stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bali
Talous > Toimialat

Balin talous on voimakkaasti riippuvainen alueen turismista, joka tuottaa 80 prosenttia provinssin tuloista. Talous pyörii vahvasti turismin ympärillä ja vaikka turismi on keskittynyt saaren eteläosiin, on se merkittävä tulonlähde koko saaren alueella. Turismi on nostanut hintoja saarella, mikä on luonut käytännössä kaksihintajärjestelmän, mikä saa ravintolat laskuttamaan turisteilta kymmenkertaisia hintoja verrattuna paikallisruokaloihin. Bali on kuuluisa myös käsityöläisistään, jotka tuottavat batiikki- ja ikat-menetelmillä värjättyjä tekstiilituotteita, sekä puu-, kivi- ja hopeaesineitä.
Balin turismi kärsi vuosien 2002 ja 2005 terrori-iskuista, mutta Bali on toipunut iskuista nopeasti. Vuonna 2014 Balilla kävi 3,24 miljoonaa ulkomaista turistia, ja Balin vuosittainen turistimäärä on kasvanut tasaisesti viime vuosina. Eniten matkailijoita saapuu Australiasta. Australialaisille Bali on suosituin matkakohde. Seuraavaksi eniten ulkomaanturisteja saapuu Malesiasta, Kiinasta, Singaporesta, Etelä-Koreasta ja Japanista.
Vaikka turismi on talouden kannalta saaren merkittävin toimiala, suurin osa väestöstä saa elantonsa maanviljelystä. Merkittäviä aloja ovat riisin ja kahvin viljely, sekä muu maatalous ja kalastus. Maatilojen tyypillinen koko on yksi hehtaari. Riisinviljelijät ovat järjestäytyneet osuuskunniksi jotka huolehtivat peltojen kastelusta. Balilainen Subak-kastelujärjestelmä on merkittävä osa saaren kulttuurimaisemaa, ja Unesco on valinnut sen yhdeksi Indonesian maailmanperintökohteistaan. Subak-keinokastelujärjestelmästä ovat varhaisimmat maininnat tuhannen vuoden takaa, ja se on mahdollistanut runsaan riisisadon, huolimatta saaren tiheästä väestöstä.
Talous > Liikenne

Balilla sijaitseva Ngurah Rain kansainvälinen lentoasema on Indonesian toiseksi vilkkain lentokenttä. Se sijaitsee Kutan eteläpuolella. Balilta on myös lauttayhteydet Jaavan ja Lombokin naapurisaarille. Julkisen liikenteen kapasiteetti on turistien määrään nähden riittämätön. Paikalliset asukkaat taittavat matkat yleensä omilla ajoneuvoillaan ja turistit liikkuvat takseilla, tai kuljetuspalveluita Gojekia tai Grabia käyttäen. Rautateitä Balilla ei ole.
Väestö > Väestöjakauma

Kuten muuallakin Indonesiassa, Balin provinssin väkiluku on voimakkaassa kasvussa. Provinssin väkiluku oli vuonna 2000 3 151 162, vuonna 2010 3 890 757, vuonna 2015 jo 4 148 588 ja 2020 laskennassa 4 317 404.  Balilaiset muodostavat Balin provinssin suurimman väestönosan, heitä on saaren asukkaista 89%, jaavalaisia saaren asukkaista on 7%.
Väestö > Kielet

Balin kieli on saaren balilaisväestön äidinkieli. Lähes kaikki balilaiset puhuvat myös indonesiaa ja useimmat ovat kaksikielisiä tai kolmikielisiä. Englanti on yleinen kolmas kieli saaren suuren turismin vuoksi. Balin kieli on väestöä kuvastaen rikas ja monivivahteinen kieli. Kielessä on erilaisia kohteliaisuuden asteita, jotka kuvastavat vaikutteita balilaisesta kastijärjestelmästä. Kieli jakautuu kolmeen tasoon, joista ylimmille kasteille ja vanhemmille henkilöille puhutaan kohteliaampaa tasoa ja rahvaalle puhutaan alempaa kieltä. Kastien vaikutus on vähitellen vähentymässä.
Balin kieltä kirjoitetaan nykyisin yhä useammin latinalaisin aakkosin. Aikaisemmin käytettiin jaavalaista kirjaimistoa. Balilla on järjestetty lukutaitokampanjoita, mutta silti vuonna 2010 saarella arvioitiin olevan yli 300 000 lukutaidotonta aikuista.
Kulttuuri

Balin kulttuuri on säilynyt ainutlaatuisena keskellä islamilaista Malaijien saaristoa. Muualla Indonesian alueella hindulais-buddhalainen kulttuuri hävisi tai sulautettiin uusiin alueelle tulleisiin kulttuureihin. Bali on onnistunut säilyttämään oman hindulaisen kulttuurinsa keskellä islamilaista saaristoa. Balilaiset ovat ylpeitä ainutlaatuisesta kulttuuristaan, ja tämä näkyy nykyäänkin balilaisissa seremonioissa ja saaren temppeleissä ja palatseissa.
Kulttuuri > Uskonto

Toisin kuin suurin osa muslimienemmistöisestä Indonesiasta, valtaosa Balin väestöstä harjoittaa balilaista hindulaisuutta, joka on sekoitus olemassa olevia paikallisia uskomuksia ja hindulaisuuden vaikutteita Kaakkois-Aasiasta ja Etelä-Aasiasta. Tätä uskontoa harjoittaa 93 prosenttia Balin väestöstä. Vähemmistöuskontoja saarella ovat islam (5%), kristinusko (1,4 %) ja buddhalaisuus (0,6 %).
Balin hindulaisuus on alun perin saapunut Intiasta, mutta Balilla se on kehittynyt ainutlaatuiseksi balilaiseksi hindulaisuudeksi. Balilla palvotaan hindulaisuuden pääjumalia Shivaa, Vishnua ja Brahmaa. Lisäksi balilaisessa hindulaisuudessa on ylijumala Sang Hyang Widhi Wasa. Saaren uskontoon kuuluvat myös menninkäiset, henget, pirut ja muut henkimaailman olennot, joille jätetään uhrilahja merkittäviin paikkoihin.
Uskonto on balilaisille olennainen osa päivärytmiä ja se näkyy kaikkialla. Saarella järjestetään lähes joka päivä jossain saaren osassa temppelijuhlia, seremonioita, hautajaisia tai muita uskonnollisia tapahtumia. Suureen osaan tilaisuuksista on kutsuttu koko kylä, ulkomaiset vieraat mukaan lukien.
Kulttuuri > Taide

Bali on kuuluisa monista taidemuodoistaan, kuten maalaustaiteestaan ja kuvanveistotaiteestaan. Maalaustaiteen juuret ovat Majapahitin kuningaskunnan hindulaisissa perinteissä. 1900-luvun alussa saarelle tuli ulkomaalaisia taiteilijoita, kuten Walter Spies, Rudof Bonnet ja Miquel Covarrubias. Heillä oli keskeinen rooli uutta kuvallista estetiikkaa luotaessa. Heistä Spies oli saarella ensimmäinen ja hän aloitti balilaisen taiteen tutkimisen ja hän laati paikallisesta taiteesta dokumenttifilmin. Spiesin perässä saarelle tulivat muut taiteilijat. Länsimaiset taiteilijat yhdistelivät elementtejä Balin omasta taiteesta ja länsimaisesta surrealistisesta naivismista. Länsimaiset taiteilijat innoittivat balilaisia taiteilijoita samansuuntaisiin kokeiluihin ja niin balilainen taide alkoi kehittyä nykyiseen muotoonsa. Balin maalaustaiteen keskukseksi kehittyi 1960-luvulla Ubudin seutu, missä on useita taidemuseoita ja aktiivisia taiteilijoita.
Veistotaide on saaren huomiota herättävin taidemuoto isokokoisine patsaineen. Veistotaide on Balille merkittävä vientiteollisuuden ala ja Balilla tehtyjä naamioita, ihmisfiguureja ja patsaita viedään myymälöihin ympäri maailmaa. Laajaa koriste-esineiden tuotantoa ruokkii myös saaren turismi. Balilainen veistotaide perustuu tuhannen vuoden aikana kehittyneelle hindulaiselle perinteelle. Balin taiteessa on uskonnollisten mytologisten hahmoissa enemmän erityispiirteitä, kuten mulkosilmiä ja torahampaita, kuin intialaisen hindulaisuuden taiteessa.
Balilla kaikki temppelit ja muut merkittävät rakennukset on koristeltu jonkinlaisilla koristeilla. Tyyli on levinnyt liikerakennuksiin, kauppoihin ja hotelleihin. Rakennukset on koristeltu monilla yksityiskohtaisilla demonien ja jumalien kuvilla.
Taide näkyy myös saaren arkkitehtuurissa. Balilaiset temppelit eivät ole yhtä massiivisia kuin moskeijat, kirkot tai muut aasialaiset temppelit, mutta balilaisessa arkkitehtuurissa on runsaasti merkityksellisiä ominaisuuksia. Tavanomainen balilainen portti on keskeltä katkaistu rakennelma, jolla ei ole kattoa.
Kulttuuri > Musiikki

Bali on musiikin, teatterin ja tanssin kannalta hyvin vireä ja monipuolinen saari. Balin perinteinen musiikki on gamelan-orkesterin luomaa musiikkia. Lähes jokaisella kylällä on omat gamelan-orkesterinsa ja erilaiset teatterin ja tanssin muotonsa. Balin gamelan-musiikki eroaa kiihkeätahtisempana ja korkeampiäänisenä Jaavan vastaavasta musiikista. Gamelan säestää myös useita tanssiesityksiä. Kuuluisimpia tansseja ovat muun muassa legong, jossa nuoret naiset tanssivat toistensa peilikuvina, sekä barong jossa toisiaan vastaan taistelevat balilaisten suojelija Barong ja mustan magian hallitsema Rangda-velho, ja apinatanssi kecak. Paikallisia esityksiä on mahdollista nähdä joka ilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bali Wikimedia Commonsissa
Yle Areena]: reality-sarja Away-Bali seuraa nuorten suomalaisten arkea Balilla]
Matkaopas aiheesta Bali Wikivoyagessa (englanniksi)
Balin palmujen alla kukoistavat tanssi ja näyttämötaide, Kuva, 21.06.1939, nro 13, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Indonesian provinssit
| --- | --- |
Sumatra:  Aceh  Pohjois-Sumatra  Länsi-Sumatra  Riau  Riausaaret  Jambi  Etelä-Sumatra  Bangka-Belitung  Bengkulu  Lampung 
Jaava:  Jakarta  Banten  Länsi-Jaava  Keski-Jaava  Yogyakarta  Itä-Jaava 
Pienet Sundasaaret:  Bali  Läntinen Nusa Tenggara  Itäinen Nusa Tenggara 
Kalimantan:  Länsi-Kalimantan  Keski-Kalimantan  Etelä-Kalimantan  Itä-Kalimantan  Pohjois-Kalimantan 
Sulawesi:  Pohjois-Sulawesi  Gorontalo  Keski-Sulawesi  Länsi-Sulawesi  Etelä-Sulawesi  Kaakkois-Sulawesi 
Molukit:  Molukit  Pohjois-Molukit 
Länsi-Uusi-Guinea:  Länsi-Papua  Papua 
Batur-vuoren ympäristö on erittäin hedelmällistä. Vuori on myös tärkeä turistikohde.
Mangrovekasvustoa kansallispuistossa.
Erittäin uhanalaista balinkottaraista tavataan vain Balilla.
Balilaisia vainajia hollantilaisten hyökkäyksen jälkeen Denpasarissa vuonna 1906.
Puputanin muistomerkki.
Balilaisten kansallissankarin I Gusti Ngurah Rain patsas.
Balin hallintoalueet.
Balin rannat houkuttelevat matkailijoita.
Balin kulttuurimaisemaan kuuluva Subak-keinokastelujärjestelmä on valittu Unescon maailmanperintökohteeksi.
Hindulainen tuhkaus Ubudissa.
Taiteessa käytetään mytologisia hahmoja.
Temppeli Balilla
Gaudi (albumi)

| Gaudi The Alan Parsons Project |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : lokakuu 1985 – elokuu 1986
 Studio : Mayfair Studios, Lontoo
 Julkaistu: tammikuu 1987
 Tuottaja(t): Alan Parsons
 Tyylilaji: progressiivinen rock, pop
 Kesto: 38.47
 Levy-yhtiö: Arista
The Alan Parsons Projectin muut studioalbumit
| Stereotomy 1986 | Gaudi 1987 | Freudiana 1990 |
Gaudi on brittiläisen rockyhtye The Alan Parsons Projectin kymmenes ja viimeinen virallinen albumi vuodelta 1987. Konseptialbumin innoituksena olivat katalonialaisen arkkitehdin Antoni Gaudín elämä ja taide. Gaudí tunnettiin pakkomielteisestä suhtautumisesta työhönsä, ja albumin kappaleet käsittelevät työn ja normaalin perhe-elämän välistä ristiriitaa.
Yhtyeen pääasiallinen lauluntekijä Eric Woolfson vaikuttui Gaudín suunnittelemista rakennuksista Barcelonan-matkallaan, mutta kesti vuosia ennen kuin hän tarttui aiheeseen musiikillisesti. Gaudin äänitysten aikoihin yhtyeen jäsenet lounastivat usein Abbey Roadin studioiden lähellä sijainneessa Keats-nimisessä ravintolassa, jonka viinuri oli kotoisin Barcelonasta. Hänen improvisoitu monologinsa kuullaan albumin alussa.
Gaudin menestys jäi yhtyeen parin edellisen albumin tavoin melko vaatimattomaksi. Yhdysvalloissa listasijoitus oli parhaimmillaan 57. eli koko The Alan Parsons Projectin levytyshistorian huonoin. Britanniassa sijoitus oli 66., mikä merkitsi hienoista parannusta edelliseen albumiin Stereotomyyn, joka ei ollut noussut listoille lainkaan. Useissa manner-Euroopan maissa Gaudi nousi kuitenkin listojen kärkipäähän, ja Espanjassa albumi myi kultaa. Espanjalaisten urheilufanien keskuudessa tuli myös suosituksi laulaa albumilta mukailtua hokemaa ”La Sagrada, Barcelona” jalkapallo-otteluiden aikana.
Gaudin arvostelut ovat vaihdelleet keskinkertaisesta kielteiseen. AllMusic-sivuston Mike DeGagnen mukaan albumilta puuttuu The Alan Parsons Projectin aiempien albumien ”jämäkkyys”. Kappaleet toimivat yksittäin, mutta eivät muodosta kokonaisuutta eikä Gaudí-teema ole albumilla läsnä juuri lainkaan. Sivuston mukaan Gaudi on 1980-luvun puolivälissä julkaistujen Vulture Culturen ja Stereotomyn ohella The Alan Parsons Projectin huonoin albumi. Colin Larkinin The Encyclopedia of Popular Music sen sijaan pitää albumia parannuksena verrattuna kahteen edelliseen.
Gaudin myötä The Alan Parsons Projectin levytyssopimus Arista Recordsin kanssa umpeutui. Woolfsonin mukaan levy-yhtiö ei ollut järin innoissaan Espanjalaista arkkitehtuuria käsittelevästä rock-albumista. Yhtye alkoi työstää uutta Freudiana-nimistä albumia, mutta sitä ei lopulta julkaistu The Alan Parsons Projectin nimellä, vaikka kokoonpano olikin käytännössä sama. Yhtye hajosi vuonna 1990 ja Gaudi pysyi viimeisenä The Alan Parsons Project -albumina vuonna 2014 ilmestyneeseen The Sicilian Defenceen saakka.
| Vastaanotto> Arvostelupisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Arvostelupisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Allmusic Mike DeGagne: 
The Encyclopedia of Popular Music Colin Larkin:
Kappaleet

Kaikki kappaleet on merkitty Alan Parsonsin ja Eric Woolfsonin kirjoittamiksi. Sulkuihin on merkitty kappaleen laulaja.
| --- | --- |
 A-puoli ”La Sagrada Familia” (John Miles, taustalaulu Eric Woolfson & Chris Rainbow) – 8.46  ”To Late” (Lenny Zakatek) – 4.31  ”Closer to Heaven” (Eric Woolfson) – 5.52 :  B-puoli ”Standing on Higher Ground” (Geoff Barradale, taustalaulu Chris Rainbow) – 5.03   ”Money Talks” (John Miles) – 4.26  ”Inside Looking Out” (Eric Woolfson) – 6.22  ”Paseo de Gracia” (instrumentaali) – 3.47
Kappaleet > Vuoden 2008 uusintapainoksen bonuskappaleet

”Too Late” (Eric Woolfson rough guide vocal)
”Standing on Higher Ground / Losing Proposition” (vocal experiments)
”Money Talks” (Chris Rainbow / percussion overdubs)
”Money Talks” (rough mix backing track)
”Closer to Heaven” (sax / Chris Rainbow overdub section)
”Paseo de Gracia” (rough mix)
”La Sagrada Familia” (rough mix)
Kokoonpano

| --- | --- |
 Yhtyeen jäsenet Alan Parsons – tuotanto, koskettimet, ohjelmointi  Eric Woolfson – koskettimet, laulu Taustayhtye Ian Bairnson – sähkökitara, akustinen kitara  Laurie Cottle – bassokitara  Richard Cottle – syntetisaattori, saksofoni  Stuart Elliott – rummut, lyömäsoittimet Sessiomuusikot David Cripp – puhallinsoitinorkesterin kapellimestari  Bob Howes – kuoronjohtaja, timpani kappaleissa ”La Sagrada Familia” ja ”Paseo de Gracia”  John Heley – sello kappaleessa ”La Sagrada Familia”  Andrew Powell – orkesterin sovitukset  The English Chorale :  Laulajat Geoff Barradale – laulu kappaleessa ”Standing on Higher Ground”  John Miles – laulu kappaleissa ”Stereotomy ja ”Money Talks”  Chris Rainbow – taustalaulu kappaleissa ”La Sagrada Familia” ja ”Standing on Higher Ground”  Eric Woolfson – laulu kappaleissa ”Closer to Heaven” ja ”Inside Looking Out”, taustalaulu  Lenny Zakatek – laulu kappaleessa ”Too Late”
Lehiittiset kielet

Lehiittiset kielet on länsislaavilaisten kielten alaryhmä. Vanhastaan kielten puhuma-alue ulottui Vistulalta Oderille, mutta keskiajalle tultaessa osa kielen puhujista alkoi saksalaistumaan. Sittemmin kielen puhujia on muuttanut myös Pohjois-Amerikaan, jossa on edelleen huomattavia lehiittisiä kieliä puhuvia yhteisöjä. Kieliryhmän nimi on viittaus puolalaisten myytiseen kantaisään Lehiin.
Ryhmään kuuluu yhteensä neljä kieltä:
puola
sleesia
kašubi
polabi (sammunut)
Pierre Rémond de Montmort

Pierre Rémond de Montmort
Pierre Rémond, myöhemmin Pierre Rémond de Montmort, (27. lokakuuta 1678 Pariisi, Ranska – 7. lokakuuta 1719 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen matemaatikko, joka tutki erityisesti todennäköisyyttä sekä sovelsi sitä uhkapeleihin. De Montmort oli myös ensimmäinen, joka yhdisti Blaise Pascalin nimen Pascalin kolmioon.
Elämäkerta

De Montmort syntyi Pariisissa vuonna 1678. Hänen vanhempansa olivat François Montmort ja Marguerite Rallu. De Montmortin isä tahtoi poikansa opiskelevan lakia. Pierre kuitenkin kapinoitsi isäänsä vastaan eikä suostunut tottelemaan isänsä tahtoa. De Montmortin ja hänen isänsä välit katkesivat ja de Montmort lähti kotoaan 18-vuotiaana ja päätti matkustaa ulkomaille. Hän matkusti Britanniaan kierrellen maata jonkin aikaa ennen kuin muutti Alankomaiden seudulle, josta hän jatkoi edelleen Saksaan tavaten siellä serkkunsa. Saksassa de Montmort luki Nicolas Malebranchen La Recherche de la Vérité -teosta. Kirja vaikutti häneen merkittävistä ja sen pohjalta hän halusi tehdä sovinnon isänsä kanssa. 21-vuotiaana de Montmort palasi Ranskaan, missä hän aloitti opinnot Malebranchen oppilaana. Malebranche opetti hänelle filosofiaa, descartesilaista fysiikkaa sekä uudenlaista algebraa ja geometriaa.
De Montmortin isä kuoli poikansa ollessa 22-vuotias, minkä seurauksena de Montmort sai aatelissukuiselta isältään suuren perinnön. De Montmort asui suurimman osan elämästään tilallaan Château de Montmortissa, kutsuen luoksensa sen ajan matematiikan kärkinimiä. Esimerkiksi Nicolaus I Bernoulli asui hänen luonaan kolme kuukautta.
De Montmort sai mainetta julkaisemallaan teoksella Essay d'analyse sur les jeux de hazard (1708). Teos käsittelee todennäköisyyslaskentaa ja sisältää useita kombinatorisia ongelmia.
De Montmort valittiin vuonna 1715 Royal Societyn jäseneksi ja seuraavana vuonna Ranskan tiedeakatemian jäseneksi.
Essay d'analyse sur les jeux de hazard, 1713.
Maunu Niinistö

Maunu Eemeli Niinistö (19. elokuuta 1915 Punkalaidun – 16. marraskuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen kirjallisuudentutkija ja professori.
Henkilöhistoria

Niinistön vanhemmat olivat maanviljelijä Evert Aleksander Niinistö ja Amanda Vilhelmina Gustafson ja puoliso vuodesta 1946 kansakoulunopettaja Kaarina Torkkeli (k. 2002). Niinistö tuli ylioppilaaksi Salon yhteiskoulusta  1935 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1943 ja lisensiaatiksi 1956. Filosofian tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistossa 1957. Niinistö oli Valkeakosken työväenopiston va. johtaja 1945–1946, Viherlaakson yhteiskoulun suomen opettaja 1947–1949, Helsingin yhteiskoulun ja reaalilukion, myöhemmin Herttoniemen yhteiskoulu, opettaja 1949–1960 ja Tyttönormaalilyseon suomen kielen yliopettaja 1960–1972. Tampereen yliopiston kotimaisen kirjallisuuden dosentti Niinistö oli 1969–1972, apulaisprofessori 1972–1975 ja professori 1975–1978.
Teoksia

Aaro Hellaakoski : runoja ; valikoinut Maunu Niinistö. Kirjallisuutta kouluille 14.        WSOY 1963
Uuno Kailaan runoja ; valikoinut Maunu Niinistö. Kirjallisuutta kouluille 11.        WSOY 1963
Helvi Juvosen runoja, valikoinut Maunu Niinistö, WSOY 1964
P. Mustapään runoja ; valikoinut Maunu Niinistö.  Kirjallisuutta kouluille 25.        WSOY 1965
Kaarlo Sarkian runoja ; valikoinut Maunu Niinistö. Kirjallisuutta kouluille 29.        WSOY 1966
Maailmankirjallisuuden mestarilyriikkaa ; valikoinut Maunu Niinistö.     WSOY 1967
Aikamme lukukirja 3 ; laatineet Kirsi Kunnas, Maunu Niinistö, Aulis Ojajärvi ja Aimo Turunen.      WSOY 1969
Syvä lähde : raamatullista ainesta suomalaisessa runoudessa.         SKS, Helsinki 1969
Kaarlo Kramsu.       SKS, Helsinki 1971
Eino Hosia, 1930-luvun romantikko. Kirjallisuuden laitoksen julkaisuja 7.           Tampereen yliopisto, Tampere 1972
Tähdettömän yön runoilija : lisäpiirteitä Kaarlo Kramsun kirjailijakuvaan.           Tampereen yliopisto, Tampere 1973
Romantikko ja idealisti : Emil Nervander kaunokirjailijana. Kirjallisuuden laitoksen julkaisuja 11.           Tampereen yliopisto, Tampere 1974
Aikamme lukukirja 3a : 3. luokan syyslukukausi ; laatineet  Maija Larmola, Maunu Niinistö, Aimo Turunen ; toim. Riitta Widmann.     WSOY 1974
Aikamme lukukirja 4a : 4. luokan syyslukukausi ; laatineet  Maija Larmola, Maunu Niinistö, Aimo Turunen.     WSOY 1975
Aikamme lukukirja 3b : 3. luokan kevätlukukausi ; laatineet  Maija Larmola, Maunu Niinistö, Aimo Turunen.     WSOY 1976
Aikamme lukukirja 4b : 4. luokan kevätlukukausi ; laatineet  Maija Larmola, Maunu Niinistö, Aimo Turunen.     WSOY 1977
Suur-Mumbain kuntayhtymä

| Suur-Mumbain kuntayhtymä> Historia |
| --- | --- |
Perustettu:  1888
Johto
Pormestari:  Kishori Pednekar
Komissaari:  Praveen Pardeshi
Kokoonpano
 
Puolueet:       Shiv Sena       Intian kansanpuolue       Intian kongressipuolue       Nationalist Congress Party       Samajwadi Party       All India Majlis-e-Ittehadul Muslimeen       Maharashtra Navnirman Sena       Sitoutumattomat
Kokouspaikka
 Suur-Mumbain kaupungintalo
Kotisivut
 https://portal.mcgm.gov.in/irj/portal/anonymous?guest_user=english
Suur-Mumbain kuntayhtymä (marathiksi बृहन्मुंबई महानगरपालिका, Bŕhanmuṃbaī mahāngarpālikā, engl. Municipal Corporation of Greater Mumbai tai Brihanmumbai Municipal Corporation) on Mumbain kaupunkia johtava hallinnollinen elin, joka sai nykyisen muotonsa vuonna 1888. Siinä on 227 jäsentä, jotka valitaan äänestyksellä viiden vuoden mittaiseksi kaudeksi, poislukien viisi kuntayhtymän nimittämää asiantuntijaa. Jäsenet valitsevat keskuudestaan pormestarin, jonka kausi kestää 2,5 vuotta, toimimaan kokousten johtajana ja kaupungin edustajana. Komissaari (engl. Municipal Commissioner) on Maharashtran osavaltiohallituksen nimittämä virkamies, joka vastaa kaupungin infrastruktuurin kunnossapidosta ja kehittämisestä. Hänen vastuualueensa alaisuuteen lukeutuu muun muassa vesihuolto, tieverkosto ja erilaisten palveluiden toimittaminen kaupunkilaisille. Häntä avustaa varakomissaari, jonka kuntayhtymä nimittää Maharashtran hallituksen hyväksynnällä.
Mumbain ensimmäinen kunnallinen hallintoelin perustettiin vuonna 1865, jolloin Arthur Crawford nimitettiin Bombayn komissaariksi viideksi vuodeksi. Kaupunki alkoi velkaantumaan, mikä sai Pherozeshah Mehtan muotoilemaan vuonna 1872 hyväksytyn kuntalain, joka antoi perustan tulevalle kuntayhtymälle. Mehtan luoma kuntalaki säilyi vuoteen 1888, jolloin se korvattiin uudella kuntayhtymän lailla. Nykyään Suur-Mumbain kuntayhtymä on Intian rikkain kuntayhtymä. Vuodesta 1996 sitä on hallinnut yhtämittaisesti Shiv Sena. Viimeisimmissä vuoden 2017 vaaleissa oli ehdolla 2275 ehdokasta kolmestatoista puolueesta. Kuntayhtymän vaaleissa äänestysaktiivisuus on jatkuvasti ollut alhainen, kahdessa edeltäneessä se jäi alle 50 prosenttiin. Pormestariksi valittiin vuonna 2019 Shiv Senan Kishori Pednekar ja varapormestariksi Suhas Wadkar.
Pherozeshah Mehtan patsas kaupungintalon edessä
Guanidiini

| Guanidiini |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  113-00-8
PubChem CID:  3520
SMILES:  C(=N)(N)N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  CH5N3
Moolimassa:  59,08 g/mol
Sulamispiste:  50 °C 
Kiehumispiste:  160 °C (hajoaa)
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Guanidiini eli iminourea (CH5N3) on emäksinen typpipitoinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä muodostuu eliöissä muun muassa proteiiniaineenvaihdunnan tuotteena. Guanidiinia käytetään syntetisoitaessa muun muassa lääkeaineita.
Ominaisuudet

Guanidiinia muodostuu eliöissä aminohappojen, kuten arginiinin ja kreatiinin, sekä puriinien aineenvaihduntatuotteena. Huoneenlämpötilassa se on valkoista kiteistä ainetta, joka liukenee erittäin hyvin veteen ja poolisiin orgaanisiin liuottimiin. Kuumennettaessa guanidiinin vesiliuosta yhdiste hydrolysoituu hitaasti ureaksi. Guanidiini on voimakkaasti emäksistä. Esimerkiksi 25 massaprosenttia guanidiinia sisältävän vesiliuoksen pH-arvo on 13,5. Protonoituessaan guanidiini muodostaa guanidiniumionin (CH6N3+), jonka rakennetta stabiloi resonanssi.
Guanidiini ja guanidiniumkationi eivät ole kovin reaktiivisia. minkä vuoksi reaktiot tapahtuvat vain hyvin emäksisissä olosuhteissa. Guanidiinille tapahtuvia reaktioita ovat muun muassa alkylointi, asylointi ja erilaiset kondensaatioreaktiot. Väkevä typpihappo nitraa yhdisteen nitroguanidiiniksi.
Valmistus ja käyttö

Guanidiinia valmistetaan syanamidista tai disyandiamidista ja ammoniakista tai ammoniumsuoloista. Näissä prosesseissa muodostuu guanidiniumsuoloja, joista guanidiini vapautetaan voimakkaan emäksen, kuten alkalimetallihydroksidin avulla. Eräitä guanidiinisuoloja voidaan valmistaa myös urean ja ammoniakin välisellä reaktiolla korkeassa paineessa. Tämän prosessin etuna on urean halpuus verrattuna syanamidiin ja disyandimaidiin. Muita yhdisteen valmistustapoja ovat muun muassa kalsiumsyanidin ja ammoniumjodidin reaktio tai syanogeenikloridin ja ammoniakin välinen reaktio.
Guanidiinia käytetään monien orgaanisten yhdisteiden ja lääkeaineiden synteesien lähtöaineina. Tärkeimpiä reaktioita ovat heterosyklisiä yhdisteitä muodostavat kondensaatioreaktiot. Guanidiinista valmistetaan muun muassa 2-aminopyrimidiinijohdannaisia, puriinijohdannaisia, kuten metotreksaattia ja sulfonamideja, kuten sulfametatsiinia. Monissa reaktioissa käytetään guanidiinin suoloja, kuten guanidiinihydrokloridia, guanidiinikarbonaattia tai guanidiininitraattia. Guanidiinia voidaan käyttää myös muovien ja räjähteiden valmistuksessa sekä kumien vulkanointia kiihdyttävänä aineena.
Aiheesta muualla

DrugBank: Guanidine (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Guanidine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Guanidine (englanniksi)