stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sikolampi (Kangasniemi)
Maantietoa

Lampi on 520 metriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,9 metriä mpy.
Endless Journey

| Endless Journey Embraze |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. toukokuuta 2000
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Immu Ilmarinen & Topi Hanhela
 Tyylilaji: heavy metal, goottirock
 Kesto: 44.32
 Levy-yhtiö: Mastervox
Embrazen muut julkaisut
| Intense 1999 | Endless Journey 2000 | Katharsis 2002 |
Endless Journey on suomalaisen metalliyhtyeen Embrazen kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Mastervox Records vuonna 2000. Albumi nauhoitettiin, miksattiin ja masteroitiin Oulussa Neo studiossa ja sen tuotti Immu Ilmarinen ja Topi Hanhela.
Kappaleet

Whispers – 5.10 (säv. Lauri Tuohimaa, san. Tuohimaa, Topi Hanhela)
Lost – 3.59 (säv. Tuohimaa, Heidi Määttä, san. Tuohimaa, Hanhela)
Endless Journey – 4.33 (säv. Tuohimaa, Määttä, san. Tuohimaa, Hanhela)
Robot Stud – 4.02 (Riff Raff -cover, säv. Jouko Salonkari, san. A-Mount)
Passion – 4.08 (säv. Tuohimaa, san. Tuohimaa, Hanhela)
Tenderness – 4.53 (säv. Tuohimaa, san. Tuohimaa, Hanhela)
One Moon, One Star – 6.24 (säv. Tuohimaa, san. Tuohimaa, Hanhela)
This Cold Day – 3.55 (säv. Määttä, Tuohimaa, Räsänen, san. Tuohimaa, Hanhela)
Lethal Dance – 4.54 (säv. Tuohimaa, san. Tuohimaa, Hanhela)
Looking Ahead into the Embrace of Hell – 2.50 (säv. Määttä, san. Tuohimaa, Hanhela)
Kokoonpano

| --- | --- |
 Yhtye Toni Kaisto – bassokitara  Ilkka Leskelä – rummut, lyömäsoittimet  Markus Uusitalo – kitara  Lauri Tuohimaa – laulu, kitara  Heidi Määttä – kosketinsoitin Vierailevat muusikot Heidi Määttä – taustalaulu (kappale 3)  Janne Räsänen – bassokitara :  Tuotanto Immu Ilmarinen – tuottaja, äänittäjä  Topi Hanhela – tuottaja, avustava äänittäjä  Kari Vähäkuopus – avustava äänittäjä  Vesa Ranta – valokuvat  Timo Tyynismaa – kansikuva  Toni Kaisto – kansikuva  Ilpo Koskela – kannen suunnittelu  Marja Lievonen – kannen suunnittelu
Aiheesta muualla

Albumi Endless Journey Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Endless Journey discogs.com -sivustolla
Doxáto

| Doxáto Doxáton kunta Δοξάτο Δήμος Δοξάτου |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Doxáto
 Koordinaatit: 41°06′N, 24°14′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Dráma
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0202
 – Kuntakeskus:  Kalampáki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  244,1 km²
Väkiluku (2011):  14 516
 – Kunnallis­yksikkö:  8 943
 – Kaupunki:  2 884
 – Väestötiheys:  59,47 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΡΜ
 
 www.doxato.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Doxáto (kreik. Δοξάτο; kath.kreik. Δοξάτον, Doxáton) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Δοξάτου, Dímos Doxátou), joka sijaitsee Dráman alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 244,1 neliökilometriä ja väkiluku 14 516. Varsinaisen Doxáton kaupungin väkiluku on 2 884 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Kalampáki.
Nykyinen Doxáton kunta muodostui, kun Doxáto ja Kalampáki yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Doxáton kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Doxáto | Ágios Athanásios | Ágios Athanásios | 3 150 |
| Doxáto | Agorá | Agorá | 101 |
| Doxáto | Doxáto | Doxáto | 2 884 |
| Doxáto | Kefalári | Áno Kefalári | 339 |
| Doxáto | Kefalári | Káto Kefalári | 333 |
| Doxáto | Kýria | Evrýpedo | 135 |
| Doxáto | Kýria | Kýria | 1 330 |
| Doxáto | Kýria | Vathychóri | 208 |
| Doxáto | Kýria | Vathýspilo | 235 |
| Doxáto | Kýria | Ypsiló | 50 |
| Doxáto | Pigádia | Aígeiros | 0 |
| Doxáto | Pigádia | Peristéria | 10 |
| Doxáto | Pigádia | Pigádia | 168 |
Doxáto: Yhteensä: 8 943
| Kalampáki | Agía Paraskeví | Agía Paraskeví | 454 |
| Kalampáki | Fteliá | Fteliá | 828 |
| Kalampáki | Kalamónas | Kalamónas (Kalamón) | 597 |
| Kalampáki | Kalampáki | Kalampáki | 3 110 |
| Kalampáki | Nerofráktis | Nerofráktis | 584 |
Kalampáki: Yhteensä: 5 573
Yhteensä: 14 516
Aiheesta muualla

Δήμος Δοξάτου. Doxáton kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Itä-Makedonian ja Traakian alue
| --- | --- |
Dráman alueyksikkö:   Doxáto  Dráma  Káto Nevrokópi  Paranésti  Prosotsáni 
Évroksen alueyksikkö:   Alexandroúpoli  Didymóteicho  Orestiáda  Samothráki  Souflí 
Kaválan alueyksikkö:   Kavála  Néstos  Pangaío 
Rodópin alueyksikkö:   Arrianá  Íasmos  Komotiní  Maróneia-Sápes 
Thásoksen alueyksikkö:  Thásos
Xánthin alueyksikkö:   Ávdira  Mýki  Tópeiros  Xánthi
Skadi

Skadi Hunting in the Mountains (1901), H. L. M.
Skadi tai Skade (muinaisnorjaksi Skaði) on skandinaavisessa mytologiassa jotuni sekä metsästyksen ja hiihdon jumalatar. Skadi esiintyy 1200-luvulla kootuissa Runo-Eddassa, Proosa-Eddassa ja Heimskringlassa sekä vanhoissa skaldien runoissa.
Skadi on jotuni Tjatsen tytär. Aasajumalat tappoivat Tjatsen, koska tämä oli ryöstänyt jumalatar Idunnin. Korvauksena Tjatsen surmasta jumalat antoivat Skadin puolisoksi merenjumala Njordin. Mutta Skadi ei viihtynyt meren rannalla ja hylkäsi Njordin. Hän asuu mieluummin vuorilla, hiihtää suksilla ja metsästää eläimiä jousella. Skadilla on Odinin kanssa poika Sæming, jota pidettiin jaarlien esi-isänä. Skadi ripustaa myrkkykäärmeen vangitun Lokin kasvoille.
Heimskringlassa Skadi oli eronnut Njordista ja nainut sen sijaan Odinin, ja heillä oli monta lasta. Sekä Runo- että Proosa-Eddassa Skadi on vastuussa käärmeestä, joka tiputtaa myrkkyä vangitun Lokin päälle.
Skadista käytetään myös nimiä Öndurguð (muinaisnorjaa, "hiihtojumala") ja Öndurdís (muinaisnorjaa, "hiihtodís", käännetään usein neitona). Nimen Skadi etymologia on epävarma, mutta se saattaa olla sanan Skandinavia alkuperäinen muoto. Jotkin paikannimet Skandinaviassa, etenkin Ruotsissa, viittaavat Skadiin. Tutkijat ovat esittäneet teorioita mahdollisesta yhteydestä Skadin ja Ullin välillä (Ull yhdistetään myös hiihtämiseen ja esiintyy usein paikannimissä Ruotsissa), Skadin suhteesta Loki-jotuniin sekä siitä, että Skandinavia voi mahdollisesti tarkoittaa "Skadin saarta", tai että se liittyy muinaisnorjan substantiiviin "vahinko/vaurio".
Skjoldungernen kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Frederikssundin kunta Tanska
Lähin kaupunki:  Kööpenhamina
Pinta-ala:  170
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Nationalpark Skjoldungernes Land
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2015
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Skjoldungernen kansallispuisto  on luonnonsuojelualue Tanskassa melko lähellä Kööpenhaminaa. Se sijaitsee Roskilden vuonossa. Puistossa on viikinkien hautakumpuja, rauhaisia metsäalueita ja komeita kartanoita. Se on tärkeä lintujen pesimä- ja ruokailualue jossa pesii myös harvinainen merikotka.
Puiston pinta-ala on 170 neliökilometriä. Se avattiin 21. maaliskuuta 2015.
Aiheesta muualla

http://nationalparkskjoldungernesland.dk/
Sirkus Pjongjang

| Sirkus Pjongjang – Keikka Pohjois-Koreaan |
| --- | --- |
 Kirjan kansi
Kirjailija:  Juha Kurvinen
Kuvittaja:  Susan Heikkinen, Maritza Engström
Kansitaiteilija:  Tapio Anttila
Kieli:  suomi
Genre:  Vakoilu
Kustantaja:  Kustannusosakeyhtiö Revontuli
Julkaistu:  15. maaliskuuta 2013
Ulkoasu:  sidottu/nidottu, kuvitettu
Sivumäärä:  192
ISBN:  978-952-6665-03-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sirkus Pjongjang – Keikka Pohjois-Koreaan on jonglööri Juha Kurvisen 15. maaliskuuta 2013 julkaistu esikoisteos. Kirja perustuu todellisiin tapahtumiin ja kertoo seitsemän hengen suomalaisdelegaation kahden viikon pituisesta esiintymismatkasta Pohjois-Koreaan.
Osallistujat

Matkalle osallistuivat Kurvisen lisäksi hänen avustajansa Niina Toivola ja taikuri Jori A. Kopponen sekä tanssijat Maritza Engström ja Henrika Hakamäki. Mukana oli myös kaksi soluttautujaa: dokumenttiohjaaja Arthur Franck näytteli esiintyjien ääniteknikkoa ja Suomen Kuvalehden toimittaja Susan Heikkinen esitti manageria. Peiteroolit olivat tarpeellisia, koska toimittajien pääsyä Pohjois-Koreaan on rajattu eivätkä he luultavasti olisi saaneet maahantulolupaa tätä tarkoitusta varten.kenen mukaan?
Aiheesta muualla

Suomen Kuvalehden artikkeli - Sirkus Pjongjang
Emba

| Emba Ембі Embı |
| --- | --- |

Laskupaikka:  Kaspianmeri
Maat:  Kazakstan
Pituus:  712 km
Alkulähteen korkeus:  350 m
Virtaama:  17.5 m³/s
Valuma-alue:  40 400 km²
Emba-joen alajuoksua satelliittikuvana
Emba (kaz. Ембі Embı) on Kazakstanissa, Ustjurtin laakion läpi virtaava 712 kilometriä pitkä joki. Sen virtaama on noin 17.5 m³/s ja valuma-alue noin 40 400 km². Joen lähde on noin 350 metrin korkeudella Mugojarin vuoristossa. Joki virtaa lähinnä huhti-toukokuun aikana sulaneen lumen vaikutuksesta. Emba ei nykyiseltään laske enää Kaspianmereen vaan jää vesijättömaille.
Emban öljykenttä sijaitsee Mugjarin ja Volga-joen välissä. Kerrotaan että englantilainen kauppias Gok löysi kyseisen öljylähteen 1600-luvulla. Bolševikit yrittivät vuosina 1919-1921 rakentaa rautatiejärjestelmää viedäkseen öljyä hallussa olleilta öljykentiltä Venäjälle, mutta projekti jäi kesken.
Sikorsky S-55

| Sikorsky S-55 |
| --- | --- |
 Sikorsky S-55 ilmailumuseossa Kreikassa
Kuvaus
Tyyppi:  kuljetushelikopteri
Miehistö:  2
Valmistaja:  Sikorsky Aircraft
Massa
Tyhjämassa: 2180 kg
Lentoonlähtömassa: 3590 kg
Voimanlähde
Moottori:  Pratt & Whitney R-1340
Suoritusarvot
Lentonopeus:  163 km/h
Lakikorkeus:  3 200 m
Sikorsky S-55, (tunnetaan myös nimellä H-19) on yhdysvaltalaisen Sikorskyn valmistama kuljetushelikopteri.
Kehitystyö ja käyttö

S-55 lensi ensimmäisen kerran 7. marraskuuta 1949. Kopterin tuotanto alkoi vuonna 1950.
Yhdysvalloissa tehtiin lisenssillä 1000 S-55-helikopteria ja Englanti (Westland Aircraft), Ranska (Sud-Ouest) ja Japani (Mitsubishi) valmistivat yhteensä 550. Sen pääasiallinen käyttäjä oli Korean sodasta alkaen Yhdysvaltain maavoimat. Muut sotilaskäyttäjät olivat Yhdysvaltain liittolaisia.
Suomeen hankittiin yksi S-55, joka oli siviili-ilma-alusrekisterissä tunnuksella OH-HSA. Kopteri on nykyään keräilijän kokoelmissa Sääksmäen Tarttilassa.
Spesifikaatio

miehistö: ohjaaja ja perämies
kuljetuskapasiteetti: 12 sotilasta tai 8 haavoittunutta
tyhjäpaino 2180 kg
suurin sallittu lentoonlähtömassa 3590 kg
voimalaite Pratt & Whitney R-1340 tähtimoottori, 600 hv
Suoritusarvot

huippunopeus 163 km/h
kantama 650 km
lakikorkeus 3 200 metriä (10 500 jalkaa)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
H-19 US Army Aviation history fact sheet
H-19 Chickasaw on GlobalSecuity.org
Duke, R.A., Helicopter Operations in Algeria [Trans. French], Dept. of the Army (1959)
France, Operations Research Group, Report of the Operations Research Mission on H-21 Helicopter Dept. of the Army (1957)
Riley, David, French Helicopter Operations in Algeria, Marine Corps Gazette, February 1958, pp. 21–26.
Shrader, Charles R., The First Helicopter War: Logistics and Mobility in Algeria, 1954-1962, Westport, CT: Praeger Publishers (1999)
Spenser, Jay P., Whirlybirds: A History of the U.S. Helicopter Pioneers, Seattle, WA: University of Washington Press (1998)
Satelliittikuvien RGB-yhdistelmät

Kuu Galileo-luotaimen väärävärikuvakoosteessa
Satelliittikuvien RGB-yhdistelmät ovat tapa esittää useamman kuin yhden satelliiti-instrumentin mittaaman aallonpituusalueen informaatio yhdessä kuvassa. Tämä tapahtuu yhdistämällä kolme kanavaa (tai kanavayhdistelmää) yhdeksi RGB-värimallin avulla. RGB-yhdistelmät voidaan jakaa tosiväri- ja väärävärikuviin.
Tosivärikuvat

Tosivärikuvissa kuvan värit ovat lähellä ihmissilmän näkemiä värejä. Tällöin instrumentissa tulee olla kolme kanavaa, jotka ovat punaisen, vihreän ja sinisen valon aallonpituusalueilla. Tällaisia kanavia on yleisesti pinnan ilmiöiden tarkasteluun keskittyvissä kaupallisten satelliitien, kuten QuickBird, instrumenteissa. Tiedesatelliiteista  Terra- ja Aqua-satelliitin MODIS-instrumentissa on tähän soveltuvat kanavat.
Väärävärikuvat

Väärävärikuvissa korostetaan jotakin fysikaalista ilmiötä, eikä värien ole tarkoitus olla lähellä ihmissilmän näkemiä värejä.
Väärävärikuvat > Pinnan ilmiöihin keskittyvät kanavat

Landsatin Thematic Mapper -instrumentista on yleisesti tehty väärävärikuvia, jotka korostavat pinnan kasvillisuuden ominaisuuksia.
Väärävärikuvat > Meteorologiassa käytetyt kanavat

NOAA-satelliittien AVHRR-instrumentti oli pitkään ainoa meteorologiassa laajasti käytetty instrumentti, josta oli mielekästä tehdä RGB-yhdistelmiä. Toisen polven Meteosat-satelliittien SEVIRI-instrumentin 11 kanavasta voidaan tehdä hyvin monipuolisia RGB-kuvia .
Väärävärikuvat > Melkein tosivärikanavat

Esimerkiksi AVHHR/3- ja SEVIRI-instrumenteissa ei ole kanavia punaisen, vihreän ja sinisen aallonpituusalueilla, mutta likiarvona käytetään yhdistelmää, jossa on kahden lähi-infrapunan ja punaisen alueen kanavat.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://landsat.gsfc.nasa.gov/education/compositor/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Niilin suisto Landsat 7:n väärävärikuvassa
Simón Bolívarin kansainvälinen lentoasema

Simón Bolívarin kansainvälinen lentoasema tarkoittaa
Maiquetía Simón Bolívarin kansainvälinen lentoasema, Maiquetía, Venezuela, lähellä Caracasia
Simón Bolívarin kansainvälinen lentoasema (Kolumbia), Santa Marta, Kolumbia
José Joaquín de Olmedon kansainvälinen lentoasema, aiemmin Simón Bolívarin kansainvälinen lentoasema, Guayaquil, Ecuador
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Simón Bolívarin kansainvälinen lentoasema”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Emba Soira

Emba Soira
| --- | --- |
Sijainti:  Eritrean Eteläinen alue
Vuoristo:  Etiopian ylänkö
Korkeus merenpinnasta:  3 018 m 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Emba Soira (myös muodassa Amba Soira) on Eritrean korkein vuori. Vuoren huippu kohoaan noin 3 018 metrin korkeuteen, joidenkin lähteiden mukaan 3013 metriin. Vuori sijaitsee Eritrean Eteläisellä alueen (Zoba Debub) kaakkoisosassa, linnuntietä noin 20 kilometriä Adi Keyh'n kaupungista kaakkoon.
Eremomelat

| Eremomelat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cistocoliidae
Suku::  Eremomelat Eremomela  Sundevall, 1850
Katso myös
   Eremomelat Wikispeciesissä   Eremomelat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eremomelat (Eremomela) eli aiemmalta nimeltään arokertut on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aikaisemmin suku luettiin kuuluvaksi kerttujen heimoon. Eremomeloihin kuuluu BirdLifen mukaan yhdeksän lajia.
Lajit

Akasiaeremomela (Eremomela icteropygialis)
Karooeremomela (Eremomela gregalis)
Keltaeremomela (Eremomela pusilla)
Mustakauluseremomela (Eremomela atricollis)
Rusko-otsaeremomela (Eremomela turneri)
Ruskokauluseremomela (Eremomela usticollis)
Ruskolakkieremomela (Eremomela badiceps)
Somalianeremomela (Eremomela flavicrissalis)
Vihereremomela (Eremomela scotops)
Aiheesta muualla

ITIS: Eremomela (englanniksi)
Sirkulaatio

Vektorikentän 




F



{\textstyle \mathbf {F} }

 sirkulaatio suljetun käyrän 





C




{\textstyle {\mathcal {C}}}

 ympäri on  \Gamma =\oint _{\mathcal {C}}\mathbf {F} \cdot \mathrm {d} \mathbf {r} =\oint _{\mathcal {C}}\Vert \mathbf {F} \Vert \cos \theta \,\mathrm {d} r.
Vektorikentän viivaintegraali suljetun käyrän yli on sen kierto eli sirkulaatio (engl. circulation) tuon käyrän ympäri. Sirkulaatiota merkitään Γ:lla (iso kreikkalainen gamma-kirjain). Jos 




F



{\textstyle \mathbf {F} }

 on jatkuva vektorikenttä ja 





C




{\textstyle {\mathcal {C}}}

 on suljettu käyrä, jonka parametrisaatio on 




r

:
[
a
,
b
]
→


R


n




{\textstyle \mathbf {r} :[a,b]\to \mathbb {R} ^{n}}

, niin 




F



{\textstyle \mathbf {F} }

:n sirkulaatio 





C




{\textstyle {\mathcal {C}}}

:n ympäri on integraali
Integraalimerkissä oleva rengas painottaa sitä, että käyrä 





C




{\textstyle {\mathcal {C}}}

 on suljettu.
Stokesin lauseen mukaan vektorikentän kierto käyrän C ympäri vastaa vektorikentän roottorin integraalia minkä tahansa käyrän rajaaman pinnan S yli:
missä da on pinta-ala-alkio, joka on pintaa vastaan kohtisuora, ja jonka etumerkki määräytyy oikean käden säännön mukaisesti käyrän kiertosuunnan perusteella.
Sirkulaatio virtausmekaniikassa

Virtausmekaniikassa vektorikenttä 




F

=

v

(
x
,
y
,
z
)
=

v

x


(
x
,
y
,
z
)


i

+

v

y


(
x
,
y
,
z
)


j

+

v

z


(
x
,
y
,
z
)


k



{\textstyle \mathbf {F} =\mathbf {v} (x,y,z)=v_{x}(x,y,z)\,\mathbf {i} +v_{y}(x,y,z)\,\mathbf {j} +v_{z}(x,y,z)\,\mathbf {k} }

 on nesteen tai kaasun nopeus. Tällöin nopeuskentän sirkulaatio suljetun käyrän ympäri kertoo käyrän sisäpuolelle jäävien pyörteiden voimakkuudesta. Vapaan vorteksin, jonka voimakkuus on 



K


{\textstyle K}

, tapauksessa nopeuskentän sirkulaatio vorteksin ympäri on
\Gamma =2\pi K.
Stokesin lausetta käyttämällä nähdään, että pyörteettömän virtauksen ( \nabla \times \mathbf {v} =0) sirkulaatio minkä tahansa suljetun käyrän ympäri on nolla: Merkitään käyrän 





C




{\textstyle {\mathcal {C}}}

 rajaamaa pintaa 





S




{\textstyle {\mathcal {S}}}

:llä, jolloin Stokesin lauseen mukaan
\Gamma =\oint _{\mathcal {C}}\mathbf {v} \cdot \mathrm {d} \mathbf {r} =\iint _{\mathcal {S}}\left(\nabla \times \mathbf {v} \right)\cdot \mathrm {d} \mathbf {S} =0.
Sirkulaatio virtausmekaniikassa > Kutta–Žukovski-teoreema

Virtaukseen asetettuun lieriöön kohdistuvan nostovoiman suuruus 



L


{\textstyle L}

 riippuu virtauksen nopeuskentän sirkulaatiosta lieriön poikkipinnan reunakäyrän ympäri:
{\frac {L}{b}}=-\rho U_{\infty }\Gamma ,
missä
Miinusmerkki yhtälössä johtuu siitä, että nostovoiman suunta on 90° virtauksen suunnasta sirkulaation kiertosuuntaa vastaan.
Lentokoneen siipeen kohdistuva nostovoima lasketaan Kutta–Žukovski-teoreeman mukaan käyttäen ilmavirran nopeuden sirkulaatiota siipiprofiilin reunakäyrän ympäri.
Endla järv

| Endla järv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Jõgevamaa
Kunnat:  Jõgevan kunta
Koordinaatit:  58°51′32″N, 26°11′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Põltsamaa jõen valuma-alue
Tulouomat:  Mustjõgi, Endla peakraav, Räägu kanal
Laskujoki:  Nava jõgi Põltsamaa jõgeen
Järvinumero:  VEE2052800
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75  m 
Rantaviiva:  28,057 km
Pinta-ala:  282,1  ha 
Keskisyvyys:  1,5 m
Suurin syvyys:  2,4 m
Valuma-alue:  433 km²
Saaria:  34
 fiEndla järv 
Endla järv  on Virossa Jõgevan kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 286 hehtaaria. Saaria on 34, joiden yhteinen pinta-ala on 38,5 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 75,0 metriä mpy. Siihen laskevat Põltsamaa jõgi, Linnussaare oja, Räägu kanal, Nava jõgi, Mustjõgi, Koidu peakraav ja Endla peakraav (Põllussaare kraav). Sen läpi virtaa Põltsamaa jõgi, joka jatkaa edelleen Sinijärven läpi. Järven huomattavimmat tulojoet ovat Endla kraavi ja Mustjõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 433 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0043 kuutiokilometriä eli 4,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 28,1 kilometriä.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (vir. keskmise karedusega kihistumata veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (vir. makrofüüdijärv tai suurtaimerikas järv, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Luontoarvoja

Järvi kuuluu laajaan Endlan luonnonsuojelualueeseen.
Endless Love

| ”Endless Love” Diana Ross ja Lionel Richie |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Endless Love: Original Motion Picture Soundtrack
 Julkaistu: Elokuu 1981
 Formaatti: 7" single
 Tuottaja(t): Lionel Richie
 Tyylilaji: pop, R&B
 Kesto: 04.24
 Levy-yhtiö: Motown
Diana Rossin muut singlet
| ”Cryin’ My Heart out for You” 1981 | ”Endless Love” 1981 | ”Medley of Hits” 1981 |
”Endless Love” on vuonna 1981 julkaistu musiikkikappale, jonka alkuperäisversion esittivät duettona soul-laulajat Diana Ross ja Lionel Richie. Kappaleesta ovat tehneet coverversion muun muassa countrylaulaja Kenny Rogers, Glee-televisiosarjan näyttelijät ja Luther Vandross yhdessä Mariah Careyn kanssa.
”Endless Love” äänitettiin elokuvan Mieletön rakkaus (Endless Love) tunnuskappaleeksi ja se julkaistiin elokuvan soundtrackillä vuonna 1981. Vaikka Mieletön rakkaus ei menestynyt erityisen hyvin, sen tunnuskappale pääsi Billboard Hot 100 -listan sijalle yksi ja siitä tuli Yhdysvalloissa vuoden toiseksi parhaiten myynyt single.
Soul-vivahteisesta sävellyksestä tuli Rossin uran parhaiten myynyt single. Hän äänitti kappaleesta myös sooloversion albumilleen Why Do Fools Fall in Love?, mutta kappaleen tunnetuin versio oli Rossin viimeinen hitti Motown-levy-yhtiössä. ”Endless Love” oli ehdolla parhaan laulun Oscar-palkinnon saajaksi. Vuonna 1982 kappale voitti American Music Awardin suositusta pop/rock-singlestä.
”Endless Love” on kuultu myös elokuvissa Beethoven ja Happy Gilmore – ammattilainen sekä Frendien kolmannella tuotantokaudella.
Luther Vandrossin ja Mariah Careyn versio

| ”Endless Love” Luther Vandross ja Mariah Carey |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Songs
 Julkaistu: 29. elokuuta 1994
 Formaatti: CD-single, kasetti-single, 7" single
 Tuottaja(t): Walter Afanasieff
 Tyylilaji: pop, R&B
 Kesto: 04.21
 Levy-yhtiö: Epic Records
Luther Vandrossin muut singlet
| ”Always and Forever” 1994 | ”Endless Love” 1994 | ”Going in Circles” 1994 |
Walter Afanasieffin tuottama Luther Vandrossin ja Mariah Careyn cover-versio kappaleesta "Endless Love" kuultiin Vandrossin albumilla Songs. Duetto tunnetaan Careyn ensimmäisenä suurena duettona, sillä hänen aiempi duettonsa "I'll Be There" oli tehty vielä tuntemattoman taustalaulajan Trey Lorenzin kanssa. Vuonna 1995 "Endless Love" oli ehdokkaana Grammy Awardsin uudessa kategoriassa "Best Pop Collaboration with Vocals", mutta hävisi Al Greenin ja Lyle Lovettin "Funny How Time Slips Away" -kappaleelle. Myöhemmin "Endless Love" kuultiin myös Careyn vuonna 2001 julkaistulla kokoelma-albumilla Greatest Hits ja vielä uudelleen balladeja sisältävällä kokoelmalla The Ballads.