stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lanttusupikas

Lanttusupikas eli syrjikäs on suomalainen perinneruokapiirakka. Aineksina käytetään lanttua, ruisjauhoja, siankylkeä, vehnäjauhoja, voita ja suolaa. Valmistuksessa kaaviloitu kuori täytetään ohuilla, haudutetuilla lanttuviipaleilla, taitetaan kaksin kerroin, suljetaan, paistetaan uunissa ja voidellaan paistamisen jälkeen voilla.
Aiheesta muualla

Kotikokin reseptit
K-kaupan reseptit (Arkistoitu – Internet Archive)
Käkelä

Vanhoja taloja Käkelän raitilla.
Jokivarren koulu
Kuja Käkelässä
Käkelä on Orimattilan keskustan itäpuolella oleva kaupunginosa Artjärvelle johtavan seututien 172 varrella. Se muodostaa oman äänestysalueen. Käkelässä sijaitsee myös Jokivarren koulu, jossa on noin 600 oppilasta.
Käkelään on keskittynyt nuorten palveluidenselvennä lisäksi myös vanhojen palveluita. Siellä sijaitsee Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän Orimattilan kaupungin alueella sijaitsevat vanhustenhuollon laitospalvelut, kuten Orimattilan Vanhustentaloyhdistys ry:n Orimattilan vuokratalojen Illansuu, Iltarusko, Oloneuvos ja Käkelän palvelukoti. Sen sijaan Orimattilan terveyspalvelut ovat Tönnössä.
Kaupunginosan halki kulkee Lahti–Loviisa-rata.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käkelä Wikimedia Commonsissa
Orimattilan kartta (Arkistoitu – Internet Archive)
Jokivarren koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Orimattila
Kuntakeskuksen osat ja kylät
Luonto
| --- | --- |
Järvet, lammikot ja lähteet sekä joet: Mallusjärvi - Hanijärvi - Iso Onkijärvi - Iso Salmijärvi - Kaitajärvi - Kalliojärvi - Koukkujärvi - Kylänjärvi - Kuustjärvi - Lammi - Mustajärvi - Nikkijärvi - Onkijärvi - Ojajärvi - Pahajärvi - Pyhäjärvi – Säyhtee - Salusjärvi - Tekemäjärvi - Tihaja - Tuhkurinjärvi - Valkeajärvi - Villikkalanjärvi – Vähä Onkijärvi - Ylemmäisjärvi
Luonnonsuojelualueet: Mallusjoen vanha metsä – Mieliäissuo
Luonnonmuodostumat: 
Nähtävyydet ja tapahtumat
| --- | --- |
Museot: Artjärven kotiseutumuseo – Orimattilan kotiseutumuseo - Orimattilan taidemuseo – Pullomuseo
Rakennukset ja alueet: Orimattilan kirkko
Kiinteät muinaisjäännökset: Mallusjoen jäännökset
Patsaat ja veistokset: J. H. Erkon patsas
Tapahtumat: Orimattila Kantri
Muuta: Orimattilan nuorisoseura
Urheilu
| --- | --- |
Liikuntapaikat: Orimattilan urheilutalo - Orimattilan ampumarata
Urheiluseurat: Heinämaan Pallo (salibandy) - Orimattilan Badminton Club (sulkapallo) - Orimattilan Invalidit (vammaisliikunta) - Orimattilan Judoseura (judo) - Orimattilan Jymy (ammunta, ampumahiihto, hiihto, koripallo, kuntourheilu, lentopallo, uinti, yleisurheilu) - Orimattilan Karate (karate) - Orimattilan Latu (kuntoliikunta) - Orimattilan Moottorikerho (moottoripyöräurheilu) - Orimattilan Voimistelijat (naisvoimistelu) - Orimattilan Pedot (jalkapallo, jääkiekko) - Orimattilan Seudun Urheiluampujat (urheiluammunta) - Orimattilan Ratsastajat (ratsastus) - Orimattilan Taekwondoseura ry (taekwondo) - Orimattilan Tennis (tennis) - Orimattilan Toive (hiihto, moottoriurheilu, kuntourheilu, yleisurheilu) - Orimattilan Urheiluautoilijat (autourheilu) - Rastivarsat (suunnistus, hiihtosuunnistus, kuntourheilu) - Vartion Ratsutilayhdistys ry (ratsast
Liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Liikennekeskukset: Orimattilan linja-autoasema
Hollolan kautta kulkevat tiet: seututie 162 - seututie 167
Orimattilan kautta kulkevat radat: Lahden oikorata - rataosuus 252 Lahti-Loviisa satama
Sisäiset liikenneväylät: seututie 162 - seututie 167
Muuta Orimattilaan liittyvää
| --- | --- |
Kunta ja hallinto: Kunnanvaltuusto – Vaakuna
Media: Etelä-Suomen Sanomat – Orimattilan Sanomat – Seutuneloset - Radio Voima
Oppilaitokset: Erkko-lukio
Muuta Orimattilaan liittyvää: Orimattilan seurakunta – Orimattilan suojeluskunta – Hollolan rovastikunta – Päijät-Hämeen keskussairaala -
Kumla

| Kumla |
| --- | --- |
 Kumlan rautatieasema.
 Kumla
 Koordinaatit: 59°7′N, 15°8′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke
Kunta:  Kumlan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  7,79 km²
Väkiluku:  14 062
 – Väestötiheys:  1 805,1 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kumla on samannimisen Kumlan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 062 asukasta.
Kumla oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Väestönkehitys

| Kumlan taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 9 944 | 9 944 |
| 1965 | 1965 |    | 10 263 | 10 263 |
| 1970 | 1970 |    | 10 734 | 10 734 |
| 1975 | 1975 |    | 11 451 | 11 451 |
| 1980 | 1980 |    | 11 596 | 11 596 |
| 1990 | 1990 |    | 12 186 | 12 186 |
| 1995 | 1995 |    | 12 604 | 12 604 |
| 2000 | 2000 |    | 12 592 | 12 592 |
| 2005 | 2005 |    | 13 033 | 13 033 |
| 2010 | 2010 |    | 14 062 | 14 062 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Örebron läänin kuntien keskustaajamat
Ladislav Kyselák

Ladislav Kyselák (s. 27. kesäkuuta 1956 Brno) on tšekkiläinen alttoviulisti. Hän syntyi musikaaliseen perheeseen ja opiskeli Brnon konservatoriossa aluksi viulunsoittoa. Kaksi vuotta myöhemmin hän kuitenkin siirtyi alttoviuluun, ja hän valmistui Alois Moráňin opettamana vuonna 1976. Sittemmin hän opiskeli Prahassa ja esiintyi opintojensa päätteeksi Dvořák-salissa.
Kyselák on kysytty kamarimuusikko. Hän on tullut yleisölle tutuksi maansa radiosta ja television musiikkiohjelmista. Hän on tehnyt levytyksiä kansainvälisillekin yhtiöille ja kiertänyt esiintymässä Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa.
Kyselák soitti 1980-luvun loppupuolella ensimmäistä alttoviulua Slovakian filharmonikoissa, ja hänestä tuli vuonna 1989 Janáček-kvartetin jäsen. Hänen ohjelmistoonsa kuuluu musiikkia barokista nykyaikaan. Hänen esittämiensä teosten joukossa on soolo-, kamari- ja orkesterimusiikkia.
Ladislav Kupkovič

Ladislav Karol Kupkovič (17. maaliskuuta 1936 – 15. kesäkuuta 2016 Hannover) oli slovakialainen säveltäjä, viulisti ja kapellimestari. Hänen sävellyksiinsä kuuluu muun muassa 312-SL / 723 (1978) kahdelle harmonikalle ja harmonikkakonsertto (1980).
Kupkovič syntyi Bratislavassa ja opiskeli siellä viulunsoittoa ja orkesterin johtamista. Vuosina 1960–1965 hän toimi viulistina Slovakian filharmonisessa orkesterissa. Vuonna 1971 Kupkovič johti Karlheinz Stockhausenin Mixturin ensiesityksen.
Maanmittauslaitos

| Maanmittauslaitos Lantmäteriverket> MML |
| --- | --- |

 Maanmittauslaitoksen päätoimipaikka Pasilan virastokeskuksessa.
Perustettu:  1812
Ministeriö:  Maa- ja metsätalousministeriö
Sijainti:  Pasilan virastokeskus Opastinsilta 12 C Pasila, Helsinki
Valtio:  Suomi
Pääjohtaja:  Pasi Patrikainen
Työntekijöitä:  1 788 (2023)
Vuosibudjetti:  48,2 milj. € (2023)
Alaisvirastot:  Paikkatietokeskus
Aiheesta muualla
Sivusto
Maanmittauslaitos (lyhenne MML, ruots. Lantmäteriverket) on  maa- ja metsätalousministeriön alaisuudessa toimiva viranomainen, joka vastaa ensisijaisesti maanmittauksesta Suomessa. Maanmittauslaitos tuottaa tietoa, tutkimusta ja palvelua Maasta. Maanmittauslaitos tekee erilaisia maanmittaustoimitusia, esimerkiksi lohkomisia ja tilusjärjestelyjä sekä tuottaa kartta-aineistoja. Maanmittauslaitos ylläpitää kiinteistöjen ja osakehuoneistojen tietoja rekistereissään sekä huolehtii omistusoikeuksien rekisteröinneistä (lainhuudoista) ja kiinnityksistä.
Historia

Maanmittauslaitoksen (vuoteen 1994 Maanmittaushallitus) historia Suomessa ulottuu vuoteen 1633. Ruotsi-Suomen maanmittauslaitoksen alku lasketaan vuodesta 1628, jolloin Kustaa Aadolf perusti laitoksen laatimaan täydellisen taloudellisen kartaston valtakunnasta. Ensimmäinen laitoksen johtaja oli Anders Bureus. Suomeen lähetetty ensimmäinen maanmittari oli Olof Gangius (1633). Virkakunnan kasvaessa Tukholmaan perustettiin vuonna 1683 maanmittauskonttori, josta käsin erityisvirkamies hoiti Suomen asioita.
Efraim Otto Runeberg lähetettiin maanmittauskomission johtajaksi Suomeen vuonna 1750. Per Johan Alfving oli 1777–1809 Suomen maanmittauskomission päällikkö, vuodesta 1782 ylitirehtöörin arvonimellä.
Suomen erkaannuttua Ruotsista, Turkuun perustettiin vuonna 1821 päämaanmittauskonttori, joka myöhemmin siirtyi Helsinkiin.
Venäjän keisari vahvisti Päämaanmittauskonttorin perustamisen 14.11.1812. Sen nimi oli vuosina 1848–1850 ja 1863–1916 Maanmittauksen ylihallitus ja 1851–1863 Maanmittauksen ja metsänhoidon ylihallitus, koska metsähallinto luotiin aluksi maanmittauslaitoksen alaisuuteen. Nimi lyheni Maanmittaushallitukseksi vuonna 1916 ja lopulta nykyiseen muotoonsa 1993.
Organisaatio

Maanmittauslaitos tuottaa yritysten, yhteiskunnan ja yksityisten ihmisten tarpeisiin palveluita maastosta, ympäristöstä sekä kiinteistöistä. 1.1.2010 kiinteistöjen kirjaamisasiat eli lainhuudot, kiinnitykset ja erityiset oikeudet siirtyivät Maanmittauslaitoksen hoidettaviksi.
Vuoden 2015 alusta lähtien Maanmittauslaitoksen toimiala laajeni, kun paikkatietoalan huippututkimukseen keskittynyt Geodeettinen laitos (nykyinen Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskus) sekä maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalan tietopalveluja tuottavan Tiken tietotekniikan kehittämistehtävät (nykyinen Tietotekniikan palvelukeskus) yhdistettiin Maanmittauslaitokseen.
Maanmittauslaitoksen organisaatio koostuu keskushallinnosta sekä neljästä toimintayksiköstä, jotka ovat Tuotanto, Tietotekniikan palvelukeskus, Paikkatietokeskus ja Yleishallinto. Maanmittauslaitoksen palvelut ovat kansalaisten saatavilla 35 palvelupisteessä eri puolilla Suomea.
Tietotekniikan palvelukeskus tuottaa toimialasidonnaisia tietotekniikan palveluja Maanmittauslaitokselle, maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalan virastoille sekä muille julkisille tahoille. Se kehittää ja ylläpitää sovelluksia ja tietojärjestelmiä sekä niihin liittyviä infrapalveluja, kuten Maanmittauslaitoksen kiinteistötieto- ja maastotietojärjestelmiä. Paikkatietokeskus toimii puolestaan Maanmittauslaitoksessa tutkimus- ja asiantuntijayksikkönä, jossa tehdään paikkatietoinfrastruktuureja tukevaa tutkimus- ja kehitystyötä sekä huolehditaan Inspire-direktiivin toimeenpanosta.
Laitoksen pääjohtajana on toiminut lokakuusta 2022 yhteiskuntatieteiden maisteri Pasi Patrikainen.
Maanmittauslaitos voitti vuonna 2009 Suomen Laatukeskuksen järjestämän Laatupalkintokilpailun julkisen sektorin ja yleishyödyllisten yhteisöjen sarjassa. Sen vuoksi laitokselle myönnettiin myös ”EFQM Recognised for Excellence 5 stars” -tunnustus.
Valtiokonttori valitsi Maanmittauslaitoksen valtion parhaaksi työyhteisöksi vuonna 2012. Palkinnon perusteena oli työhyvinvoinnin ja työsuojelun eteen tehdyn työn onnistunut integrointi kaikkeen toimintaan.
Pääjohtajat

Titteli vuoteen 1929 "ylitirehtööri", vuodesta 1929 "pääjohtaja"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Abraham Nordenstedt 1812–1820  Anders Nordenstedt vt. 1820–1821  Abraham Joachim Molander 1821–1828  Carl Gustaf Tawaststjerna 1828–1843  Jonas Ferdinand Bergenheim 1843–1845  Claes Wilhelm Gyldén vt. 1845–1847  |  Alexander von Rechenberg 1847–1854  Claes Wilhelm Gyldén 1854–1872  Berndt Otto Nymalm 1872–1887  Jaakko Sjölin 1887–1915  Otto Sarvi 1915–1917  Kyösti Haataja 1917–1929  |  Väinö Ahla 1929–1950  Väinö V. Seppälä 1950–1960  Viljo Niskanen 1960–1972  Lauri Kantee 1972–1991  Jarmo Ratia 1991–2012  Arvo Kokkonen 2012-2022  Pasi Patrikainen 2022- (10.10. alkaen)  |
1. elokuuta 1999–29. helmikuuta 2000 pääjohtajana toimi Pauli Karvinen.
Aiheesta muualla

Maanmittauslaitos
Karttapaikka
Karttakäärö
Paikkatietoikkuna
Kulmapeili-blogi
Suomen postilaitos julkaisi vuonna 1962 postimerkin Suomen suuriruhtinaskunnan alkuvaiheessa 1812 perustetun Maanmittauslaitoksen eli silloisen Päämaanmittauskonttorin kunniaksi.
Luettelo Suomen vuosien 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaalien valitsijamiehistä

Tämä on luettelo Suomen vuosien 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaalien valitsijamiehistä. Vuosien 1940 ja 1943 vaaleja varten ei valittu uusia valitsijamiehiä, vaan vuoden 1937 valitsijamiehet kutsuttiin uudelleen koolle eduskunnan säätämien poikkeuslakien nojalla. Näiden vaalien osalta luettelo sisältää vain vaihtuneet henkilöt.
Vuoden 1937 vaali > Valitsijamiehiksi valitut, jotka eivät osallistuneet presidentin valintaan

| Nimi | vaalipiiri | puolue/ehdokaslista | huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Puittinen, MattiMatti Puittinen | Kuopion läänin itäinen vaalipiiri | SDP | kuoli 30. tammikuuta 1937, tilalla Juho Kosonen |
| Suolahti, ErnestiErnesti Suolahti | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri | Svinhufvudin vaaliliitto, IKL | jäi pois sairauden vuoksi, tilalla Paavo Kassari |
Vuoden 1940 vaali

Vuoden 1940 valitsijamiehistä 276 oli samoja kuin vuonna 1937 ja 24 oli vaihtunut.
Vuoden 1940 vaali > Vuoden 1937 valitsijamiehet, jotka eivät olleet mukana vuoden 1940 vaalissa

Lauri Apala: jäi pois sairastumisen vuoksi
Kaarlo Castrén: kuoli vuonna 1938
Zachris Castrén: kuoli vuonna 1938
Kaarlo Harvala: jäi pois sairastumisen vuoksi
Toivo Janhonen: kuoli vuonna 1939
Juho Kaakinen: kuoli vuonna 1938
Teuvo Kaitila: kuoli vuonna 1937
Sanfrid Kariniva: kuoli vuonna 1939
Heikki Karjalainen: kuoli vuonna 1938
Paavo Kassari: oli ollut vuonna 1937 vain Ernesti Suolahden varamiehenä
Viljo Kilpeläinen: kuoli vuonna 1937
Emanuel Kolkki: kuoli maaliskuussa 1940
Heikki Lehmus: kuoli vuonna 1939
Göran Leopold: kuoli marraskuussa 1940
Elsa Metsäranta: jäi pois sairauden vuoksi
Lennart Peterson: kuoli vuonna 1938
Paavo Pohjalainen: kuollut
Hjalmar J. Procopé: oli Suomen lähettiläänä Washingtonissa
Torsten Rothberg: kuoli vuonna 1938
Hannes Ryömä: kuoli vuonna 1939
Elias Simojoki: kaatui talvisodassa tammikuussa 1940
Johannes Storbjörk: kuoli vuonna 1939
Jaakko Uimonen: kuoli toukokuussa 1940
Edvard Vaarama: kuoli vuonna 1938
Vuoden 1940 vaali > Muita muutoksia

Edistyspuolueen ehdokaslistalta vuonna 1937 valittu Urho Toivola oli siirtynyt SDP:n jäseneksi.
SDP:n ehdokaslistalta vuonna 1937 valitut Mikko Ampuja, Kaisu-Mirjami Rydberg, Cay Sundström ja K. H. Wiik oli aiemmin vuonna 1940 erotettu puolueesta.
Reinhold Sventorzetski oli muuttanut sukunimensä muotoon Svento.
Vuoden 1943 vaali

Vuoden 1943 valitsijamiehistä 252 oli samoja kuin vuonna 1937 ja 275 samoja kuin vuonna 1940. Kokonaan uusia oli 25. Yksi vuoden 1943 valitsijamiehistä oli ollut mukana vuonna 1937 mutta ei vuonna 1940.
Vuoden 1943 vaali > Vuoden 1940 valitsijamiehet, jotka eivät olleet mukana vuoden 1943 vaalissa

Mikko Ampuja: oli vankilassa
Alvar Brejlin: kuoli vuonna 1942
A. K. Cajander: kuoli tammikuussa 1943
Erik Dahlström: oli estynyt
Gustaf Gädda: kuoli vuonna 1942
Väinö Havas: kaatui jatkosodassa vuonna 1941
Edvard Huttunen: jäi pois sairauden vuoksi
Jacob von Julin: kuoli vuonna 1942
Taave Junnila: kuoli tammikuussa 1943
Otto Järveläinen: kuoli vuonna 1941
K. R. Kares: kuoli vuonna 1942
Arvi A. Karisto: jäi pois sairastumisen vuoksi
K. E. Kilpeläinen: kuoli vuonna 1941
Ville Komu: kuoli vuonna 1942
Frans Kännö: oli ollut vuonna 1940 vain Lauri Apalan varamiehenä
Antti Meriläinen: kuoli vuonna 1942
Antti Oikarinen: kuoli vuonna 1941
Lauri Peltonen: kuoli vuonna 1942
Kaisu-Mirjami Rydberg: oli vankilassa
Matti Sihvola: kuoli vuonna 1941
Arne Somersalo: kaatui jatkosodassa vuonna 1941
Cay Sundström: oli vankilassa
Adolf Suoraniemi: jäi pois sairauden vuoksi
Urho Toivola: oli lähetystöneuvoksena Washingtonissa
K. H. Wiik: oli vankilassa
Vuoden 1943 vaali > Muita muutoksia ja muuta huomioitavaa

Kansanpuolueen ja pienviljeläpuolueen edustajina Ståhlbergin vaaliliitosta vuonna 1937 valitut Yrjö Kesti, Vilho Koivisto, Heikki Niskanen ja Eino Rytinki olivat liittyneet Maalaisliittoon, kun taas Emil Oksa ja Eino Yliruusi olivat jääneet puolueiden ulkopuolelle.
Ruotsalaisen vasemmiston edustajina Ståhlbergin vaaliliitosta vuonna 1937 valitut Arvid Mörne ja Max Sergelius olivat liittyneet RKP:n ryhmään.
Svinhufvudin vaaliliitosta vuonna 1937 valittu IKL:n Yrjö Schildt oli liittynyt Maalaisliittoon.
Vuoden 1940 vaalista pois jäänyt Elsa Metsäranta oli kuollut vuonna 1941.
Vuoden 1940 vaalista sairauden vuoksi pois jäänyt Kaarlo Harvala oli kuollut vuonna 1942. Hänen varamiehenään jatkoi Eino Otto Kotiranta.
Hjalmar J. Procopé oli edelleen lähettiläänä Washingtonissa ja siksi estynyt.
Puolueiden valitsijamiesryhmien koot olivat seuraavat: SDP 95, kokoomus 62, Maalaisliitto 61, edistyspuolue 30, RKP 27, IKL 23, muita 2.
Lääne-Nigulan kunta

| Lääne-Nigulan kunta (Lääne-Nigula vald) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Lääne-Nigula sijaitsee Luoteis-Virossa.
 Koordinaatit: 59°0′N, 23°50′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Läänemaa
Kullamaan, Martnan, Noarootsin, Nõvan ja Lääne-Nigulan yhdistyminen:  21.10.2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta  (vir. vald)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 448,77 km²
Väkiluku (1.1.2018):  7 239
 – Väestötiheys:  5 as./km²
 
 laanenigula.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lääne-Nigulan kunta (vir. Lääne-Nigula vald) sijaitsee Luoteis-Virossa Läänemaan maakunnassa.
Sijainti

Lääne-Nigulan kunta sijaitsee Haapsalun itäpuolella ulottuen pohjoisesta Suomenlahdelta Matsalunlahdelle etelässä. Idässä kunta rajoittuu harjumaalaisiin Lääne-Harjun ja Märjamaan kuntiin, etelässä pärnumaalaiseen Läänerannan kuntaan sekä lännessä Läänemaan Haapsaluun ja Vormsiin.
Hallinto

Lääne-Nigulan kunta muodostettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä Kullamaan, Martnan, Noarootsin, Nõvan ja vanha Lääne-Nigulan kunta sekä Nissin Rehemäen kylä. Lääne-Nigulan kunnassa on 7 239 asukasta (1.1.2018).
Kunta muodostuu Paliveren, Ristin ja Taeblan pienkauppaloista (alevik) sekä 114 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Taebla.
Liikenne

Valtatie 9 Sauen Ääsmäestä Haapsaluun sekä valtatie 10 Lääne-Nigulan Rististä Saarenmaalle kulkevat Lääne-Nigulan kautta. Myös kantatiet 17, 29 ja 31 ovat alueen merkittäviä teitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kullamaa Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanha Lääne-Nigulan kunta Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Martna Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Noarootsi Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nõva Wikimedia Commonsissa
Luettelo Arctic Monkeysin kappaleista

Tämä on luettelo Arctic Monkeys -yhtyeen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä. Katso myös Arctic Monkeysin diskografia.
#

7 (When the Sun Goes Down)
505 (Favourite Worst Nightmare)
2013 (Do I Wanna Know?)
A

The Afternoon’s Hat (My Propeller)
All My Own Stunts (Suck It and See)
American Sports (Tranquility Base Hotel & Casino)
Arabella (AM)
B

Baby I’m Yours (Leave Before the Lights Come On)
The Bad Thing (Favourite Worst Nightmare)
Bad Woman (Teddy Picker)
The Bakery (Fluorescent Adolescent)
Balaclava (Favourite Worst Nightmare)
Batphone (Tranquility Base Hotel & Casino)
Bigger Boys and Stolen Sweethearts (I Bet You Look Good on the Dancefloor)
Big Ideas (The Car)
Black Treacle (Suck It and See)
The Blond-O-Sonic Shimmer Trap (Don’t Sit Down ’Cause I’ve Moved Your Chair)
Body Paint (The Car)
Brianstorm (Favourite Worst Nightmare)
Brick by Brick (Suck It and See)
C

The Car (The Car)
Catapult (Cornerstone)
A Certain Romance (Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not)
Choo Choo (Beneath the Boardwalk)
Chun Li Flying Bird Kick (I Bet You Look Good on the Dancefloor)
Cigarette Smoker Fiona (Who the Fuck Are Arctic Monkeys?)
Cornerstone (Humbug)
Crying Lightning (Humbug)
Curtains Closed (Beneath the Boardwalk)
D

D is for Dangerous (Favourite Worst Nightmare)
Da Frame 2R (Da Frame 2R/Matador)
Dance Little Liar (Humbug)
Dancing Shoes (Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not)
Dangerous Animals (Humbug)
The Death Ramps (Teddy Picker)
Despair in the Departure Lounge (Who the Fuck Are Arctic Monkeys?)
Diamonds Are Forever (All the Rage)
Do I Wanna Know? (AM)
Do Me a Favour (Favourite Worst Nightmare)
Don’t Forget Whose Legs You’re On (My Propeller)
Don’t Sit Down ’Cause I’ve Moved Your Chair (Suck It and See)
E

Electricity (R U Mine?)
Evil Twin (Suck It and See -single)
F

Fake Tales of San Francisco (Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not)
Fire and the Thud (Humbug)
Fireside (AM)
Fluorescent Adolescent (Favourite Worst Nightmare)
Four Out of Five (Tranquility Base Hotel & Casino)
Fright Lined Dining Room (Cornerstone)
From the Ritz to the Rubble (Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not)
G

Golden Trunks (Tranquility Base Hotel & Casino)
H

The Hellcat Spangled Shalalala (Suck It and See)
Hello You (The Car)
I

I Ain’t Quite Where I Think I Am (The Car)
I Bet You Look Good on the Dancefloor (Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not)
I Haven’t Got My Strange (Crying Lightning)
I Wanna Be Yours (AM)
I Want It All (AM)
I.D.S.T. (Don’t Sit Down ’Cause I’ve Moved Your Chair)
If You Found This It’s Probably Too Late (Brianstorm)
If You Were There, Beware (Favourite Worst Nightmare)
J

Jet Skis on the Moat (The Car)
The Jeweller’s Hands (Humbug)
Joining the Dots (My Propeller)
K

Knee Socks (AM)
Knock a Door Run (Beneath the Boardwalk)
L

Leave Before the Lights Come On (Leave Before the Lights Come On)
Library Pictures (Suck It and See)
Little Illusion Machine (Wirral Riddler) (The Hellcat Spangled Shalalala)
Love is a Laserquest (Suck It and See)
M

Mad Sounds (AM)
Mardy Bum (Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not)
Matador (Da Frame 2R/Matador)
Mr Schwartz (The Car)
My Propeller (Humbug)
N

Nettles (Teddy Picker)
No Buses (Who the Fuck Are Arctic Monkeys?)
No. 1 Party Anthem (AM)
O

Old Yellow Bricks (Favourite Worst Nightmare)
On the Run from the MI5 (Beneath the Boardwalk)
One for the Road (AM)
One Point Perspective (Tranquility Base Hotel & Casino)
Only Ones Who Know (Favourite Worst Nightmare)
P

Perfect Sense (The Car)
Perhaps Vampires is a Bit Strong But... (Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not)
Piledriver Waltz (Suck It and See)
Plastic Tramp (Fluorescent Adolescent)
Potion Approaching (Humbug)
Pretty Visitors (Humbug)
Put Your Dukes Up John (Leave Before the Lights Come On)
R

Ravey Ravey Ravey Club (Beneath the Boardwalk)
R U Mine? (AM)
Reckless Serenade (Suck It and See)
Red Light Indicates Doors Are Secured (Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not)
Red Right Hand (Crying Lightning)
Riot Van (Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not)
S

Science Fiction (Tranquility Base Hotel & Casino)
Sculptures of Anything Goes (The Car)
Secret Door (Humbug)
She Looks Like Fun (Tranquility Base Hotel & Casino)
She’s Thunderstorms (Suck It and See)
Sketchead (Cornerstone)
Snap Out of It (AM)
Space Invaders (Beneath the Boardwalk)
Star Treatment (Tranquility Base Hotel & Casino)
Stickin to the Floor (When the Sun Goes Down)
Still Take You Home (Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not)
Stop the World I Wanna Get Off with You (Why’d You Only Call Me When You’re High?)
Suck It and See (Suck It and See)