stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauhujen ikkuna
Tarina

Elokuva kertoo naisesta Ellen Wheeleristä (Elizabeth Taylor) joka on onnettomassa avioliitossa. Öisin hän juo ja katselee ikkunasta ulos. Eräänä yönä hän uskoo nähneensä murhan vastapäisessä autioituneessa talossa ja soittaa poliisit paikalle. Poliisit eivät kuitenkaan löydä mitään mikä todistaisi hänen sanansa. Hänen miehensä John Wheeler (Laurence Harvey) uskoo että hänen vaimonsa on kuvitellut asian.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elizabeth Taylor  | … |  Ellen Wheeler   |
|  Laurence Harvey  | … |  John Wheeler   |
|  Billie Whitelaw  | … |  Sarah Cooke   |
|  Robert Lang  | … |  Appleby   |
|  Tony Britton  | … |  Tony, perhelääkäri   |
|  Bill Dean  | … |  komissario Walker   |
|  Michael Danvers-Walker  | … |  ylikonstaapeli Norris   |
|  Rosario Serrano  | … |  Dolores   |
|  Pauline Jameson  | … |  Wheelerin sihteeri   |
|  Linda Hayden  | … |  tyttö autossa   |
|  Kevin Colson  | … |  Carl   |
|  Laon Maybanke  | … |  floristi   |
|  David Jackson  | … |  Wilson   |
Lähde:
Gabriella

| Gabriella |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  24. maaliskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Gabriela, Briella
Vastineita eri kielissä:  Gabrielle
Nimen alkuperä:  heprealainen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gabriella on naisen etunimi, heprealaisperäisen Gabriel-nimen naispuolinen vastine. Monessa maassa nimi esiintyy myös muodossa Gabriela.
Suomessa nimi Gabriella on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 1148 ja Gabriela noin 800 henkilölle. Nimeä ei ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Gabriellan nimipäivä on 24. maaliskuuta.
Tunnettuja Gabrielloja

Gabriella (s. 2014), Monacon prinsessa
Gabriella Besanzoni (1888–1962), italialainen oopperalaulaja
Gabriella Cilmi (s. 1991), australialainen laulaja
Gabriella Cuevas (s. 1993), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
Gabriella Dorio (s. 1957), italialainen keskimatkojen juoksija ja olympiavoittaja
Gabriella Ferri (1942–2004), italialainen kabareeartisti
Gabriella Meister, saksalainen perijätär ja miljardööri
Gabriella Pallotta (s. 1938), italialainen näyttelijä
Gabriella Papadakis (s. 1995), ranskalainen jäätanssija
Gabriella Paruzzi (s. 1969), italialainen maastohiihtäjä
Gabriella Szabó (s. 1986), unkarilainen ratameloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari
Gabriella Szűcs (s. 1984), unkarilainen käsipalloilija
Gabriella Taylor (s. 1998), brittiläinen tennispelaaja
Gabriella Tucci (1929–2020), italialainen oopperalaulaja
Gabriella Ullberg Westin (s. 1973), ruotsalainen kirjailija
Gabriella Verrasztó (s. 1961), unkarilainen uimari
Gabriella Völgyesi (s. 1977), unkarilainen poplaulaja
Gabriella Wilson, H.E.R (s. 1997), yhdysvaltalainen R&B-laulaja, lauluntekijä, kitaristi ja tuottaja
Tunnettuja Gabrieloja

Gabriela Andersen-Schiess (s. 1945), sveitsiläinen kestävyysjuoksija
Gabriela Beňačková (s. 1947), slovakialainen oopperalaulaja
Gabriela Cé (s. 1993), brasilialainen tennispelaaja
Gabriela Patricia Chávez (s. 1989), argentiinalainen jalkapalloilija
Gabriela Dabrowski (s. 1992), kanadalainen tennispelaaja
Gabriela DeBues-Stafford (s. 1995), kanadalainen keski- ja pitkien matkojen juoksija
Gabriela Duarte (s. 1974), brasilialainen näyttelijä
Gabriela Garton (s. 1990), argentiinalainen jalkapallomaalivahti
Gabriela Gunčíková (s. 1993), tšekkiläinen laulaja
Gabriela Hermélyová (1932–2016), slovakialainen swinglaulaja ja -pianisti
Gabriela Isler (s. 1988), venezuelalainen televisiojuontaja ja malli
Gabriela Koukalová (s. 1989), tšekkiläinen ampumahiihtäjä
Gabriela Mistral (1889–1957), chileläinen runoilija, diplomaatti ja feministi, Nobelin kirjallisuuspalkonnon saaja
Gabriela Montero (s. 1970), venezuelalainen pianisti ja säveltäjä
Gabriela Müller, Gabi Müller (s. 1974), sveitsiläinen ratameloja
Gabriela Nunes, Gabi Nunes (s. 1997), brasilialainen jalkapalloilija
Gabriela Petrova (s. 1992), bulgarialainen kolmiloikkaaja
Gabriela Pichler (s. 1980), ruotsalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
Gabriela Potorac (s. 1973), romanialainen telinevoimistelija
Gabriela Sabatini (s. 1970), argentiinalainen tennispelaaja
Gabriela Santeliz, venezuelalainen näyttelijä
Gabriela da Silva (s. 1993), brasilialainen lentopalloilija
Gabriela Svobodová (s. 1953), tšekkiläinen hiihtäjä
Gabriela Szabo (s. 1975), romanialainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija ja ministeri
Gabriela Zapolska (1857–1921), puolalainen kirjailija
Kuvitteellisia Gabrielloja

Gabriella Montez, yksi High school musical -elokuvien päähenkilöistä
Nimen muita merkityksiä

M/S Gabriella, Viking Linen matkustaja-autolautta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gabriella Wikimedia Commonsissa
Harald Lindberg (kasvitieteilijä)

| Harald Lindberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. marraskuuta 1871 Helsinki, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 13. maaliskuuta 1963 (91 vuotta) Helsinki, Suomi
Arvonimi: professori
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  kasvitiede
Harald Lindberg (2. marraskuuta 1871 Helsinki – 13. maaliskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston kasvimuseon ensimmäinen kustos eli osastonjohtaja vuodesta 1910.
Harald Lindbergin vanhemmat olivat professori Sextus Otto Lindberg ja Hilda Fausta Cecilia Sällström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1890 Helsingin yksityislyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1894, filosofian lisensiaatiksi 1909 sekä filosofian tohtoriksi 1910. Väitöskirja käsitteli Pohjois-Euroopan poimulehtisiä.
Lindberg oli Helsingin yliopiston kasvimuseon kustoksena 1910–1938. Hän sai professorin arvon 1946.
Lindbergin tieteellinen tuotanto käsittää 310 julkaisua, joista 28 liittyy sammaliin. Sammalista hän kirjoitti muun muassa suosammalista ja rahkasammalista. Isänsä Sextus Otto Lindbergin kuoltua Harald Lindberg ryhtyi tutkimaan sammalien sijasta putkilokasveja. Hän tutki ainakin voikukkia, keltanoita, poimulehtiä ja hierakoita. Harald Lindberg on kuvannut Suomessa tavattavista putkilokasvilajeista tieteelle uusina muun muassa sykeröpoimulehden, nyppypoimulehden, kaljuvarsipoimulehden, lietetattaren ja mutaluikan.
Hallgeir Engebråten

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hallgeir Engebråten vuonna 2018. |  Hallgeir Engebråten vuonna 2018. |  Hallgeir Engebråten vuonna 2018. |  |
Maa:  Norja
Miesten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Peking 2022 | 5 000 m |  |
| Yleisluistelun MM-kilpailut  | Yleisluistelun MM-kilpailut  | Yleisluistelun MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Inzell 2024 | yhteispisteet |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Heerenveen 2022 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Heerenveen 2020 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Heerenveen 2022 | 5 000 m |  |
Hallgeir Engebråten (s. 17. joulukuuta 1999) on norjalainen pikaluistelija. Hän voitti olympiakultaa joukkuetakaa-ajossa vuonna 2022.
Engebråten voitti nuorten maailmanmestaruuden joukkuetakaa-ajossa vuonna 2019. Aikuisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2018 ja on saavuttanut kolme mitalia: pronssia joukkuetakaa-ajossa vuonna 2020 sekä hopeaa joukkuetakaa-ajossa ja pronssia 5 000 metrillä vuonna 2022. Yleisluistelun MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia 2024. Matkakohtaisisssa maailmanmestaruuskilpailuissa hänen paras saavutuksensa on neljäs sija joukkuetakaa-ajossa vuonna 2021. Pekingin olympialaisissa hän voitti Peder Kongshaugin ja Sverre Lunde Pedersenin kanssa kultaa joukkuetakaa-ajossa sekä saavutti pronssia 5 000 metrillä.
HafenCity

| HafenCity |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa HafenCity korostettuna.
Kaupunki:  Hampuri
Koordinaatit:  53°32′30″N, 9°59′36″E
HafenCity on rakenteilla oleva kaupunginosa Hampurissa Saksassa. Sitä rakennetaan vanhalle satama-alueelle, ja se on yksi Euroopan suurimmista kaupungin sisäisistä rakennusprojekteista. Alueelle rakennetaan uusia asuin- ja liikekortteleita. Sinne ei kuitenkaan rakenneta yhtään suurta kauppakeskusta, vaan kaupat ovat perinteisiä kivijalkakauppoja. Tämän lisäksi kunnostetaan vanha suojeltu varastokaupunki Speicherstadt. HafenCityyn tulee asuntoja 10 000 asukkaalle ja työtiloja 15 000 työntekijälle. Lisäksi sinne rakennettiin suurikokoinen konserttitalo Elbphilharmonie.
Dalmannkai
Spiegel
Speicherstadt
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta HafenCity Wikimedia Commonsissa
Haereul pumeun dal

| Haereul pumeun dal> 해를 품은 달 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Kim Soo-hyun  Han Ga-in  Jung Il-woo 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   Munhwa Broadcasting Corporation
Esitetty:  4. tammikuuta 2012 – 15. maaliskuuta 2012
Jaksoja:  20 + 2 erityinen
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Haereul pumeun dal (kor. 해를 품은 달, engl. Moon Embacing the Sun) on televisioyhtiö MBC:n esittämä eteläkorealainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Kim Soo-hyun, Han Ga-in ja Jung Il-woo.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Kemin Into (miesten jalkapallo)

| Kemin Into |
| --- | --- |

Perustettu:  1907 (seura) ja 1934 (miesten jalkapallo)
Kaupunki:   Kemi, Suomi
Kenttä:  Sauvonsaaren kenttä
Kemin Into oli suomalainen, Kemistä kotoisin ollut jalkapallojoukkue. Seura pelasi kotiottelunsa Sauvonsaaren kentällä ja keväisin ennen nurmikenttäkautta Ruutinrannan hiekkakentällä. Sauvosaaren urheilupuiston jalkapalloareena oli ennen takakenttää varsinainen urheilukenttä eli etukenttä. Seura pelasi yhden kauden eli kauden 1970 jalkapallon Mestaruussarjassa. Kemiläisen jalkapalloilun TUL:n seurat, Into, Karihaaran Tenho ja Veitsiluodon Kisaveikot (VKV), päättivät perustaa tällöin TUL:ään kuuluvan jalkapalloilun yhteisen erikoisseuran Kemin Pallotoverit (KPT-85). Kemin Innon miesten jalkapallotoiminta päättyi näin syksyllä 1985.
Miesten jalkapallo

Seuran jalkapallotoiminta sai alkunsa vuonna 1934, jolloin silloisen Kemin Vedon nuoret miehet pelasivat ensimmäisen ottelunsa. Seuraavina vuosina pelattiin useita ystävyysotteluita ja tehtiin pelimatkoja Ruotsiin Haaparannalle, Seittenkariin ja Nikkalaan. Vuonna 1937 Innon jalkapallolijat vierailivat ensi kerran etelässä kohdaten Kokkolan ja Pietarsaaren TUL:n jalkapallojoukkueita, kuten Pietarsaaren Innon ja Ykspihlajan Reiman. Näinä vuosina TUL:lla ei ollut vielä omia sarjojaan.
Sotien jälkeen jalkapallotoiminta virisi Kemissä jälleen. Kaupungissa toimi vahvana TUL:n jalkapalloseurana Karihaaran Tenho. Into osallistui 1940- ja 1950-luvuilla lukuisiin maakunta-, liitto- ja piirisarjan otteluihin. Vuodesta 1959 Into pelasi 3. korkeinta sarjaa eli maakuntasarjaa. Vuonna 1965 onnistui Innon nousta 2. korkeimmalle sarjatasolle eli Suomisarjaan. Innon jalkapallon huipentumana oli kauden 1969 jälkeen tapahtunut nousi pääsarjaan eli Mestaruussarjaan.
Seura pelasi kaudet 1971-1976 kolmanneksi korkeinta valtakunnan sarjaa eli II Divisioonan Pohjoislohkoa, mutta nousi syksyllä 1976 I Divisioonaan. Kausi 1977 jäi ainoaksi I Divisioonassa, kuten myös kausi 1978 II Divisioonan Pohjoislohkossa. Kaudesta 1979 lähtien seura pelasi neljänneksi korkeinta valtakunnan sarjaa eli III Divisioonaa nousematta enää ylempiin sarjoihin. Syksyllä 1985 Into putosi IV Divisioonaan. Kemiläisen jalkapalloilun TUL:n seurat, Into, Karihaaran Tenho ja Veitsiluodon Kisaveikot (VKV), päättivät perustaa tällöin TUL:ään kuuluvan jalkapalloilun yhteisen erikoisseuran Kemin Pallotoverit (KPT-85). Kemin Innon miesten jalkapallotoiminta päättyi näin syksyllä 1985.
Kemin Innon pelaajista maajoukkueissa esiintyneitä ovat Tuomo Haapa ja Juhani Myllyoja sekä Innossa uransa aloittaneita, mutta muihin seuroihin siirtyneinä Juhani Himanka ja Jukka Ikäläinen.
Miesten jalkapallo > Miesten sarjatasot

1955-1956 Maakuntasarja
1957–1958 Aluesarja
1959-1965 Maakuntasarja
1966-1969 Suomisarja
1970 Mestaruussarja
1971–1976 II divisioona
1977 I divisioona
1978 II divisioona
1979–1985 III divisioona
Aiheesta muualla

Kemin Innon Mestaruussarjaan lokakuussa 1969 noussut joukkue. Ylhäältä vasemmalta Veli Pietarila (valmentaja), Seppo Halonen, Kalevi Karjanmaa, Juhani Myllyoja, Lasse Ristimäki, Timo Pietinhuhta, Raimo Aarni, Timo Haapa, Markku Tainio, Eero Ruonala, Pentti Juvonen sekä edessä vasemmalta Erkki Metso, Martti Järnfors, Aatos Harju, Tauno Piipponen, Kari Kotkansalo ja Antero Grönvall. Kuvasta puuttuu Tuomo Haapa.
HMS Sans Pareil

HMS Sans Pareil voi tarkoittaa seuraavia Britannian kuninkaallisen laivaston aluksia:
HMS Sans Pareil (1794), 80-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva entinen Ranskan laivaston Sans Pareil
HMS Sans Pareil (1851), 81-tykkinen toisen luokan linjalaiva
HMS Sans Pareil (1887), ironclad taistelulaiva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HMS Sans Pareil”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keski-Pohjanmaan kansallispuku

Keski-Pohjanmaalla on useita kansallispukuja. Tämä artikkeli kertoo Keski-Pohjanmaan kansallispuvusta, joita on kaksi; naisen puku ja miehen puku. Sekä naisen että miehen puvusta on kaksi eri versiota; tarkistettu ja tarkistamaton.
Naisen puku > Vetelin naisen kansallispuku

Vetelin naisen kansallispuvun suunnitteli Tyyni Vahter 1947. Puvun hameessa on punaisella pohjalla leveitä monivärisiä raitoja ja niiden välillä kapeammant punaiset pohjaraidat, sininen nyöritetty körttiliivi, paidassa leveä alaskääntyvä kaulus, valkea esiliina, vihreä kirjaltu koppamyssy jossa nyplätty raumanpitsi, rintasolki.
Naisen puku > Keski-Pohjanmaan eli Vetelin naisen mallipuku

Yllä mainitu Vetelin naisen kansallispuku on tarkistettu vuonna 1996 Keski-Pohjanmaan nuorisoseura ry:n pyynnöstä. Puvun ohjeita ja tarvikkeita myy Vetelin Käsityön ystävät ry. Keski-Pohjanmaan nuorisoseura vuokraa pukua. Puku on seuraavanlainen:
Päähine Aikuisen naisen päähine on tykkimyssy. Koppa on päällystetty vihreällä kirjotulla silkillä. Pitsi on pellavakaitaleeseen liittyvä frimodiglai-tyyppinen nyplätty pitsi. Tytön päähine on punainen silkkinauha.
Paita on pitkä ja sen pääntie on kookas ja nelikulmainen. Kaulus on yksinkertainen, hapsureunainen ja sen päät on yhdistetty edessä reikäompeleella. Hihat ovat leveät: niiden väljyys on vetopoimutettu sekä kiinnitysreunoistaan että suistaan. Rannekkeet ovat kapeat, nirkkoreunaiset, tikkipistoin ja ronkkauksin koristetut, kiinnittiminä ovat napinläpipari ja nyöri.
Hame Runsas kolmemetrinen vyötäisille laskostettu hamekangas on parkkumia, jonka mallina on Räyringin Lassilasta löytynyt kangasmalli. Punaiset raidat vuorottelevat leveiden, kapeista raidoista koostuvien sinivoittoisten raitaryhmien kanssa.
Esiliina on kookas ja koottu vyötäisille laskoksin. Se on vaihtoehtoisesti kuviolliseksi kudotusta harsosta valmistettu, painokankainen sinikuvioinen tai vihreä raskista valmistettu.
Liivi ulottuu ylälantiolle ja suljetaan nyörein. Liivin olkaimet ovat leveähköt ja laskoskörtit ovat runsaat. Liivin kangas on punaisen ja vihreän voittoista kalminkkia.
Asusteet Silkkihuivi. Messinkinen, neulallinen helysolki.  Sukat ovat punaiset tai vihreät, joko villaiset tai puuvillaiset. Jalkineet ovat mustat kansallispuvun solkikengät, avokkaat tai nauhakengät.
Miehen puku > Keski-Pohjanmaan miehen kansallispuku

Puvun on suunnitellut Toini-Inkeri Kaukonen 1961. Pukuun kuuluu kääntökauluksellinen paita, pitkät siniset luukkuhousut ja sininen takki, lappavyö ja helapuukko, liivi jossa on vaaleanharmaalla pohjalla siniset poikkiraidat, tummansininen kaulaliin, tummat sukat ja mustat nauhakengät.
Miehen puku > Keski-Pohjanmaan eli Kaustisen miehen mallipuku

Yllä mainittu Keski-Pohjanmaan miehen kansallispuku on tarkistettu vuonna 1996 Keski-Pohjanmaan nuorisoseura ry:n pyynnöstä. Puvun kaavoja ja ohjeita myy Keski-Pohjanmaan nuorisoseura. Nuorisoseura myös vuokraa pukua. Puku on seuraavanlainen:
Päähine on kiiltävälippainen lakki tai huopasilinteri.
Paita on puolipellavaa tai pellavaa. Etu- ja takakappaleita yhdistää kaarroke, edessä on halkio ja napituslista. Pystykaulus. Hihansuut on vetopoimutettu, rannekkeet ovat leveät, kiinnittimet lankanappeja. Paita on pitkä, sen sivuhalkioissa on kolmiomaiset vahviketilkut. Samanlainen paita kuuluu Siikajokilaakson miehen pukuun ja Etelä-Pohjanmaan miehen mallipukuun.
Housut Tummansininset pitkät ja kapealuukkuiset sarkahousut, joissa on taskut sivusaumoissa. Kiinnittiminä kannalliset messinkinapit. Housujen kanssa voi käyttää nahkaisia olkaimia. Samanlaiset (mutta eriväriset) housut kuuluvat Siikajokilaakson miehen pukuun ja Etelä-Pohjanmaan miehen mallipukuun.
Röijy on tummansininen kaksirivinen sarkatakki eli röijy, jossa on pystykaulus ja liivintaskut. Hihansuissa on leveä käänne, takana on laskoskörtti, kannalliset messinkinapit. Samanlainen (mutta erivärinen ja erilaisilla napeilla) röijy kuuluu Kainuun miehen kansallispukuun.
Liivi Kaksi vaihtoehtoista liiviä, joissa molemmissa on pystykaulus ja liivintaskut. Poikkiraitainen harmaa-sini-punainen kaksirivinen liivi, jonka napit ovat kannalliset ja hopeaa, takakappale vuoripellavaa. Pystyraitainen punavoittoinen ja yksirivinen liivi, jonka napit ovat kannalliset ja messinkiä, takakappale liivikangasta ja läppäkörtit.
Asusteet Huivi on musta, sininen tai valkea silkkihuivi. Sukat ovat mustat tai tummansiniset, puuvillaa tai villaa. Mustat nauhakengät tai saappaat. Saappaiden varret puetaan lahkeiden sisään.
Aiheesta muualla

Suomalaiset kansallispuvut: Keski-Pohjanmaan eli Vetelin naisen mallipuku (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalaiset kansallispuvut: Keski-Pohjanmaan eli Kaustisen miehen kansallispuku (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalaiset kansallispuvut: Keski-Pohjanmaan eli Kaustisen miehen mallipuku (Arkistoitu – Internet Archive)
Gnå

Carl Emil Doeplerin piirros esittää Friggiä palvelijattarineen. Gnå seisoo oikealla Friggin valtaistuimen edessä.
Gnå on skandinaavisessa mytologiassa jumalatar Friggin palvelijatar sekä lähettiläs, joka liikkuu läpi ilman ja meren Hovvarpnir-hevosellaan.
Kaukalopikaluistelu talviolympialaisissa 1988

Vuoden 1988 talviolympialaisissa järjestettiin kaukalopikaluistelu näytöslajina Max Bell Centre -areenalla Calgaryssä. Lajeina olivat miesten ja naisten 500, 1 000, 1 500 ja 3 000 metriä, sekä naisten 3 000 ja miesten 5 000 metrin viesti.
Miehet > 500 metriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Wilf O'Reilly | 44,80 |
| 2 |  | Mario Vincent | 45,15 |
| 3 |  | Tatsuyoshi Ishihara | 45,37 |
Miehet > 1 000 metriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Wilf O'Reilly | 1.33,44 |
| 2 |  | Michel Daignault | 1.33,66 |
| 3 |  | Marc Bella | 1.34,45 |
Miehet > 1 500 metriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kim Ki-Hoon | 2.26,68 |
| 2 |  | Louis Grenier | 2.26,99 |
| 3 |  | Orazio Fagone | 2.27,16 |
Miehet > 3 000 metriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lee Joon-Hoo | 5.21,63 |
| 2 |  | Charles Veldhoven | 5.22,39 |
| 3 |  | Michael Daignault | 5.30,68 |
Miehet > 5 000 metrin viesti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Charles Veldhoven Peter van der Velde Jaco Mos Richard Suyten | 7.29,05 |
| 2 |  | Roberto Peretti Enrice Peretti Orazio Fagone Hugo Herrnhof | 7.30,39 |
| 3 |  | Louis Grenier Robert Dubreuil Mario Vincent Michael Daignault | 7.34,47 |
Naiset > 500 metriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Monique Velzeboer | 48,28 |
| 2 |  | Edgen Donatelli | 48,34 |
| 3 |  | Li Yan | 48,84 |
Naiset > 1 000 metriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Li Yan | 1.39,00 |
| 2 |  | Sylvie Daigle | 1.41,15 |
| 3 |  | Marc Bella | 1.43,10 |
Naiset > 1 500 metriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sylvie Daigle | 2.37,61 |
| 2 |  | Monique Velzeboer | 2.37,77 |
| 3 |  | Li Yan | 2.37,92 |
Naiset > 3 000 metriä

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Eiko Shishii | 5.25,44 |
| 2 |  | Sylvie Daigle | 5.25,82 |
| 3 |  | Maria Rosa Candido | 5.25,89 |
Naiset > 3 000 metrin viesti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Maria Rosa Candido Gabriella Mondeduro Barbara Mussio Maria Cristina Sciolla | 4.45,88 |
| 2 |  | Hiromi Takeuchi Eiko Shishii Yumiko Yamada Nobuko Yamada | 4.46,91 |
| 3 |  | Sylvie Daigle Nathalie Lambert Eden Donatelli Marye Perreault | 4.49,77 |
Kaukalopikaluistelu olympialaisissa
1988
|
1992
|
1994
|
1998
|
2002
|
2006
|
2010
|
2014
|
2018
|
2022
Talviolympialaisten 1988 lajit
Alppihiihto
|
Ampumahiihto
|
Jääkiekko
|
Maastohiihto
|
Mäkihyppy
|
Ohjaskelkkailu
|
Pikaluistelu
|
Rattikelkkailu
|
Taitoluistelu
|
Yhdistetty
Näytöslajit:
Kirkkojärvi (Kangasala)

| Kirkkojärvi |
| --- | --- |
 Kirkkojärveä pohjoisrannan lintutornilta
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°27′21″N, 24°03′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  oja Taivallammiin 
Järvinumero:  35.713.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,9 m  
Rantaviiva:  6,42504 km  
Pinta-ala:  1,5654 km²  
Tilavuus:  0,00289236 km³  
Keskisyvyys:  1,85 m  
Suurin syvyys:  3,38 m  
Saaria:  ei saaria  
 fiKirkkojärvi 
Kirkkojärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla aivan Kangasalan keskustaajaman eteläpuolella Rantakoiviston ja Herttualan osa-alueilla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 157 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järven todellinen pituus on pienempi, sillä puoli kilometriä pitkä Kuohunlahti on erotettu muusta järvestä valtatien 12 maantiepenkereellä. Järvi on U-kirjaimen muotoinen ja sen keskiosaan työntyy leveänä niemenä Laikkolannokka. Pohjoisrannat ovat Kirkkoharjun ja Kuohunharjun rinteiden juuria.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 2,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0029 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 3,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee Laikkolannokan edustalla. Muuten järvi on tasapohjainen ja aivan saareton.
Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat olleet historiallisella ajalla peltomaata. Kangasalan keskustaajama on levittäytynyt järven pohjoispuolelle, missä sijaitsee myös Kangasalan kirkkokin. Järven länsirantaan asti ulottuu myös Ranta-Koiviston asuinalue, mutta muuten ovat rannat peltomaata.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71), jonka  Roineen alueeseen (35.713) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,9 metriä mpy. Järveen johdettujen pelto-ojien lisäksi siihen laskee lännestä Suoramanjärven laskuoja Supanoja. Kirkkojärvi laskee Taivallammin ja Säkkölänjärven kautta luontaisia ojia myöten Roineen Talviahteenlahteen, jossa vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.