stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilkka Innamaa

Ilkka Innamaa (16. maaliskuuta 1949 – 22. marraskuuta 2008) oli suomalaisen Liberaalit-puolueen puheenjohtaja 2005–2008.
Innamaa liittyi Liberaalien jäseneksi keväällä 2004. Hänet valittiin Liberaalien puoluesihteeriksi syksyllä 2004 ja puheenjohtajaksi vuotta myöhemmin.
Ilkka Innamaa valmistui ekonomiksi vuonna 1984 Helsingin kauppakorkeakoulusta. Hän toimi perustamansa 3angle Partners -neuvonantajayhteisön kehitystehtävissä ja neuvonantajana. Innamaa toimi myös Suomen Elektronisen Kaupankäynnin yhdistys ry:n puheenjohtajana viisi kautta.
Helsingin kauppakorkeakoulun alumnitoimintaan Innamaa osallistui HSE:n YrittäjäAlumnien johtokunnan jäsenenä ryhmän perustamisesta eli vuodesta 2004 lähtien. Syksyllä 2007 hänet valittiin Yrittäjäalumnien puheenjohtajaksi ja samalla HSE:n alumnihallitukseen. Lisäksi hän oli HSE:n Pienyrityskeskuksen valmentama ja valtuuttama Business Mentor.
Hrytsko Hryhorenko

| Hrytsko Hryhorenko> Грицько Григоренко |
| --- | --- |
 Hrytsko Hryhorenko
Henkilötiedot
Koko nimi:  Oleksandra Sudovštšykova-Kosatš
Syntynyt: maaliskuussa 1867 Makarjev, Kostroman kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 27. huhtikuuta 1924 (56–57 vuotta) Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä
Puoliso:  Myhailo Kosatš
Kirjailija
Tuotannon kieli: ukraina
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hrytsko Hryhorenko, ukr. Грицько Григоренко; oikea nimi: Oleksandra Sudovštšykova-Kosatš, ukr. Олександра Судовщикова-Косач, (maaliskuussa 1867 Makarjev, Kostroman kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 27. huhtikuuta 1924 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) oli ukrainalainen kirjailija, kääntäjä ja yhteiskunnallinen aktivisti. Hänen puolisonsa oli Myhailo Kosatš ja kälynsä Lesja Ukrajinka. Heidän kanssaan hän toimi radikaaleissa ukrainofiilisissä opiskelijajärjestöissä ja kirjailijaseura Plejadassa (1888–1893)
Hryhorenkon ensimmäinen proosakokoelma Naši ljudy na seli (”Maalaisväkeä”) ilmestyi 1898. Naturalistisissa kertomuksissa hän kuvaa ukrainalaisten elämän ankaruutta ja henkistä rappiota maaseudulla ja maanpaossa. Niitä on verrattu Vasyl Stefanykin tuotantoon. Hän kirjoitti lisäksi kahdeksan näytelmää, joista viisi lapsille, sekä kokoelman kertomuksia lapsille Ditky (1918, ”Pikkulapsia”). Hän käänsi eri kielistä kirjallisuutta ukrainaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hrytsko Hryhorenko Wikimedia Commonsissa
Impulssikontrollin häiriö

Impulssikontrollin häiriö on yksi mielenterveyshäiriöiden alaisuuteen kuuluvista kategorioista. Impulssikontrollin häiriöitä ovat esim. kleptomania, pyromania, onykofagia, raivopuuskasyndrooma sekä peliriippuvuus eli ludomania.
Yleisyys

Henkilöt, jotka sytyttävät tahallaan tulipaloja, kärsivät monesti impulssikontrollin häiriöstä.
Irni

Irni on kylä Kuusamossa. Se sijaitsee noin 40 kilometrin päässä Kuusamon keskustasta kaakkoon Polojärven ja Irnijärven välissä.
Irnin nimi liittyy vesistöön ja tulee todennäköisesti saamesta. Inarinsaamen jorɳa tarkoittaa "vedenselkää". Kylä on poronhoitoaluetta ja kuuluu Hossa-Irnin paliskuntaan. Koillis-Suomen strategisen yleiskaavan (Kuusamo, Posio, Salla, Taivalkoski 2005) mukaan Irni on yksi alueen keskuskylistä. Irnin postinumero on 93790. Siellä toimi Ilmatieteen laitoksen sademäärän mittausasema vuosina 1970–1976.
Irmossi

Irmossi on kunkin kanoniveisun (kahdeksan tai yhdeksän veisun sarjan) ensimmäinen säkeistö.
Kaikkien ortodoksisen kirkon liturgisessa käytössä olevien kanonien irmossit on perinteisesti koottu irmologion-nimiseen jumalanpalveluskirjaan. Täydellistä irmologionia ei kuitenkaan ole vielä julkaistu suomeksi.
Humax

Humaxin logo
Humax on eteläkorealainen elektroniikkayhtiö, joka on perustettu vuonna 1989. Humax valmistaa muun muassa digisovittimia ja taulutelevisioita.
Aiheesta muualla

Humaxin kotisivut (englanniksi)
Ilmari Karttunen

Ilmari Karttunen (4. lokakuuta 1914 Helsinki – 23. tammikuuta 1974 Hämeenlinna) oli diplomi-insinööri, joka toimi Vanajan Autotehtaan suunnittelijana, isännöitsijänä ja toimitusjohtajana.
Ilmari Karttusen kasvatusvanhemmat olivat Aleksander Karttunen ja Olga Maria Möykkynen ja puoliso vuodesta 1941 Lahja Maria Onerva. Karttunen tuli ylioppilaaksi 1935 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1940. Hän oli Valtion Sytytintehtaan työpaja- ja rationalisointi-insinööri 1942–1944 ja samalla tehtaan ammattikoulun rehtori, Vanajan Autotehdas Oy:n suunnittelija 1944–1945, isännöitsijä vuodesta 1945 ja toimitusjohtaja 1962–1967. Hän toimi vielä tämän jälkeen Hämeenlinnan teknillisen koulun tuntiopettajana. Karttusella oli useita alansa luottamustoimia, sotilasarvoltaan hän oli insinööriyliluutnantti.
Iida Piiroinen

Iida Piiroinen (31. joulukuuta 1889 Kontiolahti – 18. tammikuuta 1956 Liperi) oli suomalainen runoilija.
Teoksia

Valittuja runoja.      I. Piiroisen lapset, Liperi 1977
Ilmari Killinen

Ilmari Killinen (kuvausaika 1920/30-luku)
Ilmari Killinen (28. heinäkuuta 1876 Kokemäki – 22. lokakuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen insinööri, poliitikko, virkamies ja laulaja.
Killisen vanhemmat olivat kuuromykkien koulun johtaja Kustaa Killinen ja Matilda Josefina Lagus. Hän valmistui koneinsinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1900 ja seuraavana vuonna Saksasta sähköinsinööriksi. Killinen toimi ensin luotsilaitoksen apulaisinsinöörinä 1902–1912 ja sitten G. W. Sohlberg Oy:n insinöörinä 1912–1917, sosiaalihallituksen työnvälitysosaston johtajana 1917–1918, Konekauppa-Osakeyhtiö Aatran teknillisenä johtajana 1918–1923, Helsingin teollisuuskoulun sähkötekniikan lehtorina 1923–1926 ja kauppa- ja teollisuusministeriön toimistopäällikkönä 1926–1936. Tullihallituksen pääjohtajaksi hänet nimitettiin 1936, missä tehtävässä hän toimi kuolemaansa asti.
Edistyspuoluetta edustanut Killinen oli kauppa- ja teollisuusministeri Kivimäen hallituksessa 1932–1936. Hän oli lisäksi muun muassa Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen sekä Valtion Patruunatehtaan, Outokummun kaivoksen ja Outokumpu Oy:n johtokunnan puheenjohtaja, otti osaa mieskuorojen toimintaan, julkaisi teoksen Voiman saanti ja siirto (1916) ja laati G. W. Sohlberg Oy:n, Suomen Metalliteollisuuden työnantajaliiton ja Helsingin puhelinlaitoksen juhlajulkaisut.
Laulajana Killinen teki neljä levytyksiä vuonna 1928 ja kaikki tehtiin pianon säestyksellä.
Killisen puoliso vuodesta 1900 oli Lilli Karolina Hallman.
Osakepääoma

Osakepääoma on osakeyhtiön oman pääoman erä, joka näkyy yhtiön taseessa. Osakepääoma voi olla myös osuuskunnalla, jos sillä on osakkeita.
Osakepääoma syntyy tai kasvaa, kun yhtiön osakkeenomistajat merkitsevät osakeannissa yhtiön osakkeita ja maksavat niistä merkintähinnan, joka merkitään kokonaan tai osittain osakepääomaan. Osakepääomaan voidaan merkitä eräitä muitakin sijoituksia kuten osakepääomasijoitus. Osakepääomaa voidaan lisäksi korottaa siirtämällä osakepääomaan yhtiössä olevia muita varoja.
Osakepääoman merkitys

Osakepääoman on ajateltu olevan se rahamäärä, jonka osakeyhtiön osakkaat ovat sijoittaneet yhtiöönsä. Tämä ei kuitenkaan välttämättä pidä paikkaansa. Osakepääomaa voidaan nostaa esimerkiksi rahastokorotuksella ilman rahansijoitusta eikä toisaalta kaikkia osakeanneilla kerättyjä rahoja ole välttämätöntä merkitä osakepääomaan.
Vaatimusta osakepääomasta on perusteltu velkojiensuojalla. On haluttu estää, ettei liiketoiminnan harjoittamista varten perusteta ilman henkilökohtaista vastuuta yrityksiä, joilla ei ole todellisia varoja. Nykyisin pienellä osakepääomalla ei ole käytännössä merkitystä velkojiensuojan kannalta.
Osakeyhtiön osakepääoma Suomessa

Osakepääoma on osakeyhtiön vakavaraisuuden perusta.[lähde? ] Koska osakepääomalla on keskeinen merkitys, osakepääomasta ja sen muutoksista on ilmoitettava kaupparekisteriin.lähde tarkemmin?
Osakepääoma kuuluu kirjanpidossa osakeyhtiön omaan pääomaan. Osakepääoma on ns. sidottua omaa pääomaa. Sen jakaminen osakkeenomistajille on sallittua vain rajoitetusti. Voidakseen jakaa varoja osakkeenomistajille on osakeyhtiöllä oltava vähintään niin paljon nettovarallisuutta, että se riittää osakepääoman katteeksi.
Osakeyhtiössä tulee olla yksi tai useampi osake. Yhtiötä perustettaessa osakkeista maksettava summa merkitään joko kokonaan tai osittain osakepääomaan. 1.7.2019 alkaen osakkeista maksettavan summan merkitseminen osakepääomaan on kuitenkin vapaaehtoista. Koska osakkeista maksettavaa summaa ei sellaisenaan ole pakko merkitä osakepääomaan, osakepääoma voi olla eri suuruinen kuin osakkeista todellisuudessa maksettu summa.
Osakkeesta maksettava merkintähinta voidaan maksaa yhtiölle joko rahana tai muulla omaisuudella (apporttina).
Osakeyhtiön osakepääoma Suomessa > Vähimmäisosakepääoma nykyisin

Suomen osakeyhtiölain mukaan yksityisellä osakeyhtiöllä ei nykyisin tarvitse olla osakepääomaa. Julkisen osakeyhtiön osakepääoman on oltava vähintään 80 000 euroa.
Osakeyhtiön osakepääoma Suomessa > Vähimmäisosakepääoma aiemmin

Vaadittu vähimmäisosakepääoma on vaihdellut eri aikoina.
| Aika | Oy | Oyj | As> oy | Huomautus | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1895–1979 | 0 mk | — | 0 mk | Vähintään 3 perustajaa ja osakasta |  |
| 1.1.1980 | 15 000 mk | — | 15 000 mk | Vähintään 1 perustaja ja 3 osaketta |  |
| 1.1.1992 | " | — | 50 000 mk |  |  |
| 1.9.1997 | 50 000 mk | 500 000 mk | " | Vähintään 1 osake |  |
| 1.1.1999 | 8 000 € | 80 000 € | 8 000 € |  |  |
| 1.9.2006 | 2 500 € | " | " |  |  |
| 1.1.2010 | " | " | 2 500 € |  |  |
| 1.7.2019 | 0 € | " | 0 € |  |  |
Ensimmäisessä, vuoden 1895 osakeyhtiölaissa ei ollut säädöksiä osakepääoman vähimmäismäärästä.
Vuonna 1980 tuli voimaan 15 000 markan vähimmäisosakepääoma. Vaatimus koski vain uusia osakeyhtiöitä. Vähimmäisvaatimuksella pyrittiin vaikeuttamaan katteettomien ”paperiyhtiöiden” perustamista.
Vuonna 1997 osakeyhtiöt jaettiin yksityisiin ja julkisiin osakeyhtiöihin. Julkisilta osakeyhtiöiltä alettiin vaatia muita korkeampaa osakepääomaa. Myös yksityisten osakeyhtiöiden minimiosakepääomaa nostettiin, ensin 50 000 markkaan ja sittemmin 8 000 euroon. Summa vastasi aiempaa 15 000 markan määrää inflaatio huomioon otettuna. Vanhojen yhtiöiden tuli korottaa osakepääomaansa siirtymäajan kuluessa. Suuri osa osakeyhtiöistä, noin puolet, ei kuitenkaan korotusta tehnyt. Lopulta korotusvaatimuksesta luovuttiin ja minimiksi tuli 2 500 euroa. Alennusta perusteltiin yhtiön perustamisen helpottamisella.
Asunto-osakeyhtiöiden osakepääomavaatimus oli vuoteen 1992 sama kuin muillakin osakeyhtiöillä. Vuonna 1992 alarajaa korotettiin 50 000 markkaan. Korotuksella tähdättiin siihen, että perustettavalla yhtiöllä olisi varoja hankkeensa käynnistämiseen. Vaatimus muutettiin 8 000 euroksi vuonna 1999 ja sitä laskettiin 2 500 euroon vuonna 2010. Siitä alkaen asunto-osakeyhtiön minimiosakepääoma on ollut sama kuin yksityisillä osakeyhtiöillä.
Yksityisten osakeyhtiöiden ja asunto-osakeyhtiöiden osakepääomavaatimus poistui kokonaan vuonna 2019. Muutoksen tarkoitus oli helpottaa osakeyhtiön perustamista erityisesti mikroyritystoimintaa varten, automatisoida yhtiöiden rekisteröintiä sekä purkaa normeja. Muutosta perusteltiin myös sillä, ettei osakepääomalla ole käytännön merkitystä velkojiensuojan kannalta ja että velkojat käyttävät yleisesti muita menetelmiä yrityksen maksukyvyn arviointiin. Aiemmin perustettujen yksityisten osakeyhtiöiden osakepääoman voi laskea nollaan.
Julkisen osakeyhtiön 80 000 euron osakepääomavaatimus on Euroopan korkein.
Osakeyhtiön osakepääoma Suomessa > Osakepääoman muutos

Osakepääomaa voidaan korottaa tai alentaa. Yksi korotustapa on osakeanti. Anti voi olla maksullinen osakeanti tai maksuton osakeanti.
Osakepääomaan voidaan myös siirtää varoja vapaasta omasta pääomasta rahastokorotuksella.
Osakepääoman alentaminen on tarkkaan säädeltyä.
Osakeyhtiön osakepääoma Suomessa > Osakepääoman menettäminen

Jos osakeyhtiön hallitus havaitsee, että yhtiön oma pääoma on negatiivinen, on sen tehtävä kaupparekisteriin ilmoitus osakepääoman menettämisestä. Ilmoituksen tarkoitus on julkistaa yhtiön huono taloudellinen tilanne sen sidosryhmille. Osakepääoman menettäminen ei kuitenkaan estä toiminnan jatkamista.
Merkintä osakepääoman menettämisestä voidaan poistaa, jos yhtiön tilanne paranee niin paljon, että oma pääoma ylittää puolet osakepääomasta. Jos osakepääomaa ei ole, oman pääoman on oltava vähintään 0 euroa. Keinoja tilanteen parantamiseksi ovat voiton tekeminen ja yhtiöön tehtävät lisäsijoitukset.
Julkisen osakeyhtiön osakepääoman menetystä koskee tiukempi lisävaatimus: Jos oyj:n hallitus havaitsee, että oma pääoma on alle puolet osakepääomasta, on laadittava tilinpäätös ja toimintakertomus sekä mahdollisesti kutsuttava koolle yhtiökokous.
Osakeyhtiön osakepääoma Suomessa > Osakepääoma ja osakkeen nimellisarvo

Osakkeella voi olla nimellisarvo, mutta se ei ole nykyisin välttämätöntä.
Jos osakkeella on nimellisarvo, osakepääomaan täytyy jokaisesta osakkeesta merkitä vähintään nimellisarvon määrä. Osakepääomaa ei saa alentaa niin, että se alittaisi osakkeiden yhteenlasketun nimellisarvon.
Jos nimellisarvoa ei ole, edellä kuvattuja rajoituksiakaan ei ole.
Asunto-osakeyhtiön osakepääoma Suomessa

Asunto-osakeyhtiöissä osakepääoma on useimmiten erittäin pieni suhteessa kiinteistön ja osakkeiden arvoon. Yhtiötä perustettaessa voidaan määritellä, mikä osuus osakkeista maksettavasta määrästä merkitään osakepääomaan. Valtaosa osakkeisiin sijoitetusta summasta merkitään rakennusrahastoon.
Osuuskunnan osuus- ja osakepääoma Suomessa

Osuuskunnalla osakeyhtiön osakepääomaa vastaa tavallisesti osuuspääoma. Jos osuuskunnalla on osakkeita, sillä on osuuspääoman lisäksi myös osakepääoma. Osuuskunnan osakepääoma tarkoittaa sitä määrää, mikä annettujen osakkeiden merkintähinnoista ja osakepääoman korotuksesta osakepääomaan on merkitty.
Osakepääoma muissa Euroopan maissa

Osakepääoman vähimmäisvaatimus vaihtelee maittain.
| Maa | Minimipääoma | Huomautus |
| --- | --- | --- |
| Itävalta | 35 000 € | Mahdollisuus 10 000 euroon, kartutettava 35 000 euroon 10 vuoden aikana |
| Malta | 1 165 € |  |
| Norja | 30 000 € |  |
| Puola | 5 000 PLN |  |
| Romania | 200 RON |  |
| Ruotsi | 25 000 SEK |  |
| Slovakia | 5 000 € |  |
| Slovenia | 7 500 € |  |
| Unkari | 10 000 € |  |
Osakeyhtiön tai sitä vastaavan rajavastuuyhtiön voi perustaa ilman osakepääomaa tai noin 1 euron osakepääomalla seuraavissa 19 EU-valtiossa: Tanska*, Viro, Saksa*, Ranska, Belgia*, Luxemburg*, Alankomaat, Espanja*, Portugali, Italia, Irlanti, Iso-Britannia, Tšekki, Kreikka, Bulgaria, Kypros, Kroatia, Latvia* ja Liettua. Tähdellä merkityissä valtioissa osakepääomaa on kuitenkin kerrytettävä voitoista tiettyyn vähimmäismäärään asti.
2000-luvulla kehitys on EU-maissa kulkenut kohti osakepääomavaatimuksen poistamista.
Imperiumi (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Imperiumi tai imperium voi tarkoittaa seuraavia:
imperiumi eli maailmanvalta, yhden hallitsijan tai valtion hallitsema suuri alue, johon kuuluu muita maita tai kansoja
imperium, antiikin Roomassa viranhaltijoiden hallussa ollutta valtaa
imperium, oikeustieteessä: se julkisoikeudellinen valta, joka valtiolla on alueeseensa nähden, erotukseksi omistusoikeudesta (dominium)
Imperiumi, Michael Hardtin ja Antonio Negrin kirja vuodelta 2000
Imperiumi, Lumina Polariksen albumi vuodelta 2006
Imperiumi, suomalainen metallimusiikkiin keskittynyt internetmedia.
Ilmari Keinänen

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | joukkuevoimistelu,vapaa järjestelmä |  |
Ilmari Keinänen (5. marraskuuta 1887 Kuopio, Suomen suuriruhtinaskunta – 8. marraskuuta 1934 Joensuu) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti.
Keinänen voimisteli Suomen joukkueessa sen saavuttaessa joukkuevoimistelun vapaan järjestelmän olympiahopeaa Tukholmasta 1912.
Ilmari Karppanen

Ilmari Karppanen (21. maaliskuuta 1918 Sakkola – 23. toukokuuta 2007) oli suomalainen kymmenottelija. Hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja, Oriveden Ponnistusta, Tampereen Pyrintöä ja vuodesta 1948 Urjalan Urheilijoita.
Karppanen voitti kymmenottelun Suomen-mestaruuden Seinäjoella 1946 pistein 5757. Hän saavutti samassa lajissa SM-hopeaa 1945. Hän otteli ennätyspisteensä 5878 Mäntässä 1946.
Karppanen kuului Lontoon olympiavalmennusryhmään, mutta joutui imusuonen tulehduksen vuoksi jäämään pois olympialaisista. Kuulantyönnössä hän oli vain kerran piirinmestari, sillä usein "kantona kaskessa" oli Sulo Bärlund, joka oli Suomen parhaita työntäjiä. Karppanen oli aktiivisesti mukana nuorisoseuratyössä ja kuului 15 vuotta Urjalan Urheilijoiden johtokuntaan. Karppanen oli ammatiltaan Urjalassa asunut maanviljelijä.
Peter Larsson (jääkiekkoilija)

| Peter Larsson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1968 Södertälje, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Hanska:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  95 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1985–2004
Seurat:  Södertälje (SEL),   Brynäs IF (SEL),   JyP HT (SML),   Ilves (SML),   Augsburg (DEL),   München (DEL)
NHL-varaus:  236. varaus, 1989 New Jersey Devils
Peter Larsson (s. 9. huhtikuuta 1968 Södertälje, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen ammattilaisjääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjän paikalla. Hän voitti pelaajaurallaan kertaalleen Ruotsin-mestaruuden ja lisäksi hän oli SM-liigan eniten pisteitä tehnyt pelaaja 1997–1998.
Ura > Pelaajaura

Larsson pelasi ensimmäisen Ruotsin pääsarjan pelinsä kaudella 1984–1985, jolloin hän oli yhdessä ottelussa Södertäljen kokoonpanossa. Seuraavien kausien aikana hän vakiinnutti paikkansa Södertäljessä. Kaudella 1988–1989 Larsson rikkoi ensimmäisen kerran urallaan 20 maalin rajan. Kesällä 1989 hänet varattiin NHL:ään. Varaajana oli New Jersey Devils.
Kaudeksi 1990–1991 Larsson siirtyi Brynäsiin, jossa hän pelasi kuusi kautta. Kaudella 1991–1992 Larsson teki uudeksi piste-ennätyksekseen 17+21=38. Kaudella 1993–1994 Brynäs voitti Ruotsin mestaruuden  ja Larsson oli joukkueen paras pistemies. Hänen saldonsa 40 ottelussa oli 12+24=36.
Larsson siirtyi Suomeen ja JyP HT:hen kaudeksi 1996–1997. SM-liigassa Larsson teki heti ensimmäisellä kaudellaan hyvät tehot 13+35=48.  Yhden JyP HT -kauden jälkeen Larsson siirtyi Ilvekseen kahdeksi kaudeksi. Ilveksessä Larsson muodosti Raimo Helmisen kanssa vaarallisen kaksikon ja teki molempina kausinaan yli 50 pistettä. Kaudella 1997–1998 Ilves voitti hopeaa ja Larsson liigan pistepörssin ja syöttötilaston. Hänet valittiin myös kertaalleen kuukauden pelaajaksi ja kauden päätteeksi liigan tähdistökentälliseen.
Ilveksestä Larsson siirtyi kahdeksi kaudeksi Saksan DEL-liigaan, jossa hän pelasi Augsburger Panther - ja München Barons -joukkueissa. Augsburgissa hän teki 72 pistettä 56 ottelussa ja voitti 51 syöttöpisteellään liigan syöttötilaston.  Kaudeksi 2001–2002 Larsson palasi kasvattajaseuraajansa Södertäljeen, jossa hän pelasi uransa viimeiset kolme kautta. Paluukaudellaan Larsson oli Södertäljen paras ja koko liigan viidenneksi paras pistemies . Hän pelasi myös Elitserienin tähdistöottelussa . Peter Larsson päätti uransa kauteen 2003–2004.
Ura > Valmennusura

Larsson aloitti valmennusuransa Södertäljen 20-vuotiaiden joukkueen päävalmentajana kaudella 2008–2009. Kaudeksi 2009–2010 hän nousi Södertäljen edustusjoukkueeseen Peter Popovicin apuvalmentajaksi. Kun Södertälje seuraavan kauden päätteeksi putosi alemmalle sarjatasolle sekä Popovic että Larsson saivat potkut.
Perhe

Peter Larssonin isä Curt on entinen ruotsalainen jääkiekkomaalivahti ja poika Sebastian jääkiekkoilija.
Huntsville Unit

Huntsville Unit -vankila.
Texas State Penitentiary at Huntsville tai Huntsville Unit (HV), lempinimi ”Walls Unit”, on Texasin osavaltionvankila, joka sijaitsee Huntsvillen kaupungissa. Laitos on 22,00 hehtaarin kokoinen, ja sijaitsee Huntsvillen keskustan lähellä. Vankilaa operoi Correctional Institutions Division -osasto, joka kuuluu Texasin rikosoikeusministeriöön. Laitos on osavaltion vanhin vankila. Ensimmäiset vangit saapuivat sinne 1. lokakuuta 1849.
Vankilassa sijaitsee Texasin osavaltion teloituskammio. Laitoksessa teloitetaan eniten vankeja koko Yhdysvalloista. 578 (viimeisin teloitus marraskuussa 2022) vankia on teloitettu Huntsvillessä vuodesta 1982 lähtien, jolloin kuolemanrangaistus palautettiin Texasiin.
Pasok

| Panhelleeninen sosialistiliike PASOK> Πανελλήνιο Σοσιαλιστικό Κίνημα |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  3. syyskuuta 1974
Johto:   Níkos Androulákis (pj.) 
Ideologia:   sosiaalidemokratia 
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Värit:       vihreä
Parlamentti:  31 / 300
Euroopan parlamentti:  3 / 21
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan sosialidemokraattinen puolue   – Sosialistinen internationaali
Kotisivu:  www.pasok.gr
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panhelleeninen sosialistiliike eli Pasok (kreik. Πανελλήνιο Σοσιαλιστικό Κίνημα, Panellínio Sosialistikó Kínima) (lyh. ΠΑΣΟΚ, PASOK) on kreikkalainen sosiaalidemokraattinen ja keskusta-vasemmistolainen puolue. Se on perustettu vuonna 1974. Vuodesta 2018 puolue toimii osana vaaliliittopuolue Muutosliikettä (KINAL).
Pasok oli aiemmin pitkään toinen Kreikan pääpuolueista keskusta-oikeistolaisen Uuden demokratian ohella. Se oli viimeksi päähallituspuolueena vuosina 2009–2012. Kreikan velkakriisin puhjettua puolue menetti kuitenkin kannatustaan vasemmistoliitto Syrizalle. Pasokilla on paikkoja Kreikan parlamentissa kesäkuun 2023 parlamenttivaalien jälkeen osana Muutosliikkeen 31 (heti vaalien jälkeen 32) paikkaa, ja paikkoja Euroopan parlamentissa vuoden 2024 europarlamenttivaalien jälkeen osana Muutosliikkeen kolmea paikkaa.
Pasok on Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ja Sosialistisen internationaalin jäsen.
Historia

Pasok perustettiin 3. syyskuuta 1974 Kreikan sotilasjuntan kaaduttua ja demokratian palatessa maahan. Puolueen perustaja oli Andréas Papandréou, entisen pääministeri Geórgios Papandréoun poika. Juntan kaatumisen jälkeen seuranneissa marraskuun 1974 vaaleissa Pasok sai 13,5 % äänistä ja parlamentissa 15 paikkaa 300:sta jääden Konstantínos Karamanlísin oikeistolaisen Uuden demokratian (ND) ja Geórgios Mávrosin antirojalistisen keskustalaisen Keskustaunioni – Uudet voimat -puolueen taakse. Seuraavissa eli marraskuun 1977 vaaleissa Pasok kaksinkertaisti äänimääränsä ja sai 92 paikkaa parlamentissa.
Historia > 1980-luku

Lokakuun 1981 vaaleissa Pasok sai 48 % äänistä ja 173 paikkaa parlamentissa. Se muodosti ensimmäisen sosialistihallituksen Kreikassa sitten vuoden 1924. Vaikka Papandréou oli kampanjoinut EEC:stä ja Natosta eroamisen puolesta, hän käänsi pian takkinsa tässä suhteessa.
Pasokin hallitus muutti vuoden 1985 perustuslakia poistaen suuren osan presidentin valtaoikeuksista ja antoi lisää valtaa pääministerille ja hallitukselle. Ei-kirkolliset avioliitot sallittiin. Kesäkuun 1985 vaaleissa puolue sai 45 % äänistä ja 161 paikkaa, mikä antoi riittävän enemmistön seuraavalle kaudelle.
Vuoteen 1988 mennessä Papandréoun terveys alkoi heiketä ja hallituksen kannatus laskea sen ministerien jouduttua osallisiksi useisiin korruptioskandaaleihin. Pasok hävisi odotetusti kesäkuun 1989 vaalit saaden 40 % äänistä, kun Uusi demokratia sai 45 %. Puolue oli kuitenkin muuttanut vaalilakia suhteellisemmaksi, joten 45 % ei riittänyt hallituksen muodostamiseen. Marraskuussa päädyttiin uusiin vaaleihin, joissa saatiin samanlainen tulos. Lyhyen suuren koalition ja huhtikuun 1990 vaalien jälkeen Uusi demokratia muodosti hallituksen itse saatuaan 152 edustajaa vastaan Pasokin 121.