stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
US-Bangla Airlinesin lento 211
Tapahtumien kulku

Kello 6.41 UTC-aikaa Shahjalalin lentoasemalla miehistöltä pyydettiin koneen ADC-numeroa (air defence clearance), mihin miehistö ilmoitti sen olevan 2177. Kapteenin ilmoittaessa kyseistä numeroa lennonjohdolle, hänen äänensävystään kuului stressi. Samaa kuultiin myös nousuvaiheessa, kun kapteeni vastasi toiselle lentoyhtiön koneelle tarkoitettuun viestiin. Kone lähti Shahjalalista kello 6.51.
Kun perämies otti yhteyttä Kathmandun lennonjohtoon pyytäen lakeutumislupaa kello 8.07.49, koneelle annettiin lupa laskeutua lentopinnalle 160, ja samalla saapumisajaksi arvioitiin kello 8.26. Kone siirtyi Kathmandun lähestymislennonjohdon ohjattavaksi kello 8.10, ja minuuttia myöhemmin heitä ohjeistettiin pysymään 4 050 metrin korkeudessa. Heitä ohjeistettiin laskeutumaan 300 metriä alemmas kello 8.13, ja kello 8.16 toiset 300 metriä. Kun kone sai luvan lähestyä kohti kiitotietä, miehistö unohti sulkea korkeudenpitimen lennonhallintajärjestelmässä.
Lähestymisen aikana kone lensi suuntaan 027 ja poikkesi kurssiltaan oikealle kiitotiehen nähden. Tämän jälkeen kone jatkoi matkaa kiitotien yli, ja kello 8.27 lennonjohto varoitti lentäjiä, että he ovat etenemässä kohti vastasuuntaista kiitotietä 20. Kapteeni vastasi, että aikomus on lentää kiitotielle 02, ja kone alkoi kääntyi oikealle. Lennonjohto ohjeisti konetta vastatuulilähestymiseen takaisin kiitotielle 02, mutta kone jatkoi kierrostaan oikealle kohti luodetta. Kiitotielle 02 oli ennen onnettomuuskonetta laskeutumassa Buddha Airin kone, ja lennonjohto ohjeisti lentäjiä pysymään etäällä sen laskeutumiseen asti. Kello 8.32 lennonjohto kysyi koneelta, kummalle kiitotielle he aikovat laskeutua, mutta kone jatkoi kiertoaan.
Kun lentäjät lopulta ilmoittivat, että he näkevät kiitotien, lennonjohtaja antoi luvan laskeutua. Kone ei kumminkaan ollut läheskään linjassa kiitotien kanssa, kun se ylitti kiitotien pään. Lennonjohto näki koneen käännösliikkeet ja perui laskeutumisluvan. Kone lensi kohti länttä ja sillä oli paha kallistuma vasemmalle, kun lentäjät yrittivät saada konetta linjaan kiitotien 20 kanssa. Samaan aikaan kone lensi lennonjohtotornin ohi melkein osuen siihen.
Kun kone laskeutui kello 8.34, sillä oli kallistumaa 15 vasemmalle, ja sen kulma kiitotiehen nähden oli noin 25 astetta vinossa. Tämän jälkeen kone eteni 442 metriä suistuen kiitoradalta pois ja ajaen kiitotien aidan läpi ja mäkeä alas. Koneesta lähes irtosivat moottorit, siivet ja laskutelineet. Kone syttyi palamaan.
Onnettomuuden syyt

Onnettomuuden pääsyyksi todettiin se, että kone ei laskeutunut oikeassa kulmassa kiitotiehen nähden.
Tutkinnan aikana huomattiin, että lennon aikana kapteeni kävi paljon yksipuolisia keskusteluja perämiehensä kanssa, joka oli hänen koulutuksessaan. Näihin kuului myös lennolle tarpeettomat aiheet sekä erästä hänen kollegaansa kohtaan kohdistetut sopimattomat kommentit. Tutkinnan mukaan kapteeni oli hyvin stressaantunut, minkä johdosta hän jopa poltti tupakkaa ohjaamossa. Ääninauhan mukaan hän koki lennon aikana emotionaalisen romahduksen,, joskin hänen koulutuksensa perämiestä kohtaan oli ammattimaista. Kapteenin puheiden takia miehistö ei huomannut, että heidän lähestymiskulma oli viisi astetta liian vinossa. Miehistö oli menettänyt tilannetajun ja yritti saada koneen loppulähestymisessä väkisin maahan.
Tutkinnassa kävi ilmi, että kapteeni oli vapautettu Bangladeshin ilmavoimista vuonna 1993 masennuksen takia, mutta hänet oli kelpuutettu liikennelentäjäksi.
Jahtivouti

Jahtivouti oli Suomessa 1800-luvun lopulle asti valtion virkamies, jonka tehtäviin kuului suurpetojen metsästyksen järjestäminen ja valvonta sekä metsäpalojen sammuttamisen organisointi. Yleisesti jahtivoudit olivat tavallisia talonpoikia, jotka nimismies valitsi tätä hallintoa avustavaa tehtäväänsä hoitamaan. Virka lakkautettiin Suomessa 10. helmikuuta 1891 asetuksella.
Kuuluisa oli muun muassa Someron jahtivouti Erkki Jaakonpoika Haka (1746–1808), joka yksin metsästi lähes kaikki Someron petoeläimet.
Aleksis Kivi nostaa pääteoksessaan Seitsemän veljestä Nurmijärven jahtivoudin keskeiseen asemaan; vanha jahtivouti muun muassa metsästää munavarkaudesta metsään piileksineet kuusi vanhinta veljestä – Eero oli vielä silloin sylilapsi – esiin ja järjestää näille ansaitun löylytyksen. Samoin hän opettaa Eeron lukemaan, jotta tämä saattaa opettaa veljiään. Kun tästä vanhasta veteraanista aika jättää, juuri Eero perii hänen virkansa.
Nykyisin jahtivoudiksi saatetaan kutsua metsästyksen johtajaa, esimerkiksi yhteistyötä vaativassa hirvijahdissa.
Kirjallisuutta

Virtanen, Veikko: Siltavouti, jahtivouti ja kyytirättäri. Suomen poliisilehti, 1959, s. 282–287.  Turku:  Suomen poliisilehden kustannusosakeyhtiö.
Iso-Tappuri

| Iso-Tappuri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Nokia
Koordinaatit:  61°29′33″N, 23°25′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mahnalanselän alue (35.51)
Laskujoki:  oja Pieni-Tappuriin 
Järvinumero:  35.511.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,4 m 
Rantaviiva:  1,082 km 
Pinta-ala:  0,05376 km² 
Tilavuus:  0.000030 km³ 
Suurin syvyys:  1,5 m 
Valuma-alue:  0,7 km² 
 fiIso-Tappuri 
Iso-Tappuri on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän lähialueeseen.
Maantietoa

Järven pituus on 500 metriä, leveys 150 metriä ja pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Järvi on metsämaaston ympäröimää eikä sen valuma-alueella ole peltomaata. Siihen laskee yksi metsäoja, joka tuo vettä metsäisiltä soilta ja läheiseltä pieneltä Ummenlammilta. Järven länsipäästä lähtee laskuoja, joka laskee Pieni-Tappurin ja Hietaanojan kautta Jokisjärveen. Rantamaastossa, jonka rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä, on vain yksi vapaa-ajan asunto. Sille johtaa metsätie Nokian ja Siuron väliseltä yhdystieltä 2505 Haaviston taajamasta.
Vedenlaatu

Iso-Tappurin vedenlaatua on tutkittu vain syksyllä 1996. Silloin järven vesi oli erittäin ruskeaa humusvettä, joka oli samalla hapanta. Veden ravinnetaso kohosi lievästi rehevien järvien tasolle. Vaikka veden happipitoisuuksia ei mitattu, otaksuttiin silloin, että talvella happipitoisuudet laskevat alas korkean humuspitoisuuden vuoksi. Järven soveltuvuus virkistyskäyttöön oli tulosten perusteella sai arvosanan välttävä. Vesi viipyy järvessä keskimäärin 63 vuorokautta.
Historiaa

Vanhoissa Rekognosointikartoissa vuosilta 1776−1805 Iso-Tappuri näkyy piirrettynä, mutta silloin järvestä lähti yksi laskuoja, joka laski Pieni-Tappuriin. Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin Ylitappurijärvi.
Aiheesta muualla

Kalasaalis: Tappurilammet (Arkistoitu – Internet Archive), 2014
Geoview.info: Iso-Tappuri[vanhentunut linkki], valokuva
Suunnistuskartta: Iso-Tappurin ympäristö, 2013
(35.5)
Nokian järvet
Pyhäjärvi
• Kulovesi
• Jokisjärvi
• Teernijärvi
• Vihnusjärvi
• Tottijärvi
• Alinenjärvi
• Järvenjärvi
• Ylinenjärvi
• Tuulosjärvi
• Hätikkäjärvi
• Sanasjärvi
• Otajärvi
• Kalliojärvi
• Taulajärvi
• Ruokejärvi
• Juojärvi
• Kivikesku
• Toivasjärvi
• Porrasjärvi
• Kyynijärvi
• Murtoonjärvi
• Kirstuanjärvi
• Iso-Ahvenisto
• Iso-Tappuri
• Launiasjärvi
• Koukkujärvi
• Oksilammi
• Ruutana
• Siukolanjärvi
• Juottojärvi
• Hangaslammi
• Ylinenjärvi
• Heinijärvi
• Haukijärvi
• Korpijärvi
• Heinijärvi
• Pitkälammi
• Jouttijärvi
• Ylisenjärvenlammi
• Hangaslammi
• Vähäjärvi
• Lilträskinjärvi
• Iso Kakkurijärvi
• Kahtalammi
• Haukijärvi
• Pieni Porrasjärvi
• Pieni-Tappuri
• Kiimalammi
• Paskolampi
• Pieni Koukkujärvi
• Ylisenlammi
• Jänninjärvi
• Pikku-Matalus
• Pannukakko
VAC

VAC voi tarkoittaa seuraavia:
VAC Budapest, Vívó és Atlétikai Club, lakkautettu budapestilainen jalkapalloseura
VAC, Valve Anti-Cheat, huijauksenestojärjestelmä
VAC, Velvet Acid Christ, yhdysvaltalainen electro-industrial-yhtye
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”VAC”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jalkapallon alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2017

Jalkapallon alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2017 olivat järjestyksessään 21:nnet alle 21-vuotiaiden EM-kilpailut. Lopputurnaus pelattiin Puolassa 16.–30. kesäkuuta 2017. Kisapaikkakuntina olivat Lublin, Kielce, Gdynia, Bydgoszcz, Tychy ja Krakova. Loppuottelu pelattiin Krakovan Marshal Józef Piłsudski Stadiumilla.
Lopputurnaukseen selviytyi 12 joukkuetta ja ne pelasivat kolmessa alkulohkossa, joista Englanti, Espanja ja Italia etenivät lohkovoittajina sekä Saksa parhaana lohkokakkosena välieriin. Välierissä Saksa voitti rangaistuspotkukilpailun tuloksena Englannin ja Espanja Saúl Ñíguezin hattutempun ansiosta maalein 3–1 Italian. Loppuottelussa Saksa voitti Espanjan 1–0, maalintekijänä Mitchell Weiser.
Lopputurnauksessa pelasivat A-lohkossa Englannin lisäksi Slovakia, Ruotsi ja Puola, B-lohkossa Espanjan lisäksi Portugali, Serbia ja Makedonia sekä C-lohkossa Italian ja Saksan lisäksi Tanska ja Tšekki.
Izabo

| Izabo |
| --- | --- |
 Yhtyeen keulahahmo Ran Shem-Tov konsertissa 2007
Tiedot
Toiminnassa:  1988–
Tyylilaji:  Indie rock
Kotipaikka:  Petah Tikva, Israel
Jäsenet:  Ran Shem-Tov,  laulu ja kitara   Jonathan Levy,  basso   Nir Mantzur,  rummut   Shiri Hadar,  koskettimet)  
Levy-yhtiö:  100% Records  
Aiheesta muualla
www.izabo.net
Infobox OKNimi-testi OK: 
Izabo on vuonna 1989 perustettu israelilainen indie rock -yhtye. Yhtye on julkaissut kaksi LP:tä, ja tehnyt yhteistyötä useiden israelilaisartistien kanssa.
Izabo edusti Israelia vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa kappaleellaan "Time", jolla se ei kuitenkaan päässyt semifinaalista kilpailun finaaliin.
Diskografia

Izabo (1997)
Fun Makers (2003)
Super Light (2008)
Aiheesta muualla

Izabo Discogsissa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Izabela Kloc

| Izabela Kloc |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  ECR-ryhmä
Henkilötiedot
Koko nimi:  Izabela-Helena Kloc
Syntynyt: 8. toukokuuta 1963 (ikä 61) Mikołów, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Laki ja oikeus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.izabelakloc.pl
Izabela-Helena Kloc (s. 8. toukokuuta 1963 Mikołów, Puola) on puolalainen poliitikko. Kloc edustaa Laki ja oikeus -puoluetta. Kloc on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Aiheesta muualla

Izabela Kloc Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Jalkapallon alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2021

Jalkapallon alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2021 olivat järjestyksessään 23:nnet jalkapallon alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut. Ne pelattiin Sloveniassa ja Unkarissa. Alkulohkot pelattiin 24.–31. maaliskuuta ja pudotuspelit 31. toukokuuta – 6. kesäkuuta 2021. Loppuottelu pelattiin Slovenian Ljubljanassa ja muut pudotuspelit Ljubljanan lisäksi Slovenian Mariborissa sekä Unkarin Székesfehérvárissa ja Budapestissa. Alkulohkoja pelattiin edellisten lisäksi Slovenian Celjessä ja Koperissa sekä Unkarin Győrissä ja Szombathelyssa.
Lopputurnauksessa oli mukana 16 joukkuetta ja ne pelasivat neljässä alkulohkossa, joista kustakin kaksi parasta pääsi pudotuspeleihin. Puolivälierissä Alankomaat voitti Ranskan, Saksa rangaistuspotkukilpailussa Tanskan, Espanja jatkoajalla Kroatian ja Portugali jatkoajalla Italian. Välierissä Saksa voitti Alankomaat 2–1 ja Portugali Espanjan 1–0. Mestaruuden vei Saksa voittamalla loppuottelussa Portugalin 1–0. Loppuottelun ainoan maalin teki Saksan Lukas Nmecha, joka neljällä maalillaan oli myös lopputurnauksen paras maalintekijä. Kolmen maalin tekijöitä olivat Italian Patrick Cutrone, Portugalin Dany Mota, Alankomaiden Myron Boadu ja Espanjan Javi Puado.
Vaihdokaskattara

| Vaihdokaskattara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Poöideae
Suku::  Töpökattarat Bromus
Laji::  commutatus
Kaksiosainen nimi
 Bromus commutatus  Schrad. 
Katso myös
   Vaihdokaskattara Wikispeciesissä   Vaihdokaskattara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vaihdokaskattara (Bromus commutatus) on töpökattaroihin (Bromus) kuuluva yksivuotinen heinäkasvilaji. Se on kasvutavaltaan löyhästi mätästävä ja se voi kasvaa yli puoli metriä korkeaksi. Vaihdokaskattaran varret ovat pystyjä ja lehdet ovat harmahtavanvihreitä sekä yleensä noin 5 mm leveitä. Lehtitupet ovat alaosastaan karvallisia, mutta yläosastaan usein kaljuja. Lehden kieleke on lyhyt.
Vaihdokaskattaran kukinto on harvatähkyläinen röyhy. Tähkylät ovat 2 cm pitkiä, kaljuja ja sijaitsevat tähkylää pidemmän perän päässä varresta. Kussakin tähkylässä on noin kymmenen kukkaa, jotka ovat tähkylässä aika harvassa. Kukkien kaleet ovat suunnilleen yhtä suuret ja ulkokaleessa on kolmesta viiteen suonta. Ulkohelpeet ovat noin senttimetrin pituisia ja kulmaksi taipuneita. Ulkohelpeissä on myös selvästi erottuvat vihneet, joskin alimman kukan ulkohelpeen vihne on noin puolet lyhyempi kuin tähkylässä ylempänä olevissa kukissa. Vaihdokaskattara kukkii touko–kesäkuussa.
Vaihdokaskattara muistuttaa eniten myllykattaraa (Bromus racemosus) sekä jonkin verran myös yleisempää mäkikattaraa (Bromus hordeaceus). Mäkikattaraan verrattuna vaihdokaskattaran tähkylät ovat kaljummat ja tähkylöiden perät ovat pidemmät. Vaihdokaskattara on harvinainen ja se kasvaa kuivilla ihmisvaikutteisilla paikoilla, kuten satamissa, ratapihoilla ja tienpientareilla. Suomessa vaihdokaskattarasta on muutamia havaintoja eri puolilta maata, Oulun eteläpuolelta. Monet havainnot ovat kuitenkin jo kymmenien vuosien takaa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Vaihdokaskattara (Bromus commutatus)
Kasviatlas 2018: Vaihdokaskattaran (Bromus commutatus) levinneisyys Suomessa
JSTOR Global Plants: Bromus commutatus (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Bromus commutatus (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Bromus commutatus (englanniksi)
USS Lafayette (SSBN-616)

| USS Lafayette |
| --- | --- |
 USS Lafayette
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  General Dynamics Electric Boat, Groton, Connecticut
Kölinlasku:  17. tammikuuta 1961
Laskettu vesille:  8. toukokuuta 1962
Palveluskäyttöön:  23. huhtikuuta 1963
Poistui palveluskäytöstä:  12. elokuuta 1991
Loppuvaihe:  romutettu 1992
Tekniset tiedot
Uppouma:  7 370 t (pinnalla) 8 380 t (sukelluksissa)
Pituus:  130 m
Leveys:  10 m
Syväys:  9,6 m
Koneteho:  1 x S5W-painevesireaktori 15 000 hv (11 MW)
Nopeus:  pinnalla: 20 solmua (37 km/h) sukelluksissa: 25 solmua (46 km/h)
Miehistöä:  13 upseeria ja 130 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  16 x Polaris A1/A3 4 x 533 mm torpedoputkea
USS Lafayette (runkonumero SSBN-616) oli Yhdysvaltain laivaston Lafayette-luokan ballistisin ohjuksin varustettu ydinsukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin General Dynamicsilta Grotonista Connecticutista, missä köli laskettiin 17. tammikuuta 1961. Alus laskettiin vesille 8. toukokuuta 1962 kumminaan Jacqueline Kennedy ja otettiin seuraavana  vuonna 23. huhtikuuta palvelukseen ensimmäisinä päälliköinään Patrick J. Hannifin ja James T. Strong.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta ja alusluettelosta 12. elokuuta 1991. Aluksen romutus saatiin päätökseen 25. helmikuuta 1992.
Hässleholmin kunta

| Hässleholmin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Hässleholm
Kuntakoodi:  1293
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 268,97 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  52 010
 – Väestötiheys:  41 as./km²
 
 www.hassleholm.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hässleholmin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Hässleholmin kunnantalo.
Vannarödin linna.
Hässleholmin kunta (ruots. Hässleholms kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Hässleholm.
Kunnan maapinta-ala on 1 268,97 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 52 010 henkeä (31.12.2020).
Kunnassa sijaitsee Vannarödin linna.
Vuonna 1889 perustettu Hässleholms Verkstäder AB tuotti aluksi myllylaitteita ja rautatiekalustoa ja myöhemmin sokeriteollisuuden koneita. Yrityksen omisti vuosina 2005–2010 suomalainen Ruukki, ja nyt se toimii nimellä Silver Weibull Production AB. Muita aiempia ja nykyisiä teollisuuslaitoksia ovat Skanskan vuodesta 1997 omistama peltihallirakentaja Göinge Mekaniska AB, Hässleholmin mallastehdas ja panimo (1898–1967), pullonkorkki- ja tinapaperitehdas sekä viilatehdas (1917–1986).
Vuonna 2007 kunnassa oli 192,60 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 15,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan 1.1.1863 nykyisen kunnan alueella oli 21 pitäjää, joista jokaisesta muodostettiin oma maalaiskunta. Yksikään niistä ei ollut nimeltään Hässleholm. Rautateiden risteykseen syntyneestä Hässleholmista tuli taajaväkinen yhdyskunta Stobyn maalaiskuntaan vuonna 1887. Osa Stobyn ja Vankivan maalaiskunnista erotettiin Hässleholmin kauppalaksi vuonna 1901. Muut viisi taajaväkistä yhdyskuntaa alueella olivat Hästveda (Hästvedan maalaiskunnassa 1887), Sösdala (Sösdalan maalaiskunnassa 1893), Vinslöv (Vinslövin maalaiskunnassa 1898), Bjärnum (Norra Åkarpin maalaiskunnassa 1918) ja Tyringe (Finjan maalaiskunnassa 1928). Vuonna 1914 Hässleholmin kauppala muutettiin kaupungiksi. Vinslövin kauppala erotettiin Vinslövin maalaiskunnasta vuonna 1934.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Bjärnum (Norra Åkarp ja Vankiva)
Hästveda (Farstorp ja Hästveda)
Stoby (Norra Sandby, Ignaberga ja Stoby)
Sösdala (Brönnestad, Häglinge, Norra Mellby ja Tjörnarp)
Tyringe (Finja, Hörja, Matteröd, Röke ja Västra Torup)
Vinslöv (Gumlösa, Nävlinge, Sörby ja Vinslöv)
Vittsjö (Verum, Vittsjö ja Visseltofta)
Hässleholmin kaupunkiin ja Vinslövin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin seuraavassa järjestyksessä: Bjärnum 1956, Hästveda 1959, Sösdala 1966 ja Tyringe 1970. Tyringe oli yksi viimeisiä taajaväkisiä yhdyskuntia Ruotsissa. Vuonna 1969 Tjörnarpin seurakunta erotettiin Sösdalasta ja liitettiin Höörin kuntaan.
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Hässleholmin kaupunki muuttui Hässleholmin kunnaksi ja samana vuonna Stoby liitettiin siihen. Koska samana vuonna ei voitu tehdä kaikkia kuntaliitoksia kuntablokissa, Vinslövin nimestä aiheutui ongelmia. Sekä Vinslövin kauppala että maalaiskunta säilyivät itsenäisinä vuoteen 1974 asti. Entisen kauppalan nimi oli tuolloin Vinslövs centralkommun, joka on täysin ainutlaatuinen nimi kunnalle. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, jolloin Hässleholmin kuntaan liitettiin vielä Bjärnumin, Hästvedan, Sösdalan (paitsi Tjörnarp), Tyringen, Vinslövin ja Vittsjön kunnat sekä Vinslövs centralkommun. Vittsjön maalaiskuntaan kuulunut Visseltoftan seurakunta liitettiin kuitenkin Osbyn kuntaan.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Hässleholmin kaupungin vaakuna. Myös kolmella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Tyringen maalaiskunta
Vinslövin maalaiskunta
Vittsjön maalaiskunta
Väestönkehitys

| Hässleholmin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 42 854 | 42 854 |
| 1955 | 1955 |    | 43 327 | 43 327 |
| 1960 | 1960 |    | 43 448 | 43 448 |
| 1965 | 1965 |    | 45 190 | 45 190 |
| 1970 | 1970 |    | 46 602 | 46 602 |
| 1975 | 1975 |    | 48 339 | 48 339 |
| 1980 | 1980 |    | 48 854 | 48 854 |
| 1985 | 1985 |    | 48 446 | 48 446 |
| 1990 | 1990 |    | 49 106 | 49 106 |
| 1995 | 1995 |    | 49 790 | 49 790 |
| 2000 | 2000 |    | 48 580 | 48 580 |
| 2005 | 2005 |    | 49 148 | 49 148 |
| 2010 | 2010 |    | 50 107 | 50 107 |
| 2015 | 2015 |    | 51 048 | 51 048 |
| 2020 | 2020 |    | 52 010 | 52 010 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 7 212 | 14,1 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 874 | 3,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 766 | 5,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 39 196 | 76,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 234 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 262 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 174 009 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 74 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,5 %
18–64-vuotiaat: 58,4 %
65 vuotta täyttäneet: 22,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,5 | 3,5 |
|   | jalostus | 25,5 | 25,6 |
|   | palvelut | 69,9 | 69,8 |
|   | tuntematon | 1,1 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 20 438 | 22 250 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 91,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 16 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 10 437 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hässleholm | 18 500 |
| 2 | Tyringe | 4 658 |
| 3 | Vinslöv | 3 984 |
| 4 | Bjärnum | 2 674 |
| 5 | Sösdala | 1 811 |
| 6 | Vittsjö | 1 665 |
| 7 | Hästveda | 1 623 |
| 8 | Sjörröd | 1 077 |
| 9 | Tormestorp | 1 050 |
| 10 | Stoby | 745 |
| 11 | Finja | 535 |
| 12 | Vankiva | 340 |
| 13 | Ballingslöv | 310 |
| 14 | Emmaljunga | 262 |
| 15 | Röke | 219 |
| 16 | Mala | 217 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Västra Torup
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Algustorp
Attarp
Backagården
Björkedal
Farstorp
Häglinge
Hörja
Ignaberga
Lillaskog
Nävlinge södra och Vagnaröd
Skyrup
Sösdala Himmelkull
Verum
Västra Torup
Åmanäs + Nilstorp
Åraslöv