stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nessonis

| Nessonis Νεσσωνίς |
| --- | --- |
Valtiot:  Kreikka
Paikkakunta:  Thessalia
Koordinaatit:  39°42′43″N, 22°32′17″E
Mittaustietoja
 fiNessonis 
Nessonis (m.kreik. Νεσσωνίς, Nessōnis, lat. Nessonis lacus) oli antiikin aikainen järvi Thessaliassa Kreikassa. Se on nykyisin kuivunut ja soistunut umpeen. Nykykreikaksi järvi tunnetaan muodossa Nessonída (kreik. Νεσσωνίδα, kath.kreik. Νεσσωνίς, Nessonís).
Nessonis-järvi sijaitsi Pelasgiotiissa Peneios-joen (nyk. Pineiós) ja Boibeis-järven (nyk. Kárla) välisellä alueella koilliseen Larissasta (nyk. Lárisa). Strabon mainitsee järven ja sanoo sen olleen yhdessä Boibeis-järven kanssa jäänne Thessalian tasangon muinoin peittäneestä järvestä. Antiikin aikana järvi on ollut paljon nykyisiä jäänteitä suurempi, ja Strabonin mukaan se olisi ollut Boibeistakin suurempi. Järven sanotaan saaneen nimensä läheisestä Nessonin kaupungista, tai toisen version mukaan kentauri Nessoksesta.
Nykyaikana järveen on viitattu myös nimellä Mavrolímni (Μαυρολίμνη), turkkilaisittain Karatjair. Se on ollut kuiva kesäisin, mutta saanut vettä Pineióksen tulviessa.
Navajoiden reservaatin presidentinvaalit 2022

Navajoiden reservaatin vuoden 2022 presidentinvaalit järjestettiin 8. marraskuuta ja siinä valittiin Navajoiden reservaatin presidentti ja varapresidentti seuraavaksi nelivuotiskaudeksi.
Samaan aikaan pidettiin myös reservaatin parlamenttivaalit sekä paikaillisvaaleja.
Tausta ja äänioikeus

Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet, joilla on Navajoiden reservaatin myöntämä väestönlaskentanumero.
Äänioikeuettuja oli Uuden Meksikon, Arizonan ja Utahin alueella.
Huolimatta siitä, että ehdokkaat voivat kuulua johonkin puolueeseen, itse vaaleissa ehdokkaat ovat virallisesti sitoutumattomia. Vaalien teemoja olivat mm. liittovaltion miljardin dollarin korona-apupaketti ja se, että kymmenet tuhannet reservaatin asukkaat elävät ilman vesijohtovettä ja verkkovirtaa.
Ehdokasasettelu

Yhteensä viisi ehdokasta ilmoittautui presidenttikisaan. Näistä kaksi suosituinta selviytyisi itse vaalipäivänä pidettäviin vaaleihin. Varapresidenttiehdokkaat valittaisiin esivaalien jälkeen jahka ehdokkaiden määrä on rajattu kahteen.
Elokuun alussa esivaaleissa virallisiksi ehdokkaiksi valittiin istuva presidentti Jonathan Nez ja Buu Nygren. Nez valitsi varapresidenttiehdokkaakseen Chad Abeytan. Nygrenin varapresidenttiehdokkaaksi valittiin Richelle Montoya.
Tulokset

| Ehdokas | Äänet | Osuus äänistä (%) |
| --- | --- | --- |
| Nygren | 34 568 | 52,67 |
| Nez | 31 069 | 47,33 |
Lähde:
Nygrenin voiton myötä Montoyasta tuli ensimmäinen nainen, joka on valittu Navajoiden reservaatin presidentiksi.
Nenäsyöpä

Nenäsyöpä on nenän pahanlaatuinen kasvain. Sen merkittävin riskitekijä on tupakointi. Puusepillä ja kirvesmiehillä on lisääntynyt riski saada nenäsyöpä puupölyn hengittämisen seurauksena. Sairastumisriskiin vaikuttava altistuminen on vuosikymmeniä kestävää ja säännöllistä. Nenäsyövän esiintymisen suvussa ei ole todettu nostavan riskiä. Nenäsyöpä on puolitoista kertaa yleisempi miehillä kuin naisilla.
Nenäsyöpä on yleisin eteläisessä Afrikassa ja Japanissa. Länsimaissa kaikista syöpätaudeista nenäsyöpiä on noin puoli prosenttia. Sairautta esiintyy lähinnä vanhoilla ihmisillä. Suomessa tapauksia todetaan vuosittain 30–40.
Aiheesta muualla

All About Nasal Cavity and Paranasal Cancer (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Nasal Cavity Cancer (englanniksi)
Murha mielessä

| Murha mielessä> Wire in the Blood |
| --- | --- |
Tyyli:  Rikosdraama Trilleri
Kestoaika:  45 min (kaudet 1, 6) 90 min (kaudet 2-5)
Pääosissa:  Robson Green Simone Lahbib (kaudet 4-6) Hermione Norris (kaudet 1-3)
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ITV  Yle TV1
Jaksoja:  20. jakso  17. tammikuuta 2009,
Tuotanto
Tuottaja(t):  Sandra Jobling (vastaava tuottaja) Phil Leach
Ohjaaja(t):  Andrew Grieve (5 jaksoa) Peter Hoar (5 jaksoa) Philip John (2 jaksoa) Roger Gartland (2 jaksoa) Nicholas Laughland (3 jaksoa) Terry McDonough (3 jaksoa) Declan O'Dwyer (4 jaksoa) Richard Curson Smith (2 jaksoa)
Käsikirjoittaja(t):  Simon Block (2 jaksoa) Guy Burt (2 jaksoa) Charlie Fletcher (2 jaksoa) Patrick Harbinson (5 jaksoa) Niall Leonard (8 jaksoa) Val McDermid (19 jaksoa) Simon Wheeler (4 jaksoa) Alan Whiting (11 jaksoa)
Tuotantoyhtiö(t):  Coastal Productions Circle Multimedia Independent Television (ITV)
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Edgar Allan Poe -palkinto 2005 Edgar Allan Poe -palkinto 2006
Aiheesta muualla
IMDb 
Murha mielessä (Wire in the Blood) on brittiläinen rikossarja, joka perustuu kirjailija Val McDermidin luomiin hahmoihin. Suomessa sarjaa esittää Yle TV1. Sarjaa on tuotettu toistaiseksi kuusi kautta, joista ensimmäiset viisi on esitetty Suomessa. Murha mielessä keskittyy psykologi Tony Hillin työhön fiktiivisen Bradfieldin kaupungin rikospoliisin kanssa, jossa selvitetään henkirikoksia. Sarjan pääosassa ovat Robson Green, Hermione Norris (kaudet 1-3) ja Simone Lahbib (kaudet 4-6). Valtion elokuvatarkastamo antoi sarjalle ikärajaksi K-15.
Sarjan alkuperäinen nimi, Wire in the Blood, on alun perin T.S. Eliotin runokokoelmasta Neljä kvartettoa. Myös muita jaksoja on nimetty T.S. Eliotin runolainausten mukaan. Murha mielessä -sarjaa on esitetty Yhdysvalloissa, Australiassa, Belgiassa, Suomessa, Virossa, Ruotsissa, Saksassa ja Puolassa sekä Latinalaisessa-Amerikassa ja Lounais-Aasiassa kaapelitelevisiossa.
Henkilöt > Tony Hill

Anthony "Tony" Hill (Robson Green) on "omissa oloissaan viihtyvä, äärimmäisen älykäs alansa ammattilainen, jolla tuntuu olevan ilmiömäinen kyky tunkeutua rikollisten aivojen pimeään maailmaan". Tämä kyky paneutua intensiivisesti sekä rikoksentekijöiden että uhrien ajatusmaailmaan käy jatkuvasti ylikierroksilla, mikä on henkisesti 
ja fyysisesti kuormittavaa sekä Hillille itselleen että hänen ympäristölleen.
Henkilöt > Alex Fielding

Rikosylikonstaapeli Alex Fielding (Simone Lahbib) saapui Bradfieldiin rikosylikonstaapeli Carol Jordanin lähdettyä muihin tehtäviin. Fielding oli aluksi hyvin epäileväinen edeltäjänsä metodiin käyttää rikostutkinnassa apuna psykologia rikollisten profilointiin. Erityisen epäilevä Fielding oli Tony Hillin suhteen, joten Fielding ei ottanut tät mukaan tutkintaan. Todettuaan käyttäneensä kaikki muut keinot rikoksen ratkaisemiseksi Fielding kutsuu Hillin paikalle ja huomaa, että profiloinnista on todella hyötyä tutkinnalle.
Fielding on ala-asteikäisen pojan, Benin, yksinhuoltaja. Benin isää ei ole koskaan näytetty sarjassa, vain Alexin ja Benin isän välinen puhelinkeskustelu. Tämä keskustelu viittaa siihen, ettei isä ole juuri mukana Benin elämässä, ja että Alexin välit Benin isään eivät ole järin lämpimät.
Alex Fieldingin hahmoa ei ole alkuperäisissä Val McDermidin rikosromaaneissa.
Henkilöt > Carol Jordan

Kunnianhimoinen rikoskomisario Carol Jordan (Hermione Norris) värvää Tony Hillin avukseen jämähtäneeseen henkirikosten tutkintaansa selvittämään murhaajien sielunelämää. Tästä alkaa pitkäkestoinen ja läheinen työsuhde, joka kehittyy myös ystävyyssuhteeksi. Jordan saa ylennyksen rikosylikomisarioksi, mutta saa kuitenkin työstään tarpeeksi ja lähtee Hillille ilmoittamatta Etelä-Afrikkaan töihin.
Henkilöt > Sivuhahmot

Rikoskomisaario Kevin Geoffries (Mark Letheren)

Rikoskonstaapeli Paula McIntyre (Emma Handy)

Rikoskomisaario Don Merrick (Alan Stocks)

Tohtori Ashley Vernon (Mark Penfold)
Jaksot

Kausi 1 (2002)
Kausi 2 (2003/2004)
Kausi 3 (2005)
Kausi 4 (2006)
Kausi 5 (2007)
Erikoisjakso: Prayer of the Bone
Kausi 6 (2008) - Ei esitetty vielä Suomessa
DVD-levitys

Suomessa sarjaa levittää Future Film. Toistaiseksi levityksessä ovat kaudet 1-4.
Aiheesta muualla

ITV - Wire in the Blood -sarjan kotisivu (englanniksi)
IMDb - Wire in the Blood (englanniksi)
Kauden 2 arvostelu - FilmFIN[vanhentunut linkki]
Naiset ja lapset ensin

Naiset ja lapset ensin on periaate, jonka mukaan onnettomuustilanteessa, kuten laivan upotessa, pyritään pelastamaan ensimmäisinä naiset ja lapset ja vasta viimeisinä aikuiset miehet, jos kaikkien pelastuminen ei vaikuta todennäköiseltä. Sitä on pidetty osoituksena miesten ritarillisuudesta. ”Naiset ja lapset ensin” -periaatteen soveltaminen merionnettomuuksissa on todellisuudessa harvinaista, mutta se on tullut kuuluisaksi varsinkin vuoden 1912 RMS Titanicin uppoamisesta. Kansainvälinen merioikeus ja merenkulun turvallisuutta säätelevä SOLAS-sopimus eivät tunne koko periaatetta eivätkä kehota asettamaan pelastustilanteessa mitään ihmisryhmää etusijalle. Ainoastaan liikuntarajoitteisille on turvattava muita helpompi pääsy pelastusveneisiin.
Historia

Periaatteen kerrotaan saaneen alkunsa brittiläisen joukkojenkuljetusaluksen HMS Birkenheadin uppoamisesta Etelä-Afrikan rannikolla helmikuussa 1852. Birkenheadilla ei ollut tarpeeksi pelastusveneitä, joten matkustajina olleet 26 naista ja lasta saatettiin ensimmäisinä pelastusveneisiin, kun taas 480 miessotilaasta suurin osa hukkui tai joutui haiden syömäksi. Englannissa käytettiin tämän jälkeen myös nimitystä Birkenhead drill (”Birkenhead-sulkeiset”) tilanteesta, jossa merimiehet ja sotilaat seisoivat kannella odottamassa naisten ja lasten nousemista pelastusveneisiin. Ilmaus ”naiset ja lapset ensin” esiintyi tiettävästi ensimmäisen kerran eräässä vuonna 1860 julkaistussa englantilaisessa romaanissa.
Kuuluisaksi ”naiset ja lapset ensin” -periaate tuli matkustajalaiva Titanicin uppoamisesta vuonna 1912. Koska pelastusveneitä oli vain puolelle matkustajista, Titanicin kapteeni Edward Smith määräsi pelastamaan naiset ja lapset ensin. Pelastusveneitä lastanneet perämiehet William Murdoch ja Charles Lightoller tulkitsivat määräystä eri tavoin: täyttääkseen pelastusveneet Murdoch pelasti myös miehiä, vaikka naisia ja lapsia oli vielä laivassa, kun taas Lightoller laski pelastusveneitä vesille puolityhjinä, jos niihin ei riittänyt tarpeeksi naisia ja lapsia. Käskyn epäjohdonmukaisesta soveltamisesta huolimatta Titanicin naisista ja lapsista pelastui huomattavasti suurempi osuus kuin miehistä.
Vuonna 2012 ruotsalaisessa Uppsalan yliopistossa tehtiin tutkimus, jossa vertailtiin pelastuneiden suhteellisia määriä 18 suuressa merionnettomuudessa vuosina 1852–2011. Tulosten mukaan miehiä oli useimmissa tapauksissa pelastunut suhteessa selvästi enemmän kuin naisia, aikuisia huomattavasti enemmän kuin lapsia ja miehistön jäseniä enemmän kuin matkustajia. Titanicin todettiin olleen kaikissa suhteissa lähinnä poikkeus. Myös toinen Titanicin uppoamisesta kuuluisaksi tullut periaate, ”kapteeni uppoaa laivansa mukana”, todettiin useimmissa tapauksissa myytiksi.
Titanicin pelastusvene 15. huhtikuuta 1912.
Nessun grado di separazione

| ”Nessun grado di separazione” Francesca Michielin |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Di20
 Julkaistu: 11. helmikuuta 2016
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Michele Canova
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.39
 Levy-yhtiö: Sony Music Italy
Francesca Michielinin muut singlet
| ”Lontano” 2015 | ”Nessun grado di separazione” 2016 |   |
|  No Degree of Separation |
| --- | --- |
 Michielin esittämässä kappaletta finaalin harjoituksissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Francesca Michielin
Tyylilaji:  pop
Euroviisutiedot
Vuosi:  2016
Maa:  Italia
Kieli:  italia, englanti
Sijoitus:  16.
Pisteet:  124
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Nessun grado di separazione (suom. Ei erottavaa askelta) on italialaisen laulajan, Francesca Michielinin esittämä kappale, jolla hän sijoittui toiseksi San Remon musiikkifestivaaleilla vuonna 2016. Kappaleesta tehtiin italiaa ja englantia sisältävä versio ”No Degree of Separation”, jonka Michielin esitti vuoden 2016 Euroviisuissa.
Kappale keräsi Eurovision laulukilpailun finaalissa 124 pistettä ja saavutti sijan 16.
Nadat

| Nadat |
| --- | --- |
 Lampaannata (Festuca ovina) vasemmalla ja  punanata (Festuca rubra) oikealla.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Pooideae
Suku::  Nadat Festuca  L.
Katso myös
   Nadat Wikispeciesissä   Nadat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nadat eli pikkunadat (Festuca) on heinäkasvisuku, johon kuuluu monivuotisia lajeja. Niiden tähkylät ovat 3–10-kukkaisia ja liereäselkäisiä.
Nadat on aiemmin jaettu myös kahdeksi suvuksi: isonadat (Schedonorus) ja pikkunadat (Festuca s.str.). Suomessa esiintyvistä lajeista isonatoihin ovat kuuluneet nurminata, ruokonata ja lehtonata, jotka on sittemmin siirretty edelleen raiheiniin (Lolium).
Nadat myös risteytyvät sukurajan yli raiheinien kanssa. Risteymäsuku on rainadat (× Festulolium).
Lajeja > Suomessa kasvavat lajit ja alalajit

Suomessa on kasvanut kaksitoista natalajia. Uusimman luokituksen mukaan Suomessa esiintyvistä heinälajeista neljä häntänatojen (Vulpia) lajia yhdistetään pikkunatoihin ja kolme aiempaa natalajia on siirretty raiheiniin (Lolium).
hapsinata eli hapsilampaannata (Festuca filiformis, aiemmin F. tenuifolia)
hietikkonata (Festuca beckeri, syn. F. polesica)
hiirenhäntänata (Festuca myuros, syn. Vulpia myuros)
itunata (Festuca vivipara)
jäykkänata (Festuca trachyphylla, aiemmin F. brevipila tai F. stricta subsp. trachyphylla)
ketunhäntänata (Festuca alopecuros, syn. Vulpia alopecuros)
lampaannata (Festuca ovina)
lehtonata (Festuca gigantea) → lehtoraiheinä (Lolium giganteum) raiheinien suvussa
nurminata (Festuca pratensis) → nurmiraiheinä (Lolium pratense)
punanata (Festuca rubra )
pohjanpunanata (Festuca rubra subsp. arctica), sisältää tunturinadan (F. richardsonii) ja meripunanadan (subsp. arenaria)
niittypunanata (Festuca rubra subsp. rubra), sisältää mätäspunanadan (subsp. juncea)
oravanhäntänata (Festuca bromoides, syn. Vulpia bromoides)
polvihäntänata (Festuca geniculata, syn. Vulpia geniculata)
puistonata (Festuca nigrescens)
roimanata eli isopunanata (Festuca heteromalla, aiemmin F. diffusa)
ruokonata (Festuca arundinacea, aiemmin F. elatior) → ruokoraiheinä (Lolium arundinaceum)
varjonata (Festuca heterophylla)
Tunturinataa (Festuca richardsonii) on aikaisemmin pidetty omana lajinaan, mutta se on sisällytetty pohjanpunanataan.
Lajeja > Muita lajeja

Muualla kasvavia natalajeja ja -alalajeja:
etiopiannata (Festuca abyssinica)
kanariannata (Festuca agustinii)
metsänata (Festuca altissima)
hiusnata (Festuca amethystina)
baffininnata (Festuca baffinensis)
tundranata (Festuca brachyphylla)
alppinata (Festuca cinerealaji)
roikkunata (Festuca donax)
karhunnata (Festuca gautieri)
sininata (Festuca glauca)
napanata (Festuca hyperborea)
azoriennata (Festuca jubata)
atlasnata (Festuca mairei)
dyynihäntänata (Festuca membranacea, syn. Vulpia membranacea)
sirohäntänata (Festuca muralis, syn. Vulpia muralis)
kallionata (Festuca petraea)
keniannata (Festuca pilgeri)
timanttinata (Festuca rubicola)
öölanninpunanata (Festuca rubra subsp. oelandica)
sojonata (Festuca stricta)
etelännata (Festuca trichophylla)
kääpiönata (Festuca valesiaca)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Nadat (Festuca)
Funet: Nadat (Festuca)
United States Department of Agriculture (USDA): Festuca (englanniksi)
Neste

Aineen olomuodot
Nestettä
Neste on yksi aineen olomuodoista. Sulamispisteessä kiinteä aine sulaa ja muuttuu nesteeksi. Nesteessä rakenneosat siirtyilevät, mutta niiden väliset vuorovaikutukset ovat voimakkaampia kuin kaasufaasissa. Aine on nesteenä, kun se on kiehumis- ja sulamispisteiden välissä. Neste on usein pisaroissa tai lammikoissa pintajännityksen vuoksi.
Viskositeetti kuvaa nesteen sisäisen virtauksen vastustuksen voimakkuuden. Ns. täydellinen neste tarkoittaa nestettä, jossa ei ole lainkaan kitkaa. Käytännössä tämä tarkoittaisi esim. sitä, että teelusikalla hämmennetty neste teekupissa jatkaisi liikettään ikuisesti tasaantumatta.
Nesteen kastelevuus riippuu nesteen ja pinnan ominaisuuksista. Esimerkiksi hanhen sulat ja monet muovit ovat hydrofobisia eli vettä hylkiviä. Tällöin vesi jää isoiksi pisaroiksi ja valuu helposti pois. Ihmisen iho on esimerkki hydrofiilisesta pinnasta. Ihon pinnalla vesi leviää ja "liimaantuu" kiinni. Mutta esimerkiksi elohopean pintajännitys on niin suuri, että se ei leviä ja siten kastele ihoa.
Nesteitä voidaan varastoida esimerkiksi altaassa, säiliössä, tynnyrissä, pullossa, purkissa, kanisterissa, ämpärissä, astiassa tai ruukussa.
Nynäshamns Posten

| Nynäshamns Posten |
| --- | --- |

Kustantaja:  Bonnier
Levikki:  4 700 (2021)
Perustettu:  1926
Päätoimittaja:  David Klasson
Sitoutuneisuus:  keskustalainen
Kotikunta:  Nynäshamn
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  ti, pe
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Nynäshamns Posten on ruotsalainen vuonna 1926 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Nynäshamn. Se ilmestyy kahdesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan keskustalainen ja kuuluu Bonnier-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Musta valo (televisiosarja)

| Musta valo |
| --- | --- |

Tyyli:  rikosdraama
Kestoaika:  42 minuuttia
Perustuu:  Petri Karran romaaniin Musta valo
Pääosissa:   Maria Sid  Samuli Edelmann  Tommi Korpela  Elias Salonen 
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:   C More  MTV Katsomo  MTV3  Yle Areena  Yle TV1 
Julkaistu:  2022–2023
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Ikäraja:   
Sisältömerkintä:   
Tunnuskappale:  ”Tähdet meren yllä” (esit. M)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Saara Kankaanpää
Vastaava(t) tuottaja(t):   Minna Virtanen  Jani Hartikainen (C More & MTV)  Janne Vakio (C More & MTV) 
Ohjaaja(t):  Pete Riski
Käsikirjoittaja(t):   Antti Pesonen  Petri Karra  Matti Laine 
Leikkaaja(t):   Johannes Salonen  Jari Heikkinen  Antti Reikko  Mikko Sippola 
Kuvaaja(t):  Jean-Noël Mustonen
Tuotantoyhtiö(t):  Vertigo Production
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Musta valo on C More -suoratoistopalvelussa loppuvuodesta 2022 julkaistu kuusiosainen suomalainen draamasarja. Sarjan on ohjannut Pete Riski ja sen pääkäsikirjoittajana toimi on Antti Pesonen. Sarja perustuu Petri Karran vuonna 2019 julkaistuun Musta valo -romaaniin.
Sarjan tunnusmusiikkina kuullaan Unto Monosen ja Saukin tekemä ”Tähdet meren yllä”, jonka esittää artisti M.
Musta valo on kuvattu syksyllä 2021 Tallinnassa ja Helsingissä.
Juoni

Musta valo on psykologinen trilleri, jossa rikostutkija Anna Valli (Maria Sid) alkaa tutkia kaupungin pelätyimmän rikollispomon, Lefa Halme (Tommi Korpela) pojan katoamista. Kun alkaa näyttää siltä, että Annan oma poika Niko (Elias Salonen) on sekaantunut Lefan pojan katoamiseen, Anna tekee kaikkensa peitelläkseen poikansa jälkiä.
Kun sekä poliisi että alamaailma alkavat päästä selville totuudesta, Anna joutuu yhä syvemmälle valheiden ja rikosten kierteeseen. Annan täytyy päättää kuinka pitkälle hän on valmis menemään poikansa takia. Anna ei tiedä, että hänen aviomiehensä Henrik Valli (Samuli Edelmann) tahollaan suojelee Nikoa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Maria Sid  | … |  Anna Valli   |
|  Samuli Edelmann  | … |  Henrik Valli   |
|  Elias Salonen  | … |  Niko Valli   |
|  Tommi Korpela  | … |  Lefa Halme   |
|  Janne Hyytiäinen  | … |  Raimo Asp   |
|  Paavo Usvola  | … |  Mikael Valli   |
|  Timo Utterström  | … |  Hautamäki   |
|  Tuomas Nilsson  | … |  Krisu Cederlund   |
|  Johannes Brotherus  | … |  Jape Halme   |
|  Vera Kiiskinen  | … |  Johanna Hedfors   |
|  Wenla Reimaluoto  | … |  Erika Annala   |
|  Marjaana Maijala  | … |  Rita Asp   |
|  Antti Virmavirta  | … |  Erkka Tanner   |
|  Roosa Söderholm  | … |  Mira Leino   |
|  Anu Niemi  | … |  Kati Nyman   |
|  Karoliina Laitinen  | … |  Sirpa   |
|  Mait Joorits  | … |  Oliver Rotko   |
|  Mihkel Kabel  | … |  Mikkonen   |
Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Julkaisu Yle Areenassa | Ensiesitys Yle TV1:llä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hyvä perhe | 8. joulukuuta 2022 | 2. joulukuuta 2023 | 16. heinäkuuta 2024 | 21. heinäkuuta 2024 |
| 2 | Katso pimeyteen | 8. joulukuuta 2022 | 9. joulukuuta 2023 | 16. heinäkuuta 2024 | 28. heinäkuuta 2024 |
| 3 | Perhoshalaus | 15. joulukuuta 2022 | 16. joulukuuta 2023 | 16. heinäkuuta 2024 | 4. elokuuta 2024 |
| 4 | Kahdesti haudattu | 22. joulukuuta 2022 | 23. joulukuuta 2023 | 16. heinäkuuta 2024 | 11. elokuuta 2024 |
| 5 | Henrik ei luovuta | 29. joulukuuta 2022 | 30. joulukuuta 2023 | 16. heinäkuuta 2024 | 18. elokuuta 2024 |
| 6 | Fidelis Ad Mortem | 5. tammikuuta 2023 | 6. tammikuuta 2024 | 16. heinäkuuta 2024 | 25. elokuuta 2024 |
Aiheesta muualla

Musta valo Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sarjan traileri YouTubessa
Obuhovon metroasema

Obyhovo (ven. Обу́хово) on yksi Pietarin metron asemista. Se avattiin 10. heinäkuuta 1981.
Muhujärvi

| Muhujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°49′27″N, 24°35′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  Salkinoja 
Järvinumero:  35.756.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,1 m  
Rantaviiva:  14,809 km  
Pinta-ala:  1,591 km²   
Suurin syvyys:  28,4 m  
Saaria:  6 
 fiMuhujärvi 
Muhujärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Se sijaitsee kallioisella ja mäkisellä ylängöllä, jota erisuuntaiset kalliomurrokset halkovat. Erityisesti järven kaakkoispuolella sijaitsee korkeita ja jyrkkärantaisia mäkiä. Niitä ovat esimerkiksi Tuohivuori, Tukkivuori, Markunvuori, Kulovuori ja Lahdenvuori. Tukkivuori kohoaa lähes 80 metrin korkeuteen. Mäkien rinteet putoavat monin kohdin suoraan veteen. Järven selälle työntyy kolme niemeä niin, että niiden viereen muodostuu kolme lahtea. Näin muodostuva Soikanlahti on 650 metriä pitkä ja 130 metriä leveä. Myös Tukkilahti on kahden niemen väliin jäävä laasuinen lahti. Sen rannat ovat jyrkänteiden reunustamat. Kallioperän murroksiin on syntyneet lounaaseen työntyvä 800-metrinen Muhulahti. Sama murros aiheuttaa Suvitienlahden koilliseen päin. Pohjoiseen työntyvä Mustalahti kääntyy lopuksi takaisin päin. Lahden perältä saa alkunsa Salkinoja. Mustalahden poikki on rakennettu pengertie.
Järvellä on kartan mukaan kuusi saarta. Niistä viisi sijaitsevat järven selällä. Miiansaari on suurin saari, jolla on pituutta 150 metriä ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Muuta saaret ovat Nälkäsaari, Tyhjäsaari ja Mäntysaari. Tukkilahdella oleva saari on nimeltään Latosaari. Miiansaarella, Nälkäsaarella ja kartassa nimetömällä saarella on vapaa-ajan asuntoja.
Järven rantaviivan pituus on 14,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. peltoja ulottuu rantaan asti sen pohjoisosissa ja eteläisessä niemessä. Järven lähiympäristön haja-asutus muodostuu kymmenestä taloudesta, joista kolme ovat maatiloja. Järven rannoille on rakennettu 25 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Hirvijärven läpi kulkevalta yhdystieltä 14299.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1975, 1993 ja 2012. Tutkimusten mukaan järvi on kirkasvetinen ja karu järvi. Myös veden humuspitoisuudet ovat pienet. Veden happamuustaso vaihtelee pH 6,5–7,0 ja vesi on tämän mukaan lievästi happamana normaalitasolla. Veden happitilanne on hyvä. Järven vedenlaatu ja virkistyskelpoisuus ovat molemmat erinomaisella tasolla.