stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Veli Sundbäck

Veli Sundbäck (s. 1946) on Nokia Oyj:n entinen johtokunnan jäsen, jonka vastuualueina olivat yhteistyösuhteet ja yhteiskuntavastuu sekä kauppapolitiikka. Sundbäck oli yhtiön palveluksessa vuoden 1996 alusta vuoden 2009 toukokuun loppuun, jolloin hän jäi eläkkeelle. Yhtiön johtokunnassa hän toimi vuoden 2008 loppuun. Sitä ennen hän toimi ulkoasiainministeriön valtiosihteerinä 1994–1995, ulkoasiainministeriön kauppapoliittisena alivaltiosihteerinä 1990–1994, ulkoasiainministeriön kauppapoliittisen osaston osastopäällikkönä 1988–1990 ja apulaisosastopäällikkönä 1985–1988.
Sundbäckillä oli ulkoministeriön virkamiehenä merkittävä rooli Suomen EY-jäsenyysneuvotteluissa. Hän toimi puheenjohtajana 17 valmistelujaostossa, joissa Suomea valmisteltiin ”eurokuntoon”. Osastopäällikkö Sundbäck saikin nimen Herra Integraatio.
Sundbäck on Suomen johtavia globalisaation asiantuntijoitakenen mukaan?.
Koulutukseltaan Sundbäck on oikeustieteen kandidaatti Helsingin yliopistosta.
Vuodesta 26.4.2000 alkaen Sundbäck on toiminut Suomen Messut Osuuskunnan hallintoneuvoston jäsenenä. Finnairin hallituksesta Sundbäck joutui lähtemään ns. stay-bonuksista nousseen kohun jälkeen 2012.
Aiheesta muualla

Esittely Nokian kotisivulla
Valtion Eläkerahasto

Valtion Eläkerahasto (VER) on Suomen valtion työntekijöiden eläkkeiden rahoitusta varten vuonna 1990 perustettu eläkerahasto. Eläkerahaston hallituksen asettaa Suomen valtiovarainministeriö, jonka rahoitusmarkkinaosasto myös valvoo rahaston toimintaa. Rahasto ei sisälly valtion talousarvioon. Vuoden 2013 lopussa rahastolla oli 22 vakituista työntekijää.
Eläkkeitä ei makseta suoraan rahastosta, vaan valtiovarainministeriön antaman talousarvion suomista määrärahoista. Rahastoa käytetään vuosittaisten eläkemenojen tasoittamiseen. Valtion työntekijät ja -antajat maksavat eläkemaksujaan rahastoon, joka sijoittaa ne. Valtion eläkelaissa säädetään, että rahastosta siirretään 40 % valtion vuotuisista eläkemenoista ja että rahaston rahastointitavoitteena on 25 % valtion vuoden eläkevastuusta. Vuoden 2013 rahaston markkinahintainen pääoma oli noin 16,3 miljardia euroa, joka on 17 % eläkevastuusta. Vuoden 2006 pääoma oli 10,3 miljardia euroa.
Valtion Eläkerahaston toimitusjohtaja on kauppatieteiden tohtori Timo Löyttyniemi. Vuosina 2015—2020 toimitusjohtajana toimi oikeustieteen tohtori Timo Viherkenttä.
Omistuksia

Valtion eläkerahasto on Stockmann-konsernin yhdeksänneksi suurin osakkeenomistaja 2,28 % osuudella.
Valkokulmaviuhko

| Valkokulmaviuhko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Viuhkot Rhipiduridae
Suku::  Viuhkot Rhipidura
Laji::  leucophrys
Kaksiosainen nimi
 Rhipidura leucophrys  Latham, 1802 
 Valkokulmaviuhkon esiintymisalue
Alalajit
 R. l. leucophrys  R. l. melaleuca  R. l. picata 
Katso myös
   Valkokulmaviuhko Wikispeciesissä   Valkokulmaviuhko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkokulmaviuhko (Rhipidura leucophrys) eli aikaisemmalta nimeltään valkokulmamonarkki on yleinen australialainen varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 20 cm ja paino noin 20 g. Lajin höyhenpuku on muuten musta, paitsi kapea silmäkulmajuova, katkonainen viiksijuova ja alapuoli ovat valkoiset. Pyrstön pituus on 10–11 cm, sukupuolet ovat saman värisiä.
Esiintyminen

Valkokulmaviuhkot elävät lähes kaikkialla Australian mantereella sekä Papua-Uudessa-Guineassa, Salomonsaarilla, Bismarckinsaarilla ja Indonesian itäisimmillä saarilla. John Latham kuvaili lajin holotyypin Sydneystä Australiasta 1801. Lajista tunnetaan kolme alalajia.
Elinympäristö

Valkokulmaviuhkot asuvat valoisissa metsissä ja aukeilla mailla sekä ihmisasutuksen seuralaisena, ja karttavat sulkeutuneita sademetsiä ja soistuneita metsiä.
Lisääntyminen

Laji on yksiavioinen. Pesä rakennetaan tavallisesti puun vaakasuoran oksan oksanhaaraan. Se on kasvikuiduista punottu riippuva kori, joka on päällystetty hämähäkinseiteillä ja vuorattu karvoilla tai höyhenillä. Sama pesä saattaa olla käytössä useita vuosia, tai pari voi purkaa sen ja käyttää osia uuden pesän rakentamisessa. Naaras munii tavallisesti kolme munaa, joita molemmat puolisot hautovat yhteensä kaksi viikkoa. Kummatkin emot myös hoitavat ja ruokkivat poikasia, jotka jättävät pesän parin viikon ikäisinä. Pari pesii jopa neljästi vuoden aikana, jos olosuhteet ovat suotuisat.
Ravinto

Valkokulmaviuhkot ovat hyönteissyöjiä, jotka saalistavat sekä maassa liikkuvia että lentäviä hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia.
Valkokulmaviuhkon lentosiluetti
Valkealampi (Ähtäri, Tuhkio)

| Valkealampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°33′45″N, 24°31′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarhianjoen alue (35.63)
Laskujoki:  oja Hännättömänjokeen 
Järvinumero:  35.636.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  201,9 m  
Rantaviiva:  0,62 km  
Pinta-ala:  2,703 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkealampi 
Valkealampi  on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Tuhkion kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Hännättömänjoen valuma-alueeseen (35.636) se kuuluu.
Uusi julkisjohtamisen oppi

Uusi julkisjohtamisen oppi eli New Public Management perustuu näennäismarkkinoiden teoriaan. Se on Yhdysvalloissa 1970–80-luvuilla kehitetty julkisten organisaatioiden muutosoppi, jonka tavoitteena on siirtää yksityiseltä puolelta omaksuttuja toimintatapoja julkisen hallinnon organisaatioihin ja toimintamalleihin. Uusi julkisjohtamisen oppi perustuu pohjimmiltaan tayloristiseen talousteoriaan, eli keskusjohtoiseen tieteelliseen liikkeenjohtoon.
Aiemmin julkisten organisaatioiden opit perustuivat pitkälti virkamiesten rationaalisuuteen, etiikkaan ja yleisen hyvän käsitteeseen. Uuden julkisjohtamisen malli perustuu yksityisten markkinoiden ihailuun ja idealisointiin. Tämän käsityksen mukaan suurin osa julkisen sektorin toiminnoista voidaan − ja pitää − yksityistää ja ulkoistaa eli hoitaa yksityisten markkinoiden kautta.
Uuden julkisjohtamisen opin mukaan yksityiset markkinat ovat tehokkaat ja perinteinen valtio (julkiset toiminnot yleensä) tehoton. Tästä uskomuksesta syntyy tarve uudistaa kaikki julkiset organisaatiot yksityisten yhtiöiden johtamismallien mukaan. Jokaiselle yksikölle ja osa-alueelle täytyy luoda omat budjetit, ja niiden käytettävissä olevat varat sidotaan määrällisiin tuotoksiin, joista vain pieni osa tulee yksiköiden omaan budjettiin. Menestyksekkäitä yksiköitä ja etenkin niiden johtajia tulee palkita, kun taas määritellyillä kriteereillä heikosti pärjänneiltä voidaan viedä rahat ja toimintaedellytykset.
Kirjallisuutta

Yliaska, Ville: Tehokkuuden toiveuni. Uuden julkisjohtamisen historia Suomessa 1970-luvulta 1990-luvulle.  (Väitöskirja: Helsingin yliopisto)  Helsinki:  Into, 2014.  ISBN 978-952-264-318-6.
Valkealampi (Uurainen, Sahrajärvi)

| Valkealampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°31′38″N, 25°13′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.624.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  189,9 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,847 km  
Pinta-ala:  4,99 ha  
Tilavuus:  0,0001016 km³ 
Keskisyvyys:  2,04 m  
Suurin syvyys:  5,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkealampi 
Valkealampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa  Sahrajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 101 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 5,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kotajoen alueeseen (14.624) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 189,9 metriä mpy.
Uusi hyvinvointipuolue

Uusi hyvinvointipuolue (turk. Yeniden Refah Partisi) on Millî Görüşin mukainen turkkilainen poliittinen puolue, joka perustettiin 23. marraskuuta 2018 Muhammed Ali Fatih Erbakanin johdolla. Puolueen perussäännön mukaan sen virallinen lyhenne on Yeniden Refah. Sen symboli on piikki puolikuussa. Se sisällytettiin vaalilautakunnan 30. maaliskuuta 2021 julkaisemaan vaaleihin osallistuvien puolueiden listaan.
Poliittinen asenne

Uuden hyvinvointipuolueen tavoitteita ovat kansallinen tuotanto, kansallinen kehitys, köyhyyden poistaminen ja Turkin ulkomaisen riippuvuuden poistaminen kokonaan. Se korostaa ”oikeudenmukaista järjestystä”, jonka Necmettin Erbakan määrittelee yhdeksi kansallisen näkemyksen tavoitteista. Puolueen mukaan kansalaisten vapauttaminen aineellisista ja moraalisista vaikeuksistaan on yksi puolueen perusperiaatteista.
Puolue jatkaa tiukkaa koron vastustusta, joka on jatkunut Millî Görüş -liikkeen syntymisestä lähtien.
Upper Darby Township

| Upper Darby Township |
| --- | --- |


Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Pennsylvania
Piirikunta:  Delaware
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  20,27 km²
 – Josta vettä:  0 km² 
Väkiluku (2020):  85 681
 – Väestötiheys:  4230 as./km²
Lempinimi::  UD
Motto::  "The World in One Place"
 
 https://www.upperdarby.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Upper Darby Township on kunta (township) Pennsylvanian osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 85 681 vuonna 2020. Kunta sijaitsee Delawaren piirikunnassa, ja se on väkiluvultaan Delawaren piirikunnan suurin kunta.
Väestö

Vuonna 2020 Upper Darby Townshipin 85 681 asukkaasta valkoisia oli 45,9 %, mustia 34,2 %, aasialaisia 12,8 % ja alkuperäisasukkaita 0,2 %. 25,9 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 23,5 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Upper Darby Township Wikimedia Commonsissa
Vaakkolammi

| Vaakkolammi |
| --- | --- |
 Vaakkolammia sen itäiseltä rannalta.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°30′16″N, 23°40′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  oja Pyhäjärveen 
Järvinumero:  35.211.1.003 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  82,7 m 
Rantaviiva:  1,727 km 
Pinta-ala:  0,09387 km² 
Tilavuus:  0.000090 km³ 
Suurin syvyys:  3 m 
 fiVaakkolammi 
Vaakkolammi  on Pirkanmaalla Tampereella Epilän ja Kaarilan kaupunginosissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Vaakkolammi on osa Pyhäjärven lähialuetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 600 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 9,4 hehtaaria. Järvi on muodostunut Tohloppia etelästä reunustavan Raholanharjun  alapuolella olevaan painaumaan. Lammen pohjois- ja länsirantoja reunustaa puistoalue ja koilliskulmassa sijaitsee Epilän koulu. Etelärannat ovat luonnonsuojelualuetta, jonka takana alkaa heti asuinalue. Myös puiston länsipuolella on rinteessä luonnonsuojelualue. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Puiston rantoja kiertää kävelypolkuja, joiden sisään jää palloilukenttä.
Vedenlaatu

Vaakkolammin vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1980 lähtien ja sitä on seurattu siitä lähtien noin kolmen vuoden välein. Uusimmat tulokset ovat vuodelta 2012. Lammen vesi on väritöntä ja vähähumuksista, mutta samalla se on sameaa. Vesi on ravinnepitoisuuksien perusteella rehevää tai erittäin rehevää. Veden happamuustaso on talvisin lievästi happaman puolella ja kesäisin se on selvästi emäksinen. Puskurikyky happamoitumista vastaan on erinomainen. Matalana järvenä siinä yleensä ei esiinny lämpötilakerrostuneisuutta, mutta siitäkin huolimatta järven happipitoisuus putoaa talvella niin alas, että silloin voi syntyä happikatoa. Vuonna 1994 asennettu ilmastinlaite ei ole asiaa auttanut. Hulevedet ja muut hajapäästöt ovat nostaneet veden bakteeripitoisuutta. Viime aikoina Vaakkolammin veden laadussa ei näyttäisi tapahtuneen oleellisia muutoksia.
Lampea ovat aikaisemmin rasittaneet teollisuuden päästöt ja hulevesikuormitukset. Lampea on saneerattu kerran perusteellisesti, mutta se on matalana järvenä alkanut nykyisin kasvaa rannoiltaan umpeen. Ympäröivä alue on rehevää lehtoa ja lammin pohjoispuolisesta lehtoalueesta on vastikään perustettu luonnonsuojelualue. Lammen vedenlaatu on tyydyttävällä tasolla.
Historiaa

Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Wakkojärvi”.
Vaakkolammin nimen taustalla on järven rannalla aikanaan sijainnut Vaakkola-niminen talo, joka yhdistettiin Kaarilan kartanoon. Vaakkolammi mainitaan isonjaon pöytäkirjoissa vuonna 1767 nimellä Waackojerwi. Vaakkolammin länsipuolella sijaitsee Liittokallio, joka on tunnettu myös nimillä Sopimusvuori ja Likomäki. Nimet Liittokallio ja Sopimusvuori viittaavat kalliolla aikoinaan käytyihin käräjiin, Likomäki puolestaan pellavien liottamiseen Vaakkolammissa.
Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa Vaakkolampi sijaitsi Pyhäjärvelle asti ulottuvan Epilän, Hyhkyn ja Kaarilan kylien peltomaiseman keskellä ja sitä ympäröi rantasuovyöhyke. Eteläpuolella kulkevan hajujakson päällä sijaitsi maataloja, joiden kautta kulki lampea kiertävä tie. Se yhtyi kummastakin päästään Epilän läpi kulkeneeseen maantiehen, jonka varteen oli jo tuolloin rakennettu asuntoja.
Lammen tila oli viime vuosisadan jälkipuolella huono, johtuen maatalouden ja teollisuuden päästöistä. Vuoden 1960 kartassa näkyy kaivettu oja, joka alkaa teollisuuslaitosten välistä ja kulkee suorana lampeen. Samassa kartassa näkyy lammen keskellä saari, jota ei ole piirretty vuoden 1953 karttaan. Vuoden 1975 kartassa tämä saari on kadonnut, mutta sen tilalle on ilmaantunut etelärannan tuntumaan uusi saari ja samalla on lammen itäpää kasvanut umpeen, vaikka vedenpinta näyttäisi nousseen. Pohjoisrantaa seuraa nyt talon tie, joka on vuoden 1980 kartassa muuttunut puiston poluksi. Vuoden 1991 kartassa saaria ei enää näy ja puisto on laajentunut ja saanut palloilukentän.
Valokuvavedos

Valokuvavedos valmistetaan joko valottamalla valokuva suoraan vedostusmateriaalille tai vedostamalla kuva negatiivista tai positiivista. Vedostusmateriaali on usein paperipohjaista, mutta se voi olla muovia tai "immateriaalinen" digitaalinen tiedosto. Digitaalisesta tiedostosta voidaan tehdä myös digitaalinen printti esimerkiksi portable document format (PDF) -muotoon. Digitaalisia vedostusta kutsutaan yleisesti tulostamiseksi. Valokuvavedos voidaan tehdä myös painomenetelmällä.
Ensimmäisen säilyneen valokuvan vedosti Joseph Nicéphore Niépce suoraan asfaltille. Tämän kuvan valottaminen kesti kahdeksan tuntia, minkä vuoksi kuvaan eksyi outoja valoja ja varjoja. Useimmat vedostusmenetelmät ovat epäsuoria. Aiemmin käytettiin välivaiheena negatiivia. Vuoden 2000 jälkeen välivaiheena on yleistynyt digitaalinen tiedosto.Median uudistuessa valokuvauksen käytänteet ovat moninaistuneet. Valokuvavedos voi olla paitsi valoherkälle materiaalille vedostettu, myös esimerkiksi painomusteella eri materiaaleille siirretty painokuva, digitaalinen tuloste tai valokopio. Digitaalinen valokuva voidaan tuottaa myös "aineettomana" "immateriaalisena" vedoksena valkokankaalle tai näyttöpäätteelle.
Vedostusmenetelmiä > Kemiallisia vedostusmenetelmiä

Albumiinivedos.
Valkuaisella, tavallisimmin munanvalkuaisella päällystetty ja hopeasuoloilla herkistetty valokuva. Pohjustettiin miltei aina pahville. Tavallinen 1800-luvun lopun kuvissa.
Ambrotyyppi.
Mustalle taustalle asetettu alivalottunut lasinen märkälevynegatiivi. Maitomainen emulsio näyttäytyy positiivisena sitä katsottaessa. Kolmiulotteinen vaikutelma helpottaa tunnistusta. Käytössä 1850-luvulta 1860-luvulle.
Autokromi.
Additiiviseen värisekoitukseen perustuva ensimmäinen käytännöllinen, mutta lopputulokseltaan erittäin hienostunut värikuvausmenetelmä 1900-luvun alusta. Lasinen diapositiivi, jossa on kolme tärkkelykseen sekoitettua väriainesta.
Dagerrotyyppi.
Ensimmäinen yleisesti levinnyt, uniikkeja kuvia tuottava valokuvausmenetelmä. Jodihöyryssä herkistettyyn hopeoituun kuparilevyyn syntyi valoherkkä hopeajodikalvo, jonka voi tunnistaa peilimäisestä pinnasta. Käytössä Suomessa 1860-luvulle asti.
Ferrotyyppi.
Ambrotyypin tapaan toimiva, etenkin torikuvaajien aina 1920-luvulle asti muotokuvaukseen käyttämä valokuvamenetelmä. Tunnistusta helpottaa kuvan pohja, joka on rautapeltiä.
Heliogravyyri, polymeerigravyyri.
Myös fotogravyyri, rotogravyyri tai kaiverrus. Syväpainomenetelmiä, missä painolaatan syvennyksiin siirretty väri paperille painettuna muodostaa sävyntoistoltaan hienostuneen ja piirroltaan tarkan täyssävykuvan.
Hopeagelatiinivedos.
Tavallinen mustavalkovalokuva. Gelatiinilla päällystetty ja hopeasuoloilla herkistetty valokuvapaperi.
Kalotyyppi.
Myös talbotyyppi keksijänsä Talbotin mukaan. Paperinegatiivista suolapaperille vedostettu paperipositiivi. Nykyään käytetään myös hopeagelatiinipapereita tarkoitukseen.
Kollodiumvedos.
Vedos, jonka valoherkän emulsion sidosaineena käytettiin nitroselluloosan alkoholi-eetteriseosta.
Kromogeeninen värivedos.
"Tavallinen värivalokuva". Värinegatiivista väripositiiveja tehtäessä käytetty paperi, jossa on kolme eri väritekijää sisältävä hopeaherkistys. Valmiiksi emulsioon sijoitetut väritekijät saadaan esille kehitysprosessissa.
Mustevedos.
Myös mustesuihkutuloste. Mustesuihkutulostimella digitaalisesta tiedostosta tehty tuloste. Joskus käytetään myös termiä pigmenttivedos.
Pannotyyppi.
Nahalle tai vahapaperille vedostettu valokuva. Vain vähän pannotyyppejä on säilynyt.
Platinavedos.
Myös palladiumvedos. Rautasuoloilla herkistetty ja platinasuoloilla herkistetty paperille vedostettu valokuva.
Syanotyyppi.
Sinikopionti. Sinisävyisillä rautasuoloilla paperille vedostettu valokuva.
Valopainovedos.
Laakapainovedos, joka on aikaansaatu lasilevyllä olevan bikromaatilla herkistetyn retikuloituneen gelatiinin avulla.
Väridiapositiivi.
Luonnolliset värit toistava kääntöfilmi, joka perustuu kromogeeniseen väriprosessiin ja hopean valkaisuun.
Värinegatiivi.
Värinegatiivifilmin valotuksen jälkeen kehitetään negatiiviset 'värikuvat'. Vedostetaan positiivikuva esimerkiksi väripaperille, jolloin värit toistuvat oikein.
Vedostusmenetelmiä > Painovedosmenetelmiä

Laakapaino
Perustuu laakapainomenetelmään.
Syväpaino
Perustuu syväpainomenetelmään.
Cromaliini
Perustuu värikalvomenetelmään.
Vedostusmenetelmiä > Digitaalisia tulostusmenetelmiä

Digitaalinen minilaboratorio
Perustuu värinegatiiviprosessiin.
Sublimaatiotulostus
Perustuu värikalvotekniikkaan.
Lasertulostus
Perustuu Xeroxin kopiomenetelmään.
Mustesuihkutulostus
Perustuu Canonin mustepisaratekniikkaan.
Digitaalinen dokumentti
Perustuu PDF-menetelmään.
Aiheesta muualla

Analoginen vedostaminen (Arkistoitu – Internet Archive)
Digitaalinen vedostaminen (Arkistoitu – Internet Archive)
Tulostaminen (Arkistoitu – Internet Archive)
Ukonhatut

| Ukonhatut |
| --- | --- |
 Huppu-ukonhattu (Aconitum napellus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Ukonhatut Aconitum  L.
Katso myös
   Ukonhatut Wikispeciesissä   Ukonhatut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ukonhatut (Aconitum) on leinikkikasvien suku, johon kuuluu yli 250 lajia. Nimensä suku on saanut suurien kukkien ylimpien terälehtien muodosta.
Ukonhatut ovat monivuotisia ruohovartisia kasveja, jotka kasvavat luonnonvaraisina pohjoisen pallonpuoliskon viileähköillä alueilla. Joitakin lajeja viljellään koristekasveina.
Ukonhatut ovat tappavan myrkyllisiä. Vaikuttava aine on akonitiini-niminen alkaloidi, jota on erityisesti juurakossa ja pienempiä määriä muissa kasvinosissa. Kuolemaan johtaneita tapauksia tiedetään, kun juurta on syöty 2–4 grammaa. Kasvin lehtien pitkäaikainen ihokosketus aiheuttaa myös myrkytyksen. Myrkytyksen oireina on muun muassa pistely suussa, ihon tunnottomuus, erityinen hikoilu, jano, kylmyyden tunne, hengenahdistus, kuulo- ja näköhäiriöt. Vaikea myrkytys johtaa kuolemaan sydämen pysähtymisen tai hengityksen lamaantumisen takia.
Lajeja ja alalajeja

ametistiukonhattu (Aconitum carmichaelii)
hokkaidonukonhattu (Aconitum yezoense)
hukanukonhattu eli keltaukonhattu (Aconitum lycoctonum )
keltaukonhattu (Aconitum lycoctonum subsp. lycoctonum)
etelänukonhattu (Aconitum lycoctonum subsp. neapolitanum), koristekasvi
lehtoukonhattu (Aconitum lycoctonum subsp. septentrionale, syn. Aconitum septentrionale)
huppu-ukonhattu (Aconitum napellus )
aitoukonhattu (ukonhattu) (Aconitum napellus subsp. lusitanicum)
isoköynnösukonhattu (Aconitum volubile)
kuu-ukonhattu (Aconitum anthora), keltainen koristekasvi
köynnösukonhattu (Aconitum hemsleyanum), köynnöstävä koristekasvilaji
lenkoukonhattu (Aconitum kusnetzowii tai kusnezoffii)
musteukonhattu (Aconitum columbianum)
notkeaukonhattu (Aconitum sczukinii)
partaukonhattu (Aconitum barbatum), koristekasvi
pensaikkoukonhattu (Aconitum alboviolaceum), köynnöstävä koristekasvi
rentoukonhattu (Aconitum arcuatum)
syysukonhattu (Aconitum fischeri)
tarhaukonhattu (Aconitum × stoerkianum), perinteinen koristekasvi
terniukonhattu (Aconitum kirinense)
terttu-ukonhattu (Aconitum paniculatum)
tummaukonhattu (Aconitum degenii)
vahaukonhattu (Aconitum orientale)
Suomessa luonnonvaraisena lehtokasvina kasvaa lehtoukonhattu sekä joskus viljelykarkulaisina aitoukonhattu ja tarhaukonhattu.
Lajikkeita

valkoukonhattu Aconitum ’Ivorine’
kirjoukonhattu Aconitum × stoerkianum ’Bicolor’
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Ukonhatut – Aconitum
Funet: Ukonhatut (Aconitum)
Den virtuella floran: Stormhattar (Aconitum L.) (ruotsiksi)
ITIS: Aconitum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Aconitum (englanniksi)
Flora of China: Aconitum (englanniksi)
Helsingin lentoasema

Helsingin lentoasema voi tarkoittaa seuraavia lentoasemia:
Helsinki-Malmin lentoasema
Helsinki-Vantaan lentoasema.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Helsingin lentoasema”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Uposvesitähti

| Uposvesitähti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Ratamokasvit Plantaginaceae
Suku::  Vesitähdet Callitriche
Laji::  hermaphroditica
Kaksiosainen nimi
 Callitriche hermaphroditica  L. 
Katso myös
   Uposvesitähti Wikispeciesissä   Uposvesitähti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Uposvesitähti (Callitriche hermaphroditica) on ratamokasveihin kuuluva yksivuotinen uposvesikasvi.