stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuninkuusravit 2014
Kuningatarkilpailu > Lopputulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2100 m | 1600 m | 3100 m | Kokonaisaika | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mokomani | 2. | 1. | 6. | 9.34,5 | 00,0 |
| 2. | Sekottaja | 10. | 5. | 1. | 9.35,5 | +1,0 |
| 3. | Martsa | 5. | 9. | 4. | 9.37,3 | +2,8 |
| 4. | Yllin Kyllin | 7. | 4. | 7. | 9.38,3 | +3,8 |
| 5. | Aino-Ilona | 9. | 10. | 5. | 9.38,5 | +4,0 |
| 6. | Vislakka | 4. | 3. | 10. | 9.40,8 | +6,3 |
| 7. | Mian Mari | 8. | 7. | 8. | 9.41,1 | +6,6 |
| 8. | Kemun Tutu | 6. | 11. | 9. | 9.42,2 | +7,7 |
| 9. | Vaiva | 3. | 6. | 11. | 9.44,7 | +10,2 |
| – | Hopihopi | 11. | 2. | kesk. | – | – |
| – | Saaga S | 1. | hyl | 2. | – | – |
| – | Topin Musta | hyl | 6. | 3. | – | – |
Aiheesta muualla

Porin kuninkuusravien kotisivut
Kuninkuusravien ranking (Arkistoitu – Internet Archive)
Laakakolva

| Laakakolva |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen laji  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Pimikkökuoriaismaiset Tenebrionoidea
Heimo::  Kolvakuoriaiset Pythidae
Suku::  Pytho
Laji::  depressus
Kaksiosainen nimi
 Pytho depressus  (Linnaeus, 1767) 
Katso myös
   Laakakolva Wikispeciesissä   Laakakolva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laakakolva (Pytho depressus) on havupuissa elävä kovakuoriaislaji. Aikuinen laakakolva on kooltaan 10-15 mm pitkä ja väriltään tummansininen tai ruskea. Laji muistuttaa ensinäkemältä maakiitäjäisiä. Toukka on litteähkö ja miltei nauhamainen. Laakakolvan toukan peräpäässä on kaksi etäällä toisistaan olevaa sarvea ja niiden välissä rivissä 12 tummaa nystyä. Laji elää sekä pystyyn kuivuneissa että kaatuneissa männyissä ja kuusissa, jossa on aiemmin ollut kaarnakuoriaisten tai muiden kovakuoriaisten toukkia. Laji käyttää ravinnokseen puiden nila- ja jälsikerrosta. Laakakolva on sekundäärinen nilansyöjä.
Laakakolva on Suomessa luokiteltu elinvoimaiseksi ja vakiintuneeksi lajiksi. Lajia esiintyy Suomessa koko valtakunnan alueella. Laajemmin lajia esiintyy lähinnä Fennoskandiassa ja keskisessä Euroopassa.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Laakakolva (Pytho depressus)
UniProt: Taxonomy - Pytho depressus (englanniksi)
Ukrainian Biodiversity Information Network: Pytho depressus (englanniksi)
Kuulovamma

Kuulovamma tarkoittaa kuuloa heikentävää vammaa. Kuulovamman voi aiheuttaa onnettomuus, sairaus, voimakkaalle äänelle altistuminen tai perimä. Kuulovamman aste voi olla lievä, keskivaikea, vaikea tai erittäin vaikea. Kuurous määritellään lääketieteellisesti kuuloelinten aistivammaksi, joka estää puheen ymmärtämisen kuulon kautta.
Kuurot  pitävät itseään ensisijaisesti kieli- ja kulttuurivähemmistönä eivätkä vammaisina. Suomessa on Kuuloliiton mukaan arviolta noin 800 000 kuulovammaista henkilöä, joista 4000-5000 osaa viittomakieltä.  Kuurojen järjestöjen kuuroiksi kutsumat henkilöt ovat  harvoin lääketieteellisessä mielessä kuuroja.
Suomessa syntyy vuosittain enää  joitakin kymmeniä kuulovammaisia lapsia.   Alle 20-vuotiaita kuuroja viittojia on noin kaksisataa. Äidinkielenä  viittomakieltä käyttävien nuorten määrä on vähentynyt jyrkästi, koska suurimmalle osalle kuulovammaisena syntyvistä lapsista asetetaan sisäkorvaistute, jonka avulla he oppivat kuulemaan ja puhumaan.
Aikaisemmin yleinen syy vastasyntyneen kuulovammaan oli äidin sairastama vihurirokko. Täysin kuurojen vähäisen määrän takia Suomessa ei ole enää kuurojenkouluja.
Tyypit ja aiheuttajat

Kuulovammat jaetaan syyn perusteella synnynnäisiin ja hankittuihin, ja kuulovamma voi olla syntynyt korvan, kuulohermon ja keskushermoston vammasta tai sairaudesta. Kuulovammat jaetaan lisäksi konduktiivisiin ja sensorineuraalisiin eli äänen vastaanottoon liittyviin vammoihin. Ensin mainitut vammat liittyvät muutoksiin ulkokorvan tai välikorvan alueella, ja jälkimmäiset vammat ovat puolestaan joko sisäkorvassa, kuuloradoissa, kuulohermossa tai aivorungossa.
Synnynnäiset kuulovammat aiheutuvat joko geneettisistä tekijöistä tai raskauden tai synnytyksen aikaisista komplikaatioista. Geneettiset tekijät aiheuttavat yli 50 prosenttia synnynnäisistä kuulovammoista. Peräti 70 prosenttia geneettisistä korvavammoista aiheutuu resessiivisesti, jolloin vanhemmat kantavat mahdollisesti tietämättään kuulovammaan liittyvää geeniä. Lisäksi joidenkin oireyhtymien yhtenä oireena on kuulovamma; tällaisia sairauksia ovat Downin, Usherin, Treacher Collinsin, Crouzonin, Alportin ja Waardenburgin oireyhtymät.
Henkilö voi saada kuulovamman missä elämän vaiheessa tahansa, ja se voi tulla joko sairauden tai jonkin loukkaantumisen seurauksena. Yleisin kuulovamma on iän aiheuttama kuulon heikkeneminen eli ikäkuuloisuus, mutta yleisin ulkoinen kuulovammojen aiheuttaja on melu. Sairauksista aivokalvontulehdus, tuhkarokko ja sikotauti voivat heikentää kuuloa, erityisesti lapsuudessa. Lapsien yleisin kuulovamman aiheuttaja on kuitenkin krooninen korvatulehdus. Pää- tai korvavamma voivat myös vaikuttaa kuuloon, samoin jotkut antibiootit ja malarialääkkeet. Lisäksi vaikku tai vierasesineet voivat tukkia korvakäytävän ja näin saada aikaan kuulon heikkenemistä, mutta tällainen kuulovamma on yleensä vähäinen ja helposti parannettavissa.
Työntekijälle on hankittava työterveyslaitoksen mukaan kuulosuojaimet, jos hän altistuu työssään päivittäin yli 80 dB(A):n tasoiselle melulle. Aiemmin luultiin, ettei edes oli 93 dB:n melu voi aiheuttaa kuulovauriota.
Vamman vaikeusaste

Luokitus perustuu paremman korvan 0,5–2 kHz:n taajuuksien ääneskynnyksien keskiarvoon (engl. better ear hearing level). Alla olevasta käy ilmi kuulonvajauksen aiheuttamia kommunikaatiovaikeuksia.[lähde? ]
Lievä, 26–40 dB
Vaikea ymmärtää hiljaista puhetta, tärkeää hyvät kuunteluolosuhteet. Saattaa hyötyä huuliltaluvusta, ehkä  kuulolaitteesta.
Keskivaikea, 41–60 dB
Tarvitsee kuulokojeen, suotuisat kuunteluolosuhteet, puheterapiaa. Vaikeuksia kuulla ryhmäkeskusteluissa.
Vaikea, 61–80 dB
Saattaa ymmärtää voimakkaan puheen, saattaa erottaa konsonantteja, kuulokojeellakin puheen ymmärtäminen voi olla puutteellista, huuliltaluku on tärkeää. Puheenkehitys yleensä viivästynyt, tarvitsee puheterapiaa.
Erittäin vaikea ≥ 81 dB
Visuaalinen kommunikaatio on ensisijaista. Mikäli sisäkorvaistute valitaan kuntoutusmuodoksi, on puhekielen oppiminen todennäköistä.
| Vaikeusaste | Kuulonalenema paremmassa korvassa | Kuvaus ja vaikutukset | Toimintasuositus |
| --- | --- | --- | --- |
| Ei kuulovauriota (0) | Alle 25 dB    (myös 20dB on ehdotettu rajaksi) |  Pystyy kuulemaan kuiskaukset  Ei ongelmia kuulla, tai ne on hyvin vähäisiä.  15-20 dB kuulonalenemalla ihmisellä voi olla jo vaikeuksia kuulla  Toispuoleisessa kuulonalenemassa henkilöllä voi olla vaikeuksia kuulla. | Ei suosituksia. |
| Lievä (1) | 26-40 dB |  Pystyy kuulemaan ja toistamaan puheen metrin päästä normaalilla äänellä.  Jonkin verran kuulemisvaikeuksia, mutta kuulee yleensä normaalin keskustelun.  Yli 30 dB kuulonalenema luokitellaan vammaksi lapsilla. | Puheterapia. Kuulolaitetta voidaan tarvita. |
| Keskivaikea (2) | 41-60 dB |  Pystyy kuulemaan metrin päästä sanoja, kun ääntä korotetaan.  Luokitellaan kuulovammaksi aikuisilla. | Kuten edellä, sekä kuulolaite yleensä suositeltavaa. |
| Vakava (3) | 61-80 dB |  Kuulee joitakin sanoja kun ne huudetaan parempaan korvaan. | Kuulolaite välttämätön. Mikäli kuulolaitteita ei saatavilla, huuliltaluvun opettamista suositellaan. |
| Merkittävä vamma, ml. kuurous (4) | 81 dB tai enemmän |  Ei kykene kuulemaan ja ymmärtämään edes huudettua puhetta | Kuulolaite voi auttaa ymmärtämään sanoja. Kuntoutus välttämätöntä. Huulilta luku ja viittomakieli ovat joskus tarpeen. |
Äkillisen kuulonaleneman ja kuuroutumisen ensiapu > Diagnoosi ja kuulontutkimus

Kun kuulo on alentunut äkillisesti, tutkitaan ensin korvakäytävistä havaitaanko siellä korvavahaa tai tulehdusta. Lääkäri voi myös tarkistaa onko jonkin rakenteellinen seikka huonon kuulon syynä.
Kuuloa myös usein testataan kuulontutkimuksella, jossa korvakuulokkeista pyritään kuulemaan äänitaajuuksia. Tutkimuksen perusteella audiologi arvioi kuulon tason ja laatii kuulokäyrän. Kuuloa voidaan myös testata ääniraudalla tai puheella.
Äkillisen kuulonaleneman ja kuuroutumisen ensiapu > Steroidit

Prednisonia ja joitakin muita steroideja voidaan käyttää äkillisen kuulonaleneman ja kuuroutumisen hoitoon. Hoito on aloitettava 2-4 viikon kuluessa kuulonaleneman synnystä. Lääkkeen vaikutus on sitä parempi, mitä aiemmin kuuri aloitetaan. Prednisoni voidaan ottaa tablettina tai antaa injektiona suoraan korvaan.
Hoidon toimivuudesta ei ole tieteellistä konsensusta, mutta lääkettä saaneiden paraneminen on ollut verrokkiryhmää parempaa. Eräässä tutkimuksessa kolmasosan kuulo palautui ennalleen, kolmasosa sai jonkin verran hyötyä ja kolmannekseen ei hoito vaikuttanut mitenkään.
Hoito

Kuulonalenema on pysyvää, eikä sitä ole parantavia hoitoja tällä hetkellä.
Hoito > Kuulolaite

Kuulonalenemasta kärsivän ihmisen kuulemista voidaan auttaa kuulolaitteella.
Hoito > Sisäkorvaimplantti

Vakavimmissa tapauksissa, joissa kuulolaite ei auta, voidaan henkilölle asentaa sisäkorvaan implantti.
Kirjallisuutta

Kuurojen liitto: FAQ Kuurojen Liitto. Kysymyksiä ja vastauksia kuuroudesta ja viittomakielestä.  Kuurojen liitto, 2019.  Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Korvalääkärin kotisivuilla
Kuuloavain.fi - Tietoa ja tukea kuulovammaisen lapsen vanhemmille
Kuuloliitto ry
Sisäkorvaistutelasten yhdistyksen LapCI ry
Kuulovammaisten Lasten Vanhempien Liitto ry
Lajos Dóczy

| Lajos Dóczy |
| --- | --- |
 Lajos Dóczy
Henkilötiedot
Syntynyt: 1845
Kuollut: 1918 (72–73 vuotta)
Kansalaisuus:  Unkari
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä
Kirjailija
Äidinkieli: unkari
Tuotannon kieli: unkari
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Lajos Dóczy (1845−1918) oli unkarilainen sanomalehtimies ja kirjailija. Hän tuli 1867 sisäministeriön painoasiain osastoon virkamieheksi, sittemmin yhteiseen ulkoministeriöön ministerineuvokseksi. Dóczyn kaunokirjallisesta tuotannosta merkittävimpiä ovat näytelmät, ennen kaikkea huvinäytelmät  A csók ('Suukko', 1871), joka saavutti suuren näyttämömenestyksen, ja Emminor (1896), sekä näytelmät Az utolsó szerelem ('Viime rakkaus'), ja Széchy Mária. Dóczy oli myös ahkera kääntäjä, sekä unkarintaja että saksantaja. Hän käänsi muun muassa Imre Madáchin kuuluisan Az ember tragédiája -nimisen draamarunoelman saksaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lajos Dóczy Wikimedia Commonsissa
Kätköpistiäiset

| Kätköpistiäiset |
| --- | --- |
 Aitoporapistiäinen (Rhyssa persuasoria) munimassa puunrungon sisällä elävään toukkaan.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläimet Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Osalahko::  Kätköpistiäiset Parasitica
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kätköpistiäiset (Parasitica) on hoikkatyvisten alalahkoon kuuluva pistiäisryhmä. Se sisältää kaikki hoikkatyviset, jotka eivät kuulu myrkkypistiäisiin (Aculeata). Koska myrkkypistiäiset ovat kehittyneet kätköpistiäisistä, on kätköpistiäisten ryhmä parafyleettinen eli epäluonnollinen. Suomen Lajitietokeskuksen luokittelussa kätköpistiäiset ryhmitetään silti omaksi taksonikseen, joka on tasoltaan osalahko.
Kätköpistiäisistä on joskus käytetty nimitystä loispistiäiset. Tämä on kuitenkin harhaanjohtavaa, koska kaikki kätköpistiäiset eivät ole loisia, eivätkä kaikki loisina kehittyvät pistiäiset ole kätköpistiäisiä. Ekologisessa mielessä esimerkiksi loissahapistiäiset (Orussidae) ovat loispistiäisiä, vaikka ne eivät kuulu kätköpistiäisiin eivätkä ylipäätään hoikkatyvisiin. Vanhemmissa lähteissä loispistiäiset-termiä on käytetty myös yhden kätköpistiäisten yläheimon (Ichneumonoidea) tai heimon (Ichneumonidae) suomenkielisenä nimenä.
Monia kätköpistiäisiä käytetään apuna myrkyttömässä tuholaistorjunnassa.[lähde? ]
Elintavat > Parasitoidismi

Useimpia kätköpistiäisiä yhdistää niiden toukkavaiheessa esiintyvä parasitoidismi. Se muistuttaa varsinaista loisintaa, mutta parasitoidi tappaa isäntänsä syömällä sen elävältä. Parasitoideina elävien kätköpistiäistoukkien isäntiä ovat hyönteiset ja hämähäkkieläimet. Aikuinen kätköpistiäisnaaras etsii isännän, jonka sisälle, päälle tai läheisyyteen se laskee munansa. Munista kuoriutuu yksi tai useampi toukka, joka alkaa syödä isäntäänsä. Isännän sisällä kehittyvät toukat ovat sisäloisia, ulkopuolella kehittyvät ulkoloisia.
Kätköpistiäisten evoluutiossa ulkoloiset kehittyivät ensin. Tässä menetelmässä naaraspistiäinen lamauttaa isännän pysyvästi, ja loistoukka syö isännän ulkopuolelta tekemällä sen ihoon haavoja. Menetelmä toimii etenkin, jos isäntä on piilossa esimerkiksi puun suojassa. Sisäloisinta kehittyi, kun jotkin kätköpistiäiset alkoivat käyttää paljaana eläviä loisia. Kun isäntä ei olekaan piilossa, sen pysyvä lamauttaminen jättää toukankin alttiiksi pedoille. Siksi kehittyi kätköpistiäisiä, jotka munivat isännän sisään ja lamauttavat isännän vain muninnan ajaksi.
Sisäloisinnassa on etuna se, että loisittu isäntä voi jatkaa kasvuaan ja tarjota siten vakaamman ravinnonlähteen loiselle. Toisaalta on myös sisäloisia, jotka elävät munissa ja koteloissa, jotka eivät kasva. Sisäloisilla on riesanaan isännän immuunijärjestelmä. Muninnan yhteydessä naaraasta siirtyy kuitenkin isäntään viruksia, jotka heikentävät sen immuunipuolustusta ja siten mahdollistavat loistoukan kehityksen. Lisäksi naaraan erittämät myrkyt voivat muuttaa isännän fysiologisia toimintoja, kuten kasvua, lisääntymistä ja käyttäytymistä.
Loisinnan alussa kätköpistiäisen toukka ei vielä aiheuta suurta vahinkoa isännälleen, mutta lopulta se tuhoaa isännän elintärkeät toiminnot ja aiheuttaa sen kuoleman. Toukka koteloituu joko isännän jäänteisiin tai isännän ulkopuolelle. Parasitoidit loisivat vain osan elinkierrostaan; aikuiset loispistiäiset eivät loisi vaan esimerkiksi imevät kukkien mettä.
Elintavat > Kasvinsyönti

Jotkin kätköpistiäiset ovat palanneet kasvinsyöntiin, joka on pistiäisten alkuperäinen ravinnonhankintamuoto. Esimerkiksi äkämäpistiäiset (Cynipidae) munivat kasveihin, missä kehittyvien toukkien sylki aiheuttaa kasvien kasvaimia eli äkämiä. Toukka kehittyy äkämässä ja saa siitä ravintonsa.
Yläheimot

Kätköpistiäisiin on perinteisesti luettu seuraavat yläheimot:
Nysäpistiäismäiset Ceraphronoidea
Äkämäpistiäismäiset Cynipoidea
Torakkapistiäismäiset Evanioidea
Kiilupistiäiset Chalcidoidea
Ahmaspistiäismäiset Ichneumonoidea
Megalyroidea
Paljepistiäismäiset Mymarommatoidea
Litupistiäismäiset Platygastroidea
Keripistiäismäiset Proctotrupoidea
Serphitoidea (tunnetaan vain fossiiliaineistosta)
Kruunupistiäismäiset Stephanoidea
Alvepistiäismäiset Trigonaloidea
Laitjärvi (järvi Joutsassa)

| Laitjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°39′38″N, 26°12′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jääsjärven alue (14.82)
Laskujoki:  Joenniemenjoki 
Järvinumero:  14.822.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,5 m  
Pituus:  4,5 km  
Leveys:  700 m  
Rantaviiva:  10,489 km  
Pinta-ala:  1,66867 km²   
Tilavuus:  0,00627506 km³ 
Keskisyvyys:  3,76 m  
Suurin syvyys:  13,34 m  
Saaria:  1 
 fiLaitjärvi 
Laitjärvi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Laitjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 167 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järven tilavuudeksi on saatu 6,28 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi tulee 3,8 metriä. Sen suurin syvyys on 13,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 10,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Laitjärven valuma-alueeseen (14.822) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.
Kuninkuusravit 2018

Kuninkuusravit 2018 olivat 87. Kuninkuusravit, jotka järjestettiin  Rovaniemellä Mäntyvaaran raviradalla 28.–29. heinäkuuta 2018. Kuninkuuskilpailun voitti Risto Tupamäen ohjastama Costello ja kuningatarkilpailun Markku Hietasen ohjastama Akaasia. Titteli oli kummallekin hevoselle uran ensimmäinen. Kilpailuja seurasi kahden päivän aikana yhteensä 51 180 katsojaa. Lauantaina yleisöä oli 24 360 ja sunnuntaina 26 820.
Suomen Hippos myönsi vuoden 2018 Kuninkuusravit Rovaniemelle lokakuussa 2013. Kyseessä olivat toiset kaupungissa pidetyt Kuninkuusravit. Kilpailu järjestettiin Rovaniemellä ensimmäistä kertaa vuonna 2004, jonka lisäksi Lapissa on pidetty Kuninkuusravit vuonna 1986 Tornion Laivakankaalla.
Kuninkuusravien televisiointioikeudet olivat ensimmäistä kertaa Discovery Networks Finlandilla, joka näytti niistä koosteet omistamallaan TV5:llä.
Kuninkuuskilpailun 1600 metrin osamatkan viimeinen kierros käynnistymässä. Johdossa Harri Kotilaisen ohjastama Välähdys, joka voitti lähdön.
Yleistä > Ilmoittautuneet

Kilpailuihin ilmoittautui 15 oritta ja 18 tammaa. Kuninkuuskilpailusta karsittiin A.T. Veli, Herra Hanuri ja Tarun Tykki sekä kuningatarkilpailusta Loikkaus, Varjonova, Tohari, Topmar, Tuli-Karkelo ja Veluuri. Vieskerin Valon ja Vitterin jäädessä pois pääsivät kuninkuuskilpailuun varahevosina A.T. Veli ja Herra Hanuri.
Yleistä > Palkinnot

Rovaniemen kuningas- ja kuningatarkilpailujen jokaisen osalähdön voittaja sai 15 000 euroa, ja lisäksi kokonaiskilpailun voittajat palkittiin 45 000 eurolla. Osalähtöjen palkintosummaa oli korotettu 3 000 eurolla vuodesta 2012 lähtien vallinneeseen palkintotasoon nähden.
Kuningaskilpailu

Kuningaskilpailun selkeä ennakkosuosikki oli Costello, jonka haastajina pidettiin vain Köppistä ja Välähdystä. Costello voittikin lauantain avausmatkan ravattuaan johtaneen Välähdyksen rinnalla. Kolmas oli johtohevosen takana juossut Camri. Sunnuntaisen mailin voitti kärkipaikalla ravannut Välähdys Camrin seuratessa toiseksi. Kolmantena maalissa oli Costello, joka haparoi loppusuoralla ja oli vähällä laukata. Videotarkistuksen jälkeen tuomaristo ei kuitenkaan hylännyt hevosta.
Ennen viimeistä osalähtöä Costello johti kokonaiskilpailua 0,8 sekunnilla ennen Välähdystä, jonka jälkeen seuraavina olivat Camri ja Köppinen. Hallitseva ravikuningas Köppinen voitti 3 100 metrin matkan johtopaikalta, mutta toiseksi sijoittuneen Costellon etumatka riitti kokonaiskilpailun voittoon ennen Köppistä ja Camria.
Kuningaskilpailu > Osallistujat

| No>  | Hevonen | Ohjastaja | Valmentaja | Omistaja | Ennätys | Voittosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Välähdys | Harri Kotilainen | Ville Korjus | Samuli & Ville Korjus; Teija Majander, Kotka | 19,4a | 313 770 € |
| 2 | Costello | Risto Tupamäki | Ville Herttua | Hanna & Tommi Herttua, Orimattila | 19,3a | 461 335 € |
| 3 | Köppinen | Ari Moilanen | Jyrki Korhonen | Jyrki & Kati Maija Korhonen, Siuntio | 20,4a | 662 153 € |
| 4 | Camri | Terho Rautiainen | Terho Rautiainen | Jani Konnu, Savonlinna | 20,4a | 312 054 € |
| 5 | Välkyn Tuisku | Antti Tupamäki | Antti Tupamäki | Yrjö Kettunen, Juuka | 21,2a | 125 040 € |
| 6 | A.T. Veli | Ville Pohjola | Jenni Teirikangas | Merkkari Talli, Konnevesi | 22,2a | 105 290 € |
| 7 | Vixen | Santtu Raitala | Markus Porokka | Talli Pääpäivä, Juuka | 20,6a | 148 250 € |
| 8 | Metkutus | Juha-Matti Paavola | Juha-Matti Paavola | Juha-Matti Paavola & Teija Lampela, Kaustinen | 20,5a | 204 789 € |
| 9 | Rapin Aatos | Hannu Torvinen | Jouni Miettinen | Aikapojat Team, Pori | 21,1a | 166 791 € |
| 10 | Rokin Maxi | Pertti Puikkonen | Nyyti-Maria Timonen | Tikkutalli, Vantaa & Markku Pasanen, Loviisa | 22,8a | 072 085 € |
| 11 | Herra Hanuri | Kimmo Taipale | Kimmo Taipale | Petri Patovisti; Jesper & Kasper Taipale, Perho | 22,0a | 046 360 € |
| 12 | A.T. Visku | Juha Länsimäki | Pasi Teini | Katri & Pasi Teini, Eura | 20,9a | 183 050 € |
Kuningaskilpailu > Tulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2100 m | 1600 m | 3100 m | Kokonaisaika | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Costello | 1. | 3. | 2. | 9.23,3 | 000,0 |
| 2. | Köppinen | 3. | 5. | 1. | 9.25,2 | 0+1,9 |
| 3. | Camri | 4. | 2. | 5. | 9.27,8 | 0+4,5 |
| 4. | Välähdys | 2. | 1. | 9. | 9.28,4 | 0+5,1 |
| 5. | Vixen | 6. | 9. | 3. | 9.30,3 | 0+7,0 |
| 6. | A.T. Veli | 6. | 6. | 7. | 9.30,9 | 0+7,6 |
| 7. | Metkutus | 12. | 7. | 4. | 9.32,0 | 0+8,7 |
| 8. | Rapin Aatos | 5. | 11. | 10. | 9.32,5 | 0 +9,2 |
| 9. | Herra Hanuri | 9. | 8. | 11. | 9.32,6 | 0+9,3 |
| 10. | A.T. Visku | 10. | 10. | 8. | 9.32,9 | 0+9,6 |
| 11. | Rokin Maxi | 8. | 12. | 6. | 9.33,3 | +10,0 |
| 12. | Välkyn Tuisku | 11. | 4. | 12. | 9.34,0 | +10,7 |
Kuningatarkilpailu

Oriiden kilpailusta poiketen tammojen kuningatarkilpailusta ennakoitiin tasaista. Suurimpia suosikkeja olivat Akaasia, Huimariina sekä kolme edellistä ravikuningattaren titteliä voittanut Saaga S. Avausmatkan paras oli johtopaikalla ravannut Akaasia Saaga S:n sijoittuessa toiseksi. Lähtökiihdytyksessä pahoin laukannut Huimariina onnistui vielä nousemaan kolmanneksi. Sunnuntaisen 1 600 metrin kilpailun voitti yllättäjä Ryti-Tyttö, joka juoksi johtaneen Virin Camillan rinnalla. Kolmanneksi sijoittui Vieskerin Virva.
Kahden osalähdön jälkeen kokonaiskilpailun kärjessä oli Virin Camilla 0,2 sekunnin erolla ennen Ryti-Tyttöä ja Akaasiaa. Päätösmatkaa johti pitkään Huimariina, joka kuitenkin joutui loppusuoralla päästämään ohitseen Sävel-Taian ja Akaasian. Kokonaiskilpailussa nopeimman yhteisajan saavutti Akaasia ennen Sävel-Taikaa ja Ryti-Tyttöä.
Kuningatarkilpailu > Osallistujat

| No>  | Hevonen | Ohjastaja | Valmentaja | Omistaja | Ennätys | Voittosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ryti-Tyttö | Jonny Länsimäki | Olli-Matti Porola | Kaj Pajala, Oulainen & Olli-Matti Porola; Marko Taittonen, Lapua | 22,6a | 071 440 € |
| 2 | Akaasia | Markku Hietanen | Ari Oja-Nisula | Ari Oja-Nisula, Kurikka | 20,4a | 183 270 € |
| 3 | Huimariina | Ari Moilanen | Johanna Sianoja | Ari Kuronen & Anna-Liisa Lammi, Nokia | 22,9a | 163 455 € |
| 4 | Saaga S | Matti Nisonen | Ilkka Pyysalo | Ravitalli Pyysalo, Taipalsaari | 20,6a | 442 410 € |
| 5 | Vieskerin Virva | Mika Forss | Sanna Päivike | Talli Vanhahonko, Honkajoki | 22,0a | 076 110 € |
| 6 | Hetviina | Jukka Torvinen | Tero Pohjolainen | Christer Sandholm, Kirkkonummi | 23,7a | 044 065 € |
| 7 | Marj-Lovviisa | Hannu Lindström | Hannu Lindström | Life Stable, Tuusula | 23,7a | 035 385 € |
| 8 | Virin Camilla | Hannu Torvinen | Reino Miettinen | Scuderia Camerata, Siilinjärvi – Helsinki | 21,3a | 128 380 € |
| 9 | Vilma Lyydia | Tuomas Pakkanen | Martti Ratinen | Milla Hiekkaranta; Teija Ratinen, Kiuruvesi | 24,0a | 059 441 € |
| 10 | Sävel-Taika | Olavi Oja-Nisula | Olavi Oja-Nisula | Olavi Oja-Nisula, Ilmajoki | 24,6a | 033 235 € |
| 11 | Naputus | Esa Holopainen | Kari Viljakainen | Kari Viljakainen, Seinäjoki | 24,5a | 036 110 € |
| 12 | Niemen Cecilia | Risto Tupamäki | Jukka Mononen | Niemenkylän kartano, Vihti | 24,6a | 035 385 € |
Kuningatarkilpailu > Tulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2100 m | 1600 m | 3100 m | Kokonaisaika | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Akaasia | 1. | 4. | 2. | 9.41,9 | 00,0 |
| 2. | Sävel-Taika | 5. | 8. | 1. | 9.42,6 | +0,7 |
| 3. | Ryti-Tyttö | 4. | 1. | 7. | 9.43,0 | +1,1 |
| 4. | Virin Camilla | 3. | 2. | 8. | 9.43,1 | +1,2 |
| 5. | Marj-Lovviisa | 10. | 5. | 4. | 9.43,2 | +1,3 |
| 6. | Naputus | 11. | 6. | 3. | 9.43,5 | +1,6 |
| 7. | Vieskerin Virva | 8. | 3. | 5. | 9.43,5 | +1,6 |
| 8. | Vilma-Lyydia | 5. | 7. | 9. | 9.44,2 | +2,3 |
| 9. | Huimariina | 7. | 9. | 6. | 9.44,4 | +2,5 |
| 10. | Saaga S | 2. | 10. | 11. | 9.46,9 | +5,0 |
| 11. | Niemen Cecilia | 9. | 11. | 10. | 9.47,9 | +6,0 |
| – | Hetviina | hyl | – | – | – | – |