Suomen hallintolainkäyttö
Kunnallisvalitus ja aluevalitus

Kunnanhallituksen, lautakunnan ja valiokunnan, niiden jaoston sekä niiden alaisen viranomaisen päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta kuntalain mukaisella kunnallisvalituksella, jota edeltää pakollinen oikaisuvaatimusvaihe. Oikaisuvaatimuksen käsittely ei ole lainkäyttöä, vaan hallintomenettelyä. Kunnallisten viranomaisten päätöksiin lukuisten erityislakien mukaisissa asioissa haetaan kuitenkin muutosta säännönmukaisin hallintovaltuksin.
Oikaisuvaatimuksen ja kunnallisvalituksen saa tehdä se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa (asianosainen) sekä jokainen kunnan jäsen. Kuntayhtymän viranomaisen päätöksestä oikaisuvaatimuksen ja kunnallisvalituksen saa tehdä myös kuntayhtymän jäsenkunta ja sen jäsen sekä kuntien yhteisen toimielimen päätöksestä sopimukseen osallinen kunta ja sen jäsen.
Valitusta ei näistä päätöksistä saa tehdä. Oikaisuvaatimuksen saa tehdä millä hyvänsä perusteella, ja sen ratkaisee se kunnan toimielin, joka on itse tehnyt päätöksen tai jonka alainen viranomainen tai jaosto on tehnyt päätöksen. Päätös voidaan panna täytäntöön ennen kuin se on saanut lainvoiman. Täytäntöönpanoon ei kuitenkaan saa ryhtyä, jos oikaisuvaatimus tai valitus käy täytäntöönpanon johdosta hyödyttömäksi taikka jos oikaisuvaatimuksen käsittelevä toimielin tai valitusviranomainen kieltää täytäntöönpanon.
Oikaisuvaatimuksen johdosta annettuun päätökseen saa hakea muutosta kunnallisvalituksin se, joka oli tehnyt oikaisuvaatimuksen. Jos päätös on oikaisuvaatimuksen johdosta muuttunut, saa päätökseen hakea muutosta kunnallisvalituksin myös muu, jolla on oikeus tehdä kunnallisvalitus. Valituksen perusteena voi olla
päätöksen syntyminen virheellisessä järjestyksessä,
toimivallan ylitys, tai
päätöksen muu lainvastaisuus.
Oikaisuvaatimus on tehtävä 14 päivän ja kunnallisvalitus 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
Kunnallisvalitus tehdään hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeus käsittelee asian noudattaen hallintoprosessilain säännöksiä, mutta se ei voi muuttaa päätöstä, eli kyse on kassatorisesta muutoksenhakukeinosta. Tuomioistuin voi tällöin ainoastaan joko kumota tai pitää voimassa kunnallisen toimielimen päätöksen. Tämän tarkoituksena on estää tuomioistuinta puuttumasta liiallisesti perustuslaissa suojattuun kunnalliseen itsehallintoon. Vaatimus tehokkaasta oikeussuojasta saattaa joskus edellyttää kassatorisuudesta poikkeamista.
Hallinto-oikeuden päätös annetaan osapuolille tiedoksi. Kunnan, kuntayhtymän tai asianomaisten kuntien on viipymättä julkaistava ilmoitus hallinto-oikeuden päätöksestä yleisessä tietoverkossa, jollei salassapitoa koskevista säännöksistä muuta johdu. Päätöksen sisältämät henkilötiedot on poistettava tietoverkosta valitusajan päättyessä. Jatkovalitus hallinto-oikeuden päätöksestä voidaan tehdä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Myös kunnallisvalitusasiassa edellytetään valituslupaa.
Kunnallisvalitusta sovelletaan menettelyn ja valitusoikeuden osalta osin muunneltuna eräiden muiden lakien järjestelmissä. Merkittävin näistä on maankäyttö- ja rakennuslaki kaavoituspäätöksenteon osalta.
Kunnallisvalitusta muistuttaa läheisesti hyvinvointialueista annetun lain mukainen aluevalitus, joka voidaan tehdä hyvinvointialueen aluevaltuuston päätöksestä, hyvinvointiyhtymän yhtymävaltuuston ja yhtymäkokouksen päätöksestå sekä aluehallituksen ja lautakunnan tai johtokunnan ja viranhaltijan oikaisuvaatimukseen antamasta päätöksestä.