stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mustalammi (Sastamala)

| Mustalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°26′18″N, 22°54′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Rautajoen valuma−a (35.134)
Laskuoja:  oja Pääjärvenojaan 
Järvinumero:  35.134.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,39 km  
Pinta-ala:  0,984 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiMustalammi 
Mustalammi on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaan pohjoispuolella sijaitseva lampi.
Maantiede

Mustalammin pinta-ala on 0,98 hehtaaria, ja sen pituus on 150 metriä ja leveys 90 metriä. Se sijaitsee metsäisellä ja ojitetulla suolla, jonka kuivatusvedet valuvat lampeen. Lammen rantaviiva on 0,39 kilometriä pitkä ja sen kaakkoisranta on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Etelärannalla on yksi loma-asunto, ja lampea kiertää Pohjolanjärveltä Hornioon johtava tie.
Vesistösuhteita

Mustalammi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Pääjärvenojaan. Oja on osa Rautajoen valuma-alueen pääuomaa. Järven vedenpinnan korkeus on 106,0 metriä ja Pääjärvenojalla 95 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta noin 11 metriä.
Historiaa

Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on lampi vielä metsälampena, joka sijaitsi Salosjärveltä Valkeajärvelle johtavan talvitien varrella.
Halina

| Halina |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Halena 
Nimen alkuperä:  Galina tai Helena
Infobox OKNimi-testi OK: 
Halina on puolalainen naisen etunimi. Se voi olla muunnos nimestä Galina tai Helena.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä tilastoitu noin sata Halina-nimistä naista.
Tunnettuja Halinoja

Halina Aszkiełowicz-Wojno (1947–2018), puolalainen lentopalloilija ja olympiamitalisti
Halina Czerny-Stefańska (1922–2001), puolalainen pianisti
Halina Frąckowiak (s. 1947), puolalainen laulaja
Halina Górecka (s. 1938), puolalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja
Halina Harelava (s. 1951), valkovenäläinen säveltäjä
Halina Konopacka (1900–1989), puolalainen kiekonheittäjä ja olympiavoittaja
Halina Łukomska (1929–2016), puolalainen oopperalaulaja
Tunnettuja Halinoja > Sukunimenä

Allamaye Halina, (s. 1967), tšadilainen poliitikko
Työeläkevakuutusyhtiöt Suomessa

Työeläkevakuutusyhtiö on työeläkevakuutuksia myöntävä vakuutusyhtiö. Suomessa toimii neljä työeläkevakuutusyhtiötä: Elo, Ilmarinen, Varma ja Veritas. Entisistä työeläkeyhtiöistä Eläke-Fennia ja Eläke-Tapiola yhdistyivät 2013 muodostaen Elon, Etera yhdistyi Ilmariseen 2018 ja Pensions-Alandia Veritakseen 2019.
Laki

Suomessa toimivia vakuutusyhtiöitä säätelee vakuutusyhtiölaki, ja EU:n vakuutusyhtiöitä koskevat direktiivit.
Suomen lakisääteinen työeläkevakuutustoiminta on katsottu siinä määrin muusta vakuutustoiminnasta poikkeavaksi alaksi, että työeläkevakuutusyhtiöitä varten on säädetty oma laki (Laki työeläkevakuutusyhtiöistä, 354/1997). Vakuutusyhtiölaki koskee soveltuvin osin. Erityispiirteet perustuvat siihen että yhtiöiden ensisijainen tehtävä on lakisääteisen työeläkeliikkeen hoitaminen. Työeläkemaksujen keräämisen ja eläkkeiden maksamisen lisäksi yhtiöiden tehtävänä on hankkia hallittavina oleville työeläkevaroille mahdollisimman hyvä, vakaa ja pitkäaikainen tuotto. Erityislainsäädännöllä halutaan myös varmistaa työeläkevakuutusyhtiöiden itsenäisyys suhteessa samaan yhtiöryhmään kuuluviin muihin vakuutusyhtiöihin.
Laki > Hallinto

Laki on taannut työmarkkinajärjestöille vähintään puolet työeläkeyhtiöiden hallituspaikoista. Kiintiöstä 2/3 kuuluu ammattiliittojen keskusjärjestöille. Järjestely on kansainvälisesti poikkeuksellinen.
Vuonna 2017 Savon Sanomat puolusti aloitetta pk-yrittäjien ja järjestäytymättömien palkansaajien edustuksesta eläkeyhtiöiden hallituksiin ja hallintoneuvostoihin. EK ja SAK vastustivat tätä, mutta lehden mukaan ne eivät edusta läheskään kaikkia työnantajia ja työntekijöitä. 40 % työntekijöistä ei kuulu ammattiliittoihin. Kuitenkin työeläkemaksut ovat pakollisia. Esimerkiksi STTK:n puheenjohtaja on Varman ja SAK:n puheenjohtaja Ilmarisen varapuheenjohtaja.
Vakavaraisuus

| Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.. | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Eläke-Fennia.2007 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Eläke-Fennia.2008 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Ilmarinen.2007 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Ilmarinen.2008 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Varma.2007 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Varma.2008 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Etera.2007 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Etera.2008 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Eläke-Tapiola.2007 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Eläke-Tapiola.2008 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Veritas.2007 | Vakavaraisuus 30> 6.2007 ja 30.6.2008.Veritas.2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma/vakavaraisuusraja | 1,91 | 1,84 | 2,2 | 1,9 | 2,4 | 1,9 | 2,3 | 1,7 | 1,9 | 1,4 | 2 | 2 |
| Vakavaraisuusaste (%) | 28,6 | 14,1 | 36,2 | 22,3 | 35,7 | 23,1 | 34,6 | 21,3 | 24,6 | 13,9 | 39 | 24 |

Vakavaraisuus on tärkeä kilpailukeino ja vaikuttaa yrityksen kykyyn jakaa hyvityksiä. Finanssivalvonta julkaisee vuosittain tietoja työeläkeyhtiöiden vakavaraisuuksista. Riskinkestävyys tarkoittaa kykyä kestää markkinaheilahteluja. Sitä mitataan vakavaraisuusasteella eli toimintapääoman suhteella verrattuna vastuuvelkaan (%).
Toimintapääoman suhde vakavaraisuusrajaan on säädösten mukaan 2/3 vakavaraisuusrajasta. Eläkeyhtiöiden sijoitustoiminnan sääntelyä ja vakavaraisuusrajan laskutapaa muutettiin vuoden 2007 alussa suuremman tuoton ja riskin lisäämiseksi.
Finanssikriisin johdosta työeläkevakuutusyhtiöiden vakavaraisuudet putosivat loppuvuodesta 2008 voimakkaasti, jolloin niiden vakavaraisuuden tukemiseksi säädettiin poikkeuslaki (853/2008), jolla laskettiin tuottovaatimusta vuodelta 2008, kasvatettiin osaketuottojen perusteella huomioon otettavaa erää ja rinnastettiin osa vastuuvelkaan kuuluvaa vastuuta toimintapääoman eräksi. Lisäksi toimintapääoman vähimmäismäärä laskettiin kahteen prosenttiin vuosiksi 2008-2010. Poikkeuslain vaikutus työeläkevakuutusyhtiöiden vakavaraisuuteen vaihtelee yhtiöittäin, mutta keskimäärin se on noin 9 prosenttiyksikköä.
Sittemmin sijoitustuotot ovat elpyneet, ja kevään 2015 tilanteessa yhtiöiden toteutunut pitkän tähtäyksen sijoitustuotto oli tavoitetasolla.
Suomen työeläkeyhtiöt

Suomessa toimivat ainakin seuraavat työeläkevakuutusyhtiöt. Niiden perässä on mainittu yhtiöiden lähipiiriin kuuluvia vakuutuskonserneja.
Elo (Fennia-ryhmä, LähiTapiola-ryhmä ja Turva)
Vuoden 2013 loppuun erikseen Eläke-Tapiola (Tapiola-ryhmä) ja Eläke-Fennia (Fennia-ryhmä)
Ilmarinen (OP-ryhmä)
Etera ja Ilmarinen fuusioituivat 1. tammikuuta 2018
Veritas Eläkevakuutus (Aktia-konserni)
Varma (entinen Varma-Sampo) (Sampo-konserni omistaa takuupääoman)
Lisäksi Suomessa toimii eläkelaitoksia, jotka eivät ole yhtiömuotoisia.
Valtion Eläkerahasto (VER)
Keva (entinen Kuntien eläkevakuutus) (kunnat, valtio, evankelis-luterilainen kirkko ja Kela)
Maatalousyrittäjien eläkelaitos (Mela). Ks. MYEL-eläkevakuutus.
Merimieseläkekassa
Työeläkevarojen väärinkäyttö

Finanssivalvonnan mukaan työeläkeyhtiöt suosivat "omia" vakuutusryhmittymiään vaikkeivät saisi. Niiden tulisi toimia itsenäisesti.
Työeläkevarojen väärinkäyttö > Työhyvinvointirahojen käyttö asiakkaiden hankintaan

Koska työeläkemaksut perustuvat lakiin, normaali hintakilpailu eläkeyhtiöiden välillä ei toimi. Tyky-rahoja käytetäänkin asiakkaiden kalasteluun, vaikka Finanssivalvonnan mukaan ne pitäisi käyttää korkeaan työttömyyseläkeriskiin puuttumiseen. Esimerkiksi Varma tarjosi Raha-automaattiyhdistykselle 755 000 euroa asiakkuudesta, vaikka RAY:n työntekijät ovat keskimäärin 35-vuotiaita, usein opiskelijoita.
Finanssivalvonnan mukaan vakuutusryhmittymät "ostavat" itselleen asiakkaita työeläkeyhtiöiden työhyvinvointirahoilla. Rahaa luvataan vastineeksi ryhmittymän kokonaisasiakkuudesta. Työhyvinvointirahojen jako onkin keskittynyt esimerkiksi 5-6 prosentille Ilmarisen ja Varman asiakkaita, vaikka kaikki asiakkaat joutuvat maksamaan niitä samassa suhteessa. Rahaa voidaan antaa jopa monikymmenkertainen määrä verrattuna asiakkaan maksamaan summaan. Saajat ovat usein uusia asiakkaita. Helsingin Sanomien julkistamassa viestissä tarjous työhyvinvointirahoista kytkettiin suoraan ryhtymiseen kokonaisasiakkaaksi. Fiva on huomauttanut epäkohdasta vuodesta toiseen.
STM:n selvitysmies Osmo Soininvaara onkin tästä syystä esittänyt työhyvinvointitehtävien siirtämistä työeläkeyhtiöiltä esimerkiksi Työterveyslaitokselle.
Työeläkevarojen väärinkäyttö > Liiketoimet asiakkaiden kanssa

Satoja miljoonia euroja työeläkerahoja on käytetty myös liiketoimiin uusien asiakkaiden kanssa. Finanssivalvonta salaa osan näistä liiketoimista ja työhyvinvointirahoista, vaikka eläkeyhtiöt raportoivat ne sille. Helsingin Sanomien mukaan tämä tekee toimien julkisen valvonnan osittain mahdottomaksi.
Vuoden 2013 hovioikeuden tuomion mukaan Varma hankki vuonna 2006 CR-Keskus Oy:n asiakkaakseen maksamalla 3,5-kertaisen ylihinnan tämän toimitiloista. Työeläkeyhtiöt tekevät kai kymmenittäin samantapaisia kauppoja joka vuosi.
Työeläkevarojen väärinkäyttö > Kiinteistökaupat lähipiirin kanssa

Savon Sanomien mukaan työeläkeyhtiö Ilmarinen osti Finnairin pääjohtaja Mika Vehviläisen kalliin asunnon ylihintaan vuonna 2011, kun se ei ollut mennyt kaupaksi. Finnair on Ilmarisen suurasiakas. Päätöksen hyväksynyt Ilmarisen toimitusjohtaja Harri Sailas oli valtionyhtiö Finnairin hallituksen puheenjohtaja. Vehviläinen istui Ilmarisen hallintoneuvostossa.
Sosiaali- ja terveysministeriön entinen ylijohtaja Tarmo Pukkila moitti kauppaa ja vaati selvitystä vastaavista kaupoista työeläkevaroilla. Hän myös kieltäisi eläkeyhtiöiden johdon toimimisen pörssiyhtiöiden hallituksissa.
Jo vuonna 2003 Björn Wahlroos oli sanonut, että työeläkeyhtiöt maksavat ylihintaa kiinteistöistä saadakseen vastapalvelukseksi asiakkuuksia. Hän ihmetteli, miksi viranomaiset eivät puutu asiaan, vaikka se oli yleisesti tiedossa. Sammon konsernijohtaja Wahlroos vaatikin työeläkerahojen keskittämistä esimerkiksi Eläketurvakeskuksen hallinnoitaviksi, koska järjestelmä ei nytkään ole "yksityinen" eikä kilpailullinen. Myös Osmo Soininvaara pitää "yksityisiä" työeläkeyhtiöitä turhina eläkepolitiikassa mutta epäilee työnantajien olevan este niiden lakkauttamiselle.
Työeläkerahojen poliittinen käyttö

Työeläkeyhtiö Varman varatoimitusjohtaja Markku Hyvärinen, entinen Sdp:n puoluesihteeri, jakoi työeläkevakuutusyhtiön rahaa Sdp:lle, Keskustalle ja Kokoomukselle vuoteen 2008 asti. Sen jälkeenkin ainakin Eläke-Tapiola, Eläke-Fennia, Kuntien eläkevakuutus, Maatalousyrittäjien eläkelaitos, Veritas ja Varma ovat tukeneet puolueita tai poliitikkoja ostamalla vaaliseminaarilippuja.
Sijoitustuotot

Työeläkeyhtiöiden heikkojen tuottojen vuoksi vuonna 2011 ETK:n työryhmä esitti reaalituottotavoitteen pudottamista 4 prosentista 3,5 prosenttiin. Esimerkiksi Ilmarinen kertoi tuottonsa olleen vuodesta 1997 asti keskimäärin vain 3,6 prosenttia.
Vuonna 2016 ETK uhkasi eläkemaksujen nousevan 24,4 prosentista 28 prosenttiin, koska kymmenen vuoden reaaliset sijoitustuotot ovat jääneet 2,8 prosenttiin tavoitellun 3,5 prosentin sijaan.
Viime vuosina eläkesijoitusten tuotot ovat olleet parempia: Vuonna 2021 Ilmarinen raportoi reaalituottonsa vuodesta 1997 lähtien olevan keskimäärin 4,6%:ia vuodessa.  Myös koko työeläkejärjestelmän pidemmän aikavälin tuotot vuosilta 1997– Q2/2021 (noin 24,5 vuotta) ovat olleet reaalisesti 4,6%:ia vuodessa.
Maailman osakeindeksi (MSCI) tuotti 8 % vuodessa 31.12.1996 - 31.8.2015, 7 % viimeisinä 10 vuotena. Inflaatio oli 2 %.
Eläketurvakeskuksen mukaan 1940-luvulla syntyneiden työeläkemaksuille maksetaan eläkkeinä 6,5 prosentin reaalituotto ja 1970-luvulla ja myöhemmin syntyneille 2,3 prosenttia. Naiset saavat 2 prosenttiyksikköä enemmän tuottoa kuin miehet, nuorimmissa ikäluokissa yhden.
Sijoitustuotot > Sijoitustuottojen kritiikkiä > Työeläkeyhtiöiden yhdistäminen

HS-artikkeli arvioi työeläkeyhtiöiden lakkauttamisen tai yhdistämisen tekevän vakavaraisuusvaatimukset turhiksi. Tällöin voisi sijoittaa koko pääoman osakkeisiin ja johdannaiset ja hedgerahastot muuttuisivat turhiksi. Vakavaraisuusvaatimusten tarve tulee siitä, että muuten yhtiöt voisivat ottaa riskiä toisten yhtiöiden maksaman yhteisvastuun kustannuksella. Kevalla ei nytkään ole vakavaraisuusvaatimuksia, ja sen tuottoprosentti onkin korkeampi kuin eläkeyhtiöiden.
Passiivisella indeksisijoittamisella  tuotot odotettavasti nousisivat paljon. Eläkesäästöt ovat 150 miljardia euroa (2024), joten jokainen prosenttiyksikkö lisää olisi 1,5 miljardia euroa. Indeksisijoittamiseen siirtymällä säästettäisiin myös 1,4 miljardia euroa vuodessa lähinnä ulkomaisten varainhoitajien kuluja. Kaksi miljardia, jos julkiset Keva ja VER lasketaan. Varovaisestikin arvioiden lisäksi säästettäisiin sata miljoonaa hoitokuluja ja kymmenen miljoonaa Fivan ja ETK:n valvontakuluja.
Finanssialan johtaja vastasi, että Suomen eläkerahastojen keskituotto oli kuudenneksi paras 28 maasta, riskienhallinta hajautettua ja yhtiöiden varat ja sijoituspäätökset ovat "päivänpolitiikan ulottumattomissa". Esimerkkinä uhista hän sanoo puolen miljardin euron poistamisen Valtion eläkerahastosta 2015 ja sen, mitä finanssikriisissä tapahtui Euroopassa eläkevaroille.
Uudistuskeskustelu

Professori Vesa Puttosen mukaan ehdotus velkavivun sallimisesta sijoituksiin olisi järjetön samalla kun salkuissa on korkosijoituksia. Korkosijoituksista luopuminen olisi ensisijainen toimenpide. Hänestä olisi muutenkin järkevää lisätä osakkeiden osuus sijoituksista sataan prosenttiin tai lähelle. Vakavaraisuusvaatimus tulisi pudottaa lähelle nollaa, jottei kurssien laskiessa olisi pakko myydä osakkeita.
Puttosen mukaan sijoitustoiminnan kuluihin menee prosentti varoista ja se luku pitäisi saada alas. Hän myös toisi ihmisille valinnanvapautta sijoituksistaan Ruotsin malliin.
Finnhits

Finnhits on kokoelma suomalaisia 1970- ja 1980-luvun suosikki-iskelmiä. Kokoelma oli jatkoa Finnlevyn 1960-luvun alkupuolelta lähtien julkaisemille Toivekonsertti-kokoelmille.
Finnhits-sarjan synnyn taustalla oli 1970-luvun alkuvuosina tapahtunut äänitteiden, erityisesti C-kasettien, myynnin voimakas kasvu, jossa tärkeä osuus oli eri levy-yhtiöiden julkaisemilla hittikokoelmilla. Finnhits-kokoelman ideoi Finnlevyn kansainvälisen tuotannon päällikkö Osmo Ruuskanen, ja vuonna 1974 alkaneesta sarjasta tuli välittömästi erittäin suosittu. Finnhits-kokoelmien myyntiä vauhditettiin myös televisiomainoksilla, mikä oli Suomessa uutta ja ennen näkemätöntä. Idean levyjen TV-mainontaan Ruuskanen sai Lontooseen tekemällään matkalla.
Kokoelmien pääpaino oli kansainvälisten hittien suomenkielisissä versioissa, mutta mukaan otettiin myös esimerkiksi Syksyn sävel -kilpailuun ja Eurovision laulukilpailujen karsintoihin osallistuneita kotimaisia kappaleita. Esiintyjät olivat pääosin Finnlevyn laulajia, mutta tilaa annettiin muidenkin levy-yhtiöiden artisteille. Katri Helena esiintyy Finnhits-levyillä 12 kappaleella, Frederik kymmenellä, ja seuraavina tulevat Fredi, Markku Aro, Taiska ja Tapani Kansa. Valtaosan suomenkielisistä sanoituksista tekivät Chrisse Johansson, Vexi Salmi, Juha Vainio, Raul Reiman ja Pertti Reponen. Chrisse Johanssonin mukaan suomalaistekstillä ei usein ollut juuri tekemistä alkuperäistekstin kanssa, joskus vain äänteellinen samanlaisuus, kuten Markku Aron hitissä ”Etsin kunnes löydän sun”, joka sai innoituksensa alkuperäisnimen ”Et si tu n’existais pas” ensimmäisistä tavuista. Ranskalaisnimi tarkoittaa sanatarkasti ”Ja jos sinua ei olisikaan olemassa”.
Tuotantokustannuksia yritettiin säästää käyttämällä kalliiden työehtosopimusten alaisten suomalaismuusikoiden sijaan valmiita taustoja, joita sai edullisesti muun muassa Alankomaista. Tästä seurasi talvella 1974 työtaistelu, suomalaismuusikoiden kieltäytyminen kaikista levy-yhtiöiden studiotöistä, mutta asiat saatiin sovittua.
Finnhits-kokoelmien suosio ylitti levytuottajan rohkeimmatkin odotukset, ja sarjan ensimmäistä osaa myytiin kaikkiaan 98 000 kappaletta. Sarjan myydyimmäksi levyksi muodostui Finnhits 2, jota meni kaupaksi yli 150 000 kappaletta. Vuonna 2004 Finnhits 2 oli Suomen kaikkien aikojen myydyimpien levyjen tilastossa 12. sijalla. Finnhits-sarjan esimerkin innoittamana Jukka Kuoppamäen levy-yhtiö Satsanga Records aloitti oman Mitä Suomi soittaa -kokoelmalevysarjansa.
Finnhits-levyjen myynti hiipui 1980-luvulla ja sarjan julkaiseminen lopetettiin. Sarja koki kuitenkin uuden tulemisen 2000-luvulla, ja vuonna 2012 käynnistyi jopa Finnhits-kiertue, jolla esiintyivät levysarjan laulajista muiden muassa Frederik, Vicky Rosti, Eini, Danny ja Tapani Kansa.
1970-luvun Finnhits käsittää 10 albumia, jotka julkaistiin LP-levyllä ja C-kasetilla. Myöhemmin myös 1980-luvun alun suosikki-iskelmistä ilmestyi 80-luvun Finnhits -kokoelmia neljä albumia. Kokoelmat ovat saatavissa myös CD-levyinä.
Vuonna 1986 ilmestyi vielä albumi Finnhits – 15 huippuhittiä (1986).
Finnhits-kappaleita löytyy nykyään myös karaokelevyiltä.
Albumit > 1970-luvun Finnhits-albumit > Finnhits (1974, äänitetty 1971–1974)

Fredi: Rakkauden sinfonia
Katri Helena: Nuoruus on seikkailu
Jussi & The Boys: Metsämökin tonttu
Pepe & Paradise: Aamu
Päivi Paunu: Jokainen päivä on liikaa
Irwin Goodman: Vain elämää
Kirka: Mamy Blue
Ami Aspelund: Waterloo
Kai Hyttinen: Nosta lippu salkoon
Markku Aro: Oma kultasein
Arto Sotavalta: Päivät kuin unta
Fredi: Niin
Pasi Kaunisto: Sata kelloa
Fredi: Uneen aika vaipuu
Tuula Siponius: Eviva Espanja
Irwin Goodman: Viuhahdus
Albumit > 1970-luvun Finnhits-albumit > Finnhits 2 (1975, äänitetty 1972–1975)

Marion: El Bimbo
Kai Hyttinen: Saanhan olla hän
Tapani Kansa: Sä luota päivään nousevaan
Fredi: Vihreät niityt
Danny: Seikkailija
Kivikasvot: Tankeros Love
Kisu: Hasta manana
Fredi: Avaa sydämesi mulle
Marion ja Kirka: Silloin
Frederik: Kung Fu taistelee
Hanne: Ding-A-Dong
Rolf Bergström ja Pyhimykset: Rokkibaby
Katri Helena: Vasten auringon siltaa
Jukka Kuoppamäki: Sininen ja valkoinen
Lea Laven: Tumma nainen
ABC-kuoro: Kalliolle Kukkulalle
Albumit > 1970-luvun Finnhits-albumit > Finnhits 3 (1976, äänitetty 1967–1976)

Katri Helena: Paloma Blanca
Erkki Liikanen: Evakkoreki
Markku Aro: Pois sun vien
Närhi: Prinsessa -65
Pekka Himanka: Kankaan kaunis Katriina
Reijo Taipale: Lumikenttien kutsu
Eija Sinikka:Kanssasi sun
Gulliver: Alli ethän muiden salli
Vicky Rosti: Kun Chicago kuoli
Fredi: Rakkauslaulu
Erkki Junkkarinen: Ruusut hopeamaljassa
Erkki Liikanen: Meiä Veera
Merja Rantamäki: Mä mistä löytäisin sen laulun
Tapani Kansa: Kuinka paljon rakkautta
Matti Esko: Jennie Jennie
Danny: Kuusamo
Albumit > 1970-luvun Finnhits-albumit > Finnhits 4 (1976, äänitetty 1970–1976)

Vicky Rosti: Tuolta saapuu Charlie Brown
Pepe Willberg: Hermes
Fredi ja ystävät: Pump pump
Taiska: Mombasa
Esa Pakarinen: Hullu mies hullu
Pasi Kaunisto: Ihminen on tehnyt sen
Kai Hyttinen: Naiset
Erkki Junkkarinen: Keinumorsian
Friends: Säästä suukkosi vain
Mikko Alatalo: Hasardi
Katri Helena: Niin se käy
Karma: Hyvää huomenta Suomi
Tapani Kansa: Hafanana
Jukka Raitanen: Vangin toive
Danny: Pelkkää tulta
Juha "Watt" Vainio: Mä uskon huomispäivään
Albumit > 1970-luvun Finnhits-albumit > Finnhits 5 (1977)

Katri Helena: Syysunelma – 2.39 (säv. Veikko Samuli, san. Chrisse Johansson, sov. Veikko Samuli)
Kari Tapio: Kylähäät – 3.15 (Ballerino, säv. Franco Bracardi, san. Juha Vainio, sov. Veikko Samuli)
Tapani Kansa: Kesän lapsi – 3.15 (Viva America, säv. Douglas Gylsbi, Bernard Estardy, san. Chrisse Johansson, sov. Kaj Kuittinen)
Lasse Mårtensonin Studio-orkesteri: Myrskyluodon Maija – 4.16 (säv. ja sov. Lasse Mårtenson)
Taiska: Moi moi vain – 2.32 (Take Me High, säv. Jacques Zwart, san. A. Aleksi, sov. Kassu Halonen)
Kai Hyttinen: Nostalgia – 2.32 (säv. François Weyer, L. Roucher, san. Juha Vainio, sov. Paul Fagerlund)
Frederik: Ramaya – 3.10 (säv. Afric Simone, Stan Regal, san. Juha Vainio, sov. Paul Fagerlund)
Pepe Willberg: Romanssi – 4.07 (elokuvasta Katariina ja Munkkiniemen kreivi, säv. Nils-Eric Fougstedt, san. Reino Hirviseppä, sov. Markku Johansson)
Vicky Rosti: Näinkö aina meille täällä käy – 3.10 (Ain't That Just the Way, säv. Bruce Belland, Glen Larson, Stu Phillips, san. Pertti Reponen, sov. Veikko Samuli)
M. A. Numminen: Maailma se on kuin silkkiä vaan (Rukkaset saanut) – 2.25 (säv. ja san. trad., san. Jani Uhlenius)
Freeman: Ajetaan tandemilla – 3.40 (säv. Leo Friman, san. Hector, sov. Antero Jakoila)
Fredi: Laula kanssain – 4.02 (Sing My Love Song, säv. Dave Mac Ronald, R. Dunhills, san. Vexi Salmi, sov. Antti Hyvärinen)
Irwin Goodman: Häirikkö – 3.54 (säv. Rudolf Holtz, san. Emil von Retee, sov. Paul Fagerlund)
Markku Aro: Etsin kunnes löydän sun – 3.27 (Et si tu n'existais pas, säv. Pasquale Losito, Toto Cutugno, Vito Pallavicini, san. Chrisse Johansson, sov. Antti Hyvärinen)
Jussi Raittinen: Nashville Tennessee – 2.05 (säv. Hillel Tokazier, san. ja sov. Kaj Westerlund)
Erkki Liikanen: Jokkantii – 2.57 (säv. Erkki Liikanen, san. Risto Pelli, sov. Erkki Liikanen)
Albumit > 1970-luvun Finnhits-albumit > Finnhits 6 (1977)

Kari Tapio: Viisitoista kesää – 3.23 (Living Next Door to Alice, säv. Nicky Chinn, Mike Chapman, san. Juha Vainio, sov. Veikko Samuli)
Silhuetit: Onnestain on puolet sinun – 3.42 (Donde estan tus ojos negros, säv. Dave Mac Ronald, san. Chrisse Johansson, sov. Paul Fagerlund)
Frederik: Olé Olé – 2.59 (säv. Paul Fagerlund, san. Vexi Salmi, sov. Paul Fagerlund)
Päivi: Liljankukka – 4.12 (säv. Toivo Kärki, san. Kerttu Mustonen, sov. Paul Fagerlund)
Taiska: Ihmemaa – 3.05 (Fairy Tale, säv. Paul Greedus, san. A. Saile, sov. Michael Kujawa)
Irwin Goodman: Manu vippaa muutama markka – 3.15 (säv. Rudolf Holtz, san. Emil von Retee, sov. Paul Fagerlund)
Merja Rantamäki: Oon tyttö maalta – 2.52 (Une petite française, säv. Olivier Toussaint, Paul de Senneville, san. Pertti Reponen, sov. Nacke Johansson)
Tapani Kansa: R-A-K-A-S – 2.42 (säv. Jukka Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson, sov. Olli Heikkilä)
Katri Helena: Lintu ja lapsi – 3.04 (L'Oiseau et l'enfant, säv. Jean Paul Cara, san. Pertti Reponen, sov. Jörgen Petersen)
Markku Aro: Keskiyön aikaan – 3.14 (I'll Meet You at Midnight, säv. Nicky Chinn, Mike Chapman, san. Juha Vainio, sov. Veikko Samuli)
Hanne: Verushka – 2.11 (säv. Antti Hyvärinen, san. Vexi Salmi, sov. Antti Hyvärinen)
Juhani Markola: Rakkauden aamu – 4.02 (Quires ser mi amante, säv. Camilo Blanes, san. Pertti Reponen, sov. Hannu Keinänen, Veikko Samuli)
Vicky Rosti: Rahaa, rahaa, rahaa – 3.04 (Money, Money, Money, säv. Björn Ulvaeus, Benny Andersson, san. Pertti Reponen, sov. Kassu Halonen)
Pasi Kaunisto: Nadja – 2.58 (Nadia's Theme, säv. Vladimir Cosma, san. Juha Vainio, sov. Paul Fagerlund)
Gulliver: Besame mucho – 4.13 (Besame mucho señora, säv. Roferri, san. Vexi Salmi)
Mutkattomat: Jätkän humppa – 2.45 (säv. Paavo Melander, san. Tupa-Uuno)