stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Freestylehiihdon maailmancup 2016–2017
Kilpailukalenteri > Sekajoukkueet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pvm | Paikka | Laji | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| 18. joulukuuta 2016 |  Beida Lake | AE |  Venäjä Aleksandra Orlova Ljubov Nikitina Maksim Burov |  Kanada Catrine Lavallée Travis Gerrits Lewis Irving |  Australia Samantha Wells Danielle Scott David Morris |
Neela

| Neela |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  20. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  intialainen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Neela on alun perin intialainen naisen etunimi. Nimi tuli Suomessakin käyttöön 1900-luvun loppupuolella ja on vuosituhannen vaihteen jälkeen selvästi yleistynyt. Vuoden 2019 loppuun mennessä se oli annettu noin 1180 henkilölle, joista yli puolet on 2010-luvulla syntyneitä. Vuodesta 2020 lähtien Neelan nimipäivä on 20. huhtikuuta.
Tunnettuja Neeloja

Neela Ramgopal (1935–2023), intialainen karnaattisen musiikin laulaja ja opettaja
Lumilautailun maailmancup 2013–2014

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Lumilautailun maailmancup 2013–2014
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiskilpailu (pujottelut) |  Lukas Mathies |  Patrizia Kummer |
| Paripujottelu |  Sylvain Dufour |  Patrizia Kummer |
| Parisuurpujottelu |  Lukas Mathies |  Patrizia Kummer |
| Lumilautakrossi |  Omar Visintin |  Dominique Maltais |
| Kokonaiskilpailu (freestyle) |  Måns Hedberg |  Šárka Pančochová |
| Half-pipe |  Scotty James |  Kelly Clark |
| Slopestyle |  Måns Hedberg |  Šárka Pančochová |
| Big Air |  Petja Piiroinen | – |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 14
Henkilökohtaiset kilpailut: 20
Joukkuekilpailut: 1
| Perutut kilpailut | 3 | 2 |
← 2012–2013 2014–2015 →
Lumilautailun maailmancup 2013–2014 oli historian 20. lumilautailun maailmancup -kausi. Kausi alkoi Uuden-Seelannin Cardronassa 18. elokuuta 2013 ja päättyi Espanjan La Molinassa 15. maaliskuuta 2014. Miehet sekä naiset kilpailivat kauden aikana 14 eri paikassa.
Kilpailukalenteri > Lyhenteet

| --- | --- |
PGS: Parisuurpujottelu
PSL: Paripujottelu
SBX: Lumilautakrossi
SBS: Slopestyle
HP: Half-pipe
BA: Big air
Kilpailukalenteri > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pvm | Paikka | Laji | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| 19. elokuuta 2013 |  Cardrona | SBS | Peruttu | Peruttu | Peruttu |
| 24. elokuuta 2013 |  Cardrona | HP |  Ayumu Hirano |  Taku Hiraoka |  Christian Haller |
| 7. joulukuuta 2013 |  Montafon | SBX |  Markus Schairer |  Omar Visintin |  Kevin Hill |
| 8. joulukuuta 2013 |  Montafon | SBX |  Saksa   Konstantin Schad   Paul Berg |  Kanada   Kevin Hill   Jake Holden |  Italia   Luca Matteotti   Michele Godino |
| 13. joulukuuta 2013 |  Ruka | HP |  Janne Korpi |  Johann Baisamy |  Markus Malin |
| 13. joulukuuta 2013 |  Carezza al lago | PGS |  Anton Unterkofler |  Žan Košir |  Lukas Mathies |
| 14. joulukuuta 2013 |  Carezza al lago | PSL |  Sylvain Dufour |  Alexander Payer |  Lukas Mathies |
| 21. joulukuuta 2013 |  Copper Mountain | HP |  Taylor Gold |  Gregory Bretz |  Ben Ferguson |
| 22. joulukuuta 2013 |  Copper Mountain | SBS |  Ståle Sandbech |  Torstein Horgmo |  Shaun White |
| 21. joulukuuta 2013 |  Lake Louise | SBX |  Jarryd Hughes |  Konstantin Schad |  Alex Deibold |
| 10. tammikuuta 2014 |  Bad Gastein | PSL |  Alexander Bergmann |  Andreas Prommegger |  Aaron March |
| 12. tammikuuta 2014 |  Bad Gastein | PSL |  Vic Wild |  Žan Košir |  Simon Schoch |
| 11. tammikuuta 2014 |  Vallnord-Arcalís | SBX |  Trevor Jacob |  Stian Sivertzen |  Omar Visintin |
| 12. tammikuuta 2014 |  Vallnord-Arcalís | SBX |  Omar Visintin |  Lucas Eguibar |  Luca Matteotti |
| 17. tammikuuta 2014 |  Stoneham | BA |  Petja Piiroinen |  Måns Hedberg |  Antoine Truchon |
| 18. tammikuuta 2014 |  Stoneham | HP |  Ryō Aono |  Jan Scherrer |  Scotty James |
| 19. tammikuuta 2014 |  Stoneham | SBS |  Maxence Parrot |  Niklas Mattsson |  Torgeir Bergrem |
| 18. tammikuuta 2014 |  Rogla | PGS |  Lukas Mathies |  Žan Košir |  Sylvain Dufour |
| 1. helmikuuta 2014 |  Sudelfeld | PGS |  Sylvain Dufour |  Lukas Mathies |  Justin Reiter |
| 6. maaliskuuta 2014 |  Kreischberg | SBS |  Måns Hedberg |  Petja Piiroinen |  Philipp Kundratitz |
| 11. maaliskuuta 2014 |  Veysonnaz | SBX |  Fabio Cordi |  Anton Lindfors |  Christopher Robanske |
| 11. maaliskuuta 2014 |  Veysonnaz | SBX | Peruttu | Peruttu | Peruttu |
| 8. maaliskuuta 2014 |  La Molina | PGS | Peruttu | Peruttu | Peruttu |
| 15. maaliskuuta 2014 |  La Molina | SBX |  Paul Berg |  Nikolai Oljunin |  Regino Hernández |
Kilpailukalenteri > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pvm | Paikka | Laji | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| 19. elokuuta 2013 |  Cardrona | SBS |  Jamie Anderson |  Jenny Jones |  Cheryl Maas |
| 24. elokuuta 2013 |  Cardrona | HP |  Kelly Clark |  Cai Xuetong |  Gretchen Bleiler |
| 7. joulukuuta 2013 |  Montafon | SBX |  Eva Samková |  Dominique Maltais |  Helene Olafsen |
| 8. joulukuuta 2013 |  Montafon | SBX |  Italia   Raffaella Brutto   Michela Moioli |  Yhdysvallat   Lindsey Jacobellis   Callan Chythlook-Sifsof |  Ranska   Chloé Trespeuch   Nelly Moenne Loccoz |
| 13. joulukuuta 2013 |  Ruka | HP |  Li Shuang |  Rebecca Sinclair |  Clémence Grimal |
| 13. joulukuuta 2013 |  Carezza al lago | PGS |  Patrizia Kummer |  Tomoka Takeuchi |  Jekaterina Tudegeševa |
| 14. joulukuuta 2013 |  Carezza al lago | PSL |  Caroline Calvé |  Jekaterina Tudegeševa |  Selina Jörg |
| 21. joulukuuta 2013 |  Copper Mountain | HP |  Kelly Clark |  Arielle Gold |  Gretchen Bleiler |
| 22. joulukuuta 2013 |  Copper Mountain | SBS |  Šárka Pančochová |  Isabel Derungs |  Elena Könz |
| 21. joulukuuta 2013 |  Lake Louise | SBX |  Lindsey Jacobellis |  Dominique Maltais |  Helene Olafsen |
| 10. tammikuuta 2014 |  Bad Gastein | PSL |  Patrizia Kummer |  Ester Ledecká |  Marion Kreiner |
| 12. tammikuuta 2014 |  Bad Gastein | PSL |  Patrizia Kummer |  Julia Dujmovits |  Ester Ledecká |
| 11. tammikuuta 2014 |  Vallnord-Arcalís | SBX |  Dominique Maltais |  Aleksаndrа Žekova |  Lindsey Jacobellis |
| 12. tammikuuta 2014 |  Vallnord-Arcalís | SBX |  Eva Samková |  Dominique Maltais |  Lindsey Jacobellis |
| 18. tammikuuta 2014 |  Stoneham | HP |  Rana Okada |  Yuki Furihata |  Hikaru Ōe |
| 19. tammikuuta 2014 |  Stoneham | SBS |  Christy Prior |  Cheryl Maas |  Anna Gasser |
| 18. tammikuuta 2014 |  Rogla | PGS |  Ester Ledecká |  Tomoka Takeuchi |  Julia Dujmovits |
| 1. helmikuuta 2014 |  Sudelfeld | PGS |  Patrizia Kummer |  Tomoka Takeuchi |  Julia Dujmovits |
| 6. maaliskuuta 2014 |  Kreischberg | SBS |  Šárka Pančochová |  Henna Ikola |  Klaudia Medlová |
| 11. maaliskuuta 2014 |  Veysonnaz | SBX |  Dominique Maltais |  Nelly Moenne-Loccoz |  Aleksаndrа Žekova |
| 11. maaliskuuta 2014 |  Veysonnaz | SBX | Peruttu | Peruttu | Peruttu |
| 8. maaliskuuta 2014 |  La Molina | PGS | Peruttu | Peruttu | Peruttu |
| 15. maaliskuuta 2014 |  La Molina | SBX |  Dominique Maltais |  Lindsey Jacobellis |  Raffaella Brutto |
Maailmancupin loppupisteet > Miehet > Lumilautakrossi

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Omar Visintin | 3076 |
| 2. |  Paul Berg | 2150 |
| 3. |  Christopher Robanske | 2120 |
| 4. |  Jarryd Hughes | 2090 |
| 5. |  Konstantin Schad | 2074 |
Maailmancupin loppupisteet > Naiset > Lumilautakrossi

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Dominique Maltais | 5400 |
| 2. |  Lindsey Jacobellis | 3760 |
| 3. |  Aleksаndrа Žekova | 2850 |
| 4. |  Yuka Fujimori | 2450 |
| 5. |  Eva Samková | 2430 |
Jorma Nokkala

Jorma Antero Nokkala (s. 29. lokakuuta 1942 Sortavala) on suomalainen yrittäjä ja eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.
Sortavalassa syntyneen Jorma Nokkalan isä oli maanviljelijä Eemeli Nokkala. Jorma Nokkala kävi kansakoulun Viitasaarella 1949–1956 ja opiskeli Kansanvalistusseuran kirjeopistossa 1958, Jyväskylän kristillisessä kansanopistossa 1960–1961 ja metalli- ja konetekniikkaa Pellervon kirjeopistossa. Kauppateknikoksi hän valmistui Markkinointi-instituutista 1976.
Nokkala oli maanviljelijä Viitasaarella 1963–1969, mutta ryhtyi samalla metallialan pienyrittäjäksi 1965. Hän oli Maatalousmetalli J. Nokkalan perustaja 1967, Nokka-Koneet Toiminimi Jorma Nokkalan perustaja ja omistaja Muuramessa 1970–1987, Nokka-Koneet Oy:n omistaja, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja 1987–1991 sekä Tume Oy:n, vuodesta 1998 Nokka-Tume Oy ja vuodesta 2006 Nokka-Yhtiöt Oy, omistaja, toimitusjohtaja 1986–2002 ja hallituksen puheenjohtaja. Hän on ollut myös Toiminimi Jorma Nokkalan ja Joinde Oy:n toimitusjohtaja, samoin kuin useiden ulkomaille perustettujen Nokka-yhtiöiden hallitusten jäsen. Taloudellisiin vaikeuksiin ajautuneen konsernin yhtiöt Nokka Oy ja Nokka-Yhtiöt Oy hakeutuivat konkurssiin 2017.
Nokkala oli Muuramen kunnanhallituksen jäsen 1977–1980 ja kunnanvaltuuston jäsen 1977–2000 ja puheenjohtaja 1989–1990. Hänellä on lisäksi ollut useita liike-elämän ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen Nokkala sai 1998. Hän on saanut myös useita muita tunnustuksia, kuten Suomen ensimmäisen Vuoden liikemies -palkinnon 1980.
Giuseppe Marciante

Giuseppe Marciante (s. 16. heinäkuuta 1951 Catania) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Catanian arkkihiippakuntaan 5. lokakuuta 1980 ja inkardinoitiin Roomaan 1. heinäkuuta 1993. Hänet nimitettiin Rooman vihkipiispaksi ja Thagoran titulaaripiispaksi 1. kesäkuuta 2009. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Agostino Vallini, jota avustivat Luigi Moretti ja Enzo Dieci.
Anu Kuivalainen

| Anu Kuivalainen |
| --- | --- |
 Anu Kuivalainen vuonna 2005.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Anu Johanna Kuivalainen
Syntynyt: 1964 (ikä 59–60) Lahti, Suomi
Ammatti:  ohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Anu Johanna Kuivalainen (s. 17. joulukuuta 1964 Lahti, Suomi) on suomalainen dokumenttielokuvien tekijä.
Kuivalainen on opiskellut valokuvausta Lahden taideteollisessa opistossa ja valmistunut dokumenttielokuvaohjaajaksi Aalto-yliopistosta.
Hän on voittanut elokuvillaan kahdesti Tampereen elokuvajuhlien kotimaisen kilpailun (Orpojen Joulu 1994 ja Musta kissa lumihangella 1999) sekä saanut erikois-Jussin elokuvasta Orpojen Joulu vuonna 1995. Hänen elokuviaan on esitetty ja palkittu runsaasti kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla.
Filmografia

Täällä kaukana (1990)
Orpojen Joulu (1994)
Musta kissa lumihangella (1999)
Saaren Vangit (Maarit Lallin kanssa) (2002)
Taatan Paha Uni (2003)
Sopimus (Iskuryhmän kanssa) (2008)
Aranda (2011)
Sielunmetsä (2017)
Lauluja rakkaudesta (2020)
Kymmenen kirjettä tulevaisuuteen (2024)
Palkintoja ja tunnustuksia

Kettu-palkinto 1994 elokuvasta Orpojen joulu.
Tampereen elokuvajuhlien kotimaisen kilpailun pääpalkinto 1994 (Orpojen joulu).
Tulevaisuuden-Jussi (Orpojen joulu), 1995.
Tampereen elokuvajuhlien yli 30-minuuttisten sarjan pääpalkinto 1999 (Musta kissa lumihangella).
Vuoden dokumenttielokuvapalkinto 2023 (tuottajana ja yhtenä ohjaajista elokuvasta Poikkeustila).
Aho & Soldan -elämäntyöpalkinto DocPoint-festivaalilla 2024.
Aiheesta muualla

Meriläinen, Pilvi: Anu Kuivalainen ja Sielunmetsä – Ihmisten tarinoita metsästä Film-O-Holic.com.  31.3.2017. Viitattu 22.4.2019.
Tervonen, Kaisu: Nainen ­vailla kovia­ aiheita: Dokumentaristi Anu Kuivalainen saa palkinnon elämäntyöstään. Suomen Kuvalehti 25.1.2024. Viitattu 29.1.2024.
| n k Anu Kuivalainen |
| --- | --- |
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Orpojen joulu (1994)  Musta kissa lumihangella (1999)  Saaren vangit (2002)  Taatan paha uni (2004)  Sopimus (2008)  Aranda (2011)  Sielunmetsä (2017)  Lauluja rakkaudesta (2020) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Täällä kaukana (1990)  Orpojen joulu (1994) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Lenkkitossu

Kevytrakenteiset juoksukengät.
Lenkkitossu on erityisesti lenkkeilyä varten tehty joustavapohjainen jalkine. Lenkkitossut ovat urheilun lisäksi yleisiä arkikäytössä. Tunnettuja lenkkitossujen valmistajia ovat muun muassa Karhu, Adidas, Reebok ja Nike. Juoksijoiden laajamittaiseen käyttöön nykyaikaiset lenkkitossut tulivat 1970-luvulla juoksubuumin myötä.
Juoksijoiden askellustyylit eroavat toisistaan. Markkinoilla on erilaisia kenkämalleja erilaisten juoksuaskellustyylien tarpeisiin. Niin sanotut neutraalit kengät on tarkoitettu normaalisti askeltaville juoksijoille. Jos askeltaessa jalan painopiste siirtyy liikaa jalan sisäsivulle, voi tästä seurata erilaisia vammoja ja kiputiloja. Ominaisuutta voidaan pyrkiä korjaamaan sisäsivuilta jäykistetyillä eli niin sanotuilla tuetuilla kengillä.  Nykyisin myös sukupuolten väliset erot voidaan ottaa huomioon kenkämallien ominaisuuksissa. Esimerkiksi naisille tarkoitetut kengät tehdään lestiltään miesten kenkiä kapeammiksi ja niiden iskunvaimennus on usein pehmeämpi.
Arvostelu

Arvostelijoiden mukaan lenkkitossu on epäergonominen, koska se muuttaa juoksijan askellusta kanta-astunnan suuntaan. Ihmisen jalkaterässä on luontainen iskunvaimennus, joka perustuu siihen, että jalka tulee maahan päkiä edellä. Paksupohjainen, jäykkä ja tuettu lenkkikenkä haittaa tätä iskunvaimennusmekanismia ja aiheuttaa rasitusvammoja. Viime vuosina jotkut juoksijat ovat siksi siirtyneet käyttämään kevytjalkineita tai juoksemaan paljain jaloin.
Aiheesta muualla

"The painful truth about trainers: Are running shoes a waste of money?" (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ewald Müller

Ewald Fredrik Müller (12. elokuuta 1885 Keuruu – 4. huhtikuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen opettaja, virkamies ja oppikirjojen laatija.
Müllerin vanhemmat olivat asemapäällikkö Johan Fredrik Müller ja Fredrika Lovisa Granfelt ja puoliso vuodesta 1911 Thyra Margaretha Nordberg. Müller tuli ylioppilaaksi 1904, valmistui filosofian kandidaatiksi 1909 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1929.
Hän oli saksan- ja ranskan opettaja Kotkassa 1910–1918 ja Helsingissä 1918–1920, Maarianhaminan yhteislyseon lehtori 1920–1924, Helsingin ruotsalaisen tyttölyseon lehtori 1925–1930 ja Ruotsaisen normaalilyseon saksan- ja ranskan yliopettaja 1930–1942. Kouluhallituksen ruotsinkielen osaston kouluneuvos Müller oli 1942–1950.
Müller oli myös Hufvudstadsbladetin ulkomaan osaston aputoimittaja 1918–1920, oppikoulujen uudistamiskomitean jäsen 1944 ja ylioppilastutkintolautakunnan jäsen 1946–1950. Hän julkaisi väitöskirjansa Vornamen als appellative Personenbezeichnungen (1929) lisäksi useita saksankielen oppi- ja lukukirjoja yksin ja yhdessä muiden kanssa.
Usko ja järki

Usko ja järki ovat perinteisesti olleet kaksi merkittävää tiedonlähdettä uskonnollisten uskomusten oikeuttamiseksi. Filosofien ja teologien mielenkiinto on pitkään kohdistunut niiden väliseen suhteeseen: kuinka rationaalisen toimijan tulisi suhtautua väitteisiin, jotka pohjautuvat jompaankumpaan lähteeseen. Osa ajattelijoista on katsonut, että näiden kahden välillä ei voi olla ristiriitaa, kun taas toiset ovat pitäneet mahdollisena, että uskon ja järjen välillä voi syntyä aitoja ristiriitoja.
Usko ymmärretään tavallisesti luottamuksen asenteeksi johonkin väitteeseen, jota järki ei pysty osoittamaan todeksi. Se liittyy usein tahdon valintaan ja sitoutumiseen uskovan osalta. Järki puolestaan viittaa menetelmälliseen tutkimukseen ja pyrkii totuuden tai auktoriteetin löytämiseen loogisin periaattein.
Koko ihmiskunnan historian ajan on pyritty selvittämään, kuinka usko ja järki oikeuttavat uskonnollisia uskomuksia. Uskon katsotaan liittyvän paljolti jumalalliseen ilmoitukseen, kun taas järki pyrkii ymmärtämään maailmaa luonnon ja logiikan periaatteiden kautta. Järki käsitetään tavallisesti älyllisen, esteettisen, moraalisen tai uskonnollisen tutkimuksen periaatteeksi, joka sisältää jonkinlaisen algoritmisen todistuksen ajatuksen. Usko puolestaan ilmenee vakaumuksena, joka ei ainakaan sillä hetkellä ole todistettavissa järjellä ja on siten eräänlainen luottamuksen ja hyväksymisen asenne. Uskon ja järjen suhde on uskonnonfilosofian keskeisiä ongelmia. Swindalin mielestä keskeisin filosofinen kysymys uskon ja järjen suhteessa on sen määrittäminen, miten uskon ja järjen vaikutus vuorovaikuttavat siinä prosessissa, jolla uskonnollista uskoa pidetään oikeana tai perusteltuna. James Swindalin mukaan usko on järjen ohella vakaumusten lähtökohta.
Uskon ja järjen vuorovaikutukseen liittyy 4 keskeistä mallia:
1. Ristiriitamalli: Tässä mallissa uskon ja järjen päämäärät ja menetelmät ovat samanlaisia, ja siksi niiden välille voi syntyä kilpailua ja ristiriitoja. Uskonnolliset fundamentalistit ja tieteelliset naturalistit voivat pitää kiinni tästä mallista ja ratkaista ristiriidat oman lähestymistapansa eduksi.
2. Yhteensopimattomuusmalli: Tämän mallin mukaan usko ja järki toimivat erillään toisistaan. Uskonto keskittyy jumalallisiin totuuksiin, kun taas järki pyrkii totuuteen luonnosta. Tämä malli antaa uskolle transrationaalisen aseman, joka ylittää järjen kyvyt.
3. Heikko yhteensopivuusmalli: Tässä mallissa uskon ja järjen välillä nähdään olevan vuoropuhelun mahdollisuus, mutta kumpikin säilyttää oman erityisen pätevyysalueensa.
4. Vahva yhteensopivuusmalli: Tässä uskon ja järjen välillä katsotaan olevan orgaaninen yhteys, ja niiden välillä nähdään olevan jopa tasa-arvo. Esimerkkinä tästä on luonnollinen teologia, joka pyrkii osoittamaan uskonnolliset väitteet todeksi järjen avulla.
Uskon ja järjen välinen suhde on saanut erilaisia tulkintoja eri filosofisissa ja teologisissa perinteissä ja se on keskeinen osa uskonnonfilosofista keskustelua.
Uskonnon ja tieteen välinen vuorovaikutus

Uskonnon ja tieteen välinen vuorovaikutus on ollut pitkään keskeinen keskustelunaihe, jossa eri näkökulmat vaihtelevat konfliktista harmoniaan. R. I. Damperin akateeminen artikkeli Science and Religion in Conflict käsittelee tätä vuorovaikutusta erityisesti Ian Barbourin tunnetun nelijakoisen typologian kautta.
Uskonnon ja tieteen välinen vuorovaikutus > Konfliktimalli

Yksi perinteinen näkökulma, joka liitetään usein materialistisiin tieteilijöihin, on konfliktimalli. Tämä "konfliktiteesi" korostaa, että tiede ja uskonto edustavat keskenään ristiriitaisia maailmankatsomuksia. Ateistit, kuten Richard Dawkins, Sam Harris ja Daniel Dennett, ovat tukeneet tätä näkemystä esittämällä, että tieteeseen sisältyvä todisteisiin ja logiikkaan perustuva lähestymistapa on pohjimmiltaan ristiriidassa uskonnon kanssa, koska se perustuu uskoon ja jumalalliseen ilmoitukseen.
Uskonnon ja tieteen välinen vuorovaikutus > Riippumattomuusmalli

Barbour esittelee myös "riippumattomuusmallin", jonka mukaan tiede ja uskonto käsittelevät eri kysymyksiä, joten niiden välillä ei voi syntyä ristiriitoja. Tiede vastaa empiirisiin kysymyksiin luonnosta, kun taas uskonto keskittyy hengellisiin ja moraalisiin kysymyksiin. Tämä malli välttää suoran konfliktin korostamalla, että tiede ja uskonto toimivat eri toiminta-alueilla.
Uskonnon ja tieteen välinen vuorovaikutus > Dialogi- ja integraatiomallit

Dialogi- ja integraatiomallien mukaan tiede ja uskonto voivat käydä rakentavaa keskustelua tai jopa yhdistyä kokonaisvaltaiseksi maailmankuvaksi. Teologit, kuten Alvin Plantinga, väittävät, että tiede ja uskonto eivät ole vain yhteensopivia, vaan myös syvällisesti toisiaan täydentäviä. Uskonto tarjoaa tieteelle perustan, joka käsittää metafyysisiä oletuksia maailman järjestäytyneisyydestä ja ihmisen järjen luotettavuudesta.
Apologetiikka

Apologetiikka on kristillisen teologian haara, jonka tehtävänä on puolustaa kristinuskon totuusväitteitä järkiperäisin argumentein ja vastata kriitikoiden esittämiin vastaväitteisiin. Apologetiikan tavoitteena on osoittaa, että kristillinen usko on yhteensopiva järjen, tieteellisen ajattelun ja moraalisten periaatteiden kanssa. Apologetiikka käsittelee esimerkiksi Jumalan olemassaolon, kärsimyksen ongelman sekä Raamatun historiallisen luotettavuuden kysymyksiä.
Uskon ja järjen ristiriitaa korostavat raamatunkohdat

Raamatussa on kohtia, jotka korostavat, ettei usko ole yhteensovitettavissa inhimillisen rationaalisuuden kanssa.
1. Korinttilaiskirje 1:18-21:"Sillä sana rististä on hullutus niille, jotka joutuvat kadotukseen, mutta meille, jotka pelastumme, se on Jumalan voima. Onhan kirjoitettu: 'Minä hävitän viisasten viisauden ja teen tyhjäksi ymmärtäväisten ymmärryksen.' Missä on viisas? Missä on lainoppinut? Missä on tämän maailmanajan älyniekka? Eikö Jumala ole tehnyt maailman viisautta hulluudeksi? Sillä kun maailmassa oli Jumalan viisauden mukaan, niin ettei se omalla viisaudellaan oppinut tuntemaan Jumalaa, niin Jumala näki hyväksi saarnan hulluuden kautta pelastaa ne, jotka uskovat."
1. Korinttilaiskirje 2:14:"Mutta luonnollinen ihminen ei ota vastaan sitä, mikä Jumalan Hengen on, sillä se on hänelle hullutusta, eikä hän voi sitä ymmärtää, koska se on tutkisteltava hengellisesti."
Jesaja 55:8-9:"Sillä minun ajatukseni eivät ole teidän ajatuksianne, eivätkä teidän tienne ole minun teitäni, sanoo Herra. Vaan niin paljon korkeammat kuin taivaat ovat maata korkeammalla, ovat minun tieni teidän teitänne korkeammat ja minun ajatukseni teidän ajatuksianne korkeammat."
Heprealaiskirje 11:1, 3:"Mutta usko on luja luottamus siihen, mitä toivotaan, ojentautuminen sen mukaan, mikä ei näy. Uskon kautta me ymmärrämme, että maailmat on rakennettu Jumalan sanalla, niin että se, mikä nähdään, ei ole syntynyt näkyväisestä."
Sananlaskut 3:5-6:"Turvaa Herraan kaikesta sydämestäsi äläkä nojaudu omaan ymmärrykseesi. Tunnusta hänet kaikilla teilläsi, niin hän sinun polkusi tasoittaa."
1. Korinttilaiskirje 3:18-19:"Älköön kukaan pettäkö itseään. Jos joku teistä luulee olevansa viisas tässä maailmassa, tulkoon hän tyhmäksi, että hänestä tulisi viisas. Sillä tämän maailman viisaus on hullutusta Jumalan silmissä."
Roomalaiskirje 1:21-22:"Koska he, vaikka tunsivat Jumalan, eivät häntä Jumalana kunnioittaneet eivätkä kiittäneet, vaan kävivät ajatuksissaan turhanpäiväisiksi, ja heidän ymmärtämätön sydämensä pimeni. Kehuessaan viisaita olevansa he ovat tyhmiksi tulleet." Korinttilaiskirje 5:7:"Sillä me vaellamme uskossa emmekä näkemisessä."
Johannes 20:29:"Jeesus sanoi hänelle: 'Sinä uskot, koska sait nähdä minut. Autuaita ne, jotka uskovat, vaikka eivät näe.'"
1. Korinttilaiskirje 1:27-29:"Vaan Jumala on valinnut sen, mikä maailmassa on hullua, saattaakseen viisaat häpeään, ja Jumala on valinnut sen, mikä maailmassa on heikkoa, saattaakseen sen, mikä väkevää on, häpeään, ja Jumala on valinnut sen, mikä maailmassa on halpaa ja halveksittua, sen, mikä ei mitään ole, tehdäksensä mitättömäksi sen, mikä jotakin on, ettei mikään liha voisi kerskata Jumalan edessä."
Katolinen teologia ja dialektiikka: Tasapainottelua uskon ja järjen välillä

Katolisen teologian perinteeseen on keskiajalta lähtien kuulunut vahva väittelytaito, joka on edistänyt loogista ja ristiriidatonta ajattelua. Tämä dialektinen lähestymistapa on kehittänyt kykyä käsitellä monimutkaisia teologisia kysymyksiä rationaalisesti ja järjestelmällisesti. Samalla katolinen teologia on kuitenkin pyrkinyt löytämään tapoja yhdistää keskenään vaikeasti sovitettavia aineksia, kuten uskoa ja järkeä, sekä uskontoa ja tiedettä. Tämä tasapainoilu on ollut pitkäaikainen ponnistus sen varmistamiseksi, että nämä toisinaan ristiriitaiset elementit voivat elää rinnakkain yhteisessä järjestelmässä.
Todisteiden merkitys uskon kannalta

James Swindalin mukaan uskonnollinen usko voi ottaa huomioon todisteita tai jättää ne huomiotta. Näistä jälkimmäinen pitää uskoa vain henkilön tahdon alaisena asiana kun taas ensimmäinen pyrkii sovittamaan uskon yhteen todisteiden, kuten muiden uskovien todistusten ja teosten, kanssa. Hänen mukaansa on myös mahdollista, että henkilöllä on uskonnollinen vakaumus, joka perustuu vain joko järkeen tai uskoon ja lisäksi on mahdollista, että henkilö ei usko jumalaan, mutta kokee silti uskonnon harjoittamisen lohduttavana.