stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalle Louhela

Kalle Louhela, vuoteen 1907 Kaarlo Kustaa Jansson (8. tammikuuta 1888 Kokkola – 30. maaliskuuta 1957) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja koulun- ja yritysjohtaja.
Louhelan vanhemmat olivat lehtori Gustaf Richard Jansson ja Selma Odenwall ja puoliso vuodesta 1911 Maria Elviira Matturi. Ylioppilaaksi 1907 tultuaan Louhela suoritti Mustialan maanviljelys- ja meijeriopiston meijeriosaston tutkinnon 1908, jatkaen opintojaan Helsingin yliopistossa ja suntautuen karja-alalle. Hän toimi Oulun läänin talousseurassa ensin  kiertävän karjanhoitokoulun johtajana ja sitten karjantalouskonsulenttina 1910–1918. Louhela osallistui keskeisesti teurastamojen ja lihakaupan kehittämiseen Pohjois-Pohjanmaalla, ja kun  Oulussa perustettiin 1914 Karjanmyyntiosuuskunta Pohjola, Louhelasta tuli sen hallintoneuvoston puheenjohtaja. Muun työnsä ohella hän oli myös osuuskunnan sivutoiminen toimitusjohtaja ja päätoiminen toimitusjohtaja 1919–1920. Maatilahallitus nimitti itsekin maanviljelystä harjoittaneen Louhelan vuonna 1920 Koivikon tietopuolisen maanviljelykoulun johtajaksi Muhokselle. Koulun johtamisen lisäksi hän vastasi Koivikon koulutilan hoidosta ja opiskelijoiden harjoittelusta maakunnan alueella.
Vuonna 1936 Louhela siirtyi Osuuskunta Karjapohjolan toimitusjohtajaksi, joksi hänen jo aiemmin johtamansa osuuskunta oli muuttunut 1934. Louhelan johdossa osuuskunnasta tuli alansa suurimpiin Suomessa kuuluva ja sillä oli myös muun muassa kala-, juurikas- ja poronlihaliiketoimintaa. Osuuskunnan teurastamoja oli useilla eri paikkakunnilla, Rovaniemellä oli makkaratehdas ja eineskeittolat Oulussa, Rovaniemellä ja Torniossa. Louhelalla oli useita alansa luottamustehtäviä, ja hän oli Muhoksen kunnanvaltuuston jäsen ja toimi kahteen otteeseen Muhoksen kunnallislautakunnan esimiehenä. Eläkkeelle osuuskunnan toimitusjohtajan työstä maanviljelysneuvoksen arvon 1943 saanut Louhela jäi vuonna 1949.
Hailuodon jäätie

Liikennettä jäätiellä.
Jäätien viitta Oulussa.
Hailuodon jäätie on Suomen pisin jäätie, noin 8 kilomeriä. Se kulkee Perämerellä Oulunsalon Riutunkarin ja Hailuodon Huikun välillä. Sitä ylläpitää Touhu-Palvelut Oy.
Jäätiellä liikennöinnissä painorajoitus on vähintään 2 000 kiloa, sen nopeusrajoitus on 50 km/h ja ajoneuvojen on pidettävä toisiinsa 50 metrin etäisyys. Jäätiellä ei saa ohittaa eikä pysähtyä.
Onnettomuus

Jäätiellä tapahtui 15. helmikuuta 2022 pelastajan hengen vaatinut onnettomuus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hailuodon jäätie Wikimedia Commonsissa
Hailuoto: Jäätie
Joanna Lumijoki

| Joanna Lumijoki |
| --- | --- |
Näyttelijä(t):  Johanna Anttila
Kesto:  2021–2024
Ensi- esiintyminen:  Osa 3984: Katu, mitä sä teit (13. toukokuuta 2021)
Henkilötiedot
Ammatti:  poliisi, kahvilatyöntekijä
Sukupuoli:  nainen
Asuinpaikka:  Helsinki
Suhteet
Puoliso(t):  Lasse Sievinen (ex-kihlattu) Vesa Järvelä (ex-puoliso)
Lapset:  Mira Angervuo
Lastenlapset:  Ilo Angervuo
Tutut:  Viola Angervuo  (ex-miniä, Miran ex-vaimo) Linda Eerikäinen  (entinen työkaveri) Miki Kajander  (entinen työkaveri)
Joanna Lumijoki (ent. Sanna Heikkinen, es. Johanna Anttila, 2021–2024) on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Salatut elämät, jossa häntä esittää Johanna Anttila. Hän on poliisi, johon Miki Kajander iski silmänsä Café Moosessa. He päätyivät harrastamaan seksiä Moosen vessassa. Myöhemmin Joanna kiinnostui Mikistä, mutta Miki torjui hänet Marikan vuoksi.
Elämää Pihlajakadulla > Suhde Lasseen ja Violan ja Miran auttaminen ja vankilatuomio

Joannan muutettua Amandaan, alkoi hänen ja Lasse Sievisen välillä kipinöidä. Joanna melkein ampui Lassea metsällä luullen tätä rusakoksi. Myöhemmin pari alkoi tapailla. Lasse sai kuitenkin kuulla Joannan olleen sängyssä Jeren kanssa ja raivostui, jonka jälkeen Joanna jätti Lassen. Joanna tajusi myöhemmin välittävänsä Lassesta yhä ja tehneensä virheen jättäessään tämän, joten palasivat yhteen. Pari erosi uudestaan, kun selvisi Lassen auttaneen Miraa, Violaa ja Nellaa piileskelemään poliisilta liittyen Matti Virtasen kuolemaan. Hän alkoi tutkimaan Elina Taalasmaan yliajoa, johon Noel oli lavastanut Akin syylliseksi. Joanna ei uskonut Akin syyllisyyteen, mutta Noelin murhan yrityksestä Elina joutui poliisilaitokselle. Akilla ja Joannalla oli lyhyt suhde, mutta Camillan herättyä koomasta Aki päätti palata tämän kanssa yhteen. Joannakin palasi pian Lassen luo tajuttuaan rakastavansa tätä edelleen.
Elämää Pihlajakadulla > Äitiystesti

Myöhemmin Joanna pelkäsi olevansa raskaana ja teki työparinsa Lindan tukemana raskaustestin, joka osoittautui negatiiviseksi. Sekä Joanna että Lasse olivat tyytyväisiä testitulokseen, mutta Lasse halusi tietää, miksi Joanna ei halua omia lapsia. Tämän seurauksena Joanna tunnusti tehneensä nuorena abortin. Pian hän kuitenkin kertoi Lindalle, ettei ollut rehellinen Lasselle ja valehteli asiasta. Tätä ei kuitenkaan avattu enempää, kunnes myöhemmin paljastui Joannan olevan Mira Angervuon äiti ja täten Ilo Angervuon isoäiti. Hän otti lopputilin poliisiasemalta, ja erosi Lassesta, koska ei halunnut kertoa tälle Mirasta.
Elämää Pihlajakadulla > Suhde Henrikiin, raskaus ja lähtö

Erottuaan Lassesta Joanna asui hotellissa, ja päätyi auttamaan Henrik Ekholmia tämän katastrofiksi osottautuneilla treffeillä. Pari päätyi sänkyyn, ja heille syntyi seksisuhde. Joanna ei halunnut tehdä suhteesta virallista tai kertoa siitä eteenpäin, ja pari jatkoi salassa. Joanna sai myös töitä Moosesta, ja muutti Lindan sekä Mariannan kämppikseksi Pihlajakadulle. Myöhemmin Joanna huomasi järkytyksekseen olevansa raskaana, ja päätti olla kertomatta tästä Henrikille. Hän päätti lähteä Helsingistä saadakseen miettiä rauhassa, mitä tekisi raskautensa suhteen.
Suhteet

Vesa Järvelä: suhde, päättynyt. Yhteinen tytär Mira, joka sai alkunsa Vesan raiskattua Joannan.
Miki Kajander: harrastivat seksiä muutamaan otteeseen
Lasse Sievinen: suhde, päättynyt, palasivat myöhemmin yhteen, nykyään eronneet
Aki Nikkinen: suhde, päättynyt
Henrik Ekholm: suhde, päättynyt
Armfeltin koulu

Armfeltin koulu
Armfeltin koulu on peruskoulu Salon kaupungissa Halikossa. Koulun nimi oli Halikon kuntaan kuuluessaan, vuoteen 2009 asti nimeltään Halikon yläaste. Koulu palvelee Halikon, Kuusjoen, Pajulan, Hajalan ja osaa Ollikkalan alueiden 1.–9 -luokkalaisia, joita koulussa on yhteensä noin 910. Opettajia koulussa on 79. Armfeltin koulun tämän hetkisenä rehtorina toimii Jaana Talvitie.
Armfeltin koulussa on ensimmäisellä luokalla kaksi yleisopetuksen rinnakkaisluokkaa, toisella luokalla on kaksi rinnakkaisluokkaa, kolmannella luokalla on kolme rinnakkaisluokkaa, neljännellä luokalla on kaksi rinnakkaisluokkaa, viidennellä luokalla on kaksi rinnakkaisluokkaa ja kuudennella luokalla on kolme rinnakkaisluokkaa. Lisäksi koulussa on kolme erityisluokkaa vuosiluokilla 1.–6. Seitsemännellä luokalla on kahdeksan rinnakkaisluokkaa, kahdeksannella luokalla on kymmenen rinnakkaisluokkaa ja yhdeksännellä luokalla on yhdeksän rinnakkaisluokkaa. Lisäksi koulussa toimii joustavan perusopetuksen jopo-luokka ja kolme yksilöllistetyn opetuksen Y-luokkaa.
Hermanni (nimi)

| Hermanni |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  12. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  mm. 28. maaliskuuta
Muunnelmia:  Herkko
Vastineita eri kielissä:  Armand, Armando
Nimen alkuperä:  Hariman, sotilas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hermanni on suomalainen asu miehen nimestä Herman. Kutsumamuoto Hermannista on Herkko. Suomalaisessa almanakassa nämä viettävät nimipäivää 12.7. Herman tulee muinaissaksan sotajoukkomiestä, sotilasta tarkoittavasta nimestä Hariman. Samaa kantaa ovat mm. espanjan Armando ja venäjän German. Suomessa muunnoksia ovat Herkon lisäksi mm. Manne, Hemmo ja Hemppo.
Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut kirjoilla kaikkiaan 9 548 Hermanni-nimistä miestä ja muutama senniminen nainen.
Tunnettuja Hermanneja

Hermanni Pihlajamäki, painija
Hermanni Pojanluoma, kansanedustaja ja kunnallisneuvos
Hermanni Rask, tanssija
Hermanni Vidman, jääkiekkoilija
Hermanni Vuorinen, jalkapalloilija
Kuvitteellisia Hermanneja

Sirkuspelle Hermanni, Veijo Pasasen esittämä klovni samannimisessä lastenohjelmasarjassa
Erakko-Hermanni, hahmo Miina ja Manu -lastenkirjasarjassa
Herra Hermanni, sarjakuvahahmo
Hermanni-hai, Jim Toomeyn sarjakuvassa Hermannin laguuni
Hermanni Hiiri, samannimisessä animaatiosarjassa.
Tehohoitolääketiede
Tehohoitolääketieteen koulutus Suomessa

Anestesiologian ja tehohoidon erikoislääkärikoulutus valmistaa työskentelyyn teho-osastoilla. Koulutuspaikoissa järjestetään käytännön koulutuksen lisäksi teoriakoulutusta. Tämä voi olla esimerkiksi luento-, pienryhmä- tai simulaatiokoulutusta. Koulutuksen kesto määräytyy sen mukaan, miten koulutuksen tavoitteet täyttyvät. Erikoislääkärikoulutusta järjestävät Helsingin, Itä-Suomen, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistot.
Helsingin, Itä-Suomen, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistot järjestävät myös tehohoitolääketieteen lisäkoulutusohjelman mukaista koulutusta. Pääsyvaatimuksena on akuuttilääketieteen, anestesiologian ja tehohoidon, infektiosairauksien, kardiologian, keuhkosairauksien ja allergologian, kirurgian, korva-, nenä- ja kurkkutautien, lastentautien, neurologian, neurokirurgian tai sisätautien erikoislääkärin tutkinto. Koulutuksen kesto on  anestesiologian ja tehohoidon erikoislääkärille vähintään 2 vuotta edellyttäen, että kuitenkin anestesiologian ja tehohoidon erikoislääkärikoulutus on sisältynyt vähintään 12 kuukautta tehohoitokoulutusta. Jos tehohoitokoulutuksen kesto on ollut lyhyempi, pitenee koulutusaika vastaavasti siten, että yhteenlaskettu tehohoitopalvelun kesto on vähintään 3 vuotta. Koulutuksesta vähintään yksi vuosi on tehtävä yliopistosairaalan teho-osastolla. Käytännön palvelua voidaan korvata 6 kuukautta osallistumalla päätoimisesti tehohoitolääketiedettä käsittelevään tutkimustoimintaan.  Palvelun aikana on osallistuttava sekä operatiivisten että ei-operatiivisten, monivammapotilaiden, sydänkirurgisten, neurokirurgisten ja neurologisten tehohoitopotilaiden hoitoon. Lisäkoulutusohjelmassa on saatava kokemusta myös lasten tehohoidosta ja perehdyttävä palovammapotilaan alkuhoitoon. Tehojakson aikana on toimittava myös MET-ryhmän lääkärinä. Koulutukseen kuluu teoriakoulutusta vähintään 60 tuntia yksiköiden oman sisäisen viikkokoulutuksen lisäksi. Koulutusohjelmaan sisältyy koe. Vaihtoehtoja kokeen suorittamiseen on kaksi. European Society of Intensive Care Medicine (ESICM) -järjestön järjestämä kansainvälinen koe (European Diploma in Intensive Care Medicine, EDIC) tai kansallinen koe, joita järjestetään kahdesti vuodessa valtakunnallisten erikoislääkärikokeen yhteydessä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
HUS, Tehohoito
Rikoskaari

Rikoskaari (ruots. brottsbalken, lyhenne BrB, SFS 1962:700) on Ruotsin keskeinen rikosoikeudellinen laki. Rikoskaari astui voimaan 1. tammikuuta 1965 ja korvasi vuoden 1864 rikoslain (strafflagen).
Rikoskaari koostuu kolmesta osasta. Ensimmäinen osa sisältää yleisiä määritelmiä, toisessa osassa luetellaan rikoksia ja niistä määrättyjä rangaistuksia ja kolmas osa kertoo yleisesti seuraamuksista.
Osa rikoksista on erillisissä laeissa eikä sisälly rikoskaareen, kuten terroristirikokset, liikennerikokset, huumausainerikokset ja aserikokset.
Lain sisältö > Ensimmäinen osa: Yleisiä säännöksiä

Rikoskaaren ensimmäinen osa koostuu kahdesta luvusta. 1 luku määrittelee rikoksen ja sen seuraukset, 2 luku Ruotsin lain soveltamisalasta.
1 luvun 1 § määrittelee rikokseksi teon, joka on kuvailtu rikoskaaressa tai jossakin toisessa laissa ja josta on määritelty laissa rangaistus. Pykälän katsotaan sisältävän niin sanotun rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen, jonka mukaan vain laissa rangaistavaksi määrätyistä teoista voidaan tuomita rangaistuksia. Laillisuusperiaate liittyy Ruotsin hallitusmuodon 2 luvun 10 §:ään ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7 artiklaan.
1 luvun 2 §:n mukaan teon on lähtökohtaisesti oltava tahallinen, jotta se voidaan katsoa rikokseksi. Jotta huolimattomuudesta tehty teko voidaan katsoa rikokseksi, siitä pitää olla erikseen säädetty. Toisin kuin Suomen rikoslaissa, Ruotsin rikoskaaressa tahallisuutta ja huolimattomuutta ei ole sen enempää määritelty, vaan niiden määritelmät perustuvat oikeuskäytäntöön. 2 §:n toisen kappaleen mukaan myös itseaiheutetussa päihtymystilassa tehtävä teko voidaan katsoa rikokseksi.
Kolmas, neljäs ja viides pykälä määrittelevät rikosten seuraamuksiksi rangaistukset eli sakon tai vankilan, sekä ehdollisen tuomion, suojeluvalvonnan (skyddstillsyn) ja erityisen hoidon (överlämnande till särskild vård).
1 luvun 6 §:n mukaan alle 15-vuotiaana tehdystä rikoksesta ei saa tuomita seuraamuksia.
Toisessa luvussa kerrotaan muun muassa, milloin tulee soveltaa Ruotsin lakia, kun rikos on tapahtunut Ruotsissa tai ulkomailla.
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista

Rikoskaaren toinen osa kattaa luvut 3–24 ja sisältää luettelon varsinaisista rikosnimikkeistä ja niiden tunnusmerkistöistä. Kunkin luvun lopussa määritellään, mitkä luvun rikoksista ovat rangaistavia myös yritys- ja valmisteluasteella.
Luvuissa 3–7 on henkeen kohdistuvia rikoksia ja 8–12 omaisuusrikoksia. Seuraavat kolme lukua ovat rikoksia yleistä järjestystä vastaan ja sen jälkeisissä luvuissa on rikoksia Ruotsin valtiota kohtaan. Luvussa 23 on epäitsenäisiä rikoksia ja luvussa 24 vastuuvapausperusteita.
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 3 luku: Henkeen ja terveyteen kohdistuvista rikoksista

3 luvun 1 §:n mukaan se, joka riistää toiselta hengen, tuomitaan murhasta (mord) vankilaan 10–18 vuodeksi tai elinkaudeksi. Jos rikos on vähemmän vakava, tekijä voidaan 2 §:n mukaan tuomita taposta (dråp). 3 §:n mukaan lapsensa heti syntymän jälkeen tai synnytyksen jälkeisessä ahdistuksessa tappanut nainen voidaan tuomita lapsensurmasta (barnadråp). Huolimattomuudesta tehty tappo voidaan 7 §:n mukaan tuomita kuolemantuottamuksena (vållande till annans död).
5 § määrittelee pahoinpitelyn (misshandel) ja vähäisen pahoinpitelyn, 6 § törkeän ja erityisen törkeän pahoinpitelyn.
8 § on huolimattomuudesta tapahtunut ruumiinvamman tai sairauden aiheuttaminen (vållande till kroppsskada eller sjukdom).
9 § määrittelee vaaran aiheuttamisen toiselle ihmiselle (framkallande av fara för annan) ja edellyttää törkeästä huolimattomuudesta aiheutettua hengenvaaraa tai vakavan ruumiinvamman tai sairauden vaaraa.
10 § koskee työnantajia. Sen mukaan huolimattomuusrikokset 7–9 §§:ssä voidaan tietyissä tilanteissa tuomita työympäristörikoksina (arbetsmiljöbrott).
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 4 luku: Vapauteen ja rauhaan kohdistuvista rikoksista

1 §:n mukaan ihmisryöstöön (människorov) syyllistyvä sulkee sisään tai kuljettaa jonnekin lapsen tai jonkun muun tarkoituksenaan vahingoittaa hänen henkeään tai terveyttään tai pakottaa töihin.
1 a § käsittelee ihmiskauppaa (människohandel) ja on määritelmältään ihmisryöstöä laajempi.
1 b § määrittelee ihmisen hyväksikäytöksi (människoexploatering) työhön tai kerjäämään pakottamisen.
2 § eli laiton vapaudenriisto (olaga frihetsberövande) tarkoittaa vapaudenriistoa muissa kuin 1 tai 1 a §§:ssä määriteltyä vapaudenriistoa.
4 § on laiton pakottaminen (olaga tvång), jolla tarkoitetaan pahoinpitelemällä, väkivallalla tai rikoksen uhkalla johonkin tekoon pakottamista.
4 a § ensimmäinen kappale on törkeä rauhanloukkaus (grov fridskränkning), josta voidaan tuomita toistuvasti nykyistä tai entistä läheistä kohtaan kohdistettuja, rikoskaaren 3, 4, 6 tai 12 luvun mukaisia rikoksia tai lähestymiskiellon rikkomisia tehnyt henkilö. Toisen kappaleen mukaan sama rikos saa nimikkeekseen törkeä naisrauhanloukkaus (grov kvinnofridskränkning), mikäli sen tekee mies naista kohtaan, jonka kanssa hän on tai on ollut naimisissa tai avoliitossa. Rangaistus on molemmista rikosnimikkeistä sama: vankeutta vähintään yhdeksän kuukautta ja enintään kuusi vuotta.
4 b § on laiton vainoaminen (olaga förföljelse), jolla tarkoitetaan toistuvasti tiettyyn henkilöön kohdistuvia, tiettyjä erikseen lueteltuja rikosnimikkeitä.
4 c ja 4 d §§ käsittelevät avioliittoon pakottamista (äktenskapstvång) ja toisen ihmisen erehdyttämistä matkalle, jonka tarkoituksena on pakottaa tämä avioliittoon (vilseledande till tvångsäktenskapsresa).
5 § on laiton uhkaus (olaga hot) ja tarkoittaa toisen ihmisen uhkaamista rikollisella teolla tavalla, joka on omiaan herättämään uhatussa vakavaa pelkoa.
6 § on kotirauhan rikkominen (hemfridsbrott) tai, jos kyseessä on tunkeutuminen rakennukseen, joka ei ole toisen koti, laiton tunkeutuminen (olaga intrång).
6 a § on loukkaava valokuvaaminen (kränkande fotografering), jolla viitataan toisen salaa kuvaamiseen tämän kotona, WC:ssä, pukuhuoneessa tai vastaavassa tilassa.
6 b § kieltää luvattoman identiteetin käyttämisen (olovlig identitetsanvändning).
6 c ja 6 d §§ käsittelevät laitonta yksityisyydenloukkausta (olaga integritetsintrång) ja törkeää vastaavaa rikosta. Pykälä kieltää levittämästä toisen yksityiselämään liittyvää kuvaa tai tietoa, joka liittyy seksielämään, terveydentilaan tai tiettyjen rikosten uhriksi joutumiseen tai kuvaa toisesta ikävässä tilanteessa tai alasti. Rikosnimike vastaa pitkälti Suomen rikoslain yksityiselämää loukkaavaa tiedon levittämistä.
7 §:n mukaan häirinnästä (ofredande) voidaan tuomita koskettelemalla tai muuten toisen rauhaa rikkomalla häiritsevä henkilö. Raja seksuaaliseen häirintään 6 luvun 10 §:ssä on häilyvä.
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 5 luku: Kunnianloukkauksesta

Varsinaista luvun otsikossa mainittua kunnianloukkausta (ärekränkning) Ruotsin rikoskaaresta ei löydy. Sen sijaan on 5 luvun 1 §:n mukaan kiellettyä, jos mainitsee toisen henkilön olevan rikollinen tai muuten elämäntavoiltaan moitittava taikka esittää tiedon, joka on omiaan kohdistamaan tähän muiden halveksuntaa. Tällöin tekijä voidaan tuomita panettelusta (förtal). Sen sijaan sillä ei ole merkitystä, onko väite valhetta vai ei. Astetta lievempi rikos on 3 §:n solvaus (förolämpning), jossa lausunto tai halventava käytös on omiaan loukkaamaan uhrin itsetuntoa tai ylpeyttä. Solvaus kohdistuu siis enemmän uhrin sisäisiin tuntemuksiin, kun taas panettelu saa toiset paheksumaan uhria.
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 6 luku: Seksuaalirikoksista

Seksuaalirikoksia koskevaa lainsäädäntöä on muutettu Ruotsissa usein. Viimeisimmän vuoden 2018 muutoksen myötä 6 luvun 1 §:n mukaan raiskauksesta (våldtäkt) tuomitaan se, joka toteuttaa yhdynnän tai sitä vastaavan seksuaalisen teon henkilön kanssa, joka ei osallistu tekoon vapaaehtoisesti. Tekijän ei siis tarvitse käyttää väkivaltaa eikä uhkailua pakottaakseen toisen yhdyntään, eikä kyse tarvitse olla avuttoman henkilön hyväksikäytöstä, kuten ennen lakimuutosta. Nykyisen muotoilun tarkoituksena on korostaa yksilön itsemääräämisoikeutta. Lain mukaan vapaaehtoisuuta arvioitaessa otetaan huomioon, onko vapaaehtoisuus ilmaistu sanoin tai teoin tai jollakin muulla tavalla. Lisäksi luetellaan tiettyjä tilanteita, joissa ei koskaan voida katsoa olevan vapaaehtoisuutta. Vapaaehtoisuuden määrittely jää lakitekstissä ja sen esitöissä hieman epäselväksi, mutta vapaaehtoisuuden varmistaminen on tekijän vastuulla.
Uusi, vuoden 2018 lakimuutoksen myötä käyttöönotettu rikosnimike on 1 a §:n huolimaton raiskaus (oaktsam våldtäkt). Huolimattomuuden on oltava törkeää ja sen on kohdistuttava nimenomaan uhrin vapaaehtoisuuteen.
6 luvun 11 § kieltää seksuaalisen palvelun ostamisen (köp av sexuell tjänst). Seksin ostaminen kiellettiin vuonna 1998 omalla laillaan, ja vuodesta 2005 rikos on ollut rikoskaaressa. Rangaistavaa on jo yksittäinen ostotilanne, eikä seksin myyjän tarvitse olla ammattiseksityöntekijä eikä ihmiskaupan uhri. Seksin myyminen ei ole rikos, mutta esimerkiksi seksin myyjälle huoneen vuokrannut voi syyllistyä 12 §:n mukaan paritukseen (koppleri). Korvaus seksipalvelusta voi olla rahaa tai muuta omaisuutta, kuten alkoholia, huumeita tai vain ravintolaillallinen. Maksun voi suorittaa myös muu kuin seksipalvelun käyttäjä. Seksin ostaminen ei ole asianomistajarikos, eli seksin myyjää ei katsota rikoksen uhriksi.
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 7 luku: Perheeseen kohdistuvista rikoksista

7 luku sisältää määräyksiä muun muassa kaksinnaimisesta (tvegifte), perheaseman vääristämisestä (förvanskande av familjeställning) ja lapsen omavaltaisesta erottamisesta huoltajastaan (egenmäktighet med barn).
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 8 luku: Varkaudesta, ryöstöstä ja muista anastusrikoksista

Kahdeksannessa luvussa säädetään muun muassa varkaudesta (stöld), ryöstöstä (rån), ajoneuvon luvattomasta käyttämisestä (tillgrepp av fortskaffningsmedel) ja omavaltaisesta menettelystä (egenmäktigt förfarande).
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 9 luku: Petoksesta ja muusta epärehellisyydestä

Yhdeksännessä luvussa säädetään muun muassa petoksesta (bedrägeri), kiristyksestä (utpressning) ja kiskonnasta (ocker). Kätkemisrikos (häleri) kieltää muun muassa varastetun tavaran myymisen, ostamisen ja kätkemisen.
3 b §;n säädös avustuksen väärinkäytöstä (subventionsmissbruk) koskee vain EU-varojen väärinkäyttöä.
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 10 luku: Kavalluksesta, muusta uskottomuudesta ja lahjusrikoksista

10 luvun rikoksia yhdistää jonkinlainen luottamusaseman väärinkäyttö. Näitä ovat muun muassa kavallus (förskingring), luottamusaseman väärinkäyttö (trolöshet mot huvudman), lahjuksen ottaminen ja antaminen (tagande av muta ja givande av muta). Löytötavararikkomus (fyndförseelse) on kielletty 8 §:ssä.
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 11 luku: Rikoksista velkojia kohtaan

11 luvussa säädetään muun muassa velallisen epärehellisyydestä (oredlighet mot borgenär), kirjanpitorikoksesta (bokföringsbrott) sekä eräistä konkurssiin liittyvistä rikoksista.
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 12 luku: Vahingontekorikoksista

12 luvun rikokset liittyvät pääasiassa toisen omaisuuden tahalliseen tuhoamiseen, tärkeimpänä itse vahingonteko (skadegörelse).
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 13 luku: Yleisvaarallisista rikoksista

Siinä missä edellisen luvun rikokset liittyvät aineelliseen omaisuuteen, 13 luvun rikoksissa aiheutetaan pääasiassa vaaraa ihmishengille. Murhapoltto (mordbrand) edellyttää nimestään huolimatta vain vaaraa hengelle tai terveydelle tai mittaville omaisuusvahingoille tulipalon kautta; varsinaiset henkilövahingot tuomitaan 3 luvun mukaan. Räjähdyksellä tai tulvalla aiheutettu tuho on nimikkeeltään yleisvaarallinen tuho (allmänfarlig ödeläggelse).
4 §:n sabotaasi (sabotage) tarkoittaa muun muassa valtakunnan turvallisuudelle, kansanhuollolle, oikeuslaitokselle tai hallinnolle merkittävän tärkeän omaisuuden vahingoittamista tai sellaisen omaisuuden käyttämisen estämistä. Poliisin, pelastuslaitoksen ja ambulanssisairaanhoidon työn estäminen väkivallalla tai sillä uhaten tai omaisuutta vahingoittamalla on vuoden 2020 alusta kielletty erikseen 5 c §:ssä (sabotage mot blåljusverksamhet).
Lisäksi erikseen on säädetty sabotaasista laivassa, lentokoneessa ja lentokentällä (sjö- eller luftfartygssabotage ja flygplatssabotage) sekä laivan tai lentokoneen kaappauksesta (kapning).
Kielletty on myös ihmisille vaaran aiheuttaminen levittämällä myrkkyä tai sairautta (spridning av gift eller smitta). Vaaran aiheuttaminen eläimille tai kasveille myrkyn tai sairauden avulla rangaistaan tuhotyönä (förgöring).
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 14 luku: Väärennysrikoksista

14 luvussa kielletään muun muassa asiakirjaväärennös (urkundsförfalskning), nimikirjoituksen väärentäminen (signaturförfalskning), rahanväärennys (penningförfalskning) ja postimerkin tai muun arvomerkin väärentäminen (märkesförfalskning).
Lain sisältö > Toinen osa: Rikoksista > 15 luku: Väärästä valasta, väärästä syytteestä ja muusta perättömästä lausumasta

Väärästä valasta (mened) voidaan tuomita se, joka valan nojalla antaa väärän tiedon tai salaa totuuden. 15 luku sisältää myös muita oikeudenkäynnin kulkua haittaavia rikoksia.