Alutagusen kansallispuisto
Perustamisen historia

Nykyisin luonnonsuojelun alkupäiväksi Virossa lasketaan 14. elokuuta 1910, jolloin Itämeren Vaika-saarille perustettiin suojelualue. Tämän jälkeen ensimmäisen kansallispuiston perustamista Alutagusen alueelle harkittiin 1920-luvun alussa, kun Tarton yliopiston Viron luonnontieteilijäseura oli suunnitellut Viron ensimmäisen kansallispuiston Virumaalle Paasveren lähelle. Yhteiskunnan johtavat hahmot, Tarton yliopiston professorit Feodor Bucholtz ja Johannes Piiper vierailivat Paasverea ympäröivässä aarniometsässä ja olivat ihastuneita näkemästään. Yhdistys esitti tasavallan hallitukselle ehdotuksen ensimmäisen kansallispuiston perustamisesta ja ideaa tuki myös kasvitieteilijä, luonnontieteilijä ja Viron ensimmäinen luonnonsuojelutarkastaja Gustav Vilbaste (vuoteen 1935 Gustav Vilberg). Kansallispuiston perustaminen ei kuitenkaan onnistunut tuolloin ja suunnitelma hylättiin suurilta osin taloudellisista syistä.
Itä-Virumaan luonnonsuojeluhistoria ulottuu useiden kymmenien vuosien taakse, kun vuonna 1936 ensimmäisenä luonnonsuojelun kohteena täällä pidettiin presidentti Konstantin Pätsin palatsia ympäröivä Oru-puistoa. Tämän puiston hoito ja ylläpito työllisti yli sataa ihmistä. Luonnonsuojelun ensiaskeleeksi lasketaan ensimmäisen suon- ja kotkiensuojelureservaatin perustamista Murakan suolla Ratvan rämeelle (vir. Ratva rabas) vuonna 1938. Tästä lähinnä maakotkien, myös lapinpöllön ja liito-oravan pesimisalueesta tuli Viron ensimmäinen suonsuojelualue. Paikallisissa maisemissa asuu viisi kotkalajia, mustahaikaria, lapinpöllöjä ja muuttohaukkoja.
Tuolloin maakotkat olivat hyvin harvinaisia kaikkialla Euroopassa ja Virossa niitä pesi arviolta vain viisi (nyt jopa 70) paria. Vuonna 1937 Viron kulttuurielokuvatuotanto teki Ratvasta Kotkanpesä-elokuvan, joka oli jo ennen toista maailmansotaa ehtinyt olla esityskiertueella Englannin elokuvateattereissa. Ratvan n. 1 110 hehtaarin suuruinen suojelualue oli tuolloin Viron suurin. Vuonna 1957 perustettiin kasvitieteellinen ja eläintieteellinen suojelualue Murakan suolle, joka vuonna 1981 sisällytettiin Murakan suon suojelualueeseen. Tutkijoiden painostuksella 8. kesäkuuta 1987 perustettiin Kurtnan 2 820 hehtaarin kokoinen maisemansuojelualue järvirikkaan kosteikon suojelemiseksi. Koko nykyiseltä ulottuvuudeltaan (14 059 ha) alue on ollut suojelualuetta alkaen v. 1997. Murakan luonnonsuojelualue sisällytettiin kansainvälisesti tärkeiden kosteikkojen e. Ramsarin alueiden luetteloon ja nykyisin se kuuluu maan nuorimpaan kansallispuistoon. Joten Alutagusen kansallispuistoa pidetään Viron suoalueiden suojelun kehtona.
Eesti Rahvusringhäälingun eli Viron yleisradion radiouutisten mukaan 25.01.2018 Viroon suunnitellaan uutta kansallispuistoa. Põhjarannik-lehdessä 07.12.2017 ilmestyneessä artikkelissa kerrotaan, että ympäristöministeriö haluaa luoda Itä-Virumaalle Alutagusen kansallispuiston ja että nimikkokunnalle tarkastettavaksi lähetetyssä konseptiluonnoksessa uusi luonnonsuojelualue ei tarkoita uuden alueen suojaamista tai uusien rajoitusten asettamista. Kansallispuiston tavoitteena on koota yhteen 11 nykyistä suojelu- tai suojelualuetta, jotta niitä voidaan paremmin ylläpitää ja markkinoida. Luotavan kansallispuiston päämajana olisi alun perin Alutagusen hallinnollisessa kuntakeskuksessa Iisakussa sijaitseva metsänhoito- ja ympäristövirasto. Jos paikalliset asukkaat hyväksyvät ajatuksen ja osapuolten kanssa päästään yhteisymmärrykseen Alutagusen kansallispuiston perustamisesta, ympäristöministeriö haluaa tämän luonnonsuojelualueen virallistaa vuonna 2018, jolloin se olisi ”myös arvokas lahja 100 vuotta täyttävälle Virolle”.
Uuden kansallispuiston perustamista koskien luonnonsuojelulain muutosluonnos lähetettiin v. 2018 huhtikuussa hyväksyttäväksi sekä ministeriöille että paikallishallinnoille. Heinäkuun loppupuolella tasavallan hallitus päätti hyväksyä luonnosluonnoslain muutoksen, jonka mukaan perustetaan uusi Alutagusen kansallispuisto. Sen jälkeen kansallispuiston perustamiskysymys otettiin esille parlamentissa. Ympäristövaliokunta kannatti 17.syyskuuta 2018 järjestetyssä kokouksessaan uuden Alutagusen kansallispuiston perustamista. Itä-Viron suo-, metsä- ja rannikkomaisemien sekä perintökulttuurin suojelemiseksi tarkoitetun uuden kansallispuiston avaamisesta uutisoitiin 24.11.2018.
Metsähakkuiden uhan vuoksi Viron luonnonsuojelusäätiö (vir. Eesti Loodusekaitse Fond) ehdotti syksyllä 2020 niin ympäristövirastolle kuin -ministeriölle Alutagusen kansallispuiston laajentamista ensisijaisesti arvokkaiden valtionmetsien osalta. Laajentamisehdotuksessa kansallispuistoon on tarkoitus lisätä enintään 282 km² luontoarvoalueita, jotka sijaitsevat pääasiassa valtion mailla ja yli puolet liitettävästä alueesta on jo suojeltua. Mm. pinta-alaltaan yhteensä 609 hehtaarin kokoinen Arvilan ja Mustassaaren metsojen pysyvä elinympäristö. Ehdotuksenalaisia yksityisiä alueita on hieman yli 4 % eli laajennus vaatisi silti noin 11,3 km²:n verran yksityistä metsää ja maata, josta aiemmin suojaamattomia on alle 0,9 km² verran. Kansallispuiston laajennus lisäisi 115 km² verran rajoitusvyöhykkeitä, joilla maltillinen taloudellinen toiminta on edelleen sallittua, ja muu laajennusalue on suunniteltu erityissuojelualueeksi. Alkaen 1.1.2021 käyttöönotetun yhteisten suojelusääntöjen mukaan kansallispuistoon lisättiin viereinen, jo suojeltu Arvilan ja Mustassaaren metsojen elinympäristö ja aiemmin suojaamaton metsäalue, jonka pinta-ala on 38 hehtaaria. Myös kansallispuiston rajoja tarkennettiin pääkartan uusimman version perusteella, mikä tarkoitti täydennystä vielä 41:llä hehtaarilla, ja sekä liitettävä metsäalue että rajamuutokset kattavat vain valtion maa-alueen. Suojelualueen kokonaispinta-alan kasvua tuli 79 hehtaarilla.