stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kovda Aktiebolag

Kovda Aktiebolag oli ruotsalainen Venäjän puolella Vienan Karjalassa ja Suomen puolella Kuusamossa 1900-luvun alussa toiminut puutavarayhtiö. Yhtiön takana oli aluksi englantilainen Strand Wood Company sekä sen alaisuudessa toiminut sundsvallilainen yhtiö Strand-Sörvik Ab. Yhtiö ja Strand-Sörvik Ab ajautuivat konkurssiin 1901 ja yhtiö järjestettiin uudelleen englantilaisten toimesta nimellä Murman Coast Company. Tämäkin joutui sitten talousvaikeuksiin ja yhtiön Koudassa omistama sahalaitos siirtyi 1904 sundsvallilaisten liikemiesten konsuli Henrik Åslundin ja Arendt Berggrenin omistukseen. Sahan toiminta saatiin samalla lopulta kannattavaksi. Kun Vienanmeren rannikon metsät vähenivät yhtiö alkoi keskittää tukkien hankintaa Suomen puolelle Kuusamon metsiin niin että 1910-luvulla jo kolme neljäsosaa tukeista ostettiin Suomen valtion Oulussa pitämistä huutokaupoista. Suomen puolelta tukkeja ostivat myös Koudassa sahalaitokset omistaneet Charles Stewart ja N. Rusanoff ja poika. Kaikki kolme yhtiötä hankkivat tukkinsa Suomen puolelta Oulankajoen ja Ala-Kitkan alueelta josta ne saattoi uittaa itään Venäjän puolelle.
Kovda Aktiebolag osti hakkuuoikeuksia Suomen puolelta Kuusamon metsistä ja uitti puut Venäjän puolelle itään virtaavia vesistöjä pitkin ensin Pääjärvelle ja sitten Koutajokea pitkin Vienanmeren rannikolle. Uittoa varten yhtiö rakensi uittorännit Kiutakönkäälle ja Auttijoenkoskeen. Suomen itsenäistymisen ja Venäjän rajan sulkeutumisen jälkeen 1918 yhtiön tukit ruuhkautuivat Kuusamon Tavajokeen vuosikausiksi. Kesällä 1920 yhtiö yritti vielä uittaa 32 000 tukin sumaa itään mutta kun yhtiö ei ollut hankkinut Suomesta uittolupaa eikä maksanut tullimaksuja Suomen valtio takavarikoi uittamatta jääneet 27 000 tukkia ja haastoi yhtiön paikallisen edustajan oikeuteen. Takavarikoidut tukit oli tarkoitus myydä huutokaupalla mutta sammaloitunut tukkisuma on edelleen rajavyöhykkeellä Venäjän puolella sijaitsevassa Tavajoessa.
Yhtiöllä oli Vienanmeren rannalla Koudassa 1900-luvun alussa rakennettu kuusiraaminen sahalaitos jonka vuosituotanto oli 9 000 standarttia ja työväkeä oli 250 henkilöä. Koudan satamasta vietiin ulkomaille sahatavaraa ja tuotiin muun muassa kivihiiltä. Venäjän vallankumouksen puhjettua Koudassa toimineiden sahojen toiminta tyrehtyi raaka-aine- ja rahoitusongelmiin sekä lakkoihin ja levottomuuksiin. Kovda Aktiebolagin entinen saha oli 1920-luvulla kuitenkin edelleen toiminnassa Koudan saha n:o 45:n nimellä, nyt metsätrusti Saverrolesin, myöhemmin Karellesin omistamana. Nykyisin Koudassa ei ole enää ollut sahateollisuutta vuosikymmeniin.
Koripallo kesäolympialaisissa 1976

Koripallo
Vuoden 1976 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 18. – 27. heinäkuuta 1976 Centre Étienne Desmarteaussa ja Montreal Forum'ssa Montrealissa. Tämä oli yhdeksäs kerta, kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa virallisena lajina. Mukana oli 213 osanottajaa 13 eri maasta.
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  YhdysvallatPhil Ford Steve Sheppard Adrian Dantley Walter Davis Quinn Buckner Ernie Grunfeld Kenny Carr Scott May Tate Armstrong Tom LaGarde Philip Hubbard Mitch Kupchak |  JugoslaviaBlagoje Georgievski Dragan Kićanović Vinko Jelovac Rajko Žižić Željko Jerkov Andro Knego Zoran Slavnić Krešimir Ćosić Damir Šolman Žarko Varajić Dražen Dalipagić Mirza Delibašić |  NeuvostoliittoVladimir Arzamaskov Aleksandr Salnikov Valeri Miloserdov Alžan Žarmuhamedov Andrei Makejev Ivan Jedeško Sergei Belov Vladimir Tkatšenko Anatoli Myškin Mikheil Korkia Aleksandr Belov Vladimir Žigili |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  NeuvostoliittoAngelė Rupšienė Tatjana Zaharova-Nadirova Raisa Kurvjakova Olga Bariševa Tatjana Ovetškina Nadežda Šuvajeva Uljana Semenova Nadežda Zahrarova Nelli Ferjabnikova Olga Suharnova Tamāra Dauniene Natalja Kilmova |  YhdysvallatCindy Brogdon Susan Rojcewicz Ann Meyers Lusia Harris Nancy Dunkle Charlotte Lewis Nancy Lieberman Gail Marquis Patricia Roberts Mary Anne O'Connor Pat Summitt Juliene Brazinski Simpson |  BulgariaNadka Goltševa Penka Metodieva Petkana Makaveeva Snežana Mihailova Krasimira Gjurova Krasimira Bogdanova Todorka Jordanova Diana Dilova Margarita Štărkelova Marija Stojanova Gergina Skerlatova Penka Stojanova |
Lopputulokset > Miehet

| Sija | Maa |
| --- | --- |
:  Yhdysvallat
:  Jugoslavia
:  Neuvostoliitto
4.:  Kanada
5.:  Italia
6.:  Tšekkoslovakia
7.:  Kuuba
8.:  Australia
9.:  Puerto Rico
10.:  Meksiko
11.:  Japani
12.:  Egypti
Lopputulokset > Naiset

| Sija | Maa |
| --- | --- |
:  Neuvostoliitto
:  Yhdysvallat
:  Bulgaria
4.:  Tšekkoslovakia
5.:  Japani
6.:  Kanada
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 2. |  Neuvostoliitto | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 3. |  Jugoslavia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4. |  Bulgaria | 0 | 0 | 1 | 1 |
Kurt Wikstedt

Kurt Åke Wikstedt (22. joulukuuta 1920 Tammisaari – 2. syyskuuta 2011 Kauniainen) oli suomalainen teollisuusneuvos.
Kurt Wikstedtin vanhemmat olivat tilanhoitaja Knut Emil Wikstedt ja Agda Aurora Segerman ja puolisot vuodesta 1953 Liisa Anneli Kauranen ja vuodesta 1999 Kirsti Elina Ritaila. Wikstedt oli koulutukseltaan diplomi-insinööri ja sotilasarvoltaan reservin majuri. Hän palveli tulenjohtajana jatkosodan vuoden 1944 suurtaisteluissa Raskas patteristo 17:n tulenjohtajana Karjalan kannaksella ja Viipurissa.
Wikstedt tuli Suomen Kaapelitehdas Oy:n elektroniikkaosaston johtoon vuonna 1962. Nokian syntyessä vuonna 1967 Wikstedt ryhtyi johtamaan uutta teollisuusryhmää Nokia Elektroniikkaa. Hän johti teollisuusryhmää sen myydessä suomalaisille pankeille tietokonejärjestelmiä ja tuodessa markkinoille MikroMikko-tietokoneita.
Wikstedt kannatti Nokian liiketoiminnan kehittämisessä ammattielektroniikkaan panostamista vastustaen televisioliiketoimintaan panostamista kokien kuitenkin tappion. Aiemmin 1970-luvulla hän oli mukana radiopuhelimiin liittyvän toiminnan kehittämisessä mm. solmittaessa Saloran kanssa yhteistyösopimusta vuonna 1975, joka johti muutamaa vuotta myöhemmin Mobiran syntyyn.
Korteniemi

Korteniemi voi tarkoittaa seuraavia:
Korteniemen perinnetila Liesjärven kansallispuistossa
Sukunimi

Jarmo Korteniemi, planeettatutkija Oulun yliopistossa
Matti Korteniemi (s. 1955), Lapin vihreiden puheenjohtaja
Ossi Korteniemi (1939–2002), Suomen Keskustan kansanedustaja
Salomon Korteniemi (myös "Kortetniemi"), hallilaisten johtaja Amerikan lestadiolaisudessa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Korteniemi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kylvölannoitin

Fiat-traktorin nostolaitteisiin kiinnitetty Nordsten Combi-matic kylvölannoitin
Kylvölannoitin on kylvökone, johon on liitetty siemensäiliöiden rinnalle myös lannoitesäiliö, jotta kylvettäessä maahan saadaan siementen lisäksi levitettyä myös lannoiterakeet eikä näin ollen kylvön jälkeen enää tarvitse erikseen lannoittaa. Tämän menetelmän käyttö on vakiintunut Suomessa, joten kylvökoneet ovat samalla myös kylvölannoittimia, minkä vuoksi kylvölannoittimista puhuttaessa viitataan yleisesti vain kylvökoneeseen.
Kylteri (vaate)

Kustaa II Aadolfin kylteri vuodelta 1627.
Kylteri eli költeri on historiallinen tavallisesti hirvennahasta valmistettu takki. Sitä käytettiin 1600-luvun alussa haarniskan alla ja asukokonaisuus korvasi rengashaarniskan. Myöhemmin kylteriin pukeuduttiin myös ilman haarniskaa, ja sellaisena se oli tyypillinen ja luonteenomainen asu 1600-luvun ruotsalaiselle ja suomalaiselle ratsuväelle.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1983–1984

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1983–1984 Tampereen Pyrintö voitti seuran seitsemännen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Lappeenrannan NMKY ja pronssia Helsingin NMKY. Tampereen Pyrintö voitti loppuottelusarjan voitoin 2-1.
Runkosarjassa 12 joukkuetta pelasivat kahteen kuuden joukkueen lohkoon jaettuna kaksinkertaiset alkusarjat. Molempien lohkojen kolme parasta joukkuetta selvisivät ylempään loppusarjaan ja kolme viimeistä jatkoivat alempaan loppusarjaan. Myös molemmat loppusarjat pelattiin kaksinkertaisina sarjoina. Alemman loppusarjan viimeinen joukkue putosi SM-sarjasta, kaksi seuraavaa pelasi karsintasarjassa ja sarjan voittaja Lappeenrannan NMKY pelasi ylemmän loppusarjan viimeistä Lahden Sampoa vastaan yhden ottelun viimeisestä pudotuspelipaikasta.
Ylemmän loppusarjan kaksi parasta selvisivät suoraan pudotuspelien välieriin, kun sijoille 3-6 sijoittuneet joukkueet pelasivat ensin puolivälierät. Välierissä puolivälierien voittajat saivat vastaansa ylemmän loppusarjan voittajan Tampereen Pyrinnön ja toiseksi sijoittuneen Helsingin NMKY:n. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.
SM-sarjasta putosivat Helsingin Jyry ja Turun Riento. Seuraavaksi kaudeksi SM-sarjapaikan ansaitsivat Forssan Alku sekä Hyvinkään Tahko.
Runkosarja > Itälohko

| --- | --- |
: Ylempään loppusarjaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | Pist |
| Helsingin NMKY | 10 | 9 | 1 | 18 |
| Scotch Team | 10 | 7 | 3 | 14 |
| Lahden Sampo | 10 | 5 | 5 | 10 |
| Lappeenrannan NMKY | 10 | 5 | 5 | 10 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 10 | 4 | 6 | 8 |
| Helsingin Jyry | 10 | 0 | 10 | 0 |
Runkosarja > Länsilohko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | Pist |
| Tampereen Pyrintö | 10 | 10 | 0 | 20 |
| Nokian Urheilijat | 10 | 8 | 2 | 16 |
| Karhun Pojat | 10 | 6 | 4 | 12 |
| Helsingin TeMPo | 10 | 3 | 7 | 6 |
| Turun Riento | 10 | 2 | 8 | 4 |
| Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 10 | 1 | 9 | 2 |
Runkosarja > Ylempi loppusarja

| --- | --- |
: Suoraan välieriin
: Pudotuspelikarsintaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | Pist |
| Tampereen Pyrintö | 10 | 7 | 3 | 14 |
| Helsingin NMKY | 10 | 7 | 3 | 14 |
| Scotch Team | 10 | 5 | 5 | 10 |
| Nokian Urheilijat | 10 | 5 | 5 | 10 |
| Karhun Pojat | 10 | 3 | 7 | 6 |
| Lahden Sampo | 10 | 3 | 7 | 6 |
Runkosarja > Alempi loppusarja

| --- | --- |
: Pudotuspelikarsintaan
: Karsintasarjaan
: I-divisioonaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | Pist |
| Lappeenrannan NMKY | 10 | 9 | 1 | 18 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 10 | 6 | 4 | 12 |
| Helsingin TeMPo | 10 | 6 | 4 | 12 |
| Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 10 | 4 | 6 | 8 |
| Turun Riento | 10 | 4 | 6 | 8 |
| Helsingin Jyry | 10 | 1 | 9 | 2 |
Karsinta viimeisestä pudotuspelipaikasta
Lahden Sampo - Lappeenrannan NMKY 61:77
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelut | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   |   |   |   |   |   | 1 |  Tampereen Pyrintö | 2 |   |  |  |  |  |
|   | 3 |  Scotch Team | 0 |   |   | 4 |  Nokian Urheilijat | 0 |   |   |  |  |  |
|   | 7 |  LrNMKY | 2 |   |   |   |   |   |   |   | 1 |  Tampereen Pyrintö | 2 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 7 |  LrNMKY | 1 |
|   |   |   |   |   |   | 2 |  Helsingin NMKY | 0 |   |   |  |  |  |
|   | 4 |  Nokian Urheilijat | 2 |   |   | 7 |  LrNMKY | 2 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | 5 |  Karhun Pojat | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |  Helsingin NMKY | 2 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |  Nokian Urheilijat | 0 |
Koverinjärvi

| Koverinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°45′00″N, 23°35′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Salmijärvi 
Järvinumero:  35.315.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129 m  
Rantaviiva:  0,986 km  
Pinta-ala:  2,753 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoverinjärvi 
Koverinjärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Pengon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Ylijoen valuma-alueeseen (35.315) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy.
Kotojärvi (Myrskylä)

| Kotojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Myrskylä
Koordinaatit:  60°35′00″N, 25°48′34″E
Järvinumero:  17.006.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  37,3 m 
Rantaviiva:  3,04 km 
Pinta-ala:  0,23 km² 
Tilavuus:  322 000 m³ 
Keskisyvyys:  1,45 m 
Suurin syvyys:  2,85 m 
 fiKotojärvi 
Kotojärvi (ruots. Hemträsket) on matala ja rehevä järvi Myrskylän eteläosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 23,3 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 66 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 22 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Kotojärven pituus lounaasta koilliseen on 1,1 kilometriä. Itärannan Suviniemi jakaa altaan pohjoiseen ja eteläiseen osaan. Järvi kapenee voimakkaasti eteläosastaan ja muuttuu soiseksi. Järvi on matala ja sitä on kunnostettu. Vain noin viidennes sen pinta-alasta on vähintään kaksi metriä syvä. Kotojärven itärannalla on peltomaata, länsiranta on metsäistä ja kohoaa noin 65 metriä merenpinnan yläpuolelle. Kotojärven länsirannalta lähtee laskuoja länteen kohti Tankvallinojaa, joka virtaa länteen Ilolanjokeen, joka puolestaan virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen.
Kotojärven vesitilavuus on 322 000 kuutiometriä eli 322 miljoonaa litraa. Se on seitsemänneksi laajin Myrskylän viidestätoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.
Kotojärvi (17.006.1.002) kuuluu Tankvallinojan valuma-alueeseen (17.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Ilolanjoen vesistössä (17). Tankvallinojan alueen muut järvet ovat Valkjärvi ja Pimijärvi.
Suomen kuudestatoista Kotojärvestä Myrskylän Kotojärvi on viidenneksi laajin.
Kuriiri (elokuva)

Kuriiri-nimisiä elokuvia ovat seuraavat:
Kuriiri (The Courier), brittiläis-yhdysvaltalainen historiallinen jännityselokuva vuodelta 2020
Kuriiri, suomalainen historiallinen draamaelokuva vuodelta 2021
Wallander: Kuriiri (Wallander: Kuriren), ruotsalainen rikoselokuva vuodelta 2009
Kuriiri (Outta Time), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2002
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuriiri (elokuva)”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kotojärvi (Pornainen)

| Kotojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pornainen
Koordinaatit:  60°26′45″N, 25°24′23″E
Järvinumero:  19.008.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  24,2 m 
Rantaviiva:  9,7 km 
Pinta-ala:  1,48 km² 
Tilavuus:  0,0048 km³ 
Keskisyvyys:  3,3 m 
Suurin syvyys:  8 m 
 fiKotojärvi 
Kotojärvi on matalahko ja rehevöitynyt järvi Pornaisten eteläosassa Keski-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Helsingin keskustasta on 39 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Kotojärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,3 kilometriä. Pääaltaan länsiosasta työntyy etelään 900 metriä pitkä lahti. Järven itäosan ilmettä hallitsee noin seitsemän hehtaarin laajuinen Kotojärvensaari, jonka korkein kohta kohoaa 20 metriä järven pinnan yläpuolella. Kotojärven luusua eli paikka, josta järven vesi suuntaa alavirtaan, sijaitsee järven kaakkoiskolkassa. Siitä alkaa mutkainen Isonniitynoja, joka virtaa etelään kohti Mustijokea, joka virtaa etelään ja laskee Suomenlahteen. Kotojärveä ympäröi kulttuurimaisema, metsämaata on etenkin järven etelärannan Kivisniemellä, joka kohoaa noin 40 metriä järven pinnan yläpuolelle.
Kotojärven länsipuoliskolla sijaitsee laaja kuudesta kahdeksaan metriä syvä alue. Syvin kohta sijaitsee Kivisniemen jyrkähkön rannan tuntumassa järven keskivaiheilla. Kotojärven vesitilavuus 4 802 000 kuutiometriä. Perimätiedon mukaan järven pintaa laskettiin 1920- ja 1930-luvuilla noin 0,7 metriä louhimalla kaakkoiskolkan laskuojan pohjaa.
Kotojärvi on rehevöitynyt. Laskuojaan tehtyjen muutosten seurauksena sen pinnankorkeus vaihtelee voimakkaasti sademääristä ja vuodenajasta riippuen. Kuivina kausina veden pinta laskee laskuojan pinnan tasalle, jolloin veden lämpötila nousee nopeasti, rantakasvillisuus mätänee ja alkaa haista. Rehevöitymisen seurauksiin kuuluu myös roskakalakannan lisääntyminen ja arvokalojen vähentyminen.
Kotojärvi (19.008.1.001) kuuluu Isonniitynojan valuma-alueeseen (19.008), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Mustijoen vesistössä (19). Isonniitynojan alueeseen kuuluu Kotojärven ohella Ruokijärvi, joka sijaitsee runsaat kaksi kilometriä Kotojärveltä koilliseen.
Kotojärvi on Isojärven jälkeen laajin Pornaisten seitsemästä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä ja laajin kokonaan Pornaisissa sijaitseva järvi.
Pornaisten Kotojärvi on laajin Suomen kuudestatoista saman nimisestä vakavedestä. Kotojärvi on yleinen järven nimi Uudellamaalla: Mäntsälässä sijaitsee kolme Kotojärveä ja Lohjalla kaksi.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1982–1983

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1982–1983 Tampereen Pyrintö voitti seuran kuudennen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Playhonka ja pronssia Helsingin NMKY. Tampereen Pyrintö voitti loppuottelusarjan voitoin 2-1.
Runkosarjassa 12 joukkuetta pelasivat kahteen kuuden joukkueen lohkoon jaettuna kaksinkertaiset alkusarjat. Molempien lohkojen kolme parasta joukkuetta selvisivät ylempään loppusarjaan ja kolme viimeistä jatkoivat alempaan loppusarjaan. Myös molemmat loppusarjat pelattiin kaksinkertaisina sarjoina. Alemman loppusarjan viimeinen joukkue putosi SM-sarjasta, kaksi seuraavaa pelasi karsintasarjassa ja sarjan voittaja Lappeenrannan NMKY pelasi ylemmän loppusarjan viimeistä Karhun Poikia vastaan yhden ottelun viimeisestä pudotuspelipaikasta.
Ylemmän loppusarjan kaksi parasta selvisivät suoraan pudotuspelien välieriin, kun sijoille 3-6 sijoittuneet joukkueet pelasivat ensin puolivälierät. Välierissä puolivälierien voittajat saivat vastaansa ylemmän loppusarjan voittajan Tampereen Pyrinnön ja toiseksi sijoittuneen Playhongan. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.
SM-sarjasta putosivat Raholan Pyrkivä Tampereelta ja Pandat Helsingistä. Seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan nousivat Helsingin Jyry sekä Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat Jyväskylästä.
Runkosarja > Itälohko

| --- | --- |
: Ylempään loppusarjaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | Pist |
| Lahden Sampo | 10 | 9 | 1 | 18 |
| Karhun Pojat | 10 | 8 | 2 | 16 |
| Helsingin NMKY | 10 | 7 | 3 | 14 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 10 | 3 | 7 | 6 |
| Työväen Maila-Pojat | 10 | 2 | 8 | 4 |
| Lappeenrannan NMKY | 10 | 1 | 9 | 2 |
Runkosarja > Länsilohko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | Pist |
| Tampereen Pyrintö | 10 | 9 | 1 | 18 |
| Playhonka | 10 | 9 | 1 | 18 |
| Nanso | 10 | 6 | 4 | 12 |
| Turun Riento | 10 | 4 | 6 | 8 |
| Pandat | 10 | 1 | 9 | 2 |
| Raholan Pyrkivä | 10 | 1 | 9 | 2 |
Runkosarja > Ylempi loppusarja

| --- | --- |
: Suoraan välieriin
: Pudotuspelikarsintaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | Pist |
| Tampereen Pyrintö | 10 | 7 | 3 | 14 |
| Playhonka | 10 | 6 | 4 | 12 |
| Helsingin NMKY | 10 | 5 | 5 | 10 |
| Nanso | 10 | 5 | 5 | 10 |
| Lahden Sampo | 10 | 4 | 6 | 8 |
| Karhun Pojat | 10 | 3 | 7 | 6 |
Runkosarja > Alempi loppusarja

| --- | --- |
: Pudotuspelikarsintaan
: Karsintasarjaan
: I-divisioonaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | Pist |
| Lappeenrannan NMKY | 10 | 8 | 2 | 16 |
| Työväen Maila-Pojat | 10 | 7 | 3 | 14 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 10 | 6 | 4 | 12 |
| Turun Riento | 10 | 6 | 4 | 12 |
| Pandat | 10 | 3 | 7 | 6 |
| Raholan Pyrkivä | 10 | 0 | 10 | 0 |
Karsinta viimeisestä pudotuspelipaikasta
Karhun Pojat - Lappeenrannan NMKY 71:55
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelut | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   |   |   |   |   |   | 1 |  Tampereen Pyrintö | 2 |   |  |  |  |  |
|   | 3 |  Helsingin NMKY | 2 |   |   | 4 |  Nanso | 0 |   |   |  |  |  |
|   | 6 |  Karhun Pojat | 1 |   |   |   |   |   |   |   | 1 |  Tampereen Pyrintö | 2 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |  Playhonka | 1 |
|   |   |   |   |   |   | 2 |  Playhonka | 2 |   |   |  |  |  |
|   | 4 |  Nanso | 2 |   |   | 3 |  Helsingin NMKY | 1 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | 5 |  Lahden Sampo | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |  Helsingin NMKY | 2 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |  Nanso | 0 |
Kymenkartanon läänin voutikunta

Kymenkartanon läänin voutikunnan perusti Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa vuonna 1556. Voutikunnan hallintopaikka oli Kyminkartano. Voutikunnan alueeksi vakiintui 1560-luvulla silloiset Pyhtää (Pyhtää ja Ruotsinpyhtää), Elimäen neljännes (Elimäki ja Anjala), Vehkalahti (Vehkalahti ja Sippola), Valkealan lounaisosat ja Virolahti (Virolahti ja Miehikkälä). Paikallishallinnon uudistuksessa 1634 se muutettiin voutikunnasta kihlakunnaksi.
Voutikunnalla ei ole hallinnollista suoraa yhteyttä vuosina 1776–1831 toimineeseen Kymenkartanon lääniin, mutta Kymenkartanon läänin voutikunta  oli myöhemmän Kymenkartanon läänin henkinen ja hallinnollinen perusta.
Koveri (Asikkala)

| Koveri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°17′43″N, 25°45′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Hankolammi 
Järvinumero:  14.141.1.040
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,938 km  
Pinta-ala:  1,908 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoveri 
Koveri  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Kalkkisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähialueeseen (14.141) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy.