stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lamar Neagle

Lamar Neagle
Lamar Justin Neagle (s. 7. toukokuuta 1987 Tacoma, Washington, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa IFK Mariehamnia.
Neagle edusti juniorina vuosina 2005–2008 UNLV Rebelsiä. Tämän jälkeen hän siirtyi Premier Developmentiin Des Moines Menacen joukkueeseen. Hän pelasi seurassa 24 ottelua ja teki kuusi maalia. Vuonna 2009 hän oli koejaksolla MLS-seura Seattle Soundersissa. Neagle oli joukkueen kokoonpanossa, mutta ei debytoinyt MLS:ssä. Sounders asetti Neaglen waivers-listalle lokakuussa 2009 ja hän teki myöhemmin sopimuksen USL Second Divisionissa pelaavan Charleston Batteryn kanssa.
Syyskuussa 2010 Neagle siirtyi Suomeen Veikkausliigassa pelaavaan IFK Mariehamniin.
Laakamyrkkyseitikki

| Laakamyrkkyseitikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cortinariaceae
Suku::  Aureonarius
Laji::  limonius
Kaksiosainen nimi
 Aureonarius limonius  (Fr.) Niskanen & Liimat. 
Katso myös
   Laakamyrkkyseitikki Wikispeciesissä   Laakamyrkkyseitikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laakamyrkkyseitikki (Aureonarius limonius, syn. Cortinarius limonius) on myrkyllinen havumetsissä kasvava seitikkilaji. Siinä on samoja myrkkyjä kuin suippumyrkkyseitikissä, mutta lievempiä.
Ulkonäkö ja koko

Sieni on väriltään oranssinruskea, lakki 3-8 cm, nuorena suippulakkinen, vanhemmiten laakalakkinen. Sieni kasvaa loppukesästä loppusyksyyn melko harvinaisena Suomessa.
Aiheesta muualla

Cortinarius limonius, laakamyrkkyseitikki @ Natural Fungi in Finland
OG Ikonen

| Joni Ikonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1981
Muusikko
Taiteilijanimi:  OG Ikonen OG Ikonen Snoby
Laulukielet:  suomi, englanti
Tyylilajit:  rap, gangsta rap, hardcore hip hop
Yhtyeet:  Vitun kova ääni
Levy-yhtiöt:  3rd Rail Music
Aiheesta muualla
3rdrailmusic.fi/og_ikonen.html
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Joni Ikonen (s. 1981) tunnetaan paremmin taiteilijanimellään OG Ikonen (lyh. Original Gangsta Ikonen), on Kuopiosta kotoisin oleva rap-artisti. Ikonen levyttää 3rd Rail Musicille. Ikonen on räpännyt aiemmin englanniksi nimellä Snoby.
Ura

OG Ikosen esikoisalbumi Mieron tiellä julkaistiin 21. tammikuuta 2009. Se sijoittui Suomen virallisen listan 38. sijalle julkaisuviikollaan (5/2009). Albumin kappaleesta "Liikun vain öisin" julkaistiin musiikkivideo syyskuussa 2010. 10. huhtikuuta 2010 OG Ikonen julkaisi rap-artisti Liigalaiskan kanssa Vitun kova ääni -nimisen omakustanne CD-r:n. Tämän jälkeen CD-r:n nimi, Vitun kova ääni, vakiintui kaksikon nimeksi ja heidän seuraava kokopitkä albumi, Aikatauluis, julkaistiin 20. huhtikuuta 2011 3rd Rail Musicin kautta. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan 48. sijalle, ja sen kappaleista "Uhusia" ja "Harson läpi" on julkaistu musiikkivideot. OG Ikosen toinen soolojulkaisu OG Mixtape julkaistiin 16. toukokuuta 2012. Vitun kovan äänen toinen pitkäsoitto Se kuulee jotai äänii ku se kattelee tonne... julkaistiin 3rd Rail Musicin kautta 29. elokuuta 2012. Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan 29. sijalle, ja sen kappaleesta "Sienestä" julkaistiin musiikkivideo elokuun alussa 2012. OG Ikosen toinen kokopitkäalbumi Se on gangsta julkaistiin 23. toukokuuta 2014.
Lapsuus ja nuoruus

OG Ikonen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Rypysuolla Kuopiossa. Mieron tiellä -albumin "Takas Rypysuolle" -kappaleella Ikonen muistelee menneitä aikoja asuessaan Rypysuolla.
Diskografia > Soolo

Mieron tiellä (2009)
OG Mixtape (2012)
Se on gangsta (2014)
Samas tilas, eri kuplas (2015)
Diskografia > Vitun kova ääni

Vitun kova ääni (2010)
Aikatauluis (2011)
Se kuulee jotai äänii ku se kattelee tonne... (2012)
Diskografia > Musiikkivideot

The Death of Kevin Lomax (2007)
Liikun vain öisin (2010)
Uhusia (Vitun kova ääni, 2011)
Harson läpi (Vitun kova ääni mukana Yona, 2011)
Sienestä (Vitun kova ääni, 2012)
Hämärää (2014)
Oma herra (2014)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Polarsoul | "Mieron tiellä rmx" | World Bump | Jodarok | 2008 |
| Jontti & Jodarok | "Murha" | Uuden ajan avaruususkonto | K-Rino | 2009 |
| Hannibal & Joku Roti Mafia | "Ruohikossa sihisee" | Streets of Nekala | Soppa | 2009 |
| Markku Let-G & Jucci Mane | "Kaljaa, kyykkää, kieroiluu Part.2" | Kaljaa, kyykkää, kieroiluu | Pulsor & Wäne | 2009 |
| Leijona | "Pelkoa ja inhoa porttikongeissa" | – | Pikkupiru & Petos | 2009 |
| Juan Muteniac | "Alaluokan valtaa" | Koko Suomi |  | 2010 |
| Petos | "Lähiöstä lähiöön" | Toivo parasta ja pelkää pahinta |  | 2010 |
| Konna | "Mässäily" | Sei7semän | Shaka | 2010 |
| Konna | "Rippituoli" | Sei7semän | Julma-Henri, Shaka, Adebizi, Jontti, Petos, Notkea Rotta, Emeto & Aisti | 2010 |
| Kube | "Chillaa" | Kliffaa hei EP |  | 2010 |
| Mac Bueno & DJ Tatc | "Juoppojuna (R.I.P)" | Nälkämaan AG |  | 2011 |
| Jontti | "Kaikki on kujalla" | Yhden miehen kultti |  | 2011 |
| AR2 | "RIP" | Kompilaatio |  | 2011 |
| Eevil Stöö & Koksukoo | "Mafia kertaa kaks" | Fuck Vivaldi |  | 2012 |
| Kube | "Kenkäboxi remix" | Lentokonetila | Särre, DJ Kridlokk, Chebaleba, Eevil Stöö & Dada | 2013 |
| Yung Kala | "Pilvilinna" | Viis-nolla disko |  | 2013 |
| Mac Bueno & DJ Tatc | "Gangsta Boogie" | Lisää nollegee |  | 2014 |
| Sairas T | "Varjoissa" | Delirium |  | 2016 |
| OLPEKKALEV | "Sumutus" | 02 |  | 2016 |
Aiheesta muualla

OG Ikonen 3rd Rail Musicin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Laitiolampi

| Laitiolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°04′56″N, 26°14′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Metsään 
Järvinumero:  14.318.1.034
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  196,7 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,519 km  
Pinta-ala:  1,281 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLaitiolampi 
Laitiolampi  on Keski-Suomessa Toivakassa Taka-Toivakan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pitkäjoen valuma-alueeseen (14.318) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 196,7 metriä mpy.
Oligarkkivaihe

Oligarkkivaihe eli ”harvainvaltavaihe” on Aurinkokunnan synnyn se vaihe, jolloin alkuperäisestä pölykiekosta on kasvanut muutamia kymmeniä suuria planeetta-alkioita, jotka törmäilevät toisiinsa harvakseltaan. Näiden Marsin kokoluokkaa olevien planeetta-alkioiden välissä oli edelleen suuret määrät eri kokoisia pienempiä kappaleita. Erään näkemyksen mukaan Mars olisi ainoa jäljelle jäänyt oligarkki, joka syntyi 2–4 miljoonassa vuodessa.  Oligarkit saattavat selittää monia muuten epäselväksi jääviä Aurinkokunnan kummallisuuksia. Esimerkiksi Maan Kuun synty selitetään nykyään niin, että alkumaapalloon törmäsi Marsin kokoluokkaa oleva oligarkki, jonka Maasta irrottamasta aineesta syntyi Kuu.
Aurinkokunnan piirteet, jotka oligarkit selittävät

Varsinkin kasautumisteoriaksi kutsuttu aurinkokunnan syntyteoria ennustaa oligarkkeja, suuria kaukana toisistaan olevia esiplaneettoja aurinkokunnan synnyn loppuvaiheeseen.
Oligarkkivaihe on planeettakunnan synnyn se vaihe, jolloin alkuperäisestä pölykiekosta on jäljellä enää joitakin kymmeniä suunnilleen Marsin kokoisia ja suurempia protoplaneetoiksi kutsuttuja kappaleita ja jonkin verran välissä olevia pienempiä kappaleita, planetesimaaleja. Suuret kappaleet, oligarkit, häiritsevät pitkän aikavälin kuluessa vetovoimallaan toistensa ratoja niin, että ne harvakseltaan, yhä harventuen, törmäilevät toisiinsa.
Jos oligarkkeja todella oli loppuvaiheessa, tämä voisi näkyä Aurinkokunnan nykyisessä rakenteessa. Oligarkeilla on helppo selittää monia aurinkokunnan planeettojen erilaisuuksia verrattuna muihin planeettoihin. Esimerkiksi Maan kuun synty on hankala selittää ilman oligarkkeja. ”Oligarkit” selittävät Maa–Kuu-parin olemassaolon kahden suuren oligarkin törmäyksellä. Oligarkit selittävät luultavasti myös Venuksen hitaan pyörimisen ja Merkuriuksen suuren rautapitoisuuden, törmäys olisi vienyt silikaattivaipasta pois suuren osan. Samoin Uranuksen outo pyöriminen ja Neptunuksen muiden jättiläisplaneettojen kuihin verrattuna häiriintynyt kuujärjestelmä saattavat selittyä oligarkkitörmäyksillä ja niiden lähiohituksilla. Myös Neptunuksen suuri sisäinen lämmöntuotto selittyy oligarkkitörmäyksen tuomalla energialla. Uranuksen kuiden pitäisi yhdellä muutaman maan massaisella jääplaneetan törmäyksellä olla taannehtiva, joten tämä vaatii planeettatutkija Morbidellin mukaan kaksi oligarkkitörmäystä. Myös Jupiterin pieni ydin selitetään eräässä teoriassa noin 10 Maan massaisen supermaan törmäyksellä. Törmäys olisi haihduttanut Jupiterin ytimestä osan pois.
Eräiden väitteiden mukaan oligarkkivaihe kestäisi Maan etäisyydellä noin 300 miljoonaa vuotta mutta se on voinut olla lyhyempikin. Suuria törmäyksiä tapahtui tämän jälkeenkin. Laskelmien mukaan kahden Maan massainen jäinen planeetta olisi voinut syntyä vielä 18 AU:n päässä auringosta. Oligarkit selittävät myös Kuun monet meret synnyttäneen myöhäisen meteoriittipommituksen. John Chamberlainin esittämän teorian mukaan  asteroidivyöhykkeellä noin kahden AU:n päässä kiersi alkujaan suunnilleen Marsin kokoinen planeetta satoja miljoonia vuosia. Sitten planeetan rata epävakautui muun muassa Jupiterin aiheuttamien ratahäiriöiden takia. Tämä taas aiheutti asteroidien ratojen häiriintymistä ja niiden syöksyjä muun muassa sisäplaneettoihin. Itse planeetta syöksyi Aurinkoon.
Oligarkkivaihe

Aurinkokunnan synty tapahtui kasautumisteorian mukaan siten, että pienet planetesimaalit törmäilivät toisiinsa. Nämä kappaleet kasautuvat nopeasti valtaviksi niin sanotun kiihtyvän kasautumisen vaiheessa. Oligarkkivaihe alkaa eräiden tietojen mukaan, kun kappaleet kasvavat läpimitaltaan yli 100–1000 km suuruisiksi eli suurimpien asteroidien kokoisiksi. Tällöin muutamat suurimmat kappaleet keräävät itseensä pienempiä kappaleita törmäysten kautta. Jos Maan kohdalla planetesimaalien pintatiheys on 32 g/cm², noin 300 000 vuoden kuluttua planeettakunnan synnyn alusta planeettojen alkiot alkavat häiritä vetovoimillaan toistensa ratoja liikkuen 0,05–0,1 AU. Häiriöt voimistuvat 2–3 miljoonan vuoden kuluttua, jolloin planeetan alkiot vaeltelevat AU:n kymmenesosia. Silloin suuret planetesimaalit keräävät pienet planetesimaalit itseensä.
Oligarkkivaihe on väistämätön välivaihe planeettakuntien synnyssä, sillä kasautumisteorian mukainen kappaleiden kasvu toisiinsa törmäilemällä on sitä nopeampaa mitä suurempia kappaleet ovat. Tämä johtaa vain muutaman kymmenen suuremman kappaleen syntyyn. Nämä kappaleet ovat aluksi kiertoradoilla, jotka eivät leikkaa toisiaan ja joilla kappaleet pitävät kohtuullisen välimatkan toisiinsa. 
Oligarkkivaihe päättyi, kun kappaleet kasvoivat 0,1–10 Maan massaisiksi.
Kymmenien miljoonien vuosien aikaskaalassa kappaleet kuitenkin häiritsevät toisiaan gravitaation vaikutuksesta, ja niiden radat muuttuvat eksentrisemmiksi, kunnes leikkaavat toisiaan. Tällöin suuret törmäykset ovat välttämätön lopputulos.
Oligarkkivaiheen loppu kesti arvioiden mukaan sadasta kolmeensataan miljoonaa vuotta.
Oligarkkien välimatka

Oligarkkinen kasvu alkaa, kun suurimpien kappaleiden massa
on 10-5–10−6 MMaa.
Oligarkit kasaavat ympäristöstään tietyn määrän ainetta.
Oligarkkien väli b on noin 5–10 Hillin sädettä rH.


10rH = 10*((2*M)/(3*MO))^(1/3)*a


Missä:
rH Hillin säde
10rH kymmenen Hillin sädettä
M oligarkin massa
MO keskustähden (usein Auringon) massa
a Planeetan ratasäde
Oligarkkien eristymismassa
Meristys= ((2*b*π*Σ)^(3/2)*r^3)/(3*Mkeskustähti)^(1/2)
Meristys =
b = Hillin säteen kerroin 5–10
π = pii
Σ = pintatiheys
r oligarkin etäisyys keskustähdestä
Mkeskustähti keskustähden massa
Massa kasvaa r:n mukana, jos pintatiheyden muutos etäisyyden mukana loivempi kuin r^-2
Oligarkkisen kasvun vauhti
dM/dt riippuu ΣM2/3/r1/2
jossa
dM/dt = kappaleen massan kasvu ajan mukana
Σ planetesimaalien pintatiheys
M kappaleen massa
r = planeetan etäisyys keskustähdestä
Aiheesta muualla

Raymond, Sean N. & Kokubo, Eiichiro & Morbidelli, Alessandro & Morishima, Ryuji & Walsh, Kevin J.: Terrestrial Planet Formation at Home and Abroad. Earth and Planetary Astrophysics, 2014.  doi:10.2458/azu_uapress_9780816531240-ch026.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 24.11.2018 (englanniksi).
From Planetesimals to Planets (Formation of Terrestrial Planets) National Astronomical Observatory of Japan.  8.11.2016. Viitattu 24.11.2018 (englanniksi).
4. Planet formation Ast.cam.ac.uk. Viitattu 24.11.2018 (englanniksi).
Lajos Gönczy

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pariisi 1900 | Korkeushyppy |  |
|  Hopeaa | Ateena 1906 | Korkeushyppy |  |
Lajos Gönczy (24. helmikuuta 1881 Szeged – 4. joulukuuta 1915 San Michele, Italia) oli unkarilainen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili korkeushypyssä. Hän edusti seuratasolla BEAC -seuraa. Gönczy voitti pronssia Pariisin olympialaisista 1900 tuloksella 175, jonka lisäksi hän sai hopeaa Ateenan välikisoista 1906 samalla tuloksella. Hän menestyi myös vauhdittomassa korkeushypyssä, jossa hän sijoittui viidenneksi vuosien 1904 ja 1906 olympialaisissa.
Ennätykset

Korkeushyppy: 182 cm (1902)
Latin Dance Party Featuring Perez Prado

| Latin Dance Party Featuring Perez Prado Pérez Prado |
| --- | --- | --- |

LP-levyn kansikuva
Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1962
 Formaatti: LP-levy
 Tyylilaji: latinalaisamerikkalainen musiikki
 Levy-yhtiö: Hurrah Records
Latin Dance Party Featuring Perez Prado on kuubalaissyntyisen orkesterinjohtajan Perez Pradon nimissä vuonna 1962 julkaistu kokoelma-albumi. Musiikin tyylilajeja ovat mm. cha-cha, mambo ja tango.
Levy-yhtiö on Hurrah Records. LP-levyn kansi on valmistettu U.S.A:ssa.
Kappaleet

Flamingo Cha Cha
Cha Cha No. 5
Blue Tango
Miami Beach Mambo
La Paloma
Heat Wave
Umpaquita Cha Cha
Cha Cha No. 8
When Johnny Comes Marching Home
Caribbean Mambo
Anvil Chorus
La Clave
Lamar Jackson

| Lamar Demeatrice Jackson Jr>  |
| --- | --- |
 Jackson vuonna 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. tammikuuta 1997 Pompano Beach, Florida
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  188 cm
Paino:  96 kg
Pelipaikka:  Pelinrakentaja
Seura
Pelinumero:  8
Seura:  Baltimore Ravens
Sarja:  NFL
Pelaajaura
NFL-varaus:  32., 2018 Baltimore Ravens
Pääsarjaura:  2018–
Lamar Demeatrice Jackson Jr. (7. tammikuuta 1997 Pompano Beach) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on pelinrakentaja. Jackson edustaa kaudella 2019 Baltimore Ravensia. Ravens varasi Jacksonin vuoden 2018 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella 32. pelaajana. Yliopistossa Jackson pelasi Louisvillen yliopiston joukkueessa Louisville Cardinalsissa. Jackson on tullut tunnetuksi erityisesti siitä, että hän juoksee itse paljon pallon kanssa. Huhtikuussa 2023 Jackson teki Ravensin kanssa viisivuotisen ja yhteensä 260 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Lauhdutin

Lauhdutin on lämmönsiirrin, jossa virtaava höyry tai kaasu lauhdutetaan nesteeksi siirtämällä lämpöenergiaa fluidista toiseen virtaavaan aineeseen tai ympäristöön. Tavallisimpia käyttökohteita ovat voimalaitokset ja kompressorikylmäkoneet.
Voimalaitoslauhdutin

Lauhduttimen tehtävä voimalaitosprosessissa on turbiinista tulevan matalapaineisen höyryn lauhduttaminen vedeksi, jotta sitä voidaan pumpata kiertoprosessissa takaisin höyrystimeen. Höyryn tiivistyessä lauhduttimeen muodostuva alipaine lisää turbiinin hyötysuhdetta.
Lauhdutinta käytetään sekä lauhdevoimalaitoksissa että ydinvoimalaitoksissa. Näissä voimalaitoksissa tuotetaan vain sähköä, joten sen tuotannon hyötysuhde pyritään saamaan mahdollisimman suureksi, tavallisesti lauhdevoimalaitoksissa päästään noin 44 %:iin ja ydinvoimalaitoksissa noin 33 %:iin. Turbiiniin menevästä tuorehöyrystä saadaan eniten energiaa siirrettyä turbiinin pyörittämiseen ja siten sähkön tuotantoon generaattorissa, kun höyry paisuu mahdollisimman pieneen paineeseen. Tyypillisesti turbiinista tulevan höyryn paine on selvästi alle ilmanpaineen, joten lauhduttimessa pitää olla käytännössä tyhjiö höyryn virtaamisen aikaansaamiseksi. Tämä tuotetaan nk. ejektoreilla. Matalassa paineessa höyry tiivistyy vasta noin 20 °C:n lämpötilassa, joten lauhtumisessa vapautuva lämpö tulee johtaa vesistöön erityisellä lämmönvaihtimella eli lauhduttimella. Mikäli riittävän viileää vettä ei ole tarjolla, joudutaan käyttämään jäähdytystorneja, joissa lämpö siirretään ilmaan höyrystettävään veteen. Suomen oloissa jäähdytystorneja ei tavallisesti tarvita, sillä viileää vettä on tavallisesti riittävästi tarjolla. Lämpimämpien alueiden suurissa voimaloissa jäähdytystornit ovat tavallisia.
Naisten Superpesiksen kausi 2021

| --- | --- |
Järjestyksessä:  32
Joukkueita:  13
Runkosarja
Päiväys:  2. kesäkuuta – 22. elokuuta
Voittaja:  Jyväskylän Kirittäret
Lyöjäkuningatar:  Susanna Puisto (Pesäkarhut)
Etenijäkuningatar:  Emilia Itävalo (Pesäkarhut)
Kärkilyöntikuningatar:  Silja Syrjälä (Seinäjoen Maila-Jussit)
Pudotuspelit
Päiväys:  25. elokuuta – 25. syyskuuta
Mestari:  Porin Pesäkarhut
Hopeaa:  Kirittäret
Pronssia:  Manse PP
Sarjakarsinta
Nousija(t):  Mailattaret Pöytyän Urheilijat
Putoaja(t):  Pesä Ysit Mynämäen Vesa Siilinjärven Pesis
Muut sarjat
Alempi sarja:  Ykköspesis
Miesten kausi:  Miesten Superpesis
   ← 2020  2022 →
Superpesiksen kausi 2021 oli Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 32. kausi. Kauteen osallistui poikkeuksellisesti 13 joukkuetta, sillä kaudella 2020 sarjasta ei pudonnut joukkueita. Kauden päätteeksi joukkuemäärä pudotettiin takaisin 12:een. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Kirittäret.
Kauden alkua siirrettiin 30. maaliskuuta 2021 kolmella viikolla koronaviruspandemian vuoksi, sillä pesäpallosarjojen läpivienti tyhjille katsomoille ei olisi taloudellisesti kannattavaa . Uusi otteluohjelma julkaistiin 7. toukokuuta. Kausi alkoi lopulta 2. kesäkuuta.   Alun perin kauden olisi pitänyt alkaa 7. toukokuuta.
Sarjasta putosivat kauden päätteeksi Pesä Ysit, Mynämäen Vesa ja Siilinjärven Pesis. Niiden tilalle nousivat Ykköspesiksen lohkovoittajat Pöytyän Urheilijat ja Vaasan Mailattaret.
Joukkueet

| Joukkue | Paikkakunta | Kotistadion | Perustettu | Pääsarjaan | Pelinjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fera | Rauma | Topteam-Areena | 1958 | 2002 | Arto Felin |
| Helsingin Roihu | Helsinki | Roihuvuoren pesäpallokenttä | 1957 | 2021 | Tommi Nevala |
| Hyvinkään Tahko | Hyvinkää | Pihkala | 1915 | 2018 | Antti Yli-Saunamäki |
| Joensuun Maila | Joensuu | Kerubi Stadion | 1958 | 2020 | Iivo Parviainen |
| Kempeleen Kiri | Kempele | Koukkupaja Areena | 1915 | 2012 | Mika Takalahti |
| Kirittäret | Jyväskylä | Hippos | 1999 | 1999 | Jussi Viljanen |
| Lapuan Virkiä | Lapua | Pisko-Areena | 1907 | 1969 | Tomi Niskanen |
| Manse PP | Tampere | Kaupin urheilupuisto | 2011 | 2013 | Markus Wirzenius |
| Mynämäen Vesa | Mynämäki | Hanakat Areena | 1920 | 2019 | Petri Hännikäinen |
| Porin Pesäkarhut | Pori | Erku-Areena | 1985 | 1996 | Sami Österlund |
| Pesä Ysit | Lappeenranta | Vanha kenttä | 1976 | 2002 | Ville Lantta |
| Seinäjoen Maila-Jussit | Seinäjoki | Kotijoukkue Areena | 1932 | 2015 | Antti Kuusisto |
| Siilinjärven Pesis | Siilinjärvi | Manttu | 1987 | 2020 | Erno Tuomainen |
Sarjajärjestelmä

Runkosarjassa pelataan kaksinkertainen sarja. Kahdeksan parasta joukkuetta etenevät pudotuspeleihin. Pudotuspelien puolivälierissä runkosarjan kolme parasta joukkuetta saavat valita vastustajansa runkosarjassa sijoille 5–8 sijoittuneista joukkueista. Muutoin pudotuspeleissä vastustajat ja kotietu ratkeavat runkosarjan sijoitusten perusteella. Pudotuspelit pelataan paras viidestä -järjestelmällä lukuun ottamatta pronssiotteluita, jotka pelataan paras kolmesta -järjestelmällä.
Runkosarjan kaksi heikointa joukkuetta päätyvät putoamiskarsintaan. Se pelataan paras viidestä -järjestelmällä. Putoamiskarsinnan häviäjä putoaa Ykköspesikseen kaudeksi 2022 ja voittaja etenee 11:nneksi runkosarjassa sijoittuneen joukkueen kanssa Superpesiskarsintaan. Superpesiskarsinnassa joukkueet pelaavat otteluparit Ykköspesiksen kahta parasta joukkuetta vastaan. Runkosarjan 11:s kohtaa Ykköspesiksen toiseksi parhaan joukkueen ja putoamiskarsinnan voittaja Ykköspesiksen parhaan joukkueen. Otteluparien voittajat pelaavat Superpesiksessä kaudella 2022.
Sarjajärjestelmä > Muutokset sarjajärjestelmään

Sarjajärjestelmä muuttui kauden alun siirtämisen yhteydessä. Alkuperäisessä järjestelmässä Superpesiskarsintaan olisivat joutuneet runkosarjan neljä heikointa joukkuetta. Ne olisivat pelanneet Ykköspesiksen neljää parasta vastaan yksinkertaisen sarjan, jonka kolme parasta olisivat pelanneet Superpesiksessa kaudella 2022.
Naisten Superpesiksessä siirryttiin 16. elokuuta käyttämään pistekeskiarvoa ensisijaisena sijoitusten ratkaisutapana. Syynä oli Feran joukkueessa ilmennyt koronatartunta, joka esti sen ja sitä vastaan viimeisimpänä pelanneen Kirittärien pelaamisen koronakaranteenin aikana. Karanteenin aikaiset ottelut peruttiin. 
 Myöhemmin myös Joensuun Maila joutui koronakaranteeniin tartunnan vuoksi, ja siltäkin peruttiin otteluita.
Pelaamatta jääneet ottelut olivat:
Kirittäret–MyVe (15. elokuuta)
Fera–Manse (15. elokuuta)
Pesä Ysit–Fera (17. elokuuta)
SiiPe–Kirittäret (18. elokuuta)
JoMa–Manse (18. elokuuta)
Pesäkarhut–Kirittäret (20. elokuuta)
Fera–JoMa (21. elokuuta)
Runkosarja

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | P/O | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jyväskylän Kirittäret | 21 | 18 | 2 | 0 | 1 | 262 | 57 | +205 | 58 | 2,76 | Pudotuspelit |
| 2 | Porin Pesäkarhut | 23 | 16 | 4 | 1 | 2 | 208 | 73 | +135 | 57 | 2,48 | Pudotuspelit |
| 3 | Lapuan Virkiä | 24 | 12 | 7 | 2 | 3 | 228 | 106 | +122 | 52 | 2,17 | Pudotuspelit |
| 4 | Seinäjoen Maila-Jussit | 24 | 12 | 5 | 3 | 4 | 230 | 108 | +122 | 49 | 2,04 | Pudotuspelit |
| 5 | Manse PP | 22 | 11 | 5 | 1 | 5 | 180 | 101 | +79 | 44 | 2,00 | Pudotuspelit |
| 6 | Hyvinkään Tahko | 24 | 8 | 8 | 2 | 6 | 198 | 149 | +49 | 42 | 1,75 | Pudotuspelit |
| 7 | Kempeleen Kiri | 24 | 5 | 5 | 3 | 11 | 126 | 190 | −64 | 28 | 1,17 | Pudotuspelit |
| 8 | Fera | 21 | 5 | 3 | 3 | 10 | 121 | 139 | −18 | 24 | 1,14 | Pudotuspelit |
| 9 | Joensuun Maila | 21 | 4 | 2 | 4 | 11 | 146 | 218 | −72 | 20 | 0,95 |  |
| 10 | Roihuttaret | 24 | 2 | 4 | 4 | 14 | 127 | 204 | −77 | 18 | 0,75 |  |
| 11 | Mynämäen Vesa | 22 | 1 | 4 | 1 | 16 | 90 | 236 | −146 | 12 | 0,55 | Superpesiskarsinta |
| 12 | Pesä Ysit | 23 | 1 | 2 | 3 | 17 | 90 | 269 | −179 | 10 | 0,43 | Putoamiskarsinta |
| 13 | Siilinjärven Pesis | 23 | 0 | 2 | 5 | 16 | 86 | 242 | −156 | 9 | 0,39 | Putoamiskarsinta |
Sijoituksen määräytyminen:

1) Pisteet

2) Voitetut ottelut

3) Kolmen pisteen voitot

4) Juoksuero

5) Tasapisteissä olevien joukkueiden keskinäisten otteluiden voitot

6) Keskinäisten otteluiden pisteet

7) Keskinäisten otteluiden jaksoero (ei supervuoroja tai kotiutuslyöntikilpailuja)

8) Keskinäisissä otteluissa voitettujen jaksojen määrä (ei supervuoroja tai kotiutuslyöntikilpailuja)

9) Keskinäisten otteluiden juoksuero

10) Keskinäisissä otteluissa tehdyt juoksut

11) Kaikkien otteluiden jaksoero

12) Kaikissa otteluissa voitettujen jaksojen määrä

13) Kaikissa otteluissa tehdyt juoksut

14) Arpa