stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Panssari-Sisu
Mallit > Pasi XA-180, XA-185 ja XA-203

Paseja käyttää Suomen puolustusvoimien lisäksi yli kymmenen Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaamiseen osallistuvaa maata, Viron puolustusvoimat ja suojeluskunta.
Suomen puolustusvoimilla on XA-180- ja XA-185-sarjojen Paseja kaikkiaan 425 kappaletta.milloin? XA-200-sarjaa Suomessa on 148 vaunua. XA-180- ja XA-185-vaunuissa on norjalaisvalmisteinen kehälavetti, johon voidaan kiinnittää 12,7 mm ilmatorjuntakonekivääri 96. XA-203:ssa sama ase on kiinnitetty tähtäyslaitteilla varustettuun Patrian OWS-torniin, jota voidaan käyttää panssarinsuojasta. 1980-luvun Pasit modernisoitiin vuosina 2014–2017 istuimien, sähköjärjestelmän ja ulkopinnoitteen osalta ja moottorit peruskorjattiin Patrialla.
Virolle myytiin joulukuussa 2004 60 rauhanturvakäytössä ollutta kunnostettua Pasi XA-180:tä. Osa niistä meni myös Kaitseliitin käyttöön. Virossa vaunujen mallinimenä on Pasi XA-180EST. Pasi XA-180EST on varustettu kehälavettiin kiinnitetyllä raskaalla Browning M2 -konekiväärillä. Kehälavetin ympärille on rakennettu panssarisuojus. Lisäksi Pasi XA-180EST:iin on lisätty sisäpuolinen sirpalesuojaus ja parannettu miinasuojausta.
Ruotsissa Pasi XA-180:t tunnetaan nimellä Pansarterrängbil XA180 eli Patgb XA180. Ruotsi hankki ensimmäiset neljä niin sanottua YK-varusteltua (mm. ei uintikykyä) XA-180:tä vuonna 1988 YK-joukkojensa käyttöön ja vuokrasi vuonna 1992 Suomelta 70 lisävaunua. Vuonna 2004 Ruotsi palautti Suomeen 26 vaunua ja lunasti muut. Ruotsalaiset XA-180:t on varustettu ruotsalaisella panssaroidulla kehälavetilla. Aseistuksena käytetään raskasta Browning M2 -konekivääriä. Vaunut on varustettu suojasavuheittimillä. Ruotsalaiset ovat lisäksi muuttaneet osan vaunuistaan korjaamo- ja ambulanssiversioiksi.
Ruotsi osti 104 kappaletta XA-200-sarjan ajoneuvoja vuonna 2000. Myöhemmät hankinnat ovat nostaneet kokonaismäärän 165:een. Ruotsalaiset kuljetus- ja erikoisversiot tunnetaan nimellä XA-203S ja komentopaikka-ajoneuvot XA-202S. Ruotsin puolustusvoimissa molempien mallien nimi on Pansarterrängbil 203A (Patgb 203A). Ruotsin puolustusvoimat käyttää kuutta eri versiota XA-200-sarjan ajoneuvoista:
Kuljetuspanssariajoneuvo Trupptransport (aseistettu 20 mm m/47D-automaattikanuunatornilla, jotka siirrettiin käytöstä poistetuista PBV302-kuljetuspanssarivaunuista, XA-203S)
Panssarintorjuntaohjusajoneuvo PVRobot (aseistettu BILL-panssarintorjuntaohjustornilla, XA-203S)
Korjaamo-ajoneuvo REP (XA-203S)
Kranaatinheitinryhmänajoneuvo GRK (kuljettaa heittimen miehistön ja kranaatteja, sisältää kiinteän paikannus- ja laskinkaluston, vetää perässä 120 mm:n kranaatinheitintä, XA-203S)
Ambulanssi (kuljettaa kaksi makaavaa potilasta, ei tornia eikä aseistusta, XA-203S)
Komentopaikka-ajoneuvot Stridsledning (versiot prikaati-, pataljoona- ja komppaniatasoille, XA-202S)
Mallit > Pasi XA-186

Vuonna 1994–1996 valmistettiin Norjaan 22 kappaletta XA-186-mallin vaunua. Näistä 18 oli miehistövaunuja, kaksi johtovaunuja, yksi ambulanssi ja yksi korjaamoajoneuvo. Vaunujen tekniset vaatimukset olivat korkeat. Sivupanssarointi vakiovaunussa on 16 millimetriä hardox-levyä, joka normaalisti pysäyttää jalkaväen kiväärin luodin, mutta Naton käyttämä volframiluoti läpäisee sen. Suunnittelijoiden olikin suunniteltava ajoneuvo, joka täyttäisi tämän osalta Naton vaatimukset. Lisäpanssaroinnin aiheuttamasta painonlisän takia Pasi XA-186 ei ole uintikykyinen. Tosin ajoneuvo kylläkin kellui testeissä, mutta sen katosta ei jäänyt vedenpinnan yläpuolelle kuin noin 10 senttimetriä.
Johtovaunujen testit olivat vaativat, eli ajoneuvon oli lähdettävä käyntiin ”omin avuin” 40 °C pakkasesta oltuaan ”standby-tilassa” 24 tuntia. Käytännössä se tarkoittaa, että vaunun ase, radio, lämmitys sekä valvonta ovat olleet päällä tuon ajan. Ambulanssimalli on muuten muiden kaltainen, mutta siinä ei ole tornia. Korjaamoajoneuvo on varustettu kappaletavaranosturilla, jolla voidaan poikkeusolosuhteissa, esimerkiksi metsässä nostaa toisesta ajoneuvosta moottori pois.
Ajoneuvojen valmistus- ja toimitusaikataulu oli kireä. Sisu Defence toimitti neljä eri ajoneuvoryhmää kahden vuoden sisällä siitä, kun suunnittelijat olivat saaneet tarvittavat suunnitelmat tuotantovalmiiksi. Testeissä ilmeni myös erilaisia ongelmia, esimerkiksi se, että vaunun kallistuessa 10 asteen verran, sähköllä toimiva tykkitorni ei enää jaksanut kääntyä. Ongelma korjattiin vaihtamalla englantilaisiin tykkitorneihin tehokkaammat servomoottorit.
Sisu XA-186 -ajoneuvo oli muutos koko Sisu Defencen tulevaisuutta ajatellen, sillä Sisun oli pakko ryhtyä kehittämään ajoneuvoja, jotka läpäisisivät myös kansainväliset tarkastuskriteerit. Osaltaan tähän kehitystarpeeseen vaikuttivat Suomen puolustusvoimien pienentyneet tilaukset.
Mallit > Pasi XA-188

Alankomaat tilasi vuonna 1996 yhdeksänkymmentä XA-188 GVV -ajoneuvoa (Gepantserd Voertuig voor Vredesoperaties, suom. ’panssaroitu kuljetusajoneuvo rauhanturvaoperaatioihin’), jotka poikkeavat Norjan tilaamista XA-186:n malleista vain modulaariseksi suunnitellun panssarointinsa osalta, joka tuli myöhemmin XA-200-sarjaan. XA-186:n tavoin myöskään XA-188 ei ui, mutta sen kahluusyvyys on 1,5 metriä. Panssaroinnin luvataan suojaavan 14,5 millimetrin panssarinläpäisyluodeilta, ja siksi XA-188 painaa 23 000 kilogrammaa. XA-188 on viimeinen Valmet 612 -moottoria käyttävä XA-malli. Ensimmäinen XA-188 toimitettiin 24. lokakuuta.milloin? Kaiken kaikkiaan 24 ajoneuvoa toimitettiin vuonna 1998, loput vuonna 1999.lähde? Vaunuista 70 on Alankomaiden kuninkaallisen armeijan käytössä ja 20 merijalkaväen. Näistä on ambulanssiversio, XA-188 GWT sekä XA-188 COM -komentomuunnos.
XA-188 GVV on aseistettu OWS-tornilla, jota voidaan käyttää panssarin suojasta. Tornissa on .50-kaliiberinen raskas Browning M2 -konekivääri sekä 7,62×51-kaliiperinen FN MAG -konekivääri. Lisäksi tornissa on kuusi putkea suojasavuheitteiden ampumiseen.
XA-188:n miehistöön kuuluu vaununjohtaja, ajaja ja ampuja. Miehistön lisäksi armeijan versio kuljettaa seitsemää miestä ja merijalkaväen viisi. Ambulanssiin mahtuu kolme potilasta.
Alkuperäinen kauppahinta oli 82 miljoonaa dollaria. Käyttö-, hankinta- ja kehityskustannukset ajoneuvoa kohti vuonna 2007 olivat 1,9 miljoonaa euroa . Vuonna 2010 Viro osti Alankomailta 81 käytettyä Pasi XA-188:aa.lähde?
Mallit > Pasi XA-202

Pasi XA-202 on XA-200-sarjaan perustuva panssaroitu ajoneuvo, joka on valmiusyhtymien johtamisjärjestelmien alustojen päätyyppi. XA-202 nimenä tarkoittaa noin 200-kilowattista Panssari-Sisun kolmatta kehitysversiota, joiden numerointi alkoi 0:sta. XA-202:ia on varustettu muille myös yhtymille komento- ja viestitarkoituksiin.
XA-202:n perusmalli on yhtymän viestijärjestelmään kuuluva VIPA (VIestiPAsi). XA-202 VIPA:ssa voi olla suunnitteluvaunun laitteet (SEP; System Execution and Planning), valvontavaunun (OSC; Operation System Control) -laitteet sekä viestiasemien valvontalaitteet (FC; Facility Control), joiden kokoonpanoja on neljää mallia.
XA-202 VIPA:ssa on hydraulisesti nouseva teleskooppimasto linkkiradioasemaa varten. Siksi siihen viitataan suomen puhekielessä Viesti-Pasina. Kannella olevan nostettavan teleskooppimaston vuoksi XA-202:n painopiste on korkeampi kuin tavallisen jääkäreiden käytössä olevan ajoneuvon. Korkean painopisteen ajoneuvo on kallistustilanteissa herkempi kaatumaan kuin matalamman painopisteen ajoneuvo. Turvallisuuden vuoksi ajoneuvoon on lisätty keulalle pystysuuntainen tanko kaapelinleikkuriksi, mikä estää liian matalalla roikkuvan, mahdollisesti osittain pudonnutta kaapelia vahingoittamasta vaunussa ulos katselevaa tähystäjää. Viesti-Pasissa on radiolaitteet ja kuuden hengen miehistö, yleensä ajaja, panssari-aliupseeri, viestialiupseeri ja kolme viestimiestä.
Yhtymän viestijärjestelmä -version lisäksi XA-202:sta on ainakin kaksi eri komentopaikkamallia; KOPA (KOmentopaikka PAsi) pataljoonatasolle ja EPA (Esikunta PAsi) sitä suuremmille johtoportaille sekä ainakin kaksi tuliasemamallia; KT-TUPA (KenttäTykistö – TUliasema PAsi) ja KRH-TUPA (KRanatinHeittimistö – TUliasema PAsi).
Operatiivinen toiminta

Alankomaissa XA-188-mallia käytti Kuninkaallinen 11. Ilmarynnäkköprikaati Afganistanin Uruzganin maakunnassa. Ainakin yksi XA-188 tuhoutui tienvarsipommien räjähdyksissä 7. kesäkuuta 2009. Tällöin haavoittui kolme sotilasta, joista yksi vakavasti. Lisäksi 6. huhtikuuta 2007 kersantti Robert Donkers kuoli onnettomuudessa, jossa XA-188 kaatui.
Ruotsalainen rauhanturvaaja kuoli 16. lokakuuta 2010 tienvarsipommin räjähdyksessä, joka tuhosi ruotsalaisen XA-203-ajoneuvon. Kuollut sotilas toimi vaunun johtajana. Samassa tienvarsipommin räjähdyksessä, joka tapahtui noin 50 kilometrin päässä Mazar-e Šharifin kaupungista länteen, loukkaantui kaksi muuta ruotsalaista sotilasta. Tapahtuman jälkeen Helsingin Sanomat uutisoi näyttävästi myös suomalaisten Pasien heikosta suojasta nykyisiä tienvarsipommeja vastaan. Panssaroinnin lisääminen tekisi Pasista kuitenkin kömpelömmän ja hitaamman ajaa.
Kuvagalleria

Suomalainen XA-180 IFOR-käytössä, Bosnia 1996
Suomalainen XA-185 poliisin käytössä Kauhajoella 2008
Suomalainen XA-180 YK-käytössä, Libanon 1998
Virolainen XA-180 ISAF-käytössä, Afganistan 2008
Norjalainen XA-185, Norja 2007
Norjalainen XA-186 talvivarustuksessa, Norja 1997
Hollantilainen XA-188, Afganistan 2007
Ruotsalainen XA-203S talvivarustuksessa, Ruotsissa 2007
Ruotsalainen XA-203S ja XA-203-ambulanssi, Afganistan 2008
Aiheesta muualla

Kuljetuspanssariajoneuvo SISU XA-180. Maavoimat, Puolustusvoimat. 13.8.2013. Arkistoitu 29.4.2013.
Kuljetuspanssariajoneuvo SISU XA-185. Maavoimat, Puolustusvoimat. 13.8.2012. Arkistoitu 29.4.2013.
Kuljetuspanssariajoneuvo Patria XA-203. Maavoimat, Puolustusvoimat. 13.8.2012. Arkistoitu 30.4.2013.
XA-186 kuvia[vanhentunut linkki]
YouTube: Sisu XA-180 Pasi vesiajo
YouTube: PASI – rauhanturvaamisen työjuhta
XA-185 -kuljetuspanssariajoneuvo 12,7 m NSV -ilmatorjuntakonekiväärillä.
XA-185 lääkintä-Pasi.
Norjalainen Sisu XA-186.
Alankomaalainen XA-188 Afganistanissa vuonna 2007.
XA-202 VIPA (VIestiPAsi)
XA-202 EPA (EsikuntaPAsi)
Arto Aniluoto

Arto Juhani Aniluoto (s. 7. heinäkuuta 1976) on suomalainen kaupunkitutkimukseen erikoistunut sosiologi ja Suomen EU- ja Eurooppa-järjestöjen kansallisen kattojärjestön Eurooppalainen Suomi ry:n toiminnanjohtaja vuodesta 2008 lähtien.
Elämä ja ura

Aniluoto on valmistunut valtiotieteiden maisteriksi vuonna 2004 Helsingin yliopistosta. Hän on toiminut mm. Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan pääsihteerinä ja varapuheenjohtajana sekä lukuisissa Helsingin yliopiston työ- ja hallintotehtävissä, mm. yliopiston hallituksen jäsenenä. Hän on myös vaikuttanut lukuisissa kansalaisjärjestöissä 1990-luvulta alkaen, mm. Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut ry:n liittovaltuustossa ja hallituksessa, Eteläsuomalaisen osakunnan kuraattorina ja hallituksessa, Kannunvalajat ry:n pitkäaikaisena toimijana sekä Helsingin yliopiston alumniyhdistyksen valtuuskunnassa. Lisäksi hän on hoitanut kokoomuksen mandaatilla kunnallispoliittisia luottamustehtäviä Helsingissä.
Aiheesta muualla

Arto Aniluodon kotisivu
Saksan naisten jääkiekkomaajoukkue

| Saksa |
| --- | --- |

Liitto:  Saksan jääkiekkoliitto
Valmentaja:   Jeff MacLeod
Eniten otteluita:  Bettina Evers (228)lähde?
Eniten maaleja:  Michaela Lanzl (33)lähde?
Eniten pisteitä:  Maritta Becker (161)lähde?
IIHF-ranking:  9. (2024)

Ensimmäinen ottelu
  Saksa 14–0  Alankomaat (Valkenburg, Alankomaat; 8. joulukuuta 1990)lähde? 
Suurin voitto
  Saksa 14–0  Alankomaat (Valkenburg, Alankomaat; 8. joulukuuta 1990)lähde? 
Suurin tappio
  Suomi 17–1  Saksa (Lake Placid, Yhdysvallat; 11. huhtikuuta 1994)lähde?  Yhdysvallat 16–0  Saksa (Lake Placid, Yhdysvallat; 12. huhtikuuta 1994)lähde? 
| Mitalit> Naisten jääkiekko.Euroopan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Naisten jääkiekko.Euroopan-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Naisten jääkiekko.Euroopan-mestaruuskilpailut  | Naisten jääkiekko>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Länsi-Saksa 1989 |  |  |
Saksan naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Saksaa kansainvälisissä naisten jääkiekko-otteluissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Joukkue toimii Deutscher Eishockey-Bundin alaisuudessa.
Saksassa oli vuonna 2017 noin 2 400 naispelaajaa. Vuonna 2022 maassa oli 2 251 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa. Vuonna 2024 heitä oli liki 3 200. Vuonna 2024 joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämällä maailmanrankinglistalla 9. sijalla.
Historia

Vuonna 2017 joukkue eteni ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailujen pronssiotteluun, mutta hävisi sen Suomelle maalein 8–0.
Vuoden 2022 maailmanmestaruuskilpailuiden alkusarjan viimeisessä ottelussaan Saksan oli voitettava Tanska varsinaisella peliajalla, jotta Saksa ei putoaisi 1. divisioonan A-lohkoon seuraavaksi kaudeksi. Saksa haki ottelun varsinaisen peliajan lopussa 2–2-tilanteessa tarvitsemaansa voittomaalia ilman maalivahtia kuudella kenttäpelaajalla. Lopulta Saksan Tanja Eisenschmidin teki voittomaalin, kun pelikellossa oli jäljellä vain 0,1 sekuntia. Saksa säilytti paikkansa, mutta kisaemäntä Tanska putosi 1. divisioonan A-lohkoon. Jos ottelu olisi edennyt jatkoajalle, Tanska olisi sen sijaan edennyt historiallisesti kisojen pudotuspeleihin.
Historia > Valmentajia

Joukkueen valmentajana on toiminut muun muassa Benjamin Hinterstocker ja hänen jälkeensä Christian Künastja Thomas Schädler. Nykyinen valmentaja on kanadalainen Jeff MacLeod.
Sijoitukset > Euroopan-mestaruuskisat

1989 – Pronssia (Länsi-Saksa)
1991 – 6.
1993 – 4.
1995 – 5.
1996 – 6.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskisat

1990 – 7. Länsi-Saksan joukkueena
1994 – 8.
1999 – 7.
2000 – 7.
2001 – 5.
2003 – Kisat peruttiin SARS-epidemian vuoksi.
2004 – 6.
2005 – 5.
2007 – 8.
2008 – 9.
2009 – 1. divisioona; 2.
2011 – 1. divisioona; 1.
2012 – 7.
2013 – 5.
2015 – 8.
2016 – 1. divisioona, A-lohko; 1.
2017 – 4.
2019 – 7.
2020 – Kisat peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2021 – 8.
2022 – 9.
2023 – 8.
2024 – 6.
Sijoitukset > Olympialaiset

2002 – 6.
2006 – 5.
2010 – 11. (karsiutui)
2014 – 6.*
*Saksan alkuperäinen sijoitus oli 7., mutta edellä olleen Venäjän joukkueen diskauksen myötä Saksa nousi 6:nneksi.
Sijoitukset > Maailmanranking

2003 – 6.
2004 – 6.
2005 – 5.
2006 – 5.
2007 – 5.
2008 – 7.
2009 – 10.
2010 – 11.
2011 – 10.
2012 – 8.
2013 – 7.
2014, helmikuu – 7.
2014, huhtikuu – 7.
2015 – 7.
2016 – 8.
2017 – 7.
2018, helmikuu – 7.
2018, huhtikuu – 8.
2019 – 9.
2020 – 8.
2021 – 8.
2022, helmikuu – 9.
2022, syyskuu – 10.
2023 – 9.
2024 – 9.
Tunnetuimpia pelaajia

Raffaela Wolf
Aiheesta muualla

Saksa nationalteamsoficehockeyssä (englanniksi)
Saksan jääkiekko
| --- | --- |
DEL: Adler Mannheim · Augsburger Panther · DEG Metro Stars · EHC München · Eisbären Berlin · ERC Ingolstadt · Grizzly Adams Wolfsburg · Hamburg Freezers · Iserlohn Roosters · Krefeld Pinguine · Kölner Haie · Nürnberg Ice Tigers · SERC Wild Wings · Straubing Tigers
DEL2: Bietigheim Steelers · Dresdner Eislöwen · Eispiraten Crimmitschau · ESV Kaufbeuren · EV Landshut · Fischtown Pinguins · Heilbronner Falken · Lausitzer Füchse · Ravensburg Tower Stars · EC Bad Nauheim · SC Riessersee · Starbulls Rosenheim
Oberliga Nord: Hannover Scorpions · EHC Timmendorfer Strand 06 · Hannover Indians · Rostock Piranhas · Hamburger SV · EC Harzer Falken · Adendorfer EC · Hamburg Crocodiles · GEC Ritter Nordhorn
Oberliga Ost: Icefighters Leipzig · Black Dragons Erfurt · Saale Bulls Halle · EHV Schönheide 09 · Tornado Niesky · FASS Berlin · Wild Boys Chemnitz · EHC Jondorfer Falken
Oberliga Süd: Selber Wölfe · EHC Freiburg · Tölzer Löwen · EHC Bayreuth · EHC Klostersee · EC Peiting · EV Füssen · Erding Gladiators · EV Regensburg · Deggendorf Fire · Blue Devils Weiden · Mighty Dogs Schweinfurt
Oberliga West: EC Kassel Huskies · ESC Moskitos Essen · Füchse Duisburg · Grefrather EG · Hammer Eisbären · Herner EV 2007 · Königsborner JEC · Löwen Frankfurt · Neusser EV · Ratinger Ice Aliens
Maajoukkue: Saksan jääkiekkomaajoukkue · Saksan naisten jääkiekkomaajoukkue · Saksan jääkiekkoliitto
Pakkalan Palloseura

| PPS |
| --- | --- |

Koko nimi:  Pakkalan Palloseura
Perustettu:  2006
Kaupunki:  Vantaa, Suomi
Kotikunta:  Vantaa
Kenttä:  Kartanonkosken Kenttä
Sarja:  Nelonen (2023)
Sarjataso:  6.
Värit:  punainen
Puheenjohtaja:  Marko Jakonen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pakkalan Palloseura (PPS) on vantaalainen vuonna 2006 perustettu jalkapalloseura.
Seuran miesten edustusjoukkue pelasi Nelosessa 2023 ja tippui kauden päätteeksi Vitoseen. Joukkueen edustusjoukkueen toiminta on siitä lähtien ollut pois toiminnasta. Miehissä seuralla on kaksi muuta joukkuetta. PPS/Old Stars joka pelaa Nelosessa ja PPS/Diablos Rojos joka pelaa kutosta.
Seuran naisten joukkue pelaa Naiset Harraste Kolmosta.
Seuralla on junioritoimintaa 5-vuotiaista B-junioreihin. PPS:llä on YJ joukkue Tikkurilan Palloseuran kanssa, joka pelaa valtakunnallista P17 ykköstä. Seuran 2010 syntyneiden joukkue nousi P14 Etelä-Liigan jatkosarjaan 2024 kevätkauden päätteeksi.
Pakkalan Palloseuran tunnettuja kasvatteja on Leo Walta.
Tessellaatio

Zellige-tyyppiset terrakottalaatat Marrakechissa muodostavat sivu sivua vasten asetettuja, säännöllisiä ja muita tessellaatioita.
M. C. Escherin taiteellisten tessellaatioiden kunniaksi seinälle Leeuwardeniin kiinnitetty rakennettu koristelaatta
Tessellaatio  merkitsee varsinaisesti tasopinnan peittämistä mosaiikkimaisesti tietyn muotoisilla laatoilla tai laatoiksi kutsutuilla kuvioilla siten, että laatat eivät ole osittainkaan päällekkäin eikä niiden väliin jää aukkoja. Matematiikassa tessellaation käsite voidaan yleistää myös kolmeen tai useampaankin ulottuvuuteen ja erilaisiin geometrioihin.
Jaksollisessa laatoituksessa eli tessellaatiossa sama kuvio toistuu säännöllisin välein. Yksinkertaisia tapauksia ovat säännölliset tessellaatiot, joissa laatat ovat yhteneviä säännöllisiä monikulmioita sekä puolisäännölliset (semiregulaariset) laatoitukset, joissa säännöllisiä laattoja on useamman muotoisia, mutta ne kohtaavat toisensa jokaisessa kulmassaan samalla tavalla. Jaksolliset laatoitukset voidaan ryhmitellä 17 tapettiryhmään. Laatoitusta, jossa sama kuvio ei toistu, sanotaan ei-jaksolliseksi. Aperiodisessa laatoituksessa käytetään pientä joukkoa erilaisia laattoja, jotka eivät voi muodostaa toistuvaa kuviota. Useampiulotteisessa geometriassa avaruuden täyttämistä kappaleilla tai hunajakennoilla sanotaan myös avaruuden tessellaatioksi.
Todellinen fyysinen tessellaatio on laatoitus, joka tehdään esimerkiksi sementoiduista keraamista neliöistä tai kuusikulmioita. Sellaisia käytetään usein koristekuvioina, mutta usein myös kestävinä ja vedenpitävinä pinnoitteina seinillä ja lattioilla. Historiallisesti tessellaatioita käytettiin antiikin Roomassa ja islamisessa taiteessa, esimerkiksi Alhambran palatsin koristeellisissa geometrisissa laatoituksissa. 1900-luvulla M. C. Escher käytti monissa teoksissaan taiteellisiin tarkoituksiin sekä tavallisia euklidisia että hyperboliseen geometriaan perustuvia tessellaatioita. Tessellaatioita esiintyy myös luonnossa: esimerkiksi mehiläisten hunajakennoissa esiintyy kuusikulmioista muodostuva tessellaatio.
Historia

Tessellaatioita käyttivät jo muinaiset sumerit vuoden 4000 eaa. aikoihin rakentaessaan savitiilistä koristeellisia seiniä.
Pienistä neliömäisistä laatoista tehdyt koristeelliset mosaiikkilaatoitukset, joista käytettiin nimitystä tessera, olivat antiikin aikana yleisiä. Joskus niissä oli geometrisia kuviointeja.
Vuonna 1619 Johannes Kepler tutki yhtenä ensimmäisistä tessellaatioita järjestelmällisesti. Teoksessaan Harmonices Mundi hn kirjoitti säännöllisistä ja semiregulaarisista tessellaatiosta. Hän oli mahdollisesti ensimmäinen, joka tutki ja selosti hunajakennojen ja lumihiutaleiden kuusikulmaisia muotoja.
Vuonna 1891 venäläinen kristallografi Jevgraf Fjodorov todisti, että jokainen tason jasollinen laatoitus kuuluu johonkin seitsemästätoista erilaisesta isometrioiden ryhmästä.  Fjodorovin työn katsotaan useinen merkinneen tessellaatioiden matemaattisen tutkimuksen alkua. Muita alan huomattavia tutkijoita ovat olleet Shubnikov ja Belov vuonna 1964 sekä Heinrich Heesch ja Otto Kienzle vuonna 1963
Historia > Sanan alkuperä

Latinassa sana tessella tarkoittaa pientä kuutiomaista saven, kiven tai lasin palasta, jota voidaan käyttää mosaiikkeihin. Alun perin sana tarkoittaa pientä neliötä ja johtuu neliötä tarkoittavasta sanasta tessera, joka aikoinaan lainattiin latinaan kreikasta ja on johdos kreikan kielen lukusanasta τέσσερα, neljä. Merkitykseltään sana vastaa arkikielen sanaa laatoitus, jolla viitataan tessellaatioiden usein lasitetusta savesta valmistettuihin sovelluksiin.
Yleiskatsaus

Kaksiulotteinen tessellaatio eli laatoitus on geometrian haara, joka tutkii sitä, miten laatoiksi kutsutut muodot voidaan järjestää annettujen sääntöjen mukaan siten, että niiden väliin ei jää aukkoja. Nämä säännöt voidaan vaihdella. Tavallisimmin edellytetään, että laattojen väliin ei jää aukkoja eikä minkään laatan kärki sijaitse keskellä toisen laatan sivua.  Esimerkiksi tiiliä yhteen muurattaessa käytetyt limitykset eivät viimeksi mainittua ehtoa täytä. Sen sijaan esimerkiksi jäljempänä käsitellyt säännölliset tessellaatiot täyttävät tämän ehdon.
Yleiskatsaus > Säännölliset tessellaatiot

Säännölliset tessellaatiot. Vasemmalla kolmioista, keskellä neliöistä, oikealla kuusikulmioista muodostuva tessellaatio.
Säännöllinen tessellaatio on laatoitus, jossa taso täytetään yhtenevillä säännöllisillä monikulmioilla ja jossa jokaisessa kärkipisteessä, joissa laatat kohtaavat toisensa, niiden sivut muodostavat yhtä suuret kulmat.  Ainoat säännölliset monikulmiot, joista tällainen laatoitus voidaan muodostaa, ovat tasasivuiset kolmiot, neliöt ja säännölliset kuusikulmiot. Kutakin niistä voidaan sijoittaa yhtenevinä kopiona tasoon loputtomasti niin, että ne peittävät koko tason. Neliöistä muodostuva säännöllinen tessellaatio on samanlainen yksinkertainen ruudukko, joka esiintyy esimerkiksi tavallisella ruutupaperilla.
Yleiskatsaus > Muita tessellaatioita

Jos asetettuja vaatimuksia muutetaan, tessellaatioita voidaan muodostaa hyvin monen tyyppisiä. Esimerkiksi on olemassa neljä tyyppiä puolisäännöllisiä tessellaatioita, jotka muodostuvat useammasta kuin yhdestä lajista säännöllisiä monitahokkaita mutta joissa monikulmiot silti kohtaavat toisensa samalla tavalla joksisessa kärjessä. Epäsäännöllisiä tessellaatiota voidaan tehdä myös esimerkiksi viisikulmioista, polyominoista ja melkein mistä tahansa geometrisista muodoista. Taiteilija M. C. Escher tuli kuuluisaksi epäsäännöllisten kuvioiden muodostamista tessellaatioista, joiden laatat olivat usein eläinten tai muiden luonnon kohteiden muotoisia.  Valitsemalla eri muotoisille laatoille eri värejä voidaan saada aikaan hyvinkin erikoisia kuvioita, joilla voidaan koristella fyysisiä pintoja kuten kirkkojen lattioita.