stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hayashi Razan
Elämäkerta

Hayashi Razan syntyi Kiotossa elokuussa 1583. Hän opiskeli aluksi buddhalaisuutta, mutta sittemmin hänestä tuli uuskungfutselaisuuden harras kannattaja. Hayashista tuli kungfutselaisen oppineen Fujiwara Seikan oppilas vuonna 1604 ja tämän suosituksesta hän päätyi työskentelemään Tokugawa-shōgunaatille vuonna 1607. Hayashi toimi ensimmäisten neljän shōgunin opettajana opettaen uuskungfutselaisuutta ja historiaa. Samaan aikaan hän toimi myös tutkijana ja diplomaattisten asiakirjojen laatijana. Hayashin filosofia nojautui uskollisuuteen, hierarkkiseen sosiaaliseen ja poliittiseen järjestykseen, sekä staattiseen konservatiiviseen näkökantaan. Hänen näkemyksensä osoittautuivat hyödyllisiksi uuden Tokugawa-shōgunaatin hallitsessa usein rauhattomia Japanin lääninherroja. Vuonna 1630 kolmas shōgun antoi Hayashille tiluksen maan pääkaupunki Edosta eli nykyisestä Tokiosta, jonne hän perusti oman akatemiansa. Hayashi kuoli Edossa 4. helmikuuta 1657.
Hayashin kuoleman jälkeen hänen kolmas ja neljäs poikansa julkaisivat isänsä kanssa yhteistyössä kokoamansa teokset Hayashi Razan bunshū (Hayashi Razanin teokset) ja Razan Sensei shishū (Mestari Razanin runot), jotka jälleenjulkaistiin kahtena painoksena vuosina 1918 ja 1921. Hayashin pojanpoika sai arvonimen daigaku-nokami, eli valtion yliopiston johtaja. Arvonimi kulki Hayashin suvussa aina 1800-luvun lopulle saakka.
Kathleen Heddle

| Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Naisten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | kaksikko i.p. |  |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | kahdeksikko |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | pariairokaksikko |  |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | pariaironelonen |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Wien 1991 | kaksikko i.p. |  |
|  Kultaa | Wien 1991 | kahdeksikko |  |
|  Kultaa | Tampere 1995 | pariairokaksikko |  |
|  Hopeaa | Indianapolis 1994 | pariairokaksikko |  |
|  Hopeaa | Tampere 1995 | pariaironelonen |  |
Kathleen Heddle (27. marraskuuta 1965 – 11. tammikuuta 2021) oli kanadalainen soutaja. Hän voitti kolme olympiakultaa: Barcelonassa 1992 perämiehettömässä kaksikossa ja kahdeksikossa sekä Atlantassa 1996 pariairokaksikossa. Lisäksi hän saavutti Atlantassa pronssia pariaironelosessa. Marnie McBean kuului näissä kaikissa mitalikilpailuissa samaan venekuntaan. Heddle voitti maailmanmestaruuden Wienissä 1991 perämiehettömässä kaksikossa ja kahdeksikossa sekä Tampereella 1995 pariairokaksikossa. Hän saavutti MM-hopeaa pariairokaksikossa Indianapolisissa 1994 ja pariaironelosessa Tampereella 1995.
Heddle sairasti pitkään rinta- ja imusolmukesyöpää ja viime aikoinaan myös melanoomaa ja aivosyöpää.
Hayes Smartmodem

Dale Heatherington ja 80-103A-mallin prototyyppi.
Micromodem II asennettuna Apple II:n.
Alkuperäinen 300 baudin Smartmodem
Hayes Microcomputer Products oli yhdysvaltalainen modeemien valmistaja, joka tunnetaan Smartmodem-tuotteestaan. Siinä otettiin käyttöön yksinkertaisin AT-käskyin toteutettu modeemin hallinta, josta sittemmin on tullut standardi, sillä yhä vieläkin useimmat modeemit käyttävät muunnelmia Hayes-käskyistä.
Hayes oli valtamerkki modeemimarkkinoilla sen jälkeen, kun yritys oli vuonna 1981 esitellyt 300 bittiä sekunnissa siirtävän Smartmodem-tuotteensa. Laite oli automaattinen, liitettiin suoraan puhelinverkkoon ja se käytti Hayes-käskykantaa. Puhelinverkkoon liitetyt modeemit olivat käytössä 1990-luvulla ja mahdollistivat Internetin kehityksen.
Hayes pystyi pitämään asemansa johtavana modeemitoimittajana läpi 80-luvun. 90-luvun alussa markkinoille tuli edullisia nopeita modeemeja, kuten SupraFAXModem 14400, jotka aiheuttivat hintaeroosion. Hayes ei koskaan pystynyt vastaamaan näihin haasteisiin tehokkaasti. Lisäksi ADSL:n ja kaapelimodeemien käyttöönotto 90-luvun lopulla pakotti yhtiön suojautumaan konkurssilta ja se lopetettiin vuonna 1999.
Historia

Dennis C. Hayes (s. 1950) lähti Georgia Institute of Technologystä 1970-luvun puolivälissä töihin tietoliikenneyritykseen, National Data Corpiin, joka hoiti luottokortteihin liittyviä rahasiirtoja ja tunnistuksia. Hänen työnään oli rakentaa modeemiyhteyksiä NDC:n ja asiakkaiden välille.
1970-luvulla yhteydet tietokoneiden, yleensä minitietokoneen ja suurtietokoneen välille puhelinverkon kautta hoidettiin manuaalisesti. Hayes oli tietokoneharrastaja ja tunnisti modeemien tulevan tarpeen kasvavien kotitietokoneiden määrien vuoksi. Silloin tarjolla olleet modeemit olivat liian kalliita ja vaikeakäyttöisiä suurimmalle osalle käyttäjistä. Mitä tarvittiin oli yksinkertainen puhelinverkkoon liitettävä modeemi, joka tekisi "kaikki", vastaisi soittoihin, valitsisi numeron avatakseen yhteyden ja lopettaisi puhelun, kun tiedonsiirto oli saatu valmiiksi.
Hayes alkoi valmistaa harrastusmielessä tietokoneen emolevylle asennettavia modeemeja keittiössään vuonna 1977 ystävänsä ja työtoverinsa Dale Heatheringtonin kanssa. Heidän ensimmäinen tuotteensa oli 80-103A, 300 bit/s Bell 103-yhteensopiva laite S-100-väylän koneisiin. Liiketoiminta käynnistyi nopeasti ja tammikuussa 1978 molemmat sanoutuivat irti NDC:ltä ja käynnistivät oman yrityksen D.C. Hayes Associates. 80-luvulla tuli käyttöön nimi Hayes Microcomputer Products.
Sisäinen modeemi ei ollut käytännöllinen. Eri tietokoneet eivät vaativat vain erilaista ajuriohjelmaa, vaan myös erilaisen hardwaren. Joissain tietokoneissa, kuten Atarin 400 -sarjassa, ei edes ollut asennuspaikkaa sisäiselle modeemille. Ilmeinen ratkaisu oli käyttää RS-232-sarjaporttia, jota useimmat tietokoneet tukivat. Hayes ja yrityksen markkinointijohtaja Glenn Sirkis hahmottelivat Heatheringtonille käskyohjatun ulkoisen modeemin. Modeemi toimi kahdessa moodissa, käsky- ja datatilassa, ja tilaa vaihdettiin lähettämällä harvinaisia merkkijonoja, kuten +++. Jotta merkkijonon vahingossa lähettäminen ei vaihtaisi modeemin tilaa, sen edellä ja jäljessä piti olla sekunnin tauko. Hayesin toiveesta Heaterington lisäsi ominaisuuden, jolla modeemi automaattisesti tunnisti liikennöintinopeuden.
Kun tuote julkistettiin modeemimarkkinat olivat vielä suhteellisen pieniä. Mutta ei kestänyt pitkään, kun harrastajat kytkivät Smartmodem-laitteet BBS-purkkeihin ja loivat suuren kysynnän modeemeille. Hayes kasvoi yrityksenä 1980-luvulla nopeasti. Heatherington siirtyi eläkkeelle vuonna 1984.
Harkovan alue

| Harkovan alue Харківська область |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Harkovan alueen sijainti Ukrainan kartalla
 Koordinaatit: 49.992°N, 36.231°E 
Valtio:   Ukraina
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Harkova
 – suurin kaupunki:  Harkova (1 433 886 as.)
Pinta-ala:  31 418 km² (4.)
Väkiluku (2021)  ():  2 633 834 (4.)
Kielet:  ukraina (virallinen), venäjä
BKT (2011):  76 866 milj. UAH (eli 7,46 mrd. EUR tai 5,9 % Ukrainan BKT:stä)
 – asukasta kohti:  27 966 UAH, noin 2 716 EUR (eli 98 % Ukrainan keskiarvotasosta)
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
Symbolit:  
 – lippu:  Harkovan alueen lippu
 – vaakuna:  Harkovan alueen vaakuna
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:   АХ, КХ
 – ISO 3166:  UA-63
 
kharkivoda.gov.ua
Harkovan alue (ukr. Харківська область tai Харківщина, H’arkivska oblast, H’arkivštšyna) on hallinnollinen alue Ukrainan itäosassa. Vuonna 2021 alueella oli 2,6 miljoonaa asukasta eli 6,3 prosenttia Ukrainan väestöstä, ja se on vapaan Ukrainan neljänneksi runsasväkisin alue. Luvuissa ei ole huomioitu Venäjän vuodesta 2014 miehittämää Krimin aluetta, joilla asui tuolloin runsaat viisi prosenttia väestöstä. Pinta-alansa (31 418 km²) puolesta se on maansa neljänneksi suurin alue.
Itä-Ukrainaan kuuluvan Harkovan alueen naapurina on pohjoisessa Venäjän Belgorodin alue, idässä Ukrainan Luhanskin alue, etelässä Donetskin ja Dnipropetrovskin alueet, lännessä Pultavan alue ja luoteessa Sumyn alue. Alueen keskus Harkova sijaitsee maan pääkaupungista Kiovasta noin 410 kilometriä linnuntietä itään.
Väestö

Harkovan alueen kartta. Kartalla esitetään piirikeskukset (2020-, vahvennettuna) ja yli 25000 asukkaan kaupunkien sijainti, sekä joitain aiempia piirikeskuksia tai valtakunnanrajan läheisiä taajamia.
Asukkaista 81,3 prosenttia asuu kaupungeissa tai kaupunkityyppisissä taajamissa ja loput 18,7 prosenttia maaseudulla (2021). Kaupungistuminen oli jatkunut vuoden 2001 väestönlaskennan jälkeen, sillä tuolloin asukkaista kaupunkilaisia oli 78,5 prosenttia.
Harkovan alueen väestöstä oli vuonna 2001 etniseltä taustaltaan ukrainalaisia 70,7 prosenttia, venäläisiä 25,6 prosenttia ja  valkovenäläisiä 0,5 prosenttia. Muita etnisiä ryhmiä oli kutakin tätä vähemmän. Harkovan alueella ukraina oli äidinkielenä 53,8 prosentilla ja venäjä 44,3 prosentilla (2001). Etniseltä taustaltaan venäläisistä ilmoitti vuonna 2001 äidinkielekseen ukrainan 4,3 ja venäjän 95,6 prosenttia vastaajista. Käytännössä paikoin puhutaan myös venäjän ja ukrainan sekoitusta suržykia.
Alueen hallinnollinen keskus on Harkovan kaupunki (2021 alun väkilukuarvio: 1 433 886 as.), joka on Ukrainan toiseksi suurin kaupunki ja jossa asuu yli puolet koko alueen asukkaista. Harkovan alueen keskikokoisia, kooltaan 20 000–60 000 asukkaan kaupunkeja tai taajamia ovat: Lozova (54 026 as.), Izjum (45 884 as.), Tšuhujiv (31 575 as.), Pervomaiskyi (31 061 as.), Balaklija (29 499 as.), Kupjansk (27 169 as.), Pisotšyn (kaupunkityyppinen taajama, 23 616 as.), Merefa (21 421 as.), Ljubotyn (20 376 as.) ja Krasnohrad (20 013 as.).
Oheinen taulukko kuvaa Harkovan alueen väestökehitystä virallisten väestönlaskentojen (1959–2001) ja Ukrainan tilastokeskuksen arvion (2013 ja 2021) perusteella. Väkiluku oli vuoden 2013 alkuun mennessä vähentynyt 14,1 prosenttia Neuvostoliiton aikaiseen vuoden 1989 väestönlaskentaan verrattuna.
Väestö > Asukasluvun kehitys

| Vuosi | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 (pyöristetty) | 2013 (arvio) | 2021 (arvio) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&02520129.&&&&002 520 129 | &&&&&&&&02826122.&&&&002 826 122 | &&&&&&&&03055655.&&&&003 055 655 | &&&&&&&&03195046.&&&&003 195 046 | &&&&&&&&02914200.&&&&002 914 200 | &&&&&&&&02744419.&&&&002 744 419 | &&&&&&&&02633834.&&&&002 633 834 |
Hallinnollinen jako

Harkovan alueen aluehallinnon toisen tason muodostavat piirit (raion), joiden lukumäärä supistettiin vuoden 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa seitsemään. Paikallistasolla eli aluehallinnon kolmannella tasolla piirit jakautuivat edelleen hromadoihin (kuntiin), joita oli alueella yhteensä 56 kappaletta. Harkovan alueen 17 kaupunkia, 61 kaupunkityyppistä taajamaa (taajamatyyppi oli olemassa tammikuuhun 2024 asti) ja 1 673 kylää ja muuta maaseutuasutusta ovat paikallishallinnossa piirien alaisuudessa. Harkovan alueen piirit ovat:
| Nimi | Ukrainalainen nimi, kyrillinen | Asukkaita (2021) | Kaupunki- laisia (%, 2021) | Pinta-ala (km²) | Hallintopaikka  | Hromadat (kpl) | Sijainti- kartta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bohoduh’ivin piiri | Богодухівський район | &&&&&&&&&0124936.&&&&00124 936 | &&&&&&&&&&&&&040.050000040,5 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.4 508,1 | Bohoduh’iv (14 882 as.) | 5 |  |
| Harkovan piiri | Харківський район | &&&&&&&&01745734.&&&&001 745 734 | &&&&&&&&&&&&&094.040000094,4 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.3 222,5 | Harkova (1 433 886 as.) | 15 |  |
| Izjumin piiri | Ізюмський район | &&&&&&&&&0175986.&&&&00175 986 | &&&&&&&&&&&&&061.060000061,6 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.5 906,2 | Izjum (45 884 as.) | 8 |  |
| Krasnohradin piiri | Красноградський район | &&&&&&&&&0105948.&&&&00105 948 | &&&&&&&&&&&&&036.070000036,7 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.4 334,2 | Krasnohrad (20 013 as.) | 6 |  |
| Kupjanskin piiri | Куп'янський район | &&&&&&&&&0133135.&&&&00133 135 | &&&&&&&&&&&&&052.030000052,3 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.4 612,9 | Kupjansk (27 169 as.) | 8 |  |
| Lozovan piiri | Лозівський район | &&&&&&&&&0150400.&&&&00150 400 | &&&&&&&&&&&&&068.070000068,7 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.4 027,1 | Lozova (54 026 as.) | 5 |  |
| Tšuhujivin piiri | Чугуївський район | &&&&&&&&&0197695.&&&&00197 695 | &&&&&&&&&&&&&061.040000061,4 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.4 804,0 | Tšuhujiv (31 575 as.) | 9 |  |
Talous

Harkovan alue on merkittävä teollisuus-, maatalous-, tiede- ja kulttuurikeskittymä. Alue tuottaa 5,9 prosenttia maan teollisuustuotannosta. Harkovan alueella on erityisesti koneenrakennusta, laitevalmistusta sekä polttoaineisiin, energiatalouteen ja sähkötekniikan liittyviä yrityksiä, samoin kuin maatalousalan ja elintarvikejalostuksen toimijoita.
Ukrainan tilastokeskus Ukrstatin vuoden 2011 tilastojen mukaan Harkovan alue tuotti 76,866 miljardia Ukrainan hryvniaa (UAH), joka vastasi vuoden 2011 lopun virallisen vaihtokurssin mukaan 7,46 miljardia euroa. Tämä oli 5,9 prosenttia Ukrainan bruttokansantuotteesta. Jokaista alueen asukasta kohti tämä on vain 27 966 hryvniaa eli noin 2 716 euroa vuodessa. Tämä oli kuitenkin 98 % Ukrainan keskiarvotasosta.
Vuonna 2013 keskimääräinen palkkataso alueella oli 2 975 UAH eli 289 euroa.
Historiaa > Venäjän hyökkäyssodan aika (2022–)

Venäjän hyökkäyssodan aikana (2022–) Venäjä miehitti Harkovan alueen pohjois- ja itäosat. Ukrainan syksyn 2022 vastahyökkäyksellä Harkovan alue vapautettiin Donetsin sivujoki Oskilin itäpuolella sijatsevaa koillisosaa lukuunottamatta. Keväällä 2024 Venäjä on pyrkinyt laajentamaan Harkovan alueen itäosassa miehittämäänsä aluetta. Toukokuussa 2024 Venäjän joukot ylitti jälleen myös valtakunnanrajan hyökäten Harkovan alueen pohjoisosiin Lyptsin ja Vovtšanskin lähistöltä alkaen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harkovan alue Wikimedia Commonsissa
Ihor Stebelsky: Kharkiv oblast (Albertan ja Toronton yliopistojen Ukraina-tutkimuksen Ukraina-tietosanakirjan artikkeli) Internet Encyclopedia of Ukraine, IEU.  Artikkelia päivitetty 2006. Canadian Institute of Ukrainian Studies (CIUS, University of Alberta/University of Toronto), encyclopediaofukraine.com. (englanniksi)
Harkovskaja oblast Geografitšeskaja entsiklopedija- kokoelmaverkkotietosanakirjan artikkeli nettiversio.  2008. (venäjäksi)
Ukrainan alueellinen jako
| --- | --- |
Alueet:   Dnipropetrovsk  Donetsk  Ivano-Frankivsk  Harkova  Herson  Hmelnytskyi  Kirovohrad  Kiova  Luhansk  Lviv  Mykolajiv  Odessa  Pultava  Rivne  Sumy  Ternopil  Tšerkasy  Tšernihiv  Tšernivtsi  Vinnytsja  Volynia  Taka-Karpatia  Zaporižžja  Žytomyr 
Autonominen tasavalta:  Krim
Kaupungit:   Kiova  Sevastopol 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Saksa  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Muut:  Internet Encyclopedia of Ukraine 
Venäjän miehittämät Harkovan alueen osat (punasävyllä meneillään oleva miehitys, sinivihreällä aiemmin hyökkäyssodan (2022–) aikana miehitettynä olleet alueet), päivittyvä kartta.
Bokot

Bokot ovat mandelaista bokon kieltä puhuva kansa historiallisella Borgun alueella Beninin koillisosassa ja Nigerian länsiosassa. He ovat kulttuuriltaan lähellä barboja. Nigeriassa myös hausat ovat vaikuttaneet bokojen kulttuuriin.. Beninissä bokoja arvioidaan olevan 30 000 henkeä.
Harmaasorsa

| Harmaasorsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Haapanat Mareca
Laji::  strepera
Kaksiosainen nimi
 Mareca strepera  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Anas strepera 
 Harmaasorsan levinneisyys Suomessa
Alalajit
 M. s. strepera  M. s. couesi 
Katso myös
   Harmaasorsa Wikispeciesissä   Harmaasorsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaasorsa (Mareca strepera) on harmaan sävyinen sorsalintu.
Koko ja ulkonäkö

Harmaasorsan pituus vaihtelee yleensä noin 45–55 cm välillä. Hyvänä tuntomerkkinä toimii vatsassa sijaitseva valkoinen soikio, joka näkyy erittäin hyvin lennossa. Juhlapukuinen koiras on harmaanruskea, alaperä on musta ja sisimmissä kyynärsulissa on valkeaa. Nuoren yksilön tai naaraan voi sekoittaa sinisorsaan, mutta harmaasorsa on sirompi muodoltaan, vatsassa on selvä valkea laikku ja harmaasorsalla ei ole tummaa siipipeiliä.
Vanhin suomalainen rengastettu harmaasorsa on ollut 2 vuotta 10 kuukautta 16 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut brittiläinen, 22 vuotta 4 kuukautta.
Levinneisyys

Harmaasorsaa tavataan pesivänä Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Keski- ja Itä-Aasiassa. Lisäksi sitä esiintyy talvehtivana Meksikossa, Pohjois- ja Itä-Afrikassa, Lähi-idässä ja Etelä-Aasiassa. Sen maailmanlaajuiseksi kannaksi arvioidaan 3,2–3,8 miljoonaa yksilöä. Harmaasorsa on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Suomessa harmaasorsa esiintyy levinneisyysalueensa pohjoisrajoilla. Suomen ensimmäinen havainto on vuodelta 1973. Lajin esiintyminen keskittyy maan eteläosiin ja Oulun seudulle. 1980-luvun lopulla Suomen harmaasorsakannaksi arvioitiin noin 20 paria. Laji on runsastunut, ja nykyään Suomessa arvioidaan pesivän 700 – 1 500 harmaasorsaparia.
Elinympäristö

Harmaasorsa elää pääasiassa rannikon rehevillä merenlahdilla ja tulvaniityillä. Suurin osa pareista pesii merellä pienillä saarilla tai luodoilla. Jotkin parit pesivät lokkien yhdyskunnissa. Myös sisämaan lintujärvillä asuu joitakin pareja.
Lisääntyminen

Harmaasorsa rakentaa pesänsä ruohokasvillisuuden tai pensaan suojaamaan paikkaan. Naaras munii touko-kesäkuussa 8–12 valkeankellertävää munaa, joita se hautoo 24–28 vuorokautta. Harmaasorsan poikaset ovat lentokykyisiä 7-8 viikon ikäisinä. Poikaset ovat pesäpakoisia, eli etsivät jo varhain itse oman ravintonsa vaikka pysyvätkin tiiviinä poikueena emon seurassa.
Ravinto

Harmaasorsan pääasiallista ravintoa ovat siemenet, silmut ja myös muut kasvinosat. Poikaset syövät myös veden pikkueläimiä ensimmäisien elinviikkojensa aikana.
Aiheesta muualla

Harmaasorsa Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Harmaasorsa (Anas strepera)
ITIS: Anas strepera (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Mareca strepera:  Wikidata: Q28106966  Wikispecies: Mareca strepera  Avibase: C235A4D712BB8855  BirdLife: 22680149  BOLD: 809068  BOW: gadwal  eBird: gadwal  EoL: 52231958  Featherbase: strepera  GBIF: 9362027  iNaturalist: 558439  IUCN: 22680149  NatureServe: 2.101166  NBN: NHMSYS0021276116  NCBI: 75861  Neotropical: gadwal  Observation.org: 142  Open Tree of Life: 30856  Paleobiology Database: 368503  Xeno-canto: Mareca-strepera 
Anas strepera:  Wikidata: Q25889  ABA: gadwal  ADW: Anas_strepera  ARKive: anas-strepera  BioLib: 8457  BTO: bob1820  CoL: DGPL  CMS: anas-strepera  EPPO: ANAXST  EUNIS: 872  EURING: 1820  Fauna Europaea: 96498  Fauna Europaea (new): 02d56a7c-9fa1-498c-85bd-2c75877db36a  FEIS: anst  GBIF: 2498151  GNAB: gadwall  IBC: gadwall-anas-strepera  iNaturalist: 6957  IRMNG: 10855351  ITIS: 175073  NBN: NBNSYS0000000192  Observation.org: 142  OBIS: 159171  TSA: 1742  uBio: 2326640  WoRMS: 159171  Xeno-canto: Mareca-strepera  Laji.fi: MX.26364 
Harmaasorsakoiras
Mareca strepera
Hedelmälepakot

| Hedelmälepakot |
| --- | --- |
 Celebesinhedelmälepakko (Acerodon celebensis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Lepakot Chiroptera
Heimo::  Hedelmälepakot Pteropodidae  Gray, 1821
Synonyymit
  Cephalotidae Gray, 1821  Harpyidae H. Smith, 1842 
Suvut
 42 sukua 
Katso myös
   Hedelmälepakot Wikispeciesissä   Hedelmälepakot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hedelmälepakot (Pteropodidae) on lepakoiden heimo, johon kuuluu vähintään 186 lajia 42 eri suvussa. Perinteisessä luokittelussa, jossa lepakoiden Chiroptera-lahko on jaettu kahteen alalahkoon, hedelmälepakot on ollut suurlepakoiden alalahkon (Megachiroptera) ainoa heimo. Hedelmälepakoiden heimo puolestaan on aiemmin jaettu alaheimoihin, joita on ollut lähteestä riippuen 2–6.  Nykyisessä luokittelussa näitä alalahkoja ja alaheimoja ei kuitenkaan yleensä enää käytetä.
Monet hedelmälepakot ovat hyvin suurikokoisia. Yksi kookkaimmista tähän nisäkäsryhmään kuuluvista lajeista on isolentäväkoira (Pteropus vampyrus). Pienimmät ”suurlepakot” ovat kuitenkin vain viiden senttimetrin mittaisia eli pienempiä kuin suurimmat pienlepakot. Suurlepakot erottaa pienlepakoista se, että niiden sormien luut ovat paljon pidempiä. Niillä on kynsi myös toisessakin sormessa, mutta niiltä puuttuu häntä tai se on huomattavan pieni.
Hedelmälepakot elävät Vanhan maailman eli Afrikan, Aasian ja Oseanian trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Muutamaa lajia tavataan myös Tyynenmeren ja Intian valtameren saarilla sekä Lähi-idän, eteläisen Afrikan ja Kaakkois-Australian lauhkeilla vyöhykkeillä. Useat lajit elävät suurissa, jopa miljoonien yksilöiden yhdyskunnissa. Nimensä mukaisesti hedelmälepakot käyttävät ravinnokseen pääasiassa hedelmiä mutta myös kukkia, siitepölyä, lehtiä ja satunnaisesti hyönteisiä.
Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut hedelmälepakoiden heimolle uutta suomenkielistä nimeä hekkolepakot.
Rousettus aegyptiacus-koirankuonolepakko ruokailemassa.
Lepääviä harmaapäälentäväkoiria (Pteropus poliocephalus).
Harmaapäälentäväkoira lennossa.
Cynopterus minutus lähikuvassa.
Intianlentävänkoiran (Pteropus giganteus) luuranko.
Heavisiden funktio

Heavisiden funktio, kun  H(0) = ½
Heavisiden funktio tai yksikköaskelfunktio  H(x) on epäjatkuva funktio, jonka arvo on nolla, kun  x on negatiivinen, ja yksi, kun  x on positiivinen. Funktiota käytetään mm. säätötekniikassa ja signaalinkäsittelyssä kuvaamaan kytkintä, joka kytketään päälle tiettynä hetkenä ja pysyy päällä ikuisesti. Se on nimetty Oliver Heavisiden mukaan.
H(x) voidaan määritellä:
Joskus  H(0) määritellään arvoksi ½ symmetrian vuoksi:
Heavisiden funktio on Diracin deltafunktion antiderivaatta.
Kirjallisuutta

Oppenheim, Alan V.; Willsky Alan S.; with Nawab, Syed Hamid: Signals and Systems, s. 1–957.  Prentice-Hall Signal Processing Series, 1997 (1983).  ISBN 0-13-651175-9
Bol (Tšad)

| Bol |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin vuonna 1971.
 Bol
 Koordinaatit: 13°27′36″N, 14°42′47″E 
Valtio:  Tšad
Alue:  Lac
Departementti:  Mamdi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
Väkiluku (2009):  36 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bol on kaupunki Tšadissa. Se sijaitsee osittain kuivuneen Tšadjärven rannalla 330 kilometriä N’Djamenasta maanteitse pohjoiseen. Kaupungissa on 36 000 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).
Kaupunki on Lacin alueen hallinnollinen keskus. Seudun asukkaat ovat etupäässä budumoja, kanureja ja kanembuja.
Bolbai (Kaaria)

| Bolbai> Βόλβαι |
| --- | --- |
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kaaria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bolbai (m.kreik. Βόλβαι, lat. Bolbae) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kaariassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Myöskään Bolbain historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tulkinta perustuu lähinnä siihen, että Bolbai kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 453/452 ja 446/445 eaa.
Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Bolbaieus (Βολβαιεύς).