stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raasepori
Liikenne

Raaseporin kautta kulkee valtatie 25 Hyvinkäältä Hankoon. Se kulkee sekä Karjaan että Tammisaaren keskustojen ohi, ja noin kolmen kilometrin päässä Karjaan keskustasta siitä erkanee Helsinkiin johtava kantatie 51. Tammisaaresta Saloon johtaa kantatie 52.
Karjaan rautatieasema on risteysasema, jossa Helsingin ja Turun välinen rantarata leikkaa Hyvinkäältä Hankoon johtavan radan. Karjaalla pysähtyy osa Helsingin ja Turun välisistä junista. Sieltä kulkee myös taajamajunia Hankoon. Hyvinkään ja Karjaan välillä on vain tavaraliikennettä. Kunnassa on neljä henkilöliikenteen asemaa, Karjaa, Dragsvik, Tammisaari ja Skogby, joista kolmelta jälkimmäiseltä on yhteyksiä sekä Hankoon että Karjaalle kahden tunnin välein suuntaansa.
Talous

Raaseporin työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (3.7%)
Jalostus (21.8%)
Palvelusektori (72.8%)
Muut sektorit (1.7%)
Talousalueena Raasepori kuuluu Raaseporin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 36 970 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 41. suurin.
Raaseporissa oli vuonna 2022 yhteensä 9 777 työpaikkaa ja kaupungissa asui 11 539 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 70,8 prosenttia. Raaseporin työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 72,8 prosenttia, jalostuksen 21,8 prosenttia ja alkutuotannon 3,7 prosenttia.
Raaseporin työpaikkaomavaraisuus on 84,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 77,6 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,8 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Raaseporissa on 136,6 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Raaseporin suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja terveyspalvelut. Raaseporin viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Axxell (462), Geberit Production (163), Celsa Steel Service (150), Sydbevakning – Etelävartiointi (139) ja Attendo La Rosette (101). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Celsa Steel Service, Folkhälsan, Geberit Production, Lantmännen Agro Karjaa ja Raaseporin Energia.
Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Raasepori on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa alimpaan neljännekseen kolmanneksi viimeiseksi sijalle 75. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Raaseporille on 2,60.
Pohja on Suomen metalliteollisuuden synnyinsijoja. Pitäjään perustettiin noin vuonna 1630 Antskogin ruukki, vuonna 1641 Billnäsin ruukki ja vuonna 1649 Fiskarsin ruukki.
Nykyään huomattavimpia Raaseporin alueella toimivia yrityksiä ovat:
SBA-Interior Ab, Mustio, laivateollisuus (huonekalut, seinä- ja lattiaelementit), sekä laser- ja metallityöalihankinta.
Oy Sisu Auto Ab, Suomen ainoa kuorma-autovalmistaja
Fiskars
Sirkus Finlandian kotikaupunki on Raasepori
Talous > Julkistalous

Raaseporin kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 77 miljoonaa euroa. Raaseporin kunnallisveroprosentti on 9,30 prosenttia vuonna 2025. Raaseporin viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Ekenäs Sparbank, SBA Interior, Karis Järn – Karjaan Rauta, Fiskars Group ja Celsa Steel Service.
Varuskunta

Uudenmaan Prikaati toimii Tammisaaren Dragsvikissä.
Kulttuuri > Murre

Raaseporin alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Raaseporin alueella puhuttuja ruotsin kielen murteita ovat uudenmaanruotsin länsi-uusimaalaisiin murteisiin kuuluvat Bromarvin, Tenholan, Tammisaaren, Pohjan, Karjaan ja Snappertunan murteet.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Raasepori kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Rannikkokunnassa kala on kuulunut päivittäiseen ruokavalioon. Tyypillisiä suolakaloja ovat olleet silakka ja lahna ja tyypillisin mauste ruohosipuli. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet.
Virkistys > Retkeily

Raaseporin alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Merkittävin kohde on ulkosaaristossa sijaitseva Tammisaaren saariston kansallispuisto. Muita Tammisaaren alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Långön virkistysalueet, Öuddenin puulajipuisto ja Aistien puutarha, Dagmarin puisto ja lähde sekä Västerbyn ulkoilualue. Mustion alueella sijaitsee Korpuddenin virkistysalue. Snappertunan alueen kohteita ovat Miilunpolttajan kylä sekä Kolaholmenin ja Lövön virkistysalueet. Pohjankurussa sijaitsee Horsmajärven luonnonsuojelualue.
Tammisaaren alueen luontoreittejä ovat muun muassa Jussarön polut, Modermaganin luontopolku, Älgön luontopolku, Kopparön polku, Hagen–Ramsholmen–Högholmen sekä Öuddenin satupolku. Mustion alueen reittejä ovat Mustion linnan puistopolut. Snappertunan alueella ovat Raaseporin linnan Lemmenpolku sekä Malmbackan luontopolku. Karjaan alueella sijaitsee Lepinjärven ympäristö- ja kulttuuripolku. Pohjan alueella sijaitsee Gumnäsin ulkoilureitti sekä Pässinrata-ulkoilureitti. Fiskarsissa sijaitsee Fiskarsin ruukin puulajipolku sekä Risslan metsäpolku. Bromarvissa sijaitsee Solbölen tutkimusmetsän reitti.
Virkistys > Urheilu

Entisen Pohjan kunnan alueella on kaksi täysimittaista golfkenttää, kaksi ratsastuskeskusta, laskettelukeskus sekä urheiluopisto.
Virkistys > Urheilu > Urheiluseuroja

Bollklubben-46 (BK-46), jalka- ja käsipallo
Ekenäs Sport Club (ESC) futsal
IF Raseborg, yleisurheilu
FBC Raseborg Knights (FBC Raseborg), salibandy
Fiskarin Urheilijat -47, suunnistus, yleisurheilu
Karjaan Ura, suunnistus
Ekenäs Idrottsförening, jalka- ja käsipallo
OK Raseborg, suunnistus
Raaseporin Korilla, frisbeegolf ja paintball
Ruukkigolf, golf
Billnäsin ratsastajat, ratsastusseura
HC-Grann, ratsastusseura
Ice Team Raseborg, jääkiekko ja jääurheilu
Team Tamminen (pyöräilyseura)
Länsiuudenmaan pyöräilijät LUP-82
Raaseporin Kendo - Rensei-Kan ry, kendo
Kuvia

Vanhaa Tammisaarta
Vanhaa Tammisaarta
Vanhaa Tammisaarta
Tammisaaren venesatama etelästä
Tammisaaren liikennekeskus
Alueella ennen sijainneet kunnat

Tammisaari
Tenhola (liitetty Tammisaareen 1993)
Bromarv (liitetty Tenholaan 1977)
Tammisaaren maalaiskunta (liitetty Tammisaareen 1977)
Snappertuna (liitetty Tammisaareen 1977)
Karjaa
Karjaan maalaiskunta (liitetty Karjaaseen 1969)
Pohja
Tunnettuja asukkaita

Thomas Blomqvist (s. 1965), kansanedustaja (RKP)
Johan Kvarnström (s. 1986), kansanedustaja (SDP)
Maarit Feldt-Ranta (1958–2019), kansanedustaja
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Raaseporin kaupunki
Raaseporin avainluvut. Tilastokeskus.
Raseborg. Yle Arkivet. (ruotsiksi)
Raseborg hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| n k Raasepori |
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Pinjainen  Bromarv  Tammisaari  Fiskari  Karjaa  Pohja  Snappertuna  Mustio  Tenhola 
Entiset kunnat:  Bromarv  Tammisaari  Tammisaaren maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Pohja  Snappertuna  Tenhola 
Saaristo:  Tammisaaren saariston kansallispuisto  Degerö  Jussaari  Padva  Skärlandet 
Liikenneyhteydet:  Rantarata  Hangon rata  Valtatie 25  Kantatie 52  Kantatie 51  Skåldön lossi 
Rakennukset:  Tammisaaren kaupungintalo  Mustion linna  Villa Skeppet 
Kirkot:  Bromarvin kirkko  Karjaan kirkko  Mustion kirkko  Pohjan kirkko  Snappertunan kirkko  Tammisaaren kirkko  Tenholan kirkko 
Nähtävyydet:  Raaseporin linna  Fiskarsin ruukki  Pinjaisen ruukki  Mustion ruukki  Tammisaaren vanhakaupunki 
Museot:  Tammisaaren museokeskus EKTA  Fiskarsin museo  Forngården, Snappartuna 
Organisaatiot:  Axxell  Yrkeshögskolan Novia  BK-46  Ekenäs IF  Uudenmaan prikaati  Fiskars (yritys)  Sisu Auto 
Historia:  Junkarsborg  Grabbacka  Raaseporin linna  Raaseporin kreivikunta  Maasillan taistelu  Tammisaaren vankileiri  Harparskog-linja 
| n k Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Askola  Espoo  Hanko  Helsinki  Hyvinkää  Inkoo  Järvenpää  Karkkila  Kauniainen  Kerava  Kirkkonummi  Lapinjärvi  Lohja  Loviisa  Myrskylä  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Porvoo  Pukkila  Raasepori  Sipoo  Siuntio  Tuusula  Vantaa  Vihti 
Entiset kunnat:  Bromarv  Degerby  Haagan kauppala  Huopalahti  Hyvinkään maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Karjalohja  Kulosaari  Liljendal  Lohjan kunta  Nummi  Nummi-Pusula  Oulunkylä  Pernaja  Pohja  Porvoon maalaiskunta  Pusula  Pyhäjärvi Ul  Ruotsinpyhtää  Sammatti  Snappertuna  Tammisaaren maalaiskunta  Tammisaari  Tenhola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa 2  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Hufvudstadsbladet 
Tammisaaren kirkko
Kartta Raaseporin ja Hangon kuntaliitoksista.
Karjaan Betel-kirkko lokakuussa 2015.
Axxellin ammattikoulu Raaseporin Karjaalla.
Karjaan rautatieasema
Saaristolaiskoti Tammisaaren saariston kansallispuistossa.
Voodoo You

| Voodoo You Zero Nine |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1987-1988
 Julkaistu: 1988
 Tuottaja(t): T.T. Oksala, Peto Niemelä
 Tyylilaji: hard rock, metalli
 Kesto: 34.00
 Levy-yhtiö: Amulet
Listasijoitukset
  6.
Zero Ninen muut julkaisut
| Intrigue 1986 | Voodoo You 1988 | Freakshow 1996 |
Voodoo You on suomalaisen Zero Nine -yhtyeen kuudes levy. Se julkaistiin vuonna 1988 Polarvoxin rock-musiikkiin keskittyvällä Amulet-merkillä. Musiikillisesti yhtye siirtyi albumilla aiempaa raskaampaan ilmaisuun, kuten osoittavat esimerkiksi power metal -henkinen avauskappale "Total Blackout" sekä nimikappale "Voodoo You"lähde?. Yhtyeen jäsenten lisäksi kappaleita ovat olleet tekemässä Esa Kaartamo sekä Harry Bent.
Coverina albumilla on Mike Oldfieldin "Shadow on the Wall". Singlenä albumilta julkaistiin kappale "Hold Your Punches" b-puolenaan "Baby Don't Stop". Suomen listoilla albumi nousi sijalle 6. ja yhtye keikkaili albumin julkaisun jälkeen parisen vuotta, kunnes jäi 1990-luvun puoliväliin asti kestäneelle tauollelähde?.
Kappaleet

Total Blackout – 2.51 (säv. Zero Nine, san. Mäntyniemi, Salmirinne, Harry Bent, sov. Zero Nine)
Voodoo You – 3.11 (säv. Zero Nine, san. Esa Kaartamo, sov. Zero Nine)
Dream Queen – 4.08 (säv. Zero Nine, san. Mäntyniemi, Salmirinne, sov. Zero Nine)
Shadow on the Wall – 3.22 (säv. Mike Oldfield)
Rollin' Through the Night – 3.46 (säv. Zero Nine, san. Mäntyniemi, Salmirinne, sov. Zero Nine)
Hold Your Punches – 3.32 (säv. Zero Nine, san. Mäntyniemi, Salmirinne, sov. Zero Nine)
Wrong Side – 3.54 (säv. Zero Nine, san. Mäntyniemi, Salmirinne, sov. Zero Nine)
Baby Don't Stop – 3.13 (säv. Zero Nine, san. Mäntyniemi, Salmirinne, sov. Zero Nine)
Livin' on a Highway – 3.25 (säv. Zero Nine, san. Mäntyniemi, Salmirinne, Harry Bent, Esa Kaartamo, sov. Zero Nine)
Danger Zone – 3.16 (säv. Zero Nine, san. Mäntyniemi, Salmirinne, Harry Bent, sov. Zero Nine)
Kokoonpano

Kepa - laulu
Mara - kitarat
Tim - kitarat
Elmo - basso
Iro - koskettimet
Borno – rummut
Tuotanto

T.T. Oksala ja Peto Niemelä - tuotanto
Mika Jussila - masterointi
Riipinen - kannen suunnittelu
Julkaisuhistoria

1988: Amulet, WISH 25, vinyyli, tekstillinen sisäpussi
1988: Amulet, WISHCD 8, CD
1988: Amulet, WISHC 25, kasetti
1996: Polarvox, WISHCD 8, CD, remasteroitu
2004: Warner Music Finland, 5050467-2007-2-2, CD, remasteroitu
Aiheesta muualla

Artikkeli albumista Kaaoszine-sivustolla
Voodoo You Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Voodoo You Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Zero Nine |
| --- | --- |
 Keijo ”Kepa” Salmirinne  Timo ”Iso-T” Käsmä  Martti ”Mara” Mäntyniemi  Jarski Jaakkola  Matti ”Iro” Murtola  Mikko ”Dexta” aka ”Borno” Korpela   Esa ”Elmo” Harju  Sika Kukkonen 
Studioalbumit:  Visions, Scenes and Dreams  Blank Verse  Headline  White Lines  Intrigue  Voodoo You  Freakshow  N. E. Files  IX 
Kokoelma-albumit:  Eyes on the Rear View Mirror
HMS Endurance (A171, 1967)

| HMS Endurance |
| --- | --- |
 HMS Endurance

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Krogerwerft
Laskettu vesille:  1956
Palveluskäyttöön:  1967
Poistui palveluskäytöstä:  1991
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 658 t
Pituus:  93 m
Leveys:  14 m
Syväys:  5,5 m
Nopeus:  14,5 solmua
Miehistöä:  119
Aseistus
Aseistus:  2 x Oerlikon 20 mm 2 x Wessex Wasp
HMS Endurance (viirinumero A171) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuosina 1967–1991 palveluksessa ollut jäätilanteen seuranta-alus (jäänmurtaja) (engl. ice patrol vessel). Se osallistui tuona aikana muun muassa Falklandin sotaan.
Hankinta

Alus laskettiin vesille 1956 Krogerwerftillä Lauritzen Linesin MV Anita Danina, joka myytiin 1967 Britannian kuninkaalliselle laivastolle. Harland and Wolff teki alukselle tarvittavat muutostyöt ennen palvelukseenottoa, jolloin se nimettiin HMS Enduranceksi. Aluksen tehtävänä oli tukea kesäisin Britannian Etelänavan tutkimusta sekä Falklandinsaarten hallintoa. Punaiseksi maalatun rungon takia alus sai lempinimen Punainen luumu.
Abhasian sota (1992–1993)

Abhasian sota käytiin 1992–1993, kun vasta itsenäistyneen Georgian joukot pyrkivät tukahduttamaan siitä puolestaan itsenäiseksi julistautuneen Abhasian hallituksen, jonka puolesta taistelivat paitsi abhasialaiset separatistit, myös näitä tukeneet, Venäjän federaation pohjoiskaukasialaiset ja venäläiset vapaaehtoiset. Sota päättyi tulitaukosopimukseen, mutta varsinainen rauhansopimus jäi tekemättä. Abhasiasta tuli tosiasiassa itsenäinen valtio, kun taas kansainvälinen yhteisö piti sitä edelleen Georgian osana.
Tausta

Abhaasit ovat georgialaisista erillinen etninen ryhmä, ja he ovat sukua Pohjois-Kaukasian kansoille, kuten kabardeille ja tšerkesseille. Abhaaseilla ja georgialaisilla on kuitenkin pitkä yhteinen historia. Abhasian ruhtinaskunnan ylimystöllä oli läheiset suhteet Georgian kuningaskunnan ylimystön kanssa. Alun perin itsenäisestä ruhtinaskunnasta tuli sittemmin osa Osmanien valtakuntaa ja vuonna 1810 osa Venäjän keisarikuntaa. Abhaasit käsitetään nykyisin Venäjän liittolaisiksi, mutta 1800-luvulla tätä roolia esittivät georgialaiset. Abhaasit tukivat sukulaiskansojaan Venäjää vastaan pohjoisessa ja idässä, kun taas georgialaiset sopeutuivat nopeammin Venäjän valtaan. 1860-luvulla monet heistä pakenivat kapinoita Turkin alueelle. Turkin sodan aikana he kapinoivat, ja kapinan epäonnistuttua abhaaseja kiellettiin asumasta Abhasian tärkeimmissä kaupungeissa ja rannikolla. Kielto oli voimassa aina vuoteen 1907 saakka. Abhaasien tilalle alueelle muutti venäläisiä, armenialaisia ja georgialaisia. 1900-luvun alkupuolella Abhasia oli jonkin aikaa osa Georgian demokraattista tasavaltaa. Puna-armeija valloitti Georgian vuonna 1921 ja seuraavana vuonna perustettiin Abhasian sosialistinen neuvostotasavalta. Vuonna 1931 neuvostotasavallasta tehtiin Georgian neuvostotasavallan alainen Abhasian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta. 1930-luvulla Lavrenti Berija käynnisti Abhasian georgialaistamistoimet Josif Stalinin tuella. Alueelle tuli taas uusia muuttajia ja vuonna 1939 abhaasit muodostivat enää 18 % alueen väestöstä.
Georgialaistamistoimet päättyivät Stalinin kuoltua 1950-luvulla. Mihail Gorbatšovin uudistusten myötä abhaasit ja georgialaiset syyttivät molemmat toisiaan separatismista. Abhaasit näkivät georgialaisten halun irrottautua Neuvostoliitosta uhkana ja georgialaiset pelkäsivät abhaasien erottautuvan Georgiasta. Vuonna 1989 molemmat osapuolet järjestivät mielenosoituksia, jotka kärjistyivät 16 henkilön kuolemaan johtaneisiin yhteenottoihin saman vuoden heinäkuussa. Neuvostojoukot palauttivat kuitenkin järjestyksen. 25. elokuuta 1990 abhaasit julistivat Abhasian Neuvostoliittoon sidonnaiseksi tasavallaksi ja Georgian johtaja Zviad Gamsakhurdia julisti puolestaan maansa itsenäiseksi. Jännitteet vaikuttivat kuitenkin lievenevän, kun molemmat osapuolet saivat sovittua vallanjaosta elokuussa 1991. Sen mukaan abhaasit olisivat saaneet 28 paikkaa Abhasian 65-paikkaisessa parlamentissa, kun georgialaiset saisivat 26, sekä venäläiset ja armenialaiset 11 molemmat. Suunnitelmat romuttuivat kun Neuvostoliitto romahti ja Gamsakhurdia syöstiin vallasta Georgiassa. Samana vuonna päättyi Georgian käymä Etelä-Ossetian sota, josta vapautui nyt siellä taistelleet puolisotilaalliset joukot. Georgia oli myös perinyt entisen Neuvostoliiton Transkaukasian sotilasalueen varustuksen ja sillä oli näin ensimmäistä kertaa käytössään raskasta aseistusta.
Seuraukset

Tulitaukosopimukseen kuului itsenäisten valtioiden yhteisön rauhanturvajoukko, joka sijoitettiin tulitaukolinjalle Ingurijoen molemmin puolin. Rauhanturvajoukko oli käytännössä kokonaan venäläinen. Paikalle tuli myös hieman yli sata YK:n aseetonta tulitaukotarkkailijaa. Venäjä painosti sittemmin ulkoministeri Jevgeni Primakovin kautta molempia osapuolia sopimukseen keskenään. Elokuussa 1997 Ardzinba ja Ševardnadze tapasivat Tbilisissä, jossa he allekirjoittivat julistuksen siitä, että kumpikaan osapuoli ei käyttäisi aseita erimielisyyksiensä ratkaisemiseen. Varsinainen rauhansopimus jäi kuitenkin tekemättä. Lokakuussa 1999 Abhasian johto ilmoitti luopuneensa neuvotteluista yhtenäisestä valtiosta Georgian kanssa ja Abhasiassa järjestettiin kansanäänestys itsenäisyydestä. Äänestyksessä 97 % äänestäneistä kannatti itsenäisyyttä, mutta tulosta ei ole tunnustettu kansainvälisesti.
Sodan aikana kuoli yhteensä noin 8 000 henkilöä. Abhasiassa ennen sotaa asuneista noin 240 000 georgialaisesta alueelle jäi vain muutama tuhat. Monet heistä saivat vain pientä apua Georgian valtiolta. Heitä asutettiin väliaikaisesti esimerkiksi hotelleihin ja kouluihin, joissa monet asuivat vielä vuosienkin jälkeen. Vuonna 2005 Georgiassa oli vielä 245 000 virallista pakolaista ja heistä noin 232 000 Abhasiasta. He muodostavan noin 5 % koko maan väestöstä. Sittemmin syttyneen Georgian sodan myötä pakolaisia tuli vielä lähes 40 000 lisää. Georgia perusti virallisena pitämänsä Abhasian pakolaishallituksen Tbilisiin.
Galin alueen väestön enemmistö oli ennen sotaa georgialaisia ja sodan jälkeen alueelle palasi noin 50 000 georgialaista. Alueelle perustettiin georgialaisten valkoisena legioonana tai metsäveljinä tunnettu vastarintaorganisaatio, joka järjesti hyökkäyksiä abhaaseja vastaan. Abhasian armeija iski heitä vastaan toukokuussa 1998 ja alueelta pakeni jälleen yli 20 000 georgialaista venäläisten rauhanturvajoukkojen puuttumatta tapahtumien kulkuun.
Aiheesta muualla

Georgia/Abkhazia: Violations of the Laws of War and Russia´s Role In the Conflict. Human Rights Watch. PDF. Maaliskuu 1995.
| n k Kylmän sodan jälkeiset konfliktit Euroopassa |
| --- | --- |
 Tapahtumia 
Itä-Eurooppa:  Transnistrian sota  Prigorodnyn konflikti  Venäjän perustuslaillinen kriisi 1993  Ukrainan vallankumous 2014  Itä-Ukrainan mielenosoitukset 2014  Venäjän–Ukrainan sota  Itä-Ukrainan sota  Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022–  Wagner-ryhmän kapina 
Etelä-Eurooppa:  Slovenian sota  Kroatian sota  Bosnian sota  Bosniakkien ja kroaattien sota  Albanian sisällissota  Kosovon sota  Preševon konflikti  Makedonian konflikti 
Kaukasus:  Georgian sisällissota  Etelä-Ossetian sota (1991–1992)  Abhasian sota (1998)  Georgian sota 
| n k Neuvostoliiton hajoamisen jälkeiset konfliktit |
| --- | --- |
 Tapahtumia 
Kaukasuksella:  Vuoristo-Karabahin sota  Armenian ja Azerbaidžanin rajakonflikti 2016  Vuoden 2020 Armenian–Azerbaidžanin sota  Georgian sisällissota  Etelä-Ossetian sota (1991–1992)  Abhasian sota (1992–1993)  Abhasian sota (1998)  Kodorin kriisi 2001  Prigorodnyn konflikti  Ensimmäinen Tšetšenian sota  Toinen Tšetšenian sota  Pohjois-Kaukasian levottomuudet  Dagestanin sota  Ingušian sota  Georgian sota 
Keski-Aasiassa:  Tadžikistanin sisällissota  Kirgisian tulppaanivallankumous  Kirgisian vallankaappaus 2010  Kirgisian vallankumous 2020  Kazakstanin mielenosoitukset 2022 
Itä-Euroopassa:  Transnistrian sota  Venäjän perustuslaillinen kriisi 1993  Ukrainan vallankumous 2014  Itä-Ukrainan mielenosoitukset 2014  Venäjän–Ukrainan sota  (Krimin miehitys  Itä-Ukrainan sota  Kertšinsalmen välikohtaus  Venäjän hyökkäys) 
Georgian SNT:n kartta.
Sodan tapahtumat elo-lokakuussa 1992.
Sodan tapahtumat lokakuusta 1992 elokuuhun 1993.
Sodan tapahtumat elo-lokakuussa 1993.
Balsapuu

| Balsapuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Malvales
Heimo::  Malvakasvit Malvaceae
Alaheimo::  Bombacoideae
Suku::  Balsapuut Ochroma  Sw.
Laji::  pyramidale
Kaksiosainen nimi
 Ochroma pyramidale  (Cav. ex Lam.) Urb. (1920) 
Synonyymit
 Bombax pyramidale Cav. ex Lam.  Ochroma bicolor Rowlee  Ochroma concolor Rowlee  Ochroma grandiflorum Rowlee  Ochroma lagopus Sw.  Ochroma obtusum Rowlee 
Katso myös
   Balsapuu Wikispeciesissä   Balsapuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Balsapuuta
Balsapuu (Ochroma pyramidale, syn. Ochroma lagopus) on malvakasvien (Malvaceae) heimoon kuuluva trooppinen puu, joka tunnetaan kevyestä puuaineksestaan (60–200 kg/m³). Se on balsapuiden (Ochroma) suvun ainoa laji.
Balsapuu kasvaa luonnonvaraisena pohjoisessa Etelä-Amerikassa ja Keski-Amerikassa. Sitä viljellään myös Aasiassa ja Afrikassa.
Balsapuu on erittäin nopeakasvuinen puu; se on jo kahden vuoden vanhana 4–6 metriä korkea ja hakkuukypsä 6–8 vuoden ikäisenä, jolloin sen korkeus on 16–22 metriä ja rungon paksuus noin 30 cm. Täysikasvuisen balsapuun korkeus voi olla 40 metriä ja rungon paksuus 100 cm.
Käyttö ja ominaisuudet

Vanhastaan Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikon asukkaat ovat tehneet balsapuusta uppoamattomia kalastuslauttoja, minkä vuoksi eurooppalaiset valloittajat antoivat puulle nimeksi balsapuu (espanjan kielen lauttaa tarkoittavan sanan mukaan). Nämä lautat olivat Thor Heyerdahlin balsapuusta rakennetun Kon-tiki-aluksen esikuvia. Balsapuuta käytetään nykyään paljon pakkausmateriaalina keveytensä ja lämmöneristävyytensä vuoksi. Se on myös lentokoneiden, lennokkien ja eräiden uistimien rakennusaine. Muun muassa isobritannialaisen, toisen maailmansodan aikaisen, De Havilland Mosquito -hävittäjäpommikoneen rakennusmateriaalina on käytetty balsapuuta. Balsapuusta voidaan valmistaa myös erittäin hyvälaatuista paperia sen pitkien kuitujen ansiosta. Nykyään Amazonian luononvaraistakin balsaa käytetään myös tuulivoimaloiden potkureissa.
Balsapuuta voidaan helposti työstää kaikilla tavallisilla puuntyöstötyökaluilla, mutta leikkaavien terien on syytä olla hyvin teräviä. Vähänkin tylsynyt terä jättää balsapuuhun helposti rikkonaisen työstöpinnan. Balsapuu tukkii hyvin hienon hiekkapaperin. Liimaliitokset pitävät balsapuussa erinomaisesti, kun taas naulat ja ruuvit eivät pidä lainkaan. Balsapuulle soveltuvat myös tavalliset puun pintakäsittelyaineet.
Aiheesta muualla

Balsaworld (tietoa balsapuusta saksaksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Ochroma pyramidale:  Wikidata: Q187941  Wikispecies: Ochroma pyramidale  APDB: 48466  BOLD: 223832  CoL: 6SF4P  Ecocrop: 8028  EoL: 584793  FNA: 242427577  GBIF: 3152240  GRIN: 25473  iNaturalist: 62810  IPNI: 171458-2  IRMNG: 10199021  ITIS: 21602  IUCN: 61786528  NCBI: 66662  Open Tree of Life: 861917  PfaF: Ochroma pyramidale  Plant List: kew-2401123  PLANTS: OCPY  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:171458-2  Tropicos: 3900204  WFO: wfo-0000390582 
Bombax pyramidale:  Wikidata: Q39243293  APDB: 128314  CoL: MF95  GRIN: 317802  IPNI: 34634-2  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:34634-2  Tropicos: 3900344  WFO: wfo-0000568499