stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Säppäli

Kuvan nuorilla naisilla on säppälit. Postikortti Mustamäeltä vuodelta 1907.
Jääsken kansallispuku säppäleineen.
Säppäli on keskiajalta peräisin oleva naisen päähine, joka nykyisin kuuluu moneen karjalaiseen kansallispukuun naimattoman naisen päähineenä. Kansallispukusanasto määrittelee säppälin näin: ”Karjalainen nauhamainen tytön päähine, jossa punaiselle verkapohjalle on kiinnitetty ompelemalla tinaisia, usein piikillisiä nastoja, joskus myös nauhoja.” Tällaista päähinettä käytetään muun muassa seuraavissa kansallispuvuissa: Heinjoki, Hiitola, Kaukola, Kivennapa (äyrämöispuku), Koivisto, Muolaa, Parikkala, Pyhäjärvi (Viipurin lääni), Sakkola-Rautu, Seiskari, Uusikirkko.
Tavanomainen säppälin pohja on punainen verkanauha. Siihen ommellaan usein tinasta tehtyjä koristenastoja. Nastan pohjana on tinasta valettu kohokuviollinen laatta, jossa on usein keskellä piikki. Nastan kulmissa on reiät, joiden kautta ompelemalla se kiinnitetään.
Säppäli tunnetaan neitojen päänkoristeen merkityksessä vain Karjalassa, Inkerissä ja Virossa. Sen alkuperä lienee kuitenkin etelämmässä: 1300-luvulla keskialasaksalaiset neidot käyttivät neitouden tunnuksena sappel (schapel) -nimistä juhlavaa, seppelmäistä päänauhaa. Friisinmaalla sappel tehtiin noin kahden sormen levyisestä punaisesta villa- tai verkanauhasta, joka koristeltiin metalliheloin tai -rahoin. U. T. Sirelius selittää sanan alkuperäksi muinaissaksan, jossa säppälin kielellinen vastine schapel tarkoittaa koristeltua metallirengasta.
Juuri metallikoristeet erottavat säppälin pintelistä, joka myös on nauhamainen neitojen päänkoriste. Nimityksiä on käytetty myös samaa merkitsevinä, mutta merkitykset eriytyivät ainakin osittain kaupankäynnin seurauksena: ”Lyypekkiläisten rihkamakauppiaiden ja kölniläisten tavarain kauppiaitten pohjoiseen toimittamat pintelit (bendeken) olivat ilmeisesti yksinkertaisia nauhoja toisin kuin metallikoristeiset säppälit (scapelen, sappel), joita 1500-luvulla tuotettiin Riikaan ja Tallinnaan.”
Karjalainen säppäli oli 1800-luvulla juhlakoriste, joka puettiin ensi kertaa ripille mennessä ja sen jälkeen juhlavissa tilaisuuksissa, kuten kirkkomatkoilla ja häissä. Koristeen muoto ja leveys sekä pukemistapa on vaihdellut: äyräpääläinen kolme sormea leveä säppäli ylettyi kiertämään päälaelle kootun tiukan nutturan, mutta Pyhäjärvellä nauhamainen säppäli taitettiin kahtia ja aseteltiin keskipään jakauksen päälle. Jääskessä, Räisälässä, Koivistolla, ja Kuolemajärvellä se taas ylettyi kiertämään koko pään. Sakkolassa ja Raudussa tiedetään säppälin olleen kaikkein pienin. Se oli muodoltaan soikea ja kannettiin hiusrajan yläpuolella.
Taison

Taison syyskuussa 2015.
Taison Barcellos Freda, pelaajanimeltään  Taison, (s. 13. tammikuuta 1988 Pelotas, Rio Grande do Sul, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkäävä keskikenttäpelaaja, laituri tai hyökkääjä. Hänen seuransa on ukrainalainen FK Šah’tar Donetsk.
Taison siirtyi Metalist Harkovaan brasilialaisesta Internacionalista vuonna 2010 6,3 miljoonan euron siirtokorvauksella. Hän allekirjoitti ukrainalaisseuran kanssa viisivuotisen sopimuksen. Vuonna 2013 Taison siirtyi Šah’tar Donetskiin. Siirtosumma oli noin 12,5 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taison Wikimedia Commonsissa
Särkelä

Särkelä on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Antti Särkelä (1804–1873), kelloseppä
Eveliina Särkelä (1847–1939), kuvanveistäjä
Uuno Särkelä (1903–1978), taidemaalari
Käina

| Käina vald |
| --- | --- |
 Käina talvella
 lippu:  vaakuna
 Käinan sijainti Virossa
 Koordinaatit: 58°50′00″N, 22°47′00″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Hiidenmaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  186,32 km²
Väkiluku (2013):  1 867
 – Väestötiheys:  10 as./km²
 
 www.kaina.hiiumaa.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Käina (saks. Keinis) oli kunta Hiidenmaan saarella Virossa. Kuntaan kuului osa Hiidenmaan saarta ja koko Kassarin saari. Sen asukasluku oli 1 867 (1.1.2013), pinta-ala 186,32 neliökilometriä ja asukastiheys 10,0 asukasta neliökilometrillä.
Hiidenmaan kunnat (Emmaste, Hiiu, Käina ja Pühalepa) yhdistettiin vuoden 2017 lokakuussa Hiidenmaan kunnaksi.
Nähtyvyydet

Käinan nähtävyyksiä on mm. kuuluisan virolaisen säveltäjän Rudolf Tobiaksen synnyinkoti lähellä Käinan keskustaa, Kassarin lintulahti ja saaren läntinen niemimaa, Sääretirp. Käinassa on myös 1400-luvun puolivälissä rakennetun kivikirkon rauniot. Kirkko tuhoutui toisessa maailmansodassa 1944.
Kulttuurinähtävyyksiä ovat muun muassa Kassarin kotiseutumuseo, Kassarin ruokokattoinen kappeli, Putkasten kartano ja Vaemlan kartanon rauniot sekä sen suuri puulajipuisto.
Kylät

Aadma, Allika, Esiküla, Jõeküla, Kaasiku, Kaigutsi, Kassari, Kleemu, Kogri, Kolga, Kuriste, Laheküla, Lelu, Ligema, Luguse, Moka, Mäeküla, Mäeltse, Männamaa, Nasva, Niidiküla, Nõmme, Nõmmerga, Orjaku, Putkaste, Pärnselja, Ristivälja, Selja, Taguküla, Taterma, Utu, Vaemla, Villemi, Ühtri
Väestö

Vuonna 2011 Käinan kunnassa oli 1 835 asukasta, joista 1 815 (98,9 %) oli virolaisia, 9 (0,5 %) venäläisiä ja 9 (0,5 %) muita kansallisuuksia.
Kuvia

Käinan kunnantalo
Käinan kirkon rauniot
Putkasten kartano
Kuristen kirkko
Kassarin tuulimylly
Kassarin kappeli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käina Wikimedia Commonsissa
Eesti Saarte Kogu (viroksi)
Hiiumaa.ee (viroksi) (englanniksi)
Matkamine Hiiumaal (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Hein, Ants: Eesti mõisad. Herrenhäuser in Estland.  Tänapäev, 2004.
Kallas, Aino: Elämäni päiväkirjat 2.  Otava, 1978.
Sylowin lauseet

Ryhmäteoriassa Sylowin lauseet ovat osittainen käänteistulos Lagrangen lauseelle. Ne takaavat, että äärellinen ryhmä  G sisältää tiettyjä p-ryhmiä ja kuvailevat niiden ominaisuuksia. Lauseet on nimetty kehittäjänsä, norjalaisen matemaatikon Ludwig Sylowin mukaan.
Sylowin lauseilla on lukuisia sovelluksia äärellisten ryhmien teoriassa, esimerkiksi tarkasteltaessa ryhmän ratkeavuutta tai yksinkertaisuutta. Hallin lauseet yleistävät Sylowin lauseita ratkeaville ryhmille.
Sylowin lauseet

Olkoon seuraavassa  G äärellinen ryhmä, jonka kertaluku on  p^{n}a,\, missä  p\, on alkuluku,  n\in \mathbb {Z} _{+}\, ja  p\, ei jaa lukua  a.\,
Lause 1. Ryhmällä  G on kertalukua  p^{l},\, missä  0\leq l\leq n, oleva aliryhmä.
Ryhmän  G Sylowin p-aliryhmäksi kutsutaan kertalukua  p^{n}\, olevia aliryhmiä. Ensimmäinen Sylowin lause takaa siis näiden aliryhmien olemassaolon.
Lause 2. Jos  H\leq G\, on kertalukua  p^{l},\, missä  0\leq l\leq n, oleva aliryhmä, niin on olemassa sellainen ryhmän  G Sylowin p-aliryhmä  P ja sellainen alkio  g\in G,\, että  g^{-1}Hg\leq P.\, Erityisesti ryhmän  G Sylowin p-aliryhmät muodostavat konjugointiluokan.
Lisäksi toinen Sylowin lause takaa, että Sylowin p-aliryhmät ovat maksimaalisia p-aliryhmiä.
Lause 3. Jos  n_{p}\, on ryhmän  G Sylowin p-aliryhmien lukumäärä, niin
n_{p}=\left[G:N_{G}(P)\right]\,, missä  P on ryhmän  G Sylowin p-aliryhmä, erityisesti  n_{p}\, jakaa tasan luvun  a\, ja
n_{p}\equiv 1{\pmod {p}}.\,
Sylowin lauseet > Seurauksia

Sylowin ensimmäinen lause sisältää erikoistapauksenaan Cauchyn lauseen, jonka mukaan jos alkuluku  p\, jakaa äärellisen ryhmän kertaluvun, niin tällä ryhmällä on kertalukua  p\, oleva aliryhmä.
Koska funktio  f:G\rightarrow G,f(x)=g^{-1}xg\, on ryhmäisomorfia kaikilla  g\in G\,, niin toisen lauseen suorana seurauksena ryhmän  G Sylowin p-aliryhmät ovat keskenään isomorfisia. Lisäksi äärellisellä ryhmällä on täsmälleen yksi Sylowin p-aliryhmä jos ja vain jos ryhmällä on normaali Sylowin p-aliryhmä.
Sylowin kolmatta lausetta voidaan käyttää monenlaisissa äärellisten ryhmien rakennetta tutkivissa tarkasteluissa, kunhan tiedetään jotain ryhmän kertaluvusta.
Sylowin lauseet > Esimerkki sovelluksesta

Olkoon  G äärellinen ryhmä, jonka kertaluku on kahden erisuuren alkuluvun  p\, ja  q\, tulo. Tällöin ryhmä  G ei ole yksinkertainen.
Voidaan olettaa, että  p>q\,. Olkoon  n_{p}\, on ryhmän  G Sylowin p-aliryhmien lukumäärä. Kolmannen Sylowin lauseen nojalla luku  n_{p}\, jakaa alkuluvun  q.\, Jos  n_{p}=q,\, niin edelleen  q=n_{p}\equiv 1{\pmod {p}}\, eli alkuluku  p\, jakaa tasan luvun  q-1.\, Tämä on ristiriita oletuksen  p>q\, kanssa, joten täytää päteä  n_{p}=1.\, Täten ryhmän  G ainoa Sylowin p-aliryhmä on normaali. Täten ryhmä  G ei ole yksinkertainen.
Tavataan Karppisilla

| Tavataan Karppisilla |
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Suomi
Esitetty:  27. elokuuta 1983 –
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Keijo Komppa
Käsikirjoittaja(t):  Lasse Raustela
Lavastaja(t):  Vesa Tapola
Kuvaaja(t):  Reijo Elo, Kauko Nord
Tuotantoyhtiö(t):  MTV:n perhetoimitus
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Tavataan Karppisilla on Lasse Raustelan käsikirjoittama ja Keijo Kompan ohjaama television draamasarja vuodelta 1983. MTV:n ohjelmistossa esitetty sarja kertoo pankinjohtaja Karppisen perheestä vanhempineen, isovanhempineen ja neljine poikineen.
Sarjassa näyttelivät lapsirooleja muun muassa nykyinen elokuvaohjaaja Aleksi Mäkelä (nimellä Tane Mäkelä) ja näyttelijä Kiti Kokkonen.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aune Lind  | … |  Tuula Karppinen   |
|  Yrjö Tähtelä  | … |  Keijo Karppinen     |
|  Leila Itkonen  | … |  mummo     |
|  Viljo Karhu  | … |  vaari     |
|  Jyrki Kovaleff  | … |  televisiomekaanikko     |
|  Kari Leppälä  | … |  Tero Karppinen     |
|  Kiti Kokkonen  | … |  Tiina   |
|  Titta Jokinen  | … |  Tiinan äiti   |
|  Tane Mäkelä  | … |  Pasi Karppinen     |
|  Turo Lehtinen  | … |  Arto Karppinen     |
|  Jari Viipola  | … |  Jari Karppinen     |
|  Eija Nousiainen  | … |  Outi Puro     |
|  Satu Äikäs  | … |  Katri Puro     |
|  Pekka Holmström  | … |  Kimmo Puro   |
Vastaanotto

Helsingin Sanomien tv-kriitikon Jukka Kajavan mielestä sarja oli alkujakson perusteella ”kamala”. Hänestä sarja oli vielä yläluokkaisempi akateemisine vanhempineen kuin käsikirjoittaja Raustelan aiempi MTV-sarja Omenankukissa lunta, ja myös kliseinen vesselimäisine poikalaumoineen ja sananlaskuja suoltavine viisaine mummoineen.
Terni

| Terni |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Terni
 Koordinaatit: 42°33′43″N, 12°38′29″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Umbria
Maakunta:  Ternin maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  212 km²
Korkeus:  130 m
Väkiluku (215):  111 501
 
 http://www.terninrete.it/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Terni on kaupunki Ternin maakunnassa Umbrian alueella Keski-Italiassa. Se sijaitsee noin sata kilometriä Roomasta pohjoiseen, Rooman ja Anconan välisen rautatielinjan varrella. Terni on yksi Umbrian merkittävimmistä teollisuuskaupungeista. Sen takia liittoutuneet pommittivat kaupunkia rajusti toisessa maailmansodassa.
Vuoden 2015 lopulla kaupungissa oli 111 501 asukasta.
Piazza del Popolo Ternissä
Terästehtaita kaupungin alueella vuonna 1912.
Ternissä on merkittäviä arkeologisia kohteita kivikaudelta ja antiikin Roomasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (italiaksi)
Ternin maakunta
Acquasparta | Allerona | Alviano | Amelia | Arrone | Attigliano | Avigliano Umbro | Baschi | Calvi dell’Umbria | Castel Giorgio | Castel Viscardo | Fabro | Ferentillo | Ficulle | Giove | Guardea | Lugnano in Teverina | Montecastrilli | Montecchio | Montefranco | Montegabbione | Monteleone d’Orvieto | Narni | Orvieto | Otricoli | Parrano | Penna in Teverina | Polino | Porano | San Gemini | San Venanzo | Stroncone | Terni
Ternin maakunta

| Ternin maakunta Provincia di Terni |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Maakunnan sijainti Italiassa
Valtio:  Italia
Alue:  Umbria
Kuntia:  33
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Terni
 – maakuntajohtaja:  Feliciano Polli (PD)
Pinta-ala:  2 127 km²
Väkiluku (2015):  229 071
 – väestötiheys:  108 as./km²
Symbolit:  
 – puhelintunnus:  075, 0744, 0763
Lyhenteet:  
 – postitunnus:  05010-05018, 05020-05026, 05028-05032, 05034-05035, 05039, 05100
 – rekisterikilven tunnus:  TR
Ternin maakunta (ital. Provincia di Terni) on maakunta Umbrian alueella Italiassa. Se on pienempi kahdesta Umbrian alueen maakunnasta.
Ternin maakunnassa on 33 kuntaa, ja sen pääkaupunki on Terni. Muita kaupunkeja ovat Narni, Orvieto ja Amelia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ternin maakunta Wikimedia Commonsissa
Ternin maakunta
Acquasparta | Allerona | Alviano | Amelia | Arrone | Attigliano | Avigliano Umbro | Baschi | Calvi dell’Umbria | Castel Giorgio | Castel Viscardo | Fabro | Ferentillo | Ficulle | Giove | Guardea | Lugnano in Teverina | Montecastrilli | Montecchio | Montefranco | Montegabbione | Monteleone d’Orvieto | Narni | Orvieto | Otricoli | Parrano | Penna in Teverina | Polino | Porano | San Gemini | San Venanzo | Stroncone | Terni
Terneuzen

| Terneuzen |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 lippu:  vaakuna
 Terneuzen
 Koordinaatit: 51°20′00″N, 03°50′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Zeeland
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  317,78 km²
Väkiluku (2016):  54 658
 – Väestötiheys:  220 as./km²
 
 www.terneuzen.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Terneuzen on kaupunki Alankomaiden lounaisosassa, Zeelandin maakunnassa. Kaupungissa on noin 55 000 asukasta ja se on Zeelandin suurin kaupunki.
Terneuzenin satama on Alankomaiden kolmanneksi suurin. Kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisessa lähteessä vuonna 1325 ja kaupunkioikeudet se sai vuonna 1584. Legendan mukaan Terneuzen oli aikanaan Lentävän hollantilaisen kotisatama.
Terneuzenissa sijaitsee Outokumpu Oyj:n omistama ruostumattoman teräksen tuotantolaitos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Terneuzen Wikimedia Commonsissa
Kunnan kotisivut (hollanniksi)
Kartta Terneuzenin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Käävänkylä

Käävänkylä on Mäntyharjun kylä kunnan eteläosassa. Se sijaitsee Korpijärven tuntumassa lähellä valtatie 15:tä, ja se kuuluu samaan postinumeroalueeseen kylän pohjoispuolella sijaitsevan naapurikylän Valtolan kanssa. Kylässä sijaitsee oma kyläkauppa.
Taloyoakin lentoasema

Taloyoakin lentoasema (engl. Taloyoak Airport) (IATA: YYH, ICAO: CYYH) on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa 1,4 km länteen Taloyoakin kylästä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 1 926.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Canadian North: Cambridge Bay, Gjoa Haven, Kugaaruk, Yellowknife
First Air: Cambridge Bay, Gjoa Haven, Kugaaruk, Yellowknife
Laurent Gané

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten pyöräily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten pyöräily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten pyöräily. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten pyöräily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sydney 2000 | joukkuesprintti |  |
|  Pronssia | Ateena 2004 | joukkuesprintti |  |
| Ratapyöräilyn MM-kilpailut  | Ratapyöräilyn MM-kilpailut  | Ratapyöräilyn MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Berliini 1999 | eräajo |  |
|  Kultaa | Berliini 1999 | joukkuesprintti |  |
|  Kultaa | Manchester 2000 | joukkuesprintti |  |
|  Kultaa | Antwerpen 2001 | joukkuesprintti |  |
|  Kultaa | Stuttgart 2003 | eräajo |  |
|  Kultaa | Stuttgart 2003 | keirin |  |
|  Kultaa | Melbourne 2004 | joukkuesprintti |  |
|  Hopeaa | Manchester 2000 | eräajo |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 2001 | eräajo |  |
|  Hopeaa | Antwerpen 2001 | keirin |  |
|  Hopeaa | Stuttgart 2003 | joukkuesprintti |  |
|  Hopeaa | Melbourne 2004 | eräajo |  |
|  Pronssia | Manchester 1996 | joukkuesprintti |  |
|  Pronssia | Bordeaux 1998 | keirin |  |
|  Pronssia | Bordeaux 1998 | eräajo |  |
Laurent Jacques André Gané (s. 7. maaliskuuta 1973 Nouméa, Uusi-Kaledonia) on ranskalainen ratapyöräilijä. Hän on olympiavoittaja ja seitsenkertainen maailmanmestari. Hän on pituudeltaan 176 cm.
Gané voitti Sydneyn olympialaisissa 2000 kultaa joukkuesprintissä ja oli neljäs eräajossa. Ateenassa 2004 hän saavutti joukkuesprintissä pronssia ja sijoittui eräajossa jälleen neljänneksi.
Gané voitti eräajon maailmanmestaruuden 1999 ja 2003, saavutti MM-hopeaa 2000, 2001 ja 2004 sekä pronssia 1998. Joukkuesprintin maailmanmestaruuden hän voitti 1999, 2000, 2001 ja 2004, sai hopeaa 2003 ja pronssia 1996. Keirin-ajossa hän saavutti MM-kultaa 2003, hopeaa 2001 ja pronssia 1998.
Taistelevat metsot (kappale)

| ”Taistelevat metsot” Jukka Takalo |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Jukka Takalo
 Julkaistu: 2006
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Jukka Takalo
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 03.35
 Levy-yhtiö: Poko Records
Jukka Takalon muut singlet
| ”Jos annat kesän” 2005 | ”Taistelevat metsot” 2006 | ”Martinniemi” 2008 |
Taistelevat metsot (PSCD 261) on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Jukka Takalon kappale ja CD-single, joka julkaistiin alkuvuodesta 2006.
"Taistelevat metsot" -kappale oli mukana jo vuoden 2004 Vares – yksityisetsivä -elokuvassa ja sen soundtrackilla. Singlellä on lisäksi kaksi eri sovitusta kappaleesta "Kaikki vaikuttaa kaikkeen", jota ei ole muilla levyillä.
Kappaleet

Sävellykset ja sanoitukset Jukka Takalo.
Taistelevat metsot
Kaikki vaikuttaa kaikkeen (rock-ola-mix)
Kaikki vaikuttaa kaikkeen (trip-ola-mix)
Aiheesta muualla

Poko Rekordsin esittely (Arkistoitu – Internet Archive)
Leena Salmenkylä-Mattila

Leena Riitta Salmenkylä-Mattila (o.s. Salmenkylä; s. 13. maaliskuuta 1958) on suomalainen suunnistuksen maailmanmestari.
Salmenkylä-Mattila edusti Suomea kaksissa suunnistuksen MM-kisoissa. Vuoden 1979 kotikisoissa neiti Salmenkylä juoksi hk. matkalla 16:nneksi ja pääsi toiseksi viestinviejäksi Suomen viestijoukkueeseen. Maailmanmestari Outi Borgenströmin loukkaannuttua kisatansseissa Suomen mestaruustoiveet kokivat kolauksen, mutta Salmenkylä piti joukkueen hyvin taistossa mukana ja saapui osuudeltaan vaihtoon kolmantena, 2.38 minuuttia Norjan ja 47 sekuntia Tšekkoslovakian takana. Ankkuri Liisa Veijalainen nostikin Suomen selvään voittoon ennen Norjaa ja Ruotsia. Vuoden 1983 MM-kisoissa rouva Salmenkylä-Mattila oli mukana vain viestissä, jossa Suomen oli tyytyminen kahdeksanteen sijaan.
Ainoan Suomen mestaruutensa Helsingin Suunnistajia edustanut Salmenkylä-Mattila voitti normaalimatkalla 1985. PM-kisoissa ainoa menestyksen hetki koitti nuorten sarjassa 1974, kun hän Leena Silvennoisen ja Outi Borgenströmin kanssa voitti tyttöjen viestin.
Leena Salmenkylä-Mattila on kasvanut urheiluperheeseen, sillä niin isä Juhani kuin äiti Pirkkokin olivat aikoinaan menestyneitä suunnistajia ja koripalloilijoita. Muutkin perheen sisarukset ovat kilpailleet suunnistajina mutta vaatimattomammalla menestyksellä.
Kågeälven

| Kågeälven |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Västerbotten
Kunnat:  Skellefteå
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kågeälvenin vesistö
Pinta-ala:  909,3 km²  
Järvisyys:  3 % 
Pääuoman pituus:  97 km 
Pääuoman osuudet:  Kågeälven ←Klintån ←Störhusån
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Stavaträsket 
 :  65.04261°N, 20.46076°E
Laskupaikka:  Kåge, Skellefteå
 :  64.8317°N, 21.01456°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  171,1 m  mpy. 
Laskukorkeus:  0 m
Korkeusero:  171,1 m
Pituus:  59 km  
Kaltevuus:  2,9 m/km
Keskiylivirtaama:  79,6 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  10,9 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  1,67 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Kågeälven on Ruotsissa Västerbottenin läänissä virtaava 59 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Kågeälvenin vesistössä sen 97 kilometriä pitkän  pääuoman alajuoksun. Pääuoma alkaa Djupträsketistä, joka sijaitsee 319 metriä mpy.. Joen valuma-alueen pinta-ala on 909 neliökilometriä ja se laskee Pohjanlahden Perämereen Skellefteån kunnassa.
Käännös suomeksi
Testa

Testa voi tarkoittaa seuraavia:
Frank Testa (1903–2000), yhdysvaltalainen ratapyöräilijä
Irma Testa (s. 1997), italialainen nyrkkeilijä
Maria Testa (1956–2009), italialainen jousiampuja
Tommaso Gherardi del Testa (1818–1881), italialainen kirjailija
11667 Testa, pikkuplaneetta.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Testa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Taloyoak

| Taloyoak (ᑕᓗᕐᔪᐊᕐᒃ) Talurjuaq |
| --- | --- |
 Taloyoak
 Koordinaatit: 69°32′13″N, 93°31′36″W 
Valtio:   Kanada
Territorio:  Nunavut
Hallinnollinen alue:  Kitikmeotin alue
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Pikkukylä
 – Pormestari:  Charlie Lyall
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  37,65 km²
Korkeus:  28 m
Väkiluku (2006):  809
 – Väestötiheys:  21,5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-7
 – Kesäaika:  UTC-6
Postinumero:  X0B 1B0
Suuntanumero(t):  867
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taloyoak (inuktitutiksi ᑕᓗᕐᔪᐊᕐᒃ, tunnetaan myös nimellä Talurjuaq) on pikkukylä Kanadassa, Nunavutin territoriossa, Kitikmeotin alueella. Kylä sijaitsee Boothian niemimaalla. Kylän nimi oli 1. heinäkuuta 1992 saakka Spence Bay. Kylän väkiluku on 1 029  (899 (2011) ja 809 (2006)). Kylä sijaitsee tiettömällä alueella, ja ainoat liikenneyhteydet ovat vuosittaisen yhteysaluksen lisäksi lentokoneet. Kylän läheisyydessä sijaitsee Taloyoakin lentoasema.
Erään lähteen mukaan niemimaan vastarannalla sijaisevalla Thom Bayssä olisi myös asutusta (Mission) ja tilastoissa näiden asukasluvut lasketaan alueellisesti yhteen "Taloyakin" asukaslukuna.
Aiheesta muualla

Maudie Rachel Okittuq. Inuit, Taloyoak, Nunavut Territory, Canada (1944- ) (englanniksi) (spiritwrestler.com)
Taloyoak: Attractions (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (polarnet.ca)
Taka-Keljo

| Taka-Keljo |
| --- | --- |
 Näkymä Ronsuntaipaleentien varrelta.
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Keltinmäki-Myllyjärvi
Kaupunginosa nro:  22
Väkiluku:  129
Osa-alueet:  Mustankorkea, Ronsuntaipale
Taka-Keljo on metsäinen kaupunginosa Jyväskylän kaupungin keskustan lounaispuolella. Asukkaita siellä on vain noin 130.
Taka-Keljossa on useita yli 200 metrin korkuisia mäkiä. Siellä on myös muutama lampi ja pieni järvi, muiden muassa Kolmisoppinen, Ylä-Kitulampi, Ala-Kitulampi, Ylä-Sallaajärvi, Pirttijärvi, Selkäjärvi, Uimalampi ja Myllyjärvi. Alueella on lain nojalla rauhoitettu Sallaajärven aarnialue ja Jyväskylän ladun hiihtomaja ja hiihtolenkkejä.
Mustankorkean jätteenkäsittelykeskus sijaitsee Taka-Keljoon Jyväskylän keskustaajamasta vievän tien varrella samannimisen mäen lähettyvillä, mutta kaatopaikan siirtämistä on suunniteltu. Uudeksi paikaksi on esitetty ainakin Laukaan Mörkökorpea.
Digita Oy:n Jyväskylän lähetysasema ja masto sijaitsevat Taka-Keljossa.
Taka-Keljossa on toiminut myös Taka-Keljon kansakoulu, joka lakkautettiin 1967. Nykyisin entisen koulun tiloissa toimii Jyväskylän Katulähetyksen tuetun asumisen yksikkö ja päiväkeskus Etappi.
Jyväskylän korkein kohta

Taka-Keljon mäistä korkein on 249 metrin korkuinen Pirttimäki. Sen huippu oli Jyväskylän maalaiskunnan korkein kohta ennen vuotta 1965, jolloin Taka-Keljo liitettiin Jyväskylän maalaiskunnasta kaupunkiin. Jyväskylän kaupungin korkein kohta se oli vuodesta 1965 vuodenvaihteeseen 2008–2009. Tällöin Jyväskylän korkeimmaksi kohdaksi tuli siihen liitetyllä Korpilahdella sijaitsevan Uutelanmäen huippu.
Kuvia

Ladun maja Kolmisoppisen lähellä.
Taka-Keljon radio- ja TV-masto.
Kirjallisuutta

Wanha Keljo - osa nykyistä Jyväskylää: elämänmenoa ja muisteluksia Keljon kaupunkilaistuvasta maalaisympäristöstä.  Jyväskylä:  Keljon perinnekirjatoimikunta, 1992.  ISBN 978-952-90-3704-9.  teoksen tiedot Finnassa.