stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuwana

| Kuwana (桑名市) |
| --- | --- |
 Näkymä Kuwanaan Tadovuorelta
 lippu:  Symboli
 Kuwanan sijainti Mien prefektuurissa
 Kuwana
 Koordinaatit: 35°03′44″N, 136°41′01″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Mien prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  136,68 km²
Väkiluku (02/2020):  141 895
 – Väestötiheys:  1 038,2 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Lännenkukkakanukka
 – Kukka:  Iris ensata
 
 http://www.city.kuwana.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuwana (jap. 桑名市, Kuwana-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Mien prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Isenlahden rannikolla prefektuurin koillisosassa ”Kison kolmen joen” eli Kiso-, Nagara- ja Ibijokien suulla. Sen länsirajalla mereen laskee vielä Inabejoki. Luoteessa kaupungin alue nousee Yōrōvuorille ja rajautuu Gifun prefektuuriin, itäpuolella sijaitsee Aichin prefektuuri. Kuwanassa on 141 895 asukasta (helmikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 136,68 neliökilometriä.
Kuwana kehittyi historiallisesti Ibijoen suun satamapaikkakuntana. Edo-kaudella siitä tuli linnanaluskaupunki, Kuwanan daimiokunnan hallinnollinen keskus ja yksi vilkkaan Tōkaidō-tiereitin postiasemista (shukuba), joka tunnettiin seuraavalle postiasemalle, Atsutan Miya-shukulle, johtaneesta ”seitsemän rin pituisesta vedenylityksestä” (jap. 七里の渡, shichiri no watashi). Kaupunki rikastui puutavaran ja erityisesti riisin tukkukaupalla. Kuwanan ohittaneen Tōkaidō-rautatielinjan valmistuttua 1800-luvun lopulla kaupunki taantui pahoin, mutta on sittemmin kasvanut yhtenä Nagoyan esikaupungeista. Kaupunkioikeudet Kuwanalle osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa myönnettiin vuonna 1937. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2004, kun siihen liitettiin Nagashiman ja Tadon maaseutukaupungit. Merkittäviä elinkeinoja ovat esimerkiksi metallinvalu ja muu metalliteollisuus, keinokuitujen valmistus ja rannikolla vesiviljely. Hamaguri-simpukat (Meretrix lusoria) ovat eräs tunnettu paikallinen erikoisuus.
Kuwanan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat muun muassa Kuwanan linnan rauniot, joita ympäröi Kyūkan puisto, 1900-luvun alussa rakennettu Rokkaen-huvila ja Daifukuden-jin buddhalainen temppeli. Tadon alueella sijaitsee merkillepantava Tado-taishan šintolainen pyhäkkö. Matkailijoita kaupunkiin houkuttelevat myös prefektuurin luonnonpuistoon kuuluvat jokimaisemat ja Nagashima-onsenin kuuma lähde. Kuwanaa palvelevat JR Tōkain Kansai-päälinja, Kintetsu-rautateiden Nagoya-linja, Sangi-rautateiden Hokusei-linja ja Yōro-rautatien Yōrō-linja.
Kuvia

Ishidori-festivaali
Kuwana, yksi Tōkaidōn 53 postiasemasta, Hiroshige n. 1834
Kisojoen silta
Rokkaen
Nabana no sato -teemapuisto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuwana Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kymen Charterline

| Kymen Charterline Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1996
Toimitusjohtaja:  Petri Reunanen
Kotipaikka:  Kouvola
Toimiala:  Linja-autoliikennöijä
Liikevaihto:  3,5 miljoonaa € (2021)
Henkilöstö:  54
Kotisivu:  https://www.bussimatkatoimisto.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kymen Charterline Oy on vuonna 1996 perustettu linja-autoalan yritys, jonka kotipaikkana on Kouvola. Kymen Charterline kuuluu Bussimatkatoimisto-konserniin, johon kuuluu myös Lappeenrantalainen E. Rantanen Oy. Kymen Charterlinen päävarikko sijaitsee Kouvolan Lehtomäessä. Muut toimipisteet ja varikot sijaitsevat Haminassa, Järvenpäässä, Kuopiossa, Sotkamossa, Kotkassa, Imatralla sekä pääkaupunkiseudun alueella.
Kymen Charterline ajaa tilaus- ja matkailuliikennettä, vakiovuoroja Etelä-Karjalassa ja Kymenlaaksossa, Kouvolan keskustan palveluliikennettä sekä koulukyytejä.
Vuonna 2021 yritys työllisti 54 henkilöä.
Kuytun

| Kuytun (kiin>  奎屯, Kuítún) uiguuriksi كۈيتۇن, Küytun |
| --- | --- |
 Kuytunin rautatieasema
 Kuytun
 Koordinaatit: 44°25′0″N, 85°00′0″E 
Valtio:  Kiina
Autonominen alue:  Xinjiang
Autonominen prefektuuri:  Ilin kazakkien autonominen prefektuuri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Piirikuntatason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 171 km²
Väkiluku (2010):  166 261
 – Väestötiheys:  142 as./km²
 – Kesäaika:  UTC+8
Postinumero:  835000
Rekisterikilpi:  新D
 
 www.kuitun.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuytun eli Kuitun (kiin. 奎屯, Kuítún, uiguuriksi كۈيتۇن, Küytun) on piirikuntatason kaupunki Kiinan Sinkiangin uiguurien autonomisella alueella. Hallinnollisesti se kuuluu Ilin kazakkien autonomiseen prefektuuriin. Kuytun sijaitsee kaupunkien Wusu ja Shihezi välillä rautatien varrella Ürümqista Kazakstaniin, lähellä Džungarian aavikkoa. Shiheziin on matkaa 127,5 kilometriä. Kaupungin pinta-ala on 1 171 neliökilometriä ja väkiluku 166 261 (2010).
Kaupunki on historiallisesti liitetty Seitsemänteen maatalousdivisioonaan, joka on Xinjiangin tuotanto- ja rakennuskomennuskunnan yksikkö. Se hallitsi Kuytunia vuoteen 1975 asti.
Paikalliseen teollisuuteen kuuluu elintarvikkeiden jalostusta ja tekstiiliteollisuutta sekä Kuytunin sähkövoimala. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu Kuytun City Zoo -eläintarha.
Historia

Kuytun sijaitsee pohjoisimman Silkkitien reitin varrella, joka kulkee Ürümqin kautta ja Tienšan-vuoriston pohjoispuolitse.
Väestö

Asukasluku 1. marraskuuta 2000 Kuytunissa oli yhteensä 285 299 henkilöä.
| Kansallisuus | Väkiluku | Osuus (%) |
| --- | --- | --- |
| Han-kiinalaiset | 269 954 | 94,62 % |
| Hui-kiinalaiset | 6 290 | 2,2 % |
| Kazakit | 5 077 | 1,78 % |
| Uiguurit | 1 335 | 0,47 % |
| Mongolit | 802 | 0,28 % |
| Mantšut | 347 | 0,11 % |
| Muut | 1 494 | 0,53 % |
Väestölaskennassa 1. marraskuuta 2010 kaupungin asukasmäärä on 166 261. Vuoden 2014 tilastossa asukasmäärä on noin 157 900.
Niko Hovinen

| Niko Hovinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. maaliskuuta 1988 (ikä 36) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Pappi
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  200 cm
Paino:  102 kg
Seura
Seura:  HIFK
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  92
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–
Seurat:  Jokerit (SML) HeKi (Mestis) Pelicans (SML)  Trenton Titans (ECHL) Oklahoma City Barons (AHL) Metallurg Novokuznetsk (KHL) Admiral Vladivostok (KHL) EC Salzburg (EBEL) Luleå HF (SHL) Malmö Redhawks (Allsv.) Kärpät (SML) Medveščak Zagreb (KHL) KooKoo (SML) KalPa (SML) Lausanne HC (NLA) Iserlohn Roosters (DEL) Sport (SML) Tappara (SML)
NHL-varaus:  132. varaus, 2006 Minnesota Wild
Niko Hovinen (s. 16. maaliskuuta 1988 Helsinki) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ssa. Hän on pelannut 16 kautta SM-liigassa vuosina 2005–2024. SM-liigan lisäksi hän on pelannut yksittäisiä kausia Itävallassa, Kroatiassa, Ruotsissa, Saksassa, Sveitsissä, Venäjällä ja Yhdysvalloissa. Suomen maajoukkueessa hän oli mukaan kultaa voittaneessa vuoden 2011 joukkueessa.
Ura > Seuraura > SM-liiga

Hovinen nimettiin kaudella 2005–2006 ensimmäisen kerran Jokereiden SM-liigajoukkueen varamaalivahdiksi, mutta pelaamaan hän pääsi vasta seuraavalla kaudella yhden ottelun verran. Minnesota Wild varasi Hovisen NHL:ään vuoden 2006 varaustilaisuuden viidennellä kierroksella varausnumerolla 132. Hovinen jäi kuitenkin Jokereihin ja kaudella 2007–2008 hän torjui neljässä ottelussa. Muun ajan hän torjui Jokereiden A-junioreissa.
Kaudeksi 2008–2009 Hovinen siirtyi Pelicansiin, jossa hän pelasi kakkosmaalivahtina Tommi Nikkilän kantaessa päävastuun torjuntatöistä. Kuitenkin kauden alussa hän pääsi pelaamaan ykkösmaalivahtina, koska Nikkilä loukkasi itsensä. Kaudella 2009–2010 Hovinen tavoitteli jälleen ykkösmaalivahdin paikkaa Marc Lamothen kanssa Nikkilän loukkaannuttua uudelleen.
Kaudella 2010–2011 Hovinen aloitti Pelicansin ykkösmaalivahtina, kun Nikkilä siirtyi Seria A:ssa pelanneeseen HC Pustertal-Val Pusteriaan ja Lamothe DEL:ssa pelanneeseen Hamburg Freezersiin. Hovisen kakkosmaalivahtina pelasi Joonas Kuusela. Kausi oli Hovisen uran siihen mennessä paras; hän pelasi 49 ottelua torjuntaprosentilla 92,14 ollen liigan yhdeksäs. Runkosarjan lopussa Ilta-Sanomat valitsi hänet kauden tähtipelaajaksi. Ilta-Sanomien urheilutoimittaja Petteri Linnavalli arvioi Hovisen SM-liigan runkosarjan kolmanneksi parhaaksi maalivahdiksi Eero Kilpeläisen ja Teemu Lassilan jälkeen. Pelicans ei kuitenkaan selviytynyt play-offseihin, vaan seura sijoittui runkosarjan viimeiseksi ja joutui liigakarsintaan.
Kesällä 2011 Hovinen teki NHL-sopimuksen Philadelphia Flyersin kanssa, mutta pelasi vielä kauden 2011–2012 Pelicansissa, joka päättyi SM-Liigan finaaleissa hopeasijalle. Hovinen kärsi keväällä lonkkamurtumasta, minkä johdosta hän pelasi Pelicansin 17 pudotuspeliottelusta vain kahdeksassa.
Ura > Seuraura > Ulkomailla

Kaudeksi 2012–2013 Hovinen siirtyi Pohjois-Amerikkaan Philadelphia Flyersin organisaatioon. NHL:n ja AHL:n sijasta Hovinen passitettiin ECHL-liigaan, jossa hän pelasi 16 ottelua Trenton Titansissa. Tammikuussa 2013 Philadelphia kauppasi Hovisen Edmonton Oilersin organisaatioon, jossa hän pääsi pelaamaan yhdeksän AHL-ottelua Oklahoma City Baronsissa.
Marraskuussa 2014 Hovinen teki kuukauden mittaisen sopimuksen Österreichische Eishockey-Ligassa pelaavan EC Red Bull Salzburgin kanssa. Joulukuussa Hovinen taki loppukauden kattaneen sopimuksen SHL:ssa pelaavan Luleå HF:n kanssa, mutta siirtyi jo tammikuussa vain yhden pelaamansa ottelun jälkeen sarjaporrasta alemmaksi HockeyAllsvenskanissa pelanneeseen Malmö Redhawksiin. Hovinen oli tärkeässä roolissa Redhawksin noustessa karsinnoista Ruotsin korkeimmalle liigatasolle SHL:ään. Kalevan Pallon kanssa tehty pelaajasopimus purettiin lähinnä Hovisen omasta aloitteesta. Hän koki ettei päässyt tarpeeksi vahvaan rooliin joukkueessaan. Vapaan agentin aikaa ei kestänyt kovin pitkään, sillä hyvin pian ilmoitettiin Hovisen paluusta Keski-Euroopan kiekkokentille: tällä kertaa DEL-sarjan Iserlohn Roostersiin.
Ura > Seuraura > KHL:ssä

Kaudeksi 2013–2014 Hovinen siirtyi Venäjälle KHL:ssä pelaavaan Metallurg Novokuznetskiin. Marraskuussa 2013 Metallurg kauppasi Hovisen 18 pelatun ottelun jälkeen samassa liigassa pelaavaan Admiral Vladivostokiin, jossa hän pelasi vain seitsemän ottelua.
Ensimmäisen KHL-kauden jälkeen Hovisen lonkka operoitiin. Leikkauksesta toipuessaan Hovinen käytti opioidipohjaista kipulääkettä, mikä johti vuoteen 2016 kestäneeseen päihderiippuvuuteen.
Hovinen siirtyi kesäkuussa 2016 KHL-joukkue Medveščak Zagrebin vahvuuteen.
Ura > Seuraura > Paluu SM-liigaan

Elokuussa 2015 Hovinen pestattiin kuukauden mittaisella sopimuksella SM-liigassa pelaavaan Oulun Kärppiin sijaistamaan loukkaantunutta Iiro Tarkkia. Alkuperäissopimuksen umpeuduttua 5. syyskuuta Kärpät tiedotti pelaajasopimuksen pidentämisestä Hovisen kanssa. Hovisen ensiesiintyminen Kärpissä tapahtui Lahden Pelicansia vastaan. Ottelu ei sujunut Hovisen osalta hyvin, sillä 16 pelaamansa minuutin aikana häntä kohti laukaistiin kuudesti, joista kolme kertaa kiekko meni maaliin. Ottelu jäikin Hovisen ainoaksi Kärppien paidassa pelaamaksi. 25. syyskuuta ilmoitettiin Hovisen siirtyneen loppukaudeksi Pelicansiin. Hän teki marraskuussa 2016 joulukuuhun 2016 kestävän sopimuksen SM-liiga joukkue KalPan kanssa. Hovisen sopimuksen loputtua KalPan kanssa hän teki Kouvolan KooKoon kanssa ottelukohtaisen sopimuksen tammikuussa 2017 KooKoon maalivahdin Leland Irvingin loukkaannuttua. Hovinen palasi kaudeksi 2017-2018 takaisin Kalevan Palloon. Hän on onnistunut torjumaan 5 kertaa nollapelin. Hovinen oli osan alkukautta sivussa loukkaantumisensa johdosta. Alkukaudella 2018-2019 KalPa ilmoitti purkaneensa pelaajasopimuksen Hovisen kanssa. Hänen tilalleen tulee Jonathan Iilahti. Kalevan Pallon kanssa tehty pelaajasopimus purettiin lähinnä Hovisen omasta aloitteesta. Hän koki ettei päässyt tarpeeksi vahvaan rooliin joukkueessaan. Vapaan agentin aikaa ei kestänyt kovin pitkään, sillä hyvin pian ilmoitettiin Hovisen paluusta Keski-Euroopan kiekkokentille: tällä kertaa DEL-sarjan Iserlohn Roostersiin. Suomeen palattuaan Hovinen on pelannut Vaasan Sportin riveissä vaihtelevalla menestyksellä vuodesta 2019 lähtien. Hovisen sopimus Vaasan Sportin kanssa on voimassa kauden 2022–2023.
Helmikuussa 2023 Tappara tiedotti Hovisen liittyvän joukkueeseen loppukauden kattavalla sopimuksella. Vastaavasti hyökkääjä Viljami Niemisen sopimus purettiin yhteisymmärryksessä, ja hän siirtyi Sportiin 1+1 -vuotisella sopimuksella. Elokuussa 2023 Hovinen siirtyi HIFK:n riveihin vuoden mittaisella sopimuksella paikkaamaan Tomi Karhusen loukkaantumista. Sopimukseen sisältyi koeaika, joka päättyi lokakuun lopussa.
Kesäkuussa 2024 Hovinen ilmoitti lopettavansa jääkiekkouransa.
Lokakuussa 2024 Hovinen kuitenkin pyörsi lopettamispäätöksensä ja teki loppukauden sopimuksen HIFK:n kanssa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Slovakia 2011 | jääkiekko |  |
Hovinen pelasi ensimmäisen ottelunsa A-maajoukkueessa huhtikuussa 2011 Euro Hockey Challenge -harjoituspelissä Slovakiaa vastaan.
Hän oli vuoden 2011 MM-kisoissa Suomen kolmosmaalivahti eikä pelannut yhtään ottelua. Suomi voitti kisoissa maailmanmestaruuden.
Kaudella 2011–2012 Hovinen osallistui Euro Hockey Tourille ja pelasi kaksi kertaa nollapelin Tšekkiä vastaan. Syksyllä 2013 Hovinen valittiin jälleen Karjala-turnauksen kokoonpanoon. Hovinen oli A-maajoukkueen mukana Sotšin olympialaisissa tuuraavana maalivahtina NHL-vahtien saapumiseen saakka. Hovinen oli mukana myös kevään 2015 A-maajoukkueessa viimeiselle harjoitusleirille saakka.
Perhe

Hovisen isoveli Rami ja pikkuveli Miro ovat pelanneet jääkiekkoa puolustajina SM-liigassa. Rami pelasi omalla urallaan kolme SM-liigaottelua HIFK:ssa kaudella 2005–2006 ja Miro on pelannut SM-liigassa Tampereen Ilveksessä ja Pelicansissa.
Hovisen isä on keihäänheiton kaksinkertainen Suomen-mestari Seppo Hovinen ja äiti Ulla Hovinen (o.s. Lundholm) on kiekonheiton nelinkertainen Suomen-mestari.
Hovinen on kertonut alkoholismistaan ja päihderiippuvuudestaan, johon hän on saanut apua ja lopettanut kaikki päihteet marraskuussa 2016.
Roundup

Roundup on Monsanto-yhtymän kehittämän rikkakasvien torjunta-aineen kauppanimi. Aineen patenttisuoja on mennyt umpeen ja sitä voidaan valmistaa myös muilla nimillä. Lajissaan se on maailman eniten myyty.
Kemiallisesti aine on glyfosaattisuola. Se estää solukossa eräiden aminohappojen synteesiä estämällä entsyymitoimintaa. Se vaikuttaa nimenomaan kasvin kasvavissa osissa. Se on niin sanottu valikoimaton rikkaruohomyrkky, joka hävittää kaiken kasvuston.
Aineen on todettu lievästi ärsyttävän silmän sidekalvoa, mutta ei ihoa. Tämä selittyy sillä, että kyseessä on surfaktantti, pintajännitystä alentava kemikaali. Sitä saa käyttää vain  asianmukaisesti suojattuna.
Aineen käyttö kotipuutarhoissa on Hollannissa kiellettyä. EU päättää käyttöluvan jatkosta muualla EU:ssa vuoden 2015 aikana.
Roundupia on käytetty Kolumbiassa myös kokapensaiden tuhoamiseen. Suomessa Roundup on yksi yleisimmistä rikkakasvimyrkyistä.
Glyfosaatin/Roundup-tuotteiden ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikaisessa altistumisessa aine ärsyttää voimakkaasti silmiä ja lievästi ihoa.
Ranskalaiset tutkijat ovat tehneet ensimmäistä kertaa tutkimuksen rikkakasvien torjunnassa käytettävien neljän eri Roundup-tuotteen myrkyllisyydestä ihmissoluille. Solut eristettiin napanuorasta tai solulinjoista, joita käytetään toksisuuden tutkimiseen. Roundup-yhdisteet kuuluvat maailman käytettyimpiin rikkakasvien torjunta-aineisiin, myös muuntogeenisten kasvien ollessa kyseessä. Roundup Ready -soija, jonka tuonti EU:hun on sallittu, sisältää jäämiä Roundup‑torjunta-aineista. Tutkimuksissa minimiannoksina käytetty valmiste aiheutti solukuolemaa ja DNA-vaurioita ja esti soluhengitystä.
Brittiläinen tutkimusryhmä on julkaissut kriittisen raportin Euroopan unionin kemikaalivalvonnan toiminnasta. Sen mukaan glyfosaatti aiheuttaa keskenmenojen ja sikiövaurioiden vaaran. Raportin mukaan saksalaiset viranomaiset ovat vähätelleet ongelmat todenneita tieteellisiä tutkimuksia ja turvautuneet alan omiin selvityksiin. Ongelmat olisivat raportin mukaan olleet tiedossa jo 1990-luvulla mutta salattu.
Kesäkuussa 2015 julkaistaan tutkimustulokset, joiden mukaan glyfosaatti mahdollisesti aiheuttaa syöpää. Maailman terveysjärjestö WHO julkaisi ennakkotiedon maaliskuussa.
Vaikka glyfosaatin välittömiä vaikutuksia ihmiseen ja eläimiin on aiemmin pidetty hyvin vähäisinä ja sen on väitetty hajoavan luonnossa parissa viikossa. On kuitenkin mahdollista että glyfosaatti ja sen hajoamistuotteet, kuten AMPA, saattavat erityisesti kylmässä ilmanalassa sitoutua maaperään tai siirtyä ympäristöön. Aiemmat tutkimukset on tehty lämpimässä ilmastossa ja tietyillä maalajeilla. Ongelma on se, että fosfori kilpailee glyfosaatin kanssa samoista maaperän sitoutumispaikoista, ja seurauksena voi olla fosforipäästöjen lisääntyminen.
Vuonna 2014 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että glyfosaatti vaikuttaa mehiläisten terveyteen haitallisesti.
Monsanton toksikologi on myös vastannut väitteisiin, joiden mukaan Roundup aiheuttaa syöpää.
Yhdysvalloissa Kaliforniassa elokuussa 2018 oikeus tuomitsi Roundupia ja sen ammattilaisversio RangerPro:ta valmistavan yhtiön Monsanton 290 miljoonan dollarin korvauksiin, koska yhtiö ei ollut varoittanut aineiden syöpäriskeistä. Erään kalifornialaisen koulun talonmies Dewayne Johnson käytti työssään säännöllisesti Roundupin ammattilaisversiota ja vuonna 2014 hänellä diagnosoitiin Non-Hodgkinin lymfooma. Yhtiö aikoo valittaa päätöksestä.
Sally Pearson
Ennätykset

12,92 (11.3.2007 Brisbane) – Oseanian ja Australian ennätys
12,71 (5.5.2007 Osaka) – Oseanian ja Australian ennätys
12,58 (16.7.2008 Luzern) – Oseanian ja Australian ennätys
12,53 (29.7.2008 Monaco) – Oseanian ja Australian ennätys
12,50 (28.7.2009 Monaco) – Oseanian ja Australian ennätys
12,48 (10.7.2011 Birmingham) – Oseanian ja Australian ennätys
12,36 (3.9.2011 Daegu) – Oseanian ja Australian ennätys
12,28 (3.9.2011 Daegu) – Oseanian ja Australian ennätys
Ennätykset > Henkilökohtaiset ennätykset

100 m: 11,14 (2007)
200 m: 22,97 (2015)
100 m aj: 12,28 (2011)
60 m: 7,30 (2009)
60 m aj: 7,73 (2012)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sally Pearson Wikimedia Commonsissa
Naisten 100 metrin aitajuoksun olympiavoittajat (vuosina 1932–1968 80 metrin aitajuoksu)
Naisten 100 metrin aitajuoksun maailmanmestarit
Saksan 4. jalkaväkidivisioona (Reichswehr)

| 4>  jalkaväkidivisioona |
| --- | --- |
Toiminnassa:  tammikuu 1922–lokakuu 1934
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:  Maavoimat
Aselajit:  Jalkaväki
Osa joukkoa:  Reichsheer
Koko:  divisioona
Saksan 4. jalkaväkidivisioona (saks. 4. Infanterie-Division) oli Weimarin tasavallan maavoimien yhtymä maailmansotien välillä 1922-1934.
Perustaminen

Versailles'n sopimuksen täyttämiseksi 31. heinäkuuta 1920 asevoimien supistamisesta annetun lain mukaisesti jokainen sotilaspiiri (saks. Wehrkreis) muodostaisi divisioonan 1. lokakuuta 1920. Übergangsheerin eli siirtymäajan asevoimien Reichswehr-Brigaden 12, 16 ja 19 muodostivat tammikuussa 1921 4. divisioonan, johon kuului kolme jalkaväkirykmenttiä, kenttätykistörykmentti, pioneeripataljoona, viestipataljoona, kuljetuspataljoona ja lääkintapataljoona.
Yhtymä lakkautettiin lokakuussa 1934 ja sen yksiköt siirrettiin muodostettaviin Wehrmachtin 21 uuteen divisioonaan.
Komentajat

Dresdeniin sijoitetun Wehrkreis IV:n komentajat olivat oman toimensa ohella divisioonankomentajina. Komentajina olivat:
jalkaväenkenraali Paulus von Stolzmann 1. lokakuuta 1920 – 16. kesäkuuta 1921
kenraaliluutnantti Alfred Müller 16. kesäkuuta 1921 – 29. lokakuuta 1925
jalkaväenkenraali Richard von Pawelsz 29. lokakuuta 1925 – 1. kesäkuuta 1926
jalkaväenkenraali Erich Wöllwarth 1. kesäkuuta 1926 – 1. tammikuuta 1929
jalkaväenkenraali Edwin von Stülpnagel 1. tammikuuta 1929 - 1. marraskuuta 1931
kenraaliluutnantti Curt Freiherr von Gienanth 1. marraskuuta 1931 - 30. syyskuuta 1933
Kristallisuola

Khewrasta Pakistanista louhittua ns. Himalajan suolaa.
Kristallisuola eli intiaanisuola tai ruususuola on kallioperästä louhittavaa mineraalisuolaa, joka sisältää natriumkloridin lisäksi muita suoloja, kuten kaliumkloridia ja magnesiumsulfaattia. Nimi ruususuola tulee punertavasta väristä, joka syntyy mm. mangaanista ja raudasta. Nimi intiaanisuola tulee suolan louhintapaikan Uyunin suolajärven seudun asukkaista, Chilen ja Bolivian rajalta Andeilta. Himalajan suolana markkinoitu ruususuola louhitaan lähinnä Pakistanin suolakaivoksista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristallisuola Wikimedia Commonsissa
Laivan leveys

Laivan mallileveys (tai mallattu leveys) on laivan rungon suurin sisäpuolinen leveys, jonka tunnus on  Bmld  (engl. breadth, moulded). Lisäämällä mallileveyteen rakenteiden ainespaksuudet saadaan laivan todellinen ulkomitta.
Jos levyt laivan laidoituksessa on hitsattu päittäisliitoksin, riittää ainespaksuuksien lisäys. Jos kyseessä on hitsattu tai niitattu päällekkäisliitos, on lisäys vähintään kaksinkertainen ainespaksuus; ja tietenkin on lisättävä molempien laitojen ainespaksuudet. Samaan tapaan puulaivojen laidoituksen paksuus vaihtelee käytetyn rakennustavan mukaan. Laivassa saattaa olla myös rakenteita, joiden vuoksi mallileveys ja suurin leveys eroavat toisistaan kymmeniä senttimetrejä.
Mallileveyttä käytetään erityisesti laivan suunnittelussa ja tunnuslukuja, kuten erilaisia täyteläisyyksiä laskettaessa. Tunnuslukuja laskettaessa on vielä pidettävä mielessä käyteäänkö leveytenä mallileveyttä suunnitteluvesiviivalla vai jollakin muulla vesiviivalla. Erilaisissa laskelmissa laidoituksen ainespaksuutta kuvataan laidoituskertoimella (λ), jonka suuruus on hitsatuissa rakenteissa noin 1,005 ja niitatuissa rakenteissa noin 1,008.
Laivan suurin leveys laivan ulkomitta yleensä keskilaivassa eli laivan perpendikkelipituuden puolivälissä. Tietoa laivan suurimmasta leveydestä tarvitaan esimerkiksi kuljettaessa kanavissa.
Puolileveys on piirustuksissa käytetty mitta, jonka suuruus on laivan mallileveyden puolikas. Puolileveyttä käytetään, kun symmetrisen aluksen poikkileikkauksesta esitetään vain toinen puolisko, ja jätetään toinen puolisko piirtämättä. Epäsymmetrisestä aluksesta esitetään piirustuksissa koko poikkileikkaus.
Kansainvälisissä sopimuksissa käytetään leveytenä joskus mallileveyttä keskilaivassa aluksissa, joissa on metallinen laidoitus, ja leveyttä rungon ulkopintaan, jos laidoitus on jotakin muuta ainetta.
Rudolf Goclenius

Rudolf Goclenius
Rudolf Goclenius eli Rudolf Göckel (vanhempi) (1. maaliskuuta 1547 Korbach – 8. kesäkuuta 1628 Marburg) oli saksalainen skolastinen filosofi, jonka nimiin on pantu termit ”psykologia” (Psychologia, 1590) ja ”ontologia” (Lexicon philosophicum, 1613).
Goclenius opiskeli sekä Erfurtin, Marburgin että Wittenbergin yliopistoissa, ja valmistui vuonna 1571. Seuraavina vuosina hän johti kymnaasia Korbachissa ja Kasselissa. Vuonna 1581 hänestä tuli Marburgin yliopiston filosofian, logiikan, metafysiikan ja etiikan professori.
Goclenius kirjoitti filosofian lisäksi muun muassa matematiikasta, maantieteestä, tähtitieteestä ja astrologiasta, kasvitieteestä, eläintieteestä ja lääketieteestä. Hän oli myös leksikografi. Termin ontologia Goclenius on saanut mahdollisesti Jacob Lorhardilta.
Gocleniuksen vanhin poika Rudolf Goclenius nuorempi toimi Marburgin yliopiston fysiikan, lääketieteen ja matematiikan professorina.