stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Agnes Sjöberg
Elämäkerta > Eläinlääkäriopinnot

Jo lapsena Sjöberg oli haaveillut eläinlääkärin ammatista. Hän oli seurannut kotitilansa karjanhoitokoulun opetusta ja tutustunut muun muassa karjan anatomiaan. Tätinsä avulla hän pääsi Huittisten piirieläinlääkärin John Engdahlin avustajaksi seuraamaan eläinlääkärin työtä. Harjoittelujakson päätteeksi tohtori Engdahl tunnusti olleensa ennakkoluuloinen mutta suositteli hänelle alan opintoja. Engdahlin suosituksesta Sjöbergille luvattiin opiskelupaikka Zürichin yliopistosta. Perillä Sveitsissä hän kuitenkin joutui pettymään, sillä vallankumouksellisten pelossa yliopisto oli juuri kieltänyt Venäjän kansalaisia – siis myös suomalaisia – opiskelemasta yliopistossa.
Sjöberg sai kuitenkin Zürichin yliopistosta suosituskirjeen, jonka avulla hän pääsi aloittamaan eläinlääketieteen opinnot Saksassa Dresdenin yliopistossa syksyllä 1911. Naisopiskelija otettiin opiskelemaan koemielessä 300 miesopiskelijan joukkoon. Dresdenissä oli samaan aikaan kolmisenkymmentä muuta suomalaista eläinlääkäriopiskelijaa, jotka suhtautuivat vihamielisesti Sjöbergiin. Painostuksen takia ja päästäkseen eroon muista suomalaisopiskelijoista Sjöberg siirtyi seuraavana vuonna opiskelemaan Berliinin yliopistoon, jossa suomalaisopiskelijoita oli vain muutama. Vuonna 1913 Sjöberg anoi yliopistolta lupaa suorittaa eläinlääketieteen kandidaatin tutkinnon. Sjöbergin sukupuoli aiheutti jälleen ongelmia, sillä yliopiston sääntöjen mukaan vain miespuolinen ylioppilas saattoi suorittaa tutkinnon. Asia meni ministeriötasolle saakka, ja kesällä 1913 annettiin virallinen pätös siitä, että myös naisylioppilas saattoi Saksassa valmistua eläinlääkäriksi.
Ensimmäisen maailmansodan syttyminen vuonna 1914 viivästytti Agnesin valmistumista kevääseen 1916. Sodan aikana hän kuitenkin saattoi työskennellä yliopiston eläinklinikalla miesten ollessa rintamalla. Valmistuttuaan hän ryhtyi tekemään väitöskirjaa ja väitteli Leipzigissa vuonna 1918. Väitöskirjan otsikko oli Klinische und chemisch-mikroskopische Untersuchungen des Augensekretes der Pferde.
Elämäkerta > Työura Suomessa

Samana vuonna kun Sjöberg väitteli tohtoriksi, hän palasi Suomeen. Hän oli kunnaneläinlääkärinä ensin Somerolla 1918–1920 ja sitten Närpiössä 1920–1923. Vuonna 1923 hän lähti jälleen ulkomaille lisäoppia saamaan, ensin Lontooseen, sitten Yhdysvaltoihin ja lopulta Saksaan sekä Itävaltaan. Matkansa aikana hän tutustui alan kouluihin ja klinikoihin, teki töitä sekä harjoitti tutkimusta. Matkan tuloksena oli uusi tutkielma märehtijöiden loisista. Suomeen Sjöberg palasi jälleen 1926. Hänellä oli ensin yksityiseläinlääkärivastaanotto Kauhajoella 1926–1932 ja sen jälkeen Kurikassa 1932–1935. Toimittuaan Ilmajoella lihantarkastajana vuosina 1935–1938 hän lopulta asettui Seinäjoelle, jossa hänellä oli oma eläinklinikka vuosina 1938–1955.
Asiakkaiden keskuudessa Sjöberg oli pidetty, mutta monien eläinlääkärikollegojen kanssa välit olivat huonot. Hän riitaantui jo uransa alkuaikana Eläinlääkäriliiton pitkäaikaisen puheenjohtajan ja maatalousministeriön eläinlääkintäosaston eläinlääkintäneuvoksen Rainer Steniuksen kanssa. Eläinlääkäriyhdistyksen kunnianeuvoston syytettyä Sjöbergiä epäkollegiaalisesta mainonnasta hän erosi katkerana yhdistyksestä.
Suomen Kuvalehden uutisessa ihasteltiin vuonna 1918:
»Saksassa harjoittamansa lääkärintoimi, jolloin hän on hoitanut "isojakin" kotieläimiä, hevosia, lehmiä, y.m., todistaa siis, että naisen voimat kyllä riittävät tähänkin ammattiin.»
Sjöbergin pioneerityö naiseläinlääkärinä tunnustettiin vasta paljon hänen kuolemansa jälkeen. Helsingin Viikissä eläinlääketieteellisen tiedekunnan alueella on ollut Agnes Sjöbergin katu vuodesta 2001, ja Kauhajoella on hänen mukaansa nimetty Sööpärintie.
Elämäkerta > Yksityiselämä

Agnes Sjöberg meni naimisiin vuonna 1928 Veikko Klaavun kanssa. Lyhyeksi jääneestä avioliitosta hänellä oli kaksospojat, jotka hän kasvatti yksin.
Teokset

Klinische und chemisch-mikroskopische Untersuchungen des Augensekretes der Pferde. Väitöskirja. 1918.
Euroopan ensimmäinen naiseläinlääkäri. Agnes Hildegard Sjöberg, eläinlääketieteen tohtori. Elontaivalta lapsuudenpäivistä hopeahiuksiin asti. Vaasa 1964. (Näköispainos: Lasipalatsi, 2000.) Teoksen lopussa julkaisuluettelo.
Kirjallisuutta

Manninen, Antti: Agnes Sjöberg taisteli Euroopan ensimmäiseksi naiseläinlääkäriksi. Helsingin Sanomat, 11.6.2007.  Artikkelin maksullinen verkkoversio.
Mäkelä-Alitalo, Anneli: ”Sjöberg, Agnes (1888–1964)”, Suomen kansallisbiografia, osa 9, s. 82–84.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-450-5  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Muistelmiin perustuva laaja elämäkerta. Naiset yliopistossa. Helsingin yliopisto.
Kuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg)
Roope Riski

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 16. elokuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Askainen, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 180 cm
Paino: 70 kg
Seura
Seura: Ilves
Pelinumero: 10
Junioriseurat
2001–2004: MaPS
2005–2010: TPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2010 | ÅIFK | 14 | (12) |
| 2010 | TPS | 18 | (12) |
| 2010 | → Viikingit (laina) | 6 | (5) |
| 2011–2014 | Cesena | 1 | (0) |
| 2011 | → TPS (laina) | 11 | (4) |
| 2012 | → Hønefoss (laina) | 1 | (0) |
| 2012 | → Hønefoss 2 (laina) | 1 | (3) |
| 2012–2013 | → TPS (laina) | 35 | (8) |
| 2014 | Hønefoss | 24 | (12) |
| 2014 | → Hønefoss 2 | 1 | (1) |
| 2015 | Haugesund | 10 | (0) |
| 2015 | → Haugesund 2 | 3 | (2) |
| 2015 | → SJK (laina) | 13 | (8) |
| 2016–2017 | SJK | 33 | (17) |
| 2017 | → SC Paderborn 07 (laina) | 10 | (1) |
| 2017–2019 | St. Pölten | 33 | (5) |
| 2018–2019 | → Chania–Kissamikos (laina) | 22 | (7) |
| 2020–2023 | HJK | 54 | (22) |
| 2024– | Ilves | 26 | (11) |
Maajoukkue
| 2006 | Suomi U15 | 1 | (1) |
| 2007 | Suomi U16 | 10 | (4) |
| 2008 | Suomi U17 | 7 | (4) |
| 2009 | Suomi U18 | 13 | (7) |
| 2009–2010 | Suomi U19 | 3 | (3) |
| 2010–2012 | Suomi U21 | 11 | (6) |
| 2015– | Suomi | 8 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 6. marraskuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 3. huhtikuuta 2023.
Roope Vilhelmi Riski (s. 16. elokuuta 1991 Askainen) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Ilvestä.
Seurajoukkueet

Roope Riski pelasi ensimmäiset viralliset ottelunsa Turun Palloseuran edustusjoukkueessa Liigacupissa vuonna 2010 ja hän teki ottelussa MyPa:a vastaan kolme maalia.
Suoritettuaan liigadebyyttinsä samalla kaudella Hakaa vastaan hän sai vastuuta Kakkosessa ÅIFK:ssa ja iski ainoaksi jääneessä ottelussaan hattutempun EIF:n verkkoon. TPS:n valmennus tulikin siihen tulokseen, että Riski tarvitsee vielä kovempia pelejä alleen ja toukokuun alussa hän lähti kuukaudeksi lainalle FC Viikinkeihin.
Riski onnistui heti maalinteossa debyyttiottelussaan Ykkösessä FC Hämeenlinnaa vastaan ja teki kuudessa pelaamassaan ottelussa viisi maalia sekä antoi yhden maalisyötön. Viimeisessä ottelussaan Viikinkien paidassa Riski teki hattutempun FC PoPa:a vastaan, jonka jälkeen hän palasi takaisin TPS:n joukkueeseen.
Seuraavaksi hän onnistui maalinteossa Eurooppa-liigan karsinnassa FC Port Talbotia vastaan ja teki vasta sen jälkeen ensimmäisen liigamaalinsa FC Lahden verkkoon ja onnistui samassa ottelussa vielä toistamiseen. Roope Riski teki hattutempun kahdeksassa minuutissa 22.9.2010 AC Oulua vastaan.
Hän teki 27. tammikuuta 2011 sopimuksen Serie A:ssa pelaavan Cesenan kanssa. 19. maaliskuuta 2011 hän teki debyyttinsä Serie A:ssa päästessään kentälle vierasottelussa SS Laziota vastaan 69. peliminuutilla. Riski palasi lainasopimuksella Turun Palloseuraan loppukaudeksi 2011 syyskuussa ja vuotta myöhemmin loppukaudeksi 2012.
Maajoukkue

Riski on edustanut Suomea sekä nuorten maajoukkueissa että A-maajoukkueessa.
Muuta

Roope Riskin isoveli Riku Riski on myös ammattijalkapalloilija.
Saavutukset

TPS
Suomen Cup: 2010
SJK
Veikkausliiga (1): 2015
Suomen Cup (1): 2016
Veikkausliigan paras maalintekijä (1): 2016 (17 maalia)
HJK
Veikkausliiga (4): 2020, 2021, 2022, 2023
Suomen Cup (1): 2020
Veikkausliigan paras maalintekijä (1): 2020 (16 maalia)
Vuoden liigapelaaja (1): 2020
200 metrin juoksu

| 200 metrin juoksu |
| --- | --- |
 200 metrin juoksu yleisurheilun MM-kilpailuissa Helsingissä 2005.
Miesten ennätykset
Maailmanennätys:   Usain Bolt 19,19 (2009)
Olympiaennätys:   Usain Bolt 19,30 (2008)
Naisten ennätykset
Maailmanennätys:   Florence Griffith-Joyner 21,34 (1988)
Olympiaennätys:   Florence Griffith-Joyner 21,34 (1988)
200 metrin juoksu on yleisurheilun juoksumatka, joka kilpaillaan kaikissa tärkeimmissä arvokisoissa. Se lasketaan kuuluvaksi pikajuoksumatkoihin.
Ulkoradoilla, kun käytetään normaalia 400 metrin pituista rataa, 200 metrin juoksu alkaa kaarteesta ja päättyy etusuoralle. Tehokkaaseen kaarrejuoksuun tarvitaan toisen tyyppistä juoksutekniikkaa kuin pelkkään suorajuoksuun.
Antiikin ajan Olympian kisoissa yhtenä lajina oli stadion, jossa juostiin yksi stade (192 metriä tai vaihtoehtoisesti mikä urheiluareenan pituus kulloinkin oli). Yhdysvalloissa 200 metriä juostiin suoralla aina vuoteen 1960 saakka.
200 metrin juoksu arvokilpailuissa

200 metrin juoksu on ollut olympialaisten lajivalikoimassa vuodesta 1900. Naisten 200 metrin juoksu tuli mukaan vuonna 1948. Yleisurheilun MM-kilpailuissa 200 metrin juoksu on ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983. Juoksumatkan menestyneimmät maat ovat Yhdysvallat ja Jamaika.
Kaikkien aikojen nopeimmat juoksijat > Miehet (maailma)

Päivitettu 20.10.2024.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Aika | Tuuli (m/s) | Urheilija | Kansallisuus | Paikka | Päivämäärä |
| 1. | 19,19 | −0,3 | Usain Bolt |  Jamaika | Berliini, Saksa | 20. elokuuta 2009 |
| 2. | 19,26 | +0,7 | Yohan Blake |  Jamaika | Bryssel, Belgia | 16. syyskuuta 2011 |
| 3. | 19,31 | +0,4 | Noah Lyles |  Yhdysvallat | Eugene, Yhdysvallat | 21. heinäkuuta 2022 |
| 4. | 19,32 | +0,4 | Michael Johnson |  Yhdysvallat | Atlanta, Yhdysvallat | 1. elokuuta 1996 |
| 5. | 19,46 | +0,4 | Letsile Tebogo |  Botswana | Pariisi, Ranska | 8. elokuuta 2024 |
| 6. | 19,49 | +1,4 | Erriyon Knighton |  Yhdysvallat | Baton Rouge, Yhdysvallat | 30. huhtikuuta 2022 |
| 7. | 19,53 | +0,7 | Walter Dix |  Yhdysvallat | Bryssel, Belgia | 16. syyskuuta 2011 |
| 8. | 19,57 | +0,4 | Justin Gatlin |  Yhdysvallat | Eugene, Yhdysvallat | 28. kesäkuuta 2015 |
| 8. | 19,57 | +0,4 | Kenneth Bednarek |  Yhdysvallat | Zürich, Sveitsi | 5. syyskuuta 2024 |
| 10. | 19,58 | +1,3 | Tyson Gay |  Yhdysvallat | New York City, Yhdysvallat | 30. toukokuuta 2009 |

Lähde
Kaikkien aikojen nopeimmat juoksijat > Naiset (maailma)

Päivitettu 20.10.2024.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Aika | Tuuli (m/s) | Urheilija | Kansallisuus | Paikka | Päivämäärä |
| 1. | 21,34 | +1,3 | Florence Griffith-Joyner |  Yhdysvallat | Soul, Etelä-Korea | 29. syyskuuta 1988 |
| 2. | 21,41 | +0,1 | Shericka Jackson |  Jamaika | Budapest, Unkari | 25. elokuuta 2023 |
| 3. | 21,53 | +0,8 | Elaine Thompson-Herah |  Jamaika | Tokio, Japani | 3. elokuuta 2021 |
| 4. | 21,60 | −0,4 | Gabrielle Thomas |  Yhdysvallat | Eugene, Yhdysvallat | 9. heinäkuuta 2023 |
| 5. | 21,62 | −0,6 | Marion Jones |  Yhdysvallat | Johannesburg, Etelä-Afrikka | 11. syyskuuta 1998 |
| 6. | 21,63 | +0,2 | Dafne Schippers  |  Alankomaat | Peking, Kiina | 28. elokuuta 2015 |
| 7. | 21,64 | +0,8 | Merlene Ottey |  Jamaika | Bryssel, Belgia | 13. syyskuuta 1991 |
| 8. | 21,69 | +1,0 | Allyson Felix |  Yhdysvallat | Eugene, Yhdysvallat | 30. kesäkuuta 2012 |
| 9. | 21,71 | +0,7 | Marita Koch |  Itä-Saksa | Karl-Marx-Stadt, Itä-Saksa | 10. kesäkuuta 1979 |
| 9. | 21,71 | +1,2 | Heike Drechsler |  Itä-Saksa | Jena, Itä-Saksa | 29. kesäkuuta 1986 |

Lähde
Kaikkien aikojen nopeimmat juoksijat > Miehet (Suomi)

Päivitetty 20.10.2024.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Aika | Urheilija | Paikka | Päivämäärä |
| 1. | 20,45 | Samuel Purola | Malmö, Ruotsi | 17. heinäkuuta 2022 |
| 2. | 20,47 | Tommi Hartonen | Sydney, Australia | 27. syyskuuta 2000 |
| 3. | 20,50 | Jonathan Åstrand | Izmir, Turkki | 19. kesäkuuta 2011 |
| 4. | 20,56 | Visa Hongisto | Osaka, Japani | 28. elokuuta 2007 |
| 5. | 20,69 | Antti Rajamäki | Tukholma, Ruotsi | 3. elokuuta 1975 |
| 6. | 20,73 | Markku Kukkoaho | Turku, Suomi | 3. heinäkuuta 1976 |
| 6. | 20,73 | Samuli Samuelsson | Seinäjoki, Suomi | 23. heinäkuuta 2017 |
| 8. | 20,76 | Oskari Lehtonen | La Chaux-de-Fonds, Sveitsi | 3. heinäkuuta 2022 |
| 9. | 20,78 | Ari Pakarinen | Lahti, Suomi | 27. heinäkuuta 1995 |
| 10. | 20,79 | Kimmo Saaristo | Soul, Etelä-Korea | 14. syyskuuta 1985 |
Lähde
Kaikkien aikojen nopeimmat juoksijat > Naiset (Suomi)

Päivitetty 20.10.2024.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Aika | Urheilija | Paikka | Päivämäärä |
| 1. | 22,39 | Mona-Lisa Pursiainen | Moskova, Neuvostoliitto | 20. elokuuta 1973 |
| 2. | 22,81 | Sisko Hanhijoki | Lappeenranta, Suomi | 9. heinäkuuta 1991 |
| 3. | 22,86 | Helinä Marjamaa | Helsinki, Suomi | 13. elokuuta 1983 |
| 4. | 22,88 | Nora Lindahl | Helsinki, Suomi | 31. elokuuta 2024 |
| 5. | 22,93 | Johanna Manninen | Edmonton, Kanada | 8. elokuuta 2001 |
| 6. | 22,96 | Pirjo Häggman | Turku, Suomi | 2. heinäkuuta 1976 |
| 7. | 22,98 | Sanna Hernesniemi | Lappeenranta, Suomi | 20. heinäkuuta 1997 |
| 7. | 22,98 | Hanna-Maari Latvala | Kazan, Venäjä | 10. heinäkuuta 2013 |
| 9. | 23,10 | Riitta Salin | Helsinki, Suomi | 18. elokuuta 1974 |
| 10. | 23,22 | Anniina Kortetmaa | Tampere, Suomi | 8. elokuuta 2023 |

Lähde
Maanosien ennätykset

Päivitetty 20.10.2024.
Maanosien ennätykset > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maanosa | Aika | Tuuli (m/s) | Urheilija | Kansallisuus | Paikka | Päivämäärä |
| Aasia | 19,88 | +0,9 | Xie Zhenye |  Kiina | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta | 21. heinäkuuta 2019 |
| Afrikka | 19,46 | +0,4 | Letsile Tebogo |  Botswana | Pariisi, Ranska | 8. elokuuta 2024 |
| Etelä-Amerikka | 19,81 | −0,3 | Alonso Edward |  Panama | Berliini, Saksa | 20. elokuuta 2009 |
| Eurooppa | 19,72 | +1,8 | Pietro Mennea |  Italia | México, Meksiko | 12. syyskuuta 1979 |
| Oseania | 20,06 | +0,9 | Peter Norman |  Australia | México, Meksiko | 16. lokakuuta 1968 |
| Pohjois-Amerikka | 19,19 | −0,3 | Usain Bolt |  Jamaika | Berliini, Saksa | 20. elokuuta 2009 |

Lähde
Maanosien ennätykset > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maanosa | Aika | Tuuli (m/s) | Urheilija | Kansallisuus | Paikka | Päivämäärä |
| Aasia | 22,01 | ±0,0 | Li Xuemei |  Kiina | Shanghai, Kiina | 22. lokakuuta 1997 |
| Afrikka | 21,78 | +0,6 | Christine Mboma |  Namibia | Zürich, Sveitsi | 9. syyskuuta 2021 |
| Etelä-Amerikka | 22,47 | +1,4 | Vitoria Cristina Rosa |  Brasilia | Eugene, Yhdysvallat | 19. heinäkuuta 2022 |
| Eurooppa | 21,63 | +0,2 | Dafne Schippers |  Alankomaat | Peking, Kiina | 28. elokuuta 2015 |
| Pohjois-Amerikka | 21,34 | +1,3 | Florence Griffith-Joyner |  Yhdysvallat | Soul, Etelä-Korea | 29. syyskuuta 1988 |
| Oseania | 22,23 | +0,8 | Melinda Gainsford-Taylor |  Australia | Stuttgart, Saksa | 13. heinäkuuta 1997 |
Lähde
The River (kappale)

| ”The River” Bruce Springsteen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The River
 B-puoli: ”Independence Day”
 Julkaistu: toukokuu 1981
 Formaatti: 7"
 Tekijä(t): Bruce Springsteen
 Tuottaja(t): Jon Landau Bruce Springsteen Steven Van Zandt
 Tyylilaji: folk rock
 Kesto: 05.01
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Bruce Springsteenin muut singlet
| ”Sherry Darling” 1980 | ”The River” 1981 | ”Cadillac Ranch” 1981 |
The River on amerikkalaisen laulaja-lauluntekijä Bruce Springsteenin tekemä ja levyttämä kappale. Se oli hänen viidennen The River -albuminsa nimikkosingle ja se oli hitti tietyissä osissa Eurooppaa. Se ylsi sijalle 25 Alankomaiden listoilla, sekä ylsi top 10:een Ruotsissa ja Norjassa. Singlen B-puoli oli joko "Independence Day" tai "Ramrod", maasta riippuen.
Historiaa

Kappale levytettiin The Power Stationilla, New Yorkissa, joko vuoden 1979 heinä -tai elokuussa. Se esitettiin ensimmäisen kerran keikalla 21. syyskuuta 1979. Kappaleessa käytetään piinavaa huuliharppuosiota, joka toimii jollakin tavalla edelläkävijänä hänen seuraavan, Nebraska -albuminsa tyylille. Kertosäkeen kielikuvat ja kappaleen loppu saivat inspiraationsa Hank Williamsin vuoden 1950 hitistä, "Long Gone Lonesome Blues". Sanoitus kertoo nuoresta parista, joka muistuttaa Springsteenin sisarta ja hänen aviomiestään.
Kappaletta ei julkaistu singlenä Yhdysvalloissa, mutta se julkaistiin singlenä vuoden 1981 toukokuussa monissa läntisen Euroopan maissa. Se pääsi sijalle 35 Ison-Britannian singlelistalla. Se ylsi myös sijalle 24 Irlannin singlelistalla, sijalle 10 Ruotsin singlelistalla, sijalle 6 Tanskan Top 20 -listalla, sekä sijalle 5 Norjan singlelistalla. Yhdysvalloissa kappale sai huomattavasti radiosoittoa ja siitä tuli yksi Springsteenin tunnetuimmista kappaleista. Kappale sisältyy hänen molempiin Greatest Hits, sekä The Essential Bruce Springsteen kokoelma-albumeihinsa.
"The River", ja muutama muu kappale The River -albumilta, kuten "Wreck on the Highway" ja "Stolen Car" merkkasivat uutta suuntaa Springsteenin lauluntekemiselle: nämä balladit olivat täynnä toivottomuuden tunnetta ennakoiden hänen seuraavaa Nebraska -albumia. Bruce Springsteen itse on huomauttanut, että "Wreck on the Highway" on yksi niistä kappaleista, jotka saivat käyntiin uuden vaihteen hänen lauluntekemisen tyylissään, yhdistäen  The River -albumin Nebraska -albumiin.
Jälkimaine

Vuonna 2022 Helsingin Sanomat pyysi yli 70:ää suomalaista musiikkialan vaikuttajaa nimeämään korkeintaan 20 itselleen juuri sillä hetkellä tärkeintä laulua paremmuusjärjestyksessä, minkä perusteella lehti laati sadan parhaan laulun listan. ”The River” ylsi kyselyn kokonaistuloksissa sijalle 52.
Käännös suomeksi
Madison Square Garden

| Madison Square Garden> MSG, The Garden |
| --- | --- |
 Nykyinen Madison Square Garden 7th Avenuella (2005)
Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Pennsylvania Plaza, New York
Avattu:  1968
Omistaja:  Madison Square Garden, Inc.
Kustannukset:  123 miljoonaa USD
Arkkitehti:  Charles Luckman Associates, Ellerbe Becket
Käyttäjät
 New York Rangers (NHL) (1968–) New York Liberty (WNBA) (1997–) New York Knicks (NBA) (1968–) New York Titans (NLL) (2007–) New York Knights (AFL) (1988) New York CityHawks (AFL) (1997–1998) 
Katsojakapasiteetti
 Koripallo: 19 763 Jääkiekko: 18 200 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Madison Square Garden, lyhennetään usein MSG, on ollut nimenä neljällä areenalla New Yorkissa. Kaksi ensimmäistä sijaitsivat Madison Squarella, josta areena on saanut nimensä. Sitten rakennettiin uusi yli 20 000-paikkainen areena osoitteeseen 50th Street ja 8th Avenue, ja nykyinen areena sijaitsee 7th Avenuella. Jotkut kutsuvat nykyistä areenaa sen mainoslauseella: ”Maailman kuuluisin areena”.
Nykyisin areenalla järjestetään noin 320 tapahtumaa vuodessa. Näihin lukeutuvat muun muassa kaikki jääkiekkojoukkue New York Rangersin sekä koripallojoukkue New York Knicksin kotipelit, sekä WWE-turnauksia ja nyrkkeilyotteluita. Madison Square Garden oli vuonna 2015 maailman neljänneksi suosituin areena tapahtumien yhteenlasketulla lipunmyynnillä mitattuna ja suosituin Yhdysvalloissa.
Vuodesta 2017 lähtien Madison Square Garden on ollut ainoa NHL- tai NBA-areena, jota ei ole nimetty sponsorin mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Madison Square Garden Wikimedia Commonsissa
Madison Square Gardenin verkkosivu
NHL-joukkueiden kotiareenat
| Läntinen konferenssi |  | Itäinen konferenssi |
| --- | --- | --- |
| American Airlines Center | Ball Arena | Bridgestone Arena | Canada Life Centre | Climate Pledge Arena | Crypto.com Arena | Enterprise Center | Honda Center | Mullett Arena | Rogers Arena | Rogers Place | SAP Center at San Jose | Scotiabank Saddledome | T-Mobile Arena | United Center | Xcel Energy Center |  | Amalie Arena | Canadian Tire Centre | Capital One Arena | Centre Bell | FLA Live Arena | KeyBank Center | Little Caesars Arena | Madison Square Garden | Nationwide Arena | PNC Arena | PPG Paints Arena | Prudential Center | Scotiabank Arena | TD Garden | UBS Arena | Wells Fargo Center |
Olympiahalle

| Olympiahalle |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  München, Saksa
Koordinaatit:  48°10′30″N, 11°33′00″E
Avattu:  1972
Katsojakapasiteetti
 15 500 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Olympiahalle on Münchenissä, Saksassa sijaitseva monitoimiareena olympiastadionin läheisyydessä.
Areenalla on järjestetty konsertteja, urheilutapahtumia, näyttelyitä ja messuja. Olympiahalle rakennettiin vuoden 1972 kesäolympialaisia varten. Halliin mahtuu parhaimmillaan 15 500 henkilöä.
Jääkiekon MM-kisoissa hallissa on kilpailtu vuosina 1975, 1983 ja 1993. Olympiahallessa järjestettiin vuonna 2007 MTV Europe Music Awards -tapahtuma.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olympiahalle Wikimedia Commonsissa
Olympiahallen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Roberts

Roberts voi viitata muun muassa seuraaviin:
Sukunimenä > Kuvitteellisia henkilöitä

Kate Roberts, televisiosarjassa Päivien viemää
Summer Roberts, televisiosarjassa O.C.
Yrityksiä

Oy Roberts Ab, suomalainen hillovalmistaja ja konditoriatarviketukku
Roberts AB, ruotsalainen juomateollisuutta palveleva yritys, Oy Roberts Ab:n entinen emoyhtiö
Robert’s Coffee, kahvilaketju
Muita merkityksiä

Oral Robertsin yliopisto, yksityinen karismaattisen liikkeen yliopisto Tulsassa, Yhdysvalloissa
Point Roberts, hallintoalue Washingtonin osavaltiossa Yhdysvalloissa
Robertsin piirikunta, piirikunta Texasissa, Yhdysvalloissa
Robertsin oireyhtymä, harvinainen hidastuneen pituuskasvun ja epämuodostumia aiheuttava oireyhtymä
Roberts-luokka, Britannian kuninkaallisen laivaston monitoriluokka
HMS Roberts (F40), Roberts-luokan monitori
Kohlberg Kravis Roberts, yhdysvaltalainen pääomasijoitusyhtiö.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vaihtosuuntaaja

Vaihtosuuntaaja, joka muuntaa 12V tasajännitteen 115V vaihtojännitteeksi
Vaihtosuuntaaja eli invertteri on laite, joka muuntaa tasavirtaa vaihtojännitteeksi.
Rakenne ja toiminta

Vaihtosuuntaajassa on hakkuriteholähde. Yksinkertainen vaihtosuuntaaja voi koostua oskillaattorin ohjaamasta transistorikytkennästä, joka katkoo sisään tulevaa tasajännitettä muodostaen kanttiaallon. Se johdetaan muuntajaan, josta saadaan halutun suuruinen ja taajuinen vaihtojännite.lähde?
Yksinkertaiset laitteet tuottavat kanttiaallosta muokattua vaihtojännitettä, jonka tehollisarvo vastaa verkkojännitteen tehollisarvoa, mutta saaatavilla on myös aitoa siniaaltoa tuottavia vaihtosuuntajia.
Käyttö

Vaihtosuuntaajia käytetään muun muassa autoissa, veneissä ja muissa kulkuvälineissä. Vaihtosuuntaaja voi ottaa esimerkiksi auton tupakansytyttimestä 12 voltin jännitteen ja muuntaa sen 230 voltin verkkojännitteeksi Suko-pistorasiaan. Näin autossa voi käyttää verkkovirtaan kytkettäviä laitteita. Autokäyttöön tarkoitetut vaihtosuuntaajat tarjoavat tyypillisesti tehoa 100–300 wattia.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vaihtosuuntaaja Wikimedia Commonsissa