stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karjalan Maa

| Karjalan Maa |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Maakunnan Kustannus Oy
Levikki:  3423 (2007)
Perustettu:  1917 (Korpi-Jaakko)
Lakkautettu:  28.4.2011
Päätoimittaja:  Pekka Puustinen
Sitoutuneisuus:  Suomen Keskusta
Kotikunta:  Joensuu
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  yksi kertaa viikossa torstaisin
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
[vanhentunut linkki Kotisivu]
Karjalan Maa oli pohjoiskarjalainen, Joensuussa ilmestyvä sanomalehti, joka aloitti vuonna 1917 nimellä Korpi-Jaakko. Lehteä kustansi KM-Yhtymä-konserniin kuuluva Maakunnan Kustannus Oy. Lehti oli Suomen Keskustan äänenkannattaja.
Seitsemänpäiväisenä ilmestynyt Karjalan Maa muuttui kesäkuussa 1987 kolmipäiväiseksi ja sitä alettiin painaa tabloidikokoisena, kun se kärsi 1980-luvulla tappion lehtisodassa paikalliskilpailija Karjalaiselle. Kesäkuussa 2010 lehden ilmestymismäärää supistettiin yhteen kertaan viikossa. Lokakuussa 2010 lehden jatkon kerrottiin olevan varma vain kesään 2011 saakka. Syyksi kerrottiin muutokset puolueiden lehdistötuessa.  Joulukuussa 2010 selvisi, että lehti lakkautetaan huhtikuun 2011 loppuun mennessä, sillä Karjalan Maa ei saa osuutta keskustan viestintätuesta seuraavalla vaalikaudella. Asia varmistui, kun keskustan puoluevaltuusto vahvisti puolueen talousarvion seuraavalle vuodelle. Karjalan Maan perustamisesta tuli lopettamisen aikoihin kuluneeksi 94 vuotta.  Lehdellä oli 2011 viisi työntekijää.
Päätoimittajat

Kalevi Kuusela
Esko Lampinen
Viljo Laitinen
Reijo Erttola
Tapani Timonen
Pekka Känkänen
Pekka Puustinen
Toimittajia

Heikki Turunen
Seppo Eskelinen
Aiheesta muualla

Karjalan Maa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaii Higashiyama

| Kaii Higashiyama> jap. 東山 魁夷, Higashiyama Kaii |
| --- | --- |
 Kaii Higashiyama arviolta 1910–1920.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Higashiyama Shinkichi
Syntynyt: 8. heinäkuuta 1908 Jokohama, Japani
Kuollut: 6. toukokuuta 1999 (90 vuotta)
Kansalaisuus:  Japani
Ammatti:  taidemaalari
Taiteilija
Salanimi:  Kaii Higashiyama
Taidesuuntaus:  Nihonga perinteinen taidemaalaus
Kaii Higashiyama (jap. 東山 魁夷, Higashiyama Kaii, 8. heinäkuuta 1908 – 6. toukokuuta 1999) oli japanilainen Nihonga -taidemaalari. Taiteilija kuvasi mielellään luontoa, joka toimii inspiraationa suurimmassa osassa Higashiyaman tärkeimpiä maalauksia.
Elämä

Kaii Higashiyama syntyi 8. heinäkuuta 1908 Japanin Jokohamassa. Hänen vanhempansa olivat Kōsuke ja Kuni Higashiyama. Lapsi sai nimekseen Shinkichi – taiteilijanimensä Kaii hän otti käyttöön vasta myöhemmällä iällä. Higashiyamat muuttivat Kōben satamakaupunkiin Shinkichin ollessa kolmivuotias.
Higashiyama pääsi Tokion kuvataidekouluun vuonna 1926.
Higashiyama vietti suuren osan elämästään matkoilla. Hän matkusteli Japanin lisäksi Kiinassa ja Euroopassa. Valmistuttuaan kuvataidekoulusta Higashiyama lähti rahtilaivalla kohti Saksaa elokuussa 1933 opiskellakseen Berliinin yliopistossa (nyk. Humboldt-yliopisto). Matka Eurooppaan kesti kaksi kuukautta.
Pohjoismaat

Higashiyama päätti lähteä huhtikuussa 1962 kolmen kuukauden pituiselle Pohjois-Euroopan matkalle. Matkan aikana taiteilija vieraili Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa maalaten samalla teoksia näkemästään. Higashiyama saapui Kööpenhaminaan huhtikuun 18. päivänä. Toukokuun alussa hän jatkoi Tukholmaan ja myöhemmin Norjaan kahdeksi viikoksi. Lopuksi taiteilija vieraili Suomessa. Hän lensi Helsinkiin ja matkusti sieltä junalla Savonlinnaan ja Punkaharjulle.  Savonlinnasta Higashiyama purjehti Kuopioon MS. Heinävedellä. Higashiyama vietti juhannusyön Pirkanmaan maakunnassa. Hän palasi Japaniin 29.7.1962. Matkasta ja taiteilijan urasta on tehty suomenkielinen dokumenttielokuva Matka valkeaan yöhön.
Perhe

Vuonna 1940 taiteilija avioitui Nihon-ga-taiteilija Shōko Kawasakin Sumi-tyttären kanssa. Kun Higashiyaman äiti tuli vierailulle vuonna 1941, hän sai sydänkohtauksen ja joutui muuttamaan vanhempiensa kotiin. Higashiyaman vanhempi veli, Kunizō, oli kuollut tuberkuloosiin ja myös hänen nuorempi veljensä, Taizō, menehtyi samaan tautiin.
Kunnianosoitukset

1965 nimitettiin Japanin taideakatemian jäseneksi.
1969 ”Vuorovesi aamunkoitossa” voitti Mainichi-taidepalkinnon. Marraskuussa hän sai Japanin hallituksen myöntämän kulttuurikunniamerkin.
1984 valittiin Order Pour De Le Merite Für Wissenschaften Und Künste –säätiön jäseneksi.
Helmikuussa 1992 taiteilijalle pystytettiin patsas Naganossa sijaitsevaan Akashina-lukioon. Marraskuun 9. päivänä taiteilija palkittiin UNESCOn Picasso -kultamitalilla.
Teokset > Tärkeät maalaukset

Zanshō (illan kajo) oli  maalaus, joka vakiinnutti Higashiyaman aseman Nihon-ga-taiteilijana. Tämän teoksen taiteilija maalasi vuonna 1947 ollessaan 39-vuotias.
Higashiyaman lopullinen läpimurto oli 1950 syntynyt ”Michi” (tie).  Vuonna 1955 syntyi teos ”Iltahämärä”. Teos voitti seuraavana vuonna Japanin taideakatemian palkinnon.
Teokset > Seinämaalaukset

1960 Higashiyama sai tärkeän tehtävänannon, jonka tuloksena syntyi kruununprinssin Tōgū-palatsiin valtava seinämaalaus Hizuki shiki -zu (aurinko, kuu ja neljä vuodenaikaa). Teos kasvatti Higashiyaman mainetta ja hän sai suuren määrän työtilauksia. Kolme vuotta tästä syntyi suuri seinämaalaus Yoake no shio (aamunkoiton vuorovesi) uuteen keisarilliseen palatsiin. Näiden seinämaalausten jälkeen Higashiyamasta tuli yksi Japanin arvostetuimpia taiteilijoita.
Vuonna 1970 Kaii Higashiyama sai pyynnön maalata suuri seinämaalaus Tōshōdaijin temppeliin. Projektin valmistuminen kesti kymmenen vuotta, joiden aikana Higashiyama loi 68 maalausta temppeliin. Kymmenestä vuodesta kolme kului taiteilijan Kiinan matkaan, missä hän luonnosteli kiinalaisia maisemia seinämaalauksia varten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaii Higashiyama Wikimedia Commonsissa
Mattila, Marianne: 58 vuotta sitten yksi arvostetuimmista japanilaistaiteiljoista päätyi maalaamaan taulun Kuopion Puijolle – nyt torniin saatiin vedos kuuluisasta maalauksesta Yle Uutiset.  21.12.2020. Viitattu 22.12.2020.
Elämäni maisemia – Kaii Higashiyaman elämä ja työ Katajanokkaseura – Skatuddssällskapet.  2.4.2009. Viitattu 22.12.2020.
Kansalliskirjallisuus

Kansalliskirjallisuus on se osa kansan kirjallisuutta, jossa kansan ominaispiirteet selvimmin ilmenevät. Kansalliskirjallisuus käsittelee kansallista identiteettiä ja on muokannut sitä.
Kansalliskirjallisuuteen luetaan yleensä niin kansakunnan piirissä syntynyt kirjoitettu kirjallisuus kuin suullinen kansanrunouskin. Kansalliskirjallisuuteen on saatettu sisällyttää myös muun muassa historiankirjoitus ja poliittiset kirjoitukset. Toisinaan kansallikirjallisuuden piiriin katsotaan kuuluvan vain tietynkielinen elävä kirjallinen kulttuuri.
Kansalliskirjallisuuden käsitteen muodostuminen liittyi eurooppalaisten kansallisvaltioiden ja nationalismin syntyyn 1700- ja 1800-luvulla. Kansalliskirjallisuuden ideaa kehittivät ja systematisoivat etenkin saksalaiset romantikot kuten Georg Gottfried Gervinus.
1800-luvun Suomessa kansalliskirjallisuuden idea oli merkittävässä asemassa, ja kansallisfilosofi J. V. Snellmanin ohjelmaan kuului kansallishenkeä edistävän kansalliskirjallisuuden luominen. Kansalliskirjallisuuden käsite sai 1900-luvulla Suomessa sotien edellä ja sotienjälkeisinä vuosina erityisen kulttuuripoliittisen merkityksen. Suomessa julkaistiin vuosina 1930–1939 15-osainen teossarja Suomen kansalliskirjallisuus, ja 1940-luvun jälkipuoliskolla Rafael Koskimies julkaisi kolmiosaisen teoksen Elävä kansalliskirjallisuus.
Kaikki laulut

Kaikki laulut voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Kaikki laulut, Rauli Badding Somerjoen kokoelma vuodelta 1997
Kaikki laulut, Sanin albumi vuodelta 2005
”Kaikki laulut”, Sanin single vuodelta 2004
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaikki laulut”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kansalliskonservatismi

Kansalliskonservatismi on konservatismin suuntaus, joka korostaa kansallista etua ja kulttuurillista tai etnistä identiteettiä. Kansalliskonservatiivisia puolueita yhdistää muun muassa nationalismi ja maahanmuuton vastustaminen. Euroopassa kansalliskonservatiiviset puolueet ovat yleensä myös EU-kriittisiä.
Euroopan kansalliskonservatiivisiksi puolueiksi lasketaan mm. Ruotsidemokraatit ja Unkarin Fidesz. Myös Perussuomalaiset, Sveitsin kansanpuolue ja Itävallan vapauspuolue sisältävät kansalliskonservatiivisia elementtejä. Muita kansalliskonservatiivisiksi katsottavia puolueita maailmalla ovat Japanin liberaalidemokraattinen puolue, israelilainen Yisrael Beiteinu ja Bharatiya Janata Party Intiassa. Lisäksi Yhdysvaltain republikaanipuolue on nykylinjaltaan kansalliskonservatiivinen.
Keskushyökkääjä

Keskushyökkääjä on urheilussa käytetty nimitys pelipaikalle. Tyypillisesti sitä käytetään joukkuelajeissa, kuten jääkiekko, salibandy tai amerikkalainen jalkapallo. Keskushyökkääjä vastaa yhdessä laitahyökkääjien kanssa hyökkäämisestä ja toisaalta rakentaa peliä puolustajien kanssa. Monesti keskushyökkääjä toimii ylimpänä puolustajana ja alimpana hyökkääjänä.
Keskushyökkääjä jääkiekossa

Tavallisesti keskushyökkääjä hoitaa aloitukset ja toimii usein hyökkäyskolmikon johtohenkilönä, jonka ympärille muu ketju kootaan. Keskushyökkääjän tehtävä on myös osallistua aktiivisemmin puolustukseen kuin laitahyökkääjien.[lähde? ]
Kennet

Kennet voi tarkoittaa seuraavia:
Kennet, miehen etunimi, Kenneth-nimen muunnelma
HMS Kennet (1902), Britannian Kuninkaallisen laivaston torpedovenehävittäjä
Kennet, Thamesin sivujoki Englannissa
Kennet, paikkakunta Clackmannanshiressä Skotlannissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kennet”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kiilto

Kiilto on pinnan optinen ominaisuus, joka kuvaa pintaan osuvan valon fysikaalista käyttäytymistä heijastumisessa. Kyse on siis pinnan valonheijastusominaisuudesta. Kiiltoon vaikuttavia tekijöitä ovat: heijastuskerroin, valon tulokulma ja pinnan topografia.
Pinnan tasaisuuden eli em. topografian vaikuttaessa kiiltoon, sileä pinta näyttää kiiltävämmältä kuin vastaava epätasaisempi pinta. Kyseessä ovat mikrometriluokan epätasaisuudet. Kiiltävän pinnan vastakohtana on mattapinta, jonka heijastama valo on diffuusia. Maalaustermistössä puolikiiltävä, puolihimmeä ja himmeä kuvaavat maalien kiilto-ominaisuuksia. Varsinaiseen maalipinnan kiiltoon vaikuttavat kuitenkin myös em. tekijät.
Kiillon mittaaminen

Pinnan heijastusta voidaan teknisesti mitata kiiltomittarilla. Mittauksessa käytetään polarisoimatonta valkoista valoa, joka suunnataan mitattavaan pintaan sopivassa tulokulmassa. Pinnasta heijastuvan valon intensiteetti mitataan valoilmaisimella. Valon intensiteetti kasvaa kiillon lisääntyessä.
Tyypillisesti kiiltomittaukset tehdään tulokulmilla 20°, 60° ja 85°. Himmeät pinnat mitataan suuremmilla tulokulmilla. Uusimmat värimittarit sisältävät kiillonmittaustoiminteen.
Silmämääräinen kiillon arviointi tehdään useista suunnista ja erityisesti sellaisesta suunnasta, josta pinnan heijastamaa valoa on helppo arvioida. Silmämääräinen arvio on kuitenkin aina subjektiivinen.
Jyrki Kankaan muistomerkki Bass String Wings

| Jyrki Kankaan muistomerkki Bass String Wings |
| --- | --- |

Nimi:  Jyrki Kankaan muistomerkki Bass String Wings
Tekijä:  Pekka ja Teija Isorättyä
Taiteenlaji:  Muistomerkki
Teostyyppi:  Veistos
Sijainti:  Kirjurinluoto, Suomi
Jyrki Kankaan muistomerkki Bass String Wings on Porin Kirjurinluodossa sijaitseva veistos, jonka ovat suunnitelleet taiteilijat Pekka ja Teija Isorättyä. Muistomerkki on Porin kaupungin tilaama, ja sen avulla kaupunki haluaa kunnioittaa monipuolista kulttuurielämän vaikuttajaa Jyrki Kangasta, joka lukeutui Pori Jazzin perustajiin ja toimi pitkään festivaalin taiteellisena johtajana. Muistomerkki julkistettiin 13.7.2022. Se sijoittuu Kirjurinluotoon Jyrki Kankaan aukiolle, Kapellimestarinkadun päähän.
Bass String Wings paljastettiin 13. heinäkuuta 2022.
Muistomerkki on valmistettu teräksestä ja betonista. Siinä teräslangoista koostuvat siivet levittäytyvät betoniportaiden päälle sijoittuvan tasanteen yläpuolelle. Muistomerkki sijoituu pienelle kummulle ja se on kaikkiaan kuusi metriä korkea. Siipien kärkiväli on 12 metriä. Portaita pitkin pääsee ylätasanteelle veistoksen sisään. Ylätasanteen kaiteissa on basson kieliä, joita voi soittaa. Taiteilijat ovat kertoneet teoksen kuvaavan Jyrki Kankaan lennokasta ajatusta ja visionäärisyyttä sekä jazz-muusikoiden jameissa syntyvää flow-tilaa. Siivet ja niiden tuottama äänimaailma viittaavat Kankaan omaan soittimeen kontrabassoon.
Hankinta

Porin kaupunginjohtaja Aino-Maija Luukkonen asetti syyskuussa 2020 muistomerkkityöryhmän, jolle annettiin tehtäväksi valmistella Jyrki Kankaan muistomerkin toteuttaminen sille varattuun paikkaan. Työryhmä päätti tilata ehdotukset neljältä taiteilijalta noudattaen Suomen Taiteilijaseuran rinnakkaisen luonnostilauksen hankintamallia, jossa muutamalta ammattitaiteilijalta tilataan teosluonnos samasta suunnittelukohteesta. Ehdotukset tilattiin taiteilijoilta Pekka ja Teija Isorättyä, Anssi Pulkkinen, Vesa-Pekka Rannikko ja Kimmo Schroderus.
Toteutettavan ehdotuksen valitsi 4. kesäkuuta 2021 yhdeksänjäseninen raati, joka koostui Porin kaupungin, Pori Jazz 66 ry:n ja Jyrki Kankaan perheen edustajista sekä kahdesta ammattikuvataiteilijasta. Raadin mukaan valitusta luonnoksesta, Pekka ja Teija Isorättyän ehdotuksesta Bass String Wings välittyi Jyrki Kankaan visionäärisyys ja rohkeus. Ehdotuksen ansioina olivat omaleimaisuus, yllättävyys ja äänen käyttö. Raati näki, että dynaaminen teos houkuttelee tulemaan kokemaan sen yhä uudelleen. Lisäksi Bass String Wings nousee esiin maisemasta, mutta toisaalta siipien läpikuultavan rakenteen ansiosta veistos sulautuu osaksi Kirjurinluodon puistomaisemaa.
Jyrki Kankaan poika Petri Kangas näki ehdotuksen kuvaavan isäänsä monikasvoisuuden näkökulmasta. Petri Kankaan mukaan: ”Hän ei kotioloissa liihotellut, vaan leikkasi nurmikkoa tai uusi varaston kattoa mökillä, eli oli jalat maassa ja tätä betonipilariosa juuri kuvaa hyvin. Hän liihotti ja liisi muualla. Tunsimme hänen työminänsäkin kyllä. Sitä kuvaa lintumuoto, joka on vähän uhkaavan oloinen. Ehkä tässä tulee mukaan lennokkaat ajatukset ja ideat. Lintu on ilmassa, betonivarsi on yhteys maanpinnalle ja kuvaa kulloistakin organisaatiota, joka teki käytännön työt”.
Toteutus

Muistomerkin teräsosa on valmistettu taiteilijoiden työhuoneella Helsingissä. Siipiin on pujoteltu kolme kilometriä teräsvaijeria. Teräsosille on tehty elektrolyyttinen kiillotus, joka nostaa kromin teoksen pintaan ja tekee siitä peilaavan. Taiteilijat ovat kertoneet tutkineensa siipiä varten ”geometriaa joka lähenisi musiikin rytmiä, ja erityisesti jazzin rytmejä joissa on tiettyä säännönmukaisuutta ja tietynlaisia poikkeamia ja kiemuroita. Rakennamme geometriaa vaijerilla siipiin”. Ylätasanteen kaiteissa on basson kieliä, joita yleisö voi soittaa. Ensivirittämisen tekee Satakunnasta kotoisin oleva muusikko Teho Majamäki.
Aiheesta muualla

Video, jossa Pekka ja Teija Isorättyä esittelevät muistomerkin pienoismallia Porin kaupungin YouTube-kanavalla
Kansallinen koulutuksen arviointikeskus

| Kansallinen koulutuksen arviointikeskus Nationella centret för utbildningsutvärdering> Karvi |
| --- | --- |

 Karvin toimipaikka Helsingin Siltasaaressa.
Perustettu:  2014
Tehtävä:  koulutuksen arviointi
Ministeriö:  Opetus- ja kulttuuriministeriö
Sijainti:  Hakaniemenrannan virastotalo Hakaniemenranta 6 Helsinki
Valtio:  Suomi
Johtaja:  Harri Peltoniemi
Työntekijöitä:  50
Hallinnonala:  Opetushallitus
Aiheesta muualla
Sivusto
Kansallinen koulutuksen arviointikeskus (lyh. Karvi; ruots. Nationella centret för utbildningsutvärdering) on itsenäinen koulutuksen arviointivirasto, joka arvioi koulutusta sekä opetuksen ja koulutuksen järjestäjien toimintaa varhaiskasvatuksesta korkeakoulutukseen ja tuottaa tietoa koulutuspoliittista päätöksentekoa ja koulutuksen kehittämistä varten.  Sen arviointimuotoja ovat laatujärjestelmien auditoinnit, oppimistulosten arvioinnit (esimerkiksi perusopetuksessa ja toisen asteen koulutuksessa) sekä teema- ja järjestelmäarvioinnit. Keskuksen tulee myös tukea opetuksen ja koulutuksen järjestäjiä ja korkeakouluja arviointia ja laadunhallintaa koskevissa asioissa ja kehittää koulutuksen arviointia. Arviointikeskuksen tehtävistä ja organisoinnista on säädetty laissa.
Historia

Keskus aloitti toimintansa toukokuussa 2014, kun Korkeakoulujen arviointineuvoston, Koulutuksen arviointineuvoston ja Opetushallituksen arviointitoiminnot yhdistettiin.
Esityksen mukaan Ylioppilastutkintolautakunta ja Kansallinen koulutuksen arviointikeskus liitetään Opetushallituksen uuden viraston itsenäisiksi osiksi vuonna 2018.
Organisaatio

Arviointikeskuksen organisaatioon kuuluu arviointineuvosto, korkeakoulujen arviointijaosto ja kolme osaamisyksikköä: yleissivistävä koulutus ja varhaiskasvatus, ammatillinen koulutus sekä korkeakoulutus ja vapaa sivistystyö. Keskus työllistää noin 50 työntekijää. Keskuksen toimipisteet sijaitsevat Helsingissä ja Jyväskylässä.
Arviointineuvosto seuraa ja kehittää Karvin toimintaa ja laatii sille toiminnan strategiset linjaukset. Valtioneuvosto nimittää arviointineuvoston jäsenet neljäksi vuodeksi kerrallaan. Arviointineuvosto tekee opetus- ja kulttuuriministeriölle esityksen arviointisuunnitelmaksi, joka sisältää arvioitavat kohteet ja aikataulut arvioinneille.
Korkeakoulujen arviointijaosto tekee päätökset korkeakoulujen arviointien projektisuunnitelmista, suunnittelu- ja arviointiryhmistä sekä laatujärjestelmien auditointien lopputuloksista. Arviointikeskus voi myös asettaa neuvottelukuntia sekä muita jaostoja.
Arviointituloksia

Esimerkkejä Karvin tekemistä arvioinneista eri koulutusasteilla:
Perusopetus:
Äidinkielen ja kirjallisuuden oppimistuloksia tarkasteltaessa selvisi, että 9-luokkalaiset tytöt kirjoittavat parempia kesätyöhakemuksia kuin pojat.
Suomea toisena kielenä opiskelleista 9-luokkalaisista 87 prosenttia saavutti hyvän osaamistason, kun taas 13 prosenttia oppilaista hallitsi suomesta vain alkeet.
Yhdeksäsluokkalaisten matematiikan arvioinneissa on eroja: yhtä hyvin arvioinnissa menestyneet oppilaat saivat eri kouluissa erilaisia arvosanoja, ja ero saattoi olla jopa kaksi numeroa.
Tytöt pärjäävät selvästi poikia paremmin kotitalous-oppiaineessa, sekä tiedoissa että taidoissa.
Lukio-opetus
Lukioiden matematiikkaa arvostellaan hyvin eri tavoin: vaativassa lukiossa arvosanan 5 saanut opiskelija voi olla samalla tasolla osaamisessaan kuin jossain toisessa lukiossa arvosanan 9 saanut opiskelija.
Ammatillinen koulutus:
Datanomit pärjäävät erittäin hyvin tieto- ja viestintätekniikan ammattiosaamisen näytöissä, mutta heidän työllisyystilanteensa on heikentynyt, sillä nykyisin vaaditaan aiempaa erikoistuneempia taitoja.
Suomessa valmistuu erittäin osaavia tekstiilialan ammattilaisia, mutta alan työllisyystilanne on heikko.
Suurimmalla osalla ammatillisen koulutuksen järjestäjistä on toimiva laadunhallintajärjestelmä.
Kansallinen koulutuksen arviointikeskus on Suomessa vastuussa yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen tarjoaman koulutuksen arvioinnista. Kolme tärkeintä arviointityyppiä ovat korkeakoulujen laatujärjestelmien auditoinnit, koulutusjärjestelmää koskevat teema-arvioinnit ja tekniikan tutkinto-ohjelmien akkreditoinnit. Karvin tekemän auditoinnin läpäisseet korkeakoulut ja ammattikorkeakoulut saavat laatuleiman, joka osoittaa, että kyseisessä organisaatiossa käytetty laatujärjestelmä vastaa eurooppalaisia periaatteita ja suosituksia ja täyttää myös kansalliset kriteerit korkeakoulujen laadunhallinnasta. Laatuleima on voimassa kuusi vuotta sen myöntämisestä.
Aiheesta muualla

Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen kotisivut.
Laki Kansallisesta koulutuksen arviointikeskuksesta.
Katzenjammer

| Katzenjammer |
| --- | --- |

 Katzenjammer konsertoimassa Luxemburgissa 2011.
Tiedot
Toiminnassa:  2005–
Tyylilaji:  folkmusiikki, kamaripop, pop, rock, country
Kotipaikka:  Oslo, Norja
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Anne Marit Bergheim   Marianne Sveen   Solveig Heilo   Turid Jørgensen  
Levy-yhtiö:  Propeller Recordings   Universal Music Group  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katzenjammer on norjalainen englanniksi laulava yhtye, joka on perustettu Oslossa vuonna 2005. Yhtyeeseen kuuluvat Anne Marit Bergheim, Marianne Sveen, Solveig Heilo ja Turid Jørgensen.
Katzenjammerin jäsenet tutustuivat toisiinsa vuonna 2004 yksityisessä musiikkikoulussa Oslossa. Heitä yhdisti tunne ”ulkopuolisuudesta”. Yhtyeen jäsenien mielestä koulu ei kannustanut omaperäisyyteen vaan opetti vain aikaisemmin tehtyjä asioita.
Yhtye otti nimensä Rudolph Dirksin luomasta sarjakuvasta Kissalan pojat (engl. The Katzenjammer Kids). Sana katzenjammer tarkoittaa suomeksi kissan valitusta tai krapulaa.
Vuonna 2008 Katzenjammer osallistui NRK:n levytyssopimusta vaille oleville yhtyeille järjestämään Urørt-kilpailuun, jossa he sijoittuivat kolmanneksi. Katzenjammerin debyyttialbumi Le Pop julkaistiin syyskuussa 2008. Albumi oli sekoitus erilaisia musiikkityylejä kuten pop, kabaree, country ja bluegrass. Kappaleet oli säveltänyt yhtyeen ystävä Mats Rybø, ja sovituksesta vastasi Katzenjammer viidentoista instrumenttinsa kanssa.
Katzenjammerin toinen albumi A Kiss Before You Go ilmestyi syyskuussa 2011. Albumin sanoitusten ja kansien inspiraation lähteenä oli Jean-Pierre Jeunetin ohjaama ranskalainen fantasiaelokuva Kadonneiden lasten kaupunki.
Kolmannen albuminsa Rockland Katzenjammer julkaisi tammikuussa 2015. Albumia seuranneella kiertueella yhtye soitti ensimmäisen Suomen-keikkansa Provinssirockissa kesäkuussa 2015.
Tuotanto

Le Pop (2008)
A Kiss Before You Go (2011)
Rockland (2015)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Katzenjammerin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kenneth Aro

Kenneth Aro (s. 7. syyskuuta 1974) on suomalainen lentopallotuomari ja entinen lentopalloilija. Aro valittiin kauden lentopalloerotuomariksi Suomessa vuonna 2009 ja kauden beach volleyn erotuomariksi vuonna 2004.
Vuonna 2001 Aro voitti torjuntatilaston SM-liigassa. Aro päätti lentopallouransa kauteen 2002–2003. Kaudella 2001–2002 hän voitti Suomen-mestaruuden Tampereen Isku-Volleyssa. Kaikkiaan Aro pelasi urallaan 201 liigaottelua.
Kenneth Alexander Wrede

Kenneth Alexander Wrede (13. huhtikuuta 1898 Leppävirta – 29. syyskuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen aatelismies, kemisti ja teollisuusjohtaja.
Kenneth A. Wreden isä oli tehtaanomistaja, vapaaherra Carl Gustaf Garibaldi Fabian Wrede ja äiti Siri Maria Söderhjelm. Hän valmistui diplomi-insinööriksi Åbo Akademista vuonna 1923. Opintojensa jälkeen hän toimi Kaukas tehdas Oy:n Joutsenon tehtaan kemistinä, 1924–1927 Kaukas tehdas Oy:n pääkemistinä Lappeenrannassa. Vuosina 1927–1928 hän toimi teknisenä apulaisjohtajana Kanadassa. Vuosina 1928–1937 hän toimi Kaukas Oy:n Lauritsalan tehtaiden pääkemistinä ja teknisen johtajana apulaisena. Vuonna 1937 hänet kutsuttiin uuden yrityksen, Kuitu Oy:n Jääskessä olevan tekokuituja valmistavan tehtaan toimitusjohtajaksi. Talvisodan jälkeisen Moskovan rauhan seurauksena Kuitu Oy:n toiminta päättyi tehtaan jäätyä Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle. Vuodesta 1941 vastaavaa toimintaa jatkettiin Valkeakoskella uuden yrityksen Säteri Oy:n nimissä, ja Kenneth A. Wrede jatkoi Säteri Oy:n toimitusjohtajana. Hän siirtyi eläkkeelle vuonna 1966.
Wreden puolisot olivat Ingeborg Tawaststjerna (avioero 1942) ja Greta Bolinder.