stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hollola
Maantiede > Luonto

Etelä-Suomen korkein paikka Tiirismaa sijaitsee Hollolassa Salpakankaan kuntakeskuksen pohjoispuolella. Tiirismaalla sijaitsee Digitan radio- ja televisiolähetysasema ja Messilän kartanoon liittyvä laskettelukeskus.lähde?
Tiirismaan eteläpuolella Tiilikankaalla on vähäravinteinen, kirkasvetinen ja sukelluskohteeksikin sopiva Iso-Tiilijärvi, jossa näkyvyys on jopa 5—10 metriä pohjaan. Iso-Tiilijärvellä on uimaranta. Heinsuon urheilukeskukselta pääsee Tiirismaalle Iso-Tiilijärven itäpuolitse käyttämällä Soisalmen suolle rakennettuja pitkospuita.lähde?
Kaikkiaan Hollolan kunnan alueella on kokonaan tai osittain 44 järveä, joista suurimmat ovat Vesijärvi, Pääjärvi ja Kivijärvi.
Kiikunlähde sijaitsee Hollolan kirkosta luoteeseen Uskilan kylässä. Kiikunlähteellä on kuvattu osa luontoelokuvasta Järven tarina. Kiikunlähde on juomakelpoinen ja se toimii pintavedenottamona kotitalouksille.
Valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin kuuluu Kastarin-Hatsinan-Kutajoen maisema-alue. Perinnemaisemiin kuuluvat Heinlammin kalliokedot ja Huhdanjoen Tervalan niitty. Hollolan Natura 2000 -luonnonsuojelualueet ovat Kivijärvi, Kotajärvi, Kutajärven alue, Pähkinäkukkula, Riihikallio-Pilkanmäki ja Tiirismaa.
Maantiede > Asutus

Hollola on Lahden länsipuolella sijaitseva kehyskunta. Vapaa-ajan asuntoja siellä oli 1 527 vuoden 2013 lopussa.
Hollolan kunnan keskellä sijaitseva Lahden kaupunki ja Vesijärvi jakavat kunnan järven länsipuolella sijaitsevaksi Maakansaksi ja itäpuolella sijaitsevaksi Vesikansaksi. Maakansa muodostaa pääosan kunnan pinta-alasta. Vesikansan muodostavat pohjoisesta Asikkalan rajalta etelään päin Lahden rajalle lueteltuina Paimela, Kalliola ja Kukkila. Vesikansalla on Hollolan kunnanvaltuustossa erillinen Vesikansa-lautakunta, joka käsittelee alueen asioita. Lahden perustamisen jälkeen Hollola on luovuttanut sille alueita neljä kertaa.
Kunta on ostanut maata tonttivarannon ylläpitämiseksi voidakseen tarjota omakotitontteja.
Maantiede > Asutus > Salpakangas

Yli puolet Hollolan asukkaista asuu kuntakeskuksessa Salpakankaalla ja runsas kymmenesosa Kukkilan ja Kalliolan kylissä.
Hollolan kunnan hallinto siirtyi jatkosodan aikana Hollolan kunnantuvalta Lahden kaupungin keskustaan ja siirtyi myöhemmin Salpakankaalle. Kunnan kasvu 1960-luvulla perustui lähinnä elinkeinopolitiikkaan ja tarkkaan talouteen. Se mahdollisti Lahtea matalammat kunnallisverot ja houkutteli Salpakankaalle yrityksiä ja asukkaita.
Salpakankaan keskustaan tuli suuria muutoksia, kun Osuuskauppa Hämeenmaa rakennutti alueelle Prisma-marketin joka valmistui vuonna 2017. . Salpakankaalle on rakennettu Huili-niminen kerrostalo vanhusten omarahoitteiseksi palvelutaloksi. Toinen varttuneelle väestölle tarkoitettu talo on Huilahdus. Toinen Huilahduksen kaltainen talo valmistui vuonna 2011 Hollolan torin lähelle. Salpakankaan terveysasema päättää toimintansa ja puretaan. Sen länsipuoliselle tontille rakennetaan 2019–2020 laaja hyvinvointikeskus.lähde?
Historia

Päijänteen rannoilla on ollut asutusta järvien kalaisuuden vuoksi jo kivikaudella. Hollolan merkittävin vasarakirveskulttuurin aikainen asuinpaikka sijaitsee Okeroisissa. Viikinkiajalla Hollolasta kehittyi tärkeä keskus, jonka tiheimmin asuttua aluetta lienee ollut Vainion seutu. Turkumäkeä on arveltu tärkeäksi kauppapaikaksi, ja sen lounaispuolella on Kirkailanmäen kalmisto.
Ruotsin Hämeeseen tekemän ristiretken ja katolisen kirkon vallan vakiintumisen jälkeen Päijät-Hämeestä tuli Ruotsin valtakunnan rajaseutua. Suomesta on löydetty 13 muinaislinnoituksen ketju, joista Kapatuosian linnavuori on tarkimmin tutkittu. Kapatuosian muinaislinnoituksen lisäksi Hollolassa ollut Hankaan ja Laitialan Kiiluanmäen linnoitukset. Niiden varsinaista käyttötarkoitusta ei tarkkaan tiedetä, mutta niiden epäillään olleen osa puolustusketjua, tulitiedotusketjua tai paikallisen väestön pakopaikkoja.
Keskiajalla Hollola kuului Hämeen linnalääniin. Kruununhallintoa varten perustettiin Hollolan, Asikkalan ja Tennilän hallintopitäjät, joiden jälkeen perustettiin vielä Uudenkylän hallintopitäjä. Hollolan hallintopitäjä oli jakautunut Artjärven, Etolan, Okeroisten ja Uskilan neljänneskuntiin.
Hollolan kirkkopitäjä on 1200-luvulta peräisin oleva seudun emäpitäjä. Hollola on varhaiskeskiajalla ollut koko nykyistä Päijät-Hämettä laajempi. Suur-Hollolan pohjoiset alueet erotettiin Sysmän emäpitäjäksi 1442 (josta edelleen erotettu lähes koko Keski-Suomen sisältänyt suur-Rautalampi 1561) ja itäiset alueet Iitin emäpitäjäksi 1539, joita uuden ajan kuluessa edelleen jaettiin pienempiin osiin. Orimattila itsenäistyi 1636. 1800-luvulla Hollolasta lohkottiin vielä Heinola (1839), Asikkala (1848), Kärkölä (1867) ja entinen Nastola (1869).
Hollolan Lahden kylän kehitys kauppalaksi ja lopulta kaupungiksi alkoi, kun Riihimäki–Lahti-rata ja siihen kuuluva Vesijärven rautatieasema rakennettiin Päijänteen eteläosan Vesijärven rantaan. Lahdesta muodostui Vesijärven sataman vesiliikenteen, rautatieliikenteen ja maantieliikenteen solmukohta. Lahti erotettiin Hollolasta kaupungiksi 16. marraskuuta 1905.
Maatalousvaltainen Hollola alkoi teollistua 1960-luvun lopulla, kun Ala-Okeroisten kylään Tampereen–Lahden-valtatien varteen kaavoitettiin Salpakankaan taajama, josta tuli Hollolan uusi kuntakeskus. Hollola on viime vuosikymmeninä ollut asukasluvultaan Päijät-Hämeen nopeimmin kasvanut kunta.
Päijät-Hämeessä on käyty useita kuntaliitoskeskusteluja ja tehty niihin liittyviä selvityksiä. Niihin kuuluvat Vellamoksi kutsuttu Uusi Kunta -hanke ja kuuden kunnan, Hollolan, Hämeenkosken, Iitin, Kärkölän, Lahden ja Nastolan yhdistymishanke, jonka Hollolan kunnanvaltuusto ja Iitin kunnanvaltuusto hylkäsivät. Hämeenkoski liitettiin Hollolaan vuoden 2016 alussa.
Kunnallishallinto

Hollolan kunnanvaltuustossa on 43 valtuutettua, ja siihen kuuluu seitsemän valtuustoryhmää. Oma valtuustoryhmä on kokoomuksella, SDP:llä, keskustalla, kristillisdemokraateilla, Perussuomalaisilla, Vasemmistoliitolla ja vihreillä. Perussuomalaisten valtuustoryhmä muodostui vuoden 2008 kunnallisvaaleissa. Kaudella 2021–2025 suurin valtuustoryhmä on kokoomus, jonka hallussa on 11 paikkaa.
Kunnanvaltuusto päätti vuonna 2008 perustaa lähineuvostot kylittäin. Lähineuvostojen piirirajat noudattavat peruskoulun ensimmäisten luokkien oppilaaksiottoalueiden rajoja ja niitä on viisi kappaletta. Neuvostot on muodostettu eteläisen, Keski-Hollolan, kuntakeskuksen, kirkonseudun ja Vesikansan lähipalvelualueille.
Talous

Vuoden 2011 lopussa Hollolan työpaikoista 4,7 prosenttia oli alkutuotannossa, 31,2 prosenttia jalostuksessa ja 61,9 prosenttia palveluissa. Peltohehtaarien mukaan laskettuna Suomen neljänneksi suurin maatila on Hollolassa (vuonna 2013).
Vuonna 2015 Hollolan suurimmat yhteisöveron maksajat olivat karjan tuottavuuteen tähtäävä palveluosuuskunta Faba, paperikonealalla toimiva Bellmer Vaahto Paper Machinery Oy ja Etteplan Design Center Oy.
Hollolan suurimmat työnantajat vuonna 2007 olivat:
Makron, 170 työntekijää
Vaahto, 119 työntekijää
Andritz, 113 työntekijää
Ramboll Finland
Sandvik Materials Handling – Roxon Oy, 110 työntekijää
Muovijaloste, 38 työntekijää
Porkka Finland (Huurre Group), 81 työntekijää
Rakennusbetoni- ja Elementti Oy, 77 työntekijää
Etteplan, 73 työntekijää
SEW-Eurodrive, 64 työntekijää
Suomen Kotikylmiö, 60 työntekijää
Solmaster, 55 työntekijää
Naisten Pukutehdas, 48 työntekijää
Trelmec, 45 työntekijä
Eimon toimintaa jatkanut Hollolan suurin yksityinen työantaja Foxconn lopetti toimintansa Hollolassa vuonna 2006.
Suomen Keksijäin Keskusliitto KEKE, Kuntaliitto ja Suomen Yrittäjät valitsivat Hollolan Suomen luovimmaksi kunnaksi vuonna 2004 muun muassa Hollolassa haettujen patenttien määrien perusteella. Elinkeinojen kehittämisessä Hollola tukeutuu Lahden Seudun Kehitys Ladeciin. Hollolan elinkeinoelämän voimakas laajeneminen alkoi 1960-luvun lopulla, kun Hollolan itärajalle lähelle Lahtea kaavoitettiin Salpakankaan teollisuusalue. Sen lisäksi Hollolassa on Kukonkoivun teollisuusalue.
Väestö

Vuonna 1956 Hollolassa oli 9 316 asukasta. Tämän jälkeen asukasluku kasvoi seuraavasti:lähde?
1962: 9 571
1963: 9 650
1964: 9 674
1965: 9 711
1966: 9 826
1967: 9 971
1968: 10 629
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Hollolan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 18 733 | 18 733 |
| 1985 | 1985 |    | 20 712 | 20 712 |
| 1990 | 1990 |    | 22 236 | 22 236 |
| 1995 | 1995 |    | 22 629 | 22 629 |
| 2000 | 2000 |    | 22 592 | 22 592 |
| 2005 | 2005 |    | 23 390 | 23 390 |
| 2010 | 2010 |    | 24 106 | 24 106 |
| 2015 | 2015 |    | 23 915 | 23 915 |
| 2020 | 2020 |    | 23 428 | 23 428 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2018 lopussa Hollolassa oli 23 602 asukasta, joista 18 481 asui taajamissa, 4 818 haja-asutusalueilla ja 303:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hollolan taajama-aste on 79,3 %. Hollolan taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2018) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lahden keskustaajama* | 15 130 |
| 2 | Hämeenkoski | 1 042 |
| 3 | Hollolan kirkonkylä | 729 |
| 4 | Nostava | 569 |
| 5 | Herrala | 487 |
| 6 | Pyhäniemi | 317 |
| 7 | Heinlammi* | 207 |
Hollolan keskuspaikka Salpakangas ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se sekä Vesikansa ovat osa Lahden keskustaajamaa, joka ulottuu pääosin Lahden kaupungin alueelle. Myös Heinlammin taajama ulottuu pieniltä osin Lahden alueelle.
Väestö > Väestötilastoinnin aluejako

Hollolan väestötilastoinnin mukaiset alueet ovat:
Herrala
Kirkonkylä
Kukkila-Kalliola (Vesikansassa)
Paimela (Vesikansassa)
Pyhäniemi
Miekkiö
Nostava
Salpakangas (kuntakeskus)
Sairakkala
Vainio-Korpikylä
Hämeenkoski
Tennilä
Hollolan väestö on kasvanut eniten Kukkila-Kalliolan tilastoalueella ja Länsi-Hollolassa Sairakkalan tilastoalueella.
Palvelut > Sivistystoimi

Hollolan sivistystoimesta päättää Hollolan kunnanvaltuuston sivistyslautakunta. Lautakuntaan liittyvät toimintakokonaisuuksina päivähoito ja varhaiskasvatus lähipalvelualueineen, perusopetus, perusopetus lähipalvelualueineen, vapaa-ajantoimi, kirjastoineen, kulttuureineen ja nuorisotoimineen.
Palvelut > Oppilaitokset

Hollolan kunnan sivistystoimeen on liitetty sen naapurikunnan Kärkölän sivistystoimi. Hollolan ja Kärkölän peruskoulut toimivat yhteisen lautakunnan alaisuudessa.
Hollolassa on Hämeenkosken kuntaliitoksen jälkeen 11 peruskoulua, jotka ovat:
Herralan koulu
Hälvälän koulu
Hämeenkosken koulu
Kalliolan koulu
Kankaan koulu
Nostavan koulu
Paimelan koulu
Pyhäniemen koulu
Salpakankaan yhtenäiskoulu
Tiilikankaan koulu
Hollolan yläaste, peruskoulun luokat 7–9
Kouluverkosto kuuluu hallinnollisesti Hollolan kunnan sivistystoimelle.
Toisen asteen koulutusta Hollolassa järjesti Hollolan lukio, jonka toiminta lakkasi vuonna 2014 sekä Koulutuskeskus Salpaus, joka luopui toimitiloistaan Hollolan Kukonkoivussa 2013. Hollolasta tuli Suomen suurin vailla lukiota oleva kunta.
Kulttuuri

Hollolan valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt ovat Hollolan kirkonkylän kulttuurimaisema (kirkko ja pitäjän historiallinen keskus), Voistion kulttuurimaisema sekä Vesalan, Nokkolan, Untilan ja Utulan kylien viljelymaisema.
Hollolasta on peräisin Hollolan näkkileipä, jota kutsutaan myös pitoleiväksi. Hollolan muiksi pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunatuuvinki eli imelletty perunalaatikko, suolattu Paimelan lahna ja omenapepu.
Hollolan kunnankirjaston pääkirjastolle valmistui uusi kirjastorakennus vuonna 2004. Pääkirjaston ohella kuntalaisia palvelevat Kalliolan lähikirjasto, Hämeenkosken kirjasto ja Hollolan kirjastoauto.
Hollolan keskiaikaseura Medium Aevum Hollolense järjestää kahden vuoden välein keskiaikatapahtuma. Hollolassa pidetään Martta ja Hollo -festivaali.lähde?
Hollolassa on puulajipuisto, Hannun muistometsä, Kukkilassa. Uskonnollinen Hiljaisuuden huone on muurattu peruskiveltään 2003. Sen vihki käyttöön Jukka Kuoppamäki.lähde?
Kulttuuri > Murre

Hollolan alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Hollolan murre muodostaa alaryhmän yhdessä Padasjoen, Lammin, Hämeenkosken, Kärkölän, Asikkalan, Heinolan, Nastolan ja Hollolan kanssa. Toisinaan myös Orimattilan katsotaan kuuluvan samaan murreryhmään.
Kulttuuri > Tapahtumat

Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Hollolassa vuosina 1974 sekä 1984.
Kulttuuri > Hollola kirjallisuudessa

Hollolan Hämeenkoski ja Hyväneulan kylä ovat vahvasti esillä Isaksson-sarjan viidennessä dekkarissa Sieluttomat, jonka on kirjoittanut Seutuneloset-lehtiryhmää edeltäneen Seutuviikon entinen päätoimittaja Markus Ahonen.lähde?
Seurakunta

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hollolassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Hollolan seurakunta
Hämeenkosken kappeliseurakunta
Hollolan seurakunta kuuluu Mikkelin hiippakuntaan. Seurakunta toimii vuoden 2017 alusta Hollolan lisäksi Kuhmoisten, Kärkölän ja Padasjoen kuntien alueella. Hollolan merkittävin historiallinen nähtävyys on Hollolan keskiaikainen kivikirkko, jossa on 550 istumapaikkaa. Kirkko kuuluu kolmanteen suomalaiseen kivikirkkosukupolveen, joka rakennettiin noin vuosien 1480–1560 välisenä aikana. Se valmistui nykyiseen muotoonsa vuosien 1495–1510 välisenä aikana: sakaristo vuonna 1495, kirkkosali vuonna 1500 ja asehuone vuoden 1505 jälkeen. Kivikirkko on kuuluisa hyvin säilyneistä puuveistoksistaan. Kattoon iskeneen salaman vuoksi kirkon puiset kattorakennelmat paloivat vuonna 1642. Kirkko peruskorjattiin vuosina 1934–1935.lähde?
Kirkon eteläpuolella on keltainen Carl Ludvig Engelin suunnittelema empiretyylinen, vuosina 1829–1831 rakennettu kellotapuli.lähde?
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hollolan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Hollolassa toimii Hollolan helluntaiseurakunta
Hollola kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen ollen osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.
Seurakunta > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Hollolan kunnan nykyisellä alueella.
Hämeenkosken seurakunta (liitetty Hollolan seurakuntaan 2007)
Lahden ortodoksinen seurakunta (liitetty Helsingin ortodoksiseen seurakuntaan 2021)
Muita nähtävyyksiä

Kapatuosian linnavuori sijaitsee Hollolan kirkon pohjoispuolella. Se ajoittuu rautakauteen, keskiaikaan tai molempiin ajanjaksoihin. Linnavuorella on kesäisin avoinna oleva näkötorni, jota käytetään myös lintujen tarkkailuun.
Hollolan kotiseutumuseota ylläpitää Hollolan kotiseutuyhdistys. Museo sijaitsee kirkon läheisyydessä kaksikerroksisessa makasiinirakennuksessa. Ensimmäiseen kerrokseen on sijoitettu sota-ajasta kertovaa näyttely..lähde?
Toinen kotiseutuyhdistyksen ylläpitämä kohde kirkonkylässä on Hentilän talomuseo, johon on koottu alueen vanhoja rakennuksia ja suuri talo Asikkalasta.
Arkkitehti Vilho Penttilä suunnitteli vuonna 1902 valmistuneen Hollolan kunnantuvan. Se on Suomen ensimmäinen arkkitehdin suunnittelema puinen kunnantalo. Vastapäätä Hollolan kirkkoa sijaitsevassa kunnantuvassa toimii kahvila.lähde?
Yhdystien 3161 itäpuolella Puolustusvoimien alueella on Hälvälän ampumarata ja harjoitusalue .
Virkistys > Retkeily

Hollolan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Hollolan alueen kohteita ovat muun muassa Kapatuosian linnavuori, Kutajärven lintutornit sekä Hanneksen muistometsä. Hollolan alueen luontoreittejä ovat muun muassa Salpausselän ladut, Hämeenkosken metsäpolku, Hollolan kultturitie, Kutajärven luontopolku, Tiilijärvien ulkoilureitit, Tiirismaan polut, Pähkinälehtojen kierros, Televisiomaston kierros, Pirunpesän kierros sekä Suokierros.
Ystävyyskunnat

Arbogan kunta (Ruotsi)
Nordkapp (Norja)
Ebeltoft (Tanska)
Kuuluisia hollolalaisia

Aarne Alestalo, yritysjohtaja, kauppaneuvos
Ville Haapasalo, näyttelijä ja televisiojuontaja
Lauri Iisakkila, yritysjohtaja, kauppaneuvos
Olli Ilola, virkamies, lähetystöneuvos
Vilma Jää, kansanmuusikko, oopperalaulaja
Arttu Lindeman, rap-artisti ja videobloggaaja
Veikko Linkoneva (1930–2020), yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Toni Piispanen, pyörätuolikelaaja
Mika Pohjonen, oopperalaulaja
Knut Polón, pankinjohtaja
Väinö Pätiälä (1884–1957), Laitialan kartanon omistaja, maanviljelysneuvos
Aino-Kaisa Saarinen, maastohiihtäjä
Eppu Salminen, näyttelijä ja juontaja
Krisse Salminen, näyttelijä ja stand up -koomikko
Jukka-Pekka Saraste, kapellimestari
Petri Saraste, toimittaja
Jouko Siikaniemi, kansanedustaja
Väinö Siikaniemi, keihäänheittäjä
Laura Voutilainen, laulaja ja näyttelijä
Kuuluisia hollolalaisia > Kansanedustajat > Kansanedustajat 2019–2023

Jari Ronkainen 2015–
Kuuluisia hollolalaisia > Kansanedustajat > Aikaisemmat kansanedustajat

Anne Louhelainen 2011–2019
Juha Rehula 1996–2019
Timo Seppälä 1999–2007
Jouko Siikaniemi 1970–1975
Kyösti Toivonen 1991–1995, myös Euroopan parlamentin jäsen
Kuuluisia hollolalaisia > Euroopan parlamentin jäsenet

Kyösti Toivonen
Kirjallisuutta

Kuusi, Sakari: Hollolan pitäjän historia I–II.  (Toinen, korjattu ja yhdistetty painos. Ensimmäisen ja toisen osan sivunumeroinnit ovat erilliset)  Hollola:  Hollolan kunta (1. p. WSOY), 1980 (alk. 1935-1937).  ISBN 951-99285-7-X
Heikkinen, Antero: Hollolan historia III, 1860-luvulta toiseen maailmansotaan, 1975. ISBN 951-9906193.
Peltola, Jarmo: Hollolan historia IV : Monikasvoinen Hollola : maalaiskylistä jälkiteolliseen yhteiskuntaan 1939–2010. Hollolan kunta, 2013. ISBN 978-951-96260-9-3.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hollola Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Hollola on Wikiaineistossa
Hollolan kunnan kotisivut
Hollolan seurakunnan kotisivut
Hollolan karttapalvelu
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta  Hankaa  Hedelmätarha  Heinlammi  Herrala  Hälvälä  Kalliola  Kirkonkylä  Kukkila  Kukonkoivu  Laitiala  Länsi-Hollola  Messilä  Miekkiö  Noitala  Okeroinen  Paimela  Pyhäniemi  Sairakkala  Salpakangas  Sarva  Tennilä  Tiirismaa  Uskila  |Vaania  Vanhatalo  Vesala  Vesikansa 
Luonto:  Hahmajärvi  Hammonjoki  Iso-Tiilijärvi  Keski-Tiilijärvi  Kiikunlähde  Kintterönsuon aarnimetsä  Kivijärvi  Kotajärvi  Kutajärvi  Kutajärven alue  Laasonpohja  Pirunpesä  Pähkinäkukkula  Riihikallio-Pilkanmäki  Sairakkalanjärvi  Tiirismaan luonnonsuojelualue  Työtjärvi  Vesijärvi  Vähä-Tiilijärvi 
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo  Hiljaisuuden huone  Hollo ja Martta  Hollolan Hirvi  Hollolan keskiaikainen kivikirkko  Hollolan keskiaikatapahtuma  Hollolan kotiseutumuseo  Hollolan kunnantupa  Hälvälän ampumarata  Kapatuosia  Laitialan kartano  Linnamäki  Messilän kartano  Pyhäniemen kartano 
Liikenne:  Herralan rautatieasema  Hollolan lentokenttä  valtatie 12  kantatie 54  seututie 296  yhdystie 2955  yhdystie 2956  yhdystie 3173  Launeen tie 
Muuta:  Camping Messilä  Hollolan kunnanvaltuusto  Hollolan lukio  Hollolan seurakunta  Hollolan Sanomat  Hollolan Seutu  Hollolan vaakuna 
| n k Päijät-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Asikkala  Hartola  Heinola  Hollola  Iitti  Kärkölä  Lahti  Orimattila  Padasjoki  Sysmä 
Entiset kunnat:  Artjärvi  Heinolan maalaiskunta  Hämeenkoski  Nastola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Hollolan kivikirkko on noin vuodelta 1510.
Hollolan kellotapuli on vuodelta 1831.
Hollolan kunnantupa vuodelta 1902.
Gunnar Häggblom

Gunnar Bertel Häggblom (31. toukokuuta 1917 Saltvik – 18. huhtikuuta 2010 Saltvik) oli suomalainen Ahvenanmaalla vaikuttanut ylikonstaapeli, maakuntapoliitikko ja kansanedustaja.
Häggblomin vanhemmat olivat maanviljelijä Konrad Severus Häggblom ja Aina Vilhelmina Isaksson. Hän kävi kansakoulun ja 1936 maamieskoulun sekä suoritti 1949 ylikonstaapelikurssin. Häggblom oli nuorena merillä ja oli sitten pari vuotta linja-autonkuljettajana. Hän toimi nuorempana poliisikonstaapelina Maarianhaminassa 1938–1939 ja Sundin nimismiespiirissä 1939–1942. Häggblom oli sitten vanhempana poliisikonstaapelina 1942–1949, ylikonstaapelina Saltvikissa 1949–1977 sekä Sundin piirin vt. nimismiehenä 1971–1972.
Häggblom oli Ruotsalaisen eduskuntaryhmän kansanedustajana 1976–1983 edustaen Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan kesken edustajakautensa kuolleen Evald Häggblomin tilalle. Gunnar Häggblom oli Ahvenanmaan maakuntapäivien jäsenenä 1955–1979 ja toimi maakuntapäivien varapuhemiehenä. Hän oli Ahvenanmaan maakuntahallituksen ja Åländsk samlingin keskushallituksen jäsenenä. Kunnallispolitiikassa Häggblom oli Saltvikin kunnanvaltuuston jäsenenä 1942–1987 ja toimi myös Saltvikin kunnanhallituksen ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Häggblom oli lisäksi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1978 presidentinvaaleissa.
Kirjallisuutta

Hasse Svensson : En åländsk krönika – Gunnar Häggblom minns. 2004 ISBN 9789529177622
Pitkäsalmi

Maisema Pitkäsalmelta Hirvensalonsillalta nähtynä.
Pitkäsalmi on Saaristomeressä Turun ja Kaarinan edustalla oleva salmi, joka erottaa Hirvensalon saaren manner-Turusta. Pitkäsalmi on noin viisi kilometriä pitkä ja leveimmästä kohdastaan yli kilometrin leveä.
Muutoin kuin vesitse Pitkäsalmen ylitse pääsee ainoastaan Hirvensalonsiltaa, joka valmistui vuonna 1993. Ensimmäinen silta rakennettiin vuonna 1949 ja sitä ennen salmen saattoi ylittää lossilla tai venekyydillä. Nykyinen silta yhdistää Pihlajaniemen ja Moikoisten kaupunginosan.
Ispoisten uimarannalla on suosittu avantouintipaikka.
Pitkäsalmen rannoilla sijaitsevat muiden muassa Uittamon lava sekä Katariinanlaakson ja Rauvolanlahden luonnonsuojelualueet. Pitkäsalmen varrella on useita pienempiä venesatamia sekä 250-paikkainen Uittamon pienvenesatama. Uittamon soutu- ja melontakeskus on myös Pitkäsalmessa. Turun puolella on Ispoisten uimaranta ja Hirvensalon puolella Sorttamäen ja Moikoisten uimarannat.
Kalalajisto koostuu alueelle tyypillisistä merikaloista sekä särkikaloista. Poikasnuottausten perusteella Pitkäsalmi on tärkeä lisääntymis- ja poikastuotantoalue kuoreelle, silakalle, salakalle, kuhalle ja ahvenelle. Runsaimmin tavattuja lajeja ovat kuha, pasuri, ahven, kiiski ja salakka. Alue on rehevää ja suosii siksi särkikaloja.
Allan Pinkerton

Allan Pinkerton. Harper's Weekly -lehden piirros vuodelta 1884.
Allan Pinkerton (21. heinäkuuta 1819 – 1. heinäkuuta 1884) perusti Yhdysvaltain ensimmäisen ja tunnetuimman etsivätoimiston, Pinkertonin etsivätoimiston.
Pinkerton oli syntyjään skotti, mutta muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1842. Hän perusti Pinkertonin etsivätoimiston Chicagossa vuonna 1850. Toimisto saavutti kuuluisuutta ottamalla kiinni lukuisia junaryöstäjiä. Yhdysvaltain sisällissodan aikana Pinkerton toimi pohjoisvaltioiden tiedustelun päällikkönä ja kehitti lukuisia, yhä käytössä olevia tiedonhankintamenetelmiä. Pinkerton kuoli Chicagossa vuonna 1884.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef