stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hyvä veli (televisiosarja)
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Wentzel  | … |  Mats Degerö (Christopher Wegelius)   |
|  Antti Litja  | … |  Poutilainen (Pertti Voutilainen)   |
|  Tapani Perttu  | … |  Repolan johtaja (Tauno Matomäki)   |
|  Jukka Voutilainen  | … |  Asko Ellilä (Esko Ollila)   |
|  Juhani Laitala  | … |  pääministeri (Paavo Lipponen)   |
|  Seppo Pääkkönen  | … |  Seppo Räikkönen (Juhani Riikonen)   |
|  Pertti Sveholm  | … |  Lauri Matintupa (Kauko Juhantalo)   |
|  Sakari Jurkka  | … |  Jaakko Massila (Jaakko Lassila)   |
|  Voitto Nurmi  | … |  Mauri Silonummi   |
|  Risto Aaltonen  | … |  Armas J. Lyly   |
|  Sulevi Peltola  | … |  Erkki Veskola   |
|  Esko Nikkari  | … |  Matti Yli-Niemi   |
|  Ahti Jokinen  | … |  Matti Reppula   |
|  Pekka Milonoff  | … |  kertoja   |
Jaksot

Olemme järkyttyneitä, otamme osaa. Ensiesitys 30. tammikuuta 1995. Vuonna 1987 Skop ostaa konkurssikypsän Tampellan, jota pääjohtaja Matti Yli-Niemi ei suostu pilkkomaan. Kahta vuotta myöhemmin Skop itse on paljolti tämän takia vararikon partaalla ja sen pääjohtaja päätyy itsemurhaan. Hänen tilalleen nousee Mats Degerö.
Iske nyt! Ensiesitys 6. helmikuuta 1995. Matti Yli-Niemi ja Mats Degerö yrittävät vallata Helsingin Osakepankin, mutta Yhdyspankki tulee väliin.
Auttajat. Ensiesitys 30. lokakuuta 1995. 1990-luvun taitteessa Skopilla ja Degeröllä ei ole monia ystäviä, mutta sentään yksi: Suomen Pankin Asko Ellilä. Suomeen iskee paha lama ja koko pankkisektori on vaakalaudalla.
Koplaajat. Ensiesitys 6. marraskuuta 1995. Skop päätyy Suomen Pankin kontrolliin ja moni haluaisi oman palansa Tampellasta. Uusi ministeri Lauri Matintupa tekee epätavallisen ehdotuksen ja joutuu siitä poliisikuulusteluihin.
Maan perijät. Ensiesitys 29. huhtikuuta 1996. Kansallispankin uusi johtaja Heikki Poutilainen, rehellinen mies eikä edes pankkimies, joutuu valehtelemaan työkseen pitääkseen tulevan suurfuusion salassa.
Tilinteko. Ensiesitys 30. joulukuuta 1996. Kuvitteellinen jälkipuinti Suomen pankkikriisistä, jossa päättäjät kokoontuvat televisiostudioon keskustelemaan aiheesta.Tapahtuma-aikana on ”ihan äsken tai aivan kohta”.
Vastaanotto

Sarjaa esitettiin Ylen ykköskanavan Kotikatsomo-ohjelmapaikalla harvakseltaan kahden vuoden aikana, pikemminkin erillisinä 1- tai 2-osaisina televisionäytelminä kuin tiiviinä minisarjana: kaksi ensimmäistä jaksoa alkuvuodesta 1995, kaksi seuraavaa loppusyksystä, viides jakso huhtikuun lopussa 1996 ja viimeinen jakso saman vuoden joulukuun lopussa.
Helsingin Sanomien Jukka Kajava piti sarjaa ensimmäisen jakson perusteella erittäin kiinnostavana huolimatta ajoittain hieman teatraalisesta tekstistä ja näyttelemisestä. Kolmannen ja neljännen jakson ensiesitysten alla hän totesi Hyvän veljen olevan erittäin hallittua ja tiivistä sekä loistavasti näyteltyä televisioteatteria. ”Tavallinen katsojakansalainen ei voi olla ajattelematta: Onko tässäkään vielä koko totuus? Kun on valehdeltu niin paljon, niin eikö saman tien vieläkin enemmän?” Viimeisen jakson nähtyään Kajava kirjoitti: ”Mielenkiintoista oli tuta maanantai-iltana, että finaaliinsa ehtinyt 
Hyvä veli oli tässä erillisjaksossaankin, synkeänä Suomi-utopiana, jäntevä ja vaikuttava luomus, yksi koko kauden parhaista tv-draamoista.”
Modi’in-Maccabim-Re’ut

| Modi’in-Maccabim-Re’ut |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin.
 Modi’in-Maccabim-Re’ut
 Koordinaatit: 31°54′N, 35°0′E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Keski-Israel
Väkiluku (2017):  91 328
 
 www.modiin.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Modi’in-Maccabim-Re’ut (hepr. ‏מודיעין-מכבים-רעות‎, Modi’in-Makabim-Re’ut) on kaupunki Israelin Keski-Israelin hallintoalueella. Nykyinen kaupunki muodostettiin vuonna 2003 Modi’inin ja Maccabim-Re’utin kaupunkien liitoksella. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2017 lopussa 91 328.
Maantiede

Modi’in-Maccabim-Re’ut sijaitsee Tel Avivin ja Jerusalemin puolivälissä. Alue on Juudean tasangon ja Jerusalemin kukkuloiden rajaseutua.
Historia

Nimi Modi’in on johdettu historiallisen kaupungin nimestä. Modi’in tunnettiin esimerkiksi Mattatiaksen kotikaupunkina ja Makkabilaiskapinan syttymispaikkana, johon liittyen paikka esiintyy Vanhassa testamentissa. Tutkijat eivät kuitenkaan ole yksimielisiä historiallisen Modi’inin sijaintipaikasta. Eri tutkijat ovat ehdottaneet kaupungin sijaintipaikaksi eri kohteita, mutta yksiselitteistä arkeologista todisteita kaupungin sijainnista ei ole löydetty.
Suunnitelmat nykyajan Modi’in kaupungin rakennuttamisesta saivat alkunsa 1980-luvulla. Kaupunkisuunnitelman laati arkkitehti Moshe Safdie, ja sen hyväksyi 1990-luvun puolella tuolloin asuntoministerinä toiminut Ariel Sharon. Ennen kaupungin rakennuttamista alue oli Israelin asevoimien tulialue. Virallinen perustamistilaisuus pidettiin vuonna 1993 ja ensimmäiset asukkaat saapuivat vuonna 1996. Hallinnollisen aseman kaupunkina Modi’in sai vuonna 2001. Nykyinen Modi’in-Maccabim-Re’ut syntyi, kun Modi’inin kaupunki liitettiin yhteen viereisen Maccabim-Re’utin kanssa vuonna 2003.
Euroopan unioni on luokitellut kaupungin yhdeksi Israelin siirtokunnista, koska EU:n näkemyksen mukaan osa alueesta on rakennettu vuoden 1948 rajojen ei kenenkään maalle, jota EU ei pidä osana Israelia.
Väestö

Modi’in-Maccabim-Re'utin asukasluku oli vuoden 2017 lopussa 91 328. Ennen kuntien liitosta Modi’inin asukasluku oli 34 700 ja Maccabim-Re’utin 10 700. Kaupunki on houkutellut uusia asukkaita etenkin Jerusalemin ja Tel Avivin alueilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Modi’in-Maccabim-Re’ut Wikimedia Commonsissa
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Öistä näkymää.
Paikallinen kauppakeskus.
Campeonato Brasileiro Série A

| Campeonato Brasileiro Série A Série A |
| --- | --- |

Laji:  Jalkapallo
Maa(t):  Brasilia
Perustettu:  1971
Joukkueita:  20
Hallitseva mestari:  Corinthians
Aiheesta muualla
CBF
Campeonato Brasileiro Série A lyhyemmin Série A on Brasilian jalkapallon mestaruussarjan (Campeonato Brasileiro) ylin divisioona. Sarja pelataan yleensä huhti-/toukokuusta joulukuuhun.
Série A:ssa on 20 joukkuetta, jotka pelaavat kaksinkertaisen sarjan eli jokaiselle joukkueelle kertyy 38 ottelua. Eniten pisteitä kerännyt joukkue on Brasilian mestari. Sarjan neljä huonointa putoaa Série B:hen, josta vastaavasti neljä parasta nousee Série A:han.
Série A perustettiin vuonna 1971 samalla kun koko sarjajärjestelmä kehitettiin. Vuosien saatossa säännöt ovat muuttuneet paljon, joskus jopa kesken kauden. Nousu- ja putoamisjärjestelmä divisioonien välillä otettiin käyttöön vuonna 1988, mutta senkin jälkeen on ollut kausia (1993, 1996, 1997, 2000) jolloin sarja on ollut suljettu, koska ei ole haluttu ns. perinteikkäiden suurseurojen putoavan Série A:sta. Nykyinen sarjajärjestelmä on ollut käytössä vuodesta 2003. Ennen sitä Série A:ssa oli pohjoisamerikkalaiseen tyyliin runkosarja ja pudotuspelit. Kaudella 2005 Série A:n joukkuemäärä oli vielä 22, joka kaudeksi 2006 pudotettiin 20:een.
Série A:n kaksi parasta joukkuetta saa osallistumisoikeuden seuraavan kauden Copa Libertadoresiin ja sijoille kolme ja neljä sijoittunet pääsevät Copa Libertadores -karsintaan. Libertadores Cupin hallitsevalla mestarilla on kuitenkin automaattinen osallistumisoikeus, joten jos neljän parhaan joukossa on Libertadores Cupin mestari myös sijalle viisi sijoittunut joukkue saa Libertadores Cup -paikan. Sijoille 5–11 sijoittuneet joukkueet (tai jos kyseinen poikkeustapaus toteutuu niin sijoille 6–12 sijoittuneet) saavat osallistumisoikeuden Copa Sudamericanaan.
Joukkueet kaudella 2025

Atlético Mineiro
Bahia
Botafogo
Ceará
Corinthians
Cruzeiro
Flamengo
Fluminense
Fortaleza
Grêmio
Internacional
Juventude
Mirassol
Palmeiras
Red Bull Bragantino
Santos
São Paulo
Sport Recife
Vasco da Gama
Vitória
Afula

| Afula עֲפוּלָה‎ |
| --- | --- |
 Näkymä Afulaan ilmakuvassa.
 vaakuna
 Afula
 Koordinaatit: 32°37′41″N, 35°19′35″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Pohjoinen hallintoalue
Alue:  Jisreel
Korkeus:  60 m
Väkiluku (2017)  (arvio):  49 169
 
 www.afula.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Afula (hepr. ‏עפולה‎) on kaupunki Israelissa pohjoisella hallintoalueella. Sen väkiluku oli vuoden 2017 arvion mukaan 49 169. Kaupungista käytetään lempinimeä ”Laakson pääkaupunki”, joka viittaa Jisreelin tasankoon.
Historia

Nykyisen Afulan lähistöltä on löydetty merkkejä asutuksesta kalkoliittisen kauden ja varhaisen pronssikauden vaihteelta. Nimi Afula on johdettu mahdollsiesti heprealais-kanaanilaisesta juuresta ofel eli vapaasti kääntäen linnan torni. Paikka mainitaan mahdollisesti faarao Thutmosis III:n valtakaudelta peräisin olevassa luettelossa. Myöhemmin paikalla sijaitsi al-’Afula-niminen pieni arabikylä, jota asutettiin ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Napoleon kukisti Osmanien valtakunnan joukot Afulan lähellä käydyssä taistelussa vuonna 1799. Vuonna 1905 Afulaan rakennettiin Haifata Damaskokseen kulkenut rautatie ja vuonna 1913 se yhdistettiin toisella rautatiellä Jeninin kautta Nablukseen. Molemmat jäivät pois käytöstä 1930- ja 1940-luvuilla.
Nykyisen Afulan perusti American Zion Commonwealth -järjestö vuonna 1925. Afulasta kaavailtiin Jisreelin laakson juutalaisten siirtokuntien keskusta, mutta suunnitelma ei toteutunut sen kaavaillussa mittakaavassa. Muut siirtokunnat alkoivat tarjota omia palvelujaan tai käyttivät Haifan tarjontaa. Kaupunki alkoi kasvaa voimakkaammin vasta Israelin itsenäisyyssodan jälkeen, jolloin sinne asettui Israeliin muuttavia juutalaisia siirtolaisia. Kaupungin asukasluku vuonna 1948 oli noin 2 500 ja 1960-luvun lopussa 17 000. Jonkin matkan päähän vanhasta Afulasta sijaitsevalle kukkulalle perustettiin Afulah Illit eli Ylä-Afula. Afulasta tehtiin hallinnollisesti kaupunki vuonna 1972.
Talous

Afulassa sijaitsee suuri sokerinjalostamo, tekstiilitehtaita ja nylontehdas. Kaupungissa sijaitsee myös Kuppat Holimin sairaala.
Väestö

Afulan asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 49 169. Monet kaupungin asukkaista ovat entisen Neuvostoliiton, Latinalaisen Amerikan ja Etiopian alueelta tulleita siirtolaisia.
Ystävyyskaupungit

Ingelheim am Rhein, Saksa
New Haven, Yhdysvallat
Osnabrück, Saksa
Santa Fe, Argentiina
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Afula Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (hepreaksi)
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Ristiretkien ajoilta peräisin olevan Afulan linnan raunioita.
Tuurenmäki 98

| Tuurenmäki 98 |
| --- | --- |

Kestoaika:  18–24 minuuttia
Kehittäjä(t):   Janne Aaltonen  Markus Aaltonen 
Pääosissa:   Toni Nikka  Onni Vesikallio  Saimi Kahri  Lauri Qvick  Minka Kuustonen  Iikka Forss  Ville Myllyrinne 
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  Suomi
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Ikäraja:   
Sisältömerkintä:    
Tuotanto
Tuottaja(t):   Outi Limnell  Kristiina Rytkölä  Jussukka Tuliainen 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Seija-Liisa Eskola  Miira Karhula  Suvi Salokoski  Antti Väisänen 
Ohjaaja(t):  Kim Saarniluoto
Käsikirjoittaja(t):   Lauri Randla  Markus Aaltonen 
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. International Television Production Finland Oy
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Tuurenmäki 98 on suomalainen kahdeksanosainen Elisa Viihteelle tuottama draamakomediasarja, joka kertoo teini-ikäisen kaveriporukan tempautumisesta internetin ja aikuisuuden kiemuroihin kultaisella 90-luvulla. Sarjan alkuperäisidean ovat luoneet veljekset Janne Aaltonen ja Markus Aaltonen. Sarjan on ohjannut Lauri Randla, sekä leikkausprosessia Kim Saarniluoto ja käsikirjoittanut Lauri Randla ja Markus Aaltonen. Sarjassa näyttelevät keskeisimpiä rooleja muun muassa Toni Nikka, Onni Vesikallio, Saimi Kahri, Lauri Qvick, Minka Kuustonen, Iikka Forss ja Ville Myllyrinne.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Toni Nikka  | … |  Mikael   |
|  Onni Vesikallio  | … |  Roni   |
|  Saimi Kahri  | … |  Sini   |
|  Lauri Qvick  | … |  Tero   |
|  Minka Kuustonen  | … |  Tuuli   |
|  Iikka Forss  | … |  Eino   |
|  Ville Myllyrinne  | … |  Tapsa   |
|  Iina Nyländen  | … |  Tiina   |
|  Tommi Liski  | … |  Rane   |
|  Anna Kare  | … |  Essi   |
|  Viljami Lahti  | … |  Petri   |
|  Nika Savolainen  | … |  Pia Lindroos   |
|  Nauri Nykänen  | … |  Seppo Silli  |
|  Pepe Hakala  | … |  Kalle  |
Lähde:
Jaksot

| Jakso | Jakson nimi | Julkaisu Ruutu+:ssa |
| --- | --- | --- |
| 1 | Rakastunut nörtti | 1. maaliskuuta 2024 |
| 2 | Häpeän leima | 1. maaliskuuta 2024 |
| 3 | Tanssiva poika | 8. maaliskuuta 2024 |
| 4 | Fakwagen | 15. maaliskuuta 2024 |
| 5 | Kotibileet | 22. maaliskuuta 2024 |
| 6 | Diili | 29. maaliskuuta 2024 |
| 7 | Perhetragedia | 5. huhtikuuta 2024 |
| 8 | Jo joutui armas aika | 12. huhtikuuta 2024 |
Ness Ziona

| Ness Ziona נֵס צִיּוֹנָה |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin.
 vaakuna
 Ness Ziona
 Koordinaatit: 31°56′N, 34°48′E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Keski-Israel
Hallinto:  
 – Pormestari:  Shmuel Boxer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,579 km²
Väkiluku (2019):  50 351
 
 www.nzc.org.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ness Ziona (hepr. נֵס צִיּוֹנָה‎, Nes Tziyona) on kaupunki Israelin Keski-Israelin hallintoalueella. Kaupunki on perustettu vuonna 1883, ja sen asukasluku oli vuoden 2019 lopussa 50 351.
Maantiede

Ness Ziona sijaitsee Israelin keskiosissa Rishon LeZionin ja Rehovotin kaupunkien välissä.
Historia

Ennen nykyisen juutalaisen kaupungin perustamista Ness Zionan paikalla sijaitsi arabien asuttama kylä nimeltä Wadi Hanin. Vuonna 1883 joukko juutalaisia siirtolaisia muutti kylän maille Venäjältä tulleen Reuben Lehrerin aloitteesta. Siirtolaisten perustama mošav sai nykyisen nimensä 1890-luvulla.
Ness Ziona kasvoi 1900-luvun alussa. Paikalliset sitruspuutarhat vaativat työvoimaa, jota saatiin uusien juutalaisten siirtolaisten muodossa. Paikalle muutti samalla saralla työllistyneitä arabeja. Ness Zionasta tulikin yksi harvoista juutalaisten ja arabien seka-asuttamista paikkakunnista. Heidän asuinalueitaan erotti kuitenkin Ness Zionan pääkatu.
Ness Zionan arabit pakenivat kodeistaan Israelin itsenäisyyssodan aikana vuonna 1948. Kaupunki kasvoi sodan jälkeen ensin nopeasti, mutta sittemmin sen kasvu on tasaantunut. Kaupungin aseman Ness Ziona sai vuonna 1992.
Talous

Huomattava osa kaupunkiin kuuluvasta maasta on maatalouskäytössä. Alueella kasvatetaan edelleen sitrushedelmiä, minkä lisäksi Ness Ziona on yksi Israelin hunajantuotannon keskuksista. Maatalouden ohella kaupungissa on esimerkiksi elektroniikka-, elintarvike- ja metalliteollisuutta. Kaupungissa sijaitsee myös biologisen tutkimuksen instituutti (IIBR).
Väestö

Ness Zionan asukasluku oli vuoden 2019 lopussa 50 351. Vastaava lukema oli 9 500 vuonna 1953, 11 900 vuonna 1968 ja 25 800 vuonna 2002.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ness Ziona Wikimedia Commonsissa
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma’alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi’in-Maccabim-Re’ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra’annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Paikkakunta valokuvassa vuodelta 1934.
Paikallinen synagoga.
Boyacá-ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Boyacá-ritarikunta (esp. Orden de Boyacá) on kolumbialainen ritarikunta, jota jaetaan tunnustuksena erinomaisista ansioista kansainvälisen politiikan ja diplomatian saralla. Saaja voi olla sotilas- tai siviilihenkilö, eikä tämän tarvitse olla Kolumbian kansalainen.
Ritarikunta on perustettu vuonna 1922 ja se on viittaus vuonna 1819 käytyyn Boyocán taisteluun. Ritarikunnan suurmestarina toimii maan presidentti virkansa puolesta.
Kunnianosoitusta jaetaan kahdeksassa luokassa:
suurketju
erityisluokan suurristi
suurristi
suurupseeri
hopearisti
komentaja
upseeri
ritari
Katekalvo

Katekalvo (membrana tectoria ductus cochlearis) on sidekudoskalvo, joka kaartuu Cortin elimen aistinsolujen päälle. Ääniärsykkeen saapuessa paineaaltona eteiskäytävän(scala vestibuli) nestettä pitkin, ärsyke etenee Reissnerin kalvon kautta simpukan läpi heilauttaen myöhemmin tyvikalvoa, mikä aiheuttaa kuuloreseptorisolujen karvojen törmäämisen katekalvoon ja edelleen kuuloaistimuksen synnyn.
Sipoon herttua

| Sipoon herttua |
| --- | --- |

Tyyli:  komedia
Kestoaika:  21 minuuttia
Pääosissa:  Kari Hietalahti Pirjo Heikkilä Riku Nieminen Pekka Strang Mari Perankoski
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Elisa Viihde
Julkaistu:  2018–2023
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  26
Tuotanto
Tuottaja(t):  Noora Haatainen
Vastaava(t) tuottaja(t):  Olli Haikka Milla Bruneau Jarkko Hentula Laura Kuulasmaa (Elisa Viihde)
Ohjaaja(t):  Teppo Airaksinen (kausi 1) Antti Heikki Pesonen (kausi 2)
Käsikirjoittaja(t):  Atte Järvinen (kaudet 1–2) John Lundsten (kausi 1)
Leikkaaja(t):  Dimitri Okulov
Lavastaja(t):  Sasu Joutsi
Kuvaaja(t):  Aarne Tapola
Tuotantoyhtiö(t):  Yellow Film & TV
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Sipoon herttua on suomalainen komediasarja, jonka pääosissa näyttelevät Kari Hietalahti, Pirjo Heikkilä, Riku Nieminen, Pekka Strang ja Mari Perankoski. Sarjan ovat ohjanneet Teppo Airaksinen (1. kausi) sekä Antti Heikki Pesonen (2. kausi) ja sen ovat käsikirjoittaneet Atte Järvinen (kaudet 1–2) ja John Lundsten (kausi 1). Sarjaa on julkaistu Elisa Viihde -suoratoistopalvelussa kahden tuotantokauden verran vuosina 2018–2019. Sarjan kolmatta tuotantokautta alettiin julkaista 11. kesäkuuta 2023 Elisa Viihde Viaplay -suoratoistopalvelussa.
Sarja kertoo kauppaneuvoksen titteliä havittelevasta sipoolaisesta bisnesmiehestä Pasi Kovalaisesta (Kari Hietalahti). Kovalainen on ehtinyt tekemään kunnassa useita vilppejä, näkemättä niissä itse mitään väärää. Tekoihin ovat sotkeutuneet myös kunnanjohtaja Pirkko Haavisto (Miitta Sorvali) ja kunnanvaltuuston puheenjohtaja Tapani Maskula (Ville Myllyrinne). Poliisi yrittää saada Kovalaisen vankilaan ja lehdistö kaivelee Kovalaisesta paljastuksia lööppeihinsä. Toisella tuotantokaudella Kovalainen on laajentanut toimiaan hyväntekeväisyyteen ja Sipoossa on meneillään uuden kunnanjohtajan valinta.
Rooleissa > Keskeisissä rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kari Hietalahti  | … |  Pasi Kovalainen (kaudet 1–2)   |
|  Pirjo Heikkilä  | … |  Salla Rusi (kaudet 1–2)   |
|  Riku Nieminen  | … |  Kalle Mahonen (kaudet 1–2)   |
|  Pekka Strang  | … |  Jani Gustafsson (kaudet 1–2)   |
|  Mari Perankoski  | … |  Jaana Kovalainen (kaudet 1–2)   |
|  Antti Tuomas Heikkinen  | … |  Pasi Jr. Kovalainen (kaudet 1–2)   |
|  Aamu Milonoff  | … |  Sabine Kovalainen (kaudet 1–2)   |
|  Miika Laakso  | … |  Mika Rantamäki (kaudet 1–2)   |
|  Ville Myllyrinne  | … |  Tapani Maskula (kaudet 1–2)   |
|  Miitta Sorvali  | … |  Pirkko Haavisto (kaudet 1–2)   |
|  Ernest Lawson  | … |  Teppo (kaudet 1–2)   |
|  Juhani Laitala  | … |  Puhakka (kaudet 1–2)   |
|  Iida-Maria Heinonen  | … |  Emma Nurmi (kaudet 1–2)   |
|  Matti Onnismaa  | … |  Jouni Haavisto (kaudet 1–2)   |
|  Taneli Mäkelä  | … |  Jukka Vanhatalo (kaudet 1–2)   |
|  Juho Milonoff  | … |  Tero Riski (kaudet 1–2)   |
|  Mari Lehtonen  | … |  Selma Hänninen (kaudet 1–2)   |
|  Tomi Salmela  | … |  Matti Räihä (kausi 2)   |
|  Tapio Liinoja  | … |  Martikainen (kausi 2)   |
|  Max Ovaska  | … |  Niilo Pastinen (kausi 2)   |
Aiheesta muualla

Sarjan jaksot Elisa Viihde -palvelussa
Ensimmäisen kauden traileri YouTubessa
Toisen kauden traileri YouTubessa
Sipoon herttua Internet Movie Databasessa (englanniksi)
| n k Teppo Airaksinen |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Kulman pojat (2012)  Napapiirin sankarit 2 (2015)  Juice (2018)  Supercool (2021) 
TV-sarjat (ohjaus):  Uusi päivä (2010-2013)  Kimmo (2012-2017)  Kerran viikossa (2013)  Pasila 2.5 – The Spin-Off (2014-2015)  Downshiftaajat (2015)  Luojan kiitos! (2015)  Putous (2015)  Supertähdet (2016)  Sipoon herttua (2018) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Jalkapallomaa (2013) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Vuosipäivä (2004)  Sunshine (2005)  Metsä (2006)  Isänpäivä (2006)  Keikkajengi (2007)  Suurin ja kaunein (2008)  Onnelliset läskit (2010)  Kulman pojat & Tommi Läntinen: Jari ja minä (2012)  Katto (2017)  Keppi (2019)
Peregrine Mission One

| Peregrine Mission One |
| --- | --- |
 Laskeutuja rakenteilla marraskuussa 2023
Organisaatio:  Nasa
Valmistaja:  Astrobotic Technology
Tehtävätyyppi:  Lasketutuja
Kohde:  Kuu, Sinus Viscositatis
Laukaisu:  8. tammikuuta 2024 klo 7.18 UTC Cape Canaveral Space Force Station Launch Complex 41
Laukaisualus:  Vulcan Centaur
Tehtävän kesto:  10 d, 13 h
Teho:  480 w
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Peregrinen laukaisu
Peregrine Mission One (myös Peregrine Lunar Lander 1 eli Peregrine 1 sekä CLPS TO2-AB eli TO2-AB) oli epäonnistunut Astrobotic Technologyn rakentama Nasan tilaama kuulaskeutuja osana Nasan Commercial Lunar Payload Services (CLPS) -ohjelmaa, joka on osa Nasan Artemis -avaruusohjelmaa. Laskeutuja laukaistiin Floridasta Cape Canaveral Space Force Stationista 8. tammikuuta 2024 7.18 UTC, mutta polttoainevuodon seurauksena laskeutuminen Kuuhun ei onnistunut. Laskeutujan rataa korjattiin, että se pystyisi palaamaan takaisin Maahan. Peregrine Mission One iskeytyi eteläiseen Tyyneen valtamereen 18. tammikuuta 21.04 UTC. Laskeutujan oli tarkoitus laskeutua Kuuhun 23. helmikuuta ja operoida kymmenen päivää. Suunniteltu laskeutumispaikka oli Sinus Viscositatissa.