stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pesäpallon suomensarja 2014
Naiset > Runkosarja > Pohjoislohko

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | 3P | 2P | 1P | 0P | TJ | PJ | JE | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Haapajärven Pesä-Kiilat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2 | Kajaanin Pallokerho | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 3 | Muhoksen Pallo-Salamat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 4 | Oulaisten Huima | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 5 | Oulun Lippo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 6 | Oulunsalon Vasama | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 7 | Pattijoen Urheilijat 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 8 | Sievin Sisu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 9 | Tyrnävän Tempaus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 10 | Vuokatin Veto 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Naiset > Runkosarja > Itälohko

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | 3P | 2P | 1P | 0P | TJ | PJ | JE | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Haminan Palloilijat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2 | Joensuun Maila | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 3 | Jyväskylän Pesis 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 4 | Kiteen Pallo -90 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 5 | Kuusankosken Puhti | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 6 | Pesä Ysit 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 7 | Siilinjärven Pesis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 8 | Viinijärven Urheilijat 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Naiset > Runkosarja > Etelälohko

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | 3P | 2P | 1P | 0P | TJ | PJ | JE | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hyvinkään Tahko | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2 | Hämeenlinnan Paukku | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 3 | Keravan Pesis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 4 | Loimaan Palloilijat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 5 | Manse PP | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 6 | Mynämäen Vesa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 7 | Puna-Mustat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 8 | Roihu 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 9 | Turku-Pesis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 10 | Vantaanjoen Juoksu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 11 | Vihdin Pallo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Naiset > Runkosarja > Länsilohko

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | 3P | 2P | 1P | 0P | TJ | PJ | JE | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alajärven Ankkurit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2 | Ilmajoen Kisailijat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 3 | Jalasjärven Jalas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 4 | Kankaanpään Maila 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 5 | Kauhajoen Karhu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 6 | Porin Pesäkarhut 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 7 | Fera | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 8 | Seinäjoen Maila-Jussit 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 9 | Vaasan Maila | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 10 | Ylihärmän Pesis-Junkkarit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 11 | Vähänkyrön Viesti | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Lordi Asriel

Lordi Asriel on keskeinen sivuhenkilö Philip Pullmanin kirjoittamassa Universumien tomu -fantasiatrilogiassa. Ensimmäisen kirjan elokuvasovituksessa Lordi Asrielia näyttelee Bond-näyttelijänä kuuluisuuteen noussut Daniel Craig.
Lordi Asrielin daimoni on lumileopardi nimeltä Stelmaria.
Koko ikänsä Lyra on pitänyt Lordi Asrielia setänään, kunnes paljastuu, että Lordi Asriel on Lyran isä ja että Lyran äiti on Marisa Coulter. Trilogian viimeisessä osassa Lordi Asriel kuolee Marisa Coulterin kanssa, kun he vetävät Sijaishallitsijan, Metatron-enkelin, mukanaan erääseen kuiluun.
Optoelektroniikan tutkimuskeskus

Optoelektroniikan Tutkimuskeskus (ORC) on Tampereen yliopiston (vuoteen 2018 Tampereen teknillisen yliopiston) erillislaitos, jonka perusti professori Markus Pessa vuonna 2000. Se on nanofotoniikan ja optoelektroniikan tutkimuskeskus.lähde?
ORC:llä työskentelee noin 70 henkilöä ja neljä tutkimusryhmää, joiden tutkimusalueita ovat puolijohdeteknologia, ultranopea ja tehokas optiikka, pintatiede ja nanofotoniikka. Tutkimusprojektit tuottavat vuosittain yli 150 tieteellistä julkaisua ja niiden tuloksena on syntynyt useita yrityksiä. Laitoksen budjetti on noin kuusi miljoonaa euroa vuodessa.lähde?
Laitoksen johtajana toimii Pekka Savolainen.lähde?
Viipurin Ponteva

| Viipurin Ponteva |
| --- | --- |
Perustettu:  1908
Kaupunki:  Viipuri
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viipurin Ponteva oli Viipurissa toiminut urheiluseura. Sen lajeihin kuuluivat muun muassa yleisurheilu, pikaluistelu, hiihto sekä jalka- ja jääpallo.
Vuoden 1910 jalkapallon SM-kilpailussa Ponteva selvisi välieriin, jossa se hävisi Viipurin Reippaalle. Jääpallossa Ponteva pelasi SM-kilpailun välierissä vuonna 1915 häviten Viipurin Bandy & Jalkapalloseuralle.lähde? 1920-luvulla Pontevan urheilijat kilpailivat myös mäkihypyssä. Pontevaa edustivat muun muassa  Sulo Jääskeläinen ja Urho Kunttu.
Seuran kunniamarssin on säveltänyt Johan Willgrén.
Asema (Tohmajärvi)

Asema on Tohmajärven kylä, joka sijaitsee tasaisella suoalueella noin 3 kilometriä kuntakeskuksesta, Kemienvaaran laelta pohjoiseen, Sortavalan ja Joensuun välisen radan varrella. Asemanseudun rakennukset ovat parin kilometrin matkalla Tehdastien molemmin puolin. Rakennuksia oli 109 vuonna 1970. Näistä 78 on rakennettu vuosien 1940–1959 aikana.
Rautatie ja asema

Rautatieosuus Sortavala–Joensuu valmistui 1894 ja Tohmajärven asema sijoittui nykyisen kuntakeskuksen pohjoispuolelle. Rautatien rakentaminen vaikutti sekä Aseman että koko kunnan elinkeinoelämän kehitykseen. Viipurin ja Joensuun välinen rata jäi 1944 rauhanteossa suurelta osin luovutetulle alueelle ja radalle tarvittiin korvaava yhteys etelään. Uusi yhteys toteutettiin vasta 1960-luvulla Onkamosta etelän suuntaan. Onkamosta itään Niiralan kansainväliselle rajanylityspaikalle vievää rataosuutta kutsutaan Niiralan radaksi.
Tohmajärven asemalta lähti tavaraa 5 703 vaunukuormallista vuonna 1960. Tultaessa 1970-luvun alkupuolelle luku putosi 2 000 vaunullisen tasolle. Matkalippuja myytiin 15 869 kpl vuonna 1962 ja 1970-luvun alkupuolella oli pudottu runsaan 6 000 lipun tasolle. Henkilöliikenne Niiralan radalla on loppunut, mutta puuta ja muuta tavaraa kuljetetaan.
Rautatieasema ympäristöineen kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin kulttuurihistoriallisiin ympäristöihin (1993). Asemarakennus on tyyliltään uusrenessanssia, rakennettu 1892–94. Rakennuksessa on ollut myös asemapäällikön asunto. Tasoristeyksen luona on Asemaportti. Se on 1920 rakennettu rautateiden kaksoisvahtitupa, jonka pihapiiriin kuuluu vastaavasti kaksi piharakennusta.
Tehdasosuusliike

Asemanseudusta muodostui vaiheittain tehdasyhdyskunta. Tehdasosuusliike perusti 1907 tehtaan, joka jalosti turvetta navettojen lannan ja virtsan sitomiseen ja edelleen maanparannusaineeksi ja myöhemmin myös rakennusten lämmöneristeeksi. Tästä alkoi teollinen kehitys, jonka tuloksena Tehdasosuusliikkeestä (1907–1967) kehittyi maakunnan suurin osuustoiminnallinen yritys myllyineen, sahoineen ja tiilitehtaineen.
Tiililinna

Tehdasosuusliikkeen henkilökunnalle rakennettiin vuonna 1953 sauna- ja pesularakennus, Tiililinna. Yläkerrassa on neljä asuntoa kaikkine mukavuuksineen. Pesulaa saivat käyttää muutkin kuin Tehdasosuusliikkeen väki.
Evakkokoti

Evakkokoti on nimismies Weli Ruuthin 1945 rakennuttama konttori- ja asuinrakennus. Ruuth toimi Tohmajärven nimismiehenä sijoituspaikkanaan Värtsilä. Hän joutui muiden tavoin evakkoon. Nimismiespiirin uudeksi pääpaikaksi tuli Tohmajärvi, ja nimismiehen kanslia muutti Evakkokotiin. Talossa oli putkat, omansa ”emännille” ja ”isännille”. Myöhemmin taloon tuli myös verovirasto. Evakkokoti on kaksikerroksinen rapattu kivitalo, joka hyvin rakennettuna on kestänyt osittaisen tyhjillään olonkin.
Talossa toimi myös asemanselvennä posti.
Aseman koulu

Aseman kansakoulu (Koulumäki, Hovila) valmistui jouluksi 1929. Suunnittelija on Henrik Viktor Henriksson, joka oli Tehdasosuusliikkeen palveluksessa. Kartanomainen kaksikerroksinen koulurakennus edustaa klassismia. Tiilisen koulun julkisivut on rapattu ja katto on aumattu. Keskiakselilla sijaitsevaa sisäänkäyntiä on korostettu klassistisin aihein.
Suurimmillaan 1950-luvulla koululla oli viisi opettajaa ja oppilaita oli yli 150. Vuonna 1955 rakennettiin uusi koulurakennus vanhan viereen.
Aseman koulu toimi vuoteen 2009 saakka. Kunta myi koulun yksityishenkilölle toukokuussa 2012.
Kauppaliikkeet

Osuusliike Yhteishyvä rakensi Asemalle liike- ja asuinrakennuksen 1950-luvun alussa. Se on osuuskauppafunkkista tyypillisimmillään, mahdollisesti osuuskauppa-arkkitehtuurin “isän” Erkki Huttusen käsialaa. Julkisivut ovat vaaleaksi rapattua betonia. Liiketiloissa on suuret näyteikkunat ja toisessa kerroksessa asuntoja. Tasakattoisessa rakennuksessa on toiminut myös Aseman baari. Kaikki toiminta on lakannut ja kiinteistö on myynnissä (syksyn 2010 tieto).
Yhteishyvän vieressä toimi huoltoasema.
Osuusliike Sisä-Karjala rakensi 1955 Otsolan Yhteishyvän viereen. Tämäkin kivinen liike- ja asuintalo on funktionalistinen, mutta harjakattoinen. Myymälä oli Sisä-Karjalan päätoimipiste Tohmajärven ja Värtsilän alueella. Tämä kauppa on lopettanut toimintansa.
Mölsän kauppa toimi Sisä-Karjalaa vastapäätä.
Koulun lähellä on toiminut Kinnusen kauppa, joka on nykyisin maatalous- ja rautakauppa.
Kylän kesäkioski toimi Evakkokotia vastapäätä, tiilitehtaalle vievän tien alussa.
Aiheesta muualla

Matti Toivanen: Kirkon katveesta koulun kulmalle.  Anjalankoski:  SOLVER palvelut Oy, 2008.
Pirkko Toivanen: Hälläpyörä.  Lahti:  omakustanne, 1995.  ISBN 952-90-6188-9
Asemanseutu Paikkatietoikkunassa
Asemanseutu Wikimapiassa (artikkelissa mainittuja paikkoja ja rakennuksia)
Asemanseutu Google Maps'ssa (Tehdastien Street View)
Aseman koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Asprónisos (Lesbos)

| --- | --- |
Muut nimet:  Áspro (Ἀσπρο), Aspronísia (Ασπρονήσια)
Sijainti:  39°17′52″N, 26°26′08″E, Länsi-Lesbos Lesbos, Pohjois-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoisen Egean saaret, Tomaronísia
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,123 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Asprónisos (kreik. Ασπρόνησος) eli Áspro (Ἀσπρο) eli Aspronísia (Ασπρονήσια) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin Tomaronísian saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on 0,123 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Asprónisos kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se on osa Mantamádoksen kyläyhdyskuntaa.
Asprónisos, suomeksi ”Valkoinen saari”, on Tomaronísian saarista toiseksi suurin. Sen pohjoispuolella sijaitsee ryhmän suurin saari Barmpaliás ja lounaispuolella Tsoukalás. Asprónisos on yhdessä muiden Tomaronísian saarten ja eräiden muiden Lesboksen rannikon kalliosaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta ”Lesboksen saaret” (GR4110009). Saarella on jäänteitä siellä olleesta luostarista.
Asklepiadeus

Asklepiadeus eli Asklepiadeen säe (lat. asclepiadeus) on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Se on saanut nimensä runoilija Asklepiadeesta. Sitä käytti kuitenkin jo ennen tätä Alkaios.
Kaava

Asklepiadeus muodostuu glykoneuksesta, jonka sisällä toistetaan khoriambi kerran (asklepiadeus minor, pienempi Asklepiadeen säe) tai kahdesti (asklepiadeus maior, suurempi Asklepiadeen säe). Asklepiadeus minor -säkeessä on näin 12 tavua ja sen kaava on ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Asklepiadeus maior -säkeessä on puolestaan 16 tavua ja sen kaava on:
Esimerkki

Alkaios, katkelma 346 PLF (Lobel–Page):
Horatius, Oodit I.1.35–36 (asklepiadeus minor):
Horatius, Oodit I.11.1–2 (asklepiadeus maior):
Petri Meri

| Petri Meri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. helmikuuta 1991 (ikä 33) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Pete, Peezamo
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  193 cm
Paino:  96 kg
Seura
Seura:  ei joukkuetta
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–2011
Aik. seurat:  TPS (SML) Sport (Mestis) KaKiPo (II-div.) TuTo (Mestis)
Petri Meri (s. 11. helmikuuta 1991 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija.
Ura

Isokokoinen Meri on Turun Palloseuran kasvatti, joka pelasi joukkueessa lähes koko junioriuransa. Hän voitti Tepsi-nimellä pelanneessa joukkueessa B-nuorten I-divisioonan mestaruuden keväällä 2008. Meri oli kaudella 2010–2011 TPS:n A-nuorten toiseksi paras maalintekijä sekä kolmanneksi paras pistemies Johannes Lehdon kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös ensimmäisen SM-liigaottelunsa 17. helmikuuta 2011 vieraissa Jokereita vastaan ja sai siinä jääaikaa 7.12 minuuttia. Kauden 2011–2012 Meri pelasi kokonaan A-nuorissa.
Kesällä 2012 Meri siirtyi try-outille Mestis-joukkue Vaasan Sportiin. Hän sai elokuussa jatkosopimuksen kaudeksi 2012–2013. Meri edusti kauden aikana myös Pohjoisen joukkuetta Mestis Hockey Dayssä pelatussa tähdistöottelussa. Hän korvasi joukkueessa SaPKon Niko Laakkosen. Meren kausi päättyi kuitenkin polvivammaan tammikuussa 2013.
Kauden 2013–2014 Meri pelasi II-divisioonajoukkue Kaarinan Kiekko-Pojissa, jonka varakapteenina hän toimi ja oli joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies tehoilla 16+41=57. Meri oli kauden päätteeksi nostamassa KaKiPoa seuraavaksi kaudeksi Suomi-sarjaan. Kaudeksi 2014–2015 hän palasi Mestikseen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella TuToon. Meri pelasi joukkueessa 23 ottelua tehden neljä syöttöpistettä, kunnes hän jätti TuTon tammikuussa 2015 keskittyäkseen opintoihinsa.
Assanin kieli

Assanin kieli on 1700-luvun lopulla kuollut jeniseiläinen kieli. Sen puhujat asuivat nykyisestä Krasnojarskista etelään ja itään aina Kanjoelle saakka. Assanin ul ’joki, vesi’ -sanaan perustuvia -ul -loppuisia vesistönimiä esiintyy laajalla alueella Kanjoelta Tomille saakka lännessä. 1700-luvulla muistiin merkityn kieliaineiston perusteella assanin lähin sukukieli oli kotti.
Thomas Ken

Thomas Ken (1637-1711), oli Englannin kirkon Bathin and Wellsin hiippakunnan piispa 1685-1691 ja virsirunoilija.
Ken kirjoitti edelleen suosittua hartauskirjallisuutta anglikaanien keskuudessa, erityisesti The Practice of Divine Love (1685). Hän oli tärkeä hahmo varhaisessa englanninkielisessä virsirunoudessa, ja kaksi hänen lauluaan on vuoden 1982 episkopaalisessa virsikirjassa: Awake, my soul, and with the sun ja All praise to thee, my God, this night. Ken on myös kirjoittanut suositun säkeen "Praise God, from whom all blessings flow", jota käytetään virressä From all that dwell below the skies kolmantena säkeistönä. Hänen sanansa kuolinvuotellaan ilmaisevat ytimekkäästi Kaarlen ajan jumaluusoppineiden näkemyksiä: ”Kuolen pyhässä, katolisessa ja apostolisessa uskossa, jonka koko kirkko tunnusti ennen idän ja lännen jakoa. Tarkemmin sanottuna kuolen kommuuniossa Englannin kirkon kanssa, koska se erottuu kaikista paavillisista ja puritaanisista uutuuksista...” Hänen elämäänsä muistetaan episkopaalisessa kirkkovuoden muistopäiväkalenterissa 21. maaliskuuta.
Asparuh

| Asparuh |
| --- | --- |
 Apsaruhin patsas Dobritšissa.
Bulgaarien kaani
Seuraaja:  Tervel
Henkilötiedot
Kuollut: vuoden 700 paikkeilla.
Asparuh oli bulgaarien kaani ja ensimmäisen Bulgarian valtakunnan perustaja. Asparuh johti osan bulgaareista aleilta nykyisessä Ukrainassa Balkanille nykyiseen Bulgariaan, joka tuolloin kuului Bysantin valtakuntaan. Voitettuaan keisari Konstantinos IV:n joukot vuonna 680 tai 681 Asparuh solmi rauhan ja bulgaarit asettuivat Tonavan eteläpuolelle.
Elämäkerta

Asparuhin isä Kubrat kapinoi avaareja vastaan näiden epäonnistuneen Konstantinopolia vastaan tekemän hyökkäyksen jälkeen vuonna 626 ja perusti niin sanotun Suur-Bulgarian valtion, jonka useimmat tutkijat sijoittavat nykyisen Ukrainan alueelle. Suur-Bulgaria oli eri heimojen liitto, joka hajosi Kubratin kuollessa hänen viiden poikansa johtamiin eri joukkoihin. Batbaian pysytteli Suur-Bulgarian vanhalla alueella ja Κotrag muutti lähistölle Dneprjoen toiselle puolelle. Neljäs poika muutti Pannoniaan ja liittoutui avaarien kanssa viidennen muuttaessa vastaavasti Pentapolikseen Ravennaan liittoutuen Bysantin valtakunnan kanssa. Asparuh, kolmas Kubratin pojista, muutti johtamansa joukot puolestaan Tonavan suulle paikkaan, joka tunnettiin tuolloin nimellä Onglos. Asparuhin liikkeellelähdön tarkka päivämäärä sekä Onglosin sijainti ovat olleet tutkijoiden kiistelyn aihe. Suur-Bulgarian vanhat alueet päätyivät sittemmin kasaarien vallan alle.
Onglosiin saapuneet bulgaarit olivat todennäköisesti menettäneet suuren osan karjastaan ja karjan laidunalueet. Näinpä he turvautuivat ryöstelemään tuolloin Bysantin valtakunnan hallussa olleita alueita. Konstantinopoli oli tuolloin muslimien piirittämä ja keisari joutui ehkä maksamaan suojelurahaa bulgaareille. Bulgaarien ryöstöretket lakkasivat joksikin aikaa, mutta jatkuivat taas vuoden 678 jälkeen, ehkäpä koska Konstantinos IV ei enää maksanut bulgaareille hänen voitettuaan arabit. Vuonna 680 tai 681 Konstantinos IV johti armeijansa bulgaareja vastaan. Sotaretki epäonnistui ja Bysantin joukot voitettiin verisesti näiden yrittäessä palata takaisin. Konstantinos solmi vuonna 681 rauhan Asparuhin bulgaarien kanssa tunnustaen näiden aseman Dobrudzhassa, sekä Tonavan ja Balkanvuorten välillä. Bysantin valtakunta suostui myös maksamaan vuosittaista suojelurahaa bulgaareille. Konstantinoksen poika Justinianus II johti Bysantin armeijan bulgaareja vastaan kahteen otteeseen vuosina 688 ja 689, mutta myös nämä sotaretket päättyivät tappioon. Asparuh sai ilmeisesti sittemmin surmansa ehkä kasaareja vastaan taistellessaan vuoden 700 paikkeilla. Osa tutkijoista pitää Asparuhia seurannutta kaani Terveliä Asparuhin poikana.
Kartta Bulgarian perustamisesta, Asparuhin valtaamat alueet keltaisella ja hänen seuraajansa Tervelin oranssilla.
Aspartaattikarbamoyylitransferaasi

Malli Escherichia coli-bakteerin aspartaattikarbamoyylitransferaasin rakenteesta
Aspartaattikarbamoyylitransferaasi eli aspartaattitranskarbamoylaasi on transferaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi karbamoyyliasparagiinihapon muodostumista asparagiinihaposta ja karbamoyylifosfaatista. Tämä reaktio on osa pyrimidiinien biosynteesiä ja aspartaattikarbamoyylitransferaasia esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissakin soluissa. Aspartaattikarbamoyylitransferaasin EC-numero on EC 2.1.3.2.
Rakenne ja toiminta

Aspartaattikarbamoyylitransferaasi on suhteellisen suurikokoinen proteiini ja esimerkiksi Escherichia coli-bakteerin entsyymin molekyylimassa on noin 310 kDa. Entsyymi on dodekameeri ja koostuu 12 alayksiköstä. Entsyymissä on kaksi katalyyttisesti aktiivista yksikköä, jotka molemmat koostuvat kolmesta keskenään samanlaisesta alayksiköstä ja yhden trimeerin koko on noin 100 kDa. Tämän lisäksi entsyymissä on kolme kahdesta alayksiköstä koostuvaa säätely-yksikköä. Säätely-yksiköt sitoutuvat myös sinkki-ioneihin.
Aspartaattikarbamoyylitransferaasi on tyypillinen esimerkki allosteerisesti säädellystä entsyymistä. Entsyymillä on kaksi konformaatiota, jotka ovat katalyyttisesti aktiivinen R-konformaatio ja inaktiivinen T-konformaatio, jossa alayksiköt ovat hyvin lähellä toisiaan ja joko sitoutuu heikommin substraatteihinsa. Entsyymin substraattien asparagiinihapon ja karbamoyylifosfaatin sitoutuminen muuttaa konformaation T-konformaatiosta R-konformaatioksi ja reaktio etenee. R-konformaatiota stabiloi puriineihin kuuluva ATP-molekyyli sitoutumalla säätelykohtiin. Sen sijaan kaksi pyrimidiinijohdannaista CTP- ja UTP ovat aspartaattikarbamoyylitransferaasin allosteerisiä inhibiittoreita. Niiden sitoutuessa säätelyalayksiköihin muuttuu entsyymin konformaatio inaktiiviseksi T-konformaatioksi. Aspartaattikarbamoyylitransferaasilla on myös ei-allosteerisiä inhibiittoreita esimerkiksi N-(fosfonoasetyyli)asparagiinihappo, joka muistuttaa rakenteeltaan asparagiinihapon ja karbamoyylifosfaatin reaktiossa muodostuvaa välivaihetta. Tämä välivaihe muodostuu kun asparagiinihapon nukleofiilinen aminoryhmä reagoi karbamoyylifosfaatin elektrofiilisen karbonyyliryhmän kanssa. Muodostuva välivaihe hajoaa tuotteeksi ja fosfaatti-ioniksi.
Katalyyttisesti aktiivisten ja säätelyalayskikköjen sijoittuminen aspartaattitranskarbamoylaasin rakenteessa
Li Zhuhong

Li Zhuhong (kiin. 李柱宏, Lǐ Zhùhóng; s. 22. lokakuuta 1983 Zhuanglang, Gansu) on kiinalainen kestävyysjuoksija. Hän voitti Pekingin miesten maratonin vuonna 2002 ja Xiamenin kansainvälisen maratonin 2007. Lisäksi hän on muun muassa kilpaillut kesäolympialaisissa 2004 ja 2008 sekä yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2007.
Aslög

| Aslög, Åslög |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  Aslög: 13. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Åsa 
Vastineita eri kielissä:  Aaslaug, Aslaug, Asløg, Oslaug, Åslaug 
Nimen alkuperä:  muinaisskandinaavinen nimi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aslög on pohjoismainen naisen etunimi. Se on muinaisskandinaavista perua. Nimen osien on sanottu merkitsevän ’jumalaa’ ja ’liittoa’; toisen tulkinnan mukaan nimeen sisältyy sana ’viaton, puhdas’.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Aslög on vuoteen 2020 mennessä ollut Suomessa virallisena nimenä noin 70–80 naisella. Sitä esiintyy etunimenä myös Ruotsissa, mutta siellä tavallisempi nimiasu on Åslög. Suomessa Åslög-muotoa ei ole etunimitilaston tietojen perusteella käytetty lainkaan.
Nimipäivät

Suomenruotsalaisessa almanakassa Aslögin nimipäivä oli alun perin 3. toukokuuta, mutta nykyään se on 13. kesäkuuta.
Nimiasu Åslög esiintyi Aslögin rinnalla suomenruotsalaisessa kalenterissa vuosina 1973–1994. Ruotsin almanakassa Åslögillä on nimipäivä 12. syyskuuta.
Kuvitteellisia Aslögejä

Aslög (isl. Aslaug), pohjoismaisessa mytologiassa esiintyvä hahmo; islantilaistarun mukaan Sigurd Fafnesbanen tytär ja Ragnar Lodbrokin puoliso
Kultainen riisi

Kultainen riisi saa omaleimaisen värinsä beetakaroteenin vaikutuksesta.
A-vitamiinin puutos. Punainen tarkoittaa suurinta puutosta, tummanvihreä riittävää saantia. Tietoja luovuttamattomat maat on merkitty sinisellä. Kuva on vuodelta 1995.
Kultainen riisi on riisilajike, jonka syötävät osat sisältävät runsaasti A-vitamiinin esiastetta beetakaroteenia. Kultainen riisi on kehitetty geenimanipuloimalla aasianriisiä (Oryza sativa). Sen on kehittänyt saksalainen Ingo Potrykus yhdessä Freiburgin yliopiston tutkijan Peter Beyerin kanssa Zürichin teknillisessä korkeakoulussa. Työ aloitettiin 1992, ja sen biotekniikan läpimurtona pidetyt tulokset julkaistiin vuonna 2000. Riisilajikkeella pyritään torjumaan kehitysmaiden ihmisten yksipuolisen ruokavalion aiheuttamia ongelmia. Uuden riisilajikkeen toivotaan pelastavan miljoonien ihmisten hengen ja estävän puolen miljoonan ihmisen sokeutumisen vuodessa. Riisilajiketta ei ole otettu käyttöön kehitysmaissa. Kehitysmaissa pelätään, että länsimaalaisten näkökulmasta kehitysmaissa tuotettu ruoka ”saastuu” geenimanipulaation takia eikä siellä tuotettu ravinto kelpaa länsimaihin. Lisäksi monet järjestöt vastustavat kultaisen riisin käyttöönottoa.
Ilmaista köyhille

Tutkija Peter Beyer sai rahoitusta tutkimukseensa Euroopan komission Carotene Plus -ohjelmasta. Sopimuksella määrättiin, että tutkimustulosten oikeudet luovutetaan rahoittajalle, joka tuossa tutkimuksessa oli Syngenta (aiemmin ICI:n maatalouskemikaaliryhmä). Riisilajikkeen kehittämiseen liittyy noin 70 patenttia. Sen humanitäärinen käyttö ja viljely alle 10 000 dollarin arvosta on rojaltivapaata.
Hanketta tukivat Euroopan unioni, Sveitsi, Rockefeller Foundation ja The National Science Foundation. Nyttemmin myös Helen Keller International on liittynyt hankkeeseen.