stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tellervo Renko

Terttu Tellervo Renko (e. Nousiainen o.s. Ojantakanen, s. 15. joulukuuta 1942 Rantsila) on suomalainen opettaja ja poliitikko.
Koulutukseltaan Renko on filosofian maisteri ja on työskennellyt muun muassa maantiedon ja biologian lehtorina, Oulun yliopiston opetusharjoittelun ohjaajana, Kouluhallituksen vs. ylitarkastajana, lukion rehtorina sekä opetusneuvoksena opetushallituksessa.
Kunnallispolitiikassa Renko toimi Oulun kaupunginvaltuustossa vuosina 1981–1995 ja Oulun kaupunginhallitus 1981–1986. Renko toimi kansanedustajana ajalla 4. helmikuuta 1986 – 21. maaliskuuta 1991 noustuaan eduskuntaan Oulun läänin maaherraksi siirtyneen Ahti Pekkalan seuraajana ja 1. marraskuuta 1991 – 23. maaliskuuta 1995 niin ikään Oulun läänin maaherraksi siirtyneen Eino Siuruaisen seuraajana. Hän edusti Oulun läänin vaalipiiriä ja kuului Keskustan eduskuntaryhmään.
Tellervo Rengon puoliso vuodesta 1987 on kasvatustieteiden tohtori Manu Renko.
Boris Renlund

Boris Elof Vilhelm Renlund (s. 7. kesäkuuta 1936 Luoto) on suomalainen opettaja ja poliitikko. Renlund toimi kansanedustajana neljä kautta vuosina 1979–1995. Hän edusti Vaasan läänin vaalipiiriä ja kuului Ruotsalaiseen eduskuntaryhmään. Vuosina 1991–1995 hän toimi eduskuntaryhmänsä puheenjohtajana.
Väinö Rankila

Väinö Johannes Rankila (19. heinäkuuta 1911 Vimpeli – 27. marraskuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen kunnallispoliitikko ja Maalaisliiton kansanedustaja. Käytyään kansakoulun ja maamieskoulun Rankila osallistui kotipaikkakuntansa nuoriso- ja urheilutoimintaan.
Kunnallishallintoon hän tuli mukaan sotien jälkeen vuonna 1945 ja hänet valittiin valtuuston puheenjohtajaksi, jota tehtävää hän hoiti yhtä vuotta lukuun ottamatta kuolemaansa saakka. Vimpelin Osuuspankin johtajana hän toimi vuosina  1946–1962 ja Vimpelin Osuuskaupan hallituksen puheenjohtajana yli 10 vuoden ajan, samoin Lappajärvi–Vimpelin palovakuutusyhtiön hallituksen jäsenenä. Hän oli Järviseudun taloudellisen neuvottelukunnan, Etelä-Pohjanmaan Seutukaavaliiton hallituksen, Osuuskunta Itikan hallintoneuvoston, Kansaneläkelaitoksen lisätyn hallituksen ja Valmet Oy:n hallintoneuvoston jäsen. Hän toimi myös Kansaneläkelaitoksen pääjohtajan viransijaisena vuosina 1961–1962.
Eduskuntaan Rankila valittiin Maalaisliitto-Keskustapuolueen edustajaksi vuonna 1948. Kansanedustajana hän toimi 10 vuotta. Hän oli Keskustapuolueen puoluehallituksen jäsen ja eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja useita vuosia. Hän toimi myös Keskustapuolueen Vaasan piirijärjestön puheenjohtajana, Sampo-Tarmo vakuutusyhtiön valtuuskunnan jäsenenä ja Vimpelin yhteiskoulun johtokunnan jäsenenä.
Väinö Rankila tunnettiin hyvänä puhujana ja sujuvana kynänkäyttäjänä.
Aiheesta muualla

.aspx Väinö Rankila Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Maalaisliiton kansanedustajat
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1948–1951 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (56):  Aittoniemi  Annala  Brander  Eskola  Haapaniemi  Hautala  Heljas  Hirvensalo  A. Ikonen (1950–1951)  T. Ikonen  Joukanen  Kalliokoski  Kekkonen  Kiiski  Kinnunen  Kleemola  Koivisto  Koivuranta  Koukkari (1948–1949)  Lahtela  Laine  Laitinen  Lampinen  Leppihalme  Leppälä  Luostarinen  Luukka  Mannila  Miettunen  Miikki  Murtomaa  Niskala  Niukkanen  Okko  Pakkanen  Palovesi  Pääkkönen (1950–1951)  Rankila  Rantamaa  Riikonen (1948–1950)  Ryhtä  Rytinki (1949–1951)  Rönkkö  Saalasti  Saari  Salo (1948–1950)  Sarjala  Simonen  Simula  Soininen  Sukselainen  Suntela  Suurkonka  Tiainen  Tiitu  Vennamo  Vesterinen  Vilhula  Virolainen 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1951–1954 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (51):  Aittoniemi  Antila  Erkkilä  Eskola  Haapaniemi  Hautala  Heljas  Häppölä  Ikonen  Joukanen  Jussila  Kaarna  Kaasalainen  Kaasalainen  Kalliokoski  Kauppi  Kekkonen  Kinnunen  Kleemola  Kähönen  Lahtela  Lampinen  Leivonen  Luostarinen (1951–1953†)  Luukka  Mannila (1953–1954)  Miettunen  Miikki  Murtomaa  Niskala  Niukkanen  Pakkanen  Palovesi  Rankila  Rantamaa  Ryhtä  Rytinki  Rönkkö  Saalasti  Saari  Sarjala  Simonen  Soininen  Solla  Sukselainen  Tarkkanen  Tiitu  Vennamo  Vilhula  Virolainen  Väänänen 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1954–1958 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (53):  Aittoniemi  Antila  Erkkilä  Eskola  Halinen  Hautala  Heikura  Heljas  Holopainen (1957–1958)  Honkavaara (1957–1958)  Häppölä  Ikonen (1954–1957†)  Jaakkola  Jussila  Jämsén  Kaasalainen  Kaasalainen (1954–1955†)  Kalliokoski  Kauppi (1956–1958)  Kekkonen (1954–1956)  Kinnunen  Kleemola  Koivusilta (1954–1958)  Kukkonen  Kähönen  Kämäräinen  Lahtela  Lahti  Laine  Lampinen (1954†)  Luukka  Mannila (1955–1958)  Mattila (1954–1958)  Miettunen  Miikki  Murtomaa (1954–1955†)  Niskala  Niukkanen (1954†)  Pakkanen  Palovesi  Partanen  Pöykkö  Rankila  Rantamaa  Ryhtä  Rytinki  Ryömä (1955–1958)  Rönkkö  Saalasti  Saari (1954–1955†)  Saloranta  Sarjala  Simonen  Sinkkonen  Soininen (1954–1957†)  Sukselainen  Tiitu  Uusitalo (1955–1958)  Vennamo  Virolainen  Väänänen 
Vaasan läänin itäisen vaalipiirin kansanedustajat
| n k Vaasan läänin itäisen vaalipiirin kansanedustajat 1948–1951 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (11):  Ala-Mäyry  Hetemäki  Koivulahti-Lehto  Koskinen  Palovesi  Pekkala  Peltonen  Puumalainen  Rankila  Vesterinen  Vilhula 
| n k Vaasan läänin itäisen vaalipiirin kansanedustajat 1951–1954 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (12):  Ahonen  Hetemäki  Koivunen  Koskinen  Leivonen  Lukkarinen  Palovesi  Peltonen  Puumalainen  Rankila  Saari  Vilhula 
| n k Vaasan läänin itäisen vaalipiirin kansanedustajat 1954–1958 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (12):  Ahonen  Hetemäki  Jämsén  Kiviaho  Koivunen  Koskinen  Leikola  Lukkarinen  Palovesi  Peltonen  Rankila  Saari (1954–1955†)  Uusitalo (1955–1958) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Salomo Pulkkinen

Salomo Pulkkinen luultavasti 1920-luvun alussa
Matti Salomo Pulkkinen (15. marraskuuta 1873 Ristijärvi – 2. joulukuuta 1952 Ristijärvi) oli suomalainen maanviljelijä, Maalaisliiton kansanedustaja ja kansankirjailija.
Pulkkisen vanhemmat olivat mäkitupalainen Johan Pulkkinen ja Saara Tolonen. Hän työskenteli metsätyömiehenä Ristijärvellä 1890–1901 ja oli sitten torpparina 1898–1919 ja itsenäisenä maanviljelijänä 1919–1952. Pulkkinen toimi myös Ristijärven osuuskaupan hoitajana 1904 sekä oli sanomalehden kirjeenvaihtaja ja avustaja vuonna 1899.
Pulkkinen oli Maalaisliiton kansanedustajana 1911–1917 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli myös Ristijärven kunnanvaltuuston jäsen ja kirkkoneuvoston jäsen, kirkolliskokouksen jäsen vuosina 1923 ja 1928, Maalaisliiton Kainuun piiritoimikunnan puheenjohtaja ja Kajaanin maanviljelysseuran johtokunnan jäsen vuodesta 1912 ja varaesimies vuodesta 1927. Lisäksi hän toimi Osuusliike Maakunnan ja Kainuun Sanomien hallitusten jäsenenä.
Salomo Pulkkinen oli naimisissa vuodesta 1896 Elsa Liisa Kinnusen kanssa, kunnes hänen vaimonsa kuoli vuonna 1938. Pariskunta sai kahdeksan lasta.
Teoksia

Tervanpolttajat ynnä muita kertomuksia pohjan periltä.   WSOY 1904
Ristijärven muistoja ja kuvauksia.  Akateeminen kirjakauppa, Helsinki 1912, 2. laajennettu painos toim. Paavo Romppainen, Ristijärven kunta 1998
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Salomo Pulkkisen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta
Maalaisliiton kansanedustajat
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1911–1914 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (16):  Alkio  Hatva  Junes  Kallio  Karhi  Kiuru  Lahdensuo  Latvala  Leinola  Lohi  Oranen  Poutiainen  Pulkkinen  Pykälä  Relander  Saalasti 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1914–1917 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (18):  Jäykkä  Kallio  Kiuru  Kokko  Lahdensuo  Latvala  Lohi  Luopajärvi  Leinonen  Nurmela  Partanen  Pehkonen  Poutiainen  Pulkkinen  Pykälä (1914–1915†)  Saalasti  Saarelainen  Tulikoura 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Eduskunta
August Raatikainen (Maalaisliitto)

| August Raatikainen |
| --- | --- |
 Raatikainen vuonna 1907
Suomen maatalousministeri
 Svinhufvudin II hallitus 4.7.1930–21.3.1931  
Edeltäjä:  Kaarle Ellilä
Seuraaja:  Sigurd Mattsson
Kansanedustaja
 22.05.1907–31.07.1908 01.06.1909–28.02.1910 04.04.1917–31.10.1917  13.11.1918–04.09.1922 01.05.1924–31.08.1933  
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. syyskuuta 1874 Rautalampi
Kuollut: 26. lokakuuta 1937 (63 vuotta) Kuopio
Tiedot
Puolue:  Maalaisliitto
August Raatikainen (23. syyskuuta 1874 Rautalampi – 26. lokakuuta 1937 Kuopio) oli suomalainen kansanedustaja, kunnallisneuvos ja maanviljelijä.
Henkilöhistoria

Raatikainen syntyi maanviljelijäperheeseen Rautalammin Haapamäen kylässä. Hän kävi opiskeli yhden talven Pohjois-Savon kansanopistossa Joroisissa ja kävi maamieskurssin Orismalan maanviljelyskoulussa sekä täydensi teitojaan usean kuukauden opintomatkalla Tanskaan. Raatikainen osallistui jo ennen poliittista uraansa yhteistoiminnallisiin hankkeisiin, aina 1890-luvulta lähtien. Hän toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1907–1908, 1909–1910, 1917, 1918–1922 ja 1924–1933. Raatikainen toimi myös maatalousministerinä 1930–1931. Raatikainen, jolle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1926, toimi useissa osuustoiminnallisissa ja muissa luottamustehtävissä sekä omassa maakunnassaan että valtakunnallisesti.
Raatikainen oli SOK:n hallintoneuvoston jäsenenä vuodesta 1917 ja toimi myös hallintoneuvoston varapuheenjohtajana. Pellervo-Seurassa hän oli neuvottelukunnan jäsenenä 1917, valtuuskunnassa osuuskauppaväen edustajana 1918–1925, johtokunnassa 1926–1927 ja uudelleen valtuuskunnassa vuodesta 1928. Osuuskassojen Keskusliiton hallintoneuvoston jäsenenä hän oli vuodesta 1928 ja Metsäomistajain Metsäkeskus Oy:n hallintoneuvoston jäsenenä vuodesta 1922. Raatikainen toimi myös Hankkijan tilintarkastajana. Maataloustuottajain Keskusliiton valtuuskunnassa Raatikainen oli 1921–1922. Kunnallisneuvoksen arvonimen hän sai 1926.
Heikki Repo (poliitikko)

Heikki Repo (26. huhtikuuta 1871 Parikkala – 30. heinäkuuta 1931 Parikkala) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi Suomalaisen puolueen ja Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajana.
Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä edustanut Repo toimi kansanedustajana neljään otteeseen, toukokuusta 1907 heinäkuuhun 1908, kesäkuusta 1909 tammikuuhun 1911, huhtikuusta lokakuuhun 1917 ja helmikuusta maaliskuuhun 1919. 6. helmikuuta 1919 hän tuli eduskuntaan vuonna 1918 vangitun Jukka Tuomikosken (Sdp) tilalle. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti lakivaliokunnassa, pankkivaliokunnassa, perustuslakivaliokunnassa ja suuressa valiokunnassa. Repo toimi poliittisella urallaan myös muun muassa Parikkalan kunnallispolitiikassa, kunnan kuntakokouksen ja sittemmin kunnanvaltuuston jäsenenä sekä molempien puheenjohtajana, presidentin valitsijamiehenä 1925 sekä Suomalaisen puolueen ja sittemmin Kansallisen Kokoomuksen puoluevaltuutettuna.
Repo oli maanviljelijä, jona hän toimi synnyinkunnassaan Parikkalassa, ja pankinjohtaja. Hän työskenteli Parikkalan Säästöpankin kamreerina vuosina 1918–1923 ja Kansallis-Osake-Pankin Parikkalan konttorin johtajana vuosina 1923–1931. Ennen pankkiuraansa hän työskenteli postinkuljettajana 1890–1906, Parikkalan paloapuyhdistyksen toimitusjohtajana 1908–1917 ja Parikkala-lehden päätoimittajana 1910. Hän toimi myös Parikkalan kirkonisäntänä kahdenkymmenen vuoden ajan, vuosina 1904–1924. Revolle myönnettiin taloustirehtöörin arvonimi vuonna 1919.
Revon vanhemmat olivat jahtivouti Henrik ”Heikki” Repo ja Helena Jääskeläinen. Hänen puolisonsa oli Miina Mykkänen (ent. Kask), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1917. Heikki Repo kuoli heinäkuussa 1931, 60-vuotiaana.
Mauno Pohjonen

Mauno Vilho Pohjonen (25. tammikuuta 1907 Kärkölä – 7. lokakuuta 1987 Jyväskylä) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja Keskustapuolueen kansanedustaja.
Pohjosen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Frans Vilho Pohjonen ja Ruusu Helmi Paananen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1926 ja valmistui agronomiksi 1932, maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1932 ja maatalous- ja metsätieteiden maisteriksi 1958. Pohjonen toimi Keski-Suomen maanviljelysseuran maanviljelyskonsulenttina ja vt. sihteerinä Jyväskylässä 1932–1940, asutustoiminnan johtajana 1940–1962, Jyväskylän piirin asutustarkastajana 1962–1965 ja asutustoimiston piiripäällikkönä 1965–1970. Pohjonen oli myös Keski-Suomen maakuntaliiton sihteerinä 1945–1948. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvon 1969.
Pohjonen oli kansanedustajana vuosina 1960–1970 ja 1971–1972 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä 1960–1962 ja Keski-Suomen läänin vaalipiiriä sen jälkeen. Hän tuli eduskuntaan 1960 Maalaisliiton Eino Paloveden tilalle ja 1971 Keskustapuolueen Artturi Jämsénin tilalle. Pohjonen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana ja Jyväskylän maalaiskunnan kunnanhallituksen jäsenenä.
Pohjonen oli 1970-luvulla tunnettu maasäteilyn tutkijana ja kaivonkatsojana. Pohjonen tutki maasäteilyn vaikutuksia usean vuosikymmenen ajan ja hänen mukaansa maasäteily oli maankamarassa olleista vesisuonista takaisin kimmonnutta kosmista säteilyä. Pohjosen mielestä maasäteily aiheutti syöpää, iskiasta, unettomuutta ynnä muita vaivoja ja oli erityisen vaarallista jos ihminen nukkui säteilykentän kohdalla. Säteilyä voitiin torjua joko muuttamalla sängyn paikkaa tai maadoittamalla asunto kuparilangan pätkällä.
Teoksia

Keski-Suomen maanviljelysseuran 50-vuotiskertomus (1893–1943). Keski-Suomen maanviljelysseura, Jyväskylä 1948
Tutkimuksia n.s. maasäteilyn vaikutuksista ihmisten sairauksiin ; kirj. Mauno Pohjonen, Lauri Ahonen. Tekijät, Jyväskylä 1973, 1974
Aiheuttaako n.s. maansäteily syöpää?. Tekijä, Jyväskylä 1974
Maasäteily ja terveys : luento, joka on pidetty Oulun yliopiston kansanterveystieteen laitoksella maaliskuun 2. päivänä 1976. Tekijä, Jyväskylä 1976
Maasäteily ja terveys ; kirj. Mauno Pohjonen, Asko Jantunen. Kirjayhtymä, Helsinki 1982
Aiheesta muualla

Maanviljelysneuvos Mauno Pohjonen (1907–1987). Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Maalaisliiton ja Keskustapuolueen kansanedustajat
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1958–1962 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  Antila  Erkkilä  Eskola  Halinen  Holopainen  Häppölä  Jaakkola  Jussila  Jämsén  Kaarna (1960–1962)  Kaasalainen  Kalliokoski  Kekkonen  Kleemola  Kukkonen  Kähönen  Kämäräinen  M. Lahtela (1958)  O. Lahtela (1958–1962)  Lahti  Liinamaa  Luukka  Mannila  Marttila (1958–1961†)  Mattila  Miettunen (1958)  Miikki (1958–1960†)  Niemelä  Niskala  Paarman (1958–1962)  Paaso  Pakkanen  Palovesi (1958–1960)  Partanen  Pekkarinen  Pentti  Pohjonen (1960–1962)  Rantamaa  Ryhtä  Rönkkö  Saalasti  Saloranta (1961–1962)  Sarjala  Savela  Simonen  Sinkkonen  Sukselainen  Svinhufvud  Timonen  Uusitalo  Virolainen  Väänänen 
| n k Maalaisliiton ja keskustapuolueen kansanedustajat 1962–1966 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (53):  Antila  Erkkilä (1962–1963†)  Halinen  Hasu  Hautala  Holopainen  Honkanen  Häppölä  Jaakkola  Juntunen  Jussila  Jämsén  Kaasalainen  Kangas  Karpola  Kauppi (1963–1966)  Kekkonen  Kervinen  Kinnunen  Kleemola  Kähönen  Lahtela  Lahti  Laine  Liinamaa  Lintilä  Luukka  Mattila  Niemelä  Niskala (1962–1963†)  Paarman  Paaso  Pakkanen  Partanen  Pekkarinen  Pentti  Pohjonen  Ruutu  Ryhtä  Ryömä  Räsänen  Rönkkö  Saloranta  Sarjala  Savela  Sukselainen  Suorttanen  Svinhufvud  Sääskilahti  Timonen  Uusitalo  Vilmi (1963–1966)  Virolainen  Väänänen 
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1966–1970 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (49):  Antila (1967–1970†)  Eskelinen  Halinen  Hanhirova  Hasu (1967–1970)  Haukipuro  Holopainen  Honkanen (1967–1970)  Häppölä  Jussila  Jämsén  Kaarlonen  Kaarna  Kaasalainen  Kangas  Kankaanpää (1970)  Karjalainen  Karpola  Kekkonen  Lahtela (1966–1968†)  Lahti (1966–1967†)  Linna  Lintilä  Lottanen  Mattila  Niemelä  Niinikoski  Paarman (1968–1970)  Paaso  Pakkanen  Partanen  Pekkarinen  Pentti  Pohjonen  Ruutu (1967-1970)  Ryhtä (1966–1967)  Räsänen  Rönkkö  Saalasti  Saimo  Saloranta  Sarjala  Savela  Sileäkangas  Sinkkonen  Sukselainen  Suorttanen  Sääskilahti  Tiitu  Timonen (1966–1967)  Uusitalo  Vilmi  Virolainen  Volotinen 
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1970–1972 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (36):  Eskelinen  Hanhirova  Haukipuro  Härkönen  Jämsén (1970–1971)  Kaarlonen  Kaarna  Kaasalainen  O. Kangas  R. Kangas  Karjalainen  Karpola  Linna  Lintilä  Lottanen  Maijala  Mattila  Niemelä  Niinikoski  Partanen  Pekkala  Pekkarinen  Pekonen  Pohjonen (1971–1972)  Poutanen  Ruokola  Rönkkö  Saimo  Siikaniemi  Sinkkonen  Sutinen  Tähkämaa  Uusitalo  Vilmi  Virolainen  Väyrynen  Ääri 
| n k Vaasan läänin itäisen vaalipiirin kansanedustajat 1958–1962 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (12):  Ahonen  Hetemäki  Hyytiäinen  Jämsén  Kiviaho  Koivunen  Lehmonen  Lukkarinen  Palovesi (1958–1960)  Peltonen  Pohjonen (1960–1962)  Savela  Uusitalo 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Tahvo Riihelä

Tahvo Riihelä (11. toukokuuta 1865 Virolahti – 20. huhtikuuta 1914 Luumäki) oli suomalainen maanviljelijä, valtiopäivämies ja  ja nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja.
Riihelän vanhemmat olivat maanviljelijä Rietu Tuomaanpoika Riihelä ja Eeva Tuomaantytär Vanhala. Riihelä oli naimisissa vuodesta 1887 Eeva Liisa Hytin kanssa. Riihelä toimi maanviljelijänä Luumäellä vuodesta 1897 alkaen. Hän oli kansanedustajana 1907–1914, edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Riihelä toimi myös Luumäen kunnallislautakunnan esimiehenä.
Riihelä oli talonpoikaissäädyssä Lappeen tuomiokunann edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Luumäen edustajana ja edusti valtakirjalla myös Virolahtea.
Van Aubelin lause

van Aubelin konstruktio toimii nelikulmion ollessa yksinkertainen tai kompleksinen.
van Aubelin lause esittää geometriassa nelikulmioiden sivuille piirrettävien neliöiden erään ominaisuuden. Valitaan mikä tahansa nelikulmio ja sen jokaiselle sivulle piirretään neliö, jonka sivun pituus on nelikulmion sivun pituinen ja joka yhtyy yhden sivunsa kanssa nelikulmion sivuun. Tällaisten neliöiden keskipisteet voidaan yhdistää toisiinsa kuudella janalla. Reunimmaista janoista muodostuvat nelikulmion sivut (joskus van Aubelin nelikulmio) ja kahdesta muusta janasta sen lävistäjät. Osoittautuu, että mainitut lävistäjät ovat yhtä pitkiä ja että ne leikkaavat toisensa kohtisuoraan.
Nelikulmion ei tarvitse tätä varten olla konveksi, vaan se voi olla jopa kompleksinen eli itseään leikkaava, jotta edellä esitetyt ominaisuudet säilyvät. Eräs muunnelma sallii nelikulmion yhden sivun kutistamisen jopa pisteeksi ja silti lause pätee. Toinen yksinkertainen muunnelma on piirtää edellä mainitut neliöt nelikulmion sivujen toiselle puolelle eli sisäänpäin. Myös tällöin neliöiden keskipisteiden lävistäjät ovat saman pituisia ja kohtisuorassa toisiinsa nähden.
Muita ominaisuuksia

Vaikka van Aubelin lauseen todistuksen alkuperäisessä esityksessä ei todistettu muuta, sisältyy tähän konstruktioon paljon muitakin ominaisuuksia. Esimerkiksi neliöiden keskipisteistä syntynyt nelikulmio on ortodiagonaalinen nelikulmio.
Neliöiden keskipisteiden muodostaman nelikulmion lävistäjien keskipisteet eivät useinkaan osu yhteen. Silloin nämä keskipisteet voidaan yhdistää janalla, jonka keskipiste osuu yhteen alkuperäisen nelikulmion kärkien painopisteen kanssa. Tämä tapahtuu myös silloin, kun neliöt on piirretty nelikulmion sisäpuolelle.
Muunnelmia ja laajennuksia

Monet muunnelmat van Aubelin esittämästä konstruktiosta korvaavat sivuille piirrettävät neliöt kolmioilla, neljäkkäillä, suorakulmioilla, yleisillä suunnikkailla, tasakylkisillä puolisuunnikkailla ja yleisillä puolisuunnikkailla. Myös näillä keskipisteiden väliset lävistäjät leikkaavat samanpituisina toisensa kohtisuoraan.
van Aubelin toinen lause

Hänen nimissään on toinenkin geometrinen lause, joka liittyy ceviaanikolmioihin. Jos merkitään kolmion ABC ceviaanikolmion A'B'C' ceviaanipistettä kirjaimella P, voidaan kirjoittaa janojen pituuksilla
Kirjallisuutta

van Aubel, H. H.: Note concernant les centres de carrés construits sur les côtés d'un polygon quelconque. Nouvelle Correspondance Mathématique, 1878, nro 4, s. 40–44.  (ranskaksi)
Aiheesta muualla

Gutierrez, Antonio: van Aubelin lauseen todistus, 2005
Michael de Villiers: van Aubelin lauseen laajennuksia, esitettynä dynaamisilla geometrian ohjelmilla sivustolla "Dynamic Geometry Sketches"
Väinö Raudaskoski

Väinö Matias Raudaskoski (27. maaliskuuta 1923 Nivala – 23. toukokuuta 2013 Nivala) oli suomalainen maanviljelijä ja Keskustapuolueen poliitikko. Kansakoulun käynyt Raudaskoski työskenteli myös Kalajokilaakson ammatillisen kurssikeskuksen talouspäällikkönä ja MTK:n Pohjois-Pohjanmaan liiton järjestökonsulenttina. Hän oli Oulun läänin vaalipiiristä valittuna kansanedustajana vuosina 1975–1987.
Aiheesta muualla

.aspx Väinö Raudaskoski Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Keskustapuolueen kansanedustajat
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1975–1979 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (39):  Eskelinen  Hanhirova  Härkönen  Jokela  Kaarna  Kangas  Ahti Karjalainen  Aino Karjalainen  Karpola  Linna  Maijala  Martikainen  Mattila  Nieminen  Pekkala  Pekonen  Pesälä  Pihlajamäki  Poutanen  Raudaskoski  Saimo  Saukko  Saukkonen  Savola  Sukselainen  Sutinen  Tenhiälä  Tuomaala  Tähkämaa  Uusitalo  Vesterinen  Vilmi  J. Virolainen  K. Virolainen (1977–1979)  Väyrynen  Väänänen  Yläjärvi  Äikäs  Ääri 
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1979–1983 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (36):  Eskelinen  Jokela  Juhantalo  Kaarna  Kangas  Kauppinen  Kuuskoski-Vikatmaa (1980–1983)  Linna  Maijala  Manninen  Martikainen  Mattila  Nieminen  Palmunen  Pekkala  Pekkarinen  Pekonen  Pesälä  Pihlajamäki  Pokka  Poutanen  Raudaskoski  Ruokola  Saukko  Saukkonen  Savola  Sutinen  Tenhiälä  Tuomaala  Tähkämaa  Uusitalo  Vesterinen  Virolainen  Väyrynen  Väänänen  Yläjärvi  Äikäs 
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1983–1987 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (38):  Aho  Alaranta  Anttila  Eskelinen  Ikonen  Isohookana-Asunmaa  Jokela  Juhantalo  Karpola  Kemppainen  Kietäväinen  Kokko  Kulhia  Kuuskoski-Vikatmaa  Linna  Maijala  Manninen (1983–1987)  Martikainen  Mattila  Nieminen  Pekkala (1983–1986)  Pekkarinen  Pelttari  Pesälä  Pihlajamäki  Pokka  Poutanen  Raudaskoski  Renko (1986–1987)  Ruokola (1983)  Saari  Sutinen  Tenhiälä  Tuomaala  Tähkämaa  Vesterinen  Vihriälä  Väyrynen  Väänänen  Yläjärvi 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
E. G. Palmén

Ernst G. Palmén
Ernst Gustaf (E. G.) Palmén (26. marraskuuta 1849 Helsinki – 3. joulukuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija,  vapaaherra, professori, valtiopäivämies ja valtioneuvos.
Henkilöhistoria

Palmén valmistui ylioppilaaksi vuonna 1866, filosofian kandidaatiksi vuonna 1872, filosofian maisteriksi vuonna 1873, filosofian lisensiaatiksi vuonna 1876 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1877. Hän toimi Helsingin yliopiston Suomen, Venäjän ja Pohjoismaiden historian professorina vuosina 1884–1903 ja Suomen ja Skandinavian historian professorina vuosina 1903–1911.
Palmén oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1882 ja 1885 ja pappissäädyn jäsen valtiopäivillä 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906 sekä Suomalaisen puolueen kansanedustajana ensimmäisessä eduskunnassa vuosina 1907–1909, ja toimi myös eduskunnan toisena varapuhemiehenä samoina vuosina. Valtioneuvoksen arvon hän sai vuonna 1910.
E. G. Palmén kuului Valvojan perustajiin ja hän toimi vuosina 1887–1891 sen päätoimittajana. Iskevästä ja hyökkäävästä kirjoitustyylistään Palmén sai nimimerkkinsä E. G. P. mukaan kutsumanimen "Äkäpää".