stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konstantin Schröder

Konstantin Schroeder (tai Schröder) (29. kesäkuuta 1808, Uukuniemi – 9. elokuuta 1868, Valkeasaari) oli runoilija, sanomalehtimies ja Valkeasaaren kirkkoherra.
Schroederin vanhemmat olivat Uukuniemen kirkkoherra Johan Schroeder ja Anna Charlotta Åkerblom. Hän kävi Viipurin lukiota 1823-1826 ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1826. Schroeder opiskeli Helsingin yliopistossa ja hänet vihittiin papiksi 1834. Hän oli pappina Valkealassa, Inkerin Lempaalassa, Narvassa ja Pietarin suomalaisessa Marian seurakunnassa. Vuonna 1837 Schroeder valittiin Valkeasaaren kirkkoherraksi ja vuonna 1839 hänestä tuli myös Rajajoen (Systerbäck) kivääritehtaan saarnaaja. Schroeder hoiti kirkkoherran virkaa kuolemaansa saakka.
Schroederin runoja ja suorasanaisia tekstejäkin julkaistiin useissa sanomalehdissä, myös nimimerkeillä Lieto ja -n-r. Runoista tunnetuimpia lienevät vuonna 1840 Sanan Saattajassa Wiipurista julkaistu sururuno Kristiina Maria sekä sernadi Vait! vuoden 1845 Kanavassa. Schroeder myös opetti suomen kielen kirjoitusta inkeriläiselle kansanrunoilijalle Jaakko Räikköselle. Vuosina 1857–1858 hän toimi Suomen Julkisten Sanomien ensimmäisenä toimittajana.
Schroeder oli naimaton.
Aiheesta muualla

Project Gutenberg: Väinölä. Helmivyö suomalaista runoutta, toimittanut Kustavi Grotenfelt WSOY 1899 (sisältää Schroederin runot Vait!, Illalla ja Anton Alfthan)
Kotalampi (Kihniö)

| Kotalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kihniö
Koordinaatit:  62°15′04″N, 23°06′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Parkanonjärven alue (35.53)
Laskujoki:  oja Heinijokeen 
Järvinumero:  35.537.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,3 m 
Rantaviiva:  1,14 km 
Pinta-ala:  0,05074 km² 
 fiKotalampi 
Kotalampi  on Pirkanmaalla Kihniössä Korpikylällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Kotalampi on osa Naarmijärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 550 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Se sijaitsee kangasmaastossa olevassa painanteessa. Osa rannasta on suota, jonka neljä suo-ojaa tuovat metsien ojitetuilta soilta vedet ja laskevat ne lampeen. Pohjoisesta laskee vielä Suolaluoma, joka tuo kauempaa pohjoisesta metsäojien vettä sekä myös Teerilammen vedet. Lammen oma laskuoja on 400 metriä pitkä oja, joka yhtyy Heinijokeen ja joka laskee Naarmijärveen. Kotalampi on matala ja länsipäästään soistuva lampi, jonka rannalle on rakennettu vain kolme loma-asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Sen lähellä on vain kaksi maatilaa.
Kouhinlampi

| Kouhinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°02′47″N, 26°20′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kälkäjoen valuma-alue (14.95)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.954.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,5 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,389 km  
Pinta-ala:  0,834 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKouhinlampi 
Kouhinlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Vehmaskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 150 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kälkäjoen valuma-alueella (14.95), jonka Mustajoen valuma-alueeseen (14.954) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,5 metriä mpy.
Kukatpally

| Kukatpally |
| --- | --- |

 Kukatpally
 Koordinaatit: 17°29′0″N, 78°25′0″E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Telangana
Väkiluku (2001):  292 289
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kukatpally on kaupunki Telanganan osavaltiossa Intiassa. Kaupungissa asui 292 289 ihmistä vuonna 2001 väestönlaskennan mukaan. Hyderabadin kaupunki on kasvanut Kukatpallyyn kiinni.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kukatpally Wikimedia Commonsissa
Hannes Häyrisen filmografia

Hannes Häyrinen suunnilleen vuonna 1961
Tämä on Hannes Häyrisen filmografia.
Elokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1939 | Hätävara | Timo Muranen |
| 1939 | Aktivistit | Kustaa, aktivisti |
| 1939 | Avo­veteen | Jussi Marttila |
| 1939 | Rikas tyttö | Markus Hall |
| 1939 | Punahousut | maisteri Uuno Lattas­koski |
| 1940 | Kyökin puolella | luutnantti Reino Helve |
| 1940 | Anu ja Mikko | Pelimanni-Kalle |
| 1940 | Poikani pääkonsuli | koulu­poika Erkki Takkulainen, ”Ekku” |
| 1941 | Poretta eli Keisarin uudet pisteet | näyttelijä Jussi Korhonen |
| 1941 | Viimeinen vieras | toimittaja Harni |
| 1941 | Ryhmy ja Romppainen | Jallu, ullakko­varas |
| 1942 | Oi, aika vanha, kultainen...! | Erkki Hukari |
| 1942 | August järjestää kaiken | pankki­virkailija Hannes Heino |
| 1943 | Nuoria ihmisiä | Janne ”Jean” Kelo, keksijä |
| 1943 | Hevoshuijari | Tepa, inkeri­läinen sotamies |
| 1943 | Synnitön lankeemus | Timo Hattara |
| 1944 | Suurin voitto | nimis­mies Esa Ensio Hyyrynen |
| 1946 | Naimisiin päiväksi | Kalle Albertin­poika Kirjava |
| 1946 | Nuoruus sumussa | Hannes Mäkinen, ”Hanski” |
| 1947 | Sisulla ja sydämellä | Hemppa |
| 1947 | Kultamitalivaimo | kamreeri Aarne Orava |
| 1947 | Tuhottu nuoruus | Hanski Eliasson |
| 1949 | Aaltoska orkaniseeraa | rikos­reportteri Lipponen, ”Haukan­silmä” |
| 1949 | Kanavan laidalla | Topi, lämmittäjä ja masinisti |
| 1950 | Kaunis Veera eli Ballaadi Saimaalta | kone­mestari Venskin­poika |
| 1951 | Radio tekee murron | radio­reportteri Toivo Teräs­vuori, ”Topi” |
| 1952 | Radio tulee hulluksi | radio­reportteri Toivo Teräs­vuori, ”Topi” |
| 1954 | Oi, muistatkos... | Miinan-Mauno, Junnilan renki |
| 1955 | Kihlaus | Aapeli Simeonin­poika, kraatari |
| 1956 | Muuan sulhasmies | Ville |
| 1957 | Synti­pukki | mies tavara­talossa, vahti­mestari Miettinen |
| 1957 | Vieras mies | konstaapeli Karhu |
| 1958 | Kulkurin masurkka | laiva­mies |
| 1958 | Asessorin nais­huolet | asessori Alfred Haara­virta |
| 1958 | Paksunahka | Albert Tuppura |
| 1958 | Sotapojan heilat | kapteeni |
| 1959 | Kovaa peliä Pohjolassa | Kalle Lehtonen |
| 1959 | Yks’ tavallinen Virtanen | Joltinen |
| 1959 | Pata­rouva | diplomi-insinööri Riipinen |
| 1959 | Iskelmäketju | ohjaaja / Iskelmä Oy:n johtaja |
| 1960 | Isaskar Keturin ihmeelliset seikkailut | Isaskar Keturi, ”Solveig” |
| 1960 | Justus järjestää kaiken | Osmo Ujokas |
| 1960 | Kankkulan kaivolla | radio­reportteri |
| 1960 | Opettajatar seikkailee | konstaapeli Ripatti |
| 1961 | Tähtisumua | säveltäjä |
| 1961 | Minkkiturkki | Mutikainen |
| 1961 | Olin nahjuksen vaimo | ratsu­mestari evp Wilhelm Malm |
| 1961 | Tyttö ja hattu | säveltäjä Theodor Tekonen |
| 1961 | Oksat pois... | konstaapeli Ripatti |
| 1961 | Pikku Pietarin piha | johtaja Palkeinen |
| 1966 | Millipilleri | konsuli Ö, ent. Saari, Tarmon setä |
| 1989 | Seitsemän veljestä | Viertolan herra |
Lyhytelokuvat

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1940 | Pelle Petteri |  |
| 1965 | Vapaa iltapäivä | herras­mies, joka taluttaa koiraansa kadulla |
| 1968 | Teatteritalo | esittäjä |
Muut elokuvatehtävät

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1938 | Syyllisiäkö? | koulu­poika |
| 1939 | Helmi­kuun mani­festi | marssiva nuorukainen |
| 1940 | Runon kuningas ja muuttolintu | kimnasisti luokassa |
Televisio

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1962–1963 | Kaverukset | Hanski |
1966–1973: Hanski
Aiheesta muualla

Hannes Häyrinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kristen Helveg Petersen

| Kristen Helveg Petersen |
| --- | --- |
 Kristen Helveg Petersen vuonna 1978.
Tanskan kulttuuriministeri
 Hilmar Baunsgaardin hallitus 2. helmikuuta 1968 – 11. lokakuuta 1971  
Edeltäjä:  Bodil Koch
Seuraaja:  Niels Matthiasen
Tanskan opetusministeri
 Viggo Kampmannin II ja Jens Otto Kragin I hallitus 7. syyskuuta 1961 – 26. syyskuuta 1964  
Edeltäjä:  Jørgen Jørgensen
Seuraaja:  K. B. Andersen
Kansankäräjäedustaja
 1964–1975  
Euroopan parlamentin jäsen
 Tanska 1973–1975  
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. marraskuuta 1909 Longelse, Tanska
Kuollut: 9. syyskuuta 1997 (87 vuotta)
Ammatti:  opettaja, poliitikko
Sukulaiset:  Niels Helveg Petersen (poika) Morten Helveg Petersen (pojanpoika) Rasmus Helveg Petersen (pojanpoika)
Tiedot
Puolue:  Radikaali Venstre
Kristen Helveg Petersen (29. marraskuuta 1909 Longelse – 9. syyskuuta 1997) oli tanskalainen opettaja ja Radikaalin Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1964–1975 ja toimi Tanskan opetusministerinä 1961–1964 sekä kulttuuriministerinä 1968–1971.
Yksityiselämä

Kristen Helveg Petersenin poika Niels Helveg Petersen toimi Radikaalin Venstren puheenjohtajana 1978–1990. Myös hänen pojanpoikansa Morten Helveg Petersen ja Rasmus Helveg Petersen ovat poliitikkoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristen Helveg Petersen Wikimedia Commonsissa
Kristen Helveg Petersen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Kolmas puunilaissota

Kolmas puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 149–146 eaa. Vaikka Rooma oli kukistanut Karthagon toisessa puunilaissodassa, Karthago elpyi seuraavan viidenkymmenen vuoden aikana. Karthagon kauppaa oli rajoitettu, mutta asukkaat olivat turvautuneet sen sijaan maanviljelyyn.
Karthago kävi tuottoisaa maatalouskauppaa Rooman kanssa, mutta jotkut poliitikot ajoivat sen lopullista tuhoamista. Näihin kuului Marcus Porcius Cato, joka päätti jokaisen puheensa senaatissa sanoihin: "Ceterum censeo Carthaginem esse delendam" eli ”Muuten olen sitä mieltä, että Karthago on tuhottava."  Vaikka Karthago vakuutteli rauhantahtoaan, Rooma aloitti sitä vastaan sodan vuonna 149. Sotajoukkoja johti konsuli Scipio Aemilianus. Karthagon piiritys kesti kolme vuotta, ja kukistuttuaan kaupunki hajotettiin maan tasalle vuonna 146. Jäljelle jääneet 50 000 asukasta myytiin orjiksi. Sotapäällikkö Scipio sai kunnianimen Africanus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolmas puunilaissota Wikimedia Commonsissa
Kingdom of Welcome Addiction

| Kingdom of Welcome Addiction IAMX |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 19. toukokuuta 2009
 Tuottaja(t): Chris Corner
 Tyylilaji: alternative rock, industrial rock, dark cabaret, glam rock
 Kesto: 48.53
 Levy-yhtiö: Metropolis, 61Seconds
IAMX:n muut julkaisut
| Live in Warsaw 2008 | Kingdom of Welcome Addiction 2009 | Dogmatic Infidel Comedown OK 2010 |
Kingdom of Welcome Addiction on IAMXn kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 19. toukokuuta 2009.
Kappaleet

Nature of Inviting – 4.16
Kingdom of Welcome Addiction – 4.35
Tear Garden – 4.56
My Secret Friend – 4.06
An I For An I – 3.56
I Am Terrified – 4.58
Think of England – 3.41
The Stupid, the Proud – 4.28
You Can Be Happy – 4.42
The Great Shipwreck of Life – 4.17
Running – 4.35
Arviot

AbsolutePunk.net: 80%
Aiheesta muualla

Kingdom of Welcome Addiction discogs.com -sivustolla
Kukastajat

| Kukastajat |
| --- | --- |
 Veriselkäkukastaja (Dicaeum cruentatum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kukastajat  Dicaeidae  Bonaparte, 1853
Katso myös
   Kukastajat Wikispeciesissä   Kukastajat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kukastajat (Dicaeidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo, jonka lajit elävät luonnonvaraisina trooppisessa Etelä-Aasiassa ja Australaasiassa. Kukastajat ovat pieniä tai keskikokoisia pyyleviä lintuja, joiden pituus vaihtelee 10 senttimetristä 18 senttimetriin. Höyhenpeite on osittain kirkkaanvärinen, ja linnuilla on lyhyt pyrstö, lyhyt paksu alaspäin kaartuva nokka ja putkimainen kieli. Kieli on sopeutuma meden syömiseen, mutta linnut syövät myös marjoja, hämähäkkejä ja hyönteisiä. Puusta riippuvassa laukkumaisessa pesässä on 2–4 munaa.
Kukastajiin kuuluu kaksi sukua ja 45 lajia. Suurin suku on kukastajien suku, jossa on 39 lajia.
Suvut ja lajit

| --- | --- |
 Borneonkukastaja Prionochilus xanthopygius  Harlekiinikukastaja Prionochilus thoracicus  Oliivikukastaja Prionochilus olivaceus:  Palawaninkukastaja Prionochilus plateni  Pensaskukastaja Prionochilus maculatus  Rubiinikukastaja Prionochilus percussus
| --- | --- |
 Cebunkukastaja Dicaeum quadricolor  Celebesinkukastaja Dicaeum nehrkorni  Filippiinienkukastaja Dicaeum australe  Harmaakukastaja Dicaeum concolor  Harmaaviirukukastaja Dicaeum agile  Intiankukastaja Dicaeum erythrorhynchos  Keltakruunukukastaja Dicaeum anthonyi  Keltakylkikukastaja Dicaeum aureolimbatum  Liekkikurkkukukastaja Dicaeum monticolum  Louisiadenkukastaja Dicaeum nitidum  Makirankukastaja Dicaeum tristrami  Malaitankukastaja Dicaeum malaitae  Mandariinikukastaja Dicaeum trigonostigma  Mayovuorenkukastaja Dicaeum proprium  Mindanaonkukastaja Dicaeum bicolor  Mindoronkukastaja Dicaeum retrocinctum  Mistelikukastaja Dicaeum hirundinaceum  Molukkienkukastaja Dicaeum vulneratum  Mustakylkikukastaja Dicaeum celebicum  Mustavyökukastaja Dicaeum igniferum:  Oliivilakkikukastaja Dicaeum nigrilore  Papuankukastaja Dicaeum geelvinkianum  Pikkukukastaja Dicaeum pygmaeum  Punarintakukastaja Dicaeum pectorale  Punavatsakukastaja Dicaeum haematostictum  Ruskoselkäkukastaja Dicaeum everetti  Salomoninkukastaja Dicaeum aeneum  Siniposkikukastaja Dicaeum maugei  Srilankankukastaja Dicaeum vincens  Sulttaanikukastaja Dicaeum melanozanthum  Sundankukastaja Dicaeum annae  Teräskukastaja Dicaeum ignipectus  Tulikukastaja Dicaeum trochileum  Uudenirlanninkukastaja Dicaeum eximium  Valkokurkkukukastaja Dicaeum erythrothorax  Valkovatsakukastaja Dicaeum hypoleucum  Verikurkkukukastaja Dicaeum sanguinolentum  Veriselkäkukastaja Dicaeum cruentatum  Viirukukastaja Dicaeum chrysorrheum
Veriselkäkukastaja
Mandariinikukastaja
Kordelieeriklubi

Kordelieeriluostari vuonna 1793.
Kordelieeriklubi (ransk. Club des Cordeliers; viralliselta nimeltään Ihmis- ja kansalaisoikeuksien ystävien seura, ransk. Société des Amis des Droits de l’Homme et du Citoyen) oli Ranskan suuren vallankumouksen aikana toiminut poliittinen klubi, jonka ympärille ryhmittyneitä kutsuttiin kordelieereiksi.
Kordelieeriklubi perustettiin vuonna 1790 ehkäisemään vallan väärinkäyttöä ja kansalaisoikeuksien loukkauksia. Klubin nimi tuli sen alkuperäisestä kokoontumispaikasta, valtion haltuun otetusta Pariisin entisestä kordelieeri- eli fransiskaaniluostarista. Klubin johtajiin kuuluivat muun muassa Jean-Paul Marat ja Georges Danton, jotka tekivät siitä merkittävän poliittisen voimatekijän. Kuningas Ludvig XVI:n yritettyä epäonnistunutta pakoa Varennesissa kesäkuussa 1791 kordelieerit vaativat kuninkaan syrjäyttämistä ja järjestivät vaatimustensa tueksi 17. heinäkuuta kuuluisan verenvuodatukseen päättyneen Marskentän mielenosoituksen. Kansalliskaartin hajottaessa mielenosoituksen 50 ihmistä sai surmansa ja kordelieeriklubi kiellettiin tilapäisesti.
Monarkian lakkauttamisen jälkeen syksyllä 1792 Danton tukijoineen jätti kordelieeriklubin ja sen johtoon astuivat Antoine-François Momoro ja Jacques Hébert, joiden johdolla klubin linja muuttui yhä radikaalimmaksi. Nyt klubi siirtyi kannattamaan paikallista itsehallintoa, suoraa demokratiaa, ateismin edistämistä ja vallankumousarmeijan luomista. Klubi menetti merkityksenä Hébertin kannattajien pidätyksen jälkeen keväällä 1794.
Korderoi

Korderoikangasta
Korderoi eli corderoy (engl. corduroy, ransk. cordelet) on pitkittäisvakoinen, aukileikkaamaton puuvillasta kudottu samettikangas. Sitä on aiemmin käytetty naisten ja lasten pukujen kankaana sekä myös huonekalukankaana. Korderoiksi on ennen kutsuttu myös raitaisia tai ruudullisia veran kaltaisia kankaita, joiden materiaalina oli puuvilla tai villa. 1900-luvulla tämän vakosamettikankaan raaka-aineena käytettiin puuvillaa, raionia tai tekokuitua, kuten nailonia, perlonia tai teryleeniä. Kankaan käyttökohteita olivat työ- ja ulkoilupuvut sekä verhoilukankaat.
Kotiinpaluu, jotenkin

| ”Kotiinpaluu, jotenkin” Absoluuttinen Nollapiste |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Olos
 Julkaistu: 21. tammikuuta 2000
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Otsala, Liimatta, Lääkkölä (säv.) Liimatta (san.)
 Tuottaja(t): Otto Hallamaa Absoluuttinen Nollapiste
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 03.02
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Absoluuttisen Nollapisteen muut singlet
| ”Sukututkimus lannistaa” 1999 | ”Kotiinpaluu, jotenkin” 2000 | ”Hyviä muistoja, huomenna suihkuun” 2001 |
Kotiinpaluu, jotenkin on Absoluuttisen Nollapisteen kappale ja single yhtyeen viidenneltä studioalbumilta Olos. Se julkaistiin 21. tammikuuta 2000 levymerkillä Johanna Kustannus.
Kappaleet

Kotiinpaluu, jotenkin – 3.02
Ei syttynyt, mies hymähtää – 5.10 (säv. Liimatta, Lääkkölä, san. Liimatta)
Otto Hallamaa soittaa kitaraa kappaleessa ”Ei syttynyt, mies hymähtää”.
Kolmas ristiretki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolmas ristiretki Wikimedia Commonsissa
Kootut levyt osa 24 (Olavi Virta)

| Kootut levyt osa 24 Olavi Virta |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1957
 Julkaistu: 1994
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Jarmo Santavuori
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Olavi Virran muut julkaisut
| Kootut levyt osa 23 1994 | Kootut levyt osa 24 1994 | Kootut levyt osa 25 1994 |
Kootut levyt osa 24 on vuonna 1994 julkaistu Olavi Virran kokoelmalevy, johon on koottu hänen levytyksiään vuodelta 1957. Äänittäjänä oli muun muassa Heikki Hintikka.
Kappaleet

Lauantai-ilta Tennesseessä – 2.11
Kaksi maailmaa – 3.47
Cherie – 2.39
Mustalaisruhtinatar – 3.31
Uneksien – 3.18
Hotta hotta chocolotta – 3.10
Cha Cha Joe – 3.27
Ikkunaprinssi (Glendora) – 2.35
Poika varjoiselta kujalta (Cuaglione) – 2.55
Tie ensi rakkauden – 3.45
Mr. Wonderful – 3.08
Victoria Regia – 3.40
Tango apasionato – 3.38
Yön kulkija – 3.43
Chiquita mia – 3.08
Maruzzella – 3.22
Delfiinipoika – 2.42
Rum and Coca-Cola – 2.55
Länteenpäin vaunut – 2.44
Lännen tyttö – 2.06
Kserostomia

Kserostomia eli kuivan suun tunne ja hyposalivaatio eli syljen erityksen väheneminen on erittäin yleinen ongelma vanhenevalla väestöllä mutta myös joillakin nuoremmilla. Yleissairaudet, lääkitykset ja pään- tai kaulan alueelle saatu sädehoito vähentää syljeneritystä ja luo kuivan suun tunnetta.
Syljellä on suuri merkitys limakalvojen, hampaiden ja ikenien terveyden ylläpitämisessä. Sylki huuhtelee ja kostuttaa limakalvoja ja hampaita. Tällöin esimerkiksi ruokailuiden yhteydessä ruoantähteet huuhtoutuvat pois hampaiden ja limakalvon pinnoilta. Sylki muodostaa limakalvoille suojaavan kalvon bakteereita, mikrobeja ja ilmasaasteita vastaan, koska suun kautta elimistöön pääsee suuri määrä bakteereita. Sylki auttaa puhumisessa sekä ruoan nielemisessä. Sylki on myös välttämätöntä makujen aistimiselle ja ruoan pilkkoutumisella, koska ruoan pilkkoutuminen alkaa jo suussa syljen amylaasin vaikutuksesta.
Alentunut syljeneritys johtaa alentuneeseen suoja-aineiden määrään ja suun häiriintyneeseen kosteustasapainoon. Syljen puuttuessa syljen huuhtova vaikutus vähenee. Tällöin suun luonnollinen puhdistuminen/huuhtoutuminen heikkenee, syljen puskuroiva vaikutus vähenee ja suuhun jää muun muassa ruoantähteitä. Myös suun pH muuttuu happamammaksi, mikä taas mahdollistaa happamammassa ympäristössä viihtyvien bakteerien lisääntymisen, ja tällöin esimerkiksi suusieni- ja bakteeri-infektiot lisääntyvät.
Syljen puuttuessa hampaiston kannalta tärkeiden elektrolyyttien (mm. kalsium, fosfaatti ja fluori) pitoisuus vähenee. Alentunut syljeneritys johtaa siihen, että suuhun tulevat tärkeät aineet (esimerkiksi fluori) eivät liukene normaalisti eivätkä siten ole käytettävissä hampaiden korjaantumisessa (remineralisaatiossa), jolloin myös reikiintyminen lisääntyy. Kun syljen liuottavat ominaisuudet puuttuvat, myös makuaisti häiriintyy ja ruoan syöminen on hankalaa, koska limakalvot ovat arat ja kuivat.
Vähentyneestä syljenerityksestä kärsivällä henkilöllä voi esiintyä seuraavia oireita: kuivan suun tunnetta, nielemisvaikeuksia, vaikeutunut puhekyky (eli ns. kieli tarttuu kitalakeen), muuttunut makuaistimus (esimerkiksi metallinmaku), paha maku suussa, pahanhajuinen hengitys, limakalvojen ja/tai kielen kirvely/polttelu, rohtuneet ja/tai kuivat huulet, vaahtoava sitkeä sylki, nopea hampaiston reikiintyminen ja vaikeuksia käyttää irtoproteeseja, koska proteesit pysyvät paremmin kosteassa suussa.
Kuivaan suuhun saa apteekeista ostettua erilaisia hoitotuotteita, kuten kostuttavia, voitelevia (keinosylki, kosteuttavat geeli, ja oliiviöljy) ja stimuloivia kuivan suun (imeskelytabletit ja ksylitoli) tuotteita, ja myös alkoholittomat suuvedet ovat hellävaraisia kuivalle suulle.
Aiheesta muualla

(Arkistoitu – Internet Archive)
(Arkistoitu – Internet Archive)
Kootut levyt osa 27 (Olavi Virta)

| Kootut levyt osa 27 Olavi Virta |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1958–1960
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Jarmo Santavuori
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Olavi Virran muut julkaisut
| Kootut levyt osa 26 1993 | Kootut levyt osa 27 1993 | Kootut levyt osa 28 1993 |
Kootut levyt osa 27 on vuonna 1993 julkaistu Olavi Virran kokoelmalevy, johon on koottu hänen levytyksiään vuosilta 1958–1960. Äänittäjinä olivat muun muassa Ronnie Kranck, Aarre Elo ja Jouko Ahera.
Kappaleet

Odotan sinua, Nina  – 2.24
Ajomies – 2.29
Ensi kerran (Come prima) – 2.15
Tom Dooley – 2.28
Kotilaaksomme (Red River Valley) – 2.39
Eso es el amor (englanninkielinen versio) – 3.11
Señora – 3.05
Quizas quizas quizas – 2.40
Eso es el amor (espanjankielinen versio) – 3.12
Kuin lapsena ennen – 2.55
Kesäyön valssi – 3.11
Sonja – 3.13
Eva – 3.09
Viidakko – 3.29
Muistelen kotiseutua – 3.08
Tyttö metsässä – 2.59
Sydänsuruja – 3.29
Syvä meri – 2.37
Hopeinen kuu (Guarda che luna) – 3.18
Kulta-aratti

| Kulta-aratti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Guarouba
Laji::  guarouba
Kaksiosainen nimi
 Guarouba guarouba  (J.F. Gmelin), 1788 
Katso myös
   Kulta-aratti Wikispeciesissä   Kulta-aratti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Guaruba guarouba
Kulta-aratti (Guarouba guarouba) on Brasilian kotoperäinen papukaija. Se elää maan pohjoisosassa Maranhãossa ja Parássa. Lajin holotyypin kuvaili Johann Friedrich Gmelin Koillis-Brasiliasta 1788.
Koko ja ulkonäkö

Pituudeltaan kulta-aratti on nokasta pitkän pyrstön kärkeen noin 34 senttimetriä ja se painaa noin 270 grammaa.
Ulkomuodoltaan kulta-arattia on vaikea sekoittaa moneen muuhun lajiin. Sen nokka on suuri verrattuna linnun päähän, ja väriltään vaalea. Höyhenys on suurimmaksi osaksi kirkkaan keltainen, lukuun ottamatta vihreitä siipisulkia. Linnun koivet ovat vaaleanpunertavat, mutta kynnet mustat.
Kotalampi (Laukaa)

| Kotalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°17′38″N, 26°04′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Pyhtäänjärveen 
Järvinumero:  14.315.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96 m  
Pituus:  540 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  1,163 km  
Pinta-ala:  3,65 ha  
Tilavuus:  0.000089 km³ 
Keskisyvyys:  2,45 m  
Suurin syvyys:  5,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotalampi 
Kotalampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Puttolan lähellä sijaitseva lampi.