stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Etelänkalkkunasarvekas
Koko ja ulkonäkö

Etelänkalkkunasarvekas on suuri lintu, se kasvaa pituudeltaan 90–130 cm pitkäksi. Koiras painaa 3,5–6,2 kg ja naaras painaa 2,2–4,6 kg. Koiras on naarasta suurempi. Höyhenpuku on lähes kaikkialta musta. Siipien kärkien suuret sulat ovat valkoisia. Silmien ympärystö ja kurkun alue ovat paljaita. Ne ovat punaisia, mutta naarailla punaisessa nahassa on sinisiä alueita.
Elinalueet

Etelänkalkkunasarvekasta tavataan päiväntasaajan eteläpuolisessa Afrikassa.
Elinalueet > Elinympäristö

Etelänkalkkunasarvekkaat elävät metsäisillä mailla, savanneilla ja ruohikkoisilla alueilla. Niitä on tavattu korkeimmillaan kolmen kilometrin korkeudessa.
Ravinto

Etelänkalkkunasarvekkaat ovat lihansyöjiä. Ne pyydystävät lähes jatkuvasti pieniä eläimiä, kuten hyönteisiä, heinäsirkkoja, kovakuoriaisia, skorpioneja ja termiittejä. Kuivan kauden aikana ne syövät etanoita, sammakoita ja konnia. Joskus etelänkalkkunasarvekkaat syövät suurempia saaliita kuten käärmeitä, liskoja, rottia, jäniksiä, oravia ja kilpikonnia. Ne saattavat syödä myös haaskoja, hedelmiä ja siemeniä.
Käyttäytyminen

Etelänkalkkunasarvekkaat orsivat puissa. Ne elävät enintään kahdeksan linnun ryhmissä. Alue voi olla 100 km²:n kokoinen.
Lisääntyminen

Pesät ovat reikiä puissa tai kalliojyrkänteellä. Ne on vuorattu kuivilla lehdillä. Sisäänkäyntiä ei ole muurattu kiinni kuten sarvinokilla. Naarat munivat 1–3 munaa, joita ne hautovat 37–43 päivää. Poikaset ovat aluksi vaaleanpunaisia, mutta ne muuttuvat mustiksi kolmen päivän kuluessa. Nuoret linnut varttuvat lentokykyisiksi noin 85 päivässä. Ne saavuttavat sukukypsyyden neljän–kuuden vuoden iässä.
Uhanalaisuus

Etelänkalkkunasarvekas luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi. Syynä tähän on sopivien elinympäristöjen nopea väheneminen eteläisessä Afrikassa.
Tähkälieot

| Tähkälieot |
| --- | --- |
 Katinlieko Lycopodium clavatum
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Liekomaiset Lycopodiophyta
Alakaari::  Liekomaiset kasvit Lycopodiophytina
Lahko::  Lycopodiales
Heimo::  Liekokasvit Lycopodiaceae
Suku::  Tähkälieot Lycopodium  L.
Katso myös
   Tähkälieot Wikispeciesissä   Tähkälieot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tähkälieot eli riidenlieot (Lycopodium) on kasvisuku, joka kuuluu sanikkaisiin ja liekokasvien heimoon. Suku on heimon tyyppisuku. Catalogue of Lifen mukaan tähkäliekoihin kuuluu nykyisin seitsemän lajia. Suvun laajemmassa rajauksessa lajeja on 51. Tässä luokituksessa liekokasvit on jaettu ainoastaan kolmeen sukuun ja tähkäliekoihin yhdistettäisiin muun muassa hakoliekojen (Dendrolycopodium), suomuliekojen eli keltaliekojen (Diphasiastrum) ja otaliekojen (Spinulum) suvut.
Lajeja

Pohjoismaissa ja Suomessa esiintyy yksi tähkäliekolaji:
katinlieko (Lycopodium clavatum )
etelänkatinlieko, metsäkatinlieko (L. clavatum subsp. clavatum)
pohjankatinlieko (L. clavatum subsp. monostachyon, syn. L. lagopus)
Muualla maailmassa esiintyviä tähkäliekoja:
Lycopodium diaphanum
Lycopodium hygrophilum
Lycopodium japonicum
konuhakolieko (Lycopodium obscurum tai Dendrolycopodium obscurum)
Lycopodium papuanum
Lycopodium pullei
Lycopodium venustulum
Lycopodium vestitum
Varsinkin vanhemmissa lähteissä myös riidenlieko (Spinulum annotinum, syn. Lycopodium annotinum) on laskettu kuuluvaksi tähän sukuun.
Aiheesta muualla

ITIS: Lycopodium (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Lycopodium (englanniksi)
Flora of China: Lycopodium (englanniksi)
Torsen

Audi Quattron torsen-tasauspyörästö
Torsen (englannin kielen sanoista Torque Sensing) on täysin mekaaninen luistonrajoitusominaisuuden sisältävä tasauspyörästö. Toisin kuin tavanomaisessa tasauspyörästössä, torsen-tasauspyörästössä vetoakselien tasoitusta ei hoideta kartiohammaspyörillä vaan hammaspyörien ja ruuvipyörien asetelmilla. Toiminta perustuu siihen, että ruuvipyörä voi helposti pyörittää hammaspyörää, mutta toisinpäin huomattavasti vaikeammin. Normaalisti, kun tasauspyörästöllä tasatut vetoakselit ovat lähes yhtä paljon kuormitettuja, esimerkiksi moottoriajoneuvossa vetävien pyörien ollessa pitävällä ajoradan pinnalla, torsen-tasauspyörästö toimii kuten tavanomainen tasauspyörästö, antaen kaarteissa pyörien pyöriä eri nopeuksilla. Jos yhden vetävän pyörän pito oleellisesti vähenee, torsen-tasauspyörästö kykenee välittömästi jakamaan vääntömomentin uudelleen ja siirtämään tehon sille pyörälle, joka yhä on pitävällä pinnalla.
Historia

Tasauspyörästön tarve moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa havaittiin jo varhain. Mahdollisia vaihtoehtoja ei kuitenkaan ollut useita, ja niissä oli kaikissa omat vaikeutensa.
Yksinkertainen tasauspyörästö toimii hyvin, jos tien pinta on kauttaaltaan hyvä, eikä vetävien pyörien lipsumista esiinny. Jos kuitenkin yhden vetävän pyörän pito häviää, veto häviää kokonaan.
Luistonrajoittimella varustettu tasauspyörästö siirtää yhden pyörän lipsumisen aikana vähintään osan tehosta myös toiselle pyörälle. Tämä kuitenkin lisää vetävien pyörien kulumista kaarteissa. Tällaisia tasauspyörästöjä pidetään myös soveltumattomina ja vaarallisina etuvedon toteutuksissa.
Automaattisesti lukkiutuva tasauspyörästö voi lukittua väärään aikaan ja kaarteessa se on ongelmallinen.
Jo 1960-luvulla ounasteltiin, että tasauspyörästön ongelma ratkeaisi vain tietokoneohjatulla luistonrajoituksella.
Ohiolainen Vernon Gleasman kehitti erilaisen tasauspyörästön, jonka toiminnan ennustamiseen ei ollut valmiita laskukaavoja eikä sen valmistamiseen työkaluja. Gleasmanin täytyi kehittää myös nämä itse. Ensimmäinen torsen-patentti myönnettiin Gleasmanille 1958. Tähän liittyviä myöhempiä patentteja on sittemmin julkaistu useita kymmeniä. Torsen-tasauspyörästön toimivuus osoitettiin kokeellisesti ja kisakäytössä, mutta laajempaan sarjatuotantoon ja uusien ajoneuvojen vakio-osaksi se tuli vasta 1980-luvulla.
Käyttökohteet

Torsen-tasauspyörästöt ovat suosittuja varsinkin nelivetoisten autojen keskitasauspyörästöissä, mutta niitä käytetään myös sekä nelivetoisten että takavetoisten autojen takatasauspyörästöissä.
Torsen-tasauspyörästöistä on olemassa eri versioita:
T-1 on alkuperäistä Gleasmanin patenttia vastaava malli.
T-2 poikkeaa alkuperäisestä mallista siten, että kaikkien hammaspyörien ja ruuvipyörien akselit ovat samansuuntaiset.
T-2R (Racemaster) on muuten kuten T-2, mutta lisänä on jousikuormitettu kitka.
T-3 muistuttaa toimintaperiaatteeltaan T-2 mallia, mutta on tarkoitettu nelivetoisen ajoneuvon keskitasauspyörästöksi.
IsoTorque muistuttaa rakenteeltaan ja periaatteeltaan alkuperäistä T-1 torsen tasauspyörästöä, mutta sisältää parannuksia edeltäjäänsä verrattuna.
Quaife LSD tasauspyörästö muistuttaa toimintaperiaatteeltaan suuresti torsen T-2 tasauspyörästöä, mutta Quaifella on tähän kuitenkin oma patentti.
Eaton Detroit Truetrac muistuttaa toimintaperiaatteeltaan Quaifen tasauspyörästöä.
Aiheesta muualla

AWDWiki
TORVEC, Inc.
Espanjankielinen Wikipedia

| Espanjankielinen Wikipedia |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  es.wikipedia.org
Slogan:  La enciclopedia libre
Kaupallinen:  ei
Tyyppi:  verkkotietosanakirja
Rekisteröinti:  vapaaehtoinen
Kielet:  espanja
Omistaja:  Wikimedia Foundation
Avattu:  11. toukokuuta 2001
Nykyinen tila:  aktiivinen
Espanjankielinen Wikipedia on Wikipedian espanjankielinen versio. Heinäkuun 2024 alussa espanjankielisessä Wikipediassa on 1 965 428 artikkelia, ja se on artikkelimäärältään kahdeksanneksi suurin. Se perustettiin toukokuussa 2001.
Espanjankielisessä Wikipediassa Espanjaan liittyvät artikkelit kirjoitetaan Espanjan espanjaksi, latinalaiseen Amerikkaan liittyvät artikkelit latinalaisen Amerikan espanjaksi ja Filippiineihin liittyvät Filippiinien espanjaksi.
Historia

Espanjankielinen Wikipedia perustettiin 11. toukokuuta 2001, ja se rikkoi 50 000 artikkelin rajan 30. toukokuuta 2005. Miljoonan artikkelin rajan se rikkoi 16. toukokuuta 2013.
Aiheesta muualla

Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Espanjankielinen Wikipedia Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
6 000 000 +:  englanti (en) · cebuano (ceb)
2 000 000 +:  saksa (de) · ruotsi (sv) · ranska (fr) · hollanti (nl)
1 000 000 +:  venäjä (ru) · espanja (es) · italia (it) · egyptinarabia (arz) · puola (pl) · kiina (zh) · japani (ja) · ukraina (uk) · vietnam (vi) · waray-waray (war) · arabia (ar) · portugali (pt)
500 000 +:  persia (fa) · katalaani (ca) · serbia (sr) · indonesia (id) · korea (ko) · kirjanorja (no) · tšetšeeni (ce) · turkki (tr) · suomi (fi) · tšekki (cs) · unkari (hu) · tataari (tt)
200 000 +:  serbokroaatti (sh) · romania (ro) · minnan (zh-min-nan) · baski (eu) · malaiji (ms) · heprea (he) · esperanto (eo) · armenia (hy) · tanska (da) · bulgaria (bg) · kymri (cy) · uzbekki (uz) · selkoenglanti (simple) · slovakki (sk) · viro (et) · eteläazeri (azb) · valkovenäjä (be) · kazakki (kk) · kreikka (el) · minangkabau (min) · kroatia (hr) · liettua (lt) · galicia (gl) · urdu (ur)
100 000 +:  azeri (az) · sloveeni (sl) · ladin (lld) · georgia (ka) · uusnorja (nn) · tamili (ta) · thai (th) · hindi (hi) · bengali (bn) · makedonia (mk) · latina (la) · kantoninkiina (zh-yue) · asturia (ast) · latvia (lv) · afrikaans (af) · tadžikki (tg) · burma (my)
50 000 +:  malagassi (mg) · albania (sq) · marathi (mr) · bosnia (bs) · telegu (te) · oksitaani (oc) · bretoni (br) · taraškevitsa-valkovenäjä (be-tarask) · malajalam (ml) · alasaksa (nds) · swahili (sw) · kirgiisi (ky) · kurdi (ku) · lombardi (lmo) · jaava (jv) · länsipunjabi (pnb) · newar (new) · haiti (ht) · venetsia (vec) · piemonte (pms) · baškiiri (ba) · luxemburg (lb) · sunda (su) · iiri (ga) · islanti (is) · sleesia (szl) · soranî (ckb) · länsifriisi (fy) · tšuvassi (cv) · punjabi (pa)
20 000 +:  tagalog (tl) · ido (io) · aragonia (an) · wu-kiina (wuu) · zazaki (diq) · hausa (ha) · volapük (vo) · skotti (sco) · joruba (yo) · nepali (ne) · kannada (kn) · gudžarati (gu) · alemanni (als) · interlingua (ia) · kotava (avk) · krimintataari (crh) · baijeri (bar) · sisilia (scn) · igbo (ig) · bishnupriya manipuri (bpy) · ketšua (qu) · mongoli (mn) · bali (ban) · navajo (nv) · mingreli (xmf) · sinhali (si)
Espanjankielisen Wikipedian artikkelimäärän kehitys vuosina 2001–2018.
Epselöinti

Epselöinti on ylöjärveläisen Global EcoProcess Services Oy:n (lyhenteenä EPSE) kehittämä ja patentoima menetelmä raskasmetallien erottelemiseksi kaivos- ja muun teollisuuden jätevesistä. Prosessi perustuu patentoituun epse-kemikaaliin ja pH:n säätöön.
Historia

Idea epselöinnistä syntyi 2000-luvun alkuvuosina, kun pirkanmaalainen kemisti Vesa Rissanen galvanoi lentokoneen osia omistamallaan peittaamolla. Galvanoinnissa terästä kastetaan galvanointihappoon, jolloin siitä samalla liukenee lukuisia metalleja happoon. Kun neste kyllästyy liuenneilla metalleilla, se ei enää toimi galvanoinnissa ja on vaarallista jätettä.
Rissanen alkoi miettiä yrittäjäkaverinsa kanssa, miten jopa puolen miljoonan markan vuosittaisista jätteen käsittelymaksuista päästäisiin eroon. Yrittäjät onnistuivat sakkauttamaan hapon niin, että lopputuloksena oli puhdasta vettä ja monimetallisakkaa.
Sen jälkeen, kun peittaamolta loppuivat työt, hän alkoi pohtia kehittämänsä menetelmän kaupallistamista pirkanmaalaisen yrittäjän Jouni Jääskeläisen kanssa. Tätä varten perustettiin vuonna 2012 Global Ecoprocess Services Oy, josta käytetään usein lyhennettä Epse.
Aluksi yritys keskittyi vain peittauksessa syntyviin jätevesiin. Talvivaaran kaivoksen julkisuudessa käsitellyt jätevesiongelmat saivat Rissasen ja Jääskeläisen pohtimaan, voisiko metalleja erotella myös kaivosten jätevedestä.
Menetelmä

Epselöinti on yksinkertainen ja nopea saostustekniikka. Prosessi perustuu epse-kemikaaliin ja pH:n säätöön ja sitä kutsutaan nimellä EPSE Metodi.
Epselöinnissä syntyvä monimetallisakka on pysyvästi liukenematonta toisin kuin muissa vastaavissa menetelmissä, joissa sakat jäävät alttiiksi takaisinliukenemiselle. Syynä on se, että tavallinen hydroksidisaostus on reversiibeli, mikä tarkoittaa, että saostunut metallihydroksidi liukenee takaisin ympäristöönsä pH-tason muuttuessa.
Epselöinti soveltuu lähes kaikkien metallien erotteluun. Monet menetelmät, kuten adsorptio, vaativat monimetalliympäristössä useita eri käsittelykertoja useilla eri kemikaaleilla. Alkali- ja osittain maa-alkalimetallit eivät saostu suoraan EPSE-menetelmällä, mutta niiden pitoisuudet voidaan samassa käsittelyssä tarvittaessa alentaa.
Epselöinnin synnyttämää monimetallisakkaa voidaan käyttää raaka-aineena monin tavoin. Siitä voidaan erotella ja uudelleenkäyttää arvometalleja. Niissä tapauksissa, joissa metallien talteenotto ei ole taloudellisesti perusteltua, sakka on mahdollista hyödyntää esimerkiksi betoniseoksen raaka-aineena.
Mikäli sakkaa ei millään lailla hyödynnetä, se voidaan loppusijoittaa kaatopaikalle, sillä liukenemattomuutensa takia sitä tarvitse käsitellä ongelmajätelaitoksella.
Menetelmän sovellukset

Epse on myöhemmin kokeillut menetelmänsä soveltamista myös voima- ja lämpölaitosten tuhkan sekä pilaantuneen maa-aineksen puhdistamiseen. Esimerkiksi vuonna 2018 Epsellä on ollut Vantaan Energian kanssa hanke, jossa kokeillaan Vantaan jätevoimalan savukaasupesurin veden käyttöä voimalan käytössä syntyvän tuhkan pesemiseen.
Erectus

| Erectus Ruger Hauer |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. lokakuuta 2012
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): DJ Kopia, Aprox., Kalifornia-Keke, Jesse, Moonlit Man
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 43.51
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 16.
Ruger Hauerin muut julkaisut
| Se syvenee syksyllä 2010 | Erectus 2012 | Ukraina 2013 |
Erectus on rap-yhtye Ruger Hauerin toinen pitkäsoitto, joka julkaistiin 26. lokakuuta 2012. Sen julkaisee Monsp Records. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan 16. sijalle. Albumin kappaleesta "Iso paha susi" julkaistiin musiikkivideo huhtikuussa 2013.
Kappaleet

Ruger Erectus – 4.12
Iso paha susi – 4.12
Antimateria – 4.49
Haiseva mieliala – 3.46
Elvis sanoo ei – 3.06
Mä haluun kuolla ennen Bonoo – 4.20
Torakka – 3.27
Musta oras – 2.18
Palaaks lusikka? – 4.06
Minulla on ollut ikävä sinua – 4.30 (feat. Joose Keskitalo)
Karmina Burana – 5.05
Biitit

DJ Kopia: 1, 7
Aprox.: 2
Kalifornia-Keke: 3, 4, 5, 6, 9, 11
Jesse (Stiletti-Ana & Kalifornia-Keke): 8
Kalifornia-Keke & Moonlit Man: 10
Muut vierailijat

"Antimateria" (taustalaulut Juho Julius & Pik3)
"Elvis sanoo ei" (kitarat & basso Kölle, urkusoolo Lauri Hälinen)
"Torakka" (kertosäe Samae Koskinen)
"Palaaks lusikka?" (räpit Davo)
"Minulla on ollut ikävä sinua" (kertosäe Joose Keskitalo)
Samplet

"Elvis sanoo ei" sisältää samplen The Spencer Davies Groupin kappaleesta "Keep on Running"
Arvostelut

Rumba:
Soundi:
Aiheesta muualla

Albumin arvostelu Soundi -sivustolla
Albumin arvostelu Rumba -sivustolla
Ferrari F92A

| Ferrari F92A |
| --- | --- |

Talli:   Scuderia Ferrari
Suunnittelija(t):   Steve Nichols
Kuljettajat:   27. Jean Alesi  28. Ivan Capelli  28. Nicola Larini
Teknisiä tietoja
Renkaat:  G Goodyear
Polttoaine:  Agip
Moottori:  Ferrari E1 A-92 65º V 12
Voimansiirto:  Ferrari 6-vaihteinen (F92A)  Ferrari 7-vaihteinen (F92AT) puoliautomaattinen
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Etelä-Afrikan GP 1992
Kilpailuja:  16
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
Palkintosijoja:  2
MM-pisteitä:  21
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Ferrari F92A oli Formula 1 -auto, jota Ferrari -talli käytti kaudella 1992. Autoa ajoivat ranskalainen Jean Alesi ja italialainen Ivan Capelli, jonka korvasi kahdessa viimeisessä kilpailussa maanmies Nicola Larini.
Autolla oli luotettavuusongelmia, mikä edesauttoi sen huonoa menestystä kilpailuissa. Ferrari toi loppukaudesta autostaan päivitetyn version F92AT, jossa oli uusi poikittain asennettu 7-vaihteinen vaihteisto (transversale). Auton paras tulos oli kahdesti ajettu kolmas sija.
Autot, jotka kilpailivat Formula 1 -kaudella 1992
McLaren MP4/6B
McLaren MP4/7A
Tyrrell 020B
Williams FW14B
Brabham BT60B
Footwork FA13
Lotus 102D
Lotus 107
Fontmetal GR01
Fontmetal GR02
March CG911
Benetton B191B
Benetton B192
Dallara F192
Minardi M191B
Minardi M192
Ligier JS37
Ferrari F92 A
Ferrari F92 AT
Larrousse LC92
Jordan 192
Andrea Moda C4B
Andrea Moda S921
FC Ulvila

FC Ulvila ry (ent. Vanhankylän Alku) on 1914 perustettu ulvilalainen jalkapalloseura. Seuralla on vilkasta junioritoimintaa 2-4 -vuotiaiden Perhefutiksesta lähtien. FC Ulvilalla on myös tyttöjoukkueita sekä harrastejoukkueita naisille sekä miehille.
FC Ulvila on järjestyksessään 32. jalkapallon sinettiseura. Seura on hyväksytty Olympiakomitean Tähtiseuraksi.
FC Ulvilan toiminta-ajatuksena on tarjota kaikille jalkapalloilusta kiinnostuneille mahdollisuus harrastaa lajia omien mahdollisuuksiensa ja kykyjensä mukaisesti Ulvilassa. Seuran pyrkimyksenä on olla jalkapallon tuore ja vireä kilpailullinen kasvattajaseura, jossa jalkapalloa pelataan ilon kautta.
Seuran kotikenttänä toimii Mynsterin kenttä.
Tietoja

perustettu v. 1914
erikoistui jalkapalloiluun 1990-luvulla
kuuluu Suomen Palloliiton Läntiseen alueeseen
485 pelaajaa (1.12.2023)
Hyväksyttiin Tähtiseuraksi 05/2018
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Eva Nordmark

| Eva Nordmark |
| --- | --- |
 Nordmark vuonna 2014.
Ruotsin työmarkkinaministeri
 Löfvenin II, III ja Anderssonin hallitus 10. syyskuuta 2019 – 18. lokakuuta 2022  
Edeltäjä:  Ylva Johansson
Seuraaja:  Johan Pehrson
Henkilötiedot
Koko nimi:  Eva Marie Nordmark
Syntynyt: 21. helmikuuta 1971 (ikä 53)  Luulaja, Ruotsi
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraatit
Eva Marie Nordmark (os. Persson, aiemmin Persson Sellin; s. 21. helmikuuta 1971 Luulaja) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja. Hän toimi Ruotsin työmarkkinaministerinä vuosina 2019–2022.
Elämä ja ura

Nordmark on syntynyt vuonna 1971. Hän valmistui ylioppilaaksi yhteiskuntapainotteiselta linjalta vuonna 1990. Vuosina 1992–94 hän opiskeli valtio-oppia Luulajan teknillisessä yliopistossa. Vuosina 1995–98 hän toimi kansanedustajana valtiopäivillä ja vuosina 1992–99 kunnanvaltuutettuna Luulajassa. Vuosina 1999–2004 hän oli ammattiliitto SKTF:n toiminnanjohtaja Luulajassa, ja vuosina 2004–11 koko ammattiliiton puheenjohtaja. Vuosina 2011–19 hän puolestaan toimi ammattiliitto TCO:n puheenjohtajana. Syksyllä 2019 hänet valittiin Ruotsin työmarkkinaministeriksi Stefan Löfvenin johtamaan hallitukseen.
Vuonna 2018 hänelle myönnettiin ranskalaisen Ordre National du Mérite -ansioritarikunnan kunniamerkki hänen työstään naisten oikeuksien, sosiaalisen dialogin ja korkeakoulutuksen puolesta.
Yksityiselämä

Nordmark on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Eva Nordmark Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Eva Nordmark Ruotsin hallituksen verkkosivuilla (ruotsiksi)
Felix Jonasson

Oskar Felix Jonasson (5. helmikuuta 1888 – 3. lokakuuta 1934) oli suomalainen Helsingin yliopiston valokuvaaja ja valokuvateosten toimittaja.
Felix Jonasson oli syntyperäinen helsinkiläinen ja kouluttautui valokuvaajaksi. Jonasson teki laajoja opintomatkoja Yhdysvaltoihin ja moniin Europan maihin ja tuli sitten Helsingin yliopiston valokuvauslaitoksen esimieheksi. Jonasson teki vuonna 1928 yhdessä professori Arthur Hjeltin ja tohtori Aapeli Saarisalon kanssa Palestiinaan ja Siinaille Pyhän Katariinan luostariin tutkimusmatkan, jonka tarkoituksena oli valokuvauksen avulla säilyttää tuhon uhkaama Codex Sinaiticus, joka oli eräs raamatun kaikkein vanhimpia käsikirjoituksia. Matkan seurauksena Felix Jonasson alkoi suunnitella ja toimittaa suuria valokuvateoksia. Näitä teoksia olivat tutkimusmatkan tuloksena syntynyt Raamatun maisemia, useina painoksina ilmestynyt Suomi kuvina, Suomen puolustusvoimat, Suomen maatalous ja metsätalous kuvina, suuri viisiosainen Suomen maatilat sekä vuonna 1931 suomalais-ugrilaisen kulttuurikongressin yhteydessä julkaistu Suomi — Eesti — Unkari. Kahden viimeisen elinvuotensa aikana Jonasson työskenteli varsinaisen päätoimensa ohella myöskin Werner Söderström Oy:n mainososastolla.
Felix Jonasson oli Helsingin suojeluskunnan akatemisen pataljoonan jäsenenä pataljoonan perustamisesta lähtien ja toimi pataljoonassa aluksi joukkueen johtajana. Hän suoritti suojeluskuntaupseeritutkinnon 1922 ja toimi vuodesta 1926 alkaen komppanian päällikkönä kuolemaansa asti. Hän kuului 1934 pataljoonan esikuntaan ja oli jäsenenä Helsingin suojeluskunnan piiriesikunnassa. Hänet palkittiin suojeluskunnan  ansioristillä, vapaussodan mitalilla ja Suomen Valkoisen Ruusun 2. luokan mitalilla sekä Viron Valkoisen Ristin kunniamerkillä.
Felix Jonasson kuoli 46-vuotiaana lyhyen sairauden jälkeen lokakuussa 1934. Jonasson on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.
Julkaisuja

Arthur Hjelt : Raamatun maisemia; kuvittaja Felix Jonasson. WSOY 1929
Suomi kuvina - Finland i bilder - Finland in pictures - Finnland in Bildern; toim. Felix Jonasson ; tekstin kirjoittanut V. A. Koskenniemi. WSOY 1929, 2. uud. painos 1930, 4. uud. painos 1934
Suomen armeija; kirjoittajat V. E. Tuompo ym. ; toimittaja Felix Jonasson. WSOY 1930
Suomen puolustusvoimat; toim. Felix Jonasson. WSOY 1931
Suomen maatilat: tietokirja maamme keskikokoisista ja suurista maatiloista. 1 osa, Uudenmaan lääni; toimitusneuvottelukunta Uuno Brander, Oskar Groundstroem, S. Mattsson ; toimittajat Felix Jonasson, Akseli Kivialho, K. Kivialho. WSOY 1931
Suomen maatilat: tietokirja maamme keskikokoisista ja suurista maatiloista. 2 osa, Hämeen lääni; toimitusneuvottelukunta Uuno Brander, Oskar Groundstroem, S. Mattsson ; toimittajat Felix Jonasson, Akseli Kivialho, K. Kivialho. WSOY 1931
Suomi-Eesti-Unkari - Eesti-Soome-Ungari - Magyarország-Finnország-Észtország; kirjoittanut A. Tammekann, P. Teleki, Väinö Voionmaa ; toimittanut Felix Jonasson. WSOY 1931
Suomen maatilat: tietokirja maamme keskikokoisista ja suurista maatiloista. 3, Turun ja Porin lääni: Ahvenanmaa; toimitusneuvottelukunta Uuno Brander, Oskar Groundstroem, S. Mattsson ; toimittajat Felix Jonasson, Akseli Kivialho, K. Kivialho. WSOY 1932
Suomen maatalous ja metsätalous kuvina; toimittajat N. A. Hildén, Felix Jonasson, S. Mattsson. WSOY 1932
Suomen maatilat: tietokirja maamme keskikokoisista ja suurista maatiloista. 4 osa, Kuopion, Mikkelin ja Viipurin läänit; toimitusneuvottelukunta Uuno Brander, Oskar Groundstroem, S. Mattsson ; toimittajat Felix Jonasson, Akseli Kivialho, K. Kivialho. WSOY 1932
Suomen maatilat: tietokirja maamme keskikokoisista ja suurista maatiloista. 5, Oulun ja Vaasan läänit; toimitusneuvottelukunta Uuno Brander, Oskar Groundstroem, S. Mattsson ; toimittajat Felix Jonasson, Akseli Kivialho, K. Kivialho. WSOY 1933