stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trine Bakke

| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten alppihiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten alppihiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten alppihiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Naisten alppihiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Vail 1999 | Pujottelu |  |
Trine Bakke (s. 11. tammikuuta 1975 Trondheim) on norjalainen entinen alppihiihtäjä. Hän edusti seuratasolla trondheimiläisiä Byåsen IL:ää ja Sportsklubben Freidigiä.
Bakke kilpaili maailmancupissa vuosina 1994–2006. Hän sijoittui kolmen parhaan joukkoon kymmenen kertaa, joka kerralla pujottelussa.
Bakke osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa Lillehammerissa 1994. Tuolloin hän oli suurpujottelussa yhdeksästoista, mutta hänet hylättiin pujottelussa. Bakke debytoi MM-kisoissa vuonna 1996, mutta keskeytti pujottelussa ensimmäisellä kierroksella. Hän oli seuraavana vuonna samassa lajissa kahdeksas. Bakke kilpaili pujottelussa myös Naganon olympialaisissa 1998, mutta keskeytti toisella kierroksella. Seuraavan vuoden MM-kisoissa Bakke sai uransa ainoan arvokisamitalin, kun hän oli pronssilla pujottelussa Zali Steggallin ja Pernilla Wibergin jälkeen. Hän osallistui vielä vuoden 2002 olympialaisiin sekä MM-kisoihin vuosina 2003 ja 2005, mutta ei saanut sijoitusta yksissäkään kisoissa.
Tomi Alatalo

Tomi Alatalo
Tomi Alatalo (s. 1981) on suomalainen näyttelijä.
Ura

Alatalolla oli rooli 2016 ensi-iltansa saaneessa Love Records -levy-yhtiöstä kertovassa elokuvassa Love Records – Anna mulle Lovee, jonka ohjasi Aleksi Mäkelä.
Alatalolla on ollut teatterirooleja muun muassa Tampereen Teatteriin vuonna 2013 tehdyssä William Shakespearen Hamlet-näytelmässä nimiroolissa sekä useissa Juha Hurmeen näytelmissä. Lisäksi hän on vieraillut muun muassa Kansallisteatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa ja Nälkäteatterin vankilakiertue-näytelmissä. Alatalo on tehnyt Jeesuksen roolin Helsingin Via Crucis – Ristin tie -näytelmässä vuonna 2011.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Love Records – Anna mulle Lovee | Otto Donner |
| 2017 | Ankeisen joulutervehdys | Joosef |
| 2017 | Salaviinanpolttajat | korttihuijari |
| 2020 | Metsäjätti | Mauno Kauppi |
| 2021 | Hytti nro 6 | Sasha |
| 2022 | Huonot naiset | Teppo |
| 2022 | Metsurin tarina | Pauli |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2018 | Meidän pitää puhua | Samuli |
| 2019 | Suden hetki | Jasper |
| 2020 | Syke | Upi |
| 2020 | Paras vuosi ikinä | isä baarissa |
| 2022 | Rakkaat lapset | Arto |
| 2024 | Toinen tuleminen | Olavi |
Torsten Gutsche

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten melonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten melonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten melonta. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten melonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | K-2 sarjan 500 metriä |  |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | K-2 sarjan 1000 metriä |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | K-2 sarjan 500 metriä |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | K-2 sarjan 1000 metriä |  |
Torsten Gutsche (s. 8. kesäkuuta 1968 Eisenhüttenstadt) on saksalainen meloja, joka kilpailee K-2 ja K-4 sarjassa.
Gutsche voitti olympiakultaa Barcelonasta 1992 K-2 sarjasta sekä 500 että 1000 metrillä yhdessä Kay Bluhmin kanssa. Hän voitti kultaa Bluhmin kanssa K-2 sarjan 500 metriltä kultaa myös Atlantassa 1996 mutta jäi 1000 metrillä hopealle. Gutsche on voittanut myös peräti 11 maailmanmestaruutta, ensimmäinen tuli K-2 sarjan 1000 metriltä Plovdivissä 1989.
Saavutukset

Olympiakultaa K-2 sarjan 1000 metriltä 1992
Olympiakultaa K-2 sarjan 500 metriltä 1992
Olympiakultaa K-2 sarjan 500 metriltä 1996
Olympiahopeaa K-2 sarjan 1000 metriltä 1996
MM-kultaa K-2 sarjan 1000 metriltä 1989
MM-kultaa K-2 sarjan 500 metriltä 1989
MM-kultaa K-2 sarjan 1000 metriltä 1990
MM-kultaa K-2 sarjan 1000 metriltä 1991
MM-kultaa K-2 sarjan 500 metriltä 1993
MM-kultaa K-2 sarjan 500 metriltä 1994
MM-kultaa K-4 sarjan 1000 metriltä 1997
MM-kultaa K-4 sarjan 1000 metriltä 1998
MM-kultaa K-4 sarjan 500 metriltä 1998
MM-kultaa K-4 sarjan 500 metriltä 1999
Trine Jensen

| Mitalit> Maa:   Tanska.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Naisten käsipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ateena 2004 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tanska 2002 |  |  |
Trine Jensen (s. 16. lokakuuta 1980) on tanskalainen käsipalloilija. Hän on Tanskan maajoukkueen pelaajana voittanut olympiakultaa Ateenassa 2004 sekä Euroopan-mestaruuden kotikisoissaan 2002.
Seuratasolla Jensen edusti muun muassa Ikast Bording EH:ta, Aalborg DH:ta ja GOG Svendborg TGI Gudmea.
Trine Haltvik

| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Naisten käsipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Soul 1988 | käsipallo |  |
|  Pronssia | Sydney 2000 | käsipallo |  |
Trine Haltvik (s. 23. maaliskuuta 1965 Trondheim) on norjalainen käsipalloilija. Hän on saavuttanut kaksi olympiamitalia ja voittanut maailmanmestaruuden. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa 241 maaottelua syyskuusta 1984 lokakuuhun 2000 ja tehnyt niissä 834 maalia. Kansainvälinen käsipalloliitto palkitsi hänet vuoden naispelaajana 1998.
Haltvik pelasi kolmissa olympialaisissa. Soulissa 1988 hän saavutti hopeaa, Atlantassa 1996 tuloksena oli neljäs sija, ja Sydneystä 2000 tuli pronssia. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1999, jolloin Norja voitti loppuottelussa Ranskan jatkoajalla maalein 25–24.
Trine Qvist

| Mitalit> Maa:   Tanska.Naisten curling. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Naisten curling. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Naisten curling. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Naisten curling. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Nagano 1998 | curling |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kamloops 1998 | curling |  |
Trine Qvist (s. 8. kesäkuuta 1966) on tanskalainen curlingpelaaja. Hän on saavuttanut urallaan muun muassa olympiahopeaa Naganosta 1998 ja hopeaa saman vuoden MM-kisoista Kamloopsista.
Fagerstan kunta

| Fagerstan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västmanlandin lääni
Maakunta:  Västmanland
Keskustaajama:  Fagersta
Kuntakoodi:  1982
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  269,03 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  13 267
 – Väestötiheys:  49,3 as./km²
 
 www.fagersta.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fagerstan kunta (ruots. Fagersta kommun) on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Fagersta.
Kunnan maapinta-ala on 269,03 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 267 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2022 Fagerstan kunnan asukkaista noin 23 prosentilla on suomalainen yhteys, eli he ovat joko syntyneet Suomessa tai vähintään yksi isovanhempi tai äidin tai isän isovanhempi on syntynyt Suomessa. Fagerstan suomalaisten yhdistys on järjestänyt 1950-luvun puolivälistä alkaen valtakunnallisia talvi- ja kesäurheilukilpailuja sekä jokakesäistä elojuhlaa kaikille ruotsinsuomalaisille.
Fagersta oli pitkään tunnettu raskaasta metalliteollisuudestaan, joka valmisti muun muassa kovametallituotteita ja kallioporia. 1980-luvun puolivälissä Kinnevik-konserni lakkautti Fagersta Bruks -osakeyhtiön.
Vuonna 2007 kunnassa oli 10,52 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Garage- ja punkrockyhtye The Hives on kotoisin Fagerstasta[lähde? ].
Kuntajaon kehitys

Västanforsin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1927 Fagerstan taajaväkinen yhdyskunta. Koko kunta muutettiin vuonna 1944 Fagerstan kaupungiksi, ja se sai nimensä alueen hallitsevan työnantajan Fagersta Brukin mukaan. Samalla taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut Fagerstan kaupunkiin, mutta Västervålan maalaiskunta liitettiin tuolloin Ramnäsin maalaiskuntaan. Vuonna 1963 Ramnäs liitettiin osaksi Surahammarin maalaiskuntaa, josta Västervålan alue siirrettiin Fagerstaan jo vuonna 1967. Vuonna 1971 Fagerstan kaupunki muutettiin nykyiseksi Fagerstan kunnaksi ilman rajamuutoksia.[lähde? ]
Väestönkehitys

| Fagerstan kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 14 092 | 14 092 |
| 1955 | 1955 |    | 15 401 | 15 401 |
| 1960 | 1960 |    | 16 364 | 16 364 |
| 1965 | 1965 |    | 16 704 | 16 704 |
| 1970 | 1970 |    | 16 963 | 16 963 |
| 1975 | 1975 |    | 15 911 | 15 911 |
| 1980 | 1980 |    | 15 121 | 15 121 |
| 1985 | 1985 |    | 13 989 | 13 989 |
| 1990 | 1990 |    | 13 756 | 13 756 |
| 1995 | 1995 |    | 13 355 | 13 355 |
| 2000 | 2000 |    | 12 381 | 12 381 |
| 2005 | 2005 |    | 12 270 | 12 270 |
| 2010 | 2010 |    | 12 443 | 12 443 |
| 2015 | 2015 |    | 13 286 | 13 286 |
| 2020 | 2020 |    | 13 267 | 13 267 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 3 314 | 24,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 980 | 7,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 073 | 8,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 919 | 59,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 143 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 9,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 15,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 736 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 12,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 180 907 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 40 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,8 %
18–64-vuotiaat: 57,6 %
65 vuotta täyttäneet: 23,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,1 | 1,6 |
|   | jalostus | 50,5 | 46,8 |
|   | palvelut | 45,2 | 48,4 |
|   | tuntematon | 3,2 | 3,2 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 6 506 | 5 450 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 119,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 313 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Fagersta, jossa oli 11 130 asukasta.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Ängelsberg
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Brandbo
Hedkärra (norra delen)
Hedkärra (södra delen)
Sjöhagen
Ängelsberg
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Fagerstan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 3 | 4 | 6 | 6 | 5 | 6 | 5 | 5 | 3 | 3 | 3 | 4 | 5 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 4 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 24 | 24 | 24 | 24 | 21 | 21 | 20 | 21 | 11 | 10 | 8 | 8 | 14 | 15 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 4 | 2 | 3 | 4 | 5 | 5 | 9 | 16 | 19 | 21 | 20 | 10 | 7 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 2 | 2 | 3 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa Vasemmistopuolue sai Fagerstassa suhteellisesti enemmän ääniä kuin missään muussa Ruotsin kunnassa.
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Västanforsin piiri
Västervålan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Västanfors-Västervåla
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Västanfors
Västervåla (Våla)
Seurakunnat > Kirkot

Skogskapellet
Västervålan kirkko
Västanforsin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fagerstan kunnan kotisivut
Västmanlandin läänin kunnat
Kartta Fagerstan kunnan piireistä.
Tom Hakalax

Tom Henrik Hakalax (12. toukokuuta 1946 Vaasa – 9. kesäkuuta 2010 Oulu) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Hakalax vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Kokkolassa ja osin ulkomailla. Ylioppilaaksi hän tuli Oulun Svenska Privatskolanista, jatkaen opintojaan Oulun kauppaoppilaitoksessa ja Malmössä, jossa hän suoritti insinöörin tutkinnon. Hakalax tuli Kempeleessä johdinsarjoja valmistamaan alkaneen Pohjolan Kaapeli -yhtiön palvelukseen käyttöinsinööriksi vuonna 1972, oltuaan sitä ennen Tecalemit-yhtiössä Helsingissä. Vuonna 1978 hänet nimitettiin Pohjolan Kaapelin vientipäälliköksi.
Yrityksen tultua fuusioiduksi Nokian kaapeliyhtiöön Hakalax toimi vuodesta 1986 Nokia Kaapelin Kempeleen tehtaan osastopäällikkönä. Vuonna 1990 Kempeleen tehdas yhtiöitettiin Nokia Johdinsarjat -yhtiöksi ja sen toimitusjohtajaksi valittiin Hakalax. Kun yhtiöstä muodostettiin osin toimivan johdon omistuksen myötä PK Cables vuonna 1994, Hakalax tuli sen toimitusjohtajaksi. Pörssiin yhtiö, sittemmin PKC Group, meni 1997. Seuraavana vuonna Hakalax siirtyi yhtiön päätoimiseksi hallituksen puheenjohtajaksi, mutta palasi vajaan vuoden ajaksi toimitusjohtajaksi loppuvuonna 2000. Teollisuusneuvoksen arvonimen Hakalax sai vuonna 2003. Hän toimi muiden tehtäviensä ohella pitkään Tanskan kunniakonsulina Oulussa.
Topi ja Toivottomat (vuoden 1980 albumi)

| Topi ja Toivottomat Topi ja Toivottomat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1980
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: JP-Musiikki
Topi ja Toivottomien muut julkaisut
| Suomen humppamestarit 1978 1978 | Topi ja Toivottomat 1980 | Kierrän kehää 1981 |
Topi ja Toivottomat on tanssiyhtye Topin ja Toivottomien studioalbumi vuodelta 1980.
Kappaleet > A-puoli

Duunarin humppa – 2.38 (säv. Heikki Eloranta, san. Reino Jokinen, sov. Seppo Rannikko)
Täysihoitoon – 2.20 (säv. Reino Markkula, san. Juha Vainio, sov. Jukka Kortelainen)
Ensi kerran – 2.48 (Come prima, säv. Vincenzo Di Paola, Sandro Taccani, san. Orvokki Itä, sov. Jukka Kortelainen)
Yksinäisen tie – 2.42 (säv. ja san. Kari Kuuva, sov. Seppo Rannikko)
Unelma – 3.42 (Dreaming, säv. Archibald Joyce, san. Ilpo Kallio, sov. Matti Viljanen)
Kultalankaa – 2.36 (säv. Aulis Helttunen, san. Pentti Kelavirta, sov. Seppo Tuomainen)
On hetki – 3.42 (instrumentaaliesitys, säv.  ja sov. Rauno Lehtinen)
Kappaleet > B-puoli

Tikkalikka – 2.55 (säv. ja san. Kari Kuuva, sov. Seppo Rannikko)
Ei onni suosi pettäjää – 2.45 (säv. ja san. Kari Kuuva, sov. Seppo Rannikko)
Mä luulen vain – 2.00 (I Pretend, säv. Les Reed, Barry Mason, san. Juha Vainio, sov. Jukka Kortelainen)
Mun niin hyvä on näin – 3.50 (säv. Reino Bäckström, Pentti Räihä, san. Raili Bäckström, sov. Seppo Tuomainen)
Valhehuulet – 3.08 (säv. ja sov. Seppo Rannikko, san. Pentti Matilainen)
Oot tyttö mun – 2.17 (säv. ja san. Veikko Juntunen, sov. Seppo Rannikko)
Nainen – 2.28 (Mujer, instrumentaaliesitys, säv. Pedro Pauli Freixas, sov. Jukka Kortelainen)
Tommy Douglas

Tommy Douglas (1945)
Thomas Clement "Tommy" Douglas PC, CC, SOM (20. lokakuuta 1904 Falkirk, Skotlanti – 24. helmikuuta 1986 Ottawa, Ontario) oli skotlantilaissyntyinen kanadalainen poliitikko. Hän oli maansa johtavia sosialistipoliitikkoja.
Poliittinen ura

Tommy Douglas oli Saskatchewanin provinssin päämies (englanninkielinen termi Premier of Saskatchewan) vuosina 1944–1961 johtaen Pohjois-Amerikan ensimmäistä sosialistihallitusta. Douglas myös esitteli Kanadan yleisen terveydenhoitojärjestelmän kehittämisen, ja häntä pidetäänkin Kanadan terveydenhoitojärjestelmän isänä. Vuonna 2004 kanadalaiset äänestivät Douglasin kaikkien aikojen suurimmaksi kanadalaiseksi. 
 Hänen elämästään on tehty Kanadassa myös kaksijaksoinen televisiosarja nimeltään Prairie Giant.
Yksityiselämä

Tommy Douglas tunnetaan myös Kiefer Sutherlandin isoisänä. Kieferi Sutherlandin äiti Shirley oli nimittäin Tommy Douglasin tytär sekä Donald Sutherlandin vaimo. Tommy Douglas kuoli syöpään 81-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Tommy Douglas and his Government 1944-1960 (Arkistoitu – Internet Archive)
Biography of Thomas Clement Douglas (Arkistoitu – Internet Archive)
Prairie Giant: The Tommy Douglas Story (Arkistoitu – Internet Archive)
CBC Digital Archives - Tommy Douglas and the NDP
Order of Canada Citation (Arkistoitu – Internet Archive)
Federal Political Biography from the Library of Parliament (Arkistoitu – Internet Archive)
Douglas-Coldwell Foundation - Promoting Education and Research into Social Democracy
Tom Hamilton

Tom Hamilton
Thomas "Tom" William Hamilton (s. 31. joulukuuta 1951 Colorado Springs, Colorado) on yhdysvaltalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten Aerosmithin basistina. Hamilton harrasti pienenä kitaran soittamista.
Toivo J. Aro

| Toivo J>  Aro |
| --- | --- |
 Toivo J. Aro vuonna 1929.
Kansanedustaja
 1.8.1929–20.10.1930  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Mikkeli
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. heinäkuuta 1891 Joroinen
Kuollut: 5. helmikuuta 1950 (58 vuotta) Savonlinna
Ammatti:  toimittaja, rakennusmestari
Toivo Johannes Aro (synt. Käck, 3. heinäkuuta 1891 Joroinen – 5. helmikuuta 1950 Savonlinna) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1929–1930.
Elämä

Toivo J. Aron vanhemmat olivat Johan Fredrik Käck (1866-1929) ja Eeva Leikas (1859-1926). Kansakoulun jälkeen Aro työskenteli maanviljelystöissä sekä rakennusmiehenä ja myöhemmin teollisuuskoulun käytyään rakennusmestarina. 1920-luvun alussa Aro muutti Säämingin Aholahdesta Savonlinnaan, jossa hän oli pitkään Vapaus-lehden konttorinhoitajana ja aluetoimittajana. Ennen kuolemaansa Aro työskenteli Savonlinnan työnvälitystoimiston johtajana.
Aro valittiin kansanedustajaksi vuonna 1929, mutta hän putosi eduskunnasta jo seuraavissa vaaleissa. Aro oli myös Säämingin kunnanvaltuuston ja Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen. Toimittajantyönsä ohessa Aro kirjoitti näytelmiä, joita esitettiin muun muassa Savonlinnan Työväen Teatterissa. Lisäksi hänen tekstejään julkaistiin eri työväenlehdissä.
Perhe

Toivo J. Aron ensimmäinen puoliso oli Viipurissa syntynyt Sofia Ottavainen (1896-1976), kanssa hän oli naimisissa 1921–1946. Aron toinen puoliso vuodesta 1947 lähtien oli Martta Elina Laukkanen (1916-1991).
Teokset

Savonlinnan työväen voimistelu- ja urheiluseura ”Jyryn” 15-vuotiskertomus.  Mikkeli:  Savonlinnan Jyry, 1924.
Raja-aidalla : 1-näytöksinen huvinäytelmä.  Savonlinna:  tekijä, 1932.
Kertomus Savonlinnan Jyryn toiminnasta ajalta 1909–1934.  Mikkeli:  Savonlinnan Jyry, 1934.
Savonlinnan työväenyhdistys 1887–1937.  Savonlinna:  Savonlinnan työväenyhdistys, 1937.
Făgăraș

| Făgăraș Fogaras |
| --- | --- |
 Făgărașin historiallista aluetta toukokuussa 2008.
 vaakuna
 Făgărașin sijainti Brasovin piirikunnassa.
 Făgărașin sijainti Romaniassa.
 Koordinaatit: 45°50′41″N, 24°58′27″E 
Valtio:   Romania
Piirikunta:  Brasov
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Gheorghe Sucaciu
Pinta-ala:  
 – Maa:  36,41 km²
Väkiluku (2011):  30 714
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  505200
Rekisterikilpi:  BV
 
 http://www.primaria-fagaras.ro/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Făgăraș (saks. Fogarasch, unk. Fogaras) on kaupunki Romanian keskiosassa, Brasovin piirikunnassa. Kaupunki sijaitsee Olt-joen rannalla, Transilvanian historiallisella alueella. Vuonna 2011 kaupungin väkiluvuksi mitattiin 30 714.
Maantiede > Sijainti

Făgăraș sijaitsee Făgărașvuoriston juurella, vuoristosta noin 20 kilometriä pohjoiseen. Kaupungin halki kulkee DN1-tie, yhdistäen sen Brasoviin sekä Sibiuun.
Kaupungin itäpuolella, hylätyn pellon ja huoltoaseman välissä, sijaitsee Romanian maantieteellinen keskus (45°50′N 24°59′E).
Maantiede > Sijainti > Ilmasto

Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Făgăraș sijoittuu lauhkean meri-ilmaston alueelle (Cfb).
Historia

Făgărașissa on ollut asutusta ainakin keskiajalta lähtien, jolloin kaupungissa järjestettiin pieniä messuja puisen linnoituksen suojassa. Kaupunki mainittiin ensi kerran asiakirjassa vuonna 1291 nimellä Fogros.
Kaupungin nykyinen linnoitus rakennettiin vuonna 1310 puisen linnoituksen tilalle, joka paloi tataarien hyökkäyksessä 1241. Linnoitusta laajennettiin 1400- ja 1600-luvuilla, jolloin sitä pidettiin yhtenä Transilvanian vahvimmista linnoituksista.
Kommunistisen vallan aikana Făgărașia pidettiin kommunismin vastustajien pesäkkeenä. 1950-luvulla kaupungin linna toimi vankilana, jonne passitettiin kommunismia vastustaneita. Linna kunnostettiin kauttaaltaan 1960- ja 1970-luvuilla, ja nykyisin paikalla toimii museo.
Kaupungin talous koki kovia teollisuuden näivettyessä vuoden 1989 vallankumouksen jälkeen. Osa kaupungin asukkaista lähti vierastyöläisiksi muun muassa Italiaan, Espanjaan ja Irlantiin.