stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Göteborgin kunta
Kaupunginosalautakunnat

Göteborgin kunta on jaettu kaupunginosalautakuntiin (ruots. stadsdelsnämnd). Ennen vuotta 2010 lautakuntia oli seuraavat 21 kappaletta:
| --- | --- |
 Askim (Göteborg)  Backa (Göteborg)  Bergsjön  Biskopsgården  Centrum  Frölunda  Gunnared  Härlanda  Högsbo  Kortedala  Kärra-Rödbo:  Linnéstaden  Lundby  Lärjedalen  Majorna  Södra Skärgården  Torslanda  Tuve-Säve  Tynnered  Älvsborg  Örgryte
Niistä Södra Skärgården sijaitsi Styrsön saaristossa. Vuoden 2010 alussa Frölundan ja Högsbon kaupunginosalautakunnat yhdistettiin Frölunda-Högsbon kaupunginosalautakunnaksi.
Vuoden 2011 alusta lähtien kaupunginosalautakuntia vähennettiin, jolloin niitä jäi jaljelle vain kymmenen kappaletta. Ne ovat
| Nykyinen kaupunginosalautakunta | Alueen entiset kaupunginosalautakunnat |
| --- | --- |
Angered: Gunnared ja Lärjedalen
Askim-Frölunda-Högsbo: Askim, Frölunda ja Högsbo
Centrum: ei muutosta
Lundby: ei muutosta
Majorna-Linné: Majorna ja Linnéstaden
Norra Hisingen: Backa, Kärra-Rödbo ja Tuve-Säve
Västra Göteborg: Södra Skärgården, Tynnered ja Älvsborg
Västra Hisingen: Biskopsgården ja Torslanda
Örgryte-Härlanda: Örgryte ja Härlanda
Östra Göteborg: Bergsjön ja Kortedala
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Angeredin piiri
Annedalin piiri
Askimin piiri
Backan piiri
Bergsjönin piiri
Bergumin piiri
Biskopsgårdenin piiri
Björkekärrin piiri
Björlandan piiri
Brunnsbon piiri
Brämaregårdenin piiri
Bäckebolin piiri
Gunnaredin piiri
Göteborgin Karl Johanin piiri (Göteborgs Karl Johans distrikt)
Göteborgin Oscar Fredrikin piiri (Göteborgs Oscar Fredriks distrikt)
Göteborgin Sankt Paulin piiri (Göteborgs Sankt Pauli distrikt)
Göteborgin tuomiokirkkopiiri (Göteborgs domkyrkodistrikt)
Göteborgin Vasan piiri (Göteborgs Vasa distrikt)
Hagan piiri (Länsi-Götanmaa)
Härlandan piiri
Högsbon piiri
Johannebergin piiri
Kortedalan piiri
Lundbyn piiri (Länsi-Götanmaa)
Masthuggetin piiri
Nylösen piiri
Näsetin piiri
Rödbon piiri
Styrsön piiri
Säven piiri
Torslandan piiri
Tuven piiri
Tynneredin piiri
Västra Frölundan piiri
Älvsborgin piiri
Örgryten piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Domkyrkoförsamlingen i Göteborg
Nylöse
Kortedala
Härlanda
Göteborgs Vasa
Göteborgs Johanneberg
Göteborgs Annedal
Göteborgs Haga
Göteborgs Oscar Fredrik
Göteborgs Masthugg
Göteborgs Carl Johan
Örgryte
Lundby
Backa
Högsbo
Västra Frölunda
Älvsborg
Tynnered
Angered
Bergum
Torslanda-Björlanda
Tuve-Säve
Bergsjön
Göteborgs S:t Pauli
Gunnared
Askim
Styrsö
Björkekärr
Näset
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Allmänna straffängelset* (Länshäktet)
Angered
Askim
Backa
Bergsjön
Bergsjöns kbfd*
Bergum
Biskopsgarden
Biskopsgårdens kbfd*
Björlanda
Brämaregården
Brämaregårdens kbfd*
Carl Johan, se Göteborgs Karl Johan
Domkyrkoförsamlingen i Göteborg (Gustavi och Kristine, Göteborgs domkyrkoförsamling, Göteborgs Gustaivi, Göteborgs svenska)
Flottan, se Nya Varvet*
Gamlestads kbfd*
Gunnared
Göteborgs Annedal
Göteborgs engelska (Göteborgs reformerta 1700-luvulla)
Göteborgs fattighusförsamling* (Arbets- och korrektionsinrättningen)
Göteborgs garnisonsförsamling* (Göta artilleriregemente)
Göteborgs Haga
Göteborgs Johanneberg
Göteborgs Karl Johan (Amiralitetsvarvsförsamlingen, Förenade Kustförsamlingen, Gamla varvet, Privata församlingen)
Göteborgs katolska
Göteborgs Kristine*
Göteborgs lutherska*
Göteborgs Masthugg
Göteborgs mosaiska
Göteborgs Oskar Fredrik
Göteborgs reformerta* (1600-luvulla)
Göteborgs Sankt Pauli
Göteborgs spinnhusförsamling*
Göteborgs Tyska Göteborgs Vasa
Härlanda
Högsbo
Kortedala
Kortedala kbfd*
Lundby
Lundby kbfd*
Marieberg* (Majorna)
Nya Varvet*
Nya Älvsborg* (Ny-Elfsborgs slottsförsamling)
Nylöse (Götaholm, Göteborgs Gamlestad, Göteborgs hospitalsförsamling, Kronohospitalsförsamlingen, Älvsborg)
Nylöse kbfd*
Rödbo
Smålands artilleriregemente* (Andra Göta artilleriregemente)
Stadens fattighus och Allmänna
Styrsö
Säve
Törslanda
Tuve
Tynnered
Tynnereds kbfd*
Utby*
Västra Frölunda (Frölunda)
Västra Frölunda kbfd*
Älvsborg
Älvsborgs kbfd*
Örgryte
Seurakunnat > Kirkot

Allhelgonakyrkan
Annedaskyrkan
Askimin kirkko
Asperön kirkko
Backan kirkko
Bergsjönin kirkko
Bergumin kirkko
Billdalin kirkko
Biskopsgårdenin kirkko
Björkekärrin kirkko
Björlandan kirkko
Brunnsbokyrkan
Brämaregårdenin kirkko
Buråskyrkan
Bäckebolin kirkkosali
Carl Johanin kirkko
Göteborgin tuomiokirkko
Donsön kirkko
Furåsenin kirkko
Glöstorpin kirkko
Grevegårdenin kirkko
Guldhedskyrkan
Gunnaredin kirkko
Hagakyrkan
Hammarkullenin kirkko
Hjällbon kirkko
Härlandan kirkko
Högsbon kirkko
Johannesbergskyrkan
Kaverösin kirkko
Kungsladugårdin kirkko
Kärran kirkko
Landalan kappeli
Lundbyn vanha kirkko
Lundbyn uusi kirkko
Länsmansgårdenin kirkko
Lövgärdetin kirkko
Mariakyrkan
Masthuggskyrkan
Mikaelskyrkan
Norska sjömanskyrkan
Nylösen kirkko
Näsetin kirkko
Oscar Fredrikin kirkko
Pater Nosterkyrkan
Rödbon kirkko
Sankt Johanneskyrka
Sankt Pauli kyrka
Sankt Birgittas kapell
Skårin kirkko
Styrsön kirkko
Säven kirkko
Toleredskyrkan
Torslandan kirkko
Tuven kirkko
Tynneredin kirkko
Tyska kyrkan
Utbyn kirkko
Vasakyrkan
Vrångön kirkko
Vårfrukyrkan
Västra Frölundan kirkko
Älvsborgin kirkko
Örgryten vanha kirkko
Örgryten uusi kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Göteborgin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Lyhyt suomalainen kuvaus sisällöstä Göteborgin virallisella sivustolla
Virallinen kansainvälinen Göteborgin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Göteborgs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja artikkelista Göteborgs stad.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Göteborgin kaupunginosalautakunnat 31.12.2009 asti. Vuoden 2010 ajan Frölunda ja Högsbo olivat yhdistettyinä.
Göteborgin kaupunginosalautakunnat 1.1.2011 alkaen.
Kartta Göteborgin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Heikki Paasonen

Heikki Paasonen -nimisiä henkilöitä ovat:
Heikki Paasonen (1865-1919), suomalainen kieli- ja kansatieteilijä
Heikki Paasonen (s. 1983), suomalainen juontaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Heikki Paasonen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Iso Mustajärvi (Ylöjärvi)

| Iso Mustajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  62°07′00″N, 23°28′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  Myllyjoki 
Järvinumero:  35.578.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,8 m 
Rantaviiva:  10,582 km 
Pinta-ala:  1,86928 km² 
Tilavuus:  0,00542 km³ 
Suurin syvyys:  8,7 m 
Valuma-alue:  19,3 km² 
 fiIso Mustajärvi 
Iso Mustajärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Itä-Aureessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Iso Mustajärvi on osa Vähä Mustajärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 2,8 kilometriä, leveys 1,1 kilometriä ja sen pinta-ala on 187 hehtaaria. Se sijaitsee Itä-Aureessa yli seitsemän kilometriä Aurejärven kirkosta pohjoiseen. Järveä ympäröi muutama laaja suo, mutta yleensä rannat ovat moreenimaastoa. Siihen laskee toistakymmentä metsäojaa, joista pohjoiseen laskeva oja on Kaviolammen lyhyt laskuoja ja Isosaaren taakse laskee laajan Nimetönnevan ja Pikkulamminnevan suo-ojien laskuoja. Laskuojassa sijaitsee kaksi umpeen kasvaa pientä lampea, joiden nimi on Vääräjärvi. Se on Rauma-Repolan 1960-luvulla kuivattama järvi. Pikkulamminnevalla sijaitsee vielä pieni Pikkulammi. Iso Mustajärven laskujoki on Myllyjoki. Joki alkaa Myllylahdesta ja se virtaa 1,7 kilometriä Poikelisjärveen. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 361 vuorokautta.
Järvessä on yksi suuri Isosaari, joka on 200 metriä pitkä. Se sijaitsee keskellä järvenselkää. Muita pienempiä saaria on kahdeksan. Niiden nimiä ovat pohjoisesta etelään lueteltuna Hirvisaari, Kalliosaari, Kiimasaari, Pikkusaari, Mörkkilinna ja Suosaari. Saaret ovat autioita. Vaikka järvi on selkeäpiirteinen, löytyy siitä muutama nimetty lahti. Suosaaren takana järvi kapenee yli 600 metriä pitkäksi Aureenlahdeksi, josta työntyy itään Suoniemen taakse Suolahti. Suosaaren pohjoispuolella törröttää Myllyniemi, jonka pohjoispuolella Myllylahti on Myllyjoen luusuaa. Aivan järven pohjoispäässä sijaitsevat Kaakkolahti ja Junkkilahti, jonne Kaviolammen laskuoja laskee.
Rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä ja siinä työntyy rantaan vain muutamia soita. Rantaan asti ulottuu nykyään vain Rantalan, Lepistön ja Vanha-Järvelän pellot, mutta rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. Pohjoispäässä sijaitsee Ison Mustajärven kämppä eli Junkkila, jonka lähellä sijaitsee myös julkinen Metsähallituksen perustama nuotio- ja leiripaikka. Niille johtaa tiet järveä kiertävältä kylätieltä. Virtain raja ohittaa järven 1,5 kilometriä koillisessa.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu useita kertoja ja viimeksi vuonna 2000. Veden humuspitoisuus on korkea ja veden happamuudentaso alhainen eli sen pH on alle 5,0. Järvi onkin tyypillinen suojärvi, sillä valuma-alueelta virtaa tiheästi ojitetuilta soilta suovettä. Ravinnepitoisuudet ovat melko hyvät. Talvella 2000 veden fosforipitoisuus on lievästi rehevöityneen tai jopa rehevöityneen järven tasolla. Sen sijaan typpipitoisuudet seuraavat suojärvien luontaisia arvoja. Vaikka ravinteita ja humusta on runsaasti, ei järven happitalous ole siitä kärsinyt. Järven virkistysarvo jää heikon vedenlaadun vuoksi välttäväksi.
Hard Rock Sallinen

Hard Rock Sallinen oli Kauhavalta kotoisin ollut suomalainen rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 1975. Sen keulahahmo oli Seppo Sallinen. Yhtyeeltä ilmestyi sen lyhyeksi jääneen uran aikana yksi LP nimeltään Heavy Metal Symphony. Sallinen sekä sävelsi että sanoitti valtaosan yhtyeen soittamista kappaleista. Sallinen itse soitti bassokitaraa ja toimi myös yhtyeen vokalistina.
Hedvig von Schantz

Hedvig Emilia von Schantz (3. maaliskuuta 1865 Raisio – 15. helmikuuta 1942 Raisio) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija ja taiteilija.
Von Schantz kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun ja harjoitti sen jälkeen pedagogisia opintoja. Hän perusti veistokoulun Helsinkiin ja toimi piirustuksenopettajana Laurellska skolanissa 1898–1926. Hän kirjoitti lehtiartikkeleita ja oli myös silhuettitaiteilija, alan merkittävimpiä Suomessa. Hänen nimeään kantavasta rahastosta myönnetään palkinto elämäkertateokselle, jonka suomenruotsalainen kirjailija on kirjoittanut ruotsiksi.
Teoksia

Dikter. Söderström, Helsingfors 1894
Hard Times

Hard Times voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Hard Times, Charles Dickensin romaani vuodelta 1854
Haastaja (Hard Times), toimintaelokuva vuodelta 1975
Hard Times, Peter Skellernin albumi vuodelta 1975
”Hard Times”, Paramoren kappale vuoden 2017 albumilta After Laughter.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hard Times”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Heikki Pajunen

Heikki Pajunen (s. 23. tammikuuta 1971 Helsinki) on suomalainen yritysvalmentaja, asuntosijoittajaja entinen suomalainen jalkapalloerotuomari.
Pajunen toimii Novetoksessa yritysvalmentajana ja hallituksen puheenjohtajana. Hän toimii asiakasyritysten työhyvinvoinnin kehittämishankkeissa johtamisen, esimiestoiminnan, esimiestyön kehittämisen, osaamisen, motivoinnin ja työyhteisön kehittämisen alueilla. Pajunen  on kirjoittanut blogeja aiheesta: haastaminen, voittaminen ja johtaminen.
Pajunen on ollut Henry ry:n hallituksen jäsenenä ja perustanut Henry ry:n Nuoret HR-kyvyt -jaoksen. Hän on kirjoittanut yhdessä Tapio Aaltosen ja Kallu Tuomisen kanssa kirjan Syty ja Sytytä – valmentavan johtamisen filosofia ja Merkityksen kokemus –kirjan Tapio Aaltosen ja Pirjo Ahosen kanssa.
Heikki Pajunen toimii toimitusjohtajana ja omistajana Leiritulen tähdet Oy:ssä, jonka aputoiminimenä on KompassiKodit. KompassiKodit on asuntosijoittamiseen ja omien vuokra-asuntojen vuokraukseen omistautunut yritys. Asunnot sijaitsevat ympäri Suomea ja keskittyvät kaupunkeihin ja kasvukeskuksiin. KompassiKodit toimii inhimillisemmän vuokranantajuuden puolesta ja edistää toiminnalla ihmisten auttamista .
Pajunen on toiminut jalkapalloerotuomarina Veikkausliigassa vuosina 1999–2008. Hän tuomitsi urallaan 126 liigaottelua.
Heikki Pajunen on toiminut muun muassa huippu-urheilijoiden henkisenä valmentajana. Hän on valmentanut olympiatason urheilijoita. [lähde? ] Pajunen aloitti valmentajanuransa vuonna 1986 Malmin Palloseurassa; vuonna 1989 joukkue voitti C-junioreiden suomenmestaruuden.
Marraskuussa 2021 Pajusesta tuli yksi HIFK:n jalkapallojoukkueen pääomistajista.
Insertti

Televisiosanastossa insertti (engl. insert) tarkoittaa etukäteen tallennettua osaa televisio-ohjelmasta, joka muuten on suora lähetys tai yhtenäinen kokonaisuus. Insertit ovat tyypillisiä uutisissa, ajankohtaislähetyksissä ja makasiiniohjelmissa. Insertti voi olla esimerkiksi haastattelu, uutispätkä tai ohjelman kuvitusjakso.
Inserttien juttutyyppejä

Makasiiniohjelmien insertit noudattavat yleensä yhtä seuraavista juttutyypeistä:
uutinen, tuore ajankohtaisjuttu, sijoitettu useimmiten ohjelman alkuun
reportaasi, television yleisin inserttityyppi, taustoittava ja pitkähkö, moniosainen juttu
raportti: toimittaja raportoi paikan päältä, usein suorana lähetyksenä tai samana päivänä nauhoitettuna
raportaasi, kahden edellisen yhdistelmä, jossa painotetaan asiasisältöä draamallisuuden sijasta
sähke, lyhyt tietoisku tai uutinen
vox pop eli katugallup, kysellään yleisön mielipiteitä tietystä asiasta
kollaasi: leikataan peräkkäin lyhyitä otteita eri asiantuntijoiden haastatteluista, jolloin vaikutelma on katugallupmainen
puheenvuoro, yksittäinen asiantuntija tai asianosainen kertoo aiheestaan suoraan kameralle
arvostelu: yksi kriitikko tai useampia ”testihenkilöitä” kertoo kokemuksistaan tietystä kulttuuri- tai muusta teemasta, esim. tuotteesta tai palvelusta
henkilökuva, esitellään yhtä henkilöä tietystä näkökulmasta, pisimmillään kerrotaan koko elämäntarina tiiviisti
sketsi, leikkisä esitys asia-aiheesta, esim. stand up -komiikkaa tai editoitu koominen kollaasi tietystä asiateemasta
esitys, vakavampi taide-esitys aiheesta, esim. lausuntaa, laulua, tanssia tms. (nykyajan asiaohjelmissa harvinainen)
Janne Harju (valmentaja)

Janne Harju on suomalainen lentopallovalmentaja ja entinen lentopalloilija.
Pelaajaura

Harju on lähtöisin Nurmosta ja hän on pelannut lyhyeksi jääneellä pelaajaurallaan Nurmon Jymyssä, Tornion Lentis-88:ssa, Pyhäjärvi-Teamissa, Kaarinan Urassa sekä Piikkiön Karhussa.
Harju valmentajana

Harju on työskennellyt juniorivalmennusuran jälkeen miesten 2- ja 3- sarjavalmentajana Turun seudulla eri joukkueissa. 
Kaudella 2009-2010 hän toimi lentopallon Mestaruusliigassa Raision Loimun apuvalmentajana. Joukkue voitti Kai Steniuksen ja Harjun valmennuksessa SM-pronssia. Seuraavaksi kaudeksi 2010-2011 Harju siirtyi ykkössarjaan Seinäjoen Kuutoset Volleyn päävalmentajaksi. Joukkue sijoittui runkosarjassa toiseksi, mutta putosi pudotuspeleissä Vihdin Lentopalloa vastaan. 
Harju siirtyi keväällä 2011 naisten Mestaruusliigan LP Kangasalan valmentajaksi, mutta jätti tehtävänsä ennen vuodenvaihdetta. Joukkue voitti lopulta Ismo Tahvanaisen komennossa SM-pronssia.
Kaudella 2012-2013 Harju toimi Raision Urheilijoiden naisten 1-sarjajoukkueen apuvalmentajana. Joukkue sijoittui sarjassaan viidenneksi. Päävalmentaja Teemu Oksasen siirryttyä naisten Mestaruusliigajoukkue Pislaplokin päävalmentajaksi, Harju otti Raision Urheilijoiden naisten 1-sarjajoukkueen valmennettavaksi kaudelle 2013-2014.
Kaudella 2014-2015 Harju valmentaa naisten Mestaruusliigassa pelaavaa LP Vampula Huittinen -joukkuetta.
Hamilton-Norwoodin asteikko

Osa Hamilton–Norwood järjestelmästä.
Hamilton–Norwoodin asteikolla mitataan alopecia androgenetican eli miestyyppisen kaljuuntumisen oireiden tasoa. Hamilton kuvaili asteikon ensimmäisen kerran vuonna 1951 ja Norwood muokkasi sitä vuonna 1975. Asteikossa on 8 astetta I – VII. Lisäksi on kehitetty väliluokat IIA, IIIA, IVA, VA.
Erich Ludwig kehitti vastaavan asteikon I – III naisille vuonna 1977.
Aiheesta muualla

American Hair Loss Association - Men's Hair Loss (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Hamilton-Norwood classification (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Insect-luokka

| Insect |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  635 t
Pituus:  72,39 m
Leveys:  11 m
Syväys:  1,2 m
Koneteho:  2 000 ihp
Nopeus:  14 solmua (26 km/h)
Miehistöä:  55
Aseistus
Meritorjunta:  2 × 6" MkVII-tykkiä 2 × 12 naulan tykkiä
Ilmatorjunta:  6 × .303" Maxim-konekivääriä
Insect-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston 12 tykkiveneen muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat kummassakin maailmansodassa, joista  jälkimmäisessä menetettiin kolme alusta vihollisen toiminnan seurauksena.
Luokan alukset oli suunniteltu toimimaan matalissa joissa ja rannikoilla. Aluksia käytettiin muun muassa Tonavalla ja Tigriksellä ensimmäisessä maailmansodassa.
Alukset

Kaksitoista suurta Kiinan jokien tykkivenettä tilattiin helmikuussa 1915, ja ne oli suunniteltu toimimaan Tonavalla Itävalta-Unkarin jokilaivastoa vastaan. Alukset ja koneiston suunnitteli Yarrow, ja niiden propellit oli sijoitettu tunneliin, jossa ne olivat suojassa matalikoilla. Alukset muistuttivat lähinnä pieniä monitoreja, ja ne olivat kokoonsa nähden hyvin aseistettuja. Osa aluksista palveli edelleen toisessa maailmansodassa.
| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Aphis | Ailsa Shipbuilding Company | - | 15. syyskuuta 1915 | marraskuu 1915 | myyty romutettavaksi vuonna 1947 |
| HMS Bee | Ailsa | - | 8. joulukuuta 1915 | - | myyty romutettavaksi 22. maaliskuuta 1939 |
| HMS Cicala | Barclay Curle | - | 19. joulukuuta 1915 | helmikuu 1916 | japanilaisten upottama 21. joulukuuta 1941 |
| HMS Cockchafer | Barclay Curle | - | 17. joulukuuta 1915 | huhtikuu 1916 | myyty romutettavaksi vuonna 1949 |
| HMS Cricket | Barclay Curle | - | 17. joulukuuta 1915 | 1916 | vaurioitunut ilmapommituksessa korjauskelvottomaksi 30. kesäkuuta 1942 |
| HMS Glowworm | Barclay Curle | - | - | - | myyty romutettavaksi vuonna 1928 |
| HMS Gnat | Lobnitz | - | 8. joulukuuta 1915 | - | sukellusveneen torpedoitua 21. lokakuuta 1941 todettiin korjauskelvottomaksi, romutettu vuonna 1946 |
| HMS Ladybird | Lobnitz | - | 12. huhtikuuta 1916 | 1917 | upotettu 12. toukokuuta 1941 Tobrukin edustalla |
| HMS Mantis | Sunderland Shipbuilding Company | - | - | - | myyty romutettavaksi tammikuussa 1940 |
| HMS Moth | Sunderland | 1915 | 9. lokakuuta 1915 | 5. tammikuuta 1916 | japanilaisten valtaamana, keisarillisen Japanin laivaston Suma, uponnut osuttuaan miinaan 19. maaliskuuta 1945 |
| HMS Scarab | Wood, Skinner and Company | - | 7. lokakuuta 1915 | 14. marraskuuta 1915 | myyty romutettavaksi vuonna 1948 |
| HMS Tarantula | Wood Skinner | - | - | - | tuhoutunut maalilaivana vuonna 1946 |
Hedvig Ulrika De la Gardie

Hedvig Ulrika De la Gardie, miniatyyrimuotokuva 1790-luvulta.
Hedvig Ulrika De la Gardie (avioliitossa Armfelt; 29. marraskuuta 1761 Tukholma – 7. helmikuuta 1832 Tukholma) oli ruotsalainen kreivitär ja hovinainen. Hänen puolisonsa oli suomalaissyntyinen hovimies Gustaf Mauritz Armfelt.
De la Gardien vanhemmat olivat ylikamariherra, kreivi Carl Julius De la Gardie ja kreivitär Magdalena Christina Stenbock. Hän kuului isänsä puolelta De la Gardien ja äitinsä puolelta Stenbockin kreivisukuun. De la Gardien kasvatti nelivuotiaasta alkaen hänen tätinsä, kreivitär Hedvig Sofia von Rosen (o.s. Stenbock), joka oli kruununprinssi Kustaa Aadolfin (tuleva Kustaa IV Aadolf) ja tämän nuorena kuolleen nuoremman veljen ylihovimestarinna (överhovmästarinna). De la Gardiesta tuli jo lapsena Kustaa Aadolfin hovineiti.
De la Gardie nai vuonna 1785 vapaaherra Gustaf Mauritz Armfeltin. Avioliiton järjesti kuningas Kustaa III, jonka suosikki Armfelt oli. De la Gardie nimitettiin pian häiden jälkeen kuningatar Sofia Magdalenan hovineidiksi, ja pariskunta asui kuninkaanlinnassa. Armfeltin ajauduttua epäsuosioon he joutuivat asumaan vuodesta 1793 ulkomailla, aluksi Napolissa. Armfeltin saatua turvapaikan Venäjältä De la Gardie asui vuonna 1794 jonkin aikaa äitinsä suvun tiluksilla Liivinmaalla ja sitten miehensä luona Kalugassa. Hän vieraili vuonna 1797 yksinään Ruotsissa keräämässä perheensä omaisuutta ja neuvottelemassa lievennystä miehelleen poissaolevana langetettuun kuolemantuomioon. Armfeltia ei vielä armahdettu, mutta Ruotsin viranomaiset lopettivat hänen jahtaamisensa ulkomailla. De la Gardie auttoi miehensä maineen palauttamisessa Ruotsin hovissa vaikuttaneiden serkkujensa Sophie ja Axel von Fersenin avulla.
Kuninkaaksi tullut Kustaa IV Aadolf nimitti De la Gardien marraskuussa 1799 syntyneen poikansa kruununprinssi Kustaan kasvatuksesta vastanneeksi ylihovimestarinnaksi ja armahti samassa yhteydessä Armfeltin. De la Gardie hoiti tätä virkaa vuoteen 1803, minkä jälkeen hän ei saanut enää muita tehtäviä Ruotsin hovissa. Armfeltin siirryttyä vuonna 1811 pysyvästi Venäjälle De la Gardie jäi aluksi Ruotsiin, jossa hänen ylhäisyyden arvonsa poistettiin, mutta Venäjän keisari Aleksanteri I antoi hänelle myöhemmin samana vuonna ylhäisyyden arvonimen sekä dame du palais et dame à portrait -arvon Venäjän hovissa.
Armfeltin kuoltua vuonna 1814 De la Gardie asui Suomessa Armfeltin perintöön kuuluneessa Halikon Joensuun kartanossa sekä osan aikaa Turussa. Vuoden 1827 Turun palon jälkeen hän muutti takaisin Tukholmaan, jossa hän kuoli vuonna 1832. Hänet on haudattu miehensä vierelle Halikon kirkkoon.
De la Gardielle ja Armfeltille syntyi yksi tytär ja seitsemän poikaa. Kolme aikuisiksi elänyttä poikaa olivat kenraali ja senaattori Gustaf Magnus Armfelt, ministerivaltiosihteeri Alexander Armfelt sekä kenraali Carl Magnus Wilhelm Armfelt. De la Gardie kasvatti myös yhden miehensä aviottomista tyttäristä sekä tämän yhden sukulaistytön. Tieteilijä Eva Ekeblad oli De la Gardien täti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hedvig Ulrika De la Gardie Wikimedia Commonsissa
Helena Vartiainen

Helena Vartiainen (s. 2. kesäkuuta 1941 Kärsämäki) on suomalainen kansanedustaja ja poliitikko. Vartiainen toimi kansanedustajana ajalla 19. marraskuuta 1996 – 23. maaliskuuta 1999. Hän edusti Turun läänin eteläistä vaalipiiriä ja kuului sosialidemokraattiseen eduskuntaryhmään. Kansanedustajaksi hän tuli Euroopan parlamenttiin valitun Pertti Paasion seuraajana. Ennen kansanedustajuuttaan hän toimi Uudenkaupungin kaupungin palveluksessa perhepäivähoitajana ja lukusalivalvojana sekä Uudenkaupungin KTV:n pääluottamusmiehenä.
HSG Wetzlar

HSG Wetzlarin kotihalli
HSG Wetzlar on saksalainen käsipalloseura, jonka kotikaupunki on Wetzlar. Seuran edustusjoukkue palaa Bundesliigassa. Seurassa on pelannut muun muassa suomalainen Björn Monnberg.
Heksapodes

Heksapodes (m.kreik. ἑξαπόδης, heksapodēs) oli antiikin kreikkalainen pinta-alamitta. Se vastasi 6 × 6 pusta eli jalkaa, toisin sanoen 36 neliöjalkaa, nykymitoissa noin 3,15 neliömetriä.