stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Singaporen Grand Prix 2019
Kilpailu

Kilpailun lähdössä Hülkenberg ja Sainz osuivat toisiinsa aiheuttaen rengasrikot toisilleen, minkä seurauksena molemmat tulivat varikolle vaihdattamaan renkaansa. Myös Russell osui lähdössä Ricciardon autoon ja rikkoi etusiipensä. Myöhemmin Ricciardon kilpailu meni pieleen, kun hän taisteli Giovinazzin kanssa pistesijoista, mutta osui tämän autoon ja kärsi rengasrikosta pudoten lopulta neljänneksitoista.
Leclerc säilytti lähdössä kärkisijansa, mutta Ferrari otti tallikaveri Sebastian Vettelin aikaisemmin sisään renkaiden vaihtoon, myös Verstappen tuli samalla kierroksella varikolle. Vettel onnistui ajamaan renkaidenvaihdon jälkeen nopean kierroksen, jolla ohitti Leclercin. Mercedeksellä odotettiin turva-autoa radalle, minkä seurauksena Hamilton ja Bottas otettiin myöhemmin varikolle ja talli antoi kuljettajilleen käskyn olla ohittamatta toisiaan, jotta Hamilton säilyttäisi kolmannen sijansa. Verstappen onnistui kuitenkin nousemaan aikaisemman pysähdyksen ansiosta lopulta Hamiltonin ohitse kolmanneksi.
Kilpailun ensimmäinen turva-auto tuli radalle, kun Russell ja Grosjean kolaroivat kahdeksannessa mutkassa ja Russell joutui keskeyttämään osuttuaan seinään. Racing Pointin molemmat kuljettajat ajoivat pistesijoilla, kunnes Stroll kärsi rengasrikosta ja Pérez joutui keskeyttämään aiheuttaen samalla toisen turva-auton radalle. Magnussenin mahdollisuudet ajaa pisteille menivät, kun hänen renkaansa kuluivat loppuun.
Radalla nähtiin turva-auto vielä kerran, kun Kvjat yritti ohitusta Räikkösestä ensimmäisessä mutkassa, mutta kolaroi tämän kanssa ja Räikkönen joutui keskeyttämään jousitusongelmiin. Kvjatin ja Räikkösen tallikaverit sen sijaan pärjäsivät paremmin kilpailussa, kun Pierre Gasly ajoi kahdeksanneksi ja Giovinazzi oli kymmenes huolimatta kilpailun aikana saamastaan aikasakosta, joka johtui hänen ajettuaan liian läheltä Russellin autoa siirtäneitä ratavirkailijoita.
Vettel voitti kilpailun ennen tallikaveriaan Leclerciä ja kolmanneksi ajanutta Verstappenia.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1.38,014 | 1.36,650 | 1.36,217 | 1 |
| 2 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.37,565 | 1.36,933 | 1.36,408 | 2 |
| 3 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.38,374 | 1.36,720 | 1.36,437 | 3 |
| 4 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 1.38,540 | 1.37,089 | 1.36,813 | 4 |
| 5 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1.37,317 | 1.37,142 | 1.37,146 | 5 |
| 6 | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 1.39,106 | 1.37,865 | 1.37,411 | 6 |
| 7 | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 1.38,882 | 1.37,982 | 1.37,818 | 7 |
| DSQ | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 1.39,362 | 1.38,399 | 1.38,095 | 20 |
| 9 | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 1.39,001 | 1.38,580 | 1.38,264 | 8 |
| 10 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 1.38,606 | 1.37,572 | 1.38,329 | 9 |
| 11 | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 1.39,909 | 1.38,520 |  | 15 |
| 12 | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.39,272 | 1.38,697 |  | 10 |
| 13 | 10 |  Pierre Gasly | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.39,085 | 1.38,699 |  | 11 |
| 14 | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.39,454 | 1.38,858 |  | 12 |
| 15 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.39,942 | 1.39,650 |  | 13 |
| 16 | 26 |  Daniil Kvjat | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.39,957 |  |  | 14 |
| 17 | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 1.39,979 |  |  | 16 |
| 18 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1.40,277 |  |  | 17 |
| 19 | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 1.40,867 |  |  | 18 |
| 20 | 88 |  Robert Kubica | Williams-Mercedes | 1.41,186 |  |  | 19 |
107 % aika: 1.44,129
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 61 | 1:58.33,667 | 3 | 25 |
| 2. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 61 | +2,641 | 1 | 18 |
| 3. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 61 | +3,821 | 4 | 15 |
| 4. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 61 | +4,608 | 2 | 12 |
| 5. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 61 | +6,119 | 5 | 10 |
| 6. | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 61 | +11,663 | 6 | 8 |
| 7. | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 61 | +14,769 | 9 | 6 |
| 8. | 10 |  Pierre Gasly | Scuderia Toro Rosso-Honda | 61 | +15,547 | 11 | 4 |
| 9. | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 61 | +16,718 | 8 | 2 |
| 10. | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 61 | +27,855 | 10 | 1 |
| 11. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 61 | +35,436 | 17 |  |
| 12. | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 61 | +35,974 | 7 |  |
| 13. | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 61 | +36,419 | 16 |  |
| 14. | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 61 | +37,660 | 20 |  |
| 15. | 26 |  Daniil Kvjat | Scuderia Toro Rosso-Honda | 61 | +38,178 | 14 |  |
| 16. | 88 |  Robert Kubica | Williams-Mercedes | 61 | +47,024 | 19 |  |
| 17. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 61 | +1.26,522 | 13 |  |
| Kesk. | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 49 | Kolari (Kvjat) | 12 |  |
| Kesk. | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 42 | Öljyvuoto | 15 |  |
| Kesk. | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 34 | Kolari (Grosjean) | 18 |  |
Nopein kierros: Kevin Magnussen (Haas-Ferrari) 1.42,301 (kierroksella 58).
Lähteet:
Tulokset > Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Muuta

Kisajärjestäjät lisäsivät radalle kolmannen avattavan takasiipialueen eli DRS-alueen ennen kisaviikonloppua.
Sebastian Vettelin uran viimeinen voitto.
George Russellin uran ensimmäinen keskeytys.
Kevin Magnussenin uran toinen nopein kierros.
Rebirth

| Rebirth Jennifer Lopez |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 21. maaliskuuta 2005
 Tyylilaji: pop, R&B
 Kesto: 48.17
 Levy-yhtiö: Epic
Jennifer Lopezin muut julkaisut
| This Is Me...Then 2002 | Rebirth 2005 | Como ama una Mujer 2007 |
Rebirth on yhdysvaltalaisen laulaja-näyttelijä Jennifer Lopezin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin Euroopassa 21. maaliskuuta 2005. Sen ensimmäinen single oli "Get Right" ja toinen "Hold You Down".
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "Get Right" | James Brown, Rich Harrison | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "Step into My World" | Rodney Jerkins, Fred Jerkins III, Delisha Thomas, Hector Diaz | 4.05 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | "Hold You Down" (featuring Fat Joe)  | Larry Troutman, Cory Rooney, Joe Cartagena, Gregory Christopher, Gregory Bruno, Makeba Riddick, William Beck | 4.32 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | "Whatever You Wanna Do" | Rich Harrison, Harvey Fuqua, Delma A. Churchill, Kenneth L. Hawkins | 3.49 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | "Cherry Pie" | Bob Robinson, Cory Rooney, Jennifer Lopez, Tim Kelley | 4.06 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | "I Got U" | Delisha Thomas, Rodney Jerkins, LaShawn Daniels, Fred III Jerkins, Aaron Pearce | 3.57 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | "Still Around" | Cory Rooney, Antwan Patton, Archie Hall | 3.22 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | "Ryde or Die" | Brandy Norwood, Robert Smith, Blake English | 4.03 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | "I, Love" | Bob Robinson, Cory Rooney, Tim Kelley | 3.42 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | "He'll Be Back" | Tim Mosley, Walter Millsap III, Candice Nelson | 4.18 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | "(Can't Believe) This Is Me" | Cory Rooney, Jennifer Lopez, Marc Anthony | 4.44 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | "Get Right" (featuring Fabolous)  | James Brown, Rich Harrison | 3.50 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Rebirth Discogsissa. (englanniksi)
Robert Baetens

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Robert Baetens |  Robert Baetens |  Robert Baetens |  |
Maa:   Belgia
Miesten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | perämiehetön kaksikko |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Mâcon 1951 | perämiehetön kaksikko |  |
|  Hopeaa | Kööpenhamina 1953 | perämiehetön kaksikko |  |
|  Hopeaa | Gent 1955 | perämiehetön kaksikko |  |
|  Pronssia | Bled 1956 | perämiehetön kaksikko |  |
Robert Frédérik Louis ”Bob” Baetens (28. lokakuuta 1930 Antwerpen – 19. lokakuuta 2016) oli belgialainen soutaja, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Baetens saavutti parinsa Michel Knuysenin kanssa perämiehettömässä kaksikossa olympiahopeaa Helsingissä 1952. Voittaja Yhdysvalloille belgialaiset hävisivät 2,8 sekuntia. Melbournessa 1956 belgialaiset eivät selviytyneet loppukilpailuun.
EM-kilpailuista Baetens–Knuysen-kaksikko voitti neljä mitalia joista yhden kultaisen vuonna 1951.
Risti-suoliluunivel

Risti-suoliluunivel ventraaliselta (vatsan) puolelta
Risti-suoliluunivel dorsaaliselta (selän) puolelta
Risti-suoliluunivel (lat. articulatio sacroiliaca) tai SI-nivel muodostuu suoliluun eli lonkkaluun yläosan ja ristiluun välille. Se yhdistää yhdessä lihasten ja jänteiden kanssa takaraajan luuston vartalon luustoon. SI-niveltä ei voi liikuttaa tahdonalaisesti, koska siihen ei kiinnity lihaksia. SI-nivelen  liikelaajuus vaihtelee yksilöllisesti ja on tavallisimmin muutamia asteita kiertoa ja muutamia millimetrejä liukumaa.
SI-nivelet toimivat muun muassa selkärangan iskunvaimentajina. SI-nivelten muodossa esiintyy paljon yksilöllistä vaihtelua.
Risti-suoliluunivel on verrattain hyvin liikkumaton, mutta estrogeenin vaikutuksesta se löystyy raskauden ja synnytyksen yhteydessä.
Nivelsiteet

Ligamentum sacroiliaca ventrale on parillinen nivelside, joka kulkee lonkkaluun ventraalipuolella ristiluun siivestä suoliluuhun
Ligamentum sacroiliaca dorsale on parillinen nivelside, joka kulkee lonkkaluun dorsaalipuolella ristiluusta suoliluuhun
Koiralla on ligamentum sacrotuberale, joka kulkee ristiluusta ja ensimmäisestä häntänikamasta istuinluun kyhmyyn
Märehtijöillä, hevosella ja sialla on ligamentum sacrotuberale latum, joka lähtee kavio- ja sorkkaeläimillä ristiluusta ja hevosella sekä sialla ensimmäisestä häntänikamasta. Se päättyy spina ischiadicaan ja istuinluun kyhmyyn.
Rarotongan kansainvälinen lentoasema

Rarotongan kansainvälisen lentoaseman kiitotie kuvattuna ilmasta vuonna 2007.
Näkymä Rarotongan lentoasemalta lähtevästä lentokoneesta vuonna 2007.
Rarotongan kansainvälinen lentoasema on kansainvälinen lentoasema Cookinsaarilla. Kansainvälistä lentotoimintaa on ollut vuodesta 1973 alkaen. Kentälle avattiin päällystetty 2300 metriä kiitotie tammikuussa 1974.
Kentän kautta kulkee yli 100 000 matkustajaa vuodessa ja kentältä lennetään päivittään Uuteen-Seelantiin, kahdesti viikossa Tahitille ja viikoittain Sidneyhyn ja Los Angelesiin.
Reino Salonen

Reino Kalervo Salonen (8. marraskuuta 1929 Joensuu – 2. tammikuuta 1995) oli suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos. Hän oli Orion-yhtymän pääjohtaja, koulutukseltaan ekonomi ja diplomi-insinööri.
Salonen kirjoitti ylioppilaaksi 1949, valmistui ekonomiksi 1952 Helsingin Kauppakorkeakoulusta, diplomi-insinööriksi 1959 Teknillisestä korkeakoulusta. Hän oli Union-Öljyn toimintapäällikkö 1955, Neste oy:n myyntipäällikkö 1955–1962, kaupallinen apulaisjohtaja 1962–1963, kaupallinen johtaja 1963–1968, Orion-yhtymän johtaja 1968–1971, apulaispääjohtaja 1971–1974, toimitusjohtaja 1974–1984. Sen jälkeen hän toimi hallituksen puheenjohtajana kuolemaansa saakka.
Saavutukset > Pesäpalloilijana

4 Itä-Länsi-ottelua: 1951-1953, 1955
Rebetiko

Rebetiko (kreik. ρεμπέτικο, rempétiko, mon. ρεμπέτικα, rempétika) on eräs kreikkalaisen musiikin laji.
Rebetikot olivat kreikkalaisen alamaailman lauluja, joita lauloivat niin sanotut rebetet (ρεμπέτης, rempétes). Rebetet olivat erikoislaatuisia ihmisiä, jotka eivät piitanneet yhteiskunnasta. Heitä alkoi näkyä Kreikan vuoden 1821 itsenäisyyssodan jälkeen.
Laulut, joita usein verrataan sellaisiin musiikinlajeihin kuin amerikkalainen blues, ovat täynnä surua, intohimoa, romantiikkaa ja katkeruutta. Ne ovat yleensä laadultaan melankolisia ja kertovat tavallisten ihmisten epäonnisesta elämästä. Monet vanhat rebetikot kertoivat huumeista, etenkin hasiksesta, ja siksi rebetikot kiellettiin. Vasta 1947, kun Mános Chatzidákis toi rebetikon ylempien yhteiskuntaluokkien tietoisuuteen, laulut hyväksyttiin erityiseksi musiikinlajiksi. Státhis Damianákos totesi, että ensi vaiheen rebetikot olivat enimmäkseen kurjaliston laulettua ilmaisua. Suuri osa rebetiko-lauluista on tarkoitettu tanssittaviksi, ja yleisiä tansseja ovat zeïmpékiko ja chasápiko, mutta niihin kuuluvat myös tsiftetéli, karsilamás ja muita tanssilajeja.
Tunnettuja esittäjiä

Merkittävimpiä rebetikolaulajia ja -säveltäjiä ovat Panagiótis Toúntas, Vangélis Papázoglou, Giován Tsaoús eli Giánnis Eïtzirídis sekä Manólis Chrysafákis. Seuraavaan sukupolveen kuuluivat Márkos Vamvakáris, Kóstas Skarvélis, Giánnis Papaïoánnou, Kóstas Kaplánis ja Vasílis Tsitsánis. 1900-luvun lopun ja nykyajan rebetikon merkittävämpiä säveltäjiä ovat Mános Chatzidákis ja Míkis Theodorákis.
Ríta Ampatzí
Grigóris Asíkis
Apóstolos Chatzichrístos (”Smyrniotáki”)
Manólis Chrysafákis
Ánna Chrysáfi
Giórgos Bátis
Sotiría Béllou
Róza Eskenázy
Michális Genítsaris
Dimítris Gkógkos (”Bagiantéras”)
Bámpis Gkolés
Maríka Kanaropoúlou (Tourkalítsa, Brousaliá)
María Katinári
Antónis Katináris
Maríka Nínou
Loukás Ntarálas
Strátos Pagioumtzís
Maríka Papagkíka
Giánnis Papaïoánnou
Vangélis Papázoglou
Stélios Perpiniádis
Kóstas Roúkounas
Kóstas Skarvélis
Panagiótis Toúntas
Giován Tsaoús (Giánnis Eïtzirídis)
Pródromos Tsaousákis
Vasílis Tsitsánis
Márkos Vamvakáris
Giórgos Xintáris
Giórgos Zampétas
Aiheesta muualla

Se Xrono Rebetiko Kai Laiko (Audiotiedosto) Viikoittainen kreikkalainen radio-ohjelma rebetikomusiikista
Rembetika and Greek Popular Music Matt Barrettin laaja artikkeli (englanniksi)
Rebetiko Lyhyt johdatus, kuvia ja musiikkia
Reino Ruokolainen

Reino Olavi Ruokolainen (5. kesäkuuta 1929 Helsinki – 30. joulukuuta 2012) oli suomalainen sisustusarkkitehti, joka tunnetaan huonekalumuotoilijana ja monien hotellien ja matkailualan yritysten sisustusten suunnittelijana.
Reino Ruokolainen opiskeli keskikoulun jälkeen Taideteollisessa oppilaitoksessa. Hän toimi Haimi Oy:n taiteellisena johtajana vuosina 1956–1963 ja suunnitteli yritykselle paljon moderneja puuhuonekaluja. Hän perusti oman sisustusarkkitehtitoimiston vuonna 1960.
Ruokolainen suunnitteli Finnairin suihkukoneiden ulkovärityksiä ja matkustamojen sisustuksia sekä yhtiön Suomessa ja ulkomailla sijaitsevien lipputoimistojen sisustukset 1960- ja 1970-luvulla. Mannerheimintielle vuonna 1971 valmistuneen hotelli Inter-Continentalin (nyk. Scandic Continental) sisustuksen hän suunnitteli yhdessä Ilmari Tapiovaaran ja Antti Nurmesniemen kanssa ja oli vastuussa hotellihuoneiden ilmeestä. Muita Ruokolaisen sisustuksia ovat olleet Helsingin Kuparitalo (1957, Töölönkatu 4) ja Vaasan Central-hotelli (1972).
Ruokolaisen vanhemmat olivat autotarkastaja Yrjö Arvid Ruokolainen ja liikkeenharjoittaja Martta (o.s. Hykkönen). Ruokolaisen puoliso oli pedikyristi Maire Kyllikki (o.s. Lindegrén) vuodesta 1948. Ruokolainen oli Sisustusarkkitehdit ry:n johtokunnan jäsen vuodesta 1957. Hän sai kultamitalin California State Fair and Exposition näyttelyssä Yhdysvalloissa vuosina 1961 ja 1961. Ruokolaiselle myönnettiin vuonna 1993 Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki. Ruokolainen harrasti kalastusta ja kenneltyötä.
Aiheesta muualla

Ruokolaisen huonekaluja Artnet-sivustolla
Retrospektiivi

Retrospektiivi (Latinasta retrospectare, "katso taakse"), retrospektio tai retro tarkoittaa katsausta jo tapahtuneisiin asioihin.
Kuvataiteessa retrospektiivisella näyttelyllä tarkoitetaan elossa olevan taiteilijan tai taiteilijaryhmän koko aiemmasta tuotannosta koottua takautuvaa näyttelyä. Retrospektiivi esittelee taiteilijan tai taiteilijoiden tuotantoa mahdollisimman kattavasti, tai sen valitun osan uran läpileikkauksena. Retrospektiiviin kerätään usein teoksia monista eri taidekokoelmista. Tavoitteena on esitellä tuotannon muutoksia tai kehityskulkuja.
Retrospektio voi tarkoittaa myös kirjoitusten, elokuvien tai minkä tahansa asian taaksepäin suuntautuvaa tarkastelua tai katsausta.
Risti (merkki)

Typografiassa risti (†) ja kaksoisristi (‡) ovat merkkejä, joita käytetään muun muassa alaviitteiden merkitsemiseen.
Risti korvataan joskus ASCII:ssa plus-merkillä (+). HTML:ssä risti on &dagger; ja Unicodessa U+2020. Kaksoisristi on HTML:ssä &Dagger; ja Unicodessa U+2021.
Käyttö

Ristiä käytetään läntisessä jumalanpalvelusperinteessä merkitsemään tekstissä kohdat, joissa pappi tekee ristinmerkin.
Ristillä merkitään yleisesti kuolleen henkilön nimi, kuolinpäivämäärä tai -vuosi esimerkiksi hautakivissä ja lehtien kuolinilmoituksissa sekä varsinkin aikaisemmin myös hakuteoksissa. Tällöin syntymäajan merkkinä käytetään tähtimerkkiä eli asteriskia (*). Tätä merkintätapaa ei pidetä uskonnollisesti neutraalina, sillä ristisymboli kuuluu kristinuskoon.
Ristiä on käytetty alaviitteen merkkinä, ja se on nykyäänkin käytössä englanninkielisessä kirjallisuudessa. Se on usein toisen alaviitteen merkkinä, kun ensimmäinen on merkitty asteriskilla. Tässä merkityksessä rististä käytetään joskus myös nimitystä obeliski Kolmannen alaviitteen merkkinä käytetään tällöin kaksoisristiä.
Ristiä käytetään myös osoittamaan ilmaus tai tieto vanhentuneeksi tai hylättäväksi.
Joidenkin Euroopan maiden rautateiden aikatauluissa merkitään ristillä pyhäpäiviä.
Taksonomiassa ristillä merkitään sukupuuttoon kuollutta taksonia.
Matematiikassa ja etenkin fysiikassa ristillä merkitään matriisin hermiittistä konjugaattia.
Risti- ja kaksoisristimerkit eri kirjasintyypeillä.
Reenstiernan palatsi

Reenstiernan palatsi
Reenstiernan palatsi (ruots. Reenstiernska palatset) on historiallinen rakennus Tukholman Södermalmin kaupunginosassa.
Se rakennettiin vuoden 1670 tietämillä yksityispalatsiksi kauppias Jakob Mommalle (aateloituna Reenstierna). Hollantilaista palladiolaistyyliä edustavan rakennuksen suunnitteli arkkitehti J. T. Albinus. 1600-luvun lopussa palatsin omisti kreivi Rudolph Horn von Rantzlen, ja tämän vuoksi rakennuksesta käytetään joskus nimitystä Hornin palatsi (Hornska palatset).
Vuonna 1841 palatsi muutettiin köyhien ja laiminlyötyjen lasten laitokseksi, jonka suojelijana toimi Ruotsin prinssi Carl. Vuonna 1874 Tukholman kunta osti palatsin, ja nykyisin rakennus on sairaanhoitokäytössä.
Reeperbahn

Reeperbahn lokakuussa 2005.
Reeperbahn (alasaksaksi Köydenpunojankatu) on katu Saksan toiseksi suurimmassa kaupungissa Hampurissa. Se on vajaan kilometrin mittainen ja sijaitsee Sankt Paulin kaupunginosassa. Katu on Hampurin yöelämän keskus sekä punaisten lyhtyjen alue. Kadun varrella on runsaasti ravintoloita, diskoja sekä baareja, minkä lisäksi sieltä löytyy strippiklubeja, seksikauppoja ja seksimuseo.
The Beatles esiintyi Reeperbahnin alueen klubeilla useaan kertaan aivan 1960-luvun alussa. Esiintymiset kestivät useita viikkoja kerrallaan. Yhtyeen esiintymiskapakat olivat Indra ja Kaiserkeller vuonna 1960, Top Ten vuonna 1961 ja Star-Club vuonna 1962.
Alue oli 1990-luvulla Euroopan köyhimpiä ja huonomaineisimpia kaupunginosia. Vuonna 2006 Hampurin kaupunki sijoitti alueen rakennustöihin lähes kymmenen miljoonaa euroa. Alue houkutteleekin yhä enemmän turisteja.
Suomalaislaulaja Irwin Goodman voitti vuoden 1970 Syksyn sävel -kilpailun kappaleella ”St. Pauli ja Reeperbahn”. Kappaleen sanoissa sanoittaja Vexi Salmi hyödynsi hänen ja Goodmanin kokemuksia 1960-luvun alun Saksassa. Laulu oli Suomen listaykkösenä kuukausia.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rakettimoottori

SpaceX Kestrel -rakettimoottori testauksessa.
Rakettimoottori on raketeissa käytettävä purkautuvan materiavuon avulla työntövoimaa tuottava moottori, joka ei käytä ulkopuolista hapetinta, esimerkiksi ilmakehän happea.
Propulsio avaruuteen pääsemiseksi ja avaruudessa lentämiseen

Useimmat nykyiset ja kaikki suuren työntövoiman tuottavat rakettimoottorit ovat polttomoottoreita, kemiallisia rakettimoottoreita. Niiden lisäksi on olemassa mm. ionipropulsiomoottoreita, joita käytetään satelliittien ja vähemmässä määrin avaruusluotainten asennonsäädössä ja radankorjauksessa. Ionimoottoreiden työntövoiman tuottokyky on rajallinen, mutta sähköisinä propulsiomenetelminä niiden toiminta-aika on pitkä, jopa vuosia tai jopa vuosikymmeniä siinä missä raskaiden kemiallisten rakettien paloaika on yleensä enintään joitakin kymmeniä minuutteja. Tämä tuottaa erittäin suuren satelliitin nopeuden kasvun. Pitkään kehitteillä ovat olleet ydinpropulsiomoottorit, joita on vain testattu maanpäällä muttei avaruudessa esimerkiksi Yhdysvaltain ilmavoimien 1950-luvun NERVA-projektissa ja NASAn 2000-luvun Prometheus-projektissa. Lähellä prototyypin testausvaiheetta on ionisoituneeseen plasmaan perustuva VASIMR, joka saattaa aikaansaada aiempaa nopeammin lentäviä avaruusluotaimia. Aurinkopurje ja sähköpurje ovat rakettimoottoreiden kanssa kilpailevia propulsiotekniikoita avaruudessa, aurinkopurjetta on kokeiltu avaruudessa muutamia kertoja ja jälkimmäinen on suunnitteluasteella.
Kemiallinen rakettimoottori

Kemialliset rakettimoottorit tuottavat työntövoiman kiihdyttämällä suuttimessa raketista poistuvia kuumia ja korkeapaineisia palamiskaasuja, jotka on yleensä aikaansaatu polttamalla ajoaineen polttoainetta hapettimella polttokammiossa. Sekä polttoaine että hapetin kuljetetaan raketin mukana, joka on kuljetettavan ajoaineen massan suhteen hyvin epätaloudellinen tapa polttomoottorille. Tämä kuitenkin mahdollistaa raketin toiminnan avaruuden tyhjiössä.
Raketin tehokkuutta kuvaa sen paloaikanaan aikaansaama nopeuslisä  \Delta v eli delta-V, jota kuvaa 1800-luvun lopulla kehitetty Tsiolkovskin laki. Nopeuslisä ("delta V") riippuu raketin alku- ja loppumassan suhteesta, joka kuvaa ajoaineen massan suhdetta sen suurempaan nopeuteen kiihdyttämän hyödyllisen massa suhteeseen. Tämä suhde on 2000-luvun alussa monivaiheraketeilla 10:1 – 25:1. Mitä suurempi suhde sitä suurempi nopeus voidaan saavuttaa.
Yleisimmin käytetyissä kemiallisissa rakettimoottoreissa ajoaine voi olla eri faaseissa ja tämä vaikuttaa moottorin luokitteluun.
Kemiallinen rakettimoottori > Kiinteä ajoaine

Useimmissa ohjuksissa ja monissa kantoraketeissa käytetty moottorityyppi on kiinteän ajoaineen moottori, jossa sekä polttoaine että hapetin ovat kiinteässä olomuodossa sekoitettuna keskenään. Tämä moottori on rakenteeltaan yksinkertaisin. Se sisältää ainoastaan polttokammion, jossa ajoaine palaa, ja suuttimen, josta palokaasut purkautuvat ulos. Kiinteän ajoaineen etuina on hyvä varastoitavuus ja raketin suuri työntövoima, joiden takia se on ollut suosituin sotilaallisten ohjusten rakettimoottori. Toisaalta kiinteän ajoaineen haittoja ovat esimerkiksi se, ettei raketin tehoa voi useimmissa tapauksissa mitenkään säätää palamisen aikana, ja ettei moottoria voi sammuttaa ennen polttoaine-hapettimen loppumista. Tämä estää myös rakettimoottorin uudelleen sytyttämisen.
Kiinteää ajoainetta käyttäviä raketteja käytetään usein lentoonlähdössä auttamaan raketti ulos maanpinnan voimakkaasta painovoimasta ja matalalla olevasta tiheimmästä ilmakehästä.