stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mace Windu
Esiintymiset > Legends > Kirjat

Windu oli päähenkilönä vuonna 2004 Matthew Stoverin romaanissa Shatterpoint, joka sijoittuu kuusi kuukautta Kloonien hyökkäyksen jälkeen. Siinä Windun entinen padawan ja nykyinen jedimestari, Depa Billaba, on lähetetty Windun kotiplaneetalle, Haruun Kaliin, aloittamaan vallankumous separisteja tukevaa hallitusta vastaan. Todisteet viittaavat, että Billaba olisi kääntynyt Voiman pimeälle puolelle, joten Billaballe ainutlaatuisa taistelutaitoja opettaneena Windu lähetetään etsimään hänet. Hän pidättää Billaban ja kutsuu paikalle Tasavallan risteilijän. Risteilijä joutuu Vulture-droidien hyökkäämäksi ja vaikka Windu ja kloonisotilaat tuhoavat osan droideista, loput droidit pääsevät risteilijälle. Separatistit joutuvat antautumaan ja tekojaan katuva Billaba haavoittuu taistelun aikana niin, että vajoaa koomaan.
Aiheesta muualla

Mace Windu Tähtien sodan virallisilla sivuilla (englanniksi)
Mace Windu Wookieepediassa (englanniksi)
Mace Windu Jedipediassa
Korikorallihelmi

| Korikorallihelmi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Berberidopsidales
Heimo::  Berberidopsidaceae
Suku::  Korallihelmet Berberidopsis
Laji::  corallina
Kaksiosainen nimi
 Berberidopsis corallina  Hook.f. 
Katso myös
   Korikorallihelmi Wikispeciesissä   Korikorallihelmi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korikorallihelmi (Berberidopsis corallina) on Berberidopsidaceae-heimoon, korallihelmien (Berberidopsis) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta liaani, joka kiipeilee ympäröiviin puihin ja pensaisiin tukeutuen.
Korikorallihelmi kasvaa luonnossa syvien ja kosteiden jokilaaksojen metsissä Chilen rannikkovyöhykkeellä. Laji on kuitenkin mahdollisesti hävinnyt luonnosta lähestulkoon kokonaan.
Korikorallihelmen taipuisia varsia on perinteisesti kerätty luonnosta ja käytetty korien tekemiseen. Lisäksi lajia on kasvatettu usein koristekasvina puutarhoissa. Temperaattisilla alueilla kasvia on melko helppoa kasvattaa ulkotiloissa, ja se kestää alimmillaan noin –10°C lämpötilaa, kunhan niin kylmää ei ole pidempään. Korikorallihelmi menestyy merellisen ilmaston alueilla, mutta tarvitsee tuulilta sekä voimakkaalta auringon valolta suojaisen kasvupaikan.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Korikorallihelmi (Berberidopsis corallina)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Berberidopsis corallina (englanniksi)
Korin ydinvoimalaitos

| Korin ydinvoimalaitos |
| --- | --- |

Tyyppi:  Ydinvoimala
Polttoaine:  Uraani
Teho:  7 489 MW
Omistaja:  Korea Hydro and Nuclear Power
Sijainti:  Busan ja Ulsan, Etelä-Korea
Koordinaatit:  35.319904°N, 129.290053°E
Korin ydinvoimalaitos (kor. 고리원자력발전소, hanja 古里原子力發電所) on Etelä-Korean Busanissa ja Ulsanissa sijaitseva ydinvoimalaitos.
Laitoksen Kori 1 -reaktori on ensimmäinen käytöstä poistettava reaktori Etelä-Koreassa. Voimalan omistava yhtiö KHNP toimitti purkusuunnitelman hyväksyttäväksi Etelä-Korean ydinturvallisuusviranomaiselle toukokuussa 2021.
Reaktorit

Ydinvoimalassa on seuraavat reaktorit kahdessa eri yksikössä:
| Nimi | Sijainti | Reaktorityyppi | Teho | Käyttöönottovuosi | Käytöstäpoistovuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kori 1 | Busan | PWR | 587 MW | 1978 | 2017 |
| Kori 2 | Busan | PWR | 650 MW | 1983 | Käytössä |
| Kori 3 | Busan | PWR | 950 MW | 1985 | Käytössä |
| Kori 4 | Busan | PWR | 950 MW | 1986 | Käytössä |
| Shin-Kori 1 | Busan | PWR | 1 000 MW | 2011 | Käytössä |
| Shin-Kori 2 | Busan | PWR | 1 000 MW | 2012 | Käytössä |
| Shin-Kori 3 | Ulsan | PWR | 1 400 MW | 2016 | Käytössä |
| Shin-Kori 4 | Ulsan | PWR | 1 400 MW | 2019 | Käytössä |
Voimalan Kori 2 -reaktori ei saanut jatkoaikaa, ja se tullaan sammuttamaan viimeistään huhtikuussa 2023.
Voimalaan on myös rakenteilla kaksi uutta 1400 MW APWR-lisäreaktoria Shin-Kori 5 ja 6, joiden odotetaan valmistuvan vuonna 2023 ja 2024.
Maku Brewing

| Maku Brewing |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Maku tekee oluen.
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2014
Toimitusjohtaja:  Ville Makkonen
Avainhenkilöt:  Jussi Tamminen (Toimitusjohtajan sijainen, perustajajäsen)
Kotipaikka:  Sarvivälkkeentie 12, Tuusula
Toimiala:  Panimo
Tuotteet:  Olut
Liikevaihto:  1,0 milj. € (2019)
Liikevoitto:  2,9% (2019)
Tilikauden tulos:  13 000 € (2019)
Kotisivu:  makubrewing.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maku Brewing on vuonna 2014 perustettu pienpanimo. Yhtiön kotipaikka on Tuusulassa, Ristikiven teollisuusalueella. Yrityksen toimitusjohtaja on Ville Makkonen. Panimolla on käytössään 3000 litran keittolaitteisto sekä kaksi kuuden- ja neljä kahdentuhannen litran kypsytystankkia.
Historia

Makun tarina alkoi, kun yrityksen perustajajäsenistä Jussi Tamminen ja Juhani Repo tapasivat IT-alan työkomennuksella Irlannissa. He joivat paikallista olutta ja pohtivat elämää. Puolivitsillä syntynyt ajatus omasta panimosta jäi kytemään molempien päähän.
Irlannin komennuksen jälkeen Jussi Tamminen otti taukoa IT-alan töistä matkustaen vuoden ympäri maailmaa tutustuen pienpanimoihin. Jussi Tamminen huomasi, että ympäri maailmaa on ihmisiä, jotka ovat yhtä intohimoisia oluesta kuin hän. Hän huomasi myös, että intohimo on suurin yhdistävä tekijä menestyneissä pienpanimoissa. Suomeen palattuaan Jussi Tamminen ja Juhani Repo päättivät, että IT-työt saavat jäädä ja he alkoivat kasaamaan tiimiä panimon perustamista varten.
Juhani Repo vastasi alusta alkaen olutresepteistä, Jussi Tamminen taas ryhtyi panimon toimitusjohtajaksi. Ensimmäisten keitosten seurauksena syntyi moderni klassikko: Maku IPA. Se voitti heti ensimmäisenä vuotenaan hopeaa Suomen Paras Olut -kisassa.
Lokakuussa 2019 panimon toimitusjohtajana aloitti elintarviketalouden ekonomi Ville Makkonen, joka toimi aiemmin yrityksen myyntijohtajana.
Tuotteet

Panimolla on tuotevalikoimassaan sekä kauppavahvuisia, että vahvempia oluita. Maku Brewing on tehnyt yhteistyöoluita muun muassa Finnairin (Blueberry Saison 5,8%),  suomalaisen metalliyhtyeen Amorphis-bändin (Amorphis - Legacy of the 1000 Lakes 5,0%),  Tuusulan kunnan (Tuusula-olut )  sekä virolaisen Kolk-panimon kanssa.
Tuotteet > Myynti

Panimon yhteydessä Tuusulassa toimii myymälä "Maku-kioski", jossa myydään oluiden lisäksi muun muassa panimon oheistuotteita. Alkossa panimon yksittäisiä tuotteita on vakiovalikoimassa.  Maku Brewingin tuotteita saa myös ostettua päivittäistavarakaupoista ympäri Suomen.
Palkinnot > Suomen Paras Olut -kilpailu

Maku Brewingin Amber Ale 4,5% voitti Suomen paras olut -kilpailussa Ale enintään 4,7 % -sarjan vuonna 2015. Maku Brewingin IPA 7,3% sai kilpailussa toisen sijan vuosina 2014 ja 2015. Maku Brewingin Imperial Stout 10,0% sai kolmannen sijan vuonna 2019 sarjassa "Stout ja portteri". Maku Brewingin Mosaic APA 4,5% sai 2019 toisen sijan sarjassa ”Amerikkalaistyylinen vaalea ja keskitumma ale”.
Komorit kesäolympialaisissa 2016

Komorit osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti neljä urheilijaa kahdessa lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi uimari Mohamed Nazlati.
Joukkue > Uinti

Soule Athoumane – miesten 50 m vapaauinti
Mohamed Nazlati – naisten 50 m vapaauinti
Joukkue > Yleisurheilu

Maoulida Daroueche – miesten 400 m aidat
Denika Kassim – naisten 100 m
Kukkaro (täsmennyssivu)

Kukkaro voi tarkoittaa seuraavia:
kukkaro, rahan säilyttämisväline
Paikka

Kukkaro, saari Jämsässä Päijänteellä
Kukkaro, saari Kuhmossa Ontojärvellä
Kukkaro, saari Kuhmoisissa Päijänteellä
Kukkaro, kulmakunta Petäjävedellä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kukkaro”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koivujärven työväentalo

| Koivujärven työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Koivujärvi, Kiuruvesi
Valmistumisvuosi:  1920?
Rakennuttaja:  Koivujärven Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koivujärven työväentalo oli Kiuruveden kaupungin Koivujärven kylässä sijainnut työväentalo.
Koivujärven työväenyhdistyksen perustamisen tai talon rakentamisen ajankohdat eivät ole tiedossa. Ensimmäinen maininta talosta on, että Koivujärven työväenyhdistys järjesti juhannusiltamat omalla talollaan vuonna 1920. Vuonna 1922 juhannusiltamat järjestettiin yhteistyössä Pielaveden ja Kiuruveden yhdistysten kanssa Koivujärven työväentalolla. Talo suljettiin väliaikaisesti kommunistilakien nojalla vuonna 1930. Syksyllä 1931 talo oli edelleen väliaikaisesti suljettuna, eikä maaherra suostunut avaamaan sitä, sillä yhdistyksen lakkauttamista käsiteltiin yhä kihlakunnanoikeudessa. Yhdistyksen tai talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Korsholmanpuistikko

Korsholmanpuistikko on eteläisin Vaasan länsi–itä-suuntaisista puistokaduista.
Korsholmanpuistikko (ruots. Korsholmsesplanaden) on yksi Vaasan keskustan viidestä leveästä puistokadusta. Puolitoista kilometriä pitkä katu kulkee lännestä itään Vaasan keskustan eteläosassa, Rantakadulta Vaasan vankilan kulmalta Kasarmintorin etelälaitaa yli Kauppapuistikon aina Ratakadulle saakka. Muut poikkikadut ovat Koulukatu, Läntinen ja Itäinen Kasarmintori, Raastuvankatu, Pitkäkatu, Asemakatu, Klemetinkatu ja Mäkikaivontie.
Merkittäviä rakennuksia Korsholmanpuistikon varrella ovat muun muassa Keskuskoulu Raastuvankadun kulmassa (Ingvald Serenius 1938), Oikeustalo ja Poliisitalo Mäkikaivontien kulmassa (LPR-arkkitehdit 1994, Tapio Keiramo 2003) sekä kerrostalot numerossa 1 (Rantakatu 20, Elma ja Erik Lindroos 1967), numerossa 3 (Koulukatu 48–50, Sulo Kalliokoski 1966), numerossa 4 (Koulukatu 52, Kaj Englund 1963), numerossa 11 (Kauppapuistikko 32, Karl Erik Ivars 1969), numerossa 12 (E. Niemelä 1963), numerossa 14 (Kauppapuistikko 35, L. K. Aarnio 1952), numerossa 16 (Wegelius & Kiili 1978), numerossa 21 (Pitkäkatu 69, Iikka Martas 1960) ja numerossa 36 (Klemetinkatu, J. V. Tuomela 1945). Modernien rakennusten lisäksi Korsholmanpuistikolla on säilynyt paljon vanhoja puutaloja.
Vaasan kaupunginarkkitehti Carl Axel Setterbergin vuoden 1855 asemakaavaan suunnittelema viiden puistokadun kokonaisuus – Hovioikeudenpuistikko, Kauppapuistikko, Kirkkopuistikko, Korsholmanpuistikko ja Vaasanpuistikko – kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Korsholmanpuistikon itäpäästä on suunniteltu maasiltayhteyttä rautatien yli Klemettilään.
Kruunu (Mustan kuun lapsien albumi)

| Kruunu Mustan kuun lapset |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. helmikuuta 2021
 Kesto: 45.17
 Levy-yhtiö: Inverse
Mustan kuun lapsien muut julkaisut
| Valo 2019 | Kruunu 2021 | Ei sävyjä pimeässä (The complete 90s collection) 2021 |
Kruunu on Mustan kuun lapsien seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 26. helmikuuta 2021.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kruunu | 1.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Peikonmieli | 5.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Matkalainen | 3.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Ikaros | 4.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Aaria | 4.48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kosketus pohjaan | 4.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Saatto | 7.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Kuolemanvirta | 6.11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | The dream about a dying angel | 3.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | La última playa del corazón | 5.11 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Desibeli.net:
Kaaoszine: 9/10
Metalliluola: 8/10
Aiheesta muualla

Kruunu (Mustan kuun lapsien albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kruunu (Mustan kuun lapsien albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Knudsenin I hallitus

Pääministeri Gunnar Knudsen
Knudsenin I hallitus oli Norjan hallitus 19. maaliskuuta 1908 – 2. helmikuuta 1910. Se oli Venstren muodostama vähemmistöhallitus.
Ministerit

Pääministeri
Gunnar Knudsen
Valtiovarainministeri
Gunnar Knudsen
Ulkoministeri
Wilhelm Christophersen
Kauppaministeri
Lars Abrahamsen
Oikeusministeri
Johan Castberg
Puolustusministeri
Thomas Heftye 19.3.1908–11.4.1908
Haakon Ditlef Lowzow 11.4.1908–20.8.1909
August Spørck 20.8.1909–2.2.1910
Kirkko- ja opetusministeri
Karl Seip 19.3.1908–16.9.1909
Johannes Hougen 16.9.1909–2.2.1910
Työministeri
Nils Claus Ihlen
Maatalousministeri
Hans Konrad Foosnæs
Koti-Posti

Koti-Posti oli suomalainen vuosina 1961–1975 kaksi kertaa kuukaudessa ilmestynyt aikakauslehti, jota kustansi helsinkiläinen Lehtiaitta Oy. Lehti sulautui vuonna 1975 Apu-lehteen. Lehden päätoimittaja oli Olavi Järvi. Toimitussihteerinä oli Risto Karlsson, joka myös kirjoitti lehteen pakinoita salanimellä Risto Kari.
Lugan piiri

Lugan piirin sijainti Leningradin alueen kartalla.
Piirin kunnat
Lugan piiri (ven. Лу́жский райо́н, Lužski raion) on piiri Leningradin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 6 070 neliökilometriä. Asukkaita on 78 700 henkeä (vuonna 2006). Piirin hallinnollinen keskus on Lugan kaupunki 139 km Pietarista etelään.
Sijainti ja luonto

Lugan piiri rajoittuu pohjoisessa Leningradin alueen Hatsinan ja idässä Tusinan piiriin, kaakossa Novgorodin ja etelässä Pihkovan alueeseen, lännessä Slantsyn ja luoteessa Volossovan piiriin.
Piirin alueella virtaavat Laukaanjoki ja sen sivujoet Ortesjoki, Saba ja Jaštšera. Suurimmat järvet ovat Vjalje, Vrevo ja Tšeremenetskoje. Huomattava osa pinta-alasta on suota. Vanhoja mäntymetsiä on säilynyt vain piirin länsiosassa ja Lugan kaupungin ympäristössä. Pohjoisosassa kasvaa haapaa ja koivua, etelä- ja itäosat ovat pääosin viljelysmaata.
Heinäkuun keskilämpötila on 17 °C ja tammikuun –8 °C. Vuotuinen sademäärä on 600–700 millimetriä.
Piirissä sijaitsee useita luonnonsuojelualueita. Niistä tärkein on valtakunnallisen statuksen omaava Mšinskin suon rauhoitusalue. Aluetason rauhoitusalueita ovat Belyi kamen, Glebovskoje boloto, Sever Mšinskogo bolota, Sjaberski, Tšeremenetski ja Šalovo-Peretšitski. Saba- ja Ortesjoen varrella on kolme geologista luonnonmuistomerkkiä.
Historia

Lugan piirissä on ollut asutusta jo mesoliittikaudella. Ensimmäisen vuosituhannen jälkipuoliskolla seudulle siirtyi slaavilaista väestöä. Laukaanjoki ja Ortesjoki toimivat tärkeinä kuljetusreitteinä. Vuonna 947 Laukaanjoen rantojen kerrotaan alistuneen ruhtinasvaltaan ja sinne perustettiin pogostoja. 1200–1300 sekä 1500–1600-luvuilla seutu joutui lännestä tulleiden hyökkäysten kohteeksi. 1600-luvulla pohjoisessa kulki Ruotsin valtaaman Inkerinmaan eteläraja.
1700-luvulla seudulle syntyi lukuisia aateliskartanoita ja teollisuuslaitoksia. Vuonna 1781 perustettiin Pietarin kuvernementtiin kuulunut Lugan kihlakunta, jonka keskus oli Lugan kaupunki. Vuonna 1858 rakennettiin Varsovan rautatie, minkä jälkeen alueesta tuli pietarilaisten suosimaa huvila- ja lomanviettoseutua.
Vuonna 1927 perustettiin Leningradin alueeseen kuuluva Lugan piiri. Vuonna 1931 siihen liitettiin osa lakkautetusta Possatan piiristä. Toisen maailmansodan aikana seutu oli saksalaisten miehittämä.
Vuonna 1959 Lugan piiriin liitettiin lakkautettu Oredežin piiri ja vuonna 1961 Osminon piiri.
Hallinto

Piiriin kuuluu Lugan kaupunki, Tolmatšovon kaupunkimainen taajama ja 13 maalaiskuntaa: Dzeržinskogo (ven. Дзержинского), Jam-Tjosovo (ven. Ям-Тёсово), Mšinskaja, Oredež, Osmino (ven. Осьмино), Retjun (ven. Ретюнь), Serebrjanski (ven. Серебрянский), Skreblovo (ven. Скреблово), Tjosovo (ven. Тёсово), Torkovitši (ven. Торковичи), Volodarskoje (ven. Володарское), Vološovo (ven. Волошово), Zaklinje (ven. Заклинье)
Piirin päämies on Valeri Vasiljev ja piirihallinnon päämies Sergei Timofejev.
Liikenne

Tärkein liikennekeskus on Luga, jonka kautta kulkee Pietarin ja Pihkovan välinen rautatie sekä Pietarin, Pihkovan ja Valko-Venäjän rajan välinen maantie.
Lugassa pysähtyvät Pietarin ja Riian, Vilnan ja Velikije Lukin välillä liikennöivät kaukojunat. Lugasta Pietariin ja Pihkovaan kulkee useita paikallisjunia. Paikallisliikennettä on myös Lugan ja Novgorodin sekä Pietarin, Oredežin ja Dnon välisillä rautateillä.
Lugan kautta kulkee useita kaukoliikenteen linja-autoreittejä. Laukaanjoella on laivaliikennettä.
Talous

Teollisuus on keskittynyt Lugaan ja Tolmatšovon taajamaan. Lugassa toimii hiontavälineitä valmistava tehdas, rehutehdas sekä metalli-, kemian ja elintarviketeollisuutta. Tolmatšovossa on teräsbetoni- ja metallirakennetehdas.
Maatalous tuottaa lihaa, maitoa ja perunaa. Piirissä on hevossiittola Zvjozdotška.
Nähtävyyksiä ja kulttuuria

Alueella on lukuisia arkeologisia ja rakennustaiteellisia muistomerkkejä. Vanhoja puukirkkoja on säilynyt Osminon, Gorodetsin ja Sjaberon kylissä, kivikirkkoja mm. Romanštšinassa, Relissä ja Samrossa. 1700-luvun ja 1800-luvun alun aateliskartanoita on mm. Ilžon, Muraveinon ja Zapoljen kylissä. Lugassa toimii kotiseutumuseo.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lugan piiri Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Lugan piiri Leningradin alueen sivustolla (venäjäksi)
Lugan piirin sivusto (venäjäksi)
Kruunuasunnot

| Kruunuasunnot Oy |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Koti sinua varten
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1999
Toimitusjohtaja:  Mika Karlsson
Puheenjohtaja:  Maaret Heiskari
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  asuntovuokraus
Emoyhtiö:  Governia
Kotisivu:  www.kruunuasunnot.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kruunuasunnot Oy on suomalainen kiinteistöyhtiö, joka rakennuttaa ja vuokraa vapaarahotteisia asuntoja 19 paikkakunnalla ympäri Suomen. Toimintaan kuuluu myös asuntojen vuokrauksen ja hallinnoinnin palveluiden tuottamista. Kruunuasunnot hoitaa yhteensä noin 2300 asuntoa, joista se omistaa itse noin 1 900. Kruunuasuntojen toimintaan kuuluu myös kokonaisten uusien talokokonaisuuksien rakennuttaminen.
Historia

Kruunuasunnot perustettiin vuonna 1999 hallinnoimaan Suomen puolustusvoimien omistuksessa olleita vuokra-asuntoja. Vuosina 1999—2001 Kruunuasunnoille siirrettiin noin 5 300 Puolustusvoimien asuntoa. Tämän jälkeen Kruunuasunnot on ostanut lisää kiinteistöjä sekä rakennuttanut uusia taloja muun muassa Helsinkiin, Tampereelle, Jyväskylään, Turkuun, Hämeenlinnaan, Sodankylään ja Rovaniemelle. Vanhoja kohteita on perusparannettu järjestelmällisesti ja osa on myyty tai purettu pois.
Kruunuasuntojen omistaja oli aluksi Suomen valtion kiinteistösijoitusyhtiö Kapiteeli Oyj. Kapiteeli myi vuonna 2004 tytäryhtiön koko osakekannan Solidiumille. Kaupan kokonaisarvo oli noin 115 miljoonaa euroa. Nykyisin Solidium on jaettu arvopaperiliiketoimintaa harjoittavaksi Solidiumiksi ja kiinteistöliiketoimintaa harjoittavaksi  Governia Oy:ksi, joista jälkimmäinen on Kruunuasuntojen emoyhtiö. Governia on Suomen valtion omistuksessa.
Historia > A-Kruunu

A-Kruunu Oy perustettiin joulukuussa 2001 Kruunuasunnot Oy:n tytäryhtiöksi. Aikaisemmalta nimeltään Aravakruununa tunnettu yhtiö keskittyi pääosin Arava-omistukseen.
Suomen valtio pääomitti Kruunuasunnot Oy:n tytäryhtiönä tuolloin ollutta A-Kruunu Oy:tä vuonna 2013 osana ensimmäistä lisätalousarviota 30 miljoonalla eurolla tarkoituksena rakennuttaa kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja omaan omistukseen Helsingin seudulla.
A-Kruunu Oy siirrettiin valtion suoraan omistukseen vuonna 2014.
Muuta

Puolustushallinnon asuntokannan osalta yhtiön yhteistyökumppani kiinteistönhoidossa on Puolustushallinnon rakennuslaitos.[lähde? ]
Aiheesta muualla

www.kruunuasunnot.fi, yrityksen internet-sivusto
Kurort-Darasun

Kurort-Darasun (ven. Куро́рт-Дарасу́н) on kaupunkimainen taajama Taka-Baikalian aluepiirin Karymskojen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ingodan sivujoen Turan rannalla 66 kilometriä Darasunin rautatieasemalta etelään. Asukkaita on 3 200 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunnalla sijaitsee vuonna 1800 perustettu Darasunin mineraalivesi- ja ilmakylpylä. Vuonna 1957 Kurort-Darasun sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Taajamassa on kaksi parantolaa, keskikoulu, kerhotalo, kirjasto ja sairaala. Asukkaat työskentelevät palveluammateissa, maataloudessa ja metsänhoitoalueella. Kylpylän ympärillä on Darasunin rauhoitusalue.
Aiheesta muualla

Kurort-Darasun Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Knudsenin II hallitus

Pääministeri Gunnar Knudsen
Knudsenin II hallitus oli Norjan hallitus 31. tammikuuta 1913 – 21. kesäkuuta 1920. Se oli Venstren muodostama vähemmistöhallitus.
Ministerit

Pääministeri
Gunnar Knudsen
Ulkoministeri
Nils Claus Ihlen
Valtiovarainministeri
Anton Omholt
Puolustusministeri
Hans Vilhelm Keilhau 31.1.1913–8.8.1914
Christian Theodor Holtfodt 8.8.1914–20.2.1919
Rudolf Peersen 20.2.1919–17.6.1919
Ivar Aavatsmark 17.6.1919–21.6.1920
Oikeusministeri
Lars Abrahamsen 31.1.1913–26.7.1916
Andreas Urbye 26.7.1916–1.5.1917
Otto Blehr 1.5.1917–21.6.1920
Kirkko- ja opetusministeri
Aasulv Bryggesaa 31.1.1913–26.10.1915
Jørgen Løvland 26.10.1915–21.6.1920
Työministeri
Andreas Urbye 31.1.1913–26.7.1916
Martin Olsen Nalum 26.7.1916–10.5.1920
Ole Monsen Mjelde 10.5.1920–21.6.1920
Sosiaaliministeri
Johan Castberg 3.6.1913–22.4.1914
Kristian Friis Petersen 22.4.1914–1.10.1916
Lars Abrahamsen 1.10.1916–20.2.1919
Paal Berg 20.2.1919–21.6.1920
Maatalousministeri
Gunnar Knudsen 31.1.1913–12.12.1919
Håkon Five 12.12.1919–21.6.1920
Kauppaministeri
Johan Castberg 31.1.1913–2.6.1913
Kristian Friis Petersen 1.10.1916–20.2.1919
Birger Stuevold-Hansen 20.2.1919–21.6.1920
Säännöstelyministeri
Oddmund Vik 26.7.1916–28.11.1917
Birger Stuevold-Hansen 28.11.1917–20.2.1919
Håkon Five 20.2.1919–21.6.1920
Teollisuuden säännöstelyministeri
Torolf Prytz 30.4.1917–5.7.1918
Haakon Hauan 21.7.1918–1.5.1920
Koskelainen (lehti)

Koskelainen on kotiseutuyhdistys Koskelaisseuran julkaisema,Tl Koskella Varsinais-Suomessa ilmestyvä kotiseutulehti. 2000-luvulla lehti on ilmestynyt vuosittain. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1955.