stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eredivisien kausi 2013–2014
Joukkueet > Henkilöt ja peliasut

| Joukkue | Manageri | Kapteeni | Paitavalmistaja | Paitasponsori |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ADO Den Haag |  Henk Fraser |  Danny Holla | Erreà | Basic-Fit Fitness |
| Ajax |  Frank de Boer |  Siem de Jong | adidas | Aegon |
| AZ |  Dick Advocaat |  Nick Viergever | Macron | AFAS software |
| SC Cambuur |  Dwight Lodeweges |  Ramon Leeuwin | Quick | Bouwgroep Dijkstra Draisma |
| Feyenoord |  Ronald Koeman |  Jordy Clasie | Puma | Opel |
| Go Ahead Eagles |  Foeke Booy |  Marnix Kolder | hummel | vinden.nl |
| FC Groningen |  Erwin van de Looi |  Rasmus Lindgren | Klupp | Essent |
| SC Heerenveen |  Marco van Basten |  Marten de Roon | Jako | Univé |
| Heracles Almelo |  Jan de Jonge |  Remko Pasveer | Erima | TenCate |
| NAC Breda |  Nebojša Gudelj |  Jelle ten Rouwelaar | Patrick | Into Telecom |
| NEC |  Anton Janssen |  Ryan Koolwijk | Jako | Scholten Awater |
| PEC Zwolle |  Ron Jans |  Bram van Polen | Patrick | Kraanwater graag |
| PSV |  Phillip Cocu |  Georginio Wijnaldum | Nike | Philips |
| RKC Waalwijk |  Erwin Koeman |  Sander Duits | Hummel | Mandemakers Keukens |
| Roda JC Kerkrade |  Jon Dahl Tomasson |  Mark-Jan Fledderus | Lotto | Toverland |
| FC Twente |  Michel Jansen |  Rasmus Bengtsson | Nike | XXImo |
| FC Utrecht |  Jan Wouters |  Cedric van der Gun | hummel | HealthCity |
| Vitesse |  Peter Bosz |  Guram Kashia | Nike | Youfone |
Sarjataulukko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ajax | 34 | 20 | 11 | 3 | 69 | 28 | +41 | 71 | Selviytyi Mestareiden liigan lohkovaiheeseen 2014–2015 |
| 2 | Feyenoord | 34 | 20 | 7 | 7 | 76 | 40 | +36 | 67 | Selviytyi Mestareiden liigan karsintakierrokselle 2014–2015 |
| 3 | Twente | 34 | 17 | 12 | 5 | 72 | 37 | +35 | 63 | Selviytyi Eurooppa-liigan pudotuskierrokselle 2014–2015 |
| 4 | PSV | 34 | 18 | 5 | 11 | 60 | 45 | +15 | 59 | Selviytyi Eurooppa-liigan karsintakierrokselle 2014–2015 |
| 5 | Heerenveen | 34 | 16 | 9 | 9 | 72 | 51 | +21 | 57 | Selviytyi karsimaan Eurooppa-cupin paikasta |
| 6 | Vitesse | 34 | 15 | 10 | 9 | 65 | 49 | +16 | 55 | Selviytyi karsimaan Eurooppa-cupin paikasta |
| 7 | Groningen | 34 | 14 | 9 | 11 | 57 | 53 | +4 | 51 | Selviytyi karsimaan Eurooppa-cupin paikasta |
| 8 | AZ | 34 | 13 | 8 | 13 | 54 | 50 | +4 | 47 | Selviytyi karsimaan Eurooppa-cupin paikasta |
| 9 | ADO Den Haag | 34 | 12 | 7 | 15 | 45 | 64 | −19 | 43  |  |
| 10 | Utrecht | 34 | 11 | 8 | 15 | 46 | 65 | −19 | 41  |  |
| 11 | PEC Zwolle | 34 | 9 | 13 | 12 | 47 | 49 | −2 | 40 | Selviytyi Eurooppa-liigan pudotuskierrokselle 2014–2015 |
| 12 | Cambuur | 34 | 10 | 9 | 15 | 40 | 50 | −10 | 39  |  |
| 13 | Go Ahead Eagles | 34 | 10 | 8 | 16 | 45 | 69 | −24 | 38  |  |
| 14 | Heracles | 34 | 10 | 7 | 17 | 45 | 59 | −14 | 37  |  |
| 15 | NAC Breda | 34 | 8 | 11 | 15 | 43 | 54 | −11 | 35  |  |
| 16 | RKC Waalwijk | 34 | 7 | 11 | 16 | 44 | 64 | −20 | 32 | Joutui karsimaan sarjapaikastaan Eerste Divisien pudotuspeleihin |
| 17 | NEC | 34 | 5 | 15 | 14 | 54 | 82 | −28 | 30 | Joutui karsimaan sarjapaikastaan Eerste Divisien pudotuspeleihin |
| 18 | Roda JC | 34 | 7 | 18 | 19 | 44 | 69 | −25 | 39 | Putosi Eerste Divisieen kaudeksi 2014–2015 |
Ottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | ADO | AJA | AZ | CAM | FEY | GOA | GRO | HEE | HER | NAC | NEC | PSV | RKC | ROD | TWE | UTR | VIT | ZWO |
| ADO Den Haag  |   | 0–4  | 2–1  | 3–0  | 2–1  | 3–2  | 4–1  | 3–2  | 1–1  | 3–2  | 0–3  | 1–1  | 1–1  | 2–3  | 1–2  | 0–4  | 1–1  | 2–1 |
| Ajax  | 3–2  |   | 4–0  | 1–1  | 2–1  | 3–0  | 3–0  | 6–0  | 2–1  | 2–1  | 3–0  | 4–0  | 2–2  | 1–0  | 0–0  | 3–0  | 3–0  | 0–1 |
| AZ  | 2–0  | 3–2  |   | 3–1  | 2–0  | 1–2  | 1–1  | 3–0  | 2–1  | 1–1  | 4–0  | 3–0  | 1–1  | 2–1  | 4–0  | 2–2  | 1–5  | 1–1 |
| Cambuur  | 1–2  | 1–2  | 0–0  |   | 4–1  | 0–1  | 3–1  | 2–0  | 3–1  | 0–2  | 2–0  | 0–0  | 2–1  | 1–2  | 3–2  | 1–0  | 3–1  | 4–3 |
| Groningen  | 1–2  | 1–1  | 2–1  | 1–1  |   | 1–1  | 2–0  | 1–0  | 0–0  | 0–2  | 3–1  | 2–1  | 5–2  | 1–0  | 4–1  | 3–3  | 1–3  | 3–1 |
| Twente  | 1–1  | 1–1  | 2–1  | 3–1  | 5–0  |   | 6–0  | 3–1  | 2–2  | 2–2  | 3–1  | 5–2  | 2–2  | 2–2  | 0–0  | 3–0  | 1–1  | 2–0 |
| Utrecht  | 3–0  | 1–1  | 2–0  | 1–0  | 1–0  | 1–1  |   | 1–1  | 1–2  | 2–5  | 2–1  | 4–2  | 2–0  | 1–5  | 2–1  | 3–3  | 2–0  | 2–1 |
| Go Ahead Eagles  | 2–1  | 0–1  | 2–1  | 0–0  | 3–3  | 1–0  | 2–1  |   | 4–1  | 2–2  | 1–1  | 2–1  | 4–3  | 2–3  | 2–2  | 0–1  | 0–2  | 0–3 |
| Zwolle  | 6–1  | 1–1  | 0–2  | 2–0  | 0–1  | 1–1  | 1–1  | 2–0  |   | 2–1  | 1–1  | 0–0  | 3–3  | 1–2  | 1–1  | 3–1  | 1–2  | 1–2 |
| Feyenoord  | 4–2  | 1–2  | 2–2  | 5–1  | 1–0  | 1–4  | 1–0  | 5–0  | 3–0  |   | 1–2  | 3–1  | 5–1  | 3–1  | 2–0  | 4–0  | 2–0  | 1–1 |
| Heracles  | 1–0  | 1–1  | 2–0  | 1–1  | 0–3  | 0–3  | 1–2  | 1–2  | 1–3  | 1–2  |   | 1–2  | 1–1  | 1–1  | 2–1  | 2–1  | 1–2  | 2–2 |
| NAC Breda  | 1–2  | 0–0  | 3–0  | 1–0  | 2–2  | 0–2  | 2–2  | 5–0  | 1–2  | 1–1  | 2–1  |   | 1–1  | 2–1  | 1–1  | 2–0  | 0–2  | 1–2 |
| NEC  | 3–1  | 0–3  | 3–2  | 1–1  | 1–4  | 2–5  | 2–2  | 1–1  | 1–5  | 3–3  | 1–2  | 1–1  |   | 0–2  | 2–2  | 4–3  | 2–1  | 2–3 |
| PSV  | 2–0  | 4–0  | 1–0  | 0–0  | 2–3  | 3–2  | 1–0  | 3–0  | 1–1  | 0–2  | 2–1  | 2–0  | 5–0  |   | 2–1  | 3–1  | 1–1  | 2–6 |
| RKC  | 1–1  | 0–2  | 1–2  | 2–2  | 1–1  | 1–1  | 5–2  | 1–4  | 1–1  | 1–0  | 1–4  | 3–0  | 1–3  | 2–0  |   | 1–2  | 0–3  | 4–2 |
| Roda JC  | 0–1  | 1–2  | 2–2  | 2–0  | 1–2  | 1–2  | 1–0  | 1–4  | 0–0  | 1–2  | 1–3  | 1–5  | 3–1  | 2–1  | 0–1  |   | 3–3  | 1–1 |
| Heerenveen  | 3–0  | 3–3  | 4–2  | 2–1  | 4–2  | 0–2  | 4–1  | 3–1  | 3–0  | 1–2  | 2–4  | 0–0  | 2–2  | 3–0  | 5–2  | 2–2  |   | 2–3 |
| Vitesse  | 0–0  | 1–1  | 0–2  | 3–0  | 2–2  | 1–0  | 3–1  | 2–2  | 3–0  | 1–2  | 3–1  | 3–2  | 1–1  | 1–2  | 3–1  | 3–0  | 2–2  |  |
Lähde: 
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Kauden tilastot > Parhaat maalintekijät

| Sija | Pelaaja | Seura | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Alfreð Finnbogason | Heerenveen | 29 |
| 2 |  Graziano Pellè | Feyenoord | 23 |
| 3 |  Aron Jóhannsson | AZ | 17 |
| 4 |  Dušan Tadić | Twente | 16 |
| 5 |  Luc Castaignos | Twente | 14 |
| 5 |  Michael Higdon | NEC | 14 |
| 7 |  Jürgen Locadia | PSV | 13 |
| 8 |  Lex Immers | Feyenoord | 12 |
| 8 |  Memphis Depay | PSV | 12 |
| 8 |  Jens Toornstra | Utrecht | 12 |
Kauden tilastot > Syöttäjät

| Sija | Pelaaja | Seura | Syötöt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Dušan Tadić | Twente | 14 |
| 2 |  Alfreð Finnbogason | Heerenveen | 10 |
| 3 |  Jean-Paul Boëtius | Feyenoord | 9 |
| 3 |  Hakim Ziyech | Heerenveen | 9 |
| 5 |  Lasse Schöne | Ajax | 8 |
| 5 |  Nick van der Velden | Groningen | 8 |
| 5 |  Youness Mokhtar | Zwolle | 8 |
| 5 |  Quincy Promes | Twente | 8 |
| 5 |  Lucas Piazón | Vitesse | 8 |
Europarlamenttivaalit 2009

Europarlamenttivaalit järjestettiin 4.–7. kesäkuuta 2009 Euroopan unionin 27 jäsenmaassa. Europarlamenttiin valittiin yhteensä 736 meppiä. Bulgaria ja Romania osallistuivat vaaleihin ensimmäistä kertaa samanaikaisesti muiden kanssa.
Vaaliteemat

Europarlamentin PR-materiaaleissa sanottiin, että äänestäjän valitsema meppi joutuisi pohtimaan kysymyksiä kuten ”Kuinka sinä yhdistäisit perheen ja työn? Kuinka avoimia rajojemme pitäisi olla? Millaista energiaa sinä haluat? Pitäisikö rahoitusmarkkinoita säännellä tiukemmin?”
Europarlamentin perinteisesti yhdentymismieliset sosialistit olivat vaalien alla huolissaan siitä, että kolmannes Ranskan sosialistiehdokkaista vastusti Euroopan perustuslakia. Vastustajat olivat lisäksi ehdokaslistansa kärkipäässä. Europarlamentaarikko Jo Leinenin mukaan varsinkaan sosialisteilla ei olisi varaa euroskeptisismiin tai eurovastaisuuteen.
Liberaalit nostivat kampanjansa keskiöön kansalaisvapaudet. Talouskriisiin liittyen he korostivat kampanjansa avajaisissa vapaata markkinataloutta.  Sosialistit puolestaan halusivat maailmanlaajuisen finanssijärjestelmän reformin, jotta talouskriisi ei uusiutuisi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vaalitulos, kaikki suomalaiset ehdokkaat
Euroopan parlamentti: Vaalit 2009 -sivusto
Vaalimaatti (Arkistoitu – Internet Archive)
European elections – special coverage (Arkistoitu – Internet Archive) Euronews. (englanniksi)
Euroopan parlamentin paikkajako vuodesta 2009:
  GUE/NGL: 35 (4,8 %)
  S&D: 184 (25,0 %)
  G/EFA: 55 (7,5 %)
  ALDE: 84 (11,4 %)
  EPP: 265 (36,0 %)
  ECR: 54 (7,3 %)
  EFD: 32 (4,3 %)
  NI (ryhmättömät): 27 (3,7 %)
Faget-Abbatial

| Faget-Abbatial |
| --- | --- |
 Luostarin sisäänkäynti
 vaakuna
 Faget-Abbatial
 Koordinaatit: 43°30′25″N, 0°41′41″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Gers
Arrondissementti:  Mirande
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,5 km²
Väkiluku (2019):  217 
 – Väestötiheys:  12 as./km²
Kunnan numero:  32130
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Faget-Abbatial on kunta Lounais-Ranskassa Gersin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 27 kilometriä Miranden kaupungista itään.
Luostarin asuntola sekä 1400-luvulla rakennettu torni
Kunnan alueella oleva entinen luostari juontaa juurensa 700-luvulle, ja ensimmäinen kirjallinen mainita siitä on vuodelta 817. Luostari hylättiin 1700-luvun puolivälissä. Luostarista on jäljellä muutama 1600-luvun rakennus sekä 1400-luvulla rakennettu torni.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Faget-Abbatial Wikimedia Commonsissa
Emil Johannes Simola

Emil Johannes Simola.
Emil Johannes Simola (31. heinäkuuta 1876 Lappee – 8. lokakuuta 1954 Tikkurila, Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen tekniikan tutkija ja professori.
Emil Simolan vanhemmat olivat talonomistaja Adam Simola ja Maria Suninen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1897 Viipurin lyseosta ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa vuonna 1902. Hän oli Tampereen teollisuuskoulun ja teknillisen opiston johtajana 1906–1919. Simola toimi Teknillisen korkeakoulun mekaanisen teknologian professorina 1919–1945 sekä aineenkoetuslaitoksen tekstiiliosaston johtajana 1930–1938 ja Teknillisen Aikakauslehden päätoimittajana 1925–1947.
Emil Simola oli naimisissa 1910–1949 Elsa Viktorina Laipion (ent. Larin, k. 1949) ja vuodesta 1951 Dagny Adelaide Kockin kanssa.
Julkaisuja

Kankaiden sidosoppi 1911
Kehruu- ja kutomateollisuus,1915
Tekstiiliteknologia. Kutomakoneet, 1925
Tekstiilikuidut, 1949
Empoli FC

Empoli FC on italialainen jalkapalloseura, joka on kotoisin Empolin kaupungista Toscanasta. Seura on perustettu vuonna 1920, vaikkakin se pelasi ensimmäisen virallisen ottelunsa vasta seuraavana vuonna.
Empoli FC on pelannut historiansa aikana ainoastaan yhdeksän kautta korkeimmalla sarjatasolla. Ensimmäisen kerran se nousi Serie A:han vuonna 1986. Kahden pääsarjakauden jälkeen se putosi alemmaksi ja vietti 1990-luvun alun Serie B:ssä ja Serie C:ssä. Luciano Spallettin johdolla seura nousi Serie A:han vuonna 1997 kahden kauden ajaksi. "Hissiseurana" se on esiintynyt senkin jälkeen. Vuonna 2002 se nousi Serie A:han, mutta jälleen vain kahdeksi kaudeksi. Seuraava paluu pääsarjaan tapahtui jo vuoden jälkeen kaudeksi 2005–2006, ja tällä kertaa pääsarjarupeama kesti kolme kautta, kunnes kaudella 2007–2008 seura sijoittui Serie A:ssa 18:nneksi ja putosi sarjasta.
Seuran parhaat sijoitukset Serie A:ssa ovat kaudelta 2005–2006, jolloin se jalkapalloskandaalin jälkeen sijoittui lopulta sarjataulukossa kahdeksanneksi, ja kaudelta 2006–2007, jolloin sijoitus oli seitsemäs.
Kuuluisia pelaajia

Gianluca Berti
Dario Dainelli
Antonio Di Natale
Johnny Ekström
Vince Grella
Vincenzo Montella
Marcelo Zalayeta
Max Tonetto
Luca Toni
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Serie A 2024–2025
Atalanta |  Bologna |  Cagliari | Como |  Empoli |  Fiorentina |  Genoa |  Inter |  Juventus |  Lazio |
  Lecce |  Milan | Monza |  Napoli |  Parma |  Roma |  Torino |  Udinese | Venezia |  Verona
Francesca Marsaglia

Francesca Marsaglia vuonna 2017.
Francesca Marsaglia (s. 27. tammikuuta 1990) on italialainen alppihiihtäjä. Myös hänen veljensä, Matteo Marsaglia, on alppihiihtäjä.
Alppihiihdon maailmancupissa Marsaglia kilpaili ensimmäisen kerran Sestrieressä helmikuussa 2008. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai joulukuussa 2010 Lake Louisen syöksylaskusta, jossa hän sijoittui 13:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Sankt Moritzin suurpujottelussa joulukuussa 2013. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Lake Louisen syöksylaskussa joulukuussa 2019.
Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui suurpujottelussa 16:nneksi. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän oli alppiyhdistetyssä kahdeksas. Åren MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui supersuurpujottelussa seitsemänneksi. Cortina d'Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän oli syöksylaskussa 17:s ja supersuurpujottelussa 23:s. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui supersuurpujottelussa 22:nneksi.
Faina Kaplan

Fanni Kaplan
Faina (Fanni) Jefimovna Kaplan (tunnetaan myös nimellä Dora Kaplan) (ven. Фаина (Фа́нни) Ефи́мовна Капла́н, 10. helmikuuta 1890 Volynia (Ukraina) – 3. syyskuuta 1918 Moskova) oli venäläinen sosialistivallankumouksellinen, joka yritti murhata Vladimir Leninin 30. elokuuta 1918. Bolševikit leimasivat teon osaksi sosialistivallankumouksellisten salaliittoa, mutta tiettävästi Kaplan toimi yksin. Kaplan teloitettiin Moskovan Kremlissä ilman oikeudenkäyntiä Jakov Sverdlovin aloitteesta.
Francesca Bonnemaison i Farriols

Francesca Bonnemaison i Farriols vuonna 1892
Francesca Bonnemaison i Farriols (1872–1949) oli Espanjan katalonialainen kirjastonhoitaja ja aikuiskasvattaja, joka edisti naisten asemaa koulutuksessa. Vuonna 1909 hän perusti naisille tarkoitetun kulttuuri- ja kirjastokeskuksen. Keskuksen tavoitteena oli yhdistää "mielenkiintoinen ja  hauska", ja se edisti sekä tieteitä, taiteita että kädentaitoja. Sen työpajat saivat vaikutteita arts and crafts -liikkeen toiminnasta muualla Euroopassa. Vuonna 1922 avattiin keskuksen uudet tilat, joihin mahtui opiskelemaan 30 000 naista. Francon aikana keskus päätyi muuhun käyttöön, mutta vuonna 2003 se palautettiin alkuperäiseen käyttötarkoitukseen.
Bonnemaison organisoi Lliga Regionalista -puolueen naisjärjestön. Hän kirjoitti La Veu de Catalunya -lehteen nimimerkillä Franar. Miehensä kuoleman jälkeen Bonnemaison kävi kiivasta kirjeenvaihtoa Francesc Cambón kanssa.
Bonnemaisonin perustaman kirjaston nimi on nykyisin Biblioteca Francesca Bonnemaison.
Faimalaga Luka

Faimalaga Luka vuonna 2003.
Faimalaga Luka (1940 − 19. elokuuta 2005) oli tuvalulainen poliitikko. Hän toimi Tuvalun terveysministerinä vuosina 1994–1996. Hänet valittiin Tuvalun pääministeriksi helmikuussa 2001. Syyskuussa 2003 Luka nimitettiin kenraalikuvernööriksi. Hän jäi eläkkeelle täytettyään 65 vuotta huhtikuussa 2005. Radio Tuvalu kertoi Lukan kuolleen 19. elokuuta 2005 fidžiläisessä sairaalassa.
Tuvalun pääministerit
Toaripi Lauti
Tomasi Puapua
Bikenibeu Paeniu
Kamuta Latasi
Bikenibeu Paeniu
Ionatana Ionatana
Lagitupu Tuilimu
Faimalaga Luka
Koloa Talake
Saufatu Sopoanga
Maatia Toafa
Apisai Ielemia
Maatia Toafa
Willy Telavi
Tuvalun kenraalikuvernöörit
Fiatau Penitala Teo | Sir Tupua Leupena | Sir Toaripi Lauti | Sir Tomu Sione |  Sir Tulaga Manuella | Sir Tomasi Puapua | Faimalaga Luka | Filoimea Telito | Kamuta Latasi | Iakoba Italeli
Etelälahti (Virrat, Simoskylä)

| Etelälahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°14′04″N, 23°55′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Valkiaiseen 
Järvinumero:  35.481.1.037
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,5 m  
Rantaviiva:  0,576 km  
Pinta-ala:  1,564 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiEtelälahti 
Etelälahti  on Pirkanmaalla Virroilla Simoskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Uurasjärven alueeseen (35.481) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,5 metriä mpy.
Faruq Leghari

Farooq Leghari
Faruq Leghari (29. toukokuuta 1940 – 20. lokakuuta 2010) oli Pakistanin presidentti 14. marraskuuta 1993 – 2. joulukuuta 1997. Hän oli Pakistanin ensimmäinen belutšeihin kuulunut presidentti.
Leghari suoritti tutkinnon Lahoressa Forman Christian Collegessa ja siirtyi sen jälkeen opiskelemaan Oxfordin yliopistoon filosofiaa, politiikkaa ja taloustieteitä (PPE). Hän liittyi Pakistanin kansanpuolueeseen ja hänestä tuli puolueen johtaja, kun  Zulfiqar Ali Bhutto joutui vankilaan. Muhammad Zia-ul-Haqin sotilashallinnon aikana hän oli itsekin vankilassa useaan otteeseen.
Leghari valittiin presidentiksi vuonna 1993. Hän erosi kesken kauden, jouduttuaan välirikkoon pääministeri Nawaz Sharifin kanssa.
Käännös suomeksi
Eteläistenjärvi

| Eteläistenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°03′47″N, 24°40′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  Vuolujoki 
Järvinumero:  35.775.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,6 m  
Rantaviiva:  2,562 km  
Pinta-ala:  16,234 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiEteläistenjärvi 
Eteläistenjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Eteläisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,2 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,6 metriä mpy.
Faethon

Faethonin putoaminen, Johann Liss, 1600-luvun alku
Faethon (m.kreik. Φαέθων) oli kreikkalaisessa mytologiassa auringonjumala Helioksen poika.
Myytin mukaan Faethonin ystävät eivät uskoneet häntä, kun hän kertoi olevansa auringonjumala Helioksen poika. Faethon meni isänsä luo ja pyysi, että saisi ohjata taivaankannen ylitse kulkevia auringonvaunuja osoittaakseen ystävilleen olevansa oikeasti auringonjumalan poika. Helios oli luvannut toteuttaa kaikki poikansa toiveet, ja niinpä Faethon sai isältään luvan ohjata auringonvaunuja.
Faethon ei kuitenkaan kyennyt ohjaamaan auringonvaunuja ja hevosia vaan joutui paniikkiin, syöksyi alas taivaalta lähelle maata ja oli polttaa kaiken tuhkaksi. Kertomuksen mukaan Faethonin syöksyessä maahan suurin osa Afrikan niemimaasta muuttui autiomaaksi ja etiopialaisten iho paloi mustaksi. Jumalten kuningas Zeus pelasti maailman syöksemällä Faethonin salamaniskulla Eridanos-jokeen. Faethonin sisaret, heliadit, muuttuivat häntä itkiessään poppeleiksi ja heidän kyyneleensä meripihkaksi.
Kreikkalainen tragediakirjailija Euripides on kirjoittanut kadonneen tragedian Faethonin surullisesta kohtalosta. Roomalaisista runoilijoista Ovidius käsittelee tragediakertomusta tunnetuimmassa teoksessaan Muodonmuutoksia. Ovidiuksen on katsottu käyttäneen kreikkalaista tragediakertomusta lähdeteoksenaan. V. A. Koskenniemen runo Poppelit perustuu Faethonin tarinaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Faethon Wikimedia Commonsissa
Eugene Wigner

| Wigner Pál Jenő |
| --- | --- |
 Eugene Wigner
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. marraskuuta 1902 Budapest, Unkari
Kuollut: 1. tammikuuta 1995 (92 vuotta) Princeton, New Jersey, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   unkarilainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Berliinin teknillinen yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Michael Polanyi
Instituutti:  Göttingenin yliopisto Wisconsinin yliopisto, Madison Princetonin yliopisto
Oppilaat:  John Bardeen  Victor Frederick Weisskopf Marcos Moshinsky
Tutkimusalue:  fysiikka
Palkinnot:  Franklin-mitali (1950)  Nobelin fysiikanpalkinto (1963) Albert Einstein -palkinto (1972)
 Nimikirjoitus
Eugene Paul Wigner (unk. Wigner Pál Jenő; 17. marraskuuta 1902 Budapest, Unkari – 1. tammikuuta 1995 Princeton, Yhdysvallat) oli unkarilainen fyysikko ja matemaatikko, joka sai Nobelin fysiikan palkinnon vuonna 1963 atomiydinten ja alkeishiukkasten teorioiden kehittämiseen liittyvästä työstä. Wigneriä kuvataan joskus hiljaiseksi neroksi, jolla oli Einsteinin äly, mutta ei samaa itsensä ilmaisemisen lahjaa. Wigner tunnetaan teoriasta, joka selittää kvanttimekaniikassa vallitsevaa symmetriaa, atomin ytimen tutkimuksista sekä useista teoreemoistaan.
Julkaisuja

Gruppentheorie und ihre Anwendung auf die Quantenmechanik der Atomspektren (väitöskirja, 1931)
Aiheesta muualla

Nobelprize.org E. P. Wignerin elämäkerta (englanniksi)
Europarlamenttivaalit 2014

Europarlamenttivaalit järjestettiin 22.–25. toukokuuta 2014 kaikissa Euroopan unionin 28 jäsenmaassa. Vaaleissa valittiin Euroopan parlamenttiin yhteensä 751 meppiä seuraavaksi viisivuotiskaudeksi. Vaalien äänestysprosentti oli 42,54%.
Vaalipäivä oli Alankomaissa ja Britanniassa 22. toukokuuta, Tšekissä 23.–24. toukokuuta, Latviassa, Maltalla ja Slovakiassa 24. toukokuuta, Italiassa 24.–25. toukokuuta ja muissa jäsenmaissa 25. toukokuuta.
Ehdokkaiden alaikäraja Italiassa, Kyproksella ja Kreikassa oli 25 vuotta, Romaniassa 23 vuotta, Belgiassa, Bulgariassa, Tšekissä, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa ja Slovakiassa 21 vuotta ja muissa jäsenmaissa 18 vuotta.
Vaalipäivät

22. toukokuuta: Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta
23. toukokuuta: Irlanti
23.-24. toukokuuta: Tšekki
24. toukokuuta: Latvia, Malta, Slovakia
25. toukokuuta: Belgia, Bulgaria, Espanja, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Liettua, Luxemburg, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska, Unkari, Viro
Tulokset

Vaalien jälkeen europarlamentin suurimpana ryhmänä säilyi Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EPP) 221 paikalla. Toiseksi suurimmaksi ryhmäksi muodostui sosialistien ja demokraattien ryhmä (S&D) 191 paikalla ja kolmanneksi Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä (ECR) 70 paikalla. Neljänneksi putosi liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) 67 paikalla. Vasemmistoryhmä (EUL-NGL) sai 52 paikkaa, Vihreät (Greens/EFA) 50 paikkaa, eurokriittinen Vapaa ja demokraattinen Eurooppa (EFDD) 48 paikkaa ja sitoutumattomat 51 paikkaa. Parlamenttiin valittiin 60 edustajaa, joiden puolueet eivät olleet parlamentissa edelliskaudella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Euroopan parlamentin vaalien 2014 verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Francia Márquez

| Francia Márquez |
| --- | --- |

Kolumbian 13. varapresidentti
 7. elokuuta 2022–  
Presidentti:  Gustavo Petro
Edeltäjä:  Marta Lucía Ramírez
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. joulukuuta 1981 (ikä 42) Suárez, Cauca, Kolumbia
Tiedot
Tutkinnot:  Colombian yliopisto
Aiheesta muualla
www.franciamarquezmina.com
Francia Elena Márquez Mina (s. 1. joulukuuta 1981) on kolumbialainen poliitikko ja ihmisoikeus- ja ympäristöaktivisti. Hänet valittiin kesäkuussa 2022 Kolumbian varapresidentiksi. Samoissa vaaleissa Kolumbian presidentiksi valittiin Gustavo Petro. Hän on virassa ensimmäinen afrikkalaistaustainen ja toinen nainen.