stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marianne Stenius

Marianne Stenius (s. 1951) on suomalainen taloustieteilijä.
Elämä

Stenius valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteen maisteriksi vuonna 1973, lisensiaatiksi vuonna 1979, ja valtiotieteen tohtorin arvon hän sai vuonna 1986. Vuodesta 2014 hän on Åbo Akademin hallituksen puheenjohtaja.
Stenius on toiminut Svenska handelshögskolan -kauppakorkeakoulun rahoituksen professorina vuodesta 1990 lähtien. Lisäksi hän on dosentti Åbo Akademissa ja Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Stenius toimi Kansantaloustieteen valtakunnallisen jatkokoulutusohjelman johtajana vuosina 1991-1992. Stenius valittiin kauppakorkeakoulun rehtoriksi ensimmäisen kerran vuonna 1993, ja hänen toimikautensa jatkui vuoteen 2010. Hän on yksi ensimmäisistä yliopistotason oppilaitosten naisrehtoreista Suomessa.
Yleisen liiketaloustieteen ensimmäinen professori Lars Wahlbeck oli Steniuksen edeltäjä vuonna 1958 aloittaneen oppituolin haltijana.
Stenius sai vuonna 1998 Helsingin kauppakorkeakoulun myöntämän Jaakko Honko -mitalin ansioistaan tieteiden välisen tutkimuksen edistämisessä. Hänelle on myönnetty myös kauppatieteellisen yhdistyksen Huugo Raninen -mitali vuonna 2002 sekä Helsingin kaupungin kultainen Helsinki-mitali vuonna 2000.
Stenius on Suomen Tiedeseuran jäsen ja on toiminut Suomen Tiedeseuran puheenjohtajana.
Karsikko (mytologia)

Karsikkopuu Lemin kirkolla.
Karsikko on perinteinen suomalainen vainajaa koskeva merkintä puussa taikka metsä tai yksittäinen puu, jossa näitä merkintöjä on. Karsikkoa tehdessä voidaan puusta karsia oksia vainajan merkiksi. Usein karsikko sijaitsee tien varrella, asutuksen ja kalmiston välillä. Karsikkomerkintöjä on hakattu myös kiviin tai rantakallioihin ja seiniin vainajien muistoksi leikattuja vuosilukuja on joskus kutsuttu "karsikoiksi". Vanhimmat tiedot karsikoista ovat 1700-luvulta. Perinne on levinnyt koko savolaisten asuttamalle alueelle, ja se on savo-karjalainen ilmiö. Suomen lisäksi karsikkoja tai ristipuita on tehty myös itäisessä- ja kaakkoisessa Virossa. Yksittäistä karsikkopuuta voidaan nimittää myös ristipuuksi. Suomessa tapa hiipui itsenäisyyden ajan alkupuolella, mutta Virossa se eli vielä 1990-luvun alussa. Karsikkopuiden käyttö on ikivanha perinne, mutta vainajain karsikko on ilmeisesti syntynyt viimeistään siinä vaiheessa, kun vainajista on tullut kansanperinteessä pelottavia eli kristinuskon tullessa Suomeen. Kristinuskon myötä alettiin saarnata, että vainajat odottavat haudassa lopullista ylösnousua. Vanha kansa alkoi pelätä, että kun vainajat eivät pääse tuonpuoleiseen, he nousevat elävien pariin kummittelemaan.
Karsikko tehtiin puuhun yleensä kuljetettaessa vainajaa kirkolle tai kalmistoon, mutta toisaalta esimerkiksi jonkun suvun karsikko saattaa olla pelkästään muistomerkki. Tiettävästi tällaisia karsikkoja on edelleen käytössä.
Karsikkopuut olivat eräänlaisia rajamerkkejä, jotka tehtiin vainajille, etteivät nämä palaisi pimeän tullen takaisin kotiin. Ajateltiin, että kun vainaja yöllä saapuu puun luokse, hän huomaisi, että tästä ei pääse enää eteenpäin. Entisaikaan ajateltiin, että vainaja voi kävellä omia jälkiään takaisin. Kun vainaja saatettiin kotitalosta kirkkomaalle, tehtiin puolivälissä matkaa karsikko.
Oksien karsinta

Karsikkopuuhun, joka on yleensä iso mänty tai kuusi, tehtiin karsikko, eli siitä katkottiin oksia. Joskus ainoastaan latva jätettiin kärsimättä – joskus myös tyvipää. Joskus keskelle puuta jätettiin käsivarsiksi kaksi oksaa osoittamaan metsään päin, jos henkilö, jolle karsikko tehtiin, oli naimisissa. Naimattomalle jätettiin vain yksi oksa, joka osoitti tielle päin.
Merkinnät karsikkopuussa

Usein karsikkoa tehdessä tehtiin puun kuoreen pilkka, eli kuorta poistettiin esimerkiksi kirveellä tai puukolla. Pilkka toimi ikään kuin "tauluna", johon tehtiin merkintöjä. Siihen voitiin veistää esimerkiksi vainajan nimi, puumerkki tai syntymä- ja kuolinajat.
Myöhemmin tuli tavaksi leikata pilkkaan vuosiluku tai kiinnittää mäntyyn kohon muotoinen musta puinen karsikkolautanen, johon oli kirjoitettu vainajan nimikirjaimet ja kuolinvuosi. Lautanen tehtiin jo vainajan kotona valmiiksi ja kiinnitettiin sitten karsikkopuuhun kun vainajaa vietiin hautausmaalle. Alkuaan kullakin vainajalla oli oma karsikkopuunsa, mutta sen jälkeen kun karsikkolautasia alettiin käyttää, lautaset kiinnitettiin yhteiseen suureen karsikkopuuhun.
Puun jatkaessa kasvuaan sen kuori alkoi kasvaa reunoilta alkaen pilkan päälle, eli runkoon tehty vaurio alkoi kylestyä kiinni. Jotkut karsikkomerkit ovatkin jääneet osittain tai kokonaan puun sisään.
Karsikkopuuhun oli tapana veistää myös risti. Myöhemmin puuhun lisättiin vainajan nimikirjaimet. Sittemmin myös kuolinvuosi. Lopulta keksittiin, että sama perinne voidaan toteuttaa myös kotona laudan pätkään veistämällä.
Karsikoiden merkitys

Karsikoiden tarkoituksena on alun perin ollut vaikuttaa kuolleiden sieluihin siten, etteivät ne tulisi ihmisten ilmoille kummittelemaan. Ilmeisesti on ajateltu, että lähtiessään vaeltamaan kalmistolta takaisin asuinpaikalle sielu ymmärtää kuolleensa viimeistään nähdessään oman karsikko-merkkinsä puussa. Sittemmin karsikkoja on tehty lähinnä vainajan muistomerkiksi. Joillakin suvuilla on ollut kokonaisia sukutauluja karsikkopuussaan.
Kun karsikkopuuta pysähdyttiin tekemään, saatettiin vainajaa huijata esimerkiksi häntä kuljettavien kärryjen akselin mutterin irtoamisella, jotta tämä ei kävisi pysähdyksen takia levottomaksi. Karsikkopuun luona otettiin niin sanottu karsikkoryyppy. Saatettiin tehdä myös eräänlaisia taikoja. Puun juurelle voitiin tuoda poltettavaksi esimerkiksi ne sängynoljet, joilla levätessä vainaja oli kuollut. Karsikkopuut olivat pelättyjä paikkoja. Niiden luona ei saanut pimeän tultua pysähtyä, sillä uskottiin, että vainajat tulivat kuljeskelemaan karsikkopuiden tuntumaan öisin. Ajateltiin, että karsikkoperinteen tulee jatkua, sillä muuten vainajat voivat myös saapua kummittelemaan ja olla väkivaltaisia. Siksi esimerkiksi miesvainajan karsikko oli tapana veistää menehtyneen miehen omalla kirveellä.
1920-luvulla kansatieteilijä Albert Hämäläinen löysi Konginkankaan Liimattalasta, nykyisen Keski-Suomen alueelta Pyhäkankaan karsikkomännikön. Liimattalan karsikko on kärsinyt 2000-luvulla vaurioita tuulenkaatoina, mutta merkittävä osa karsikkopuista on edelleen pystyssä.lähde?
Karsikko voidaan tehdä myös eläville. Kun joku ensi kerran saapuu vieraaseen taloon, niin hänelle kunnioitukseksi tehdään karsikko, jossa oksa osoittaa mistä ilmansuunnasta vieras on kotoisin. Karsikkoja tekivät myös matkatoverit toisillensa, kun saapuivat oudoille seuduille. Elossa olleen ihmisen karsikkoon ei tavallisesti leikattu nimikirjaimia, eikä muita merkkejä, vaan pääasiana oli karsikkopuun oksien karsiminen.
Kirjallisuutta

Fredrikson, Erkki: Konneveden kirja.  (Linkola, Martti (toim.))  Kuolleen karsikko Konnevedellä,  Konnevesi:  Konneveden kunta, 1976.  ISBN 951-99094-1-9  ISSN 0448-0961
Karsikkopuu Konginkankaan karsikossa.
Alajärven kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Alajärvi
Valtuutettuja:  35
Johto:  Antti Joensuu (kesk.) (pj.)  Turo Kalliomaa (kok.) (1. vpj.)  Jukka Pekka Matintupa (sd.) (2. vpj.)  Jari Hämeenniemi (ps.) (3. vpj.)
Kokoontumispaikka:  Alajärven kaupungintalo
Alajärven kaupunginvaltuusto on Alajärven kaupungin ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuustossa on 35 paikkaa joista 17 on Keskustan hallussa hallituskaudella 2021–2025. Toiseksi ja kolmanneksi suurimmat puolueet ovat Kokoomus ja Perussuomalaiset.
Nykyisen valtuuston puheenjohtajajana toimii Antti Joensuu. Varapuheenjohtajia on valtuustossa neljä. Ensimmäinen varapuheenjohtaja on Turo Kalliomaa, toinen Jukka Pekka Matintupa, kolmas Jari Hämeenniemi ja neljäs Kauko Ukonmäki. Alajärven kaupunginjohtaja on Vesa Koivunen, vuodesta 2012.
Kunnan nimityksen mukaisesti valtuuston nimi on aiemmin ollut vuoteen 1986 asti kunnanvaltuusto. Vuodesta 2009 Alajärven hallinnon alle on kuulunut Lehtimäki kuntaliitoksen myötä.
Koostumus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | Kesk. | Kok. | SDP | SKDL Vas. | SMP PS | SKL KD | Muut | Yhteensä | äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 20 | 7 | 2 | 4 | 2 | – |  | 35 | 84,7 % |
| 1980 | 19 | 7 | 3 | 4 | 1 | 1 |  | 35 | 86,2 % |
| 1984 | 19 | 5 | 4 | 3 | 3 | 1 |  | 35 | 85,2 % |
| 1988 | 18 | 6 | 3 | 1 | 5 | 2 |  | 35 | 82,7 % |
| 1992 | 18 | 5 | 3 | 1 | 6 | 2 | – | 35 | 81,2 % |
| 1996 | 19 | 8 | 2 | 1 | 4 | 1 | – | 35 | 75,7 % |
| 2000 | 21 | 5 | 2 | 1 | 5 | 1 |  | 35 | 72,0 % |
| 2004 | 19 | 6 | 3 | 1 | 4 | 2 | – | 35 | 68,8 % |
| 2008 | 26 | 6 | 2 | 1 | 6 | 1 | 1a | 43 | 71,4 % |
| 2012 | 19 | 5 | 1 | – | 8 | 2 | – | 35 | 68,3 % |
| 2017 | 19 | 6 | 1 | 1 | 6 | 2 | – | 35 | 65,0 % |
| 2021 | 17 | 7 | 1 | – | 7 | 2 | 1b | 35 | 59,6 % |
a Itsenäisyyspuolue b Vihreä liitto
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Valtuutetut > Kausi 2021–2025

Vuoden 2021 kuntavaaleissa Keskusta oli suurin häviäjä Alajärvellä, joka menetti kaksi valtuustopaikkaa. Perussuomalaiset ja Kokoomus saivat kumpikin yhden lisäpaikan. Vihreät saivat ensimmäistä kertaa paikan Alajärven valtuustossa. Kauden 2021–2025 valtuuston keski-ikä on 55 vuotta.
Alajärven kaupunginvaltuustoon valittiin seuraavat jäsenet:
| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Palmu, SariSari Palmu | Kesk. | 136 |
| Levijoki, Antti-KalleAntti-Kalle Levijoki | Kesk. | 115 |
| Penninkangas, MauriMauri Penninkangas | Kesk. | 101 |
| Joensuu, AnttiAntti Joensuu | Kesk. | 97 |
| Rintamäki, EskoEsko Rintamäki | Kesk. | 94 |
| Hauta-aho, JuhaJuha Hauta-aho | Kesk. | 93 |
| Rentola, PenttiPentti Rentola | Kesk. | 90 |
| Kujala, KuismaKuisma Kujala | Kesk. | 88 |
| Mariapori, TimoTimo Mariapori | Kesk. | 85 |
| Ukonmäki, KaukoKauko Ukonmäki | Kesk. | 81 |
| Hänninen, JarmoJarmo Hänninen | Kesk. | 74 |
| Pesu, KeijoKeijo Pesu | Kesk. | 72 |
| Ala-Mattinen, MikaMika Ala-Mattinen | Kesk. | 72 |
| Ojala, Aino-MaijaAino-Maija Ojala | Kesk. | 71 |
| Mäkelä, TerhoTerho Mäkelä | Kesk. | 67 |
| Mäkitalo, MarttiMartti Mäkitalo | Kesk. | 63 |
| Viitasaari, MarkoMarko Viitasaari | Kesk. | 50 |
| Kangastie, JukkaJukka Kangastie | PS | 171 |
| Korhonen, KariKari Korhonen | PS | 160 |
| Matokangas, AnneAnne Matokangas | PS | 80 |
| Siirilä, PasiPasi Siirilä | PS | 70 |
| Hämeenniemi, JariJari Hämeenniemi | PS | 50 |
| Honko, HeikkiHeikki Honko | PS | 49 |
| Kantonen, OrvoOrvo Kantonen | PS | 43 |
| Kalliomaa, TuroTuro Kalliomaa | Kok. | 118 |
| Joensuu, JukkaJukka Joensuu | Kok. | 102 |
| Koivukoski, JaanaJaana Koivukoski | Kok. | 82 |
| Vistbacka, RaimoRaimo Vistbacka | Kok. | 70 |
| Joensuu, PenttiPentti Joensuu | Kok. | 63 |
| Saarela, JormaJorma Saarela | Kok. | 55 |
| Mäenpää, JariJari Mäenpää | Kok. | 54 |
| Kanervikkoaho-Kataja, AinoAino Kanervikkoaho-Kataja | KD | 87 |
| Latvala, SampoSampo Latvala | KD | 67 |
| Matintupa, Jukka PekkaJukka Pekka Matintupa | SDP | 117 |
| Kuisti, JenniJenni Kuisti | Vihr. | 97 |
Valtuutetut > Kausi 2017–2021

Vuoden 2017 kuntavaaleissa eniten paikkoja Alajärvellä hävisi Perussuomalaiset menettäen viime vaaleissa saavutetut kaksi lisäpaikkaa. Kokoomus sai yhden paikan lisää ja Vasemmistoliitto sai viime vaaleissa menetetyn paikkansa takaisin.
Alajärven kaupunginvaltuustoon valittiin vaaleissa seuraavat jäsenet:
| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Levijoki, Antti-KalleAntti-Kalle Levijoki | Kesk. | 130 |
| Kujala, KuismaKuisma Kujala | Kesk. | 127 |
| Sillanpää, MarkkuMarkku Sillanpää | Kesk. | 120 |
| Vistiaho, MarjoMarjo Vistiaho | Kesk. | 117 |
| Joensuu, AnttiAntti Joensuu | Kesk. | 102 |
| Palmu, SariSari Palmu | Kesk. | 100 |
| Pesu, KeijoKeijo Pesu | Kesk. | 98 |
| Ala-Mattinen, RistoRisto Ala-Mattinen | Kesk. | 92 |
| Pollari, TapaniTapani Pollari | Kesk. | 90 |
| Rintamäki, EskoEsko Rintamäki | Kesk. | 90 |
| Ukonmäki, KaukoKauko Ukonmäki | Kesk. | 88 |
| Hauta-aho, JuhaJuha Hauta-aho | Kesk. | 83 |
| Penninkangas, MauriMauri Penninkangas | Kesk. | 82 |
| Hänninen, JarmoJarmo Hänninen | Kesk. | 78 |
| Mäkelä, TerhoTerho Mäkelä | Kesk. | 73 |
| Viitasaari, MarkoMarko Viitasaari | Kesk. | 67 |
| Aho, JaakkoJaakko Aho | Kesk. | 60 |
| Ojala, Aino-MaijaAino-Maija Ojala | Kesk. | 59 |
| Ojajärvi, JarmoJarmo Ojajärvi | Kesk. | 59 |
| Kalliomaa, TuroTuro Kalliomaa | PS | 162 |
| Kangastie, JukkaJukka Kangastie | PS | 126 |
| Vistbacka, RaimoRaimo Vistbacka | PS | 95 |
| Matokangas, AnneAnne Matokangas | PS | 66 |
| Leppäkangas, MarkkuMarkku Leppäkangas | PS | 63 |
| Siirilä, PasiPasi Siirilä | PS | 63 |
| Mäenpää, JariJari Mäenpää | Kok. | 154 |
| Joensuu, JukkaJukka Joensuu | Kok. | 100 |
| Joensuu, PenttiPentti Joensuu | Kok. | 90 |
| Pitkänen, AnnikaAnnika Pitkänen | Kok. | 84 |
| Paavola, TuomoTuomo Paavola | Kok. | 83 |
| Tallbacka, TuomoTuomo Tallbacka | Kok. | 81 |
| Kanervikkoaho-Kataja, AinoAino Kanervikkoaho-Kataja | KD | 109 |
| Tiistola, MarkkuMarkku Tiistola | KD | 60 |
| Ketola, OlliOlli Ketola | Vas. | 129 |
| Matintupa, Jukka PekkaJukka Pekka Matintupa | SDP | 87 |
Valtuutetut > Kausi 2013–2017

Tälle kaudelle valtuuston paikkamäärä palasi tavanomaiseen 35:n, kun se kaudella 2009–2012 oli poikkeuksellisesti 43 kuntaliitoksen johdosta. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Alajärven äänestysaktiivisuus laski takaisin vuoden 2004 tasolle lukemaan 68,3 %.
Suurin voittaja Alajärvellä oli Perussuomalaiset, jotka saivat kaksi lisäpaikkaa viime kauteen verraten eli yhteensä kahdeksan valtuutettua. Kokoomus ja SDP menettivät kumpikin yhden paikan. Vasemmistoliitto menetti ainoan paikkansa. Määrällisesti eniten paikkoja menetti kaupungin suurin puolue Keskusta, jopa seitsemän valtuustopaikkaa. Keskustalle jäi 19 paikkaa, saman verran kuin vuoden 2004 vaaleissa jolloin valtuustossa oli viimeksi 35 paikkaa.
Kaupunginvaltuustoon valittiin vaaleissa seuraavat jäsenet:
| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Ukonmäki, KaukoKauko Ukonmäki | Kesk. | 183 |
| Kujala, KuismaKuisma Kujala | Kesk. | 182 |
| Levijoki, Antti-KalleAntti-Kalle Levijoki | Kesk. | 165 |
| Sillanpää, MarkkuMarkku Sillanpää | Kesk. | 106 |
| Paalijärvi, TiinaTiina Paalijärvi | Kesk. | 102 |
| Yliaho, MaijaMaija Yliaho | Kesk. | 102 |
| Palmu, SariSari Palmu | Kesk. | 94 |
| Herttola, JohannesJohannes Herttola | Kesk. | 93 |
| Ojajärvi, JormaJorma Ojajärvi | Kesk. | 93 |
| Rintamäki, EskoEsko Rintamäki | Kesk. | 92 |
| Peltola, JuhaniJuhani Peltola | Kesk. | 90 |
| Hietala, PenttiPentti Hietala | Kesk. | 89 |
| Mäkelä, TerhoTerho Mäkelä | Kesk. | 72 |
| Hänninen, JarmoJarmo Hänninen | Kesk. | 70 |
| Uusipakka, TomiTomi Uusipakka | Kesk. | 67 |
| Penninkangas, JaakkoJaakko Penninkangas | Kesk. | 65 |
| Maunuksela, KeijoKeijo Maunuksela | Kesk. | 65 |
| Hauta-aho, JuhaJuha Hauta-aho | Kesk. | 65 |
| Höykinpuro, TapioTapio Höykinpuro | Kesk. | 63 |
| Vistbacka, RaimoRaimo Vistbacka | PS | 194 |
| Kalliomaa, TuroTuro Kalliomaa | PS | 164 |
| Kantonen, OrvoOrvo Kantonen | PS | 105 |
| Kangastie, JukkaJukka Kangastie | PS | 74 |
| Väänänen, PerttiPertti Väänänen | PS | 68 |
| Leppäkangas, MarkkuMarkku Leppäkangas | PS | 65 |
| Kivelä, MaritaMarita Kivelä | PS | 47 |
| Matokangas, AnneAnne Matokangas | PS | 44 |
| Joensuu, JukkaJukka Joensuu | Kok. | 96 |
| Tallbacka, TuomoTuomo Tallbacka | Kok. | 92 |
| Paalijärvi, KaarinaKaarina Paalijärvi | Kok. | 65 |
| Paavola, TuomoTuomo Paavola | Kok. | 61 |
| Seppälä, JarmoJarmo Seppälä | Kok. | 61 |
| Joensuu, VilleVille Joensuu | KD | 92 |
| Kataja, AinoAino Kataja | KD | 80 |
| Matintupa, Jukka PekkaJukka Pekka Matintupa | SDP | 85 |
Valtuutetut > Kausi 2009–2012

Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Alajärvellä valittiin 43 valtuutettua normaalin 35:n sijasta Lehtimäen ja Alajärven tulevan kuntaliitoksen myötä. Vaalit käytiin vuoden 2009 kuntajaon mukaisesti, eli lehtimäkeläiset äänestivät ja asettuivat ehdolle Alajärven valtuustoon. Valtuustopaikoista 26 meni Keskustalle puolueen saatua 56,7 % kaupungin äänistä. Äänestysaktiivisuus nousi 2,6 prosenttiyksiköllä edellisiin vaaleihin verrattuna. Viimeksi kunnallisvaalien äänestysprosentti on noussut Alajärvellä vuonna 1980.
Kaupunginvaltuustoon valittiin vaaleissa seuraavat jäsenet:
| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Ahonen, EskoEsko Ahonen | Kesk. | 235 |
| Kujala, KuismaKuisma Kujala | Kesk. | 116 |
| Jokiranta, RaunoRauno Jokiranta | Kesk. | 106 |
| Hietala, PenttiPentti Hietala | Kesk. | 106 |
| Saarela, JormaJorma Saarela | Kesk. | 96 |
| Hannula, ArvoArvo Hannula | Kesk. | 93 |
| Kallio, EskoEsko Kallio | Kesk. | 88 |
| Paalijärvi, TiinaTiina Paalijärvi | Kesk. | 88 |
| Joensuu, AnttiAntti Joensuu | Kesk. | 88 |
| Sillanpää, MarkkuMarkku Sillanpää | Kesk. | 87 |
| Palmu, SariSari Palmu | Kesk. | 87 |
| Purola, IlpoIlpo Purola | Kesk. | 84 |
| Hirvelä, ReijoReijo Hirvelä | Kesk. | 77 |
| Leikkari, PasiPasi Leikkari | Kesk. | 75 |
| Yliaho, MaijaMaija Yliaho | Kesk. | 75 |
| Jokiaho, AskoAsko Jokiaho | Kesk. | 74 |
| Ukonmäki, KaukoKauko Ukonmäki | Kesk. | 73 |
| Hauta-aho, JuhaJuha Hauta-aho | Kesk. | 73 |
| Mesiäislehto-Soukka, HelinäHelinä Mesiäislehto-Soukka | Kesk. | 73 |
| Etula, TapioTapio Etula | Kesk. | 70 |
| Rintamäki, EskoEsko Rintamäki | Kesk. | 69 |
| Mariapori, TimoTimo Mariapori | Kesk. | 68 |
| Mäkitalo, MerjaMerja Mäkitalo | Kesk. | 67 |
| Levijoki, Antti-KalleAntti-Kalle Levijoki | Kesk. | 64 |
| Kilponen, MattiMatti Kilponen | Kesk. | 63 |
| Aho, JaakkoJaakko Aho | Kesk. | 59 |
| Vistbacka, RaimoRaimo Vistbacka | PS | 271 |
| Kalliomaa, TuroTuro Kalliomaa | PS | 86 |
| Leppäkangas, MarkkuMarkku Leppäkangas | PS | 61 |
| Kuhalampi, TarjaTarja Kuhalampi | PS | 39 |
| Viljanmaa, MaijaMaija Viljanmaa | PS | 33 |
| Mäkinen, SauliSauli Mäkinen | PS | 32 |
| Tallbacka, TuomoTuomo Tallbacka | Kok. | 109 |
| Joensuu, JukkaJukka Joensuu | Kok. | 101 |
| Joensuu, KirstiKirsti Joensuu | Kok. | 91 |
| Mertaniemi, VirpiVirpi Mertaniemi | Kok. | 71 |
| Paalijärvi, KaarinaKaarina Paalijärvi | Kok. | 59 |
| Rasinmäki, KaisaKaisa Rasinmäki | Kok. | 57 |
| Matintupa, Jukka PekkaJukka Pekka Matintupa | SDP | 89 |
| Aninko-Rajala, UllaUlla Aninko-Rajala | SDP | 67 |
| Kataja, AinoAino Kataja | KD | 69 |
| Ketola, OlliOlli Ketola | Vas. | 132 |
| Pesonen, AnttiAntti Pesonen | IPU | 66 |
Valtuutetut > Kausi 2005–2008

Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa Alajärven kaupunginvaltuustoon valittiin seuraavat jäsenet:
| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Rentola, PenttiPentti Rentola | Kesk. | 133 |
| Hannula, ArvoArvo Hannula | Kesk. | 101 |
| Joensuu, AnttiAntti Joensuu | Kesk. | 101 |
| Palmu, SariSari Palmu | Kesk. | 100 |
| Purola, IlpoIlpo Purola | Kesk. | 100 |
| Mariapori, TimoTimo Mariapori | Kesk. | 90 |
| Särkijärvi, TiinaTiina Särkijärvi | Kesk. | 87 |
| Aho, JaakkoJaakko Aho | Kesk. | 87 |
| Viitasaari, TuomoTuomo Viitasaari | Kesk. | 78 |
| Rintamäki, EskoEsko Rintamäki | Kesk. | 78 |
| Mäkelä, TerhoTerho Mäkelä | Kesk. | 77 |
| Höykinpuro, TapioTapio Höykinpuro | Kesk. | 76 |
| Sillanpää, Markku J.Markku J. Sillanpää | Kesk. | 73 |
| Korpela, JyrkiJyrki Korpela | Kesk. | 72 |
| Mäkitalo, MerjaMerja Mäkitalo | Kesk. | 69 |
| Maunuksela, KeijoKeijo Maunuksela | Kesk. | 67 |
| Höykinpuro, TarmoTarmo Höykinpuro | Kesk. | 66 |
| Kallio, EskoEsko Kallio | Kesk. | 65 |
| Isotalo, ArtoArto Isotalo | Kesk. | 62 |
| Tallbacka, TuomoTuomo Tallbacka | Kok. | 94 |
| Joensuu, KirstiKirsti Joensuu | Kok. | 77 |
| Järvi, LassiLassi Järvi | Kok. | 76 |
| Kokko, Maija-LiisaMaija-Liisa Kokko | Kok. | 60 |
| Pitkäkangas, PauliPauli Pitkäkangas | Kok. | 58 |
| Sillanpää, AnitaAnita Sillanpää | Kok. | 55 |
| Vistbacka, RaimoRaimo Vistbacka | PS | 146 |
| Kivimäki, TimoTimo Kivimäki | PS | 55 |
| Kalliomaa, TuroTuro Kalliomaa | PS | 33 |
| Leppäkangas, MarkkuMarkku Leppäkangas | PS | 30 |
| Matintupa, Jukka PekkaJukka Pekka Matintupa | SDP | 102 |
| Hakala, HarriHarri Hakala | SDP | 78 |
| Korkea-aho, SannaSanna Korkea-aho | SDP | 69 |
| Kataja, AinoAino Kataja | KD | 63 |
| Luoma-aho, SamiSami Luoma-aho | KD | 50 |
| Ketola, OlliOlli Ketola | Vas. | 141 |
Kunnan- ja kaupunginjohtajat

Alajärven kunnan- ja kaupunginjohtajina toimineita henkilöitä.
Jaakko Heinilä (1963–1985)
Kalevi Moisio (1985–2012)
Vesa Koivunen (2012–)
Alajärven kaupunki Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueella

Alajärvi kuuluu koko Etelä-Pohjanmaan maakunnan alueen kattavaan Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueeseen. 23. tammikuuta 2022 järjestetyssä aluevaalissa valittiin Etelä-Pohjanmaan aluevaltuustoon neljä ehdokasta, joiden kotikunta on Alajärvi. Valitut ovat Sari Palmu (kesk.), Antti Joensuu (kesk.), Raimo Vistbacka (kok.) ja Jenni Kuisti (vihr.). Kaikkiaan alajärveläisiä ehdokkaita oli 21. Alajärven äänestysprosentti aluevaaleissa oli 48,8 %.
Qullai Ismoili Somonī

| --- | --- |
Sijainti:  Tadžikistan
Vuoristo:  Pamir
Korkeus merenpinnasta:  7 495 m
Prominenssi:  3 402  m 
Ensimmäinen nousu huipulle:  Jevgeni Abalakov (1933)
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Qullai Somoni tai Qullai Ismoili Somonī  (tadžikiksi Қуллаи Исмоили Сомонӣ; ven. Пик Исмoилa Сoмoни, Pik Ismoila Somoni) on Tadžikistanin ja Pamir-vuoriston korkein vuori. Se kohoaa 7 495 metriä merenpinnan yläpuolelle.
Historia

Neuvostoliiton aikoina vuori oli maan korkein kohta. Se oli vuosina 1932–1962 nimeltään Pik Stalina (ven. Пик Сталина) ja vuosina 1962–1998 Pik Kommunizma (ven. Пик Коммунизма. suom. Kommunismin huippu). Nykyinen nimi tulee Tadžikistanin "kansakunnan isästä"  Ismail I:stä.
Vuorelle kiipesi ensimmäisen kerran neuvostoliittolainen vuorikiipeilijä Jevgeni Abalakov vuonna 1933.
Vuoren pohjoispuolella on kolme jäätikköä.
Tarton yliopiston retkikunnan vuoden 1982 kuva tuolloisesta Kommunismin huipusta.
Pedro Passos Coelho

| Pedro Passos Coelho |
| --- | --- |

Portugalin pääministeri
 21.6.2011–26.11.2015  
Presidentti:  Aníbal Cavaco Silva
Varapääministeri:  Paulo Portas
Edeltäjä:  José Sócrates
Seuraaja:  António Costa
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1964 (ikä 60) Coimbra, Portugali
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen puolue
 Nimikirjoitus
Pedro Manuel Mamede Passos Coelho  (s. 24. heinäkuuta 1964 Coimbra, Portugali) on portugalilainen liikemies ja poliitikko, joka toimi Portugalin pääministerinä vuosina 2011–2015. Passos Coelho oli Sosiaalidemokraattisen puolueen johtajana 2010–2017.
Elämä

Pedro Passos Coelho syntyi Coimbrassa Portugalissa lääkäri António Passos Coelhon ja hänen vaimonsa Maria Rodrigues Santos Mameden avioliitosta. Hänen isosiskonsa on Maria Teresa Mamede Passos Coelho.
Lapsuutensa Passos Coelho vietti Portugalin Länsi-Afrikassa (nyk. Angola), jossa hänen isänsä toimi lääkärinä. Vuoden 1974 neilikkavallankumouksen jälkeen ja Portugalin entisen siirtomaan itsenäistyttyä Angolan kansantasavallaksi Passos Coelhon perhe palasi Eurooppaan ja asettui Vila Realiin Portugalin pohjoisosiin, missä Passos Coelho kävi Liceu Nacional Camilo Castelo-Branco -nimistä koulua.
Passos Coelho suoritti vuonna 2001 taloustieteen tutkinnon Universidade Lusíada de Lisboassa.