stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lac de la Gruyère
Järven tiedot

Järven pinta-ala on 9,6 neliökilometriä ja valuma-alue 952 neliökilometriä. Se on 13 kilometriä pitkä ja leveimmillään noin kilometrin levyinen. Järven pinnankorkeus vaihtelee vuoden mittaan jopa 25 metriä: maksimikorkeus 677 metriä, minimikorkeus 652 metriä.
Vesistö

Järven laskujoki on Sarine. Lac de la Gruyèreen laskevia jokia ovat Jogne ja Sionge.
Rossensin pato

Lac de la Gruyèren olemassaolo perustuu Rossensin kylän itäpuolelle Sarinejokeen vuonna 1948 valmistuneeseen patoon (ransk.  Barrage de Rossens). Padon korkeus on 83 metriä. Järven korkeusvaihtelu on 25 metriä.
Sähköntuotanto > Rossensin voimalaitos

Rossensin padon yhteydessä on pieni vesivoimala, jonka kautta vettä virtaa jatkuvasti 2,5–3,5 kuutiometriä sekunnissa. Voimalaitoksen nimellisteho on 2,3 megawattia.
Sähköntuotanto > Hauteriven voimalaitos

Pääosin tekojärven vesi käytetään hyväksi Hauteriven voimalaitoksessa (ransk.  Barrage de Rossens) viitisen kilometriä Rossensin padolta pohjoiseen Sarinen itärannalla Marlyn kunnassa. Voimalaitoksen teho on 70 megawattia ja vuosituotanto keskimäärin 230 gigawattituntia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lac de la Gruyère Wikimedia Commonsissa
LDP

LDP tarkoittaa:
Linux Documentation Project
Liberaalidemokraattinen puolue
Japanin liberaalidemokraattinen puolue
Saksan liberaalidemokraattinen puolue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LDP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
LED-valoputki

LED-valoputki on uudenaikainen valonlähde, jota käytetään pääasiassa G13-kantaisissa loisteputkivalaisimissa korvaamaan T8-loisteputket. LED-valoputken keskeisimpinä etuina loisteputkeen nähden ovat energiatehokkuus ja pitkäikäisyys. LED-valoputkesta käytetään myös termiä LED-loisteputki, mutta koska LED-valoputken valo tulee LED-komponenteista, eikä se loisteputken tavoin sisällä loisteainetta, on LED-valoputki oikeampi nimitys tuotteelle.
Tekniikka

LED-valoputket ovat yleensä toteutettu suurella määrällä pien- tai keskiteholedejä. Niiden avulla saadaan valontuotto ja lämmönjohtuminen tasaiseksi koko putken pituudelle.
LED-valoputkien toimintalämpötila on matalampi kuin perinteisillä valaistustekniikoilla ja LED-valoputki tuottaakin vähemmän lämpöä kuin perinteiset loisteputket.
LED-valoputkien yksi tärkeimmistä ominaisuuksista on valon suunnattavuus, jolloin LED-valoputken kaikki valovirta ohjautuu kapeammalla keilalla tehokkaammin sinne missä valoa tarvitaan. Suunnattavuuden ja hyvän valotehokkuuden ansiosta LED-valoputkilla saadaan sama valaistusvoimakkuus kuin muillakin valaistusmuodoilla pienemmällä kulutetulla sähköteholla.
LED-valoputket on valmistettu tyypillisesti kestävästä muovista ja alumiinista, joten ne eivät pirstaloidu.
LED-valoputkien tekninen kehitys on ollut nopeaa niiden koko markkinoilla olon aikana. Valotehokkuus on kasvanut 80 lm/W jopa 120 lm/w asti. Saksalainen Ledora esitteli tammikuussa 2015 185 lm/W LED-valoputken.
Kuten muutkin jälkiasennusvalonlähteet, LED-valoputki tarvitsee toimiakseen liitäntälaitteen. Liitäntälaite on yleensä integroitu LED-valoputkeen, mutta se voi olla myös varsinaisen valonlähteen ulkopuolella.
Käyttökohteet

LED-valoputket sopivat kaikkiin kohteisiin yleisvalaistukseen pl. kohteet, jossa valoa tarvitaan sekä ylös että alas. Tällaisia kohteita ovat esimerkiksi toimistoissa käytettävät, katosta roikkuvat ylös ja alas säteilevät valaisimet.
Tällä hetkellä LED-valoputkia käytetään lähinnä tiloissa, joissa valot palavat paljon. Tällöin saadut säästöt valaistuksen energiankulutuksessa kompensoivat kalliimman hankintahinnan nopeasti. Tyypillisiä käyttökohteita ovat mm. teolliset tuotantotilat, julkiset tilat, kaupat, varastot, pysäköintihallit, kylmätilat ja -laitteet. Lisäksi tiloissa, joissa valonlähteiden asennus on hankalaa ja kallista, on järkevää siirtyä LED-valoputkiin pidemmän käyttöiän ja asennuskuluista saatavan säästön myötä. LED-valoputket soveltuvat hyvin myös liiketunnistimien kanssa käytettäväksi, sillä ne syttyvät ja sammuvat välittömästi, eikä sytytyskertojen määrä vaikuta LED-valoputken käyttöikään.
Värilämpötilat

LED-valoputkia voidaan hankkia vastaavilla värilämpötiloilla kuin muutakin valaistusta. LED-tekniikalla on kannattavampaa kuitenkin tehdä kylmemmän sävyisiä värilämpötiloja. Mitä lämpimämpää valoa LED-tekniikalla tehdään, sitä enemmän menetetään LED-tekniikalle ominaisia hyötyjä, valovirtaa ja joissain tapauksissa myös käyttöikää.
Edut > Helppo huollettavuus

LED-valoputken voi lähtökohtaisesti vaihtaa kuka vain. Retro-Fit asennuksen mukaisissa tuotteissa LED-valoputki sisältää kaiken elektroniikan, jolloin vikatilanteessa tuotteen vaihto korvaavaan LED-valoputkeen tai jopa takaisin loisteputkeen on yksinkertaista.
Edut > Sähkönkulutus

LED-valoputkesta voidaan saada yli 50 % säästö sähkönkulutuksessa T8-loisteputkitekniikkaan verrattuna. Lisäksi säästöä saadaan asennus- ja huoltokuluista, koska käyttöikä on tyypillisesti 3-5-kertainen loisteputkeen verrattuna. LED-valoputki sopii erityisesti kylmätilojen valaisuun, jolloin pienempi lämmöntuotto kertyy säästöiksi jäähdytykseen tarvitun energiamäärän vähentymisenä.
Edut > Kierrätettävyys

LED-valoputket ovat elinkaarensa päätteeksi kodin elektroniikan tavoin SER-kierrätettävää sähköelektroniikkajätettä, joiden kierrätyksen järjestämisestä tulee tuotteen valmistajan / maahantuojan huolehtia. Useimmiten kierrätyspalvelun järjestäminen on ulkoistettu jonkin valtakunnallisen toimijan huolehdittavaksi ja kierrätyspisteitä löytyy useimmilta paikkakunnilta. Valmistaja/maahantuojakohtaisia eroja voi järjestelyissä olla olemassa. LED-valoputkissa ei yleensä käytetä loisteputken tavoin elohopeaa eikä myöskään raskasmetalleja.
Edut > Elinikä

LED-valoputken käyttöikä määräytyy mekaanisen suunnittelun LED-komponenttien laadun, toteutetun lämmönhallinnan ja muun käytetyn elektroniikan laadun mukaan. LED-komponenttien käyttöikä voi valmistajien mukaan hyvissä olosuhteissa olla jopa 100 000–300 000 tuntia. Todellinen käyttöikä useilla markkinoilta löytyvillä LED-valoputkilla on kuitenkin alhaisempi perustuen käytetyn elektroniikan laatuun. Käyttöikään vaikuttaa tuotteen suunnittelun, käytettyjen materiaalien ja kokoonpanon lisäksi merkittävästi myös mm. käyttölämpötila ja käyttöjaksot. Mikäli LED-valoputki pääsee jäähtymään välillä, vaikuttaa se todennäköisesti käyttöikään suotuisasti. Kylmätiloissa käyttöikä niin ikään pidentyy. Kuumassa käytettäessa LED-komponentit sen sijaan menettävät valonsa nopeammin ja elektroniikan vikaantumistiheys kasvaa. Absoluuttista käyttöikätestiä ei alalla luonnollisestikaan ole vielä voitu tehdä, koska esim. 100 000 tunnin yhtäjaksoiset testit tuotteelle kestäisivät jo yli 11 vuotta.
Haasteet

LED-valoputket ovat ensimmäisten LED-lamppumuotojen joukossa, jotka ovat saaneet kansainvälisen harmonisoidun standardin (IEC/EN 62776). Sähköalan kansainvälinen standardisointijärjestö, International Electrotechnical Commission (IEC) sai useamman vuoden kestäneen standardoimisprosessin valmiiksi 11.12.2014. Standardointi mahdollistaa perinteisen T8-loisteputken kanssa yhteensopivien LED-valoputkien valmistamisen. Lisäksi standardi määrittelee LED-valoputken ominaisuudet, jotta ne olisivat aina keskenään yhteensopivia ja turvallisia käyttää. Markkinoilla on kuitenkin edelleen keskeneräisiä LED-valoputkituotteita, joiden turvallisuuteen ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota. Esimerkiksi TUKES:n aiemmin esiintuoma asennuksenaikainen sähköiskunvaara on edelleen olemassa joissakin markkinoilla olevissa tuotteissa. CE-merkintä ei ole tae turvallisuudesta..
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Värintoistoindeksi ja LEDit
Akukon

| Akukon Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1994
Toimitusjohtaja:  Jukka Ahonen 
Puheenjohtaja:  Henrik Möller 
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Ei rajattu
Liikevaihto:  5,4 milj. € (2023) 
Tytäryhtiöt:  Akukon Eesti OÜ / Viro, Akukon-Būvakustika SIA / Latvia, Akukon Lietuva UAB / Liettua აკუკონ საქართველო / Georgia 
Omistaja:  Yhtiössä työskentelevät osakkaat 
Kotisivu:  akukon.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Akukon Oy on akustiikan, melun ja tärinän sekä AV-tekniikan asiantuntijapalveluihin erikoistunut yritys, jonka pääkonttori sijaitsee Suomessa. Akukonilla on useita tytäryhtiöitä ulkomailla.
Historia

Yhtiön perustivat Suomen Akustiikkakeskuksessa työskennelleet akustikot Henrik Möller ja Tapio Lahti vuonna 1994. Yrityksen nimi oli aluksi Insinööritoimisto Akukon Oy. Alkuaikoina Möller ja Lahti omistivat yrityksen puoliksi ja työllistivät itsensä. Sekä Möller että Lahti on palkittu elämäntyöstään Suomen akustisen seuran kunniajäsenyydellä.
Nykyään yrityksellä on yli 60 työntekijää Suomessa ja yli 100 työntekijää kansainvälisesti. Akukon Oy:llä on yli 20 osakasta, jotka kaikki työskentelevät yrityksen palveluksessa.
Palvelut

Akukon jakaa palvelutarjontansa neljään ryhmään:
Akustiikka
AV- ja esitystekniikka
Melu ja tärinä
Mittaukset ja kalibroinnit
Asiantuntijapalvelut voivat olla suunnittelua, konsultointia, mittauksia tai kalibrointeja.
Suunnittelu tai konsultointi voi olla luonteeltaan toiminnallista, teknistä tai taloudellista liittyen esimerkiksi rakentamiseen, muuhun toteutukseen, hankintoihin, riskienhallintaan, tuotekehitykseen, projektinjohtoon tai ylläpitoon.
Palvelut > Akustiikka

Akustiikka käsitteenä tarkoittaa tieteenalaa, joka tutkii ääntä. Akustiikkasuunnittelu on olennainen osa rakennusten ja infrastruktuurin suunnittelua. Akustiikan asiantuntemusta tarvitaan usein myös selvityksissä, arvioinneissa ja tuotekehityksessä.
Akukonilla on käytössään DemoLab -äänilaboratorio, jossa voi kuunnella simuloitua akustiikkaa ennen kuin rakennus on valmis. Laboratoriossa käytetty menetelmä on auralisointi.
Palvelut > AV- ja esitystekniikka

AV- ja esitystekniikalla tarkoittaa kaikenlaisia esittävän toiminnan teknisiä apuvälineitä, jotka liittyvät äänen tai kuvan esittämiseen, jakeluun, tallentamiseen tai muokkaamiseen. Käsite pitää sisällään mm. saliäänentoiston, esitysvalaistuksen, projisoinnin sekä mekaniikan.
Palvelut > Melu ja tärinä

Meluun ja tärinään liittyviä palveluita ovat esimerkiksi melu-, runkomelu- ja tärinäselvitykset, mallinnukset, laskenta, mittaukset sekä melun ja tärinän torjuntaan liittyvä suunnittelu.
Palvelut > Mittaukset ja kalibroinnit

Akukon tekee myös ääneen, akustiikkaan ja värähtelyyn liittyviä mittauksia ja kalibroi  mittalaitteita. FINAS-akkreditointipalvelu on akkreditoinut mittaukset tunnuksella T229 ja kalibrointilaboratorion tunnuksella K061.
Projekteja

Arabiasali
Campus Allegro
G Livelab
Helsingin Musiikkitalo
Kangasala-talo
K Kampus
Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT AV suunnittelu
Lappia-talo, peruskorjaus
Länsimetro
Mall of Tripla
Mariankirkko (Neubrandenburg)
OP Vallila
Puolan juutalaisten historian museo Polin
Redin kauppakeskus
Siltasairaala
Soiva-talo
Stavangerin konserttitalo
Supercell (pääkonttori)
Tampereen kansi ja Nokia Arena
Turun Kaupunginteatteri (peruskorjaus)
Wuxin oopperatalo
Tunnustuksia > Tunnustuksia saaneita kohteita, joiden suunnitteluryhmään Akukon on kuulunut

Tampereen Kannen areena: Pirkanmaan palkinto 2022 , Visit Tampere Award 2022 , Hyvän rakentamisen palkinto (erityiskunniamaininta) 2022 , Tekla BIM Award 2022, The Stadium Business Award 2022
Tripla (kauppakeskus): Mall of Tripla on valittu Pohjoismaiden parhaaksi kauppakeskukseksi!
G Livelab – Maailman parhaaksi konserttisaliksi valittu klubi juhlii ensimmäisiä synttäreitään
Tampereen kaupungin vuoden kulttuuriteko 2021 ,
Vuoden musiikkiklubin Industry Awards 2021
OP (finanssiryhmä), OP-ryhmän Vallilan toimitilahanke:
Svenska Teatern, peruskorjaus: Rakentamisen Ruusu 2012 (kunniamaininta)
Puolan juutalaisten historian museo Polin: Arkkitehtuurin Finlandia -palkinto
Puukuokka-asuinkerrostalo: Arkkitehtuurin Finlandia -palkinto
Tunnustuksia > Muita tunnustuksia

AV-Awards-palkinnot jaettiin toista kertaa
Aiheesta muualla

kotisivut
Kozlovkan piiri

Kozlovkan piiri Tšuvassian kartalla.
Kozlovkan piiri (ven. Козло́вский райо́н, Kozlovski raion, tšuvassiksi Куславкка районӗ, Kuslavkka raionĕ) on paikallinen itsehallintoalue Tšuvassian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 517 neliökilometriä ja asukkaita on 24 200 henkeä (vuonna 2007).
Piiri sijaitsee Tšuvassian koillisosassa. Idässä ja kaakossa se rajoittuu Tatarstaniin, etelässä ja lounaassa Urmaryn piiriin, lännessä Tsivilskin piiriin ja luoteessa Mariinski Posadin piiriin. Hallinnollinen keskus on Kozlovkan kaupunki. Sen lisäksi piiriin kuuluu 9 maalaiskuntaa.
Seutu kuuluu Volgan ylänköön. Sen koillispuolella sijaitsee Volgan muodostama Kuibyševin tekoallas, johon laskee sivujoki Aniš. Pinta-alasta valtaosa on maatalousmaata. Metsää on vain 6 %.
Piirin kautta kulkee Moskovan ja Kazanin välinen rautatie (Tjurleman asema) sekä Nižni Novgorodin ja Ufan välinen M7-valtatie. Kozlovkassa on henkilö- ja tavaraliikennettä hoitava laivalaituri. Piirikeskuksesta on 95 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Tšeboksaryyn.
Väestöstä 70 % on tšuvasseja, 22 % venäläisiä ja 6 % tataareja.
Seudulla on koneenrakennus- ja metalliteollisuutta, puunjalostusta, kevyttä sekä elintarviketeollisuutta. Lähes kaikki teollisuusyritykset sijaitsevat Kozlovkassa. Niistä huomattavimmat ovat kuorma-autotehdas, meijeri ja leipätehdas. Maatalous on keskittynyt viljan, perunan, vihannesten ja humalan viljelyyn sekä lihan ja maidon tuotantoon.
Kozlovossa toimii matemaatikko Nikolai Lobatševskille omistettu museo sekä julkaistaan venäjän- ja tšuvassinkielistä piirilehteä Znamja – Jalav.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kozlovkan piiri Tšuvassian tasavallan sivustolla (venäjäksi)
Alatyr •
Alatyr •
Alikovo •
Batyrevo •
Ibresi •
Jadrin •
Jaltšiki •
Jantikovo •
Kanaš •
Kanaš •
Komsomolskoje •
Kozlovka •
Krasnoarmeiskoje •
Krasnyje Tšetai •
Mariinski Posad •
Morgauši •
Novotšeboksarsk •
Poretskoje •
Šemurša •
Šumerlja •
Šumerlja •
Tšeboksary •
Tšeboksary •
Tsivilsk •
Urmary •
Vurnary
Lahden kaupunkikulttuuriseura

Lahden kaupunkikulttuuriseura on perustettu vuonna 2001. Seura on kiinnostunut kaupunkielämän ilmiöistä yleensä ja aivan erityisesti lahtelaisesta elämänmenosta. Seura poimii ja nimeää vuosittain joitakin kiinnostavia lahtelaisia ilmiöitä vuoden  kaupunkikulttuuriteoiksi.  Ensimmäiset kunniakirjat jaettiin vuonna 2003. Seura osallistuu kaupunkikulttuurikeskusteluun lahtelaisesta näkökulmasta kotisivujensa kautta ja osallistumalla kulttuuritapahtumiin.
Kaupunkikulttuuriteot > 2008

Kaupunkilaisen näkökulma
Mielenterveyskuntoutujien tuki
Kaupunkikulttuuriteot > 2007

Kauppatorin piirakanmyyjä
Tarinankertoja
Kaupunkikulttuuriteot > 2006

Puhdas Laune -kansalaisliike
Taidepanimo
Kaupunkikulttuuriteot > 2005

Vesijärvenkadun Esso
Vuorisen lihakauppa (Lahden kauppahallissa)
Pajutyttö (Olavi Lanun veistos)
Aleksi K
Kaupunkikulttuuriteot > 2004

Kahvila Kariranta (Vesijärven asema)
Kino Iiris
Kaupunkikulttuuriteot > 2003

Liipolan Onni
Oululaisen jälkiuunileipä
Oskarin piha
Aiheesta muualla

http://www.kaupunkikulttuuri.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Air Arabia

| Air Arabia العربية للطيران al-ʿArabiyya Lit-Ṭayarān |
| --- | --- |

 IATA: G9  –  ICAO: ABY 
Kutsukoodi:  ARABIA
Perustettu:  2003
Laivaston koko:  51
Kohteiden määrä:  130
Solmukohdat:  Sharjahin kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:   Sharja, Arabiemiraatit
Avainhenkilö(t):  Adel Ali (CEO)
Yhtiön sivut:  www.airarabia.com
Air Arabia (arab. العربية للطيران‎, al-ʿArabiyya Lit-Ṭayarān) on arabiemiraattilainen halpalentoyhtiö, jonka kotipaikka on Sharja. Yhtiö lentää lentoja Lähi-idässä ja Afrikassa. Se on Arab Air Carriers Organizationin jäsen.
Laivasto

Yhtiön laivastoon kuuluu 51 kappaletta Airbus A320 -koneita. Yhtiöllä on myös tilauksessa kuusi kappaletta uusia Airbus A320neo koneita.
Reittikohteet > Afrikka

Egypti
Aleksandria
Assiut
Luxor
Sharm el-Sheikh
Sudan
Khartum
Reittikohteet > Aasia

Kazakstan
Almaty
Astana
Afganistan
Kabul
Intia
Chennai
Hyderabad
Jaipur
Kochi
Mumbai
Nagpur
Thiruvananthapuram
Nepal
Kathmandu
Pakistan (aloitti kesällä 2007)
Karachi
Peshawar
Sri Lanka
Colombo
Armenia
Jerevan
Bahrain
Manama
Iran
Teheran
Jordania
Amman
Akaba
Kuwait
Kuwait
Libanon
Beirut
Oman
Masqat
Qatar
Doha
Saudi-Arabia
Dammam
Jedda
Riad
Syyria
Aleppo
Damaskos
Lattakia
Turkki
Istanbul
Arabiemiirikunnat
Sharjah
Jemen
Sanaa
Air Arabian Airbus A320-200 (2008)
Aino Niemi

| Aino Niemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. helmikuuta 1999 (ikä 25)
Muusikko
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  Gramofoni / Sony
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Aino Niemi (s. 7. helmikuuta 1999) on suomalainen laulaja. Hänet kruunattiin Tangokuningattareksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla 2017.
Diskografia > Albumit

Tangokuningatar 2017 (2017)
Diskografia > Singlet

”Valoa ikkunassa” (2017)
Aiheesta muualla

http://www.gramofoni.fi/aino-niemi/
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuningattaret
| --- | --- |
1980-luku:   1987: Arja Sipola  1988: Kirsi Rissanen  1989: Arja Koriseva 
1990-luku:   1990: Jaana Lammi  1991: Kaija Pohjola  1992: Eija Kantola  1993: Merja Raski  1994: Tiina Räsänen  1995: Marita Taavitsainen  1996: Saija Varjus  1997: Niina Päivänurmi  1998: Kirsi Ranto  1999: Taina Kokkonen 
2000-luku:   2000: Mira Kunnasluoto  2001: Mira Sunnari  2002: Johanna Pakonen  2003: Saija Tuupanen  2004: Johanna Debreczeni  2005: Kati Fors  2006: Elina Vettenranta  2007: Jenna Bågeberg  2008: Hanna Talikainen 
2010-luku:   2011: Mervi Koponen  2013: Heidi Pakarinen  2014: Maria Tyyster  2015: Susanna Heikki  2016: Erika Vikman  2017: Aino Niemi  2018: Saana Sassali  2019: Pirita Niemenmaa 
2020-luku:   2022: Heta Halonen  2023: Charlotta Saari  2024: Miia Laitinen
Alice Granfelt

Alice Dagmar Granfelt-Karlberg (14. joulukuuta 1895 Helsinki – 24. helmikuuta 1995 Maarianhamina) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Alice Granfeltin vanhemmat olivat Keuruun asemapäällikkö Emil Edvard Granfelt (1857–1926) ja Elin Dagmar Lund (1872–1910). Hän oli naimisissa 1918-1947 jääkärieverstiluutnantti Alfred Karlbergin kanssa.
Teoksia

Ledande toner. Söderström, Helsingfors 1913
Tankar och fantasier. Söderström, Helsingfors 1915
Sju bagateller. Söderström, Helsingfors 1916
Det sker sällsamma ting ; översättningarna till citaten "Integer vitae" är av Emil Zilliacus och Ivar Harrie. Söderström, Helsingfors 1948
Landet bortom : dikter av Alice Granfelt-Karlberg. Sahlgren, Otalampi 1991
Krokotiilitetra

| Krokotiilitetra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Tetrakalat Characiformes
Heimo::  Herttatetrat Distichodontidae
Suku::  Mesoborus
Laji::  crocodilus
Kaksiosainen nimi
 Mesoborus crocodilus  Pellegrin, 1900 
Katso myös
   Krokotiilitetra Wikispeciesissä   Krokotiilitetra Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Krokotiilitetra (Mesoborus crocodilus) on herttatetrojen (Distichodontidae) heimoon kuuluva kalalaji. Krokotiilitetra on sukunsa Mesoborus ainoa laji. Se elää villinä Afrikan etelä- ja pohjoisosissa makeassa vedessä. Krokotiilitetran yleinen maksimipituus on 25 senttimetriä, ja ennätys on 26,5 senttimetriä.
Krokotiiliteiju

Krokotiiliteiju on kahden eri liskolajin suomenkielinen nimi:
krokotiiliteiju eli guyanankaimaanilisko (Dracaena guianensis)
krokotiiliteiju eli krokotiilinhäntäteiju (Crocodilurus amazonicus).
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Krokotiiliteiju”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Amerikantuulihaukka

| Amerikantuulihaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Jalohaukkalinnut Falconiformes
Heimo::  Jalohaukat Falconidae
Suku::  Jalohaukat Falco
Laji::  sparverius
Kaksiosainen nimi
 Falco sparverius  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Amerikantuulihaukka Wikispeciesissä   Amerikantuulihaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Falco sparverius
Amerikantuulihaukka (Falco sparverius) on Amerikassa elävä tuulihaukan vastinlaji.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 19–21 cm, siipien kärkiväli 50–60 cm ja paino keskimäärin 109 g (koiras) ja 119 g (naaras). Naaras on noin 5 % suurempi kuin koiras. Amerikantuulihaukka on neljänneksen pienempi kuin tuulihaukka, jota se väritykseltään muistuttaa. Sukupuolten värityksessä on selkeä ero koiraan ollessa värikkäämpi.
Esiintyminen

Amerikantuulihaukan esiintymisalue kattaa koko Amerikan Alaskan ja Kanadan pohjoiselta puurajalta aina Tulimaahan saakka. Osassa Keski-Amerikkaa se esiintyy vain talvisin ja se puuttuu lähes kokonaan Amazonin valuma-alueelta ja monin paikoin Chilestä. Siitä tunnetaan noin 14 alalajia. Lajin elinympäristön ala on noin 25 miljoonaa neliökilometriä. Sitä tavataan satunnaisesti Länsi-Euroopassa.
Elinympäristö

Laji elää kaikkialla missä vain on tarjolla avomaata saalistukseen ja puita tai pylväitä tähystykseen. Se on runsastunut suuresti viimeisten 200 vuoden aikana viljelymaan pinta-alan kasvaessa. Laajoja avohakkuualueita, kuten esimerkiksi Amazonin varrella, se kuitenkin karttaa. Esiintyy myös kaupungeissa.
Lisääntyminen

Amerikantuulihaukat eivät ole kovinkaan sosiaalisia ja pesivät yksittäispareina. Kuusi viikkoa ennen muninnan alkua naaras alkaa seurustella kahden tai kolmen koiraan kanssa, joista se valitsee yhden lastensa isäksi. Pesä on jossakin kolossa, joko puun, tikan, rakennuksen, kallion tai rantatöyrään kolossa, usein pöntössä, harvoin jonkin toisen linnun vanhassa pesässä. Naaras munii 3–7 munaa, tavallisesti neljä tai viisi, joita haudotaan 29–30 päivää. Naaras hoitaa enimmät hautomiset koiraan osallistuessa toisinaan. Molemmilla on kuitenkin hautomalaikku. Poikaset kuoriutuvat eriaikaisesti ja oppivat lentämään kuukauden ikäisinä. Noin puolet poikasista selviää lentokykyisiksi asti.
Ravinto

Amerikantuulihaukat saalistavat kesäaikaan aamuisin ja iltaisin isokokoisia hyönteisiä, enimmäkseen heinäsirkkoja. Talviaikaan ne voivat saalistaa pitkin päivää, ja niiden dieetti on silloin monipuolisempi, käsittäen pikkujyrsijöitä, pikkulintuja ja kahlaajien poikasia, liskoja, sammakoita ja skorpioneja. Laji syö myös rapuja, nisäkkäitä ja lepakkoja.
Aittojärvi (Kuhmo)

| Aittojärvi-Murtojärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kainuu
Kunnat:  Kuhmo
Koordinaatit:  64°11′18″N, 29°00′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oulujoen vesistö (59)
Järveen tulevat joet:  Konapinkoski
Laskujoki:  Kuurtajankoski
Järvinumero:  59.941.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  160,4 m 
Rantaviiva:  36,23 km 
Pinta-ala:  7,04 km² 
Tilavuus:  0,0184 km³ 
Keskisyvyys:  2,6 m 
Suurin syvyys:  14,5 m 
Saaria:  Pöytäsaari
 fiAittojärvi-Murtojärvi 
Aittojärvi (myös Aittojärvi-Murtojärvi) on moniulokkeinen ja matala järvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on seitsemän neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 60 kilometriä itään.