stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seinäjoen Maila-Jussit
Historia > Maila-Jussien perustaminen

Seuran perustava kokous pidettiin Seinäjoen kauppalassa 17. toukokuuta 1932. Perustavassa kokouksessa päätettiin yksimielisesti pesäpallon erikoisseuran perustamisesta ensi tilassa. Tuolloin perustettavan seuran virallinen nimi oli Maila-Jussit r.y.
Päätös seuran perustamisesta kirjattiin yhdistysrekisteriin seuraavin sanoin:
»Me allekirjoittaneet olemme tänään perustaneet pesäpalloseuran nimeltä "Maila-Jussit", joka tulee toiminnassaan noudattamaan oheisia sääntöjä. Seinäjoella 17.5.1932.
1:Seuran nimi on Maila-Jussit ja sen kotipaikkana Seinäjoen kauppala Vaasan läänissä. Seura on perustettu 17 pnä toukokuuta 1932 ja on sen tarkotuksena

- edistää pesäpalloilua Etelä-Pohjanmaalla

- työskennellä puhtaan toverihengen juurruttamiseksi jäseniinsä
- toimeenpanna toimintansa tukemiseksi kilpailuja ja juhlia sekä kaikilla muilla hyväksyttävillä tavoilla toimia tarkoituksensa toteuttamiseksi.»
Maila-Jussit r.y.n ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Martti Helve, sihteeriksi Eemeli Raivio ja rahastonhoitajaksi Martti Ingman. Lisäksi johtokuntaan valittiin Lauri Koivisto ja Heimo Kuoppamäki. Varasjäseniksi valittiin Valto Järvi ja Martti Hakola.
Alkuaikoina seuran johtokunta piti yllä kuria ja valitsi yksimielisesti jäsenensä. Seuran jäseneksi hyväksyttiin hyvämaineinen henkilö suorittamalla 5 markan ilmoittautusmaksun ja noudattamalla seuran ja Pesäpalloliiton sääntöjä. Joukkueet eivät saaneet edustaa seuraa ilman johtokunnan lupaa yleisissä kilpailuissa ja jäsenet jotka olivat haitaksi seuran maineelle tai eivät noudattaneet sääntöjä, voitiin erottaa.
Historia > Maila-Jussien perustaminen > Nimen muuttaminen Seinäjoen Maila-Jusseiksi

Seuran nimen muuttamista käsiteltiin ensimmäisen kerran 11. maaliskuuta 1969. Seuran nimeen haluttiin lisätä alkuliite "Seinäjoen" ja asiaa käsiteltiin 55 jäsenen kesken yleisessä kokouksessa. Sääntöjen määrämä toinen kokous pidettiin 27. maaliskuuta 1969 ja äänestystulos oli nimenmuutoksen kannalla äänin 21–0. Muutosilmoitus saapui oikeusministeriön kirjaamoon vasta 5. joulukuuta 1969 ja se hyväksyttiin 18. joulukuuta 1969.
Historia > Ensimmäinen kausi ja alkutaival hissijoukkueena

Maila-Jussien joukkue saatiin koottua vaivattomasti. Osakunnan joukkueesta koottiin yhdeksikkö joka koostui seuraavista pelaajista: lukkari Masa Hakola Seinäjoelta, sieppari Veikko Toivonen Lapualta, ykkösvahti Jussi Kuoppala Ylistarosta, kakkosvahti Ville Kuoppala Lapualta, polttolinja Valto Järvi Ylihärmästä, kolmosvahti Ensio Kallio Seinäjoelta, kakkosvara Leo Bergroth Alajärveltä, kolmosvara Mauri Vuorinen Seinäjoelta ja takakentällä Lauri Koivisto Kurikasta.
Jussien alkutaival oli menestykseltään vaihtelevaa. Pelaajien asuessa hajallaan, olivat harjoitukset sattumanvaraisia ja harjoittelu keskittyi niille, jotka pääsivät paikalle. Perustamiskokouksessa oli tahtona saada joukkue nopeasti Aluesarjasta Suursarjaan. Tavoite jäi kuitenkin toteutumatta ensimmäisellä kaudella, jolloin loppusarjassa saavutukseksi jäi viides sija. Seuraavana vuonna 1933 joukkue onnistui tavoitteessaan ja selvitti tiensä Suursarjaan. Suursarja-kauden 1934 jälkeen joukkue toisin putosi sarjasta voitettuaan kymmenestä pelistään neljä. 1935 joukkue haki vauhtia Aluesarjasta ja nousi takaisin Suursarjaan, pudoten seuraavan kauden jälkeen jälleen aluesarjaan. Tällä kertaa kymmenestä ottelusta joukkue voitti vain yhden.
Vaihtelevasta menestyksestä huolimatta lehdet kirjoittivat Maila-Jusseista positiivisesti esimerkkinä tämä Kiri-lehdessä ollut juttu:
»Seinäjoesta on tullut maakunnan pesäpalloilun keskus. Maila-Jussit on sen tehnyt. Kun nyt saadaan maakuntaan A-sarjan joukkueita ottelemaan, ei ole epäilystäkään, etteikö kansaa tule kentän reunalle ja näin viedään pelin sanomaa joka kolkkaan. Kohta ei löydy maakunnasta pitäjää, jossa ei tunnetaisi pesäpalloa ja tiedettäisi, miten sitä on pelattava»
Seura saavutti piirinmestaruuksia sekä menestystä valtakunnan sarjoissa. Vuonna 1943 järjestettiinkin Itä-Länsi-ottelu ensimmäistä kertaa Seinäjoella. Ensimmäinen vierailu pääsarjassa tapahtui vuonna 1946, mutta se jäi yhden kauden mittaiseksi kuten muutkin pääsarjaesiintymiset 1940–1950-luvuilla. Tuona aikana Jussit pelasi pääsarjassa yhteensä kolme kautta. Vuonna 1954 Jussit saivat käyttöönsä Olavi Kurikan suunnitteleman lipun ja merkin.
Historia > Nousu mestaruussarjaan ja ensimmäinen mestaruus

Vuonna 1969 Jussit nousivat pysyvästi mestaruussarjaan 37 kauden ajaksi, joka toi seuralle kaikkien aikojen pisimpään yhtäjaksoisesti pääsarjassa pelanneen joukkueen arvon. Jo ensimmäisellä kaudella seura saavutti SM-hopeaa.
1970-luvulla Jussit oli Suomen kärkijoukkueita ja saavuttivatkin ensimmäisen mestaruutensa vuonna 1975. Mestaruuden lisäksi Jussit saavuttivat 1970-luvulla myös yhden hopea- ja kaksi pronssimitalia. Naisetkin saavuttivat vuonna 1977 ainoan mestaruutensa Jussi Ristilän johtamana.
Historia > Jussien kultainen 80-luku

1980-luvulla Jussit saavuttivat kolme mestaruutta vuosina 1983 ja 1985, jolloin pelinjohtajana toimi Tuomo Olli, ja 1987. pelinjohtajinaan Tapio Ristilä ja Mauri Pyhälahti, jotka nostivat Jussit maan menestyneimmäksi pesäpalloseuraksi. Mestaruuksien lisäksi Jussit saavuttivat myös kaksi hopeaa sekä kaksi pronssia, joten 80-lukua pidetään Jussien kulta-aikana. Seura teki vahvaa menestystä 1980-luvulla myös lentopallon puolella saavutetut kultamitalit vuosina 1986 ja 1987. Molemmissa lajeissa vuosi 1987 on myös toistaiseksi jäänyt viimeiseksi kultamitalivuodeksi.
Historia > Superpesisaika 1990-luvulla

Kun SM-sarja nimettiin uudelleen Superpesikseksi alkoi Seinäjoella 80-luvulta tuttu menestys pikkuhiljaa hiipua, vaikkakin 1990-luvulla Jussit selviytyivätkin neljä kertaa mitalipeleihin, joista tuomisina oli joka kerta pronssimitalit vuosina 1991, 1995, 1996 ja 1997. Superpesis toi mukanaan myös hallipesisottelut, joista Jussit saavuttivat kaksi hopeaa sekä kaksi pronssia.
1990-luvulla tapahtui Seinäjoella tapahtui myös eteenpäin menoa kun Seinäjoen pesäpallostadion valmistui kesällä 1992. Samana kesänä Seinäjoella järjestettiinkin uuden stadionin myötä jälleen miesten ja poikien Itä-Länsi-ottelut. Jussien naisetkin kävivät jälleen pääsarjassa kahden kauden ajana 1994–1995.
Historia > 2000-luku: Toiminnan hiipumisen ja uudelleen nousun aikaa

2000-luku oli Jussien toiminnalle hiipumisen aikaa, vaikkakin pronssiotteluissa käytiin vielä vuonna 2004 sekä hallipesiksen että Superpesiksenkin puolella, joista molemmista tuotiinkin vielä mitalit sen jälkeen alkoikin lamaantuminen. Seuran naisjoukkue yhdistyi kuntaliitoksen myötä Peräseinäjoen Toiveen naispesäpalloilijoiden kanssa uudeksi naispesäpallon erikoisseuraksi Petojusseiksi, joka aloitti pelaamisen heti ensimmäisellä kaudellaan Superpesiksessä.
Miesten puolella kauden 2004 menestyksestä ei ollut enää seuraavalla kaudella 2005 tietoa, kun Jussit putosivat syksyllä Ykköspesikseen. Jussit eivät tosin viihtyneet toiseksi korkeimmalla sarjatasolla kautta pidempään vaan nousivat vielä kertaalleen takaisin pääsarjaan kaudeksi 2007. Kauden 2008 jälkeen seura päätti kuitenkin vetäytyä sarjasta vedoten talouteensa ja aloittikin seuraavan kauden Suomensarjasta, jossa Jussit pelaa myös kaudella 2010. Kaudeksi 2011 Maila-Jussit sai Vaasan Mailalta paikan ykköspesiksestä ja sijoittui runkosarjassa neljänneksi. Ylemmän loppusarjan välierissä Haminan Palloilijat oli otteluvoitoin 2–1 parempi. Näin nousu superiin jäi vielä toteutumatta.
Historia > 2012

Vuonna 2012 Maila-Jussit ja Nurmon Jymy yhdistivät miesten joukkueensa, Jymy-Jusseiksi.Molemmat seurat jatkavat junioripuolella normaalisti B-junioreihin asti ja kasvattavat pelaajia uuden seuran tarpeisiin. Osakeyhtiön toimitusjohtajana aloittaa Jukka Marttala, jolla on takanaan seitsemän vuoden kokemus pesäpalloseuran johtotehtävistä. Viimeksi Marttala toimi pelinjohtajana ja urheilutoimenjohtajana Koskenkorvan Urheilijoissa. Seuraan alaisuuteen siirtyi Superpesis-, Ykköspesis- ja A-Poikien Superpesisjoukkue.
Historia > 2014

Kauden 2014 päätteeksi Jussittaret kukistivat Roihun Helsingistä otteluvoitoin 3–0 ja nousivat Superpesikseen kaudelle 2015.
Historia > Jussien lentopallotoiminta

Jussit ottivat lentopallon toimintaansa mukaan entisen Seinäjokelaisen lentopalloseuran Kuutosten myötä vuonna 1977, ja nousikin jo kaudeksi 1981 SM-sarjaan, jossa vierailu kesti vuoteen 1983, jonka jälkeen seura putosi hetkeksi takaisin ykkössarjaan. Sillä jo vuonna 1986 Jussit voitti lentopallon SM-kultaa, uusien mestaruuden myös seuraavalla kaudella 1987. Kaudella 1985 Jussit voittivat myös Suomen Cupin. Vuonna 1989 miesjoukkue pelasi viimeisen seitsemästä pääsarjakaudestaan, yltäen maratontaulukossa sijalle 18, jonka jälkeen toiminta jatkui PPTH-Jussien nimellä, jolla yritettiin nousua takaisin vielä seuraavaksi kaudeksi, mutta nousu jäi tiukasti vain yhden voiton päähän.
Miesten lentopallotoiminta loppui seurassa vuonna 1991, jonka jälkeen toimintaa jatkoi Seinäjoen Kuutoset. Naisissa Jussit pelasi 1990-luvun ykkössarjassa, jonka jälkeen seuran naiset nousivat kaudeksi 2000 pääsarjaan yhteistyössä Nurmon Jymyn kanssa nimellä Jymy-Jussit. Naislentopallon hoitamisen otti vastuulleen Seinäjoen Tango vuonna 2001.
Jussien pelipaikat

Jussien kotikenttänä pesäpallossa toimii Unico Areena joka sijaitsee Seinäjoen keskustan läheisyydessä Upan kaupunginosassa ja toimii Seinäjoen keskuskentän vieressä. Seinäjoen pesäpallostadion valmistunut kesällä 1992. Kentän katsojakapasiteetti on 3500 katsoja joista 2136 paikkaa sijaitsee pääkatsomossa.. Kentällä on pelattu Itä-Länsi-ottelut vuosina 1992, 2002, 2014 ja 2019. 
Kentän yleisöennätys syntyi vuonna 1980, kun Jussien kotiottelua Siilinjärven Ponnistusta vastaan oli seuraamassa 6650 katsojaa.
Lentopallojaoston aikana Jussit pelasivat kotiottelunsa Seinäjoen Urheilutalolla, jonka katsojakapasiteetti on 1100 katsojaa.
Junioritoiminta

Mailajussien junioritoiminta on erittäin vilkasta sillä Jusseilla on juniorijoukkueet monissa eri ikäluokissa. Pojissa Jusseilla on juniorijoukkueet B-junioreista G-junioreihin ja tytöissä B-junioreista G-junioreihin. Ensimmäinen juniorimitali saavutettiin vuonna 1977 ja sen jälkeen junioreiden SM-kultaa on saavutettu eri ikäluokissa 49 kertaa. Hopeaa 35 kertaa ja pronssia 23 kertaa. Maila-Jussien jäsenmäärä on 832 henkilöä.
| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
A-pojat: 
| A-pojat |  Kultaa | 1984, 1985, 1986, 1992, 1999, 2006, 2007 | 7 |  |
| A-pojat |  Hopeaa | 1943, 1948, 1998, 2000, 2001 | 5 |  |
| A-pojat |  Pronssia | 1994, 1995 | 2 |  |
B-pojat: 
| B-pojat |  Kultaa | 1983, 2004, 2005, 2018 | 4 |  |
| B-pojat |  Hopeaa | 1984, 1993, 1998, 2002, 2003 | 5 |  |
| B-pojat |  Pronssia | 1982, 1997, 2006, 2011 | 4 |  |
B-tytöt: 
| B-tytöt |  Kultaa | 1993, 1994, 1996 | 3 |  |
| B-tytöt |  Hopeaa | 1995 | 1 |  |
| B-tytöt |  Pronssia | 1990, 2013, 2024 | 3 |  |
C-pojat: 
| C-pojat |  Kultaa | 1981, 1982, 2001, 2003, 2004 | 5 |  |
| C-pojat |  Hopeaa | 1983, 1985, 2002, 2005 | 4 |  |
| C-pojat |  Pronssia | 1998, 2009 | 2 |  |
C-tytöt: 
| C-tytöt |  Kultaa | 1990, 1993, 2007, 2011, 2023, 2024 | 6 |  |
| C-tytöt |  Hopeaa | 1987, 1988, 1999, 2003, 2016 | 5 |  |
| C-tytöt |  Pronssia | 2006, 2022 | 2 |  |
D-pojat: 
| D-pojat |  Kultaa | 1980, 1984, 1990, 2000, 2003, 2014, 2019 | 7 |  |
| D-pojat |  Hopeaa | 1981, 1986, 1998, 1999, 2009, 2017, 2022 | 7 |  |
| D-pojat |  Pronssia | 1979, 1983, 1985, 1993, 2002, 2004, 2007 | 7 |  |
D-tytöt: 
| D-tytöt |  Kultaa | 2001, 2005, 2021, 2022, 2023 | 5 |  |
| D-tytöt |  Hopeaa | 1986, 1989, 2004 | 3 |  |
| D-tytöt |  Pronssia | 1991, 2003 | 2 |  |
E-pojat: 
| E-pojat |  Kultaa | 1978, 1983, 1984, 1998, 1999, 2005, 2015, 2023 | 8 |  |
| E-pojat |  Hopeaa | 1979, 1981, 2008, 2021 | 4 |  |
| E-pojat |  Pronssia | 1976, 1982, 2012, 2017 | 4 |  |
E-tytöt: 
| E-tytöt |  Kultaa | 1984, 1985, 1999, 2002, 2007, 2008, 2023, 2024 | 9 |  |
| E-tytöt |  Hopeaa | 1983, 2012 | 2 |  |
| E-tytöt |  Pronssia | 1986, 1987 | 2 |  |
F-pojat: 
| F-pojat |  Kultaa | 1977, 1980, 1981, 1982, 1986, 1989, 1993, 2002 | 8 |  |
| F-pojat |  Hopeaa | 1976, 1983, 1995, 1997 | 4 |  |
F-tytöt: 
| F-tytöt |  Kultaa | 2000 | 1 |  |
| F-tytöt |  Pronssia | 1997 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 131 |  |
Palkinnot ja huomionosoitukset > Palkitut

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Etenijäkuningas: Veijo Parhiala (1975)  Esa Mäntymaa (1987)  Markus Kettunen (1997)  |  Kärkilyöntikuningas: Jari Tyynelä (1995)  Marko Honkola (2001)  |  Etenijäkuningatar: Pirjo Hiipakka (1976)  |  Kärkilyöntikuningatar: Silja Syrjälä (2021)  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vuoden lukkari: Reijo Salo (1969)  Mauri Pyhälahti (1973, 1975, 1977, 1978, 1979, 1980, 1984, 1985)  Riitta Mikkola (1977, 1978, 1979, 1981)  |  Vuoden pesäpalloilija: Veijo Parhiala (1973)  Markku Vainio (1975)  Riitta Mikkola (1977)  Mauri Pyhälahti (1980)  Jukka Peltoniemi (1987)  |  Vuoden tulokas: Mikko Vainionpää (1995)  Tomi Viinamäki (2005)  Henri Pulkkinen (2008)  |
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Itä-Länsi-valinnat

| --- | --- |
 Martti Hakola (1933, 1934)  Valto Järvi (1934)  Antti Alho (1943)  Olavi Kuusisto (1943)  Sulo Opas (1943, 1945)  Veikko Virtanen (1948)  Viljo Niemi (1953)  Taisto Tikkanen (1958)  Ville Lehmus (1959)  Ossi Rajala (1969, 1970, 1971)  Raimo Rajala (1969)  Reijo Salo (1969)  Markku Vainio (1971, 1972, 1973, 1974, 1975)  Mauri Pyhälahti (1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1985, 1986)  Veijo Parhiala (1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980)  Hannu Södervik (1973)  Voitto Hautala (1975)  Aulis Peltomäki (1975, 1976) :  Markku Haapasalmi (1978, 1979, 1980, 1981)  Ari Rinta-Rahko (1978, 1979, 1982, 1985, 1987)  Jukka Peltoniemi (1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988)  Hannes Rajala (1982, 1983, 1984, 1985)  Jari Tyynelä (1985, 1986, 1987, 1989, 1991, 1992, 1994, 1995, 1996)  Jan Hautala (1986, 1988, 1996, 1997, 1998)  Esa Mäntymaa (1986, 1987)  Mika Sivunen (1988, 1993, 1996)  Kari Myllyniemi (1990)  Mikko Vainionpää (1995, 1996, 1997)  Juha-Pekka Soini (1996, 1997)  Markus Kettunen (1997)  Niku Peltokangas (1999)  Timo Rautiainen (2000)  Jere Dahlström (2003, 2004)  Jaakko Antila (2004)  Sami Karjala (2004)  Tommi Murto (2004)
Palkinnot ja huomionosoitukset > Naisten Itä-Länsi-valinnat

Aulikki Pihlajamäki (1962, 1963)
Saara Autio (1963, 1964)
Marja Ala-Marttila (1975, 1977)
Paula Kallionpää (1975, 1976, 1977)
Marja-Leena Liljamo (1975, 1976)
Riitta Mikkola (1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982)
Sinikka Ala-Marttila (1976, 1978)
Pirjo Hiipakka (1976, 1977)
Kaija Ojaniemi (1978, 1979, 1981, 1982)
Ritva Laine (1979, 1980)
Tiina Ranta (1979)
Laura Kerola (2018, 2019)
Anni Laakso (2021)
Saaga-Angelia Raudasoja (2021)
Silja Syrjälä (2021, 2022)
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Liitto-Lehdistö-valinnat

| --- | --- |
 Juhani Saha (1968)  Ossi Rajala (1969, 1970, 1971)  Reijo Salo (1969, 1971)  Raimo Rajala (1970, 1971)  Markku Vainio (1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1976)  Veijo Parhiala (1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1979, 1980)  Juhani Ristilä (1973)  Hannu Södervik (1973)  Voitto Hautala (1974, 1975)  Mauri Pyhälahti (1974, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1985, 1986)  Markku Haapasalmi (1979, 1980, 1981):  Jari Karjanlahti (1980, 1981)  Ari Rinta-Rahko (1980, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1988)  Jukka Peltoniemi (1982, 1983, 1984, 1987, 1988)  Hannes Rajala (1982, 1984, 1988)  Esa Mäntymaa (1984, 1987, 1988, 1989)  Jari Tyynelä (1984, 1985, 1986, 1989, 1992)  Erkki Lahti (1987)  Jan Hautala (1988, 1989, 1990, 1991)  Mika Sivunen (1989)  Kari Myllyniemi (1990)  Pasi Vanhatalo (1991, 1992)
Tilastot ja luettelot > Puheenjohtajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Martti Helve (1932)  Valto Järvi (1933–1935)  Erkki Pajukoski (1936–1937)  Aarno Savanheimo (1938–1942)  Erkki Pajukoski (1943)  Aarno Savanheimo (1944–1946)  Jaakko Kosonen (1947–1950)  Birger Antin (1951)  Olavi Kurikka (1952–1954)  Kauko Suurniemi (1955)  Matti Lähdesmäki (1955)  Jussi Ristilä (1956–1958)  |  Seppo Rantapere (1959)  Esko Nikula (1961)  Veikko Kankaanpää (1962–1963)  Jussi Ristilä (1964–1965)  Toivo Saha (1966–1968)  Matti Paloaro (1969–1970)  Aarne Luusua (1971–1974)  Reijo Pitkäkoski (1975–1985)  Kosti Vilén (1986–1988)  Raimo Saunamäki (1989–1990)  Risto Rintala (1991–1992)  Pentti Yli-Torala (1993)  |  Seppo Viitanen (1994–1995)  Lasse Lintilä (1996–2004)  Kosti Vilén (2005–2006)  Jorma Hotakainen (2007)  |
Tilastot ja luettelot > Miesten joukkueen pelinjohtajat

| --- | --- |
 Paavo Mäntylä (1969–1971)  Reijo Salo (1972)  Paavo Mäntylä (1973–1976)  Raimo Rajala (1977)  Paavo Mäntylä (1977–1979)  Voitto Hautala (1980)  Tuomo Olli (1981–1983)  Lauri Pippola (1984)  Tuomo Olli (1985–1986)  Mauri Pyhälahti (1987)  Tapio Ristilä (1987–1989)  Mauri Pyhälahti (1990)  Juhani Ristilä (1990–1991)  Tuomo Olli (1992)  Ari Rinta-Rahko (1993–1996)  Mauri Pyhälahti (1997–1998) :  Jukka Peltoniemi (1999–2000)  Vesa Mattila (2001)  Jukka Peltoniemi (2002)  Jussi Järvinen (2003–2004)  Juha Niittula (2005)  Pasi Tyynelä (2006)  Juha-Pekka Soini (2007)  Sami-Petteri Kivimäki (2008)  Tapio Ristilä (2009)  Juha Niittula (2010)  Jari Mäkelä (2011–2012)  Toni Ranta (2013)  Jari Peltomäki (2014)  Marko Honkaniemi (2015–2016)  Jukka Marttala (2017)  Marko Honkaniemi (2018–)
Tilastot ja luettelot > Saavutukset

Seinäjoen Maila-Jussit on pelannut Suomen miesten pääsarjatasolla yhteensä 46 kautta joista vuodet 1969–2005 yhtäjaksoisesti. Näiden 46 kauden aikana Maila-Jussit on pelannut 1030 ottelua joista kolmen pisteen voittoja on 116 ja kahden pisteen voittoja 410. Tasan Maila-Jussit on pelannut 41 kertaa ja yhden pisteen häviöitä on 55 kappaletta. Kokonaan ilman pisteitä Maila-Jussit on jäänyt 408 kertaa. Jaksopelin aikana Maila-Jussit on voittanut 378 jaksoa ja hävinnyt 413, joten jaksoero on –35. Juoksuja on pääsarjassa tehty 6195 ja niitä on päästetty 5884. Juoksuero on täten +311. Pisteitä pääsarjassa on kertynyt 46 kauden aikana 1269.
Maila-Jussit on voittanut miehissä pesäpallon Suomen mestaruuden neljä kertaa vuosina 1975, 1983, 1985 ja 1987. Muista mitaleista Maila-Jussit on saavuttanut hopeaa viisi kertaa vuosina 1969, 1974, 1976, 1982 ja 1988, ja pronssia kahdeksan kertaa vuosina 1979, 1980, 1981, 1991, 1995, 1996, 1997 ja 2004. Pesäpallon Suomen Cupin voittoa Maila-Jussit on juhlinut kaksi kertaa vuosina 1973 ja 1974 ja hopeaa vuosina 1970 ja 1977. Hallipesiksen Suomen-mestaruus mitaleista Maila-Jusseilla on kaksi hopeaa vuosilta 1995 ja 1996 sekä kolme pronssia vuosilta 1994, 1998 ja 2004.
Naisten pesäpallossa Maila-Jussit on voittanut yhden Suomen mestaruuden vuonna 1977. Muista mitaleista Maila-Jussien naisilla on kolme hopeaa vuosilta 1976, 1978, 1979 ja pronssia vuodelta 1975.
Lentopallossa Maila-Jussit on saavuttanut Suomen mestaruuden kaksi kertaa vuosina 1986 ja 1987. Lentopallon Suomen Cupin Maila-Jussit on voittanut kerran vuonna 1985.
Tilastot ja luettelot > Maratontaulukko

Maratontaulukossa on sekä Pesäpallon SM-sarjan että Superpesiksen aikaiset tilastot.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Sijoitus | Kaudet | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Tappiot | VJ | HJ | TJ | PJ | Pisteet |
| SM-sarja/Superpesis | 4. | 46 | 1030 | 526 | 41 | 463 | 378 | 413 | 6195 | 5884 | 1269 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Sijoitus | Kaudet | Ottelut | 3p | 2p | Tp | 1p | 0p | VJ | HJ | TJ | PJ | Pisteet |
| Superpesis | 6. | 14 | 390 | 116 | 69 | 3 | 55 | 147 | 378 | 413 | 2298 | 2473 | 545 |
Mayottenmedestäjä

| Mayottenmedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kaunomedestäjät Cinnyris
Laji::  coquerellii
Kaksiosainen nimi
 Cinnyris coquerellii  (Hartlaub, 1860) 
Synonyymit
 Nectarinia coquerellii 
 Mayotten saari Intian valtameressä.
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mayottenmedestäjä (Cinnyris coquerellii) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Mayottenmedestäjää tavataan kotoperäisenä Mayottella. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Fludrokortisoni

| --- | --- |


Fludrokortisoni
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(8S,9R,10S,11S,13S,14S,17R)-9-fluori-11,17-dihydroksi-17-(2-hydroksiasetyyli)-10,13-dimetyyli-1,2,6,7,8,11,12,14,15,16-dekahydrosyklopenta[a]fenantren-3-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 127-31-1
ATC-koodi: H02AA02
PubChem CID: 31378
DrugBank: DB00687
Kemialliset tiedot
Kaava: C21H29FO5 
Moolimassa: 380,442
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 260–262 °C (hajoaa)
Liukoisuus veteen: 0,14 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 3,5 tuntia
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Fludrokortisoni (C21H29O5F) on synteettinen kortikosteroideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä ja eläinlääketieteessä lisämunuaisten puutteellisesta toiminnasta johtuvien hormonituotannon häiriöiden kuten Addisonin taudin hoitoon. Fludrokortisoni kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.
Ominaisuudet ja käyttö

Fludrokortisoni on huoneenlämpötilassa kiinteää ainetta, joka liukenee vähäisessä määrin veteen. Yhdiste on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky etanoliliuoksessa on +139. Fludrokortisoni on vaikutukseltaan mineralokortikoidi eli se sitoutuu mineralokortikoidireseptoreihin. Sillä on myös heikko glukokortikoidivaikutus. Fludrokortisoni on hydrokortisonia voimakkaampi kortikoidi. Se lisää natriumin takaisinimeytymistä munuaisissa. Fludrokortisonia käytetään hoitamaan lisämunuaisen riittämätöntä aldosteronin tuotantoa esimerkiksi Addisonin taudissa niin ihmis- kuin eläinlääketieteessäkin. Muita käyttökohteita ovat adrenogenitaalista oireyhtymän, Shy-Drager-oireyhtymään ja diabetekseen liittyvän autonomisen hermoston neuropatian hoito.
Haittavaikutukset

Fludrokortisoni voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan verenpaineen nousua, turvotusta ja kaliumin tason laskemista liian alhaiseksi eli hypokalemiaa.
Metsäpirtti

| Metsäpirtti> Entinen kunta – luovutettu Neuvostoliitolle |
| --- | --- |

 sijainti 
 Metsäpirtin kirkonkylä vuonna 1909
Lääni:  Viipurin lääni
Maakunta:  Karjalan historiallinen maakunta
Kihlakunta:  Käkisalmen kihlakunta
Kuntanumero:  488
Perustettu:  1894
– emäpitäjä:  Sakkola
Lakkautettu:  1948 (luovutettu Neuvostoliitolle 1944)
Pinta-ala:  186,9 km²
Väkiluku:  5 162   (1939)
– väestötiheys:  27,6 as./km²
Metsäpirtin epävirallinen perinnevaakuna.
Metsäpirtti on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella Neuvostoliittoon 1944 liitetyllä alueella. Pinta-ala oli 186,9 km² ja asukkaita 5 083 (1939). Nykyään alueella on Leningradin alueen Käkisalmen piiriin kuuluva Metsäpirtin maalaiskunta eli Zaporožskoje (ven. Запоро́жское), jonka keskustataajama on entisen Koselan kylän paikalla.