stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Linus Torvalds
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Torvaldsin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
The Rampantly Unofficial Linus Torvalds FAQ (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto – Linus Torvalds (video 1998)
Paakki, Jukka: / Torvalds, Linus (1969–) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. 14.6.2002 (päivitetty 23.8.2016). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Hakala, Heidi: Linus Torvalds trivs bäst framför datorn. (Arkistoitu – Internet Archive) Hufvudstadsbladet 1.2.2014
Linus Torvalds DBLP-palvelussa (englanniksi)
| n k Lovelace-mitalin saajat |
| --- | --- |
1990-luku:  1998: Michael Jackson, Chris Burton 
2000-luku:  2000: Linus Torvalds  2001: Douglas Engelbart  2002: Ian Foster, Carl Kesselman  2003: John Warnock  2004: Christopher Bishop  2005: Nick McKeown  2006: Tim Berners-Lee  2007: Karen Spärck Jones  2008: Maurice Perks  2009: Yorick Wilks 
2010-luku:  2010: John Reynolds  2011: Hermann Hauser  2012: Grady Booch  2013: Samson Abramsky  2014: Steve Furber  2015: Ross Anderson  2016: Andrew Blake  2017: Georg Gottlob  2018: Gordon Plotkin 
| n k Millennium-teknologiapalkinnon saajat |
| --- | --- |
2000-luku:  2004: Tim Berners-Lee  2006: Shūji Nakamura  2008: Robert Langer 
2010-luku:  2010: Michael Grätzel  2012: Linus Torvalds, Shinya Yamanaka  2014: Stuart Parkin  2016: Frances Arnold  2018: Tuomo Suntola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  Association for Computing Machinery  DBLP  Scopus 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Yle  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Torvaldsin ensimmäinen tietokone oli Commodore VIC-20.
Bash-komentotulkki oli ensimmäisiä Linuxissa toimivia ohjelmia.
Larry Ewing piirsi Tux-pingviinin GIMP-kuvankäsittelyohjelmalla vuonna 1996.
Linus Torvalds antamassa haastattelua vuonna 2002.
GNU-projektin logo
Emma Corrin

| Emma Corrin |
| --- | --- |
 Emma Corrin vuonna 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Emma-Louise Corrin
Syntynyt: 13. joulukuuta 1995 (ikä 29) Royal Tunbridge Wells
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2017–
Aiheesta muualla
IMDb
Corrin vuonna 2022.
Emma-Louise Corrin (s. 13. joulukuuta 1995 Royal Tunbridge Wells) on englantilainen näyttelijä.
Corrin on opiskellut näyttelemistä Cambridgen yliopistossa. Hän nousi kuuluisuuteen Netflix-sarjasta The Crown (2016–2023), jossa hän esitti nuorta prinsessa Dianaa sarjan neljännellä tuotantokaudella (2020). Corrinille myönnettiin tästä roolityöstä parhaan naisnäyttelijän Golden Globe -palkinto keväällä 2021.
Corrin, David Dawson ja poptähti Harry Styles näyttelivät päärooleja vuoden 2022 elokuvassa My Policeman. Corrin on esiintynyt myös televisiosarjassa Pennyworth (2019) ja elokuvassa Misbehaviour (2020).
Heinäkuussa vuonna 2021 Corrin kertoi olevansa queer. Vuoden 2022 heinäkuussa hän lisäsi Instagramiinsa pronomineiksi they/them. Myöhemmin hän kertoi New York Timesin haastattelussa olevansa muunsukupuolinen.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Ceasefire | Mica |  |
| 2018 | Alex's Drem | Beth | lyhytelokuva |
| 2020 | Misbehaviour | Jillian Jessup |  |
| 2021 | The Pet Psychic | Emma | lyhytelokuva |
| 2022 | My Policeman | Marion Taylor |  |
| 2022 | Lady Chatterley's Lover | Lady Chatterley |  |
| 2023 | Good Grief | nuori esiintyjä | cameo |
| 2024 | Deadpool & Wolverine | Cassandra Nova |  |
| 2024 | Nosferatu | Anna Harding |  |
Filmografia > Sarjat

| Vuosi | Nimi | Rooli | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Grantchester | Esther Carter | 1 jakso |
|  | Pennyworth | Esme Winikus | 1 kausi |
| 2020 | The Crown | prinsessa Diana | 8 jaksoa |
| 2022 | Ten Percent | oma itsensä |  |
| 2023 | A Murder at the End of the World | Darby Hart |  |
Filmografia > Teatteri

| Vuosi | Nimi | Rooli | Teatteri |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | Anna X | Anna | Harold Pinter teatteri, The Lowry |
| 2022 | Orlando | Orlando | Garrick teatteri |
Aiheesta muualla

Emma Corrin Elonetissä.
Emma Corrin Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Yle 
Muut:  IdRef
Vietnamin maakunnat
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vietnamin maakunnat Wikimedia Commonsissa
Economic Regions & Provinces Citypopulation
| n k Vietnamin suurkaupungit ja maakunnat |
| --- | --- | --- |
| Maakuntatasoiset kaupungit |  Cần Thơ  Đà Nẵng  Hải Phòng  Hà Nội  Hồ Chí Minhin kaupunki  Huế  |  |
| Maakunnat |  An Giang  Bắc Giang  Bắc Kạn  Bạc Liêu  Bắc Ninh  Bà Rịa-Vũng Tàu  Bến Tre  Bình Định  Bình Dương  Bình Phước  Bình Thuận  Cà Mau  Cao Bằng  Đắk Lắk  Đắk Nông  Điện Biên  Đồng Nai  Đồng Tháp  Gia Lai  Hà Giang  Hà Nam  Hà Tĩnh  Hải Dương  Hòa Bình  Hậu Giang  Hưng Yên  Khánh Hòa  Kiên Giang  Kon Tum  Lai Châu  Lâm Đồng  Lạng Sơn  Lào Cai  Long An  Nam Định  Nghệ An  Ninh Bình  Ninh Thuận  Phú Thọ  Phú Yên  Quảng Bình  Quảng Nam  Quảng Ngãi  Quảng Ninh  Quảng Trị  Sóc Trăng  Sơn La  Tây Ninh  Thái Bình  Thái Nguyên  Thanh Hóa  Thừa Thiên-Huế  Tiền Giang  Trà Vinh  Tuyên Quang  Vĩnh Long  Vĩnh Phúc  Yên Bái  |  |
Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö

| Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö |
| --- | --- |
  Communauté de développement d'Afrique australe  ((ranskaksi))  Comunidade para o Desenvolvimento da África Austral    ((portugaliksi))  Suider-Afrikaanse Ontwikkelingsgemeenskap   ((afrikaansiksi))  Jumuiya ya Maendeleo ya Nchi za Kusini mwa Afrika    ((swahiliksi))  

Perustettu:  1992
Päämaja:   Gaborone, Botswana
Jäsenet:  15 jäsenvaltiota
Viralliset kielet:  ranska, portugali, englanti ja swahili
pääsihteeri:  Elias Mpedi Magosi (Botswana)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö (engl. Southern African Development Community), jota kutsutaan useimmiten lyhenteellä SADC, on eteläisen Afrikan maiden kansainvälinen yhteisö, joka täydentää Afrikan unionin toimintaa. Siihen kuuluu 15 maata eteläisestä Afrikasta. Järjestön päämaja on Botswanan pääkaupungissa Gaboronessa. Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön pääsihteerinä toimii Elias Mpedi Magosi.
Järjestön tausta on epävirallisessa yhteistyössä, joka alkoi jo 1960- ja 1970-luvulla. Sen suoranainen edeltäjä Southern African Development Coordination Conference (SADCC) perustettiin muodollisesti vuonna 1980. Nykyinen SADC perustettiin SADCC:n pohjalta 17. elokuuta 1992.
Jäsenmaat

Angola
Botswana
Etelä-Afrikka
Kongon demokraattinen tasavalta
Lesotho
Malawi
Mauritius
Mosambik
Namibia
Sambia
Seychellit
Swazimaa
Tansania
Zimbabwe
Madagaskar
Komorit
Swazimaa
Jäsenmaat > Puheenjohtajat

| Puheenjohtaja | Virka-aika | Valtio |
| --- | --- | --- |
| Levy Mwanawasa | 2007–2008 |  Sambia |
| Kgalema Motlanthe | 2008–2009 |  Etelä-Afrikka |
| Joseph Kabila | 2009–2010 |  Kongon demokraattinen tasavalta |
| Hage Geingob | 2010–2011 |  Namibia |
| Jose Eduardo dos Santos | 2011–2012 |  Angola |
| Filipe Nyusi | 2012–2013 |  Mosambik |
| Joyce Banda   Peter Mutharika | 2013–31 toukokuu 2014   31. toukokuuta–17.elokuuta 2014 |  Malawi |
| Robert Mugabe | 2014–2015 |  Zimbabwe |
| Ian Khama | 2015–2016 |  Botswana |
| Mswati III | 2016-2017 |  Swazimaa |
| Jacob Zuma   Cyril Ramaphosa | 2017–2018   2018–2019 |  Etelä-Afrikka |
| John Magufuli  Cyril Ramaphosa | 2018–2019   2019–2020 |  Tansania  Etelä-Afrikka |
| Filipe Nyusi | 17. elokuuta 2020 – 17. elokuuta 2021 |  Mosambik |
| Lazarus Chakwera | 17.elokuuta 2021–toistaiseksi |  Malawi |
Jäsenmaat > Pääsihteerit

| Pääsihteeri | Virka-aika | Valtio |
| --- | --- | --- |
| Kaire Mbuende | 1994–2000 |  Namibia |
| Prega Ramsamy | 2000–2001 vt.   2001–2005 |  Mauritius |
| Tomaz Salomão | 2005–2013 |  Mosambik |
| Stergomena Tax | 2013–2021 |  Tansania |
| Elias Mpedi Magosi | 2021→ |  Botswana |
Jarno Mattila

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 10. marraskuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka: Valkeakoski, Suomi
Pelipaikka: vasen laitalinkki vasen laitapuolustaja
Pituus: 182 cm
Junioriseurat
1996: VaKP
1997–2004: Haka
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003–2016 | Haka | 240 | (23) |
| 2003 | → PS-44 | 7 | (6) |
| 2008 | → SalPa | 3 | (4) |
| 2010 | → VaKP | 2 | (2) |
| 2013–2016 | → PS-44 | 17 | (13) |
| 2017–2020 | PS-44 | 36 | (47) |
| 2021 | Haka-j | 7 | (12) |
| 2023 | VaKP | 9 | (4) |
| Yhteensä | Yhteensä | 321 | (111) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jarno Mattila (s. 10. marraskuuta 1984 Valkeakoski) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija, joka edusti Veikkausliigassa ja Ykkösessä Valkeakosken Hakaa sekä Futsal-liigassa Futsal Mad Maxia. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitalinkki tai laitapuolustaja, mutta pelas aikaisemmin urallaan myös hyökkääjänä.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2004
SM-hopea 2003, 2007
SM-pronssi 2006
Suomen Cup 2005
Aiheesta muualla

Veikkausliigan Hall Of Fame
Mattila FC Hakan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Mattila Veikkausliigan sivuilla
Kirjopäivänsini

| Kirjopäivänsini |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Solanales
Heimo::  Kiertokasvit Convolvulaceae
Suku::  Elämänlangat Ipomoea
Laji::  tricolor
Kaksiosainen nimi
 Ipomoea tricolor  Cav. 
Katso myös
   Kirjopäivänsini Wikispeciesissä   Kirjopäivänsini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjopäivänsini eli päivänsini (Ipomoea tricolor) on köynnöskasvi, joka kietoutuu tuen ympärille varrellaan. Päivänsinen varret voivat kasvaa 2–3 metriä pitkiksi. Sen lehdet ovat vaaleanvihreitä ja muodoltaan herttamaisia. Hyvissä olosuhteissa lehdistöstä tulee hyvin runsas. Päivänsinen kukat ovat suippomaisia. Yksittäinen kukka kestää vain yhden päivän, mutta päivänsini tuottaa kierteisiä nuppuja niin paljon, että kukkia riittää koko kesäksi. Suosituimman lajikkeen, 'Heavenly Blue', kukat ovat yli 10 cm leveitä ja puhtaan siniset.
Ipomoea tricolor -lajin siemenillä on syötynä huumaava vaikutus, sillä ne sisältävät ergoliinialkaloideja kuten D-lysergihapon amidia ja lysergihapon hydroksietyyliamidia, joita tuottaa lajin kanssa symbioottisesti elävä Periglandula ipomoeae.
Historia

Päivänsinellä on pitkä historia hallusinogeeninä. Eteläamerikkalaiset intiaaniheimot käyttivät sitä rituaaleissaan.
Päivänsini oli asteekkien pyhä kasvi, tlitliltzin ("pyhä musta"). Asteekit hauduttivat siemenistä juomia, joita juomalla he pääsivät transsimaiseen tilaan ja yhteyteen henkien kanssa. Ennen uhritoimituksia asteekkiparantajat hieroivat vartaloihinsa päivänsinen siemenistä, tupakasta ja hyönteisistä tehtyä seosta. Asteekit uskoivat, että päivänsinen siemenet takasivat uhrille jälleensyntymisen uhrikuoleman jälkeen.
Atsteekkien lisäksi muun muassa mayat, mazatekit, mixteekit ja zapoteekit käyttivät päivänsineä. Lisäksi meksikolaisten parantajien sanotaan yhä käyttävän päivänsinen siemeniä saadakseen tietoja parannettavan henkilön sairauksista.
Suomessa kirjailija Juha Mannerkorpi on kirjoittanut romaanin Päivänsinet (1979). Siinä sairauden takia huoneeseensa sidottu kertoja seuraa päivänsinen kasvua ja kukkimista.
Aiheesta muualla

Puutarha.net: Päivänsini (Ipomoea tricolor)[vanhentunut linkki]
ITIS: Ipomoea tricolor (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Ipomoea tricolor (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q159698  Wikispecies: Ipomoea tricolor  APDB: 8910  APNI: 206575  BOLD: 294629  CoL: 3PX6Z  EoL: 580918  EPPO: IPOTO  FNA: 230002892  GBIF: 2928589  GRIN: 20231  iNaturalist: 59561  IPNI: 269966-1  IRMNG: 11057725  ISC: 114971  ITIS: 30820  NatureServe: 2.136561  NBN: NBNSYS0200002380  NCBI: 89664  Open Tree of Life: 420246  PfaF: Ipomoea tricolor  PFI: 4242  Plant List: tro-8500482  PLANTS: IPTR3  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:269966-1  RHS: 114278  Tropicos: 8500482  WFO: wfo-0001297050
Kampasarviset

| Kampasarviset (Lucanidae) |
| --- | --- |
 Kampasarvisiin kuuluva Lamprima aurata -koiras
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Turilasmaiset Scarabaeoidea
Heimo::  Kampasarviset Lucanidae  Latreille, 1804
Alaheimot
 Aesalinae  †Ceruchitinae  Lampriminae  Lucaninae  †Protolucaninae  Syndesinae 
Katso myös
   Kampasarviset Wikispeciesissä   Kampasarviset Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kampasarviset (Lucanidae) on kovakuoriaisiin (Coleoptera), turilaismaisten (Scarabaeoidea) yläheimoon kuuluva heimo. Kampasarvisille tunnusomaista ovat polvitaitteiset tuntosarvet, joissa oleva nuija on harva ja liikkumaton, hieman kampaa muistuttava. Heimon toukat elävät lahoissa puissa, ja aikuisiakin tavataan usein tällaisten puiden rungoilta, kannoilta ja muilta vastaavilta.
Hyvin tunnusomainen kampasarvisiin kuuluva laji on tamminkainen (Lucanus servus), jonka koiraalla on suuret leuat. Aikuinen tamminkainen voi olla jopa 50 millimetriä pitkä ja on eräs Euroopan kookkaimmista kovakuoriaisista. Kyseistä lajia ei tunneta Suomesta, mutta esiintyy paikoittain jo Etelä-Ruotsissa, vaikkakin harvinaistuneena.
Suomesta tunnetaan neljä eri kampasarvislajia, joista yleisimmät ovat pölkkyhärkä (Sinodendron cylindricum) ja kantohärkä (Platycerus caprea). Kantohärkä on sinertävän värinen; pölkkyhärkä taas musta, ja koiraalla on päässään kaareva sarvi.
Alaheimoja

Aesalinae
†Ceruchitinae
Lampriminae
Lucaninae
†Protolucaninae
Syndesinae
Aiheesta muualla

ITIS: Lucanidae (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q208786  Wikispecies: Lucanidae  ADW: Lucanidae  AFD: Lucanidae  BioLib: 7841  BOLD: 1063  BugGuide: 3103  CoL: C8B  EoL: 2655184  EPPO: 1LUCAF  Fauna Europaea: 11116  Fauna Europaea (new): 97631e66-14dd-4f36-9423-cc73f1166ed4  GBIF: 3263244  iNaturalist: 49083  IRMNG: 100200  ITIS: 114487  NBN: NHMSYS0001718880  NCBI: 41105  NZOR: ce67d063-150f-4a8b-858f-735f5208bbf5  Open Tree of Life: 867950  Paleobiology Database: 69301
Heinijärvi

Heinijärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Järviä

Heinijärvi, järvi Hyrynsalmella
Heinijärvi, järvi Hämeenkyrössä
Heinijärvi, Läntinen Heinijärvi, järvi Nokialla
Itäinen Heinijärvi, järvi Nokialla
Heinijärvi, järvi Oulussa Ylikiimingin suuralueella
Heinijärvi, järvi Puolangalla
Heinijärvi, järvi Sastamalan Karkussa
Heinijärvi, järvi Sastamalan Suodenniemellä
Heinijärvi, järvi Suomussalmella
Heinijärvi, järvi Tammelassa
Heinijärvi, järvi Virroilla
Heinijärvi, kuivatettu järvi Limingassa
Asuttuja paikkoja

Heinijärvi, kylä Hämeenkyrössä
Heinijärvi, kylä Limingassa
Heinijärvi, kylä Sastamalassa.
Cotonoun sopimus

Euroopan unionin tunnus
Cotonoun sopimus on Euroopan unionin ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maat) keskeinen sopimus. Se allekirjoitettiin 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa, Beninin taloudellisessa pääkaupungissa. Sopimuksen allekirjoittivat 77 AKT-valtiota ja 15 Euroopan unionin jäsenvaltiota ja se tuli voimaan vuoden 2002 alussa. Kyseessä on kaikkien aikojen laajin yhteistyöohjelma mitä AKT-valtiot ja EU ovat solmineet.
Cotonoun sopimus oli voimassa vuoden 2023 loppuun saakka. Sitä seuranneen uuden sopimuksen pääneuvottelijana oli EU:n puolelta komissaari Jutta Urpilainen. Marraskuussa 2023 allekirjoitettu, ja vuoden 2024 alusta voimaan astunut Samoan sopimus korvasi Cotonoun sopimuksen.
Tavoitteet

Sopimuksen keskeisenä tavoitteena on vähentää ja poistaa juurineen köyhyys ja siten avustaen kyseisiä maita, että aikaa myöten kestävä kehitys sekä AKT-maiden taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurillinen kehitys vauhdittuisivat, ja että AKT-maiden asteittainen integrointi maailmantalouteen tulisi mahdolliseksi. Tämän lisäksi rauhaa ja turvallisuutta edistäen olisi luotava ilmapiiri, jossa vakaa ja demokraattiset olot olisivat mahdolliset.
Keskeiset periaatteet

Cotonoun sopimus korvasi Lomén sopimukset, jotka olivat olleet AKT–EU-kehitysyhteistyön perustana vuodesta 1975 lähtien. Cotonoun sopimus on kuitenkin laajempialainen kuin mikään aiemmin tehty talous- ja kehityssopimus. Se on tarkoitettu vähintäänkin 20 vuoden ajanjaksolle. Sopimusta olisi tarkastettavat joka viides vuosi. Yhteistyö perustuu niin sanottuun kumppanuuteen ja se jakautuu viiteen toisiinsa läheisesti liittyvään pilariin, jotka ovat:
kokonaisvaltainen poliittinen ulottuvuus
osallistuvien lähestymistapojen edistäminen
kehityksen strategiat ja keskittyminen tavoitteeseen köyhyyden vähentämisestä
uudenlaisen talouteen ja kaupankäyntiin liittyvän yhteistyökehyksen luominen
talousyhteistyön uudistaminen.
Sopimuksen osapuolet

Sopimus on tehty Euroopan yhteisön nimissä ja sen 25 jäsenvaltion puolesta. Osa jäsenvaltioista on liittynyt sopimukseen (vuoden 2000 jälkeen) hyväksyessään Euroopan yhteisön jäsenyyden.
Lisäksi sopimuksen osapuolina ovat AKT-maat.
Aiheesta muualla

Cotonoun sopimuksen teksti (Arkistoitu – Internet Archive)
Cotonoun dokumentin infosivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Sara Jay

| Sara Jay |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. marraskuuta 1977 (ikä 47)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Sarah Jay
Aktiivisena:  2001–
Elokuvien määrä:  395
Silmien väri:  Ruskea
Hiusten väri:  Vaalea
Mitat:  80G-68-96 cm
Pituus:  163 cm
Paino:  71 kg
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Sara Jay (s. 14. marraskuuta 1977 Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä, joka on esiintynyt yli 80 pornoelokuvassa ja yli 30 pornografisella internetsivustolla. Lukiosta päästyään Jay opiskeli psykologiaa Cincinnatin yliopistossa. Hän aloitti uransa pornoalalla muutettuaan Las Vegasiin vuonna 2001.
Valikoituja elokuvia

2002: Big Boob Bangeroo 25
2004: Big Wet Asses 4
2004: Girls Gone Black 3
2006: Ass Masterpiece, Vol. 2
2008: Sara Jay Loves Black Cock
2009: Big Dick Gloryholes 3
2010: Lex Steele XXX 13
Härkäjuoksu

Härkäjuoksu meneillään Pamplonassa.
Härkäjuoksu (esp. encierro) on tapahtuma, joka järjestetään joka vuosi Pamplonassa, Espanjassa San Fermín -festivaalin yhteydessä. Juoksuun osallistuu vuosittain 2000–3500 uskalikkoa, joista pari sataa loukkaantuu.
Tapahtumat

Sadat ihmiset juoksevat 800 metrin matkan Pamplonan kaduilla ja kujilla härkien edellä yrittäen pysyä mahdollisimman lähellä, mutta välttää härkien sarvet.  Ennen juoksun alkua härkiä ärsytetään ampumalla niiden selkään piikkejä.lähde?
Härät tapetaan myöhemmin härkätaistelussa.
Kuolonuhrit

Vaikka loukkaantuneita on joka vuosi satoja, vain 15 ihmistä on kuollut vuoden 1911 jälkeen, jolloin San Ferminiä juhlittiin ensi kerran. Viimeisin kuolemantapaus sattui vuonna 2009.
Aiheesta muualla

Running of the Bulls, San Fermin 2012, San Fermin Pamplona Spain 2012 2012. bullrunpamplona.com. Viitattu 5.7.2012.
Moottoripyörätrialin maailmanmestaruuskausi 2008

Trialin maailmanmestaruudesta ajettiin 34. kerran vuonna 2008. Mestaruuden vei espanjalainen Toni Bou, joka voitti kauden 12 osakilpailusta seitsemän. Espanjan Adam Raga voitti neljä osakilpailua ja Japanin Takahisa Fujinami yhden. Mestaruus oli Boun toinen perättäinen.
MM-sarjan parhaat

Lähde:
|  | Kuljettaja | Pyörämerkki | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Toni Bou | Montesa | 225 |
| 2. |  Adam Raga | Gas Gas | 208 |
| 3. |  Takahisa Fujinami | Montesa | 183 |
| 4. |  Jeroni Fajardo |  |  |
| 5. |  Albert Cabestany |  |  |
| 6. |  Dougie Lampkin |  |  |
| 7. |  Marc Freixa |  |  |
| 8. |  James Dabill |  |  |
| 9. |  Michael Brown |  |  |
| 10. |  Daniel Oliveras |  |  |
Miesten Divari

| Inssi-Divari |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi Inssi Divari-kausi 2024–2025 

Laji:  salibandy
Maa(t):   Suomi
Perustettu:  1987
Joukkueita:  14
Hallitseva mestari:  Karhut
Sarjataso:  2.
Ylempi taso:  F-liiga
Alempi taso:  Suomisarja 2. divisioona
TV:  SalibandyTV
Sivusto:  Inssi-divari
Miesten Divari, sponsorinimeltään vuodesta 2022 alkaen Inssi-Divari, on miesten salibandyn toiseksi korkein sarjataso Suomessa. Sarjassa pelaa 14 joukkuetta. Sarjaan ei voi osallistua sellaisen seuran joukkue, jolla on jo toinen joukkue F-liigassa tai Divarissa. Sarjaa on pelattu nykyisellä yhden lohkon sarjajärjestelmällä vuodesta 2011 lähtien. Sitä ennen I-divisioonaa pelattiin itä- ja länsilohkoissa.
Sarjan nimi muuttui Inssi-Divariksi kauden 2022 alusta, kun Insinööriliitto alkoi sponsoroida sitä. Sponsorointisopimus kestää kolme vuotta.
Historia

Sarjaa on pelattu kaudesta 1988–1989 asti, mutta sarjataso tunnettiin ennen kautta 2011–2012 nimellä I-divisioona. I-divisioonaa pelattiin itä- ja länsilohkoissa. Nimenvaihdoksen myötä itä- ja länsilohko poistuivat ja tilalle tuli yksi koko Suomen kattava sarjataso, jossa pelaa 14 joukkuetta.
Sarjajärjestelmä > Runkosarja

Kaudella 2024–2025 sarja pelataan yhdessä 14 joukkueen lohkossa. Runkosarja pelataan kaksinkertaisena (26 ottelua). Runkosarjan 8 parasta pääsee pudotuspeleihin. Viimeinen tippuu Suomisarjaan. 12. ja 13. pelaavat putoamiskarsinnoissa. 
Peliaika on 3×20 minuuttia tehokasta peliaikaa. Jos varsinainen peliaika päättyy tasan, pelataan 5 minuutin jatkoaika. Jos ratkaisu ei synny jatkoajalla, pelataan rangaistuslaukauskilpailu  viidellä laukojalla.
Sarjajärjestelmä > Playoffs

Sarjan kuusi parasta joukkuetta jatkavat F-liigakarsintaan.
Sarjajärjestelmä > Putoamiskarsinnat

Pelataan paras kolmesta systeemillä (kaksi voittoa) yksittäisinä otteluina. Peliaika on 3x20
min. tehokasta peliaikaa. Jos varsinainen peliaika päättyy tasan, pelataan 20 min. jatkoaika.
Jatkoaika päättyy ensimmäiseen hyväksyttyyn maaliin. Mikäli jatkoaika ei tuo ratkaisua,
ratkaistaan ottelun voittaja viiden laukojan RL-kilpailussa. Varsinaisen peliajan ja jatkoajan
välillä on 5 min. tauko.
Karsinnan 1. vaihe: Karsinnan 1. vaiheeseen osallistuvat Divarissa sijoille 12. ja 13. sijoittuneet joukkueet ja
Suomisarjan lohkojen 1. ja 2. sijoittuneet joukkueet. Karsintaan ei voi osallistua
Suomisarjan joukkue, jonka seuralla on joukkue pääsarjoissa kaudella 2024–25. Tässä
tilanteessa karsintaan tulee saman lohkon 3. sijoittunut joukkue.
Ottelupareissa 1. ja 2. kotietu Divarijoukkueella. 3. otteluparin kotiedun saa paras
Suomisarjalohkojen lohkovoittaja (pisteet/ottelu -vertailu). 4. otteluparin kotiedun saa.
Otteluparin voittaja pelaa Divarissa kaudella 2025–26.
Otteluparin häviäjä pelaa Suomisarjassa kaudella 2025–26.
Sarjajärjestelmä > Vanha sarjajärjestelmä

Ennen kautta 2011–2012 pelattiin kahdessa lohkossa, jotka oli maantieteellisesti jaettu länsi- ja itälohkoon. Lohkoissa pelasi 12 joukkuetta, jotka pelasivat kaksinkertaisen sarjan yksittäisinä otteluina. Peliaikana oli 3 x 20 minuuttia tehokasta peliaikaa. Ottelun päättyessä tasan pelattiin 5 minuutin jatkoaika äkkikuolemaperiaatteella. Lohkojen kaksi parasta joukkuetta pelasivat liigakarsinnoissa ja neljä viimeistä joukkuetta putosivat suoraan II-divisioonaan.
Liigakarsintojen ensimmäisessä vaiheessa lohkovoittajat pelasivat noususta Salibandyliigaan paras viidestä järjestelmällä (kolme voittoa). Voittaja nousi suoraan liigaan seuraavalle kaudelle. Häviäjä puolestaan jatkoi karsintojen toiseen vaiheeseen, jossa se sai vastaansa liigassa 13. sijoittuneen joukkueen. Lohkojen 2. sijoittuneet joukkueet pelasivat keskenään pääsystä karsintojen toiseen vaiheeseen paras viidestä järjestelmällä. Otteluparin voittaja kohtasi liigassa 12. sijoittuneen joukkueen. Molemmissa pareissa enemmän pisteitä runkosarjassa kerännyt aloitti kotijoukkueena. Toisen vaiheen kahden otteluparin voittajat pelasivat seuraavalla liigassa ja häviäjät I-divisioonassa.