stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
M/S Finnbirch
Uppoaminen > Miehistön pelastaminen

Ennen veden varaan joutumista ainoastaan aluksen päällikkö oli loukkaantunut jalan murruttua. Muu miehistö oli säilynyt vahingoitta. Kello 20.37 Finnbirch katosi tutkasta, ja sen jälkeen alus painui syvyyksiin. Aluksen upottua miehistö joutui veden varaan, mutta se saatiin puoli kahteentoista mennessä Suomen aikaa pelastettua yhtä lukuun ottamatta. Finnbirchin yliperämies oli auttanut loukkaantuneen päällikön jaloilleen, mutta tämän jälkeiset tapahtumat eivät ole tiedossa. Yliperämies löytyi myöhemmin hukkuneena samalta pelastusvenekannelta. Aluksen upottua alkoi lastista irronneita osia pulpahdella pintaan. Puoli kahdentoista aikoihin aallonkorkeus oli jo yli neljä metriä ja keskituuli puhalsi pohjoisen suunnasta arviolta 20 metriä sekunnissa. Puuskissa nopeus oli vielä suurempi. Pintapelastajien on helpompi pelastaa veden varassa olevat, jos alus on uponnut. Miehistö kuljetettiin pelastuksen jälkeen Ruotsiin Kalmarin lääninsairaalaan hoidettaviksi. Miehistö kärsi hypotermiasta, sillä heidän yllään olleet pelastuspuvut eivät olleet kaikille sopivia. Ne olivat aivan liian suuria. Hypotermian lisäksi osalla oli lihasvammoja, haavoja ja kahdella luunmurtumia. Yksi pelastetuista, 52-vuotias filippiiniläinen, menehtyi saamiinsa vammoihin vielä samana iltana sairaalassa. 1. marraskuuta ei vielä tiedetty syytä aluksen uppoamiseen, ja lastinsiirtymää epäiltiin sen aiheuttajaksi. Seuraavana päivänä miehistöä kuultiin onnettomuudesta, mutta syyt siihen pysyivät yhä mysteerinä.
Aamulla 2. marraskuuta Ruotsin meripelastus lopetti yhä kateissa olleen ruotsalaisen merimiehen etsinnät. Lääkärit olivat kertoneet, ettei merimies voinut kauan kylmässä merivedessä oltuaan olla enää hengissä. Samana aamuna aluksesta alkoi vuotaa öljyä, mutta alueella vallinneen huonon sään vuoksi öljyvuodon laajuutta ei ollut mahdollista selvittää. Ruotsi asetti onnettomuutta tutkimaan tuolloin myös onnettomuustutkintalautakunnan. Myös suomalainen Onnettomuustutkintakeskus osallistui tutkintaan. Iltapäivällä kymmenen aluksen 12 henkiinjääneestä lähti sairaalasta. Loput kaksi jäivät vielä sairaalaan. Hekin pääsivät lauantaihin 4. marraskuuta mennessä pois. Kalmarin lääninsairaalassa psykososiaalisten asioiden parissa työskennellyt Erik Lexne kertoi 3. marraskuuta miehistön luultavasti selviytyvän kokemuksesta ilman syviä psykooseja.
Uppoaminen > Onnettomuuden syyt

1. joulukuuta 2008 Ruotsin valtion Statens haverikommission julkaisi onnettomuudesta tehdyn tutkinnan. Tutkinnan mukaan syy onnettomuuteen oli lastin huono kiinnittäminen. Aluksen rahtaaja eli Finnlines oli noudattanut lastin kiinnityksessä Finnbirchin oman lastinkiinnityskäsikirjan sijasta ainoastaan omia ohjeitaan. Huono kiinnitys Finnbirchin onnettomuusmatkalla ei ollut Statens haverikommissionin mukaan poikkeus vaan yleistä. Kiinnityksessä oli paljon merkittäviä poikkeuksia aluksen oman lastinkiinnityskäsikirjan vaatimuksista.
Uppoaminen > Onnettomuuden jälkeen

Uppoaminen aiheutti Finnbirchin rahtaajalle eli Finnlinesille muiden reittiensä liikenteen uudelleenjärjestelyjä. Yhtiön muut alukset hoitivat Tanskan-liikenteen muutamina uppoamista seuranneina päivinä.
3. marraskuuta Ruotsin rannikkovartiosto kertoi aluksesta vuotavan enää vähän öljyä. Uppoamispaikalla havaittiin myös noin 100–500 litraa voiteluöljyä. Sen poistaminen merestä oli mahdotonta, mutta se haihtui ilmaan. Voiteluöljy muodosti noin kymmenen kilometriä pitkän vanan. 4. marraskuuta Ruotsin pyynnöstä suomalainen Dornier-valvontalentokone lähti Turusta kohti uppoamispaikkaa kartoittamaan ja valvomaan Finnbirchistä pinnalle päässeitä öljylauttoja. Syy pyyntöön oli se, että Ruotsin omat koneet eivät vielä saaneet nousta ilmaan lokakuussa Ruotsissa sattuneen lento-onnettomuuden vuoksi, jossa Ruotsin rannikkovartiostolle kuuluva valvontalentokone oli normaalilla valvontalennolla, kun se syöksyi Skånen Vellingessä Falsterbon kanavaan.
5. marraskuuta Turun Sanomat kertoi öljyvanan pituudeksi lähes 20 kilometriä. Leveyttä vanalla oli vain kymmeniä metrejä. Tuolloin varsinainen öljylautta alkoi vasta noin viiden kilometrin päässä etelään uppoamispaikalta.
Onnettomuuden jälkeisellä viikolla Finnbirchin ruotsalainen päällikkö Tomas Hellgren puolusti Ruotsin meripelastuskeskuksen toimintaa onnettomuudessa. Hellgrenin mukaan pelastajat menettelivät oikein, kun he eivät vinssanneet Finnbirchin kannella istunutta miehistöä ylös. Ruotsin meripäällystöliitto kertoi, että pelastushelikoptereiden olisi pitänyt vinssata miehistö ylös aluksen kannelta. Vinssaus tapahtui vasta tunteja myöhemmin, kun miehistö oli veden varassa. Tällaiseen menettelyyn päätyivät helikopterilentäjät, koska he pelkäsivät vaijereiden ja pelastajien osuvan kovassa merenkäynnissä aluksen mastoihin.
22. marraskuuta Ruotsin rannikkovartioston KBV-201-alukselta mereen laskettu miehittämätön sukellusrobotti löysi pelastusoperaatiossa mereen jääneen 14. miehistön jäsenen.
Vielä alkuvuonna 2007 aluksesta vuoti öljyä. Aluksessa arvioitiin olevan sitä noin 260 000 litraa. Öljyn tyhjentäminen aluksesta alkoi 3. maaliskuuta, ja se saatiin päätökseen saman viikon lopulla. Operaation hoiti norjalainen M/S Edda Freya -alus. Tyhjennysoperaatiota oli paikalla tarkkailemassa myös ruotsalainen KBV-281-alus sekä tanskalainen öljyntorjunta-alus M/S Blue Castor.
Aluksen käyttäjät

| --- | --- |
 1978–1981 – Atlantic Container Line  1981–1982 – Andreo Merzario S.p.A.  1982–1985 – OT West Africa Line  1985 – North Sea Ferries B.V.  1985–1988 – Stena Portlink  1988–1991 – Bore RoRo:  1991 – Britannian puolustusministeriö  1991–1992 – Bore RoRo  1992–1997 – Finncarriers  1997 – P&O North Sea Ferries  1997–2002 – Finncarriers  2002–2006 – Finnlines
Aiheesta muualla

Fakta om Fartyg – M/S Stena Prosper faktaomfartyg.se. Arkistoitu 24.5.2012. Viitattu 10.12.2006. (ruotsiksi)
Statens haverikommissionin tutkintaselostus uppoamisesta (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Helsingin Sanomat – Rahtilaiva kaatui ja upposi myrskyssä Ruotsin vesillä (Arkistoitu – Internet Archive)
Uutisia onnettomuudesta (ruotsiksi)
Finnbirchin uppoamispaikka merkitty karttaan punaisella ympyrällä.
Finnlinesin toinen alus Finnhansa saapui onnettomuuspaikalle ensimmäisten joukossa.
Yksi paikalle saapuneista helikoptereista oli Sikorsky S-76. Kuvan helikopteri ei liity onnettomuuteen.
Dietyyliaminoetanoli

| Dietyyliaminoetanoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-(dietyyliamino)etanoli
CAS-numero:  100-37-8
PubChem CID:  7497
SMILES:  CCN(CC)CCO
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H15NO
Moolimassa:  117,19 g/mol
Sulamispiste:  -68 °C
Kiehumispiste:  162,4 °C
Tiheys:  0,892 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Dietyyliaminoetanoli (C6H15NO) eli dietyylietanoliamiini on aminoalkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa korroosionestoaineena ja muiden yhdisteiden valmistamiseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa dietyyliaminoetanoli on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee veteen ja liuos on heikosti emäksinen. Dietyyliaminoetanoli liukenee myös etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin.
Tyypillisin valmistusmenetelmä on dietyyliamiinin ja etyleenioksidin reaktio. Toinen tapa on dietyyliamiinin ja 2-kloorietanolin reaktio.
Dietyyliaminoetanolia käytetään korroosionestoaineena ja emulsioiden stabiloimiseen. Yhdisteestä valmistetaan muun muassa puudutteita (prokaiini ja tetrakaiini), maatalouskemikaaleja, maaleja ja pinnoitteita.
Derech Hamelech

| Derech Hamelech> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Gili Netanel & Galit Burg-Michael
Julkaistu:  1989
Säveltäjä(t):  Shaike Paikov
Sanoittaja(t):  Shaike Paikov
Euroviisutiedot
Vuosi:  1989
Maa:  Israel
Kieli:  heprea
Sijoitus:  12.
Pisteet:  50
Derekh Hamelech (hepr. ‏דרך המלך‎, suom. Kuninkaan tie) oli Israelin edustuskappale vuoden 1989 Euroviisuissa. Sen esittivät Gili Netanel ja Galit Burg-Michael. Kappaleen säveltäjä ja sanoittaja oli Shaike Paikov.
Kappale sijoittui Sveitsin Lausannessa järjestetyssä loppukilpailussa 12. sijalle, ja keräsi 50 pistettä. Eniten pisteitä kappale sai Irlannilta, Sveitsiltä ja Jugoslavialta, jotka kukin antoivat seitsemän pistettä.
Deregulaatio

Deregulaatio tarkoittaa sääntelyn vähentämistä, yleensä taloudellisen sääntelyn vähentämistä eli markkinatalouden vapauden lisäämistä.
Deregulaatiota on siis esimerkiksi hintasääntelystä luopuminen (ihmiset saavat jatkossa ostaa ja myydä vapaasti keskenään sopimillaan hinnoilla), ammatinharjoittamisen esteiden poistaminen, yritystukiaisten lakkauttaminen tai tuonnin rajoitusten poistaminen (nyt EU:n alueelle tuotavista tavaroista peritään tullimaksuja).
Meksikon Grand Prix 2016

|  Meksikon Grand Prix 2016  |
| --- | --- |
 19. osakilpailu 21 osakilpailusta kaudella 2016. 

Päivämäärä:  30. lokakuuta 2016
Rata:  Autódromo Hermanos Rodríguez
Sijainti:  México, Meksiko
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,304 km
Kilpailun pituus:  71 kierrosta, 305,354 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Paaluaika:  1.18,704
Palkintokoroke
Voittaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Toinen:   Nico Rosberg   (Mercedes)
Kolmas:   Daniel Ricciardo   (Red Bull Racing)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Daniel Ricciardo   (Red Bull Racing)
Kierrosaika:  1.21,134 (kierroksella 53)
Meksikon Grand Prix 2016 oli Formula 1 -sarjan 19. osakilpailu kaudella 2016. Kilpailu ajettiin 30. lokakuuta Autódromo Hermanos Rodríguezin moottoriradalla Méxicossa Meksikossa.
Kilpailu

Paalupaikalta lähtenyt Lewis Hamilton lukkojarrutti ensimmäiseen mutkaan mentäessä ja joutui ajamaan mutkan suoraksi. Max Verstappen painoi Nico Rosbergin ulos radalta ensimmäisessä mutkassa, jonka seurauksena Rosberg oikaisi, mutta piti toisen sijansa. Taaempana Esteban Gutiérrez osui Pascal Wehrleiniin, joka törmäsi tämän jälkeen Marcus Ericssonin autoon. Wehrlein joutui keskeyttämään kilpailunsa ja turva-auto tuli radalle. Carlos Sainz sai 5 sekunnin aikarangaistuksen työnnettyään Fernando Alonson ulos radalta ensimmäisellä kierroksella.
Muun muassa Daniel Ricciardo tuli jo ensimmäisellä kierroksella renkaidenvaihtoon. Turva-auton poistuttua radalta kilpailu jatkui. Felipe Massan taakse startissa pudonnut Sebastian Vettel yritti ohittaa Massaa, muttei onnistunut siinä, ennen kuin Massa ajoi varikkopysähdykselleen. Varikkopysähdyksen jälkeen Valtteri Bottas ohitti Massan. Sergio Pérez yritti myös ohitusta Massasta ykkösmutkaan, mutta ajoi mutkan pitkäksi, jolloin Massa ohitti Pérezin uudelleen. Daniil Kvjat sai 5 sekunnin aikarangaistuksen ohitettuaan Romain Grosjeanin rataviivojen ulkopuolelta.
Suurin osa kuljettajista pysähtyi vain kerran. Daniel Ricciardo pysähtyi kahdesti, tullen vielä kierroksella 50 varikolle. Kierroksella 67 Kimi Räikkönen ohitti Nico Hülkenbergin, joka pyörähti yrittäessään estää Räikkösen ohitusta. Seuraavalla kierroksella Sebastian Vettel haastoi Max Verstappenia kolmannesta sijasta. Verstappen ajoi ensimmäisen mutkan leveäksi, kun Vettel lähti hakemaan hänestä ohitusta. Verstappen ei päästänyt Vetteliä ohitseen ja sai kilpailun jälkeen 5 sekunnin aikarangaistuksen.
Kierroksella 70 Daniel Ricciardo ajoi tuoreimmilla renkailla Vettelin ja Verstappenin kiinni. Ricciardo yritti ohitusta Vettelistä mutkaan neljä, mutta Vettel esti ohitusyrityksen vaihtaen ajolinjaansa jarruttaessa. Vettel sai kilpailun jälkeen 10 sekunnin aikarangaistuksen sekä kaksi rangaistuspistettä.
Meksikon GP:n voittoon ajoi Lewis Hamilton ja toiseksi Nico Rosberg. Verstappen ajoi maaliin kolmantena, Vettel neljäntenä ja Ricciardo viidentenä, mutta rangaistusten myötä Ricciardo nousi kolmanneksi, Verstappen tippui neljänneksi ja Vettel viidenneksi. Kimi Räikkönen oli kuudes ja Valtteri Bottas kahdeksas.
Kilpailu > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 71 | 1:40:31.402 | 1 | 25 |
| 2. | 6 |  Nico Rosberg | Mercedes | 71 | +8,354 | 2 | 18 |
| 3. | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 71 | +20,858 | 4 | 15 |
| 4. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 71 | +21,323 | 3 | 12 |
| 5. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 71 | +27,313 | 7 | 10 |
| 6. | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 71 | +49,376 | 6 | 8 |
| 7. | 27 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 71 | +58,891 | 5 | 6 |
| 8. | 77 |  Valtteri Bottas | Williams-Mercedes | 71 | +1.05,612 | 8 | 4 |
| 9. | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 71 | +1.16,206 | 9 | 2 |
| 10. | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 71 | +1.16,798 | 12 | 1 |
| 11. | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 70 | +1 kierros | 15 |  |
| 12. | 22 |  Jenson Button | McLaren-Honda | 70 | +1 kierros | 13 |  |
| 13. | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | 70 | +1 kierros | 11 |  |
| 14. | 30 |  Jolyon Palmer | Renault | 70 | +1 kierros | 21 |  |
| 15. | 12 |  Felipe Nasr | Sauber-Ferrari | 70 | +1 kierros | 19 |  |
| 16. | 55 |  Carlos Sainz Jr. | Toro Rosso-Ferrari | 70 | +1 kierros | 10 |  |
| 17. | 20 |  Kevin Magnussen | Renault | 70 | +1 kierros | 14 |  |
| 18. | 26 |  Daniil Kvjat | Toro Rosso-Ferrari | 70 | +1 kierros | 18 |  |
| 19. | 21 |  Esteban Gutiérrez | Haas-Ferrari | 70 | +1 kierros | 17 |  |
| 20. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 70 | +1 kierros | Varikko |  |
| 21. | 31 |  Esteban Ocon | Manor-Mercedes | 69 | +2 kierrosta | 20 |  |
| Kesk. | 94 |  Pascal Wehrlein | Manor-Mercedes | 0 | Kolari | 16 |  |
Lähde:
Max Verstappen, Carlos Sainz Jr. ja Daniil Kvjat saivat lisäaikaa viisi sekuntia kilpailun jälkeen.
Sebastian Vettel sai lisäaikaa kymmenen sekuntia ja kaksi rangaistuspistettä kilpailun jälkeen.
Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meksikon Grand Prix 2016 Wikimedia Commonsissa
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2016
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Bahrain |  Kiina |  Venäjä |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Eurooppa |  Itävalta |  Britannia |  Unkari |
|  Saksa |  Belgia |  Italia |  Singapore |  Malesia |  Japani |  Yhdysvallat |  Meksiko |  Brasilia |  Abu Dhabi |  |
Formula 1 -luokan Meksikon Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Autódromo Hermanos Rodríguez (1963–1970, 1986–1992, 2015–2019, 2021–)
Dietyleeniglykolimonobutyylieetteriasetaatti

| Dietyleeniglykolimonobutyylieetteriasetaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-(2-butoksietoksi)etyyliasetaatti
CAS-numero:  124-17-4
PubChem CID:  31288
SMILES:  CCCCOCCOCCOC(=O)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H20O4
Moolimassa:  204,3 g/mol
Sulamispiste:  -32 °C
Kiehumispiste:  245–247 °C
Tiheys:  0,98 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 65 g/l (20 °C)
Dietyleeniglykolimonobutyylieetteriasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, joka sisältää sekä eetterin että esterin funktionaalisen ryhmän. Dietyleeniglykolimonobutyylieetteriasetaatista käytetään myös nimityksiä 2-(2-butoksietoksi)etanoliasetaatti, butyylikarbitoliasetaatti, diglykolimonobutyylieetteriasetaatti tai DEGBEA. Dietyleeniglykolimonobutyylieetteriasetaatin kemiallinen kaava on C10H20O4 ja rakennekaava CH3COOCH2CH2OCH2CH2OC4H9.
Dietyleeniglykolimonobutyylieetteriasetaatin moolimassa on 204,3 g/mol, sulamispiste −32 °C, kiehumispiste 245–247 °C, tiheys 0,98 g/cm3), liukoisuus veteen 20 °C:n lämpötilassa 6,5 g/100 ml, leimahduspiste 105 °C c.c., itsesyttymislämpötila 290 °C ja CAS-numero 124-17-4.
Käytetään öljyjen, hartsien, kumien ja selluloosanitraattien ja polymeeripinnoitteiden liuottimina sekä lakkojen ja pinnoitteiden pehmittiminä. Ainetta saatetaan käyttää esimerkiksi tulostimen musteissa, emalipinnoitteissa, maaleissa, tarroissa, huonekalujen hoitoaineissa ja siivoustuotteissa.
Aiheesta muualla

Dietyleeniglykolimonobutyylieetteriasetaatin kansainvälinen kemikaalikortti
Matti Paloheimo (juristi)

Matti Rafael Paloheimo (21. kesäkuuta 1924 Helsinki – 8. syyskuuta 2012 Espoo) oli suomalainen juristi. Hän oli Korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos vuodesta 1973.
Dietyyliftalaatti

| Dietyyliftalaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1,2-bentseenidikarboksyylihappodietyyliesteri
CAS-numero:  84-66-2
PubChem CID:  6781
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C12H14O4
Moolimassa:  222,3 g/mol
Ulkomuoto:  neste (väritön, öljymäinen)
Sulamispiste:  –67 – –44 °C (206–229 K)
Kiehumispiste:  295 °C (568 K)
Tiheys:  1,1 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,932 g/l (20 °C)
Dietyyliftalaatti on orgaaninen yhdiste (ftalaatti), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä öljymäistä nestettä. Sen kemiallinen kaava on C12H14O4 ja rakennekaava on C6H4(COOC2H5)2. Dietyyliftalaatistä käytetään myös nimityksiä 1,2-bentseenidikarboksyylihappodietyyliesteri ja DEP.
Dietyyliftalaatin moolimassa on 222,3 g/mol, sulamispiste –67 – –44 °C, kiehumispiste 295 °C, tiheys 1,1 g/cm3, leimahduspiste 117 °C c.c., itsesyttymislämpötila 457 °C ja CAS-numero 84-66-2. Dietyyliftalaatti ei liukene veteen 25 °C:n lämpötilassa.
Dietyyliftalaatti hajoaa kuumentuessaan tai palaessaan, jolloin muodostuu myrkyllisiä höyryjä ja kaasuja esimerkiksi ftaalianhydridiä (C8H4O3).
Dietyyliftalaattia valmistetaan teollisesti ftaalianhydridin ja etanolin reagoidessa keskenään väkevän rikkihapon toimiessa katalyyttinä.
Aiheesta muualla

Dietyyliftalaatin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Diethyl phthalate (englanniksi)
Toxin, Toxin-Target Database (T3DB): Diethyl phthalate (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Diethyl phthalate (englanniksi)
Inchem: Diethyl phthalate (englanniksi)
Marko Vovtšok

| Marko Vovtšok> Марко Вовчок |
| --- | --- |
 Marko Vovtšok noin vuonna 1855.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Marija Oleksandrivna Markovytš
Syntynyt: 22. joulukuuta 1834 Jekaterininskoje, Orjolin kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 10. elokuuta 1907 Naltšik, Venäjän keisarikunta
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Марко Вовчок, Я. Канонин ja Marko Vovchok 
Tuotannon kieli: ukraina, venäjä
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Marko Vovtšok (ukr. Марко Вовчок; oik. Marija Oleksandrivna Markovytš, o.s. Vilinska, ukr. Марія Олександрівна Маркович (Вілінська); 22. joulukuuta 1834 Jekaterininskoje, Orjolin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 10. elokuuta 1907 Naltšik, Venäjän keisarikunta) oli ukrainalainen kirjailija. Hän kirjoitti aluksi ukrainaksi, mutta elämänsä jälkipuolella venäjäksi.
Vovtšokin puoliso oli ukrainalainen kirjailija Opanas Markovytš.
Vovtšokin ensimmäiset teokset olivat kansanelämän kuvauksia, ja Panteleimon Kuliš julkaisi ne 1857 nimellä Narodnyš opovidan (’Kertomuksia kansanelämästä’, 3. p. 1903–1904). Ivan Turgenev on kääntänyt ne venäjäksi 1859.
Kokoelma, jossa on 26 Vovtšokin ukrainankielistä novellia, ilmestyi Lembergissä 1878. Parhaana pidetään novellia ”Instytutka” (”Eläkeläisrouva”). Siinä, kuten monissa muissakin, kuvataan maaorjien surkeaa asemaa oikullisten ja vailla omaatuntoa olevia tilanomistajien ja heidän vielä pahempien vaimojensa väkivallan alla. Jotkut novellit on muokattu laulujen pohjalta. Heikoimmin hän on onnistunut kuvatessaan kansaa, jota hän ei omasta kokemuksesta tuntenut. Paremmin hän tunsi tilanomistajat ja kaupunkielämän. Suomeksi on julkaistu Marusja : sankarityttönen Ukrainasta, joka perustuu hänen muokkaamansa ukrainalaiseen legendaan.
Vovtšok kuului kaiken kaikkiaan ukrainalaisen kirjallisuuden kansanomaiseen, realistiseen suuntaukseen. Jo 1859 hän julkaisi venäjäksi kirjoittamansa novellin, ja miehensä kuoleman jälkeen hän omistautui täysin venäjänkieliselle kirjallisuudelle. Kootut teokset julkaistiin uutena painoksena 1896–1898.
Suomennettu tuotanto

Marusja : sankarityttönen Ukrainasta 1–2. mukaillut P. J. Stahl, suom. Arvo Airio. Helsinki: Kirja, 1914. Sarja: 50 pennin kirjasto (suomennos on tehty ranskasta, Ranskan akatemian palkitsema teos)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marko Vovtšok Wikimedia Commonsissa
Meksikonrääkkä

| Meksikonrääkkä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Amerikanrääkät Laterallus
Laji::  ruber
Kaksiosainen nimi
 Laterallus ruber  (Sclater & Salvin, 1860) 
Katso myös
   Meksikonrääkkä Wikispeciesissä   Meksikonrääkkä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Meksikonrääkkä (Laterallus ruber) on keskiamerikkalainen rantakana. Sen elinympäristö ulottuu Meksikon etelä- ja itäosista etelään Hondurasiin, Pohjois-Nicaraguaan ja Luoteis-Costa Ricaan. Philip Lutley Sclater ja Osbert Salvin kuvailivat lajin holotyypin Guatemalan Vera Pazista vuonna 1860.
Meksikonpunapolvitarantula

| Brachypelma smithi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Osalahko::  Mygalomorphae
Yläheimo::  Theraphosoidea
Heimo::  Lintuhämähäkit Theraphosidae
Suku::  Brachypelma
Laji::  smithi
Kaksiosainen nimi
 Brachypelma smithi  (F. O. P.-Cambridge, 1897) 
Katso myös
   Meksikonpunapolvitarantula Wikispeciesissä   Meksikonpunapolvitarantula Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Meksikonpunapolvitarantula (Brachypelma hamorii, ent. Brachypelma smithi) on Meksikon kivikkoisilla seuduilla, aavikoilla ja metsissä esiintyvä lintuhämähäkkilaji. Täysikasvuisen yksilön pituus jalat mukaan luettuna voi olla 15 senttimetriä. Laji elää yleensä maanpinnalla mutta saattaa toisinaan kaivautua maahan. Lajin löysi keräilijä H. H. Smith vuonna 1888. B. hamorii esiintyy useassa elokuvassa. Näitä ovat esimerkiksi Kadonneen aarteen metsästäjät, muutama James Bond -elokuva sekä Blueberry.
Lajin ruokavalioon kuuluvat sirkat, toukat ja muut isot hyönteiset sekä joskus pienet liskot ja hiirenpoikaset. Vaikka Brachypelma hamorii on rauhallinen laji eikä sen myrkky ole ihmiselle vaarallista, puolustaessaan itseään se voi potkia kutinaa aiheuttavia karvoja peräpäästään.
B. hamorii on yleisimpiä Suomessa lemmikkinä pidettävistä lintuhämähäkkilajeista.