stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Housulampi (Alavus)

| Housulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Alavus
Koordinaatit:  62°28′04″N, 23°45′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Yläiseen Heinijärveen 
Järvinumero:  35.421.1.037
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,3 m  
Rantaviiva:  1,413 km  
Pinta-ala:  4,454 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHousulampi 
Housulampi  on Etelä-Pohjanmaalla Alavudella Katteluksen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Toisveden lähialueeseen (35.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,3 metriä mpy.
Hurrikaani Ginger

| Ginger |
| --- | --- |
 13.9.1971
Nimettiin::  6.9.1971
Rantautui::  30.9.1971 Pohjois-Carolina
Laantui::  3.10.1971
Alin paine::  959 hPa
Kuolleita::  1
Tuhot::  10 miljoonaa

Hurrikaani Ginger oli kahdeksas nimetty myrsky ja viides hurrikaani vuoden 1971 Atlantin  hurrikaanikauden aikana. Se oli trooppinen hirmumyrsky yli 27 vuorokauden ajan, toiseksi pisimpään kaikista Atlantin hurrikaaneista. Tämä hurrikaani raivosi syyskuun viidennestä päivästä lokakuun kolmanteen, pääosan ajasta Atlantin länsiosassa. Se iski lopulta Pohjois-Carolinaan syyskuun viimeisen päivän aamuna ja aiheutti tulvatuhoja kymmenen miljoonan senaikaisen Yhdysvaltain dollarin edestä.
Ginger ei kehittynyt kovin voimakkaaksi: Saffir-Simpsonin viisipiortaisella asteikolla se kohosi vain kakkosluokkaan. Se aiheutti rannikolla tulvia meriveden nousun takia, ja Pohjois-Carolinan itäosissa 250–330 millimetrin sademääriä, jotka tuhosivat maissi- ja soijaviljelmiä.
Käännös suomeksi
Hr. Ms. Jacob van Heemskerck (F812)

| Hr>  Ms. Jacob van Heemskerck |
| --- | --- |
 Hr. Ms. Jacob van Heemskerck

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Schelde
Kölinlasku:  21. tammikuuta 1981
Laskettu vesille:  5. marraskuuta 1983
Palveluskäyttöön:  15. tammikuuta 1986
Poistui palveluskäytöstä:  Chilelle 2005 nimellä Almirante Latorre
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 000 t (standardi) 3 750 t (kuormattu)
Pituus:  130,2 m (kokonaispituus)
Leveys:  14,4 m
Syväys:  6 m
Koneteho:  2-akselinen COGOG: 2 x Rolls-Royce Olympus TM3B -kaasuturbiinia 51 600 shp 2 x Rolls-Royce Tyne TM1C -kaasuturbiinia 9 800 shp
Nopeus:  30 solmua 20 solmua
Miehistöä:  197
Aseistus
Aseistus:  1 x RIM-66 Standard 2 x Boeing Harpoon 1 x 16 RIM-7 Sea Sparrow VLS-laukaisualustalla 1 x 76 mm OTO Melaran tykki 1 x Goalkeeper CIWS 4 x 324 mm torpedoputkea
Hr. Ms. Jacob van Heemskerck (runkonumero F812) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Jacob van Heemskerck -luokan ohjusfregatti.
Valmistus

Alus tilattiin Schelden laivastontelakalta, missä köli laskettiin 21. tammikuuta 1981. Se laskettiin vesille 5. marraskuuta 1983 ja valmistui 15. tammikuuta 1986.
Palvelus

Alus myytiin 2005 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Almirante Latorre.
Hurling

Camán ja sliotar
Hurling (iiriksi iomáin, iománaíocht), suomeksi myös irlantilainen nurmipallo, on Irlannista lähtöisin oleva pallopeli. Pallosta käytetään iirinkielistä nimitystä sliotar. Maila on camán. Kentällä on kummastakin joukkueesta 15 pelaajaa, joista kuusi hyökkääjiä, kuusi puolustajia, kaksi keskikenttäpelaajia ja yksi maalivahti. Varamiehiä saa olla enintään kolme. Pisteitä voidaan saada laukaisemalla sliotar joko maalitolppien välistä, mutta verkon ylitse. Tästä suorituksesta tuomitaan yksi piste. Jos sliotar saadaan osumaan verkkoon, joukkue saa kolme pistettä.
Naisten hurlingia kutsutaan nimellä camogie, iiriksi camógaíocht. Tämä tulee naisten hurling-mailaa tarkoittavasta sanasta camóg.
Áth an Mhuileann vastaan Tobar Phádraig, Limerick, 28. elokuuta 2004
Hurlingissa loukkaantumisriskit ovat suuret, ja lajin väkivaltaisuutta on Irlannissa jonkin verran arvosteltu[lähde? ]. Myös pelaajien kurittomuus ja tappelut kentällä ovat herättäneet pahennusta jopa lajin harrastajien keskuudessa.[lähde? ]
Gaelic Athletic Assosiationin organisoimia muita lajeja ovat gaelilainen jalkapallo, handball ja rounders.
Skotlantilaisten pelaama samankaltainen peli on nimeltään shinty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hurling Wikimedia Commonsissa
Hurling Suomessa
Herrat

| Herrat> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2017– 
Tyylilaji:  pop, rap, dance
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi
Levy-yhtiö:  Sony Music Finland, (2017–)  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Herrat on mysteerikokoonpano, joka aloitti toimintansa vuonna 2017. Kokoonpano piilottaa identiteettinsä. Yhtyeen ensimmäinen kappale ”Kumiankka” on striimannut tuplaplatinaa.
Herrat nousi suosioon vuonna 2017 ”Kumiankka”-singlellään, jota on kuunneltu striimauspalveluissa tuplaplatinaan oikeuttavat yli 8 miljoonaa kertaa. Herrat aloittivat keikkailun syksyllä 2019.
Diskografia

Kumiankka - 2017 - Single
Kuka pelkää pimeää - 2017 - Single
Drive - 2018 - Single
UUNANA - 2018 - Single
Tanssilaulu - 2018 - Single
Sumuu - 2019 - Single
Sin City - EP - 2019
Yhen illan huumaa - 2019 - Single
LOL (2020) - 2019 - Single
Perhosii - 2020 - Single
Karuselli - 2020 - Single
Elämä on disko - 2020 - Single
Ilopoika - 2020 - Single
Ysäri - 2020 - Single
Den glider in RMX - 2021 - Single
Au - 2021 - Single
Dam Da Dam - 2022 - Single
Luottomies - 2023 - Single
Klara & Sven - 2023 - Single
Hurrikaani Frederic

| Hurrikaani Frederic |
| --- | --- |
 Sateelliitikuva 13.9.1979
Laantui::  18.9.1979
Alin paine::  943 hPa
Tuhot::  2,3 miljardia USD
 Fredericin reitti ja voimakkuus.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Hurrikaani Frederic Commonsissa 
Hurrikaani Frederic oli vuoden 1979 Atlantin hurrikaanikauden kuudes trooppinen sykloni. Se on yksi tuhoisimmista hurrikaaneista, joita on rantautunut Yhdysvaltain Meksikonlahden rannikolle. Vain kolme kuukautta aiemmin perustettu FEMA oli keskeisessä asemassa liittovaltion hätäavun jakamisessa. Myrskyn tieltä evakuoitiin noin 300 000 ihmistä.
Hurmehappomarja

| Hurmehappomarja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Happomarjakasvit Berberidaceae
Suku::  Happomarjat Berberis
Laji::  × ottawensis
Lajike::  'Superba'
Katso myös
   Hurmehappomarja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hurmehappomarja (Berberis × ottawensis 'Superba') on tarhahappomarjan (Berberis × ottawensis) lajike. Hurmehappomarja on puutarhakasvituotannossa jalostettu risteymälajike, joka on muodostettu risteyttämällä punalehtisen japaninhappomarjan (Berberis thunbergii) eli purppurahappomarjan Atropurpurea-lajike (Berberis thunbergii 'Atropurpurea') ja ruostehappomarja (Berberis vulgaris).
Hurmehappomarja on puuvartinen kausivihanta pensas, joka kasvaa noin kaksi metriä korkeaksi ja kaksi metriä leveäksi. Hurmehappomarja on monien muiden happomarjalajien ja -lajikkeiden tapaan piikikäs pensas, jonka lehdet ovat muodoltaan vastapuikeat tai lusikkamaiset. Hurmehappomarjan lehdet ovat väriltään tummanviininpunaiset, ja sen lehdet ovat hieman tummemmat sekä leveämmät kuin purppurahappomarjan Rose Glow -lajikkeella (Berberis thunbergii 'Rose Glow'). Hurmehappomarja kukkii keväällä ja sen kukat ovat kirkkaankeltaiset.
Hurmehappomarja sopii aurinkoiselle kasvupaikalle ja se menestyy monenlaisessa maaperässä. Hurmehappomarja on myös nopeakasvuinen ja kestää hyvin pakkasta.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Hurmehappomarja (Berberis × ottawensis 'Superba')
Heikki Toppila

| Heikki Toppila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. heinäkuuta 1885 Paavola, Suomi
Kuollut: 5. huhtikuuta 1963 Kuusankoski, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  kirjailija, toimittaja, opettaja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Heikki Toppila (4. heinäkuuta 1885 Paavola – 5. huhtikuuta 1963 Kuusankoski) oli suomalainen opettaja, kirjailija ja toimittaja.
Henkilöhistoria

Toppilan vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Toppila ja Reeta Takalo. Hän oli naimisissa vuodesta 1927 kansakoulunopettaja Anna Salmisen kanssa. Toppila valmistui kansankoulunopettajaksi Kajaanin seminaarista 1907.   Hän toimi opettajana ensin Vihannin Korvenkylässä ja Viipurin Tiiliruukin koululla ja sitten Oulun Laanilassa vuosina 1909–1924. Hän työskenteli myös maanviljelijänä ja toimittajana. Suomen Sisällissodan aikana Toppila oli Helsingissä, liittyi suojeluskuntaan ja osallistui kaupungin valtaukseen. Vuonna 1924 hän ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi. Kirjailijana ollessaan Toppila asui 1920-luvulla Vihannissa, Limingassa, Vihdin Nummelassa sekä Espoossa ja Raumalla. 1930-luvulla hän asui vaimonsa kanssa Nummelassa ja Porvoon maalaiskunnan Hinthaarassa. Viimeksi Toppilat asuivat Kuusankoskella.
Kirjallinen tuotanto

Toppila oli perustamassa 1925 ns. Toukokuun ryhmää, johon kuuluivat hänen lisäkseen muun muassa L. Onerva, Einari Vuorela, Uuno Kailas ja Arvi Kivimaa. Hän osallistui myös Tulenkantajien kokoontumisiin, vaikka ei ollutkaan varsinaisesti ryhmän jäsen. Toppilan teoksissa tapahtumapaikkana on pohjoispohjalainen kyläyhteisö ja kirjojen henkilöitä hallitsee usein enteisiin ja uskomuksiin, kuolemanpelkoon ja painajaisuniin perustuva arktinen hysteria.
Kirjallinen tuotanto > Teokset

Toppilan tuotantoon kuuluu sekä romaaneja että novelleja, pääasiassa WSOY:n julkaisemana:
Helvetin koira ynnä muita kertomuksia, novellikokoelma.   WSOY 1920
Valkolan vaarin jouluviinat, novellikokoelma.    Kirja, Helsinki 1923
Auringon nousun maahan, romaani.    WSOY 1926
Kuoleman Siiveri ynnä muita kertomuksia, novellikokoelma.    WSOY 1928
Päästä meitä pahasta, romaani.    WSOY 1931
Tulisilla vaunuilla, romaani.     WSOY 1935
Siernaporin kuningas, romaani.    WSOY 1937
Onnen kultamoukari, romaani.     WSOY 1941
Ja niin tuli kevät taas, romaani.     WSOY 1945
Nuoruuden kujanjuoksu, romaani.     WSOY 1949
Tarinat.      WSOY 1950
Kirjallinen tuotanto > Julkaisemattomia romaanikäsikirjoituksia

Sielujen säveliä.  1908
Kohtalon uhrit.   1914
Barabbas.  1914
Onni vaihtuu.  1915
Kirjallinen tuotanto > Palkinnot

Valtion kirjallisuuspalkinto 1920, 1926, 1928, 1935
Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinto 1933
Aleksis Kiven palkinto 1951
Kirjallisuutta

Koskimies, Rafael: Heikki Toppila: kertojan kehityshistoriaa. WSOY, 1938.
Aiheesta muualla

Lyhyt Toppilan elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjasampo.fi: Heikki Toppila
Hurrikaani Gloria

| Hurrikaani Gloria |
| --- | --- |
 24.9.1985 18:13 UTC
Laantui::  2.10.1985
Alin paine::  919 hPa
Kovin tuuli::  64 m/s (1 min keskiarvo)
Kuolleita::  14
Tuhot::  900 miljoonaa dollaria
 Glorian reitti ja voimakkuus.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Hurrikaani Gloria oli vuoden 1985 Atlantin hurrikaanikauden viides hurrikaani ja seitsemäs nimetty myrsky. Se oli voimakas Kap Verde -tyypin hurrikaani.
Glorian yli lentäneet tutkimuslentokoneet mittasivat 25. syyskuuta 1985 sen keskuksen alimmaksi ilmanpaineeksi 919 hPa, mikä oli siihen mennessä matalin lentokoneiden Atlantilla mittaama paine.
Tuulennopeuteen perustuvalla Saffir-Simpsonin asteikolla Gloria luokiteltiin toiseksi ylimpään eli nelosluokkaan. Sen aiheuttama myrskyvuoksi nousi yli kaksi metriä normaalin vuoroveden yläpuolelle.
Huhtsaari (Padasjoki)

Huhtsaari
| --- | --- |
Sijainti:  Padasjoki Päijät-Häme Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  95 m 
Pinta-ala:  9,2 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Huhtsaari  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Padasjoella. Se kuuluu Päijänteen kansallispuistoon.
Maantietoa

Saari on 550 metriä pitkä, 430 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,2 hehtaaria . Se sijaitsee Virmailanselän länsiosassa Virmailansaaren edustalla ja Kelventeen pohjoispuolella. Siitä on matkaa mantereelle Virmailan Höysniemeen yli 200 metriä. Saaren viereisiä saaria ovat Hietasaari ja Papinsaari. Se on matala saari, jolla on luoteispäässä kallioinen mäki, jonka huippu yltää noin 95 metrin korkeuteen merenpinnasta. Se kohoaa silloin 17 metrin korkeuteen Päijänteestä. Saari on autio.
Luontoarvoja

Koko saari muodostaa yhtenäisen luonnonsuojelualueen, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon yhdessä joidenkin naapurisaarten kanssa. Kansallispuiston alueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003). Saarella ei ole osoitettu retkeilijöille nuotiopaikkaa, mutta viereisten kansallispuistoon kuuluvien saarten Hietasaaren ja Kelvennen rannassa sekä Höysniemen rannassa on nuotiopaikat.
Holy Diver

| Holy Diver Dio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Sound City -studios Los Angeles
 Julkaistu: 24. toukokuuta 1983
 Tuottaja(t): Ronnie James Dio
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 41.29
 Levy-yhtiö: Mercury
Dion muut julkaisut
|   | Holy Diver 1983 | The Last in Line 1984 |
Holy Diver on Dion vuonna 1983 julkaistu debyyttialbumi. Ronnie James Dio aloitti albumin teon heti Black Sabbathista poistuttuaan. Nimikappaleen lisäksi muita tunnettuja kappaleita levyllä ovat "Rainbow in the Dark", "Stand Up and Shout" ja "Don't Talk to Strangers". Kaikkien yhdeksän kappaleen tekstit ovat Ronnie James Dion kirjoittamia. Albumi myi platinaa Yhdysvalloissa. Kappaleista "Holy Diver" ja "Rainbow in the Dark" on tehty musiikkivideot. Albumia pidetään yleisesti Heavy Metal-klassikkona, ja sen vaikutus koko moderniin metallimusiikkiin on valtava.
Saavutukset > RIAA:n sertifikaatit

| RIAA:n sertifikaatti | Myöntämispäivä  |
| --- | --- |
Gold: 14. syyskuuta 1984
Platinum: 21. maaliskuuta 1989
Kappaleet

Stand Up and Shout – 3.18
Holy Diver – 5.51
Gypsy – 3.38
Caught in the Middle – 4.17
Don't Talk to Strangers – 4.53
Straight Through the Heart – 4.34
Invisible – 5.25
Rainbow in the Dark – 4.14
Shame on the Night – 5.19
Kokoonpano

Ronnie James Dio – laulu, koskettimet
Vinny Appice – rummut
Jimmy Bain – basso, koskettimet
Vivian Campbell – kitara
Tuotanto

Ääniteknikot – Angelo Arcuri ja Ray Leonard
Masterointi – George Marino Sterling Sound -studioilla New Yorkissa
Muuta

Kannen kuvan on piirtänyt Randy Berrett.
Levy Sijoittui Radio Rockin 100 Kaikkien Aikojen Rock-albumia äänestyksessä sijalle 7.
Killswitch Engage on tehnyt "Holy Diverista" coverin, jonka musiikkivideo mukailee alkuperäistä videota.
Hyvä poliisi, paha poliisi

Hyvä poliisi, paha poliisi on kuulustelu- ja neuvottelutaktiikka, jossa toinen kuulustelija käyttäytyy ystävällisesti ja palkitsevasti, ja toinen käyttäytyy töykeästi ja rankaisevasti. Taktiikan tavoitteena on saada kuulusteltava liittoutumaan ”hyvän” kuulustelijan kanssa ja tekemään tälle paljastuksia tai myönnytyksiä, joita ei muuten olisi tehnyt, tai suostumaan tämän antamaan tarjoukseen.
Taktiikasta on useita muunnelmia. Yhdessä muunnelmassa ”hyvä” ja ”paha” puhuvat vuorotellen kohteen kanssa. Toisessa muunnelmassa kuulustelijat väittelevät keskenään kohteelle annettavasta tarjouksesta. Kolmannessa muunnelmassa kumpaakin roolia esittää vuoron perään yksi ja sama kuulustelija. Neljännessä muunnelmassa ”hyvä” kuulustelija varoittelee myöhemmin remmiin astuvasta ”pahasta” kuulustelijasta ja kehottaa hyväksymään tarjouksen hyvän sään aikana.
Taktiikan teho perustuu siihen, että ihmisellä on taipumus pitää ihmisistä, jotka ovat hänen puolellaan. ”Pahan” poliisin käyttäytyminen korostaa entisestään ”hyvän” poliisin tarjouksen houkuttelevuutta.
Taktiikka toimii erään tutkimuksen mukaan parhaiten silloin, kun ”paha” poliisi aloittaa neuvottelun. Taktiikalla on myös vaaransa, sillä se on manipuloivaa ja saattaa tuhota osapuolten välisen luottamuksen.
Horton

Horton voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Horton, kaupunki Buckinghamshiressä, Englannissa
Horton Plainsin kansallispuisto, kansallispuisto Sri Lankassa
Henkilöitä

Africanus Horton (1835–1883), sierraleonelainen sotilaskirurgi, kirjailija, poliitikko ja pankinjohtaja
Bayard T. Horton (1895–1980), yhdysvaltalainen neurologi, jonka mukaan on nimetty Hortonin syndrooma
Daniel Horton (s. 1984), yhdysvaltalainen koripalloilija
Edmund Horton (1895–1944), yhdysvaltalainen rattikelkkailija
Edward Everett Horton (1886–1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
Gladys Horton (1945–2011), yhdysvaltalainen laulaja
Jermont Horton (s. 1983), yhdysvaltalainen koripalloilija
Jerry Horton (s. 1975), yhdysvaltalainen kitaristi ja laulunsanoittaja
Johnny Horton (1925–1960), yhdysvaltalainen kantrilaulaja
Jonathan Horton (s. 1985), yhdysvaltalainen telinevoimistelija
Ken Horton (s. 1989), yhdysvaltalainen koripalloilija
Mack Horton (s. 1996), australialainen olympiakultaa voittanut uimari
Maurice Horton (s. 1984), yhdysvaltalainen koripalloilija
Nathan Horton (s. 1985), kanadalainen jääkiekkoilija
Peter Horton (s. 1953), yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja
Peter Horton (s. 1941), itävaltalainen laulaja, kitaristi ja kirjailija
Tim Horton (1930–1974), kanadalainen jääkiekkoilija
Henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Alice Horton, tv-sarjassa Päivien viemää
Muita merkityksiä

Horton (engl. Horton Hears a Who!), yhdysvaltalainen animaatioelokuva vuodelta 2008
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Horton”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Herrasmiesroistot

Herrasmiesroistot (engl. The Gentleman Bastard Sequence) on yhdysvaltalaisen kirjailija Scott Lynchin luoma fantasiakirjasarja, jossa on ilmestynyt kolme teosta. Niistä ensimmäinen on suomennettu. Lynchin mukaan sarjasta on määrä tulla seitsenosainen.
Herrasmiesroistot kertoo Locke Lamora -nimisen varkaan tarinaa.
Teokset

Locke Lamoran valheet (The Lies of Locke Lamora 2006, suom. 2007)
Red Seas Under Red Skies (2007)
The Republic of Thieves (2013)
Teokset > Tulevat osat

The Thorn of Emberlain
The Ministry of Necessity
The Mage and the Master Spy
Inherit the Night
Humalamäen erikoiskoe

Humalamäki on hyppyreistään tunnettu Jyväskylän Suurajojen erikoiskoe. Pikataipaleen yleisimmin käytetty reitti kulkee Liisalantietä pitkin Jyväskylän maalaiskunnan sekä Petäjäveden rajalla alkaen maalaiskunnan Humalamäen kylästä ja päätyen Petäjäveden puolelle Vehkasuolle. Erikoiskoe ajettiin Jyväskylän Suurajoissa vuosina 1968–1985, ja sen pituus vaihteli tällöin kolmen ja viiden kilometrin välillä. Humalamäen erikoiskokeella tapahtui vuonna 1984 onnettomuus, joka johti yhdeksän henkilön loukkaantumiseen. Heistä neljä sai vakavia vammoja.
Pikataipaleesta tuli erittäin suosittu, sillä etäisyys sille Jyväskylän keskustasta oli alle 20 kilometriä. Humalamäen suosiota lisäsi myös se, että pikataival ajettiin rallissa toisena erikoiskokeena kaikkien kilpailijoiden ollessa vielä yleensä mukana. Humalamäen suosituin katselupaikka oli sen alkupäässä ollut paloaukean hyppysuora, josta autoja pystyi seuraamaan liki kilometrin mittaisen matkan.
Kauden 1986 aikana FISA teki sääntömuutoksia, joka rajoitti erikoiskokeiden pituuden alle 30 kilometriin ja keskinopeudet alle 110 km/h. Humalamäki oli jo lyhyt alle viiden kilometrin pituudella, mutta keskinopeudet olivat korkeat. Tämän myötä erikoiskoe jätettiin pois kaudella 1986.
Humalamäki poistettiin Jyväskylän Suurajojen reitiltä, sillä erikoiskokeen keskinopeudet nousivat liian koviksi. Pikataival oli tarkoitus ajaa jälleen vuoden 2020 Suomen rallissa, mutta kilpailu peruttiin koronaviruspandemian takia. Erikoiskoetta on kuitenkin ajettu 1990- ja 2000-luvuilla joissakin alueellissa kilpailuissa.
Tapahtumia

Vuoden 1977 Jyväskylän Suurajoissa Leo Kinnunen hyppäsi Porschellaan Humalamäen erikoiskokeella ylipitkän hypyn, jonka seurauksena auton kaasuvaijeri katkesi. Kinnusen kartanlukija Jorma Pulkkinen hyppäsi auton takapellille, josta käsin hän sääteli kaasuvaijerin toimintaa. Tapauksen seurauksena Suomen autourheilusääntöihin lisättiin niin sanottu Lex Pulkkinen, joka kielsi olemisen auton korin ulkopuolella, astinlaudalla tai katolla.
Markku Alén nimesi vuonna 2015 Humalamäen Suomen MM-rallin suosikkierikoiskokeekseen.
Vuoden 1984 onnettomuus

Vuonna 1984 Humalamäen erikoiskokeella tapahtui yhdeksän henkilön loukkaantumisen vaatinut ulosajo. Humalamäki ajettiin tällöin Suurajojen toisena erikoiskokeena iltakuudelta. Numerolla 48 kilpailuun lähti Vauxhall Chevette 2300 HSR -autolla britannialainen kilpailijapari Julian Roderick ja David Holmes. He eivät olleet ammattikuljettajia, vaan aktiivisia ralliharrastajia. Kilpaililjapari ei ollut aikaisemmin osallistunut Jyväskylän Suurajoihin, eivätkä olleet myöskään ehtineet nuotittaa kaikkia kilpailun erikoiskokeita.
Roderick saapui Humalamäen paloaukean hyppysuoralle muita kilpailijoita kovemmalla vauhdilla. Paloaukealla oli tällöin tuhansia katselijoita. Roderickin auto syöksyi hallitsemattoman hypyn seurauksena tien vasemmalle puolelle ojaan kohdassa, jossa yleisöä oli eniten. Auto lähti kieppumaan yleisön seassa hallitsemattomasti tehden noin kymmenen volttia. Katsojat yrittivät väistellä yleisön joukossa kieppuvaa Roderickin Chevetteä, joka päätyi ojan pohjalle noin sadan metrin päähän ulosajokohdasta.
Onnettomuuden seurauksena yhdeksän ihmistä loukkaantui, ja neljä sai vakavia vammoja. Yksi katsoja invalidisoitui kädestä ja toinen selästä. Myös Roderick ja Holmes saivat sairaalahoitoa vaatineita vammoja.
Tapahtumaa käsiteltiin myöhemmin käräjillä, joissa joillekin järjestysmiehelle annettiin huomautus tilanteesta, jossa katsojat olivat tulleet tien tuntumaan. Heidän olisi pitänyt ilmoittaa tästä erikoiskokeen lähtöön. Tapahtuman seurauksena kilpailun turvamääräyksiä tiukennettiin.
1980-luvulla Jyväskylän Suurajojen turvapäällikkönä toimineen Erkki Savolaisen mukaan onnettomuuteen myötävaikutti kilpailijaparin kokemattomuus keskisuomalaisista ralliteistä ja erityisesti niiden hypyistä. Roderick ei ajanut enää myöhemmin rallia.
Engelbert Siebler

Engelbert Siebler vuonna 1992.
Engelbert Siebler (29. toukokuuta 1937 München – 11. lokakuuta 2018) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi München und Freisingin arkkihiippakuntaan 29. kesäkuuta 1963 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Telan titulaaripiispaksi 27. helmikuuta 1986. Piispaksi vihkiminen seurasi 20. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Friedrich Wetter, jota avustivat Ernst Tewes ja Mathias Dionys Albert Paul Defregger.
Siebler toimi München und Freisingin vihkipiispana, kunnes jäi eläkkeelle 31. heinäkuuta 2012.
Sieblerille on myönnetty Bundesverdienstkreuz ensimmäisessä luokassa (2003), ja vuonna 2008 hänet otettiin Bayerischer Verdienstordeniin.
Käännös suomeksi
Humalanvieraat

| Humalanvieraat |
| --- | --- |
 Amerikanvieras (Cuscuta campestris) kasvaa sappiruoholla.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Ylälahko::  Asteranae
Lahko::  Solanales
Heimo::  Kiertokasvit Convolvulaceae
Suku::  Humalanvieraat Cuscuta  L.
Katso myös
   Humalanvieraat Wikispeciesissä   Humalanvieraat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Humalanvieraat eli vieraat (Cuscuta) on kiertokasvien heimon suku, johon kuuluu noin 170 lajia. Niitä tavataan lähinnä Etelä- ja Pohjois-Amerikassa, mutta useita lajeja kasvaa myös Aasiassa ja Euroopassa. Suomessa tavataan humalanvierasta, ja vieraina myös kaksi muuta suvun lajia, amerikanvieras (Cuscuta campestris) ja nurmivieras (Cuscuta epithymum).
Humalanvieraat ovat keltaisia tai punertavia köynnöksiä, jotka kietoutuvat isäntäkasvin ympärille ja imevät siitä nestettä ja ravinteita.