stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valtiosopimus
Valtiosopimuksen sitovuus > Sopimuksen voimassaolo ja irtisanominen

Valtiosopimus voidaan tehdä joko määräajaksi tai sopia, että se on voimassa toistaiseksi. Sopimuspuolet voivat myös milloin tahansa sopia sopimuksen päättymisestä.
Jos sopimuksessa ei ole irtisanomista koskevaa säännöstä, osapuoli voi irtisanoutua sopimuksesta vain, jos voidaan osoittaa, että sopimuspuolten tarkoitukseni oli sallia irtisanominen, tai jos oikeus irtisanomiseen johtuu sopimuksen luonteesta. Myös toisen osapuolen olennainen sopimusrikkomus, sopimuksen toteuttamisen mahdottomuus tai olosuhteiden merkittävä muutos voivat tietyin ehdoin olla peruste sopimuksen irtisanomiselle.
Valtiosopimuksen tulkinta

Valtiosopimusta on tulkittava vilpittömässä mielessä, antamalla sopimuksessa käytetyille käsitteille niiden tavanomainen merkitys sopimusyhteydessä sekä niin, että tulkinta tapahtuu sopimuksen tarkoituksen ja päämäärän valossa. Näiden pääperiaatteiden ohella tulkinnassa voidaan käyttää täydentäviä tulkintakeinoja, joihin kuuluvat sopimuksen valmistelutyöt ja sopimusta valmisteltaessa vallinneet olosuhteet, silloin kun pääperiaatteiden mukainen tulkinta sopimuksen merkityksen epäselväksi tai johtaa selvästi kohtuuttomaan tai mahdottomaan tulokseen.
Tulkintaan liittyy myös kysymys sopimuskielestä. Kun sopimus laaditaan kahdella tai useammalla kielellä, ne voidaan määritellä yhtä todistusvoimaisiksi, jolloin tulkinta voi perustu mihin tahansa niistä. Osapuolet voivat sopia, mitä kieliversiota on pidettävä ratkaisevana, jos tekstien kesken on eroavuutta, ja muussa tapauksessa on hyväksyttävä se merkitys, joka on parhaiten sopusoinnussa eri tekstien kanssa sopimuksen tarkoitus ja päämäärä huomioon ottaen.
Valtiosopimusoikeuden historia

Valtiosopimuksia koskeva käytäntö on kehittynyt pitkän ajan kuluessa, ja ne ovat muodostaneet keskeisen osan valtioiden välistä oikeudellista kanssakäymistä. Valtiosopimuksiksi katsottavia oikeudellsia asiakirjoja tehtiin jo Kreikan kaupunkivaltioiden välillä 400- ja 500 -luvuilla eaa. Vuosisatojen kuluessa valtiosopimuksia koskevat säännöt kehittyivät osaksi diplomaattista ja poliittista käyttätymissäännöstöä.
Ennen 1900-lukua valtiosopimukset olivat useimmiten kahdenvälisiä. Kun kansainvälinen kanssakäyminen lisääntyi, syntyi tarve tehdä sopimuksia useiden valtioiden välillä. Tällaisten monenvälisten sopimusten yleistymisen myötä kehittyi tarve kodifioida valtiosopimusoikeus yhteen asiakirjaan. Pyrkimyksiä valtiosopimusoikeuden koontamiseksi esiintyi jo 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä, mutta ne eivät kuitenkaan johtaneet sopimusoikeuden kattaaan kodifiointiin. Kansainliitto perusti vuonna 1929 asiantuntijatyöryhmän, jonka tehtäviin kuului valtiosopimusoikeuden kodifioinnin selvittäminen, ja Harvardin yliopiston tutkijat laativat 1930-luvulla oman luonnoksen valtiosopimusoikeutta koskevaksi yleissopimukseksi. Lopulta vuonna 1969 laadittiin toisen maailmansodan jälkeen perustetun YK:n Kansainvälisen oikeuden toimikunnan johdolla valtiosopimusoikeutta koskeva Wienin yleissopimus, joka tuli voimaan vuonna 1980. Lisäksi vuonna 1986 laadittiin erillinen, kansainvälisten järjestöjen tekemiä valtiosopimuksia koskeva Wienin valtiosopimusoikeutta valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen välillä koskeva yleissopimus, joka ei kuitenkaan ole vielä tullut voimaan ratifiointien vähyyden vuoksi.
Suomen valtiosopimukset

Suomessa päätöksen valtiosopimuksen solmimisesta tekee tasavallan presidentti yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa. Eduskunnan suostumuksen tarvitsevat lainsäädännön alaan luokiteltavat tai merkitykseltään tärkeät sopimukset. Eduskunnan suostumus tarvitaan esimerkiksi silloin, kun sopimus aiheuttaa pysyviä menoja tai koskee valtionrajojen muutoksia.
Suomen tekemät valtiosopimukset on saatettava erikseen valtionsisäisesti voimaan, jotta ne velvoittavat hallintoviranomaisia, tuomioistuimia ja yksittäisiä kansalaisia. Tähän käytetään blankettilakia, jos kyseessä  on lainsäädännön alaan kuuluva sopimus. Muut valtiosopimukset saatetaan voimaan asetuksella. Asetus julkaistaan Suomen säädöskokoelmassa ja valtiosopimus Suomen säädöskokoelman Sopimussarjassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Santalahti, Miia: ”Valtiosopimus on moniääninen teksti”. Teoksessa Haapaniemi, Riku & Ivaska, Laura & Katajamäki, Sakari (toim.): Tekstit ympärillämme: Kirjoituksia tekstikäsityksistä ja -käytänteistä., s. 87–94.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 2024.  ISBN 978-952-03-3465-9.  Vapaasti luettavissa
Churchill, Roosevelt ja Stalin Jaltan konferenssissa, 1945.
Täydellinen elämä – Suurimmat hitit

| Täydellinen elämä – Suurimmat hitit Suvi Teräsniska |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2007–2015
 Julkaistu: 6. marraskuuta 2015
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 72.11
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 9.
Suvi Teräsniskan muut julkaisut
| Joulun henki 2014 | Täydellinen elämä – Suurimmat hitit 2015 | Sinä olet kaunis 2016 |
Täydellinen elämä – Suurimmat hitit on Suvi Teräsniskan 6. marraskuuta 2015 julkaistu kokoelma-albumi. Kokoelman kappaleet on julkaistu alun perin vuosina 2007–2015. Kokoelma nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan yhdeksänneksi, joka on myös sen paras sijoitus. Kokoelma on myynyt kultaa eli yli 10 000 kappaletta.
Kokoelma sisältää kaksi ennen julkaisematonta kappaletta ”Uusi aamunkoi” sekä ”Erinomanlaisia”. Kokoelman ensimmäisenä singlenä julkaistun ”Uusi aamunkoi” -kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Juha Tapio Teräsniskan häihin vuonna 2014. Kappale nousi parhaimmillaan kahdeksanneksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi. ”Erinomanlaisia”-kappale julkaistiin singlenä 4. joulukuuta 2015.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Hento kuiskaus | Petri Somer, Lasse Wikman | 3.55 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Täydellinen elämä | Somer, Sana Mustonen | 3.36 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Jos menet pois | Jonne Aaron, Leri Leskinen, Samuli Laiho | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Jos mikään ei riitä | Somer, Wikman | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Uusi aamunkoi | Juha Tapio | 4.17 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Pahalta piilossa | Matti Mikkola, Mikko Karjalainen | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Vaiettu rakkaus | Somer, Jussi Humaljoki | 3.40 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Särkyneiden sydänten tie | Saija Aartela, S. Sydänmies | 3.51 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Rakkaus on lumivalkoinen | Jussi Hakulinen | 4.09 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Pettävällä jäällä (mukana Oskari Teräsniska) | Juha Tapio | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Särkyvää (mukana Olli Lindholm) | Olli Lindholm, Pauli Hanhiniemi | 4.37 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Pohjantuuli | Tomi Aholainen, Nina Granrot | 4.49 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Jos olisin mun mies | Jonnaemilia Kärkkäinen, Eija Hinkkala | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Sanoja vaan | Jussi Rasinkangas, Toni Nygård | 3.49 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Kylmät enkelit | Rasinkangas, Nygård | 3.06 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Elävänä haudattu | Tarmo Keränen | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Tyhjässä huoneessa | Antti Suonio, Mikko Karjalainen | 3.31 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Erinomanlaisia | Elias Kaskinen, Kalle Lindroth | 3.13 |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Hei mummo | Rasinkangas, Vexi Salmi | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
Tšernobog

Tšernobog, Crnobog, Czorneboh tai Zernebog (ven. Чернобог, Tšernobog, puol. Czarnobóg) on slaavilainen jumaluus, josta tiedetään vähän mutta josta on spekuloitu paljon. Kaikki eri kirjoitusasut tarkoittavat mustaa jumalaa. On epäselvää, kuinka tärkeä tämä jumala oli muinaisille slaaveille ja miten laajalti hänet tunnettiin.
Ainoa Tšernobogin mainitseva historiallinen lähde on saksalaispappi Helmoldin Chronica Slavorum 1100-luvulta. Helmold kuvaa teoksessaan vielä pakanuudessa pysytelleiden slaaviheimojen uskomuksia ja elintapoja. Hän kertoo, kuinka slaaveilla oli juhlissaan tapana kierrättää keskuudessaan pikaria samalla ylistäen hyvää jumalaa hyvistä asioista ja kiroten pahaa jumalaa pahoista asioista. Tässä yhteydessä Helmold mainitsee pahan jumalan nimeksi Zcerneboch. On huomattava, että kyseessä on pikemminkin saksalaisen, slaavien kieltä ja tapoja tuntemattoman Helmoldin oma tulkinta kuin tarkka kuvaus. Ei myöskään tiedetä, onko kyseessä erillinen jumaluus vai jonkin toisen jumalan ilmentymä.
Slaavilaisen mytologian tutkijat pitivät mustan jumalan olemassaoloa kuitenkin tosiasiana ja olettivat, että sen vastaparina piti olla olemassa myös valkoinen jumala Belobog. Tästä dualistisesta käsityksestä tehtiin paljon pitkälle meneviä johtopäätöksiä hataralle pohjalle. Myöhemmin käsitys mustan ja valkoisen jumalan vastakkainasettelussa slaavilaisessa mytologiassa on vahvasti kyseenalaistettu.
Taiteessa

Ajatus pahasta slaavilaisesta jumalasta on kiehtonut monia taiteilijoita, ja Tšernobog onkin saanut paikan varsin monien kirjojen, elokuvien ja videopelien hahmona tai inspiraationa. Näihin sisältyvät
Disneyn Fantasia-animaatioelokuvassa vuodelta 1940 esiintyy Tšernobog-niminen gargoilia muistuttava olento.
Blood-videopeli vuodelta 1997
Neil Gaimanin kirja Unohdetut jumalat (American Gods)
S. M. Stirlingin kirjassa The Peshawar Lancers meteoriitti-iskun osittain tuhottua maailman selviytyneet venäläiset palvovat Tšernobogia jumalanaan.
Elokuvassa Pacific Rim esiintyvä mecha Cherno Alpha on viittaus Tsernobogiin.
Urpo Siirala

Urpo Siirala vuonna 1977
Uuno Urpo Tapio Siirala, vuoteen 1935 Sirelius (3. tammikuuta 1908 Helsinki – 19. toukokuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori.
Siiralan vanhemmat olivat kansatieteilijä U. T. Sirelius ja Elli Natulin ja puoliso vuodesta 1935 lääketieteen lisensiaatti Anni Sirkka Maija-Liisa Wegelius. Siirala tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1926 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1934. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1939, korva-, nenä- ja kurkkutautien erikoislääkärin pätevyyden hän sai 1937. Siirala työskernteli ensin sekä Helsingin yliopiston että Helsingin yleisen sairaalan ja Kiljavannummen parantolan palveluksessa. Hän oli korva-, nenä- ja kurkkutautiopin professori Turun yliopistossa 1947–1958 ja vuodesta 1958 Helsingin yliopistossa. Eläkkeelle Siirala jäi vuonna 1973. Siirala oli Suomen lääkäriliiton hallituksen puheenjohtaja 1954–1962.
Tunturikeuhkojäkälä

| Tunturikeuhkojäkälä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Peltigerales
Heimo::  Lobariaceae
Suku::  Keuhkojäkälät Lobaria
Laji::  linita
Kaksiosainen nimi
 Lobaria linita  (Ach.) Rabenh. 
Katso myös
   Tunturikeuhkojäkälä Wikispeciesissä   Tunturikeuhkojäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tunturikeuhkojäkälä (Lobaria linita) on keuhkojäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on ruskea, kiiltävä ja kuoppainen. Alapinta on ruskea ja nukkakarvainen. Kasvaa sammalikoissa tunturikankailla ja tunturikoivikoissa. Suomessa tavattu harvinaisena Lapin tuntureilla. Laji on luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi. Tunturikeuhkojäkälä muistuttaa raidankeuhkojäkälää (Lobaria pulmonaria). Lajin jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy tenuioriinia (C26H24O10), metyyligyroforaattia (C25H22O10) ja steroideja.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tunturikeuhkojäkälä (Lobaria linita)
UniProt: Taxonomy - Lobaria linita (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Lobaria linita (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Lobaria linita (englanniksi)
Bureau of Land Management (BLM): Species fact sheet, Cabbage lung lichen (Lobaria linita) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Lobaria linita (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Lobaria linita (englanniksi)
Varjomustesienet

| Varjomustesienet |
| --- | --- |
 Parasola leiocephala, silomustesieni
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Psathyrellaceae
Suku::  Varjomustesienet Parasola  Redhead, Vilgalys & Hopple 2001
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varjomustesienet (Parasola) on mustesienisuku, joka on erotettu Agaricaceae-heimoon kuuluvasta suvusta Coprinus, koska sen on todettu kuuluvan eri heimoon Psathyrellaceae. Sukuun kuuluu muun muassa ratasmustesieni.
Tšerkasyn piiri

| Tšerkasyn piiri Черкаський район |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Tšerkasyn alueen kartalla
 Lippu:  Vaakuna
 Koordinaatit: 49.4445°N, 32.0598°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Tšerkasyn alue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tšerkasy (272 651 as., 2021)
Pinta-ala  ():  6 870,8 km²
Väkiluku (2021, arvio):  591 313
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
Tšerkasyn piiri (ukr. Черкаський район, Tšerkaskyi raion) on hallinnollinen piiri Ukrainan keskiosissa Tšerkasyn alueella. Piiriä  laajennettiin merkittävästi heinäkuussa 2020. Tšerkasyn piiri rajautuu idässä Zolotonošan piiriin ja Krementšukin tekojärveen, etelässä Kirovohradin alueeseen,  lännessä Zvenyhorodkan piiriin ja pohjoisessa Kiovan alueeseen. Piirin hallinnollinen keskus on Tšerkasy (272 651 as., 2021).
Tšerkasyn piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Volynian alueen piirien lukumäärän neljään. Aiempaa laajemman Tšerkasyn piirin pinta-alaksi tuli 6 870,8 neliökilometriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Tšerkasyn piirin väkiluvuksi 591 313 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 70,2 prosenttia piirin asukkaista (415 124 as.) eli seitsemän kaupungin (Horodyštše, Kamjanka, Kaniv, Korsun-Ševtšenkivskyi, Smila, Tšerkasy ja Tšyhyryn) ja kahden kaupunkityyppisen taajaman väestö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tšerkasyn piiri Wikimedia Commonsissa
Täydellinen joulu

| Täydellinen joulu |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Taru Mäkelä
Käsikirjoittaja:  Eva Callenbo Harald Hamrell Monika Rolfner
Tuottaja:  Jesse Fryckman
Säveltäjä:  Joel Melasniemi
Kuvaaja:  Juice Huhtala
Leikkaaja:  Antti Tuomikoski
Pääosat:  Elena Leeve Antti Luusuaniemi Mikko Leppilampi Aku Hirviniemi Iikka Forss Kari Ketonen Pirkko Mannola Saara Kotkaniemi Maria Ylipää Lotta Lindroos
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Bronson Club
Levittäjä:  SF Studios
Ensi-ilta:  25. lokakuuta 2019
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 100 000 euroa
Katsojat:  127 553
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täydellinen joulu on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut suomalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Taru Mäkelä. Elokuva kertoo suurperhejoulusta, jossa ex-puolisot, lapset ja ex-puolisoiden uudet kumppanit kokoontuvat yhteen, ja tällä porukalla syntyy monenlaisia tapahtumia ja tunteita. Elokuvan pääosia näyttelevät Elena Leeve (Outi) ja Antti Luusuaniemi (Janne). Elokuvan ensi-ilta oli 25. lokakuuta 2019. Elokuva perustuu ruotsalaiseen komediaan Joulupukki vieraissa (1999).
Täydellinen joulu oli Suomen kolmanneksi katsotuin kotimainen elokuva vuonna 2019: se keräsi elokuvateattereissa 123 208 katsojaa. Elokuvalle ei myönnetty Elokuvasäätiön tuotantotukea useista anomuksista huolimatta, ja se onkin ensimmäinen sadantuhannen katsojan rajan ylittänyt, ilman tuotantotukea tehty kotimainen live action -elokuva sitten vuoden 1988 Tupla-Uunon.
Näyttelijät

| Näyttelijä |   | Rooli |
| --- | --- | --- |
|   Elena Leeve   | … |   Outi   |
|   Antti Luusuaniemi   | … |   Janne   |
|   Mikko Leppilampi   | … |   Paavo   |
|   Aku Hirviniemi   | … |   Oskari   |
|   Iikka Forss   | … |   Eki   |
|   Pirkko Mannola   | … |   Kyllikki   |
|   Saara Kotkaniemi   | … |   Paula   |
|   Maria Ylipää   | … |   Riitta   |
|   Lotta Lindroos   | … |   Eeva   |
|   Pihla Maalismaa   | … |   Marika   |
|   Kari Ketonen   | … |   Matias   |
|   Krisse Salminen   | … |   Helena   |
|   Saimi Kahri   | … |   Janette   |
|   Eeti Salovuori   | … |   Riku   |
|   Annikki Hirviniemi   | … |   Liisa-Lotta   |
|   Sara Pehrsson   | … |   Johanna   |
|   Matilda Pirttikangas   | … |   Elina   |
|   Oscar Kalenius   | … |   Taneli   |
|   Wanda Dubiel   | … |   Karin   |
|   Leon Johannes Mingas   | … |   Junior   |
|   Alen Nsambu   | … |   Nelson   |
|   Mazdak Nassir   | … |   bussikuski   |
|   Niko Kelkka   | … |   joulupukki   |
|   Kauri Lehtinen   | … |   Jeesus   |
|   Ansku Sinisalo   | … |   Saatana   |
|   Miro Laiho   | … |   Jumala   |
|   Marius Laiho   | … |   Wille   |
|   Renne Korppila   | … |   Stögä   |
|   Stella Pasanen   | … |   Hilma   |
|   Mikael Erämaja   | … |   vauva 1   |
|   Samuel Erämaja   | … |   vauva 2   |
|   Robin Gyalog   | … |   vauva 3   |
|   Rafael Gyalog   | … |   vauva 4   |
Xiph.org

Xiph.orgin logo
Xiph.org-säätiö on voittoa tavoittelematon organisaatio, jonka tavoitteena on tarjota yleiseen jakeluun vapaita multimediatiedostoformaatteja ja -työkaluja. Säätiön pääpaino on Ogg-perheen tiedostoformaateissa ja koodekeissa, joista menestynein on ollut Ogg Vorbis, avoin ja patenttivapaa audioformaatti ja koodekki, joka on suunniteltu kilpailemaan patentoitujen MP3- ja AAC-formaattien kanssa. Tämänhetkisen kehitystyön painopisteenä on Ogg Theora, avoin ja patenttivapaa videoformaatti patentoitujen MPEG-4, Real Video ja Windows Media Video-formaattien kilpailijaksi.
Oman kehitystyön lisäksi Xiph.org-säätiö on ottanut hoiviinsa aiemmin olemassa olleita vapaita ohjelmistoprojekteja, joista useimmilla on erillinen, aktiivinen kehittäjäryhmänsä. Näitä ovat esimerkiksi puheäänen tallettamiseen tarkoitettu vapaa audiokoodekki Speex ja häviötön audiokoodekki FLAC.
Xiph.org-säätiön perustaja on Oggin keksijä Chris Montgomery.
Xiph.Org-projekteja

Ogg, multimediasäiliöformaatti
Ääni:
Vorbis, häviöllinen äänen pakkausformaatti ja -koodekki
FLAC, häviötön äänen pakkausformaatti ja -koodekki
Speex, häviöllinen puheen pakkausformaatti ja -koodekki
CELT, erittäin pienen viiveen häviöllinen äänen pakkausformaatti ja -koodekki
Tremor, ainoastaan kokonaislukuja käyttävä toteutus Theora-koodekista sulautettuihin järjestelmiin
Opus, Vorbis- ja Speex-formaattien korvaaja
Video:
Theora, häviöllinen videon pakkausformaatti ja -koodekki
Tarkin, kokeellinen häviöllinen videon pakkauskoodekki (kehitys lopetettu)
OggMNG, häviötön/häviöllinen animaatioformaatti
Daala, videopakkausmuoto
Teksti:
CMML, tekstitysformaatti
Writ, tekstitysformaatti (ylläpitö lopetettu)
cdparanoia, CD-levyjen rippausohjelma
Icecast ja Ices, virtaustoistopalvelin sekä virtauslähdeohjelmisto
XSPF, soittolistaformaatti
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut
Xiph-wiki
Xiph.org
| --- | --- |
Ogg-projekti:   Vorbis  FLAC  SPEEX  CELT  Tremor  Opus  Theora  Tarkin  OggMNG  Daala  CMML  Writ 
Muuta:   cdparanoia  Icecast  Ices  XSPF
Watch Dogs

| Watch Dogs |
| --- | --- |
 Watch Dogs -pelin logo
Kehittäjä:  Ubisoft Montreal Ubisoft Reflections Ubisoft Romania
Julkaisija:  Ubisoft
Jakelija:  Steam, Humble Store, Ubisoft Connect, Nintendo eShop, Microsoft Store, Ubisoft Store, Epic Games Store, Google Stadia ja PlayStation Store
Säveltäjä:  Brian Reitzell ja Peter Connelly
Pelisarja:  Watch Dogs
Pelimoottori:  Disrupt
Julkaistu:   27. toukokuuta 2014
Lajityyppi:  toimintaseikkailu, hiiviskely
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 18
Alusta:  Microsoft Windows, PlayStation 3, PlayStation 4, Xbox 360, Xbox One, Wii U
Jakelumuoto:  Optinen levy, digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Watch Dogs (tyyliteltynä WATCH_DOGS) on Ubisoft Montrealin kehittämä ja Ubisoftin julkaisema avoimen pelimaailman toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin 27. toukokuuta 2014 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle, PlayStation 4:lle, Xbox 360:lle,, Xbox Onelle ja Wii U:lle. Peli keskittyy pelaajan mahdollisuuteen hakkeroida useita erilaisia elektronisia laitteita, joko hankkiakseen tietoja ja ohjaillakseen niitä, tai tuhotakseen laitteet pysyvästi tiettynä hetkenä. Peli julkistettiin Ubisoftin lehdistötilaisuudessa E3 2012 -messutapahtumassa.
Peli oli tarkoitus julkaista Euroopassa 22. marraskuuta 2013, mutta myöhemmin Ubisoft ilmoitti julkaisun lykkääntyvän vuoden 2014 alkupuolelle.
Pelille on julkaistu jatko-osa Watch Dogs 2.
Pelaaminen

Watch Dogs on avoimen pelimaailman toimintaseikkailu- ja hiiviskelypeli, jossa pelaaja ohjaa hahmoa nimeltään Aiden Pearce (ääninäyttelijä Noam Jenkins). Pearce pystyy hakkeroimaan kaupungin keskusohjausjärjestelmän laitteita (ctOS). Peli sallii pelaajan käyttää useita erilaisia keinoja selviytyäkseen tavoitteistaan. Pelaaja voi esimerkiksi hakkeroida ihmisten matkapuhelimia saadakseen heidän pankkitietonsa ja sitten varastaa heidän rahansa sekä aiheuttaa laitteisiin toimintahäiriöitä ja siten yleistä hämmennystä. Liikennevalojen hakkerointi voi esimerkiksi helpottaa pakenemista. Pelaaja saa tietoja siviileistä lisätyn todellisuuden syötteestä, jossa näkyy väestörekisteri, terveys ja potentiaalinen käytös. Tavoitteet näytetään välinäytöksissä, joita ovat muun muassa tietyn kohteen löytäminen ja tappaminen, poliisin välttely ja mahdollisen uhrin seuraaminen tämän murhaamisen estämiseksi. Taistelu hyödyntää kolmannen persoonan ammuntapelille tyypillisiä suojautumis­mekanismeja sekä lisäksi erilaisia piiloutumis­mekanismeja ja parkouria. Aiden pystyy käyttämään erilaisia tuliaseita ja pamppua.
Aiden voi hakkeroida trukkeja ja nostolavoja päästäkseen paikkoihin, joihin ei muuten pääse, ja kyykistyä seinien taakse piiloutuakseen vihollisilta. Pelaaja voi liikkua pelimaailmassa monenlaisilla kulkuneuvoilla kuten moottoripyörillä, muskeliautoilla, urheiluautoilla, katumaastureilla ja moottoriveneillä.
Peli sisältää moninpelin, jossa enintään kahdeksan pelaajaa voi osallistua kilpa-ajoihin tai suorittaa erilaisia tehtäviä samassa pelimaailmassa. Pelaaja voi myös hakkeroitua toisen pelaajan yksinpeliin hakkerointi- ja varjostustehtävissä, jolloin toinen pelaaja näkee hänet tavanomaisena tekoälyhahmona..
Kehitys

Watch Dogsia kehitettiin prototyyppiasteelta valmiiksi peliksi yli viisi vuotta noin 68 miljoonan dollarin budjetilla. Pelin kehitys alkoi vuonna 2009, ja kehitystiimi laajeni alun kymmenestä yli tuhanteen henkilöön. Pelin työnimi oli Nexus ennen sen julkistusta vuonna 2012.. Pelin myyntipuheen haluttiin olevan ajatus kokonaisen kaupungin hallitsemisesta nappia painamalla
Ubisoftin Amerikan osaston johtaja Laurent Detocin mukaan ennen pelin kehityksen kunnollista alkamista pelimoottoriteknologiaa kehitettiin seuraavaa mahdollista Driver-peliä varten. Kehityksen aikana kuitenkin Driver-pelin suunnan katsottiin etääntyneen siitä, mitä kehittäjät halusivat ajopeliltä, joten se hylättiin ja Watch Dogsin kehitys päätettiin aloittaa. VG247:n haastattelemien Ubisoftin työntekijöiden ja Driver 3:n ohjaaja Martin Edmondsonin mukaan Watch Dogs syntyi, kun  Ubisoft Reflectionsin kehittäessä Driver San Franciscoa Ubisoft Montreal kehitti rinnakkain toista Driver-peliä. Toinen peli sijoittui avoimeen maailmaan, ja siinä keskeiset mekaniikat liittyivät moderniin teknologiaan ja hakkerointiin. Koska Driver: San Francisco ei myynyt Ubisoftin odotusten mukaisesti eikä näiden mekaniikkojen nähty sopivan Driver-sarjaan, päätettiin tästä pelistä tehdä kokonaan uudenlainen. Ubisoftin toimitusjohtaja Yves Guillemot saatiin vakuutettua ajatuksesta, kuinka hänellä voisi olla "oma GTA:nsa" heikosti myyneen Driverin sijaan. Watch Dogsin Disrupt-pelimoottori ei käytä Ubisoftin aiemmin kehittämän AnvilNext-pelimoottorin teknologiaa eikä Edmondsonin mukaan Reflectionsin Driveriin kehittämää teknologiaa, vaan pelkästään autojen ohjattavuuteen liittyviä mekaniikkoja. Tuottaja Dominic Guayn mukaan Disruptissa on kolme elementtiä: ympäristön simulointi, miten ympäristöön voidaan vaikuttaa ja saumattoman verkkokokemuksen tuoma yhteys Ohjaaja Jonathan Morin sanoi PlayStation 4:n teknologian mahdollistaneen paremman tuulen ja veden simuloinnin ja tekoälyn.