stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Himki
Historiaa ja kehitys viime vuosina > Himkin metsä

Himkin kaupungin ja Šeremetjevon kansainvälinen lentoaseman välissä sijaitsee tuhannen hehtaarin suuruinen suojeltu tammimetsä, joka on moskovalaisten suosittu virkistysalue. Sen läpi on linjattu kulkevaksi uusi Moskova–Pietari-moottoritie. Rakennustyöt ovat olleet laajan kiistan ja protestiliikkeen aihe jo vuosia. 26. elokuuta 2010 presidentti Medvedev määräsi rakennustyön keskeytettäväksi kiistojen takia, mutta 14. joulukuuta 2010 Venäjän hallitus päätti rakentaa sittenkin moottoritie metsän läpi. Hallitus on luvannut korvataselvennä metsälle aiheutuvista tuhoista lähes 100 000 euroa.lähde?
Kiistasta on kasvanut paikallista luonnonsuojelua yleispoliittisempikin kiista, joka on johtanut ympäristöliikkeen kannattajien kiinniottoihin ja pidätyksiin. Mm. Jevgenia Tširikova otettiin kiinni Venäjällä arestiin ilman pidätystä tai tutkintavangitsemisoikeudenkäyntiä ennen kuin hänen piti tulla Vihreän liiton puoluekokoukseen 20. toukokuuta 2012 puhumaan Venäjän demokratian tilasta ja Vladimir Putinin kolmannesta presidenttikaudesta 2012-2016.   Jevgenia Tširikova on esiintynyt Suomessa myös Finrosforumin vieraana.
Urheilu

FK Himki - Jalkapalloseura
Himki BK - Koripalloseura
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
Moskovan alueen kaupungit
Hirvijärvi (kylä Jalasjärvellä)

| Hirvijärvi Hirvikylä |
| --- | --- |
 Hirvijärven kylää ja etualalla samanniminen järvi. Kuva otettu heinäkuun 2012 tulvan aikaan.
 Hirvijärvi
 Koordinaatit: 62°28.947′N, 22°53.873′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Kurikka
Entinen kunta:  Jalasjärvi
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  61630
 
 www.jalasjarvi.fi/kylat/hirvijarvi 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hirvijärvi (myös Hirvikylä) on kylä Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla entisen Jalasjärven kunnan alueella. Kylä rajoittuu pohjoisessa Taivalmaahan, lännessä Jalasjärven kirkonkylään ja Keskikylään, etelässä Keskikylään ja Ylivalliin sekä idässä Alavalliin ja Seinäjoen kaupunkiin.
Kylä on saanut nimensä Hirvijärvi-nimisestä järvestä. Järvi on valtakunnallisesti merkittävä lintuvesi. Järveen laskevat Hirvijoki ja Hirviluoma.
Kesäaikaan Hirvijärvellä voi uida Mäntyrannan uimapaikalla. Kylässä on myös valaistu pururata, jolla on mahdollista lenkkeillä ja hiihtää talvisin. Lisäksi kylässä on pyöräilyreitistö. Hirvijärvellä sijaitsee myös motocross-rata Heittola. Radan ylläpidosta vastaa Jalasjärven moottorikerho Jamoke.
Kylässä toimii Hirvijärven koulu, jossa on 53 oppilasta sekä kolme opettajaa, joista koulunjohtajana Anna-Maija Koskela (2015).
Historiaa

Hirvikylän ensimmäinen talo oli Marttila, isäntänsä Martti Sipinpojan mukaan. Hän oli Jalasjärven seitsemäs kirjoihin laitettu isäntä, kun hänen talonsa merkittiin verolle vuonna 1561. Seuraavana vuonna Tuomas Tuomaanpoika perusti kylään Komsilan talon, joka autioitui vuonna 1569, kun isäntä  muutti uudisviljelijäksi Teuvalle. Pian myös Marttilan isäntä muutti ilmeisesti Kauhajoelle uudisviljelijäksi. Vuodesta 1626 alkaen Matti Heikinpoika alkoi maksaa Kouvon talosta veroa ainoana koko kylässä. Enemmän asukkaita alkoi tulla vasta tervanpolton myötä, jolloin myös Marttila ja Komsi otettiin uudelleen viljelyyn, ja Hirvijärven rannalle perustettiin Ventelän tila.
1700-luvun alussa syntyi Hirvikylään kolme uudistilaa: Mäntykoski, Taivalkoski ja Kasari, mutta sitten isoviha keskeytti kylän kehittymisen. 1700-luvun puoliväliin mennessä olivat syntyneet Ojaniemen, Kohtamäen ja Haapamäen tilat. Vuosisadan lopulla Ruotsin valtiovalta alkoi edistää uudisasutusta niin, että 1800-luvun alkuvuosina taloja oli 15, uusina Huhtakallio, Luokkakallio, Mäntykoski, Taivalmäki, Tuisku, Viinamäki ja Vuorenmaa. 1800-luvun puoliväliin mennessä tilojen jakaminen oli kasvattanut Hirvijärven talojen määrää 38:aan.
1800-luvun lopulla Hirvikylään perustettiin useita yksityisiä meijereitä, jotka 1907 yhdistyivät Hirvijärven Osuusmeijeriksi.
Tuulimyllyjen lisäksi Hirvijoen koskissa oli monia sahoja ja jauhomyllyjä, joista Mäntykosken Sähkö ja Mylly toi sähkövalon kylään ja Taivalkosken mylly alkoi sotien jälkeen erikoistua talkkunan tuotantoon.
Ensimmäinen kansakoulu Hirvijärvelle saatiin 1891 ja sille oma koulutalo Konimäelle 1895. Vuonna 1901 koulutaloon saatiin kirjasto. Nykyinen Hirvijärven koulu sijaitsee aivan eri paikassa. Enimmillään kylässä oli viisi koulua: Konimäen (1891–), Taivalmäen, Mäntykosken (1922–1976), Viinamäen (1920–1966) ja Komsin (1939–) kansakoulut.
Kieltolain aikana vuonna 1926 Hirvijärven raittiusseura sai oman toimitalon, Joukolan, joka on yhä käytössä, samoin kuin Evankelisen nuorisoliiton 1955 avattu toimitalo. Molemmat yhdistykset ovat olleet tunnettuja etenkin musiikkitoiminnastaan.
Kirjallisuutta

Käkelä, Matti & Pänkälä, Martti: Hirvijärven Osuusmeijeri 1907–2007. Jalasjärvi: Hirvijärven osuusmeijeri, 2007. ISBN 978-952-92-2861-4.
| n k Jalasjärvi |
| --- | --- | --- |
 Etelä-Pohjanmaa  Kurikka 
| Kylät |  Alavalli  Hirvijärvi  Ilvesjoki  Kirkonkylä  Jokipii  Keskikylä  Koskue  Luopajärvi  Taivalmaa  Ylivalli  |  |
| Järvet ja lammet |  Ahvenlammi  Hirvijärvi  Iso Madesjärvi  Iso Mujujärvi  Jalasjärvi  Kolhonjärvi  Koskutjärvi  Korpijärvi  Korvajärvi  Lamminjärvi  Liikajärvi  Liikapuron tekojärvi  Mustalampi  Pohjan Korpilammi  Pikku Mujujärvi  Ponsijärvi  Rummukkajärvi  Saarijärvi  Vähä Madesjärvi  |  |
| Joet ja virtavedet |  Hirvijoki  Ilvesjoki  Jalasjoki  Koskutjoki  Leväjoki  Mustajoki  Mustaluoma  Niskaluoma  Saariluoma  |  |
Hlusk

| Hlusk, Glusk (Глуск) |
| --- | --- |
 vaakuna
 Hlusk, Glusk
 Koordinaatit: 52°53′56″N, 28°41′19″E 
Valtio:   Valko-Venäjä
Alue:  Mahiljoun alue
Korkeus:  noin 135–150 m
Väkiluku (10/2009):  7 402
Aikavyöhyke:  UTC+3
 
 www.glusk.mogilev-region.by/en 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hlusk (valkoven. Глуск) eli Glusk (ven. Глуск) on pienehkö kaupunkityyppinen taajama ja maaseutuvaltainen hallintopiiri (ven. Глусский район, Glusski raion) Valko-Venäjän Mahiljoun maakunnan lounaisosassa 50 kilometriä Bobruiskin lounaispuolella. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan Hluskin keskustaajamassa asui 7 402 ja koko piirissä 16 457 ihmistä.
Piirin läpi etelään laskee Dneprin sivujoki Pripetin pienveneilyyn sopiva sivuhaara Ptitš. Se sivuaa  Hluskin keskustaajamaa itäpuolelta. Maantieyhteyksistä tärkeimmät ovat piirin keskustaajaman kautta kulkevat P55 (Bobruisk–Hlusk–Ljuban–Salihorsk) ja P34 (Asipovitšy–Hlusk–Aktsjabrski–Kalinkavitšy) -kantatiet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hlusk Wikimedia Commonsissa
Lyhyt kuvaus taajamasta (englanniksi) (BYcity.org)
Maakuntahallinnon sivu Hlusskin piiristä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (region.mogilev.by)
Глусский район - lyhyesti kaupungista ja piiristä (venäjäksi) (dorogiby.info)
Hluskin keskustan kartta (venäjäksi) (BYcity.org)
WikiMapia karttalinkki taajamasta ympäristöineen, kohteiden selitykset pääosin (englanniksi) tai (venäjäksi)
Neuvostoliiton aikaista topografiakarttaa 1:100 000 ja 1:200 000 alueesta (venäjäksi)
Piirin perustietoja ja kartta (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (emaps-online.com)
Tietoa piirin palveluista ja kuvia rakennuksista[vanhentunut linkki] (venäjäksi) (region.mogilev.by)
Abby Hoffman

Abigail ”Abby” Hoffman (s. 11. helmikuuta 1947 Toronto) on kanadalainen entinen keskimatkojen juoksija, joka on kilpauransa jälkeen toiminut urheiluvaikuttajana.
Hoffman pelasi lapsena jääkiekkoa esiintyen, tukka lyhyeksi leikattuna, poikana nimeltä ”Ab Hoffman”. Eräässä turnauksessa hänen oli kuitenkin esitettävä syntymätodistuksensa, minkä jälkeen häntä ei päästetty pelaamaan poikien sarjaan. Hänen vanhempansa veivät tapauksen Ontarion korkeimpaan oikeuteen asti ja siitä kirjoitettiin muun muassa Timessa ja Newsweekissä.
Teini-ikään mennessä Hoffman siirtyi yleisurheilun pariin ja voitti 800 metrin juoksusta kultaa vuoden 1963 Pan-Amerikan kisoissa. Hän kilpaili urallaan muun muassa neljissä Pan-Amerikan kisoissa, neljissä olympialaisissa ja kaksissa Kansainyhteisön kisoissa. Hän voitti 800 metrin Kanadan-mestaruuden kahdeksasti ja piti matkan kansallista ennätystä hallussaan vuodet 1962–1975. Montrealin vuoden 1976 olympialaisten avajaisissa Hoffman toimi Kanadan joukkueen lipunkantajana.
Vuonna 1981 Hoffman nimitettiin Kanadan olympiakomiteaan ja vuonna 1995 IAAF:n hallitukseen. Hänet nimitettiin Order of Canadan officeriksi vuonna 1982 ja hyväksyttiin Canada's Sports Hall of Fameen 2004.
Hilavirhe

Hilavirhe eli kidevirhe on kiteisessä aineessa esiintyvä poikkeama säännöllisestä kiderakenteesta.
Kiteisissä aineissa atomit tai molekyylit sijaitsevat säännöllisessä järjestyksessä vakinaisella etäisyydellä toisistaan, minkä määrittävät hilavakiot. Useimmissa kiteisissä aineissa säännöllinen järjestys ei kuitenkaan ole täydellinen, vaan siitä esiintyy poikkeamia, joita sanotaan kide­virheiksi.
Viivamaiset virheet

Viivamaisia virheitä eli lineaarisia virheitä voidaan kuvata mittakenttäteorialla.
Dislokaatiot ovat lineaarisia virheitä, joiden ympäristössä jotkin atomit kidehilassa ovat poissa normaalilta paikaltaan. Dislokaatioita on kahta perustyyppiä, särmä- ja ruuvidislokaatioita. Näiden tyyppien yhdistelmät ovat myös yleisiä.
Särmädislokaatio esiintyy, jos atomien muodostama hilataso päättyy keskellä kidettä. Silloin sen läheisyydessä olevat hilatasot vääntyvät epätasaisiksi, kuitenkin siten, että riittävän kaukana dislokaatiosta kiderakenne on jälleen säännöllinen. Ilmiötä voidaan verrata paperipinoon: jos pinon väliin työnnetään pienempi paperi, muut pinossa olevat paperit tulevat epätasaisiksi vain lähellä tämän pienemmän paperin reunaa.
Ruuvidislokaatio on vaikeampi havainnollistaa, mutta oleellisesti sen muodostaa rakenne, jossa hilatasot vääntyvät siten, että atomit muodostavat ruuviviivaa muistuttavan uran.
Dislokaation suuruutta ja suuntaa mitataan Burgersin vektoreilla b. Särmädislokaation tapauksessa tämä vektori on kohtisuorassa dislokaatiolinjaa vastaan, ruuvidislokaation tapauksessa sen suuntainen. Metalleissa b on hilavektorien suuntainen ja atomien välisen etäisyyden mittainen.
Dislokaatiot voivat siirtyä, jos sen viereisten hilatasojen atomien väliset sidokset katkeavat ja tilalle syntyy uusia sidoksia. Metallien taottavuus aiheutuu dislokaatioista ja siitä, että ne voivat metallikiteeseen kohdistuvan jännityksen vaikutuksesta siirtyä kiteessä paikasta toiseen ja vuorovaikuttaa toistensa kanssa.
Dislokaatiot voidaan havaita esimerkiksi transmissioelektronimikroskopian, kenttäionimikroskopian ja atomiluotaimen avulla.
Disklinatiot ovat lineaarisia kidevirheitä, jotka syntyvät, jos atomien muodostamat viivat kiteessä ovat käyriä. Yleensä näillä on merkitystä vain nestekiteissä.
Tasovirheet

Raeraja (engl. Grain boundary) on rajapinta, jonka toisella puolella kidehila on eri suuntainen kuin toisella. Sellainen yleensä muodostuu, jos aine on alkanut kiteytyä erikseen kahdesta kohdasta, mutta syntyneet kiteet ovat sitten liittyneet yhteen.
Vastavaiherajapinta (engl. Anti-phase boundary esiintyy järjestyneessä seoksessa. Sen molemmilla puolilla hilavektorien suunnat ovat samat, mutta eri aineiden atomit ovat eri puolilla päinvastaisissa kohdissa. Esimerkiksi jos erilaisten tasojen järjestys on normaalisti ABABABAB, vastavaiherajapinnan läheisyydessä se on muotoa ABABBABA.
Pinousvirheitä voi esiintyä monissa kiderakenteissa, mutta tavallisimpia ne ovat tiivispakkauksissa. Pintakeskeinen kuutiollinen (fcc) ja heksagonaalinen tiivispakkaus (hcp) eroavat toisistaan vain pinoamisjärjestyksen osalta: molemmissa atomit muodostavat tiiviisti pakattuja tasoja, joissa ne muodostavat tasasivuisia kolmiota. Kun yksi tällainen taso sijoitetaan toisen päälle, atomit eivät ole samassa kohdassa, mutta vain kahden päällekkäisen tason muodostama osa fcc- ja hcp-rakennetta on täysin samanlainen ja sille voidaan käyttää merkintää AB. Kun tämän päälle lisätään kolmas taso, atomit voivat sijaita samalla kohdalla kuin ensimmäisellä tasolla, jolloin saadaan heksagonaalinen tiivispakkaus (hcp), jossa hilatasot vuorottelevat: ABABABAB. Kolmas taso voidaan kuitenkin sijoittaa myös niin, etteivät sen atomit ole samalla kohdalla sen enempää ensimmäisen kuin toisenkaan tason atomien kanssa, vaan vasta neljännellä tasolla ne ovat samassa kohdassa kuin ensimmäisellä. Tällöin erityyppiset tasot toistuvat järjestyksessä ABCABCABC, ja tämä vastaa pintakeskistä kuutiollista rakennetta (fcc). Pinovirhe esiintyy, jos nämä tasot toistuvat poikkeavalla tavalla, esimerkiksi jos järjestys ABCABABCAB esiintyy keskellä pintakeskistä kuutiollista rakennetta.
Muut virheet

Kiteessä saattaa esiintyä alueita, joissa ei ole lainkaan atomeja. Sellaiset voidaan käsittää vakanssien kasautumiksi.
Epäpuhtausatomit voivat kasautua kiteessä tietyille atomeille muodostaen alueita, jotka ovat eri ainetta. Tällaisia sanotaan presipitaateiksi tai erkaumiksi.
Matemaattisia luokitusmetodeja

Topologisen homotopiateorian avulla voidaan kidevirheet luokitella. Luokitusta voidaan soveltaa, paitsi kiinteisiin aineisiin, myös nestekiteisiin ja supranesteisiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hagen Kleinert, Gauge Fields in Condensed Matter, Vol. II, "Stresses and defects", pp. 743–1456, World Scientific (Singapore, 1989); Paperback ISBN 9971-5-0210-0
Hermann Schmalzried: Solid State Reactions. Verlag Chemie, Weinheim 1981, ISBN 3-527-25872-8.
Joitakin tyypillisiä pistevirheitä kiteissä, joissa muutoin on vain yhden alkuaineen atomeja.
Hilavirheitä kemiallisen yhdisteen kiteessä, esimerkkinä galliumarsenidi.
Särmädislokaatio. Dislokaatio esiintyy sinisellä merkityn viivan ympärillä, Burgersion vektorit b on merkitty mustalla.
Hilla Group

| Hilla Group Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Välitämme elinvoimaa
Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  1917
Toimitusjohtaja:  Mikko Luoma
Puheenjohtaja:  Vesa Kaunisto
Kotipaikka:  Kokkola
Toimiala:  media
Liikevaihto:   39,41 milj. € (2021)
Henkilöstö:   502 (2021)
Kotisivu:  www.hillagroup.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Painotalo Botnia Print Kokkolassa.
Hilla Group Oyj (vuoteen 2021 KPK Yhtiöt Oyj) on vuonna 1917 perustettu kirjapainotoimintaan, sanomalehtien julkaisuun ja verkkopalveluihin keskittyvä mediakonserni. Hilla Group julkaisee useita sanomalehtiä, pitää yllä verkkopalveluja sekä harjoittaa paino-, jakelu-, kiinteistö-, tapahtuma- ja julkaisutoimintaa. Tunnetuimmat tuotteet kotimaassa ovat sanomalehdet Keskipohjanmaa ja Kainuun Sanomat sekä kirjapaino Botnia Print.
Yleistä yrityksestä

Konsernin toimitusjohtajana on toiminut helmikuusta 2020 lähtien Mikko Luoma. Häntä aiemmin vuosina 2011-2020 toimitusjohtajana toimi Vesa Pihlajamaa Vuodesta 2009 vuoteen 2011 konsernin toimitusjohtajana toimi Antti Porko. Porkon edeltäjä oli 1988–2009 Eino Laukka.
Yhtiön hallituksen puheenjohtaja on helmikuusta 2020 lähtien ollut Vesa Kaunisto. Häntä ennen puheenjohtajana toimi Mikko Luoma vuodesta 2018. Luoma valittiin KPK Yhtiön toimitusjohtajaksi lokakuussa 2019.
Heinäkuussa 2008 Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oyj myi Kokkolan Kosilassa omistamansa kiinteistön ja tontin osuuskauppa KPO:lle. Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oyj jatkoi tiloissa vuokralaisena syksyyn 2010 saakka. Marraskuun alusta 2010 lähtien Keskipohjanmaa-lehden toimitus, markkinointi, yhtiön hallinto ja konserniin kuuluva Kosila Digimedia ovat olleet Kokkolan Rantakadulla sijaitsevassa Mediakulmassa.
Hilla Group Oyj:n ja HSS Media Ab:n yhteisesti omistama painotalo Botnia Print painaa noin kuuttakymmentä lehteä. Omistajayhtiöiden omien lehtien osuus Botnia Printin liikevaihdosta on noin 75 prosenttia ja ulkopuolisten lehtien noin 25 prosenttia. Hilla Groupin omistusosuus painoyhtiöstä on 65 ja HSS Median 35 prosenttia. Maaliskuussa 2023 Hilla Group ja HSS Media ovat sopineet järjestelystä, jossa Hilla Group lunastaa Botnia Printin koko osakekannan itselleen
Konsernin kustannusyhtiöt Keski-Pohjanmaan Kustannus Oy ja Jokilaaksojen Kustannus Oy liitettiin emoyhtiöön syyskuussa 2009.
Vuonna 2021 KPK Yhtiöt osti Suomalainen Lehtipaino -konsernin osake-enemmistön. Tämän myötä yhtiön medialiiketoiminta laajeni koskettamaan lähes puolta Suomea. Kaupan jälkeen konserni julkaisee 16:ta paikallislehteä, kahdeksaa kaupunkilehteä, kahta maakuntalehteä ja useampia matkailulehtiä.
Toukokuussa 2021 Keskisuomalainen Oyj osti Ilkka-Yhtymä Oyj:n osakkeita KPK Yhtiöt Oyj:ltä yhteensä 4,45 miljoonalla eurolla.
Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oyj:n yhtiökokous 25.4.2019 päätti muuttaa yrityksen nimeksi KPK Yhtiöt Oyj, koska yrityksen liiketoiminta oli kasvanut laajemmaksi kuin mitä entinen kirjapainoaikaan viittava nimi antoi olettaa. Lokakuussa 2021 KPK Yhtiöt Oyj muutti laajentuneen yhtiön nimen Hilla Group Oyj:ksi.
Yhtiön julkaisut

Maakuntamediat:
Keskipohjanmaa
Kainuun Sanomat
Paikallismediat:
Haapavesi
Inarilainen
Kalajokilaakso
Kalajokiseutu
Kittilälehti
Kuhmolainen
Lestijoki
Luoteis-Lappi
Meän Tornionlaakso
Nivala-lehti
Perhonjokilaakso
Sompio
Sotkamo-lehti
Ylä-Kainuu
Kaupunkimediat:
Enontekiön Sanomat
Kalajaska
Kokkola-lehti
Koti-Kajaani
Kotikulmilta
Koti-Lappi
Kuusamon Seutu
Pietarsaaren Sanomat
Selänne-lehti
Matkailumediat:
Aalto
Erä-Kainuu
Kemijärvi News
Talvi-Kuhmo / Kesä-Kuhmo
Kulta-Lapin Kesä
LeviNyt!
Saariselän Sanomat
Vuokatti News
Tytäryhtiöt ja brändit

Mainoslinja
Creamedia
Rohki Events
Kosila
Jopox
Botnia Print
Suomalainen Lehtipaino
Hilla Logistiikka
Kirjallisuutta

Kivelä, Pekka (toim): Keskellä elämää. Keskipohjanmaa 1997-2017. Kokkola: Keski-Pohjanmaan Kirjapaino. 2018. ISBN 978-952-68998-0-0 (sid) ISBN 978-952-67450-9-1 (epub)
Pulakka, Pentti: Aatteen airueesta viestintätaloksi: Keskipohjanmaa-lehden ja Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oy:n taipaleelta 1917–2000.  Kokkola:  Keski-Pohjanmaan Kirjapaino, 2000.  ISBN 952-91-3014-7
Aiheesta muualla

Hilla Group Oy
Keskipohjanmaa
Osakehistoriaa Pörssitiedon nettisivuilla
Kalajokilaakso
Haapavesi-lehti
Kalajokiseutu
Kokkola-lehti
Nivala-lehti
Lestijoki
Perhonjokilaakso
Pietarsaaren Sanomat
Selänne
Creamedia
Kosila
Jopox
Hoat

Hoat eli vietnaminkiinalaiset on Vietnamissa elävä etninen ryhmä, jolla on joko täysin tai osittain han-kiinalainen alkuperä. Siihen kuuluu noin 900 tuhatta henkeä, joten se on Vietnamin suurimpia vähemmistöjä. Hoat ovat tulleet Vietnamiin useissa eri aalloissa, 1400-luvulta alkaen.  He ovat asettuneet etenkin  suuriin kaupunkeihin kuten Saigoniin, Hanoihin, Hải Phòngiin, Cần Thơhon, Kiến Giangiin ja Đà Nẵngiin. Vaikka useimmat hoa-suvut ovat asuneet Vietnamissa sukupolvien ajan, he ovat säilyttäneet kiinankielen ja oman identiteettinsä. Vietnaminkiinalaisilla oli merkittävä rooli Vietnamin yksityisellä yrityssektorilla vuoteen 1975 asti. Hoat muodostivat merkittävän osan Vietnamin yläluokasta.  Hoat olivat yliedustettuina Vietnamin talouselämässä: arvioin mukaan 70-80% Vietnamin yksityisistä yrityksistä oli vietnaminkiinalaisten omistamia. Vuoden 1975 jälkeen lukuisten vietnaminkiinalaisten yritykset ja omaisuus takavarikoitiin kommunistien toimesta. Kommunistien valtaan tulon jälkeen monet hoat pakenivat  ulkomaille. Vietnaminkiinalaisten vaino kiihtyi 1970-luvulla, mikä oli yksi taustalla olevista syistä Kiinan ja Vietnamin väliselle sodalle.  Vielä vuoden 1979 väestönlaskennassa he olivat suurin vähemmistö, mutta 20 vuotta myöhemmin enää viidenneksi suurin.
Vietnaminkiinalaisten lukumäärästä on ristiriitaisia tietoja. Vietnamin virallinen etninen luokittelujärjestelmä ei laske kaikkia vietnaminkiinalaisia hoa-kansaan, vaan vuoristoalueen san diut ja ngoit lasketaan erikseen.
Tunnettuja vietnaminkiinalaisia

Trấn Thành,  artisti
Carol Huynh, kanadalainen painija
Chau Giang, amerikkalainen pokerinpelaaja
Ke Huy Quan, amerikkalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja stunt koreografi
Tsui Hark, hongkongilainen elokuvaohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja
Heikki Hiilamo

| Heikki Hiilamo |
| --- | --- |
 Heikki Hiilamo heinäkuussa 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. joulukuuta 1964 (ikä 60) Lahti
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  sosiaalipolitiikan professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin kauppakorkeakoulu (KTM, 1988), Turun yliopisto (valt.lis. 2000, valt.tri 2002)
Väitöstyön ohjaaja:  Olli Kangas
Instituutti:  Kansaneläkelaitos, Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  perhepolitiikka ja köyhyys, tupakkayhtiöiden toiminta suomalaisissa oikeudenkäynneissä
Palkinnot:  Olli-palkinto (2010), tiedonjulkistamisen valtionpalkinto (2016)
Aiheesta muualla
researchportal.helsinki.fi/en/persons/e7652c09-3499-4e33-87e4-a2a538816728
Heikki Tuomas Hiilamo (s. 4. joulukuuta 1964 Lahti) on suomalainen valtiotieteiden ja filosofian tohtori sekä tietokirjailija. Hän on työskennellyt Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professorina elokuusta 2013. Tätä ennen hän työskenteli Kansaneläkelaitoksessa tutkimusprofessorina. Hiilamo nimettiin vuonna 2008 Tampereen yliopiston terveystieteen laitokselle sosiaali- ja terveyspolitiikan dosentiksi.
Elämä

Hiilamon tutkimusalueita dosenttina olivat muun muassa tupakkayhtiöiden toiminta suomalaisissa oikeudenkäynneissä ja  sosiaalipolitiikan alalla etenkin perhepolitiikka ja köyhyys. Heikki Hiilamo on aiemmin toiminut muun muassa diakonia- ja yhteiskuntatyön johtajana kirkkohallituksessa sekä Diakonia-ammattikorkeakoulun Diak Etelän -yksikön johtajana Helsingissä. Hän on harjoittanut tutkivaa journalismia sekä julkaissut dokumentti- ja tietokirjallisuutta. Hiilamo omistaa osan Voima-lehden kustantamosta ja Into Kustannuksesta. 1990-luvun keskivaiheilla Hiilamo toimi Ydin-lehden päätoimittajana ja vuosina 1994–1997 Yleisradion toimittajana. Vuosina 1993–1994 Hiilamo teki Ylessä kokeellista ja ärhäkkää ajankohtaisohjelmaa A-mok yhdessä Jouko Salokorven, Ari Korvolan, Kari Tervon ja Heikki Vuennon kanssa. Hiilamo on kirkon uudistamista ajavan liberaalin Tulkaa kaikki -liikkeen perustajajäsen ja aktiivi.
Politiikka

Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Hiilamo oli vihreiden ehdokkaana Uudellamaalla ja sai 1 596 ääntä.
Näkemyksiä

Hiilamo on pitänyt Vihreiden nuorten esittämää 600 euron perustuloa liian kalliina. Hän on pitänyt realistisempana tasona toimeentulotuen perusosaa, joka on ollut yksinasuvalle 491,21 euroa kuukaudessa.
Hiilamon mielestä veloista vapauttava henkilökohtainen konkurssi pitäisi sallia. Kun henkilökohtainen konkurssi ei ole Suomessa mahdollinen – toisin kuin esimerkiksi Belgiassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa –, yhteiskunta asettuu velkojien puolelle ja valvoo näiden etuja. Siten pikavippiyhtiöt voivat tyrkyttää lainarahaa myös riskiasiakkaille. Hiilamon mukaan Suomessa hyväksytään, että ylivelkaantunut yrittää selvitä veloistaan käyttämällä niiden maksamiseen pieniäkin tulojaan, kuten eläkettä tai työttömyyskorvausta. Yhteiskunta ei yritä puuttua ylivelkaantuneiden ongelmiin, vaikka sillä on sosiaaliturvan maksajana suuri rooli tilanteessa. Näin pikavippiyhtiöiden tuotoista huomattava osa tulee sosiaaliturvasta, jolloin maksajina ovat viime kädessä veronmaksajat. Suomessa on käytössä yksityishenkilön velkajärjestely, mutta kaikkein köyhimmät eivät välttämättä pääse siihen, koska heillä ei ole tuloja tai he juuttuvat byrokratiaan. Hiilamon mukaan henkilökohtainen konkurssi pakottaisi lainanantajat varovaisemmiksi, koska niillä olisi silloin suurempi riski kärsiä tappioita maksamattomista veloista.
Hiilamo toivoo Suomeen myös asennemuutosta suhteessa ylivelkaantuneisiin. Hänen mukaansa suhtautuminen ylivelkaantumiseen heijastaa vuosikymmenten takaista aikaa, jolloin rahamarkkinat olivat tiukasti säänneltyjä, asuntolainaa mentiin pyytämään pankkiin hattu kourassa ja lainarahaa myönnettiin vain kunniallisiksi arvioiduille henkilöille. Hiilamon mukaan ylivelkaantuneisiin lyödään edelleen häpeän leima, minkä lisäksi he kärsivät usein mielenterveysongelmista, muista sairauksista ja työttömyydestä. Taloudellinen ahdinko rasittaa ihmissuhteita, ja taakka saattaa siirtyä seuraavalle sukupolvelle.
Yksityiselämä

Hiilamo on ollut vuodesta 1989 naimisissa psykoterapeutti, pastori Kirsi Hiilamon kanssa. Heillä on viisi lasta.