Dornier Do 317
Suunnittelu ja kehitys > Do 317

Dornierin saatua tiedot uutta lentokonetta varten, päätettiin heillä turvautua heidän aikaisempaan Do 217 pommikoneeseen, joka oli jo osoittanut olevansa rakenteeltaan ja suorituskyvyltään muita vastaavia aikaisiaan saksalaisia pommikoneita tehokkaampi. Täten Do 217:n muotoa käytettiin vahvasti suunnittelujen pohjana, ja kehitystöiden aikana laaditut luonnokset muistuttivatkin kaikki ulkonäöltään kyseistä lentokonetta. Näiden välillä oli kuitenkin paljon eroavaisuuksia siipien pituuksissa, rungon mitoissa sekä ohjaamon rakenteessa, jotka muuttuivat useasti uuden konetyypin kehitystöiden edetessä.
Vaikka Dornier oli saanut Bomber B vaatimukset käsiinsä lähes kaikkia muita lentokonevalmistajia aikaisemmin, esiteltiin ensimmäiset luonnokset uudesta pommikoneesta RLM:lle vasta helmikuussa 1940, joka oli myöhemmin kuin monilla muilla kilpailevilla yrityksillä. Syynä heikkoon panostukseen saattoi olla tuotannossa olevan Do 217:n jatkokehitysten priorisointi, taikka heidän tietoutensa koneen voimanlähteiksi tarkoitettujen DB 604- ja Jumo 222 -moottorien vaivalloisista kehitystöistä, joita ilman ei koneen suorituskykyyn saataisi suurta parannusta Do 217:n uusimpiin versioihin verrattuna. Viiveestä huolimatta, RLM teki tilauksen kuudesta prototyypistä nähtyään valmiit luonnokset, jotka Dornier aikoi väliaikaisena ratkaisuna varustaa DB 606 -moottoreilla. Kesään mennessä nämä olivat kuitenkin määrätty vaihdettavaksi pienempitehoisiin BMW 801 -tähtimoottoreihin.
Vuoden 1940 lokakuuhun mennessä, Dornier oli saanut rakennettua täysikokoisia mallinnoksia Do 317:stä lähes valmiiksi, ja näitä tulivat 17. ja 18. päivänä arvioimaan RLM:n henkilöstöä Rechlinin koekeskuksesta mukanaan joukko alan alihankkijoita. Arvioinnin tuloksena oltiin koneen tähystyslaitteistoon tyytymättömiä, ja ampumoiden tulivoimaan sekä etuaseistuksen sijoittamiseen haluttiin parannusta. Huomautuksia annettiin myös keskeneräiseksi jääneestä pommiruumasta, sekä täysin havainnollistamatta jääneestä panssaroinnista. Uutta arviointia varten merkattiin seuraavan viikon tiistai ja keskiviikko, jolloin päivitettyjä mallinnoksia tulisi arvioimaan suurempi 29-henkinen ryhmä. Mallinnokset päivitettiin ajallaan uusien vaatimusten mukaisesti, ja uuden arvioinnin päätteeksi jäi arvioijilta suurimpana huomiona merkille vain, että kyseinen lentokonetyyppi muistutti hyvin suuresti Dornierin samanaikaisesti kehitteillä ollutta Do 217 E-2 pommikonetta, eikä uusia muutosvaatimuksia esitetty jatkoa varten.
Tammikuussa vuonna 1941 RLM:llä huomattiin, että Do 317 ei täyttänyt alkuperäisissä ehdoissa listattua vaatimusta laskeutumislentonopeudesta, ja lähetti tästä huomautuksen Dornierille. Dornierilla oltiin kuitenkin törmätty vastaavaan ongelmaan jo Do 217:n kehitystöiden aikana, ja toimivana ratkaisuna oli keksitty käyttää laskusiivekkeinä kaksoissolasiivekkeitä perinteisten sijasta. Dornier ilmoitti asiasta takaisin RLM:lle, ja jatkoi töitä prototyyppien valmistamiseksi.
Maaliskuun 15. päivänä Dornier ilmoitti tavoitteellisia määräaikoja koskien Do 317:n kehitystöitä. Tarkoituksena oli suorittaa Do 317:n ensimmäisen prototyypin, Do 317 V1:n, ensilento tammikuussa 1942, V2:n helmikuussa, V3:n maaliskuussa, V4:n toukokuussa, V5:n heinäkuussa ja V6:n elokuussa samana vuonna. Sarjatuotannon oli tarkoitus alkaa saman vuoden viimeisellä neljänneksellä mallinimikkeellä Do 317 A. Ensimmäinen yksilö valmistuisi lokakuussa, seuraavat kolme marraskuussa ja kuusi joulukuussa, ellei kehitystöihin tulisi suurempia viivästyksiä.
Vuoden 1941 loppuun mennessä oltiin kuitenkin huomattu, että koneen moottoreiksi tarkoitetut DB 604- ja Jumo 222 -moottorit eivät olisi saatavilla vielä pitkään aikaan näiden kärsimien kehitysongelmien vuoksi. Dornierilla koettin myös prototyyppeihin tarkoitettujen BMW 801 -moottorien asentaminen turhaksi niillä saavutettavien heikkojen suoritusarvoparannusten takia, eikä alkuperäisenä varavaihtoehtona pidetyt DB 606 -moottoritkaan olleet säästyneet kehitysongelmilta. Tämän vuoksi Do 317:stä päätettiin kehittää paranneltu B-versio, joka tulisi käyttämään tehokkaampia ja saatavilla olevia DB 610 moottoreita. Luonnokset päivitetystä B-mallista lähetettiin RLM:n arvioitavaksi tammikuussa 1942. B-malliin tehtiin myös muitakin parannuksia moottorien lisäksi, joita olivat mm. paineistettu ohjaamo ja radio-ohjatut ampumot. Myös kärkiväliä pidennettiin ja kantavuutta saatiin suuremmaksi.
Vuoden 1943 kesäkuuhun mennessä oli A-malliin perustuva aseistamaton prototyyppi, Do 317 V1, saatu pitkien viivästysten jälkeen lähes valmiiksi. Koneyksilö ei ollut kuitenkaan lentänyt vielä elokuuhunkaan mennessä, jonka johdosta nähtiin RLM:llä parhaaksi perua projekti kokonaisuudessaan, ja romuttaa keskeneräiseksi jäänyt toinen V2 prototyyppi. Dornierilla haluttiin kuitenkin vielä päästä kokeilemaan valmiiksi saatua V1 prototyyppiä, ja syyskuun 8.päivänä vuonna 1943, konetyyppi suoritti ensimmäisen lentonsa DB 603 moottorien varassa Friedrichshafenissa lentäen yhteensä 32 minuuttia. Kaksi muutakin lentoa suoritettiin vielä saman kuun aikana, joiden johdosta ei konetyypissä huomattu merkittäviä parannuksia Do 217:n uusimpiin malleihin verrattuna. Lentojen jälkeen myös kyseinen yksilö lähetettiin romutettavaksi, ja moottorit säästettiin näitä odottaville Do 217 koneille.