stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mitsubishi Logisnext Europe
Aiheesta muualla

https://www.mitsubishi-forklift.fi/
https://www.mitsubishilogisnexteurope.fi/
www.rocla-agv.com
Vietnamin naisten jalkapallomaajoukkue

Vietnamin naisten jalkapallomaajoukkue on Vietnamin naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Vietnamin jalkapalloliiton alaisuudessa.
Vietnam teki debyyttinsä MM-kilpailussa vuonna 2023, kun joukkue pääsi karsintojen kautta lopputurnaukseen. Joukkue kuitenkin jäi lohkonsa viimeiseksi.
Arvokisat > Maailmanmestaruuskilpailut

1991 – Ei selviytynyt karsinnoista
1995 – Ei selviytynyt karsinnoista
1999 – Ei selviytynyt karsinnoista
2003 – Ei selviytynyt karsinnoista
2007 – Ei selviytynyt karsinnoista
2011 – Ei selviytynyt karsinnoista
2015 – Ei selviytynyt karsinnoista
2019 – Ei selviytynyt karsinnoista
2023 – Lohkovaihe
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vietnamin naisten jalkapallomaajoukkue Wikimedia Commonsissa
| n k Aasian naisten jalkapallomaajoukkueet (AFC) |
| --- | --- |
Nykyiset:  Afganistan  Arabiemiraatit  Australia  Bahrain  Bangladesh  Bhutan  Brunei  Etelä-Korea  Filippiinit  Guam  Hongkong  Indonesia  Intia  Irak  Iran  Itä-Timor  Japani  Jemen  Jordania  Kambodža  Kiina  Kirgisia  Kuwait  Laos  Libanon  Macao  Malediivit  Malesia  Mongolia  Myanmar  Nepal  Oman  Pakistan  Palestiina  Pohjois-Korea  Qatar  Saudi-Arabia  Singapore  Sri Lanka  Syyria  Tadžikistan  Taiwan  Thaimaa  Turkmenistan  Uzbekistan  Vietnam
Villa Arabeski

| Villa Arabeski |
| --- | --- |

Sijainti:  Vanhakaupunki, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°12′47″N 24°58′52″E﻿ / ﻿60.21299°N 24.98105°E﻿ / 60.21299; 24.98105
Rakennustyyppi:  Huvila ja rakennus
Käyttö:  Paritalo
Tyylisuunta:  1920-luvun klassisismi
Suunnittelija:  Ole Gripenberg
Valmistumisvuosi:  1933
 fiVilla Arabeski 
Villa Arabeski koivukujan päässä Helsingissä osoitteessa Hämeentie 159. Kuva on otettu 12. lokakuuta 1983, jolloin rakennuksessa toimi Helsingin kaupungin päivähoitoyksikkö Vantaala.
Villa Arabeski on arkkitehti Ole Gripenbergin suunnittelema puuhuvila, joka sijaitsee Helsingin Vanhassakaupungissa Verkatehtaanpuistossa, osoitteessa Hämeentie 159, lähellä Arabianrantaa, hieman ennen Vanhankaupunginkoskea. Rakennus on Museoviraston suojelema.
Arkkitehti Ole Gripenberg suunnitteli rakennuksen vuonna 1928 ja se valmistui asuinkäyttöön vuonna 1933. Villa Arabeski on rakennettu Helsingfors Mekaniska Väfveri Ab:n kehräämön johtajan asuinrakennukseksi ja edustushuvilaksi.  Huvila edustaa arkkitehtuuriltaan 20-luvun klassismia, ja on osa sitä ympäröivän Verkatehtaanpuiston kulttuurihistoriallista maisemaa. Rakennuksen sisäänkäynnille johtaa koivukuja Hämeentieltä.
Villa sekä sen läheiset tehdasrakennukset siirtyivät vuonna 1959 Helsingin kaupungin omistukseen. Ensin tiloissa toimi päivähoitola ja myöhemmin vuoteen 2009 asti Metropolia Ammattikorkeakoulun taide- ja viestintäoppilaitos.
Vuonna 2009 kaupunki myi rakennuksen liikemies Kari Sarvannolle, joka aloitti rakennuksen mittavan kunnostuksen ja entisöinnin. Museoviraston suojeleman Villa Arabeskin saneeraus valmistui 2019 ja nykyisin siinä on kaksi yksityisasuntoa. Rakennusta ympäröivä puisto on suojeltua muinaismuistoaluetta.
Rukoushuonekunta

Rukoushuonekunta eli Rukoushuoneseurakunta  oli seurakunnan laita-alueella toimiva evankelis-luterilaisen kirkon yhteisö, jolla oli oma rukoushuone jumalanpalveluksia varten. Rukoushuonekunnan perustamiseen tarvittiin valtioneuvoston hyväksyntä. Rukoushuonekunta oli kirkkolain alainen ja sillä oli oikeus verottaa jäseniään. Rukoushuonekunnan päättäviä elimiä olivat kirkonkokous ja kirkkoneuvosto. Rukoushuonekunnan vanhentunut nimitys on saarnahuonekunta.Nykyisessä kirkkolaissa ei ole käsitettä rukoushuonekunta. Vaikka nykyinen kirkkolaki ei enää tunne rukous- tai saarnahuonekunnan käsitettä, toimii Rauman seurakunnan yhteydessä edelleen Kodisjoen saarnahuonekunta, joka omistaa Kodisjoen kirkon.
Esko Kovero

| Esko Kovero |
| --- | --- |
 Esko Kovero Ismo Laitelan roolissa vuonna 2018 sarjassa Salatut elämät.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. helmikuuta 1958 (ikä 67)
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1980–
Merkittävät roolit:  Ismo Laitela  (Salatut elämät) Juho Pernaa (Talvisota)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Esko Juhani Kovero (s. 18. helmikuuta 1958 Kuusjärvi) on suomalainen näyttelijä.
Kovero tunnetaan Ismo Laitelan roolista MTV3-kanavan saippuasarjassa Salatut elämät, jossa hän on näytellyt sarjan alusta, vuodesta 1999 lähtien, poistumatta kertaakaan.  Vuodesta 2020 hän on esiintynyt sarjassa myös Ismon isän Kalervo Laitelan roolissa. Hän on esiintynyt myös muutamissa suomalaiselokuvissa, kuten vuonna 1989 ilmestyneessä Talvisota-elokuvassa. Ennen ryhtymistään vapaaksi näyttelijäksi hän työskenteli Vaasan kaupunginteatterissa (1983–1985), Turun kaupunginteatterissa (1985–1993) ja Tampereen Työväen Teatterissa (1993–1997).
Kovero on esiintynyt myös televisiomainoksissa, kuten 1990-luvulla Telen NMT-mainoksessa Mökki. Vuonna 2008 hän vieraili metalliyhtye Diablon Icaros-albumilla, jolla hän lukee merisään kappaleessa ”Into the Sea”.
Kovero on valmistunut Teatterikorkeakoulusta teatteritaiteen maisteriksi vuonna 1983. Lisäksi hänellä on sähkö- ja instrumenttiasentajan ammattitutkinnot. Hän on Suomen ortodoksisen kirkon jäsen. Esko Kovero asuu avovaimonsa kanssa Tampereen Pispalassa ja harrastaa kalastusta. Hänellä on kaksi aikuista lasta.
Filmografia > Televisiosarjat ja nettisarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1996 | Elämän suola | Markku Pohjonen |
| 1996 | Metsolat | alikersantti Leppä |
| 1997 | Ota ja omista | Härmäläinen |
| 1999 | Trasselirakastaja | Niilo Jussila |
| 1999– | Salatut elämät | Ismo Laitela |
| 2015 | Satula | Jorma |
| 2017 | Putous | Ismo Laitela |
| 2018 | Hyvät katsojat | oma itsensä |
| 2018–2019 | Pihlajasatu | Ismo Laitela |
| 2020, 2021 | Salatut elämät | Kalervo Laitela |
| 2021 | Putous | Vesa Viemää |
| 2021 | Maria Kallio | Jaakko ”Jaska” Mononen |
| 2023 | Koskinen | Matti Airo |
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1981 | Kiljusen herrasväki | poliisi |
| 1983 | Sadetanssi | tyyppi |
| 1986 | Enkelipeli | Markku Koistinen |
| 1989 | Talvisota | lääkintäalikersantti Juho "Jussi" Pernaa |
| 2000 | Pako punaisten päämajasta | Eino Haapalainen |
Aiheesta muualla

Esko Kovero Tampereen freelancer-näyttelijöiden sivustolla[vanhentunut linkki]
Yle Elävä arkisto: Näyttelijä Esko Kovero[vanhentunut linkki]
Esko Kovero Elonetissä.
Esko Kovero Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle
Kalevan Pallo

| KalPa |
| --- | --- |

Perustettu:  1929 1929 Sortavalan Palloseura 1946 Kalevan Pallo KalPa r.y. 1999 KalPa Hockey Oy
Entiset nimet:  Sortavalan Palloseura   (1929–1946)  
Kaupunki:   Kuopio
Kotiareena:  Kuopion jäähalli
– kapasiteetti:  5 300
Sarja:  SM-liiga
Värit:                

Toimitusjohtaja:   Toni Saksman
Puheenjohtaja:   Mika Sutinen
Päävalmentaja:   Petri Karjalainen
Kapteeni:   Tuomas Kiiskinen
Yhteistyöseurat:   IPK (Mestis)
Media:  Savon Sanomat Savon Aallot
SM-mitalit
Kultaa:  0
Hopeaa:  2 (1991, 2017)
Pronssia:  1 (2009)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalevan Pallo KalPa r.y. on kuopiolainen jääkiekkoseura, jonka miesten edustusjoukkue pelaa Liigassa ja naisten edustusjoukkue Naisten Liigassa. Seura voitti Spengler Cupin vuonna 2018, minkä lisäksi se on saavuttanut Liigassa kaksi kertaa hopeaa (1990–1991 ja 2016–2017) ja yhden pronssimitalin (2008–2009).
Seuran edustus- ja U20-juniorijoukkue toimivat KalPa Hockey Oy -osakeyhtiön alaisuudessa. Yhtiön pääomistajuus on Savonmaan Puolesta Oy:llä, joka osti seuran pääomistajuuden Sami Kapaselta huhtikuussa 2020. Muusta junioritoiminnasta vastaa Juniori-KalPa ry, joka valittiin tammikuussa 2009 Suomen urheilugaalassa maan parhaaksi urheiluseuraksi. KalPan kotiareena on Kuopion jäähalli, joka tunnetaan nykyään nimellä Olvi Areena.
Historia > Seuran perustaminen ja alkutaival

Vuonna 1929 yleisseura Sortavalan Virityksen palloilijajäsenet perustivat Sortavalan Palloseuran (SPS), tätä pidetään KalPan perustamisajankohtana. Vuonna 1930 SPS:n rinnalle perustettiin Sortavalan Palloilijat (SP). Seurojen lajivalikoimaan kuuluivat muun muassa pesäpallo, jääpallo, jalkapallo ja jääkiekko. Jatkosodan jälkeen Sortavala luovutettiin Neuvostoliitolle ja urheiluseurat päätyivät evakkoon Kuopioon. Vuonna 1945 Sortavalan Palloseura ja Sortavalan Palloilijat yhdistyivät Sortavalan Palloseuraksi ja seuraavana vuonna otettiin käyttöön nykyinen nimi Kalevan Pallo (KalPa). Muita nimiehdotuksia olivat ainakin Puna-Mustat, Susihukat ja Vaeltajat. Seuran viralliseksi urheilulajiksi vakiintui jääkiekko.  Jalkapallo loppui KalPassa 1974, jolloin seura myös erosi Palloliitosta.
Vuonna 1956 kuopiolaisseura KuPS luopui jääkiekosta taloudellisista syistä, ja 1950-luvun alussa sen sisarseuraksi siirtynyt KalPa peri siltä sarjapaikan Suomen sarjaan, varusteet, pelaajat (muun muassa Juhani Wahlsten, Mauno Repo, Ossi Hyppönen ja pelaajauransa jälkeen erotuomarina toiminut maalivahti Raimo Sepponen) sekä pienehkön alkupääoman. KalPasta ja kolmatta kauttaan pelaava Kuopion Työväen Kiekkoilijat (KTK) ovat Kuopion ainoat jääkiekkoseurat..
Vuonna 1957 KalPa nousi ensimmäisen kerran mestaruussarjaan, jossa se pelasi viiden vuoden sisällä kolme kautta: 1957–1958, 1958–1959 ja 1961–1962. Ensimmäisellä kaudellaan joukkue sijoittui omassa lohkossaan kolmanneksi. Sen ykkösketju, "Pyörremyrskyketjuksi" nimetty Ossi Hyppönen – Lauri Helen – Juhani Wahlsten, oli kausina 1957–1958 ja 1958–1959 sarjan tehokkaimpia ketjuja. Hyppönen voitti molempina kausina mestaruussarjan maalikuninkuuden. Kauden 1958–1959 päätteeksi KalPa putosi mestaruussarjasta, koska sillä oli karsinnoissa huonompi maaliero kuin sarjaan nousseilla HJK:lla ja HPK:lla.  Kahden vuoden päästä joukkue palasi pääsarjaan, mutta joukkue sai vain yhden pisteen 18 ottelussa ja putosi sarjasta.
KalPa pelasi läpi 1960- ja 1970-luvun Maakunta- ja Suomen sarjassa. Vuonna 1975 seura nousi II-divisioonaan saatuaan edellisenä syksynä tekojään kotikentälleen Niiralaan. Jäähalli valmistui vuonna 1979. Reino Ruotsalaisen valmennuksessa KalPa nousi I-divisioonaan keväällä 1982. Ensimmäisen kauden finaaleissa Matti Keinosen valmentama ja Veli-Pekka Ketolan pelaajana vahvistama KalPa hävisi Joensuun Jokipojillelähde?. Seuraavalla kaudella päävalmentajana oli Esko Nokelainen, ja pelaajistoon hankittiin seuraavina kausina muun muassa maalivahti Jari Paavola, maajoukkueessakin pelannut Jouni Rinne ja kanadalainen keskushyökkääjä Wayne Thompson. Kaudella 1985–1986 KalPa teki I-divisioonassa 276 maalia 44 ottelussa, voitti otteluistaan 37 ja rikkoi runkosarjan piste-ennätyksen kerättyään 75 pistettä. Wayne Thompson jäi pisteen päähän Henry Salevan I-divisioonan piste-ennätyksestä tehtyään 103 (58+45) pistettä. Jouni Rinne oli pistepörssin kakkonen. Joukkue nousi SM-liigaan.
Tunnukset > Peliasu

KalPa pelaa sekä koti- että vierasottelunsa pääosin keltaisilla paidoilla, mustilla housuilla, keltaisilla sukilla sekä mustalla kypärällä.
Tunnukset > Kannattajat

KalPan kannattajalauman entinen nimi oli Supporters Club, joka perustettiin vuonna 1985. Se tuli kuuluisaksi kannatushuudoista, jotka olivat rumpujen säestämiä. Vuoden 1999 konkurssin jälkeen sen toiminta loppui. Vuodesta 2005 lähtien seuran kannattajoukko on kantanut nimeä ”Musta Verkosto”, joka edeltäjänsä tavoin kannustaa joukkuetta rumpujen säestämänä.
Vuonna 2010 KalPan hävittyä JYP:ille pronssiottelussa 0–4 antoi Musta Verkosto suuren kunnianosoituksen JYPin maalivahdille Sinuhe Wallinheimolle, jolle tämä ottelu oli viimeinen. Musta Verkosto on kaudesta 2008–2009 järjestänyt ”Suuri Savolainen Kokoontuminen” -tapahtuman, johon on yleensä osallistunut satoja KalPan kannattajia. Kaudella 2008–2009 ensimmäinen SSK järjestettiin Tampereella. Seuraavalla kaudella kokoontuminen järjestettiin Espoossa ottelussa Bluesia vastaan.
Kaudella 2010–2011 ”Suuri Savolainen Kokoontuminen” järjestettiin Helsingissä IFK vastaan. Kaudella 2011–2012 kokoontuminen järjestettiin Lahdessa Pelicansia vastaan. Paikalla oli tuolloin 400 KalPan kannattajaa. Kauden 2012–2013 kokoontuminen oli helmikuussa 2013, jolloin KalPa pelasi Jokereita vastaan. Paikalla tässä ottelussa oli noin 1 000 KalPan kannattajaa. Kaudella 2013–2014 tapahtuma oli joulukuussa 2013, jolloin KalPa pelasi TPS:ää vastaan. Kauden 2014–2015 kokoontuminen oli Espoossa maaliskuussa, jolloin vastaan asettui Espoo Blues. Paikan päällä oli noin 300 fania.
Kaudella 2015–2016 Suuri Savolainen Kokoontuminen oli tammikuussa 2016 Helsingissä, jolloin vastaan asettui HIFK.
Muualla Suomessa asuvien KalPan kannattajien kerhon nimi on ”Susiklubiyhdistys”, jonka perustivat vuonna 1997 Etelä-Suomessa asuvat KalPan kannattajat.
Kaudella 2014–2015 17. tammikuuta 2015 KalPa – Ilves -ottelussa debytoi uusi kannattajaryhmä Veljmiehet.
Kaudella 2017-2018 Suuri Savolainen Kokoontuminen järjestettiin lokakuussa 2017 Turussa, jossa vastaan tuli TPS. TPS voitti ottelun 3-2.
Tunnukset > Logot

KalPan alkuperäinen ja nykyinen logo (vuosina 1947–1979) ja (2009–)
KalPan aiempi logo (1999–2009)
KalPan vanha susilogo (1996–1999)
KalPan vanha logo (1979–1996)
Pelaajat > Nykyinen joukkue

| KalPa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | KalPa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | KalPa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | KalPa kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | KalPa kaudella 2024–2025 n k > Valmentajat | KalPa kaudella 2024–2025 n k >  | KalPa kaudella 2024–2025 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  32   Juha Jatkola   40   Stefanos Lekkas Puolustajat  23   Aleksi Elorinne   97   Lukáš Kaňák   55   Lasse Lappalainen (A)   26   Jesper Mattila (A)    8   Ville Ruotsalainen   72   Iivari Räsänen   61   Tuomas Salmela    6   Filip Westerlund |  |  Hyökkääjät  71   Patrick Curry   93   Matyáš Kantner   42   Konsta Kapanen   25   Jere Karjalainen   19   Tuomas Kiiskinen (C)   20   Aleksi Klemetti   86   Kristjan Kombe   17   Benjamin Korhonen   14   Jaakko Lantta    9   Juuso Mäenpää   39   Otto Mykrä   16   Andreas Okany   28   Jaakko Rissanen (A)   12   Joona Saarelainen   11   Kasper Simontaival   21   Sakke Vallius |  |  Päävalmentaja Petri Karjalainen Apulaisvalmentajat Jukka Hentunen  Atte Sacklin  Sami Tervonen  Santeri Hilli  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Eliteprospects Eliteprospects. Päivitetty: 2. helmikuuta 2025  |  |  |
Pelaajat > Valmennus

Päävalmentaja  Petri Karjalainen
Apuvalmentaja  Sami Tervonen
Apuvalmentaja, joukkueenjohtaja  Atte Kinnunen
Maalivahtivalmentaja  Santeri Hilli
Urheilujohtaja  Anssi Laine
Kapteenit SM-liigassa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1986–1987 Tuomo Jormakka  1987–1988 Petteri Lehto  1988–1989 Jari Härkälä  1989–1990 Jari Härkälä  1990–1991 Jari Härkälä / Erik Hämäläinen  1991–1992 Erik Hämäläinen  1992–1993 Antti Tuomenoksa  1993–1994 Arto Sirviö  1994–1995 Arto Sirviö  1995–1996 Pekka Tirkkonen  1996–1997  Mika Laaksonen / Marko Ojanen  1997–1998 Jermu Pisto  1998–1999 Pekka Tirkkonen  |  2005–2006 Samuli Suhonen  2006–2007 Martin Sonnenberg  2007–2008 Jarkko Kauvosaari  2008–2009 Sami Kapanen  2009–2010 Sami Kapanen  2010–2011 Tommi Miettinen  2011–2012 Sami Kapanen / Tommi Miettinen  2012–2013 Sami Kapanen / Tommi Miettinen  2013–2014 Jukka Voutilainen / Adam Masuhr / Jussi Timonen  2014–2015 Mikko Jokela / Jukka Voutilainen  2015–2016 Mikko Jokela  2016–2017 Jussi Timonen  2017–2018 Tommi Jokinen  |  2018–2019 Tommi Jokinen  2019–2020 Tommi Jokinen  2020–2021 Tommi Jokinen  2021–2022 Tuomas Kiiskinen  2022–2023 Tuomas Kiiskinen  2023–2024 Tuomas Kiiskinen  2024–2025 Tuomas Kiiskinen  |
Seuraennätyksiä > Ura

Tilanne 14.11.2024.
Eniten kausia: Jari Järvinen, 12 kautta
Eniten otteluita: Tommi Jokinen, 515 ottelua
Eniten maaleja: Tuomas Kiiskinen, 106 maalia
Eniten syöttöjä: Tuomas Kiiskinen, 206 syöttöä
Eniten pisteitä: Tuomas Kiiskinen, 312 pistettä
Eniten jäähyminuutteja: Janne Jalasvaara, 317 minuuttia
Eniten nollapelejä: Eero Kilpeläinen, 27 nollapeliä
Eniten pudotuspelejä: Jaakko Rissanen, 60 pudotuspeliä
Eniten pisteitä pudotuspeleissä: Sami Kapanen, 27 pistettä
Eniten voittoja runkosarjassa valmentajana: Pekka Virta, 167 ottelua
Seuraennätyksiä > Runkosarja

Eniten maaleja: Darius Rusnak, 29 maalia (1989–1990)
Puolustajalta: Juha Tuohimaa, 17 maalia (1989-1990)
Eniten syöttöjä: Jouni Rinne, 42 syöttöä (1988–1989)
Syöttöjä puolustajalta: Juha Tuohimaa, 28 syöttöä (1989-1990)
Eniten pisteitä: Darius Rusnak, 60 pistettä (1990–1991)
Pisteitä puolustajalta: Juha Tuohimaa, 45 pistettä (1989-90)
Eniten maaleja tulokkaalta: Teemu Hartikainen, 17 maalia (2008–2009)
Syöttöjä tulokkaalta: Santeri Lukka, 17 syöttöä (2015-16)
Pisteitä tulokkaalta: Artturi Lehkonen, 30 pistettä (2012–13)
Eniten jäähyminuutteja: Kyle Rossiter, 187 minuuttia (2005–2006)
Paras +/-: Tuomas Kiiskinen, +25 (2011-2012)
Eniten voittoja: Ari Ahonen, 23 voittoa (2010-11)
Eniten nollapelejä: Mikko Koskinen, 7 nollapeliä (2012–13)
Paras torjuntaprosentti: Ari Ahonen, 94,1 % (2011-2012, 18 ottelua)
Paras päästettyjen maalien keskiarvio: Ari Ahonen, 1.48 päästettyä maalia ottelua kohden (2011-2012, 18 peliä)
Eniten pisteitä pudotuspeleissä: Oliver Kapanen 7+7 ja Juuso Mäenpää 2+12 (14 pistettä, 2023-2024)
Seuraennätyksiä > Joukkuetilastot

Paras kausi runkosarjassa: 2011–2012; 115 pistettä
Eniten voittoja varsinaisella peliajalla: 37 voittoa (2011-2012)
Eniten tappioita varsinaisella peliajalla: 41 tappiota (2005-2006)
Eniten voittoja putkeen: 9 voittoa (2017-2018/2024-2025)
Eniten tehtyjä maaleja: 205 maalia (1989–1990)
Eniten päästettyjä maaleja: 237 maalia (2005–2006)
Eniten jäähyminuutteja: 1134 minuuttia (2005–2006)
Parhaat pudotuspelit: SM-hopea vuonna 1991 ja 2017
Tilastot SM-sarjan / SM-liigan runkosarjassa ja pudotuspeleissä

Runkosarjassa (tilanne 14.11.2024)
Huom! Kauden 2003-04 jälkeen SM-liigassa tilastoihin ei enää laskettu tasapelejä
33 kautta
1752 ottelua
639 voittoa
325 tasapeliä
788 häviötä
122 voittoa jatkoajalla ja voittolaukauskilpailuissa
203 häviötä jatkoajalla ja voittolaukauskilpailuissa
tehtyjen ja päästettyjen maalien erotus: 4846 - 5520
Pudotuspeleissä
16 kertaa pudotuspeleissä
51 voittoa ja 69 häviötä
tehtyjen ja päästettyjen maalien erotus: 274 - 313
2 hopeaa (1991, 2017) ja 1 pronssi (2009)
Maineikkaita pelaajia > Jäädytetyt pelinumerot

1 Pasi Kuivalainen
27 Jouni Rinne
24 Sami Kapanen
37 Eero Kilpeläinen
44 Kimmo Timonen 
Nämä numerot eivät ole käytössä: 70 (Teemu Hartikainen)
Maineikkaita pelaajia > KalPan jääkiekkoleijonia

Jollain tavalla KalPan toiminnassa mukana olleet Jääkiekkoleijona-kunniamaininnan saaneet henkilöt. Suluissa jääkiekkoleijonanumero, aatelointivuosi ja kategoria.
Juhani Wahlsten (#43, 1986, pelaaja).
Pelasi SM-sarjaa vuosina 1957-59. 26 ottelua, 26+14=40, 6 jäähyminuuttia.
Matti Keinonen (#50, 1987, pelaaja).
Päävalmentajana 1. divisioonakaudella 1982-83
Raimo Sepponen (#54, 1987, erotuomari).
Pelasi SM-sarjaa vuosina 1957-59. 23 ottelua.
Veli-Pekka Ketola (#72, 1990, pelaaja)
Pelasi 1. divisioonakaudella 1982-83. 6 ottelua, 4+8=12, 6 jäähyminuuttia
Mikko Leinonen (#101, 1995, pelaaja)
Pelasi SM-liigakaudella 1986-87. 8 ottelua, 4+0=4, 30 jäähyminuuttia
Reijo Ruotsalainen (#122, 2000, pelaaja)
Pelasi SM-liigakaudella 1995-96. 16 ottelua, 3+5=8, 4 jäähyminuuttia
Hannu Kapanen (#159, 2005, pelaaja)
Toimi seurassa juniorivalmennuspäällikkönä, apuvalmentaja ja päävalmentajana SM-liigavuosina 1988-94, 1999 SM-liigan karsinnoissa ja kaudella 2006-07. Vuodesta 2003 lähtien toiminut muun muassa Mestiksessä apuvalmentajana, hallituksen jäsenenä ja Hannes-Klubi -nimisen VIP-aition isäntänä.
Jouni Rinne (# 166, 2005, pelaaja)
Pelasi seurassa vuosina 1984-90 ja yhden SM-liigaottelun kaudella 1998-99 sekä 1. divisioonaa että SM-liigaa. Toimi SM-liigakaudella 1998-99 seuran päävalmentajana 14. joulukuuta lähtien.
1. divisioona: 82 ottelua, 73+105=178, 49 jäähyminuuttia. SM-liiga: 163 ottelua, 84+122=206, 56 jäähyminuuttia.
Pekka Järvelä (#175, 2006, pelaaja)
Pelasi seurassa SM-liigakaudella 1993-94. 40 ottelua, 11+12=23, 32 jäähyminuuttia.
Riikka Välilä (#190, 2007, pelaaja)
Pelasi naisten SM-sarjajoukkueessa vuosina 1994-96.
Erik Hämäläinen (#193, 2009, pelaaja)
Pelasi seurassa vuosina 1988-92. 175 ottelua, 42+59=101, 102 jäähyminuuttia.
Mika Strömberg (#209, 2011, pelaaja)
Pelasi seurassa vuosina 2007-10. 129 ottelua, 13+49=62, 179 jäähyminuuttia
Sami Kapanen (#224, 2014, pelaaja)
Pelasi seurassa Liigaa vuosina 1990-94, 2008-10 ja 2011-14 sekä Mestistä 2004-05. Seuran pääomistaja vuodesta 2002 lähtien, kaudella 2010-11 toimitusjohtajana ja juniorijoukkueiden henkilökohtaisena valmentajana.
Liiga: 353 ottelua, 105+145=250, 187 jäähyminuuttia. Mestis: 10 ottelua, 6+3=9, 4 jäähyminuuttia.
Maineikkaita pelaajia > Palkittuja KalPan pelaajia

SM-liigan kakkostähdistökentällinen:
Juha Tuohimaa (1990) ja Peter Slanina (1991)
Sisu-pelaaja:
Juha Jokiharju (1992)
Jääkiekon SM-liigan kuukauden pelaaja:
Sami Kapanen (tammikuu 1994 ja lokakuu 2008), Tuomas Kiiskinen (syyskuu 2009), Matti Kuparinen (lokakuu 2011), Eero Kilpeläinen (lokakuu 2015), Janne Keränen (marraskuu 2015) ja Matyáš Kantner (helmikuu 2024)
SM-liigan tähdistökentällinen:
Sami Kapanen (1994, 2009 ja 2010), Sakari Salminen (2013), Eero Kilpeläinen (2017), Jaakko Rissanen (2017)
Jarmo Wasama -palkinto:
Teemu Hartikainen (2009) ja Artturi Lehkonen (2013)
Raimo Kilpiö -palkinto:
Sami Kapanen (2009)
Kultainen kypärä
Sakari Salminen (2013)
Urpo Ylönen-palkinto
Eero Kilpeläinen (2017)
Kalevi Numminen-palkinto
Pekka Virta (2017)
Liigan viihdyttävin pelaaja-palkinto
Mathew Maione (2018)
Maineikkaita pelaajia > NHL:ään varattuja pelaajia KalPa-pelaajia

| Pelaaja | Pelipaikka | Varausvuosi | Varausnumero | Varauskierros | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Timo Kulonen | P | 1987 | 130. | 7. | Minnesota North Stars |
| Kimmo Timonen | P | 1993 | 250. | 10. | Los Angeles Kings |
| Jussi Tarvainen | LH | 1994 | 95. | 4. | Edmonton Oilers |
| Tommi Miettinen | KH | 1994 | 236. | 10. | Anaheim Mighty Ducks |
| Marko Ahosilta | LH | 1998 | 227. | 8. | New Jersey Devils |
| Carl Grahn | MV | 2000 | 282. | 9. | Los Angeles Kings |
| Tuomas Nissinen | MV | 2001 | 89. | 3. | St. Louis Blues |
| Jussi Timonen | P | 2001 | 146. | 5. | Philadelphia Flyers |
| Eero Kilpeläinen* | MV | 2003 | 144. | 5. | Dallas Stars |
| Juuso Puustinen | LH | 2006 | 149. | 5. | Calgary Flames |
| Teemu Hartikainen | LH | 2008 | 163. | 6. | Edmonton Oilers |
| Rasmus Rissanen | P | 2009 | 178. | 6. | Carolina Hurricanes |
| Iiro Pakarinen* | LH | 2011 | 184. | 7. | Florida Panthers |
| Artturi Lehkonen* | LH | 2013 | 55. | 2. | Montreal Canadiens |
| Henri Ikonen* | KH | 2013 | 154. | 6. | Tampa Bay Lightning |
| Kasperi Kapanen | LH | 2014 | 22. | 1. | Pittsburgh Penguins |
| Joonas Lyytinen | P | 2014 | 132. | 5. | Nashville Predators |
| Jonne Tammela* | LH | 2015 | 118. | 4. | Tampa Bay Lightning |
| Niko Mikkola* | P | 2015 | 127. | 5. | St. Louis Blues |
| Eetu Luostarinen | KH | 2017 | 42. | 2. | Carolina Hurricanes |
| Kim Nousiainen | P | 2019 | 119. | 4. | Los Angeles Kings |
| Leevi Aaltonen* | VH | 2019 | 130. | 5. | New York Rangers |
| Oliver Kapanen | KH | 2021 | 64. | 2. | Montreal Canadiens |
| Juha Jatkola | MV | 2023 | 121. | 4. | Nashville Predators |
| Joona Saarelainen* | KH | 2024 | 149. | 5. | Tampa Bay Lightning |
| Niilopekka Muhonen | P | 2024 | 158. | 5. | Dallas Stars |
*Tähdellä merkatut pelaajat eivät ole KalPa-kasvatteja.