stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kesämaruna

| Kesämaruna |
| --- | --- |
 Kesämaruna (Artemisia annua), Royal Botanic Gardens Sydney, Australia.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Magnoliophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Marunat Artemisia
Laji::  annua
Kaksiosainen nimi
 Artemisia annua  L. 
Katso myös
   Kesämaruna Wikispeciesissä   Kesämaruna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesämaruna (Artemisia annua) on marunoiden (Artemisia) sukuun ja asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva yksivuotinen kasvi. Se kasvaa luonnonvaraisena eri puolilta maailmaa, Euroopassa muun muassa Romaniassa, Unkarissa, Jugoslaviassa, Italiassa ja Ranskassa.
Kesämarunan lehdet ja kukat ovat hyvin aromikkaita, sillä niissä on haihtuvaa öljyä. Kesämaruna on vanha kiinalainen malarian hoitoon käytetty lääkekasvi, ja nykyisin on eri puolilla maailmaa on meneillään tutkimuksia sen vaikuttavan aineen, artemisiinin, määrän ja lääkinnällisten vaikutusten selvittämiseksi. Se korvaa jo tehonsa menettäneet synteettiset malarialääkkeet, ja sitä käytetään yhdistelmälääkkeissä, joissa on tehoaan menettänyttä perinteistä malarialääkettä lumefantriinia. Sen viljelyä kokeilla Tasmaniassa, Yhdysvalloissa, Vietnamissa ja Sveitsissä, sitä jalostetaan artemisiinipitoisuuden kohottamiseksi.
Artemisiini eristettiin kasvista Kiinassa 1960-luvulla, mutta tietoa ei haluttu levittää Vietnamissa sotiville Yhdysvaltojen joukoille. Länsimaiset lääkärit alkoivat kokeilla sitä 1990-luvulla, mutta sen käyttö on yleistynyt vasta 2000-luvulla. Kasvi tuottaa tarpeeksi artemisiinia vain Kiinassa, Vietnamissa ja Myanmarissa.
Kesämarunaa voi kasvattaa Etelä-Suomessa Mikkelin eteläpuolella. Pohjoisempanakin se kukkii, mutta ei ehdi tuottaa siemeniä. Sen vihreitä oksia voi käyttää tuoksuseppeleiden valmistukseen tai leikkokukkien kanssa. Suomessa artemisiinin uuttamista kasvista ei ole kokeiltu. Myynnissä on toistaiseksi vain luonnonkasvien siemeniä.
Kiinalainen Tu Youyou sai vuonna 2015 yhtenä kolmesta tutkijasta lääketieteen Nobel-palkinnon onnistuttuaan eristämään kesämarunan aktiivisen yhdisteen artemisiinin, jota nykyisin hyödynnetään malarian hoidossa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kesämaruna (Artemisia annua)
Kasviatlas: Kesämaruna (Artemisia annua)
ITIS: Artemisia annua (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Artemisia annua (englanniksi)
Flora of China: Artemisia annua (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Artemisia annua (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Khüiten orgil

Khüiten orgil
Khüiten nähtynä Venäjän Altain suunnasta.
| --- | --- |
Sijainti:  Mongolian ja Kiinan rajalla Mongolia ja Kiinan kansantasavalta
Vuoristo:  Tavan Bogdin massiivi, Altai
Korkeus merenpinnasta:  4 356 m 
Prominenssi:  2 324 m 
Ensimmäinen nousu huipulle:  1963
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Khüiten tai Hüyten (mongoliaksi Хүйтэн оргил, "kylmä huippu"; kiinaksi 友谊峰, Yǒuyì Fēng eli Ystävyyden huippu) on Mongolian korkein kohta ja Altai-vuorten toiseksi korkein huippu Beluhan jälkeen. Sen korkeus on 4 356 m. ja sillä on pysyvä lumipeite. Kiinan ja Mongolian välinen raja kulkee sen huipun kautta.
Khüiten on yksi Tavan Bogdin viidestä vuorenhuipusta ja niistä korkein. Se sijaitsee Bajan-Ölgiin provinssissa Mongolian läntisimmässä kärjessä.
Ensimmäisenä vuoren huipulle on luultavasti noussut Mongolian hallituksen tukema puolalainen retkikunta v. 1963.
Kataloistenjärvi

| Kataloistenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°01′14″N, 24°56′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ormajoen valuma-alue (35.79)
Laskujoki:  Iso-Oja 
Järvinumero:  35.793.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,1 m  
Rantaviiva:  6,64 km  
Pinta-ala:  1,06769 km²   
Tilavuus:  0,00123551 km³ 
Keskisyvyys:  1,16 m  
Suurin syvyys:  1,85 m  
Saaria:  3 
 fiKataloistenjärvi 
Kataloistenjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kataloisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 1,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0012 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Siinä on laskettu olevan 3 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 2 hehtaaria, mikä on noin 1,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 yli aarin ja alle aarin kokoisia ei ole. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,1 metriä mpy.
Katalin Szőke

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Szőke vuonna 1952. |  Szőke vuonna 1952. |  Szőke vuonna 1952. |  |
Maa:   Unkari
Naisten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | 100 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Torino 1954 | 100 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Torino 1954 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
Katalin Szőke (synt. Homonnai, myöh. Domján, 17. elokuuta 1935 Budapest – 27. lokakuuta 2017 Los Angeles, Yhdysvallat) oli unkarilainen uimari. Hän voitti vapaauintimatkoilla 1950-luvun alkupuoliskolla kaksi olympiakultaa ja kaksi Euroopan mestaruutta ja ui neljä maailmanennätystä.
Urheilu-ura

Szőke ui kahteen olympiakultaan Helsingissä 1952, missä hän voitti 100 metrin vapaauinnin sekä 4 × 100 metrin vapaauintiviestin. Unkarin joukkueen tekemä vapaauintiviestin voittoaika 4.24,4 oli sekä olympia- että maailmanennätys. Szőke oli myös kahdesti mukana uimassa 4 × 100 metrin sekauintiviestin maailmanennätystä vuosina 1954 ja 1955. Hän kilpaili myös Melbournen kesäolympialaisissa 1956.
Olympiavoittojensa lisäksi Szőke voitti kaksi Euroopan mestaruutta Torinossa 1954, jolloin hän voitti 100 metrin vapaauinnin ja 4 × 100 metrin viestin. Unkarissa hän voitti useita maan mestaruuksia.
Szőke valittiin vuonna 1985 International Swimming Hall of Fameen.
Yksityiselämä

Szőken isä oli vesipallon olympiavoittaja Márton Homonnai ja entinen aviomies vesipallon olympiavoittaja Kálmán Markovits. Szőke kuoli Los Angelesissa 82-vuotiaana 27. lokakuuta 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katalin Szőke Wikimedia Commonsissa
Naisten 100 metrin vapaauinnin olympiavoittajat
Naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviestin olympiavoittajat
Karuta

Nintendōn valmistamien karuta-korttien mainos Meiji-kaudelta
Tyttöjä pelaamassa uta-garutaa vuonna 1900
Karuta (jap. かるた, lainattu portugalin korttia tarkoittavasta sanasta carta) on japanilainen korttipeli. Karuta-pelien perusajatus on päätellä nopeasti, mitä korttia tarvitaan useiden korttien joukosta ja yrittää ottaa kyseinen kortti ennen toisia pelaajia. Karutaa voidaan pelata useilla erityyppisillä korteilla, myös kahdella tavallisella länsimaisella korttipakalla.
Karutassa on käytössä kahdenlaisia kortteja, toiset ”lukukortteja” (jap. 読札, yomifuda) ja toiset ”ottokortteja” (jap. 取り札, torifuda). Yomifudassa olevat sanat luetaan ääneen, ja pelaajien täytyy etsiä niitä vastaava torifuda mahdollisimman nopeasti.
Yleisimmät karuta-korttityypit ovat uta-garuta ja iroha-garuta. Uta-garutassa pelaajat yrittävät löytää tanka-runon kaksi viimeistä riviä sisältävän torifudan, kun heille on annettu runon kolme ensimmäistä riviä. Runon pystyy usein tunnistamaan ensimmäisten tavujen perusteella. Pelin runot otetaan Hyakunin isshu -kokoelmasta ja sitä pelataan perinteisesti uudenvuodenpäivänä. Iroha-garutaa voi puolestaan pelata kuka tahansa, joka osaa lukea hiragana-merkkejä. Tässä pelissä tyypillisessä torifuda-kortissa on piirros, jonka yhdessä kulmassa on kana-merkki. Korttia vastaavassa yomifudassa on kuvaan liittyvä sananlasku, jonka ensimmäinen tavu on sama kuin torifudan kana.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karuta Wikimedia Commonsissa
5. tammikuuta

5. tammikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden viides päivä. Vuodesta on jäljellä 360 päivää (karkausvuonna 361).
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Lea, Leea
suomenruotsalainen kalenteri: Lea, Lia
ortodoksinen kalenteri: Pentti, Tauno, Sylvi
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Lejá
vanhemmissa kalentereissa: Hanna, Kristian, Laulikki, Simeon, Simo
Tapahtumia

1463 – Runoilija François Villon karkotettiin Pariisista.
1477 – Burgundin viimeinen herttua Kaarle Rohkea sai surmansa Nancyn taistelussa. Ludvig XI liitti Burgundin osaksi Ranskaa.
1895 – Ranskan ensimmäinen juutalainen upseeri Alfred Dreyfus tuomittiin maanpetosoikeudenkäynnissä elinkautiseen Pirunsaarelle. Oikeusmurhana yleisesti pidetty ”Dreyfusin tapaus” kuohutti Ranskaa pitkään.
1896 – Itävaltalainen sanomalehti ilmoitti Wilhelm Röntgenin löytäneen uudenlaisen säteilytyypin, joka tunnettiin myöhemmin röntgensäteilynä.
1900 – Irlantilaisjohtaja John Edward Redmond kehotti kapinaan brittien valtaa vastaan.
1909 – Kolumbia tunnusti Panaman itsenäisyyden.
1914 – Ford Motor Company ilmoitti kahdeksantuntisesta työpäivästä ja viiden dollarin minimipäiväpalkasta.
1917 – Tanska myönsi Islannille rajoitetun itsemääräämisoikeuden.
1918 – Kreikka tunnusti Suomen itsenäisyyden.
1919 – Saksan työväenpuolue (DAP) kansallissosialistisen eli kansallissosialistisen puolueen edeltäjä perustettiin.
1923 – Josef Šoupal ampui Tšekkoslovakian valtiovarainministeriä Alois Rašínia Prahassa. Rašín kuoli saamiinsa vammoihin saman vuoden helmikuussa.
1933 – Golden Gate -sillan rakennustyöt alkoivat.
1940 – FM-radio (ULA-radio) esiteltiin Yhdysvalloissa.
1940 – Talvisota: 29 ihmistä kuoli ja 36 loukkaantui Neuvostoliiton ilmavoimien pommittaessa Mikkeliä.
1945 – Neuvostoliitto tunnusti uuden neuvostoystävällisen Puolan hallituksen.
1956 – Elvis Presley äänitti ”Heartbreak Hotelin”.
1964 – Paavi Paavali VI tapasi kreikkalaisen patriarkka Athenagoras I:n Jerusalemissa ensimmäisessä katolilaisten ja ortodoksikristittyjen johtajien tapaamisessa sitten vuoden 1439.
1968 – Alexander Dubček astui valtaan ja ”Prahan kevät” alkoi Tšekkoslovakiassa.
1972 – Nasa julkaisi suunnitelman avaruussukkulan kehittämiseksi.
1973 – Alankomaat tunnusti DDR:n.
1975 – Tasmaniassa sijaitsevaan Tasman Bridge -siltaan osui malmilastissa ollut rahtilaiva Lake Illawarra, 12 ihmistä sai surmansa.
1976 – Angolan sisällissota: Angolan Vapautuksen kansanrintama MPLA ilmoitti vallanneensa sodan toisen osapuolen FNLA:n päämajan.
1976 – Kingsmillin joukkomurhassa asemiehet pysäyttivät minibussin ja ampuivat kymmenen sen matkustajaa Kingsmillin kylän lähellä Pohjois-Irlannissa.
1984 – Richard Stallman alkoi kehittää GNU:ta.
1991 – Sosialististen maiden talousjärjestö SEV päätettiin lakkauttaa. Neuvostoliitto lopetti talousapunsa Kuuballe.
2005 – Kääpiöplaneetta Eris löytyi 21. lokakuuta 2003 otetuista valokuvista.
2011 – Miinalaiva Pohjanmaa lähti Upinniemestä matkalle kohti Somalian rannikkoa, jossa sen oli tarkoitus osallistua niin sanottuun Atalanta-operaatioon kolmen kuukauden ajan.
2012 – Syyttäjä vaati Egyptin entiselle presidentille Hosni Mubarakille ja kahdelle hänen pojalleen kuolemanrangaistusta sekä kahdeksalle Mubarakin lähipiiriin kuulunelle henkilölle vankeusrangaistuksia Mubarakin virkakaudella tapahtuneista rikoksista.
2024 – Sähkön hinta kävi Suomessa ennätyskorkealla. Sähkö maksoi kello 19-20 2,35€/kwh.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 5. tammikuuta Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 5. tammikuuta: |  |
:   Umberto Eco 1477 – Burgundin viimeinen herttua kuoli Nancyn taistelussa ja Ludvig XI liitti Burgundin Ranskaan.  1592 – Intian suurmoguli Shah Jahan syntyi.  1895 – Ranskan ensimmäinen juutalainen upseeri Alfred Dreyfus tuomittiin maanpetosoikeudenkäynnissä elinkautiseen Pirunsaarelle niin sanotun Dreyfusin tapauksen seurauksena.  1914 – Ford Motor Company ilmoitti kahdeksantuntisesta työpäivästä ja 5 dollarin minimipäiväpalkasta.  1932 – Italialainen kirjailija ja semiootikko Umberto Eco syntyi.  1938 – Kenialainen kirjailija Ngũgĩ wa Thiong’o syntyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 4. tammikuuta, 6. tammikuuta
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Kati Siltovuori

Kirsi Katriina ”Kati” Siltovuori (ent. Roponen, s. 7. heinäkuuta 1971 Yli-Ii) on suomalainen kiekonheittäjä. Hän saavutti SM-kultaa vuosina 1991, 1993, SM-hopeaa 1992 ja SM-pronssia 1990, 1994, 1995. Hänen ennätystuloksensa kiekonheitossa on 54,38 m. Siltovuori edusti aktiiviurallaan Jaalan Voima -seuraa. Häntä valmensi Mauri Auvinen. Hänellä on monia maaotteluedustuksia.
Karva (kasvitiede)

Rokotopaprikan (Capsicum pubescens) nuppu kuvassa keskellä sekä sen karvoitusta.
Kasvien karvat ovat epidermistä ulkopuolelle tulevia rakenteita, ja ne voivat koostua yhdestä tai useammasta solusta. Karvat voivat olla yksinkertaisempia trikoomia eli solukarvoja tai monimutkaisempia emergenssejä eli solukkokarvoja. Karvatonta kasvinosaa kutsutaan yleensä kaljuksi kasvinosaksi. Jos kasvinosan pinnalla on runsaasti erilaisia karvoja, voivat karvat saada vihreän kasvinosan näyttämään harmahtavan- tai ruskehtavanväriseltä.
Kasveilla voi olla erilaisia karvoja eri osissa kasvia ja samassa kasviyksilössä voi olla useantyyppisiä karvoja. Karvat voivat olla pehmeitä ja taipuisia tai kovia ja piikkimäisiä, jolloin niitä voidaan kutsua piikeiksi. Heinäkasvien (Poaceae) helpeessä olevaa karvaa kutsutaan vihneeksi ja kaleessa olevaa karvaa odaksi.
Trikoomat eli solukarvat ovat yksi- tai monisoluisia karvoja, jotka koostuvat pelkästään epidermin soluista. Lisäksi trikoomat voivat olla aineita erittäviä tai erittämättömiä karvoja. Trikoomia voidaan jaotella eri tyyppeihin seuraavasti:
hapsikarva: haaraton, ohut ja pitkä erittämätön trikooma
kaarikarva: haaraton, kaareva ja yleensä lyhyt erittämätön trikooma
huopakarva: mattomaisen peitteen erittämätön trikooma
hankakarva: kaksihaarainen erittämätön trikooma
tähtikarva: monihaarainen erittämätön trikooma
kilpikarva: lyhyen varren päässä oleva levymäinen erittämätön trikooma
rakkulakarva
nystykarva: yleensä pallopäinen erittävä trikooma
Emergenssit eli solukkokarvat ovat aina monisoluisia karvoja, jotka koostuvat epidermisolujen lisäksi myös jonkin toisenkin solukon soluista. Kovia emergenssejä ovat esimerkiksi ruusujen (Rosa) piikit ja pehmeämpiä emergenssejä esimerkiksi nokkosten (Urtica) poltinkarvat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karva (kasvitiede) Wikimedia Commonsissa
Katyn (elokuva)

| Katyn> Katyń |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Andrzej Wajda
Käsikirjoittaja:  Andrzej Wajda Władysław Pasikowski
Tuottaja:  Michał Kwieciński
Säveltäjä:  Krzysztof Penderecki
Kuvaaja:  Paweł Edelman
Leikkaaja:  Milenia Fiedler
Pukusuunnittelija:  Magdalena Biedrzycka
Pääosat:  Artur Żmijewski Andzrej Chyra Danuta Stenka Magdalena Cielecka
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Puola
Levittäjä:  Vue Movie Distribution
Ensi-ilta:  17. syyskuuta 2007
Kesto:  125 min
Alkuperäiskieli:  puola
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katyn on puolalaisen Andrzej Wajdan vuonna 2007 valmistunut draamaelokuva noin 20 000 puolalaisen upseerin joukkomurhasta Katynin metsässä alkuvuonna 1940. Wajdan isä murhattiin Katynissa, ja hän on omistanut elokuvan vanhemmilleen. Elokuvan keskeisiä hahmoja ovat muun muassa ylpeä kenraalinleski (Stenka) ja lentäjäveljensä muistoa uhmakkaasti vaaliva Agnieszka (Cielecka). Tarina kerrotaan epäkronologisesti ja se kuvaa Puolan poliittista todellisuutta sodan aikana ja sen jälkeen.
Elokuvan ensi-ilta oli 17. syyskuuta 2007, jolloin oli kulunut 68 vuotta neuvostojoukkojen hyökkäyksestä Puolaan.
Katyn oli parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkintoehdokkaana helmikuussa 2008, mutta palkinnon sai Stefan Ruzowitzkyn itävaltalainen elokuva Väärentäjä.
Arviot ja vastaanotto

Katyn liittyy aiheeltaan Wajdan toisesta maailmansodasta kertoviin töihin kuten Sukupolvi (1954), Kanal – kirottujen tie (1957), Tuhkaa ja timanttia (1958) ja Lotna – uhrimielen sankaruus (1959). Katyn sulkee yhden ympyrän ohjaajan uralla samalla kun se on voitu tuottaa täysin uudenlaisissa olosuhteissa, länsimielisessä nyky-Puolassa. Tulos on väkevä elokuva ilman haparointia ja kompromisseja. Helsingin Sanomiin kirjoittaneen Petri Immosen mukaan ”Katynia kannattelee moraalinen tarve repiä kitkerät valheet rikki”.
Aiheesta muualla

Filmweb
The movie trailer (YouTube)
Mini Review on Warinfilm.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Interview with Wajda on Katyń (Arkistoitu – Internet Archive)
Kardítsa (alueyksikkö)

| Kardítsan alueyksikkö Περιφερειακή ενότητα Καρδίτσας> Alueyksikkö |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia ja Keski-Kreikka
Alue:  Thessalia
Kuntia:  6
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kardítsa
Pinta-ala:  2 636 km²
Väkiluku (2011):  113 544
 – väestötiheys:  43,07 as./km²
Lyhenteet:  
 – NUTS:  EL611 (osa)
 
www.karditsa.gr
Kardítsan alueyksikkö (kreik. Περιφερειακή ενότητα Καρδίτσας, Perifereiakí enótita Kardítsas) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Thessalian alueella ja sen hallinnollinen keskus on Kardítsa. Alueyksikön pinta-ala on 2 636 neliökilometriä ja asukasluku 113 544 (vuonna 2011).
Alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Kardítsan prefektuurin (Νομός Καρδίτσας, Nomós Kardítsas).
Kunnat

Alueyksikkö jakaantuu kuuteen kuntaan seuraavasti:
| Kartta |  | Kunta | Kuntakeskus | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | Kardítsa | Kardítsa | 56 747 |
|  | 2 | Argithéa | Anthiró | 3 450 |
|  | 3 | Límni Plastíra | Morfovoúni | 4 635 |
|  | 4 | Mouzáki | Mouzáki | 13 122 |
|  | 5 | Palamás | Palamás | 16 726 |
|  | 6 | Sofádes | Sofádes | 18 864 |
Aiheesta muualla

Περιφερειακή ενότητα Καρδίτσας. Kardítsan alueyksikön kotisivu. (kreikaksi) (englanniksi)
Thessalian alue
| --- | --- |
Kardítsan alueyksikkö:   Argithéa  Kardítsa  Límni Plastíra  Mouzáki  Palamás  Sofádes 
Lárisan alueyksikkö:   Agiá  Elassóna  Fársala  Kilelér  Lárisa  Témpi  Týrnavos 
Magnesian alueyksikkö:   Almyrós  Nótio Pílio  Rígas Feraíos  Vólos  Zagorá-Mourési 
Sporadien alueyksikkö:   Alónnisos  Skiáthos  Skópelos 
Tríkalan alueyksikkö:   Farkadóna  Metéora  Pýli  Tríkala
Karuzin provinssi

| Karuzin provinssi |
| --- | --- |

 Sijainti Burundin kartalla
 Koordinaatit: 3.1029°S, 30.1649°E 
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Karuzi (10 317 as., 2008)
Pinta-ala  ():  1 457 km²
Väkiluku (2013)  ():  510 506
 – väestötiheys:  _ as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BI-KR
Karuzin provinssi on yksi Burundin 18 maakunnasta. Sen hallintokeskuksena toimii Burundin keskiylängöllä, 1 250–2 000 metriä merenpinnan yläpuolella sijaitseva Karuzin pikkukaupunki (10 317 as., VL2008).
Maakunnan pinta-ala on 1 457 neliökilometriä. Asukasluku on kehittynyt seuraavasti: 210 589 (VL1979), 287 905 (VL 1990) ja 436 443 (VL2008). Vuonna 2013 maakunnassa arvioitiin asuvan 510 506 ihmistä.
Provinssi jakautuu seitsemään kuntaan seuraavasti (väkiluku VL2008):
Bugenyuzi (81 938 as.)
Buhiga (Buhuga; 71 474 as.)
Gihogazi (6 627 as.)
Gitaramuka (78 120 as.)
Mutumba (41 476 as.)
Nyabikere (48 993 as.)
Shombo (46 815 as.)
Aiheesta muualla

Provinces of Burundi (englanniksi) (statoids.com)
Burundin provinssit
Bubanza
Bjumbura
Bururi
Cankuzo
Cibitoke
Gitega
Karuzi
Kayanza
Kirundo
Mairie de Bjumbura
Makamba
Muramvya
Muyinga
Mwaro
Ngozi
Rumonge
Rutana
Ruyigi
25-manna

25-manna on lokakuussa Tukholman lähistöllä järjestettävä viestisuunnistustapahtuma. 25-manna järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1974. Viestissä on 25 osuutta. Ensimmäisinä vuosina viesti juostiin 25 peräkkäisenä osuutena. 1980-luvulta alkaen osuuksilla 3–7 neljä suunnistajaa on suunnistanut samanaikaisesti. Viestissä on kokoonpanorajoitteita.
Viestin kulku

Viestin joukkue koostuu 25 juoksijasta, joista osa on naisia (D) ja osa miehiä (H). Joukkueen kokoonpanoa rajoittamalla pyritään siihen, että joukkueessa on paljolti veteraaneja ja junioreita. Yksittäisillä osuuksilla on omat rajoituksensa.
Osuuksilla 1–2 vain yksi juoksija juoksee kerrallaan. Toiselta osuudelta palaava juoksija lähettää kolmannelle osuudelle yhteensä neljä juoksijaa. Viimeinen seitsemännen osuuden juoksija lähettää 23. osuuden juoksijan.
Osuuksilla 3–7 (juoksijat 3–22, yhteensä 20 juoksijaa) viestiä juostaan neljässä säikeessä. Ensimmäisenä osuudelta 3 palannut juoksija lähettää heti ensimmäisen (yleensä hitaimmaksi ennakoidun) 4. osuuden juoksijan odottamatta muita. Ennakkoon ei ole kiinnitetty sitä, kuka lähettää kenetkin, vaan se, ketkä juoksevat mitäkin osuutta. Tavoitteena osuuksilla 3–7 on se, että kaikki 7. osuuden juoksijat palaavat maaliin mahdollisimman nopeasti, eli käytännössä myös yhtäaikaisesti, jolloin osuuden 23 juoksija pääsee lähtemään.
Osuudet 23–25 juostaan tavanomaisena viestinä ja viestin voittaja on ensimmäisenä osuudelta 25 palaava joukkue.
Joukkueessa saa olla enintään 9 miestä ikäluokissa H21–39. Naisia pitää olla vähintään 7 joista yksi on –D14/D45– ja toinen –D18/D35–. Lisäksi joukkueessa täytyy olla vähintään yksi H/D16 tai nuorempi juniori.
Osuuspituudet ja osuuksien osallistumisrajoitukset olivat vuonna 2012 seuraavat:
| Osuus | Juoksija | Juoksijoita | Osuuspituus (km) | Rajoitukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | 1 | 5,2 | Nainen |
| 2 | 2 | 1 | 6,9 | Kuka tahansa |
| 3 | 3–6 | 4 | 4,4 | Kaikki naisia |
| 4 | 7–10 | 4 | 3,0 | Ei D19–39, H15–54 |
| 5 | 11–14 | 4 | 6,8 | Kuka tahansa |
| 6 | 15–18 | 4 | 4,5 | Ei H17–39 |
| 7 | 19–22 | 4 | 5,0 | Kuka tahansa |
| 23 | 23 | 1 | 4,1 | Ei D19–34, H15–49 |
| 24 | 24 | 1 | 5,5 | Nainen |
| 25 | 25 | 1 | 8,5 | Kuka tahansa |
Kaupan

| Cameo Kaupan Cameo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1978
 Julkaistu: 1978
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Eero Lupari
 Tyylilaji: folk, pop
 Kesto: 07.36
 Levy-yhtiö: Hi-Hat
Cameo muut julkaisut
| Keskellä selkää 1975 | Cameo Kaupan 1978 |   |
Cameo Kaupan on suomalaisen Cameon toinen studioalbumi. Se julkaistiin Hi-Hat merkillä numerolla Hilp 128 1978. Albumin on tuottanut Eero Lupari sekä äänittänyt Pekka Nurmikallio.