stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ULEB Cup 2007–2008
Sarjasysteemi > Neljännesvälierät

16 jäljelle olleelle joukkueelle arvottiin pari ja pelit pelattiin samalla menetelmällä kuin äskeiselläkin pelikierroksella. Ottelut pelattiin 11. maaliskuuta-19. maaliskuuta.
Sarjasysteemi > Final Eight

Jäljellä olleet kahdeksan joukkuetta pääsivät 10. huhtikuuta-13. huhtikuuta Torinon Palavelassa järjestettyyn Final Eightiin. Ottelut pelattiin kerrasta poikki menetelmällä.
Runkosarja > Lohko A

|  | Joukkue | O | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  DKV Joventut | 10 | 9 | 1 | 913 | 675 | 238 |
| 2. |  Türk Telekom | 10 | 9 | 1 | 920 | 831 | 89 |
| 3. |  KK Bosna | 10 | 4 | 6 | 860 | 880 | -20 |
| 4. |  Šiauliai | 10 | 4 | 6 | 781 | 826 | -45 |
| 5. |  ALBA Berlin | 10 | 4 | 6 | 790 | 815 | -25 |
| 6. |  Guildford Heat | 10 | 0 | 10 | 689 | 926 | -237 |
Runkosarja > Lohko B

|  | Joukkue | O | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Beşiktaş Cola Turka | 10 | 10 | 0 | 823 | 704 | 119 |
| 2. |  BK Ventspils | 10 | 6 | 4 | 829 | 765 | 64 |
| 3. |  Köln 99ers | 10 | 6 | 4 | 792 | 808 | -16 |
| 4. |  Elan Chalon | 10 | 5 | 5 | 807 | 795 | 12 |
| 5. |  FMP | 10 | 3 | 7 | 752 | 779 | -27 |
| 6. |  Ovarense Basquetebol | 10 | 0 | 10 | 760 | 912 | -152 |
Runkosarja > Lohko C

|  | Joukkue | O | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Akasvayu Girona | 10 | 7 | 3 | 846 | 747 | 99 |
| 2. |  Galatasaray Café Crown | 10 | 7 | 3 | 805 | 725 | 80 |
| 3. |  Hemofarm | 10 | 6 | 4 | 822 | 813 | 9 |
| 4. |  CSU Asesoft | 10 | 4 | 6 | 758 | 763 | -5 |
| 5. |  Spirou Charleroi | 10 | 4 | 6 | 718 | 747 | -29 |
| 6. |  Hanzevast Capitals | 10 | 2 | 8 | 761 | 915 | -154 |
Runkosarja > Lohko D

|  | Joukkue | O | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Pamesa Valencia | 10 | 8 | 2 | 798 | 730 | 68 |
| 2. |  Khimki BC | 10 | 8 | 2 | 849 | 790 | 59 |
| 3. |  Azovmash Mariupol | 10 | 6 | 4 | 791 | 796 | -5 |
| 4. |  SLUC Nancy | 10 | 4 | 6 | 796 | 794 | 2 |
| 5. |  Anwil Wloclawek | 10 | 4 | 6 | 751 | 783 | -32 |
| 6. |  Deutsche Bank Skyliners | 10 | 0 | 10 | 700 | 792 | -92 |
Runkosarja > Lohko E

|  | Joukkue | O | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Triumph Lyubertsy | 10 | 8 | 2 | 792 | 686 | 106 |
| 2. |  Budućnost Podgorica | 10 | 7 | 3 | 781 | 709 | 72 |
| 3. |  Allianz Swans Gmunden | 10 | 5 | 5 | 748 | 763 | -15 |
| 4. |  Antwerp Giants | 10 | 4 | 6 | 754 | 791 | -37 |
| 5. |  Hapoel Galil Elyon | 10 | 3 | 7 | 784 | 839 | -55 |
| 6. |  Benetton Fribourg | 10 | 3 | 7 | 737 | 808 | -71 |
Runkosarja > Lohko F

|  | Joukkue | O | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Dynamo Moskova | 10 | 8 | 2 | 913 | 809 | 104 |
| 2. |  Telindus Oostende | 10 | 6 | 4 | 814 | 799 | 15 |
| 3. |  Punainen tähti | 10 | 6 | 4 | 839 | 848 | -9 |
| 4. |  CEZ Nymburk | 10 | 5 | 5 | 825 | 802 | 23 |
| 5. |  UPIM Bologna | 10 | 4 | 6 | 745 | 759 | -14 |
| 6. |  Panellinios GS | 10 | 1 | 9 | 722 | 841 | -119 |
Runkosarja > Lohko G

|  | Joukkue | O | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kalise Gran Canaria | 10 | 8 | 2 | 820 | 752 | 68 |
| 2. |  Adecco ASVEL Villeurbanne | 10 | 6 | 4 | 864 | 809 | 55 |
| 3. |  Panionios Forthnet | 10 | 5 | 5 | 822 | 818 | 4 |
| 4. |  Asco Śląsk Wrocław | 10 | 5 | 5 | 785 | 760 | 25 |
| 5. |  Ludwigsburg | 10 | 3 | 7 | 811 | 852 | -41 |
| 6. |  BC Kalev/Cramo | 10 | 3 | 7 | 727 | 838 | -111 |
Runkosarja > Lohko H

|  | Joukkue | O | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Benetton Treviso | 10 | 7 | 3 | 833 | 762 | 71 |
| 2. |  BC Kiova | 10 | 7 | 3 | 802 | 735 | 67 |
| 3. |  Lukoil Academic | 10 | 6 | 4 | 886 | 811 | 75 |
| 4. |  Artland Dragons | 10 | 5 | 5 | 723 | 793 | -70 |
| 5. |  ASK Riga | 10 | 3 | 7 | 723 | 728 | -5 |
| 6. |  Pau-Orthez | 10 | 2 | 8 | 692 | 830 | -138 |
Runkosarja > Lohko I

|  | Joukkue | O | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  PGE Turów Zgorzelec | 10 | 8 | 2 | 743 | 695 | 48 |
| 2. |  Zadar | 10 | 6 | 4 | 850 | 761 | 89 |
| 3. |  UNIKS Kazan | 10 | 5 | 5 | 799 | 732 | 67 |
| 4. |  Hapoel Jerusalem BC | 10 | 5 | 5 | 820 | 856 | -36 |
| 5. |  EiffelTowers | 10 | 3 | 7 | 788 | 863 | -75 |
| 6. |  Strasbourg | 10 | 3 | 7 | 688 | 781 | -93 |
Pudotuspelit > 32 parasta

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 | 1>  peli | 2>  peli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Asco Śląsk Wrocław  | 161 - 177 |  Dynamo Moskova | 78 - 85 | 83 - 92 |
| Lukoil Academic  | 140 - 119 |  BK Ventspils | 67 - 64 | 73 - 55 |
| Telindus Oostende  | 121 - 133 |  BC Kiova | 61 - 65 | 60 - 68 |
| CEZ Nymburk  | 127 - 129 |  PGE Turów Zgorzelec | 61 - 61 | 66 - 68 |
| Elan Chalon  | 150 - 163 |  Akasvayu Girona | 93 - 85 | 57 - 78 |
| Hemofarm  | 155 - 134 |  Budućnost Podgorica | 82 - 56 | 73 - 78 |
| UNIKS Kazan  | 184 - 161 |  Türk Telekom BK | 91 - 65 | 93 - 96 |
| Artland Dragons  | 161 - 157 |  Triumph Lyubertsy | 81 - 75 | 80 - 82 |
| Allianz Swans Gmunden  | 115 - 166 |  DKV Joventut | 59 - 89 | 56 - 77 |
| Köln 99ers  | 141 - 187 |  Khimki | 72 - 91 | 69 - 96 |
| Azovmash Mariupol  | 142 - 157 |  Zadar | 82 - 80 | 60 - 77 |
| Panionios Forthnet  | 131 - 141 |  Pamesa Valencia | 70 - 59 | 61 - 82 |
| Hapoel Jerusalem BC  | 141 - 146 |  Beşiktaş Cola Turka | 88 - 73 | 53 - 73 |
| Punainen tähti  | 164 - 153 |  Benetton Treviso | 81 - 71 | 83 - 82 |
| Adecco ASVEL Villeurbanne  | 144 - 145 |  Galatasaray Café Crown | 69 - 69 | 75 - 76 |
| KK Bosna  | 158 - 171 |  Gran Canaria | 89 - 82 | 69 - 89 |
Pudotuspelit > Neljännesvälierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 | 1>  peli | 2>  peli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lukoil Academic  | 152 - 192 |  Dynamo Moskova | 75 - 89 | 77 - 103 |
| BC Kiova  | 126 - 129 |  PGE Turów Zgorzelec | 59 - 71 | 67 - 58 |
| Hemofarm  | 133 - 156 |  Akasvayu Girona | 71 - 80 | 62 - 76 |
| Artland Dragons  | 139 - 152 |  UNIKS Kazan | 80 - 78 | 59 - 74 |
| Khimki  | 127 - 165 |  DKV Joventut | 73 - 96 | 54 - 69 |
| Zadar  | 144 - 162 |  Pamesa Valencia | 74 - 69 | 70 - 93 |
| Punainen tähti  | 149 - 161 |  Beşiktaş Cola Turka | 80 - 80 | 69 - 81 |
| Galatasaray Café Crown  | 178 - 162 |  Gran Canaria | 99 - 74 | 79 - 88 |
Palkinnot > Finaalien MVP

Rudy Fernández ( DKV Joventut)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
Final Eight Turin 2008 (englanniksi)
A. A. Granfelt

| A>  A. Granfelt |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1846 Hausjärvi
Kuollut: 23. helmikuuta 1919 (72 vuotta) Mäntyharju
Ammatti:  Kansanvalistusseuran sihteeri Raittiuden Ystävien esimies valtiopäiväedustaja
Puoliso:  Mandi Granfelt
Lapset:  Eino Kuusi Aarne Kuusi Ilmari Kuusi Sakari Kuusi Arvo Kuusi  Lyyli Hertta Maria Granfelt Helmi Lydia Maria Granfelt
Aksel August Granfelt (26. heinäkuuta 1846 Hausjärvi – 23. helmikuuta 1919 Mäntyharju) oli suomalainen kansanvalistus- ja raittiusliikkeen johtaja, valtiopäivämies ja yhteiskunnallinen vaikuttaja. Hän toimi Kansanvalistusseuran sihteerinä vuosina 1878–1906 ja johti perustamaansa Raittiuden Ystävät -järjestöä.
Nuoruus ja perhe

A. A. Granfelt kuului Granfeltin aatelissukuun, ja hänen vanhempansa olivat teologian professori Axel Fredrik Granfelt sekä Agatha Fredrika Nordensvan. Hän vietti lapsuutensa Ryttylän kartanossa Hausjärvellä mutta joutui muuttamaan Helsinkiin yhdeksänvuotiaana äitinsä kuoltua. Granfelt kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta vuonna 1866 ja aloitti lääketieteen opinnot. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1871 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1878, mutta ei koskaan harjoittanut lääkärin ammattia.
Granfelt meni kesällä 1878 naimisiin kansakoulunopettaja Mandi Cantellin kanssa, joka tuli myös tunnetuksi kansanvalistajana ja kirjailijana. Heillä oli seitsemän lasta, joista viisi aikuisiksi elänyttä poikaa suomensivat kaikki sukunimensä Kuuseksi. Heihin kuuluivat professori Eino Kuusi, vakuutusneuvos Aarne Kuusi, rovasti ja kirjailija Ilmari Kuusi sekä professori Sakari Kuusi.
Vaikutus Kansanvalistusseurassa ja muissa kansalaisjärjestöissä

Kotinsa ruotsinkielisestä taustasta huolimatta Granfelt omaksui fennomanian aatteen ja suomen kielen. Hän kannatti fennomaanien kansansivistysihanteita ja omistautui rahvaalle suunnatun valistustyön kehittämiselle. Granfeltin tavoitteena oli suomalaisten kansallinen yhdentyminen, jota palvelemaan erilaiset sivistyslaitokset oli hierarkkisesti asetettava. Hän haki syksyllä 1878 neljä vuotta aiemmin perustetun Kansanvalistusseuran sihteerin tointa, joka oli vapautunut Jaakko Päivärinnan jouduttua eroamaan. Granfelt valittiin tehtävään ja hän uudisti nopeasti järjestön toiminnan. Yhdistyksen kustannustoiminta kasvoi valtavasti. Virosta hän keksi kansallisten laulujuhlien idean, jonka päätti tuoda myös Suomeen. Suomen ensimmäiset laulujuhlat järjestettiin Kansanvalistusseuran vuosijuhlien yhteydessä Jyväskylässä vuonna 1884, minkä jälkeen niitä pidettiin vuoden tai kahden välein eri puolilla maata.
Granfelt oli myös aatelissäädyssä sukunsa edustajana säätyvaltiopäivillä 1882, 1885, 1888, 1891, 1894 ja 1897. Hän ajoi valtiopäivillä alkoholilainsäädännön muutoksia sekä kansansivistystyön laajentamista valtion tuella. Lisäksi hän oli Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistojen ja kirjavarojen hoitaja vuosina 1879–1896.
Granfelt joutui vuonna 1906 jättämään Kansanvalistusseuran sihteerin tehtävät ilmenneiden tiliepäselvyyksien vuoksi ja korvaamaan henkilökohtaisista varoistaan järjestön taloudelliset menetykset. Tämän seurauksena hän muutti 1907 pysyvästi kesäasunnolleen Mäntyharjun Jylhään, jossa omistautui loppuiäkseen puutarhanhoidolle. Myös hänen kahden lapsensa kuolemat vaikuttivat vetäytymiseen.
Raittiusliikkeen johdossa

Granfelt rakensi Suomeen raittiusliikkeen valtakunnallisen organisaation, joka kansainvälisistä esikuvista huolimatta kytkeytyi ensisijaisesti fennomaanien strategiaan. Tavoitteena oli kansalaisten kasvattaminen ja yhteenliittäminen ylhäältäpäin johdetun järjestötoiminnan avulla. Granfelt perusti vuonna 1883 Helsingissä Raittiuden Ystävät -seuran aiemman Kohtuuden Ystävien seuraajaksi ja se laajennettiin 1888 samannimiseksi valtakunnalliseksi organisaatioksi. Koko maan kattaneen raittiusyhdistysverkoston luomisen seurauksena raittiusliikkeestä tuli aikansa laajinta kannatusta nauttinut kansalaisjärjestö. Granfelt kirjoitti suuren osan Raittiuden Ystävät -järjestön kannanotoista.
Raittiuskysymys kietoutui 1900-luvun alkupuolelle asti työväenluokan olojen parantamiseen. Ajateltiin, että työväenluokka voidaan sitoa yhteiskuntaan ja sen arvomaailmaan vasta kun sille annetaan äänioikeus ja yksityisomaisuutta. Työväenhenkisen raittiusliikkeen keulakuvaksi nousi Matti Helenius-Seppälä, joka alkoi vuodesta 1893 vaatia Raittiuden Ystävien toiminnan uudistamista. Asia henkilöityi Granfeltin ja Helenius-Seppälän väliseksi riidaksi erityisesti vuodesta 1897 alkaen. Granfelt piti Helenius-Seppälää yli-innokkaana ja työläistaustaisena nousukkaana. Granfelt menetti otteensa Raittiuden Ystävistä 1900-luvun alussa, jolloin työväenliikkeen vaikutus raittiusliikkeessä kasvoi. Poliittisesti konservatiivista ja yläluokkaista ”granfeltilaisuutta” alettiin pitää liian vanhoillisena. Niinpä Granfelt luopui Raittiuden Ystävien esimiehen tehtävistä 1902 ja valtakunnallisen kattojärjestön sihteerintoimesta 1906. Granfeltin aseman peri puoluepoliittisesti sitoutunut Väinö Voionmaa.
Teoksia

Nykyajan raittiusliike, kertomus sen kehityksestä ja siinä noudatetuista periaatteista. Kansanvalistus-seuran toimituksia 41. Helsinki 1883
Raittiuden riennot: sananen niiden kehityksestä ja nykyisestä kannasta ulkomailla : esitelmä, jonka raittiuden ystävien vuosikokouksessa 16 p. Helmikuuta 1885 piti seuran esimies. Raittiuden ystävien kirjasia 11. Helsinki 1885
Benjamin Rush ja raittiusliikkeen aikaisimmat vaiheet. Raittiuden ystävien kirjasia 13. Helsinki 1886, 2. painos 1891
Juopposairaus ja juomatapa: esitelmä. Raittiuden ystävien kirjasia 14. Helsinki 1886
Raittiusrientojen puolustukseksi: esitelmä. Raittiuden ystävien kirjasia 25. Helsinki 1886
Miedot väkijuomat: muutamia muistoonpanoja lainsäädännön alalla Suomen raittiusmielisten kannalta. Raittiuden ystävät, Helsinki 1894
Raittiusasiain ydinkohta: esitelmä. Raittiuden ystävien kirjasia. 2 sarja n:o 2. Mikkeli 1901
Valistus ja raittiustyö. Raittiuden ystävien kirjasia. 2 sarja n:o 4. Mikkeli 1901
Kaksi suurta miestä: Tapani Széchnyi ja Frans Deák : lehti Unkarin historiasta. Kansanvalistus-seuran lehtisiä n:o 77. Helsinki 1905
Opas kansankirjastojen hoidossa. Kansanvalistus-seura, Helsinki 1905
Förteckning öfver för folkbibliotek lämpliga böcker 1906 jemt'e några vinkar för katalogisering och utlåning / utarbetad på uppdrag af Folkupplysningssällskapet och Svenska Folkskolans vänner ; red. af A. A. Granfelt. Helsingfors 1906
Raittiusriennot: niiden kehitys ja nykyinen kanta : yleissilmäys. Raittiuden ystävät, Helsinki 1912
Pyhä maa: kuvia ja kuvaelmia. Kansanvalistus-seura, Helsinki 1913
Alkoholi: lyhyt esitys alkoholista lääketieteelliseltä ja yhteiskunnalliselta kannalta ; kirj. Max Oker-Blom ja A. A. Granfelt. Raittiuden ystävät, Helsinki 1915
Suomen silta. WSOY 1917
A. A. Granfeltin testamentti kieltolakiasiassa. Edistysseurojen kustannus oy, Helsinki 1919
A. A. Granfelt, Raittiusasia hänen kirjoituksissaan ja puheissaan 1-2. Toim. Uuno Tuominen. Raittiuden ystävät, Helsinki 1939
Nimimerkillä A. Gt.:
Tulivuorista. Kansanvalistus-seuran toimituksia 20. Helsinki 1879
Asunnot ja kansan elämä Suomessa : muutamia havaintoja ja kehotus havaintojen tekemiseen. Kansanvalistus-seuran toimituksia 42. Helsinki 1884
Nimimerkillä Kuusi:
Mainen laki juovutusjuomia vastaan. Raittiuden ystävien kirjasia 8. Helsinki 1885
Onko ehdoton raittius järkevä?. Raittiuden ystävien kirjasia 29. Helsinki 1887
Myötä ja vastaan. Raittiuden ystävien lehtisiä n:o 32. 2. painos Helsinki 1905
Kirjallisuutta

Kuusi, Sakari: Aksel August Granfelt: elämä ja toiminta. Otava 1936.
Sulkunen, Irma: Raittius kansalaisuskontona: Raittiusliike ja järjestäytyminen 1870-luvulta suurlakon jälkeisiin vuosiin. Historiallisia Tutkimuksia 134. Suomen Historiallinen Seura 1986.
Tuominen, Uuno: A. A. Granfeltin toiminta väkijuomalainsäädännön uudistajana. WSOY 1934.
Ahmed Sékou Touré

| Ahmed Sékou Touré |
| --- | --- |
 Touré vuonna 1982.
Guinean 1. presidentti
 2. lokakuuta 1958 – 26. maaliskuuta 1984  
Seuraaja:  Louis Lansana Beavogui
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. tammikuuta 1922 Faranah, Ranskan Guinea
Kuollut: 26. maaliskuuta 1984 (62 vuotta) Cleveland, Ohio, Yhdysvallat
Tiedot
Puolue:  Parti Démocratique de Guinée-Rassemblement Démocratique Africain
Uskonto:  islam
Ahmed Sékou Touré (9. tammikuuta 1922 Faranah, Ranskan Guinea – 26. maaliskuuta 1984 Cleveland, Ohio, Yhdysvallat) oli guinealainen poliitikko ja maansa ensimmäinen presidentti.
Touré syntyi köyhään mandinkaperheeseen Faranahissa ja opiskeli kirjekurssien avulla. Hän osallistui 1940-luvulla ammattiyhdistystoimintaan ja oli monien Afrikan johtajien tavoin mukana perustamassa Rassemblement démocratique africain -järjestöä vuonna 1946. Vuonna 1952 hän nousi Guinean demokraattisen puolueen (PDG) pääsihteeriksi ja vuonna 1956 Ranskan kansalliskokoukseen.
Vuonna 1955 hänestä tuli Conakryn pormestari, ja kun Guinea vuonna 1958 saavutti itsenäisyyden, Touré nousi maan ensimmäiseksi presidentiksi. Ranskan toimien johdosta maan talous kurjistui, mutta avuksi tulivat Itä-Euroopan kommunistimaat ja Ghana. Touré julisti perustamansa PDG-puolueen maan ainoaksi lailliseksi puolueeksi. Touré toimi presidenttinä, kunnes hän vuonna 1984 kuoli Yhdysvalloissa, jossa hän oli ollut sydänleikkauksessa.
Tourén kuolemaa seuranneen vallankaappauksen jälkeen häntä seurasi presidenttinä Lansana Conté, joka johti maata omaan kuolemaansa vuonna 2008.
Tunnustuksia

Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto
A.O.a.

| a> O.a. Arthemesia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 4. maaliskuuta 2009
 Tuottaja(t): Jukka Varmo
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 51.44
 Levy-yhtiö: Spikefarm Records
Arthemesian muut julkaisut
| Devs – Iratvs 2001 | a.O.a. 2009 |   |
a.O.a. on suomalaisen black metal -yhtyeen Arthemesian toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2009 levymerkillä Spikefarm Records.
Kappaleet

Of the Owls, of the Wolves and of the Nature: Revisiting the Microcosm (pt. I) – 3.00
Valkoinen Susi – 8.25
Patheme – 13.08
a.O.a. – 6.57
The Noble Elements – 10.20
Liber Omega (& The Macrocosm Manifest III) – 9.54
Kokoonpano

Alpha Valtias – laulu
Mikael Omega Sanctum – kitara, puhdas laulu, bassokitara, urut
Omega Meggadeath – rummut, taustalaulu
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Nic – introt, outrot, ambienssi
Goat Tormentor – muu laulu
C. "Fisherman" Mampila – saksofoni
Kokoonpano > Tuotanto

Jukka "Satanik" Darmo – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Svante Forsbäck – masteroija
Ritual – grafiikka
Arvostelut

Imperiumi.net: 8–/10
Soundi:
Aiheesta muualla

A.O.a. Discogsissa. (englanniksi)
Albumi A.O.a. Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Aleksei Rykov

Aleksei Rykov.
Aleksei Ivanovitš Rykov (ven. Алексе́й Ива́нович Ры́ков; 25. helmikuuta (J: 13. helmikuuta) 1881 Saratov, Venäjä – 15. maaliskuuta 1938 Moskova) oli venäläinen vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen poliitikko. Hän oli Kansankomissaarien neuvoston puheenjohtaja Leninin kuoleman jälkeen 1924–1929.
Rykov syntyi talonpoikaisperheeseen Saratovissa vuonna 1881. Kansallisuudeltaan hän oli venäläinen. Hän opiskeli Kazanin yliopistossa, liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen 18-vuotiaana ja hyväksyi yhteistyön bolševikkien ja menševikkien välillä vuonna 1903. Rykov työskenteli bolševikkien agenttina Moskovassa ja Pietarissa ja oli ratkaiseva henkilö vuoden 1905 vallankumouksessa.
Rykov arvosteli Leniniä diktatorisesta tyylistä ja rikkoi välinsä bolševikkien välillä. Rykovista tuli kuitenkin myöhemmin Moskovan neuvoston johtava jäsen ja muodosti oikeisto-oppositioksi kutsutun ryhmittymän puolueessa.
Rykov valittiin täysjäseneksi keskuskomiteaan ja Pietarin neuvostoon lokakuussa 1917. Seuraavassa kuussa hänet hyväksyttiin sotilaalliseen vallankumouskomiteaan Moskovassa. Huolimatta erimielisyyksistä Leninin kanssa, Rykov valittiin sisäasiain kansankomissaariksi vuosina 1917–1918, korkeimman kansallisen taloudellisen neuvoston puheenjohtajaksi vuosiksi 1918–1920, kansankomissaarien neuvoston varapuheenjohtajaksi vuosiksi 1921–1924 ja kansankomissaarien neuvoston puheenjohtajaksi vuosiksi 1924–1929.
Rykov oli 1920-luvun lopulla liittoutuneena Josef Stalinin, Nikolai Buharinin ja Mihail Tomskin kanssa Lev Trotskia ja tämän vasemmisto-oppositiota vastaan. Stalin kuitenkin kääntyi myös Buharinin, Rykovin ja Tomskin muodostamaa puolueen oikeistopoikkeamaa vastaan, ja Rykov erotettiin kaikista viroistaan syyskuussa 1936. Rykov, Buharin, Genrih Jagoda, Nikolai Krestinski ja Christian Rakovski olivat vuodesta 1936 alkaen vangittuina ja syytettyinä liitosta Trotskin kanssa Stalinia vastaan. Oikeudenkäynti heitä vastaan pidettiin maaliskuussa 1938. Rykov tuomittiin syylliseksi maanpetturuuteen ja teloitettiin maaliskuussa 1938. Hänen seuraajakseen kansankomissaarien neuvoston puheenjohtajaksi eli pääministeriksi tuli Stalinin luottomies Vjatšeslav Molotov.
Aleksei Rykovin kunnia palautettiin ja maine puhdistettiin Mihail Gorbatšovin kaudella vuonna 1988.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleksei Rykov Wikimedia Commonsissa
Aleksei Slepov

| Aleksei Slepov> Алексей Александрович Слепов |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Aleksei Aleksandrovitš Slepov
Syntynyt: 19. joulukuuta 1986 (ikä 37) Radužnyi, Neuvostoliitto
Uran tiedot
Pituus:  171 cm
Laji:  ampumahiihto
Maailmancup
Kaudet:  2013–
Paras sijoitus:  4
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  0
 Tietolaatikko päivitetty 19. joulukuuta 2015 
Aiheesta muualla
alexeyslepov.ru
Aleksei Aleksejevitš Slepov (s. 19. joulukuuta 1986 Radužnyi) on venäläinen ampumahiihtäjä ja entinen maastohiihtäjä. Slepov on 171 senttimetriä pitkä ja painaa 67 kilogrammaa. Hänen valmentajinaan toimivat Juri Zaitsev ja Valeri Hramonojkin.
Slepov aloitti uransa maastohiihdon parissa. Hän osallistui vuosina 2010–2011 kolmeen maailmancupin osakilpailuun saavuttaen jokaisessa pisteitä. Parhaimmillaan hän oli 14. tammikuussa 2010 Rybinskin 30 kilometrin takaa-ajokilpailussa. Vuonna 2009 Slepov saavutti alle 23-vuotiaiden MM-pronssia samalta matkalta.
Slepov vaihtoi ampumahiihtoon kaudeksi 2011–2012. Hän debytoi maailmancupissa tammikuussa 2013 Anterselvan pikamatkalla ollen 73:s. Ensimmäiset pisteensä hän saavutti maaliskuussa 2013 ollen Sotšin normaalimatkalla 27:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran niin ikään Sotšissa maaliskuussa 2013 oltuaan pikamatkalla yhdeksäs. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Pokljukan pikamatkalla joulukuussa 2015.
Ampumahiihdon EM-kilpailuista Slepov on saavuttanut kolme kultamitalia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleksei Slepov Wikimedia Commonsissa
Utahin bolidi 1972

Utahin bolidi 1972 oli päivällä kirkkaana näkynyt jättimäinen tähdenlento eli bolidi, jonka aiheuttanut pienehkö taivaankappale kimposi ilmakehästä 57 km:n korkeudesta 10. elokuuta 1972 kello 20.29 UTC. Kappale kimposi ilmakehästä, koska se saapui niin loivassa kulmassa. Ilmiö muistuttaa leipäkiven kimpoamista veden pinnasta. Tutkijoiden mukaan tämän suuren bolidin aiheutti hyvin viistosti ilmakehään saapunut 2–10 m:n läpimittainen meteoroidi, joka aiheutti noin 2 km:n läpimittaisen valoilmiön. Meteoroidi liikkui ilmakehässä 100 sekuntia nopeudella 800 m/s, jolloin sen on laskettu menettäneen massastaan 1/3–1/2 ilmakehän kitkan aiheuttaman kuumenemisen takia. Kappale kävi 57 km:n korkeudessa.
Jos kappale olisi iskeytynyt Maahan jyrkemmässä kulmassa, se olisi todennäköisesti menettänyt kaiken liike-energiansa ylemmässä ilmakehässä ja räjähtänyt kappaleiksi.
Alankomaiden jääpallomaajoukkue

| Alankomaat |
| --- | --- |

Liitto:  Alankomaiden jääpalloliitto
MM-kilpailut
Esiintymiset:  19 (ensimmäiset 1991)
Paras sijoitus:  7. 1991
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alankomaiden miesten jääpallomaajoukkue edustaa Alankomaita jääpallon maajoukkuekilpailuissa. Joukkue pelasi ensi kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa 1991 Suomessa. Joukkue sijoittui ensimmäistä kertaa lukuun ottamatta joka kerta osallistuessaan maailmanmestaruuskilpailujen B-sarjassa viimeiseksi ennen 2005 Kazanin kilpailuja, missä se jätti taakseen Viron ja Unkarin. Joukkueen paras maailmanmestaruuskilpailusaavutus on kokonaiskilpailun 7. sija vuodelta 1991. joukkue saavutti B-sarjan voiton vuonna 2018 ja nousi A-sarjaan.