stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Metropolisin ja Hastingsin algoritmi
Taustalla olevaa teoriaa

Yleisesti näytteistysalgoritmin toimimisen takaavat lauseet ovat suurten lukujen laki je keskeinen raja-arvolause.
Metropolisin ja Hastingsin algoritmin tuottamat Markovin ketjun tilat eivät yleisesti ole toisistaan riippumattomia, joten tavallisesti esitetyt versiot suurten lukujen laista ja keskeisestä raja-arvolauseesta eivät riitä.
Artikkelissa  todistetaan Metropolisin ja Hastingsin algoritmille oma suurten lukujen lause. Sen mukaan jos ehdokasjakauman kantaja sisältää kohdejakauman kantajan, niin algoritmin tuottaman otoksen keskiarvo lähestyy kohdejakauman odotusarvoa, kun otoskoko lähestyy ääretöntä. Sama koskee kaikkia muitakin jakauman momentteja, siis esimerkiksi varianssia.
Samoin artikkelissa  todistetaan keskeinen raja-arvolause Metropolisin ja Hastingsin algoritmille. Siinä otoskeskiarvon poikkeama odotusarvosta riippuu otoskoon lisäksi esimerkiksi ketjun autokorrelaatiofunktiosta, joten se ei tarjoa yhtä käytännöllistä virhearviota kuin riippumattomien jonojen keskeinen raja-arvolause. Se kuitenkin osoittaa, että otoskesarvo on suurilla otosko'oilla likimain normaalijakautunut ja että sen poikkeama jakauman odotusarvosta eli odotusarvoestimaatin virhe on  1/{\sqrt {N}}-riippuvainen, missä  N on ketjun pituus.
Aiheesta muualla

Metropolis-Hastings algorithm on xβ
Matlab implementation of Metropolis-Hastings (Arkistoitu – Internet Archive)
Semonides Amorgoslainen

Semonides Amorgoslainen (m.kreik. Σημωνίδης, Sēmōnidēs; 600-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen jambirunoilija. Hän oli toinen, sekä aikajärjestyksessä että maineeltaan, varhaisen kreikkalaisen kirjallisuuden kolmesta jambirunoilijasta. Muut kaksi ovat Arkhilokhos ja Hipponaks. Semonides oli kotoisin Amorgokselta.
Tärkein lähde Semonideen elämään ovat Sudan kaksi artikkelia, joiden mukaan hänen isänsä nimi oli Krines ja hän oli alun perin kotoisin Samokselta. Vaikka Suda esittää hänet Arkhilokhoksen aikalaisena, nykyisin tutkijat katsovat hänen olleen tätä jonkin verran myöhäisempi. Suda mainitsee hänen eläneen 490 vuotta Troijan sodan jälkeen, mikä sijoittaa hänet Eratostheneen käyttämällä sodan ajoituksella 600-luvulle eaa. Semonides sekoitetaan joskus Simonides Keoslaiseen ja Sudassa myös Simmiaaseen.
Semonides tunnetaan nykyisin parhaiten misogyynisestä runostaan Naisista (Kata gynaikōn).
Aiheesta muualla

Semonides of Amorgos: Women (Arkistoitu – Internet Archive) (Poem 7) (englanniksi)
Riina Mäkisen katoaminen

Riina Mäkinen.
Riina Mäkinen (s. 15. syyskuuta 1997) on suomalainen nainen, joka katosi Loviisassa keskiviikkona 10. toukokuuta 2017. Hän oli ollut automatkalla kohti Helsinkiä miespuolisen tuttavansa kanssa. Kaksikko pysähtyi Loviisassa Kuninkaantien ABC-asemalle sekä läheiselle Tokmannille, jossa valvontakamera tallensi viimeisen varman havainnon Mäkisestä. Myöhemmin samana päivänä läheisessä metsässä paloi henkilöauto, jonka kyydissä Mäkinen oli matkustanut. Ympäristöstä löytyi myös Mäkiselle kuuluneita tavaroita.
Tiedot Mäkisen liikkeistä katoamispäivänä ovat suurelta osin peräisin hänen seurassaan olleelta mieheltä, joka istuu vankeustuomiota varkauksista. Mies on kertonut nähneensä Mäkisen viimeisen kerran, kun he olivat erkaantuneet toisistaan metsässä auton palamisen ja riidan jälkeen. Mäkisen tapausta käsitellään yhä kadonneen henkilön etsintänä, eikä miestä pidetä epäiltynä.
Riina Mäkisen katoamistapausta on käsitelty esimerkiksi Discovery+-kanavan Kadonneet Suomi -sarjan ensimmäisessä jaksossa, rikosylikonstaapeli Jussi Wahen kirjassa Väkivallan Virkamies sekä toimittaja Päivi Hannulan kirjassa Väärän auton kyytiin – suomalaisia katoamistapauksia.
Taustaa

Riina Mäkinen oli kadotessaan 19-vuotias, kotoisin Helsingistä ja koulutukseltaan nuoriso-ohjaaja. Hänen perheeseensä kuuluvat ainakin äiti, kaksi siskoa ja veli. Mäkinen asui katoamisen aikaan omillaan, mutta piti säännöllisesti yhteyttä läheisiinsä. Ennen katoamista Mäkisen elämäntilanne oli muuttunut sekavammaksi, ja hän oli tämän takia irtisanoutunut työstään nuorisotalolla.
Mäkinen on 162 senttimetriä pitkä ja normaalivartaloinen, ja hänellä on ainakin yksi tatuointi. Hänellä on siniset silmät ja pitkät tummat hiukset. Mäkisellä oli katoamisen aikaan päällään tummat vaatteet. Hän oli katoamispäivänä tallennetussa valvontakameran kuvassa kuitenkin silminnähden laihempi kuin vanhemmissa mediaan julkaistuissa kuvissa. Mäkinen käytti sosiaalisessa mediassa itsestään lempinimeä Ripa.
Muutama viikko ennen katoamistaan Mäkinen oli tutustunut yhteisen tuttavapiirin kautta vuonna 1984 syntyneeseen Janiin. Miehellä oli takanaan huumetaustaa, ja hän rahoitti huumeidenkäyttöään omaisuusrikoksilla. Eräällä murtoreissulla hän oli saanut haltuunsa pistoolin. Muutama päivä ennen katoamista Mäkisen äiti tapasi lyhyesti tyttärensä sekä Janin, kun Mäkinen tuli hakemaan äitinsä luota tavaroita autoreissua varten.
Katoamisen jälkeiset vaiheet

Jani poistui metsästä aamun valjettua 11. toukokuuta ja liftasi viereiseltä 7-tieltä samalle ABC:lle, jossa oli käynyt Mäkisen kanssa. Hän kuitenkin jäi kiinni karkkien näpistyksestä ja poliisit soitettiin paikalle. Jani kertoi heille piilottaneensa myymälään ampuma-aseen koiranruokapakkausten taakse. Tämän hän teki siksi, ettei halunnut jäädä aseen kanssa kiinni ja arveli voivansa muutaman päivän päästä hakea aseen. Kiinnioton yhteydessä kävi kuitenkin ilmi, että Jani joutuisi pidempään tutkintavankeuteen venevarkauksista. Jani kertoi poliisille aseen piilopaikan, koska ei halunnut sen joutuvan vääriin käsiin. Viranomaiset löysivät aseen ja ottivat sen haltuunsa.
Kun Mäkisestä ei ollut kuulunut mitään äitienpäivään mennessä eikä hän saapunut edes siskonsa lapsen ristiäisiin, omaiset huolestuivat ja tekivät katoamisilmoituksen. Aluksi perhe oli soitellut Mäkisen ystäville yrittäen selvittää hänen olinpaikkaansa, mutta ystävätkään eivät olleet kuulleet hänestä mitään. Perhe sai tiedon Janin pidätyksestä äitienpäivän jälkeen 15. toukokuuta 2017. Jani oli kertomansa mukaan kuullut Mäkisen katoamisesta vasta tutkintavankeudessa. Hän tapasi Mäkisen äidin viikonlopputapaamisessa Vantaan vankilassa.
Noin vuosi Mäkisen katoamisen jälkeen hänen perheensä tyhjensi hänen asuntonsa ja säilytti hänen henkilökohtaiset tavaransa. Asunnosta löytyi Mäkisen kirjoittama kirje, joka oli osoitettu hänen äidilleen. Kirjeessä oli postimerkki ja äidin nimi, mutta ei osoitetta tai päivämäärää. Itse kirje oli äidin mukaan valoisa ja Mäkinen kertoi siinä tulevaisuuden suunnitelmistaan. Äiti on arvellut kirjeen olevan vuoden 2016 syksyltä, kun Mäkinen oli ollut poissa Helsingistä, mutta se oli jostain syystä jäänyt postittamatta.
Tutkimukset ja vihjeet

Mäkisen äiti julkaisi 24. toukokuuta 2017 sosiaalisessa mediassa ilmoituksen tyttärensä katoamisesta. Asiasta oli tuolloin jo ilmoitettu poliisille. Loviisan metsässä palanut auto ja sen kuskina toiminut mies yhdistettiin pian Mäkisen katoamiseen, jolloin valvontakameran tallenne löydettiin ja etsinnät alueella aloitettiin. Mäkisen isosiskon mukaan poliisi aloitti maastoetsinnät alueella vasta pari viikkoa katoamisillan jälkeen. Mäkisen aktiiviset etsinnät on lopetettu, mutta tapauksen tutkinta pysyy avoimena ja aktiivisena.
Mäkistä on etsitty palaneen auton läheisiltä pelloilta ja metsistä poliisien, koirien ja vapaaehtoisten voimin useasti. Myös palanut auto ja sen alla oleva maa tutkittiin. Poliisikoirat eivät saaneet Mäkisestä kunnollista hajujälkeä, mikä poliisin mukaan saattoi johtua siitä, että virallinen katoamisilmoitus tuli useita päiviä myöhässä. Metsästä kuitenkin löytyi muun muassa mökistä varastettuja tavaroita ja Mäkisen eriparisukat, joiden parit löytyivät hänen asunnostaan.
Poliisi ei ole toistaiseksi epäillyt Mäkisen tapauksessa henkirikosta. Viranomaiset ovat myös lausuneet medialle, että Jani ei ole epäiltynä Mäkisen katoamiseen liittyen.
Tutkimukset ja vihjeet > Alkuaikojen vihjeet

Mäkisen perhe sai katoamisilmoituksen julkaisun jälkeen lukuisia vihjesoittoja tapaukseen liittyen. Perheenjäsenet kävivät henkilökohtaisesti muun muassa Kirkkonummella, Vantaalla ja Sörnäisten metroasemalla etsimässä Mäkistä havaintojen jälkeen. Perhe pelkäsi tapaukseen liittyvän ihmiskauppaa, sillä erään vihjeen mukaan Tikkurilassa oli havaittu Mäkisen oloinen nainen jota kaupattiin. Poliisi on kuitenkin pystynyt sulkemaan pois vaihtoehdon, että Mäkisen katoaminen liittyisi ihmiskauppaan.
Mäkisen isosiskon mukaan eräs silminnäkijä oli ilmoittanut Helsingin Rautatientorilla pahoinpidellyn näköisestä tytöstä, jota tuntematon mies oli retuuttanut niin voimakkaasti että poliisit oli kutsuttu paikalle. Ennen virkavallan saapumista mies oli saanut vietyä tytön pois paikalta. Valvontakameroiden laatu ei ollut riittävän tarkka varmistamaan naisen henkilöllisyyttä.
Tutkimukset ja vihjeet > Metsätiehavainto ja rekkahavainto

Eräs silminnäkijähavainto ajoittuu Mäkisen katoamisen jälkeiseen päivään 11. toukokuuta. Havainnon teki läheisellä kivilouhimolla työskennellyt mies, joka oli puolenpäivän aikoihin nähnyt työmaakopistaan huppupäisen hahmon kävelevän yksin tietä pitkin kohti mökkiä, johon Mäkinen ja Jani olivat murtautuneet edellispäivänä. Ajaessaan henkilön viereen silminnäkijä kysyi mitä tämä teki alueella, ja nainen vastasi olevansa kuvaamassa metsää. Nainen oli vältellyt katsetta ja vaikuttanut hermostuneelta. Silminnäkijä tiesi mökkiin tehdystä murrosta ja jatkoi matkaansa mökille ilmoittamaan näkemästään henkilöstä siellä olleille poliiseille. He lähtivät etsimään huppupäistä naista, mutta tätä ei löytynyt.
Toinen havainto Mäkisen näköisestä naisesta tehtiin myöhään illalla Kuninkaantien ABC:lle johtavalla ylikulkusillalla. Henkilöautolla liikkunut silminnäkijä kertoi nähneensä huppupäisen naisen kävelevän tienvartta pitkin. Nainen oli kastunut, likainen ja hänellä oli vain yksi kenkä jalassa. Silminnäkijä pysähtyi kysymään, onko naisella kaikki hyvin. Sekavan oloinen nainen oli pyytänyt kyytiä Itä-Helsinkiin. Samaan aikaan paikalle tuli Helsingin suuntaan ajanut venäläisin rekisterikilvin varustettu rekka, jolle nainen viittoi. Rekka pysähtyi ja nainen nousi sen kyytiin. Rekka jatkoi matkaa moottoritietä pitkin kohti Helsinkiä. Todistaja oli ilmoittanut havainnostaan vapaaehtoisille etsijöille kuultuaan Mäkisen katoamisesta, mutta vihje tuli tapausta tutkivan poliisin tietoon vasta 2022.
Vaikka tutkinnanjohtaja rikosylikonstaapeli Jussi Wahe arvelee Mäkisen mahdollisesti liftanneen läheisellä moottoritiellä, poliisi ei toistaiseksi usko, että rekkaan noussut nainen olisi ollut Mäkinen. Wahen mukaan kyseinen kohtaaminen ajoittuu todennäköisesti iltaan pari vuorokautta katoamisen jälkeen. Wahe ei usko, että Mäkinen löytyisi enää elävänä.
Tutkimukset ja vihjeet > Vuoden 2022 havainto

Syksyllä 2022 Mäkisen tuttavapiiriin kuulunut mies otti yhteyttä vapaaehtoisiin etsijöihin. Hän kertoi tavanneensa Mäkisen loviisalaisessa ravintolassa 3. syyskuuta. Kyseinen nainen ei näyttänyt aivan samalta kuin Mäkinen oli näyttänyt katoamisensa aikaan, vaan naisella oli lyhyemmät ja vaaleammat hiukset ja hän oli vartaloltaan tukevampi. Nainen oli miehen kertoman mukaan sanonut: ”Etkö tunnista minua, olen Riina”. Sen jälkeen mies ja Mäkiseksi väitetty nainen olivat keskustelleet jonkin aikaa. Nainen oli keskustelun päätteeksi antanut miehelle muistitikun, jonka tämä luovutti poliisille. Miehen mukaan nainen olisi liikkunut ainakin yhden, mahdollisesti useamman ulkomaalaistaustaisen miehen kanssa. Koska ravintolassa ei ollut kameravalvontaa, miehen antamaa vihjettä ei ole voitu täysin vahvistaa tai sulkea pois. Poliisi aikoo kuitenkin tutkia muistitikun sisällön.
Poliisi ei ole kuullut vihjeen antajaa todistajana, mutta suhtautuu epäilevästi vihjeen todenmukaisuuteen. Vihje on kuitenkin tästä huolimatta poikkeuksellinen, sillä sen on antanut Mäkisen entuudestaan tuntenut henkilö. Väitetyssä kohtaamisessa oli miehen mukaan puhuttu asioista, jotka vain hän ja Mäkinen olisivat voineet tietää kaksikon historiassa.
Tutkimukset ja vihjeet > Mika Moring -teoria

Riina Mäkisen katoamistapauksen ollaan myös teorioitu olevan yhteydessä Mika Moringiin. Moring on suomalainen rikollinen ja sarjasaalistaja, joka on syyllistynyt muun muassa seksuaalirikoksiin, ja on henkirikosepäilty 35-vuotiaan Saara Arvan ja 28-vuotiaan Katja Miinalaisen katoamistapauksissa. Kumpikin naisista oli nuori, tummahiuksinen, ja heillä oli huumetaustaa, kuten Riina Mäkiselläkin. Arvan katoaminen tapahtui vuonna 2019 ja Miinalaisen vuonna 2022. Jos vuonna 2017 kadonnut Mäkinen joutui Moringin uhriksi, hän olisi henkirikossarjan ensimmäinen.
Riina Mäkisen katoamista käsitellään toimittaja Päivi Hannulan vuonna 2024 julkaistussa kirjassa Väärän auton kyytiin – suomalaisia katoamistapauksia. Kirjassa haastatellaan Riinan läheisten lisäksi myös mm. rikosylikonstaapeli Jussi Wahea. Wahe myöntää poliisin tutkineen Mika Moringia Riina Mäkisen katoamistapauksen yhteydessä, sillä Mäkinen sopisi Moringin uhriprofiiliin täydellisesti. Moringin tolppatietoja Mäkisen katoamisen ajalta ei olla saatu selville, ja Moring on ollut kuulusteluissa vaitonainen, joten tutkimuksessa ei olla päästy etenemään.
Palanut auto, jonka kyydissä Mäkinen oli.
Kanjonipeukaloinen

| Kanjonipeukaloinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Catherpes
Laji::  mexicanus
Kaksiosainen nimi
 Catherpes mexicanus  (Swainson, 1829) 

Katso myös
   Kanjonipeukaloinen Wikispeciesissä   Kanjonipeukaloinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanjonipeukaloinen (Catherpes mexicanus) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kanjonipeukaloista tavataan Kanadassa, Yhdysvalloissa ja Meksikossa ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 4 300 000 km2. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
David George Hogarth

T. E. Lawrence, David George Hogarth ja everstiluutnantti Dawnay.
David George Hogarth (23. toukokuuta 1862 – 6. marraskuuta 1927) oli brittiläinen arkeologi ja tutkija, joka tunnetaan myös yhteyksistään T. E. Lawrenceen ja Arthur Evansiin.
Hogarth puhui sujuvasti ranskaa, saksaa, italiaa, kreikkaa, turkkia ja arabiaa. Hän suoritti arkeologisia kaivauksia Egyptissä, Kreetalla ja Anatoliassa, toimi brittiläisen arkeologisen koulun johtajana Ateenassa, Kreikassa, The Times -lehden sotakirjeenvaihtajana Kreetan kapinassa ja Kreikan–Turkin sodassa 1897, sekä Oxfordissa sijaitsevan Ashmolean Museumin johtajana 1909–1927.
Hogarth oli myös naimisissa ja sai lapsen.
Aiheesta muualla

Hogarth, D. G. (David George), 1862-1927 gutenberg.org (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Japani  Australia  Alankomaat  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:David george Hogarth
Käännös suomeksi
Meletos

| Meletos> Μέλητος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 400-luku eaa. Ateena
Kuollut: 300-luku eaa.
Ammatti:  näytelmäkirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka (klassinen)
Aikakausi:  klassinen kausi
Tyylilajit:  tragedia
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Meletos (m.kreik. Μέλητος, Melētos, lat. Meletus; 400–300-lukujen eaa. vaihde) oli antiikin kreikkalainen tragediakirjailija, joka oli kotoisin Ateenasta. Nykyisin hänet tunnetaan enemmän Sokrateen syyttäjänä kuin näytelmistään.
Teokset

Meletoksen näytelmistä ei tiedetä juuri mitään. Aristoteleen Näytelmäluetteloiden mukaan hän olisi esittänyt tragediansa Oidipodeia (Οἰδιπόδεια) samana vuonna, jolloin Aristofanes esitti komediansa Haikarat (Pelargoi), mutta sen ajoitusta ei tunneta.
Epikrates puolestaan viittaa komediassaan Antilais Meletoksen kirjoittamaan eroottiseen runouteen. Suda kutsuu Meletosta paitsi runoilijaksi myös puhujaksi, mutta tämä perustunee lähinnä siihen, että hän syytti Sokratesta sekä mahdollisesti myös, kuten mainittua, Andokidesta.
Louis de Bernières

Louis de Bernières
Louis de Bernières (s. 8. joulukuuta 1954) on brittiläinen kirjailija. Hänet tunnetaan kansainvälisesti parhaiten Kapteeni Corellin mandoliini -nimisestä historiallisesta romaanista (1994), josta on tehty myös vuonna 2001 ensi-iltansa saanut elokuva.
Suomennettu teos

Kapteeni Corellin mandoliini.  ((Captain Corelli's Mandolin, 1994.) Suomentanut Kersti Juva)  Helsingissä:  Otava, 1999.  ISBN 951-1-15924-0
Meri Luttinen

| Meri Luttinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1987 (ikä 36–37)
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: suomi
Tyylilajit:  fantasiakirjallisuus nuortenkirjallisuus
Esikoisteos:  Myrskynsilmä (2020)
Palkinnot
 Topelius-palkinto (2021) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Meri Luttinen (s. 1987) on suomalainen kirjailija. Hänen vuonna 2020 ilmestynyt esikoisteoksensa, fantasiaromaani Myrskynsilmä, voitti Topelius-palkinnon ja oli ehdolla sekä lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkinnon että Kuvastaja-palkinnon saajaksi.
Teokset

Myrskynsilmä.  WSOY, 2020.  ISBN 9789510449844
Hipponaks

Hipponaks Guillaume Rouillén teoksessa Promptuarii Iconum Insigniorum (1553).
Hipponaks (m.kreik. Ἱππῶναξ, Hippōnaks, lat. Hipponax; 500-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen jambirunoilija, joka oli kotoisin Efesoksesta. Efesoksen tyranni Athenagoras karkotti hänet vuonna 540 eaa., ja hän muutti Klazomenaihin, missä eli lopun ikänsä köyhyydessä.
Hipponaks oli kolmas klassisista jambirunoilijoista Arkhilokhoksen ja Semonideen jälkeen. Häntä on pidetty parodian kehittäjänä. Jambista hän kehitti oman muunnelmansa, jota on kutsuttu nimellä kholiambi (khōliambos), skazōn ja Hipponaksin trimetri. Siinä katkonaisuus luo koomisen vaikutelman. Hänen mukaansa on nimetty myös lyyrisen runouden hipponacteus-säe. Hipponaks kirjoitti runonsa joonialaisella murteella ja käytti paljon lyydialaisia lainasanoja.
Kirjallisuutta

Hipponaks: Runot. Teoksessa Saarikoski, Pentti: Runot ja Hipponaksin runot.  Helsinki:  Otava, 1959.  Julkaistu myös seuraavissa teoksissa: Saarikoski, Pentti: Runoja 1958-1962.  Helsinki:  Otava, 1962.  Saarikoski, Pentti: Tähänastiset runot.  Helsinki:  Otava, 1977.  Saarikoski, Pentti: Nuoruuden runot. Kreikkalainen kausi 1958-1959.  Helsinki:  Otava, 1994.  ISBN 951-1-13096-X
Aiheesta muualla

Hipponaks-fragmentteja Oxyrhynchus Online. The Imaging Papyri Project, University of Oxford. (englanniksi) (muinaiskreikaksi)
Markus Zusak

| Markus Zusak |
| --- | --- |
 Zusak vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1975 (ikä 49) Sydney
Kansalaisuus:  australialainen
Kirjailija
Aikakausi:  1999–
Esikoisteos:  The Underdog (1999)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Markus Zusak (s. 23. kesäkuuta 1975 Sydney) on australialainen kirjailija. Häneltä on suomennettu romaani Kirjavaras (2005).
Suomennettu romaani

Kirjavaras.  ((The book thief, 2005.) Suom. Pirkko Biström)  Otava, 2008.  ISBN 978-951-1-21614-8
Aiheesta muualla

Salla Seuri: Kirjavaras. Uusi Suomi 16.7.2008.
Hannu Waarala: Kirjavaras[vanhentunut linkki]. Savon sanomat 7.9.2008.
Antti Majander: Kun ei enää näe hyvyyttä, kuolee varmasti. Helsingin Sanomat 5.6.2008.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  Europeana  IdRef
Telesilla

| Telesilla> Τελέσιλλα.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 500-luku eaa. Argos
Kuollut: 500/400-luku eaa.
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka (klassinen)
Aikakausi:  antiikki
Tyylilajit:  lyyrinen runous
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Telesilla (m.kreik. Τελέσιλλα; toimi n. 510 eaa.) oli antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilija, joka oli kotoisin Argoksesta. Antipatros Thessalonikelainen luki hänet yhdeksi yhdeksästä merkittävimmästä naispuolisesta runoilijasta.
Elämä

Telesilla eli arkaaisen kauden lopulla. Hänen tarkempi ajoituksensa perustuu siihen, että antiikin lähteet ajoittavat hänet 67. olympiadiin. Plutarkhos kertoo Telesillan olleen ylhäistä syntyperää. Hän joutui kysymään jonkun taudin vuoksi neuvoa Delfoin oraakkelilta, ja tämä kehotti häntä omistautumaan muusien palvelukseen. Niinpä hän omistautui musiikille ja runoudelle. Lopputuloksena hän paitsi parani, mutta myös sai osakseen suurta kunnioitusta Argoksen naisilta.
Telesilla sai mainetta myös Argoksen ja Spartan välisessä sodassa. Kerrotaan, ettei hän tyytynyt rohkaisemaan maanmiehiään pelkällä runoudella ja soitolla vaan tarttui itsekin aseisiin, ja oli mukana tuomassa Argokselle voittoa. Siksi hänen patsaansa pystytettiin Argoksen Afroditen temppeliin, varustettuna sekä runoilijattaren että sankarittaren tunnusesineillä. Argoslaiset alkoivat myös palvoa sodanjumala Aresta naisten jumalana sekä muistivat naisten tekoja sodassa vuotuisessa Hybristika (Ὑβριστικά) -juhlassa, jossa naiset pukeutuivat miesten vaatteisiin ja miehet naisten vaatteisiin. Juhla vaikuttaa olleen sama kuin Endymatia (Ἐνδυμάτια) -juhla.
Kertomusta on epäilty, erityisesti Afroditen temppelissä olleen patsaan osalta. On ehdotettu, että patsas olisi todellisuudessa esittänyt Telesillan sijasta aseistettua Afroditea, mikä tyyppi tunnetaan monista muistakin paikoista. Myös Hybristika-juhlan alkuperälle on esitetty muita selityksiä.
Runous

Athenaioksen mukaan Telesilla kirjoitti Apollonille oodin nimeltä Filelias (Φιληλίας, Filēlias). Se on selitetty argoslaiseksi nimeksi, joka vastasi Paiania. Pausanias mainitsee myös Telesillan runon Apollonin ja Artemiin kunniaksi. Hänen tekemikseen mainitaan myös runo, jossa mainitaan Nioben lapset, sekä toinen, joka käsitteli hyvettä.
Telesillan kaikki runot ovat kadonneet. Niistä tiedetään yksityiskohtia vain muiden kirjailijoiden teosten kautta. Jotkut kirjailijat käsittelevät joitakin hänen käyttämiään yksittäisiä sanoja. Kokonaisia runosäkeitä lainauksista tunnetaan vain seuraavat kaksi:
»ἅ δ' Ἄρτεμις, ὦ κόραι,
φεύγοισα τὸν Ἀλφεόν
ha d' Artemis, ō korai,
feugoisa ton Alfeon»
Kyseinen runo on tehty argoslaisten neitojen kuorolle, ja sen aiheena on Alfeios-joen rakkaus Artemiihin. Telesillan siinä käyttämä lyyrinen runosäe tunnetaan hänen mukaansa nimellä telesilleus.
Champion

Champion (engl. mestari) tarkoittaa seuraavia:
Henkilöitä

Albert Champion (1878–1927), ranskalainen maantiepyöräilijä
Bob Champion (s. 1948), brittiläinen jockey
Dimitri Champion (s. 1983), ranskalainen maantiepyöräilijä
Émile Champion (1879–1921), ranskalainen kestävyysjuoksija, olympiamitalisti
Jacques Champion de Chambonnières (n. 1601–1672), ranskalainen cembalisti ja säveltäjä
Malcolm Champion (1883–1939), uusiseelantilainen uimari, olympiavoittaja
Marge Champion (1919–2020), yhdysvaltalainen tanssija, koreografi ja näyttelijä
Nicholas Champion (s. 1990), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
Nicolas Champion (1475–1533), belgialainen säveltäjä
Will Champion (s. 1978), brittiläinen rumpali
Champion Jack Dupree (1910–1992), yhdysvaltalainen blueslaulaja ja -pianisti
Paikkoja

Champion, kaupunki New Yorkin osavaltiossa
Champion Township, township Michiganissa
Champion Township, township Minnesotassa
Champion Township, township Ohiossa
Musiikissa

Champion, brittiläinen yhtye
Champion, yhdysvaltalainen yhtye
Musiikissa > Albumeita

Champion (The Auditionin albumi), 2008
Champion (Beckah Shaen albumi), 2014
Champion (RuPaulin albumi), 2009
Champion, Brother Alin EP vuodelta 2004