stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2001
Tapahtumia > Joulukuu

2. joulukuuta – Sijoitusyhtiö Enron haki konkurssisuojaa 8,4 miljardin dollarin ostotarjouksen epäonnistuttua.
5. joulukuuta – Aku Ankka -lehti täytti Suomessa 50 vuotta.
7. joulukuuta – Suomen ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa hullun lehmän tauti -tapaus löydettiin eräältä karjatilalta Kärsämäeltä Pohjois-Pohjanmaalta.
10. joulukuuta – Nobelin palkinnot jaettiin Tukholmassa sadannen kerran. Tilaisuuteen oli kutsuttu kaikki elossa olevat palkintojen saajat aiemmilta vuosilta.
13. joulukuuta – Suomen Keskustan pää-äänenkannattaja Suomenmaa nostatti kohun ulkomaankauppaministeriksi nimitetyn Jari Vilénin pro gradu -tutkielmasta, jonka alkuosa oli paljastunut miltei sanatarkaksi lainaukseksi Simon kunnan historiateoksesta.
15. joulukuuta – Vuodesta 1990 suljettuna ollut Pisan kalteva torni Italiassa avattiin jälleen yleisölle.
16. joulukuuta – Suomen ortodoksisen kirkon uusi arkkipiispa Leo vihittiin virkaansa Uuden Valamon luostarissa Heinävedellä.
17. joulukuuta – Viimeiset taistelut Afganistanin sodassa Tora Boran vuoristossa päättyivät.
19. joulukuuta – Tulipalo World Trade Centerin raunioilla saatiin sammumaan.
19. joulukuuta – Tuhannet argentiinalaiset osoittivat mieltään maan pääkaupungissa Buenos Airesissa vaatien presidentti Domingo Cavallon eroa. Cavallo erosi 20. joulukuuta, mutta levottomuudet eivät laantuneet. Mellakoissa sai surmansa 29 ihmistä.
20. joulukuuta – Turusta Tukholmaan matkalla Viking Linen matkustaja-alus Isabella ajoi kovassa merenkäynnissä karille Föglön vesillä Ahvenanmaalla. Henkilövahinkoja ei sattunut.
27. joulukuuta – Kiinan kansantasavalta solmi normaalit kauppasuhteet Yhdysvaltojen kanssa.
31. joulukuuta – Valtioneuvos K.-A. Fagerholmin syntymästä tuli kuluneeksi sata vuotta. Pääministeri Paavo Lipponen korosti Fagerholmin merkitystä Suomen sodanjälkeisessä politiikassa.
31. joulukuuta – Remonttiryhmä poistettiin puoluerekisteristä puolueen omasta pyynnöstä.
Muuta > Tuntematon päivämäärä

Helmikuu – USA:n ja Britannian ilmavoimat pommitti Irakin ilmapuolustusta useita kertoja.
Kesäkuu – Lääkärien poikkeuksellisen pitkä lakko alkoi Suomessa.
Heinäkuu – Onnenpyörä-visailuohjelma poistui televisiosta (alkoi tammikuussa 1993).
Syntyneitä

3. tammikuuta – Tuure Boelius, suomalainen laulaja, näyttelijä ja YouTube-videoiden tekijä
18. tammikuuta – Mikko Kokkonen, suomalainen jääkiekkoilija
21. tammikuuta – Kirby Dach, kanadalainen jääkiekkoilija
21. tammikuuta – Oona Orpana, suomalainen tennispelaaja
24. tammikuuta – Leevi Aaltonen, suomalainen jääkiekkoilija
13. helmikuuta – Kaapo Kakko, suomalainen jääkiekkoilija
15. helmikuuta – Perttu Ruuska, suomalainen pesäpalloilija
19. helmikuuta – David Mazouz, yhdysvaltalainen näyttelijä
25. helmikuuta – Tiitus Ämmälä, suomalainen nykyaikainen viisiottelija
2. maaliskuuta – Ville Heinola, suomalainen jääkiekkoilija
3. maaliskuuta – Arttu Mattila, suomalainen korkeushyppääjä
6. maaliskuuta – Aryana Engineer, kanadalainen lapsinäyttelijä
14. maaliskuuta – Patrik Pulkkinen, suomalainen ratamoottoripyöräilijä
17. maaliskuuta – Pietro Pellegri, italialainen jalkapalloilija
31. maaliskuuta – Sofija Tarasova, ukrainalainen laulaja ja näyttelijä
5. huhtikuuta – John Beecher, kanadalainen jääkiekkoilija
5. huhtikuuta – Thylane Blondeau, ranskalainen malli
11. huhtikuuta – Leevi Salonen, suomalainen laulaja
28. toukokuuta – Ryan Suzuki, kanadalainen jääkiekkoilija
5. heinäkuuta – sh1ro, oik. Dmitri Eduardovitš Sokolov, venäläinen elektronisen urheilun ammattilainen
10. heinäkuuta – Isabela Moner, yhdysvaltalainen näyttelijä
31. elokuuta – Amanda Anisimova, yhdysvaltalainen tennispelaaja
11. syyskuuta – Mackenzie Aladjem, yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä
12. syyskuuta – Mustapha Amzil, suomalainen koripalloilija
16. syyskuuta – Samuel Shipway, suomalais-brittiläinen lapsinäyttelijä
19. syyskuuta – Jack Downham, englantilainen näyttelijä
20. syyskuuta – Braden Schneider, kanadalainen jääkiekkoilija
26. syyskuuta – Wang Xinyu, kiinalainen tennispelaaja
13. lokakuuta – Caleb McLaughlin, yhdysvaltalainen näyttelijä
14. lokakuuta – Rowan Blanchard, yhdysvaltalainen näyttelijä
21. lokakuuta – Pyry Hannola, suomalainen jalkapalloilija
25. lokakuuta – Elisabeth, Belgian kruununprinsessa
1. joulukuuta – Aiko, Prinsessa Toshi, Japanin kruununprinssi Naruhiton tytär
18. joulukuuta – Billie Eilish, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
28. joulukuuta – Madison De La Garza, yhdysvaltalainen näyttelijä
31. joulukuuta – Helmi Hollström, suomalainen televisiojuontaja ja laulaja
Amos Brotherus, suomalainen näyttelijä ja tanssija
Vilma Oura, suomalainen uimari
Konsta Pöyliö, suomalainen lapsinäyttelijä
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Eric Cornell, Wolfgang Ketterle ja Carl Wieman
Nobelin kemianpalkinto: William S. Knowles, Ryoji Noyori ja Barry Sharpless
Nobelin lääketieteen palkinto: Leland Hartwell, Timothy Hunt ja Paul Nurse
Nobelin kirjallisuuspalkinto: V. S. Naipaul
Nobelin rauhanpalkinto: Kofi Annan
Vuosi 2001 fiktiossa

2001: Avaruusseikkailu, josta on sekä Arthur C. Clarken kirja että Stanley Kubrickin elokuva, sijoittuu tälle vuodelle
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 2001 Wikimedia Commonsissa
Anttolan kirkko – 2001 Mikkelissä.
Wikipedia aloitti toimintansa 15. tammikuuta, aluksi vain englanninkielisenä.
George W. Bush aloitti toimintansa Yhdysvaltain presidenttinä.
Kuusi Suomen maastohiihtojoukkueen hiihtäjää jäi kiinni dopingin käytöstä, minkä seurauksena Suomi menetti kolme kilpailuissa voitettua mitalia. Hiihtoliiton lääkärilaukku, jossa säilytettiin doping-aineita, päätyi lopulta Suomen Urheilumuseon vitriiniin.
Avaruusasema Mir poistettiin käytöstä ja tuhottiin.
Yhdysvaltain terrori-iskut 11. syyskuuta
Yhdysvaltojen johtama sota Afganistania vastaan alkoi 7. lokakuuta.
Linaten lento-onnettomuus tapahtui 8. lokakuuta.
Anthony Yigit

| Anthony Yigit> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. syyskuuta 1991 Farsta, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  Can You Dig It?
Pituus:  171 cm
Painoluokka:  ylempi kevytsarja
Kätisyys:  oikea
Ammattilaistilastot
Ottelut:  23
Voitot:  21
– tyrmäysvoitot:  7
Tappiot:  1
Ratkaisemattomat:  1
Anthony Yigit (s. 1. syyskuuta 1991 Farsta) on ruotsalainen ammattilaisnyrkkeilijä. Hän edustaa Sauerland-tallia. 171 senttimetriä pitkä oikeakätinen Yigit kilpailee ylemmässä kevytsarjassa.
Amatöörinä Yigit selviytyi vuoden 2012 kesäolympialaisiin Lontooseen, jossa hän putosi toisella kierroksella. Helmikuussa 2013 Yigit solmi ammattilaissopimuksen tunnetun nyrkkeilytiimi Team Sauerlandin kanssa. Yigit on otellut ammattilaisurallaan 15 ottelua, joista 14 on päättynyt voittoon ja yksi ratkaisemattomasti. Voitoista kuusi on tullut tyrmäyksellä.
Yigitillä on sukujuuria monessa maassa. Hänen isänsä on Venäjältä, äidinisä Turkista ja äidinäiti Suomesta. Yigit osasi nuorempana puhua suomea, mutta on kadottanut tämän taidon.
Amerikanlehtokurppa

| Amerikanlehtokurppa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Lehtokurpat Scolopax
Laji::  minor
Kaksiosainen nimi
 Scolopax minor  Gmelin, 1789 
Katso myös
   Amerikanlehtokurppa Wikispeciesissä   Amerikanlehtokurppa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amerikanlehtokurppa  (Scolopax minor) on pienikokoinen rantalintu. Se on Yhdysvalloissa riistalintu.
Koko ja ulkonäkö

Amerikanlehtokurpalla on pitkä ohut nokka, lyhyet vaaleanpunertavat jalat ja ruskeankirjava höyhenpeite. Silmät ovat suuret ja sijaitseva pään yläosassa. Siivenkärjet ovat pyöreät.
Se muistuttaa lehtokurppaa ja tekee samanlaisia soidinlentoja.
Levinneisyys

Amerikanlehtokurppa pesii Pohjois-Amerikan itäosissa.
Lisääntyminen

Amerikanlehtokurppa tekee pesänsä maahan.
Ravinto

Amerikanlehtokurppa syö hyönteisiä ja matoja, joita se kaivelee maasta pitkällä nokallaan.
Anni Huhtala

Anni Huhtala on suomalainen taloustieteilijä. Hän toimi Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) ylijohtajana vuosina 2015–2020.
Koulutus ja työura

Huhtala on filosofian tohtori (PhD) ja Aalto-yliopiston ympäristö- ja luonnonvarataloustieteen dosentti. Tohtoriksi hän väitteli Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä vuonna 1994. Hänen väitöskirjansa tarkasteli kierrätyksen ympäristötaloudellisia vaikutuksia. Valtiotieteiden maisteriksi kansantaloustieteestä hän valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1989.
Tutkimuksessaan Anni Huhtala on keskittynyt julkiseen talouteen sekä kehittänyt ja soveltanut ympäristöhyötyjen ja -haittojen taloudellisen arvottamisen menetelmiä. Hän on arvioinut tutkimuksessaan ympäristöpolitiikkaa ja sen ohjauskeinoja sekä osallistunut ympäristötilinpidon ja hyvinvoinnin mittaamisen kansainväliseen kehittämistyöhön.
Huhtala on työskennellyt VATT:ssa vuodesta 2011 lähtien. Ennen nimitystään ylijohtajaksi hän toimi VATT:n tutkimusjohtajana. Vuosina 2002-2011 hän toimi MTT:n (Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus, nyk. Luonnonvarakeskus) ensimmäisenä ympäristötaloustieteen professorina.
Vuosina 1998-2002 Huhtala johti ympäristötaloustieteen tutkimusyksikköä Ruotsin valtion taloudellisessa tutkimuslaitoksessa (Konjunkturinstitutet). Vuosina 1994-1998 hän toimi Lapin yliopiston taloustieteen professorina sekä Suomen Akatemian nuorempana tutkijana Metsäntutkimuslaitoksessa.
Ympäristöä ja luonnonvaroja käsittelevässä taloustieteessä Huhtala pidetetään kansainvälisesti arvostettuna ja yhtenä alansa tunnetuimmista suomalaista. Hänellä on lukuisia kansainvälisiä luottamustehtäviä taloustieteen järjestöissä ja muissa yhteisöissä. Hän tekee edelleen aktiivista tutkimustyötä ja on aktiivinen keskustelija taloustieteen tutkijoiden keskuudessa. Ansioistaan hänet kutsuttiin Suomen Tiedeseuran (Finska Vetenskaps-Societen) jäseneksi 22.12.2015.
Huhtala on Suomen Tiedeseuran jäsen.
Aiheesta muualla

Huhtalan julkaisut VATT:n sivulla
Huhtalan CV (Arkistoitu – Internet Archive)
VATT:n ylijohtaja Anni Huhtala. Ajantasa, Yle Radio Suomi, 23.8.2015.
Huhtalan tutkimukset IDEASissa
Anna Hitrik

| Anna Hitrik |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. heinäkuuta 1980 (ikä 44) Tšeljabinsk, Neuvostoliitto
Ammatti:  Näyttelijä, laulaja
Aiheesta muualla
IMDb
Anna Hitrik (ven. Анна Сергеевна Хитрик, Anna Sergejevna Hitnik, valkoven. Ганна Хітрык,  Hanna Hitryk, s. 25. heinäkuuta 1980, Tšeljabinsk) on valkovenäläinen näyttelijä ja laulaja. Hän on Janka Kupalan kansallisen akateemisen teatterin näyttelijöitä ja tehnyt lukuisia rooleja teatterissa sekä vuodesta 2004 lähtien myös elokuvissa ja tv-sarjoissa. Anna Hitrik toimii myös laulajana Sounduk- (ven. Детидетей) ja Detidetei-ryhmissä (ven. Детидетей).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anna Hitrik Wikimedia Commonsissa
Sounduk (venäjäksi) (sounduk.by)
Detidetei: Hitnik Anna Sergejevna (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (detidetey.com)
Aneurin Bevan

| Aneurin Bevan |
| --- | --- |

Terveysministeri
 3. elokuuta 1945 – 17. tammikuuta 1951  
Edeltäjä:  Henry Willink
Seuraaja:  Hilary Marquand
Työvoimaministeri
 17. tammikuuta – 23. huhtikuuta 1951  
Edeltäjä:  George Isaacs
Seuraaja:  Alfred Robens
Kansanedustaja
 31. toukokuuta 1929 – 6. heinäkuuta 1960  
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. marraskuuta 1897 Tredegar, Wales, Yhdistynyt kuningaskunta
Kuollut: 6. heinäkuuta 1960 (62 vuotta) Chesham, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Puoliso:  Jennie Lee
Tiedot
Puolue:  työväenpuolue
Aneurin Bevanin patsas Cardiffissa
Aneurin Bevan, yleensä Nye Bevan (15. marraskuuta 1897 – 6. heinäkuuta 1960) oli walesiläinen Työväenpuolueen poliitikko ja sosialisti. Hän oli puolueen vasemmiston merkittävin edustaja 1900-luvun puolivälissä. Hänen ansiokseen luetaan Britannian julkisen terveydenhuollon (National Health Service) luominen.
Nuoruus

Bevan syntyi Tredegarissa Walesissä. Hänen isänsä oli köyhä kaivosmies. Bevan jätti koulunkäynnin 13-vuotiaana ja meni työhön hiilikaivokseen. Hän joutui kuitenkin muutaman vuoden päästä lopettamaan kaivostyön silmäsairauden takia.
Ura > Ammattiyhdistysaktiivi

Bevan kannatti nuorena liberaaleja, mutta ryhtyi sosialistiksi Clarion-lehden Robert Blatchfordin kirjoitusten vaikuttamana. Hänestä tuli ammattiyhdistysaktiivi, ja 19-vuotiaana hän oli osastonsa johdossa. Työnantajat pitivät häntä vallankumouksellisena ja keksivät syyn erottaa hänet, mutta liiton tuella erottaminen kumottiin. Hän sai South Wales Miners' Federationin stipendin opiskeluun Lontoossa.[lähde? ] Vuoden 1926 yleislakon aikana Bevanista tuli yksi Etelä-Walesin työläisten merkittävimmistä johtajista.
Ura > Poliitikkona

Vuonna 1928 hänet valittiin kunnanvaltuustoon ja 1929 Ebbw Valesta parlamenttiin. Hän meni 1934 naimisiin toisen Työväenpuolueen parlamentaarikon Jennie Leen kanssa.
Toisen maailmansodan aikana Bevan oli yksi alahuoneen vasemmiston johtajista. Vuoden 1945 Työväenpuolueen suuren vaalivoiton jälkeen Bevan nimitettiin terveysministeriksi. Hänen vastuullaan oli National Health Servicen perustaminen. Hallitus otti 5. heinäkuuta 1948 vastuun kaikesta maan terveydenhuollosta ja tarjosi kaikille ilmaiset palvelut. Toinen suuri projekti oli slummien ja pommituksissa tuhoutuneiden asuntojen korvaaminen. Niitä valmistui 55 600 vuonna 1946, 139 600 1947 ja 227 600 vuonna 1948.
Bevan valittiin 1951 työvoimaministeriksi. Hän erosi pian hammashoidolle ja silmälaseille asetettujen maksujen takia. Maksut tehtiin Korean sodan kiristämän budjetin vuoksi. Kaksi muuta ministeriä, John Freeman ja Harold Wilson, erosivat samalla.
Viiden vuoden ajan Bevan johti Työväenpuolueen vasemmistosiipeä, bevanilaisia (engl. Bevanites). Vuonna 1955 hän pyrki puoluejohtajaksi, mutta Hugh Gaitskell voitti hänet. Hän toimi Gaitskellin ulkoministerinä varjohallituksessa. Vuonna 1959 Bevan nimitettiin puolueen varajohtajaksi, vaikka hän kärsi jo parantumattomasta syövästä.
Annan unelmavuodet

| Annan unelmavuodet> Anne of the Island.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  L. M. Montgomery
Kieli:  englanti
Genre:  lastenkirja
Kustantaja:  L. C. Page & Co.
Julkaistu:  1915
Suomennos
Suomentaja:  Toini Kalima, suomennos tarkistettu 1961
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1. p. 1921; 20. p. 2007.
Sivumäärä:  320
ISBN:  978-951-0-26939-8
Sarja: Anna-sarja
Edeltävä:  Anna ystävämme
Seuraava:  Anna opettajana
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Annan unelmavuodet (Anne of the Island) on kanadalaisen kirjailijan L. M. Montgomeryn teos. Alkuteos ilmestyi vuonna 1915. Toini Kaliman suomennos julkaistiin 1921. Teos on kolmas kahdeksanosaisessa Anna-sarjassa.
Juoni

Toisin kuin sarjan edelliset osat, Annan unelmavuodet ei kerro niinkään Annan arkipäiväisistä ja tiuhaan tahtiin sattuvista kommelluksista Prinssi Edwardin saarella. Kirjan alussa Anna lähtee opiskelemaan Redmondin yliopistoon Nova Scotiaan. Hänen lisäkseen sinne lähtevät myös ystävät Avonleasta Gilbert Blythe ja Charlie Sloane, sekä ystävät jatko-opistosta Priscilla Grant ja Stella Maynard.
Korkeakoulussa Anna saa myös uuden hyvän ystävän, Philippa Gordonin. Annan unelmavuodet käsittelevät kirjoista eniten Annan ja hänen ystäviensä rakkaushuolia. Gilbert on rakastunut Annaan, ja kaikki odottavat näiden päätyvän naimisiin. Anna pitää Gilbertistä kuitenkin vain ystävänä. Kun piireihin ilmestyvät myös Annan unelmien satuprinssiä muistuttava Roy Gardner sekä kuvankaunis Helena Stuart, jonka huhutaan pitävän Gilbertistä, asiat menevät yhä mutkikkaammiksi.
Tytöt asuvat yhteistaloudessa Karoliinan maja -nimisesssä viehättävässä pikku talossa, jonka he vuokraavat Eurooppaan matkustavilta iäkkäiltä naisilta. Heidän taloudenhoitajakseen muuttaa kissojensa kanssa Stellan Jamesina-täti. Kissalauma myös kasvaa kirjan kuluessa Noita-nimisellä persoonallisella otuksella, joka rakastaa vain Annaa.
Anna vierailee myös Philippan kotona Bolingbrookessa, joka on hänen syntymäpaikkansa. Sieltä hän löytää tietoja vanhemmistaan, jotka kuolivat hänen ollessaan vasta pieni vauva. Useiden sijaiskotien jälkeen hänet lähetettiin Hopetownin orpokotiin, josta hänet adoptoitiin Avonleaan.
Antto Laiho

Antto Laiho (29. toukokuuta 1870 Kankaanpää – 17. joulukuuta 1942 Forssa) oli suomalainen agronomi, jota pidetään yhtenä suomalaisen maatalousopetuksen uranuurtajista.
Elämä

Maanviljelijäperheeseen syntynyt Laiho kirjoitti ylioppilaaksi Porin lyseosta, jonka jälkeen hän opiskeli maanmittausinsinööriksi Helsingin Polyteknillisessä opistossa ja valmistui myös agronomiksi Mustialan maanviljelyskoulusta vuonna 1896. Vuosina 1904–1907 Laiho toimi Kaarinassa Tuorlan maamieskoulun johtajana, josta hän siirtyi Mustialaan yhteiskunnallisten aineiden opettajaksi. Myöhemmin Laiho valittiin Mustialan maanviljelyskoulun johtajaksi vuonna 1929, jossa tehtävässä hän oli syksyyn 1937 saakka.
Laiho oli kiinnostunut erityisesti osuustoiminta-aatteesta sekä maatalouden historiasta. Mustialan maatalousmuseon hoitajana hän toimi vuodesta 1922 lähtien, jolloin sen perustaja Gösta Grotenfelt kuoli. Laihon aikana museon kokoelmat kasvoivat huomattavasti, lisäksi hänen ansiokseen voidaan lukea 1937 valmistunut uusi museorakennus. Laiho oli jo aikaisemmin 1910-luvulla tehnyt yhdessä Grotenfeltin kanssa useita maatalousesineiden keräysmatkoja eri puolille maata.
Antto Laiho asui Tammelassa vuodesta 1908 lähtien ja oli aktiivisesti mukana pitäjän kunnalliselämässä. Kunnallisneuvoksen arvonimen hän sai 1926. Laihon kirjallinen tuotanto käsittää muun muassa maanviljelijöille tarkoitettuja lakioppaita sekä historiikkeja. Hänen tunnetuin teoksensa on vuonna 1912 ilmestynyt Wanhan kansan merkkipäivät, josta on myöhemmin otettu lukuisia uusintapainoksia aina 2000-luvulle saakka.
Teoksia

Suomen maatalouden historia, omakustanne, Tammela, 1910.
Maamiehen lakikirja, Kansa, Helsinki, 1912.
Wanhan kansan merkkipäivät, Karisto, Hämeenlinna, 1912.
Juhannuksen vietto Kankaanpään Vihtiläjärvellä, teoksessa Satakunta – Kotiseutututkimuksia III, Satakuntalainen Osakunta, Helsinki, 1914.
Kunnallistaksoituksesta maalaiskunnissa: ohjeita taksoittajille ja verovelvollisille, Karisto, Hämeenlinna, 1916.
Kunnallismiehen lakikirja, Karisto, Hämeenlinna, 1925.
Mustialan opiston historia 1840-1908, Mustialan maamiesopisto, Forssa, 1928.
Tammelan osuuskauppa r.l. 1919-1929, Tammelan Osuuskauppa, Forssa, 1929.
Mustialan maamiesopisto 1908-33, Mustialan maamiesopisto, Forssa, 1934.
Tammelan osuuskauppa r.l. 1919-1934, Tammelan Osuuskauppa, Forssa, 1934.
Juha Perttula

Juha Perttula (21. syyskuuta 1964 Teuva – 30. elokuuta 2015 Rovaniemi) oli suomalainen psykologi ja professori. Hän väitteli tohtoriksi Jyväskylän yliopistosta 1998. Perttula oli Lapin yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan psykologian professori vuodesta 1998 ja tiedekunnan dekaani 2006–2014. Sitä ennen hän oli työskennellyt muun muassa terveyskeskus- ja sairaalapsykologina.
Perttulan ajatteluun vaikutti Lauri Rauhala, ja hän kehitti tämän näkemyksiä edelleen. Hän oli kiinnostunut ihmisestä kokonaisuutena. Ajatuksiaan hän esitteli teoksessa Kokemus psykologisena tutkimuskohteena – johdatus fenomenologiseen psykologiaan, joka on oppikirjana klassikko.
Perttulalle myönnettiin Lapin yliopiston rehtorin palkinto 2015.
Kaakkois-Suomen poliisilaitos

Kouvolan pääpoliisiasema
Kaakkois-Suomen poliisilaitos toimii 16 kunnan alueella ja sen toiminta-alueella on noin 298 920 asukasta. Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen pääpoliisiasema sijaitsee Kouvolassa ja poliisiasemat Kotkassa, Haminassa, Lappeenrannassa ja Imatralla. Poliisilaitoksen toimintaa johtaa poliisipäällikkö Ari Karvonen.
Suomen poliisilaitokset
Ari Korhonen

| Ari Korhonen> Raision kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
 2010–2020  
Edeltäjä:  Kari Karjalainen
Seuraaja:  Eero Vainio
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1972 (ikä 52) Kuopio
Tiedot
Puolue:  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
Koulutus:  Filosofian maisteri
Ari Korhonen (s. 28. huhtikuuta 1972 Kuopio) on Sosialidemokraattisen Puolueen puoluesihteerinä (2008–2010) toiminut poliitikko ja Raision kaupunginjohtaja vuosina 2010–2020. Hän toimi 2006–2008 SDP:n Varsinais-Suomen piirin puheenjohtajana ja Turun SDP:n kunnallisjärjestön toiminnanjohtajana 2003–2005. Korhonen on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Ari Korhonen valittiin Turun kaupunginvaltuustoon vuoden 2008 kunnallisvaaleissa. Vuonna 2010 hänet valittiin Turun kaupungin vs. apulaiskaupunginjohtajaksi. Syyskuussa 2010, eli pian Turun vs. apulaiskaupunginjohtajaksi valintansa jälkeen, Korhonen lähti mukaan Raision kaupunginjohtajakisaan. Raision kaupunginvaltuusto valitsi hänet kaupunginjohtajaksi 25. lokakuuta 2010.
Korhonen hävisi 2017 Kotkan kaupunginjohtajan virkavaalin Esa Sirviölle toisella kierroksella lukemin 24–27.
Raision kaupunginhallitus ja Korhonen sopivat yhdessä tämän irtisanoutumisesta Raision kaupunginjohtajan tehtävästä kesäkuussa 2020. Kuntaliitto ilmoitti 24.6.2020, että Korhonen aloittaa sen palveluksessa kuntien varautumisen ja turvallisuuden asiantuntijana elokuun puolivälissä 2020.
Korhonen valittiin Raision kaupunginvaltuustoon kuntavaaleissa 2021. Aluevaaleissa 2022 Korhonen valittiin Varsinais-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuustoon, jossa hän toimii puheenjohtajana.
Koulutukseltaan Korhonen on filosofian maisteri. Hän on valmistunut Turun yliopistosta pääaineenaan kemia.
Armenian jalkapallomaajoukkue

Armenian jalkapallomaajoukkue edustaa Armeniaa jalkapallon maajoukkuekilpailuissa. Neuvostoliiton hajottua joukkue pelasi ensimmäisen virallisen maaottelunsa Moldovaa vastaan 12. lokakuuta 1992. Tästä ottelusta tuloksena oli maaliton tasapeli.
Päävalmentajat

Eduard Markarov (1992–1994)
Samvel Darbinyan (1995–1996)
Khoren Hovhannisyan (1996–1997)
Souren Barseghyan (1998–1999)
Varuzhan Sukiasyan (2000–2001)
Andranik Adamyan (2002)
Oskar Lopez (2002)
Andranik Adamyan (2003)
Mihai Stoichita (2003–2004)
Bernard Casoni (2004–2005)
Henk Wisman (2005–2006)
Ian Porterfield (2006–2007)
Vardan Minasyan (2007)
Jan Børge Poulsen (2008-2009)
Vardan Minasyan (2009-2013)
Bernard Challandes (2013-2014)
Tunnettuja pelaajia

Hamlet Mkhitaryan
Edgar Manucharyan
Roman Berezovsky
Eric Assadouryan
Artur Petrosjan
Artavazd Karamyan
Sargis Hovsepyan
Sargis Hovhannisyan
Henrikh Mkhitarjan
Aiheesta muualla

Armenian jalkapallomaajoukkue Euroopan jalkapalloliiton sivustolla (englanniksi)
Anthony West

Anthony West vuonna 2005
Anthony West (s. 17. heinäkuuta 1981 Maryborough, Queensland) on australialainen ratamoottoripyöräilijä.
West on ajanut MotoGP:n eri luokissa vuodesta 1998 lähtien. Moto2-luokassa ja sitä edeltäneessä 250-kuutioisten luokassa hän on voittanut urallaan kaksi osakilpailua, vuoden 2003 ja 2014 Hollannin TT-ajot.
West on tunnettu erityisesti hyvänä sadekelin kuljettajana.
Dopingkäry

Vuonna 2012 West jäi kiinni dopingtestissä, kun hänen näytteestään löydettiin jäämiä metyyliheksamiinistä. Aluksi West sai rikkeestään vain kuukauden kilpailukiellon, mutta CAS pidensi myöhemmin kilpailukiellon 18 kuukauden mittaiseksi, ja Westin suoritukset kyseiseltä aikaväliltä mitätöitiin.
Junayksikkö

Junayksikkö on moottorijuna, joka muodostuu moottorivaunuista ja niiden liitevaunuista, jotka on tarkoitettu liikennöimään kiinteästi toisiinsa kytkettyinä. Junayksiköitä voidaan yleensä kytkeä yhteen kaksi tai useampia, ajosuuntaan etumaisesta ohjaamosta ajettavaksi junaksi.
Suomessa aktiivisessa käytössä olevia moottorijunia, jotka koostuvat junayksiköistä ovat lähiliikenteen sähkömoottorijunat eli pääkaupunkiseudun lähiliikenteeseen tarkoitetut paikallisliikenteen sähkömoottorijunat Sm1, Sm2, Sm4, Sm5, Helsingin metrojunat sekä suurten kaupunkien väliseen liikenteeseen tarkoitetut Sm3 Pendolino -junat ja Helsingin ja Pietarin välisen liikenteen Sm6 Allegro. Tämän lisäksi käytöstä poistuneet Dm8 ja Dm9 olivat dieselmoottorijunayksiköitä.