stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nostalgiaa (Anssi Kelan albumi)
Kappaleet

Tanssilattialla – 3.55
Viimeinen yö – 3.53
Tyhmä kuu – 3.58
Nostalgiaa – 4.48
Piirrä minuun tie – 4.01
Mihin tahansa (paitsi Helsinkiin) – 4.21
Nahkaa ja luuta – 4.00
Huomaatko mitä sait aikaan! – 4.10
Teit musta viisaan – 3.46
Kuolleen miehen kitara – 5.34
Sävellykset: Anssi Kela
Sanoitukset: Anssi Kela, paitsi kappale ”Tyhmä kuu” Anssi Kela ja Heimo Hatakka
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
One Night Only: Live

| One Night Only: Live Black 'n Blue |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 1997
 Julkaistu: 1998
 Tuottaja(t): Tommy Thayer
 Kesto: 51.54
 Levy-yhtiö: EON Records
Black 'n Bluen muut julkaisut
| In Heat 1988 | One Night Only: Live 1998 | The Demos Remastered: Anthology 1 2001 |
One Night Only: Live on Black 'n Bluen ensimmäinen livealbumi vuodelta 1998. Albumi on myös ensimmäinen sitten vuonna 1988 julkaistun In Heatin jälkeen. Albumi on taltioitu vuoden 1997 Black 'n Blue - 1997 Reunion Tour kiertueella, vaikka ennen livelevyn julkaisua yhtye oli hajonnut taas.
Albumi on yhtyeen viimeinen alkuperäiskokoonpanolla julkaistu.
Kappaleet

Rockin' On Heaven's Door – 3.17
Autoblast – 4.01
Hold on to 18 – 4.42
Does She or Doesn't She – 4.36
Heat It Up! Burn It Out – 5.00
Whitout Love – 3.52
Miss Mystery – 4.27
Violent Kid – 3.46
I'll Be There for You – 4.17
Wicked Bitch – 4.21
School of Hard Knocks – 4.11
I'm the King – 5.24
Kokoonpano

Jaime St. James – laulu
Tommy Thayer – soolo,- rytmikitara, taustalaulu
Jeff Warner – rytmikitara, taustalaulu
Patrick Young – basso, taustalaulu
Pete Holmes – rummut, taustalaulu
Oitmäki

Oitmäki (ruots. Oitbacka) on kylä läntisellä Uudellamaalla, Kirkkonummen kunnan pohjoisosassa Loojärven eteläpuolella, yhdystien 1130 eli Lapinkyläntien varrella.
Oitmäen kylässä sijaitsee Oitbackan kartano, joka on nimetty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Kylän länsipuolella, Vitträskinjärven pohjoisrannalla sijaitsevat entiset Johtamistaidon Opisto ja hotelli Aavaranta, jonka tilat toimivat 2010-luvun puolivälissä jonkin aikaa pakolaisten vastaanottokeskuksena.
Oitbackan kartanon talousrakennuksia lännen suunnasta.
Open University

| The Open University |
| --- | --- |

Motto:  Learn and Live (Opi ja elä)
Perustettu:  1969
Tyyppi:  Julkinen
Kansleri:  Martha Lane Fox
Henkilökunta:  yli 8 000
Opiskelijoita:  150 000
Jatko-opiskelijoita:  30 000
Sijainti:  Milton Keynes,   Yhdistynyt kuningaskunta
Kampus:  etäopiskelu
Yhteistyö:  University Alliance  Association of Commonwealth Universities  European Association of Distance Teaching Universities  Middle States Association of Colleges and Schools
Sivusto:  http://www.open.ac.uk/
The Open University (yleisemmin Open University mutta virallisesti the kuuluu nimeen) on Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen perustama ja rahoittama yliopisto jossa opetus toteutetaan pääosin etäopiskeluna. Yliopistossa voi suorittaa alemman ja ylemmän korkeakoulututkinnon tai erillisiä kursseja, jotka eivät johda varsinaiseen tutkintoon.
Open Universityssä on noin 150 000 opiskelijaa ja yli 30 000 jatko-opiskelijaa, mikä tekee siitä yhden maailman suurimmista yliopistoista. Opiskelijoista 25 000 asuu Britannian ulkopuolella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Open Universityn verkkosivut
One More from the Road

| One More from the Road Lynyrd Skynyrd |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : elokuu 1976
 Julkaistu: 1976
 Tuottaja(t): Al Kooper
 Tyylilaji: southern rock
 Kesto: 54.46
 Levy-yhtiö: MCA
Listasijoitukset
  Billboard 200: 9.
Lynyrd Skynyrdin muut julkaisut
| Gimme Back My Bullets 1976 | One More from the Road 1976 | Street Survivors 1977 |
One More from the Road on yhdysvaltalaisen rockyhtye Lynyrd Skynyrdin ensimmäinen livealbumi. Se julkaistiin elokuussa 1976 levymerkillä MCA Records. Albumi myi Yhdysvalloissa platinaa.[lähde? ]
Kappaleet

Workin’ for MCA
I Ain’t the One
Searching
Tuesday’s Gone
Saturday Night Special
Travelin’ Man
Whiskey Rock-a-Roller
Sweet Home Alabama
Gimme Three Steps
Call Me the Breeze
T for Texas
The Needle and the Spoon
Crossroads
Free Bird
Arvostelut

Allmusic:
Robert Christgau: A–
Rolling Stone: ristiriitainen
Oscar Hänninen

| Oscar Hänninen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. syyskuuta 1984 (ikä 40) Suomi
Salibandyn pelaaja
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Seura:  Linköping IBK
Pelinumero:  23
Pituus:  183 cm
| Urheilijan ura> Seurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Seura | Ottelut (M+S=P) | Ottelut (M+S=P) |
| 2002–2012 | Espoon Oilers | 248 (104+132=236) | 248 (104+132=236) |
Maajoukkue
|  |  Suomi | 51 (15+12=27) | 51 (15+12=27) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten salibandy.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten salibandy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Helsinki 2010 | Salibandy |  |
|  Hopeaa | Zürich 2012 | Salibandy |  |
|  Hopeaa | Göteborg 2014 | Salibandy |  |
Oscar Hänninen (s. 28. syyskuuta 1984) on suomalainen salibandyn pelaaja. Kaudella 2012–2013 hän edustaa ruotsalaista Linköping IBK:ta. Hyökkääjänä pelaavan Hännisen vahvuuksia ovat pallollinen peli.
Suomen Salibandyliigassa hän pelasi vuodet 2002-2012 edustaen koko ajan Espoon Oilersia. Hän voitti Oilersin riveissä kaksi Suomen mestaruutta ja kaksi SM-pronssia.
Hänninen on edustanut Suomen A-maajoukkuetta. Hän oli mukana voittamassa Suomelle kultaa vuoden 2010 MM-kotikisoissa. Hänninen on pelannut yhteensä 51 maaottelua tehoilla 15+12=27.
Burman kieli

| Burma |
| --- | --- |

Oma nimi:  မြန်မာ‎
Muu nimi:  myanmar
Tiedot
Alue:   Myanmar
Virallinen kieli:   Myanmar
Puhujia:  32 000 000
Sija:  37.
Kirjaimisto:  burmalaiset aakkoset
Kielenhuolto:  Myanmar Language Commission
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  sinotiibetiläiset kielet
Kieliryhmä:  tiibetiläis-burmalaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  my
ISO 639-2:  bur / mya
ISO 639-3:  mya
 Ohje 
Burma (omakielinen nimi: burmaksi မြန်မာ‎, Mranmar) on sinotiibetiläinen kieli, jota puhutaan Myanmarissa. Kielellä on noin 42,9 miljoonaa puhujaa, mikä tekee siitä maailman 37. puhutuimman kielen. Sillä on virallisen kielen asema Myanmarissa ja sitä puhutaan ensimmäisenä kielenä lähinnä maan tasankoalueilla, kun taas vuoristossa se on yleensä ihmisten toinen kieli. Vaikka valtion nimi on nykyään Myanmar, kielestä käytetään useimmiten nimeä "burma".
Kieltä kirjoitetaan burmalaisilla aakkosilla.
Kieli jaetaan kolmeen päämurteeseen.
Äännerakenne

|  | Bilabiaalit | Dentaalit | Alveolaarit | Postalveolaarit | Palataalit | Velaarit | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiilit/ Affrikaatat | p pʰ b |  | t tʰ d | tʃ tʃʰ dʒ |  | k kʰ g | ʔ |
| Nasaalit | m̥ m |  | n̥ n |  | ɲ̊ ɲ | ŋ̊ ŋ |  |
| Frikatiivit |  | θ ð | s sʰ z | ʃ |  |  | h |
| Approksimantit | ʍ w |  | ɹ |  | j |  |  |
| Lateraaliapproksimantit |  |  | ɬ l |  |  |  |  |
Frikatiivit /θ ð/ ääntyvät dentaalisina affrikaattoina [t̪θ d̪ð]. /ɹ/ voi esiintyä tietyissä lainasanoissa, ja se voi myös ääntyä kuin /j/. Soinnittomat sonorantit /m̥ n̥ ɲ̊ ŋ̊ ɬ ʍ/ ääntyvät yleensä osittain soinnillisina: [m̥͡m n̥͡n ɲ̊͜ɲ ŋ̊͜ŋ ɬ͡l ʍ͡w]. Konsonantin jäljessä /j w/ voivat ilmetä konsonantin palatalisaationa tai labialisaationa.
|  | etu | keski | taka |
| --- | --- | --- | --- |
| suppea | i |  | u |
| puolisuppea | e | ə | o |
| puoliväljä | ɛ | ə | ɔ |
| väljä |  | a |  |
Burman vokaalit jaetaan kahteen keskenään täydennysjakaumallisesti esiintyvään ryhmään. Taulukossa esitetyt ryhmän 1 vokaalit esiintyvät vain avotavuissa, kun taas ryhmän 2 vokaalit, joita ovat /ɪ ɛ a ʊ/ sekä diftongit /eɪ aɪ aʊ oʊ/, esiintyvät joko nasaalisina tai glottaaliklusiilin sulkemissa umpitavuissa.
Burma on tonaalinen kieli.  Tooneja on neljä:
| Tooni | Foneeminen esitys | Ääntämys |
| --- | --- | --- |
| matala | /ma/ | [maː˨] |
| korkea | /má/ | [maː˦] |
| nariseva | /ma̰/ | [ma̰˥˩] |
| tapettu | /maʔ/ | [maʔ˥˩] |
Redusoimattomilla tavuilla on tooni, kun taas redusoiduissa eli vähennetyissä tavuissa sävelkorolla ei ole merkitystä, ja niissä voi esiintyä ainoastaan lyhyt /ə/, [ə̆].
Kielioppi

Burman kielen sanajärjestys on subjekti-objekti-verbi. Ainoa poikkeus on verbi ya/ga (olla), joka tulee suoraan subjektin jälkeen.
Kielioppi > Adjektiivi

Burmassa adjektiivi tulee useimmiten ennen substantiivia. Superlatiivi muodostetaan etuliitteellä a ja jälkiliitteellä zonh.
Kielioppi > Verbi

Burman kielen verbit eivät koskaan taivu.
Kielioppi > Substantiivi

Burman kielessä substantiiveilla ei ole sukua. Monikko muodostetaan laittamalla substantiivin yhteyteen joitakin määrää ilmaisevia sanoja.
Sanasto

Suuri osa burman kielen sanastosta tulee paalin kielestä. Burmaan on tullut useita englanninkielisiä lainasanoja 1800-luvulta lähtien. Lähes kaikki burmankieliset sanat päättyvät vokaaliin.
Lukusanat 1–10 burmaksi:
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ၁ | ၂ | ၃ | ၄ | ၅ | ၆ | ၇ | ၈ | ၉ | ၁၀ |
| tìt | nhìt | ttōng | lēi | ngā | chào | khù nìt | shìt | kō | tìt sé |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Burman kieli Wikimedia Commonsissa
Tiibetiläis-burmalaiset kielet
aluentše
amdo
arakan
bai
balti
bara-bodo
burma
dBus
drung
džingpho
dzongkha
etelä-yi
falam-tsin
garo
gTsang
hani
itä-yi
jiarong
kaakkois-yi
kaja
karen
kebumtam
keski-yi
kham
ladakhi
lahu
lhasa
lisu
länsi-yi
manipuri
naaba
nasi
newari
norra
pwo
rawang
rung
šartšagpakha
šerpa
sgaw
sichuanin-yi
tiddim-tsin
tiibet
tripuri
tudžia
Olle Sildre

| Olle Sildre> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. tammikuuta 1973 (ikä 51) Tallinna
Kansalaisuus:   Viro
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  95 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1989–2013
Valmennusura
Vuodet:  2007–2018
Seurat:  Välk-494 HC Pantern
Olle Sildre (s. 7. tammikuuta 1973 Tallinna) on uransa päättänyt virolainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Sildre pelasi Viron pääsarjassa Tallinnan ja Narvan joukkueissa vuosina 1989–1992 ja siinä ohessa viisi peliä SUomen II divisioonassa Kalajoen Junkkareissa. Kaudelle 1992–1993 Sildre tuli pelaamaan Suomeen ja Tampereelle Tapparan A-junioreihin. Hän pelasi kaudella 19 ottelua, joissa teki yhdeksän tehopistettä. Seuraavalla kaudella Sildre pelasi II divisioonan HeKin joukkueessa seitsemän ottelua ja joitakin otteluita Viron pääsarjassa THK-88:n joukkueessa.  Kaudella 1994–1995 Sildre pelasi kolme ottelua Tampereen KooVeen joukkueessa I divisioonassa.
Kaudelle 1995–1996 Sildre siirtyi Venäjälle, jossa pelasi kaksi kautta Moskovan Spartakin Superliiga-joukkueessa. Venäjältä Sildre palasi Tampereelle, jossa mahtui Tapparan liigajoukkueen pelaavaan kokoonpanoon vain yhdessä ottelussa. Sen lisäksi hän pelasi 31 ottelua UJK:n I-divisioonajoukkueessa. Sildre pelasi I-divisioonaa Uudessakaupungissa vielä seuraavankin kauden ennen siirtymistään kahdeksi kaudeksi Kouvolan KooKoon riveihin.
Kaudelle 2001–2002 Sildre palasi Viroon ja pelasi siellä HC Panterin riveissä Meistriliigaa kevääseen 2005. Kaudella 2005–2006 HC Panter osallistui Suomen II divisioonaan Uudenmaan lohkossa sijoittuen siellä neljänsiksi. Seuraavalla kaudella Sildre ei pelannut lainkaan, mutta kausilla 2007–2008, 2008–2009 ja 2009–2010 hän pelasi Meistriliigassa Tarton Välk-494:n joukkueessa käyden kolmen pelin lainalla KooKoon Mestis-joukkueessa.
Kausilla 2011–2013 Sildre pelasi Meistriliigassa HC Panternin riveissä yhteensä 14 ottelua ja päätti sen jälkeen ammattilaisuransa.
Maajoukkue

Sildre debytoi Viron maajoukkueessa C2-ryhmän MM-kisoissa keväällä 1994. Viidessä ottelussa hän teki seitsemän tehopistettä. Seuraavan kerran Sildre puki maajoukkuepaidan vuoden 1997 C-ryhmän MM-kisoissa, jossa toimi joukkueen kapteenina. Vuosina 1999 ja 2000 Sildre edusti Viroa B-ryhmän MM-turnauksissa. Vuoden 2001 kisat jäivät Sildreltä väliin, mutta 2002 C-ryhmästä 2.divisioonaksi muuttuneessa turnauksessa Sildre oli jälleen maajoukkueen mukana. Seuraavan kerran Sildre edusti maataan vasta vuoden 2008 1.divisioonan MM-turnauksessa, jossa Viron kohtaloksi tuli putoaminen alempaan sarjaan. Sildre pelasi maajoukkueessa 2.divisioonan MM-turnauksissa 2009 ja 2010 sekä vuoden 2009 Olympiakarsintaturnauksessa.
Valmennusura

Sildre debytoi valmentajana Viron alle 20-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajana vuoden 2008 U20 2.divisioonan MM-turnauksessa. Joukkue nousi seuraavaksi vuodeksi 1.divisioonaan ja Sildre valittiin maajoukkueen päävalmentajaksi. Samalla hän valmensi myös maajoukkueen rungon muodostanutta ryhmää Viron Meistriliigassa. Kauden 2009–2010 Sildre toimi Välk-494:n päävalmentajana Meistriliigassa. Kaudelle 2011–2012 Sildre valittiin HC Panterin edustusjoukkueen päävalmentajaksi. Sen ohella hän toimi Viron alle 20-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajana 2.divisioonan B-lohkossa. Seuraavalla kaudella Sildre valmensi HC Panternin alle 16-vuotiaiden joukkuetta, joka pelasi Suomen C-junioreiden aluedivisioonassa ja sen ohella hän jatkoi alle 20-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajana.
Kaudesta 2013–2014 alkaen Sildre toimi kolme kautta HC Panternin organisaatiossa. Ensimmäisen kauden hänen roolinsa oli joukkueen General Manager ja kaksi jälkimmäistä kautta päävalmentaja. Keväällä 2016 Sildre palasi jälleen Viron alle 20-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajaksi. Seuraavalla kaudella Sildre toimi päävalmentajana sekä HC Panternin alle 18-vuotiaiden joukkueessa Viron sarjassa sekä alle 16-vuotiaiden joukkueessa Suomen C-juniorien aluedivisioonassa ja näiden ohella myös alle 20-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajana. Kaudella 2017–2018 Sildre toimi vielä HC Panternin alle 16-vuotiaiden joukkueen apuvalmentajana Suomen C-juniorien aluedivisioonassa ja jättäytyi kauden jälkeen sivuun valmennustehtävistä.
Muuta

Olle Sildren kolme vuotta nuorempi veli Pelle Sildre on myös uransa päättänyt jääkiekkoilija. Veljekset pelasivat yhdessä muiden muassa UJK:n I-divisioonajoukkueessa kaudella 1997–1998.
Open TV

| Open TV |
| --- | --- |

Kuvaformaatti:  1080i (HDTV) 16:9 576i (SDTV)
Katsojaosuus:  6,8 % (2021, Nielsen)
Maa:  Kreikka
Kieli:  kreikka
Näkyvyysalue:  koko maa
Pääkonttori:  Paianía, Attika
Kotisivu:  tvopen.gr
Internet
Internet-lähetys:  www.tvopen.gr/live
Infobox OKNimi-testi OK: 
Open TV (OPEN Beyond TV) on kreikkalainen kaupallinen televisiokanava.
Kanava toimi alun perin vuosina 1990–2013 nimellä 902 TV, ja tämän jälkeen vuosina 2013–2018 nimellä Epsilon TV. Nykyisellä nimellä se on toiminut vuodesta 2018. Kanavan katsojaosuus Kreikassa oli vuonna 2021 6,8 %.
Aiheesta muualla

Open TV. Kanavan verkkosivut. (kreikaksi)
Open TV Live. Kanavan internet-lähetys. (kreikaksi)
Oriveden kaivos

Oriveden kaivos on kultakaivos, joka sijaitsee Oriveden kunnassa. Se tunnetaan myös nimellä Kutemajärven kaivos.
Kaivos on maanalainen ja siitä on louhittu yli 500 000 unssia (yli 15 tonnia) kultaa. Outokumpu Oy aloitti kaivoksen louhinnan vuonna 1994 ja toiminta jatkui yhtäjaksoisesti vuoteen 2003 asti. Outokummun luopuessa kaivostoiminnasta sen hallussa olleet kultaesiintymät siirtyivät Polar Mining Oy:lle, jonka omistaa australialainen Dragon Mining. Polar Mining avasi kaivoksen uudelleen vuonna 2007.
Geologisesti Oriveden kaivos kuuluu Tampereen liuskejaksoon. Malmi esiintyy piippumaisina muodostumina intermediäärisessä vulkaanisessa kivessä. Malmipiippuja tunnetaan alueelta viisi kappaletta. Ensimmäiseksi louhittiin Kuteman malmiota, jonka ehdyttyä siirryttiin hyödyntämään Sarvisuon malmia. Oriveden kaivoksen malmi kuljetetaan rikastettavaksi 80 km päähän Sastamalan rikastamolle.
Suomen Kuvalehti sai haltuunsa kuvia kultakaivoksen laittomalta kaatopaikalta. Pirkanmaan ely-keskus teki tarkastuskäynnin Oriveden kultakaivokselle 1. lokakuuta 2018. Viranomaiset havaitsivat tarkastuksessa kaivoksen sivukäytävässä jätteitä, joita ei ole käsitelty asianmukaisesti. Ely-keskuksen mukaan kaivosyhtiön toiminta on ollut ympäristölupapäätöksen vastaista. Kaivoksella sijaitseva salainen kaatopaikka tuli viranomaisten tietoon Suomen Kuvalehden uutisesta. Kaivokseen on SK:n tietojen mukaan dumpattu lähes 20 vuoden ajan jätteitä 66–85 metrin syvyyteen.
Ympäristöhaitat

Kaivoksen kuivatusvesien suuret alumiini-, typpi- ja sulfaattipitoisuudet ovat näkyneet selvästi kohonneina haitta-aineiden määrinä Ala-Jalkajärvessä ja Peräjärvessä. Pirkanmaan ely-keskuksen ylitarkastajan mukaan alumiini haitannee kalojen lisääntymistä, korkea sulfaattipitoisuus taas tekee vedestä hapanta ja heikentää happioloja.
Vuonna 2012 kaivoksen alapuolisessa Ala-Jalkajärvessä ei elänyt kaloja eikä rapuja, ja Peräjärvessä kalojen lisääntyminen todettiin heikentyneeksi. Syksyllä 2013 Ala-Jalkajärven pohjakerrostuman pintaosissa havaittiin selkeästi kohollaan olevia uraanipitoisuuksia, jotka johtunevat 2000-luvun alun toiminnasta. Joulukuussa 2015 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto (AVI) hylkäsi ympäristölupahakemuksen kaivostoiminnan jatkamisesta. Ympäristöluvan peruminen merkitsisi käytännössä kaivoksen sulkemista. Dragon Mining pystyy kuitenkin jatkamaan toimintaansa toistaiseksi päätöksestä tekemänsä valituksen käsittelyaikana. Toimitusjohtaja Brett Smithin mukaan kaivoksen aiheuttamat ympäristöongelmat periytyvät luultavasti aiemman toimijan ajoilta. Tuotantojohtaja Heimo Pöyry on myöntänyt, että vesienkäsittelyä on parannettava. AVI:n mukaan kaivos on pilannut vesistöt erityisesti Ala-Jalkajärvessä ja Peräjärvessä, ja toiminnan jatkuessa nykyisellään vaikutusta olisi jossain määrin myös Näsijärven Paarlahdella.
Brynolf Algotsson

| Brynolf Algotsson |
| --- | --- |

Skaran hiippakunnan piispa
 20. elokuuta 1278 – 6. helmikuuta 1317 
Edeltäjä:  Erik I
Seuraaja:  Bengt III Johansson
Henkilötiedot
Syntynyt: 1240-luku
Kuollut: 6. helmikuuta 1317
Brynolf Algotsson (1240-luku – 6. helmikuuta 1317) oli ruotsalainen pappi ja Skaran piispa vuosina 1278–1317. Hän uudisti hiippakuntaansa monin tavoin ja oli kuninkaallisen neuvoston jäsen Maunu Ladonlukon ja tämän alaikäisen pojan Birger Maununpojan holhoojahallituksen aikana. Brynolf Algotsson julistettiin 1400-luvun lopulla autuaaksi, ja hänen muistopäiväänsä juhlitaan ruotsalaisessa ja suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa 16. elokuuta, päivämääränä jona hänen reliikkinsä asetettiin lippaaseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brynolf Algotsson Wikimedia Commonsissa
Svenskt biografiskt lexikon (ruotsiksi)
Oppenheimer

Oppenheimer voi viitata esimerkiksi seuraaviin:
Oppenheimer, Christopher Nolanin ohjaama vuoden 2023 elokuva
Oppenheimer-timantti, Etelä-Afrikasta vuonna 1964 löydetty suuri timantti
Sukunimenä:

Alan Oppenheimer (s. 1930), yhdysvaltalainen näyttelijä
Ernest Oppenheimer (1880–1957), saksalaissyntyinen eteläafrikkalainen kaivosliikemies
Franz Oppenheimer (1864–1943), saksalainen sosiologi ja poliittinen taloustieteilijä
Joseph Süß Oppenheimer (1698–1738), saksanjuutalainen talousasiantuntija ja Württembergin herttuan neuvonantaja
Joshua Oppenheimer (s. 1974), yhdysvaltalaissyntyinen dokumenttielokuvaohjaaja
Maximillian Oppenheimer eli Max Ophüls (1902–1957), saksalaissyntyinen elokuvaohjaaja
Robert Oppenheimer (1904–1967), yhdysvaltalainen fyysikko
Samuel Oppenheimer (1630–1703), saksanjuutalainen pankkiiri, keisarillisten armeijoiden rahoittaja.
Oppi Untracht

Oppi Untracht ja Saara Hopea vuonna 1960.
Oppi A. J. Untracht (17. marraskuuta 1922 New York, Yhdysvallat – 5. heinäkuuta 2008 Porvoo) oli yhdysvaltalaissyntyinen, myöhemmin suomalaistunut kultaseppä, korusuunnittelija, valokuvaaja ja kirjailija.
Untracht kävi Suomessa 1957 ja tutustui tulevaan puolisoonsa taiteilija Saara Hopeaan. He avioituivat 1960 ja asuivat aluksi New Yorkissa. Untracht asui vuosia Aasiassa, myöhemmin myös Hopean kanssa, ja he tutustuivat sikäläiseen korunvalmistukseen. Samalla he keräsivät perinteisiä koruja, joita on ollut esillä näyttelyissä. He muuttivat Porvooseen 1967.
Untracht kuoli Porvoossa pitkälliseen sairauteen 5. heinäkuuta 2008. Hän oli 85-vuotias.
Teoksia

Oppi Untracht, Marjatta Parpola & Asko Parpola: Metallin hohtoa: Etelä-Aasian käsityötä. South Asian handworks. 1993. ruots. Skimrande metall, hantverk från Sydasien, South Asian handworks, Porvoon museo, 1993 (näyttelyluettelo)
Oppi Untracht & Porvoon museon työryhmä: Saara Hopea-Untracht 1925–1984, muotoilija ja työ. Porvoon museo, Vanha kappalaisentalo 10.6.–28.8.1988. Porvoon museo, 1988. (Näyttelyluettelo.)
Saara Hopea-Untracht: Elämä ja työ, life and work. WSOY, 1988.
”Tiibet – kulttuuri ja taide” -näyttely Taideteollisuusmuseossa 16.4.199–2.8.1998. (Taideteollisuusmuseon julkaisu, 45.) Taideteollisuusmuseo, 1998. ISSN 0780-413X
Jewelry Concepts and Technology. Trafalgar Square, 1982.
Metal Techniques for Craftsmen: A Basic Manual for Craftsmen on the Methods of Forming and Decorating Metals. Trafalgar Square, 2001.
Traditional Jewelry of India. Harry N Abrams Inc, 1997.
Usha R. Krishnan, Oppi Untracht, Usha R. Bala Krishnan, Cecelia Levin: Icons in Gold: Jewelry of India. Perseus Distribution Services, 2006.
Usha R. Bala Krishnan, Oppi Untracht, Cecelia Levin & Laurence Mattet: Inde, Bijoux en ou des collections du musée Barbier-Mueller. Somogy, 2004.
Oppiva alue

Oppiva alue on maantieteellinen alue, kuten kaupunki tai maakunta, jolla oppimista arvostetaan ja pidetään tärkeänä. Käsitettä käytetään talousmaantieteessä ja innovaatiotutkimuksessa.
Oppivan alueen käsite yleistyi 1990-luvun puolivälissä talousmaantieteessä ja innovaatiotutkimuksessa (Florida 1995, Morgan 1997). Tutkimuksen lisäksi käsitettä alettiin hyödyntää aluekehityksen ja korkeakoulupolitiikan strategioissa. Oppivan alueen käsitemalli on toiminut sekä Suomen paikallisen ja alueellisen kehittämisen taustamallina että Euroopan unionin alueellisen innovaatiopolitiikan viitekehyksenä (Virkkala 2004).
Oppivan alueen käsite on jatkoa käsitteille oppiva organisaatio ja oppiva yritys.
Internetin sekä muiden tiedonvälitystapojen ansiosta tietoa on entistä enemmän saatavilla. Tämän seurauksena erilaiset muutokset tapahtuvat entistä nopeammassa syklissä. Nopean muutoksen seurauksena myös organisaatioissa työskentelevien ihmisten täytyy omaksua uusia asioita nopeammassa tahdissa. Enää ei riitäkään, että opiskelee yhden ammatin ja työskentelee saamillaan tiedoilla eläkeikään asti.
90-luvulla puhuttiin, että työntekijä joutuu vaihtamaan elämänsä aikana useamman kerran ammattia. Ammatinvaihtoon liittyy myös kouluttautuminen, sillä vanhan ammatin tietoja ei välttämättä suoraan pysty soveltamaan uudessa tehtävässä. 2000-luvulle tultaessa tilanne muuttui siten, että nyt puhutaan jatkuvasta muutoksesta ja siten myös jatkuvasta oppimisesta.
Organisaatioiden kilpailukykyisenä pysyminen vaatii jatkuvaa oppimista. Jotta organisaatioista voisi tulla oppivia, tarvitsee sen ympärillä olevien sidosryhmien tukea oppimista. Sidosryhmät muodostavat alueen organisaation ympärille. Sidosryhmät voidaan nähdä myös maantieteellisesti, jolloin puhutaan oppivasta alueesta. Oppivana alueena voidaan pitää esimerkiksi kaupunkia tai maakuntaa.
Oppivat alueet voivat tukea organisaatioiden ja yritysten oppimista tarjoamalla riittävästi koulutuspalveluja sekä muita oppimista tukevia asioita, kuten esimerkiksi rahoitusta. Alueelle tulisi syntyä ilmapiiri, jossa oppimista arvostetaan ja pidetään tärkeänä osana jokapäiväistä toimintaa. Ihmiset ovat valmiita auttamaan toisia oppimaan ja suhtautuvat myönteisesti saamaansa uuteen tietoon.