stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
M/S Viking Cinderella

| M/S Viking Cinderella |
| --- | --- |
 M/S Viking Cinderella Tukholman satamassa tammikuussa 2024.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Nykyinen reitti:  Helsinki–Maarianhamina–Tukholma Helsinki–Tallinna (vain kesäkautena)
Lippuvaltio:   Suomi (1989–2003, 2024–)  Ruotsi (2003–2024)
Kotipaikka:  Maarianhamina
IMO-numero:  8719188
MMSI-numero:  266027000
Tunnuskirjaimet:  SEAI
Aiemmat nimet:  M/S Cinderella (1989–2003)
Omistaja:  Viking Line
Rakennustelakka:   Wärtsilä Meriteollisuus, Pernon telakka, Turku, Suomi
Rakennusnumero:  1302
Tilattu:  22. joulukuuta 1987
Kölinlasku:  15. joulukuuta 1988
Vesillelasku:  15. huhtikuuta 1989
Luovutettu:  29. lokakuuta 1989
Neitsytmatka:  8. marraskuuta 1989
Status:  liikenteessä
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  12
Pituus:  191 m
Leveys:  29 m
Syväys:  6,74 m
Bruttovetoisuus (GT):  46 398
Koneisto:  4 × Sulzer 12 V ZA 40S -dieselmoottoria
Koneteho:  28 800 kW
Jääluokitus:  1A Super
Nopeus:  21,5 kn
Hyttipaikkoja:  2 500 henkilölle
Matkustajia:  2 560
Lastikapasiteetti:  760 m
Autokapasiteetti:  480 henkilöautoa tai noin 60 rekkaa
Muuta:  maailman suurin autolautta 1989–1990
Lähteet:  
M/S Viking Cinderella (vuosina 1989–2003 M/S Cinderella) on Viking Line -varustamon matkustaja-autolautta. Laiva laskettiin vesille Wärtsilä Meriteollisuuden Pernon telakalla Turussa 15. huhtikuuta 1989. Se oli viimeinen Turussa valmistunut laiva ennen silloisen telakkayhtiön konkurssia. Laivan pituus on 191,0 metriä, leveys 29,0 metriä ja syväys 6,74 metriä. Viking Cinderella oli valmistumisaikanaan maailman suurin autolautta. Laivan koneet tuottavat 28 800 kilowatin tehon ja 21,5 solmun maksiminopeuden. Aluksen entisestä päälliköstä merikapteeni Henrik Grönvikistä tuli vuonna 2013 valmistuneen Viking Gracen päällikkö.
Viking Cinderella ottaa 2 560 matkustajaa, ja hyttipaikkoja on 2 500 henkilölle. 4,8 metriä korkealle autokannelle mahtuu 480 henkilöautoa tai noin 60 rekkaa. Laivan jääluokitus on 1A Super.
Historia > 1989–2003

Valmistumisensa jälkeen Cinderella aloitti liikennöinnin Helsinki–Tukholma-reitillä arkipäivisin aikataululla, jossa Helsingistä lähdettiin vasta kello 19.30 ja Tukholmasta jo kello 17.00 muiden reitin alusten lähtiessä silloin aina kello 18.00 kummastakin satamasta. Viikonloppuisin alus ajoi 24 tunnin risteilyjä Tallinnan edustalle. 4. huhtikuuta 1993 alus alkoi liikennöidä M/S Olympian tilalla pelkkää Helsinki–Tukholma-reittiä samalla aikataululla kuin muutkin alukset reitillä, kun Olympian tilalle alun perin kaavailtu M/S Europa menetettiin kilpailevalle Silja Linelle. 9. syyskuuta 1994 alus siirrettiin tekemään 20 tunnin risteilyjä, jotka kävivät Muugan sekä myöhemmin Tallinnan satamassa. Vuosien 1995 ja 1996 kesinä tämä liikenne oli tosin keskeytyksissä, kun alus ajoi sesonkiaikana Turku–Maarianhamina–Tukholma-reittiä. Kesällä 2002 laiva teki sunnuntaisin risteilyjä Riikaan.
Historia > 2003–2023

Vuonna 2003 Cinderellan omistus siirrettiin Ruotsiin Viking Rederi AB:lle, ja samalla virallinen nimi muuttui Viking Cinderellaksi, koska nimi Cinderella oli jo varattu Ruotsin alusrekisterissä, eikä kahden samannimisen aluksen rekisteröiminen siihen ollut sallittua. 4. syyskuuta 2003 alus aloitti uuden risteilyliikenteen Tukholman ja Maarianhaminan välillä. Laivan väritystä muutettiin tuolloin Viking Linen perinteisestä värityksestä (pääväri punainen ja tekstit valkoisia) käänteiseksi, eli pohja oli valkoinen ja nimi punaisella. Lisäksi poikkeus normaaliin brändiin oli, että laivan nimi oli maalattu isolla ja varustamon nimi pienellä. Kesällä 2004 alus teki jälleen risteilyjä Riikaan kerran viikossa tällä kertaa Tukholmasta käsin.
Viking Cinderella liikennöi Helsinki–Tallinna-reitillä loppuvuodesta 2013 ja alkuvuodesta 2014.
Viking Gracen tultua liikenteeseen muutkin alukset saivat samanlaisen raidoituksen kylkiinsä. Samalla kylkiin kirjoitetuksi nimeksi tuli pelkkä Cinderella, joka oli ollut laivan alkuperäinen nimi ennen vuotta 2003.
Historia > 2023–

Elokuussa 2023 Viking Line ilmoitti ostaneensa 50 prosenttia M/S Birka Stockholmista, jonka on tarkoitus korvata Viking Cinderella Tukholma–Maarianhamina reitillä. Viking Cinderella siirtyi vakituisesti Helsinki–Maarianhamina–Tukholma -reitille maaliskuussa 2024, ja aluksen lippuvaltio vaihdettiin tässä yhteydessä Suomeksi. Myös aluksen muusta laivastosta poikkeavasta värityksestä luovuttiin, ja se maalattiin Viking Linen tunnusomaiseen punavalkoiseen väritykseen.
Historia > Laivalla tapahtunutta

Opiskelijoiden keskuudessa suuren suosion saaneista GooM-risteilyistä aluksella järjestettiin vuosien 1995 ja 2003 väliset risteilyt.
Cinderellalla kuvattiin vuosina 1995–1996 Jukka-Pekka Palon juontamaa televisio-ohjelmaa Noppapotti sekä vuosina 1996–1998 Passi ja hammasharja -nimistä ohjelmaa.
TV Viisi (nyk. TV5) esitti Ruotsinlaivalla 24h -nimistä (ruots. Färjan) tositelevisiosarjaa vuosina 2008–2012, jossa seurattiin M/S Viking Cinderellan työntekijöiden arkea.
Historia > Telakoinnit

28. elokuuta – 20. syyskuuta 2000 Naantali (Turun Korjaustelakka)
18.–31. elokuuta 2003 Naantali (Turun Korjaustelakka)
9.–20. tammikuuta 2005 Tukholma (Finnboda Varv)
10.–21. kesäkuuta 2006 Naantali (Turun Korjaustelakka)
1.–18. kesäkuuta 2009 Landskrona (Öresundsvarvet)
7.–24. tammikuuta 2014 Landskrona (Öresundsvarvet)
3.–18. tammikuuta 2017 Landskrona (Öresundsvarvet)
2.-19.1.2024 Turun korjaustelakka
Aluksen tilat ja palvelut > Kansikuvaus

Kansi 12: Panorama deck – Aurinkokansi ja baari.
Kansi 11: Captain’s deck – LXB-luokan hyttejä, aurinkokansi ja komentosilta.
Kansi 10: Compass deck – Sviitti-, LXA- A2- ja B2-luokkien hyttejä, Night Club Étage (yläkerta).
Kansi 9: Conference deck – Sviitti-, LXA-, AD2-, BD2-, A2- ja B4-luokkien hyttejä, kokoustilat (kesällä Adventure Island -seikkailusaaret, kesän ulkopuolisina loma-aikoina Kid's playroom -leikkimaailma), aurinkokansi ja Night Club Étage (yläkerta).
Kansi 8: Restaurant deck – Viking Buffet-, Seaview Dining-, Ocean Grill-, Bottega Prosecco Bar- ja Banquet-ravintolat, pelejä, kasino ja Night Club Étage (alakerta).
Kansi 7: Info & Shopping deck – A2- ja B4-luokkien hyttejä, tax-free-myymälä, Club 7even, Nöjescafé, Pub Hornblower, neuvonta, leikkihuone sekä maihin- ja laivaannousu.
Kansi 6: Spa deck – A4- ja B4-luokkien hyttejä, sauna- ja uima-allasosasto.
Kansi 5: Bell deck – A4R-, HA3-, HB3-, B4- ja B4R-luokkien hyttejä, maihin- ja laivaannousu.
Kansi 4: Upper parking deck – Autokansi (nostettava henkilöautokansi).
Kansi 3: Lower parking deck – Autokansi.
Kansi 2: Anchor deck – C4- ja C2P-luokkien hyttejä, konehuoneiden ylätasot ja konevalvomo.
Kansi 1: Pää- ja apukonehuoneet, kattilahuone ja muita teknisiä tiloja.
Aluksen tilat ja palvelut > Hytit

Viking Gracen myötä Viking Line on muuttanut hyttiluokkien nimet perinteisistä kirjain-numerolyhenteistä uusiin kuvailevampiin nimiin. Nimet on muutettu hiljalleen myös muilla Viking Linen aluksilla. Kaikissa hyteissä on WC ja suihku.
Sviitti: Hytti 4 hengelle parivuoteella ja vuodesohvalla. Aamiainen sisältyy hintaan. Pinta-ala n. 50 m².
Seaside Premium (LXA): Tilava 4 hengen ikkunallinen hytti. Parivuode ja vuodesohva. Pinta-ala 29 m².
Seaside Premium Promenade (LXB): Tilava 2 hengen ikkunallinen hytti. Ikkuna ulkokannelle päin. Parivuode. Pinta-ala 12,9 m².
Seaside Comfort (AD2): Tilava 2 hengen ikkunallinen hytti. Parivuode. Pinta-ala 9 m².
Inside Comfort (BD2): Tilava 2 hengen ikkunaton hytti. Parivuode. Pinta-ala 9 m².
Seaside Standard (A4): Ikkunallinen 4 hengen hytti. 2- ala ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 9 m².
Seaside Standard Allergy (A4R): Ikkunallinen 4 hengen hytti ilman kokolattiamattoa. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 9 m².
Seaside Standard (A2): Ikkunallinen 2 hengen hytti. 2 alavuodetta. Pinta-ala 9 m².
Seaside Handicap (HA3): Ikkunallinen 3 hengen hytti. Suunniteltu liikuntarajoitteisille. Pinta-ala 17,8 m².
Inside Handicap (HB3): Ikkunaton 3 hengen hytti. Suunniteltu liikuntarajoitteisille. Pinta-ala 17,8 m².
Inside Standard (B4): Ikkunaton 4 hengen hytti. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 8,4 m².
Inside Standard Allergy (B4R): Ikkunaton 4 hengen hytti ilman kokolattiamattoa. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 8,4 m².
Inside Standard (B2): Ikkunaton 2 hengen hytti. 2 alavuodetta. Pinta-ala 8,4 m².
Economy (C4): Ikkunaton hytti 4 hengelle. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 8,4 m².
Economy Piccolo (C2P): Pieni ikkunaton säästöhytti 2 hengelle. 1 ala- ja 1 ylävuode. Pinta-ala 7,9 m².
Galleria > Ulkokuvia

Pienoismalli laivasta Tukholman terminaalissa.
Alus alkuperäisessä värityksessään Helsingissä talvella 2003.
Alus Tukholman saaristossa.
Alus saapumassa Tallinnaan heinäkuussa 2023.
Galleria > Sisäkuvia

Atrium eli valopiha.
Ravintola.
Pubi.
Yökerhon lava.
Kansi 11.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Viking Cinderella Wikimedia Commonsissa
M/S Cinderella Viking Linen verkkosivuilla
Loppuraportti Cinderellan tulipalosta
Fakta om Fartyg – M/S Cinderella, faktaomfartyg.se. Arkistoitu 25.5.2012. Viitattu 3.8.2013.
Ylen Elävä arkisto: Radiodokumentti 20 tunnin risteilystä Cinderellalla, 1999
Viking Line
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Gabriella  Cinderella  Viking Glory  Viking Grace  Viking XPRS 
Entiset alukset:  Amorella  Apollo (1970)  Apollo III  Athena  Aurella  Boge  Diana  Diana II  Drotten  Isabella  Kalypso  Kapella  Linden  Marella  Mariella  Olympia  Rosella  Slite  Thor Viking  Turella  Viking  Viking 1  Viking 2  Viking 3  Viking 4  Viking 5  Viking 6  Viking Saga  Viking Sally  Viking Song  M/S Ålandsfärjan  S/S Ålandsfärjan 
Tilatut alukset, joita ei koskaan toimitettu:  Viking ADCC  Europa  Hansa Express 
Entiset osakasvarustamot:  Vikinglinjen  Slite  SF Line  Sally  Ålandsfärjan 
Muuta: Ville Viking
M/S Cinderellan kansikartta.
Okinawa

| Okinawa |
| --- | --- |
 Okinawan kartta
  
Maantiede
Saariryhmä:  Riukiusaaret
Merialue:  Tyynimeri
Pinta-ala:  1 201 km²
Korkein kohta:  503 m
Valtio
Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Okinawa
Väestö
Väkiluku:  noin 1 200 000
Suurin kaupunki:  Naha
Infobox OKNimi-testi OK: 
Okinawa (jap. 沖縄本島, Okinawa-hontō tai 沖縄島 Okinawa-jima) on Japanille kuuluva saari. Se on suurin Ryūkyūsaarista ja Okinawan prefektuurin pääkaupungin Nahan sijaintipaikka. Saari on 1 201,03 km² suuruinen ja siellä on 1,2 miljoonaa asukasta. Toiseksi suurin kaupunki on nimeltään Okinawa. Asukkaat ovat pääasiassa japanilaisia ja ryūkyūlaisia. Asutus keskittyy saaren eteläosaan.
Amami Ōshima, Tokunoshima, Okinawan pohjoisosa ja Iriomote on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2021.
Yhdysvaltain armeija valtasi saaren toisen maailmansodan lopussa Okinawan taistelussa, joka kesti maaliskuusta kesäkuuhun 1945. Saari jäi Japanin antautumisen jälkeen Yhdysvaltain haltuun, ja oli USA:n hallinnossa aina 15. toukokuuta 1972 asti. Saarella on edelleen Yhdysvaltain asevoimien Kadenan sotilastukikohta. Yhdysvaltain joukkojen läsnäolo on ajoittain herättänyt vastalauseita paikallisissa, kuten 1995, jolloin kolme sotilasta raiskasi 12-vuotiaan tytön.
Kansanterveys

Okinawalaiset ovat tunnettuja pitkäikäisyydestään ja vanhusväestön hyvästä toimintakyvystä.
Vilbmá

Vilbmá on saamelainen naisen etunimi, joka pohjautuu Vilhelmina-nimen lyhentymään Vilma.
Professori Pekka Sammallahden laatimassa pohjoissaamelaisessa nimipäiväkalenterissa Vilbmálla on nimipäivä 26. toukokuuta.
Aiheesta muualla

Nimipalvelu: Tilastotietoa etunimestä Vilbmá (Digi- ja väestötietovirasto)
Hyväntoivon linna

Hyväntoivon linnan portti
Hyväntoivon linna (engl. Castle of Good Hope) on Kapkaupungissa, Etelä-Afrikassa sijaitseva bastioni. Se rekennettiin vuosina 1666–1679 ja on yksi Etelä-Afrikan vanhimmista rakennuksista. Se rakennettiin puolustamaan Hollannin Itä-Intian kauppakomppaniaa eurooppalaisilta vastustajilta. Linna korvasi aiemman savesta ja puusta vuonna 1652 rakennetun linnan.
Hyväntoivon linnan luonnos noin vuodelta 1680
Vuonna 1936 Hyväntoivon linnasta tuli kansallinen muistomerkki. Nykyään linnassa toimii kolme museota ja se on turistinähtävyys.
Historia

Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian (Dutch East India Company) vuosina 1666–1679 rakentama linna on Etelä-Afrikan vanhin olemassa oleva rakennus. Se korvasi vanhan Fort de Goede Hoop -nimisen linnoituksen, joka oli rakennettu savesta ja puusta ja jonka Jan van Riebeeck rakensi saapuessaan Hyväntoivon niemelle vuonna 1652.
Vuonna 1664 jännitteet Ison-Britannian ja Alankomaiden välillä kasvoivat sotahuhujen keskellä. Samana vuonna Jan van Riebeeckin seuraaja komentaja Zacharias Wagenaer sai komissaari Isbrand Gosken käskyn rakentaa viisikulmainen linnoitus kivestä. Linnan ensimmäinen kivi muurattiin 2. tammikuuta 1666. Linnoitus rakennettiin osittain orjatyövoimalla, joita tuotiin mm. Madagaskarista ja Mosambikista. Hollantilaiset pelkäsivät mahdollista kapinaa, jos he olisivat käyttäneet paikallista väkeä orjatyövoimana. 26. huhtikuuta 1679 viisi linnaketta nimettiin Vilhelm III Oranialaisen tärkeimpien asioiden mukaan: Leerdam lännessä, Buren, Katzenellenbogen, Nassau ja Oranje myötäpäivään siitä. Linnoituksessa oli muun muassa kirkko, leipomo, erilaisia ​​työpajoja, asuintiloja, kauppoja sekä sellejä.
Vuonna 1682 porteilla varustettu sisäänkäynti korvasi vanhan sisäänkäynnin, joka oli merelle päin. Pääsisäänkäynnin yläpuolella sijaitseva kellotorni rakennettiin vuonna 1684. Rakennelman kello, joka on myös Etelä-Afrikan vanhin, valettiin Amsterdamissa vuonna 1697 itäfriisiläisen kelloseppä Claude Fremyn toimesta. Kello painaa hieman yli 300 kiloa. Sitä käytettiin kellonajan ilmoittamiseen sekä kansalaisten varoittamiseen vaaratilanteesta, koska kellon ääni kuului 10 kilometrin päähän. Se soitettiin myös asukkaiden ja sotilaiden kutsumiseksi, kun oli tarpeen tehdä tärkeitä ilmoituksia.
Toisen buurisodan (1899–1902) aikana osaa linnasta käytettiin vankilana ja entiset sellit ovat säilyneet edelleen. Fritz Joubert Duquesne, joka tunnettiin myöhemmin Kitchenerin tappajana ja Duquesne Spy Ringin johtajana oli yksi sen tunnetuimmista asukkaista. Duquesne kaivoi tunnelia ja poisti sementin kivien ympäriltä lusikalla. Hän melkein pääsi pakenemaan eräänä yönä, mutta suuri kivi liikahti ja puristi hänet tunneliinsa. Seuraavana aamuna vartija löysi hänet tajuttomana, mutta elossa.
Vuonna 1936 linna julistettiin historialliseksi muistomerkiksi ja vuodesta 1969 se on tunnettu kansallisena muistomerkkinä sekä 1. huhtikuuta 2000 lähtien provinssin kulttuuriperintökohde. Linnoitus oli ensimmäinen näin suojeltu kohde Etelä-Afrikassa. Laajat restaurointityöt valmistuivat 1980-luvulla, minkä johdosta rakennus on parhaiten säilynyt Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian linnoitus.
Galleria

Näkymä sisäänkäynnistä
Päätykivi linnan sisäänkäynnin yläpuolella.
Päärakennuksen sisäänkäynti
Linnan kanuuna
Malli linnasta sellaisena kuin se olisi näyttänyt vuosina 1710-1790.
Pihamaa, pääsisäänkäynti vasemmalla
Vanha museo
Linnaa ympäröi kanava
Lady Anne Barnardin suihkulähde
Portin luona oleva leijona
Suihkulähde linnan sisällä.
Kellotorni
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyväntoivon linna Wikimedia Commonsissa
Castle of Good Hope
Abbas II (Egypti)

| Abbas II |
| --- | --- |
 
Egyptin kediivi
Valtakausi:  8. tammikuuta 1892 – 21. joulukuuta 1914
Edeltäjä:  Tewfik pašša
Seuraaja:  Hussein Kamel (sulttaanina)

Syntynyt:  14. heinäkuuta 1874  Aleksandria, Egypti
Kuollut:  19. joulukuuta 1944 (70 vuotta)  Geneve, Sveitsi
Puoliso:  Ikbal Hanim (1895–1941) Marianna Török (1910–1913)
Lapset:  6
Suku:  Muhammad Alin dynastia
Uskonto:  sunnilaisuus
Abbas II (myös Abbas Hilmi II tai Abbas pašša; 14. heinäkuuta 1874 Aleksandria – 20. joulukuuta 1944 Geneve, Sveitsi) oli Egyptiä vuosina 1892–1914 hallinnut viimeinen kediivi. Hän pyrki valtakautensa alussa ja lopussa vastustamaan Britannian miehitystä Egyptissä, joten britit syrjäyttivät hänet vuonna 1914.
Varhaiset vuodet ja perhe-elämä

Abbas oli kediivi Tewfik paššan vanhin poika. Hän kävi Wienin Theresianum-koulua, kunnes hänestä tuli vain 17-vuotiaana isänsä seuraaja tämän kuoltua yllättäen 7. tammikuuta 1892.
Abbas oli naimisissa kaksi kertaa. Ensimmäinen avioliitto solmittiin Ikbal Hanimin kanssa vuonna 1895 ja kesti aina tämän kuolemaan saakka vuoteen 1941. Toisen avioliittonsa Abbas solmi vuonna 1910 unkarilaisen kreivitär Marianna Törökin kanssa, josta Abbas erosi kolme vuotta myöhemmin. Avioliitoista syntyi yhteensä kuusi lasta.
Kediivinä

Valtakautensa alussa Abbas II pyrki hallitsemaan itsenäisesti suhteessa Britannian pääkonsuli lordi Cromeriin. Hän sai tässä kansallismielisten tahojen tuen, sillä egyptiläiset olivat tyytymättömiä brittien vaikutusvaltaan maassa. Kun Abbas tammikuussa 1893 nimitti brittivastaisena tunnetun pääministerin ja vuotta myöhemmin arvosteli julkisesti Egyptin armeijan komentajana toiminutta brittiläistä Herbert Kitcheneriä, Cromer pakotti hänet takaisin ruotuun. Tämän jälkeen Abbas oli politiikassaan maltillisempi, mutta rahoitti edelleen Al-Mu’ayyad-nimistä brittiläisvastaista sanomalehteä. Vuonna 1906 hän torjui yhteisymmärryksessä brittien kanssa nationalistien vaatimukset perustuslaillisen hallinnon perustamisesta. Kitchenerin toimiessa Britannian pääkonsulina vuosina 1912–1914 Abbasin valta kapeni ja hänen tukemaansa Mustafa Kamilin kansallispuoluetta vainottiin.
Italian–Turkin sodan aikana Egyptin joukot miehittivät vuonna 1911 Tripolitanian rannikolla sijainneen Salluminlahden, josta tuli myöhemmin osa Egyptiä. Vuonna 1912 Egyptistä löydettiin öljyä.
Syrjäyttäminen ja viimeiset vuodet

Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa kesällä 1914 Abbas oleskeli Konstantinopolissa ja kieltäytyi palaamasta Egyptiin, asettuen siten yhä selkeämmin brittejä vastaan. Osmanien valtakunnan liityttyä sotaan keskusvaltojen puolelle Britannia julisti 18. joulukuuta Egyptin protektoraatikseen ja erotti Abbasin seuraavana päivänä. Tilalle nostettiin hänen setäpuolensa Hussein Kamel, joka sai sulttaanin tittelin merkiksi siitä, että Egypti oli nyt täysin itsenäinen Osmanien valtakunnasta. Abbas asui loppuikänsä maanpaossa Sveitsissä. Toukokuussa 1931 hän ilmoitti Lausannessa luopuvansa oikeuksistaan Egyptin kruunuun. Hän kuoli 19. joulukuuta 1944.
Kunnianosoituksia > Turkkilaiset

Osmanin ritarikunta
Medjidie-ritarikunta
Imtiaz-mitali
Iftikhar-mitali
Liakat-mitali
Lähde:
Kunnianosoituksia > Ulkomaalaiset

Pohjantähti-ritarikunta (Ruotsi, 1890)
Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön ritarikunta (Yhdistynyt kuningaskunta, 1891)
Bathin ritarikunta (Yhdistynyt kuningaskunta)
Kuninkaallinen viktorialaisritarikunta (Yhdistynyt kuningaskunta, 1900)
Kuninkaallinen viktorialaisketju (Yhdistynyt kuningaskunta, 1905)
Kaarle III:n ritarikunta (Espanja, 1892)
Dannebrogin ritarikunta (Tanska, 1892)
Frans Joosefin ritarikunta (Itävalta-Unkari, 1890)
Leopoldin ritarikunta (Itävalta-Unkari, 1891)
Pyhän Tapanin ritarikunta (Itävalta-Unkari, 1905)
Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunta (Venäjän keisarikunta, 1902)
Pyhän Stanislauksen ritarikunta (Venäjän keisarikunta)
Chakri-dynastian ritarikunta (Siam, 1908)
Kunnialegioona (Ranska, 1892)
Alankomaiden leijonan ritarikunta (Alankomaat, 1892)
Chula Chom Klaon ritarikunta (Siam, 1897)
Albertin ritarikunta (Saksin kuningaskunta)
Vapahtajan ritarikunta (Kreikka)
Ruhtinas Danilo I:n ritarikunta (Montenegro)
Pietari Fredrik Ludvigin ritarikunta (Oldenburg)
Saksi-Ernstin dynastian ritarikunta (Saksilaisherttuakunnat)
Kaarle I:n ritarikunta (Romania)
Paavi Pius IX:n ritarikunta (Vatikaani)
Ludwigin ritarikunta (Hessen, 1900)
Pyhien Mauritiuksen ja Lasaruksen ritarikunta (Italia, 1911)
Leopoldin ritarikunta (Belgia)
Etiopian tähden ritarikunta (Etiopia)
Ouissam Alaouiten ritarikunta (Marokko, 1913)
Mustan kotkan ritarikunta (Albania, 1914)
Punaisen kotkan ritarikunta (Preussi, 1914)
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Abbas II (Egypti) Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  IdRef  İslâm Ansiklopedisi
Beahkká

Beahkká on miehen etunimi. Se on Pekan saamelainen vastine.
Professori Pekka Sammallahden laatimassa pohjoissaamelaisessa nimipäiväkalenterissa Beahkkálla on nimipäivä 29. kesäkuuta.
Aiheesta muualla

Nimipalvelu: Tilastotietoa etunimestä Beahkká (Digi- ja väestötietovirasto)
Huoltovarmuuskeskus

Huoltovarmuuskeskuksen logo.
Huoltovarmuuskeskus (lyhenne HVK, ruots. Försörjningsberedskapscentralen) on työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalan laitos, jonka tehtävänä on Suomen huoltovarmuuden ylläpitämiseen ja kehittämiseen liittyvä suunnittelu ja operatiivinen toiminta.
HVK:n toiminnan tarkoituksena on turvata poikkeusolojen ja normaaliaikojen vakavien häiriöiden varalta väestön toimeentulon, maan talouselämän ja maanpuolustuksen kannalta välttämättömät taloudelliset toiminnot.
Nykyisin toiminnan painopisteenä on teknisten järjestelmien toiminnan varmistaminen. Erityishuomion kohteena ovat yhteiskunnan kriittiset tietojärjestelmät. Yhteiskunnan poikkeusoloja ja häiriötilanteita varten ylläpidetään viranomaisten käyttöön VIRVE-verkkoa, sitä ennen HVK ylläpiti 2V-varaverkkoa.
Varmuusvarastoilla turvataan energiahuoltoa, elintarviketaloutta, terveydenhuoltoa sekä maanpuolustusta palvelevaa tuotantoa.
Lakiperusta

Laitoksen toiminta perustuu lakiin huoltovarmuuden turvaamisesta. Valtioneuvosto on vahvistanut lain perusteella konkreettiset huoltovarmuuden tavoitteet määritellen huoltovarmuuden painopistealat ja määrälliset tavoitteet varmuusvarastoinnille ja muille toimenpiteille. Lisäksi valtioneuvosto antoi asetuksen Huoltovarmuuskeskuksesta, joka aloitti toimintansa vuonna 1993.
Huoltovarmuuskeskuksen edeltäjiä olivat vuonna 1924 perustettu Sotatalouskomitea ja 1955 toimintansa aloittanut puolustustaloudellinen suunnittelukunta.
Varastojen sisältö ja käyttö

Huoltovarmuuskeskuksen tavara ja sen määrä sekä varastojen sijainti ovat salassa pidettäviä. Varastoihin on talletettu muun muassa terveydenhuollossa tarvittavia välineitä, viiden kuukauden normaalikulutusta vastaava määrä polttoainetta, puolustusteollisuuden tarvitsemia raaka-aineita, siemenviljaa sekä leipäviljaa puolen vuoden kulutusta vastaava määrä.
Huoltovarmuuskeskuksen varastoista on toisinaan haettu siemenviljaa seuraavan kevään kylvöjä varten huonon viljavuoden sattuessa. Hirmumyrsky Katrinan jälkeen öljymarkkinoita tuettiin maailmanlaajuisesti ottamalla öljyn varmuusvarastoja käyttöön, ja tähän myös Suomi osallistui. Raakaöljyä vapautettiin markkinoille myös Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022 öljymarkkinoiden rauhoittamiseksi.
Koronaviruspandemian aikaan suojavarusteiden kulutus oli niin suurta, ettei Huoltovarmuuskeskuksen varastoihin talletettu määrä kasvomaskeja riittänyt täyttämään koko maan tarvetta kuin parin päivän ajaksi. Vuonna 2020 Huoltovarmuuskeskuksen koronapandemian vuoksi tekemät tilaukset hengityssuojaimia ja kirurgisia maskeja Kiinasta herättivät kritiikkiä, kun kävi ilmi, että tilaus tehtiin suomalaisten talousrikollisten omistamien ja johtamien yritysten välityksellä. HVK tiesi, että Onni Sarmanteen yhtiöllä oli verovelkoja ja ettei Tiina Jylhän yhtiöllä ollut arvonlisäverotunnistetta eikä luottoluokitusta. Suojainten sertifikaatit olivat väärennettyjä, eivätkä toimitetut suojaimet täyttäneet näille asetettuja vaatimuksia. Selkkauksen johdosta keskuksen toimitusjohtaja Tomi Lounema erosi ja kaksi johtajaa sai potkut. 10 miljoonaa maksaneet maskit arvioitiin käyttökelvottomiksi siihen tarkoitukseen, mihin ne oli tilattu.