stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Daimler-Benz DB 605

Daimler-Benz DB 605 on saksalainen toisen maailmansodan aikana tuotettu lentokonemoottori. Se kehitettiin DB 601:stä ja sitä käytettiin vuosina 1942-1945 Messerschmitt Bf 109 -hävittäjissä sekä Bf 110- ja Me 210C -raskashävittäjissä. DB 605:n muunnos, DB 610, käsitti kaksi DB 605:tä kylki kyljessä yhdistettynä pyörittämään samaa potkuria. DB 610 -moottoria käytettiin Heinkel He 177 -pommikoneessa.
Moottori on ylösalaisin asennettu V12, jossa kampiakseli on ylhäällä ja sylinterit 60° kulmassa toisiinsa nähden. Moottorissa on neljä venttiiliä per sylinteri ja kaksi sytytystulppaa sylinteriä kohden sekä polttoaineruiskutus ja ahdin. Ahdin saa käyttövoimansa paineistetusta öljystä hydraulikytkimellä. Öljynpaine ja siten ahtimen teho säätyy ulkoisen ilmanpaineen mukaan.
DB 605 -moottoreita valmistettiin myös lisenssillä Italiassa ja Ruotsissa. Italiassa moottoreita tehtiin Fiat-lisenssivalmisteena RA.1050 R.C.58 Tifone - nimellä sekä Alfa-Romeon valmistamana nimellä Alfa Romeo RA 1000 RC 411. Moottoria käytettiin Macchi C.202-205-, Fiat G.55- ja Reggiane Re.2005 -hävittäjissä sekä muutamissa muissa italialaisissa lentokoneissa. Ruotsissa DB 605:tä käytettiin työntömoottorisen Saab J21:n voimanlähteenä. Arviolta 42 400 DB 605 -moottoria tuotettiin kaikkina versioina. Suomessa DB605 oli VL Pyörremyrskyn moottorina.
Daimler-Benz DB610. Kaksi DB605 kytkettynä yhteen.
Tekniset tiedot (DB 605AM) > Perustiedot

Tyyppi: 12-sylinterinen nestejäähdytteinen mekaanisesti ahdettu käännetty V-lentokonemoottori
Sylinterikulma: 60°
Sylinterin halkaisija: 154 mm
Iskunpituus: 160 mm
Tilavuus: yhteensä 35,7 l / 2,975 l per sylinteri
Pituus: 2 158 mm
Leveys: 760 mm
Korkeus: 1 037 mm
Kuivapaino: 756 kg
Tekniset tiedot (DB 605AM) > Komponentit

Venttiilikoneisto: Kaksi imuventtiiliä ja kaksi natriumjäähdytteistä pakoventtiiliä sylinteriä kohden
Ahdin: Yksivaiheinen mekaaninen ahdin; MW50-ruiskutus ilmanotossa. DB605L-mallissa kaksivaiheinen ahdin.
Polttoainejärjestelmä: Boschin suoraruiskutus
Öljyjärjestelmä: Kuivasumppuvoitelu yhdellä paineistavalla ja kahdella huuhtelevalla pumpulla. 35 litran öljysäiliö.
Jäähdytysjärjestelmä: Paineistettu nestejäähdytys
Alennusvaihteisto: 0,594:1
Tekniset tiedot (DB 605AM) > Suoritusarvot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 1 324 kW (1 800 PS/1 775 hv) | 2 800 rpm | lentoonlähdössä MW-50-imulla |
| 1 250 kW (1 700 PS/1 677 hv) | 2 800 rpm | 4 000 metrissä MW-50-imulla |
| 794 kW (1 080 PS/1 065 hv) | 2 300 rpm | 5 500 metrissä suurimpana jatkuvana tehona |
Ominaisteho: 35,0 kW/L (0,77 hv/in³)
Puristussuhde: 7,5/7,3:1 87-oktaanisella polttoaineella; 8,5/8,3:1 100-oktaanisella polttoaineella
Teho/painosuhde: 1,68 kW/kg
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Daimler-Benz DB 605 Wikimedia Commonsissa
The Daimler-Benz DB 605
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Daimler-Benz DB 605
Käännös suomeksi
Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1996

33. alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Espanjan Sierra Nevadassa 12.–25. helmikuuta 1996. Kisat oli tarkoitus järjestää jo edellisenä vuonna, mutta lumen puutteen vuoksi ne jouduttiin siirtämään.
FIS teki päätöksen vuoden 1995 kisojen peruuttamisesta 26. tammikuuta 1995. Kilpailujen oli ollut tarkoitus alkaa neljä päivää myöhemmin.
Miehet > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Patrick Ortlieb | 2.00,17 |
| 2 |  | Kristian Ghedina | 2.00,44 |
| 3 |  | Luc Alphand | 2.00,45 |
| 4 |  | Lasse Kjus | 2.00,64 |
| 5 |  | Brian Stemmle | 2.00,92 |
| 6 |  | Günther Mader | 2.01,28 |
Miehet > Supersuurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Atle Skårdal | 1.21,80 |
| 2 |  | Patrik Järbyn | 1.22,09 |
| 3 |  | Kjetil André Aamodt | 1.22,11 |
| 4 |  | Janne Leskinen | 1.22,37 |
| 5 |  | Patrick Wirth | 1.22,48 |
| 6 |  | Lasse Kjus | 1.22,57 |
Miehet > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alberto Tomba | 1.58,63 |
| 2 |  | Urs Kälin | 1.59,07 |
| 3 |  | Michael von Grünigen | 1.59,45 |
| 4 |  | Lasse Kjus | 1.59,51 |
| 5 |  | Steve Locher | 2.00,62 |
| 6 |  | Christian Mayer | 2.01,11 |
Miehet > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alberto Tomba | 1.42,26 |
| 2 |  | Mario Reiter | 1.42,57 |
| 3 |  | Michael von Grünigen | 1.42,81 |
| 4 |  | Andrea Zinsli | 1.43,48 |
| 5 |  | Andrej Miklavc | 1.43,76 |
| 6 |  | Sébastien Amiez | 1.43,79 |
Miehet > Alppiyhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marc Girardelli | 3.31,95 |
| 2 |  | Lasse Kjus | 3.32,20 |
| 3 |  | Günther Mader | 3.32,93 |
| 4 |  | Mario Reiter | 3.32,99 |
| 5 |  | Mitja Kunc | 3.33,42 |
| 6 |  | Kjetil André Aamodt | 3.34,29 |
Naiset > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Picabo Street | 1.54,06 |
| 2 |  | Katja Seizinger | 1.54,63 |
| 3 |  | Hilary Lindh | 1.54,70 |
| 4 |  | Kate Pace | 1.54,71 |
| 5 |  | Megan Gerety | 1.54,95 |
| 6 |  | Isolde Kostner | 1.55,04 |
Naiset > Supersuurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Isolde Kostner | 1.21,00 |
| 2 |  | Heidi Zurbriggen | 1.21,66 |
| 3 |  | Picabo Street | 1.21,71 |
| 4 |  | Barbara Merlin | 1.21,80 |
| 5 |  | Hilary Lindh | 1.21,82 |
| 6 |  | Ingeborg Helen Marken | 1.22,22 |
Naiset > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Deborah Compagnoni | 2.10,74 |
| 2 |  | Karin Roten | 2.11,09 |
| 3 |  | Martina Ertl | 2.11,44 |
| 4 |  | Anita Wachter | 2.11,90 |
| 5 |  | Katja Seizinger | 2.11,92 |
| 6 |  | Isolde Kostner | 2.12,17 |
Naiset > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Pernilla Wiberg | 1.31,46 |
| 2 |  | Patricia Chauvet | 1.32,32 |
| 3 |  | Urška Hrovat | 1.32,33 |
| 4 |  | Claudia Riegler | 1.32,42 |
| 5 |  | Ingrid Salvenmoser | 1.32,54 |
| 6 |  | Kristina Andersson | 1.32,64 |
Naiset > Alppiyhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Pernilla Wiberg | 3.19,68 |
| 2 |  | Anita Wachter | 3.21,73 |
| 3 |  | Marianne Kjørstad | 3.22,35 |
| 4 |  | Renate Götschl | 3.22,65 |
| 5 |  | Katja Seizinger | 3.22,82 |
| 6 |  | Ingeborg Helen Marken | 3.22,83 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Italia | 4 | 1 | 0 | 5 |
| 2 |  Ruotsi | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 3 |  Itävalta | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 4 |  Norja | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 5 |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 6 |  Luxemburg | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 7 |  Sveitsi | 0 | 3 | 2 | 5 |
| 8 |  Ranska | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 8 |  Saksa | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 10 |  Slovenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 10 | 10 | 10 | 30 |
Adolf Hitlerin elämäkerta
Hitlerin sukutausta

Nimen Hitler alkuperäksi on esitetty saksalaista nimeä Hittler tai länsislaavilaista alkuperää olevia nimiä Hidlar tai Hidlarček, joita esiintyi suvun kantasijoilla Itävallan Waldviertelissä 1400-luvulta asti. Hitlerin suora esi-isä äidin puolelta oli vuoden 1650 aikoihin elänyt Georg Hiedler. Suvun tšekkitaustan puolesta puhuu seikka, että Hitlerin äidin isoisä Johann Nepomuk Hüttler käytti ajoittain nimestään kuuluisan tšekkiläisen pyhimyksen Johannes Nepomukilaisen kunniaksi saksankielistä kirjoitusasua Johann von Nepomuk. Hitlerin etunimi Adolf tulee muinaissaksan Adawolfista, joka tarkoittaa jaloa tai johtavaa sutta. Wolf, susi, oli myös Hitlerin suosima lempinimi itsestään.
Hitlerin sukutausta > Aukko sukutaulussa

Hitlerin sukutausta on aiheuttanut tutkijoille ongelmia, sillä Hitlerin isän Aloisin biologisesta isästä ei ole varmaa tietoa. Hakiessaan syntymätodistusta Hitlerin isälle Aloisille vuonna 1837 tuore 42-vuotias äiti Maria Anna Schicklgruber kieltäytyi mainitsemasta isän nimeä. Poika kirjattiin aviottomaksi lapseksi ja sai äitinsä sukunimen Schicklgruber.
Jälkikäteen isäksi merkitty kiertelevä myllärin apulainen Johann Georg Hiedler meni naimisiin Maria Annan kanssa viisi vuotta Aloisin syntymän jälkeen, mutta ei eläessään tunnustanut Aloisia pojakseen. Viisi vuotta kestänyt avioliitto päättyi Maria Annan kuolemaan, jolloin Johann Georg ilmeisesti jatkoi kulkurin elämäänsä, kuollen itsekin viisi vuotta myöhemmin. Johann Georg Hiedler on yksi todennäköisinä pidetyistä isoisäehdokkaista.
Johann Nepomuk Hüttler, Johann Georgin nuorempi veli toimi Aloisin kasvatti-isänä. Alois käytti äitinsä sukunimeä Schicklgruber aina vuoteen 1876, kunnes Johann Nepomuk kuulututti veljensä Johann Georgin Aloisin isäksi taatakseen hänelle oikeuden suvun perintörahoihin. Johann Georg oli tuolloin ollut kuolleena jo 20 vuotta. Samalla Johann Nepomukin vaatimuksesta 39-vuotias Alois vaihtoi sukunimensä. Hiedlerin tai Hüttlerin sijasta todistuksen laatinut pappi kirjoitti sukunimen muotoon Hitler. Johann Nepomuk Hüttlerin ottopojastaan kantaman vastuun ja hänen nimestään huolehtimisen sekä jälkeläisten yhdennäköisyysseikkojen vuoksi häntä pidetään hyvin mahdollisena ehdokkaana Aloisin biologiseksi isäksi. Teorian mukaan Johann Nepomuk ei olisi tunnustanut Aloisia pojakseen oman perheensä vuoksi.
Hitlerin sukutausta > Teoriat juutalaisesta taustasta

Hitlerin noustua julkisuuteen poliitikkona 1920-luvulla hänen arvostelijansa tekivät jo ensimmäiset selvityksensä. Sukutaulun aukkojen vuoksi he pystyivät esittämään perusteltuja julkisia arveluja Hitlerin todellisesta rodullisesta taustasta. Ehdokkaita hänen isoisäkseen on nimetty aina juutalaisesta Leopold Frankenbergeristä tai tämän pojasta juutalaisen pankkiirisuvun Rothschildin jäseniin sekä itävaltalaisen aatelissuvun Ottensteinin jäseniin.
Hitler, joka vaati seuraajiaan todistamaan ”rodullisen puhtautensa” ei tiennyt itsekään totuutta, vaan vaikeni kohdatessaan epäilyksiä samalla, kun viilensi välejään sukulaisiinsa yleensä. Natsi-Saksassa Hitlerin epäselvä sukutausta oli ”arka aihe”, eikä kansallissosialistinen lehdistö tuonut tätä esille. Hitlerin Britanniassa syntynyt veljenpoika William Patrick Hitler muutti Saksaan 1930-luvulla ja toiveenaan hyötyä Hitlerin valta-asemasta hän kiristi setäänsä vihjaillen paljastavansa lehdistölle tietonsa mahdollisesta juutalaisesta isoisästä. Hitler järjesti veljenpojalleen työpaikan Opelin tehtaalla, mutta tämä uusi uhkauksensa toiveinaan päästä korkeammalle paikalle natsihallinnossa. Raivostunut Hitler määräsi asianajajansa Hans Frankin selvittämään taustansa, mutta Frankin tutkimus ei onnistunut selvittämään varmuudella isoisän henkilöllisyyttä ja kumoamaan väitettä. Hitler puhui William Patrickista nimityksellä ”vastenmielinen veljenpoikani”. Hitlerin juutalaistausta on mahdollinen, mutta epätodennäköinen poliittissävytteinen teoria, joka on sekoittunut hänen isoisänsä henkilöllisyyden selvittämisen ympärille kehittyneeseen mysteeriin.
Hitlerin sukutausta > Hitlerin perhe

Saksan ja Itävallan välisellä rajalla tullivirkailijana uransa luonut Alois avioitui kolmesti, ensimmäistä kertaa 14 vuotta vanhemman Anna Glasl-Hörerin kanssa. Avioliitto oli lapseton ja onneton ja Alois hakikin seuraa talouden keittäjättärestä, Franziska Matzelsbergerista. Hänet Alois myös nai erottuaan Annasta ja tämän kuoltua 1883, vuosi sen jälkeen, kun Franziska oli synnyttänyt hänelle pojan Alois junior. Pian tämän jälkeen syntyi toinen lapsi, tytär Angela. Franziskan kuoltua pian tuberkuloosiin Alois avioitui piispan erikoisluvalla serkkunsa Klara Pölzlin kanssa, jonka kanssa hänellä oli ollut suhde vielä toisen vaimonsa eläessä.
Alois Hitler oli luonteeltaan kova, tiukkaan kuriin ja järjestykseen uskova väkivaltainen mies. Katkeroitunut ja ajan myötä alkoholisoitunut Alois pieksi vaimoaan ja perhettään usein pienimmistäkin syistä. Alois ja Klara saivat yhdessä kuusi lasta, joista kolme ensimmäistä kuolivat alle kaksivuotiaina. Vasta neljäs, Adolf, eli pitempään. Adolfin syntyessä Alois oli 52-vuotias. 1860 syntynyt 23 vuotta nuorempi Klara Pölzl puolestaan oli siisti, vakava ja ahkera nainen, joka hoiti taloutta parhaansa mukaan miellyttääkseen puolisoaan. Syvästi uskovainen Klara oli onneton ärtyisän ja väkivaltaisen Aloisin puolisona ja suri syvästi kolmea ensimmäistä vauvaiässä kuollutta lastaan. Gustav ja Ida Hitler olivat kuolleet kurkkumätään ja Otto vain muutaman päivän ikäisenä. Neljännen lapsen Adolfin jälkeen perheeseen syntyivät myös Edmund, joka kuoli kuusivuotiaana tuhkarokkoon ja Paula, joka eli sisarusparvesta pisimpään, vuoteen 1960 saakka.
Lapsuus ja nuoruus

Adolf Hitler syntyi 20. huhtikuuta 1889 Braunau am Innissä Itävalta-Unkarissa, Salzburger Vorstadt-kadun varrella olevan talon toisessa kerroksessa. Hänet kastettiin katolisen kirkon jäseneksi nimellä Adolfus Hitler. Pariskunta pelkäsi, ettei heidän neljäskään lapsensa sisarustensa tapaan selviäisi kovin vanhaksi; pariskunnan kuudesta lapsesta vain Adolf ja hänen nuorempi sisarensa Paula elivät aikuisikään asti. Kun hän kuitenkin jäi henkiin ja kasvoi, hemmotteli Klara poikaansa parhaansa mukaan. Lapsuudessaan Adolf joutui usein hakemaan yhä enemmän juopottelevan isänsä kotiin lähiseudun kapakoista. Kirjassaan Taisteluni (Mein Kampf) Hitler kuvaa isäänsä tiukaksi kurinpitäjäksi, jonka karskin kuoren alla piili lempeä ja perheestään huolehtiva tunnollinen mies. Yksityisesti Hitler, muistellessaan lapsuuttaan, kuvasi isäänsä todellisuudessa sadistiseksi ja väkivaltaiseksi öykkäriksi, joka kulutti perheen rahat alkoholiin.
Pieni Adolf hakikin kepeillä, vöillä ja remmeillä annettujen selkäsaunojen jälkeen lohtua ja turvaa lempeästä ja rakastavasta äidistään. Selkäsaunoista huolimatta Adolf ei alistunut, vaan pani vastaan isälleen, joka puolestaan rankaisi poikaansa aina vain kovemmin, varsinkin velipuolensa Alois juniorin karattua kotoa 14-vuotiaana. Sisaren Paulan mukaan Adolf sai selkäänsä päivittäin.
Vuosia myöhemmin Hitler kertoi Helene Hanfstaenglille tapauksesta, jossa Alois oli tulossa kurittamaan häntä. Huoneeseensa lukittuna ollut Hitler päätti paeta, mutta joutui riisumaan vaatteensa mahtuakseen ikkunasta ulos. Isä keskeytti paon tempaisemalla oven auki ja Adolf ei ehtinyt kuin tempaista lakanan alastoman vartalonsa suojaksi. Hän välttyi selkäsaunalta, muttei nöyryytykseltä. Vesissä silmin naurava Alois käski koko perheen tulla katsomaan ”toogapoikaa”. Hitlerin mukaan sinä iltana koettu häpeä kirveli enemmän kuin tuhat selkäsaunaa.
Lapsuutensa leikeissä, niin koulussa kuin kotona Hitler pyrki olemaan johtaja. Hän johti joukkonsa muun muassa villin lännen taisteluihin, joihin hän sai mallin suositulta saksalaiselta lännenkirjailijalta Karl Maylta. Samoin buurisodan taistelut inspiroivat Hitlerin leikkejä. Niin ikään ”seuraa johtajaa” oli Hitlerin lempileikkejä, jos hän itse sai johtaa. Vaikka Hitlerillä oli lapsena ystäviä, perhe muutti usein ja Hitler joutui toistuvasti erilleen vanhasta kaveripiiristään. Siksi hän vietti välillä yksinäisiä kausia ja joutui joskus myös tappeluihin. Ainoat Hitlerin lapsuuden paikoista, joita hän aikuisena muisteli lämpimästi, olivat Linz ja tämän lähellä sijaitseva maalaiskylä Leonding. Saksan johtajana hän kaavaili Linzistä jopa uuden saksalaisen kulttuurin ja taiteen keskusta.
Kouluvuodet

Hiukan ennen kuudetta ikävuottaan Adolf laitettiin Fischlhamnin kylän kansakouluun. Siellä hän oppi lukemaan ja kiinnostui jo lukutaipaleensa alussa historiasta. 1897 Klara laittoi hänet lambachilaiseen luostarikouluun, toivoen että Adolfista tulisi munkki. Hänet kuitenkin erotettiin, koska hänet oli saatu kiinni tupakoinnista luostarin alueella. Lambachin benediktiiniläisen apottiluostarin kirkon pääkulkuväylän varrella oli myös edesmenneen apotti Theoderich Hagnin vaakuna, jonka keskeisin piirre oli hakaristi.
Perhe muutti pian Linziin, jossa Adolf jatkoi kansakoulua pärjäten vielä hyvin. Eri opettajat ovat kuvanneet häntä eri tavoin, mikä johtuu siitä, että nuori Hitler pärjäsi lempiaineissaan piirtämisessä, historiassa ja liikunnassa hyvin, kun taas vastenmieliset aineet hän läpäisi rimaa hipoen. Pääsääntöisesti opettajien mukaan Hitler oli asenteellinen, omapäinen ja uhmakas, mutta toisaalta ujo ja haaveileva. Vuonna 1900 Alois asetti vastentahtoisen poikansa oppikouluun ja toivoi hänestä tulevan itsensä lailla valtion virkamiehen. Aloisilta tämä oli kuitenkin jonkinlainen huolen ja ohjauksen osoitus poikaansa kohtaan, sillä oppikoulu vaati taloudellista sijoitusta.
Kouluvuodet > Kansallinen koulutus

Taisteluni-kirjassaan Hitler kuvailee ensimmäisiä kouluvuosiaan tärkeiksi kansallisen identiteettinsä määrittelemisen kannalta. Eri kansallisuusaatteitten villitsemässä 1800–1900-lukujen vaihteen Itävallassa Saksan vastaisella rajalla ihailtiin eniten juuri saksalaisuutta. ”Saksalainen poika, älä unohda olevasi saksalainen” ja ”Tyttö, muista, että sinusta pitää tulla saksalainen äiti” olivat aikansa isku- ja oppilauseita, joita viljelivät muun muassa innokkaimmat opettajat. Erityisellä lämmöllä Hitler muistelee oppikoulun historianopettajaansa tohtori Leopold Pötschiä, jonka Saksan historiasta pidetyt oppitunnit olivat hänelle ikimuistoisia. Muutoin Hitler vihasi kouluaan ja varsinkin isänsä ajatusta tulevaisuudestaan virkamiehenä. Piirtämistaidoistaan äidiltään, tovereiltaan ja opettajiltaan kehuja saanut Hitler oli vakuuttunut halustaan tulla taiteilijaksi. Hänellä oli kyky katsoa rakennusta ja tallentaa se myöhemmin paperille yksityiskohtaisen tarkasti.
Kouluvuodet > Isän kuolema

Isän äkillinen kuolema keuhkoverensyöksyyn kodin lähellä sijainneessa oluttuvassa vuoden 1903 alussa vapautti tuolloin 14-vuotiaan Hitlerin unelmoimaan taiteilijanurasta. Äitinsä toiveesta Hitler kuitenkin jatkoi oppikoulussa Steyrissä, jossa hän alkuun pärjäsi hyvin. Hänen keskiarvonsa alkoivat kuitenkin laskea ja 1905 ne olivat jo selvästi keskitasoa huonommat. Steyrissä hän myös joi itsensä humalaan elämänsä ensimmäisen ja viimeisen kerran. Opettajiensa mukaan hän oli lahjakas ja älykäs, mutta vastahakoinen, omahyväinen ja laiskahko. Hitler sairastui keuhkotautiin ja lääkärin neuvosta hän joutui ilokseen keskeyttämään opintonsa ainakin vuodeksi. Hitler palasi syksyllä kouluunsa hakemaan todistuksen, mutta vakuuttuneena pärjäämisestään taiteilijana ja opettajiinsa kyllästyneenä, hän lopetti ennen kirjoittamistaan ylioppilaaksi. Tätä päätöstä hän kuitenkin tuli myöhemmin katumaan.
Kouluvuodet > Onnen päivät

Klara Hitler vei teini-ikäisen poikansa Spitaliin maaseudulle sukulaistensa luo toipilaaksi. Tuon ajan Hitler nautti joutilaasta elämästä, syöden hyvin, kierrellen kaunista ympäristöä, piirtäen ja maalaten. Peltotöitä välttääkseen Hitler vetosi aina heikkoon kuntoonsa. Samaan aikaan Klara muutti Adolfin sisaren Paulan kanssa Linziin, jonne Hitlerkin palasi maalta. Oopperassa hän tapasi August Kubizekin, nuoren muusikonalun, joka hyvänä kuuntelijana osoittautui täydelliseksi ystäväksi Hitlerille. Nuoret kiertelivät ympäri kaupunkia keskustelemassa arkkitehtuurista ja taiteesta haaveillen loistavasta tulevaisuudesta kulttuurin parissa. Hitler hahmotteli myös ensimmäisiä poliittisia mielipiteitään Kubizekille, joka ajoittain säikähti Hitlerin raivokasta paatosta, hänen päästessään vauhtiin.
Kubizekin mukaan Hitler myös rakastui nuoreen naiseen nimeltä Stephanie Jansten, jolle hän kirjoitti useita rakkausrunoja, mutta jonka kanssa hän ei koskaan edes keskustellut. Hitler selitti parin kommunikoivan pelkin katsein, mutta Stephanie menikin naimisiin nuoren ratsuväenupseerin kanssa. Tapahtuneen masentama Hitler suunnitteli jopa itsemurhaa, jonka hän suorittaisi Stephanien kanssa. Kuultuaan toisen maailmansodan jälkeen ihailijastaan Stephanie oli järkyttynyt, mutta muisti saaneensa oudon ja nimettömän kosiokirjeen.
Hitler toipui kuitenkin onnettomasta rakkaudesta nopeasti, otti pianotunteja, luki, sepitti runoja ja maalasi. Myöhemmin Hitler kuvailikin huoletonta aikaa Linzissä elämänsä onnellisimmaksi. Ainoa elämäniloa himmentävä seikka oli äidin sairastelu: Klaralla todettiin rintasyöpä ja hänet leikattiin tammikuussa 1907. Klaran päästyä sairaalasta Hitler hoiti äitiään, siskoaan ja perheen taloutta. Kun äiti loppukesään mennessä näytti voivan paremmin, Hitler jätti äitinsä sisarensa Paulan hoiviin ja matkusti Wieniin pääsykokeisiin.
Vuodet Wienissä

Pikkupojasta asti innokkaasti piirtänyt Hitler keräsi 18-vuotiaana rohkeutensa toteuttaakseen unelmansa ja haki arvostettuun Wienin kuvataideakatemiaan. Hitler oli optimistinen ja itsevarma, mutta pettyi pahasti, sillä hän putosi jo pääsykokeen toisessa vaiheessa. 113 hakijasta Hitler oli niiden 85 joukossa, jotka eivät päässeet sisälle. Hitlerin lailla reputtaneissa oli myös kuvataideakatemian tuleva rehtori. Hitlerin kyky hahmottaa ja jäljentää rakennuksia huomattiin ja häntä kannustettiin hakemaan akatemian arkkitehtiosastolle. Tullakseen hyväksytyksi arkkitehtiosaston pääsykokeisiin Hitler olisi kuitenkin tarvinnut kahta vuotta aiemmin lopettamansa oppikoulun päästötodistuksen. "Hylkäävä päätös iski kuin salama kirkkaalta taivaalta.", Hitler kuvailee tunteitaan saatuaan tiedon reputtamisestaan.
Vuodet Wienissä > Äidin kuolema

Vuosi toi lisää murheita. Hitler matkusti takaisin Linziin pitämään huolta äidistään, jonka terveydentila heikkeni. Hitlereiden juutalainen perhelääkäri Eduard Bloch kuvaili Adolfin huolenpitoa myöhemmin vuonna 1938: ”Hän oli mitä hellimmin kiintynyt äitiinsä ja tarkkaili tämän jokaista liikettä voidakseen auttaa häntä pienimmissäkin asioissa”. Hitlerin äiti kuoli muutamaa päivää ennen jouluaattoa. Tohtori Bloch muisteli, ettei 40-vuotisen uransa aikana nähnyt toista niin surun murtamaa nuorta miestä, eikä ottanut kuin pienen palkkion tavallisesti kalliista hoidosta. Hitler oli tästä Blochille ikuisesti kiitollinen ja suojeli häntä poikkeustapauksena myöhempien juutalaisvainojen aikana.
Loppukesästä 1908 Hitler haki taideakatemiaan toistamiseen, muttei onnistunut tälläkään kertaa. Kubizek vuorostaan menestyi musiikkiopinnoissaan ja kerran palatessaan Linzistä Kubizek huomaa, että Hitler on muuttanut ilmoittamatta pois heidän yhteisestä asunnostaan. Syy oli osittain heikentyneessä rahatilanteessa, mutta ratkaiseva tekijä Kubizekin mielestä oli se, että menestymätön Hitler ei enää kokenut olevansa auktoriteetti ystävyssuhteessa.