stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Partajärvi (Multia)
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Karankajärven valuma-alueella (14.66), jonka Selänpäänjoen valuma-alueeseen (14.662) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 185,3 metriä mpy.
Pakistan talviolympialaisissa 2018

Pakistan osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti kaksi urheilijaa, jotka kilpailivat kahdessa eri urheilumuodossa. Avajaisissa sekä päättäjäisissä maan lippua kantoi alppihiihtäjä Muhammad Karim.
Joukkue > Alppihiihto

Pakistan sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle.
Muhammad Karim
Joukkue > Maastohiihto

Pakistan sai maastohiihtoon maapaikan yhdelle miehelle.
Syed Human
Natsi-Saksan sotarikokset

Natsi-Saksa (1933–1945) syyllistyi useisiin sotarikoksiin toisen maailmansodan (1939–1945) aikana. Sotarikoksista kuuluisin oli saksalaisten toimeenpanema holokausti, jonka tarkoituksena oli hävittää kaikki Euroopan juutalaiset.
Natsi-Saksa syyllistyi ensimmäiseen sotarikokseensa 1. syyskuuta 1939 lavastettuaan puolalaiset hyökkääjäksi ja suoritti Puolan offensiivin ilman sodanjulistusta rikkoen Puolan kanssa sovittua hyökkäämättömyyssopimusta. Tämän lisäksi Saksa ei julistanut sotaa puolueettomille Norjalle, Luxemburgille, Alankomaille, Tanskalle ja Belgialle vallatessaan ne. Saksa myös julisti sodan viiveellisesti hyökätessään Neuvostoliittoon.
Saksa kohteli koko sodan ajan sotavankeja surkeasti. Itärintamalla saaduista sotavangeista arviolta joka neljäs kuoli. Länsirintamalla sota ei ollut niin raakaa, mutta Saksa syyllistyi muun muassa 27. toukokuuta 1940 Ranskassa Le Paradisin joukkomurhaan, jossa Waffen-SS tappoi 97 99:stä antautuneesta brittisotilaasta. Tunnetuin sotarikos länsirintamalla oli 17. joulukuuta 1944 tapahtunut Malmedyn verilöyly, jossa saksalaiset teloittivat yhdysvaltalaisia sotavankeja.
Saksan siviileihin kohdistamista rikoksista tunnetuin ja merkittävin oli holokausti. Adolf Hitler oli jo vuonna 1935 säätänyt rotulait, jotka veivät Saksan kansalaisuuden etenkin juutalaisilta. Holokausti laitettiin toden teolla käyntiin vuonna 1940, ja lopullisesta ratkaisusta päätettiin vuoden 1941 kesäkuussa. Holokausti vaati arviolta noin kuuden miljoonan juutalaisen hengen. Eniten holokaustista kärsivät puolalaiset. Saksa myös teloitti muun muassa romaneja sekä kommunisteja.
Korkea-arvoisimpia kansallissosialistisia sotarikollisia tuomittiin Nürnbergin oikeudenkäynneissä. Adolf Hitler ja Joseph Goebbels tekivät itsemurhan sodan vielä ollessa käynnissä, ja Heinrich Himmler murhasi itsensä ennen oikeudenkäyntiä. Sotarikollisia tuomittiin myös muun muassa Dachaun sotarikosoikeudenkäynneissä. Nürnbergin tuomioistuin piti natsien organisoimaa juutalaisten ja muiden kansanryhmien joukkotuhontaa niin vakavana rikoksena, että se määriteltiin rikokseksi koko ihmiskuntaa vastaan. Sotarikollisuusoikeudenkäynneissä käytettiin osittain taannehtivaa oikeudenkäyttöä, sillä useat sotarikolliset eivät olleet rikkoneet Saksan lakia. Jotkut saivat tuomioita muun muassa rikoksista rauhaa vastaan sekä hyökkäyssodan suunnittelusta. Osa sotarikollisista pakeni muun muassa Argentiinaan ja Espanjaan, esimerkiksi Josef Mengele, Adolf Eichmann, Franz Stangl, Gustav Wagner, Klaus Barbie, Aribert Heim, Walter Rauf, Alois Brunner ja Carl Vaernet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Natsi-Saksan sotarikokset Wikimedia Commonsissa
Nevermoor

Nevermoor on australialaisen Jessica Townsendin kirjoittama fantasiakirjasarja. Sarjasta on ilmestynyt suomeksi kolme kirjaa: Nevermoor: Morriganin koetukset, Meinioseppä': Morriganin kutsumus ja Onttorokko: Morriganin ajojahti.Sarjan ensimmäisen kirjan elokuvaoikeudet on myyty 20th Century Foxille
Sarja kertoo Morrigan Korppista, joka on meinioseppä ja yksi maailman vaarallisimmista olennoista.
Sarjan teokset

Nevermoor: Morriganin koetukset.  ((Nevermoor: The Trials of Morrigan Crow, 2017.) Suom. Jaana Kapari-Jatta)  Helsinki:  Otava, 2018.
Meinioseppä: Morriganin kutsumus.  ((Wundersmith: The Calling of Morrigan Crow, 2018.) Suom. Jaana Kapari-Jatta)  Helsinki:  Otava, 2019.
Onttorokko: Morriganin ajojahti.  ((Hollowpox: The Hunt for Morrigan Crow, 2020.) Suom. Jaana Kapari-Jatta)  Helsinki:  Otava, 2021.
Naoki Yamada

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Naoki Yamada
Syntymäaika: 4. heinäkuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Saitama, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 166 cm
Seura
Seura: Urawa Reds
Pelinumero: 18
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2008– 2015–2017 | Urawa Reds →Shonan Bellmare | 53 (2) 77 (8) |
Maajoukkue
| 2009–2010 | Japani | 2 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Naoki Yamada (jap. 山田 直輝, Yamada Naoki; s. 4. heinäkuuta 1990 Saitama) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Yamada debytoi Japanin maajoukkueessa toukokuussa 2009. Hän on pelannut kaksi maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Pahin rikos

| Pahin rikos> True Crime |
| --- | --- |
 Alkuperäinen elokuvateatterijuliste
Ohjaaja:  Clint Eastwood
Käsikirjoittaja:  Andrew Klavan (romaani) Larry Gross Paul Brickman Stephen Schiff
Tuottaja:  Clint Eastwood Richard D. Zanuck Lili Fini Zanuck Michael Mauer
Säveltäjä:  Lennie Niehaus
Kuvaaja:  Jack N. Green
Leikkaaja:  Joel Cox
Tuotantosuunnittelija:  Henry Bumstead
Pääosat:  Clint Eastwood Isaiah Washington Lisa Gay Hamilton James Woods Denis Leary Bernard Hill Diane Venora Michael McKean Michael Jeter
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:   19. maaliskuuta 1999  7. toukokuuta 1999
Kesto:  127 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  55 000 000 USD
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pahin rikos on vuonna 1999 valmistunut Clint Eastwoodin ohjaama, tähdittämä ja osin tuottama rikosdraama.
Juoni

Journalisti Steve Everettin elämässä ei ole kaikki hyvin. Hän juo liikaa, pettää vaimoaan eikä ole kovin häävi isänäkään. Kaikki muuttuu, kun hänen työtoverinsa kuolee kolarissa ja hän joutuu paikkaamaan tälle tarkoitetun työn, kuolemaantuomitun vangin haastattelun. Ennen kuin Steve lähtee suorittamaan tehtäväänsä, pienet yksityiskohdat alkavat vaivata häntä ja pian hän uskookin vangin olevan syytön. Hän päättää jutun teon sijaan todistaa miehen syyttömyyden, mutta hänellä on vain puoli päivää aikaa ennen teloitusta. Tapausta ratkoessaan hänen on pantava myös omat henkilökohtaiset asiansa tärkeysjärjestykseen.
Vastaanotto

Rotten Tomatoes -verkkosivuston mukaan kriitikot antoivat elokuvalle 56-prosenttisesti hyväksyvän arvion. Yleisön arvio oli 49 prosenttia.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Pahin rikos Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pahin rikos Elonet.
Pahin rikos AllMoviessa. (englanniksi)
Pankakosken–Sokojoen rautatie

Pankakosken tehtaiden Porter-höyrysäiliöveturi
Pankakosken–Sokojoen rautatie oli Enso-Gutzeit Oy:n (nyk. Stora-Enso) Pankakosken tehtaiden yhteydessä Lieksassa vuosina 1897–1952 toiminut raideleveydeltään 600 mm:n kapearaiteinen rautatie.
Kalusto ja liikenne

Rautateillä oli yhteensä kahdeksan höyryveturia ja kaksi moottoriveturia. Yksi niistä oli nykyinen Uudenkaarlepyyn rautatien kakkosveturi, Baldwin 17345/1900, 0-4-2ST, (1930-luvulla tehdyn kattilanvaihdon jälkeen 0-4-2T) numerolla 5, joka palveli loppuun eli vuoteen 1952.
Radalla oli kolme henkilövaunua ja yhtiön sisäistä matkustajaliikennettä, muun muassa koululaiskuljetuksia.
Kapearaiteisen radan loppuvaiheet

Kalusto tarkastettiin sotakorvauksia varten vuonna 1945, mutta ikänsä tähden se ei kelvannut ja muutamia vuosia sodan jälkeen alkoikin näiden kapearaiteiden alasajo.
Viimeinen kapearaidejuna kulki veturien kokoamiskuljetuksena 13. toukokuuta 1952.
Koko kapearaidekalusto romutettiin, viitosveturista yritettiin muistomerkkiä, mutta kun sitä pahoinpideltiin heti alkuunsa, se päätettiinkin romuttaa. Sen kattila kierteli yhtiön työmailla höyrynantajana vielä muutamien vuosien ajan.
Uusi aika leveäraiteisena

Kapearaiteisen kaluston romuttamisen jälkeen rata levennettiin, ja vuonna 1952 sille hankittiin Suomen uusin höyrysäiliöveturi, alun perin yhtiön Kotkan tehtaille hankittu amerikkalainen H K Porter 8180/1948, 0-4-0F. Se oli liikenteessä vuoteen 1972 asti, ja nykyisin sitä säilytetään Pielisen museossa Lieksassa.
Yhtiön muita ratoja

Yhtiöllä oli myös lukuisia muita kapearaiteisia ratoja, joista merkittävimpiä Kotkan tehtailla olleet Suomessa harvinaiselle 1067 mm:n raideleveydelle rakennetut radat. Sen radan vetureista on tehtaan omassa museossa Haapamäen Museoveturiyhdistyksen kunnostama Hohenzollern 4552/1929, 0-4-0F –höyrysäiliöveturi. Veturi oli toinen kahdesta säilyneestä kapearaiteisesta höyrysäiliöveturista, joita oli ollut Suomessa kaikkiaan käytössä yhdeksän.
Myös kaikki nämä radat levennettiin pääosin 1950-luvulla.
Ota lähellesi

| Ota lähellesi Kirka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : MTV-studiot
 Julkaistu: 1990
 Formaatti: LP-levy (FGL 4047)   C-kasetti (FGK 4047)   CD-levy (FGCD 4047)
 Tuottaja(t): Kassu Halonen   Kisu Jernström
 Tyylilaji: iskelmä, poprock, soft rock
 Kesto: 38.45
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
 Levymerkki: Flamingo
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: 1. (3 viikkoa, syyskuu 1990) 
Kirkan muut studioalbumit
| Parhaat, uudet versiot 1990 | Ota lähellesi 1990 | Kasvot peilissä 1991 |
Singlet albumilta Ota lähellesi
 ”Ota lähellesi” / ”Yö kanssasi” Julkaistu: 1990 (FGS 208)  ”Rakkaus ei kuole milloinkaan” / ”Meidän maailmamme” Julkaistu: 1990 (FGS 212)
Ota lähellesi on suomalaislaulaja Kirkan 15. studioalbumi vuodelta 1990. Albumin nimikkokappale ”Ota lähellesi” on yksiä Kirkan tunnetuimpia kappaleita.
Albumi menestyi erinomaisesti ja pysyi peräti kolmen viikon ajan Suomen musiikkilistojen listaykkösenä. Levy oli Kirkan ensimmäinen, joka kohosi listaykköseksi peräti 21 vuoteen. Albumi saavutti lähes välittömästi vuonna 1990 kulta- ja platinalevyrajat. Levyä on myyty vuoteen 2013 mennessä yhteensä 102 857 kappaletta ja se on täten Suomen 60 myydyimmän albumin joukossa. Albumi on Kirkan kolmanneksi myydyin.
Albumi julkaistiin Flamingo-levymerkillä LP- ja CD-levyinä sekä C-kasettina. Vuonna 1998 albumi julkaistiin uudelleen CD-levynä.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt K. Halonen ja K. Jernström, sanoittanut V. Salmi ja sovittanut Kassu Halonen, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Ota lähellesi – 3.38
Meidän maailmamme – 4.37
Niin paljon rakastan – 3.32
Nuku huolien taa – 4.07
Yö kanssasi – 3.35
Kappaleet > B-puoli

Suuret surut – 4.20
Rakkaus ei kuole milloinkaan – 3.25
Kanssani käy – 4.01
Tähti – 3.57 (säv. K. Halonen)
Parempaan maailmaan – 3.33
Kokoonpano > Muusikot

Kassu Halonen – kosketinsoittimet, kuoro, kapellimestari
Juha Björninen – kitara ja kitarasoolot
Jari Laasanen – c-lab -ohjelmointi / ohjelmoidut rummut (3-6, 8-9)
Pepa Päivinen – saksofonit (2-4, 6, 8-10)
Seppo Suhonen – rummut (1-2, 7, 10)
Jari Nieminen – kitara (1-2, 7, 10)
Asko Ahonen – bassokitara (1-2, 7, 10)
Pave Maijanen – kuoro
Kisu Jernström – kuoro
Kokoonpano > Tuotanto

Jari Laasanen – äänitys ja miksaus (MTV-studiot)
Mika Jussila – kaiverrus (Finnvox)
Pauli Saastamoinen – CD-masterointi (Finnvox)
Erik Uddström – kuvat ja ulkoasu
Kassu Halonen – tuottaja
Kisu Jernström – tuottaja
Aiheesta muualla

Albumi Suomen äänitetietokannassa
Mérida (Meksiko)

| Mérida |
| --- | --- |
 Patsas liikenneympyrässä.
 vaakuna
 Mérida
 Koordinaatit: 20°58′12″N, 89°37′12″W 
Valtio:  Meksiko
Osavaltio:  Yucatán
Kaupunki:  Mérida
Korkeus:  10 m
Väkiluku (2014):  827 000
 – Väestötiheys:  858 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC−6
 – Kesäaika:  UTC−5
Postinumero:  97000–
Suuntanumero(t):  999
 
 merida.gob.mx 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mérida on Yucatánin osavaltion pääkaupunki ja myös tämän osavaltion suurin kaupunki. Kaupungissa asuu 827 000 ihmistä (2014), joten se on kolmanneksitoista suurin Meksikon kaupungeista. Kaupungin on perustanut 1542 Francisco de Montejo mayakaupungin paikalle.
Kaupunki on tärkeä rautatieristeys ja kauppakeskus sen lisäksi kaupungissa toimii yliopisto. Kaupunki on myös merkittävä matkailukohde, sillä sen lähistöllä sijaitsee raunioituneita mayakaupunkeja, kuten Chichén Itzá. Sen lisäksi turisteja kiinnostaa kaupungin museossa oleva arvokas hopeakokoelma.
Mérida valittiin vuonna 2000 Amerikan kulttuuripääkaupungiksi.
Aiheesta muualla

Kaupungin nettisivut (sisältää matkailuinfoa monilla kielillä)
Neula

Neula viittaa seuraaviin asioihin:
ompeluneula, käsinompelussa ja ompelukoneissa tarvittava väline
verhoiluneula, verhoilussa käytettävä väline
nuppineula
hakaneula, jousen ja hakasen avulla kiinni pysyvän lukitusmekanismin sisältävä neula
injektioneula, ruiskeen antamiseen tarvittava väline
akupunktioneula, akupunktiossa tarvittava väline
tatuointineula, tatuoinnissa tarvittava väline
lävistysneula, lävistämisessä tarvittava väline
havupuun neula eli neulanen, havupuun lehti
gramofonin neula, soittimen osa
neula, osoitin, esimerkiksi kompassin neula
Buffonin neula, todennäköisyyslaskennan ongelma.
käpy, verkon kudonnassa käytettävä neula
Neula (ven. Игла), neuvostoliittolainen elokuva
Kleopatran neulat, Lontooseen ja New Yorkiin siirretyt egyptiläiset obeliskit
Neulan huvipuisto, Tampereella 1973-1974 toiminut huvipuisto
neula, katalonialainen joululeivonnainen
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Neula”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pankkiauto

Parkanon säästöpankin pankkiauto
Pankkiauto on autoon rakennettu liikkuva pankkikonttori. Suomessa on käytetty pankkiautoja vuodesta 1952 alkaen. Pankkiautoa on käytetty mm. silloin, kun pankkikonttorille ei ole saatu huoneistoa ajoissa ja paikoissa, jossa on haluttu tarjota pankkipalvelua, mutta jonne ei ole ollut mielekästä perustaa konttoria. Liikkuvaa pankkipalvelua on saanut myös autopostitoimistosta.
Pankkiautoja on edelleen toiminnassa. OP-ryhmällä on uusi pankkiauto vuonna 2017.
Historiaa

Pankkiautoja on ollut Englannissa jo 1910-luvulla. Suomeen ensimmäinen pankkiauto saatiin 1952. Pankkiauto saatettiin rakentaa linja-autoon, henkilöautoon tai matkailuperävaunuun, mutta useimmiten ne toimivat pakettiautoissa. Tilastoja pankkiautoista ei ole. Vuonna 1969 Säästöpankeilla oli 34 pankkiautoa. Jussi Lehtonen on arvioinut, että autoja ei ole missään vaiheessa ollut yli 50:tä.
Osa pankkiautoista liikkui 1990-luvulle asti reitin ja aikataulun mukaan. Pysäkit olivat tavallisesti kylien keskustoissa esimerkiksi kauppojen pihoilla. Osa autoista korvasi pankin sivukonttorin, kunnes konttori oli saatu rakennetuksi. Auto voi myös toimia siirrettävänä konttorina tapahtumissa kuten urheilukilpailuissa. Pankkiauto on ollut myös Sauvossa 6. – 16. elokuuta 1965 pidetyllä partiolaisten kansainvälisellä Hakkis-suurleirillä.
Kun tietoliikenneyhteyksiä ei ollut, pankkiautossa asiointi vaati pankkikirjan. Tällöin tietojen tarkistus ja täsmäytys tehtiin ajon päätyttyä konttorilla. Reaaliaikaista palvelua varten saatiin pankkiautoihin 1960-luvulla radiopuhelimia, joilla voitiin ottaa yhteys pääkonttoriin ja mm. tiedustella asiakkaan tilitietoja.
Historiaa > Eri pankkiryhmien pankkiautoja

Suomen ensimmäinen pankkiauto oli vuonna 1952 aloittanut Helsingin Työväen Säästöpankin pankkiauto.
Yhdyspankilla oli pankkiauto ainakin jo vuonna 1958. Vuonna 1960 Yhdyspankki päätti laajentaa palveluaan hankkimalla kaksikin liikkuvaa pankkikonttoria. Tarkoitukseen ostettiin kaksi erityisvarustettua pakettiautoa, jotka sisustettiin pankkikonttoreiksi. Autossa oli kaksi virkailijaa, joista toinen toimi sekä kuljettajana että turvallisuusvartijana. Autojen kassat olivat hyvin pieniä turvallisuussyistä; ne hoitivat tilityksen matkansa varrella olevissa pankkikonttoreissa. Käynti autokonttoriin tapahtui takaovista. Auton saattoi kytkeä puhelinlinjaan, koska nykyistä matkapuhelinjärjestelmää ei ollut olemassa. Autot palvelivat yhteensä toistakymmentä vuotta; 1970-luvulla ne siirrettiin säilytykseen ja lopulta jossain vaiheessa pankkien fuusiokierteen yhteydessä ne poistettiin kirjanpidosta ja romutettiin.[lähde? ]
Suur-Helsingin Osuuspankki (SHOP) hankki kaksi pankkiautoa vuonna 1970. Pankkiautot toimivat Myyrmäessä ja Itä-Pasilassa SHOP:n konttorina, kunnes konttorille saatiin huoneisto. Kiertävä pankkiauto on toiminut Espoon Muuralassa ja Olarissa.
Autopostitoimisto

Autopostitoimisto oli liikkuva postikonttori, joka kuljetti postia ja tarjosi sekä Postin että Postipankin palveluita. Autopostitoimistosta asiakkaat voivat sekä lähettää että noutaa postia. Autopostitoimisto ajoi joka päivä saman reitin. Reitin varrella se jakoi postin heittämällä postiniput reitin varrella oleviin avonaisiin nk. jakolaatikoihin. Suomen ensimmäinen autopostitoimisto aloitti toimintansa Turun ja Mynämäen seudulla vuonna 1960, ja tämän 134 kilometriä pitkän reitin varrella auto jätti postia 60 paikkaan. Toinen autopostitoimisto perustettiin Kemin seudulle vuonna 1961, ja enimmillään toiminnassa oli viisi autopostitoimistoa eri puolilla Suomea. Autopostitoimistona käytetyt autot oli muokattu Postin linja-autoista. Tietyillä pysähtymispaikoilla auto palveli kuten pankkiautokin. Korkeat hankinta- ja ylläpitokustannukset estivät kuitenkin autopostitoimistojen laajemman käyttöönoton, ja kokonaan autopostitoiminta loppui Suomessa 1980-luvulla. Viimeinen autopostitoimisto lakkautettiin keväällä 1984.
Aiheesta muualla

50 vuotta sitten: Liikkuva säästöpankki (Arkistoitu – Internet Archive) Hämeen sanomat 12.2.2017.
Ranta, Jari: Huutava tarve pankkiautoille. Mielipidekirjoitus 20.7.2017.
Paheli

| Paheli |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Amol Palekar
Käsikirjoittaja:  Vijaydan Detha Sandhya Gokhale Amol Palekar
Tuottaja:  Gauri Khan
Säveltäjä:  M. M. Kreem
Kuvaaja:  Ravi K. Chandran
Leikkaaja:  Amitabh Shukla Steven H. Bernard
Koreografi:  Farah Khan
Pääosat:  Shah Rukh Khan Rani Mukerji
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Red Chillies Entertainment
Levittäjä:  Red Chillies Entertainment Netflix
Ensi-ilta:  24. kesäkuuta 2005
Kesto:  141 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paheli (suomeksi ”Arvoitus”) on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen fantasiaelokuva, jonka on ohjannut Amol Palekar ja päärooleja näyttelevät Shah Rukh Khan ja Rani Mukerji. Se on uudelleenfilmatisointi vuoden 1973 elokuvasta Duvidha, joka perustuu Vijayadan Dethan samannimiseen rajasthaninkieliseen kansanperinteelliseen novelliin. Se kertoo vastavihitystä vaimosta, jonka miehen paikan yrittää ottaa häneen rakastunut aave.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shah Rukh Khan  | … |  Kishanlal, Premin aave   |
|  Rani Mukerji  | … |  Lachchi   |
|  Anupam Kher  | … |  Bhanwarlal   |
|  Aditi Govitrikar  | … |  Kamli   |
|  Rajpal Yadav  | … |  Bhoja   |
|  Dilip Prabhavalkar  | … |  Kanwarlal   |
|  Palak Jain  | … |  Kishanlalin serkku   |
|  A. K. Hangal  | … |  Jeevraj   |
|  Naseeruddin Shah  | … |  miesnukke (ääni)   |
|  Ratna Pathak  | … |  naisnukke (ääni)   |
|  Amitabh Bachchan  | … |  Gadariya   |
|  Juhi Chawla  | … |  Gajrobai   |
|  Suniel Shetty  | … |  Sunderlal   |
Soundtrack

Kaikki sävellykset M. M. Kreem.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Dheere Jalna” | Sonu Nigam, Shreya Ghoshal | 6.08 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Kangna Re” | Shreya Ghoshal, Madhushree, Bela Shende, Kalapini Komakali, Sonu Nigam | 5.55 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Khaali Hai” | Hariharan, Bela Shende | 5.58 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Laaga Re Jal Laaga” | M. M. Keeravani, Sonu Nigam, Shruti Sadolikar | 5.51 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Minnat Kare” | Shreya Ghoshal, Madhushree, Bela Shende | 7.25 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Phir Raat Kati” | Sunidhi Chauhan, Sukhwinder Singh | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Phir Raat Kati” (Remix)  | Sunidhi Chauhan, Sukhwinder Singh | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Dheere Jalna” (Instrumental)  |  | 6.06 |  |  |  |  |  |  |
Vastaanotto

Paheli oli kaupallinen menestys ulkomailla, mutta ei Intiassa.
Aiheesta muualla

Paheli Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Paheli AllMoviessa. (englanniksi)
Méridan amfiteatteri

Méridan amfiteatteri on roomalainen amfiteatteri Méridassa, Espanjassa. Kaiverrusten mukaan se avattiin vuonna 8 jaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Méridan amfiteatteri Wikimedia Commonsissa
Motown

| Motown |
| --- | --- |

Emoyhtiö:  Universal Music Group
Perustettu:  1959
Perustajat:  Berry Gordy
Jakelijat:  The Island Def Jam Music Group, Virgin EMI Records
Tyylilajit:  soul, rhythm and blues, pop, hip hop
Kotimaa:  Yhdysvallat
Sijainti:  Detroit, Los Angeles, New York
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Motown Records on yhdysvaltalainen levy-yhtiö, jonka perusti Berry Gordy, Jr. Detroitissa vuonna 1959. Yhtiö saavutti 1960-luvulla runsaasti menestystä julkaisemallaan mustalla soulmusiikilla ja antoi kehittämälleen tyylille myös nimensä.