stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mantereen hallitus

| Mantereen hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 16. valtioneuvosto
 Mantereen hallitus.
Toimikausi alkoi:  22. joulukuuta 1928
Toimikausi päättyi:  16. elokuuta 1929
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Oskari Mantere
Ministerien lukumäärä:  12
Hallituspuolueet:   Kansallinen Edistyspuolue 
Historia
Edellinen:  Sunilan I hallitus
Seuraava:  Kallion III hallitus
Mantereen hallitus oli Suomen tasavallan 16. hallitus. Se oli Kansallisen Edistyspuolueen muodostama vähemmistöhallitus, joka toimi 238 päovän ajan 22. joulukuuta 1928 – 16. elokuuta 1929.
Sunilan maalaisliittolaisen vähemmistöhallituksen kaaduttua välikysymysäänestyksessä presidentti Lauri Kristian Relander tarjosi hallitusvastuuta ensiksi sosialidemokraateille, jotka kuitenkin kieltäytyivät. Kieliriita halkaisi porvaripuolueiden rintaman, eikä Maalaisliitto ollut kokemansa nöyryytyksen jälkeen valmis uuteen yritykseen. Välikysymysnäytelmä ei ollut ollut lainkaan mieliä ylentävä, ja se antoikin vettä myllyyn Italian Benito Mussolinia ja Saksan ”nationalismia” ihailleelle poliittiselle äärioikeistolle, joka näki demokratian heikkona ja parlamentarismin epäonnistuneena. Hallituspulasta selvittiin kuitenkin melko nopeasti Kouluhallituksen pääjohtaja Oskari Mantereen muodostettua hallituksen, jonka tukena eduskunnassa olivat vain hänen oman puolueensa Edistyspuolueen kymmenen kansanedustajaa; kaksi kokoomuslaista ministeriä olivat mukana ilman puolueensa tukea.
Mantereen hallitus näki tärkeimmäksi tehtäväkseen valtion virkamiesten yleisestä kehityksestä jälkeen jääneen palkkatason korjaamisen. Ajankohta ei kuitenkaan ollut asialle otollinen. Kesällä 1928 Suomea oli kohdannut katovuosi huonojen säiden vuoksi, mikä merkitsi elintarvikkeiden tuonnin kasvua. Samaan aikaan Neuvostoliiton tulo puutavaramarkkinoille ja satamalakot häiritsivät puolestaan vientiä ja seurauksena olivat maksutasekriisi, rahamarkkinoiden kiristyminen ja korkokannan nousu. Tässä tilanteessa muut kansalaispiirit eivät halunneet kuunnella virkamiesten valituksia ja eduskunta torjui hallituksen palkankorotusesityksen, josta pääministeri oli tehnyt luottamuskysymyksen. Niinpä presidentti Relander päätyi hajottamaan eduskunnan ja määräämään pidettäviksi uudet vaalit. Virkamiesten palkkoja pidettiin melko vähäpätöisenä perusteena eduskunnan hajottamiselle, mutta tosiasiassa Relander halusi antaa porvaripuolueille näpäytyksen näiden kielikysymyksen vuoksi puutteellisesta yhteistyökyvystä. Ennen Mantereen hallituksen eroa Suomi liittyi kansainväliseen sodat kieltävään Kellogg–Briand-sopimukseen.
Kokoonpano

| Ministeri | Tehtävissä | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Pääministeri Oskari Mantere |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  Ed. |
| Ulkoasiainministeri Hjalmar Procopé |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  amm. |
| Oikeusministeri Anton Kotonen  Oiva Huttunen |  22.12.1928 – 18.2.1929  18.2.1929 – 16.8.1929 |  amm.  amm. |
| Sisäasiainministeri Toivo Kivimäki |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  Ed. |
| Puolustusministeri Aimo Kaarlo Cajander |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  Ed. |
| Valtiovarainministeri Hugo Relander |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  amm. |
| Opetusministeri Lauri Ingman |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  amm. |
| Maatalousministeri Eemil Linna |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  Ed. |
| Apulaismaatalousministeri Uuno Brander |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  Ed. |
| Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Jalmar Castrén |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  amm. |
| Kauppa- ja teollisuusministeri Kyösti Järvinen |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  amm. |
| Sosiaaliministeri Niilo A. Mannio |  22.12.1928 – 16.8.1929 |  Ed. |
Maastohiihto talviolympialaisissa 1994

Maastohiihdossa oli vuoden 1994 talviolympialaisissa ohjelmassa kymmenen kilpailutapahtumaa, joista viisi miesten ja viisi naisten tapahtumaa. Edellisiin, 1992 Albertvillen talviolympialaisiin nähden tehdyt muutokset hiihtomatkoihin oli että sekä naisten 30 km  että miesten 50 km matkat muutettiin perinteisen tyylin hiihdoiksi, ja vastaavasti naisten 15 km ja miesten 30 muutettiin vapaan tyylin hiihdoiksi.
Menestynein maastohiihtomaa oli miesten hiihdossa Norja ja naisten hiihdossa Venäjä.
Mitalit > Miehet

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| Miesten 10 km perinteinen tulokset |   Bjørn Dæhlie (NOR) |   Vladimir Smirnov (KAZ) |   Marco Albarello (ITA)  |  |
| Miesten 15 km takaa-ajo tulokset |   Bjørn Dæhlie (NOR) |   Vladimir Smirnov (KAZ) |   Silvio Fauner (ITA)  |  |
| Miesten 30 km vapaa tyyli tulokset |   Thomas Alsgaard (NOR) |   Bjørn Dæhlie (NOR) |   Mika Myllylä (FIN)  |  |
| Miesten 50 km perinteinen tulokset |   Vladimir Smirnov (KAZ) |   Mika Myllylä (FIN) |   Sture Sivertsen (NOR)  |  |
| Miesten 4 x 10 km tulokset |   Italia (ITA) Maurilio de Zolt  Marco Albarello  Giorgio Vanzetta  Silvio Fauner |   Norja (NOR) Sture Sivertsen  Vegard Ulvang  Thomas Alsgaard  Bjørn Dæhlie |   Suomi (FIN) Mika Myllylä  Harri Kirvesniemi  Jari Räsänen  Jari Isometsä  |  |
Mitalit > Naiset

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| Naisten 5 km perinteinen tulokset |   Ljubov Jegorova (RUS) |   Manuela Di Centa (ITA) |   Marja-Liisa Kirvesniemi (FIN)  |  |
| Naisten 10 km takaa-ajo tulokset |   Ljubov Jegorova (RUS) |   Manuela Di Centa (ITA) |   Stefania Belmondo (ITA)  |  |
| Naisten 15 km vapaa tyyli tulokset |   Manuela Di Centa (ITA) |   Ljubov Jegorova (RUS) |   Nina Gavriljuk (RUS)  |  |
| Naisten 30 km perinteinen tulokset |   Manuela Di Centa (ITA) |   Marit Wold (NOR) |   Marja-Liisa Kirvesniemi (FIN)  |  |
| Naisten 4 x 5 km tulokset |   Venäjä (RUS) Jelena Välbe  Larisa Lazutina  Nina Gavriljuk  Ljubov Jegorova |   Norja (NOR) Trude Dybendahl  Inger Helene Nybråten  Elin Nilsen  Anita Moen |   Italia (ITA) Bice Vanzetta  Manuela Di Centa  Gabriella Paruzzi  Stefania Belmondo  |  |
Maisemamaantiede

Maisemamaantiede tarkastelee maantiedettä maisemallisesta näkökulmasta ja se on osa kulttuurimaantieteeseen kuuluvista seikoista. Maisemamaantieteen tutkimiseen liittyvät läheisesti kulttuurimaisemalliset seikat. Maisemamaantiedettä tarkastellaan yleensä siten, miten maisemallisia näkökohtia on totuttu ajattelemaan. Maisemamaantieteelliset kohteet ovat merkittäviä kollektiivisen muistin kannalta ja siten ne ovat myös kansallisen identiteetin muotoutumisen välittäjiä.
Luettelo Navarran kuninkaista

Navarran hallitsijoiden vaakuna vuodesta 1212 lähtien. Nykyisin sitä käytetään Ranskan Basse Navarren vaakunana.
Tämä on luettelo Navarran kuningaskunnan hallitsijoista. Navarra tunnettiin ennen nimellä Pamplona. Pamplona oli kuningaskunnan alkuperäinen nimi, kunnes se liittoutui Aragonian kuningaskunnan kanssa (1076–1134). Alueellinen nimitys Navarra tuli käyttöön vaihtoehtoisena nimenä 900-luvun lopulla, ja nimi Pamplona säilyi pitkälle 1100-luvulle saakka.
Íñiguez-suku, 824–905

Íñiguezin hallitsijasuku perusti Pamplonan kuningaskunnan vuonna 824, kun he kapinoivat frankkien (karolingien) valtaa vastaan.
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Íñigo Arista 824– 851 tai 852 |  | n. 790 | 4 lasta | 851 tai 852 |
| García Íñiguez 851 tai 852 –882 |  | Íñigo Aristan poika | 5 lasta | 882 |
| Fortún Garcés 882–905 |  | García Íñiguezin poika | Oria 5 lasta | (syöstiin vallasta 905) |
Jiménez-suku, 905–1076

Vuonna 905 naapurivaltioiden liitto pakotti Fortún Garcésin jäämään eläkkeelle ja muuttamaan luostariin. He asettivat valtaan uuden hallitsijasuvun edustajan. Tämän suvun aikana nimi Navarra alkoi syrjäyttää nimen Pamplona.
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sancho I 905–925 |  | García Jiménezin ja Dadildis de Pallarsin poika | Toda 6 lasta | 11. joulukuuta 925 |
| Jimeno Garcés 925–931 |  | García Jiménezin ja Dadildis de Pallarsin poika | Sancha 3 lasta | 931 |
| García Sánchez I 931–970 |  | 919 Sancho I:n ja Todan poika | Andregoto Galíndez 1 lapsi  Teresa Ramírez 3 lasta | 970 |
| Sancho II 970–994 |  | 935 jälkeen García Sánchez I:n ja Andregoto Galíndezin poika | Urraca Fernández 4 lasta | joulukuu 994 |
| García Sánchez II 994–1004 |  | Sancho II:n ja Andregoto Galíndezin poika | Jimena Fernández 981 4 lasta | 1004 |
| Sancho III Suuri 1004–1035 |  | 985 García Sánchez II:n ja Jimena Fernándezin poika | Mayor 1010 4 lasta | 18. lokakuuta 1035 |
| Garcia III (Navarra) 1035–1054 |  | 1016 Sancho III Suuren ja Mayorin poika | Estefanía,  Stephanie de Foix 1038 9 lasta | 15. syyskuuta 1054 |
| Sancho IV 1054–1076 |  | 1039 Garcia III (Navarra):n ja Estefanían poika | Normandian Placencia 1068 3 lasta | 4. kesäkuuta 1076, Peñalén |
Sancho IV:n salamurhan jälkeen hänen serkkunsa Kastilian Alfonso VI ja Aragonian Sancho Ramírez hyökkäsivät Navarraan, ja jälkimmäisestä tuli Navarran kuningas, aloittaen puoli vuosisataa kestäneen Aragonian vallan.
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sancho V Ramírez 1076–1094 |  | 1042 Ramiro I:n ja Ermesinda de Bigorren poika | Isabella de Urgel 1065 1 lapsi  Felicia de Roucy 1076 2 lasta | 4. kesäkuuta 1094, Huesca |
| Pietari I 1094–1104 |  | 1068 Sancho V Ramírezin ja Isabella de Urgelin poika | Agnes de Aquitaine 1086 2 lasta, jotka kuolivat ennen isäänsä  Bertha 1097 ei lapsia | 28. syyskuuta 1104, Val d'Aran |
| Alfonso I 1104–1134 |  | 1073  Sancho V Ramírezin ja Felicia de Roucyn poika | Urraca 1109 Ei lapsia | 8. syyskuuta 1134, Huesca |
Alfonson kuoltua lapsettomana seurasi perimyskriisi, ja Navarran aateliset käyttivät tilaisuutta hyväkseen palauttaakseen itsenäisen monarkian. Sen kuninkaaksi he kruunasivat murhatun Sancho IV:n äpäräveljen pojanpojan.
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| García IV 1134–1150 |  | n. 1112 Monzónin Ramiro Sánchezin ja Cristina Rodríguez Díaz de Vivarin poika | Marguerite de l'Aigle 1130 4 lasta  Urraca 1144 2 lasta | 21. marraskuuta 1150, Lorca |
| Sancho VI Viisas 1150–1194 |  | 1133 García IV:n ja Marguerite de l'Aiglen poika | Sancha Kastilialainen 1157 6 lasta | 27 heinäkuuta 1194, Pamplona |
| Sancho VII Väkevä 1194–1234 |  | 1157 Tudela Sancho VI:n ja Sancha Kastilialaisen poika | Constance Toulouselainen 1195 Ei lapsia  Clemence (mahd. Hohenstaufeja?) v. 1201 jälkeen 1 poika? | 7. huhtikuuta 1234, Tudela |
Champagne-suku, 1234–1284

Sancho VII:n kuoltua ilman perijää kuninkaaksi tuli hänen sisarepoikansa Thibault, Champagnen kreivi.
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Thibaut I 1234–1253 |  | 30. toukokuuta 1201 Troyes Thibaut III:n, Champagnen kreivin  ja Blanca Sánchezin poika | Gertrude Dagsburgilainen 1220 Ei lapsia  Agnes Beaujeulainen 1222 1 lapsi  Margarita de Bourbon 1232 6 lasta | 8. heinäkuuta 1253, Pamplona  52 vuoden iässä |
| Thibaut II Nuori 1253–1270 |  | 1238 Thibaut I:n ja Margarita de Bourbonin poika | Isabelle 6. huhtikuuta 1255 Ei lapsia | 4. joulukuuta 1270, Trapani 32 vuoden iässä |
| Henrik I Paksu 1270–1274 |  | 1244 Thibaut I:n ja Margarita de Bourbonin poika, Thibaut I:n veli | Artoisin Blanche 1269 2 lasta | 22. heinäkuuta 1274 30 vuoden iässä |
| Johanna I 1274–1305 |  | 14. tammikuuta 1271 Bar-sur-Seine Henrik I:n ja Artoisin Blanchen tytär | Filip IV Kaunis 16. elokuuta 1284 7 lasta | 4. huhtikuuta 1305 Château de Vincennes 34 vuoden iässä |
Kapetingit, 1284–1441

Henrik I:n varhainen kuolema jätti hänen nuoren tyttärensä Johannan ainoaksi perilliseksi. Johannan äiti Blanche toimi sijaishallitsijana kymmenen vuotta, kunnes Johanna avioitui tulevan Ranskan kuninkaan Filip IV Kauniin kanssa 1284. Filip nousi seuraavana vuonna Ranskan valtaistuimelle tittelinään "Ranskan ja Navarran kuningas".
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Filip I Kaunis Ranskan Filip IV  1284–1305 |  | 1268 Fontainebleau Filip III:n ja Aragonian Isabellen poika | Johanna I 16. elokuuta 1284 7 lasta | 29. marraskuuta 1314, Fontainebleau 46 vuoden iässä |
| Ludvig I Itsepäinen Ranskan Ludvig X 1305–1316 |  | 4. lokakuuta 1289 Pariisi Filip I:n ja Johanna I:n poika | Margareeta Burgundilainen 21. syyskuuta 1305 1 lapsi  Unkarin Clémence 19 elokuuta 1315 1 lapis | 5 June 1316, Vincennes 26 vuoden iässä |
| Juhana I Postuumi 1316 |  | 15. marraskuuta 1316 Paris Ludvig I:n ja Unkarin Clémencen poika | ei avioitunut | 20. marraskuuta 1316 Pariisi 5 päivän iässä |
| Filip II Pitkä Ranskan Filip V 1316–1322 |  | 1292 Lyon Filip I:n ja Johanna I:n poika | Burgundin Johanna 1307 7 lasta | 3. tammikuuta 1322, Longchamp 29 vuoden iässä |
| Kaarle I Kaunis  Ranskan Kaarle IV 1322–1328 |  | 19 June 1294 Clermont Filip I:n ja Johanna I:n poika | Blanche de Bourgogne 1307 2 lasta  Marie de Luxembourg 1322 2 lasta  Jeanne d'Évreux 1325 3 lasta | 1. helmikuuta 1328, Vincennes 34 vuoden iässä |
| Johanna II 1328–1349 |  | 28. tammikuuta 1312 Charenton-le-Pont Ludvig I:n ja Burgundin Margueriten tytär | Filip III (Navarra) 8 lasta | 6. lokakuuta 1349, Charenton-le-Pont 37 vuoden iässä |
Kapetingit, 1284–1441 > Évreux'n suku, 1328–1441

Ludvig I:n ja hänen poikansa Juhanan kuoltua kruunu siirtyi vuoron perään Ludvigin veljille Filipille ja Kaarlelle. Kaarlen kuoltua Ranskan kuninkaaksi tuli Valoisin Filip, joka ei polveutunut Johanna Navarralaisesta. Navarran kruunun annettiin siirtyä Ludvigin tyttärelle Johanna II:lle, joka hallitsi yhdessä miehensä Filip III:n kanssa tämän kuolemaan asti, ja sen jälkeen yksin kuolemaansa asti.
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Filip III Viisas 1328–1343 |  | 27. maaliskuuta 1306 Louisin, Évreux'n kreivin ja Artoisin Margaretin poika | Johanna II 8 lasta | 16. syyskuuta 1343, Jerez de la Frontera 37 vuoden iässä |
| Kaarle II Ilkeä 1349–1387 |  | 10. lokakuuta 1332 Évreux Filip III:n ja Johanna II:n poika | Johanna Ranskalainen 7 lasta | 1. tammikuuta 1387, Pamplona 54 vuoden iässä |
| Kaarle III Jalo 1387–1425 |  | 22 July 1361 Nantes Kaarle II:n ja Johanna Ranskalaisen poika | Kastilian Eleanor 1375 8 lasta | 8. syyskuuta 1425, Olite 64 vuoden iässä |
| Blanka Ι 1425–1441 |  | 1387 Kastilia Kaarle III:n ja Kastilian Eleanorin tytär | Sisilian Martin I 26. joulukuuta 1402 1 lapsi  Juhana II 10. kesäkuuta 1420 4 lasta | 3. huhtikuuta 1441 Santa María la Real de Nieva 56 vuoden iässä |
Trastamáran suku, 1425-1479

| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Juhana II Suuri 1425–1441  1425–1479 (de facto) |  | 29 June 1397 Medina del Campo Ferdinand I:n ja Eleonoora Alburquerquelaisen poika | Blanka I 6. marraskuuta 1419 4 lasta  Juana Enríquez 2 lasta  | 20. tammikuuta 1479, Barcelona 81 vuoden iässä |
| Eleonoora Navarralainen 1479 |  | 2. helmikuuta 1425 Olite Juhana II:n ja Blanka I:n tytär | Gaston IV, Foix'n kreivi 11 lasta | 12. helmikuuta 1479, Tudela 54 vuoden iässä |
Trastamáran suku, 1425-1479 > Kruununtavoittelijat

Blankan kuoltua v. 1441, Juhana I piti Navarran kruunun itsellään kuolemaansa asti 38 vuotta myöhemmin, eikä luovuttanut sitä pojalleen tai vanhemmalle tyttärelleen. Kiistat Juhanan ja hänen poikansa Kaarlen välillä johtivat Navarran sisällissotaan. Jotkut lähteet pitävät Kaarlea ja Blankaa laillisina hallitsijoina, mutta joka tapauksessa Juhana oli de facto Navarran kuningas. Hänen nuorempi tyttärensä Eleonoora ei julistautunut kuningattareksi ennen isänsä kuolemaa.
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaarle IV 1441–1461 (nimellisesti) |  | 29. toukokuuta 142 Peñafiel Juhana II:n ja Blanka I:n poika | Agnes Kleveläinen  ei lapsia | 23. syyskuuta 1461, Barcelona 40 vuoden iässä |
| Blanka II 1461–1464 (nimellisesti) |  | 1424 Olite Juhana II:n ja Blanka I:n tytär | Kastilian Henrik IV Ei lapsia | 2. joulukuuta 1464, Orthez 40 vuoden iässä |
Foix'n suku, 1479-1517

Eleonoora oli ollut isänsä puolella veljeään ja sisartaan vastaan. Hänen kuoltuaan kolme viikkoa isänsä jälkeen kruunu periytyi hänen pojanpojalleen Fransille.
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frans I 1479–1483 |  | 12. huhtikuuta 1467 Gaston de Foix'n, Vianan ruhtinaan ja Valoisin Magdalenan poika | ei avioitunut | 12. helmikuuta 1483, Pau 16 vuoden iässä |
| Katariina I 1483–1517 |  | 1468 Gaston de Foix'n, Vianan ruhtinaan ja Valoisin Magdalenan tytär | Juhana III (Navarra) 13 lasta | 12. helmikuuta 1517 Mont-de-Marsan 49 vuoden iässä |
Albretin suku, 1484-1516

Katariina hallitsi yhdessä miehensä, Juhana III:n kanssa. Tämän kuoltua hän hallitsi yksin aina kuolemaansa asti, kahdeksan kuukautta myöhemmin. Heidän hallituskaudellaan Aragonian Ferdinand II voitti Navarran ja valloitti sen Pyreneiden eteläpuoliset alueet, mukaanlukien pääkaupunki Pamplonan. Ferdinand, joka oli Juhana II:n ja hänen toisen vaimonsa poika ja Katariinan isoäidin Eleonooran velipuoli, otti Navarran kuninkuuden itselleen, minkä jälkeen se periytyi Aragonian ja Espanjan kuninkaille. Katariina ja Juhana III pitivät hallussaan Ala-Navarran, pienen osan vanhasta kuningaskunnasta joka sijaitsi Pyreneiden pohjoispuolella, ja yhdistivät sen hallitsemiinsa ranskalaisiin alueisiin.
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Juhana III 1484–1516 |  | 1469 Alain d'Albretin ja Frances de Châtillonin poika | Katariina I 13 lasta | 14. kesäkuuta 1516, Pau 47 vuoden iässä |
Trastamáran suku, 1512-1516

| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ferdinand I Aragonian Ferdinand II 1512–1516 |  | 1452 Juhana II:n ja Juana Enríquezin poika | Isabella I 5 lasta | 23. tammikuuta 1516, Madrigalejo 63 vuoden iässä |

Ferdinandin jälkeen Ylä-Navarran kuninkuus periytyi Aragonian ja Espanjan kuninkaille.
Ala-Navarran hallitsijat

Vuonna 1530 keisari Kaarle V luopui lopullisesti vaateista Pyreneiden pohjoispuolisia Navarran alueita, eli Ala-Navarraa, kohtaan
Ala-Navarran hallitsijat > Albretin suku, 1517–1572

| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Henrik II 1517–1555 |  | 18. huhtikuuta 1503 Zangoza Juhana III:n ja Katariina I:n poika | Margareeta Navarralainen 1526 2 lasta | 25. toukokuuta 1555, Hagetmau 52 vuoden iässä |
| Johanna III 1555–1572 |  | 16. marraskuuta 1528 Saint-Germain-en-Laye Henrik II:n ja Margareeta Navarralaisen tytär | Anton Bourbonilainen 20. lokakuuta 1548 5 lasta | 9. kesäkuuta 1572, Pariisi 43 vuoden iässä |
Ala-Navarran hallitsijat > Bourbonit, 1572-1620

Johanna III hallitsi miehensä Anton Bourbonilaisen kanssa tämän eläessä, ja vielä kymmenen vuotta kuolemaansa asti. Heidän pojastaan Henrikistä tuli 1589 Ranskan kuningas, minkä jälkeen Ranskan kuninkaat hallitsivat myös Ala-Navarraa kunnes kuningaskunnat yhdistettiin 1620. Navarran kuningas säilyi kuitenkin Ranskan kuninkaiden tittelinä tämänkin jälkeen.
| Nimi | Kuva | Syntymä | Avioliitot | Kuolema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anton 1555–1562 |  | 22. huhtikuuta 1518 La Fère, Picardie  Charles Bourbonilaisen, Vendômen herttuan ja Françoise de Alençonin poika | Johanna III 20. lokakuuta 1548 5 lasta | 17. marraskuuta 1562, Les Andelys, Eure 44 vuoden iässä |
| Henrik III Suuri Ranskan Henrik IV 1572–1610 |  | 13. joulukuuta 1553 Pau Anton Bourbonilaisen ja Johanna III:n poika | (1) Valois’n Margareta 18. elokuuta 1572 ei lapsia   Maria de’ Medici 17. joulukuuta 1600 6 lasta | 14. toukokuuta 1610, Pariisi 56 vuoden iässä |
| Ludvig II Oikeudenmukainen Ranskan Ludvig XIII 1610–1620 |  | 27. syyskuuta 1601 Château de Fontainebleau Henrik IV:n ja Maria de’ Medicin poika | Anna Itävaltalainen 24 marraskuuta 1615 6 lasta | 14. toukokuuta 1643, Pariisi 41 vuoden iässä |

Ludvigin jälkeen Ranskan kuninkaat käyttivät Navarran kuninkaan titteliä Ranskan vallankumoukseen asti, ja se elvytettiin Bourbonien restauraatiossa 1814-1830.
Malcolm IV

Malcolm IV
Malcolm IV (1141–1165) oli Skotlannin kuningas. Hän nousi isoisänsä David I:n seuraajaksi 12-vuotiaana vuonna 1153, kun hänen isänsä oli kuollut vuotta aiemmin. Malcolm oli hauras ja hurskas, ja hän jäi jatkuvasti alakynteen, kun Englannin Henrik II sekaantui Skotlannin asioihin. Malcolm oli luvannut isoisälleen puolustaa oikeuksiaan Pohjois-Englannin kiistanalaisiin alueisiin, mutta Henrik pakotti hänet allekirjoittamaan Chesterin sopimuksen, jolla suurin osa niistä taattiin Englannille.
Luettelo Narnia-kirjasarjan sivuhahmoista

Luettelo sisältää C. S. Lewisin Narnia-kirjasarjassa esiintyviä hahmoja. Nimien perässä on sulkeissa alkuperäinen englanninkielinen nimi. Kirjoihin on viitattu luettelossa lyhentein.
Ihmisiä Maasta

Cholmondely vanhempi (Cholmondeley Major) on yksi Jilliä ja Eustacea kiusaavista oppilaista. (HT)
Garrettin kaksoset (Garrett Twins) ovat Jilliä ja Eustacea kiusaavia oppilaita. (HT)
Andrew Ketterley on Digory Kirken eno. Hän on opiskellut taikuutta kirjoista. Hän lähettää Digoryn ja Polly Plummerin maagisten sormusten avulla toiseen maailmaan. Andrew kuvittelee olevansa hyvin mahtava taikuri ja esittää vahvaa. Kuitenkaan hän ei uskalla kokeilla valmistamiaan sormuksia itse, vaan lähettää lapset tuntemattomaan. Hän myös pelkää Valkeaa velhoa. (TS)
Letitia Ketterley eli Letty-täti on Andrew Ketterleyn ja Mabel Kirken sisko. (TS)
Mabel Kirke on Digory Kirken äiti. Hän on vakavasti sairas, mutta Digory saa Narniasta taikaomenan, jonka syötyään Mabel paranee. (TS)
Rouva Macready on professori Kirken taloudenhoitaja. (VL)
Adela Pennyfather on yksi Jilliä ja Eustacea kiusaavista tytöistä. (HT)
Iso Pylvänen (Big Bannister) on Jilliä ja Eustacea kiusaava oppilas. (HT)
"Nyppy" Sorner ("Spotty" Sorner) on Jilliä ja Eustacea kiusaava oppilas. (HT)
Alberta Ruikku (Alberta Scrubb) on Eustacen äiti. (KM)
Harold Ruikku (Harold Scrubb) on Eustacen isä. (KM)
Edith Winterblott on Jilliä ja Eustacea kiusaava oppilas. (HT)