stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Theodor Baltschewsky

Karl Theodor Baltschewsky, sukunimi esiintyy myös muodossa Baltscheffsky tai Baltscheffskij (15. maaliskuuta 1865 Valkeasaari – 29. tammikuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija.
Muuta

Baltschewskyn vanhemmat olivat hotellinpitäjä Julius Rafael Baltscheffskij ja Wilhelmine Ernestine Franz-Klaus. Baltschewskyn isä oli liettualainen tilanomistaja, joka joutui poliittisista syistä lähtemään kotimaastaan. Perhe tuli Helsinkiin Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Adlerbergin kanssa ja isä oli Adlerbergin palveluksessa muutamia vuosia ennen kuin hän ryhtyi isännöimään Hotel de Poste-nimistä majataloa Rautatientorin varrella. Baltschewsky kävi toisen luokan Helsingin ruotsalaisessa reaalilyseossa 1881–1882 ja suoritti lisäksi kauppaopintoja.
Baltschewsky oli ammatiltaan konttoristi ja myöhemmin hän toimi tarkastajana ja kauppiaana. Hän meni 1884 G. F. Stockmannin liikkeen palvelukseen ja oli siellä harjoittelijana ja kirjanpitäjänä vuoteen 1895 saakka ja vuodesta 1897 liikkeen tarkastajana, jossa tehtävässä hän oli  vielä 1930-luvulla. Baltschewsky piti vuodesta 1893 Unioninkadulla Nya Jernhandeln-nimistä liikettä, joka toimi vuodesta 1895 alkaen nimellä Th. Baltscheffskij Sport-, Frimärks & Pappershandel. Liikkeessä myytiin muun muassa polkupyöriä, suksia ja luistimia urheilijoille sekä muitakin tuotteita kuten hajuvesiä, saippuoita ja kukkakortteja. Vuonna 1896 liike siirtyi Mikonkadulle ja alkoi myydä myös kalastusvälineitä. Baltschewsky sai taloustirehtöörin arvonimen.
Urheilun ulkopuolella Baltschewsky oli mukana Helsingin vapaaehtoisessa palokunnassa, harrasti kuorolaulua ja kuului Frihetsbröderna-kuoroon sen puheenjohtajana ja kunniajäsenenä ja Emanuelinkirkon laulukuoroon. Muihin harrastuksiin kuului mehiläisten hoito ja hän perusti mehiläishoitoyhdistyksiä. Baltschewsky oli Kauniaisten lastenkodin hallituksen jäsen ja Herttoniemen sähköosuuskunnan puheenjohtaja. Hän asui 1930-luvulla Herttoniemessä.
Theodor Baltschewsky oli naimisissa 1890–1953 kauppias Sally Johanna Enrothin (1869–1953) kanssa. Heidä lapsistaan tunnetuin oli oopperalaulaja Sigrid Carla Koreneff os. Baltschewsky (1893–1935).
Borna Sosa

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 21. tammikuuta 1998 (ikä 27)
Syntymäpaikka: Zagreb, Kroatia
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 187 cm
Seura
Seura: Ajax
Pelinumero: 25
Junioriseurat
–2015: Dinamo Zagreb
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2015–2018 | Dinamo Zagreb | 32 | (0) |
| 2018–2023 | Stuttgart | 105 | (4) |
| 2023– | Ajax | 16 | (0) |
Maajoukkue
| 2014 | Kroatia U16 | 2 | (0) |
| 2013–2015 | Kroatia U17 | 21 | (1) |
| 2015 | Kroatia U18 | 1 | (0) |
| 2016–2017 | Kroatia U19 | 7 | (0) |
| 2017–2020 | Kroatia U21 | 19 | (0) |
| 2021– | Kroatia | 20 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. kesäkuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 4. kesäkuuta 2024.
| Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Kroatia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Qatar 2022 |  |  |
Borna Sosa (s. 21. tammikuuta 1998 Zagreb) on kroatialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän edustaa amsterdamilaisseura Ajaxia ja Kroatian maajoukkuetta.
Sosa aloitti uransa syntymäkaupunkinsa joukkueen Dinamo Zagrebin junioriakatemiassa ja teki ammattilaisdebyyttinsä maaliskuussa 2015. Kesällä 2018 hän siirtyi saksalaiseen Stuttgartiin, jossa hän pelasi yli sata ottelua. Syyskuussa 2023 hän siirtyi Amsterdamiin Ajaxin joukkueeseen.
Sosa pelasi Kroatian nuorten maajoukkueessa, ja hän edusti Kroatiaa muun muassa alle 17-vuotiaiden EM- ja MM-kilpailuissa. Kesäkuussa 2019 hän pelasi myös alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa. Hän on pelannut Kroatian A-maajoukkueessa vuodesta 2021.
Seurajoukkueura > Dinamo Zagreb

Maaliskuussa 2015 Sosa teki ammattilaisdebyyttinsä Kroatian pääsarjassa NK Zagrebia vastaan, pelaten koko ottelun alusta loppuun. Toukokuussa 2016 hän pelasi myös koko Kroatian cupin finaalin, jonka Dinamo hävisi Slaven Belupolle. Euroopan-debyyttinsä hän teki Mestarien liigan karsintaottelussa pohjoismakedonialaista Vardaria vastaan. Neljällä kaudella Dinamossa hän ei tehnyt 41 ottelussa, ottaen huomioon Kroatian kilpailut ja euro-ottelut yhtäkään maalia.
Seurajoukkueura > VfB Stuttgart

Heinäkuussa 2018 Sosa siirtyi saksalaiseen Stuttgartiin kuuden miljoonan euron siirtokorvauksella. Ensiesiintymisensä Bundesliigassa hän teki ottelussa elokuussa 2018 Mainzia vastaan. Jatkuvien loukkaantumisten takia Sosa pelasi vain 12 ottelua kauden 2018-2019 aikana Stuttgartin pudotessa 2. Bundesliigaan häviämällä karsinnoissa Union Berliinille. Loukkaantumiset jatkuivat seuraavalla kaudella, Sosa pelasi taas ainoastaan 12 ottelua koko kaudella 2019-2020. Joulukuussa 2019 Sosa teki ensimmäisen maalinsa joukkueessa Darmstadtia vastaan. Stuttgart sijoittui sarjassa toiseksi ja nousi takaisin Bundesliigaan. Kaudella 2020-2021 loukkaantumiset vähentyivät ja Sosa pelasi vasempana laitalinkkinä Bundesliigaa 16 ottelua. Marraskuussa 2020 Sosa pidensi sopimustaan vuoteen 2025 asti. Kauden 2021-2022 alussa elokuussa 2021 Sosa toimi ensimmäistä kertaa joukkueen kapteenina Saksan cupin ottelussa Dynamo Berliiniä vastaan. Ottelussa hän teki ja syötti yhden maalin. Myöhemmin samassa kuussa hän teki kolme maaliin johtanutta syöttöä Greuther Fürthia vastaan.
Seurajoukkueura > Ajax

Syyskuussa 2023 Sosa siirtyi Ajaxiin kahdeksan miljoonan euron siirtokorvauksella ja sopimuksella vuoden 2028 kesään asti. Hän pelasi kaudella 2023–2024 Eredivisiessä 16 ottelua, Eurooppa-liigassa viisi ottelua ja Konferenssiliigassa neljä ottelua.
Maajoukkueura

Sosa pelasi nuorempana Kroatian eri ikäluokkien juniorimaajoukkueissa ja edusti Kroatiaa alle 17-vuotiaiden EM- ja MM-kilpailuissa 2015. Hän pelasi myös alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa kaksi ottelua Romaniaa ja Ranskaa vastaan.
Sosa pelasi Kroatian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2021 MM-karsintaotteluissa Venäjää ja Slovakiaa vastaan. MM-kilpailuissa 2022 Qatarissa hän pelasi lohko F:n ottelut Marokkoa, Kanadaa ja Belgiaa vastaan, puolivälieräottelun Brasiliaa vastaan ja tappiollisen välieräottelun Argentiinaa vastaan. Hän on pelannut 4.6.2024 mennessä 20 maaottelua, joissa hän on ollut 17 kertaa avauskokoonpanossa. Ainoan A-maaottelumaalinsa hän on tehnyt syyskuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Tanskaa vastaan.
Saavutukset

Päivitetty 18. syyskuuta 2023.
Kroatian mestari: 2014–2015, 2015–2016 ja 2017–2018
Kroatian cupin voittaja: 2015–2016 ja 2017–2018
Tukholma

| Tukholma (Stockholm) |
| --- | --- |
 Tukholman vanhakaupunki, Evert Taube-veistos, Hötorgsskraporna, Globen, kuninkaanlinna.
 lippu:  vaakuna
 Tukholma
 Koordinaatit: 59°19′46″N, 18°4′7″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti ja Södermanland
Kunta:  Tukholman kunta
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  214,59 km²
 – Maa:  187,16 km²
 – Josta vettä:  27,44 km² (12,8 %)
 – Metropolialue:  6 519lähde? km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  978 770
 – Väestötiheys:  5 211 as./km²
 – Metropolialue:  2 198 044lähde?
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 start.stockholm 
 Tiedot koskevat Tukholman kuntaa, joka on laajuudeltaan sama kuin kaupunkikin. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tukholma (ruots. Stockholm [ˈstɔ̂kː(h)ɔlm]) on Ruotsin pääkaupunki ja samalla maan suurin kunta. Kaupunki sijaitsee Itämeren länsirannikolla Ruotsin keskiosassa. Ruotsin historiallisista pääalueista kaupunki kuuluu Sveanmaahan. Eteläosa Tukholmasta kuuluu Södermanlandin maakuntaan ja pohjoisosa Uplannin maakuntaan. Tukholma kuuluu Tukholman lääniin ja toimii sen pääkaupunkina. Lisäksi kaupunki kuuluu alueeltaan lääniä vastaavaan Tukholman alueeseen, joka huolehtii esimerkiksi terveydenhuollosta ja joukkoliikenteestä.
Vuoden 2021 lopussa Tukholmassa oli 978 770 asukasta. Koko Tukholman läänin käsittävässä Suur-Tukholmassa asukkaita oli 2 415 139. Tukholma on Pohjoismaiden suurin kaupunki ja kunta. Kaupungin väestötiheys oli 5 211 asukasta maaneliökilometriä kohti. Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59 km², josta maata on 187,16 km² ja vesialueita 27,44 km². Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71 km², muita sisävesialueita on 4,46 km² ja merialueita 7,27 km². Vuonna 2007 kunnassa oli 2,58 km² peltoa, ja ajankohdan maapinta-ala oli 188 km².
Tukholmasta tuli kaupunki 1200-luvulla, ja 1300-luvulta lähtien se on ollut Ruotsin poliittinen ja taloudellinen keskus. Tukholma on esimerkiksi Ruotsin valtiopäivien kokoontumispaikka. Tukholman kuninkaanlinna on maan hallitsijan kuningas Kaarle XVI Kustaan virallinen residenssi, jossa kuningaspari edustaa ja työskentelee, mutta varsinainen asunto on Drottningholmin linnassa Tukholman ulkopuolella.
Tukholman naapurikuntia ovat Nacka, Tyresö, Huddinge, Ekerö, Järfälla, Sollentuna, Sundbyberg, Solna, Danderyd ja Lidingö.
Historia > Keskiaika

Eerikinkronikan mukaan Tukholman perusti Birger-jaarli, joka halusi lopettaa karjalaisten sotaretkillään aiheuttaman vahingon Mälarenin alueelle ja Sigtunan tuhon kaltaiset tapahtumat. Ensimmäiset rakennukset Tukholmassa olivatkin linnoituksia, joiden tarkoituksena oli rajoittaa liikennettä näiden vesistöjen välillä. Tukholma mainitaan historiallisissa dokumenteissa vuonna 1252, ja samoihin aikoihin se sai myös kaupunkioikeudet. Kuningas Valdemar Birgerinpoika solmi Hansan kanssa kauppasopimuksen Tukholmassa.
Arkeologiset kaivaukset osoittavat, että Tukholmassa oli asutusta jo 1000-luvulla. 1100-luvulla nykyisen kuninkaallisen linnan mäelle rakennettiin linnoitus ja 1200-luvulla kaupungin suojaksi rakennettiin muurit. 1270-luvulla fransiskaanit perustivat luostarin nykyiselle Riddarholmenille.
1300-luvulla Tukholmasta oli tullut Keski-Ruotsin tärkein kaupunki. Tukholman kautta vietiin etupäässä rautaa Bergslagenista Saksaan. Aluksi Tukholma sijaitsi vain Stadsholmenin saarella, joka kahden muun pienemmän saaren kanssa tunnetaan nykyään nimellä "Vanhakaupunki", ruots. Gamla stan. Stadsholmenin pinta-ala oli alun perin 24 hehtaaria.
1400-luvulla Tukholmassa asui noin 5 000 ihmistä, joista suuri osa oli saksalaisia kauppiaita. Saksalaisten asemasta kaupungissa kertoo se, että puolet kaupungin kuusihenkisestä raadista tuli olla saksalaisia. Tukholma mainitaan Ruotsin pääkaupunkina virallisissa asiakirjoissa vuonna 1436.
1430-luvulta lähtien osassa Ruotsia alkoi esiintyä pyrkimyksiä irtautua Kalmarin unionista. Sten Sture vanhemman johtamat ruotsalaiset kukistivat 10. lokakuuta 1471 tanskalaiset ja näiden ruotsalaiset liittolaiset Brunkebergin taistelussa Tukholman ulkopuolella.
Historia > Uusi aika

Kun Sten Sture nuorempi kuoli vuonna 1520, Kalmarin unionin kuningas Kristian II yritti saada Ruotsin takaisin valtaansa. Kristian valtasi Tukholman ja yritti tukahduttaa  vastarinnan ruotsalaisten keskuudessa Tukholman verilöylyllä. Syntyi laaja kapinaliike, ja juhannuksena 1522 Kustaa Vaasa valtasi Tukholman. Kustaa Vaasan aikana Tukholman asema maan pääkaupunkina vahvistui ja sen rooli kaupankäynnin keskuspaikkana kasvoi.
1600-luvulla kaupunki kasvoi Stadsholmenin ulkopuolella oleville alueille, joita kutsuttiin malmeiksi: Östermalm, Södermalm, Norrmalm. Ruotsin suurvalta-ajalla rikkaat aateliset, jotka eivät halunneet asua epähygieenisessä ja ahtaassa kaupungissa, rakennuttivat palatsinsa juuri kaupungin ulkopuolelle. Kaupungin asukasluku kasvoi räjähdysmäisesti 1610-luvun 10 000 asukkaasta 60 000 asukkaaseen 1660-luvulla. Tukholmasta tuli lyhyen ajan sisällä kansainvälinen metropoli. Kaupan ja kukoistuksen tuoma vauraus näkyy yhä Tukholman katukuvassa useissa loisteliaissa kaupunkitaloissa ja palatseissa, joita tuolloin pystytettiin eri puolille kaupunkia.
Vuonna 1697 Tukholman vanha linna, Tre Kronor, paloi maan tasalle. Linnan jälleenrakennus aloitettiin heti palon jälkeen. Vanhan linnan tilalle valmistui Nicodemus Tessin nuoremman suunnittelema kuninkaanlinna vuonna 1754.
Ruotsin suurvalta-ajan lopulla kaupungin väkiluvun kasvu pysähtyi. 1600-luvun lopun huonot sadot ja 1710 kaupunkiin iskenyt rutto rasittivat kaupungissa asuvia entisestään. Vasta 1720-luvulla kaupungin taloudellinen kasvu lähti taas vauhtiin. Väkiluku oli vielä vuonna 1800 vain noin 75 000.
Historia > 1800-luku

1800-luvun alun aikana Tukholman menetti asemansa maan tärkeimpänä vientikeskuksena Göteborgille. Samoin Norrköpingistä tuli lyhyeksi aikaa maan suurin teollisuuskeskus. Teollistumisen myötä Tukholma sai kuitenkin takaisin asemansa maan tärkeimpänä teollisuuskaupunkina 1870-luvun aikana. 1800-luvun lopun aikana kaupungin väkiluku kasvoi ennennäkemättömän paljon. 35 vuoden aikana väkiluku nousi 300 000 henkilöön. Kaupungin laajetessa otettiin käyttöön uusi asemakaava, jonka inspiraationa oli ollut suorista ja leveistä kaduistaan tunnettu Pariisin asemakaava.
Historia > 1900-luku

Tukholman kartta noin vuodelta 1888.
Tukholman kartta 1910-luvulta.
Väestönkehitys vuodesta 1800 eteenpäin.
1900-luvun alussa Tukholman asutus alkoi levitä kaupungin tullimuurien ulkopuolelle. Vuonna 1903 aloitettiin kaupungin raitiotieverkon sähköistäminen ja ensimmäiset sähkökäyttöiset raitiovaunut otettiin käyttöön vuoden 1904 helmikuussa. Vuonna 1936 otettiin käyttöön Bromman lentoasema, joka oli kaupungin ensimmäinen lentoasema. 1950- ja 60-lukujen noususuhdanteen aikana toteutettiin Norrmalmin uudelleenjärjestely, jossa monet Tukholman keskustan vanhat asuin- ja liikerakennukset purettiin ja niiden tilalle rakennettiin uusi uudenaikainen keskusta, niin sanottu Tukholman city.
1. lokakuuta 1950 otettiin käyttöön Slussenin ja Hökarängenin välillä Tukholman metro tunnelbanan, joka nykyäänkin on pääosin tuolloisen vasemmanpuoleisen liikenteen mukaisesti rakennettu. Oikeanpuoleinen liikenne otettiin Ruotsissa käyttöön syyskuussa 1967. Uudistuksen yhteydessä raitiovaunuliikenne hävisi Tukholman kaduilta.
Asutus levisi 1950-luvulla maanalaisen varrelle rakennettuihin ABC-lähiöihin, joista Vällingby oli ensimmäinen. 1960- ja 1970-luvuilla aloitettiin niin sanottu miljoonaohjelma, jonka aikana Tukholman lähelle rakennettiin useita uusia lähiöitä. Tukholman keskustan uudelleenrakennuksen alta väestöä muutti pois kaupungin keskustasta uusiin lähiöihin. Tukholman kaupungin asukasluku oli korkeimmillaan 810 000, vuonna 1961. Tämän jälkeen asukasluku on laskenut hieman, samalla kun Tukholman naapurikuntien asukkaiden määrä on noussut.
Historia > 2000-luku

Tukholmassa tapahtui vuonna 2017 viisi kuolonuhria vaatinut terrori-isku, jossa epäilty ajoi ensin ihmisten päälle Drottninggatanilla ja sitten Åhlénsin tavaratalon seinään.
Väestö

| Vuosi | Väestö | ±% |
| --- | --- | --- |
| 1400-luku  | noin 6 000 | —     |
| 1570-luku  | noin 9 100 | —     |
| 1610-luku  | noin 8 900 | —     |
| 1690-luku  | noin 57 000 | —     |
| 1750  | 60 018 | —     |
| 1800  | 75 517 | +25.8% |
| 1850  | 93 070 | +23.2% |
| 1900  | 300 624 | +223.0% |
| 1950  | 744 431 | +147.6% |
| 1960  | 808 294 | +8.6% |
| 1970  | 740 486 | −8.4% |
| 1980  | 647 214 | −12.6% |
| 1990  | 674 452 | +4.2% |
| 2000  | 750 448 | +11.3% |
| 2005  | 771 038 | +2.7% |
| 2008  | 810 120 | +5.1% |
| 2014  | 911 989 | +12.6% |
Lähteet: 
Tukholma on asukasluvultaan Ruotsin selvästi suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku vuonna 2020 oli 975 551, mikä oli 41,1 prosenttia Tukholman läänin ja 9,4 prosenttia koko Ruotsin asukasluvusta. Asukkaista miehiä vuonna 2018 oli 476 050 eli 49 % ja naisia 486 104 eli 50,5 %.
Tukholman asukkaista vuonna 2018 ulkomailla syntyneitä oli 242 287 eli joka neljäs (25,2 %). Ulkomailla syntyneitä ja henkilöitä joiden vanhemmista vähintään toinen oli syntynyt ulkomailla oli kaupungin asukkaista kaikkiaan 420 084 eli 43,7 %.
Tukholmassa asuvista Ruotsin kansalaisista 94 181 on syntynyt ulkomailla, ja heistä selvästi suurin ryhmä (19 580) on syntynyt Suomessa. Myös Irak (12 290), Iran (9 067) ja Puola (6 907) ovat monen tukholmalaisen syntymämaita.
Väestö > Suomalaiset Tukholmassa

Suomalaisia on asunut Tukholmassa keskiajalta lähtien. Uskonpuhdistuksen yhteydessä suomalaiset saivat dominikaaniluostarin kirkon itselleen. Vuonna 1533 pidettiin Tukholman ensimmäinen suomenkielinen jumalanpalvelus. Ensimmäiset suomenkieliset kirjat, Mikael Agricolan Abckiria, Rucouskiria ja Se Wsi Testamenti painettiin Tukholmassa.
Vuonna 2008 Tukholmassa asui 67 220 ruotsinsuomalaista, mikä on Ruotsin kuntien suurin määrä. Ruotsinsuomalaisiksi lasketaan Ruotsissa asuvat, mutta Suomessa syntyneet suomalaiset sekä ne Ruotsissa asuvat, joiden vanhemmista vähintään toinen on syntynyt Suomessa. Suomen kansalaisia Tukholmassa asuu 12 039 (2005). Suomessa syntyneitä henkilöitä, jotka ovat vaihtaneet Ruotsin kansalaisuuteen, on 10 351.
Tukholmassa on useita kokonaan tai osittain suomenkielisiä esikouluja sekä muutamia ruotsinsuomalaisia peruskouluja, joista merkittävin on Tukholman ruotsinsuomalainen koulu Kungsholmenin Fridhemsplanilla. Tukholmassa toimii myös Tukholman suomalainen seurakunta, ja Suomalainen kirkko (ruots. Finska kyrkan) sijaitsee kaupungin vanhassakaupungissa.
Väestö > Väestönkehitys

| Tukholman kaupungin väestönkehitys 1950–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 745 936 | 745 936 |
| 1955 | 1955 |    | 785 945 | 785 945 |
| 1960 | 1960 |    | 808 294 | 808 294 |
| 1965 | 1965 |    | 783 643 | 783 643 |
| 1970 | 1970 |    | 744 912 | 744 912 |
| 1975 | 1975 |    | 665 202 | 665 202 |
| 1980 | 1980 |    | 647 214 | 647 214 |
| 1985 | 1985 |    | 659 030 | 659 030 |
| 1990 | 1990 |    | 674 452 | 674 452 |
| 1995 | 1995 |    | 711 119 | 711 119 |
| 2000 | 2000 |    | 750 348 | 750 348 |
| 2005 | 2005 |    | 771 038 | 771 038 |
| 2010 | 2010 |    | 847 073 | 847 073 |
| 2015 | 2015 |    | 923 516 | 923 516 |
Lähde: Tilastollinen keskustoimisto (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2018) |  % |
| --- | --- | --- |
| Ulkomailla syntyneet | 242 287 | 25,2 |
| Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 78 615 | 8,1 |
| Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 99 182 | 10,3 |
| Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 542 070 | 58,3 |
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kaupunkilaisten mediaaninettotulot olivat 216 908 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 57 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kaupungin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,2 %
18–64-vuotiaat: 66,6 %
65 vuotta täyttäneet: 14,2 %
Taajamat

Tukholman kunnassa on yksi taajama, joka vuoden 2010 lopussa muodostaa käytännössä koko kunnan väestön. Taajaman ulkopuolella asui tuolloin 145 asukasta. 31.12.2010 Tukholman kunnan osuus koko taajaman väkiluvusta oli 846 928. Taajama kuuluu osittain myös Botkyrkan, Danderydin, Haningen, Huddingen, Järfällan, Nackan, Sollentunan, Solnan, Sundbybergin ja Tyresön kuntiin. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös yksi pientaajama, Geber. Pientaajamien asukasluku on 50–199 asukasta.
Maantiede

Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59 km², josta maata on 187,16 km² ja vesialueita 27,44 km². Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71 km², muita sisävesialueita on 4,46 km² ja merialueita 7,27 km².
Tukholman keskusta sijaitsee paikalla, jossa Ruotsin kolmanneksi suurin järvi Mälaren ja Itämeren lahti Saltsjön kohtaavat toisensa. Mälarenilla on siellä kaksi hyvin lyhyttä laskujokea, Norrström ja Söderström, ja Tukholman vanhakaupunki sijaitsee niiden väliin jäävällä Stadsholmenin saarella.
Epävirallisesti Tukholman kunta jaetaan yleensä kolmeen osaan, kantakaupunkiin (Innerstaden), Länsi-Tukholmaan (Västerort) ja Etelä-Tukholmaan (Söderort).
Kantakaupunki muodostuu Södermalmista, Norrmalmista, Östermalmista, vanhastakaupungista sekä Kungsholmenista, eli suurin piirtein kaupunginosista, jotka aiemmin olivat kaupungin tullimuurien sisäpuolella (innanför tullarna). Nykyisinkin entiset tulliportit muodostavat rajan kantakaupungin ja esikaupunkien välille.
Tukholman pääkatu on Drottninggatan. Muita tunnettuja katuja on muun muassa Strandvägen ja Birger Jarlsgatan. Vanhassakaupungissa on Mårten Trotzigs gränd, joka on kaupungin kapein kuja.
Tukholma on varsin alava kaupunki: korkein maastopiste on Vårbergin kaupunginosan Vikingaberget, joka yltää 77,24 metriä merenpinnan yläpuolelle.
Maantiede > Tukholman saaret

Tukholma on rakennettu 14 saarelle, joita yhdistää 57 siltaa. Merkittävin saarista on Stadsholmenin saari, jolla Tukholman vanhakaupunki suurimmaksi osaksi sijaitsee. Vanhakaupunki leviää myös läheisille Riddarholmenille, Strömsborgille ja Helgeandsholmenille, jossa sijaitsee muun muassa Ruotsin valtiopäivätalo.
Stadsholmenin eteläpuolella levittäytyy Södermalmin eli Åsön saari. Stadsholmenilta pääsee Södermalmille Slussenin yli. Södermalmilta on siltayhteys pienemmille Reimersholmelle ja Långholmenille, jotka sijaitsevat Mälarenissa. Mälarenissa sijaitsevat myös Stora ja Lilla Essingen saaret, joiden yli johtaa Essingeledenin moottoritie kaupungin eteläpuolelta Kungsholmenille.
Stadsholmenin itäpuolella Saltsjössä sijaitsee Djurgårdenin eli Valdemarsön saari, jossa sijaitsevat muun muassa Skansenin ulkoilmapuisto ja Vasa-museo. Djurgårdenin eteläpuolella sijaitsee pienempi Beckholmen.
Saltsjön puolella sijaitsevat myös pienemmät Skeppsholmen ja Kastellholmen, joista on siltayhteys Norrmalmin kaupunginosaan. Saarista osa kuuluu Ekoparken-luonnonpuistoon.
Beckholmen
Djurgården eli Valdemarsön
Helgeandsholmen
Kastellholmen
Kungsholmen
Lilla Essingen
Långholmen
Reimersholme
Riddarholmen
Skeppsholmen
Stadsholmen eli Vanhakaupunki
Stora Essingen
Strömsborg
Södermalm eli Åsön
Maantiede > Luonnonsuojelualueet

Tukholman kunnan alueella sijaitsee seitsemän eri luonnonsuojelualuetta, jotka kattavat 6,9 % kaupungin kokonaispinta-alasta ja 12,7 % kaupungin viheralueista. Suurimpia näistä alueista ovat Flatenin luonnonsuojelualue kunnan kaakkoisosassa (pinta-ala 760 ha) ja Hanstan luonnonsuojelualue (280 ha), jotka ovat osa suurempaa Järvafältin suojelualuetta. Osa alueista kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan.