Butovon kulttuuri
Tunnettuja asuinpaikkoja > Ozerki

Ozrekrin suokohde sijaitsee 20 km Tveristä lähellä Shosha-jokea, joka laskee Volgaan. Alueella oli preboreaalisella kaudella vielä järvisysteemi, jonka vedenpinta nousi ja laski useasti tuhansien vuosien aikana. Tämän takia ihmiset siirtelivät asuinpaikkaansa lukuisia kertoja. Turvetuotannon aloittamisen jälkeen näistä havaittiin noin 20 mesoliittista tai neoliittista asuinpaikkaa. Näitä kaivettiin vuosina 1990–1991.
Ozerki-14 on varhaiselta Butovon kulttuurikaudelta ja preboreaaliselta luonnonkaudelta. Sitä ei ollut tutkittu vielä vuonna 1994. Ozerki-16, -17 ja -9 ovat keskiseltä Butovon kulttuurikaudelta. Näistä on tehty runsaasti puu-, luu-, sarvi- ja piilöytöjä.
Asuinpaikkaa Ozerki-16 tutkittiin 12 m² kokoiselta alalta, jolloin löydettiin muun muassa mäntypuisen liistekatiskan rippeet, ovaalinmallinen kaarnakelluke, teroitetun paalun maahan isketty alaosa, nuolenkärki, jossa oli vielä pihkaa ruodossa, verkonpaino, jossa oli vielä jäljellä sidosnarua ja Shigir-tyyppisiä nuolia. Työstetyn puun säleestä ajoitettiin löytökerrostuma 8 800 BP eli kalibroituna 7 800 eaa.
Asuinpaikkaa Ozerki-17 tutkittiin 41 m². Sen vanhin kerrostuma sisälsi paljolti samaa esineistöä kuin Ozerki-16, esimerkiksi monia teroitettujen paalujen maahan iskettyjä kärkiä, monia pajunlehden mallisia piinuolenkärkiä sekä myös vanhempia kolmion muotoisia (engl. tanged point) kärkiä, yksi vinopäinen nuolenkärki sekä ongenkoukku siimalla. Kohteen vanhin mesoliittinen kerros ajoitettiin 8 800 BP eli kalibroituna 8 000 eaa..
Asuinpaikan kerrostumista löytyi kolme ihmisluuta, jotka eivät sitten kuitenkaan kuuluneet asuinpaikan asukkaille. Niiden radiohiiliajoitus vie luut noin 1500 vuotta nuorempaan aikaan 6 500 eaa., jolloin asuinpaikka Ozerki-17 oli veden peittämä. Lähin luiden ikäinen asuinpaikka löytyi puolen kilometrin päästä. Luut sisälsivät runsaasti rautaa, arsenikkia ja sinkkiä, mikä yhdessä vähäisen kalansyömisen kanssa viittaa sienien runsaaseen nauttimiseen.
Tuottavin kaivausalue löytyi asuinpaikalta Ozerki-5, jossa tutkittiin 94 m² suota. Se alkaa keskisen Butovon kauden lopusta ja päättyy kahteen erilaiseen keraamiseen kauteen. Ajoitettuja esineitä on aikaväliltä 7400–5900 BP eli kalibroituna 6200–4800 eaa..
Vanhimmassa asuinpaikan Ozerki-5 löytökerroksesta keskiseltä Butovon kaudelta tehtiin noin 500 kivityökalulöytöä ja yli 500 luu- tai sarviesinelöytöä. Piikiven työstöjätteen lisäksi löydettiin muun muassa kaapimia (eniten), uurtimia, vinoja- ja symmetrisiä nuolenkärkeä (yli 50 kpl), veitsiä, poria, kiillotettuja kirveitä, hiomakiviä ja talttoja. Myös luusta ja sarvesta valmistettuja nuolenkärkiä löytyi erityyppisiä: neulamaisia, tasapäisiä, tylppiä ja Shigir-mallisia, sekä myös sahareunaisia keihäänteriä ja harppuunanpäitä. Työkaluiksi voitiin tunnistaa tikareita, veitsiä, kaapimia, naskaleita ja majavanhampaita (kaapimia). Myös riipuksia, jotka olivat ketun tai villisian hampaita, havaittiin ja joissakin luissa oli koristeluina kuviointia.
Ravinnoksi oli metsästetty enimmäkseen hirveä ja majavaa. Myös muiden eläinten luita löytyi:  saksanhirvi, metsäkauris, villisika, mäyrä, jänis, näätä, saukko, susi, kettu ja metsähiiri. Erittäin runsaasti löytyi kalan ja linnun luita. Kasvijäänteitä olivat pähkinänkuoret ja lumpeiden siemenet.