stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Orlan-10

| Orlan-10 Орлан-10 |
| --- | --- |
 Orlan-10 katapultteineen sotaharjoituksessa (2018).
Tyyppi:  miehittämätön ilma-alus
Alkuperämaa:   Venäjä
Valmistaja:  ООО Spetsialnyi tehnologitšeski Tsentr
Ensilento:  2010
Tila:  operatiivisessa käytössä
Pääkäyttäjät:  Venäjän asevoimat: erityisesti maavoimat ja koulutusyksiköt
Valmistusmäärä:  yli 2 000 
Valmistusvuodet:  2012 –
Yksikköhinta:  87 000–120 000 USD (arvio, 2017); noin 600 000 USD (2 kpl+ kontrolliasema, arvio 2017)
Muunnelmat:  Orlan-10E (vientiversio); Orlan-30, Orlan-50 (kookkaampia muunnelmia)
Orlan-10 (ven. Орлан-10) on venäläisen ООО Spetsialnyi tehnologitšeski Tsentr -yhtiön suunnittelema taktinen miehittämätön ilma-alus. Sen ensilento oli vuonna 2010. Ilma-aluksen on ottanut laajaan käyttöön Venäjän puolustusministeriö, erityisesti Venäjän asevoimien maavoimien yksiköt. Sitä käytetään muun muassa tiedustelu-, maalinosoitus- ja signaalinhäirintätarkoituksiin sekä kommunikoinnin tukiasemana. Orlan-10 on osin modulaarinen, mikä mahdollistaa hyötykuorman vaihdon.
Orlan-10 on nähty Venäjän operatiivisessa käytössä ainakin Armeniassa, Libyassa, Syyriassa, Ukrainassa ja Vuoristo-Karabahissa. Venäjä on myynyt sitä esimerkiksi vuonna 2021 yli 50 kappaletta ulkomaille.
Kehitys

Orlan-10 ensilento oli vuonna 2010. Vuonna 2012 Venäjän puolustusministeriö järjesti miehittämättömille ilma-aluksille tarkoitetun testin. Kolmesta venäläisestä mallista ainoastaan pietarilaisen ООО Spetsialnyi tehnologitšeski Tsentrin (Специальный Технологический Центр) suunnittelema ja valmistama Orlan-10 läpäisi testit. Venäjän sana 'orlan' tarkoittaa merikotkaa. Syksyllä ministeriö ilmoitti Ria Novostin mukaan, että vuonna 2013 alkavat hyväksytyn mallin toimitukset.
Lennokin runko ja navigaatiovastaanotin ovat venäläistä valmistetta, mutta muuten moottorin ja elektroniikan kaksoiskäyttökomponentit ovat peräisin Yhdysvalloista, Saksasta, Japanista, Kiinasta ja muualta. Vuonna 2017 yhden kappalehinnaksi esitettiin 87 000–120 000 USD. Toinen lähde esitti UAV-laitteiston kokonaishinnaksi noin 600 000 USD, johon sisältyi kaksi lennokkia ja kontrolliasema.
Siitä on valmistettu yli kymmentä eri versiota, yhteensä yli 1 000 kappaletta. Uudemman, keväällä 2022 esitetyn arvion mukaan Orlan-10-drooneja oli toimitettu Venäjän puolustusministeriölle yhteensä yli 2 000 kappaletta. Tämä arvio saa tukea myös Ukrainassa pudotettujen, jukisesti dokumentoitujen droonien sarjanumeroista, jotka ovat tuotannon alkuvaiheen 10 xxx-alkuisista sarjanumeroista edenneet jo yli 12 000:n.
Drooni on osin modulaarinen, jolloin hyötykuormaa voidaan vaihtaa. Vuonna 2020 käyttöön tuli laserohjaus, jolla esimerkiksi Venäjän raskas tykistö voi kohdistaa laserohjattujen ammusten tulta. Tämä kohteenosoituslaitteisto liitettiin ainakin perusmallia raskaampiin Orlan-30- ja Orlan-50-droonimalleihin. Näitä on valmistettu vain muutamia kymmeniä kappaleita, eli murto-osa perusmallin (Orlan-10) tuotantomäärästä.
Orlan-10-droonien rakenne ja komponentit ovat vaihtuneet tuotannon edetessä, mahdollisesti toimituserästä toiseen. Yhtäältä on raportoitu kuluttajamarkkinoille tarkoitettujen komponenttien käytöstä, ja toisaalta modulaarisiin kameravaihtoehtoihin ovat kuuluneet 2010-luvun puolivälin esimerkiksi Orlan-10M-droonimallin tapauksessa myös laadukkaammat komponentit, esimerkiksi tanskalaisen Phase Onen 80 megapikselin kaukokartoituskameran käyttömahdollisuus.
Käyttö

Toukokuussa 2014 Ukraina ampui Donetskin seudulla Itä-Ukrainan alas yhden Orlan-10 -lennokin. Venäjä käytti droonia Itä-Ukrainan sodassa myös Minskin sopimuksen vastaisesti. Kymmeniä (toukokuuhun 2022 mennessä todennäköisesti yli 100) Orlan-10 -lennokkeja on sittemmin pudotettu Ukrainassa, jossa Venäjän asevoimat on julkisesti viestinyt käyttävänsä niitä helmikuussa 2022 aloittaman laajemman hyökkäyssodan sotatoimien välineenä. Päivittäin Ukrainan pudottamien Orlan-lennokkien määrä yltyi monesti useisiin kappaleisiin huhtikuun 2022 aikana, mikä osoitti Venäjän käyttävän tätä lennokkimallia runsaasti, ja sen olleen tässä vaiheessa yleisin sodassa pudotetuista taktisista drooneista. Myös ainakin yksi tai muutama kookkaampi Orlan-30 on pudotettu. Erääksi syyksi runsaisiin Orlan-droonien pudottamisiin Ukrainassa on esitetty droonin rakenteen ja siinä käytettyjen komponenttien alttiutta elektroniselle häirinnälle. Orlan-10-drooneja onkin pudotettu myös kannettavilla droonien torjumiseen tarkoitetuilla häirintälaitteilla.
Venäjän asevoimia lähellä oleva lähde viestii, että Orlan-10 -lennokkeja voidaan operointipaikan löytämisen vaikeuttamiseksi käyttää 2-3 kappaleen ryhmissä. Tällöin esimerkiksi tiedustelua 1 000-1 500 metrin korkeudella tekevän lennokin videosignaali välitetään toisen lennokin kautta operointiasemalle. Kolmas lennokki voi lähettää signaalihäirintää. Signaalinhäirinnän tai muun elektronisen sodankäynnin tehtävissä Orlan-10 voi toimia yhdessä esimerkiksi Venäjän asevoimien elektronisen sodankäynnin ajoneuvon (kuten RB-341V Leer-3 EW) kanssa.
Venäjän asevoimien UAV-yksikkö Armeniassa sai Orlan-10 -lennokkeja lokakuussa 2015. Tämän jälkeen niitä on levitetty moniin joukko-osastoihin, ja ne ovat operatiivisessa käytössä kaikissa Venäjän sotilaspiireissä.
Käyttäjät

Venäjä
Myanmar
Kazakstan
Tekniset tiedot

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Pituus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.1,8 m
Kärkiväli: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.3,1 m
Suurin lentoonlähtöpaino: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.16,5 (tyhjäpaino 12,5) kg
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0150.&&&&00150 km/h
Matkalentonopeus: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori90−150 (70−150) km/h
Toimintasäde: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori.0Virhe lausekkeessa: odottamaton (-operaattori120 (tai 150 km ohjausasemaan, välitysdroonilla kauemmas; offline-tilassa 600 km) km
Lentoaika: 18 h (tai 15 h)
Lakikorkeus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”.5 000 (tai 6 000) m
Lennokin polttomoottori käyttää 95-oktaanista bensiiniä.
Lennokin kokoamista kuljetuksen jälkeen.
Lennokin siirto laukaisualustalle.
Orlan-10 -tiedustelulennokki laukaisualustalla.
Lentoonlähtö.
Orlan-10:n lähettämäksi väitetty maalinosoituskuva Ukrainasta (2022).
Orlan-10 laskeutuu laskuvarjoa käyttäen.
Kookkaampi muunnos Orlan-30 (2013).
Aiheesta muualla

Procurement: Russia Building Better UAVs (18.5.2019) (englanniksi) (strategypage.com)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Orlan-10
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Орлан-10
Venäjän Orlan-10 tiedustelulennokkien kokoamista Vostok 2018 -sotaharjoituksessa).
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Fagerholmin I hallitus

Fagerholmin I hallitus oli Suomen tasavallan 32. hallitus. Se oli SDP:n muodostama vähemmistöhallitus, joka toimi 597 päivän ajan 29. heinäkuuta 1948 – 17. maaliskuuta 1950.
Kirjallisuutta

Fagerholm, K-A.: Puhemiehen ääni. S. 233-257. Tammi, 1977. ISBN 951-30-3980-3.
Eurovision laulukilpailu 1998

| Eurovision laulukilpailu 1998 |
| --- | --- |
 Kilpailun virallinen logo
Päivämäärät
Päivämäärä(t):  9. toukokuuta
Isäntä
Tapahtumapaikka:  National Indoor Arena, Birmingham, Iso-Britannia
Juontaja(t):  Terry Wogan ja Ulrika Jonsson
Isäntämaan toimittaja:  BBC
Osallistujat
Osallistujien määrä:  25
Uudet maat:   Makedonia
Palaavat maat:   Belgia    Suomi    Israel    Romania    Slovakia
Vetäytyvät maat:   Itävalta    Bosnia ja Hertsegovina    Tanska    Islanti    Italia    Venäjä
Äänestys- järjestelmä:  Puhelinäänestys, käytössä nykyinen pistejärjestelmä.
Äänestys
Voittaja:  Israel Diva
Nolla pistettä saaneet:   Sveitsi
Osallistujakartta

   Maat, jotka osallistuivat vuonna 1998   Maat, jotka eivät osallistuneet vuonna 1998  
Eurovision laulukilpailu · Teemasivu
 ◄ 1997  1999 ► 
Eurovision laulukilpailu 1998 järjestettiin 9. toukokuuta 1998 Isossa-Britanniassa Katrina and the Waves -yhtyeen voitettua edellisvuoden kisat Dublinissa, Irlannissa. Kilpailupaikkana toimi National Indoor Arena maan toiseksi suurimmassa kaupungissa Birminghamissa. Kilpailun juontajina toimivat Britannian yleisradioyhtiö BBC:n pitkäaikainen euroviisukommentaattori Terry Wogan ja ruotsalaissyntyinen tv-juontaja Ulrika Jonsson.
Kilpailijamaita osallistui kaiken kaikkiaan 25. Voittajaksi selviytyi Israelin edustaja Dana International kappaleellaan "Diva". Hän herätti runsaasti huomiota transsukupuolisuutensa vuoksi. Kilpailu oli Israelille kolmas euroviisuvoitto vuosien 1978 ja 1979 jälkeen.
Makedonia osallistui ensimmäistä kertaa Euroviisuihin Birminghamissa. Suomen edustuskappale oli Edean "Aava". Suomi sai kilpailuissa 22 pistettä ja sijoittui viidenneksitoista. 1998 oli viimeinen vuosi Euroviisuissa, jolloin kaikkien maiden oli pakko laulaa jollakin virallisista kielistään, sillä vuodesta 1999 lähtien maat ovat saaneet laulaa itse haluamallaan kielellä.
Kappaleet

| Järj>  | Maa | Esiintyjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kroatia | Danijela | "Neka mi ne svane" | 5. | 131 |
| 2 |  Kreikka | Thalassa | "Mia krifi evesthisia" | 20. | 12 |
| 3 |  Ranska | Marie Line | "Où aller" | 24. | 3 |
| 4 |  Espanja | Mikel Herzog | "¿Qué voy a hacer sin ti?" | 16. | 21 |
| 5 |  Sveitsi | Gunvor | "Lass ihn" | 25. | 0 |
| 6 |  Slovakia | Katarína Hasprová | "Modlitba" | 21. | 8 |
| 7 |  Puola | Sixteen | "To takie proste" | 17. | 19 |
| 8 |  Israel | Dana International | "Diva" | 1. | 172 |
| 9 |  Saksa | Guildo Horn | "Guildo hat Euch lieb!" | 7. | 86 |
| 10 |  Malta | Chiara | "The One That I Love" | 3. | 165 |
| 11 |  Unkari | Charlie | "A holnap már nem lesz szomorú" | 23. | 4 |
| 12 |  Slovenia | Vili Resnik | "Naj bogovi slišijo" | 18. | 17 |
| 13 |  Irlanti | Dawn Martin | "Is Always Over Now?" | 9. | 64 |
| 14 |  Portugali | Alma Lusa | "Se eu te pudesse abraçar" | 12. | 36 |
| 15 |  Romania | Mălina Olinescu | "Eu cred" | 22. | 6 |
| 16 |  Iso-Britannia | Imaani | "Where Are You?" | 2. | 166 |
| 17 |  Kypros | Michael Hajiyanni | "Genesis" | 11. | 37 |
| 18 |  Alankomaat | Edsilia | "Hemel en aarde" | 4. | 150 |
| 19 |  Ruotsi | Jill Johnson | "Kärleken är" | 10. | 53 |
| 20 |  Belgia | Mélanie Cohl | "Dis oui" | 6. | 122 |
| 21 |  Suomi | Edea | "Aava" | 15. | 22 |
| 22 |  Norja | Lars Fredriksen | "Alltid Sommer" | 8. | 79 |
| 23 |  Viro | Koit Toome | "Mere lapsed" | 12. | 36 |
| 24 |  Turkki | Tüzmen | "Unutamazsın" | 14. | 25 |
| 25 |  Makedonia | Vlado Janevski | "Ne zori, zoro" | 19. | 16 |
Kappaleet > Kapellimestarit

Vuonna 1998 kilpailussa käytettiin viimeistä kertaa kapellimestareiden johtamaa orkesteria. Kuitenkin taustanauhojen käyttö ilman lavalla tuotettavaa soiton imitointia oli sallittu edellisenä vuonna ja taustanauhat olivat jo saaneet suosiota. Saksa ja Slovenia käyttivät myös pelkkiä taustanauhoja, mutta silti ennen heidän esitystään nähtiin kapellimestarin kumarrus.
Kroatia - Stipica Kalogjera
Kreikka - esitettiin ilman orkesterisäestystä
Ranska - Martin Koch (johti jousiosuutta harjoituksissa, mutta ei suorassa lähetyksessä)
Espanja - Alberto Estébanez
Sveitsi - esitettiin ilman orkesterisäestystä
Slovakia - Vladimir Valović
Puola - Wieslaw Pieregorólka
Israel - esitettiin ilman orkesterisäestystä
Saksa - Stefan Raab
Malta - esitettiin ilman orkesterisäestystä
Unkari - Miklós Malek
Slovenia - Mojmir Sepe
Irlanti - Noel Kelehan
Portugali - Mike Seargent
Romania - Adrian Romcescu
Iso-Britannia - James McMillan
Kypros - Costa Cacoyiannis
Alankomaat - Dick Bakker
Ruotsi - Anders Berglund
Belgia - esitettiin ilman orkesterisäestystä
Suomi - Olli Ahvenlahti
Norja - Geir Langslet
Viro - Heiki Vahar
Turkki - Ümit Eroglu
Makedonia - Alexandar Dzambazov
Suomen äänestystulos

Suomessa äänestettiin viiden minuutin mittaisen puhelinäänestyksen aikana yhteensä 43 332 puhelun verran. Suomalaisilta äänestäjiltä eniten puhelinääniä ja 12 pistettä sai Viro, 8 872 kappaletta. Israel sai 3 664 ääntä, Iso-Britannia 3 535 ja Alankomaat 3 380 ääntä. Saksan saamat 1 906 puhelinsoittoa riittivät yhteen pisteeseen. Vähiten ääniä suomalaisilta sai Romania, 284 kappaletta. Suomen pisteidenantajana oli YLE TV1:n kuuluttaja Marjo Wilska.
Karsintamenetelmä viiden aikaisemman vuoden pistekeskiarvon mukaan

Mukaan vuoden 1998 Euroviisuihin pääsi tämän listan 18 parasta maata. Keltaisella taustavärillä on merkitty kilpailusta jäähylle joutuneet maat. Lisäksi Italia jäi vapaaehtoisesti pois, ja jos maa ei olisi tehnyt niin, samalla sijalla olleista Slovenia olisi päässyt mukaan ja Saksa olisi jäänyt pois, koska näistä kahdesta maasta Slovenia sijoittui paremmin kuin Saksa vertailun viimeisimpänä vuonna 1997. Vuoden 1997 voittaja Iso-Britannia oli automaattisesti mukana vuoden 1998 kisassa, se on merkitty hopeisella taustavärillä. Taulukossa eivät ole vuoden 1997 kisasta jäähyllä eikä vapaaehtoisesti poissa olleet maat. Kaikki vuoden 1997 kisasta pois joutuneet maat palasivat tänä vuonna. Pistekeskiarvot on laskettu laskemalla kunkin maan pistemäärät vuosilta 1993–1997 yhteen ja jakamalla summa maan osallistumiskertojen määrällä niinä viitenä vuotena.
| Maa | Vuoden 1993 pisteet | Vuoden 1994 pisteet | Vuoden 1995 pisteet | Vuoden 1996 pisteet | Vuoden 1997 pisteet | Yhteensä | Keskiarvo | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Irlanti | 187 | 226 | 44 | 162 | 157 | 776 | 155,2 | 1. |
|  Iso-Britannia | 164 | 63 | 76 | 77 | 227 | 607 | 121,4 | - |
|  Norja | 120 | 76 | 148 | 114 | 0 | 458 | 91,6 | 2. |
|  Ranska | 121 | 74 | 94 | 18 | 95 | 402 | 80,4 | 3. |
|  Italia | 45 | - | - | - | 114 | 159 | 79,5 | 4. |
|  Malta | 69 | 97 | 76 | 68 | 66 | 376 | 75,2 | 5. |
|  Ruotsi | 89 | 48 | 100 | 100 | 36 | 373 | 74,6 | 6. |
|  Puola | - | 166 | 15 | 31 | 54 | 266 | 66,5 | 7. |
|  Kypros | 17 | 51 | 79 | 72 | 98 | 317 | 63,4 | 8. |
|  Espanja | 58 | 17 | 119 | 17 | 96 | 307 | 61,4 | 9. |
|  Viro | - | 2 | - | 94 | 82 | 178 | 59,33 | 10. |
|  Unkari | - | 122 | 3 | - | 39 | 164 | 54,67 | 11. |
|  Kroatia | 31 | 27 | 91 | 98 | 24 | 271 | 54,2 | 12. |
|  Turkki | 10 | - | 21 | 57 | 121 | 209 | 52,25 | 13. |
|  Kreikka | 64 | 44 | 68 | 36 | 39 | 251 | 50,2 | 14. |
|  Sveitsi | 148 | 15 | - | 22 | 5 | 190 | 47,5 | 15. |
|  Portugali | 60 | 73 | 5 | 92 | 0 | 230 | 46 | 16. |
|  Alankomaat | 92 | 4 | - | 78 | 5 | 179 | 44,75 | 17. |
|  Slovenia | 9 | - | 84 | 16 | 60 | 169 | 42,25 | 18. |
|  Saksa | 18 | 128 | 1 | - | 22 | 169 | 42,25 | 19. |
|  Tanska | 9 | - | 92 | - | 25 | 126 | 42 | 20. |
|  Venäjä | - | 70 | 17 | - | 33 | 120 | 40 | 21. |
|  Itävalta | 32 | 19 | 67 | 68 | 12 | 198 | 39,6 | 22. |
|  Islanti | 42 | 49 | 31 | 51 | 18 | 191 | 38,2 | 23. |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 27 | 39 | 14 | 13 | 22 | 115 | 23 | 24. |
Aiheesta muualla

Eurovision laulukilpailu 1998 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset: Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset: Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Moldova · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset: Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset: Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku: 1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku: 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku: 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku: 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku: 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku: 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku: 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–: Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–: Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–: Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–: Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–: Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–: Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–: Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–: Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Falaisen motti

Falaisen motti (engl. Falaise pocket, saks. Kessel von Falaise) oli taistelutoimi, jossa länsiliittoutuneiden joukot yrittivät saartaa ja tuhota Saksan 7. armeijan ja 5. panssariarmeijan Caenin eteläpuolella Pohjois-Ranskassa. Falaisen motti oli osa suurempaa Normandian taistelua toisessa maailmansodassa.
Taustaa

Saksalaiset käynnistivät Hitlerin määräyksestä 7. elokuuta 1944 operaatio Lüttichin, joka oli vastahyökkäys tarkoituksenaan katkaista yhdysvaltalaisten linjat ja eristää kenraali George S. Pattonin armeija muista liittoutuneiden joukoista. 
Hyökkäykseen osallistuivat 1. ja 2. SS-panssaridivisioona, 2. ja 116. panssaridivisioona sekä jalkaväkeä kenraalieversti Paul Hausserin komennossa.
Yritys kaatui kovaan vastarintaan, ja liittoutuneiden johtajat Bernard Montgomery ja Omar Bradley näkivät mahdollisuuden saartaa suuria vihollisjoukkoja.
Motin muodostaminen

Vastarinnasta huolimatta liittoutuneiden saartoliike eteni varmasti. Motissa oli viisi SS-panssaridivisioonaa, kuusi maavoimien panssaridivisioonaa ja kahdeksan jalkaväkidivisioonaa.
Niiden ympärillä oli Kanadan 1. armeija (Crerar), brittien 2. armeija (Dempsey), 
Yhdysvaltain 1. (Hodges) ja 3. armeija (Patton) Noin 150 000 saksalaista näytti jäävän renkaan sisälle, ja Adolf Hitlerin täytyi määrätä vetäytyminen 16. elokuuta. Saksalainen jalkaväki pakeni paniikissa kohti Argentanin ja Falaisen välissä olevaa aukkoa, joka kapeni jatkuvasti. Lisäksi tykistö ja ilmavoimat tulittivat ja pommittivat sitä. Saksalaiset kutsuivat väylää nimellä Todesgang (”kuoleman käytävä”).
17. elokuuta motin suu oli kaventunut 10 kilometriin, ja panssaridivisioonat pitivät sitä vielä auki.
Supermarine Spitfire -lentäjä Johnnie Johnson kuvailee hävitystä kuljettuaan alueella ja myös kuvailee miten ruumiiden haju nousi hävittäjien ohjaamoihin saakka. Paddy French -niminen lentäjä kuvaili:
»Falaisen motti oli jälkeenpäin kammottava näky. Näimme sen ilmasta, mutta alhaalla maan pinnalla se oli todellisuutta. Tuhoa oli maili toisensa jälkeen, kirjaimellisesti armeijan tuho. Kaikkialla minne näki lojui palaneita panssarivaunuja, kuorma-autoja, kuolleita sotilaita ja hevosia.»
Motin sulkeutuminen

Väylä sulkeutui lopulta kokonaan aamulla 21. elokuuta. Siitä oli ehtinyt päästä läpi lähes 100 000 saksalaista. Liittoutuneet saavuttivat kuitenkin merkittävän voiton, sillä noin 50 000 saksalaista jäi sotavangiksi. Lisäksi heitä kaatui noin 6 000–10 000, joista suuri osa Chamboisin tiellä Argentanin ja Falaisen välillä yrittäessään pakoa motista. Liittoutuneiden joukkojen ylipäällikkö Dwight D. Eisenhower julistikin pakoreitin alueen yhdeksi sodan pahimmista verilöylyistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Falaisen motti Wikimedia Commonsissa
Kartta Falaisen motin tapahtumista
Hans Fallada

| Hans Fallada |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Rudolf Wilhelm Friedrich Ditzen
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1893 Greifswald
Kuollut: 5. helmikuuta 1947 (53 vuotta) Berliini
Aiheesta muualla
www.fallada.de
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Muistolaatta Hans Falladalle Berliinin Niederschönhausenissa.
Rudolf Wilhelm Friedrich Ditzen, joka tunnetaan kirjailijanimellään Hans Fallada (21. heinäkuuta 1893 Greifswald – 5. helmikuuta 1947 Berliini) oli yksi 1900-luvun tunnetuimmista saksalaisista kirjailijoista. Fallada valitsi taiteilijanimensä Grimmin veljesten sadussa esiintyneen hevosen mukaan.
Falladan teokset ovat usein otteeltaan yhteiskuntakriittisiä. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kuuluva Mikä nyt eteen, Pinneberg? filmatisoitiin kaksi vuotta ilmestymisensä jälkeen vuonna 1934, ohjaajana Frank Borzage. Falladan teoksista on suomennettu muun muassa Mikä nyt eteen, Pinneberg?, Kukin kuolee itsekseen ja Elinkautinen.
Teokset

Der junge Goedeschal (1920)
Anton und Gerda (1923)
Bauern, Bonzen und Bomben (1931)
Kleiner Mann, was nun? (1932)  (suomeksi Mikä nyt eteen, Pinneberg, 1937)
Wer einmal aus dem Blechnapf frißt (1932)
Wir hatten mal ein Kind (1934) (suomeksi Oli meilläkin ennen lapsi, 1934)
Märchen vom Stadtschreiber, der aufs Land flog (1935)
Altes Herz geht auf die Reise (1936) (suomeksi Kummisetä ja Rosemarie, 1936)
Hoppelpoppel – wo bist du?, Kindergeschichten (1936)
Wolf unter Wölfen (1937)
Geschichten aus der Murkelei, Märchen (1938)
Der eiserne Gustav (1938)
Süßmilch spricht (1938)
Kleiner Mann – großer Mann, alles vertauscht (1939) (suomeksi Ajatella - me perimme linnan!, eli, Rahan murheet ja riemut : iloinen romaani, 1942)
Süßmilch spricht. Ein Abenteuer von Murr und Maxe, Erzählung (1939)
Der ungeliebte Mann (1940)
Das Abenteuer des Werner Quabs, Erzählung (1941)
Damals bei uns daheim, Erinnerungen (1942) ( Lapsuudenkodissa : katsottua, koettua, keksittyä, 1944)
Heute bei uns zu Haus, Erinnerungen (1943)
Jeder stirbt für sich allein (1947) (suomeksi Kukin kuolee itsekseen, 1949; Yksin Berliinissä, 2013)
Der Alpdruck (1947)
Der Trinker (1950) (suomeksi Elinkautinen, 1953)
Ein Mann will nach oben (1953)
Die Stunde, eh’du schlafen gehst (1954)
Junger Herr – ganz groß (1965)
Teokset > Suomennetut teokset

Mikä nyt eteen, Pinneberg? suom. Lauri Hirvensalo. WSOY, 1933.
Oli meilläkin ennen lapsi..., suom. Lauri Hirvensalo. WSOY, 1934.
Joka kerran keksitään, suom. Lauri Hirvensalo. WSOY, 1934.
Mikä nyt eteen, pikkumies? Kirja, 1935.
Kummisetä ja Rosemarie, suom. Lauri Hirvensalo.. WSOY, 1936.
Ajatella – me perimme linnan eli rahan murheet ja riemut, iloinen romaani, suom. Lauri Hirvensalo. WSOY, 1942.
Lapsuudenkodissa : katsottua, koettua, keksittyä, suom. Lauri Hirvensalo. WSOY, 1944.
Kukin kuolee itsekseen, suom. V. Arti. Mantere, 1949.
Elinkautinen, suom. Kyllikki Mäntylä. WSOY, 1953.
Lerppakorvahiiren tarina, kuv. Gerhard Lahr; suom. Marja Lallo. Kansankulttuuri, 1978 ISBN 951-615-172-8
Yksin Berliinissä, suom. Ilona Nykyri. Gummerus, 2013 ISBN 978-951-20-8914-7 (V. Artin suomennos on ilmestynyt nimellä Kukin kuolee itsekseen 1949)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans Fallada Wikimedia Commonsissa
Me Pinnebergit, Kansan kuvalehti, 13.01.1934, nro 2, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  KulturNav  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef