stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vatikaanin obeliski
Historia

Plinius vanhemman mukaan obeliskin olisi pystyttänyt Egyptiin Neonkoreos, Sesostriksen poika. Tämännimisestä henkilöstä ei tiedetä enempää, mutta Sesostris tarkoittanee jotakuta Senusret-nimisistä 12. dynastian faraoista. Nykykäsityksen mukaan alkuperäinen pystyttäjä oli farao Amenemhet II ja obeliski sijaitsi alkuaan Heliopoliissa. Kun Egypti oli liitetty Rooman valtakuntaan, Octavianus (myöhempi keisari Augustus) siirrätti obeliskin Aleksandriaan.
Obeliski siirrettiin Roomaan keisari Caligulan määräyksestä vuosien 37 ja 41 välisenä aikana. Se kuljetettiin Välimeren poikki tarkoitusta varten rakennetulla 80-metrisellä laivalla, joka sen jälkeen upotettiin Ostian satamaan uuden majakan perustaksi. Samalla tuotiin myös toinen obeliski, joka kuitenkin hajosi kuljetuksen aikana. Obeliski pystytettiin keskelle areenaa (circus), jonka Caligula rakennutti Vaticanus-kukkulan luo. Areena valmistui vasta keisari Neron aikana ja se tunnetaan Neron sirkuksena. Se purettiin myöhemmin Konstantinuksen basilikan tieltä, mutta obeliski jäi vielä pitkäksi aikaa alkuperäiselle paikalleen kirkon eteläpuolelle. Obeliskin vanha sijaintipaikka on nykyään Piazza dei Protomartiri Romani -niminen aukio Vatikaanin suljetulla alueella.
Obeliski siirrettiin nykyiselle paikalleen paavi Sixtus V:n määräyksestä Pietarinkirkon rakentamisen aikana vuonna 1586. Arkkitehti Domenico Fontanan suunnittelema siirto alkoi 30. huhtikuuta 1586, ja siihen tarvittiin 800 työmiestä ja 140 hevosta. Fontana käytti hankkeeseen 13 kuukautta. Obeliskin huipulla siihen saakka ollut, auringonjumalaa edustanut ontto, piikkikärkinen pallo korvattiin ristillä. Huhun mukaan pallon sisällä olisi säilytetty Julius Caesarin tuhkia, mutta pallo osoittautui tyhjäksi. Obeliskiin lisättiin ristin ohella muita veistoskoristeluja, jotka esittävät Sixtuksen vaakunan aiheita: leijonia ja kolmea vuorta. Ristiin kätkettiin 1700-luvulla väitetty pyhän ristin pyhäinjäännös.
Kuvaus

Vatikaanin obeliski on 25,3 metriä korkea, jalustoineen 33,56 metriä. Se on toiseksi suurin Roomassa sijaitsevista 13:sta egyptiläisestä ja antiikin aikaisesta obeliskista; suurin on Lateraanikirkon luona oleva Lateraaniobeliski. Vatikaanin obeliski on punaista graniittia. Se painaa 330 tonnia, josta jalustan paino on 175 tonnia.
Obeliski on ellipsinmuotoisen Pietarinaukion keskipisteessä, ja sen pohjois- ja eteläpuolilla ellipsin polttopisteissä on Gian Lorenzo Berninin suunnittelemat suihkulähteet. Obeliskin itä- ja länsisivulla on edelleen näkyvissä piirtokirjoitus, jonka mukaan se on omistettu Caligulan edeltäjille, Augustukselle ja Tiberiukselle: DIVO CAESARI DIVI IULII F AUGUSTO, TI CAESARI DIVI AUGUSTI F AUGUSTO SACRUM (”Pyhitetty jumalalliselle Caesar Augustukselle, jumalallisen Juliuksen pojalle [ja] Tiberius Caesar Augustukselle, jumalallisen Augustuksen pojalle”). Obeliskin jalustassa on paavien aikana lisättyjä piirtokirjoituksia. Obeliski ei sisällä egyptiläisiä hieroglyfejä.
Obeliskin huipulla vuoteen 1586 ollut metallipallo on nykyään Palazzo dei Conservatorin museossa.
Kuvagalleria

Piirros obeliskin siirtämisestä vuonna 1586.
Obeliskin huipulla oleva risti.
Obeliskin huipulla vuoteen 1586 ollut metallipallo, jota väitettiin Julius Caesarin tuhkien säilytyspaikaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vatikaanin obeliski Wikimedia Commonsissa
Lähikuva obeliskin jalustasta.
Salajärven Linnakallio

| Salajärven Linnakallio> Sijainti |
| --- | --- |
 Salajärven Linnakallio
Koordinaatit:  61.00514995°N, 25.96761062°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Lahti
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  rautakausi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Salajärven Linnakallio eli Kalkkolan linnavuori on Päijät-Hämeessä Lahden Nastolan Immilän kylän lähellä sijaitseva linnavuori.
Linnakallio

Linnakallio sijaitsee Nastolan kirkosta 6,7 kilometriä pohjoiskoilliseen Salajärven itärannalla. Metsäinen mäki kohoaa vajaa 20 metriä Salajärven vedenpintaa korkeammalle. Mäen järvenpuolinen sivu on jyrkkä ja rantaa seuraa ylempänä pitkä jyrkänne. Muissa kuin lännen suunnassa ovat rinteet loivia. Pohjoissivulla onkin 15–18 metriä pitkä kivivallin jäännökset. Valli on paikoin jopa 5 metriä leveä ja sitä on pengottu jonkin verran. Etelän suunnassa on myös loivaa rinnettä, mutta siellä kivivalliksi tulkittavaa kivikkoa on heikommin näkyvillä. Noin 100 metriä koilliseen pellolla sijaitsee entinen lähde. Mäen alarinteeseen on rakennettu pohjois- ja eteläpuolelle tie ja vapaa-ajan asuntoja.
Tutkimuksia

Muinaislinnalla ei ole tehty arkeologisia kaivauksia eikä sieltä ole esinelöytöjä. Kohdetta on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1971 (Oiva Keskitalo), 1998 (Hannu Poutiainen) ja 2002 (Mirja Miettinen).
Vartiomoottorivene 2

| VMV-2 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Abeking & Rasmussen, Bremen
Poistui palveluskäytöstä:  14. marraskuuta 1950
Tekniset tiedot
Uppouma:  30 t
Pituus:  23,5 m
Leveys:  4,2 m
Syväys:  1 m
Koneteho:  Maybach V-12 -moottori 560 hv risteilymoottori: 100 hv
Nopeus:  25 solmua
Miehistöä:  8
Aseistus
Aseistus:  1 × Madsen 20 mm
Vartiomoottorivene 2 (VMV 2) oli Suomen merivartiolaitoksen vartiomoottorivene.
Valmistus

Vartiomoottoriveneiden toisessa tilausvaiheessa sisäministeriö tilasi 25. tammikuuta 1930 insinööri Jaakko Rahkolan suunnitteleman aluksen Saksasta Bremenistä Abeking & Rasmussenilta. Se valmistui sopimuksen mukaisesti 10. kesäkuuta. Ensimmäisenä tilattu vene oli kuitenkin myöhästynyt, joten vene sai toisen numeron. Aluksen voimanlähteenä oli kaksi 550-570 hevosvoiman Maybach-bensiinimoottoria, joiden piti mahdollistaa 25 solmun huippunopeus. Lisäksi veneessä oli 60-100 hevosvoiman risteilymoottori. Hinnaksi sovittiin runsaat miljoona markkaa.
Palvelus

Vartiolaiva Merikotka takavarikoi 14. lokakuuta 1933 englantilaiset pirtuemälaivat Atlantican ja kolmimastokuunari Omarin. Kun Omaria aiottiin ryhtyä siirtämään Helsinkiin, paikalle ilmestyikin kaksi kertaa vartiolaivaa suurempi salakuljetusalus s/s Relly, joka yritti ajaa vartiolaivan kahdesti upoksiin. Lisäksi alukselta avattiin pistooleilla ja parilla kiväärillä kiivas tuli viranomaisia vastaan. Nämä vastasivat tuleen kivääreillä ja yhdellä Bergmann-konepistoolilla. Viranomaisista ei haavoittunut kukaan, salakuljettajista muutama.
Tilanteesta kehittyi käsiaseilla ja laivanohjailulla käyty mutkikas kaksintaistelu, jossa vartiolaivan päällikön merikapteeni Tybeckin selkeästi parempi merimiestaito auttoi selviämään, kunnes VMV 2 ehti hätiin ja vartioveneen avatessa keulatykillä tulen oli salakuljettajien pakko antautua.
Alus oli sotien aikana vuosina 1939–1940 sukellusvenehävittäjälaivueessa, vuonna 1941 varmistuslaivueessa ja vuosina 1942–1944 1. vartiomoottorivenelaivueessa.
Alus poistettiin loppuun käytettynä miinanraivauskauden päätyttyä vuonna 1950. Sotakulutus mukaan laskettuna runsaasti yli kaksi kertaa myöhemmin kuin alun perin hankittaessa suunniteltiin. Eduskunnan lähetekeskustelussa alusten hankinnasta päätettäessä käyttöajaksi vaadittiin kymmenen vuotta, mistä väännettiinkin kaikkein pisimpään. Merivartiolaitos olisi kelpuuttanut lyhyemmänkin ajan eli nämä "Kallion kanuunapaatit", kuten kansanedustaja Jaakko Ikola keskustelussa niitä pääministerin mukaan kutsui, tuottivat jopa monin kerroin voittoakin siihen nähden, mitä niistä maksettiin.lähde tarkemmin?-->
Sloane Street

Knightsbridgen metroaseman sisäänkäynti Sloane Streetin varrella.
Sloane Street on Knightsbridgestä Sloane Squarelle johtava ostoskatu Lontoon länsiosassa. Etenkin 1980-luvulla katu tuli myös tunnetuksi stereotyyppisen yläluokkaisesta nuorisokulttuuristaan, jonka edustajat tunnettiin nimellä ”Sloane Rangers”. Lähettyvillä sijaitsevat myös Harrodsin ja Harvey Nicholsin tavaratalot.
Vejle Boldklub

Kuva Vejlen pelaajasta 2008.
Vejle Boldklub (myös Vejle BK) on vuonna 1891 perustettu tanskalainen jalkapalloseura Vejlen kaupungista. Se on voittanut viidesti Tanskan mestaruuden ja kuudesti Tanskan Cupin. Kaudella 2023–2024 joukkue pelaa Tanskan Superliigassa.
Joukkue > Nykyinen kokoonpano

Päivitetty 10. helmikuuta 2021
Saavutukset

Tanskan mestaruus: 1958, 1971, 1972, 1978, 1984
Tanskan cup: 1958, 1959, 1972, 1975, 1977, 1971
Aiheesta muualla

Vejle Boldklubin kotisivut
Singaporen presidentinvaali 2017

Vuoden 2017 Singaporen presidentinvaali oli Singaporen viides vaali presidentin valitsemiseksi. Vaalin ehdokasasettelu päättyi 13. syyskuuta ja vaali oli määrä toimittaa 23. syyskuuta. Singaporen vaaliviranomaiset kuitenkin julistivat 11. syyskuuta asetetuista ehdokkaista vain yhden, Halimah Yacobin, täyttävän Singaporen perustuslaissa presidenttiehdokkaille asetetut vaatimukset. Kun muita vaatimusten mukaisia ehdokkaita ei 13. syyskuuta mennessä ollut, julistettiin Yacob vaalin voittajaksi ilman äänestystä. Singaporen islaminuskoisten malaijien vähemmistöön kuuluvasta Yacobista tuli Singaporen ensimmäinen naispresidentti.
Salaisuus (albumi)

| Salaisuus Rajaton |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : iStudio
 Julkaistu: 4. marraskuuta 2016
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Rajaton ja Ilkka Herkman
 Tyylilaji: a cappella
 Kesto: 40.35
 Levy-yhtiö: Sony & Plastinka
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 39.
Rajattoman muut julkaisut
| Rajaton Sings the Beatles with Lahti Symphony Orchestra 2015 | Salaisuus 2016 | Tuhansien laulujen maa 2017 |
Salaisuus on lauluyhtye Rajattoman albumi, joka julkaistiin 4. marraskuuta 2016. Albumi koostuu 11 uudesta suomenkielisestä kappaleesta.
Kappaleet

Me tiedämme sen – 3.59 (säv. , san. ja sov. Erik Bosio, Jussi Chydenius, Morten Vinther)
Muuttolintu – 3.38 (säv. & san. Mirkka Paajanen, sov. Ahti Paunu)
Salaisuus – 3.48 (säv. Matti Paatelma, san. Aura Raulo, sov. Hannu Lepola)
Taas se laulaa – 3.27 (säv. Soila Sariola, san. Soila Sariola, Heidi Maria Paalanen, sov. Soila Sariola, Hannu Lepola)
Elossa – 3.43 (säv. Elisa Laiho, san. Annukka Pullola, sov. Ahti Paunu)
Olen unohtanut kaiken – 3.39 (säv. Axel Ehnström, san. Kaisa Korhonen, sov. Essi Wuorela, Hannu Lepola)
Tuulta päin – 3.37 (säv. , san. ja sov. Erik Bosio, Jussi Chydenius)
Lokakuu – 4.06 (säv. Morten Vinther, san. Morten Vinther, Tineke Blok, suom. san. Jussi Chydenius, sov. Jussi Chydenius, Morten Vinther)
Kavala – 3.01 (säv. & san. Mirkka Paajanen, sov. Hannu Lepola)
Matkalla – 3.59 (säv. Tobias Granbacka, san. Maija Vilkkumaa, sov.  Jussi Chydenius)
Viaton – 3.47 (säv. , san. ja sov. Erik Bosio, Jussi Chydenius, Morten Vinther)
Tuotanto

Tuottajat: Rajaton ja Ilkka Herkman
Äänitys ja miksaus: Ilkka Herkman / iStudio
Masterointi: Pauli Saastamoinen / Finnvox
Selenius

Selenius on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Georg Selenius (1884–1924), norjalainen voimistelija ja olympiavoittaja
Kaarlo Kalervo (Kalle) Saura, vuoteen 1929 Selenius (1896–1981), suomalainen maanviljelijä ja kansanedustaja (kok)
Leander Sirola, ent. Selenius (1871–1960), kansanedustaja (SPD).
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vaana

| Vaana Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2017
Toimitusjohtaja:  Matti Parpala
Kotipaikka:   Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  Teknologia, Sosiaali- ja terveydenhuolto, Varhaiskasvatus
Tuotteet:  Palveluseteli, Henkilökohtainen budjetti, Hyvinvointiseteli
Emoyhtiö:  The Orange Company
Kotisivu:  www.vaana.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vaana Oy (ent. Palvelutili Oy) on suomalainen vuonna 2017 perustettu perheyritys, jonka tehtävänä on turvata suomalaisten hyvinvointia parantamalla sosiaali- ja terveyspalveluidemme kilpailukykyä. Vaanan ratkaisut parantavat kansalaisten päätäntävaltaa, nopeuttavat palveluiden saatavuutta, tehostavat kilpailua ja säästävät kustannuksia. Vaana on erikoistunut kansalaisten valinnanvapautta lisääviin ratkaisuihin, ja yrityksen päätuote on palvelusetelijärjestelmä.  Vaana syntyi, kun Smartum jakautui kolmeksi eri yhtiöksi alkuvuodesta 2017.
Yritys ja tuotteet

Vaana pyrkii ratkaisuillaan varmistamaan sosiaali-, terveys- ja varhaiskasvatuspalveluiden vertailun ja valinnan sekä sujuvan rahoituksen ja hallinnon.  Yli kymmenen vuoden ajan kehitetyillä palveluseteliratkaisuilla yritys tähtää kansalaisten päätäntävallan parantamiseen, palveluiden saatavuuden nopeuttamiseen, kilpailun tehostamiseen ja kustannusten säästämiseen.
Vuonna 2010 markkinoille tullut Suomen ensimmäinen sähköinen palveluseteli, Vaana Palveluseteli (ent. Smartum Palveluseteli), on käytössä yli 80:ssä Suomen kunnassa, joiden alueella asuu yli miljoona ihmistä. Vaana Palveluseteliä on kehitetty vuodesta 2008 lähtien yhdessä kuntien ja palveluntuottajien kanssa.  Vaana Palveluseteliä vastaanottaa yli 1 300 sosiaali- ja terveyspalveluiden ja varhaiskasvatuspalveluiden tuottajaa ympäri Suomen.  Vaana uudisti koko verkkopalvelunsa ja sen käytettävyyden vuonna 2018. Uutta OmaVaana-järjestelmää pilotoitiin syksyllä 2018, ja järjestelmä julkaistiin vuonna 2019.
Palvelusetelipalveluiden lisäksi Vaana on ollut mukana toteuttamassa uusia palvelumuotoja muun muassa sosiaali- ja terveysministeriön ja hallituksen kärkihankkeessa, jossa kokeiltiin henkilökohtaisen budjetin toteutusta Keski-Uudellamaalla.  Henkilökohtainen budjetti on laaja-alaista ja jatkuvaa tukea tarvitsevalle ikääntyneelle tai vammaiselle maakunnan myöntämä maksusitoumus, jolla henkilö voi valita palveluntuottajia, joilta hankkia hänelle ennalta suunniteltuja palveluja.
Vaana tuottaa julkisten organisaatioiden päätöksenteon tueksi luotettavaa tietoa palvelusetelistä ja valinnanvapaudesta.  Vuonna 2019 yritys julkaisi Palveluseteli Suomessa 2019 -selvityksen, jossa avataan palvelusetelin nykytilaa ja haasteita sekä palveluntuottajan että palveluiden järjestäjän näkökulmasta.  Selvityksen mukaan palvelusetelin suosio kuntalaisten tarvitsemien palveluiden takaamisessa on kasvanut, mutta palveluseteliä koskevaa tutkimusta ja tiedonkeruuta olisi syytä parantaa kunnissa.
Vuonna 2022 Vaanalla työskentelee 7 henkilöä ja yrityksen toimitusjohtajana toimii Kristiina Lindh. Vaana Oy (silloinen Palvelutili Oy) osti Lääkärihinta.fi-palvelun kehittäneen eMedi Innovations Oy:n vuonna 2017. Yhtiöiden henkilöstö yhdistyi ja aloitti toimintansa yhteisen Vaana-nimen alla samana vuonna.
Vuoden Palveluseteliteko -palkinto

Vaana Oy myöntää vuosittain asiantuntijaraadin valitsemalle taholle Vuoden palveluseteliteko -palkinnon. Palkinto on tarkoitettu innovatiiviselle ja esimerkilliselle taholle ansiokkaasta palvelusetelitoiminnan kehittämistyöstä. Palkinnon saaja voi olla esimerkiksi kunta, yhtiö, järjestö tai muu jokin muu taho.
Vuonna 2018 palkinto myönnettiin Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Siun sotelle lääkkeiden annosjakelun palvelusetelin käyttöönoton johdosta.  Vuonna 2017 Vuoden palveluseteliteko -palkinto myönnettiin Lapin kunnille palvelusetelin rivakasta käyttöönotosta, vuonna 2016 Vaasan kaupungin sosiaalityö ja perhepalvelut -yksikölle ja vuonna 2015 Lahden kaupungin ateriapalveluille.
Vuoden Palveluseteliteko -palkinto > Vuoden Palveluseteliteko -palkinnon voittajat

Siun sote (2018)
Lapin maakunta (2017)
Vaasan kaupunki (2016)
Lahden kaupunki (2015)
Aiheesta muualla

Vaana Oy
Uusiutuva energia Yhdysvalloissa

Uusiutuva energia Yhdysvalloissa kertoo uusiutuvan energiaan liittyvistä seikoista  Yhdysvalloissa. Vuonna 2007 Yhdysvaltojen uusiutuvasta energiasta sähköntuotantoa oli 51 % ja loput 49 % pääasiassa biomassaa. Biomassaan sisältyi lämmöntuotanto paperinvalmistuksessa, bioetanoli liikennepolttoaineissa ja tilanlämmitys.
Investointi

Uusiutuvaan energiaan investoitiin Yhdysvalloissa 24 mrd. $ vuonna 2008 ja enemmän kuin perinteisiin sähkölähteisiin. Investointitavoite uusiutuvaan energiaan on 150 mrd. $ 10 vuodessa. Viranomaiset nostivat veroedun 1,6 mrd $:iin vuonna 2009 verrattuna vuoden 2006 0,8 mrd. $ veroetuun. 30 % veroedun vuoteen 2016 sisältyy pieni tuulivoima, aurinkokennot, keskittävä aurinkovoima, aurinkolämmitys ja geoterminen voima. Lisäksi on osavaltiokohtaisia edistysohjelmia.
Sähkö

| Uusiutuva sähkö Yhdysvalloissa 2008>  | Uusiutuva sähkö Yhdysvalloissa 2008> GW |
| --- | --- |
Tuuli: 25
Pieni vesivoima: 3
Biop: 8
PV: 0,7
Geo: 3
CSP: 0,4
Vuorovesi: 0
Yhteensä: 40
Kommentit:

Uusiutuva energiaa sähköntuotannossa vuonna 2007 jakautui seuraavasti: vesivoima 71 %, biomassa 16 %, tuulivoima 9 %, Geoterminen energia 4 % ja aurinkovoima 0,2 %. Uusiutuvaa energiaa edistetään liittovaltion verovähennyksin (”federal tax credits”) ja lainatakauksin (”loan guarantee program 2/2009”).
Tuulivoima

Yhdysvalloissa tuulivoimakapasiteetti oli määrällisesti maista suurin vuonna 2008: 25 170 MW. Vuonna 2007 tuulivoiman osuus sähköasennuksista oli 35 %. AWEAn mukaan tuulivoima on merkittävä talouskasvun lähde. Tuulivoima on kohtuuhintaista, laskee sähkökustannuksia, vakauttaa hintoja, lisää energiaturvallisuutta ja luo uusia työpaikkoja. Vuoden 2007 lopussa asennetun tuulivoimakapasiteettiin arvioitiin tuottavan sähköä 48 TWh vuonna 2008, mikä on 1 % Yhdysvaltojen sähkönkulutuksesta.
EU:ssa oli vuonna 2008 tuulivoimaa 65 GW ja se tuotti sähköä 123 TWh. Vuoden 2007 lopussa EU:n tuulivoima oli 56 GW vastaten 3,7 % EU:n sähköstä ja työllistäen 154 000 ihmistä. Asukasta kohti EU:ssa oli vuonna 2008 tuulivoimaa 131 W/asukas.
Yhdysvaltojen tuulivoiman ennusteet ovat merkittävästi konservatiivisempia kuin Euroopassa tai kansainvälisten yhdistysten ennusteet: Yhdysvaltojen energiaviraston mukaan tuulivoimapotentiaali on vähintään 20 % sähköstä vuoteen 2030 mennessä. Yhdysvaltain energiatilastokeskus (EIA) ennustaa uusiutuvan sähkön osuudeksi 16 % vuonna 2030. Osassa Euroopan maista tuotettiin jo vuonna 2008 noin 10 % sähköstä tuulivoimalla. Tuulivoima oli eniten lisätty sähkömuoto vuonna 2008 sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa.
Aurinkovoima

Vuonna 2008 käynnistyi 5 MW aurinkosähkön koevoimala Kaliforniassa. Aurinkolämmitystä oli 1,7 GW vuonna 2007. Havaijilla aurinkolämmitys on uusissa omakotitaloissa pakollinen rakentamisen alkaessa vuodesta 2010.
Biopolttoaineet

Yhdysvallat tuotti eniten 34 mrd. litraa bioetanolia vuonna 2008 ylittäen Brasilian tuotannon. Biodieseliä tuotettiin 2 mrd. litraa. Selluloosasta etanolia tuotettiin 12 miljoonaa litraa vuonna 2008 ja 80 miljoonaa litraa oli rakenteilla. Lisäksi 26 tehdasta oli kehitteillä.
Geoterminen energia

Geoterminen energiaa kehitetään 120 projektissa vuonna 2009 vastaten 5 GW.
Aiheesta muualla

Yhdysvaltain energiatilastokeskus EIA uusiutuva energia
Installed U.S. Wind Capacity U.S. Department of Energy
American Energy, The Renewable Path to Energy Security Worldwatch Institute
70 000 aurinkokenno-paneelia Nevadassa
Serie A:n kausi 2011–2012

| Serie A:n kausi 2011–2012 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Ajankohta:  9. syyskuuta 2011 – 13. toukokuuta 2012
Mestari:  Juventus
Toinen sija:  Milan
Pudonneet joukkueet:  Lecce Novara Cesena
Ottelut:  380
Maalit:  972 (2,56 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Zlatan Ibrahimović (28)
Suurin kotivoitto:  Napoli 6–1 Genoa (21. joulukuuta 2011) Internazionale 5–0 Parma (7. tammikuuta 2012)
Suurin vierasvoitto:  Fiorentina 0–5 Juventus
  ← 2010–2011 :  2012–2013 → 
Serie A:n kausi 2011–2012 oli järjestyksessään 80. jalkapallon Serie A -kausi. Kausi alkoi 9. syyskuuta 2011 ja päättyi 13. toukokuuta 2012. Mestaruuden voitti Juventus, jolle mestaruus oli 28:s. Joukkue ei hävinnyt kauden aikana yhtään ottelua.
Kauden piti alkaa jo 27. elokuuta 2011, mutta pelaajat aloittivat lakon juuri ennen kauden alkua, koska pelaajayhdistys ja seurat eivät päässet sopuun kiistoista. Väliaikainen sopimus allekirjoitettiin 5. syyskuuta.
Hallitsevana mestarina kauteen lähti Milan.
Joukkueet

Serie A -joukkueiden sijainnit kaudella 2011–12
| Joukkue | Kaupunki | Stadion | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- | --- |
|  Atalanta | Bergamo | Atleti Azzurri d'Italia | 24 642 |
|  Bologna | Bologna | Renato Dall'Ara | 39 444 |
|  Cagliari | Cagliari | Sant'Elia | 23 486 |
|  Catania | Catania | Angelo Massimino | 23 420 |
|  Cesena | Cesena | Dino Manuzzi | 23 860 |
|  Chievo | Verona | Marc'Antonio Bentegodi | 39 211 |
|  Fiorentina | Firenze | Artemio Franchi | 47 282 |
|  Genoa | Genova | Luigi Ferraris | 36 685 |
|  Inter | Milano | San Siro | 80 074 |
|  Juventus | Torino | Juventus Stadium | 41 000 |
|  Lazio | Rooma | Rooman olympiastadion | 72 698 |
|  Lecce | Lecce | Via del Mare | 33 876 |
|  Milan | Milano | San Siro | 80 074 |
|  Napoli | Napoli | San Paolo | 60 240 |
|  Novara | Novara | Silvio Piola | 17 000 |
|  Palermo | Palermo | Renzo Barbera | 37 242 |
|  Parma | Parma | Ennio Tardini | 27 906 |
|  Roma | Rooma | Rooman olympiastadion | 72 698 |
|  Siena | Siena | Artemio Franchi | 15 373 |
|  Udinese | Udine | Friuli | 41 652 |
Selenga

| Selenga |
| --- | --- |
 Selengan vesistöalue
Alkulähde:  Delgermörön
Laskupaikka:  Baikal
Maat:   Venäjä  Mongolia
Pituus:  1 205 km
Virtaama:  284 m³/s
Valuma-alue:  447 000 km²
Selenga (mong. Сэлэнгэ, Selenge, ven. Селенга́, Selenga) on joki Keski-Aasiassa Mongolian ja Venäjän federaatioon kuuluvan Burjatian alueilla. Selenga on 1 205 kilometriä pitkä, josta Mongolian puolella on 835 kilometriä. Joen alajuoksu soveltuu laivaliikenteelle, mitä kuitenkin haittaa noin puoli vuotta kestävä jääpeite.
Selengan lähdehaarat Ider, Delgermörön, ja Bügsiin Gol saavat alkunsa Mongolian puolelta Hangaivuoristosta. Sieltä se virtaa itäkoilliseen, sitten pohjoiseen ja lopulta länteen. Selenga laskee Burjatiassa Baikaljärveen 30 kilometriä leveänä viuhkamaisena suistona. Baikal laskee edelleen Angaran ja Jenisein kautta Jäämereen.
Selengan merkittäviä sivujokia ovat Orhon ja Uda oikealta sekä Hövsgöljärven laskujoki Egin-Gol vasemmalta. Selengan valuma-alue on 1,2 miljoonaa km².
Satelliittikuva Selengan suistosta.
Selengan vartta Burjatiassa.
Selennjah

| Селеннях, Selennjah Силээннээх, Sileenneex |
| --- | --- |
 Indigirkan valuma-alue. Selennjah (Селеннях) laskee Indigirkaan vasemmalta kuvan keskiosassa.
Laskupaikka:  Indigirka
Maat:  Venäjä (Sahan tasavalta)
Pituus:  796 km
Valuma-alue:  30 800 km²
Selennjah (ven. Селеннях, jak. Силээннээх, Sileenneex) on Indigirkan sivujoki Sahan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Selennjah saa alkunsa Ust-Janskin ulusin eteläosasta, josta se virtaa etelään Moman piirin alueelle. Siellä se kääntyy kohti koillista ja virtaa Abyin ulusin alueelle, jossa se yhtyyIndigirkaan.
Merkittävimmät sivujoet ovat Syrdah (99 km), Tšubukulah (89 km), Tirektjah (87 km), Bjorjoljoh (154 km) ja Buor-Jurah (116 km).  Joen varrella on Saiylykin kylä.
Vaskiveden taistelu

Harald Hjalmarson.
Vaskiveden taistelu oli Suomen sisällissodan taistelu, joka käytiin Virroilla Vaskiveden kylässä 9.–11. maaliskuuta 1918. Punaisten tarkoitus oli Vaskiveden valtauksen jälkeen edetä Virtain kirkonkylän kautta strategisesti tärkeälle Haapamäen radalle. Valkoiset onnistuivat kuitenkin pysäyttämään hyökkäyksen ja lopulta punaiset vetäytyivät takaisin Kuruun. Kyseessä oli punaisten viimeisiä Pohjois-Hämeessä tekemiä hyökkäyksiä, kun valkoiset aloittivat neljä päivää myöhemmin Hämeen rintamalla oman suurhyökkäyksensä Tampereen valtaamiseksi.