stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saamelaiskäräjät (Suomi)

| Saamelaiskäräjät |
| --- | --- |
 
Historia
Perustettu:  1996
Edeltäjä:  Saamelaisvaltuuskunta
Johto
puheenjohtaja:  Pirita Näkkäläjärvi
I varapuheenjohtaja:  Leo Aikio
II varapuheenjohtaja:  Tuomas Aslak Juuso
Edustajia:  21
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  2023
Seuraavat vaalit:  2027
Kokouspaikka
 Kuva Saamelaiskäräjien istuntosalista.
 Sajos, Inari
Kotisivut
 https://samediggi.fi/
Saamelaiskäräjät (pohjoissaameksi Sámediggi, koltansaameksi Sääʹmteʹǧǧ ja inarinsaameksi Sämitigge) on saamelaisten edustuksellinen kulttuuri-itsehallintoelin, joka on perustettu vuonna 1996. Käräjien tehtävänä on toteuttaa kieltä ja kulttuuria koskevaa itsehallintoa sekä turvata saamelaisen kulttuurin säilyminen ja kehittyminen. Saamelaiskäräjiä edelsi Saamelaisvaltuuskunta, joka perustettiin 1973. Saamelaisvaltuuskunnan ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Reidar Suomenrinne. Saamelaisvaltuuskunta oli Pohjoismaiden ensimmäinen saamelaisten poliittinen elin.
Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin. Käräjien tehtävänä on hoitaa saamelaisten omaa kieltä ja kulttuuria sekä heidän asemaansa alkuperäiskansana koskevat asiat. Käräjät voi tehdä viranomaisille aloitteita ja esityksiä ja antaa lausuntoja tehtäviinsä kuuluvissa asioissa. Saamelaiskäräjät on Suomessa ainoa elin, joka voi ilmaista saamelaisten virallisen näkemyksen heitä koskevissa asioissa. Saamelaiskäräjät päättää kulttuuri-, oppimateriaali- sekä sosiaali- ja terveysmäärärahoista noin miljoonan euron arvosta.
Saamelaiskäräjillä on 21 jäsentä ja neljä varajäsentä, jotka valitaan vaaleilla joka neljäs vuosi. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja johtaa käräjien poliittista toimintaa ja edustaa Suomen saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Käräjien nykyinen puheenjohtaja on Pirita Näkkäläjärvi. Ensimmäisenä ja toisena varapuheenjohtajina toimivat Leo Aikio sekä Tuomas Aslak Juuso.
Saamelaiskäräjien puheenjohtajat

| Vuodet | Puheenjohtaja |
| --- | --- |
1996-2007: Pekka Aikio
2008-2015: Klemetti Näkkäläjärvi
2015-2020: Tiina Sanila-Aikio
2020-2023: Tuomas Aslak Juuso
2024-: Pirita Näkkäläjärvi
Lautakunnat

Saamelaiskäräjillä toimii yhteensä seitsemän lautakuntaa: elinkeino- ja oikeuslautakunta, koulutus- ja oppimateriaalilautakunta, kulttuurilautakunta, saamen kielineuvosto, sosiaali- ja terveyslautakunta, nuorisoneuvosto sekä vaalilautakunta.
Saamelaisuuden epääminen

Korkein hallinto-oikeus hyväksyi vuonna 2015 93 uutta äänestäjää saamelaisiksi Saamelaiskäräjien tahdon vastaisesti. Saamelaiskäräjät oli hylännyt 182 henkeä vaaliluetteloista, ja he olivat valittaneet päätöksestä. Saamelaiskäräjien hallitus protestoi uusia äänioikeutettuja vastaan ja päätti järjestää uudet vaalit ilman heitä, Korkein hallinto-oikeus kuitenkin kumosi päätöksen. Kaksi käräjille valittua edustajaa osoitti asian vuoksi mieltään vuoden 2016 käräjien järjestäytymiskokouksessa.
Saamelaiskäräjävaalien äänikuningatar Anu Avaskarin mukaan käräjillä eräät saamelaiset syrjivät toisia saamelaisia epäämällä näiltä saamelaisen statuksen. Esimerkiksi vaaleissa kolmanneksi eniten ääniä saanut Kari Kyrö pääsi vaaliluetteloon vain korkeimman hallinto-oikeuden (KHO) päätöksellä. Klemetti Näkkäläjärvi erosi käräjiltä ja sanoi KHO:n pilanneen käräjät päästämällä sen jäseniksi lantalaisia. Hän sanoi päätöksen olevan rasismia. Toisaalta KHO on evännyt saamelaisstatuksen joiltain valittajilta. Vuonna 2019 saamelaiskäräjien hallitus vaati kolmen korkeimman hallinto-oikeuden antaman saamelaiskäräjien vaaliluetteloon ottamista koskevan lainvoimaisen päätöksen purkamista sillä perusteella, että tulkinta päätöksissä ei olisi "perustunut kohtuullisiin ja objektiivisiin perusteisiin erityisesti siltä osin kuin päätöksissä oli turvauduttu objektiivisten kriteerien sijaan kokonaisarviointiin". Korkein hallinto-oikeus katsoi, "että se ei ollut kokonaisarviointia tehdessään syrjäyttänyt laissa mainittuja objektiivisia kriteerejä". KHO piti esitettyä käsitystä myös "varsin yksioikoisena".
YK:n ihmisoikeuskomitean mukaan korkein hallinto-oikeus loukkasi saamelaisten itsemääräämisoikeutta, kun se hyväksyi vuonna 2015 Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon 93 sellaista henkilöä, jotka Saamelaiskäräjät oli hylännyt aiemmin. Komitea painotti ratkaisuissaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta. Ihmisoikeuskomitea suositteli, että Suomi muuttaa saamelaiskäräjälakia niin, että äänioikeuden määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta.
Lisäksi komitea suosittelee, että Suomen valtio ryhtyy toimiin, joilla estetään vastaavat oikeudenloukkaukset jatkossa. Korkein hallinto-oikeus huomautti päätöksessään, että "Ihmisoikeuskomitea toteaa, että sen näkemykset perustuvat pelkästään siihen informaatioon, mitä asianosaiset ovat asiassa esittäneet. Tämä informaatio on ollut yksipuolista ja monissa tapauksissa tosiasioita vastaamatonta."
Vuonna 2023 Saamelaiskäräjien vaalilautakunta poisti käräjien vaaliluettelosta 86 henkilöä, jotka korkein hallinto-oikeus oli käsitellessään katsonut äänioikeutetuiksi.
Saamelaiskäräjälaki > Vuoden 2015 lakiesitys

Vuonna 2013 oikeusministeriön asettama työryhmä tutki saamelaiskäräjistä annetun, lähes 20 vuotta vanhan lain muutostarpeita. Se esitti saamelaiskäräjien äänioikeuden yhteydessä saamelaisen määritelmän muuttamista. Tämä kohta lakiehdotuksessa on herättänyt runsaasti keskustelua.
Lakiuudistus velvoittaisi viranomaiset neuvottelemaan saamelaiskäräjien kanssa entistä enemmän. Muita työryhmän ehdottamia uudistuksia ovat käräjien jäsenmäärän nostaminen sekä hallituksen puheenjohtajan ja käräjien puheenjohtajan tehtävien eriyttäminen. Lakimuutosehdotus kaatui eduskunnassa keväällä 2015.
Saamelaiskäräjälaki > Vuoden 2023 lakiesitys

Helmikuussa 2023 perustuslakivaliokunta ilmoitti, että saamelaiskäräjälakia ei ehditä käsitellä ennen vaaleja. Iltalehden mukaan vastuu oli Sanna Marinin hallituksella, koska se lähetti lain eduskuntaan liian myöhään ja poikkeuksellisesti riitaisena. Valiokunta oli hallituspuolueita myöten yksimielinen siitä, että hallitus teki esityksen liian myöhään.
Valiokunnan asiantuntijoiden mukaan esitys oli ongelmallinen. Esimerkiksi professorit Kaarlo Tuori ja Veli-Pekka Viljanen totesivat lausunnoissaan, että heikentämiskiellon tulkinnanvaraisuus voi heikentää saamelaisten oikeuksia tai viivästyttää alueen hankkeita. Myöskään saamelaismääritelmästä, maankäyttöoikeudesta ja käräjien vaaliluettelosta ei ollut sopua.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laki saamelaiskäräjistä (974/1995) Finlex. Arkistoitu 2.5.2021. Viitattu 17.11.2022.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  Hufvudstadsbladet 
Inariin vuonna 2012 valmistunut Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, jossa Saamelaiskäräjät toimii.
Orkut

Orkut oli Googlen tarjoama virtuaaliyhteisö, joka toimi vuosina 2004–2014. Se oli suunniteltu auttamaan jäseniään uusien kaverien tapaamisessa ja olemassa olevien ihmissuhteiden ylläpitämisessä. Orkut toimi kutsuperiaatteella (invitation-only) eli liittyäkseen pitää saada kutsu jo mukana olevalta jäseneltä.
Hakukoneyhtiö Google lanseerasi orkut.comin 22. tammikuuta 2004. Palvelun loi Googlen työntekijä Orkut Büyükkökten, jonka mukaan palvelu myös nimettiin. Hänen edellinen Affinity Engines -yhtiölle luomansa ”InCircle” oli suunniteltu yliopisto-opiskelijaryhmien väliseen yhteydenpitoon. InCircle ja Orkut muistuttivat toisiaan jossain määrin. Google lakkautti palvelun syyskuussa 2014.
Alun perin Orkut-yhteisöä pidettiin sisäänpäin lämpiävänä eliittiyhteisönä, koska palvelu perustuu kutsuperiaatteeseen. Kuitenkin heinäkuussa 2004 orkut.comissa päästiin jo yli miljoonan käyttäjän rajan.
Yhteisön demografia > Ikäjakauma

18–25, 53,48 %
26–30, 14,99 %
31–35, 6,68 %
36–40, 4,15 %
41–50, 4,14 %
50+, 3,47 %
Yhteisön demografia > Maajakauma

Brasilia, 50,60 %
Intia, 20,44 %
Yhdysvallat, 17,78 %
Pakistan, 0,86 %
Paraguay, 0,44 %
Yhdistynyt kuningaskunta, 0,40 %
Portugali, 0,36 %
Afganistan, 0,35 %
Japani, 0,34 %
Kanada, 0,33 %
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
orkut
Yhteisöasuminen

Yhteisöasuminen tarkoittaa perinteistä ydinperheeseen perustuvaa asumista yhteisöllisempää asumismuotoa. Asuinyhteisön koko ja yhteisöllisyyden aste vaihtelevat, mutta ainakin osa arkipäiväisistä asumiseen liittyvistä toiminnoista on siirretty yhteisiin tiloihin. Asumiseen liittyvien tehtävien lisäksi yhteistoimintaan voi liittyä muitakin toimintoja, esimerkiksi lastenhoitoa, harrastuksia tai palkkatyötä. Yhteisöasumisessa yhteisön jäsenten välille syntyy myös sosiaalista vastuuta.
Yhteisöasumisen synnyn taustalla on tarve saada tavanomaisille asumuodoille vaihtoehtoja, jotka soveltuvat paremmin monipuolisemmille elämäntavoille ja elämänarvoille. Esimerkiksi ruokakuntien pieneneminen sekä kaupunkiasumisen erillisyys luovat tarvetta asumismuodolle, joka olisi nykyistä asuntotuotantoa vuorovaikutteisempaa ja yhteisöllisempää. Pyrkimyksenä on saada asumiseen uutta sosiaalista sisältöä, joka mahdollistaisi nykyistä paremmin luonnollisen kanssakäymisen ihmisten välillä. Tavoitteena on myös arkielämän helpottuminen. Tutkimusten mukaan yhteisöllisyyttä tukevat toiminnot ovat lisänneet asukkaiden tyytyväisyyttä ja hyvinvointia.
Asuinyhteisöt

Pohjoismainen BIG-malli (ruots. bo i gemenskap) määrittää yhteisöt viiden ominaisuuden mukaan:
Perusidea: BIG-yhteisö koostuu useasta taloudesta, joista jokaisella on oma asuntonsa. Talous voi olla myös suurperhe. Lisäksi käytössä on yhteistiloja, ainakin noin 10 prosenttia  yhteenlasketusta asuinpinta-alasta.
Yhteinen toiminta:  yhteisön perusta on yhteistoiminta, yhteinen työ – tarkoittaen lähinnä jokapäiväisiä kotitöitä. Yhteistoiminnalla pyritään helpottamaan arkielämää, esimerkiksi lastenhoitoa.
Asukasdemokratia: yhteisön asukkailla on oltava oikeus osallistua päätöksentekoon.
Yhteisön koko: 20–50 asunnon yhteisö voi olla riittävän pieni ja intiimi, mutta jäseniä on riittävästi että useimmat toiminnot voidaan toteuttaa yhteisesti,
Päämäärä: asuinyhteisö on ennen kaikkea sosiaalinen yhteisö. Tiiviimpien naapuruussuhteiden avulla pyritään kohti sosiaalisesti rikasta asumista. Yhteisöön voi sisältyä myös muita aatteellisia periaatteita.
Yhteisöasumisen luokitteluun on myös monia muita vaihtoehtoja. Yhteisöt voidaan jaotella esimerkiksi yhteisöllisyyden asteen ja toimintamuodon mukaan:
Toimivat asuinalueet:alueen asukkaat ovat ryhtyneet kehittämään yhteisöllisiä toimia vapaa-ajalla, tai esimerkiksi yhteishankintojen tai yhteisruokailuiden kautta,
Asuinyhteisöt: jäsentalouksilla on oma asunto, mutta toiminnoista on edellistä suurempi osa siirretty yhteistiloihin, esimerkiksi yhteisruokailu ja lastenhoito
Suurperhe tai asuinkollektiivi: samassa asunnossa asuu vähintään neljä henkilöä ilman että he ovat perhe- tai sukulaisuussuhteessa toisiinsa.
Työyhteisö: asumisen lisäksi yhteisiä hoito- tai tuotantotehtäviä. Tavallisimpiä ovat maatalous- tai kulttuurityö.
Yhteistoiminta

Tyypillisiä yhteistoiminnan muotoja ovat lasten päivähoito yhteistiloissa, erilaiset harrastetoiminnot, lainattavat tavarat, yhteisruokailut, asukkaiden yksityiset ja yhteisön yhteiset juhlat, yhteiset elintarvikehankinnat, talonmiestöiden yhteisjärjestelyt, vaatehuolto (talopesula), Suomessa myös saunominen. Suuremmissa asuinyhteisöissä saattaa olla jopa oma kauppa.
Yhteisöasuminen Suomessa

Suomessa syntyi 1980-luvulla ajatus kaupunkiympäristöön sijoittuvasta asuinyhteisöstä. Esikuvina olivat yhteisöt Pohjoismaissa, erityisesti Tanskassa. Jyväskylän asuntomessuilla 1985 esitelty Tuulenkylä oli suunniteltu yhteisöllistä asumista varten, se sisälsi kullekin ruokakunnalle oman mitoitukseltaan pienehkön asunnon ja yhteistiloja kokoontumiseen sekä sauna- ja pesutupatoimintoihin. Saman tyyppisen periaatteen mukaan rakensivat kaupunkien ja suurten kiinteistönomistajien rakennusorganisaatiot 1990-luvulla useita kohteita.
Vuonna 1990 toimintansa talonvaltausliikkeenä ja nuorten asunnottomien etujärjestönä aloittanut Oranssi ylläpitää ja kunnostaa puutaloja yhteisölliseen asuinkäyttöön. Oranssi Asunnot Oy perustettiin vuonna 1992 ylläpitämään Oranssin asumistoimintaa. Nykyisin Oranssi Asunnoilla on kolmetoista yhteisölliseen ja omatoimiseen asumiseen tarkoitettua puutaloa eri puolilla Helsinkiä. Oranssin asuinyhteisöt sijaitsevat Kumpulassa, Arabiassa, Herttoniemessä, Tapanilassa, Pasilassa ja Pakilassa, joissa on yhteensä 74 vuokra-asuntoa. Asunnot on tarkoitettu nuorille ja nuorille perheille. Taloissa asuu noin satakolmekymmentä asukasta.
Vuosituhannen vaihteessa ammattirakennuttajien ja kiinteistönpitäjien kiinnostus hankkeisiin kuitenkin hävisi ja kaupunkiyhteisöjen rakentaminen tyrehtyi. Yhteisöllisiä hankkeita ryhtyivät vetämään yksittäiset omatoimiset asukasryhmät. Yhteisöllisen rakentamisen painopiste siirtyi erilaisten ekokylien rakentamiseen. Hankkeiden painotukset yhteisöllisen asumisen osalta vaihtelevat. Vuosina 2005-2010 on syntynyt jälleen esimerkkejä urbaanista yhteisöllisestä asumisesta, uutena ilmiönä yhteisöt senioriasumiseen liittyen. Myös uudet pienimuotoiset ryhmärakentamiskohteet, joissa asukasryhmä rakennuttaa yhdessä asuntoryhmän, toteuttavat joskus yhteisöasumisen periaatteita.
Yhteisöasuminen Suomessa > Kaupunkiympäristön asuinyhteisöt

Tutkijat Anneli Lyytikkä ja Hilkka Kuusinen määrittelevät asuinyhteisön asuinalueeksi, jossa ruokakunnilla on oma asuntonsa, mutta osa toiminnoista on siirretty yhteisölle ja sen hallitsemiin yhteistiloihin. Tutkijapari kartoitti suomalaisia asuinyhteisöjä vuonna 1997, ja kun määritelmän lisäksi selvitys rajattiin koskemaan uudisrakennuskohteita jotka eivät olleet aatteellisia tai rajattu tietylle ihmisryhmälle, löytyi viisi asuinyhteisöä: Jyväskylästä 28 asunnon Tuulenkylä (valmistunut 1985) ja Vastatuuli (23 asuntoa, 1991), Tampereella Kotipehku (35 asuntoa, 1992) ja Hiidenkivi (32 asuntoa, 1994), sekä Oulussa Hiidenkiuas (24 asuntoa, 1993). Rahoitusmuodoiltaan hankkeet vaihtelivat: mukana oli kunnan tai rakennusliikkeen vuokrakohteita, asumisoikeus- ja asumisoikeustaloja ja asunto-osakeyhtiöitä. Yhteisten tilojen määrä vaihteli; niiden osuus kokonaishuoneistoalasta oli 10-22 prosenttia. Myöhemmin rakentuneita vastaavat kriteerit täyttäviä yhteisöjä ovat muun muassa Haukiputaan Ekokello (11 asuntoa, 1998), Oulun Aarresaari (12 asuntoa, 2004), sekä Helsingissä Satakielentie (29 asuntoa, 2004) ja vuonna 2010 vielä valmisteilla ollut Malta (yli 40 asuntoa).
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Yhteisöllinen asuminen
Suomen kestävän elämäntavan yhteisöt ry
Asuinyhteisöt Suomessa 2003 (Arkistoitu – Internet Archive), Rihmasto.fi, Suomen kestävän elämäntavan yhteisöt ry 2010.
Tuulenkylä (Arkistoitu – Internet Archive), yhteisö Jyväskylässä
Hultunen, Pasi 2007.Yhteisöasuminen elämänpoliittisena valintana. Pro gradu, Joensuun yliopisto, yhteiskunta- ja aluetieteiden tiedekunta.
Talonvaltausliikkeestä osaksi kaupunkia - Oranssin onnistunut integraatio (2017)
Oranssin asumismalli ja yhteisöllinen asuminen asukkaiden kokemana (2013)
Oikeus kaupunkiin! - Oranssi kaupunkiliikkeenä (2012)
Orange (elokuva)

| Orange> ఆరంజ్ |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Bhaskar
Käsikirjoittaja:  Bhaskar
Tuottaja:  Nagendra Babu
Säveltäjä:  Harris Jayaraj
Kuvaaja:  Kiran Reddy B.Rajashekar
Leikkaaja:  Marthand K. Venkatesh
Pääosat:  Ram Charan Genelia D’Souza Shazahn Padamsee Sanchita Shetty Prabhu Ganesan
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Intia
Tuotantoyhtiö:  Anjana Productions
Levittäjä:  Geetha Arts
Ensi-ilta:  26. marraskuuta 2010
Kesto:  134 min
Alkuperäiskieli:  telugu
Budjetti:  400 000 000 INR
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Orange (teluguksi ఆరంజ్) on vuonna 2010 ilmestynyt, Bhaskarin käsikirjoittama ja ohjaama telugunkielinen elokuva, jonka pääosia esittävät Ram Charan, Genelia D’Souza ja Shazahn Padamsee. Elokuvan on tuottanut Nagendra Babu.
Juoni

Ram (Ram Charan) on nuori graffititaiteilija, joka ei usko ikuiseen rakkauteen. Eräänä päivänä Ram ja hänen koulukaverinsa Jaanu (Genelia D’Souza) rakastuvat toisiinsa ensisilmäyksellä, mutta Jaanu haluaa Ramin lupaavan rakastaa häntä ikuisesti. Tästä seuraa ideologioiden kamppailu, jota loput elokuvasta käsittelee.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Ram Charan   | … |   Ram   |
|   Genelia D’Souza   | … |   Jaanu   |
|   Shazahn Padamsee   | … |   Rooba   |
|   Sanchita Shetty   | … |     |
|   Srinivas Avasarala   | … |   Ajay   |
|   Brahmanandam   | … |   Puppy   |
|   Prabhu Ganesan   | … |   Jaanun isä   |
|   Prakash Raj   | … |   poliisi Abhishek Verma   |
|   Nagendra Babu   | … |   naapuri   |
|   Manjula Ghattamaneni   | … |   Ramin sisko   |
|   Sanjay Swaroop   | … |   Ramin lanko   |
|   Gayatri Rao   | … |   Maya   |
|   Murali Sharma   | … |   Antonio Rodriguez, Ram and Jaanu 's Boss   |
|   Madhurima   | … |     |
|   Pooja Umashanker   | … |   opettaja   |
|   Pavithra Lokesh   | … |   Jaanun äiti   |
|   Phaneendra Rampalli   | … |   Mahesh   |
Musiikki

Elokuvan musiikin on säveltänyt Harris Jayaraj. Soundtrack julkaistiin 26. lokakuuta 2010.
Ola Olalaa Ala – 5.36 (laulu: Karunya & Ranina Reddy, säv. Harris Jayaraj, san. Surendra Krishna)
Chilipiga – 5.30 (laulu: Karthik, säv. Harris Jayaraj, san. Vanamali)
Nenu Nuvvantu – 4.49 (laulu: Naresh Iyer & Nadeesh, säv. Harris Jayaraj, san. Vanamali)
Hello Rammante – 4.44 (laulu: Vijay Prakash & Devan Ekambaram, säv. Harris Jayaraj, san. Rama Jogayya Shastry)
O Range – 4.17 (laulu: Benny Dayal, säv. Harris Jayaraj, san. Vanamali)
Rooba Rooba – 5.14 (laulu: Shail Hada & Chinmayi, säv. Harris Jayaraj, san. Vanamali)
Yae Vaipuga – 1.37 (laulu: Karthik, säv. Harris Jayaraj, san. Vanamali)
Aiheesta muualla

Orange Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Matrix (protokolla)

Matrix-protokollan logo.
Matrix on avoin protokolla pikaviestinpalveluiden väliseen kommunikointiin.
Matrixissa on pyrkimyksenä saada reaaliaikainen kommunikaatio toimimaan saumattomasti eri palveluntarjoajien välillä siten, että käyttäjät eri palveluntarjoajien välillä voivat kommunikoida toisten palveluntarjoajien käyttäjien kanssa nettichatin, ääni- ja videoyhteyden kautta. Kuka tahansa voi siis perustaa oman palvelimen, joka pystyy Matrix-protokollan avulla viestimään muiden protokollaa tukevien kanssa. Toimintaperiaate on sama kuin sähköposteissa.
Matrixin avoin standardi määrittää REST-tyyliset HTTP-ohjelmointirajapinnat, joilla viestitään JSON-dataa Matrixia tukevien asiakasohjelmien, palvelinten ja palveluiden välillä. Matrix voidaan yhdistää yleisimpiin webpalveluihin WebRTC-rajapinnan kautta.
Matrix-protokollaa kehittää The Matrix.org Foundation.
Koska Matrix on avoin protokolla, jota voi muokata vapaastiselvennä, se on saanut huomiota valtiollisilta tahoilta, jotka etsivät itselleen turvallista Internetissä käytettävää viestintävälinettä. Matrix-protokollaa hyödyntäviä viestimiä käyttävät esimerkiksi KDE-yhteisö, Ranskan valtionhallinto, Saksan valtionhallinto (suunnitteilla, ilmoitettu joulukuussa 2019) sekä Mozilla.
Kazarma on silta, joka toimii ActivityPub- ja Matrix-protokollien välillä ja mahdollistaa viestien välityksen näitä protokollia käyttävien välillä.
The Matrix.org Foundation

The Matrix.org Foundation C.I.C. on lokakuussa 2018 perustettu ja Lontooseen rekisteröity, Matrix-protokollaa suojelemaan ja kehittämään perustettu voittoa tavoittelematon yhteisön etuyhtiö (Community Interest Company).
Asiakkaat

Matrix-protokollaa noudattavia asiakasohjelmia on useita. Tässä niistä joitain:
| Nimi | Alusta | Kommentti | Ohjelmointikieli | Linkki |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Element | Mobiili, työpöytä, Web | New Vectorin kehittämä monialusteinen asiakasohjelma. | JavaScript, TypeScript, Kotlin, Objective-C, Swift | element.io |
| FluffyChat | Mobiili, työpöytä, Web | Monikäyttöinen asiakasohjelma, joka on kirjoitettu Dartilla ja Flutterilla. | Dart | fluffychat.im |
| Fractal | Unix | Gnome-työpöytäympäristölle tehty asiakasohjelma, joka on kirjoitettu Rustilla. | Rust | wiki.gnome.org/Apps/Fractal |
| NeoChat | Unix | Spectralin forkki, joka käyttää KDE Frameworks -ohjelmistokehyksiä, joista erityisesti Kirigamia, KConfigia ja KI18nia. Ohjelma on kirjoitettu C++:lla. | C++ | apps.kde.org/neochat |
| Thunderbird | Työpöytä | Monialusteinen ohjelma, joka tukee muun muassa Matrix-protokollaa ja sillä viestimistä. | C, C++, JavaScript, CSS, Rust, XUL, XBL | thunderbird.net |
Palvelimet

Matrix-protokollaa noudattavia palvelinohjelmistoja on useita. Tässä niistä joitain:
| Nimi | Kommentti |
| --- | --- |
Dendrite: Dendrite on Go-kielellä kirjoitettu toisen sukupolven palvelin, jonka tarkoituksena on tarjota tehokas, luotettava ja skaalautuva vaihtoehto Synapselle.
Ligase: Ligase on Go-kielellä kirjoitettu, tuotanto valmis palvelin.
Maelstrom: Suorituskykyinen Rust-kielellä kirjoitettu palvelin, joka on suunniteltu skaalautuvaksi ja resursseja säästäväksi.
Synapse: Synapse on The Matrix.org Foundationin kehittämä palvelin, joka on kirjoitettu Python 3/Twisted.
Aiheesta muualla

Verkkosivusto
The Matrix.org Foundationin verkkosivusto
Usein kysyttyä Matrixista
Matrixin tekniset tiedot
Halton Arp

Halton Arp lastenlapsiensa kanssa.
Halton Christian Arp (21. maaliskuuta 1927 New York – 28. joulukuuta 2013 München, Saksa) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä ja astrofyysikko. Hän valmistui Harvardin yliopistosta ja California Institute of Technologysta.
Arpille myönnettiin Helen B. Warnerin tähtitieteen palkinto vuonna 1960.
Hän on ollut Academia Europæan ulkomaalaisjäsen vuodesta 1996.
Aiheesta muualla

Karttunen, Hannu: Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin, s. 395.  ("Halton Christian Arp (1927–2013)")  Helsinki:  Ursa, 2003.  ISBN 978-952-5329-26-1
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja 2  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Alankomaat 2  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef