stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Slovakian kansanterveysvirasto
Aiheesta muualla

Slovakian kansanterveysviraston kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (uvzsr.sk)
Coronavirus (COVID-19) in the Slovak Republic in numbers (englanniksi) (korona.gov.sk)
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
Stella Polaris

Stella Polaris voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Pohjantähti
Operaatio Stella Polaris, sotilasoperaatio
Stella Polaris, suomalainen improvisaatioteatteri
Stella Polaris, Goatmoonin albumi vuodelta 2017
Stella Polaris, suomalainen muodostelmaluistelujoukkue, SM-juniorit, Oulu
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Stella Polaris”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sodomia

Sodomialla on tarkoitettu ”luonnotonta” seksuaalista kanssakäymistä avioliiton ulkopuolella. Monissa maissa se oli ennen vanhaan rikosnimike, jonka perusteella homoseksuaaleja syytettiin. Englanninkielisissä maissa sanalla on viitattu anaaliseksiin, suuseksiin (erityisesti homoseksuaaliseen) ja eläimiinsekaantumiseen. Poikkeuksellisesti Suomessa ja Saksassa sanaa ei kuitenkaan ole koskaan käytetty rikosnimikkeenä, vaan yksinomaan zoofilian synonyyminä. Sana juontuu Raamatun kertomuksesta Sodoman kaupungista, jonka miesasukkaat yrittivät yhden tulkinnan mukaan harjoittaa seksiä Lootin miespuolisten vieraiden kanssa. Nykyisen tulkinnan mukaan kyseessä on kuitenkin aikomus raiskata ja näin nöyryyttää kaupunkiin saapuneet muukalaiset.
Vanhoissa teksteissä sodomialla tarkoitetaan yleensä homoseksuaalisuutta, joskus myös ilman juridista näkökulmaa, uudemmissa useimmiten zoofiliaa.
Uskonnot > Kristinusko

Perinteinen tulkinta näkee Sodoman pääasiallisena syntinä homoeroottiset seksuaaliset aktit liittyen Sodoman tarinaan Kolmannessa Mooseksen kirjassa luvussa 18, joka listaa erilaisia seksuaalisyntejä, jotka jakeiden 27 ja 28 mukaan olisivat johtaneet maan "saastumiseen":
»sillä kaikkia näitä kauhistuksia ovat tehneet tämän maan asukkaat, jotka olivat ennen teitä, niin että maa tuli saastaiseksi - ettei maa teitäkin oksentaisi, jos te sen saastutatte, niinkuin se on oksentanut ulos sen kansan, joka oli ennen teitä..»
Jotkut tutkijat, kuten Per-Axel Sverker, liittävät tämän kohdan perinteiseen tulkintaan, väittäen että sana kauhistus viittaa seksuaaliseen rikkomukseen, ja että vaikka homoeroottiset aktit eivät olleet ainoa syy, miksi Sodoma ja Gomorra tuomittiin, niin ne olivat silti merkittävässä roolissa.
Sosthène Ayikuli Udjuwa

Sosthène Ayikuli Udjuwa (s. 7. heinäkuuta 1963) on kinshasankongolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Mahagi-Niokan hiippakuntaan 15. heinäkuuta 1993. Hän sai 16. marraskuuta 2010 nimityksen sen piispaksi, ja hänet konsekroi 12. tammikuuta 2011 Marcel Utembi Tapa, jota avustivat Richard Domba Mady ja Julien Andavo Mbia.
Sosva (täsmennyssivu)

Sosva voi tarkoittaa seuraavia:
Sosva, joki Sverdlovskin alueella Venäjällä
Sosva, taajama Sverdlovskin alueella Venäjällä
Sosva, taajama Hanti-Mansiassa Venäjällä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sosva”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Soothe

| Soothe Bjørn Lynne |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 13. heinäkuuta 2006
 Tuottaja(t): Bjørn Lynne
 Tyylilaji: elektroninen musiikki, ambient, rentoutumismusiikki
 Kesto: 71.16
 Levy-yhtiö: LynneMusic
Bjørn Lynnen muut julkaisut
| Statement 2004 | Soothe 2004 | Beneath Another Sky 2006 |
Soothe on Bjørn Lynnen albumi, joka julkaistiin 13. heinäkuuta 2004. Albumi on tyylilajiltaan ambient- ja rentoutumismusiikkia. Se on ensimmäinen Lynnen albumi, joka on saatavilla sekä CD:nä että audio-DVD:nä. Kuten kaikista muistakin Lynnen albumeista, olemassa on myös ladattava tiedostoversio. [lähde? ]
Kappaleet

Sun Willow – 05.05
Time To Breathe – 06.33
Butterfly – 05.33
Lucid Dreams – 06.55
The True You – 03.49
Blissful Moments – 07.25
Age of Tranquility – 04.05
Soothe – 30.12 
 [lähde? ]
Stine Brun Kjeldaas

| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten lumilautailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten lumilautailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten lumilautailu. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Naisten lumilautailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Nagano 1998 | half-pipe |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Madonna di Campiglio 2001 | half-pipe |  |
Stine Brun Kjeldaas (s.23. huhtikuuta 1975 Oslo) on norjalainen kilpauransa päättänyt lumilautailija. Hän osallistui kaksiin olympiakisoihin lumikourussa. Naganon talviolympialaisissa 1998 hän ylsi hopealle saksalaisen Nicola Thostin jälkeen. Salt Laken kisoissa 2002 hän saavutti 13. sijan.
Stine Brun Kjeldaas on aviossa hollantilaisen lumilautailijan Cheryl Maasin kanssa.
Slovakian koruna

Slovakian koruna (kruunu) oli Slovakian rahayksikkö, ja sen kansainvälinen tunnus oli SKK. Yksi koruna jakaantui sataan halieriin.
Raha otettiin käyttöön 8. helmikuuta 1993 aiemman Tšekkoslovakian korunan (valuuttatunnus CKK) seuraajana, ja se siirtyi historiaan vuoden 2009 alkaessa, kun Slovakia siirtyi käyttämään euroa. Vaihtosuhteen mukaan 1 € oli 30,1260 korunaa.
Kolikot

Ennen euroon siirtymistä käytössä olleita kolikoita olivat
50 halieria
1 koruna
2 korunaa
5 korunaa
10 korunaa
Setelit

Ennen euroa käytössä oli setelisarja, jonka kuvituksena oli kansallisia merkkihenkilöitä sekä historiallisia rakennuksia ja paikkoja.
| Nimellisarvo Mitat | Arvo euroina | Kuvat | Kuvat | Pääväri | Etupuoli | Kääntöpuoli | Lisätietoa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 korunaa   128 x 65 mm | 0,66 € |  |  | Vihreä | Ruhtinas Pribina | Nitran linna |  |
| 50 korunaa   134 x 68 mm | 1,66 € |  |  | Sininen | Pyhimykset Kyrillos ja Metodios | Dražovcen kirkko ja glagoliittinen kirjaimisto |  |
| 100 korunaa   140 x 71 mm | 3,32 € |  |  | Punainen | Madonnankuva Levočan kirkossa | Levočan kirkko ja kaupungintalo |  |
| 200 korunaa  146 x 74 mm | 6,64 € |  |  | Sininen ja punainen | Anton Bernolák (1762 – 1813), kielitieteilijä ja katolinen pappi | Trnava 1700-luvulla | Otettu käyttöön 1995 |
| 500 korunaa   152 x 77 mm | 16,60 € |  |  | Keltainen | Ľudovít Štúr (1815 – 1856), Slovakian kansallisen uudelleenheräämisen johtaja | Bratislavan linna |  |
| 1000 korunaa   158 x 80 mm | 33,19 € |  |  | Violetti | Andrej Hlinka (1864 – 1938), poliitikko ja katolinen pappi | Ružomberokin kirkko |  |
| 5000 korunaa   164 x 82 mm | 165,97 € |  |  | Oranssi | Milan Rastislav Štefánik (1880 – 1919), poliitikko ja diplomaatti | Štefánikin hauta | Otettu käyttöön 1994 |
Stine Larsen

Stine Larsen heinäkuussa 2017.
Stine Larsen (s. 24. tammikuuta 1996) on tanskalainen jalkapalloilija. Hän on pelannut Tanskan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2022 loppuun mennessä 63 maaottelua ja tehnyt 21 maalia. Hän pelasi EM-kilpailuissa 2017 kuusi ottelua ja saavutti hopeaa. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi tammikuussa 2015 Uutta-Seelantia vastaan. Viimeksi hän on pelannut maajoukkueessa maaliskuussa 2020.
Larsen on edustanut seuratasolla Brøndby IF:ää heinäkuuhun 2019 saakka, ranskalaista FC Fleury 91:tä kaudella 2019–2020, englantilaista Aston Villaa kaudella 2020–2021 ja ruotsalaista Häckeniä heinäkuusta 2021 alkaen.
Sotilashuonekassa

Sotilashuonekassa eli sotilashuonerahasto on aiemmin Suomessa ja Ruotsissa käytössä ollut valtion eläkekassa, josta maksettiin eläkkeitä puolustusvoimain miehistölle ja päällystölle. Se syntyi alkuaan Vadstenan sotilashuoneen varoista.
Suomen sotilashuonekassa maksoi eläkkeitä puolustusvoimien miehistölle, luotsi- ja majakkapalvelijoille (vuoteen 1906) sekä vuodesta 1886 myös päällystölle. Rahasto sai tulonsa talojen veroista, virkamiesten palkoista ja eläkkeistä kannetuista sentonaalimaksuista sekä sotilashuonemaksut tietyistä toimituskirjoista. Rahasto lakkautettiin 1913 ja sen varat sekä sille osoitetut tulot siirrettiin valtiorahastoon.
Sopatros Apameialainen

Sopatros Apameialainen (m.kreik. Σώπατρος) (k. n. 330-337) oli antiikin kreikkalainen sofisti ja uusplatonilainen filosofi. Hän oli kotoisin Apameiasta.
Sopatros oli Iamblikhoksen oppilas. Tämän kuoleman (n. 325) jälkeen hän siirtyi Konstantinopoliin, missä hän ystävystyi Konstantinus I:n kanssa. Myöhemmin keisari kuitenkin määräsi hänet kuolemaan. Väitettiin, että syynä oli se, että Konstantinus halusi osoittaa tällä kääntyneensä vilpittömästi kristinuskoon. Eunapios, joka kertoo tapauksesta enemmän, sekä Zosimos katsovan kuoleman olleen Flavius Ablaviuksen masinoima. Eunapioksen mukaan Sopatroksen syyksi laitettiin se, että hän pidätteli magialla viljaa tuoneita laivoja, kun kaupungissa oli ruokapula. Näin hän on kuollut todennäköisesti vuosien 330 ja 337 välillä.
Suda mainitsee kaksi Sopatros-nimistä sofistia, mutta kyseessä saattaa olla sama henkilö. Sopatros kirjoitti useita teoksia, mukaan lukien teokset Kaitselmuksesta ja Ihmisistä joilla on ansaitsematon hyvä tai huono onni. Lisäksi hän kirjoitti tiivistelmiä useista teoksista, sekä mahdollisesti teoksen Historiallisia lainauksia, josta Fotios on säilyttänyt yhteenvedon. Teos vaikuttaa sisältäneen suuren määrän faktaa ja fiktiota, kerättynä useilta eri kirjailijoilta.
Aiheesta muualla

Eunapius: Sopater, Lives of the Sophists (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sopater of Apamea
Antiikin filosofia  Platonismi
Käännös suomeksi
Stine Lise Hattestad

| Mitalit> Maa:  Norja.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten freestylehiihto. Olympialaiset  | Maa:  Norja> Naisten freestylehiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lillehammer 1994 | kumparelasku |  |
|  Pronssia | Albertville 1992 | kumparelasku |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Altenmarkt 1993 | kumparelasku |  |
Stine Lise Hattestad (s. 30. huhtikuuta 1966 Oslo) on norjalainen freestylehiihtäjä. Hän voitti kumparelaskussa olympiakultaa vuonna 1994 ja maailmanmestaruuden vuonna 1993.
Hattestad osallistui olympialaisiin kolmasti. Calgaryssa 1988 freestylehiihto oli vielä näytöslaji ja Hattestad sijoittui kumparelaskussa kuuden kilpailijan joukossa neljänneksi. Albertvillessä 1992 kilpailtiin jo virallisista mitaleista ja Hattestad saavutti pronssia. Lillehammerissa 1994 hän voitti kultaa 0,08 pisteen erolla yhdysvaltalaiseen Liz McIntyreen. Maailmanmestaruuskilpailuihin Hattestad osallistui kolmena vuonna. Tignes'ssä 1986 hän sijoittui kumparelaskussa yhdeksänneksi ja baletissa kymmenenneksi. Lake Placidissa 1991 hän oli kumparelaskussa kuudes. Altenmarkt im Pongaussa 1993 hän voitti kumparelaskun maailmanmestaruuden.
Hattestad kilpaili maailmancupissa vuosina 1984–1994. Hän voitti kumparelaskussa kymmenen osakilpailua, joista ensimmäisen helmikuussa 1988 Madaraossa ja viimeisen helmikuussa 1994 Hundfjälletissä. Hän voitti kumparelaskun maailmancupin kokonaiskilpailun kausilla 1987–1988 ja 1992–1993 sekä sijoittui toiseksi kausilla 1986–1987, 1990–1991, 1991–1992 ja 1993–1994.
Suomen laulu

Suomen Laulu ja Suomen laulu tarkoittavat seuraavia:
Suomen laulu, suomalainen mieskuorolaulu
Suomen Laulu, suomalainen sekakuoro
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suomen laulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suomen laki (kirja)

Suomen Laki on nykyisin kolmena niteenä ilmestyvä Talentum Oyj:n julkaisema lakikokoelma. Aiemmin julkaisuoikeus oli Suomen Lakimiesliitto ry:llä, joka julkaisi teosta yhteistyössä oikeusministeriön kanssa. Teosta on julkaistu vuodesta 1955 alkaen.
Suomen Lakimiesliitto teki vuonna 1954 Valtioneuvoston kanssa sopimuksen suomenkielisen lakikirjan toimittamisesta, myynnistä ja jakelusta. Toimitusneuvoston ensimmäinen puheenjohtaja oli kansainvälisen oikeuden professori Kaarlo Kaira. Kun kirjan ensimmäinen laitos ilmestyi syksyllä 1955, sen ensimmäinen numeroitu kappale luovutettiin tasavallan presidentti J. K. Paasikivelle. Kirjaa julkaisi myöhemmin pitkään Lakimiesliiton perustama Kauppakaari-yhtiö, jonka Talentum osti 2000-luvun vaihteessa. Teoksessa on alusta alkaen käytetty lähes samana pysynyttä kansikuvaa, jossa on Suomen vaakunaleijona vihreällä pohjalla. Kannen alkuperäistä suunnittelijaa ei tiedetä.
1990-luvun puolessa välissä Suomen Laki -teoksesta ryhdyttiin valmistelemaan painetun rinnalle sähköisiä versioita. Suomen Laki -teosta vastaavaa CD-romia on julkaistu vuodesta 1995. Vuodesta 1996 Suomen Laki -teosta on ylläpidetty myös online-verkkopalveluna.
Suomen Laki -teoksessa on alusta alkaen lait luokiteltu oikeudenaloittain, ja kirjan toimitus muokkaa säädökset voimassa olevaan muotoon niihin aika ajoin tehtävien muutosten mukaisesti. Toimitustyön yhteydessä säädöksiin lisätään myös viittauksia muihin säädöksiin ja lakia koskevaan hallituksen esitykseen sekä kyseistä säädöstä koskeviin oikeustapauksiin.
Sotilaskarkuruus

Sotilaskarkuruudessa armeijan jäsen jättää luvatta yksikkönsä tai tukikohtansa ilman tarkoitusta palata. Sotilaskarkuruuden ja luvattoman poissaolon raja on jossain määrin häilyvä. Suomessa sotilaskarkuriksi rauhan aikana lasketaan varusmies, joka on ollut luvatta poissa yksiköstään yli viisi vuorokautta.
Sotilaskarkuruutta on historian aikana todennäköisesti esiintynyt kaikissa armeijoissa, ja karkuruustapausten määrä kasvaa konfliktiaikoina. Karkurit tuomitaan yleensä sotaoikeudessa, ja tuomiot ovat usein ankaria vankeudesta kuolemanrangaistukseen.
Syyt sotilaskarkuruuden taustalla ovat moninaiset. Joskus esimerkiksi taistelut kodin lähellä voivat motivoida sotilaita taistelemaan entistä kovempaa, mutta toisaalta samaan aikaan sotilas voi kokea haluavansa puolustaa omaa kotiaan nimenomaan henkilökohtaisesti paikanpäällä eikä sotilasjoukoissa. Sotilaat voivat myös väsyä huonoihin olosuhteisiin, stressiin ja väsymykseen, ja joskus vaikeissa tilanteissa joukot voivat kärsiä laajamittaisesta karkuruudesta. Jotkut karkaavat myös menetettyään uskon sodan merkitykseen tai uskon voiton mahdollisuuteen. Esimerkiksi Robert E. Leen joukot Petersburgin taisteluissa menettivät puolet miehistään osittain siksi, että sodan tappio alkoi näyttää täysin varmalta.
Stefan Birčević

| Stefan Birčević |
| --- | --- |
 Stefan Birčević vuonna 2013.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Stefan Birčević
Syntynyt: 13. joulukuuta 1989 (ikä 34) Lazarevac, Serbian ST, Jugoslavia
Kansalaisuus:   Serbia
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä
Pituus:  210 cm
Paino:  96 kg
NBA-varaus:  ei varattu 2011
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2007–2011 2011–2014 2014–2016 2016–2017 2017–2018 2018 2018–2019 2019–2020 2021 2021–:  KK Metalac Valjevo KK Radnički Kragujevac Club Estudiantes KK Partizan İstanbul BŞB Banvit BK Telekom Baskets Bonn KK Partizan Bursaspor Basketbol U-BT Cluj-Napoca
Maajoukkueet
:   Serbia
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Serbia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Serbia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Serbia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Serbia> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2016 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Espanja 2014 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Turkki ym. 2017 |  |  |
Stefan Birčević (serb. Стефан Бирчевић, s. 13. joulukuuta 1989 Lazarevac, Serbian ST, Jugoslavia) on serbialainen koripalloilija ja olympiamitalisti.
Isona laitahyökkääjänä pelaava Birčević on pelannut kotimaansa seurojen lisäksi Espanjassa, Turkissa, Saksassa ja Romanissa. Kesäkuussa 2016 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KK Partizaniin.
Serbian maajoukkueessa Birčević on saavuttanut olympiahopeaa Rio de Janeirosta 2016, MM-hopeaa Espanjasta 2014 ja EM-hopeaa vuonna 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stefan Birčević Wikimedia Commonsissa
Serbian joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2014
4 Teodosić |
5 Simonović |
6 Jović |
7 Bogdanović |
8 Bjelica |
9 Marković |
10 Kalinić |
11 Birčević |
12 Krstić |
13 Raduljica |
14 Katić |
15 Štimac |
Valmentaja Đorđević
Serbian joukkue – Kesäolympialaiset 2016
4 Teodosić |
5 Simonović |
7 Bogdanović |
9 Marković |
10 Kalinić |
11 Nedović |
12 Birčević |
13 Raduljica |
14 Jokić |
15 Štimac |
24 Jović |
25 Mačvan |
Valmentaja Đorđević
Serbian joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2019
5 Simonović ·
7 Bogdanović ·
8 Bjelica ·
11 Lučić ·
13 Raduljica ·
14 Birčević ·
15 Jokić ·
21 Milutinov ·
22 Micić ·
23 Gudurić ·
24 Jović ·
51 Marjanović ·
Valmentaja Đorđević
Sisyfos (satyyrinäytelmä)

| Sisyfos> Σίσυφος |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Kritias tai Euripides?
Alkuperäiskieli:  klassinen kreikka
Tyylilaji:  satyyrinäytelmä
Kantaesitys:  415 eaa.
Kantaesityspaikka:  Dionysoksen teatteri, Ateena
Henkilöt
Henkilöt:  Sisyfos, Korintin kuningas (muita henkilöitä?)
Sisyfos (m.kreik. Σίσυφος) oli antiikin kreikkalainen satyyrinäytelmä, jonka kirjoittajana pidetään yleensä joko Euripidestä tai Kritiasta. Näytelmän teksti on suurimmaksi osaksi kadonnut; siitä on säilynyt ainoastaan yksi katkelma, joka tunnetaan nimellä Sisyfos-fragmentti. Säilynyt teksti on sisällöltään filosofinen ja ateistinen. Se on varhaisin säilynyt teksti, jossa uskonnon ja jumaluskon synnylle annetaan naturalistinen selitys.
Historia

Sisyfos esitettiin Ateenan Dionysia-juhlilla vuonna 415 eaa. Näytelmän teksti katosi joskus myöhemmän antiikin tai keskiajan aikana. Näytelmän säilynyt osa on peräisin Sekstos Empeirikoksen teoksesta Matemaatikkoja vastaan (IX.54). Myös muut antiikin aikaiset kirjailijat, mm. Aetios, lainaavat ilmeisesti Sekstoksesta riippumatta osia samasta tekstikohdasta tai viittaavat siihen.
Tutkijat ovat olleet erimielisiä siitä, kenen kirjoittama näytelmä on. Antiikin ajan lähteissä näytelmä on laitettu joko Kritiaan tai Euripideen nimiin. Sekstos laittoi näytelmän Kritiaan nimiin ja käytti sitä todisteena Kritiaan ateismista. Myös Hermann Alexander Dielsin ja Walther Kranzin teoksessa Die Fragmente der Vorsokratiker se on laitettu Kritiaan nimiin ja luettu vanhemman sofistiikan edustajien teosten joukkoon.
Viime aikoina tutkijat (mm. Dihle 1977, Kahn 1997) ovat kasvavassa määrin alkaneet kyseenalaistaa perinteistä näkemystä siitä, että näytelmä olisi Kritiaan kirjoittama, ja esittäneet Euripidesta sen kirjoittajaksi. Euripidesta on arvioitu teoksen kirjoittajaksi muun muassa sillä perusteella, että tekstissä on yhtäläisyyksiä Euripideen näytelmään Kyklooppi. Lisäksi hänen tiedetään kirjoittaneen Sisyfos-nimisen näytelmän.
Sisältö

Näytelmästä on säilynyt ainoastaan 42-rivinen fragmentti eli tekstikatkelma. Se on kirjoitettu jambisella trimetrillä. Fragmentin sanat ovat näytelmän nimihenkilön Sisyfoksen lausumia:
»-- joku fiksu ja taidokas mies sai päähänsä keksiä että kuolevaisten pitää pelätä jumalia, jotta pahoilla olisi jotakin pelättävää silloinkin kun he tekisivät ja puhuisivat ja ajattelisivat jotakin salassa. Siitä syystä hän otti käyttöön jumaluuden -- joka näkee ja kuulee mielessään»
Näytelmän säilynyt teksti on ateistinen siinä, että sen mukaan uskonto ei perustu todelliseen uskoon jumalien olemassaolosta, vaan on ihmisen kehittämä keino, jonka avulla ihmiset saadaan noudattamaan lakeja jumalallisen rangaistuksen pelossa. Alun perin lait säädettiin estämään ihmisiä tekemästä pahaa, mutta ne eivät estäneet ihmisiä tekemästä pahaa salaa. Siksi tarvittiin jumalia, jotka tietävät ja näkevät kaiken. Jumalat sijoitettiin mahdollisimman pelättävään paikkaan, ylös taivaalle.
Ateistisen uskonnonfilosofian ohella tekstistä on löydetty myös muita filosofisia piirteitä; sen ajatukset on kytketty muun muassa yhteiskuntasopimusteorioihin sekä Platonin ajatukseen "jalosta valheesta".
Kirjallisuutta > Suomennos

Satyyrinäytelmä Sisyfos. Artikkelissa Kuokkanen, Suvi: Pahojen aikeiden haltuunotto – Ihmisluonnosta, oikeudenmukaisuudesta ja uskonnon alkuperästä Sisyfos-fragmentissa. Niin & näin, 2013, nro 2, s. 107–113.
Aiheesta muualla

Sisyphus fragment ("The Critias fragment", from Sextus Empiricus, Adversus Mathematicos IX.54. (trans. R. G. Bury, rev. by J. Garrett) (englanniksi)
Stefan Kreiner

| Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten yhdistetty. Olympialaiset  | Maa:   Itävalta> Miesten yhdistetty. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Albertville 1992 | joukkuekilpailu |  |
Stefan Kreiner (s. 30. lokakuuta 1973 Feldkirch, Vorarlberg) on itävaltalainen yhdistetyn kilpailija.
Kreiner nousi Itävallan maajoukkueeseen 1991. Ensimmäisessä maailmancupin kilpailussaan Reuttessa tammikuussa 1992 hän sijoittui 11:nneksi. Tämä jäi hänen parhaaksi maailmancupsijakseen. Viikkoa myöhemmin hän voitti nuorten Itävallan-mestaruuden. Albertvillen olympialaisissa 1992 hän saavutti pronssia joukkuekilpailussa ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 18:nneksi. Nuorten MM-kilpailuissa hän oli samana talvena kahdestoista. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli 33:s, mikä jäi hänen parhaaksi kokonaissijakseen. Hän lopetti uransa 1995.
UNRIC

Yhdistyneiden kansakuntien alueellisen tiedotuskeskuksen (UNRIC) toiminnan tarkoituksena on lisätä tietoa YK:n toiminnasta ja tavoitteista. UNRIC palvelee Länsi-Euroopan maita tarjoamalla niille YK-materiaalia virallisista YK:n raporteista lehdistötiedotteisiin ja julisteisiin. Yleisölle avoimessa käsikirjastossa säilytetään englannin-, ranskan- ja espanjankielisiä YK:n asiakirjoja ja julkaisuja. Tietoa on saatavissa myös muilla länsieurooppalaisilla kielillä. UNRIC:in käsikirjasto vastaa puhelimitse, sähköpostitse ja postitse tehtyihin kyselyihin.
UNRIC:in kotisivuilta löytyy tietoa 13 kielellä: englanniksi, espanjaksi, hollanniksi, islanniksi, italiaksi, kreikaksi, norjaksi, portugaliksi, ranskaksi, ruotsiksi, saksaksi, suomeksi ja tanskaksi. Sivuilla on perustietoa ajankohtaisista YK:hon liittyvistä asioista ja tapahtumista, YK:n rakenteesta ja päämääristä, keskeisimmistä asiakirjoista, alajärjestöistä ja työmahdollisuuksista. Lisäksi kotisivuilta löytyy tietoa tärkeistä YK:n tapahtumista, kansainvälisistä päivistä ja vuosista, sekä UNRIC:ista ja YK:n ohjelmista Länsi-Euroopassa.
UNRIC avattiin Brysselissä 1. tammikuuta 2004. UNRIC korvasi Euroopassa toimineet yhdeksän tiedotustoimistoa (Ateena, Bonn, Bryssel, Kööpenhamina, Lissabon, Lontoo, Madrid, Pariisi ja Rooma), jotka suljettiin YK:n yleiskokouksen päätöksellä 31. joulukuuta 2003. Tiedotuskeskus toteuttaa myös yhteistyöprojekteja eri tahojen kanssa, joita ovat mm. hallitukset, tiedotusvälineet, kansalaisjärjestöt, koulutuslaitokset ja paikalliset viranomaiset.