stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Centrum Balticum -säätiö

Centrum Balticum -säätiö tekee ja tukee Itämeren alueen laaja-alaista yhteistyötä. Centrum Balticum käynnistää julkista keskustelua ja tarjoaa foorumeita dialogille ja osaamisen vaihdolle. Tavoitteena on yhdistää Itämeren alueen monitasoista toimijakenttää ja toimia siltojen rakentajana asioiden ja toimijoiden välillä.
Centrum Balticum -säätiön perustivat vuonna 2007 Turun kaupunki, Turun yliopistosäätiö, Åbo Akademi, Turun kauppakorkeakoulun tukisäätiö, Porin kaupunki, Uudenkaupungin kaupunki, Rauman kaupunki, Vaasan kaupunki ja Varsinais-Suomen liitto. Säätiön toiminta jakautuu Centrum Balticumiin, Saaristomeren Suojelurahastoon ja Turku-prosessin sihteeristöön. Lisäksi Turun kaupunki on osoittanut Centrum Balticumille EU:n Itämeren alueen strategian HA Neighbours -toimen koordinointivastuun.
Käytännössä Centrum Balticum -säätiön toiminta koostuu hankkeista, julkaisuista ja tapahtumista. Hankkeissa keskus vastaa tavallisesti koordinointitehtävistä, sisällön kehittämisestä ja viestinnästä. Centrum Balticumin hankkeita ovat muun muassa EU:n Itämeren alueen strategian sisäistä ja ulkoista viestintää ylläpitävä ja kehittävä Let's Communicate -hanke sekä oikeudellinen osaamiskeskus Baltic Area Legal Studies BALEX. Centrum Balticumin tärkeimpiä julkaisuja ovat lähes 10 000 suomalaista viikoittain tavoittava Pulloposti-kolumnisarja ja politiikkasuosituksia päättäjille tarjoava Baltic Sea Region Policy Briefing -sarja. Tapahtumista tunnetuin on vuodesta 2008 järjestetty Itämeri-foorumi, joka kokoaa vuosittain noin 300 eri alojen asiantuntijaa keskustelemaan Itämeren alueen tilasta ja kehityksestä.
Säätiön ylintä päätäntävaltaa käyttää hallitus, jossa jokaisella perustajajäsenellä on oma edustajansa. Säätiön hallituksen puheenjohtajana toimii Turun kaupunginjohtaja Aleksi Randell ja varapuheenjohtajana Turun yliopiston vararehtori Riitta Pyykkö. Lisäksi säätiöllä on oma korkean tason kansainvälinen valtuuskunta, joka pohtii ja visioi Itämeren alueen tulevaisuutta yli 30 arvostetun vaikuttajan voimin. Valtuuskunta johtaa presidentti Tarja Halonen.
Aiheesta muualla

Centrum Balticum -säätiö
Saaristomeren suojelurahasto
Turku-prosessi
EU:n Itämeren alueen strategia
HA Neighbours
Baltic Area Legal Studies BALEX
Mysteeri

Mysteeri tarkoittaa uskontoon liittyviä yliluonnollisia ilmiöitä. Esikristillisiä uskontoja, joissa on tällaisia ilmiöitä, sanotaan mysteeriuskonnoiksi. Ne olivat suosittuja antiikin Kreikassa ja Roomassa.
Idän kristillisissä kirkoissa mysteereillä viitataan sakramentteihin. Alkukirkon aikaan ne salattiin pakanoilta.
Käännös suomeksi
Pentti Järvinen (käsikirjoittaja)

Pentti Järvinen
Pentti Juhani Järvinen (s. 5. helmikuuta 1946 Hämeenlinna) on suomalainen kirjailija, tv-toimittaja, käsikirjoittaja ja ohjaaja. Järvisen  tuotantoon kuuluu tv-ohjelmia, näytelmiä, kuunnelmia, käännöksiä, sketsikäsikirjoituksia sekä pakinoita. Hän kirjoitti 23 vuoden ajan viikoittain pakinan Helsingin Sanomiin nimimerkillä "Toinen mies" (1989–2012).
Elämäkerta

Järvisen lapsuuskodin pihapiirissä Hämeenlinnan keskustassa sijaitsi sanomalehti Hämeen Kansan kirjapaino ja toimitus. Kadun puolella Järvisen isä johti Työväen säästöpankin konttoria ja äiti myi Marimekkoa hämeenlinnalaisille. Pojasta tuli jo kouluvuosina Hämeen Kansan taidekriitikko ja kesätoimittaja.
Koulunkäynti Hämeenlinnan lyseossa jäi kakkoseksi ensin pikaluistelulle, sitten kirjoittamiselle, kirjallisuudelle ja teinikuntatoiminnalle. Päästyään ylioppilaaksi ja selvittyään armeijasta RUK:n kurssijulkaisun päätoimittajana Järvinen aloitti Turun yliopistossa kirjallisuustieteen, sosiologian ja filosofian opinnot. Hän valmistui filosofian maisteriksi 1977.
Toimittajan töitä Järvinen teki lukiovuosistaan lähtien muun muassa Hämeen Kansassa, Aamulehdessä ja Turun alueradiossa. Vuonna 1974 hän siirtyi Turusta Helsinkiin TV 1:n ajankohtaistoimitukseen. A-studiosta hän siirtyi vuonna 1977 TV 1:n viihdetoimitukseen. Tältä ajalta tunnetuimpia töitä ovat Hepskukkuu, Hukkaputki, Akkulaturit, Itse valtiaat pilotti ja Itse valtiaat, joissa Järvinen toimi sekä käsikirjoittajana että ohjaajana. Vuoden 1985 jälkeen hän toimi TV 1:ssä ohjaaja-tuottajana teatteritoimituksessa, taidelinjan Profiktio-projektissa, Mediapajassa, Draama 2001 -projektissa ja Draama+-projektissa. Vuonna 2002 Järvinen siirtyi radioviihteen päälliköksi ja vuonna 2007 Yle VISIOn kehityspäälliköksi. Hän jäi eläkkeelle Yleisradiosta vuonna 2008.
Pentti Järvisen poika Atte Järvinen (s. 1975) tunnetaan muun muassa tv-sarjojen Pasila ja Ihmisten puolue ohjaajana ja käsikirjoittajana.
Elämäkerta > Televisio-ohjelmia

Henkka on hiekkaa -show (1979)
Hepskukkuu 1–16 (1980–1981)
Hukkaputki 1–31 (1981–1983)
Hallituskriisi 1–5 (1985)
Paperienkelit (1986)
Ramppikuume 1–8 (1986)
Vesipatja (1987)
Päin perhettä 1 –20 (1992–1993)
Hirveä juttu 1–20  (1993)
Akkulaturit 1–20 (1995)
Itse valtiaat pilotti (2001)
Itse valtiaat (2008)
Elämäkerta > Näytelmiä, käsikirjoituksia

Ottakaa hikka kiinni (1975) Ahaa-teatteri
Tummalla vai vaalealla (1983) Ravintolashow
Siskonmakkarat (1984) Teatterikorkeakoulu
Pirullista (1985) Teatterikorkeakoulu
13 Delfiiniä (1985) Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitos
Lopussa tavataan (1985) Teatterikorkeakoulu
Vesipatja (1985) Lahden kaupunginteatteri
Paas alusta (1986) Uusi Iloinen Teatteri
Isät (1991) Espoon kaupunginteatteri
Yö eetterisä (1993) Lilla teatern
Lemmen lähde (1999) Lahden kaupunginteatteri
Paljon onnea vaan  (2002) Turun kaupunginteatteri
Pyhä keikka (2004) Turun kaupunginteatteri
Runoilijan kesä (2010) Hauhon Niskavuorinäyttämö
Johan nyt, Niskavuori (2011) Hauhon Niskavuorinäyttämö
Perheistä parhain (2012) Hämeenlinnan Teatteri
Silmälläpidettävät (2015) Hämeenlinnan Teatteri
Elämäkerta > Kuunnelmia Ylelle

Vainaja-sarja:
Vainaja kaupan päälle 1995
Vainaja pilkkahinnalla 1995
Vainaja virittää ansan  1996
Vainaja palaa elämään 1997
Viimeinen vainaja 2000
Vainaja ehtii ensin 2005
Vainaja Elävässä arkistossa 2007
Vainaja puuttuu pelistä 2010
Elämäkerta > Käännöksiä

Munaako herra ministeri? (2000) Helsingin kaupunginteatteri
Saranat ja sardiinit  (2002) Helsingin kaupunginteatteri
Suurenmoista  (2006) Helsingin kaupunginteatteri
Ministeriä viedään (2015) Helsingin kaupunginteatteri
Aiheesta muualla

Pentti Järvinen (käsikirjoittaja) Elonetissä.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Vihti Ski Center

Vihti Ski Center
Vihti Ski Center maaliskuussa 2022.
| --- | --- |
Tyyppi:  Hiihtokeskus
Sijainti:   Vihti, Suomi
Korkeus merenpinnasta:  84 m 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vihti Ski Center on hiihtokeskus Vihdin Ojakkalassa. Vihti Ski sisältää 15 rinnettä ja 10 hissiä. Erikoisuutena 150 metrin katettu ja värivalaistu mattohissi. Vihti Ski Center tarjoaa vuokrattavaksi lautailu- ja laskettelutarvikkeita ja keskuksessa toimii myös kolme rinneravintolaa. Sen rinne oli nykyään Vihti Ski Centerin toimitusjohtajana toimivan alppihiihtäjä Sami Uotilan kotirinne hänen aktiiviurallaan.
Vihti Skin yhteydessä toimii myös vuonna 2000 avattu Vihti Golf Center sekä vuonna 2017 avattu teemapuisto PuuhaPark.
Aiheesta muualla

Vihti Ski Center
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:  Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:  Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:  Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti) 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Vihti Ski Center (Q11901276)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: talviurheilukeskus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Vihti
koordinaatit: 60°22′42″N 24°22′06″E﻿ / ﻿60.3784°N 24.3683°E﻿ / 60.3784; 24.3683
Aku Sipola

| Aku Sipola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Aku Taneli Sipola
Syntynyt: 6. joulukuuta 1989 (ikä 35) Raahe
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Reino Tuominen (Uusi päivä) Jere Sievinen (Salatut elämät)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Aku Taneli Sipola (s. 6. joulukuuta 1989 Raahe) on suomalainen näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi etenkin roolistaan Ylen draamasarjassa Uusi päivä, jossa hänen esittämäänsä Reino Tuomista nähtiin vuodesta 2015 alkaen aina sarjan päättymiseen saakka joulukuuhun 2018. Vuosina 2020–2022 hänet nähtiin MTV3-kanavan saippuasarjassa Salatut elämät Jere Sievisen roolissa.
Sipola on ollut mukana viihdeohjelma Putouksen kahdella tuotantokaudella vuosina 2022 ja 2023. Jälkimmäisellä tuotantokaudella Sipolan sketsihahmo Mainos-Harri voitti kauden sketsihahmokilpailun.
Yksityiselämä

Sipola on valmistunut teatteritaiteen kandidaatiksi Tampereen yliopistosta vuonna 2014. Hän on opiskellut näyttelemistä myös Lahden kansanopistossa.
Sipola seurusteli näyttelijä Minka Kuustosen kanssa vuosina 2014–2022. Heillä on helmikuussa 2018 syntynyt poika, jonka kanssa Sipola oli kotona lähes kaksi vuotta.
Aiheesta muualla

Aku Sipolan teatteritöitä suomalaisen teatterin tietopankissa ILONA:ssa
Aku Sipola Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Aku Sipola Elonetissä.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Sarsuinmäen tykkipatterit

152/45 C -mallin tykki Sarsuinmäellä
Sulkava kartalla.
Sarsuinmäen tykkipatterit ovat toisen maailmansodan aikaiseen puolustuslinja Salpalinjaan kuuluneita betonirakenteita, jotka sijaitsevat Sulkavan Partalansaaressa. Ne rakennettiin välirauhan aikana vuonna 1940, valmistuttuaan ne olivat Suomen 30. linnoitustykistöpatteri.
Alun perin paikalla sijaitsi kaksi Canet 152/45 C -mallin tykkiä. Niitä ei kuitenkaan kertaakaan jouduttu sodan aikana käyttämään Sarsuinmäellä, vaan paikalla on ammuttu ainoastaan koelaukauksia. Jatkosodan aikana tykit siirrettin paikalta pois etenevien joukkojen mukana Laatokalle. Vuonna 1994 paikalle tuotiin yksi samaa mallia oleva museotykki.
Paikalle löytää opaskylttien avulla. Patterit sijaitsevat korkealla mäellä, mutta puut peittävät näkymää alhaalta katsoen. Pattereista on poistettu aseistus. Niiden betonirakenteet ovat muotoilultaan samanlaisia, kuin muidenkin Salpalinjalle rakennettujen kiinteiden tykkipatterien.
Nykyisin tykkipattereita ylläpitävät pääasiassa paikalliset reserviläisyhdistykset.
Asumisoikeusasunto

Valtaosa asumisoikeustaloista on tavanomaisia kerros- ja rivitaloja, mutta joukkoon kuuluu myös Helsingin Pikku Huopalahdessa sijaitseva, Reijo Jallinojan suunnittelema erikoinen Terassitalo (1994).
Asumisoikeusasunto Suomessa on asumismuoto, jossa asukas omistaa asumisoikeuden rakennuttajayhtiön omistamaan asuntoon. Kiinteistö voi olla myös asukasyhdistyksen omistama, joskin Suomessa näitä on vain muutamia. Asukas maksaa sisäänmuuttaessaan yhtiölle kertaalleen asumisoikeusmaksun ja kuukausittain käyttövastiketta. Poismuuttaessa asukkaalle palautetaan asumisoikeusmaksu rakennuskustannusindeksin muutoksen mukaisesti korjattuna. Asukas ei voi lunastaa asuntoa omakseen. Asumisoikeus perustuu lakiin, toisin kuin samantyyppinen asunnon osaomistusjärjestelmä.
Tammikuussa 2016 Suomessa oli 41 500 asumisoikeusasuntoa, joista 43 prosenttia pääkaupunkiseudulla. Asumisoikeusasunnoissa asui 1,5 prosenttia koko maan ruokakunnista.
Suomen asumisoikeusjärjestelmän historia

Asuntojen hinnat nousivat 1980-luvun lopulla rajusti ja asuntolainojen korkotaso vaihteli 10–15 % välillä. Vuokrasääntelyn ja kovan korkotason aiheuttaman kasvaneiden tuottovaatimusten vuoksi vuokra-asuntoja oli markkinoilla suhteellisen vähän. Tavallisten palkansaajien asuntotilannetta helpottamaan haluttiin asumisoikeusjärjestelmä.
Mallina oli aluksi Ruotsissa jo toiminnassa ollut bostadsrätt, jossa asukkaat omistavat talot yhdistystensä kautta, mutta ensimmäisellä, vuoden 1990 lain yleisperusteluissa todettiin 65 kertaa asukkaiden yhteisöjen hallintamuoto (aso-yhdistys tai osuuskunta) tavoiteltavina, mutta pykälillä, joista hallinnan määrittely oli jätetty pois päästettiin asumisoikeustalot yhtiöiden hallintaan. lähde?
Suomessa "omistajiksi" nousivat niin sanotut yleishyödylliset asuntoyhteisöt, jotka rakennuttavat asunnot aravalainalla ja asukkaiden maksamilla asumisoikeusmaksuilla (= 99 % omasta pääomasta). Ruotsin mallista poiketen "markkinariski" asetettiin omistajayhtiöille, mutta käytännössä myös Suomessa asukkaat ovat vastikkeissaan kustantaneet kaikki menot ja kantaneet tosiasiallisen taloudellisen riskin. Suomessa asukkaille taattiin rakennuskustannusindeksillä korjattu pääoman palautus asumisoikeudesta luovuttaessa. Useimmat asukkaat eivät saaneet luvattua omakustannusperiaatteen mukaista edullista, pysyvää ja perinnöksi annettavaa asuntoa, sillä kohoavat kustannukset ja kohoava vastiketrendi on saanut jo enemmistön alkuperäisistä asukkaista siirtymään pois järjestelmästä. Vastikkeiden ei ole luvattu pienenevän missään vaiheessa, ei edes silloin kun rakentamislainat olisivat kuoletetut. Vastikeista noin 80 % muodostuu ns. perusosasta, jota yhtiöt eivät ole avanneet kohdekohtaisella tarkkuudella vaan pitävät liikesalaisuutenaan.
Laki asumisoikeustaloista astui voimaan syksyllä 1990, ja ensimmäiset talot valmistuivat seuraavana vuonna. Vuosikymmenen alkupuoliskon lama-aikana asumisoikeusasuntoja rakennettiin 1 000-1 600 asuntoa vuodessa. Järjestelmän tarpeellisuutta epäiltiin usealta taholta, mutta sen voi katsoa vakiinnuttaneen asemansa vuosituhannen vaihteessa.
Vuonna 1994 hyväksyttiin laki asumisoikeusyhdistyksistä, jonka mukaan asuntoja voivat rakennuttaa ja omistaa myös asukkaiden muodostamat yhdistykset.. Asumisoikeusyhdistyksiä oli vuoden 2015 alussa neljä kappaletta, ja ne omistivat aso-asuntokannasta vajaan prosentin, 285 asuntoa.
Vuoden 2016 alussa Ympäristöministeriö aloitti asumisoikeusjärjestelmän uusimisen. Päämääränä on turvata asukkaiden edut ja yhtiöiden talous. Muutokset kohdistuvat rahoitukseen, asukasvalintaan ja hakuprosessiin. On suunniteltu, että aso-asunnot omistajayhtiöt voisivat halutessaan purkaa sopimukset asumisoikeusasukkaiden kanssa. Tämän jälkeen omistajayhtiöt saisivat halutessaan markkinahintaan myydä asunnot eteenpäin omistusasuntoina tai vuokrata ne.  Asukkaiden etujärjestön SASO:n puheenjohtaja, tutkija Eric Hällström on tuonut esiin järjestelmän ja asumisoikeuksien pysyvyyttä uhkaavia seikkoja lasunnossaan ASO-FINAL.
Asumisoikeusasuntojen tuotanto

Vuosituhannen alussa asumisoikeusasuntoja rakennettiin jopa lähes 3 000 vuodessa, mutta vuosina 2003-2008 uusien asumisoikeusasuntojen rakentamisvauhti laski pienimmillään muutaman sadan asunnon vuositasolle. Asumisoikeustuotannon osuus muusta ARA-rahoitteisesta tuotannosta putosi 30:stä 10:een prosenttiin. Tuotanto nousi vuosikymmenen loppupuolella nopeasti ja vuonna 2009 aloitettiin lähes 3 000 asumisoikeusasunnon rakentaminen. Tästä tuotanto on tasaantunut vajaan parin tuhannen asunnon vuosivauhtiin. Vuonna 2015 aloitettiin 1 896 asumisoikeusasunnon rakentaminen.
Kesäkuussa 2023 muodostettu Orpon hallitus lopettaa asumisoikeusasuntojen tukien myöntämisen, mikä merkitsee käytännössä niiden rakentamisen loppua.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Aloitusvuosi | aso-asuntoja | osuus ARA-tuotannosta |
| 2000 | 3 175 | 30 % |
| 2001 | 2 638 | 20 % |
| 2002 | 1 527 | 18 % |
| 2003 | 638 | 11 % |
| 2004 | 500 | 11 % |
| 2005 | 415 | 10 % |
| 2006 | 297 | 8 % |
| 2007 | 333 | 10% |
| 2008 | 563 | 14 % |
| 2009 | 2 897 | 21 % |
| 2010 | 2 123 | 18 % |
| 2011 | 1 359 | 20 % |
| 2012 | 1 170 | 18 % |
| 2013 | 1 314 | 21 % |
| 2014 | 1 932 | 26 % |
| 2015 | 1 896 | 22% |
| 2016 | 1 644 | 21% |
| 2017 | 1 730 | 20% |
| 2018 | 1 575 | 18% |
| 2019 | 1 420 | 19% |
Toiminnan yleishyödyllisyys

Lain mukaan asotalojen omistajien pitää olla yleishyödyllisiä yhteisöjä. Rakentamista varten asoyhtiöt saavat valtiolta korkotukilainaa. Laki rajoittaa asoyhtiöiden voittoina ulos yrityksestä maksamien osinkojen suuruutta. Osinko saa olla vuodessa enintään kahdeksan prosenttia varoista, jotka omistaja on sijoittanut yhtiöön.
Useat asoyhtiöt ilmoittavat, etteivät ne tavoittele lainkaan voittoa.
Näiden "yleishyödyllisten yhteisöjen" taustalla voittoa tavoittelevat ulkopuoliset yhtiöt omistavat 82 prosenttia kaikista ASO-asunnoista.
Asumisen oikeus

Talon omistaja ei voi irtisanoa asukasta kuin poikkeustapauksissa, asumisoikeussopimus on periaatteessa elinikäinen. Lisäksi asumisoikeuden voi luovuttaa perintönä eteenpäin. Asukas voi halutessaan vaihtaa asuntoa toiseen asumisoikeusasuntoon, tai myydä asumisoikeuden takaisin yhtiölle ja muuttaa pois. Hallinnassa olevan huoneiston voi asumisoikeuden haltija vuokrata määräajaksi ulkopuoliselle henkilölle. Asumisoikeutta ei voi myydä vapaasti, vaan hinta on aina ostohinta rakennuskustannusindeksin muutoksella korjattuna.
Asumisen oikeus > Asumisoikeusmaksu

Asumisoikeusmaksu on yleensä 15 % asunnon hankintahinnasta. Ensimmäisissä, 90-luvun alussa rakennetuissa asunnoissa maksu on 10 %. Hankintahinta on rakentamisen kokonaiskustannushinta, joka ei saa ylittää Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen (ARA) määrittämää enimmäisrajaa.
Pieni osa asumisoikeusasunnoista on niin sanotusti vapaarahoitteisia. Niiden hankintahinnan määräytyminen ei ole rajoitettu edellä mainitulla tavalla, eikä toisaalta asukkaille ole määritelty varallisuusrajoja.
Asumisoikeusmaksun voi menettää, mikäli asunnot omistava yhteisö tekee konkurssin.
Asumisen oikeus > Kuukausittainen käyttövastike

Käyttövastike jakautuu kahteen osaan; hoitovastikkeeseen ja perusvastikkeeseen. Hoitovastikkeella katetaan kohteen hoitomenot. Asumisoikeuslain mukaan käyttövastike ei saa olla paikkakunnalla käyttöarvoltaan samanveroisista huoneistoista yleensä perittäviä vuokria korkeampi.
Asumisoikeusasuntojen vastikkeiden täytyy pohjautua tiettyihin laissa määriteltyihin kustannuksiin, esimerkiksi kiinteistönhoitokuluihin ja asoyhtiöiden rahoituskustannuksiin.
Asumisen oikeus > Kuukausittainen käyttövastike > Käyttövastikkeen kohtuullisuus

Rakennuslehti kertoi marraskuussa 2014, että aso-asuntojen käyttövastikkeet ovat Helsingissä ja Kuopiossa jopa ARA-vuokra-asuntoja korkeampia. Tämä siitä huolimatta, että asukkaat ovat jo maksaneet asumisoikeusmaksussa 15 % asunnostaan.
Helsingin Sanomat vertasi Helsingin aso-asuntojen käyttömaksuja vuonna 2015. Edullisinta oli asua Helsingin kaupungin omistaman Hason eli Helsingin Asumisoikeus Oy:n asumisoikeusasunnoissa. Hason kohteiden keskimääräinen kuukausivastike oli 9–11,62 euroa neliöltä. Muiden asoyhtiöiden vastike oli 11,03–16,11 euroa neliöltä. Kallein vastike oli Asokotien talossa Arabianrannassa.
Avain Asumisoikeus -yhtiössä paljastui puolestaan ylihinnoittelua vuonna 2015. Aran mukaan yhtiöllä oli ainakin 24 % liian suuret isännöinti- ja hallintokulut, kun yhtiö oli ostanut isännöintipalveluita omalta tytäryhtiöltään ilman kilpailutusta. Nämä kulut perittiin käyttövastikkeissa asukkailta. Yhtiöltä vaadittiin kulujen karsimista ja yhtiö joutui kilpailuttamaan isännöintipalvelut vuonna 2015.
Lokakuussa 2017 Asokodit aso-yhtiötä vastaan nostettiin 21 kannetta Helsingin käräjäoikeudessa. Asokoteja eli Asuntosäätiön asumisoikeus Oy:tä vaaditaan niissä palauttamaan heiltä liikaa perittyjä käyttö­vastikkeita sekä vahvistamaan käyttövastikkeelle kanteessa määritellyn enimmäis­tason.
Asumisoikeustalojen hoito > Rakennusten ylläpito ja rahoitus

Asuntojen kunnossapidosta vastaa asunnon omistaja. Asumisoikeustalojen omistajat rahoittavat kiinteistöjen rakentamisen pääasiassa lainarahalla. Asukkaiden asumisoikeusmaksuilla rahoitetaan 15 prosenttia rakennuskustannuksista, muu osa lainoitetaan yleensä Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen eli ARA:n myöntämällä yhtenäislainalla eli aravalainalla tai korkotukilainoituksella. Asuntoja voidaan rakentaa myös täysin vapaarahoitteisesti.
Suurin osa asukkaiden maksamista vastikkeista käytetään yhtiöiden lainojen hoitoon. Aravalainojen ja vuotta 2002 aikaisempien korkotukilainojen korot määräytyvät indeksin mukaan. Käytännössä aravakorot ovat markkinakorkoja suuremmat. Aravalainojen lyhennykset puolestaan lainaehtojen mukaan kasvavat laina-ajan loppua kohti. Lisäksi osa rakennuskannasta on rakennettu bullett-lainoina, jotka lankeavat maksuun yhtenä eränä. Tämän vuoksi laina-ajan alkupuolella asukkailta on kerättävä ennakkoon varauksia, joilla nousseet korko- ja lyhennyserät voidaan myöhemmin hoitaa.
Asumisoikeustalojen hoito > Asukkaan päätösvalta

Asumisoikeusasukkailla ei ole vastaavaa oikeutta päättää kiinteistön asioista kuin asunto-osakeyhtiöissä osakkailla. Lailla on turvattu asukkaille päätöksenteossa samat oikeudet kuin vuokratalojen vuokralaisille. Suurimmat omistajayhtiöt ovat kuitenkin luoneet asukasdemokratiajärjestelmiä, ja sallineet asukkaille päätösvaltaa hallitsemansa kiinteistön ylläpitokustannuksista päätettäessä. Jotkut yhtiöt ovat luoneet myös erityyppisiä asukasedustajistoja, joissa asukkaat saattavat valita edustajansa jopa yhtiön hallitukseen asti. Vaikuttamisen mahdollisuudet vaihtelevat yhtiöittäin.
Asukas saa tehdä asuntoonsa muutostöitä. Kunnossapito- ja korjaustöitä voi tehdä ilmoittamalla niistä asunnon omistajalle, mutta suurempiin muutostöihin tarvitaan omistajan lupa. Yksityiskohtaiset säännökset ja poismuuttaessa maksettavat korvaukset tehdyistä parannuksista eroavat kiinteistön omistajatahosta riippuen.
Vallitseva asukkaiden asema ja päätösvalta poikkeaa suuresti asumisoikeusasunnoista annetun lain yleisperusteluista, joissa 65 kertaa luvataan hallinta kokonaisuudessaan asukkaiden yhteisöille, joko aso-yhdistyksille tai -osuuskunnille. Eduskunta edellytti hallitukselta lakiin korjausta, mutta sai vain erillisen lain aso-yhdistyksistä, mutta se ei vastannut eduskunnan vaatimusta laista, joka koskisi kaikkia aso-kohteita Suomessa. Näin ollen Suomessa on tällä hetkellä kaksi erilaista aso-järjestelmää ja niissä asukkailla aivan erilaiset päätäntämahdollisuudet. Muutamissa yhdistysten kohteissa asukkaat voivat päättää kaikesta mutta kohteiden ulkopuolisten yhtiöiden kohteissa yhtiöt päättävät kaikesta merkittävistä ja asukkaiden rooli vastaa vuokralaisen asemaa vuokrataloissa.