stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Monisto
Sileän moniston struktuureita > Melkein kompleksinen monisto

Melkein kompleksinen monisto on sileä monisto, jolle voidaan määritellä sileä kuvaus
J:T_{p}M\to T_{p}M,
joka toteuttaa seuraavat oletukset.
Kuvaus  J:TM\to TM on sileä, ks. .
Kuvaus on lineaarinen:  J(aX+bY)=aJ(X)+bJ(Y),\forall X,Y\in T_{p}M.
Kuvaus toteuttaa:  J^{2}=-I, missä  I on identiteettikuvaus (kansan kielellä yksikkömatriisi).
Jokainen kompleksinen monisto on melkein kompleksinen, mutta ei toisinpäin. Melkein kompleksit monistot ovat luonnollisia objekteja, jotka yleistävät kompleksista geometriaa. Lisäksi tensorin  J avulla voidaan ilmaista analyyttiset ja anti-analyyttiset vektorikentät ja funktiot.
Aiheesta muualla

https://tuhat.halvi.helsinki.fi/portal/files/28298386/Teemu_Saksalan_gradu_20022013.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
Painonjärvi (Valkeakoski)

| Painonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°18′55″N, 24°03′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  Painonjoki 
Järvinumero:  35.711.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,2 m  
Rantaviiva:  4,334 km  
Pinta-ala:  45,78 ha   
Saaria:  1 
  [ ohje ]  
Painonjärvi  on Pirkanmaalla Valkeakoskella Painon lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 46 hehtaaria. Se on 1,4 kilometriä pitkä ja 0,5 kilometriä leveä. Järven muoto on kaareva eikä siinä ole lahtia. Järvessä on vain yksi yli 40 metriä pitkä saari, joka on kalliopohjainen ja harvaa metsää kasvava autio saari.
Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. Sen pohjoisrannat ovat metsämaata, kaakkoisrannat peltomaata ja lounaisrannat sekä metsää että peltoa. Järven lähiympäristössä on yhdeksän maatilaa tai muuta kiinteää asutusta ja rannoille on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Valkeakosken ja Kangasalan yhdistävä seututie 310 ylittää järven lasku-uoman Painonjoen pengertietä ja siltaa pitkin.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71), jonka  Mallasveden alueeseen (35.711) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.
Järvi saa vetensä muutamasta lähiojasta sekä Myllyniitynojasta, jota pitkin myös pienet Vähä Leppäjärvi  (5 ha) ja Iso Leppäjärvi (4 ha) laskevat. Painonjärven lasku-uoma Painonjoki on yli 700 metriä pitkä ja leveämmillään 100 metriä leveä lahtimainen laajentuma. Se on varsin matala, sillä siinä elää runsas  kasvillisuus. Painonjoki laskee Mallasveteen Tyrynselällä.
Porvaristo

Humoristinen näkemys porvarista
Porvaristo oli yksi sääty-yhteiskunnan säädyistä. Porvaristo koostui alkujaan saamansa oikeuden perusteella kauppaa tai käsityöammattia harjoittaneista kaupunkilaisista. Porvariston tavoitteena on tehdä voittoa ja saada yksityistä etua. Porvarillisuus onkin yksityisomaisuuteen, voitontavoitteluun ja kilpailuun nojaava arvomaailma.
Historia ja sääty-yhteiskunta

Sana porvari tulee vanhan ranskan sanasta burgeis, kaupunkilainen (nykyranskan bourgeois), ja ennen se tarkoitti kaupungissa asuvaa ammatinharjoittajaa, yleensä myös henkisen työn tekijöitä (pois lukien papisto ja aateli).
Historiallisesti porvariluokaksi katsotaan vapaasyntyiset kauppiaat ja käsityöläiset ja muut itsenäiset ammatinharjoittajat. Nykyaikaan periytynyt porvariluokka syntyi varhaisella keskiajalla asutuksen keskittyessä kaupunkeihin, käsityöläiset ja eri kaupankävijät alkoivat muodostaa kiltoja ja varhaisia yrityksiä. Tästä ryhmästä muodostui porvarissääty, josta tuli vähitellen iso ja merkittävä vastavoima aatelisäädylle. Muun muassa Ranskan vallankumouksessa porvaristo työläisten tuella ja johdossaan liberaaleja aatelisia kuten Mirabeau ja La Fayette lakkautti (lähinnä aateliston ja papiston) etuoikeudet.
Porvariston vaikutusvaltaisin osa oli kauppiassääty, mutta teollisen vallankumouksen aikana he sijoittivat varallisuuttaan teollisuuteen. Onnistuneet sijoitukset saattoivat tehdä porvarista rikkaamman kuin aatelismiehestä.
Porvari-sanaan on vähitellen liitettynyt kielteisiä sivumerkityksiä. Esimerkiksi näytelmäkirjailija Molière yhdisti porvariuteen ahdasmielisyyden, ahneuden, tekopyhyyden ja muutosvastaisuuden.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
https://runeberg.org/tieto/7/0478.html Porvari Viitattu 2.8.2020.
https://runeberg.org/tieto/7/0479.html Porvari Viitattu 2.8.2020.
https://runeberg.org/pieni/3/0499.html Porvari Viitattu 2.8.2020.
https://runeberg.org/pieni/3/0498.html Porvarioikeus 2.8.2020.
| n k Suomen säädyt |
| --- | --- |
Aatelisto:  Rälssi  Ruotsin aateli  Suomen aateli  Aateliskirje 
Papisto:  Turun ja Suomen arkkipiispat 
Porvaristo:  Valtaporvarit 
Talonpojat:  Rusthollarit 
Rahvas:  Itselliset  Lampuodit  Loiset  Muonamiehet  Mäkitupalaiset  Torpparit 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Espanja  Ranska  BnF data  Tšekki
Jaakko Löytty

| Jaakko Löytty |
| --- | --- |
 Jaakko Löytty
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. helmikuuta 1955 (ikä 69) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  laulaja, lähetystyöntekijä
Vanhemmat:  Seppo Löytty ja Kirsti Löytty
Puoliso:  Kaija Pispa
Sukulaiset:  Mikko Löytty, Sakari Löytty, Olli Löytty
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1972–
Tyylilajit:  gospel
Soittimet:  kitara, huuliharppu
Levy-yhtiöt:  Kirkon nuorisotyön keskus, Nuorten Keskus, Lasten keskus, just records, Profile Records, Humble House, Nuolilevyt, Wideline musiikki
Aiheesta muualla
www.wideline.fi/jaakko-loytty-tre
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jaakko Johannes Löytty (s. 25. helmikuuta 1955 Helsinki) on ensimmäisiä suomalaisia gospelmuusikoita. Kotimaa-lehden verkkoäänestyksessä vuonna 2007 hänet valittiin yhdessä Pekka Simojoen kanssa Suomen merkittävimmäksi gospelvaikuttajaksi.
Elämänvaiheita

Löytty vietti suuren osan lapsuudestaan, 12 ensimmäistä vuotta, Namibiassa, missä hänen vanhempansa Seppo Löytty ja Kirsti Löytty toimivat Suomen Lähetysseuran lähetystyöntekijöinä. Hänen veljiään ovat muun muassa muusikot Mikko Löytty ja Sakari Löytty sekä tietokirjailija Olli Löytty.
Koulua Löytty kävi Swakopmundin suomalaisessa koulussa. Itse hän on ollut lähetystyössä Senegalissa 1988–1994, missä hän kehitti jumalanpalvelusmusiikkia ja toimitti virsikirjaa paikallisilla kielillä.
Löytty työskenteli Herättäjä-Yhdistyksen Satakunnan, Varsinais-Suomen ja Hämeen aluesihteerinä 2000-luvun alkupuolelta vuoteen 2017. Herättäjä-Yhdistys mahdollisti Jaakko Löytyn talvikaudeksi 2017–2018 opettamaan uusia Siionin virsiä kautta Suomen halukkaille seurakunnille, josta työstä hän siirtyi eläkkeelle kesällä 2018. Vuodesta 2008 hän on asunut Ylöjärven Siivikkalassa. Ennen tätä hän asui omistamassaan Jaaran kyläkoulussa Kiikoisissa. Hän on naimisissa kirjailija Kaija Pispan kanssa.
Vuonna 2002 Tampereen hiippakunta järjesti Löytylle 30-vuotistaiteilijajuhlakonsertin Tampere-talossa.
2018–2019 suomalaisen gospel-musiikin konkarit Jaakko Löytty, Pekka Simojoki ja Petri Laaksonen tekivät Gospel Gentlemen –kiertueen eri puolille Suomea sekä Tukholman alueen suomenkielisiin seurakuntiin.
Musiikkityöstä, virsistä

Miten lauluja tehdään? Siihen tulee vastauksena arviolta 700 laulua tehneen Jaakko Löytyn kertoma seikkaperäinen kuvaus. Nimittäin Herättäjäjuhlilla Nivalassa 2019 julkistettiin teos Tilkkutäkki – Laulujeni syntytarinoita. Siinä Jaakko Löytty kertoo musiikkityöstään ja yhteistyöstään vaimonsa Kaija Pispan kera. Kirjassa on 113 laulun nuotit ja sanat sekä syntytarina ja pariskunnan elämänvaihe laulun syntyhetkellä. 57:ssä kappaleessa sanat ja sävel ovat Jaakko Löytyn tekoa, muissa yleensä sanat ovat Kaija Pispan ja sävel Jaakon. Kaikkien heidän tekemiensä Siionin virsien ja Virsikirjan virsien taustat käydään läpi.
Löytty kuvaa yhteistyötään vaimonsa kera: ”Ensimmäinen yhteistyökumppani on minulle tietenkin Kaija Pispa, parempi puoliskoni Kaisu. Hän jo nuorena vakuutti minut siitä, että hänellä on ’kielikorva’, kun minulla vastaavasti oli hiukan ’sävelkorvaa’. Hän korjaili rankalla kädellä alkuaikojen tekstiyrityksiäni ja samalla opetti, miten niitä tehdään. Edelleen näytän hänelle kaikki laulutekstini, ja yhä vieläkin hän löytää niistä korjattavaa. Olen ikikiitollinen tästä yhteistyöstä.”
Musiikkityöstä, virsistä > Armon lapset veisatkaa

Avioparin yhteistyötä on Löytyn muun laulutuotannon ohessa myös, kun Suomen rukoilevaisen kansan yhdistys teki vuosina 2005–2007 Armon lapset veisatkaa –laulukirjan. Syvällisimmin työhön uppoutui Pispa – Löytty -pariskunta. Jaakko Löytyn periaatteena oli purkaa vanhan tekstin sisältö oleellisiin osiinsa ja kertoa se nykysuomella nykyajan ihmiselle. Tulos oli erinomainen.
Musiikkityöstä, virsistä > Siionin virsien uudistaminen

Siionin virsiä uudistettiin 2008–2017. Jaakko Löytty kuului tekstijaostoon. Työryhmässä Löytyn tehtävänä oli muokata pääasiassa suomalaistaustaisten virsien runoasuja.
Uudistetuista Siionin virsistä tehtiin 23 opetusvideota. Näistä kahdessatoista veisaajana on Jaakko Löytty.
Löytyn kokonaan tekemiä virsiä on mukana seitsemän sekä lisäksi hän teki kahteen muuhun sävelmän. Löytyn tekemät ovat 42 Ei näy kyntäjää missään, 73 Jumalani, Jumalani, 79 Tuomitse, Herra, tee niin kuin tahdot, 175 Herra, siunaa kotia, 179 Herra, kuule niiden huuto, 181 Tuuli työntää kulkijaa ja 254 Viimeisen laulun vielä laulan sekä säveltämät 184 Ääni huutaa (sanat Jouko Ikola) ja 243 Edessä reitti tuntematon (sanat Kaija Pispa). Monet näistä ovat tulleet suosituiksi heränneen väen keskuudessa ja median välityksellä laajemminkin.
Musiikkityöstä, virsistä > Virsikirja

Nykyisessä virsikirjassa virsi 954 'Lahjoillasi meitä siunaat' on Löytyn säveltämä ja sanoittama. Virren 501 'Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää' Löytty on sanoittanut. Virsissä 924 'Edessä reitti tuntematon aukeaa' ja 975 'Tutulla tiellä ei eksyä saata' on Löytyn sävel ja Pispan teksti.
Palkinnot

Jaakko Löytylle myönnettiin Golden Gospel -palkinto 1997 (ensimmäinen Joensuun Gospel-festivaalien palkitsema gospel-artisti).
1990 Helsingin tuomiokirkkoseurakunta perusti Engel-palkinnon ansioituneelle kirkolliselle taitajalle tai yhteisölle. Mm. Löytty on palkittuja.
Löytylle myönnettiin vuonna 2015 Kirkon kulttuuripalkinto.
Vastaavasti vuonna 2017 Löytylle myönnettiin Luterilaisen kulttuurin säätiön tunnustuspalkinto.
Diskografia

Asioita joista vaietaan (1974)
Jeesuksen ystäviä (1975, Lasten keskus)
& Promised Band Kuule meitä (1977)
Yhteys (1979, Touch)
Toisen päivän iltana (1982, Just)
Pimpula pampula poo (1982, Gummerus)
Laulu yhteisestä leivästä (1984, Just)
Hawash! (1984, Just)
Missä olenkaan (Jouko Mäki-Lohiluoman ja kuoron kanssa, 1986, FinnGospel)
Sinisen syvyys (1987, Profile)
Lähtölaulut (1988, Profile)
Jaakko Löytty elävänä (live, 1989)
Vielä mä toivon - matkamiehen iltarukous (1990, Profile)
Helsinki - Dakar (1991, Profile)
Epäilijän Messu ‎(1991, Profile)
Missa missionalis (1992, Promc)
Nicolas Sarr & Jaakko Löytty (1993, Profile)
Kuuntelen (cd-kokoelma levyistä Sinisen syvyys ja Lähtölaulut, 1993, Profile)
Norsunmaitoa (1995, Profile)
Ristinkantajat - Pettuleipägospelia (1996, Profile)
Omakuva – Olennaiset laulut (kokoelma, 1998, Profile)
Tiikerisusi (1999, Humble House)
Nälkämaan lauluja (2001, Humble House)
Arkivirsiä (2003, Humble House)
Asioita joista vaietaan (2002, Tampereen hiippakunta, 1500 kappaleen numeroitu juhlapainos. Äänitteen tuotto Tampereen hiippakuntaan perustettuun Jaakko Löytyn rahastoon, jolla tuetaan nuorten kristillistä kulttuuria.)
Lauluja luvatusta maasta, 30-vuotistaiteilijajuhlakonsertti (2002, Humble House)
Murhehuone (2005, Humble House)
Viimeistä huutoa (Jaakko Löytty ja Säde Rissanen, 2005, Nuoli)
Maailman kaikissa kylissä (2006, Humble House)
Onandjokwe ‎(Pekka Simojoen kanssa, 2010, Rainmaker)
Halleluja! : kiitoslauluja arjen keskeltä (Mika Nuorvan kanssa, 2012, Humble House)
Toiviotie (2013, Wideline Musiikki)
Enkelinpiirtäjiä. Iltalauluja Kaikenikäisille ‎(Mika Nuorvan kanssa, 2014, Herättäjä-Yhdistys)
Hyvät sanat – Taivaallinen sävel (2015, Suomen Lähetysseura ry)
Mandoliini, palmut ja pohjoinen viima (Veljekset Löytty: Jaakko, Mikko ja Sakari Löytty sekä avustajina Sanna Natunen, Jyrki Koivisto ja Arto Piispanen, 2017, Wideline Musiikki)
Yhteistä Tietä (& Selloduo Varonen, 2018, Herättäjä-Yhdistys)
Gospel Gentlemen (Gospel Gentlemen: Jaakko Löytty, Pekka Simojoki, Petri Laaksonen, 2019, Päivä Osakeyhtiö)
Blues taivaan portilla (2020, Eclipse Music)
Vihdoinkin vapaa (2022, Humble House)
Mukana

Eri esittäjiä: Huolenpito (1977, Nuorten keskus)
Eri esittäjiä: Toinen kosketus (1980, Touch)
Eri esittäjiä: Joulun rauhaa (1993, Valitut palat)
Eri esittäjiä: Hengellisen musiikin toivekonsertti (1996, Valitut palat)
Eri esittäjiä: Katso meitä nyt - lauluja martti rautasen teksteihin (1997, Rainmaker)
Eri esittäjiä: Tuulen koira (1999, Jubal)
Eri esittäjiä: Wähäväkisten juhlaveisuu (1999, Jubal)
Eri esittäjiä: 30-vuotistaiteilijajuhlakonsertti (2CD, 2003, Humble House)
Eri esittäjiä: SuomiGospel 2006 (2006, FG-Naxos)
Eri esittäjiä: JouluTilkkutäkki (2007, Warner Music Finland)
Eri esittäjiä: Matalan majan juhlaveisuu (2010, Humble House)
Eri esittäjiä: Tulee aika : rukouslauluja (2017, Nuolilevyt)
Eri esittäjiä: Kaipaus : Jaakko Löytyn lauluja (Esa Ruuttunen ja muita, 2019, Nova Records Oy)
Singlet

Taivaanisän kämmenellä/Suomessa hiippaillaan (1976, Suomen kristillinen koululaiskeskus)
Etiopiasafari (1976, Nuorten keskus)
Elävää vettä/Pässi ja Pukki (1981, Suomen kristillinen koululaiskeskus)
Helsinki dakar/I've lost my way (1991, Profile)
Kylän onnellisin mies/Tiikerisusi ja lintumainen nainen (1999 Humble House records)
Black's a Feeling (2001 Humble House records)
DVD:t

Lauluja luvatusta maasta, 30-vuotistaiteilijajuhlakonsertti. Tampereen hiippakunta, 2004.
Kirjoja ja nuotteja

Laulu yhteisestä leivästä. Jaakko Löytty, sanat ja sävelet, Kaija Löytty, runot, Tuomo Manninen, kuv. Suomen lähetysseura, 1984.
Huuto - Jaakko Löytyn ääni, toim. ja kirj. Kari Pyrhönen, ulkoasu Ilkka Kumpunen, kuvat Tuomo Manninen. Nuorten keskus : Lasten keskus, 1986.
Päivästä päivään - messu, sanat Anna-Mari Kaskinen. Lasten keskus, 1987.
... vielä mä toivon ... : matkamiehen iltarukous. Herättäjä-yhdistys, 1991.
Jaakko Löytyn Virsikirja.  Toim. Raine Haikarainen, Maarit Pyötsiä sekä Soili Teittinen. Kirjapaja, 1994.
Ristinkantajat. Warner/Chappell Music Finland, 1997.
Arkivirsiä: neliäänisinä kuorosovituksina. Warner/Chappell Music Finland, 2002.
Toivoa toisillemme jaamme, kuvat: Aarne ja Taneli Laasonen. Minerva, 2008.
Isä, poika ja pojantytär - Kolmen sukupolven saarnat:  Karoliina, Jaakko ja Seppo Löytty. Kirjapaja, 2011.
Tilkkutäkki : laulujeni syntytarinoita. Herättäjä-Yhdistys, 2019.
Aiheesta muualla

Löytty Widelinen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotimaa-lehden artikkeli 15.02.2007 (Arkistoitu – Internet Archive)
YLE Elävä arkisto: Jaakko Löytty[vanhentunut linkki]
Lakeuden risti -lehden artikkeli 2009/4[vanhentunut linkki]
Jaakko Löytty - Tuuli työntää kulkijaa, 13.5.2010, Aleksanterin kirkko
Jaakko Löytty ja co - Kallis hunajan pisara I - Matalan majan juhlaveisuu video 25.5.2010, Vanajan kirkko
Kuusi kuvaa Jaakko Löytyn elämästä 7.8.2021 Yle Radio 1
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Israel  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  Europeana
FreeSki

Laskettelukeskus Freeski on talviurheilukeskus Ruokolahden Salosaaressa, neljän kilometrin päässä Rasilan keskustaajamasta ja 20 kilometrin päässä Imatran keskustasta. Se on Joutsenon Myllymäen ja Rautjärven Konka Skin ohella yksi kolmesta Etelä-Karjalan laskettelukeskuksesta.
Keskuksessa on kuusi valaistua laskettelurinnettä ja kolme hissiä. Pisin rinne on noin 500 metriä pitkä ja korkeusero suurimmillaan 70 metriä. Rinteet ovat vaikeusasteeltaan erittäin helppoja, helppoja, keskivaikeita ja vaikeita. Kaksi rinteistä on muovattu lautailuun ja freestylehiihtoon sopiviksi ”streeteiksi”, joiden temppumaastoon kuuluvat reilit, boksit ja half-pipe. Freeskin ympäristössä kulkevat maastohiihtoladut, jotka yhdistyvät kunnan latuverkkoon, sekä moottorikelkkareitti. Freeskin palveluihin kuuluvat muun muassa hiihtokoulu, suksihuolto, välinevuokraus, kahvio-ravintola ja kota omien eväiden valmistukseen.
Ruokolahden FreeSkin rinteisiin avautui vuonna 2019 alamäkipyöräilyyn reittejä tarjoava Saimaa Bikepark, joka on auki kesäisin.
Freeski toimi aiemmin nimellä Leijonarinteet, ja se oli kannattamattona suljettuna useita vuosia 2000-luvun alussa. Vuonna 2006 keskus avattiin uudella Ruokolahti Freeski -nimellä. Sen jälkeen hiihtokeskus on kehittynyt vauhdilla ja kerännyt runsaasti vierailijoilta.
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:  Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:  Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:  Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Erik Johan Bergenheim

Erik Johan Bergenheim (Bergenhem) 5. syyskuuta 1759 Dal , Kramfors, Västernorrland, Ångermanland, Ruotsi – 22. syyskuuta 1816 (57) Vaasa, Suomen suuriruhtinaskunta (66) oli Suomen aatelissa ja suomalainen juristi. hän toimi Vaasan hovioikeuden presidenttinä vuosina 1798–1808.
Vanhemmat: Jonas Jacobi Bergenhem (s.1704–1773) ja Helena Katarina Hedberg (s.1721–1808), Puolisot: Hedvig Sofia Hannelius, Lapset: Salomon Bergenheim; Magdalena Sofia Bergenheim; Eversti Jonas Ferdinand Bergenheim; Arkkipiispa Edvard Bergenheim; Mina Bergenheim; ja August Erik Bergenheim.
Paalain

Heinäpaaleja Amesin lähellä Iowassa
Kverneland Taarup 7517 -käärijä
Paalain on maatalouskäytössä oleva traktorikäyttöinen laite, jonka tehtävänä on puristaa ja sitoa kasvimassa säilytettävään muotoon. Myös turvetta ja jätteitä kuten paalimuoveja voidaan paalata.
Paalain saa käyttövoiman traktorin voimanottoakselista nivelakselin välityksellä. Paalaintyypistä ja käyttötarkoituksesta riippumatta sen koneistoon kuuluu noukin, puristuskammio ja sidontamekanismi. Noukin poimii maasta paalattavan aineksen ja nostaa sen kammioon siirrettäväksi. Paalaintyypistä riippuen kammioon siirrossa avustaa erillinen sulloja ja itse puristuksesta kammiossa huolehtii erillinen puristusmäntä tai kammio itse. Puristuskammion täytyttyä paalattu paali sidotaan. Sitomiseen käytetään paalinarua, verkkoa tai muovia.
Paalaimia löytyy myös jätteidenkäsittelylaitteista. Paalaimen toiminta perustuu voimakkaaseen pystysuoraan puristusvoimaan, joka tiivistää jätteen pienemmäksi tilavuudeksi, tehostaen näin jätteen käsittelyä, varastointia ja kuljetusta. Puristuksessa käytetään yhtä tai useampaa hydraulisylinteriä. Lopuksi puristettu paali sidotaan muovi- tai teräslangalla.
Käyttötarkoitus

rehuntuotanto
kuivituskäyttö
energiantuotanto
Paalaintyyppejä > Pienkanttipaalain > Kovapaalain

Kovapaalain tekee pieniä kantikkaita paaleja. Kovapaalain sitoo paalin naruilla.
Paalaintyyppejä > Pyöröpaalain

Pyöröpaalaimet tekevät lieriön mallisia paaleja. Usein eläinten rehuksi käytettävä paali kääritään lisäksi muoviin. Kuivikkeeksi tai energiaksi käytettäviä paaleja ei useimmiten kääritä.
Paalaintyyppejä > Pyöröpaalain > Kiinteäkammioinen pyöröpaalain

Kiinteäkammioinen pyöröpaalain perustuu kammion ympärillä pyöriviin teloihin. Telat pyörittävät muodostuvaa paalia kammiossa. Paalin täyttyessä telat puristavat paalattavaa materiaalia siten, että paalista tulee tiukka. Paalin tullessa täyteen, ottaa paalain huomattavasti enemmän voimaa, kuin paalin kehityksen alkuvaiheessa. Kiinteäkammioisen paalaimen paalit ovat aina samankokoisia, useimmissa koneissa noin 125 cm halkaisijaltaan.
Paalaintyyppejä > Pyöröpaalain > Muuttuvakammioinen pyöröpaalain

Muuttuvakammioisessa pyöröpaalaimessa on telojen sijaan joko kuminen matto tai ketju. Muuttuvakammioinen paalain puristaa paalia paalin kehittymisen alusta asti, jolloin paalista tulee tasaisen tiukka. Toisin kuin kiinteäkammioinen, muuttuvakammioisessa paalaimessa voimanottotehontarve on tasainen koko paalin kehityksen ajan. Muuttuvakammioisella paalaimella voidaan tehdä erikokoisia paaleja. Paalin halkaisija noin 80 cm:n ja 200 cm:n välillä.
Paalaintyyppejä > Pyöröpaalain > Yhdistelmäpaalain

Yhdistelmäpaalaimessa on samassa rungossa paalain sekä käärijä. Koneella voidaan kääriä samalla, kun paalataan. Yhdistelmäpaalain vähentää työvoiman tarvetta, sillä se säästää yhden työvaiheen.
Paalaintyyppejä > Pyöröpaalain > Jatkuvatoiminen pyöröpaalain (Non-stop-paalain)

Jatkuvatoimisen pyöröpaalaimen ei tarvitse pysähtyä sidonnan ajaksi. Tällaisessa paalaimessa on esikammio, johon sidonnan aikana kertynyt massa menee. Jatkuvatoimisuus parantaa työsaavutusta, sekä helpottaa kuljettajan ja traktorin työtä.
Paalainvalmistajia

(Toimivia, toimintansa lopettaneita, ja yhdistyneitä yrityksiä):
Abbriata
Bobruiskagromash
Caeb
Case IH
Challenger
Claas
Fendt
Fortschritt
Freeman
Gallignani
Gehl
Hesston
International Harvester
John Deere
Jones (Pohjois-Wales, Yhdistynyt kuningaskunta)
Krone
Kubota
Kuhn
M&W
Maschio
Massey Ferguson
McHale
New Idea
New Holland
Welger
Vermeer
Vicon
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paalain Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Saksa 
Claas Rollant 46 -pyöröpaalain
Welger-pienkanttipaalain
Misa

| Misa |
| --- | --- |

Alkulähde:  Valle
Laskupaikka:  Iecavajoki
Maat:   Latvia
Pituus:  108 km
Valuma-alue:  902,6 km²
Misa (Misse) on Latviassa Kuurinmaalla sijaitseva pieni joki Väinäjoen ja Lielupen välissä. Misa ohittaa Jelgavan kaupungin sen pohjoispuolelta ja virtaa Tirulin suoalueen halki. Jelgavan pohjoispuolella Misa laskee Iecavaan, joka laskee myöhemmin Lielupeen.lähde?
Ensimmäisessä maailmansodassa Saksan keisarikunnan 8. armeijan ja sen Jelgavan ryhmän miehittämä kaista kulki Tirulsoiden halki. Suomalaisista vapaaehtoisista muodostettu Jääkäripataljoona 27 taisteli Misajoen varrella kesällä 1916. Tuota vaihetta käsittelevässä suomalaisessa kirjallisuudessa joesta käytetään yleisesti nimitystä Misse-joki tai Misse.
Kirjallisuutta

Lackman, Matti: Suomen vai Saksan puolesta? : jääkäreiden tuntematon historia.  Helsinki: Otava, 2000.  ISBN 951-1-16158-X
Lauerma, Matti: Kuninkaallinen Preussin Jääkäripataljoona 27: vaiheet ja vaikutus.  Helsinki:  WSOY, 1966.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Misa Wikimedia Commonsissa