Suomalainen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoona
Sodan jälkeen

Nurnbergin kansainvälisen tribunaalin tunnustetun valtion vastuiden henkilökohtaistamista koskevassa tuomiossa koko SS, mukaan lukien Waffen-SS, todettiin eräin tuomiosta ilmi käyvin poikkeuksin rikollisorganisaatioksi. Tuomio teki siten mahdolliseksi SS:n henkilöjäsenten rankaisemisen yksilöinä sotarikoksista.
Sodan jälkeen monet entiset SS-miehet joutuivat punaisen Valpon kuulusteluihin, ja monet menettivät myös työnsä esimerkiksi puolustusvoimissa. Joillekin Lapin sodan aikana saksalaisten puolella palvelleille ja Suomeen palanneille SS-miehille langetettiin maanpetostuomioita. Sen sijaan yleistä rangaistusta suomalaisille SS-miehille ei annettu, päinvastoin kuin useissa muissa maissa.lähde? Esimerkiksi Tanskassa tuomittiin vankeuteen yli 3 600 SS-miestä.
Valpo keräsi tietoja kaikkiaan 726 suomalaisesta SS-vapaaehtoisesta. Valpon arkistosta löytyvistä 683 SS-miehen henkilökortista 308 miehen osalta ei ilmene henkilötietojen lisäksi mitään muuta kuin asianomaisen kuuluminen SS-pataljoonaan. Erityisen kiinnostunut Valpo oli SS-miesten maasta pakenemista koskeneista ilmoituksista, niinpä passien ja viisumien saaminen tehtiin SS-miehille miltei mahdottomaksi. Valpo seurasi tarkoin myös SS-miesten matkoja kotimaassa sekä tarkkaili niitä ihmisiä, jotka olivat tavalla tai toisella tekemisissä SS-miesten kanssa ja auttoivat näitä.
Erään kuulustelupöytäkirjan mukaan Valpo epäili suomalaisten SS-miesten sekaantuneen keväällä 1945 koko laajuudessaan paljastuneeseen asekätkentään ryhmänä. Kuitenkin vain neljä SS-miestä tuomittiin asekätkentälain nojalla 2–3 kuukauden vankeuteen. Kun Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystöä vastaan tehtiin toukokuussa 1947 pommiattentaatti, kolme suomalaista SS-miestä joutui asian vuoksi Valpon kuulusteluihin. Heistä kenenkään ei kuitenkaan voitu osoittaa olleen mukana teossa.
Maanpetoksesta tuomittu Lauri Törni pakeni Yhdysvaltoihin ja aloitti siellä sotilasuran uudestaan. Törni oli ollut Lapin sodan aikana Saksassa Saksan tiedustelupalvelun erikoiskoulutuksessa. Hänen oli tarkoitus toimia saksalaisten Suomeen masinoiman vastarintaorganisaation kouluttajana. Unto Parvilahti palasi Berliinistä Suomeen juuri ennen jatkosodan päättymistä syyskuun alussa 1944, ja Valpo pidätti hänet saman tien maanpetoksesta epäiltynä. Epäilyt eivät riittäneet syytteen nostamiseen, mutta hän joutui jäämään turvasäilöön. Parvilahti luovutettiin keväällä 1945 yhtenä niin sanotuista Leinon vangeista valvontakomissiolle, joka toimitti hänet tuomittavaksi Neuvostoliittoon. Vietettyään siellä yhdeksän vuotta vankileirillä hän palasi Suomeen joulukuussa 1954, ja myöhemmin hän muutti Espanjaan, jossa hän vietti loppuelämänsä.
Laajaksi organisaatioksi paisunut punainen Valpo lakkautettiin niin kutsuttujen vaaran vuosien vähitellen päättyessä vuoden 1948 lopussa, ja sen seuraajaksi perustettiin henkilömäärältään huomattavasti vaatimattomampi Suojelupoliisi (Supo), joka aloitti toimintansa vuoden 1949 alussa. Supo jatkoi SS-miesten valvontaa vielä 1950-luvulla, mutta sillä ei ollut tähän enää poliittisia motiiveja kuten oli ollut Valpolla.
Suomalaiset veteraanit perustivat yhä toimivan Veljesapu-järjestön, jossa oli vuonna 2011 muutamia kymmeniä jäseniä. Kesäkuussa 2018, jolloin tuli kuluneeksi 75 vuotta SS-pataljoonan kotiuttamisesta, suomalaisia SS-miehiä oli järjestön mukaan elossa 12. Pataljoonan viimeinen elossa ollut sotilas, Keuruun Haapamäellä asunut alikersantti Sakari Lahtinen, kuoli 99-vuotiaana 12. lokakuuta 2022.
Helsingissä Hietaniemen hautausmaalla on Waffen-SS:n suomalaisille kaatuneille omistettu muistokivi. Se paljastettiin Puolustusvoimien lippujuhlan päivänä 4. kesäkuuta 1983. Muistomerkki on sankarihauta-alueen pääaukion sivukäytävän hauta-alueella. Elokuussa 2020 muistomerkki tärveltiin ja poliisi tutki rikosta hautarauhan rikkomisena.