stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikko Harju
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Striima- tuimmat | Listasijoitukset> Radio- lista | Kulta-/platinalevy | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Laulu raikaa” | 2015 | – | – | – |  |  |
| ”Mä olen tässä” | 2015 | – | 48  | – | platinalevy  | Sinä olet elämä |
| ”Ehjä” | 2016 | – | 41  | – |  | Sinä olet elämä |
| ”Sinä riität” | 2017 | – | 50  | – | platinalevy  | Sinä olet elämä |
| ”Taivas ei oo rajana” | 2017 | – | 22  | 65  | platinalevy  | Sinä olet elämä |
| ”Tulkoon joulu” | 2017 | 16  | 16  | 31  |  | Joulu |
| ”Aikaa on jäljellä” | 2018 | – | 39  | 34  |  | Sinä olet elämä |
| ”Timantti” | 2019 | – | 31  | 25  |  |  |
| ”Anna mennä lennä” | 2019 | – | 31  | – |  |  |
| ”Taikavoimia” | 2020 | – | – | – |  |  |
| ”Meidän puolella” | 2020 | – | 44  | – |  |  |
| ”Oon nähnyt unta” | 2021 | – | – | – |  |  |
| ”Ilouutinen” | 2021 | – | – | – |  |  |
| ”Elää” | 2022 | – | – | – |  |  |
| ”Voittamaton” | 2022 | – | – | – |  |  |
| ”11 kirjainta” | 2023 | – | – | – |  |  |
| ”Rikas sydän” | 2024 | 48  | – | – |  |  |
Diskografia > Musiikkivideot

Laulu raikaa (2015 – ohj. Ville-Veikko Niemelä)
Mä olen tässä (2015 – ohj. Aatu-Erik)
Sinä riität (2017 – ohj. Hannes Honkanen)
Meidän puolella (2020 – ohj. Hannes Honkanen)
Aiheesta muualla

Mikko Harjun kotisivut
Ville Iivarinen

Ville Iivarinen on suomalainen valtiotieteiden maisteri. Hän on rahareformin puolestapuhuja, reformiliikkeen aktivisti ja talouskriitikko. Hän toimii Talousdemokratia ry:n tiedottajana ja puhemiehenä. Hän on myös kirjoittanut teoksen Raha – mitä se todella on ja mitä sen tulisi olla? Teoksen julkaisi Into Kustannus vuonna 2015.
Iivarinen esiintyy Ajan henki -nimisessä dokumenttielokuvassa, joka käsittelee useita nykyajan suuria kysymyksiä kuten rahaa, politiikkaa, valtarakenteita, koulutusta, ravinnon ja energian tuotantoa sekä lääkebisnestä. Dokumenttiprojekti toteutettiin nollabudjetilla ja yhteistyössä Zeitgeist-liikkeen kanssa. Iivarinen kirjoittaa "Rahan valhe" -nimistä Uusi Suomi -blogia.
Iivarisen näkemyksiä

Nykyisessä rahajärjestelmässä on lukuisia epäkohtia, minkä lisäksi modernit rahajärjestelmät tunnetaan huonosti. Rahajärjestelmä otetaan annettuna, vaikka se on yhteiskunnan luoma järjestelmä ja siksi muutettavissa. Modernissa rahajärjestelmässä raha on käytännössä velkaa, sillä noin 90 prosenttia yhteiskunnan rahasta syntyy, kun pankit solmivat velkasuhteita.
Koska velka kasvaa korkoa, eikä korkorahaa luoda erikseen, vallitsee rahasta ainainen niukkuus. Tämän vuoksi yhteiskunta elää kasvuloukussa, sillä velkaantunut yhteiskunta voi selviytyä nykyisistä veloistaan ainoastaan talouskasvulla, jonka uudet velkasuhteet mahdollistavat. Koska myös julkinen sektori lainaa rahaa yksityisiltä pankeilta, johtaa korkomaksujen suorittaminen liikepankeille tulonsiirtoon valtiolta yksityisille pankeille ja johtaa siihen, että valtiot ovat velkaa yksityiselle pankkisektorille. Nämä varat tulisi Iivarisesta ennemmin käyttää yhteiskunnan tarjoamiin sosiaalipalveluihin ja tulonsiirtoihin. 
Edelleen tilanne aiheuttaa ongelman demokratialle kun suuret kansainväliset pankkikeskittymät ja Euroopan keskuspankki  toimivat itsenäisesti valtioiden kontrollin ulkopuolella rahan luojina myöntäessään lainoja.
Iivarisen mielestä mitään modernin yhteiskunnan ydinongelmia, kuten kasvuloukkua, eriarvoistumista tai velkaantumista, ei voida ratkaista ennen kuin rahajärjestelmän epäkohdat ymmärretään ja järjestelmää muutetaan. Iivarinen ehdottaa rahan luontioikeuden siirtämistä liikepankeilta valtion, esimerkiksi valtionvarainministeriön kontrolloimalle keskuspankille. Liikepankit siirtyisivät tällöin täysvarantoihin, jolloin niiden varat olisivat konkreettisia, eivät velkasaatavia. Pankit palaisivat tällöin alkuperäiseen tehtäväänsa rahan välittäjänä, luoton antajana talletuksien rajoissa ja tallettajina. 
Iivarisen näkemyksiä on tukenut entinen kansanedustaja Markku Uusipaavalniemi.
Luola

Chýnovsin luolat lähellä Chýnovin kaupunkia, Tšekissä.
Luola Saltan maakunnassa Argentiinassa.
Kungasgrottan (Kuninkaanluola) Ångermanlandin Skulebergetissä, Ruotsissa.
Högbergetin luola  Kirkkonummella.
Luola on kallioperässä tai maaperässä oleva luonnonvoimien muodostama onkalo. Monet eläimet ja alkukantaiset ihmiset ovat eläneet luoliin rakentamissaan pesissä. Ihmisistä luolia ovat käyttäneet esimerkiksi sotapakolaiset, shamaanit, rikolliset, saarnaajat ja erakot. Luolat ovat toimineet myös kirkkoina. Luolien tutkimista kutsutaan speleologiaksi.
Luolien synty

Luolat jaetaan alkuperän perusteella primääriluoliin ja sekundäärisiin luoliin. Primääriluola muodostuu samalla kun kivi sen ympärillä muuttuu kiinteäksi (esimerkiksi laavatunneli), sekundäärinen luola taas muodostuu ympäröivän kiven jo kiinteydyttyä tai kerrostuttua. Suurin osa luolista on sekundäärisiä, ja sekundääriluolia voi syntyä monella eri tavalla.
Esimerkiksi kalkkikiveen muodostuu karstiluolia veden syövyttäessä kalkkikiveen onkalon. Kiviainekseen, joka ei sisällä kalsiumkarbonaattia (esimerkiksi graniitti), ei vesi voi syövyttää onkaloita, mutta vaikkapa jääkauden aiheuttamat maankuoren liikkeet saattavat halkoa kalliota tai pinota lohkareita röykkiöiksi siten, että lohkareiden väliin muodostuu koloja. Mikäli tällainen kolo on riittävän suuri, se voidaan katsoa luolaksi.
Luolat Suomessa

Suomen graniittivoittoisessa kallioperässä primääriluolia ei esiinny ja monet sekundääriluolatyypitkin ovat harvinaisia. Suomessa luolaksi määritellään kallioperän tai maaperän onkalo, johon mahtuu mukavasti ainakin 2–3 ihmistä, tai kalliolipat tms. suuret tilat, joiden alle voi leiriytyä ainakin 10 ihmistä. Myös pienempi onkalo, jolla on geologista tai historiallista arvoa, voidaan laskea luolaksi.
Tyypillisimpiä luolia Suomessa ovat jääkauden muovaamat lohkareluolat, esimerkiksi Pahojärven piilokirkko. Suomessa on löydetty noin 1 000 luolaa.
Kirjallisuutta

Kesäläinen, Tuomo & Kejonen, Aimo ym.: Suomen luolat.  Helsinki:  Salakirjat, 2015.  ISBN 978-952-5774-80-1
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen luolaseura
Suomen luolat Retkipaikassa
Susiluola Kristiinankaupungissa.
Kanal 10

| Kanał 10 |
| --- | --- |
Lähetykset alkoivat:  2005
Omistaja:  Kristen TV i Sverige AB
Maa:  Ruotsi
Pääkonttori:  Älmhult
Kotisivu:  kanal10.se
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kanal 10 on ruotsalainen kristillinen televisiokanava. Kanal 10 aloitti lähetykset vuonna 2005. Kanavan toiminta perustuu suurelta osin vapaaehtoisiin lahjoituksiin. Kanava näkyy satelliittiverkon ja verkko-TV:n lisäksi valinnaisena kanavana Comhemin ja Telian kanavapaketeissa. Kanal 10:n studio sijaitsee Älmhultissa.
Kanavan ohjelmisto liittyy vahvasti kristinuskoon. Ohjelmisto koostuu elokuvista, uutisista, lastenohjelmista, opetuksista, ajankohtaisohjelmista, jumalanpalveluksista ja rukousohjelmista. Kanava lähettää pääasiassa ruotsinkielisiä sekä tekstitettyjä englanninkielisiä ohjelmia. Kanava ei ole sitoutunut mihinkään tiettyyn kristilliseen yhteisöön, mutta tunnustaa apostolista uskontunnustusta.
Salty Dog Rag

Salty Dog Rag on vanhojentanssi.
Salty Dog Ragista, kuten useimmista muistakin vanhojentansseista, esiintyy hieman eroavia versioita eri koulujen välillä. Tässä tanssissa eroavaisuudet koskevat useimmiten pyörähdysten suuntaa (piiristä sisään-ulos vai piirin myötäisesti).
Aiheesta muualla

Tanssiohje
Lehrte

| Lehrte |
| --- | --- |
 Lehrten vesitorni
 lippu:  vaakuna
 Lehrte
 Koordinaatit: 52°22′N, 9°59′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Region Hannover
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  127,1 km²
Korkeus:  61 m
Väkiluku (2018):  43 999
 – Väestötiheys:  346 as./km²
Postinumero:  31275
Suuntanumero(t):  05132, 05136, 05175
 
 www.lehrte.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lehrten sijainti Hannoverin alueella (Region Hannover). Pienemmässä kuvassa alueen sijainti Ala-Saksin osavaltiossa.
Lehrte on kaupunki Hannoverin itäpuolella Ala-Saksin osavaltiossa Pohjois-Saksassa. Se on tyypillinen rautatieläiskaupunki.
Maantiede

Lehrte sijaitsee Pohjois-Saksan alangolla noin 17 kilometriä Hannoverista itään ja noin 130 kilometriä Hampurista etelään.
Lehrte muodostettiin maaliskuussa 1974 liittämällä yhdeksän maalaiskuntaa Lehrten kaupunkiin. Kantakaupunki Lehrtessä asuu noin puolet väestöstä. Kaupunginosat ovat maantieteellisesti toisistaan erillään: lännessä aivan Hannoverin kupeessa on Ahlten ja idässä Immensen, Arpke, Sievershausen ja Hämelerwald. Pohjoisessa ovat Kolshorn, Aligse, Steinwedel ja Röddensen.
Historia

Ensimmäinen asiakirjamaininta Lehrten kylästä on vuodelta 1147. Alussa oli kolme tietä, joista kehittyi nykyiset kadut Osterstraße, Mühlenstraße ja Hagenstraße. Kolmen kadun risteys on ollut jo ammoisista ajoista Lindenbergissä. Lehrte pysyi vuosisatoja vaatimattomana talonpoikaiskylänä ja se kuului historialliseen alueeseen, jota kutsutaan nimellä Großes Freies. Rautatieyhteyden Lehrte sai 1843, ja sen myötä alkoi teollistuminen. Kaupunkioikeudet Lehrtelle myönnettiin 1898. Sementtitehdas Germania oli yksi merkittävimpiä yrityksiä ja sen perustaja Hermann Manske kuului sementtialan pioneereihin. Teollisuuden myötä alkoi kehittyä palvelusektori: kaupunki sai Mansken avittamana muun muassa sairaalan. Manskella on Lehrtessä nimikkokatu. 1970-luvulla Lehrten kaupunkikuva muuttui huomattavasti, kun keskikaupungilta siirtyi teollisuuslaitoksia uusille teollisuusalueille. Lehrten väkiluku oli kuntaliitosten jälkeen noin 38 000.
Lehrten osa-alueista kantakaupungin jälkeen suurin on Ahlten, siitä on varhaisin maininta vuodelta 1182. Aligse ja Steinwedel mainitaan jo 1022 muodoissa Alenhusen ja Stenwede. Arpkesta on löydetty asiakirjamaininta vuodelta 1166. Immensen mainitaan ensi kerran 1339 ja Kolshorn 1466. Pienestä Röddensenin kylästä on maininta vuodelta 1285 muodossa Rodense.
Sievershausenista on ensimmäinen maininta vuodelta 1234 muodossa Sifrideshusen. Sievershausenin ja Arpken välimaastossa käytiin 9. heinäkuuta 1553 suuri taistelu, Schlacht bei Sievershausen. Siinä kaatui noin 4 000 miestä, heidän joukossaan paljon alasaksilaista ja saksilaista aatelistoa. Hämelerwald puolestaan on nuori kulmakunta, se syntyi rautatien myötä 1840-luvulla.
Lehrten historiallisia rakennuksia ovat muun muassa Conrad Wilhelm Hasen suunnittelema uusgoottilainen Matthäuskirche 1870-luvulta ja punatiilinen vesitorni vuodelta 1912. Tornin korkeus on noin 45 metriä.
Talous ja liikenne

Lehrten tärkein elinkeino oli pitkään maatalous. Osa teollisuudesta kehittyi sen ympärille, kaupungin keskustassa toimi  vuoteen 1998 suuri sokeritehdas. Kodinkonevalmistaja Mielellä on tuotantolaitos Lehrtessä. Moottoritiet BAB 2 ja BAB 7 kulkevat Lehrten kautta ja risteävät sen luoteisosassa. BAB 2:n varrella on useita logistiikkayrityksiä.
Lehrten rautatieasema on tavaraliikenteen solmukohta, ja rautatieläisyys on elimellinen osa kaupungin historiaa. Henkilöliikenteen osalta Lehrte on lähiliikenneasema. Se sijaitsee pääradalla Berlin–Lehrte 239,3 kilometriä Berliinin päärautatieasemalta. Rata yhdistää Berliinin ja Hannoverin. Berliinissä oli aikoinaan rautatieasema Lehrter Bahnhof.
Lähteet ja viitteet

↑  Entfernung von Lehrte nach_ Luftlinie.org. Viitattu 23.4.2020.
↑  Stadtportrait Lehrte.de. Stadt Lehrte. Viitattu 23.4.2020.
↑  Miele Werk Lehrte Miele.de. Miele & Cie. KG. Viitattu 1.5.2020.
Aiheesta muualla

Lehrte, Ala-Saksi, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Lehrte
Käännös suomeksi
BMW X3

BMW X3 on BMW:n vuodesta 2003 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli. Se sijoittuu mallistossa pienemmän X1:n ja suuremman X5:n väliin.
BMW iX3 -maastoauto esiteltiin 14. heinäkuuta 2020.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BMW X3 Wikimedia Commonsissa
Poloneesi

Korneli Szlegel, Poloneesia taivasalla, 1819–1870.
Poloneesille tyypillinen rytmi.
Poloneesi on alun perin puolalainen kansantanssi  3/4-tahtilajissa, sen alkuperäisessä muodossa on hidas alkuosa 4/4- tai 2/4-tahtilajissa ja nopea jälkimmäinen osa, josta kehittyi masurkka. Puolalaisia poloneesimelodioita on jo 1500-luvulta.
Poloneesiin voi osallistua varsin vähäiselläkin harjoittelulla, sillä tanssi muistuttaa pareittain käveltävää seuraa johtajaa -leikkiä. Ensimmäisen parin johdattamina tanssijat muodostavat nelirivin, käytävän, spiraalin ja piirin.
Ruotsissa ja Länsi-Suomessa poloneesi on perinteinen kansantanssi. Se on osa myös perinteisiä akateemisia tansseja, ja sitä tanssitaan usein lukioiden vanhojentansseissa. Niiden loppuosana on yleisemmin valssiselvennä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Poloneesi Wikimedia Commonsissa
Belgian senaatti

Belgian senaatti kokoontuu samassa rakennuksessa Belgian edustajainhuoneen kanssa.
Belgian senaatti on Belgian parlamentin ylähuone. Senaattiin kuuluu 60 jäsentä, joista 50 valitaan lääneistä ja alueista, ja 10 muulla tavalla. Alueellisesti valittavista edustajista flaamihallitus valitsee 29, ranskankielisen kieliyhteisön hallitus 20 ja saksankielisen kieliyhteisön hallitus yhden edustajan. Aluehallitusten valitsemat senaattorit valitsevat loput kymmenen senaattoria, joista kuusi on hollanninkielistä ja neljä ranskankielistä. Lisäksi Belgian kuninkaan jälkeläisistä tulee senaatin jäseniä heidän täytettyään 18 vuotta. Heinäkuusta 2019 alkaen senaatin puhemiehenä on toiminut Sabine Laruelle.
Rocío Jurado

| Rocío Jurado |
| --- | --- |
 Rocío Juradosta Antena -lehden kannessa (1968).
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. syyskuuta 1943 Chipiona
Kuollut: 1. kesäkuuta 2006 (62 vuotta) Madrid
Kansalaisuus:  espanjalainen
Ammatti:  laulaja ja näyttelijä
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  La Más Grande
Aiheesta muualla
IMDb 
Rocío Jurado (18. syyskuuta 1943 Chipiona – 1. kesäkuuta 2006 Madrid) oli espanjalainen laulaja ja näyttelijä. Hänestä on käytetty myös kutsumanimeä La Más Grande.
Jurado aloitti nuorella iällä flamencon esittämisen. Hän teki ensimmäisen elokuvaesiintymisensä roolilla Los Guerrillerosissa, jossa muiden esiintyjien joukossa oli Manolo Escobar. Ensimmäisen pääroolinsa Jurado esitti vuonna 1966 elokuvassa Proceso a una estrella. Lisäksi hän tähditti elokuvan Una chica casi decente (1971). Latinomusiikkipiireissä Jurado menestyi yhteistyössä lauluntekijä Manuel Alejandron kanssa. Hänen hittisinglejensä joukossa ovat ”Muera el amor” ja ”Señora”. Hän julkaisi monia platina- ja kymmeniä kultalevyjä.
Juradolla todettiin haimasyöpä vuonna 2004. Viimeisinä kuukausinaan hän sai hoitoa Yhdysvalloissa sekä Espanjassa. Espanjan hallitus myönsi hänelle sairauden viimeisinä viikkoina kultaisen Mitalin ansioista työssä.
Aiheesta muualla

Rocío Jurado Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Beriberi

| Beriberi |
| --- | --- |
 Beriberin aiheuttama jalkojen turvotus viikkoa ennen kuolettavaa sydänhalvausta (1910).
Luokitus
ICD-10:  E51
ICD-9:  265.0
Tautitietokanta:  14107
MedlinePlus:  000339
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Beriberi on selkeästi oireileva B1-vitamiinien puutossairaus. Se voi ilmetä kaiken ikäisillä, tappaa hoitamattomana ja paranee tiamiinilla, benfotiamiinilla, allitiamiinilla tai muilla B1-johdannaisilla.
Beriberin oireet kohdistuvat pääosin hermostoon ja lihaksiin. Näitä oireita ovat usein jaloista alkavat poikkeavat ihotuntemukset (mm. kivut ja tunnottomuus), ataksia, lihaskato ja hermoperäinen halvaantuminen. Nämä johtavat lopulta liikkumiskyvyttömyyteen. Vaihtoehtoisesti ilmenee sydämen vajaatoimintaa ja tähän liittyvää raajojen turvotusta, huimausta, matalaa verenpainetta ja hengenahdistusta. Nämä johtavat esimerkiksi keuhkoödeemaan. Tämä on mahdollinen kuolinsyy beriberiin, kuten on myös sydänhalvaus. Hermo/lihas- ja sydänoireet voivat ilmetä sekamuotoisina. Oireet pahenevat hitaasti, mutta harvoin voi myös ilmetä äkkikuolema, johon liittyy asidoosi ja verenkiertoshokki.
Beriberin syy on liian vähäinen B1-vitamiinien saanti ruuista, kasvanut B1-tarve tai niiden imeytymishäiriö.
Beriberitapauksia ei nykyään juuri ilmene missään maissa. Vain tietyissä maissa sitä voidaan pitää jossain määrin kansanterveysongelmana. Merkittäviä beriberin ilmenemisalueita ovat tietyt Kaakkois-Aasian, Pohjois-Aasian ja Länsi-Afrikan maat. Se on yleisin köyhissä maissa ja maissa, joissa syödään yksipuolisesti tiamiiniköyhiä ruokia, kuten valkoista riisiä tai maniokkia.
Nimen alkuperä

Sanan beriberi alkuperä on tuntematon. Sen on esitetty olevan peräisin muun muassa malaijin, sinhalin, hindin tai arabian kielestä. Sen on ehdotettu tarkoittavan muun muassa joko heikkoutta, merimiestä, nopeaa hengitystä, turvotusta tai jopa lammasta. Eräs varhaisimpia mainintoja sanasta beriberi on portugalilaisen historioitsijan Diogo do Couton kirjoituksissa vuodelta 1568. Hän kuitenkin kutsui tautia nimellä berbere. Japanissa sitä kutsutaan nimellä kakke. Tämä päätyi japanin kieleen 500- tai 700-lukujen välissä kiinalaisessa lääketieteessä käytetystä sanasta jiao qi (腳氣). Tässä qi merkitsi käsitettä qi ja jiao ilmeisesti jalkaterää tai jotain muuta polvien alapuolista jalan osaa. Jiao qi on ainakin jo 300-luvulla Kiinassa käytetty nimi jalkojen lihasheikkoutta ja muita oireita aiheuttavalle sairaudelle, joka oli ehkä beriberi.
Oireet

Beriberi voidaan jakaa oireiden perusteella ainakin viiteen eri tyyppiin:
märkä beriberi eli puoliakuutti sydämen beriberi
kuiva beriberi eli hermostollinen beriberi
Shōshin beriberi eli akuutti fulminantti beriberi tai akuutti pernisiöösi beriberi
imeväisten beriberi eli infantiili beriberi
Wernicken enkefalopatia
Vain märässä beriberissä ilmenee sydämen vajaatoiminnan aiheuttamaa nesteturvotusta, josta nimet "kuiva" ja "märkä" tulevat. "Shōshin" taas tulee japanin kielen sanoista shō, "akuutti vaurio", ja shin, "sydän". Monilla kuitenkin ilmenee yllä mainittujen beriberin muotojen oireita sekaisin. Beriberiin voi liittyä usein myös muiden tekijöiden aiheuttamia oireita, jotka vaikeuttavat selkeärajaista luokittelua. Näitä tekijöitä voivat esimerkiksi olla muut ravintoainepuutokset ja infektiot.
Märässä beriberissä ilmenee sydämen laajentumista ja vajaatoimintaa. Tämä aiheuttaa turvotusta, nopean syketiheyden, sydämentykytystä ja hengästyneisyyttä. Voi myös ilmetä ruokahaluttomuutta, väsymystä, ärtymystä, masennusta ja vatsakipuja. Kuolema johtuu usein keuhkoödeemasta. Liika liikunta voi myös aiheuttaa sydänpysähdyksen.
Kuivassa beriberissä ilmenee hermovaurioiden oireita, joita ovat polte ja muut poikkeavat tuntemukset (parestesiat) sormenpäissä ja eritoten jalkaterissä. Ne leviävät tilan pahetessa kohti reisiä ja käsivarsia. Lisäksi ilmenee suonenvetoja ja muita liikehäiriöitä, jotka estävät normaalin kävelytavan. Refleksit, kyky aistia tärinää ja asentoaisti heikkenevät. Eritoten jälkimmäisen takia myös ryhti muuttuu. Kasvojen hermot eivät useinkaan oireile, mutta riippuluomisuutta voi ilmetä. Lihakset menettävät lihasmassaa ja heikkenevät. Lopulta esimerkiksi kyykystä nousemaan seisominen vaikeutuu suuresti ja ilmenee liikkumista estäviä halvauksellisia oireita.
Shōshin beriberi on harvinainen. Sitä edeltävät märän beriberin oireet. Nämä kuitenkin pahenevat yllättäen, jolloin ilmenee märästä beriberistä osin poikkeavia oireita, jotka voivat johtaa äkkikuolemaan. Shōshin beriberissä useimmat suonet laajenevat ja verenpaine laskee verrattain nopeasti. Tällöin voi ilmetä verenkiertoshokki, maitohappoasidoosi ja useiden elinten toiminnan lakkaaminen.
Imeväisten beriberiä ilmenee esimerkiksi rintaruokinnassa olevilla vauvoilla, joiden äidit potevat tiamiinipuutosta. Vauvoilla ilmenee lähes aina ensin infektioita. Nämä aiheuttavat keuhkokuumetta, ripulia ja ihon bakteeritulehduksia (selluliittia). Muut oireet riippuvat osin iästä. Infektioiden jälkeen voi ilmetä ruokahaluttomuutta, kehonpainon laskua ja ummetusta muutaman päivän ajan. Itkusta voi lakata kuulumasta ääni kurkunpään halvauksen takia. Sitten ilmenee hengenahdistusta, kuumetta, syanoosia, oksentelua, syketiheyden kasvua, hepatomegaliaa, aukileen esiin työntymistä, kouristuksia ja metabolinen asidoosi. Lopulta esimerkiksi sydän pysähtyy. Imeväisten beriberin taas parantuessa siitä voi jäädä pysyviä älykkyyttä ja liikkumista heikentäviä vaurioita. Vakavimmillaan on ilmennyt muun muassa mikrokefaliaa, eteis-kammiokatkoksia (sydämen johtumishäiriö), kuulovaurioita ja epilepsiaa.
Syyt

Beriberi johtuu tiamiinin tai muiden B1-vitamiinien liian pienestä saannista suhteessa tarpeeseen. Syy tähän voi olla liian vähäinen tiamiinin saanti ruuasta. Näin voi käydä eritoten syötäessä yksipuolisesti tiamiiniköyhiä ruokia, kuten valkoista riisiä tai maniokkia. Beriberi ilmenee tyypillisimmin noin 12 viikossa puutteelliseen ruokavalion aloittamisesta. Lyhyimmillään ensioreiden ilmenemisessä kestää alle 2 viikkoa ja tämä riippuu kehon B1-varannoista.
Tiamiinin imeytyminen voi olla heikentynyt. Joissakin ruuissa on tiamiinia hajottavia tiaminaasientsyymeitä. Näitä entsyymeitä on paljon esimerkiksi joissakin raaoissa kaloissa ja Anaphe venata -toukissa. Tällaisten kalojen ja toukkien syönti raakana altistaa beriberille, mutta ruuanlaiton kuumennuksessa tiaminaasit hajoavat. Muita imeytymistä heikentäviä tai tiamiinia kehosta poistavia beriberille altistavia tekijöitä ovat muun muassa ripuli, diureettien käyttö ja hemodialyysi.
Tiamiinin tarve voi myös kasvaa, jolloin aiemmin riittävä saanti ei kata tarvetta. Esimerkkejä tästä ovat raskaus, imettäminen, HIV-infektio, muut infektiot, raskas liikunta, hiilihydraattien runsas saanti (B1 on osa hiilihydraattien aineenvaihduntaa). Etanoli lisää tiamiinin tarvetta vähentäen myös tiamiinin imeytymistä. Siksi beriberiä on ilmennyt alkoholisteilla, mutta lähinnä Wernicken enkefalopatian muodossa.
Hoito

Lievää puutosta poteville aikuisille voidaan antaa joka vuorokausi 10 milligramman (mg/vrk) nielty kerta-annos tiamiinia ensimmäisen viikon aikana ja sitten nieltyjä 3–5 mg/vrk annoksia ainakin seuraavan 6 viikon ajan.
Beriberin takia sydämen vajaatoimintaa tai muita vakavia oireita poteville vauvoille annetaan suonensisäisenä hitaana tiputuksena 25–50 mg tiamiinia. Tämän jälkeen ensimmäisen viikon aikana annetaan päivittäin 10 mg tiamiinia lihaspistoksin. Sitten nieltyjä 3–5 mg/vrk annoksia ainakin seuraavan 6 viikon ajan.
Vakavasti sairaille beriberiä poteville aikuisille voidaan antaa hitaasti suonensisäisenä tiputuksena 50–100 mg tiamiinia. Tämän jälkeen annetaan tiamiinia lihaspistoksin ja niellyin annoksin samalla tapaa kuin vauvoille.
Muita oireita ja liitännäissairauksia tulee hoitaa asianmukaisesti. Esimerkiksi bakteeri-infektioihin voidaan antaa antibiootteja.
Beriberi paranee lähes täysin, jos sitä poteva saa tarpeeksi tiamiinia tai muita B1-vitamiinitoimintoisia aineita. Poikkeuksena ovat kuitenkin vauvana beriberiä poteneet, joille voi jäädä pysyviä kehityshäiriöitä.
Yleisyys

Vaikka beriberi ei puutostautina tule koskaan lopullisesti katoamaan, ei tautitapauksia nykyään ilmene juuri missään maissa. Vain joissain maissa beriberiä voidaan pitää kansanterveysongelmana. Vuoden 2018 arvion mukaan beriberi on yleisin Kaakkois-Aasiassa, Pohjois-Aasiassa ja Länsi-Afrikassa. Esimerkkejä maista, joissa on ilmennyt viime vuosikymmeninä väestöön suhteutettuna useita beriberitapauksia, ovat muun muassa Laos, Myanmar, Kambodža, Angola, Kiribati ja Kuuba. Laajempia beriberitapauksia on yleensä ilmennyt muun muassa vankiloissa, sairaaloissa, pakolaisleireillä ja sota-alueilla.
Beriberi on eritoten 1870- ja 1930-lukujen välissä ollut laaja ongelma Kaakkois-Aasian maissa, kuten Japanissa, Filippiineillä, Malesiassa, Singaporessa ja Kiinassa. Esimerkiksi 1895–1904 Kiinassa ilmeni yli 10 miljoonaa beriberitapausta.
Märän beriberin aiheuttamaa turvotusta jaloissa.
Kuivan beriberin aiheuttama halvaus ja riutuminen (1910).