Vappu Suomessa
Ylioppilaiden vappu

Vappu ylioppilaiden juhlapäivänä on tullut Suomeen Ruotsista. Turun akatemian ylioppilaiden tiedetään viettäneen sitä jo 1700-luvulla, jolloin kevään tuloa juhlistettiin laululla. 1820-luvulla keisari kuitenkin kielsi vanhat kevätjuhlat. Mutta Helsinkiin muuttaneen yliopiston ylioppilaat alkoivat pian kokoontua vuosittain toukokuun 1. päivänä nykyiseen Kaisaniemen puistoon juhlistamaan Catharina (Kaisa) Wahllundin syntymäpäivää. Nykyisin Kaisaniemessä kokoontuvat vapunpäivänä lähinnä ruotsinkieliset ylioppilaat. Jo 1800-luvulla ylioppilaiden kevätjuhlapäiväksi muodostui vapun ohella myös kukanpäivä 13. toukokuuta. 1870-luvulla vapun juhlinta yleistyi Suomessa, mihin vaikutti myös se, että ylioppilaslakin vuotuiseksi käyttöajaksi vakiinnutettiin aika toukokuun alusta syyskuun loppuun.lähde?
Vappu on erityisesti myös teekkarien eli tekniikan alan yliopisto-opiskelijoiden vuoden suurin juhlapäivä. Silloin julkaistaan useita teekkarien vappulehtiä kuten Wapina, Äpy, Julkku, Tamppi, Ööpinen, Errores st:ae Walpurgis ja Hässi. Myös muut opiskelijat juhlivat vappua.
Helsingissä vapunaaton suuri opiskelijajuhla on Mantan lakitus. Pääkaupunkiseudun ylioppilaskuntien vuorovuosin järjestämässä tapahtumassa Havis Amanda -patsaan päähän laitetaan vastaava lakki kuin järjestävän yliopiston opiskelijoilla on. Aikoinaan patsas lakitettiin useana vuotena aamuyöllä luvattomasti, mutta vuodesta 1951 lähtien lakitukseen ollut virallinen lupa, ja vuonna 1978 aikaisemmin keskiyöllä pidetty tilaisuus siirrettiin alkuiltaan. Vapunpäivän aamuna pidetään Kaivopuiston korkeimmalla kalliolla (niin sanotulla Ullanlinnanmäellä) ulkoilmajuhla, jossa esiintyvät Ylioppilaskunnan laulajat ja Retuperän WBK, ja jossa ylioppilaskuntien edustajat pitävät puheita.lähde? Ruotsinkieliset ylioppilaat pitävät vastaavanlaisen tilaisuuden Kaisaniemen puistossa.
Vaasassa opiskelijat kokoontuvat vapunaattona Hovioikeuden rantaan viettämään vappua. Kuuden aikaan iltapäivällä opiskelijat kokoontuvat keskustassa Kirkkopuistikolla olevan Zachris Topeliuksen patsaan luo, jossa vuorovuosin VYY, SSHV ja ÅAS pitävät kaksikielisen vappupuheen, ja lakittavat patsaan. Keskiyöllä Vaasan yliopiston teknillisten tieteiden opiskelijoiden ainejärjestön Tutti ry:n puheenjohtaja kiinnittää Topeliuksen patsaan lakkiin tupsun.lähde?
Joensuun ylioppilaat juhlistavat vappua lakittamalla Alkukivet sekä Kanavatytön (eli ”Torsopatsaan”).
Jyväskylässä yliopiston opiskelijat lakittavat Minna Canthin patsaan Kirkkopuistossa. Liikuntatieteellisen opiskelijat lakittavat Paavo Nurmen patsaan. Insinöörit lakittavat Schaumanin patsaan Lutakon aukiolla.
Kajaanissa opiskelijat lakittavat alueen entisen piirilääkärin Elias Lönnrotin patsaan Kajaaninjoen rannalla.
Kotkassa Kotkan Insinööriopiskelijat KoIO ry lakittaa Aleksandr Popovin patsaan.
Kouvolassa Kymenlaakson ammattikorkeakoulun opiskelijat pesevät ja lakittavat Unto-patsaan.
Kuopiossa Itä-Suomen yliopiston opiskelijat lakittavat Veljmies-patsaan ja uittavat professorin. Lisäksi ammattikorkeakoulun tradenomiopiskelijat pesevät ja lakittavat Kuopion torin toisen patsaan (Siskotyttö).
Lahdessa Helsingin yliopiston ympäristöekologian laitoksen opiskelijat ja Lahden ammattikorkeakoulun opiskelijat lakittavat Erkonpuiston Hirvi-patsaan. Lahden Yrittäjäin Kokoomus kunnianauhoittaa J. K. Paasikiven patsaan.lähde?
Lappeenrannassa lakitetaan Kurkipatsas.
Mikkelissä Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun opiskelijat lakittavat Naisvuoren päällä olevan Vaeltaja-patsaan.
Oulussa opiskelijat lakittavat runoilija Franz Mikael Franzénin patsaan.
Porissa Yliopistokeskuksen opiskelijat lakittavat Satakunnan karhu -patsaan.
Raumalla ylioppilaat kokoontuvat lakittamaan Kanaalin Helmi -patsasta. Ensimmäisen kerran Kanaalin Helmi sai lakin vuonna 1975 jolloin sen lakittivat Turun yliopiston opettajankoulutuslaitoksen opiskelijat. Lakituksen järjestelyvastuu on jaettu kahdelle opiskelijakunnalle.
Rovaniemellä ylioppilaat lakittavat Jätkänpuistossa sijaitsevan, tukkijätkää esittävän Jätkänpatsaan.
Savonlinnassa opiskelijat lakittavat Olavinlinnan Tallisaaressa olevan linnanpässi-veistoksen, Mustapässi-patsaan.
Tampereella teekkarit lakittavat vappuyönä Konsulinsaaressa sijaitsevan Kultakutri-patsaan. Tampereen yliopiston tekniikan alan fuksit kastetaan Tammerkoskeen.
Turussa Turun yliopiston ylioppilaskunta ja Åbo Akademis Studentkår järjestävät Lilja-naispatsaalle kevätkasteen. Vapunaattona suomenkieliset ylioppilaat kokoontuvat Puolalanmäellä, ruotsinkieliset Vartiovuorenmäellä, jossa Brahe Djäknar pitää televisioidun kevätkonserttinsa. Tämän jälkeen ylioppilaat tapaavat Aurajoen rannassa, jossa he pesevät ja lakittavat Liljan patsaan.
Heinolassa paikalliset kulttuurijärjestöt ovat vappuaattoisin vuodesta 2009 lakittaneet Maaherranpuistossa sijaitsevan Uuno Kailaan patsaan. Vuodesta 2010 on samalla julkistettu Vuoden Uuno, eli merkittävä kulttuuripersoona. Vappuaamuksi kokoonnutaan Harjupaviljongille, jossa esiintyvät Heinolan Musiikinystävien puhallinorkesteri, Heinolan Mieslaulajat sekä Fiores-naiskuoro.