stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2022
Tulokset > Naiset > Juoksu- ja kävelylajit

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m tiedot | Shelly-Ann Fraser-Pryce  Jamaika  | 10,67 CR | Shericka Jackson  Jamaika  | 10,73 PB | Elaine Thompson-Herah  Jamaika  | 10,81 |
| 200 m tiedot | Shericka Jackson  Jamaika  | 21,45 CR, NR, WL | Shelly-Ann Fraser-Pryce  Jamaika  | 21,81 SB | Dina Asher-Smith  Iso-Britannia  | 22,02 |
| 400 m tiedot | Shaunae Miller-Uibo  Bahama  | 49,11 WL | Marileidy Paulino  Dominikaaninen tasavalta  | 49,60 | Sada Williams  Barbados  | 49,75 NR |
| 800 m tiedot | Athing Mu  Yhdysvallat  | 1.56,30 WL | Keely Hodgkinson  Iso-Britannia  | 1.56,38 SB | Mary Moraa  Kenia  | 1.56,71 PB |
| 1 500 m tiedot | Faith Kipyegon  Kenia  | 3.52,96 | Gudaf Tsegay  Etiopia  | 3.54,52 | Laura Muir  Iso-Britannia  | 3.55,28 PB |
| 5 000 m tiedot | Gudaf Tsegay  Etiopia  | 14.46,29 | Beatrice Chebet  Kenia  | 14.46,75 SB | Dawit Seyaum  Etiopia  | 14.47,36 |
| 10 000 m tiedot | Letesenbet Gidey  Etiopia  | 30.09,94 WL | Hellen Obiri  Kenia  | 30.10,02 PB | Margaret Kipkemboi  Kenia  | 30.10,07 PB |
| Maraton tiedot | Gotytom Gebreslase  Etiopia  | 2.18.11 CR | Judith Jeptum Korir  Kenia  | 2.18.20 PB | Lonah Chemtai Salpeter  Israel  | 2.20.18 |
| 3 000 m ej tiedot | Norah Jeruto  Kazakstan  | 8.53,02 CR, WL | Werkuha Getachew  Etiopia  | 8.54,61 NR | Mekides Abebe  Etiopia  | 8.56,08 PB |
| 100 m aj tiedot | Tobi Amusan  Nigeria  | 12,06 | Britany Anderson  Jamaika  | 12,23 | Jasmine Camacho-Quinn  Puerto Rico  | 12,23 |
| 400 m aj tiedot | Sydney McLaughlin  Yhdysvallat  | 50,68 WR | Femke Bol  Alankomaat  | 52,27 SB | Dalilah Muhammad  Yhdysvallat  | 53,13 SB |
| 20 km kävely tiedot | Kimberly García  Peru  | 1.26.58 NR | Katarzyna Zdziebło  Puola  | 1.27,31 NR | Qieyang Shijie  Kiina  | 1.27.56 |
| 35 km kävely tiedot | Kimberly García  Peru  | 2.39.16 CR | Katarzyna Zdziebło  Puola  | 2.40.03 PB | Qieyang Shijie  Kiina  | 2.40.37 AR |
| 4 × 100 m tiedot | Melissa Jefferson Abby Steiner Jenna Prandini Twanisha Terry Aleia Hobbs*  Yhdysvallat  | 41,14 WL | Kemba Nelson Elaine Thompson-Herah Shelly-Ann Fraser-Pryce Shericka Jackson Briana Williams* Natalliah Whyte* Remona Burchell*  Jamaika  | 41,18 SB | Tatjana Pinto Alexandra Burghardt Gina Lückenkemper Rebekka Haase  Saksa  | 42,03 SB |
| 4 × 400 m tiedot | Talitha Diggs Abby Steiner Britton Wilson Sydney McLaughlin Allyson Felix* Kaylin Whitney* Jaide Stepter Baynes*  Yhdysvallat  | 3.17,79 WL | Candice McLeod Janieve Russell Stephenie Ann McPherson Charokee Young Stacey-Ann Williams* Junelle Bromfield* Tiffany James*  Jamaika  | 3.20,74 SB | Victoria Ohuruogu Nicole Yeargin Jessie Knight Laviai Nielsen Ama Pipi*  Iso-Britannia  | 3.22,64 SB |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras 
* Juoksi alkuerässä
Tulokset > Naiset > Kenttälajit

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkeushyppy tiedot | Eleanor Patterson  Australia  | 202 AR | Jaroslava Mahutših’  Ukraina  | 202 | Elena Vallortigara  Italia  | 200 SB |
| Seiväshyppy tiedot | Katie Nageotte  Yhdysvallat  | 485 WL | Sandi Morris  Yhdysvallat  | 485 WL | Nina Kennedy  Australia  | 480 SB |
| Pituushyppy tiedot | Malaika Mihambo  Saksa  | 712 SB | Ese Brume  Nigeria  | 702 SB | Leticia Oro Melo  Brasilia  | 689 PB |
| Kolmiloikka tiedot | Yulimar Rojas  Venezuela  | 15,47 WL | Shanieka Ricketts  Jamaika  | 14,89 SB | Tori Franklin  Yhdysvallat  | 14,72 SB |
| Kuulantyöntö tiedot | Chase Ealey  Yhdysvallat  | 20,49 | Gong Lijiao  Kiina  | 20,39 | Jessica Schilder  Alankomaat  | 19,77 |
| Kiekonheitto tiedot | Feng Bin  Kiina  | 69,12 PB | Sandra Perković  Kroatia  | 68,45 SB | Valarie Allman  Yhdysvallat  | 68,30 |
| Moukarinheitto tiedot | Brooke Andersen  Yhdysvallat  | 78,96 | Camryn Rogers  Kanada  | 75,52 | Janee' Kassanavoid  Yhdysvallat  | 74,86 |
| Keihäänheitto tiedot | Kelsey-Lee Barber  Australia  | 66,91 WL | Kara Winger  Yhdysvallat  | 64,05 | Haruka Kitaguchi  Japani  | 63,27 |
| Seitsenottelu tiedot | Nafissatou Thiam  Belgia  | 6947 WL | Anouk Vetter  Alankomaat  | 6867 NR | Anna Hall  Yhdysvallat  | 6755 PB |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Tulokset > Sekakilpailu

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 × 400 m tiedot | Lidio Andrés Feliz Marileidy Paulino Alexander Ogando Fiordaliza Cofil  Dominikaaninen tasavalta  | 3.09,82 WL | Liemarvin Bonevacia Lieke Klaver Tony van Diepen Femke Bol Eveline Saalberg*  Alankomaat  | 3.09,90 NR | Elija Godwin Allyson Felix Vernon Norwood Kennedy Simon Wadeline Jonathas*  Yhdysvallat  | 3.10,16 SB |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras 
* Juoksi alkuerässä
Mitalitaulukko

Lähde
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 13 | 9 | 11 | 33 |
| 2 |  Etiopia | 4 | 4 | 2 | 10 |
| 3 |  Jamaika | 2 | 7 | 1 | 10 |
| 4 |  Kenia | 2 | 5 | 3 | 10 |
| 5 |  Kiina | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 6 |  Australia | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 7  |  Peru | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 8 |  Puola | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 9 |  Japani | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 9 |  Kanada | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 11 |  Iso-Britannia | 1 | 1 | 5 | 7 |
| 12 |  Norja | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 13 |  Dominikaaninen tasavalta | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 13 |  Grenada | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 13 |  Nigeria | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 16 |  Belgia | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 16 |  Ruotsi | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 16 |  Uganda | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 19 |  Brasilia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 19 |  Italia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 19 |  Saksa | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 22 |  Bahama | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 |  Kazakstan | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 |  Marokko | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 |  Portugali | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 |  Qatar | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 |  Ranska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 |  Slovenia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 |  Venezuela | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 30 |  Alankomaat | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 31 |  Liettua | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 31 |  Ukraina | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 33 |  Algeria | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Burkina Faso | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Etelä-Korea | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Intia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Kreikka | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33 |  Kroatia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 39 |  Espanja | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 40 |  Barbados | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 40 |  Filippiinit | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 40 |  Israel | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 40 |  Puerto Rico | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 40 |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 40 |  Tšekki | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 147 |
Salainen ase

| Salainen ase |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Erkki Uotila Theodor Luts
Käsikirjoittaja:  Antti Metsalo Eero Pursi Tauno Luoto
Tuottaja:  Theodor Luts
Säveltäjä:  Pekka Attinen
Kuvaaja:  Eino Kari
Leikkaaja:  Eino Kari
Pääosat:  Joel Asikainen Ensio Jouko Eija Karipää Erkki Uotila
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fenno-Filmi
Ensi-ilta:  1. tammikuuta 1943
Kesto:  102 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 821 390 mk
Seuraaja:  Varjoja Kannaksella
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Salainen ase dokumentoi kiitettävästi jatkosodan aikaisia Helsingin katunäkymiä.
Salainen ase on suomalainen vakoiluelokuva vuodelta 1943. Se on ensimmäinen Fenno-Filmin kahdeksastatoista näytelmäelokuvasta. Jatkosodan aikana erittäin vaikeissa oloissa valmistunut teos kertoo useiden salanimien taakse verhoutuneesta vakoilijasta Toinista, joka joutuu vaikeaan valintatilanteeseen ihastuttuaan vastapuolella operoivaan mieheen.
Teos on Fenno-Filmin vakoilutrilogian ensimmäinen osa, toinen on Varjoja Kannaksella ja kolmas Hiipivä vaara.
”Salainen ase on puhdas jännityselokuva, joka omassa luokassaan kohoaa suorastaan kansainväliselle tasolle”, Helsingin Sanomien Paula Talaskivi hehkutti arviossaan.
Juoni

Useiden salanimien taakse kätkeytynyt Toini Salonen saapuu Suomeen ja matkaa Turusta Helsinkiin, missä hän ottaa pestin insinööri Rautavuoren sihteerinä tarkoituksenaan urkkia tämän salaisia piirustuksia. Suomen Vientipuun yövartija surmataan tuhopolton yhteydessä. Toimistopäällikkö Pulkkinen kertoo toimittaja Erkki Karille vartijan olleen hänen isänsä.
Toinin pomo on muuan Rosenberg, jonka miehet yrittävät polttaa Yhdistyneiden Sahojen lautatarhan. Paikalta löytyy Toinin huivi, jonka ansiosta Erkki Kari pääsee Toinin jäljille. Hän kutsuu Toinin viettämään ravintolailtaa, myös Pulkkinen on mukana. Pulkkinen huomioi ristiriitaisuudet Toinin henkilöhistoriassa tämän kertoessa elämästään. Kari ja Toini ihastuvat toisiinsa.
Vakoilijat tunkeutuvat Rautavuoren toimistoon. Toini on antanut heille kassakaapin numeroyhdistelmän. Hän tulee katumapäälle ja yrittää varoittaa insinööriä – liian myöhään. Konnat onnistuvat ryöstämään insinöörin piirustukset. Toiniin alkaa kohdistua yhä vahvempia epäluuloja. Käy myös ilmi, että Toini ja Pulkkinen ovat sisaruksia.
Toini kertoo poliisille Karikosken sillan räjäytyssuunnitelmasta, poliisi tekee suunnitelmat tyhjiksi. Lopussa vakoilijat kaappavat Toinin ja yrittävät paeta, mutta jäävät kiinni Toinin ansiosta. Erkki Kari ja Toini kihlautuvat.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eija Karapää  | … |  Toini Pulkkinen, Tanja Bulkova, Miss Smith, Toini Salonen   |
|  Joel Asikainen  | … |  Erkki Kari   |
|  Erkki Uotila  | … |  Pulkkinen   |
|  Ensio Jouko  | … |  vakoilupomo Rosenberg   |
|  Arvi Tuomi  | … |  Rautavuori   |
|  Matti Lehtelä  | … |  Laaksonen   |
|  Urho Westman  | … |  Miška, 1. agentti   |
|  Erkki Salin  | … |  2. agentti   |
Tuotanto

Fenno-Filmi tuotti ensimmäisen elokuvansa poikkeuksellisen vaikeissa oloissa. Alun perin oli tarkoitus kertoa taistelevista sotilaista, jolloin kuvauslupa oli hankittava Päämajasta. Sitä ei herunut, joten elokuvan tapahtumat siirrettiin kotirintamalle. Salaisen aseen budjetti oli niukka, joten suuria filmitähtiä ei voitu käyttää. Eija Karapää oli postin työntekijä, jolla oli hieman kokemusta elokuvatyöstä.
Eino Karin laboratorioon osui pommi 8. marraskuuta 1942, mutta Salaisen aseen raakafilmit säilyivät kuin ihmeen kaupalla. Sama pommikone jatkoi matkaansa kaakkoon ja pudotti pommin Helsingin Viiskulmassa sijainneen elokuvateatteri Tivolin edustalle. Pommi surmasi lastennäytännöstä poistuvaa yleisöä.
Arviot

Salainen ase sai hyvän vastaanoton. Sen juonta pidettiin johdonmukaisena ja jännityselokuvana se arvioitiin suorastaan ”kansainväliselle tasolle”. Ohjaajat saivat niin ikään kiitosta. Elokuvan tekotapaa pidettiin ”tuoreena ja rohkeana”. Negatiivista kritiikkiä elokuva sai lähinnä juonen epäuskottavuuksien osalta.
Julkaisut

Salainen ase on julkaistu DVD:nä yhdessä vakoilutrilogian muiden osien kanssa.
Toini ja Kari, elokuvan romanttinen pääpari.
Fenno-Filmin logo Salaisen aseen alkuteksteistä.
Keskisuomalainen (yritys)

| Keskisuomalainen Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: KSL
Markkina-arvo:   85,0 milj. euroa (31.12.2023)
Perustettu:  1871
Toimitusjohtaja:  Vesa-Pekka Kangaskorpi
Puheenjohtaja:  Leena Hautsalo
Kotipaikka:  Jyväskylä, Suomi
Liikevaihto:   208,6 milj. euroa (2023)
Liikevoitto:   -13,8 milj. euroa (2023)
Tilikauden tulos:   -13,2 milj. euroa (2023)
Henkilöstö:   1 391 (keskim. 2023)
Tytäryhtiöt:  Etelä-Suomen Media, Hämeen Media, Kaakon Viestintä, Keski-Suomen Media, Savo-Karjalan Media
Kotisivu:  www.keskisuomalainen.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keskisuomalainen Oyj on suomalainen mediakonserni, jonka osake on listattu Helsingin pörssissä. Keskisuomalainen-konsernin tunnetuimpiin sanomalehtiin lukeutuvat Etelä-Suomen Sanomat, Keskisuomalainen ja Savon Sanomat. Konserni julkaisee myös lukuisia kaupunkilehtiä, joista tunnetuimpina Helsingin Uutiset, Vantaan Sanomat, Länsiväylä ja Tamperelainen.
Keskisuomalainen Oyj omistaa puolet Suomen päivälehdistä.
Historia > 1871–1999

Historiansa Keskisuomalainen-konserni katsoo alkavan vuodesta 1871, kun Keski-Suomi -sanomalehti (vuodesta 1918 Keskisuomalainen) ilmestyi ensimmäisen kerran. Oltuaan 1920-luvun Edistyspuolueen äänenkannattaja Keskisuomalainen myytiin painoineen kilpailijalle, maalaisliittolaiselle Oy Keskimaalle vuonna 1932. Kaupan myötä lehdestä tuli Maalaisliiton äänenkannattaja. Oy Keskimaa vaihtoi nimensä Oy Keskisuomalaiseksi vuonna 1963. Keskisuomalainen-lehti julistautui sitoutumattomaksi vuonna 1986.
Historia > 2000–

Keskisuomalainen hankki enemmistön Savon Mediat Oy:stä vuonna 2001, minkä myötä yhtiö sai haltuunsa muun muassa Savon Sanomat ja useita paikallislehtiä. Keskisuomalainen lunasti Savon Mediat Oy:n sen vähemmistöosakkailta, TS-Yhtymältä ja Ilkka-Yhtymältä, vuonna 2006. Savon Mediat Oy sulautui Keskisuomalainen Oyj:hin 2007.
Vuonna 2013 Keskisuomalainen osti Suomen Lehtiyhtymän, jonka myötä muun muassa lehdet Aamuposti, Keski-Uusimaa, Helsingin Uutiset, Länsiväylä ja Vantaan Sanomat siirtyivät Keskisuomalaisen omistukseen. Vuodesta 2015 alkaen Suomen Lehtiyhtymän nimi on ollut Etelä-Suomen Media Oy.  Vuonna 2016 Keskisuomalainen osti Mediatalo ESA:n, ja kaupassa sen omistukseen siirtyivät muun muassa Etelä-Suomen Sanomat ja Radio Voima.
Tammikuussa 2019 Keskisuomalainen Oyj ja Janton Holdings Oy:n konkurssipesä ovat sopineet ehdoista, joilla Keskisuomalainen Oyj ostaa Suomen Suoramainonta Oy:n osakkeet. Suomen Suoramainonta Oy jakaa ison osan Suomen ilmaisjakelulehdistä sekä mainosesitteistä.
Huhtikuussa 2019 Keskisuomalainen osti Kaakon Viestinnän ja ESV-Paikallismediat Oy:n sekä Kouvolassa sijaitsevan painotalon Länsi-Savo-konsernilta. Kaupassa uuden omistajan saivat maakuntalehdet Länsi-Savo, Itä-Savo, Etelä-Saimaa, Kouvolan Sanomat, Kymen Sanomat, Uutisvuoksi sekä yhdeksän kerran viikossa ilmestyvää paikallislehteä. Yrityskaupan myötä syntyneellä konsernilla on yhteensä noin 80 lehtinimikettä ja työntekijöitä noin 6 300. Yhteenlaskettuna sen liikevaihto vuodelta 2018 oli noin 247 miljoonaa euroa.
Toukokuussa 2021 Keskisuomalainen osti Ilkka-Yhtymä Oyj:n osakkeita KPK Yhtiöt Oyj:ltä yhteensä 4,45 miljoonalla eurolla.
Kesäkuussa 2021 Keskisuomalainen osti osan Alfa-tv:stä ja samassa kuussa se osti Hämeen Sanomat -konsernin 8,3 miljoonalla eurolla.
Tammikuussa 2024 Keskisuomalainen kertoi ostavansa joensuulaisen PunaMusta Media -konsernin medialiiketoiminnan. Kauppaan kuului sanomalehti Karjalaisen lisäksi paikallisradio Karjalainen Syke ja seitsemän paikallislehteä: Karjalan Heili (kaupunkilehti), Lieksan Lehti, Outokummun Seutu, Parikkalan-Rautjärven Sanomat, Pielisjokiseutu, Pogostan Sanomat, Ylä-Karjala. Vuonna 2022 PunaMusta Median liikevaihto oli 19 miljoonaa euroa ja sillä oli noin 90 työntekijää. Kaupan odotetaan toteutuvan kesäkuun 2024 loppuun mennessä. Syyskuussa PunaMusta Median uudeksi nimeksi tuli Rebl Group.
Organisaatio > Mediat

Keskisuomalainen-konserni on jakautunut viiteen alueelliseen yksikköön. Konserni tiedotti lokakuussa 2024 aloittavansa tehostamisohjelman, jonka myötä alueellisten yksiköiden määrä vähenee kolmeen.
Organisaatio > Mediat > Etelä-Suomen Media

Vuonna 2025 Etelä-Suomen Median lehtiä ovat:
Aamuposti
Helsingin Uutiset
Karkkilalainen
Keski-Uusimaa
Lopen Lehti
Loviisan Sanomat
Länsi-Uusimaa
Länsiväylä
Mäntsälän Uutiset
Nurmijärven Uutiset
Pyhtäänlehti
Selkomedia
Sipoon Sanomat
Tallinna24.ee-verkkolehti
Tamperelainen
Turkulainen (ilmestymistauolla keväästä 2020 lähtien)
Uusimaa
Vantaan Sanomat
Vihdin Uutiset
Organisaatio > Mediat > Hämeen Media

Vuonna 2025 Hämeen Median lehtiä ovat:
Etelä-Suomen Sanomat
Forssan Lehti
Hämeen Sanomat
Hämeenlinnan Kaupunkiuutiset
Itä-Häme
Keski-Häme
Seutuneloset
Uusi Lahti
Lisäksi Hämeen Mediaan kuuluu Radio Voima.
Organisaatio > Mediat > Kaakon Viestintä

Vuonna 2025 Kaakon Viestinnän lehtiä ovat:
Etelä-Saimaa + Keskiviikko
Itä-Savo
Juvan Lehti
Kaakonkulma
Kangasniemen Kunnallislehti
Keskilaakso
Kouvolan Sanomat + Keskiviikko
Kymen Sanomat
Luumäen Lehti
Länsi-Saimaan Sanomat
Länsi-Savo
Mikkelin Kaupunkilehti
Paikallislehti Joutseno
Pitäjänuutiset
Puruvesi
Uutisvuoksi
Organisaatio > Mediat > Keski-Suomen Media

Vuonna 2025 Keski-Suomen Median lehtiä ovat:
Hankasalmen Sanomat
Keskisuomalainen
Laukaa-Konnevesi
Sampo
Sisä-Suomen Lehti
Suur-Jyväskylän Lehti
Viispiikkinen
Viitasaaren Seutu
Lisäksi Keski-Suomen Mediaan kuuluu Radio Keskisuomalainen.
Organisaatio > Mediat > Savo-Karjalan Media

Vuonna 2025 Savo-Karjalan Median lehtiä ovat:
Heinäveden Lehti
Iisalmen Sanomat
Joroisten Lehti
Karjalainen
Karjalan Heili
Koillis-Savo
Lieksan Lehti
Matti ja Liisa
Miilu
Outokummun Seutu
Parikkalan-Rautjärven Sanomat
Pieksämäen Lehti
Pielavesi-Keitele
Pielisjokiseutu
Pitäjäläinen
Pogostan Sanomat
Savon Sanomat
Sinun Savo
Sisä-Savo
Soisalon Seutu
Töllötin
Uutis-Jousi
Viikkosavo
Warkauden Lehti
Ylä-Karjala
Lisäksi Savo-Karjalaisen Mediaan kuuluvat radiokanavat Karjalainen Syke ja Savon Aallot.
Organisaatio > Omistajat

Syyskuussa 2024 Keskisuomalaisen suurimmat omistajat olivat Vesa-Pekka Kangaskorpi, Soili Kangaskorpi, Arimo Ristola, Inkeri Kangaskorpi, Lauri Moisio kp, Rebl Group Oyj, Anna-Liisa Kautto, Tuula Pekkala, Immo Kinnunen ja Eira Jalkanen.
Aiheesta muualla

Mediakonserni Keskisuomalainen
Salisyylihappo

| Salisyylihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-hydroksibentsoehappo
CAS-numero:  69-72-7
PubChem CID:  338 ja 118212070
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H6O3
Moolimassa:  138,1 g/mol
Ulkomuoto:  kiinteä, kiteinen
Sulamispiste:  159 °C (432 K)
Tiheys:  1,443 g/cm3
Liukoisuus veteen:  veteen 0,2 g/100 ml (20 °C)
Salisyylihappo on orgaaninen yhdiste, joka on palavaa ja huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä kiteistä ainetta, neulamaisia kiteitä. Sen kemiallinen kaava on C7H6O3 ja rakennekaava HOC6H4COOH. Salisyylihaposta käytetään myös nimityksiä 2-hydroksibentsoehappo, o-hydroksibentsoehappo ja fenolihappo. Salisyylihapon suolat ja esterit ovat salisylaatteja. 
Salisyylihapon moolimassa on 138,1 g/mol, härmistymispiste 76 °C, sulamispiste 159 °C, tiheys 1,4 g/cm3, liukoisuus veteen 20 °C lämpötilassa 0,2 g/100 ml, leimahduspiste 157 °C, itsesyttymislämpötila 540 °C ja CAS-numero 69-72-7.
Kasveissa salisyylihappo toimii kasvihormonin kaltaisesti. Salisyylihappo toimii myös joidenkin eliöiden semiokemikaalina.
Valmistus ja käyttö

Salisyylihappoa voidaan eristää muun muassa poppeleista, pajuista ja koivuista. Usein se esiintyy glykosidina, joka voidaan hydrolysoida. Ensimmäinen synteettinen menetelmä, Kolbe–Smith-menetelmä, julkaistiin vuonna 1859 ja on edelleen käytössä. Siinä natriumfenoksidi reagoi hiilidioksidin kanssa 180–200 °C:n lämpötilassa ja korkeassa paineessa. Muita menetelmiä ovat o-kresolaatin ja kuparibentsoaatin kuumennus. Myös bioteknisiä tuotantoprosesseja on tutkittu. Salisyylihappoa käytetään erityisesti asetyylisalisyylihapon eli aspiriinin valmistamiseen sekä värien valmistuksessa. Sillä on myös fungisidisia ja desinfioivia ominaisuuksia. Sitä voidaan käyttää myös kopiopapereiden valmistuksessa.
Ympäristö- ja terveysvaikutukset ja lääkekäyttö

Lyhytaikainen altistus aineelle ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.
Salisyylihappoa käytetään sen keratolyyttisen eli sarveisainetta syövyttävän ominaisuuden takia syylien ja känsien paikallishoitoon. Salisyylihapon johdokset, salisylaatit, ovat tärkeä tulehduskipulääkeryhmä, joka tosin on korvautunut vähemmän haittoja aiheuttavilla aineilla (ks. asetyylisalisyylihappo). Sen johdos on myös käytöstä pois jäänyt tuberkuloosilääke aminosalyyli eli p-aminosalisyylihappo.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Salisyylihapon kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Salicylic Acid (englanniksi)
DrugBank: Salicyclic acid (englanniksi)
Human Metabolome Database: Salicylic acid (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Salicylic acid (englanniksi)
Liber Herbarum II: Luettelo salisyylihappoa sisältävistä kasveista
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Salicylic-acid (englanniksi)
Odessa

| Odessa (Одеса) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Odessan alue Ukrainassa, alla kaupungin sijainti alueella
 Odessa
 Koordinaatit: 46.483°N, 30.733°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Odessan alue
Perustettu (venäläislinnoitus):  1793
Kaupungiksi:  1794
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  160 km²
Väkiluku (2022)  ():  1 010 537
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  65000–65480
Suuntanumero(t):  +380 48
 
 www.omr.gov.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Odessa (ukr. Одеса, Odesa, ven. Одесса, Odessa) on kaupunki Etelä-Ukrainassa Odessan alueella Mustanmeren rannalla. Se on Ukrainan kolmanneksi suurin kaupunki Kiovan ja Harkovan jälkeen. Odessan väkiluvuksi arvioitiin vuoden 2022 alussa noin miljoona asukasta.
Väestö

Vuoden 2001 väestönlaskennassa Odessan asukasluku oli 1 029 049. Tuolloin väestöstä etnisesti ukrainalaiseksi itsensä ilmoitti 61,6 prosenttia ja venäläisiksi 29 prosenttia. Muita etnisiä väestöryhmiä olivat bulgarialaiset (1,7 %), juutalaiset (1,2 %), moldovalaiset (0,7 %), valkovenäläiset (0,6 %) ja armenialaiset (0,4 %). Väestöarvioiden mukaan väkiluku pysyi likimain ennallaan noin miljoonassa 2020-luvulle tultaessa.
Väestö > Asukasluvun kehitys

| Vuosi | 1811 | 1840 (1833) | 1863 | 1897 | 1914 | 1931 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | 2014  (arvio) | 2022  (arvio) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&011000.&&&&0011 000 | &&&&&&&&&&055000.&&&&0055 000 | &&&&&&&&&0119000.&&&&00119 000 | &&&&&&&&&0403815.&&&&00403 815 | &&&&&&&&&0499500.&&&&00499 500 | &&&&&&&&&0475446.&&&&00475 446 | &&&&&&&&&0667182.&&&&00667 182 | &&&&&&&&&0891546.&&&&00891 546 | &&&&&&&&01046133.&&&&001 046 133 | &&&&&&&&01115371.&&&&001 115 371 | &&&&&&&&01029049.&&&&001 029 049 | &&&&&&&&01017022.&&&&001 017 022 | &&&&&&&&01010537.&&&&001 010 537 |
Väestö > Kaupunkipiirit

Odessan paikallinen piirijako (kaupunkipiirit) on muuttunut useasti vuosien saatossa. Piirien lukumäärä on vähentynyt 2000-luvulla ja piirien nimiä on muutettu Ukrainan pyrkiessä luopumaan Neuvostoliittoon liittyvästä nimistöstä. Vuodesta 2003 lähten piirejä on ollut enää neljä.
Kiovan piiri (kaupungin eteläosa): pinta-ala 47,7 km², 256 580 asukasta (2001)
Peresypin piiri (pohjoisosa): 25,3 km², 263 000 as. (2001). Piirin nimi vaihdettiin nykymuotoon toukokuussa 2023.
Prymorskyin piiri (keskusta ja hieman etelään): 24,2 km², 259 000 as. (2001)
H’adžybein piiri (länsiosa): 89,7 km², 242 900 as. (2001). Piirin nimi vaihdettiin nykymuotoon toukokuussa 2023.
Talous

Odessa on Ukrainan tärkeimpiä teollisuuskaupunkeja. Sen satamien kautta kulkee muun muassa viljaa, sokeria, koneita, hiiltä, öljyvalmisteita ja metalleja. Kaupungissa on muun muassa koneen- ja laivanrakennusta, öljynjalostusta, selluloosan ja paperinvalmistusta, kemian-, metalli-, pien-, huonekalu- ja tekstiiliteollisuutta.
Odessan rautatieasema
Funikulaari, taustalla matkustajaliikenteen satama ja sen Odessa-hotelli.
Lentokenttää