stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mangas Coloradas
Historia

1800-luvun alussa nykyisen New Mexicon alueelta Santa Rita del Cobresta tehdyt kuparilöydöt saivat apassit tekemään sopimuksen meksikolaisten kanssa vuonna 1822. Tuolloin chiricahua-apassien päämiehenä toiminut Juan José Combás salli kaivostoiminnan aloittamisen kansansa mailla. Osa chiricahuoista vastusti kaivoksia ja siirtyi asumaan kauemmas Ojo Calienten lämpimille lähteille johtajanaan Cuchillo Negro (Baishan).
Mangas Coloradasin viha meksikolaisia kohtaan sai alkunsa vuonna 1837, kun Santa Ritan pienessä kaivoskaupungissa surmattiin joukko sinne juhliin kutsuttuja chiricahuoita. Kyseessä oli päänahanmetsästäjien virittämä ansa. Chihuahuan maakunnan hallitus oli luvannut tietyn rahasumman jokaisesta apassin päänahasta ja tämä lupaus johti joukkosurmiin. Ammuttujen joukossa oli myös Juan José Combás.
Verilöylyssä mukana ollut Mangas Coloradas menetti vaimonsa, mutta onnistui itse pakenemaan pienen poikansa kanssa. Tapauksen jälkeen hän yhdisti voimansa Cuchillo Negron ja muiden chiricahua-johtajien kanssa ja hävitti meksikolaisasutukset Santa Ritassa ja sen ympäristöstä.
Yhdysvaltain armeijan liikkuessa apassien maiden halki vuonna 1846 valloittamaan Kaliforniaa, tarjosi Mangas Coloradas apuaan meksikolaisten maakuntien valtaamisessa. Yhteistyö toimi hyvin chiricahuoiden osallistuessa kenraali Stephen W. Kearnyn sotilasosaston rinnalla taisteluihin Meksikon sodassa. Seuraavan vuosikymmenen kultalöydöt chiricahuain mailta ennakoivat heille kuitenkin huonoa tulevaisuutta. Mangas Coloradas pyrki säilyttämään rauhanomaiset suhteensa Pino Altosin kullankaivajiin, jotka elivät sekä apassien että satunnaisten navajo-ryhmien alituisen hyökkäysuhan alla. Saatuaan kutsun kullankaivajien kylään Mangas Coloradas käveli suoraan ansaan. Kaivosmiehet sitoivat chiricahua-johtajan puuhun ja ruoskivat häntä säälimättömästi..
Kullankaivajien käsittelyn jälkeen vapaaksi päästetyn Mangas Coloradasin henkiset haavat eivät parantuneet. Hän pyysi apua vävyltään Cochiselta. Kostotoimenpiteet pantiin täytäntöön, ja chiricahuat autioittivat Pino Altosin kaivoskylän. Vuonna 1861 luoteinen New Mexico ja Arizonan kaakkoiset alueet saivat vastaanottaa lukuisia Mangas Coloradasin ja Cochisen johtamia iskuja. Vuonna 1862 he veivät soturinsa kenraali James H. Carletonin kolonnaa vastaan. Taistelut kävivät kuitenkin raskaiksi chiricahuoille. Monta hyvää soturia kuoli ja lisäksi Mangas Coloradas sai vastaanottaa suru-uutisen. Meksikolaiset joukot olivat surmanneet hänen veljensä. Taistelujen loppuvaiheessa Mangas Coloradas haavoittui rintaan ja putosi hevosensa selästä. Pelästyneet soturit kantoivat vertavuotavan johtajansa pois rintamalta ja lopettivat sodan vähäksi aikaa.
Cochise päätti yrittää pelastaa Mangas Coloradasin hengen. Hän ei luottanut apassien omiin parantajiin, vaan kuljetti soturisaattueen kanssa Mangas Coloradasin meksikolaiseen Janosin kylään, jossa oli laajan maineen saavuttaneen lääkärin vastaanotto. Pahasti haavoittunut Mangas Coloradas luovutettiin tohtorin käsiin uhkavaatimuksen myötä: "Jollet paranna häntä, koko kaupunki kuolee!" .
Mangas Coloradasin kuolema

Joitakin kuukausia myöhemmin Mangas Coloradas palasi kansansa luo Mimbres-vuorille (Mimbres Mountains). Hän sai kuulla, että kenraali Carleton oli antanut ohjeet kaikkien miespuolisten apassien surmaamisesta. Mangas Coloradasia tukeneet mescalerot oli vangittu Bosque Redondon reservaattiin, ja useita hänen heimoveljiään oli teloitettu. Kaiken muun lisäksi eräs chiricahuain kylistä oli joutunut isorokon saastuttamaksi. Vanhana ja sotaan väsyneenä Mangas Coloradas oli valmis rauhaan tietäen, että sopimusratkaisu olisi apassien kannalta viisain teko.
Lentävien muurahaisten aikaan (apassikalenterin tammikuu) vuonna 1863 muuan meksikolainen ratsasti Mangas Coloradasin leiriin valkoisen lipun kanssa. Mangas Coloradas sopi tapaamisen Kalifornian sotavoimien virkamiesten kanssa neuvotellakseen rauhasta. Mimbreño-päällikön soturit varoittivat johtajaansa Yhdysvaltain petollisuudesta, mutta Mangas Coloradas ei uskonut vastapuolen tekevän mitään pahaa vanhalle miehelle, joka halusi keskustella rauhasta. Hän otti mukaansa valkoisen lipun ja 15 soturiaan. Nähtyään amerikkalaisten nostavan leirissään rauhanlipun Mangas antoi sotureilleen määräyksen palata takaisin. Muiden apassien ratsastaessa pois chiricahua-johtaja joutui useiden aseistettujen sotilaiden ympäröimäksi. Jälleen kerran Yhdysvaltain armeija oli pettänyt hänet.
Aseistetut miehet saattoivat Mangas Coloradasin Fort McLeanin linnakkeen pihamaalle, jonne kenraali Joseph Westin komennuskunta saapui katsomaan vankia. Mangas Coloradas pysytteli vaiti. Sotilaat määrättiin pitämään silmällä Mangas Coloradasta, jota vartioitiin yön ajan ulkona nuotion äärellä. Silminnäkijän mukaan joukko sotilaita lämmitti pistimiään tulessa ja sohi niiden kuumilla kärjillä Mangas Coloradasin jalanpohjia. Kun mimbreño-johtaja nousi ylös moittiakseen sotilaiden käytöstä ja suojellakseen itseään, vartiomiehet ampuivat häntä useita kertoja kuolettavasti.
Virallinen sotilasraportti kertoi Mangas Coloradasin kuolleen yrittäessään paeta.  Tapauksen jälkeen armeijan kirurgi leikkasi Mangas Coloradasin pään irti sen suuren koon takia. Kallo keitettiin ja puhdistettiin ja lähetettiin lopuksi Smithsonian-instituuttiin lisätutkimuksia varten. Seuranneissa pseudotieteellisissä tutkimuksissa kallo mitattiin ja hänen aivonsa punnittiin. Tulos osoitti, että Mangas Coloradasin aivot olivat painavammat kuin siihenastista ennätystä pitäneellä Daniel Websterillä. Coloradasin tekemän ennätyksen rikkoi vuonna 1955 kuollut Albert Einstein.
Santa Ritan kauvoskaupunki kasvoi myöhemmin hetkellisesti. Kuva 1919.
Niliaitta

Niliaitta Saamelaismuseo Siidassa Inarissa.
Niliaitta, nili eli patsasaitta (pohjoissaameksi njalla, koltansaameksi njõll tai njõlläiʹtt ja inarinsaameksi njollâ) on korkean pylvään päähän rakennettu pienehkö varastorakennus. Niitä on käytetty ruuan ja varusteiden säilyttämiseen. Poikkeuksellinen rakenne ja toteutustapa ovat seurausta halusta estää eläimiä pääsemästä käsiksi varastoituun ruokaan. Myös paalu, jonka varaan niliaitta on rakennettu, on yleensä kuorittu ja höylätty sileäksi, jotta ruokaa vainuavat eläimet eivät pääsisi kiipeämään sitä myöten ylös. Ihminen käytti tikkaita aitassa käydessään.
Etymologia

Saamelaiskielten sanalle on esitetty vastineita etäisistä sukukielistä mansista sekä samojedikielistä nenetsistä ja selkupista. Merkitykseltään esitetyt vastineet ovat melko lähellä saamelaisia sanoja: mansin sana tarkoittaa (lihan)kuivaustelinettä, nenetsin sana varastona toimivaa suojakatosta ja selkupin sana tuohikoppaa, jossa lapset istuvat esimerkiksi matkoilla tulen ääressä. Obinugrilaisilla kansoilla onkin ollut vastaavanlaisia niliaittoja kuin saamelaisilla.
Saamelaissana saattaa kuulua yhteen puun kuoren irrottamista, nilomista merkitsevän verbin kanssa, joka pohjoissaamessa on njallat. Verbi tunnetaan miltei kaikissa saamelaiskielissä. Verbi njallat kuuluu vanhaan suomalais-ugrilaista perua olevaan sanaperheeseen, jolla on jäseniä aina hantissa asti. Suomenkielisiä vastineita ovat esimerkiksi nila ja niloa.
Angolan maakunnat

Angolan maakunnat ovat ylimmän tason hallintoalueita keskeiseen Afrikkaan kuuluvassa Angolassa.
Vuoden 2024 toisella puoliskolla Angolan aluejakoa muutettiin uudella aluehallintoa koskevalla lailla ja presidentin asetuksilla. Uudeksi maakuntien lukumääräksi tuli 21. Käytännössä kolme aiempaa maakuntaa jaettiin kahtia: Luandan maakunnasta irrotettiin Icolo e Bengon maakunta, Moxicon maakunnasta Moxico Lesten (Itä-Moxicon) maakunta, ja Cuando Cubangosta syntyivät Cuandon ja Cubangon maakunnat. Jakamalla ’ylikansoittunut' Luandan maakunta ja kaksi laaja-alaista maakuntaa pyrittiin tuomaan päätöksentekoa osaltaan lähemmäs kansalaisia. Muutokset astuvat voimaan vaiheittain vuosien 2025-2027 aikana.
Aluehallinnon toisella tasolla, eli paikallishallinnon tasolla maakunnat jakautuvat kuntiin. Vuoden 2025 alussa kuntia on 326. Osassa kunnista on lisäksi alemmantasoisia hallinnollisia rakenteita (kunnanosia), näitä oli 216 kunnassa.
Maakuntien johdossa on keskushallinnon nimittämä kuvernööri.
Nykyinen maakuntajako

Oheinen taulukko listaa Angolan maakunnat hallintokeskuksineen (maakuntakeskuksena toimiva kunta) vuoden 2025 alussa. Uuden aluehallinnollisen jaottelun seurauksena myös Angolan pääkaupunkiseudulle eli Luandan maakunnalle on määrätty kunta (käytännössä Luandan kaupunginosa), jossa tämän maakunnan hallinto toimii.
| Numero | Maakunta | ISO 3122-2 - koodi | Hallintokeskus (kunta) | Kuntienlkm (2025) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaikki | Angola (valtio) | AO | Luanda | 326 |
| 1 | Bengo | AO-BGO | Dande | 12 |
| 2 | Benguela | AO-BGU | Benguela | 23 |
| 3 | Bié | AO-BIE | Cuíto | 19 |
| 4 | Cabinda | AO-CAB | Cabinda | 10 |
| 5 | Cuando (Kuando) |  ? | Mavinga | 9 |
| 6 | Cuanza Norte (Kwanza Norte) | AO-CNO | Cazengo | 16 |
| 7 | Cuanza Sul (Kwanza Sul) | AO-CUS | Sumbe | 24 |
| 8 | Cubango |  ? | Menongue | 11 |
| 9 | Cunene | AO-CNN | Cuanhama | 14 |
| 10 | Huambo | AO-HUA | Huambo | 17 |
| 11 | Huíla | AO-HUI | Matala | 23 |
| 12 | Icolo e Bengo |  ? | Catete | 7 |
| 13 | Luanda | AO-LUA | Ingombota | 16 |
| 14 | Lunda Norte | AO-LNO | Dundo | 19 |
| 15 | Lunda Sul | AO-LSU | Saurimo | 14 |
| 16 | Malanje | AO-MAL | Malanje | 27 |
| 17 | Moxico | AO-MOX | Luena | 12 |
| 18 | Moxico Leste |  ? | Cazombo | 9 |
| 19 | Namibe | AO-NAM | Moçâmedes | 9 |
| 20 | Uíge | AO-UIG | Uíge | 23 |
| 21 | Zaire | AO-ZAI | Mbanza Kongo | 11 |
Aiempi maakuntajako

| Nro kartalla | Maakunta | Hallintokeskus | Pinta-ala (km2)tarvitaan parempi lähde | Väkiluku (2022, ennuste) | Kuntien lkm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Bengo | Caxito | &&&&&&&&&&031371.&&&&0031 371 | &&&&&&&&&0497721.&&&&00497 721 | 6 |
| 2 | Benguela | Benguela | &&&&&&&&&&039827.&&&&0039 827 | &&&&&&&&02749300.&&&&002 749 300 | 10 |
| 3 | Bié | Cuíto | &&&&&&&&&&070314.&&&&0070 314 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero1 883 101 | 9 |
| 4 | Cabinda | Cabinda | &&&&&&&&&&&07283.&&&&007 283 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero894 276 | 4 |
| 5 | Cuando Cubango (*) | Menongue | &&&&&&&&&0199049.&&&&00199 049 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero677 430 | 9 |
| 6 | Cuanza Norte | Ndalatando | &&&&&&&&&&024110.&&&&0024 110 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero554 749 | 10 |
| 7 | Cuanza Sul | Sumbe | &&&&&&&&&&055660.&&&&0055 660 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero2 370 936 | 12 |
| 8 | Cunene | Ondjiva | &&&&&&&&&&078342.&&&&0078 342 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero1 271 638 | 6 |
| 9 | Huambo | Huambo | &&&&&&&&&&035771.&&&&0035 771 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero2 645 080 | 11 |
| 10 | Huíla | Lubango | &&&&&&&&&&079022.&&&&0079 022 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero3 185 244 | 14 |
| 11 | Luanda (*) | Luanda | &&&&&&&&&&&02257.&&&&002 257 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero9 079 811 | 9 |
| 12 | Lunda Norte | Dundo | &&&&&&&&&0103760.&&&&00103 760 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero1 090 897 | 10 |
| 13 | Lunda Sul | Saurimo | &&&&&&&&&&077636.&&&&0077 636 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero1 090 897 | 4 |
| 14 | Malanje | Malanje | &&&&&&&&&&098302.&&&&0098 302 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero1 247 509 | 14 |
| 15 | Moxico (*) | Luena | &&&&&&&&&0223023.&&&&00223 023 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero964 426 | 9 |
| 16 | Namibe | Moçâmedes | &&&&&&&&&&057091.&&&&0057 091 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero650 500 | 5 |
| 17 | Uíge | Uíge | &&&&&&&&&&058698.&&&&0058 698 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero1 867 157 | 16 |
| 18 | Zaire | Mbanza Kongo | &&&&&&&&&&040130.&&&&0040 130 | 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero766 430 | 6 |
* 2025 alusta jaettu kahdeksi maakunnaksi.
Eija Kärnä

| Eija Kärnä Eija Kärnä-Lin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1956 (ikä 68–69)
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  erityispedagogiikan professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Joensuun korkeakoulu (KM 1981), Syracusen yliopisto (Ph.D. 1993)
Instituutti:  Itä-Suomen yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu
Eija Kärnä (myös Kärnä-Lin; s. 1956) on suomalainen kasvatustieteilijä (Ph.D.), joka on toiminut erityispedagogiikan professorina Joensuun yliopistossa ja sen seuraajassa Itä-Suomen yliopistossa. Hän on tehnyt tutkimusta ja ollut tiedotusvälineiden haastateltavana esimerkiksi päivähoidon, erityislapsien ja vanhusten digitaalisten oppimis- ja viestintävälineiden sekä digitaitojen aihepiireistä.
Kärnä toi Suomeen autististen lasten avustajan välityksellä tapahtuvan fasilitoidun kommunikoinnin. Se on herättänyt runsaasti keskustelua, ja sen käyttö on myös kielletty epäeettisenä.
Kärnä opiskeli kasvatustieteen maisteriksi Joensuun korkeakoulussa (1981). Hän jatkoi opintojaan yhdysvaltalaisessa Syracusen yliopistossa, ja väitteli siellä filosofian tohtoriksi (Ph.D.) vuonna 1993. Hänet nimitettiin vuonna 2007 alkujaan määräaikaiseen erityispedagogiikan professorin toimeen Joensuun yliopistossa (9/2007-7/2009). Sittemmin professuuri on jatkunut, Joensuun ja Kuopion yliopistojen yhdistyttyä Itä-Suomen yliopiston Joensuun kampuksella.
Teoksia

Eija Kärnä: "Sometimes we skip school" : a qualitative study on upper stage students in ungraded special education in Finland. Ph.D. thesis/ Syracuse University, 1993.
Kari Tuunainen, Jacqueline B. Temple, Joel Kivirauma, Jaan Kõrgesaar, Marshall Zumberg, Eija Kärnä-Lin, Jarkko Hautamäki, Hannu Savolainen, Matti Kuorelahti ja Timo Saloviita: Erityiskasvatus ja integraatio : juhlakirja: prof. Sakari Moberg 60 v.. Jyväskylän yliopisto, erityispedagogiikan laitos 2002. ISBN 951-39-1365-1.
Leena Holopainen, Eija Kärnä, Kristiina Lappalainen, Hannu Savolainen, Virpi Vellonen & Päivi Walling (toim.): Kasvun vahvat vuodet : 40 vuotta erityispedagogiikkaa Joensuun yliopistossa. Joensuun yliopisto 2009.
Juhani Laurinkari (toimittaja ja kirjoittaja), Anja Saarinen, Eija Kärnä, Eeva Besio-Laurens (kirjoittajat): Tuettu kirjoittaminen autistisen henkilön kommunikoinnin keinona. Kehitysvammaliitto 2014. ISBN 978-951-580-561-4.
Päivi Kauppila (toimittaja), Eija Kärnä, Kaisa Pihlainen ja Teija Koskela (toimittaja-kirjoittajat): Teknologia ikäihmisen tukena : ketterän kokeilukulttuurin ytimessä. Itä-Suomen yliopisto 2017. ISBN 978-952-61-2409-4.
Xiaoyi Hu & Eija Kärnä (Editors): Educating Students with Autism Spectrum Disorder in China and Finland. Springler 2019. ISBN 978-981-13-8202-4 (hardcover), ISBN 978-981-13-8203-1 (ebook).
Aiheesta muualla

Kärnä Eija Itä-Suomen yliopiston SoleCRIS-tutkimustietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive) (uef.fi)
Eija Kärnän Google Scholar -profiili (englanniksi) (scholar.google.com)
Eija Kärnä. University of Eastern Finland, School of Educational Sciences and Psychology. Doctor of Philosophy (englanniksi) (researchgate.net)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  Google Scholar  ORCID
Messilä

Messilän kartano.
Näkymä laskettelurinteen huipulta Vesijärvelle.
Messilä on Hollolan kunnan itäosassa sijaitseva alue, johon kuuluu Kartanonmäki ja Hakalaukunmäki. Alue rajautuu lännessä Tiirismaahan, pohjoisessa Vesijärveen ja idässä Lahden puolella sijaitsevaan Jalkarannan kaupunginosaan. Messilä sijaitsee Lahden keskustasta Hollolan kirkonkylälle johtavan Rantatien (yhdystie 2956) ja Hollolan kuntakeskuksesta Salpakankaasta Messilään johtavan Messiläntien risteyskohdassa. Matkaa Salpakankaalle on noin viisi, Lahden keskustaan yhdeksän ja Hollolan kirkonkylälle niin ikään yhdeksän kilometriä. Messilän postinumeroalueella (15980) ei ole pysyvää asutusta.
Messilän vapaa-ajankeskus on rakentunut vuonna 1910 valmistuneen Messilän kartanon päärakennuksen ympärille. Alueella toimii talvisin laskettelukeskus ja hiihtolatuja. Messilän laskettelukeskus kuuluu Etelä-Suomen suurimpiin ja suosituimpiin, ja siellä on 12 eritasoista rinnettä. Rinteet sijaitsevat Kartanonmäellä, ja niiden pituus vaihtelee 100 metristä yhteen kilometriin ja korkeusero 21 metristä 111 metriin. Hissit ovat pääosin ankkurihissejä. Kesäisin Messilässä toimii 18-reikäinen golfkenttä, ja alueen välittömässä läheisyydessä sijaitseva Etelä-Suomen korkein paikka Tiirismaa tarjoaa hyvät retkeilymahdollisuudet sisältäen muun muassa luonnonsuojelualueen ja Pirunpesäksi kutsutun kalliohalkeaman.
Messilänrannassa palvelee ympärivuotinen leirintä- ja matkailuajoneuvoalue Camping Messilä, jonka yhteydessä on venesatama ja uimaranta. Messilänranta kuuluu Vesijärven Laasonpohjaan, joka rajoittuu Korpikankareen ja Herralan väliselle alueelle. Messilässä on myös hotelli, mökkejä ja muutama ravintola.
Historiaa

Ensimmäiset merkinnät Messilästä ovat vuodelta 1403. Paikka on todennäköisesti saanut nimensä kylän ensimmäisen asukkaan, lautamies Heyen Messissonin mukaan. Ensimmäisten vuosisatojen aikana kylässä oli vain muutama talo. Aina 1800-luvulle saakka kylästä käytettiin kuitenkin yleisemmin nimeä Tiirismaa.
1600-luvulla Messilästä tuli sotaväen ratsutila. Vuonna 1634 kylän kolme taloa yhdistettiin Messilän kartanoksi. 1800-luvun taitteessa Messilä siirtyi teollisuussuvun omistukseen, minkä seurauksena sinne perustettiin 1800-luvun alkupuolella verka-, nahka- ja huonekalutehtaat sekä värjäys-, kutomo- ja satulasepänliikkeet. Matkailu Messilään alkoi vuonna 1859, kun Tiirismaalle alettiin suunnitella näkötornia. 1800-luvun loppupuolelta lähtien alueella on ollut ravintola- ja majoitustoimintaa. Nykyinen kartanon päärakennus valmistui vuonna 1910. Samoihin aikoihin huonekaluteollisuustuotanto lopetettiin Messilässä.
Sukupolvenvaihdoksen myötä vuonna 1969 kylässä luovuttiin karjataloudesta ja alettiin keskittyä lomakeskustoimintaan. Tuolloin avattiin Messilään ensimmäiset laskettelurinteet ja hiihtohissit. Myös Hotelli Messilä rakennettiin. Aluksi Messilässä oli vain kaksi rinnettä, mutta rinteiden määrä nousi 50 vuodessa kahteentoista.
Kuvia

Messilän Bistro
Messilän leirintäalueen vastaanottorakennus
Messilän leirintäalue talvella
Messilän eturinteet, taustalla Messilän kartano
Ankkurihissi Messilässä
Luettelo koiraroduista maittain

Tämä on luettelo koiraroduista maittain. Osa roduista voi olla useiden valtioiden alla, jos niiden alkuperäalue ulottuu monien eri maiden alueelle. Esimerkiksi maltankoiran tiedetään varmuudella olevan vain kotoisin Välimeren alueelta, ja sen nimen uskotaan mahdollisesti tulevan alun perin Kroatian Mélédan-saaresta Maltan sijaan.
Aasia

Sojenicki
Tresetni
Aasia > Lähi-itä

Beduiinienpaimenkoira eli ishtarenhund
Kumiş
Kurdistaninvinttikoira †
Aasia > Afganistan

Afgaaninvinttikoira
Bakhmul eli makhmal
Khalag tazi eli kalagh
Luchak tazi eli stepni
Afganistaninbulldoggi eli gawi †
Afganistaninmastiffi eli aryan molussus
Afganistaninspanieli
Koochee eli sage kuchi , de kochyano spai
Aavikkotyyppi
Arotyyppi
Vuoristotyyppi
Aasia > Armenia

Gampr
Aasia > Bangladesh

Bangladeshinvillikoira
Sarailinvinttikoira
Aasia > Bhutan

Bhutaninpaimenkoira
Damchi
Aasia > Borneo

Borneonkoira
Aasia > Etelä-Korea

Bulgae eli bool gae
Guejae gae eli gaulchae gae
Gyeongjunkoira eli dong-gyeong, daeng-gyeon
Haenaminkoira †
Jejunkoira
Koreanjindonkoira
Koreanmastiffi eli dosa
Miryanginkoira
Nureongi eli noo-rung-yee, hwangu
Sapsali eli sapsaree
Aasia > Filippiinit

Askal - filippiiniläinen katukoira
Filippiinienkoira †
Filippiinienpaariakoira eli aso
Manilankoira †
Aasia > Georgia

Georgianvuoristokoira
Aasia > Indonesia

Anjing kampung - indonesialainen nimitys sekarotuiselle
Balinvuoristokoira eli kintamani
Batakinpystykorva
Jaavankoira †
Tenggerinkoira eli jaavandingo †
Aasia > Intia

Alaknoori †
Alangu mastiff eli intianmastiffi
Alaunt
Bakharwal
Banjaranmastiffi
Bhallar †
Bisben
Bordel
Caravan Hound
Chippiparainvinttikoira
Eteläintianvinttikoira eli poligar hound
Gaddinmastiffi
Lyhytkarvainen
Pitkäkarvainen
Himalajanmastiffi
Himalajanpaimenkoira eli bhotia
Ichadari kutta
Indian tailless dog
Intianbullterrieri
Intiankarvatonkoira
Intianpaariakoira
Intianpystykorva
Jonangi
Kadarinkoira
Kaikadinkoira
Kanawarinkoira
Kanni
Kashmirinterrieri
Kombai
Kuchi
Kumaoninmastiffi
Kurumalai
Lut †
Malaipatti †
Maharashtranpaimenkoira eli dhangari kutra
Maratinvinttikoira
Mudholinvinttikoira
Pashmi
Nagankoira
Pandikona
Pati patia
Patti
Rajapalayaminvinttikoira
Rampurinvinttikoira
Santalinkoira eli seuta, kukur, tuio
Saraila
Sengottainkoira
Shikari
Sikkiminterrieri
Sindhinmastiffi
Sindhinvinttikoira
Sonkutta
Tangkhul hui
Thambai
Tripurankoira
Vagharinvinttikoira
Vanjarinvinttikoira eli banjara
Aasia > Iran

Hyrkaniankoira †
Persianlammaskoira
Saluki eli persianvinttikoira
Aavikkosaluki
Sileäkarvainen
Nejdi
Aasia > Israel

Kaanaankoira (kansallisrotu)
Aasia > Japani

Aichinkoira †
Aizunkoira †
Somankoira
Akita (kansallisrotu)
Amerikanakita
Awankoira †
Daitonkoira
Hagoromo
Higonsusikoira
Hokkaidonkoira
Inu nus'to
Iwatenkoira
Japanese chin
Japaninpystykorva
Japaninterrieri
Jikkokunkoira
Jomonkoira l. jomonshiba
Kainkoira l tora inu
Kawakaminkoira
Kishunkoira
Koma
Koshi-no-inu †
Koshijinkoira
Koshikijimankoira †
Maedankoira
Mikawankoira †
Riukiunkoira
Sahalininhusky
Sanininkoira †
Sanshu †
Satsumankoira
Sendainkoira †
Shiba
Shikokunkoira
Takayasunkoira †
Tsugarunkoira
Tosa
Yakushimankoira eli yakunkoira
Yuki kai ken
Aasia > Kambodža

Cambodian razorback
Kambodžanpystykorva
Aasia > Kazakstan

Keskiaasiankoira
Tobet
Tazi
Aasia > Kiina

Anhuinkoira
Chinese rural dog
Chongqinginkoira
Chow chow eli kiinanpystykorva
Chuandonginkoira
Foo dog
Funluninvuoristokoira
Eteläfunluninkoira
Pohjoisfunluninkoira
Guangxinkoira
Han-koira
Happa
Hebeinvinttikoira
Jianmao eli arrow hair dog
Kiinanharjakoira
Kiinankarvatonkoira
Kiinanmetsästyskoira eli ma-chu-gou †
Kiinanpalatsikoira eli pekingeesi
Tavallinen
Kääpiö
Pen-lo †
Kiinanvinttikoira eli xiquan , tsika , hsi yang min-tzu †
Lyhytkarvainen
Pitkäkarvainen
Kiinanvuoristokoira
Kunminginsusikoira
Laizhounkoira
Liangshaninkoira
Lo-chianginkoira
Lo-lo gau
Loong chua †
Mantšuriankarvatonkoira
Mantšurianlumikoira
Mopsi
Lyhytkarvainen
Pitkäkarvainen †
Shandonginvinttikoira
Lyhytkarvainen
Pitkäkarvainen
Shar pei
Sisämongolianvinttikoira
Taihu lie quan
Tang-koira
Xianinvinttikoira
Xiasinkoira
Aasia > Kiina > Tiibet

Corpse dog †
Kongponkoira
Kyi apso
Lhasa apso
Shakhi
Shih tzu
Tiibetinmastiffi
Tiibetinmetsästyskoira eli sha-kyi
Tiibetinspanieli
Tiibetinterrieri
Aasia > Kirgisia

Kirgisianvinttikoira eli taigan
Aasia > Laos

Karvatontemppelikoira
Laosinkarvatonkoira
Laosinkoira †
Aasia > Malesia

Telomian
Aasia > Mongolia

Burjaattikoira eli bavgar
Mongoliankarvatonkoira
Mongoliankoira
Mongolianmastiffi eli mongolian four-eyed dog
Mongolianpaimenkoira eli khonch nokhoi
Aasia > Myanmar

Inn kwe
Kachin kwe
Kama kwe
Pwaylee
Shan kwe
Thamin kwe
Aasia > Nepal

Himalajanpaimenkoira
Musta nepalinvuoristokoira
Nepalinmastiffi †