stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Carl Gustaf Avellan

Carl Gustaf Avellan (21. maaliskuuta 1886 Kuopio – 13. toukokuuta 1928 Espoo) oli suomalainen tilanomistaja, joka omisti 1900-luvun alussa suuria maa-alueita Pohjois-Espoon alueella. Kiihkomielisenä ruotsinkielisenä tunnettu Avellan sai julkisuutta rakennettuaan vuonna 1908 pari metriä korkean piikkilanka-aidan omistamansa Ala-Luukin tilan päärakennuksen ympärille estääkseen talossa sijainneen Lahnuksen suomenkielisen kansakoulun toiminnan.
Avellanin vanhemmat olivat lääketieteen tohtori, piirilääkäri Georg Avellan (1830–1895) ja Aina Maria Ranin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 Nya svenska läroverket i Helsingforsista ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa oikeustiedettä.
Lahnuksen suomenkielinen kansakoulu aloitti toimintansa 1906 Ala-Luukin tilan päärakennuksessa. Koulu vuokrasi talon Mathilda Ahlforsilta, jolla oli elinikäinen käyttöoikeus taloon. Ahlforsin vanhemmat olivat Ala-Luukin tilan myydessään jättäneet tyttärelleen elinikäisen asumisoikeuden taloon. Matilda Ahlfors muutti miehensä kanssa Helsinkiin kesällä 1906 ja hän vuokrasi tilan päärakennuksen Lahnuksen koululle kahden vuoden sopimuksella.
Vuonna 1907 Ala-Luukin tilan omistajaksi tuli suuria maa-alueita Pohjois-Espoon alueella omistanut Carl Gustaf Avellan. Kiihkeänä ruotsinkielisenä Avellan ei hyväksynyt suomenkielisen kansakoulun toimintaa maillaan ja yritti jo syksyllä 1907 saada koulun muuttamaan pois. Kun tämä ei onnistunut, Avellan rakensi vuoden 1908 alussa tilan päärakennuksen ympärille pari metriä korkean piikkilanka-aidan estääkseen koulun toiminnan. Aidassa oli vain yksi kapea kulkuaukko. Avellan kielsi myös koulun opettajaa Edvard Inkilää jatkamasta koulun toimintaa ja vei vuokrausasian käräjille. Kouluylihallitus valitti asiasta Uudenmaan läänin kuvernöörille ja vaati toimia, jotta koulu voisi jatkaa toimintaansa. Käräjäoikeuden päätöstä odoteltaessa koulun toiminta oli keskeytyksissä piikkilanka-aidan takia tammikuun lopusta maaliskuun puoliväliin. Oikeus päätti, että koulu sai jatkaa toimintaansa rakennuksessa vuokrasopimuksen loppuun saakka ja määräsi Avellanin poistamaan aidan koulun ympäriltä.
Kesällä 1908 koulun vuokrasopimuksen päätyttyä koulu teki uuden kaksivuotisen vuokrasopimuksen Matilda Ahlforsin kanssa. Kun Avellanin mielipidettä ei oltu kysytty, hän vei vuokrausasian uudelleen käräjille syyskuussa 1908. Huhtikuussa 1909 oikeus päätti asiassa Avellanin hyväksi ja Lahnuksen koulu joutui muuttamaan heti Ala-Luukin tilalta. Uudet Snettansin talosta saadut tilat olivat kuitenkin pienempiä, kylmiä ja huonokuntoisia, joten koulu joutui supistamaan toimintaansa.
Helmikuussa 1913 koulukiistassa päästiin lopulta sopuun kun Lahnuksen koulun johtokunta osti 8000 markan kauppahinnalla Avellanilta Luukkaan tilasta lohkaistun ns. Sundelskan huvilan tontteineen. Koulu aloitti toimintansa siellä jo samana keväänä.
Berdjanskin alempi majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Asovanmeri,  Berdjanskin piiri, Zaporižžjan alue  Ukraina
| --- | --- |
Korkeus:  19 tai 23 metriä
| --- | --- |
Valmistunut:  1838
| --- | --- |
Valon korkeus:  24 m  tai 25,5 m merenpinnasta
| --- | --- |
List of Lights:  49896
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Berdjanskin alempi majakka (ukr. Нижній Бердянський маяк) on merkkivalolla varustettu majakka Berdjanskin kynnään loppupäädyssä, Berdjanskin piirissä, Zaporižžjan alueella,  Ukrainassa.
Vuonna 1838 rakennettu Berdjanskin alempi majakka on edelleen aktiivinen, osoittaa tietä Berdjanskin lahdelle ja vastaa navigoinnin turvallisuudesta Asovanmeren reiteillä Mariupol–Berdjansk" ja "Berdjansk–Kertš". Majakan sisäänkäynnin kohdalla on teksti: "Majakat ovat merten pyhäkköjä, ne kuuluvat kaikille ja ovat loukkaamattomia kuten valtionpäämiehet." Majakalle ja sen 1,3328 hehtaariselle alueelle ei silti ole vapaata pääsyä. Majakan omistaa Ukrainan valtion merenkulku- ja hydrografiavirasto eli Deržhydrografia.
Berdjanskin alempi majakka valittiin Ukrainan postimerkillä esitettävien kuuden joukkoon vuonna 2009
Vuodesta 2009 alkaen Berdjanskin alempi majakka kuuluu Ukrainan postimerkillä esitettävien kuuden joukkoon.
Viimeaikaiset uudistukset

Berdjanskin majakka ei ole käytännössä muuttunut ulkonäöltään viimeisen puolentoista vuosisadan aikana. Muutokset ovat koskeneet vain navigointilaitteita ja teknistä varustelua. Tällä hetkellä 70 metrin korkeudelle on asennettu radiomajakka, joka kytketään päälle tarvittaessa. Vuonna 2006 suunniteltiin majakan purkamista ja sen tilalle uuden rakentamista, mutta lopulta sitä ei tehty. Helmikuun 14. päivänä 2006 "Svitlotechnika"-yhtiön uusin optinen laite asennettiin Berdjanskin alempaan majakkaan, joka on nyt automaattisesti käynnistyvä ennen auringonlaskua ja sammuva aamuisin. Majakan virrankulutusta on vähennetty aikaisemmin käytettyjen hehkulamppujen kuluttamasta 1000 watista uusien laitteiden 40 wattiin. Myös uusissa laitteissa käytettyjen ledien vähintään 100 000 tunnin toimivuus on lisännyt majakan luotettavuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Berdjanskin alempi majakka Wikimedia Commonsissa
Brundtlandin II hallitus

Pääministeri Gro Harlem Brundtland.
Brundtlandin II hallitus oli Norjan hallitus 9. toukokuuta 1986 – 16. lokakuuta 1989. Se oli Työväenpuolueen muodostama vähemmistöhallitus.
Ministerit

Pääministeri
Gro Harlem Brundtland
Ulkoministeri
Knut Frydenlund 9.5.1986–26.2.1987
Johan Jørgen Holst 26.2.1987–9.3.1987 (vt.)
Thorvald Stoltenberg 9.3.1987–16.10.1989
Ulkomaankauppa- ja merenkulkuministeri
Kurt Mosbakk 9.5.1986–13.6.1988
Jan Balstad 13.6.1988–16.10.1989
Kalastusministeri
Bjarne Mørk-Eidem 9.5.1986–10.10.1989
Ympäristöministeri
Sissel Rønbeck
Maatalousministeri
Gunhild Øyangen
Sosiaaliministeri
Tove Strand Gerhardsen
Puolustusministeri
Johan Jørgen Holst
Liikenne- ja viestintäministeri
Kjell Borgen 9.5.1986–13.6.1988
William Engseth 13.6.1988–16.10.1989
Valtiovarainministeri
Gunnar Berge
Kirkko- ja opetusministeri
Kirsti Kolle Grøndahl 9.5.1986–13.6.1988
Mary Kvidal 13.6.1988–16.10.1989
Kuluttaja- ja hallintoministeri
Anne-Lise Bakken 9.5.1986–13.6.1988
Einfrid Halvorsen 13.6.1988–28.4.1989
Oddrunn Pettersen 28.4.1989–16.10.1989
Kunta- ja työministeri
Leif Haraldseth 9.5.1986–20.2.1987
William Engseth 20.2.1987–13.6.1988
Kjell Borgen 13.6.1988–16.10.1989
Öljy- ja energiaministeri
Arne Øien
Oikeusministeri
Helen Bøsterud
Elinkeinoministeri
Finn Kristensen
Kehitysapuministeri
Vesla Vetlesen 9.5.1986–13.6.1988
Kirsti Kolle Grøndahl 13.6.1988–16.10.1989
Kulttuuri- ja tiedeministeri
Hallvard Bakke
Brundtlandin I hallitus

Pääministeri Gro Harlem Brundtland.
Brundtlandin I hallitus oli Norjan hallitus 4. helmikuuta 1981 – 14. lokakuuta 1981. Se oli Työväenpuolueesta koostunut vähemmistöhallitus.
Ministerit

Pääministeri
Gro Harlem Brundtland
Ulkoministeri
Knut Frydenlund
Suunnitteluministeri
Per Kleppe
Kalastusministeri
Eivind Bolle
Ympäristöministeri
Rolf Hansen
Maatalousministeri
Oskar Øksnes
Sosiaaliministeri
Arne Nilsen
Puolustusministeri
Thorvald Stoltenberg
Liikenne- ja viestintäministeri
Ronald Bye
Valtiovarainministeri
Ulf Sand
Kirkko- ja opetusministeri
Einar Førde
Kuluttaja- ja hallintoministeri
Sissel Rønbeck
Kunta- ja työministeri
Harriet Andreassen
Öljy- ja energiaministeri
Arvid Johanson
Oikeusministeri
Bjørn Skau
Elinkeinoministeri
Finn Kristensen
Ulkomaankauppa- ja merenkulkuministeri
Kari Gjesteby
Brundtlandin III hallitus

Pääministeri Gro Harlem Brundtland.
Brundtlandin III hallitus oli Norjan hallitus 3. marraskuuta 1990 – 25. lokakuuta 1996. Se oli työväenpuolueen muodostama vähemmistöhallitus.
Ministerit

Pääministeri
Gro Harlem Brundtland
Ulkoministeri
Thorvald Stoltenberg 3.11.1990–2.4.1993
Johan Jørgen Holst 2.4.1993–13.1.1994
Bjørn Tore Godal 24.1.1994–25.10.1996
Valtiovarainministeri
Sigbjørn Johnsen
Elinkeinoministeri
Ole Knapp 3.11.1990–4.9.1992
Finn Kristensen 4.9.1992–7.10.1993
Jens Stoltenberg 7.10.1993–25.10.1996
Kehitysapuministeri
Grete Faremo 3.11.1990–4.9.1992
Kari Nordheim-Larsen 4.9.1992–25.10.1996
Ulkomaankauppa- ja merenkulkuministeri
Eldrid Nordbø 3.11.1990–15.11.1991
Bjørn Tore Godal 15.11.199123.1.1994
Grete Knudsen 24.1.1994–25.10.1996
Puolustusministeri
Johan Jørgen Holst 3.11.1990–2.4.1993
Jørgen Kosmo 2.4.1993–25.10.1996
Kalastusministeri
Oddrunn Pettersen 3.11.1990–4.9.1992
Jan Henry T. Olsen 4.9.1992–25.10.1996
Sosiaaliministeri
Tove Veierød 3.11.1990–4.9.1992
Grete Knudsen 4.9.1992–24.1.1994
Hill-Marta Solberg 24.1.1994–25.10.1996
Terveysministeri
Werner Christie 4.9.1992–22.12.1995
Gudmund Hernes 22.12.1995–25.10.1996
Liikenneministeri
Kjell Opseth
Kuntaministeri
Kjell Borgen 3.11.1990–4.9.1992
Kunta- ja työministeri
Gunnar Berge 4.9.1992–25.10.1996
Öljy- ja energiaministeri
Finn Kristensen 3.11.1990–7.10.1993
Jens Stoltenberg 7.10.1993–25.10.1996
Oikeusministeri
Kari Gjesteby 3.11.1990–4.9.1992
Grete Faremo 4.9.1992–25.10.1996
Hallintoministeri
Tove Strand Gerhardsen 3.11.1990–4.9.1992
Oddny Aleksandersen 4.9.1992–7.10.1993
Nils Totland 7.10.1993–25.10.1996
Lapsi- ja perheministeri
Matz Sandman 3.11.1990–15.11.1991
Grete Berget 15.11.1991–24.12.1993
Kari Nordheim-Larsen 24.12.1993–5.4.1994
Maatalousministeri
Gunhild Øyangen
Ympräistöministeri
Thorbjørn Berntsen
Opetus- ja tutkimusministeri
Gudmund Hernes 3.11.1990–22.12.1995
Reidar Sandal 22.12.1995–25.10.1996
Kirkkoministeri
Åse Kleveland 3.11.1990–1.1.1991
Gudmund Hernes 1.1.1991–22.12.1995
Reidar Sandal 22.12.1995–25.10.1996
Kulttuuriministeri
Åse Kleveland
Georgian talous

Georgian talous on kasvanut Georgian sodan päättymisen jälkeen. Georgian talous kehittyi hyvin vuonna 201 ja BKT kasvoi huomattavasti 4,8 prosenttiin. Kasvu johtui muun muassa yksityisen kulutuksen kasvusta ja finanssipolitiikan johdonmukaisesta kehityksestä.
Viimeisen kymmenen vuoden aikana talous on kasvanut voimakkaasti noin 4,5 prosentin vuosivauhdilla huolimatta monista häiriötekijöistä. Vuosina 2007–2008 koettiin maailmanlaajuinen finanssikriisi, ja vuonna 2008 konflikti Venäjän kanssa. Myös raaka-aineiden hintojen lasku vuodesta 2014 vaikutti keskeisiin kauppakumppaneihin. Georgiassa köyhyys väheni 32,5 prosentista 17,1 prosenttiin vuosina 2006–2016. Alemmat yhteiskuntaluokat ovat hyötyneet hallituksen tukemasta sosiaalipolitiikasta ja talouden tuomista mahdollisuuksista. Myös kotitalouksien hyvinvointi on parantunut.
Talouden ja hallinnon uudistukset ovat nostaneet ulkomailla Georgian kiinnostavuutta investointikohteena. Georgia on esimerkiksi muuttanut lainsäädäntöä yksityisen sektorin tukemiseksi. Lisää kauppayhteistyötä tuo myös alueellinen vapaakauppasopimus Euroopan unionin kanssa ja vapaakauppasopimus Kiinan kanssa.
Maailmanpankin arvion mukaan energia, turismi ja maataloustuotanto voivat edesauttaa maata integroitumaan globaalisti.
Verotus

Kokonaisveroaste Georgiassa on 16,4 (Euroopassa ja Aasiassa ka 33,1 ja OECD maissa ka 40,1)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vero | Veroaste | Veroperuste | Kokonaisvero |
| Yritysvero | 15 % | taxable profit | 14.28 |
| Omaisuusveor | 1 % | kaikki kiinteä miinus maa-ala | 2,08 |
| Kiinteistövero | 0,24 GEL pem m2 | maa-alueesta | 0.04 |
| Tulovero | 20 % |  | 0.00 |
| ALV | 18 % | lisätään hintaan | 0.00 |
| Kaikki |  |  | 16,4 |
BKT

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017* |
| BKT reaali kasvu (%) | 6.2 | 7.2 | 6.4 | 3.4 | 4.6 | 2.9 | 2.8 | 5.0 |
| BKT per asukas USD | 3073.0 | 3843.7 | 4249.8 | 4341.4 | 4438.3 | 3754.9 | 3857.3 | 4067.7 |
| BKT milj. USD | 11636.5 | 14438.5 | 15846.8 | 16139.9 | 16507.8 | 13988.1 | 14377.9 | 15164.5 |
Kuluttajahintaindeksi  ja inflaatio

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Keskimääräinen vuosimuutos | 109.2 | 110.0 | 101.7 | 107.1 | 108.5 | 99.1 | 99.5 | 103.1 | 104.0 | 102.1 | 106.0 |
| Inflaatio |  |  |  |  | 2,6 | 2,4 | –0,2 | 0,8 | 2,7 | 6,9 | 1,8 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Georgian talous Wikimedia Commonsissa
Maailman kauppajärjestön (WTO:n) jäsenet
Albania
Angola
Antigua ja Barbuda
Arabiemiirikunnat
Armenia
Argentiina
Australia
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belize
Benin
Bolivia
Botswana
Brasilia
Britannia
Brunei
Burkina Faso
Burundi
Chile
Costa Rica
Djibouti
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Ecuador
Egypti
El Salvador
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Euroopan unioni
Fidži
Filippiinit
Gabon
Gambia
Georgia
Ghana
Grenada
Guatemala
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Honduras
Hongkong
Indonesia
Intia
Islanti
Israel
Jamaika
Japani
Jordania
Kambodža
Kamerun
Kanada
Kenia
Keski-Afrikka
Kiina
Kirgisia
Kolumbia
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Kuuba
Kuwait
Lesotho
Liechtenstein
Macao
Madagaskar
Makedonian tasavalta
Malawi
Malediivit
Malesia
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Meksiko
Moldova
Mongolia
Mosambik
Myanmar
Namibia
Nepal
Nicaragua
Niger
Nigeria
Norja
Norsunluurannikko
Oman
Pakistan
Panama
Papua-Uusi-Guinea
Paraguay
Peru
Qatar
Ruanda
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Salomonsaaret
Sambia
Saudi-Arabia
Senegal
Sierra Leone
Singapore
Sri Lanka
Suriname
Swazimaa
Sveitsi
Taiwan
Tansania
Thaimaa
Togo
Tonga
Trinidad ja Tobago
Tšad
Tunisia
Turkki
Uganda
Ukraina
Uruguay
Uusi-Seelanti
Venezuela
Venäjä
Vietnam
Yhdysvallat
Zimbabwe
| --- | --- |
EU:n jäsenmaat:   Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro
Böle (Vaasa)

| Böle> Koskisuo, Länsiniitty, Maraholmen Forskärr, Västerängen, Maraholmen |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Böle korostettuna.
Kaupunki:  Vaasa
Suurpiiri:  Kotirannan suuralue
Kaupunginosa nro:  28
Väkiluku:  723 (1.1.2015)
Lähialueet:  Metsäkallio, Gerbyn kylä, Böle (Mustasaari)
Böle (ruots. Böle) on tilastollinen pienalue Vaasassa Metsäkalliosta pohjoiseen, noin kaksi kilometriä nykyisestä Vaasan keskustasta.
Nykyään pienalue koostuu kolmesta nimetystä alueesta jotka ovat Koskisuo (ruots. Forskärr), Länsiniitty (ruots. Västerängen) ja Maraholmen. Alueet nimettiin maaliskuussa 2015 sekaannusten välttämiseksi itänaapurissa sijaitsevan Mustasaaren Bölen kanssa. Aikaisemmin Koskisuon ja Länsiniityn asuinalueet tunnettiin yhteisesti nimellä Böle. Alueiden nimeämisen jälkeen Böle nimi on jäänyt käyttöön tilastollisen pienalueen nimeksi.
Alueella on pääasiassa omakoti- ja pientaloja. Koskisuo on Bölen alueista vanhin, sitä on rakennettu 2000-luvulta lähtien. Länsiniityn rakentaminen alkoi kesällä 2016. Länsiniittyyn on rakenteilla kaikkia kolmea aluetta palveleva päiväkoti jonka arvioitu valmistumisvuosi on 2023.
Maraholmen on toistaiseksi vielä rakentamatonta aluetta, mutta sen rakentaminen on tarkoitus aloittaa lähivuosina. Alueen nimi saattaa vielä vaihtua.
Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Böle kuuluu Kotirannan suuralueeseen. Vuonna 2015 Bölen alueella oli 723 asukasta.
Bruneck

| Bruneck Brunico, Bornech |
| --- | --- |

 vaakuna
 Bruneck
 Koordinaatit: 46°48′N, 11°56′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Trentino-Etelä-Tiroli
Maakunta:  Etelä-Tiroli
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Roland Griessmair
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  45,07 km²
Korkeus:  836 m
Väkiluku (1.1.2021):  16 944
 – Väestötiheys:  376 as./km²
 
 www.comune.brunico.bz.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bruneck (saks. Bruneck, ital. Brunico, ladin. Bornech t. Burnech) on kaupunki ja kunta Etelä-Tirolissa Italian pohjoisosassa. Se sijaitsee Pustertalin laaksossa Ahr- ja Rienz-jokien yhtymäkohdassa. Bruneckin historia ulottuu 1200-luvulle. Nykyisin se on Pustertalin keskuskaupunki ja asukasluvultaan Etelä-Tirolin viidenneksi suurin kaupunki. Kaupunki on nimetty perustajansa Brixenin piispa Bruno von Kirchbergin mukaan.[lähde? ]
Vuoden 2021 alussa kaupungissa oli 16 944 asukasta. Kaupungin pinta-ala on 45,07 neliökilometriä. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan asukkaista 83,14 % oli saksankielisiä, 15,24 % italiankielisiä ja 2,29 % ladininkielisiä.
Bruneckilla on neljä ystävyyskaupunkia:
Brignoles, Ranska (vuodesta 1959)
Groß-Gerau, Saksa (vuodesta 1959)
Tielt, Belgia (vuodesta 1959)
Szamotuły, Puola (vuodesta 1997).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bruneck Wikimedia Commonsissa
Bruneckin kunnan verkkosivut (saksaksi, italiaksi)
Etelä-Tirolin maakunta
Ahrntal |
Aldein |
Algund |
Altrei |
Andrian |
Auer |
Badia |
Barbian |
Bolzano |
Brenner |
Brixen |
Bronzolo |
Bruneck |
Burgstall |
Corvara |
Deutschnofen |
Eppan |
Feldthurns |
Franzensfeste |
Freienfeld |
Gais |
Gargazon |
Glurns |
Graun im Vinschgau |
Gsies |
Hafling |
Innichen |
Jenesien |
Kaltern |
Karneid |
Kastelbell-Tschars |
Kastelruth |
Kiens |
Klausen |
Kuens |
Kurtatsch |
Kurtinig |
Laas |
Laives |
Lajen |
Lana |
Latsch |
Laurein |
La Val |
Lüsen |
Mals |
Mareo |
Margreid |
Marling |
Martell |
Meran |
Mölten |
Montan |
Moos in Passeier |
Mühlbach |
Mühlwald |
Nals |
Naturns |
Natz-Schabs |
Neumarkt |
Niederdorf |
Olang |
Partschins |
Percha |
Pfalzen |
Pfitsch |
Plaus |
Prad |
Prags |
Prettau |
Proveis |
Rasen-Antholz |
Ratschings |
Riffian |
Ritten |
Rodeneck |
Salorno |
San Martin de Tor |
Sand in Taufers |
Santa Cristina Gherdëina |
St. Leonhard in Passeier |
St. Lorenzen |
St. Martin in Passeier |
St. Pankraz |
Sarntal |
Schenna |
Schlanders |
Schluderns |
Schnals |
Sëlva |
Sexten |
Sterzing |
Stilfs |
Taufers im Münstertal |
Terenten |
Terlan |
Tiers |
Tirol |
Tisens |
Toblach |
Tramin |
Truden |
Tscherms |
Ulten |
Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix |
Urtijëi |
Vadena |
Vahrn |
Villanders |
Villnöß |
Vintl |
Völs am Schlern |
Vöran |
Waidbruck |
Welsberg-Taisten |
Welschnofen
Béla Illés

Venäjän proletaarikirjailijoiden yhdistyksen johtajisto 1920-luvulla. Illés kolmas vasemmalta.
Béla Illés (22. maaliskuuta 1895 Košice – 5. tammikuuta 1974 Budapest) oli unkarilainen kirjailija.
Illés syntyi pikkuporvarilliseen perheeseen. Hän valmistui Budapestin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta ja osallistui ensimmäiseen maailmansotaan sekä Unkarin vallankumoukseen vuonna 1919. Neuvostotasavallan kukistuttua Illés asui Itävallassa ja vuosina 1923–1945 Neuvostoliitossa. Vuosina 1925–1933 hän oli kansainvälisen vallankumouskirjailijoiden järjestön sihteeri ja Venäjän proletaarikirjailijoiden yhdistyksen hallituksen jäsen.
Ensimmäisessä romaanissaan Dr. Utrius Pál hátrahagyott irásai (”Tohtori Pál Utriusin muistiinpanoja”, 1917) Illés kuvaa vaikutelmiaan ensimmäisestä maailmansodasta. Moskovassa vuosina 1929–1933 ilmestynyt romaani Tisza palaa (Ég a Tisza) kertoo Unkarin neuvostotasavallasta. Romaanin Kárpáti rapszódia (”Karpaattien rapsodia”, julkaisu venäjäksi 1941, Unkarissa 1956) näyttämönä on Taka-Karpatia ja romaanin Honfoglalás (”Valloitus”, 1952–1954) aiheena toinen maailmansota. Illés kirjoitti myös kertomuksia, muistelmia ja kuvauksia. Hän sai kahdesti Kossuth-palkinnon.
Suomennettuja teoksia

Nikolai Shuhai. Suom Einari Rauhamäki. Leningrad: Kirja, 1927.
Itäinen tuuli: katkelma teoksesta Tisza palaa. Leningrad: Kirja, 1931.
Tisza palaa: Keski-Europan vallankumouksen jäljissä: romaani. Venäjän kielestä suom. Hanna Karhinen. Leningrad: Kirja, 1931.
Tisza palaa: romaani. Toinen kirja. Venäjän kielestä suom. Lea Helo. Leningrad: Kirja, 1932.
Tisza palaa. Kolmas kirja. Venäjän kielestä suom. Anni Törmälä. Petroskoi: Kirja, 1934.
Bosten

Bostenin satelliittikuva v. 2004.
Bosten (uiguuri: باغراش كۆلى‎, yksink.: 博斯腾湖; perint.: 博斯騰湖; pinyin: Bósīténg Hú) on makeanveden järvi Tarimin altaan koillisreunassa, Bayingolinin mongolien autonomisessa prefektuurissa Xinjiangin autonomisella alueella Kiinassa.
Bosten kattaa noin 1 000 neliökilometriä joten se on suurin makeanveden sisämaan järvi Kiinassa.
Baseballin Euroopan-mestaruuskilpailut 2007

Baseballin seniorien Euroopan-mestaruuskilpailut käytiin Espanjassa 7. – 16. syyskuuta 2007. Mestaruuden voitti Alankomaat. Kilpailuihin järjestettiin karsintaturnaukset heinä-elokuussa 2006. Kaikkiaan 12 joukkuetta osallistui lopputurnaukseen. Turnaus oli samalla osa olympiakarsintaa. Turnauksen voittaja Alankomaat selviytyi suoraan Olympiaturnaukseen ja muut mitalistit Iso-Britannia ja Espanja saivat paikan Taiwanissa pelattavaan olympiakarsintaturnaukseen.
Turnauksesta jäi pois Kreikan joukkue, koska maan liitto ei täyttänyt hallinnollisia ja taloudellisia velvoitteita. Kreikan tilalla pelasi Venäjän voittamassa karsintakilpailussa toiseksi sijoittunut Itävalta.
Alkulohkot > Lohko A

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 5 | 5 | 0 | 1.000 |  | 6-3 | 14-2 | 11-0 | - | - |
|  Saksa | 5 | 4 | 1 | .800 | - |  | - | 6-1 | 8-7 | 10-0 |
|  Ruotsi | 5 | 3 | 2 | .600 | - | 1-9 |  | - | - | 4-1 |
|  Tšekki | 5 | 0 | 5 | .000 | - | - | 1-2 |  | (4-1) | (6-2) |
|  Kroatia | 5 | 2 | 3 | .400 | 0-13 | - | 2-11 | 9-01 |  | - |
|  Itävalta | 5 | 1 | 4 | .200 | 0-22 | - | - | 9-01 | 3-8 |  |
1Tšekin voitot Kroatiasta ja Itävallasta mitätöitiin myöhemmin ja tuomittiin vastustajien 9-0 -voitoiksi. Tällä ei ennättänyt olla vaikutusta sijoitusottelujen muodostumiseen.
Alkulohkot > Lohko B

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Iso-Britannia | 5 | 4 | 1 | .800 |  | 12-8 | - | - | 9-0 | - |
|  Espanja | 5 | 4 | 1 | .800 | - |  | 6-2 | - | 5-4 | 4-0 |
|  Ranska | 5 | 3 | 2 | .600 | 3-4 | - |  | - | 6-2 | 4-2 |
|  Italia | 5 | 3 | 2 | .600 | 6-0 | 4-6 | 1-5 |  | - | - |
|  Ukraina | 5 | 1 | 4 | .200 | - | - | - | 0-13 |  | 4-3 |
|  Venäjä | 5 | 0 | 5 | .000 | 7-10 | - | - | 2-7 | - |  |
Loppusarja C

| joukkue | Ot>  | V | H | AVG |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 5 | 5 | 0 | 1.000 |  | 6-1 | - | - | 18-0 | - |
|  Iso-Britannia | 5 | 3 | 2 | .600 | - |  | - | 5-7 | - | - |
|  Espanja | 5 | 3 | 2 | .600 | 8-10 | - |  | - | - | - |
|  Saksa | 5 | 3 | 2 | .600 | - | - | 3-11 |  | 7-1 | - |
|  Ranska | 5 | 1 | 4 | .200 | - | - | - | - |  | - |
|  Ruotsi | 5 | 0 | 5 | .000 | - | 7-10 | 5-8 | - | 0-10 |  |
Alkulohkoissa pelatut keskinäiset ottelut laskettiin mukaan loppusarjan taulukkoon.
Ison-Britannian, Espanjan ja Saksan välinen järjestyi keskinäisissä otteluissa päästettyjen juoksujen perusteella. Isolla-Britannialla ja Espanjalla päästettyjä oli 7,50 yhdeksää vuoroa kohti, jolloin Iso-Britannia voitti hopeaa voitettuaan keskinäisen ottelun. Saksan RA/9 oli 8,00.
Henkilökohtaiset palkinnot

| Palkinto | Pelaaja |
| --- | --- |
Arvokkain pelaaja (MVP):  Brant Ust
Paras syöttäjä (ERA):  Nicolas Dubaut
Paras syöttäjä (W-L):  Stephen Spragg
Paras lyöjä:  Brant Ust
Cancer (täsmennyssivu)

Cancer tarkoittaa seuraavia:
syöpä (lat. cancer), tauti
Krapu (lat. Cancer), tähdistö
rapu, horoskooppimerkki
Cancer, englantilainen death metal -yhtye
Cancer, äyriäissuku.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Cancer”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Carl Danielson

Carl Johan Danielson (19. kesäkuuta 1866 Vaasa – 3. heinäkuuta 1945) oli suomalainen opettaja ja taidemaalari.
Carl Danielson opiskeli Hjalmar Munsterhjelmin johdolla ja teki taiteilijadebyyttinsä 1898. Hän toimi piirustuksenopettajana ja voimistelun lehtorina oppikoulussa.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Carl Danielson
Ford Transit Connect

Ford Transit Connect on Fordin vuodesta 2002 lähtien valmistama pieni pakettiautomalli. Sen tila-autoversio tunnetaan nimellä Tourneo Connect. Transit-nimestään huolimatta mallilla ei ole teknistä yhteneväisyyttä Ford Transitin kanssa, vaan nimi on ainoastaan viittaus Fordin tavara-autoperheeseen.