stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laškargah

| Laškargah (لښکرګاه‎  لشکرگاه‎) Laškar Gah |
| --- | --- |
 Moskeija Lashkargahissa.
 Laškargah
 Koordinaatit: 31°35′37.75″N, 64°22′17.80″E 
Valtio:   Afganistan
Maakunta:  Helmand
Korkeus:  773 m
Väkiluku (2015):  43 600
 – Metropolialue:  400 000
Aikavyöhyke:  UTC4:30
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laškargah eli Laškar Gah (pašt. ‏لښکرګاه‎, Lax̌kargāh, dariksi ‏لشکرگاه‎, Laškargāh) on  Helmandin maakunnan pääkaupunki Lounais-Afganistanissa. Kaupunki sijaitsee Helmandjoen varrella lähellä Helmandin ja Arghandabjoen yhtymäkohtaa. Lähellä sijaitsevat historiallisen Bostin rauniot ja nykymuotoinen kaupunki on saanut alkunsa vuonna 1946. Afganistanin tilastokeskus (CSO) arvioi vuonna 2015 sen asukasluvuksi 43 600, kun taas Yhdistyneiden kansakuntien arvio kaupungin väkiluvuksi oli 230 000–276 000.
Maantiede

Lašgargah sijaitsee Afganistanin lounaisosassa Helmandin maakunnassa lähellä Helmandjoen ja Arghandabin yhtymäkohtaa. Kaupunki on rakennettu jokiterassille Helmandin vasemmalle rannalle. Kaupunki on rakennettu suhteellisen hiljattain. Keskusta koostuu Afganistanin kaupungeille epätyypillisesti kahdesta nelikulmaisesta alueesta, joiden sivussa on neljännesympyrä. Julkiset rakennukset sijaitsevat lähellä joen rantaa. Niiden ympärillä on asuinaluetta, joka koostuu sekaisin rakennetuista omakotitaloista, rivitaloista ja kerrostaloista avonaisin pihoin ennemminkin amerikkalaiseen, kuin afganistanilaiseen tyyliin. Osa pihoista on kuitenkin sittemmin ympäröity aidoin tai muurein.
Ilmasto

Laškargahin ilmasto on kesäisin kuuma, kuiva ja selkeä. Talvisin on kylmää, kuivaa ja enimmäkseen selkeää. Lämpötila vaihtelee vuoden aikana 1 °C – 42 °C:n välillä ja laskee harvoin alle -4 °C:n tai on yli 45 °C:n. Kuumakausi kestää kesällä noin neljä kuukautta ja alkaa toukokuun puolesta välistä jatkuen syyskuun alkuun. Kuuman kauden aikana keskimääräinen lämpötila päivisin on keskimäärin yli 37 °C:tta. Viileämpi kausi alkaa marraskuun loppupuolella ja jatkuu helmikuun loppupuolelle. Sen aikana lämpötila pysyttelee alle 20 °C:n.
Pilvisintä on marraskuun alusta toukokuun alkuun jolloin noin kolmasosa päivistä on pilvisiä tai enimmäkseen pilvisiä. Sateisinta on noin kolmen kuukauden ajan, joulukuusta maaliskuuhun. Sademäärät ovat melko vähäisiä.
Kuivan ilmaston vuoksi maatalous on keskittynyt Helmand- ja Arghandab-jokien lähistöille.
Historia

Lähellä nykyistä kaupunkia sijaitsee historiallisen Bostin kaupungin rauniot. Arkeologisia löytöjä paikalta on akhaimenidien, parthialaisten, kušanojen, sasanidien, khioniittien ja hefthaliittien kausilta. Paikka mainitaan myös kreikkalaisissa ja roomalaisissa lähteissä eri nimillä, kuten esimerkiksi Bestia Deselutia ja Bispolis. Paikka kukoisti karavaanireitillä Iranista Helmandjoen vartta pitkin. Paikalta tehdyt buddhalaiset löydökset viittaavat paikan olleen aikanaan buddhalaisuuden yksi läntisimmistä levinneisyysalueista. Merkkejä on myös nestoriolaisesta yhteisöstä.
Muslimien levittäydyttä alueelle paikalle rakennettiin voimakas linnoitus. Paikka rakennettiin joidenkin lähteiden mukaan Mahmud Ghaznilaisen valtakaudella. Sen historiaa leimasivat jatkuvat sodat eri armeijoiden kulkiessa paikkakunnan läpi. Mahmudin ghaznavideja seurasivat ghuridit. Ghuridihallitsija Ala al-Din Husain valtasi sen vuoden 1149  paikkeilla. Vuonna 1221 aluetta hävittivät mongolit ja vuonna 1405 Timur Lenk. Paikkakunta taantui, eikä kasvanut enää entisiin mittoihinsa. Mogulit miehittivät paikallista linnoitusta sotiessaan persialaisia vastaan, mutta lopullinen hävitys seurasi Nadir Šahin purkaessa linnoitukset vuonna 1738.
Nykymuotoinen kaupunki on perustettu historiallisen kaupungin raunioiden lähelle vuonna 1946. Tarkoituksena oli perustaa keskus Helmandin laakson alueen kehitystyölle. Kaupunkisuunnitelman laativat amerikkalaiset arkkitehdit ja lopputulos oli tätä kautta Afganistanille varsin epätyypilliseen tapaan rakennettu kaupunki.
Afganistanin sodan aikana kaupungissa ja sen lähistöllä on käyty yhteenottoja Naton, Afganistanin hallituksen ja talibanin välillä. Vastuu turvallisuudesta kaupungissa luovutettiin brittijoukoilta afganistanilaisille joukoille vuonna 2011 ja brittitukikohdat sen lähellä luovutettiin vuonna 2014. Nato-joukot ja talibanit kävivät kaupungissa raskaita taisteluita vuonna 2014 ja vuoden 2016 lopulla. Lokakuussa 2020 taliban teki jälleen suuremman yrityksen vallata kaupunki. Taliban hallitsee suurinta osaa kaupunkia ympäröivästä Helmandin maakunnasta. Ankarat taistelut jatkuivat vuoden 2021 puolella. Talibanin uutisoitiin vallanneen kaupungin elokuussa 2021.
Liikenne

Laškargahista tärkeimpiä teitä pääsee idässä sijaitsevaan Kandahariin, lännessä sijaitsevaan Zaranjiin ja Heratiin joka sijaitsee Laškargahista luoteeseen. Kaupungin välittömässä läheisyydessä sijaitsee Bostin lentokenttä jonka kiitotie on yksi Afganistanin pisimpiä (2301 × 30 metriä) asfalttipäälysteisiä kiitoteitä.
Väestö

Afganistanin tilastokeskus (CSO) arvioi vuonna 2015, että Laškargahin kunnassa on 400 000 asukasta ja varsinaisessa kaupungissa heistä asuu 43 600, kun taas State of Afghan Cities Programme arvioi satelliiteista laskettujen rakennusten perusteella väkiluvuksi  230 000–276 000. Kaupungin asukkaat ovat suurelta osin siirtoilaisia Afganistanin muista maakunnista. Suurmpia etnisiä ryhmiä ovat paštut ja tadžikit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laškargah Wikimedia Commonsissa
Afghanistan: Life in Lashkar Gah International Committee of the Red Cross. 4.10.2013. Viitattu 10.3.2020. (englanniksi)
Helmandjoen varren taloja.
Bostin raunioita.
Äänestämässä käynyt nainen vuonna 2010.
Suomen ja Venäjän rajakriisi 2023

30. marraskuuta 2023 alkaen Suomen ja Venäjän rajanylityspaikoista ainoastaan Vainikkala (numero 9) on auki, sekin vain raideliikenteelle.
Suomen ja Venäjän rajakriisi alkoi marraskuussa 2023, kun Suomeen alkoi saapua itärajan yli suuria määriä turvapaikanhakijoita Venäjältä. Marraskuun loppupuolella uutisoitiin, että rajan oli ylittänyt saman kuukauden aikana noin 900 turvapaikanhakijaa. Suomessa tapahtumia on pidetty Venäjän tekemänä tahallisena häirintänä, sillä Venäjän viranomaiset kuljettavat ihmisiä Suomen raja-asemille. Rajatilanteesta on tullut Suomessa merkittävä kansallisen turvallisuuden kysymys.
Maaliskuussa 2024 Petteri Orpon hallitus lähetti lausuntokierrokselle esitysluonnoksen, joka mahdollistaisi turvapaikanhakijoiden käännyttämisen itärajalla takaisin Venäjälle tietyin rajoituksin. Kyse on poikkeuslaista eli rajatusta poikkeuksesta perusoikeuksiin. Laki olisi määräaikainen, ja se olisi voimassa vuoden lain voimaantulosta. Lain soveltaminen vaatisi tilannetta, jossa kansallinen turvallisuus on vakavasti uhattuna. Päätös voitaisiin tehdä myös ennakoivasti. Orpon mukaan Suomen oli varauduttava siihen, että Venäjän painostus maahantulon välineellistämisellä jatkuu itärajalla pitkään ja se saa aiempia laajempia ja vakavampia muotoja. Käännyttäminen ei koskisi erityisen haavoittuvassa asemassa olevia, kuten lapsia ja vammaisia. Turvapaikkaa voisivat edelleen hakea myös sellaiset henkilöt, joilla on todellinen vaara joutua palauttamisen myötä kuolemanrangaistuksen, kidutuksen tai muun epäinhimillisen kohtelun kohteeksi. Tämä selvitettäisiin puhutamalla maahan pyrkiviä. Vasemmistoliitto ilmoitti tuoreeltaan vastustavansa lakia. Tasavallan presidentti Alexander Stubb suhtautui myönteisesti valmisteilla olevaan rajalakiin. Hänen mukaansa turvapaikkalainsäädäntö ei enää toiminut nykymaailmassa.
Taustaa

Huom! Tämä osa tekstistä on siirretty artikkelista Siirtolaisuus Suomeen
Taustaa > Rajasopimukset

Suomella ja Venäjällä oli vuonna 2012 solmittu rajasopimus, joka koski rajat ylittävää yhteistyötä. Suomi lakkasi soveltamasta sopimusta helmikuussa 2022.
Talvella 2015–2016 Suomen ja Venäjän rajan yli tuli turvapaikanhakijoita eri maista. Tammikuussa ja helmikuussa 2016 turvapaikanhakijoita oli yli tuhat. Suomen presidentti Sauli Niinistön ulkopoliittinen neuvonantaja Mikko Hautala otti yhteyttä venäläisiin ja Suomen valtiojohto neuvotteli venäläisten kanssa kahdenvälisen rajasopimuksen, jonka mukaan rajan ylittäminen Lapissa sallittiin vain Suomen, Venäjän ja Valko-Venäjän kansalaisille.
Huhtikuussa 2023 Venäjä jäädytti Suomen edustustojen tilit Venäjällä, vastineeksi siitä että Venäjän edustustojen pankkipalveluiden käyttöä Suomessa on rajoitettu. 16. syyskuuta 2023 Suomi kielsi Venäjän rekisterikilvissä olevien henkilöautojen maahantulon Suomeen. Syyskuun lopussa Suomi rajoitti voimakkaasti venäläisten matkustamista Suomeen matkailutarkoituksessa. Hallituksen päätöksellä pyrittiin lopettamaan matkailu ja siihen liittyvä kauttakulku Suomeen kokonaan ja viisumihakemusten vastaanottoa rajoitettiin voimakkaasti.
20. lokakuuta 2023 Venäjän pääministeri Mihail Mišustinin allekirjoitti määräyksen sanoa irti rajasopimus. Lokakuun 2023 lopussa Venäjä kutsui Suomen Moskovan-suurlähettilään Antti Helanterän puhutteluun ja lähetti Suomelle nootin, joka koski rajayhteistyön lopettamista. Suomen ulkoministeriö ei tarkemmin paljastanut mitä nootti koskee.
Tapahtumia > Tilanteen kärjistyminen

Kaakkois-Suomen rajanylityspaikoille oli saapunut elokuun 2023 alusta lähtien marraskuun 12. päivään mennessä 91 turvapaikanhakijaa ilman tarvittavia matkustusasiakirjoja. Rajalle saapuvien määrä alkoi kasvaa nopeasti 13. marraskuuta alkaneella viikolla, jolloin tulijoita oli useita kymmeniä päivässä. Samaan aikaan Suomen hallitus alkoi viitata tapahtuneisiin Venäjän vaikuttamisoperaationa. Suomen rajavartiolaitoksen mukaan erityisen iso osa turvapaikanhakijoista oli Syyriasta.
Tapahtumia > Rajanylityspaikkojen sulkeminen

Suomi alkoi sulkea henkilöliikenteen rajanylityspaikkoja. Valtioneuvosto päätti ensin, että Suomen ja Venäjän maarajalla olevat Imatran, Kuusamon, Niiralan, Nuijamaan, Sallan, Vaalimaan ja Vartiuksen rajanylityspaikat suljetaan 24. marraskuuta 2023 alkaen. Kansainvälisen suojelun hakeminen Suomen ja Venäjän välisellä maarajalla keskitettiin Raja-Joosepin rajanylityspaikalle. Myös Raja-Jooseppi suljettiin 30. marraskuuta.
Valtioneuvoston teettämän Kansalaispulssi-kyselytutkimuksen mukaan 65 prosenttia vastaajista on täysin tai melko samaa mieltä siitä, että Suomen reagointi Venäjän vaikuttamistoimintaan oli ollut riittävää ja oikea-aikaista. Hieman suurempi osa arvioi toimien vahvistaneen omaa turvallisuuden tunnetta. 56 prosenttia oli täysin eri mieltä tai melko eri mieltä, että oikeutta hakea turvapaikkaa Suomesta ei tule rajoittaa. Vain 7 prosenttia oli täysin samaa mieltä, että oikeutta hakea turvapaikkaa ei tule rajoittaa.
Tapahtumia > Avaaminen ja uusi sulkeminen

Suomi avasi Vaalimaan rajanylityspaikan 13. ja 14. joulukuuta välisenä yönä keskiyöllä. Niiralan rajanylityspaikka taas aukesi 14. joulukuuta aamulla. 15. joulukuuta raja oli suljettava uudelleen illalla Vainikkalan raideliikennettä lukuun ottamatta, sillä rajan ylitti 363 turvapaikanhakijaa. Niiralan raja-asemalla varauduttiin levottomuuksiin, ja Lappeenrannassa muun muassa kaksoiskansalaiset osoittivat mieltään rajan sulkemisen vuoksi. Pääministeri Petteri Orpo totesi, että rajalla on hybridi­hyökkäys Suomea kohtaan. Orpon mukaan Suomi valmisteli ratkaisuja itärajan tilanteen vakauttamiseen, ja hänen mukaansa muutokset lainsäädäntöön saattoivat olla mahdollisia. Raja oli suljettuna 14. tammikuuta saakka. Myöhemmin sulkua jatkettiin 14. huhtikuuta saakka. Huhtikuun ensimmäisellä viikolla hallitus päätti, että sulku jatkuu toistaiseksi. Sen jälkeen raja suljettiin toistaiseksi rajavartiolain nojalla. Lisäksi Haapasaaren, Nuijamaan sataman ja Santion vesiliikenteen rajanylityspaikat suljettiin huvialusliikenteeltä.
Tapahtumia > Käännytyslaki

Uusi käännytyslaki eli virallisesti rajaturvallisuuslaki hyväksyttiin Suomen eduskunnassa 12. heinäkuuta 2024 äänin 167–31. Sotilasprofessori Petteri Palokangas esittää kirjassaan Hybridisodankäynti, että ilmaisu "käännytyslaki" on Venäjän masinoima, jolla huomio on pyritty kohdistamaan kansallisen turvallisuuden sijasta kansainvälisiin sopimuksiin ja ihmisoikeuksiin. Helsingin Sanomien toimittaja Teemu Luukka on keksinyt termin ja kiistää Palokankaan väitteen. Hänen mukaan sitä käytettiin ulkomailla jo 2016 ja hänen omassa jutussaan ensimmäisen kerran 8. maaliskuuta 2024. Rajaturvallisuuslakia vastustanut oppositio hyödynsi uutta termiä ärhäkkäästi sen käsittelyn yhteydessä halliituksessa ja Eduskunnassa.
Tapahtumia > Muu keskustelu

Samaan aikaan Virossa viranomaiset eivät päästäneet kaikkia tulijoita Venäjältä Viron valtion alueelle Narvanjoen yli johtavalla sillalla, jolloin tulijat eivät voineet hakea turvapaikkaa. Tasavallan presidentti Sauli Niinistön mukaan vallinneessa tilanteessa oli ollut syytä löytää uskallusta keskustella pakolaisia koskevista kansainvälisistä sopimuksista, koko järjestelmästä ja sen toimivuudesta. Hän muistutti todenneensa jo vuoden 2015 pakolaiskriisin aikaan, että järjestelmän pohja pakolaisaseman määrittelevästä Geneven sopimuksesta lähtien toimii tämän päivän olosuhteissa “huonosti, jos ollenkaan”. Sopimuksen laatimisen aikaan lähtökohdat olivat Niinistön mukaan hyvin erilaiset. Niinistö totesi, että sopimuksen solmimisen aikaan kukaan ei osannut odottaa Venäjän toimien kaltaisia tekoja, joilla on poliittisia tavoitteita. Hän lisäsi, että toisaalta sopimuksen solmimisen aikaan ajateltiin, että ne, jotka eivät pakolaisuuden ehtoja täytä, voidaan palauttaa. Tässä suhteessa sopimuksen teko-olosuhteista on tapahtunut merkittävä muutos, ja siksi Niinistön mielestä pitäisi uskaltaa keskustella koko järjestelmästä. Hän korosti myös rajan ylittäneiden vastuuta, sillä hänen näkemyksensä mukaan he toimillaan tukivat Ukrainaan hyökännyttä Venäjää.
Joulukuun alussa Ruotsin puolustusvoimien esikuntapäällikkö Michael Claesson piti mahdollisena, että Venäjä lähettää seuraavaksi siirtolaisia Ruotsiin Kaliningradista.
Suomen suljettuaan rajansa sotilasprofessori, eversti evp. Mika Hyytiäinen totesi joulukuussa 2023, että tulijoiden määrän voi muuttua kymmeniksi tai sadoiksi tuhansiksi. Hän jatkoi Yleisradion haastattelussa, että: "Me olemme myöhässä. Kaikki muut maat meistä etelään ovat jo rakentaneet aitansa ja kovettaneet luontonsa."
Linus Ollikainen

Linus Ollikainen (s. 3. heinäkuuta 2001 Jyväskylä) on suomalainen alamäkiluistelija. Ollikainen on nuorten maailmanmestari 2022/2023 ja sai pronssia miesten SM-kisoissa vuonna 2021.
Ollikainen kilpailee ATSX (All Terrain Skate Cross) -järjestön alaisissa kansainvälisissä alamäkiluistelutapahtumissa​.
Tampereen Tradenomiopiskelijat

| Tampereen Tradenomiopiskelijat TTO ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1971
Toimiala:  Opiskelijoiden edunvalvonta ja viihdetoiminta
Kotipaikka:  Tampere
Jäsenmäärä:  ~1200
Puheenjohtaja:  Tatu Neejärvi
Varapuheenjohtaja:  Laura Luga
Hallitus:  Silja Salmela, Juho Heino, Sarah Lipp, Ron Efrati, Valtteri Lahtinen, Santeri Liukkula, Emma Ruti, Julia Koski, Venla Vadén, Niko Jokihaara ja Petra Puntola
Jäsenlehti:  Provisio
 TTO:n bilejaosto on nimeltään PISTOT  (yhdessä TIRO ry:n ja PIRATE ry:n kanssa) 
Aiheesta muualla
www.ttory.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tampereen Tradenomiopiskelijat ry (TTO ry) on opiskelijoiden muodostama ja ylläpitämä rekisteröity yhdistys. TTO ry on Tampereen ammattikorkeakoulun tradenomiopiskelijoiden ainejärjestö. Yhdistys toimii tradenomiopiskelijoiden paikallisena edunvalvojana Pirkanmaalla, joka neuvoo opintotuki- ja toimeentuloasioissa sekä ajaa opiskelijoiden asioita edustajiensa välityksellä. TTO on yksi Tradenomiopiskelijaliitto TROL ry:n suurimmista jäsenyhdistyksistälähde?. Yhdistyksen jäseniksi voivat liittyä kaikki Tampereen ammattikorkeakoulussa tradenomi- tai BBA -tutkintoa opiskelevat. Yhdistyksen jäseniksi keväällä 2025 kuuluu noin 1200 tradenomi- ja BBA-opiskelijaa.
Historia

Yhdistys on alun perin perustettu vuonna 1971 Tampereen kauppaopiskelijoiden opiskelijayhdistykseksi (TKO).
Vuonna 2008 syyskokouksessaan yhdistys päätti muuttaa nimensä virallisesti Tampereen Tradenomiopiskelijat ry:ksi (TTO ry).
Toiminta

TTO ry huolehtii TAMKissa opiskelevien tradenomiopiskelijoiden eduista aktiivisesti opintososiaalisen toiminnan kautta sekä edistää tradenomitutkinnon rakenteellista ja laadullista kehitystä Tampereen ammattikorkeakoulussa. Lisäksi yhdistys tarjoaa opiskelijoille monipuolista vapaa-ajan toimintaa tukien näin sosiaalista kanssakäymistä, hyvinvointia ja yhteishenkeä. Yhdistyksen toiminnasta vastaa yhdistyksen hallitus.
Toiminta > Tapahtumia

Kotimaan yritysekskursiot. (Aiempina vuosina järjestetty myös kansainvälisiä ekskursioita muun muassa Berliiniin, Prahaan, Budapestiin ja Krakovaan.)
Syksyisin Tradenomisemma
PISTOT-opiskelijabileet Famessa 7 kertaa vuodessa ja PISTOT-bileristeily joulukuussa yhteistyössä TIRO ry:n ja PIRATE ry:n kanssa.
Joka syksy järjestettävä Hervannan Hum*la Hyppely sekä Soppasauna ja keväisin Kalevan K*nni Kierros.
Vuosittain elokuussa järjestetään aloittaville tradenomiopiskelijoille Hämmästyttävä Ralli, Tradenomiopiskelijoiden kastajaiset ja vuonna 2016 ensi kertaa järjestetyt Fuksiolympialaiset.
Aiheesta muualla

Yhdistyksen virallinen kotisivu
Kreevinit

Kreevinit olivat nykyisen Latvian etelärajoilla elänyt kansanryhmä, jonka katsotaan polveutuneen alueelle 1400-luvulla sotavankeina tuoduista vatjalaisista. Kreevinin kieli, jota pidetään vatjan kielen murteena, sammui 1800-luvun puolessavälissä. Kreevinien nimitys on peräisin latvian kielestä, missä krieviņš tarkoittaa ’pikku venäläistä’. Latvian kansallisrunoilijan Jānis Rainisin (Pliekšāns) ja näyttelijä Uldis Dumpisin on väitetty polveutuvan kreevineistä.
Historia

Kielensä perusteella kreevinien on päätelty polveutuvan Inkerinmaalla eläneistä vatjalaisista. Inkerinmaa oli ollut 1200-luvulta lähtien katolilaisen kirkon kiinnostuksen kohteena. Kalparitaristo rakensi alueelle Kaprion linnan, mutta joutui luopumaan siitä myöhemmin. Saksalaiseen ritarikuntaan kuulunut Vinke von Overberg teki alueelle vuosina 1444–1447 sotaretken, jonka aikana ritarikunta otti noin 3 000 vatjalaista sotavankia, jotka siirrettiin Bauskan kaupunkiin Zemgalen alueelle Latviaan rakentamaan linnaa. Monet alueen alkuperäiset asukkaat olivat kuolleet kulkutauteihin, joten työvoimaa piti tuoda muualta. Kun linnoitus valmistui, vatjalaiset jäivät Bauskan alueelle maanviljelijöiksi.
Ensimmäinen kirjallinen lähde, jossa kreevinit mainitaan, on vuodelta 1636. Erään arvion mukaan Bauskassa ja sen lähistöllä asui vuonna 1805 noin 1 200 kreeviniä. Vuonna 1810 paikallinen pappi Karl Lutzau arvioi alueella olevan vielä 12–15 kreeviniä osaavaa henkilöä. Suomalainen Anders Johan Sjögren teki alueelle tutkimusmatkan vuonna 1846 ja arvioi kreevinin kielen jo lähes hävinneen alueelta; hänen kielenoppaanaan käyttämänsä vanha mies valitti, ettei enää osaa kunnolla kieltä, jota ei ole puhunut kymmeniin vuosiin. Tämän jälkeen kreevineistä ei enää saatu tietoja. Sjögrenin aineistoja toimittanut ja julkaissut kielentutkija Ferdinand Johann Wiedemann yhdisti ensimmäisenä vuonna 1871 kreevinit Inkerin vatjalaisiin.
Kulttuuri

Koska kreevinit olivat eläneet satoja vuosia erossa muista vatjalaisista, oli heidän keskuudessaan säilyneillä kansatieteellisillä erikoisominaisuuksilla ja heidän kielellään, josta tosin saatiin niukasti muistiinpanoja, erityistä tutkimuksellista arvoa. Esimerkiksi kreevinien tapaa kutsua asuintaloaan riiheksi virolaisten tapaan on nähty todisteeksi vatjalaisten ja virolaisten yhteydelle.
Monet varhaiset kreevinien tutkijat huomasivat heidän poikkeuksellisen pukeutumisensa. Kreevinien miestenpuku (kiut, kiuting) erosi latvialaisesta kauluksen kirjonnan suhteen. Kirjonta oli tehty punaisella ja sinisellä langalla, samaan tapaan kuin Inkerissä. Paita oli ilmeisesti napiton ja kiinnitettiin nauhoilla kaulan alle. Toinen miehenpuvun merkittävä osa on pitkä päällystakki (viita, viite, viiten), joka oli tehty villaisesta kankaasta. Tämä vaate oli ilmeisesti lainattu samalle alueelle muuttaneilta saarenmaalaisilta. Latvialaisperäisiä asusteita olivat lyhyet polvihousut, pitkät sukat ja kengät. Takin päällä pidettiin vyötä, jolla riippui usein tuppipuukko. Kreevinitytöt ovat vatjalaisista poiketen pitäneet hiuksensa palmikoituna. Lisäksi he käyttivät jonkinlaista seppeleen kaltaista koristetta, jonka takana riippui nauhoja. Naiset käyttivät päähuivia, jonka tapaisia käytettiin myös Inkerissä. Lisäksi he pitivät sen päällä kirjavaa huivia, jota voi verrata vatjalaisten silkkihuiviin.
Kulttuuri > Kielinäyte

”Isä meidän” -rukous kreevinin murteella:
Meģģi ise taiwâs!

jadku elka śiwu śenna 

tulap meģģi tiwi śivu riikki! 

Śiwu meelle se iggau ka kui taiwâs ni kans ma bēli! 

Meģģi arma leipe anna meli tennawa. 

Ġedde meggi padudd, kui me jattim umili nisi meli jad! 

Elas meite kurja sad. 

Śewon wodse kurģe miusse erre 

Jo siula kalpap śiwu kikki śiwu appi un śiwu üwiwi śewonśe śewonśe. 

Amen!
Vatjalaisten rakentama Kalparitariston linna Bauskassa.
Kreevinimies ja -nainen kansallispuvuissaan, piirtänyt M. de Pauly.
Suomen salibandymaajoukkue

Suomen miesten salibandymaajoukkue on Suomen Salibandyliiton hallinnoima joukkue, joka edustaa Suomea kansainvälisissä otteluissa. Suomi on voittanut lajissa miesten maailmanmestaruuden vuosina 2008, 2010, 2016, 2018 ja 2024.
Miesten maajoukkueottelu
Kokoonpano

Suomen miesten maajoukkue Sveitsin maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2022:
| P | # | Pelaaja | Seura (2021–2022) |
| --- | --- | --- | --- |
| MV | 35 | Lassi Toriseva |  Classic |
| MV | 91 | Oskari Fälden |  TPS |
| P | 32 | Eemeli Akola |  Classic |
| P | 17 | Janne Lamminen |  Classic |
| P | 14 | Jesperi Lindfors |  Oilers |
| P | 27 | Jonne Junkkarinen |  Happee |
| P | 30 | Lauri Stenfors |  TPS |
| P | 66 | Mikko Leikkanen |  Classic |
| P | 81 | Otto Lehkosuo |  Indians |
| H | 4 | Konsta Tykkyläinen |  Classic |
| H | 9 | Eemeli Salin |  Classic |
| H | 10 | Oskari Heikkilä |  Classic |
| H | 87 | Miko Kailiala |  TPS |
| H | 12 | Eetu Sikkinen |  Classic |
| H | 19 | Joonas Pylsy |  SV Wiler-Ersigen |
| H | 70 | Joona Rantala |  Nokian KrP |
| H | 20 | Nico Salo |  Classic |
| H | 36 | Ville Lastikka |  Classic |
| H | 61 | Peter Kotilainen |  Happee |
| H | 73 | Justus Kainulainen |  Oilers |
| H | 77 | Sami Johansson |  Classic |
Päävalmentaja:  Petteri Nykky
Valmentajat:  Samu Kuitunen,  Juha Jäntti,  Henri Toivoniemi
Kokoonpano > Entisiä pelaajia

Mika Kohonen (194 maaottelua)
Tero Tiitu (163 maaottelua)
Esa Jussila (139 maaottelua)
Hannes Öhman (116 maaottelua)
Vesa Punkari (105 maaottelua)
Jari-Pekka Lehtonen (101 maaottelua)
Mikael Järvi (95 maaottelua)
Henri Toivoniemi (95 maaottelua)
Kari Koskelainen (94 maaottelua)
Mikko Kohonen (83 maaottelua)
Eero Kosonen (75 maaottelua)
Jaakko Hintikka (70 maaottelua)
Lassi Vänttinen (69 maaottelua)
Janne Tähkä (69 maaottelua)
Saavutukset > Maailmanmestaruuskilpailut

Kultaa (5): 2008, 2010, 2016, 2018, 2024
MM-hopeaa (7): 1996, 2000, 2002, 2006, 2012, 2014, 2020
MM-pronssia (3): 1998, 2004, 2022
Saavutukset > Euroopan-mestaruuskilpailut

Kultaa (1): 1995
Hopeaa (1): 1994
Suomi maailmanmestaruuskilpailuissa > Menestys kilpailuittain

| Paikka | Vuosi | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
|  Malmö | 2024 | 1. |
|  Zürich ja Winterthur | 2022 | 3. |
|  Helsinki | 2020 | 2. |
|  Praha | 2018 | 1. |
|  Riika | 2016 | 1. |
|  Göteborg | 2014 | 2. |
|  Bern ja Zürich | 2012 | 2. |
|  Helsinki ja Vantaa | 2010 | 1. |
|  Praha ja Ostrava | 2008 | 1. |
|  Tukholma, Malmö, Botkyrka, Helsingborg ja Solna | 2006 | 2. |
|  Kloten ja Zürich | 2004 | 3. |
|  Helsinki | 2002 | 2. |
|  Oslo, Drammen ja Sarpsborg | 2000 | 2. |
|  Praha ja Brno | 1998 | 3. |
|  Tukholma, Uppsala ja Skellefteå | 1996 | 2. |