stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kokoelma- ja konservointikeskus
Kokoelmat

Kokoelma- ja konservointikeskukseen sijoitetaan aikaisemmin väliaikaisissa varastoissa eri puolilla eteläistä Suomea säilytetyt Kansallismuseon kokoelmiin kuuluvat esineet ja osa Museoviraston täydestä Orimattilan keskusvaraston kokoelmista, kuten yleisetnografiset eli Euroopan ulkopuoliset kokoelmat ja tulevaisuudessa kaikkien kokoelmien uushankinnat. Orimattilan keskusvarasto on kuitenkin vielä pitkään Kansallismuseon kokoelmien pääsäilytystila. Kokoelma- ja konservointikeskukseen sijoitetaan pysyvästi Journalistien kuva-arkiston JOKA:n 7,5 miljoonaa lehtikuvaa sekä arkeologisia maalöytöjä.
Museoesineiden siirto aloitettiin toukokuussa. Ensimmäisenä siirrettiin suljettujen kartanomuseoiden, Pukkilan kartanon, Anjalan kartanon ja Rapolan kartanon kokoelmia sekä Suomen merimuseon esineistöä.
Tilojen omistus ja muutostyöt

Kiinteistö toimi ennen tukkuliikke Inex Partners Oy:n logistiikkakeskuksena. Kiinteistön omistaa Kokoelmakeskus Ky, jota edustaa CapMan Real Estate I Ky, jolta Senaatti-kiinteistöt on vuokrannut tilat Museoviraston käyttöön. Vuokrasopimus on 15 vuotta ja vuokrakustannukset 2,2 miljoonaa euroa vuodessa. Tilojen suunnittelu- ja rakennusvaihe kesti vain noin vuoden. Rakennukseen tehtiin muun muassa uudisosa.
Kotka (tähdistö)

| Kotka |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Aquila
Lyhenne:  Aql
Genetiivi:  Aquilae
Symbologia:  Kotka
Rektaskensio:  20h
Deklinaatio:  +5°
Ala taivaasta:  652 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  3
Kirkkain tähti:  Altair (0,77 mag.)
Meteoriparvet:  Kesäkuun Aquilidit  Epsilon Aquilidit
Naapuri- tähdistöt:  Nuoli  Herkules  Käärmeenkantaja  Käärme  Kilpi  Jousimies  Kauris  Vesimies  Delfiini
 Näkyy leveysasteiden +85° ja −75° välillä  Näkyy Suomessa parhaiten elokuussa 
Kotka (lat. Aquila, gen. Aquilae) on ekvaattorilla oleva tähdistö, jonka läpi kulkee Linnunrata. Kotkan alueella on kiikarein havaittavissa tähtitihentymiä ja pimeitä sumuja, myös useita novia on syttynyt tässä tähdistössä. Tähdistö näkyy Suomessa parhaiten syksyllä.
Altair, Alfa (α) Aquilae on eteläisin Kesäkolmion kolmesta tähdestä; kaksi muuta tähteä ovat Joutsenen Deneb ja Lyyran Vega. Se on nuori tähti, joka pyörii niin nopeasti, että tähti on muodoltaan lievästi elliptinen.
Eta (η) Aquilae on paljain silmin näkyvä kirkas kefeidimuuttuja, jonka kirkkaus vaihtelee 3,5—4,4 magnitudin välillä.
NGC 6803 ja NGC 6781 ovat planetaarisia sumuja; edellinen on renkaan näköinen ja jälkimmäinen muistuttaa Ison karhun Pöllösumua.
| --- | --- |
Tähdet:  Altair, γ Aql, ζ Aql, θ Aql, δ Aql, λ Aql, β Aql, η Aql, ε Aql, 12 Aql, 71 Aql, ι Aql, μ Aql, ν Aql, ξ Aql, 69 Aql, 70 Aql, κ Aql, ρ Aql, 26 Aql, 4 Aql, 36 Aql, 18 Aql, 23 Aql, 37 Aql, ο Aql, 21 Aql, 31 Aql, σ Aql, 19 Aql, 11 Aql, ω1 Aql, χ Aql A, φ Aql, FF Aql, 20 Aql, 51 Aql, 14 Aql, 15 Aql, 66 Aql, 42 Aql, 27 Aql, τ Aql, 28 Aql, 62 Ser, 22 Aql, 58 Aql, V1291 Aql, 45 Aql, 62 Aql, π Aql B, 57 Aql A, 14 Sge, π Aql, 56 Aql, 35 Aql, 5 Aql, υ Aql, 10 Aql, 64 Aql, QS Aql, ω2 Aql, 8 Aql, R Aql, V923 Aql, 68 Aql, ψ Aql, 46 Aql, V450 Aql, U Aql, V1472 Aql, V1401 Aql, 24 Aql, V Aql, V1339 Aql, 57 Aql B, TT Aql, HD 183263, HD 192263, HD 231701, V603 Aql, χ Aql B
Eksoplaneetat:  HD 183263 b, HD 231701 b
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
Kreivi Duckula

| Kreivi Duckula> Count Duckula |
| --- | --- |
Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  noin 22 minuuttia
Pääosissa:  David Jason Jack May Brian Trueman Jimmy Hibbert Barry Clayton
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ITV
Esitetty:   6. syyskuuta 1988 –  16. helmikuuta 1993
Jaksoja:  65
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Cosgrove Hall Films
Aiheesta muualla
IMDb 
Kreivi Duckula (alkuperäiseltä nimeltä Count Duckula) on brittiläinen vuosina 1988–1993 valmistunut piirrossarja. Sarjaa tehtiin neljä tuotantokautta, joka sisälsi 65 jaksoa.
Sarja kertoo Transylvaniassa asuvan vampyyriankan Kreivi Duckulan (Count Duckula) elämästä hänen hovimestarinsa Igorin ja kodinhoitaja Nannyn (Tädin) kanssa.
Sarjaa on esittänyt Britanniassa televisiokanava ITV.
Suomessa sarjaa ei ole esitetty televisiossa, mutta sen jaksoja on julkaistu 1990-luvulla VHS-kaseteilla suomenkielisellä jälkiäänityksellä. Suomenkielisestä dubbauksesta vastasi Finn-Kasper ja Matti Ranin ky.
Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan Kreivi Duckula oli sijalla 61.
Äänirooleissa

Englanninkielinen jälkiäänitys:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  David Jason  | … |  Kreivi Duckula   |
|  Jack May  | … |  Igor   |
|  Brian Trueman  | … |  Nanny   |
|  Jimmy Hibbert  | … |  Tohtori Von Goosewing   |
|  Barry Clayton  | … |     |
|  Ruby Wax  | … |     |
Suomenkielinen jälkiäänitys:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Matti Olavi Ranin  | … |  Kreivi Duckula, Nanny   |
|  Matti Ranin  | … |  Igor, kertoja   |
|  Elli Castrén  | … |  sivuroolit   |
|  Pekka Autiovuori  | … |  sivuroolit    |
|  Jukka Puotila  | … |  sivuroolit   |
|  Ulla Tapaninen  | … |  sivuroolit   |
|  Esa Saario  | … |  Terence    |
|  Kaarlo Juurela  | … |  tohtori Von Goosewing    |
|  Aarre Karén  | … |  sivuroolit   |
|  Yrjö Parjanne  | … |  sivuroolit   |
|  Anitta Niemi  | … |  sivuroolit   |
|  Jiri Oksanen  | … |  sivuroolit   |
|  Anita Pajunen  | … |  sivuroolit   |
|  Pauli Virta  | … |  sivuroolit   |
Kool Moe Dee

| Kool Moe Dee> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mohandas Dewese
Syntynyt: 8. elokuuta 1962 (ikä 62) New York, Yhdysvallat
Ammatti:  rap-muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kool Moe Dee
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1976–
Tyylilajit:  hip hop, new jack swing
Yhtyeet:  Treacherous Three, Grandmaster Flash and the Furious Five
Levy-yhtiöt:  Jive BMG Records
Aiheesta muualla
myspace.com/foxybrownmusic
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mohandas Dewese (s. 8. elokuuta 1962 New York, Yhdysvallat), paremmin tunnettuna Kool Moe Dee, on yhdysvaltalainen hip hop -artisti. Hän oli merkittävä artisti 1970-luvun lopusta 1990-luvun alkuun asti. Dewese oli yksi ensimmäisistä rap-artisteista, jotka ovat saaneet Grammy-palkinnon ja jotka ovat esiintyneet Grammy-palkintoseremoniassa.
Aikaiset vuodet

1970-luvun lopulla Kool Moe Dee tapasi Special K:n, DJ Easy Leen ja LA Sunshinen ja he muodostivat vaikutusvaltaisen old school hip hop -ryhmän Treacherous Threen, levy-yhtiöllä Enjoy Records. Vuonna 1981 he siirtyivät Sugar Hill Recordsiin yhdessä toisen Enjoy Recordsin yhtyeen Grandmaster Flash and the Furious Fiven kanssa. The Treacherous Three tuli kuuluisaksi singlejensä ”Feel the Heart Beat” ja ”Whip It” myötä. He olivat mukana vuoden 1984 breakdance-kulttielokuvassa Beat Street esittäen kappaleen ”Xmas Rap” Doug E. Freshin kanssa, mutta kaksikko lopetti toimintansa vähän ajan päästä.
Vuoden 2009 paluu

Tuoreessa haastattelussa Kool Moe Dee kertoi, että hän aikoi julkaista uuden albumin vuonna 2009. Hän myös vakuutti, että julkaisee uuden albumin haastattelussa Davey D:n kanssa 9. lokakuuta.
Diskografia > Albumit

Kool Moe Dee (1986)
How Ya Like Me Now (1987)
Knowledge Is King (1989)
The Greatest Hits (1990)
Funke, Funke Wisdom (1991)
Interlude (1994)
Kruununpuisto (kirja)

| Kruununpuisto |
| --- | --- |

Kirjailija:  Laila Hirvisaari
Kieli:  suomi
Genre:  historiallinen romaani
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  511
ISBN:  951-1-20432-7
Sarja: Imatra-sarja
Seuraava:  Myrskyn edellä
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kruununpuisto on Laila Hirvisaaren kirjoittaman Imatra-romaanisarjan ensimmäinen osa. Se julkaistiin vuonna 2005 Otavan kustantamana.
Kirjan tapahtumat sijoittuva 1900-luvun alkuun. Imatran Valtionhotelli on valmistunut hiljattain ja Imatralla vierailee runsaasti venäläisiä aatelisia sekä muita turisteja. Aivan toisenlaisessa maailmassa elävät Tornatorin tehdastyöläiset. Kaikki kuitenkin samalla tavalla ihastelevat Imatrankoskea ja sen voimaa, ja Vuoksella kalastavat niin ulkomailta tulleet herrat kuin paikalliset asukkaatkin.
Kirjan aloittamat tapahtumat saivat jatkoa syyskuussa 2006 ilmestyneessä Imatra-sarjan toisessa osassa Myrskyn edellä.
Kruununpuisto- ja Myrskyn edellä -romaaneihin perustuvan Kruununpuisto-nimisen näytelmän kantaesitys oli Teatteri Imatran kesäteatterissa 27. kesäkuuta 2007. Näytelmän dramatisoi Helena Anttonen, ja sen ohjasi Petteri Sallinen. Rooleissa olivat muun muassa Anu Hälvä (Julia Sorokina), Marjukka Halttunen (Lyyli Rampala, Kitty Brissac), Pekka Autiovuori (Boris Benois) ja Tarja Markus (Olga Kusevitski, sisäkkö Natalia).
Kirjan tapahtumapaikkoja ja henkilöitä

Tornatorin tehtaan johtaja Eugen Wolff on karkotettu maasta, koska hän oli johtamassa suomalaisten lähetystöä, joka vastusti venäläistämistoimia. Hänen poissa ollessaan tehtaasta vastaa apulaisjohtaja Olsson. Tornatorin tehdastyöläiset asuvat perheineen Ritikanrannassa. Tilaa ei ole runsaasti, mutta asuinkasarmi on uusi ja viihtyisä. Tornatorin puutarhurina toimii Nikolai Kuzmin. Hän on venäläissyntyinen, eikä hänen anoppinsa, Ruokolahdella asuva Lyyli Rampala, ole koskaan hyväksynyt että tytär nai ryssän. Nikolailla ja Elviira Kuzminalla on 15-vuotias tytär Anna Kristiina. Nikolain äiti, leskirouva Jekaterina Kuzmina, asuu Vuoksen rannalla suuressa keltaisessa talossa. Hänen naapurinaan on Abraham Hölttä, Varpasaaren kalastusmajan soutaja ja vartija.
Inkerinmaalla Tammikartanossa eletään aivan toisenlaista elämää. Kreivi Konstantin Benois ja hänen vaimonsa kreivitär Darja Benois suunnittelevat matkaa Imatralle. Matkan todelliset syyt pidetään useimmilta salassa. Kreivittären seuraneidiksi on palkattu helsinkiläinen Julia Sorokina, jonka täti Sofia on ollut Tammikartanossa töissä jo parina kesänä. Lähellä Tammikartanoa sijaitsee Osminon kartano, jossa asuvat Konstantin Benoisin yli 90-vuotiaat sedät Boris ja Leonid Benois sekä Leonidin vaimo Jevgenia.  Kreivittären matka Imatralle kulkee Pietarin kautta. Siellä nuori Julia kohtaa suuriruhtinaita sekä itsensä Venäjän keisari Nikolai II:n. Keskustelun aiheeksi nousee useissa tilanteissa Suomen asema, varsinkin kun Helsingistä kantautuvat uutiset kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murhasta. Isänmaallinen Julia uskaltautuu puolustamaan Suomea välillä hyvinkin kiivain sanoin.
Kiirunan rautatieasema

Kiirunan rautatieasema (lyh. Kra, ruots. Kiruna järnvägsstation) on liikennepaikka Ruotsin rataverkolla Pohjois-Ruotsissa. Asema sijaitsee Kiirunan kaupungissa Norrbottenin läänissä rataosalla Luulaja–Kiiruna–Narvik, eli niin kutsutulla Malmbanan-radalla. Liikennepaikka sijaitsee noin 140 kilometriä napapiirin pohjoispuolella, ja sen etäisyys Tukholman keskusrautatieasemalta on 1412,7 ratakilometriä.
Liikennepaikan osat

Kiirunan liikennepaikka jakaantuu neljään erilliseen osaan. Niistä itäisin on henkilöliikenneasema Kiruna C eli Kiirunan keskusrautatieasema. Sen länsipuolella sijaitsevat Kiruna Malmbangård sekä Kiruna Lokbangård. Kiruna C:n ja Kiruna Malmbangårdin eteläpuolella on lisäksi kaivoksen ratapiha, Sjöbangård.
Liikennepaikan osat > Kiruna C

Kiirunan henkilöasema on Kiirunan liikennepaikan itäisin osa. Sinne on keskitetty kaikki henkilöliikenteen toiminnot, lisäksi siellä käsitellään Kiirunaan saapuva kappaletavararahti. Henkilöjunarungot yöpyvät laituriraiteilla.
Liikennepaikan osat > Kiruna Malmbangård

Kiirunan malmiratapiha (lyh. Kmb) on Kiirunan liikennepaikan keskimmäinen osa. Se muodostuu henkilöratapihan länsipuolella sijaitsevasta lähtevien ja saapuvien malmijunien säilytysraiteista sekä niiden ja henkilöratapihan välisestä kolmioraiteesta. Malmiratapihalta on yhteys LKAB:n malmikaivokselle ja malmikaivoksen ratapihalle.
Kiirunaan saapuvat tyhjät malmijunat vedetään sähkövetureilla joko Kiruna Malmbangårdille tai Sjöbangårdile, jossa sähköveturi irrotetaan ja ajetaan varikolle. Tyhjät malmijunarungot siirretään dieselveturilla kaivoksen kuormauspaikalle, ja kuormauksen jälkeen edelleen lähtöraiteelle, jossa junan veturiksi vaihdetaan sähköveturi.
Liikennepaikan osat > Sjöbangård

Sjöbangård on lähes kohtisuorassa kulmassa päärataan nähden, ja sen pohjoispäästä on yhteys kolmioraiteen kautta sekä Kiruna C:lle että Malmbangårdille. Sjäbangårdin eteläpäässä sijaitsevat Kiirunavaaran kaivoksen raiteet sekä malmijunien kuormauspaikat. Sjöbangårdin omistaa MTAB.
Liikennepaikan osat > Kiruna Lokbangård

Kiirunan varikko on Kiirunan liikennepaikan läntisin osa. Siellä säilytetään ja huolletaan liikennöitsijäyhtiö MTAB:n käyttämät malmijunien Dm3- ja IORE-sarjojen sähköveturit.
MTAB:n T46-2 -sarjan dieselveturi Sjöbangårdilla.
Kinsky

| Kinsky> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1985–1987
Kotipaikka:  Pori
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Jussi Hakulinen, laulu   Timo Pääkkö, kitara (1987)  Harri Vahekoski, basso   Kimmo Tuuri, kosketinsoitin   Timo Lilja, rummut  
Entiset jäsenet:  Iku Tukiainen, kitara (1985–1987) 
Levy-yhtiö:  Poko Rekords  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kinsky oli vuosina 1985–1987 toiminut Jussi Hakulisen johtama porilainen rock-yhtye, jonka Jussi Hakulinen perusti lähdettyään Yöstä. Yhtye hajosi vuonna 1987.
Julkaisut > Albumit

Valtaa ja voimaa (1986)
Julkaisut > Singlet

Joulu avaruudessa (1985) (PROMO)
Lumilinna (1986) (maxi-single)
Sankareiden maa (1986)
Serpentiinit (1987)
Kokoonpanot > Alkuperäinen kokoonpano (1985–1987)

Jussi Hakulinen (laulu)
Iku Tukiainen (kitara)
Harri Vahekoski (basso)
Kimmo Tuuri (kosketinsoittimet)
Timo Lilja (rummut)
Kokoonpanot > Kokoonpano 1987

Jussi Hakulinen (laulu)
Timo Pääkkö (kitara)
Harri Vahekoski (basso)
Kimmo Tuuri (kosketinsoittimet)
Timo Lilja (rummut)
Kruununsaari

Kruununsaari
Valtatien 4 sillat, taustalla Kruununsaari
| --- | --- |
Sijainti:  65°19.77′N, 025°22.46′E, Iin kunta Pohjois-Pohjanmaa Suomi
Vesialue:  Iijoki
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kruununsaari on saari Iijoella Iin Haminan edustalla. Saareen on maantieyhteys valtatien 4 siltoja myöten. Nykyisin muun muassa valtatien maansiirtotöiden vuoksi Kruununsaari on kasvanut yhteen Illinsaaren kanssa.
Saarella sijaitsee Iin seurakunnan käytössä oleva Kruununsaaren hautausmaa. Hautausmaa on ollut käytössä vihittynä vuodesta 1810 asti. Vuoteen 1957 asti vainajat kuljetettiin haudattavaksi veneellä. Tuona vuonna valmistui saaren itäpäähän Iijoen ylittävä silta. Ennen siltaa, alkutalvesta ja keväällä, hautauksia jouduttiin lykkäämään, koska saarelle ei päästy kelirikon takia. Vainajia jouduttiin säilyttämään hautaukseen asti jääkellareissa.
Tunnettuja hautausmaalle haudattuja

Fanni Luukkonen (Lotta Svärd -järjestön puheenjohtaja)
Jaakko Liedes (kansanedustaja)
Ahti Liedes (kirjailija, toimittaja, asui Neuvostoliitossa ja Venäjällä)
La Boisse

Kirkko
La Boisse on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella. Kunnassa oli 2 709 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. La Boissen pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä.
Kuusela

Kuusela on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja suomalaisia nimenkantajia ovat:
Armi Kuusela (o.s. Kuusela, ent. Kuusela-Hilario, myöh. Kuusela-Williams, s. 1934), Miss Universum -kilpailun voittaja
Esko Kuusela (1942–2016), yritysjohtaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, kauppaneuvos
Hanna Kuusela (s. 1982), kulttuurintutkija ja tietokirjailija
Hannu Kuusela (s. 1961) Harjavallan kaupunginjohtaja
Hilkka Kuusela (Pogostan Hilkka, 1932–1995), Pogostan Sanomien päätoimittaja
Ilpo Kuusela (s. 1960), keskimatkojen ja maastojuoksija
Janne Kuusela, laulaja, kitaristi, säveltäjä ja sanoittaja
Joonas Kuusela (s. 1990), jääkiekkomaalivahti
Jouko Kuusela (1934–2020), haitarinsoittaja
Juho Erland Kuusela (1912–1988), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Julius Kuusela (s. 1998), korkeushyppääjä
Kalle Kuusela (s. 1975), vaatesuunnittelija
Katja Kuusela (o.s. Liikola, s. 1974), seitsenottelija ja pikajuoksija
Keijo Kuusela (1921–1984), jääkiekkoilija, maahockeypelaaja, hävittäjälentäjä
Kimi Kuusela (s. 2001), jääkiekkoilija
Kimmo Kuusela (s. 1962), seiväshyppääjä
Kristian Kuusela (s. 1983), jääkiekkoilija
Kullervo Kuusela (1924–2003), metsätieteilijä ja professori
Lasse Kuusela (1928–2007), laulaja
Lempi Tuomi (o.s. Kuusela, 1882–1958), kansanedustaja
Linnea Kuusela (s. 2002), lentopalloilija
Marjo Kuusela (oik. Marjo-Leena Kuusela-Kitti, s. 1946), tanssija ja koreografi, emeritaprofessori, akateemikko
Martti Kuusela (s. 1945), jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja ja -vaikuttaja
Matti Kuusela (s. 1956), toimittaja
Mikko Kuusela (s. 1987), maastohiihtäjä
Panu Kuusela (s. 1979 ), jalkapalloilija
Petteri Kuusela (s. 1963), koripalloilija ja koripallovalmentaja, Seppo Kuuselan poika
Seppo Kuusela (1934–2014), käsi- ja koripalloilija ja koripallovalmentaja
Toni Kuusela (s. 1994), keihäänheittäjä ja pesäpalloilija
Walter Kuusela (1903–1985), maanviljelijä, kansanedustaja (SDP)
Viktor Kuusela (1925–2017), taidegraafikko, professorin arvonimi
Ville Kuusela (s. 1985), salibandyn pelaaja
Yrjö Kuusela (1897–1918), jääkärivääpeli
Muita merkityksiä

Kuusela, Lappeenrannan kaupunginosa
Kreivi Nolla

| Kreivi Nolla> Count Zero |
| --- | --- |
 Suomenkielisen painoksen kansi
Alkuperäisteos
Kirjailija:  William Gibson
Kieli:  englanti
Genre:  tieteiskirjallisuus
Kustantaja:  Victor Gollancz Ltd
Julkaistu:  1986
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  256
ISBN:  0-575-03696-6
Suomennos
Suomentaja:  Arto Häilä
Kansitaiteilija:  Heikki Kalliomaa
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1993
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  270
ISBN:  951-0-18962-6
Sarja: Sprawl-trilogia
Edeltävä:  Neurovelho
Seuraava:  Mona Lisa
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kreivi Nolla (engl. Count Zero) on William Gibsonin vuonna 1986 ilmestynyt kyberpunk-tieteisromaani. Teos on toinen osa Sprawl-trilogiaa, jonka ensimmäinen osa on Neurovelho (1984). Romaanin on suomentanut vuonna 1993 WSOY:n Sci-fi-sarjaan Arto Häilä.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Petri Immosen mukaan teoksen näynomaisuus ei innosta, kun kerronnasta puuttuu dynamiikka, ja rinnakkaiset juonikuviot junnaavat paikoillaan. Arvostelijan mukaan rivien välistä erottuu hokema: ”Enkö olekin nokkela?”
Kirja on ollut ehdolla BSFA-, Nebula-, Hugo- ja Locus-palkinnoille.
Aiheesta muualla

Wagner, Thomas M.: Count Zero. SF Reviews.net 2007. (englanniksi)
La Brea

La Brea voi tarkoittaa ainakin:
La Brea, kaupunki Trinidad ja Tobagossa
La Brean tervahaudat, fossiiliesiintymä Los Angelesissa, Kaliforniassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”La Brea”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kruununtavoittelija

Charles Edward Stuart, lisänimeltään Young Pretender ("Nuori kruununtavoittelija").
A Delicate Finish to a French Usurper  ("Sopiva loppu ranskalaiselle vallananastajalle"). Thomas Rowlandsonin pilakuva vuodelta 1814. Napoleon Bonapartella ei ollut Euroopan kuninkaallisten silmissä perimisoikeutta valtaistuimeensa, vaan hänen katsottiin kaapanneen valtansa.
Kruununtavoittelija on henkilö, joka pyrkii saamaan vallan kruununperimisjärjestykseen perustuvassa monarkiassa, oli kyseessä sitten itsenäinen valtakunta tai autonomisesti hallittu vasallivaltio tai vasallikunta. Tavallisesti kruununtavoittelija on edesmenneen monarkin jälkeläinen tai sukulainen, joka tavoittelee valtaistuinta. Joissakin tapauksissa kruununtavoittelija on aiempi monarkki, joka on syystä tai toisesta joutunut luopumaan vallasta mutta joka on ilmoittanut halustaan palata valtaistuimelle. Monarkioissa laillisiksi kruununtavoittelijoiksi katsotuilla on yleensä ollut perimisoikeuteen perustuva vaatimus tulla kruunatuksi uudeksi hallitsijaksi. Vaikka osa kruununtavoittelijoista tyytyy asemaansa valtaistuimen siirryttyä jollekin toiselle, osa saattaa nousta kapinaan tai aiempina vuosisatoina aloittaa perimyssodan valtaistuimen saamiseksi. Myös perimisjärjestyksen tunnustamia kruununperijöitä, jotka tavoittelevat valtaistuimensa palauttamista valtioissa, joissa monarkia on lakkautettu valtion hallintomuodon muututtua esimerkiksi tasavallaksi, kutsutaan kruununtavoittelijoiksi.
Laittomina pidetyistä kruununtavoittelijoista, joilla on kuitenkin ollut todellinen mahdollisuus nousta valtaan monarkiassa, on käytetty myös muita nimikkeitä, kuten esimerkiksi vallantavoittelija. Myös monet huijarit ovat tavoitelleet kruunua. Esimerkiksi Venäjän viimeisen keisarin Nikolai II:n kadonneiksi jälkeläisiksi on vuosien saatossa ilmoittautunut useita henkilöitä. Suomalaissyntyinen Benjamin Dyster taas esiintyi Ruotsissa 1720-luvulla väittäen olevansa edesmennyt Kaarle XII. Hän koitti nostattaa Taalainmaalla kapinaa itsensä valtaan "palauttamiseksi" väittäen muutamaa vuotta aiemmin kuolleen Kaarlen haudassa olevan jonkun toisen.
Esimerkiksi englannin kielessä varsinaista kruununperijää kutsutaan nimekkeellä heir. Lailliseksi mahdolliseksi perijäksi katsotusta kruununtavoittelijasta käytetään nimikettä pretender, joskus myös royal pretender. Vastaavasti perimisoikeuden tai perimisjärjestyksen ulkopuolelta tulevasta vallantavoittelijasta käytetään termiä usurper. Myös huijarikruununtavoittelijoista käytetään joskus nimikettä pretender mutta myös impostor tai royal impostor.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kruununtavoittelija Wikimedia Commonsissa