stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ummikot ulkomailla

| Ummikot ulkomailla |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Sara Sieppi Jukka Rasila
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen Jim
Esitetty:  19. tammikuuta 2016 –
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  20
Tuotanto
Tuottaja(t):  Heidi Karsikko
Vastaava(t) tuottaja(t):  Jenni Lähteenmäki Eerika Vermilä Tea Panula / Nelonen Media
Ohjaaja(t):  Harri Kärkkäinen
Leikkaaja(t):  Antti Hirsiaho
Kuvaaja(t):  Jenni Samio Onni Tappola
Tuotantoyhtiö(t):  Fremantlemedia
Aiheesta muualla
IMDb 
Ummikot ulkomailla on 19. tammikuuta 2016 Nelonen-kanavalla alkanut tositelevisiohjelma, jossa seurataan ensimmäiselle ulkomaanreissuille lähteviä suomalaisia. Juontajana toimii Sara Sieppi. Toinen tuotantokausi alkoi 21. syyskuuta 2016 Jim-kanavalla, ja sitä juonsi Jukka Rasila.
Ohjelmassa on matkustettu Alankomaissa, Britanniassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Itävallassa, Kreikassa, Kroatiassa, Latviassa, Luxemburgissa, Puolassa, Ranskassa, Saksassa, Tanskassa, Tšekissä, Turkissa ja Unkarissa.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Montpellier & Budapest | 19. tammikuuta 2016 |
| 2. | Praha & Berliini | 26. tammikuuta 2016 |
| 3. | Rooma & Belek | 2. helmikuuta 2016 |
| 4. | Barcelona & Pariisi | 9. helmikuuta 2016 |
| 5. | Nizza & Luxemburg | 16. helmikuuta 2016 |
| 6. | Krakova & Amsterdam | 23. helmikuuta 2016 |
| 7. | Fuengirola & Istanbul | 1. maaliskuuta 2016 |
| 8. | Dubrovnik & Ronda | 8. maaliskuuta 2016 |
| 9. | Torremolinos & Fethiye | 15. maaliskuuta 2016 |
| 10. | Dublin & Madrid | 22. maaliskuuta 2016 |
| 11. | Hampuri & Kappadokia | 29. maaliskuuta 2016 |
| 12. | Venetsia & Lontoo | 5. huhtikuuta 2016 |
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Berliini & Kööpenhamina | 21. syyskuuta 2016 |
| 2. | Split & Mallorca | 28. syyskuuta 2016 |
| 3. | Praha & Riika | 5. lokakuuta 2016 |
| 4. | Ateena & Amsterdam | 12. lokakuuta 2016 |
| 5. | Dalyan & Salzburg | 19. lokakuuta 2016 |
| 6. | Ventimiglia & Venetsia | 26. lokakuuta 2016 |
| 7. | Brighton & Pamukkale | 2. marraskuuta 2016 |
| 8. | Budapest & Karlovy Vary | 9. marraskuuta 2016 |
Saarijärvi (Heinola, Vahteristo)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°21′05″N, 26°01′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Iso-Palpaseen 
Järvinumero:  14.173.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,8 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,343 km  
Pinta-ala:  6,101 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Vahteriston kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy.
Vani

Vanista löytyneitä kultakoruja näytteillä Smithsonian Institutessa.
Vani (georg. ვანი) on kaupunki Vanin piirikunnassa Imeretin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Kaupungissa on vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan 3 744 asukasta.
Vani sijaitsee Kolkhiin alangolla Rioni- ja Sulori-jokien yhtymäkohdassa Kutaisin eteläpuolella. Kaupunki tunnetaan parhaiten arkeologisista kaivauksistaan, joista on löydetty suuri määrä esineistöä antiikin ajalta. Vanin paikalla sijainneen Kolkhiin valtakunnan kaupungin nimeä ei tunneta. Kaivauksista löytynyt esineistö voidaan jakaa neljään kauteen:
Varhaisin kausi 700–500-luvuilla eaa. Pääosin kolkhislaista keramiikkaa.
Toinen kausi 500-luvun alusta 300-luvun puoliväliin eaa. Runsaasti kreikkalaista keramiikkaa, rikkaita hautoja, koruja ja ylellisyystavaroita. Tähän aikaan alueen yhteiskunta oli kaupungistunut ja sitä vaikuttaa hallinneen paikallinen aristokratia.
Varhainen hellenistinen kausi 300-luvun puolivälistä 200-luvun puoliväliin eaa. Kreikan vaikutus oli tällä kaudella vahvempi. Ensimmäiset kivirakenteet ja kreikkalaiset hautaustavat ilmestyvät käyttöön, mutta myös kauppa muiden alueiden kanssa laajeni huomattavasti.
Myöhäinen hellenistinen kausi 300-luvun puolivälistä ensimmäisen vuosisadan puoliväliin eaa., jolloin kaupunki tuhoutui. Kauden aikana rakennettiin useita paksuin muurein ympäröityjä temppeleitä ja rikkaasti koristeltuja rakennuksia.
Vain kolmasosa Vanista on tutkittu.
Vanin kaupungissa on kuvataiteen museo ja vuonna 1985 perustettu Otar Lordkipanidzen arkeologinen museo, jossa on näytteillä kaivauksilta löytynyttä esineistöä. Tšqvišin kylässä sijaitsee Galaktion ja Titsian Tabidzen talomuseo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vani Wikimedia Commonsissa
Valtakunnansääty

Valtakunnansääty oli Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa käytetty nimitys henkilöstä tai yhteisöstä, jolla oli oikeus ottaa osaa valtiopäiville. Hengellisiä valtakunnansäätyjä olivat arkkipiispat, piispat ja hengelliset vaaliruhtinaat. Maallisia valtakunnansäätyjä olivat maalliset vaaliruhtinaat, herttuat, ruhtinaat, linnakreivit, maakreivit, rajakreivit ja valtakunnankaupungit.
Valtakunnansäätyjen tuli osallistua valtiopäiville ja antaa miehiä maan sotajoukkoihin. Heidän tuli myös maksaa ne verot, joita valtiopäivät säätivät. Valtiopäivät muodostui kolmesta kollegiosta, joista ensimmäisen muodostivat vaaliruhtinaat, toisen ruhtinaat ja kolmannen valtakunnankaupungit. Valtakunnansäädyt menettivät merkityksensä Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan hajotessa 1806.
Saarijärvi (Hämeenlinna)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°13′46″N, 25°03′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja kohti Isoa Ruuhijärveä 
Järvinumero:  35.787.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  160,3 m  
Rantaviiva:  0,8 km  
Pinta-ala:  1,706 ha  
Saaria:  1 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen ja pieneen luonnonsuojelualueeseen .
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,3 metriä mpy.
Saara

| Saara |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  19. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  joulua edeltävä sunnuntai
Muunnelmia:  Saija, Salli, Sara, Sari, Seidi
Vastineita eri kielissä:  Sara, Sára, Sarah
Nimen alkuperä:  heprean Sarah
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saara on naisen etunimi, joka lisättiin Suomen almanakkaan vuonna 1852. Nimi tulee heprean hienoa rouvaa tai ruhtinatarta merkitsevästä sanasta. Nimi on ollut lähes alkuperäisessä muodossaan käytössä yli 4 000 vuotta ja tunnetaan lähes kaikkialla maailmassa, useimmissa maissa kuitenkin muodossa Sara tai Sarah.
1800-luvun lopulta vuoden 2019 loppuun mennessä Saara-nimi on annettu 20 230 suomalaiselle naiselle.
Kuvitteellisia Saaroja

Saara Egyptiläinen, Musta Saara, legendan mukaan erään Raamatussa mainittujen naisten palvelija, romanien suojeluspyhimys
Musta Saara, Lina Sandellin samannimisessä hengellisessä laulussa
Saara, Amanda Pilken esittämä päähenkilö Perttu Lepän elokuvassa Helmiä ja sikoja (2004)
Saara, Tarja Keinäsen roolihahmo televisiosarjassa Kovaa maata
Saara, päähenkilön äiti Lassi Sinkkosen romaanissa Solveigin laulu
Saara, päähenkilön tyttöystävä sarjakuvassa Jere
Saara, Anna Taurialan samannimisen katselukirjasarjan päähenkilö
Saara Crewe, päähenkilö Frances Hodgson Burnettin romaanissa Pikku prinsessa (1909)
Saara Pohjanvuori, Maija-Leena Sointeen roolihahmo elokuvassa Tähdet kertovat, komisario Palmu
Saara Simanen, Annaleena Sipilän roolihahmo television minisarjassa Kirje isältä
Saara Strutsi, Fritz-kissan psykoottinen entinen tyttöystävä Robert Crumbin sarjakuvassa
Saara, Kalle Tappisen vaimo Georg Malmstenin iskelmässä "Kohtalokas samba" (1950)
United States Capitol Police

USCP:n tunnus
USCP:n Chevrolet Impala
United States Capitol Police (USCP) on Yhdysvaltojen littovaltion poliisiviranomainen, joka vastaa Yhdysvaltain kongressin turvallisuudesta kaikkialla Yhdysvalloissa. Se on kongressin toimivallan alaisuudessa.
USCP vastaa henkien ja omaisuuden suojelemisesta, rikollisuuden torjumisesta ja tutkinnasta sekä Capitolin alueen liikennesääntöjen valvomisesta. Sillä on täydet toimivaltuudet kaikkialla Capitolin ja kongressin kirjaston alueella. Sillä on myös virantoimitukselliset toimivaltuudet yhdessä muiden alueen poliisiviranomaisten kanssa koko Washington DC:n alueella. Henkilösuojelutehtävissä sillä on toimivaltuudet kaikkialla Yhdysvalloissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta United States Capitol Police Wikimedia Commonsissa
Tšekki talviolympialaisissa 2010

Tšekki osallistui Vancouverin talviolympialaisiin 2010 92 urheilijan joukkueella. Tšekin lippua avajaisissa kantoi Jaromír Jágr ja päättäjäisissä Martina Sáblíková.
Mitalistit > Kultaa

Martina Sáblíková – pikaluistelu, naisten 3 000 m
Martina Sáblíková – pikaluistelu, naisten 5 000 m
Mitalistit > Pronssia

Lukáš Bauer – maastohiihto, miesten 15 km (v)
Martina Sáblíková – pikaluistelu, naisten 1 500 m
Martin Jakš, Lukáš Bauer, Jiří Magál, Martin Koukal – maastohiihto, miesten 4×10 km viesti
Šárka Záhrobská – alppihiihto, naisten pujottelu
United Parcel Service

| United Parcel Service, Inc>  |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  NYSE: UPS
ISIN:  US9113121068
Perustettu:  28. elokuuta 1907, Seattle, Yhdysvallat
Toimitusjohtaja:  D. Scott Davis
Kotipaikka:  Sandy Springs, Georgia, Yhdysvallat
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Liikevaihto:  97,3 mrd. USD (2021)
Henkilöstö:  534 000 (2021)
Kotisivu:  www.ups.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
United Parcel Service, Inc. (UPS) on maailman suurin lähettiyritys; se toimittaa yli 13 miljoonaa toimitusta päivässä yli 200 maahan. Sen pääkonttori sijaitsee Sandy Springsin kaupungissa, Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yritys perustettiin alkujaan Seattlessa 1907 nimellä American Messenger Company.
Historia

Vuonna 1907 19-vuotias Jim Casey perusti America Messenger Companyn Seattleen Washingtonin osavaltioon, lainattuaan ystävältään 100 dollaria tähän tarkoitukseen. Vuonna 1913 Jim Casey ja Evert McCabe päättivät aloittaa yhteistyön ja hankkivat T-mallin Fordin ja antoivat yhtiölle nimen  Merchants Parcel Delivery. Vuonna 1919 yhtiö laajensi toimintojaan Seattlen ulkopuolelle Oaklandiin Kaliforniaan ja antoivat yhtiölle uuden nimen United Parcel Service.
1930: Yritys aloitti toiminnot New Yorkissa ja pian toiminnot laajenivat muihinkin Yhdysvaltojen itäosien suuriin kaupunkeihin. UPS:n ruskea väritys Pullman Brown otettiin käyttöön yhtiön kaikissa ajoneuvoissa. Ensimmäinen liukuhihna pakettien lajittelussa otettiin käyttöön (Los Angelesissa).
1940–1959: Yhtiön toiminta laajenee sen hankittua rahdin kuljettamisoikeudet kaikkien asiakkaiden, niin yritysten kuin yksityishenkilöidenkin välillä. 1953 UPS aloittaa aikataulutetut lentorahtitoiminnot itä- ja länsirannikon suuriin kaupunkeihin nimellä UPS Blue Label Air. Toiminta kasvaa vuoteen 1978 mennessä käsittämään kaikki Yhdysvaltojen osavaltiot, mukaan lukien Alaska ja Havaiji.
1976: UPS laajentaa toimintaansa Eurooppaan, toimimalla Länsi-Saksan sisäisessä liikentessä.
1981: UPS ostaa ensimmäisen oman lentokoneensa.
1982: Aloittaa toiminnot Louisvillen hubista.
1985: Aloittaa lentotoiminnan USA:n ja kuuden Euroopan maan välillä.
1988: UPS:stä tulee virallisesti lentoyhtiö saatuaan FAA:lta luvat toimintoihin.
1989: Toiminnot laajenevat käsittämään pakettien ja dokumenttien kuljettamisen 175 maahan.
1990: Ensimmäinen aikataulutettu lento Aasiaan UPS:n koneella.
2012: UPS sai yhtenä osallisena EU:lta sakot kuriirikartelliin osallistumisesta. Kartellin jäsenet sopivat hinnoista useilla merkittävillä kuriirireiteillä 2002–2007.
Kuljetuskalusto

Yhtiön Yhdysvalloissa käyttämät lähettiautot näyttävät varsin vanhoilta muiden lähettiyhtiöiden autoihin verrattuna ja niistä onkin  tullut ajan saatossa yhtiön tavaramerkki. Autot valmistaa  Grumman-Olson ja ne on suunniteltu yhdessä UPS:n kanssa vuonna 1966. Suomessa yhtiö käyttää  Mercedes-Benz Sprinter ja Atego -kuorma-autoja. UPS toimii lähes koko Suomessa, mutta ostaa alihankintana palvelut muualla kun pääkaupunkiseudulla.
UPS:n omistamalla UPS Airlines -rahtilehtoyhtiöllä on toimituskäytössä 236 rahtilentokonetta:
52 Airbus A300F4-600R
2 Boeing 747-400BCF
11 Boeing 747-400F
Boeing 747-8F (14 tilauksessa, 14 optiota)
75 Boeing 757-200PF
59 Boeing 767-300ERF
37 McDonnell Douglas MD-11F
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta United Parcel Service Wikimedia Commonsissa
United Parcel Service (englanniksi)
UPS:n hubi lista (englanniksi)
Worldport (englanniksi)
Maxicode viivakoodi (englanniksi)
Lähetti- ja rahtiyhtiö UPS:n terminaalirakennus vie keskeisen osan Louisvillen kansainvälisen lentoaseman alueesta.
Tyypillinen UPS:in lähettiauto Yhdysvalloissa.
UPS Airbus A300F4-622R Budapestissä.
UPS:n lähettivene Canal Grandella Venetsiassa.
Venäjän proletaarikirjailijain yhdistys

| Venäjän proletaarikirjailijain yhdistys> Росси́йская ассоциа́ция пролета́рских писа́телей, РАПП |
| --- | --- |
 Rossijskaja assotsiatsija proletarskih pisatelei 
 RAPP:n johtajisto 1920-luvun lopulla.
Perustettu:  1925
Lakkautettu:  1932
Infobox OKNimi-testi OK: 
Venäjän proletaarikirjailijain yhdistys eli RAPP (ven. Росси́йская ассоциа́ция пролета́рских писа́телей, Rossijskaja assotsiatsija proletarskih pisatelei, РАПП) oli vuosina 1925–1932 toiminut neuvostoliittolainen kirjailijajärjestö.
RAPP:n edeltäjä Yleisvenäläinen proletaarikirjailijain yhdistys (ven. Vserossijskaja assotsiatsija proletarskih pisatelei) eli VAPP perustettiin vuonna 1920 Kuznitsa-kirjailijaryhmän aloitteesta. Vuonna 1923 sen johto siirtyi Oktjabr-kirjailijaryhmälle sekä Moskovan proletaarikirjailijain yhdistykselle eli MAPP:lle. Järjestö julkaisi aikakauslehteä Na postu (1923–1925).
VAPPin nimeksi muutettiin vuonna 1925 RAPP. Järjestö sai määräävän aseman samaan aikaan perustetussa Neuvostoliiton proletaarikirjailijoiden järjestössä (Vsesojuznaja assotsiatsija proletarskih pisatelei eli VAPP, vuodesta 1928 lähtien Vsesojuznoje objedinenije assotsiatsi proletarskih pisatelei eli VOAPP). RAPP:n johtajina toimivat muun muassa Leopold Averbah, Juri Libedinski, Dmitri Furmanov, Vladimir Kiršon ja Aleksandr Fadejev. Yhdistyksen pää-äänenkannattaja oli aikakauslehti Na literaturnom postu (1926–1932).
NKP(b):n tukema RAPP oli aikansa johtava kommunistinen kirjailijajärjestö. Se pyrki noudattamaan oikeaoppista ideologista linjaa ja kävi ankaraa taistelua muita kirjailijaryhmittymiä sekä Jevgeni Zamjatinin, Mihail Bulgakovin, Boris Pilnjakin ja Vsevolod Ivanovin kaltaisia ”porvarillisia myötäilijöitä” vastaan. Vuoteen 1930 mennessä RAPP oli käytännössä syrjäyttänyt kilpailevat ryhmät. Järjestön aggressiivisen määräilypolitiikan ja sisäisten ristiriitojen lisääntyessä se vähitellen menetti kommunistipuolueen tuen. RAPP ja VOAPP lakkautettiin vuonna 1932, jolloin osa sen johtajista siirtyi myöhemmin tilalle perustetun neuvostokirjailijoiden liiton järjestelykomiteaan.
RAPP:lla oli paikallisosastoja eri puolilla maata. Jalmari Virtasen johtama, etupäässä suomalaisista ja karjalaisista koostunut, Karjalan proletaarikirjailijain yhdistys eli KAPP perustettiin Petroskoissa vuonna 1926. Leningradin proletaarikirjailijain yhdistyksen eli LAPP:n suomalainen jaosto perustettiin virallisesti vuonna 1928. Järjestöt julkaisivat suomenkielisiä kirjallisuuslehtiä Soihtu ja Punakantele (myöhemmin Rintama)
Vanessa Marcil

Vanessa Marcil  (oik. Sally Vanessa Ortiz, s. 15. lokakuuta 1968 Indio, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Peter Ortizin ja Particia Marcil Ortizin lapsena. Hän kasvoi Palm Desertissä. Hänellä on kaksi isosiskoa ja yksi vanhempi veli. Hän aloitti näyttelemisen 8-vuotiaana. Marcilin näyttelijänura sai pontta laulukilpailun voittamisesta. Hän saikin pian roolin tv-sarjasta General Hospital, jossa Marcil näytteli Brenda Barrettia. Hän teki filmidebyyttinsä vuonna 1996 elokuvassa The Rock – paluu helvettiin. Vuonna 1998 Marcil alkoi näytellä tv-sarjassa Beverly Hills 90210 Gina Kincaidia. Hän on näytellyt myös sarjassa Las Vegas.
Yksityiselämä

Vanessa Marcil oli naimisissa Corey Feldmanin kanssa vuosina 1989–1991.[lähde? ] Hän tapasi Brian Austin Greenin Beverly Hills 90210 -kuvauksissa, jonka kanssa hän seurusteli pitkään ja heillä on lapsi nimeltä Kassius Lijah Marcil-Green, hän on saanut etunimensä Cassius Clayn (Mohammed Alin) mukaan.[lähde? ] Hänet on valittu FHM:n maailman 100 seksikkäimmän naisen listalle vuonna 2006, sijalle 92.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Vanessa Marcil Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Vapaapotku

Sinivalkoinen joukkue suorittaa vapaapotkua. Kolme vastustajan pelaajaa on järjestäytynyt muuriksi estääkseen laukauksen maaliin menemisen.
Vapaapotku on jalkapallon rangaistuskäytäntö, joka suoritetaan, kun pelaaja ”rikkoo” toisen joukkueen pelaajaa. Erotuomari antaa ”rikotun” pelaajan joukkueelle vapaapotkun vastustajan maalia kohti, ilman että vastustaja puuttuu siihen. Potku on suoritettava paikaltaan eli palloa ei saa lähteä kuljettamaan. Tilanteesta riippuen vapaapotku määrätään joko suoraksi tai epäsuoraksi. Suorasta vapaapotkusta saa tehdä maalin, mutta epäsuora vapaapotku tulee syöttää. Myös poikkeuksia voi löytyä.
Reimersholme

Reimersholme
| --- | --- |
Sijainti:  Tukholma Tukholman läänissä, Uppsala Ruotsi
Vesialue:  Liljeholmsviken, Mälaren 
Korkein kohta:  29 m mpy. 
Pinta-ala:  15 ha
| --- | --- |
Asukasluku:  2 531 (2018)
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Näkymä saaren etelärannan kerrostaloihin.
Reimersholmen tori
Malminkartano
Reimersholme on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista sekä saarista. Se sijaitsee kaupungin keskustan alueella, Långholmenin vieressä, ja kuuluu hallinnollisesti Södermalmin kaupunginosa-alueeseen.
Maantietoa > Saari

Saari sijaitsee Liljeholmsvikenin ja Långholmskanalenin välissä. Sen pituus on 650 metriä ja leveys on 350 metriä. Saaren pinta-ala on 15 hehtaaria ja se sijaitsee Södermalmin itäpäässä ja Långholmenin suojassa. Längholmenin välissä sijaitsee lännessä Långholmsviken, joka jatkuu itään päin Pålsundetina. Näiden vaihtumiskohdasta tulee etelään kapea kanava, joka yhtyy etelässä Liljeholmsvikeniin. Kanavan ylittää noin 30-metrinen silta, joka on saaren ainoa. Liljeholmsvikenin vastarannalla sijaitsee Liljeholmen ja Gröndal. Sekä saaren pohjois- että kaakkoisrannassa on pienveneille laiturit.
Maantietoa > Kaupunginosa

Kaupunginosa on muodostettu vuonna 1926. Siellä asuu noin 2 530 ihmistä lähinnä kerrostaloissa. Saarella aikoinaan sijainneista rakennuksista on jäljellä Anders Reimersin yksinäinen päärakennus, joka valmistui vuonna 1798. Saarella toimi myöhemmin L. O. Smithin pirtutehdas, josta on jäljellä sillan kohdalla sijainneet pitkät rakennukset sekä pieni rakennus Åttingen. Tehdasalue on raivattu pois kerrostalojen ja monitoimihallin tieltä.
Näkymä saarelle Liljeholmin sillalta
Kerrostaloalueen sisäpiha
Tie pohjoisrannalle kulkee talon läpi (pirtutehtaan portti)
Åttingen
Historiaa > Nimi

Anders Reimers omisti saaren itäpään, jonne hän rakensi huvilansa (Reimers malmgård) päärakennuksen vuonna 1798. Reimers toimi Tukholman raatimiehenä ja hankki elantonsa hatuntekijänä. Saarta kutsuttiin ennen merkkimiehen asettumista sille nimellä Räkneholmen.
Historiaa > Silta

Saareen rakennettiin ensimmäinen silta vuonna 1870, joten Reimersin kotiväki liikkui saarelle veneillä. Siltoja on uusittu säännöllisesti ja uusin silta (Reimersholmsbron) on vuodelta 1942, joka korvasi edeltäjänsä Reimersbron. Nykyinen silta on 39 metriä pitkä ja 13 metriä leveä.
Historiaa > Muita rakennuksia

Saarelle rakennettiin 1700-luvulla myös toinen malminkartano Charlottenburg, jolla oli monia omistajia ja joka purettiin 1940-luvulla . Saaren pohjoisosassa toimi vuosina 1859–1934 Stockholms Yllefabrik. Tehtaat purettiin, ja tilalle rakennettiin vuosina 1942–1946 kerrostaloja . Saaren kaakkoisosassa toimi vuosina 1869–1978 pirtutehdas (Reymersholms Spritförädlings AB). Toiminnan loputtua sen heikkokuntoisimmat rakennukset purettiin ja niiden tilalle rakennettiin kerrostaloja .
Kartassa Räkningeholmen vuodelta 1751.
Pirtutehdas vuonna 1872.
Charlottenburg vuonna 1891.
Charlottenburgen alue vuonna 1902.
Stockholms Yllefabrik 1930-luvulla.
Saari ilmakuvassa vuonna 1946.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reimersholme Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Reimersholme
Tukholman kaupunginosat
Käännös suomeksi
SDS-PAGE

Kuva SDS-PAGE:sta. Molekyylimarkkeri on vasemmassa reunassa.
SDS-PAGE (engl. Sodium Dodecyl Sulfate Polyacrylamide Gel Electroforesis) eli natriumdodekyylisulfaattipolyakryyliamidigeelielektroforeesi on biokemiassa, genetiikassa ja molekyylibiologiassa käytetty tekniikka, jolla erotellaan proteiineja niiden elektroforeettisen liikkuvuuden mukaan. Liikkuvuuteen vaikuttavat polypeptidin pituus ja molekyylipaino, sähköinen varaus, proteiinin laskostuminen, translaation jälkeiset muokkaukset sekä muut tekijät. Nimi "SDS-PAGE" tulee metodin englanninkielisestä nimestä.
Menetelmä

Analysoitava proteiiniliuos sekoitetaan ensin SDS:ään, joka on anioninen detergentti eli pesuaine. SDS denaturoi proteiinit eli tuhoaa niiden sekundaari- ja tertiäärirakenteen ja varaa proteiinit negatiivisesti suhteessa kunkin proteiinin massaan. SDS myös suoristaa proteiinit ja saa ne erottumaan geelillä niiden molekyylipainon mukaan, johon vaikuttaa proteiinin primaarirakenne eli aminohappojen lukumäärä ja koko. Ilman SDS:ää molekyylipainoltaan samanlaiset mutta laskosrakenteeltaan poikkeavat proteiinit etenisivät geelillä eri tavalla niiden erilaisesta kolmiulotteisesta rakenteesta johtuen. Yhtä grammaa proteiinia kohden sitoutuu noin 1,4 grammaa SDS:ää. Suhde voi myös vaihdella 1,1–2,2 g SDS/g proteiinia. Useimpien proteiinien massa/varaus-suhde on suurin piirtein yhtenäinen, eli proteiinin geelillä vaeltaman matkan voidaan olettaa olevan suoraan verrannollinen proteiinin kokoon. Proteiiniliuokseen saatetaan lisätä myös väriainetta, jotta proteiinin etenemistä geelillä pystytään tarkkailemaan elektroforeesiajon aikana.
Menetelmä > Pelkistävä SDS-PAGE

Proteiinin tertiääri- ja kvaternäärirakenteen hajottamiseksi proteiineja voidaan SDS:n käyttämisen lisäksi kuumentaa hetken lähellä kiehumispistettä pelkistimen läsnä ollessa. Pelkistimiä ovat esimerkiksi DTT ja 2-merkaptoetanoli, jotka denaturoivat proteiinia lisää pelkistämällä disulfidisidoksia. Tätä useimmin käytettyä menetelmää kutsutaan pelkistäväksi SDS-PAGE:ksi.
Ei-pelkistävää SDS-PAGE:a (ei kiehuvaa vettä tai pelkistintä) saatetaan käyttää, jos proteiinin luonnollinen rakenne on olennainen jatkoanalyysien kannalta. Tällainen tilanne on esimerkiksi tutkittaessa entsyymin aktiivisuutta. Esimerkiksi QPNC-PAGE on uusi menetelmä, jolla erotellaan metalloproteiineja monimutkaisista biologisista näytteistä.