Seinäjoki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seinäjoki Wikimedia Commonsissa
Seinäjoen kaupungin kotisivu
Tilastokeskus – Seinäjoen avainluvut
Yle Elävä arkisto: 1980-lukulaista elämänmenoa ja muistoja menneistä Seinäjoella Törnävällä
Elävä muisti -sivusto: Seinäjoki, lakeuksien keskus. Seinäjoen kauppalan esittely vuodelta 1952. (Tuotanto: Suomi-Filmi Oy.)
| n k Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alajärvi  Alavus  Evijärvi  Ilmajoki  Isojoki  Isokyrö  Karijoki  Kauhajoki  Kauhava  Kuortane  Kurikka  Lappajärvi  Lapua  Seinäjoki  Soini  Teuva  Vimpeli  Ähtäri 
Entiset kunnat:  Alahärmä  Jalasjärvi  Jurva  Kortesjärvi  Lehtimäki  Nurmo  Peräseinäjoki  Seinäjoen maalaiskunta  Töysä  Ylihärmä  Ylistaro 
Suomen 30 suurinta kuntaa väkiluvun mukaan (31. joulukuuta 2024)
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Helsinki | 684 589 | 7. Jyväskylä | 149 269 | 13. Lappeenranta | 73 369 | 19. Porvoo | 51 753 | 25. Lohja | 45 693 |
| 2. Espoo | 321 031 | 8. Kuopio | 125 668 | 14. Vaasa | 70 374 | 20. Salo | 50 867 | 26. Nurmijärvi | 45 026 |
| 3. Tampere | 260 358 | 9. Lahti | 121 383 | 15. Hämeenlinna | 68 376 | 21. Kotka | 50 210 | 27. Tuusula | 42 238 |
| 4. Vantaa | 251 405 | 10. Pori | 83 316 | 16. Seinäjoki | 66 610 | 22. Kokkola | 48 368 | 28. Kirkkonummi | 41 660 |
| 5. Oulu | 216 194 | 11. Joensuu | 78 743 | 17. Rovaniemi | 65 738 | 23. Hyvinkää | 47 047 | 29. Rauma | 38 975 |
| 6. Turku | 206 035 | 12. Kouvola | 78 399 | 18. Mikkeli | 51 893 | 24. Järvenpää | 46 866 | 30. Kerava | 38 476 |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Östermyra Zacharias Topeliuksen kirjasarjassa Finland framstäldt i teckningar 1800-luvun puolivälissä.
Törnävän kartanon päärakennuksen kaksikerroksinen keskiosa valmistui 1806 (suunnittelijaksi on joskus epäilty Carl Ludvig Engeliä, mutta nykytiedon mukaan tämä on mahdotonta), päärakennuksen siipiosat on suunnitellut paroni Carl Rosenkampff ja lasiverannan arkkitehti G. Th. Chiewitz.
Törnävän kirkko rakennettiin alun perin ruutimakasiiniksi 1828 ja muutettiin kirkoksi 1863.
Seurakuntakeskus ja Lakeuden risti rakennettiin maakuntakeskuksen maamerkeiksi 1960-luvulla.
Seinäjoen Aalto-keskus on maailmanlaajuisesti ainutlaatuinen rakennustaiteellinen kokonaisuus.
2010-luvun aikana Seinäjoen keskusta on kokenut muodonmuutoksen. Etualalla rakentuu korkeampaa rakentamista ja tulevaisuuden kaupunkikuvaa ohjaa asemanseudun kehitys.
Framin yritys- ja teknologiakeskuksessa, Seinäjoen varressa, sijaitsevat myös ammattikorkeakoulu ja yliopistokeskus. Framin alueella on ollut suuri merkitys Seinäjoen nykykehitykselle.
Seinäjoen vanha Lääninsairaala edustaa 1920-luvun klassismia.
Seinäjoen helluntaiseurakunnan kirkko rakentui Huhtalan Vellamonrinteelle vuonna 2001.
Seinäjoen vapaaseurakunnan Konferenssikeskus Valkea valmistui Uppaan vuonna 2018.
Seinäjoen kaupunginteatteri on palkittu Suomen vuoden teatterina 2015.
Suojeluskunta- ja lottamuseo esittelee alueen sotahistoriaa ja on näytekappale Aallon arkkitehtuurista.
Seinäjoen Rytmikorjaamo Vaasantieltä nähtynä.
Seinäjoen ravikeskus on yksi Suomen aktiivisimmista ravikeskuksista.
Seinäjoen pääteitä ja kyliä.
Seinäjoen kaupunginvaltuusto kokoontuu päätöksentekoon Aalto-keskuksessa sijaitsevan kaupungintalon valtuustosaliin.