stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pietari Niilonpoika Kylliäinen

Pietari Niilonpoika Kylliäinen (k. 1510 tai ennen) on ensimmäinen tunnettu Olavinlinnan vouti. Pietari Niilonpoika oli virassaan vuonna 1495, jolloin hän torjui venäläisten hyökkäyksen asemiesten ja kansan avustamana suurempaa mieshukkaa kärsimättä.
Vanhana vihana tunnetussa sodassa venäläiset joukot hyökkäsivät vuonna 1495 Viipuriin, missä ruhtinas Shtjenjatev ryhtyi ryhtyi piirittämään kaupunkia 60 000 miehen voimin. Viipurin piiritys päättyi kuuluisaan Viipurin pamaukseen. Venäläiset perääntyivät, mutta pienempi osasto samosi silloin Olavinlinnaa vastaan.. Olavinlinnalla Kylliäinen löi venäläiset pakoon ja teki kostoksi hävitysretken kauas Venäjän-Karjalaan. Sitä ennen hän oli käynyt Venäjän puolella hävittämässä ja polttamassa yli 800 taloa. Pietari Kylliäinen sai Sten Sturelta vuonna 1491 rälssivapauden tiluksille Perojoensuulle, Leipämaalle (Tali) ja Veselenmaalle (Jutila). Hän kuoli lapsettomana ja hänen enonsa lapset perivät hänet. Pietarin serkku Brita Mickelsdotter sai periä tilat Viipurista ja hänen veljensä Olof Mickelsson Turusta. Britan kautta tilukset joutuivat Padasjoen ja Sysmän kirkkoherralle Johannes Matthiaelle. V. Makkonen kirjoitti vuonna 1935 Olavinlinnan alkuvaiheista historiallisen romaanin Savon kupias Pietari Kylliäinen. Kylliäisestä on kaunokirjallinen kuvaus myös Santeri Ivalon ja Kyösti Vilkunan kirjassa Suomalaisia sankareita.
Aiheesta muualla

Olavinlinnan puolustaja. Kuinka Pietari Niilonpoika Kylliäinen, Olavinlinnan "piällysmies", piti puoliaan ryssiä vastaan 1400-luvun lopulla, Hakkapeliitta, 25.09.1934, nro 39, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Pastellivälskäri

| Pastellivälskäri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Välskärikalamaiset Acanthuroidei
Heimo::  Välskärikalat Acanthuridae
Suku::  Acanthurus
Laji::  japonicus
Kaksiosainen nimi
 Acanthurus japonicus  (Schmidt, 1931) 
Katso myös
   Pastellivälskäri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pastellivälskäri (Acanthurus japonicus) on välskärikaloihin kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö

Pastellivälskäri kasvaa 20 cm pitkäksi. Se muistuttaa ulkonäöltään paljon samettivälskäriä. Vartalo on sinivioletti, ja sen reunoilla selästä pyrstön kautta vatsan alle kiertää kapea keltainen ”kuunsirppi”. Evät ovat tummat, pyrstö hyvin vaalea. Silmän alla on vaalea läikkä, joka ulottuu suuhun asti (lajituntomerkki: samettivälskärin läikkä on pienempi).
Alkuperä

Pastellivälskäreitä elää Havaijilla ja muualla Tyynenmeren keskiosissa.
Käyttäytyminen

Pastellivälskäri on melko rauhallinen, kun taas häkellyttävästi samannäköinen samettivälskäri on hyvin aggressiivinen lajitovereitaan ja muita välskäreitä kohtaan. Pastellivälskäri jättää yleensä rauhaan myös selkärangattomat ja korallit joten sitä voi pitää riutta-akvaariossa. Se tarvitsee kuitenkin paljon uimatilaa.
Ravinto

Pastellivälskärit syövät pääasiassa kasvisruokaa, etenkin akvaariossa kasvavaa levää, mutta myös kuivattua levää tai leväpitoista kuivaruokaa.
Aiheesta muualla

Acanthurus japonicus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Poika (romaani)

| Poika> About a Boy |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Nick Hornby
Kieli:  englanti
Suomennos
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2022
Sivumäärä:  9789510482407
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Poika (engl. About a Boy) on Nick Hornbyn vuonna 1998 ilmestynyt romaani. Se kertoo 36-vuotiaasta miehestä ja 12-vuotiaasta pojasta, joiden kovin erilaiset maailmat kohtaavat yllättävän sattuman kautta. Kirjan pohjalta tehtiin vuonna 2002 samanniminen elokuva.
Petos lautasella

| Petos lautasella> Den hemlige kocken |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Mats-Eric Nilsson
Julkaistu:  2007
Suomennos
Suomentaja:  Tuulikki Valta
Julkaistu:  2008
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Petos lautasella (Den hemlige kocken) on Mats-Eric Nilssonin tietoteos. Kirjassa Nilson arvostelee elintarviketeollisuutta muun muassa runsaasta lisäaineiden ja aromien käytöstä sekä kuluttajien johtamisesta harhaan.
Alkuteos ilmestyi 2007 ja suomennos 2008. Teoksen on suomentanut ja Suomen oloihin toimittanut Tuulikki Valta. Esipuheen teokseen on laatinut keittiömestari Jaakko Nuutila.
Keskeinen sisältö > Lisäaineet ja elintarvikkeiden tuoreus

Nilssonin teesinä on, että teollisilla elintarvikkeilla huijataan kuluttajaa. Kovassa tuotantoprosessissa elintarvikkeisiin esimerkiksi lisätään runsaasti vettä, sokeria, suolaa ja erilaisia sakeuttamisaineita, jolloin varsinaisia raaka-aineita, kuten hedelmiä, marjoja tai lihaa voi tuotteeseen laittaa vähemmän. Samalla näin tuotetut elintarvikkeet menettävät makuaan, jonka vuoksi valmisteeseen lisätään erilaisia – yleensä keinotekoisia – aromeja sekä aromivahventeita, jotta ruoka ylipäänsä maistuisi miltään. Nilsson pahoittelee, etteivät kaikki ihmiset enää välttämättä tunnista aitoja makuja.
Kirjassa kritisoidaan myös elintarviketeollisuuden väitteitä tuoreudesta. Esimerkiksi kaupassa paistetun leivän taikina tai tuorepuristettu mehu voi olla viikkoja tai jopa kuukausia vanhaa.
Keskeinen sisältö > Kevytvalmisteet

Kevytvalmisteet otetaan myös suurennuslasin alle. Nilsson viittaa oikeudenkäyntiin, jossa tutkimusyhtiö Fermigel syytti meijeriyhtiö Arlaa liikesalaisuuden varastamisesta. Riita koski menetelmää, jolla ranskankermasta (joka alun perin sisältää vain kermaa ja hapatetta) saatiin erittäin vähärasvaista, mutta silti kuumennusta kestävää. Fermigelin asianajaja toteaa jo oikeudenkäynnin alussa, että "Nykykuluttajat vaativat tuotteita, joiden rasvapitoisuus on alhainen. Valmistajat puolestaan haluavat aineita, jotka ovat rasvaa halvempia." Nilsson painottaa sitä, ettei näitä kevyttuotteita voida valmistaa ilman huomattavaa määrää lisäaineita verrattuna alkuperäiseen tuotteeseen. Se, että valmistaja käyttää halvempia raaka-aineita, ei kuitenkaan tee tuotteista halvempia, vaan yleensä päinvastoin hinnakkaampia.
Keskeinen sisältö > Ruokahuijausten historia

Nilsson tuo esiin, että ruokahuijauksilla on jo pitkä historia ja väärennyksen kohteina ovat olleet muun muassa tee, kahvi, leipä tai olut. Kahviin on voitu sekoittaa lisäksi herneitä ja erilaisia papuja tai sahramiin kehäkukkaa tai ohdaketta.
Jo 1900-luvun alussa elintarvikelisäaineiden käyttö huolestutti. Tohtori Harvey W. Wiley suoritti kokeita lisäaineiden vaikutuksesta ihmiseen. Tämä johti Yhdysvalloissa ensimmäisen elintarvikelain säätämiseen vuonna 1906 (Pure Food and Drug Act, tunnetaan myös nimellä Wiley Act). Suomeen ensimmäinen elintarvikelaki saatiin vuonna 1941 ja Ruotsiin 1952.
Keskeinen sisältö > Lainsäädäntö ja mahdolliset terveysongelmat

Lainsäädäntö on lisäaineiden suhteen kuitenkin vaikean paikan edessä, sillä elintarviketeollisuudessa liikkuu suuret rahat. Lisäaineiden yhteisvaikutuksesta (ns. cocktailvaikutus) on lisäksi erittäin hankala saada tietoja. Myös salailua esiintyy. Cadbury-Schweppes-virvoitusjuomayhtiössä oli huomattu, että appelsiinilimonadin sisältämä natriumbentsoaatti ja askorbiinihappo saattoivat reagoida keskenään ja muodostaa syöpää aiheuttavaa bentseeniä. Yhtiö ilmoitti ongelmasta Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkintävirasto FDA:lle jo vuonna 1990. Kuluttajille asiasta ei kerrottu, vaan FDA sopi muutaman virvoitusjuomayhtiön kanssa, että kielteisen julkisuuden välttämiseksi alan toimijoita varoitetaan asiasta. Silti helmikuussa vuonna 2006, kun asia paljastui myös kuluttajille ja tiedotusvälineille, bentseeniä muodostavia aineosia edelleen käytettiin joissakin juomissa.
Keskeinen sisältö > Terveellisempää ruokaa

Nilsson koettaa saada ihmiset kiinnittämään huomiota siihen, mitä heidän syömänsä ruoka sisältää. Kirjan loppuun on lisätty ruoka-aineopas (67 elintarviketta), kauden kasvikset -taulukko sekä lisäaineopas, joka sisältää sallittujen yli 350 lisäaineen E-koodit, alkuperän ja käyttötarkoituksen. Suomennoksessa on esitelty myös 100 tuottajaa, kauppaa tai toria, jotka tarjoavat vähemmän käsiteltyä ruokaa.
Vuonna 2009 Nilsson julkaisi teokselle jatkon, Äkta vara, joka ilmestyi suomeksi ja Suomen oloihin mukautettuna syksyllä 2010 nimellä Aitoa ruokaa.
Aiheesta muualla

Petos lautasella Kotiliesi-lehden kirja-arvostelussa (Arkistoitu – Internet Archive)
Pieni-Kohmu

| Pieni-Kohmu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°50′10″N, 25°36′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.68)
Laskujoki:  suo-oja Kohmujärveen 
Järvinumero:  14.687.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,643 km  
Pinta-ala:  2,382 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Kohmu 
Pieni-Kohmu tai Pieni Kohmu on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Kohmun lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 250 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pyhäjärven alueella (14.68), jonka Iso Suojärven valuma-alueeseen (14.687) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161 metriä mpy.
Pieni-Kiesin

| Pieni-Kiesin |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°41′54″N, 24°38′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karankajärven va (14.66)
Laskupuro:  puro Kiesimenjärveen 
Järvinumero:  14.664.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  201,3 m  
Pituus:  730 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  2,064 km  
Pinta-ala:  14,13 ha  
Tilavuus:  0,0001919 km³ 
Keskisyvyys:  1,36 m  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Kiesin 
Pieni-Kiesin tai Pieni Kiesimenjärvi on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Paajalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 730 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 191 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Karankajärven valuma-alueella (14.66), jonka Vihanninjoen valuma-alueeseen (14.664) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 201,3 metriä mpy.
Poika, tyttö, koira, kissa, hiiri ja juusto

Poika, Tyttö, Koira, Kissa, Hiiri ja Juusto (engl. Boy Girl Dog Cat Mouse Cheese) on yhdysvaltalais-ranskalais-irlantilainen animoitu televisiosarja, jonka on kehittänyt Jeff Harterin alkuperäinen konsepti. Sitä esitetään Yle TV2:ssa, ja se löytyy myös netistä Yle Areenassa.
Ääninäyttelijät

| Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- |
Antti Lang: Poika
Emma Louhivuori: Tyttö
Antti L. J. Pääkkönen: Hiiri
Sasu Moilanen: Koira
Hanna Monkäre: Juusto
Henri Piispanen: Tumppi
Sara-Maria Heinonen: Sivuäänet
Joonathan Kettunen: Sivuäänet
Heljä Heikkinen: Sivuäänet
Saara Lehtonen: Sivuäänet
Bruno Lähteenmäki: Sivuäänet
Katja Aakkula: Sivuäänet
Anni Kajos: Sivuäänet
Markus Niemi: Sivuäänet
Ääninäyttelijät > Suomenkielinen versio

| --- | --- |
Dubbausstudio:: Uptempo
Käännös:: Fiable Oy
Pieni-Katumainen

| Pieni-Katumainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°15′19″N, 25°40′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskuoja:  oja Kolimaan 
Järvinumero:  14.472.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,184 km  
Pinta-ala:  6,535 ha  
Tilavuus:  0.000037 km³ 
Keskisyvyys:  0,57 m  
Suurin syvyys:  1,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Katumainen 
Pieni-Katumainen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Honkakosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 450 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 37 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,6 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Koliman lähi-alueeseen (14.472) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121 metriä mpy.
Pohjanvariksenmarja

| Pohjanvariksenmarja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Suku::  Variksenmarjat Empetrum
Laji::  nigrum
Alalaji::  hermaphroditum
Kolmiosainen nimi
 Empetrum nigrum ssp. hermaphroditum  (Hagerup) Böcher 
Synonyymit
 Empetrum hermaphroditum Hagerup 
Katso myös
   Pohjanvariksenmarja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjanvariksenmarja (Empetrum nigrum subsp. hermaphroditum) on variksenmarjan alalaji tai laji variksenmarjojen suvussa. Pohjanvariksenmarja on matala talvivihreä varpu, joka kasvaa tavallisesti kohenevana. Lehdet ovat melkein neulasmaisia, tummanvihreitä, niiden alapinnalla on vaalea juova selvästi syvennyksessä. Nuoret versot ovat vihreitä tai vähän punertavia. Pohjanvariksenmarja on tavallisesti yksikotinen (hermaphroditum). Marjat ovat mustia, kiiltäviä ja meheviä luumarjoja, joiden tyvellä on kuihtuneita heteitä. Se tuottaa marjoja yleensä runsaammin kuin levinneisyydeltään eteläisempi etelänvariksenmarja (Empetrum nigrum subsp. nigrum).
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Pohjanvariksenmarja (Empetrum nigrum subsp. hermaphroditum)
Pieni-Kitkanen

| Pieni-Kitkanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°04′44″N, 26°03′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.471.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,3 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,369 km  
Pinta-ala:  0,844 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Kitkanen 
Pieni-Kitkanen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Hämälänkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 160 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Kymöjärven–Kärnänjärven alueeseen (14.471) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,3 metriä mpy.
Pohjantähti (elokuva)

| Pohjantähti |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Edvin Laine
Käsikirjoittaja:  Matti Kassila Edvin Laine Juha Nevalainen Juho Gartz Georg Korkman
Perustuu:  Väinö Linnan romaaniin Täällä Pohjantähden alla
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Leikkaaja:  István Szintai
Pääosat:  Aarno Sulkanen Titta Karakorpi Risto Taulo Anja Pohjola Ulla Eklund
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi
Ensi-ilta:  9. helmikuuta 1973
Kesto:  202 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjantähti on vuonna 1973 julkaistu suomalainen elokuva. Elokuva on lyhennetty kokonaisuus Edvin Laineen kahdesta aiemmasta elokuvasta Täällä Pohjantähden alla (1968) ja Akseli ja Elina (1970). Elokuvat perustuvat Väinö Linnan romaanisarjaan Täällä Pohjantähden alla.
Elokuvat yhdistävän leikkaustyön teki Suomeen edellisenä vuonna muuttanut unkarilainen elokuvaleikkaaja István Szintai. Pohjantähti-elokuvaan ei tehty uusia alkutekstejä, niinpä István Szintain nimeä ei mainita niissä lainkaan. Alkuperäisten elokuvien yhteispituus oli 321 minuuttia; Pohjantähti-elokuvan pituudeksi tuli 202 minuuttia.
Kriitikot suhtautuivat versioon yllättäen melko myönteisesti, ja sitä pidettiin selkeänä, toimivana ja puhuttelevana. Tiivistelmä oli suunniteltu kansainväliseen vientiin, eikä se ollut erityinen katsojamenestys. Televisiossa se esitettiin ensi kerran joulun alla 2012.
Aiheesta muualla

Pohjantähti Elonet.
Yle, Elävä arkisto.
Pubi

The Eagle -pubi Lontoossa
Pubi eli pub (lyhenne englannin kielen sanoista public house) on ravintola, jossa myydään ennen kaikkea olutta, mutta myös muita alkoholijuomia. Alun perin pubilla tarkoitettiin englanninkielisten maiden erityisesti brittiläisiä olutravintoloita, mutta nykyään pubeiksi itseään kutsuvia paikkoja löytää ympäri maailman.
Pubi poikkeaaselvennä varsinkin Isossa-Britanniassa muista juomiseen tarkoitetuista paikoista kuten kahviloista, baareista, olutkellareista tai panimoravintoloista. Isossa-Britanniassa on noin 60 000 pubia, ja monissa Britannian pikkukylissä pub onkin paikallisen yhteisön tärkein kokoontumispaikka kirkon ohella.
Irlantilaistyyppisiä pubeja on avattu ympäri maailman varsinkin 1980-luvulta lähtien. Useimmissa pubeissa irlantilaisuus näkyy olutvalikoimassa (tarjolla on tavallisesti ainakin Guinnessia, Smithwicksia tai Kilkennya) sekä sisustuksessa.
Suomen vanhin yhä toiminnassa oleva englantilaistyylinen pubi on vuonna 1969 perustettu tamperelainen Salhojankadun Pub. Helsinkiläinen William K on alun perin perustettu vuonna 1969 nimellä Annan Pub ja kunnostettu 1990-luvulla nykymuotoiseksi olutravintolaksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pikkumaamuna

| Pikkumaamuna |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Lycoperdaceae
Suku::  Maamunat Bovista
Laji::  plumbea
Kaksiosainen nimi
 Bovista plumbea  Pers. 
Katso myös
   Pikkumaamuna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkumaamuna (Bovista plumbea) on pienikokoinen maamuniin kuuluva sienilaji. Se kasvaa avoimilla paikoilla kohtalaisen yleisenä koko Suomessa. Sen lähisukulainen on nurmimaamuna. Laji on nuorena syötävä mutta muuttuu vanhemmiten pahan makuiseksi.
Pikkumaaorava

| Pikkumaaorava |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset Sciuromorpha
Heimo::  Oravat Sciuridae
Alaheimo::  Varsinaiset oravat Sciurinae
Tribus::  Marmotini
Suku::  Maaoravat Tamias
Laji::  minimus
Kaksiosainen nimi
 Tamias minimus  (Bachman, 1839) 
Katso myös
   Pikkumaaorava Wikispeciesissä   Pikkumaaorava Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkumaaorava (Tamias minimus tai Neotamias minimus) on kooltaan pienin maaoravien sukuun kuuluva jyrsijä. Laji on laajasti levinnyt Pohjois-Amerikassa.
Pieni-Kiemajärvi

| Pieni-Kiemajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°23′34″N, 25°16′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Alvajärven valuma-alue (14.48)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.485.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  169,9 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,608 km  
Pinta-ala:  7,542 ha  
Tilavuus:  0.000018 km³ 
Keskisyvyys:  0,24 m  
Suurin syvyys:  0,7 m  
Saaria:  4 
 fiPieni-Kiemajärvi 
Pieni-Kiemajärvi  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Taipaleenperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 470 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 17 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,2 metriä ja suurin syvyys on 0,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Alvajärven valuma-alueella (14.48), jonka Kivipuron valuma-alueeseen (14.485) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 169,9 metriä mpy.
Pieni-Korppinen (Karstula)

| Pieni-Korppinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°54′32″N, 24°50′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pääjärven alue (14.63)
Laskujoki:  Myllyjoki Ylimeen 
Järvinumero:  14.633.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,3 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  1,259 km  
Pinta-ala:  10,874 ha  
Tilavuus:  0.000034 km³ 
Keskisyvyys:  0,31 m  
Suurin syvyys:  1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Korppinen 
Pieni-Korppinen  on Keski-Suomessa Karstulassa  Humpin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 460 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 33 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pääjärven alueella (14.63), jonka Päällinjärven valuma-alueeseen (14.633) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 155,3 metriä mpy.
Piracaia
Saavutukset

Suomen mestaruus: 1993, 1996
Aiheesta muualla

Piracaia UrheiluSuomi.comissa
Project Mc²

| Project Mc² |
| --- | --- |

Kestoaika:  22–29 minuuttia
Pääosissa:   Mika Abdalla  Ysa Penarejo  Victoria Vida  Genneya Walton  Antonio Marziale  Marcus Choi  Madeline Whitby  Bernardo De Paula  Troy Fromin  Oliver Vaquer  Danica McKellar  Alyssa Lynch  Belle Shouse 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Netflix
Esitetty:  7. elokuuta 2015 – 7.11.2017
Tuotantokausia:  6
Jaksoja:  26
Tuotanto
Tuottaja(t):   Sadaf Cohen Muncy  Scott Levine 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Isaac Larian  Brian Robbins  Shauna Phelan  Joe Davola  Brett Bouttier  Jordana Arkin  Michael Younesi 
Ohjaaja(t):  Michael Younesi
Käsikirjoittaja(t):  Jordana Arkin
Säveltäjä(t):   Gabriel Mann  Jeannie Lurie 
Tuotantoyhtiö(t):   DreamWorks Animation  AwesomenessTV  MGA Entertainment 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Project Mc² on DreamWorks Animationin AwesomenessTV:n ja MGA Entertainmentin Netflixille tuottama yhdysvaltalainen nettitelevisiosarja. Se kertoo neljästä superälykkäästä kalifornialaisesta tieteilijätytöstä, jotka rekrytoidaan NOV8-nimiseen tiedustelujärjestöön. Kolmen jakson pituinen ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin 7. elokuuta 2015.
Huhtikuussa 2016 Netflix tilasi sarjaan kaksi uutta kautta. Kumpikin kausi sisältää kuusi jaksoa, ja ne julkaistiin saman vuoden elo- ja lokakuussa. Lisäksi ystävänpäivänä 2017 julkaistiin uusi erikoisjakso.
Project Mc² oli ehdolla parhaan lastensarjan Daytime Emmy -palkinnon saajaksi keväällä 2016.
Pedro Luís António

Pedro Luís António (13. tammikuuta 1921 Caconda – 25. heinäkuuta 2014) oli angolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 20. heinäkuuta 1952 ja nimitettiin Kwito-Bién hiippakunnan piispaksi 15. kesäkuuta 1979. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Manuel Franklin da Costa, jota avustivat Alexandre do Nascimento ja Francisco Viti.
António jäi eläkkeelle 15. tammikuuta 1997.