stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gonçalo Guedes
Aiheesta muualla

Gonçalo Guedes Soccerway-sivustolla
Wolverhampton Wanderers – Englannin Valioliiga
1 Sá |
2 Doherty |
3 Aït-Nouri |
4 Bueno |
5 Lemina |
6 Traoré |
8 J. Gomes |
9 Strand Larsen |
10 Podence |
11 Hwang |
12 Cunha |
14 Mosquera |
15 Dawson |
18 Kalajdžić |
19 R. Gomes |
20 Doyle |
21 Sarabia |
22 Semedo |
24 T. Gomes |
25 Bentley |
27 Bellegarde |
28 Chirewa |
29 Guedes |
30 González |
32 Hodge |
33 Lonwijk |
34 Cundle |
36 Chiquinho |
37 Lima |
40 King |
67 Hubner |
77 Campbell |
81 Lembikisa |
  Silva |
Manageri O’Neil
Portugalin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Patrício |
2 Alves |
3 Pepe |
4 M. Fernandes |
5 Guerreiro |
6 Fonte |
7 Ronaldo |
8 Moutinho |
9 André Silva |
10 João Mário |
11 B. Silva |
12 Lopes |
13 Dias |
14 Carvalho |
15 Ricardo |
16 B. Fernandes |
17 Guedes |
18 Martins |
19 Mário Rui |
20 Quaresma |
21 Cédric |
22 Beto |
23 Adrien Silva |
Valmentaja Santos
Portugalin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2020
1 Patrício |
2 Semedo |
3 Pepe |
4 Dias |
5 Guerreiro |
6 Fonte |
7 Ronaldo |
8 Moutinho |
9 A. Silva |
10 B. Silva |
11 Fernandes |
12 Lopes |
13 Danilo |
14 Carvalho |
15 Rafa |
16 Sanches |
17 Guedes |
18 Neves |
19 Gonçalves |
20 Dalot |
21 Jota |
22 Rui Silva |
23 Félix |
24 Oliveira |
25 Mendes |
26 Palhinha |
Valmentaja Santos
Kahden keikka
Kahden keikka muussa populaarikulttuurissa

Perttu Lepän ohjaamassa elokuvassa Helmiä ja sikoja oli kohtauksia, joissa Hirvosen perhe katsoo televisiosta Kahden keikka -televisiosarjaa. Heillä oli tapana veikata, kuinka monta kertaa päähenkilö Matula ”saa turpaansa”.
Aiheesta muualla

Kahden keikka ZDF-kanavan sivuilla (saksaksi)
Kahden keikka Odeon-filmin sivuilla (saksaksi)
Laaja, epävirallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Topologinen lajittelu

Topologinen lajittelu (engl. topological sorting) tarkoittaa tietojenkäsittelytieteessä tapaa järjestää suunnatun syklittömän verkon (DAG) solmut jonoksi. Jos graafi kuvaa riippuvuuksia, niin topologisessa järjestyksessä solmun riippuvuudet tulevat aina ennen itse solmua.
Ohjelmakirjastojen riippuvuuksia esittävä suunnattu asyklinen graafi. Solmut ovat topologisesti lajiteltuna: Glib, ATK, GTK, OpenGL. (Ei ainoa ratkaisu.)
Algoritmi

Hyvä ja helppo algoritmi topologiseen lajitteluun käyttää hyväkseen syvyyssuuntaista läpikäyntiä: aina kun solmu on käyty kokonaan läpi, se lisätään listan ensimmäiseksi. Tuloksena on topologisesti lajiteltu lista.
Algoritmin asymptoottinen suoritusaika on O(n).
Tornionjoen valuma-alue (Ruotsin puolella)

Tornionjoen valuma-alue (Ruotsin puolella) (vesistöaluetunnus 67.000K) on Ruotsin ja Suomen välisen valtakunnan rajan Ruotsin puolella sijaitsevan vesistöalueen hallinnollinen osa. Sen pinta-ala on 19 303,35 neliökilometriä ja alueen järvisyyson 1,78 %. Tornionjoki yhtyy Muonionjokeen Pajalassa ja vedet jatkavat siitä Tornionjoen alaosan alueella (67.1) Tornionjoen nimisenä alaspäin Perämereen asti.
Rey Vargas

| Rey Vargas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Rey Geovani Vargas Roldán
Syntynyt: 25. marraskuuta 1990 Mexico City
Kansalaisuus:  Mexico
Nyrkkeilijä
Painoluokka:  Ylempi kääpiösarja
Kätisyys:  Oikeakätinen eli nyrkkeilytermein orthodox
Ammattilaistilastot
Ottelut:  32
Voitot:  32
– tyrmäysvoitot:  22
Tappiot:  0
Rey Vargas (s. 25. marraskuuta 1990) on meksikolainen nyrkkeilijä ja hallitseva ylemmän kääpiösarjan WBC-liiton maailmanmestari.
Amatööriura

Amatöörinä Vargas otteli 134 ottelua joista voitti 128.
Ammattiura

Vargas siirtyi ammattinyrkkeilijäksi vuonna 2010. Ensi vuodet Vargas kohtasi lähinnä tuntemattomampia iskijöitä vastustajien tason noustessa hiljalleen. Vuonna 2016 Vargas kohtasi Alexis Kaboren jonka voitti kaikin tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun jälkeen. Tämän jälkeen Vargas raivasi tieltään Alexander Mundozin tyrmäämällä tämän viidennessä erässä. Vuonna 2017 Vargas kohosi WBC-liiton mestariksi voittamalla haastaja Gavin McDonnellin edellisen mestari Hozumi Hasegawan lopetettua uransa.
Aiheesta muualla

Vargasin ammattinyrkkeilyottelut boxrec.comissa
| --- | --- |
Edeltäjä: Hozumi Hasegawa (luopui mestaruudesta): WBC liiton ylemmän kääpiösarjan maailmanmestari 25. helmikuuta 2017 -
Tolvajärvi (kylä)

Tolvajärven tsasouna ennen talvisotaa.
Tolvajärvi (ven. Толвоярви) on Loimolan maalaiskuntaan kuuluva kylä Karjalan tasavallan Suojärven piirissä Venäjällä. Kylä sijaitsee Tolvajärveen laskevan Kotijärven länsipuolella noin 35 kilometriä Loimolan keskuskylästä pohjoiseen. Tolvajärvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle menettämällä alueella ja Tolvajärvi oli Suomelle kuuluessaan osa Korpiselän kuntaa.
Kylä Suomen aikana

Suomelle kuuluessaan Tolvajärvi sijaitsi Korpiselän kunnan keskiosassa noin 25 kilometriä kirkonkylästä itään. Tolvajärven naapurikyliä olivat lännessä Kokkari ja Kilpijärvi, pohjoisessa Haukivaara ja etelässä Lehmivaara. Korpiselän kirkonkylästä Suojärvelle johtanut maantie kulki kylän kautta, josta siitä erkani maantie etelään Suistamolle ja kylätie pohjoiseen Haukivaaraan.
Tolvajärven kansakoulu perustettiin vuonna 1903 ja se toimi aluksi vuokratiloissa, kunnes oma koulurakennus valmistui vuonna 1905 Enso-Gutzeit Oy:n lahjoittamalle tontille. Alakoulu aloitti toimintansa vuonna 1934, jonka vuoksi koulurakennusta laajennettiin ja remontoitiin 1930-luvulla. Korjaus- ja rakennustyöt ehtivät valmistua 1939 vain pari kuukautta ennen talvisotaa. Koulurakennus säilyi ehjänä talvisodasta ja jatkosodan takaisinvaltauksesta 1941, tosin pahoin vaurioituneena. Koulurakennus korjattiin ja se valmistui marraskuussa 1942.
Tolvajärvellä sijaitsi kaksi Korpiselän ortodoksisen seurakunnan tsasounista, joista tosin vain toinen palveli seurakuntalaisia talvisotaan asti. Tolvajärven vanhempi Neitsyt Marian syntymän muistolle pyhitetty tsasouna oli rakennettu viimeistään 1750-luvulla ja purettiin 1910-luvulla. Uudempi Profeetta Elian muistolle pyhitetty Tolvajärven tsasouna rakennettiin hirrestä 1860-luvulla. Sitä korjattiin 1930-luvulla ja se tuhoutui talvisodassa.  Tolvajärvellä sijaitsi myös kaksi ortodoksista hautausmaata.
Tolvajärven maamiesseura perustettiin vuonna 1927. Seura omisti tanssilavan ja oma seurantalo valmistui vuoden 1939 lokakuussa. Tolvajärvellä oli Korpiselän Lotta-Svärd paikallisosaston kyläosasto.
Historia

Ensimmäinen kirjallinen maininta Tolvajärvestä on vuodelta 1500 olevasta Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa, jolloin Tolvajärven kylässä mainitaan olleen seitsemän taloa. Kylä pieneni 1500-luvulla siten, että 1580-luvulla Ruotsin miehitysvallan aikaisessa verokirjassa Sortavalan pogostan Suojärven kappeliin kuuluvassa kylässä mainitaan vain kaksi taloa.
Stolbovan rauhassa vuonna 1617 Tolvajärvi siirtyi Käkisalmen läänin mukana Ruotsille, jonka harjoittama verotus ja luterilaistaminen aiheuttivat Käkisalmen läänin alueelta pakolaisvirran Venäjän puolelle, asuttamaan siellä sodan aikana autioituneita kyliä. Tolvajärven kylästä tähän pakolaisjoukkoon mainitaan liittyneen 26 asukasta. Muuttoliike laski kylän talolukua, sillä kun se vuonna 1631 oli kahdeksan, oli se vuoteen 1651 mennessä vähentynyt kahdella. Vuonna 1657 alkoi Ruptuurisota, jossa Venäjä yritti vallata Käkisalmen läänin takaisin, mutta epäonnistui ja lisää asukkaita pakeni Venäjälle. Kylän taloluku laski entisestään ja kun kylä suuren Pohjan sodan jälkeisessä Uudenkaupungin rauhassa siirtyi Venäjälle, oli siellä rauhanteon jälkeisenä vuonna 1722 enää yksi talo.
Vuonna 1764 kylässä mainitaa olleen kaksi kantataloa, mutta uudisasutusten myötä viljelmäluku oli kuitenkin seitsemän. Venäjän vallan aikana korpiselkäläisistäkin tuli lahjoitus­maa­talon­poikia, kun koko laaja Suojärvi, johon Korpiselän aluekin kuului lahjoitettiin venäläiselle aatelissuvulle. Vuonna 1812 Vanha-Suomi ja Korpiselkä sen mukana liitettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan. Suomen valtio lunasti Korpiselän lahjoitusmaat vuonna 1880, jonka jälkeen lahjoitusmaatalonpojista tuli kruunun vuokralaisia lampuoteja, kunnes he saivat tilat omikseen.
Talvisodassa Suomi pysäytti Neuvostoliiton etenemisen Tolvajärvelle joulukuussa 1939, jonka jälkeisessä vastahyökkäyksessä neuvostojoukot työnnettiin takaisin itään Ägläjärven itäpuolelle. Nämä tapahtumat tunnetaan nimellä Tolvajärven–Ägläjärven taistelu. Moskovan rauhassa 1940 Tolvajärvi kuului kuitenkin luovutettaviin alueisiin, eivätkä sodan alussa läntisempään Suomeen evakuoidut tolvajärveläiset päässeet palaamaan koteihinsa. Jatkosodan alussa 1941 kylä vallattiin takaisin ja asukkaat pääsivät jälleenrakentamaan kotejaan, mutta 1944 alueelta oli vetäydyttävä ja väestö evakuoitiin uudelleen.
Niilo Toppila

Niilo Toppila (keskellä)
Niilo Johannes Toppila (27. syyskuuta 1917 Tampere – 24. marraskuuta 1941 Itä-Karjala) oli suomalainen urheilija, joka menestyi varsinkin mäkihypyssä ja pesäpallossa.
Toppila sijoittui epävirallisissa Cortina d'Ampezzon MM-hiihdoissa 1941 mäkihypyssä seitsemänneksi. Kolme vuotta aiemmin Lahden MM-kilpailujen mäkikisassa hän kaatui molemmat hyppynsä. Jyväskyläläinen Toppila voitti mäkihypyn Suomen-mestaruuden vuosina 1938 ja 1939 sekä saavutti SM-hopeaa vuosina 1936 ja 1937. Hän voitti Ounasvaaran kilpailun vuonna 1941.
Alppihiihtäjänä Toppila saavutti pujottelussa SM-hopeaa vuonna 1938 ja sijoittui samana vuonna SM-kisojen syöksylaskussa neljänneksi. Pesäpalloilijana hän pelasi Itä–Länsi-ottelussa vuosina 1938–1940.
Kaukopartiomies Toppila kaatui Itä-Karjalassa marraskuussa 1941.
Saavutukset > Pesäpalloilijana

3 Itä-Länsi-ottelua: 1938–1940
Tonina (S62)

| Tonina |
| --- | --- |
 Tonina

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Navantia, Cartagena
Kölinlasku:  2. maaliskuuta 1970
Laskettu vesille:  3. lokakuuta 1972
Palveluskäyttöön:  10. heinäkuuta 1973
Poistui palveluskäytöstä:  2005
Tekniset tiedot
Uppouma:  860 t (pinnalla) 1 038 t (sukellus)
Pituus:  57,75 m
Leveys:  6,74 m
Syväys:  5,25 m
Koneteho:  1 600 shp
Nopeus:  12/15 solmua
Miehistöä:  50
Aseistus
Aseistus:  12 × 550 mm torpedoputkea
Tonina (runkonumero S62) oli Espanjan laivaston vuonna 1972 vesille laskettu Delfín-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Cartagenasta, missä köli laskettiin 2. maaliskuuta 1970. Alus laskettiin vesille 3. lokakuuta 1972 ja otettiin palvelukseen 10. heinäkuuta 1973.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta vuonna 2005.
Tornionjoen alaosan alue

Tornionjoen alaosan alue (vesistöaluetunnus 67.1) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 882,81 neliökilometriä, ja josta 938,21 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 944,6 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 0,32 %. Vesistön alueen alarajana on Perämeri, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 40 131,35 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,63 %.
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :
Tornionjoen suualue (67.11)
Karungin alue (67.12)
Ylitornion alue (67.13)
Martimojoen valuma-alue (67.14)
Aapajoen valuma-alue (67.15)
Retrogradinen liike

Punainen kuu liikkuu yleisen liikkeen vastaiseen suuntaan
Retrogradinen liike eli taannehtiva liike on liikettä, joka suuntautuu järjestelmän yleisen liikkeen vastaiseen suuntaan.
Aurinkokunnassa yleinen liikkumissuunta on vastapäivään tarkasteltuna Maapallon tämänhetkisen pohjoisnavan puolelta. Alkuperäinen pyörimissuunta on tullut Aurinkokuntaa edeltäneen kaasu- ja pölypilven pyörimissuunnasta.
Kiertoradan suunta

Kaikki planeetat ja suurin osa pienemmistä kappaleista kiertävät Aurinkoa vastapäivään.
Planeettojen lähimpien ja suurimpien kuiden yleinen kiertosuunta on sama kuin planeetan pyörimisliikkeen suunta. Aurinkokunnan jättiläisplaneetoilla on paljon pieniä "epäsäännöllisiä" kuita, joiden kiertoratojen inklinaatio on suuri tai kiertoradat ovat elliptisiä. Näiden kuiden arvellaan olevan planeetan sieppaamia asteroideja tai Kuiperin vyöhykkeen kohteita (tai niiden osia), joista suurin osa kiertää planeettaa taannehtivasti. Esimerkiksi Jupiterin kuista 48 on taannehtivasti kiertävää ja 8 yleiseen suuntaan kiertävää.
Pyörimisliikkeen suunta

Planeettojen yleinen pyörimissuunta on sama kuin planeetan liikkeen suunta kiertoradalla: vastapäivään. Planeetoista retrogradisesti (myötäpäivään) pyörivät Venus ja Uranus.
Näennäinen taannehtiva suunta

Taivaankappaleiden keskinäisestä liikkeestä voi seurata myös näennäinen taannehtiva suunta, esimerkiksi muiden planeettojen kiertoliike maasta katsottuna voi hidastua tai tehdä silmukoita verrattuna taustatähtiin monien kuukausien aikana. Näiden liikkeiden selittäminen oli ongelmallista geosentrisessä aurinkokuntamallissa.
Kaikkien tähtien ja planeettojen voidaan havaita liikkuvan yöllä taivaalla idästä länteen Maan pyörimisliikkeen seurauksena. Ulkoplaneettojen voidaan havaita liikkuvan, useiden peräkkäisten öiden havaintojen perusteella, taustatähtiin verrattuna yleensä hitaasti itään päin.
Maasta katsottuna kaikki planeetat vaihtavat säännöllisesti suuntaansa. Ulkoplaneettojen kohdalla tämä johtuu siitä, että Maa ohittaa kiertoradallaan ulkoplaneetan. Sisäplaneettojen näennäinen retrogradinen liike selitetään vastaavanlaisella mekanismilla, johon liittyy lisäksi konjunktiot Auringon kanssa.
| Planeetta | Näennäisen retrogradisen  liikkeen kestoaika | Näennäisen retrogradisen  liikkeen esiintymisväli |
| --- | --- | --- |
| Mars | 72 pv | 25,6 kk |
| Jupiter | 121 pv | 13,1 kk |
| Saturnus | 138 pv | 12,4 kk |
| Uranus | 151 pv | 12,15 kk |
| Neptunus | 158 pv | 12,07 kk |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marsin näennäinen liike Wikimedia Commonsissa
Astronomian professori Courtney Seligman: Retrograde motion cseligman.com.
Hannu Karttunen: Retrogradinen liike Turun yliopisto, Tuorlan observatorio. Arkistoitu 21.4.2017. Viitattu 9.7.2008.
Hannu Karttunen: Suora liike Turun yliopisto, Tuorlan observatorio. Arkistoitu 30.7.2021. Viitattu 9.7.2008.
Planeetan radan näennäinen retrogradinen liike taivaalla taustatähtiin nähden kuukausien aikana. Itä vasemmalla, länsi oikealla.
Marsin näennäinen taannehtiva liike vuonna 2003 Vesimiehen tähdistössä
Tornionjoen keskiosan alue

Tornionjoen keskiosan alue (vesistöaluetunnus 67.2) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, 
jonka pinta-ala on 19 303,35 neliökilometriä, ja josta 611,19 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 18 692,16 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 1,78 %. 
Vesistön alueen alarajana on Tengeliönjoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 35 130,85 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,26 %.
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :
Kattilakosken alue (67.21)
Korpikosken alue (67.22)
Pellon alue (67.23)
Väylänpään alue (67.24)
Pellojärven valuma-alue (67.25)
Paamajärven valuma-alue (67.26)
Ratasjärven valuma-alue (67.27)
Torma

| Torma Торма |
| --- | --- |
 Torma
 Koordinaatit: 59°23′16″N, 28°54′8″E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Leningradin alue
Piiri:  Jaaman piiri
Kunta:  Pustoperä
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2017):  79
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Torma (ven. То́рма) on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Pustoperän kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee kaksi kilometriä kuntakeskuksesta itään. Kylässä on 79 asukasta (vuonna 2017).
Opoljan pogostaan kuulunut Torman kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatiman maakirjan mukaan se oli autiona. Johannes Gezelius nuoremman vieraillessa kylässä vuonna 1684 siellä asui inkerikkoja.
Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Tormassa asui 247 venäläistä ja 15 savakkoa. Venäläiset kuuluivat Jastrebinon ortodoksiseen ja savakot Novasolkan luterilaiseen seurakuntaan.
Kylän talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajien maaorjia. Torman maatila lahjoitettiin vuonna 1747 Olsufjevin veljeksille ja vuonna 1801 se jaettiin kahteen osaan. Carl von Tiesenhausen ja hänen vaimonsa Anna rakennuttivat 1800-luvun alussa puisen kartanon, josta on säilynyt puistoalueen jäänteitä. Toinen puolisko kylästä kuului senaattori Alexander von Weymarnille.
1800-luvun lopussa kyläläiset kuuluivat kahtena kyläkuntana Jastrebinon volostiin. Vuonna 1899 niissä oli 253 asukasta, joista 234 oli venäläisiä, 11 suomalaisia ja 8 ”sekoittuneita”. Luterilaisia oli 10 henkeä.
Venäjän vallankumouksen jälkeen muodostettiin Torman kyläneuvosto, joka kuului ensin Jastrebinon volostiin ja vuodesta 1927 Jaaman piiriin. Vuonna 1928 se liitettiin Pustoperän kyläneuvostoon.
Bosnia ja Hertsegovinan jalkapallomaajoukkue

Bosnian ja Hertsegovinan jalkapallomaajoukkue edustaa Bosniaa ja Hertsegovinaa kansainvälisissä jalkapallo-otteluissa. Se toimii Bosnian ja Hertsegovinan jalkapalloliiton (Fudbalski Savez Bosne i Hercegovine, FSBiH) alaisuudessa. Joukkue pelasi ensimmäisen ottelunsa vuonna 1993 Jugoslavian sosialistisen liittovallan hajottua. Bosnian sodan takia joukkue ei ottanut osaa vuoden 1994 MM- eikä vuoden 1996 EM-karsintoihin. Ennen sitä, bosniahertsegovinalaiset pelaajat pelasivat Jugoslavian jalkapallomaajoukkueessa.
Bosnia ja Hertsegovina saavutti ensimmäisen arvoturnauspaikkansa selviytymällä vuoden 2014 MM-kisoihin voittaen oman karsintalohkonsa. Karsintalohkonsa kärjessä Bosnia ja Hersegovina oli tasapisteissä Kreikan kanssa, mutta otti kisapaikan paremman maalieron turvin. Paikka vuoden 2004 jalkapallon EM-kisoihin Portugaliin jäi yhden maalin päähän ottelussa Tanskaa vastaan.
MM-karsinnoissa Saksan kisoihin 2006 bosnit pelasivat yllättävän hyvin parempia joukkueita vastaan (Espanja, 2 tasapeliä, Belgia, 1 voitto, 1 tappio ja Serbia ja Montenegro, 1 tasapeli, 1 tappio).
EM-karsinnat 2008

Vuoden 2006 MM-karsintojen jälkeen joukkueelta odotettiin paljon EM-karsinnoissa Sveitsin ja Itävallan kisoihin. Bosnia ja Hertsegovina aloitti karsinnat 5–2-voitolla Maltasta. Kuitenkin, hyviä tuloksia seurasivat pettymykset, kun kotona tulivat tappiot Unkarille ja Kreikalle ja vieraskentällä Chișinăussa tasapeli Moldovaa vastaan. Valmentaja Fuad Muzurović korvasi ex-valmentaja Blaž Sliškovićin. Tätä seurasi 13 pelaajan protesti maan jalkapalloliittoa vastaan, tuloksena, etteivät kyseiset pelaajat edusta maataan maaotteluissa. Muzurovicin piti koota joukkue aivan alusta.
Kiistelty valmentaja onnistui tehtävässään kuitenkin yllättävän hyvin. Seuraavassa karsintaottelussa Norjaa vastaan Bosnia ja Hertsegovina yllätti hakien Oslosta 2–1-voitolla täydet pisteet. Tämä toi toiveet maan historian ensimmäisestä arvokisapaikasta jälleen henkiin, mutta joukkue ei silti tälläkään kertaa saavuttanut sitä.
Menestys arvokilpailuissa > Maailmanmestaruuskilpailut

1930–1938 – osa Jugoslavian kuningaskuntaa
1950–1990 – osa Jugoslavian liittotasavaltaa
1994 – ei osallistunut
1998–2010 – ei selviytynyt karsinnoista
2014: 1. kierros
2018–2022 – ei selviytynyt karsinnoista
Menestys arvokilpailuissa > Euroopan-mestaruuskilpailut

1960–1992 – osa Jugoslavian liittotasavaltaa
1996 – ei osallistunut
2000–2020 – ei selviytynyt karsinnoista
Pelaajat 2014 MM-turnauksessa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Maalivahdit: 1 Asmir Begović (Stoke City)   12 Jasmin Fejzić (VfR Aalen)   22 Asmir Avdukić (Borac Banja Luka)  Puolustajat: 2 Avdija Vršajević (HNK Hajduk Split)   3 Ermin Bičakčić (1899 Hoffenheim)   4 Emir Spahić C (Bayer Leverkusen)   5 Sead Kolašinac (Schalke 04)   6 Ognjen Vranješ (Elazığspor)   7 Muhamed Bešić (Ferencváros)   13 Mensur Mujdža (SC Freiburg)   15 Toni Šunjić (Zorya Luhansk)  |   |  Keskikenttäpelaajat: 8 Miralem Pjanić (AS Roma)   10 Zvjezdan Misimović (Guizhou Renhe)   14 Tino-Seven Sušić (HNK Hajduk Split)   16 Senad Lulić (S.S. Lazio)   17 Senijad Ibričić (Kayseri Erciyesspor)   18 Haris Medunjanin (Gaziantepspor)   19 Edin Višća (Istanbul Büyükşehir Belediyespor)   20 Izet Hajrović (Galatasaray)   21 Anel Hadžić (Sturm Graz)   23 Sejad Salihović (1899 Hoffenheim)  Hyökkääjät: 9 Vedad Ibišević (VfB Stuttgart)   11 Edin Džeko (Manchester City)  |
Valmentajat

Fuad Muzurović 1995–1998
Džemaludin Mušović 1998–1999
Faruk Hadžibegić 1999
Mišo Smajlović 1999–2002
Blaž Slišković 2002–2006
Fuad Muzurović 2006–2007
Meho Kodro 2008
Miroslav Blažević 2008–2009
Safet Sušić 2009–2014
Mehmed Baždarević 2014–2017
Robert Prosinečki 2018–2019
Dušan Bajević 2020
Ivaylo Petev 2021–2022
Merkittäviä pelaajia

Sergej Barbarez
Elvir Baljić
Elvir Bolić
Mirsad Hibić
Meho Kodro
Hasan Salihamidžić
Safet Sušić
Saša Papac
Vladan Grujić
Emir Spahić
Muhamed Konjić
Zvjezdan Misimović
Vedad Ibišević
Mirsad Bešlija
Zlatan Bajramović
Vedin Musić
Edin Džeko *
(*= edelleen aktiivinen maajoukkueessa)
Torwalin kieli

Torwalin kieli on Pakistanin Khyber Pakhtunkhwan maakunnassa Swatin yläjuoksun Torwalin alueella puhuttava dardilainen kieli. Vuonna 1987 sen puhujia arvioitiin olevan noin 60 000 henkeä.
Torwali kuulu dardilaisten kielten itäiseen alaryhmään. Se toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä.
Toppelundin koulu

| Toppelundin koulu |
| --- | --- |
 Ilmakuva koulusta ja monitoimitalo Simpukasta.
Sijainti:  Haukilahti, Espoo
Tyyppi:  alakoulu
Perustettu:  1985
Rehtori:  Anu Vilkki
Luokat:  1–6
Oppilaita:  280
Verkkosivut
Toppelundin koulu on Espoon Haukilahdessa sijaitseva 280 oppilaan alakoulu. Koulussa on 12 opetusryhmää luokilla 1–6 ja siellä mahdollista opiskella kahta vierasta kieltä, englantia (A1) ja vapaaehtoista saksaa (A2). Toppelundin rehtori on Anu Vilkki.
Koulussa toimii kerhotoimintaa ja tapahtumia järjestävä koti- ja kouluyhdistys,  sekä muutaman kerran vuodessa kokoontuva oppilaskunnan hallitus, jonne valitaan yksi oppilas joka luokalta. Koulun kanssa samassa rakennuksessa toimii iltapäiväkerho.
Historia

Toppelundin koulun rakentamisen taustalla oli Haukilahden alueen 1960-luvulta voimakkaasti kasvanut asuntokanta, joka oli kasvattanut alueen lapsiperheiden määrää voimakkaasti tehden näin uuden alakoulun rakentamisen Haukilahteen ajankohtaiseksi. Koulun suunnittelu alkoi 1980-luvun alulla, ja koulurakennuksen piirsi arkkitehti Sirkka Ojanen. Uuden koulun rakennustyöt käynnistyivät 1984 ja kahdeksalle perusopetusryhmälle suunniteltu koulu vihittiin käyttöön tammikuussa 1985. Espoon koulurakennusten inventointiraportin 2017 mukaan matala koulurakennus edustaa ajalleen melko tavanomaista arkkitehtuuria, joka sopeutuu ympäristöönsä. Koulu on osa palvelukeskittymää, johon kuuluu koulun ja Haukilahden kirjaston lisäksi päiväkoti ja monitoimitalo.
Uuden Haukilahden kirjaston valmistuttua päiväkodin yhteyteen vanhan kirjaston tilat otettiin Toppelundin koulun käyttöön.
1990-luvun taitteessa Toppelundin koulu kunnostautui ympäristökasvatuksessa olemalla edelläkävijä talousjätteensä kompostoinnissa. Espoon kiinteistövirasto kustansi koululle kompostorit, jotka saivat nimikilpailun perusteella nimet Kille-Komposti ja Jäte-Jalmari.
Aiheesta muualla

Toppelundin koulun kotisivut (Espoo.fi)
Hagerlund.net: Espoon koulut: Toppelundin koulu
Toppelundin koulun pihamaata