stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lattialämmitys

Vesikiertoinen lattialämmitysputkisto asennettuna ennen betonivalua
Varsin huolimattomasti asennettu vesikiertoinen lattialämmitysputkisto ennen betonivalua
Lattialämmitys on rakennusten lämmönjakotapa, jossa rakennuksen lattiassa kiertävä lämmitysaine tai sähkövastus luovuttaa lämpöään lattiaan ja lattiasta lämpö edelleen siirtyy huoneilmaan. Yleisimmät toteutustavat ovat vesikiertoinen ja sähköinen lattialämmitys. Lisäksi on olemassa ilmakiertoinen lämmitys.
Lattialämmityksen käyttö

Lattialämmitys perustellaan yleensä sen hyvällä lämmönvarauskapasiteetilla, sekä mukavuussyillä, sillä jalan alla lämmin lattia koetaan miellyttäväksi. Toisaalta korkeissa huonetiloissa lämpö saadaan helposti sinne mihin pitääkin, eli ihmisten käyttämälle tasolleselvennä.
Lattialämmitystä käytetään muun muassa omakotitaloissa, sillä se soveltuu parhaiten rakennuksiin, joissa tarvitaan jatkuvaa lämmittämistä. Lämpölaajenemisen estämiseksi lämmitys asennetaan usein koko lattiapinta-alalle. Lattialämmitys lämmittää sisäilmaa tasaisesti, mikä on otettava huomioon esimerkiksi rakennuksen ilmastointia suunniteltaessa. Lattialämmitys kuivattaa lattian, joten sitä käytetään usein kosteissa tiloissa, vaikka rakennuksen muut huoneet lämmitettäisiin muulla tavalla tai lämmitystä ei tarvittaisi (esimerkiksi tropiikissa).
Vesikiertoinen lattialämmitys

Vesikiertoisessa lattialämmityksessä vesi lämmitetään yleensä erillisellä lämpökattilalla tai sitten kaukolämmöllä. Keskeisin osa lämmitysjärjestelmää on lattiavalun sisään valettu kokonaan muovinen tai muovilla päällystetty kuparinen putkisto. Kokomuovinen putkisto on kuparia sisältävää putkistoa edullisempi, koska muovi on kuparia huomattavasti edullisempaa. Aikaisemmin on käytetty lattialämmitykseen kokokupariputkia, mutta niiden asentamisesta on luovuttu edullisempien ratkaisujen vuoksi.
Putki asennetaan 150–300 mm:n välein, riippuen tarvittavasta lämpötehosta. Lisäksi tarvitaan jakotukki, jonka kautta kukin putkisilmukka kiertää. Jakotukissa säädetään kullekin alueelle menevää vesivirtaa. Lämmitystehoa säädetään jakotukissa olevalla säätöventtiilillä, joka saa yleensä ohjausviestin huonetermostaatilta.
Etenkin lämpöpumppua käytettäessä vesikierron tulee olla matalalämpöinen kohtuullisen hyötysuhteen saavuttamiseksi. Kiertoveden lämpötilaa rajoittaa myös lattian pintamateriaali.
Vesikiertoista lattialämmitystä voidaan käyttää myös viilennykseen, jos lämmönlähteenä käytetään maalämpöä tai muuta viileää vettä antavaa lämmönlähdettä. Lattiaviilennys perustuu suureen viilentävään pinta-alaan ja pieneen lämpötilaeroon verrattuna huoneen lämpötilaan.
Sähkötoiminen lattialämmitys

Sähkötoimisessa lattialämmityksessä lattiavalussa oleva kaapeli toimii vastuksena ja lämpenee sähkövirran tehohäviöllä. Lämmitystehoa voidaan säätää huonekohtaisella termostaatilla.
Sähkölämmityksessä voidaan käyttää hinnaltaan edullisempaa yösähköä. Tämä tapa vaatii tavallista massiivisemman lattialaatan, johon lämpö yöllä varataan. Jos yöllä varattu lämpö ei riitä, voidaan käyttää lisäksi kalliimpaa päiväsähköä.
Vesikeskuslämmitteisissä kerros- ja rivitaloissa käytetään sähkölattialämmitystä kylpy- ja saunatiloissa mukavuutta lisäävänä varusteena, mukavuuslämpönä. Jälkiasennuksena asennettava lämmitys korottaa lattiaa vähintään muutamia senttimetrejä.
Ilmakiertoinen lattialämmitys

Ilmakiertoinen lattialämmitys on periaatteelta kuin vesikiertoinen mutta kiertoaineena on ilma. Ilma kiertää putkessa suljetusti eli se ei sekoitu sisäilman kanssa. Ilman ominaislämpökapasiteetti on huomattavasti alhaisempi kuin veden eli sama massa ilmaa samalla lämpötilan muutoksella luovuttaa tai sitoo vähemmän lämpöä kuin vesi. Kun lisäksi ilma on huomattavasti harvempaa on tarvittava tilavuusvirta vesikiertoista suurempi. Virtausnopeutta ei voi erityisemmin nostaa, joten tarvitaan halkaisijaltaan noin 50 mm putkia. Lämpö siirretään kiertoilmaan yleensä erityisillä lattiaan upotetuilla lämmönsiirtoyksiköillä.
Kiertoputken puhkeaminen esimerkiksi remontissa ei aiheuta suuria ongelmia kuten vesiputken puhkeaminen tai kaapeliin osuminen. Yleensäkin ilmakiertoinen lattialämmitys on huoltovapaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ilmakiertoisen lattialämmitysjärjestelmän valmistajan mainosinformaatiota (Arkistoitu – Internet Archive)
Vesikiertoisen lattialämmitysjärjestelmän valmistajan mainosinformaatiota (Arkistoitu – Internet Archive)
Vesikiertoisen lattialämmitysjärjestelmän valmistajan mainosinformaatiota
Sähköilattialämmityksen kaapeli
Liekkihapero

| Liekkihapero> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Haperot Russula
Laji::  grisescens
Kaksiosainen nimi
 Russula grisescens  (Bon & Gaugué) Marti 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liekkihapero (Russula grisescens) on haperolaji. Sen lakki on 2–6 senttimetriä leveä ja väriltään verenpunainen. Heltat ovat melko harvat ja valkoiset. Itiöpöly sekä malto on valkoista. Jalka on 3–6 senttimetriä pitkä. Väriltään se on valkoinen tai harmahtava. Maku on karvas tai polttava, eikä se sovellu ruokasieneksi makunsa takia. Liekkihapero kasvaa yleisenä kuusikoiden ja korpien sammalikoissa koko Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Se on kuusen juurisieni. Kasvuaika on heinäkuusta syyskuuhun. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Liekkihapero (Russula grisescens)
Latvia kesäolympialaisissa 1936

Latvia osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 24 miesurheilijan voimin. Maa saavutti näissä olympialaisissa kaksi mitalia: miehissä Edvins Bietags voitti hopeaa kreikkalais-roomalaisessa painissa ja Adalberts Bubenko pronssia 50 kilometrin kävelyssä. Kisojen mitalitilastossa Latvia sijoittui 24. sijalle.
Seuraaviin kesäolympialaisiin Latvia osallistui itsenäisenä valtiona vasta vuonna 1992, kun Neuvostoliitto miehitti maan toisessa maailmansodassa. Tänä ajanjaksona latvialaiset osallistuivat olympialaisiin Neuvostoliiton joukkueessa.
Mitalistit > Hopeaa

Edvins Bietags — Kreikkalais-roomalainen paini, sarja 87,0 kg
Mitalistit > Pronssia

Adalberts Bubenko — Yleisurheilu, miesten 50 km kävely
Joukkue

| Urheilumuoto | Urheilija | Laji | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Yleisurheilu | Arthur Motmillers | maraton | 28. |
| Yleisurheilu | Voldemars Vitols | 3000 m estejuoksu | 7. |
| Yleisurheilu | Adalberts Bubenko | 50 km kävely |  Pronssia |
| Yleisurheilu | Jānis Daliņš | 50 km kävely | karsiutui |
| Yleisurheilu | Arnold Kruhklins | 50 km kävely | karsiutui |
| Yleisurheilu | Otto Jurgis | keihäänheitto | karsiutui finaalin viimeisiltä kierroksilta |
| Yleisurheilu | Janis Dimsa | kymmenottelu | karsiutui neljännen lajin jälkeen |
| Paini (Kreikkalais-roomalainen) | Kundsinsch | 61 kg | karsiutui toisen kierroksen jälkeen |
| Paini (Kreikkalais-roomalainen) | Edvins Bietags | 87 kg |  Hopeaa |
| Paini (Kreikkalais-roomalainen) | Swejnieks | yli 87 kg | karsiutui ensimmäisellä kierroksella |
| Ammunta | Haralds Marve | 50 m pistooli | 8. |
| Ammunta | Kārlis Kļava | 50 m pistooli | 23. |
| Ammunta | Rūdolfs Baumanis | 50 m vapaapienoiskivääri, makuu | 32. |
| Pyöräily | Immermanis | 100 km maantiepyöräily | aikaa ei kirjattu ylös |
| Pyöräily | Jurjevs | 100 km maantiepyöräily | aikaa ei kirjattu ylös |
| Pyöräily | Masurs | 100 km maantiepyöräily | aikaa ei kirjattu ylös |
| Pyöräily | Vitols | 100 km maantiepyöräily | aikaa ei kirjattu ylös |
Linda Martin

Linda Martin esiintymässä Ruotsin televisiossa vuonna 2013.
Linda Martin (s. 17. huhtikuuta 1947) on irlantilainen laulaja ja televisiojuontaja, joka aloitti uransa irlantilaisessa Chips-yhtyeessä vuonna 1969.
Martin on osallistunut Eurovision laulukilpailuun kahdesti, vuosina 1984 ja 1992. Jo vuonna 1984 hän sijoittui toiseksi kappaleella ”Terminal 3”, mutta kahdeksan vuotta myöhemmin hän voitti kilpailun Johnny Loganin säveltämällä ja sanoittamalla kappaleella ”Why Me?”.
Martin juonsi RTÉ:n The Lyrics Board -show’ta ja toimi yhtenä You're a Starin ja You're a Star Charity Specialin tuomareista.
voittajat
| --- | --- |
1950–luku:   1956: Lys Assia  1957: Corry Brokken  1958: André Claveau  1959: Teddy Scholten 
1960–luku:   1960: Jacqueline Boyer  1961: Jean-Claude Pascal  1962: Isabelle Aubret  1963: Grethe & Jørgen Ingmann  1964: Gigliola Cinquetti  1965: France Gall  1966: Udo Jürgens  1967: Sandie Shaw  1968: Massiel  1969: Frida Boccara · Lenny Kuhr · Lulu · Salomé 
1970–luku:   1970: Dana  1971: Séverine  1972: Vicky Leandros  1973: Anne-Marie David  1974: Abba  1975: Teach-In  1976: Brotherhood of Man  1977: Marie Myriam  1978: Izhar Cohen / Alphabeta  1979: Gali Atari / Milk & Honey 
1980–luku:   1980: Johnny Logan  1981: Bucks Fizz  1982: Nicole  1983: Corinne Hermès  1984: Herreys  1985: Bobbysocks  1986: Sandra Kim  1987: Johnny Logan  1988: Céline Dion  1989: Riva 
1990–luku:   1990: Toto Cutugno  1991: Carola  1992: Linda Martin  1993: Niamh Kavanagh  1994: Paul Harrington / Charlie McGettigan  1995: Secret Garden  1996: Eimear Quinn  1997: Katrina and the Waves  1998: Dana International  1999: Charlotte Nilsson 
2000–luku:   2000: Olsen Brothers  2001: Tanel Padar / Dave Benton / 2XL  2002: Marie N  2003: Sertab Erener  2004: Ruslana  2005: Elena Paparizou  2006: Lordi  2007: Marija Šerifović  2008: Dima Bilan  2009: Alexander Rybak 
2010–luku:   2010: Lena  2011: Ell & Nikki  2012: Loreen  2013: Emmelie de Forest  2014: Conchita Wurst  2015: Måns Zelmerlöw  2016: Jamala  2017: Salvador Sobral  2018: Netta Barzilai  2019: Duncan Laurence 
2020–luku:   2020: Ei järjestetty  2021: Måneskin  2022: Kalush Orchestra  2023: Loreen  2024: Nemo
Levänen

| Levänen |
| --- | --- |
 Kauppapaikka Hermannin myymälätiloja
Kaupunki:  Kuopio
Koordinaatit:  62.8653°N, 27.6359°E
Kaupunginosa nro:  24
Väkiluku:  1 200
Lähialueet:  Särkiniemi, Haapaniemi, Lehtoniemi, Jynkkä, Neulalampi, Kolmisoppi
Levänen on kaupunginosa noin kuuden kilometrin päässä Kuopion keskustasta etelään. Alue on rakennettu pääosin 1970-luvulla ja siellä on runsaasti kerros-, rivi- ja omakotitaloja. Leväsellä on asukkaita noin 1 200. Vuonna 2015 kaupunki kirjasi Leväsen ja Pienen Neulamäen (Neulalampi) väestöksi yhteensä 1 382 henkeä. Sen väestö on keskimääräistä nuorempaa: hieman vajaa neljännes on lapsia ja nuoria.
Alueella sijaitsevat myös Kauppapaikka Herman sekä huonekalu- ja sisustusmyymälöiden  kauppakeskitymä Cantti. Alueella oli noin 2 000 työpaikkaa (1.1.2008). Suurempi päivittäistavarakaupan kauppakeskus Kolmisoppi sijaitsee Leväsen lähistöllä valtatie 5:n länsipuolelle Neulalammen kaupunginosassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Levänen Wikimedia Commonsissa
Levänen (Arkistoitu – Internet Archive) (kuopionkaupunginosat.fi)
Kuopion kaupunginosat ja asuinalueet
| --- | --- |
Kaupunginosat (numerojärjestyksessä):  001 Väinölänniemi · 002 Vahtivuori · 003 Maljalahti · 004 Multimäki · 005 Kuopionlahti · 006 Hatsala · 007 Niirala · 008 Haapaniemi · 009 Itkonniemi · 010 Männistö · 011 Linnanpelto · 012 Puijonlaakso · 013 Savilahti · 014 Peipposenrinne · 015 Särkiniemi · 016 Kettulanlahti · 017 Rahusenkangas · 018 Rönö · 019 Rypysuo · 020 Päiväranta · 021 Julkula · 022 Sorsasalo · 023 Kelloniemi · 024 Levänen · 025 Jynkkä · 026 Neulamäki · 027 Puijo · 028 Niuva · 029 Neulaniemi · 030 Kolmisoppi · 031 Neulalampi · 032 Litmanen · 033 Lehtoniemi · 034 Pirtti · 035 Pitkälahti · 036 Hiltulanlahti · 037 Rautaniemi · 038 Kiviharju · 039 Vanuvuori · 040 Melalahti · 041 Kurkimäki · 042 Vehmersalmi · 043 Karttula · 050 Nilsiä · 051 Tahko · 060 Maaninka · 061 Keskisaari · 070 Juankoski · 071 Säyneinen
Asuinalueita:  Inkilänmäki · Kettulanlahti · Petonen · Saarijärvi · Saaristokaupunki
Lijepa naša domovino

Lijepa naša domovino (”Meidän kaunis kotimaamme”) on Kroatian kansallislaulu. Se toimi vuodesta 1972 Jugoslavian federaatioon kuuluneen Kroatian sosialistisen osavaltion kansallislauluna, ja maan itsenäistyessä 1991 siitä tuli itsenäisen Kroatian kansallislaulu.
Laulun sanoitti kroaattirunoilija Antun Mihanović. Mihanovićin runo julkaistiin nimellä ”Horvatska domovina” (”Kroatialainen kotimaa”) vuonna 1835. Laulun sävelsi sotilas Josip Runjanin vuonna 1846. Toisten lähteiden mukaan sävel on otettu Gaetano Donizettin laulusta ”Lucia di Lammermoor”.
Musiikinopettaja ja säveltäjä Vatroslav Lichtenegger sovitti laulun sen nykyiseen muotoon 1891. Samana vuonna se esitettiin ensi kertaa Kroatian kansallislaulun asemassa nimellä ”Lijepa naša” (”Meidän kaunis”). Kroatiankielisillä alueilla laulua käytettiin kansallislauluna jo Itävalta-Unkarin kaksoismonarkian aikana, ja se soitettiin niillä aina välittömästi keisarihymnin perään. Laululla oli virallinen asema myös sotienvälisenä aikana Jugoslavian kuningaskunnassa, ja saksalaismiehityksen aikana sitä käyttivät sekä fasistisen Ustaša-liikkeen johtama Kroatian valtio että sitä vastaan taistelevat partisaanit.
Sanat

Vapaa käännös
Historiallisen ja poliittisen kehityksen myötä laulun sanat ovat vaihdelleet, erityisesti sen kolmannessa säkeistössä. Mihanovićin alkuperäisessä runossa rakkauden kohteena on dom (koti, kotiseutu), ei suinkaan narod (kansakunta). Säkeistö ei mainitse merta, joten Dalmatian rannikkoa ei lueta kotimaahan, ja yhdyssiteenä maailmaan toimii Tonava:
Nykyisinkin käytettävässä versiossa maan rajoiksi mainitaan meri ja Dravajoki, joten myös historiallinen Dalmatia luetaan Kroatian alueisiin. Kroaatin rakkauden kohteena on nyt hänen kansakuntansa (narod). Jokia puhutellaan, joten niistä käytetään vokatiivia.
Säkeistöstä on lisäksi kolmaskin variantti, jota käytettiin Ustaša-liikkeen hallitsemassa Kroatiassa 1940-luvulla. Siinä mainitaan maantieteellisenä rajana Drinajoki, joten Kroatiaan kuuluvaksi lasketaan siis koko nykyinen Bosnia-Hertsegovina.
Aiheesta muualla

Kroatian ulkoministeriön sivut kansallislaulusta, joilla voi myös kuunnella hymnin (Arkistoitu – Internet Archive)
”Lijepa naša domovino” soitettuna
Let Me Go

| ”Let Me Go” Heaven 17 |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Luxury Gap
 B-puoli: ”Let Me Go (Instrumental)”
 Julkaistu: 1982
 Formaatti: 7″ single, 12″ single
 Tuottaja(t): British Electric Foundation
 Tyylilaji: uusi aalto, synthpop
 Kesto: 04.19
 Levy-yhtiö: Virgin
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 24.  Britannian singlelista: 41.
Heaven 17:n muut singlet
| ”At the Height of the Fighting” 1982 | ”Let Me Go” 1982 | ”Temptation” 1983 |
Let Me Go on brittiläisen synthpop-yhtyeen Heaven 17:n single, joka julkaistiin yhtyeen vuoden 1983 albumilla The Luxury Gap. Kappale ilmestyi ensimmäisen kerran yhtyeen Yhdysvalloissa julkaistulla kokoelma-albumilla Heaven 17, joka julkaistiin vuonna 1982. Single sijoittui Britannian singlelistan sijalle 41. Suomessa se oli Suomen virallisen listan sijalla 24.
Kappale oli yksi ensimmäisistä kaupallisista julkaisuista, jossa soitettiin Roland TB-303:a, syntetisaattoria, jolla oli merkittävä rooli myöhemmässä acid house -liikkeessä.
Formaatit > 7″ single

Let Me Go – 4.19
Let Me Go (Instrumental) – 4.59
Formaatit > 12″ single

Let Me Go (Extended Version) – 6.14
Let Me Go (Instrumental) – 4.54
Leif Blomqvist

Leif Blomqvist -nimisiä henkilöitä ovat:
Leif Blomqvist (s. 1937), suomalainen diplomaatti
Leif Blomqvist (s. 1947), suomalainen eläintieteilijä, Korkeasaaren eläintarhan ent. intendentti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leif Blomqvist”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Liekki palaa

| Liekki palaa Tommi Läntinen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 21. elokuuta 2015
 Formaatti: 2CD
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 108.42
 Levy-yhtiö: Sony
Tommi Läntinen muut julkaisut
| Isoja aikoja 2011 | Liekki palaa 2015 | Elämä kantaa mua 2022 |
Liekki Palaa – 35v. juhla-albumi on Tommi Läntisen kolmas kokoelma-albumi, joka julkaistiin 21. elokuuta 2015. Kokoelma sisältää Läntisen suurimmat hitit sekä kaksi uutta kappaletta ”Ihmeitä sattuu”  ja ”Laulu elämästä”. Kokoelmalta löytyy myös vuonna 2013 ilmestyneet singlet ”Liekki palaa” ja ”Elvis Has Left the Building” sekä vuonna 2012 ilmestynyt Kulman pojat -elokuvassa ollut ”Jari ja minä”, joka on uudistettu versio hitistä ”Kevät ja minä”.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Rakkauslaulu – 4.25  Mä en haluu enää muistaa – 3.47  Villi ja vapaa – 3.27  Satelliitti – 4.36  Syvälle sydämeen sattuu – 3.12  Kevät ja minä – 2.54  Jäin kiinni katseeseen – 4.27  Rööperin kuu – 4.46  Via Dolorosa – 4.20  Uneton – 4.08  Rakkaudenkaipuu – 3.26  Älä unta nää – 4.19  Mitä vaan – 3.49  Taivaspoika – 3.49 :  CD 2 Ihmeitä sattuu – 3.25  Laulu elämästä – 3.42  Rahaa rikkaampi – 4.18  Kaksi sanaa – 4.07  Sudet – 3.59  Elvis Has Left the Building – 4.01  Liekki palaa – 3.47  Diiselisydän – 3.28  Näin lähtee jätkä – 3.57  Eloise – 4.40  Se on rock – 3.58  Jari ja minä – 2.55  Hurjan pojan koti – 4.03  Ruusuja lurjukselta – 2.57
Kilari Audio

| Ilari Autio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1985 Vantaa
Ammatti:  rap-artisti, musiikkituottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kilari Audio Ilari Autio Ilari
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  West Coast hip hop, rap
Yhtyeet:  Pahat Viinit Hobo News
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kilari Audio (oikealta nimeltään Ilari Autio, s. 1985 Vantaa) on suomalainen hip hop -tuottaja. Kilari Audio on tehnyt biittejä muun muassa Hannibalille sekä muille Joku Roti Recordsin artisteille. Hän kuuluu myös Pahat Viinit -nimiseen hip hop -kokoonpanoon ja muodostaa Hannibalin, Tykopaatin ja Edorfin kanssa Hobo News -nimisen kantriyhtyeen.
Biografia

Ilari Autio syntyi Vantaalla vuonna 1985, mutta muutti jo lapsena Vaasaan ja vietti lapsuutensa siellä. Tuolloin hän innostui hip hopista kuullessaan muun muassa Wu-Tang Clania ja Beastie Boysia ja ensimmäiset biitit syntyivät jo seitsemännellä luokalla. Biittien teon lisäksi hän osaa soittaa mm. kitaraa, bassoa ja selloa. Ilari Autio on asunut myös Tampereella ja majailee nykyään Turussa.
Diskografia > Albumit

Musaa (Kadonneet kovalevyt osa II) (Kuningas Pähkinä & Kilari Audio, 2010)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuningas Pähkinä & Setä Tamu | "Keski-Suomi Tissi-Booty" | Kylpyammeellinen hittejä |  | 2004 |
| Hannibal & Soppa | "Boonusta" | Meiän asia | Yona | 2007 |
| Konvehdinmussuttajat | "A.S.T.E." | Älä mussuta! |  | 2007 |
| Hannibal & Joku Roti Mafia | "Tyhmä saa olla" | Streets of Nekala | Edorf & Stepa | 2009 |
| G-Lätä | Raita 5 | MIXVI**STAPE | Hannibal | 2009 |
Tuotanto > 2002 > Vapaapudotus – Teidän kaupunkiin

3. "Paholaismusiikkia"
Tuotanto > 2003 > Kuningas Pähkinä & Setä Tamu – Kylpyammeellinen hittejä

9. "Keski-Suomi Tissi-Booty" (mukana Kilari Audio)
Tuotanto > 2004 > Jodarok – Hukattu aika

2. "Iha pikkuse kaikille"
Tuotanto > 2004 > Memmy Posse – Huolestuttavia merkkejä

2. "Nousui ja laskui" (tuotannossa mukana Fresh O Lexxx)
4. "Huolestuttavia merkkejä"
Tuotanto > 2005 > Hannibal & Soppa – Pahat viinit

1. "Pahat viinit intro"
6. "Työttömän räppärin teema"
9. "Liskojen yö"
16. "Vallankumous iskee" (mukana Jodarok)
Tuotanto > 2006 > Hannibal & Soppa – Sun huudit ei oo seiffit

6. "Grande ei anna periksi" (mukana Bala)
Tuotanto > 2006 > Jontti & Shaka – Vittuun koko sakki!

2. "Vittuun koko sakki"
Tuotanto > 2006 > Jontti & Shaka & Jodarok – Ympäri Vuorokauden / Mikki & Mäyris

2. "Mikki & Mäyris"
Tuotanto > 2007 > Jontti & Shaka – Rata-äänite

8. "Talos on hulluja" (mukana Nutt-So & Destro)
Tuotanto > 2007 > Hannibal & Soppa – Meiän asia

2. "Boonusta" (mukan Yona)
3. "Met' ollaan vaan lappalaisia" (mukana Pioneer)
5. "Pohjolan tyyli" (tuotannossa mukana Massimo)
6. "Korporaatiopaskaa" (mukana Edorf)
7. "Voin paksusti"
8. "Vihamiehille"
9. "Westsidejäbä" (mukana Hra Piru)
10. "Pahoinvointivaltio" (mukana Jodarok, Jontti & Shaka)
11. "Tää on Rollo" (mukana Ironface, Bala & A. Bastardo)
13. "Uus päivä"
14. "Miltä se näyttää"
Tuotanto > 2007 > Roitown Ink – Vieläki UG

3. "Myynnissä"
Tuotanto > 2007 > Konvehdinmussuttajat – Älä mussuta!

6. "A.S.T.E." (mukana Kilari Audio)
Tuotanto > 2008 > Stepa – MC

1. "MC"
6. "Pakko tehä rahhaa" (mukana Säkä)
7. "Ongelmii" (mukana Jodarok)
12. "Kysymyksiä"
13. "Pikkukylä" (mukana Säkä)
Tuotanto > 2008 > Jontti & Shaka – Rata jatkuu

1-8. "Talos on hulluja" (mukana Nutt-So & Destro)
2-2. "Vittuun koko sakki"
Tuotanto > 2008 > Redrum-187 -kokoelma

6. Pahat Viinit – "Huslaa huslaa"
9. Stepa – "Ympäri kaupunkii"
Tuotanto > 2009 > Hannibal & Joku Roti Mafia – Streets of Nekala

1. "Eri nimi, sama sotu"
7. "Erikoista"
8. "Välisoitot"
13. "Härmälän Tyyli & Streets of Nekala" (mukana F.E. Stonela & J.P. Ovela)
Tuotanto > 2010 > Opaali – Hinnalla millä hyvänsä

9. "Laitapuolen kulkija" (mukana Asa)
Tuotanto > 2010 > Stepa – Made in Sodankylä

2. "Kiviranta"
Tuotanto > 2010 > Hannibal & Joku Roti Mafia – Ad Portas

2. "Babylon palaa"
3. "Tähä voit luottaa" (mukana Jodarok)
4. "Kuten Funkadelic" (tuotannossa mukana Tapani Kansalainen)
5. "Sielunruokaa" (mukana Edorf & Tykopaatti)
7. "Porteillas" (mukana K-Rino)
11. "Hyvinkää Lada Ride" (tuotannossa mukana Getto-Aki)
12. "Puuratti" (mukana Edorf, Stepa & Tykopaatti)
13. "Neron heikkouet"
Tuotanto > 2010 > Kuningas Pähkinä & Kilari Audio – Musaa (Kadonneet kovalevyt osa II)

1. "Metsien gentlemanni"
2. "Lännest" (mukana Setä Tamu)
3. "Musaa"
4. "Kuume" (mukana Notkea Rotta & Annamaija Keränen)
5. "Keski-Suomi Tissi-Booty (Remix)"
6. "Landespede" (mukana Hannibal, Jodarok, Panama Rayo & Soppa)
7. "Ykä Leino" (mukana Hannibal, Jaskamaski & Soppa)
Tuotanto > 2010 > Idän Ihme – Tästä ei sitte kerrota kellekkään

6. "Jotain mihin tarttua" (mukana Opaali & Juju)
10. "Oikotietä"
Tuotanto > 2011 > Hannibal & Joku Roti Mafia – Viimiseen hengenvetoon

2. "Poliittista räppiä"
3. "Tankit on tulossa" (mukana TKK & Aziz the Combat Fighter, tuotannossa mukana Jarno Laaksonen)
5. "10 Rock" (mukana Petos)
Remixit

| Artisti | Kappale | Albumilta | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| TKK & Juhani | "Uintibiisi (Remix)" | Yks palmu ja aika paljon vuosia takana | 2004 |
| Ritarikunta | "Ei oo iisii (Kilari Remix)" | RK – Kroonisesti akuutti | 2005 |
| Eevil Stöö | "Eevil Stöö matkaan jo käy (Screwed & Chopped Kilari Audio Puuromix)" | Eevil Stöön joulumanteli + rusinat | 2005 |
| Hannibal & Soppa | "Kulmat, huudit, sajeh (Kilari Audio Codeinedit)" | Sun huudit ei oo seiffit | 2006 |
| Jontti & Shaka | "Ympäri vuoden (Kilari Audio Remix)" | Rata-äänite | 2007 |
| Tykopaatti | "Takki auki (Kilari Audio Remix)" | Juomaripoika | 2007 |
Aiheesta muualla

Kilari Audio Myspacessa (englanniksi)
Kilari Audion haastattelu Redrum-187 -sivustolla