stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gustavo César Veloso

| Gustavo César Veloso |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Gustavo César Veloso
Syntynyt: 29. tammikuuta 1980 (ikä 44)
Kansalaisuus:   Espanja
Pyöräilijä
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2001–2003 2004 2005–2006 2007–2010 2012 2013–2014 2015 2016–2020 2021:  Carvalhelhos-Boavista Relax-Bodysol Kaiku Karpin-Galicia/Xacobeo Galicia Andalucía OFM - Quinta da Lixa W52 - Quinta da Lixa W52-FC Porto-Porto Canal Atum general / Tavira / Maria Nova Hotel
Suurimmat voitot
 Katalonian ympäriajo 2008 Espanjan ympäriajo, etappi 
 Tiedot päivitetty: 18. tammikuuta 2022 
Gustavo César Veloso (s. 29. tammikuuta 1980 Vilagarcía de Arousa, Espanja) on espanjalainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena vuosina 2001–2021. Aktiiviuransa jälkeen hän on toiminut Tavfer-Mortágua-Ovos Matinados -tallin joukkueenjohtajana.
César Veloso voitti vuonna 2006 Portugalin ympäriajon viidennen etapin. Vuonna 2008 hän sijoittui kolmanneksi Tour de Langkawi -etappikilpailussa. Saman vuoden toukokuussa hän voitti yllättäen Katalonian ympäriajon: hän sijoittui kolmannella etapilla kolmanneksi ja ratkaisi kokonaiskilpailun voiton sijoittumalla viimeisellä etapilla toiseksi José Luis Carrascon jälkeen.
César Veloso voitti Espanjan ympäriajossa 2009 Xorret del Catíin päättyneen yhdeksännen etapin. Hän kuului seitsemän ajajan kärkiryhmään, ja ratkaisi voiton viimeisten kilometrien jyrkässä nousussa. Vuonna 2013 hän voitti Clássica de Amaranten ensimmäisen etapin. Portugalin ympäriajossa hän voitti kahdeksannen etapin ja sijoittui kokonaiskilpailussa toiseksi. Hän voitti Portugalin ympäriajon kokonaiskilpailun ja aika-ajona ajetun yhdeksännen etapin 2014. Seuraavana vuonna hän voitti jälleen Portugalin ympäriajon kokonaiskilpailun sekä lisäksi pistekilpailun, kuudennen etapin ja aika-ajona ajetun yhdeksännen etapin. Hän voitti Tour do Rion kokonaiskilpailun ja toisen etapin.
César Veloso voitti 2016 Portugalin ympäriajossa neljännen ja kuudennen etapin sekä aika-ajona ajetun kymmenennen osuuden. Kokonaiskilpailussa hän oli toinen ja voitti pistekilpailun. Seuraavan vuoden Portugalin ympäriajossa hän voitti viidennen ja aika-ajona ajetun kymmenennen osuuden. Vuoden 2018 Volta ao Alentejossa hän voitti viidennen etapin, joka oli aika-ajo. Hän voitti Trofeo Joaquim Agostinhon prologin 2019. Hän voitti vuoden 2020 Portugalin ympäriajossa prologin ja kahdeksantena etappina ajetun aika-ajon sekä sijoittui kokonaiskilpailussa toiseksi.
Fightback

| Fightback Rebelhead |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studio Karate
 Julkaistu: 9. marraskuuta 2005
 Tyylilaji: metallimusiikki
 Kesto: 27.18
 Levy-yhtiö: Whirlwind Records
Fightback on suomalaisen metalliyhtye Rebelheadin ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2005 levymerkillä Whirlwind Records.
Kappaleet

Dreams – 2.53
Corrupted Chaos – 2.55
Say It Loud – 2.37
Rebelhead – 2.34
Never – 1.51
Blackrebel Station – 3.08
At the Point of Death – 2.40
Circle of Sorrow – 2.45
Wicked World – 2.30
Blood in My Eyes – 3.25
Kokoonpano

Aki – laulu
Mikko Tuliniemi – kitara
Jorma "Jore" Rantalainen – basso
Ville – rummut
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 7+/10
Aiheesta muualla

Fightback Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Fightback Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Gimbels

| Gimbels |
| --- | --- |

Perustettu:  1887
Perustaja:  Adam Gimbel
Lakkautettu:  1987
Kotipaikka:  New York
Toiminta-alue:  Yhdysvallat
Toimiala:  vähittäiskauppa
Emoyhtiö:  Gimbels Brothers Inc.
Tytäryhtiöt:  Saks Fifth Avenue 1923–1987
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gimbelsin entinen tavaratalorakennus Pittsburghissa, nykyiseltä nimeltään Heinz 57 Center.
Gimbels oli Yhdysvalloissa toiminut tavarataloketju, joka perustettiin 1887 ja lakkautettiin 1987. Suurimmillaan sillä oli yli 50 ja lakkautusvuonna runsaat 30 tavarataloa ympäri Yhdysvaltojen suurkaupunkeja ja niiden esikaupunkeja.
Historiaa

Gimbels-tavarataloyhtiön alkujuuret ovat Saksan Baijerista Yhdysvaltojen New Orleansiin siirtolaiseksi tulleen juutalaismiehen Adam Gimbelin (1817–1896) liiketoimissa. Hän toimi kulkukauppiaana Mississippijoen varrella kunnes perusti oman kaupan Indianan Vincennesiin 1842. Hänen kaksi vanhinta poikaansa, Jacob (1851–1922) ja Isaac Gimbel (1857–1931) perustivat 1880-luvulla tavaratalon Illinois’n osavaltion Danvilleen ja nuoremmat veljet Charles (1861–1932) ja Ellis Gimbel (1865–1950) seuraavalla vuosikymmenellä Philadelphiaan. Vuonna 1910 oli aika avata tavaratalo New Yorkin Herald Squarella. 1920-luvulla Gimbelit laajensivat yritystään ostamalla ensin newyorkilaisen Saks-tavarataloyhtiön ja sitten pittsburghilaisen Kaufman and Baer -yhtiön.
1960-luvun alussa Gimbelsillä oli noin 50 tavarataloa ympäri Yhdysvaltojen suurkaupunkeja ja niiden esikaupunkeja. Vuonna 1973 yrityksen osti tupakkayhtiö Brown & Williamsonin tytäryhtiö Batus. Se ei kuitenkaan saanut pidettyä Gimbels-ketjua kannattavana, vaan sulki vuonna 1973 tuolloin runsaat 30 tavarataloa sisältäneen ketjun. Gimbels-kaupan mukana tullut toinen tavarataloketju Saks Fifth Avenue sai jatkaa toimintaansa, ja Batus myi sen 1990 Investcorp S.A.:lle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gimbels Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Gimbels
Käännös suomeksi
Grzegorz Wojtkowiak

Grzegorz Wojtkowiak
Grzegorz Wojtkowiak (s. 26. tammikuuta 1984 Kostrzyn nad Odrą, Puola) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitapuolustaja. Hän edusti Ekstraklasassa muun muassa Lechia Gdańskia ja pelasi kotimaansa lisäksi 2,5 vuotta Saksassa. Wojtkowiak valittiin vuoden 2012 EM-kilpailuihin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Grzegorz Wojtkowiak (90minut.pl)
Grzegorz Wojtkowiak (national-football-teams.com)
Puolan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2012
1 Szczęsny |
2 Boenisch |
3 Wojtkowiak |
4 Kamiński |
5 Dudka |
6 Matuszczyk |
7 Polanski |
8 Rybus |
9 Lewandowski |
10 Obraniak |
11 Murawski |
12 Sandomierski |
13 Wasilewski |
14 Wawrzyniak |
15 Perquis |
16 Błaszczykowski |
17 Sobiech |
18 Mierzejewski |
19 Wolski |
20  Piszczek |
21 Grosicki |
22 Tytoń |
23 Brożek |
Valmentaja Smuda
Giovanni Pellegrini

| Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset  | Maa:   Italia>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tukholma 1912 | maalaustaide |  |
Carlo Giovanni Battista Pellegrini (1866–1937) oli italialainen taidemaalari ja olympiavoittaja.
Pellegrini opiskeli maalaustaidetta Milanon Accademia di Belle Arti di Breran -oppilaitoksessa ja asettui sitten asumaan Sveitsiin Geneveen, jossa maalasi usein öljyväreillä ja temperalla talvisia maisemia Engadinista.
Hän osallistui vuoden 1912 Tukholman olympialaisiin, joissa voitti olympiakultaa maalaustaiteesta talviurheilua käsittelevällä friisimaalauksellaan Winter Sports. Jugendtyylisessä teoksessa esiintyi värikkäisiin talviasuihin pukeutuneita ihmisiä, jotka harrastivat talviurheilulajeja lumisella jäätiköllä. Hän lahjoitti kultamitalinsa Comon maakunnan Erban kylän Fasistiselle yhteisölle vuonna 1935.
Gimlet

Gimlet jäillä.
Gimlet on drinkki, joka tehdään ginistä ja makeutetusta limettimehusta tai tuoreesta sitruunamehusta ja sokerisiirapista. Sokerisiirappi on tehty vedestä ja sokerista 1:1-suhteessa. Ginin sijaan juoman väkevä osa saatetaan myös korvata vodkalla. Juoma tarjoilla usein grogilasista jäillä ja sitruunalla koristeltuna.
Historia

Tarinan mukaan gimletin olisi keksinyt englantilainen Thomas D. Gimlette joka palveli kirurgina Britannian Kuninkaallisessa laivastossa 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Väitetään hän olisi sekottanut sitruunamehua giniin jotta olisi saanut miehistön käyttämään sitruunamehua C-vitamiinin saannin turvaamiseksi keripukkia vastaan. Tätä ei kuitenkaan pidetä totena, vaan ainoastaan hyvänä tarinana.
Yhdysvaltalaisen dekkarikirjailija Raymond Chandlerin vuoden 1953 romaanin Pitkät jäähyväiset tärkeä hahmo Terry Lennox muistetaan mieltymyksestään gimletiin. Gimlet mainitaan kirjan sivuilla 21 kertaa. Pitkät jäähyväiset ilmestymisen jälkeen gimletistä tuli Yhdysvalloissa kuuluisaa ja suosittua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gimlet Wikimedia Commonsissa
Nice, Miriam: Gimlet BBC Good Food.  huhtikuu 2018. Viitattu 19.7.2020. (englanniksi)
Grámos

| Grámos Γράμος |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Grámos
 Koordinaatit: 40°23′27″N, 20°50′15″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Länsi-Makedonia
Alueyksikkö:  Kastoriá
Kunta:  Nestório
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  160204
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  59,422 km²
Väkiluku (2011):  18
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  52051
Rekisterikilpi:  KT
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Grámos (kreik. Γράμος) eli Grámmos (Γράμμος) on Kreikan kylä sekä samanniminen Nestórion kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Γράμμου, Dimotikí Enótita Grámmou) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Kastorián alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 18 (vuonna 2011).
Grámos on saanut nimensä sen lähellä sijaitsevasta Grámmos- eli Grámosvuoresta. Kylän aiempi nimi oli Grámmosta (Γράμμοστα). Nykyisen nimensä kylä sai 20. elokuuta 1927. Grámoksessa oli vuonna 1900 160 asukasta ja viisi vuotta myöhemmin 450.
Grámos oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Nestórion kuntaan yhdessä Akríteen ja Arréneen kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia Grámoksesta (englanniksi)
Goethe-palkinto

Goethe-palkinto tarkoittaa useita eri palkintoja:
Frankfurtin kaupungin Goethe-palkinto
Berliinin kaupungin Goethe-palkinto (Itä-Berliini; vuoteen 1989)
Muita Johann Wolfgang von Goethen mukaan nimettyjä palkintoja:
Frankfurtin kaupungin Goethe-mitali
Hessenin Goethe-mitali
Goethe-instituutin Goethe-mitali
Hansischer Goethe-Preis
Johann Wolfgang von Goethe -mitali
Taiteen ja tieteen Goethe-mitali
Weimarin Goethe-seuran Kultainen Goethe-mitali
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Goethe-palkinto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Goetheplatzin metroasema

| Goetheplatz |
| --- | --- |

 Münchenin metro 
Perustiedot
Lyhenne:  GO
Metrolinjat:   
Sijainti:  48°07′45″N, 11°33′28″E
Osoite:  Ludwigsvorstadt-Isarvorstadt
Paikkakunta:  München
Avattu:  19. lokakuuta 1971
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Laitureita:  1
Laituriraiteita:  2
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Goetheplatz on Münchenin metron asema. Asema palvelee linjoja U3 ja U6. Aseman sisustus on samanlainen kuin Sendlinger Torin metroaseman U3/U6-laiturilla, mutta Goetheplatzin historia on paljon vanhempi kuin Sendlinger Torin.
Alun perin asema rakennettiin vuosina 1938-1941 osana suunniteltua pohjois-etelä S-Bahn-järjestelmää Münchenissä, mutta suunnitelma hylättiin sodan takia. Tästä syystä aseman laituri on 135 metriä pitkä, mikä on huomattavasti pidempi kuin muilla U-Bahnin asemilla (yleensä n. 120 metriä). Asema oli ensimmäisen U-Bahn-linjan pääteasema, ja se avattiin 19. lokakuuta 1971.
Forssan väestö

Loimijokea Forssan keskustassa.
Forssan väestö pysyi suurin piirtein samana vuonna 1923 tapahtuneesta kauppalan perustamisesta aina vuoteen 1945. Sen jälkeen Forssan väkiluku kääntyi selkeään ja nopeaan kasvuun. Vuoden 2016 viimeisenä päivänä Forssan asukasluku oli 17 332
Väestönkehitys

Forssan väestönkehitystä vuosina 1847–1990 on tarkasteltu Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistyksen vuosikirjassa vuodelta 1995 ja Risto O. Peltovuoren kirjoittamassa vuonna 1993 julkaistussa teoksessa Forssan historia. Vuonna 1923 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen Forssan väkiluku kehittyi seuraavasti:
1925: 7 681
1930: 8 003 (+322)
1935: 7 696 (−307)
1940: 7 815 (+119)
1945: 8 045 (+230)
1950: 8 881 (+836)
1955: 9 560 (+679)
1960: 10 736 (+1 176)
1965: 11 184 (+448)
Vuodesta 1925 lähtien vuoteen 1945 asti Forssan väkiluku pysytteli suunnilleen ennallaan noin 8 000 asukkaassa. Tämän jälkeen väkiluvun kasvu nopeutui: 9 000 asukasta ylittyi vuonna 1952, 10 000 asukasta vuonna 1957, 11 000 asukasta vuonna 1962, 12 000 asukasta vuonna 1966 ja vuoden 1968 13 157 asukasta ylittivät 13 000 rajan. Koijärven liittäminen Forssaan seuraavana vuonna 1969 nosti asukasluvun yli 15 000:n. Vuonna 1971 liitettiin vielä Tammelasta liitettiin Forssaan 9  neliökilometrin kokoinen Lempään alue, jonka myötä kaupunki sai noin sata uutta asukasta.
Koijärven kanssa tehdyn kuntaliitoksen jälkeen väkiluku on kehittynyt seuraavasti:
1970: 15 725
1975: 18 558 (+2 833)
1980: 19 332 (+774)
1985: 20 074 (+742)
1990: 19 660 (−414)
1995: 19 542 (−118)
2000: 18 506 (−1 036)
2005: 17 918 (−588)
2010: 17 904 (–14)
2016: 17 368 (-588)
Forssa kasvoi nopeasti 1970-luvulla, mutta 1980-luvun puolivälissä kaupungin kasvu pysähtyi. Suurimmillaan kaupungin väkiluku oli 20 074 henkeä vuoden 1985 lopussa. 1990-luvun puolivälin jälkeen kaupungin ja koko seutukunnan väkiluku alkoi laskea nopeasti. Vuosina 2005-2010 väkiluku tasaantui noin 17 900 asukkaaseen, mutta kääntyi sen jälkeen jälleen laskuun ollen vuoden 2016 lopussa noin 17 300.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Forssan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 19 332 | 19 332 |
| 1985 | 1985 |    | 20 074 | 20 074 |
| 1990 | 1990 |    | 19 660 | 19 660 |
| 1995 | 1995 |    | 19 542 | 19 542 |
| 2000 | 2000 |    | 18 506 | 18 506 |
| 2005 | 2005 |    | 17 918 | 17 918 |
| 2010 | 2010 |    | 17 904 | 17 904 |
| 2016 | 2016 |    | 17 332 | 17 332 |
| 2020 | 2020 |    | 16 906 | 16 906 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö alueittain

90 prosenttia Forssan väestöstä asuu kaupunkimaisesti Forssan keskustaajamassa, jossa asutus on tiheintä. Maaseutumaisilla alueilla Forssan keski- ja pohjoisosissa sekä väkiluku että väestötiheys jäävät alhaisiksi. Forssan keskustaajama ulottuu myös Jokioisten ja Tammelan kuntien alueelle. Aikaisemmin Matku oli myös taajama, mutta nykyisin sen väkiluku ei enää ylitä vaadittua 200 asukasta. Forssan osuus koko seutukunnan väestöstä on hieman yli puolet.
Forssan tehdasyhdyskunnan väestökeskittymät olivat Kalliomäen puutaloalue Loimijoen pohjoispuolella sekä Vanhan Kuhalan, Uudenkylän ja Yliskylän puutaloalueet joen eteläpuolella. Tämän Forssan historiallisen keskuksen ympärille on vuosikymmenten mittaan rakennettu uusia kaupunginosia. Viksbergin kerrostalolähiö rakennettiin pääosin 1970-luvulla ja Tölön 1970- ja 1980-luvuilla, mutta niiden väestö on ollut laskusuunnassa. Viime aikoina väestö on kasvanut lähinnä uusien omakotitalojen rakentamisen myötä kaupungin laidoilla ja keskustassa elpyneen kerrostalorakentamisen myötä.
Seuraavasta taulukosta nähdään Forssan väestön jakautuminen kaupunginosittain (tilastoalueittain) vuoden 2011 lopussa:
| Nro | Kaupunginosa (tilastoalue) | Väestö |
| --- | --- | --- |
| 1 | Keskusta | 1 928 |
| 2 | Ojalanmäki | 274 |
| 3 | Lamminranta | 385 |
| 4 | Korkeavaha | 1 152 |
| 5 | Linikkala (Kalliomäki) | 1 045 |
| 6 | Haudankorva | 2 612 |
| 7 | Kuhala (Tölö) | 2 582 |
| 8 | Talsoila | 2 225 |
| 9 | Kaikula | 362 |
| 10 | Kivimäki | 71 |
| 11 | Järvenpää | 137 |
| 12 | Kuusto | 769 |
| 13 | Pikku-Muolaa (Pikkumuolaa) | 167 |
| 14 | Pispanmäki | 339 |
| 15 | Paavola | 1 182 |
| 16 | Vieremä | 983 |
| 17 | Parkkiaro | 238 |
| 18 | Kojo | 477 |
| 19 | Matku | 523 |
| 20 | Suonpää | 217 |
| * | Tuntematon | 165 |
Kaupunginosat (tilastoalueet) 1–16 ovat Forssan keskustaajamaan kuuluvia tai sen välittömässä läheisyydessä olevia maaseutualueita. Kaupunginosat (tilastoalueet) 18–20 puolestaan kuuluvat entiseen Koijärven kuntaan. Näiden välissä sijaitsee lisäksi Parkkiaron maaseutumainen alue. Keskustaajaman suuralueella oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 16 213 asukasta, Parkkiarossa 238 asukasta ja entisen Koijärven alueella 1 217 asukasta.
Ikärakenne

Forssan asukkaat jakautuivat vuoden 2011 lopussa eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–14-vuotiaita: 13,5 %
15–64-vuotiaita: 63,2 %
yli 64-vuotiaita: 23,3 %
Pitkällä tähtäimellä lasten määrä ja osuus ovat vähentyneet huomattavasti. Vanhukset ovat sekä määrältään että osuudeltaan ainoa kasvava ikäryhmä. Lasten osuus alitti vanhusten osuuden vuonna 1997. Forssasta on muutettu paljon asumaan naapurikuntiin, lähinnä Tammelaan ja Jokioisille, mikä on myös vähentänyt Forssan lapsilukua. Kuolleisuus on vuodesta 1997 lähtien ollut joka vuosi syntyvyyttä suurempaa. Kuntien välisessä muuttoliikkeessä Forssa on vuosina 1987–2016 menettänyt melkein 2 700 asukasta. Näiden viimeisten 30 vuoden aikana Forssa on vain kolmena vuotena ollut muuttovoittoinen kunta.
Alueellisesti tarkasteltuna eniten lapsia asuu keskustaajama-alueen reunalla uusilla pientaloalueilla. Vanhusten osuus on suurimmillaan Korkeavahassa ja Keskustassa, joissa 64 vuotta täyttäneitä on yli 40 % asukkaista.
Äidinkieli

Vuosina 1980–2010 Forssan kielijakauma on pysynyt melko vakaana. Suomenkielisten absoluuttinen määrä on laskenut noin 1 900 hengellä, mutta suhteellinen osuus on laskenut vain vähän 99,6 prosentista 97,1 prosenttiin. Ruotsinkielisten määrässä on laskenut noin kolmanneksella. Huomattavin kasvu on muita kuin suomea ja ruotsia puhuvien ryhmässä, jonka koko on monikertaistunut. Tarkastellun jakson aikana Forssassa on kunakin vuonna asunut saamenkielinen.
| Vuosi | Väkiluku | suomi |  % | ruotsi |  % | saame |  % | muut kielet |  % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1980 | &&&&&&&&&&019332.&&&&0019 332 | &&&&&&&&&&019255.&&&&0019 255 | &&&&&&&&&&&&&099.060000099,6 | &&&&&&&&&&&&&064.&&&&0064 | &&&&&&&&&&&&&&00.03000000,3 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&&012.&&&&0012 | &&&&&&&&&&&&&&00.01000000,1 |
| 1985 | &&&&&&&&&&020074.&&&&0020 074 | &&&&&&&&&&019997.&&&&0019 997 | &&&&&&&&&&&&&099.060000099,6 | &&&&&&&&&&&&&051.&&&&0051 | &&&&&&&&&&&&&&00.03000000,3 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&&025.&&&&0025 | &&&&&&&&&&&&&&00.01000000,1 |
| 1990 | &&&&&&&&&&019660.&&&&0019 660 | &&&&&&&&&&019544.&&&&0019 544 | &&&&&&&&&&&&&099.040000099,4 | &&&&&&&&&&&&&053.&&&&0053 | &&&&&&&&&&&&&&00.03000000,3 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&&062.&&&&0062 | &&&&&&&&&&&&&&00.03000000,3 |
| 1995 | &&&&&&&&&&019542.&&&&0019 542 | &&&&&&&&&&019283.&&&&0019 283 | &&&&&&&&&&&&&098.070000098,7 | &&&&&&&&&&&&&057.&&&&0057 | &&&&&&&&&&&&&&00.03000000,3 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&0201.&&&&00201 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001,0 |
| 2000 | &&&&&&&&&&018506.&&&&0018 506 | &&&&&&&&&&018226.&&&&0018 226 | &&&&&&&&&&&&&098.050000098,5 | &&&&&&&&&&&&&045.&&&&0045 | &&&&&&&&&&&&&&00.02000000,2 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&0234.&&&&00234 | &&&&&&&&&&&&&&01.03000001,3 |
| 2005 | &&&&&&&&&&017918.&&&&0017 918 | &&&&&&&&&&017566.&&&&0017 566 | &&&&&&&&&&&&&098.&&&&0098,0 | &&&&&&&&&&&&&047.&&&&0047 | &&&&&&&&&&&&&&00.03000000,3 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&0304.&&&&00304 | &&&&&&&&&&&&&&01.07000001,7 |
| 2010 | &&&&&&&&&&017904.&&&&0017 904 | &&&&&&&&&&017376.&&&&0017 376 | &&&&&&&&&&&&&097.010000097,1 | &&&&&&&&&&&&&043.&&&&0043 | &&&&&&&&&&&&&&00.02000000,2 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&0484.&&&&00484 | &&&&&&&&&&&&&&02.07000002,7 |
| 2017 | &&&&&&&&&&017185.&&&&0017 185 | &&&&&&&&&&016298.&&&&0016 298 | &&&&&&&&&&&&&094.080000094,8 | &&&&&&&&&&&&&046.&&&&0046 | &&&&&&&&&&&&&&00.03000000,3 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&0840.&&&&00840 | &&&&&&&&&&&&&&04.09000004,9 |
Uskonto

Valtaosa forssalaisista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Vuoden 2011 lopussa kirkkoon kuului 14 678 forssalaista, mikä vastaa 82,3 prosentin osuutta kaupungin asukkaista. Muut 3 155 kaupunkilaista kuuluvat joko ortodokseihin, muihin uskontokuntiin tai ovat kirjoilla väestörekisterissä.
Forssassa on kaksi luterilaista kirkkoa, joista toinen sijaitsee kaupungin keskustassa ja toinen entisen Koijärven kunnan alueella. Koijärven seurakunta oli itsenäinen vuodesta 1924 lähtien, mutta vuonna 2007 se yhdistettiin Forssan seurakunnan kanssa. Samalla näistä kahdesta seurakunnasta muodostunut seurakuntayhtymä purettiin. Kaupungin hautausmaa sijaitsee Valtatie 10:n pohjoispuolella Urjalaan vievän tien länsipuolella. Hautausmaa-alueella on vanha puinen siunauskappeli ja uudempi punatiilinen siunauskappeli. Forssan kirkon ja Koijärven kirkon sekä kappeleiden lisäksi evankelis-luterilaisella seurakunnalla on käytössään kaksi seurakuntataloa, yksi seurakuntakoti, Forssan pappila ja Klemelän leirikeskus Kaukjärven rannalla.
Kaupungissa on Hämeenlinnan ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva toimintakeskus, Jehovan todistajien valtakunnansali, helluntaiseurakunnan Saalem-kirkko ja vapaaseurakunnan toimintaa. Vapaakirkko toimii Forssa-yhtiön rakennuttamassa Kerholana tunnetussa rakennuksessa. Forssassa on myös vapaa-ajattelijoiden hautausmaa.
Juoksutapahtuma NiceRun 2007.
Forssan kirkko
HWM

HWM-lyhenne tarkoittaa seuraavia asioita:
HWM, lyhenne sanoista high wet modulus, polynoosikuidut
Hersham and Walton Motors, Formula 1 -talli
Hot Water Music, yhdysvaltalainen rokkibändi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HWM”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Folkswagen

| Folkswagen> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2000–
Tyylilaji:  folkrock
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi venäjä karjala
Jäsenet:  Timoi Munne   Joonas Ojajärvi   Jari Lappalainen  
Entiset jäsenet:  Suonna Kononen  
Levy-yhtiö:  Pilfink Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Folkswagen on joensuulainen folkrock-yhtye, jonka musiikissa on elementtejä myös laulelmasta, folkista, venäläisestä bardimusiikista, laulaja-lauluntekijä -genren musiikista ja country & westernistä. Folkswagenin musiikkia sitoo yhteen laulujen aihepiiri, joka käsittelee Venäjää, Karjalaa ja Itä-Suomea. Yhtye on puhunut itsestään teemabändinä tai "country & easterninä", jonka musiikki tulee "Joensuun, Petroskoin ja Pietarin Bermudan kolmiosta". Yhtyeen laulukielinä ovat suomi, venäjä ja karjala.
Folkswagenin perustivat vuonna 2000 laulaja-kitaristit Timoi (silloin vielä Timo) Munne ja Suonna Kononen. Kokoonpano kasvoi kvartetiksi vuonna 2004, kun Matkaselän asemalla -levyn arvostelumenestys kasvatti yhtyeen keikkatahdin aiemmasta. Yhtye on esiintynyt säännöllisesti suomalaisissa kansanmusiikkitapahtumissa ja Petroskoin kansanmusiikkiyhteyksissä.
Vuonna 2010 Suonna päätti lähteä Folkswagenista pois sillä hän perusti vuonna 2008 yhtyeen nimeltään Huojuva lato. Suonnaa kun alkoi kiinnostaa enemmän amerikkalainen juurimusiikki ja sen kautta hän on tehnyt countryhenkisiä sanoituksia.
Jäsenet (2005–)

Timo Munne (laulu, kitara)
Joonas Ojajärvi (sähköbasso, kontrabasso, mandoliini)
Jari Lappalainen (rummut, lyömäsoittimet, bouzouki, mandoliini)
Jäsenet (2005–) > Entiset jäsenet

Suonna Kononen (kitara, laulu, huuliharppu, mandoliini) (2000–2010)
Julkaisut > Albumit

Stolitshnaja (CD-R, Levyasema Lempi, 2001)
Matkaselän asemalla (Pilfink Records, 2003)
Karjalan balsamia (Pilfink Records, 2005)
Kosmonautti (CD-EP, Pilfink Records, 2006)
Tienhaara (Pilfink Records, 2007)
Kyläkaupan rappusilla (Pilfink Records, 2008)
Atomiveisuja (CD-EP, Pilfink Records, 2009)
Aiheesta muualla

Folkswagenin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Folkswagen Myspacessa (englanniksi)