stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ōmura Masujirō
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ōmura Masujirō Wikimedia Commonsissa
Zaia

| Zaia Kauko Röyhkä & Mikkelin kaupungin jousiorkesteri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 24.–27. syyskuuta 2007
 Julkaistu: 20. elokuuta 2008
 Tyylilaji: pop-rock
 Kesto: 54.08
 Levy-yhtiö: Ranka Recordings
Listasijoitukset
  22. 
Kauko Röyhkän muut julkaisut
| Kauko Röyhkä & Riku Mattila 2008 | Zaia 2008 | Menneisyyden taikaa etsimässä 1980–1990 2009 |
Zaia on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Kauko Röyhkän 24. albumi, joka julkaistiin 20. elokuuta 2008. Albumi sisältää 13 Röyhkän vanhempaa kappaletta Mikkelin kaupungin jousiorkesterin säestyksellä. Sovitukset ovat Vellu Halkosalmen käsialaa. Materiaali ensiesitettiin Mikkelin Hanget soi 2007 -tapahtumassa 29. maaliskuuta 2007.
Kappaleet

Paska kaupunki – 4.30
Observatorion mäellä – 3.50
Lauralle – 4.45
Kevät – 4.25
Kukaan ei halua mua – 2.42
Paha maa – 5.19
Pähkinäpuu – 3.34
Jälleen yksi sateinen päivä – 4.27
Muinainen härkä – 3.53
Etsijät – 4.57
Vaeltava vitsaus – 3.56
Mainostaulujen taakse – 3.55
Zaia – 3.49
Arviot

Soundi:
Aiheesta muualla

Kauko Röyhkän albumiesittely Spinefarm Recordsin sivuilla.
Kimmo K. Koskinen: Zaia. Rumba 29.8.2008.
İki Dakika

|  İki Dakika> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  İzel Çeliköz, Reyhan Karaca, Can Uğurluer
Säveltäjä(t):  Şevket Uğurluer
Sanoittaja(t):  Aysel Gürel
Euroviisutiedot
Vuosi:  1991
Maa:  Turkki
Kieli:  turkki
Sijoitus:  12.
Pisteet:  44
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Turhan Yükseler
İki Dakika on İzel Çeliközin, Reyhan Karacan ja Can Uğurluerin esittämä kappale, joka edusti Turkkia vuoden 1991 Eurovision laulukilpailussa Italian Roomassa. Kappale sai 44 pistettä ja sijoittui Euroviisuissa 22 maan joukosta sijalle 12.
Zeoliitti

Massamaista zeoliittia
Analsiimikiteitä
Zeoliiteilla tarkoitetaan alumiinisilikaateista koostuvien huokoisten mineraalien ryhmää. Zeoliitteja käytetään laajalti teollisuudessa missä niillä on monia käyttötarkoituksia kuten suodatus, hajun poisto, molekyyliseulat ja tunnetuimpana veden pehmennys.
Zeoliittien ryhmä on suosittu mineraalien keräilijöiden keskuudessa sillä niiden joukossa on useita kauniita, harvinaisia tai kiderakenteeltaan erikoisia mineraaleja. Zeoliitteja on luokiteltu esiintyvän yhteensä 229 erilaista.
Zeoliittia kutsutaan myös keinotekoiseksi saveksi. Pyykinpesukoneen pesuaineissa zeoliittia voi olla jopa 30 prosenttia vedenpehmennysaineena.
Zeoliittia alettiin lisätä pyykinpesuaineisiin korvaamaan fosfaatteja, koska fosfaatit rehevöittävät vesistöjä. Koska ne pölisevät pyykin kuivuttua, hengitettyjen hiukkasten terveellisyydestä on esitetty epäilyksiä.
Zeoliittiryhmän mineraalit

Zeoliittimineraalit perheittäin:
1) Analsiimit :
Analsiimi (Si-Al-Na-hydraatti)
Pollusiitti (Si-Al-Cs-Na-hydraatti)
Wairakiitti (Si-Al-Ca-Na-hydraatti)
Bellbergiitti (Si-Al-K-Ba-Sr-Na-hydraatti)
Bikitaiitti (Si-Al-Li-hydraatti)
Boggsiitti (Si-Al-Ca-Na-hydraatti)
Brewsteriitti (Si-Al-Sr-Ba-Na-Ca-hydraatti)
2) Kabasiitit :
Kabasiitti (Si-Al-Ca-hydraatti)
Willhendersoniitti (Si-Al-K-Ca-hydraatti)
Cowlesiitti (Si-Al-Ca-hydraatti)
Dachiardiitti (Si-Al-Ca-Na-K-hydraatti)
Edingtoniitti (Si-Al-Ba-Ca-hydraatti)
Epistilbiitti (Si-Al-Ca-hydraatti)
Erioniitti (Si-Al-Na-K-Ca-hydraatti)
Faujasiitti (Si-Al-Na-Ca-Mg-hydraatti)
Ferrieriitti (Si-Al-Na-K-Mg-Ca-hydraatti)
Herscheliitti (Si-Al-Na-K-Ca-hydraatti)
3) Gismondiinit :
Amisiitti (Si-Al-K-Na-hydraatti)
Garroniitti (Si-Al-Ca-hydraatti)
Gismondiini (Si-Al-Ba-Ca-hydraatti)
Gobbinsiitti (Si-Al-Na-K-Ca-hydraatti)
Gmeliniitti (Si-Al-Na-Ca-hydraatti)
Gonnardiitti (Si-Al-Na-Ca-hydraatti)
Goosecreekiitti (Si-Al-Ca-hydraatti)
4) Harmotomit :
Harmotomi (Si-Al-Ba-K-hydraatti)
Phillipsiitti (Si-Al-K-Na-Ca-hydraatti)
Wellsiitti (Si-Al-Ba-Ca-K-hydraatti)
5) Heulandiitit :
Clinoptiloliitti (Si-Al-Na-K-Ca-hydraatti)
Heulandiitti (Si-Al-Na-Ca-hydraatti)
Laumontiitti (Si-Al-Ca-hydraatti)
Leviini (Si-Al-Ca-Na-K-hydraatti)
Mazziitti (Si-Al-K-Na-Mg-Ca-hydraatti)
Merlinoiitti (Si-Al-K-Na-Ca-Ba-hydraatti)
Montesommaiitti (Si-Al-K-Na-hydraatti)
Mordeniitti (Si-Al-Na-K-Ca-hydraatti)
Maricopaiitti (Si-Al-Pb-Ca-hydraatti)
6) Natroliitit :
Mesoliitti (Si-Al-Na-Ca-hydraatti)
Natroliitti (Si-Al-Na-hydraatti)
Scolesiitti (Si-Al-Ca-hydraatti)
Offretiitti (Si-Al-Ca-K-Mg-hydraatti)
Paranatroliitti (Si-Al-Na-hydraatti)
Paulingiitti (Si-Al-K-Ca-Na-Ba-hydraatti)
Perlialiitti (Si-Al-K-Na-Ca-Sr-hydraatti)
7) Stilbiitit :
Barreriitti (Si-Al-Na-K-Ca-hydraatti)
Stilbiitti (Si-Al-Na-Ca-hydraatti)
Stelleriitti (Si-Al-Ca-hydraatti)
Thomsoniitti (Si-Al-Na-Ca-hydraatti)
Tschernichiitti (Si-Al-Ca-hydraatti)
Yugawaraliitti (Si-Al-Ca-hydraatti)
8) Luokittelemattomat :
Natriumdachiardiitti
Tetranatroliitti
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Zeoliitti pyykinpesuaineissa (Arkistoitu – Internet Archive) Teknokemian yhdistys
Mindat: Zeolite Group (englanniksi)
Yhdystie 1421

Yhdystie 1421 Tuusulan Takojalla elokuussa 2016. Oikealla Takojan linja-autopysäkki.
Yhdystie 1421 on yhdystie, joka kulkee Hyvinkäältä Jokelan kautta Järvenpäähän. Tien pituus on 21 kilometriä.
Tien kulku

Tie saa alkunsa Hyvinkään Hakalasta ja kulkee siitä kaakkoon Palopuron kautta Jokelaan. Jokelasta tie jatkaa edelleen Nuppulinnan ja Saunakallion ohitse Järvenpään Kaakkolaan, keskustan liepeille, yhtyen Vanhankyläntiehen. Tie kulkee pääradan vieressä aina Nuppulinnaan asti.
Hyvinkäältä Järvenpäähän tie kulkee nimellä Jokelantie. Järvenpään puolella tie kulkee nimellä Eriksnäsintie.
Werner Söderhjelm

Werner Söderhjelm, Eero Järnefeltin maalaama muotokuva vuodelta 1916. Muotokuvan tilasi Karjalainen osakunta.
Jarl Werner Söderhjelm (26. heinäkuuta 1859 Viipuri – 16. tammikuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä, valtiopäivämies, kirjallisuushistorian tutkija ja diplomaatti.
Henkilöhistoria

Söderhjelmin vanhemmat olivat prokuraattori Woldemar Söderhjelm ja Amanda Olivia Clouberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin lyseosta 1877, valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1882 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1885. Söderhjelm oli Helsingin yliopistossa uudemman kirjallisuuden dosenttina 1886–1889, romaanisen filologian dosenttina 1889–1894 sekä ylimääräisenä professorina 1894–1898. Hän toimi germaanisen ja romaanisen filologian professorina 1898–1908, romaanisen filologian professorina 1908–1913 ja viimeksi kotimaisen ja yleisen kirjallisuushistorian professorina 1913–1919.
Söderhjelm osallistui pappissäädyssä valtiopäiville 1905. Hän kuului 1900-luvun alussa nuorsuomalaisten vanhoilliseen siipeen ja oli nuorsuomalaisen puolueen keskushallituksen jäsen 1906–1907.
Suomen itsenäistyttyä Söderhjelm toimi vuosina 1918–1919 Suomen tiedotustoimiston johtajana Kööpenhaminassa Suomen tunnetuksi tekemiseksi Skandinaviassa, ja 1919 hänet nimitettiin Suomen Tukholman-lähettilääksi ylimääräisenä lähettiläänä ja täysivaltaisena ministerinä vuoteen 1928.
Werner Söderhjelm oli naimisissa vuodesta 1884 Sigrid Wilhelmina Lönnbladin kanssa. Heillä oli neljä poikaa, joista tunnetuin oli kirjailija ja toimittaja Henning Söderhjelm. Hänen nuorin poikansa J. O. Söderhjelm toimi muun muassa oikeusministerinä talvisodan aikana. Werner Söderhjelmin sisar oli Suomen ensimmäinen naisprofessori Alma Söderhjelm. Aktivisti Konni Zilliacus oli hänen serkkunsa.
Teoksia

Johann Elias Schlegel, särskildt som lustspeldiktare. 1884
De Saint Laurent. Poème anglonormand du XII:e siècle. 1888
Le Mystère de S. Laurent (A. Wallensköldin kanssa). 1889
Das Leben und die Wunder des heiligen Martin. 1897
Antoine de la Sale. 1897
Germaniska och romaniska språkstudier. 1892
Kirjoituksia ja tutkielmia. 1898
Karl Aug. Tavaststjerna. 1900
Axel Gabriel Sjöström. 1895
Johan Ludvig Runeberg I–II. 1904–1906
Italiensk renässans (Torsten Söderhjelmin kanssa). 1907 (suom.)
Studier i fransk berättarkonst I. 1910
Profiler ur finsk kulturliv. 1913 (suom.)
Oscar Levertin, en minnesteckning I–II. 1914–1917
Åboromantiken och dess samband med utländska idéströmningar. 1915
Johannes Linnankoski. 1918 (suom.)
Läroår i främmande land. 1928
Utklipp om böcker I–III. 1916–1924
Kirjallisuutta

Henning Söderhjelm, Werner Söderhjelm / Henning Söderhjelm., Helsinki, 1960 (ISSN 0039-6842 ja 2490-1547, verkkoversio)
Aiheesta muualla

Matti Klinge: / Söderhjelm, Werner (1859–1931) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  23.3.2007. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Werner Söderhjelm 375 humanistia -sivustolla 19.2.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta
Yrjö Benson

Yrjö Benson oli valtiovarainministeriössä sijaitsevan valtion IT-toiminnan johtamisyksikön päällikkönä eli valtion IT-johtajana 1. syyskuuta 2009 lähtien virkavapaaseensa asti. Hän siirtyi tehtävään Nokia Oyj:n IT Operations Developmentin johtajan paikalta. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa Helsingin kaupungin rakennusvirastossa, IVO Voimansiirto Oy:ssä sekä Wimage Oy:n toimitusjohtajana.
Toukokuusta 2011 lukien Bensonin työpaikka oli virkavapauden myötä Puolustusministeriö. Hänen sijaisenaan toimi neuvotteleva virkamies Mikael Kiviniemi.
Benson palasi vuoden 2013 alusta valtiovarainministeriöön JulkICT-toimintoon Yhteisten ratkaisujen ohjaus -yksikköön.. Valtion it-johtajan tehtävä lakkasi, kun Julkisen hallinnon tieto- ja viestintätekninen toiminto (JulkICT-toiminto) organisoitiin uudelleen marraskuussa 2011.
 Valtiovarainministeriön IT-johtajaksi valittiin Timo Valli ja syksyllä 2014 Anna-Maija Karjalainen.
Yhden Vanhemman Perheiden Liitto

Yhden Vanhemman Perheiden Liitto ry (ruots. Förbundet för makalösa föräldrar i Finland rf) on vuonna 1976 perustettu järjestö, jonka tavoitteena on parantaa yhden vanhemman perheiden asemaa sosiaalisesti, taloudellisesti ja oikeudellisesti. Liitto on tukenut mm. isyysloman pakollisuutta ja sovittelua osana avioeroprosessia.
Yhden Vanhemman Perheiden Liiton nimiä ovat aiemmin olleet Yksinhuoltajien liitto ja Yksinhuoltajien ja yhteishuoltajien liitto. Liitolla on noin 50 paikallisyhdistystä, jotka toimivat yksin- ja yhteishuoltajuuden teemoilla. Liitto on julkaissut lehtiä Yksinhuoltaja ja Muuttuva perhe sekä osallistunut Vuoden isä -palkinnon jakoon.
Yhden Vanhemman Perheiden Liitto on SOSTEn jäsenjärjestö.
Puheenjohtajat

Tuovi Nöjd 1975–1976
Irmeli Airola 1976–1980
Vuokko Ojanen (myöhemmin Väänänen) 1980–82
Raita Pennanen 1982–1988
Anneli Peltokukka 1988–1990
Lea Kononov 1990–1996
Tiina Kaarela 1996–2004
Maria Guzenina-Richardson 2004-2005
Bodil Rosengren 2005-2010, 2013-2015
Eija Tuominen 2010–2012
Susanna Kavonius 2015– toistaiseksi
Aiheesta muualla

Liiton sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Zarathos

| Zarathos |
| --- | --- |
 Zarathos, Marvel-universumin yksi voimakkaimmista demoneista
Luoja(t):  Roy Thomas, Gary Friedrich, ja Mike Ploog
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Marvel Spotlight #5 (1972)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Zarathos
Status:  Aktiivinen
Voimat:  Suunnattoman voimakas elementaalien hallinta
Zarathos on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä suunnattoman voimakas demoni, joka on vastuussa Aaveajajan voimista. Zarathoksen loivat Roy Thomas, Gary Friedrich, ja Mike Ploog. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen Marvel Spotlight -lehden numerossa 5 (1972).
Historia

Zarathos on voimakas demoni, joka uinui maapallon pinnan alla aikakausia kunnes voimallinen loitsija K'Nutu kutsui hänet jälleen hereille. Velho K'Nutu lupasi Zarathokselle tasaisen uhrilahjan sieluja kunhan demoni vain pitäisi heimon viholliset loitolla. Liitto kukoisti ja Zarathoksen ympärille kehittyi paljon erilaisia palvontamenoja.
Tämä herätti lopulta Mefiston huomion. Mefisto arveli Zarathoksen olevan uhka omalle pahuuden valtakunnalleen ja haastoi tämän taisteluun. Mefisto voitti ottelun Centuriouksen, sieluttoman miehen avulla.
Zarathos pakotettiin palvelemaan Mefistoa tuonpuoleisessa, vaikka demoni olikin liian voimakas tuhottavaksi kokonaan. Mefisto lähettikin voimakkaan Zarathoksen maan pinnalle tuomaan hänelle sieluja. Myöhemmin Zarathos löysi itselleen Johnny Blaze -nimisen miehen, jonka ruumiin Zarathos riivasi – synnyttäen näin Aaveajajan.
Ádám Marosi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |  |
Maa:  Unkari
Miesten nykyaikainen viisiottelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | henkilökohtainen kilpailu |  |
| MM-kilpailut   | MM-kilpailut   | MM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Lontoo 2009 | henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Kultaa | Lontoo 2009 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Moskova 2011 | viesti |  |
|  Hopeaa | Moskova 2011 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Budapest 2008 | viesti |  |
|  Pronssia | Chengdu 2010 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Moskova 2011 | henkilökohtainen kilpailu |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Albena 2004 | viesti |  |
|  Kultaa | Debrecen 2010 | viesti |  |
|  Kultaa | Medway 2011 | viesti |  |
|  Kultaa | Drzonków 2013 | henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Kultaa | Drzonków 2013 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Moskova 2008 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Lipsk 2009 | viesti |  |
|  Hopeaa | Sofia 2012 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Moskova 2008 | viesti |  |
|  Pronssia | Lipsk 2009 | henkilökohtainen kilpailu |  |
Ádám Marosi (s. 26. heinäkuuta 1984 Budapest) on unkarilainen nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti. Marosi saavutti olympiapronssia vuoden 2012 kesäolympialaisten henkilökohtaisesta kilpailusta Lontoosta. Marosi on saavuttanut 18 aikuisten arvokisamitalia, kun olympialaiset, MM-kilpailut ja EM-kilpailut lasketaan mukaan. Näin ollen hän on yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä nykyaikaisista viisiottelijoista. MM-kilpailuista hän on voittanut kolme kultamitalia, yhden hopeamitalin ja kolme pronssista mitalia. EM-kilpailuista Marosi on saavuttanut peräti viisi kultaa, kolme hopeaa ja kaksi pronssia. 13 Marosin arvokisamitaleista on tullut joukkuekilpailuista. Marosi on 181 senttimetriä pitkä ja painaa 75 kilogrammaa.
Käännös suomeksi
Saarijärvi (Yykeänperänjoen vesistö)

| Saarijärvi Suolojávri |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Enontekiö
Koordinaatit:  69°03′40″N, 21°06′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Čoahpemohkki
Järvinumero:  00.000.1.043 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  684 m
Rantaviiva:  5,79 km
Pinta-ala:  0,3738 km²
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi (pohjoissaameksi Suolojávri) on Yykeänperänjoen (norj. Skibotnelva, pohjoissaameksi Ivgojohka) vesistöön kuuluva järvi Enontekiöllä Suomessa lähellä Norjan rajaa. Järven pinta-ala on 0,3738 km², rantaviivan pituus 5,79 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 684,0 metriä.
Järveen laskee kaakosta Salmijärvi (pohjoissaameksi Šalmmijávri), johon edelleen laskee idästä Bahtasgophejávri eli Jágonajávri. Pohjoisesta järveen laskee 21 hehtaarin laajuinen nimetön järvi. Järven lasku-uomana on Čoahpemohkki, jota pitkin se laskee länteen Suomen ja Norjan rajalla sijaitsevaan Čoahpejávriin.
Robin Langenskiöld

Lars Robin Eljas Langenskiöld (s. 8. elokuuta 1946) on Sanoma Oyj:n merkittäviä osakkeenomistajia ja yrityksen entinen hallituksen jäsen. Koulutukseltaan Langenskiöld on diplomiekonomi. Sanoman lisäksi Langenskiöld vaikuttaa Helsingin Lauttasaaressa toimivan venesatamayritys Pencentra Oy:n hallituksessa.
Vapaaherra Robin Langenskiöld kuuluu Langenskiöldin aatelissukuun. Hän on Patricia Seppälän poika ja Aatos Erkon sisarenpoika.
Ōnan

| Ōnan (邑南町) |
| --- | --- |
 Dangyon laakso
 lippu:  Symboli
 Ōnanin sijainti Shimanen prefektuurissa
 Ōnan
 Koordinaatit: 34°53′38″N, 132°26′16″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūgoku
Prefektuuri:  Shimanen prefektuuri
Piirikunta:  Ōchin piirikunta
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Maaseutukaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  419,29 km²
Väkiluku (11/2020):  10 359
 – Väestötiheys:  25 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Japanipunamänty
 – Kukka:  Kirsikka
 
 www.town.ohnan.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ōnan (jap. 邑南町, Ōnan-chō) on Japanin maaseutukaupunki Honshūn saarella Chūgokun alueella Shimanen prefektuurissa. Se kuuluu Ōchin piirikuntaan. Ōnan sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Chūgokuvuorten keskellä. Etelässä se rajautuu Hiroshiman prefektuuriin. Ōnanissa on 10 359 asukasta (marraskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 419,29 neliökilometriä.
Ōnanin maaseutukaupunki perustettiin vuonna 2004 liittämällä yhteen Iwamin ja Mizuhon maaseutukaupungit sekä Hasumin kyläkunta. Historiallisesti seutu tunnettiin raudan ja teräksen tuotannosta. Nykyisin siellä viljellään riisiä ja vihanneksia, tuotetaan maitoa ja harjoitetaan ajun ja koikarppien vesiviljelyä.
Ōnanin nähtävyyksiä ovat luonnonkauniit Dangyon ja Senjōn laaksot, jotka kuuluvat prefektuurin luonnonpuistoihin. Ōnania palveli aiemmin JR Nishi-Nihonin Sankō-linja.
Kuvia

Futatsuyaman linnavuori
Entisen Uzuin rautatieaseman ympäristöä
Ōnanin kunnantalo
Entinen Sakugiguchin rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ōnan Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
İbrahim Kaş

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 20. syyskuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Karabük, Turkki
Pelipaikka: keskuspuolustaja, oikea laitapuolustaja
Pituus: 183 senttimetriä
Paino: 79 kilogrammaa
Seura
Seura: Bursaspor
Pelinumero: –
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2005–2008 2005–2006 2008–2011 2009–2010 2011– | Beşiktaş → Kocaelispor (laina) Getafe → Beşiktaş (laina) Bursaspor | 17 (3) 26 (3) 8 (0) 14 (0) 0 (0) |
Maajoukkue
| 2007– | Turkki | 3 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 9. heinäkuuta 2011.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 9. heinäkuuta 2011.
İbrahim Kaş (s. 20. syyskuuta 1986 Karabük, Turkki) on turkkilainen jalkapalloilija, joka edustaa turkkilaista Bursasporia. Hän kykenee pelaamaan sekä keskuspuolustajana että oikeana laitapuolustajana.
Kaş teki ammattilaisdebyyttinsä Beşiktaşissa toukokuussa 2005 ja nousi joukkueen avauskokoonpanon pelaajaksi kauden 2007–2008 aikana käytyään sitä ennen lainalla alemman sarjatason Kocaelisporissa. Kesällä 2008 hän siirtyi vapaalla siirrolla Getafeen.
Kaş on pelannut myös Turkin maajoukkueessa. Hän debytoi joukkueessa 17. marraskuuta 2007 vuoden 2008 EM-kilpailuiden karsintaottelussa Norjaa vastaan, mutta ei mahtunut lopputurnaukseen valittuun joukkueeseen. Hän oli mukana myös vuoden 2010 MM-kilpailuiden karsinnoissa.
Aiheesta muualla

İbrahim Kaşin esittely Turkin jalkapalloliiton sivustolla (englanniksi)
Robin Juhkental

Robin Juhkental.
Robin Juhkental (s. 20. toukokuuta 1988) on virolainen laulaja ja Malcolm Lincoln -yhtyeen keulahahmo. Hän edusti yhtyeen kanssa Viroa Eurovision laulukilpailussa 2010 kappaleella Siren, muttei päässyt finaaliin.
YKSK

YKSK (myöhemmin YKSK 1) oli YK:n Suezin rauhanturvaoperaatiossa vuosina 1956–1957 toiminut Suomen ensimmäinen rauhanturvatehtäviin lähetty yksikkö, YK:n Suomen Komppania. Komppania kuului osana YK:n UNEF (engl. United Nations Emergency Force)-operaatiota.
Vahvennettuun komppaniaan kuului 258 miestä. Upseereita komppaniassa oli alle kymmenen. Komppanian ensimmäisenä päällikkönä eli ensimmäisen puolivuotisjakson YKSK1:n komentajana toimi majuri Uolevi Kettinen. Toisen puolivuotisen YKSK2:n komentaja toimi majuri Ensio Siilasvuo. ja yhteysupseerina majuri Björn Kontiopää. Molemmat olivat aiemmin palvelleet pääesikunnan ulkomaaosastolla.
Perustaminen ja varustaminen

YKSK perustettiin pikaisesti Suomen hyväksyttyä YK:n pääsihteeri Dag Hammarskjöldin esittämän pyynnön joukkojen lähettämisestä. Ensimmäiset upseerit nimettiin 19. marraskuuta 1956 ja lähtövalmius piti saavuttaa 10. joulukuuta mennessä. Lyhyestä hakuajasta huolimatta komppaniaan haki peräti 1779 tarjokasta.
Komppaniaa ei varustettu Suomessa sen tarvitsemilla ajoneuvo- ja viestintäkalustolla ja majoitusvälineillä, vaan näiden oletettiin tulevan YK:n järjestelyin käyttöön Egyptissä. Järjestelyt eivät toimineet, vaan Suomen osasto joutui tukeutumaan samalla alueella toimivan ruotsalaisen pataljoonan apuun. Palvelusasuna oli suomalainen kenttäpuku olosuhteisiin paremmin sopivasta gabardiini-kudoksisesta kankaasta valmistettuna versiona ja jalkineet olivat Mono-merkkiset (Jussi Monosen perustaman ja mono-hiihtokengästään tunnetun Lahden saapas- ja lapikasteollisuus Oy:n valmistamat).
Toiminta-alueet

Saapumisensa jälkeen 14. joulukuuta 1956 komppania siirrettiin Port Saidiin, missä toimi muita pohjoismaisia yksiköitä tanskalaisen everstiluutnantti Engholmin komennossa. Tehtävänä oli valvoa englantilaisten ja egyptiläisten joukkojen välistä puskurivyöhykettä länsijoukkojen poistumiseen saakka.
Port Saidin tehtävän jälkeen YKSK valvoi egyptiläisten ja israelilaisten välistä demarkaatiolinjaa El Torin kylässä.
Komppanian kolmas tehtävä oli valvoa Sharm el-Sheikhistä käsin Tiranin salmea, jota pitkin kulki Israelin liikenne idän suuntaan.
Sharm el-Sheikhistä komppania siirrettiin UNEF:in Gazassa sijaitsevalle leirialueelle odottamaan kotiinkuljetusta. YKSK kotiutettiin ja uusi komppania YKSK2 saapui sen tilalle 8. kesäkuuta 1957. Osa henkilöstöstä siirtyi nyt YKSK1:nä tunnetusta komppaniasta sen seuraajan riveihin. Viimeinenkin YKSK2:n suomalaissotilas palasi kotimaahansa 23. joulukuuta 1957. Kaikkiaan Suezilla palveli 438 suomalaista.
Kirjallisuutta

Virtanen, Rauli: Suezilta Afganistaniin: Suomalaiset rauhaa turvaamassa.  Helsinki:  WSOY, 2011.  ISBN 978-951-0-37872-4.
Aiheesta muualla

Finnish Peacekeepers’ Museums: Siinai: UNEF
İbradı

| İbradı |
| --- | --- |

 İbradı
 Koordinaatit: 37°05′N, 31°35′E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Antalyan maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Serkan Küçükkuru
Väkiluku (2019):  3 032
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
İbradı on piirikunta Turkin Antalyan maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa İbradın väkiluku oli 3 032.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta İbradı Wikimedia Commonsissa
Ōmura

| Ōmura (大村市) |
| --- | --- |
 Ōmuran puiston kirsikkapuita
 lippu:  Symboli
 Ōmuran sijainti Nagasakin prefektuurissa
 Ōmura
 Koordinaatit: 32°54′00″N, 129°57′30″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Nagasakin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  126,64 km²
Väkiluku (09/2019):  94 956
 – Väestötiheys:  749,8 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Quercus gilva
 – Kukka:  Ōmuran kirsikka
 
 https://www.city.omura.nagasaki.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ōmura (jap. 大村市, Ōmura-shi) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Nagasakin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin keskiosassa Ōmuranlahden itärannalla Nagasakin suurkaupungin koillispuolella. Idässä kaupungin alue nousee korkealle Taravuoren rinteille. Ōmurassa on 94 956 asukasta (syyskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 126,64 neliökilometriä.
Edo-kaudella Ōmura kehittyi Ōmuran daimiokunnan linnanaluskaupunkina. Vuonna 1897 sinne sijoitettiin keisarillisen Japanin armeijan rykmentti ja myöhemmin Taishō-kaudella keisarillisen Japanin laivaston lentotukikohta, minkä ansiosta se kasvoi voimakkaasti. Nykyään siellä toimii Japanin itsepuolustusvoimat. Kaupunkioikeudet Ōmuralle myönnettiin toisen maailmansodan keskellä vuonna 1942, kun Ōmuran maaseutukaupunkiin liitettiin viisi ympäristön kuntaa. Kaupungissa oli aiemmin tärkkelys-, nykyisin elintarvike- ja elektroniikkateollisuutta. Merkittävimpiin nähtävyyksiin kuuluu kirsikkapuistaan tunnettu Ōmuran puisto, Kushiman linnan jäänteiden sijaintipaikka.
Ōmuranlahden saarelle, suureksi osaksi täyttömaalle, avattiin vuonna 1975 Nagasakin lentoasema, jolta on myös kansainvälisiä lentoja. Lentoaseman lisäksi Ōmuraa palvelee JR Kyūshūn Ōmura-linja.
Kuvia

Nagasakin lentoasema
Kauppakuja Ōmurassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ōmura Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)