stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kurtis Rice
Pelaajaura

Rice pelasi yliopistokoripalloa Charleston Southern Universityssä vuosina 2003–2005.
Yliopiston jälkeen Rice pelasi muun muassa Turkin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla ja Makedonian pääsarjassa. Syyskuussa 2008 hän teki pelaajasopimuksen Suomen pääsarjassa pelanneen Tampereen Pyrinnön kanssa. Rice pelasi Pyrinnössä 16,6 pisteen keskiarvolla ja oli hyvä puolustaja, mutta hänen pelityylinsä ei sopinut Pyrinnön konseptiin.
Tammikuussa 2009 Rice sirtyi Pyrinnöstä Namika Lahteen. Hän sijaisti aluksi loukkaantunutta Sami Pekkolaa, mutta sopimusta jatkettiin kauden loppuun. Kari Härkösen mukaan Rice oli Namikan "glue guy", joka pystyi puolustamaan monen pelipaikan pelaajia ja teki joukkueessa tärkeää näkymätöntä työtä. Namika Lahti sijoittui runkosarjassa neljänneksi ja eteni aina Suomen mestaruuteen asti, ja pudotuspeleissä 11,8 pisteen keskiarvolla pelannut Ricekin palkittiin SM-kultamitalilla.
Kaudeksi 2009–2010 Rice siirtyi Alankomaiden pääsarjaan BS Weertiin.
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008–2009 | Tampereen Pyrintö | Korisliiga | 25 | 53,6 % | 30,8 % | 76,0 % | 1,8 | 4,2 | 6,0 | 1,7 | 3,2 | 1,0 | 0,4 | 16,6 | 416 |
| 2008–2009 | Namika Lahti | Korisliiga | 18 | 57,9 % | 31,8 % | 76,8 % | 1,7 | 3,1 | 4,8 | 1,6 | 2,8 | 1,1 | 0,3 | 15,7 | 282 |
| Yhteensä | Yhteensä | Korisliiga | 43 | 55,4 % | 31,2 % | 76,3 % | 1,7 | 3,8 | 5,5 | 1,7 | 3,0 | 1,0 | 0,3 | 16,2 | 698 |
O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Korupitta

| Korupitta |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pitat Pittidae
Suku::  Pitat Pitta
Laji::  granatina
Kaksiosainen nimi
 Erythropitta granatina  Temminck, 1830 
Synonyymit
 Erythropitta granatina 
Katso myös
   Korupitta Wikispeciesissä   Korupitta Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Korupitta (Pitta granatina) on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Korupittaa tavataan Bruneissa, Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa, Singaporessa ja Thaimaassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 853 000 km2. Lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Elintavat

Korupitta elää pääasiassa tiheissä alankojen metsissä 600 metrin korkeuteen asti. Helmipitta käyttää ravinnokseen pääasiassa hyönteisiä, mutta myös pieniä etanoita ja hedelmien siemeniä. Se pesii maaliskuun ja elokuun välisenä aikana ja munii kaksi munaa.
Korutangarat

| Korutangarat |
| --- | --- |
 Kultakruunutangara (Iridosornis rufivertex)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Korutangarat Iridosornis  Lesson, 1844
Katso myös
   Korutangarat Wikispeciesissä   Korutangarat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korutangarat (Iridosornis) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintusuku. Korutangaroiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan viisi lajia.
Korutangaroihin kuuluvia lajeja

Kultakaulustangara (Iridosornis jelskii)
Kultakorutangara (Iridosornis porphyrocephalus)
Kultakorvatangara (Iridosornis reinhardti)
Kultakruunutangara (Iridosornis rufivertex)
Turkoosikorutangara (Iridosornis analis)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Iridosornis (englanniksi)
Kroatia olympialaisissa

Kroatia osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran itsenäisenä maana Albertvillen 1992 talviolympialaisissa. Sitä ennen kroatialaisurheilijat edustivat Jugoslaviaa. Ensimmäiset mitalinsa Kroatia voitti Barcelonan 1992 kesäolympialaisissa ja ensimmäisen kultamitalinsa neljä vuotta myöhemmin Atlantan kesäkisoissa.
Kroatian menestyksekkäin laji mitalimäärällä mitattuna olympialaisissa on Alppihiihto, josta Janica Kostelić on yksinään kerännyt neljä kultaa ja kaksi hopeaa. Hänen veljellään Ivica Kostelićilla on neljä hopeamitalia. Kesälajeissa Kroatia on kerännyt eniten mitaleja yleisurheilusta.
Olympiamitalistit > Talviolympialaiset

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 Kultaa | Janica Kostelić | 2002  2002 Salt Lake City |  Alppihiihto | Naisten alppiyhdistetty |
| 1 Kultaa | Janica Kostelić | 2002  2002 Salt Lake City |  Alppihiihto | Naisten suurpujottelu |
| 1 Kultaa | Janica Kostelić | 2002  2002 Salt Lake City |  Alppihiihto | Naisten pujottelu |
| 2 Hopeaa | Janica Kostelić | 2002  2002 Salt Lake City |  Alppihiihto | Naisten supersuurpujottelu |
| 1 Kultaa | Janica Kostelić | 2006  2006 Torino |  Alppihiihto | Naisten alppiyhdistetty |
| 2 Hopeaa | Janica Kostelić | 2006  2006 Torino |  Alppihiihto | Naisten supersuurpujottelu |
| 2 Hopeaa | Ivica Kostelić | 2006  2006 Torino |  Alppihiihto | Miesten alppiyhdistetty |
| 2 Hopeaa | Ivica Kostelić | 2010  2010 Vancouver |  Alppihiihto | Miesten alppiyhdistetty |
| 2 Hopeaa | Ivica Kostelić | 2010  2010 Vancouver |  Alppihiihto | Miesten pujottelu |
| 3 Pronssia | Jakov Fak | 2010  2010 Vancouver |  Ampumahiihto | Miesten sprintti |
| 2 Hopeaa | Ivica Kostelić | 2014  2014 Sotši |  Alppihiihto | Miesten alppiyhdistetty |
Lähteet:
Kosteikkovahvero

| Kosteikkovahvero |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Cantharellales
Heimo::  Hydnaceae
Suku::  Mustatorvisienet Craterellus
Laji::  lutescens
Kaksiosainen nimi
 Craterellus lutescens  (Fr.) Fr. 
Synonyymit
 Agaricus aurora Batsch  Cantharellus aurora (Batsch) Kuyper  Cantharellus lutescens Fr. 
Katso myös
   Kosteikkovahvero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kosteikkovahvero (Craterellus lutescens, aikaisemmin "kelta-torvisieni" tai keltainen torvisieni) muistuttaa erittäin paljon suppilovahveroa. Se on muuten aivan samanlainen kuin suppilovahvero, mutta pieniä värieroja voi olla. Se on myös huomattavasti suppilovahveroa harvinaisempi. Kuten jo nimestä voi päätellä, kosteikkovahvero kasvaa kosteissa paikoissa. Sillä on kellertävä jalka ja ruskea tai harmaa lakki. Kosteikkovahvero on erinomainen ruokasieni, jolla on vahva sienen tuoksu. Kosteikkovahveroita, kuten lähes mitä tahansa muitakin sieniä, voi kuivata. Kuivattu sieni säilyttää ominaismakunsa, vaikka se käytettäisiin vasta myöhemmin.
Ulkonäkö ja koko

Kosteikkovahverot ovat lähes heltattomia, ohutmaltoisia ja torvimaisia tai suppilomaisia. Lakki on 4–7 cm leveä, keskeltä kuopalla ja reunoilta uurteisia, ryppyisiä tai aaltomaisia. Vanhemmiten lakista tulee syvänapainen tai suppilomainen, ja lopulta se aukenee onttoon jalkaan. Lakin väri vaihtelee noenmustasta harmaaseen ja ruskeaan. Lakin alapinta on nuorena valkoinen ja vanhemmiten oranssi, keltainen ja vähäsuoninen. Jalka liittyy saumattomasti lakkiin ja on vanhemmiten ontto. Sienen pituus on noin 7–10 cm ja se on noin 0,5–1 cm paksu, tyveen suippeneva, pyöreähkö tai litteä ja sileä. Jalan väri on oranssinkeltainen tai keltainen. Malto kellanvalkoista, tiivistä ja ohutta. Tuoksu on voimakas. Maku on mieto ja hyvä. Itiöpölyn väri on vaaleankeltainen.
Levinneisyys

Kosteikkovahvero on runsaampi eteläisemmässä Suomessa. Pohjoisimmat löydöt Suomessa on tehty Inarista.
Kasvupaikka ja elinympäristö

Kosteikkovahvero kasvaa nimensä mukaisesti kosteikoissa, lehtokorvissa, lehtokuusikoissa ja rehevissä sammaleisissa kuusimetsissä. Se on kalkinsuosija ja kuusen juurisieni. Kosteikkovahvero kasvaa elo-syyskuussa.
Käyttö

Kosteikkovahveroa voidaan käyttää monilla tavoilla kastikkeisiin ja keittoihin. Se ei tarvitse ryöppäystä, ja se sopii hyvin kuivattavaksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Luontonetti: Kosteikkovahvero
Suomalaiset kauppasienet
haaparousku
kalvashaaparousku
haavanpunikkitatti
herkkutatti
isohapero
kangasrousku
kangastatti
karvarousku
kantarelli
kartiohuhtasieni
koivunpunikkitatti
korvasieni
kosteikkovahvero
kuusenleppärousku
lampaankääpä
mustatorvisieni
männynherkkutatti
männynpunikkitatti
männynleppärousku
suppilovahvero
tammenherkkutatti
rusko- ja vaaleaorakas
siitake
tryffelit
Kámpos (Pátmos)

| Kámpos Κάμπος |
| --- | --- |
 Kámpos
 Koordinaatit: 37°21′10″N, 26°33′27″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Kálymnos
Kunta:  Pátmos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6106000010
Väkiluku (2011):  633
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kámpos (kreik. Κάμπος; myös Kámbos) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pátmoksen saarella ja kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 633 (vuonna 2011).
Kámpos sijaitsee Pátmoksen saaren pohjoisen osan keskiosissa noin kuusi kilometriä Skálan kylästä pohjoiseen. Kylä jakautuu sisämaassa sijaitsevaan Áno Kámpokseen (”Ylempi Kámpos”) ja rannalla sijaitsevaan Káto Kámpokseen (”Alempi Kámpos”).
Kánin László

| Kánin László> Transilvanian voivodi |
| --- | --- |
 1261 - 1264  
Edeltäjä:  Ernye Ákos
Seuraaja:  Miklós Geregye
Henkilötiedot
Kuollut: 3. tammikuuta 1278
Kánin László (unk. Kán nembeli (II) László) oli unkarilainen aatelinen, joka toimi vuosien 1261 - 1264 aikana Transilvanian voivodina. 
Kánilla oli kolme poikaa. Yksi pojista Kán II László toimi myös Transilvanian voivodina vuosina 1295 - 1314. Kánin László toimi Transilvanian voivodina aikana milloin Kán Tapani V toimi Transilvanian herttuana. Tapani V hallitsi aluetta ilman Unkarin kuningas Béla IV:n ohjausta. László ajautuikin Tapani V:n valtataisteluun mukaan ja hänellä oli useita korkea-arvoisia tehtäviä kuolemaansa saakka.
Kuusamojärvi

| Kuusamojärvi |
| --- | --- |
 Kuusamojärvi
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kuusamo 
Koordinaatit:  65°54′32″N, 29°22′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Virransalmi 
Järvinumero:  74.031.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  253 m  
Rantaviiva:  195,866 km  
Pinta-ala:  47,3635 km²  
Tilavuus:  0,161977 km³  
Keskisyvyys:  3,4 m  
Suurin syvyys:  17,69 m  
Valuma-alue:  480 km2 
Saaria:  66 
 fiKuusamojärvi 
Kuusamojärvi on Pistojoen reittiin kuuluva järvi Kuusamon Koillismaalla. Järven pinta-ala on 51 neliökilometriä, pituus noin 25 kilometriä ja pinta 257 metriä merenpinnan yläpuolella. Kuusamojärvi laskee Muojärveen.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4 700 hehtaaria eli 47 neliökilometriä. Se on 24,1 kilometriä pitkä ja 6,1 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 162 miljoonaa kuutiometriä eli 0,16 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys 17,7 metriä.
Järvessä on laskettu olevan 66 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 447 hehtaaria, mikä on noin 8,6 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi on yli neliökilometrin kokoinen, 21 yli hehtaarin kokoisia, 41 yli aarin kokoisia ja loput kolme alle aarin kokoisia.
Järven rantaviivan pituus on 196 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 53 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Vienan Kemijoen vesistöön (vesistöaluetunnus 74) Kuusamojärven alueeseen (74.03) Kuusamojärven lähialueella (74.031).
Järveen laskee lännestä Säynäjäperään Säynäjoki, joka on Säynäjäjoen valuma-alueen (74.033) laskujoki. Sen lounaisrantaan laskee Vanttajajoki ja Vääräjoki, jotka ovat Niskajoen–Vääräjoen valuma-alueen (74.032) jokia. Lisäksi Kolvanginjoki tuo Kolvangin valuma-alueen (74.08) reitin vedet ja Matkajoki Oivanginjärven valuma-alueen (74.04) reitin vedet Kuusamojärveen. Järvi on samalla vedenpinnan tasolla Muojärven kanssa.
Kölnin eläintarha

| Kölnin eläintarha |
| --- | --- |

Sijainti:  Köln, Saksa
Perustettu:  1860
Eläinlajeja:  yli 700
Organisaatio
Aiheesta muualla
Verkkosivut
Kameli.
Paviaaneja.
Kölnin eläintarha (saks. Kölner Zoo) on vuonna 1860 perustettu Saksan Kölnissä sijaitseva eläintarha. Siellä on noin 10 000 eläintä, jotka edustavat yli seitsemääsataa eri lajia.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (saksaksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Äitinorsu Marlar ja vuonna 2017 syntynyt poikanen Moma.
Lacy Lakeview

| Lacy Lakeview |
| --- | --- |

 Lacy Lakeview
 Koordinaatit: 31°37′31″N, 97°06′18″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Texas
Piirikunta:  McLennan
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,75 km²
Väkiluku (2019):  6 721
 – Väestötiheys:  625,2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Lempinimi::  City on the Move
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lacy Lakeview on kaupunki McLennanin piirikunnassa Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2019 arvion mukaan kaupungissa asui 6 721  asukasta. Vuosina 2010–2019 kaupungin väkiluku kasvoi 4,1 prosenttia.
Käyhkään kanava

Käyhkään kanava
Käyhkään kanava on 350 m pitkä kanava Ruokolahdella. Kanava on yksi Suvorovin sotakanavista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käyhkään kanava Wikimedia Commonsissa
Suomen kanavat
Kékélé

| Kékélé> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2001–
Kotipaikka:  Kongon demokraattinen tasavalta
Laulukieli:  lingala
Jäsenet:  Syran Mbenza   Wutu Mayi   Nyboma   Bumba Massa   Loko Massengo  
Levy-yhtiö:  Stern's Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kékélé on kinshasankongolainen rumbaa ja soukousia esittävä maailmanmusiikkiyhtye. Se perustettiin vuonna 2001. Useimmat Kékélén jäsenistä, kuten Syran Mbenza, Wutu Mayi, Nyboma, Bumba Massa ja Loko Massengo, tunnetaan myös muista yhtyeistä. Kékélé on esiintynyt Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Diskografia

Rumba Congo (2001)
Congo Life (2003)
Aiheesta muualla

Kékélén jäsenen haastettelu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Käy Muumilaaksoon

Käy Muumilaaksoon (alkuperäiseltä nimeltään Dat Zijn De Moomins) on Japanissa tuotetun animaatiosarjan Muumilaakson tarinoita länsimaisissa versioissa käytetty tunnuslaulu. Alkuperäisen kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut hollantilainen säveltäjä Pierre Kartner. Suomen kielelle kappaleen käänsi Yleisradion kääntäjänä ja ohjaajana toiminut Jertta Ratia-Kähönen. Televisiosarjassa kappaleen esittää suomeksi ja ruotsiksi Benny Törnroos, joka esittää myös sarjan lopputunnuskappaleen ”Hei Muumit” ja joka on myöhemmin tehnyt ja esittänyt muitakin Muumi-aiheisia kappaleita.
Kesällä 1990 tuottaja Dennis Livson yhdessä hollantilaisen Telecable-yhtiönsä kanssa etsi sopivaa esittäjää syksyllä 1991 Suomen televisiossa ensiesityksen saavaan Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjan tunnuskappaleille. Kartnerin säveltämään ja sanoittamaan tunnuskappaleisiin haluttiin sama esittäjä niin suomen- kuin ruotsinkieliseen versioon. Livson etsi tunnusmusiikin esittäjäksi pehmeä-äänistä mieslaulajaa.
Yleisradio ehdotti tunnuskappaleen esittäjäksi lastenmusiikkia entuudestaankin tehnyttä Benny Törnroosia, joka tosin ensimmäisellä kerralla kohteliaasti kieltäytyi tehtävästä vedoten siihen, että hänellä oli samaan aikaan muita projekteja. Myöhemmin hän kuitenkin otti tehtävän vastaan. Törnroosin mukaan kappale äänitettiin studiossa yhden päivän aikana ja lyhyellä varoitusajalla ennen kuin sarjan ensiesitys tapahtui televisiossa. Kappaleen sanat suomen kielelle kääntäneen Jertta Ratia-Kähkösen kertoman mukaan sanat, joita Törnroos viime kädessä hieman muokkasi, tehtiin ”nopeaan tahtiin”.
Tv-ensi-illan jälkeen Törnroos sai tarjouksen viideltä levy-yhtiöltä Muumi-aiheista musiikkia sisältävän levyn tekemiseen. Tunnuskappale levytettiin K-telin vuonna 1992 julkaistulle Lasten ikioma Muumi -albumille.
Kappaleen ovat Törnroosin lisäksi levyttäneet muun muassa Jukka Heino ja Maija Salo lapsikuoron kanssa.
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto: Benny Törnroos: Käy Muumilaaksoon
Kun maailma elää

Kun maailma elää on kahden suomalaisen albumin nimi:
Kasevan albumi vuodelta 1976
Joel Hallikaisen albumi vuodelta 1999
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kun maailma elää”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kultainen hansikas

| Kultainen hansikas> Der Goldene Handschuh |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Fatih Akin
Käsikirjoittaja:  Fatih Akin
Perustuu:  Heinz Strunkin romaaniin Kultainen hansikas
Tuottaja:   Nurhan Sekerci-Porst  Fatih Akin  Herman Weigel 
Säveltäjä:  F.M. Einheit
Kuvaaja:  Rainer Klausmann
Leikkaaja:   Andrew Bird  Franziska Schmidt-Kärner 
Pääosat:  Jonas Dassler
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksa Ranska
Tuotantoyhtiö:  Bombero International
Levittäjä:   The Match Factory  Warner Bros.  Pathé 
Ensi-ilta:   2019-2-99. helmikuuta 2019 (Berliini)  2019-2-2121. helmikuuta 2019 (Saksa)  2019-11-1515. marraskuuta 2019 (Suomi)  
Kesto:  110 minuuttia
Alkuperäiskieli:  saksa kreikka
Tuotto:  604 147 $
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Zum Goldenen Handschuh pubin kuvauspaikka
Kultainen hansikas (saks. Der Goldene Handschuh) on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut kansainvälisesti tuotettu elämäkerrallinen mustan huumorin sävyttämä kauhuelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Fatih Akin. Elokuva perustuu Heinz Strunkin samannimiseen romaaniin, ja se kertoo saksalaisesta sarjamurhaajasta Fritz Honkasta, jota näyttelee Jonas Dassler.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jonas Dassler  | … |  Fritz "Fiete" Honka   |
|  Margarethe Tiesel  | … |  Gerda Voss   |
|  Katja Studt  | … |  Helga Denningsen   |
|  Dirk Böhling  | … |  SS-Nobert   |
|  Hark Böhm  | … |  Dornkaat-Max   |
|  Uwe Rohde  | … |  Herbert   |
|  Lars Nagel  | … |  nenä-Ernie   |
|  Greta Sophie Schmidt  | … |  Petra Schulz   |
|  Martina Eitner-Acheampong  | … |  Frida   |
|  Jessica Kosmalla  | … |  Ruth   |
|  Tilla Kratochwil  | … |  Inge   |
|  Barbara Krabbe  | … |  Anna   |
Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Episodi Niko Ikonen: 
Helsingin Sanomat Leena Virtanen: 
Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl:
Kun lähdin he nukkuivat

| Kun lähdin he nukkuivat |
| --- | --- |
 Kun lähdin he nukkuivat (2017)
Nimi:  Kun lähdin he nukkuivat
Tekijä:  Virpi Kanto
Valmistumisvuosi:  2017
Taiteenlaji:  kuvanveisto
Sijainti:  Lahden matkakeskuksen alikulkutunneli
Paikkakunta:  Lahti
Koordinaatit:  60°58′37.6″N, 25°39′33.5″E
Kun lähdin he nukkuivat on Virpi Kannon julkinen taideteos, joka sijaitsee Lahden matkakeskuksen alikulkutunnelissa. Teos julkistettiin vuonna 2017. Kanto on orimattilalainen kuvanveistäjä.
Teos koostuu betonisista kasvoista, joita on ripustettu 32 kappaletta tunnelin seinille. Kasvot ovat erilaisia ja noin puolenmetrin kokoisia. Suurimmat kasvot ovat painoltaan 45 kiloa. Kanto kertoo halunneensa välittää teoksellaan myötätuntoa, arvokkuutta ja lempeyttä.
Teoksen tilasi Kannolta Lahden kaupungin julkisen taiteen työryhmä, ja teos maksettiin matkakeskushankkeen budjetista.
Kámpos (Tínos)

| Kámpos Κάμπος |
| --- | --- |
 Kámpoksen kylä.
 Kámpos
 Koordinaatit: 37°34′41″N, 25°8′55″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Tínos
Kunta:  Tínos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7001020104
Väkiluku (2011):  71
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kámpos (kreik. Κάμπος; transl. myös Kámbos) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Tínoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Tínoksen kuntaan, Tínoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 71 (vuonna 2011).
Kámpoksen kylä sijaitsee Tínoksen eteläisissä keskiosissa noin seitsemän kilometriä pohjoiseen saaren keskuksesta Tínoksen kaupungista eli Chórasta. Kámpos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κάμπου, Topikí Koinótita Kámpou), johon kuuluvat varsinaisen Kámpoksen kylän lisäksi kylät Ágios Romanós, Fsínos, Loutrá, Smardáki, Tarampádos, Vourní ja Xinára. Koko yhdyskunnan väkiluku on 222.
Kylässä on kaksi kirkkoa, katolinen Pyhän Kolminaisuuden (Agía Triáda) kirkko ja ortodoksinen Pyhän Katariinan (Agía Aikateríni) kirkko. Kylässä on myös taiteilija Kóstas Tsókliksen nimeä kantava taidemuseo.
Aiemmin kylä kuului Exómvourgon kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Tínoksen kunnan Exómvourgon kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kámpos Wikimedia Commonsissa
Kroatialaiset eurokolikot

Eurokolikkojen keräilijöille tarkoitettu aloituspakkaus
Kroatialaiset eurokolikot ovat Kroatialle lyötyjä eurokolikoita. Kroatia liittyi Euroopan unioniin vuonna 2013, ja se on uusin EU-maa.
Kroatia liittyi Euroopan vaihtokurssimekanismin ERM II:n jäseneksi heinäkuussa 2020 ja se täytti kaikki euroon liittymiseen vaaditut lähestymiskriteerit. Valtio otti euron valuutakseen 1. tammikuuta 2023, jolloin siitä tuli euroalueen 20. jäsenmaa.
Euroalue.
  EU:n jäsenvaltio, ERM II-vaiheessa, oma kansallinen valuutta.
  EU:n jäsenvaltio, ei euroaluetta, oma kansallinen valuutta.
  EU:n ulkopuolinen euroa käyttävä valtio (myös violetilla alleviivatut pikkuvaltiot).
Kroatian entinen valuutta oli kuna, maa otti sen käyttöön 30. toukokuuta 1994.
Kuva-aiheita Kroatian eurokolikoille

Eurokolikoissa arvopuoli on kaikissa euromaissa samanlainen, mutta kääntöpuolen jokainen euromaa suunnittelee itse omille kolikoilleen. Kolikoita on kahdeksan: 1, 2, 5, 10, 20 ja 50 sentin kolikot sekä 1 ja 2 euron kolikot.
Kroatia valitsi seuraavat kuva-aiheet kolikkoidensa kääntöpuolille:
| 0,01 € | 0,02 € | 0,05 € |
| --- | --- | --- |

HR-ligatuuri glagoliittisesta kirjaimistosta. Suunnittelija: Maja Škripelj
| 0,10 € | 0,20 € | 0,50 € |

Nikola Tesla ja šakkilautakuvio. Suunnittelija: Ivan Domagoj Račić
| 1 € | 2 € | Syrjäkirjoitus 2 € |

Näätä ja šakkilautakuvio. Suunnittelijat: useita: Kroatian kartta ja šakkilautakuvio. Suunnittelija: Ivan Šivak
Teslan kuva kroatialaisessa rahassa aiheutti vastareaktion Serbiassa. Maan keskuspankki julkaisi tiedotteen, jossa se sanoi Kroatian päätöksen olevan ”serbien kulttuurillisen ja tieteellisen perinnön omimista”. Kysymys siitä, kumpaa maata Tesla edusti, on yleinen erimielisyyden aihe Kroatiassa ja Serbiassa. Kroatian pääministeri Andrej Plenković myönsi, että Tesla oli etniseltä taustaltaan serbi, mutta halusi myös Teslan kuvaamisen eurokolikoissa olevan positiivinen asia. Teslan itsensä kerrotaan sanoneen olleen ylpeä ”serbialaisesta alkuperästään ja kroatilaisesta kotiseudustaan”.
Kroatian yhden euron kolikon suunnittelukilpailu

Kroatian keskuspankki aloitti 14. helmikuuta 2022 avoimen kilpailun Kroatian yhden euron kolikon kansallisen puolen suunnittelusta.
Kroatian yhden euron kolikon suunnittelukilpailu > Palkinnot

Ensimmäiseksi sijoittuneen suunnittelun tekijät saivat 70 000 kunaa  suunnittelukonseptista ja 30 000 kunaa suunnittelukonseptin mallista.
Toiseksi sijoittuneen suunnittelun tekijät saivat 35 000 kunaa suunnittelukonseptista ja 25 000 kunaa suunnittelukonseptin mallista.
Kolmanneksi sijoittuneen suunnittelun tekijä sai 20 000 kunaa suunnittelukonseptista ja 20 000 kunaa suunnittelukonseptin mallista.