stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tekninen piirtäminen

Höyryveturin piirustus: ortografinen yhdensuuntaisprojektio. Ylärivin kuvannot ovat niin sanottuja puolileikkauksia.
Perspektiivissä toteutettu lentokonehallin havainnepiirustus, jossa osa rakenteista on leikattu sisätilan hahmottamiseksi.
Tekninen piirtäminen eli tekninen piirustus on jonkin idean esittämistä piirustusten ja kaavioiden avulla suunnitelmana, jonka avulla idea voidaan toteuttaa. Teknistä piirtämistä käytetään työmenetelmänä useilla tekniikan aloilla, ja se jakaantuu esimerkiksi seuraaviin: talonrakennus ja arkkitehtisuunnittelu, koneenpiirustus, LVIS-suunnittelu, yhdyskuntatekniset piirustukset.
Perinteisen käsin piirtämisen sijasta käytetään nykyisin lähes pelkästään tietokoneavusteisesta suunnittelua. Samalla pelkän piirtämisen sijasta on monilla tekniikan aloilla siirrytty suunnittelukohteen kolmiulotteiseen mallintamiseen. Piirustuksia ei välttämättä tuoteta lainkaan, tai ne voidaan useissa suunnitteluohjelmistoissa luoda mallista lähes automaattisesti kuvantojen projektiosuuntien määrittämisen jälkeen.
Teknisiä piirustuksia kuitenkin tarvitaan, koska asioiden esittäminen ei yleensä onnistu puhumalla tai kirjoittamalla eikä nykyaikaista tekniikkaa pysty toteuttamaan ilman piirustuksia. Piirustusten on oltava yksikäsitteisiä ja selviä, ettei niitä pysty tulkitsemaan väärin tai ettei piirustusvirheen takia lopputuloksestakin tule virheellinen. Piirustuksen luettavuuden pitää säilyä myös kopioissa, koska useimmiten käytetään niitä eikä originaaleja. Myös tekstien pitää olla selkeitä ja yksikäsitteisiä.
Teknisen piirustuksen ammatit

Eri alojen suunnittelijat, esimerkiksi insinöörit ja arkkitehdit ovat perinteisesti hallinneet teknisen piirustuksen menetelmät ja yleensä kohteita suunnitellessaan tuottaneet itse myös piirustuksia. Myös piirustusten lukijoiden eli työn toteuttajien on osattava lukea piirustuksia.
Vain piirustusten tuottamiseen keskittyvissä tehtävissä Suomessa käytettiin ammattinimikkeenä aikaisemmin usein termiä "piirtäjä" tai esimerkiksi "rakennuspiirtäjä". Nykyisin vastaavaan tehtävään yleinen ammattinimike on "suunnitteluassistentti", jonka perustutkinnon voi suorittaa ammattikoulussa. Lisäksi jotkin aikuisoppilaitokset järjestävät teknisen piirtäjän ammattitutkintoon liittyvää opetusta. Opetus perustuu nykyisin tietokoneavusteiseen suunnitteluun.
Kuvaustyypit

Kappale esitetään piirustuksissa erityyppisinä kaksiulotteisina kuvauksina, kuvantoina. Kuvaustapoja on kolmea päätyyppiä: yhdensuuntaisprojektio, perspektiivi ja kaaviomaiset kuvaukset. Yhdensuuntaisprojektio voi olla koordinaattiakseleiden suhteen vino tai niiden suuntainen eli ortografinen projektio. Ortograafiset projektiot puolestaan voivat olla yhdensuuntaisia tasoprojektiota tai aksonometrisia projektioita.
Ortografiset yhdensuuntaiset tasoprojektiot ovat yleisin kuvaustapa. Niitä ovat muun muassa kone-, asema-, pohja-, leikkaus- ja julkisivupiirustukset. Aksonometrisiä projektioita käytetään, kun suunnittelukohteesta halutaan antaa kolmiulotteinen vaikutelma. Kaaviomaisella esityksellä voidaan puolestaan esittää selkeästi ja yksinkertaisesti esimerkiksi jonkin koneen toimintaperiaate, sähkökaapeleiden kulku keskusten välillä, tai palo-osastoinnin jako.
Piirustustyyppejä

Riippuu toteutettavasta kohteesta ja tehtävästä, millaisia piirroksia tarvitaan. Esimerkiksi rakennuslupaa haettaessa hakemukseen liitetään asemapiirros tontista sekä rakennuksen pohja-, julkisivu- ja leikkauspiirustukset. Suomessa käytettävät viralliset piirustukset ovat pystysuuntaisen A4-paperin kerrannaisia.
Piirustustyyppejä > Luonnokset

Luonnos merkitsee suunnittelussa luonnospiirustusta tai suunnitteluvaihetta. Suunnittelua aloitettaessa piirretään usein ensin luonnoksia käsivaraisesti eli ilman viivoittimia tai tietokonetta. Myöhemmin luonnoksia tarkennetaan ja siirrytään viivoitin- tai tietokonetyöskentelyyn. Luonnospiirustukset eivät informaatiotasoltaan ole yhtä kattavia kuin esimerkiksi myöhemmät pääpiirustukset. Luonnosten perusteella piirretään tarkemmat piirustukset.
Luonnos merkitsee myös erityistä suunnitteluvaihetta, jossa luonnospiirustukset luodaan. Luonnospiirustusvaihe jakaantuu kahteen osaan: ehdotuspiirustukset (L1) ja luonnospiirustukset (L2). Luonnospiirustuksia seuraa vaihe, jossa tuotetaan alustavat tekniset suunnitelmat.
Piirustustyyppejä > Asemapiirros

Asemapiirros esittää rakennuspaikan tietoja sekä ennen että jälkeen rakentamisen. Siinä ilmenee rakennuksen suhde rakennuspaikkaan, lähiympäristöön ja virallisiin määräyksiin. Esitettäviä asioita ovat muun muassa rakennusten sijainti ja koko, istutukset, pysäköintipaikat, maaston korkeussuhteet ja mahdolliseen asemakaavaan liittyvät merkinnät.
Piirustustyyppejä > Leikkauspiirustus

Leikkauspiirroksia käytetään esittämään asioita, jotka eivät muuten näkyisi piirustuksessa. Rakennussuunnittelussa niiden avulla esitetään esimerkiksi rakennusten sisätiloja ja rakenteita. Samoin korkeussuhteet selviävät useimmiten juuri leikkauspiirustuksesta. Yleensä leikkauspiirustus esittää kohteen pystysuoraan leikattuna. Puolileikkauksessa leikataan kohde vain puoliksi. Leikkauskohta voidaan merkitä ohuella 45 asteen kulmassa olevalla vinoviivoituksella, joka voidaan jättää merkitsemättä, jos osan leikkaaminen ei tuo lisäarvoa piirustukseen. Näkymättömissä olevat muodot voidaan myös esittää katkoviivalla, mutta monimutkaisissa rakenteissa katkoviivoja tulisi liikaa, joten niitä tulisi välttää ja siksi piirtää leikkauspiirustus, joka on yleensä selkeämpi.
Piirustustyyppejä > Pohjapiirros

Pohjapiirroksia käytetään talonrakennuksessa. Niissä on esitetty rakennus vaakasuuntaan leikattuna ja kuvista selviää yksinkertaisimmillaan vain tilajako, tarkimmillaan kaikki leikatut rakenteet. Pohjapiirrosten päälle voidaan liittää kaaviomaisena esityksenä esimerkiksi talotekniikkaan tai sisustukseen liittyviä piirroksia.
Piirustusmerkinnät

Peruselementtejä piirustuksissa ovat viivat, symbolit ja numerot. Symbolit ovat yhteisesti sovittuja piirustusmerkintöjä, jotka voivat olla standardoituja joko maakohtaisesti tai maailmanlaajuisesti. Niitä käytetään tuomaan kuviin yksinkertaisempaa esitystä silloin, kun ei ole tarkoituksenmukaista esittää piirustusten kohdetta luonnollisessa koossa. Tekniikan eri aloilla on käytössä erilaisia piirustussymboleita, peruselementit ja merkintätavat ovat yhteisiä. Kaikkiin piirustuksiin merkitään myös toteuttamiseen tarvittavia mittoja.
Piirustusten oikeaan alareunaan lisätään nimiö, josta selviää muun muassa suunnittelun kohde, mittakaava, suunnittelijan nimi ja päivämäärä.
Piirustusvälineet

Vaikka teknisessä piirustuksessa perinteiset käsin piirtämisen välineet ovat pääosin syrjäytyneet tietokoneavusteiseen suunnitteluun siirryttäessä, niitä käytetään ajoittain, erityisesti luonnosteltaessa. Käsin piirretään useimmiten erilaisilla tussikynillä, joskus myös lyijykynällä. Apuna käytetään esimerkiksi harppia, erilaisia viivaimia ja mallineita. Käsin piirtämisessä käytetään paljon mallineita, koska ne nopeuttavat piirtämistyötä ja parantavat piirustuksen ulkoasua.
Tietokoneavusteinen suunnittelu

Nykyisin suurin osa lopullisista teknisistä piirustuksista toteutetaan tietokoneavusteisella suunnittelulla (engl. computer aided design, CAD). Tietokoneiden käyttö aloitettiin suunnittelun apuvälineenä 1980-luvulla. Tietokoneella voi tehdä sekä kaksi- että kolmiulotteisia kuvia. 3D-suunnittelu on lisääntynyt paljon ja joillakin tekniikan aloilla siitä on merkittävää hyötyä. Suurin osa piirtämisestä on silti edelleen kaksiulotteista, koska valmistajat tarvitsevat edelleen perinteisiä 2d-piirustuksia. Lisäksi piirustukset voi sijoittaa piirtäessä koordinaatistoon.
Yleisimpiä CAD-ohjelmia ovat AutoCAD ja MicroStation.[lähde? ] Ohjelmiin on usein saatavissa lisäpaketteja tiettyjen alojen omaan erikoispiirtämiseen (esim. kaavoitus, konetekniikka).
Kirjallisuutta

Jan van der Does, Adriaan van Haaften, Rudi Kegel: Presentation techniques (Publikatieburo Bouwkunde, Delft University of Technology, 1999)
Matti Heikkilä: Tekniset piirustukset (WSOY 2001)
Insinöörejä teknisen piirustuksen äärellä. Kuva vuodelta 1957.
Sankt Gallenin luostarin pohjapiirros noin vuodelta 800.
Luonnosmainen kahden pakopisteen perspektiivipiirustus vuodelta 1915. Rakennus on nimeltään Times Square Building, ja se sijaitsee Seattlessa Yhdysvalloissa.
Piirustuslehtien A-kokojen suhteet.
Pohjapiirustus vuodelta 1968: ortografinen yhdensuuntaisprojektio. Yhdysvaltalaistyylinen nimiö piirustuksen alareunassa.
Julkisivupiirustus: saman rakennuksen pääty. Ortografinen yhdensuuntaisprojektio.
Raahen Vesa

Raahen Vesan logo
Raahen Vesa on raahelainen yleisurheiluseura, joka on alun perin perustettu vuonna 1921, mutta muuttui 1995 yksinomaan yleisurheiluseuraksi. Sitä ennen Raahen Vesalla oli edustusta muun muassa jääkiekossa, jalkapallossa, pesäpallossa ja lentopallossa. Vesa oli ensimmäinen raahelainen jääkiekkoseura, ensimmäisen ottelun joukkue pelasi 4. tammikuuta 1949, kun Vesa kohtasi Tampereen Ilveksen. Vuonna 1968 Vesa lopetti jalkapallotoimintansa, ja seuran pelaajat siirtyivät Raahen Ponnistukseen. Vesassa jääkiekko lopetettiin edustustasolla 1970-luvulla, ja pelaajat siirtyivät paikalliseen jääkiekon erikoisseuraan, Raahen Kiekko-Vesaan.
Yleisurheilussa Raahen Vesa on saavuttanut henkilökohtaisella tasolla yli 150 Suomen mestaruutta. Seuraa ovat edustaneet muun muassa Jorma Jaakola, Petri Keskitalo, Arja Mustakallio, Teija Niskala, Kimmo Pallonen, Aila Paunonen, Auvo Pehkoranta ja Petri Peltoniemi.  Nykyisistä Suomen ennätyksistä Raahen Vesan hallussa on naisten 3×800 metrin viestin ennätys. 17-vuotiaiden ikäluokassa Suomen ennätys on seiväshyppääjä Arto Peltoniemellä (540) vuodelta 1983. Seurana Raahen Vesa keräsi kaudelta 2011 56. eniten pisteitä.
Junioritoiminta

| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
D-tytöt: 
| D-tytöt |  Hopeaa | 1995 | 1 |  |
F-pojat: 
| F-pojat |  Pronssia | 1992 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 2 |  |
Aiheesta muualla

Seuran kotisivu
R-5 (ohjus)

R-5 (Nato-raportointinimi SS-3 Shyster, GRAU 8K61, ven. Побе́да: Pobeda - suom. Voitto) oli kylmän sodan aikainen  Neuvostoliiton asevoimien keskimatkan ohjus. Voimanlähde oli nesteraketti. Tämän ohjustyypin hyväksyntä ja käyttöönotto aloitettiin pian valtion johtajan, pääsihteeri Josif Stalinin kuoleman jälkeisesti ja ensilaukaisu tapahtui vuonna 1953. Tyyppihyväksyntä sekä laajemmat lentokokeet Kapustin Jarissa tapahtuivat vuosina 1954-1956. Ase on luokiteltu joukkotuhoaseena sekä strategisena ydinohjuksena.
Kantama oli 1 200 km. Osumatarkkuus oli <5 km, joka pituussuunnassa heikompi kuin leveyssuunnassa. Enin hyötykuorma oli 1 350 kg. Siten R-5 saattoi kuljettaa yhden taktisen ydinlatauksen, jonka teho oli kilotonnien (norm. 28 kT, max. 300 kT) luokkaa. Ensiksi tuon ohjuksen ydinkärjeksi asettui RDS-4. Ohjausjärjestelmänä toimi radio-ohjauksen sekä varhaisen inertiaohjauksen yhdistelmä. Ohjustyyppi vedettiin pois käytöstä vuonna 1967, R-12 Dvinan korvatessa sen. Aktiivissa rintamakäytössä ase ehti palvella karkeasti arvioiden, noin 10 vuoden ajan. Arviolta 48 sotilaskäytön ohjusyksilöä valmistettiin.
Museoitu R-5 eli Pobeda-ydinohjus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta R-5 (ohjus) Wikimedia Commonsissa
Global Security: R-5 / SS-3 SHYSTER
R-5 (Arkistoitu – Internet Archive)
Venäjän ja aikaisemman Neuvostoliiton maasta maahan -ohjukset
SS-designaatio:

SS-1 Scunner |
SS-1 Scud |
SS-2 Sibling |
SS-3 Shyster |
SS-4 Sandal |
SS-5 Skean |
SS-6 Sapwood |
SS-7 Saddler |
SS-8 Sasin |
SS-9 Scarp |
SS-10 Scrag |
SS-11 Sego |
SS-12 Scaleboard |
SS-13 Savage |
SS-14 Scamp\Scapegoat |
SS-15 Scrooge |
SS-16 Sinner |
SS-17 Spanker |
SS-18 Satan |
SS-19 Stiletto |
SS-20 Saber |
SS-21 Scarab |
SS-22 Scaleboard |
SS-23 Spider |
SS-24 Scalpel |
SS-25 Sickle |
SS-26 Stone |
SS-27 Stalin/Sickle B |
RS-28 Sarmat |
RS-24 |
Ramstein-Miesenbach

Ramstein-Miesenbachin vaakuna
Ramstein-Miesenbach on kaupunki Kaiserslauternin piirissä Rheinland-Pfalzissa läntisessä Saksassa. Kaupungissa oli 7 981 asukasta vuoden 2020 väestönlaskennassa.
Ramstein-Miesenbach perustettiin kesäkuussa 1969 yhdistämällä Ramsteinin ja Miesenbachin kylät. Ramstein-Miesenbachista tuli kaupunki vuonna 1991. Ramstein-Miesenbach on noin 19 000 asukkaan seutukunnan keskus. Kylistä Ramstein on mainittu vuonna 1215 ja Miesenbach 1255.
Ramsteinissa on Yhdysvaltain ilmavoimien Ramsteinin lentotukikohta. Lentotukikohta on yli 16 000 yhdysvaltalaisen sotilaan Kaiserslautern Military Communityn suurin osa. Flugtag '88 -ilmailunäytöksessä tapahtui 28. elokuuta 1988 onnettomuus, jossa sai surmansa 70 ihmistä.
Metalliyhtye Rammstein on ottanut nimensä lentotukikohdan ja onnettomuuden mukaan.
Putaja

Kivisilta Kiikoisjoen (Mouhijoen, Mouhiojan, Kiikoisojan) yli Suodenniemen Putajan kylässä.
Putaja on kulmakunta Sastamalan kunnan Suodenniemellä. Se sijaitsee Mouhijoen varrella ja sen alueella risteää Vammalan ja Suodenniemen välinen yhdystie ja Valtatie 11. Putajassa on noin 300 asukasta.
Putaja ajatellaan usein kyläksi mutta se ei ole maarekisterikylä, vaan sen alue kuuluu pääasiassa entisen Mouhijärven kunnan Eskolan kylään. Vanha Mouhijoen ylittävä kolmiaukkoinen kivisilta on Putajan tunnusmerkki. Mouhijoen yli on tehty siltoja paikallista Putajan ja Aliskosken sahojen tarpeisiin. Sahatoiminta loppui kylästä 1950-luvulla.
Aiheesta muualla

Putajan Ponsi ry Putajan kyläyhdistys
Ranskan Formula 4

| Ranskan Formula 4 |
| --- | --- |
  Ranskan Formula 4 -kausi 2024 

Järjestäjä:  FIA
Luokka:  Formula 4
Maa:  Ranska
Ensimmäinen kausi:  1993
Valmistajia:  1
Moottoreiden valmistajat:  Renault
Rengasvalmistaja(t):  P Pirelli
Kuljettajien mestari:   Evan Giltaire
Virallinen kotisivu
Ranskan Formula 4 (aiemmin nimillä Formula Renault Campus France, Formula Campus, Formul'Academy Euro Series ja F4 Eurocup 1.6) on ranskalainen autourheilusarja.
Vuodesta 2018 lähtien sarja on toiminut FIA:n nimellä.
Historia

Sarja perustettiin alun perin vuonna 1993, nykyinen sarjan nimi on ollut käytössä vuodesta 2011 lähtien. Sarjan järjestää Ranskan autourheiluliitto FFSA, Auto Sport Academy ja Total. Sarjassa ajettiin vuoden 2008 FIA F3 vastaamilla autoilla jossa on Renault'n 1600cc K4MRS moottori joka tuottaa autoihin 140hp. Vuonna 2018 sarjan siirtyessä FIA:n Formula 4 autojen suosituksiin, otettiin sarjassa käyttöön Mygale M14-F4 rungot ja vapaasti hengittävät 160hp Renault 2.0L moottorit. Myöhemmin sarjassa siirryttiin Renault Sport 1.3L turbomoottoreihin. Sarjan kalusto muuttui vuonna 2022 jolloin siirryttiin uuteen Mygale M21-F4 malliin.
Renkaat sarjaan tuotti aikaisemmin ranskalainen Michelin, mutta vuodesta 2013 eteenpäin renkaat toimitti eteläkorealainen Kumho. Nykyisin sarjan rengastoimittajana on italialainen Pirelli.
Mestarit

| Kausi | Sarjan nimi | Mestari | Juniorimestari (Junior Champion) | International -mestari (International Champion) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993 | Formula Campus by Renault and Elf |  Sébastien Philippe  | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 1994 | Formula Campus by Renault and Elf |  Franck Montagny | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 1995 | Formula Campus by Renault and Elf |  Renaud Malinconi | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 1996 | Formula Campus by Renault and Elf |  Philippe Bénoliel | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 1997 | Formula Campus by Renault and Elf |  Marcel Costa  | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 1998 | Formula Campus by Renault and Elf |  Westley Barber | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 1999 | Formula Campus by Renault and Elf |  Adam Jones | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2000 | Formula Campus by Renault and Elf |  Stéphane Morat | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2001 | Formula Campus by Renault and Elf |  Bruce Lorgeré-Roux | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2002 | Formula Campus by Renault and Elf |  Loïc Duval | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2003 | Formula Campus by Renault and Elf |  Laurent Groppi | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2004 | Formula Campus by Renault and Elf |  Jacky Ferré | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2005 | Formula Campus by Renault and Elf |  Jean-Karl Vernay | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2006 | Formula Campus by Renault and Elf |  Kévin Estre | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2007 | Formula Campus by Renault and Elf |  Jean-Éric Vergne | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2008 | Formul'Academy Euro Series |  Arthur Pic | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2009 | Formul'Academy Euro Series |  Benjamin Bailly | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2010 | F4 Eurocup 1.6 |  Stoffel Vandoorne | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2011 | Ranskan Formula 4 |  Matthieu Vaxivière | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2012 | Ranskan Formula 4 |  Alexandre Baron | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2013 | Ranskan Formula 4 |  Anthoine Hubert | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2014 | Ranskan Formula 4 |  Lasse Sørensen |  Dorian Boccolacci |  Lasse Sørensen |
| 2015 | Ranskan Formula 4 |  Valentin Moineault |  Sacha Fenestraz |  Valentin Moineault |
| 2016 | Ranskan Formula 4 |  Ye Yifei |  Ye Yifei |  Gilles Magnus |
| 2017 | Ranskan Formula 4 |  Arthur Rougier |  Victor Martins |  Arthur Rougier |
| 2018 | Ranskan Formula 4 |  Caio Collet |  Théo Pourchaire |  Caio Collet |
| 2019 | Ranskan Formula 4 |  Hadrien David |  Victor Bernier |  Hadrien David |
| 2020 | Ranskan Formula 4 |  Ayumu Iwasa |  Valentino Catalano |  Ayumu Iwasa |
| 2021 | Ranskan Formula 4 |  Esteban Masson |  Alessandro Giusti |  Esteban Masson |
| 2022 | Ranskan Formula 4 |  Alessandro Giusti | Ei palkittu | Ei palkittu |
| 2023 | Ranskan Formula 4 |  Evan Giltaire | Ei palkittu | Ei palkittu |
Suomalaiskuljettajat

Suomalaisista sarjassa ovat ajaneet Kari Mäenpää (1997), Patrick Kujala (2011), Simo Muhonen (2013-2014), Nicklas Nylund (2014) ja Simo Laaksonen (2014-2015).
Käännös suomeksi
Red Dog (korttipeli)

Red Dog on kasinokorttipeli, jossa käytetään yhtä 52 kortin pakkaa. Kortit sekoitetaan jokaisen kierroksen jälkeen. Voitat Red Dog -pelissä, jos kolmannen kortin arvo sijoittuu kahden ensin jaetun kortin arvojen väliin.
Jokaisella pelikierroksella jaetaan kolme korttia: kaksi kuvapuoli ylöspäin ja kolmas kuvapuoli alaspäin, kahden ensimmäisen kortin väliin. Pelaaja lyö vetoa kahden ensimmäisen kortin erotuksesta ja todennäköisyydestä, että kolmas kortti osuu kahden ensimmäisen väliin. (Erotus on kahden alkuperäisen kortin väliin jäävien korttiarvojen lukumäärä, esimerkiksi jos kaksi ensimmäistä korttia ovat 2 ja 6, erotus on 3.) Jos kolmas kortti on sama kuin alkuperäiset kortit tai niiden erotuksen ulkopuolella, jakaja voittaa. Jos kaksi ensimmäistä korttia ovat peräkkäiset, tuloksena on tasapeli, mutta jos kaksi ensimmäistä korttia ovat samat, kolmas kortti käännetään kuvapuoli ylöspäin ja pelaajalla on mahdollisuus voittaa 11:1, jos myös kolmas kortti on sama. Pelaaja voi korottaa alkuperäistä panostaan kaksi ensimmäistä korttia nähtyään.
Huomaa, että korttien numeroarvot määräytyvät pokerissa käytettävän menettelytavan mukaisesti, joten ässä on 14 eikä 1. Kuningas, kuningatar ja sotamies ovat arvoltaan 13, 12 ja 11. Muiden korttien arvot ovat niiden nimellisarvoja.
Rashida Ellis

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten nyrkkeily.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten nyrkkeily.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten nyrkkeily.MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Naisten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ulan-Ude 2019 | 60 kg |  |
Rashida Ellis (s. 4. kesäkuuta 1995 Boston, Massachusetts) on yhdysvaltalainen nyrkkeilijä.
Ellis voitti 60 kilogramman painoluokassa MM-pronssia Ulan-Udessa 2019 ja Pan-Amerikan kisojen pronssia Limassa 2019. Hän osallistui Tokion kesäolympialaisiin 2020 missä hävisi avausottelussaan brittiläisvastustajalle.
Aiheesta muualla

Rashida Ellis Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Rajmond Debevec

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Rajmond Debevec |  Rajmond Debevec |  Rajmond Debevec |  |
Miesten ammunta
Maa:   Jugoslavia
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | México 1985 | 10 m ilmakivääri, joukkue |  |
|  Hopeaa | Budapest 1987 | 10 m ilmakivääri, joukkue |  |
|  Hopeaa | Moskova 1990 | 10 m ilmakivääri |  |
|  Pronssia | Moskova 1990 | 50 m pienoiskivääri, makuu, joukkue |  |
|  Pronssia | Moskova 1990 | 50 m pienoiskivääri, 3 asentoinen, joukkue |  |
|  Pronssia | Moskova 1990 | 50 m vapaapienoiskivääri, polvi, joukkue |  |
Maa:   Slovenia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sydney 2000 | 50 m pienoiskivääri,3 asentoinen |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | 50 m pienoiskivääri,3 asentoinen |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | 50 m pienoiskivääri,makuu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lahti 2002 | 300 m kivääri, 3 asentoinen |  |
|  Hopeaa | Lahti 2002 | 50 m pienoiskivääri, makuu |  |
|  Pronssia | Barcelona 1998 | 50 m pienoiskivääri, 3 asentoinen |  |
|  Pronssia | Zagreb 2006 | 300 m kivääri, makuu |  |
Rajmond Debevec (s. 29. maaliskuuta 1963 Postojna) on slovenialainen kivääriampuja, maailmanmestari ja olympiavoittaja. Hän on myös Slovenian armeijan vääpeli.
Rajmond Debevec on saavuttanut olympialaisissa Sydneyssä 2000 50 m pienoiskiväärin asentokilpailussa kultaa ja Pekingissä 2008 pronssia sekä 50 m makuukilpailussa Lontoossa 2012 pronssia. Lisäksi hän on saavuttanut lukuisia MM-mitaleita, joista kirkkain on 300 m kiväärin asentokilpailun maailmanmestaruus Lahdessa 2002.
Rashida Tlaib

| Rashida Tlaib |
| --- | --- |

Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Michiganin 13. vaalipiiristä
 3. tammikuuta 2019 -  
Edeltäjä:  Brenda Jones
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1976 (ikä 48) Detroit, Michigan, Yhdysvallat
Ammatti:  lakimies, poliitikko
Puoliso:  Fayez Tlaib (vih. 1998; ero 2015)
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Tutkinnot:  Wayne State University Western Michigan University
Uskonto:  islam
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivu
Rashida Harbi Tlaib (s. 24. heinäkuuta 1976 Detroit, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen lakimies ja demokraattisen puolueen poliitikko. Hän on edustanut Michiganin 13. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa tammikuusta 2019 lähtien. Tätä ennen Tlaib toimi Michiganin osavaltion edustajainhuoneessa. Hän on yhdessä Ilhan Omarin kanssa ensimmäinen musliminainen Yhdysvaltain kongressissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rashida Tlaib Wikimedia Commonsissa
Tlaibin viralliset kotisivut
Ramseyn lause

Ramseyn lauseet ovat Frank Ramseyn vuonna 1930 muotoilemia matemaattisia todistuksia, joita kutsutaan äärelliseksi Ramseyn lauseeksi ja äärettömäksi Ramseyn lauseeksi. Ramseyn lauseiden johtopäätös on usein esitetty muodossa täydellinen epäjärjestys on mahdotonta.
Ääretön Ramseyn lause kertoo, että äärettömässä verkossa on aina ääretön klikki tai ääretön riippumaton joukko.
Ramseyn lauseet muodostavat Ramseyn teorian, joka on tärkeä kombinatoriikan haara. Ramseyn teorian pohjalta etsitään mahdollisimman säännöllisiä ja homogeenisia rakenteita mielivaltaisten rakenteiden sisältä.
Aiheesta muualla

Luosto, Kerkko: Ramseyn teoria