Vuoksi
Joen kulku > Pääuoma haarautumiskohtaan asti

| Pääuoman yläjuoksun osuudet> nimi | Pääuoman yläjuoksun osuudet> nimi (ru) | Pääuoman yläjuoksun osuudet> pituus (km) |
| --- | --- | --- |
(Saimaa)
| Vuoksi | Вуокса | 2 |
Tainionkosken vesivoimalaitos: 
| Vuoksi | Вуокса | 5 |
Imatran vesivoimalaitos: 
| Vuoksi | Вуокса | 6 |
valtioraja: 
| Vuoksi | Вуокса | 2 |
| Svetogorskin vesivoimalaitos | Светогорская ГЭС |  |
| Vuoksi | Вуокса | 10 |
| Lesogorskin vesivoimalaitos | Лесогорская ГЭС |  |
| Vuoksi | Вуокса | 31 |
| Kuparsaarenselkä |  | 82 |
| Vuoksi | Вуокса | 16 |
| järvimäinen suvanto | Вуокса | 22 |
(haarautumiskohta )

Vuoksi alkaa Vuoksenniskalta varsinaisen Saimaan kaakkoisrannasta 75,7 metriä mpy. Se virtaa ensimmäisen Salpausselän läpi kapeassa luode-kaakko-suuntaisessa murtumalaaksossa, jonka alkukilometrit sijaitsevat Imatran kaupunkialueella. Murtumalaakson pituus on 23 kilometriä, joista 13 ensimmäistä kilometriä sijaitsevat Suomessa. Jo 1,8 kilometriä Saimaasta vapaa virtaus loppuu Tainionkosken vesivoimalaitokseen. Voimala on rakennettu koskessa sijainneen saaren länsipuolelle ja saaren itäpuoli on tukittu säännöstelypadolla. Voimalassa on keskimmäärin 8,2 metrin pudotus. Joki jatkaa virtaamistaan 5,2 kilometriä Imatran vesivoimalaitokselle asti. Koko voimaloiden välinen joenuoma on patoaltaana ja Imatran voimalassa muodostuu 24,3 metrin pudotus. Imatran voimalaitos sijaitsee saaren itäpuolella ja kuuluisa Imatrankoski, jossa kesäisin päästetään vettä kuohuamaan yleisönäytöksissä, sijaitsee saaren länsipuolella. Venäjän rajalle on matkaa enää 6,4 kilometriä. Ennen rajaa yhtyy lännestä Hallikkaanjoen uoma, joka on kuluttanut itselleen syvät ja rinteiltään jyrkän jokilaakson. Laakso on jäänyt alajuoksun voimaloiden vedennoston seurauksena veden alle.
Venäjän puolella sijaitsee Svetogorskin rajakaupunki (entinen Enso) ja joessa on samassa kohtaa Svetogorskin vesivoimalaitos. Voimalaitoksen yläpadon vedenpinta ylettyy Imatrankoskelle asti ja voimalan pudotus on noin 6 metriä. Svetogorskissa yhtyy Vuokseen idästä Unterniskanjoki. Seuraavan Lesogorskin vesivoimalaitokseen on matkaa 10,5 kilometriä ja sen yläpadon vedenpinta ylettyy Svetogorskiin asti. Se sijaitsee kolme kilometriä Lesogorskin eli entisen Jääsken kirkonkylän  yläpuolella. Tässä voimalassa vesi putoaa noin 16 metriä alemmaksi. Tämä on Vuoksen viimeinen vesivoimalaitos ja Vuoksen vedenpinta on enää 11 metrin korkeudella mpy. Vuoksen jyrkkä osuus on nyt takana päin ja tämän jälkeen joki levenee välillä muodostaen leveitä suvantoja. Aivan kylän alapuolella jokeen yhtyy pohjoisesta laskeva Jääskijärven laskujoki Littulanjoki (ven. Давыдовка).
Seuraava suvanto on kymmenen kilometriä pitkä ja noin 0,7–1,7 kilometriä leveä. Se päättyy Kamennogorskiin (ven. Каменногорск), joka on kaupungiksi kasvanut entinen Antrea, jossa kapeikon läpäistyään Vuoksi leviää Tallikkalan seläksi. Vuoksen virtaus siirtyy viereiseen laaksoon, joka on muodostunut Dubininskin (ven. Дубининский) eli Patalahden jatkeeseen. Patalahden luoteispäähän laskee luoteesta tuleva Kuurmanjoki. Suvannon jälkeen on Vuoksessa rinnakkaisia uomia, jossa ei enää virtaa vettä. Sellainen on myös Tihin lahti (ven. Тихий) eli Muunninlahti, joka jää Jaakonsaaren itäpuolelle. Joki laajenee tämän jälkeen saaristoiseksi Kuparsaarenselän suvannoksi, joka on noin 12 kilometriä pitkä ja noin kahdeksan kilometriä leveä. Selän pohjoisrantaan laskee pohjoisesta Sokanjoki.
Vuoksen kapea jokiosuus jatkaa Kuparsaarenselän kaakkoispäästä noin 15 kilometriä kaakkoon päin. Joki laajenee suvannoksi Baryševossa (ven. Барышево), joka sijaitsee entisen Äyräpään ja Pölläkkälän kohdalla. Suvanto on 13 kilometriä pitkä ja kolme kilometriä leveä. Se päättyy lyhyeen kapeikkoon entisessä Oravaniemessä, josta alkaa toinen suvanto. Se on 15 kilometriä pitkä ja kaksi kilometriä leveä. Tämän suvannon päässä Vuoksi haarautuu kaakkoon jatkavaksi päähaaraksi ja suvannon pohjoisrannasta pohjoiseen virtaavaksi pienemmäksi haaraksi. Suvantojen vedenpinta on noin 11 metriä mpy.