stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bengalilainen kirjaimisto

| Bengalilainen kirjaimisto |
| --- | --- |

Tyyppi:  abugida
Kielet:  bengali, assami, manipuri garo, bishnupriya, mundari
Kirjoitussuunta:  vasemmalta oikealle
ISO 15924:  Beng, 325
Unicode-lohko:  0980–09FF
Bengalilainen kirjaimisto on brahmi-kirjoituksesta kehittynyt abugida-tyyppinen kirjoitusjärjestelmä, jota käytetään Bangladeshissa ja suuressa osassa Koillis-Intiaa. Se on pääasiallinen kirjoitusjärjestelmä bengalin ja assamin kielessä, ja sitä käytetään myös lukuisien alueen vähemmistökielten kirjoittamiseen.
Kirjaimisto alkoi 1000-luvulla eriytyä edeltäjästään nagari-kirjoituksesta. Se on läheistä sukua muun muassa orijalaiselle ja gudžaratilaiselle kirjaimistolle sekä devanagarille. Bengalilaiselle tekstille on tyypillistä runsas konsonanttiligatuurien käyttö. Kirjaimistosta käytetään erilaisia muunnelmia eri kielissä; bengalin aakkostoon kuuluu 35 konsonanttia ja 11 vokaalia, assamin aakkostoon taas 37 konsonanttia ja 11 vokaalia.
Historia ja käyttö

Bengalilaisen kirjaimiston kantamuoto oli nagari-kirjaimisto, jonka juuret ovat muinaisessa brahmi-kirjoituksessa ja josta ovat eriytyneet myös muun muassa devanagari, gudžaratilainen kirjaimisto ja orijalainen kirjaimisto. Bengalin aakkosto alkoi eriytyä nagarista 1000-luvulla jaa., ja assamin kirjoittamiseen sitä alettiin kehittää vuoden 1200 tienoilla.
Englantilainen Charles Wilkins kehitti bengalilaiset painokirjaimet 1700-luvulla, ja ensimmäinen painettu bengalinkielinen teksti nykymuotoisella kirjaimistolla julkaistiin vuonna 1778. Ensimmäinen assaminkielinen painettu teksti puolestaan oli Atmaram Sarman käännös Raamatusta vuonna 1813.
Nykyisin bengalilaiset kirjaimet ovat laajassa käytössä Bangladeshissa ja Intian itäosassa. Kirjaimistoa käytetään bengalin ja assamin lisäksi muun muassa bishnupriyan, bodon, garon, manipurin, mundarin, rangpurin, sadrin, santalin ja sylhetin kirjoittamiseen.
Bengalilaisilla kirjaimilla kirjoitetaan latinalaisen aakkoston tavoin vasemmalta oikealle ja sanojen väliin jätetään sanaväli. Pisteen tilalla käytetään pystyviivamerkkiä (।), ja muut välimerkit, kuten pilkku, sulkeet ja kysymysmerkki, on lainattu latinalaisesta kirjaimistosta. Kirjaimisto ei tee eroa pienten ja isojen kirjainten välillä.
Kirjaimisto > Konsonantit

Kirjaimiston omakielinen nimitys on bengaliksi ”bengalilainen kirjaimisto” () ja assamiksi ”assamilainen kirjaimisto” ().
Kirjaimistosta käytetään hieman erilaisia variaatioita eri kielissä. Bengalin aakkostoon kuuluu 35 ja assamin aakkostoon 37 konsonanttia; bengalista puuttuvat assamin konsonantit ৱ va ja ক্ষ khya. Konsonantti ক্ষ ei ole bengalissa oma kirjaimensa, vaan sillä merkitään konsonanttiyhdistelmää kṣa. Ra-kirjain on bengalissa pisteellinen র, kun taas assamissa sen asemesta käytetään poikkiviivallista kirjainta ৰ.
Mundarissa käytetään pisteellistä ল় ḷa-konsonanttia ilmaisemaan retrofleksistä lateraaliäännettä. Bengalin kirjaimia ঞ ña, শ śa, ষ ṣa, ড় ṛa, ঢ় ṛha ja য় ẏa ei käytetä mundarissa, joten sen aakkostoon kuuluu yhteensä 30 konsonanttia.
Bengalin aakkostossa ei ole omaa kirjainmerkkiä äänteelle [w], vaan se kirjoitetaan tilanteen mukaan joko konsonantilla য় ẏa, vokaalilla উ u tai vokaalilla ও o. Assamissa [w] kirjoitetaan omalla kirjaimellaan ৱ va.
Assamissa ei useimmista indoarjalaisista kielistä poiketen tehdä eroa retrofleksisten ([ʈ ʈʰ ɖ ɖʱ]) ja dentaalisten ([t̪ t̪ʰ d̪ d̪ʱ]) klusiilien välillä, vaan näitä vastaavat kirjaimet äännetään alveolaarisina ([t tʰ d dʱ]). Sekä assamista että bengalista on poistunut retrofleksinasaali [ɳ], jolle varattu kirjain ণ ṇa äännetään nykyisin samalla tavalla kuin ন na. Konsonantti ঞ ña äännetään bengalissa sanan alussa ja vokaalien välissä [j]. Palataalisten konsonanttien (ca, cha, ja ja jha) edellä ña ääntyy palataalisena nasaalina [ɲ]. Assamissa, jossa ca, cha, ja ja jha eivät äänny palataalisina, ña-kirjaimen äännearvo on aina [j].
Bengalin s-kirjaimet ääntyvät kaikki oletusarvoisesti suhuäänteenä [ʃ], paitsi äänteiden [t̪], [n], [r] ja [l] edellä, jolloin niiden äännearvo on [s]. Assamissa śa, ṣa ja sa ääntyvät kaikki frikatiivina [x], ja s-äänteen ilmaisemiseen käytetään kirjaimia ca ja cha.
Kirjaimisto > Peräkkäiset konsonantit

Bengalilaisessa tekstissä käytetään runsaasti ligatuureja peräkkäisten konsonanttien esittämiseen. Suuri osa konsonanttien yhdysmuodoista muodostetaan kirjoittamalla kirjaimet joko allekkain tai vierekkäin niin, että jälkimmäinen konsonantti liitetään edeltävän kirjaimen pystyviivaan.
| --- | --- |
 ক ka + ক ka → ক্ক kka  গ ga + ল la → গ্ল gla  ণ ṇa + ট ṭa → ণ্ট ṇṭa  দ da + ব ba → দ্ব dba:  ন na + দ da → ন্দ nda  ন na + ন na → ন্ন nna  ম ma + ম ma → ম্ম mma  শ śa + চ ca → শ্চ śca
Kirjaimeen র ra päättyvät konsonanttiyhdistelmät muodostetaan lisäämällä aaltomainen vaakaviiva edeltävän konsonantin alapuolelle. Ligatuurimuotoon voi kuulua joissain tapauksissa kolmekin peräkkäistä konsonanttia.
ট ṭa + র ra → ট্র ṭra
প pa + র ra → প্র pra
ষ ṣa + ট ṭa + র ra → ষ্ট্র ṣṭra
Jotkin yhdistelmät ovat epäsäännöllisiä eikä niitä voi suoraan päätellä konsonanttien itsenäisistä kirjoitusasuista.
ক ka + র ra → ক্র kra
ক ka + ষ ṣa → ক্ষ kṣa
ঙ ṅa + গ ga → ঙ্গ ṅga
ত ta + ত ta → ত্ত tta
ত ta + র ra → ত্র tra
Osalle konsonanttiyhdistelmistä on muodostunut epäsäännöllinen ääntämys. Bengalin জ্ঞ jña äännetään sanan keskellä [gː], ja sanan alussa se ääntyy lyhyenä [g]-äänteenä ja nasaalisoi seuraavan vokaalin. Yhdistelmä হ্য hya ääntyy bengalissa [ddʒʱ]. Ligatuuri ক্ষ kṣa, joka assamissa on oma kirjaimensa, ääntyy bengaliksi [kkʰ].
Konsonantteihin ব ba, ম ma ja য ya päättyvät yhdistelmät äännetään bengalissa sanan keskellä kahdentamalla edeltävä konsonantti, ja sanan alussa nämä yhdistelmät ääntyvät pelkkänä edeltävänä konsonanttina. Sanan alussa ma-loppuisiset yhdistelmät myös nasaalisoivat seuraavan vokaalin. Useissa tapauksissa ya-loppuinen konsonanttiyhdistelmä aiheuttaa seuraavan a- tai ā-vokaalin äännearvon muuttumisen etuvokaaliksi [æ].
| --- | --- |
 শ্বাস śbāsa [ʃaʃ]  স্মারক smāraka [ʃãrok]  ব্যয় byaẏa [bæe̯]  ব্যাকরণ byākaraṇa [bækɔron]:  বিদ্বান bidbāna [biddan]  পদ্ম padma [pɔddo]  অব্যয় abyaẏa [ɔbbɔe̯]  প্রত্যেক pratyeka [prottek]
Kirjaimisto > Vokaalit

Bengalilainen kirjaimisto on tyypiltään abugida, mikä tarkoittaa, että yksittäinen kirjainmerkki kuvaa pääsääntöisesti konsonantista ja vokaalista muodostuvaa tavua. Konsonanttia seuraa oletusarvoisesti perusvokaali a, ellei kirjaimeen ole lisätty muuta vokaalitarketta. Konsonanttia seuraavat vokaalit merkitään tarkemerkkeinä konsonantin alle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. Sanan alussa tai vokaalin jälkeen vokaalit merkitään omilla itsenäisillä merkeillään.
Sekä bengalin että assamin aakkostoon kuuluu 11 vokaalia. Garon aakkostossa ei ole vokaaleita ū ja r̥, ja sylhetin aakkostosta puuttuvat r̥, ai ja au. Mundarissa käytetään ainoastaan kuutta vokaalia: a, ā, i, u, e ja o.
Sanskritissa luetaan vokaalien joukkoon pitkä ja lyhyt tavua kannattava r (alveolaarinen tremulantti) ja l (dentaalinen lateraali). Nämä äänteet eivät esiinny vokaalisina nykybengalissa, mutta kirjaimistossa on tästä jäänteenä merkki lyhyelle vokaaliselle r:lle, jonka äännearvo on nykyisin [ri]. Bengalilaisessa kirjaimistossa käytetään sanskritin kirjoittamista varten lisäksi vokaaleja r̥̄, l̥ ja l̥̄, jotka eivät kuulu bengalin tai assamin kielen aakkostoon.
Vokaalilla a on bengalissa kaksi äännearvoa. Vokaali ääntyy kotoperäisissä sanoissa useimmiten [o], jos sitä seuraavassa tavussa esiintyy suppea vokaali tai puolivokaali ([i], [u], [j] tai [w]). Muissa tapauksessa a:n äännearvo on [ɔ]. Toisissa bengalilaista kirjaimistoa käyttävissä kielissä perusvokaali ilmaisee eri äänteitä; esimerkiksi garon ja mundarin perusvokaali on [a].
Bengalista ja assamista on historian kuluessa hävinnyt ero pitkien ja lyhyiden vokaalien välillä. Pitkiä vokaaleja ilmaisevat kirjaimet on kuitenkin säilytetty kirjaimistossa, mistä seuraa, että sama vokaaliäänne voidaan nyt kirjoittaa kahdella eri kirjaimella – sekä ই i että ঈ ī äännetään [i], ja sekä উ u että ঊ ū äännetään [u]. Tämän seurauksena kielissä esiintyy sanoja, jotka äännetään samalla tavalla, mutta joilla on eri kirjoitusasu. Esimerkiksi sanat কুল kula (suom. ”sukujuuret”) ja কূল kūla (suom. ”ranta”) äännetään molemmat [kul].
Kirjaimisto > Tarkkeet

| ক:n kanssa | Lat>  | Ääntämys | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| ক্ | k | [k] | হসন্ত hasanta |
| কৎ | kat | [kɔt̪] (bengali) [kɔt] (assami) | খণ্ড ত khaṇḍa ta |
| কং | kaṁ | [kɔŋ] | অনুস্বার anusbāra (bengali) অনুস্বৰ anusbara (assami) |
| কঃ | kaḥ | [kɔh] | বিসর্গ bisarga |
| কঁ | kã | [kɔ̃] | চন্দ্রবিন্দু candrabindu |
Vokaalitarkkeiden lisäksi bengalilaiseen kirjaimistoon kuuluu viisi tarkemerkkiä. Viramalla (bengaliksi ja assamiksi hasanta) merkitään joissakin tapauksissa oletusvokaali a:n puuttumista. Vokaalin puuttuminen jätetään kuitenkin joissain tapauksissa merkitsemättä, eikä kirjoitusasusta käy aina yksiselitteisesti ilmi, seuraako kirjoitettua konsonanttia vokaali vai ei. Esimerkiksi kirjoitusasulla মত mata on bengalissa kaksi äännearvoa, joilla on eri merkitys – substantiivina sanan merkitys on ”mielipide” ja se äännetään ilman loppuvokaalia [mɔt̪]. Samalla tavalla kirjoitettu postpositio ”suurin piirtein” sen sijaan äännetään loppuvokaalin kanssa [mot̪o].
Tavun lopussa esiintyvä soinniton dentaaliklusiili merkitään sanasta riippuen joko konsonantilla ত ta tai edelliseen kirjaimeen liitettävällä khaṇḍa ta -tarkkeella. Velaarinen nasaali tavun lopussa merkitään anusbāra-tarkkeella, jonka vastinetta käytetään devanagarissa nasaalivokaalin merkitsemiseen. Bengalilaisessa kirjaimistossa vokaalin nasaalisoimiseen käytetään candrabindu-tarketta. Soinnitonta glottaalifrikatiivia tavun lopussa ilmaistaan bisarga-tarkkeella.
Numerot

Bengalilaisessa kirjaimistossa on omat numeronsa, joita käytetään arabialaisten numeroiden tavoin kymmenjärjestelmässä.
Standardointi

Esimerkki bengalilaisesta (yllä) ja assamilaisesta näppäimistöasettelusta.
Bengalilaisen kirjaimiston kirjainkoodi ISO 15924 -standardissa on ”Beng” ja numerokoodi 325.
Unicodessa bengalilaiset kirjaimet sijoittuvat lohkoon 0980–09FF. Lohko sisältää merkit bengalilaisille konsonanteille ja vokaalien itsenäisille muodoille, ja konsonanttiin liitettävillä vokaalitarkkeilla on omat erilliset merkkinsä. Esimerkiksi kirjainmerkki কি ki muodostuu kahdesta Unicode-merkistä: konsonantista ক ka ja vokaalitarkkeesta ি i. Vokaalitarke lisätään Unicode-esityksessä aina konsonantin jälkeen riippumatta siitä, piirretäänkö tarke kirjoitettaessa konsonantin oikealle vai vasemmalle puolelle. Kaksiosaiset vokaalitarkkeet kuvataan yhdellä merkillä, esimerkiksi কো ko koostuu merkeistä ক ka ja ো o.
Peräkkäisten konsonanttien yhdistelmät merkitään Unicodessa hasanta-merkillä, joka lisätään ensimmäisen konsonantin jälkeen. Esimerkiksi yhdistelmä ক্ল kla saadaan kirjoittamalla peräkkäin ক ka, ্ (hasanta) ja ল la. Jos konsonantti halutaan merkitä eksplisiittisellä hasanta-tarkkeella eikä yhdistää seuraavaan konsonanttiin, pitää hasanta-merkin jälkeen lisätä näkymätön ZWNJ-ohjausmerkki (engl. zero-width non-joiner). Esimerkiksi yhdistelmä ka + hasanta + ZWNJ + la tuottaa kirjaimet ক্‌ল.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bengalilainen kirjaimisto Wikimedia Commonsissa
Bengalinkielinen kyltti Siddheswari Shankarin temppelissä Andulissa, Länsi-Bengalissa.
Esimerkki w-äänteen kirjoittamisessa bengalissa ja assamissa.
Bengalilainen konsonanttiyhdistelmä ন্দ্র ndra. Harmaalla konsonantti ন na, sinisellä konsonantti দ da ja punaisella kirjainta র ra ilmaiseva aaltoviiva.
Bengalilaisilla kirjaimilla, devanagarilla ja latinalaisilla kirjaimilla kirjoitettu rautatieaseman kyltti Kolkatassa.
Bangladeshilainen auton rekisterinumero bengalilaisilla kirjaimilla ja numeroilla.
Piin likiarvo bengalilaisilla numeroilla.
HMS Halland (Hnd)

| HMS Halland |
| --- | --- |
 HMS Halland

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kockums, Malmö & Karlskronavarvet
Kölinlasku:  21. lokakuuta 1994
Laskettu vesille:  27. syyskuuta 1996
Palveluskäyttöön:  26. heinäkuuta 1999
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 240 t (pinnalla) 1 490 t (sukelluksissa)
Pituus:  60,0 m
Leveys:  6,06 m
Syväys:  5,6 m
Koneteho:  1-akselinen, 2 x Hedemora V12A/15-Ub -dieselmoottoria 3 600 bhp sähkömoottori 1 800 shp 2 x Stirling V4-275R Mk II AIP yksikköä
Nopeus:  11 solmua (pinnalla) 20 solmua (sukelluksissa)
Miehistöä:  25
Aseistus
Aseistus:  4 x 53 cm torpedoputkea 2 x 40 cm torpedoputkea 22 x miinaa
HMS Halland (tunnus Hnd) on Ruotsin laivaston Gotland-luokan sukellusvene. Alus on edelleen palveluksessa vuonna 2015.
Valmistus

Alus tilattiin 28. maaliskuuta 1990 Kockumsilta Malmöstä, mutta suunnitelmat muutettiin 5. syyskuuta 1991 AIP-järjestelmän lisäämiseksi. Muutos kasvatti uppoumaa 200 tonnilla ja pituutta 7,5 metriä. Aluksen köli laskettiin 21. lokakuuta 1994 ja alus laskettiin vesille 27. syyskuuta 1996. Alus liitettiin laivastoon 26. heinäkuuta 1999.
Palvelus

Alus on palveluksessa 2015.
Hallinnollisen agoran kylpylä

| Hallinnollisen agoran kylpylä |
| --- | --- |
 Hallinnollisen agoran kylpylän rauniot.
Sijainti:  Efesoksen arkeologinen alue, Selçuk, İzmir, Turkki
Koordinaatit:  37°56′11″N, 27°20′44″E
Rakennustyyppi:  kylpylä
Valmistumisvuosi:  100-luku jaa.
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Efesos 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hallinnollisen agoran kylpylä on tutkimuksessa käytetty nimitys eräästä antiikin aikaisesta kylpylästä Efesoksen kaupungissa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa. Sen rauniot ovat osa Efesoksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Hallinnollisen agoran kylpylän raunioita.
Niin kutsuttu Hallinnollisen agoran kylpylä rakennettiin Rooman keisarikaudella 100-luvulla jaa. Rakennus tulkittiin aiemmin virheellisesti Variuksen kylpyläksi, joka oli kuitenkin nykytutkimuksen valossa sama rakennus kuin Skholastikian kylpylä ja sijaitsi Kuretes-kadun varrella. Siksi rakennus esiintyy edelleen useissa vanhemmissa teoksissa ja opasteissa nimellä ”Variuksen kylpylä”.
Kylpylä sijaitsi agoran koilliskulmassa itään Basilika-stoasta. Se muistuttaa monin tavoin Miletoksen Faustinan kylpylää. Rakennuksesta on säilynyt erityisesti sen länsiosan caldariumia, jossa on ollut syvennyksissä seitsemän lämmintä allasta. Pohjoissivulta rakennus oli osaksi louhittu kukkulan kalliorinteeseen. Kylpylän etelä- ja länsisivulla oli halleja, joiden lattiat oli koristeltu mosaiikeilla, jotka on ajoitettu 400-luvulle.
Kylpylään on todennäköisesti liittynyt palaistra. Lähellä on sijainnut myös gymnasion.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hallinnollisen agoran kylpylä Wikimedia Commonsissa
Halieis

| Halieis> Ἁλιεῖς |
| --- | --- |
 Halieisin akropolista.
Sijainti
 Halieis
Koordinaatit:  37°18′48″N, 23°8′57″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Portochéli, Ermionída, Argolis, Peloponnesos
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Argolis
Aiheesta muualla
  Halieis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Halieis (m.kreik. Ἁλιεῖς, myös Halia, Ἁλία tai Halike, Ἁλική, Halikē) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Argoliin alueella Kreikassa. Se sijaitsi noin 2,5 kilometriä etelään nykyisestä Portochélin kylästä.
Historia

Halieisin paikka on ollut asuttu viimeistään protogeometrisella kaudella. Kaupunki, jonka nimi tarkoittaa ”kalastajia”, on linnoitettu 600-luvulla eaa. Halieis oli aina melko pieni kaupunki, eikä näytellyt historiassa kovin merkittävää osaa. Sitä ei mainita persialaissotien yhteydessä. Halieis tarjosi turvapaikan Tirynsin asukkaille sen jälkeen, kun Argos oli tuhonnut kyseisen kaupungin vuonna 469 eaa. Tämä kasvatti kaupungin kokoa huomattavasti.
Ateena yritti vallata Halieisin vuonna 460 eaa. mutta yritys epäonnistui. Sparta valtasi kaupungin vuonna 431 eaa. Ateenalaiset jatkoivat hyökkäyksiä alueelle peloponnesolaissodan aikana, ja nämä saivat akropoliin ja sataman käyttöönsä sopimuksella vuonna 424/423 eaa. Peloponnesolaissodan jälkeen kaupunki oli Spartan liittolainen ainakin vuoteen 370/369 eaa. 300-luvulla eaa. kaupunki löi omaa rahaa nimellä Tirynthioi.
Kaupunki hylättiin suureksi osaksi hellenistisen kauden alkupuolella 300-luvun eaa. lopussa tai 200-luvun eaa. alussa, joskin roomalaisella kaudella paikalla vaikuttaa olleen ainakin pienimuotoista asutusta.
Kaupungin arkeologiset kaivaukset suoritti American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu, toteuttajana Pennsylvanian yliopisto vuosina 1962 ja 1965–1968 sekä Indianan yliopisto vuosina 1970–1974. Nykyisen Portochélin (myös Pórto Chéli) kylän nimi perustuu mahdollisesti Halieisin nimeen.
Rakennukset ja löydökset

Halieis sijaitsi Portochélinlahden etelärannalla lähellä Argoliin niemimaan eteläistä kärkeä. Sen akropolis eli yläkaupunki oli kukkulalla. Siellä oli temppeli, jonka kohdetta ei tunneta. Alakaupunki sijaitsi alun perin rannalla ja rinteellä kukkulan luoteispuolella, mutta suuri osa siitä on nykyisin meren pohjassa. Kaupungilla ja akropoliilla oli alun perin erilliset muurit. Kaupungin laajetessa 400-luvulla eaa. sen muureja laajennettiin niin, että ne sulkivat sisäänsä myös akropoliin. Tuolloin muurien kokonaispituus oli noin 1,9 kilometriä, ja ne ympäröivät alueen, jonka leveys itä-länsisuunnassa oli noin 700 metriä ja pohjois-eteläsuunnassa noin 380 metriä. Muurien paksuus oli noin 2,5 metriä ja niissä oli suorakulmaisia ja pyöreitä torneja sekä ainakin neljä porttia. Muurien sisäpuolella oli pieni sotasatama.
Varsinainen kaupunki oli rakennettu noudattamaan Hippodamoksen mallin mukaista ruutuasemakaavaa. Noin 500 metriä kaupungista koilliseen oli Apollonille omistettu pyhäkkö, johon kuuluivat temppeli, alttari ja stadion. Temppeli oli rakennettu viimeistään noin 675 eaa. ja se tuhoutui 400-luvulla eaa. Stadion oli käytössä kaupungin historian lopulle saakka. Nykyisin myös pyhäkön alue on meren pohjassa noin kahden metrin syvyydessä.
Kaupungin alueelta tehdyt esinelöydöt ovat Náfplion arkeologisessa museossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Halieis Wikimedia Commonsissa
Bill Haley

| Bill Haley |
| --- | --- |
 Bill Haley vuonna 1974.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. heinäkuuta 1925 Highland Park, Michigan
Kuollut: 9. helmikuuta 1981 (55 vuotta) Harlingen, Texas
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  rock and roll
Soittimet:  laulu, kitara
Yhtyeet:  Bill Haley & His Comets
Levy-yhtiöt:  Decca Records 
Aiheesta muualla
www.bill-haley.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
William John Clifton ”Bill” Haley (6. heinäkuuta 1925 Highland Park, Michigan – 9. helmikuuta 1981 Harlingen, Texas) oli yksi ensimmäisistä amerikkalaisista rock and roll -muusikoista.
Elämä ja ura > Alkuvaiheet

Bill Haley syntyi 6. kesäkuuta 1925 Michiganissa. Hänen toinen silmänsä oli sokea jo syntymässä. Perhe muutti Boothwyniin Pennsylvaniaan 1930-luvun puolivälissä. Siellä Haley alkoi soittaa ja laulaa countrymusiikkia ja jätti koulun 14-vuotiaana keskittyäkseen musiikkiuraansa. Hän oli jäsenenä muutamassa country-yhtyessä ja markkinoi itseään laulavana ja jodlaavana cowboyna.
Haley pääsi ensimmäisen kerran levyttämään vuonna 1944, kun hänet otettiin Downhomers-yhtyeeseen. Haley jätti yhtyeen vuonna 1946 ja palasi vähän myöhemmin kotikaupunkiinsa Chesteriin. Siellä hän perusti yhtyeen nimeltä Four Aces of Western Swing. Se sai levytyssopimuksen Cowboy Recordsilta ja julkaisi singlen ”Candy Kisses” vuonna 1948. Siirryttyään Holiday Recordsille ja vaihdettuaan nimekseen The Saddlemen yhtye julkaisi vuonna 1951 coversinglen yhdestä varhaisimmista rock and roll -kappaleista ”Rocket 88”. Yhtyeen versio oli tyyliltään rhythm and bluesin ja country boogien sekoitus. Tyylillisenä väliinputoajana ”Rocket 88” ei menestynyt erityisen hyvin ja myi vain muutaman tuhat kappaletta.
Haley kumppaneineen huomasivat yhtyeen rhythm and blues -vaikutteisten kappaleiden olevan konserteissa erityisesti nuoren yleisön suosiossa, joten he jatkoivat sillä linjalla. Single ”Rock the Joint” myi jo niin hyvin, että yhtye lähti promootiokiertueelle ja esiintyi usein etenkin lukiotanssiaisissa. Yhtye vaihtoi nimekseen Bill Haley & His Comets, luopui cowboyvaatteistaan ja uudisti lavaesiintymisensä akrobaattisen näyttäväksi. Haley oli yhtyeen laulusolisti ja soitti rytmikitaraa.
Elämä ja ura > Menestys

Bill Haley & His Comets julkaisi James Myersin ja Jimmy De Knightin kirjoittaman kappaleen ”Rock Around the Clock” toukokuussa 1954. Se menestyi kohtalaisesti, mutta yhtyeen seuraavaksi levyttämä ”Shake, Rattle and Roll” nousi jo singlelistan sijalle 7 ja nosti yhtyeen suosituksi. Kun ”Rock Around the Clock” oli soinut nuorisoelokuvassa Älä käännä heille selkääsi vuoden 1955 alussa, kappale nousi listaykköseksi kahdeksan viikon ajaksi. Näin Bill Haley & His Comets oli noussut ensimmäiseksi menestyneeksi valkoiseksi rock and roll -yhtyeeksi. Vuosien 1954–1956 aikana yhtye sai yhdeksän singleään top-20:een.
Elämä ja ura > Uran hiipuminen

Bill Haley joutui luovuttamaan valkoisen rock and roll -tähden manttelin pian Elvis Presleylle, joka oli Haleya nuorempi ja hoikempi. Bill Haley & His Comets sai hittejä vielä kappaleillaan kuten ”See You Late Alligator”, mutta yhtyeen suosio amerikkalaisteinien keskuudessa hiipui 1950-luvun loppua kohti. Euroopassa Haley säilyi hyvin suosittuna sen jälkeenkin.
Haley jatkoi levytysuraansa 1960-luvulla mutta kärsi rahahuolista. Hän nousi Yhdysvalloissa uuteen suosioon 1960-luvun lopulla, ja myös vanha ”Rock Around the Clock” nousi uudelleen listoille vuonna 1974, kun sitä käytettiin Onnen päivät -televisiosarjan tunnusmusiikkina.
Haley konsertoi Suomessa 31.10.1979 Hotelli Hesperian yökerhossa.
Haley kärsi alkoholismista ainakin viimeiset 10 vuottaan lisäksi joidenkin puheiden mukaan hänellä oli aivokasvain, jota ei voitu operoida.
Lopetettuaan jo esiintymiset Haley kuoli vuonna 1981 Harlingenissa Teksasissa. Viralliseksi kuolinsyyksi kirjattiin todennäköinen sydänkohtaus.
Juhani Halme

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Toivo Juhani Halme
Syntymäaika: 1. joulukuuta 1924
Syntymäpaikka: Lappeenranta
Kuolinaika: 16. toukokuuta 2002 (77 vuotta)
Kuolinpaikka: Kotka
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 175 cm
Lempinimi: Jussi
Junioriseurat
: LUM
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| –1949 | LUM | – | (–) |
| 1950 | Reipas | – | (–) |
| 1951 | Veiterä | – | (–) |
| 1952–1953 | Reipas | – | (–) |
| 1954–1955 | Veiterä | – | (–) |
| 1956– | LrPT | – | (–) |
Maajoukkue
| 1949–1953 | Suomi | 8 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Toivo Juhani ”Jussi” Halme (1. joulukuuta 1924 Lappeenranta – 16. toukokuuta 2002 Kotka) oli suomalainen jääpalloilija, jonka pelaajaura ajoittui 1940-lopulta 1950-luvun lopulle.
Saavutuksia

Olympiaedustaja näytöslajina olleessa jääpallossa 1952
3 SM-kultaa 1949 LUM:n riveissä sekä 1951 ja 1955 Veiterän riveissä
SM-hopeaa 1954 Veiterän riveissä
SM-pronssia 1948 LUM:n riveissä sekä 1956 Veiterän riveissä
4 A- ja 4 B-maaottelua
Halland-luokka

| Halland-luokka |
| --- | --- |
 Alusluokan profiilikuva

Tekniset tiedot
Uppouma:  2 630 t (kuiva) 3 400 t (kuormattu)
Pituus:  121 m (kokonaispituus)
Leveys:  12,6 m
Syväys:  5,5 m
Koneteho:  2-akselinen turbiinimoottori 58000 hv
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  290
Aseistus
Meritorjunta:  4 × 120 mm tykkiä 2 × 57 mm tykkiä 6 × 533 mm torpedoputkea
Ilmatorjunta:  6 × 40 mm Bofors-ilmatorjuntatykkiä
Halland-luokka oli Ruotsissa suunniteltu ja valmistettu hävittäjäluokka. Luokan aluksista piti valmistua neljä Ruotsin merivoimille, mutta lopulta ainoastaan kaksi valmistui ja kahden muun tilaus peruutettiin. Lisäksi kaksi vastaavaa alusta toimitettiin Kolumbian laivastolle.