stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lostprophets

| Lostprophets |
| --- | --- |
 Lostprophets vuonna 2012
Tiedot
Toiminnassa:  1997–2013
Tyylilaji:  Alternative rock, alternative metal, post-hardcore, nu metal
Kotipaikka:  Wales, Iso-Britannia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Ian Watkins, laulu   Lee Gaze, kitara   Mike Lewis, kitara   Stuart Richardson, basso   Jamie Oliver, koskettimet, taustalaulu   Luke Johnson, rummut  
Entiset jäsenet:  DJ Stepzak, levysoitin, sampleri   Ilan Rubin, rummut   Mike Chiplin, rummut  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lostprophets oli walesilainen yhtye, joka perustettiin vuonna 1997 Pontypriddissä. Yhtyeen perustivat laulaja Ian Watkins, basisti (myöhemmin kitaristi) Mike Lewis, rumpali Mike Chiplin ja kitaristi Lee Gaze. Yhtye menestyi etenkin Britanniassa ja Keski-Euroopassa.
Historia

Lostprophets julkaisi viisi albumia. Ensimmäinen, Thefakesoundofprogress, julkaistiin vuonna 2001, toinen, Start Something, vuonna 2004 ja kolmas, Liberation Transmission, vuonna 2006. Yhtyeen neljäs albumi The Betrayed ilmestyi 2010. Rumpali Ilan Rubinin erosi yhtyeestä vuoden 2009 alussa. Yhtyeen viides albumi Weapons julkaistiin 2012.
Yhtye ilmoitti lokakuussa 2013 virallisesti lopettavansa toimintansa. Syynä oli yhtyeen solistia Ian Watkinsia vastaan vuoden 2012 lopussa nostetut syytteet lapsi- ja eläinpornon hallussapidosta sekä lapsen raiskauksen suunnittelusta. Watkins myönsi syytteet marraskuussa 2013 ja sai joulukuussa 29 vuoden vankeusrangaistuksen.
Jäsenet

| --- | --- |
 Nykyiset jäsenet Lee Gaze - soolokitara, taustalaulu (1997-)  Mike Lewis - kitara, taustalaulu (1998-), basso (1997-1998)  Ian Watkins - laulu (1997-), levysoittimet, samplet (1997-1999)  Stuart Richardson - basso, taustalaulu (1998-)  Jamie Oliver - koskettimet, syntetisaattori, piano, levysoitin, sämpleri, laulu (2000-)  Luke Johnson - rummut, lyömäsoittimet (2009-) :  Entiset jäsenet DJ Stepzak - levysoittimet, sampleri (1999-2000)  Mike Chiplin - rummut, lyömäsoittimet (1997-2005)  Ilan Rubin - rummut, lyömäsoittimet (2006-2008)
Diskografia > Studioalbumit

Thefakesoundofprogress (2001)
Start Something (2004)
Liberation Transmission (2006)
The Betrayed (2010)
Weapons (2012)
Diskografia > Singlet

Shinobi vs. Dragonninja (2001)
The Fake Sound of Progress (2002)
Burn Burn (2003)
Last Train Home (2004)
Wake Up (Make a Move) (2004)
Last Summer (2004)
Goodbye Tonight (2004)
Rooftops (Liberation Broadcast) (2006)
A Town Called Hypocrisy (2006)
Can't Catch Tomorrow (Good Shoes Won't Save You This Time) (2006)
4am Forever (2007)
It's Not The End Of The World (But I Can See It From Here) (2009)
Bring 'Em Down (2012)
Diskografia > EP:t

Here Comes the Party (1997)
Para Todas las Putas Celosas (1998)
The Fake Sound of Progress (1999)
Kevin Eriksson

| Kevin Eriksson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1998 Turku
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  pöytäjääkiekko
Seura:  Talpelan Taiga
Saavutukset
Paras sijoitus maailmanrankingissa:  5.
Kevin Eriksson (s. 1998 Turku) on suomalainen pöytäjääkiekkoilija, joka edustaa Talpelan Taiga-nimistä seuraa. Eriksson on tällä hetkellä ITHF:n maailmanrankingin mukaan Suomen paras pöytäjääkiekkoilija. Hän on myös kaksinkertainen Suomen mestari vuosilta 2017 ja 2018.
Ura

Eriksson aloitti pelaamisen vuoden 2009 lokakuussa. Kaksi vuotta myöhemmin Eriksson voitti alle 13-vuotiaiden suomenmestaruuden. Vuonna 2014 hän voitti pronssia Helsinki Openista. Pronssiottelussa hän voitti Jan Pelkosen.
Vuonna 2016 Eriksson voitti pronssia SM-kilpailuista. Samana vuonna hän voitti ensimmäisen kerran pronssia kansainvälisestä Turku Open-kilpailusta. Suomenmestaruudet Eriksson voitti vuosina 2017 ja 2018 nousten ITHF:n maailmanrankingin kymmenen parhaan joukkoon. Keväällä 2017 Eriksson voitti Turku Openin finaalissa Janis Galuzon. Vuonna 2019 Eriksson voitti Swedish Mastersin. Hän voitti samana vuonna uudelleen Turku Openin.
Kimiya Yui

| Kimiya Yui> 油井 亀美也 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1970-01-3030. tammikuuta 1970 Kawakami, Nagano
Kansalaisuus:  japanilainen
Ammatti:  hävittäjälentäjä
Ura
Tyyppi:  JAXA:n astronautti
Sotilasarvo:  everstiluutnantti
Lennot

Sojuz TMA-17M:  Sojuz TMA-17M
:  Retkikunta 45
 
Kimiya Yui, (jap. 油井 亀美也, Yui Kimiya; s. 30. tammikuuta 1970 Kawakami, Nagano, Japani) on japanilainen astronautti. Yui on koulutukseltaan Japanin itsepuolustusvoimien hävittäjälentäjä ja sotilasarvoltaan everstiluutnantti.
Yui valittiin astronauttikoulutukseen vuonna 2009. Lokakuussa 2012 hänet valittiin Sojuz TMA-17M -lennon miehistön jäseneksi Retkikuntaan 45 ja varajäseneksi Retkikuntaan 42.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kimiya Yui Wikimedia Commonsissa
Luettelo Sauvon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Sauvon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Sauvon kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Sauvoon on liitetty Karunan kunta.
Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ABC-tuppen - Karuna Svenska Folkskola | Karunan seurakuntakodin ulkoseinä, Karunan kirkkotie 66 | Karuna | 60.2707°N, 22.5445°E | Luukkanen, RitvaRitva Luukkanen | 1997 |  |  |
| Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki, Karuna | Karunan hautausmaa, Karunan kirkkotie 66 | Karuna | 60.2695°N, 22.5449°E | Kuurma, ValdemarValdemar Kuurma | 1959 |  |  |
| Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki, Sauvo | Sauvon kirkon hautausmaa, Karunan kirkkotie 66 | Sauvo | 60.3427°N, 22.6997°E | Liimatainen, KirstiKirsti Liimatainen | 1956 |  |  |
| Karunan vanhan puukirkon muistomerkki | Karunan hautausmaa, Karunan kirkkotie 66 | Karuna | 60.27°N, 22.5438°E | Vikainen, JussiJussi Vikainen | 1936 (1935) |  |  |
| Menneiden polvien muistolle, Sauvo | Sauvon hautausmaa, Sauvontie 50 | Sauvo | 60.3424°N, 22.6983°E |  |  |  |  |
| Sandön meritaistelu -muistolaatta, Suomen sota | Karunan kirkon lähistö, Karunan kirkkotie 66 | Karuna | 60.2689°N, 22.5443°E | Auvinen, EeroEero Auvinen, Vaalikivi, AnttiAntti Vaalikivi | 2008 |  |  |
| Sankarimuistomerkki, Karuna | Karunan kirkon sankarihautausmaa, Karunan kirkkotie 66 | Karuna | 60.2692°N, 22.5447°E | Visanti, MattiMatti Visanti | 1940 |  |  |
| Sankarimuistomerkki Katse kohti tulevaisuutta, Sauvo | Sauvo kirkon sankarihautausmaa, Sauvontie 50 | Sauvo | 60.3425°N, 22.6994°E | Aaltonen, AarreAarre Aaltonen | 1946 |  |  |
| Tallholman meritaistelun muistolaatta,Suomen sota | Karunan kirkon lähistö, Karunan kirkkotie 66 | Karuna | 60.2689°N, 22.5442°E | Auvinen, EeroEero Auvinen, Vaalikivi, AnttiAntti Vaalikivi | 2008 |  |  |
| Veteraanikivi, Sauvo | Seuralan kylätalon piha, Seuralantie 4 | Sauvo | 60.3457°N, 22.6907°E | Mikkonen, RailiRaili Mikkonen | 1990 |  |   |
Kiovanpuisto

Anneli Sipiläisen Ystävyyskaupunkiveistos, 1981.
Kiovanpuisto on Tampereella Kalevan kaupunginosassa oleva puisto. Puisto sijaitsee keskellä Kalevaa olevalla puistovyöhykkeellä, Liisanpuiston ja Kalevan keskuspuiston välissä, ulottuen Kaupinkadulta Tampereen uintikeskukseen. Puisto on perustettu vuonna 1964, ja se nimettiin Kiovanpuistoksi vuonna 1980 Tampereen ystävyyskaupungin Kiovan mukaan. Puistossa on vuonna 1981 pirkkalankoivuista istutettu ystävyyskaupunkimetsikkö ja ystävyyskaupunkiaiheinen patsas. Pronssisen patsaan nimi on Kiova-Tampere, rengas ystävyyskaupunkiketjussa, ja sen on tehnyt vuonna 1981 Anneli Sipiläinen.
Puiston eteläreunassa on Tampereen ateljeetalo. Kalevan puistovyöhykkeelle ja Kiovanpuistoon on suunniteltu vuonna 2021 uudistuksia. Suunnittelukilpailun voitti ehdotus Ympäri mennään ja yhteen tullaan 2.
Konrad Meyer-Hetling

Konrad Meyer-Hetling vuosien 1945 ja 1948 välisenä aikana.
Konrad Meyer-Hetling (15. toukokuuta 1901 Salzderhelden, Saksan keisarikunta – 25. huhtikuuta 1973  Salzderhelden, Länsi-Saksa) oli saksalainen maatalouskysymyksiin erikoistunut professori, joka osallistui idän yleissuunnitelman laatimiseen. Hän laati Heinrich Himmlerin pyynnöstä idän yleissuunnitelmaan liittyvän Idän jälleenrakennussuunnitelman, joka esitettiin Adolf Hitlerille 28. toukokuuta 1942, minkä vuoksi Meyer-Hetling joutui vastaajaksi RuSHA-oikeudenkäyntiin Yhdysvalloissa, jossa käsiteltiin ihmisoikeusrikoksia. Meyer-Hetling vapautettiin jo kärsimänsä tutkintovankeuden perusteella.
Kiovan taistelu (1943)

Kiovan taistelu oli toisessa maailmansodassa Saksan ja Neuvostoliiton joukkojen välinen taistelu Kiovan kaupungin hallinnasta. Kaupunkia puolustivat Saksan 4. panssariarmeijan joukot hyökkääviä Neuvostoliiton 1. Ukrainan rintaman ja Tšekkoslovakian Itsenäisyysprikaatin joukkoja vastaan. Puna-armeija aloitti hyökkäyksensä kaupunkiin 3. marraskuuta 1943. Saksalaiset käynnistivät vastahyökkäyksensä 13. marraskuuta, mutta joutuivat vetäytymään kaupungista 22. joulukuuta mennessä, jolloin puna-armeija sai vallattua kaupungin takaisin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Battle of Kiev (1943)
Merkinnän syy: taistelukuvaus puuttuu
Kokkolan seutukunta

| Kokkolan seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  53 299 22:nneksi suurin 31.12.2021 
Kokkolan seutukunta (ruots. Karleby ekonomiska region) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 162.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kannus | 5 251 | 468 | 11 | 8.9 % | 97 % | 0,4 % | 3 % |
|  | Kokkola | 48 297 | 1 446 | 33 | 8.9 % | 83 % | 12 % | 5 % |
|  | yhteensä | 53 548 | 1 914 | 28 |  | 84 % | 10,9 % | 5 % |
Historia

1. tammikuuta 2009 seutukunnasta Kälviä, Lohtaja ja Kaustisen seutukunnasta Ullava liittyivät Kokkolaan.
1. tammikuuta 2010 Himanka jätti seutukunnan liityttyään Kalajokeen.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kokkolan seutukunnan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 47 196 | 47 196 |
| 1985 | 1985 |    | 48 786 | 48 786 |
| 1990 | 1990 |    | 49 393 | 49 393 |
| 1995 | 1995 |    | 50 749 | 50 749 |
| 2000 | 2000 |    | 50 288 | 50 288 |
| 2005 | 2005 |    | 50 564 | 50 564 |
| 2010 | 2010 |    | 51 997 | 51 997 |
| 2015 | 2015 |    | 53 160 | 53 160 |
| 2020 | 2020 |    | 53 198 | 53 198 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Kokkolan seutukunnan kotisivut ( Arkistoitu – Internet Archive)
Kannuksen kaupungin kotisivut
Kokkolan kaupungin kotisivut
Keski-Pohjanmaan maakunnan seutukunnat
Kaustisen seutukunta
Kokkolan seutukunta
Kokkolan rautatieasema

Kokkolan rautatieasema (lyh. Kok, ruots. Karleby järnvägsstation, vuoteen 1976 Gamlakarleby järnvägsstation) on Suomen rataverkon liikennepaikka Kokkolan kaupungissa Keski-Pohjanmaalla Pohjanmaan radalla. Rautatie Kokkolaan valmistui vuonna 1885 ja edelleen Ouluun 1886. Seinäjoen rautatieasemalle on matkaa 133,4 kilometriä.
Kokkolan asemarakennus on niin sanottujen Oulun radan asemien tyyppipiirustusten mukaan rakennettu asema, jonka on suunnitellut Knut Nylander.
Kokkolan rautatieasema on risteysasema, jossa Pohjanmaan radasta haarautuu sivurata Ykspihlajan satamaan ja teollisuusalueelle. Liikennepaikalla on runsaasti sekä tavara- että henkilöliikennettä. Asema on saanut VR:n Paras asema -palkinnon kahdesti vuosina 1998 ja 1999 sekä Vuoden asema -palkinnon vuonna 2010. Asema sai raidemonitorit kesällä 2011. Asemalla pysähtyvät kaikki rataosan henkilöjunat. Kaikki päiväjunat käyttävät lähtökohtaisesti raidetta 1. Raiteita 2 ja 3 saattavat päiväjunat käyttää poikkeuksellisissa tilanteissa (esimerkiksi jos raiteella 1 on jo toinen juna), mutta lähtökohtaisesti raiteita 2 ja 3 käyttävät lähinnä yöjunat.
Kokkolan lipunmyynti on loppunut vuoden 2016 alussa. Asemalla on lippuautomaatti, joka on avoinna ympäri vuorokauden.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kokkolan rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Kiovan televisiotorni

| Kiovan televisiotorni |
| --- | --- |
 Televisiotorni vuonna 2014
Tiedot
Sijainti:   Kiova, Ukraina
Rakennettu:  1968–1973
Avajaiset:  1973
Tila:  valmis
Tekniset tiedot
Hissien määrä:  2
Kustannukset:  12 miljoonaa dollaria
Korkeus
Antenni:  385 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiovan televisiotorni (ukr. Телевізійна вежа, Televizijna veža) on 385 metriä korkea televisiotorni Kiovan kaupungissa Ukrainassa. Televisiotornia alettiin rakentaa vuonna 1968 ja se valmistui vuonna 1973. TV-torni maksoi noin 12 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.[lähde? ] Tornissa on kaksi hissiä.
Kiovan televisiotorni on 60 metriä korkeampi kuin Eiffel-torni, mutta painaa kolme kertaa vähemmän. Kiovan televisiotorni Ukrainan korkein rakennus.
1. maaliskuuta 2022 televisiotorniin osui venäläinen ohjus. Iskussa sai surmansa viisi ihmistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiovan televisiotorni Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:Киевская телебашня
Käännös suomeksi
Konrad Knudsen

Konrad Gustav Knudsen (19. elokuuta 1890 Drammen Norja – 16. kesäkuuta 1959) oli norjalainen taidemaalari, toimittaja ja kansanedustaja.
Knudsen toimi maalarina Drammenissa vuosina 1904–1908, ennen kuin matkusti Yhdysvaltoihin. Yhdysvalloissa hän työskenteli rakennustyöläisenä ja maalasi vapaa-ajallaan. Hänestä tuli toimittaja paikalliseen norjankieliseen sanomalehteen. Knudsen palasi Drammeniin 1920 ja maalasi siellä vuoteen 1923, jolloin hän sai töitä Fremtiden-sanomalehdestä. Hän kuului Norjan työväenpuolueeseen vuodesta 1921, ja vuonna 1937 hänet valittiin Norjan parlamenttiin eli stortingetiin.
Vuonna 1935 neuvostoliittolaisen vallankumousmiehen Lev Trotskin oleskelupa umpeutui Ranskassa. Trotski sai turvapaikan Norjasta silloisen oikeusministerin, myöhemmin YK:n pääsihteerin Trygve Lien kutsumana. Trotski asui taidemaalari Knudsenin kotona Norderhovissa Hønefossin lähellä. Vuonna 1937 Norjan hallitus määräsi Neuvostoliiton painostuksesta Trotskin kotiarestiin. Neuvostoliittolaisten virkamiesten kanssa käytyjen pitkien neuvottelujen jälkeen Trygve Lie määräsi Trotskin muuttamaan Norjasta Meksikoon. Toisen maailmansodan aikana Knudsen asui Ruotsissa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Hän palasi Norjaan sodan jälkeen.
Koto (ravintola)

Ravintola Koto
Koto on vuonna 1986 perustettu Helsingin Lönnrotinkadulla sijaitseva  japanilainen ravintola. Se on yksi Suomen vanhimmista japanilaisista ravintoloista. Aiemmin ravintola sijaitsi Kalevankadulla.
Vuonna 2014 ravintolan liikevaihto oli 607 000  euroa.
Aiheesta muualla

Ravintola Koton kotisivut
Kimittäjäsarvinokka

| Kimittäjäsarvinokka |
| --- | --- |
 Birds of Eden -lintutalo, Etelä-Afrikka
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sarvinokkalinnut Bucerotiformes
Heimo::  Sarvinokat Bucerotidae
Suku::  Afrikansarvinokat Bycanistes
Laji::  fistulator
Kaksiosainen nimi
 Bycanistes fistulator  (Cassin, 1852) 
Alalajit
 Bycanistes fistulator duboisi W. L. Sclater, 1922  Bycanistes fistulator fistulator (Cassin, 1850)  Bycanistes fistulator sharpii (Elliot, 1873) 
Katso myös
   Kimittäjäsarvinokka Wikispeciesissä   Kimittäjäsarvinokka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kimittäjäsarvinokka (Bycanistes fistulator) on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa Länsi-Afrikan maissa: Benin, Norsunluurannikko, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Liberia, Mali, Nigeria, Senegal, Sierra Leoneja Togo.
Lintua tavataan laajoilla metsiensuojelualueilla, ja se voi olla yleinen vanhojen metsien ohella myös korkeissa sekundaari- ja viljelymetsissä.
Guinaten trooppinen puisto Lanzarotessa Kanariansaarilla Espanjassa.
Laji on elinvoimainen. Sen kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta sen on ilmoitettu olevan yleinen laajalla alueella. Vaikka laji sietää elinalueiden muutoksia eikä metsästyksen arvioida aiheuttavan sille paineita, kannan epäillään kuitenkin vähenevän yleisesti.
Ulkoasu ja ääni

Linnun pituus on 45 senttimetriä. Se on melko pieni, ja sillä on valkoinen vatsa ja perä, mustat siivet. Nokka ja sen päällä oleva ontto rakenne ovat ruskeita, pohjaltaan vaaleita. Silmää ympäröivä iho on koirailla sininen, naarailla vaakea. Alalajilla B. sharpii on laaja valkoinen alue siivissä. Myös ulommat pyrstösulat ovat valkoiset. Ääni on voimakas, karhea nasaali naurumainen ja kimakka piipitys ”piip-piip-piip”.
Lajin elinalueita ovat ainavihannat vanhat metsät ja galleriametsät sekä mangrove- ja suometsät. Se hyödyntää myös sekundaarimetsiä ja viljelmiä. Sitä esiintyy alavilla mailla 600 metrin korkeuteen, yleensä perheryhminä tai pieninä parvina, jotka liikkuvat puiden latvustossa etsimässä hedelmiä, jotka muodostavat 90 % sen ravinnosta. Pesintä tapahtuu tammi-, huhti-, kesäkuussa ja loka-joulukuussa. Yleensä sillä on yksi poikanen.
Aiheesta muualla

Birdlife.org (englanniksi)
Piping hornbill, sound recordings, xeno-canto
Kimiya Satō

Kimiya Sato vuonna 2011.
Kimiya Satō (jap. 佐藤 公哉, Satō Kimiya, s. 5. lokakuuta 1989 Kōbe, Hyōgo[lähde? ]) on japanilainen moottoriurheilija. Vuonna 2013 Satō testasi Sauberin F1-autoa Silverstonen nuorten kuljettajien testeissä. Hän ei ole sukua entiselle F1-kuljettajalle Takuma Satōlle.
Satō aloitti uransa Karting-sarjoissa. Vuonna 2006 Satō kilpaili Formula BMW UK -sarjassa, jossa hän sijoittui sarjan kymmenneksi. Vuonna 2007 Satō jatkoi sarjassa voittaen yhden kilpailun sijoittuen loppupisteissä neljänneksi. Vuonna 2008 Satō ajoi Formula Challenge Japan -sarjassa sijoittuen sarjan toiseksi. Samana vuonna hän ajoi yhden kilpailun Formula BMW Pacific -sarjassa. Vuonna Satō ajoi Japanin Formula 3 -sarjassa, jossa hän oli National Class -luokassa sarjan toinen. Vuonna 2010 hän jatkoi sarjassa ollen neljäs. Vuonna 2011 Satō siirtyi Formula 3 Euroseries -sarjaan voittaen yhden kilpailun sijoittuen sarjan kymmenneksi. Vuonna 2012 Satō siirtyi Saksan Formula 3 -sarjaan sijoittuen loppupisteissä kolmanneksi voittaen kauden aikana neljä kilpailua. Vuonna 2013 Satō kilpaili Auto GP World Series -sarjassa. Hän voitti kauden aikana viisi kilpailua sijoittuen sarjan toiseksi. Samana vuonna hän ajoi Sauberin nuorten kuljettajien testeissä Silverstonessa ja toimi tallin vara ja -kolmoskuljettajana Japanin GP:n ajan. Vuonna 2014 Satō kilpaili GP2-sarjassa Campos Racing-tallissa saavuttaen kaksi pistettä. Samana vuonna hän jatkoi Auto GP -sarjassa voittaen sarjan mestaruuden.
GP2 -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Campos Racing | BHRFEA Kesk. | BHRSPR 19 | ESPFEA 19 | ESPSPR 15 | MONFEA 15 | MONSPR 14 | AUTFEA Kesk. | AUTSPR 19 | GBRFEA 23 | GBRSPR 20 | GERFEA   | GERSPR   | HUNFEA Kesk. | HUNSPR Kesk. | BELFEA 17 | BELSPR 18 | ITAFEA Kesk. | ITASPR 12 | RUSFEA 13 | RUSSPR 7 | ABUFEA 14 | ABUSPR 22 | 2 | 27. |
Aiheesta muualla

Twitter
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kimiya Sato
Käännös suomeksi
Luettelo Tansanian kansallispuistoista

Tämä on luettelo Tansanian kansallispuistoista. Kolme niistä sijaitsee maan eteläosassa, 11 länsiosassa, viisi pohjoisosassa ja neljä itäosassa.
| Nimi | Kuva | Sijainti | Perustettu | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arushan kansallispuisto |  | Meru (vuori) | 1960 |  |
| Burigi-Chaton kansallispuisto |  | maan länsiosassa, Viktoriajärven länsipuolella | 2019 |  |
| Gomben kansallispuisto |  | Kigoman alue, maan länsiosassa Tanganjikajärven rannalla. | 1943 / 1968 | tunnettu simpansseistaan |
| Ibanda-Kyerwan kansallispuisto |  | Kageran alue maan länsiosassa, Ruandan rajalla | 1972 / 2019 |  |
| Katavin kansallispuisto |  | Katavin alue | 1951 |  |
| Kigosin kansallispuisto |  | maan länsiosa, Moyowosi-Malagarasi kosteikkoalue | 2019 |  |
| Kilimanjaron kansallispuisto |  | Kilimanjaro | 1910 |  |
| Kitulon kansallispuisto |  | maan eteläosan ylänkö | 2005 |  |
| Mahalen kansallispuisto |  | Kigoman alue, Mahale-vuoret | 1985 |  |
| Manyara-järven kansallispuisto |  | Manyaran alue | 1957 |  |
| Mkomazin kansallispuisto |  | Kenian rajalla, savannia | 2006 |  |
| Mikumin kansallispuisto |  | Morogoron lähistöllä |  |  |
| Ngorongoron suojelualue |  |  |  | Unescon maailmanperintökohde |
| Nyereren kansallispuisto |  |  | 1922 | Selousin riistanhoitoalueen pohjoisosa |
| Ruahan kansallispuisto |  | Iringa | 1910 |  |
| Rubondon kansallispuisto |  | Viktoriajärvi | 1977 |  |
| Rumanyika-Karagwen kansallispuisto |  | maan länsiosa, Kageran alue | 2019 |  |
| Saadanin kansallispuisto |  | meren rannalla | 1969 |  |
| Saananen kansallispuisto |  | Viktoriajärvi | 2013 | (Myös Saa Nane) |
| Serengetin kansallispuisto |  |  | 1929 | Unescon maailmanperintökoohde |
| Tarangirin kansallispuisto |  | Manyaran alue | 1970 |  |
| Udzungwa-vuorten kansallispuisto |  | Iringan alue | 1994 |  |
| Ugalla-joen kansallispuisto |  | maan länsiosa, Taboran alue | 2019 |  |

Käännös suomeksi
Kirjotäpläkoi

| Kirjotäpläkoi |
| --- | --- |
 Kirjotäpläkoi Ardenneilla Belgiassa
Uhanalaisuusluokitus
 {{{status}}} 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Jäytäjäkoimaiset Gelechioidea
Heimo::  Pystykotelokoit Elachistidae
Alaheimo::  Täpläkoit Ethmiinae
Suku::  Ethmia
Laji::  quadrillella
Kaksiosainen nimi
 Ethmia quadrillella  (Goeze, 1783) 
Katso myös
   Kirjotäpläkoi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjotäpläkoi (Ethmia quadrillella) on täpläkoiden alaheimoon kuuluva perhoslaji. Kirjotäpläkoin siipiväli on 15–19 millimetriä. Lajin ravintokasveja ovat lemmikit, rohtoimikkä ja rohtoraunioyrtti. Lajia esiintyy Euraasiassa ja Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU)..