Ngozi Okonjo-Iweala
Ura

Okonjo-Iweala aloitti uransa Maailmanpankissa harjoittelijana. Valmistuttuaan tohtoriksi hän työskenteli Maailmanpankissa kehitysekonomistina. Okonjo-Iwealan ura Maailmanpankissa kesti 25 vuotta, mutta välissä hän toimi myös ministerinä Nigeriassa.
Presidentti Olusegun Obasanjo valitsi vuonna 2003 Okonjo-Iwealan Nigerian valtiovarainministeriksi. Hän oli ensimmäinen nainen tehtävässä. Valtiovarainministerinä hän onnistui neuvottelemaan Pariisin klubin kanssa Nigerian velkoja anteeksi 30 miljardin dollarin edestä. Okonjo-Iweala teki myös Nigeriassa monia uudistuksia, jotka elvyttivät taloutta ja helpottivat korruption vastaista taistelua, mutta hänellä oli myös monia vastustajia. Hän taisteli muun muassa monien virastojen kanssa poliittisesta vallasta. Okonjo-Iwaeala toimi vuonna 2006 hetken ensimmäisenä naisena Nigerian ulkoasiainministerinä.
Erottuaan hallituksesta Okonjo-Iweala perusti mielipidetiedusteluyritys NOI-Pollsin ja palasi Maailmanpankin tehtäviin. Hän toimi vuosina 2007–2011 Maailmanpankin toimitusjohtajana, joka on järjestön toiseksi korkein asema. Okonjo-Iweala johti toimitusjohtajana muun muassa monia Maailmanpankin aloitteita matalan tulotason maiden auttamiseksi. Hän valvoi 81 miljardin toimintavaroja Afrikassa, Etelä-Aasiassa, Euroopassa ja Keski-Aasiassa.
Presidentti Goodluck Jonathan kutsui Okonjo-Iwealan uudelleen valtiovarainministeriksi, jona hän toimi 2011–2015. Tuona aikana Nigerian talouskasvu oli keskimäärin kuusi prosenttia vuodessa. Okonjo-Iweala pyrki Maailmanpankin pääjohtajaksi 2012 mutta hävisi Jim Yong Kimille. Hän yritti uudelleen 2019, jolloin tehtään valittiin yhdysvaltalainen David Malpass. Kaikki järjestön johtajat olivat tällöin olleet amerikkalaisia miehiä.
Okonjo-Iweala on työskennellyt usean suuryrityksen tai organisaation johto- tai asiantuntijatehtävissä. Hän on ollut muun muassa investointipankki Lazard Ltd:n vanhempi neuvonantaja, ja Standard Charteredin ja Twitterin johtokunnan jäsen. Hän toimi Afrikan unionin ja Maailman terveysjärjestön COVID-19 erityislähettiläänä. Hän on myös yhdysvaltalaisen ajatushautomo Brookings-instituutin globaalitalouden ja -kehityksen Afrikan kasvua koskevan aloitteen erityisneuvonantaja.
Nigerian presidentti Muhammadu Buhari nimitti kesäkuussa 2020 Okonjo-Iwealan Maailman kauppajärjestö WTO:n puheenjohtajaehdokkaaksi. Puheenjohtaja on yleensä valittu kaikkien 164 jäsenmaan konsensuksella. Okonjo-Iweala sai syksyn aikana taakseen valtaosan jäsenistä, mutta Yhdysvallat asettui vastustamaan häntä presidentti Trumpin kannan vuoksi.
Tilanne kuitenkin muuttui Joe Bidenin noustua Yhdysvaltain presidentiksi, ja Okonjo-Iweala valittiin helmikuussa 2021 WTO:n puheenjohtajaksi. Hän on virassa ensimmäinen afrikkalainen ja ensimmäinen nainen. Hän aloitti tehtävässä marraskuun alussa, ja hänen ensimmäinen toimi kautensa kestää elokuun 2025 loppuun.
Syksyllä 2024 WTO:n syksyllä 2025 alkavan pääjohtajakauden valintaa aikaistettiin, koska valinnasta haluttiin päättää ennen Yhdysvaltain seuraavien presidentinvaalien tuloksen vahvistamista. Edellinen pääjohtajavalinta lykkääntyi nigerialaisen Ngozi Okonjo-Iwealan laajasta kannatuksesta huolimatta, koska yhdysvaltalainen Donald Trump ei hyväksynyt häntä WTO:n pääjohtajaksi. Yksimielisyys Ngozi Okonjo-Iwealan jatkokaudesta, syyskuussa 2025 alkavalle toimikaudelle, saavutettiin WTO:n yleiskokouksessa marraskuun 2024 lopulla.
Okonjo-Iweala on saanut monia tunnustuksia ja palkintoja työurallaan. Hän on muun muassa yksityisten Yalen, Pennsylvanian ja Brownin eliittiyliopistojen kunniatohtori. Yhdysvaltalaiset aikakauslehdet Fortune, Time ja Forbes ovat nimenneet hänet maailman vaikutusvaltaisempien ihmisten, johtajien tai naisten listoilleen useasti 2010-luvulta lähtien.
Käännös suomeksi