stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maa (albumi)
Kappaleet

Nouse lauluni – 3.04  (säv. & sov. Soila Sariola, san. trad. & Soila Sariola)
Öin ja päivin – 4.20  (säv. Mia Makaroff, san. Eino Leino, sov. Mia Makaroff & Rajaton)
Tasangot – 3.43  (säv. & sov. Hannu Lepola, san. P. Mustapää)
Villihanhen laulu – 3.45  (säv. & sov. Jussi Chydenius, san. Katri Vala)
Tuuti lasta – 3.25  (säv. & sov. Jeff Smallman, san. Kanteletar)
Talvilaulu – 3.30  (säv. & sov. Jussi Chydenius, san. Eino Leino)
Hiljaisuus – 2.41  (säv. Essi Wuorela, san. Kirsi Kunnas, sov. Essi Wuorela & Timo Alakotila)
Ikävöi, ihminen! – 3.44  (säv. Juha Tapio, san. Eino Leino, sov. Ahti Paunu)
Hiljaa – 4.53  (säv. & sov. Hannu Lepola, san. Eino Leino)
Pakkanen – 3.32  (säv. & sov. Soila Sariola, san. trad. & Soila Sariola)
Kevät saapui – 3.58  (säv. Timo Alakotila, san. Kirsi Kunnas, sov. Jussi Chydenius)
Valse triste – 4.57  (säv. Jean Sibelius, sov. Jussi Chydenius)
Marjo Partio (kauppaneuvos)

| Marjo Partio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1956
Arvonimi: kauppaneuvos (2015)
Muut tiedot
Tunnustukset:  kauppaneuvos
Yritys:  Kymenlaakson Osuuspankki
Asema:  toimitusjohtaja
Marjo Partio (s. 1956) on suomalainen taloustieteen maisteri, Kymenlaakson Osuuspankin toimitusjohtaja ja kauppaneuvos.
Partio on toiminut muun muassa Kouvolan Seudun Osuuspankin sijoituspäällikkönä (1989-1991), pankinjohtajana (1991-1995) ja  toimitusjohtajana (1996-2012) sekä Kymenlaakson Osuuspankin toimitusjohtajana vuodesta 2012. Kauppaneuvoksen arvo Partiolle myönnettiin 11. joulukuuta 2015.
Malakiittimosaiikki

Malakiittimosaiikki on ohuista vierekkäin asetelluista malakiittilevyistä sommiteltu päällyste, jonka levyjen erilaiset vihreän vivahdukset muodostavat kuvioita. Hiottu malakiitti kiillottuu kauniisti, mikä on tehnyt siitä suositun antiikin ajoista lähtien. Tällaista mosaiikkia on käytetty seinien päällystämiseen sekä huonekalujen ja astioiden valmistamisessa. Koska malakiittia on saatu erityisesti Uralin alueelta, sen käsittelystä kehittyi etenkin Venäjällä suosittu taidekäsityön muoto.
Länsi-Puijon koulu

| Länsi-Puijon koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Pursutie 10, 70280 Kuopio
Koordinaatit:  62.9169°N, 27.6394°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Saila Tirkkonen, apulaisjohtaja Tuomas Huotari
Luokat:  1–6
Oppilaita:  noin 200 (2016–2017)
Verkkosivut
Länsi-Puijon koulu on Kuopion Rypysuolla sijaitseva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua käy noin 200 oppilasta (2016–2017).
Långträskin kirkko

| Långträskin kirkko Långträsks kyrka |
| --- | --- |

Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Luulajan hiippakunta
Seurakunta:  Piteå församling
Rakentamisvuosi:  1922
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Långträskin kirkko (ruots. Långträsks kyrka) on Ruotsissa Piitimen kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on rakennettu vuosina 1901-1902. Nykyinen sakaristo on rakennettu vuonna 1922. Uudet urut asennettiin vuonna 1956 ja sisätilat restauroitiin vuonna 1971. Uusi pappila rakennettiin 1977 ja silloin vanhasta tuli seurakuntatalo, joka on ollut sittemmin myynnissä. Seurakunnan toiminta kirkossa on rajoitettua ja jumalanpalveluksia pidetään kerran kuussa.
Aiheesta muualla

Swedish Lapland: Långträsk kyrka[vanhentunut linkki] (ruotsiksi)
Kirkon historiaa (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Långträsks kyrka
Käännös suomeksi
Långträsk (Vikträskin alue)

| Långträsk |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Siuntio
Koordinaatit:  60°08′48″N, 24°19′35″E
Järvinumero:  22.001.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  44,1 m 
Rantaviiva:  2,7 km 
Pinta-ala:  0,17 km² 
Suurin syvyys:  5,4 m 
 fiLångträsk 
Långträsk on tummavetinen metsäjärvi Siuntion kaakkoisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 17,1 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 34 kilometriä länteen.
Maantiede

Långträskin etelä–pohjoissuuntainen pituus on noin kilometrin. Järven pohjoisosan leveys on 400 metriä, järvi kapenee etelää kohden. Långträsk sijaitsee metsän keskellä Lappträskin ja Meikon välissä, samalla alueella Långträskin lounaispuolella sijaitsee Stora Bladträsk ja vajaan hehtaarin laajuinen Lilla Bladträsk (45,3 metriä mpy). Siuntion ja Kirkkonummen raja kulkee Långträskin ja Meikon välistä. Långträskin pohjoispuolella sijaitsee Trehörningen.
Långträsk (22.001.1.004) kuuluu Vikträskin alueeseen (22.001), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen vesistössä (22). Vikträskin alueeseen kuuluu viisi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Vikträsk, Lappträsk, Långträsk, Stora Bladträsk ja Rudträsk.
Siuntiossa on toinenkin Långträsk, se sijaitsee noin 2,5 kilometriä Vikträskin alueen Långträskistä luoteeseen.
Långträsket (Raasepori, Persböle)

| Långträsket |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Raasepori
Koordinaatit:  60°04′48″N, 23°25′20″E
Järvinumero:  82.006.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  5,6 m 
Rantaviiva:  9,2 km 
Pinta-ala:  0,5 km² 
Tilavuus:  0,002 km³ 
Keskisyvyys:  4 m 
Suurin syvyys:  11,95 m 
 fiLångträsket 
Långträsket on järvi Persbölen kylässä Raaseporin keskiosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 52 hehtaaria. Etäisyys Tammisaaresta on yksitoista kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Långträsket on länsi–itäsuuntaisesti pitkänomainen, etäisyys järven länsikolkasta itäkolkkaan on 2,8 kilometriä. Rantaviivan pituus on 9 196 metriä. Järveen kuuluu pohjoiseen työntyvä Vikaudden-niminen lahti, jonka kohdalla järven leveys on 350 metriä. Lounaassa on muusta järvestä jossain määrin erillinen vesialue, jonka nimi on Lillsjö. Långträsketin itäosassa sijaitsee muutaman aarin laajuinen saari nimeltään Plitun.
Långträsketin itäosassa on 10–12-metrinen syvänne. Järven keskiosan syvin kohta on 7,6 metriä, länsiosan syvin kohta on 8,7 metriä. Vesitilavuus on 1 988 000 kuutiometriä.
Långträsketin ympärillä on sekä kulttuurimaisemaa että metsää. Läheisyydessä sijaitsee useita muinaishautoja. Långträsketin eteläpuolella sijaitsee Sidsbackaträsket ja lännessä Bonäsbåset. Järveen virtaa laskuoja pohjoisesta Kvarnträsketistä, jonka korkeustaso on yli 16 metriä Långträsketiä ylempi. Långträsketin itärannalta lähtee noin 150 metriä pitkä Risån kaakkoon; laskuoja virtaa Sumpenin (5,6 metriä mpy) kautta Hemträsketiin (2,5 metriä mpy), josta on noin kilometri Pohjanpitäjänlahteen.
Långträsket (82.006.1.005) kuuluu Kullaanjärven valuma-alueeseen (82.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistöalueella (82). Kullaanjärvi on Kullaanjärven alueen laajin vakavesi, seuraavaksi laajimmat ovat Långträsket ja Kvarnträsket. Pohjanpitäjänlahden luoteispuolelle levittäytyvään Kullaanjärven alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista järveä.
Raaseporissa on Persbölen Långträsketin lisäksi Hyltan Långträsket, Gullön Långträsket ja Bromarvin Långträsket. Raaseporissa on myös kaksi Långträsk-nimistä pientä järveä.
Majgull Axelsson

Majgull Axelsson
Majgull Axelsson (oik. Andersson, s. 1947 Landskrona) on ruotsalainen toimittaja ja kirjailija. Hän vietti lapsuutensa Nässjössä ja asuu Upplands Väsbyssä.
Axelsson on ollut toimittajana päivä- ja ammattilehdissä ja tehnyt reportaaseja katulapsista ja lapsiprostituutiosta. Hän on saanut Ruotsin Teollisuustyöntekijöiden liiton kulttuuristipendin 1998 siitä, että hän on ainutlaatuisella tavalla kuvannut todellisia työoloja ja syrjäytyneitä. 1997 hän sai August-palkinnon romaanistaan Aprilhäxan (suom. Huhtikuun noita).
Palkinnot ja tunnustukset

Moa Martinsson -palkinto
Jörgen Erikssonin palkinto
Industrifacketin kulttuuristipendi 1998
August-palkinto 1997
Teokset

Asien i deras ögon (1978)
Våra minsta bröder (1986)
Rosario är död (1989)
Dom dödar oss (1991)
Svenska beklädnadsarbetareförbundet 1950–1971, (1991)
Sko- och läderarbetareförbundet 1948–1971, (1991)
Svenska textilarbetareförbundet 1949–1971, (1991)
Med i facket (1992)
Orättvisans ansikten (1992)
Långt borta från Nifelheim (1994)
Vad händer med barnen? (1994)
...och dom som inte har (1996)
Aprilhäxan (1997, suom. Huhtikuun noita)
Slumpvandring (2000, suom. Kuiskausten talo)
En stad av slott (2002)
Den jag aldrig var (2004, suom. Toista tietä)
Is och vatten, vatten och is (2008)
Moderspassion (2011, suom. Kuparienkeli)
Jag heter inte Miriam (2014)
Ditt liv och mitt (2017)
Aiheesta muualla

Majgull Axelsson (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Suvi Ahola: Eihän mitään kansankotia koskaan ollutkaan! Helsingin Sanomat 4.4.2000.
Långträsk (Tjusträskin alue)

| Långträsk |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Siuntio
Koordinaatit:  60°09′37″N, 24°16′40″E
Järvinumero:  22.002.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  34,9 m 
Rantaviiva:  1,3 km 
Pinta-ala:  0,07 km² 
Suurin syvyys:  4 m 
 fiLångträsk 
Långträsk on rehevä metsäjärvi Siuntion itäosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 37 kilometriä länteen.
Maantiede

Långträskin länsi–itäsuuntainen pituus on noin 600 metriä. Saaria ei ole. Järveä ympäröi metsämaa, idässä on jonkin verran asutusta. Maasto kohoaa sekä järven etelä- että pohjoispuolella yli 70 metriä merenpinnan yläpuolelle.
Långträsk (22.002.1.003) Tjusträskin alueeseen (22.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen vesistössä (22). Tjusträskin alueeseen kuuluu yhdeksän vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Siuntiossa on toinenkin Långträsk, se sijaitsee noin 2,5 kilometriä Tjusträskin alueen Långträskistä kaakkoon.
Mark Francis Schmitt

Mark Francis Schmitt (14. helmikuuta 1923 – 14. joulukuuta 2011) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Green Bayn hiippakuntaan 22. toukokuuta 1948 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Ceanannus Mórin titulaaripiispaksi 30. huhtikuuta 1970. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Aloysius John Wycislo, jota avustivat John Benjamin Grellinger ja Frederick William Freking.
Schmitt sai 21. maaliskuuta 1978 nimityksen Marquetten piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 8. toukokuuta. Hän jäi eläkkeelle 6. lokakuuta 1992.
Malakiittiharakka

| Malakiittiharakka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varikset Corvidae
Suku::  Viherharakat Cissa
Laji::  hypoleuca
Kaksiosainen nimi
 Cissa hypoleuca  Salvadori & Giglioli, 1885 
Katso myös
   Malakiittiharakka Wikispeciesissä   Malakiittiharakka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Malakiittiharakka (Cissa hypoleuca) on varisten heimoon ja viherharakoiden sukuun kuuluva lintulaji. Se elää Kaakkois-Aasiassa.
Långträsk (Hammarland)

| Långträsk |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Hammarland
Koordinaatit:  60°10′00″N, 19°47′12″E
Järvinumero:  82.A36.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  10,8 m 
Rantaviiva:  5,82 km 
Pinta-ala:  0,37 km² 
 fiLångträsk 
Långträsk on järvi Hammarlandissa Ahvenanmaan länsiosassa. Sen pinta-ala on 37,1 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on kymmenen kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Långträsk on etelä–pohjoissuuntaisesti pitkänomainen. Altaan pituus etelästä pohjoiseen on kaksi kilometriä, suurin leveys lännestä itään on 330 metriä. Saaria ei ole. Järveen kuuluu myös pieni soistunut vesialue pääaltaan luoteispuolella. Soistuneelta vesialueelta lähtee laskuoja Strumpoström pohjoiseen kohti Västmyra träskiä, joka laskee Korsbroströmmeniä pitkin mereen.
Päätie 1 on rakennettu aivan Långträskin itärantaa pitkin. Itäinen ranta on osin jyrkähkö, tie kulkee rannan ja 20 metrin korkeuskäyrän välistä. Enimmillään itäisen rannan metsämaat kohoavat noin 50 metriä merenpinnan yläpuolelle. Länsiranta on alavampaa. Aivan järven rannalla ei ole peltomaata.
Långträsk (82.A36.1.003) kuuluu vesistöalueeseen 82.036A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Alueeseen 82.036A kuuluu Långträskin ohella Västmyra träsk ja Tjärnaträsk.
Långträsk on toiseksi laajin Hammarlandin kahdestatoista järvestä. Laajin on Vargsundet.
Mark Fuhrman

Mark Fuhrman (s. 5. helmikuuta 1952 Eatonville, Washington, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen Los Angelesin poliisin etsivä. Hän on myös kirjoittanut kirjoja ja pitänyt omaa puheohjelmaa radiossa.
Fuhrman on esiintynyt yhdysvaltalaisessa animaatiosarjassa South Park, yhdennentoista tuotantokauden jaksossa With Apologies to Jesse Jackson.
Käännös suomeksi
Majestic tree hound

| Majestic tree hound> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Määrä:  Suomessa ei yhtään
Rodun syntyaika:  1980
Alkuperäinen käyttö:  suurriistan metsästys - puuhun ajava koira
Nykyinen käyttö:  metsästyskoira
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Paino:  uros 36–50 kg narttu 34–45 kg
Säkäkorkeus:  uros 66–76 cm narttu 62–76 cm
Väritys:  mikä tahansa
Majestic tree hound on yhdysvaltalainen koirarotu.
Ulkonäkö

Majestic tree houndia kuvaillaan ulkonäöltään "erityisen ajokoiramaisen näköiseksi". Sillä on kasvojen alueella samanlaiset rypyt ja riippuva kaulanahka kuin vihikoiralla. Korvat ovat erittäin pitkät, matalalle asettuneet ja ohuet. Kaikki värit ja väriyhdistelmät sallitaan. Säkäkorkeus vaihtelee uroksilla 66–76 cm ja paino 36-–50 kg välillä, nartuilla vastaavat mitat ovat 62–76 cm ja 34–45 kg.
Luonne ja käyttäytyminen

Majestic tree hound on lempeä, hyväluonteinen, tasapainoinen, kunnioitusta herättävä, helppo kouluttaa. Sillä on tarkka hajuaisti, kaunis ääni ja luonnollinen puuhunajamistaito.
Alkuperä

Yhdysvaltain eteläosavaltioiden alkuperäiset pesukarhukoirat olivat englanninkettukoirasta polveutuneiden ajokoirien jälkeläisiä. Ne risteytyivät vihikoiran kanssa, minkä tuloksena kehittyivät puuhun ajavat koirat. Alkuperäiset puuhun ajavat koirat olivat melko raskaita ja muistuttivat ylipäänsä enemmän vihikoiraa. Myöhemmin erityisesti pesukarhukoirista kehittyi virtaviivaisempia ja nopeampia, mutta osa kasvattajista tavoitteli varhaista, hidasta rotutyyppiä, jolla oli vihikoiralta peritty ominaisuus saada vainu heikoimmastakin jäljestä.
Vuonna 1979 Lee Newhart otti tavoitteekseen jalostaa uudelleen alkuperäinen puuhun ajava koira, ja jo vuonna 1980 hänen luomansa rotu hyväksyttiin National Kennel Club:ssa. Myöhemmin Ithacassa perustettiin National Majestic Tree Hound Association.
Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. "puuhun ajaviin koiriin" (treeing dogs). Kun riista on paennut puuhun, koira ilmoittaa sen sijainnin metsästäjälle haukkumalla puun juurella. Majestic tree hound kehitettiin suurriistan, kuten ilveksen, karhun, puuman ja jaguaarin metsästykseen.
Marjo Selin

Marjo Selin on suomalainen kehonrakentaja, joka voitti kehonrakennuksen Suomen mestaruuden vuonna 1981. Marjo on kisannut Ms. Olympia -kisoissa vuosien 1982 ja 1989 välissä. Hän sai pronssimitalin Women's Pro World Championship -kisoissa Ranskassa.
Aiheesta muualla

Etusivu Marjo Selinin kotisivu. Viitattu 9.7.2021.
Marion Ross

| Marion Ross |
| --- | --- |
 Marion Ross vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Marian Ellen Ross
Syntynyt: 25. lokakuuta 1928 (ikä 95) Albert Lea, Minnesota, USA
Puoliso:  Freeman Morse (vih. 1950; ero 1968)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Marion Ross (s. 25. lokakuuta 1928) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Watertown'ssa Minnesotassa. Hän sai alun alkaen nimen Marian, mutta muutti sen kirjoitusasun 13-vuotiaana.
Marion Ross pääsi Paramountille 22-vuotiaana. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli Ikuinen naisellisuus (1953). Ross esiintyi useissa elokuvarooleissa 1950-luvulta alkaen, mutta tuli tunnetuksi varsinkin televisiosarjasta Onnen päivät (1974–1984). Onnen Päivien jälkeen hän näytteli monipuolisesti eri televisiosarjoissa ja teatteriesityksissä.
2000-luvulla Ross on esiintynyt useissa elokuvissa ja tv-sarjoissa, kuten Enkelin kosketus, Gilmoren tytöt,  Perhesiteet, Greyn anatomia ja Senior Entourage.
Hän on ollut ehdolla viiden Emmyn ja yhden Golden Globen saajaksi. Ross sai vuonna 2001 tähden Hollywood Walk of Famelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marion Ross Wikimedia Commonsissa
Marion Ross Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Marion Ross Elonetissä.
Maa (täsmennyssivu)

Maa, MAA tai Maapallo voivat tarkoittaa seuraavia:
Maa, planeetta
maa, jonkin kansan asuttama alue, joskus myös valtion synonyymi
maa eli maa-alue, maankuoren se osa, joka ei ole veden peitossa
maa eli maaperä, maankuoren kallioperän päällä oleva irtonainen kerros
maa, korttipakan osa
maaseutu, taivutusmuodoissa usein pelkkä maa (asua maalla, tulla maalta)
maan kieli eli maasain kieli, nilosaharalainen kieli
Maa, leikki
maadoitus
Teoksia

Maa, Veikko Aaltosen elokuva vuodelta 2001
Maa, Oleksandr Dovženkon ohjaama neuvostoliittolainen elokuva vuodelta 1930
Maa, lauluyhtye Rajattoman albumi
Maa, Aikakone-yhtyeen kolmas studioalbumi
Maapallo, Raappanan albumi
Lyhenteenä ja tunnuksena

Mathematical Association of America, MAA
Migraine Action Association, MAA, migreenin tutkimusta harjoittava järjestö
Chennain kansainvälinen lentoasema, IATA-koodi MAA, lentoasema
Magma Arizona Railroad, yhtiötunnus MAA, yhdysvaltalainen rautatieyhtiö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Maa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
M-16 (albumi)

| M-16 Sodom |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. lokakuuta 2001
 Tuottaja(t): Harris Johns
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 49.02
 Levy-yhtiö: Steamhammer
Muut kannet
 Digipakin kansikuva
Sodomin muut julkaisut
| Code Red 1999 | M-16 2001 | One Night in Bangkok 2003 |
M-16 on Sodomin kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2001. Albumin kappaleiden keskeinen aihe on Vietnamin sota.[lähde? ]
Kappaleet

Among the Weirdcong – 5.07
I Am the War – 4.06
Napalm in the Morning – 5.56
Minejumper – 3.11
Genocide – 4.49
Little Boy – 4.08
M-16 – 4.49
Lead Injection – 6.24
Cannon Fodder – 3.53
Marines – 3.55
Surfin’ Bird – 2.39 (The Trashmen -cover)
Digipakin bonuskappaleet
Witching Metal – 3.10
Devil’s Attack – 3.12
Kokoonpano

Tom Angelripper – laulu, basso
Bernemann – kitara
Bobby Schottkowski – rummut
Arvostelut

Rock Hard: 8.5/10
Aiheesta muualla

M-16 (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi M-16 (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Sodom
| --- | --- |
Studioalbumit:   Obsessed by Cruelty  Persecution Mania  Agent Orange  Better off Dead  Tapping the Vein  Get What You Deserve  Masquerade in Blood  'Til Death Do Us Unite  Code Red  M-16  Sodom  The Final Sign of Evil  In War and Pieces  Epitome of Torture  Decision Day  Genesis XIX 
Livealbumit:   Mortal Way of Live   Marooned Live  One Night in Bangkok 
Kokoelmat ja tribuutit:   Ten Black Years  Homage to the Gods  2 in 1  40 Years At War - The Greatest Hell Of Sodom 
EP-levyt:   In the Sign of Evil  Expurse of Sodomy  Ausgebombt  The Saw Is the Law  Aber Bitte mit Sahne  Sacred Warpath  Partisan  Chosen by the Grace of God  Out of the Frontline Trench  1982 
Singlet:  Get What You Deserve
Demot:   Witching Metal  Victims of Death 
DVD:t:   Lords of Depravity Part I   Lords of Depravity Part II 
Muuta:  Diskografia
Länsi-Suomen Osake-Pankki

Länsi-Suomen Osake-Pankki oli vuosina 1912–1929 toiminut toiminut liikepankki. Pankin toimialuetta olivat Varsinais-Suomi ja Satakunta.
Pankilla oli 17 konttoria Lounais-Suomen alueella ja sen talletukset olivat 72 miljoonaa markkaa vuonna 1920. Pankin osakkeet noteerattiin Helsingin pörssissä vuosina 1916–1929.
Länsi-Suomen Osake-Pankki omisti yhdessä Tampereen Osake-Pankin kanssa helsinkiläisen 1918 perustetun Maakuntain Keskus-Pankki Oy:n.  Vuonna 1929 nämä kolme pankkia yhdistettiin Maakuntain Pankki Oy:ksi.
Mandeali

| Mandeali> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Himachal Pradesh (Intia)
Puhujia:  900 000
Kirjaimisto:  devanagari
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  indoiranilaiset kielet indoarjalaiset kielet pohjoinen ryhmä
ISO 639-3:  mjl
 Ohje 
Mandeali on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Himachal Pradeshin osavaltion Mandin piirikunnassa. Se kuuluu paharikielten läntiseen haaraan ja on läheistä sukua muun muassa kangrille, gaddille ja chambealille. Vuoden 1991 väestönlaskennassa mandealia puhui äidinkielenään 900 000 ihmistä.
Mandealia kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla.
Luettelo vesipallon olympiamitalisteista

Vesipallo on ollut olympialaisten kisaohjelmassa vuoden 1900 kesäolympialaisista lähtien. Vuonna 1904 laji oli mukana vain näytöslajina. Menestynein maa olympialaisten vesipallossa on Unkari.
Läpisyöstö

| Läpisyöstö |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°16′49″N, 27°06′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  Myllyoja Nuijaan 
Järvinumero:  14.978.1.046
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,8 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  480 m  
Rantaviiva:  5,39 km  
Pinta-ala:  24,55 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLäpisyöstö 
Läpisyöstö  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Tommolan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 480 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,8 metriä mpy.
Yleisurheilun Suomi–Ruotsi-maaottelu

Maaottelu 2013 Tukholmassa.
Suomi–Ruotsi-maaottelu eli Ruotsi-ottelu on vuosittainen Ruotsin ja Suomen joukkueiden välillä käytävä yleisurheilumaaottelu, joka sisältää naisten, miesten, ja nuorten alle 18-vuotiaiden poikien ja tyttöjen kilpailusarjat. Vuonna 1925 ensimmäisen kerran järjestetty maaottelu on 2000-luvulla mahdollisesti ainoa säännöllisesti järjestetty kahden maan välinen yleisurheilukilpailu. Suomessa sitä kutsutaan yleisesti nimellä Ruotsi-ottelu ja Ruotsissa vastaavasti nimellä Finnkampen. Suomenruotsalaiset puolestaan käyttävät nimitystä Sverigekampen.
Joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta maaottelu on pidetty vuorovuosin kummassakin maassa. Suomessa kilpailupaikkana on perinteisesti ollut Helsingin olympiastadion ja Ruotsissa Tukholman olympiastadion. Vuodesta 1999 vuoteen 2012 maaottelu järjestettiin Ruotsissa Göteborgin Ullevilla, kunnes vuonna 2013 palattiin jälleen Tukholmaan. Helsingin Olympiastadionin korjaustöiden vuoksi Suomessa maaottelut pidettiin vuosina 2016–2020 Tampereella Ratinan stadionilla.