stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Warta

| Warta puol>  Warta, saks. Warthe |
| --- | --- |
 Warta Wronkissa
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Puola
Voivodikunnat:  Lubusz, Iso-Puola, Łódź
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oderin vesistö
Valuma-alue:  Wartan valuma-alue
Pinta-ala:  54 519,56 km² 
Pääuoman pituus:  808,2 km 
Yhtyy:  Oder
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Kromołów, Zawiercie 
 :  50.4925°N, 19.4933°E
Laskupaikka:  Kostrzynissa 
 :  52.5978°N, 14.6106°E
Läpivirtausjärvet:  Jeziorsko, Porajin tekojärvi
Sivu-uomat:  Noteć, Obra, Wełna, Prosna, Ner, Widawka, Liswarta
Taajamat:  Gorzów Wielkopolski, Poznań, Konin, Częstochowa
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  383 m  mpy. 
Laskukorkeus:  9 m  mpy.
Korkeusero:  373 m  
Pituus:  808,2 km  
Kaltevuus:  0,46 m/km
Keskivirtaama:  195 m³/s (MQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Oderin vesistöalueen jokia.
Warta (puol. Warta, saks. Warthe) on Oderin oikeanpuoleinen sivujoki Puolan läntisessä keskiosassa. Se on 808 kilometriä pitkä ja samalla Puolan kolmanneksi pisin joki. Joki saa alkunsa Zawiercien lähellä ja laskee Oderiin Kostrzynissa virraten Lubuszin, Ison-Puolan ja Łódźin voivodikuntien läpi. Suurimmat Wartan varrella sijaitsevat kaupungit ovat Częstochowa, Konin, Poznań ja Gorzów Wielkopolski.
Joen kulku

Joen pituus on 808 kilometriä, mutta se on aikaisemmin ollut pitempi. Joen uomaa on muokattu oikaisemalla ja syventämällä joitakin osuuksia. Vesiliikenteen tarpeita ajatellen on joen vaikeita kohtia ohitettu kanavilla. Joki onkin purjehdittavissa Kostrzynistä, eli Oderin yhtymäkohdasta, ylös Koniniin asti, mikä tekee noin puolet Wartan pituudesta. Joki virtaa hitaasti pehmeässä maaperässä, minkä vuoksi se on luontaisesti meanderoinut kovasti ja katkenneita mutkia eli makkarajärviä esiintyy koko sen pituudelta. Joki kulkee Puolan alankoalueella maalaismaisemien keskellä.
Joki alkaa lähteestä Krakovan–Częstochowan ylängöltä (Puolan Jura) Mrzygłódin kylässä Zawiercien kaupungin itäpuolella. Samalta ylängöltä saavat alkunsa myös Veikseliin yhtyvät joet Pilica ja Przemsza. Warta virtaa aluksi pohjoiseen ja laskee siellä alas Puolan alangolle lähellä Radomsko. Joki saapuu monihaaraiseksi jakautuneena Sieradziin ja Wartaan.
Nerin yhtyessä siihen saapuu Warta historialliseen Iso-Puolaan ja virtaa täällä länteen Koninin ja Pyzdryn kautta. Jokeen yhtyy Prosna, jonka jälkeen se saapuu Śremiin. Joki kääntyy pohjoiseen ja virtaa Posenin ja Obornikin läpi, missä siihen yhtyy Wełna, ja kääntyy sitten uudestaan virtaamaan länteen päin. Sen jälkeen Warta ohittaa Międzychódin ja siihen yhtyy Skwierzynassa Obra. Joki kääntyy taas pohjoiseen ja siihen yhtyy Santokissa Noteć, minkä jälkeen se kääntyy kolmannen kerran länteen päin. Siellä se saapuu historialliseen Neumarkiin. Joki virtaa Gorzów Wielkopolskin läpi ja kääntyy lounaiseen suuntaan. Joki yhtyy Oderiin Kostrzyn nad Odrąssa 180 metriä leveänä sivujokena. Yhtymäalue on alavaa ja soistunutta. Sinne on perustettu Wartan jokisuiston kansallispuisto.
Vesiliikenne

Vesiliikenteellä on pääsy Itämereltä Oderinhaffin kautta Oderiin. Oderin vesiliikenne nousee myös ylös Wartan pääuomaan ja sen sivujokiin. Osa liikenteestä kulkee Notećin kautta Veikselille Bydgoszczin kanavaa myöten Bydgoszczissa. Notećin latvavedet on yhdistetty Wartan uomaan Koninissa Warta-Gopłon kanavalla. Warta on osa vesiliikenteen E70-reittiä. Wartan laivaväylän syväys on 2,00–2,20 metriä ja vesireitin pituus alajuoksulta Koniniin on 425 kilometriä.
Wartan valuma-alue > Yleistä

Warta on Oderin suurin sivujoki kahdella eri tavalla ilmoitettuna. Wartan pituus on 808 kilometriä, kun taas seuraavaksi pisin sivujoki on 279 kilometriä pitkä Bóbr. Lisäksi Warta on pitempi joki kuin Wartan yhtymäkohdasta mitattu Oderin latvauoma. Wartan valuma-alueen pinta-ala on 54 520 km²  (tai 54 607 km² ), mikä on noin 46 % Oderin koko vesistöalueen pinta-alasta 118 861 km². Koko valuma-alue jää Puolan rajojen sisälle.
Warta on Puolan rajojen sisällä virtaavista joista Veikselin jälkeen toiseksi pisin joki ja Puolassa osittain virtaavista joista Oderin jälkeen kolmanneksi pisin joki.
Wartan valuma-alue > Ilmasto

Valuma-alueen ilmasto on ollut mannermainen. Ilmasto on kuitenkin muuttumassa ja valuma-alueella on lisääntyvissä määrin alkanut vaikuttaa Länsi-Euroopan suunnalta tulevat sääilmiöt. Alueen sadanta vaihtelee 500–600 millimetrin välillä, joka on noin puolet tai kolmasosa Oderin vesistöalueen länisosien vuoristojen sadannasta. Wartan valuma-alueella esiintyy tulvia harvemmin kuin Oderin valuma-alueen länsiosissa.
Wartan valuma-alue > Virtaamia

Tässä yhteydessä ei ole käytettävissä Wartan varrella suoritettuja virtaamien mittaustuloksia. Sen sijaan käytettävissä on Oderin varrella Wartan yhtymäkohdan ylä- ja alapuolella sijaitsevien kahden mittausaseman tulokset. Yläpuolinen Slubicessä sijaitseva asema ja siitä 132 kilometriä alempana sijaitseva Gozdowicen asema mittaavat Oderin virtaamia. Gozdowicen aseman tuloksissa näkyy Wartan mukanaan tuoma vesi. Mittausasemien virtaamien erotus ilmaisee kohtuullisen tarkasti Wartan todellisia virtaamia, vaikka asemien mittausjaksot eroavat toisistaan ajallisesti.
Wartan valuma-alue > Järviä

Drawan sivujoen latvoilla sijaitsevat Lubie ja Drawsko, Gwdan latvoilla Wielimie, Notećin latva-alueella sijaitsee Gopło. Wartan latvoilla on vielä Mesznan latvaoilla Powidzkie ja Wartan pääuomassa Porajin tekojärvi (Jezioro Porajiske) ja Jeziorsko.
Wartan valuma-alueen pohjoisoissa on paljon epätasaisille moreenimaille tyypillisiä pikkujärviä. Esimerkiksi Sierakówin ympäristössä on laaja Sierakowin maisemansuojelualue (pl:Sierakowski park krajobrazowy), jossa on runsaasti tällaisia järviä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Warta Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: de:Warthe  & en:Warta
Käännös suomeksi
Luettelo Britannian armeijan kalustosta

Tämä on luettelo Britannian armeijan nykyisestä kalustosta.
Jalkaväen aseet > Käsiaseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| SA80 | Rynnäkkökivääri |  |  |
| Glock 17 | Pistooli |  |  |
| L115A3 | Tarkkuuskivääri |  |  |
| L129A1 | Tarkkuuskivääri |  |  |
| Combat shotgun | Haulikko |  |  |
| L7A2 | Konepistooli |  |  |
Jalkaväen aseet > Tukiaseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Heckler & Koch 40mm | Kranaattikonekivääri |  |  |
| L111A1 12.7mm | Konekivääri |  |  |
Jalkaväen aseet > Panssarintorjunta-aseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| FGM-148 Javelin | Panssarintorjuntaohjus |  |  |
| MBT LAW | Raskas lähipanssarintorjuntaohjus |  |  |
| ILAW | Kertasinko |  |  |
Jalkaväen aseet > Kranaatinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L16A2 | Kranaatinheitin | 360 |  |  |
Jalkaväen varusteet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Disruptive Pattern Material (DPM) | Maastokuvio |  |  |
| Nro 8: Temperate Combat Dress -takki ja -housut | Maastopuku |  |  |
| Multi-Terrain Pattern (MTP) | Maastokuvio |  |  |
| Taisteluvarustus |  Mark 7 -ballistinen kypärä  Multi-Terrain Pattern (MTP) maastokuvioitu -kypärän suoja  Kypärään kiinnietty yötoimintakiikari (HMNVS)  ESS -ballistinen silmasuoja  MTP maastokuvioitu sirpaleliivi-taistelupaita (UBACS)  Mark4 Osprey sirpaleliivi lääkintätaskulla (vasemmalla), ammustaskulla (oikealla), järjestelmänvalvojataskulla (etu) ja MTP-suojuksella  Henkilökohtainen radiopuhelin (PRR)  SA80 A2 pienaseiden asejärjestelmä edistyneellä optisella tähtäimellä (ACOG) ja kranaatinheittimellä (UGL)  Tason 2 lantionsuojaus, tason 1 lantionsuojaus housujen alla  MTP maastokuvioidut housut  Black Hawk -polvisuojat  LOWA taistelukengät |  |  |
|  | Paraatiasu |  |  |
| Kuninkaalinen hevosvetoinen tykistö sinisessä ratsuväen tyylisessä uniformussa | Paraatiasu |  |  |
Ajoneuvot > Kuorma-autot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MAN | Kuorma-auto |  |  |  |
| MAN 32 tonnia | Kuorma-auto |  |  |  |
| Oshkosh 1070F 8 x 8 | Kuorma-auto |  |  |  |
Ajoneuvot > Mönkijät ja moottoripyörät

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Can-Am 6x6 | Mönkijä |  |  |  |
Ajoneuvot > Moottorikelkat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lynx Brutal | Moottorikelkka | 159 |  |  |
Ajoneuvot > Telakuorma-autot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Warthog | Panssaroitu telakuorma-auto | 105 |  |  |
Panssarivaunut > Taistelupanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Challenger 2 | Taistelupanssarivaunu | 227 |  |  |
| Challenger 3 | Taistelupanssarivaunu | (148) |  |  |
Panssarivaunut > Rynnäkköpanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Warrior | Rynnäkköpanssarivaunu | 400 |  |  |
| Ajax | Rynnäkköpanssarivaunu | 589 |  |  |
Panssarivaunut > Tiedusteluajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jackal | Tiedusteluajoneuvo | 200 Jackal 110 Jackal 2 130 Jackal 2A |  |  |
| FV107 Scimitar | Tiedusteluajoneuvo | 200 |  |  |
Panssarivaunut > Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Boxer | Kuljetuspanssariajoneuvo | 523 |  |  |
| FV 432 Mk3 | Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo | 880 |  |  |
| FV103 Spartan FV104 Samaritan FV105 Sultan FV106 Samson | Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo | 275 39 48 28 |  |  |
| Foxhound | MRAP | 400 |  |  |
| Mastiff | MRAP | 420 |  |  |
| Ridgback | MRAP | 170 |  |  |
| Panther CLV | Johtamissodankäynti | 401 |  |  |
| Husky | Suojattu tuki ajoneuvon | 338 |  |  |
Kenttätykistö > Haupitsit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AS-90 | Panssarihaupitsi | 89 |  |  |
| Archer | Ajoneuvoalustainen haupitsi |  |  |   |
| L118 Light Gun | Haupitsi | 90 |  |  |
Kenttätykistö > Raketinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M270 MLRS | Raketinheitin | 35 |  |  |
Kenttätykistö > Tykistötutkat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MAMBA | Vastatykistötutka | 5 |  |  |
| MSTAR | Vastatykistötutka | 139 |  |  |
Viesti

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Henkilökohtainen radiopuhelin (PRR) | Radiopuhelin |  |  |
Ilmatorjunta

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| FV4333 Stormer | Ilmatorjuntaohjusjärjestelmä |  |  |
| Rapier | Ilmatorjuntaohjusjärjestelmä |  |  |
| Starstreak | Ilmatorjuntaohjusjärjestelmä |  |  |
| Sky Sabre | Ilmatorjuntaohjusjärjestelmä |  |  |
Miehittämättömät ilma-alukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Thales Watchkeeper WK450 | Tiedustelulennokki | 30+ |  | Tilattu yhteensä 54, 30 luovutettu kesäkuussa 2014. |
| Black Hornet | Tiedustelulennokki |  |  |  |
Helikopterit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AH-64E - Apache | Taisteluhelikopteri |  |  |  |
| Wildcat Mk1 | Kuljetushelikopteri |  |  |  |
Pioneeritoiminta

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskiskokoinen palkkisilta | Silta |  |  |  |
| Terrier | Pioneerivaunu |  |  |  |
| Titan | Panssaroitu sillan laukaisin |  |  |  |
| Trojan | Raivausajoneuvo |  |  |  |
| M3 Amfibio silta-ajoneuvo | Silta-ajoneuvo |  |  |  |
| Dragon Runner | Robotti |  |  |  |
| T-Hawk | Pienoislentokone |  |  |  |
| TPz Fuchs | Tiedusteluajoneuvo | 8 |  | ABC-tiedustelu. |
Maihinnousu

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mexeflote | Maihinnousualus |  |  |  |
Huolto

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Land Rover kenttäambulanssi | Ambulanssi |  |  |  |
Peñaranda de Duero

| Peñaranda de Duero |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Peñaranda de Duero
 Koordinaatit: 41°41′14″N, 3°28′39″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Kastilia ja León
Maakunta:  Burgos
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  64,53 km²
Väkiluku (2021):  511
 – Väestötiheys:  7,9 as./km²
 
 www.peñarandadeduero.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Peñarande de Duero on kunta Burgosin maakunnassa Kastilia ja Leónin itsehallintoalueella Espanjassa. Vuonna 2021 kunnan väkiluku oli 511.
Peñaranda de Duero sijaitsee Arandillajoen (Río Arandilla) varrella. Burgosiin on matkaa maanteitse noin 90 km ja Aranda de Dueroon 20 km.
Paikkakunnan nimi mainitaan ensimmäisen kerran noin vuonna 1000, jolloin se oli puolustuslinnoitus.
Kuvia

Castillo de Peñaranda de Duero
Excolegiata de Santa Ana
Plaza Mayor
Palacio de Avellaneda
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peñaranda de Duero Wikimedia Commonsissa
Kääpiömuuranen

| Kääpiömuuranen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Muuraset Myrmotherula
Laji::  brachyura
Kaksiosainen nimi
 Myrmotherula brachyura  (Hermann, 1783) 

Katso myös
   Kääpiömuuranen Wikispeciesissä   Kääpiömuuranen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kääpiömuuranen (Myrmotherula brachyura) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Kääpiömuurasta tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 6 790 000 km2. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ilmari

| Ilmari |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  16. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  7. maaliskuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  sana ilma
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ilmari on miehen nimi, ja nimipäivä on suomalaisessa kalenterissa 16. tammikuuta, vuodesta 1908 alkaen.
Ilmari on kansallisromanttisen kauden nimiä, ja on ollut Kansanvalistusseuran kalenterissa 1882. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Ilmari on annettu 120 893 henkilölle.
Seppo Ilmarinen on Kalevalan pääsankareita, taitava seppä, luonteeltaan rauhallinen, vakava, rehellinen ja uskollinen. Nimi on ikivanha suomalainen, ri-johtimella ilma-sanasta muodostettu.
Nimi Ilmo on mahdollisesti lyhentymä Ilmarista, mutta voi perustua myös karjalaisissa murteissa esiintyvään ihmistä tarkoittavaan sanaan ilminen.
Kuvitteellisia Ilmareja

Ilmari Nortamo, anestesialääkäri Syke-sarjassa
Ilmari Piiparinen, henkilö Maalaiskomedia-sarjassa ja yksi sarjan vakionäyttelijöistä
Ilmari Salpakari, jääkäriluutnantti Väinö Linnan teoksessa Täällä Pohjantähden alla
Nimen muita merkityksiä

Ilmari, pelastushelikopteri, asemapaikka Joroinen
Ilmari, Unto Kivelän pakinoitsijanimimerkki
2107 Ilmari, asteroidi
Koiran kylkiluut

Koiran kylkiluut (dogribin kielellä Tłı̨chǫ, engl. Dogrib, ransk. Flancs-de-chien) on Kanadan Luoteisterritorioissa elävä intiaanikansa, jonka perinteiset asuinalueet ulottuvat Ison Karhujärven etelärannikolta Ison Orjajärven North Arm-lahden rannoille. Heitä on arviolta 3 220 ja suuri osa heistä, 2 110 henkilöä, puhuu edelleen dogribin kieltä, joka kuuluu athabasca-kieliin. Koiran kylkiluiden nimitys tulee tarusta, jonka mukaan he polveutuivat mieheksi muuttuvasta koirasta. Sama tarina on tosin yleinen muillakin alueen intiaaneilla.
Historia

Koiran kylkiluut eli tłichot olivat aikoinaan ojibwayiden ja keltaveisten vihollisia. Koiran kylkiluut voittivat keltaveitset vuonna 1823 jota seurasi vuonna 1830 solmittu rauha. Keltaveitset vetäytyivät etelään ja koiran kylkiluut asettuivat heidän alueilleen osan keltaveitsistä sulautuessa heihin. Katoliset lähetyssaarnaajat kastoivat vuonna 1859 kristinuskoon ensimmäiset koiran kylkiluut. Koiran kylkiluita oli vuonna 1825 760, mutta määrä laski vuoteen 1881 mennessä 620:een. 1900-luvulla heidän määränsä on ollut nousussa. Vuonna 2005 koiran kylkiluut saivat itsehallinnon 39 000 km2 suuruisella alueella. Sopimus on ensimmäinen laatuaan Kanadan Luoteisterritorioissa.
Kulttuuri > Elinkeinot

Koiran kylkiluut elättivät itsensä perinteisesti karibun metsästyksellä, jota harjoitettiin heidän alueensa pohjoisosien tundralla. Muita tärkeitä ravinnonlähteitä olivat kalat, joista tärkeimpiä olivat siika ja taimen. Vielä nykyäänkin suuri osa koiran kylkiluista elättää itsensä karibun ja erilaisten turkiseläinten metsästyksellä.
Kulttuuri > Asuminen ja perhe

Koiran kylkiluut asuivat kartiomaisissa peurannahalla verhotuissa kodissa. Erityisen kylminä talvina saatettiin myös asua satulakaton muotoisissa hirsimajoissa. Vanhat tai raihnaat henkilöt saatettiin jättää heitteille, mutta lapsien kohdalla heitteillejättö ei ollut yleistä. Perheen sisällä sisaren ja veljen tuli ujostella toisiaan ja he eivät esimerkiksi katsoneet toisiaan silmiin tai pilailleet keskenään. Naisten asema oli joihinkin muihin intiaaniryhmiin nähden hyvä.
Koiran kylkiluiden kotia vuodelta 1907.
HMS Liverpool (D92)

| HMS Liverpool |
| --- | --- |
 HMS Liverpool

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cammell Laird, Birkenhead
Kölinlasku:  5. heinäkuuta 1978
Laskettu vesille:  25. syyskuuta 1980
Palveluskäyttöön:  1. heinäkuuta 1982
Poistui palveluskäytöstä:  30. maaliskuuta 2012
Tekniset tiedot
Uppouma:  4 820 t
Pituus:  125,0 m
Leveys:  14,0 m
Syväys:  5,8 m
Koneteho:  COGOG: 2 x Rolls-Royce Olympus TM3B ja 2 x Rolls-Royce Tyne 36 MW
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  287
Aseistus
Aseistus:  2 x Sea Dart 1 x 4,5" Mk.8 2 x Oerlikon 20 mm 2 x STWS Mk.2 -torpedoputkea 2 x Corvus-valaisuheitettä 1 x Westland Lynx HAS.1/2
HMS Liverpool (viirinumero D92) oli Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 42 ohjushävittäjä, joka poistettiin palveluksesta 2012 ja romutettiin.
Valmistus

Alus tilattiin 1. maaliskuuta 1977 Cammell Lairdilta Birkenheadistä, missä köli laskettiin 5. heinäkuuta 1978. Alus laskettiin vesille 25. syyskuuta 1980 kumminaan puolustusministeri Euan Howardin puoliso Lady Strathcona ja otettiin palvelukseen 1. heinäkuuta 1982.
Palvelus

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin 5. hävittäjälaivueeseen. Siitä tuli ensimmäinen tyypin 42 hävittäjä, jonka kotisatamana oli Plymouth eikä Portsmouth kuten aiemmilla aluksilla. Aluksen koeajoja ja miehistökoulutusta nopeutettiin, jotta se kyettiin lähetettämään Falklandeille. Elokuussa alukselle asennettiin 20 millimetrin ja 30 millimetrin tykit lähitorjuntaa varten. Portlandissa tehtiin viimeiset harjoitukset lokakuussa, kunnes se lähti lokakuun alussa HMS Antrimin ja kahden fregatin kanssa neljäksi ja puoleksi kuukaudeksi Etelä-Atlantille. Paluumatkalla alus vieraili Länsi-Intiassa St. Vincentillä ja saapui 28. maaliskuuta 1983 Plymouthiin.
Kesäkuussa 1983 alus vieraili Liverpoolissa, minkä jälkeen se osallistui normaaleihin rauhan ajan harjoituksiin. Elokuussa alus oli levossa Plymouthissa ja osallistui laivastopäivän juhlallisuuksiin. Vuoden lopulla alus partioi Barentsinmerellä napapiirin pohjoispuolella.
Tammikuussa 1984 alus lähti HMS Nottinghamin ja HMS Alacrityn kanssa Etelä-Atlantille. Ne vierailivat Gibraltarilla ja saapuivat helmikuussa Falklandille, mistä ne palasivat toukokuun lopulla. Vuonna 1985 aluksen kotisatama vaihtui Rosythiksi, missä se huollettiin.
Alus osallistui vuoden 2003 Irakin sotaan. Se lähetettiin 2005 Karibianmerelle, jossa sen tehtävänä oli torjua huumeiden salakuljetusta alueella. Alus siirrettiin 2009 modernisoitavaksi telakalle, mistä se vapautui seuraavana vuonna.
Alus saapui viimeisen kerran Portsmouthiin 26. maaliskuuta 2012 ennen palveluksesta poistoaan. Se poistettiin palveluksesta 30. maaliskuuta
Clayhills

Clayhills on skotlantilainen aatelissuku, jonka jäsenet ovat vaikuttaneet myös Venäjällä, Baltiassa ja Suomessa.
Andrew Clayhills toimi uskonpuhdistuksen ajan pappina Jedburghissa vuodesta 1586 ja Morebattlessa, lähellä Kelsoa vuosina 1593–1598. sekä myöhemmin Monifiethissä, lähellä Dundeetä.
Vuonna 1617 kauppias Andrew Clayhills, mahdollisesti edellisen poika, toimi laivanvarustajana Dundeessa Skotlannissa, tuoden maahan mm. tervaa Helsingøristä. Robert Clayhills of Baldovie sai vuonna 1615 Invergowrien paronin arvon. Hänen jäkeläisensä omistivat maata Invergowrien kylässä Dundeen naapurissa.
Britannian aatelistossa suvun päärin arvoa kantaa nyt David Clayhills-Henderson.
Baltia ja Suomi

Thomas Clayhills of Baldovie saapui Riikaan noin vuonna 1639. Hänen kolme poikaansa muuttivat Tallinnaan.
Pojista Johan Thomasinpoika Clayhills nai von Drentelnin aatelissukuun kuuluvan Gertrautin ja peri appensa vuonna 1633 perustetun kauppahuoneen. Johan Thomasinpoika Clayhills ja hänen vaimonsa kuolivat Tallinnassa ruttoon vuonna 1710 ja haudattiin molemmat samana päivänä Pyhän Olavin kirkkoon. 
Kauppahuone siirtyi Johanin pojalle Thomas Clayhillsille, Tallinnan pormestarille. Hänen poikansa Hermann Johann Clayhills (1719–1770) nimesi kauppahuoneen uudestaan nimelle Thomas Clayhills and Son. Tallinnan vanhin kauppahuone toimi tällä nimellä vuoteen 1940 saakka.
Suomessa Clayhillsin suku hallitsi yhteensä viiden sukupolven ajan Kymenkartanon kartanoa nykyisen Kotkan alueella. Thomas Clayhillsin veli, Carl Johaninpoika Clayhills asui Viipurissa, mutta muutti suuren Pohjan sodan jälkeen Haminaan. Vuonna 1738 hän sai Kymenkartanon haltuunsa panttina maksamattomista veloista. Hän omisti myös sahan Kymijoen varrella ja perusti yhdessä Jacob Johan Teschen kanssa Helsingin Vanhaankaupunkiin vesisahan vuonna 1734. 
Hänen poikaansa, vuonna 1740 syntynyt Niklas Clayhills opiskeli Turun ja Uppsalan yliopistoissa. Vuonna 1791 hänet ”introdusoitiin” Viipurin ritarihuoneeseen vanhan skotlantilaisen aatelissuvun jäsenenä. Hänen poikansa kollegiasessori Anton Nikolajevitš Klaigils (Clayhills) toimi Kymenkartanon maakomissaarina eli kruununvoutina.
Baltia ja Suomi > Sotilaat

Suomalainen sukuhaara tuotti yhteensä viisi kenraalia Venäjän keisarilliselle armeijalle.
Johan Henrik Clayhills (1795–1891) kenraalimajuri, Niklas Clayhills'in poika
Alexander Clayhills (1815–1894) kenraaliluutnantti
Alexander Clayhills (1820–1882) kenraalimajuri
Wladimir Clayhills (s. 1844) kenraaliluutnantti
Nikolai Clayhills (1850–1916) ratsuväenkenraali, Wladimir Clayhillsin veli
Suomen sisällissodassa jääkäri Allan Wilhelm Clayhills toimi 10. jääkäripataljoonan kolmannen komppanian päällikkönä. Hänen isänsä oli tamperelainen apteekkari Thomas Wilhelm Clayhills.
Kirjallisuutta

Gunnar Sivén: Släkten Clayhills - Suomen Sukututkimusseuran Vuosikirja 19–20 (1935–1936) (Arkistoitu – Internet Archive), s. 189–256
E. von Nottbeck: ”Die Familie Clayhills” /Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik. Herausgeben von der Kurländischen Gesellschaft für Literatur u. Kunst., Mitau: J. F. Steffenhagen und Sohn 1895, s. 167–170
Aiheesta muualla

Clayhills, aatelissuku Europeana heraldica, Kansallisarkisto
Allan Wilhelm Clayhills