stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viipymä
Viipymän laskeminen ja ilmoittaminen > Ulkoisten suureiden avulla

Viipymän  T laskennallinen suure määritellään tilavuudeltaan  V olevalle vesistölle seuraavasti:
missä  O laskuvirtaama,  E on haihdunta,  R on valunta (eli tulovirtaama) ja  P sadanta. Viipymät ilmoitetaan yleensä vuorokausina, kuukausina tai vuosina. Toinen tapa ilmaista viipymä on kertoa, montako kertaa järven vesi vaihtuu vuodessa. Ensimmäisessä kaavassa tilavuutta verrataan järvestä poistuvaan vesivirtaamaan, ja toisessa tulevaan vesivirtaamaan. Viipymän yhtälössä oletetaan, että varastoaltaan vesi sekoittuu esteettä, jolloin veden viipymä tarkoittaa varastoaltaan vesimolekyylien viipymisen tilastollista keskiarvoa. Oikeassa järvessä on kuitenkin lahtia ja matalikkoja, eri syvyyksiin kerrostunutta vettä ja kasvillisuuden eristämiä vesialueita. Järvenosien eri alueilla on erilaiset viipymät, joka tekee todellisuutta vastaavan viipymän laskemisesta vaikeaa.
Viipymän laskeminen ja ilmoittaminen > Sisäisten ominaisuuksien huomioiminen

Järvelle voidaan laskea viipymä tietylle järven osalle kuten esimerkiksi lahdelle, syvyyssuunnassa eri vesikerroksille tai tietylle syvänteelle. Nämä arvot antavat tarkemman kuvan järvenosien välisestä vedenkierron dynamiikasta.
Eri järvenosien viipymän luonne voidaan selvittää kahdella tavalla: kenttätyöllä tai matemaattisella mallinnuksella. Kenttätyössä kerätään esimerkiksi veneellä liikkuen mittausarvoja eri puolilta järveä sen eri syvyyksistä. Mittaukset voidaan myös järjestää veden alla kelluvilla poijuilla, jotka voivat samalla kulkeutua veden virtauksien mukana. Vanha käytäntö on ollut sekoittaa veteen nestemäinen merkkiaine, jonka leviämistä järveen seurataan. Merkkiaine voi olla jokin laboratorioissa kemiallisesti helposti havaittava aine tai esimerkiksi mittareilla helposti mitattava radioaktiivinen isotooppi. Matemaattisella mallinnuksella luodaan järvestä karttojen ja syvyysluotauksen avulla tietokonemallinnos, johon lisätään joitakin veden fysikaalisia ominaisuuksia simuloivia prosesseja. Esimerkiksi veden virtaukset, lämpötilakerrostuminen ja tuulen vaikutukset voidaan ottaa mallinnoksessa huomioon. Tarkemmissa tutkimuksissa sovelletaan käytännössä sekä kenttätyön tuloksia että mallinnoksen laskelmia yhtäaikaa.
Eri järvenosien viipymällä on se merkitys, että veden sisältämät ravinteet ja haitalliset aineet kulkeutvat virtaavan veden mukana. Ravinteet ylläpitävät elämää, joka kuollessaan alkaa kuluttamaan happea. Myös haitallisten aineiden vaikutusaika on riippuvainen järvenosan viipymästä.
Viipymäaikoja luonnon vesikierrossa

Maapallon veden määrän on pitkällä aikavälillä ajateltu olevan vakio. Maapallon vesi kiertää jatkuvasti meren, ilmakehän ja mantereiden välillä. Vedenkierron jatkuva prosessi saa energiansa maan painovoimasta, maaperässä olevasta maalämmöstä ja auringon tuottamasta lämpösäteilystä. Vesikierron aiheuttamia ilmiöitä ovat esimerkiksi seuraavat havainnot: merestä haihtuu ilmakehään vesihöyryä, joka sataa takaisin meriin tai mantereen ylle. Mantereelle satanut vesi joko kerrostuu jäätiköiksi, haihtuu takaisin ilmaan vesihöyryksi, imeytyy maahan pohjavedeksi tai aloittaa pintavaluntansa kohti meriä. Pintavaluntana vesi joutuu virtavesijärjestelmiin, joissa vesi kulkeutuu virtavesien ja järvien kautta takaisin mereen. Maahan imeytynyt vesi voi palata pintavaluntaan tai painua pohjavetenä syvemmällekin. Erityisen reitin saa se vesi, joka joutuu mannerlaatan pohjavetenä alityöntöliikkeen takia syvälle maankuoren alle. Maankuoren alta vesi palaa takaisin ilmakehään tulivuorenpurkauksina.
Veden viipymä edellä kuvatuissa tilanteissa vaihtelee suuresti. Koko vesimäärä vaihtuu vesijärjestelmässä keskimäärin kerran noin 8 000 vuodessa. Suurin osa vedestä on merivettä (96,5 %), joka vaihtuu 3 000 vuodessa. Jäätiköillä keskimääräisen viipymän on laskettu olevan 8 300 vuotta ja pohjavedellä sen on arvioitu olevan 330–5 000 vuoden sisällä. Suomessa on havaittu maaperän pohjaveden vaihtuvan paljon nopeammin kuin kallioperän pohjaveden. Pintavalunnassa tilanne on hyvin erilainen. Virtavesissä veden viipymä on keskimäärin 14 vuorokautta, mutta suurissa järvissä jopa vuosia tai vuosisatoja. Ilmakehässä vesi viipyy 10 vuorokautta ja biosfäärissä 7 vuorokautta. Mannerjäätiköissä voi pinnalle satavan lumen viipymä olla kuukausia tai vuosia, mutta syvemmälle jäätikköön kerrostuneella lumella voi kestää satoja tuhansia vuosia päätyä takaisin mereen.
Huomautuksia

1 2 3 4  Teksti on luettu englanninkielisen Wikipedian artikkelista en:Lake retention time ja sen asia on sieltä suora käännös. Tekstiin ei ole merkitty lähteitä ja siinä voi terminologisia ongelmia. Viitattu 29.9.2020
Käännös suomeksi
Vuoden 1993 suuri tulva

Tulvavedet yltivät melkein Missourin osavaltion kongressitaloon 1993.
Vuoden 1993 suuri tulva oli yksi kovimmista tulvista mitä Yhdysvalloissa on ollut. Se aiheutti vuonna 1993 touko- ja syyskuun välisenä aikana Illinoisin, Iowan, Kansasin, Minnesotan, Missourin, Nebraskan, Wisconsinin, Pohjois- ja Etelä-Dakotan osavaltioissa 50 ihmisen kuoleman ja 15 miljardin dollarin vahingot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 1993 suuri tulva Wikimedia Commonsissa
Wein

Wein on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Berel Wein (s. 1934), yhdysvaltalainen ortodoksijuutalainen rabbi ja juutalaisten historian tutkija
Eva Wein, oik. Pirkko Saisio (s. 1949), suomalainen kirjailija
George Wein (1925–2021), yhdysvaltalainen jazzpianisti ja -laulaja
Kurt Wein (1883–1968), saksalainen kasvitieteilijä
Len Wein (1948–2017), yhdysvaltalainen sarjakuvakäsikirjoittaja ja -toimittaja
Martin Wein (1925–2010), saksalainen toimittaja, kääntäjä ja kirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wein”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vuoden 1995 Tyynenmeren hurrikaanikausi

Kauden myrskyt
Vuoden 1995 Tyynenmeren hurrikaanikausi oli vähiten aktiivinen Tyynenmeren hurrikaanikausi sitten vuoden 1979. Kauden yhdestätoista myrskystä huomattavin oli Hurrikaani Ismael, joka surmasi 105 henkeä Meksikon länsirannikolla. Nimettyjä myrskyjä ja hurrikaaneja oli vähemmän kuin normaalisti samana aikana
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 1995 Tyynenmeren hurrikaanikausi Wikimedia Commonsissa
Väinämöisen lähtö

| Väinämöisen lähtö |
| --- | --- |

Nimi:  Väinämöisen lähtö
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistumisvuosi:  1906
Taiteenlaji:  Mytologiamaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri, tempera ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  127  cm
Leveys:  119  cm
Kokoelma:  Hämeenlinnan taidemuseo
Sijainti:  Hämeenlinnan taidemuseo
Väinämöisen lähtö on Akseli Gallen-Kallelan vuonna 1906 valmistunut Kalevala-aiheinen maalaus, jossa kuvataan Väinämöisen lähtöä. Maalaus perustuu Kalevalan 50. runoon eli päätösrunoon.
Maalauksen leveys on 127 ja korkeus 119 senttimetriä. Se on Viipuri-säätiön omistuksessa ja kuuluu Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmiin.
Aihe

Väinämöisen lähtö -kertomuksesta on useita versioita, joista Elias Lönnrot valitsi yhden Kalevalaan. Kaikissa Väinämöinen määrää pienen poikalapsen surmattavaksi, mutta lapsi alkaa puhua ja syyttää häntä rikoksista. Syytetty ja häpäisty Väinämöinen suuttuu, poistuu, mutta sanoo vielä palaavansa, kun häntä kaivataan. Maalauksessa ihmelapsi ja tämän äiti Marjatta näkyvät vasemmassa laidassa. Gallen-Kallela on maalannut lapsen ympärille valohohtoa korostaakseen yhteyttä kertomukseen Jeesus-lapsesta. Väinämöisen lähtö kuvaa vertauskuvallisesti kalevalaisen maailman ja suomalaisen muinaisuskon väistymistä kristinuskon tieltä.
Maalauksen historia

Väinämöisen lähdön oli alkujaan tarkoitus olla oikeanpuoleinen paneeli Gallen-Kallelan suunnittelemassa Marjatta-taru-triptyykissä, jonka muut osat eivät koskaan valmistuneet. Gallen-Kallela alkoi suunnitella teoskokonaisuutta keväällä 1894 Sääksmäellä ja aloitti sen maalaamisen erämaa-ateljeensa Kalelan valmistuttua Ruovedelle syksyllä 1895. Triptyykin vasemmanpuoleinen taulu olisi esittänyt alastomia naishahmoja – eri tulkintojen mukaan joko Kalevalan 14. runon Tapiolan impiä tai 11. runon Saaren neitoja. Keskimmäinen paneeli olisi esittänyt Marjattaa lapsineen. Tuntemattomasta syystä Gallen-Kallela luopui triptyykki-ideasta, mutta toteutti oikean paneelin luonnoksen pohjalta Väinämöisen lähdön erillisenä maalauksena vuonna 1906. Hän lisäsi tässä yhteydessä Marjatan ja tämän lapsen maalauksen vasempaan laitaan.
Gallen-Kallela käytti samaan teemaan liitynyttä aihetta vuonna 1900 Pariisin maailmannäyttelyn Suomen-paviljonkiin maalaamissaan kattofreskoissa, joista yhden nimenä oli Kristinusko ja pakanuus.
Weimarin koalitio

Vaalijuliste vuonna 1924
Ensimmäinen weimarilainen koalitiohallitus, Scheidemannin hallitus, 13. helmikuuta 1919 Weimarissa.
Weimarin koalitio (saks. Weimarer Koalition) on kokonaisvaltainen nimitys Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen, katolisen Zentrum-puolueen ja vasemmistoliberaalin Deutsche Demokratische Partein muodostamalle koalitiolle, joka oli edustettuna Weimarin tasavallan hallituksissa valtakunnan ja osavaltioiden tasolla. Koko valtakunnan tasolla koalitio hallitsi vuosina 1919–1920 ja 1921, Preussin vapaavaltiossa vuosina 1919–1921 ja 1925–1932 sekä Badenissa vuosina 1919–1931.
Väinämöisen kiellot

Sinne wäärät wäinämöiset – 
 alimmaxi ammutahan
 Näin varoitti vuonna 1799 Simo Achrenius vääristä tietäjistä.
Väinämöisen kiellot olivat joukko sääntöjä, joita tunsi muistinvarainen karjalainen ja suomalainen kansanperinne. Niiden katsottiin periytyvän suurelta tietäjältä Väinämöiseltä, jolla on myös jumalaisia piirteitä. Eräs jumalainen piirre oli juuri tämä auktoriteetin asema. M. A. Castrenin mukaan kaikki mitä jaloa ja suurta kansa saattoi ajatella, se omistettiin Väinämöiselle.
Väinämöisen kielloista osaa tuli noudattaa tosielämässä, osa oli jopa suoranaisia tabuja. Osaa saatettiin käyttää lasten opettamiseen. Kalevalamittaisten runojen avulla muistettiin säännöt ja niiden syyt ja alkuperä. Joissain runoissa  lueteltiin useita kieltoja, toisissa mainittiin vain yksi kertomuksen opetuksena.
Väinämöinen kielsi ja epäsi eri perinteissä muun muassa:
Tekemästä syytä syyttömälle eli vikaa viattomalle – tähän syyllistynyt saa erään tarinan mukaan kurjat olot Tuonelassa.
Vanhan ottamasta nuorta puolisoa; hän oli itsekin tehnyt saman virheen (katso: Aino). Lisäperusteita: Katumoiksi nainen kaunis kainun miehen kainalossa, huoleksi hyvä heponen, huonon miehen seimen päässä. Vaihtoehtoisesti: Kaikkiansa se katuvi, joka nuorta naimistansa, lasna lapsen saamistansa, pienenä perehtimistä.
Viemästä kukkaroa naimattomalta, siis varastamasta ainakaan heikommassa asemassa olevalta.
Kullalle kumartamasta, hopealle horjumasta.
Syömästä (kalan tai sian) suolta ja "alaista puolta" (sisäelimiä?).
Viheltämästä tai laulamasta huvikseen vesillä. Viheltämällä nostettiin tuulta, jota tarvittiin purjehduksessa. Turha viheltely saattoi kuitenkin nostaa myrskyn. Toisaalta eräässä perinteessä Väinämöinen tarkentaa kiellon koskevan myyttisen tiedon aiheetonta julkituomista, joka ilmeisesti aukealla ulapalla olisi erityisen julkeaa, ja huomauttaa, että Luoja pitää sitä syntinä.
Hakemasta Lapista taikinan juurta. Monien tautien ja kirousten ajateltiin tulevan Lapista tai Pohjolasta, joten sieltä oli parempi olla tuomatta mitään, varsinkaan ruoka-aineita.
Huutamasta tai riehumasta veneessä. Epäkohtelias käytös ärsytti ympäristön haltijoita; vesillä ärsyyntyi veden väki. Eri ympäristöjä, kuten vettä, maata ja metsää, piti kunnioittaa, jotta niiden haltijat eivät olisi vihastuksissaan takertuneet ihmiseen aiheuttaen sairauksia.
Uimasta vaarallisesti. Myös itsensä vaarantaminen ärsytti ympäristön haltijoita. Vaikka typerä uimari ei hukkuisikaan, saattaisi veden väki sairastuttaa hänet, varsinkin jos hän pelästyisi uidessaan.
Makailemasta tiellä. Jos toiset tekevät työtä, pitää ainakin pysyä poissa tieltä.
Huutamasta keskiyöllä. Jotkin ajankohdat olivat erityisen herkkiä yliluonnollisten uhkien kannalta.
Kuolleita itkemästä. Luultavasti tarkoitettiin kieltää eläviä itkemästä liiaksi vainajaa, jotta ei tulisi hulluksi. Sitä paitsi vainaja oli yhä olemassa, ja sen saattoi jopa kutsua avukseen.
Kiven päällä kiikkumasta. Tämän kaltainen kielto on taltioitu vain kerran (SKVR:VII3 4463). Jotkut kivet olivat pyhiä, ja ehkä kiikkuminen olisi pyhän häpäisyä. Joka tapauksessa kivessä asui väkeä, joka aiheutti loukkaantumisia asiattomasti käyttäytyville.
Muita Väinämöisen opetuksia

Kaikki Väinämöisen opetukset eivät olleet kieltoja, osa oli suosituksia tai toteamuksia. Osa Väinämöisen opetuksista elää yhä sananlaskuina.
Sano vanha Väinämöini: Paremp' ois omalla moalla 

juuva vettä ropehesta, ennen kuin moalla vierahalla 

juuva tuopista olutta. 
(SKVR:I1 38a)
Muita sääntöjä

Kaikkia kansanperinteen välittämiä sääntöjä ja varoituksia ei pantu Väinämöisen nimiin. Kansanperinteessä tunnettiin myös seuraavia sääntöjä ja varoituksia:
Joutsenta ei saanut ampua – Joutsen oli pyhä ja sen ampujaa kohtasi kuolema tai turmio
Insesti oli jyrkästi kammoksuttua ja kiellettyä, kuten lähes kaikissa muissakin kulttuureissa. Insestisyytöksiä käytettiin voimakkaina herjoina esimerkiksi loitsuamisen yhteydessä. Insestin tai insestisyytöksen vuoksi esimerkiksi Kullervo tappoi itsensä, ja Väinämöinen joutui pakenemaan yhteisöstä.
Murhaajien ja muiden "ikuisten pahantekijöiden" kerrottiin joutuvan syvälle maan tai veden alle, taikka kirjokannen kynnys-alle, eli taivaankantta kannattavan maailmanpylvään juurelle, jossa sijaitsivat Pohjola ja Manala. Tauteja, noidannuolia ja kirouksia manattiin pois elävien maailmasta heidän luokseen. Ei tiedetä, onko kuolemanjälkeinen rangaistus pahoille kristillistä perua vai osa alkuperäistä suomalaista mytologiaa.
Walmor Oliveira de Azevedo

Walmor Oliveira de Azevedo (s. 26. huhtikuuta 1954) on katolisen kirkon brasilialainen pappi ja Belo Horizonten arkkipiispa. Hän syntyi Bahiassa ja opiskeli kotimaassaan sekä Roomassa. Hän sai vihkimyksensä papiksi 9. syyskuuta 1977 ja piispaksi 10. toukokuuta 1998. Hänestä tuli vuonna 1998 Caliabrian titulaaripiispa ja São Salvador da Bahian apulaispiispa. Belo Horizonten arkkipiispaksi Minas Geraisissa hän nousi vuonna 2004.
Aiheesta muualla

Catholic-hierarchy.org: Archbishop Walmor Oliveira de Azevedo (englanniksi)
Martti Viljanen

Martti Viljanen voi tarkoittaa seuraavia:
Martti Viljanen (1949–2015), rakennusfysiikan professori
Martti Viljanen, televisiosarjan Salatut elämät henkilöhahmo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Martti Viljanen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Walnut Creek

Walnut Creek Mount Diablosta käsin nähtynä
Walnut Creek on kaupunki Contra Costan piirikunnassa Kaliforniassa. Se sijaitsee noin 26 kilometrin päässä Alamedan piirikunnan pääkaupungista, Oaklandista. Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungissa oli 64 296 asukasta. Asukastiheys oli tuolloin 1 276,2 asukasta neliökilometrillä.
Walnut Creekillä on pinta-alaa 50,4 km2. Kaupungissa ei ole lainkaan vesialueita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Walnut Creek Wikimedia Commonsissa
Martin Hitz

| Martin Hitz> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. toukokuuta 1983 (ikä 41)
Salibandyn pelaaja
Pelipaikka:  maalivahti
Seura:  Alligator Malans
Pelinumero:  29
Pituus:  178 cm
Paino:  75 kg
| Urheilijan ura> Seurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Seura | Ottelut (M+S=P) | Ottelut (M+S=P) |
| 2004–?   ?–2009 2009– | Schiers Alligator Malans Basel Floorball Köniz Alligator Malans |  |  |
Maajoukkue
| 2009– |  Sveitsi | 7 (0+0=0) | 7 (0+0=0) |

Martin Hitz (s. 11. toukokuuta 1983) on sveitsiläinen salibandymaalivahti. Hän edustaa sveitsiläistä Alligator Malansia. Hitz on pelannut Sveitsin maajoukkueessa vuodesta 2009 lähtien.
Vuoden teräsrakenne

Vuoden 2013 teräsrakenne, Siilitien metroasema.
Vuoden teräsrakenne on Teräsrakenneyhdistyksen kilpailusta myöntämä nimitys merkittävälle teräsrakenteelle. Aluksi palkinto myönnettiin vain kohteen arkkitehdille, mutta vuodesta 1989 lähtien se on myönnetty arkkitehdille ja rakennesuunnittelijalle
Teräsrakenneyhdistyksen tarkoitus on edistää teräksen ja myös muiden metallien käyttöä rakentamisessa. Osana toimintaansa yhdistys on jakanut teräsrakennepalkinnon vuodesta 1980 lähtien. Se jaetaan yleensä vuosittain, mutta joinakin vuosina se on jätetty jakamatta tarpeeksi korkeatasoisten ehdokkaiden puuttuessa. Vuonna 1986 palkinto jaettiin poikkeuksellisesti kahdelle kohteelle. Ehdokaskohteet voivat olla joko Suomessa tai ulkomailla, mutta niiden suunnittelun on oltava suomalaista alkuperää. Kohteet voivat olla rakennuksia, rakennuslaajennuksia tai muita rakennelmia, ja pääsääntöisesti niiden runkorakenteen on oltava terästä. Palkittavan kohteen tulee olla hyvää arkkitehtuuria, ja sen tulee olla innovatiivinen tai hyödyntää nykytekniikkaa taitavasti. Palkintotoimikunnan nimeää Teräsrakenneyhdistyksen hallitus ja siinä on kuusi jäsentä,  joista vähintään kolmen tulee olla arkkitehteja. Jäsenistä yksi on Suomen Arkkitehtiliiton ja yksi Suomen Rakennusinsinööriliiton nimeämä.
1980–1989

| Vuosi | Sijaintipaikka | Nimi | Palkitut | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1980 | Jyväskylä | Osuusliike Valion Jyväskylän meijeri | Professori Matti K. Mäkinen ja arkkitehti Antti Katajamäki |  |
| 1981 |  | E-Öljyt Oy:n ja Makrotalo Oy:n kehittämä huoltamorakennusjärjestelmä | Arkkitehti Juhani Vainio |  |
| 1982 |  | Ei jaettu |  |  |
| 1983 | Oulu | Osuusliike Valion Oulun tuotantolaitokset | Arkkitehti Antti Katajamäki |  |
| 1984 | Helsinki | Helsingin Itäkeskuksen kauppakeskuksen teräsrakenteet | Arkkitehti Erkki Kairamo |  |
| 1985 |  | Ei jaettu |  |  |
| 1986 | Tampere | Kiinteistö Oy Hammareeni | Arkkitehdit Antti Katajamäki ja Marja Pesonen | Kaksi palkittua kohdetta vuonna 1986 |
| 1986 | Helsinki | Hansasilta | Arkkitehdit Sakari Aartelo ja Esa Piironen | Kaksi palkittua kohdetta vuonna 1986 |
| 1987 | Tampere | Teiskon ilmailu- ja moottoriurheilukeskuksen ilmailuhalli | Arkkitehti Antti Katajamäki |  |
| 1988 | Helsinki | Nokian Meripuisto | Arkkitehti Ilmo Valjakka | Silloinen Nokia Research Center Lauttasaaressa |
| 1989 | Vantaa | Tiedekeskus Heureka | Arkkitehdit Mikko Heikkinen ja Markku Komonen ja tekniikan tohtori Matti Ollila |  |

Kuvia vuosien 1980–1989 voittajista
1984 Itäkeskuksen kauppakeskus
1986 Hansasilta
1988 Nokian Meripuisto
1989 Tiedekeskus Heureka
1990–1999

| Vuosi | Sijaintipaikka | Nimi | Palkitut | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | Tampere | Terästammela | Arkkitehti Mikko Kaira ja diplomi-insinööri Esko Rautakorpi |  |
| 1991 | Espoo | Innopoli | Arkkitehti Kaarina Löfström ja diplomi-insinööri Pekka Korkeila |  |
| 1992 | Rovaniemi | Rovaniemen lentoasema | Arkkitehdit Mikko Heikkinen ja Markku Komonen, diplomi-insinööri Erkki Juva ja insinööri Ritva Kyllönen |  |
| 1993 | Utsjoki ja Tenon kunta, Norja | Saamen silta | Tekniikan lisensiaatti Esko Järvenpää, Insinööritoimisto SuunnitteluKortes Oy | Suomen ja Norjan välinen rajasilta. |
| 1994 | Turku | Turun konservatorio | Arkkitehdit Ola Laiho, Mikko Pulkkinen, Ilpo Raunio ja Pauno Narjus sekä insinöörit Jouko Lindgren, Seppo Nissilä ja Launo Laatikainen |  |
| 1995 | Espoo | IVS-maisemapylväät, Sinikurjet | Professori Antti Nurmesniemi, sisustusarkkitehdit SIO Jorma Valkama ja Björn Selenius, tekniikan tohtori Matti Ollila, insinööri Pekka Matomäki ja toimitusjohtaja Timo Toivonen | IVS eli IVO Voimansiirto Oy omisti tuolloin sähkön kantaverkon. Pylväät ovat Kehä III:n ja Turunväylän risteyksessä. |
| 1996 | Karkkila | Santasalo-Vaihteet Oy:n Maisema 2000 toimisto | Arkkitehdit Kai Wartiainen, Markku Sievänen, Vesa Peltonen, Anu Laurila, arkkitehtuurin ylioppilas Sami Lauritsalo ja diplomi-insinööri Sakari Kaustinen |  |
| 1997 | Espoo | Nokia-talon teräsrakenteet | Arkkitehti Pekka Helin ja projektiarkkitehti Harri Koski, Arkkitehtitoimisto Helin & Siitonen sekä tekniikan tohtori Matti Ollila ja insinööri Pekka Matomäki, Insinööritoimisto Oy Matti Ollila & Co. |  |
| 1998 | Espoo | Tietotekniikan Talo | Arkkitehti Juhani Maunula, Brunow & Maunula Oy ja Consulting Oy | Otaniemessä |
| 1999 | Vantaa | Helsinki-Vantaan lentoaseman keskiterminaali | Arkkitehtitoimisto Pekka Salminen Oy ja Insinööritoimisto Pöysälä & Sandberg Oy |  |

Kuvia vuosien 1990–1999 voittajista
1990 Terästammela
1991 Innopoli
1992 Rovaniemen lentoasema
1993 Saamen silta
1994 Turun konservatorio
1995 IVS maisemapylväät
1996 Maisema 2000 toimisto
1997 Nokia-talon teräsrakenteet
2000–2009

| Vuosi | Sijaintipaikka | Nimi | Palkitut | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Helsinki | Kiinteistö Oy Itämerentori | Arkkitehtitoimisto Helin & Siitonen ja Finnmap Consulting Oy | Ruoholahdessa |
| 2001 | Helsinki | High Tech Center | Arkkitehtitoiminta Kai Wartiainen Oy, arkkitehtitoimisto Evata Finland Oy ja Oy Juva Engineering Ltd | Salmisaaressa |
| 2002 | Helsinki | AV-oppilaitos | ARK-house arkkitehdit Oy ja Insinööritoimisto Aaro Kohonen Oy | Arabianrannassa |
| 2003 | Espoo | Omakotitalo Moby Dick | Arkkitehtitoimisto N-R-T Oy, arkkitehti, professori Jyrki Tasa pääavustajanaan arkkit.yo. Tuomas Uusheimo ja arkkit. yo. Tuomo Toivola sekä ja diplomi-insinööri Sami Lampinen | Yksityishenkilön rakennuttama talo. |
| 2004 | Helsinki | Eduskunnan lisärakennus | Arkkitehtitoimisto Pekka Helin & Co ja Insinööritoimisto SuunnitteluKortes Oy |  |
| 2005 | Helsinki | Olympiastadionin itäinen katos | Arkkitehtitoimisto K2S Oy ja Turun Juva Oy |  |
| 2006 | Helsinki | Kampin keskuksen maanpäälliset osat | Arkkitehtitoimistot Juhani Pallasmaa Ky, Helin & Co ja Marja-Riitta Norri Oy ja Aaro Kohonen Oy |  |
| 2007 | Hämeenlinna | Kulttuuri- ja kongressikeskus Hämeenlinnan verkatehdas | Arkkitehtitoimisto JKMM Oy ja Insinööritoimisto Mikko Vahanen Oy |  |
| 2008 | Kotka | Merikeskus Vellamo | Arkkitehtitoimisto Lahdelma & Mahlamäki Oy ja Insinööritoimisto Magnus Malmberg Oy |  |
| 2009 | Helsinki | Pauligin kahvipaahtimo | Arkkitehdit Tommila Oy ja WSP Finland Oy | Vuosaaressa |

Kuvia vuosien 2000–2009 voittajista
2004 Eduskunnan lisärakennus
2005 Olympiastadionin itäinen katos
2006 Kampin kauppakeskus
2008 Merikeskus Vellamo