stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Whataburger

Whataburger on yhdysvaltalainen pikaruokaravintoloiden ketju, joka on erikoistunut hampurilaisiin. Se perustettiin vuonna 1950 Corpus Christin kaupungissa Texasissa.
Viron korkein oikeus

Korkeimman oikeuden rakennus Tartossa (Lossi 17).
Viron korkein oikeus (vir. Riigikohus) on Viron korkein tuomioistuin. Se on sekä muutoksenhakutuomioistuin (kassaatiotuomioistuin) että perustuslakituomioistuin. Korkein oikeus sijaitsee Tartossa.
Historia > Itsenäisyyden aika (1919–1940)

Viron perustava kokous perusti Viron korkeimman oikeuden muutoksenhakutuomioistuimeksi 21. lokakuuta 1919. Tuomioistuimen ensimmäiset tuomarit olivat Kaarel Parts (presidentti), Paul Beniko, Rein Koemets, Jaan Lõo, Hugo Reiman, Martin Taevere ja Peeter Puusepp. Tuomioistuin piti ensimmäisen istuntonsa Tarton raatihuoneella 14. tammikuuta 1920. Kun valtaa keskitettiin 1935, Korkein oikeus siirrettiin Tallinnaan, jossa se sijaitsi tarkoitukseen remontoidussa rakennuksessa Wismari tänavilla. Tuomioistuimen viimeinen istunto pidettiin 31. joulukuuta 1940, jolloin se hyväksyi Viron sosialistisen neuvostotasavallan määräyksen lopettaa toimintansa 1. tammikuuta 1941.
Historia > Itsenäisyyden palauttamisen jälkeinen aika (vuodesta 1992)

Kun Viron neljäs perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksessä, siinä luotiin korkeimman oikeuden uudelleen perustamisen oikeudellinen perusta. Ensimmäiseksi presidentiksi nimitettiin Rait Maruste. Uudelleen perustettu tuomioistuin piti ensimmäisen istuntonsa Tarton raatihuonessa 27. toukokuuta 1993.
Rakennus

Viron hallitus osoitti vuonna 1919 korkeimman oikeuden käyttöön Tarton Aia tänavilla olevan rakennuksen. Muutto lykkääntyi, sillä rakennuksessa neuvottelivat juuri Viron ja Venäjän edustajat. 2. helmikuuta 1920 rakennuksessa allekirjoitettiin Tarton rauhansopimus. Korkein oikeus toimi Aia tänavin rakennuksessa vuosina 1920–1935. Nykyisin rakennuksessa on koulu, Tartu Jaan Poska Gümnaasium. Vuodesta 1935 lakkauttamiseensa saakka, vuoteen 1940, tuomioistuimen istunnot pidettiin Tallinnassa rakennuksessa nykyisellä Wismari tänavilla.
Korkein oikeus muutti 1993 nykyiseen rakennukseen, joka on entinen kasarminsairaala osoitteessa Lossi 17.
Korkeimman oikeuden presidentti > Nimittäminen

Korkeimman oikeuden presidentin nimittää Riigikogu Viron presidentin esittelystä. Tuomioistuimia käsittelevän lain §27 mukaan oikeuden presidentti nimitetään yhdeksäksi vuodeksi, eikä samaa henkilöä voi nimittää toiseksi peräkkäiseksi kaudeksi.
Korkeimman oikeuden presidentti > Presidentit

Korkeimmassa oikeudessa on sen toiminta-aikana ollut viisi presidenttiä:
Kaarel Parts (1919–1940)
Rait Maruste (1992–1998)
Uno Lõhmus (1998–2004)
Märt Rask (2004–2013)
Priit Pikamäe (2013-2019)
Villu Kõve (vuodesta 2019)
Tuomarit > Nimitys

Korkeimpaan oikeuteen voidaan valita kokenut ja tehtävänsä hyvin hoitanut juristi julkisen kilpailun kautta. Riigikogu nimittää siinä menestyneen korkeimman oikeuden presidentin esityksestä.
Tuomarit > Nykyiset tuomarit

Tuomioistuimessa on 19 tuomaria. Yleensä avoimena on kuitenkin vähintään yksi virka. Nykyiset tuomarit on lueteltu seuraavassa.
Priit Pikamäe – presidentti, perustuslakituomioistuimen puheenjohtaja ex officio
Tuomarit > Nykyiset tuomarit > Hallinto-oikeus

Tõnu Anton – tuomari
Indrek Koolmeister – tuomari
Ivo Pilving – tuomari
Jüri Põld – tuomari
Tuomarit > Nykyiset tuomarit > Siviilituomioistuin

Ants Kull – tuomari
Peeter Jerofejev – tuomari
Henn Jõks – tuomari
Villu Kõve – tuomari
Malle Seppik – tuomari
Jaak Luik – tuomari
Tambet Tampuu – tuomari
Tuomarit > Nykyiset tuomarit > Rikostuomioistuin

Hannes Kiris – tuomari
Jüri Ilvest – tuomari
Ott Järvesaar – tuomari
Eerik Kergandberg – tuomari
Lea Kivi – tuomari
Saale Laos – tuomari
Tuomarit > Aiemmat tuomarit

Julia Laffranque – aiemmin hallinto-oikeuden tuomari (2004–2010), nykyisin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomari
Tuomarit > Eläkkeelle jääminen ja virasta luopuminen

Tuomioistuimia koskevan lain §99(1):n mukaan tuomarien eläköitymisikä on 68 vuotta, ja se koskee myös korkeimman oikeuden presidenttiä ja korkeimman oikeuden tuomareita.
Lain mukaan korkeimman oikeuden tuomarin voi vapauttaa virasta Riigikogu korkeimman oikeuden presidentin esityksestä, ja korkeimman oikeuden presidentin voi vapauttaa virasta Riigikogu Viron presidentin esityksestä. Virasta vapauttamisen tulee perustua johonkin tuomioistuimia koskevan lain §99(1) esittämästä syystä.
"(1) tuomari vapautettakoon virasta:
1) tuomarin pyynnöstä;
2) iän vuoksi;
3) sopimattomuudesta virkaan – kolmen vuoden kuluessa siitä kun on nimitetty virkaan;
4) terveydellisistä syistä, jos ne estävät toimimasta virassa
5) tuomioistuin lopetettaessa tai vähennettäessä tuomarinvirkoja;
6) jos poistuttuaan korkeimman oikeuden, oikeusministeriön tai kansainvälisen tuomioistuimen palveluksesta tai palattuaan kansainvälisestä siviilitehtävästä tuomarilla ei ole mahdollisuutta palata aiempaan tuomarinasemaan ja hän ei halua siirtyä toiseen tuomioistuimeen;
7) jos tuomari nimitetään tai valitaan tehtävään tai virkaan, joka ei noudata tuomarin tehtäville asetettuja rajoituksia;
8) jos ilmenee seikkoja, jotka lain mukaan estävät henkilön nimittämisen tuomariksi."
Osallistuminen kansainvälisiin organisaatioihin

Conference of European Constitutional Courts
World Conference on Constitutional Justice
Association of Councils of State and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union
Venice Commission of Council of Europe
Käännös suomeksi
Wario’s Woods

| Wario’s Woods |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Nintendo R&D1
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop ja Q1942227
Säveltäjä:  Soyo Oka
Julkaistu:  NESJP 19. helmikuuta 1994NA 10. maaliskuuta 1994EU 1995 SNESNA 10. joulukuuta 1994JP 23. huhtikuuta 1995
Lajityyppi:  pulmapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 3
Alusta:  NES, SNES, Virtual Console
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Wario’s Woods on Nintendon julkaisema pulmapeli, joka julkaistiin vuonna 1994 Nintendo Entertainment Systemille ja Super Nintendo Entertainment Systemille. Peli on viimeinen NES:ille julkaistu peli. Peli julkaistiin myöhemmin myös Virtual Consolelle.
Pelissä ohjataan Toadia, jolla napataan ylhäältä putoavia olentoja ja pommeja. Ideana on saada nämä katoamaan pinoamalla niitä päällekkäin.
Aiheesta muualla

Wario's Woods MobyGamesissa (englanniksi)
Vietri sul Mare

| Vietri sul Mare |
| --- | --- |
 Vietri sul Mare sijaitsee Salernonlahden koillisrannalla.
 Vietri sul Mare
 Koordinaatit: 40°40′6″N, 14°43′24″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Campania
Maakunta:  Salerno
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,52 km²
Korkeus:  0–914 m
Väkiluku (31.12.2015):  7 902
 – Väestötiheys:  830 as./km²
 
 www.comune.vietri-sul-mare.sa.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vietri sul Mare on kunta Salernon maakunnassa, Campanian alueella Italiassa, noin 5 km Salernosta länteen. Se sijaitsee Sorrenton niemimaalla, Salernonlahden koilliskulmassa. Kunnassa on noin 8 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 9,52 neliökilometriä.
Vietri sul Mare on osa Amalfin rannikkoa (ital. Costiera Amalfitana), joka on Unescon maailmanperintökohde.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vietri sul Mare Wikimedia Commonsissa
Salernon maakunta
Acerno | Agropoli | Albanella | Alfano | Altavilla Silentina | Amalfi | Angri | Aquara | Ascea | Atena Lucana | Atrani | Auletta | Baronissi | Battipaglia | Bellizzi | Bellosguardo | Bracigliano | Buccino | Buonabitacolo | Caggiano | Calvanico | Camerota | Campagna | Campora | Cannalonga | Capaccio | Casal Velino | Casalbuono | Casaletto Spartano | Caselle in Pittari | Castel San Giorgio | Castel San Lorenzo | Castelcivita | Castellabate | Castelnuovo Cilento | Castelnuovo di Conza | Castiglione del Genovesi | Cava de’ Tirreni | Celle di Bulgheria | Centola | Ceraso | Cetara | Cicerale | Colliano | Conca dei Marini | Controne | Contursi Terme | Corbara | Corleto Monforte | Cuccaro Vetere | Eboli | Felitto | Fisciano | Furore | Futani | Giffoni Sei Casali | Giffoni Valle Piana | Gioi | Giungano | Ispani | Laureana Cilento | Laurino | Laurito | Laviano | Lustra | Magliano Vetere | Maiori | Mercato San Severino | Minori | Moio della Civitella | Montano Antilia | Monte San Giacomo | Montecorice | Montecorvino Pugliano | Montecorvino Rovella | Monteforte Cilento | Montesano sulla Marcellana | Morigerati | Nocera Inferiore | Nocera Superiore | Novi Velia | Ogliastro Cilento | Olevano sul Tusciano | Oliveto Citra | Omignano | Orria | Ottati | Padula | Pagani | Palomonte | Pellezzano | Perdifumo | Perito | Pertosa | Petina | Piaggine | Pisciotta | Polla | Pollica | Pontecagnano Faiano | Positano | Postiglione | Praiano | Prignano Cilento | Ravello | Ricigliano | Roccadaspide | Roccagloriosa | Roccapiemonte | Rofrano | Romagnano al Monte | Roscigno | Rutino | Sacco | Sala Consilina | Salento | Salerno | Salvitelle | San Cipriano Picentino | San Giovanni a Piro | San Gregorio Magno | San Mango Piemonte | San Marzano sul Sarno | San Mauro Cilento | San Mauro La Bruca | San Pietro al Tanagro | San Rufo | San Valentino Torio | Sant’Angelo a Fasanella | Sant’Arsenio | Sant’Egidio del Monte Albino | Santa Marina | Santomenna | Sanza | Sapri | Sarno | Sassano | Scafati | Scala | Serramezzana | Serre | Sessa Cilento | Siano | Sicignano degli Alburni | Stella Cilento | Stio | Teggiano | Torchiara | Torraca | Torre Orsaia | Tortorella | Tramonti | Trentinara | Valle dell’Angelo | Vallo della Lucania | Valva | Vibonati | Vietri sul Mare
Viettelysten tie

| Viettelysten tie |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Kaarlo Nuorvala
Käsikirjoittaja:  Kaarlo Nuorvala
Tuottaja:  Kaarlo Nuorvala
Säveltäjä:  Olli Häme
Kuvaaja:  Eino Heino Niilo Heino
Leikkaaja:  Armas Laurinen
Pääosat:  Ville-Veikko Salminen Arto Mäkelä Aino-Maija Tikkanen Yvonne Axö Åke Lindman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kaarlo Nuorvala
Ensi-ilta:  18. marraskuuta 1955
Kesto:  76 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viettelysten tie on suomalainen elokuva vuodelta 1955. Sen ohjasi, käsikirjoitti ja tuotti Kaarlo Nuorvala. Elokuva aiottiin tehdä yhteistyössä Suomi-Filmin ja ruotsalaisen Wive-Filmin kanssa mutta ne vetäytyivät hankkeesta kesken kuvausten. Ensi-ilta oli 18. marraskuuta 1955 Helsingissä Edisonissa ja Tuulensuussa. Kaarlo Nuorvala oli kirjoittanut aiemmin Suomi-Filmille käsikirjoituksen elokuvaan Suomalaistyttöjä Tukholmassa ja sen menestyksen innoittamana hän suunnitteli toteuttavansa samaa teemaa pojat päähenkilöinä.
Elokuvan ulkokohtaukset kuvattiin Tukholmassa aidoilla paikoilla, sisäkuvat otettiin Helsingissä Munkkisaaren studiolla. Kiinnostavuuden lisäämiseksi juoneen oli lisätty paljastavia alastonkohtauksia mutta ne Elokuvatarkastamo leikkasi pois "esteettisistä syistä". Elokuva tarjoaa jälleen stereotyyppistä kuvaa ruotsalaisista, he eivät esiinny viranomaisia lukuun ottamatta elokuvassa muina kuin homoseksuaaleina ja namusetinä. Tässä käytettiin hyväksi jälleen suomalaisten ennakkoluuloja siitä että homous ei ollut Ruotsissa rikos vuoden 1944 jälkeen. Juoneen sisältyy myös ripaus tirkistelynhalua joka puettiin moraalisen opetuksen muotoon suurkaupungin vaaroista.
Kriitikoiden arvio elokuvasta oli tyly. Sitä arvosteltiin juuri halusta tirkistellä ulkopuolisena sosiaalisia ongelmia. Syitä ei pohdita vaan seurataan vain tapahtumia. Juonta moitittiin tasapaksuudesta.
Juoni

Suomalaispoika Antti joutuu pidätetyksi Tunnelbanan asemalla Tukholmassa. Sosiaalihuoltajalle hän kertoo takautumana tarinansa. Hän on tullut Tukholmaan Ville-Veikko Salmisen esittämän Villen kanssa etsimään työtä ja seikkailua. He remuavat ja tekevät pikkurötöksiä kaupungissa. Kerran he pelastavat kaksi tyttöä ahdistelijan kynsistä. Aino-Maija Tikkasen esittämä Anita ja Yvonne Axön esittämä Monica alkavat seurustella poikien kanssa. He järjestävät tytöille asunnon tuttavansa Martin (Åke Lindman) avulla. Kerran tullessaan käymään tyttöjen luona pojat saavat selville Martin järjestäneen tytöt seuralaisiksi vanhalle herralle. Antti epäilee Marttia hämäräpuuhista ja arvelee tämän huumanneet tytöt ja parittavan heitä. Tässä kohtaa palataan nykyhetkeen ja sosiaalihuoltaja tekee poliisille ilmoituksen. Antti tapaa myöhemmin Villen ja Martin. Martti ehdottaa pojille työtä taiteilijan mallina. Taiteilija on tekemässä muistomerkkiä suomalaisista ja osoittaa poikien läsnä ollessa avoimesti homoseksuaalisuutensa. Antti ahdistuu lähentelyistä ja pakenee. Martti tyrmää taiteilijan ottaen häneltä pojille lupaamansa rahapalkkion itselleen. Antti löytää Monican ja varoittaa häntä huumeiden vaaroista. Antti saa tietä että poliisi etsii häntä, taiteilijan asunnolta on löydetty Antilta pudonnut nyrkkeilymitali. Martti ja Ville aikovat paeta Hampuriin. He joutuvat kaupungilla poliisin takaa-ajamiksi mutta Antti tavoittaa heidät ensin ja saa Villen mukaansa. Poliisit saavat huumerikoksista epäillyn Marin kiinni. Pojat sen sijaan ovat lähdössä laivalla ja hyvästelevät tytöt satamassa.
Unkarin Grand Prix 2013

|  Unkarin Grand Prix 2013  |
| --- | --- |
 10. osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2013. 

Päivämäärä:  28. heinäkuuta 2013
Sijainti:  Hungaroring, Mogyoród, Unkari
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,381 km
Kilpailun pituus:  69 kierrosta, 306,630 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Paaluaika:  1.19,388
Palkintokoroke
Voittaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Toinen:   Kimi Räikkönen   (Lotus)
Kolmas:   Sebastian Vettel   (Red Bull)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Mark Webber   (Red Bull)
Kierrosaika:  1.24,069 (kierroksella 61)
Unkarin Grand Prix 2013 (virallisesti Formula 1 Magyar Nagydíj 2013) oli Formula 1 -kauden 2013 kymmenes osakilpailu, joka ajettiin 28. heinäkuuta Hungaroringin moottoriradalla Mogyoródissa, Unkarissa.
Kilpailun voitti paalupaikalta lähtenyt Mercedeksen Lewis Hamilton, jolle voitto oli kauden ensimmäinen ja ainoa. Mercedeksen voittaneen valmistajan palkinnon otti palkintokorokkeella vastaan tallipäällikkö Ross Brawn. Romain Grosjean sai kilpailun jälkeen 20 sekunnin aikarangaistuksen kolarin aiheuttamisesta. Tämä oli kauden viimeinen kilpailu, jota ei voittanut Sebastian Vettel.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. heinäkuuta | 10:00–11:30 | 11:00–12:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 29–30 °C | 41–45 °C | 34 % |
| 26. heinäkuuta | 14:00–15:30 | 15:00–16:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 30 °C | 40–45 °C | 28 % |
| 27. heinäkuuta | 11:00–12:00 | 12:00–13:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 32–32 °C | 44–46 °C | 32 % |
| 27. heinäkuuta | 14:00–15:00 | 15:00–16:00 | Aika-ajot |  Aurinkoinen | 35 °C | 45–48 °C | 26 % |
| 28. heinäkuuta | 14:00–16:00 | 15:00–17:00 | Kilpailu |  Aurinkoinen | 35 °C | 49–51 °C | 21 % |
Lähde:
Vapaat harjoitukset

Marussian kolmoskuljettaja Rodolfo González ajoi perjantain ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Max Chiltonin tilalla.
Tulokset > Aika-ajo

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1 > erä) | Aika (2 > erä) | Aika (3 > erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 10 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.20,363 | 1.19,862 | 1.19,388 | 1 |
| 2 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1.20,646 | 1.19,992 | 1.19,426 | 2 |
| 3 | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 1.20,447 | 1.20,101 | 1.19,595 | 3 |
| 4 | 9 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.20,350 | 1.19,778 | 1.19,720 | 4 |
| 5 | 3 |  Fernando Alonso | Ferrari | 1.20,652 | 1.20,183 | 1.19,791 | 5 |
| 6 | 7 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 1.20,867 | 1.20,243 | 1.19,851 | 6 |
| 7 | 4 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.21,004 | 1.20,460 | 1.19,929 | 7 |
| 8 | 19 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 1.21,181 | 1.20,527 | 1.20,641 | 8 |
| 9 | 6 |  Sergio Pérez | McLaren-Mercedes | 1.21,612 | 1.20,545 | 1.22,398 | 9 |
| 10 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.21,264 | 1.20,503 | Ei aikaa | 10 |
| 11 | 15 |  Adrian Sutil | Force India-Mercedes | 1.21,471 | 1.20,569 |  | 11 |
| 12 | 11 |  Nico Hülkenberg | Sauber-Ferrari | 1.21,028 | 1.20,580 |  | 12 |
| 13 | 5 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 1.21,131 | 1.20,777 |  | 13 |
| 14 | 18 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 1.21,345 | 1.21,029 |  | 14 |
| 15 | 16 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 1.20,816 | 1.21,133 |  | 15 |
| 16 | 17 |  Valtteri Bottas | Williams-Renault | 1.21,135 | 1.21,219 |  | 16 |
| 17 | 12 |  Esteban Gutiérrez | Sauber-Ferrari | 1.21,724 |  |  | 17 |
| 18 | 14 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 1.22,043 |  |  | 18 |
| 19 | 20 |  Charles Pic | Caterham-Renault | 1.23,007 |  |  | 19 |
| 20 | 21 |  Giedo van der Garde | Caterham-Renault | 1.23,333 |  |  | 20 |
| 21 | 22 |  Jules Bianchi | Marussia-Cosworth | 1.23,787 |  |  | 21 |
| 22 | 23 |  Max Chilton | Marussia-Cosworth | 1.23,997 |  |  | 22 |
107% aika: 1.25,974
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 10 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 70 | 1.42.29,445 | 1 | 25 |
| 2 | 7 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 70 | +10,938 | 6 | 18 |
| 3 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 70 | +12,459 | 2 | 15 |
| 4 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 70 | +18,044 | 10 | 12 |
| 5 | 3 |  Fernando Alonso | Ferrari | 70 | +31,411 | 5 | 10 |
| 6 | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 70 | +52,295 | 3 | 8 |
| 7 | 5 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 70 | +53,819 | 13 | 6 |
| 8 | 4 |  Felipe Massa | Ferrari | 70 | +56,447 | 7 | 4 |
| 9 | 6 |  Sergio Pérez | McLaren-Mercedes | 69 | +1 kierros | 9 | 2 |
| 10 | 16 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 69 | +1 kierros | 15 | 1 |
| 11 | 11 |  Nico Hülkenberg | Sauber-Ferrari | 69 | +1 kierros | 12 |  |
| 12 | 18 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 69 | +1 kierros | 14 |  |
| 13 | 19 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 69 | +1 kierros | 8 |  |
| 14 | 21 |  Giedo van der Garde | Caterham-Renault | 68 | +2 kierrosta | 20 |  |
| 15 | 20 |  Charles Pic | Caterham-Renault | 68 | +2 kierrosta | 19 |  |
| 16 | 22 |  Jules Bianchi | Marussia-Cosworth | 67 | +3 kierrosta | 21 |  |
| 17 | 23 |  Max Chilton | Marussia-Cosworth | 67 | +3 kierrosta | 22 |  |
| 18 | 14 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 66 | Hydrauliikka | 18 |  |
| 19 | 9 |  Nico Rosberg | Mercedes | 64 | Moottori | 4 |  |
| Kesk. | 17 |  Valtteri Bottas | Williams-Renault | 42 | Hydrauliikka | 16 |  |
| Kesk. | 12 |  Esteban Gutiérrez | Sauber-Ferrari | 28 | Vaihteet | 17 |  |
| Kesk. | 15 |  Adrian Sutil | Force India-Mercedes | 19 | Hydrauliikka | 11 |  |
Lähde:

Romain Grosjean sai 20 sekunnin aikarangaistuksen kolaroinnista Jenson Buttonin kanssa.
Tulokset > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1–8, 23–31, 35–50, 56–70 |
| 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 9–10, 32–34, 51–55 |
| 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 11–13 |
| 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 14–22 |
Muuta

Adrian Sutilin 100. kilpailu.
Lewis Hamiltonin 30. paalupaikka.
Lewis Hamiltonin ensimmäinen voitto Mercedeksellä.
Giedo van der Garden paras sijoitus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Unkarin Grand Prix 2013 Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan Unkarin Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Hungaroring (1986–)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2013
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Kiina |  Bahrain |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Britannia |  Saksa |  Unkari |
|  Belgia |  Italia |  Singapore |  Korea |  Japani |  Intia |  Abu Dhabi |  Yhdysvallat |  Brasilia |  |
Valtiorikosylioikeus

Valtiorikosylioikeus (lyh. VRYO; ruots. överdomstol för statsförbrytelser) oli vuosina 1918–1920 Suomessa toiminut tuomioistuin, joka tuomitsi Suomen sisällissotaan punaisten puolella osallistuneita valtiorikosoikeuksien ylempänä oikeusasteena.
Toiminta

Valtiorikosylioikeus perustettiin samassa yhteydessä ja samalla lailla kuin valtiorikosoikeudet. Niin sanottu tynkäeduskunta hyväksyi lain 28. toukokuuta 1918. Valtiorikosoikeuksien päätöksiin ei liittynyt normaalia muutoksenhakuoikeutta, mutta tuomitut saivat anoa valtiorikosylioikeudelta armoa seitsemän päivän ajan tuomion antamisesta. Lisäksi valtiorikosoikeudet saattoivat itse alistaa oikeuskysymyksen ratkaisun valtiorikosylioikeudelle, jos vähintään kaksi valtiorikosoikeuden jäsentä sitä vaati. Valtiorikosylioikeuteen kuului seitsemän jäsentä, joista neljän jäsenen tuli olla lainoppineita ja aiemmin tuomareina toimineita sekä kahden jäsenen esiupseerin arvoisia sotilaita. Tuomarijäsenet nimesi senaatin oikeusosasto ja sotilasjäsenet armeija ylipäällikön esityksestä. Seitsemäs jäsen oli maallikko.
Valtiorikosoikeuksissa käsitellyistä 75 575:stä tapauksesta 27 467 eteni valtiorikosylioikeuden käsittelyyn. Näistä lähes kaikki olivat tuomittujen tekemiä armonanomuksia. Vain 464 tapausta alistettiin ylioikeuden ratkaistavaksi valtiorikosoikeuksien omasta pyynnöstä. Kahdessa kolmasosassa tapauksista valtiorikosylioikeus vahvisti valtiorikosoikeuden tuomion sellaisenaan, muissa tapauksissa se yleensä lievensi tuomiota. Vain hyvin pienessä osassa tapauksista tuomio koveni. Valtiorikosoikeuksien antamista 555:stä kuolemantuomiosta 274 vahvistettiin valtiorikosylioikeudessa. Kansanedustajien valtiorikosoikeudessa saamat tuomiot alistettiin kaikki valtiorikosylioikeuden harkittaviksi. Siellä ne alenivat huomattavasti.
Toisin kuin valtiorikosoikeudet, valtiorikosylioikeus käsitteli tapauksia vain kirjallisesti. Syytetyt eivät olleet itse paikalla.
Valtiorikosylioikeus ja valtiorikosoikeudet lakkautettiin valtioneuvoston päätöksellä 1. kesäkuuta 1920 alkaen.
Osastojen puheenjohtajat

Valtiorikosylioikeus oli jaettu kahdeksaan osastoon. Syyskuussa 1918 osastojen puheenjohtajina toimivat seuraavat henkilöt:
I osasto: J. B. Nordgren
II osasto: A. W. Heikkilä (syyskuun lopussa tilalle tuli A. Cederberg).
III osasto: F. A. Pehkonen
IV osasto: V. A. Blåfield
V osasto: N. Hj. Neovius
VI osasto: A. A. Jusélius
VII osasto: B. F. Mölsé
VIII osasto: A. E. von Weissenberg.
Aiheesta muualla

Valtiorikosoikeudet ja valtiorikosylioikeus. Arkistojen portti.
Valtiorikosylioikeuden päätöstaltiot ja aktit sekä vuoden 1918 Sotavankilaitoksen vankikortisto tutkijoiden vapaaseen käyttöön Digitaaliarkistossa. (Arkistoitu – Internet Archive) Kansallisarkisto 5.12.2016.
WHATWG

| Web Hypertext Application Technology Working Group |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Maintaining and evolving HTML since 2004
Aiheesta muualla
whatwg.org
Infobox OKNimi-testi OK: 
WHATWG eli Web Hypertext Application Technology Working Group on HTML:n ja siihen liittyvien teknologioiden kehityksestä kiinnostuneiden ihmisten yhteenliittymä.
WHATWG:n standardeja ovat mm. HTML, DOM, URL ja Fetch API.
Aiheesta muualla

WHATWG:n sivusto