stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo vuonna 1998 kuolleista henkilöistä
Tammikuu

1. tammikuuta – Akseli Rodén, suomalainen RKP:n kansanedustaja (s. 1910)
2. tammikuuta – Lars Hjalmarsson Dahl, suomalainen kirjailija ja kääntäjä (s. 1920)
5. tammikuuta – Sonny Bono, yhdysvaltalainen laulaja, näyttelijä ja edustajainhuoneen jäsen (s. 1935)
5. tammikuuta – Alejandro Jiménez Lafeble, chileläinen roomalaiskatolinen piispa (s. 1936)
5. tammikuuta – Paavo Räisänen, suomalainen opettaja ja kirjailija (s. 1906)
6. tammikuuta – Jack Grimm, yhdysvaltalainen Titanicia ja Nooan arkkia etsinyt liikemies (s. 1925)
6. tammikuuta – Annikki Pellinen, suomalainen kirjailija (s. 1908)
6. tammikuuta – Ilmari Turja, suomalainen kirjailija (s. 1901)
7. tammikuuta – Vladimir Prelog, vuoden 1975 Nobelin kemianpalkinnon saanut kroatialainen kemisti (s. 1906)
9. tammikuuta – Kenichi Fukui, vuoden 1981 Nobelin kemianpalkinnon saanut japanilainen kemisti (s. 1918)
10. tammikuuta – Kerttu Krohn, suomalainen näyttelijä (s. 1912)
13. tammikuuta – Kurt Jansson, suomalainen diplomaatti, suomentaja ja professori (s. 1915)
15. tammikuuta – Boris Tatušin, neuvostoliittolais-venäläinen jalkapalloilija ja olympiavoittaja (s. 1933)
16. tammikuuta – Matti Kuusi, suomalainen akateemikko (s. 1914)
17. tammikuuta – Helvi Hämäläinen, suomalainen kirjailija (s. 1907)
18. tammikuuta – Seppo Kasanen, suomalainen arkkitehti (s. 1932)
19. tammikuuta – Carl Perkins, yhdysvaltalainen muusikko (s. 1932)
21. tammikuuta – Anna Leska, puolalainen lentäjä (s. 1910)
24. tammikuuta – Justin Tubb, yhdysvaltalainen countrymuusikko (s. 1935)
25. tammikuuta – Attila Zoller, unkarilainen jazzmuusikko (s. 1927)
26. tammikuuta – Olaf Kortner, norjalainen poliitikko (s. 1920)
27. tammikuuta – Ragnar Edenman, ruotsalainen poliitikko ja virkamies (s. 1914)
27. tammikuuta – Lilian Kallio, suomalainen kirjailija (s. 1945)
28. tammikuuta – Dagny Tande Lid, norjalainen kuvittaja (s. 1903)
28. tammikuuta – Oskar Mandelin, suomalainen eversti ja tykistörykmentin komentaja (s. 1898)
29. tammikuuta – Coupé Cloué (oik. Jean Gesner Henri), haitilainen laulaja, kitaristi ja jalkapalloilija (s. 1925)
tammikuussa – Eridadi Mukwanga, ugandalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti (s. 1943)
Helmikuu

1. helmikuuta – Helinä Karttunen, suomalainen kääntäjä (s. 1935)
2. helmikuuta – Raymond Cattell, englantilais-yhdysvaltalainen psykologi (s. 1905)
2. helmikuuta – Viljo Kajava, suomalainen runoilija (s. 1909)
2. helmikuuta – Haroun Tazieff, ranskalainen vulkanologi ja geologi (s. 1914)
4. helmikuuta – Bert Sundqvist, suomalainen metsänhoitaja (s. 1921)
5. helmikuuta – Tauno Juntunen, suomalainen diplomi-insinööri, Joensuun kaupunginjohtaja 1951–1975 ja kaupunkineuvos (s. 1912)
5. helmikuuta – Olli Mäkinen, suomalainen jalkapalloilija (s. 1935)
6. helmikuuta – Johann Hölzel (”Falco”), itävaltalainen laulaja (s. 1957)
6. helmikuuta – Carl Wilson, yhdysvaltalainen kitaristi (The Beach Boys) (s. 1946)
8. helmikuuta – Halldór Laxness, vuoden 1955 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut islantilainen kirjailija (s. 1902)
8. helmikuuta – Enoch Powell, englantilainen poliitikko ja akateemikko (s. 1912)
9. helmikuuta – Paula Kivinen, suomalainen kuvaamataidonopettaja ja professori (s. 1906)
10. helmikuuta – Pertti Pakarinen, suomalainen lääkäri ja kirjailija (”stressitohtori”) (s. 1931)
11. helmikuuta – Toivo Hakamäki, suomalainen maanviljelijä ja kunnallis- ja osuustoiminnallinen vaikuttaja, maanviljelysneuvos (s. 1917)
15. helmikuuta – Martha Gellhorn, yhdysvaltalainen kirjailija ja journalisti (s. 1908)
15. helmikuuta – Kullervo Jylhä, suomalainen tanssimuusikko ja harmonikansoittaja (s. 1931)
17. helmikuuta – Ernst Jünger, saksalainen kirjailija, hyönteistutkija ja sotilas (s. 1895)
17. helmikuuta – Ilkka Koponen, suomalainen runoilija (s. 1973)
17. helmikuuta – Jouko Väänänen, suomalainen agronomi ja päätoimittaja (s. 1922)
25. helmikuuta – Markku Linnoila, suomalainen lääkäri ja professori (s. 1947)
25. helmikuuta – Juhani Peltonen, suomalainen kirjailija (s. 1941)
26. helmikuuta – Theodore Schultz, vuoden 1979 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä (s. 1902)
27. helmikuuta – George H. Hitchings, vuoden 1988 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen farmakologi (s. 1905)
27. helmikuuta – Helinä Rautavaara, suomalainen tutkimusmatkailija, keräilijä ja keksijä (s. 1928)
28. helmikuuta – Dermot Morgan, irlantilainen näyttelijä (s. 1952)
Maaliskuu

6. tai 7. maaliskuuta – Adem Jashari, kosovolainen vapaustaistelija ja henkirikoksen uhri (s. 1955)
12. maaliskuuta – Oke Jokinen, suomalainen radiotoimittaja ja tietokirjailija (s. 1918)
13. maaliskuuta – Judge Dread (oik. Alexander Minto "Alex" Hughes), englantilainen ska- ja reggaemuusikko, laulaja ja lauluntekijä (s. 1945)
13. maaliskuuta – Onni Pohjanheimo, suomalainen maataloustutkija ja kasvinjalostaja (s. 1913)
15. maaliskuuta – Benjamin Spock, yhdysvaltalainen lastenlääkäri, soudun olympiavoittaja ja poliitikko (s. 1903)
16. maaliskuuta – Derek Barton, vuoden 1969 Nobelin kemianpalkinnon saanut brittiläinen kemisti (s. 1918)
17. maaliskuuta – Mikko Piirainen, suomalainen runoilija (s. 1899)
21. maaliskuuta – Galina Ulanova, venäläinen balettitanssija (s. 1910)
22. maaliskuuta – John Richard Keating, yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa (s. 1934)
22. maaliskuuta – Ortjo Stepanov, vienankarjalainen kirjailija (s. 1920)
27. maaliskuuta – Kalervo Kujala, ruotsinsuomalainen kirjailija (s. 1927)
27. maaliskuuta – Ferry Porsche, saksalainen autotehtailija (s. 1909)
28. maaliskuuta – P. K. Jaskari, suomalainen mainoshoitaja, harrastajavalokuvaaja, tietokirjailija ja Kamera-lehden päätoimittaja 1956–1983 (s. 1920)
29. maaliskuuta – Terho Itkonen, suomalainen kielentutkija (s. 1933)
29. maaliskuuta – Tauno Seppänen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1918)
30. maaliskuuta – Suoma Lukander, suomalainen Uusi Nainen lehden päätoimittaja (s. 1928)
31. maaliskuuta – Bella Abzug, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, edustajainhuoneen jäsen, feministi ja pasifisti (s. 1920)
Huhtikuu

1. huhtikuuta – Anne Gullestad, norjalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1925)
6. huhtikuuta – Johannes Koikkalainen, suomalainen poliitikko, kunnallisneuvos (s. 1915)
6. huhtikuuta – Wendy O. Williams, yhdysvaltalainen punkmuusikko (s. 1949)
6. huhtikuuta – Tammy Wynette, yhdysvaltalainen countrymuusikko (s. 1942)
9. huhtikuuta – Jali Timari, suomalainen asesuunnittelija ja keksijä (s. 1927)
12. huhtikuuta – Pertti Ahonen, suomalainen pesäpalloilija (s. 1925)
12. huhtikuuta – Frederick Lenz, yhdysvaltalainen yrittäjä, kirjailija ja uskonnollinen johtaja (s. 1950)
12. huhtikuuta – Vappu Tuomioja, suomalainen kirjailija ja toimittaja (s. 1911)
13. huhtikuuta – Runar Gåsström, suomalais-venäläinen ydinfyysikko ja professori (s. 1914)
15. huhtikuuta – Pol Pot, Kamputsean diktaattori (s. 1925)
16. huhtikuuta – Djibo Bakary, nigeriläinen poliitikko (s. 1922)
17. huhtikuuta – Linda McCartney, yhdysvaltalainen valokuvaaja, Paul McCartneyn vaimo (s. 1941)
19. huhtikuuta – Octavio Paz, vuoden 1990 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut meksikolainen kirjailija ja diplomaatti (s. 1914)
21. huhtikuuta – Hans Peter Clausen, tanskalainen professori ja poliitikko (s. 1928)
21. huhtikuuta – Kaarina Helakisa, suomalainen kirjailija (s. 1946)
21. huhtikuuta – Jean-François Lyotard, ranskalainen filosofi (s. 1924)
23. huhtikuuta – Konstantin Karamanlis, kreikkalainen poliitikko (s. 1907)
25. huhtikuuta – Terttu Nousiainen, suomalainen kirjailija (s. 1922)
26. huhtikuuta – Juan José Gerardi Conedera, guatemalalainen katolinen piispa ja ihmisoikeusaktivisti (s. 1922)
26. huhtikuuta – Sven Olov Lindholm, ruotsalainen kansallissosialisti (s. 1903)
26. huhtikuuta – Artturi Tienari, suomalainen kansanedustaja ja sosiaalineuvos (s. 1907)
27. huhtikuuta – Tuulikki Korpinen, suomalainen opettaja ja kielitieteen ja Kalevalan tutkija (s. 1912)
Toukokuu

2. toukokuuta – Hideto Matsumoto, japanilainen muusikko (s. 1964)
5. toukokuuta – Uuras Saarnivaara, suomalainen teologian tohtori ja kristillinen kirjailija (s. 1908)
6. toukokuuta – John Joseph, pakistanilainen roomalaiskatolinen piispa (s. 1932)
6. toukokuuta – Heikki O. Salonen, suomalainen pääjohtaja (Amer-yhtymä) (s. 1933)
7. toukokuuta – Allan McLeod Cormack, vuoden 1978 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut eteläafrikkalainen fyysikko (s. 1924)
7. toukokuuta – Eddie Rabbitt, yhdysvaltalainen countrymuusikko (s. 1941)
10. toukokuuta – Ronald Ridenhour, yhdysvaltalainen toimittaja (s. 1946)
10. toukokuuta – Kauko Saarentaus, suomalainen toimittaja ja tietokilpailija (s. 1923)
13. toukokuuta – Uolevi Raade, suomalainen teollisuusjohtaja ja vuorineuvos (s. 1912)
14. toukokuuta – Jorma Reini, suomalainen ay-johtaja ja valtakunnansovittelija (s. 1942)
14. toukokuuta – Frank Sinatra, yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä (s. 1915)
14. toukokuuta – Pauli Taskinen, suomalainen taidemaalari ja kirjailija (s. 1920)
14. toukokuuta – Yrjö Ylijoki, suomalainen diplomi-insinööri ja teollisuusneuvos (s. 1915)
22. toukokuuta – Matti Leppo, suomalainen taloustieteilijä ja Helsingin yliopiston finanssiopin professori (s. 1908)
23. toukokuuta – Kalevi Kahra, suomalainen näyttelijä ja teatterineuvos (s. 1927)
24. toukokuuta – Olli Pohjola, suomalainen muusikko (s. 1961)
28. toukokuuta – Phil Hartman, kanadalais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä (s. 1948)
29. toukokuuta – Barry Goldwater, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1909)
29. toukokuuta – Martti Mustonen, suomalainen agronomi, pääjohtaja, vuorineuvos ja maanviljelysneuvos (s. 1909)
Kesäkuu

1. kesäkuuta – Heimo Lampi, suomalainen kirjailija ja lakimies (s. 1920)
6. kesäkuuta – Edward Maki, amerikansuomalainen jääkiekkoilija (s. 1914)
10. kesäkuuta – Hammond Innes, englantilainen kirjailija (s. 1913)
11. kesäkuuta – Catherine Cookson, englantilainen kirjailija (s. 1906)
15. kesäkuuta – Bengt Djupbäck (”Jokkmokks-Jokke”), ruotsalainen laulaja (s. 1915)
20. kesäkuuta – Per Anders Fogelström, ruotsalainen kirjailija (s. 1917)
23. kesäkuuta – Maureen O’Sullivan, irlantilais-yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1911)
27. kesäkuuta – Kaj Andresen, tanskalainen poliitikko (s. 1907)
29. kesäkuuta – Küllo Kõiv, virolainen vapaapainija (s. 1972)
Heinäkuu

1. heinäkuuta – Stig Järrel, ruotsalainen näyttelijä (s. 1910)
3. heinäkuuta – Peter Conover Hains III, yhdysvaltalainen olympiaurheilija ja kenraali (s. 1901)
3. heinäkuuta – Leo Häppölä, suomalainen poliitikko, kunnallisneuvos (s. 1911)
4. heinäkuuta – Pentti Sillantaus, suomalainen kansanedustaja, professori (s. 1923)
7. heinäkuuta – Timo Iivarinen, suomalainen jalkapalloilija (s. 1936)
17. heinäkuuta – Lamberto Gardelli, italialainen kapellimestari (s. 1915)
21. heinäkuuta – Alan Shepard, ensimmäinen yhdysvaltalainen astronautti (s. 1923)
22. heinäkuuta – Vladimir Dudintsev, venäläinen kirjailija (s. 1918)
24. heinäkuuta – Erkki V. Salokannel, suomalainen kirjailija (s. 1923)
30. heinäkuuta – Aarne Ehojoki, suomalainen arkkitehti (s. 1913)
Elokuu

3. elokuuta – Sven Edvin Salje, ruotsalainen kirjailija (s. 1914)
3. elokuuta – Alfred Schnittke, venäjänsaksalainen säveltäjä (s. 1934)
5. elokuuta – Todor Živkov, Bulgarian kommunistijohtaja 1954–1989 (s. 1911)
6. elokuuta – André Weil, ranskalais-yhdysvaltalainen matemaatikko ja filosofi (s. 1906)
7. elokuuta – Victor Procopé, suomalainen poliitikko ja kunnallisneuvos (s. 1918)
7. elokuuta – Alpo Reinikainen, suomalainen sotakirjailija, agronomi ja professori (s. 1919)
8. elokuuta – Astrid Pettersson, ruotsalainen kirjailija (s. 1909)
13. elokuuta – Julien Green, yhdysvaltalais-ranskalainen kirjailija (s. 1900)
17. elokuuta – Heikki Katajavuori, suomalainen meriupseeri, jääkiekkoilija ja uimari (s. 1915)
26. elokuuta – Frederick Reines, vuoden 1995 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1918)
29. elokuuta – Erik Asmussen, tanskalainen arkkitehti (s. 1913)
30. elokuuta – Sirkka Lindau, suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja (s. 1924)
31. elokuuta – Pertti Reponen, suomalainen iskelmäsanoittaja, televisiokäsikirjoittaja ja -tuottaja (s. 1941)
Syyskuu

1. syyskuuta – Harry Knudsen, tanskalainen soutaja (s. 1919)
1. syyskuuta – Edit Vallinharju, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1906)
4. syyskuuta – Ernst Jaakson, virolainen suurlähettiläs ja poliitikko (s. 1905)
5. syyskuuta – Lauri Nautela, suomalainen keräilijä ja mesenaatti (s. 1925)
6. syyskuuta – Akira Kurosawa, japanilainen elokuvaohjaaja (s. 1910)
7. syyskuuta – Matti Kajander, suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos (s. 1928)
10. syyskuuta – Abdoulaye Diallo, guinealainen ammattiyhdistysaktiivi ja poliitikko (s. 1916)
13. syyskuuta – George Wallace, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1919)
15. syyskuuta – Viljo Heino, suomalainen juoksija (s. 1914)
21. syyskuuta – Florence Griffith-Joyner, yhdysvaltalainen pikajuoksija (s. 1959)
24. syyskuuta – K.J. Lång, suomalainen lakimies ja vankeinhoidon ylijohtaja (s. 1934)
28. syyskuuta – Olavi Turunen, suomalainen kirjailija (s. 1915)
Lokakuu

2. lokakuuta – Eero Nallinmaa, suomalainen musiikintutkija, rehtori ja säveltäjä (s. 1917)
5. lokakuuta – Arne Øien, norjalainen poliitikko (s. 1928)
12. lokakuuta – Armas Jokio, suomalainen näyttelijä ja oopperalaulaja (s. 1918)
14. lokakuuta – Dasarath Deb, intialainen poliitikko ja Tripuran pääministeri 1993–1998 (s. 1916)
14. lokakuuta – Viljo Puustjärvi, suomalainen maanviljelyskemisti ja suotutkija (s. 1913)
17. lokakuuta – Joan Hickson, brittiläinen näyttelijä (s. 1906)
17. lokakuuta – Karel Vohralík, tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija, olympiamitalisti ja jääkiekkovalmentaja (s. 1945)
21. lokakuuta – Hillevi Lagerstam, suomalainen näyttelijä (s. 1923)
25. lokakuuta – Kerttu Kauniskangas, suomalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1920)
31. lokakuuta – Armas Niemi, suomalainen jalkapalloilija (s. 1916)
Marraskuu

8. marraskuuta – Jean Marais, ranskalainen elokuvanäyttelijä (s. 1913)
10. marraskuuta – Mary Millar, englantilainen näyttelijä (s. 1936)
15. marraskuuta – Nina Sailo, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1906)
19. marraskuuta – Birgit Rodhe, ruotsalainen poliitikko (s. 1915)
19. marraskuuta – Jamppa Tuominen, suomalainen iskelmälaulaja (s. 1949)
20. marraskuuta – Galina Starovoitova, venäläinen poliitikko, etnografi ja henkirikoksen uhri (s. 1946)
21. marraskuuta – Aarne Heljakka, suomalainen yrittäjä, yritysjohtaja (s. 1922)
26. marraskuuta – Juhani Saraste, suomalainen toimitusjohtaja ja pääkonsuli (s. 1918)
27. marraskuuta – Paavo Virtanen, suomalainen jalkapalloilija (s. 1915)
30. marraskuuta – Frej Fernström, suomalainen pappi, kirkkoherra, ja kirjailija (s. 1914)
30. marraskuuta – Pirkko Raikas, suomalainen yleisurheilija (s. 1924)
Joulukuu

1. joulukuuta – Freddie Young, brittiläinen elokuvaaja (s. 1902)
7. joulukuuta – Voitto Hellsten, suomalainen juoksija, kansanedustaja (s. 1932)
7. joulukuuta – Martin Rodbell, vuoden 1994 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (s. 1925)
7. joulukuuta – Jean Rouget, ranskalainen maahockeypelaaja (s. 1916)
9. joulukuuta – Walter Horten, saksalainen lentäjä ja lentokonesuunnittelija (s. 1913)
10. joulukuuta – Trygve Haugeland, norjalainen poliitikko (s. 1914)
11. joulukuuta – Anne Fried, itävaltalais-suomalainen kirjailija (s. 1903)
12. joulukuuta – Rauno Velling, suomalainen kustannustoimittaja ja suomentaja (s. 1937)
15. joulukuuta – Pentti Puttonen, suomalainen pesäpalloilija (s. 1934)
20. joulukuuta – Alan Lloyd Hodgkin, vuoden 1963 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut brittiläinen fysiologi (s. 1914)
21. joulukuuta – Elma Aaltonen, suomalainen lähetystyöntekijä ja kirjailija (s. 1913)
22. joulukuuta – Erkki Laurila, suomalainen fyysikko ja akateemikko (s. 1913)
24. joulukuuta – Risto Korvenmaa, suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos (s. 1928)
30. joulukuuta – Leevi Mäittälä, suomalainen kirjallisuuden tutkija (s. 1914)
31. joulukuuta – Erling Norvik, norjalainen poliitikko (s. 1928)
Carl Wilhelms

| Carl Wilhelms |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. lokakuuta 1889 Pietari, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 16. elokuuta 1953 (63 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Taiteilija
Ala:  kuvanveistäjä
Carl Wilhelm Wilhelms (vuoteen 1920 Svensson; 20. lokakuuta 1889 Pietari – 16. elokuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä.
Ura

Carl Wlhelmsin vanhemmat olivat insinööri Johan Alfred Svensson ja Anna Lovisa Malén. Isänsä kuoltua hän joutui lopettamaan oppikoulun 4. luokalta varojen puutteen takia 1904. Wilhelms työskenteli sitten konttoriharjoittelijana ja opiskeli aluksi iltaisin ja myöhemmin kokopäiväisesti Taideteollisessa keskuskoulussa 1907–1912. Sen jälkeen hän opiskeli Möller-Jensenin koulussa Kööpenhaminassa 1912–1913 ja Antoine Bourdellen johdolla kuvanveistoa Pariisissa 1920–1921.
Wilhelms suunnitteli aluksi muun muassa huonekaluja ja ryijyjä. Kuvanveistäjän uransa hän aloitti vasta 31-vuotiaana. Wilhelmsin veistokset olivat tyyliltään naturalistisia ja klassisia, mutta 1940-luvulta alkaen niihin tuli sulavaa plastillisuutta. Wilhelms tunnetaankin erityisesti hänen 1940-luvulla tekemistään naisaiheisista pienoisveistoksista. Wilhelms alkoi saada mainetta Suomessa vasta, kun hänen teoksiaan oli ollut esillä Oslossa 1946 pidetyssä Pohjoismaisessa näyttelyssä.
Wilhelms opetti Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa 1915–1917. Hän toimi Suomen kuvanveistäjäliiton sihteerinä 1923–1925 ja oli liiton johtokunnan jäsen vuodesta 1944.
Carl Wilhelms oli naimisissa näyttelijä Ella Erosen kanssa 1928–1935; heillä oli yksi tytär. Liitto päättyi avioeroon.
Teoksia

Elinkeinoja kuvaavat korkokuvat. Eduskuntatalo, Helsinki. 1931
Pietarin kalansaalis, kaakelireliefi. Meritullin seurakuntatalo, Kruununhaka, Helsinki. 1951
Kuhmoisten sankaripatsas, 1949
Espoon tuomiokirkon sankarimuistomerkki, 1950
Palkinnot

Tunnustuspalkinto valtion taidekilpailussa 1927
I palkinto Aleksis Kiven patsaskilpailussa 1928
Aiheesta muualla

Wilhelms, Carl hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Wilhelmsin suunnittelema Espoon sankarihautojen muistomerkki (1950), Espoon kirkon hautausmaa. Sankarihauta-alueen yleissuunnitelman laati arkkitehti Rafael Blomstedt.
Pietarin kalansaalis, 1951, Helsinki.
Ihalaisten koulu

Ihalaisten koulu on koulu Suomessa. Koulu sijaitsee Kivikylässä, Mynämäellä. Koulussa on noin 20 oppilasta. Koulu aloitti toimintansa syksyllä 1902 Hannulan tilan päärakennuksessa. Mynämäen kunta on yrittänyt lopettaa kyläkoulua monia vuosia.
Airisto Center

Airisto Centerin rantaa.
Airisto Center oli Yrkeshögskolan Sydvästin merenkulkualan yksikön alainen merialan pelastautumiskoulutuskeskus Paraisilla, Stormälön saarella.
Jurmon lentotukikohta

Jurmon lentotukikohta Jurmossa Korppoossa nykyisen Paraisten alueella oli ensimmäisessä maailmansodassa Venäjän Itämeren laivaston 2. Ilmailuprikaatin 5. ilmailudivisioonan Turun Vähä-Heikkilän lentoaseman ja Jungfrusundin lentoaseman toimintaan liittyvä laskusilta, jota käytettiin lentoveneiden toimintaa tukemaan.
Jurmossa oli yksi puinen lentokonehalli. Tukikohtaa miehitettiin vain satunnaisesti käytön tarpeiden mukaan.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Venäjän Itämerenlaivaston 2. ilmailuprikaatin lentoasemat ja lentotukikohdat ensimmäisessä maailmansodassa |  |
|  | Lentoasemat, lentotukikohdat ja laskusillat: luettelo Suomen sisällissodan aikaisista lentokentistä  Hermannin lentoasema | Granbodan lentoasema (4. Ilmailudivisioona) | Torpvikin lentotukikohta | Saltvikin lentotukikohta | Jungfrusundin lentoasema (5. Ilmailudivisioona) | Vähä-Heikkilän lentoasema (5. Ilmailudivisioona) | Jurmon lentotukikohta | Lappohjan lentotukikohta | Mäntyluodon lentotukikohta |  |
| n k Perustiedot Wikidatassa: Jurmon lentotukikohta (Q11867960)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: lentotukikohta
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Korppoo
Call of Duty: Black Ops

| Call of Duty: Black Ops |
| --- | --- |
 Kansikuva
Kehittäjä:  Treyarch n-Space (DS-versio)
Julkaisija:  Activision
Jakelija:  Steam, Humble Store, Nintendo eShop ja Microsoft Store
Suunnittelija:  Corky Lehmukuhl David Vonderhaar Joe Chiang
Käsikirjoittaja:  Craig Houston Dave Anthony David S. Goyer
Säveltäjä:  Sean Murray
Pelisarja:  Call of Duty
Pelimoottori:  IW 3.0 (muunneltu)
Julkaistu:   9. marraskuuta 2010
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 18 OFLC: MA15+ OFLC: R16 BBFC: 18 VET: 15
Alusta:  Microsoft Windows, PlayStation 3, Xbox 360, Wii, Nintendo DS, OS X
Jakelumuoto:  Blu-ray, DVD, Steam
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK    : 
Call of Duty: Black Ops on Treyarchin kehittämä ja Activisionin 9. marraskuuta 2010 julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli.
Peli on Call of Duty -pelisarjan seitsemäs peli ja neljäs Treyarchin kehittämä peli sarjassa. Black Ops on sarjan ensimmäinen peli, joka sijoittuu kylmän sodan aikaan, kun sarjan aikaisemmat osat sijoittuvat toiseen maailmansotaan ja moderniin terrorisminvastaiseen sotaan. Pelin tapahtumapaikkoina toimivat 1960-luvun Vietnam, Laos, Kambodža, Kuuba ja Neuvostoliitto.
Pelaaminen > Yleiskatsaus

Call Of Duty: Black Ops sisältää tarinapohjaisen yksinpelin sekä verkossa pelattavan moninpelin, joissa pelaaja omaksuu roolin jalkaväkisotilaana. Pelihahmo voi kantaa samaan aikaan kahta asetta sekä kahta kranaattia ja muuta räjähdettä. Pelin ensisijaisia aseita ovat konepistoolit, rynnäkkökiväärit, haulikot sekä kone- ja tarkkuuskiväärit. Toissijaiset aseet ovat pistoolit, singot sekä erikoisaseet varsijousi ja ammusveitsi. Vihollisen voi myös tappaa lähietäisyydelta yhdellä puukoniskulla. Pelihahmo voi ottaa kolme asentoa: seisonta, kyykky ja makuuasento; jokainen asento vaikuttaa liikkuvuuteen, tarkkuuteen ja näkyvyyteen. Pelihahmo pystyy hetkellisesti juoksemaan, mutta väsyy hetken päästä. Kun pelaajan hahmo on kranaatin läheisyydessä, osoittaja ilmoittaa kranaatin sijainnin ja antaa pelaajalle tilaisuuden paeta tai heittää kranaatti takaisin. Tarkkuuskiväärillä ammuttaessa pelaaja voi pidättää hengitystä.
Pelaaminen > Yksinpeli

Pelaaja omaksuu useiden hahmojen roolin yksinpelin kampanjassa, perspektiivien vaihtuessa läpi tarinan. Pelattavat hahmot ovat erikoisjoukkojen jäseniä, jotka suorittavat salaisia operaatioita vihollisen linjan takana. Kampanjassa etenemiseksi pelaajan on suoritettava tehtäviä. Mitään tehtävää ei joudu suorittamaan yksin, vaan apuna on aina tekoälyn ohjaamia sotilaita. Kampanjassa pelaaja pääsee lentämään helikopterilla ja ohjaamaan maassa olevaa joukkuetta läpi vihollisen kentän. Kampanjassa on useita elokuvamaisia hetkiä; yksi näistä on hidastettu laukaus Victor Charlie -tehtävän aikana, joka aktivoituu pelaajan ampuessa luodin viimeistä Vietkong-sotilasta kohti.