stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Asteekkien historia
Liitot ja sodat muiden intiaaniheimojen kanssa

Asteekeista tuli mahtikansa, koska he olivat pelottomia sotureita ja taitavia rakentajia. Osasyy asteekkien nousuun saattoi olla myös tyytymättömyys tepaneekkien valtaan. Kaupunkia rakennettiin vähitellen matalaan järveen tuomalla alueelle paaluja, kiviä ja maata. Tenochtitlánin ensimmäinen temppeli perustettiin 1325.
Kun asteekkien kaupunki Tenochtitlán vahvistui ja vaurastui, heidän asemansa naapurikansojen keskuudessa vakautui. Arvostus heitä kohtaan kasvoi ja muut alkoivat kohdella heitä vertaisinaan. Mutta samaan aikaan kun asteekit olivat juuri saaneet kaipaamaansa arvostusta, heitä uhkasi uusi kriisi naapurikansojen taholta. Saarta ympäröivän järven länsirannan Azcapotzalcon tepaneekit ja itärannan Texcocon acolhuat kävivät jatkuvaa sotaa uusista alueista, eikä Tenochtitlán ollut vielä kyllin vahva, jotta asteekit olisivat voineet taistella yksin alueita janoavien vihollisten kanssa. Niinpä asteekit liittoutuivat tepaneekkien kanssa, 1300-luvun puolivälissä, turvatakseen asemansa. Asteekeista tuli nyt tepaneekkien vasalleja. Noin 1350 rakennettiin ensimmäiset pengertiet ja kanavat.
Asteekit maksoivat tepaneekeille veroa ja taistelivat palkkasotureina heidän armeijoissaan. Tämän myötä heidän elintasonsa ja sotataitonsa kehittyi ja kaikkialta Méxicon laaksosta alkoi virrata asteekkien kaupunkiin ihmisiä, jotka tahtoivat asettua menestyvän saarelaiskansan keskuuteen. Tenochtitlán laajeni laajenemistaan ja sen naapurikaupungista, Tlatelolcosta tuli vilkas markkinapaikka. Asteekkien ylhäisölle moniavioisuus oli sallittua ja kun miehet ottivat vaimoikseen runsaasti naapurikaupunkien prinsessoja, asteekkien tukijoukot laajenivat.
Noin 1370 kuoli Tenoch, asteekkien ensimmäinen pappisjohtaja. Asteekkien ensimmäinen johtaja, Acamapichtli nousi valtaan 1375 tepaneekkien määrätessä hänet alueen johtajaksi. Huitzilihuitli, hänen seuraajansa, laajensi asteekkien aluetta ensimmäistä kertaa Meksikon laaksossa. Asteekit olivat tällöin tepaneekkien vallan alla.
Kun asteekit auttoivat tepaneekit voittoon acolhuoita vastaan käydyssä sodassa, he saivat palkkioksi oikeuden kantaa veroja voitetulta heimolta. Tämä tarkoitti sitä, että asteekit olivat ensimmäistä kertaa historiassaan saaneet alamaisia ja vaikutusvaltaa mantereella. He eivät enää olleet tepaneekkien alistuneita liittolaisia vaan varteenotettava kilpailija. Tämän seurauksena tepaneekit pyrkivät tukkimaan kaikki Tenochtitlániin johtavat pengertiet. Mutta se oli turhaa, Itzcóatlin hallintokaudella 1428 asteekit liittoutuivat mahtavan Texcocon johtajan Nezahualcoyotlin kanssa, mukaan tuli monia tepaneekkien vasalleja. 114 päivää myöhemmin tepaneekit oli kukistettu ja heidän pääkaupunkinsa Azcapotzalco ryöstetty. Heidän kuninkaansa Maxtla uhrattiin väkijoukon silmien edessä: hänen rintansa halkaistiin ja sydän revittiin irti. Tämä oli kostoa siitä, että tämä tepaneekkijohtaja oli surmannut Itzcóatlin veljen.
Asteekkien valtakunnan perustaminen

Asteekit solmivat vuonna 1428 Texcocon ja Tlacopanin kaupunkien kanssa kolmiliiton, joka hallitsi Meksikon laaksoa aina espanjalaisten saapumiseen 1519. Tenochtitlán kasvoi sen suurimmaksi kaupungiksi.
Asteekkien neljäs hallitsija Itzcóatl hallitsi vuodesta 1428 kuolemaansa vuoteen 1440. 1432 asteekit olivat valloittaneet monia kaupunkeja. Vasta Itzcóatl perusti asteekkien valtakunnan. Hänen ansiokseen voidaan lukea kolmiliitto ja tepaneekkien kukistaminen Texcocon kanssa. Vasta Montezuma I Suuri rakensi asteekkien sotilasimperiumin. Valloitusretket alkoivat 1458. 1452–1454 vallitsi nälänhätä, sen jälkeen kun Tenochtitlán oli tuhoutunut tulvassa. Axayacatlin 1469–1481 aikana asteekkien armeija ensimmäistä kertaa koki merkittävän tappion taraskeille lännessä. Tizoc 1481–1486 ei ollut lainkaan soturi, vaan arkkitehti.
Vuonna 1487 vihittiin Tenochtitlánin suuri temppeli, jolloin uhrattiin kymmeniä tuhansia kapinoivia huasteekkeja. Hallitsijana oli tuolloin Ahuizotl, julmin asteekkikuningas. Vuonna 1502 jolloin Montezuma II nousi valtaan, asteekkien mahti oli huipussaan. Tenochtitlán pääsi selvään johtoasemaan kolmiliitossa. Maa ulottui etelässä Oaxacan laaksoon asti. Tästä huolimatta asteekkien valtion sisällä oli muun muassa Tlaxcallan niminen alue, joka taisteli asteekkeja vastaan. Asteekkien tappion syynä olikin juuri se, että espanjalaisten oli helppo löytää asteekkeja vihaavista heimoista yllin kyllin liittolaisia.
Asteekkivaltio ulottui laajalle alueelle Meksikonlahdelta Tyyneenmereen. Sen alueella oli sateisia metsiä ja kuivia alueita. Valtion sisällä oli itsenäisiä alueita, muun muassa Tlaxcala/Huexotzinco, Teotitlan ja Tyynenmeren rannikon Yopitzinco ja misteekkien kuningaskunta. Pohjoisessa olivat vihollisena otomien Metztitlan ja luoteessa taraskien Tzintzuntzan.
Espanjalaiset valloittavat asteekkien Tenochtitlánin

Espanjalaiset valloittivat asteekkien valtakunnan intiaaniliittolaisten avulla, surmasivat intiaaneja joukoittain ja hävittivät heidän kulttuurinsa, sekä orjuuttivat ne intiaanit, jotka eivät kuolleet tauteihin.
Espanjalainen konkistadori Hernán Cortés saapui miehineen asteekkien valtakuntaan 1519. Cortés halusi hankkia Espanjalle lisää siirtomaita. Cortés laski maihin Meksikonlahden rannikolla Cempoalassa nykyisen Veracruzin seudulla. Hän kuuli Veracruzin seudun intiaaneilta suuresta asteekkivaltakunnasta ja päätti valloittaa sen muun muassa saadakseen kultaa. Cortés joutui taisteluihin asteekkien vihollisten tlaxcalteekkien kanssa. Nämä solmivat pian rauhan, kun huomasivat etteivät mahtaneet espanjalaiselle mitään.
Cortés hyökkäsi tämän jälkeen asteekkien pyhään kaupunkiin Cholulaan polttaen ja ryöstäen sen, surmaten ehkä tuhansia intiaaneja. Tämän jälkeen Cortés jatkoi matkaansa kohti asteekkien pääkaupunkia Tenochtitlánia, missä asteekkihallitsija Moctezuma (Montezuma) otti hänet ystävällismielisesti vastaan sen ajan Meksikon diplomaattisten tapojen mukaan.
Espanjalaiset ottivat Moctezuman vangiksi, ja hallitsivat hänen avullaan kaupunkia noin kuusi kuukautta. Espanjalaisten majapaikka oli Moctezuman hallintopalatsissa. Kesällä vuonna 1520 Cortésin ollessa poissa Tenochtitlánista paikkaa komentamaan jäänyt luutnantti Alvarado päätti jostain syystä järjestää verilöylyn. Kun asteekkiylimykset olivat kokoontuneet pyhälle aukiolle uskonnolliseen juhlaan, espanjalaiset sulkivat aukion ulospääsytiet ja tappoivat kymmeniä tai satoja asteekkiylimyksiä. Joukkomurhan jälkeen asteekit alkoivat kohdella espanjalaisia vihollisinaan. Espanjalaiset yrittivät käyttää Moctezumaa rauhoittamassa joukkoja, mutta tämä kuoli levottomuuksissa. Asteekit hyökkäilivät rajusti espanjalaisten miehittämää Moctezuman palatsia vastaan, josta alkoi pian loppua ruoka ja vesi. Niinpä espanjalaiset päättivät paeta yöllä katkonaista pengertietä pitkin. Ainakin 600 espanjalaista ja tuhansia tlaxcalteekkejä sai surmansa. Cortés kiersi laajan mutkan kautta pohjoiseen Tlaxcalaan.
Seuraavana vuonna espanjalaiset päättivät vallata Tenochtitlánin. He saartoivat 75 päivän ajan kaupunkia, josta alkoi pian loppua ruoka. Kaupungissa raivosi espanjalaisten mukanaan tuomat isorokko ja tuhkarokko. Tauteihin kuoli lukuisia intiaaneja, muun muassa kaksi viimeistä asteekkihallitsijaa Cuitláhuac ja Cuauhtémoc.
Asteekkien hallitsijat

Asteekkien hallitsijat, joita asteekit kutsuivat nimellä Hueyi Tlatoani, "suuri puhuja". Asteekkijohtaja valittiin ylimystön suostumuksella, eikä johtajuus ollut periytyvää.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Acamapichtli  Huitzilíhuitl  Chimalpopoca  Itzcóatl  Moctezuma I  Axayacatl  Tízoc  Ahuitzotl  Moctezuma II  Cuitláhuac  Cuauhtémoc |   |  (1376–1395) (1395–1417) (1417–1427) (1427–1440) (1440–1469) (1469–1481) (1481–1486) (1486–1502) (1502–1520) (1520) (1520–1525, syöstiin valtaistuimelta 1521) |
Meksikon vaakuna
Texcocojärvi
Asteekkien valtakunta.
Asteekkien valtakunnan laajeneminen eri hallitsijoiden vallitessa maata.
Autoklinikka

Autoklinikka-yhtiöt on autojen pelti- ja kolari- ja tuulilasivaurioiden korjaamiseen erikoistunut vauriokorjaamoketju. Vuonna 1992 perustetulla Autoklinikalla on lähes 40 toimipistettä ympäri Suomen.
Autoklinikan liikevaihto oli vuonna 2019 40 miljoonaa euroa ja se työllistää noin 280 henkilöä. Vuosittain Autoklinikoilla korjataan yli 30 000 kolhittua tai kolaroitua autoa. Autoklinikka on myös Tesla-sähköautojen auktorisoitu vahinkokorjaamoketju Suomessa.
Autoklinikka on osa pohjoismaista Werksta-konsernia.
Historia

Autoklinikka perustettiin vuonna 1992 Herttoniemessä. Seuraavien vuosien aikana se kasvoi pääkaupunkiseutua palvelevaksi viiden korjaamon vahinkokorjaamoketjuksi. 2010-luvulla kasvu vauhdittui ja 2016 lanseerattiin Autoklinikka franchising-verkosto. Vuonna 2020 Autoklinikalla on lähes 40 vahinkokorjaamoa ympäri Suomen.
Vuonna 2016 Autoklinikka yhdistyi Ruotsalaisen Werksta-ketjun kanssa muodostaen Pohjoismaiden suurimman vahinkokorjaamoketjun. Toiminta on laajentunut tämän jälkeen niin Suomessa kuin Ruotsissakin. Vuonna 2018 avattiin ensimmäiset toimipisteet myös Norjassa.
Autokomppania (Parolan huoltopataljoona)

Autokomppania (AutoK), aiemmin 4. erillinen autokomppania (4ERAUTOK ja  4. ErAutoK), on Suomen puolustusvoimien Panssariprikaatin Parolan huoltopataljoonaan kuuluva perusyksikkö, joka antaa huollon johtajakoulutusta ja miehistön yhdistelmäajoneuvokoulutusta.
Historia

4. kuljetuskomppania perustettiin jatkosodan aikana Uhtuan seudulla. Lapin sodan alkaessa 1944 yksikkö liitettiin Panssaridivisioonaan, vanha kuljetuskomppania lakkautettiin ja sen nimeksi muuttui 4. autokomppania. Sijoituspaikaksi muuttui Alakylä Rovaniemellä. Vuodesta 1945 alkaen komppania oli sijoitettuna Poltinahon kasarmialueelle Hämeenlinnassa. Vuonna 1952 komppanian nimeksi muutettiin 4. erillinen autokomppania. Vuonna 2001 komppania siirtyi Parolannummelle Panssariprikaatin alueelle, johon se oli hallinnollisesti kuulunut jo vuoden 1986 alusta.
Aurora Melbourne Central

| Aurora Melbourne Central |
| --- | --- |
 Aurora Melbourne Central marraskuussa 2018.
Tiedot
Sijainti:  Melbourne, Australia
Rakennettu:  2015–2019
Tila:  valmis
Tekniset tiedot
Kerroksia:  85
Korkeus
Antenni:  270,5 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aurora Melbourne Central on Melbournessa Australiassa sijaitseva 271 metriä korkea, 85-kerroksinen pilvenpiirtäjä, joka on maan kolmanneksi korkein rakennus. Rakennuksessa on huoneistohotelli ja asuinhuoneistoja. Torni rakennettiin vuosina 2015–2019, ja sen päämateriaali on betoni.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aurora Melbourne Central Wikimedia Commonsissa
Asko Kaikusalo

Asko Kullervo Kaikusalo (4. helmikuuta 1941 Helsinki – 10. toukokuuta 2012 Luhanka) oli suomalainen luonnontutkija ja tietokirjailija, joka teki pitkän uran akateemisten piirien ulkopuolisena luonnontutkijana. Koulutukseltaan Kaikusalo oli ylioppilas. Kirjoittajana Kaikusalo teki merkittävää työtä pikkunisäkkäiden parissa ja erityisesti myyräseurannassa. Viimeisessä omaelämäkerrallisessa kirjassaan Sopulipoluilla hän kertoo tutkijanuransa alkuvaiheista 50 vuotta aikaisemmin. Eläintutkijana Asko Kaikusalo avusti professori Olavi Kalelan projekteissa. Hänen kiinnostuksensa kohteena olivat yli 40 vuotta nimenomaan sopulit, joiden parissa hän teki paljon maastotöitä. Kaikusalo kirjoitti juttuja myös Eläinmaailma-lehteen.
Julkaisut

Suomen pikkunisäkkäät: 56 kuvaa, Uolevi Skarén, Asko Kaikusalo, valokuvat ja piirrokset: Urpo Häyrinen et al.. Otava, 1966
Euroopan nisäkkäät, Värikuvat: Paul Barrue, Engl. laitoksesta A field guide to the mammals of Britain and Europe suomeksi toim. Asko Kaikusalo, Käsikirjoituksen osittain tark. Göran Bergman. Tammi, 1968
Lemmikkieläimet, Piirrokset tekijän. Tammi, 1970.
Hiiristoori, Kuvat: Asko Kaikusalo ja Teuvo Suominen. Tammi, 1971.
Tarujen tunturit, kuvat: Yrjö Metsälä. WSOY, 1974
Kololinnut ja muut pökkelöpesijät, Hannu Hautala, tekstit: Asko Kaikusalo, Erkki Kellomäki, toim. ja suunnittelu: Hannu Hautala et al.. Suomen luonnonsuojelun tuki, 1977
Uhatut eläimemme: Suomen luonnonsuojeluliiton teemakirja, toim.: Kaija Keskinen, piirrokset: Seppo Leinonen, karttapiirrokset: Asko Kaikusalo ja Kaija Keskinen, kuvat: Luonnonkuva-arkisto. Suomen luonnonsuojelun tuki, 1981
Mighty northern fells, Seppo Keränen, Asko Kaikusalo, English transl.: Richard Hayhurst. Weilin + Göös, 1989.
Suurtunturit, Seppo Keränen, teksti: Asko Kaikusalo. Weilin + Göös, 1989.
Luontomme arvot: Lopen luonnosta ja sen suojelusta, Aulis Ansalehto, Asko Kaikusalo, Harri Willberg. Lopen ympäristönsuojelulautakunta, 1991
Kiekusen kesä: eväitä luontoharrastukseen. Suomen luonnonsuojelun tuki, 2000
Nisäkkäät, Juha Valste, valokuvat: Asko Kaikusalo et al., jälkipiirrokset: Markku Laitinen WSOY, .2001
Katoavan naalin jäljillä, Asko Kaikusalo, Heikki Henttonen, avustavat kirjoittajat: Kari Kyrö ja Matti Mela .WSOY, 2002
Sopulipoluilla, valokuvat: Asko Kaikusalo Tammi, 2003
Diet and breeding biology of the Rough-legged Buzzard Buteo lagopus in Northern Finnish Lapland, Johan Tast, Asko Kaikusalo & Martti Lagerström University of Helsinki, Kilpisjärvi Biological Station, 2010
Aiheesta muualla

Rotanpyytäjä Asko Kaikusalo (YLE Elävä arkisto, 39 min 33 s, video vuodelta 1997)
Marita Vokkolainen: Kiekunen kehuu itseään (Outa.fi -verkkolehti 1/2011)
Karvakansan kaveri Asko Kaikusalo haluaisi tietää, kuinka kauas tunturisopulin vaellushurma kantaa HS.fi:n kirja-arvostelu 26.4.2003
Barbara Bonney

Barbara Bonney (s. 14. huhtikuuta 1956 Montclair, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen sopraano. Bonneyta pidetään yhtenä maailman parhaimmista lyyrisistä sopraanoista.
Bonney opiskeli Kanadassa ja myöhemmin Walter Raningerin johdolla Salzburgin Mozarteumissa. Vuonna 1979 hän sai kiinnityksen Darmstadtin oopperaan, jossa teki ensimmäiset isot oopperaroolinsa. Bonney on levyttänyt muun muassa  Claudio Abbadon, John Eliot Gardinerin ja Nikolaus Harnoncourtin kanssa.
Back from the Futer

| Back From The Futer Aavikko |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2005
 Levy-yhtiö: Stupido Records Muysic For Peoples
Aavikon muut julkaisut
| History of Muysic 2003 | Back From The Futer 2005 | Novo Atlantis 2009 |
Back From The Futer on Aavikon kolmas pitkäsoittoalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005 sekä CD:nä että vinyylinä.
Kappaleet

Back From the Futer – 1.46
Rosinante – 1.46
Homo Futurus – 3.48
Una Lira Soluzione – 3.31
Erotica – 4.33
Wot Wot NeoZulu – 3.00
Futer City – 3.59
P-piste – 4.15
Salamapallo – 3.04
Capitano Argento – 3.07
Diamond Pyramid – 5.40
Aiheesta muualla

Back From The Futer Discogs.comissa. (englanniksi)
Bakken kirkko (Flekkefjord)

| Bakken kirkko Bakke kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Flekkefjord, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1670
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  400
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bakken kirkko (norj. Bakke kirke) on Flekkefjordin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1670.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bakken kirkko (Flekkefjord) Wikimedia Commonsissa
Aš al-Malik

Aš al-Malik (arab. عاش المليك‎, suom. Kuninkaallinen tervehdys) on Saudi-Arabian kansallislaulu. Sen sanoituksen kirjoitti Ibrahim Khafaji vuonna 1935 ja musiikin sävelsi Abdul Rahman al-Khatib. Kappale valittiin Saudi-Arabian kansallislauluksi vuonna 1950.
Sanoitukset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Arabiaksi: سارعي للمجد و العلياء مجدي لخالق السماء و ارفعي الخفاق أخضر يحمل النور المسطر رددي الله أكبر ياموطني موطني قد عشت فخر المسلمين عاش الملك للعلم و الوطن  |  Translitteraatio: Sār‘ī li-l-majd wa l-‘alyā’, Majjidī li-Ḵāliqi s-Samā'! Wa-rfa‘ī l-ḵaffāqa ’aḵḍar Yaḥmilu n-Nūra l-musaṭṭar Raddidī: Allāhu ’akbar, yā mawṭinī! Mawṭinī, qad ‘išta faḵra l-muslimīn ‘Āša l-Malik li-l-‘alam wa-l-waṭan!  |  Suomeksi: Kiiruhda kunniaan ja valtaan ylitse muiden, Kunnioita Luojaa taivaissa Ja nosta vihreä lippumme Joka kantaa valon tunnusta Toistaen: Jumala on suurin Oi kotimaani! Kotimaani, olet saanut elää muslimien kunniassa! Kauan eläköön lippumme ja maamme kuningas!  |
Aš

| Aš Asch |
| --- | --- |
 Ašin keskustaa
 lippu:  vaakuna
 Aš
 Koordinaatit: 50°13.3′N, 12°11.3′E 
Valtio:  Tšekki
Lääni:  Karlovy Vary
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  55,9 km²
Korkeus:  666 m
Väkiluku (2020)  (arvio):  13 182
 – Väestötiheys:  235,8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.muas.cz/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aš (saks. Asch) on kaupunki Karlovy Varyn läänissä Tšekin tasavallassa. Vuoden 2020 arvion mukaan kaupungissa asui 13 182 asukasta. Kaupunki sijaitsee lukuun ottamatta kaakkoa Saksan ympäröimänä.
Historia

Kaupungin juuret ulottuvat 1100-luvulle, jolloin saksalaiset siirtolaiset ovat saapuneet alueelle. Heitä ennen lienee alueella asunut slaaveja, mutta heistä ei juuri ole historiallisia tietoja. Saksalaiset pysyivät Böömin kuninkaan Ottokar II Přemyslin alaisuudessa ja hänen jälkeensä tuli kuninkaaksi Rudolf I. Hänen jälkeensä Neuburg am Innin paani hallitsi seutua. Aš kasvoi nopeasti, ja siitä tuli Neuburgin alueen keskus. Lutherin uskonpuhdistus alueella tapahtui 1500-luvulla. Vuonna 1629 tuli vastauskonpuhdistus. Koululaitos kehittyi alueella 1850-luvulla. Vesijohto saatiin valmiiksi 1890, 1892 aloitti taidekoulu ja seuraavana vuonna tekstiilioppilaitos.
Beethoven (täsmennyssivu)

Beethoven voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Henkilöt

Ludwig van Beethoven, saksalainen säveltäjä
Johann van Beethoven, saksalainen tenorilaulaja ja Ludwig van Beethovenin isä
Muut

Beethoven, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1992
Beethovenin toinen, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1993
Beethovenin kolmas, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2000
Beethovenin neljäs, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2001
Beethovenin viides, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2003
Beethoven, elokuvista tuttuun Beethoven-koiraan perustuva animaatiosarja
”Ludwig van Beethoven”, SIG:n kappale
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Beethoven”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Belgian Grand Prix 1994

Belgian Grand Prix 1994 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 28. elokuuta 1994 Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa. Kilpailun voitti Damon Hill. Michael Schumacher hylättiin liian kuluneen pohjalevyn takia. Hän sai myös ajokiellon kahteen seuraavaan kilpailuun, mikä oli seurausta Britannian Grand Prix'n tapahtumista. Ilman hylkäystä Schumacher olisi voittanut kilpailun.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 |  Damon Hill | Williams-Renault | 44 | 1:28:47.1 | 3 | 10 |
| 2 | 7 |  Mika Häkkinen | McLaren-Peugeot | 44 | +51.381 | 8 | 6 |
| 3 | 6 |  Jos Verstappen | Benetton-Ford | 44 | +1:10.453 | 6 | 4 |
| 4 | 2 |  David Coulthard | Williams-Renault | 44 | +1:45.787 | 7 | 3 |
| 5 | 4 |  Mark Blundell | Tyrrell-Yamaha | 43 | +1 krs. | 12 | 2 |
| 6 | 10 |  Gianni Morbidelli | Footwork-Ford | 43 | +1 krs. | 14 | 1 |
| 7 | 26 |  Olivier Panis | Ligier-Renault | 43 | +1 krs. | 17 |   |
| 8 | 23 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ford | 43 | +1 krs. | 10 |   |
| 9 | 24 |  Michele Alboreto | Minardi-Ford | 43 | +1 krs. | 18 |   |
| 10 | 25 |  Éric Bernard | Ligier-Renault | 42 | +2 krs. | 16 |   |
| 11 | 32 |  Jean-Marc Gounon | Simtek-Ford | 42 | +2 krs. | 25 |   |
| 12 | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Mugen-Honda | 41 | +3 krs. | 20 |   |
| 13 | 15 |  Eddie Irvine | Jordan-Hart | 40 | Sähköt | 4 |   |
| DSQ | 5 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 44 | Hylätty | 2 |   |
| Kesk. | 9 |  Christian Fittipaldi | Footwork-Ford | 33 | Moottori | 24 |   |
| Kesk. | 31 |  David Brabham | Simtek-Ford | 29 | Rengas | 21 |   |
| Kesk. | 29 |  Andrea de Cesaris | Sauber-Mercedes | 27 | Kaasu | 15 |   |
| Kesk. | 8 |  Martin Brundle | McLaren-Peugeot | 24 | Ulosajo | 13 |   |
| Kesk. | 14 |  Rubens Barrichello | Jordan-Hart | 19 | Ulosajo | 1 |   |
| Kesk. | 3 |  Ukyo Katayama | Tyrrell-Yamaha | 18 | Moottori | 23 |   |
| Kesk. | 11 |  Philippe Adams | Lotus-Mugen-Honda | 15 | Ulosajo | 26 |   |
| Kesk. | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 11 | Moottori | 11 |   |
| Kesk. | 19 |  Philippe Alliot | Larrousse-Ford | 11 | Moottori | 19 |   |
| Kesk. | 30 |  Heinz-Harald Frentzen | Sauber-Mercedes | 10 | Vetoakseli | 9 |   |
| Kesk. | 20 |  Érik Comas | Larrousse-Ford | 3 | Moottori | 22 |   |
| Kesk. | 27 |  Jean Alesi | Ferrari | 2 | Moottori | 5 |   |
| DNQ | 34 |  Bertrand Gachot | Pacific-Ilmor |   |  |  |   |
| DNQ | 33 |  Paul Belmondo | Pacific-Ilmor |   |  |  |   |
Muuta

Nopein kierros: Damon Hill 1,57.117
Eau Rouge -mutkaan lisättiin shikaani Sennan ja Ratzenbergerin kuolemien takia
Formula 1 -luokan Belgian Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Circuit de Spa-Francorchamps (1950–1956, 1958, 1960–1968, 1970, 1983, 1985–2002, 2004–2005, 2007–) Nivelles-Baulers (1972, 1974) Circuit Zolder (1973, 1975–1982, 1984)
Formula 1 -kausi 1994
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brasilia |  Tyynimeri |  San Marino |  Monaco |  Espanja |  Kanada |  Ranska |  Britannia |
|  Saksa |  Unkari |  Belgia |  Italia |  Portugali |  Eurooppa |  Japani |  Australia |
Audiosurf

| Audiosurf |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Dylan Fitterer
Julkaisija:  Valve Corporation
Jakelija:  Steam
Säveltäjä:  Pedro Camacho
Pelimoottori:  Quest3D
Julkaistu:  15. helmikuuta 2008
Lajityyppi:  rytmipeli, pulmapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 3
Alusta:  Microsoft Windows
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Audiosurf on Dylan Fittererin kehittämä rytmi- ja pulmapeli. Tavoitteena on kerätä radalta synkronoidusti musiikin kanssa tulevia palikoita. Peli julkaistiin ainoastaan Steamissa 15. helmikuuta 2008. Vuonna 2013 sille julkaistiin jatko-osa Audiosurf 2.
Pelaaminen

Audiosurfissa pelaaja ohjaa leijuvaa avaruusaluksen kaltaista alusta. Pelaaja liikuttaa alusta vasemmalle ja oikealle monilinjaista värikästä rataa, keräten samalla palikoita linjoilta. Alusta voi liikuttaa hiirellä, näppäimistöllä tai peliohjaimella.
Pelaaja voi valita melkein minkä tahansa DRM-vapaan musiikkitiedoston omasta musiikkikirjastosta tai kappaleen CD:ltä. Lisäksi, Audiosurfin mukana tulee The Orange Boxin pelien soundtrackit. Audiosurf Radio välilehdeltä voi pelata Audiosurf Overtunen ja monia itsenäisten artistejen kappaleita.