stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Istuntokaappaus
Istuntokaappauksilta suojautuminen > IP-osoitteen tai muun tiedon toistuvuuden varmennus

Istunnon alussa voidaan tallentaa käyttäjän IP-osoite tai muu käyttäjän selaimen lähettämä tieto palvelimelle. Aina sivua ladattaessa voidaan verrata käyttäjän lähettämää tietoa aiemmin tallennettuun tietoon. Jos tieto on muuttunut, siitä voidaan päätellä, että käyttäjä ei ole sama kuin alkuperäinen.
Tämä metodi ei kuitenkaan ole täysin ongelmaton. Käyttäjän IP-osoite saattaa vaihdella jokaisella latauskerralla, mikäli tämän internet-operaattori on näin määrittänyt. Tämä muodostuu ongelmaksi muun muassa mobiiliverkkoyhteyttä käytettäessä.
Toisaalta käyttäjän IP tai mikä tahansa muu selaintieto on mahdollista väärentää. Lisäksi, mikäli hyökkääjä ja käyttäjä ovat saman välityspalvelimen takana, heidän IP-osoitteensa näyttää samalta.
Istuntokaappauksilta suojautuminen > Istuntotunnuksen vaihtaminen kirjauduttaessa

Istuntotunnus tulisi aina vaihtaa kirjauduttaessa palveluun. Näin istuntotunnuksen määrääminen ennalta hyökkääjän luomalla linkillä ei enää onnistuisi. Mikäli nykyiset istuntomuuttujat halutaan säilyttää, tulisi ne siirtää uuteen istuntoon ja tuhota ne vanhasta.
Istuntokaappauksilta suojautuminen > Ohjelmistojen päivittäminen

Selainten päivittäminen on tärkeää, jotta hyökkääjä ei voisi murtautua sivustolle sinun tunnuksillasi.
Istuntokaappauksilta suojautuminen > Ohjelmointikielen sisäisen istunnonhallinnan käyttö

On suositeltavaa käyttää ohjelmointikielen sisäistä istunnonhallintaa, jos sellainen on saatavilla. Yleensä ohjelmointikielen sisäinen toteutus on turvallisempi. Jaetuilla palvelimilla ohjelmointikielen istunnonhallinta saattaa kuitenkin olla vaarallinen, jos web-sivustojen on mahdollista lukea istuntomuuttujien säilytyskansion tiedostoja. Tällöin toinen sivusto voi lukea sivusi istuntomuuttujia.
Istuntokaappauksilta suojautuminen > Käyttäjän syötteen puhdistaminen

Käyttäjä ei koskaan saisi liittää html-koodia sivulle suoraan. Myös linkkien url-osoitteet tulisi tarkastaa, jotta ne eivät sisällä vihamielistä koodia. Jos sivustolla on esimerkiksi vieraskirja, saattaa hyökkääjä kirjoittaa www-osoite-kenttään scriptikoodia aloittamalla sen tekstillä "javascript:", tai lisätä siihen sitaatin, jonka jälkeen linkkiin on mahdollista liittää esimerkiksi skriptien tapahtumankäsittelijöitä.
Erik Nyström

Erik Nyström -nimisiä henkilöitä ovat:
Erik Nyström (1842–1907), ruotsalainen lähetyssaarnaaja, virsirunoilija, kirjailija, poliitikko ja sanakirjan laatija
Erik Nyström (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkoilija
Erik Gunnar Nyström (1877–1964), ruotsalainen lääkäri ja professori.
Denis Mukwege

Denis Mukwege vuonna 2014.
Denis Mukwege toimistossaan vuonna 2013.
Denis Mukwege vuonna 2009.
Denis Mukwege Mukengere (s. 1. maaliskuuta 1955 Costermansville, Belgian Kongo) on kinshasankongolainen naistentautien ja synnytysopin lääkäri sekä naisten oikeuksien puolestapuhuja. Hän on vuonna 1999 Bukavuun perustetun Panzi-sairaalan perustaja ja toimii sen lääketieteellisenä johtajana sekä kirurgian ylilääkärinä. Sairaala ja Mukwege ovat tulleet kansainvälisesti tunnetuiksi seksuaalisen väkivallan ja vaikeiden gynekologisten ongelmien hoidoista. Panzi-sairaala on historiansa aikana tehnyt yli 20 000 sukupuolielimiä korjaavaa leikkausta.
Sairaalan lisäksi Mukwege on perustanut Panzi-säätiön, joka tarjoaa oikeudellista apua ja psykologista neuvontaa seksuaalisen väkivallan uhreille, kouluttaa naisia heidän oikeuksistaan, vastustaa lapsiavioliittoja sekä järjestää työpajoja ja kouluttaa yhteisöjen johtajia terveysneuvontaan liittyvissä asioissa.
Mukwege aloitti lääkärin uransa lastenlääkärinä Bukavussa ja joutui tässä työssä näkemään naispotilaita, jotka kärsivät kunnollisen hoidon puutteessa kovia kipuja. Niinpä hän opiskeli naistentautien erikoislääkäriksi Angersin yliopistossa Ranskassa.
Vuonna 2012 Mukwege joutui murhayrityksen kohteeksi. Hänen henkivartijansa sai surmansa, mutta hän itse selvisi hengissä. Tapauksen vuoksi hän muutti maanpakoon vaimonsa ja heidän kahden tyttärensä kanssa Belgiaan mutta palasi seuraavana vuonna jatkamaan toimintaa.
Mukwege on pitänyt puheen Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa seksuaalisesta väkivallasta vuosina 2008 ja 2012. Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2018 yhdessä Nadia Muradin kanssa.
Tunnustukset

2007 – Ranskan ihmisoikeuspalkinto (Panzi-sairaalalle)
2008 – Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuspalkinto
2009 – Olof Palme -palkinto
2009 – Daily Trust -sanomalehden valinta Vuoden afrikkalaiseksi
2010 – Uumajan yliopiston lääketieteen kunniatohtori
2010 – Michiganin yliopiston Raoul Wallenberg -ansiomerkki
2011 – Kuningas Baudouin kansainvälisen kehityksen palkinto
2011 – Clinton-kansalaispalkinto
2013 – Right Livelihood -palkinto
2014 – Saharov-palkinto
2016 – Soulin rauhanpalkinto
2018 – Nobelin rauhanpalkinto
Aiheesta muualla

Panzin sairaalan kotisivut
Nobelin rauhanpalkinnon saajat
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Dunant, Passy 1902: Ducommun, Gobat 1903: Cremer 1904: Kansainvälisen oikeuden instituutti 1905: Suttner 1906: Roosevelt 1907: Moneta, Renault 1908: Arnoldson, Bajer 1909: Beernaert, Paul Balluet d’Estournelles de Constant 1910: Kansainvälinen Rauhantoimisto 1911: Asser, Fried 1912: Root 1913: La Fontaine 1917: Punainen Risti 1919: Wilson 1920: Bourgeois 1921: Branting, Lange 1922: Nansen 1925: Chamberlain, Dawes
1926–1950:  1926: Briand, Stresemann 1927: Buisson, Quidde 1929: Kellogg 1930: Söderblom 1931: Addams, Butler 1933: Angell 1934: Henderson 1935: Ossietzky 1936: Lamas 1937: Cecil 1938: Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto 1944: Punainen Risti 1945: Hull 1946: Balch, Mott 1947: Kveekarit 1949: Boyd Orr
1951–1975:  1950: Bunche 1951: Jouhaux 1952: Schweitzer 1953: Marshall 1954: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö 1957: Pearson 1958: Pire 1959: Noel‑Baker 1960: Lutuli 1961: Hammarskjöld 1962: Pauling 1963: Punainen Risti 1964: King 1965: Unicef 1968: Cassin 1969: Kansainvälinen työjärjestö 1970: Borlaug 1971: Brandt 1973: Kissinger, Lê 1974: MacBride, Satō 1975: Saharov
1976–2000:  1976: B. Williams, Corrigan 1977: Amnesty International 1978: Sadat, Begin 1979: Äiti Teresa 1980: Esquivel  1981: YK:n pakolaisapujärjestö 1982: Myrdal, García Robles 1983: Wałęsa 1984: Tutu 1985: Lääkärit ydinsotaa vastaan 1986: Wiesel 1987: Arias 1988: YK:n Rauhanturvaajat 1989: Dalai Lama 1990: Gorbatšov 1991: Suu Kyi 1992: Menchú 1993: Mandela, de Klerk 1994: Arafat, Peres, Rabin 1995: Pugwash-liike, Rotblat 1996: Belo, Ramos Horta 1997: Kampanja maamiinojen kieltämiseksi (ICBL), J. Williams 1998: Hume, Trimble 1999: Lääkärit ilman rajoja 2000: Kim
2001–:  2001: YK, Annan 2002: Carter 2003: Ebadi 2004: Maathai 2005: IAEA, ElBaradei 2006: Yunus, Grameen Bank 2007: Gore, IPCC 2008: Ahtisaari 2009: Obama 2010: Liu 2011: Gbowee, Johnson Sirleaf, Karman 2012: EU 2013: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö 2014: Satyarthi, Yousafzai 2015: Tunisian kansallisen vuoropuhelun kvartetti 2016: Juan Manuel Santos 2017: International Campaign to Abolish Nuclear Weapons 2018: Murad, Mukwege 2019: Abiy 2020: Maailman ruokaohjelma 2021: Ressa, Muratov 2022: Bjaljatski, Memorial, Center for Civil Liberties 2023: Mohammadi 2024: Nihon Hidankyō
Donavan Brazier

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Donavan Brazier vuonna 2019. |  Donavan Brazier vuonna 2019. |  Donavan Brazier vuonna 2019. |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Doha 2019 | 800 m |  |
Donavan Brazier (s. 15. huhtikuuta 1997) on yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija. Hän voitti maailmanmestaruuden 800 metrillä Dohan MM-kilpailuissa 2019 Pohjois-Amerikan ennätyksellä 1.42,34. Aiemmin samana vuonna hän voitti Timanttiliigan osakilpailun Roomassa ja Zürichissä.
Doka

| DOKA |
| --- | --- |
Tunnuslause:  The Formwork Experts
Yritysmuoto:  GmbH
Perustettu:  1958
Kotipaikka:  Amstetten, Itävalta
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  rakennusteollisuus
Tuotteet:  valumuotit
Liikevaihto:  911 (2013)
Henkilöstö:  5 970
Emoyhtiö:  Umdasch Group
Kotisivu:  doka.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Doka GmbH (Doka Group) on rakentamiseen tarkoitettuja valumuotteja sekä niihin liittyviä oheistuotteita valmistava ja vuokraava yritys. Lisäksi palveluihin kuuluvat alan projektinhallinta. Dokalla on toimintaa yli 70 maassa.
Doka Finland Oy

Suomessa yritys toimii Vihdin Selkissä nimellä Doka Finland Oy, työllistäen noin 45 henkilöä. Suomen Dokan merkittävimpiä asiakkaita ovat suuret rakennusalan toimijat, esim. Skanska. Nykyisenä toimitusjohtana toimii Jarkko Pekkala. Yhtiön liikevaihto ja tuottavuus kärsi laman seurauksena vuosina 2009–2010, jolloin henkilökuntaa jouduttiin irtisanomaan. [lähde? ]
Aiheesta muualla

Doka Finland Oy:n verkkosivut
Efebi

Efebiä esittävä patsas.
Efebi (m.kreik. ἔφηβος, éfēbos) oli antiikin kreikkalaisten ja erityisesti ateenalaisten käyttämä nimitys 18–20-vuotiaasta miehestä, joka oli merkitty kansalaisluetteloon ja suoritti kahden vuoden mittaista sotapalvelustaan.
Ensimmäisenä vuonna ateenalaiset efebit saivat sotilaskoulutuksensa ja toisena vuotena heidät lähetettiin sotilastehtäviin ympäri Attikaa, muun muassa vartioimaan linnoituksia.
Dorsetin ja Itä-Devonin rannikko

| Dorsetin ja Itä-Devonin rannikko |
| --- | --- |
 Portlandin saaren rantapenkereestä on louhittu huomattavia määriä kalkkikiveä.
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Devon ja Dorset, Englanti  50°42′20″N, 2°59′23.6″W
Tyyppi:  luonto
Kriteerit:  VIII
Tunnusnumero:  1029
Valintahistoria
Valintavuosi:  2001
 Jurassic Coast
Dorsetin ja Itä-Devonin rannikko (engl. Jurassic Coast) on Englannin kanaalin pohjoisrannan osa, joka on nimetty Unescon maailmanperintökohteeksi. Se ulottuu Orcombe Pointista läheltä Exmouthia Devonin itäosassa Old Harry Rocksiin lähellä Swanagea Dorsetin itäosassa. Rannikkokaistaleen pituus on 153 kilometriä. Se on jyrkkää kalkkikivipengermää, jossa näkyy kerrostumia mesotsooiselta maailmankauden kaikilta osakausilta: triaskaudelta, jurakaudelta ja liitukaudelta. Hyvin säilyneissä kerrostumissa on fossiileita selkärankaisista ja selkärangattomista eläimistä maa- ja meriympäristöstä 185 miljoonan vuoden ajalta. Näistä kalkkikivipengermistä tehdyt löydöt ovat vaikuttaneet suuresti ihmiskunnan käsitykseen dinosaurusten ajasta ja sitä edeltäneistä elämänmuodoista.
Rannikkoa pitkin kulkee vaellusreitti, joka on osa kansallista vaellusreitistöä. Alueen kaupungeista Exeter on lähellä reitin länsipäätä, Bournemouth sen itäpäätä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dorsetin ja Itä-Devonin rannikko Wikimedia Commonsissa
Elbertin piirikunta (Colorado)

Elbertin piirikunta (engl. Elbert County) on Yhdysvaltojen Coloradon osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 26 729 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Kiowan kaupunki. Piirikunta on perustettu 2. helmikuuta 1874.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elbertin piirikunta (Colorado) Wikimedia Commonsissa
Jalkapallon II divisioonan kausi 1972

| II divisioonan kausi 1972 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  36
Yleisökeskiarvo:  481
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  III divisioona
  ← 1971 :  I divisioona 1973 II divisioona 1973 → 
Jalkapallon II divisioonan kausi 1972 oli Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason kausi. Kausi pelattiin kolmessa 12 joukkueen lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat nousivat suoraan Mestaruussarjaan kaudeksi 1973. Sijoille 2–4 sijoittuneet joukkueet nousivat uuteen valtakunnalliseen toiseksi korkeimpaan sarjatasoon I divisioonaan kaudeksi 1973. Lohkojen kaksi viimeistä putosi III divisioonaan, eli käytännössä kaksi sarjaporrasta kauemmas Mestaruussarjasta. II divisioonan joukkueet jakautuivat siis kaudelle 1973 kaikkiaan neljälle eri sarjatasolle.
Itälohko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Ponnistus | 22 | 15 | 4 | 3 | 54 | 16 | +38 | 34  |
| 2 | Mikkelin Pallo-Kissat | 22 | 13 | 7 | 2 | 51 | 14 | +37 | 33  |
| 3 | Myllykosken Pallo -47 | 22 | 12 | 6 | 4 | 40 | 14 | +26 | 30  |
| 4 | Kronohagens IF | 22 | 13 | 4 | 5 | 52 | 29 | +23 | 30  |
| 5 | Helsingin Palloseura | 22 | 9 | 9 | 4 | 44 | 28 | +16 | 27  |
| 6 | Voikkaan Pallo-Peikot | 22 | 11 | 5 | 6 | 28 | 14 | +14 | 27  |
| 7 | Puotinkylän Valtti | 22 | 5 | 8 | 9 | 35 | 42 | −7 | 18  |
| 8 | Tapion Honka | 22 | 6 | 4 | 12 | 26 | 34 | −8 | 16  |
| 9 | Lappeenrannan Pallo | 22 | 6 | 3 | 13 | 19 | 39 | −20 | 15  |
| 10 | Kotkan Työväen Palloilijat | 22 | 5 | 5 | 12 | 29 | 59 | −30 | 15  |
| 11 | Imatran Pallo-Salamat | 22 | 4 | 2 | 16 | 28 | 76 | −48 | 10  |
| 12 | Hermannin Pallo | 22 | 3 | 3 | 16 | 29 | 70 | −41 | 9  |
Itälohko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| MiPK | 11 | 11 322 | 1029 |
| MyPa | 11 | 8 715 | 792 |
| PaPe | 11 | 8 191 | 745 |
| Ponnistus | 11 | 8 094 | 736 |
| Valtti | 11 | 7 600 | 691 |
| LaPa | 11 | 4 588 | 417 |
| KTP | 11 | 4 288 | 390 |
| KIF | 11 | 3 411 | 310 |
| PaSa | 11 | 3 105 | 282 |
| HPS | 11 | 2 612 | 237 |
| Honka | 11 | 1 577 | 143 |
| HePa | 11 | 1 547 | 141 |
| Yhteensä | 132 | 65 050 | 493 |
Länsilohko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tampereen Ilves-Kissat | 22 | 15 | 2 | 5 | 44 | 25 | +19 | 32  |
| 2 | Porin Palloseura | 22 | 13 | 3 | 6 | 38 | 19 | +19 | 29  |
| 3 | Seinäjoen Palloseura | 22 | 12 | 5 | 5 | 33 | 17 | +16 | 29  |
| 4 | Rauman Pallo | 22 | 10 | 9 | 3 | 34 | 25 | +9 | 29  |
| 5 | Hangö Arbetarnas Idrottsklubb | 22 | 11 | 6 | 5 | 37 | 23 | +14 | 28  |
| 6 | Tampereen Pallo-Veikot | 22 | 7 | 8 | 7 | 22 | 26 | −4 | 22  |
| 7 | Musan Salama | 22 | 7 | 6 | 9 | 27 | 33 | −6 | 20  |
| 8 | Turun Toverit | 22 | 7 | 5 | 10 | 34 | 37 | −3 | 19  |
| 9 | Riihimäen Palloseura | 22 | 7 | 3 | 12 | 31 | 36 | −5 | 17  |
| 10 | Porin Pallo-Toverit | 22 | 7 | 3 | 12 | 22 | 30 | −8 | 17  |
| 11 | Valkeakosken Koskenpojat | 22 | 5 | 4 | 13 | 11 | 26 | −15 | 14  |
| 12 | IFK Mariehamn | 22 | 3 | 2 | 17 | 14 | 50 | −36 | 8  |
Länsilohko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| SePS | 11 | 6 572 | 597 |
| RPallo | 11 | 6 288 | 572 |
| HAIK | 11 | 4 284 | 385 |
| VaKP | 11 | 4 092 | 372 |
| PoPS | 11 | 4 087 | 372 |
| MuSa | 11 | 3 897 | 354 |
| IKissat | 11 | 3 584 | 326 |
| MIFK | 11 | 3 314 | 301 |
| RiPS | 11 | 3 059 | 278 |
| TuTo | 11 | 2 820 | 256 |
| TPV | 11 | 2 597 | 236 |
| PPT | 11 | 2 195 | 200 |
| Yhteensä | 132 | 46 789 | 354 |
Pohjoislohko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Oulun Työväen Palloilijat | 22 | 15 | 2 | 5 | 57 | 20 | +37 | 32  |
| 2 | Pietarsaaren Jaro | 22 | 13 | 5 | 4 | 38 | 14 | +24 | 31  |
| 3 | Gamlakarleby Bollklubb | 22 | 11 | 5 | 6 | 40 | 28 | +12 | 27  |
| 4 | Oulun Palloseura | 22 | 10 | 7 | 5 | 31 | 28 | +3 | 27  |
| 5 | Kemin Into | 22 | 9 | 6 | 7 | 25 | 26 | −1 | 24  |
| 6 | Kuopion Elo | 22 | 9 | 6 | 7 | 27 | 31 | −4 | 24  |
| 7 | Kokkolan Palloseura | 22 | 8 | 7 | 7 | 39 | 31 | +8 | 23  |
| 8 | Vasa IFK | 22 | 8 | 5 | 9 | 24 | 33 | −9 | 21  |
| 9 | IF Sport | 22 | 8 | 4 | 10 | 22 | 31 | −9 | 20  |
| 10 | Kajaanin Palloilijat | 22 | 5 | 7 | 10 | 30 | 30 | 0 | 17  |
| 11 | Rovaniemen Palloseura | 22 | 6 | 4 | 12 | 24 | 34 | −10 | 16  |
| 12 | Ykspihlajan Reima | 22 | 0 | 2 | 20 | 15 | 66 | −51 | 2  |
Pohjoislohko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| OTP | 11 | 11 165 | 1015 |
| KaPa | 11 | 9 771 | 888 |
| Jaro | 11 | 9 150 | 832 |
| RoPS | 11 | 9 070 | 825 |
| Into | 11 | 7 927 | 721 |
| Sport | 11 | 6 217 | 565 |
| VIFK | 11 | 6 079 | 553 |
| GBK | 11 | 5 387 | 490 |
| OPS | 11 | 5 247 | 477 |
| KPS | 11 | 3 557 | 323 |
| Elo | 11 | 2 929 | 266 |
| Reima | 11 | 2 143 | 195 |
| Yhteensä | 132 | 78 642 | 596 |
Drammen

Drammen on kaupunki Norjassa, 40 kilometriä Oslosta lounaaseen, Oslonvuonon sivuvuonon Drammenvuonon pohjukassa. Drammen oli ennen lääniuudistusta Buskerudin läänin hallintokeskus vuoteen 2020 asti ja uudelleen vuodesta 2024, jolloin lääni palautettiin. Drammen jakautuu Drammenselvan-joen molemmille puolille ja koostuu kolmesta alueesta: Bragernes on Drammenselvan-joen pohjoispuolella, Strømsø ja Tangen sijaitsevat länsiosassa. Drammenissa oli vuoden 2022 alussa 102 273 asukasta. Se on asukasluvultaan Norjan seitsemänneksi suurin kunta.
Bragernesin  markkinat ovat kuuluisia ja ne ovat suurin norjalainen kaupallinen markkina-alue, josta löytää mitä erikoisimpia matkailutuotteita. Se sijaitsee Drammenselvan-joen rannalla, aivan Drammenin keskustan läheisyydessä. Kaupungin keskuksessa on yli 40 ruokailupaikkaa, pieniä kahviloita, elegantteja ravintololoita. Myymälöitä Drammenissa on yli 300 kappaletta.
Drammenin erikoisuutena sekä matkailukohteena on vuoren sisälle rakennettu spiraalinmuotoinen ajotie Drammen-vuoren huipulle, josta on näköala yli kaupungin. Muutaman kilometrin päässä kaupungista on Drammen Camping -leirintäalue jonka pinta-ala 3,2 hehtaaria.
Historia

Bragernes ja Strømsøy saivat kaupunkioikeudet vuonna 1715, vuonna 1811 niihin yhdistyi Tangen ja nykyinen kaupunki syntyi.
1909 Drammen sai ensimmäisenä Pohjoismaissa johdinautot. Linja oli toiminnassa vuoteen 1967 saakka.
Arkeologisesti arvokas löytö tehtiin Åskollenin luolasta, josta löydettiin 6 000–7 000 vuotta vanha hirvieläimen piirros.
Drammeniin liitettiin vuonna 2020 Svelvikin ja Nedre Eikerin kunnat.
Media

Sanomalehti Drammens Tidende ilmestyy kuudesti viikossa.
Kuvia

Drammenin teatteri
Bragernesin kirkko
Ypsilon-silta ja Kaakkois-Norjan yliopiston kampus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Drammen Wikimedia Commonsissa
Buskerudin läänin kunnat
Drammen
Flesberg
Flå
Gol
Hemsedal
Hol
Hole
Kongsberg
Krødsherad
Lier
Modum
Nesbyen
Nore og Uvdal
Ringerike
Rollag
Sigdal
Ål
Øvre Eiker
Norjan läänit | Norja
Eino Grönholm

Eino Olavi Grönholm (28. heinäkuuta 1931 Hattula – 11. toukokuuta 1990 Forssa) oli suomalainen poliitikko.
Grönholm työskenteli muurarina ja rapparina Hämeenlinnan seudulla vuosina 1949–1962, opiskeli sitten rakennusmestariksi ja toimi vuosina 1965–1975 työsuunnittelijana ja rakennuspiirtäjänä Rakennusvalmiste Oy:n palveluksessa Forssassa.
Kansanedustajaksi Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä Grönholm tuli vuonna 1975 varasijalta Eero Salon jälkeen ja kuului sosialidemokraattiseen eduskuntaryhmään. Hän tuli valituksi uudelleen eduskuntavaaleissa 1979 ja toimi kansanedustajana vielä toisen kauden vuoteen 1983. Eduskunnan valiokunnista hän kuului Laki- ja talousvaliokuntaan, Puolustusasiainvaliokuntaan, sivistysvaliokuntaan, Suureen valiokuntaan ja Toiseen lakivaliokuntaan. Presidentin valitsijamiehenä Grönholm oli vuosina 1978 ja 1982.
Jalanti

| Jalanti |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Akaa (Kylmäkoski)
Koordinaatit:  61°09′38″N, 23°45′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  Tarpianjoki 
Järvinumero:  35.281.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,0  m tai 83  m 
Rantaviiva:  26,5414 km 
Pinta-ala:  6,42931 km2 
Tilavuus:  0,0172597 km³ 
Keskisyvyys:  2,68 m 
Suurin syvyys:  6,14 m 
 fiJalanti 
Jalanti  on Pirkanmaalla Akaan Kylmäkoskella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Jalanti on osa Tarpianjoen alaosan aluetta.
Maantietoa

Järvi on 6,3 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 26,5 kilometriä. Järven pinta-ala on 643 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 83,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Järven luoteispäässä on Oriniemen erottama ja kilometrin pituinen Järviönlahti, jonka lahdensuu on 100 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen on todettu olevan keskimäärin 2,7 metriä syvä ja melko tasapohjainen järvi. Suurin syvyys on 6,1 metriä. Saarien lukumäärä on 11 ja ne ovat enimmäkseen rannan lähellä sijaitsevia luotoja. Kaksi suurinta saarta sijaitsevat järven selällä. Mäntysaari on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä sekä yli 12 metriä korkea saari, jossa on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järven keskellä sijaitsee Koivusaari, joka on 150 metriä pitkä ja autio. Muita karttoihin nimettyjä saaria ovat Paulaniemen ympärillä olevat autiot Kalliosaari, Liinasaari ja Koirasaari (Paskosaari), kallioinen Salakkasaari ja Tuomisaari, johon on rakennettu pengertie mökille.
Järveen laskee 12 jokea tai ojaa. Ojat ovat enimmäkseen pelto-ojia, jotka tuovat Jalantiin myös metsien kuivatusvesiä. Järviönlahteen laskee pienen Vähäjärven lyhyt laskuoja. Muita huomattavia ojia ovat Äijänoja ja Kukosoja, joiden valuma-alueet ovat muita laajempia. Järven etelärannan länsipäähän laskee valuma-alueen pääjoki Tarpianjoki, joka laskee Jalantiin Kylmäkosken kirkonseudun läpi. Järvestä laskee eteenpäin Tarpianjoen nimisenä noin 7 kilometriä Vanajaveden Jumuseen. Joella on pudotusta tällä matkallaan 3,6 metriä, josta pääosa syntyy joen suun yläpuolella sijaitsevassa Haihunkoskessa, joka sijaitsee Viialan kirkonkylässa.
Järven länsirantoja hallitsevat Kyläkosken liepeillä sijaitsevat asuinalueet kuten Tipuri, jotka on rakennettu järven ympärille levittäytyvälle laajalle peltoalueelle. Tipurissa sijaitsevat myös yleinen uimaranta, Akaan seurakunnan leirimökki ja Kylmäkosken vankila. Sen kautta kulkee valtatie 9, joka kiertää järven ja pujahtaa Viialan ja Toijalan välistä Vanajaveden pohjoispuolelle. Pohjoisrantoja seuraa Toijalasta lähtevä yhdystie 2851 ja etelärantoja Sotkian ja Kylmäkosken välinen yhdystie 2852. Järven kaakkoispäässä Sotkiassa järven ohittaa Turku-Toijala-rautatie, joka yhtyy Toijalan rautatieasemalla muuhun rataverkkoon. Rannoille on rakennettu runsaasti kiinteitä ja vapaa-ajan asuntoja.
Vedenlaatu

Jalantia on tutkittu vesinäyttein vuodesta 1966 lähtien. Järven vedenlaatua esitellään tässä käyttämällä seitsemää vuosien 2014, 2015 ja 2016 aikana tehtyä seitsemän tutkimuksen tuloksia, jotka on otettu Mäntysaaren edustalta. Niiden mukaan järven pintavesi on ollut sameahkoa (keskimäärin 38,3 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 0,5 metriä ja vedenväri on ollut ruskea (väriluku 84–250 mg(Pt)/l, keskiarvolla 156 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimäärin 9,9 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 7,1. Talvella happamuustaso on pH 6,8, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 7,6. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,42 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu lievästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hieman erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,9 ja kesällä pH 7,4. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 7,9 mg/l, jolloin hapen kylläisyys on ollut 81 %. Talvisin se on ollut 11,3 mg/l (kylläisyys 89 %). Alusveteen tulee lämpötilakerrostumisen vuoksi tule hieman happitäydennystä pinnalta. Siellä on kesäisin ollut happipitoisuus 6,6 mg/l (kylläisyys 59 %) ja talvisin 8,2 mg/l (kylläisyys 59 %). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella hyväksi. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 86 µg/l. Kesäisin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 61 µg/l ja talvisin 96 µg/l. Tämä vastaa suunnilleen koko järven vesimassan tilannetta. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 1570 µg/l (vaihteluvälillä 630–2900 µg/l). Näiden tulosten perusteella järvi voidaan ravinteidensa puolesta luokitella rehevöityneeksi järveksi.