stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bekkelagetin kirkko
Kuvia

Kirkkosali
Urut
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bekkelagetin kirkko Wikimedia Commonsissa
Suzanne Osten

| Suzanne Osten |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. kesäkuuta 1944
Kuollut: 29. lokakuuta 2024 (80 vuotta)
Ammatti:  ohjaaja
    
Suzanne Osten (20. kesäkuuta 1944 – 29. lokakuuta 2024) oli ruotsalainen teatteri- ja elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen tunnetuimpia ohjauksiaan on muun muassa Mozartin veljekset, jonka Olof Palme kävi katsomassa murhailtanaan. Hän aloitti Tukholman kaupunginteatterissa vuonna 1971 ja oli sen lasten ja nuorten näyttämön Unga Klaran taiteellinen johtaja vuosina 1975–2014. Osten toimi lisäksi Tukholman draamakorkeakoulun professorina 1995–2009.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suzanne Osten Wikimedia Commonsissa
Furusetin kirkko (Ullensaker)

| Furusetin kirkko Furuset kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2017.
Sijainti:  Ullensaker, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1879
Materiaali:  tiili
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Furusetin kirkko (norj. Furuset kirke) on Ullensakerin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1879.
Furusetin kirkko on pitkänomainen tiilirakennus, jossa on 300 istumapaikkaa. Keskilaiva on ketunkeltainen, ja neliönmuotoisessa kuorossa on itäpuolella apsis. Kuoron ympärillä ovat sakastin ja kastehuoneen tilat. Länsipäädyssä on torni, jonka molemmin puolin sijaitsevat porrashuoneet. Kirkon tiilet on rapattu ulkoa ja maalattu sisältä. Itätornin yläosassa olevan ristin alla on vuosiluku 1878.
Sisäänkäynnin yhteydessä on urkuparvi, ja pyörökaarinen kuoriaukko johtaa hieman korotettuun kuoriin. Enevold Thømt suunnitteli sisävärityksen vuonna 1929. Alttaritaulu jäljittelee Ullernin kirkon uusgoottilaista alttaritaulua, mutta kehys on vanhempi. Thømt on maalannut myös apsiksen ja sen kaaren. Saarnastuoli ja kastemalja, jotka on tehty Ullersmon veljesten toimesta vuonna 1960, poikkeavat vanhoista kuvista. Kirkko on kunnostettu ja saanut uudet kalusteet noin vuonna 1960. Jan Erik Spigseth rakensi urut vuonna 1982. Kirkossa on kaksi kelloa: toinen vuodelta 1879 ja toinen vuodelta 1924.
Hautausmaan lounaiskulmassa sijaitsee Peter Emil Wætthenin suunnittelema hautakappeli, joka on paneeloitu puolipuurakennus vuodelta 1904. Hautausmaan ulkopuolella kaakkoispuolella on Ullensakerin kunnan seurakuntataloksi kutsuma rakennus, joka valmistui vuonna 1987 ja sitä laajennettiin vuosina 1998 ja 2011. Kirkon alueella on myös suoritettu arkeologisia tutkimuksia.
Kirkossa on kaksi vanhaa rauta-avainta, joita uskotaan käytetyn samalla paikalla sijainneessa keskiaikaisessa kirkossa. Piispa Jens Nilssøn mainitsi vuonna 1594 vierailukirjassaan, että paikalla oli aiemmin puukirkko, joka on tuhoutunut ajan saatossa. Avaimet olivat Søndre Furusetin tilan päärakennuksessa vuoteen 1833 asti, jolloin ne siirrettiin muinaismuistokokoelmaan. Ne olivat lainassa Grorud Jernvarefabrikin johtajalla vuodesta 1956, kunnes ne sijoitettiin Furusetin kirkon vitriiniin. Kirkonkellossa on reliefi kahdesta avaimesta.
Kuvia

Kirkkosali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Furusetin kirkko (Ullensaker) Wikimedia Commonsissa
Alkukuoriaiset

| Alkukuoriaiset |
| --- | --- |
 Cupedidae-heimoon kuuluva Tenomerga mucida naaras
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Alkukuoriaiset Archostemata  Kolbe, 1908
Yläheimot
 Cupedoid-haara: †Ademosynoidea  Cupedoidea  Micromalthoidea  †Permocupedoidea Schizophoroid-haara: †Asiocoleoidea  †Rhombocoleoidea  †Schizophoroidea 
Katso myös
   Alkukuoriaiset Wikispeciesissä   Alkukuoriaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alkukuoriaiset (Archostemata) on kovakuoriaisten (Coleoptera) alalahko.
Euroopasta tunnetaan vain yksi alalahkoa edustava kovakuoriaislaji, lymylatukka (Crowsoniella relicta), jota on tavattu joistakin Italian luolista.
Yläheimoja

Cupedoid-haara:
†Ademosynoidea
Cupedoidea
Micromalthoidea
†Permocupedoidea
Schizophoroid-haara:
†Asiocoleoidea
†Rhombocoleoidea
†Schizophoroidea
Aiheesta muualla

ITIS: Archostemata (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q131126  Wikispecies: Archostemata  AFD: Archostemata  BugGuide: 40603  CoL: 4CM  EoL: 2646401  Fauna Europaea: 10994  Fauna Europaea (new): 5a35f011-67da-45dd-8432-61227b69bf0e  iNaturalist: 340473  ITIS: 109217  NCBI: 50547  Paleobiology Database: 69149
Alimillimetrisäteily

Terahertsialue suhteessa muuhun sähkömagneettiseen säteilyyn
Alimillimetrisäteily on sähkömagneettista säteilyä, jonka taajuus on välillä 300 – 3 000 GHz ja aallonpituus siten 0,1–1 mm. Alimillimetrisäteilyn alueesta käytetään myös nimiä alimillimetrialue, terahertsialue, Tremendously high frequency (THF)lähde? ja submillimetrialue. Alue kuuluu hyvin lyhyisiin radioaaltoihin (THF, Tremendously high frequency); osan alueesta voidaan sanoa olevan myös lämpösäteilyn aallonpituuksien yläpäässä eli taajuuksien alapäässä. Alimillimetrialueen voidaan sanoa olevan mikroaaltojen taajuuden yläpäässä kaukoinfrapunan ja radioaaltojen välissä ja ominaisuuksiltaan se sijoittuu molempien säteilytyyppien välimaastoon.
Aaltoalueelle ei ole käyttöä ilmakehässä muun muassa sen suuren ilmakehästä johtuvan lisävaimennuksen takia. Taajuusalueita, joilla on suuri vaimennus ilmakehässä, käytetään kuitenkin satelliittien välisiin yhteyksiin. Etuna on silloin siis se, että kyseisten satelliittien kuuntelu ja paikantaminen ei juuri ole mahdollista maan pinnalta.
Alimillimetrisäteilyn sovellukset

Alimillimetrialueella toimivien paraboliantennien on aaltojen lyhyyden takia oltava tarkasti muotoiltuja, mutta ei niin tarkasti kuin optisten peilien. Alimillimetrialueen tekniset sovellukset ovat ainakin toistaiseksi harvinaisia, sillä ilmakehä ja etenkin ilmankosteus absorboi aallonpituusaluetta erittäin voimakkaasti ja tämän taajuusalueen säteilyn käsittely vaatii hyvin erikoista tekniikkaa.
Alimillimetrisäteily läpäisee vaatteet, ja sitä voidaan käyttää lentokentillä turvatarkastuksessa, näin asettaen erityisiä haasteita yksityisyyden kannalta. Toinen sovellusten ryhmä on yli 9 kilometrin korkeudessa (harvan ilman ja kuivuuden vuoksi) lentävien lentokoneiden välinen viestintä, lentokoneiden ja satelliittien välinen viestintä ja satelliittien välinen viestintä.
Alimillimetrialueen tähtitiede

Tähtitieteessä alimillimetrialue on eräs heikoimmin tunnettuja aallonpituualueita, sillä havaintojen tekeminen vaatii poikkeuksellisen optimaaliset havainto-olosuhteet. Maapallolla tähän tarkoitukseen tulevat kyseeseen lähinnä vain erittäin kuivat ylängöt Atacaman autiomaassa (ks. Llano de Chajnantorin observatorio) sekä Etelämantereen sisäosat (ks. South Pole Telescope). Lisäksi alueella toimivat teleskoopit ovat kokonsa ja muotoilutarkkuutensa vuoksi kalliita valmistaa ja itse havaintolaitteet vaativat teknisesti hyvin eksoottisia ratkaisuja ja materiaaleja.
Atacaman autiomaahan rakennettu radioteleskooppiryhmä Atacama Large Millimeter Array (ALMA) havainnoi millimetri-/alimillimetrialueella.
Aiheesta muualla

Huge Submillimeter Instrument in the Works (englanniksi)
What is submillimeter astronomy (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
APEX-teleskooppi (englanniksi)
South Pole Telescope (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Sähkömagneettinen säteily
Sähkömagneettinen spektri: gammasäteily • röntgensäteily • ultraviolettisäteily • valo • infrapunasäteily • alimillimetrisäteily • mikroaallot • radioaallot
Radiotaajuusalueet: THF • EHF • SHF • UHF • VHF • HF • MF • LF • VLF • ULF • SLF • ELF
Valo: violetti • sininen • syaani • vihreä • keltainen • oranssi • punainen
Oulun separatismi

Oulun separatismi oli Oulussa 1730-luvulla syntynyt nuorisoherätys, joka edusti radikaalipietististä kristinuskon suuntausta. Oulun separatistit arvostelivat tapakristillisyyttä, lapsikastetta ja sakramentteja. Oulun separatistiryhmän tunnetuimpia jäseniä ovat Anna Holmsten, Elsa Chrstina Holmsten, Samuel Wacklin, Johan Wacklin sekä Johan Siira. Liikkeellä oli yhteyksiä Kälviän Erikinpoikiin, mutta ratkaisevat vaikutteet saatiin Tukholmasta.
Herätys

Oulun separatistit edustivat radikaalipietismiä: liikkeen mukaan jumalanpalveluksiin osallistuminen oli tapakristillisyyttä ja lapsen kastaminen tuli jättää siihen ikään, jolloin he kykenivät vastaamaan omasta elämästään. Liike kritisoi myös ehtoollista ja hylkäsi kirkollisen avioliittoon vihkimisen. Liikkeen painotukset painottuivat eskatologisiin näköaloihin.
Tausta

Oulu oli yksi isonvihan pahiten runtelemia alueita. Olojen normalisoiduttua yhteydet Tukholmaan palasivat ja kaupankäynti kasvatti kaupungin varallisuutta. Kaupungin rikkaimpiin sukuihin kuuluivat Wacklinit, joiden perheessä ja lähipiirissä oli pietismin kannatusta. Oulussa oli myös ennen suurta Pohjan sotaa ollut radikaalipietismin ituja mm. Lars Ulstadiuksen toiminnan myötä.
FKKI-45 SM-turnaus

FKKI-45 SM-turnaus on suomalainen futsalin ikämiesturnaus, joka on pelattu vuodesta 2005 lähtien. FKKI on lyhenne sanoista "Futsalin Kunnossa Kaiken Ikää" ja 45 tarkoittaa vähintään 45 vuoden ikäisiä pelaajia. Futsalin Kunnossa Kaiken Ikää on osa Kunnossa kaiken ikää -toimintaohjelmaa. FKKI-45-sarjan peliaika on 2 x 12 min tehokasta peliaikaa.
Ikämiesten sarjoja on myös muille ikäluokille: FKKI-35, FKKI-40, FKKI-50, FKKI-55, FKKI-60, FKKI-65. Turnausta on yritetty järjestää myös naisille FKKI-30 ja FKKI-40 ikäluokille, mutta toistaiseksi vähäisen kiinnostuksen takia turnauksia on ollut vaikea järjestää.
|  | Mestari | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Pallas, Vaasa | NP-H, Kuopio | KaVo, Kangasala |
| 2006 | KaVo, Kangasala | KaFu | Pallas, Vaasa |
| 2007 | RoJy, Rovaniemi | Härmä, Hämeenlinna | KaVo, Kangasala |
| 2008 | NP-H, Kuopio | KaVo, Kangasala | Sääksjärven Loiske |
| 2009 | KaVo, Kangasala | Härmä, Hämeenlinna | Sääksjärven Loiske |
| 2010 | Ilves, Tampere | Ponnistus/Telakka, Hki | ParVi, Hattula |
| 2011 | Ilves, Tampere | WIFK, Lappeenranta | Ponnistus/Telakka, Hki |
| 2012 | WIFK, Lappeenranta | VALO, Vantaa | KaVo, Kangasala |
| 2013 | VALO, Vantaa | WIFK, Lappeenranta | KaVo, Kangasala |
| 2014 | VALO, Vantaa | Ilves, Tampere | WIFK, Lappeenranta |
| 2015 | WIFK, Lappeenranta | VALO, Vantaa | PuPa, Kuopio |
| 2016 | PuPa, Kuopio | LehPa, Kontiolahti | VALO, Vantaa |
| 2017 | PuPa, Kuopio | TP-49, Akaa | VALO, Vantaa |
| 2018 | TPV, Tampere | TP-49, Akaa | FC Kuusysi, Lahti |
| 2019 | TP-49, Akaa | VALO, Vantaa | WIFK, Lappeenranta |
| 2020 | (Peruttu, korona) |  |  |
| 2021 | (Peruttu, korona) |  |  |
| 2022 | TP-49, Akaa | MaKu, Helsinki | VALO, Vantaa |
| 2023 | VALO, Vantaa | PJK, Pirkkala | TP-49, Akaa |
| 2024 | MaKu, Helsinki | NoPS, Nokia | FC Kuusysi, Lahti |
2025:
David Håkansson

| David Håkansson |
| --- | --- |
 Håkansson vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1978 (ikä 45–46) Kristianstad, Ruotsi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Lundin yliopisto
Instituutti:  Uppsalan yliopisto
David Håkansson (s. 1978 Kristianstad) on ruotsalainen kielentutkija, joka on toiminut pohjoismaisten kielten professorina Uppsalan yliopistossa vuosina 2018–2022 ja ruotsin kielen professorina vuodesta 2022. Håkansson väitteli tohtoriksi Lundin yliopistossa vuonna 2008. Väitöskirja Syntaktisk variation och förändring. En studie av subjektslösa satser i fornsvenska käsitteli muun muassa sitä, kuinka subjektista tuli ruotsin kielessä pakollinen lauseenjäsen. Håkansson valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta David Håkansson Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Sture Allén | Ruotsin akatemia, tuoli 3 2023– | Seuraaja: nykyinen |
Algeria yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 33. | 6 | 2 | 3 | 11 |
Algeria on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin, jollaiset järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Se on saanut MM-kilpailuissa yhteensä 11 mitalia, joista kuusi on kultaisia. Sen kaikki MM-mitalit on saavutettu 800–3 000 metrin mittaisilta juoksumatkoilta.
Algerian menestynein MM-kisaurheilija on Noureddine Morceli, joka voitti 1 500 metrin juoksussa kultaa vuosina 1991, 1993 ja 1995. Hassiba Boulmerka saavutti samoina vuosina naisten 1 500 metrillä kultaa, pronssia ja kultaa. Djabir Saïd-Guerni saavutti 800 metrin juoksussa pronssia Sevillassa 1999 ja kultaa Pariisissa 2003. Azzedine Brahmi saavutti pronssia 3 000 metrin estejuoksussa vuonna 1991, Taoufik Makhloufi hopeaa 1 500 metrin juoksussa Dohassa 2019 ja Djamel Sedjati hopeaa 800 metrin juoksussa Eugenessa 2022. Pistesijoille ovat yltäneet Yasmina Azzizi viidenneksi seitsenottelussa Tokiossa 1991 , Morceli neljänneksi 1 500 metrillä ja Azzedine Sakhri kahdeksanneksi maratonilla Ateenassa 1997 , Saïd-Guerni viidenneksi 800 metrillä, Ali Saïdi-Sief viidenneksi 1 500 metrillä, Raya Bahouli seitsemänneksi kolmiloikassa ja Tarek Boukensa kahdeksanneksi 1 500 metrillä Helsingissä 2005 , Boukensa viidenneksi ja Antar Zerguelaine kuudenneksi 1 500 metrillä Osakassa 2007, Rahouli kahdeksanneksi kolmiloikassa Daegussa 2011, Taoufik Makhloufi neljänneksi 1 500 metrillä ja Larbi Bouraada viidenneksi kymmenottelussa Pekingissä 2015, Abdelmalik Lahoulou kahdeksanneksi 400 metrin aitajuoksussa Dohassa 2019, Slimane Moula viidenneksi 800 metrin juoksussa Eugenessa 2022 sekä Slimane Moula viidenneksi 800 metrin juoksussa ja Yasser Triki viidenneksi kolmiloikassa Budapestissä 2023.
Algerian MM-mitalit kisoittain

| Kisavuosi ja -paikka>  | Miehet> Kulta | Miehet> Hopea | Miehet> Pronssi | Naiset> Kulta | Naiset> Hopea | Naiset> Pronssi | Yhteensä> Kulta | Yhteensä> Hopea | Yhteensä> Pronssi | Yhteensä | Yhteensä> Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983 Helsinki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1987 Rooma | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1991 Tokio | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 3 | 7. |
| 1993 Stuttgart | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 2 | 14. |
| 1995 Göteborg | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 10. |
| 1997 Ateena | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1999 Sevilla | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 34. |
| 2001 Edmonton | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2003 Pariisi | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 14. |
| 2005 Helsinki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2007 Osaka | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2009 Berliini | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2011 Daegu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2013 Moskova | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2015 Peking | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2017 Lontoo | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2019 Doha | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 27. |
| 2022 Eugene | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 33. |
| 2023 Budapest | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| Yhteensä | 4 | 2 | 2 | 2 | 0 | 1 | 6 | 2 | 3 | 11 | 33. |
Algerian MM-mitalit lajeittain > Miehet

| Laji | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 500 metrin juoksu | 3 | 1 | 0 | 4 |
| 800 metrin juoksu | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 3 000 metrin estejuoksu | 0 | 0 | 1 | 1 |
Algerian MM-mitalit lajeittain > Naiset

| Laji | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 500 metrin juoksu | 2 | 0 | 1 | 3 |
Algerian MM-mitaliurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noureddine Morceli | 3 | 0 | 0 | 3 | 1991–1995 |
| Hassiba Boulmerka | 2 | 0 | 1 | 3 | 1991–1995 |
| Djabir Saïd-Guerni | 1 | 0 | 1 | 2 | 1999–2003 |
| Taoufik Makhloufi | 0 | 1 | 0 | 1 | 2019 |
| Djamel Sedjati | 0 | 1 | 0 | 1 | 2022 |
| Azzedine Brahmi | 0 | 0 | 1 | 1 | 1991 |
Algerian juutalaiset

Algerian juutalaiset ovat nimensä mukaisesti Algeriassa asuneita juutalaisia. Juutalaisilla on alueella pitkä historia, mutta kuten muuallakin islamilaisessa maailmassa suurin osa heistä on sittemmin muuttanut Ranskaan ja Israeliin. Algerian juutalaisia on nykyisin jäljellä eri arvioiden mukaan 50-100.
Historia > Varhaiset vaiheet

Juutalaisia asui Karthagon valtakaudella ainakin seitsemässä rannikon kaupungissa. Rooman valtakunta kukisti Karthagon 200-luvulla eaa. ja noihin aikoihin alueelle muodostui myös useita itsenäisiä berberivaltioita. Osa berberiheimoista kääntyi juutalaiseen uskoon. Sittemmin alueella hallitsivat vandaalit ja Bysantin valtakunta. Bysantin Justinian I:n aikana juutalaisten taloudellista, sosiaalista ja uskonnollista elämää rajoitettiin lakien kautta. Islamin uskoiset arabit yrittivät valloittaa alueen ensimmäisen kerran vuonna 665 siinä epäonnistuen. Seuraava hyökkäys vuonna 688 toi kuitenkin alueen arabivallan alle. Vuosina 1141-1147 juutalaisia tapettiin väkivaltaisuuksissa Tlemencenissä, Bougiessa, Oranissa ja muissa kaupungeissa. Juutalaisia tuli kuitenkin lisää Iberian niemimaalta vuosien 1391 ja 1492 välillä. Algeria liitettiin Ottomaanien valtakuntaan vuonna 1510 ja alueen juutalaisista tuli dhimmejä vuonna 1516.
Historia > Ranskan vallan aika

Ranska hyökkäsi Algeriaan valloittaen sen vuonna 1830. Juutalaisilla ja muslimeilla oli omat autonomiset hallintoelimensä, kuten lait ja oikeuslaitokset, vuoteen 1841, jolloin ranskalaiset viranomaiset lakkauttivat ne. Ranskan juutalaisten poliittisen painostuksen avulla Algerian juutalaisista tuli Ranskan kansalaisia niin sanotulla Crémieuxin asetuksella vuonna 1870. Muslimit eivät saaneet samaa asemaa. Monet juutalaisista alkoivat sittemmin puhua ranskaa ja ottivat muita vaikutteita ranskalaisesta kulttuurista. Vuonna 1931 juutalaiset muodostivat 7 % väestöstä Algerissa, Constantinessa ja Oranissa. Heitä oli myös pienemmissä kaupungeissa, kuten Ghardaiassa ja Setifissä. Pienessä Messadin kaupungissa oli juutalainen enemmistö.
Historia > Toinen maailmansota ja nykypäivä

Toisessa maailmansodassa Ranskan ja Natsi-Saksan solmittua aselevon vuonna 1940 Algeriaa hallitsi Vichyn Ranskan saksalainen nukkehallitus. Crémieuxin asetus kumottiin lokakuussa 1940 ja vuonna 1941 otettiin käyttöön syrjiviä asetuksia, kuten esimerkiksi juutalaisten virkamiesten ja opettajien viraltapanot. Paikallisia juutalaisia toimi vastarintaliikkeessä ja he auttoivat liittoutuneita näiden miehittäessä Algerian vuonna 1942. Juutalaiset säilyttivät sittemmin asemansa Ranskan kansalaisina sodan päätyttyä. Algerian itsenäisyyssota alkoi vuonna 1954. Vuonna 1961 pidetyssä kansanäänestyksessä juutalaiset tukivat itsemääräysoikeutta, mutta itsenäisyyden jälkeen vuonna 1962 juutalaisten oikeudet vietiin ja suurin osa muutti pois maasta. Noin 130 000 juutalaista muutti Ranskaan. Vuoden 1948 jälkeen hieman yli 25 000 oli myös muuttanut Israeliin. Nykyisin juutalaisia on Algeriassa arviolta 50-100. Algeriassa toimii yksi synagoga, mutta siellä ei ole rabbia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Algerian juutalaiset Wikimedia Commonsissa
Algerian juutalainen valokuvassa 1900-luvun alulla.
Oranin synagoga.
FKKI-35 SM-turnaus

FKKI-35 SM-turnaus on suomalainen futsalin ikämiesturnaus, joka on pelattu vuodesta 2004 lähtien. FKKI on lyhenne sanoista "Futsalin Kunnossa Kaiken Ikää" ja 35 tarkoittaa vähintään 35 vuoden ikäisiä pelaajia. Futsalin Kunnossa Kaiken Ikää on osa Kunnossa kaiken ikää -toimintaohjelmaa. FKKI-35-sarjan peliaika on 2 x 12 min tehokasta peliaikaa.
Ikämiesten sarjoja on myös muille ikäluokille: FKKI-40, FKKI-45, FKKI-50, FKKI-55, FKKI-60, FKKI-65. Turnausta on yritetty järjestää myös naisille FKKI-30 ja FKKI-40 ikäluokille, mutta toistaiseksi vähäisen kiinnostuksen takia turnauksia on ollut vaikea järjestää.
|  | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| VALO, Vantaa | 9 | 2 | 0 |
| Hot Lips, Turku | 3 | 0 | 1 |
| MaKu, Helsinki | 2 | 2 | 1 |
| Sääksjärven Loiske | 2 | 0 | 0 |
| WIFK, Lappeenranta | 1 | 2 | 1 |
| PTU, Pori | 1 | 1 | 0 |
| VetU, Veteli | 1 | 1 | 0 |
| AC Stoppi, Helsinki | 0 | 2 | 1 |
| Terwaarit, Oulu | 0 | 2 | 1 |
| Ylöjärven Ryhti | 0 | 2 | 0 |
| GFT, Espoo | 0 | 1 | 6 |
| Zenith, Helsinki | 0 | 1 | 1 |
| Zyklon, Helsinki | 0 | 1 | 1 |
| FC Gaselle, Turku | 0 | 1 | 0 |
| Ruutupaidat, Vaasa | 0 | 1 | 0 |
| PJK, Pirkkala | 0 | 0 | 3 |
| CST, Tampere | 0 | 0 | 1 |
| SP Kokkola 04 | 0 | 0 | 1 |
| TP-Seurahuone, Kokkola | 0 | 0 | 1 |
|  | Mestari | Hopeaa | Pronssia | Turnauskaupunki: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Sääksjärven Loiske | Terwaarit, Oulu | TP-Seurahuone, Kokkola |  |
| 2005 | WIFK, Lappeenranta | VALO, Vantaa | CST, Tampere |  |
| 2006 | Sääksjärven Loiske | VALO, Vantaa | WIFK, Lappeenranta |  |
| 2007 | VALO, Vantaa | WIFK, Lappeenranta | PJK, Pirkkala |  |
| 2008 | VALO, Vantaa | Terwaarit, Oulu | AC Stoppi, Helsinki | Vantaa |
| 2009 | VALO, Vantaa | AC Stoppi, Helsinki | Terwaarit, Oulu | Vantaa |
| 2010 | VALO, Vantaa | AC Stoppi, Helsinki | Zyklon, Helsinki |  |
| 2011 | VALO, Vantaa | Ylöjärven Ryhti | GFT, Espoo | Loimaa |
| 2012 | VALO, Vantaa | Zyklon, Helsinki | GFT, Espoo |  |
| 2013 | MaKu, Helsinki | Ruutupaidat, Vaasa | PJK, Pirkkala | Oulu |
| 2014 | VALO, Vantaa | Ylöjärven Ryhti | MaKu, Helsinki | Helsinki |
| 2015 | VALO, Vantaa | WIFK, Lappeenranta | Zenith, Helsinki |  |
| 2016 | MaKu, Helsinki | Zenith, Helsinki | PJK, Pirkkala | Tampere |
| 2017 | VALO, Vantaa | MaKu, Helsinki | SP Kokkola 04 | Helsinki |
| 2018 | PTU, Pori | MaKu, Helsinki | GFT, Espoo | Vantaa |
| 2019 | Hot Lips, Turku | PTU, Pori | GFT, Espoo | Pori |
| 2020 | (Peruttu, korona) |  |  |  |
| 2021 | (Peruttu, korona) |  |  |  |
| 2022 | Hot Lips, Turku | FC Gaselle, Turku | GFT, Espoo | Turku |
| 2023 | Hot Lips, Turku | VetU, Veteli | GFT, Espoo | Turku |
| 2024 | VetU, Veteli | GFT, Espoo | Hot Lips, Turku | Kaustinen |
| 2025 |  |  |  | Kaustinen |
Alfred Suuri

| Alfred Suuri |
| --- | --- |
 
Wessexin kuningas
Valtakausi:  23. huhtikuuta 871 – 26. lokakuuta 899
Edeltäjä:  Ethelred (veli)
Seuraaja:  Edvard Vanhempi (poika)

Syntynyt:  noin 849 Wantage
Kuollut:  noin 899 Winchester
Puoliso:  Ealhswith
Lapset:  Æthelflæd, Mercian kuningatar Edvard Vanhempi  Æthelgifu, Shaftesburyn abbedissa Æthelweard Ælfthryth, Flanderin kreivitär
Suku:  Wessex
Isä:  Ethelwulf
Äiti:  Osburh
Alfred Suuri (muinaisenglanniksi Ælfred; s. 849? Wantage – 26. lokakuuta 899?) oli anglosaksien kuningas, joka hallitsi Wessexiä vuosina 871–899. Hän on tunnettu valtakuntansa puolustamisesta tanskalaisia viikinkejä vastaan ja on Knuut Suuren ohella ainoa Englannin monarkki, joka sai lisänimen ”Suuri”. Hän oli myös ensimmäinen Wessexin kuningas, joka nimesi itsensä Englannin kuninkaaksi.
Wessexin kuninkaana

Alfred oli Wessexin kuninkaan  Ethelwulfin  viides poika. Aethelwulf kuoli vuonna 858 ja häntä valtaistuimelle seuranneiden Alfredin isoveljien Ethelbaldin ja Ethelbertin hallintokausilta Alfredin tekemisistä ei ole säilynyt tietoja. Alfredin julkinen elämä alkoi 866, jolloin valtaan astui neljäs veli Ethelred. Vuonna 870 viikingit hyökkäsivät viimeisen anglosaksien kuningaskunnan, Wessexin kimppuun. Seuraavana vuonna käytiin tanskalaisten ja Alfredin johtamien joukkojen välillä kaikkiaan yhdeksän taistelua, joista kahden aika tai paikka ei ole tiedossa. Huhtikuussa 871 Ethelred kuoli, ja Alfred nousi Wessexin kuninkaaksi. Vuoden lopussa saavutettiin epävakaa rauha viikinkien kanssa.