stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Turun yliopiston kunniatohtoreista
2000

Viron tasavallan presidentti Lennart Meri
Emeritus professori Jan Firbas, Masaryk University, Brno
Rehtori Bertil Andersson, Linköping University
Emeritus professori Arnis Kuksis, University of Toronto
Professori Yoichi Motohashi, Nihon University, Tokio
Emeritus professori Bernard Knight, University of Wales
Pääjohtaja Reijo Vihko, Suomen Akatemia
Turun ja Suomen arkkipiispa emeritus John Vikstöm
Professori Walter J. Loesche, University of Michigan
Professori emerita Inkeri Anttila, Helsingin yliopisto
Professori emeritus Jaakko Nousiainen, Turun yliopisto
Professori emeritus (UCLA) Burton Clark, University of California, Los Angeles
Professori Walter Korpi, Stockholm University
Kansliapäällikkö Vilho Hirvi, Opetusministeriö
Professori (UCLA) Bernard Weiner, University of California, Los Angeles
Professor Paul De Grauwe, University of Leuwen, Belgium
Professor Kjell Gronhaug, Norwegian School fo Economics and Business Administration
Professor Gerhard Reber, Johannes Kepler Universität Linz, Austria
Professor Michael Shields, Michigan State University, USA
Hallituksen puheenjohtaja Mikko Ketonen, TS-yhtymä Oy
Toimitusjohtaja, vuorineuvos Juha Niemelä, UMP-Kymmene Oyj
Toimitusjohtaja, vuorineuvos Timo Peltola, Huhtamäki Van Leer Oyj
Vuorineuvos Matti Salminen, Turku
Hallintojohtaja, kanslianeuvos Arno Leino, Turun kauppakorkeakoulu
2003

Rehtori Jaak Aaviksoo, Tarton yliopisto
Säveltäjä Kaija Saariaho, Pariisi
Professori Natalie Zemon Davis, Princetonin yliopisto
Akateemikko Zhores Alferov, varapresidentti, Venäjän tiedeakatemia, johtaja, Ioffe-Instituutti
Professori emeritus William Mead, University College London
Toimitusjohtaja, sosiaalineuvos Kari Ojala, Turku
Professori Pentti M. Rautaharju, Wake Forest -yliopisto
Professori Hans Wigzell, Karolinska Institutet
Professori Kaj Karlsson, Åbo Akademi
Tasavallan presidentti Tarja Halonen
Professori Dag Anckar, Åbo Akademi
Professori Lars-Göran Nilsson, Tukholman yliopisto
Professori Jaakko Hintikka, Bostonin yliopisto
Professori Stephen Ball, Lontoon yliopisto
Professori emerita Anna-Liisa Sysiharju, Helsingin yliopisto
2005

Professori Paul Krüger Andersen, Juridisk Institut, Handelshojskolen i Århus, Tanska
Professori Richard Baldwin, Graduate Institute of International Studies, Sveitsi
Professori David J. Cooper, School of Business, University of Alberta, Kanada
Professori Pervez Ghauri, Manchester Business School, University of Mancester, Iso-Britannia
Varatoimitusjohtaja Sari Baldauf, Nokia Group
Hallituksen puheenjohtaja Ari Elo, Elomatic Oy
Konsuli Jukka Wihanto, Vihanto Oy
Maaherra Rauno Saari, Länsi-Suomen Lääninhallitus
2006

​Professori Olga Galatanu, Nantesin yliopisto
Professori David Kirby, Lontoon yliopisto
​Professori Jean Berstel, Marne La Valleen yliopisto
​PhD Jeffrey Hedenquist, Colorado School of Mines
​Professori emeritus Anthony J. Kirby, Cambridgen yliopisto
​Professori Avroy A. Fanaroff, Case Western Reserven yliopisto
​Toimitusjohtaja Keijo Ketonen, TS-yhtymä Oy, Turku
​Professori Niels E. Skakkebaek, Kööpenhaminan yliopisto
​Professori Alison Tierney. Edinburghin yliopisto ja Adelaiden yliopisto
​Professori John Cross, Louisville'n yliopisto
​Kaupunginjohtaja Armas Lahoniitty, Turku
​Professori Ulrich Teichler, Kasselin yliopisto
​Arkkitehti Benito Casagrande, Turku
​Professori emeritus Noel Entwistle, Edinburghin yliopisto
​Professori emerita Ulla Suojanen, Åbo Akademi
Professori Richard Dyer, King's College London
Professori emerita Anna-Leena Siikala, Helsingin yliopisto
Professori emeritus Tuomo Tuomi, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus
Professori Alexander Baykov, Moscow State University
Professori Kjell Danell, Swedish University of Agricultural Sciences
Professori emeritus Sir Arnold Wolfendale, Ison-Britannian Kuninkaallinen Instituuttti
Antti Aarnio-Wihuri, Wihuri Oy:n pääomistaja ja hallituksen puheenjohtaja
Professori Stefan Hell, Max Planck Institute for Biophysical Chemistry
Pääjohtaja, professori Pekka Puska, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Professori Jouni Uitto, Thomas Jefferson University
Oikeuskansleri Jaakko Jonkka, Oikeuskanslerinvirasto
Varatuomari Jukka Mikkola, Turun kaupunginvaltuuston puheenjohtaja
Professori Kaarlo Tuori, Helsingin yliopisto
Professori Kenneth Hugdahl, University of Bergen
Professori Donald G. Saari, University of California Irvine
Kasvatustieteiden tohtori Toivo Laurilehto
Professori Jenny Ozga, University of Edinburgh
2009

Professori Richard Dyer, King's College London
Professori emerita Anna-Leena Siikala, Helsingin yliopisto
Professori emeritus Tuomo Tuomi, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus
Professori Alexander Baykov, Moscow State University
Professori Kjell Danell, Swedish University of Agricultural Sciences
Professori emeritus Sir Arnold Wolfendale, Ison-Britannian Kuninkaallinen Instituuttti
Antti Aarnio-Wihuri, Wihuri Oy:n pääomistaja ja hallituksen puheenjohtaja
Professori Stefan Hell, Max Planck Institute for Biophysical Chemistry
Pääjohtaja, professori Pekka Puska, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Professori Jouni Uitto, Thomas Jefferson University
Oikeuskansleri Jaakko Jonkka, Oikeuskanslerinvirasto
Varatuomari Jukka Mikkola, Turun kaupunginvaltuuston puheenjohtaja
Professori Kaarlo Tuori, Helsingin yliopisto
Professori Kenneth Hugdahl, University of Bergen
Professori Donald G. Saari, University of California Irvine
Kasvatustieteiden tohtori Toivo Laurilehto
Professori Jenny Ozga, University of Edinburgh
2010

Professori Nicole Coviello, Wilfrid Laurier University, Kanada
Professori Dian Marie Hosking, Utrechtin yliopisto ja Tilburgin yliopisto, Alankomaat
Professori Kenneth A. Merchant, USC Marshall School of Business, University of Southern California, Yhdysvallat
Professori Slavica Singer, J.J. Strossmayer University of Osijek, Kroatia
Johtokunnan jäsen Seppo Honkapohja, Suomen Pankki
Pääjohtaja, vuorineuvos Reijo Karhinen, OP-Pohjola-ryhmä
Vuorineuvos Lasse Kurkilahti, toimitusjohtaja
Merenkulkuneuvos Hans Langh, Oy Langh Ship Ab
2011

Taiteilija Karita Mattila
Professori Loraine K. Obler, The City University of New York
Professori Sverker Sörlin, Kungliga Tekniska Högskolan
Dosentti Pehr Enckell, Lundin yliopisto
Professori emeritus Olli Martio, Tieteellisten seurain valtuuskunta
Professori Norio Murata, National Institute for Basic Biology, Japan
Johtaja Ingmar Wester, Raisio Oyj
Professori Jan-Åke Gustafsson, University of Houston
Professori Carl-Henrik Heldin
Johtaja, Ludwig Institute for Cancer Research, Uppsala
Professori Hidehiro Iida, National Cerebral and Cardiovascular Center Research Institute, Osaka
Professori William Bonfield, University of Cambridge
Professori Carol E. Smith, University of Kansas
Professori Timo Teräsvirta, Århusin yliopisto
Toimitusjohtaja Mikko Pukkinen, Elinkeinoelämän keskusliitto EK
Varatuomari Sauli Niinistö
Professori Jonathan Bradshaw, University of York
Thomas Pogge, Professorial Fellow, Australian National University, Canberra
Professori emeritus Kari Uusikylä, Helsingin yliopisto
Professori Simone Volet, Murdoch University
2012

Rehtori ​Kanerva Reino, Turun kauppakorkeakoulu
2013

Professori Peter Kivisto, Augustana College, Rock Island, Illinois, USA
Akateemikko, professori Jaan Einasto, Tarton Observatorio, Viro
Professori Li-Rong Zheng, Dekaani, School of Information Science and Technolog Fudan University, Shanghai
Professori Terry Dwyer, Murdoch Childrens Research Institute, Royal Children’s Hospital, Victoria, Australia
Professori Malcolm G. Parker, Institute of Reproductive & Developmental Biology, Imperial College Faculty of Medicine, London, UK
Professori Paul M. Healy, James R. Williston Professor of Business Administration, Harvard Business School, Boston MA, USA
Yritysjohtaja Seppo Remes, Kiuru Partners LLC, Moskova
Professori Juha Karhu, oikeustieteiden tiedekunta, Lapin yliopisto, Rovaniemi
Tuomari Allan Rosas, Euroopan unionin tuomioistuin, Luxemburg
Professori Jaap Dronkers, The Research Centre for Education and the Labour Market (ROA), Maastricht University, The Netherlands
Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja, Ulkoministeriö, Helsinki
Professori Roger Säljö, Dept of Education, Communication and Learning, Göteborgin yliopisto
Tutkimusjohtaja Agnès van Zanten, Observatoire Sociologique de Changement, Pariisi, Ranska
2015

Emeritusprofessori Manfred Frank, Tübingenin yliopisto, Saksa
Professori Makoto Komiyama, Life Science Center of Tsukuba Advanced Research Alliance, University of Tsukuba, Japani
Professori Gunter Schneider, Department of Medical Biochemistry and Biophysics, Karolinska Institutet, Ruotsi
Professori Ele Ferrannini, National Research Council, Pisan yliopisto, Italia
Professori W. Allan Walker, Professor of Pediatrics and Conrad Raff Professor Nutrition, Harvard Medical School, USA
Professori Jörg Becker, Münsterin yliopisto, Saksa
Puolustusvoimain komentaja, kenraali Jarmo Lindberg
Korkeimman oikeuden presidentti Pauliine Koskelo
Emeritusprofessori Marinus Voeten, Behavioral Science Institute, Radbould University Nijmegen, Alankomaat
Professori, johtaja Ole Wæver, Department of Political Science, University of Copenhagen, Tanska
Emeritaprofessori Sirkka Ahonen, Helsingin yliopisto
Professori Johann Gruber, Regensburgin yliopisto, Saksa
2016

Lääketieteen tohtori, lääkintöneuvos Sakari Alhopuro
Professor Helen E. Longino, Stanford University
Professori emeritus Ilkka Niiniluoto, Helsingin yliopisto
Toimitusjohtaja Ilkka Paananen, Supercell Oy
Professor Michael Power, London School of Economics and Political Science
Professori Wolfgang Ulaga, Arizona State University
2017

Emeritusprofessori Kenneth Hyltenstam, Tukholman yliopisto
Professori Irina Artsimovitch, Ohion osavaltion yliopisto
Professori Bernard De Baets, Ghentin yliopisto
Pääjohtaja Makoto Nakao, GC Corporatio
Professori Irving Weissman, Stanfordin yliopisto
Emeritusprofessori James Allen Dator, Havaijin yliopisto
Toimitusjohtaja Ilpo Korhonen, Valmet Automotive Oy
Professori Olli Mäenpää, Helsingin yliopisto
Professori Matti Lehtihalmes, Oulun yliopisto
Emeritaprofessori Susan Mendus, Yorkin yliopisto
Emeritusprofessori Ari Antikainen, Itä-Suomen yliopisto
Professori Anastasia Efklides, Aristoteleen yliopisto, Thessaloniki
2021

Koneen säätiön hallituksen puheenjohtaja Hanna Nurminen
professori Laura A. Janda
professori Rita Felski
toimitusjohtaja Jan Meyer
professori Nora Berrah
professori Uwe Ewald
toimittaja Tiina Merikanto
professori Erik Brynjolfsson
puheenjohtaja Panu Routila
eduskunnan apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin
korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Kari Kuusiniemi
professori Robert E. Goodin
päätoimittaja Riitta Monto
professori Lisbeth Lundahl
professori emeritus Jouni Välijärvi
2022

professori John McLeod
professori Adil Bagirov
ympäristövaikuttaja ja yrittäjä Saara Kankaanrinta
professori Beat Imhof
professori Gabriele Meyer
tohtori Miriam Holstein
professori Barbara Czarniawska
professori Anders Aspling
professori David Whyte
professori James Hawdon
professori Anette Fasang
professori Martin Thrupp
pääjohtaja Olli-Pekka Heinonen
professori Johanna Myllyharju
kiinteistöneuvos Heikki Vaiste
2023

Ylilääkäri Hanna Nohynek, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Professori emeritus, tutkimusjohtaja Mikael Knip, Helsingin yliopisto
fysiologian professori Manuel Tena-Sempere, Cordoban yliopisto, Espanja
Professori emeritus, Björn Klinge, Karoliininen instituutti ja Malmön yliopisto, Ruotsi
Professor Adelaida Zabalegui Yárnoz, Hospital Clínic de Barcelona -sairaala ja Barcelonan yliopisto, Espanja
Katso myöys

Luettelo Oulun yliopiston kunniatohtoreista
Luettelo Helsingin yliopiston kunniatohtoreista
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut

| UEFA Euro |
| --- | --- |
 Mestaruuspokaali
Laji:  Jalkapallo
Perustettu:  1960
Joukkueita:  24 lopputurnauksessa 55 lajiliittoa
Hallitseva mestari:   Espanja
Eniten mestaruuksia:   Espanja (4)
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut (UEFA Euro) on Euroopan jalkapalloliiton (UEFA) järjestämä jalkapalloturnaus, johon Euroopan parhaat miesten jalkapallomaajoukkueet kokoontuvat joka neljäs vuosi kamppailemaan Euroopan-mestaruudesta.
Aluksi lopputurnaukseen selviytyi neljä maata, vuodesta 1980 kahdeksan ja vuodesta 1996 mukana on ollut 16 joukkuetta. Vuonna 2016 joukkueiden määrä nostettiin 24:een. Historian saatossa menestyksekkäin maa on ollut Espanja (neljä mestaruutta).
Uefan jäseninä eivät ole valtiot, vaan lajiliitot eri alueilla. Esimerkiksi Britannian neljällä osalla – Englannilla, Skotlannilla, Walesilla ja Pohjois-Irlannilla – sekä Britannialle kuuluvalla Gibraltarilla on omat jalkapalloliittonsa, -sarjansa ja -maajoukkueensa, kuten myös Tanskalle kuuluvilla Färsaarilla.
EM-kilpailujen kiertopalkinto on nimeltään Henri Delaunay -pokaali.
Kisat ja mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kisat | Isäntämaa |  | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |  | Pronssiottelu / Muut välieräjoukkueet | Pronssiottelu / Muut välieräjoukkueet | Pronssiottelu / Muut välieräjoukkueet |  | Joukkueet |
| Kisat | Isäntämaa |  | Mestari | Tulos | Hopeaa |  | Pronssia | Tulos | 4. sija |  | Joukkueet |
| 1960 |  Ranska |  |  Neuvostoliitto | 2–1 ja. |  Jugoslavia |  |  Tšekkoslovakia | 2–0 |  Ranska |  | 4 |
| 1964 |  Espanja |  |  Espanja | 2–1 |  Neuvostoliitto |  |  Unkari | 3–1 ja. |  Tanska |  | 4 |
| 1968 |  Italia |  |  Italia | 1–1 ja. 2–0 uusinta |  Jugoslavia |  |  Englanti | 2–0 |  Neuvostoliitto |  | 4 |
| 1972 |  Belgia |  |  Länsi-Saksa | 3–0 |  Neuvostoliitto |  |  Belgia | 2–1 |  Unkari |  | 4 |
| 1976 |  Jugoslavia |  |  Tšekkoslovakia | 2–2 ja.  (5–3 rp.) |  Länsi-Saksa |  |  Alankomaat | 3–2 ja. |  Jugoslavia |  | 4 |
| 1980 |  Italia |  |  Länsi-Saksa | 2–1 |  Belgia |  |  Tšekkoslovakia | 1–1 (9–8 rp.) |  Italia |  | 8 |
| 1984 |  Ranska |  |  Ranska | 2–0 |  Espanja |  |  Tanska ja  Portugali |  Tanska ja  Portugali |  Tanska ja  Portugali |  | 8 |
| 1988 |  Länsi-Saksa |  |  Alankomaat | 2–0 |  Neuvostoliitto |  |  Länsi-Saksa ja  Italia |  Länsi-Saksa ja  Italia |  Länsi-Saksa ja  Italia |  | 8 |
| 1992 |  Ruotsi |  |  Tanska | 2–0 |  Saksa |  |  Alankomaat ja  Ruotsi |  Alankomaat ja  Ruotsi |  Alankomaat ja  Ruotsi |  | 8 |
| 1996 |  Englanti |  |  Saksa | 2–1 ja. |  Tšekki |  |  Englanti ja  Ranska |  Englanti ja  Ranska |  Englanti ja  Ranska |  | 16 |
| 2000 |  Alankomaat  Belgia |  |  Ranska | 2–1 ja. |  Italia |  |  Alankomaat ja  Portugali |  Alankomaat ja  Portugali |  Alankomaat ja  Portugali |  | 16 |
| 2004 |  Portugali |  |  Kreikka | 1–0 |  Portugali |  |  Tšekki ja  Alankomaat |  Tšekki ja  Alankomaat |  Tšekki ja  Alankomaat |  | 16 |
| 2008 |  Itävalta  Sveitsi |  |  Espanja | 1–0 |  Saksa |  |  Venäjä ja  Turkki |  Venäjä ja  Turkki |  Venäjä ja  Turkki |  | 16 |
| 2012 |  Puola  Ukraina |  |  Espanja | 4–0 |  Italia |  |  Saksa ja  Portugali |  Saksa ja  Portugali |  Saksa ja  Portugali |  | 16 |
| 2016 |  Ranska |  |  Portugali | 1–0 ja. |  Ranska |  |  Wales ja  Saksa |  Wales ja  Saksa |  Wales ja  Saksa |  | 24 |
| 2020 |  UEFAn alue |  |  Italia | 1–1 (3–2 rp.) |  Englanti |  |  Espanja ja  Tanska |  Espanja ja  Tanska |  Espanja ja  Tanska |  | 24 |
| 2024 |  Saksa |  |  Espanja | 2–1 |  Englanti |  |  Ranska ja  Alankomaat |  Ranska ja  Alankomaat |  Ranska ja  Alankomaat |  | 24 |
| 2028 |  Britannia  Irlanti |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 24 |
| 2032 |  Italia  Turkki |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 24 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Mestaruus | Hopeaa | Välierissä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   1 |  Espanja | 4 | 1 | 1 |
|   2 |  Saksa | 3 | 3 | 3 |
|   3 |  Italia | 2 | 2 | 2 |
|   4 |  Ranska | 2 | 1 | 3 |
|   5 |  Neuvostoliitto | 1 | 3 | 1 |
|   6 |  Portugali | 1 | 1 | 3 |
|   7 |  Alankomaat | 1 | 0 | 5 |
|   8 |  Tanska | 1 | 0 | 3 |
|   9 |  Tšekkoslovakia | 1 | 0 | 2 |
| 10 |  Kreikka | 1 | 0 | 0 |
| 11 |  Englanti | 0 | 2 | 2 |
| 12 |  Jugoslavia | 0 | 2 | 1 |
| 13 |  Belgia | 0 | 1 | 1 |
| 13 |  Tšekki | 0 | 1 | 1 |
| 15 |  Unkari | 0 | 0 | 2 |
| 16 |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 |
| 16 |  Turkki | 0 | 0 | 1 |
| 16 |  Venäjä | 0 | 0 | 1 |
| 16 |  Wales | 0 | 0 | 1 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen historia UEFAn sivustolla
Jalkapallon EM-kisojen tulospalvelu
Jalkapallon Euroopan-mestarit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1960  Neuvostoliitto | 1964  Espanja | 1968  Italia | 1972  Saksa | 1976  Tšekkoslovakia | 1980  Saksa | 1984  Ranska | 1988  Alankomaat |  |  |
| 1992  Tanska | 1996  Saksa | 2000  Ranska | 2004  Kreikka | 2008  Espanja | 2012  Espanja | 2016  Portugali | 2020  Italia |  |  |
2100-luku

| --- | --- |
Vuosituhannet: Toinen vuosituhat · Kolmas vuosituhat · Neljäs vuosituhat
Vuosisadat: 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku · 2300-luku · 2400-luku 2500-luku · 2600-luku · 2700-luku · 2800-luku · 2900-luku · 3000-luku
2100-luku on tuleva vuosisata, joka käsittää vuodet 2100–2199. Se on kolmannen vuosituhannen toinen vuosisata.
Ennustettuja tapahtumia

Vuonna 2100 maailman väkiluvun ennustetaan olevan noin 8,8 miljardia. Afrikan väkiluku olisi tällöin noin 4,2 miljardia, eli lähes puolet maailman väestöstä. Ennusteiden mukaan maailman väestönkehitys on tällöin laskussa, mutta Afrikassa väestö kasvaa erittäin korkean syntyvyyden vuoksi.
Suomessa syntyvyys on laskenut 2000-luvulla niin nopeasti, että Suomessa saattaa 2100-luvun alussa olla alle miljoona nykyisten suomalaistaustaisen jälkeläistä. Täten suomen kieli voi jäädä vähemmistökieleksi ja lopulta kuolla.
15. maaliskuuta 2100 juliaanisen ja gregoriaanisen kalenterin ero kasvaa neljäksitoista päiväksi.
Vuonna 2102 Pohjantähti on lähimpänä taivaannapaa prekession ansiosta.
10. joulukuuta 2117 tapahtuu Venuksen ylikulku.
8. joulukuuta 2125 tapahtuu Venuksen ylikulku.
16. lokakuuta 2126 Suomessa on täydellinen auringonpimennys linjalla Vaasa–Kouvola.
20. syyskuuta 2129 asteroidi 1981 Midas käy 0,0485 AU:n etäisyydellä Maasta.
27. maaliskuuta 2134 Halleyn komeetta vierailee lähellä Maata.
Fiktiivisiä viittauksia

Videopelin Warzone 2100 tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2100.
Videopelin Fallout 76 tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2102.
Videopelin Soma tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2103.
Elokuvan Alien – kahdeksas matkustaja tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2122.
Videopelin Battlefield 2142 tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2142.
John Wyndhamin tieteisromaanin The Outward Urge neljännen luvun tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2144.
Videopelin Doom 3 tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2145.
Televisiosarja Terra Novan tapahtumat sijoittuvat vuosiin 2147–2149.
Avatar-elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2154.
Videopelin Fallout: A Post Nuclear Role Playing Game tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2161.
Videopelin Fracture tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2161.
Videopeli Subnautica sijoittuu aikavälille 2175–2199.
Elokuvien Aliens – paluu ja Alien 3 tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2179.
Videopelien Aliens versus Predator, Aliens versus Predator 2 ja Aliens vs. Predator tapahtumat sijoittuvat 2100-luvulle.
Arthur C. Clarken tieteisromaanien Jumalan moukari ja Paratiisin suihkulähteet tapahtumat sijoittuvat 2100-luvulle.
Judge Dredd ‐sarjakuvan tapahtumat sijoittuvat lähes kokonaan 2100‐luvulle. Vuonna 1977 alkaneen sarjakuvan tapahtumat sijoittuvat 122 vuotta tulevaisuuteen julkaisupäivästä.
Videopelisarja Mass Effectin kolme ensimmäistä osaa sijoittuvat vuosiin 2183–2186.
Animesarja Uchū Senkan Yamato ja sen uusintaversio Uchū Senkan Yamato 2199 sijoittuvat vuoteen 2199.
Dortmund

| Dortmund |
| --- | --- |

 vaakuna
 Dortmund
 Koordinaatit: 51°31′0″N, 7°28′0″E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Hallintoalue:  Arnsberg
Varhaisin historiallinen maininta:  880
Hallinto:  
 – Pormestari:  Thomas Westphal (2020–; SPD)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  280,4 km²
Korkeus:  50-254 m
Väkiluku (2023):  612 065
 – Väestötiheys:  2182,8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  44001-44388
Suuntanumero(t):  0231, 02304
 
 http://www.dortmund.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dortmund [ˈdɔɐ̯tmʊnt] on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Ruhrin alueella, Saksassa. Ruhrjoki virtaa kaupungin eteläpuolelta ja Datteln–Hammin kanava kaupungin pohjoispuolelta. Dortmund–Emsin kanava päättyy Dortmundin satamaan lähes kaupungin keskustassa. Vuonna 2023 kaupungissa oli 612 065 asukasta, joten se oli osavaltionsa kolmanneksi suurin kaupunki.
Dortmund tunnetaan Westfalenin vihreänä kaupunkina. Lähes puolet sen alueesta on vettä tai viheralueita kuten Westfalenpark ja Rombergpark. Joulumarkkinat (Weihnachtsmarkt) on myös tunnettu tapahtuma. Dortmundin kuuluisia nähtävyyksiä ovat muun muassa Signal Iduna Park eli Westfalenstadion ja 208 metriä korkea televisiotorni Florianturm.
Dortmundissa toimii vuonna 1968 perustettu teknillinen yliopisto.
Historia

Dortmund on mainittu kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 880 nimellä Throtmanni, jolloin se oli pieni kylä. Vuonna 1152 keisari Fredrik Barbarossa rakennutti uudelleen tulipalon tuhoaman kaupungin ja piti siellä hoviaan kaksi vuotta. 1200-luvulla Dortmund liittyi Hansaliittoon ja saavutti vapaakaupungin aseman.
Kaupunki menetti vapaakaupungin aseman vuonna 1803. Se liitettiin Napoleonin sotien jälkeen Preussiin. Teollistumisen aikana hiili, teräs ja olut toivat Dortmundille vaurautta. Kaivosmuseo Zeche Zollern kertoo teollistumisen ajan tekniikasta ja työoloista, ja se kuuluu yhtenä kohteena Euroopan teollisen perinteen reittiin.
Dortmund oli yksi pahiten kärsineistä Saksan kaupungeista toisen maailmansodan aikana - liittoutuneiden pommikoneet tuhosivat kaupungin lähes täysin. Aluksi arvioitiin, ettei raunioitunutta keskustaa kannata rakentaa uudelleen, mutta jo vuonna 1950 kaupungissa oli taas puoli miljoonaa asukasta.
Hallinto ja politiikka

Dortmund on yksi Nordrhein-Westfalenin osavaltion piirittömistä kaupungeista. Dortmundin kaupunginvaltuusto ja pormestari valitaan nykyään viiden vuoden välein. Vielä vuonna 2020 pormestarin ja valtuuston kausi oli kuusi vuotta. Vuoden 2020 vaaleissa Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD) sai 27 paikkaa ja pormestariksi valittiin Thomas Westphal.
Dortmund on historiallisesti ollut Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen vahvimpia kannatusalueita. Puolueen johtohahmoihin aikoinaan kuulunut Herbert Wehner kutsui kaupunkia SPD:n sydänmaaksi, ja liittokansleri Willy Brandtin mukaan Dortmund on SPD:n alueiden pääkaupunki. Kaupunkiin on vuodesta 1946 valittu joka kerta SPD:ta edustanut pormestari. Puolue sai peräti 61,2 prosenttia äänistä vuoden 1964 kunnallisvaaleissa. Sen jälkeen osuus on kuitenkin laskenut, mutta puolue on säilyttänyt paikkansa kunnallispolitiikassa.
Osa-alueet

Dortmund jakautuu 12 osa-alueeseen (saks. Bezirk), jotka jakautuvat edelleen 62 kaupunginosaan (saks. Stadtsteile). Osa-alueet vastaavat monista kunnallishallinollisista asioista, ja niillä on vaaleilla valittu valtuusto. Osa-alueet ovat:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aplerbeck  Brackel  Eving  Hombruch  Hörde  Huckarde |   |  Innenstadt-Nord  Innenstadt-Ost  Innenstadt-West  Lütgendortmund  Mengede  Scharnhorst |