stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saints Row: Gat out of Hell
Pelaaminen

Pelissä on tehtävänä esimerkiksi kahdeksan Hellblazing-nimistä tehtävää, kolme Torment Fraud -tehtävää, kolme Salvation-tehtävää ja kolme Mayhem-tehtävää. Tehtävistä voi saada joko kultaa, hopeaa tai pronssia. Hellblazing-tehtävässä lennetään maaliin tietyssä aikarajassa. Torment Fraud -tehtävässä pitää loukkaantua mahdollisimman pahasti. Salvation-tehtävässä kerätään sieluja ilmassa. Mayhem-tehtävässä yritetään saada mahdollisimman paljon tuhoa aikaan. Pelissä on erikoisvoimia Blast, Summons, Stomp ja Aura.Kyseisiä erikoisvoimia pystyy kehittämään. Ajoneuvoina on esimerkiksi Rampage, Rambulance ja Balls of fire, joka syttyy palamaan.Pelissä on myös toisenlaisia tehtäviä, kuten Survial, Altars ja Spires. Survialissa. Survialissa ja Altar:ssa  täytyy tappaa tietty määrä vihollisia. Lisäksi Altars-haaste aloitetaan käyttämällä tiettyä supervoimaa. Spires-haasteessa pitää eliminoida Spire.Näistä tehtävistä ei saa mitalia eikä niitä voi toistaa, kerran jo voitettua haasteen.
Juoni

Pelin alussa Saintsit viettävät Kinzien syntymäpäivää pelaamalla Ouija-lautaa. Kyseinen lauta alkaa kuitenkin toimia itsenäisesti ja lopulta Saintsien johtaja imeytyy sisään tuntemattomaan porttiin. Kinzien ja Johny Gatin tarkoituksena on pelastaa Saintsien johtaja.
Robin Gibb

| Robin Gibb |
| --- | --- |
 Robin Gibb Dubaissa vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. joulukuuta 1949 Douglas, Mansaari
Kuollut: 20. toukokuuta 2012 (62 vuotta) Lontoo, Englanti
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1958–2012
Tyylilajit:  pop soft rock Blue-eyed soul disko
Soittimet:  laulu, piano, viulu, kitara, basso
Yhtyeet:  Bee Gees
Levy-yhtiöt:  Polydor, RSO Records, Mirage
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.robingibb.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Robin Hugh Gibb, CBE (22. joulukuuta 1949 Douglas, Mansaari – 20. toukokuuta 2012 Lontoo, Englanti) oli brittiläinen laulaja-lauluntekijä. Hänet tunnetaan parhaiten Bee Gees -yhtyeestä, jonka hän perusti veljiensä kanssa.
Varhainen elämä

Gibb syntyi Mansaarella 35 minuuttia ennen kaksosveljeään Mauricea. Perheeseen syntyi kaikkiaan viisi lasta, joihin Robinin ja Mauricen (1949–2003) lisäksi kuuluivat Lesley (s. 1945), Barry (s. 1946) ja Andrew (1958–1988). 1950-luvulla perhe muutti Chorlton-cum-Hardyyn, Manchesteriin, ja myöhemmin, loppuvuodesta 1958, Brisbanen Cribb Islandille, Australiaan.
Ura

Gibbin musiikkiura alkoi Australiassa ja kukoisti vuonna 1967 tapahtuneen Englantiin paluun jälkeen. Gibb toimi Bee Geesissä yleensä laulusolistina, ja lisäksi hän julkaisi lukuisia soololevytyksiä. Hänen ensimmäinen sooloalbuminsa, Robin's Reign (1970), on peräisin ajalta, jolloin hän oli jättänyt yhtyeen ja muut olivat jäädyttäneet yhtyeen toiminnan omia soolouria suunnitellessaan. Albumi ei ollut erityisen suuri menestys, vaikkakin kappale "Saved by the Bell" saavutti Britanniassa listan kakkossijan. Gibbin ensimmäisen sooloalbumin jälkeen Bee Gees palasi yhteen, ja Gibbin seuraava sooloalbumi julkaistiin vasta vuonna 1983. Samana vuonna ilmestyi single Another Lonely Night in New York.
Sairaus ja kuolema

Gibb leikattiin elokuussa 2010 tukkeutuneen suolen takia. Maurice-veli oli kuollut vastaavassa tilassa vuonna 2003. Gibbillä todettiin paksusuolen syöpä, joka levisi hänen maksaansa. Gibb kuoli lontoolaisessa sairaalassa 20. toukokuuta 2012 taudin komplikaatioihin. Hän oli kuollessaan 62-vuotias.
Tunnustukset

Gibb pääsi Songwriters Hall of Fameen vuonna 1994, ja vuonna 1997 Bee Gees yhtyeenä pääsi Rock and Roll Hall of Fameen. Gibbistä tehtiin yhdessä Mauricen ja Barryn kanssa Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentaja uutenavuotena 2001/2002. Gibb sai vuonna 2005 Steiger-palkinnon, ja vuonna 2004 hän sai Barryn kanssa kunniatohtorin arvot Manchesterin yliopistolta. Molemmat myös saivat vuonna 2009 Freedom of the City -tunnustukset Douglasin kaupungilta; Maurice sai sen lisäksi postuumisti. Gibb sai myös Ivor Novello- ja Grammy-palkinnot.
Yksityiselämä

Gibb meni vuonna 1968 naimisiin Robert Stigwoodin organisaatiossa toimineen sihteeri Molly Hullisin kanssa. Pari oli selviytynyt vuonna 1967 Hither Greenin junaturmasta, joka tappoi 49 ihmistä. Parille syntyivät lapset Spencer ja Melissa, mutta avioliitto päättyi avioeroon vuonna 1980 vuosien asumuseron jälkeen; Robin eli lähes vakituisesti Yhdysvalloissa, mutta Molly pysyi Britanniassa. Gibbin toinen vaimo, Dwina Murphy Gibb, on kirjailija ja taiteilija, joka on Brahma Kumarien seuraaja ja kiinnostunut druideista. Heillä on yksi lapsi, Robin-John. Pariskunta vietti aikaansa Mansaarella, Miamissa ja Oxfordshiren Thamessa. Gibb oli vegaani ja absolutisti.
Gibb oli Labour-puolueen kannattaja ja Tony Blairin läheinen ystävä.
Aiheesta muualla

Robin Gibbin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Robin Gibb
Käännös suomeksi
Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta

| Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta |
| --- | --- |
 SKO 
 Logo
Perustettu:  1925
Tyyppi:  Turun yliopiston osakunta
Päämaja:  Yo-talo B Rehtorinpellonkatu 4–6 B, 20500 Turku
Toiminta-alue:  Savo, Karjala ja Kymenlaakso
Jäsenet:  1 084 (2017)
Inspehtori:  Maija Peltola
I kuraattori:  Jenni Jäntti
II kuraattori:  Sara Takala
Jäsenlehti:  KÄK
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta (lyh. SKO) on yksi Turun yliopiston neljästä osakunnasta.
Osakunnan edeltäjä, maakuntakerho Savo-Karjalainen ylioppilasseura, perustettiin Turun yliopiston ylioppilaskunnassa 6. marraskuuta 1925. Osakuntastatuksen sittemmin Savo-Karjalaiseksi Kerhoksi (S-KK) nimensä vaihtanut yhteisö sai 9. toukokuuta 1957. Vuonna 1969 tapahtuneen ylioppilaskunnan osakuntajaon lakkauttamisen jälkeen Turun Yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta ry on ollut Turun yliopiston ylioppilaskunnan järjestö (ent. alayhdistys). Osakunnan kanta-alueita ovat Pohjois- ja Etelä-Karjalan, Pohjois- ja Etelä-Savon, sekä Kymenlaakson maakunnat. SKOn vuosipäivää juhlitaan karjalaisen runonlaulajan Pedri Shemeikan kuolinpäivänä 11.4., tai sitä lähimpänä lauantaina. Savo-Karjalainen Kerho sai oman kerhonauhansa vuonna 1930 ja sen väreiksi valittiin punainen, musta ja keltainen, jotka edelleen ovat osakunnan värit. SKOn tilat sijaitsevat Turun Ylioppilastalo B:ssä. Osakunnan inspehtorina toimii professori Maija S. Peltola.
Historia

Marraskuun 6. päivänä 1925 kokoontui joukko itäsuomalaisia opiskelijoita Turun Yliopiston Ylioppilaskunnan huoneistoon keskustelemaan oman maakuntakerhon perustamisesta. Yhteenliittymä päätettiin perustaa ja se sai nimekseen Savo-Karjalainen Ylioppilasseura. Uuden seuran tarkoitus oli "yhdistää karjalaisiin ja savolaisiin lukeutuvat Turussa opiskelevat ylioppilaat toveripiiriksi, ylläpitämään jäsenissään isänmaan ynnä suomalaisen kansallisuuden rakkautta, tarjoamaan heille tilaisuutta jalostavaan toverielämään sekä herättämään ja vireilläpitämään heissä harrastusta tieteelliseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan Savon ja Karjalan hyväksi."
Historia > Savo-Karjalainen Kerho 1920–1940-luvuilla

Savo-Karjalaisen Ylioppilasseuran, jonka nimi muutettiin 1930-luvun alussa Savo-Karjalaiseksi Kerhoksi (S-KK), toiminta sai vakiintuneet muotonsa jo 1920-luvun lopussa. Kerhon toiminta oli vapaamuotoista ja kaikenlaista virallista jäykistelyä pyrittiin välttämään. Illanistujaiset, retket, juhlat ja maakuntakiertueet muotoutuivat kerhoelämän olennaisiksi osiksi. Usein kokoonnuttiin jonkun jäsenen luokse nauttimaan maakunnasta saapunutta kalakukkolähetystä. Retkeilyä harrastettiin niin Turun lähiympäristössä kuin kauempanakin: kerholaiset vierailivat ahkerasti mm. Helsingin itäsuomalaisten osakuntien luona. Kerhon jäsenmäärä oli ennen toista maailmansotaa muutamia kymmeniä. Jäsenmäärä oli suurimmillaan vuoden 1930 tietämillä, jolloin kerhoon kuului noin 50 jäsentä. Toinen maailmansota katkaisi 1930-luvun leppoisan "student as such" -aikakauden ja pakotti opiskelijat opintojen aherruksesta ja ylioppilaselämän riemuista vakavampiin toimiin. Sotien aikana Savo-Karjalaisen Kerhon toiminta laantui luonnollisista syistä: miehet olivat rintamalla ja koko Turun yliopistokin oli suljettu lukuvuoden 1941–1942. Sotavuosina kerhon vähäistä toimintaa ylläpitivät naiset. He korjasivat reikäompeluilloissa vanhaa vaatetavaraa lähetettäväksi Itä-Suomeen sodasta kärsineille perheille. Muutamat kerhon naisista osallistuivat myös lauluyhtye "Sirkat" -nimisenä kokoonpanona rintamille järjestetyille viihdytyskiertueille. Toisen maailmansodan jälkeen Savo-Karjalainen Kerho aloitti toimintansa keväällä 1945 kerhon 20-vuotisjuhlan järjestämisen merkeissä. Entiseen vauhtiin ei toiminta kuitenkaan päässyt. Koko seuraavaa kymmenvuotiskautta 1950-luvun puoliväliin voi luonnehtia hiljaiselon kaudeksi. Kerhon lähes ainoita tapahtumia olivat vuotuiset juhlat ja harvat teeillat.
Historia > Maakuntakerhosta osakunnaksi 1957

Turun yliopiston opiskelijamäärä kasvoi nopeasti 1950-luvulla. Tämä loi paineita ylioppilaskuntaa ja paikalleen jämähtäneitä maakuntakerhoja kohtaan. Ylioppilaskunta siirsi vuonna 1955 uusien opiskelijoiden koulutuksen maakuntakerhojen hoidettavaksi, mikä lisäsi nopeasti kerhojen jäsenmäärää. Kerhojen räjähdysmäinen kasvu ajoi niiden vanhat ja vapaamuotoiset organisaatiot ongelmiin. Tämä sekä kerhojen toimintaan kohdistunut arvostelu sai aikaan keskustelua osakuntajärjestelmään siirtymisestä. Lopullisen sysäyksen osakuntien syntyyn antoi ylioppilaskunnan sääntömuutos, jonka mukaan ylioppilaskunta saattoi jakautua osakuntiin. Savo-Karjalainen Kerho julistautui osakunnaksi ensimmäisenä Turun yliopiston maakuntakerhoista 9.5.1957. Osakuntajärjestelmään siirtyminen kasvatti ja monipuolisti entisen maakuntakerhon organisaatiota. Tärkeimmät uudet virat olivat inspehtori ja kuraattori. Savo-Karjalaisen Osakunnan ensimmäiseksi inspehtoriksi valittiin professori Kaarlo Hartiala ja ensimmäiseksi kuraattoriksi maisteri Mauno Mielonen. Uusi osakunta siirsi kerhoajalta periytyneet tunnukset, kerhonauhan ja -merkin, suoraan osakunnan tunnusmerkeiksi. Uutena embleeminä vihittiin 1959 käyttöön taiteilija Olof Erikssonin suunnittelema osakunnan lippu, jonka heraldiset aiheet ovat peräisin kotimaakuntien vaakunoista.
Historia > Kuohuvat 1960-luvun vuodet

Osakunnan toiminnan vilkkaimmat, vauraimmat ja monipuolisimmat ajat sijoittuivat 1960-luvulle. Edellisen vuosikymmenen lopulla alkanut osakuntien pakkojäsenyys takasi jäsenmäärän nopean kasvun. Suurimmillaan SKOn jäsenmäärä oli vuonna 1969, jolloin osakuntaan kuului 999 opiskelijaa. Toimitilat SKO sai Ylioppilastalo A:n alakabinetista, missä järjestettiin mm. juhlia, hippoja ja teeiltoja. Monet yhä elävät osakunnan toimintamuodot ovat peräisin 1960-luvulta. Osakuntavierailujen kulta-aika sattui sekin 1960-luvulle. Helsingin itäsuomalaisiin osakuntiin (Wiipurilainen Osakunta, Karjalainen Osakunta, Savolainen Osakunta, Kymenlaakson Osakunta) pidettiin yhteyttä entiseen malliin. Uusia suhteita luotiin Åbo Akademin Östra Finlands Nationiin sekä Ruotsiin eräisiin ruotsalaisiin ja emigranttivirolaisiin osakuntiin. Vilkkaan vuosikymmenen loppu toi mukanaan muutoksen osakuntaelämässä. Vuonna 1969 purettiin päätös ylioppilaskunnan jakautumisesta osakuntiin ja samalla lakkasi myös osakuntien pakkojäsenyys. SKOn jäsenmäärä putosi nopeasti lähes tuhannesta jäsenestä kolmeensataan. Tällöin alkoi myös osakuntaelämän voimakas politisoituminen. Osa SKOn jäsenistä otti osaa 1969 tapahtuneeseen Turun Ylioppilaslehden polttotempaukseen, jolloin TYL:n numeroita poltettiin Turun kauppatorilla vastalauseena lehden linjalle. Osakunta sai paljon negatiivista julkisuutta ja yli 40 osakunnan jäsentä erosi SKOsta vastalauseena tapahtuneesta. Tämän jälkeen poliittisia kannanottoja pyrittiin varomaan. SKO jäi myös osakuntiin 1970-luvulla kohdistuneen ääripolitisoitumisen ulkopuolelle.
Historia > S-Osis 1975–2000

Ylioppilaskunta hääti SKOn Ylioppilastalo A:n alakabinetista vuonna 1973 tarvitessaan tiloja omaan toimistokäyttöönsä. Vuonna 1975 SKO siirtyi Ylioppilastalo B:n katutasoon yhteisiin tiloihin Satakuntalais-Hämäläisen Osakunnan kanssa. S-Osikseksi nimetyssä B-talon osakuntahuoneistossa alkoi osistanssien ja TVO:n kanssa järjestettyjen yhteistilaisuuksien järjestämisen aika, joka lähes sellaisenaan jatkui aina 1980-luvun lopulle saakka. Osakunnan muuttumista "pelkäksi välikaljakapakoitsijaksi" myös kritisoitiin, mutta taloudelliset arvot painoivat luonnollisesti vaakaa oluenmyynnin ja tanssien sekä rock-konserttien järjestämisen puoleen. Hieman hiljaisemman 70-luvun jälkeen koitti 80-luvulla jälleen uusi kukoistus: osistanssit tuottivat, uusia jäseniä liittyi runsaasti vuosittain, juhla- ja lauluperinne kokivat renessanssin sekä kesäpäiviä alettiin järjestää Itä-Suomen kunnissa. Keskiolutravintoloiden nopea lisääntyminen ja Ainejärjestökeskuksen (AJK) tulo keskeiseksi opiskelijabileiden järjestämispaikaksi saivat aikaan sen, että osistanssien järjestäminen lakkautettiin kannattamattomana 1990-luvun taitteessa. Tämä teki suuren loven osakunnan tuloihin, kun samalla myös vanhojen osakunta-aktiivien valmistumisaalto aiheutti notkahduksen jäsenmäärään ja -rekrytointiin. Toiminnallisesta ja henkisestä aallonpohjasta nousemiseksi työskenneltiin 1990-luvun alkupuolella ahkerasti, mikä alkoi tuottaa tulosta syksyllä 1993 osakunnan saadessa pitkästä aikaa useita kymmeniä uusia jäseniä. Tästä alkoi uusi vilkas osakuntatoiminnan aika, jolloin mm. kerhotoiminta ja kesäpäivätoiminta toipuivat vuosikymmenen alun lamasta. Vilkkaan toiminnan kausi jäi kuitenkin lyhyeksi. Vuosikymmenen lopulla osakunta oli samanlaisessa tilanteessa kuin vain muutamia vuosia aiemmin: aktiivit valmistuivat ja uusia jäseniä ei liittynyt mukaan toimintaan.
Jäsenet > Juniorijäsenet

Osakunnan varsinaiseksi jäseneksi eli juniorijäseneksi voi osakunnan hallitus hyväksyä kirjallisesta hakemuksesta Turun korkeakouluissa perus- tai jatkotutkintoa opiskelevia, etupäässä Savon, Karjalan sekä Kymenlaakson maakunnista kotoisin olevia opiskelijoita.
Jäsenet > Ulkojäsenet

Osakunnan ulkojäseniksi voi osakunnan hallitus hyväksyä kirjallisesta hakemuksesta muita kuin Turun korkeakoulujen perus- tai jatkotutkinto-opiskelijoita. Ulkojäsenellä on oikeus osallistua osakunnan tilaisuuksiin sekä osakunnan kokouksiin. Ulkojäsenellä on osakunnan kokouksissa läsnäolo- ja puheoikeus mutta ei äänioikeutta.
Jäsenet > Seniorijäsenet

Perus- tai jatkotutkinto-opintonsa päätettyään osakunnan juniorijäsen siirtyy osakunnan seniorijäseneksi. Seniorijäsenellä on osakunnan kokouksissa läsnäolo- ja puheoikeus mutta ei äänioikeutta.
Jäsenet > Kunniajäsenet

Kunniajäsenikseen osakunta voi kutsua henkilöitä, joille se tahtoo osoittaa erityistä kunnioitustaan. Kunniajäseneksi kutsumista koskeva ehdotus hyväksytään, jos vähintään kaksi kolmasosaa osakunnan kokouksessa annetuista äänistä sitä kannattaa. Kunniajäsenellä on osakunnan kokouksissa sekä puhe- että äänioikeus.
Hallinto

Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta on rekisteröity yhdistys, joka kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa: kevät- ja syyskokoukseen. Syyskokous valitsee osakunnalle hallituksen kalenterivuodeksi kerrallaan. Hallitukseen kuuluvat varsinaisina jäseninä hallituksen puheenjohtaja eli I kuraattori, varapuheenjohtaja eli II kuraattori, pääsihteeri ja taloudenhoitaja. Lisäksi hallitukseen voi kuulua enintään 6 muuta varsinaista jäsentä. Varsinaisten jäsenten lisäksi hallitukseen valitaan enintään kaksi varajäsentä. Syyskokous valitsee osakunnalle inspehtorin Turun yliopiston professorien keskuudesta kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Inspehtori hyväksytään osakunnan varsinaiseksi jäseneksi ja hänen tehtävänään on toimia yhdyshenkilönä osakunnan ja yliopiston välillä sekä mahdollisuuksien mukaan johtaa yhdistyksen kokouksia.
Ystävyysosakunnat

Helsingkrona Nation i Lund
Karjalainen Osakunta
Kymenlaakson Osakunta
Savolainen Osakunta
Wiipurilainen Osakunta
Östra Finlands Nation vid Åbo Akademi
Henkilöitä > Tunnettuja osakuntalaisia

Yrjö Väisälä
T. J. Kukkamäki
Kaarlo Hartiala, inspehtorina 1957-1960
Paavo Voipio, inspehtorina 1960-1965
Bengt Broms, inspehtorina 1965-1970
Tauno Nurmela
Lauri Rauramo, inspehtorina 1970-1975
Jaakko Nousiainen, inspehtorina 1982-1990
Kaisa Häkkinen, inspehtorina 2003-2008
Kari Liuhto, inspehtorina 2015-2017
Pekka Hakamies, inspehtorina 2018-2020
Aiheesta muualla

Osakunnan kotisivu
Kulinaarinen tiedekunta
S-Osakunnat ry
Sergei Afanasjev (moottoriurheilija)

Sergei Andrejevits Afanasjev (ven. Сергей Андреевич Афанасьев, s. 25. maaliskuuta 1988 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen moottoriurheilija.
Afanasjev aloitti Formula uransa vuonna 2003 kilpailemalla Formula RUS -sarjassa. Tuona vuonna hän voitti kolme kilpailua ja otti sarjan mestaruuden. Hän osallistui samana vuonna kahdeksaan Formula Renault Monza kilpailuun BVM Minardi Junior Team -tallissa sijoittuen sarjan 13:ksi. Seuraavan vuonna Afanasjev osallistui Formula Renault 2.0 Saksan sarjaan. Hän sijoittui sarjan kymmenenneksi. Hän ajoi myös 13 kilpailua Eurocup Formula Renault -sarjassa sijoittuen parhaimmillaan kilpailussa neljänneksi. Sarjan loppupisteissä hän oli 24:s. Vuonna 2006 Afanasjev ajoi Formula Renault 2.0 NEC -sarjassa. Hän sijoittui sarjan kahdeksanneksi. Hän ajoi samana vuonna Formula Renault 2.0 Suisse-sarjassa sijoittuen sarjan toiseksi.
Vuonna 2007 Afanasjev osallistui Formula 3 Eurosarjaan. Hän ei saanut sarjasta pisteitä. Vuonna 2008 Afanasjev siirtyi International Formula Master-sarjaan sijoittuen siellä sarjan kahdeksanneksi. Hän ajoi samana vuonna kahdeksan kilpailua Formula Renault 3.5 -sarjassa saavuttamatta pisteitä. Afanasjev jatkoi Formula Master -sarjassa kaudella 2009 sijoittuen sarjan toiseksi.
Vuonna 2010 Afanasjev ajoi FIA Formula 2 -sarjassa, jossa hän sijoittui sarjan kolmanneksi. Vuonna 2011 Afanasjev ajoi Auto GP -sarjassa DAMS-tallissa. Siellä hän sijoittui niin ikään sarjan kolmanneksi. Vuonna 2012 Afanasjev kilpailee FIA GT1 Championship -sarjassa.
Sade (yhtye)

| Sade |
| --- | --- |
 Sade esiintymässä Mannheimissa 2011
Tiedot
Toiminnassa:  1982–
Tyylilaji:  soul, R&B, aikuispop
Kotipaikka:  Englanti
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Sade Adu, laulu Andrew Hale, kosketinsoittimet Paul Denman, bassokitara Stuart Matthewman, kitara
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sade [ša:dei] on englantilainen yhtye, joka perustettiin Lontoossa vuonna 1982. Yhtyeen musiikkityyli on soulia, R&B:tä ja hienostunutta aikuispoppia. Yhtyeen kaikki kuusi albumia ovat myyneet platinaa.
Historia

Sade perustettiin vuonna 1982 Lontoossa, kun funkyhtye Prideen kuuluneet Sade Adu, Stuart Matthewman ja Paul Denman erkaantuivat muusta Pridestä ja tekivät yhdessä levytyssopimuksen Epic Recordsin kanssa. Yhtyeeseen liittyi neljänneksi jäseneksi Andrew Hale.
Saden esikoisalbumi Diamond Life (1984) myi platinaa, ja siltä julkaistiin menestyssinglet ”Smooth Operator” ja ”Hang On to Your Love”. Myös toinen albumi Promise (1985) menestyi. Yhtye voitti parhaan uuden artistin Grammyn vuonna 1986.
Saden seuraavat albumit Stronger Than Pride (1988) ja Love Deluxe (1992) myivät niin ikään platinaa ja tuottivat useita singlehittejä. Yhtye piti 1990-luvulla kahdeksan vuoden levytystauon, jonka aikana Matthewman, Denman ja Hale julkaisivat Sweetbackin nimellä albumin Sweetback vuonna 1996. Saden seuraava albumi Lovers Rock julkaistiin 2000, ja seuraavana kesänä yhtye teki konserttikiertueen yli kymmenen vuoden tauon jälkeen. Seuraava studioalbumi Soldier of Love (2010) nousi Yhdysvaltain listaykköseksi.
Jäsenet

Sade Adu, laulu
Andrew Hale, kosketinsoittimet
Paul Denman, bassokitara
Stuart Matthewman, kitara
Studioalbumit

Diamond Life (1984,  Epic Records)
Promise (1985,  Epic)
Stronger Than Pride (1988,  Epic)
Love Deluxe (1992,  Epic)
Lover’s Rock (2000,  Epic)
Soldier of Love (2010,  Epic)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Separatiivi

Separatiivi eli erosija, eronto, on paikallissija, joka ilmaisee poistumista.
Separatiivi eri kielissä > Suomi

Suomessa separatiivi on jäänne uralilaisesta kantakielestä ja se esiintyy enää kiteytyneenä muutamissa ilmauksissa. Paikallissijasarjojen kehityttyä ne syrjäyttivät separatiivirakenteen, joka siirtyi merkitykseltään abstraktimpaan käyttöön ja siitä kehittyi nykyinen partitiivi. Separatiivin tunnus on -a tai -ä vokaalisoinnun mukaisesti. Suomessa separatiivi on sukua eksessiiville, joka esiintyy tietyissä murteissa.
Esimerkkejä:
kotoa
ulkoa
takaa
kaukaa
Yhdessä lokatiivin ja latiivin kanssa separatiivi muodostaa yleisten paikallissijojen järjestelmän.
Sijamuodot
abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Separoituva avaruus

Topologiassa ja vastaavilla matematiikan aloilla topologista avaruutta sanotaan separoituvaksi jos se sisältää numeroituvan tiheän osajoukon eli joukon, jossa on numeroituvan monta alkiota ja jonka sulkeuma on koko avaruus. Tämä ehto esiintyy tyypillisesti geometriassa ja matemaattisessa analyysissä. Esimerkiksi reaalilukuja voidaan approksimoida mielivaltaisella tarkkuudella rationaaliluvuilla. Rationaaliluvut ovat myös numeroituva joukko, joten reaalilukujen joukko on separoituva.
Separoituvuus asettaa topologisen avaruuden koolle rajoituksia. Separoituvuus luetaan usein erääksi numeroituvuusaksioomaksi. Aksiomaattiselta kannalta separoituvuutta tutkittiin 1940–1960-luvuilla, jota ennen se luettiin kuuluvaksi deskriptiiviseen joukko-oppiin.
Esimerkiksi ottamalla  separoituva kompleksinen ääretönulotteinen Hilbertin avaruus saadaan avaruus konstruoitua  isomorfiaa vaille yksikäsitteisesti. Toisaalta esimerkiksi teoreettisessa fysiikassa on tutkittu myös epäseparoituvia Hilbertin avaruuksia.
Separoituvuus on erityisen tärkeä käsite numeerisessa analyysissä ja konstruktiivisessä matematiikassa, sillä monet matematiikan lauseet voidaan todistaa separoituvissa avaruuksissa konstruoimalla esimerkki, mikä ei ole mahdollista epäseparoituvissa avaruuksissa. Saatu konstruktiivinen todistus voidaan kirjoittaa numeeriseksi algoritmiksi. Kuuluisa esimerkki on Hahnin-Banachin lause.
Kirjallisuutta

Lipschutz, Seymour: General Topology.  McGraw-Hill, 1965.  ISBN 0-07-037988-2.