stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
WTA Awards
Fan Favorite Breakthrough Player

| Vuosi | Pelaaja | Kansallisuus |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Petra Kvitová |  Tšekki |
Humanitarian of the Year

| Vuosi | Pelaaja | Kansallisuus |
| --- | --- | --- |
| 2005 | Liezel Huber |  Yhdysvallat |
| 2006 | Kim Clijsters |  Belgia |
| 2007 | Liezel Huber |  Yhdysvallat |
| 2008 | Ana Ivanović |  Serbia |
| 2010 | Marija Šarapova |  Venäjä |
Sundalainen kirjaimisto

| Sundalainen kirjaimisto |
| --- | --- |
 Sundan peruskirjaimet
Tyyppi:  abugida
Kielet:  sundan kieli
Kehitetty:  1500-luku–
Kirjoitussuunta:  vasemmalta oikealle
ISO 15924:  Sund, 362
Sundalainen kirjaimisto (sundaksi ᮃᮊ᮪ᮞᮛ ᮞᮥᮔ᮪ᮓ, aksara sunda) on lähinnä Jaavalla asuvien sundalaisten käyttämä kirjoitusjärjestelmä. Sitä käytetään nykyään rinnakkain latinalaisen aakkoston kanssa sundan kielen kirjoittamiseen.
Tyypiltään kirjoitusjärjestelmä on abugida, jossa jokaisella konsonantilla on oletusarvoisesti vokaali [a] ellei siihen liitetä tarkkeella jotain toista vokaalia.
Vanhalla sundalaisella kirjaimistolla kirjoitettu käsikirjoitus.
Sundalainen kirjaimisto kehitettiin 1500-luvulla vanhasta sundalaisesta kirjaimistosta. Sen viimeisin standardointi tehtiin 1990-luvulla.. Nykyään kirjaimistoa käytetään etupäässä taiteellisissa ja kaupallisissa, varsinkin turismiin liittyvissä, yhteyksissä ennemmin kuin arkipäiväisessä kielenkäytössä.
Kirjaimisto > Vokaalit

Vokaaleista on sekä konsonantteihin liittyvä versio että itsenäinen kirjain.
| Itsenäinen | Merkin ᮊ (k) kanssa | Latinalainen | IPA |
| --- | --- | --- | --- |
| ᮃ | ᮊ | a | [ɑ] |
| ᮄ | ᮊᮤ | i | [i] |
| ᮅ | ᮊᮥ | u | [u] |
| ᮆ | ᮦᮊ | é | [ɛ] |
| ᮇ | ᮊᮧ | o | [ɔ] |
| ᮈ | ᮊᮨ | e | [ə] |
| ᮉ | ᮊᮩ | eu | [ɤ] |
Lähde:
Kirjaimisto > Konsonantit

| Merkki | Latinalainen | IPA | Merkki | Latinalainen | IPA | Merkki | Latinalainen | IPA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ᮊ | ka | [kɑ] | ᮌ | ga | [gɑ] | ᮍ | nga | [ŋɑ] |
| ᮎ | ca | [tʃɑ] | ᮏ | ja | [dʒɑ] | ᮑ | nya | [ɲɑ] |
| ᮒ | ta | [tɑ] | ᮓ | da | [dɑ] | ᮔ | na | [nɑ] |
| ᮕ | pa | [pɑ] | ᮘ | ba | [bɑ] | ᮙ | ma | [mɑ] |
| ᮚ | ya | [jɑ] | ᮛ | ra | [rɑ] | ᮜ | la | [lɑ] |
| ᮝ | wa | [wɑ] | ᮞ | sa | [sɑ] | ᮠ | ha | [hɑ] |
Lisäksi kirjaimistoon kuuluu konsonanttimaisia lisämerkkejä.
| Merkki | Latinalainen | Merkki | Latinalainen | Merkki | Latinalainen | Merkki | Latinalainen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ᮊᮀ | kang | ᮊᮁ | kar | ᮊᮂ | kah | ᮊᮡ | kya |
| ᮊᮢ | kra | ᮊᮣ | kla | ᮊ᮪ | k |  |  |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sundalainen kirjaimisto Wikimedia Commonsissa
Aasian infrastruktuuri-investointipankki

| Aasian infrastruktuuri-investointipankki |
| --- | --- |

Tyyppi:  alueellinen investointipankki
Päämaja:  Peking, Kiina
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Investointipankin jäsenmaat (2015).
  Osallistujamaat (alueelta)
  Osallistujamaat (alueen ulkopuoliset)
  Allekirjoittajamaat (alueelta)
  Allekirjoittajamaat (alueen ulkopuoliset)
AIIB:n pääkonttori Pekingissä.
Aasian infrastruktuuri-investointipankki AIIB (Asian Infrastructure Investment Bank) on kansainvälinen finanssi-instituutio. Pankki perustettiin Kiinan aloitteesta ja sillä on 86 jäsenmaata, joista osa ei-aasialaisia. Myös Suomi on pankin jäsen. Pankki perustettiin muodollisesti 25. joulukuuta 2015 ja sen toiminta alkoi tammikuussa 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aasian infrastruktuuri-investointipankki Wikimedia Commonsissa
1 Independent Square

| 1 Independent Square |
| --- | --- |
 Rakennus helmikuussa 2012.
Tiedot
Sijainti:  1 Independent Drive, Jacksonville, Florida, Yhdysvallat
Arvioitu valmistumispäivämäärä:  1975
Käyttötarkoitus:  toimisto
Tila:  rakenteilla
Tekniset tiedot
Kerroksia:  37
Korkeus
Kattokorkeus:  163,1 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
1 Independent Square (tunnettu ennen nimillä Modis Building ja Wells Fargo Center)  on Jacksonvillessä Yhdysvalloissa sijaitseva 163 metriä korkea, 37-kerroksinen pilvenpiirtäjä. Rakennus valmistui vuonna 1975, ja se on tarkoitettu toimistokäyttöön. Rakennuksen päämateriaali on betoni.
Afrikantäpläkyyhky

| Afrikantäpläkyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Kyyhkyt Columba
Laji::  guinea
Kaksiosainen nimi
 Columba guinea  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Afrikantäpläkyyhky Wikispeciesissä   Afrikantäpläkyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikantäpläkyyhky (Columba guinea) on laajalla alueella Afrikassa elävä kyyhkylintu, jonka (alalaji phaeonotus) elää eteläisessä Afrikassa ja (nimialalaji guinea) Sahelin eteläpuolella Senegalista lännessä Tansaniaan idässä. Carl von Linné kuvaili lajin holotyypin Senegalista.
Aimo Vartiainen

Aimo Antero "Aippara" Vartiainen (14. heinäkuuta 1927 Rovaniemi – 7. elokuuta 2023) oli suomalainen alppihiihtäjä, joka kilpaili vuoden 1948 talviolympialaisissa. Vartiainen oli Suomen ensimmäinen alppihiihdon olympiaedustaja yhdessä Pentti Alosen kanssa.
Vartiainen syntyi Rovaniemellä vuonna 1927. Tuolloin hänen perheensä asui metsäyhtiön kartanossa, joka sijaitsi nykyisen Lyseonpuiston lukion alueella. Tämä kaksikerroksinen rakennus toimi kotina metsänhoitajille, ja lisäksi alakerrassa oli metsäyhtiön konttori sekä autotallit ja verstas.
Täysi-ikäisyyden kynnyksellä Vartiainen osoitti taitonsa, kun hän voitti nuorten Suomen mestaruuden pujottelussa. Vuonna 1948 hän sai mahdollisuuden edustaa maataan ensimmäisessä suomalaisessa olympiajoukkueessa Sveitsin Sankt Moritzissa. Myös kaksi vuotta myöhemmin hän oli mukana maajoukkueessa MM-kisoissa Yhdysvaltain Aspenissa. Vartiaisen lyhyt aktiivikausi loppui 1951 akateemisten MM-kisojen hopeamitaliin.
Vartiainen suoritti diplomi-insinöörin tutkintonsa teknillisessä korkeakoulussa Espoon Otaniemessä. Valmistumisen jälkeen hänellä avautui tilaisuus liittyä asutuslakia valmistelevaan työryhmään Helsingissä, mutta vastoin tätä tarjousta hän päätti lähteä tuoreena maanmittausinsinöörinä Lappiin. Hänellä oli vaimonsa kanssa kaksi poikaa, joita hän valmensi.
Vartiaisen panos oli ratkaisevan tärkeä, kun päätettiin perustaa porotiloja vuonna 1969 Lokan ja Porttipahdan säännöstelyalueen siirtolaisten käyttöön. Tämä työ sai alkunsa jo ennen kuin laki oli muuttunut. Vartiainen suoritti katselmuksia, joiden tavoitteena oli selvittää, millaisten porotilojen tulisi olla, jotta ne vastaisivat käyttäjiensä tarpeita. Näiden matkojen aikana Vartiainen asettui asumaan paikallisten ihmisten luokse, mikä loi vahvaa luottamusta hänen ja yhteisön välille.
Vartiainen siirtyi myöhemmin alppihiihdon valmentajaksi Ounasvaaralla. Vartiaisen seuraajia Rovaniemen ja Ounasvaaran Hiihtoseuran varhaisen pujottelumenestyksen jatkajina ovat olleet olympiamitalisti Tanja Poutiainen-Rinne ja maailmanmestari Kalle Palander. Palander harjoitteli Ounasvaaralla isänsä kanssa ja Vartiaisen toimi Ounasvaaran hiihtoseuran valmentajana. Hän ohjasi myös muita nuoria harrastajia alppihiihdon saloihin. Vielä 1970-luvulla hän opetti 12–15-vuotiaita lapsia. Kirjailija Leena Jääskeläisen teos Aippara : Oukulta olympialaisiin, Aimo Vartiainen muistelee kertoo Vartiaisen elämästä ja urasta niin alppihiihtäjänä, valmentajana kuin maanmittausinsinöörinäkin.
Saavutukset

Pujottelun nuorten Suomen-mestaruus vuonna 1945
21. sija pujottelussa Sankt Moritzin talviolympialaisissa vuonna 1948
35. sija pujottelussa Aspenin maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1950
2. sija suurpujottelussa akateemisissa maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1950
lähde
Ahmoon työväentalo

| Karkkilan Ahmoon työväentalo |
| --- | --- |

Osoite:  Paunilantie 5, 03620 Karkkila
Sijainti:  Ahmoo, Karkkila
Koordinaatit:  60°31′27″N, 24°16′55″E
Valmistumisvuosi:  1880–1890
Rakennuttaja:  Ahmoon ja Haaviston työväenyhdistys Oras
Omistaja:  Karkkilan Vasemmistoliitto
Kerrosluku:  1
Kerrosala:  280 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ahmoon työväentalo on Ahmoon kylässä Karkkilan kaupungissa sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Ahmoon ja Haaviston työväenyhdistys Oras perustettiin joulukuussa 1905. SDP:n puoluetilaston mukaan yhdistyksen jäsenmäärä oli 260 vuonna 1907, minkä jälkeen se putosi huomattavasti. Työväenyhdistys osti vuonna 1911 entisen maalaistalon päärakennuksen. Taloa laajennettiin vuonna 1917 juhlasiivellä. Tämä mahdollisti työväentalon entistä monipuolisemman käytön. Kansalaissodan aikana talo oli punakaartin esikuntana. Lapualaisvuosina työväenyhdistys lakkautettiin ja työväentalo pakkohuutokaupattiin vuonna 1932, josta Karkkilan työväenyhdistys lunasti talon. Ahmoon eteläinen pienviljelijäyhdistys osti talon vuonna 1934. Vuonna 1947 valtioneuvosto lunasti talon ja luovutti sen SKP:n Ahmoon yhdistykselle.
Rakennus

Työväentalon pinta-ala on 280 m². Talossa on 118 m²:n juhlasali ja 40 m²:n näyttämö. Talossa on lisäksi pieni keittiö ja ravintolatila sekä tarvittavat saniteettitilat. Talo on peruskorjattu vuosina 2010–2018. Kaikki ulko- ja sisäpuoliset pinnat on uusittu talon perinteitä kunnioittaen. Talo on väritykseltään ja ilmapiiriltään kodikas.
Aimontappo

Aimontappo on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön koillisosassa Tuohitun kupeessa.
Aimontapon kyläalue rajoittuu viiden kylän rajakiveen Raja-ahteeseen pohjoisessa, Kyrönkallioon idässä, Unoisten peltoalueeseen etelässä ja Kärmejärvenojaan lännessä. Kyläaluetta rajaa usean eri kylän alueet, mutta lähimmät naapurikylät ovat Tuohittu, Kumionpää ja Kuhminen. Kylä on pääosin peltomaata ja kylän asutus on hajallaan pitkin kyläaluetta. Kylän historiallinen keskus on Aimontapon maatila Aimontaponlammen vieressä. Kylän läpi kulkevat Aimontapontie ja Tuomarintie. Kylän peltomaita halkoo Haukioja ja Siimaoja, jotka virtaavat etelään.
Historia

Aimontaposta on löydetty kaksi kivikautista asuinpaikkaa. Alueen asutus on seurannut rantaviivan vetäytymistä pronssikaudella ja Aimontappo on jäänyt takamaiksi. Alue on asutettu uudelleen vasta historiallisena aikana ja Aimontappo on keskiaikainen uudisasutuskylä. Aluksi kylä on kuulunut Muurlan läänin veropitäjään, mutta siirretty 1620-luvulla Perniön pitäjään osaksi Yliskylän kappeliseurakuntaa.
Kylän läpi kulkeva Tuomarintie on vanha muinaistie. Kylässä on ollut vuoden 1540 veroluettelon mukaan kolme tilaa. Vuonna 1584 kylässä oli enää kaksi tilaa, jotka yhdistyivät yhdeksi Aimontapon kantatilaksi 1610-luvulla. Tila oli ratsutila, joka myöhemmin ostettiin perinnöksi. Kylässä on ollut kahdeksan torppaa, joista ilmeisesti viisi itsenäistyi 1900-luvun alussa. 1930-luvulla rakennettiin Aimontapontie, joka loi tieyhteyden Perniön asemanseudulle. Samoihin aikoihin Aimontapon tila joutui vararikkoon ja päätyi lopulta sotien jälkeen siirtoväen yhteisomistukseen. Tilasta lohkottiin useita tiloja ja 1950-luvun tyyppitalo on edelleen yleisin rakennus Aimontapossa.
Sotkanjärvi

| Sotkanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°49′47″N, 24°39′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja  Röyhänjärveen 
Järvinumero:  35.724.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,3 m  
Rantaviiva:  1,097 km  
Pinta-ala:  5,275 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSotkanjärvi 
Sotkanjärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee korkean ylänköalueen mäkien välisessä painaumassa. Järvelle näkyvät Aukeavuoren veteen laskevat loivat rinteet koillisessa ja nimettömän mäen jyrkemmät rinteet lounaassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Luoteispäässä ollut maatila ei ole enää toiminnassa, mutta etelästä laskee järveen yksi pelto-oja. Rannoille ei ole rakennettu yhtään vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy. Järveen on johdettu pohjoisesta ojitetun Sotkasuon kuivatusojat. Yläjuoksulla sijaitsee myös pieni Ahvenjärvi. Järven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja se laskee 700 metrin päässä Röyhänjärveen. Vesireitti jatkaa eteenpäin Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Historiaa

Vuoden 1958 peruskartassa muutama peltopalsta ulottui järven rantaan asti. Osa niistä metsitettiin ennen vuoden 1977 kartan painamista.
Acuff

Acuff on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Amy Acuff (s. 1975), yhdysvaltalainen yleisurheilija
Eddie Acuff (1903–1956), yhdysvaltalainen näyttelijä
Roy Acuff (1903–1992), yhdysvaltalainen countrymuusikko
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sund (täsmennyssivu)

Sund voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Sund, kunta Suomessa
Sund, kunta Norjassa
Sundin piiri, piiri Ydren kunnassa Ruotsissa
Henkilöitä

Christian Sund (s. 1978), suomalainen jalkapalloilija
Gunnar Sund (1895–1962), suomalainen jääkärivääpeli, Viron armeijan kapteeni ja keilailun maailmanmestari
Jarl Sund (1932–2009), suomalainen sähköasentaja ja ammattiyhdistysjohtaja
Joel Sund (s. 1993), suomalainen jääkiekkoilija
Lars Sund (s. 1953), suomenruotsalainen kirjailija
Oscar Leonard Sund (1881–1917), suomalainen varatuomari ja Porvoon pormestari
Ralf Sund (s. 1955), suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysvaikuttaja, Vasemmistoliiton ent. puoluesihteeri
Tony Sund (s. 1995), suomalainen jääkiekkoilija
Viktor Sund (1891–1966), suomenruotsalainen opettaja ja runoilija
Henkilöitä > Sund nimimerkkinä

Erik Axl Sund, ruotsalaisten kirjailijoiden Jerker Eriksonin (s. 1974) ja Axlander Sundquistin (s. 1965) yhteinen nimimerkki
Muita merkityksiä

Sund-luokka, Tanskan laivaston miinanraivaajaluokka
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sund”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Soklin malmio

Kaivoshankkeen yhteydessä rakennetun toimintakeskuksen parakkeja kesällä 2013.
Koetehtaan aluetta Tulppiossa
Soklin malmio on maaperän fosfaattiesiintymä Savukoskella Suomen Lapissa. Sinne on pitkään suunniteltu fosfaattikaivosta, mutta toistaiseksi paikalla on tehty vain koekaivauksia. Kaivoshanketta suunnitteli viimeksi norjalainen Yara, joka luopui siitä vuonna 2020. Malmiolle vievä tie ei kestä raskaita tiekuljetuksia, ja kaivoksen rakentaminen edellyttäisi viimeisimpien suunnitelmien mukaan leveämmän, vankemman ja geometrialtaan erilaisen maantien rakentamista. Fosforirikaste kuljetettaisiin Kemijärvelle, josta jatkokuljetus hoituisi rautateitse. Maantien rakentamisen kustannus on arvioitu 140 miljoonaksi euroksi. Varsinaisen kaivosinvestoinnin on arvioitu olevan noin miljardin euron suuruinen.
Esiintymä

Esiintymä koostuu kahdesta erillisestä alueesta nimiltään Loitso ja Pierkuli.
Fosfori on karbonatiitin muodossa. Varantoarvio on 190,6 megatonnia ja P2O5-pitoisuus 11,2 prosenttia. Kaivoksen malmi sisältää fosforin lisäksi rautaa.
Soklin malmiosta löydettiin vuonna 2023 harvinaisia maametalleja. Ne ovat kukharenkoiitti- ja kordyliittimineraaleissa.
Historia

Fosforiesiintymä löydettiin vuonna 1967.
Kaivosoikeudet kuuluivat ensin Rautaruukille, sitten Kemiralle ja vuodesta 2007 norjalaiselle Yaralle GrowHow-kaupan myötä. Vuonna 2020 Yara myi kaivosoikeudet nimellisellä kauppahinnalla Suomen Malmijalostus Oy:lle, joka on Suomen valtion omistama, Työ- ja elinkeinoministeriön omistusohjauksessa oleva yhtiö.
Vuoden 2020 lopussa Soklin hanke siirtyi Suomen Malmijalostus Oy:lle ja täten Suomen valtion haltuun. Yara perusteli hankkeesta luopumista strategisella kokonaisharkinnalla, johon vaikuttivat lupaprosessien pitkittyminen, investointikustannukset, logistiset haasteet sekä fosfaatin maailmanmarkkinahinta.
Suunnitelmat

Toteutuessaan kaivos rikastamoineen toisi Itä-Lappiin 200 suoraa ja 450 epäsuoraa työpaikkaa. Rakentamisprojekti työllistäisi noin 600 henkilöä. Mikäli kaivos perustetaan, sieltä louhittua malmia on tarkoitus jalostaa Suomessa. Aiemmin vaihtoehtona oli myös jalostaminen EuroChemin Kovdorin rikastamossa Venäjällä.
Eri vaihtoehdoissa on suunniteltu erillisten rautateiden rakentamista fosforin kuljettamiseen. Suomen valtio on lupautunut kustantamaan kaivoksen liikenneyhteyksiä enintään 200 miljoonalla eurolla. Hallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta päätti rahoittaa kaivoksen maantieyhteyksiä 140 miljoonalla eurolla. Eduskunta äänesti rautatieyhteyttä vastaan 10. lokakuuta 2014 äänin 133–43.
Syyskuussa 2015 Yara ilmoitti alustavasti keskeyttävänsä kaivoshankkeen sen alhaisen kannattavuuden vuoksi. Yhtiö kertoi kuitenkin vievänsä loppuun hankkeen luvanhakuprosessit ja muut keskeneräiset valmisteluasiat ennen lopullista päätöstä. Lisäksi se ilmoitti mahdollisesti arvioivansa hankkeen kannattavuutta myöhemmin uudelleen.
2018 kaivokselle myönnettiin ympäristö- ja vesitalousluvat.
Yara aloitti uusimman kannattavuuselvityksen tekemisen vuonna 2019. Uusimman kannattavuusselvityksen valmistumisen jälkeen investointipäätös oli mahdollista tehdä vuonna 2021. Kaivoksen elinkaari on arvioitu 20 vuoden mittaiseksi. Yara on suunnitellut kaivoksen elinkaareksi 21 vuotta.
Vastustus

Hanketta on vastustanut Sokli erämaana -liike ja Kemin-Sompion paliskunta. Vastustajien mukaan luonto ja virkistysmahdollisuudet uhrataan "muutaman kymmenen työpaikan tähden". Poromiesten mukaan kaivos tuhoaisi perinteisen poroelinkeinon saasteillaan sekä katkaisemalla porojen laidunkierron. Suurin osa valituksista hylättiin hallinto-oikeudessa toukokuussa 2020. Päätös toisaalta myös muun muassa viivytti kaivoksen valmistumista ja rajasi luvasta pois Pierkulin alueen.
Aiheesta muualla

Soklin kaivoshanke (Arkistoitu – Internet Archive), Kaivosseminaari 2010, Seppo Gehör, Yara Suomi. 18 s. (Viitattu 3.8.2013)
Ahn Jin-hui

| Ahn Jin-hui |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1991 (ikä 33) Soul, Korean tasavalta
Kansalaisuus:   Etelä-Korea
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  181 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Daemyung Sangmu
Sarja:  Muu Aasia
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–
Aik. seurat:  Korea Univ. (Etelä-Korea) Kiekko-Vantaa (Mestis) Anyang Halla (ALIH)
Ahn Jin-hui (s. 3. kesäkuuta 1991 Soul, Korean tasavalta) on eteläkorealainen jääkiekkoilija, joka pelaa kotimaassaan Daemyung Sangmun joukkueessa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.
Ura > Seuraura

Jin-hui pelasi kotimaassaan ensin Kyung Bock High'n joukkueessa ja sittemmin hän kävi Korean yliopistoa, jonka joukkueen kapteenina Jin-hui toimi kaudella 2012–2013. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi Suomeen ja siirtyi Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan riveihin. Jin-hui pelasi kautensa pääasillisesti melko puolustavassa roolissa ja teki 46 runkosarja- ja viidessä playoff-ottelussa tehot 3+5=8.
Jin-hui palasi kaudeksi 2014–2015 kotimaahansa pelaamaan Aasian liigan Anyang Hallaan, jossa tulokaskausi toi 39 runkosarjaottelussa tehot 12+18=30 ja kuudessa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Kesällä 2015 NHL-varaamaton Jin-hui osallistui Dallas Starsin kehitysleirille. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti ALIH:n mestaruuden. Kaudella 2016–2017 Jin-hui oli joukkueensa kolmanneksi paras pistemies tehoilla 19+30=49.
Ura > Maajoukkueura

Jin-hui edusti Etelä-Koreaa Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 2018, jotka olivat Etelä-Korean kaikkien aikojen ensimmäiset pääsarjatasolla. Jin-hui jakoi tehoilla 1+1=2 joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Brock Radunsken ja Kim Sang-wookin kanssa. Hänet valittiin Yhdysvaltoja vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Etelä-Korean ottelun parhaaksi pelaajaksi. Etelä-Korean turnaus päättyi kuitenkin putoamiseen IA-divisioonaan.
Jin-hui pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2016 ja 2017, joista jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan ja Etelä-Korean kaikkien aikojen ensimmäiseen sarjanousuun MM-kilpailujen pääsarjatasolle. Hän voitti joukkueen sisäisen pistepörssin tehoilla 2+3=5 ja sisäisen tehotilaston lukemalla +5. Jin-hui pelasi myös IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän voitti kultaa.
Jin-hui pelasi myös alle 18-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2008 ja 2009, joista jälkimmäinen turnaus päättyi A-lohkon kultaan.
Subaru Justy

| Subaru Justy |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistaja:  Subaru
Konserni:  Fuji Heavy Industries
Valmistusvuodet:  1984–2010 2016–
Korimalli:  hatchback
Luokka:  B-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Suzuki Ignis Suzuki Swift
Tekniset tiedot
Vetotapa:  etuveto neliveto
Mitat
Massa:  860 kg
Pituus:  3 695 mm
Leveys:  1 535 mm
Korkeus:  1 420 mm
Subary Justy on Subarun vuosina 1984–1995 valmistama pieni automalli, jossa oli 1,0- tai 1,2-litrainen kolmisylinterinen bensiinimoottori. Sitä valmistettiin sekä etuvetoisena että nelivetoisena. Saatavilla oli myös katalysaattorimalli ja automaattivaihteisto.
Uudemmissa malleissa on yleensä viisi ovea, mutta vanhemmat ovat yleensä kolmiovisia. Justy on suosittu auto Suomen autosuunnistuksessa neliveto-ominaisuutensa ja pienen kokonsa ansiosta.
Vuonna 1991 Subaru valmisti myös Keke Design -Justya 150 kappaletta. Niissä oli erikoisvarusteina muun muassa kattoluukku ja nahkainen ohjauspyörä. Ulkoapäin autot olivat kolmiovisia ja niitä kiersi keltainen tarra, lisäksi autossa oli alkuperäisenä alumiinivanteet. Perässä oli Keke- design tarra ja valmistenumero.
Vuodesta 1995 Suzuki on valmistanut Subaru Justy-malleja, jotka ovat olleet nelivetoisia versioita Suzuki Ignis- ja Swift-malleista. Vuosimallin 2008 Justy on etuvetoinen ja perustuu Daihatsu Sirioniin.
Justy Suomessa

Suomen markkinoille Subaru Justy tuli loppuvuodesta 1987 ensimmäisenä nelivetoisena pikkuautona. Siinä oli 1,2 litran kolmisylinterinen moottori ja korivaihtoehtoina 3- ja 5-oviset mallit. Alkuvuodesta 1989 siitä tuotiin Suomeen moottoria lukuun ottamatta täysin uudistettu malli 16 cm pidemmällä korilla. Sitä sai myös variaattorityyppisellä portaattomalla automaattivaihteistolla varustettuna.
Subaru Justy (1984).
Subaru Justy (1994-2003).
Subaru Justy (2004-2007).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Subaru Justy Wikimedia Commonsissa
1115

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Tapahtumia

Firenzen tasavalta perustettiin
Jin-dynastia alkoi pohjois-Kiinassa.
Kuolleita

Olavi Maununpoika, Norjan kuningas