stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mud (yhtye)
Diskografia > Singlet

Flower Power / You’re My Mother (1967)
Up the Airy Mountain / Latter Days (1968)
Shangri-La / House on the Hill (1969)
Jumping Jehosaphat / Won’t Let Go (1970)
Crazy / Do You Love Me (1973)
Hypnosis / Last Tango in London (1973)
Dyna-Mite / Do It All Over Again (1973)
Tiger Feet / Mr Bagatelle (1974)
The Cat Crept In / Morning (1974)
In the Mood / Watching the Clock (salanimellä DUM, 1974)
Rocket / The Ladies (1974)
Lonely This Christmas / I Can’t Stand It (1974)
Secrets That You Keep / Still Watching the Clock (1975)
Oh Boy / Watching the Clock (1975)
Moonshine Sally / Bye Bye Johnny (1975)
One Night / Shake Rattle and Roll, See You Later Alligator (1975)
L’L’Lucy / My Love Is Your Love (1975)
Show Me You’re a Woman / Don’t You Know (1975)
Shake It Down / Laugh, Live, Love (1976)
Nite on the Tiles / Time and Again (1976)
Lean On Me / Grecian Lament (1976)
MUD Giants EP (”Tiger Feet”, ”Oh Boy”, ”Dyna-Mite”) (1977)
Slow Talking Boy / Let Me Out (1977)
Just Try (a Little Tenderness) / Gives You the Good Times Now (live) (1977)
Beating Round the Bush / Under the Moon of Love (1977)
Cut Across Shorty / We’ve Gotta Know (1978)
Drift Away / Let Me Get (Close to You) (1978)
Why Do Fools Fall in Love, Book of Love / Run, Don’t Walk (1978)
Drop Everything and Run / Taking the Easy Way Out (1979)
You’ll Like It / Can’t Stop (1979)
Rico / Make a Buck (julkaistu nimellä Ring, 1980)
Suomenkielisiä versioita Mudin kappaleista

"Suomipopin historian härskeimmäksi ja tunnetuimmaksi plagiaatiksi" on sanottu Popeda-yhtyeen Kuuma kesä -kappaletta, jonka osat ovat Rumba-lehden toimittajan mukaan peräisin Mudin Hair of the Dog -kappaleesta vuodelta 1975.
Suomennettuja Mudin kappaleita ovat:
”Crazy”, sävel ja sanat: Michael Chapman & Nicholas Chinn
”Jestas sentään”, Markku Aro (1973)
"Jestas sentään", Yö (1989)
”Topless”, Matti Nykänen (1992)
"Jestas sentään", Bat & Ryyd (1998)
”Dyna-Mite”, sävel ja sanat: Michael Chapman & Nicholas Chinn
”Dynamiitti”, Marjo-Riitta ja Savannah (1974)
"Dynamiitti", Kosmos (1974)
”Tiger Feet”, sävel ja sanat: Michael Chapman & Nicholas Chinn
”Saat mun rokkaamaan”, Marjo-Riitta ja Savannah (1974)
”Sain tiikerin”, Kepa Salmirinne (1993)
Mud Alankomaiden televisiossa helmikuussa 1974. Vasemmalta Dave Mount, Ray Stiles, Les Gray ja Rob Davis.
Peter D. Mitchell

| Peter D>  Mitchell |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. syyskuuta 1920 Mitcham, Iso-Britannia
Kuollut: 10. huhtikuuta 1992 (71 vuotta) Bodmin, Iso-Britannia
Kansalaisuus:   Brittiläinen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Jesus College (Cambridge) Edinburghin yliopisto
Tutkimusalue:  Biokemia
Tunnetut työt:  ATP-syntaasin mekanismin selvittäminen
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto (1978)
 Nimikirjoitus
Peter Dennis Mitchell (29. syyskuuta 1920 − 10. huhtikuuta 1992 Bodmin) oli brittiläinen biokemisti. Hän sai vuonna 1978 Nobelin kemianpalkinnon kehittämästään kemiosmoottisesta teoriasta, joka selvensi ATP:n synteesin periaatetta oksidatiivisessa fosforylaatiossa.
Mitchell opiskeli Cambridgen yliopistossa biokemiaa ja sai sieltä tutkijan paikan vuonna 1942. Mitchell sai tohtorin arvon vuonna 1951 penisilliinin vaikutusmekanismien tutkimisesta. Vuonna 1955 Michael Swann kutsui Mitchellin Edinburghin yliopistoon. Siellä hän toimi opettajana ja vuodesta 1962 apulaisprofessorina, mutta hän joutui jäämään eläkkeelle jo vuonna 1963 huonon terveytensä takia.
Vuonna 1965 Mitchell valvoi Glynn House nimellä tunnetun kartanon korjaustöitä Bodminissa. Suurin osa talosta muutettiin tutkimuslaboratorioksi. Yhdessä entisen tutkijakollegansa Jennifer Moyle kanssa hän perusti yrityksen nimeltä Glynn Research Ltd.  Mitchell ja Moyle ryhtyivät tutkimaan kemiosmoottisia reaktioita ja niiden mekanismeja.
1960-luvulla tiedettiin ATP:n merkitys ihmisen energiatalouden kannalta. Mitokondrion arveltiin valmistavan ATP:tä substraattitason fosforylaatiolla. Mitchellin kemiosmoottinen hypoteesi oli perustana oksidatiivisen fosforylaation ymmärtämiselle.
Mitchell ymmärsi, että ionien liike voisi tuottaa ATP:n valmistamisessa tarvittavan energian. Tiedettiin, että kalvojännite on solun sisäpuolella negatiivinen ja ulkopuolella positiivinen. Ionien liike kalvon läpi johtuu sähkövarauksien eron lisäksi diffuusiosta. Mitchell todisti, että ATP:n synteesillä oli yhteys tähän sähkökemialliseen gradienttiin. Hänen teoriansa johti ATP:n synteesin mekanismien löytämiseen.
Aiheesta muualla

Mitchellin elämäkerta Nobel-säätiön sivuilla
Pitkälanka-antenni

Pitkälanka-antenni on radiolähettimeen asennettava antenni, jolla saavutetaan voimakas signaalin suuntaus sekä normaalia ympärisäteilevää antennia pidempi kantama. Nimensä mukaisesti pitkälanka-antennin säteilevänä osana toimii irti maanpinnasta ripustettu metallilanka, jolla on pituutta yleensä vähintään 1-2 kertaa lähetettävän aallonpituuden verran. Yleensä metallilanka on kuparia, jonka päällä on saattanut olla lakkaus.
Lahden radiomastot valtatie 12:n ja seututie 140:n risteyksestä kuvattuina (5.2.2006)
Pitkälanka-antennit ovat kuuluneet ensimmäisiin radioantenneihin  sähkötysradioliikennettä varten. Niillä on myös joskus hoidettu yleisradiolähetyksiä lähinnä lyhyillä aalloilla. Suomessa Lahden Radiomäen antennirakennelma ei suuresta koostaan huolimatta ole koskaan toiminut aallonpituisena pitkälanka-antennina. Alun perin 164 kHz:n ja vuodesta 1950 254 kHz:n taajuisten lähetysten aallonpituus on aina ollut paljon antennin mittoja suurempi.
Suomen puolustusvoimissa pitkälanka-antennissa on muovinen päällystys.
Antennilanka voidaan terminoida toisesta päästään päätevastuksella, joka vaimentaa indusoituvaa vaihtosähkövirtaa langan toisessa päässä, minkä vuoksi pitkälangan suuntakuvio muuttuu siten, että antenni säteilee merkittävästi enää vain toiseen suuntaan eikä pitkälanka-antennille tyypillisesti symmetrisesti molempiin suuntiin. Tällä tehdään antennin ja samalla radioaseman havaitseminen vaikeammaksi.
Pitkälanka-antennin antennilanka voidaan asentaa monella eri tavalla, ja asennustapa vaikuttaa oleellisesti antennin suuntaus- ja vahvistusominaisuuksiin (säteilykuvioon). Eräs yleisimmistä tavoista on nk. puolirombi, jossa antennilanka ripustetaan keskeltä jonkin kannattimen varaan muuta antennilankaa korkeammalle. Päätevastuksella terminoidulla puolirombilla saavutetaan säteilykuvio, jossa valtaosa säteilystä kohdistuu pääkeilan suuntaan.
Pitkälanka-antenneja käytetään muun muassa sotilasviestinnässä sekä radioamatööritoiminnassa. Sotilasviestitoiminnassa pitkälanka-antenni on puheradion paras antenni ennen normaaliantennia tai marssiantennia. [lähde? ]
Phnom Penhin yliopisto

Yliopiston sisäänkäynti.
RUPP Campus 2
Phnom Penhin yliopisto eli Phnom Penhin kuninkaallinen yliopisto on Kambodžan suurin ja vanhin yliopisto. Vuonna 2010 siellä oli yli 12 000 opiskelijaa. Akateemisten aineiden lisäksi sen yhteydessä annetaan opistotasoista opetusta tietotekniikassa, matkailussa ja elektroniikassa. Koululla on kolme kampusta Phnom Penhin kaupungissa.
Yliopisto on perustettu vuonna 1960. Opetuskieli oli aluksi ranska, maan itsenäistyttyä khmer. Punaiset khmerit sulkivat yliopiston 1975–1979, ja kampus joutui sisällissodan näyttämöksi. Vuonna 1980 avattiin enimmäisenä ranskankielinen opettajankoulutus, seuraavana vuonna vieraiden kielten opetus. Vuonna 1988 ne yhdistyivät yliopistoksi, joka muutti vuonna 1996 nimensä kuninkaalliseksi yliopistoksi. 2000-luvulla yliopisto on laajentunut vastaamaan kehittyvän yhteiskunnan tarpeita, ja siinä on nyt luonnontieteiden tiedekunta, sosiaalistieteiden ja humanististen aineiden tiedekunta sekä vieraiden kielten laitos. Vuonna 2001 aloitettiin jatko-opetus maistereille.
Aiheesta muualla

Yliopiston kotisivut (englanniksi)
Pineapple Express – ohutta yläpilveä

| Pineapple Express – ohutta yläpilveä> Pineapple Express |
| --- | --- |

Ohjaaja:  David Gordon Green
Käsikirjoittaja:   Seth Rogen  Evan Goldberg 
Tuottaja:   Judd Apatow  Shauna Robertson 
Säveltäjä:  Graeme Revell
Kuvaaja:  Tim Orr
Leikkaaja:  Craig Alpert
Pääosat:   Seth Rogen  James Franco  Gary Cole  Rosie Perez 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures Apatow Productions
Levittäjä:  Sony Pictures Entertainment Netflix Amazon Video
Ensi-ilta:  2008
Kesto:   111 minuuttia (teatteriversio)  117 minuuttia (leikkaamaton) 
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  26 miljoonaa dollaria
Tuotto:  101 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pineapple Express – ohutta yläpilveä on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintakomedia, jonka ohjasi David Gordon Green. Elokuvan käsikirjoittivat Seth Rogen ja Evan Goldberg, joista ensimmäinen myös näyttelee elokuvassa. Tuottajana toimi Judd Apatow, joka on ollut Rogenin ja Goldbergin mukana tekemässä elokuvia Paksuna ja Superbad.
Elokuvateattereissa Pineapple Express tuotti maailmanlaajuisesti yli 100 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Seth Rogen  | … |  Dale Denton   |
|  James Franco  | … |  Saul Silver   |
|  Danny McBride  | … |  Red   |
|  Kevin Corrigan  | … |  Budlofsky   |
|  Craig Robinson  | … |  Matheson   |
|  Gary Cole  | … |  Ted Jones   |
|  Rosie Perez  | … |  Carol   |
|  Ed Begley Jr.  | … |  Robert   |
|  Nora Dunn  | … |  Shannon   |
|  Amber Heard  | … |  Angie Anderson   |
Phobia

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Phobia voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Phobia, DC Comicsin sarjakuvahahmo
John Hustonin Tuomitut (Phobia), John Hustonin ohjaama elokuva vuodelta 1980
Phobia eli 4bia, thaimaalainen kauhuelokuva vuodelta 2008
Musiikissa

Phobia, yhdysvaltalainen grindcore-yhtye
Phobia, The Kinksin albumi vuodelta 1993
Phobia, Breaking Benjaminin albumi vuodelta 2006
Phobia, Torture Killerin albumi vuodelta 2013
…Phobia, Benassi Bros. -yhtyeen albumi vuodelta 2005
”Phobia”, Kreatorin kappale albumilta Outcast
Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1974

Pesäpallon naisten Mestaruussarjassa kaudella 1974 pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertainen sarja, jonka perusteella määräytyivät suoraan lopulliset sijoitukset. Mestaruuden vei Puna-Mustat.
Naisten Mestaruussarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puna-Mustat | 14 | 14 | 0 | 0 | 183-56 | 28 |
| Työväen Mailapojat | 14 | 11 | 0 | 3 | 153-83 | 22 |
| Hyvinkään Tahko | 14 | 7 | 1 | 6 | 89-78 | 15 |
| Oulun Lippo | 14 | 5 | 1 | 8 | 106-109 | 11 |
| Vetelin Urheilijat | 14 | 5 | 1 | 8 | 95-127 | 11 |
| Ulvilan Pesä-Veikot | 14 | 5 | 0 | 9 | 95-146 | 10 |
| Lännen Pallo | 14 | 5 | 0 | 9 | 70-131 | 10 |
| Lapuan Virkiä | 14 | 2 | 1 | 11 | 68-129 | 5 |
Uusinta 6. sijasta: Lännen Pallo – Ulvilan Pesä-Veikot 6-9. Sarjasta ei pudonnut ketään. Kaudella 1975 pelattiin 12 joukkueen sarja kahdessa lohkossa.
Puna-Mustat: Barbro Österman, 
Kirsi Vähämäki, 
Leena Loimaranta, 
Leena Sandström, 
Maija Pantsu, 
Marja Kanerva, 
Marja Lehmusto, 
Monica Schoultz, 
Pia Viertonen, 
Tuula Uuttu, 
Virve Moisio,
Marja Solakivi, 
Olavi Nurmi pj.
Palkinnot

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden naispesäpalloilija | Pia Viertonen | Puna-Mustat |
| Vuoden naislukkari | Marja Kanerva | Puna-Mustat |
| Lyöjäkuningatar | Tuula Rantanen | Työväen Mailapojat |
| Etenijäkuningatar | Marja Solakivi | Puna-Mustat |
Pierre Bailly

| Mitalit> Maa:   Ranska. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska. Olympialaiset  | Maa:   Ranska>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1932 | arkkitehtuuri |  |
Pierre Bailly (8. maaliskuuta 1889 – 25. tammikuuta 1973) oli ranskalainen arkkitehti.
Bailly osallistui vuoden 1932 Los Angelesin olympialaisiin, joissa hän voitti kultaa arkkitehtuurista yhdessä Gustave Saackén ja Pierre Montenot’n kanssa teoksellaan "Cirque pour Toros" (suom. "Härkätaisteluareena").
Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1971

Pesäpallon naisten Mestaruussarjassa kaudella 1971 pelattiin kymmenen joukkueen yksinkertainen sarja, jonka perusteella määräytyivät suoraan lopulliset sijoitukset. Mestaruuden voitti Työväen Mailapojat voitettuaan Puna-Mustat uusintaottelussa. Sarjasta ei pudonnut yhtään joukkuetta.
Naisten Mestaruussarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työväen Mailapojat | 9 | 8 | 0 | 1 | 165-60 | 16 |
| Puna-Mustat | 9 | 8 | 0 | 1 | 154-55 | 16 |
| Kauhajoen Karhu | 9 | 7 | 0 | 2 | 87-40 | 14 |
| Roihuvuoren Roihu | 9 | 6 | 0 | 3 | 132-82 | 12 |
| Lännen Pallo | 9 | 3 | 1 | 5 | 79-78 | 7 |
| Jyväskylän Kiri | 9 | 3 | 1 | 5 | 67-95 | 7 |
| Oulun Lippo | 9 | 3 | 1 | 5 | 63-106 | 7 |
| Hyvinkään Tahko | 9 | 3 | 1 | 5 | 57-147 | 7 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 9 | 1 | 0 | 8 | 55-120 | 2 |
| Lapuan Virkiä | 9 | 1 | 0 | 8 | 37-113 | 2 |
Uusinta mestaruudesta: Työväen Mailapojat - Puna-Mustat 16-14
Palkinnot naisten Mestaruussarjassa

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden naispesäpalloilija | Tuula Rantanen | Työväen Mailapojat |
| Lyöjäkuningatar | Tuula Rantanen | Työväen Mailapojat |
| Etenijäkuningatar | Tuula Uuttu | Puna-Mustat |
Pelopeia

Pelopeia viittaa kreikkalaisessa mytologiassa seuraaviin hahmoihin.
Pelopeia, Thyesteen tytär

Pelopeia oli Thyesteen tytär. Thyestes taisteli veljensä Atreuksen kanssa Mykenen valtaistuimesta, ja hänellä oli myös suhde veljensä vaimon Aeropen kanssa. Kostaakseen tämän Atreus tappoi veljensä pojat ja syötti heidän lihansa Thyesteelle.
Thyesteen etsiessä kostokeinoja hän kuuli oraakkelilta, että hän voisi saada kostonsa, jos hän saisi pojan oman tyttärensä kanssa. Pelopeia synnyttikin hänelle Aigisthoksen, mutta hylkäsi lapsensa häveten sukurutsaista tekoaan. Paimen löysi lapsen ja antoi tämän Atreukselle, joka kasvatti poikaa omanaan. Aigisthoksen vartuttua mieheksi Thyestes paljasti hänelle olevansa sekä tämän isä että isoisä ja Atreus on hänen setänsä, jolloin Aigisthos tappoi Atreuksen.
Pelopeia, niobidi

Pelopeia, niobidi, oli yksi Amfionin ja Nioben seitsemästä tyttärestä. Hänet tappoi nuolellaan Artemis hänen äitinsä ylpeiltyä lastensa lukumäärällä.
Pelopeia, Peliaan tytär

Pelopeia oli Peliaan ja joko Anaksibian tai Fylomakhen tytär.
Pelopeia, Kyknoksen äiti

Pelopeia oli Areen rakastettu, joka synnytti tälle Kyknoksen.. Tosin Kyknoksen vanhemmiksi mainitaan myös Ares ja Pyrene.
Pierre Basile

Pierre Basile oli Roger Wendoverilaisen ja Bernard Itierin kronikkojen mukaan Saint-Martial de Limogesin luostarin kirjastonhoitaja, Limousin-ritari, joka haavoitti kuningas Rikhard Leijonamielen kuoliaaksi Châlus-Chabrolin linnan piirityksen aikana 26. maaliskuuta 1199 varsijousipultilla, joka osui tämän kaulan juureen..
Pierre Baillot

Pierre Baillot noin vuonna 1810
Pierre Marie François de Sales Baillot (1. lokakuuta 1771 Passy, Ranska – 15. syyskuuta 1842 Pariisi) oli ranskalainen viulisti ja säveltäjä.
Baillot opiskeli viulunsoittoa Giovanni Battista Viottin johdolla. Hän opetti viulunsoittoa Pariisin konservatoriossa. Hän kirjoitti konservatorion virallisen viulunsoittomenetelmän yhdessä Pierre Roden ja Rodolphe Kreutzerin kanssa sekä kirjoitti yksin teoksen J'art du violon (1834). Baillotilla oli perustavanlaatuinen rooli viulun teknisessä ja musiikillisessa kehityksessä aikana, jolloin virtuositeettia pidettiin avoimesti arvossa. Hän johti myös Pariisin oopperaa, antoi sooloresitaaleja ja oli huomattava kamarimuusikko. Hän kuoli Pariisissa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1970

Pesäpallon naisten Mestaruussarjassa kaudella 1970 pelattiin yhdentoista joukkueen yksinkertainen sarja, jonka perusteella määräytyivät suoraan lopulliset sijoitukset. Mestaruuden voitti Puna-Mustat ja koko joukkue valittiin pelinjohtajaa myöten Idän edustajiksi Itä-Länsi -otteluun. Ainoastaan Jyväskylän Kiri sai lisäksi Idän joukkueeseen mukaan kaksi vaihtopelaajaa. Sarjasta luopui kesken kaiken kaksi joukkuetta.
Naisten Mestaruussarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puna-Mustat | 10 | 10 | 0 | 0 | 268-40 | 20 |
| Kauhajoen Karhu | 10 | 8 | 0 | 2 | 151-68 | 16 |
| Työväen Mailapojat | 10 | 7 | 0 | 3 | 157-114 | 14 |
| Lännen Pallo | 10 | 6 | 0 | 4 | 112-74 | 12 |
| Oulun Lippo | 10 | 6 | 0 | 4 | 104-119 | 12 |
| Hyvinkään Tahko | 10 | 5 | 1 | 4 | 91-118 | 11 |
| Roihuvuoren Roihu | 10 | 5 | 0 | 5 | 132-142 | 10 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 10 | 3 | 0 | 7 | 100-102 | 6 |
| Lapuan Virkiä | 10 | 2 | 1 | 7 | 50-124 | 5 |
| Jyväskylän Kiri | 10 | 1 | 0 | 9 | 71-202 | 2 |
| Hämeenlinnan Paukku | 10 | 1 | 0 | 9 | 53-180 | 2 |
Uusinta säilymisestä: Jyväskylän Kiri - Hämeenlinna Paukku 13-12. Hämeenlinna putosi sarjasta
Imatran Pallo-Veikot ja Vaasan Maila luopuivat sarjasta.
Sarjaan nousivat Kiuruveden Jänteen naisvoimistelijat, Kouvolan Pallonlyöjät ja Laitilan naisvoimistelijat. Yksikään näistä ei kuitenkaan lopulta pelannut 1971 mestaruussarjassa.
Palkinnot naisten Mestaruussarjassa

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden naispesäpalloilija | Marja Lehmusto | Lännen Pallo |
| Lyöjäkuningatar | Tuula Rantanen | Puna-Mustat |
| Etenijäkuningatar | Tuula Rantanen | Puna-Mustat |
Pietari Jamalainen

Pietari Jamalainen (29. marraskuuta 1857 Hietamäki, Inkeri – 7. kesäkuuta 1931 Helsinki) oli inkerinsuomalainen virkamies, joka toimi Suomen postihallituksen pääpostitirehtöörinä 1900-luvun alussa.
Jamalaisen vanhemmat olivat talollinen Jooseppi Jamalainen ja Eeva Hirvonen. Jamalainen kävi alkeiskoulun Hietamäellä ja meni sitten Jyväskylän lyseoon, josta hän pääsi ensimmäisenä inkeriläisenä ylioppilaaksi vuonna 1877. Jamalainen opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1880, maisteriksi 1882 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1885. Hän opiskeli 1881–1886 Moskovassa stipendiaattina venäjän kieltä ja teki 1896 seitsemän kuukauden opintomatkan Saksaan.
Jamalainen työskenteli Suomen kenraalikuvernöörin kansliassa ylimääräisenä virkamiehenä 1883–1889, kanslistina 1889–1896 ja kielenkääntäjänä 1896–1903. Jamalainen nimitettiin postihallituksen pääpostitirehtööriksi 1903 sen jälkeen kun edellinen johtaja Carl Hjalmar Lagerborg oli eronnut kieltäydyttyään ottamasta Suomessa käyttöön kirjeiden salaista tarkastusta. Jamalainen kuului myöntyväisyysmiehiin mutta hän ei itse pyrkinyt venäläistämään Suomen postilaitosta.
Jamalainen oli pääpostitirehtöörinä aina vuoteen 1919 saakka jolloin hän erosi. Eron syynä oli se, että Jamalaisen monivuotinen kiistakumppani John Wirkberg oli valittu postin johtajan virkaan. Jamalaisen seuraajaksi pääjohtajana tuli esittelijäsihteeri G. E. F. Albrecht.
Jamalainen oli naimisissa vuodesta 1909 Emilia Aurora Niittysen kanssa.
Suomennoksia

Lehtiä Suomen nykyisyydestä ja entisyydestä: Suomen suurruhtinaskunnan nykyinen valtiollinen asema: historiallis-polemillinen esitys; syrjästä katsojalta (Wladimir Golovin’ilta); alkuteoksen painosta toimittanut Georg Fraser; suom. Pietari Jamalainen. WSOY 1891
Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1969

Pesäpallon naisten Mestaruussarjassa kaudella 1969 pelattiin yhdentoista joukkueen yksinkertainen sarja, jonka perusteella määräytyivät suoraan lopulliset sijoitukset. Mestaruuden voitti Työväen Mailapojat joka päätöskierroksella voitti tasapisteissä olleen Puna-Mustat juoksuin 8–5
Naisten Mestaruussarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työväen Mailapojat | 10 | 9 | 1 | 0 | 177-58 | 19 |
| Puna-Mustat | 10 | 8 | 1 | 1 | 214-63 | 17 |
| Oulun Lippo | 10 | 5 | 3 | 2 | 140-105 | 13 |
| Kauhajoen Karhu | 10 | 6 | 1 | 3 | 115-103 | 13 |
| Roihuvuoren Roihu | 10 | 5 | 2 | 3 | 132-111 | 12 |
| Lännen Pallo | 10 | 6 | 0 | 4 | 102-103 | 12 |
| Jyväskylän Kiri | 10 | 4 | 0 | 6 | 65-126 |   8 |
| Hyvinkään Tahko | 10 | 3 | 0 | 7 | 96-147 |   6 |
| Kouvolan Pallonlyöjät | 10 | 2 | 1 | 7 | 90-147 |   5 |
| Lapuan Virkiä | 10 | 2 | 0 | 8 | 78-129 |   4 |
| Kuopion Kelta-Mustat | 10 | 0 | 1 | 9 | 47-164 |   1 |
Mestarit: Anja Ilonen, 
Sirkka Kämäräinen, 
Tuula Rantanen, 
Raija Ahonen, 
Aira Vainio, 
Tuula Kämäräinen, 
Kaarina Kansikas, 
Terttu Sarjanen, 
Mirja Virtaniemi, 
Marja-Liisa Niemi, 
Marjatta Heino, 
Terttu Kämäräinen.
Palkinnot naisten Mestaruussarjassa

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden naispesäpalloilija | Monica Schoultz | Puna-Mustat |
| Lyöjäkuningatar | Tuula Rantanen | Työväen Mailapojat |
| Etenijäkuningatar | Monica Schoultz | Puna-Mustat |
Pisto

Pisto tarkoittaa seuraavia asioita:
Pisto, kylä Suomussalmen ja Taivalkosken rajalla
pisto, miekkailussa aseella tapahtuva kosketus vastustajaan
pisto, ompelussa neulalla ja langalla tehtävä jälki
pisto, päätieltä haarautuva lyhyt sivutie
pisto tai pistoraide, pääradalta tai ratapihalta haarautuva lyhyt sivuraide
pisto, valssaustermi
pisto, kuulijaa pilkkaava lausahdus
pisto, espanjalainen kasvishöystö
Pisto, sukunimenä:
Jermu Pisto (s. 1975), suomalainen jääkiekkoilija
Pinsiön taidepuisto

Pinsiön taidepuisto on Hämeenkyrön Pinsiössä sijaitseva taidepuisto, jonka toiminnasta vastaa Pinsiön Taidepuisto ry. Puisto on kävijöille maksuton ja avoinna koko ajan. Puiston jatkuvasti muuttuvaan ja kehittyvään taidenäyttelyyn tehdään uusia teoksia pitkin vuotta ja sieltä myydään teoksia eteenpäin.
Pinsiön taidepuiston teokset

| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1918 | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Sariola, AntjeAntje Sariola |  |  |
| Aate | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Kares, AnttiAntti Kares |  |  |
| Forest King | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Krossbeck, ArjaArja Krossbeck |  |  |
| Hanomakki | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Markku Heikkilä |  |  |
| Hiilijalanjälki | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Manninen, KaapoKaapo Manninen | 2012 |  |
| Lehvät | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Markku Heikkilä |  |  |
| Lintukodot | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Holopainen, TapioTapio Holopainen |  |  |
| Naamakirja | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Markku Heikkilä |  |  |
| Nimetön | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Miettinen, JussiJussi Miettinen |  |  |
| Ode to the spring | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Krossbeck, ArjaArja Krossbeck |  |  |
| Puistoankkuri | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Antila, JariJari Antila | 2012 |  |
| Sarvikko | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Kanko, SeppoSeppo Kanko |  |  |
| Sininen auto | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö | 61.5793°N, 23.4175°E | Tirronen, KullervoKullervo Tirronen |  |  |
| Suojelusenkeli | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Antila, JariJari Antila | 2010 |  |
| Torso | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Holopainen, TapioTapio Holopainen |  |  |
| Trukkipukki | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Antila, JariJari Antila |  |  |
| Tuulityttö | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Kanko, SeppoSeppo Kanko | 2012 |  |
| Unohdetut | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Krossbeck, ArjaArja Krossbeck |  |  |
| Valopää | Pinsiön taidepuisto | Pinsiö |  | Antila, JariJari Antila | 2012 |  |