stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vladimir Alatortsev

Vladimir Aleksejevitš Alatortsev (14. toukokuuta 1909 – 13. tammikuuta 1987) oli venäläinen shakinpelaaja ja suurmestari. Alatortsev sijoittui toiseksi Mihail Botvinnikin jälkeen shakin neuvostoliitonmestaruuskilpailuissa vuonna 1933 sekä jakoi kolmesti kaupungin mestaruuskilpailun voiton: Pietarissa 1933–1934, Moskovassa 1936 ja Moskovassa 1937. Hän myös voitti ammattiliittojen shakkimestaruuden vuonna 1938. Shakkimenestyksestään huolimatta Alatortsev tunnetaan paremmin kirjailijana ja turnausjärjestelijänä.
Alatortsev julkaisi kirjan Problemy sovremennoi teorii šahmat, joka käsitteli shakin kehitystä Philidorin ajoista moderniin shakkiin.
Aiheesta muualla

Vladimir Alatortsev ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat
Luettelo Suomen liikenteen kielto- ja rajoitusmerkeistä

Artikkelissa on lueteltu sekä nykyisin Suomessa käytössä olevat että aiemmin käytössä olleet kielto- ja rajoitusmerkit.
Nykyiset kielto- ja rajoitusmerkit

C1. Ajoneuvolla ajo kielletty
C2. Moottorikäyttöisellä ajoneuvolla ajo kielletty
C3. Kuorma- ja pakettiautolla ajo kielletty
C4. Ajoneuvoyhdistelmällä ajo kielletty
C5. Traktorilla ajo kielletty
C6. Moottoripyörällä ajo kielletty
C7. Moottorikelkalla ajo kielletty
C8. Vaarallisten aineiden kuljetus kielletty
C9. Linja-autolla ajo kielletty
C10. Mopolla ajo kielletty
C11. Polkupyörällä ajo kielletty
C12. Polkupyörällä ja mopolla ajo kielletty
C13. Jalankulku kielletty
C14. Jalankulku ja polkupyörällä ajo kielletty
C15. Jalankulku ja polkupyörällä ja mopolla ajo kielletty
C16. Ratsastus kielletty
C17. Kielletty ajosuunta
C18. Vasemmalle kääntyminen kielletty
C19. Oikealle kääntyminen kielletty
C20. U-käännös kielletty
C21. Ajoneuvon suurin sallittu leveys
C22. Ajoneuvon suurin sallittu korkeus
C23. Ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu pituus
C24. Ajoneuvon suurin sallittu massa
C25. Ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu massa
C26. Ajoneuvon suurin sallittu akselille kohdistuva massa
C27. Ajoneuvon suurin sallittu telille kohdistuva massa
C28. Ohituskielto
C29. Ohituskielto päättyy
C30. Ohituskielto kuorma-autolla
C31. Ohituskielto kuorma-autolla päättyy
C32. Nopeusrajoitus
C33. Nopeusrajoitus päättyy
C34. Nopeusrajoitusalue
C35. Nopeusrajoitusalue päättyy
C36. Ajokaistakohtainen kielto, rajoitus tai määräys
C37. Pysäyttäminen kielletty
C38. Pysäköinti kielletty
C39. Pysäköintikieltoalue
C40. Pysäköintikieltoalue päättyy
C41. Taksiasema-alue
C42. Taksin pysäyttämispaikka
C43. Kuormauspaikka
C44.1. Vuoropysäköinti
C44.2. Vuoropysäköinti
C45. Pakollinen pysäyttäminen tullitarkastusta varten
C46. Pakollinen pysäyttäminen tarkastusta varten
C47. Moottorikäyttöisten ajoneuvojen vähimmäisetäisyys
C48. Nastarenkailla varustetulla moottorikäyttöisellä ajoneuvolla ajo kielletty
Vuosina 1994–2020

Seuraavat liikennemerkit on tarkoitus korvata uusilla merkeillä 1.6.2030 mennessä.
311. Ajoneuvolla ajo kielletty
312. Moottorikäyttöisellä ajoneuvolla ajo kielletty
313. Kuorma- ja pakettiautolla ajo kielletty
314. Ajoneuvoyhdistelmällä ajo kielletty
315. Traktorilla ajo kielletty
316. Moottoripyörällä ajo kielletty
317. Moottorikelkalla ajo kielletty
318. Vaarallisten aineiden kuljetus kielletty
319. Linja-autolla ajo kielletty
321. Mopolla ajo kielletty
322. Polkupyörällä ja mopolla ajo kielletty
323. Jalankulku kielletty
324. Jalankulku sekä polkupyörällä ja mopolla ajo kielletty
325. Ratsastus kielletty
331. Kielletty ajosuunta
332. Vasemmalle kääntyminen kielletty
333. Oikealle kääntyminen kielletty
334. U-käännös kielletty
341. Ajoneuvon suurin sallittu leveys
342. Ajoneuvon suurin sallittu korkeus
343. Ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu pituus
344. Ajoneuvon suurin sallittu massa
345. Ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu massa
346. Ajoneuvon suurin sallittu akselille kohdistuva massa
347. Ajoneuvon suurin sallittu telille kohdistuva massa
351. Ohituskielto
352. Ohituskielto päättyy
353. Ohituskielto kuorma-autolla (otettiin käyttöön 2006)
354. Ohituskielto kuorma-autolla päättyy (otettiin käyttöön 2006)
361. Nopeusrajoitus
362. Nopeusrajoitus päättyy
363. Nopeusrajoitusalue
364. Nopeusrajoitusalue päättyy
365. Ajokaistakohtainen kielto tai rajoitus
371. Pysäyttäminen kielletty
372. Pysäköinti kielletty
373. Pysäköintikieltoalue
374. Pysäköintikieltoalue päättyy
375. Taksiasema-alue
376. Taksin pysäyttämispaikka
381. Vuoropysäköinti
382. Vuoropysäköinti
391. Pakollinen pysäyttäminen tullitarkastusta varten
392. Pakollinen pysäyttäminen tarkastusta varten
393. Moottorikäyttöisten ajoneuvojen vähimmäisetäisyys
Vuosina 1982–1994

311. Ajoneuvolla ajo kielletty
312. Moottorikäyttöisellä ajoneuvolla ajo kielletty
313. Kuorma- ja pakettiautolla ajo kielletty
314. Ajoneuvoyhdistelmällä ajo kielletty
315. Traktorilla ajo kielletty
316. Moottoripyörällä ajo kielletty
317. Moottorikelkalla ajo kielletty
318. Vaarallisten aineiden kuljetus kielletty
321. Mopolla ajo kielletty
322. Polkupyörällä ja mopolla ajo kielletty
323. Jalankulku kielletty
324. Jalankulku sekä polkupyörällä ja mopolla ajo kielletty
331. Kielletty ajosuunta
332. Vasemmalle kääntyminen kielletty
333. Oikealle kääntyminen kielletty
334. U-käännös kielletty
341. Ajoneuvon suurin sallittu leveys
342. Ajoneuvon suurin sallittu korkeus
343. Ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu pituus
344. Ajoneuvon suurin sallittu massa
345. Ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu massa
346. Ajoneuvon suurin sallittu akselille kohdistuva massa
347. Ajoneuvon suurin sallittu telille kohdistuva massa
351. Ohituskielto
352. Ohituskielto päättyy
361. Nopeusrajoitus
362. Nopeusrajoitus päättyy (otettiin käyttöön 1991)
363. Nopeusrajoitusalue (otettiin käyttöön 1987)
364. Nopeusrajoitusalue päättyy (otettiin käyttöön 1987)
371. Pysäyttäminen kielletty
372. Pysäköinti kielletty
373. Pysäköintikieltoalue
374. Pysäköintikieltoalue päättyy
375. Taksiasema-alue
376. Taksin pysäyttämispaikka
381. Vuoropysäköinti
382. Vuoropysäköinti
383. Vuoropysäköintialue
384. Vuoropysäköintialue päättyy
391. Pakollinen pysäyttäminen tullitarkastusta varten
392. Pakollinen pysäyttäminen tarkastusta varten
393. Moottorikäyttöisten ajoneuvojen vähimmäisetäisyys
Vuosina 1969–1982

Ajoneuvolla ajo kielletty
Moottorikäyttöisellä ajoneuvolla ajo kielletty
Kuorma-autolla ajo kielletty
Moottoripyörällä ajo kielletty
Polkupyörällä ajo kielletty
Jalankulku kielletty
Kielletty ajosuunta
Vasemmalle kääntyminen kielletty
Oikealle kääntyminen kielletty
Ajoneuvon suurin sallittu leveys
Ajoneuvon suurin sallittu korkeus
Ajoneuvon suurin sallittu massa
Ajoneuvoyhdistelmän suurin sallittu massa (otettiin käyttöön 1974)
Ajoneuvon suurin sallittu akselille kohdistuva massa
Ajoneuvon suurin sallittu telille kohdistuva massa (otettiin käyttöön 1974)
Ohituskielto
Ohituskielto päättyy
Suurin sallittu ajonopeus
Nopeusrajoitus päättyy
Pysäyttäminen kielletty
Pysäköinti kielletty
Vuoropysäköinti (otettu käyttöön 1972)
Vuoropysäköinti (otettu käyttöön 1972)
Tulliasema
Vuosina 1957–1969

Ajoneuvolla ajo kielletty
Moottorikäyttöisellä ajoneuvolla ajo kielletty
Kuorma-autolla ajo kielletty
Moottoripyörällä ajo kielletty
Polkupyörällä ajo kielletty
Kielletty ajosuunta
Vasemmalle kääntyminen kielletty
Oikealle kääntyminen kielletty
Ajoneuvon suurin sallittu leveys
Ajoneuvon suurin sallittu korkeus
Ajoneuvon suurin sallittu massa
Ajoneuvon suurin sallittu akselille kohdistuva massa
Ohituskielto
Suurin sallittu ajonopeus
Nopeusrajoituksen päättyminen
Pysäyttäminen kielletty
Pysäköinti kielletty
Tulliasema
Vuosina 1937–1957

Ajoneuvolla ajo kielletty
Moottorikäyttöisellä ajoneuvolla ajo kielletty.
Autolla ajo kielletty
Moottoripyörällä ajo kielletty
Kielletty ajosuunta
Ajoneuvon suurin sallittu leveys
Ajoneuvon suurin sallittu massa
Ohiajo kielletty
Suurin sallittu ajonopeus
Pysäyttäminen kielletty
Pysäköinti kielletty
Äänimerkin käyttö kielletty
Tulliasema
Vuosina 1930–1937

Kielletty ajosuunta
Pysäköinti kielletty
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kielto- ja rajoitusmerkit Wikimedia Commonsissa
Nestoriolaisuus

Nestorialainen arkkipiispa nykyisen Iranin alueelta
Nestoriolaisuus on 400-luvulla Konstantinopolin arkkipiispa Nestorioksen mukaan nimetty kristillinen suunta, jonka keskeisenä oppina oli, että Kristus ei ollut yksi persoona, vaan hänessä oli kaksi erillistä persoonaa: jumalallinen ja inhimillinen. Kristus oli syntyään ihminen, mutta Jumala oli asettunut asumaan häneen. Nestoriolaisuus tuomittiin harhaopiksi vuonna 431 Efesoksen konsiilissa, jonka mukaan Kristus on Jumala ja ihminen yhdessä persoonassa.
Toinen tunnusomainen opillinen piirre nestoriolaisuudelle oli, että Neitsyt Marian ei katsottu olevan Jumalansynnyttäjä (kreik. theotokos). Kristus syntyi ihmisyytensä puolesta Betlehemissä, mutta hän oli jumaluutensa puolesta olemassa jo ennen aikojen alkua. Maria ei siis synnyttänyt Jeesusta Jumalana vaan ihmiseksi. Tämä käsitys ei ole harhaoppinen, mutta se jäi vähitellen sivuun kirkossa nestoriolaisten harhaoppisiksi tuomitsemisen jälkeen. Kuitenkin myöhemmin reformaation aikana protestanttiset kirkot omaksuivat tämän käsityksen lähes poikkeuksetta. Nestoriolaisuudella on historiallisesti usein viitattu Assyrian kirkkoon ja sen tekemään lähetystyöhön Aasiassa, mutta ilmaisu on epätarkka.
Harhaoppituomiosta ja Bysantin harjoittamasta sorrosta huolimatta nestoriolaisuus ei heti hävinnyt, vaan löysi itselleen turvapaikan Sassanidien Persiassa, josta se levisi silkkitien mukana syvälle Aasiaan. Sen vaikutus ulottui 700-luvulla idässä Kiinaan ja Sri Lankaan ja 800-luvulla se saattoi hyvinkin olla jäsenmäärältään maailman suurin kirkko. Kuitenkin islamin leviäminen söi kannattajia sen perinteisiltä tukialueilta Lähi-idästä ja Tšingis-kaanin verisimmät hyökkäykset kohdistuivat nestoriolaisten keskuksiin Keski-Aasiassa, kuten Merviin. Vaikka oppineet ja kielitaitoiset nestoriolaiset saavuttivat korkeita asemia sekä muslimi- että mongolihallinnossa, johti tämä kuitenkin nestoriolaisen kristillisyyden hiipumiseen Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Lopulta mongolien käännyttyä islaminuskoon joutuivat nestoriolaiset vainon kohteiksi 1200-luvulla. Ming-dynastian valtaan vuonna 1368 nostanut kansallismielinen ja ulkomaalaisvastainen liike aiheutti puolestaan nestoriolaisuuden katoamisen Kiinassa. Nykyisin pieniä nestoriolaisryhmiä on Syyriassa, Iranissa, Irakissa ja Intiassa. Jäsenien yhteenlaskettu määrä on noin 100 000.
Samoihin aikoihin nestoriolaisuuden kanssa Lähi-idässä vaikutti toinenkin oppi, monofysitismi, joka opetti päinvastaista: Kristuksella oli vain yksi luonto. Kristus oli joko vain näennäisesti ihminen (Apollinaris) tai vain näennäisesti Jumala (Areios). Tämä oppi tuomittiin yhdessä nestoriolaisuuden kanssa Khalkedonin kirkolliskokouksessa vuonna 451, minkä vuoksi nestoriolaisuus luokitellaan ei-khalkedonilaiseksi opiksi yhdessä täysin päinvastaisten suuntausten kanssa. Khalkedonin kirkolliskokous painotti, että Kristuksella on kaksi luontoa, ihmisyys ja jumaluus, jotka molemmat ovat täysin läsnä yhtä aikaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nestoriolaisuus Wikimedia Commonsissa
Vesala (Helsinki)

| Vesala> Ärvings |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Vesala korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Itäinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  472
Pinta-ala:  1,52 km² 
Väkiluku:  7 531 (31.12.2018)
Väestötiheys:  4950 as./km²
Osa-alueet:  on osa-alue Mellunkylän kaupunginosaa
Postinumero(t):  00940
Lähialueet:  Kontula, Mellunmäki, Vartioharju, ja Vantaan Hakunilan palvelualue
Vesala (ruots. Ärvings) on Mellunkylään kuuluva noin 7 500 asukkaan osa-alue itäisessä Helsingissä, Kontulan kupeessa. Alueella on lähinnä pientaloja 1950-luvulta pohjoisessa ja lännessä sekä kerrostaloja 1980-luvulta etelässä. Alueen pientaloaluetta on täydennysrakennettu 1990-luvulta alkaen.
Vesalan pinta-ala on 1,52 neliökilometriä. Vuoden 2018 lopussa asukkaita oli 7 531. Työpaikkoja oli 376 vuoden 2017 lopussa.
Vesalaa palvelevat Kontulan ja Mellunmäen metroasemat sekä useat Helsingin sisäiset bussilinjat. Vesalassa on muun muassa päiväkoteja, nuorisotalo ja ravintoloita.
Kuvia

Aarrepuisto
Kaupunginosan kerrostaloja.
Vesalan omakotitaloja.
Kotikonnuntien silta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lähiöprojekti – Kontula-Vesala-Kivikko (Arkistoitu 19.3.2008)
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Risteymä

Aasin ja seepran risteymä Colchesterin eläintarhassa.
Risteymä eli hybridi tai bastardi on biologiassa kahden perimältään erilaisen eliöyksilön jälkeläinen. Sillä voidaan tarkoittaa heterotsygoottia eli eriperintäistä hedelmöitynyttä munasolua tai siitä kehittynyttä yksilöä, joka on saanut kahdelta vanhemmaltaan vähintään yhden alleeliparin suhteen erilaiset perintötekijät. Yleensä risteymällä viitataan kuitenkin lajiristeymään, jossa kahteen läheiseen lajiin kuuluvat yksilöt saavat jälkeläisen. Eri populaatioihin, rotuihin tai kasvilajikkeisiin kuuluvien yksilöiden jälkeläisiä kutsutaan myös risteymiksi. Myös eri sukuihin kuuluvien lajien välillä on tavattu risteymiä.
Lajiristeymä

Lajiristeymiä esiintyy silloin, kun samassa elinympäristössä elää kahden toisilleen läheisen lajin edustajia, jotka riittävässä määrin muistuttavat toisiaan erehdyttääkseen yksilöt parittelemaan keskenään ja joilla usein mahdollisiin soidinmenoihin liittyy useiden yksilöiden välistä kilpailua. Yleensä eri lajit eivät voi lisääntyä keskenään, koska isolaatiomekanismit estävät sen. Vain tietyissä tapauksissa munasolu voi hedelmöittyä, ja useimmiten syntyvä jälkeläinen on steriili. Steriiliys johtuu vanhempien erilaisesta kromosomimäärästä, jolloin jälkeläisellä on kromosomeja vanhempiensa keskiarvon verran, esimerkiksi hevosen (64 kromosomia) ja aasin (62 kromosomia) risteymällä muulilla on 63 kromosomia. Ylimääräinen kromosomi ei löydä itselleen paria meioosissa, jolloin meioosi epäonnistuu, eikä lisääntymiseen tarvittavia toimivia sukusoluja voi syntyä.
Risteymien ulkonäössä on yleensä piirteitä kummastakin vanhemmasta. Toisinaan niillä on kuitenkin emolajeista poikkeavia ominaisuuksia; esimerkiksi leijonan ja tiikerin risteymä liikeri on huomattavasti kookkaampi kuin kumpikaan kantalaji.
Ihminen aiheuttaa risteymiä hyötyeläinten ja -kasvien jalostuksessa. Tällöin on usein tarkoituksena kahden lajin, rodun tai lajikkeen parhaiden ominaisuuksien yhdistäminen. Kasvinjalostuksessa risteyttämällä synnytetään uusia lajikkeita, joiden kukinto tai lehdet ovat erilaiset. Usein lajikkeiden jalostushistoria on niin monimutkainen, että lajikkeet voidaan luokitella vain tiettyihin sukuihin. Nämä suvut eivät siis jakaudu lajeihin.
Suomen luonnossa tavattuja risteymiä

Suomessa on tavattu vain muutamia eri eläinlajien välisiä risteymiä; kasvihybridit sen sijaan ovat melko yleisiä, niitä esiintyy esimerkiksi pajujen keskuudessa. Varmistettuja eläinristeymiä ovat ainakin seuraavat:
| --- | --- |
 metso × teeri (korpimetso tai korpikoppelo)  pyy × teeri (pyyteeri)  riekko × pyy (pyyriekko)  riekko × teeri (riekkoteeri)  riekko × metso (riekkometso)  kiiruna × teeri  sinisorsa × haapana  sinisorsa × tavi  telkkä × uivelo  tukkasotka × punasotka  kanadanhanhi × valkoposkihanhi  niittysuohaukka × arosuohaukka  arosuohaukka × niittysuohaukka  turkinkyyhky × turturikyyhky  haarapääsky × räystäspääsky  hömötiainen × lapintiainen  urpiainen × vihervarpunen  varpunen × pikkuvarpunen :  valkoselkätikka × käpytikka  taivaanvuohi × heinäkurppa  sepelsieppo × kirjosieppo  viitakerttunen × luhtakerttunen  metsäjänis × rusakko  metsämyyrä × punamyyrä  särki × lahna (särkilahna)  sorva × pasuri (sorvapasuri)  muikku × siika  taimen × lohi  taimen × puronieriä (tiikeritaimen)  ahven × kuha (kuha-ahven)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Risteymä Wikimedia Commonsissa
Biomi.org: Lajikäsitteet (Arkistoitu – Internet Archive)
Muutamien hybridi- ja mutanttieläimien tarinaa ja tietoja
Naantalin jalostamo

Naantalin jalostamon jalostusalue vuonna 2008.
Naantalin jalostamoalue kuvattuna M/S Allure of the Seasin kannelta STX Europen Pernon telakalta Turusta.
Naantalin jalostamo jouluaaton aamuna 2013 nähtynä Pansion sotasataman suunnasta.
Naantalin jalostamo oli Naantalissa sijaitseva Neste Oyj:n omistama Suomen ensimmäinen öljynjalostamo. Jalostamo otettiin käyttöön vuonna 1957 paikalla, jossa sijaitsi jo ennestään vuodesta 1946 toiminnassa ollut Tupavuoren säiliöalue, jonka myötä perustettiin Neste vuonna 1948.
Marraskuussa 2020 Neste ilmoitti päättäneensä lakkauttaa Naantalin jalostamon toiminnan vuoden 2021 aikana. Naantaliin jäi tämän jälkeen vain terminaali- ja satamatoiminnot jalostamon viereisellä Tupavuoren säiliöalueella.
Naantalin jalostamo ajettiin alas maaliskuussa 2021 ja sen toiminta on päättynyt. Rakennukset ja tuotantolaitteistot on suurimmaksi osaksi purettu (2023).
Toiminta ja tuotanto

Nesteen Naantalin jalostamo koostui 30 prosessiyksiköstä ja laajasta säiliöalueesta. Säiliöitä jalostamoalueella oli 170. Lisäksi jalostamon alueella on oma satama, jakeluterminaali, laboratorio ja palokunta. Jalostamon toiminta kattoi koko ketjun raakaöljyn laivapurkauksesta satamassa öljyn jalostukseen, tuotteiden valmistukseen, laadunvalvontaan ja tuotteiden toimituksiin asiakkaille. Henkilöstöä oli noin 350.
Naantalin jalostamolla valmistettiin kaikkia tärkeimpiä öljytuotteita liikenteen, teollisuuden, maatalouden ja energiantuotannon tarpeisiin: bensiiniä, dieseliä, kevyttä ja raskasta polttoöljyä ja nestekaasuja. Naantalin jalostamo oli erikoistunut bitumien, liuottimien ja pienmoottoribensiinin tuotantoon. Kaikki Naantalissa jalostetut liikennepolttoaineet olivat rikittömiä.
Tuotanto noin 3 milj. tonnia vuodessa
Jalostuskapasiteetti on noin 50 000 barrelia päivässä
Valmistuksessa yli 120 tuotetta ja tuotekomponenttia
Tuotannosta 60 % meni kotimaan markkinoille ja 40 % vientiin, lähinnä Pohjoismaihin, Keski-Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan
Jakeluterminaalissa lastattiin päivittäin noin 120 säiliöautoa
Satamassa käy vuosittain noin 350 laivaa
Vuonna 2009 käynnistyi Naantalin biojalostamohanke, jossa selvitetään erilaisten tähde- ja biosyöttöjen soveltuvuutta jalostamon syöttöaineiksi. Vuonna 2011 tehtiin ensimmäinen kasviöljykoeajo, jolla osoitettiin kyseisen syötön soveltuvan hyvin jalostamolle. Vuonna 2013 raaka-ainevalikoima laajeni mäntyöljytähteeseen. Mäntyöljytähde soveltui hyvin jalostamon tekniikkaan ja koeajon tuotteista valmistettiin liikenteen biopolttonesteitä.
Sijainti

Jalostamo sijaitsi manner-Naantalin kaakkois-osissa. Hyvin pieni osa jalostamosta sijaitsi Raision puolella.
Jalostamon länsipuolella sijaitsee Naantalin satama ja lähimpänä jalostamoa Naantalin voimalaitos, sekä toisella puolella salmea Turun Korjaustelakka. Pohjois- ja koillispuolella on metsää, sekä peltoja. Idässä Raisionlahden toisella puolella on Meyer Turun Pernon telakka. Eteläpuolella kulkee laivaväylä Airistolle, Ruissalon ja Luonnonmaan välistä.
Etäisyys jalostamon soihdulta lähikaupunkien keskustoihin:
Naantali 4,5 km
Raisio 5,5 km
Turku 9,5 km
Investoinnit

Naantalin jalostamon kunnossapidon ja investoinnit suunnitteli insinööritoimisto Neste Jacobsin paikallistoimisto, joka sijaitsee Naantalin jalostamolla. Työntekijöitä Neste Jacobsin Naantalin toimistolla oli noin 30 henkilöä.
Investoinnit > Jalostamon laajennushanke 2008

Naantalin jalostamolle suunniteltiin laajennushanketta vuonna 2008 liittyen uuteen dieseltuotteiden valmistuslinjaan. Laajennuksen myötä jalostamon dieselöljytuotanto nousisi 1,4:ään, bensiinituotanto 0,4:ään ja uusi tuote perusöljy 0,3 miljoonaan tonniin vuodessa. Puolivalmiiden öljyjakeiden määrä pienenisi noin 0,5 miljoonalla tonnilla vuodessa. Tuotannon nousu olisi noin 60 % vuoden 2007 tasosta. 
Laajennus olisi otettu käyttöön 3–4 vuoden päästä rakentamisen aloittamisesta. Vuoden 2008 lopulla maailmantalouden suhdanteet heikkenivät voimakkaasti, ja yhtiön johto teki päätöksen, että hanketta ei toteuteta.
Investoinnit > Huoltoseisokit kuuden vuoden välein

Vuonna 2006 oli viisi viikkoa kestävä siihen asti kaikkien aikojen suurin huoltoseisokki, jolloin jalostamolla työskenteli 1 600 henkilöä. Suomen lisäksi palkattiin henkilöstöä muun muassa Baltiasta, Puolasta, Hollannista, Saksasta ja Venäjältä. Huoltoon kuului muun muassa painelaitteiden tarkastus, kuluneiden putkistojen vaihto, sekä 239 lämmönvaihtimen sisusten puhdistaminen tai niiden uusiminen. Vuoden 2017 kahden kuukauden huoltoseisokin kokonaiskustannus oli 90 miljoonaa euroa. Seisokin myötä otettiin käyttöön parin vuoden aikana tehdyt investoinnit, joilla Naantalin jalostamon tuotantorakenne yhdistettiin Porvoon jalostamon toimintaan. Seisokkityöntekijöitä oli päivällä noin 1500–1600 ja yöllä 300–400.
Investoinnit > Laadunvalvontalaboratorio

Vuonna 2008 valmistui kahdeksan miljoonaa euroa maksanut uusi laadunvalvontalaboratorio jossa työskenteli parikymmentä ihmistä.