stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Innopower
Innopower Oy

PVO-Innopower Oy:n nimi muutettiin joulukuussa 2011 Innopower Oy:ksi  ja Pohjolan Voiman omistusosuudet jaettiin osakkaiden kesken. Osakkaiksi tulivat siten EPV Energia Oy, Etelä-Suomen Voima Oy, Haukiputaan Sähköosuuskunta, Iin Energia Oy, Kemin Energia Oy, Kemira Oyj, Kokkolan kaupunki, Kymppivoima Oy, Metsä Board Oyj, Myllykoski Oyj, Oulun kaupunki, Oy Perhonjoki Ab, Porin kaupunki, Rantakairan Sähkö Oy, UPM-Kymmene Oyj, Vantaan Energia ja Yli-Iin Sähkö Oy. Yhtiö poistui nimenvaihdon ja omistusjärjestelyiden yhteydessä työnantajarekisteristä vuoden 2011 lopulla.
Yhtiön tuulivoiman sähköntuotannosta vastasi Kokkolan (2 MW), Kristiinankaupungin (3 MW), Oulun Vihreäsaaren (4 MW), Ajoksen (30 MW) ja Oulunsalon (9 MW) tuulivoimayksiköt. Sähköntuotantoa pyrittiin kasvattamaan uusia tuulivoimapuistoja rakentamalla. Vuonna 2012 tapahtui kuitenkin yhtiölle kohtalokas vastoinkäyminen, kun Winwind ajautui selvitystilaan . Winwindin tilauskanta oli taloustaantuman jälkeen heikko vielä kesällä 2010  ja yhtiöllä oli kassakriisi. Se ei kyennyt toimittamaan jo rakennettuihin tuulivoimalaitoksiin varaosia. Tämä koski erityisesti kolmen megawatin laitoksia, joissa oli laatuongelmia. Lopulta Winwind pyrki hakeutumaan saneerausohjelmaan , mutta lopulta se ajautui konkurssiin vuonna 2013.
Toiminnan alasajo

Innopowerilla oli vaikeuksia pitää tuulivoimaloitaan käynnissä niissä ilmenneiden vikojen vuoksi. Tilanne kävi niin vaikeaksi, että vuonna 2014 vanhoja tuulivoimalaitoksia haluttiin korvata uusilla. Samaan aikaan syöttötariffi, joka koski uusien tuulivoimalaitoksien omistajia, laski sähköntuotannosta saatavaa hintaa hyvinkin alas. Kannattavuusongelmien takia omistajat alkoivat suunnitella yhtiön lopettamista.
Yhtiön omia tuulivoimalaitoksia myytiin tai purettiin pois vuoden 2016 ja 2017 aikana. Esimerkiksi Riutunkarin tuulivoimapuisto myytiin Pohjantuulen Voimalle, kun ensin kolme tuulivoimalaa oli purettu pois . Kokkolassa kaksi tuulivoimalaa oli seissyt puoli vuotta poissa tuotannosta ja ne purettiin pois . Samoin toimittiin Kristiinankaupungin sataman tuulivoimaloille . Arvokkain kohde oli Kemin Ajos, joka myytiin Ikealle . Tuulivoimapuistojen hankkeita ei enää jatkettu. Muun muassa Jouttikallion hanke myytiin OX2:lle. Lopulta yhtiö poistettiin kaupallisista rekistereistä marraskuussa 2018.
Aiheesta muualla

Innopower Oy (Arkistoitu – Internet Archive)
Hivunlampi

| Hivunlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Luhanka
Koordinaatit:  61°42′22″N, 25°31′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.259
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,4 m  
Pituus:  600 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,3 km  
Pinta-ala:  4,993 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHivunlampi 
Hivunlampi  on Keski-Suomessa Luhangalla Judinsalon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,0 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78,4 metriä mpy.
Ina Colada

| Ina Colada |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1986 Bottrop, Nordrhein-Westfalen
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Laulukielet:  saksa
Aktiivisena:  2008–
Tyylilajit:  pop
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ina Colada (oik. Inga Peters; s. 1986 Bottrop, Nordrhein-Westfalen) on saksalainen kevyen musiikin laulaja. Ina Colada edustaa hyväntuulisia, helposti omaksuttavia pop-kappaleita esittävää viihdyttäjää: hänet määritellään termillä "Partysängerin". Tyylilaji ilmenee usein jo kappaleiden nimissä: "Dass wir auf Malle sind", "Wodka mit irgendwas" ja "Auf Malle sind wir so".
Ina Colada aloitti uransa Mallorcalla 2008. Ensimmäinen single, "Schöner fremder Mann", julkaistiin 2009. Seuraavana vuonna julkaistu "Alle Kinder lernen lesen" saavutti suuren suosion. Laulun melodia on yhdysvaltalaisesta klassikkosävelmästä "The Battle Hymn of the Republic". Ina Colada on esittänyt uusia versioita myös saksalaisista ja italialaisista klassikkoiskelmistä, kuten "Sieben Tränen muss ein Mädchen weinen" ja "Tränen lügen nicht" ("Soleado"). Hän on versioinut myös Nicolen 1980-luvun menestysiskelmän "Allein in Griechenland".
Ina Colada on voittanut Ballermann-Award-musiikkipalkinnon kahdesti.
Aiheesta muualla

Ina Colada Xtreme Soundin YouTube-tilillä
Discogs: Ina Colada
Jack Morris

Jack Morris
John Scott ”Jack” Morris (s. 16. toukokuuta 1955) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi suurimman osan Major League -uransa ajasta Detroit Tigersissä.
Morris syntyi St. Paulissa, Minnesotassa, ja opiskeli Brigham Young Universityssa. Hän voitti Babe Ruth Awardin vuosina 1984 ja 1991. Hän vetäytyi vuonna 1994 ja teki enää lyhyen paluun St. Paul Saints -joukkueessa MLB:n ulkopuolella vuonna 1996.
Morris harrastaa metsästystä ja kalastusta.
Ykkösen kausi 2017

| Ykkösen kausi 2017 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Ajankohta:  29. huhtikuuta 2017 – 21. lokakuuta 2017
Mestari:  TPS
Pudonneet joukkueet:  GrIFK, Gnistan
Paras maalintekijä:  Kalle Multanen (FC Haka) ja  Felix De Bona (EIF) 13 maalia
Paras pelaaja:  Mikko Hyyrynen (TPS)
Yleisökeskiarvo:  888
Ylempi sarjataso:  Veikkausliiga
Alempi sarjataso:  Kakkonen
  ← 2016 :  2018 → 
Ykkösen kausi 2017 on Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykkösen 45. kausi. Kausi pelataan kymmenen joukkueen kolminkertaisena sarjana. Ykkösen voittaja nousee seuraavaksi kaudeksi Veikkausliigaan ja toiseksi sijoittunut karsii liigapaikasta Veikkausliigan toiseksi viimeisen kanssa. Kaksi huonoiten sijoittunutta joukkuetta putoaa Kakkoseen. Kausi alkoi 29. huhtikuuta 2017 ja se päättyi 21. lokakuuta 2017.
Joukkueet

| Joukkue  | Kaupunki  | Päävalmentaja  | Sijoitus edellisellä kaudella  |
| --- | --- | --- | --- |
| AC Oulu | Oulu | Ojanen Rauno Ojanen | 04 4. |
| Ekenäs IF | Raasepori | Mattfolk  Jens Mattfolk | 08 8. |
| FC Honka | Espoo | Vasara Vesa Vasara | 09 1. (Kakkosen B) |
| IF Gnistan | Helsinki | Lingman Tommi Lingman Roberto Nuccio (20.7. alkaen) | 09 1. (Kakkosen A) |
| GrIFK | Kauniainen | Asukka Ari Asukka Rami Luomanpää (31.7. alkaen) | 06 6. |
| FC Haka | Valkeakoski | Armstrong Keith Armstrong | 07 7. |
| FF Jaro | Pietarsaari | Heames Kristian Heames Carl-August Löf (22.9. alkaen) | 03 3. |
| KPV | Kokkola | Korhonen Jarmo Korhonen | 05 5. |
| OPS | Oulu | Figho Charles Figho Miika Juntunen (21.6. alkaen)  | 09 1. (Kakkosen C) |
| TPS | Turku | Laurikainen Mika Laurikainen | 02 2. |
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  Huomautukset  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | TPS  | 27 | 17 |  7 |  3 | 49 | 14 | +35 | 58 | Joukkue nousee Veikkausliigaan |
| 2 | FC Honka  | 27 | 16 |  7 |  4 | 64 | 24 | +40 | 55 | Joukkue karsii paikasta Veikkausliigaan |
| 3 | KPV  | 27 | 12 |  9 |  6 | 42 | 26 | +16 | 45 |   |
| 4 | AC Oulu  | 27 | 12 |  6 |  9 | 40 | 40 | 0 | 42 |   |
| 5 | FF Jaro  | 27 |  9 |  8 | 10 | 36 | 36 | 0 | 35 |   |
| 6 | FC Haka  | 27 |  8 | 11 |  8 | 35 | 42 | -7 | 35 |   |
| 7 | EIF  | 27 |  8 |  6 | 13 | 33 | 43 | -10 | 30 |   |
| 8 | OPS  | 27 |  7 |  5 | 15 | 35 | 60 | -25 | 26 |   |
| 9 | GrIFK  | 27 |  5 |  7 | 15 | 28 | 59 | -31 | 22 | Joukkue putoaa Kakkoseen |
| 10 | Gnistan  | 27 |  5 |  6 | 16 | 26 | 44 | -18 | 21 | Joukkue putoaa Kakkoseen |
Lähde: Suomen PalloliittoSijoituksen määrittäminen: 1) Pisteet; 2) Maaliero; 3) Tehdyt maalit.
Tilastot > Maalipörssi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  14 maalia  Kalle Multanen (FC Haka)   Felix De Bona (EIF) 11 maalia  Christian Eissele (FF Jaro) 10 maalia  Seth Paintsil (FF Jaro)   Joni Korhonen (FC Honka) 9 maalia  Masar Ömer (FC Honka) Kahdeksan maalia  Saša Jovović (AC Oulu)   Alberto Morín (AC Oulu)   Washilly Tshibasu (KPV)   Aleksander Akbar (Gnistan)   Irakli Sirbiladze (KPV)   Kasperi Liikonen (FC Honka)  |  Seitsemän maalia  Faton Seferi (GrIFK)   Jani Virtanen (TPS)   Mikko Hyyrynen (TPS)   Thiago Trindade de Moura (OPS) Kuusi maalia  Onni Valakari (TPS)   Ilari Mettälä (TPS)   Oskari Jakonen (TPS)   Lucas Kaufmann (FC Honka)   Michael Kelechi (OPS)   Joel Perovuo (FC Honka)   Jaakko Rantanen (FC Haka)  |  Viisi maalia  Leandro Costa Martins (OPS)   Erkka Helminen (FC Haka)   Titi Essomba (AC Oulu)   Jean Silva (Gnistan)   Tuomas Mustonen (AC Oulu)   Konstantin Belov (OPS)   Thomas Kula (FF Jaro)   Samuel Langhoff (GrIFK)   Miloš Josimov (KPV) Neljä maalia  Rony Huhtala (FC Honka)   Juri Kinnunen (TPS)   Riku Selander (Gnistan)   Niko Tirkkonen (Gnistan)   Daniel Langhoff (GrIFK)   Mika Ääritalo (TPS)  |
Tilastot > Kuukauden pelaajat

Toukokuu 2017: Kalle Multanen FC Haka
Kesäkuu 2017: Kalle Multanen FC Haka
Heinäkuu 2017: Juri Kinnunen TPS
Elokuu 2017: Onni Valakari TPS
Syyskuu 2017: Joni Korhonen FC Honka
Tilastot > Paras pelaaja

Jalkapallon Pelaajayhdistys valitsi vuoden 2017 Ykkösen parhaan pelaajan pelaajien oman äänestyksen perusteella:
Vuoden paras pelaaja:
Mikko Hyyrynen TPS
Vuoden maalivahti
Jonathan Viscosi TPS
Vuoden puolustaja
Juri Kinnunen TPS
Vuoden keskikenttäpelaaja
Lucas Kaufmann (FC Honka)
Vuoden hyökkääjä
Kalle Multanen (FC Haka)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Ykkösliigan kaudet
1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979
1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989
1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999
2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009
2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019
2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024
Kaudet 1973–1993 I divisioona ja 1994–2023 Ykkönen
Jaak Joala

Jaak Joala, 1994
Jaak Joala (26. kesäkuuta 1950 Viljandi – 25. syyskuuta 2014 Tallinna) oli virolainen laulaja ja musiikkipedagogi.
Joala syntyi musikaaliseen perheeseen ja opetteli soittamaan huilua ja pianoa. 1960-luvun jälkipuoliskolla Joala oli monissa yhtyeissä basisti-laulajana. Hän nousi Neuvostoliitossa suureen suosioon vuonna 1979 musikaalielokuvan 31. kesäkuuta myötä laulaen elokuvassa muutamia kappaleita. 1970- ja 1980-luvuilla Joala teki paljon omia keikkoja Viron lisäksi muualla Neuvostoliitossa sekä Etelä- ja Keski-Euroopan sosialistisissa maissa.
Vuokrasääntely

Vuokrasääntely tai vuokrasäännöstely tarkoittaa useimmiten sitä, että viranomaiset määrittävät asunnolle enimmäisvuokran, jota ei saa ylittää.
Suomi

Suomessa vuokrat ovat olleet ajoittain säänneltyjä. 1990-luvun alussa vuokrasääntelystä luovuttiin yleisellä tasolla, mutta sen jälkeenkin esimerkiksi arava-rahoitteiset vuokra-asunnot ovat olleet vuokrasääntelyn piirissä.
Suomessakin vuokrasääntely on johtanut vuokrasääntelyasuntojen asumisoikeuden pimeään kauppaan ulkopuolisille. Esimerkiksi 500 euron kuukausivuokran asunto vuokrataan eteenpäin yli 800 eurolla kuussa.
Helsingin kaupungin (Heka) vuokra-asunnot (Ara) ovat jopa 40 % alle normaalin vuokratason. Niitä voi siirtää omille sukulaisilleen ja niissä voi asua hyvätuloisiakin niin kauan kuin nämä haluavat. Näin säästää tuhansia euroja joka vuosi. Tulorajoja ei ole ollut kuin 2017-2018.
Uusissa asunnoissa asuu paremmin pärjääviä ihmisiä. Niihin hakeutuvat toimeliaat ihmiset, joilla on aika hyvä elämänhallinta. Hekalla on 50 000 asuntoa, joista vapautuu 3 000 vuodessa. Yksin hakevista joka 10. ja perheistä joka 4. saa asunnon.
Suomi > Sääntelyn lopettamisen seurauksia

1990-luvun alussa Suomen vuokrasääntely purettiin. Sen ansiosta vuokra-asuntojen määrä kasvoi paljon. Jopa Helsingissä saa vuokra-asuntoja toisin kuin monissa maailman suurkaupungeissa.
Ruotsi

Ruotsissa asunnonvuokrausoikeuksista on vuosien jonot, ja sellaisten sanotaan olevan "kuin lottovoittoja". Muut asunnontarvitsijat joutuvat ottamaan "toisen käden vuokra-asunnon", josta ehkä joutuu tiheästi muuttamaan. Vuokraoikeuden kauppa on laitonta: vuokrasopimuksia saisi vain vaihtaa, mutta niistä maksetaan tuhansia euroja. Jo vuonna 2015 poliisi yhdisti neljä murhaa vuokrasopimusten mustan pörssin kauppaan, jota organisoi myös järjestäytynyt rikollisuus. "Parempaa kuin myydä huumeita", totesi rikollisuutta torjuvan ryhmän johtaja vuokrasopimusten pimeästä kaupasta. Siksi hallitus haluaa kieltää lailla myös ostamisen ja koventaa rangaistuksia. Sen sijaan asiantuntijat, kuten OECD ja IMF, ovat kehottaneet Ruotsia poistamaan vuokrasääntelyä, jotta asuntomarkkinat asettuisivat tasapainoon.
Ruotsissa suosituilla paikkakunnilla voi olla vuosikymmenten asuntojono. Jonoon voi ilmoittautua 18-vuotiaana, ja suosituilla paikkakunnilla jonossa voi joutua olemaan yli 30 vuotta, ennen kuin saa asunnon. Sillä aikaa voi yrittää päästä alivuokralaiseksi tai vuokrata asunnon kovaan hintaan tällaisen "ensikäden" vuokraoikeuden saaneelta. Pimeillä markkinoilla saa maksaa korkeita kynnysrahoja asunnosta.
Säännellyn asunnon saava maksaa Tukholmassa keskimäärin 6 518 kruunua kuussa (2015). Pitkäaikaisen vuokrasopimuksen saaneet vuokraavat asuntojaan eteenpäin pimeillä markkinoilla, joilla markkinahinta on kaksinkertainen siitä huolimatta, että tätä on yritetty estää monin tavoin. Asunnon saamisen ongelma myös aiheuttaa yrityksille rekrytointiongelmia ja ajaa yrityksiä pois.
Vuokrasääntelyn kritiikkiä

Joidenkin taloustieteilijöiden mielestä vuokrasääntelystä on enemmän haittaa kuin hyötyä. Heidän mukaansa vuokrakatot johtavat vähempään asuntojen tarjontaan, enempään kysyntään ja asuntopulaan, ja ne vähentävät omistajan kannustinta kunnossapitää asuntoja.[lähde? ] Mikäli vuokra on määritetty niin alas, ettei asunnon korjaaminen kannata vuokranantajalle, asunnot rappeutuvat. Toisaalta vuokrasääntelyn puute saa aikaan hallitsematonta vuokrien nousua, minkä seurauksena köyhillä on hankaluuksia löytää vuokratasoltaan sopiva asunto. Vuokra-asumisen kallista hintaa yritetään Suomessa kompensoida asumistuella, jota taas puolestaan on kritisoitu siitä, että se toimii tulonsiirtona asuntoja omistaville rikkaille.
Suomessa 94 % ekonomeista vastustaa vuokrakattoa, 2 % kannattaa (ei vahvasti). "vuokrasäännöstely vähentää vuokra-asuntojen tarjontaa. Lisäksi se luo kannustimia kiertää sääntelyä erilaisin pimein, jopa eettisesti kyseenalaisin tavoin." "vaikeuttaa työvoiman hakeutumista sinne mistä työpaikkoja löytyisi." "Säännellyn vuokran oloissa pitää jollakin muulla tavalla kuin hinnan avulla ratkaista, kuka asunnon saa. Tämä voi johtaa erilaisiin uusiin ongelmiin, kuten harmaisiin markkinoihin ja pitkiin jonoihin". "Asuntojen tarjonnan lisääminen on ainoa tuloksekas asuntopoliittinen toimenpide." "Ruotsin esimerkki ei tosiaan houkuttele."
Professori Markus Jäntti: "Hintojen sääntely ei oikein kuulu keinovalikoimaan markkinataloudessa. Asumiskustannusten nousun hillitsemiseen on käytännössä käytettävä muita keinoja kuin vuokrien sääntelyä."
Makrotaloustieteen professori Niku Määttänen ihmettelee, että Ruotsin kaltainen rationaalinen yhteiskunta voi luoda vuokrasääntelyn kaltaisen kummajaisen. Ongelma on siinä, että järjestelmästä hyötyvät lobbaavat sen muuttamista vastaan. Muuttamisesta hyötyvät ovat suuri joukko mutta hajallaan, eivät lobbaamaan järjestäytyneitä.
Vuokrasääntelyn kritiikkiä > Vuokrasääntely vähentää asuntojen tarjontaa, kunnossapitoa ja laatua

Useimpien taloustieteilijöiden mielestä vuokrakatto vähentää asuntojen tarjontaa ja laatua. Näkökulma perustuu sekä empiiriseen käytännön todistusaineistoon että teoreettisten mallien tutkimukseen. Liberty Fundin ylläpitämän "Library of Economics and Liberty" -laitoksen mukaan vuonna 1992 taloustieteilijöille tehdyssä kyselyssä 76,3 % vastaajista yhtyi väitteeseen "vuokrakatto vähentää asuntojen tarjontaa ja laatua." Täysin eri mieltä oli 6,5 % vastaajista. Vasemmistolaisena tunnettu taloustieteilijä Paul Krugman pitää vuokrasääntelyä esimerkkinä huonosta taloudenpidosta, joka hyvistä tarkoituksistaan huolimatta johtaa vähempään asuntojen rakentamiseen, korkeampiin vuokriin ja rakennusten kurjistumiseen, kun omistajilla ei ole kunnon taloudellista kannustinta pitää huolta vuokra-asunnoistaan. EconLit-kokoelman artikkeleista tehty katsaus osoittaa, että taloustieteilijät pitävät johdonmukaisesti vuokrasääntelyä enemmän haitallisena kuin hyödyllisenä. Katsaus käsittelee muun muassa asuntojen saatavuutta, laatua, kunnossapitoa, vuokratasoa, poliittisia ja hallinnollisia kuluja ja tuloeroja.
Hintakatot luovat pulia ja vähentävät laatua. Hintakatto määrää alhaisemman vuokratason, mikä lisää asunnolle halukkaita ottajia - niitäkin, joille se sopii huonommin, ja vähentää halukkaita asuntojen vuokralle tarjoajia, mikä tuottaa pulan. Vuokrasääntely vähentää halua investoida asuntojen rakentamiseen ja kunnossapitoon sekä asuntopulaa pahentamalla nostaa markkinavuokraa, ts. niiden asuntojen vuokraa, jotka eivät ole sääntelyn piirissä. Suomessakin oli vaikea saada vuokra-asuntoja ilman suhteita ennen sääntelyn purkamista, ja vuokranantajien väitetään vaatineen pimeitä vuokria tai seksiä vuokrasopimusta vastaan.[lähde? ]
Vuonna 1946 sittemmin Nobel-palkitut taloustieteilijät Milton Friedman ja George J. Stigler kritisoivat San Franciscon  vuokrasääntelyä. He näkivät sen johtavan tilojen satunnaiseen kohdentumiseen ja tehottomaan käyttöön sekä uusien tilojen rakentamisen vähenemiseen, ja vertasivat tilannetta kaupungissa vuoden 1906 maanjäristyksen jälkeiseen aikaan, jolloin pystyyn jääneisiin rakennuksiin piti asuttaa keskimäärin 40 prosenttia enemmän ihmisiä. Koska vuokrasääntelyä ei ollut, vuokrat nousivat niin paljon, että ihmiset tyytyivät entistä ahtaampaan asumiseen. Tutkittaessa paikallisen sanomalehden uutisia ja ilmoituksia, oli vuokra-asuntoja  tarjolla, eikä lehti toisaalta uutisoinut asuntopulasta. Kun vuonna 1946 tuli paljon pienempiä tuhoja, se johti median mukaan vakavaan asuntopulaan. Friedmanin ja Stiglerin mukaan eron syynä oli 1946 toteutettu vuokrasääntely..
Useimpien taloustieteilijöiden mielestä kenen mukaan? joidenkin asuntojen vuokrasääntely nostaa muiden asuntojen vuokria tehottoman kohdentumisen pahentaman asuntopulan vuoksi.
Vuokrasääntelyn kritiikkiä > Vuokrasääntelyä kritisoivia muita näkökulmia

Koska asuntosääntely aiheuttaa asuntopulaa, vuokranantajat voivat kilpailuttaa asunnonhakijoita asettamalla heille tiukkoja ja raskaita ehtoja.
Eräiden taloustieteilijöiden mukaan on vähemmän haitallista tukea ihmisiä antamalla heille sitomatonta rahaa (sosiaaliturvaa) tai asumistukea.
Vuokrasääntely rajoittaa sopimusvapautta, kun ihmiset eivät saa tehdä vuokrasopimuksia vapaasti. Se myös rajoittaa asunnonhakijoiden oikeutta vuokrata asunto hinnalla, jolla omistaja suostuisi antamaan sen vuokralle. Lisäksi se asettaa vuokrasääntelyn piirissä olevat asukkaat eri asemaan kuin sen ulkopuolella tai eri hinnan piirissä olevat asukkaat tai vuokra-asunnottomat asunnonhakijat.
Korkea vuokrataso johtuu asuntojen niukkuudesta, eikä hintasääntely paranna vaan huonontaa asuntojen riittävyyttä halukkaille.
Vuokrasääntelyn kritiikkiä > Miksi säännellään, vaikka tieteilijät vastustavat?

Tutkijat ovat poikkeuksellisen laajasti yksimielisiä siitä, että vuokrasääntely pitäisi lopettaa. Siksi vastustajat keskittyvät väheksymään tieteellisiä perusteluja.
Politiikassa kuitenkin pieni laista hyötyvä joukko usein voittaa hahmottoman yleisen edun. Pariisin ja Lontoon pormestarivaaleissakin vuokrasääntely on tärkeä aihe.
Ehdotettuja vaihtoehtoja > Taloustieteilijät rakennuttaisivat enemmän asuntoja sääntelyn sijaan

Ekonomistien mielestä paras ratkaisu olisi, että asuntoja rakennettaisiin enemmän. Näin runsas tarjonta pitäisi vuokrien nousun kurissa itsestään.
Ehdotettuja vaihtoehtoja > Taloustieteilijät maksaisivat asumistukea

Jos jonkun asumista halutaan tukea, tutkimustiedon mukaan asumistuet ovat sekä tehokkaampi että paremmin tarvitseville kohdentuva keino siihen kuin vuokrasääntely. Ne ovat hinta siitä, että jollekulle kustannetaan asuminen alueella, jolle hänellä ei olisi varaa.
Miten tahansa jonkun asumista Helsingissä tuetaan, se syrjäyttää jonkun toisen pois Helsingistä. Siksi parempi olisi kaavoittaa enemmän asuntoja.
Ehdotettuja vaihtoehtoja > Vuokrasääntely

Vuokrasääntelyn vuoksi ihmiset jäävät asuntoihinsa pidemmäksi aikaa eli asuvat väärässä paikassa elämäntilanteeseensa nähden. Se myös vähentää kannustinta rakentaa lisää asuntoja ja pitää huolta nykyisistä, kun vuokria ei voi korottaa laadun paranemista vastaavasti. Vuokra-asuntoja myydään myös omistusasunnoiksi. Näin vuokra-asuntojen tarjonta heikkenee, mikä nostaa vuokria.
Ehdotettuja vaihtoehtoja > Vuokrankorotusten rajoittaminen

Jo pelkkä vuokrankorotusten rajoittaminen aiheuttaa vuokrasääntelyn yleisesti myönnetyt ongelmat. Se on silti yleisin vuokrasääntelyn muoto maailmalla.
Ehdotettuja vaihtoehtoja > Julkinen vuokra-asuntotoiminta

Julkinen vuokra-asuntotoiminta aiheuttaa samoja ongelmia kuin vuokrasääntely.
Ehdotettuja vaihtoehtoja > Asuntojen koon sääntely pahentaa asuntopulaa

Myös asuntojen kokomääräykset ja muu sääntely pahentavat asuntopulaa.
Vuokrasääntelyn puolustajia

Markkinatalouteen kriittisesti suhtautuva Parecon Finland on kritisoinut vuokrasääntelyn purkua. Parecon Finlandin mielestä vuokrasääntelyn purku on johtanut vuokrien nousuun etenkin pääkaupunkiseudulla ja kasvattanut valtion asumistukimenoja. Vuokrien nousu puolestaan voi muodostua taloudellisen kasvun esteeksi.
Jakob Ulfsson

Jakob Ulfssonin patsas Uppsalan tuomiokirkon luona. Patsaan on tehnyt Christian Eriksson (1858–1935).
Jakob Ulfsson l. Jakob Ulvsson (k. 1521) oli Uppsalan arkkipiispa 1469–1514. Hän oli Sturejen vastustaja ja kannatti rauhaa ja unionia. Osallistui vuonna 1497 Sten Sture vanhemman erottamiseen ja toimi sen jälkeenkin sukua vastaan. Hän oli Uppsalan yliopiston perustajia 1477.
Jakob Ulfsson osallistui arkkipiispana vuonna 1514 Turussa piispa Hemmingin autuaaksijulistamisjuhlaan yhdessä Strängnäsin piispa Mattiaksen kanssa.
In the Movies

| In the Movies Ice Cube |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1991–2005
 Julkaistu: 4. syyskuuta 2007
 Tuottaja(t): Dr. Dre, Ice Cube, Paul Oakenfold, Sam Sneed, Sir Jinx, Dutch, Teak, Rockwilder, Steve Osborne, One Eye, Bud'da, Dee 'Underdue', Frank Collura
 Tyylilaji: Westcoast hip hop, Gangsta rap, hardcore hip hop
 Kesto: 49.36
 Levy-yhtiö: Capitol, Priority
Listasijoitukset
  169.
Ice Cuben muut julkaisut
| Laugh Now, Cry Later 2006 | In the Movies 2007 | Raw Footage 2008 |
In the Movies on rap-artisti Ice Cuben kokoelma-albumi vuodelta 2007. Albumiin on koottu parhaita kappaleita elokuvista, joissa Ice Cube on näytellyt. Näitä ovat muun muassa xXx: State of the Union ja Next Friday.
Albumi ylsi Yhdysvalloissa ensimmäisellä Billboard 200 -listaviikollaan sijalle 169.