stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Véntzio

| Véntzio Βέντζιο |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Véntzio
 Koordinaatit: 40°05′N, 21°39′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Länsi-Makedonia
Alueyksikkö:  Grevená
Kunta:  Grevená
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  150104
Väkiluku (2011):  1 969
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  511 00
Suuntanumero(t):  +30-2462-xxx-xxx
Rekisterikilpi:  PNx-xxxx
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Véntzio (kreik. Βέντζιο; virallisesti Δημοτική Ενότητα Βεντζίου, Dimotikí Enótita Ventzíou) on yksi Grevenán kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Grevenán alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 969 (vuonna 2011).
Véntzion kunnallisyksikkö käsittää Grevenán kunnan itäosan. Sen suurin asutus on Pontinín kylä. Véntzio oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Grevenán kuntaan yhdessä Ágios Kosmáksen, Avdéllan, Dotsikón, Filippaíoin, Górgianin, Irakleótesin, Mesoloúrin, Perivólin, Samarínan, Smíxin ja Theódoros Ziákaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Véntzion kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Éxarchos | Éxarchos | 62 |
| Éxarchos | Váris | 48 |
| Kéntro | Agalaíoi | 47 |
| Kéntro | Kéntro | 102 |
| Kéntro | Nisí | 83 |
| Knídi | Itéa | 133 |
| Knídi | Knídi | 264 |
| Knídi | Mikrokleisoúra | 63 |
| Knídi | Pistikó | 50 |
| Knídi | Póros | 100 |
| Palaiochóri | Palaiochóri | 237 |
| Pontiní | Pontiní | 333 |
| Pyloroí | Pyloroí | 69 |
| Sarakína | Díporo | 85 |
| Sarakína | Neochóri | 116 |
| Sarakína | Sarakína | 177 |
Yhteensä: 1 969
Víkoksen rotko

Víkoksen rotko
Víkoksen rotko.
| --- | --- |
Sijainti:  Zagóri, Ioánnina, Epeiros  Kreikka
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Φαράγγι του Βίκου
Tyyppi:  Kanjoni, defile (käännä suomeksi) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Víkoksen rotko (kreik. Φαράγγι του Βίκου, Farángi tou Víkou) on syvä rotko Epeiroksessa Kreikassa. Se sijaitsee pohjoisessa Píndos-vuoristossa Zágorin kunnassa Ioánninan alueyksikön alueella.
Víkoksen rotko sijaitsee noin 30 kilometriä pohjoiseen Ioánninan kaupungista. Sen pohjoispäässä sijaitsee Víkoksen kylä ja eteläpäässä Monodéndrin kylä. Rotkon pituus on noin 20 kilometriä ja sen leveys vaihtelee 400 metristä muutamaan metriin. Rotkon seinämien korkeus vaihtelee 450 metrin ja 1 600 metrin välillä. Víkoksen rotko mainitaan joskus maailman syvimmäksi rotkoksi suhteessa sen pituuteen, mutta tämä riippuu rotkon määritelmästä. Alueella on harvinaisia kasvi- ja eläinlajeja. Rotkon pohjalla virtaa Voïdomátis-joki, jonka virtauksen seurauksena rotko on syntynyt.
Víkoksen rotko on osa Víkoksen–Aóoksen kansallismetsää, joka kuuluu Pohjoisen Píndoksen kansallispuistoon. Rotko on suosittu vaelluskohde. Vaellus sen päästä päähän kestää noin 5–7 tuntia.
Víkoksen rotko panoraamakuvassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Víkoksen rotko Wikimedia Commonsissa
Vília

| Vília Βίλια |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Vília
 Koordinaatit: 38°10′02″N, 23°20′17″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Länsi-Attika
Kunta:  Mándra-Eidyllía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  500302
Korkeus:  600 m
Väkiluku (2011):  1 753
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 753
 – Kylä:  1 269
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  190 06
Suuntanumero(t):  22630
Rekisterikilpi:  Z
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vília (kreik. Βίλια), aiemmin Eidyllía (Ειδυλλία), on Kreikan kylä sekä samanniminen Mándra-Eidyllían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βιλίων, Dimotikí Enótita Vilíon) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Länsi-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 753 ja varsinaisen Vílian kylän väkiluku 1 269 (vuonna 2011).
Vílian kylä sijaitsee linnuntietä noin 40 kilometriä luoteeseen Ateenan keskustasta. Se sijaitsee laaksossa, jonka pohjoispuolella ovat Kithairónas- ja Pástra-vuoret ja eteläpuolella Patéras-vuori. Kylä on rakennettu noin 600 metrin korkeuteen merenpinnasta. Vílian kunnallisyksikkö käsittää  Mándra-Eidyllían kunnan länsiosan ja ulottuu Korintinlahden itäpään rannikolle saakka.
Vília oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Mándra-Eidyllían kunnaksi yhdessä Erythrésin, Mándran ja Oinóin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Vílian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- |
Agía Paraskeví: 1
Agios Konstantínos: 2
Ágios Nektários: 40
Pórto Germenó (Aigósthena): 80
Áno Alepochóri: 8
Káto Alepochóri: 220
Krýo Pigádi: 17
Loúmpa: 1
Mýtikas: 16
Profítis Ilías: 32
Psátha: 15
Véniza: 52
Vília: 1 269
Yhteensä: 1 753
Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä

Víkoksen rotko.
| --- | --- |
Sijainti:  Zagóri, Ioánnina, Epeiros, Kreikka
Lähin kaupunki:  Ioánnina
Pinta-ala:  12 794 ha
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Εθνικός Δρυμός Βίκου–Αώου
Tyyppi:  kansallispuisto, geopuisto
Perustettu:  1973
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä (kreik. Εθνικός Δρυμός Βίκου–Αώου, Ethnikós Drymós Víkou–Aóou) on kansallispuisto Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1973. Vuodesta 2005 kansallismetsä on osa laajempaa Pohjoisen Píndoksen kansallispuistoa. Alue muodostaa myös geopuiston nimellä Víkoksen–Aóoksen geopuisto (Γεωπάρκο Βίκου-Αώου, Geopárko Víkou-Aóou). Se on osa Euroopan geopuistojen verkostoa (EGN) ja samalla Unescon geopuistojen verkostoa (GGN).
Kansallismetsä sijaitsee Zagórin kunnan alueella Ioánninan alueyksikössä, noin 30 kilometriä pohjoiseen Ioánninan kaupungista. Sen pinta-ala on noin 12 794 hehtaaria. Kansallismetsän alueeseen kuuluu sen nimen mukaisesti muun muassa Víkoksen rotko sekä Aóos-joen alue. Alue on vuoristoista ja metsien peittämää, kasvillisuudeltaan ja eläimistöltään rikasta ja Kreikassa poikkeuksellisen luonnontilaista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä Wikimedia Commonsissa
Kreikan kansallispuistot
| --- | --- |
Kansallismetsät:   Aínoksen kansallismetsä  Oítin kansallismetsä  Ólympoksen kansallismetsä  Parnassóksen kansallismetsä  Párnithan kansallismetsä  Píndoksen kansallismetsä  Préspajärvien kansallismetsä  Samarián kansallismetsä  Soúnion kansallismetsä  Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä 
Merikansallispuistot:   Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuisto  Zákynthoksen merikansallispuisto 
Muut kansallispuistot:   Amvrakikóslahden kosteikkojen kansallispuisto  Axióksen suiston kansallispuisto  Chelmóksen–Vouraïkóksen kansallispuisto  Dadián, Lefkímin ja Souflín metsien kansallispuisto  Évroksen suiston kansallispuisto  Itä-Makedonian ja Traakian kansallispuisto  Kerkíni-järven kansallispuisto  Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto  Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuisto  Mesolóngin–Aitolikón laguunien kansallispuisto  Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto  Préspajärvien kansallispuisto  Rodópi-vuorten kansallispuisto  Schiniáksen kansallispuisto  Tzoumérkan, Peristérin ja Árachthoksen rotkon kansallispuisto
Wald

Wald (saksaa, suom. metsä) voi tarkoittaa seuraavaa:
Paikkakuntia

Wald on kymmenien paikkakuntien nimi erityisesti saksankielisissä maissa. Näitä ovat muun muassa
Wald (Hohenzollern), kunta Baden-Württembergissä
Wald (Oberpfalz), kunta Baijerissa
Wald (Schwaben), kunta Baijerissa.
Wald (Appenzell Ausserrhoden), kunta Koillis-Sveitsissä
Wald (Bern), kunta Keski-Sveitsissä Bernin kantonissa
Wald (Zürich), kunta Pohjois-Sveitsissä Zürichin kantonissa.
Henkilöitä

David Wald, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
George Wald, yhdysvaltalainen biologi
Jerry Wald, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
Nicholas Wald, englantilainen lääketieteen professori
Peder Eriksson Wald, Turun Akatemian kirjapainon johtaja 1600-luvulla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wald”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lohkeavuus

Lohkeavuus on mineraalien mekaaninen ominaisuus. Se on tapa, jolla mineraalit hajoavat tasaisia, jopa peilikirkkaita lohkopintoja myöten. Lohkeavuuteen vaikuttaa mineraalin atomien hilarakenne. Lohkeavuus on erilainen eri mineraaleilla. Lohkopinta voi olla yhdensuuntainen mahdollisen kidepinnan kanssa, mutta eroaa siitä siinä, että lohkomisen jatkuessa lohkopinta saadaan toistumaan uudelleen ja uudelleen.
Lohkosuuntia voi olla mineraalin rakenteesta riippuen 1–3. Lohkosuunnat ovat tärkeä tuntomerkki mineraalin tunnistamisessa.
Heikko lohkeavuus on esimerkiksi apatiitilla ja täydellinen lohkeavuus esimerkiksi kiilteillä. Esimerkiksi kvartsilla ei ole lainkaan lohkeavuutta.
Mikko Heino

| Mikko Heino> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mikko Juhani Heino
Syntynyt: 22. heinäkuuta 1946 Tampere, Suomi
Kuollut: 8. joulukuuta 2014 (68 vuotta) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Laituri
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1971–1975:   Pispalan Tarmo
Mikko Juhani Heino (22. heinäkuuta 1946 Tampere – 8. joulukuuta 2014 Tampere) oli suomalainen koripalloilija. Insinöörinä työskennellyt Heino pelasi miesten SM-sarjaa Pispalan Tarmossa neljä kautta ja oli myös Tarmon pitkäaikainen seuratoimija.
Pelaajaura

Heino edusti Pispalan Tarmoa miesten SM-sarjassa neljä kautta vuosina 1971–1975. Tehokkaimmalla kaudellaan 1972–1973 hän teki 18 pelaamassaan ottelussa keskimäärin 14,1 pistettä ottelua kohden. Heino muistetaan "järkevänä" laiturina, joka onnistui tasaisesti laidastaan heittämissään kahden pisteen heitoissa
.
Muu toiminta koripallossa

Heino vaikutti koripallossa pelaajanuransa lisäksi muun muassa seuratoimijana. Hän valmensi vuonna 1964 Sammon yhteislyseon Suomen oppikoulujen mestaruuscupin loppuotteluun, jossa se taipui hyvän vastuksen annettuaan Munkkiniemen yhteiskoulun poikamaajoukkuepelaajille. Pispalan Tarmossa Heino toimi parikymmentä vuotta vuorotellen sihteerinä, toiminnanjohtajana ja rahastonhoitajana. Hän oli myös tennisseura Tammer-Pallon perustajajäsen ja puheenjohtaja, ja oli mukana aloittamassa Tampereen koripallon Kortteliliigaa, jossa hän myös toimi erinäisissä tehtävissä.
Yksityiselämä

Nuoruutensa Heino asui Kalevan kaupunginosassa. Heino oli naimisissa, ja hänen veljensä Veli-Matti Heino pelasi myös Tarmossa ja on seuran historian paras pisteidentekijä pääsarjassa. Mikko Heino sijoittuu samalla listalla kuudenneksi. Koulutukseltaan Heino oli insinööri. Hän loi työuransa Tampereen seutukaavaliitossa ja Pirkanmaan liitossa maa-aineksen oton ja maakunnallisen vesihuollon saralla. Heino kuoli 68 vuoden iässä Kaupin sairaalassa 8. joulukuuta 2014 vaikeaan sairauteen.
Tilastot

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1971–1972 | Pispalan Tarmo | SM-sarja | 17 | 12,8 | 217 |
| 1972–1973 | Pispalan Tarmo | SM-sarja | 18 | 14,1 | 253 |
| 1973–1974 | Pispalan Tarmo | SM-sarja | 9 | 10,6 | 95 |
| 1974–1975 | Pispalan Tarmo | SM-sarja | 14 | 3,0 | 42 |
| Yhteensä | Yhteensä | SM-sarja | 58 | 10,5 | 607 |
O = ottelut, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Lohko (jaksollinen järjestelmä)

Lohkot (s, p, d, f) jaksollisessa järjestelmässä
Alkuaineet voidaan jaksollisen järjestelmän sisällä tai ohella lukea eri lohkoihin sen perusteella, millä orbitaalilla kvanttimekaniikan perusteella kunkin alkuaineen korkeaenergiaisin elektroni todennäköisesti sijaitsee.
Näin on alkuaineet jaettu viiteen lohkoon:
s-lohko (sisältää vedyn, heliumin, alkalimetallit ja maa-alkalimetallit)
p-lohko (sisältää boori-, hiili- ja typpiryhmän, kalkogeenit, halogeenit sekä jalokaasut)
d-lohko (sisältää siirtymämetallit)
f-lohko (sisältää lantanoidit ja aktinoidit)
g-lohko
Toistaiseksi ei ole havaittu tai onnistuttu valmistamaan yhtään alkuainetta, joka kuuluisi g-lohkoon, mutta alkuaine 121, jolla on työnimi unbiunium, olisi laskennallisesti tämän lohkon ensimmäinen alkuaine.
Wald (Appenzell Ausserrhoden)

| Wald |
| --- | --- |

 vaakuna

 Wald
 Koordinaatit: 47°25′N, 9°30′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Appenzell Ausserrhoden
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,83 km²
Korkeus:  751–1 100 m
Väkiluku (31.12.2018)  (vakinaiset asukkaat):  877
 – Väestötiheys:  128 as./km²
 
 www.wald-ar.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wald on kunta Koillis-Sveitsissä Appenzell Ausserrhodenin kantonissa. Siellä on noin 900 asukasta.
Sijainti

Wald sijaitsee Bodenjärven eteläpuolella Rein- ja Sitterjokien välisellä ylänköalueella, kymmenkunta kilometriä St. Gallenista itään ja pari kilometriä Trogenista koilliseen.
Aiheesta muualla

Fuchs, Thomas: Wald (AR) (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  27.12.2014. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wald (Appenzell Ausserrhoden) Wikimedia Commonsissa
Lohjanseppä

| Lohjanseppä |
| --- | --- |
 Lohjanseppä ylhäältä päin kuvattuna
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Elateriformia
Heimo::  Sepät Elateridae
Suku::  Pseudanostirus
Laji::  globicollis
Kaksiosainen nimi
 Pseudanostirus globicollis  (Germar, 1843) 
Katso myös
   Lohjanseppä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lohjanseppä (Pseudanostirus globicollis) on seppien (Elateridae) heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Lohjansepän tieteellinen lajinimi globicollis tulee latinan kielestä ja merkitsee kuvaavasti pallokaulaista. Lohjanseppä on 10–14 millimetrin mittainen. Sen kuori on väriltään musta. Peitinsiivet ovat tosin joskus hieman ruskeat. Sen levinneisyysalue kattaa alueita Saksan itäosasta, Unkarista ja Romaniasta aina Venäjään asti. Suomi on ainoa maa, missä laji elää Pohjois-Euroopassa, ja sieltäkin sitä on havaittu vain maan lounaisosista Lohjalta 1920 ja 1985, Nauvosta 1928 sekä Houtskarin saarilla 2002–2006. Lajin elinympäristö lehtometsä. Toukkia esiintyy maassa karikkeen seassa. Lohjansepän elintavat eivät ole tiedossa.
Wesley Bolin

Wesley Bolin
Wesley Bolin (1. heinäkuuta 1909 – 4. maaliskuuta 1978) oli arizonalainen poliitikko. Hän toimi osavaltion secretary of state -virassa (jonka haltijat ovat Arizonassa myös varakuvernöörejä) yhtäjaksoisesti 13 kauden ajan vuodesta 1948 aina lokakuuhun 1977 asti. Tällöin Bolinista tuli osavaltion kuvernööri, kun edellinen kuvernööri Raul H. Castro jätti virkansa kesken kauden siirtyäkseen diplomaattitehtäviin Argentiinaan. Bolin ehti kuitenkin toimia kuvernöörinä alle vuoden ennen kuolemaansa.
Bolinia seurasi Arizonan kuvernöörinä Bruce Babbitt.
My Everything

| ”My Everything” Superchrist |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Colorgun
 Julkaistu: 4. toukokuuta 2006
 Tuottaja(t): Mikko Lohenoja
 Tyylilaji: Alternative rock
 Kesto: 03.05
 Levy-yhtiö: Disco Blanco Recordings
Superchristin muut singlet
| ”Tear Me Down Tonight” 2005 | ”My Everything” 2006 | ”Thesh, It Is Lying There” 2007 |
My Everything (DBR 005) on suomalaisen rockyhtye Superchristin single joka julkaistiin Suomessa 4. toukokuuta 2006. Se oli yhtyeen ensimmäisen studioalbumin, Colorgunin, kolmas single. Yhtyeen laulaja-kitaristi Mikko Lohenoja nauhoitti My Everythingin, kuten yhtä kappaletta lukuun ottamatta muutkin Colorgunin kappaleet, Barbiewire-studiolla eli yhtyeen silloisella treenikämpällä Helsingin Kaapelitehtaalla.
Singlen toisena raitana on yhtyeen Colorgun -albumin kiertueelta Tavastia-klubin keikalta 5. tammikuuta 2006 taltioitu versio ainoastaan omakustannekasetilla Rockisdead.com julkaistusta kappaleesta MTV Is All You Need. Kappale oli aikoinaan myös sovitettu jamipohjalta yhtyeen keikalla Tavastia-klubilla päivälleen viisi vuotta aiemmin. Singlen CD-painoksella on mukana CD-ROM -raitana lyhennetty 20 minuutin versio monikamerakuvalla tallennetusta kokopitkästä BEHOLD! Superchrist Live Explosion! (2006) -livetaltioinnista samaiselta Tavastia-klubin keikalta. Tallenteella esiintyy vierailevana laulajana Sydän, sydän -yhtyeen Tuomas Skopa.
My Everything on Superchristin yksi tunnetuimmista kappaleista. Singlestä tehtiin CD-painos kauppoihin, ja se sijoittui julkaisuviikollaan toukokuussa 2006 Suomen virallisen singlelistan sijalle 11.
Kappaleet

My Everything (Video Edit) – 3.05 (säv. ja san. Mikko Lohenoja, sov. Mikko Lohenoja, Minttu Muranen ja Lassi Jokinen)
MTV Is All You Need (Live) – 3.33 (säv. Mikko Lohenoja, san. Lassi Jokinen ja Mikko Lohenoja, sov. Mikko Lohenoja, Sonja Numminen ja Lassi Jokinen)
CD-painoksella olevan CD-ROM -videoraidan BEHOLD! Superchrist Live Explosion! (lyhyt versio) kappaleet:
Tear Me Down Tonight – 4.12 (säv. Mikko Lohenoja ja Lassi Jokinen, san. Mikko Lohenoja, sov. Mikko Lohenoja, Minttu Muranen ja Lassi Jokinen)
Six Six Seven (Is Sex Heaven) – 2.51 (säv. Mikko Lohenoja ja Lassi Jokinen  sov. Mikko Lohenoja, Minttu Muranen, Sonja Numminen ja Lassi Jokinen)
Drum & Vocal Battle (Lassi Jokinen vs. Tuomas Skopa) – 3.24 (säv. san. ja sov. Lassi Jokinen ja Tuomas Skopa)
Little Bird – 5.15 (säv. Mikko Lohenoja san. Lassi Jokinen, sov. Mikko Lohenoja, Minttu Muranen ja Lassi Jokinen)
MTV Is All You Need – 4.13 (säv. Mikko Lohenoja, san. Lassi Jokinen ja Mikko Lohenoja, sov. Mikko Lohenoja, Sonja Numminen ja Lassi Jokinen)
Kokoonpano

Mikko Lohenoja - laulu, kitara
Minttu Muranen - basso
Lassi Jokinen - rummut
Tuomas Skopa - laulu CD-singlen CD-ROM -raidan kappaleessa 3
Musiikkivideo

My Everything -kappaleen musiikkivideon on ohjannut ja leikannut yhtyeen laulaja-kitaristi Mikko Lohenoja. Video hyödyntää materiaalinaan ainoastaan erilaisia kuvapankkien kuvitusvideoita joko sellaisenaan tai useina päällekkäisinä Chroma key -kollaaseina, ja yhtye ei esiinny itse lainkaan kuvissa.
Aiheesta muualla

Single Spotify-musiikkipalvelussa
Musiikkivideo YouTube-palvelussa
Colorgun -albumi Wikipediassa
Superchrist Wikipediassa
Superchristin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Watton-at-Stone

Andreaksen ja Neitsyt Marian kirkko Watton-at-Stonessa.
Watton-at-Stone on noin 2 800 asukkaan maaseutukylä ja kunta (civil parish) Hertfordshiren kreivikunnassa Itä-Englannissa. Se sijaitsee Beanejoen laaksossa, Hertfordin ja Stevenagen kaupunkien välissä. Kylän lähistöllä on maatiloja sekä pienempi sivukylä Whempstead.
Veitjärvi (Kouvola, Lintoja)

| Veitjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°58′20″N, 26°49′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Rapojärvi–Haukkajärveen 
Järvinumero:  14.182.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,3 m  
Pituus:  570 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,326 km  
Pinta-ala:  5,454 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVeitjärvi 
Veitjärvi  on Kymenlaaksossa, Kouvolan Valkealassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Rapojärven alueeseen (14.182) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,3 metriä mpy.
Väinjärv (Jussi)

| Väinjärv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Harjumaa
Kunnat:  Kuusalun kunta
Koordinaatit:  59°22′31″N, 25°43′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Valgejõen vesistö
Laskuoja:  oja Valgejõgeen
Järvinumero:  vee2007700
Mittaustietoja
Rantaviiva:  0,931 km
Pinta-ala:  5,8  ha 
Keskisyvyys:  2,6 m
Suurin syvyys:  4,2 m
 fiVäinjärv 
Väinjärv (myös Veinjärv) on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa Koitjärven kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on Võhma raban ja Kõnnu suursoon välisellä harjualueella sijaitsevien Jussin järvien pohjoisin järvi. Järven pinta-ala on 6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen laskuoja on kaivettuna suunnattu yhtymään Valgejõgeen parin kilometrin päässä. Suurjärvestä laskee lyhyt oja.Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00015 kuutiokilometriä eli 0,15 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 950 metriä.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (vir. keskmise karedusega kihistumata veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Luontoarvoja

Jussin järvet ovat patikointialueen ydin kahden suoalueen ja niiden välisen harjualeen ympäristössä. Alueella on kuusi järveä, joista Väinjärvellä on yksityinen leirintäalue. Muut järvet ovat Mustjärv,
Linajärv, Suurjärv, Pikkjärv ja Kõverjärv. Järveraballa on satoja rimpiä.
Väinjärvi sijaitsee suojelualueella. Kuvattu elokuussa 2013
Veitjärvi (Kivijärvi)

| Veitjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kivijärvi
Koordinaatit:  63°08′21″N, 24°49′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  Veitjoki Kivijärveen 
Järvinumero:  14.447.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,2 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  510 m  
Rantaviiva:  3,611 km  
Pinta-ala:  37,801 ha  
Tilavuus:  0,0002454 km³ 
Keskisyvyys:  0,65 m  
Suurin syvyys:  1,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVeitjärvi 
Veitjärvi  on Keski-Suomessa Kivijärvellä  Veitjoen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 510 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 38 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 245 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 1,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Veitjoen valuma-alueeseen (14.447) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 167,2 metriä mpy.