stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Piiroinen

Piiroinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Emmi Piiroinen (s. 2007), rytminen voimistelija
Heidi Piiroinen (s. 1978), lehtikuvaaja
Iida Piiroinen (1889–1956), runoilija
Janne Piiroinen (s. 1968), laulaja ja lauluntekijä
Kari Piiroinen (s. 2001), jääkiekkomaalivahti
Peetu Piiroinen (s. 1988), lumilautailija
Petja Piiroinen (s. 1991), lumilautailija
Samuli Piiroinen (s. 1979), jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Piolampi

| Piolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°09′00″N, 25°50′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  Heinäjoki Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.426.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m  
Pituus:  850 m  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  2,903 km  
Pinta-ala:  25,61 ha  
Tilavuus:  0,0005958 km³ 
Keskisyvyys:  2,33 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  3 
 fiPiolampi 
Piolampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Viitakankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 850 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan kolme saarta. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 595 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (14.426) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Pierre Varignon

Pierre Varignon
Pierre Varignon (1654 Caen, Ranska – 23. joulukuuta 1722) oli ranskalainen matemaatikko.
Varignonin suunnikaslause

Pierre Varignon osoitti, että yhdistämällä nelikulmion ABCD sivujen keskipisteet valitun kiertosuunnan mukaisessa järjestyksessä nelikulmioksi PQRS, saadaan suunnikas, jonka pinta-ala on puolet alkuperäisen nelikulmion pinta-alasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre Varignon Wikimedia Commonsissa
Pohjois-Nigerian protektoraatti

Pohjois-Nigerian protektoraatti (engl. Northern Nigeria Protectorate) oli brittiläisen imperiumin protektoraatti, joka sijaitsi nykyisen pohjoisen Nigerian alueella vuodesta 1900 vuoteen 1914. Protektoraatin ensimmäinen ylikomissaari oli Frederick Lugard.
Protektoraatin pinta-ala oli 660 000 neliökilometriä ja siihen kuuluivat Sokoton kalifaatin ja Bornun valtakunnan valtiot, jotka Britannia oli valloittanut vuonna 1902.
Protektoraatti kesti 1. tammikuuta 1914 asti, jolloin se yhdistyi Etelä-Nigerian protektoraatin ja Lagosin siirtomaan kanssa. Tällöin protektoraatista tuli Nigerian siirtomaan ja protektoraatin pohjoinen provinssi.
Historia

Nigerjoki oli merkittävä kauppapaikka Länsi-Afrikassa. Brittiläiset kauppiaat olivat navigoineet joessa pitkän aikaa. Alue tunnettiin tosin ”valkoisen miehen hautana”, sillä muun muassa malaria, keltakuume ja monet muut taudit lyhensivät eritoten sisämaan eurooppalaisten elinikää. Alue oli myös tiheästi asuttu eivätkä kaikki afrikkalaiset olleet ystävällisiä eurooppalaisia kohtaan.
Kaikki eurooppalaiset eivät tosin pelänneet ankaran ympäristön tutkimista. Britit kilpailivat erityisesti ranskalaisten kanssa Nigerjoen alkulähteen löytämisestä. Joet olivat tärkeitä kommunikoinnin ja kaupankäynnin kannalta, joten oli tärkeää turvata pääsy koko joelle. Mungo Park, Richard ja John Lander, Dixon Denham sekä Hugh Clapperton yrittivät kaikki löytää joen alkulähteen, matkustaen usein pohjoisesta tai lännestä sillä se oli vaarattomampaa.
Britit olivat olleet tyytyväisiä asuttaessaan vain rannikkoa ja joensuita. 1880-luvulla ranskalaiset näyttivät, että he halusivat lisätä vaikutustaan alueella. He olivat lähettäneet retkikuntia Länsi-Afrikasta ympäröimään Kultarannikon ja Sierra Leonen siirtomaita. Britit yrittivät estää saman tapahtumista myös Etelä-Nigerian tapauksessa. George Goldie oli liikemies, joka oli kiinnostunut alueesta. Hän käytti United African Company -kauppakomppaniaansa ostaakseen maata alueelta ja yhdistääkseen sen Britannian alueeseen.
Myös saksalaisten saapuminen alueelle kannusti toimenpiteisiin. He olivat liittäneet Togomaan ja Kamerunin imperiumiinsa ja näyttivät, että he halusivat lisää alueita. Tässä vaiheessa Euroopan suurvallat pitivät Berliinin konferenssin selvittääkseen asian alueiden omistuksesta. Tämän jälkeen britit ottivat haltuun George Goldien (uudelleennimetyn) Royal Niger Company -kauppakomppanian johtaakseen sitä Goldien sijaan.
Kauppakomppanian oli tosin mahdotonta pärjätä valtioiden tukemia Ranskan ja Saksan protektoraatteja vastaan, jonka johdosta 1. tammikuuta 1900 Royal Niger Company myi alueensa Britannian valtiolle 865 000 punnan hintaan.
Vuonna 1914 kansainvälisten jännitteiden ja sodanuhan takia Pohjois-Nigeria yhdistettiin Etelä-Nigerian kanssa, jolloin siitä muodostui Nigerian siirtomaa ja protektoraatti.
Polar Studios

Polar Studios oli Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa sijainnut äänitysstudio, jonka perustivat vuonna 1977 Abba-yhtyeen jäsenet Björn Ulvaeus ja Benny Andersson. Virallisesti studio avattiin 18. toukokuuta 1978, ja se oli toiminnassa vuoteen 2004 asti. Studio sijaitsi Kungsholmenilla entisen elokuvateatterin tiloissa osoitteessa Sankt Eriksgatan 58-60.
Abban lisäksi studiossa äänitti muun muassa Led Zeppelin vuoden 1979 albuminsa In Through the Out Door. Studiossa levyttivät myös esimerkiksi The Ramones, Rammstein, Roxy Music, Genesis, Adam Ant, Backstreet Boys, Beastie Boys, Belinda Carlisle, Burt Bacharach, Celine Dion, Roxette, Terra Firma, Entombed ja The Hellacopters.
Oh Sang-eun

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Oh Sang-eun |  Oh Sang-eun |  Oh Sang-eun |  |
Maa:   Etelä-Korea
Miesten pöytätennis
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | joukkuepeli |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | joukkuepeli |  |
| Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Hopeaa | Bremen 2006 | joukkuepeli |  |
|  Hopeaa | Osaka 2001 | sekanelinpeli |  |
|  Pronssia | Dortmund 2012 | joukkuepeli |  |
|  Pronssia | Moskova 2010 | joukkuepeli |  |
|  Pronssia | Shanghai 2005 | kaksinpeli |  |
|  Pronssia | Doha 2004 | joukkuepeli |  |
|  Pronssia | Pariisi 2003 | nelinpeli |  |
|  Pronssia | Osaka 2001 | joukkuepeli |  |
|  Pronssia | Osaka 2001 | nelinpeli |  |
|  Pronssia | Manchester 1997 | joukkuepeli |  |
Oh Sang-eun (s. 13. huhtikuuta 1977, Daegu) on eteläkorealainen pöytätennispelaaja. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalin hän saavutti Manchesterista vuonna 1997. Hänen paras ranking-sijoituksensa on toukokuulta 2007, jolloin hän oli sijalla 5.
Persian kirjallisuus

Persian kirjallisuus koostuu persian kielellä kirjoitetuista teksteistä ja suullisesta tarinaperinteestä. Persiankielinen kirjallisuusperinne on ikivanha. Muinaisessa Persiassa puhuttiin useita eri iranilaiskieliä, ja poliittisten muutosten myötä niistä nousi viralliseksi "persian kieleksi" milloin mikäkin. Nykypersian historian katsotaan alkavan noin vuodesta 900, jolloin persiaa alettiin kirjoittaa arabialaisilla kirjaimilla.
Persian kulttuurissa runoutta on arvostettu enemmän kuin proosatekstejä. Kauniisti tekstattu runo on oma taidemuotonsa, joka miellyttää niin silmää kuin korvaakin.
Proosa näyttää syntyneen Samanidien hovissa (819-999) Bukharassa. Persian kieli tarjosi pääsyn islamilaiseen kulttuuriin. Sillä kirjoitettiin Koraanin kommentteja, teologiaa, etiikkaa, luonnontiedettä, ja sille käännettiin vanhempaa mystistä hengellistä kirjallisuutta. Arabian kielellä säilyi sama asema kuin latinalla lännessä, se oli tieteellisten ja uskonnollisten kirjoitusten pääkieli, kun taas persiankieliset tekstit levittivät tietoa näistä asioista suuremmalle yleisölle.
Kirjallisuuden historia > Varhainen kirjallisuus: Ennen islamia

Avesta on zarathustralaisuuteen liittyvä, muinaisen Persian pyhien kirjoitusten kokoelma. Avesta on kirjoitettu muinaispersialaisella avestan kielellä.
Kirjallisuuden historia > Klassinen kausi

Ensimmäinen suuri lyyrikko oli Rudaki (860-940), joka toimi Bukharassa samanidien hovirunoilijana.
Persialaisen eeppisen runouden keskeinen teos on Ferdousin (noin 935-1020) vanhempien lähteiden pohjalta laatima eeppinen runoelma Šāhnāma ("Kuningaskirja"). Kirja yhdistää muinaisen Persian kuninkaiden todellisen historian suureen määrään folkloreaineistoa ja tarustoa. Keskeinen, tarinat yhteen sitova hahmo on tarunomainen soturi ja sankari Rostam.  Se on julkaistu suomeksi vuonna 2016.
Farīd-al-dīn ʿAṭṭār (noin 1145-1221) kirjoitti sekä lyriikkaa että laajoja eeppisiä runoelmia. Hänellä oli jonkinlaisia yhteyksiä suufilaisuuteen, ja hän oli kiinnostunut mystiikasta..
Neljäs tärkeä klassikkorunoilija on 1200-luvulla elänyt Muhammed Šemseddin Hāfiz. Hafiz kirjoitti ghazaleja eli 7-9 riviä pitkiä runoja, joissa jokainen säepari päättyy samoihin sanoihin. Hafizin runot ovat edelleen hyvin suosittuja. Useimmat niistä keertovat rakkaudesta. Niissä yhdistyvät nokkelat sanavalinnat, rikas mielikuvitus, ja silkkinen sulosanaisuus.
Lännessä tunnetuin persialainen klassikkorunoilija on Omar Khaijam, joka eli 1000–1100-luvulla. Iranilaiset itse muistavat hänet paremmin tähtitieteilijänä kuin runoilijana. Omarin nimiin on pantu joukoittain nelisäkeisiä mietelmiä (rubayat), joita englantilainen runoilija Edward Fitzgerald käänsi ja julkaisi vuodesta 1859 alkaen.
Kirjallisuuden historia > Moderni kirjallisuus

1800-luvun lopulla Persiaan tuli uusia kirjallisuuden lajeja, joita esittelivät näytelmäkirjailijat Mirza Jaʿfar Qarachaʿdaghi ja Mirza Aqa Tabrizi ja romaanikirjailijat Abd al-Rahim Talibuf ja Zayn al-ʿAbedin. Poliittisten ja yhteiskunnallisten olojen kritiikki valmisteli älymystöä vuoden 1906 vallankumoukseen. Reza Pahlavin shaahikaudella ilmaisunvapaus hiipui jälleen, mutta se vaikutti epäsuorasti kirjallisuuden modernisoitumiseen.
Nima Yushij aloitti runouden uudistamisen 1920-luvulla, mutta moderni runous lähti laajemmin vauhtiin vasta 1940-luvulla. Monet runoilijat joutuivat sensuurin kohteiksi, vankilaan tai maanpakoon sekä ennen että jälkeen vuosien 1978-1979 islamilaisen vallankumouksen.
Realistisen proosan merkkiteos on Mohammed Ali Jamalzadehin novellikokoelma vuodelta 1921. Naiskirjailijoita tuli huomattavasti lisää 1900-luvun loppupuolella, ulkomailla tunnetuin on Shahrnush Parsipur. Mahmoud Dawlatabadi edustaa sosiaalista realismia kymmenosaisella sarjallaan, joka kertoo nomadien elämästä. Islamilainen tasavalta on pitänyt enimmäkseen tiukkaa kuria poliittisen, moraalisen ja uskonnollisen oikeaoppisuuden nimissä. Monet kirjailijat ovatkin jatkaneet uraansa ulkomailla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pittodrie Stadium

Pittodrie Stadiumin sisällä näkymä Richard Donald katsomoa kohti
Pittodrie Stadium on Aberdeenissa, Skotlannissa, sijaitseva Aberdeen-jalkapalloseuran kotistadion. Stadion otettiin käyttöön vuonna 1899. Katsojakapasiteetti on 21 421. Yleisöennätys on 45 061 katsojaa maaliskuulta 1954 cup-ottelussa Heartsia vastaan. Vuonna 1978 Pittodriesta tuli Ison-Britannian toinen jalkapallostadion ilman seisomakatsomoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pittodrie Stadium Wikimedia Commonsissa
Pikku-Vesijärven puisto

Pikku-Vesijärven eteläosassa on 1997 rakennetut vesivalourut.
Pikku-Vesijärven puisto on Lahden kaupungin puisto, jossa on ollut Karirannan kesäteatteri, jonka lammessa on Lahti Energian valo- ja äänilaittein varustettu suihkulähde. Pikku-Vesijärven puistossa on aikaisemmin poltettu Lahden kaupungin juhannuskokko, joka nykyään tapahtuu Lahden sataman aallonmurtajalla. Puiston eteläosassa on 150 henkilöauton pysäköintialue.
Puisto rajoittuu idässä entiseen Salpausselän radan penkkaan, josta on poistettu kiskot ja josta on tehty kävelytie. Ratapenkan länsipuolella on Teivaan venesatama. Puiston itäpuolella on Lahden kisapuisto ja koillispuolella Kariniemen puisto.
Pikku-Vesijärven puistossa on yhdessä Kariniemen puiston kanssa samoilla numeroilla merkitty Kariniemen arboretum, puulajipuisto.
Puistossa on myös muita samoihin lajeihin kuuluvia puita, joita ei ole erikseen nimetty. Pikku-Vesijärven puiston eteläosasta aukeaa kuvauksellinen näkymä kohti Lahden ammattikorkeakoulua ja kaupungintaloa. Samassa suunnassa näkyvät myös Radiomäen radiomastot.
Pirttijärvi (Konnevesi)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°45′30″N, 26°09′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  oja Pyhäjärveen 
Järvinumero:  14.429.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,2 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  2,463 km  
Pinta-ala:  15,557 ha  
Tilavuus:  0,0006202 km³ 
Keskisyvyys:  3,99 m  
Suurin syvyys:  13,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Kangaskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 620 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,0 metriä ja suurin syvyys on 13,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Pyhäjoen valuma-alueeseen (14.429) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy.
Pirttijärvi (Keuruu, Simsiö)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°20′04″N, 24°28′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Jokijärveen 
Järvinumero:  35.483.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,3 m  
Rantaviiva:  1,998 km  
Pinta-ala:  13,657 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi  on Keski-Suomessa Keuruulla Simsiön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 170,3 metriä mpy.
Pierre Vidal

Pierre M. Vidal (1932 – 2. maaliskuuta 2008 Vincennes, Ranska) oli ranskalainen musiikkitoimittaja, joka tunnettiin suomalaisen musiikin ystävänä ja Sibeliuksen tunnetuksi tekijänä Ranskassa.
Vidal perusti ystävineen 1955 musiikkiseuran Club de Trois Centres tekemään tunnetuksi vähän tunnettuja säveltäjiä. Seuran nimeksi muutettiin 1974 Groupe des Sept.
Vidal asui puolisonsa Inès Vidalin kanssa Sèvresissä.
Vidalille myönnettiin Villa-Lobos-mitali ja Laszlo Lajhta -mitali.
Teokset

Jean Sibelius, Bleu Nuit Editeur / collection Horizons, 2005
Aiheesta muualla

Pierre Vidalin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
Vidalin Sibelius-teoksen esittely (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Oulujärvi (Pello)

| Oulujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°39′03″N, 24°12′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tornionjoen vesistö
Järvinumero:  67.253.1.006 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165  m 
Rantaviiva:  2,33  km 
Pinta-ala:  0,145 km2 
 fiOulujärvi 
Oulujärvi on järvi Pellon kunnassa Lapissa. Se sijaitsee Tornionjokilaaksossa ja on yhteydessä Tornionjokeen. Järven lähistöllä sijaitsee muun muassa leirintäalue.
Pienvarasto

Pienvarastoja
Pienvarastointi (engl. self storage) on liiketoimintaa, jossa vuokrataan useita pieniä varastotiloja. Lukittavat pienvarastot sijaitsevat vierekkäin isossa yhteistilassa, johon liiketoiminnan pyörittäjä on järjestänyt sähkön ja lämmön sekä yleensä myös turvallisuuspalvelut.
Pieni koko

Aikaisemmin erillisiä varastoja on lähinnä tarjottu vain suurille yrityksille. Pienvarastoinnissa uutta on varaston pieni koko (pienimmillään 1 m² ja suurimmillaan kymmeniä neliöitä. Pieni koko soveltuu hyvin koti-irtaimiston varastointiin: esimerkiksi tyypillisen kaksion koti-irtaimiston voi varastoida yleensä esimerkiksi kuuden neliömetrin pienvarastoon. Pienestä pinta-alasta johtuen vuokralainen voi hyödyntää käytännössä kaikki vuokraamansa neliömetrit omaisuuden varastoinnissa, ja käytävä- ja muista vastaavista tiloista ei makseta vuokraa erikseen. Tämän vuoksi pienvaraston neliövuokraa ei voi suoraan verrata suuremman varastotilan vuokraan.
Varaston kapasiteetin arvioinnissa on aiheellista kiinnittää huomiota myös käytettävissä olevan varastotilan korkeuteen.
Itsepalveluperiaate

Uutta on myös asiakkaan vapautta lisäävä itsepalveluperiaate. Varaston voi vuokrata ja irtisanoa silloin kun itselle sopii ja varastoon pääsy sekä varaston käyttö on mahdollisimman vaivatonta. Jotkut pienvarastoyrityksistä tarjoavat myös mahdollisuutta varaston vuokraukseen verkkokaupasta. Varastoon pääsee omalla avaimella lähes vuorokauden ympäri eikä käynnistä aiheudu mitään lisäkustannuksia. Varaston voi täten täyttää ja tyhjentää niin usein kuin haluaa. Autolla pääsee usein sisälle varastohalliin asti, ja monet pienvarastoyritykset tarjoavat vuokralaisten käyttöön kärryjä omaisuuden siirtämisen helpottamista varten.
Mitä säilytetään

Pienvarastojen vuokraukseen sovelletaan lakia liikehuoneiston vuokrauksesta . Pienvarastoja käytetään pääasiassa kuivan kappaletavaran varastointiin. Säilytystä säännellään useimmiten vuokranantajan kanssa tehdyllä vuokrasopimuksella. Myös lainsäädäntö  sekä viranomaisten (esimerkiksi pelastusviranomaisten) antamat määräykset sääntelevät varastojen käyttöä. Pääsääntöisesti varastoissa voi säilyttää lähes mitä tahansa, kunhan se ei ole ihmisille, omaisuudelle tai ympäristölle vaaraksi (esimerkiksi tulenarkaa tai myrkyllistä).
Varastoja käytetään usein sekä väliaikaiseen säilytykseen esimerkiksi muuton yhteydessä tai pysyvään säilytykseen esimerkiksi tilan vapauttamiseksi kodin tai toimiston säilytystiloista. Varastoja käyttävät myös ulkomaille väliaikaisesti muuttajat. Uusi trendi alalla on myös varaston vuokraus asunnon stailauksen ajaksi.
Turvallisuus

Tärkeä osa pienvarastointia on varaston turvallisuus. Useat pienvarastoyritykset ovat turvanneet vuokralaisten omaisuutta esimerkiksi kulunvalvontajärjestelmillä, kameravalvonnalla ja vartioinnilla. Turvallisuuteen vaikuttavat myös varaston sijainti sekä rakennuksen fyysinen turvallisuus, esimerkiksi rakennusmateriaalit ja lukituksen laatu. Osa pienvarastoyrityksistä tarjoaa asiakkailleen myös pienvarastointiin suunniteltuja vakuutuksia.
Vastuu asiakkaalla

Pienvarastokonseptin itsepalveluperiaatteeseen sisältyy se, että vuokranantaja ei ole vastuussa varastoissa säilytettävistä tavaroista eikä korvaa mahdollisesti kadonneita tai vahingoittuneita tavaroita. Vuokralaisella saattaa vahinkotapauksessa olla mahdollisuus saada korvaus omasta kotivakuutuksestaan. Eri vakuutusyhtiöiden käytännöt vaihtelevat . Jos kotivakuutuksen antama turva ei ole riittävä, omaisuuden voi vakuuttaa myös erillisellä vakuutuksella. Vastuu vakuutustarpeen arvioinnista ja vakuutuksen hankkimisesta on vuokralaisella. Luotettavat pienvarastoyritykset tarjoavat yleensä erillistä vakuutusta asiakkailleen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pienvarasto Wikimedia Commonsissa
Pittali

| Pittali |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pittalit Melampittidae
Suku::  Melampitta
Laji::  lugubris
Kaksiosainen nimi
 Melampitta lugubris  Schlegel, 1873 
Katso myös
   Pittali Wikispeciesissä   Pittali Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pittali (Melampitta lugubris) eli aiemmalta nimeltään pikkujuoksutimali on varpuslintu, joka BirdLife Suomen luokittelussa kuuluu pittalien heimoon.
Levinneisyys

Pittalia tavataan Uuden-Guinean saarella. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Piironen

Piironen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Esa Piironen (s. 1943), arkkitehti
Jaakko Piironen (1928–2012), metsänhoitaja ja Metsähallituksen pääjohtaja
Juha Piironen (s. 1951), kartanlukija
Jukka Piironen (1925–1976), yleisurheilija
Jukka Piironen (1955–2018), tähtitieteilijä
Jussi Piironen (1901–1970), näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja
Kari Piironen (1947–2020), laulaja, vuoden 1988 tangokuningas
Konsta Piironen (s. 1996), pesäpalloilija
Lauri Piironen (s. 1997), jääkiekkoilija
Leo Piironen (s. 1993), frisbeegolfaaja
Mika Piironen (s. 1978), koripalloilija
Paavo Piironen (1943–1974), näyttelijä
Petteri Piironen (s. 1976), keihäänheittovalmentaja
Vieno Piironen (s. 1955), elintarvikekemian professori
Valtteri Piironen (s. 2006), jääkiekkoilija
Vuokko Piironen (1945–2003), iskelmälaulaja, säveltäjä ja sanoittaja.
Nimen muita merkityksiä

Piironen, suomalainen vaatetusalan yritys
3759 Piironen, asteroidi
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Philippa Foot

Philippa Ruth Foot (o.s. Bosanquet, 3. lokakuuta 1920 – 3. lokakuuta 2010) oli brittiläinen analyyttiseen suuntaukseen kuuluva filosofi, joka tunnettiin ennen kaikkea eetikkona. Hän oli yksi nykyaikaisen hyve-etiikan perustajia. Hänen työnsä voidaan nähdä pyrkimyksinä nykyaikaistaa aristoteelista etiikkaa ja osoittaa, että se on sovellettavissa nykyaikaisiin kysymyksiin ja voi näin kilpailla deontologisen ja utilitaristisen etiikan kanssa. Hänen voi katsoa palauttaneen normatiivisen etiikan analyyttiseen filosofiaan erityisesti seurausetiikan kritiikillään.
Footin lähestymistapaan vaikutti ennen kaikkea Ludwig Wittgensteinin myöhäisfilosofia, vaikkakaan hän ei useinkaan käsitellyt tämän käsittelemiä aiheita. Wittgensteinin ja Aristoteleen lisäksi Foot sai vaikutteita G. E. M. Anscombelta, Tuomas Akvinolaiselta ja Thomas Nagelilta. Hänen työnsä on vaikuttanut muun muassa Bernard Williamsiin, Candace Vogleriin, Michael Sloteen, John McDowelliin, Rosalind Hursthouseen ja Judith Jarvis Thomsoniin.
Teoksia

Virtues and Vices and Other Essays in Moral Philosophy (1978)
Natural Goodness (2001)
Moral Dilemmas: And Other Topics in Moral Philosophy (2002)
Aiheesta muualla

Voorhoeve, Alex: The Grammar of Goodness. An Interview with Philippa Foot (Arkistoitu – Internet Archive) Harvard review of philosophy (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Philippa Foot
Käännös suomeksi
Polar Mining

Polar Mining Oy on kaivostoimintaa Suomessa harjoittava yritys. Sen emoyhtiö on australialainen Dragon Mining -kaivosyhtiö. Se osti kaivostoiminnasta luopuneelta Outokumpu Oy:ltä vuonna 2003 Oriveden kaivoksen, Sastamalan rikastamon ja muutamia etsintäkohteita. Louhimisen se aloitti ensimmäiseksi Pirkanmaalla. Huittisissa sijaitseva Jokisivun kultakaivos avattiin 2009. Loppuvuodesta 2018 avattiin Kaapelinkulman kaivos. Kritiikki ympäristöongelmista on kohdistunut yritykseen mediassa.
Polar Miningin omistavalla Dragon Miningilla on suomalaiskaivosten ohella Svartlidenin kultakaivos Ruotsissa. Malminetsintää Dragon Mining harjoittaa muutamassa muussakin maassa.
Aiheesta muualla

Dragon Mining - Finland (Arkistoitu – Internet Archive)