stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joye Hummel

Joye Hummel
Joye Evelyn Hummel, oikealta nimieltään Joye Murchison Kelly, (4. huhtikuuta 1924 – 5. huhtikuuta 2021) oli yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija. Hän haamukirjoitti useita Ihmenainen-tarinoita (alk. Wonder Woman) vuosina 1944–1947.
Hummel oli 19-vuotias aloittaessaan sarjakuvien kirjoittamisen. Wonder Woman -sarjakuvia hän päätyi kirjoittamaan, kun sen alkuperäinen käsikirjoittaja William Moulton Marstonlähde? sairastui polioon. Hummelin ensimmäinen tarina "The Winged Maidens of Venus" ilmestyi keväällä 1945 Ihmenainen-sarjan numerossa 12. Hän jatkoi Ihmenainen-tarinoiden kirjoittamista kolmen vuoden ajan, ja hänen käsikirjoitustensa myötä hahmo sai runsaasti suosiota.
Hummel oli ensimmäinen Wonder Woman -sarjakuvia tehnyt nainen. Hän ei kuitenkaan saanut teksteistään tunnustusta vielä 1940-luvulla. Yksi syy vähäiseen huomioon oli epäilemättä se, että hän kirjoitti niitä mieheen viittaavalla salanimellä Charles Moulton.
Yksityiselämä

Joye Hummel oli kaksi kertaa naimisissa. Hän solmi avioliiton ensimmäisen puolisonsa David W. Murchisonin kanssa vuonna 1947. He saivat kaksi lasta. Murchison menehtyi vuonna 2000. Hummel avioitui Jack Kellyn kanssa vuonna 2002. Avioliitto jatkui aina hänen kuolemaansa saakka huhtikuussa 2021. Hummel kuoli kotonaan Winter Havenissa Floridassa 97. syntymäpäivänsä jälkeisenä päivänä.
Palkinnot

Vuonna 2018 Hummel sai Bill Finger -palkinnon San Diego Comic-Con Internationalissa.
Bruce Stuart

Bruce Stuart
Bruce Stuart (30. marraskuuta 1881 – 28. lokakuuta 1961) oli kanadalainen, niin amatöörinä kuin ammattilaisenakin pelannut jääkiekkoilija. Hyökkääjän paikalla pelannut Stuart edusti Quebec Bulldogsia, Ottawa Senatorsia ja Montreal Wanderersia vuosien 1899 ja 1911 välillä. Stuartia on pidetty varhaisena voimahyökkääjänä, joka kykeni yhdistämään fyysisen pelin maalintekotaitoon.
Hänet valittiin Hockey Hall of Fameen 1961.
Minas Ithil

Taiteilijan näkemys Minas Ithilistä
Minas Ithil (suom. Nousevan kuun torni) on Gondorin vartiotorni J. R. R. Tolkienin kirjassa Taru sormusten herrasta. Se sijaitsee itään Minas Anorin kaupungista. Tornin nimeksi tuli Minas Morgul (Mustan velhouden torni) sen jälkeen, kun nazgûlit valloittivat sen Kolmannella Ajalla.
Toinen Aika

Númenorin tuhouduttua Isildur ja Anárion, Elendilin pojat, perustivat Gondorin. Isildur rakensi Minas Ithilin lähelle Mordorin vuorirajaa, kun taas Anárion perusti Minas Anorin.
Kun Sauron palasi Númenorin tuhon jälkeen, hän hyökkäsi jäljellä olevien númenorilaisten kimppuun. Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto löi Sauronin vuonna 3441 Toista Aikaa.
Kolmas Aika

Vuonna 1980 Kolmatta Aikaa Nazgûlit palasivat Mordoriin (sen jälkeen kun Angmarin Noitakuningas voitettiin). Sormusvarjot alkoivat piirittää Minas Ithiliä pian paluunsa jälkeen, ja ottivat kaupungin komentoonsa. Minas Ithil täyttyi hirveillä pedoilla ja siitä tuli paha paikka. Niinpä sitä alettiin kutsua nimellä Minas Morgul.
Taru sormusten herrasta -kirjan tapahtumia, Lännen Armeija rikkoi sillan joka johti Morgulin laaksoon, ja sen pellot sytytettiin tuleen, eivätkä he tavanneet minkäänlaista vastarintaa, koska kaikki kaupungin joukot olivat tuhoutuneet Pelennorin kenttien taistelussa. Kaupunki oli silti liian paha, että siellä olisi voinut ihminen asua. Sormuksen Sodan jälkeen kuningas Elessar neuvoi Faramiria rakentamaan uuden kaupungin Minas Tirithistä kaakkon, Emyn Arnenille. Faramir hallitsi vaimonsa Éowynin kanssa ja Minas Morgul hylättiin kokonaan, mutta maa oli niin tuhottu, ettei siinä kasvanut mikään eikä siinä voinut asua moniin vuosiin.
Oulunsalon Vasama

| Oulunsalon Vasama |
| --- | --- |

Koko nimi:  Oulunsalon Vasama
Perustettu:  1910
Kaupunki:  Oulu, Suomi
Kenttä:  Kirkonkylän pesäpallokenttä
Naisten pelinjohtaja:  Jarkko Hattara
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oulunsalon Vasama ry on nykyisin Oulussa toimiva, entisen Oulunsalon kunnan alueella perustettu urheilun yleisseura. Seura perustettiin vuonna 1910 ja se toimi aluksi paikallisen nuorisoseuran alajaostona. Nykyisin Oulunsalon Vasaman lajivalikoimaan kuuluvat lentopallo, pesäpallo, suunnistus sekä hiihto. Seuralla on noin 1 300 jäsentä.
Junioritoiminta

| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
D-tytöt: 
| D-tytöt |  Kultaa | 2008 | 1 |  |
E-tytöt: 
| E-tytöt |  Pronssia | 2009 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 2 |  |
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
| n k Oulun urheilu |
| --- | --- |
Urheilupaikat:  Castrenin kenttä  Heinäpään jalkapallohalli  Heinäpään urheilukeskus  Iinatin moottoriurheilukeskus  Kisakangas  Linnanmaan jäähalli  Linnanmaan liikuntahalli  Lintulan urheilukeskus  Ouluhalli  Oulun jäähalli  Oulun uimahalli  Oulun urheilutalo  Äimäraution ravirata  Raatin liikuntakeskus  Raatin stadion  Raksilan pesäpallostadion  Sankivaaran golfkenttä  Virpiniemi 
Urheiluseurat:  AC Oulu  Haukiputaan Heitto  Haukiputaan Pallo  IFK Uleåborg  Jalkapalloseura Hercules  Jalkapalloseura Iltatähti  K&C  Kellon Lyönti  Kellon Työväen Urheilijat  Kiekko-Oulu  Kiimingin Kiekko-Pojat  KISE  Kuivasjärven Aura  Laivakankaan Futis Klubi  Laser HT  Lentopalloseura Etta  Lintulammen Palloseura  FC NETS  Merikoski SBT  Northern Lights  Oulun Floorball Club  Oulun Harrastefutis  Oulun Hiihtoseura  Oulun Jalkapalloklubi  Oulun Jousimiehet  Oulun Judokerho  Oulun kendoseura Hokufuu  Oulun Kärpät  Oulun Lippo  Oulun Luistelukerho  Oulun Luistinseura Jalkapallo  Salibandy  Oulun Merenkävijät  Oulun Naisfutis  Oulun NMKY  FC Oulun Pallo  Oulun Palloseura Jalkapallo  Jääpallo  Oulun Purjehdusseura  Oulun Pyrintö  Oulun Rotuaarin Pallo  Oulun Tarmo  Oulun Työväen Palloilijat  Oulun Työväen Pursiseura  Oulun Uinti  Oulujoen Kiekko  Oulunsalon Pallo  Oulunsalon Vasama  Pateniemen Vesa  ProSki Oulu  RB-Oulu  SK Pohjantähti  SS Rankat Ankat  Sun Volley Oulu  Taekwon-Do Akatemia  Telemark Team  Team FC Uleåborg  Tervarit  Villan Pojat  Yli-Iin Naseva  Ylikiimingin Nuijamiehet 
Urheilutapahtumat:  Oulu Ocean Race  Oulun Tervahiihto 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Jonne Jantunen

| Jonne Jantunen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. elokuuta 1996 (ikä 28) Lahti, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  182 cm
Paino:  70 kg
Pelinumero:  11
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–2019
Seurat:  Pelicans (SML)   Peliitat (Mestis)   TUTO Hockey (Mestis)
Jonne-Markus Jantunen (s. 9. elokuuta 1996 Lahti) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Jantunen laukoo oikealta. Hän pelasi ammattilaisurallaan kahtena kautena Pelicansissa yhteensä 24 ottelua. Pääosan urastaan hän pelasi Mestiksessä.
Ura

Jantunen aloitti jääkiekkoilun maalivahtina Jokereissa, mutta on varsinaisesti Pelicansin kasvatti. Kaudella 2011–2012 hän oli C-nuorten II-divisioonan karsinnoissa Pelicans Akatemian paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Jasse Mertarannan kanssa tehoilla 1+9=10. Kaudella 2012–2013 Jantunen oli B2-nuorten SM-karsinnoissa Pelicansin paras maalintekijä Samuel Fagerlundin kanssa seitsemällä osumallaan. B2-nuorten SM-sarjan runkosarjassa hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Niki Huovisen ja Eetu Rissasen kanssa tehoilla 10+19=29. Kaudella 2016–2017 Jantunen oli Pelicansin A-nuorten kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 13+18=31.
Kaudella 2017–2018 Jantunen nousi Pelicansin SM-liigarinkiin ja hän pelasi joukkueessa harjoitusotteluita. Jantunen teki liigadebyyttinsä 20. lokakuuta 2017 KooKoota vastaan. Hänestä tuli Pelicansin ja sitä edeltäneen Lahden Reippaan seurahistorian ensimmäinen toisen polven pääsarjakiekkoilija, kun Jantusen isä Marko loi Lahdessa pääsarjauraa Hockey-Reippaassa vuosina 1990–1992 ja Pelicanissa vuosina 2006–2010. Jonne Jantunen merkittiin Pelicansin nelosketjun oikeaan laitaan Antti Tyrväisen ja Arttu Heikkisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.53 minuuttia. Jantunen keräsi myös heti kaksi syöttöpistettä oltuaan kakkossyöttäjänä kahteen ylivoimamaaliin. Jarkko Hämäläinen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Liigauransa avausmaalin Jantunen teki seitsemännessä ottelussaan 14. marraskuuta 2017 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Kaikkiaan hän teki SM-liigassa kauden aikana 21 runkosarjaottelussa tehot 1+5=6. Jantunen pelasi miesten pelejä myös kahden ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa.
Huhtikuussa 2018 Jantunen teki Pelicansin kanssa 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Elokuussa seura lainasi hänet Peliittojen Mestis-joukkueeseen. Jantunen pelasi siellä alkukaudella 20 runkosarja- ja seitsemän Suomen Cupin ottelua. Hän pelasi kauden aikana kolme SM-liigaottelua. Jantusen kausi päättyi kuitenkin loukkaantumiseen joulukuussa 2018.
Jantunen siirtyi kaudeksi 2019–2020 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue TUTO Hockeyn riveihin. Toukokuussa 2020 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2020–2021 Jantunen jakoi tehoilla 7+7=14 TUTOn sisäisen pistepörssin neljännen sijan Mikko Laineen ja Mikke Levon kanssa.
Muuta

Jantusen isä Marko teki pitkän pelaajauran SM-liigassa ja Ruotsin Elitserienissä. Hän pelasi myös kolme NHL-ottelua Calgary Flamesissa kaudella 1996–1997 sekä kuului Suomen vuoden 1997 MM-joukkueeseen. Jonne Jantusella on myös pikkuveli Jesse.
Brillouinin vyöhyke

Neliöhilan (a) ja kuusikulmiohilan (bI) käänteishilat ja vastaavat ensimmäiset Brillouinin vyöhykkeet.
Brillouinin vyöhyke on matematiikassa ja varsinkin kiinteän olomuodon fysiikassa käänteishilan alkeiskoppi. Samaan tapaan kuin suoraa hilaa esittävä Bravais’n hila todellisessa avaruudessa voidaan jakaa Wigner–Seitzin soluihin, voidaan käänteishila jakaa Brillouinin vyöhykkeisiin. Niiden väliset rajat ovat käänteishilan läpi kulkevia tasoja. Brillouinin vyöhykkeillä on keskeinen merkitys kiinteän olomuodon fysiikassa erityisesti siitä syystä, koska jaksollisessa väliaineessa etenevät aallot voidaan kuvata Blochin aaltoina, ja tällöin osoittautuu, että ratkaisuja luonnehtii täydellisesti se, miten ne käyttäytyvät yhdessä ainoassa Brillouinin vyöhykkeessä.
Tärkein hilan Brillouinin vyöhykkeistä on ensimmäinen Brillouinin vyöhyke. Se määritellään niiden käänteis­avaruuden pisteiden joukoksi, jotka ovat lähempänä käänteis­hilan origoa kuin mitään muuta käänteis­hilan hila­pistettä. Yhtäpitävästi se voidaan määritellä niiden k-avaruuden pisteiden joukoksi, joihin voidaan päästä origosta leikkaamatta yhtäkään Braggin tasoa. Samalla se on origoa ympäröivä Voronoin solu käänteishilassa.
On olemassa myös toinen ja kolmas Brillouinin vyöhyke ja niin edelleen. Ne vastaavat sarjaa erillisiä, tilavuudeltaan yhtä suuria alueita kasvavilla etäisyyksillä origosta, mutta niitä käytetään harvemmin. Ensimmäistä Brillouinin vyöhykettä sanotaankin usein yksin­kertaisesti Brillouinin vyöhykkeeksi. Yleisesti n:s Brillouinin vyöhyke käsittää ne käänteis­avaruuden pisteet, joihin pääsee origosta leikkaamalla täsmälleen n − 1 eri Braggin tasoa.
Brillouinin vyöhykkeeseen läheisesti liittyvä käsite on redusoitumaton Brillouinin vyöhyke. Koska ensimmäisellä Brillouinin vyöhykkeellä yleensä on symmetriaominaisuuksia, se voidaan jakaa keskenään yhteneviin alueisiin. Redusoitumaton Brillouinin vyöhyke saadaan tällä tavoin ottamalla huomioon ensimmäisen Brillouinin vyöhykkeen kaikki symmetriat.
Brillouinin vyöhykkeen käsitteen kehitti ranskalainen fyysikko Léon Brillouin (1889–1969).
Esimerkkejä

Koska pintakeskisen kuutiollisen (FCC) hilan käänteishila on tilakeskinen kuutiollinen (BCC), on pintakeskisen kuutiollisen hilan Brillouinin vyöhyke saman muotoinen kuin tila­keskisen kuutiollisen hilan Wigner–Seitzin solu, katkaistu oktaedri. Vastaavasti tila­keskisen kuutiollisen hilan Brillouinin vyöhyke on saman muotoinen kuin pinta­keskisen kuutiollisen hilan Wigner–Seitzin solu, rombidodekaedri.
Kriittiset pisteet

Joillakin Brillouinin vyöhykkeeseen liittyvillä pisteillä, joita sanotaan sen kriittisiksi pisteiksi, on symmetrian vuoksi erityinen merkitys. Kuutiollisten ja heksagonaalisen hilan kriittiset pisteet on lueteltu seuraavassa taulukossa:
| Symboli | Kuvaus |
| --- | --- |
Γ: Brillouinin vyöhykkeen keskipiste
Yksinkertainen kuutiollinen
M: Särmän keskipiste
R: Kärkipiste
X: Tahkon keskipiste
Pintakeskinen kuutiollinen
K: Kahden kuusikulmaisen tahkon välisen särmän keskipiste
L: Kuusikulmaisen tahkon keskipiste
U: Kuusikulmaisen ja neliömäisen tahkon välisen särmän keskipiste
W: Kärkipiste
X: Neliömäisen tahkon keskipiste
Tilakeskinen kuutiollinen
H: Kärkipiste, jossa neljä särmää kohtaa toisensa
N: Tahkon keskipiste
P: Kärkipiste, jossa kolme särmää kohtaa toisensa
Heksagonaalinen
A: Kuusikulmaisen tahkon keskipiste
H: Kärkipiste
K: Kahden suorakulmaisen tahkon välisen särmän keskipiste
L: Kuusikulmaisen ja suorakulmaisen tahkon keskipiste
M: Suorakulmaisen tahkon keskipiste
Muilla hiloilla on erityyppisiä korkean symmetrian keskuksia. Niitä on kuvissa jäljempänä.
Kriittiset pisteet > Ortorombinen hilajärjestelmä ORC(1), ORCC(1), ORCI(1), ORCF(3)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Yksinkertainen ortorombinen hilatyyppi (ORC). | Pohjakeskinen ortorombinen hilatyyppi (ORCC). | Tilakeskinen ortorombinen hilatyyppi (ORCI). |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Pintakeskinen ortorombinen hilatyyppi 1 (ORCF1). | Pintakeskinen ortorombinen hilatyyppi 2 (ORCF2). | Pintakeskinen ortorombinen hilatyyppi 3 (ORCF3). |
Kriittiset pisteet > Tetragonaalinen hilajärjestelmä TET(1), BCT(2)

| --- | --- |
Tilakeskinen tetragonaalinen hilatyyppi 1 (BCT1).: Tilakeskinen tetragonaalinen hilatyyppi 2 (BCT2).
Kriittiset pisteet > Kuutiollinen hilajärjestelmä CUB(1), BCC(1), FCC(1)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Yksinkertainen kuutiollinen hila (CUB). | Tilakeskinen kuutiollinen hila (BCC). | Pintakeskinen kuutiollinen hila (FCC). |
Fysikaalinen merkitys

Fysikaaliselta merkitykseltään käänteishilan pisteet vastaavat kiteessä etenevien aaltojen mahdollisia aaltovektoreita. Käänteishila ja siihen liittyvä Brillouinin vyöhyke on kiinteän olomuodon fysiikan keskeisimpiä käsitteitä. Niiden merkitys kiinteiden aineiden teoriassa on niin perustava, että niitä on verrattu Maxwellin yhtälöihin, sillä niistä voidaan johtaa suuri osa koko teoriasta, samoin kuin koko sähkömagnetismin teoria voidaan johtaa Maxwellin yhtälöistä.
Fysikaalinen merkitys > Kiteen atomien värähtelyt

Tutkittaessa kidehilassa esiintyviä, atomien värähtelystä aiheutuvia kimmoaaltoja voidaan yleensä rajoittua käsittelemään aaltoja, joiden aaltovektori sisältyy ensimmäiseen Brillouinin vyöhykkeeseen, sillä aallot, joiden aaltovektori on tämän ulkopuolella, voidaan käsittää ekvivalenteiksi jonkin Brillouinin vyöhykkeessä olevan aallon kanssa. Tämä on ehkä helpoimmin ymmärrettävissä tarkasteltaessa yksiulotteista atomiketjua.
Olkoon ketjussa atomien välimatka vakio r. Sen suoran hilan pisteitä ovat tällöin suoran pisteet nr, missä n on mielivaltainen kokonaisluku. Ketjun käänteishilan muodostavat k-avaruuden pisteet  {\frac {2n\pi }{r}}. Näin ollen sen ensimmäisen Brillouinin vyöhykkeen muodostaa väli  [{\frac {-2\pi }{r}},{\frac {2\pi }{r}}].
Tarkastellaan kahta tällaisessa ketjussa etenevää aaltoa, joiden aaltovektorit ovat  k ja  k+n{\frac {2\pi }{r}} ja joilla on sama amplitudi A. Tällöin näistä ensimmäinen on ensimmäisellä Brillouinin vyöhykkeellä, jälkimmäinen sen ulkopuolella. Näiden aaltojen aallonpituudet ovat  \lambda _{1}={\frac {2\pi }{k}} ja  \lambda _{2}={\frac {2\pi }{k+n{\frac {2\pi }{r}}}}. Olkoon m mielivaltainen kokonaisluku, jolloin mr on jokin ketjuun kuuluva hilapiste, toisin sanoen jonkin atomin sijaintipaikka.
Jos kiteessä etenee aalto, jonka aaltovektori on  k ja jos sen vaihekulma origossa jollakin hetkellä on  \theta , pisteessä mr olevan atomin poikkeama tasapainopisteestä samalla hetkellä on  A\sin {(\theta -kmr)}. Jos aallon aaltovektori onkin  k+n{\frac {2\pi }{r}}, saman atomin poikkeama tasapainopisteestä samalla hetkellä onkin  A\sin {(\theta -(k+n{\frac {2\pi }{r}})mr)} =  A\sin {(\theta -kmr)}. Tämä on kuitenkin sama kuin ensimmäisenkin aallon tapauksessa, koska n on kokonaisluku ja sinifunktio saa saman arvon, kun sen argumenttiin lisätään  2\pi  kerrottuna millä tahansa kokonaisluvulla. Nämä aallot ovat siis aina samassa vaiheessa jokaisen hilapisteen eli atomin kohdalla, eikä sillä, missä vaiheessa ne ovat hilapisteiden välissä, ole fysikaalista merkitystä. Jälkimmäinen aalto on siis ekvivalentti edellisen kanssa, jonka aaltovektori on ensimmäisellä Brillouinin vyöhykkeellä.
Fysikaalinen merkitys > Elektronit

Myös elektronit voivat liikkua kiteen sisällä ja olla vuorovaikutuksessa atomien kanssa. Atomihilan jaksollisuuden vuoksi myös tähän vuorovaikutukseen liittyvät voimat ovat jaksollisia. Kvanttimekaniikan mukaan elektroneillakin on aaltoluonne, ja niiden mahdolliset aaltofunktiot vastaavat Schrödingerin yhtälön ratkaisuja. Elektronin aaltoluonteesta seuraa myös, että niillä on tietyn suuruinen aaltovektori, minkä vuoksi Schrödingerin yhtälö ratkaisuineen voidaan esittää myös käänteishilassa. Elektroneille voidaan määritellä myös Brillouinin vyöhyke aivan vastaavalla tavalla kuin atomien värähtelyjen tapauksessa. Ratkaisuna saadaan muotoa
olevia funktioita. Funktio  u_{k}(x) on hilan tavoin jaksollinen, mutta näiden ratkaisujen huomattava ominaisuus on, että ovat epäjatkuvia Brillouinin vyöhykkeen rajoilla. Tämä merkitsee, että on olemassa energian arvoja, joita ei vastaa mikään etenevää elektronia kuvaa ratkaisua. Täten tuloksena saadaan joukko energiavöitä, joiden välissä on energia-aukkoja.
Jokaisella aaltovektorilla k on vastine −k, joka kuvaa vastakkaiseen suuntaan etenevää elektroniaaltoa. Täytetyssä vyössä kumpaankin suuntaan eteneviä elektroneja on yhtä paljon, mikä merkitsee, että sähkövirtaa ei esiinny. Sähköjännitteen avulla elektronit voidaan kuitenkin järjestää uudestaan, mutta sähkötekniikassa tavallisesti käytetyillä jännitteillä pystytään aiheuttamaan ainoastaan pieniä energia­siirtymiä verrattuna energia-aukon kokoon. Metallien sähkönjohtavuus perustuu siihen, että niillä energiavyöt ovat vain osittain täytettyjä. Aineet, joilla energiavyöt ovat kokonaan täytettyjä, ovat eristeitä. On myös aineita, joilla täytettyjen vöiden välissä on energia-aukkoja, mutta ne ovat pienempiä kuin atomin keski­määräinen lämpöliike-energia huoneen­lämpö­tilassa. Tällaiset aineet ovat puolijohteita. Ne ovat hyvin matalissa lämpötiloissa eristeitä, mutta korkeissa lämpötiloissa melko hyviä johteita.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Brillouin zone
Pintakeskisen kuutiollisen hilan ensimmäinen Brillouinin vyöhyke, joka on muodoltaan katkaistu oktaedri ja johon on merkitty korkean symmetrian viivat ja pisteet.
Brillouinin vyöhykkeiden konstruointi valitulta alueelta tapahtuvan diffraktion avulla käytettäessä 300 keV:n jännitteellä kiihdytettyjä elektroneja.
Käännös suomeksi
1954

Vuosi 1954 oli normaalivuosi, joka alkoi perjantaista.
| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Tapahtumia > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Pielisensuun kunta liitettiin Joensuun kaupunkiin. Säräisniemen kunta lakkautettiin ja sen tilalle perustettiin uusi Vaalan kunta, johon liitettiin osia Utajärven kunnasta. Korso siirrettiin Keravan kauppalasta Helsingin maalaiskuntaan. Näsijärven länsipuolella oleva osa Teiskon kunnasta (Länsi-Teisko) liitettiin Ylöjärven ja Kurun kuntiin.
11.–15. tammikuuta – Pitkään jatkuneet vesi- ja lumisateet aiheuttivat lumivyöryjä Alpeilla. Italiassa, Itävallassa, Sveitsissä ja Länsi-Saksassa kuoli noin 250 ihmistä jäätyään lumivyöryjen alle.
14. tammikuuta – Marilyn Monroe meni naimisiin baseball-pelaajan Joe DiMaggion kanssa.
15. tammikuuta – Mau Mau -johtaja Waruhiu Itote vangittiin Keniassa.
16. tammikuuta – Ranskan uusi presidentti René Coty astui virkaansa.
21. tammikuuta – Maailman ensimmäinen ydinsukellusvene, USS Nautilus, laskettiin vesille Grotonissa, Connecticutissa.
25. tammikuuta – Yhdysvaltain, Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Neuvostoliiton ulkoministerit tapasivat Berliinin konferenssissa.
25. tammikuuta – krepattua wc-pehmopaperia alettiin valmistaa Suomessa Nokian PK III -koneella
3. helmikuuta – Kuningatar Elisabet II vieraili ensimmäisenä hallitsijana Australiassa.
10. helmikuuta – Yhdysvaltain presidentti Dwight Eisenhower varoitti Yhdysvaltoja interventiosta Vietnamissa.
24. helmikuuta – Aarikka Oy perustettiin.
25. helmikuuta – Everstiluutnantti Gamal Abdel Nasserista tuli Egyptin päämies hänen ja kenraali Muhammad Naguibin välisen valtataistelun jälkeen.
1. maaliskuuta – Kahvi vapautui säännöstelystä Suomessa ja samalla 25. lokakuuta 1939 alkanut säännöstely päättyi kokonaan.
7.–8. maaliskuuta − Suomessa järjestettiin eduskuntavaalit. Vaaliuurnilla kävi ensimmäisen kerran Suomen historiassa yli kaksi miljoonaa äänioikeutettua.
12. maaliskuuta − Suomen hallitus totesi sotatilan Saksan kanssa päättyneen.
13. maaliskuuta – Điện Biên Phủn taistelu Việt Minhin ja Ranskan välillä alkoi Indokiinan sodassa.