stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Åke Mattas
Aiheesta muualla

Åke Mattas taiteilijamatrikkelissa
Åke Mattas Valtion taidemuson kokoelmissa[vanhentunut linkki]
Omakuva (1962) Turun taidemuseon sivuilla. (Arkistoitu – Internet Archive)
Þorbjörg Pálsdóttir

Þorbjörg Guðrún Pálsdóttir (10. helmikuuta 1919 Reykjavík – 11. marraskuuta 2009) oli islantilainen kuvanveistäjä.
Elämä

Þorbjörg aloitti opiskelun kotimaassaan ja jatkoi sitä Ruotsissa, josta vuonna 1961 palattuaan hänen opettajinaan toimivat vielä Ásmundur Sveinsson, Sigurjón Ólafsson ja Jóhann Eyfell. Vuonna 1972 hän oli mukana perustamassa Islannin kuvanveistäjäseuraa. Hän järjesti soolonäyttelyitä ja matkusti myös kansainvälisesti osallistuakseen ryhmänäyttelyihin.
Þorbjörg oli vuodesta 1942 naimisissa lääkäri Andrés Ásmunds­sonin (1916–2006) kanssa. Pariskunnalle syntyi viisi lasta, joiden lisäksi he adoptoivat kaksi lasta.
Työ

Þorbjörgin töitä kuuluu muiden muassa Islannin kansallisgallerian ja Reykjavíkin taidemuseon kokoelmiin.
Kesäkuussa 2014 Reykjavíkissa avattiin Hljómskálagarðurin puistossa kuuden naiskuvanveistäjän töille omistettu osa. Þorbjörgin ohella edustetuiksi tulivat Gunnfríður Jónsdóttir, Nína Sæmundson, Tove Ólafsson, Ólöf Pálsdóttir ja Gerður Helgadóttir. Näitä kuutta Islannin varhaisimpiin naispuolisiin kuvanveistäjiin kuulunutta taiteilijaa pidetään alansa pioneereina maassaan.
Þorbjörgin työ "Tanssi" (1970) on neljän noin kahden metrin korkuisen pronssipatsaan muodostama kokonaisuus, jonka taiteilija lahjoitti Reykjavíkin kaupungille vuonna 1995 ja joka sijoitettiin luontonäyttelyiden pitopaikkana tunnetun Perlan-keskuksen ulkopuolelle.
Ystävyyden kunniamerkki

Kunniamerkin tunnus
Ystävyyden kunniamerkki (ven. Орден Дружбы, Orden Družby) on Venäjän valtion 1994 perustama kunniamerkki venäläisille ja niille ulkomaalaisille, jotka työskentelevät suhteiden parantamiseksi Venäjän valtioon ja sen kansaan. Ystävyyden kunniamerkkiä voi pitää suorana seuraajana Neuvostoliiton aikaiselle Kansojen ystävyyden kunniamerkille.
Historia ja myöntämisperusteet

Kunniamerkki on perustettu presidentin asetuksella 442, joka annettiin 2. maaliskuuta 1994. Kunniamerkkiä koskevia lisäasetuksia on annettu myöhemmin presidentin asetuksella 19 (6. tammikuuta 1999), asetuksella 1099 (7. syyskuuta 2010), asetuksella 1631 (16. joulukuuta 2011) ja asetuksella 308 (16. maaliskuuta 2012).
Ystävyyden kunniamerkki voidaan myöntää Venäjällä myös ulkomaalaisille henkilöille, jotka ovat esimerkiksi tehneet jotain erityistä rauhan, ystävyyden ja kansojen välisen yhteisymmärryksen lujittamiseksi. Perusteluissa mainitaan, että kunniamerkin voi saada myös kansojen välisen kulttuuriyhteistyön lujittamisesta sekä Venäjän historian ja kulttuuriperinnön vaalimisesta.
Merkki on korkein mahdollinen ulkomaalaiselle myönnettävä Venäjän valtiollinen kunniamerkki.
Kunniamerkin kuvaus

Kunniamerkin pohjana oli viisisakarainen tähti, jonka sisällä on maailmankartan kuva. Kunniamerkin koko on 44 mm. Nauha on väriltään vihreä sinisillä reunuksilla:
nauha
Kunniamerkin suomalaiset saajat

1994:
Aimo Randen, Suomen metsästäjä- ja kalastajaliiton kunniapuheenjohtaja
2000:
Jussi-Pekka Alanen, Suomi-Venäjä-seuran puheenjohtaja
Markus Lyra, Suomen Moskovan suurlähettiläs
2001:
Pekka Herlin, Kone Oy:n hallituksen puheenjohtaja
2004:
Merja Hannus, Suomi-Venäjä-seuran pääsihteeri
Seppo Sarlund, Suomi-Venäjä-seuran puheenjohtaja
2005:
Kari Laine, Lapin taidetoimikunnan pääsihteeri
Alexander Marschan, professori
Eva-Riitta Siitonen, Helsingin ylipormestari
2007:
Paavo Lipponen, ent. pääministeri ja eduskunnan puhemies
2008:
Eino Siuruainen, Oulun läänin maaherra
2009:
Osmo Jussila, professori
Reino Paasilinna, ent. Yleisradion pääjohtajana
2010:
Arto Mustajoki, professori
2012:
Mikael Aro, VR-Yhtymän toimitusjohtaja
Antti Jaatinen, VR-Yhtymän henkilöliikennedivisioonan johtaja
2013:
Elena Timtshenko, Gennadi Timtshenkon puoliso
Ksenia Frank, Gennadi Timtshenkon tytär
Matti Klinge, emeritusprofessori
Arvo Tuominen, tv-toimittaja
2014:
Vladimir Agopov, säveltäjä
Heikki Talvitie, ent. suurlähettiläs ja Suomi–Venäjä-Seuran puheenjohtaja
Pauli Saapunki, ent. kansanedustaja
Jussi Nuorteva, valtionarkistonhoitaja
Timo Vihavainen, professori
Ilpo Kokkila, EK:n hallituksen puheenjohtaja
2016:
Pekka Viljakainen, liikemies,Venäjän hallituksen neuvonantaja
Vladimir Agopov, säveltäjä
2017:
Paula Lehtomäki, valtiosihteeri, ent. Suomi–Venäjä-Seuran puheenjohtaja
Eero Heinäluoma, kansanedustaja (ilmoitti heittäneensä maaliskuussa 2022 kunniamerkin jätekeräykseen vastalauseena Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan).
2018:
Roman Rotenberg, liikemies
2022:
Tuomas Sammelvuo, lentopallovalmentaja
4 Movements for Movement

| 4 Movements for Movement Roni Martin |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006–2010
 Julkaistu: 2011
 Tuottaja(t): Roni Martin
 Tyylilaji: Rock, Flamenco, Pop
 Levy-yhtiö: Pretzl Beats
Roni Martin muut julkaisut
| Roni Martin 2010 | 4 Movements for Movement 2011 | Kalabalik Brass Band 2017 |
4 Movements for Movement on kooste Roni Martinin tanssiteoksiin tekemistä sävellyksistä vuosilta 2006 vuoteen 2010. Levyllä vierailee useita tunnettuja muusikoita kuten Jukka Orma, Ruudolf, Didier Selin ja Sanna Salmenkallio. Levyn kannessa on Kaari Martinin 5-vuotiaana piirtämä kuva tanssijasta.
Levyllä on myös vuonna 2010 levytetty Korppi ja kello-teos, joka palkittiin parhaasta musiikista kuuluisassa Madridin koreografiakilpailussa.
Émponas

| Émponas Έμπωνας |
| --- | --- |
 Émponaksen kylä.
 Émponas
 Koordinaatit: 36°13′39″N, 27°51′22″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Ródos
Kunta:  Ródos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6901030101
Korkeus:  850 m
Väkiluku (2011):  1 061
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Émponas (kreik. Έμπωνας; myös Émbonas) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella ja kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Attávyroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Attávyroksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 061 (vuonna 2011).
Émponaksen kylää.
Émponas sijaitsee sisämaassa Ródoksen länsiosissa Attávyros-vuoren pohjoisrinteellä. Se on saaren korkeimmalla sijaitseva kylä ja rakennettu 850 metrin korkeuteen. Kylä on Ródoksen viininvalmistuksen keskuksia ja sinne tehdään paljon päiväretkiä. Alueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa antiikin aikaisen Atabyrionin Zeuksen temppelin rauniot Attávyros-vuoren huipulla.
Émponas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Έμπωνα, Dimotikí Koinótita Émpona), johon kuuluu varsinaisen Émponaksen kylän lisäksi Mandrikón kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 242.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Émponas Wikimedia Commonsissa
Äänipää

| Äänipää Jukka Poika |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2007
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: reggae, dub, pop
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 7.
Jukka Pojan muut julkaisut
| Apajilla 2006 | Äänipää 2007 | Laulajan testamentti 2008 |
Äänipää on reggaeartisti Jukka Pojan ensimmäinen sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 2007 KHY Suomen Musiikki Oyn kautta.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 7.
Kappaleet

Haluan kuulla sen äänen – 2.52 (feat. Paula Vesala ja Mira Luoti)
Sotaisa rotu – 3.16
Hän haluu huussin – 3.48
Pläski intro – 1.46
Pläski – 2.21
Pekka PL – 2.25
Huonot hylkää – 4.07
Se mitä saan – 3.49
Sana vain – 3.07
Muuli – 2.56
Elämä keppejä heittää – 3.19 (feat. Paula Vesala ja Mira Luoti)
Matalaenergiamies – 3.10 (bonuskappale)
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Soundi:
Émpa

| Émpa Έμπα |
| --- | --- |
 Émpan Apostoli Andreaan (Apóstolos Andréas) kirkko.
 Émpa
 Koordinaatit: 34°48′23″N, 32°25′21″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Páfos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  4 855
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Émpa (kreik. Έμπα) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Páfoksen alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 4 855 (2011).
Panagía (Neitsyt Maria) Chryseleoúsan kirkko.
Émpan kylä on Páfoksen esikaupunkialuetta ja sijaitsee noin neljä kilometriä Páno Páfoksesta eli Ylä-Páfoksesta pohjoiseen. Se on Páfoksen alueen suurimpia kyliä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Émpa Wikimedia Commonsissa
Páfoksen alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Geroskípou · Páfos · Pégeia · Póli
Yhdyskunnat (koinótita):  Achéleia · Agía Marína Chrysochoús · Agía Marína Kelokedáron · Agía Marinoúda · Agía Varvára · Ágios Dimitrianós · Ágios Geórgios · Ágios Ioánnis · Ágios Isídoros · Ágios Nikólaos · Akoursós · Amargéti · Anadioú · Anaríta · Androlíkou · Argáka · Armínou · Ármou · Asprogiá · Axýlou · Chlórakas · Cholétria · Chóli · Choúlou · Chrysochoú · Droúseia · Drýmou · Eledió · Émpa · Episkopí · Evrétou · Fáleia · Fasoúla · Filoúsa Chrysochoús · Filoúsa Kelokedáron · Fýti · Galatariá · Gialiá · Giólou · Goudí · Íneia · Istintzión · Kallépeia · Kannavioú · Karamoúllides · Káthikas · Káto Akourdáleia · Káto Aródes · Kédares · Kelokédara · Kidási · Kissónerga · Koíli · Koilíneia · Koniá · Koúklia · Koúrdaka · Krítou Maróttou · Krítou Téra · Kynoúsa · Lása · Lemóna · Lémpa · Letýmvou · Loukroúnou · Lysós · Makoúnta · Mamónia · Mamoúntali · Mandriá · Marathoúnta · Meládeia · Melándra · Mésa Chorió · Mésana · Mesógi · Miliá · Milioú · Moúsere · Natá · Néa Dímmata · Néo Chorió · Nikókleia · Páno Akourdáleia · Páno Archimandríta · Páno Aródes · Páno Panagiá · Pelathoúsa · Pentaliá · Peristeróna · Polémi · Pomós · Praitóri · Prastió · Psáthi · Salamioú · Saramá · Símou · Skoúlli · Souskioú · Statós-Ágios Fótios · Stavrokónnou · Stení · Stroumpí · Tála · Téra · Thelétra · Thriniá · Tími · Trachypédoula · Tremithoúsa · Trimithoúsa · Tsáda · Vrétsia
Šonqar

Shonqar (baškiiriksi Шоңҡар Şoŋqar, suom. metsästyshaukka) on kuukausittain ilmestyvä baškiirinkielinen nuortenlehti. Sitä on julkaistu Baškortostanin pääkaupungissa Ufassa tammikuusta 1994. Lehden päätoimittaja on Azamat Yuldashbayev. Vuonna 2010 levikki oli 6 500.
Historia

Baškiirinkielisen nuorten aikakauslehden konsepti syntyi vuonna 1990, jolloin ryhmä toimittajia julkaisi artikkeleja baškiirinkielisessä kirjallisuuslehdessä.
Shonqarin ensimmäinen numero julkaistiin vuonna 1993 (Kustannusliike Kitap). Tammikuusta 1994 lehteä alettiin julkaista itsenäisenä kuukausittain ilmestyvänä aikakauslehtenä.
Nykyään lehti on suosittu niin Baškortostanissa kuin mullakin alueilla Venäjällä. Lehdestä on tullut tärkeä foorumi Baškortostanin perinteiselle kulttuurille, ja se lisää myös etnistä tietämystä. Nykyään lehdessä julkaistaan myös tunnettujen baškiirikirjailijoiden ja yhteiskuntatieteilijöiden (kuten Ravil Bikbayev, Yihat Soltanov, Rashit Soltangaraev) runoja ja artikkeleita.
Aiheesta muualla

lehden internetsivut http://www.shonkar.ru/ (bashkirinkieliset) (Arkistoitu – Internet Archive)
Želkuar

| Želkuar ven>   ja kaz. Желкуар |
| --- | --- |
Alkulähde:  Venäjä, Tšeljabinskin alueen eteläosa  52°40′47″N, 60°2′41″E 
Laskupaikka:  Toboljoki, Kazakstan, Qostanayn alue  52°13′14″N, 61°30′3″E
Maat:  Kazakstan ja Venäjä
Pituus:  152  km
Alkulähteen korkeus:  364 m
Valuma-alue:  5100  km²

Želkuar (ven.  ja kaz. Желкуар, Джилкуар ja Синташта eli Želkuar, Džilkuar ja Sintašta) on Venäjällä Tšeljabinskin alueella ja Kazakstanissa Qostanayn alueella Toboljokeen oikealta puolelta yhtyvä sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee eteläisen Uralvuoriston itäpuolella arolla. Tobol on eräs Irtyšjoen suurista sivujoista.
Maantietoa > Pääuoma

Joen nimi on ylä- ja keskijuoksulla Sintašta ja alajuoksulla Želkuar (tai myös Džilkuar). Joen lähteet sijaitsevat Venäjän puolella ja se virtaa alussa kaakkoon, mutta myöhemmin pääasiassa kohti itää. Näin se käyttäytyy 152 kilometriä, kunnes se yhtyy Glebovkan kylän (ven. Глебовка) lähellä Toboljokeen 1 418 kilometriä  ennen Irtyšjoen yhtymäkohtaa. Irtyšjoki on Pohjoiseen jäämereen laskevan Objoen suuri sivujoki.
Pääuoma alkaa matalan mäen etelärinteessä olevassa laaksossa, mistä vesi virtaa läheisen Rymnikskin (ven. Рымникский) kylän läpi. Kylän yläpuolella joen latvahaarat yhtyvät muodostaen kylässä leveämmän uoman, jonka vesi kerätään tämän ja toisen Bredyn kylän (ven. Бреды) välille tekojärveen. Noin 30 kilometrin päässä pääuomaan yhtyy oikealta lounaasta päin virtaava Bersuat (ven. Берсуат), joka on Želkuarin suurin sivujoki. Kazakstanin valtionraja seuraa Bersuatia pääuomalle, missä raja kulkee pari kilometriä. Joki kaartaa sen jälkeen Kazakstanin puolella koillisesta kaakkoon pitkässä kaaressa ja päättyy Zabelovkan kylän (ven. Забеловка) yläpuolella joen uomaan kerättyyn tekojärveen. Toboljoen yhtymäkohtaan on tästä enää 20 kilometriä matkaa.
Maantietoa > Sivujoet

Želkuar eli Sintašta ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 5 100 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen , joka on 0,17% koko Objoen valuma-alueesta. Taulukossa on lueteltu suurimmat Želkuarin sivujoet (osa tiedoista puuttuvat):
| yhtyy Želkuariin (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 | nimetön |  | 20 |  | 1 |
| 40 | nimetön |  | 11 |  | 1 |
| 49 | Bersuat | Берсуат (Бирсуат) | 100 | 2210 | 1 |
| 103 | Korjažnyi Dol | Коряжный Дол (Каряжная) | 17 |  | 1 |
| 108 | Borovaja | Боровая | 10 |  | 1 |
| 129 | Karaganka | Караганка (Караган) | 15 |  | 1 |
| 135 | Tšulaksai | Чулаксай | 10 |  | 1 |
Lähteet: 1 =
Tšulaksai, Karaganka, Borovaja ja Korjažnyi Dol ovat lyhyitä sivujokia, mutta myös niihin pyritään keräämään kevään sulamisvesiä tekoaltaisiin. Suuremmassa Bersuatin sivujoessa ja sen sivujoissa on kolme tekoallasta veden varastoimiseksi. Vettä käytetään talousvetenä ja viljelysten kasteluun .
Vuodenaikojen vaikutukset

Joki sijaitsee Uralvuoren eteläosien itäpuolella arolla, jossa kasvaa puita pääasiassa vain painaumien ja syvempien jokilaaksojen suojissa. Ilmasto on Uralin itäpuolella mannermainen ja täällä sataa eniten kesäisin. Joet saavat suurimman osan vedestään keväällä, kun alueen lumet sulavat. Silloin joet tulvivat voimakkaasti, jolloin myös jäät lähtevät joesta. Syksyllä ei sateita tule kovinkaan paljon ja silloin joet kuivuvat pieniksi noroiksi. Alueen vesihuollon kannalta on tärkeää kerätä jokivettä talteen tekojärviin kuivan ajan varalle.
Yrjö Ilvessalo

| Yrjö Ilvessalo |
| --- | --- |
 Yrjö Ilvessalo vuonna 1930.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. joulukuuta 1892 Tampere
Kuollut: 6. joulukuuta 1983 (91 vuotta) Helsinki
Arvonimi: akateemikko
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Yrjö Ilvessalo (vuoteen 1911 Sarén; 1. joulukuuta 1892 Tampere – 6. joulukuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen akateemikko ja metsätieteilijä.
Henkilöhistoria

Ilvessalon vanhemmat olivat vankilanjohtaja Karl Sarén ja Amanda Sahlbom ja puoliso vuodesta 1920 Lyyli Metsäpelto. Hänen veljensä oli metsätieteilijä Lauri Ilvessalo. Ilvessalo tuli ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1911, suoritti Helsingin yliopistossa metsänhoitotutkinnon 1914 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1917 ja lisensiaatiksi 1920 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1921. Hän oli Helsingin yliopiston metsänarvioimistieteen dosentti 1932–1948 ja työskenteli ajoittain virkaatekevänä professorina.
Ilvessalo oli Metsäntutkimuslaitoksen metsänarvioinnin professori 1922–1948 ja Suomen Akatemian jäsen vuosina 1948–1962. Hänen merkittävin työnsä oli laajojen alueiden metsävarojen inventointimenetelmien kehittäminen ja inventointien tekeminen. Hän suunnitteli ja johti ensimmäisen valtakunnallisen metsävarojen inventoinnin linja-arviointimenetelmällä 1921–1924 sekä vielä kolmesti sen jälkeen.
Valtiotieteen tohtori, kaupallinen neuvos Jaakko Ilvessalo on Yrjö Ilvessalon poika.
Julkaisuja

Mäntymetsikköjen valtapuitten kasvusta mustikka- ja kanervatyypin kankailla Salmin kr. puistossa, 1916.
Tutkimuksia metsätyyppien taksatoorisesta merkityksestä, 1920.
Kasvu- ja tuottotaulukot Suomen eteläpuoliskon mänty-, kuusi- ja koivumetsille, 1920.
Tutkimuksia yksityismetsien tilasta Hämeen läänin keskiosissa, 1923.
Suomen metsät: Metsävarat ja metsien tila, 1924.
Suomen metsät viljavuusalueittain kuvattuina, 1930.
Pohjoismaiden metsävarat toisiinsa verrattuina, 1931.
Metsätyyppien esiintyminen eri maalajeilla, 1933.
Metsä- ja suotyyppien esiintymisen keskinäisestä suhteesta, 1934.
Metsämaitten jyvityksen perusteet, 1938.
Metsän arvioiminen, Tapion taskukalenteri, useita painoksia.
Aiheesta muualla

Ilvessalo, Yrjö hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Y. Ilvessalo : Villin Lännen jättiläisiä, Suomen Kuvalehti, 13.10.1928, nro 42, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ystävyyden saari

| Ystävyyden saari |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Raili Rusto
Käsikirjoittaja:  Caj Westerberg
Kuvaaja:  Veikko Mård
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yle TV1 Lasten- ja nuortenohjelmat
Ensi-ilta:  1984
Kesto:  35 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ystävyyden saari on Caj Westerbergin käsikirjoittama ja Raili Ruston ohjaama lasten televisioelokuva vuodelta 1984.
Juoni

Koulupoika Antti viettää kesälomaansa äitinsä kanssa saaristossa, mutta heitä painaa suru isästä. Kirjailijaäiti tekee yötä päivää töitä, mutta saaressa Antti tutustuu toisiin lapsiin, Ellinoraan ja Erikiin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paavo Westerberg  | … |  Antti   |
|  Ellinor Jansson  | … |  Ellinora   |
|  Peter Westerberg  | … |  Erik   |
|  Elli Castrén  | … |  äiti   |
|  Jaakko Kytömaa  | … |  suntio   |
Vastaanotto

Elokuva voitti lasten näytelmäsarjan tv-teatterifestivaaleilla Bulgarian Plovdivissa 1984.
Aiheesta muualla

Näytteitä elokuvasta Ylen Elävässä arkistossa
1175

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Syntyneitä

Otto IV Braunschweigilainen, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija
Robert Grosseteste, englantilainen valtiomies, teologi ja Lincolnin piispa
11 septembre

| 11 septembre Médine |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. syyskuuta 2004
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: Rap
 Kesto: 51.50
 Levy-yhtiö: DIN Records
Médinen muut julkaisut
|   | 11 septembre 2004 | Jihad 2005 |
11 septembre on Médinen ensimmäinen sooloalbumi, jonka julkaisi DIN Records 11. syyskuuta 2004. Levyllä vieraili muita rap-artisteja kuten Aboubak'r, La Boussole ja Ibrah.
SaphirNewsille antamassaan haastattelussa Médine kertoi tehneensä albumin syyskuun 11. päivän iskuista kertoakseen oman näkökantansa tapahtumasta. Terrori-iskut vaikuttivat hänen mielestään suuresti ihmiskuntaan ja saattoivat islamin huonoon maineeseen länsimaissa.
Kappaleet

Ground zéro – 4.28
À l'encre de Médine – 4.36
L'école de la vie – 3.59
Enfant du destin – 3.15  (Sou Han)
Guantanamo – 3.44
Ni violeurs, ni terroristes – 3.37  (feat. Aboubakr)
La tess – 2.43  (Sambterlude)
Enfant du destin – 3.32  (David)
Ligne 11 – 5.30  (feat. La Boussole)
Salaam – 4.06  (feat. Ibrah des Bouchées Doubles)
1 minute de silence – 3.03
11 Septembre – 9.17
Yotsuba&!

| Yotsuba&! |
| --- | --- |

よつばと!   (Yotsuba to!)
Genre: komedia 
Manga
Tekijä: Kiyohiko Azuma
Julkaisija:  MediaWorks    Punainen Jättiläinen      Yen Press
Sarjajulkaisulehti: Dengeki Daioh
Ensimmäinen painatus: Maaliskuu 2003 – jatkuu
Kirjojen lukumäärä: 15 
Yotsuba&! (よつばと! Yotsuba to!) on edelleen jatkuva mangasarja Kiyohiko Azumalta, Azumanga Daioh'n tekijältä. Vuosina 2005-2007 sarjaa julkaisi englanniksi ADV Manga, nykyinen julkaisija on Yen Press. Japanissa sitä julkaistaan seinenlehti Dengeki Daioh'ssa.
Suomalainen fanikäännösryhmä Nordic Anime käänsi sarjaa suomeksi muutaman pokkarin verran ennen toimintansa lopettamista 12.12.2005. Punainen Jättiläinen alkoi julkaista sarjaa huhtikuussa 2008. Sarjan yhdeksäs osa palkittiin Suomessa vuonna 2011 DesuTalks-seminaarissa parhaana mangajulkaisuna.
Tarina

Sarja keskittyy viisivuotiaan Yotsuba Koiwai -tytön arkielämään. Yotsuba on iloinen, utelias ja outo; itse asiassa niin outo, että jopa hänen oma isänsä kutsuu häntä oudoksi. Koska hän on kasvanut saarella ja muuttaa isänsä kanssa kaupunkiin vasta tarinan alkaessa hän on myös täydellisen tietämätön monista asioista, joista hänen ikäisensä tytön luulisi tietävän; näihin kuuluvat esimerkiksi ovikellot, liukuportaat ja jopa leikkikentän keinut. Tämä ei vain lisää hänen outouttaan, vaan antaa myös aiheita hauskoihin tarinoihin siitä kuinka hän oppii ja ymmärtää (väärin) nämä jokapäiväiset asiat. Hän ja hänen isänsä ovat juuri muuttaneet uuteen asuntoon tämän parhaan kaverin Jambon avustuksella. Yotsuba tekee suuren vaikutuksen naapurissa asuvan Ayasen perheen kolmeen tyttöön, Asagiin, Enaan ja Fuukaan, joiden kommellukset hänen kanssaan päätyvät usein riemastuttaviin seikkailuihin.
Vaikka sarjassa ei ole varsinaista juonta ja sen tarina on pääosin "ei mitään", manga keskittyy Yotsuban matkaan elämästä oppimiseen ja uusien asioiden löytämiseen. Tuona aikana lukija on tavallaan samalla matkalla oppimassa uusia asioita hahmoista, erityisesti Yotsubasta. Jokaisella luvulla on oma teemansa, joissa Yotsuba usein näkee tai kokee jotain ensimmäistä kertaa. Luvut on nimetty vastaavasti: "Yotsuba ja sade", "Yotsuba ja elefantti", "Yotsuba ja ilmastonmuutos", jne.
Päähahmot > Koiwain perhe

Yotsuba Koiwai / "Yotsuba" (小岩井よつば Koiwai Yotsuba / よつば Yotsuba) on tarinan päähenkilö. Hän on 5-vuotias, ja osoittaa lapsenomaista ihmetystään kaikkea näkemäänsä uutta kohtaan. Hänen kykynsä löytää jotain hyvää lähes jokaisesta asiasta on vertaansa vailla, ja hänen jatkuva iloisuutensa näyttää tarttuvan muihinkin hahmoihin. Ennen muuttamistaan nykyiseen taloonsa hän ilmeisesti asui isovanhempiensa luona saarella jossain ("vasemmalla", kuten Yotsuba sanoo). Hänen vanhemmistaan tiedetään vähän; vain se, että Yotsuba oli orpo ja että Koiwai otti hänet huostaansa. Kuitenkaan tämä asia ei tunnu häiritsevän Yotsubaa tippaakaan. Yotsuba aiheuttaa aina pikkuisen hämminkiä naapurustossa tai minne ikinä meneekin, mutta hänelle ei voi suuttua.
Yousuke Koiwai / "Isä" (小岩井葉介 Koiwai Yōsuke / とーちゃん tō-chan) on Yotsuban adoptioisä. Syitä siihen, miksi hän päätyi kasvattamaan Yotsubaa yksin, ei tiedetä, mutta hän kohtelee Yotsubaa kuin omaa lastaan. Hän on kotona töitä tekevä kääntäjä, mutta sitä mitä ja mistä hän kääntää ei lukijoille kerrota (koska se ei kiinnosta Yotsubaa). Hänellä on rento asenne asioihin, ja pitää aina t-paitaa ja bokserishortseja kotona ollessaan. Hän tuntuu ajoittain turhautuvan kiireellisiin töihinsä, mutta kun hän saa ne valmiiksi, hän on enemmän kuin iloinen saadessaan pitää hauskaa Yotsuban kanssa.