stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hulda Vilhjálmsdóttir

Hulda Vilhjálmsdóttir (s. 6. kesäkuuta 1971 Reykjavík) on islantilainen taidemaalari. Hän opiskeli Islannin taideyliopistossa maalausta vuosina 1994–2000 ja Reykjavíkin kuvataidekoulussa keramiikkaa vuosina 2006–08. Hän on kuvannut omaa tyyliään punkekspressionismiksi, johon islantilainen maalausperinne on vaikuttanut.
The Von Bondies

| The Von Bondies |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2000–2011
Tyylilaji:  Indie rock, Garage rock
Kotipaikka:  Detroit, Michigan, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Jason Stollsteimer,  laulu ja kitara   Marcie Bolen,  kitara ja laulu   Don Blum,  rummut ja laulu  
Entiset jäsenet:  Lauren Wilcox,  basso (2001)  Carrie Smith,  basso ja laulu (2001−2004)  Yasmine Smith,  basso ja laulu (talvi 2004−2006) 
Levy-yhtiö:  Sire Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Von Bondies on indie rock/garage rock yhtye Detroitista, Michiganista.
Jäsenet > Nykyiset jäsenet

Jason Stollsteimer, Laulu ja kitara
Marcie Bolen, Kitara ja laulu
Don Blum, Rummut ja laulu
Jäsenet > Entiset jäsenet

Lauren Wilcox, basso (2001)
Carrie Smith, basso ja laulu (2001-2004)
Yasmine Smith, basso ja laulu (talvi 2004-2006)
Tuotanto > Albumit

Lack of Communication (2001)
Raw and Rare (2003)
Pawn Shoppe Heart (2004)
Tuotanto > Singlet

"C'mon C'mon" (2004)
"Tell Me What You See" (2004)
Nite Train 7"
It Came From Japan 7"
It Came From Japan CD Single
C'mon C'mon CD Single
Tell Me What You See CD Single Part 1
Tell Me What You See CD Single Part 2
Kuvia

Kansikuva albumille Lack of Communication
Kansikuva albumille Raw and Rare
Kansikuva albumille Pawn Shoppe Heart
Videot

Musiikkivideot:
It Came From Japan
C'mon C'mon
Tell Me What You See
DVD:t, joissa esiintyy Von Bondies:
Nine Songs - live tallenne kappaleesta "C'mon C'mon".
Later With Jools Holland - Louder - live tallenne kappaleesta "Lack of Communication".
Aiheesta muualla

The Von Bondiesin kotisivusto
The Von Bondies Myspacessa (englanniksi)
Kuvia Von Bondiesista (Arkistoitu – Internet Archive)
Hjalmar Svanberg

Ludvig Hjalmar Svanberg (11. huhtikuuta 1869 Vehmaa – 20. joulukuuta 1954 Tyrvää) oli suomalainen kirkkoherra, jonka on sanottu olleen Suomen Puolustusvoimien kirkollisen työn isä. Hän esitteli suunnitelmansa Suomen vapausarmeijan kirkollisesta työstä kenraali Mannerheimille 31. maaliskuuta 1918. Maaliskuun viimeistä päivää vietetään tästä syystä Puolustusvoimien kirkollisen työn vuosipäivänä.
Svanbergin vanhemmat olivat ratsutilallinen, valtiopäivämies  Henrik Svanberg ja Eeva Vilhelmina Lindgrén. Svanberg toimi muun muassa kirkkoherran virka-apulaisena, pitäjänapulaisena ja vt. kirkkoherrana Hausjärvellä 1894–1902 ja kirkkoherrana Kuortaneella 1902–1912, Vilppulassa 1912–1922 sekä Tyrväällä 1922–1951. Hän sai 1918 rovastin arvon ja oli myöhemmin myös lääninrovastina. Lisäksi hän toimi kirkkoherrana ollessaan myös tuomiokapitulin asessorina.
Hjalmar Svanbergin poika Ensio Rislakki (ent. Svanberg) oli kuuluisa kirjailija ja toimittaja, joka tunnettiin myös nimimerkillä Valentin. Teollinen muotoilija Eero Rislakki on Svanbergin pojanpoika.
Hughesin veljekset

Veljekset vuonna 2009.
Albert Hughes ja Allen Hughes (s. 1. huhtikuuta 1972), tunnetaan yhdessä nimellä Hughes brothers, ovat yhdysvaltalaisia elokuvaohjaajia, -tuottajia ja -käsikirjoittajia. Pari tunnetaan erityisesti erilaisten väkivaltaelokuvien ohjauksesta, kuten Väkivallan kierre (Menace II Society), From Hell ja The Book of Eli.
Filmografia

Väkivallan kierre (1993)
Dead Presidents (1995)
American Pimp (1999) – dokumentti
From Hell (2001)
The Book of Eli (2010)
Hajala

Tie 2351 kulkee Hajalan läpi.
Hajala on kylä ja kyläkeskus Salon Halikossa lähellä Paimion rajaa. Kylä on muodostanut useiden muiden kylien kanssa Hajalan taajaman. Tämän maatalousvaltaisen kylän läpi kulkevat rautatie ja Kuninkaantie. Kylän pohjoispuolella kulkee moottoritie E18, josta on liittymä nro 12 Hajalaan. Kylän itäosaa halkoo Purilanjoki. Kylässä on oma koulu, urheilukenttä, pururata, uimapaikka Myllytyry (myllypato, vanha myllylampi), päiväkoti sekä nuorille oma nuorisotila Kerhola.
Pitkäportaassa sijaitsee 1700-luvulta peräisin oleva Fredrik Strömbergin perustama Trömperin kestikievari, joka toimii nykyisin osana Salon historiallista museota. Kesäisin kestikievarimuseo on avoinna tilauksesta.
Vuonna 2020 Hajala valittiin Varsinais-Suomen vuoden kyläksi.
Historiaa

Hajalan taajama alkoi kasvaa ja kehittyä 1900-luvun alussa Halikon keskustaksi. Kylään rakennettiin paljon omakotitaloja. Toiminnallinen osuustoiminta virisi kylässä välittömästi osuustoimintalain voimaantulon jälkeen. Asutus sijoittui Kuninkaantien varrelle etenkin kylän länsiosaan.
Hajalan kylän kultakautta olivat 1940–1970-luvut. Vuonna 1960 Hajalan rautatieasema lakkautettiin ja vähitellen rautavalimo (Rauman valu), meijeri, kylän kaupat, pankki ja posti myös lopetettiin. Hajalaan (Saarimäen kylään) perustettiin vuonna 1909 koulu, joka on edelleen toiminnassa alakouluna (Hajalan koulu). Kylän talousalueella Ruskan kylässä oli myös Ruskan koulu (Pyhäloukkaan kansakoulu), joka toimi vuoteen 1971 asti (nykyisin yksityiskotina). Kylässä oli aikoinaan myös Työväentalo, joka purettiin 60-luvulla, sekä talkoilla rakennettu seurojentalo Vuorela (Osakeyhtiö Hajalan Vuorela), joka on nykyisin yksityiskotina.
Hajalan kyläyhdistys on perustettu 22.1.2006 Hajalan kylätoimikunnan tilalle.
Entinen Halikon kunnan lakkauttama vanhainkoti (Kunnalliskoti, nykyisin Vire-koti) on saanut uusia asukkaita uusien omistajien myötä. Alueella on vanha Hajalan Kartanon puinen päärakennus. Salon kaupunginhallitus päätti sittemmin myydä kartanon päärakennuksen yksityiselle yritykselle 20 000 eurolla.
Kylään on rakennettu viime aikoina myös uusia omakotitaloja.
Kaavoitus ja yhdyskuntatekniikka

70-luvun "sofy"-projektin tuloksena kylään laadittiin kyläsuunnitelma ja kyläkaava, joka ei kuitenkaan koskaan saanut lainvoimaa. Halikon kunta käynnisti uuden kaavatyön Hajalassa vuonna 2005. Uusi karttatyön vaatima ilmakuvaus suoritettiin keväällä 2006. Kuntaliitoksen vuoksi kaavoitus jäi kesken.
Vuonna 2011 kylä pääsi osalliseksi toiminnallisen kyläsuunnittelun ja kyläkaavoituksen projektiin (Salon seudun koheesio- ja kilpailukykyohjelma eli KOKO).
Hajalaa on kaavailtu paikallisjunaliikenteen yhdeksi pysäkiksi raideosuuden Turku–Salo varrella. Pysäkki olisi sääsuojalla varustettu pysähdyslaituri, joka olisi varustettu infotaululla, valaisimilla sekä pyörä- ja autopysäköintialueella.
Hajalassa on Salon läntisin moottoritieliittymä.
Vesihuolto

Kylässä on yksi kunnallinen vesilaitos, joka tuottaa puhdasta vettä muutamalle kymmenelle yksityistaloudelle.
Kylän taloudet ottavat pääsääntöisesti vetensä porakaivoista. Jätevesijärjestelmät ovat kaikki kiinteistökohtaisia.
Kunnallisen vesihuollon rakentaminen aloitetaan loppukesästä 2015. Hanketta vie eteenpäin Hajalan vesiosuuskunta (Arkistoitu – Internet Archive).
Osuustoiminta

Kylään alkoi 1900-luvulla kehittyä paljon palveluita, ja hajalalaiset hyödynsivät ensimmäisten joukossa vuonna 1901 voimaan tullutta osuustoimintalakia. Kylään perustettiin Hajalan osuuskauppa 1903, Hajalan osuusmeijeri 1905 ja Osuuskassa 1926. Jälkimmäinen kehittyi Hajalan osuuspankiksi.
Meijeritoiminta jatkui vuoteen 1960 asti, jolloin se liitettiin Salon seudun osuusmeijeriin. Osuuskauppa laajeni ensin Vartsalaan ja Kokkilaan. Osuuskauppa liitettiin myöhemmin Salon seudun osuuskauppaan. Myös Osuuspankki liitettiin Saloon suurempaan osuuskuntaan. Halikon kirkonkylän kehittyessä palvelut alkoivat siirtyä sinne, eikä Hajalassa nykyään enää ole yksityisiä palveluja.
Halikon suojeluskunta

Halikon Suojeluskunnan perustava kokous pidettiin Saarimäen kansakoululla elokuussa 1917. Kokous oli kutsuttu koolle Maataloustuottajain yhdistyksen perustamista varten. Kokous valitsi ensimmäiseksi päälliköksi Toivo Niemisen (myöh. Louko).
Aiheesta muualla

Hajalan kyläyhdistys ry
Hjalmar Sebastian Nordenstreng

Hjalmar Sebastian Nordenstreng (24. lokakuuta 1826 Heinola – 28. helmikuuta 1890 Helsinki) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraaliluutnantti, joka toimi 1870–1875 Hämeen läänin ja 1876–1883 Mikkelin läänin kuvernöörinä.
Nordenstrengin vanhemmat olivat hovineuvos Anders Kristoffer Nordenstreng ja Jakobina Elisabet Telén ja puolisot vuodesta 1857 Hedvig Elisabet Federley, senaattori Berndt Federleyn tytär,  ja vuodesta 1864 Helena Sofia Lovisa Jägerhorn af Spurila. Historioitsija Sigurd Nordenstreng, kirjailija Rolf Nordenstreng ja Hangon pormestari Arvid Nordenstreng olivat Hjalmar Sebastian Nordenstrengin poikia ja kenraalimajuri Ture Reinhold Nordenstreng hänen veljensä. Hjalmar Sebastian Nordenstreng tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1838 ja toimi valmistuttuaan vänrikkinä 4. ratsastavassa tykistöpatterissa elokuusta 1846. Kornetiksi ja samana vuonna luutnantiksi ylennettynä hän tuli kyrassieerirykmenttiin 1848.
Nordenstreng suoritti Pietarin sota-akatemian 1848–1850, yleisesikuntaan hänet kommennettiin 1852 ja vanhempi adjutantti 4. jalkaväkiarmeijakunnan esikuntaan hänestä tuli myöhemmin samana vuonna. Alikapteeniksi 1854 ylennetty Nordenstreng osallistui Krimin sotaan, jossa hän haavoittui vakavasti. Vuonna 1855 hänet siirrettiin 22. jalkaväkidivisioonan majoitusmestariksi Suomeen. Hänet  ylennettiin kapteeniksi 1858, everstiluutnantiksi 1861 ja everstiksi 1864, jolloin hän toimi Suomen sotilaspiirin viraston Suomen sotaväen jaoston päällikön apulaisena. Hämeen läänin vt. kuvernööriksi Nordenstreng nimitettiin 1870 ja vakinaistettiin virkaan kenraalimajurina 1872. Mikkelin läänin kuvernöörinä vuodesta 1876 oltuaan hän sai vuonna 1883 eron sotapalveluksesta kenraaliluutnanttina.
Helonauhukset

| Helonauhukset |
| --- | --- |
 Siperiannauhus (Ligularia sibirica)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Suku::  Helonauhukset Ligularia  Cass.
Katso myös
   Helonauhukset Wikispeciesissä   Helonauhukset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helonauhukset eli nauhukset (Ligularia) on asterikasvien heimoon kuuluva monivuotisten kasvien suku. Sukuun kuuluu noin 180 lajia. Nauhukset ovat kotoisin Aasiasta, ja monia lajeja ja lajikkeita pidetään koristekasveina. Niillä on tyypillisesti suuret lehdet, tumma, suora varsi ja keltaiset kukat.
Nauhukset kukkivat yleensä loppukesästä: heinäkuusta syyskuuhun. Ne ovat helppohoitoisia, voimakaskasvuisia puutarhakasveja, mutta niitä vaivaavat joskus etanat. Useimmat nauhukset viihtyvät rehevässä maassa varjoisassa paikassa, mutta kallionauhus kestää myös aurinkoa.[lähde? ]
Helonauhuslajeja

Ligularia altaica – altainnauhus
Ligularia alpigena – lapanauhus
Ligularia calthifolia – rentukkanauhus
Ligularia dentata – kallionauhus
Ligularia fischeri – nukkanauhus
Ligularia hodgsonii – pikkunauhus
Ligularia intermedia – tähkänauhus
Ligularia japonica – idännauhus
Ligularia macrophylla – isonauhus
Ligularia przewalskii – valtikkanauhus
Ligularia sibirica – siperiannauhus
Ligularia stenocephala – aurinkonauhus
Ligularia thomsonii – kashmirinnauhus
Ligularia thyrsoidea – kuutamonauhus
Ligularia veitchiana – peikonnauhus
Ligularia wilsoniana – kultanauhus
Helonauhuslajeja > Risteymiä ja lajikkeita

Ligularia × hessei – soihtunauhus
Ligularia × palmatiloba – nikonnauhus
Ligularia 'Gold Crown' – herttanauhus
Ligularia 'Hietala' – lapinnauhus
Ligularia 'Julia' – matinnauhus
Ligularia 'New Star' – terttunauhus
Ligularia dentata 'Othello' – purppurakallionauhus
Ligularia 'Romeo' – kuljunnauhus
Ligularia 'Striking Yellow' – loistonauhus
Ligularia 'Sunbeam' – herttanauhus
Ligularia 'The Rocket' – rakettinauhus
Ligularia 'Weihenstephan' – komeanauhus
Ligularia 'Zepter' – jalovaltikkanauhus
Huiskunauhus eli liuskahuiskunauhus (Sinacalia tangutica, syn. Ligularia tangutica) on aiemmin luettu helonauhusten sukuun, myöhemmin huiskunauhuksiin.
Aiheesta muualla

Taxonomy – Ligularia (GENUS) UniProt. Viitattu 22.3.2021.
Hugin-luokka (hävittäjä)

| Hugin-luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  446 t
Pituus:  65,8 m (vesiraja) 66,1 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,5  m
Syväys:  3,5 m
Koneteho:  2-akselinen AEG-Curtis-turbiinimoottori, johon kytketty 4 kattilaa, 10 330 shp
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  72
Aseistus
Meritorjunta:  4 × 75 mm/L50 M/05 tykkiä 2 × 457 mm torpedoputkea
Hugin-luokka oli Ruotsin merivoimien kahden hävittäjän muodostama alusluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Hugin | Götaverken, Göteborg | - | 10. joulukuuta 1910 | - | poistettu palveluksesta 13. kesäkuuta 1947 romutettu 1949 |
| HMS Munin | Kockums Mekaniska Verkstad, Malmö | - | 5. joulukuuta 1911 | - | poistettu palveluksesta 18. lokakuuta 1940 uponnut maalilaivana 1943 |
Henri Seger

| Henri Seger |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muusikko
Taiteilijanimi:  Henkka
Soittimet:  Kitara
Yhtyeet:   Krypta, Tyrantti
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Henri Seger on suomalainen muusikko. Seger on esiintynyt soolona ja toimii  Tyrantti- sekä  Krypta-yhtyeissä, joista jälkimmäinen on hänen sooloprojektinsa.
Seger ja Tero Ikäheimonen julkaisevat yhdessä Viikonloppusoturit -puheohjelmaa.
Diskografiaa

Tyrantti:  Tyrantti (2019)
Tyrantti:  Orjaplaneetta (2021)
Krypta: Outo laakso (albumi) (2023)
Aiheesta muualla

Viikonloppusoturit -puheohjelma Google Podcasts -palvelussa
Huh Mi-mi

| Huh Mi-mi> 허미미.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. joulukuuta 2002 (ikä 21) Tokio, Japani
Kansalaisuus:  Etelä-Korea
Uran tiedot
Paino:  57 kg
Laji:  judo
| Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Naisten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Naisten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Naisten judo. Olympialaiset  | Maa:   Etelä-Korea> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 2024 | 57 kg |  |
|  Pronssia | Pariisi 2024 | sekajoukkue |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Abu Dhabi 2024 | 57 kg |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Hopeaa | Hongkong 2024 | 57 kg |  |
Huh Mi-mi (kor. 허미미, Heo Mi-mi; s. 19. joulukuuta 2002) on eteläkorealainen judoka. Huh voitti hopeaa judon 57 kilon painoluokassa Pariisin olympialaisissa 2024. Hän on myös maailmanmestari.
Huh on kilpaillut koko kansainvälisen uransa alle 57 kg:n painoluokassa. Hän saavutti alle 21-vuotiaiden Aasian-mestaruuskilpailuissa pronssia 2019. Hän sijoittui MM-kilpailuissa viidenneksi Taškentissa 2022 ja Dohassa 2023. Hän voitti kultaa Chengdun universiadeissa 2023. Hän saavutti hopeaa Aasian-mestaruuskilpailuissa 2024.
Huh voitti alle 57 kg:n sarjan maailmanmestaruuden Abu Dhabissa 2024 kukistettuaan loppuottelussa kanadalaisen Christa Deguchin. Saman vuoden Pariisin olympialaisissa hän saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa Deguchille. Sekajoukkuekilpailussa hän sai pronssia.
Huh on saavuttanut IJF Tourin kilpailuissa neljä turnausvoittoa ja kaksi kolmossijaa. Continental Open -kilpailun hän on voittanut kerran.
Huh syntyi Tokiossa korealaiselle isälle ja japanilaiselle äidille. Hän alkoi edustaa Etelä-Koreaa vuonna 2021.
Terminator: Dark Fate

| Terminator: Dark Fate |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tim Miller
Käsikirjoittaja:   David S. Goyer  Justin Rhodes  Josh Friedman  Billy Ray 
Tuottaja:   James Cameron  David Ellison 
Säveltäjä:  Junkie XL
Kuvaaja:  Ken Seng
Leikkaaja:  Julian Clarke
Pukusuunnittelija:  Ngila Dickson
Pääosat:   Linda Hamilton  Arnold Schwarzenegger  Mackenzie Davis  Natalia Reyes  Gabriel Luna  Diego Boneta 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Paramount Pictures  20th Century Fox  Skydance Media  Lightstorm Entertainment  Tencent Pictures 
Levittäjä:   Paramount Pictures (Pohjois-Amerikka)  Walt Disney Studios Motion Pictures (kansainvälisesti) 
Ensi-ilta:   2019-11-11. marraskuuta 2019  
Kesto:  128 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  160–200 miljoonaa dollaria
Tuotto:  261,1 miljoonaa dollaria
Edeltäjä:  Terminator Genisys (kronologisesti) Terminator 2 – Tuomion päivä (juonellisesti)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Terminator: Dark Fate on yhdysvaltalainen tieteis- ja toimintaelokuva, joka sai ensi-iltansa marraskuussa 2019. Elokuva on kuudes osa Terminator-elokuvasarjassa, mutta se on jatkoa ainoastaan elokuville Terminator – tuhoaja (1984) ja Terminator 2 – Tuomion päivä (1991) ja juoneltaan unohtaa kolme uudempaa elokuvaa. Linda Hamilton ja Arnold Schwarzenegger palaavat alkuperäisiin rooleihinsa, ja uusia näyttelijöitä ovat muun muassa Mackenzie Davis, Natalia Reyes, Gabriel Luna ja Diego Boneta.
Juoni

Terminator 2 – Tuomion päivä -elokuvan tapahtumista on kulunut enemmän kuin kaksikymmentä vuotta. Sarah Connorin (Linda Hamilton) täytyy suojella Dani Ramos -nimistä nuorta naista ja tämän ystäviä nestemäisestä metallista valmistetulta terminaattorilta (Gabriel Luna). Elokuvan juoni on kahden ensimmäisen Terminator-elokuvan tavoin tiivis ja suoraviivainen, ja tarinan tapahtumat kestävät alle kaksi vuorokautta.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Linda Hamilton  | … |  Sarah Connor   |
|  Arnold Schwarzenegger  | … |  T-101   |
|  Mackenzie Davis  | … |  Grace   |
|  Natalia Reyes  | … |  Daniella ”Dani” Ramos   |
|  Gabriel Luna  | … |  Rev-9   |
|  Diego Boneta  | … |  Diego Ramos   |
Tuotanto

Terminator Genisys -elokuvan (2015) oli tarkoitus olla uuden trilogian käynnistys, ja sen jatko-osia kaavailtiin vuosille 2017 ja 2018. Genisys menestyi kuitenkin taloudellisesti huonosti, ja jatko-osasuunnitelma hylättiin. Vuonna 2017 uutisoitiin, että elokuvasarjan pariin olisi palaamassa kahden ensimmäisen Terminator-elokuvan ohjaaja James Cameron, jolle elokuvasarjan tekijänoikeudet palautuisivat vuonna 2019. Tim Miller vahvistettiin ohjaajaksi tammikuussa 2017.
Dark Fate jatkaa elokuvan Terminator 2 – Tuomion päivä tarinaa, ja tuottaja Cameron on kuvaillut elokuvia Terminator 3: Koneiden kapina, Terminator – Pelastus ja Terminator: Genisys vain ”pahaksi uneksi”. Cameron on ilmaissut toivovansa, että Dark Fate olisi aloitus uudelle trilogialle, jonka ensimmäisessä osassa päätähdet Linda Hamilton ja Arnold Schwarzenegger voisivat viittoa tietä nuoremmalle näyttelijäsukupolvelle.
Kuvauksien aikaan 71-vuotiaan Arnold Schwarzeneggerin sopiminen rooliin on kyseenalaistettu. James Cameron on kuitenkin vastannut, ettei elokuvassa ole tarkoitus peitellä näyttelijän ikää, vaan hyödyntää sitä: hänen esittämänsä terminator-hahmo on aina ollut kyborgi, joka on suunniteltu soluttautumaan ihmisten pariin, ja niinpä hahmon on tarkoitus ikääntyä kuten ihmisetkin. Sarah Connorin hahmoa Cameron on kuvaillut ”terminator-metsästäjäksi”, joka ei enää pakene robotteja vaan tuhoaa niitä.
Kuvaukset alkoivat Espanjassa kesällä 2018, jatkuivat lokakuuhun saakka Budapestissa Unkarissa ja päättyivät Yhdysvalloissa marraskuun aikana. Kuvausvaiheessa elokuva tunnettiin tuotantonimellä Terminator 6: Phoenix. Elokuvan ensimmäinen traileri julkistettiin 23. toukokuuta 2019. Ensi-iltansa elokuva sai  1. marraskuuta 2019.
Vastaanotto

| Vastaanotto> Arvostelupisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Arvostelupisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Helsingin Sanomat Juho Typpö: 
Hufvudstadsbladet Martina Moliis-Mellberg: 
Kriitikoilta Terminator: Dark Fate sai ristiriitaisen vastaanoton. Esimerkiksi Helsingin Sanomien Juho Typpö piti sitä koko Terminator-sarjan huonoimpana elokuvana, kun taas Hufvudstadsbladetin Martina Moliis-Mellberg piti sitä Terminator 2:n parhaana jatko-osana. Myös Tv-maailma-lehden Pertti Avola kehui vuonna 2024 elokuvaa paljon jäntevämmäksi ja vivahteikkaammaksi kuin kolmea aiempaa jatko-osaa ja antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä.
Aiheesta muualla

Terminator: Dark Fate Internet Movie Databasessa (englanniksi)
| --- | --- |
Elokuvat:   Terminator – tuhoaja  Terminator 2 – Tuomion päivä  Terminator 3: Koneiden kapina  Terminator – Pelastus  Terminator Genisys  Terminator: Dark Fate 
Televisio:   Terminator: Sarah Connorin aikakirjat 
Sarjakuvat:   RoboCop vs. The Terminator 
Hahmot:   Terminator  Skynet  T-1000  John Connor
Huolipuhe

Huolipuhe on huolenaiheista puhumista. Lari Kotilaisen mukaan sana on melko uusi, ja se on peräisin akateemisesta maailmasta, jossa se on ollut käytössä ainakin jo 2000-luvun alussa. Englanninkielistä termiä problem talk on käytetty jo 1990-luvulla. Käytettäessä sanaa julkisessa keskustelussa siihen liittyy usein vähättelyä ja mitätöintiä, millä viitataan siihen, että huolipuhujat puhuvat asioista, joista he eivät tiedä mitään ja että huoli on turha tai liioiteltu.
Sanna Güler toteaa sosiaalityötä käsittelevässä pro gradu -työssään, että huolipuhe on erityisesti lastensuojelyössä käytetty diskurssin muoto.
Nuorisotutkimusseura ry:n vastaava tutkija Mikko Salasuo sanoo, että huolipuhe näkyy nykyään etenkin median kautta. Huolipuheella Salasuo tarkoittaa riskiyhteiskunta-ajattelua. Salasuon mukaan nuoret ovat helppo kohde huolipuheelle, vaikka nuoret eivät tosiasiassa oireile mitenkään uudella tavalla.
Huolipuhetta voidaan katsoa sosiaalityössä myönteisestä näkökulmasta, kuten Minna Mäkelä huomauttaa: kun siirrytään ongelmaa määrittelevästä puheesta huolipuheeseen, pyrkimyksenä on huolien huojentaminen esimerkiksi lastensuojelutyön palaverissa.
Kansalaisopistojen liiton hallituksen jäsen ja Etelä-Helsingin kansalaisopisto Toimelan rehtori Minna Prunnila toteaa, että "huolipuheen asemesta, samalla energialla, voisi miettiä, mitä pitäisi tehdä". Prunnilan mukaan jokainen voi omalla kohdallaan muuttaa huolipuheen huolehtimispuheeksi. "Huolehtiminen lähtee liikkeelle omista toimista", Prunnila korostaa.
Aiheesta muualla

Marjatta Vilkamaa-Viitala, Puhetta puheesta, Kotus.fi 19.4.2010
Harriet Öster, Pelko ja huolipuhe sairastuttavat oikeasti, Tiedetoimittajat.fi
Paul Z. Jackson, Problem talk versus solutions talk
Tomi Laapotti, Leena Mikkola, Problem Talk in Management Group Meetings, Jyväskylän yliopisto 2019
Amanda J. Rose ym. Girls’ and Boys’ Problem Talk: Implications for Emotional Closeness in Friendships APAPsycNet, American Psychological Association
Tuula Sani, Huolipuhe pikkulapsiperheterapiassa. Diskurssianalyyttinen tutkimus lapseen liittyvästä huolipuheesta vanhempien ja terapeuttien alkukeskustelussa Tampereen yliopisto 2008 (osoitukseksi siitä että huolipuhe = problem talk)
Peltola, M. (2016). Huolipuhe ja osallisuus. Huolipuhe oppilashuollon ammattilaisten ohjauskeskusteluissa. Esitys Oulun kaupungin ja Oulun yliopiston yhteisessä symposiumissa 25.1.2016.
Peltola, M. (2015). Osallisuus ja ammatillinen toimijuus: Huolipuhe oppilashuollon ammattilaisten ohjauskeskusteluissa. Abstrakti ja esitys kasvatustieteen päivillä Vaasassa 2015.
Hosio (Ranua)

Hosio on Ranuan kunnassa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee Simojoen varrella noin 40 kilometriä Ranuan kirkonkylältä. Kylällä on ollut oma koulu, joka on lakkautettu. Ranuan kunta laittoi vuonna 2001 koulurakennuksen myyntiin.