stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen urheilu 2017
Aerobic

FISAF-liiton maailmanmestaruuskilpailuissa 16.–21.10. Leidenissä, Alankomaissa Juuso Väisänen saavutti miesten kilpailussa pronssia.
FISAF-liiton Euroopan-mestaruuskilpailuissa 23.–27.5. Karlovy Varyssa, Tšekissä Juuso Väisänen saavutti miesten sarjassa pronssia.
Alppihiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 6.–19.2. St. Moritzissa, Sveitsissä paras suomalaissaavutus oli Joonas Räsäsen 31. sija pujottelussa.
Talviuniversiadeissa 29.1.–8.2. Almatyssa, Kazakstanissa Nea Luukko saavutti supersuurpujottelussa hopeaa.
Ammunta

Haulikkoammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 30.8.–11.9. Dmitrovissa, Venäjällä Marika Salmi, Satu Mäkelä-Nummela ja Mopsi Veromaa saavuttivat trapin joukkuekilpailussa hopeaa. Salmi sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa viidenneksi.
Ilma-aseiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 6.–12.3. Mariborissa, Sloveniassa Suomi saavutti pronssia ilmakiväärin liikkuvan maalin normaalijuoksujen ja liikkuvan maalin sekajuoksujen joukkuekilpailuissa. Joukkueisiin kuuluivat Tomi-Pekka Heikkilä, Krister Holmberg ja Heikki Lähdekorpi.
Kivääri-, pistooli- ja haulikkolajien Euroopan-mestaruuskilpailuissa 21.7.–4.8. Bakussa, Azerbaidžanissa Juho Kurki saavutti vakiokiväärin 3 × 20 laukauksen kilpailussa hopeaa sekä Satu Mäkelä-Nummela trapissa ja Topi Hulkkonen pienoiskiväärin liikkuvan maalin sekajuoksuissa pronssia. Lisäksi Hulkkonen saavutti Tomi-Pekka Heikkilän ja Heikki Lähdekorven kanssa kaksi joukkuepronssia.
Ampumahiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 9.–19.2. Hochfilzenissä, Itävallassa Kaisa Mäkäräinen saavutti pronssia 12,5 kilometrin yhteislähtökilpailussa. Mari Laukkanen sijoittui 15 kilometrin normaalimatkalla neljänneksi.
Maailmancupin 2016–2017 kokonaiskilpailussa Kaisa Mäkäräinen sijoittui kolmanneksi. Mäkäräinen voitti Ruhpoldingin osakilpailussa 14.1. pikamatkan ja 15.1. takaa-ajon. Mari Laukkanen voitti uransa ensimmäiset ja ainoiksi jääneet maailmancupkilpailunsa Holmenkollenilla 17.3 pikamatkalla ja 18.3. takaa-ajossa.
Autourheilu

Rallin MM-sarjassa Toyotalla ajanut Jari-Matti Latvala sijoittui neljänneksi. Latvala voitti helmikuussa ajetun Ruotsin rallin ja Esapekka Lappi heinäkuun lopulla ajetun Suomen rallin.
Formula 1 -sarjassa Mercedeksella ajanut Valtteri Bottas sijoittui kolmanneksi ja Ferrari-kuljettaja Kimi Räikkönen neljänneksi. Bottas otti uransa ensimmäiset F1-voitot 30.4. Venäjän Grand Prix'ssä, 9.7. Itävallan Grand Prix'ssä ja 26.11. päätösosakilpailuna ajetussa Abu Dhabin Grand Prix'ssä. Räikkönen sijoittui kahdesti toiseksi ja viisi kertaa kolmanneksi.
Biljardi

Poolin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 18.–28.3. Albufeirassa, Portugalissa Jani Uski voitti kultaa kasipallossa ja Kim Laaksonen saavutti pronssia straight poolissa. Joukkuekilpailussa Uski, Laaksonen, Petri Makkonen, Ville Hämäläinen ja Henrik Öhrnberg saivat hopeaa. Pyörätuolisarjassa Jouni Tähti voitti kultaa kasipallossa ja ysipallossa sekä saavutti pronssia 10-pallossa.
Freestylehiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 8.–19.3. Sierra Nevadassa, Espanjassa parhaiten suomalaisista sijoittuivat 12:nneksi Jimi Salonen kumparelaskussa ja Anni Kärävä slopestylessa.
Hiihtosuunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 5.–13.3. Krasnojarskissa, Venäjällä Suomi sai viisi mitalia. Naisten viestissä Mirka Suutari, Marjut Turunen ja Salla Koskela voittivat kultaa. Koskela saavutti hopeaa sprintissä, keskimatkalla ja Ville-Petteri Saarelan kanssa sekaparien sprinttiviestissä. Alun perin nämä sijoitukset olivat yhden sijan verran heikompia, mutta edellä ollut venäläinen Polina Frolova hylättiin heinäkuussa dopingtestin osoitettua hänen käyttäneen kiellettyä meldoniumia. Miesten viestissä Tero Linnainmaa, Jyri Uusitalo ja Saarela saavuttivat pronssia.
Euroopan-mestaruuskilpailut kilpailtiin 7.–12.2. Imatralla. Suomi sai viisi mitalia. Naisten viestissä Mirka Suutari, Marjut Turunen ja Salla Koskela voittivat kultaa, mutta mestaruus tuli vasta jälkikäteen heinäkuussa venäläisen Polina Frolovan dopinghylkäyksen jälkeen. Jyri Uusitalo sai hopeaa miesten ja Mirka Suutari naisten sprintissä. Pronssia toivat Marjut Turunen ja Ville-Petteri Saarela sekaparien sprinttiviestistä sekä Tero Linnainmaa, Uusitalo ja Saarela miesten viestistä.
Jalkapallo

Suomen miesten maajoukkue pelasi Markku Kanervan valmentamana vuoden 2017 aikana kuusi MM-karsintaottelua: joukkue hävisi vieraskentällä Turkille 2–0 ja kotonaan Ukrainalle 1–2, voitti kotikentällä Islannin 1–0 ja vieraissa Kosovon samoin numeroin, pelasi vierasottelussaan Kroatian kanssa tasapelin 1–1 ja päätti karsinnat Turkin kanssa kotikentällä pelattuun tasapeliin 2–2 ja sijoittui lohkossaan viidenneksi.
Suomen naisten maajoukkue aloitti uuden valmentajansa, ruotsalaisen Anna Signeulin valmentamana MM-karsinnat loka-marraskuussa voittamalla kotikentällä Serbian 1–0 ja Israelin 4–0.
Lukas Hradecký jatkoi pelejään Saksan Bundesliigassa pelaavan Eintracht Frankfurtin ykkösmaalivahtina. Joukkue ylsi Saksan cupissa loppuotteluun, jonka se kuitenkin hävisi.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa sai Kuopion Palloseura ja pronssille sijoittui Tampereen Ilves.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti espoolainen FC Honka, hopeaa sai PK-35 Vantaa ja pronssille sijoittui Helsingin Jalkapalloklubi.
Jääkiekko

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 31.3.–7.4. Plymouthissa, Michiganissa, Yhdysvalloissa Pasi Mustosen valmentama Suomi saavutti pronssia hävittyään välierissä Kanadalle 0–4 ja voitettuaan pronssiottelussa Saksan 8–0. Alkulohkossa Suomi voitti ensi kertaa naisten arvokisoissa Kanadan maalein 4–3. Noora Räty valittiin kisojen parhaaksi maalivahdiksi ja Jenni Hiirikoski parhaaksi puolustajaksi.
Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 5.–21.5. Kölnissä, Saksassa ja Pariisissa, Ranskassa Lauri Marjamäen valmentama Suomi sijoittui neljänneksi voitettuaan puolivälierissä Yhdysvallat 2–0 mutta hävittyään välierissä Ruotsille 1–4 ja pronssiottelussa Venäjälle 3–5.
Stanley Cupin loppuotteluissa Pittsburgh Penguins voitti Nashville Predatorsin otteluvoitoin 4–2 ja Olli Määttä kuului toisen kerran mestarijoukkueeseen. Nashvillen ykkösmaalivahtina pelasi Pekka Rinne.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Tampereen Tappara, joka voitti loppuotteluissa kuopiolaisen Kalevan Pallon voitoin 4–2. Pronssille sijoittui jyväskyläläinen JYP.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Oulun Kärpät, hopeaa sai Espoo United ja pronssille sijoittui Kalevan Pallo.
Jääpallo

Maailmanmestaruuskilpailuissa 29.1.–5.2. Sandvikenissä, Ruotsissa Suomi saavutti pronssia hävittyään välierässä Venäjälle 4–6 ja voitettuaan pronssiottelussa Norjan 11–1.
Miesten Suomen-mestaruuden vei Lappeenrannan Veiterä, joka voitti 11.3. Porvoossa pelatussa loppuottelussa runkosarjan voittaneen Porvoon Akilleksen 5–3. Pronssille sijoittui Jyväskylän Seudun Palloseura.
Keilailu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 24.11.–4.12. Las Vegasissa, Yhdysvalloissa Petteri Salonen saavutti all eventsissä hopeaa, ja pronssille hän ylsi parikilpailussa Niko Oksasen sekä triokilpailussa Oksasen ja Joonas Jähin kanssa. Suomen naiskeilaajat eivät saavuttaneet sijoituksia kymmenen parhaan joukkoon edes joukkuekilpailussa.
Koripallo

Lauri Markkanen varattiin kesäkuussa ammattilaisliiga NBA:han seitsemännellä varausvuorolla. Varauksen teki Minnesota Timberwolves, joka myi hänet heti Chicago Bullsiin. Markkanen aloitti NBA-uransa 17.10. tekemällä 17 pistettä Toronto Raptorsia vastaan.
Miesten Euroopan-mestaruuskilpailujen alkulohkoista yksi pelattiin Helsingissä. Tähtipelaajiensa Lauri Markkasen ja Petteri Koposen johdolla Suomi voitti alkulohko-otteluistaan neljä ja hävisi vain yhden. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Suomi hävisi Istanbulissa pelatussa ottelussa Italialle 57–70 ja sijoittui turnauksessa 11:nneksi.
Miesten Suomen-mestaruuden vei neljä loppuottelua kuudesta voittanut Joensuun Kataja, hopealle sijoittui runkosarjan voittanut Salon Vilpas, ja pronssia sai Helsinki Seagulls.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti kahden tappion jälkeen loppuottelusarjassa 3–2-voittoon noussut Hyvinkään Ponteva, hopealle sijoittui Espoo United ja pronssia sai Catz Lappeenranta. Mestaruus on Pontevalle ensimmäinen.
Käsipallo

Miesten Suomen-mestaruuden vei viidennen peräkkäisen kerran Riihimäen Cocks, joka oli voittamaton runkosarjassa ja voitti vasta 20.5. päättyneen loppuottelusarjankin kaikki kolme ottelua karjaalaista BK-46:ta vastaan. Pronssille sijoittui Grankulla IFK.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Dicken, hopeaa sai Helsingin IFK ja pronssille sijoittui Sjundeå IF.
Lentopallo

Tuomas Sammelvuon valmentama Suomen miesten maajoukkue voitti toukokuussa pelatussa MM-karsintaturnauksessa kaikki viisi vastustajaansa, muun muassa turnauksessa toiseksi sijoittuneen Espanjan ja isäntämaa Tšekin ja saavutti näin paikan vuoden 2018 maailmanmestaruuskilpailuihin.
Maailmanliigassa Suomen miesten maajoukkue pelasi kesäkuun aikana yhdeksän ottelua, joista se voitti kolme: Helsingissä Slovakian ja Kiinan sekä Kairossa Egyptin. Suomi sijoittui 36 maan joukossa 21:nneksi.
Miesten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 24.8.–3.9. Puolassa Suomi sijoittui 12:nneksi voitettuaan kolmesta alkulohkovastustajastaan vain Viron ja hävittyään ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Bulgarialle.
Kesä-heinäkuussa pelatussa Euroopan liigassa Tapio Kangasniemen valmentama Suomen naisten maajoukkue voitti kaikki kuusi alkulohko-otteluaan häviämättä erääkään sekä kaksiosaisessa välierässä Slovakian vieraskentällä 2–3 ja Helsingissä 3–0. Loppuotteluissa Suomi hävisi Ukrainalle Helsingissä 1–3 ja vieraskentällä 3–1.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti kaikki neljä loppuottelua voittanut Vammalan Lentopallo, hopeaa sai runkosarjan voittanut Hurrikaani-Loimaa, ja pronssille sijoittui Pielaveden Sampo.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti salolainen LP Viesti, hopeaa sai runkosarjan voittanut hämeenlinnalainen HPK, ja pronssille sijoittui Oriveden Ponnistus.
Lumilautailu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 8.–19.3. Sierra Nevadassa, Espanjassa Enni Rukajärvi saavutti big airissa hopeaa. Miesten puolella Roope Tonteri sijoittui big airissa neljänneksi, Kalle Järvilehto big airissa ja Ville Paumola slopestylessa viidenneksi sekä Markus Malin halfpipessa kuudenneksi.
Talviuniversiadeissa 29.1.–8.2. Almatyssa, Kazakstanissa Aleksi Partanen saavutti slopestylessa hopeaa.
Paralumilautailun maailmanmestaruuskilpailuissa 1.–8.2. Big Whitessa, Kanadassa Matti Suur-Hamari voitti kultaa lumilautacrossissa ja banked slalomissa.
Moottoripyöräily

Ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruussarjan sivuvaunuluokassa Pekka Päivärinta ja Kirsi Kainulainen saavuttivat hopeaa. Supersport-luokassa Niki Tuuli sijoittui seitsemänneksi ja MotoGP-luokassa Mika Kallio 24:nneksi. Kallio ajoi pääasiassa KTM-tallin testikuljettajana.
Enduron maailmanmestaruussarjassa Eero Remes saavutti Enduro 2 -luokassa pronssia. MM-joukkuekilpailussa Suomi saavutti pronssia, ja joukkueeseen kuuluivat Remeksen lisäksi Henric Stigell, Antti Hellsten ja Matti Seistola.
Nyrkkeily

Turussa 6.5. käydyssä ammattinyrkkeilyillassa Eva Wahlström säilytti WBC-liiton ylemmän höyhensarjan maailmanmestaruuden voittamalla argentiinalaisen Mayra Alejandra Gómezin kaikin tuomariäänin. Samassa tapahtumassa Edis Tatli menetti kevyen sarjan Euroopan-mestaruutensa hävitessään belgialaiselle Francesco Pateralle tuomariäänin 1–2. Tatli otti mestaruuden takaisin itselleen voittamalla 12.12. Helsingissä Pateran tuomariäänin 3–0.
Paini

Maailmanmestaruuskilpailuissa 21.–27.8. Pariisissa, Ranskassa paras suomalaissaavutus on vapaapainija Ville Heinon 12. sija alle 86-kiloisten sarjassa.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2.–7.5. Novi Sadissa, Serbiassa Jere Heino sijoittui vapaapainin alle 125-kiloisten sarjassa kahdeksanneksi ja Elias Kuosmanen kreikkalais-roomalaisen painin alle 98-kiloisissa kymmenenneksi.
Pesäpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Vimpelin Veto, hopeaa sai Sotkamon Jymy ja pronssille sijoittui runkosarjan voittanut Joensuun Maila.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti tamperelainen Manse PP, hopeaa sai Porin Pesäkarhut ja pronssille sijoittui Lapuan Virkiä.
Naisten Itä–Länsi-ottelun 1.7. Imatralla voitti Länsi jaksoin 1–0 (2–2, 7–3). Voitto oli Lännelle seitsemäs peräkkäinen.
Miesten Itä–Länsi-ottelun 2.7. Imatralla voitti Itä jaksoin 2–1 (1–0, 1–2, 0–0, 1–0) ja siirtyi voittotilastossa johtoon voitoin 37–36.
Pikaluistelu

Matkakohtaisissa maailmanmestaruuskilpailuissa 9.–12.2. Gangneungissa, Etelä-Koreassa Mika Poutala sijoittui 500 metrillä 18:nneksi ja 1 000 metrillä 21:nneksi.
Sprinttimaailmanmestaruuskilpailuissa 25.–26.2. Calgaryssa, Kanadassa Mika Poutala sijoittui yhteispisteissä viidenneksi Suomen-ennätyspistein 136,635.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 6.–8.1. Heerenveenissä, Alankomaissa Mika Poutala sijoittui sprintterien yhteispisteissä kuudenneksi, Pekka Koskela 11:nneksi ja Samuli Suomalainen 19:nneksi. Naissprintterien yhteispisteissä Elina Risku sijoittui 16:nneksi.
Maailmancupissa Mika Poutala sijoittui yhteispisteissä sekä 500 metrillä että 1 000 metrillä kahdeksanneksi.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 22.2.–5.3. Lahdessa. Iivo Niskanen voitti kultaa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja Krista Pärmäkoski saavutti hopeaa hiihdon yhdistelmäkilpailussa. Pronssille sijoittuivat Matti Heikkinen 50 kilometrin vapaan tyylin yhteislähtökilpailussa, Sami Jauhojärvi ja Iivo Niskanen perinteisen tyylin sprinttiviestissä sekä Aino-Kaisa Saarinen, Kerttu Niskanen, Laura Mononen ja Pärmäkoski viestissä. Yhdistetyn joukkuekilpailussa Suomi sijoittui viidenneksi ja mäkihypyn joukkuekilpailussa kuudenneksi.
Purjehdus

Raceboard-lautailun maailmanmestaruuskilpailuissa heinäkuussa Saloussa, Espanjassa Tuuli Petäjä-Sirén saavutti hopeaa ja Aleksandra Blinnikka pronssia.
H-veneiden maailmanmestaruuskilpailuissa elokuussa Brunnenissa, Sveitsissä Jan Forsbom, Timo Lankinen ja Iiro Törnström saavuttivat pronssia.
Pyöräily

Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailuissa 16.–24.9. Bergenissä, Norjassa Lotta Lepistö saavutti joukkueaika-ajossa saksalaisen Cervélo-Bigla-tallin joukkueessa pronssia. Henkilökohtaisessa aika-ajossa hän sijoittui 20:nneksi.
Lotta Lepistö voitti 114 kilometriä pitkän Dwars door Vlaanderen -kilpailun Belgiassa maaliskuussa sekä World Touriin kuuluneet 146-kilometrisen Gent–Wevelgem -ajon Belgiassa maaliskuussa ja 152-kilometrisen Crescent Vårgårda -ajon Ruotsissa elokuussa. Hän nousi maailmanrankingissa kolmanneksi.
Salibandy

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 1.–9.12. Bratislavassa, Slovakiassa Lasse Kurrosen valmentama Suomi saavutti hopeaa voitettuaan välierissä Sveitsin 3–1 ja hävittyään loppuottelussa Ruotsille rangaistuslaukauskilpailun jälkeen 5–6. Veera Kauppi teki loppuottelussa neljä maalia. Suomalaisista maalivahti Tiltu Siltanen ja puolustaja My Kippilä valittiin tähdistökentälliseen.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti tamperelainen Classic, hopeaa sai helsinkiläinen EräViikingit ja pronssille sijoittui Seinäjoen Peliveljet.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti tamperelainen Classic, hopeaa sai nurmijärveläinen SB-Pro ja pronssille sijoittui Porvoon Salibandyseura.
Suunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 30.6.–7.7. Viljandissa ja Rõugessa, Virossa Venla Harju saavutti pronssia keskimatkalla sekä Marika Teinin ja Merja Rantasen kanssa viestissä. Sprintissä Harju sijoittui neljänneksi. Teini oli keskimatkalla yhdeksäs ja sprintissä kymmenes. Pitkällä matkalla Rantanen sijoittui seitsemänneksi. Suomen miesten viestijoukkue sijoittui kahdeksanneksi ja sekaviestijoukkue kymmenenneksi.
Maailmancupin yhteispisteissä Venla Harju sijoittui seitsemänneksi ja Sari Anttonen kymmenenneksi.
Jukolan viesti kilpailtiin 17.–18.6. Joensuussa. Voitot menivät Ruotsiin. Miesten viestissä Koovee sijoittui toiseksi ja Tampereen Pyrintö kolmanneksi. Venlojen viestissä Tampereen Pyrintö oli parhaana suomalaisseurana neljäs.
Taitoluistelu

Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut käytiin 29.3.–2.4. Helsingin Hartwall-areenassa. Kaikki suomalaisluistelijat karsiutuivat ennen vapaaohjelmaa.
Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 25.–29.1. Ostravassa, Tšekissä Emmi Peltonen sijoittui 11:nneksi ja Viveca Lindfors 23:nneksi naisten yksinluistelussa. Valtter Virtanen oli miesten kilpailussa 23:s. Jäätanssissa pari Cecilia Törn / Jussiville Partanen päätyi sijalle 17.
Muodostelmaluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 5.–8.4. Colorado Springsissä, Yhdysvalloissa Marigold IceUnity saavutti hopeaa ja Rockettes sijoittui viidenneksi.
Tennis

Henri Kontinen voitti australialaisparinsa John Peersin kanssa miesten nelinpelin mestaruuden tammikuussa Australian avoimessa turnauksessa. Heinäkuussa Wimbledonissa ja syyskuussa Yhdysvaltain avoimissa he ylsivät välieriin. Marraskuussa he voittivat Lontoossa ATP-kiertueen mestaruusturnauksen. Kontinen nousi 3.4. miesten nelinpelin maailmanlistan ykköseksi.
Uinti

Pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuissa 14.–30.7. Budapestissa, Unkarissa Ari-Pekka Liukkonen sijoittui 50 metrin vapaauinnissa kuudenneksi.
Lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 13.–17.12. Kööpenhaminassa, Tanskassa Jenna Laukkanen saavutti hopeaa 50 metrin ja 100 metrin rintauinnissa.
Kesäuniversiadeissa 19.–30.8. Taipeissa, Taiwanissa Ari-Pekka Liukkonen voitti kultaa 50 metrin vapaauinnissa.
Voimistelu

Telinevoimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 2.–8.10. Montrealissa, Kanadassa Oskar Kirmes sijoittui moniottelussa 33:nneksi. Telinekohtaisissa kilpailuissa Heikki Saarenketo ylsi hypyn karsinnassa 22:nneksi.
Telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 19.–23.4. Cluj-Napocassa, Romaniassa Oskar Kirmes sijoittui miesten moniottelussa 17:nneksi ja Maija Leinonen naisten puolella 38:nneksi. Hypyn karsinnassa Tomi Tuuha sijoittui 13:nneksi ja Heikki Saarenketo 15:nneksi.
Joukkuevoimistelun maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 26.–28.5. Helsingissä. Tampereen Voimistelijoiden Minetit voitti kultaa ja Olarin Voimistelijoiden OVO Team saavutti pronssia.
Joukkuevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 21.–22.10. Sofiassa, Bulgariassa Minetit ylsi jaetulle hopeasijalle.
Yleisurheilu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 4.–13.8. Lontoossa, Isossa-Britanniassa Suomen ainoa pistesijoille yltänyt urheilija oli keihäänheitossa viidenneksi sijoittunut Tero Pitkämäki.
Sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 3.–5.3. Belgradissa, Serbiassa Minna Nikkanen sijoittui seiväshypyssä kuudenneksi, Simo Lipsanen kolmiloikassa seitsemänneksi sisäratojen Suomen-ennätyksellä 16,84 sekä Wilma Murto seiväshypyssä ja Kristiina Mäkelä kolmiloikassa kahdeksanneksi.
Alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 13.–16.7. Bydgoszczissa, Puolassa Simo Lipsanen saavutti kolmiloikassa hopeaa ja teki Suomen-ennätyksen 17,14 ylittäen vanhimman voimassa olleen Suomen-ennätyksen, Pertti Pousin 49 vuotta vanhan tuloksen 14 senttimetrillä. Kymmenottelija Elmo Savola ja Suomen miesten pikaviestijoukkue saavuttivat kisoissa pronssia.
Kesäuniversiadeissa 19.–30.8. Taipeissa, Taiwanissa Juuso Hassi saavutti hopeaa kymmenottelussa. Pronssille ylsivät Jenni Kangas keihäänheitossa ja Elisa Neuvonen 20 kilometrin kävelyssä.
Parayleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 14.–23.7. Lontoossa, Isossa-Britanniassa Suomi sai kaksi kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. Leo-Pekka Tähti ja Amanda Kotaja voittivat kultaa 100 metrin pyörätuolikelauksessa. Toni Piispanen sai hopeaa 100 metrin pyörätuolikelauksessa ja Marjaana Heikkinen keihäänheitossa. Pronssille ylsivät Tähti 200 metrillä ja Henry Manni 400 metrillä.
Old Etonians FC

Old Etonians FC on englantilainen jalkapalloseura Etonin kaupungista. Eton Collegen entiset opiskelijat perustivat seuran vuonna 1865. Se on voittanut FA Cupin kahdesti (1879, 1882) ja ollut neljästi toinen.
Seura selvisi ensimmäisen kerran Englannin cupin loppuotteluun vuonna 1875, mutta silloin Royal Engineers vei mestaruuden uusintaottelussa lukemin 2–0. Ensimmäinen loppuottelu oli päättynyt tasatulokseen 1–1. Seuraavana vuonna Old Etonians kohtasi cupin loppuottelussa Wanderersin, joka voitti uusintaottelun 3–0 sen jälkeen, kun ensimmäisessä loppuottelussa oli pelattu maaliton tasapeli. Old Etonians voitti ensimmäisen FA Cupin mestaruutensa vuonna 1879, kun se voitti Clapham Roversin 1–0. Vuonna 1881 Old Carthusians oli cupin loppuottelussa parempi maalein 3–0, mutta Old Etonians voitti seuraavana vuonna cup-mestaruuden peittoamalla Blackburn Roversin lukemin 1–0. Seura selvisi vielä 1883 Englannin cupin loppuotteluun, mutta hävisi sen jatkoajan jälkeen Blackburn Olympicille 1–2.
1990-luvulta lähtien seura on pelannut Arthurian Leaguessa voittaen sen kahdesti, 1993 ja 2005.
Erkki Pystynen

| Erkki Pystynen |
| --- | --- |

Eduskunnan puhemies
 1983–1987  
Edeltäjä:  Johannes Virolainen
Seuraaja:  Ilkka Suominen
Kansanedustaja
 27.9.1975–21.3.1991  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Hämeen läänin pohjoinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. marraskuuta 1929 (ikä 95) Heinola
Ammatti:  professori
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Erkki Topias Pystynen (s. 2. marraskuuta 1929 Heinola) on suomalainen emeritusprofessori ja kokoomuslainen poliitikko, joka toimi eduskunnan puhemiehenä vuosina 1983–1987 ja kansanedustajana vuosina 1975–1991. Pystynen oli Tampereen yliopiston kunnallispolitiikan professori vuosina 1972–1992 (virkavapaalla 1975–1991). Hän toimi yliopiston vararehtorina 1969–1974 ja valittiin Jaakko Uotilan jälkeen yliopiston rehtoriksi vuoden 1975 alusta alkaen. Valtiollisten tehtäviensä vuoksi hän luopui rehtoraatista kuitenkin jo saman vuoden lopussa.
Poliittinen ura

Pystynen valittiin eduskuntaan Hämeen pohjoisesta vaalipiiristä syksyn 1975 välivaaleissa. Hän toimi kansanedustajana kaikkiaan 16 vuotta. Vuoden 1983 eduskuntavaalien jälkeen presidentti Mauno Koivisto kutsui Pystysen yllättäen hallitustunnustelijaksi. Tunnustelut eivät johtaneet tulokseen ja hallitus muodostettiin myöhemmin sosialidemokraattien Kalevi Sorsan johdolla. Pystynen valittiin kuitenkin eduskunnan puhemieheksi vuosiksi 1983–1987. Hän oli ensimmäinen kokoomuslainen eduskunnan puhemies yli 50 vuoteen. Edellinen kokoomusta edustanut puhemies oli ollut Paavo Virkkunen vuosina 1929−1930.
Vuoden 1987 eduskuntavaaleissa kokoomus sai vaalivoiton ja palasi Harri Holkerin johdolla hallitusvastuuseen 21 vuoden tauon jälkeen. Pystysestä toivottiin Pirkanmaalla ministeriä, mutta nämä toiveet eivät käyneet toteen ja Pystynen vietti viimeiset neljä vuottaan eduskunnassa rivikansanedustajana. Vuoden 1991 vaaleissa hän putosi eduskunnasta ja palasi hoitamaan professorin virkaansa. Vuonna 1992 Pystynen jäi eläkkeelle.
Eduskunnan ohella Pystynen vaikutti pitkään Tampereen kunnallispolitiikassa. Vuoden 1984 kunnallisvaaleissa istuva eduskunnan puhemies kumminkin putosi kaupunginvaltuustosta. Seuraavissa vaaleissa Pystynen teki paluun ja vaikutti valtuustossa vielä vuodet 1989–1996. Tämän jälkeen hän oli vielä neljä vuotta ensimmäisenä varavaltuutettuna. Syksyn 2000 kunnallisvaaleihin Pystynen ei enää osallistunut ja vetäytyi aktiivipolitiikasta syrjään 71-vuotiaana.
Perhe

Pystysen vaimo Marja-Liisa Pystynen on myös vaikuttanut kunnallispolitiikassa. Pystysellä on ensimmäisestä avioliitostaan viisi lasta. Näistä edesmennyt Jouni Pystynen oli Ilmavoimien komentaja ja Juha-Pekka Pystynen on Finavian riskienhallintajohtaja.
Teoksia

Kunnallistiede – kunnallispolitiikka, Kunnallistieteen laitoksen julkaisuja, Tampereen yliopisto; 1970 – 97 lehteä (moniste)
Päätöksenteko kunnallispolitiikassa, Kunnallistieteen laitoksen julkaisuja, Tampereen yliopisto; 1971 – 129 lehteä (moniste)
Omaisuudensuoja, Suomessa Suomen lakimiesliiton kustannus, 1984 – 313 s.
Liittokunta, Kunnallisalan kehittämissäätiö, 1996 – 65 s.