stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lidové noviny

| Lidové noviny |
| --- | --- |

 Lidové noviny -sanomalehden pääkonttori Andělin mediakeskuksessa, Prahassa.
Lehtityyppi:  sanomalehti
ISSN:  ISSN 1213-1385
Perustettu:  1893
Kotimaa:  Tšekin tasavalta
Ilmestymistiheys:  7/vk
Kieli:  tšekki
Aiheesta muualla
Lidovky.cz
Lidové noviny on Tšekin tasavallassa ilmestyvä maan vanhin sanomalehti. Päivittäin ilmestyvä lehti on perustettu 1893. Kommunistit lakkauttivat sen 1952, mutta kommunisminajan toisinajattelija Jiří Dienstbier perusti sen ystävineen uudelleen 1987, ja vuodesta 1989 se on jälleen ilmestynyt virallisesti.
Lehteä julkaisevan yhtiön Mafra a.s. omistaa nykyisin saksalainen yritys Rheinisch-Bergische Druckerei- und Verlagsgesellschaft.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivusto (tšekiksi)
Lidskoje pivo

| Lidskoje pivo |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö OAO
Perustettu:  1876 (panimo), 1994 (OAO Lidskoje pivo)
Avainhenkilöt:  toimitusjohtaja Audrius Miksys
Kotipaikka:  ul. Mitskevitša 32, 231300 Lida,  Valko-Venäjä
Toimiala:  panimoteollisuus
Tuotteet:  olut, siideri, lonkero, kvas, virvoitusjuomat, energiajuomat
Liikevaihto:   646,309 mrd. Valko-Venäjän ruplaa (tammi-syyskuu 2013), eli noin 67,464 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria
Emoyhtiö:  Olvi
Omistaja:  runsas 100 osakkeenomistajaa, pääomistaja yli 90 % osuudella suomalainen Olvi. Yhteensä osakkeita on 75586 kappaletta.
Kotisivu:  www.lidskoe.by
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lidskoje pivo (ven.  ОАО Лидское пиво, valkoven. Лідскае піва, Lidskaje piva) on Valko-Venäjän Lidassa toimiva perinteikäs panimoyritys. Yritysrakenteeltaan tämä Lidan olutpanimo on suomalaisen pörssiyhtiö Olvin konserniin kuuluva avoin osakeyhtiö (OAO), jonka vähemmistöomistajina on myös yhtiön nykyisiä ja entisiä työntekijöitä.
Lidskoje pivon tummaa keskiolutta.
Lidan olutpanimon toiminta on kasvanut voimakkaasti sen jälkeen, kun Olvi hankki enemmistön yhtiöstä vuonna 2008. Lidskoje-panimon toiminta jatkui hyvin kannattavana myös vuonna 2013, sillä yhtiö raportoi tammi-syyskuun voiton nousseen 11,38 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin, mikä oli 93,8 prosenttia edellisvuotta korkeampi lukema.  Toimitusjohtajan mukaan kaikki tuotanto, minkä yhtiö ehti tehdä, kävi hyvin kaupaksi. Venäjälläkin olisi ostajia, mutta yhtiöllä ei riittänyt myytävää niille markkinoille.
Yritys on oluen tuotantomäärällä mitattuna yksi suurimmista valkovenäläisistä panimoista. Olut-, kvas-, siideri-, lonkero-, energiajuoma- ja virvoitusjuomapulloissaan Lidskoje pivo käyttää useita eri brändinimiä. Vuonna 2012 se tuotti kaikkiaan 76,32 miljoonaa litraa olutta. Tämä oli 6,7 prosenttia edellisvuotta enemmän, joka oli ollut maan oluttuotannon ennätysvuosi. Kaikkiaan vuonna 2012 Valko-Venäjällä tuotettiin 428,58 miljoonaa litraa olutta. Tuotannosta 70,69 miljoonaa litraa meni vientiin. Maahan tuodaan olutta esimerkiksi Venäjältä ja Ukrainasta.
Aiheesta muualla

Suomi hinkuaa Valko-Venäjän markkinoille (1/2011) (taloussanomat.fi)
Valko-Venäjä avautuu vihdoin (5/2010) (Arkistoitu – Internet Archive) (hs.fi)
Olvi varmisti tulevaisuuden kasvuaan (2008) (Arkistoitu – Internet Archive)   (olvi.fi)
Liesel Jakobi

| Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Länsi-Saksa> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tukholma 1958 | Pituushyppy |  |
Elisabeth ”Liesel” Jakobi (s. 28. helmikuuta 1939 Saarbrücken) on saksalainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili pituushypyssä ja pikajuoksussa. Hän edusti seuratasolla ATSV Saarbrückeniä. Jakobi voitti pituushypyn kultaa Tukholman EM-kisoissa 1958 tuloksella 614 cm.
Jakobi voitti pituushypyssä maansa mestaruuskilpailuissa neljä mitalia, joista yksi oli hopeinen ja kolme pronssisia. Hän menestyi myös 60 metrin juoksussa, jossa hän voitti Länsi-Saksan sisäratojen mestaruuden vuosina 1960 ja 1963.
Kuisma ja Helinä (vuoden 1951 elokuva)

| Kuisma ja Helinä |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ilmari Unho
Käsikirjoittaja:  Ilmari Unho
Perustuu:  Larin-Kyöstin kertovaan runoelmaan Kuisma ja Helinä (1902) ja Väinö Syvänteen näytelmään Kuisma ja Helinä (1931)
Tuottaja:  Risto Orko
Säveltäjä:  George de Godzinsky
Kuvaaja:  Eino Heino Niilo Heino
Leikkaaja:  Armas Laurinen
Lavastaja:  Ville Hänninen
Koreografi:  Alexander Saxelin
Pääosat:  Kalervo Nissilä Elina Pohjanpää Uljas Kandolin Pentti Viljanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy
Ensi-ilta:  1951
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuisma ja Helinä on Ilmari Unhon käsikirjoittama ja ohjaama elokuva vuodelta 1951. Se perustuu Larin-Kyöstin kertovaan runoelmaan Kuisma ja Helinä (1902) ja Väinö Syvänteen samannimiseen näytelmään (1931). Kalle Kaarna ohjasi niistä ensimmäisen elokuvasovituksen jo vuonna 1932.
Juoni

Kolmiodraamassa Kuisma ihastuu talon palvelustyttöön Helinään, jota talon renki Isma on suunnitellut vaimoksi itselleen. Myös Helinä rakastuu Kuismaan. Elokuvan lopussa Helinä hukkuu, Isma kuolee Kuisman ampumiin luoteihin ja Kuisma lähtee kasakoineen tiehensä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kalervo Nissilä  | … |  Kuisma   |
|  Elina Pohjanpää  | … |  Helinä   |
|  Uljas Kandolin  | … |  Isma   |
|  Pentti Viljanen  | … |  Fedja   |
|  Oke Tuuri  | … |  Mishka   |
|  Rauni Luoma  | … |  Eeva-piika   |
|  Elina Kolehmainen  | … |  Miina   |
|  Eino Kaipainen  | … |  Sankolan isäntä   |
|  Henny Waljus  | … |  Sanni   |
|  Rita Elmgren  | … |  Darja   |
|  Leo Riuttu  | … |  nimismies   |
|  Senni Nieminen  | … |  Liimatainen, 1. eukko kirkolla   |
|  Fanni Halonen  | … |  2. eukko kirkolla   |
|  Tauno Lehtonen  | … |  1. mies kirkolla   |
|  Jussi Piironen  | … |  2. mies kirkolla   |
|  Marja Rankkala  | … |  1. tyttö kirkolla   |
|  Mirja Tiirikka  | … |  3. tyttö kirkolla/tyttö Korpelassa (3. tyttö kirkolla/tyttö Korpelassa)   |
|  Lennart Lauramaa  | … |  talonpoika maantiellä   |
|  Kaarlo Aavajoki  | … |  Korpelan isäntä   |
|  Veikko Sinisalo  | … |  1. poika Korpelassa   |
|  Kauko Väyrynen  | … |  2. poika Korpelassa   |
|  Kaarlo Saarnio  | … |  mustalainen Kubanissa   |
|  Matti Aulos  | … |  häävieras Kubanissa   |
|  Veikko Linna  | … |  häävieras Kubanissa   |
Arviot

Arvioissa elokuvaa pidettiin pettymyksenä. Alkuperäisestä runollisesta tarinasta on tehty realistinen, mutta ”koko juttu muuttui perin banaaliksi ja paljastui auttamattomasti peräti vanhettuneeksi ja avuttomaksi”, johon Kuisman runolliset vuorosanat eivät istu, kirjoittaa Olavi Veistäjä (Aamulehti). Kiitosta sai Eino Heinon kuvaus niin Veistäjältä kuin Paula Talaskiveltäkin (Helsingin Sanomat). Modest Savtschenko (Työkansan Sanomat) paheksui elokuvan antamaa kuvaa kasakoista. Syytökset olisi tullut suunnata keisarinvaltaan ja sortotoimien todellisiin syyllisiin. 2000-luvulla televisioesityksen yhteydessä Arto Pajukallio toteaa ohjauksen väkinäiseksi.
Liittoutuneiden miehitysvyöhykkeet Saksassa ja Itävallassa

Liittoutuneiden miehitysvyöhykkeet Saksassa ja Itävallassa voi tarkoittaa:
Saksan miehitysvyöhykkeet
Itävallan miehitysvyöhykkeet
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Liittoutuneiden miehitysvyöhykkeet Saksassa ja Itävallassa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Leppälammi (kylä)

Leppälammi on Sastamalan Suodenniemellä sijaitseva kylä. Se rajautuu idässä ja etelässä Koivuniemen ja pohjoisessa ja idässä Taipaleen kylään. Lännessä Leppälammilla on yhteinen rajapiste Kittilän kylään kuuluvan Kömisevänmaan ulkopalstan kanssa. Leppälammiin kuuluu siitä noin kahden kilometrin päässä idässä oleva Krapsunmaan ulkopalsta Märkäjärvestä laskevan Taipaleenjoen varrella. Sävintieltä (yhdystie 2594) Makkoseen erkaantuva Lemmetynperäntie (yhdystie 13079) kulkee Krapsunmaan eteläosan ja Lahdenperän kylään vievä Lahdenperäntie (yhdystie 13081) sen pohjoisosan poikki.
Leppälammin itäosan halki kulkee Taipaleen kylästä alkava ja Koivuniemen kylään johtava pohjois-eteläsuuntainen Leppälammintie (yhdystie 13078). Siitä erkanee länteen kylän alueen poikki kulkeva Torisevantie, joka johtaa Torisevanjärvelle ja edelleen Taipaleentielle (yhdystie 13065). Torisevantien lisäksi Leppälammintien ja Taipaleentien yhdistää myös Hykkyrintie.
Leppälammin kyläkeskus peltojen ja metsän ympäröimänä.
Leppälammin kylästä on matkaa Sastamalan keskustaan noin 40 kilometriä sekä Tampereelle ja Poriin noin 60 kilometriä.
Leppälammin kylän historiaa

Leppälammin kylän alueella on ollut asukkaita jo kivikauden aikana. Kylästä tunnetaan Mäkitalon kivikautinen asuinpaikka, minkä lisäksi sieltä on tehty useita kivikautisia irtoesinelöytöjä.
Leppälammin kylä sijaitsee Suodenniemen halki kulkeneen Rautaveden ja Pohjanlahden yhdistäneen vanhan eräreitin pohjoisen haaran varrella.  Kylä on naapurinsa Taipaleen tavoin peräisin varhaiskeskiajalta eli se oletetaan perustetun 1200-luvulle mennessä. Leppälammin kylässä on ollut neljä taloa, mutta nykyisin se muodostuu kolmesta maakirjatalosta, jotka ovat Seppä eli Ruotus (RNo 1), Kiili (RNo 2) ja Raatsi (RNo 3).
Hopeaveron keräämisen aikaan vuonna 1571 Leppälammi oli yhdessä Pohjakylän kanssa Suodenniemen tuon aikaisista kylistä vaurain. Varallisuus perustui etupäässä karjaan, jota kylän taloissa oli jopa yli kahdenkymmenen pään verran. Tästä syystä veron suurin yksittäinen maksaja Suodenniemellä oli Leppälammin Raatsin ja Sepän talo.
1600-luvun noitavainot ulottuivat myös Leppälammille, kun Kiilin talon isäntä Pentti Matinpoikaa syytettiin vuonna 1685 taikuudesta. Syytteet todettiin kuitenkin aiheettomiksi ja isäntä vapautettiin kaikesta edesvastuusta.
Kesällä 1905 Leppälammilta Ketun pellosta löydettiin rahakätkö, joka sisälsi 12 kiloa kuparirahoja 1600-luvulta 1800-luvun lopulle. Löytö oli määrä toimittaa museoon arvioitavaksi, mutta se katosi Leppälammilta pois viemisensä myötä.
Raatsi päätyi 1900-luvun alussa Suodenniemen kunnan omistukseen ja se pilkottiin pienemmiksi tiloiksi ja palstoiksi tilatonta väestöä varten. Raatsin tiloissa toimi vuosina 1906–1910 Taipaleen kansakoulu, joka sai samalle tontille oman rakennuksen, jossa se toimi vuoteen 1972 saakka.
Leppälammi tänään

Leppälammilla harjoitetaan maa- ja karjatalouden ammatteja. Kylässä toimii aktiivinen kyläyhdistys, Leppälammi-Taipaleen Kotiseutuyhdistys ry.. Sen tarkoituksena on edistää kylien asukkaiden yhteistyötä sekä toimia yleisten ja yhteisten etujen valvojana, pyrkiä edistämään kylien- ja vapaa-ajan asukkaiden viihtyvyyttä, harrastus- ja kulttuuritoimintaa, sekä edistää palvelujen säilymistä alueella.
Aiheesta muualla

Leppälammia koskevia aineistoja Suodenniemen Topoteekissa
Leppälammin kyläaukea 1780-luvun kartassa.
Liejukanat

| Liejukanat |
| --- | --- |
 Liejukana (Gallinula chloropus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Liejukanat Gallinula  Brisson, 1760
Katso myös
   Liejukanat Wikispeciesissä   Liejukanat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liejukanat (Gallinula) on rantakanojen heimoon kuuluva lintusuku. Siihen kuuluu BirdLife Suomen mukaan kuusi lajia. BirdLife International listaa sukuun lisäksi lajin Gallinula comeri.
Liejukanoihin luokitellaan lisäksi usein kuuluvaksi myös salomoninliejukanat (Pareudiastes), jotka kuitenkin eroavat liejukanoista nokan, kallon ja nilkan rakenteelta sekä höyhenkuvioltaan, ja australianliejukanat (Tribonyx), joilla on useita morfologisia eroja liejukanoihin.
Liejukanalajit

Etelänliejukana (Gallinula nesiotis)
Liejukana (Gallinula chloropus)
Nauruliejukana (Gallinula melanops)
Pikkuliejukana (Gallinula angulata)
Tummaliejukana (Gallinula tenebrosa)
Amerikanliejukana (Gallinula galeata)
Gallinula comeri
Legend of the Ancient Sword

| Legend of the Ancient Sword> Gu jian qi tan zhi liu yue zhao ming |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Renny Harlin
Käsikirjoittaja:  Huihui Huang Guangyuan Tan
Tuottaja:  Defu Jiang Kailuo Liu Yan Lu Yang Lu
Säveltäjä:  Lasse Enersen
Pääosat:  Leehom Wang Victoria Song Godfrey Gao
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kiina
Tuotantoyhtiö:  Alibaba Pictures Group
Levittäjä:  Alibaba Pictures
Ensi-ilta:  1. lokakuuta, 2018 (Kiina)
Kesto:  105 minuuttia
Alkuperäiskieli:  mandariinikiina kiinan kieli
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Legend of the Ancient Sword on Renny Harlinin ohjaama kiinalainen toiminta- ja fantasiaelokuva vuodelta 2018. Elokuva perustuu kiinalaiseen videopeliin Legend of the Ancient Sword II, josta on tehty myös televisiosarja vuonna 2014.
Leinfelden-Echterdingen

| Leinfelden-Echterdingen |
| --- | --- |
 Ristikkotalo Unteraichenin kaupunginosassa
 vaakuna
 Leinfelden-Echterdingen
 Koordinaatit: 48°42′N, 9°9′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Piirikunta:  Esslingen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  29,89 km²
Korkeus:  432 m
Väkiluku (30.6.2022):  40 357
 – Väestötiheys:  1 350 as./km²
Postinumero:  70771, 71144
Suuntanumero(t):  0711
 
 www.leinfelden-echterdingen.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leinfelden-Echterdingen on kaupunki Esslingenin piirikunnassa Baden-Württembergin osavaltiossa Lounais-Saksassa. Sen pohjois- ja itäosa on verraten tiheään rakennettua esikaupunkialuetta, etelä- ja länsiosa puolestaan Schönbuchin metsää. Leinfeld-Echterdingen muodostettiin 1975 neljästä aiemmin itsenäisestä kunnasta. Kesäkuun 2022 lopussa kaupungissa oli 40 357 asukasta.
Maantiede

Leinfelden-Echterdingen sijaitsee ylänkömaalla Baden-Württembergin keskiosassa kymmenisen kilometriä Stuttgartin keskustasta etelään. Leinfelden-Echterdingen ja koko Esslingenin piirikunta kuuluu Stuttgartin metropolialueeseen. Kaupunki on myös osa historiallista Filderin aluetta, joka on Esslingenin piirikunnan länsipuoliskon ja Stuttgartin eteläiset kaupunginosat kattava ylänkö.
Historia

Leinfelden-Echterdingen perustettiin tammikuussa 1975, kun Leinfeldenin kaupunki ja maalaiskunnat Echterdingen, Musberg ja Stetten auf den Fildern liitettiin toisiinsa. Hedelmällinen Filderin ylänkö houkutteli ihmisiä jo kivikaudella, sen jälkeen siellä ovat eläneet keltit, roomalaiset, alemannit ja frankit. Echterdingen on frankkien perustama, ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1185. Musberg ja Stetten mainitaan ensi kerran 1229 ja Leinfelden 1269.
Leinfelden-Echterdingenin alue kuului jo varhain Württembergiin ja siellä toteutettiin uskonpuhdistus Ulrich von Württembergin johdolla 1535. Seutu oli siten protestanttista seuraavat vuosisadat. Katolista väestöä seudulla on asunut jälleen vasta 1900-luvulta lähtien.
Leinfelden-Echterdingenin historiallista arkkitehtuuria edustavat muun muassa Leinfelder Haus vuodelta 1570, evankelinen Stephanus-kirkko, jonka rakentaminen aloitettiin 1439 ja useat muut eri tyylisuuntauksia edustavat kirkkorakennukset. Echterdingenin kantakaupungissa sijaitsee vanha raatihuone, joka on rakennettu noin vuonna 1500.
Leinfelden-Echterdingenin kulinäärinen erikoisuus on filderkraut, joka on muodoltaan suippo keräkaali. Kaupungissa on pelikorttimuseo Deutsches Spielkartenmuseum.
Talous ja liikenne

Leinfelden-Echterdingenin talouselämälle olennaista on sijainti keskellä vaurasta Baden-Württembergiä liikenteen solmukohtien tuntumassa. Kaupungin ostovoima ja elintaso on selvästi korkeampi kuin Saksassa keskimäärin. Suuria työllistäjiä ovat Stuttgartin lentoasema ja Stuttgartin messuhalli. Kaupungissa on myös muun muassa Robert Boschin tuotantolaitos, Konradin Mediengruppen pääkonttori ja suurbordelli Paradise eli Die Paradise Island Entertainment GmbH.
Leinfelden-Echterdingen kuuluu Stuttgartin paikallisliikenteen piiriin. Lähin rautatieasema on Stuttgartin päärautatieasema. Bundesautobahn 8 on reititetty kaupungin pohjoispuolitse ja Bundesautobahn 81 länsipuolitse. Stuttgartin lentoasema sijaitsee Leinfelden-Echterdingenin itäisimmässä osassa.
Ystävyyskaupungit

Leinfelden-Echterdingenilla on neljä ystävyyskaupunkia:
Manosque, Ranska
York, Yhdysvallat
Pultava, Ukraina
Voghera, Italia
Lähteet ja viitteet

↑  Bevölkerung, Gebiet und Bevölkerungsdichte Statistik-bw.de. Statistisches Landesamt Baden-Württemberg. Viitattu 14.6.2023.
1 2  Bevölkerung der Gemeinden Baden-Württembergs am 30. Juni 2022 (PDF) (s. 6) Statistisches Landesamt Baden-Württemberg. Viitattu 14.6.2023. (saksaksi)
↑  Entfernung von Leinfelden-Echterdingen, Baden-Württemberg, Deutschland nach Stuttgart, Baden-Württemberg, Deutschland Entfernungsrechnerkm.com. Viitattu 24.3.2020.
↑  Zurück zu den Wurzeln Leinfelden-echterdingen.de. Stadt Leinfelden-Echterdingen. Viitattu 24.3.2020.
↑  Überdurchnittliche Kaufkraft in LE Leinfelden-echterdingen.de. Stadt Leinfelden-Echterdingen. Viitattu 24.3.2020.
↑  Bosch in Deutschland Bosch.de. Robert Bosch GmbH. Viitattu 24.3.2020.
↑  Konradininformiert und inspiriert Konradin.de. Konradin Mediengruppe. Viitattu 24.3.2020.
↑  The Paradise The-paradise.de. Arkistoitu 6.4.2020. Viitattu 24.3.2020.
↑  Freundschaften und Begegnungen links und rechts vom Atlantik Stadt Leinfelden-Echterdingen. Viitattu 14.6.2023. (saksaksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Leinfelden-Echterdingen, Baden-Württemberg, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Leinfelden-Echterdingen
Leinfelden-Echterdingenin sijainti Esslingenin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Baden-Württembergin osavaltiossa.
Käännös suomeksi
Lina Pagliughi

Lina Pagliughi (27. toukokuuta 1907 New York – 3. lokakuuta 1980) oli yhdysvaltalais-italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano.
Pagliughi syntyi italialaisten maahanmuuttajien tyttäreksi New Yorkissa ja muutti kaksivuotiaana perheineen San Franciscoon. Hän esiintyi 8-vuotiaasta saakka San Franciscon suuren italialaisyhteisön tapahtumissa. Usein häntä säesti pianolla hänen siskonsa Flora. Pagliughin vanhemmat eivät toivoneet hänen suuntautuvan musiikkiuralle, mutta muuttivat mielensä Beniamino Giglin ja Luisa Tetrazzinin tunnistettua tytön lahjakkuuden. 15-vuotiaana Pagliughi muutti Milanoon, jossa opiskeli Gaetano Bavagnolin johdolla ennen oopperadebyyttiään Milanon kansallisteatterissa vuonna 1927. Roolina oli Gilda Giuseppe Verdin Rigolettossa. Pian Pagliughi esiintyi Gaetano Donizettin Lucia di Lammermoorin nimiroolissa Torinossa. Hän pääsi myös osallistumaan HMV:n kokonaisäänitykseen Rigolettosta Carlo Sabajnon johdolla.
Pagliughi meni vuonna 1929 naimisiin tenori Primo Montanarin kanssa. Hän kiersi muun muassa Etelä-Amerikassa vuonna 1928 ja Australiassa 1932. Ensimmäisen esiintymisensä La Scalassa Pagliughi teki vuonna 1930 Gildan roolissa. Italian radiossa hän esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1934. Hän oli uransa loppuun saakka aktiivinen radioesiintyjä. Pagliughi esiintyi myös Yhdysvalloissa, josta palasi toisen maailmansodan takia Italiaan. Hän muutti miehensä kanssa Cesenaticoon ja esiintyi aktiivisesti vuoteen 1943 saakka eri puolilla Italiaa. Vuonna 1945 Pagliughi jatkoi uraansa. La Scalassa hän teki viimeisen esiintymisensä vuonna 1947. Hän jatkoi esiintymistä muualla kunnes vetäytyi vuonna 1960. Myöhemmin Pagliughi toimi laulajien opettajana. 1960-luvun lopusta asti hän asui miehensä kanssa pysyvästi Gatteo a Maressa, josta pariskunta oli ostanut kesäasunnon jo vuonna 1940.
Lie

Lie voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöitä

Arnaud De Lie (s. 2002), belgialainen maantiepyöräilijä
Celine Brun-Lie (s. 1988), norjalainen maastohiihtäjä
Bernt Lie (1868–1916), norjalainen kirjailija
Emil Lie (1897–1976), norjalainen kuvanveistäjä
Haakon Lie (1905–2009), norjalainen poliitikko
Jonas Lie (1833–1908), norjalainen kirjailija
Jonas Lie (1899–1945), norjalainen poliitikko
Kajsa Vickhoff Lie (s. 1998), norjalainen alppihiihtäjä
Lars Gunnar Lie (s. 1938), norjalainen poliitikko ja ministeri
Sigve Lie (1906–1958), norjalainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja
Sophus Lie (1842–1899), norjalainen matemaatikko
Trygve Lie (1896–1968), norjalainen poliitikko, YK:n pääsihteeri 1946–1952
Erika Nissen (1845–1903), o.s. Lie, norjalainen pianisti
Muita merkityksiä

Lie, Dream Theaterin single vuodelta 1994.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lina Strand

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten suunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten suunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten suunnistus.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Naisten suunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tartto 2017 | sprinttiviesti |  |
|  Kultaa | Sarpsborg 2019 | viesti |  |
|  Kultaa | Trekantområdet 2022 | sprinttiviesti |  |
|  Hopeaa | Sarpsborg 2019 | pitkä matka |  |
|  Pronssia | Strömstad 2016 | sprinttiviesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Rakvere 2022 | viesti |  |
|  Hopeaa | Jesenik 2016 | viesti |  |
|  Hopeaa | Ticino 2018 | sprinttiviesti |  |
|  Hopeaa | Neuchâtel 2021 | sprinttiviesti |  |
|  Pronssia | Falun 2012 | viesti |  |
|  Pronssia | Ticino 2018 | viesti |  |
Lina Strand  (s. 23. joulukuuta 1988 Göteborg) on ruotsalainen suunnistuksen maailmanmestari. Hän oli voittamassa viestikultaa Ruotsin sprinttiviestijoukkueessa Tarton maailmanmestaruuskilpailuissa 2017 ja viestijoukkueessa Sarpsborgissa 2019. Strömstadin maailmanmestaruuskilpailuissa 2016 Strand voitti Ruotsin sprinttiviestijoukkueessa pronssia. Henkilökohtaisilla matkoilla hän on ollut parhaimmillaan toinen pitkällä matkalla Sarpsborgin MM-kilpailuissa 2019. Tanskan maailmanmestaruuskilpailuissa 2022 Strand oli mukana Ruotsin voittaneessa sprinttiviestijoukkueessa.
EM-kilpailuissa Strand on saavuttanut kultaa viestissä 2022, hopeaa viestissä 2016 ja sprinttiviestissä 2018  ja 2021 sekä pronssia viestissä 2012 ja 2018.
Juniorien MM-kilpailuissa hän on saavuttanut maailmanmestaruuden viestissä 2008.
Strand edustaa Göteborg Majorna OK:ta.
Locked Out of Heaven

| ”Locked Out of Heaven” Bruno Mars |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Unorthodox Jukebox
 Julkaistu: 1. lokakuuta 2012
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): The Smeezingtons
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.53
 Levy-yhtiö: Atlantic, Elektra
muut singlet
| ”Count on Me” 2011 | ”Locked Out of Heaven” 2012 | ”When I Was Your Man” 2013 |
Locked Out of Heaven on yhdysvaltalaisen laulajan Bruno Marsin kappale, joka julkaistiin ensimmäisenä singlenä 1. lokakuuta 2012 hänen toiselta studioalbumiltaan Unorthodox Jukebox.
Lieselotte Kattwinkel

Lieselotte Kattwinkell (27. maaliskuuta 1915 Solvytšegodsk, Venäjä – 1993) oli saksalainen kirjailija, kääntäjä ja valokuvaaja. Hän oli naimisissa toimittaja ja kirjailija Vitalis Pantenburgin kanssa.
Kattwinkel teki talvella 1938 pororetken Pallastunturilta Karigasniemen Pyhäjärven, Inarin, Ivalon ja Suonikylän kautta Petsamon Liinahamariin. Hänen retkestä kirjoittamansa kirja Lapin hullu julkaistiin suomennettuna 1943. Kattwinkelin aviomies Vitalis Pantenburg matkasi samaan aikaan Pallakselta Pohjois-Norjan kautta Petsamoon. Hänen tiedetään toimineen myös Saksan tiedustelijana.
Kirja Lapin hullu on käännetty myös norjaksi.
Sodan jälkeen Kattwinkel teki yhdessä miehensä kanssa puoli vuotta kestäneen tutkimusmatkan Kanadaan 1949–1950. Retken aikana Pantenburgit matkasivat 30 000 kilometrin matkan autolla. Pantenburgit asuivat 1950-luvulla Rodenkirchenissä ja 1970-luvulla Hahnwaldissa, 1970-luvun lopulla he muuttivat asumaan Saksasta Baleaareille.