen lentoasema | Salt Lake City |  Yhdysvallat |
| San Franciscon kansainvälinen lentoasema | San Francisco |  Yhdysvallat |
| San Josén kansainvälinen lentoasema | San Jose |  Yhdysvallat |
| Seattle-Tacoman kansainvälinen lentoasema | Seattle |  Yhdysvallat |
| Ronald Reaganin kansallinen lentoasema | Washington, D.C. |  Yhdysvallat |
| Dullesin kansainvälinen lentoasema | Washington, D.C. |  Yhdysvallat |
| Méxicon kansainvälinen lentoasema | México |  Meksiko |
| Tocumen kansainvälinen lentoasema | Panamá |  Panama |
Pääradalla tai lähijunalla > Pikaraitiovaunu, metro tai muu > Oseania

| Lentokenttä | Kaupunki | Maa |
| --- | --- | --- |
| Aucklandin lentoasema | Auckland |  Uusi-Seelanti |
Gerhard Tersteegen

Gerhard Tersteegen (25. marraskuuta 1697 Moers – 3. huhtikuuta 1769 Mülheim an der Ruhr, Saksa) oli saksalainen reformoitu mystikko, kauppias, nauhankutoja, kirjailija, virsirunoilija.
Elämä

Gerhard Tersteegeniä pidetään reformoidun kirkon suurimpana virsirunoilijana.. Hänen lapsuuskotinsa oli uskonnollinen, yksi hänen veljistään oli saarnaaja. Hän jäi varhain orvoksi, mutta hän saattoi käydä koulua kotikaupunkinsa latinakoulussa. Nuorukaisena hän toimi kauppa-alalla, mutta koettuaan kutsumuksen jättää maailma taakseen hän luopui 1719 kauppiaanurasta ja siirtyi nauhakutomoon, jotta hän saattoi elää yksinkertaista elämää. Hän alkoi toimia yhä enemmän sielunhoitajana, saarnaajana ja kirjailijana ja hän onkin yksi keskeisiä saksalaisen pietismin edustajia. Hän käänsi myös katolisten mystikoiden kirjoituksia saksaksi.
Tersteegenin mukaan laulu- ja virsikirjat olivat Raamatun ohella tärkeimpiä hartauskirjoja. 1729 hän julkaisi hartauskirjan Geistliches Blumen-Gärtlein Inniger Seelen. Siitä ilmestyi hänen eläessään seitsemän painosta ,ja siinä oli 111 hänen kirjoittamaansa virttä, joista muutamat ovat edelleen tunnettuja saksankielisinä.
Tunnetuin hänen kirjoittamista virsistään on virsi Gott ist gegenwärtig vuodelta 1729. Se on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virsi 194 ”Jumala on läsnä” 1729. (Säk. 1–3 ja 6 suom. Lauri Pohjanpää 1923, säk. 4 ja 5 suom. Anna-Maija Raittila, 1984.) Suomessa virttä lauletaan Joachim Neanderinin sävelmällä vuodelta 1680. Ruotsin kirkon suomenkielisessä virsikirjassa se on virsi 79 Anna-Maija Raittilan 1999 muokkaamana ja osin uudelleen suomentamana. Virrestä on Seurakunta laulaa -kirjassa nelisäkeistöinen muoto (numero 101). Ruotsin kirkon virsikirjassa on myös toinen Tersteegin virsi, virsi 615 "Jo tulkaa, rientäkäämme" (Kommt, Kinder, laßt uns gehen. Suom. Anna-Maija Raittila 1996).
Suomennetut julkaisut

Gerhard Terstegenin Selitys uskosta ja wanhurskaxi tekemisestä. Ruotsin kielestä suomexi käätty. Wasasa: prändätty Georg Wilhelm Londicerildä 1781
Monen hurskan sielun puuttuwainen christillisys eli monda on kutsutut, mutta harwat owat walitut, ruozista suomexi käätty Henr. Renqwistildä, Turusa: prändätty Joh. C. Frenckellin ja pojan tykönä 1820. (Teos on osa Tersteegenin esipuheesta teokseen Salattu elämä / Jean de Bernières-Louvigny, ks. Tiililä.) – Uusi painos: Kajaani: Kajaanin kirjapaino 1900.
Gerhard Tersteegenin Sangen hengellinen puhe, jonka hän w. 1731 [!] on pitänyt näitten sanain ylitse: Christuxen rakkaus waatii meitä. (Die Kraft der Liebe Christi ) Ensin saxan kielestä ruotsin kielexi käännetty; ja nyt ruotsin kielestä suomexi. Turusa: prändätty J. C. Frenckellin ja pojan tykönä 1825. (Salosen mukaan suom. Henrik Renqvist.)
Sen jumalisen Armella Nikolasin tyttären elämäkerta (Auserlesene Lebens-Beschreibungen heiliger Seelen: zweytes Stück: das Leben der Armelle Nikolas), Pippingin mukaan suom. Henr. Renqvist. [G. O. Wasenius] 1839
Sangen hengellinen puhe näitten sanain ylitse: Christuksen rakkaus vaatii meitä, Ensin saksan kielestä ruotsin kieleksi käännetty; ja nyt ruotsin kielestä suomeksi. 1.–2. pain. Turusa 1825, 1834, Sortavola: Holmström 1849. – Uusi painos: Kangasala: Viktor Wainio 1912.
Selitys uskosta ja vanhurskaaksi-tekemisestä: ruotsinkielestä suomeksi käätty. Vanh. pain. Vaasasa 1781, 1824; Turuusa 1826. Pori: Palander 1866.
Kristuksen rakkauden voima; suom. Hilda Sorsa. Helsinki: Lähetyskirjakauppa 1890. (7. p.)
Ihana kevät . Suomennos. Turku: Arvo 1890. – Jälkipainos Suomen viikkolehdestä
Ihana kevät: suomennos Tersteegenin Grosamen'ista (Grosamen), [Eino Einola] 1996
Edistyminen jumalisuudessa; suom. Jenny Ingman, Sortavala: Sortavalan evankelinen seura 1891. Sarja: Sortavalan evankelisen seuran kirjasia, 3.
Hengellisiä kirjeitä; saksan kielestä suom. Sigrid Hahl. Porvoo: WSOY 1901.
Tuomas Kempiläinen: Kristuksen koulun aapinen: 23 läksyä y.m. opetuksia Tuomas Kempin kirjoista kokoillut Gerh. Terstegen. Tampere: W. Toivonen 1904.
Tuomas Kempiläinen: Pieni Kempi eli lyhyitä opetuksia ja rukouksia, (Das kleine Kempis) Tuomas Kempiläisen pienemmistä teoksista koonnut Gerhard Tersteegen; uudestaan suomentanut Erkki Kaila. Hki: Otava 1932.
Tuomas Kempiläinen: Pieni Kempi: Tuomas Kempiläisen lyhyitä mietelmiä (Der Kleine Kempis); koonnut Gerhard Tersteegen; suomennos: Silja Forsberg; johdanto: Juhani Forsberg. Helsinki: Kirjapaja 2008 Sarja: Sapientia ISBN 978-951-607-612-9 sidottu (Käännös tehty alkuteoksen 4. lisätystä painoksesta vuodelta 1759.)
Esra Terä

Esra Immanuel Terä (25. lokakuuta 1903 – 13. tammikuuta 1940 Ahvenanmeri) oli suomalainen meriväenluutnantti ja Lapuan liikkeen aktivisti.
Terän vanhemmat olivat käsityönopettaja Frans Vihtori Terä ja Anna Margareeta Rytkönen. Hänen puolisonsa oli Rakel Simojoki, poliitikko Elias Simojoen sisko. Terä kävi kahdeksan luokkaa Joensuun suomalaista lyseota ja siirtyi ensin sotilasuralle ja sitten kauppalaivaston palvelukseen. Sisällissotaan valkoisten riveissä osallistunut Terä oli mukana myös Aunuksen retkikunnassa. Asevelvollisuutensa Terä suoritti vuonna 1922 ja kadettikoulun merikadettiosaston 1922–1925. Aliluutnantiksi hänet ylennettiin 1925 ja meriväen luutnantiksi 1926. Terä palveli Rannikkolaivastossa 1925–1927.
Esra Terä määrättiin Lavansaaren merivartioaseman päälliköksi vuonna 1930 ja toimi samalla merivartiolaitoksen koko itäisen Suomenlahden aluepäällikkönä.
Terä oli mukana käynnistämässä Mäntsälän kapinaa helmikuussa 1932. Juuri hänen johtamansa neljäsataa suojeluskuntalaista avasivat tulen Ohkolan työväentaloa kohti, mistä koko kapina lähti liikkeelle.
Syksyllä 1935 Terä osallistui Sinimustat-nuorisojärjestön yhdessä Viron vapsien johtajan Artur Sirkin kanssa suunnitteleman Viron vallankaappaushankkeen valmisteluun ja oli järjestämässä salaista kuriiriliikennettä Suomen ja Viron välille yhdessä Jaakko Virkkusen ja Anton Eonsuun kanssa.
Talvisodassa Terä toimi saattuetehtävissä Pohjanlahdella. Hän hukkui tammikuussa 1940 saattaja-aluksensa Aura II:n upottua sukellusvenejahdissa oman syvyyspommin räjähtämiseen Märketin lähellä Ahvenanmerellä.
Terän muistolaatta on Merisotakoulun päärakennuksen pääportaikon seinällä muiden vastaavien joukossa.
Kati Tervo-Niemelä

| Kati Tervo-Niemelä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1972 (ikä 52–53) Seinäjoki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  käytännöllisen teologian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (TM 1996, TT 1999), Joensuun yliopisto (KM 1997)
Instituutti:  Itä-Suomen yliopisto
Tutkimusalue:  käytännöllinen teologia, kirkkososiologia ja uskonnonpedagogiikka
Aiheesta muualla
Kati Tervo-Niemelä Tuhat-tutkimusportaalissa
Kati Tervo-Niemelä (o.s. Tervo, s. 1972 Seinäjoki) on suomalainen teologi ja kasvatustieteilijä, joka toimii Itä-Suomen yliopiston käytännöllisen teologian professorina (2018–). Aiemmin hän on toiminut muun muassa Helsingin yliopiston kirkkososiologian yliopistonlehtorina (2012–2018) ja kirkkososiologian määräaikaisena professorina (2015–2017) sekä Kirkon tutkimuskeskuksen tutkijana (2000–2012).
Niemelä valmistui teologiksi Helsingin yliopistosta (TM 1996) ja kasvatustieteilijäksi Joensuun yliopistosta (KM 1997). Hän opiskeli edelleen teologian tohtoriksi Helsingin yliopistossa (1999).  Jo pro gradu -työssään  (1995/1996) Teologiseen tiedekuntaan pyrkineiden uranvalinta : tutkimus teologiseen tiedekuntaan vuonna 1994 pyrkineiden uranvalinnasta ja siihen vaikuttaneista tekijöistä Niemelä tarkasteli teologiaa opiskelemaan pyrkineiden hakijoiden uravalintaa. Saman aihepiirin käsittelyä hän jatkoi väitöskirjassaan (1999), joka oli otsikoitu Teologiksi? : teologiseen tiedekuntaan pyrkivien uranvalintamotiivit ja ammatillinen suuntautuminen. Tervo-Niemelä on Helsingin yliopiston uskonnonpedagogiikan dosentti.
Tervo-Niemelä on tutkimustyössään käsitellyt arjen uskonnollisuuden ja teologian sekä kohtaamisen ilmiöitä. Tutkimustyön aihepiirejä ovat olleet esimerkiksi kirkosta eroaminen, nuorten ja nuorten aikuisten uskonnollisuus, sukupolvien muutos ja uskonnollisuus, ammatillinen kasvu ja työhyvinvointi kirkon työssä, kuolemanpelko ja uskonto sekä kohtaaminen ja merkityksellisyys kirkon työssä. Hän on kirjoittanut tai toimittanut monia teoksia yhdessä työtoveriensa kanssa; näistä useissa tekijänimenä on Kati Niemelä.
Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Tervo-Niemelä on ollut vuodesta 2017.
Aiheesta muualla

Muuttuvan uskonnollisuuden tutkija (professuuriesitelmä 14.5.2018) (uef.fi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Tieteilijät:  ORCID 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Tarja Teräsvuori

Tarja Leena Teräsvuori (s. 5. marraskuuta 1947) on suomalainen kuvataiteilija.
Teräsvuori opiskeli Vapaassa Taidekoulussa 1963–1964 ja Taideteollisessa korkeakoulussa 1965–1969. Hänen teoksiaan oli ensi kerran näyttelyssä Mikkelissä 1969. Teräsvuori toimi Keski-Suomen läänin grafiikan läänintaiteilijana 1988–1998. Hänen teoksiaan on eduskunnan, Helsingin, Jyväskylän, Mikkelin, Turun ja Tampereen kaupunkien kokoelmissa. Teräsvuorelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke vuonna 2010
Valokuvaaja Vertti Teräsvuori oli Tarja Teräsvuoren poika.
Aiheesta muualla

Tarja Teräsvuori Kansallisgallerian kokoelmissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  RKD Artists
Valtatie 8

Valtatie 8 on Turusta Rauman, Porin, Vaasan ja Kokkolan kautta Oulun eteläpuolelle Liminkaan johtava valtatie. Tien pituus on 626 kilometriä, ja se johtaa viiden maakunnan, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan sekä Pohjois-Pohjanmaan halki. Tie on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka jatkuu Limingasta edelleen Norjan Tromssaan.
Vaikka tie seuraileekin Pohjanlahden rannikkoa, näkymiä merelle ei juuri ole. Merelle näkyy kahdessa kohdassa Vaasan koillispuolella tien kulkiessa Vassorfjärdenin ja Oravaisfjärdenin rantaa Kyrönjoen suulla. Myös Kokkolassa Marinkaisten kohdalla voi nähdä meren.
Tie on suurimmalta osaltaan yksiajorataista, kaksikaistaista valtatietä. Turun ja Nousiaisten välillä, vajaan 20 kilometrin matkalla, tie on moottoritietä, samoin Vaasan eteläpuolella on yhteinen moottoritieosuus valtatien 3 ja valtatien 18 kanssa. Lisäksi Vaasan pohjoispuolella sekä Kokkolan kaupungin kohdalla on lyhyet nelikaistaiset osuudet. Tiellä on myös lukuisia ohituskaistateitä, joista suurin osa sijaitsee Nousiaisten ja Porin välisellä tieosuudella.
Vilkkaimmillaan valtatie 8 on Turun ja Porin Söörmarkun välillä, Vaasan ja Mustasaaren alueella (moottoritieosuus ja Sepänkylän ohitustie) sekä Limingassa lähellä Haaransillan kiertoliittymää. Hiljaisimmillaan valtatie 8 on Merikarvian ja Kristiinankaupungin välillä. Liikennemäärät perustuvat vuoden 2021 tilastoihin. Tie kuuluu Turun ja Kokkolan välillä liikenne- ja viestintäministeriön määrittämiin maanteiden pääväyliin sekä Turun ja Oulun välillä yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon.
Reitti

Valtatie 8 kulkee seuraavien maakuntien kautta: Varsinais-Suomi – Satakunta – Pohjanmaa – Keski-Pohjanmaa – Pohjois-Pohjanmaa.
Valtatie 8 kulkee seuraavien kuntien kautta: Turku – Raisio – Masku – Nousiainen – Mynämäki – Laitila – Mynämäki (uudelleen)  – Laitila (uudelleen) – Pyhäranta – Laitila (uudelleen) – Pyhäranta (uudelleen) – Rauma – Eurajoki – Pori  – Merikarvia – Kristiinankaupunki – Närpiö – Maalahti – Mustasaari – Vaasa – Mustasaari (uudelleen) – Vöyri – Uusikaarlepyy – Pedersören kunta – Kruunupyy – Kokkola  – Kalajoki – Pyhäjoki – Raahe – Siikajoki – Lumijoki – Liminka.
Taloudellinen merkitys

Valtatie 8 on yksi merkittävimpiä, ellei merkittävin, Suomen sisäisistä teistä, joka ei johda Helsinkiin. Tien varrella asuu yli 850 000 asukasta ja sijaitsee noin 400 000 työpaikkaa, neljä yliopistoa, neljä maakuntakeskusta ja seitsemän ammattikorkeakoulukeskusta. 8-tien satamien välityksellä kuljetetaan lähes puolet Suomen tuonnista ja viennistä ja sen varrella olevan teollisuuden tuotannosta yli puolet menee vientiin. Merkittävä osa Suomen energiasta tuotetaan myös 8-tien varrella.
Historia

Turun ja Oulun välinen reitti määriteltiin valtatie 8:ksi vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä, ja tien linjaus on ollut jokseenkin muuttumaton siitä asti. Tie on rakennettu uudelleen koko matkalta vähintään kertaalleen. Nykyreitin ja vuoden 1938 reitin suurimmat poikkeamat ovat tien oikaisu ohi Uudenkaarlepyyn sekä Siikajoen ja Lumijoen kautta kulkeneen reitin korvaaminen Revonlahden kautta kulkevalla reitillä.
Vuonna 2002 eurooppatie E8:n reittiä jatkettiin Torniosta Turkuun, ja koko 8-tie numeroitiin tuolloin myös E8:ksi.
Nelostien moottoritien valmistuttua Oulusta Limingan Haaransillalle asti vuonna 2003 tien 8-numerointi muuttui päättymään tähän noin 25 kilometriä Oulun eteläpuolella sijaitsevaan kiertoliittymään.
Historia > Turku–Pori

Vanhan Turun ja Porin välisen maantien eteläosa Turusta Mynämäkeen kuului Suureen Postitiehen ja pohjoisosa Pohjanlahden rantatiehen. Vuonna 1938 tie liitettiin lähes sellaisenaan osaksi valtatietä 8. Pahimpia mutkia oiottiin autoliikenteen helpottamiseksi. Lisäksi Turun pään sisääntuloväylä Satakunnantie modernisoitiin ja kestopäällystettiin.
Vielä 1950-luvulla maantie Turusta Satakuntaan oli alkupäätään lukuun ottamatta kapea soratie, joka kulki kirkonkylien kautta. Alkuperäinen tieura oli syntynyt hevosliikennettä varten, joten se ei sopinut kovinkaan hyvin autoliikenteen käyttöön. Maantietä alettiin rakentaa uudestaan työllisyystöinä. Yhtenä suurimmista haasteista oli Valkojärven pehmeikön ylittäminen Laitilassa. Porin ja Raision välinen osuus vihittiin käyttöönsä lokakuussa 1961.
Turun Satakunnantie osoittautui autoliikenteen laajentuessa pullonkaulaksi. Tämän johdosta valtatielle ryhdyttiin rakentamaan uutta sisääntuloväylää, joka kulkisi Pitkämäen kautta. Hanke valmistui vuonna 1963, ja tie on järjestyksessään Suomen toiseksi vanhin moottoritie. Tätä nelikaistaista osuutta jatkettiin vuonna 2004 Raision Marjamäkeen saakka. Moottoritietä jatkettiin edelleen Nousiaisiin saakka vuonna 2014 alkaneella tiehankkeella, joka valmistui vuoden 2016 loppupuolella.  Näin ollen Turun seudulle sijoittuu valtatien 8 pisin moottoritieosuus, pituudeltaan noin 19 kilometriä.
Joukkoliikenne

Valtatie 8:lla on melko hyvä kaukoliikenteen vuorotarjonta. Turusta Raumalle ajetaan arkisin noin 10-12 vuoroa suuntaansa aamusta iltaan, lauantaisin 8 ja sunnuntaisin 13. Turun ja Porin välillä kulkee suuntaansa arkisin noin 10-12, lauantaisin 8 ja sunnuntaisin 12 vuoroa. Turun ja Vaasan välillä ajetaan vain 2-4 vuoroa päivässä suuntaansa. Vaasan ja Kokkolan välillä on arkisin 6, lauantaisin 2 ja sunnuntaisin 4 vuoroa päivässä suuntaansa. Kokkolan ja Oulun välillä on arkisin 5, lauantaisin 3, ja sunnuntaisin 4 vuoroa päivässä suuntaansa. Koko valtatien 8 pituudelta kulkee molempiin suuntiin vuoden jokaisena päivänä yksi päivä- ja yksi yöpikavuoro Turun ja Oulun välillä.
Elokuusta 2022 alkaen koko valtatien matkalta ajettavia vuoroja tarjoaa OnniBus MEGA, jonka lisäksi vuoroja tarjoavat Turusta Vaasaan OnniBus FLEX/Satakunnan Liikenne, Vaasasta Kokkolaan Ingves & Svanbäck, ja Kokkolasta Ouluun Oulaisten Liikenne sekä Pohjolan Matka.