stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ennen päivänlaskua ei voi
Käännökset

Ennen päivänlaskua ei voi on käännetty ainakin seuraaville kielille:
Ruotsi: Bara sedan solen sjunkit, kustantaja Wahlström & Widstrand, Tukholma, 2002, kääntäjä Ann-Christine Relander.
Latvia: Pirms saulrieta nav ļauts, kustantaja Atena, Riika, 2002, kääntäjä Maima Grīnberga.
Japani: Tenshi wa mori e kieta, kustantaja Sunmark Publishing, Tokio, 2002, kääntäjä Mei Yumi.
Englanti: Not Before Sundown, kustantaja Peter Owen Publishers, Lontoo, 2003, kääntäjä Herbert Lomas.
Ranska: Jamais avant le coucher du soleil, kustantaja Actes Sud, Arles, 2003, kääntäjä Anne Colin du Terrail.
Tšekki: Ne před slunce západem, kustantaja One Woman Press, Praha, 2003, kääntäjä Viola Parente-Čapková.
Amerikanenglanti (mukaeltu brittikäännöksestä): Troll – A Love Story; kustantaja Grove/Atlantic, 2004, kääntäjä Herbert Lomas.
Saksa: Troll - Eine Liebesgeschichte, Tropen, 2005.
Puola: Nie przed zachodem slonca, kustantaja slowo/obraz terytoria, 2005, kääntäjä Sebastian Musielak.
Espanja: Angel y el troll "Una fábula sólo para adultos", kustantaja Ediciones Poliedro 2006, kääntäjä Bengt Oldenburg.
Venäjä: Тролль, kustantaja Амфора, Pietari, 2006, kääntäjä L. A. Virolainen.
Sloveeni: Šele po koncu sončeve poti, kustantaja Modrijan, Ljubljana, 2008, kääntäjä Lili Potpara.
Liettua: Trolis, kustantaja Vaga, Vilna, 2011, kääntäjä Danutė Sirijos Giraitė.
Toukokuussa 2006 romaanin elokuvaoikeudet myytiin. Elokuvan ohjaajaksi kaavailtiin yhdysvaltalaista Carter Smithiä.
Aiheesta muualla

Irma Stenbäck: Sinisalo kirjoitti homoeroottisen peikkosadun. Helsingin Sanomat 5.12.2000.
Toni Jerrman: Ennen päivänlaskua ei voi (Arkistoitu – Internet Archive). Tähtivaeltaja 3/2000.
Maria Autio: Peikko Pyynikintorilla – seksuaalista petovoimaa. Kiiltomato.net 6.10.2000.
Markku Soikkeli: Ennen päivänlaskua ei voi.
Eeva-Liisa Tenhunen: Ennen päivänlaskua ei voi. Aikakone 15.3.2001.
Tom Sandell

Tom Johan Ludvig Sandell (5. helmikuuta 1936 Helsinki – 11. maaliskuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen kriitikko ja kirjailija. Hän kirjoitti ruotsiksi.
Sandell tuli ylioppilaaksi Brobergska samskolan -koulusta vuonna 1954. Hän julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa Ägg och nejlika vuonna 1957. Hän toimi toimittajana STT:ssä 1957–1960 ja toimitussihteerinä 1961–1963. Vuosina 1959–1980 hän toimi Hufvudstadsbladet-lehden kirjallisuusarvostelijana.
Sandellin vanhemmat olivat maalarimestari Nils Johan Sandell ja Lydia Katarina (o.s. Forsman). Puoliso oli Ilse Birgitta (o.s. Litzén) vuodesta 1957.
Sandell on haudattu Maunulan uurnalehtoon Helsinkiin.
Teoksia

Ägg och nejlika. Söderström, Helsingfors 1957
Lågor under vattnet. Söderström, Helsingfors 1958
Isristning. Söderström, Helsingfors 1960
Ljuset i rummet. Söderström, Helsingfors 1964
Ur clownens garderob. Söderström, Helsingfors 196
N.N.. Söderström & Co, Helsingfors 1967
Dikter. Söderström & Co, Helsingfors 1969
Just det, dvs livet. Söderström & Co, Helsingfors 1970
Obeväpnad till tänderna. Söderström & Co, Helsingfors 1971
Du. Söderström, Helsingfors 1973
Dikter för medelålders. Söderström, Helsingfors 1976
Skuggboxaren : roman. Söderström, Helsingfors 1979
Pavlovs hundar. Söderström, Helsingfors 1983
Trädet : roman. Söderström, Helsingfors 1988
En varg måste dö i sitt eget skinn : dikter. Söderström, Helsingfors 1992
Civilia : ett brev till läsaren. Söderström, Helsingfors 1997
Världen vill bli vad världen är. Söderström, Helsingfors 2001
By-pass : roman. Opus Liberum, Helsingfors 2008
Palkinnot

Valtion kirjallisuuspalkinto 1975, 1984
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2023

| Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2023 |
| --- | --- |
Sijainti:   Oberhof, Saksa
Kilpailupaikka:  Arena am Rennsteig
Avajaiset:  8. helmikuuta 2023
Päättäjäiset:  19. helmikuuta 2023
 ← 20212024 →
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2023 olivat järjestyksessään 53. Kansainvälisen ampumahiihtoliiton järjestämät maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin 8.–19. helmikuuta 2023 Saksan Oberhofissa. Oberhof järjesti edellisen kerran MM-kilpailut vuonna 2004.
Valinta

Kilpailujen järjestäjä valittiin IBU:n kongressissa 9. syyskuuta 2018 Porecissa, Kroatiassa. Kilpailujen järjestäjäehdokkaita oli kongressin virallisella ehdokaslistalla kaksi: Tšekin Nové Město na Moravě ja Saksan Oberhof, joiden väliltä isäntä valittiin äänestämällä. Oberhof voitti Nové Město na Moravěn äänestyksessä äänin 28–21.
| Äänestystulokset> Paikkakunta | Äänestystulokset> Maa | Äänestystulokset> Äänet | Äänestystulokset>  | Äänestystulokset>  | Äänestystulokset>  | Äänestystulokset>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oberhof |  Saksa | 28 |  |  |  |  |
| Nové Město na Moravě |  Tšekki | 21 |  |  |  |  |
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 km pikakilpailu tulokset | Johannes Thingnes Bø  Norja  | 23.21,7 (1+0) | Tarjei Bø  Norja  | 23.36,5 (0+0) | Sturla Holm Lægreid  Norja  | 24.01,6 (0+1) |
| 12,5 km takaa-ajo tulokset | Johannes Thingnes Bø  Norja  | 33.34,5 (0+0+0+0) | Sturla Holm Lægreid  Norja  | 34.45,7 (0+0+0+0) | Sebastian Samuelsson  Ruotsi  | 35.28,6 (0+0+0+2) |
| 15 km yhteislähtö tulokset | Sebastian Samuelsson  Ruotsi  | 36.42,8 (0+0+0+0) | Martin Ponsiluoma  Ruotsi  | 36.52,4 (0+1+1+0) | Johannes Thingnes Bø  Norja  | 37.21,6 (1+1+0+1) |
| 20 km normaalimatka tulokset | Johannes Thingnes Bø  Norja  | 49.57,5 (0+1+1+0) | Sturla Holm Lægreid  Norja  | 51.08,2 (0+0+0+1) | Sebastian Samuelsson  Ruotsi  | 51.08,6 (0+0+1+0) |
| 4 × 7,5 km viesti tulokset |  RanskaAntonin Guigonnat Fabien Claude Émilien Jacquelin Quentin Fillon Maillet  | 1.21.48,8 (0+0) (0+2) (0+1) (0+2) (0+0) (1+3) (0+1) (0+0) |  NorjaVetle Sjåstad Christiansen Tarjei Bø Sturla Holm Lægreid Johannes Thingnes Bø  | 1.22.27,6 (0+2) (0+3) (0+0) (1+3) (0+0) (0+3) (0+3) (0+0) |  RuotsiPeppe Femling Martin Ponsiluoma Jesper Nelin Sebastian Samuelsson  | 1.23.28,7 (0+1) (1+3) (0+2) (0+1) (0+1) (0+1) (0+3) (0+1) |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7,5 km pikakilpailu tulokset | Denise Herrmann-Wick  Saksa  | 21.19,7 (0+0) | Hanna Öberg  Ruotsi  | 21.21,9 (0+0) | Linn Persson  Ruotsi  | 21.45,9 (0+0) |
| 10 km takaa-ajo tulokset | Julia Simon  Ranska  | 32.00,8 (0+0+0+1) | Denise Herrmann-Wick  Saksa  | 32.27,8 (1+0+1+2) | Marte Olsbu Røiseland   Norja  | 32.38,5 (0+1+1+1) |
| 12,5 km yhteislähtö tulokset | Hanna Öberg  Ruotsi  | 36.40,0 (1+1+0+0) | Ingrid Landmark Tandrevold  Norja  | 36.44,8 (0+1+0+0) | Julia Simon  Ranska  | 37.00,8 (1+1+0+1) |
| 15 km normaalimatka tulokset | Hanna Öberg  Ruotsi  | 43.36,1 (1+0+0+0) | Linn Persson  Ruotsi  | 43.46,4 (0+0+0+0) | Lisa Vittozzi  Italia  | 44.04,1 (0+0+0+1) |
| 4 × 6 km viesti tulokset |  ItaliaSamuela Comola Dorothea Wierer Hannah Auchentaller Lisa Vittozzi  | 1.14.39,7 (0+0) (0+0) (0+0) (0+1) (0+0) (0+1) (0+0) (0+0) |  SaksaVanessa Voigt Hanna Gebinger Sophia Schnieder Denise Herrmann-Wick  | 1.15.04,4 (0+0) (0+0) (0+2) (0+0) (0+1) (0+2) (0+0) (0+2) |  RuotsiLinn Persson Anna Magnusson Elvira Öberg Hanna Öberg  | 1.15.35,4 (0+2) (0+0) (0+1) (2+3) (0+1) (0+2) (0+2) (0+0) |
Mitalistit > Sekakilpailut

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 × 6 km n+m sekaviesti tulokset |  NorjaIngrid Landmark Tandrevold Marte Olsbu Røiseland Sturla Holm Lægreid Johannes Thingnes Bø  | 1.04.41,0 (0+0) (1+3) (0+0) (0+2) (0+0) (0+0) (0+3) (0+1) |  ItaliaLisa Vittozzi Dorothea Wierer Didier Bionaz Tommaso Giacomel  | 1.04.53,5 (0+0) (0+1) (0+0) (0+1) (0+1) (0+2) (0+0) (0+1) |  RanskaJulia Simon Anaïs Chevalier-Bouchet Émilien Jacquelin Quentin Fillon Maillet  | 1.05.37,8 (0+1) (0+0) (0+1) (0+0) (0+2) (0+2) (0+3) (0+0) |
| 6 km n + 7.5 km m pariviesti tulokset |  NorjaMarte Olsbu Røiseland Johannes Thingnes Bø Marte Olsbu Røiseland Johannes Thingnes Bø  | 35.37,1 (0+2) (0+0) (0+1) (0+0) (0+0) (0+0) (1+3) (0+0) |  ItävaltaLisa Hauser David Komatz Lisa Hauser David Komatz  | 35.50,9 (0+0) (0+1) (0+1) (0+0) (0+1) (0+1) (0+1) (0+1) |  ItaliaLisa Vittozzi Tommaso Giacomel Lisa Vittozzi Tommaso Giacomel  | 36.28,1 (0+0) (0+1) (0+1) (0+1) (0+0) (0+2) (0+1) (2+3) |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 5 | 5 | 3 | 13 |
| 2 |  Ruotsi | 3 | 3 | 5 | 11 |
| 3 |  Ranska | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 4 |  Saksa | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 5 |  Italia | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 6 |  Itävalta | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 12 | 12 | 12 | 36 |
Rypsiöljy

Rypsiöljy on rypsin (lat. Brassica rapa L., ennen Campestris) siemenistä puristettu öljy, jota käytetään teollisissa prosesseissa, elintarvikkeena ja rehujen ainesosana. Rypsiöljy kuuluu tärkeimpiin teollisuuden käyttämiin kasviöljyihin.
Rypsiöljyä sisältäviä kylmäpuristettua rypsiöljyä ja rypsipuristetta käytetään sellaisenaan karjan ruokinnassa. Parhaimman makuisesta sadonosasta voidaan puristaa myös ihmiskäyttöön tarkoitettua ruokaöljyä, joka on raffinoitua rypsiöljyä paksumpaa ja muistuttaa valmistajan mukaan maultaan pähkinää. Muusta ihmisravinnoksi tarkoitetusta rypsiöljystä poistetaan sille ominainen voimakas maku alipainetislauksella.
Rypsiöljy on halpaa ja sillä on pitkä säilyvyysaika. Rypsiöljypitoisella rehulla ruokittu sianliha on tavallista marmoroituneempaa eli sian lihakset ovat tavallista rasvoittuneempia.
Välimeren alueelta peräisin olevat rypsi ja rapsi kehitettiin viljelykasveiksi Pohjois-Euroopassa. Noin 40 prosenttia rypsin rasvahappokoostumuksesta muodostui alun perin erukahahaposta, joka osoittautui sittemmin terveydelle haitalliseksi. EU päätti rajoittaa sen vuoksi vuonna 1976 ruokaöljyjen ja margariinien erukahappopitoisuutta. Tämän seurauksena alettiin jalostaa lajikkeita, joissa oli alle puoli prosenttia erukahappoa.
Kansainvälinen CODEX-elintarvikestandardi käyttää englanninkielistä nimitystä rapeseed oil tai canola oil sekä rypsi- että rapsiöljystä (latin. Brassica napus L). Rypsiöljyn tarkka englanninkielinen nimitys on turnip rapeseed oil tai turnip oil. Rapsia ei voida viljellä Pohjois-Suomessa.
Kanada ja Saksa ovat rypsiöljyn suurimmat tuottajamaat. Rypsiöljyn suosio ylitti auringonkukkaöljyn suosion Suomen kotitalouksissa vasta vuonna 1989. Rypsiöljyn voittokulku alkoi jo aiemmin, kun siitä tuli suomalaisen elintarviketeollisuuden suosituin ruokaöljy.
Osa nykyisin viljeltävistä rypsilajikkeista on tuhohyönteisten takia geneettisesti muokattuja varsinkin Pohjois-Amerikan markkinoilla.
Historia

Rypsin viljely aloitettiin Suomessa 1940-luvulla. Raisiolainen kasviöljytehdas Oy Kasviöljy-Växtolje Ab toi vuonna 1954 markkinoille ensimmäisen suomalaisen rypsiöljyn, joka kulki Talousöljyn nimellä. Raisioon valmistui vuonna 1958 myös Margariini Oy:n tehdas, joka alkoi käyttää rypsiöljyä margariinin valmistukseen.
Sekä rypsin että rapsin huomattiin myöhemmin sisältävän ihmisen terveydelle haitallista erukahappoa sekä kotieläimille haitallisia glukosinolaatteja. Lääkintöhallitus päätti sen vuoksi 1970-luvun puolivälissä asettaa ruokaöljyjen erukahappopitoisuuden ylärajaksi yhden prosentin kasvin rasvahappojen kokonaismäärästä. Tämä johti siihen, että paljon erukahappoa sisältävien syysryspin ja syysrapsin jalostus vaihtui kevätrypsin ja kevätrapsin jalostukseksi. Hankkija toi vuonna 1985 kauppoihin Valtti-nimisen ensimmäisen vain 0,5 prosenttia erukahappoa sisältävän kotimaisen 00-tyypin rypsi- ja rapsilajikkeen. Rypsi ja rapsi vakiinnuttivat asemansa suomalaisina viljelykasveina vasta 1980-luvulla. Nykyisin myös syysrypsistä voidaan valmistaa ruokaöljyä ja margariinia.
Erukahappopitoisuuden jälkeen vähennettiin rypsin glukosinolaattipitoisuutta. Helsingin Herttoniemessä sijaitsevasta Öljynpuristamo Oy:stä tuli toinen merkittävä rypsiöljyn valmistaja 1980-luvulla. Tuotantoprosessit perustuivat öljyn erottamiseen siemenestä ensin puristamalla ja sen jälkeen uuttamalla loppu öljy heksaanilla. Vuonna 1993 Öljynpuristamo Oy:n toiminta siirtyi Kantvikiin Mildolan Oy tehtaalle, jossa otettiin käyttöön lämpöpuristukseen perustuva menetelmä. Raision öljynpuristamon toiminta päättyi vuonna 2014.
Valmistus

Rypsin siementen öljypitoisuus on noin 40 prosenttia ja valkuaispitoisuus noin 20 prosenttia. Rypsiöljyn prosessointiin kuluu kolme päävaihetta, jotka ovat siementen valmistelu, raakaöljyn uuttaminen ja öljyn puhdistaminen. Siementen valmistelussa siemenet pilkotaan ja kuumennetaan noin 90 asteisella höyryllä. Tämän jälkeen osa öljystä uutetaan siemenistä puristamalla ja jäljelle jäänyt öljy liuotinuutolla, mihin käytetään useimmiten heksaania. Heksaani haihdutetaan öljystä ja saadut öljyt yhdistetään.
On arvioitu, että heksaanilla uutetut jalostetut kasviöljyt sisältävät noin 0,8 milligrammaa heksaanijäämiä öljykiloa kohti (0,8 ppm) ja että heksaanin saanti kaikista elintarvikelähteistä on alle 2 prosenttia muista lähteistä, pääasiassa bensiinikaasuista, tulevasta päivittäisestä saannista.
Koostumus

Rypsiöljy sisältää 34 prosenttia monityydyttymättömiä rasvahappoja, noin 60 prosenttia kertatyydyttymättömiä ja noin 6 prosenttia tyydyttyneitä rasvahappoja.
Rypsiöljyssä on runsaasti elimistölle välttämättömiä omega-6- ja omega-3-rasvahappoja.
Rypsiöljy sisältää myös E-vitamiinia, K-vitamiinia ja kasvisteroleja.
Euroopan unioni on rajoittanut erukahapon enimmäismäärän camelinaöljyssä, sinappiöljyssä ja purasruohoöljyssä 5 prosentiksi, sinapissa 3,5 prosentiksi ja muissa kasviöljyissä 2 prosentiksi.
|  | Fineli | CODEX |
| --- | --- | --- |
| Öljyhappo (18:1n9), % | 60 | 51–70 |
| Linolihappo 18:2n6 (omega-6-rasvahappo), % | 22 | 15–30 |
| Alfalinoleenihappo 18:3n-3 (omega-3-rasvahappo), % | 11 | 5–14 |
| Teolliset transrasvat, % | 0,0 | – |
| Kasvisterolit, % | 0,7 | 0,5–1,1 |
| E-vitamiini (alfatokoferoli), mg / 100 g | 19 | 10–39 |
Rypsiöljyn rasvahappokoostumuksessa on kasvuympäristön, lajin (rypsi vai rapsi) ja lajikkeiden välistä luonnollista vaihtelua, mikä on huomioitu vaihteluvälinä CODEX-standardissa. Suomessa viljellyssä rypsissä (B. rapa) on enemmän monityydyttymättömiä rasvahappoja, erityisesti alfa-linoleenihappoa, kuin rapsissa (B. napus).
Ympäristövaikutukset

Suomalaisen rypsin viljelyssä käytettiin ennen mehiläisille ja muille pölyttäjille haitallisia neonikotinoidi-nimisiä torjunta-aineita. Euroopan unioni asetti ne käyttökieltoon vuonna 2013, eikä niiden käytölle ole vuoden 2018 jälkeen enää myönnetty poikkeuslupia.
Aiheesta muualla

Rypsiöljy.fi
Fineli.fi: Rypsiöljy (Arkistoitu – Internet Archive)
Fineli.fi: Rypsiöljy, kylmäpuristettu (Arkistoitu – Internet Archive)
Vain elämää (14. tuotantokausi)

| Vain elämää (14>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 
 14. tuotantokauden tunnus
 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen
Ensimmäinen esitys:  08-09-20238. syyskuuta 2023
Viimeinen esitys:  15-12-202315. joulukuuta 2023
Esitysten määrä:  15
Kaudet
 ← Edellinen 13. tuotantokausi Seuraava → 15. tuotantokausi
Vain elämää -sarjan 14. tuotantokausi esitettiin Nelosella ja Ruudussa syksyllä 2023. 14. tuotantokaudelle osallistuivat uudet artistit Hätä-Miikka, A.W. Yrjänä, Janna ja Jouni Hynynen, sekä ohjelmaan aiemminkin osallistuneet Robin Packalen, Virve Rosti, Ellinoora ja Anna Puu. Kausi kuvattiin tuttuun tapaan pääosin Hirvensalmen Satulinnassa, pl. erikoisjaksot, jotka kuvattiin Tuusulan Krapin pajalla.
Julio Quintana

Julio Quintana
Julio Quintana (13. heinäkuuta 1904 – 16. kesäkuuta 1981) oli perulainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edusti Perun A-maajoukkuetta MM-kilpailuissa 1930.
Ursavus

| Ursavus |
| --- | --- |

 Mioseeni 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Karhut Ursidae
Suku::  †Ursavus  Schlosser, 1899
Lajit
 †Ursavus elmensis  †Ursavus primaevus  †Ursavus depereti 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ursavus oli varhainen karhun esi-isä, joka kehittyi koiraa muistuttavasta esi-isästä. Se oli koiramainen karhu, joka muistutti matalaa ilvestä tai näätää. Se oli kettuterrierin kokoinen. Ursavus eli 20–10 miljoonaa vuotta sitten varhais-keskilla. Noin 20 miljoonaa vuotta sitten Etelä-Saksa, jossa ursavus eli, oli lämmintä, subtrooppista aluetta. Se kehittyi pienemmästä ursavus elmensis -lajista suuremmaksi ursavus deperetiksi. lähde?
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q3308205  GBIF: 4833647  IRMNG: 1199218  Open Tree of Life: 3612649  Paleobiology Database: 41329
Fish Riverin kanjoni

Fish Riverin kanjoni
Fish Riverin kanjonin panoraama-näköalapaikalta
| --- | --- |
Sijainti:  Karas Namibia
Pinta-ala:  5900 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Fish River Canyon - Fischfluss Canyon
Tyyppi:  Luonnonperintö 
Luokitus:  national monument of Namibia (d) (käännä suomeksi), Maailmanperinnön aieluettelon kohde (d) (3. lokakuuta 2002) 
Hallinto:  Namibian ympäristö- ja turismiministeriö
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Fish Riverin kanjoni (afrikaansiksi Visrivier Canyon tai  Visrivier Kuil, saks. Fischfluss Canyon) on Namibian eteläosassa sijaitsevan Fish Riverin kanjoni. Se on Afrikan suurin ja maailman toiseksi suurin kanjoni ja Namibian toiseksi suosituin turistikohde. Se on jättiläismäinen rotko, joka on 160 km pitkä, leveimmillään jopa 27 km leveä ja paikoittain lähes 550 m syvä.
Fish River on pisin Namibian sisämaan joista. Se on leikkautunut syvälle ylätasankoon, joka on nykyisin kuiva, kivinen ja harvalukuisten kuivakkokasvien peittämä. Joessa on vettä vain ajoittain, yleensä myöhään kesällä, ja muina vuodenaikoina siinä on vain pitkien ja kapeiden lammikoiden ketjuja. Kanjonin eteläpäässä on ǀAi-ǀAis-niminen turistikohde, jossa on kuumia lähteitä.
Yleisölle avoimia näköalapaikkoja on lähellä Hobasia, joka sijaitsee 70 km pohjoiseen ǀAi-ǀAisista. Tämä osa kanjonista on osa ǀAi-ǀAis/Richtersveld kansainvälinen luonnonsuojelualuetta. Loput 90 km kanjonista on yksityismaita.
Geologia

Fish Riverin kanjoni muodostuu ylemmästä kanjonista, jossa jokieroosio on pysähtynyt kovaan gneissiperuskallioon, sekä alemmasta kanjonista, joka on muodostunut sitten kun eroosio on lopulta kuluttanut tiensä gneissikivien läpi. Molemmat osat on julistettu kansallismonumentiksi vuonna 1962.
Yläjuoksullaan joki virtaa horisontaalisten dolomiittikerrostuminen läpi; nämä metamorfiset kalliot muodostavat osan kanjonista. Noin 650 miljoonaa vuotta sitten mannerlaattojen liike muodosti pohjois-etelä-suuntaisen vajoaman eli matalamman alueen, jota pitkin muinainen Fish River saattoi virrata ja ajan myötä kuluttaa tasankoa, mikä synnytti nykyisen ylemmän kanjonin. 300 miljoonaa vuotta sitten tapahtunut alueen jäätiköityminen, Karoon jääkauden aikaisen Dykan jäätikön osa, edelleen kulutti kanjonia syvemmäksi. Noin 60 miljoonaa vuotta sitten Etelä-Amerikka ja Afrikka erkanivat toisistaan mannerlaattaliikuntojen vuoksi, ja Afrikan manner kohosi huomattavasti ylemmäksi. Tällöin Fish Riverin kaltevuus jyrkkeni, ja se pystyi kuluttamaan alemman kanjonin kovaan gneissiin, muodostaen nykyisen mutkittelevan, meanderimaisesti kiemurtelevan alakanjonin rakenteen. Nykyään kanjonin syvin kohta on 549 m syvä.
Fish River kanjonin vaellusreitti

Fish River -kanjonin vaellusreitti on yksi eteläisen Afrikan suosituimmista reiteistä. Sen koko ja jylhät näkymät vetävät puoleensa paljon ihmisiä ympäri maailmaa vaeltamaan tai jopa juoksemaan kanjonin tai sen osan läpi. Alas kanjoniin pääsee Hobasissa laskeutumalla 2 kilometrin matkan alaspäin. Sen jälkeen polku kulkee kanjonissa 88 kilometrin matkan (paikoittain on olemassa oikoteitä), aina Ai-ǀAisiin saakka, ja yleensä on mahdollista kulkea tämä reitti viidessä päivässä. Kanjonissa on useita sen läpi kulkevia polkuja, ja vaeltaja voi itse päättää, kuinka pitkän reitin ja missä hän haluaa vaeltaa.
Vaelluspolulla ei ole minkäänlaisia palveluita, ja vaeltajan on itse kannettava mukanaan kaikki tarpeellinen. Tulenteko vaelluspolun varrella ei ole sallittua.
Jos sää on huono, on Causeway-nimisessä paikassa (27.829°S, 17.571°E) huonokuntoinen suoja, jossa on mahdollista yöpyä, mutta muutoin vaeltajan on yövyttävä ulkoilmassa.
Sää on yleensä leuto, ja tyypillisesti lämpötila vaihtelee 5 °C ja 30 °C välillä. Kosteusprosentti on yleensä matala. Joskus esiintyy hankalampaa säätä, tulva-aaltoja ja myrskytuulia sekä sadetta, mikä voi haitata vaellusta.
Luvat

Kesäisin voi esiintyä tulvia, ja lämpötilat vaihtelevat päivän 48 °C yön 30 °C välillä. Tästä syystä vaelluslupia myönnetään vain 1.5.–15.9. välisenä aikana.
Ennen kuin vaeltaja saapuu Hobasiin, hänen on täytynyt hankkia vaelluslupa Namibia Wildlife Resortsilta. Vaellusryhmässä tulee olla 3–30 henkeä, ja vaeltajien on oltava yli 12 vuotta vanhoja. Heillä tulee myös olla lääkärintodistus siitä, että he ovat kunnossa, ja tämä todistus on esitettävä Ympäristö- ja turismiministeriön toimistossa Hobasissa.
Viime vuosina vaelluksesta Fish River kanjonissa on tullut suosittua, etenkin koulujen lomien ja pitkien viikonloppujen aikana, ja lupia tulee anoa hyvissä ajoin etukäteen. Varauksia seuraavan vuoden sesongille voi tehdä 1. toukokuuta alkaen.
Vaellusreitin alun ja lopun leirintäalueet

Hobasissa (27.619°S, 17.715°E) on Ympäristö- ja turismiministeriön toimisto sekä Namibia Wildlife Resortsin toimisto  sekä myymälä, mistä voi ostaa matkamuistoja ja vaelluksella tarpeellisia asioita. Siellä voi myös telttailla kirahviakaasioitten alla. Siellä on myös peseytymismahdollisuus.
Vaellusreitti päättyy ǀAi-ǀAisiin, jossa on turistikeskus hotellihuoneineen, lomamajoineen ja leirintäalueineen.
ǀAi-ǀAisin ja Hobasin välillä on bussiyhteys joka kolmas tunti. Kyyti on varattava etukäteen Namibia Wildlife Resortsilta ǀAi-ǀAisissa.
Vaellusreitin alun ja lopun leirintäalueet > Vaellusreitti

| --- | --- |
Reitin ominaisuudet
Laskeutuminen — Rikkilähteet
Syvä hiekka 27.588°S, 17.598°E: Kivikkoa 27.627°S, 17.606°E
Rikkilähteet – Kolme sisarta
Joen kivikkoa 27.717°S, 17.581°E: Tasaista maata 27.742°S, 17.581°E
Kolme sisarta - Ai Ais
Avautuva kanjoni 27.827°S, 17.574°E: Vaellusreitin loppu 27.905°S, 17.498°E

Vaellusreitti alkaa parkkialueelta (27.577°S, 17.609°E) 13 kilometriä Hobasista länteen. Laskeutuminen on jyrkkä, ja ensimmäisten 100 metrin matkalla on ketjuja, jotka helpottavat laskeutumista.Tämän jälkeen on merkitsemättömiä sorapolkuja kanjonin pohjalla olevalle hiekkatasangolle (27.588°S, 17.598°E). Laskeuduttaessa on huomioitava, että paikalla on eläinten reittejä, jotka johtavat pohjoiseen ja joita vaeltajan ei ole syytä lähteä seuraamaan.
Vaellusreitti jakaantuu seuraaviin kolmeen osaan:
Laskeutuminen alas Rikkilähteille (jotka tunnetaan myös Palm Springsin nimellä. Alas laskeudutaan kanjonin kapeimmalla kohdalla. Alueella on isoja kiviä ja syviä hietikkoja, joiden vuoksi liikkuminen on hidasta ja työlästä. Keskimääräinen eteneminen on 6–10 km päivässä.
Reitti Rikkilähteiltä Kolmelle sisarelle on tasaisempaa, mutta joki ylitetään useita kertoja, ja ylitykset ovat kivikkoisia. Keskimääräinen etenemisvauhti on 15–25 km päivässä.
Kolmelta sisarelta ǀAi-ǀAisin kanjoni levenee, ja joitakin jaksoja voi kulkea nelivetoautolla. Keskimääräinen etenemisvauhti on 25–35 km päivässä.
Oikopolkuja on myös mahdollista käyttää. Niiden varrella ei ole kovin paljon nähtävää, mutta maisemien ja maaston vaihtuminen voi olla tervetullutta. Suosittuja oikopolkuja ovat seuraavat:
50 km:n kohdalla (27.775°S, 17.593°E). Ennen Kolmea sisarta mennään joen yli Kooigoed Ridgen kohdalla kohti Barble Poolsia.
Barble Poolsin kohdalta (27.793°S, 17.588°E) mennään joen yli Vasbyt Nekin kautta Saksalaisen sotilaan haudalle.
Bandage passin kohdalta (27.837°S, 17.561°E) Causewayn ja Fool's Goldin mutkan välistä.