stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vapaaehtoisarmeija
Galleria

Vapaaehtoisarmeijan perustaja ja sen alkuperäinen johtaja Mihail Aleksejev.
Alkuperäinen Vapaaehtoisarmeijan asevoimien ylipäällikkö Lavr Kornilov.
Anton Denikin, Vapaaehtoisarmeijan ylipäällikkö loppuvuodesta 1918 alkaen.
Pjotr Wrangel, kenties kyvykkäin Vapaaehtoisarmeijan komentaja ja yksi viimeisistä valkoisista johtajista Venäjällä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vapaaehtoisarmeija Wikimedia Commonsissa
Kartta vapaaehtoisarmeijan ”jäämarssista” eli ensimmäisestä ja toisesta Kubanin sotaretkestä.
Etelä-Venäjän armeijan asemat kesällä ja alkusyksyllä 1919 sekä sen suunnittelema reitti Moskovaan.
Diego de Landa
Kirjallisuutta

Fray Diego de Landa: Kertomus Jukatanin asioista.  LIKE, 1998.  ISBN 951-578-453-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Diego de Landa Wikimedia Commonsissa
Artikkeli englanniksi (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Kreikka  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef
Natrium

Natrium (lat.  natrium, engl. sodium) on pehmeä, kevyt ja reaktiivinen alkalimetalli, sähköä johtava elektrolyytti ja makrokivennäisaine, joka on välttämätön aineenvaihdunnan toiminnalle. Natriumin kemiallinen merkki on Na ja järjestysluku 11. Sen sulamispiste on 97,4 °C, kiehumispiste 880 °C ja CAS-numero 7440-23-5.
Historia

Natriumin yhdisteistä ruokasuola eli natriumkloridi sekä sooda eli natriumkarbonaatti ovat olleet tunnettuja jo tuhansia vuosia. Vapaana alkuaineena natriumin eristi ensimmäisenä 1807 englantilainen kemisti Sir Humphry Davy elektrolyysin avulla sulasta lipeästä eli natriumhydroksidista.
Esiintyminen

Maapallolla natrium esiintyy aina kemiallisina yhdisteinä. Natriumioni on yhdenarvoinen kationi, Na+. Merivedessä on liuenneena noin 3,5 % natriumkloridia eli ruokasuolaa. Natriumkloridi liukenee veteen täydellisesti Na+-ionina ja Cl−-ionina.
Natriumia on myös kasvi- ja eläinorganismeissa, erityisesti natriumkloridina. Natriumia on vähän myös ihmisen veressä, luustossa ja lihaksissa. Natrium on ihmiselle tärkeä nestetasapainon ylläpitäjä.
Natriumyhdisteitä on myös monissa kallioperän mineraaleissa, esimerkiksi maasälvässä, josta se rapautumisen kautta levittäytyy maaperään.
Natriumia valmistetaan elektrolysoimalla natriumkloridia (NaCl) tai natriumhydroksidia (NaOH).
Neutraalia atomista natriumia esiintyy myös ilmakehättömillä planeetoilla ja kuilla, kuten Kuussa ja Merkuriuksessa, erittäin ohuen ”ilmakehän” kaasuna. Mikrometeoroidit ja aurinkotuuli irrottavat natriumia ja vety aurinkotuulessa pelkistää natriumin neutraaleiksi atomeiksi. Kuun ”ilmakehässä” on 70 atomia natriumia kuutiosenttiä kohden.
Ominaisuudet

Ilman vaikutuksesta metallinen natrium hapettuu hieman harmaaksi, kosteassa ilmassa silmänräpäyksessä. Natriumia säilytetään petrolissa. Tavallisissa olosuhteissa se syttyy fluorin ja kloorin vaikutuksesta, mutta lievästi kuumennettuna se reagoi kiivaasti monien aineiden kuten bromin, jodin, vedyn ja rikin kanssa. Veden ja ilman kanssa natrium aiheuttaa palo- ja räjähdysvaaran, koska veden kanssa syntyy natriumhydroksidia ja vetyä, ja ilmassa reaktiolämpö sytyttää vedyn palamaan. Kaiken lisäksi kevyenä natrium kelluu vedessä. On havaittu, että tietyn kokoiset natriumpalaset hyppivät itsekseen vedessä, koska osuma veteen vapauttaa vetyä, joka räjähtää ja ampuu palan uudelleen ilmaan.
Natrium on reaktiivisempi kuin kevyempi alkalimetalli litium ja vähemmän reaktiivinen kuin raskaampi kalium. Natrium esiintyy yhdisteissään ionina, jonka hapetusaste on +I (Na+). Useimmat natriumyhdisteet ovat erittäin vesiliukoisia, ja sille tunnetaan harvoja saostavia reagensseja. Liukenemattomia natriumsuoloja ovat natriumvismutaatti (NaBiO3), -oktamolybdaatti (Na2Mo8O25·4H2O), -tioplatinaatti (Na4Pt3S6) ja -uranaatti (Na2UO4); natriummetafosfaatilla (NaPO3) on sekä liukoinen että liukenematon kidemuoto. Natriumpitoisista mineraaleista maasälvät ovat liukenemattomia.
Natriumin värjää liekin kirkkaan oranssiksi ja samasta johtuu natriumvalojen oranssi väri.
Isotoopit

Natriumilla on vain yksi pysyvä isotooppi 23Na. Tämän lisäksi tunnetaan 19 radioaktiivista isotooppia. Pitkäikäisimmät radioaktiiviset isotoopit ovat 22Na, jonka puoliintumisaika on 2,603 vuotta, ja 24Na, jonka puoliintumisaika on 15,0 tuntia. Muiden isotooppien puoliintumisaijat ovat alle minuutin.
Natrium elimistössä

Veren ja elimistön muiden nesteiden sopiva natriumpitoisuus on välttämätön aineenvaihdunnan ja lihasten toiminnalle sekä hermoimpulssien siirtymiseen. Niin sanottu natrium-kalium-pumppu  tuottaa solukalvon yli ulottuvan sähköjännitteen, jolloin solun sisäpuolelle syntyy negatiivinen ja ulkopuolelle positiivinen sähkövaraus. Natriumia tarvitaan myös elimistön nestetasapainon säätelyyn.
Natrium muodostaa yli 90 prosenttia solujen ulkopuolisen nestetilan kationeista ja on sen vuoksi tärkeä kyseisen nestetilan osmoottisen paineen ja tilavuuden ylläpidolle. Noin 60 prosenttia natriumista on elimistön nesteissä ja loput 40 prosenttia luustossa.
Natrium elimistössä > Tarve ja saanti

Yhdysvaltojen Lääketieteellisen Instituutin asettama ravitsemuskomitea arvioi vuonna 2004, että alle 50-vuotiaiden aikuisten keskimääräinen natriumin tarve olisi 1,5 grammaa vuorokaudessa. Tätä vanhemmilla on keskimäärin vähäisempi natriumin tarve, koska he kuluttivat vähemmän energiaa. Yli 50-vuotiaiden tarve olisi siten 1,3 grammaa ja yli 70-vuotiaiden enää 1,2 grammaa vuorokaudessa.
Arvio on tehty korkeintaan keskimääräisellä tavalla fyysisesti aktiivisille ihmisille, jotka elävät viileässä ilmastossa. Fyysinen aktiivisuus ja ympäristön korkea lämpötila lisäävät kuitenkin hikoilun kautta natriumin tarvetta. Esimerkiksi raskasta ruumiillista työtä tekevät ja suurille lämpötiloille altistuvat tarvitsevat siksi keskimääräistä enemmän natriumia.
Se, kuinka paljon natriumia menetetään hikoilun myötä riippuu ihmisen ruokavaliosta, hänen natriumin saantitasostaan sekä siitä, onko hänen elimistönsä sopeutunut mahdollisiin kuumiin olosuhteisiin. Jos natriumin saanti vähenee, elimistö oppii pitämään siitä tiukemmin kiinni, jolloin sitä erittyy hikeen vähemmän.
Natriumin riittävää saantia arvioitaessa ei ole huomioitu sitä, että monien ihmisten verenpaine nousee natriumin saannin pienentyessä. Natriumin saannin vähentämisen vaikutus verenpaineeseen on hyvin yksilöllistä ainakin verenpainetautia sairastamattomilla ihmisillä. Vähentäminen laskee verenpainetta toisilla jopa 15 elohopeamillimetriä mutta nostaa sitä toisilla jopa 17 elohopeamillimetriä. Niillä, joiden verenpaine nousee suolan vähentyessä, esiintyy tavallista suurempaa reniini-angiotensiini-aldosteroni-akselin aktivaatiota kuin niillä, joiden verenpaine laskee.
Natriuminsaannin yhteyttä ihmisen fyysiseen suorituskykyyn ei ole tutkittu. Suosituksen laatijat olivat kuitenkin lähes varmoja siitä, ettei natriumin niukka saanti heikennä suorituskykyä. Perusteluna oli, että tunnetaan useampia luonnonkansoja, jotka saavat ruokavaliostaan äärimmäisen vähän natriumia.
Natrium elimistössä > Natriumin määrä veressä

Elimistö pyrkii pitämään veren natriumarvon normaaleissa rajoissa janontunteen ja munuaisten toiminnan avulla. Normaali veriplasman natriumpitoisuus on noin 3,2 grammaa eli noin 140 millimoolia litrassa. Natriumpitoisten suolojen käyttö ei vaikuta käytännössä veren natriumpitoisuuteen, koska munuaiset pystyvät tehokkaasti säästämään tai poistamaan natriumia.
Liian alhainen veren natriumpitoisuus eli hyponatremia syntyy, jos natriumia menetetään liikaa tai jos elimistöön kertyy liikaa vettä. Jos natriumpitoisuus laskee alle 125 millimooliin, alkaa esiintyä väsymystä, voimattomuutta, päänsärkyä, pahoinvointia ja lihaskramppeja sekä muita tajunnan häiriöitä ja rytmihäiriöitä. Jos pitoisuus laskee alle 120 millimooliin, alkaa esiintyä lihasheikkoutta, hermosto-oireita, yleistä kouristelua ja sekavuutta ja potilas saattaa jopa kuolla.
Hypernatremia tarkoittaa liian korkeaa veren natriumpitoisuutta. Korkea natriumpitoisuus kohottaa verenpainetta.
Teolliset käyttökohteet

Natriumia tuotetaan ja käytetään melko runsaasti kemianteollisuudessa valmistettaessa esimerkiksi natriumperoksidia (Na2O2) ja natriumsyanidia (NaCN). Lisäksi natriumia käytetään räjähdysaineteollisuudessa, butadieenin (CH2=CH-CH=CH2) polymeroinnissa sekä muissa orgaanisissa synteeseissä. Metallurgiassa sitä käytetään muun muassa titaanin erottamisessa yhdisteistään, kullan ja hopean metallurgisessa puhdistamisessa, sekä niin ikään alumiinilejeerinkien valmistuksessa.
Natriumia sisältäviä lamppuja käytetään esimerkiksi katuvaloissa tuottamaan valoa, joka läpäisee erityisen hyvin sumua ja usvaa. Natriumin tuottama valo on keltaista aallonpituudella 589 nanometriä.
Natrium sulaa matalahkossa lämpötilassa, ja metallina se johtaa lämpöä tehokkaasti. Sulaa natriumia käytetään lämmönsiirtoaineena ydinreaktoreissa, vaikka se on reaktiivisuutensa takia vaarallisempi kuin yleisemmin käytetty vesi. Natriumia käytetään myös tehokkaiden, erityisesti turbomoottoreiden pakoventtiilien sisällä. Natrium auttaa siirtämään nestemäisessä muodossa ollessaan lämpöä tehokkaasti venttiilikanteen edestakaisen liikkeen johdosta. Pakoventtiilin ontto tila ei ole aivan kokonaan täytetty, joten natrium pääsee ”hölskymään” ja näin viemään lämpöä venttiilin lautasen läheisyydestä venttiilin varren kautta kanteen. Tekniikkaa on käytetty esimerkiksi ensimmäisissä Saab 99 turbo:ssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
OVA-ohje: Natrium Onnettomuuden vaaraa aiheuttavat aineet – Työterveyslaitos. 6.11.2017. Arkistoitu 28.11.2018. Viitattu 17.3.2019.
Ravintotekijä: natrium Fineli. Viitattu 17.3.2019.
PubChem: Sodium (englanniksi)
Human Metabolome Database: Sodium (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Sodium (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Sodium cation (englanniksi)
Technical data for the element Sodium in the Periodic Table PeriodicTable.com. Viitattu 17.3.2019 (englanniksi).
Isotopes of Sodium (Z=11). The Berkeley Laboratory Isotopes Project's. Arkistoitu 12.8.2009. Viitattu 24.1.2021. (englanniksi)
The Mineralogy of Sodium Mindat.org. Viitattu 17.3.2019 (englanniksi).
Barthelmy, David: Mineral Species containing Sodium (Na ) Mineral Website. Viitattu 17.3.2019 (englanniksi).
Sodium American Elements. Viitattu 17.3.2019 (englanniksi).
Sodium Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki 
Natriumia
Praedor

Praedor on suomalaisen Petri Hiltusen piirtämä sarjakuva, joka sijoittuu Jaconian fantasiamaailmaan. Praedorit ovat sotureita, jotka etsivät aarteita hirviöiden kansoittamilta alueilta, Borvariasta. Tarinat ovat luonteeltaan miekka ja magia -tyylin fantasiaa.
Hiltunen kuitenkin pyrkii kääntämään fantasiagenren kliseitä nurinniskoin. Hän on ottanut sarjaansa vaikutteita mm. italowesterneistä.
Hiltunen piirsi ensimmäisen Praedor-sarjakuvan vuonna 1985. Koston merkki ilmestyi vuonna 1986.
Praedor-sarjakuvia on ilmestynyt mm. Tähtivaeltaja-, Magus- ja Jysäys-lehdissä. Maguksessa ilmestyneet tarinat Kuninkaan lapset ja Kuolleen jumalan palvelija on julkaistu myös samannimisinä albumeina, ja muissa lehdissä ilmestyneistä lyhyemmistä tarinoista on koottu kolmas Praedor-albumi Koston merkki.
Ville Vuorelan vuonna 2000 tekemän, samaan kuvitteelliseen paikkaan sijoittuvan roolipelin vaikutuksesta Praedorista kehittyi useiden kirjoittajien jakama yhteinen fantasiamaailma. Praedorin maailmaan sijoittuvia tarinoita ovat sittemmin kirjoittaneet mm. Vuorela ja Erkka Leppänen. Kaikkiaan kirjoittajia on parikymmentä. Kirjoja on julkaistu vuoteen 2021 mennessä 20 kappaletta. Praedor-roolipelin ympärille kehittynyt pitkäaikainen ja aktiivinen yhteisö on Suomessa ainutlaatuinen ilmiö.
Burger Games on julkaissut Praedor-sarjakuviin perustuvan Praedor-roolipelin.
Joulukuussa 2020 roolipelistä ilmestyi uudistettu laitos.
Sarjakuva-albumit

Kuninkaan lapset.  Helsinki:  Jalava, 1998.  ISBN 951-887-123-X
Kuolleen jumalan palvelija.  Helsinki:  Jalava, 2001.  ISBN 951-887-229-5
Koston merkki.  Helsinki:  Jalava, 2002.  ISBN 951-887-274-0
Taivaan Suuri Susi.  Tampere:  Arktinen Banaani, 2016.  ISBN 952-270-286-2
Praedor (Omnibus).  Turku:  Zum Teufel, 2022.  ISBN 978-952-7454-04-6  - sisältää kaikki Praedor-sarjakuvat restauroituna 80-luvun puolivälistä lähtien. Noin 450 kappaleen numeroitu ja signeerattu ensipainos myytiin mesenaatti.me -sivuston joukkorahoituksen kautta.
Muuta kirjallisuutta

Vuorela, Ville: Vanha koira.  Helsinki:  Jalava, 2004.  ISBN 951-887-326-7
Harju, Markus & Leppänen, Erkka (toim.): Praedor – Kirotun maan kulkijat.  Tampere:  Osuuskumma, 2014.  ISBN 978-952-6642-23-9  Praedor-novelliantologia.
Leppänen, Erkka & Hiltunen, Petri (kuv.): Kirotun maan ritari.  Tampere:  Vaskikirjat, 2016.  ISBN 978-952-5722-30-7  Praedor-novellikokoelma.
Vuorela, Ville: Praedor – Käärmetanssija.  Vantaa:  Arktinen banaani, 2016.  ISBN 952-270-287-0
Alamikkula, Jaakko: Praedor – Koston kukkulat.  Tampere:  Vaskikirjat, 2017.  ISBN 978-952-5722-37-6
Leppänen, Erkka (toim.): Kahden maailman seikkailijat.  Vaskikirjat, 2018.  ISBN 978-952-5722-49-9  Praedor-novelliantologia.
Peuranen, Sakari: Uponneen jumalan uni.  Vaskikirjat, 2018.  ISBN 978-952-5722-47-5  Praedor-romaani.
Alamikkula, Jaakko: Kuninkaan kotka.  Vaskikirjat, 2019.  ISBN 978-952-5722-53-6  Praedor-romaani. Kuninkaan kotka on itsenäinen jatko-osa Koston kukkuloille.
Vuorela, Ville: Verivartio.  Täysi käsi Oy, 2019.  ISBN 978-952-68730-6-0  Praedor-romaani. Itsenäinen jatko-osa Käärmetanssijalle.
Leppänen, Erkka (toim.): Tarinoita Jaconiasta.  Vaskikirjat, 2020.  ISBN 978-952-5722-67-3  Praedor-novelliantologia.
Gorgonius, Titivillus: Keittojen kirja.  Books on Demand, 18.7.2022.  ISBN 978-952-8066-01-9  Jaconian ruokakulttuureita käsittelevä kirja.
Vuorela, Ville: Pitkien varjojen maa.  Täysi käsi Oy, 2022.  ISBN 978-952-7436-07-3  Praedor-romaani. Itsenäinen jatko-osa Käärmetanssijalle ja Verivartiolle.
Leppänen, Erkka (toim.): Villin magian maat.  Vaskikirjat, 2023.  ISBN 978-952-5722-87-1  Novelliantologia, jonka tarinat sijoittuvat Borvariaan ja Warthiin.
Gorgonius, Titivillus: Niksi-Praedor.  Books on Demand, 3.7.2023.  ISBN 978-952-3303-28-7  Epävirallinen lähdekirja joka sisältää jaconialaisia niksejä ja ohjeita, tarinoita, sananlaskuja, anekdootteja ja materiaalia Praedor-roolipeliin.
Aiheesta muualla

Praedor.net
Praedor: Tekijät: Petri Hiltunen & Ville Vuorela (Arkistoitu – Internet Archive). Burger Games.
Miekkojen kolmonen

Rider-Waite-Smith tarot-pakan Miekkojen kolmonen
Miekkojen kolmonen on tarot-pakan pienen arkanan kortti.
Rider-Waite-Smith-pakan kortissa näkyy sydän, johon on isketty kolme miekkaa, ja tämä kuvastaa sanojen, tekojen ja aikomusten aiheuttamaa kipua emotionaaliselle ja fyysiselle itselle. Taustalla näkyvät tummat pilvet heijastavat tätä kipua, mutta tarjoavat toivon, että aivan kuten myrskypilvet hälvenevät, niin myös kokemaasi kipu ja tuska tulevat väistymään.
Miekkojen kuutonen

Rider-Waite-Smith tarot-pakan Miekkojen kuutonen
Miekkojen kuutonen on tarot-pakan pienen arkanan kortti.
Rider-Waite-Smith-pakan kortin kuvassa on vene, jonka kyydissä on kolme hahmoa, kaksi aikuista ja yksi lapsi. Kuusi miekkaa on pystyssä veneen etuosassa. Toinen aikuisista istuu lapsen kanssa kumarassa niiden juurella. Veneen takaosassa toinen aikuisista työntää venettä rauhallisemmille vesille. Veneen oikealla puolella vesi on aallokkoista, mutta vasemmalla se on tyyntä.
Sirpa Puskala

| Sirpa Puskala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. lokakuuta 1945 (ikä 79)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Palkinnot
 kts. Palkintoja ja ehdokkuuksia 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Sirpa Puskala (s. 24. lokakuuta 1945) on suomalainen kirjailija. Ennen kirjailijan uraansa hän työskenteli Liiketyönantajain Keskusliitossa.
Omien sanojensa mukaan Puskala on kirjoittanut ”aina”. Ensin hän kirjoitti päiväkirjaa, runoja, satuja sekä onnettomasti päättyneitä kertomuksia. 1970-luvulla Puskala kirjoitti pakinoita pääkaupunkiseudun paikallislehtiin ja voitti erään aikakauslehden järjestämän runokilpailun. Nykyisin hän toimii vapaana kirjailijana.
Sirpa Puskala asuu nykyisin Porissa ja viettää talvet Germasógeiassa, Kyproksella.tarvitaan parempi lähde
Puskala tunnetaan ennen kaikkea nuortenromaaneistaan. Vuonna 1991 julkaistu esikoisromaani Kiti – mun paras kaveri oli ehdokkaana Topelius-palkinnon saajaksi. Puskalan kirjoissa käydään läpi vaikeitakin asioita, muun muassa syömishäiriötä ja läheisen kuolemaa. Puskalalle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2013.
Palkintoja ja ehdokkuuksia

Suuren Suomalaisen kirjakerhon tunnustuspalkinto "raikkaista ja perinnettä uudistavista nuortenkirjoista" (palkintolautakunnan perustelu) v. 1994
Mikkeli-palkinto v. 1999
Savonia-palkinto -ehdokkuus (Pikkuruu Mustanmusta) v. 1999
Kunniamaininta valtakunnallisessa näytelmäkirjoituskilpailussa v. 2000
Savonia-palkinto -ehdokkuus (Tapaus Allu Salminen) v. 2003
WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinto "korkeatasoisesta kirjallisesta työstä" (säätiön perustelu) v. 2004
Finlandia Junior -ehdokkuus (Kingi) v. 2006
Savonia-palkinto -ehdokkuus (Kingi) v. 2006
Etelä-Savon taidepalkinto v. 2007
Suomen kulttuurirahaston Etelä-Savon rahaston palkinto v. 2011
Teoksia

Kiti – mun paras kaveri (WSOY, 1991  Topelius-palkintoehdokkuus)
Pintanaarmuja, Pihlström (WSOY, 1993)
Haukan väreissä (WSOY, 1994)
Tarjolla tosi rooli (WSOY, 1995)
Euroopan pehmeimmät huulet (WSOY, 1996)
Villimies ja pakkopaita (WSOY, 1997)
Pikkuruu Mustanmusta (WSOY, 1999  Savonia-palkintoehdokkuus)
Koiranpentuja ja kummituksia (Cultura, 2000)
Kobraveljet (WSOY, 2001)
Tapaus Allu Salminen (WSOY, 2003  Savonia-palkintoehdokkuus)
Taivas taskussa (WSOY, 2004)
Laaduntarkkailua ja muita tarinoita (WSOY, 2005)
Kingi (WSOY, 2006  Finlandia Junior- ja Savonia-palkintoehdokkuus)
Näytelmiä

Saaren sylissä sydän, 1998 (kantaesitys Mikkelin Teatterissa)
Yhden yön tuttu, 2000
Enkelin vapaailta, 2006 (kantaesitys Anjalankosken Teatterissa 2008)
Lasse Lorunen pelastaa tilanteen, 2007
Kaikki hyvin, 2008
Yllätysvieras,2009
Prinsessa Äkäpää, 2010
Parkkisen lipas, 2010
Salaisuuksia, 2013
Aiheesta muualla

Sirpa Puskala Helsingin kaupunginkirjaston viikon kirjailijana (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Yle
Oravijärvi

| Oravijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kainuu
Kunnat:  Hyrynsalmi
Koordinaatit:  64°38′19″N, 28°20′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oulujoen vesistö (59)
Järveen tulevat joet:  Irrinpuro Rimminpuro
Laskujoki:  Oravijoki
Järvinumero:  59.433.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  185,4 m 
Rantaviiva:  5,41 km 
Pinta-ala:  1,2 km² 
Tilavuus:  0,00444 km³ 
Keskisyvyys:  3,69 m 
Suurin syvyys:  12,2 m 
  [ ohje ]  
Oravijärvi on Oravivaaran länsipuolella sijaitseva järvi Hyrynsalmen länsiosassa Kainuussa. Sen pinta-ala on noin 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 54 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Oravijärven ulottuvuus etelän Likalahden pohjukasta pohjoisen Levälahden perukkaan on noin kaksi kilometriä. Lännestä itään järvi on kauttaaltaan alle kilometrin levyinen. Järven koillisosassa sijaitsee Mäntyniemi ja kaakkoisosassa Kallioniemi. Nelisen prosenttia Oravijärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Alue muodostaa yhtenäisen vyöhykkeen järven keskivaiheilla. Vain kuutisen promillea järven tilavuudesta on vähintään kymmenen metrin syvyydessä.
Oravijärvi on saareton. Järven itärannalla maaston korkein kohta on noin 240 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 55 metriä järvenpintaa korkeammalla. Järven itärannalla on myös asutusta. Muilla rannoilla on suoalueita (Järvenpäänsuo, Heinisuo, Leväsuo), joiden halki virtaa tulouomia, kuten Rimminpuro ja Irrinpuro. Oravijärven luusua sijaitsee pohjoisrannalla, josta alkaa itään virtaava Oravijoki. Se laskee Emäjokeen.
Oravijärven ja Emäjoen välissä kulkee maantie 8890.
Oravijärven vesitilavuus on 4 443 000 kuutiometriä.
Oravijärvi (59.433.1.003) kuuluu Oravijoen valuma-alueeseen (59.433), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Hyrynjärven alue (59.43) ja ensimmäinen jakovaihe on Hyrynsalmen reitin alaosan alue (59.4). Oravijärvi on laajin valuma-alueensa kolmesta vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.
Tanskalainen maajussi

| Tanskalainen maajussi> Bonderøven, -21 alk. Frank & Kastaniegaarden |
| --- | --- |
 Frank Ladegaard Erichsen 2015
Tyyli:  tositelevisio
Alkuperämaa:  Tanska
Alkuperäiskieli:  tanska
Verkko:   DR1  DR2  Yle Fem  Yle TV2 
Esitetty:  2008 –
Tuotantokausia:  32
Aiheesta muualla
IMDb 
Tanskalainen maajussi on tanskalainen televisiosarja, alkuperäiseltä nimeltään Bonderøven, jota esitetään Tanskassa televisiokanavalla DR1. Alun perin ohjelmaa esitettiin kanavalla DR2, jossa se saavutti kanavan suurimpia katsojalukuja.lähde?
Sarjan ensimmäinen kausi esitettiin Tanskassa ensimmäisen kerran 23. maaliskuuta – 11. toukokuuta 2008. Sarjaa on tehty jo 32 kautta (-2025).
Suomessa sarja tunnetaan nimellä Tanskalainen maajussi suomeksi ja En tvättäkta lantis ruotsiksi, ja sitä esittää Yle Fem ja TV2. Sarjaa esitetään Ruotsissa SVT:llä nimellä 100 procent bonde, Norjassa NRK1:llä nimellä Bondeknølen.
Sarja seuraa nuorta (s. 1983) Frank Ladegaard Erichseniä, joka ostaa vanhan maatilan läheltä Grenaata Djurslandin niemimaalla ja ryhtyy toteuttamaan unelmaansa yksinkertaisesta maalaiselämästä ja omavaraisuudesta. Käsistään kätevä Frank käyttää mielellään vanhoja koneita ja menetelmiä. Frank ei ole kuitenkaan kokonaan siirtynyt vanhaan aikaan, vaan käyttää myös nykyaikaisia välineitä, kuten traktoria ja sähkötyökaluja. Frank kuvaa tavoitteitaan seuraavasti: ”tarkoituksena ei ole siirtyä kivikaudelle vaan pyrkiä tekemään asiat yksinkertaisemmin.”
Frank elää tilalla yhdessä puolisonsa Theresa Jessingin kanssa. Theresa valmistaa käsitöitä omassa yrityksessään. Sarjan edetessä perheeseen syntyy ensin poika Johan vuonna 2008 ja tytär Alma vuonna 2010. Lemmikkinä tilalla eli pitkään alaskanhusky Malik, joka kuoli 13-vuotiaana 20. kauden jaksossa 4. Muita tilan eläimiä ovat lukuisat kissat, lehmät, hevoset, vuohet, hanhet ja siat. 22. kauden jaksossa 7. tilalle tuli uusi perheenjäsen, labradorinnoutajan pentu Kajsa.  28. kauden jaksossa 4. tilalle tuli uusi hevonen, 3-vuotias pilkullinen Filippa, työhevosen Solveigin kaveriksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frank Erichsen Wikimedia Commonsissa
Danmarks Radio: Bonderøven-haku (tanskaksi)
Tanskalainen maajussi Yle Areenassa
Nadežda Kurtšenko

| Nadežda Kurtšenko |
| --- | --- |
 Kurtšenkon kuva kirjekuoressa vuodelta 1981.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. joulukuuta 1950 Novo-Poltava, Kljutševskin piiri, Altain aluepiiri, Venäjän SFNT
Kuollut: 15. lokakuuta 1970 (19 vuotta) Neuvostoliiton ilmatila
Kansalaisuus:  Neuvostoliitto
Ammatti:  lentoemäntä
Muut tiedot
Tunnustukset:  Punaisen lipun kunniamerkki
Nadežda Kurtšenko (29. joulukuuta 1950 Novopoltava, Kljutševskin piiri, Altain aluepiiri, Venäjän SFNT – 15. lokakuuta 1970) oli neuvostoliittolainen lentoemäntä. Hän oli 15. lokakuuta 1970 mukana Neuvostoliiton ensimmäisenä onnistuneena lentokonekaappauksena tunnetulla Aeroflotin lennolla 244. Hän yritti varoittaa lentäjiä ja estää kaapparien pääsyn ohjaamoon, jolloin kaapparit ampuivat hänet.
Kurtšenkolle myönnettiin postuumisti Punaisen lipun kunniamerkki. Hänen mukaansa on nimetty vuori Gissarvuoristossa, Venäjän kauppalaivaston tankkeri ja asteroidi 2349 Kurchenko.