stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aleksis Kiven elämä

| Aleksis Kiven elämä |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Jari Halonen
Käsikirjoittaja:   Jari Halonen  Jorma Tommila  Kauko Röyhkä 
Tuottaja:  Jari Halonen   Heikki Ahonius
Säveltäjä:  Tuomas Kantelinen
Kuvaaja:  Olli Varja
Leikkaaja:  Akke Eklund
Pääosat:  Marko Tiusanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  105 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aleksis Kiven elämä on suomalainen elokuva Suomen kansalliskirjailija Aleksis Kivestä. Sen on ohjannut Jari Halonen ja käsikirjoittanut Jari Halonen Kauko Röyhkän ja Jorma Tommilan kanssa. Aleksis Kiveä esittää Marko Tiusanen. Jari Salmi on Kiven lähin ystävä Emil Nervander.
Elokuva kuvaa Kiven elämää heti kohta ylioppilaaksi tulosta alkaen aina kuolemaan saakka.
Elokuva jäi Aleksis Kiven isää näytelleen Veikko Sinisalon viimeiseksi elokuvarooliksi.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Marko Tiusanen  | … |  Aleksis Kivi   |
|  Jari Salmi  | … |  Emil Nervander   |
|  Karoliina Kudjoi  | … |  Albina Palmqvist   |
|  Sue Lemström  | … |  Charlotta Lönnqvist   |
|  Margit Lindeman  | … |  Amalia Rosencrantz   |
|  Gustav Wiklund  | … |  J. V. Snellman   |
|  Esko Hukkanen  | … |  J. L. Runeberg   |
|  Inga-Liisa Laukka  | … |  Fredrika Runeberg   |
|  Veikko Sinisalo  | … |  Aleksis Kiven isä Eerikki Stenvall   |
|  Arja Pessa  | … |  Aleksis Kiven äiti Annastina Stenvall   |
|  Juha Turkka  | … |  Juhani Stenvall   |
|  Janne Kinnunen  | … |  Albert Stenvall   |
|  Ari Vakkilainen  | … |  Emmanuel Stenvall   |
|  Elli Halonen  | … |  Agnes Stenvall   |
|  Veera Marila  | … |  Amanda   |
|  Antti Reini  | … |  Kaarlo Bergbom   |
|  Hannu Huuska  | … |  Fredrik Cygnaeus   |
|  Dick Idman  | … |  Henrik Lax   |
|  Sami Nieminen  | … |  Antti Törneroos   |
|  Abdesselam Chellaf  | … |  Skog   |
|  Jouko Turkka  | … |  Lääkäri   |
|  Jari Halonen  | … |  August Ahlqvist   |
|  Svante Korkiakoski  | … |  laamanni   |
|  Paavo Liski  | … |  tupakkakauppias Vasenius   |
|  Sinikka Usvamaa  | … |  Charlotte Raa   |
|  Nina Wiklund  | … |  Charlotte Raan ääni   |
|  Esa Valkiala  | … |  Berndt Ahnger   |
|  Tanjalotta Räikkä   | … |  seuraneiti   |
|  Aku Hirviniemi  | … |  ylioppilas   |
Alexander von Linsingen

Alexander von Linsingen
Alexander von Linsingen (10. helmikuuta 1850 Hildesheim – 5. kesäkuuta 1935 Hannover) oli saksalainen kenraali, joka palveli komentajana ensimmäisessä maailmansodassa.
Linsingenistä tuli vuonna 1868 upseeri Preussin jalkaväessä ja hän osallistui Ranskan–Saksan sotaan. Hän oli vuodesta 1905 kenraaliluutnantti ja divisioonankomentaja sekä vuodesta 1909 jalkaväenkenraali ja toisen armeijakunnan komentaja. Kyseistä armeijakuntaa hän komensi myös maailmansodan alussa, jolloin se oli liitetty ensimmäiseen armeijaan. Tammikuussa 1915 Linsingen siirrettiin uuden saksalais-itävaltalaisen eteläisen armeijan komentajaksi Karpaateille, tarkoituksenaan hyökätä Przemysliä vastaan. Saavutettuaan menestystä hänet asetettiin heinäkuussa 1915 johtamaan Bug-joella eteläisessä Puolassa tehtävää hyökkäystä ja komentamaan sitä varten muodostettua Bugin armeijaa. Syyskuussa 1915 Bugin armeijasta, yhdennestätoista armeijasta sekä Itävalta-Unkarin neljännestä armeijasta muodostettiin ”armeijaryhmä Linsingen”, joka miehitti eteläisen Puolan ja löi venäläiset marraskuussa Czartoryskin luona. Linsingen sai torjuttua myös venäläisten Brusilovin hyökkäyksen seuraavan vuoden kesäkuussa, mutta hänen armeijaryhmänsä itävaltalaiset joukot kärsivät pahoin.
Helmikuussa 1918 Linsingenin armeijaryhmä eteni nopeasti Ukrainaan ja valtasi maaliskuun aikana Kiovan, Odessan ja Harkovan. Brest-Litovskin rauhan tultua voimaan maaliskuussa Linsingen vapautettiin armeijaryhmän johdosta ja ylennettiin samalla kenraalieverstiksi. Kesäkuusta 1918 alkaen hän toimi Berliinin alueen sotilaskomentajana. Hän erosi vallankumouksen puhjettua 9. marraskuuta 1918.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alexander von Linsingen Wikimedia Commonsissa
Latvian kansanäänestys 2012

Vaalitulos kunnittain.
KYLLÄ
  100,0%—90,0%
  89,9%—80,0%
  79,9%—70,0%
  69,9%—60,0%
  59,9%—50,0%
EI
  50,0%—59,9%
  60,0%—69,9%
  70,0%—79,9%
  80,0%—89,9%
  90,0%—100,0%
Latvian kansanäänestys 2012 on 18. helmikuuta 2012 Latviassa järjestetty kansanäänestys siitä, tulisiko  Latvian perustuslakiin kirjata lisäys venäjän kielen virallisesta asemasta yhdessä latvian kielen rinnalle.
Presidentti Andris Bērziņš ja hallitus olivat venäjän kielen virallistamista vastaan.
Venäläismielinen Harmoniakeskus-puolue nousi syyskuun 2011 vaaleissa parlamentin suurimmaksi puolueeksi, mutta jäi silti kokoomushallituksen ulkopuolelle. Latvian venäläismielinen Kansalliskieli-liike aloitti marraskuussa 2011 nimienkeruun, jonka tarkoituksena oli saada maan parlamentti, Saeima, hyväksymään venäjä viralliseksi kieleksi tai korkein oikeus päättämään, että asiasta järjestettäisiin kansanäänestys. Adressin allekirjoitti runsaat 187 000 latvialaista. Perustuslakia muutetaan, jos muutosta kannattaa vähintään puolet kaikista äänioikeutetuista.
Venäjän kielen virallistamista kannatti noin neljännes äänestäneistä, eikä ehdotus siten mennyt läpi.
| Vaihtoehto | Yhteensä | Osuus |
| --- | --- | --- |
| Kyllä | 273 347 | 24,96 % |
| Ei | 821 722 | 75,04 % |
| Yhteensä | 1 095 069 | 100,00 % |

| Hyväksytyt äänet | 1 095 069 | 99,68 % |
| Hylätyt äänet | 3 524 | 0,32   |
| Äänet yhteensä | 1 098 593 | 100,00 % |
| Äänioikeutetut/äänestysprosentti | 1 545 004 | 71,11 % |
Lähde:
Álex Fernández

Álex vuonna 2010.
Alejandro Fernández Iglesias, tunnetaan nimellä Álex, (s. 15. lokakuuta 1992) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan pääsarjassa pelaavaa Cádiz CF joukkuetta on vuodesta 2017 alkaen. Hän on aiemmin edustanut segunda ligan Elcheä ja pelannut 99 ottelua Real Madridin B-joukkueessa 2010-2013.
Aiheesta muualla

Álex Fernández BDFutbol-sivustolla
Alankomaiden Antillit olympialaisissa

Alankomaiden Antillit osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Helsingissä 1952 ja oli sen jälkeen mukana kesäolympialaisissa Pekingin 2008 kisoihin saakka, lukuun ottamatta Melbournen 1956 ja Moskovan 1980 kilpailuja. Alankomaiden Antillien itsehallintoalue lakkautettiin vuonna 2010, ja maan urheilijat kilpailivat vuoden 2012 Lontoon kisoissa olympialipun alla itsenäisinä olympiaurheilijoina. Talviolympialaisiin maa on osallistunut Calgaryssa 1988 ja Albertvillessä 1992.
Alankomaiden Antillien ainoa olympiamitalisti on Jan Boersma, joka sai hopeaa purjelautailussa Soulissa 1988. Pistesijalle, eli kahdeksan parhaan joukkoon, on yltänyt lisäksi pikajuoksija Churandy Martina, joka oli neljäs 100 metrillä Pekingissä 2008. Maan jalkapallojoukkue sijoittui jaetulle yhdeksännelle sijalle Helsingissä 1952.
Mitalit lajeittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
|  Purjehdus | 0 | 1 | 0 | 1 | 39 |
| Yhteensä | 0 | 1 | 0 | 1 | 131 |
Lähteet:
Mitalit olympialaisittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
1952  1952 Helsinki: 0
1960  1960 Rooma: 0
1964  1964 Tokio: 0
1968  1968 Mexico City: 0
1972  1972 München: 0
1976  1976 Montreal: 0
1984  1984 Los Angeles: 0
| 1988  1988 Soul | 0 | 1 | 0 | 1 | 36 |
1992  1992 Barcelona: 0
1996  1996 Atlanta: 0
2000  2000 Sydney: 0
2004  2004 Ateena: 0
2008  2008 Peking: 0
| Yhteensä | 0 | 1 | 0 | 1 | 131 |
Lähteet:
Olympiamitalistit

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 Hopeaa | Jan Boersma | 1988  1988 Soul |  Purjehdus | Miesten purjelautailu |
Lähteet:
Akrotomofilia

Akrotomofilia on parafilia, jossa asianomainen kokee seksuaalista kiihotusta amputoituja ihmisiä kohtaan. Myös halvaantumiset, spastisuus sekä ortopediset apuvälineet kuten pyörätuolit kiihottavat akrotomofiilejä.
Akrotomofiliaa ei tule sekoittaa apotemnofiliaan, seksuaaliseen kohdehäiriöön jossa asianomainen kiihottuu ajatuksesta että hänelle itselleen tehdään amputaatio.
Ylityspaikka

Ylityspaikka tai tienylityspaikka on jalankulkijoille varattu kadun ylittämiseen tarkoitettu kohta, jossa jalankulkijalla on väistämisvelvollisuus muuhun liikenteeseen nähden, toisin kuin suojateillä. Ylityspaikalla ei ole suojatien liikennemerkkejä tai ajoratamaalauksia, mutta jalankulkijaa ei estetä esimerkiksi aidoilla ja katujen reunakiviä on madallettu helpottamaan ylitystä.

Suomessa ylityspaikkoja on lisätty 2020-luvulla Helsinkiin ja Tampereen Hämeenkadulle. Niitä on lisätty raitioliikenteen sujuvoittamiseksi mutta myös korvaamaan vaarallisiksi koettuja liikennevalo-ohjaamattomia suojateitä. Ylityspaikkoja on jo aiemmin käytetty muun muassa Ruotsissa, Norjassa ja Keski-Euroopassa.
Raitioliikenteessä

Raitioliikenteessä ylityspaikka antaa raitiovaunulle etuajo-oikeuden ja sujuvoittaa vaunun kulkua erityisesti pikaraitioteillä. Koska suojateillä vaunu on väistämisvelvollinen, vaunun liikkeellelähtö saattaa estyä suojatietä ylittävien matkustajien vuoksi pitkäksi ajaksi. Suojateihin jumiutuva raitioliikenne on kustannuslisä, sillä hitauden vuoksi tarvitaan lisää vuoroja ja lisää kalustoa.
Pääsääntöisesti raitioliikenteen ylityspaikka koskee vain raitiokiskoja, eli viereisille ajoradoille jätetään suojatiet ja kiskojen molemmin puolin jää jalankulkijoille saareke. Joissain kohteissa ylityspaikka toteutetaan kuitenkin koko kadun yli, jolloin jalankulkijan tulee varoa myös tieliikennettä.
Pääkaupunkiseudun Raide-Jokerin ylityspaikat on merkitty vaaleanruskealla harjatulla betonilla ja valkoisella raitiovaunun kuvalla. Tampereen raitioliikenteessä on käytetty ylityspaikkoja merkitseviä huomiotarroja ja punertavaa katukiveystä. Raide-Jokerilla on useilla pysäkeillä järjestely, jossa pysäkin toisessa päässä on liikennevalot ja toisessa ylityspaikka. Raide-Jokerin vaunujen nopeus on ylityspaikoilla korkeintaan 30 kilometriä tunnissa.
Aiheesta muualla

Raitiotien ylityspaikan periaate (PDF)
Raide-Jokeri: Video siitä, miten ylityspaikalla toimitaan (YouTube)
Pikaraitiotie Raide-Jokerin ylityspaikka Viikinmäessä Helsingissä (raitiovaunun maalattu merkki puuttuu).
Wheeljack

| Wheeljack |
| --- | --- |
Ensiesiintyminen:  The Transformers (1984)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Wheeljack
Asema:  Insinööri
Ryhmäsidokset:  Autobotit, Decepticonit
Sukupuoli:  mies
Wheeljack on Transformers-universumissa esiintyvä Autobotti. Hasbron luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1984 The Transformers -animaatiosarjassa.
The Transformers > Animaatiosarja

Wheeljack on Autobottien keksijä, insinööri ja erittäin fiksu. Tästä huolimatta hän usein keksii keksintöjä, ilman että ajattelee niiden vaarallisuutta, niiden joutuessa vääriin käsiin. Hän oli ensimmäinen Transformeri, joka näkyi sarjan ensimmäisessä jaksossa. Wheeljack rakensi ja suunnitteli yhdessä Ratchetin kanssa Dinobotit. Myöhemmin, Atlantis Arise-jaksossa Wheeljack johti Autobottipartiota, jonka tehtävä oli tutkia merenpohjaa. Jouduttuaan Decepticonien ansaan, Wheeljack komensi joukot perääntymään ja uhrasi itsensä vangiksi, auttaen näin muut Autobotit pakoon. Bumblebee ja Spike onnistuivat kuitenkin pelastamaan hänet myöhemmin ja Wheeljack oli pelastamassa tämän jälkeen Optimus Primen johtamia Autobotteja Decepticonien hyökättyä Washingtoniin.
Elokuvassa The Transformers: The Movie Wheeljack vilahtaa nopeasti vain kahden kuvan verran maassa makaavana, eliminoituna ruumiina.
The Transformers > Sarjakuva

Wheeljack on sarjakuvan alkupuolella sivuosassa, Optimus Primen tukijoukoissa, mutta sarjakuvan edetessä hän saa isomman roolin. Optimus Primen kuoltua Wheeljack kuului korkea-arvoisista Maan autoboteista muodostuvaan ryhmään, jonka tehtävänä oli päättää seuraaja edesmenneelle Optimukselle. Wheeljack oli valitsemassa Grimlockia uudeksi johtajaksi. Myöhemmin Wheeljack järjesti ystävänsä Sky Lynxin pelastamaan Grimlockin jahtaamia pikkulapsia.
Optimus Primen palattua Wheeljack haavoittui pahasti taistelussa suuret voimat itselleen saaneen Starscreamia vastaan. Wheeljack oli tämän jälkeen pitkään deaktivoituna, mutta sarjakuvan loppupuolella, Unicronin hyökätessä Cybertronille, Grimlock onnistui herättämään hänet takaisin eloon. Wheeljack selvisi taistelusta elossa ja oli Transformerien välisen sodan loputtua kahden Autobotin ja Decepticonin muodostaman johtajaryhmän tiedemiehenä. Sarjan lopussa Wheeljack oli elossa.
Unicron-trilogia > Transformers Armada

Transformers: Armadassa Wheeljack oli alun perin nuori Autobotti samassa yksikössä Hot Shotin kanssa. Mutta eräänä päivänä hän jäi loukkuun tulipalon keskelle. Hot Shot ei pystynyt vapauttamaan häntä yksin ja lupasi palata takaisin apujoukkujen kanssa. Mutta ylemmät Autobottiupseerit kieltäytyivät antamasta Hot Shotin pelastaa Wheeljackia, koska eivät halunneet vaarantaa muita Autobotteja. Sillä välin Megatron saapui pelasti Wheeljackin, joka vastineeksi liittyi Decepticoneihin. Wheeljack saapui Maahan ja liittyi Megatronin joukkoihin samoihin aikoihin kuin Autobotti Side Swipe liittyi Optimus Primen yksikköön, johon myös Hot Shot kuului.
Vaikka Wheeljack kantoi suuren osan sarjasta kaunaa Hot Shotille, koska tunsi tämän pettäneen hänet, he molemmat työskentelivät myöhemmin Cybertronilla yhdessä, yrittäessään auttaa Starscreamiä estämään Thrustia toimittamasta Taivaankilpeä ja Tuomionpäivän tykkiä Sidewaysille ja Unicronille. Mutta vaikka hän ei ollut enää katkera Hot Shotia kohtaan sen jälkeen, hän oli yhä uskollinen Megatronille (josta nyt oli tullut Galvatron).
Unicron-trilogia > Transformers Energon

Wheeljack ei esiinny Transformers: Energonissa, mutta siinä esiintyvä Autobotti nimeltä Downshit muistuttaa ulkonäöltään The Transformersin versiota Wheeljackistä.
Aligned-jatkumo

Wheeljack on Bulkheadin hyvä ystävä ja entinen taistelutoveri Romuttajien joukossa. Wheeljack oli tottunut enemmän Romuttajana omistaumilleen metodeille, eikä sen vuoksi tullut toimeen esimiehensä, Ultra Magnuksen, kanssa, joka oli alaisiaan paljon järjestäytyneempi.
Aligned-jatkumo > Transformers: Prime

Wheeljack nähtiin animaatiosarjassa Transformers: Prime ensi kerran jaksossa Huijari, jossa hän joutui Decepticonien vangiksi ja häneksi naamioitunut Decepticon Makeshift lähetettiin paikantamaan Autobottien tukikohta ja johdattamaan Decepticonit sinne. Mutta Wheeljack pakeni ja tuhosi Makeshiftin asentamalla häneen pommin ja lähettämällä takaisin Nemesikseen. Wheeljackilla oli kuitenkin paljon tehtävää, eikä hän voinut jäädä Maahan.
Wheeljack palasi toisella kaudella Maahan löytääkseen Decepticonin nimeltä Dreadwing. Hän jäi tällä kertaa, mutta päätti Team Primeen liittymisen sijaan ensin tutkia Maata. Hän kuitenkin auttoi mm. Ratchetia Resonanssitykin etsinnässä ja yritti kostaa Insecticon Hardshellille sen mitä tämä teki Bulkheadille. Kauden lopulla Decepticonien hyökätessä Autobottien tukikohtaan, Wheeljack viivytti Decepticoneja kunnes muut pääsivät turvaan. Mutta hänen aluksensa, Jackhammer, tuhottiin ja hän joutui vangiksi.
Wheeljack pääsi pakoon ja jäi Team Primeen, mutta kesti aikansa, ennen kuin hän alkoi tulla toimeen samanaikaisesti ryhmään liittyneen Ultra Magnuksen kanssa.
Aligned-jatkumo > Fall of Cybertron

Wheeljack on saatavana videopelin Transformers: Fall of Cybertron moninpelitilaan pelattavaksi hahmoksi ladattavan lisäsisällön kautta.
Elokuvasarja > Alkuperäinen jatkumo > Transformers: Kuun pimeä puoli

Elokuvassa Transformers: Kuun pimeä puoli Wheeljack esiintyy siniseksi Mercedes-Benz W212:ksi muuntautuvana Autobottien varustemestarina, jonka kasvot muistuttavat Albert Einsteinin kasvoja. Tosin itse elokuvassa hahmoa kutsutaan nimellä Que. Nimi viittaa James Bond-kirjojen varustemestariin nimeltä Q. Elokuvan lopputeksteissä luki "Que/Wheeljack".
Elokuvan alussa Que oli Bumblebeen, Sideswipen ja Dinon mukana Iranissa pysäyttämässä laitonta ydinvoimalaa. Myöhemmin hänet nähtiin NESTin tukikohdassa antamassa Ironhidelle uudet kanuunat, joita tämä käytti myöhemmin Dreadien tappamiseen. Chicagon taistelussa Que antoi myös Samille, Eppsille ja muutamalle entiselle Eppsin NEST-toverille tarttumahansikkaat (engl. Grapple Gloves) sekä Pum-kepit (engl. Boomsticks), joista Sam käytti yhden Starscreamin tappamiseen. Que joutuu myöhemmin Bumblebeen, Ratchetin, Sideswipen ja Dinon ohella Soundwaven, Barricaden ja muutaman muun Decepticonin vangiksi. Soundwave päättää, että Que tapettaisiin ensin. Que yrittää anoa armoa, mutta yksi Decepticonsotilaista ampuu häntä ja lopulta Barricade antaa viimeisen iskun tappaen Quen. Tämä lopulta kostautuu Decepticoneille, kun Bumblebee tappaa Soundwaven ja NESTin sotilaat tappavat Barricaden ja muut vangitsemiseen osallistuneet Decepticonit.
Elokuvasarja > Alkuperäinen jatkumo > Transformers: Kuun pimeä puoli > Transformers: Dark of the Moon -videopeli

Transformers: Dark of the Moon -videopelissä Wheeljack ei itse esiintynyt, mutta hänen nimensä on mainittu. Hän valmisti Heavy Iron 2.0-päivityksen Ironhidelle, jotta tämä voisi tuhota Mixmasterin.
Elokuvasarja > Uusi jatkumo > Bumblebee

Elokuvassa Bumblebee, Wheeljack nähtiin lyhyesti yhtenä Autoboteista taistelemassa Cybertronilla Decepticoneja vastaan ennen Bumblebeen lähtöä Maahan. Tämä versio muistutti ulkonäöltään enemmän 1980-luvun Transformers-sarjojen versiotaan.
Elokuvasarja > Uusi jatkumo > Transformers: Rise of the Beasts

Vuoteen 1994 sijoittuvassa elokuvassa Transformers: Rise of the Beasts Wheeljack oli huomattavasti erilainen kuin Bumblebeessä. Hänellä oli robottimuodossaan silmälasimaiset siniset linssit, hän puhui meksikolaisella aksentilla, ja muuntautui vanhaksi valkoruskeaksi 1970-luvun Volkswagen Type 2 -pakettiautoksi. Hän liittyi muihin elokuvan Autobotteihin Perussa, kun nämä saapuivat etsimään Transwarp-avaimen toista puolikasta.
Elokuvassa Wheeljackiä ääninäytteli Cristo Fernández.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Videopelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1984–1986 | Chris Latta | The Transformers |  |  |
| 2002–2003 | Michael Daingerfield | Transformers: Armada |  |  |
| 2011–2013 | James Horan | Transformers: Prime | Transformers Prime Beast Hunters: Predacons Rising |  |
| 2011 | Jamie Alcroft |  |  | Transformers: Dark of the Moon |
| 2011 | George Coe |  | Transformers: Kuun pimeä puoli |  |
| 2018 | Steve Blum |  | Bumblebee |  |
| 2023 | Cristo Fernández |  | Transformers: Rise of the Beasts |  |
Aiheesta muualla

Lisätietoa Wheeljackista TFWIKI.Netissä, Transformers-aiheisesta wikiassa
Transformers
Windcharger ja Wheeljack tapettuina, elokuvassa The Transformers: The Movie.
Wheeljack Transformers: Armadassa.
Wheeljack sarjassa Transformers: Prime.
Que/Wheeljack elokuvassa Transformers: Kuun pimeä puoli.
Šilutė

| Šilutė |
| --- | --- |
 Šilutėn luterilainen kirkko
 vaakuna
 Šilutė
 Koordinaatit: 55°21′N, 21°29′E 
Valtio:  Liettua
Lääni:  Klaipėda
kunnallispiiri:  Šilutėn kunnallispiiri
Väkiluku (2010):  21 762
 
  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Šilutė (aikaisemmin Šilokarčiama, saks. Heydekrug) on Liettuan läntisessä osassa, Klaipėdan läänissä sijaitseva kaupunki. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 21 762 asukasta. Šilutė toimii Šilutėn kunnallispiirin hallinnollisena keskuksena.
Šilutėn kaupungin ja kunnallispiirin alue on ilmastoltaan meri-ilmastoa ja alue on yksi sateisimmista alueista Liettuassa.
Historia

Šilutėn historian katsotaan alkaneen vuonna 1511, kun Tilžėn ja Klaipėdan välille perustettiin majatalo. Sen ympärille kehittyi asutuskeskus, joka sai nimekseen Šilokarčiama. Ristiretkien aikana saksalainen kulttuuri vaikutti vahvasti kaupungiksi kehittyneeseen Šilutėen. Myöhemmin Šilutė, tuolloiselta nimeltään Heydekrug, oli osa Preussia ja Saksan keisarikuntaa.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Versailles’n rauhassa Saksa menetti Šilutėn Ranskalle. Ranskalla oli tarkoitus luovuttaa alue ja kaupunki Puolalle, mutta tammikuussa 1923 liettualaiset kapinalliset hyökkäsivät alueelle ja riisuivat ranskalaiset joukot aseista. Šilutė ja muu Klaipėdan alue liitettiin osaksi Liettuaa vuonna 1924.
Neuvostoliiton aikana useita kulttuurikohteita kuten kirkkoja tuhottiin ja rappeutui Šilutėssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (liettuaksi) (englanniksi)
Landkreis Heydekrug (Lit. Schlilute) - mm. väkiluku 1885 ja 1925 (Arkistoitu – Internet Archive) (verwaltungsgeschichte.de) (saksaksi)
Klaipėdan lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Klaipėdan kaupunkikunta • Klaipėdan kunnallispiiri • Kretingan kunnallispiiri • Neringan kunta • Palangan kaupunkikunta • Šilutėn kunnallispiiri • Skuodasin kunnallispiiri
Kaupungit:  Klaipėda • Gargždai • Priekulė • Kretinga • Salantai • Palanga • Šilutė • Skuodas
Kauppalat:  Vėžaičiai • Dovilai • Kretingalė • Veiviržėnai • Endriejavas • Plikiai • Judrėnai • Darbėnai • Kartena • Grūšlaukė • Švėkšna • Žemaičių Naumiestis • Rusnė • Vainutas • Mosėdis Ylakiai • Lenkimai • Barstyčiai
Kylät:  Agluonėnai • Dercekliai • Dreverna • Vydmantai • Kūlupėnai • Padvariai • Kretingsodis • Kurmaičiai • Nida • Juodkrantė • Preila • Traksėdžiai • Juknaičiai • Macikai • Saugos • Pagryniai • Daukšiai • Notėnai • Šaukliai • Šatės • Mažieji Rūšupiai
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Ahvenlammit (Ruovesi)

| Ahvenlammit |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°58′01″N, 23°49′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskuoja:  oja Leppäjärveen 
Järvinumero:  35.369.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  150,7 m  
Rantaviiva:  0,512 km  
Pinta-ala:  1,364 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlammit 
Ahvenlammit  eli Ahvenlampi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Lämpösenmäen kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Kalliojärvien valuma-alueeseen (35.369) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 150,7 metriä mpy.
Aleksis Kiven katu

Aleksis Kiven katu tai Aleksis Kiven tie -nimisiä Aleksis Kiven mukaan nimettyjä katuja tai teitä on useissa Suomen kaupungeissa:
Aleksis Kiven katu

Aleksis Kiven katu Helsingissä
Aleksis Kiven katu Tampereella
Aleksis Kiven katu Hyvinkäällä
Aleksis Kiven katu Hämeenlinnassa
Aleksis Kiven katu Äänekoskella
Aleksis Kiven katu Loimaalla