stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotiin takaisin

| Kotiin takaisin> A Place to Call Home |
| --- | --- |
 alkutunnus
Tyyli:  draama
Kestoaika:  42–45 minuuttia
Luoja(t):  Bevan Lee
Pääosissa:  Marta Dusseldorp  Noni Hazlehurst Brett Climo Craig Hall David Berry Abby Earl Arianwen Parkes-Lockwood Aldo Mignone Frankie J. Holden Sara Wiseman Jenni Baird
Alkuperämaa:  Australia
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Seven Network (2013–14) SoHo (2015) Showcase (2016–)  Yle TV1
Esitetty:  28. huhtikuuta 2013 – 21. lokakuuta 2018
Tuotantokausia:  6
Jaksoja:  67 (katso luettelo jaksoista)
Ikäraja:   /  / 
Sisältömerkintä:   /  / 
Tuotanto
Tuottaja(t):  Chris Martin-Jones
Vastaava(t) tuottaja(t):  John Holmes Julie McGauran
Säveltäjä(t):  Michael Yezerski
Tuotantoyhtiö(t):  Seven Productions
Palkinnot
Voitetut:  Logie-palkinto Most Outstanding Drama Series 2017
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Kotiin takaisin (A Place to Call Home) on australialainen draamasarja. Sarjan tapahtumat sijoittuvat 1950-luvun Australiaan, kun vuosia ulkomailla viettänyt sairaanhoitaja Sarah Adams palaa entiseen kotimaahansa ja tutustuu varakkaaseen Bligh’n perheeseen.
Sarjan pääroolissa on Marta Dusseldorp, joka esittää päähenkilöä Sarah Adamsia. Sarjan muita päähenkilöitä ovat Bligh’n perheen isoäiti Elizabeth (Noni Hazlehurst), isä George (Brett Climo), tytär Anna (Abby Earl), poika James (David Berry) ja tämän vaimo Olivia (Arianwen Parkes-Lockwood). Muita keskeisiä hahmoja ovat muun muassa perhetuttu Regina Standish (Jenni Baird) ja tohtori Jack Duncan (Craig Hall).
Sarjaa tehtiin Australiassa kuusi tuotantokautta. Kuudennen ja viimeisen tuotantokauden esitys päättyi 21. lokakuuta 2018. Suomessa kuudes tuotantokausi esitettiin lähes tuoreeltaan, 12.10.2018 alkaen.. Sarjan ensimmäistä tuotantokautta vuonna 2013 seurasi noin 1,5 miljoonaa katsojaa, ja se oli Australian katsotuin draamasarja. Suomessa sarjan esittäminen aloitettiin Yle TV1:llä 30. joulukuuta 2015, ja kanava esitti sarjasta ensimmäisen ja toisen kauden joulu-tammikuussa 2016 ja kolmannen ja neljännen kauden syksyllä 2016. Viides kausi alkoi Suomessa 4. tammikuuta 2018.
Sarja on ollut myös Suomessa hyvin suosittu, ja esimerkiksi 13. joulukuuta 2016 esitetty jakso keräsi keskimäärin 831 000 katsojaa, tavoittavuus jaksolla oli peräti 1 090 000 katsojaa.
Juoni

Sarjan tapahtumat käynnistyvät vuonna 1953, kun sairaanhoitaja Sarah Adams palaa ristiriitaisin tuntein entiseen kotimaahansa Australiaan. Edelliset parikymmentä vuotta Sarah on viettänyt sodanaikaisessa ja -jälkeisessä Euroopassa, viimeisimmäksi Lontoossa. Perillä Australiassa Sarahin äiti ei halua tavata vuosia poissa ollutta ja juutalaiseksi kääntynyttä tytärtään eikä Sarah aio palata takaisin Eurooppaan, jossa hänellä ei ole enää mitään jäljellä.
Kotimatkan aikana Sarah tutustuu varakkaaseen Bligh'n perheeseen, jolla on Sarahin tavoin murheita ja salaisuuksia kannettavanaan. Sarah päätyy työskentelemään paikalliseen sairaalaan ja asumaan perheen kanssa samaan kylään, jossa Bligheillä on kartano.
Näyttelijät > Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Marta Dusseldorp  | … |  Sarah Adams   |
|  Noni Hazlehurst  | … |  Elizabeth Bligh   |
|  Brett Climo  | … |  George Bligh   |
|  Craig Hall  | … |  tohtori Jack Duncan   |
|  David Berry  | … |  James Bligh   |
|  Abby Earl  | … |  Anna Bligh   |
|  Arianwen Parkes-Lockwood  | … |  Olivia Bligh   |
|  Aldo Mignone  | … |  Gino Poletti   |
|  Frankie J. Holden  | … |  Roy Briggs   |
|  Sara Wiseman  | … |  Carolyn Bligh   |
|  Jenni Baird  | … |  Regina Standish   |
|  Deborah Kennedy  | … |  Doris Collins   |
|  Tim Draxl  | … |  Henry Fox   |
Näyttelijät > Sivuosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Heather Mitchell  | … |  Prudence Swanson   |
|  Matt Levett  | … |  Andrew Swanson   |
|  Dina Panozzo  | … |  Carla Poletti   |
|  Krew Boylan/Amy Mathews  | … |  Amy Polson   |
|  Dominic Allburn  | … |  Harry Polson   |
|  Judi Farr  | … |  Peg-täti   |
|  Angelo D'Angelo  | … |  Amo Poletti   |
|  Jacinta Acevski  | … |  Alma Grey   |
|  Scott Grimley  | … |  Norman Parker   |
|  Michael Sheasby  | … |  Bert Ford   |
|  Ben Winspear  | … |  René Nordmann   |
|  Mark Lee  | … |  Sir Richard Bennett   |
|  Robert Coleby  | … |  Douglas Goddard   |
Jaksot

| Kausi | Kausi | Jaksot | Australia> Esitys alkoi | Australia> Esitys päättyi | Suomi> Esitys alkoi | Suomi> Esitys päättyi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 13 | 28. huhtikuuta 2013 | 21. heinäkuuta 2013 | 30. joulukuuta 2015 | 15. tammikuuta 2016 |
|  | 2 | 10 | 11. toukokuuta 2014 | 13. heinäkuuta 2014 | 18. tammikuuta 2016 | 29. tammikuuta 2016 |
|  | 3 | 10 | 27. syyskuuta 2015 | 29. marraskuuta 2015 | 18. marraskuuta 2016 | 1. joulukuuta 2016 |
|  | 4 | 12 | 11. syyskuuta 2016 | 27. marraskuuta 2016 | 2. joulukuuta 2016 | 20. joulukuuta 2016 |
|  | 5 | 12 | 8. lokakuuta 2017 | 24. joulukuuta 2017 | 5. tammikuuta 2018 | 22. tammikuuta 2018 |
|  | 6 | 10 | 19. syyskuuta 2018 | 21. lokakuuta 2018 | 12. lokakuuta 2018 | 25. lokakuuta 2018 |
Aiheesta muualla

Kotiin takaisin Ylen sivuilla
Kotiin takaisin Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sarjan viralliset kotisivut
Kyreneläisten aarrekammio (Delfoi)

| Kyreneläisten aarrekammio |
| --- | --- |
Sijainti:  Delfoin arkeologinen alue, Delfoí, Fokis, Keski-Kreikka, Kreikka
Koordinaatit:  38°28′56″N, 22°30′07.6″E
Rakennustyyppi:  aarrekammio
Valmistumisvuosi:  n. 350 eaa.
Tyylisuunta:  doorilainen
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Delfoin arkeologinen alue 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyreneläisten aarrekammio oli antiikin aikainen aarrekammio Delfoissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Delfoin arkeologisella alueella, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Aarrekammion rakensivat Kyrenen kaupungin asukkaat myöhäisellä klassisella kaudella noin vuonna 350 eaa. Se sijaitsi Apollonin pyhäkköalueen itäosassa lähellä temenos-muuria, etelään Prytaneionista. Rakennus edusti doorilaista tyyliä ja muistutti pientä antatemppeliä. Sen sisällä olivat pronaos sekä cella, joka avautui kaakkoon päin. Pronaoksen edessä oli kaksi pylvästä (distylos in antis). Rakennuksen perustusten koko oli noin 7 × 5 metriä. Nykyaikaan rakennuksesta on säilynyt vain vähän.
Kyreneläiset pystyttivät myös toisen Kyreneläisten aarrekammiona tunnetun rakennuksen Olympiaan.
Kirjallisuutta

Bousquet, Jean: Fouilles de Delphes: Topographie et architecture. Le Trésor de Cyrène.  E. de Broccard, 1952.
Kultarikko

| Kultarikko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Rikkokasvit Saxifragaceae
Suku::  Lehtirikot Saxifraga
Laji::  aizoides
Kaksiosainen nimi
 Saxifraga aizoides  L. 
Katso myös
   Kultarikko Wikispeciesissä   Kultarikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultarikko (Saxifraga aizoides) on monivuotinen, keltakukkainen vuoristojen ja arktisten alueiden rikkokasvi.
Ulkonäkö ja koko

Löyhästi mätästävä kultarikko kasvattaa 5–15 cm pitkät, kohenevat ja monilehtiset varret. Kukattomat varret ovat huomattavasti kukallisia lyhyempiä. Lehdet ovat tasasoukkia, möyheitä ja tavallisesti ehytlaitaisia. Kukinto on harvakukkainen huiskilo. Kaksineuvoiset kukat ovat vaaleankeltaisia ja punapilkullisia, joskus punakeltaisia tai purppuranpunaisia. Kukan verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Heteitä on 10 kappaletta. Emiö on kaksilehtinen ja enintään tyvestä yhdislehtinen, emilehtien tyvellä on mesisuomuja. Suomessa kultarikko kukkii kesä-elokuussa. Hedelmä on kaksiosainen, monisiemeninen kota.
Levinneisyys

Kultarikkoa tavataan Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Euroopassa laji on lähinnä vuoristojen kasvi, jota kasvaa Britteinsaarten pohjoisosissa, Norjan, Ruotsin ja Suomen vuoristo- ja tunturialueilla, Kuolan niemimaalla, Uralilla, Islannin itäosissa, Huippuvuorilla, Alpeilla, Apenniinien pohjoisosissa, Luoteis-Balkanilla ja Karpaateilla. Pohjois-Amerikassa kultarikko on lähinnä arktisten alueiden laji, jota kasvaa Länsi- ja Pohjois-Kanadassa. Kultarikkoa esiintyy myös Grönlannissa. Suomessa kultarikko on pohjoisen laji, jota tavataan kolmella alueella: Sallan-Kuusamon alueella, Enontekiöllä lähinnä käsivarren suurtuntureilla sekä Utsjoella ja Inarin pohjoisosissa.
Elinympäristö

Kultarikko kasvaa lähinnä tuntureiden märillä puron- ja joenvarsilla, lähteiköissä, kallionhyllyillä ja lehtoniityillä. Laji on kalkinvaatija.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Kultarikko (Saxifraga aizoides)
Pohjolan kasvien pauloissa: Saxifraga aizoides – kultarikko
Kasviatlas 2020: Kultarikon (Saxifraga aizoides) levinneisyys Suomessa.
Suomen Lajitietokeskus: Kultarikko (Saxifraga aizoides)
Kultarikon kukinto.
Kultarikon lehtiä.
Kultarikon siemenkotia.
Kyberfeminismi

Kyberfeminismi on monimerkityksellinen feminismin haara, jonka keskiössä ovat sukupuolen, ruumiin ja teknologian suhteet. Sen juuret ovat Donna Harawayn esseessä Kyborgimanifesti, mutta vasta vuonna 1991 naistaiteilijaryhmä VNS Matrix käytti ensimmäisenä manifestissaan nimitystä kyberfeminismi.
Määritelmä

Kyberfeminismillä tarkoitetaan laajasti ymmärrettynä tietotekniikan feminististä tarkastelua sekä käytännön että teorian tasolla. Uusmediatutkimuksen ulkopuolella se on määritelty olevan feministinen suuntaus, jonka keskiössä on sukupuolen, ruumiin ja teknologian suhteet.
Historia

Kyberfeminismin syntyjuuret ovat Donna Harawayn Kyborgimanifestissä (1985). Haraway pyrki esseessään muotoilemaan feminismin asemaa teknologiaan ja luonnontieteisiin. Esseen innoittamana australialainen naistaiteilijaryhmä VNS Matrix päätti 1991 irrotella taiteella ja feministisellä teorialla ja julkaisi ”21. vuosisadan kyberfeministisen manifestin”. Siinä Harawayn manifesti yhdistyi kyberpunk-fiktion termeihin, feministisen ”pillutaiteen” perintöön ja Luce Irigarayn tuotantoon. VNS Matrix olikin todennäköisesti ensimmäinen, joka käytti termiä kyberfeminismi.
VNS Matrixin installaatiot vaikuttivat brittitutkija Sadie Plantiin, jota pidetään Euroopassa kyberfeminismin 1990-luvun tunnetuimpana teoreetikkona. Plant edustaa kuitenkin vain yhtä kyberfeminismin suuntausta. Pääosin saksalaisen Old Boys  Networkin järjestämissä kyberfeministisissä internationaaleissa on pyritty painottamaan jokaista kyberfeministiä löytämään oma yksilöllinen agendansa ja politiikkansa. Plantiin viittavilla kirjoittajilla tämä on tarkoittanut termin epäpoliittisuutta, mutta toisille tämä on tarkoittanut ruohonjuuritason aktivismia ja valtakamppailua sekä toisille feminististä mediatutkimusta.
Kyberfeminismi kukoisti erityisesti 1990-luvulla, jolloin maailmalla yleisestikin oltiin innostuneita ja toisaalta huolissaan World Wide Webin laajamittaisesta leviämisestä. Kun tieto- ja verkkotekniikat ovat levinneet sittemmin kaikille elämänalueille, osa teoreetikoista on miettinyt koko kyberfeminismin ideaa, koska käytännössä jokaisessa politiikan ja feminismin osa-alueessa joutuu kohtaamaan kyberteknologian haasteet.
Käthe Grasegger

| Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Naisten alppihiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Garmisch-Partenkirchen 1936 | alppiyhdistetty |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Chamonix 1937 | pujottelu |  |
|  Pronssia | Mürren 1935 | pujottelu |  |
|  Pronssia | Mürren 1935 | alppiyhdistetty |  |
|  Pronssia | Chamonix 1937 | alppiyhdistetty |  |
|  Pronssia | Chamonix 1937 | syöksylasku |  |
|  Pronssia | Engelberg 1938 | alppiyhdistetty |  |
|  Pronssia | Engelberg 1938 | syöksylasku |  |
Käthe Grasegger-Deuschl (19. kesäkuuta 1917 Garmisch-Partenkirchen – 28. elokuuta 2001) oli saksalainen alppihiihtäjä.
MM-kisoissa vuosina 1935–1938 Grasegger saavutti seitsemän mitalia, joista yksi oli hopeinen ja muut pronssisia. Vuoden 1936 talviolympialaiset olivat Graseggerin kotikisat ja hän saavutti niistä alppiyhdistetyn hopeamitalin sijoituttuaan toiseksi heti maannaisensa Christl Cranzin jälkeen.<ref name="olympedia">
Koukkujärvi (Orivesi, Hanhilahti)

| Koukkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°38′09″N, 24°07′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Vaavunlammiin 
Järvinumero:  35.317.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,2 m  
Rantaviiva:  1,226 km  
Pinta-ala:  3,884 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoukkujärvi 
Koukkujärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Hanhilahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vaavunjoen valuma-alueeseen (35.317) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,2 metriä mpy.
Koukkujärvi (Vilppula)

| Koukkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°05′38″N, 24°17′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Elänteen valuma-alue (35.37)
Laskuoja:  oja Kurkijärveen 
Järvinumero:  35.372.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,3 m  
Rantaviiva:  4,117 km  
Pinta-ala:  33,713 ha  
Saaria:  1 
 fiKoukkujärvi 
Koukkujärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Hokkaskylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Kurkijärven alueeseen (35.372) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä mpy.
Kuopio Rugby Club

| Kuopio Rugby Club |
| --- | --- |

Perustettu:  2011
Kotiareena:  Puijon kenttä ja Väinölänniemen stadion
Paikkakunta:   Kuopio, Suomi
Värit:  Musta, keltainen
Lajit:  Rugby union
Puheenjohtaja:  Mika Partanen
Kuopio Rugby Club on kuopiolainen rugbyseura, joka perustettiin 14.2.2011. Seuralla on miesten ja naisten joukkueet. Kausilla 2011, 2012 ja 2013 KRC pelasi 1.div. pohjoislohkossa ja kausilla 2014–2017 SM-sarjassa. Miesten joukkuetta on aiemmin valmentanut Ari Tikkanen ja David Baker. Paras sijoitus SM-sarjassa viides kaudella 2016 (yhdeksän joukkueen sarjassa). Kaudella 2018 joukkueen valmennuksesta vastaa Jussi Viljanen. Naisten joukkuetta valmentaa Antti Partanen ja joukkue pelaa 7-rugbyn SM-sarjaa talvella ja I-divisioonaa kesällä.
Miesten otteluohjelma 2018

Alustava otteluohjelma I-divisioona. Neljä parasta etenevät välieriin.
| Otteluohjelma 2018 |  |  |
| --- | --- | --- |
| 19.5. | Espoo | KRC |
| 2.6. | Pori | KRC |
| 16.6. | KRC | Tampere |
| 30.6. | KRC | Warriors2 |
| 14.7. | Turku | KRC |
| 28.7. | KRC | Espoo |
| 11.8. | KRC | Pori |
| 25.8. | Warriors2 | KRC |

| 8.9. | Tampere | KRC |
| 15.9. | KRC | Turku |
Kotiottelut Puijon stadionin nurmikentällä ja Väinölänniemen stadionilla.
Aiheesta muualla

Seuran viralliset sivut
Suomen Rugby Liiton sivut
Larochemillay

| Larochemillay |
| --- | --- |

 Larochemillay
 Koordinaatit: 46°52′41″N, 4°00′10″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Burgundi-Franche-Comté
Departementti:  Nièvre
Arrondissementti:  Château-Chinon (Ville)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  41,2 km²
Korkeus:  425 m
Väkiluku (2018):  231 
 – Väestötiheys:  5 as./km²
Kunnan numero:  58140
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Larochemillay on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Rochejoen varrella, noin 29 kilometriä Château-Chinon (Ville)’n kaupungista etelään.
Château de La Roche
Larochemillay on vuoristoinen kunta, ja pinta-alaltaan seudun laajin. Mont Beuvrayn (820 m) sijaitsee osittain kunnan alueella. Kunnan keskustassa oleva linna Château de La Roche on alun perin 1100-luvun linnoitus. Linna rakennettiin kokonaan uudelleen 1700-luvulla, mutta 1100-luvun linnoituksista on jäljellä vielä yksi torni.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Larochemillay Wikimedia Commonsissa
Koukkujärvi (Saarijärvi)

| Koukkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi, Kannonkoski
Koordinaatit:  62°54′31″N, 25°33′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  Koukkujoki Ruuhilampeen 
Järvinumero:  14.444.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,7 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  530 m  
Rantaviiva:  6,153 km  
Pinta-ala:  21,103 ha  
Tilavuus:  0,0002757 km³ 
Keskisyvyys:  1,31 m  
Suurin syvyys:  6,2 m  
Saaria:  1 
 fiKoukkujärvi 
Koukkujärvi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä ja Kannonkoskella Rajakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 530 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 275 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 6,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Lakojoen valuma-alueeseen (14.444) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,7 metriä mpy.
Laroque-des-Arcs

Laroque-des-Arcs
Laroque-des-Arcs on kunta Lotin departementissa Midi-Pyrénées’n hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 464. Laroque-des-Arcsin pinta-ala on 8 km².
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laroque-des-Arcs Wikimedia Commonsissa
Lahden yliopistokampus

| Lahden yliopistokampus |
| --- | --- |
 engl. Lahti University Campus 
Perustettu:  2004 (Lahden yliopistokeskus)
Budjetti:  noin 10 milj. euroa
Henkilökunta:  230 (2021)
Sijainti:  Lahti, Päijät-Hämeen maakunta   (61.0060°N, 25.6547°E)
Osoite:  Niemenkatu 73, 15140 Lahti
Sivusto:  https://www.lahdenyliopistokampus.fi/
Lahden yliopistokampus (engl. Lahti University Campus; aiemmin Lahden yliopistokeskus), sijaitsee Lahden kaupungin Niemen kaupunginosassa. Lahden yliopistokampus on kansainvälinen tutkimuksen ja opetuksen osaamiskeskittymä, yksi kuudesta Suomen yliopistokeskuksesta. Siellä toimivat erityisesti Helsingin yliopisto ja LUT-yliopisto. Nämä kirjasivat yliopistokampuksen toiminnan kokonaislaajuudeksi 10 miljoonaa euroa, josta TKI-hankkeiden osuus oli 4,4 miljoonaa euroa (2021). Henkilökuntaa oli noin 230. Vuoden aikana suoritettiin noin 150 ylempää korkeakoulututkintoa ja 15 tohtoritutkintoa (2021).
Näiden yliopistojen ohella alueella toimii myös sekä LAB-ammattikorkeakoulu. Sijaintinsa mukaan fyysistä kampusaluetta kutsutaan myös Niemen kampukseksi.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Kurhessen-Waldeckin evankelinen kirkko

| Kurhessen-Waldeckin evankelinen kirkko |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  yhdistynyt kirkko (pitää sisällään sekä luterilaisia että reformoituja)
Johtaja:  piispa Martin Hein
Yhteistyötahoja:  Saksan evankelinen kirkko
Toiminta-alue:  Nykyisen Hessenin pohjois- ja itäosissa sekä Schmalkaldenin seutu Thüringenissä
Seurakuntia:  756 (1.1.2017)
Jäseniä:  783 980 jäsentä, osuus alueen väestöstä 42,2% (31.12.2019)
Kotisivu:  https://www.ekkw.de/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kurhessen-Waldeckin evankelisen kirkon toimialue.
Kurhessen-Waldeckin evankelinen kirkko (saks. Evangelische Kirche von Kurhessen-Waldeck) on yksi Saksan evankelisen kirkon jäsenkirkoista. Sen pääpaikka on Kassel.
Kirkolla oli 756 seurakuntaa vuoden 2017 alussa. Vuoden 2019 lopussa kirkolla oli 783 980 jäsentä.
Aiheesta muualla

Kirkon kotisivut (saksaksi)
Kuolemanlaakso (yhtye)

| Kuolemanlaakso> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2010–2023
Tyylilaji:  death metal, doom metal
Kotipaikka:  Kuopio
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Kotamäki, laulu   Kouta, kitara   Laakso, kitara, kosketinsoitin   Usva, basso   Tiera, rummut  
Levy-yhtiö:  Svart Records, 2012–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuolemanlaakso oli kuopiolainen vuonna 2010 perustettu death/doom metal -yhtye. Yhtyeen vokalisti Mikko Kotamäki on tullut tunnetuksi muun muassa Swallow the Sunin laulajana. Muutkin jäsenet ovat toimineet toisissa yhtyeissä, kuten Discard, Elenium, Verjnuarmu ja Chaosweaver. Lokakuussa 2023 yhtye ilmoitti lopettavansa toimintansa.
Jäsenet

Kotamäki (Mikko Kotamäki) – laulu
Kouta (Petteri Ruotsalainen) – kitara
Laakso (Markus Laakso) – kitara, kosketinsoitin
Usva (Tuomo Räisänen) – basso
Tiera (Toni Ronkainen) – rummut
Diskografia > Studioalbumit

Uljas uusi maailma (2012,  Svart Records)
Tulijoutsen (2014,  Svart Records)
M. Laakso – Vol. 1: The Gothic Tapes (2016,  Svart Records)
Kuusumu (2022,  Svart Records)
Diskografia > EP:t

Musta aurinko nousee  (2013,  Svart Records)
Kuolleiden laulu (2022)
Aiheesta muualla

Kuolemanlaakson kotisivu
Kuolemanlaakso (yhtye) Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Henry Oliver Rinnan

Henry Oliver Rinnan (14. toukokuuta 1915 – 1. helmikuuta 1947) oli toisen maailmansodan aikana Norjassa toiminut Gestapon agentti.
Hän johti pahamaineista Rinnanbanden-nimistä ryhmää.
Rinnan oli syntynyt Norjan Levangerissa kahdeksasta lapsesta vanhimpana. Hän oli lyhytkasvuinen (161 cm) ja kärsi lapsuudessaan yksinäisyydestä. Hän työskenteli jossakin vaiheessa sedälleen, mutta sai potkut varastamisesta. Sodan alussa hän työskenteli Norjan armeijassa kuorma-auton kuljettajana. Hän yritti myös värväytyä vapaaehtoiseksi Suomen talvisotaan, mutta hylättiin huonon fyysisen kunnon vuoksi. Gestapoon hänet värvättiin kesäkuussa 1940. Ryhmän päämaja syyskuusta 1943 oli Jonsvannsveien 46 Trondheimissa.
Rinnan työskenteli läheisesti Saksan turvallisuuspoliisin kanssa, jossa hänen lähimmät kontaktinsa olivat Gerhard Flesch ja Walter Gemmecke. Sodan jälkeen Rinnan ja kuusi muuta hänen Gestapo-ryhmänsä jäsentä tuomittiin kuolemaan kolmestatoista murhasta ja teloitettiin ampumalla.
Koukkujärvi (Lempäälä)

| Koukkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Lempäälä, Kangasala
Koordinaatit:  61°25′09″N, 23°53′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Moisionjoen valuma-alue‎ (35.24)
Laskuoja:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.242.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,5 m  
Rantaviiva:  1,392 km  
Pinta-ala:  4,001 ha  
 fiKoukkujärvi 
Koukkujärvi  on Pirkanmaalla Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Koukkujärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.