stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bumbuna
Bumbunan vesivoimala ja rautakaivos > Tonkolilin (Bumbunan) rautakaivos

Linnuntietä runsaan 7 kilometriä Bumbunasta itään sijaitsee suuri African Minerals Ltd (AML) -kaivosyhtiön avokaivoksena toimiva rautamalmikaivos (koordinaatit 8.9883°N, 11.7094°W). Se on yksi Sierra Leonen viidestä keskeisimmästä kaivoshankkeesta. Kaivos tuotti jo ylösajovaiheessaan vuonna 2013 jo yhteensä 16,9 miljoonaa tonnia 57,6 prosentin rautapitoisuuden malmia. Loppuvuonna 2014 yhtiö ilmoitti matalan rautamalmin hinnan ja ebolaepidemian aikana ongelmista rahoituksessaan ja joutuvansa keskeyttämään malmin tuotannon. Huhtikuussa 2015 aiempi vähemmistöomistaja ja lainoittaja, kiinalainen Shandong Iron and Steel Group (SISG) osti yhtiöstä itseltään puuttuneet 75 prosenttia rahoitusvaikeuksiin joutuneesta yhtiöstä, joten yhtiö siirtyi täysin kiinalaisomistukseen. Kiinalaisomistaja kertoi käynnistävänsä Tonkolilin kaivoksen rautamalmituotannon uudelleen myöhemmin samana vuonna ja investoivansa myös kasvattaakseen kaivoksen vuosikapasiteetin 25 miljoonan tonniin. Tonkolili on Afrikan suurimpia rautamalmikaivoksia ja yksi suurimmista magnetiittiesiintymistä. Kaivokselta johtaa kaivosyhtion omistama rautatie Makenin ja Lunsarin kaupunkien pohjoispuolitse Atlantin rannikolle kaivosyhtiön Pepelin satamaterminaaliin. Vuoden 2016 lopussa kiinalainen omistaja toi esille suunnitelmansa investoida 700 miljoonaa dollaria raudanjalostukseen Sierra Leonessa sen sijaan, että rautamalmi laivattaisiin jatkossakin jalostamatta Kiinaan tai muihin maihin.
Kaivosyhtiön paikallisväestöä pahoin syrjivää toimintaa on esimerkiksi ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch kritisoinut.
Aiheesta muualla

Sierra Leone News: Sierratel expands to Bumbuna (16.3.2015) (englanniksi) (awoko.org)
Naisten Liiga -kausi 2018

| Naisten Liigan kausi 2018 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Ajankohta:  24. maaliskuuta – 3. marraskuuta 2018
Mestari:  PK-35 Vantaa
Pudonneet joukkueet:  Pallokissat
Paras maalintekijä:  Gentjana Rochi, JyPK (20 maalia)
Paras pelaaja:  Eveliina Summanen, HJK
Alempi sarjataso:  Naisten Ykkösen kausi 2018
  ← 2017 :  2019 → 
Naisten Liiga -kausi 2018 oli vuonna 2006 perustetun Naisten Liigan 12. kausi ja kaikkiaan 48. kerta, jolloin jalkapallon naisten Suomen mestaruus ratkaistiin. Kauteen lähdettäessä hallitseva mestari oli FC Honka ja sarjanousija TiPS.
Vuonna 2018 Suomen mestaruuden voitti PK-35 Vantaa, jolle mestaruus oli kaikkien aikojen seitsemäs. Naisten Ykköseen putosi Pallokissat ja liigaan nousi IK Myran.
Sarjajärjestelmä

Naisten Liigan kausi 2018 pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena alkusarjana, jonka jälkeen kuusi parasta jatkoivat ylemmässä loppusarjassa ja neljä huonointa alemmassa loppusarjassa. Ylempi loppusarja pelattiin yksinkertaisena ja alempi kaksinkertaisena, niin että alkusarjan pisteet lasketiin mukaan molemmissa sarjoissa. Alemman loppusarjan neljänneksi sijoittunut putosi Naisten Ykköseen kaudeksi 2018 ja kolmas karsi liigapaikastaan Ykkösen toiseksi sijoittuneen kanssa.
Joukkueet

| Joukkue | Paikkakunta | Kotikenttä |
| --- | --- | --- |
| FC Honka | Espoo | Tapiolan urheilupuisto |
| Helsingin Jalkapalloklubi | Helsinki | Telia 5G Areena |
| Ilves | Tampere | Tammelan stadion |
| Jyväskylän Pallokerho | Jyväskylä | Harjun stadion |
| Oulu Nice Soccer | Oulu | Heinäpään urheilukeskus |
| Pallokissat | Kuopio | Kuopion keskuskenttä |
| PK-35 Vantaa | Vantaa | ISS Stadion |
| Tikkurilan Palloseura | Vantaa | Tikkurilan urheilupuisto |
| Turun Palloseura | Turku | Turun yläkenttä |
| Åland United | Lemland | Wiklöf Holding Arena |
Sarjataulukot > Runkosarja

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HJK | 18 | 13 | 2 | 3 | 34 | 18 | +16 | 41  |
| 2 | PK-35 Vantaa | 18 | 11 | 5 | 2 | 38 | 14 | +24 | 38  |
| 3 | Åland United | 18 | 11 | 4 | 3 | 30 | 16 | +14 | 37  |
| 4 | FC Honka | 18 | 11 | 3 | 4 | 44 | 15 | +29 | 36  |
| 5 | JyPK | 18 | 9 | 3 | 6 | 41 | 28 | +13 | 30  |
| 6 | TPS | 18 | 5 | 4 | 9 | 22 | 29 | −7 | 19  |
| 7 | Ilves | 18 | 5 | 2 | 11 | 23 | 37 | −14 | 17  |
| 8 | ONS | 18 | 4 | 4 | 10 | 30 | 47 | −17 | 16  |
| 9 | TiPS | 18 | 2 | 3 | 13 | 14 | 40 | −26 | 9  |
| 10 | Pallokissat | 18 | 1 | 6 | 11 | 19 | 51 | −32 | 9  |
Sarjataulukot > Yläloppusarja

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PK-35 Vantaa | 23 | 15 | 6 | 2 | 50 | 18 | +32 | 51  |
| 2 | HJK | 23 | 16 | 2 | 5 | 47 | 25 | +22 | 50  |
| 3 | Åland United | 23 | 14 | 4 | 5 | 38 | 20 | +18 | 46  |
| 4 | FC Honka | 23 | 13 | 4 | 6 | 55 | 27 | +28 | 43  |
| 5 | JyPK | 23 | 10 | 3 | 10 | 53 | 47 | +6 | 33  |
| 6 | TPS | 23 | 6 | 4 | 13 | 27 | 44 | −17 | 22  |
Sarjataulukot > Alaloppusarja

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilves | 24 | 9 | 3 | 12 | 37 | 41 | −4 | 30  |
| 2 | TiPS | 24 | 7 | 4 | 13 | 31 | 45 | −14 | 25  |
| 3 | ONS | 24 | 6 | 4 | 14 | 41 | 62 | −21 | 22  |
| 4 | Pallokissat | 24 | 1 | 6 | 17 | 24 | 74 | −50 | 9  |
Liigakarsinta

ONS säilyi Naisten Liigassa yhteismaalein 6–1.
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Gentjana Rochi | JyPK | 20 |
| 2. |  Ode Fulutudilu | ONS | 15 |
| 2. |  Heidi Kollanen | PK-35 Vantaa | 15 |
| 4. |  Vilma Hakala | HJK | 11 |
| 4. |  Ella-Rosa Huusko | FC Honka | 11 |
| 4. |  Milla Punsar | FC Honka | 11 |
| 4. |  Tiia Savolainen | TPS | 11 |
| 8. |  Lavdije Begolli | JyPK | 10 |
| 9. |  Signy Aarna | Åland United | 9 |
| 9. |  Hanna Ruohomaa | HJK | 9 |
Kuukauden pelaajat

Naisten Liigan kuukauden pelaajan valitsee Jalkapallon Pelaajayhdistys.
| Kuukausi | Pelaaja | Seura |
| --- | --- | --- |
| Huhtikuu |  Isabella Mattsson | TPS |
| Toukokuu |  Ella-Rosa Huusko | FC Honka |
| Kesäkuu |  Gentjana Rochi | JyPK |
| Heinäkuu |  Tiia Savolainen | TPS |
| Elokuu |  Vilma Hakala | HJK |
| Syyskuu |  Heidi Kollanen | FC Honka |
Aiheesta muualla

Naisten Liigan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansallinen Liiga -kaudet
1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 
 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 
 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 
 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 
 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019
2020 | 2021 | 2022 | 2023
(1971–1973 epävirallinen naisten SM-kilpailu, 1974–2006 Naisten SM-sarja, 2007–2019 Naisten Liiga)
Carnage

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Carnage voi viitata:
Carnage, Roman Polanskin ohjaama elokuva vuodelta 2011
Sean Carnage, elokuvaohjaaja ja -tuottaja
Carnage, ruotsalainen metalliyhtye
Carnival of Carnage, yhtyeen Insane Clown Posse debyyttialbumi vuodelta 1992
Carnage, yhtyeen Lair of the Minotaur albumi vuodelta 2004
Carnage, kuvitteellinen hahmo Marvel-sarjakuvakustantamon sarjakuvissa
Carnage Records, puolalainen levy-yhtiö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Carnage”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Catania

| Catania Comune di Catania |
| --- | --- |
 Catanian kaupunki, taustalla tulivuori Etna.
 lippu:  vaakuna
 Catania
 Koordinaatit: 37°30′0″N, 15°5′25″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Sisilia
Metropolikaupunki:  Catania
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  180 km²
Väkiluku (2013):  315 576
 – Väestötiheys:  1 615 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 
 www.comune.catania.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Catania on samannimisen metropolikaupungin pääkaupunki Italian Sisiliassa, noin 35 kilometriä Etnasta etelään. Asukkaita Cataniassa on 315 500 (2013), mikä tekee siitä Sisilian väkiluvultaan toiseksi suurimman kaupungin.
Maantiede

Catania sijaitsee Sisilian itärannikolla Joonianmeren rannalla. Kaupunki on rakennettu Catanian ylängölle etelään tulivuori Etnasta. Kaupungin etäisyys Syrakusaan on maantietä noin 65 kilometriä, Messinaan noin 105 kilometriä ja Palermoon noin 213 kilometriä.
Historia > Antiikki

Antiikin ajan Katane oli yksi Sisilian varhaisimpia kreikkalaisia siirtokuntia, ja perustettiin vuonna 730/729 eaa. Katane tuli Rooman valtapiiriin ensimmäisen puunilaissodan myötä vuonna 263 eaa. Ajan kuluessa se kehittyi tavalliseksi roomalaiskaupungiksi. Octavianus teki siitä roomalaisen colonian.
Katane kärsi antiikin aikana usein Etnan purkauksista sekä maanjäristyksistä. Antiikin ajan pahin purkaus sattui vuonna 121 eaa. Kaupungin säilyneet muinaisjäänteet ovat pääosin peräisin roomalaiselta kaudelta. Niihin kuuluvat muun muassa roomalaisen teatterin, odeionin, amfiteatterin ja akveduktin jäänteet.
Historia > Myöhempi historia

Kaupunki säilyi merkittävänä läpi roomalaisen kauden aina varhaisbysanttilaiselle ajalle saakka. Belisarius valtasi Katanen takaisin goottisotien alussa vuonna 535. Itä-Rooman eli Bysantin keisari Maurikios perusti kaupunkiin rahapajan, joka toimi noin 50 vuotta 500- ja 600-lukujen taitteessa.
Catanian Pyhän Agathan katedraali rakennettiin 1000-luvulla. Catanian yliopisto perustettiin vuonna 1444.
Catania on kärsinyt usein tulivuorenpurkauksista ja maanjäristyksistä myös uudella ajalla. Etnan purkaus vuonna 1669 peitti kaupungin laavaan, ja vuoden 1693 maanjäristys surmasi 12 000 ihmistä. Maanjäristyksen jälkeen kaupunki rakennettiin uudestaan pitkälti barokkiarkkitehtuurilla. Barokkikaupunki on osa Unescon maailmanperintökohdetta ”Val di Noton myöhäisbarokin ajan kaupungit”.
Talous ja liikenne

Cataniassa on vilkas satama, josta viedään muun muassa hedelmiä. Catania on myös teollisuuskaupunki.
Kaupungissa toimii Catanian metro, jonka pituus on 3,8 kilometriä. Laajennusta on suunniteltu molemmista päistä. Catania–Fontanarossan lentoasema sijaitsee noin neljä kilometriä kaupungista lounaaseen.
Urheilu

Jalkapalloseura Calcio Catania pelasi Italian pääsarjassa kahdeksan kautta ennen putoamistaan kauden 2013–2014 päätteeksi. Seuraavalla kaudella joukkueen taustahenkilöitä jäi kiinni otteluiden lopputulosten järjestämisestä ja joukkue pudotettiin kolmannelle sarjatasolle eli Lega Prohon.
Kuvia

Collegiata di Santa Maria dell'Elemosina
Basilica di San Nicola l'Arena
San Placido
Badìa di Sant'Agata
San Francesco d'Assisi all'Immacolata
Sant'Agata alla Fornace - San Biagio
Santa Maria dell'Aiuto
San Benedetto da Norcia
San Francesco Borgia
Fontana dell'Elefante
Monumento a Vincenzo Bellini
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Catania Wikimedia Commonsissa
Catanian metropolikaupunki
Aci Bonaccorsi | Aci Castello | Aci Catena | Aci Sant’Antonio | Acireale | Adrano | Belpasso | Biancavilla | Bronte | Calatabiano | Caltagirone | Camporotondo Etneo | Castel di Iudica | Castiglione di Sicilia | Catania | Fiumefreddo di Sicilia | Giarre | Grammichele | Gravina di Catania | Licodia Eubea | Linguaglossa | Maletto | Maniace | Mascali | Mascalucia | Mazzarrone | Militello in Val di Catania | Milo | Mineo | Mirabella Imbaccari | Misterbianco | Motta Sant’Anastasia | Nicolosi | Palagonia | Paternò | Pedara | Piedimonte Etneo | Raddusa | Ragalna | Ramacca | Randazzo | Riposto | San Cono | San Giovanni la Punta | San Gregorio di Catania | San Michele di Ganzaria | San Pietro Clarenza | Sant’Agata li Battiati | Sant’Alfio | Santa Maria di Licodia | Santa Venerina | Scordia | Trecastagni | Tremestieri Etneo | Valverde | Viagrande | Vizzini | Zafferana Etnea
Roomalaisen amfiteatterin jäänteitä Piazza Stesicoro -aukiolla.
Pyhän Agathan katedraali ja Piazza Duomo -aukiota.
Bytówin piirikunta

Bytówin piirikunta (puol. powiat bytowski) on yksi Pommerin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 79 198. Siihen kuuluvat kymmenen kuntaa ovat Borzytuchom, Bytów, Czarna Dąbrówka, Kołczygłowy, Lipnica, Miastko, Parchowo, Studzienice, Trzebielino ja Tuchomie.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Bytówin piirikunnan asukkaista 50,2 prosenttia oli naispuolisia ja 49,8 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 20,6 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61,4 prosenttia ja eläkeikäiset 18 prosenttia väestön keski-iän ollessa 39,2 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 856 lasta. Vuoden 2011 väestönlaskennassa 11,2 prosenttia väestöstä puhui kašubin kieltä. Piirikunnan asukkaista 1,1 prosenttia oli ukrainalaisia ja 0,6 prosenttia saksalaisia. Bytówin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 69 998 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Anneli Karppinen

| Anneli Karppinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. kesäkuuta 1964 (ikä 60) Muhos
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1989—
Merkittävät roolit:  äiti (Betoniyö)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Anneli Sari Johanna Karppinen (s. 24. kesäkuuta 1964 Muhos) on suomalainen näyttelijä.
Karppinen on valmistunut Tampereen yliopiston teatterityön tutkinto-ohjelmasta näyttelijäksi vuonna 1989 ja teatteritaiteen maisteriksi vuonna 1990. Hän on ollut kiinnitettynä Oulun kaupunginteatteriin vuosina 1989–1999, Teatteri Vanha Jukoon vuosina 1997–1998 ja Teatteri Eurooppa Neljään vuosina 1999–2000. Vuodesta 2001 lähtien Karppinen on ollut näyttelijänä Jyväskylän kaupunginteatterissa.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Betoniyö | äiti |
| 2015 | Kätilö | Pöykön emäntä |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2012–2014 | Tehdas | Leila Järventausta |
Antti Tuomas Heikkinen

| Antti Tuomas Heikkinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1986 (ikä 38)
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2015–
Merkittävät roolit:  Jaakko Roisko (Konttori)  Emppu (M/S Romantic) Mikko Alatalo (Juice) Yölintu (Putous)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Antti Tuomas Heikkinen (s. 4. huhtikuuta 1986) on suomalainen näyttelijä. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi keväällä 2016. Hän pääsi kouluun viidennellä yrittämällä vuonna 2011.
Heikkinen on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa Konttori, Sipoon herttua ja M/S Romantic sekä elokuvassa Hevi reissu. Juice-elokuvassa (2018) hän näytteli Mikko Alataloa. Kesällä 2018 hän näytteli Gösta Sundqvistia Ylen tuottamassa radiokuunnelmasarjassa Itkisitkö onnesta – tarina Gösta Sundqvistista.
Vuonna 2020 Heikkinen oli mukana viihdeohjelma Putouksen 12. tuotantokaudella. Heikkisen sketsihahmo Yölintu tuli ohjelmassa toiseksi. Vuonna 2022 Heikkinen siirtyi Putouksen 15. tuotantokaudella näyttelijän roolista ohjaajaksi.
Heikkinen näyttelee pääosaa vuonna 2022 julkaistussa Ylen satiirisessa vakoilukomediasarjassa Pysäyttäkää Nyqvist.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Hevisaurus-elokuva | Komppi Momppi / yöllinen kulkija |
| 2017 | Wendy and the Refugee Neverland | TP |
| 2017 | Ankeisen joulutervehdys | Joulupukki |
| 2018 | Hevi reissu | Jynkky |
| 2018 | Juice | Mikko Alatalo |
| 2021 | Peruna | kottikärryveli |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Tripla | useita rooleja |
| 2017–2019 | Konttori | Jaakko Roisko |
| 2018–2019 | Sipoon herttua | Pasi jr. Kovalainen |
| 2018 | Sunnuntailounas | Patinen |
| 2019 | Tuntematon sotilas | humalainen sotilas |
| 2019 | M/S Romantic | Emppu |
| 2019 | Aallonmurtaja | Häkkänen |
| 2019 | Roba | hipster-isä |
| 2019 | Maanantai | Heksi |
| 2020 | Downshiftaajat | Janne Kuha |
| 2020, 2021 | Putous | useita rooleja |
| 2020, 2021 | Paras vuosi ikinä | Mats |
| 2021 | Syke | Tuomo Kirppu |
| 2022 | Pysäyttäkää Nyqvist | Aleksis Nyqvist |
| 2022 | True Story Suomi | Jani |
| 2022 | Koskinen  | Tero Mikael Järvinen |
| 2023 | Kotka 10 | Hans Lindén |
Filmografia > Ääniroolit

Itkisitkö onnesta – tarina Gösta Sundqvistista – Gösta Sundqvist
Aiheesta muualla

Antti Tuomas Heikkinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Antti Tuomas Heikkinen Elonetissä.
Chang’e 3

Chang’e 3 (kiin. 嫦娥三号) on Kiinan kansantasavallan kolmas kuuluotain ja ensimmäinen kuulaskeutuja ja kuukulkija. Luotain laukaistiin avaruuteen 1. joulukuuta 2013 Pitkä marssi 3B -kantoraketilla Xichangin avaruuskeskuksesta. Luotain asettui Kuuta kiertävälle radalle 6. joulukuuta 2013 ja laskeutuja laskeutui onnistuneesti Kuun pinnalle 14. joulukuuta 2013. Kyseessä oli ensimmäinen pehmeä laskeutuminen Kuuhun 37 vuoteen.
Tehtäväsuunnitelma

Luotaimen laskeutumisalue oli Maasta nähtynä Kuun luoteisosassa Sinus Iridumin ja Mare Imbriumin alueella. Luotain laskeutui suunnitellun laskeutumisalueen itäosaan (44.1260°N 19.5014°W) noin 40 kilometriä etelään halkaisijaltaan kuusi kilometriä olevasta Laplace F -kraatterista.
Tehtäväsuunnitelma > Laskeutuja

Laskeutujan kuivamassaa on noin 1200 kg. Laskeutujassa on sekä aurinkokennot että RTG sähköntuotantoa varten. Laskeutujassa on 3 eri mittalaitetta ja neljä kameraa. Ultravioletti-teleskooppi havainnoi taivaankappaleita kuten tähtiä ja galakseja. Ultavioletti-kamera kuvaa Maan plasmakehää. Laskeutujassa on kolme kuun maisemaa kuvaavaa panoraamakameraa sekä yksi laskeutumiskamera.
Tehtäväsuunnitelma > Kulkija

Kulkijan massa on noin 120 kg. Kulkijassa on ainoastaan aurinkokennot. Yutu-kulkijan varustukseen kuuluu maaperätutka ja kaksi spektrometriä, joilla se tutkii Kuun pintaa. Lisäksi siinä on kaksi panoraamakameraa sekä lukuisia kulkijan hallintaan liittyviä kameroita.
Yutu-kulkija toimii Kuussa noin 3 kuukauden ajan ja liikkuu noin 10 km:n matkan. Kulkijan tehtävänä on myös valmistella vuodelle 2017 suunniteltua näytteenottolentoa.
Luotaimen laskeutumispaikka
Carnacin menhirit

| Carnacin menhirit> Alignements de Carnac |
| --- | --- |

Sijainti
 Carnacin menhirit
Koordinaatit:  47°35′36″N, 3°4′47″W
Valtio:   Ranska
Paikkakunta:  Carnac
Aiheesta muualla
   Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Carnacin pystykiviä
Menecin rivistö ilmakuvassa
Carnacin menhirit ovat esihistoriallisina aikoina pystytettyjä suuria kiviä. Ne sijaitsevat Pohjois-Ranskassa Bretagnen eteläosassa melko lähellä merta. Tämän tyyppisiä suuria kiviä sanotaan megaliiteiksi. Kivirivistöjä on Carnacin ympäristössä neljässä paikassa: Le Ménecissä, Kermariossa, Kerlescanissa ja Le Petit Ménecissä, kaikki ne ovat luultavasti olleet liitettyjä kokonaisuudeksi. Monet kivistä ovat suunnattuja siten, että niillä on tähtitieteellistä merkitystä.
Suurin megaliittiryhmä näistä kylistä on Le Ménecissä. Siellä on ellipsin muotoinen kivikehä, jossa on 70 kappaletta 1,2 metrin korkuisia kiviä ja kehän halkaisija on sata metriä. Kylän kivirivistöissä on enemmän kiviä. Koilliseen päin kaartavia 800 metrin pituisia pystykivirivejä on 11 ja niissä on yhteensä 1 099 kappaletta loppua kohden mataloituvaa kiveä (korkeus 0,9–3,2 metriä).
Kermarion kivistä suurimmat ovat seitsemän metrin korkuisia ja nekin pienenevät kohti 1 200 metrin mittaisen rivistön päätä. Kerlescanin lähellä on 13 yhdensuuntaista 540 kivestä koostuvaa riviä ja niiden lähellä melkein neliskulmainen kivikehä. Petit Ménecin rivi sisältää vain 100 kiveä ja se on joskus ehkä ollut yhdistettynä Kerlescanin kiviin.
Carnacin lähellä on myös hautana käytetty maakumpu. Se on rakennettu 4700 eaa. ja on Euroopan vanhin rakennus. Sen sisäänkäynti osoittaa talvipäivänseisauksen auringonnousun suuntaan. Seudulla on kuitenkin myös useampia hautakumpuja.
Seudun kansanperinteen mukaan kivirivit ovat alueen suojeluspyhimyksen Cornélyn kivettämiä roomalaisia sotilaita. Maanviljelijät tuovat edelleen karjansa pyhimyksen siunattavaksi kirkolle ja tämä perinne saattaa olla jatkoa muinaiselle karjakultille, josta on tehty myös arkeologisia löytöjä.
Kivirivit, maakummut ja yksittäiset megaliitit ovat ehkä pystytetty auringon, kuun ja tähtien liikkeiden kartoittamiseksi ja mittaamiseksi. Alueen pystykivikokonaisuus on mahdollisesti suunniteltu tähtitieteellisistä syistä, erityisesti kuun tarkkailua varten. Kivirivit muodostavat sitten keskenään tähtitieteelliset tähtäyslinjat. Kivirivejä on voitu käyttää suoran havainnoimisen sijaan apuna laskelmissa, koska ne muodostavat eräänlaisen "megaliittimillimetripaperin" huolimatta siitä, että osa kivistä on välillä pystytetty uudestaan.
Carnacin pystykivet muodostavat miljöön Mika Waltarin pienoisromaanissa Fine van Brooklyn.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Carnac official website
Prehistory Museum of Carnac
Carnac, Stones for the Living: A Megalithic Seismograph? (Roslyn Strong) (Arkistoitu – Internet Archive)
Online photo exhibition of the Carnac region's megaliths
Suomi-sarjan kausi 2022–2023

| Suomi-sarjan kausi 2022–2023 |
| --- | --- |
Järjestyksessä oleva kausi:  24.
Joukkueiden määrä:  13, lopulta 12
Sarja alkoi:  16. syyskuuta 2022
Sarja päättyi:  26. maaliskuuta 2023
Runkosarjan voittaja:  Pyry
Mestari:  Pyry
Toinen sija:  JHT
Kolmas sija:  Hunters
Pistepörssin voittaja:  Jarno Palola (JHT) & Lassi Korpela (Pyry)
Paras maalintekijä:  Jarno Palola (JHT) & Valtteri Mäkiviinikka (Pyry)
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:  Tuukka Mäntymäki (Pyry)
Ylempi sarjataso:  Mestis
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 2021–2022 :  2023–2024 → 
Kausi 2022–2023 oli jääkiekon Suomi-sarjan 24. kausi. Sarjaan osallistui 13 joukkuetta, mutta Karhu HT:n luovuttua kesken kauden jäi sarjaan 12 joukkuetta. Runkosarjan voitti Pyry. Mestaruuden voitti myös Pyry ensimmäistä kertaa, voitettuaan loppuotteluissa JHT:n.
Joukkueet

| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Suomi-sarjaan | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Haukat | Järvenpää | K-Rauta Areena | 1979 | 2017 |  Nico Sirviö |
| HCIK | Kaarina | D-Gate Areena | 1986 | 2014 |  Jonne Virtanen |
| Hunters | Porvoo | Kokonniemen jäähalli | 1997 | 2014 |  Pekka Siikala |
| JHT | Kalajoki | Kalajoen jäähalli | 1992 | 2006 |  Mirko Friman |
| Muik Hockey | Uusikaarlepyy | Komarov Arena | 1984 | 2017 |  Mikael Ringberg 13.2.2023  Jukka Kotanen/ Owen McDade |
| Pyry | Nokia | Nokian jäähalli | 1905 | 2009 |  Sakari Salmela |
| Raahe-Kiekko | Raahe | Raahen jäähalli | 1994 | 2018 |  Olli-Aleksi Pietilä |
| Lapuan Virkiä | Lapua | Lapuan jäähalli | 1907 | 2022 |  Pete Suonpää |
| LeKi | Lempäälä | Kiekkobussi Areena | 1904 | 2022 |  Mikko Sulonen |
| Riemu | Jyväskylä | LähiTapiola Areena | 2011 | 2016 |  Arttu Flinck |
| S-Kiekko | Seinäjoki | Seinäjoen jäähalli 2 | 1996 | 2007 |  Kari Salonen |
| Titaanit | Kotka | KSOY Areena | 1974 | 2016 |  Henri Holmström |
Runkosarja

Runkosarjassa pelattiin lopulta 12 joukkueen kolminkertainen sarja, jonka lisäksi pelattiin ylimääräinen kierros joukkueparien välillä. Yhteensä jokainen joukkue pelasi siis 34 ottelua. Kahdeksan parasta eteni pudotuspeleihin.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Pyry  | 34 |  24  |  1  |  2  |  7  |  162  |  87  | +75 | 76 |
| 2 |  JHT  | 34 |  20  |  3  |  3  |  8  |  153  |  101  | +52 | 69 |
| 3 |  Hunters  | 34 |  18  |  1  |  4  |  11  |  136  |  100  | +36 | 60 |
| 4 |  RaaheK  | 34 |  14  |  5  |  3  |  12  |  126  |  130  | -4 | 55 |
| 5 |  LeKi  | 34 |  15  |  4  |  1  |  14  |  119  |  118  | +1 | 54 |
| 6 |  Virkiä  | 34 |  15  |  2  |  1  |  16  |  117  |  122  | -5 | 50 |
| 7 |  Haukat  | 34 |  12  |  4  |  4  |  14  |  107  |  127  | -20 | 48 |
| 8 |  HCIK  | 34 |  13  |  2  |  4  |  15  |  108  |  114  | -6 | 47 |
| 9 |  S-Kiekko  | 34 |  10  |  6  |  0  |  18  |  114  |  138  | -24 | 42 |
| 10 |  Titaanit  | 34 |  12  |  1  |  4  |  17  |  97  |  140  | -43 | 42 |
| 11 |  Muik Hockey  | 34 |  11  |  2  |  2  |  19  |  120  |  130  | -10 | 39 |
| 12 |  Riemu  | 34 |  9  |  0  |  3  |  22  |  104  |  156  | -52 | 30 |
Lähde: Suomen Jääkiekkoliitto