stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ladies’ Home Journal

| Ladies’ Home Journal |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  naistenlehti
Julkaisija:  Meredith Corporation
ISSN:  ISSN 0023-7124
Levikki:  3 225 863 (2013)
Perustettu:  1883
Kotimaa:  Yhdysvallat
Ilmestymistiheys:  11 numeroa vuodessa
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Ladies’ Home Journal on Meredith Corporationin julkaisema yhdysvaltalainen naistenlehti. Sen levikki on yli 3 miljoonaa kappaletta.
Ladies’ Home Journal perusti 1883 Cyrus Curtis, kun hän havaitsi, että maatalouslehtensä naistenosasto, jota kirjoitti hänen vaimonsa Louisa Knapp Curtis, oli paljon suositumpi kuin itse lehti. Siitä kehittyi nykyisten laajalevikkisten aikakauslehtien malli. Sen hinta oli matala, ja varoja se keräsi erityisesti mainosten avulla. Lehdellä oli kolmessa vuodessa jo 270 000 tilaajaa. ja Sen levikki ylitti ensimmäisenä aikakauslehtenä miljoonan kappaleen rajan vuonna 1903.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ladies’ Home Journal Wikimedia Commonsissa
Kuopion Yhteiskoulun Musiikkilukio

| Kuopion yhteiskoulun musiikkilukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Minna Canthin katu 46, 70100 Kuopio
Koordinaatit:  62.8902°N, 27.6783°E
Tyyppi:  suomenkielinen erikoislukio
Perustettu:  1968
Lakkautettu:  2015
Luokat:  10–12
Oppilaita:  213 (20.9.2014)
Kuopion yhteiskoulun musiikkilukio oli musiikkiin ja tanssiin erikoistunut kuopiolainen lukio, joka perustettiin vuonna 1968 ja joka toimi itsenäisenä erikoislukiona heinäkuuhun 2015 saakka.
Elokuussa 2015 erillinen musiikkilukio lopetti, ja uusi Kuopion taidelukio Lumit aloitti toimintansa aiemmissa musiikkilukion tiloissa Kuopion Minna Canthin kadulla. Kuopion taidelukio muodostettiin Kuopion yhteiskoulun musiikkilukion ja Minna Canthin lukion pohjalta.
Historiaa

Tanssiopetus aloitettiin musiikkilukiossa vuonna 1983. Kuopion musiikkilukio on ensimmäinen suomalainen erikoislukio, joka erikoistui musiikkiin ja tanssiin. Nimi Kuopion yhteiskoulun musiikkilukio otettiin käyttöön vuonna 1995.
Opinnot ja yhteistyö muiden oppilaitosten kanssa

Perusopintojen lisäksi opiskelijalla oli mahdollisuus valita musiikinteoriaa, musiikintietoa, soitinopetusta, ryhmämusisointi-, orkesteri- ja kuoro-opetusta. Tanssijat saivat valita sekä klassisen baletin että nykytanssin tunteja. Opiskelijalla oli mahdollisuus käydä myös Kuopion konservatoriolla, jonka kursseista osa voitiin hyväksilukea lukio-opintoihin. Yhteiskoulun musiikkilukiossa lukioiden oppimäärään kuuluvista pakollisesta 75 kurssista kaksitoista oli oltava musiikin tai tanssin kursseja.
Lukiota kävi noin 210 opiskelijaa. Puolet opiskelijoista oli kotoisin Kuopion ulkopuolelta.
Koulu teki yhteistyötä Kuopion konservatorion, Sibelius-Akatemian Kuopion osaston ja Petroskoin Taidekoulu nro 1:n kanssa. Musiikkilukio muodosti osan ainutlaatuista musiikin koulutusketjua, joka ulottuu Kuopiossa aina päiväkodista tohtorinopintoihin asti.
Vuoden taidelukiolainen

Vuoden taiteilija on diplomi, joka myönnettiin vuosittain yhdelle ansioituneelle Kuopion yhteiskoulun musiikkilukion aiemmalle opiskelijalle. Kriteerinä on, että diplomin saaja oli kirjoittanut opiskellut ja kirjoittanut Kuopion yhteiskoulun musiikkilukiosta ylioppilaaksi, ja menestynyt sittemmin elämässään valitsemallaan osa-alueellaan. Nyttemmin perinne jatkuu Kuopion taidelukio Lumitissa, jossa valitaan Vuoden taidelukiolainen.
Vuoden taiteilijat/taidelukiolaiset:
2001 Muusikko Sari Kaasinen
2002 Tanssija-koreografi Jyrki Karttunen
2003 Pianotaiteilija Mikael Kemppainen
2004 Muusikko Erja Lyytinen
2005 Ohjaaja-koreografi Minna Vainikainen
2006 Näytelmäkirjailija Anna Krogerus
2007 Muusikko Marco Hietala
2008 Muusikko Anna-Mari Kähärä
2009 Tanssitaiteilija Johanna Keinänen ja tanssitaiteilija Liisa Ruuskanen
2010 Laulaja Paula Vesala
2011 Laulaja Ville Rusanen
2012 Muusikko Aija Puurtinen
2013 Toimitusjohtaja Paulina Ahokas
2014 Säveltäjä, pianisti, musiikkipedagogi Jouni Kuronen
2015 Näyttelijä, suomentaja Jussi Lehtonen
Muita entisiä opiskelijoita

Kristiina Brask
Outi Heiskanen
How Many Sisters -yhtyeen jäsenet
Niko Kokko
Kristiina Komulainen
Pentti Kotiranta
Olli Krogerus
Timo Kämäräinen
Antti Lötjönen
Anu Miikkulainen
Ilkka Paananen
Mikko Pöyhönen
Matti Ritvanen
Ville Rusanen
Jenni Vartiainen
Paula Vesala
Aiheesta muualla

Lukion sivusto
Anja Hiltunen: Nelikymppinen Kuopion Musiikkilukio on kasvattanut menestyneitä muusikoita ja tanssijoita (äänitallenne) (äänessä mm. A-M Kähärä) Kantti.net.  9.1.2008.[vanhentunut linkki]
Soracte

Soracte
Soracte on vuori Italiassa 70 kilometriä Roomasta pohjoiseen. Soracten huippu sijaitsee noin 691 metrin korkeudesta merenpinnasta. Antiikin aikana vuorella harjoitettiin Hirpi Sorani -kulttia, jossa susipapit olivat yhteydessä kuoleman voimiin.
Laden rautatieasema

Laden rautatieasema oli liikennepaikka kapearaiteisella Romney, Hythe and Dymchurch Railwayllä. Se avattiin liikenteelle 24. toukokuuta 1928 yhtä aikaa rataosan New Romney – The Pilot Inn kanssa.
Vaikka rautatieyhtiö määritteli Laden liikennepaikan virallisesti rautatieasemaksi, ei sitä koskaan ollut tarkoitus varustaa rautatieaseman tavoin. Käytännössä liikennepaikka oli seisake, jolla ei ollut edes kestopäällystettyjä laitureita. Ainoa rakennus oli Greenly-tyylinen koristeellinen puinen odotussuoja, jossa oli ikkunat molemmissa päissä.
Asemalla ei koskaan ollut asemahenkilökuntaa, eikä sitä ollut suunniteltu henkilökunnan tarpeita silmällä pitäen. Käytännössä asema palveli pientä kalastajamajojen ryhmää, ja pian liikennepaikka alennettiinkin seisakkeeksi. Seisakkeeksi muuttamisen tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä, mutta valokuvassa vuodelta 1936 odotushuoneen asemanimikylteissä lukee jo Lade Halt.
Toisen maailmansodan jälkeen rata New Romneystä Dungenessiin muutettiin yksiraiteiseksi ja odotuskatos hävitettiin. Lade kuitenkin jäi vielä seisakkeeksi, jossa junat pysähtyivät aina tarpeen vaatiessa.
Kun läheinen The Pilot Innin rautatieasema alenettiin seisakkeeksi vuonna 1968, rakennettiin sekä Ladeen että The Pilot Inniin samanlaiset tuulensuojaiset odotuskatokset. Molemmat liikennepaikat pysyivät käytössä aina vuoteen 1977 saakka, jolloin ne lakkautettiin. Sen jälkeen liikennepaikalla ovat pysähtyneet vain eri ryhmien tilausjunat vuoteen 1983 saakka. Sittemmin läheisen tasoristeyksen vaatimat raidevirtapiirit asennettiin entisen laiturialueen kohdalle.
Lade Halt oli vielä painettuna rautatien aikatauluun vuonna 1984, mutta junien lähtöaikoja ei aikatauluissa ollut. Vuodesta 1985 asema on mainittu ainoastaan historiallisissa julkaisuissa. Vuonna 1968 rakennettu odotuskatos purettiin 1990-luvun puolessa välissä, eikä aseman sijainnista ole havaittavissa jälkiä maastossa.
Aiheesta muualla

Romney, Hythe and Dymchurch Railway: Lade Halt (Arkistoitu – Internet Archive)
Sohvola

Sohvola (ven. Софолово, Sofolovo) on entinen kylä Venäjällä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Lieskulan maalaiskunnassa.
Merkittäviä asukkaita

Ontropo Melnikov (1834 — 1915) —  inkeriläinen runonlaulaja
Tarja Korpuna (1835 — ?) — inkeriläinen runonlaulaja
Lukerya Melnikova (1857 — ?) — inkeriläinen runonlaulaja
Korvenalustanjärvi

| Korvenalustanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°49′16″N, 24°20′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskujoki:  Kaartjoki 
Järvinumero:  35.886.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,4 m  
Rantaviiva:  2,397 km  
Pinta-ala:  24,505 ha  
Saaria:  1 
 fiKorvenalustanjärvi 
Korvenalustanjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee järven pohjoispään ylitse länsi-itä-suuntaisena, mutta Kaartjoki virtaa harjuselänteen matalimmasta kohdasta ylitse. Harjujakso kääntyy järven koillispuolella kohti etelää ja ohittaa Kukkolankulman sen itäpuolelta . Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järvessä on yksi saari Rautasaari, joka sijaitsee luusuan edessä. Järven lähiympäristössä on kolme maatilaa ja rannoilla kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871 ja 13643, taikka harjua seuraavalta kylätieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu avo-ojia, mutta sen pohjoispäähän laskee Päkinlähteiden luontaiset ojat. Järvi on Kaartjoen läpivirtausjärvi siinä mielessä, että Paloniitunjärven eteläosaan laskee Välijoki, jonka on Kaartjoen yksi osuus, ja Kaartjoki jatkaa Korvenalustanjärven pohjoispäästä matkaansa koilliseen päin. Järvien välillä vesi virtaa Petäjäsniemen vierestä ruohottuneen salmen läpi. Järvillä on sama vedenpinnankorkeus.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli järven nimi kirjoitettu ”Korvenalustanjärvi”, mutta esimerkiksi vuoden 1961 peruskartassa oli sen nimenä väliaikaisesti ”Korvenalusjärvi”. Järven itärannat olivat niittyinä ja Kaartjoen luusuan luoteispuolella sijaitsi ensimmäiset pellot, jotka eivät vielä silloin kuuluneet Ahoisten kylään. Järven rantojen läheisyydessä ei ollut taloja. Vuoden 1961 peruskartassa viljelyksiä sijaitsi lähes yhtenäisenä vyöhykkeenä järven luoteispuolella ja kaksi peltitilkkua sijaitsi itärannan tuntumassa. Kirvesmäki oli silloin ja on edelleen metsämaata. Järven vaikutuspiirissä oli neljä maatilaa ja yksi vapaa-ajan asunto, vuoden 1979 kartassa kuusi vapaa-ajan asuntoa ja vuoden 1989 kartassa niitä oli seitsemän.
Luontoarvoja

Sekä Paloniitunjärvi että Korvenalustanjärvi kuuluvat samaan Natura 2000-ohjelman suojeluyksikköön. Katso sen tietoja Paloniitunjärvestä.
Sorakuoppa

Ilmakuva laajasta soramontusta.
Pieni yksityinen hiekkakuoppa maastossa.
Sorakuoppa on alue, josta kaivetaan soraa tai hiekkaa ja johon kaivausten edetessä syntyy suuri kuoppa, joka jää pysyvästi maastoon. Sorakuoppa toimii kaivetun maa-aineksen välivarastona ja siellä voidaan suorittaa soran seulontaa, lajittelua tai kiviaineksen murskausta. Siellä voi toimia myös betoniasema. Kaivettu ja käsitelty maa-aines siirretään sora-autoilla käyttökohteeseen esimerkiksi rakennustyömaalle.
Sorakuopan perustamiseen tarvitaan kunnan- ja ympäristöviranomaisen lupa. Lupahakemuksessa tulee esittää maa-aineksen ottamissuunnitelma, josta selviää ottamisalueen laajuus, soran ottamismäärä ja kuinka syvältä soraa tai hiekkaa kaivetaan, joka riippuu pohjaveden syvyydestä ja maisemaseikoista. Soranottolupa on määräaikainen, jonka voi saada enintään kymmeneksi vuodeksi kerrallaan. Hakijan on asetettava vakuus luvan päättymisen jälkeisiin maisemointitöihin.
Stage Struck

| Stage Struck Rory Gallagher |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : world tour:illa  marraskuu '79-heinäkuu '80
 Julkaistu: 2. marraskuuta
 Tuottaja(t): Rory Gallagher
 Tyylilaji: blues rock
 Kesto: 51.46
 Levy-yhtiö: Castle Records
Rory Gallagherin muut julkaisut
| Top Priority 1979 | Stage Struck 1980 | Jinx 1982 |
Stage Struck on irlantilaisen multi-instrumentalistin Rory Gallagherin livealbumi, joka on julkaistu vuonna 1980.
Kappaleet

Kappaleet kirjoittanut Rory Gallagher.
Kappaleet > A-puoli

Shin Kicker – 3.58
Wayward Child – 4.32
Brute Force and Ignorance – 4.32
Moonchild – 6.06
Kappaleet > B-puoli

Follow Me – 5.56
Bought and Sold – 4.39
The Last of the Independents – 5.39
Shadow Play – 5.08
Kappaleet > CD bonus raidat

Bad Penny – 6.39
Keychain – 5.03
Muusikot

Rory Gallagher – laulu, kitara, huuliharppu
Gerry McAvoy – basso
Ted McKenna – rummut
Arviot

Allmusic:
Aiheesta muualla

Stage Struck discogs.com -sivustolla
Su Lihui

| Mitalit> Maa:   Kiina.Naispaini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naispaini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naispaini.MM-kilpailut  | Maa:   Kiina> Naispaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Budapest 2005 | 55 kg |  |
|  Hopeaa | Guangzhou 2006 | 59 kg |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Tokio 2004 | 59 kg |  |
|  Hopeaa | Wuhan 2005 | 55 kg |  |
|  Hopeaa | Almaty 2006 | 59 kg |  |
|  Hopeaa | Biškek 2007 | 55 kg |  |
Su Lihui (s. 6. marraskuuta 1985) on kiinalainen naispainija ja moninkertainen arvokisamitalisti.
Su on voittanut kahdesti MM-hopeaa ja neljä mitalia Aasian-mestaruuskilpailuista. Painin maailmancupissa hän otti voiton sarjassa 59 kg vuonna 2004 ja vuonna 2001 hän oli sarjassa 55 kg hopealla. Su on vaihdellut painoluokkaansa 55 ja 59 kilogramman välillä, mutta on lähes aina hävinnyt arvokisojen finaaleissa japanilaiselle vastustajalle. Etenkin Saori Yoshida on ollut Sulle kova vastus jättäen tämän neljästi hopeasijalle.
Kwazulusaurus

| Kwazulusaurus |
| --- | --- |
 Permikausi  Myöhäispermikausi  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Kladi::  Synapsidit Synapsida
Lahko::  Terapsidit Therapsida
Kladi::  Neotherapsida
Alalahko::  †Anomodontia
Osalahko::  †Dikynodontit Dicynodontia
Kladi::  †Pristerodontia
Heimo::  †Lystrosauridae
Suku::  †Kwazulusaurus  Maisch, 2002
Kaksiosainen nimi
 † Kwazulusaurus shakai  Maisch, 2002 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kwazulusaurus (nimen merkitys: ”KwaZulu-Natalin lisko”) on sukupuuttoon kuollut dikynodonttiterapsidien suku. Se eli myöhäisen permikauden (Loping) aikana nykyisen Etelä-Afrikan alueella. Sukuun luetaan vain yksi laji, Kwazulusaurus shakai. Suku on nimetty lajin fossiilin löytöpaikan provinssin mukaan. Lajinimi tulee Zulujen johtajan, kuningas Shaka Zulun (1787–1828) mukaan.
Fossiililöytö

Kwazulusaurus tunnetaan ainoastaan holotyypistään, Witwatersrandin yliopiston luettelonumero (BPI 2792). Se on lähes kokonainen kallo, joka löydettiin Stoffeltonista, KwaZulu-Natalin provinssista Etelä-Afrikasta. Hyvästä kunnostaan huolimatta kallo on hieman epätäydellisesti säilynyt. Sen molemmat syöksyhampaat ovat irronneet, sekä yläleukaluiden (maxilla) ja premaxilla-luun alveolaarisen reunat ovat vahingoittuneet. Lisäksi vasen poskiluuhun liittyvä kaari sekä molempien os squamosum -luiden taka-ja selänpuoleiset reunat ovat epätäydellisiä. takaraivonluun condylus occipitalis -osasta puuttuu pala ja sivuttainen vääristyminen on painanut kallon katon oikealle suulakeen nähden. Oikeanpuoleinen os postorbitale on työntynyt sivusuuntaisesti sekä ventraalisesti kun suulaessa vääristymä on vaikuttanut koana-aukkojen muotoon. Vasen koana on puristunut pienempään kokoon ja oikea taasen on suurentunut.
Ominaisuudet

Kwazulusauruksella oli hyvin suuret silmät. Sen kallon silmäaukot ovat ohimoaukkoa suuremmat. Silmäaukon ja ohimoaukon leveyden suhdeluku on holotyypissä 1 : 09, niiden leveyden suhteen ollessa 1 : 41. Interorbitaalinen kallon katto on hyvin kapea, jopa intertemporaalista kallon kattoa kapeampi. Kallon postorbitaalinen tanko on erittäin hoikka, ja kuono on lyhyt sekä neliömäisesti päättyvä. Kallon etu- ja sivupinta yhtyvät voimakkaassa harjanteessa, ja sivupinta painuu ennen ulkoista sierainta. Kuonon os nasale -luut erottaa toisistaan premaxilla-luun pitkä nouseva osa, joka kohtaa os frontale -luut. Intertemporalinen kallon katto on leveä. Pelkästään Os parietale -luut ovat Kwazulusauruksella interorbitaalisen kallon katon kapeimman kohdan levyiset. Os postorbitale -luiden takaosat huomioon ottaen se on selvästi leveämpi. Selkäpuolelta katsottaessa tämä saa kallon näyttämään epätyypillisen primitiivisemltä, mikä muistuttaa Pristerodonin tapaisia basaalisia pristerodontteja.
Luokittelu

Kwazulusaurus shakai kuuluu Pristerodontiaan ja heimoon Lystrosauridae. Se kuitenkin eroaa  Maischin mukaan merkittävästi muista paikkansapitävistä Etelä-Afrikan, tai muun maailman permikautisista pristerodonttisuvuista. Sen sijaan se on paljolti varhaistriaskaudelta ja harvemmin aivan permikauden ylimmistä kerrostumista tunnetun Lystrosaurus-suvun kaltainen. Tätä tukevat myös fylogeeniset analyysit permikauden pristerodonteista. Täten Kwazulusaurus ja Lystrosaurus vaikuttaisivat olevan sisarryhmiä.
Karoon permikautisista dikynodonteista ainoastaan ”Dicynodon” gilli muistuttaa huomattavasti K. shakaita.  Esimerkiksi molemmilla os frontale ja premaxilla luut kohtaavat ja intertemporaalinen kallon katto on leveä. Niiden os postorbitalen takakohdat ovat sivuttaisesti suuntautuneet, ja laajasti 	esillä olevat os parietale -luut. Myös molempien kuono on ilmeisesti lyhyt, vaikkakin ”D.” gillin fossiilissa se on puutteellisesti säilynyt. Lisäksi molemmilla on yleisesti samantyyppinen kallon muoto. Kuten K. shakai, myös ”D.” gilli tunnetaan vain holotyyppinsä perusteella. Näiden kahden terapsidin välillä on kuitenkin myös huomattavia eroja, mikä tarkoittaa etteivät ne kuulu samaan sukuun. Näitä eroavaisuuksia ovat muun muassa se, että ”D.” gillin interorbitaalinen kallon katto ei ole intertemporaalista kallon kattoa kapeampi, ja sen kallo on muutenkin K. shakain kalloa kapeampi ja hoikempi. Sillä on myös muita K. shakailta puuttuvia ominaisuuksia. ”D.” gillin kallon myös eroaa intertemporaalisen kallon katon leveyden perusteella Dicynodon-suvuta, joten se tulisi Maischin mukaan tulevaisuudessa siirtää omaan sukuunsa.
Luokittelu > Fylogenia

Sidor (2003), lisätty Kwazulusaurus Maisch, (2002):
Pristerodontian sukulaisuussuhteet, Maisch (2002):
Siimannin hallitus

Siimannin hallitus oli Viron tasavallan hallitus, joka toimi 739 päivää 17. maaliskuuta 1997 – 25. maaliskuuta 1999. Hallitusta johti pääministeri Mart Siimann, ja se koostui Kokoomuspuolueesta, Maakansan puolueesta ja pienistä Edistyspuolueesta (vir. Arengupartei) ja Talonpoikaispuolueesta.
Hallituksen kokoonpano

| Ministeri | Tehtävissä | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Pääministeri Mart Siimann |  17.3.1997–25.3.1999 |  Kokoomuspuolue |
| Ulkoministeri Toomas Hendrik Ilves Raul Mälk |  17.3.1997–14.10.1998 14.10.1998–25.3.1999 |  sitoutumaton Talonpoikaispuolue (13.01.1998 alkaen) |
| Sisäministeri Riivo Sinijärv Robert Lepikson Olari Taal |  17.3.1997–29.4.1997 5.5.1997–28.1.1998 29.1.1998–25.3.1999 |  Kokoomuspuolue Kokoomuspuolue sitoutumaton |
| Puolustusministeri Andrus Öövel |  17.3.1997–25.3.1999 |  Kokoomuspuolue |
| Oikeusministeri Paul Varul |  17.3.1997–25.3.1999 |  Kokoomuspuolue |
| Sosiaaliministeri Tiiu Aro |  17.3.1997–25.3.1999 |  Kokoomuspuolue |
| Opetusministeri Mait Klaassen |  17.3.1997–25.3.1999 |  sitoutumaton (1998–, Kokoomuspuolue) |
| Ympäristöministeri Villu Reiljan |  17.3.1997–25.3.1999 |  Maakansan puolue |
| Tie- ja liikenneministeri Raivo Vare |  17.3.1997–25.3.1999 |  sitoutumaton |
| Talousministeri Jaak Leimann |  17.3.1997–25.3.1999 |  sitoutumaton |
| Valtiovarainministeri Mart Opmann |  17.3.1997–25.3.1999 |  Kokoomuspuolue |
| Maatalousministeri Andres Varik |  17.3.1997–25.3.1999 |  Maakansan puolue |
| Kulttuuriministeri Jaak Allik |  17.3.1997–25.3.1999 |  Kokoomuspuolue |
| Ministeri Andra Veidemann |  17.3.1997–25.3.1999 |  Edistyspuolue |
| Ministeri Peep Aru |  17.3.1997–25.3.1999 |  Kokoomuspuolue |
Soi kesätuuli sydämessäin

| Soi kesätuuli sydämessäin Rexi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1996
 Levy-yhtiö: Selecta
Rexin muut julkaisut
| Rexi 1995 | Soi kesätuuli sydämessäin 1996 | Siunaa Jeesus lastasi 1998 |
Soi kesätuuli sydämessäin on Rexin vuonna 1997 julkaistu albumi.
Kappaleet

Soi kesätuuli sydämessäin - Säv. & san. Raimo Kero, sov. Kari Salli & Raimo Kero - 4'49
Pelimannin tuijotus - Säv. & san. Raimo Kero, sov. Kari Salli & Raimo Kero & Mauno Järvelä - 3'01
Tahitin taivas - Säv. Raimo Kero, san. Kari Jalkanen, sov. Kari Salli - 3'03
Oikea luonnotar - Säv. & san. Raimo Kero, sov. Kari Salli - 3'40
Onko aikaa ollut ennen sua - Säv. Raimo Kero, san. Hannele Kalliokoski, sov. Kari Salli - 3'01
Nuo vihreet silmät - Säv. Raimo Kero, san. Hannele Kalliokoski, sov. Kari Salli - 3'40
Voi miten sua rakastan - Säv. Raimo Kero, san. Jorma Toiviainen, sov. Kari Salli - 3'06
Hevoseton mies - Säv. & san. & sov. Raimo Kero - 4'15
Tanssi Maraia (Santa Maria) - Säv. G. de Angelis, M. de Angelis, suom. san. Raul Reiman, sov. Kari Salli - 3'32
Kastui pensas taas - Säv. Raimo Kero, san. Hannele Kalliokoski, sov. Kari Salli - 3'35
Kynnänjärvi

| Kynnänjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°12′35″N, 23°56′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Morrinlahteen 
Järvinumero:  35.411.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98 m  
Rantaviiva:  1,883 km  
Pinta-ala:  9,46 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKynnänjärvi 
Kynnänjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Hauhuun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,5 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Tarjanneveden lähialueeseen (35.411) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy.
Su Helen Galaz

Su Helen Galaz
Su Helen Galaz (s. 27. toukokuuta 1991) on chileläinen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Chilen naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 35 maaottelua. MM-kilpailuissa hän pelasi kaksi ottelua.
Galaz edustaa espanjalaisseura Zaragozaa.
Sphaeralcea coccinea

| Sphaeralcea coccinea |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malvales
Heimo::  Malvakasvit Malvaceae
Suku::  Malviot Sphaeralcea
Laji::  coccinea
Kaksiosainen nimi
 Sphaeralcea coccinea  (Nutt.) Rydb. 
Katso myös
   Sphaeralcea coccinea Wikispeciesissä   Sphaeralcea coccinea Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sphaeralcea coccinea on malvioiden sukuun kuuluva kasvilaji. Se sijoitettiin aiemmin malvojen sukuun. Kasvi on noin 10–40 cm korkea. Lehdet ovat moniosaiset, karvaiset ja hopeanvihreät. Lajia tavataan matalilla mäenrinteillä ja kuivilla alueilla.
Aiheesta muualla

http://www.fs.fed.us/database/feis/plants/forb/sphcoc/all.html (englanniksi)