Kouran Louhi
Historia > Perustaminen ja kestävyyslajien vuosikymmenet

1928–1948
Vuonna 1928 Amsterdamin olympiakisojen ja Nurmon Jymyn hyvän menetyksen innoittamina alkoivat Nurmon eteläosien nuoret miehet harjoitella järjestelmällisesti eri lajeja. Niinpä Veneskoskelta etelään päin oleville päätettiin perustaa oma urheiluseura. Seura perustettiin 27. heinäkuuta vuonna 1928, ja se sai nimen Voimistelu- ja Urheiluseura Kouran Louhi ry. Seura rekisteröitiin yhdistysrekisteriin 15. joulukuuta samana vuonna. Louhen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Arvo Väliniemi ja sihteeriksi Arvo Rantanen. Kolmas perustamiskirjan allekirjoittanut oli Toivo Kaataja. Näistä Kaataja ja Väliniemi jatkoivat Louhen johdossa aina 1930-luvulle asti. Lähes koko 1930-luvun Louhen puheenjohtajana toimi Jussi Hakala, ja vuonna 1939 tehtävän otti vastaan Paavo Seppälä. Tuolloin Louhen jaostoina toimivat yleisurheilu- ja voimistelujaosto, palloilujaosto, nyrkkeilyjaosto, hiihtojaosto, pyöräilyjaosto ja poikajaosto. Vuonna 1941 seuran puheenjohtajaksi nimitettiin Herman Kimpimäki.
Kouran Louhesta tulivat alkuaikoina Nurmon parhaat kestävyyslajien urheilijat, mihin vaikuttivat varmasti myös pitkät matkat palveluihin ja hyvät lumiolosuhteet. Louhen menestyksekkäimpiä lajeja 1930-luvulla olivatkin hiihto, juoksu ja kilpapyöräily, joka eli tuolloin voimakkainta kauttaan Nurmossa. Louhen parhaimmat juoksijat olivat Jussi Puntanen, Reino Ilomäki, Hermanni Kimpimäki sekä Tuomas ja Aarne Kohtamäki. Vuosikymmenen lopulla parhaimmistoon nousi Onni Salokorpi. Pyöräilyssä osa Louhen urheilijoista oli koko piirin kärkiluokkaa, ja he saavuttivat useita piirinmestaruuksia. Louhen useita piirinmestaruuksia ja -ennätyksiä saavuttanut Matti Puntanen tavoitteli jopa olympiapaikkaa, mutta jäi karsinnassa neljänneksi. Muut Louhen useita piirinmestaruuksia saavuttaneet pyöräilijät olivat Reino Viitaniemi ja vuosikymmenen puolivälistä lähtien Jaakko Sointula. Muita Louhen hyviä pyöräilijöitä olivat Matti Valkama, Armas Kortesmäki ja Unto Ristimäki.
Hiihdossa kautta aikain kovimpia nurmolaishiihtäjiä oli yhteensä kuuden vuodesta 1935 saavutetun piirinmestaruuden mies Aarne Kohtamäki. Lisäksi Kohtamäki saavutti kymmenkunta muuta mitalia. Hän lienee historian kuuluisin Louhen urheilija. Yksi Kohtamäen uran tärkeimmistä voitoista oli Jouppilanvuoren hiihdon voitto vuonna 1936. Mies osallistui Salpausselän kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 1937 sijoittuen sarjassaan seitsemänneksi. Hän oli mukana myös vuoden 1938 Lahden maailmanmestaruuskisoissa 50 ja 18 kilometrin kisoissa. 50 kilometrillä hän sijoittui ajalla 4.33,37 sijalle 29 kilpailussa, johon osallistui 99 kilpailijaa. 18 kilometrin kilpailussa Kohtamäen sijoitus oli vaatimattomasti sadas, mutta osallistujiakin oli 188. Muita Louhen hiihtäjiä olivat muun muassa suojeluskuntapiirin mestaruuden voittanut Pauli Paski ja Hermanni Kimpimäki.
Louhi kävi 1930-luvulla seuraotteluita Peräseinäjoen Toivetta vastaan. Kesäisin lajina oli yleisurheilu ja talvisin paini. Muiden Nurmon kylien kanssa käytiin pesäpallon kyläotteluita. Vuonna 1934 avattiin Kouraan oma urheilukenttä.
Sota haittasi Louhen toimintaa 1940-luvun alussa. Louhi menetti jäsenistään sodassa 20 eli lähes puolet. Toiminta jatkui vuonna 1945 jäsentenvälisillä hiihtokilpailuilla ja pitäjänmestaruuskilpailuilla. Kesällä Louhi järjesti jäsentenväliset yleisurheilukilpailut. Louhi kävi myös lähes vuosittain seuraotteluja alavutelaisia ja peräseinäjokelaisia vastaan, kesäisin yleisurheilussa ja talvisin hiihdossa. Esimerkiksi talvella 1945 Louhi voitti hiihdossa Peräseinäjoen Toiveen selvästi. Louhen puheenjohtajana 1940-luvulla sodassa kaatuneen Kimpimäen tilalla toimi pääasiassa Heikki Siltala. Sodan jälkeen Louhen paini oli kovassa nousussa, ja seura rakensi myös oman painihuoneen. Vuosina 1946–1948 Louhi kävi myös painiotteluita Jymyä vastaan. Vuonna 1949 Louhi järjesti Etelä-Pohjanmaan piirin viestisuunnistusmestaruuskilpailut, joihin osallistui 17 joukkuetta.