stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taalintehtaan kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taalintehtaan kirkko Wikimedia Commonsissa
Kemiönsaaren seurakunta – Taalintehtaan kirkko (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Dragsfjärd |
| --- | --- |
Taajamat:  Björkboda  Dragsfjärdin kirkonkylä  Taalintehdas 
Rekisterikyliä Dragsfjärdissä:  Björkboda  Genböle  Dalen  Hammarsboda  Hertsböle  Kivarnäs  Kråkvik  Kulla  Kärra  Labbnäs  Lillfinhova  Långnäs  Nordanå  Purunpää  Rosendal  Rövik  Skinnarvik  Smedskulla  Storfallan  Storfinhova  Stusnäs  Sunnanå  Söderby  Söderlångvik  Söglö  Tynglax  Ölmos 
Rekisterikyliä Hiittisissä:  Bergö  Biskopsö  Bolax  Böle  Hiittinen  Holma  Högsåra  Kasnäs  Kaxskäla  Rosala  Stubbnäs  Tunhamn  Vänoxa  Vänö 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Taalintehtaan kirkko (Q10466258)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Dragsfjärd, Kemiönsaari, Kemiönsaari
sijainti: Taalintehdas
katuosoite: Metsäkodintie 2, Skogshemsvägen 2
postinumero: 25900
koordinaatit: 60°01′25″N 22°29′59″E﻿ / ﻿60.02353°N 22.49972°E﻿ / 60.02353; 22.49972
Tachibana Muneshige

Tachibana Muneshige maalauksessa.
Tachibana Muneshige (jap. 立花 宗茂, 18. joulukuuta 1567 – 15. marraskuuta 1643 oli japanilainen daimio eli lääninherra, joka hallitsi Yanagawan linnaa Kyūshūn saarella.
Muneshige palveli sotilasdiktaattori Toyotomi Hideyoshia, ja osallistui tämän kahteen Korean kampanjaan. Kun Hideyoshi menehtyi, hänen nimittämässään sijaishallitsijoiden neuvostossa syntyi pian erimielisyyksiä. Daimiot jakaantuivat kahteen leiriin Ishida Mitsunarin ja Tokugawa Ieyasun ympärille. Muneshige siirtyi Mitsunarin palvelukseen. Osapuolet kohtasivat Sekigaharan taistelussa, joka päättyi Ieyasun voittoon ja Mitsunarin teloitukseen. Muneshige ei itse ollut osallistunut taisteluun, koska oli samana päivänä valtaamassa Ōtsun linnaa Kyōgoku Takatsugulta.
Kuultuaan Mitsunarin kuolemasta Muneshige palasi Kyūshūlle, missä Kuroda Yoshitaka, Nabeshima Katsushige ja Katō Kiyomasa olivat alkaneet vallata saarta Ieyasun alaisuuteen. Myös Yanagawa oli joutunut hyökkäysten kohteeksi, mutta sen puolustukset olivat kestäneet. Linnan puolustamiseen olivat osallistuneet sotilaiden lisäksi Muneshigen entisen vaimon, Tachibana Ginchiyon, aseistamat nunnat. Kiyomasa ja Yoshitaka kehottivat Muneshigea antautumaan, ja liittymään sotaan Mitsunarin puolella taistellutta Shimazua vastaan. Muneshige suostui, mutta Ieyasu keskeytti kampanjan, koska ei halunnut sotaa Kyūshūlle. Lisäksi hän armahti Muneshigen, mutta vei tämän läänityksen.
Vuosina 1637–1638 Muneshige osallistui Shimabaran kapinan aikaiseen Haran piirtykseen, jossa shōgunaatin joukot lähetettiin kukistamaan verotuksesta ja kristittyjen vainoista vihastuneet kapinalliset. Shōgunaatin armeija koostui pääasiassa nuoremmista komentajista, jotka halusivat taistelun voitosta kunniaa pitkällä sodattomalla kaudella. Muneshige esitti että armeijan ei tulisi lähteä suoraan hyökkäykseen, vaan ainoastaan katkaista puolustajien huoltotiet, mutta tätä suunnitelmaa pidettiin raukkamaisena. Shōgunaatin joukot yrittivät vallata linnan useaan otteeseen, ja lopulta onnistuivat tässä Matsudaira Nobutsunan alaisuudessa. Piirityksen päätteeksi joukot olivat kuitenkin menettäneet jopa 13 prosenttia sotilaistaan harkitsemattomien hyökkäysten takia.
Tadmakkat

Länsi-Afrikan kauppareitit noin 1000–1500. Kultaesiintymät on merkitty ruskealla.
Tadmakkat (myös Tadmakka, Tadmekka) oli keskiaikainen kaupunki Adrar des Ifoghas -vuoristossa nykyisen Malin alueella. Sen rauniot sijaitsevat Kidalin alueen Essoukin kylässä.
Tadmakkat mainitaan ensimmäisen kerran 900–1000-luvun arabialaisissa lähteissä. Berberien hallitsema kaupunki oli tärkeä Saharan ylittävän karavaanikaupan välittäjä. Sen kautta kulkivat Pohjois-Afrikan Tahertin, Kairouanin, Ouarglan ja Tripolin sekä muinaisen Ghanan valtakunnan ja Gaon väliset kauppareitit. Saharan ylittävä kauppa taantui myöhemmin, mutta Tadmakkat säilytti asemansa Gaoon suuntautuneen suolakaupan välittäjänä sekä paikallisena taloudellisena keskuksena. Sen on uskottu jääneen autioksi viimeistään 1500–1600-luvuilla Songhain valloituksen sekä Adrar des Ifoghasin kuivuuden ja konfliktien seurauksena.
Seudulta on löydetty runsaasti arabialaisia sekä tuaregien tifinagh-kirjoituksella tehtyjä piirtokirjoituksia. Arkeologiset kaivaukset osoittavat Saharan karavaanikaupan alkaneen jo 700-luvulla ja saavuttaneen huippunsa 1000-luvulla. Tuolloin kaupungissa valmistettiin jopa kultarahoja. Myöhemmissä kerrostumissa on vain vähän pohjoisafrikkalaisia esineitä. Viimeisen vaiheen (1300–1400-luvut) löydöt kertovat kaupankäynnin taantumisesta sekä voimakkaasta muutoksesta elinympäristössä ja aineellisessa kulttuurissa.
Mekkaan verratulla Tadmakkatilla on suuri merkitys tuaregien mytologiassa ja uskonnollisessa perinteessä, vaikka sen historiallinen konteksti onkin hämärtynyt. Viime aikoina siitä on tullut yksi kansan itsenäisyyspyrkimysten symboleista.
Long

Long on pitkää tarkoittava englannin ja ranskan kielen sana, joka esiintyy myös paikan- ja sukunimenä.
Long-nimisiä henkilöitä

A. A. Long (s. 1937), brittiläis-yhdysvaltalainen klassisen kirjallisuuden tutkija ja professori
Allie Long (s. 1987), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
Barrett Long (s. 1982), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Barry Long (1926–2003), australialainen henkinen opettaja ja kirjailija
Chen Long (s. 1989), kiinalainen sulkapalloilija
Crawford Long (1815–1878), yhdysvaltalainen kirurgi
Dallas Long (1950–2024), yhdysvaltalainen kuulantyöntäjä ja olympiavoittaja
Earl Long (1895–1960), yhdysvaltalainen poliitikko, Louisianan kuvernööri
Edwin Long (1829–1891) oli englantilainen taidemaalari
Esa-Matti Long (s. 1969), suomalainen näyttelijä
George W. De Long (1844–1881), yhdysvaltalainen laivaston upseeri ja tutkimusmatkailija
Gia Long (1761–1820), Nguyen Phuo Anh, Vietnamin keisari ja Nguyen-dynastian perustaja
He Long (1896–1969), kiinalainen kommunistipoliitikko ja Kiinan kansantasavallan marsalkka
Howie Long (s. 1960), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja ja näyttelijä
Huey Long (1893–1935), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, Louisianan kuvernööri
Jake Long (s. 1985), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Jeff Long (s. 1951), yhdysvaltalainen kirjailija
Judy Long (s. 1969), kanadalainen pöytätennispelaaja
Justin Long (s. 1978), yhdysvaltalainen näyttelijä
Leonard Long (1911–2013), australialainen öljyvärimaalari
Long Qingquan (s. 1990), kiinalainen painonnostaja
Loretta Long (s. 1940), yhdysvaltalainen näyttelijä
Luz Long (1913–1943), saksalainen pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja
Ma Long (s. 1988), kiinalainen pöytätennispelaaja
Marguerite Long (1874–1966), ranskalainen pianisti
Maxey Long (1878–1959), yhdysvaltalainen juoksija
Naomi Long (s. 1971), pohjoisirlantilainen poliitikko, Belfastin ent. pormestari
Nia Long (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
Richard Long (s. 1945), englantilainen käsite- ja maataiteilija
Robert Joseph Long, Bobby Joe Long (1953–2019), yhdysvaltalainen sarjamurhaaja ja raiskaaja
Rose McConnell Long (1892–1970), yhdysvaltalainen poliitikko
Russell Long (1918–2003), yhdysvaltalainen poliitikko
Shane Long (s. 1987), italialainen jalkapalloilija
Shelley Long (s. 1949), yhdysvaltalainen näyttelijä
Stephen Harriman Long (1784–1864), yhdysvaltalainen insinööri, upseeri ja tutkimusmatkailija
Thelma Coyne Long (1918–2015), australialainen tennispelaaja
Theodore Long (s. 1947), yhdysvaltalainen urheiluvaikuttaja, showpainituomari ja toimitusjohtaja
Yu Long (s. 1964), kiinalainen kapellimestari
Zhou Long (s. 1953), kiinalais-yhdysvaltalainen säveltäjä
Kuvitteellisia henkilöitä

Jake Long, Disneyn animaatiosarjassa Jake Long – amerikkalainen lohikäärme
Haley Long, Disneyn animaatiosarjassa Jake Long – amerikkalainen lohikäärme
Desmond

| Desmond |
| --- | --- |
Sukupuoli:  mies
Nimen merkitys:  Mies
Lähtöalue:  Irlanti
Levinneisyys:  yleinen Angolassa, Chilessä ja Armeniassa
Infobox OKNimi-testi OK: 
Desmond on monissa englanninkielisissä maissa yleinen miehen etunimi. Suomessa Desmond-nimisiä henkilöitä on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut noin 80.
Tunnettuja Desmond-nimisiä

Desmond Askew (s. 1972), brittiläinen näyttelijä
Desmond Bagley (1923–1983), brittiläinen jännityskirjailija
Desmond Bryant (s. 1988), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Desmond Child (s. 1953), yhdysvaltalainen muusikko
Desmond Connell (1926–2017), irlantilainen katolinen arkkipiispa ja kardinaali
Desmond Dekker (1941–2006), jamaikalainen laulaja
Desmond Doss (1919–2006), yhdysvaltalainen sotilas
Desmond Robert Dunn (1929–2003), australialainen kirjailija
Desmond Fa’aiuaso (s. 1984), samoalainen jalkapalloilija
Desmond Harrington (s. 1976), yhdysvaltalainen näyttelijä
Desmond Llewelyn (1914–1999), brittiläinen näyttelijä
Desmond Charles Moore (1926–2020), australialainen roomalaiskatolinen piispa
Desmond Morris (s. 1928), brittiläinen eläintieteilijä, tietokirjailija ja taiteilija
Desmond Nethersole-Thompson (1908–1989), englantilainen opettaja, lintutieteilijä ja kirjailija
Desmond ”Des” O’Connor (1932–2020), englantilainen laulaja ja televisiojuontaja
Desmond Piper (s. 1941), australialainen maahockeypelaaja
Desmond Plummer (1914–2009), englantilainen konservatiivipuolueen poliitikko ja pääri
Desmond Titterington (1928–2002), brittiläinen kilpa-autoilija
Desmond Tutu (1931–2021), eteläafrikkalainen ihmisoikeusaktivisti
Desmond Young (k. 1966), brittiläinen upseeri ja tietokirjailija
Tunnettuja Desmond-nimisiä > Kuvitteellisia Desmond-nimisiä

Desmond Hume, tv-sarjassa Lost
Desmond Miles, pelisarjassa Assassin's Creed
Amasis-maalari

| Amasis-maalari |
| --- | --- |
 Yksityiskohta Amasis-maalarin maalaamasta kyliksistä, n. 540 eaa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 500-luku eaa.
Kuollut: 500-luku eaa.?
Ammatti:  vaasimaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 550–510 eaa.
Taidesuuntaus:  mustakuviokeramiikka
Amasis-maalari oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi attikalaista mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenasta arkaaisella kaudella noin vuosina 550–510 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu siihen, että hän maalasi savenvalaja Amasiksen signeeraamia vaaseja.
Amasis-maalari ja savenvalaja Amasis on usein nähty samana henkilönä. Nykyisin kuitenkin katsotaan, että kyseessä on kaksi eri henkilöä, sillä Amasiksen signeeraamia vaaseja ovat maalanneet myös muut. Amasis-maalari oli mustakuviotyylin merkittävimpiä edustajia ja kuuluisa hienostuneesta kuvamaailmastaan. Hän suosi työssään varsinkin amforamuotoa ja Dionysos-aiheita.
Teoksia

Aryballos, kuvituksessa Dionysos-aihe, n. 550 eaa.
Lekyytti, n. 550–530 eaa.
Lekyytti, n. 550–530 eaa.
Amfora, kuvituksessa Dionysos ja mainadeja, n. 540 eaa.
Kyliks, n. 540 eaa.
Olpe, kuvituksessa Herakles, Poseidon, Hermes ja Athene, n. 540 eaa.
Vatsa-amfora, kuvituksessa satyyrejä viininkorjuussa, n. 540–530 eaa.
Kirjallisuutta

von Bothmer, Dietrich: The Amasis Painter and his world. Vase-painting in 6th century B.C. Athens.  Malibu, Calif.:  J. Paul Getty Museum, 1985.  ISBN 0-500-23443-4  OCLC:12134902
Arno (nimi)

| Arno |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Aarno, Aarne
Vastineita eri kielissä:  Arndt, Arne, Arnold
Nimen alkuperä:  Arnold, kotkan tavoin hallitseva
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arno on saksalaisperäinen miehen etunimi. Nimi on lyhentymä nimestä Arnold, joka merkitsee ”kotkan tavoin hallitsevaa”.
Suomessa nimi Arno on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 1800-luvun lopulta vuoden 2019 loppuun mennessä 1 054 henkilölle. Nimeä ei tässä muodossa ole almanakassa, mutta Suomessa sen yleisempi muunnos on Aarno, jonka nimipäivä on 16. marraskuuta.
Tunnettuja Arnoja

Arno Adlivankin (s. 1940), suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Arno Ahosniemi (s. 1977), suomalainen toimittaja
Arno Almqvist (1881–1940), suomalainen eversti ja nykyaikainen viisiottelija
Arno Anthoni (1900–1961), suomalainen lakimies, Valtiollisen poliisin päällikkö
Arno Babajanjan (1921–1983), armenialainen säveltäjä ja pianisti
Arno Bausemer (s. 1982), saksalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Arno Breker (1900–1991), saksalainen kuvanveistäjä
Arno Carlstedt (1927–2013), suomalainen musiikkikauppias, elokuvatuottaja ja festivaalijärjestäjä
Arno Rafael Cederberg (1885–1948), suomalainen historiantutkija ja arkistonhoitaja
Arno Fellman (1882–1954), suomalainen historiantutkija, hengellinen kirjailija ja Ristin Voitto-lehden päätoimittaja
Arno Forsius (1929–2024), suomalainen lääkäri ja lääketieteen historioitsija
Arno Granroth (1909–1989), suomalainen viulisti
Arno Gruen (1923–2015), saksalais-sveitsiläinen psykologi ja psykoanalyytikko
Arno Hannus (1920–2020), suomalainen juristi, julkisoikeuden asiantuntija, kansliapäällikkö ja Suomen sisäasiainministeri 1963–1964 (amm.)
Arno Albert von Hellens (1904–1984), suomalainen kirurgi ja professori
Arno Hjorth (1883–1932), suomalainen näyttelijä ja tanssitaiteilija
Arno Hohenthal (1884–1953), suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Arno Hollmén (s. 1930), suomalainen lääkäri ja anestesiologian professori
Arno Holz (1863–1929), saksalainen runoilija ja näytelmäkirjailija
Arno Isaksson (1929–1973), suomalainen näytelmäkirjailija
Arno Jaatinen (1895–1946), suomalainen jääkärimajuri
Arno Kaila (1895–1919), suomalainen jääkäriluutnantti
Arno Kamminga (s. 1995), alankomaalainen uimari
Arno Kasvi (s. 1941), Turun yliopiston kasvitieteellisen puutarhan ylipuutarhuri
Arno Kotro (s. 1969), suomalainen runoilija
Arno Kölblin (1911–1998), saksalainen nyrkkeilijä
Arno Laitinen (s. 1988), suomalainen moukarinheittäjä
Arno Miettinen (s. 1948), suomalainen kunnan- ja kaupunginjohtaja
Arno Rafael Minkkinen (s. 1945), suomalais-yhdysvaltalainen valokuvaaja
Arno Nordlund (1935–2008), suomalainen jalkapalloilija
Arno Allan Penzias (1933–2024), yhdysvaltalainen fyysikko, toinen kosmisen taustasäteilyn löytäjistä, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Arno Pijpers (s. 1959), alankomaalainen jalkapallovalmentaja
Arno Pötzsch (1900–1956), saksalainen evankelinen pappi ja virsirunoilija
Arno Reuter (1861–1925), suomalainen agronomi, valtiopäivämies ja Suomen Talousseuran sihteeri
Arno Saarinen (1884–1970), suomalainen voimistelija
Arno Saxén (1895–1952), suomalainen lääkäri ja professori, Suomen Syöpäyhdistyksen  puheenjohtaja 1943–1952
Arno Schmidt (1914–1979), saksalainen kirjailija
Arno Solin (1889–1959), suomalainen vuorineuvos ja toimitusjohtaja
Arno Surminski (s. 1934), saksalainen kirjailija
Arno Tuurna (1894–1976), suomalainen kansanedustaja, Viipurin kaupunginjohtaja 1928–1944
Arno Vihalemm (1911–1990), virolainen runoilija ja graafikko
Arno Viljanen (1924–2004), suomalainen kultaseppä, yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Arno Vilos (s. 1995), suomalainen näyttelijä
Arno Virtanen (1945–2022), suomalainen näyttelijä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arno (nimi) Wikimedia Commonsissa
Taenia

Taenia merkittynä doorilaiseen entablementtiin (friisin ja arkkitraavin välissä).
Taenia (lat., ’nauha’) on antiikin kreikkalaisessa arkkitehtuurissa ja yleisesti klassista arkkitehtuuria edustavissa rakennuksissa doorilaistyylisen entablementin friisin ja arkkitraavin välissä sijaitseva lista. Sen alapinnassa kunkin triglyfin kohdalla sijaitsivat regulat, jotka oli koristeltu gutta-pisaroilla.
Sörnäisten kurvi

Hämeentie Sörnäisten Kurvissa kesällä 2023
Hämeentie Sörnäisten Kurvissa kesällä 2023
Sörnäisten kurvi (ruots. Sörnäskurvan), jota kutsutaan myös Sörkan kurviksi tai vain Kurviksi, on alue Helsingin itäisessä kantakaupungissa, Sörnäisten, Kallion ja Alppiharjun kaupunginosien kohtauspaikassa. Alue sijoittuu sen kohdan välittömään läheisyyteen, jossa Hämeentie tekee mutkan oikealle pohjoiseen mentäessä ja jossa siltä länteen haarautuu Helsinginkatu. Kurvi käsittää koko alueen Helsinginkadun ja Hämeentien risteyksessä. Sörnäisten kurvi on lukuisien joukkoliikenneyhteyksien solmukohdassa, jossa sijaitsee myös Sörnäisten metroasema. Yksi Kurvin maamerkeistä oli vakuutusyhtiö Kansan rakennus ja sen katolla sijainnut valotorni.
Sodan jälkeen suomalaiset aikakauslehdet ylläpitivät Kurvin, Vaasankadun ja Linjojen seudun perinteisesti huonoa mainetta. Tuolloin Kurvin levoton maine johtui pääosin siitä, että pientalovaltaisen asuinalueen tuhannet lapset ja nuoret ottivat katutilan haltuunsa omasta ”vaarallisuudestaan” tietämättöminä. Levottomuuteen vaikuttivat myös alueen yömajat ja asuntolat. Apu-lehti julkaisi erityisesti 1950-luvulla rajuja reportaaseja Sörkan alamaailmasta, mutta 1960-luvulla kirjoittelu hiljeni, ja julkisuuskynnyksen ylittivät enää Vaasankadun viinatrokarit. ”Rieha-Helsinki” alkoi keskittyä enemmän Rautatieaseman seudulle. Kurvin läheisyydessä sijaitsevalla Vaasanpuistikolla on ollut 2010-luvulle asti levoton maine. Sitä on kutsuttu puhekielessä myös nimellä Piritori.
Hieman etelämmäksi silloisen Itäisen Viertotien (nyk. Hämeentien) varteen oli 1870-luvulla rakennettu niin sanotut Suruttomain villat, ryhmä työläisten asuintaloja, jotka pääosin purettiin 1930-luvun alussa.lähde? Talvisodan toisena päivänä Vaasanpuistikkoon osui viisi räjähdyspommia, mikä aiheutti lähitaloihin varsin suuret sirpale- ja ikkunavauriot.
Hämeentien ja Helsinginkadun kulmaan valmistui vuonna 1937 suuri rakennus, jota kutsuttiin Perämiehen taloksi siinä olleen ravintolan johdosta. Elanto osti talon 1950-luvulla, myi asunnot osakkeiksi ja antoi talolle nimen Hämeentähti. Myöhemmin taloa alettiin kutsua Kurvin taloksi.lähde?
Kuvia

Sörnäisten kurvi etelään päin katsottuna vuonna 2016 eli ennen Hämeentien uudistusta joukkoliikennekaistoineen. Vasemmalla Sörnäinen, suoraan edessä Kallio ja Harju.
Hämeentietä pohjoiseen katsottuna vuonna 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sörnäisten kurvi Wikimedia Commonsissa
Taaro

| Taaro |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Vehkakasvit Araceae
Suku::  Taarot Colocasia
Laji::  esculenta
Kaksiosainen nimi
 Colocasia esculenta  (L.) Schott 
Synonyymit
 Colocasia antiquorum Schott 
Katso myös
   Taaro Wikispeciesissä   Taaro Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Taaron tyvimukuloita
Taaro eli taro (Colocasia esculenta) on vehkakasvi, jota kasvatetaan kosteilla trooppisilla alueilla ruoaksi tyvimukuloidensa vuoksi. Mukulasta käytetään myös nimityksiä eddo, dasheen ja old cocoyam.
Taaro on kotoisin Kaakkois-Aasiasta, mutta sitä kasvatetaan nykyisin myös Afrikassa, Oseaniassa ja Karibian saarilla. Vuonna 1998 maailmassa kasvatettiin taaroa 6,6 miljoonaa tonnia, josta Afrikassa 4,4 miljoonaa tonnia, Aasiassa 1,8 miljoonaa tonnia ja Oseaniassa 280 000 tonnia. Tongan ja Samoan saarilla taaron osuus ihmisten energiansaannista on kuitenkin suurin, yli 15 prosenttia. Afrikan maista taaroa käytetään eniten Ghanassa ja Gabonissa.
Afrikassa ja Oseaniassa taaroa käytetään hiilihydraatin lähteenä, ja sitä syödään riisin tai perunan tapaan. Japanissa sitä käytetään vihanneksena ja kasvatetaan enemmänkin versojensa ja lehtiensä kuin mukuloidensa takia. Myös maavarret käytetään, ja koska ilmasto on viileämpi kuin muilla taaronviljelyalueilla, Japanissa taaron mukulat voidaan varastoida pellolla. Taaro on tunnettu Japanissa ainakin kahdentuhannen vuoden ajan, mutta sen viljely on vähentynyt sadan vuoden aikana selvästi. 1900-luvun alussa keskivertojapanilainen söi lähes 25 kiloa taaroa vuodessa, nykyisin viitisen kiloa.
Samoalla taaro oli paikallisten ruokavalion perusta (yhdessä banaanin ja leipäpuun hedelmien kanssa) vuoteen 1993 asti. Vuonna 1994 kasvitauti tuhosi taarosadon lähes kokonaan.
Taaron tyvimukuloissa on noin kaksi kolmasosaa vettä ja kolmannes hiilihydraattia, lähinnä tärkkelystä. Seitsemän prosenttia kuiva-aineesta on proteiinia, minkä johdosta taaro on proteiinipitoisempaa kuin esimerkiksi jamssi tai kassava. Lehdissä proteiinin osuus on vielä suurempi. Lehdissä on myös kalsiumia, fosforia, rautaa, C-vitamiinia ja muita vitamiineja.
Aiheesta muualla

Taaro (Colocasia esculenta) Puutarha.net.
ITIS: Colocasia esculenta (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Colocasia esculenta (englanniksi)
Flora of China: Colocasia esculenta (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Colocasia esculenta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Colocasia esculenta (taro) (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Colocasia esculenta:  Wikidata: Q227997  Wikispecies: Colocasia esculenta  AoFP: 209  APA: 3810  APDB: 220945  APNI: 73484  ATRF: Colocasia_esculenta  BOLD: 395728  Calflora: 13042  Cal-IPC: colocasia-esculenta  CoL: X6SV  Ecocrop: 758  EoL: 1091931  EPPO: CXSES  EUNIS: 185881  FloraBase: 1044  FNA: 200027262  FoAO2: Colocasia esculenta  FoC: 200027262  GBIF: 5330776  GRIN: 11177  iNaturalist: 122835  IPA: 5369  IPNI: 1170772-2  IRMNG: 11108396  ISC: 17221  ITIS: 42549  IUCN: 169058  MoBotPF: 276338  NatureServe: 2.144891  NBN: NBNSYS0200003603  NCBI: 4460  NTFlora: 309  NZOR: 4cc7f4e9-1be7-495f-aaa7-e5ab273928ce  NZPCN: 3725  Observation.org: 124627  Open Tree of Life: 1008203  PfaF: Colocasia esculenta  PFI: 7848  Plant List: kew-46275  PLANTS: COES  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:1170772-2  RHS: 4248  Tropicos: 2102373  WFO: wfo-0000917419 
Arum esculentum:  Wikidata: Q21871172  APDB: 127327  APNI: 207015  CoL: H2NL  GBIF: 5330783  GRIN: 4348  IPNI: 320641-2  IRMNG: 10517374  ITIS: 509184  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:320641-2  Tropicos: 2101853  WFO: wfo-0000278938
Vuoden kaunein kirja

Vuoden kaunein kirja on Suomen kirjataiteen komitean vuosittain myöntämä tunnustus. Vuoden kauneimpien kirjojen kokoelmasta yksi kirja palkitaan Vuoden kaunein kirja -arvonimellä, muut Kirjataiteen kaunis kirja -palkinnolla. Omana ryhmänään valitaan vuoden onnistuneimmat kirjan kannet. Vuoden kauneimmat kirjat on valittu yhtäjaksoisesti vuodesta 1947 lähtien. Vuosina 1970–2006 nimitys oli Kirjavaliot.
Suomen kirjataiteen komitean tarkoituksena on kiinnittää huomio kirjoihin kirjataiteellisina kokonaisuuksina. Yhdistys valitsee vuosittain Vuoden kauneimpien kirjojen kokoelman ja harjoittaa kirjataiteeseen liittyvää tiedotus- ja valistustoimintaa..
Vuoden kauneimpia kirjoja valitessaan komitea pyrkii löytämään teoksia, joissa muoto ja sisältö tukevat toisiaan mahdollisimman hyvin. Arvioinnin lähtökohtana on graafinen kokonaissuunnittelu typografiasta alkaen ja valmiiseen painotuotteeseen saakka. Klassisen kirjapainotaidon ohella komitea arvostaa tuoreita, uutta luovia ratkaisuja.
Kilpailun järjestämiseen komitea saa rahoitustukea Suomen Messusäätiöltä. Yhteistyössä on mukana Kansalliskirjasto. Vuoden kauneimmat kirjat -kokoelma on vuosittain näytteillä Suomessa muun muassa kirjastoissa ja kirjamessuilla sekä ulkomailla kansainvälisissä näyttelyissä ja kilpailuissa. Vuoden kauneimmat kirjat valitaan vuosittain yli 30 maassa.
Komitean raadit

Komitean esiraati arvioi kilpailuun lähetetyt kirjat ja esittelee ne raadille, joka päättää kauneimpien kirjojen valikoimasta. Raatien työskentelyyn osallistuvat seuraavien kirja- ja graafisen alan järjestöjen ja laitosten edustajat:
Aalto-yliopisto – taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu
Bibliofiilien seura ry
Freelance-graafikot
Graafinen Teollisuus ry
Grafia ry
Kansalliskirjasto
Kirjansitojamestarien kilta
Kuvittajat ry
Lahden ammattikorkeakoulu – muotoilu- ja taideinstituutti
Lapin Yliopisto
Mediaunioni MDU ry
Metropolia ammattikorkeakoulu – muotoilun tutkinto-ohjelma
Suomen arvostelijain liitto ry
Suomen Kirjastoseura ry
Suomen Kustannusyhdistys ry
Suomen Taidegraafikot Oy
Teollisuusliitto