stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sauna 2000
Pelaaminen > Demo-versio

Pelin demo-versiossa peli alkaa järven rannalta, jossa on muun muassa sauna ja liiteri. Pelaajan pitää lämmittää sauna ja saunoa ennen kuin aurinko laskee. Pelihahmo, jolla pelaaja pelaa puhuu ääneen kertoakseen pelaajalle ohjeita. Pelaajan pitää muun muassa pilkkoa polttopuita ja hakea vettä laiturin päästä.
Pelaaminen > Demo-versio > Demo-version lopetukset

Demo-versiossa pelissä on neljä lopetusta. Niistä kolme ovat helposti saatavilla, mutta neljäs tulee satunnaisesti jonkin lopetuksen jälkeen.
Jos pelaaja ehtii lämmittää saunan ja saunoa ennen kuin aurinko laskee, jossain vaiheessa pelaajan viereen ilmestyy piru "Man with horns". Piru puhuu pelaajalle pelin loppuun saakka. Jokin iso valoisa asia alkaa kasvamaan taivaalla, joka pikkuhiljaa täyttää koko taivaan. Sen jälkeen peli loppuu.
Jos pelaaja ei ehdi lämmittää saunaa ja saunoa ennen kuin aurinko laskee, läheisestä luolasta tulee vihainen piru, joka yrittää saada pelaajan kiinni kirveen kanssa. Kun piru saa pelaajan kiinni pelaaja syntyy pitkään käytävään, jonka päässä on kotimainen huoneisto. Kun pelaaja astuu huoneiston sisään, hän ei pääse enää takaisin käytävään. Kun pelaaja kävelee huoneeseen, jossa ihminen istuu lattialla television äärellä, palaa takaisin ensimmäiseen huoneeseen ja palaa takaisin huoneeseen, jossa ihminen istui, ihminen nousee seisomaan.Sitten pelaaja pystyy ohjaamaan ihmistä ja tarkoituksena on paeta pelaajan ensimmäistä pelihahmoa, joka jahtaa nyt pelaajaa kirveen kanssa.
(Tässä vaiheessa lopetus haarautuu kahteen lopetukseen.)
Jos pelaaja pääsee käytävän toiseen päähän, pelaaja ilmestyy japanilaiseen kylpylään. Pelaajan pitää edetä kylpylässä rauhallisesti, jotta kaikki tarvittava tapahtuisi. Lopuksi pelaajan pitää kävellä hohtavasta ovesta sisään, jolloin peli loppuu.
Jos pelaaja ei pääse käytävän toiseen päähän, pelaaja ilmestyy huoneeseen, jossa hahmo lyö pelaajaa kirveellä, jonka jälkeen peli loppuu.
Neljäs lopetus tulee satunnaisesti minkä tahansa lopetuksen jälkeen. Pelaaja syntyy paikkaan, joka on kuin ulkoplaneetta. Pelaajan ei tarvitse tehdä mitään, että peli loppuisi, mutta paikasta löytää laulavan hahmon, jonka päällä on valokeila.
Pelin kehitys

Amos Sorri aloitti kehittämään Sauna 2000:ta vuonna 2019. Hän teki pelin demo-version parissa kuukaudessa valmiiksi, jotta saisi sen "Haunted PS1 Demo Disc"-demo-kauhupeli-levylle. Haunted PS1 Demo Disc julkaistiin helmikuussa 2020 ja sen pelit saivat huomiota maailmanlaajuisesti. Sauna 2000:nen joukkorahoituskampanja aloitettiin kesäkuussa 2020. Sorri pyrkii saamaan joukkorahoituksella pelille uusia tekijöitä.
Vastaanotto

Peli on saanut maailmanlaajuista suosiota ja hyvää palautetta.
Lars-Gunnar Nordström

| Lars-Gunnar Nordström |
| --- | --- |
 Lars-Gunnar Nordström vuonna 1958.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. elokuuta 1924 Helsinki
Kuollut: 10. elokuuta 2014 (89 vuotta) Helsinki
Aiheesta muualla
www.lgn.fi
Lars-Gunnar Nordström (19. elokuuta 1924 Helsinki – 10. elokuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, taidegraafikko ja kuvanveistäjä, jonka töitä oli ensi kertaa julkisesti esillä vuonna 1947. Nordströmiä pidetään yhtenä Suomen nonfiguratiivisen taiteen ja konkretismin varhaisimmista ja määrätietoisimmista uranuurtajista.
Ura

Nordström syntyi arkkitehtiperheeseen, ja hän pyrki itsekin opiskelemaan Teknillisen korkeakoulun arkkitehtilinjalle mutta ei läpäissyt pääsykokeita. Hän päätyi opiskelemaan sisustusarkkitehdiksi Taideteollisessa keskuskoulussa vuosina 1946–1949. Hän kävi myös Vapaata taidekoulua ja teki opintomatkoja Pariisiin ja New Yorkiin. Hän työskenteli eri arkkitehtitoimistoissa muun muassa huonekalujen suunnittelijana vuoteen 1960 saakka.
Nordströmin varhaisimmat maalaukset olivat kubistisvaikutteisia figuratiivisia teoksia, kuten muotokuvia ja asetelmia, mutta hän suuntautui pian abstraktiin taiteeseen omaksuen selväpiirteisen konstruktivistisen tyylilajin. Pariisissa käydessään hän tutustui joihinkin merkittäviin abstraktin maalaustaiteen edustajiin, kuten Alberto Magnelliin, ja hän innostui erityisesti Victor Vasarelyn taiteesta ja tämän rytmisistä sommitteluista. Ensimmäiset abstraktit työnsä Nordström myi Pariisin Musée Nationale d’Art Modernelle.
Nordströmin teoksille on ominaista kuvailmaisun äärimmäinen tarkkuus ja hallittu värien käyttö geometrisissa muodoissa, jotka luovat teoksiin usein voimakkaan dynamiikan. Suurikokoisten maalausten tarkkarajaiset, värikkäät kentät keskittyvät muodon, värin ja viivan yleispäteviin ominaisuuksiin, ja sen vuoksi Nordstömiä onkin luonnehdittu konkretismin suomalaiseksi mestariksi. Teosten suuria väripintoja erottavat linjat eivät juuri koskaan ilmene näkyvinä viivoina vaan pintoja erottavina rajoina. Rytmikkäiden ja määrätietoisten linjojen on sanottu luovan muun muassa jazz-musiikkiin verrattavissa olevia tunnelmia; Nordström oli tunnettu jazz-levyjen keräilijä. Hän rakensi kompositioita myös eri elementtien vastakohtaparien avulla. Maalausten ohella Nordström teki suuren määrän abstraktia grafiikkaa, pääosin serigrafiatekniikalla.
Nordströmin ensimmäinen monumentaalityö valmistui 1953 Poriin ravintola Itä-Puistoon. Se oli ilmeisesti Suomen ensimmäinen täysin abstrakti monumentaalimaalaus. Sen jälkeen hän teki vastaavia töitä lasimosaiikkeina Helsinkiin (Rakennuskeskus oy 1956, Helsingin Osuuskauppa (1957), Oy Alko Ab (1974) sekä Turkuun (Oy Partek Ab).
Nordströmille myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1972 ja hän toimi taiteilijaprofessorina vuodet 1985–1990.
Lars-Gunnar Nordströmin tuotantoa alettiin arvostaa vasta 1970-luvulla, vaikka hän piti ensimmäisen ei-esittävän taiteen näyttelynsä jo vuonna 1949 – ensimmäisenä Suomessa. Tällä välillä hän teki melko paljon julkisia seinämaalauksia. Nordströmin teoksia on muun muassa Ateneumin taidemuseon, Porin taidemuseon, Tampereen taidemuseon ja Aboa Vetus Ars Nova -museon kokoelmissa.
Teoksia

Toimivia dimensioita 1960–1962
Elementti 1968–1975
Kuvia teoksista

Elementti, 2020 (1968–75), Rykmentinpuisto, Tuusula.
Rinnakkais-ulottuvuus Kasvavat dimensiot, 2020 (1965), Rykmentinpuisto, Tuusula.
Kirjallisuutta

Mäkelä, Janne – Gronow, Pekka – Laipio, Matti: Nubbenin levyt: Taiteilija Lars-Gunnar Nordström jazzkeräilijänä.  (Kansalliskirjaston julkaisuja, 85)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 2019.  ISSN 2242-8097  ISBN 978-951-51-4894-0
Paunu, Henna (toim.): Nubben: Lars-Gunnar Nordström 1924–2014.  (EMMA – Espoon modernin taiteen museon julkaisuja, 42)  Espoo:  EMMA – Espoon modernin taiteen museo, 2015.  ISSN 1796-735X  ISBN 978-952-5509-42-7
Sakari, Marja: ”Nordström, Lars-Gunnar (1924–2014)”, Suomen kansallisbiografia, osa 7, s. 170–172.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-448-7  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Taiteilijan virallinen sivusto.
Lars-Gunnar Nordströmin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Vasile Tiță

| Mitalit> Maa:   Romania.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Romania.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Romania.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Maa:   Romania> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | 75 kg |  |
Vasile J. Tiță (21. helmikuuta 1928 Bukarest – 23. kesäkuuta 2013) oli romanialainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.
Tiță osallistui Helsingin olympialaisten 1952 nyrkkeilyn keskisarjaan. Hän eteni aina finaaliin saakka voitettuaan ensin kaksi ottelua hylkäyksellä ja kolmannen ottelunsa tyrmättyään vastustajansa. Välierässä Tiță kaatoi Bulgarian Boris Nikolovin puhtaasti 3–0. Finaalissa Yhdysvaltain Floyd Patterson oli liian vahva tyrmäten Tițăn 42 sekunnissa.
Tiță kuoli 23. kesäkuuta 2013, 85-vuotiaana. Hän oli kärsinyt vuosikymmenen ajan Alzheimerin taudista. Tiță oli neljästä romanialaisesta Helsingin olympimitalistista viimeinen elossa ollut.
Laanila

| Laanila |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Laanila korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Myllyojan suuralue
Kaupunginosa nro:  65
Väkiluku:  1 503  31.12.2023
Työpaikkoja:  74 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Laanila
Laanila on Oulun kaupunginosa, ja se sijaitsee Oulujoen pohjoisrannalla keskustan koillispuolella, valtatien 20 varrella. Nimi Laanila on tiettävästi perua Laanisen suvun nimestä.
Laanila sijaitsee noin kahden kilometrin päässä keskustasta, Tuiran itäpuolella. 1940-luvulla Laanilassa oli parakkialue, aluksi saksalaisten ja sitten suomalaisten sotilaiden käytössä . Alueen yleisilmeelle piirteet on antanut arkkitehti Alvar Aalto 1950-luvulla, jolloin Oulujoen ranta-alueelle rakennettiin rivitalo Typpi Oy:n tehtaan työntekijöille. Alueelle rakennettiin myöhemmin kolme kerrostaloa ja pesularakennus. Pesula ei enää ole toiminnassa, ja rakennus on muutettu asunnoiksi vuonna 2002.
Laanilan alue on nykyisin uudis- ja täydennysrakennusaluetta. Alueella toimii yläaste sekä lukio.
Laanilan koulun julkisivusta löytyy myös Veikko Törmäsen tekemä Ruutuvihko-taideteos.
Kuvia Laanilasta

Laanila
Laanilanranta
Laanilan koulu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laanila Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Ignatius

Ignatius voi tarkoittaa seuraavia:
Ignatius, miehen etunimi
Ignatius eli Ignatios, varhaiskristillinen Antiokian patriarkka ja kirjailija, yksi apostolisista isistä
Suomalaisena sukunimenä

Ignatius, suomalainen suku
Anja Ignatius (1911–1995), viulutaiteilija, viulunsoiton professori
Bengt Jakob (Pentti Jaakko) Ignatius (1761–1827), lääninrovasti ja virsirunoilija
Elina Luukanen (o.s. Ignatius, s. 1941), taidegraafikko
Gustaf Ignatius (1873–1949), maaherra
Gustaf Henrik Ignatius (1801–1844), kollegiasessori ja Porin pormestari
Gustaf Selim Ignatius (1877–1943), agronomi, puutarhanhoidon opettaja ja tarkastaja
Hannes Ignatius (1871–1941), kenraaliluutnantti
Heikki Ignatius (1924–1996), valtiongeologi, professori
Jaakko Ignatius (s. 1953), perinnöllisyystieteilijä, professori
Johan Siegfried Ignatius (1749–1831), puutavaraliikemies, lahjoittaja ja Viipurin pormestari
Jouko Ignatius (1920–2001), viulutaiteilija ja -pedagogi
Kaarlo Ignatius (1869–1942), hovioikeuden presidentti
Kaarlo Reinhold Ignatius (1876–1953), lääkäri, lääkintöneuvoksen arvonimi
Karl Henrik Jakob Ignatius (1809–1856), pappi ja kirjailija
Karl Emil Ferdinand Ignatius (1837–1909), senaattori
Katri Bergholm (o.s. Ignatius, 1878–1949), sotilaskotitoiminnan perustaja
Kim Ignatius (s. 1956), TeliaSoneran johtaja
Kyllikki Aspelin-Ignatius (o.s. Aspelin, 1877–1951), kirjallisuuden kääntäjä
Lea Ignatius (1913–1990), taidegraafikko
Panu Ignatius (1929–2016), ekonomi, musiikkivaikuttaja, jääkiekkoilija ja ralliautoilija
Pentti Ignatius (Asko Paju, 1902-1982), toiminnanjohtaja ja nuortenkirjailija
Reino Ignatius (1913–2001), insinööri, lasiteollisuusmies
Väinö Ignatius (1874–1931), apteekkari, apteekkineuvos ja Runnin terveyskylpylän omistaja
Martti Ilveskorpi, (ent. Ignatius, 1908–1973), asuntosäästämisen kehittäjä
Tuula Rosenqvist, (ent. Ignatius, 1933–2011), televisiokuuluttaja
Etunimenä

Ignatios Antiokialainen (k. n. 98–117), Antiokian patriarkka
Ignatios IV (1921–2012), syyrialainen kirkonjohtaja
Ignatius Acheampong (1931–1979), Ghanan presidentti 1931–1979
Ignatius Loyola (1491–1556), jesuiittojen perustaja ja johtaja
Ignatius Donnelly (1831–1901), yhdysvaltalainen kirjailija, kongressin jäsen
Ignatius Anthony Catanello (s. 1938), yhdysvaltalainen piispa
Ignatius Chama (s. 1957), sambialainen piispa
Ignatius Chung Wang (s. 1934), kiinalais-yhdysvaltalainen piispa
Ignatius Suharyo Hardjoatmodjo (s. 1950), indonesialainen piispa
Ignatius Ayau Kaigama (s. 1958), nigerialainen arkkipiispa
Ignatius Menezes (s. 1936), intialainen piispa
Ignatius Mrak (1810–1901), itävaltalais-yhdysvaltalainen piispa
Ignatius Mummadi (1899–1983), indonesialainen piispa
Ignatius Pak Sok-hi (1941–2001), eteläkorealainen piispa
Ignatius Paul Pinto (1925–2023), intialainen arkkipiispa
Ignatius Gabriel I Tappuni (s. 1879–1968), syyrialainen piispa ja kardinaali
Ignatius Philip Trigueros Glennie (s. 1907–1993), Sri lankassa toiminut meksikolaissyntyinen piispa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ignatius”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vilnan pörssi

| Nasdaq Vilna> Vilnan pörssi |
| --- | --- |

 Vilnan uutta liikekeskustaa (2013). Vilnan pörssi toimii kuvan keskellä sijaitsevassa, 148-metrin korkeuteen kohoavassa Eurooppatornissa (liett. Europos bokštas).
Paikka:  Vilna, Liettua
Perustettu:  1993
Omistaja:  Nasdaq
Avainhenkilöt:  Saulius Malinauskas (Pj.)
Valuutta:  EUR
Indeksit:  OMX Vilnius
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vilnan pörssi tai Nasdaq Vilna (AB Nasdaq Vilnius) on Nasdaq Inc.-pörssikonserniin kuuluva, Liettuan Vilnassa pörssitoimintaa harjoittava yhtiö. Se pohjautuu vuonna 1993 perustettuun Liettuan pörssiin (National Stock Exchange of Lithuania), jonka osake-enemmistö yksityistettiin vuonna 2003.
Colen piirikunta

Colen piirikunta (engl. Cole County) on Yhdysvaltojen Missourin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 77 279 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on osavaltion pääkaupunki Jefferson City. Piirikunta on perustettu vuonna 1820.
Väestö

Vuoden 2020 väestönlaskennassa Colen piirikunnan asukasluku oli 77 279. Arvion mukaan asukkaista valkoisia on 83,7 %, mustia 11,7 %, aasialaisia 1,5 %, alkuperäisasukkaita 0,5 % ja Tyynenmeren alkuperäisasukkaita 0,1 %. Asukkaista 2,6 % kuuluu kahteen tai useampaan rotuun. 4,1 % asukkaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 2,9 % asukkaista on syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Colen piirikunta Wikimedia Commonsissa
Tuhkarokko

| Tuhkarokko |
| --- | --- |
 Tuhkarokon aiheuttama ihottuma
Ala:  tartuntataudit
Syyt:  tuhkarokkovirus
Oireet:  kuume, silmien punoitus, nuha, yskä, silmätulehdus, ihottuma sekä jälkitauteja
Esiintyvyys:  300 000 tartuntaa/vuosi
Kuolleisuus:  1–3 promillea
Ehkäisy:  rokote
Hoito:  vain oireiden hoitoa
Luokitus
ICD-10:  B05
ICD-9:  055
Tautitietokanta:  7890
MeSH:  D008457
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Tuhkarokko eli morbilli eli rubeola on tuhkarokkoviruksen aiheuttama tartuntatauti, jonka voi saada elinaikanaan vain kerran.
Tuhkarokko on yksi herkimmin tarttuvista taudeista. Saadakseen tartunnan ei tarvitse olla edes suorassa kontaktissa tartuttavan henkilön kanssa. Tuhkarokko tarttuu herkästi ilmateitse, minkä vuoksi yhden sairastuneen altistamien määrä voi olla hyvin suuri. Tuhkarokko on sitä vakavampi sairaus, mitä vanhempi potilas on.
Tuhkarokkovirus käy B- ja T-immuunisolujen kimppuun, joihin kuuluu myös ihmisen sairastamat tartuntataudit muistavat immuunijärjestelmän muistisolut. Tuhkarokko tuhoaa tämän vuoksi potilaan immuunijärjestelmään siihen mennessä kertyneen muistin. Tuhkarokon sairastanut on jatkossa alttiimpi sairastumaan erilaisiin tartuntatauteihin.
Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan vuonna 2014 tuhkarokkoon sairastui 300 000 ihmistä maailmassa. Tautiin on olemassa rokote. Tuhkarokosta on tullut rokotusten myötä Suomessa harvinainen sairaus.
Oireet

Tuhkarokon itämisaika on 9–11 vuorokautta, ja taudin ensioireisiin kuuluu korkea kuume, silmien punoitus, nuha ja yskä. Tautiin kuuluu myös kuumeen aiheuttama uupumus ja usein silmätulehdus. 3–4 vuorokauden kuluttua oireiden alkamisesta kuume laskee, ja samalla ilmestyy ihottumaa. Ihottuma alkaa ylävartalolta. Se ei kutise niin paljon kuin esimerkiksi vesirokon ihottuma.
Tuhkarokkoa epäiltäessä tulisi ennen lääkäriin menoa ottaa yhteyttä terveyspalveluja tarjoavaan tahoon toimintaohjeiden saamiseksi.
Kuolleisuus ja jälkitaudit

Tuhkarokkoon sairastuneista 1–3 promillea kuolee tuhkarokkoon tai sen jälkitauteihin. Tuhkarokko voi olla vaarallinen sairaus etenkin puolustuskyvyltään heikentyneille potilaille. Kahdeksan prosenttia potilaista sairastuu jälkitautina korvatulehdukseen, kahdeksan prosenttia saa ripulin ja 1–6 prosenttia sairastuu keuhkokuumeeseen. Yleisiin jälkitauteihin kuuluvat myös kuumekouristus ja hengitysteiden bakteeri-infektio. Akuuttia aivotulehdusta eli enkefaliittia esiintyy  0,5–1 promillessa sairastuneista. Tuhkarokko johtaa lisäksi yhdellä 100 000:sta sairastuneesta vuosia myöhemmin puhkeavaan kuolettavaan aivojen yleistulehduskeen eli subakuuttiin sklerosoivaan panenkefaliittiin.
Myös perusterveelle voi tulla vakaviakin jälkitauteja. Tuhkarokon vakavien jälkitautien vaara on suurin aikuisilla, pienillä lapsilla ja immuunipuutteisilla.
Hoito

Tuhkarokosta paranemista ei voi nopeuttaa, mutta oireita voidaan hillitä oireen mukaisella hoidolla. Esimerkiksi kuumeeseen voidaan antaa kuumetta alentavaa lääkettä. Lapsen oloa voi myös helpottaa himmentämällä valot ja laittamalla kutinaan talkkialähde?.
Ennaltaehkäisy

Tuhkarokkorokotus ei anna sataprosenttista suojaa sairastumiselta, toisin kuin sairastettu tuhkarokko. Kattavalla rokotusohjelmalla pyritään kuitenkin aikaansaamaan laumasuoja, joka estäisi hauraimpien yksilöiden sairastumisen. Suomessa onkin saavutettu todella hyvä laumasuoja tuhkarokkoa vastaan, koska maassa on poikkeuksellisen kattava neuvolajärjestelmä ja rokotusohjelma. Lisäksi suuri osa suomalaisista on tullut immuuniksi tuhkarokolle sairastettuaan sen kerran.
Rokotus lieventää tehokkaasti tuhkarokon oireita ja estää vakavat taudinkuvat ja jälkitaudit. Rokotetun henkilön sairastuminen edellyttää lisäksi yleensä vahvaa altistumista kuten toisen perheenjäsenen sairastumista tai pitkää oleskelua samassa tilassa tartuttavan henkilön kanssa.
Suomalaisille lapsille on annettu vuodesta 1982 alkaen MPR-yhdistelmärokote, joka suojaa tuhkarokon lisäksi myös sikotaudilta ja vihurirokolta. Laumasuoja tuhkarokon leviämistä vastaan syntyy, kun väestöstä on rokotettu 96–99 prosenttia. MPR-rokotteen kattavuus on pienentynyt kuitenkin monin paikoin alle 95 prosentin. Pietarsaaren seudun lisäksi näin on käynyt esimerkiksi Helsingissä ja Tampereella.
Jos väestö on kattavastiselvennä rokotettu, HealthMap-tartuntamallin mukaan yhdestä tautitapauksesta seuraa 70 päivän kuluessa kaksi tartuntaa. Jos rokotettuja on vain 60 prosenttia, uusia tartuntoja tulee samassa ajassa 2 800.
Historia

Tuhkarokkovirus on läheistä sukua karjaruttovirukselle, jonka muunnoksena sen on arveltu syntyneen 500-luvulla eaa. tai toisten tutkijoiden mukaan vasta keskiajalla. Ensimmäisen tieteellisen kuvauksen tuhkarokosta antoi Rhazes (860–932), kun hän kirjassaan erotti tuhkarokon isorokosta ja vesirokosta.
Melkein kaikki ennen 1970-lukua syntyneet suomalaiset ovat sairastaneet tuhkarokon. Ennen tuhkarokkorokotuksen käyttöönottoa pyrittiin siihen, että lapset altistuvat tuhkarokkovirukselle leikki-ikäisenä. Käytäntö esti sairastumasta tuhkarokkoon enää aikuisiällä, mikä vähensi sairauteen liittyviä terveysriskejä. Sairastettu tuhkarokko merkittiin neuvola- tai rokotuskorttiin.
Tuhkarokkoon kuoli vielä 1960-luvun alussa erään arvion mukaan jopa 115 suomalaista vuodessa, joista suurin osa oli lapsia. Kymmenet saivat lisäksi vakavan ja parantumattoman aivotulehduksen. Väestön yleisterveys ja terveydenhoidon taso paranivat myöhemmin niin paljon, että kuolintapauksia ilmeni 1970-luvun alkuvuosina enää kolme vuodessa.
Tuhkarokkorokote otettiin yleiseen rokotusohjelmaan Suomessa vuonna 1975. Rokotteen käyttöönoton jälkeen tuhkarokkokuolleisuus pieneni edelleen. Kuolleisuus väheni myös muissa tartuntataudeissa, kun immuniteetin muisti ei tuhoutunut enää tuhkarokon vuoksi.
Tuhkarokko maailmalla

Tuhkarokkokuolemat vähenivät WHO:n mukaan vuosina 2000–2017 yli 80 prosenttia. Kuolleisuuden väheneminen johtuu WHO:n mukaan vastustuskyvyn paranemisesta ja lasten rokottamisesta tuhkarokkoa vastaan. Vuonna 2014 tuhkarokkoon sairastui noin 300 000 henkilöä, joista eurooppalaisia oli 20 500 ja suomalaisia kolmelähde?. WHO:n tilastojen mukaan vuonna 2017 oli kuolemantapauksia 110 000, pääasiassa alle viisivuotiaita lapsia.
Berliinissä puhkesi vuosina 2014–2015 tuhkarokkoepidemia, jossa sairastui noin 1 300 ihmistä, sairaalahoitoon joutui yli 300 ja yksi piilevästä sydänsairaudesta kärsinyt 18 kuukauden ikäinen rokottamaton vauva kuoli. Sairastuneiden keski-ikä oli 16 vuotta, ja 86 prosenttia sairastuneista oli rokottamattomia.
Euroopassa tuhkarokkotapaukset lisääntyivät vuonna 2018 voimakkaasti. Lisäyksen syynä olivat erityisesti Ukrainan sairastumiset. Rokotekattavuus on siellä ollut erittäin heikko, jopa vain 42 prosenttia mutta on sittemmin kohentunut. Vuonna 2017 Euroopassa kuoli tuhkarokkoon 42, vuonna 2018 kuolemantapauksia oli 72.
Tuhkarokon esiintyvyys lisääntyi vuonna 2018 maailmanlaajuisesti 50 prosenttia. Yhdysvalloissa havaittiin alkuvuoden 2019 aikana 695 tapausta, mikä on enemmän kuin kertaakaan 2000-luvulla. Tapaukset keskittyivät lähinnä Washingtonin ja New Yorkin osavaltioihin, joista ainakin jälkimmäisessä on kampanjoitu rokotteita vastaan. New Yorkin kaupunki julisti hätätilan ja määräsi neljässä kaupunginosassa tuhkarokkorokotteet pakollisiksi.