stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
IPhone 7

| iPhone 7 |
| --- | --- |

 Mattamusta iPhone 7
Valmistaja:  Apple
Julkaistu:  7.9.2016
Edeltäjä:  iPhone 6s
Seuraaja:  iPhone 8 iPhone X
Muut versiot:  iPhone 7 Plus
Mitat:  138,3 × 67,1 × 7,1 mm
Paino:  138 g
Näyttö:  4,7 tuumaa
Näytön kuvatarkkuus:  1 334 × 750 px
Suoritin:  Apple A10 Fusion
Keskusmuisti:  2 Gt
Flash-muisti:  32 Gt, 128 Gt, 256 Gt
Takakamera:  12 Mpx
Etukamera:  7 Mpx
Musiikkisoitin:  on
Valmiusaika:  10 päivää
Puheaika:  14 tuntia
Käyttöjärjestelmä:  iOS 14.0.1 (viimeisin)
Akku:  1 960 mAh
Liitännät:  Bluetooth 4.2 Lightning
Muistikorttipaikka:  ei ole
Muuta:  IP67-standardin mukaisesti roiskevesitiivis
Infobox OKNimi-testi OK: 
iPhone 7 on Applen valmistama älypuhelin, jossa uudistuksina vanhempiin malleihin ovat esimerkiksi stereokaiuttimet, uudistettu kotipainike sekä optinen kuvanvakain. Puhelimessa ei myöskään aiemmista malleista poiketen ole 3,5 millimetrin kuulokeliitäntää, mikä on aiheuttanut kritiikkiä. iPhone 7 tuli ennakkomyyntiin 9. syyskuuta 2016, ja sen toimitukset alkoivat 16. syyskuuta.
Pieni osa iPhone 7 -puhelimista on päästänyt hiljaista sihinää kovan rasituksen alla ilman varsinaista syytä.
Tämä voi johtua puhelimen Audio IC -piiriin liittyvästä tyyppiviasta, joka voi lopulta tehdä puhelimesta käyttökelvottoman.
Ominaisuudet

iPhone 7 muistuttaa ulkoisesti edellisiä malleja, joskin antenniviivat erottuvat vähemmän. Puhelimen runko on alumiinia. Ruusukullan, kullan ja hopean lisäksi iPhone 7 on saatavilla uusissa peilimustan ja mattamustan, sekä vuoden 2017 keväästä lähtien punaisen väreissä. Peilimusta värivaihto on saatavilla vain 128 ja 256 gigatavun muistilla varustetuissa puhelimissa. iPhone 7:n näytön koko on 4,7 tuumaa. Aiemmissa iPhoneissa ollut fyysinen kotipainike on iPhone 7:ssä ja iPhone 7 Plussassa vaihdettu kapasitiiviseen kotipainikkeeseen. Se ei liiku, vaan tuottaa näppäinvasteen värinämoottorilla. Puhelin on IP67-standardin mukaisesti roiske- ja pölytiivis, mutta ei varsinaisesti vedenkestävä. iPhone 7:ssä on stereokaiuttimet puhelimen pohjassa ja yläpäässä. Puhelimen käyttöjärjestelmä on iOS 10.
Ominaisuudet > Kamera

iPhonen 7:n kamerassa on uutuutena optinen kuvanvakain, live-kuvien muokkaus ja tuki RAW-kuville (Myös iPhone 6S:ään lisättiin tämä toiminto).  Puhelimen etukamera päivitettiin viidestä megapikselistä seitsemään megapikseliin. Kameran kennon pikselien kokoa on kasvatettu ja kamera on aiempaa nopeampi.
Vastaanotto

Ensimmäisissä arvioissa iPhone 7 sai kiitosta parantuneesta kamerasta ja uudesta peilimustasta värivaihtoehdosta. Perinteisen kotinäppäimen korvannut kapasitiivinen kotinäppäin, joka luo painallusvasteen värinämoottorilla, on puolestaan saanut huonon vastaanoton. Kapasitiivinen kotinäppäin ei tunnista tavallisilla hanskoille tehtyä painallusta. Hyvä puoli on se, että nykyinen kotinäppäin on kestävämpi.
iPhone 7 sai heti ilmestyttyään paljon kritiikkiä perinteisen ja yleisen 3,5 millimetrin kuulokeliitännän puuttumisesta ja sen korvaamisesta Applen omalla Lightning-liitännällä. Tämän vuoksi esimerkiksi musiikin kuuntelu langallisilla kuulokkeilla puhelimen lataamisen aikana ei enää onnistu ja vanhojen kuulokkeiden käyttö vaatii adapterin.
Bloombergin haastattelemien analyytikoiden mukaan iPhone 7 sisältää liian vähän merkittäviä uudistuksia ja on liian kallis vallatakseen Kiinan markkinoita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta IPhone 7 Wikimedia Commonsissa
iPhone 7:n myyntipakkaus
Yllä iPhone 6:n ja alla iPhone 7:n liitännät vertailussa. iPhone 7:ssä ei ole aiemmissa iPhoneissa ollutta 3,5 millimetrin kuulokeliitäntää.
Håkan Pettersson

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Bern ja Geneve 1971 |  |  |
|  Pronssia | Praha 1972 |  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1974 |  |  |
|  Pronssia | Düsseldorf ja München 1975 |  |  |
Håkan Pettersson (11. toukokuuta 1949 Sundsvall – 10. toukokuuta 2008 Sundsvall) oli ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Sapporon olympialaisissa 1972 ja neljissä MM-kilpailuissa, joissa hän saavutti neljä MM-pronssia. Pettersson edusti seuratasolla Timrå IK:ta kausina 1967–1982.
Ignimbriitti

Ignimbriittilohkare.
Ignimbriitti on tulivuorenpurkauksen muodostama pyroklastinen virtakerrostuma, joka sisältää runsaasti hohkakiveä. Pyroklastinen virtakerrostuma syntyy lähellä maanpintaa virtaavasta vulkaanisesta aineksesta, jossa on suuri määrä kiinteitä kappaleita verrattuna kaasujen määrään. Joskus tämä aines voi olla niin kuumaa, että sen sisältämät kappaleet sulautuvat yhteen tiiviiksi kiveksi hitsautuneeksi tuffiksi. Ignimbriittejä muodostuu räjähdysmäisissä purkauksissa, jotka synnyttävät myös kalderoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ignimbriitti Wikimedia Commonsissa
Hum Dil De Chuke Sanam

| Hum Dil De Chuke Sanam |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sanjay Leela Bhansali
Käsikirjoittaja:  Sanjay Leela Bhansali Kenneth Phillipps Pratap Karvat
Tuottaja:  Sanjay Leela Bhansali Jhamu Sughand
Säveltäjä:  Ismail Darbar
Kuvaaja:  Anil Mehta
Leikkaaja:  Bela Segal
Lavastaja:  Nitin Desai
Pääosat:  Salman Khan Ajay Devgan Aishwarya Rai
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Bhansali Productions
Levittäjä:  Sanjay Leela Bhansali Netflix
Ensi-ilta:  18. kesäkuuta 1999
Kesto:  188 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hum Dil De Chuke Sanam (suomeksi ”Annoin sydämeni, rakkaani”) on Sanjay Leela Bhansalin ohjaama ja tuottama intialainen hindinkielinen romanttinen draamaelokuva vuodelta 1999. Päärooleja näyttelevät Aishwarya Rai, Salman Khan ja Ajay Devgan. Kolmiodraaman ympärille rakentuva tarina sai inspiraationsa Maitreyi Devin romaanista Na Hanyate.
Elokuva voitti monia palkintoja ja oli vuoden kolmanneksi eniten tuottanut hindielokuva. Se sai hyviä arvosteluja kriitikoilta.
Juoni

Nandini (Aishwarya Rai) on arvostetun muusikon Pundit Darbarin (Vikram Gokhale) tytär. Nandini on saanut enemmän vapauksia ja koulutusta kuin sisaruksensa, koska hän on isänsä rakkain lapsi. Hänen huolettomaan elämäänsä Gujaratissa astuu intialais-italialainen Sameer (Salman Khan), joka haluaa oppia intialaista klassista musiikkia Pandit Darbarilta. Aluksi Nandini inhoaa Sameeria, mutta pian he huomaavat rakastuneensa toisiinsa.
Eräänä päivänä Pandit Darbar yllättää heidät harjoittelemasta häitään varten ja haaveilemasta yhteisestä elämästä. Hän on raivoissaan, koska on jo sopinut Nandinin avioliitosta toisen kanssa. Sameerin käsketään lähteä talosta ja pysyä erossa Nandinista. Sameer jää joksikin aikaa Intiaan ja kirjoittelee kirjeitä Nandinille, joka ei saa kirjeitä ajoissa.
Nandinin vanhemmat ovat sopineet hänen avioituvan Vanrajin (Ajay Devgan) kanssa. Hääyönä Vanraj huomaa, että Nandini ei ole oma itsensä eikä vastaa hänen tunteisiinsa. Vanraj pyytää Nandinia kertomaan totuuden, mutta tämä vaikenee. Myöhemmin Nandini jää kiinni Sameerin kirjeiden lukemisesta ja Vanraj raivostuu. Kun hän ymmärtää vaimonsa olevan rakastunut toiseen mieheen, hän vie Nandinin Italiaan ja auttaa tätä etsimään Sameeria.
Italiassa he eivät meinaa millään löytää Sameeria, mutta Nandini alkaa nähdä Vanrajin todellisen luonteen. Vanraj huolehtii hänestä epäitsekkäästi kaikissa tilanteissa.
Lopulta he saavat uutisia Sameerin äidiltä (Helen) ja Vanraj järjestää Nandinille tapaamisen Sameerin kanssa. Saatettuaan työnsä päätökseen Vanraj hyvästelee Nandinin ja lähtee. Nandini ja Sameer tapaavat viimein, mutta Nandinin tunteet ovat muuttuneet. Hän näkee Vanrajin rakkauden ja omistautumisen koko heidän suhteensa ajan, ja ymmärtää Vanrajin olevan hänen todellinen sielunkumppaninsa. Nandini jättää Sameerin ja lähtee Vanrajin perään.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Salman Khan  | … |  Sameer   |
|  Ajay Devgan  | … |  Vanraj   |
|  Aishwarya Rai  | … |  Nandini   |
|  Zohra Sehgal  | … |  Dadi   |
|  Vikram Gokhale  | … |  Pundit Darbar   |
|  Smita Jaykar  | … |  Amrita   |
|  Rekha Rao  | … |  Kamna   |
|  Kenny Desai  | … |  Bhairav   |
|  Sheeba Chaddha  | … |  Anupama   |
|  Rajeev Varma  | … |  Vikramjeet   |
|  Kanu Gill  | … |  Vanrajin äiti   |
|  Amrik Gill  | … |  Panditji   |
|  Vinay Pathak  | … |  Tarun   |
|  Helen  | … |  Sameerin äiti   |
Soundtrack

Kaikki sanat Mehboob, kaikki sävellykset Ismail Darbar.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Aankhon Ki Gustakhiyan” | Kumar Sanu, Kavita Krishnamurthy | 5.00 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Albela Sajan” | Ustad Sultan Khan, Shankar Mahadevan, Kavita Krishnamurthy | 3.20 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Chand Chupa Badal Mein” | Udit Narayan, Alka Yagnik | 5.46 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Dholi Taaron Dhol Baaje” | Kavita Krishnamurthy, Vinod Rathod, Karsan Sagathia | 6.16 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Hum Dil De Chuke Sanam” | Kavita Krishnamurthy, Mohammed Salamat, Dominique Cerejo | 6.45 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Jhonka Hawa Ka” | Hariharan, Kavita Krishnamurthy | 5.46 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Kaipoche” | Shankar Mahadevan, KK, Damayanti Bardai, Jyotsna Hardikar | 5.03 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Love Theme” | Kavita Krishnamurthy, Shankar Mahadevan | 2.11 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | ”Man Mohini” | Shankar Mahadevan | 2.25 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | ”Nimbooda” | Kavita Krishnamurthy, Karsan Sagathia | 6.20 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | ”Tadap Tadap” | KK, Dominique Cerejo | 6.36 |  |  |  |  |  |  |
Palkinnot

National Film Awards
Paras musiikki – Ismail Darbar
Paras koreografia – Vaibhavi Merchant (”Dholi Taaron Dhol Baaje”)
Paras kuvaus – Anil Mehta
Paras lavastus – Nitin Desai
Filmfare Awards
Paras elokuva – Sanjay Leela Bhansali
Paras ohjaus – Sanjay Leela Bhansali
Paras naispääosa – Aishwarya Rai
Paras mieslaulaja – Udit Narayan (”Chand Chupa Badal Mein”)
Paras koreografia – Saroj Khan (”Nimbooda”)
Paras taustamusiikki – Anjan Biswas
R. D. Burman -palkinto – Ismail Darbar
Screen Awards
Paras ohjaus – Sanjay Leela Bhansali
Paras naispääosa – Aishwarya Rai
Paras naislaulaja – Kavita Krishnamurthy
Paras käsikirjoitus – Sanjay Leela Bhansali, Kenneth Philips
International Indian Film Academy Awards
Paras elokuva – Sanjay Leela Bhansali
Paras ohjaus – Sanjay Leela Bhansali
Paras naispääosa – Aishwarya Rai
Paras mieslaulaja – Udit Narayan (”Chand Chupa Badal Mein”)
Paras kuvaus – Anil Mehta
Paras tarina – Pratap Karvat, Sanjay Leela Bhansali
Paras dialogi – Amrik Gill
Paras käsikirjoitus – Sanjay Leela Bhansali
Paras koreografia – Saroj Khan
Paras äänitys – Jeetendra Chaudhary
Zee Cine Awards
Paras elokuva – Sanjay Leela Bhansali
Paras ohjaus – Sanjay Leela Bhansali
Paras naispääosa – Aishwarya Rai
Paras mieslaulaja – Udit Narayan (”Chand Chupa Badal Mein”)
Paras naislaulaja – Kavita Krishnamurthy (”Nimbooda”)
Vuoden kasvo – Aishwarya Rai
Aiheesta muualla

Hum Dil De Chuke Sanam Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hum Dil De Chuke Sanam Elonet.
Hum Dil De Chuke Sanam AllMoviessa. (englanniksi)
Irákleia (Árta)

| Irákleia Ηράκλεια |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Irákleia
 Koordinaatit: 39°15′N, 21°13′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Árta
Kunta:  Geórgios Karaïskákis
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  190201
Väkiluku (2011):  1 239
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  AT
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Irákleia (kreik. Ηράκλεια; myös Iráklia; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ηρακλείας, Dimotikí Enótita Irakleías) on yksi Geórgios Karaïskákisin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 239 (vuonna 2011).
Irákleian kunnallisyksikkö käsittää Geórgios Karaïskákisin kunnan pohjoisen keskiosan. Sen suurin asutus on Epáno Sésin kylä. Irákleia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Geórgios Karaïskákisin kuntaan yhdessä Tetrafylían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Irákleian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Áno Kalentíni | Ágios Athanásios | 21 |
| Áno Kalentíni | Áno Kalentíni | 40 |
| Áno Kalentíni | Epáno Sési | 247 |
| Áno Kalentíni | Mégas Kámpos | 27 |
| Áno Kalentíni | Péra Kalentíni | 59 |
| Áno Kalentíni | Plakoutsaíika | 19 |
| Áno Kalentíni | Sési | 61 |
| Áno Kalentíni | Varká | 38 |
| Dichomoíri | Ágios Ioánnis | 42 |
| Dichomoíri | Dichomoíri | 33 |
| Dichomoíri | Kókkino Lithári | 19 |
| Dichomoíri | Koúfalos | 44 |
| Dichomoíri | Krisélia | 71 |
| Dichomoíri | Xirókampos | 93 |
| Dichomoíri | Zygós | 87 |
| Retsianá | Ágios Vlásios | 24 |
| Retsianá | Fisotá | 7 |
| Retsianá | Kraniés | 0 |
| Retsianá | Litési | 47 |
| Retsianá | Retsianá | 30 |
| Velentzikó | Asfakeró | 58 |
| Velentzikó | Kárpino | 76 |
| Velentzikó | Pigí | 20 |
| Velentzikó | Sellí | 21 |
| Velentzikó | Velentzikó | 55 |
Yhteensä: 1 239
Hämeenkyrön vanha hautausmaa

F. E. Sillanpään hautakivi Hämeenkyrön vanhalla hautausmaalla.
Vanha hautausmaa on hautausmaa Hämeenkyrön Pappilassa. Se perustettiin 1870-luvulla. Vanhalle hautausmaalle on haudattu muun muassa Frans Emil Sillanpää.
Hämeenkyrön vanhan hautausmaan kappeli sijaitsee suunnilleen keskellä hautausmaan vanhinta osaa.
Aiheesta muualla

http://www.hameenkyronseurakunta.fi/hautausmaat/vanha-hautausmaa
Hörskönjärvi

| Hörskönjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°51′16″N, 23°14′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Aliseen Kivijärveen 
Järvinumero:  35.584.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,9 m 
Rantaviiva:  1,338 km 
Pinta-ala:  0,04518 km² 
 fiHörskönjärvi 
Hörskönjärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Karpanperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Hörskönjärvi on osa Pääjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 550 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Se sijaitsee Pääjärveltä lähtevässä murroksessa, missä se on osa Silmästeenojan järviketjussa. Siihen on kaivettu kahdeksan metsäojaa, jotka tuovat vettä ympäröiviltä soilta. Pohjoispäähän laskeva oja tuo Leppinevan kuivatusvedet ja samoin tekee toinen järven pohjoispäähän laskeva oja, joka on Nuuskulammen laskuoja. Kolmas pohjoispäähän laskevista ojista tuo Kaitajärven vedet ja on samalla murroksessa virtaavan järviketjun yhdistävä oja. Järven oma laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja laskee 700 metrin jälkeen Aliseen Kivijärveen. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannat ovat vain puoliksi suota, mutta siitä huolimatta järvi on autio. Sen ohitse kulkee metsäautotie, joka saa alkunsa Karpanperältä.
Seututie 174

Seututien 167 ja seututien 174 risteys. Opastetienviitassa lukee 174 Elimäki ja Artjärvi, Artsjö sekä 1701 Lapinjärvi. Yhdystie 1701 vie Lapinjärven Porlammille ja Ingermaninkylään valtatielle 6.
Seututie 174 on seututie Uudellamaalla. Se johtaa Myrskylän kirkonkylältä Orimattilan Artjärven  kautta Lapinjärven Kimonkylälle päättyen Koskenkylän ja Kouvolan väliselle valtatielle 6. Sen pituus on noin 32 kilometriä.
Seututien osat

| Aloituskohta | Tiennimi | Päättymiskohta | Kunta |
| --- | --- | --- | --- |
| Seututie 167 | Keskustie | Syväjärventien risteys | Myrskylä |
| Syväjärventien risteys | Artjärventie | Myrskylän ja Orimattilan raja | Myrskylä |
| Myrskylän ja Orimattilan raja | Myrskyläntie | Salmelantien risteys | Orimattila |
| Salmelantien risteys | Kimonkyläntie | Orimattilan–Lapinjärven raja | Orimattila |
| Orimattilan ja Lapinjärven raja | Artjärventie | Valtatie 6, Kimonkylä | Lapinjärvi |
Seututie 174 alkaa Myrskylän kirkonkylästä, jossa sen nimenä on Keskustie. Syväjärventien risteyksestä se jatkuu Artjärventienä, kunnes Lahti–Loviisa-rautatien itäpuolella Myrskylän ja Orimattilan rajalla sen nimi vaihtuu Myrskyläntieksi. Salmelasta, entisen Artjärven kunnan kuntakeskuksesta, se jatkuu Kimonkyläntienä Orimattilan ja Lapinjärven kunnanrajalle, josta se jatkuu Artjärventienä Lapinjärven Kimonkylään valtatielle 6.
Seututien osat > Keskustie Myrskylässä

Keskustie on Myrskylän kirkonkylän läpi lähellä Kirkkojärven pohjoisrantaa kulkeva seututien ensimmäinen osa.
Sen eteläpuolella on Paloasemantie, jonka päässä on Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen Myrskylän pelastusasema, jossa toimii puolivakinainen palokunta, Myrskylän VPK sekä Myrskylän työväenyhdistyksen talo Kino, jota on ennen käytetty elokuvateatterina ja bingona.
Keskustieltä pohjoiseen risteävän Kumismäentien varrella on vanhojen palvelutalo. Keskustieltä etelään risteää Tehtaankuja, jolla on ollut pieni vaatetustehdas, jonka paikalle on rakennettu mittojen mukaan huonekaluja valmistava puusepäntehdas. Kumismäen toinen nimi on Kamalamäki.
Kirkonkylässä seututien pohjoispuolella on Myrskylän kirkkoherranvirasto ja Kamalamäki sekä Myrskylän hautausmaan uusi osa. Eteläpuolella on hautausmaan vanha osa ja Myrskylän evankelis-luterilaisen seurakunnan kolmas, vuonna 1803 rakennettu kirkko. Kirkon itäpuolella on muualta tuotu aitta ja Myrskylän kotiseutumuseon kaksi viljamakasiinia museorakennuksina. Näistä eteläisempi on auki maksutta kesäisin sunnuntaisin alkuiltapäivällä. Museota pitää auki Eläkeliiton Myrskylän paikallisyhdistys.
Museon jälkeen tulee Myrskylän Sale ja ABC-liikenneasema, jonka jälleen tiehen risteää lännestä kunnanvirastolta tuleva Virastotie. Virastotien jälkeen pohjoispuolella on Myrskylän Säästöpankki, jonka jälkeen eteläpuolella on nykyisin asuinkäytössä oleva entinen Myrskylän meijeri. Pohjoispuolella on asiamiespostina toimiva lounasravintola Myrskytähti ja eteläpuolella Myrskylän kotikirkko. Kohti Porlammintien risteystä kuljettaessa eteläpuolelle jää Kapakanmäen pientaloalue, jonka eteläpuolella on Kirkkojärven rannalla maksuttomat venepaikat ja pyykinpesualue. Tästä itään on Kartanonmäen pientaloalue. Kartanonmäellä on myös frisbeegolf-koreja.
Keskustie päättyy Syväjärventien risteykseen, missä seututien nimeksi vaihtuu Artjärventie. Risteyksen lähellä on suuri entinen Myrskylä Oy:n huonekalutehtaan rakennus, jossa toimii nykyään Vilkmanin tukkuketjuihin kuulumaton rautakauppa, joka on aloittanut vuonna 1950 K-kauppana.
Keskustien eteläpuolla oleva Myrskylän evankelis-luterilaisen seurakunnan hautausmaan vanha osa sekä 1803 rakennettu seurakunnan kolmas kirkko. Etualalla oleva muistokivi osoittaa toisen kirkon paikan. Takana näkyvä punainen rakennus on Myrskylän kotiseutumuseon eteläisempi viljamakasiini, jossa on kesäsunnuntaisin iltapäivällä auki oleva esinemuseo.
Keskustie Myrskylän keskustan itäpuolella. Oikealla näkyvät Kapakanmäen keltaiset pientalot ja mäen päällä entinen huonekalutehdas Myrskylä Oy, jossa toimii Vilkmanin rautakauppa, puukenkätehdas ja yhdistysten toimitiloja. Vasemmalla puolella ennen mäkeä ja Porlammintien risteystä on istutettu sotaveteraanien kunniaksi pihlajia.
Seututien osat > Artjärventie Myrskylässä

Artjärventie Myrskylässä johtaa Sopajärvelle ja Hevonojalle, missä on uukuniemeläisasutusta vuodesta 1946. Hevonojalla on ollut tätä ennen kartano. Hevonojan jälkeen tie vie entiselle Artjärven rautatieasemalle ylittäen rautatien. Sen jälkeen alkaa Orimattilan Artjärvi.
Seututien osat > Myrskyläntie Orimattilan Artjärvellä

Artjärventie vaihtuu Myrskyläntieksi Myrskylän ja Orimattilan rajalla. Tien eteläpuolella on asutusta, mm. entinen rautatieaseman rakennus ja vanhoja pientaloja. Aluetta kiertää lenkkinä Asemanmutka-niminen tie, joka risteää Artjärventiestä ja liittyy jälleen Myrskyläntiellä.
Ensimmäinen kylä Orimattilan Artjärven puolella on Hauksuo, ja sen jälkeen on Hiitelä. Hiitelässä toimii kotiseutuyhdistyksenä Simolan tilan rakennuksissa Hiitelä-seura, jolla on vuonna 1941 rakennetussa tiilisessä navetassa kirjasto, Artjärven toinen Artjärven kotiseutuyhdistyksen jälkeen ja ennen Salmelassa sijaitsevaa Kirsintupaa. 1990-luvulla Simolan maatila päätyi maa- ja metsätalousministeriölle, koska omistajalla ei ollut oikeutta jatkaa maanviljelijänä tutkintojen vuoksi. Maat maatalouspiiri myi ympäröiville maanviljelijöille. Päärakennuksen, aitan ja navetan vuokrasi Miina Äkkijyrkkä. Hänen jälkeensä Simolan tila päätyi kotiseutuyhdistyksen käyttöön.
Hiitelästä risteää tie Niinikoskelle. Myrskyläntie päättyy entisen Artjärven kunnan kuntakeskuksessa, Salmelassa, ja vaihtuu Kimonkyläntieksi.
Seututien osat > Myrskyläntie Orimattilan Artjärvellä > Onnettomuuksia

Sunnuntaina 21. heinäkuuta 2024 sattui kahden kilometrin päässä ennen Artjärven kuntakeskus Salmela ojaanajo, missä kuoli 17-vuotias kuljettaja. Kaksi muuta kyydissä ollutta nuorta loukkaantuivat.
Seututien osat > Kimonkyläntie Orimattilan Artjärvellä

Kimonkyläntie jatkuu itään ja kulkee Pyhäjärven pohjoispuolitse. Järven etelärannalla näkyy Valion tuotantoketjuun kuuluva maidontuotantotila. Mäen päällä Suurikylässä kääntyy etelään yhdystie 1732, jonka varrella on Orimattilan Artjärven ainoa eurouimaranta, Pyykkiniekan uimaranta, entinen koulu ja Töyrylän kartano. Risteyksen itäpuolella, Kimonkyläntien pohjoispuolella on toinen maidontuotantotila, joka kuuluu Arlan tuotantoketjuun Ruhan meijerin kautta.
Lammilla tien pohjoispuolella on vaelluspolku Lamminpolku Kimonkyläntie 480:ssä.
Metsäkulmalla Riihimäellä Kimonkyläntie 952a:ssa on Ursaan liittyen Tähtikallio-niminen paikka, jossa on tähtitieteellinen havaintoasema tähtitieteellinen yhdistys Keski-Uudenmaan Altair ry:n toteuttamana. Pidemmällä mäen päällä Kimonkyläntie 952b:ssä on Artjärven Viestiteknillisen Yhdistyksen alue, jota kutsutaan Viestikallioksi. Siellä on telemasto ja amatööriradioasema 70 cm:n amatööripuheradiotoistimineen. Toistin kuuluu autoon Kouvolan Elimäen Mustilasta Lapinjärven Ingermaninkylään ja Myrskylän Syväjärvelle.
Orimattilan ja Lapinjärven rajalla tie Kimonkyläntie vaihtuu Artjärventieksi.
Artjärven kirkko Kimonkyläntien pohjoispuolella kulkevalla Kirkkotiellä Artjärven Suurikylässä.
Näkymä paikalliselle Pyhäjärvelle, jossa on 28 metrin kryptodepressio, jonka tilavuus on Suomen toiseksi suurin Lohjanjärven jälkeen.
Tähtikallion havainto- ja koulutuskeskus Kimonkyläntie 952a:ssa
Seututien osat > Artjärventie Lapinjärvellä

Artjärventie alkaa Lapinjärven rajalta. Metsäinen ja kallioinen seutu muuttuu peltoiseksi maisemaksi. Tie päättyy valtatien 6 risteykseen Lapinjärven Kimonkylässä. Seututien pohjoispuolella on mm. entinen Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokunta ja sen tallirakennus. Pohjoisempana Meijeritiellä on Lapinjärven kirkonkellomuseo.
Orimattilan kaupungin ja Lapinjärven kunnan raja on samalla Päijät-Hämeen ja Uudenmaan raja. Maakuntarajakyltillä on muovinen postilaatikko polkupyöräilysuoritusten rekisteröintiä varten. Oikealle kääntyvä hiekkatie vie länteen Metsäkulmalle.