stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jäähyväiset isänmaalle

Säveltäjä Michał Kleofas Ogiński (1765–1833).
Kuudennen toimenpiteen fragmentti polonaiseista asetettiin 50 Valkovenäjän ruplan nimellisarvoiseen seteliin vuonna 2009.
Jäähyväiset isänmaalle (puol. Pożegnanie Ojczyzny, tunnetaan Suomessa myös nimellä Oginskin poloneesi, tekijän nimitys - Polonaise No. 13) on puolalaisen Michał Kleofas Ogińskin (1765–1833) säveltämä poloneesi ja tunnetuimpia puolalaisia sävellyksiä.
Poloneesi

Jäähyväiset isänmaalle on kolmiosainen teos. Säveltäjän mukaan hän on halunnut kuvata teoksella tunteita, joita isänmaan jättäminen herättää.
Musiikkinäytteet
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Historia

Puolan musiikin tiedotuskeskuksen mukaan Ogiński olisi säveltänyt teoksen vuonna 1794, kun taas Iwo Zaluskin säveltäjän sukusivustolla antamien tietojen mukaan Ogiński olisi säveltänyt teoksen lähtiessään vuonna 1823 Puola-Liettuan alueelta viimeistä kertaa loppuiäkseen Firenzeen. Alkuperäisen käsikirjoituksen kopioita ei tiettävästi ole säilynyt. Ensimmäinen painettu versio ilmestyi Ogińskin vielä eläessä vuonna 1831, ja sen kannessa oli kuva saman vuoden puolalaisten kansannoususta venäläisiä vastaan.
Teosta on painettu pianokäsikirjoituksena ainakin 20 eri julkaisua, minkä lisäksi siitä on julkaistu orkesterisovituksia, versioita kamarimusiikkikokoonpanoille, harmonikalle, viululle, huilulle, huilulle ja pianolle, kitaralle, kahdelle viululle tai mandoliinille, viululle ja pianolle, sellolle ja pianolle sekä laulajille. Paavo Helistön mukaan teoksesta on ilmestynyt yli 80 painettua versiota.
1800-luvun jälkipuoliskolla teosta soitettiin jo laajalti ympäri Euroopan sivistyneistön ja porvariston illanistujaisissa ja tilaisuuksissa.
Historia > Historia Suomessa

Paavo Helistön mukaan poloneesi saapui Suomeen jo 1840-luvulla. Ylikiimingistä löytyi vuonna 1948 vuodelta 1845 peräisin oleva nuottikirja, jonka kolmenkymmenen poloneesin joukossa oli myös pelimanniversio Ogińskin poloneesista.
Samuli Paulaharjun haastatellessa viulupelimanni Matti Parkkosta vuonna 1910 tämä oli kertonut saaneensa kyseisen nuottikirjan Juhani Wesalta ollessaan 10-vuotias vuonna 1845. Kirjassa olevan version Helistö arvelee pelimanni Johan Lungin muistiinmerkitsemäksi muistinvaraisesti, ja nuotinnos poikkeaakin alkuperäisestä jonkin verran.
1800-luvun lopulta lähtien teos on kuulunut suomalaisten puhallinorkesterien vakio-ohjelmistoon.
Merkitys

Jäähyväiset isänmaalle on tunnetuimpia puolalaisia kappaleita. Helistö kuvailee laulua Puolan kansallistunteen ja isänmaallisuuden "soivaksi ilmentymäksi", ja sitä soitetaan ahkerasti monilla erilaisilla kokoonpanoilla. Se on myös erittäin yleinen puolalaisten pianistien ohjelmistoon kuuluva teos.
Yhtenä säveltäjänsä tunnetuimmista poloneeseista se on osaltaan vaikuttanut puolalaisten poloneesien taiteellisen muodon kehittymiseen ja sitä kautta muun muassa Frédéric Chopinin pianopoloneesien sävelkieleen ja muotoon.
Suomessa poloneesi on edelleen tuttu niin työväen vappujuhlien vakituisena torviseitsikkonumerona kuin ylioppilaiden osakuntien vuosijuhlatanssiaistenkin vakiomusiikkina.
Laulu kuullaan puolalaisen Andrzej Wajdan ohjaaman elokuvan Tuhkaa ja timanttia loppuhuipennuksena.
Tarinat

Paavo Helistön mukaan laulusta on sepitetty monta, useimmiten mielikuvituksen tuotteena syntynyttä, romanttista tarinaa. Laulu olisi muun muassa kirjoitettu säveltäjän omalla verellä, tai se olisi sävelletty Puolan kohtalon innoittamana. Tarinoilla ei ole kuitenkaan todellisuuspohjaa.
Aiheesta muualla

Paavo Helistön radiodokumenttikäsikirjoitus poloneesista "Jäähyväiset isänmaalle" (Arkistoitu – Internet Archive)
Kannabinoidihyperemeesioireyhtymä

Kannabinoidihyperemeesioireyhtymä (CHS, englanniksi Cannabinoid Hyperemesis Syndrome) on kannabiksen, tetrahydrokannabinolin tai joidenkin synteettisten kannabinoidien päihdekäytöstä johtuva oireyhtymä, jossa ilmenee pahoinvointia, mahakipua ja voimakasta toistuvaa oksentelua. CHS:n aiheutumismekanismia ei tunneta, mutta sitä aiheuttavat aineet ovat olleet CB1- eli kannabinoidireseptorin 1 aktivoivia agonisteja. CHS:n laukaiseva mekanismi välittyy siis ehkä CB1-reseptoriagonismin kautta. Monilla CHS:ää potevilla näiden päihteiden käyttö on ollut runsasta, se on jatkunut vuosia ja monien oireita helpottaa hetkellisesti kuumaan suihkuun tai kylpyyn meneminen.
CHS:n oireet loppuvat noin 2–10 päivän jälkeen lopetettaessa kannabiksen tai vastaavien päihteiden käyttö. Käytön lopettaminen on ainoa varmuudella toimiva hoito. Oireet palaavat monilla parissa viikossa aloitettaessa käyttö uudelleen. Oireita voidaan kuuman veden sijaan lievittää kapsaisiinia sisältävillä ihovoiteilla ja mahdollisesti muilla lääkkeillä.
Tapaa, jolla CHS:ää aiheutuu, ei tunneta.
Oireyhtymä kuvailtiin lääketieteessä ensimmäisen kerran vuonna 2004 Australian Adelaiden lähellä joukolla kannabiksen käyttäjillä.
Oireet

CHS:n oireet ilmenevät tetrahydrokannabinolin tai synteettisten kannabinoidien käytön aikana. CHS:ssä ilmenee usein aluksi varhain aamulla alkavaa pahoinvointia, joka toistuu vähintään kerran viikossa. Jos päihteen käyttö jatkuu, myöhemmin voi ilmetä yhtäkkisiä ja voimakkaita mahakipua aiheuttavia oksentelukohtauksia. Oksennusreaktio voi toistua jopa 5–20 kertaa tunnissa. Oksentelua on kuvailtu pahimmillaan halvaannuttavaksi. Monet laihtuvat oksentelun takia. Kohtaukset jatkuvat usein 2–3 päivää tai jopa 7–10 päivää.
Toistuva oksentelu voi sen aiheuttaman nestehukan ja elektrolyyttihäiriöiden takia johtaa munuaisten vajaatoimintaa aiheuttaviin vaurioihin. Harvinaisissa tapauksissa CHS on vakavan nestehukan takia johtanut kuolemaan.
Toteaminen

CHS:n määritelmä on kiistanalainen, sillä sen toteamiseen ei ole yleisesti hyväksyttyjä oireita.
Alla on lueteltu 6 kriteeriä. CHS:ää potevista noin 75% täyttää näistä kriteereistä vähintään 4 ja noin 90% täyttää kriteereistä vähintään 3. Kriteerit ovat:
potilaalla ilmenee voimakasta ja toistuvaa oksentelua sekä mahakipua.
potilas on aloittanut kannabiksen käytön teini-iässä.
potilaan oireet ilmenevät ensi kerran noin 30-vuotiaana.
potilas on käyttänyt kannabista pitkään ja vähintään kerran viikossa.
potilaan oireet helpottuvat kuuman kylvyn tai suihkun aikana hetkellisesti.
oireet loppuvat lopetettaessa kannabiksen käyttö.
CHS on kuitenkin helppo sekoittaa syklinen oksentelu -oireyhtymään (CVS), sillä molemmat usein alkavat verrattain nuorilla, ovat oireiltaan lähes samanlaiset ja kuumat suihkut tai kylvyt voivat helpottaa molempien oireyhtymien oireita. Ei ole varmaa, että onko CHS vain CVS:n alatyyppi vai erillinen sairaus, jolla on oma aiheutumismekanisminsa. CHS kuitenkin liittyy aina tetrahydrokannabinolin (THC) tai synteettisten kannabinoidien käyttöön toisin kuin CVS. Muutamia esimerkkejä synteettisistä kannabinoideista, joiden päihdekäytön on havaittu liittyvän CHS:n ilmenemiseen, ovat ainakin JWH-018, JWH-073, JWH-122, AM-2201 ja AM-694.
Hoito

CHS:n oireet loppuvat lopetettaessa kannabiksen, tetrahydrokannabinolin tai synteettisten kannabinoidien käyttö. Tämä ainoa tunnettu CHS:n hoitokeino ja muut hoidot voivat vain lieventää oireita. Ainakin kannabiksen kohdalla oireet loppuvat noin viikossa sen käytön lopettamisesta. Aloitettaessa taas säännöllinen käyttö, oireet usein palaavat muutamissa viikoissa.
Monien CHS:ää potevien oireet lieventyvät heidän käydessään kuumassa suihkussa tai kylvyssä. Helpotus on sitä suurempi, mitä kuumempaa vettä käytetään. Oireet palaavat poistuttaessa kylvystä tai suihkusta.
Kapsaisiinia sisältävän voiteen levittäminen iholle mahaan, selkään tai käsiin voi helpottaa CHS:n oireita. Kasvoihin sitä ei sen aiheuttaman poltteen takia tule levittää. Todisteet kapsaisiinin tehosta pohjautuvat kuitenkin vain muutamiin CHS-tapaustutkimuksiin, mutta kapsaisiini on halpa, verrattain vaaraton ja helposti saatavilla oleva aine. Kapsaisiini aktivoi saman TRPV1-reseptorin kuin esimerkiksi kuuma vesi aiheuttaen siten polttavaa kipua.
Tapaustutkimuksissa antipsykoottien, kuten haloperidolin tai olantsapiinin, antamisen on havaittu voivan helpottaa CHS:n oireita. Perinteiset pahoinvointilääkkeet, kuten antihistamiinit (esimerkiksi difenhydramiini), serotoniinireseptorien antagonistit (esimerkiksi ondansetroni), dopamiinireseptorien antagonistit (esimerkiksi metoklopramidi) ja bentsodiatsepiinit saattavat lieventää CHS:n oireita, mutta näiden kohdalla tutkimustulokset ovat ristiriitaisia.
Opioidit eivät tehoa CHS:n oireisiin ja voivat olla sivuvaikutuksiltaan haitallisia.
Oksentelu voi aiheuttaa nestehukkaa tai joidenkin elektrolyyttien vajetta. Nämä tulee vastaavasti hoitaa nesteytyksellä tai antamalla sopivia elektrolyyttejä. Neste- ja elektrolyyttilisät annetaan suonensisäisesti infuusiona.
Kalvin Phillips

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kalvin Mark Phillips
Syntymäaika: 2. joulukuuta 1995 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Leeds, Englanti
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 178 cm
Seura
Seura: Manchester City
Pelinumero: 4
Junioriseurat
2003–2010: Wortley
2010–2014: Leeds United
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2022 | Leeds United | 214 | (13) |
| 2022– | Manchester City | 16 | (0) |
| 2024 | → West Ham (laina) | 8 | (0) |
| 2024–2025 | → Ipswich Town (laina) | - | (-) |
Maajoukkue
| 2020– | Englanti | 31 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 16. elokuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 26. toukokuuta 2024.
Kalvin Phillips (s. 2. joulukuuta 1995 Leeds) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Ipswich Townia lainasopimuksella saman sarjan Manchester Citystä. Hän pelasi Englannin maajoukkueessa ensimmäisen kerran vuonna 2020.
Seurajoukkueura

Phillips nousi Leeds Unitedin junioreista edustusjoukkueeseen ensi kerran huhtikuussa 2015 ja pelasi Englannin mestaruussarjassa 165 ottelua, joissa hän teki 12 maalia. Kaudeksi 2020–2021 Leeds nousi Valioliigaan, ja Phillips pelasi ensimmäisellä valioliigakaudellaan 29 ottelua ja teki yhden maalin, kauden viimeisessä ottelussa West Bromwich Albionia vastaan. Kaudella 2021–2022 hän oli joulu-maaliskuussa poissa kentiltä takareisivamman vuoksi ja pelasi 20 valioliigaottelua. Kauden ainoan maalinsa hän teki liigacupin toisella kierroksella Crewe Alexandraa vastaan.
Phillips siirtyi kesällä 2022 Manchester Cityyn. Hän meni syyskuussa olkapääleikkaukseen, jonka vuoksi oli sivussa marraskuun alkuun. Hän pelasi triplamestaruuden voitaneessa Cityssä kauden aikana 12 valioliigaottelussa, joista vain kahdessa hän oli avauskokoonpanossa. Mestarien liigassa hän tuli kolmessa ottelussa vaihdosta kentälle. FA Cupissa hän pelasi neljässä ottelussa. Seuraavan kauden syyspuolella hän pelasi neljässä valioliigaottelussa yhteensä 89 minuuttia. Mestarien liigassa hän pelasi neljä ottelua ja teki yhden maalin. Hän pelasi 13 minuuttia Cityn voittaessa seurajoukkueiden maailmanmestaruuden. Kevätkaudella 2024 hän pelasi lainalla West Hamissa kahdeksan valioliigaottelua, joista kolmessa hän oli avauskokoonpanossa. Eurooppa-liigassa hän pelasi kaksi ottelua. Kauden 2024–2025 hän pelaa lainalla Valioliigan Ipswichissä.
Maajoukkueura

Phillips pelasi Englannin maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2020. Hänet valittiin kesän 2021 EM-kilpailuihin, ja lopputurnauksen avauskierroksen ottelu Kroatiaa vastaan oli hänen yhdeksäs maaottelunsa. Hän muodosti EM-turnauksessa Declan Ricen kanssa vakiokaksikon Englannin keskikentän pohjalla. Hän pelasi kolmessa alkulohko-ottelussa ja neljännesvälierässä täydet minuutit. Puolivälierässä Ukrainaa vastaan hän tuli kentältä vaihtoon 65. minuutilla Englannin johtaessa neljällä maalilla. Välierän Tanskaa vastaan hän pelasi kokonaan jatkoaikaa myöten, kuten myös Englannin tappioon rangaistuspotkukilpailun tuloksena päättyneen loppuottelun Italiaa vastaan.
Phillips valittiin Englannin joukkueeseen marras-joulukuussa 2022 pelattuihin MM-kilpailuihin vaikka hän ei ollut juurikaan pelannut edes seurajoukkueessaan syksyn aikana. Hän pääsi MM-turnauksessa vaihdosta kentälle viimeisessä alkulohko-ottelussa Walesia vastaan ja syötti joukkueensa kolmannen maalin. Puolivälieräottelussa Senegalia vastaan Phillips tuli vaihdosta kentälle 82. minuutilla Englannin johtaessa 3–0.
Phillips on 26. toukokuuta 2024 mennessä pelannut 31 maaottelua, joissa 23 kertaa avauskokoonpanossa. Ainoan maalinsa hän on tehnyt EM-karsintaottelussa Pohjois-Makedoniaa vastaan kesäkuussa 2023.
Kalvin Phillips vuonna 2015.
Kashmir (täsmennyssivu)

Kashmir tai kašmir voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Kashmir, Intian niemimaan vuoristoinen luoteisalue
Kashmirin konflikti, Intian ja Pakistanin välinen kiista Kashmirin alueesta
Kashmirinlaakso, laakso Pakistanin, Intian ja Ladakhin välissä
kašmirin kieli eli kašmiri, indoiranilaiseen kieliperheeseen kuuluva kieli
kašmirkuvio eli paisleykuvio, pisaranmuotoinen kankaan kuvio
kašmirvilla, Kashmirin osavaltiosta alkujaan juontuva, kašmirvuohesta saatavan villalajin nimi
Kashmir, tanskalainen rockyhtye
”Kashmir”, rock-yhtye Led Zeppelinin kappale
Jammu ja Kashmir, Intian pohjoisin osavaltio
HMS Kashmir (alus), joukkojenkuljetusalus
HMS Kashmir (F12), K-luokan hävittäjä
Karel Tammjärv

Karel Tammjärv olympialaisissa vuonna 2014.
Karel Tammjärv (s. 25. toukokuuta 1989 Tartto) on virolainen uransa lopettanut maastohiihtäjä.
Tammjärv kilpaili aikuisten arvokilpailuissa ensimmäisen kerran Vancouverin olympialaisissa 2010, jossa oli parhaimmillaan yhdistelmäkilpailussa 46:s. MM-kilpailuissa hänen paras sijoituksensa on Oslon 2011 kisojen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun 26. sija.
Tammjärv kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2009. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan 22:s Otepään perinteisen hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2011. Se oli hänen paras sijoituksensa maailmancupissa joulukuuhun 2017 saakka, jolloin hän sijoittui 13:nneksi Davosin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa.
Tammjärv jäi kiinni veridopingista Seefeldin MM-kilpailuissa 2019. Hän tunnusti aloittaneensa sen jo vuonna 2016 ennen Lahden MM-kilpailuja. Myös hänen valmentajansa Mati Alaver on ollut tietoinen dopingista. Tammjärv sai tapauksesta neljän vuoden kilpailukiellon.
Tammjärv lopetti uransa maastohiihtäjänä dopingkäryynsä vuonna 2019.
Jägermeister

| Jägermeister |
| --- | --- |


Tyyppi:  Likööri
Alkoholiprosentti:  35 %
Valmistaja:  Mast-Jägermeister AG
Alkuperä:   Saksa
Valmistus aloitettu:  1934
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jägermeister on saksalaisen Mast-Jägermeister AG:n tuottama likööri, jonka alkoholipitoisuus on 35 %. Jägermeister valmistetaan 56 eri ainesosasta, joista yleisessä tiedossa on noin 25, muun muassa sitruunankuori, pomeranssi, tähtianis, inkivääri, kardemumma, lakritsi ja useat yrtit. Juomassa on 130 grammaa sokeria litraa kohden. Jägermeisterin etiketti kuvaa Hubertus-legendaa.
Historia ja yritys

Wilhelm Mast perusti Mast-Jägermeister SE:n vuonna 1878 Wolfenbüttelissä, Ala-Saksin osavaltiossa. Yrityksen pääkonttori on edelleen samassa kaupungissa. Jägermeister-yrttiliköörin keksi hänen poikansa Curt Mast vuonna 1934. Nykyään Jägermeisteria myydään yli 60 maassa. Yhtiö on edelleen perheomisteinen, eikä sillä ole muita kansainvälisiä tuotteita omistuksessaan.
Valmistus

Jägermeisterin ainesosat uutetaan ja sitten kypsennetään tammitynnyreissä noin 12 kuukauden ajan. Tuotteen valmistuksessa käytettävät ainesosat ja mm. tynnyreiden tammi ovat tarkkaan määritelty, ja ne tulevat aina samalta alueelta ja samalta tuottajalta.
Etiketti ja legenda

Etiketissä oleva pyhän Hubertuksen symboli viittaa metsästäjien suojeluspyhimykseen. Hubertus oli eurooppalainen ylimys, joka eräällä metsästysretkellään näki saksanhirven, jonka sarvien välissä hohti risti. Tästä seuranneiden tapahtumien jälkeen hän päätti kääntyä kristinuskoon ja alkoi varjella metsän eläimiä, jotta kannat säilyisivät myös tulevaisuuteen. Hänestä tuli myöhemmin piispa ja pyhimys. Curt Mast monien aikalaistensa tapaan harrasti metsästystä ja halusi kunnioittaa Pyhää Hubertusta laittamalla hänen symbolinsa tuotteen etikettiin. Etiketissä vihreässä kehyksessä kiertää myös tunnettu metsästäjien runo.
Saksaksi:
Suomeksi suora käännös on:
Tuote on suosittu metsästäjien palkintojuoma, joka nautitaan jahdin päätteeksi. Tästä perinteestä on myös muodostunut yleinen tapa nauttia tuotetta ryhmässä ja juhlistaa sillä jotain onnistunutta suoritusta tai jälleennäkemistä.
Käyttö

Jägermeisteria juodaan yleisimmin jääkylmänä shottina eli lyhyenä 4 cl:n paukkuna. Jägermeister sopii ainesosaksi myös moneen drinkkiin. Juoma, jossa Jägermeister-minipullo on upotettu Red Bull -lasiin on nimeltään Jägerbomb. Batteryä ja Jägermeisteria sekoittamalla saatua juomaa kutsutaan Jekkubatteryksi tai akkuhapoksi. Muita yhdistelmiä ovat mm. Jägermeister ja kola sekä Jäger-Combo, joka sisältää jääkylmän shotin ja kylmän oluen, omissa laseissaan.[lähde? ] Tuotetta käytetään myös ruoanlaitossa: se sopii marinadeihin, liekittämiseen ja kastikkeisiin.
Vuosikymmenien saatossa Jägermeisteria on käytetty digestiiviksi ja jopa puudutusaineena sota-ajan kenttäsairaaloissa.
Suurin osa Jägermeisterin kulutuksesta tapahtuu nykyään jääkylmänä shottina, ja sitä varten on tuotteelle kehitetty oma pakastinhanalaite. Se viilentää tuotteen jopa -18 °C:een.
Jägermeister maailmalla

Jägermeister toimii musiikkitapahtumien tukijana, ja se on ollut yhteistyössä mm. Ozzfestin kanssa. Jägermeisterin omalla Music Tourilla on ollut esiintymässä Metallica. Myös Suomessa Jägermeister on useiden tapahtumien yhteistyökumppani, kuten Provinssirockin ja Sonispheren.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jägermeister Wikimedia Commonsissa
Jägerbomb-drinkkejä
Kansalaisjärjestöjen ihmisoikeussäätiö KIOS

| Kansalaisjärjestöjen ihmisoikeussäätiö> KIOS |
| --- | --- |
 KIOS:in logo
Perustettu:  1998
Toimiala:  Ihmisoikeudet
Kotipaikka:  Helsinki
Päämaja:  Lintulahdenkatu 10 00500 Helsinki
Puheenjohtaja:  Auli Starck
Toiminnanjohtaja:  Kim Remitz
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansalaisjärjestöjen ihmisoikeussäätiö KIOS on suomalainen säätiö, joka vahvistaa ihmisoikeuksien toteutumista tukemalla kansalaisyhteiskunnan työtä kehittyvissä maissa. Kios perustettiin vuonna 1998 kansalaisjärjestöjen ja ulkoministeriön keskustelujen pohjalta. Myös KIOSin sisarsäätiöt, ympäristötyötä tekevä Siemenpuu-säätiö ja vammaistyötä tukeva Abilis-säätiö, perustettiin samoihin aikoihin.
KIOS antaa tukensa pääasiassa kuuteen kohdemaahan Itä-Afrikassa ja Etelä-Aasiassa. Itä-Afrikassa työtä tuetaan Keniassa, Ruandassa, Ugandassa ja Burundissa. Etelä-Aasiassa KIOS tukee sekä työtä Nepalissa ja Sri Lankassa, että pakolaisuudessa toimivia tiibetiläisiä ihmisoikeustoimijoita. Lisäksi KIOS tukee alueellista yhteistyötä Itä-Afrikassa ja Etelä-Aasiassa.
KIOS toimii Suomessa ohjaamalla tukea kehittyvien maiden kansalaisjärjestöjen suunnittelemiin ja toteuttamiin ihmisoikeushankkeisiin. Ihmisoikeuksien toteutumista vahvistetaan hankkeissa esimerkiksi ihmisoikeuskoulutuksen ja -tiedotuksen, kampanjoinnin, ihmisoikeustilanteen valvonnan ja dokumentoinnin, vaikuttamistyön sekä oikeusavun keinoilla. Hankkeiden rahoituksen ohella KIOS tukee järjestöjen kykyä puolustaa ihmisoikeuksia vahvistamalla ihmisoikeustoimijoiden osaamista, verkostoja ja turvallisuutta.
KIOSin mukaan ihmisoikeudet ovat edellytys kestävälle rauhalle ja kehitykselle, eriarvoisuuden vähentämiselle, yhteiskunnallisten ristiriitojen sekä inhimillisen kärsimyksen estämiselle. KIOS ymmärtää ihmisoikeudet niin, kuin ne on määritelty YK:n ja Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksissa. KIOSin mukaan se tekee työtä maailman puolesta, jossa kaikkien ihmisten ihmisarvo ja ihmisoikeudet ovat tunnustettuja ja valtiot ovat niihin sitoutuneita.
Perustajajäsenet

KIOSin perustajajärjestöjä ovat:
Amnesty Internationalin Suomen osasto
Ihmisoikeusliitto
Kehitysyhteistyön palvelukeskus Kepa
Kirkon Ulkomaanavun säätiö
Suomen Pakolaisapu
Suomen Rauhanpuolustajat
Sadankomitea
Suomen YK-liitto
Suomen UNICEF-yhdistys
Suomen UN Women
Vammaiskumppanuus
Aiheesta muualla

http://www.kios.fi/fi/
http://www.formin.finland.fi/public/default.aspx?contentid=43903&nodeid=49273&contentlan=1&culture=fi-FI%5Bvanhentunut+linkki%5D
Kalvasärviä

| Kalvasärviä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Ärviäkasvit Haloragaceae
Suku::  Ärviät Myriophyllum
Laji::  sibiricum
Kaksiosainen nimi
 Myriophyllum sibiricum  Kom. 
Katso myös
   Kalvasärviä Wikispeciesissä   Kalvasärviä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalvasärviä (Myriophyllum sibiricum) on ärviöiden sukuun kuuluva monivuotinen uposkasvi.
Ulkonäkö

Kalvasärviä kasvaa 50–100 senttimetriä pitkäksi. Varsi on rento, kalpeankeltainen, etenkin kukinnon alta yleensä paksuuntunut. Nivelkohdissa lehtikantojen väleissä ja reunoilla on yksittäisiä lyhyitä nystyjä. Lehdet ovat kiehkuroina, ruodittomia, lehtilapa on pariliuskainen. Kiehkuroissa on neljä, joskus kolme lehteä. Lehdet (1,5–3 cm) ovat sinivihreitä, usein nivelväliä lyhyempiä. Lehdessä on 4–15 paria liuskoja, liuskat ovat harvassa, usein melko pitkiä, paksuhkoja ja jäykähköjä. Talvehtimissilmut (2–6 cm) ovat tiheälehtisiä, kovia, käpymäisiä. Kukinto vedenpäällinen, pystyhkö. Kukat ovat säteittäisesti ylimpien lehtien hangoissa, perättömiä, pieniä, yksineuvoisia. Kukkalehtiä kussakin kiehkurassa on neljä. Hedekukat sijaitsevat emikukkien yläpuolella. Tukilehdet ovat kukkia lyhyempiä, hammaslaitaisia. Hedelmä on lohkohedelmä, jonka hedelmykset (lohkot) ovat luumarjamaisia. Kalvasärviä kukkii Suomessa heinä–elokuussa.
Elinympäristö

Kalvasärviä kasvaa Suomessa suojaisilla rannoilla murtovedessä ja etenkin maan pohjoisosassa rehevissä järvissä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Kalvasärviän levinneisyys Suomessa.
Katherine Neville

Katherine Neville (s. 4. huhtikuuta 1945 Saint Louis) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen romaaninsa Musta kuningatar (1988) on laaja teos, jonka tapahtumat sijoittuvat Ranskan vallankumouksen aikaan ja 1970-luvun alkuun. Kirjan henkilöt etsivät Kaarle Suuren shakkilautaa, joka sisältää erään arvoituksen ja sen ratkaisun.
Aiheesta muualla

Eija Elo: Kolahtaneita kirjoja: Musta kuningatar. Aikakone 6.6.2000.
Katherine Neville - Biography katherineneville.com. Viitattu 28.7.2014. (englanniksi)
Kaisa Salmela

Kaisa Salmela (s. 18. helmikuuta  1983 Kemi) on suomalainen pesäpalloilija. Hän pelasi superpesiksessä vuosina 2000–2013 ja edusti viimeksi Porin Pesäkarhuja. Aiemmin hän pelasi superpesistä myös Jyväskylän Kirittärien, Oulun Lipon ja Tyrnävän Tempauksen joukkueissa. Salmela oli ulkopelipaikaltaan lukkari ja hänet valittiin viidesti Vuoden lukkariksi. Salmela on voittanut viisi SM-kultaa  ja kolme SM-hopeaa sekä osallistunut kymmeneen Itä-Länsi-otteluun. Salmela pelasi vuosina 2000–2013 superpesiksessä 439 ottelua, joissa hän löi 532 juoksua, toi 281 juoksua ja keräsi 2 094 kärkilyöntiä. Salmelan kasvattajaseura on Simon Kiri.
Elokuussa 2018 Salmela palasi superpesiksen pudotuspeleihin yltäneeseen Porin Pesäkarhuihin joukkueen lukkarin Minttu Vettenrannan loukkaannuttua.
Salmela on suorittanut sosionomin ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon ja asuu Kemissä.
Saavutukset

12 Itä-Länsi-ottelua: 2002-2013
Vuoden lukkari (6): 2003, 2006, 2008, 2009, 2010, 2012
Superpesiksen kuukauden pelaaja (2): elokuu 2008, toukokuu 2009