stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valtatie 2 (täsmennyssivu)

Valtatie 2 voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Valtatie 2, yksi Suomen pääteistä
Valtatie 2 (Viro), yksi Viron pääteistä
Päätie 2, manner-Suomen valtateihin rinnastettava Ahvenanmaan päätie
Valtatie 2, tanssilava Harjavallassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Valtatie 2”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Valhe sydämessä

| Valhe sydämessä> Au cœur du mensonge |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Claude Chabrol
Käsikirjoittaja:   Odile Barski  Claude Chabrol 
Tuottaja:  Marin Karmitz
Säveltäjä:  Matthieu Chabrol
Kuvaaja:  Eduardo Serra
Leikkaaja:  Monique Fardoulis
Pääosat:   Sandrine Bonnaire  Jacques Gamblin  Valeria Bruni Tedeschi  Bernard Verley  Bulle Ogier 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Canal+
Levittäjä:  PFA Films
Ensi-ilta:  1999
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valhe sydämessä (Au cœur du mensonge) on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Claude Chabrolin ohjaama ranskalainen elokuva.
Juoni

Pienessä bretagnelaiskaupungissa kymmenvuotias tyttö löytyy surmattuna. Viimeinen joka näki tytön elossa oli tämän piirustuksenopettaja, paikallinen kuvataiteilija René (Jacques Gamblin). Hänestä tulee pian pääepäilty, vaikkei todisteita tahdo löytyä. Tämä tuhoaa hänen elämänsä.
Käännös suomeksi
Uudenriihenlampi

| Uudenriihenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°13′21″N, 26°03′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.131.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,441 km  
Pinta-ala:  0,982 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiUudenriihenlampi 
Uudenriihenlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa keskustan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88 metriä mpy.
Vanha Raahe

Vanhaa Raahea Pekkatorilta Raahen kirkolle päin.
Vanha Raahe on Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevan Raahen vanha puukaupunginosa, joka käsittää noin 150 vanhaa asuintaloa ja parisataa talousrakennusta. Kyseessä on yksi Suomen parhaiten säilyneistä puukaupungeista.
Iso osa vanhaa kaupunkia tuhoutui Raahen palossa vuonna 1810. Vain yksi neljäsosa kaupungista säilyi palossa, mutta kaupunki rakennettiin nopeasti uudelleen.
Vanha Raahe on yksi Raahen kaupungin matkailullista markkinointikohteista ja sitä pidetään kulttuurihistoriallisesti arvokkaana nähtävyytenä, johon on opasteet valtatieltä 8.
Vanhassa kaupungissa järjestetään kesäisin suosittuja opastettuja kierroksia sekä joulun alla koko kaupunginosan käsittävä Wanhan Raahen Joulukalenteri.
Aiheesta muualla

Wanha Raahe Visit Raahen kotisivuilla
Vanha Raahe Kirjastovirman sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Raahen kaupunginosat
Antinkangas
Holminlaakso
Honganpalo
Isoholmi
Jokela
Junnilanmäki
Kaupunginmetsä
Koivuluoto
Kummatti
Lapaluoto
Lehmiranta
Mestauskallio
Mettalanmäki
Ollinsaari
Paraatinmäki
Pattijoki
Pikkuholmi
Pitkäkari
Vanha Raahe
Varvi
Velkaperä
Vilppu
Yritysperä
Vihje

| --- | --- |
:  Määritelmä: neuvo, jonka on tarkoitus auttaa esimerkiksi tehtävän suorittamista tai pelissä 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Vihje. Katso vihje Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Viiksimonjärvi

| Viiksimonjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kainuu
Kunnat:  Kuhmo
Koordinaatit:  64°15′45″N, 30°19′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oulujoen vesistö (59)
Järveen tulevat joet:  Piilojoki Takajoki
Laskujoki:  Viiksimonjoki
Järvinumero:  59.953.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  211,2 m 
Rantaviiva:  19,245 km 
Pinta-ala:  2,72 km² 
Tilavuus:  0,00828 km³ 
Keskisyvyys:  3,1 m 
Suurin syvyys:  8,4 m 
Saaria:  Viiksimonsaari
 fiViiksimonjärvi 
Viiksimonjärvi on matala ylänköjärvi Suomen ja Venäjän rajavyöhykkeen tuntumassa Kuhmossa Kainuun itäosassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 125 kilometriä itään.
Maantiede

Viiksimonjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 4,5 kilometriä. Noin 75-hehtaarinen tyvestä kohti kärkeä voimakkaasti levenevä Matilanniemi jakaa järven länsipuoliskon. Järven luoteisosaan kuljetaan niemen eteläpuolisen, noin 150 metriä leveän Matilansalmen kautta. Niemen kaakkoispuolella sijaitsee yli 20 hehtaarin laajuinen Viiksimonsaari, jonka kaakkoispuolella sijaitsee Viiksimonniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee järven eteläisin osa, Pitkälahti.
Noin kahdeksasosa Viiksimonjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin piste, 8,4 metriä, sijaitsee Matilansalmen länsiosassa. Järven kaakkoinen osa on matalaa.
Viiksimonjärveä ympäröi metsä- ja suomaa. Viiksimonniemellä on kyläasutusta ja myös Matilanniemellä on jonkin verran pientaloja. Järven läntisen ja eteläisen rantaviivan suuntaisesti on rakennettu maantie, joka päättyy Viiksimon kylään.
Viiksimonjärveen laskee Takajoki Iso Ylijärveltä (211,8 metriä mpy), joka sijaitsee Viiksimon kylän itäpuolella. Etelästä järveen laskee Piilojoki. Viiksimonjärven luusua sijaitsee järven pohjoisimmassa kolkassa Lapinlahden rannalla, josta virtaa noin 200-metrinen lasku-uoma pohjoiseen Alajärveen (211,1 metriä mpy). Alajärveltä virta vie Viiksimonjokea luoteeseen.
Viiksimonjärven vesitilavuus on 8 283 000 kuutiometriä.
Viiksimonjärvi (59.953.1.025) kuuluu Kaurojärven alueeseen (59.953), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Kalliojärven valuma-alue (59.95) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Kaurojärven alueeseen kuuluu 50 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Veräinen, Viiksimonjärvi ja Kaurojärvi ovat yli kahden neliökilometrin laajuisia. Neljänneksi laajin vakavesi, eli Iso-Tahkonen, on noin 75 hehtaaria laaja ja loput 46 vakavettä ovat alle puolen neliökilometrin laajuisia.
Vihiniemi

Vihiniemi on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön koillislaidalla Kosken kyläkeskuksen eteläpuolella.
Vihiniemi sijaitsee Kiskonjoen länsi-pohjoisrannalla Saarenjärven alun paikkeilla. Kylän kyläalue ulottuu järveltä pohjoiseen Kaivosmäille. Kylän itärajana on Kiskonjoki, jonka vastarannalla on Raaseporin kunnan Kelkkala. Vihiniemi ulottuu lännessä kuivatulle Kyynäräjärvelle. Vihiniemen naapurikylät ovat Kelkkalan lisäksi Saari ja Koski. Vihiniemen eteläosat ovat peltoa, muutoin kyläalue on mäkistä ja osin kosteikkoista metsämaata.
Vihiniemi on asutettu keskiajalla. Kylässä on ollut neljä kantatilaa. Kylän pohjoisosaan perustettiin vuonna 1690 Vihiniemen kaivos, joka oli toiminnassa miltei 200 vuotta. Vihiniemi on ollut suurimmillaan 1900-luvun alussa, jolloin kylässä oli noin kaksikymmentä tilaa. Vihiniemen työväentalo rakennettiin 1920 ja se toimii edelleen Kosken alueen kylätalona. Kylä on sittemmin hiljentynyt, eikä kaikkia taloja asuteta enää ympärivuotisesti.
Uudenmaan upein

Kilpailun isännyydestä huolehtivat Vermon ravirata ja Uudenmaan Hevosenomistajat ULHO ry. Sarjamääritys on voittosummaperusteinen.
Kilpailu on avoin Suomen kilpailurekisterissä oleville 4-vuotiaille Suomessa syntyneille lämminverisille. Kilpailuoikeus on hevosella, jonka kasvattajan kotipaikka hevosen rekisteröintihetkellä on vanhan Etelä-Suomen läänin alueella, johon kuuluu 72 eri paikkakuntaa.
Seuraavat paikkakunnat kuuluvat alueeseen: Artjärvi, Asikkala, Askola, Espoo, Forssa, Hamina, Hanko, Hartola, Hattula, Hausjärvi, Heinola, Helsinki, Hollola, Humppila, Hyvinkää, Hämeenkoski, Hämeenlinna, Iitti, Imatra, Inkoo, Janakkala, Jokioinen, Järvenpää, Karjalohja, Karkkila, Kauniainen, Kerava, Kirkkonummi, Kotka, Kouvola, Kärkölä, Lahti, Lapinjärvi, Lappeenranta, Lemi, Liljendal, Lohja, Loppi, Loviisa, Luumäki, Miehikkälä, Myrskylä, Mäntsälä, Nastola, NummiPusula, Nurmijärvi, Orimattila, Padasjoki, Parikkala, Pernaja, Pornainen, Porvoo, Pukkila, Pyhtää, Raasepori, Rautjärvi, Riihimäki, Ruokolahti, Ruotsinpyhtää, Savitaipale, Sipoo, Siuntio, Suomenniemi, Sysmä, Taipalsaari, Tammela, Tuusula, Vantaa, Vihti, Virolahti, Ylämaa sekä Ypäjä.
Mahdolliset tulkintatapaukset ratkaisee Vermo. Kilpailu ajetaan Vermossa Suomen Hippoksen hyväksymänä ajankohtana keväällä.
Uudenmaan Upein 1993-2021

ULHO Uudenmaan Upein on kasvattajakilpailu Etelä-Suomen läänin alueella syntyneille 3-vuotiaille lämminverisille. Titteli ratkaistiin 2140 metrin tasoitusajossa, jossa tammat saivat 20 metrin etumatkan.
Kilpailu siirtyi kalenterissa nelivuotisikäluokan kevään ensimmäiseksi suurkilpailuksi vuonna 2022.
Lähdeluettelo

↑  Uudenmaan Upein Säännöt vermo.fi. Viitattu 18.3.2024.
↑  Uudenmaan Upein (ULHO) – SHKL shkl.net. Viitattu 18.3.2024.
Venäjän 3. armeijakunta

3. armeijakunta (ven. 3-й армейский корпус) on Venäjän maavoimien yksikkö, joka muodostettiin kesäkuussa 2022 osallistumaan hyökkäykseen Ukrainaan.
Joukot muodostettiin kokonaisuudessaan vapaaehtoisista. Venäjän vakinaisen armeijan joukot olivat kuluneet ja kärsineet tappioita hyökkäyksen ensimmäisten kuukausien aikana, eikä syksyn liikennekannallepanoa oltu vielä tehty. Eri alueiden viranomaisia pyydettiin kokoamaan vapaaehtoisia, joita muodostettiin vapaaehtoispataljoonia.
Elokuussa 2022 vahvuudeksi arvioitiin 15 000 miestä.
Alkuperäinen harjoitusalue ja esikunta olivat Läntisen sotilaspiirin Mulinossa Nižni Novgorodin alueelle.
72. prikaati muodostettiin paikallisten viranomaisten mukaan Totskojessa Orenburgin aluella.
ISW luonnehti tammikuussa 2023 6. divisioonan muodostuvan 10 000–15 000 huonosti koulutetusta mobilisoidusta, jotka Ukrainan joukot löivät syksyllä 2022 Harkovan vastahyökkäyksessä. Tässä vaiheessa näitä joukkoja koulutettiin Valko-Venäjällä, ja oli epäselvää oliko III armeijakunta enää olemassa yhtymänä.
Toukokuussa 2023 72. prikaatin joukot jättivät asemansa Bahmutin etelälaidalla ja pakenivat.
Organisaatio

6. moottoroitu divisioona
54. moottoroitu rykmentti
57. moottoroitu rykmentti
10. panssarirykmentti
27. tykistörykmentti
52. erillinen ilmatorjuntaohjusprikaati
72. erillinen moottoroitu prikaati
17. rakettitykistöprikaati
Vaalimaan raja-asema

| Vaalimaan kansainvälinen rajanylityspaikka |
| --- | --- |
Sijainti:  60°36.3′N, 027°51.0′E  Vaalimaa
Sijainti Suomessa:  Vaalimaantie 2990, 49930 Vaalimaa,  eli Virolahden Vaalimaa, Kymenlaakso
Venäjän vastaraja-asema:  Ylä-Urpala (ven. Торфяновка, Torfjanovka)
Suomen tulli:  Suomen tulli
Suomen rajavartiosto:  Kaakkois-Suomen rajavartiosto
Venäjän rajavartiosto:  FSB:n Leningradin alueen rajahallinto
Venäjän tulli:  Tullipiste MAPP Torfjanovka, Viipurin tulli, Luoteinen tullihallinto
Raja-aseman taso:  kansainvälinen raja-asema (24h)
Väyläviraston kamerat:  Tiehallinto A Tiehallinto B
Vaalimaan rajanylitysasema Venäjältä saapuessa
Vaalimaan rajanylityspaikka lähestyy Suomesta mentäessä
Vaalimaan raja-asema on Vaalimaan kylässä Virolahden kunnassa sijaitseva Suomen itärajan vilkkain matkustajaliikenteen rajanylityspaikka. Vuonna 2012 asemalla tilastointiin 3 495 458 matkustajan rajatarkistusta. Vaalimaan liikenne oli vuosina 2011 ja 2012 matkustajien osalta hieman Lappeenrannan Nuijamaan raja-asemaa vilkkaampaa. Venäjän puoleinen raja-asema on nimeltään Ylä-Urpala (ven. МАПП Торфяновка, MAPP Torfjanovka, Ylä-Urpalan kansainvälinen ajoneuvojen tarkastuspiste), joten ylityspaikkaa kutsutaan myös nimellä Vaalimaa–Ylä-Urpala. Raja-asema avattiin vuonna 1958.
Raja-asemalla on ajoittain ruuhkautumista. Merkittävien pyhien aikaan saattaa Vaalimaan raja-asemalta olla jopa mittavia jonoja kummallakin puolella rajaa. Rajanylityspaikan Venäjän puolen toimintaan vaikuttavat Venäjän tullin ja Venäjän FSB:n rajapalvelun lisäksi kuorma-autoliikennettä tarkastavan Väyläviraston tarkastustoiminta sekä muiden rajalla rajanylitykseen liittyen toimivien virastojen toiminta.[lähde? ]
Kuorma-autot ja henkilöautot tullataan eri jonoissa.
Vaalimaan rajanylityspaikka suljettiin 24.11.2023 klo 00.00 alkaen valtioneuvoston päätöksellä. Kansainvälisen suojelun hakeminen keskitettiin Raja-Joosepin rajanylityspaikalle. Päätös on voimassa 23.12.2023 asti. Rajanylityspaikkojen alueille ja niiden sivustoille oli rakennettu esteaitaa. Rajojen valvontaa tehostettiin Kaakkois-Suomen rajavartioston valvomalla rajaosuudella jalka- ja ajoneuvopartioinnilla, teknisellä valvonnalla, sekä miehitetyllä ja miehittämättömällä lentotoiminnalla.
Aiheesta muualla

Vaalimaan rajanylityspaikka (Arkistoitu – Internet Archive) (rajaliikenne.fi)
Toimintaohje Vaalimaan rajanylityspaikalla (Arkistoitu – Internet Archive) (rajaliikenne.fi)
Jonotustilanne Suomen kaakkoisrajalla (Arkistoitu – Internet Archive) (rajaliikenne.fi)
Venäjän Luoteisen tullihallinnon tullit (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (sztu.customs.ru)
Kaakkois-Suomen rajavartiosto: (Arkistoitu – Internet Archive)
Vaalimaan rajavartio- ja rajatarkastusasema
Aiheesta muualla > Rajaruuhkat

Verkkouutiset: Rekoille jonotuskaista Hamina-Vaalimaa-välille[vanhentunut linkki] 9.11.2006
Rajamme Vartijat:  Vaalimaalla haetaan ruuhkiin ratkaisua, 1/2001
Verkkouutiset: Liikenneministeriön kannanotto[vanhentunut linkki] 24.4.2000
Arrak: Kuvia uudisrakennuksista 1994–1996 (Arkistoitu – Internet Archive)
Finlex: Asetus rajanylityspaikoista
Aiheesta muualla > Henkilölinjaliikenne

Savonlinja Oy: Vaalimaan kautta kulkevat linjat (Arkistoitu – Internet Archive)
Sovavto:  (Arkistoitu – Internet Archive) Vaalimaan (Torfjanovkan) kautta kulkevat linjat
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat:  Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat:  Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat:  Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat:  Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1978

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1978 järjestettiin 1.–2. heinäkuuta Turussa.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Oulun Pyrintö | 41,48 | Esko Huttu-Hiltunen | Jukka Sihvonen | Matti Rusanen | Raimo Räty |
| 2. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 41,50 | Kalle Pekonen | Jouko Kokkonen | Seppo Rehunen | Arto Bryggare |
| 3. | Karijoen Tappara | 42,08 | Reijo Viitakoski | Markku Koskiranta | Ilpo Paananen | Antti Rajamäki |
4 × 400 m
| 1. | Oulun Pyrintö | 3.13,08 | Hannu Puroila | Juha Korpela | Pekka Rusanen | Matti Rusanen |
| 2. | Oulun NMKY:n Urheilijat | 3.13,12 | Kari Ala-aho | Jouko Hassi | Olavi Ala-aho | Jaakko Kemola |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.13,98 | Jaakko Raulo | Markku Aalto | Ari Viitala | Esa Merikallio |
4 × 800 m
| 1. | Vuoksenniskan Vesa | 7.29,48 | Ilkka Kytösalmi | Hannu Ojala | Risto Tuominen | Antti Loikkanen |
| 2. | Punkalaitumen Kunto | 7.31,48 | Jari Paalanen | Simo Kaukonen |  Markku Helin | Tarmo Tupala |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 7.31,68 | Pekka Päivärinta | Raimo Lastunen | Raimo Karsikas | Heikki Hämäläinen |
4 × 1 500 m
| 1. | Vuoksenniskan Vesa | 15.23,19 | Matti Putkinen | Hannu Ojala | Risto Tuominen | Antti Loikkanen |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 15.24,18 | Antti Keihäs | Raimo Karsikas | Martti Vainio | Pekka Päivärinta |
| 3. | Viipurin Urheilijat | 15.33,38 | Harri Helin | Markku Taskinen | Heikki Vakkuri | Tapio Kantanen |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 48,16 | Susanna Lindström | Pirjo Häggman | Helinä Laihorinne | Virve Muukka |
| 2. | Gamlakarleby IF | 48,35 | Tuija Luokkala | Anne Timmerbacka | Iris Bäck | Mona-Lisa Pursiainen |
| 3. | Hangö IK | 48,1 | Inger Roos | Marika Lindholm | Viveca Söderström | Yvonne Hannus |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.52,10 | Pirkko Pekkanen | Helinä Marjamaa | Marja Muukkonen | Pirjo Häggman |
| 2. | Viipurin Urheilijat | 3.55,08 | Pirkko Taimisto | Tiina Rokkanen | Marja Jääskeläinen | Hannele Parkkonen |
| 3. | Luopioisten Luja | 3.56,79 | Virva Vesanen | Kaija Turunen | Riitta Aura | Leena Kostiainen |
3 × 800 m
| 1. | Raahen Vesa | 6.39,75 | Tarja Lamminparras | Teija Virkberg | Aila Virkberg |  |
| 2. | Karis IK | 6.42,26 | Marina Degerlund | Nina Svanbäck | Yvonne Hannus |  |
| 3. | Joensuun Kataja | 6.59,0 | Anneli Soila | Kaija Kareinen | Helena Väänänen |  |
Venäjän metsäteollisuus

Puuta Arkangelin alueella rautateiden lastauspaikalla.
Venäjän alueesta 45,3 prosenttia on metsän peitossa. 80 prosenttia Venäjän metsistä sijaitsee Siperiassa sekä Itä-Aasiassa ja 20 prosenttia Euroopan puolella Venäjää. Venäjän metsäteollisuudessa suurin osa myyntituloista saadaan jalostamattoman raakapuun viennistä.
Heinäkuussa vuonna 2007 Venäjän hallinto nosti pyöreän puutavaran vientitullia (ks. Venäjän puutulli) 20 prosentilla ja huhtikuussa vuonna 2008 vielä 25 prosentilla. Korotukset johtivat siihen, että venäläisten puutavaravientiyhtiöiden kilpailukyky maailmanmarkkinoilla heikkeni. Vuoden 2008 toisella puoliskolla maailmanlaajuisen talouskriisin (ks.Taantuma (2008–2009)) takia rakennustyöt vähenivät jyrkästi Japanissa, Kiinassa ja Länsi-Euroopassa. Lisäksi tuotantomäärät pienenivät huomattavasti sektoreilla, jotka käyttävät puutavaraa tuotannossaan.
Vuonna 2008 Venäjän metsäteollisuusyritysten nettotulos heikkeni huomattavasti. Tästä kertoo Venäjän metsäteollisuusyritysten top-50 tilasto, joka julkistetaan vuosittain venäläisessä Lesnaja industrija -lehdessä. Vuoden 2008 tilaston mukaan viidenkymmenen suurimman yrityksen kokonaistulos oli 216,34 miljardia ruplaa (noin 5,36 miljardia €), josta kymmenen suurimman yrityksen osuus oli 70 %. Viidenkymmenen menestyneimmän yrityksen kokonaisvoitto oli 6,26 miljardia ruplaa (noin 155,14 miljoonaa €). Pelkästään puutuotteita valmistavien yritysten osuus kokonaistuloksesta oli 27 prosenttia ja kokonaisvoitosta 26,8 prosenttia. Loppuosa meni sellu- ja paperiyrityksille.
WTO-jäsenyys

Venäjän WTO-jäsenyydestä käytiin historian pisimmät liittymisneuvottelut. Varsinainen liittymishakemus on jätetty jo vuonna 1993. Venäjän WTO-jäsenyys vahvistui 21.7.2012. WTO-jäsenyyden myötä havupuun tullimaksut laskivat euromääräisesti puoleen ja lehtipuun tullimaksut neljännekseen nykyisestä.
Pitkien jäsenyysneuvottelujen tuloksena Venäjälle myönnettiin myös ennätyspitkät siirtymäajat, viimeiset sitoumukset toteutetaan vuoteen 2020 mennessä. Kaikkiaan Venäjän WTO-liittymissopimuksessa on 164 erilaista sitoumusta. Suurin osa koskee ulkomaankaupan säädöksiä: tuonti- ja vientitulleja, määrärajoituksia, tuontilisenssejä ja muita kaupan asiakirjoja. Jäsenyyden myötä loppuu myös pitkä kiista raakapuun vientitulleista.
Metsänomistus

Metsien yksityisomistus on Venäjällä mahdollista vain hyvin poikkeuksellisessa tapauksessa. Venäjän oikeuskäytäntö osoittaa, että vieläkään ei ole selvää mistä asioista yksityisomistaja saa itse päättää metsää käytettäessä. Privatisoidulle maalle kasvanut uudismetsä voi olla yksityisomistuksessa. Kaupunkimetsät, puolustusvoimain metsät ja talousmetsät ovat valtionomistuksessa. Maatalousmetsät ovat alueiden hallinnoimia. Vuonna 2007 talousmetsiä tuotiin alueiden hallinnointiin.
Metsäteollisuuden ongelmia

Metsäteollisuudessa tuotetaan joka vuosi noin 0,5 miljardia tonnia biomassaa, josta jatkotuotantoon mene vain 25 prosenttia. Havu, kaarna ja oksat jäävät käyttämättä. Valmistuotteita tulee vain 11 prosentista raaka-ainetta. Syksyllä 2011 Pietarin kansainvälisessä metsäfoorumissa kuultiin, millaisia ongelmia Venäjän metsäteollisuudella muun muassa on:
Hallitsematon polttoaineiden hintojen nousu
Kuljetuksen ja logistiikan ongelmat. Esimerkkinä metsäteollisuutta palvelevien kuljetusyritysten yksityistäminen, jonka takia Venäjän metsäteollisuuden tuotteiden hinnat alkoivat nousta
Oikeudelliset ongelmat vuokrasuhteiden sääntelyyn ja metsämaan vuokraoikeuksien huutokauppoihin liittyen
Ulkoisia taloussuhteita ohjaavien normien ja sääntöjen puuttuminen
Järkevän investointiprojektien valintastrategian puuttuminen
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1981

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1981 järjestettiin 11.–12. heinäkuuta Joensuussa.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Viipurin Urheilijat | 41,02 | Timo-Pertti Hatakka | Erkki Vilen | Sauli Pollari | Jari Vilen |
| 2. | Alavieskan Viri | 40,50 | Jarmo Anias | Jarmo Eronen | Juha Himanka | Esko Elsilä |
| 3. | Tampereen Pyrintö | 41,08 | Esko Vasaramäki | Timo Rajamäki | Markku Juhola | Jorma Heliöpuro |
4 × 400 m
| 1. | Turun Toverit | 3.12,25 SE | Jari Niemelä | Jukka Paajanen | Markku Laine | Hannu Mykrä |
| 2. | Kuhmon Kiva | 3.12,66 | Risto Heikkinen | Heikki Rusanen | Pekka Rusanen | Matti Rusanen |
| 3. | Oulun NMKYU | 3.12,95 | Olavi Ala-aho | Jaakko Kemola | Kari Ala-aho | Jouko Hassi |
4 × 800 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 7.27,47 | Ari Viitala | Yrjö Hytönen | Eero Kytölä | Ilkka Äyräväinen |
| 2. | Tampereen Pyrintö | 7.28,85 | Jukka Viitasaari | Pekka Hurskainen | Erkki Hurttia | Jari Hemmilä |
| 3. | Turun Toverit | 7.32,05 | Niilo Kemppe | Juha Heinonen | Lasse Mikkelsson | Markku Laine |
4 × 1 500 m
| 1. | Turun Toverit | 15.38,13 | Niilo Kemppe | Juha Heinonen | Lasse Mikkelsson | Markku Laine |
| 2. | Tampereen Pyrintö | 15.38,50 | Jukka Viitasaari | Pekka Hurskainen | Erkki Hurttia | Jari Hemmilä |
| 3. | Viipurin Urheilijat | 15.39,21 | Jouko Alinen | Tapio Kantanen | Matti Salonen | Vesa Laukkanen |