stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilmaston lämpenemisen vaikutukset
Hyvinvointivaikutukset > Talousvaikutukset

Jotkin taloustieteilijät ovat yrittäneet arvioida ilmastonmuutoksen aiheuttamien maailmanlaajuisten vahinkojen kokonaishintaa. Varmoja päätelmiä taloudellisista vaikutuksista ei vielä ole, sillä asiaa on tutkittu vasta vähän. 100 arvion yhteen summaavassa tutkimuksessa vahinkoarviot vaihtelivat 10 Yhdysvaltain dollarista hiilitonnia (tC) kohti (3 dollaria per hiilidioksiditonni) aina 350 dollariin/tC (95 dollaria per hiilidioksiditonni), keskiarvonaan 43 dollaria/tC (12 dollaria per hiilidioksiditonni). Eräs kuuluisa raportti talousvaikutuksista on Sternin raportti, jonka mukaan ilmastonmuutokset vaikutukset saattavat vastata maailman bruttokansantuotteen vähenemistä viidellä prosentilla.
Ilmastonmuutoksen yhä voimistuvia taloushaittoja käsittelevässä yhteenvedossaan Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma UNEP korostaa vakuutus- ja pankkiriskejä. Maataloudella, liikenteellä ja muilla sektoreilla on todennäköisesti myös edessään ilmastonmuutoksen mukanaan tuomia vaikeuksia. Taloudelliset tappiot ovat erityisen merkittäviä köyhillä alueilla, ja suurimmat talousriskit kohdistuvatkin kehitysmaihin ennemmin kuin teollisuusmaihin.
EU-komission teettämän selvityksen mukaan Pohjois-Euroopan talous voi hyötyä ilmaston lämpenemisestä matkailun muuttumisen myötä, kun taas eteläisen Euroopan talous luultavammin kärsii siitä. Myös vähemmän ihmisiä kuollee kylmyyteen pohjoisilla alueilla samalla kun arviolta 87 000 ihmistä kuolee vuosittain vuoteen 2071 mennessä eteläisempien alueiden lämmetessä entisestään, mikäli maapallon keskilämpötila nousee 3 astetta.
Hyvinvointivaikutukset > Vakuutuskustannukset

| Ilmastoon liittyvien luontokatastrofien määrä ja vakuutuskustannukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aika | 1950–59 | 1960–69 | 1970–79 | 1980–89 | 1990–99 |
| Määrä | 20 | 27 | 47 | 63 | 89 |
| Kulut (Mrd. €) | 33 | 59 | 106 | 164 | 506 |
Vakuutusalan edustajien mukaan ilmastoon liittyvien luontokatastrofien määrä ja vakuutuskustannukset ovat nousseet viime vuosikymmeninä.
Hyvinvointivaikutukset > Vaikutukset pohjoisten alueiden metsätalouteen

Ilmaston lämpeneminen aiheuttaa pohjoisten alueiden metsätaloudessa metsänhoidon muuttumista metsäpalojen ja tuhoeläinten vaikutuksesta. Talousmetsien keskimääräinen tuottavuus kasvanee lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä hieman, joskin alueelliset vaihtelut voivat olla suuria.
Britteinsaarten ja Pohjanmeren myrskyjen ennakoidaan voimistuvan ilmastonlämpenemisen seurauksena. Esimerkkinä mahdollisista taloudellisista vahingoista Ruotsi ja Latvia menettivät merkittävän osuuden metsien puiden vuosikasvusta yhdessä ainoassa myrskyssä vuonna 2005.
Äkilliset ja peruuttamattomat muutokset

Osa ilmaston lämpenemisen vaikutuksista saattaa olla äkillisiä ja peruuttamattomia. Tällaisia olisivat Pohjois-Atlantin vesikierron merkittävä hidastuminen, Grönlannin ja läntisen Etelämantereen jäähyllyjen merkittävä kutistuminen, ikiroutien sulamisesta ja ranta-alueiden sedimenttikerroksien kulumisesta aiheutuvat mittavat kasvihuonekaasupäästöt sekä hiilikierron muutoksista johtuva ilmaston lämpenemisen kiihtyminen. Äkillisten ja peruuttamattomien vaikutusten todennäköisyydestä, voimakkuudesta ja ajoituksesta on epävarmuutta, mutta niiden kaikkien uskotaan kasvavan ilmaston lämpenemisen voimistuessa, nopeutuessa ja pitkittyessä.
Jäähyllyjen osittainen katoaminen napa-alueilla saattaa johtaa merenpinnan nousuun metreillä, merkittäviin muutoksiin ranta-alueilla, alavien maiden peittymiseen vedellä. Kaikkein suurimmat vaikutukset koettaisiin suistoalueilla ja alavilla saarilla.
IPCC arvioi, että on kohtalaisen varmaa että noin 20–30 % tunnetuista eläinlajeista on korostuneessa uhassa joutua sukupuuttoon, mikäli lämpötilat nousevat yli 1,5–2,5 °C vuosista 1980–1999. Jos lämpötilat nousevat yli 3,5 °C, mallit ennustavat sukupuuttoa 40–70 %:lle maailman lajeista. 7 °C nousun myötä on mahdollista, että sulfaattia sulfideiksi hapettavien bakteerikantojen voimistuminen aiheuttaa suuria rikkivetypäästöjä ja johtaa vakavaan happikatoon merissä, millä on laajamittaisia vaikutuksia merien ekologiaan.lähde?
Mahdollisia myönteisiä vaikutuksia

Kohtalaisella 1–3 °C lämpenemisellä oletetaan olevan hyötyjä joillekin alueille ja haittoja taas toisille
Useimpien ekosysteemien tuottavuus saattaa lämpenemisen ja hiilidioksidin määrän kasvun myötä parantua.kenen mukaan? Tuottavuuden parantumista on havaittu pohjoisella pallonpuoliskolla satelliittimittauksissa vuodesta 1982 . Maapallon on myös havaittu laajalti vihertyvän oletettavasti hiilidioksidin määrän nousun aiheuttaman lannoitusvaikutuksen vuoksi . Lisäksi hiilidioksidin määrä ilmakehässä pienentää kasvien vedentarvetta, joka saa ne kestämään kuivuutta paremmin . Kasvien muiden hivenaineiden tarve voi kuitenkin osoittautua rajoittavaksi tekijäksi hiilidioksidin lannoitusvaikutuksen täyden hyödyn saavuttamisessa , jolloin satojen parantuminen voi edellyttää myös lannoituksen lisäämistä vastaavassa suhteessa.
Afrikassa Sahelin kasvillisuus on laajentunut huomattavasti 1980-luvulta 2000-luvulle. Sahelin vihertymisen syiksi on arveltu kasvanutta sademäärää ja ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden nousua. Hiilidioksidin määrän kasvu on merkittävästi lisännyt savannialueiden vihreyttä ja puuston määrää viimeisen 50 vuoden aikana myös eteläisessä Afrikassa.
Vastaavaa kasvun kiihtymistä hiilidioksidin määrän kasvaessa on havaittu myös merissä. Esimerkiksi meriheinän kasvu on kiihtynyt selvästi .
Biomassan lisääntyminen ei myöskään hyödytä ihmisiä, jos sadot pienenevät. Lisäksi IPCC:n mukaan hiilidioksidin määrän lisääntyminen lisännee kasvua vain tiettyyn rajaan asti.
Pohjoisen jäämeren sulaminen helpottaisi navigointia koillisväylällä ja lyhentäisi laivareittejä Euroopasta Aasiaan.
Suomessa

2–6 asteen muutos globaalissa lämpötilassa havainnollistuu, jos sitä vertaa lämpötilaeroihin Suomessa. Helsingin ja Jyväskylän keskilämpötilojen ero on noin 2,5 astetta, ja Helsingin ja Sodankylän ero noin 6 astetta. Lämpenemisen epätasaisuuden vuoksi kuuden asteen muutos maapallon keskilämpötilassa ei kuitenkaan tarkoittaisi kuuden asteen muutosta Suomessa kaikkina vuodenaikoina. Sen sijaan Suomen keskilämpötila saattaa nousta 10 astetta, koska lämpötilojen ennustetaan muuttuvan enemmän lähempänä napoja. Toisaalta termohaliinikierron hidastuessa Suomi voi viilentyä muutamalla asteella. Tosin nimenomaan Suomen osalle nykyiset ilmastomallit ennustavat varsin maltillisia muutoksia.lähde?
Ilmastotutkijoiden mukaan kylmät talvet ovat Suomessa tulevaisuudessa harvinaisempia ja leudot yleisempiä. Talvista tulee järjestään lyhyempiä, sateisempia ja vetisempiä, samalla kun kesähelteet pitenevät. Vuosisadan lopun talvisessa Helsingissä tulee tutkijoiden mukaan olemaan samanlainen ilmasto kuin on nykyisin Brysselissä, poikkeuksena tietysti se, että Helsingissä tulee olemaan paljon pimeämpää kuin Brysselissä. Rovaniemen talvi-ilmasto tulee muistuttamaan Porvoon nykyistä ilmastoa.
Metsien kasvu todennäköisesti lisääntyy erityisesti Pohjois-Suomessa, jonka metsät muistuttavat tulevaisuudessa eteläsuomalaista metsää. Myös tunturien metsänrajat tulevat nousemaan rinteitä ylemmäs. Etelä-Suomessa metsien lajisto lähinnä monipuolistuu, kun uusia lajeja siirtyy Suomeen etelästä. Etelä-Suomen metsien piirteet myös eteläistyvät, sillä tulevaisuuden lämmenneessä ilmastossa lehtipuut kykenevät kilpailemaan kuusen kanssa. Niinpä vuosisadan lopulla entinen hämäläinen sankka mustikkaa kasvava kuusimetsä muistuttaa suuresti Etelä-Baltian tai Itä-Puolan sekametsiä, joissa kasvaa kuusen lisäksi erittäin runsaasti jaloja lehtipuita, kuten pähkinäpensasta ja lehmusta. Jos ilmasto lämpenee siitäkin lisää, myös euroopanpyökki ja valkopyökki saattavat levitä Suomen lounaisosiin. Tuhoeliöiden aiheuttamat vahingot lisääntyvät myös.
Perunarutto on yleistynyt ja aikaistunut lämpenemisen myötä.
Pohjoisten järvien avovesikausi on pidentynyt keskimäärin kahdella viikolla, minkä seurauksena järviä on kuivunut ja pieneliöstöt muuttuneet voimakkaasti.
Aiheesta muualla

Ilmastonmuutoksesta suuria terveysriskejä, YLE 11.9.2007
Ilmastonmuutoksen vaikutuksia (Suomessa ja maailmanlaajuisesti), Ilmatieteen laitos
Ilmastonmuutoksen seuraukset Ilmasto.org - ilmastosivut
Ilmastonmuutos ja ilmaston lämpeneminen
| --- | --- |
Syyt:  Kasvihuoneilmiö  Kasvihuonekaasu  Hiilidioksidi  Metaani  Auringon aktiivisuus  Ilmaston viileneminen  Milankovićin jaksot  Vulkanismi  Laattatektoniikka  Termohaliinikierto 
Vaikutukset:  Ilmastopakolaisuus  Merien happamoituminen  Merenpinnan nousu  Tulvat  Sadannan muutokset  Kuivuuskaudet  Lämpöaallot  Äärimmäiset sääilmiöt  Trooppiset hirmumyrskyt 
Tiede:  Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC  Ilmastoherkkyys  Ilmastomalli  Palautekytkennät  Kaupunkisaarekeilmiö  Keskiajan lämmin kausi  Pieni jääkausi  Hiilinielu  Otsonikato  Historialliset vaikutukset 
Keskustelu ja politiikka:  Hillitseminen  Hinku-verkosto  Sopeutuminen  Kioton sopimus  Kööpenhaminan ilmastokokous  UNFCCC  Päästökauppa  Sternin raportti  Uusiutuva energia  Energiansäästö  Oregonin vetoomus  Energiapolitiikka  Euroopan unionin energiapolitiikka  Suomen energiapolitiikka  Kiinan energiapolitiikka 
Rajuilma
Hajautetut tietojaksot osoittavat, että jäätiköt ovat perääntyneet 1800-luvun alusta lähtien. 1950-luvulla aloitettiin mittaukset, jotka mahdollistavat maailmanlaajuisen jäämassan tasapainon seurannan.
Napajäätiköiden lisäksi myös vuoristossa olevat jäätiköt sulavat.
Merenpinnan nousu 1900-luvulla.
Arktinen merijää on ohentunut viimeisten 50 vuoden aikana ja ohentumisen odotetaan edelleen jatkuvan.
Thea Minyan Bjørseth

| Thea Minyan Bjørseth |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. lokakuuta 2003 (ikä 21)
Mäkihyppääjä
Maailmancup
Kaudet:  2020–
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  4
 Tietolaatikko päivitetty 17. helmikuuta 2025 
| Mitalit> Maa:  Norja.Naisten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Maa:  Norja> Naisten mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Planica 2023 | sekajoukkuemäki |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2021 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Planica 2023 | joukkuemäki |  |
Thea Minyan Bjørseth (s. 30. lokakuuta 2003) on norjalainen mäkihyppääjä.
Bjørseth kilpaili aikuisten arvokilpailuissa ensimmäisen kerran Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021, missä hän saavutti joukkuemäessä pronssia. Normaalimäessä hän sijoittui seitsemänneksi ja suurmäessä 14:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui normaalimäessä 21:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti sekajoukkuemäessä hopeaa ja joukkuemäessä pronssia. Normaalimäessä hän sijoittui viidenneksi ja suurmäessä kahdeksanneksi.
Mäkihypyn maailmancupissa Bjørseth kilpaili ensimmäisen kerran Hinzenbachissa helmikuussa 2020. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti samassa paikassa seuraavana päivänä sijoituttuaan 26:nneksi. Ensimmäistä kertaa kymmenen parhaan joukkoon hän pääsi Ljubnossa tammikuussa 2021 oltuaan kahdeksas. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Engelbergin suurmäessä joulukuussa 2024. Hän sijotitui samalla kaudella kolmanneksi Sapporossa,  toiseksi Zaōssa ja kolmanneksi Ljubnossa.
Nuorten MM-kilpailuissa Bjørseth on voittanut normaalimäen maailmanmestaruuden Lahdessa 2021. Lisäksi hän on saavuttanut kaksi hopeaa Oberwiesenthalin kilpailuista 2020 sekajoukkuemäestä sekä normaalimäestä.
Japan Airlinesin lento 123

| Japan Airlinesin lento 123 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskone kuvattuna kuusi minuuttia ennen törmäystä. Sivuvakain puuttuu lähes täysin.
Yhteenveto
Päivämäärä:  12. elokuuta 1985
Onnettomuustyyppi:  paineistuksen menettämisen johdosta aiheutunut hallinnan menetys ja maahansyöksy
Tapahtumapaikka:  Takamagahara, Gunman prefektuuri, Japani
 :  36°0′5″N, 138°41′38″E
Lähtöpaikka:  Tokion kansainvälinen lentoasema, Suur-Tokio, Japani
Määränpää:  Osakan kansainvälinen lentoasema, Osaka, Japani
Kuolleita:  520
Loukkaantuneita:  4
Eloonjääneitä:  4
Lentokone
Konetyyppi:  Boeing 747SR-46
Lentoyhtiö:  Japan Airlines
Rekisteritunnus:  JA8119
Matkustajia:  509
Miehistöä:  15
Japan Airlinesin lento 123 oli Japan Airlinesin maansisäinen reittilento Tokiosta Osakaan. Lennolla 12. elokuuta 1985 käytetty Boeing 747SR-46 törmäsi vuoreen, kun sen sivuvakain- ja peräsin olivat repeytyneet irti.
Maahansyöksyssä kuoli 520 ihmistä, minkä myötä turma on kaikkien aikojen pahin yhden lentokoneen onnettomuus. Onnettomuustutkinnan mukaan turman syy oli vuonna 1978 seuranneesta onnettomuudesta tehty virheellinen korjaus lentokoneen takaosan paineseinään. Vuosien ajan väsymismurtumille altistunut seinä ei kestänyt koneessa vallitsevaa painetta ja tuhoutui aiheuttaen kaikkien kriittisten järjestelmien menetyksen.
Lentokone ja miehistö

Lentokone oli malliltaan Boeing 747SR-46, rekisteritunnukseltaan JA8119 ja valmistenumeroltaan 20783. Kone oli valmistettu tammikuussa 1974. Sillä oli lennetty onnettomuuteen mennessä 25 030 tuntia ja laskeuduttu 18 835 kertaa. Kone oli varustettu neljällä Pratt & Whitneyn JT9D-7A-suihkuturbiinimoottorilla.
Lennon kapteenina toimi 49-vuotias Masami Takahama. Hänellä oli 12 423 tunnin lentokokemus, josta 4 842 Boeing 747:llä. Hän oli liittynyt Japan Airlinesille joulukuussa 1966. Perämies oli 39-vuotias Yutaka Sasaki. Hänellä oli yhteensä 3 963 tunnin lentokokemus, josta 2 665 kyseisellä konetyypillä. Hän oli liittynyt lentoyhtiölle huhtikuussa 1970. Ohjaamossa oli myös 46-vuotias lento-insinööri Hiroshi Fukuda, joka oli aloittanut lentoyhtiöllä huhtikuussa 1957. Hänellä oli yhteensä 9 831 tunnin lentokokemus, josta 3 846 kyseisellä konetyypillä. Ohjaamomiehistö oli asianmukaisesti pätevä ja terveydellisesti palveluskelpoinen. Lennolla oli 12 matkustamohenkilökunnan jäsentä.
Tausta > Aiempi onnettomuus

Onnettomuuskoneen takaosa ja sen takapaineistuksen väliseinä kärsi vaurioita Japan Airlinesin lennon 115 laskeutumisessa kesäkuussa 1978, kun kone laskeutui liian jyrkässä kulmassa kiitotielle Osakan kansainvälisellä lentoasemalla. Tapahtuman aikaan koneella oli lennetty 16 200 tuntia ja 12 300 lentoa. Lentokone otettiin tapahtuman myötä pois lentoliikenteestä korjattavaksi. Boeingin tekniikoiden suorittama korjaus poikkesi kuitenkin selvästi asianmukaisesta, minkä myötä takapaineistuksen väliseinän kestävyys väheni noin 70 prosenttia.
Tausta > Onnettomuuspäivän edeltäneet tapahtumat

Lentokone laskeutui Fukuokasta lentona 366 Tokion kansainväliselle lentoasemalle kello 17.12 samana päivänä. Kone valmistautui seuraavaan lentoonsa Osakaan ja aloitti rullauksen kello 18.04. Kapteeni ja perämies istuivat toistensa paikoilla, koska perämies harjoitteli lennolla kapteenina toimimista.
Lento > Nousu ja järjestelmien tuho

Japan Airlinesin lento 123 nousi kello 18.12 Tokion kiitotieltä 15L kohteenaan Osaka. Lento oli täysin varattu, sillä maassa vietettiin Bon-loman aattoa, ja monet olivat menossa tapaamaan läheisiään tai lomailemaan. Suurin osa matkustajista oli japanilaisia, mutta lisäksi ainakin 21 oli ulkomaalaisia. Matkustajista 12 oli vauvoja. Lentokone lensi 12 minuutin kuluttua noususta noin 7 300 metrin korkeudella, ja sen nopeus oli noin 560 km/h. Samaan aikaan ohjaamon äänitallenteelta kuultiin räjähdys, jolloin kone alkoi tärisemään ja matkustamon paineistus menetettiin. Yhtäkkäinen paineen menetys aiheutti koneen sivuvakaimen irtoamisen, ja kaikki neljä hydrauliikkajärjestelmää tuhoutuivat. Sen vuoksi koneen hallinta muuttui erittäin haastavaksi, lähes mahdottomaksi.
Kapteeni ilmoitti 46 sekunnin kuluttua hätätilasta ja pyysi lupaa palata Tokion lentoasemalle. Koska hydrauliikkajärjestelmä ei ollut käytettävissä, miehistö yritti ohjata lentokonetta käyttäen hyväksi moottoreiden työntövoimaa. Miehistö sai pidettyä lentokoneen noin 6 700 metrin korkeudessa ja ylläpidettyä 460 km/h tuntinopeuden. Koneen päälaskutelineet laskettiin, ja kone alkoi menettää korkeutta. Lentokone kääntyi hitaasti vasemmalle, kun se laskeutui 2 400 metristä alaspäin. Kun kone oli 1 600 metrin korkeudessa, ohjaamomiehistö huomasi vuoret ja lisäsi työntövoimaa, minkä seurauksena kone nousi takaisin kolmeen kilometriin.
Lento > Törmäys

Miehistö alkoi laskea laskusiivekkeitä 41 minuuttia nousun jälkeen, ja koneen kallistuskulma kasvoi 60 asteeseen. Miehistö aloitti välittömästi laskusiivekkeiden sisäänoton ja lisäsi työnttövoimaa. Kone aloitti syöksyn 5 500 metrin minuuttinopeudella, mutta miehistö sai vedettyä nokan takaisin ylös puolentoista kilometrin korkeudessa. Kuitenkin hallinta menetettiin lopullisesti, ja kone törmäsi kello 18.56 Takamagahara-vuoreen Gunman prefektuurissa noin puolentoista kilometrin korkeudessa ja sadan kilometrin päässä Tokiosta. Alue oli metsäistä, ja siellä kasvoi kymmenen metriä korkeita lehtikuusia ja tiheää bambupensaikkoa.
Kaikki 15 miehistön jäsentä ja 505 matkustajaa 509:stä kuolivat. Kaikki eloonjääneet olivat naisia. Heidän istumapaikkansa olivat olleet penkkiriveillä 54–60 koneen peräosan vasemmalla puolella. Turma on kaikkien aikojen pahin yhden lentokoneen onnettomuus. Eräs tunnettu uhri oli japanilainen laulaja Kyū Sakamoto, joka oli kuuluisa kappaleestaan ”Sukiyaki”. Turman syy saatiin selville vasta jälkeenpäin kun erään silminnäkijän lentokoneesta ottamassa kuvassa huomattiin suurimman osan sivuvakaimesta sekä koko sivuperäsimen repeytyneen irti.
Pelastustoimenpiteet

Ensimmäisenä onnettomuuspaikalle saapui Japanin itsepuolustusvoimien (JSDF) helikopteri. Huono näkyvyys ja vaikeakulkuinen maasto estivät helikopteria laskeutumasta paikalle. Pilotti lähetti JSDF:n maastohenkilöstölle ilmoituksen, että turmapaikalla ei näkynyt mitään merkkejä eloonjääneistä. Tämän ilmoituksen johdosta lähinnä onnettomuuspaikkaa liikkuneet JSDF:n maavoimat eivät kiirehtineet lentokoneen hylyn luo vaan pystyttivät tilapäisen telttakylän ja rakensivat helikopterille laskeutumisrampin.
Aamulla 13. elokuuta kello 6.30, kun onnettomuuspaikan sijainti oli vahvistettu, 160 miestä käsittävä etsintäpartio kokoontui Uenon kylän keskikoululle saamaan tarkemmat ohjeet. Pelastuspartiot lähetettiin kahtena ryhmänä etsimään eloonjääneitä. Jyrkälle vuoristoalueelle saapui JSDF:n sotilaiden ja paikallisen virkavallan lisäksi muun muassa Uenon palokunnan ja metsästysyhdistyksen miehiä sekä Tano Fujiokan savusukeltajia. Kello 10.45 ensimmäiset etsijät saapuivat koneen putoamispaikalle ja tuntia myöhemmin neljä henkiinjäänyttä matkustajaa löydettiin ympäristöön levinneen romun joukosta. Eloonjääneet kuljetettiin pois onnettomuuspaikalta JSDF:n maavoimien suurella helikopterilla, joka nousi ilmaan kello 13.29. Vajaa tuntia myöhemmin kaksi ambulanssia toi uhrit fujiokalaiseen sairaalaan. Eloonjääneiden vammat koostuivat eri puolilla kehoa olevista luunmurtumista, mutta kaikki toipuivat seuraavan puolen vuoden aikana.
Tutkinta

Onnettomuuden tutki Japanin liikenneministeriön lento-onnettomuuksien tutkintakomissio, ja virallinen tutkintaraportti julkaistiin 19. kesäkuuta 1987. Komission mukaan onnettomuuden syy oli lentokoneen takaosan paineväliseinän tuhoutuminen, joka johti lento-ominaisuuksien heikkenemiseen ja tärkeimpien hallintalaitteiden menetykseen. Räjähdyksen seurauksena osa lentokoneen perästä repeytyi irti, mukaan lukien sivuvakain. Lisäksi räjähdys tuhosi kaikki hydraulijärjestelmät.
Takaosan paineväliseinän väsymismurtumat alkoivat vuoden 1978 onnettomuuden jälkeen, kun sen korjaustyöt suoritettiin virheellisesti. Väliseinän väsymismurtumia ei havaittu myöhemmissä huoltotarkastuksissa, mikä aiheutti niiden laajenemista, eikä seinä lopulta kestänyt vaihtelevaa painetta.
Populaarikulttuurissa

Lentoa 123 käsiteltiin Lentoturmatutkinnan kolmannen tuotantokauden jaksossa ”Ei mitään kontrollia” (Out of Control).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Japan Airlinesin lento 123 Wikimedia Commonsissa
Onnettomuuskone kuvattuna Tokion kansainvälisellä lentoasemalla vuonna 1984.
Takapaineistuksen väliseinän korjaustavat: ylempänä oikea tapa, alempana väärä tapa, jota onnettomuuskoneessa käytettiin.
Lennon 123 reitti.
Matkustajakoneen takapaineen väliseinä.
Roni Kytönen

Roni Kytönen (s. 29. marraskuuta 1999) on suomalainen endurokuljettaja. Kytönen kilpailee E1-luokassa enduron maailmanmestaruussarjassa. Kytönen ajaa kaudella 2025 KR69 World Enduro Team -tallissa. Kytösen mekaanikkona toimii entinen enduro-kuljettaja Samuli Aro. Portugalin kilpailussa helmikuussa 2025 Kytönen ajoi E1-luokan voittoon Portugalin mestaruussarjan kilpailussa.
Hynninen

Hynninen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aksel Hynninen (1864–1914), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Antti Hynninen (1940–2017), diplomaatti
Eemil Hynninen (1882–1947), maatalous- ja sosiaalipoliitikko, Alkoholiliikkeen pääjohtaja ja ministeri
Emil Albin Hynninen (1870–1939), opettaja ja koulunjohtaja, maanviljelysneuvos
Eero Hynninen (s. 1953), meloja
Helka Hynninen (o.s. Kolari, 1930–2017), laulaja ja sanoittaja
Ilkka Hynninen, yrittäjä, audiovisuaalinen tuottaja ja kirjailija
Jorma Hynninen (s. 1941), oopperalaulaja
Jouko Hynninen (1907–1983), kenraalimajuri ja Mannerheim-ristin ritari
Karl Oskar Hynninen (1845–1913), kanslianeuvos, valtiopäivämies ja opettajaseminaarin johtaja
Kauko Hynninen (1933–1989), näyttelijä
Laura Hynninen (s. 1976), muusikko ja kuvataiteilija, Jorma Hynnisen tytär
Keijo Hynninen (1929–2020), koripalloilija
Maija Hynninen (s. 1977), säveltäjä ja äänitaiteilija
Max Hynninen (s. 2001), vapaaottelija
Onni Hynninen (1910–2001), kivääriampuja
Oskar Hynén (kirjailijanimi Oskari Hynninen, 1865–1906), opettaja ja kirjailija
P. J. Hynninen (Paavo Juho Hynninen, 1883–1960), ministeri (amm.) ja suurlähettiläs
Sami Hynninen (s. 1976), muusikko ja taiteilija
Sari Hynninen (s. 1967), seitsenottelija
Sirpa Hynninen (s. 1963), kuvanveistäjä
Tom Hynninen (1932–2024), yrittäjäneuvos, Oy Konttorityön entinen toimitusjohtaja
Topias Hynninen (s. 2005), jääkiekkoilija
Veli-Matti Hynninen (s. 1944), pappi, kirkon rauhanpalkinnolla palkittu.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Aftardoketismi

Aftardoketismi oli Julianos Halikarnassolaisen (kuollut vuoden 518 jälkeen) johtaman monofysiittiryhmän oppi, jonka mukaan Kristuksen maallinen ruumis olisi ollut turmeltumaton, kuolematon ja kärsimyksistä vapaa, vaikka Kristus saattoikin omasta tahdostaan alistua kärsimykseen ja kuolemaan.
Arkkitehtuuri- ja designmuseo

| Arkkitehtuuri- ja designmuseo |
| --- | --- |
 Museorakennus Korkeavuorenkatu 23, entinen Läroverket för gossar och flickor
Tyyppi:  Arkkitehtuurin ja muotoilun valtakunnallinen vastuumuseo
Osoite:  Korkeavuorenkatu 23 ja Kasarmikatu 24
Sijainti:  Helsinki 
Perustettu:  2024
Johtaja:  Maija Tanninen-Mattila
Kotisivut:  admuseo.fi 
Koordinaatit:  60°09′50″N, 24°57′18″E
 fiArkkitehtuuri- ja designmuseo 
    
Museorakennus Kasarmikatu 24, entinen Tieteellisten seurojen talo
Arkkitehtuuri- ja designmuseo (ruots. Arkitektur- och designmuseet, engl. Architecture and Design Museum Helsinki) on Helsingissä toimiva arkkitehtuurin ja muotoilun suomalainen valtakunnallinen vastuumuseo. Museo perustettiin vuoden 2024 alussa yhdistämällä Arkkitehtuurimuseo ja Designmuseo. Museo sijaitsee ja toimii Kaartinkaupungissa kahdessa rakennuksessa Korkeavuorenkatu 23:ssa ja Kasarmikatu 24:ssä, jotka sijaitsevat samalla tontilla. Arkkitehtuuri- ja designmuseo ylläpitää merkittävää arkkitehtuuri- ja muotoilukokoelmaa, järjestää näyttelyitä ja tapahtumia.
Arkkitehtuuri- ja designmuseolle on suunnitteilla uusi museorakennus. Arkkitehtuurikilpailu ratkeaa vuoden 2025 aikana ja uusi museorakennus on tarkoitus avata yleisölle vuonna 2030. Uuden rakennuksen sijainti tulee olemaan nykyisin parkkipaikkana käytössä oleva tontti Helsingin Etelärannassa.
Arkkitehtuuri- ja designmuseon johtajana toimii elokuuhun 2025 asti Maija Tanninen-Mattila. Hänen seuraajakseen on valittu Pilvi Kalhama.