stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salpalinja
Rakenne

Salpalinjassa oli betonisia tai kallioon louhittuja kantalinnoitteita kaikkiaan 728.
Puisia kenttälinnoitteita oli noin 3 000. Taistelu- ja yhteyshautaa asemaan oli kaivettu noin 350 kilometriä.
Kiviestettä oli yli 200 kilometriä, jossa oli noin 350 000 kappaletta keskimäärin kolme tonnia painavia kiviä. Panssarikaivantoestettä kaivettiin noin 130 kilometriä ja piikkilankaestettä viritettiin 315 kilometriä. Aseman tyypillisin kantalinnoite oli konekivääri- ja majoituskorsu, joita tehtiin noin 170 kappaletta. Yhden sellaisen rakentamiseen tarvittiin esimerkiksi betoniterästä 45 tonnia ja 50 kilon sementtisäkkejä 5 000 kappaletta. Kaikkiaan yhden tuollaisen korsun teossa siirrettiin erilaisia massoja noin 10 000 tonnia, joka on noin 3 000 silloista kuorma-autokuormaa. Linnoitusaseina käytettiin jopa 1800-luvulta peräisin olevia 11 ja 9 tuuman rannikkomörssäreitä.
Korsuja yhdistäviä yhteyshautoja kaivettiin Mannerheim-linjan tapaan hiekkaan, mutta hautoja louhittiin myös kallioon uudentyyppisellä raonammunta-nimisellä louhintamenetelmällä. Salpalinjan rakentaminen kehitti myös betonivalutekniikkaa. Betonisia pallokorsuja valettiin imubetonitekniikalla, joka tuli Suomeen Yhdysvalloista. Sodan jälkeen uudet rakennustekniikat otettiin sovellettuina siviilikäyttöön.
Linnoituksen on laskettu maksaneen tuon ajan rahassa noin 2,5 miljardia markkaa. Vuonna 1941 linnoittamiseen käytettiin 1,1 miljardia markkaa eli noin viisi prosenttia valtion budjetista. Ruotsi avusti urakkaa yhden kesän 900 miehen vapaaehtoistyövoiman lisäksi merkittävällä 235 miljoonan markan rahalahjoituksella.
Sotatoimet

Salpalinjalla ei koskaan taisteltu. Jatkosodassa kesällä 1944 Neuvostoliiton vastahyökkäys saatiin pysäytetyksi ennen linjaa. Linja oli kuitenkin osittain miehitettynä nostoväellä ja vanhemmilla reserviläisillä kesän aikana. Aseman merkitys oli välillinen: se ehkä vähensi Neuvostoliiton haluja lähteä koko maan miehittämisyritykseen. Toisaalta taisteluissa se muodosti puolustustaistelujen henkisen selkärangan kesällä 1944.
Ajanmukaisuus

Salpalinja oli myös sotataidollisesti viimeinen kiinteisiin puolustusasemiin perustuva linnoitusketju. Salpalinjaan päättyi monia satoja vuosia kestänyt linnoitusperinne. Näin massiivisia puolustusasemia ei enää ole. Toisen maailmansodan jälkeen sotataito on muuttanut muotoaan.
Linjapuolustuksesta on luovuttu ja siirrytty aluepuolustukseen. Salpalinjaa voidaankin perustellusti sanoa viimeiseksi puolustuslinjaksi.
Kunto ja merkitys

Museovirastolla on vuosina 2010–2011 meneillään hanke, jossa tutkitaan linjan kunto, joka on osoittautunut yllättävän hyväksi. Vuonna 2019 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun opiskelijoiden tekemissä lujuusmittauksissa betonirakenteiden lujuus todettiin paremmaksi kuin uusissa silloissa tai rakennuksissa. Puolustusvoimat ylläpiti ja huolsi Salpalinjan korsuja salassa kylmän sodan aikana 1950-luvulta aina 1980-luvulle asti.
Linja oli vuoteen 2003 Suomen puolustusvoimien hallussa, minkä ansiosta sitä ei ole paljonkaan purettu; tuolloin linja siirtyi valtiovarainministeriön haltuun ja Senaatti-kiinteistöjen hoidettavaksi. Salpalinja kuuluu yhtenä merkittävimmistä toisen maailmansodan linnoitusketjuista myös Museoviraston määrittelemiin Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Linjan arkeologinen inventointi valmistui vuonna 2012.
Matkailunähtävyyksiä

Etelässä linjaa seuraa Salpapolku, jonka jatkaminen Kymenlaaksosta Etelä-Karjalaan on suunnitteilla.
Virolahden Bunkkerimuseoalue
Miehikkälän Salpalinja-museo
Museomajatalo Rauhala Inn Päämajan linnoitustoimiston esikuntaupseerien majapaikka
Ylämaan Salpa-asema, Hostikka
Luumäen Salpa-asema, Lusikkovuoren luola
Lemin Kärmeniemen tykkipatteri ja pallokorsu
Lappeenrannan Bunkkerikierros
Ruokolahden Syyspohjan Salpalinja-alue
Puumalan kirkonkylän bunkkeri
Sulkavan Sarsuinmäen tykkipatterit
Kerimäen Raikuun salpa-asema
Veneenniemen salpa-asema Kerimäen kirkonkylän läheisyydessä
Joensuun bunkkerimuseo
Lieksan Änäkäisen-Puuruun taistelulinjan Salpalinja-kohteet
Kuhmon Saunajärvi, Kannas
Kemijärven Joutsijärven Salpalinja-alue
Sallan Ruuhijärven konekivääripesäke
Sallan Aholanvaaran kylässä noin kilometrin pitkä kivinen panssarieste
Kuusamo Lämsänkyläntien varrelta Lahtelasta lähtee noin viisi kilometriä pitkä Salpalinja-reitti
Savukoski Kirkolta noin kaksi kilometriä itään. 1,2 kilometriä pitkä pitkospuureitti. Panssariesteitä ja aseman jäänteitä.
Konekivääribunkkeri Miehikkälän Salpalinja-museossa.
Panssariesteitä Miehikkälässä.
Panssariesteitä Aholanvaaran kylässä Sallassa.
Panssariesteitä Aholanvaarassa.
Bunkkeri Luumäen Salpa-asemalla.
Salpalinjaa Lappeenrannan Skinnarilassa
Aiheesta muualla

Suomen Salpa – Salpalinja. Vuonna 2009 perustettu Facebook-ryhmä matkailijoille.
Salpalinja-blogi.
Miehikkälän Salpalinja-museo.
Salpalinjasta Miehikkälän sivulla.
Salpalinjan omistuksesta outo ongelma. YLE Uutiset 30.11.2005.
GoSaimaa.com-matkailusivusto.
Salpavaeltajat. Salpalinjasta kiinnostuneiden ja sitä harrastavien Facebook-ryhmä. Perustettu 2010.
Anières

| Anières |
| --- | --- |
 Anières'n maisema.
 vaakuna
 Anières
 Koordinaatit: 46°16′38″N, 6°13′21″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,86 km²
Korkeus:  374–437 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  2 417
 – Väestötiheys:  626 as./km²
 
 www.anieres.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Anières on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Vuoden 2022 lopussa kunnassa oli 2 417 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anières Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Suomitube

| Suomitube |
| --- | --- |
Tyyli:  dokumentti
Kestoaika:  30 minuuttia
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:   Yle Areena  Yle TV2 
Julkaistu:  2023
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Tuotanto
Tuottaja(t):   Emilia Kemppi  Isa Mårtenson 
Vastaava(t) tuottaja(t):  Markku Mastomäki
Ohjaaja(t):  Janne Lankoski
Käsikirjoittaja(t):   Ville Kauppinen  Janne Lankoski 
Leikkaaja(t):   Ville Kauppinen  Janne Lankoski 
Kuvaaja(t):  Atte Kaartinen
Tuotantoyhtiö(t):  Yle Luovat sisällöt ja media
Aiheesta muualla
IMDb 
Suomitube on kuusiosainen suomalainen dokumenttisarja, joka kertoo suomalaisesta YouTube-kulttuurista. Sarjassa haastatellaan useita suomalaisen YouTuben-tekijöitä, kuten Mikael Kosolaa (Niilo22), Sonja Hämäläistä (Soikku), Juuso Karikuusta (Herbalisti), Konsta Saajantoa (HurHur), Veronica Verhoa (Mariieveronica) ja Pinja Sanaksenahoa (Pinkku Pinsku).
Sarjan kuusi jaksoa julkaistiin Yle Areenassa helmikuussa 2023. Sarja esitetään Yle TV2:lla maaliskuussa 2023.lähde?
Aire-la-Ville

| Aire-la-Ville |
| --- | --- |
 Aire-la-Villen keskus vuonna 2018.
 vaakuna
 Aire-la-Ville
 Koordinaatit: 46°11′26″N, 6°02′33″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,93 km²
Korkeus:  349–419 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  1 145
 – Väestötiheys:  391 as./km²
 
 www.aire-la-ville.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aire-la-Ville on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Vuoden 2022 lopussa kunnassa oli 1 145 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aire-la-Ville Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Nivajoki–Alajalve-tie

| Nivajoki–Alajalve-tie> Alakönkääntie |
| --- | --- |
 Nivajoki–Alajalve-tiellä on tiukkojen mutkien lisäksi myös pitkiä suoria.
Maa:  Suomi
Tieluokka:  Museotie
Omistaja:  Suomen valtio
Tienpitäjä:  Liikennevirasto
Pituus:  4,8 km
Alkupiste:  Nivajoki
Päätepiste:  Ala-Jalve (4,8 km)
Päällyste:  sora
Kaistaluku:  1 (osittain)
Nivajoki–Alajalve-tie (Alakönkääntie) on Alakönkään koskipaikan kiertämiseksi syntyneestä vähäisestä kulkujäljestä vähitellen muodostunut tie Utsjoella, seututie 970:n ja Tenon välissä. Tien pituus on 4,8 kilometriä. Se on museotie ja sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Pohjois-Lapissa joet olivat tärkeitä kulkuväyliä, mutta Alakönkäästä ei päässyt läpi veneellä, joten koski kierrettiin rantaa pitkin. Veneenvetotiestä muodostui vähitellen tientapainen, joka vuonna 1928 luokiteltiin maantieksi ja liitettiin Suomen tieverkkoon, vaikka se oli muusta tieverkosta täysin irrallinen Tenon rannasta alkava ja sinne päättyvä tienpätkä. Nuorgamintie eli nykyinen seututie 970 valmistui 1967, jolloin Alakönkään maantie lakkautettiin ja siitä tuli yksityistie. Tie otettiin museokohteeksi vuonna 1983, mutta poistettiin luettelosta 1990-luvulla muun muassa maanomistuksen muutoksien takia ja koska tie oli yksityistie.
Museointi otettiin uuteen harkintaan 2000-luvulle tultaessa, ja vuonna 2001 tehtiin tiesuunnitelma museotien parantamiseksi. Sen tiealue otettiin valtion hallintaan ja 2003 tie kunnostettiin ajokuntoiseksi ja muun muassa kaidekivet laitettiin takaisin paikoilleen. Nivajoen ja Alajalven talon välisestä tiestä tuli vuonna 2005 uudestaan museotie. Tie on osittain yksikaistainen ja sorapintainen. Sen alkupäässä Nivajoella on pysäköimisalue ja opaste.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nivajoki–Alajalve-tie Wikimedia Commonsissa
Suomen museotiet, tieliikenteen museosillat ja rautateiden museosillat
| --- | --- |
Etelä-Karjala:   Niskapietiläntie  Maantiealikäytävä ”Karjasilta” 
Etelä-Pohjanmaa:   Kyrönkankaan kesätie  Mattilan silta  Perttilän riippusilta 
Etelä-Savo:   Kuortti–Miekansalmi-tie  Porrassalmentie  Enonkosken kivisilta  Virransalmen silta 
Kainuu:   Paltaniementie  Raatteentie  Möykkysenjoen silta  Tervasalmen silta  Kalliokosken ratasilta  Uitonsalmen alikulkusilta 
Kanta-Häme:   Porras–Renko-tie  Mierolan silta 
Keski-Suomi:   Koiviston paikallistie  Heinäjoen silta  Viherin silta 
Kymenlaakso:   Tallimäki–Virojoki-tie  Keskikosken silta  Korian silta  Mullinkosken silta  Salmen silta  Savukosken silta 
Lappi:   Magneettimäki  Nivajoki–Alajalve-tie  Seitajärventie  Simonkyläntie  Ahdaskurun silta  Saarenputaan silta  Aliojan ratasilta 
Pirkanmaa:   Peräkunnantie  Aunessilta  Markkulan silta 
Pohjanmaa:   Taistelutantereentie  Harrströmin kivisilta  Närpes Nybro  Tuovilan silta 
Pohjois-Karjala:   Vornantie  Haarajoen museosilta 
Pohjois-Pohjanmaa:   Saviselkä–Piippola-tie  Etelänkylän isosilta  Pattijoen silta  Ponkilan silta  Savisilta 
Pohjois-Savo:   Nikkilänmäentie  Taipaleen kanavan ratasilta  Taipaleen vanhan kanavan silta 
Päijät-Häme:   Tönnön silta  Heinolan rautatiesilta 
Satakunta:   Huovintie  Lankosken silta  Lapijoen silta  Tulkkilan silta 
Uusimaa:   Fagervikintie  Tuusulan Rantatie  Espoonkartanon Sågbron silta  Bobäckinpuron ratasilta  Hinthaaranjoen ratasilta  Kialan ratasilta 
Varsinais-Suomi:   Vanhalinnantie  Halikon vanha silta  Muntin silta  Aurajoen ratasilta 
| --- | --- |
Huom!: Savukosken silta on Kymenlaakson ja Uudenmaan rajalla.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Nivajoki–Alajalve-tie (Q20249672)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: tie, Suomen museotie
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Utsjoki
koordinaatit: 70°04′N 27°36′E﻿ / ﻿70.07°N 27.6°E﻿ / 70.07; 27.6
Longirod

| Longirod |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Longirod
 Koordinaatit: 46°29′40″N, 6°15′32″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,48 km²
Väkiluku (5.6.2024):  551
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Longirod on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 551 asukasta.
Avully

| Avully |
| --- | --- |
 Avullyn kunnantalo.
 vaakuna
 Avully
 Koordinaatit: 46°10′10″N, 6°00′02″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,61 km²
Korkeus:  347–433 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  1 708
 – Väestötiheys:  370 as./km²
 
 www.avully.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Avully on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Vuoden 2022 lopussa kunnassa oli 1 708 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Avully Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Fagervikintie

Fagervikintie on museotieksi otettu osa Tammisaaren ja Inkoon välistä yhdystie 1050:aa Inkoon Fagervikissä. Se on Suomen lyhyin museotie, sen pituus on vain 1,1 kilometriä. Tie johtaa Fagervikin kylän ja ruukkialueen läpi. Ruukinalue sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin, kuten myös Suuri Rantatie. Myös museotienä oleva Tallimäki–Virojoki-tie Kymenlaaksossa on Suuren Rantatien osa.
Fagervikintie otettiin museotieksi vuonna 1982. Tie noudattaa vanhaa Suuren Rantatien eteläisemmän eli niin sanotun Alemman Maantien reittiä. Suuri Rantatie oli raivattu maantieksi jo 1200-luvulla ja se oli vakiintunut 1300-luvulla. Rantatien kulku on selostettu Suomen ensimmäisessä tieluettelossa, jonka laati Jaakko Teitti vuosina 1555–1556.
Fagervikin museotien toinen pää on yhdystie 1050:n ja Barösundintien (yhdystie 1104) risteyksessä ja toinen Bruksträsketin rannassa. Tie on kapea, mutkainen ja mäkinen ja se on päällystetty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fagervikintie Wikimedia Commonsissa
Suomen museotiet, tieliikenteen museosillat ja rautateiden museosillat
| --- | --- |
Etelä-Karjala:   Niskapietiläntie  Maantiealikäytävä ”Karjasilta” 
Etelä-Pohjanmaa:   Kyrönkankaan kesätie  Mattilan silta  Perttilän riippusilta 
Etelä-Savo:   Kuortti–Miekansalmi-tie  Porrassalmentie  Enonkosken kivisilta  Virransalmen silta 
Kainuu:   Paltaniementie  Raatteentie  Möykkysenjoen silta  Tervasalmen silta  Kalliokosken ratasilta  Uitonsalmen alikulkusilta 
Kanta-Häme:   Porras–Renko-tie  Mierolan silta 
Keski-Suomi:   Koiviston paikallistie  Heinäjoen silta  Viherin silta 
Kymenlaakso:   Tallimäki–Virojoki-tie  Keskikosken silta  Korian silta  Mullinkosken silta  Salmen silta  Savukosken silta 
Lappi:   Magneettimäki  Nivajoki–Alajalve-tie  Seitajärventie  Simonkyläntie  Ahdaskurun silta  Saarenputaan silta  Aliojan ratasilta 
Pirkanmaa:   Peräkunnantie  Aunessilta  Markkulan silta 
Pohjanmaa:   Taistelutantereentie  Harrströmin kivisilta  Närpes Nybro  Tuovilan silta 
Pohjois-Karjala:   Vornantie  Haarajoen museosilta 
Pohjois-Pohjanmaa:   Saviselkä–Piippola-tie  Etelänkylän isosilta  Pattijoen silta  Ponkilan silta  Savisilta 
Pohjois-Savo:   Nikkilänmäentie  Taipaleen kanavan ratasilta  Taipaleen vanhan kanavan silta 
Päijät-Häme:   Tönnön silta  Heinolan rautatiesilta 
Satakunta:   Huovintie  Lankosken silta  Lapijoen silta  Tulkkilan silta 
Uusimaa:   Fagervikintie  Tuusulan Rantatie  Espoonkartanon Sågbron silta  Bobäckinpuron ratasilta  Hinthaaranjoen ratasilta  Kialan ratasilta 
Varsinais-Suomi:   Vanhalinnantie  Halikon vanha silta  Muntin silta  Aurajoen ratasilta 
| --- | --- |
Huom!: Savukosken silta on Kymenlaakson ja Uudenmaan rajalla.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Fagervikintie (Q19818264)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: tie, Suomen museotie
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Inkoo
sijainti: Fagervik
koordinaatit: 60°01′N 23°49′E﻿ / ﻿60.02°N 23.82°E﻿ / 60.02; 23.82
Marchissy

| Marchissy |
| --- | --- |
 vaakuna
 Marchissy
 Koordinaatit: 46°29′18″N, 6°14′43″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,98 km²
Väkiluku (5.6.2024):  510
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marchissy on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 510 asukasta.
Avusy

| Avusy |
| --- | --- |
 Avusyn maisemaa.
 vaakuna
 Avusy
 Koordinaatit: 46°08′39″N, 6°00′33″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,19 km²
Korkeus:  360–447 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  1 377
 – Väestötiheys:  265 as./km²
 
 www.avusy.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Avusy on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Vuoden 2022 lopussa kunnassa oli 1 377 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Avusy Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Työväen Musiikkitapahtuma

Työväen Musiikkitapahtuma on vuosittain heinäkuun viimeisellä viikolla Valkeakoskella järjestettävä monitaidefestivaali. Tapahtuma on järjestetty ensimmäisen kerran vuonna 1972. Festivaalin järjestää Työväen Musiikkitapahtuma ry, jonka toimintaan kuuluvat myös muun muassa Kirjaslammen tanssilava, Kirjazz-tapahtuma sekä Kulttuuripaja Jylhävaara. Työväen Musiikkitapahtuma on osa Finland Festivalsia sekä Pirkanmaan Festivaaleja.
Työväen Musiikkitapahtuman perusti Työväen Sivistysliiton Etelä-Hämeen piirijärjestö. Suunnitteluvaiheessa tapahtumaa ajateltiin kierrättää ympäri Suomea, mutta Valkeakoskesta tuli tapahtuman kotipaikka vahvan työväenliikkeen perinteensä ansiosta. Nelipäiväiseksi vakiintunut festivaali on vuodesta 2010 lähtien järjestetty UPM:n Tervasaaren tehtaan ja Myllysaaren museon piha-alueilla.
Julkaisuja

Kari, Virpi (toim.): Työväen laulukirja.  Helsinki:  F-Kustannus, 2007.  ISBN 978-952-461-124-4
Taistojen tiellä -karaoke-dvd, Filmiteollisuus Fine – Mediastation Oy 2006
Jäähyväiset aseille -karaoke-dvd, Filmiteollisuus Fine – Mediastation Oy 2007
Aiheesta muualla

Työväen Musiikkitapahtuma
Bardonnex

| Bardonnex |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Bardonnex
 Koordinaatit: 46°09′01″N, 6°06′16″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5 km²
Korkeus:  433–503 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  2 531
 – Väestötiheys:  506 as./km²
 
 www.bardonnex.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bardonnex on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Vuoden 2022 lopussa kunnassa oli 2 531 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bardonnex Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Chancy

| Chancy |
| --- | --- |
 Chancyn silta.
 vaakuna
 Chancy
 Koordinaatit: 46°08′59″N, 5°58′20″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,36 km²
Korkeus:  336–428 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  1 671
 – Väestötiheys:  312 as./km²
 
 www.cartigny.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chancy on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Vuoden 2022 lopussa kunnassa oli 1 671 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chancy Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Cartigny

| Cartigny |
| --- | --- |
 Cartignyn kylä.
 vaakuna
 Cartigny
 Koordinaatit: 46°10′27″N, 6°01′16″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,38 km²
Korkeus:  433–503 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  1 021
 – Väestötiheys:  233 as./km²
 
 www.cartigny.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Cartigny on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Vuoden 2022 lopussa kunnassa oli 1 021 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cartigny Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Mont-sur-Rolle

| Mont-sur-Rolle |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Mont-sur-Rolle
 Koordinaatit: 46°28′08″N, 6°20′29″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,89 km²
Väkiluku (5.6.2024):  2 783
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mont-sur-Rolle on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 2 783 asukasta.