Turkkilainen
Innoittajana

Turkkilaisen menestys ja salaisuudet innoittivat monta uutta keksintöä ja matkittuja shakkiautomaatteja. Niihin kuului esimerkiksi Ajeeb eli ”Egyptiläinen”, joka oli yhdysvaltalaisen Charles Hopperin rakentama jäljennös Turkkilaisesta. Ajeeb pelasi muun muassa Yhdysvaltain presidentti Grover Clevelandia vastaan 1885. Mephistoa taas sen omistaja väitti koneista kuuluisimmaksi. Todellisuudessa Mephisto ei menestynyt erityisemmin eikä ollut kuuluisa.
Keksijä Edmund Cartwright kävi katsomassa Turkkilaista Lontoossa vuonna 1784. Automaatti kiehtoi häntä niin paljon, että hän myöhemmin pohti "onko vaikeampaa suunnitella kutomakone, kuin laite joka pystyy suorittamaan kaikki tuon monimutkaisen pelin vaatimat liikkeet". Cartwright patentoi kutomakoneen prototyypin vuoden kuluessa. Keksijä Charles Wheatstone näki Turkkilaisen esiintymisen myöhemmin, kun Mälzel omisti sen. Hän myös näki osan Mälzelin puhekoneista, ja Mälzel esitteli niitä tutkijalle ja tämän teini-ikäiselle pojalle. Wheatstone lainasi Kempelenin kirjan puhekoneista Alexander Graham Bellille, joka silloin oli vielä keskenkasvuinen mutta patentoi myöhemmin puhelimen.
New Yorkissa esitettiin vuonna 1845 näytelmä The Automaton Chess Player. Mainoksessa, kuten myös artikkelissa The Illustrated London News -lehdessä, väitettiin, että näytelmässä oli aito Kempelenin Turkkilainen, vaikka siinä oli oikeasti J. Walkerin tekemä kopio. Walker oli aikaisemmin rakentanut Walker-shakinpelaajan.
Leonardo Torres y Quevedo rakensi vuonna 1912 El Ajedrecista -shakkikoneen, joka esiteltiin vuonna 1914 Pariisin maailmannäyttelyssä. El Ajedrecista oli ensimmäinen oikea shakkikone, ja se osasi pelata loppupelejä käyttäen sähkömagneetteja.
Raymond Bernardin mykkäelokuva Le joueur d'échecs ('shakinpelaaja'; Ranska 1927) sisältää historiallista aineistoa Turkkilaisesta, mutta elokuva on kuitenkin fiktiota. Elokuvassa Baron von Kempelen on aatelinen Vilnasta. Hän rakentaa harrastuksenaan automaatteja. Hän auttaa nuorta puolalaista nationalistia pakenemaan venäläisiltä. Puolalainen sattuu olemaan ammattimainen shakinpelaaja, ja hän piiloutuu shakkiautomaattiin nimeltä Turkkilainen ylittääkseen Venäjän rajan. Juuri kun he ovat ylittämässä rajaa, Baron kutsutaan Pietariin esittelemään Turkkilaista Katariina II:lle. Kuten Napoleonkin, Katariina yrittää elokuvassa huijata Turkkilaista, joka kuitenkin vastaukseksi heittää nappulat maahan.
Turkkilainen on innoittanut myös kaunokirjallisuutta. Vain muutamaa vuotta koneen tuhoutumisen jälkeen, vuonna 1849, Edgar Allan Poe julkaisi tarinan "Von Kempelen ja hänen keksintönsä". Ambrose Biercen lyhyt tarina Moxon's Master julkaistiin vuonna 1909. Se on tarina shakkiautomaatista, joka muistuttaa Turkkilaista. Vuonna 1938 John Dickson Carr julkaisi The Crooked Hingen. Se on suljetun huoneen arvoitus ja kuuluu hänen Tohtori Gideon Fell -etsiväsarjaansa. Myös Gene Wolfen lyhyessä scifinovellissa "The Marvellous Brass Chessplaying Automaton" vuodelta 1977 esiintyy Turkkilaista muistuttava kone. F. Gwynplaine MacIntyren tarina "The Clockwork Horror" vuodelta 2007 käsittelee Edgar Allan Poen kohtaamista Mälzelin shakkikoneen kanssa. Turkkilaiseen viitataan myös televisiosarjassa Terminator: The Sarah Connor Chronicles, jossa rakennetaan shakkia pelaava tietokone Turkkilainen Turkkilaisen rakentaminen ja sen ensimmäiset vuodet ovat aiheena Robert Lohrin kirjassa Der Schachautomat] (Šakkiautomaatti suom. Riitta Virkkunen, WSOY, 2006). Kirja on kuitenkin osittain kuvitteellinen.
Filosofian alalla turkkilainen shakinpelaaja on tullut tunnetuksi allegoriana, jota saksalainen filosofi ja kirjallisuudentutkija Walter Benjamin käyttää kirjoituksessaan "Historian käsitteestä" (1940, teoksessa Messiaanisen sirpaleita, 1989, s. 177.). Mekaaninen shakinpelaaja vastasi "historiallista materialismia" ja koneiston sisälle piiloutunut rujo kääpiö "teologiaa". Historiallisen materialismin teoriakone kykeni Benjaminin mukaan päihittämään minkä tahansa vastustajan, jos se otti palvelukseensa itseensä kätkeytyvät uskonnollisen ajattelun jäänteet.
Losangelesilainen taikurivälineiden valmistaja John Gaughan käytti 120 000 dollaria rakentaessaan oman versionsa Kempelenin koneesta. Työ kesti viisi vuotta, ja kone valmistui 1984. Gaughanin laitteessa on Turkkilaisen alkuperäinen shakkilauta, joka ei tuhoutunut palossa, sillä sitä säilytettiin erikseen. Gaughanin koneen ensimmäinen julkinen esitys oli marraskuussa 1989 taikurien konferenssissa. Laitetta on esitelty paljon, mutta nykyisin sitä ohjaa shakkitietokone eikä sisälle piilotettu ihminen.
Amazon.com julkaisi vuonna 2005 Amazon Mechanical Turkin. Se on maailmanlaajuinen internetsovellus, jonka Turkkilainen on innoittanut.
Todistamaton, mutta hyvin todennäköinen oletus on, että Turkkilainen jätti jälkensä saksan kieleen. Saksan kielen idiomi einen Türken bauen (rakentaa Turkkilainen) ja türken (”tehdä turkkilaiset”) tarkoittavat huijaamista.