Alfons Håkans
Toiminta > Pelastusoperaatiot

Alfons Håkans on merkittävin meripelastusta harjoittava yritys pohjoisella Itämerellä. Yhtiötä pyydetään usein kommentoimaan yllättäviä tapahtumia merellä tai auttamaan isojen laivojen ajaessa karille Suomen rannikoilla.  Pohjoisen Itämeren meripelastustehtävien pieneen määrään verrattuna kalustoon ja pelastusvalmiuteen sitoutuu suuret pääomat. Siksi meripelastus on vain osa yhtiön toimintaa.
Pelastustöitä ei voi hinnoitella etukäteen, vaan hinnoittelu perustuu  Lloyd’s Open Form (LOF) -periaatteeseen. Lontoolaisen vakuutusmarkkinapaikka Lloyd’sin meripelastusoperaatiosopimuksessa sanotaan, että pelastustyö palkkio määräytyy tapauksen jälkeen Lontoossa välimiesmenettelyssä. Pelastaminen on siis hyvin riskialtista liiketoimintaa, jossa onnistuneista tapauksista voi laskuttaa suuria summia, mutta epäonnistuneesta pelastuksesta ei voi laskuttaa mitään.
Lain mukaan pelastuspalkkioon vaikuttavat:
aluksen ja muun omaisuuden arvo,
meripelastajan taidot ja ponnistelut
pelastumisoperaation onnistuminen
pelastuksen vaarallisuus, luonne ja vakavuusaste
pelastukseen käytetty aika ja kustannukset
riskit, joille meripelastajat altistuivat
meripelastajan laitteiden arvo ja valmiustila
1990-luvulla Alfons Håkansin  tekemiä meripelastustöitä 1990-luvulla olivat muun muassa vuonna 1990 Hangon edustalla kaatuneen puskuproomu Finn-Balticin nosto ja maaliskuussa 1994 karille ajaneen M/S Sally Albatrossin pelastustyö. Tallinnasta Helsinkiin matkanneeseen Sally Albatrossiin oli asennettu juuri tuoreet navigointilaitteet. Miehistö päätti kuitenkin käyttää niiden sijasta vanhoja laitteita, joita se osasi käyttää paremmin. Tästä seurasi ketjureaktio, jonka myötä laiva päätyi väistämään Porkkalan edustalla Voima-murtajaa ja ajautui matalikolle. Samalla aluksen pohjaan tuli kymmenien metrien repeymä. Aluksesta evakuoitiin yli tuhat matkustajaa. Alfons Håkansin Kraft-hinaaja saapui auttamaan, mutta meripeninkulman hinauksen jälkeen Sally upposi matalikolle. Vaarallinen ja tarkasti uutisoitu nosto- ja hinausoperaatio kesti kaksi kuukautta, minkä jälkeen laiva saatiin telakalle. Pelastustyössä oli mukana myös hollantilainen Smit TAK -pelastusyhtiö.
2000-luvun alussa se osallistui esimerkiksi rahtialus M/V Janran nostoon vuonna 2000 Ahvenanmaalla ja rahtilaiva Cindyn irrotukseen karilta seuraavana vuonna. Keväällä 2008 se oli pelastamassa Hiittisissä karille ajanutta kalastusalus Serena F:ää.
Huhtikuussa 2012 yhtiö oli irrottamassa Rauman edustalla karille ajanutta rahtilaiva Phoenix J:tä ja syyskuussa tankkilaiva Kyeema Spiritiä Tallinnan edustalta olevalta karilta.
Vuonna 2020 yhtiön pelastusoperaatioita olivat Viking Grace ja Latviassa hinaajalta karannut puskuproomu Triasia. Eniten huomiota sai Viking Amorellan maihinhinaus. Aiemmasta poiketen Viking Line ja sen vakuutusyhtiöt eivät ensin suostuneet takaamaan lastien pelastusmaksuja. Viking Linen ja Alfons Håkansin pelastussopimuksessa oli sovittu myös lastin pelastamisesta, vaikkei se ollutkaan velvollinen maksamaan siitä. Yleensä autolauttojen karilleajoissa aluksen omistaja tai sen vakuutusyhtiö antaa vakuuden myös lastista, mikä sujuvoittaa asioita. Kun näin ei tällä kertaa toimittu, Alfons Håkansin oli käännyttävä rekanomistajien puoleen Viking Linen käyttämän vakuutusyhtiö Alandian neuvosta. Viking Line ei itse tätä ollut halunnut ja se päätti huolehtia sittenkin itse lastin palautusmaksujen takuista.