stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Japanin kieli
Kielioppi > Kohteliaisuus

Japanin kielessä käytetään runsaasti ilmaisuja, jotka määrittelevät puhujan ja kuulijan välisiä kunnioitus- ja kohteliaisuussuhteita. Niitä ilmaistaan muun muassa nimien ja henkilöä tarkoittavien substantiivien jälkiliitteillä, substantiivien etuliitteillä ja monilla verbimuodoilla. Kohteliaisuuden ”puute” suorasukaisemmissa ilmaisuissa voi olla esimerkiksi nuorten ystävysten kesken myös yksi tapa ilmaista läheisyyttä.
Kielioppi > Kohteliaisuus > Etu- ja loppuliitteet

Esimerkiksi isää tarkoittava sana otōsan sisältää kaksi kunnioitusta ilmaisevaa osaa, etuliitteen o- ja jälkiliitteen -san. Jälkiliite -san voidaan lisätä lähes aina henkilön nimeen tai titteliin häntä puhuteltaessa. Sitä voimakkaampia kunnioituksen ilmaisuja ovat esimerkiksi -sama (tarkoittaa suurin piirtein samaa kuin mestari, herra tai rouva) ja -sensei (opettaja, tohtori, mestari). Tuttavalliset jälkiliitteet -kun (miehille) tai -chan (tytöille, lapsille, lemmikeille) puolestaan kertovat, että kuulija on samalla tasolla tai alempana kuin puhuja.
Kielioppi > Kohteliaisuus > Persoonapronominit

Japanin kielessä on runsaasti persoonapronomineja, jotka vaihtelevat kohteliaisuusasteeltaan äärimmäisen kunnioittavasta aina törkeästi loukkaavaan ja jopa hyökkäävään. Pronomineja kuitenkin käytetään suhteellisen harvoin: yleensä suositaan puhuteltavan nimeä ja jotakin kohteliaisuuspäätettä.
Kielioppi > Kohteliaisuus > Rinnakkaissanat

Japanin kielessä on olemassa myös kohteliaisuusasteeltaan kokonaan toisistaan eroavia sanoja, jotka tarkoittavat samaa asiaa. Ne voidaan kuitenkin usein kirjoittaa samoilla kanjeilla, tosin liitteistä voi lähes aina päätellä kummasta on kyse.  Tällaisia sanoja ovat erityisesti sukulaisuussuhdesanat kuten isä (父 chichi, お父さん otōsan) ja äiti (母 haha, お母さん okāsan), mutta muitakin on, esimerkiksi riisi (飯 meshi, ご飯 gohan). Erityisesti sukulaisuussanoista on tarvittu useita eri kohteliaisuusmuotoja eri tilanteisiin riippuen siitä, kuka on puhunut kenen äidistä kenelle, missä tilanteessa ja keiden läsnä ollessa.
Kielioppi > Kohteliaisuus > Verbien taivutus

Verbimuodoissa desu-kopulan ja -masu-taivutusmuodon käyttö lisäävät ilmaisun kohteliaisuusastetta; tätä muotoa kutsutaan japaniksi nimellä teineigo (丁寧語) eli ”kohtelias kieli”. Kun sanotaan, että ruoka oli hyvää, on kohteliaampaa sanoa oishikatta desu kuin pelkästään oishikatta. ”Kiitos” taas on kohteliaampi, kun sanotaan arigatō gozaimasu eikä pelkästään arigatō. Samoin kuin monissa muissa kielissä, ehdotukset, pyynnöt ja kysymykset ovat kohteliaampia kun ne ilmaistaan epäsuorasti. Esimerkiksi: ”ocha ga arimasen ka?”, ”eikö ole teetä?” pro ”ocha ga arimasu ka?”, ”onko teetä?”. Toisaalta esimerkiksi nuorten puhekielessä verbien taivutusmuodot lyhenevät tai jopa jäävät kokonaan pois; esimerkiksi de wa arimasen (”ei ole”) voi lyhentyä muotoihin de wa nai, ja nai ja jopa jan.
On myös olemassa joitain alatyylisiä verbejä ja taivutusmuotoja, esimerkiksi -yagaru, joilla ilmaistaan suoranaista vihaa tekijää kohti.
Kielioppi > Kohteliaisuus > Keigo

Liike-elämässä on usein tarpeen käyttää vielä kohteliaampaa kieltä, joka tunnetaan yleisnimellä keigo (敬語) eli ”kunnioittava kieli”.  Keigo-ilmaisut jaetaan kahteen ryhmään: sonkeigo (尊敬語) eli ”kunnioittava kieli”, jolla viitataan kunnioittavasti toisen tekemisiin, ja kenjōgo (謙譲語) eli ”nöyrä kieli”, jolla viitataan vähätellen omiin tekoihin.  Sekä sonkeigo- että kenjōgo-ilmaisut voivat olla joko erityisiä taivutusmuotoja tavallisista verbeistä tai aivan uusia verbejä, jotka itsekin taipuvat (itasu → itashimasu → itashimashita).  Keigon sujuva hallinta on japanilaisillekin vaikeata, ja monet yritykset järjestävät esimerkiksi myyntimiehilleen keigo-koulutusta.
Kielioppi > Kohteliaisuus > Esimerkkejä verbien kohteliaisuusasteista

| Verbi | Alatyyli | Puhetyyli | Kohtelias tyyli teineigo | Kunnioittava tyyli sonkeigo | Nöyrä tyyli kenjōgo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”tehdä” | yaru | suru | shimasu | nasaru | itasu |
| ”sanoa” | - | iu | iimasu | ossharu | mōshiageru |
| ”syödä” | kuu | taberu | tabemasu | meshiagaru |  |
Murteet

Japanin kielessä on lukuisia murteita, joista Kanton, erityisemmin Tokion murretta pidetään yleisesti Japanin yleiskielenä. Suurin murreryhmä Tokion murteen jälkeen on Kansain murre, jota puhutaan Kansaissa. Myös riukiukieliä on toisinaan pidetty japanin murteina, jolloin japani olisi isolaattikieli.
Kielinäyte

»すべての人間は、生まれながらにして自由であり、かつ、尊厳と権利とについて平等である。人間は、理性と良心とを授けられており、互いに同胞の精神をもって行動しなければならない。
Subete no ningen wa, umarenagara ni shite jiyū de ari, katsu, songen to kenri to ni tsuite byōdō de aru. Ningen wa, risei to ryōshin to o sazukerarete ori, tagai ni dōhō no seishin o motte kōdō shinakereba naranai.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Muuta

Kielessä on äänisymbolisia sanoja (giongo/giseego/gitaigo), jotka ovat osa kulttuuria ja päivittäistä kommunikointia. Japanilainen äänisymbolismi sisältää onomatopoeettisten sanojen (kuten eläinten ja esineiden äänien) lisäksi ideofonisia tai symbolisia sanoja, jotka kuvaavat fyysisiä ja tunteellisia tiloja.
Kirjallisuutta

Karppinen, Takako: Japanin kielen alkeet.  Helsinki:  Finn lectura, 1999 (5. korjattu painos 2007).  ISBN 951-792-042-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Kanjikaveri – sivuilla voi opiskella kirjoittamaan japanilaisia tavu- ja kanji-kirjoitusmerkkejä, tutustua japanin kieliopin perusteisiin sekä etsiä sanoja suomi-japani-suomi -sanakirjasta. Sivuston yhteydessä toimii myös aktiivinen keskustelufoorumi (Arkistoitu – Internet Archive).
Kanji Land (Arkistoitu – Internet Archive) – Kanjisivusto (englanniksi)
Hanami Web (Arkistoitu – Internet Archive), englanninkielinen Japani-aiheinen sivusto ja keskustelualue, jossa voi myös harjoitella japaninkielistä keskustelua japanilaisten kanssa (englanniksi)
Kana-merkkien harjoitusmoniste (PDF)
Tae Kimin japanin kielen kielioppiopas - erittäin kattava ja selkeä katsaus japanin kielioppiin
Isolaattikielet
abinomn
aimara
ainu
baski
bung
burušaski
hadza
haida
huaorani
japani
jeniseiläiskielet
jukagiiri
karkar-yuri
kehu
korea
kuot
kutenai
nihali
nivhi
odiai
porome
sandawe
sause
washo
yaghan
yalë
zuni
Japanilaiset kielet
japani
okinawa
Japanin vokaalikaavio
Ejbyn kalkki

Ejbyn kalkki ja Pateeni. Kalkin jalka on tehty Turussa 1480-luvulla ja malja on uusittu Tanskassa vuonna 1851.
Ejbyn kalkki (tai Särkilahden kalkki) on keskiaikainen kalkki, joka kuuluu Turun tuomiokirkon kalustoon. Se on saanut nimensä tanskalaisen Ejbyn seurakunnan mukaan. Sen jalka on valmistettu Turussa vuonna 1480 ja malja on uusittu Tanskassa vuonna 1851.
Tanskalainen merirosvo, myöhempi amiraali Otto Rud ryösti kalkin muun ryöstösaaliin ohella vuonna 1509 Turkuun tekemällään ryöstöretkellä. Myöhemmin kalkki joutui Otto Rudin sisaren miehen omistaman Turebyn kartanon alaiseen Ejbyn kirkkoon. Kalkki palautettiin Turun tuomiokirkolle vuonna 1925.
Stephanus Laurentii

Stephanus Laurentii (k. 19. tammikuuta tai 20. tammikuuta 1496) oli fransiskaanimunkki, joka suoritti ensimmäisenä suomalaisena keskiajalla Roomassa teologian tohtorin tutkinnon.
Laurentiin syntymäpaikka ja -aika ovat tuntemattomat. Hänet mainitaan kuitenkin suomalaiseksi (finno) ja hän lienee saanut kasvatuksensa jossakin Suomen luostarikouluista. Laurentii toimi Viipurin guardianina sekä myöhemmin fransiskaanien Pohjoismaisen eli Dacian provinssin esimiehenä eli ministerinä 1478–1493. Vuosina 1481–1482 hän suoritti Roomassa teologian tohtorin tutkinnon, vuonna 1486 hän piti fransiskaanien provisiaalikokouksen Viipurissa. Hänet haudattiin Kökarin luostarikirkkoon, mikä viittaa hänellä olleen kytköksiä Kökarin fransiskaanikonventtiin.
Ibadanin metsän kauhujen talo

Ibadanin metsän kauhujen talo oli Nigeriassa Ibadanin kaupungin alueella Sokan metsässä sijainnut talo, jossa epäillään tapahtuneen laajoja joukkosurmia ja ihmisoikeusrikkomuksia maaliskuussa 2014. Paikallisten asukkaiden mukaan talossa harjoitettiin uskonnollisia rituaaleja, joita varten rikolliset ryöstivät kaupungilta kansalaisia.
Myöhemmin poliisi ilmoitti pidättäneensä alueelta kuusi henkilöä, joista viisi oli turvamiehiä.
Löytäminen ja pelastaminen

Talo löydettiin, kun eräät nuoret miehet kuulivat jonkun huutavan apua metsässä. Metsästä talon lähistöltä löytyi yli 20 mädäntynyttä ihmisen ruumista ja satoja kalloja. Rakennuksen sisältä löytyi kahlittuja ja nääntyneitä ihmisiä sekä uhreilta takavarikoituja vaatteita, kenkiä ja kaulakoruja. Talosta pelastettiin kahdeksan ihmistä.
Uhrien lausunnot

Eräs uhri kertoi, että hänet oli kaapattu neljä kuukautta aiemmin keskeltä Ibadanin kaupunkia. Hän oli istumassa työpäivänsä jälkeen, kun kaksi tuntematonta miestä pakotti hänet autoon. Seuraavassa muistikuvasssaan uhri oli kahlittuna ja aliravittuna.
Muiden uhrien mukaan heidät pakotettiin syömään garriinselvennä sekoitettua ulostetta. Jotkut sanovat, että heistä tuli kannibaaleja ja heidän oli syötävä kuolleita tovereitaan. Jotkut siepatuista naisista raiskattiin, ja he synnyttivät lapsen, jonka sotilaat sitten tappoivat. Selvinneiden uhrien oli käytävä läpi täydellinen kuntoutus, jotta he omaksuivat uudelleen elämisen perustaidot.
Suomen Karateliitto

| Suomen Karateliitto |
| --- | --- |

Laji:  karate
Toimialue:  kansallinen lajiliitto
Lyhenne:  SKL
Perustettu:  1969
Päämaja:  Valimotie 10
Sijainti:  Helsinki, Suomi
Jäsenyydet:   WKF  EKF  Suomen Olympiakomitea 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Karateliitto ry on karaten, hokutoryu ju-jutsun ja taidōn kattojärjestö Suomessa. Yhdistys perustettiin vuonna 1969. Suomen Karateliitto kuuluu  Maailman karateliittoon (WKF) ja Euroopan karateliittoon (EKF).
Yhdistyksen toiminnanjohtaja on Pirkko Heinonen.
Talous

Suomen Karateliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 1 531 260 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 245 000 euroa.
Character

| Character Dark Tranquillity |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. tammikuuta 2005
 Tuottaja(t): Dark Tranquillity
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 48.16
 Levy-yhtiö: Century Media
Muut kannet
 Vinyylipainos  Digipak
Listasijoitukset
  30.
Dark Tranquillityn muut julkaisut
| Lost to Apathy 2004 | Character 2005 | Fiction 2007 |
Character on death metal -yhtye Dark Tranquillityn 25. tammikuuta 2005 julkaistu seitsemäs studioalbumi. Levyltä on julkaistu videona aiemmin samannimisellä EP:lläkin julkaistu ”Lost to Apathy” ja myöhemmin ”The New Build”.
Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 30 ja pysyi listalla kolme viikkoa.
Kappaleet

Kaikki sanat Stanne.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | The New Build | Henriksson, Nicklasson, Jivarp | 4.06 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Through Smudged Lenses | Henriksson, Sundin | 4.11 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Out of Nothing | Henriksson, Jivarp, Nicklasson | 3.52 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Endless Feed | Brändström, Jivarp | 4.43 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Lost to Apathy | Henriksson | 4.36 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Mind Matters | Henriksson, Sundin, Jivarp | 3.29 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | One Thought | Henriksson, Jivarp | 4.07 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Dry Run | Nicklasson, Jivarp, Sundin | 4.06 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Am I 1? | Jivarp, Brändström, Sundin, Henriksson | 4.29 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Senses Tied | Henriksson | 4.02 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | My Negation | Henriksson, Nicklasson, Jivarp | 6.29 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 48.16 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Mikael Stanne – laulu
Martin Henriksson – kitarat
Niklas Sundin – kitarat
Michael Nicklasson – basso
Anders Jivarp – rummut
Martin Brändström – kosketinsoitin, elektroniikka
Arvostelut

Allmusic:
Imperiumi: 8½/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Character Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Character Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Dark Tranquillity |
| --- | --- |
 Mikael Stanne  Christopher Amott  Martin Brändström  Johan Reinholdz  Christian Jansson  Joakim Strandberg Nilsson   Anders Fridén  Fredrik Johansson  Michael Nicklasson  Daniel Antonsson  Martin Henriksson  Anders Jivarp  Niklas Sundin  Anders Iwers 
Studioalbumit:  Skydancer  The Gallery  The Mind’s I  Projector  Haven  Damage Done  Character  Fiction  We Are the Void  Construct  Atoma  Moment  Endtime Signals 
EP:t:  A Moonclad Reflection  Of Chaos and Eternal Night  Enter Suicidal Angels  Lost to Apathy  Zero Distance 
Kokoelmat:  Tranquillity  Exposures – In Retrospect and Denial  Manifesto of Dark Tranquillity  Yesterworlds  The Dying Fragments 
Videojulkaisut:  Zodijackyl Light  Live Damage  Where Death Is Most Alive  The Dying Fragments  For the Fans 
Muuta: diskografia
Vili Vilperi (vuoden 1993 animaatiosarja)

| Vili Vilperi  (kausi 1, vuosina 1994–1995) Vili Vilperin uudet seikkailut  (kausi 2 vuosina 1996–1997)> The Adventures of Blinky Bill Blinky Bill's Extraordinary Excursion Blinky Bill's Extraordinary Balloon Adventure |
| --- | --- |
Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  26 min.
Luoja(t):  Yoram Gross
Perustuu:  Dorothy Wallin kirjoihin
Pääosissa:  Robyn Moore Keith Scott Sarah Aubrey Troy Planet Drew Forsythe Nick Jasprizza Rachel King Shane Withington
Alkuperämaa:  Australia
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Yle TV1  Yle TV2  C More Juniori
Julkaistu:  1993, 1995, 2004
Tuotantokausia:  3 (Suomessa 2)
Jaksoja:  78 (Suomessa 52)
Ikäraja:  
Tunnuskappale:  ”Hei, hei, Vilperi!”
Tuotanto
Tuottaja(t):  Yoram Gross (kaudet 1–2) Manuela Lumb (kausi 3) Rodney Whitham (kausi 3) Andre Kussmaul (kausi 3) Martina Mosner (kausi 3)
Ohjaaja(t):  Yoram Gross (kaudet 1–2) David Evans (kausi 3)
Käsikirjoittaja(t):  Sally Farrell Odgers Susan Beak Geoff Beak John Palmer Yoram Gross David Witt Carol Witt Hugh Stucky Ray Nowland Phil Sanders Rhett Walton Gina Roncoli Maryam Master Fiona Kelly Stephen Davis Fiona Bozic Chris Phillips Lisa Hoppe Melanie Alexander Andy Ryan
Säveltäjä(t):  Guy Gross (tunnusmusiikki)
Tuotantoyhtiö(t):  Jonathan M. Shiff Productions Yoram Gross Film Studio
Aiheesta muualla
IMDb 
Vili Vilperi on Yoram Gross Film Studion (nyk. Flying Bark Productions) tuottama australialainen piirrossarja, joka perustuu kirjailija Dorothy Wallin kirjoihin. Yoram Gross Film Studio tuotti aluksi vuonna 1992 Vili Vilperistä piirroselokuvan Blinky Bill (The Mischievous Koala), jossa hahmot olivat piirrettyjä, mutta taustat olivat oikeita maisemia ja pienoismalleja. Suomessa tätä elokuvaa ei ole esitetty. Vuotta myöhemmin samainen tuotantoyhtiö tuotti 26 jakson käsittävän piirrossarjan Vili Vilperistä (engl. The Adventures of Blinky Bill), jossa käytettiin samoja hahmoja kuin elokuvassa, mutta taustat olivat tällä kertaa piirrettyjä kuten hahmotkin. Vuonna 1995 sarjaan tehtiin uusi 26 jakson tuotantokausi, Vili Vilperin uudet seikkailut (engl. Blinky Bill's Extraordinary Excursion). Vuonna 2004 sarjaan tehtiin vielä kolmas tuotantokausi, Blinky Bill's Extraordinary Balloon Adventure, jossa käytettiin uutta, edellisistä kausista poikkeavaa piirrostyyliä. Tätä kolmatta tuotantokautta ei ole esitetty Suomessa. Yoram Gross Film Studio tuotti 2005 vielä jouluaiheisen televisioelokuvan Blinky Bill's White Christmas.
Vuosina 2015–2016 Flying Bark Productions sekä belgialainen Studio100 tuottivat uuden, tietokoneanimoidun piirrossarjan Vili Vilperistä, jolla ei tosin ole juuri mitään tekemistä Yoram Grossin alkuperäisen animoidun sarjan kanssa. Tätä uutta sarjaa on Suomessa esitetty Nelosella.
Piirrossarja kertoo sarjan nimikkohenkilön Vili Vilperin ja hänen ystäviensä elämästä Viherkylässä. Ihmiset tuhosivat Viherkylän ja kyläläisten oli pakko muuttaa toisaalle ja rakentaa kotikylänsä uudelleen ja sarja seuraa uudelleen rakennetun Viherkylän elämää. Miltei jokainen jaksoo päättyy siihen, kun joku hahmoista toteaa ”Kertakaikkisesti!” (engl. Extraordinary!)
Sarja Suomessa

Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Suomessa Yleisradion tuottamalla jälkiäänityksellä Yle TV1 -kanavalla 28. elokuuta 1994. Toinen tuotantokausi on esitettiin Suomen televisiossa vuosina 1996–1997. Suomessa ei ole esitetty kolmatta kautta eikä elokuvaa. Sarja on ollut Suomessa suosittu. Se on uusittu vuonna 1999–2000 Veturi-ohjelmassa sekä Suomen televisiossa useita kertoja Yle TV2:lla sekä C More Juniori (nyk. MTV Juniori) maksukanavalla. Juniorilla esitettyyn versioon oli tehty uusi suomenkielinen jälkiäänitys. Sarjan jaksoja on julkaistu Suomessakin VHS-kaseteilla, muttei DVD:llä.
Sarjan hahmoja

Hahmojen nimet ovat Yleisradion tekemässä suomen kielelle jälkiäänitetyssä sarjassa.
Vili Vilperi (engl. Blinky Bill) on piirrossarjan nimikkohenkilö. Vili on koala, joka asustaa äitinsä kanssa Viherkylässä. Luonteeltaan villi ja omahyväinen, mutta ei varsinaisesti ilkeä. Hän myös pomottaa ystäviään ja toimii usein joukon ideasampona. Vaikka Vili harrastaa jekkuilua, hän välillä auttaa avuliaasti viherkyläläisiä heidän ongelmissaan.
Nanni (engl. Nutsy) on kiltti, neuvokas ja rauhallinen koalatyttö. Hänen äitinsä kuoli, kun ihmiset tuhosivat viherkyläläisten vanhan kotikylän. Myöhemmin Nannin isä löytyy ja menee naimisiin Vilin äidin kanssa ja Nannista tulee Vilin adoptiosisar.
Väpä (engl. Flap) on vesinokkaeläin.  Pitää syömisestä ja on hyvä kaivamaan. Luonteeltaan hiukan yksinkertainen ja välillä myös pelokas.
Potso (engl. Splodge) on kenguru. Luonteeltaan hiukan samantyyppinen kuin Väpä ja muodostaakin tämän kanssa eräänlaisen parivaljakon.
Marsa (engl. Marcia) on pieni ja pippurinen pussihiiri. Hän on hyvin sähäkkä kokoisekseen ja välillä uhkarohkeakin. Hän asuu äitinsä ja isänsä kanssa puun kannossa.
Herra Vompatti (engl. Mr. Wombat) on vanha vompatti. Häntä kutsutaan lempinimellä ”Vompo”, mutta hän ei pidä siitä.
Pormestari Pelikaani (engl. Mayor Pelican) kaupungin mahtipontinen, hyödytön pormestari.
Neiti Harakka (engl. Miss Magpie) on Viherkylän koulun opettaja. Hän joutuu erityisesti Vilin kepposten kohteeksi.
Lärvi (engl. Danny) on yksi dingoista, joka asuu Viherkylän toisella puolella. Ajattelee omaa etuaan, ja sen takia aiheuttaa usein hankaluuksia Viherkylän asukkaille. Lärvi asustaa äitinsä Dingomuorin (engl. Ma Dingo) sekä sisarustenssa Limpun (engl. Meatball), Ellin (engl. Daisy) ja Niitin (engl. Shifty) kanssa.
Jaksot

Suluissa on mainittu jakson ensiesityspäivämäärä Suomen televisiossa.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

Maahiskuninkaan vierailu (28. elokuuta 1994)
Viherkylän palokunta (4. syyskuuta 1994)
Romeo ja Julia (11. syyskuuta 1994)
Häkkilinnun harharetki (18. syyskuuta 1994)
Juoksukilpailut (25. syyskuuta 1994)
Vili opettajana (2. lokakuuta 1994)
Punainen auto (9. lokakuuta 1994)
Kovan onnen porkkanat (16. lokakuuta 1994)
Kummitusluola (23. lokakuuta 1994)
Ihminen, outo eläin (30. lokakuuta 1994)
Taikuri El Diablo (6. marraskuuta 1994)
Mestarietsivä Vili (13. marraskuuta 1994)
Pelastakaa Panda (20. marraskuuta 1994)
Kultakuume (27. marraskuuta 1994)
Filmitähtiä vai pankkiryöstäjiä (4. joulukuuta 1994)
Kapteeni Kuunsirpin aarre (11. joulukuuta 1994)
Viherkylän turistirysä (18. joulukuuta 1994)
Taikahuilu (25. joulukuuta 1994)
Villit vaalit (1. tammikuuta 1995)
Marsa karkuteillä (8. tammikuuta 1995)
Järven hirviö (15. tammikuuta 1995)
Eksynyt etsii kotia (22. tammikuuta 1995)
Pormestarin paikalla (29. tammikuuta 1995)
Kaksoisolento (5. helmikuuta 1995)
Äitienpäivän yllätys (12. helmikuuta 1995)
Häät / Häät Viherkylässä (19. helmikuuta 1995)
Jaksot > Toinen tuotantokausi

Toinen tuotantokausi esitettiin ensimmäisellä esityskerralla nimellä Vili Vilperin uudet seikkailut vuosina 1996–1997.
Vili hypnotisoi (11. elokuuta 1996)
Vompo vanhainkodissa (18. elokuuta 1996)
Sitkeä vieras (25. elokuuta 1996)
Vili vauvanvahtina (1. syyskuuta 1996)
Vaativa nokkasiilivaari (8. syyskuuta 1996)
Salaperäistä saastetta (15. syyskuuta 1996)
Sininen salaisuus (22. syyskuuta 1996)
Vili telttaretkellä (29. syyskuuta 1996)
Kultakaivoksen kummitus (6. lokakuuta 1996)
Maatilan vangit (13. lokakuuta 1996)
Vili kaupungin vilskeessä (20. lokakuuta 1996)
Eksynyt koiranpentu (27. lokakuuta 1996)
Talvinen tarina (3. marraskuuta 1996)
Vili ja vieras Venäjältä (10. marraskuuta 1996)
Majakanvartijat (17. marraskuuta 1996)
Omenavarkaita (24. marraskuuta 1996)
Operaatio linnunmuna (8. joulukuuta 1996)
Romanssia kerrakseen (15. joulukuuta 1996)
Vili ja salakuljettajat (22. joulukuuta 1996)
Karskit krokotiilit (29. joulukuuta 1996)
Vili ja Kerttu (5. tammikuuta 1997)
Syntymäpäiväsirkus (12. tammikuuta 1997)
Haiskahtaa hirviöltä (19. tammikuuta 1997)
Naapurisopua (26. tammikuuta 1997)
Vili valkokankaalla (2. helmikuuta 1997)
Kotiinpaluu (9. helmikuuta 1997)
Alkuperäiset ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Robyn Moore  | … |  Vili Vilperi, Nanni, Marsa, Neiti Harakka, useat naispuoliset sivuhahmot  |
|  Keith Scott  | … |  Potso, Väpä, Lärvi, Pormestari Pelikaani, Niitti, useat miespuoliset sivuhahmot  |
|  Drew Forsythe  | … |  hahmoja 3. tuotantokaudella  |
|  Nick Jasprizza  | … |  hahmoja 3. tuotantokaudella  |
|  Rachel King  | … |  hahmoja 3. tuotantokaudella  |
|  Troy Planet  | … |  hahmoja 3. tuotantokaudella  |
|  Sarah Aubrey  | … |  hahmoja 3. tuotantokaudella  |
Suomenkieliset ääninäyttelijät

Oheisessa listassa on vain osa ääninäyttelijöiden esittämistä roolihahmoista.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ossi Ahlapuro  | … |  Herra Varaani (jaksossa Vili hypnotisoi)   |
|  Eija Ahvo  | … |  Marsa, Koiranpentu, Nanni, sivuäänet   |
|  Titta Jokinen  | … |  Elli, sivuäänet   |
|  Kaija Kiiski  | … |  Neiti Harakka, Vilin äiti, Rouva Kihu, sivuäänet   |
|  Jarmo Koski  | … |  Pormestari Pelikaani, Nannin isä, Tarkastaja Kettu, Alex, Maahiskuningas/Sami, Herra Kihu, Atte, sivuäänet   |
|  Matti Laitinen  | … |  Niitti (1. tuotantokausi), Väpä, Susi, sivuäänet   |
|  Sari Mällinen  | … |  Vili Vilperi, Aapeli, sivuäänet   |
|  Heikki Määttänen  | … |  Niitti (2. tuotantokausi), sivuäänet   |
|  Katja Pakarinen-Peacock  | … |  Pipsa Pii (jaksoissa Häkkilinnun harharetki ja Romanssia kerrakseen)   |
|  Matti Pellonpää  | … |  Potso, Limppu (1. tuotantokausi), sivuäänet   |
|  Paavo Pentikäinen  | … |  Herra Opossumi (jaksossa Punainen auto)   |
|  Sari Puumalainen  | … |  Ihmistyttö (jaksossa Ihminen, outo eläin)   |
|  Seppo Pääkkönen  | … |  Erik (1. tuotantokausi) jaksossa Häkkilinnun harharetki   |
|  Erkki Saarela  | … |  Lärvi, Herra Kani, sivuäänet   |
|  Eira Soriola  | … |  Rouva Kani, sivuäänet   |
|  Puntti Valtonen  | … |  Erik (2. tuotantokausi) jaksossa Romanssia kerrakseen   |
|  Vesa Vierikko  | … |  Potso (2. tuotantokausi), herra Nokkasiili, sivuäänet   |
|  Aapo Vilhunen  | … |  Herra Vompatti, sivuäänet   |
|  Jukka Voutilainen  | … |  Boris (jaksossa Vili ja vieras Venäjältä)   |
|  Inkeri Wallenius  | … |  Dingomuori, sivuäänet   |
|  Venla Saartamo  | … |  Anni, sivuäänet   |
| Suomenkieliset ääninäyttelijät (Dubberman jälkiäänitys): | Hahmot: |
| --- | --- |
Elise Langenoja: Vili Vilperi
Susa Saukko: Nanni, Elli, sivuäänet
Arto Nieminen: Potso, sivuäänet
Kari Tamminen: Väpä, Herra Kani, sivuäänet
Jenni Sivonen: Marsa, Rouva Kani, Dingomuori, sivuäänet
Ville Valtanen: Lärvi, sivuäänet
Ossi Ahlapuro: Herra Vompatti, sivuäänet
Joonas Suominen: Niitti, sivuäänet
Inkeri Wallenius: Neiti Harakka, Vilin äiti, sivuäänet
Vesa Hämes: Pormestari Pelikaani, Nannin isä, Tarkastaja Kettu, sivuäänet
Bruno Lähteenmäki: sivuäänet
Velimatti Ranta: sivuäänet
Jarmo Mäkinen: sivuäänet
Ella Pyhältö: sivuäänet