stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vampyyrien sukua
Kaudet

Vampyyripäiväkirjojen neljännen tuotantokauden kahdeskymmenes jakso ”Klausin juuret vereslihalla” (The Originals) oli samalla sarjan spin-offin ensimmäisen tuotantokauden esinäytös ja pilottijakso. Jakso esitettiin Yhdysvalloissa keväällä 2013, ja siinä Klaus matkustaa entiseen kotikaupunkiinsa New Orleansiin tutkimaan saamaansa tietoa juonesta häntä vastaan.
Vuorokausi jakson esittämisen jälkeen kanava vahvisti, että se tekee jakson tapahtumien pohjalta uuden spin-off-sarjan, jonka pääosassa ovat myös Vampyyripäiväkirjoista tutut hahmot: vampyyrisisarukset Klaus, Elijah ja Rebekah sekä ihmissusi Hayley. Spin-offin aloitusjakso esitettiin Yhdysvalloissa samana päivänä kuin sisarsarjansa viidennen tuotantokauden aloitusjakso eli 3. lokakuuta 2013. Spin-offin aloitusjakso sisälsi pääpiirteissään samat tapahtumat kuin keväällä esitetty pilottijakso, mutta tällä kertaa tapahtumat esitettiin Elijahin näkökulmasta.
| Kausi | Kausi | Jaksot | Yhdysvallat> Esitys alkoi | Yhdysvallat> Esitys päättyi | Suomi> Esitys alkoi | Suomi> Esitys päättyi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Esinäytös | 1 | 25. huhtikuuta 2013 | 25. huhtikuuta 2013 | 27. elokuuta 2014 | 27. elokuuta 2014 |
|  | 1 | 22 | 3. lokakuuta 2013 | 13. toukokuuta 2014 | 14. syyskuuta 2014 | 8. helmikuuta 2015 |
|  | 2 | 22 | 6. lokakuuta 2014 | 11. toukokuuta 2015 | 5. joulukuuta 2016 | — |
|  | 3 | 22 | 8. lokakuuta 2015 | 20. toukokuuta 2016 | — | — |
Palkinnot

| Vuosi | Palkinto | Kategoria | Ehdolla | Tulos |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | People’s Choice Award | Paras uusi draamasarja | Paras uusi draamasarja | Ehdokkuus |  |
| 2014 | People’s Choice Award | Paras miespääosa uudessa televisiosarjassa | Joseph Morgan | Voitti |  |
| 2014 | Teen Choice -palkinto | Paras miesnäyttelijä televisiossa, scifi/fantasia | Joseph Morgan | Ehdokkuus |  |
| 2014 | Teen Choice -palkinto | Paras naisnäyttelijä televisiossa, scifi/fantasia | Claire Holt | Ehdokkuus |  |
| 2014 | Emmy-palkinto | Paras kampaus yhdellä kameralla kuvatussa sarjassa | Colleen Labaff Kimberley Spiteri | Ehdokkuus |  |
The Originals: The Awakening

The Originals: The Awakening on websarja, jossa seurataan Kol Mikaelsonin elämää vuodesta 1914 nykypäivään. Sarjan jaksot ovat kaksiminuuttisia.
Aiheesta muualla

Vampyyrien sukua Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sarjan viralliset kotisivut (englanniksi)
Sarjan suomenkieliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Talviolympialaiset 1980

Vuoden 1980 talviolympialaiset pidettiin Lake Placidissa Yhdysvalloissa. Näissä kisoissa käytettiin keinolunta ensimmäisen kerran.
Kisojen olympiatuli sytytettiin Kreikan Olympiassa 30. tammikuuta 1980. Olympialaisten avajaiset suoritti Yhdysvaltain varapresidentti Walter Mondale. Presidentti Jimmy Carter oli estynyt Afganistanin ja Iranin kriisien vuoksi ja joutui pysymään Washingtonissa avajaisten ajan.
Lajit

Olympiaohjelmassa oli 38 tapahtumaa kymmenessä eri urheilulajissa.
Alppihiihto
Ampumahiihto
Jääkiekko
Ohjaskelkkailu
Pikaluistelu
Pohjoismaiset hiihtolajit
Maastohiihto
Mäkihyppy
Yhdistetty
Rattikelkkailu
Taitoluistelu
Osallistujamaat

Kilpailuihin osallistui kaikkiaan 1 072 urheilijaa 37 maasta.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   Alankomaat   Andorra   Argentiina   Australia   Belgia   Bolivia   Bulgaria   Costa Rica   Espanja   Islanti  |   Iso-Britannia   Italia   Itä-Saksa   Itävalta   Japani   Jugoslavia   Kanada   Kiina   Etelä-Korea  |   Kreikka   Kypros   Libanon   Liechtenstein   Länsi-Saksa   Mongolia   Neuvostoliitto   Norja   Puola  |   Ranska   Romania   Ruotsi   Suomi   Sveitsi   Tšekkoslovakia   Unkari   Uusi-Seelanti   Yhdysvallat  |
Mitalitaulukko

Vuoden 1980 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.
| Vuoden 1980 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1980 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1980 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1980 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1980 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1980 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 10 | 6 | 6 | 22 |
| 2 |  Itä-Saksa | 9 | 7 | 7 | 23 |
| 3 |  Yhdysvallat | 6 | 4 | 2 | 12 |
| 4 |  Itävalta | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 5 |  Ruotsi | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 6 |  Liechtenstein | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 7 |  Suomi | 1 | 5 | 3 | 9 |
| 8 |  Norja | 1 | 3 | 6 | 10 |
| 9 |  Alankomaat | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 10 |  Sveitsi | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 11 |  Iso-Britannia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 12 |  Länsi-Saksa | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 13 |  Italia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 14 |  Kanada | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 15 |  Unkari | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 16 |  Bulgaria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 16 |  Japani | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 16 |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 38 | 39 | 38 | 115 |
Lähde: Lake Placid 1980 olympic.it. Viitattu 23.1.2016. (englanniksi)
Kuvagalleria

Avajaiset
Olympialippuja
Hiihtoa
Alppihiihtoa
Ampumahiihtoa
Rattikelkkailua
Jääkiekkoa
Mäkihyppyä
Pikaluistelua
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
la84.org - Winter Olympics 1980 results (englanniksi)
| n k  Olympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäolympialaiset |  1896  1900  1904  1906  1908  1912  1916  1920  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  2032  2036  |  |
| Talviolympialaiset |  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  2030  2034  |  |
Talviolympialaisten 1980 lajit
Alppihiihto
|
Ampumahiihto
|
Jääkiekko
|
Maastohiihto
|
Mäkihyppy
|
Ohjaskelkkailu
|
Pikaluistelu
|
Rattikelkkailu
|
Taitoluistelu
|
Yhdistetty
Valtiot talviolympialaisissa 1980
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurooppa |  Alankomaat |  Andorra |  Belgia |  Bulgaria |  Espanja |  Islanti |  Iso-Britannia |  Italia |
| Eurooppa |  Itä-Saksa |  Itävalta |  Jugoslavia |  Kreikka |  Kypros |  Liechtenstein |  Länsi-Saksa |  Neuvostoliitto |
| Eurooppa |  Norja |  Puola |  Ranska |  Romania |  Ruotsi |  Suomi |  Sveitsi |  Tšekkoslovakia |
| Eurooppa |  Unkari |  |  |  |  |  |  |  |
| Amerikka |  Argentiina |  Bolivia |  Costa Rica |  Kanada |  Yhdysvallat |  |  |  |
| Aasia |  Japani |  Kiina |  Etelä-Korea |  Libanon |  Mongolia |  |  |  |
| Oseania |  Australia |  Uusi-Seelanti |  Uusi-Seelanti |  |  |  |  |  |
Oikeuden puolustaja

| Oikeuden puolustaja> Just Cause |
| --- | --- |
 Virallinen elokuvajuliste
Ohjaaja:  Arne Glimcher
Käsikirjoittaja:  John Katzenbach (romaani) Jeb Stuart Peter Stone
Tuottaja:  Sean Connery Michael Alden Gary Foster Arne Glimcher Steve Perry Anna Reinhardt Lee Rich Rhonda Tollefson
Säveltäjä:  James Newton Howard
Kuvaaja:  Lajos Koltai
Leikkaaja:  William M. Anderson Armen Minasian
Pääosat:  Sean Connery Laurence Fishburne
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:   17. helmikuuta 1995  17. maaliskuuta 1995
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oikeuden puolustaja on vuonna 1995 valmistunut jännityselokuva, jonka pääosissa näyttelevät Sean Connery ja Laurence Fishburne.
Juoni

Oikeustieteen professori Paul Armstrong (Connery) haluaa käynnistää erään seksuaalimurhan tutkimukset uudestaan. Hänen mielestään sheriffi Tanny Brown (Fishburne) on pakottanut syytetyn tunnustamaan teon.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sean Connery  | … |  Paul Armstrong   |
|  Laurence Fishburne  | … |  Sheriffi Tanny Brown   |
|  Kate Capshaw  | … |  Laurie Prentiss Armstrong   |
|  Blair Underwood  | … |  Bobby Earl   |
|  Ed Harris  | … |  Blair Sullivan   |
|  Christopher Murray  | … |  Etsivä T. J. Wilcox   |
|  Ruby Dee  | … |  Evangeline   |
|  Scarlett Johansson  | … |  Katie Armstrong   |
|  Daniel J. Travanti  | … |  Warden   |
|  Ned Beatty  | … |  McNair   |
|  Kevin McCarthy  | … |  Phil Prentiss   |
Vastaanotto

Iltalehden Jyrki Laelma harmitteli, että John Katzenbachin romaanin ainekset jotenkin hajoavat Glimcherin äkkinäisissä juonenkäänteissä. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä.
Aiheesta muualla

Oikeuden puolustaja Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Oikeuden puolustaja Elonet.
Oikeuden puolustaja AllMoviessa. (englanniksi)
Australia

Australia eli Australian yhteisö (engl. The Commonwealth of Australia) on valtio eteläisellä pallonpuoliskolla. Australia on ainoa valtio, joka kattaa kokonaisen mantereen. Australian nimi tulee latinan sanasta australis, ’eteläinen’. Australian lähivaltioita ovat pohjoisessa Indonesia, Itä-Timor ja Papua-Uusi-Guinea, koillisessa Salomonsaaret ja Vanuatu ja kaakossa Uusi-Seelanti.
Australian väkiluku oli vuonna 2018 noin 25 miljoonaa, ja se on keskittynyt enimmäkseen suuriin rannikkokaupunkeihin: Sydneyyn, Melbourneen, Brisbaneen, Perthiin ja Adelaideen. Aboriginaaleja eli Australian alkuperäisasukkaita on koko väestöstä 2,9 prosenttia.
Maantiede

Australia on ainoa asuttu maanosa, joka sijaitsee kokonaan eteläisellä pallonpuoliskolla. Se sijaitsee Intian valtameren ja Tyynenmeren välissä. Australian ja Aasian välisiä merialueita kutsutaan Arafuran- ja Timorinmeriksi.
Australia on myös maanosista pienin, kuivin ja laakein. Itä-Australiassa kohoavat Australian Kordillieerit, joiden rinteet ulottuvat lumirajan yläpuolelle, jolloin laskettelukin on mahdollista. Kordillieerit laskeutuvat länsiosassaan alangoksi, jossa virtaavat maanosan tärkeimmät joet, kuten Darling ja Murray. Alangon keskialueilla on useita laskujoettomia suolajärviä. Alankoalueen länsipuolella pinnanmuodot kohoavat keskimäärin noin 300–500 metriä korkeaksi ylängöksi, joka on lähinnä kuivaa pensasaroa ja aavikkoa.
Australian suurimmat kaupungit ovat Sydney (4,4 milj. as.), Melbourne (3,9 milj.), Brisbane (1,9 milj.), Perth (1,6 milj.) ja Adelaide (1,2 milj.). Pääkaupunki Canberrassa on 345 000 asukasta.
Maantiede > Ilmasto

Australian pohjoisosat kuuluvat kuumaan, keskiosat lämpimään ja eteläosat lauhkeaan ilmastovyöhykkeeseen. Keskiosat ovat pysyvien korkeapaineiden leveysasteilla, ja muistuttavat Saharaa ja Kalaharia. Sateisemmat alueet reunustavat mantereen kuivaa ydintä. Trooppisessa pohjoisosassa sadekausi ajoittuu marraskuun ja huhtikuun välille, kun pasaatituulten kohtaamisvyöhyke liikkuu alueelle. Samaan aikaan syntyy Australian monsuuni, ja vallitseva tuulensuunta on koillisesta.
Australian itä- ja kaakkoisosissa sateita saadaan ympäri vuoden. Keskiosan aavikko ulottuu länsirannikolle 18. ja 30. eteläisen leveyspiirin välisellä alueella sekä etelärannikolle 125. ja 135. itäisen pituuspiirin välisellä alueella.
Trooppiset syklonit osuvat Australiaan pari kertaa vuodessa, yleensä maan pohjois- ja luoteisosaan.
Maantiede > Luonto

Koska Australia on ollut pitkään eristyksissä muista maanosista, sen luonto on saanut rauhassa kehittyä omanlaisekseen. Varsinkin mantereen eläimistö on kehittynyt pitkään muista erillään. Australiassa elää monia endeemisiä eläin- ja kasvilajeja, joita ei tavata missään muualla maapallolla. Tunnetuimpia australialaisista kasveista ovat eukalyptukset. Australia on suurimmaksi osaksi aavikkoa tai savannia. Vain itärannikolla on trooppisia ja subtrooppisia sademetsiä ja lounaisosassa on nahkealehtistä kasvillisuutta.
Australiassa on arvioitu elävän 300 000 eläinlajia, joista tunnetaan vasta kolmannes. Nisäkkäitä tunnetaan 280 lajia, lintuja yli 700 lajia, matelijoita 380 lajia, sammakkoeläimiä 120 lajia ja makeanveden kaloja noin 200 lajia. Loput lajit ovat selkärangattomia.
Mantereelle erityisen luonteenomainen on runsas pussieläinlajisto, johon kuuluvat muun muassa yli 50 kengurulajia sekä koala ja vompatit. Australian eläimistöön kuuluu myös vesinokkaeläin, joka on neljän nokkasiililajin ohella yksi maailman viidestä munivasta nisäkäslajista. Australian pohjoisosien sademetsäalueilla elää krokotiileja, joiden saaliiksi jää silloin tällöin ihmisiäkin.
Australiassa on kuusi kansallispuistoa ja 60 meriensuojelupuistoa. Kaksitoista luontoon liittyvää kohdetta  ja neljä yhdistettyä luonto- ja kulttuurikohdetta on Unescon maailmanperintöluettelossa.
Historia > Varhaisasutus

Australian asuttivat noin 40 000–50 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua Aasiasta muuttaneet kivikauden ihmiset, jotka ovat nykyisten aboriginaalien esi-isiä. He saapuivat Australiaan luultavasti pohjoisesta veneillä tai kanooteilla.
Eurooppalaisten saapuessa 1600-luvulla aboriginaalit olivat metsästäjiä ja keräilijöitä ja käyttivät aseinaan keihäitä, nuijia ja bumerangeja. Viljan viljely, kotieläimet, saviastiat ja metallit olivat heille tuntemattomia. Vaeltavasta elämäntavasta johtuvan eristymisen vuoksi heistä muodostui yhteensä noin 500 heimoa, joista jokaisella oli oma kielensä tai murteensa sekä oma yhteiskunta- ja kulttuurimuotonsa.
Historia > Tutkimusmatkailijat ja uudisraivaajat

Hollantilaiset tutkimusmatkailijat vierailivat Australiassa 1600-luvulla. Ensimmäinen Australian mantereen nähnyt eurooppalainen oli hollantilainen Willem Janszoon, jonka alus purjehti Cape Yorkin niemimaan läheltä vuonna 1606. 1600-luvun aikana hollantilaiset tutkivat Australian länsiosien rannikkoa ja alkoivat nimittää aluetta Uudeksi-Hollanniksi, mutta he eivät perustaneet sinne siirtokuntia. Kilpailevan teorian mukaan portugalilaiset löysivät Australian jo 1500-luvun alkupuolella.
Englantilainen William Dampier kävi Australiassa vuosina 1688 ja 1699. Kapteeni James Cook julisti alueen Britannian omaisuudeksi vuonna 1770. Vuonna 1788 britit perustivat rangaistussiirtokunnan nykyisen Sydneyn paikalle. Noin 160 000 vankia joutui alueelle, ennen kuin vankien kuljetukset Britanniasta lopetettiin 1800-luvulla. Alueelle saapui myös monia omasta tahdostaan muuttaneita siirtolaisia, ja 1850-luvulla kultakuume houkutteli yhä uusia muuttajia. Myös Australian sisämaa-alueet tulivat vähitellen kartoitetuiksi, kun niitä tutkivat 1840-, 1850- ja 1860-luvuilla useat tutkimusmatkailijat, kuten Ludwig Leichhardt, Charles Sturt, John McDouall Stuart ja Augustus Charles Gregory.
Historia > Itsenäistyminen

Villan ja vehnän viennin turvattua taloudellisen perustan uudisasukkaat alkoivat vaatia suurempaa itsenäisyyttä Britannialta. Vuonna 1850 Itä-Australian siirtokunnille myönnettiin osittainen itsehallinto. Uusi Etelä-Wales oli saanut saman etuoikeuden jo vuonna 1842. Siirtolaisten alettua asuttaa maata ja laiduntaa lampaita aboriginaalit karkotettiin sisämaahan, mikä yhdessä sairauksien ja vähentyneen syntyvyyden kanssa aiheutti aboriginaalien määrän selvän vähenemisen.
Kuusi osavaltiota muodostivat vuonna 1901 liittovaltion, Australian kansainyhteisön (Commonwealth of Australia). Vielä sen jälkeen se kuului brittiläiseen imperiumiin autonomisena dominiona, mutta vuonna 1931 säädetty Westminsterin säädös vahvisti sen aseman itsenäisenä valtiona. Vuonna 1986 annettu asetus katkoi viimeisetkin määräykset, joilla Australia oli ollut Britannian alainen.
Historia > Sodat

Ensimmäisessä maailmansodassa sadattuhannet australialaiset taistelivat Britannian joukoissa. Monet saivat surmansa Gallipolin taisteluissa vuonna 1915.
Toisessa maailmansodassa Australia seurasi Britannian esimerkkiä ja julisti sodan Saksalle vuonna 1939. Japani valloitti Singaporen 1941, jolloin Australia haki turvaa Yhdysvalloilta ja antoi sen käyttää aluettaan Tyynenmeren taisteluiden tukikohtana.
Vuonna 1965 Australia osallistui Vietnamin sotaan Yhdysvaltojen puolella.
Politiikka > Poliittinen järjestelmä

Australian valtiomuoto on perustuslaillinen monarkia. Sen valtionpäämies on kuningas Charles III, joka on myös Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas ja asuu siksi Lontoossa. Australiassa hänen valtaansa edustaa liittovaltiotasolla kenraalikuvernööri ja osavaltiotasolla kuvernöörit. Australian kenraalikuvernöörinä on ollut heinäkuusta 2019 lähtien David Hurley. Käytännössä maata johtaa pääministeri, jolla on laajimmat toimeenpanovaltuudet.
Australiassa on kaksikamarinen liittoparlamentti. Senaattiin eli ylähuoneeseen valitaan kuuden vuoden kaudeksi 76 senaattoria, 12 kustakin osavaltiosta ja kaksi kustakin mantereen territoriosta. Kolmen vuoden välein pidettävissä vaaleissa valitaan yleensä puolet senaattoreista kerrallaan. Senaatin vaalitapa on suhteellinen. Edustajainhuoneeseen eli alahuoneeseen valitaan kolmeksi vuodeksi 151 edustajaa yhden edustajan vaalipiireistä, jotka on jaettu väkiluvun mukaan.
Pääministeriksi valitaan vaalit voittaneen puolueen tai koalition johtaja. Työväenpuolueen Anthony Albanesesta tuli pääministeri vuoden 2022 parlamenttivaalien jälkeen. Hänen edeltäjänsä Scott Morrison oli reiluun kymmeneen vuoteen ensimmäinen, joka johti hallitusta koko kolmivuotisen kauden. 2010-luvulla Australiassa tapahtui monia johtajavaihdoksia, kun johtajan valta ja pääministerin asema haastettiin puolueen sisältä. Sekä työväenpuolue että liberaalit ovat sen jälkeen tehneet uudistuksia vaikeuttaakseen johtajan haastamista.
Australian keskeisimmät puolueet ovat Australian työväenpuolue, Australian liberaalipuolie ja Australian kansallispuolue. Hallituksen muodostaa usimmiten joko Työväenpuolue tai Liberaalipuolueen ja Kansallispuolueen liitto. Työväenpuolue on sosiaalidemokraattinen. Se on kytkeynyt läheisesti ammattiliittoihin ja saa tukea työväenluokalta. Liberaalipuolue ajaa usein yksityisyristen asiaa, ja Kansallispuolue saa tukea maanviljelijöiltä, karjatilallisilta ja ylipäänsä maaseudulta. Pääpuolueiden lisäksi muun muassa Australian demokraatit ja Australian vihreät ovat saaneet paikkoja parlamentista.
Työväenpuolue sai vuoden 2022 vaaleissa 77 paikkaa edustajainhuoneesta ja sai ehdottoman enemmistön. Liberaalipuolueen ja Kansallispuolueen liitto menetti 19 paikkaa. Vihreille meni neljä paikkaa, kolme enemmän kuin edellisissä vaaleissa. Kuusi paikkaa meni sitoutumattomien löyhälle liitolle, joita kutsutaan sinivihreiksi.
Parlamenttivaalit on järjestetty 2013, 2016 ja 2019. Liberaalien-kansallispuolueen koalitio on saanut vaalivoiton näistä kolmessa viimeisimmissä, ja työväenpuolue oli oppositiossa vuodesta 2013. Työväenpuolue puolestaan voitti vuosien 2007 ja 2010 vaalit. Vuosina 1996–2007 pääministerinä oli liberaalipuolueen John Howard. Tätä ennen työväenpuolueen valtakausi kesti vuodet 1983–1996, jolloin pääministeri oli Bob Hawke vuosina 1983–1991 ja Paul Keating vuosina 1991–1996. Pääministeri vuosina 1975-1983 oli liberaalipuolueen Malcolm Fraser.
Politiikka > Ulko- ja turvallisuuspolitiikka

Kiinan vaikutusvallan lisääntyminen on Australiassa huolta aiheuttanut asia. Australian talous on Kiinasta varsin riippuvainen, kolmannes viennistä menee Kiinaan ja maassa on suuri kiinalaisvähemmistö. Yhdysvallat on Australian perinteinen poliittinen liittolainen.
Politiikka > Oikeuslaitos

Australian oikeusjärjestelmä perustuu englantilaiseen tapaoikeuteen, ja monet lait vastaavat Britannian parlamentin asetuksia. Lainvalvonta on usein osavaltioilla, joissa on tuomioistuimia monella taholla. Australian korkea oikeus on liittovaltion ylin tuomioistuin. Se valvoo liittovaltion perustuslain tulkintaa ja parlamentin asettamia lakeja, mutta sille voidaan valittaa osavaltioiden korkeimpien oikeuksient tekemistä päätöksistä.
Australian historian pahin massamurha tapahtui Tasmaniassa huhtikuussa 1996. Tuolloin Martin Bryant ampui 35 ihmistä ja haavoitti 23:a. Bryantin tekojen jälkeen Australia sääti maailman tiukimmat aselait. Puoliautomaattiaseet kiellettiin kokonaan. 20 vuoden aikana viranomaisten haltuun tuli yli miljoona asetta, ja aseilla tehdyt veriteot vähenivät Australiassa 20 vuodessa 72 prosentilla.
Osavaltiot ja territoriot

Länsi-Australia
Pohjois-territorio
Etelä-Australia
Queensland
UusiEtelä-Wales
Australianpääkaupunkiterritorio
Victoria
Tasmania
Intian valtameri
Timorin-meri
Carpentarian-lahti
Arafuranmeri
IsoAustralian-lahti
Tasmanin-meri
Bassinsalmi
Korallimeri
●
●
●
●
●
●
Tyynimeri
Eteläinen jäämeri
●
●
Iso Valli-riutta
Australia koostuu kuudesta osavaltiosta sekä useista territoriosta, joista kaksi sijaitsee mantereella. Osavaltiot ovat Uusi Etelä-Wales, Queensland, Etelä-Australia, Tasmania, Victoria ja Länsi-Australia. Manner-Australiassa sijaitsevia territorioita ovat Pohjoisterritorio ja Australian pääkaupunkiterritorio. Territoriot toimivat suurimmaksi osaksi samalla tavalla kuin osavaltiotkin, mutta Australian liittovaltion parlamentilla on oikeus puuttua niiden lainsäädäntöön. Osavaltioiden lainsäädäntöön sen sijaan liittovaltio voi puuttua vain Australian perustuslain 51. tai 52. pykälän niin salliessa.
Kaikilla osavaltioilla on oma kaksikamarinen parlamenttinsa, lukuun ottamatta Pohjoisterritorion, Australian pääkaupunkiterritorion ja Queenslandin yksikamarisia parlamentteja. Parlamentin alahuone on nimeltään lakiasäätävä kokous, Legislative Assembly, tosin Etelä-Australiassa ja Tasmaniassa se tunnetaan nimellä House of Assembly. Parlamentin ylähuone puolestaan on lakiasäätävä neuvosto, Legislative Council.
Osavaltioiden tehtävänä on järjestää paikallishallinto. Osavaltiot ja Pohjoisterritorio jakautuvat kuntia vastaaviin paikallishallintoalueisiin, Local Government Areas, joilla on vain rajoitetusti valtaa.
Australialla on myös useita pienempiä, asutettuja territorioita, joihin kuuluvat Uuden Etelä-Walesin rannikolla sijaitseva sotilastukikohta Jervis Bay sekä Norfolkinsaari, Joulusaari ja Kookossaaret, jotka tunnetaan myös nimellä Keelingsaaret. Asuttamattomia territorioita ovat Ashmore- ja Cartiersaaret, Korallimerensaaret, Heardsaari ja McDonaldinsaaret sekä Australian Antarktinen territorio.
Talous

Australialla on rikas, länsimainen markkinatalous, jonka bruttokansantuote henkeä kohti on suunnilleen sama kuin Saksassa ja hieman korkeampi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa tai Suomessa (2017). Maa oli toisella sijalla Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 2014 inhimillisen kehityksen indeksillä mitattuna ja kuudentena The Economist -lehden maailmanlaajuisessa elämänlaatuindeksissä vuonna 2005.
Australian talous on kasvanut 2000-luvulla monia muita teollisuusmaita enemmän. Vuosina 1992–2017 kasvu oli noin 3,3 prosenttia vuodessa. Australia oli myös OECD:n jäsenmaista ainoa, joka ei ajautunut taantumaan vuosien 2007–2008 finanssikriisin aikana. Australian talouskin kääntyi taantumaan koronapandemian aikaan vuonna 2020 ensimmäisen kerran vuoden 1991 lopun jälkeen.
Vuonna 2011 konservatiivisen Heritage Foundationin julkaisemassa Economic freedom -raportissa Australia määriteltiin maailman kolmanneksi vapaimmaksi markkinatalousmaaksi heti Hongkongin ja Singaporen jälkeen. Raportin mukaan liberaalit rahoitusmarkkinat, minimaalinen työmarkkinoiden sääntely, korkea liiketoiminnan vapaus, vahva yksityisomaisuuden suoja ja kaupankäynnin esteiden redusoiminen ovat pääsyitä Australian korkeaan sijoitukseen.
Vuonna 2021 Australian bruttokansantuote oli 49 800 Yhdysvaltojen dollaria henkeä kohti, eli maailman 30:nneksi korkein. Palvelusektori tuotti siitä noin 71 prosenttia, teollisuus 25 prosenttia ja maatalous vajaat neljä prosenttia. Työttömyysaste oli 5,1 prosenttia.
Australialla on maailman suurimmat tunnetut uraanivarannot, ja se on merkittävä uraanin tuottaja. Australian kolme uraanikaivosta tuottavat yhteensä keskimäärin 9 600 tonnia uraanioksidia vuodessa.
Australian merkittävimpiin luonnonvaroihin kuuluvat kivihiili, rautamalmi, bauksiitti, kupari, uraani, hopea, tina, jalokivet ja kulta. Merkittävimmät vientituotteet ovat villa, kivihiili, vehnä, koneet ja kulta. Australiassa harjoitetaan vehnänviljelyä erityisesti Länsi-Australian osavaltiossa.