stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Andreas Ottl

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 1. maaliskuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka:  München, Saksa
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 185 senttimetriä
Seura
Seura: vapaa pelaaja
Junioriseurat
1991–1996:  Nord Lerchenau
1996–2003:  Bayern München
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003–2007 |  Bayern München II | 78 | (9) |
| 2005–2011 |  Bayern München | 92 | (5) |
| 2010 | →  Nürnberg (laina) | 17 | (1) |
| 2011–2012 |  Hertha BSC | 26 | (0) |
| 2012–2014 |  Augsburg | 13 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 226 | (15) |
Maajoukkue
| 2004–2005 |  Saksa U20 | 11 | (2) |
| 2005 |  Team 2006 | 1 | (0) |
| 2006 |  Saksa U21 | 4 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. heinäkuuta 2014.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 12. heinäkuuta 2014.
Andreas Ottl (s. 1. maaliskuuta 1985 München, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Hän on vapaa pelaaja.
Keskikenttäpelaajana pelaava Ottl siirtyi vuonna 1996 FC Bayern Müncheniin paikallisesta pikkuseurasta SV Nord Lerchenausta, jossa hän aloitti jalkapallon vuonna 1991. Hän kuului vuosien ajan FCB:n menestyksekkäiden juniorijoukkueiden tähtipelaajiin ja voitti muun muassa kolme juniorisarjojen Saksan mestaruutta. Ottl voitti Bayernissa myös Bundesliigan kahdesti, 2005–2006 ja 2007–2008.
Andreas Osiander

Andreas Osiander
Andreas Osiander (oik. Hosemann, 1498–1552) oli saksalainen teologi, vuosina 1522–1548 Nürnbergin kirkkoherra ja uskonpuhdistaja, vuodesta 1549 pappi ja professori Königsbergissä. Hän oli luterilaisuuden puolustaja ja edusti luterilaisuutta mm. Marburgin uskontokeskustelussa 1529 ja Ausburgin valtiopäivillä 1530, mutta hänen vanhurskauttamisoppinsa oli luterilaisuudesta poikkeava. Toisin kuin Melanchton, Osiander uskoi, että syntinen ihminen todella tehdään vanhurskaaksi sen sijaan, että syntinen vain julistettaisiin Jumalan edessä sellaiseksi Tämä tapahtuu Osianderin mukaan sen takia, että Kristus jumalallisen luontonsa puolesta asuu hänen sanaansa uskovassa ihmisessä ja siten vanhurskauttaminen on sama kuin uudestisyntyminen. Kun Osiander kertoi tästä käsityksestään Königsbergissä vuonna 1550, syntyi niin sanottu Osianderin riita. Melanchtonin kannattajat filippistit olivat kiistassa Osianderia vastassa. Osianderin kanta hylättiin virallisesti Sovinnon kirjassa 1580.
Ahousaht

Ahousahtin ensimmäisten kansakuntien hallitsema alue
Ahousahtin ensimmäiset kansakunnat on ensimmäisten kansakuntien hallitsema alue joka sijaitsee Kanadan Brittiläisessä Kolumbiassa Vancouverinsaarella. Ahousahtit ovat osa Nuu-chah-nulth kyläneuvostoa.
Ahousateja on noin 1800 ihmistä. Lähes puolet heistä asuu Marktosisin intiaanireservaatissa. Ahousahtin kansakunnat ovat Vacouverin saaren suuriväkisin ensimmäisten kansakuntien kansa.
Yleistä kansakunnasta

Ahousahtien ensimmäinen kansakunta on suuriväkisin Nuu-chah-nulth-kansakunta. Kansakunta on useiden pienten kyläyhteisöjen yhteenliittymä: Ahousahtin, Manhousahtin, Kelthsmahtin, Piniit-tlahtin, Qwaacwi-ahtin, Oinmitisahtin ja Otsoahtin. Kansojen yhteenliittyminen alkoi jo ennen eurooppalaisten saapumista heidän rannikolleen. Ahousahtien 1 900-päinen väkimäärä kasvaa keskimäärin 2,6 % vuosivauhtia ja sen uskotaan kasvavan 3 125 henkilöön vuoteen 2024 mennessä. 77 % kansakunnan väkimäärästä on alle 40-vuotiaita ja 41 % alle 19-vuotiaita. Nykyään 36 % Ahousahtin kansasta asuu Marktosisin intiaanireservaatissa, joka sijaitsee Floresin saarella Tofinosta pohjoiseen päin. Marktosisissa on kuntosali, nuorisotalo,ravintola, terveyskeskus ja koulu alle 12-vuotiaille lapsille. Yläkoulun rakentaminen on aloitettu.
Marktosisissa on vain yksi Ahousahtien asuinpaikoista. Muut ovat perinteisiä kalastuspaikkoja tai muita paikkoja joissa on heille merkityksellisiä luonnonvaroja. Ahousahteista tiedetään paljon heidän rikkaan tanssi- ja musiikkiperinteen ansiosta.
Perinnöllisyysjärjestelmä

Ha'wiihin (perinteiden johtajan) rooli Ahousahtien hallintojärjestelmässä on hallita asuinalueita ja saatavilla olevia resursseja. Ha'wiih järjestelmä on säilynyt hengissä Ahousaht kansan keskuudessa sillä se on keskeinen osa kansakunnan historiaa. Ha'wiih järjestelmän määräämät lait ovat merkittävämpiä kuin päälliköiden ja hallinnon määräykset. Lain säilymisestä vastaavat Wit-wokit. Perinteiden johtaja ei myöskään ole lain yläpuolella. Jokaisella perinteiden johtajalla on neuvonantaja jonka kanssa perinteiden johtaja neuvottelee ennen päätöksentekoa. Ha'wiih ei voi puhua asioista ilman neuvottelua ellei hänellä ole hyviä uutisia kerrottavana- tai jotain tärkeää jaettavaa. Kaikilla Ha'willa on puhuja jota on harjoitettu pienestä pitäen puhujan tehtävään. Puhujien täytyy osata sujuvasti Ha'wiithin kieltä.
Äänestysjärjestelmä

Vaikka Ha'wiih muodostaa Ahousahtien hallinnollisen rungon, Ahousahteilla on myös erillisiä virkaan äänestettyjä virkailijoita. Jokaista sataa ihmistä kohden on yksi konsulin virka. Virkoja on kuitenkin korkeintaan 12 kpl. Yhdessä Ha'wiith, kylän päällikkö ja virkailijat ovat edustamassa Ahousahtien kansaa ja kunnioittavat heidän pitkää historiaansa. Ahousahtien ensimmäisen konsulin valitsi Ha'wiih joskus 1950 luvulla äänestämisen sijaan. Ha'wiihit ovat näin päätyneet kahden johtajan malliin.
Tyypillisesti konsulit ja vanhempi konsuli valitaan virkaansa kahdeksi vuodeksi. Tässä on kuitenkin havaittu ongelmia ja pyrkimys on siirtyä nelivuotiseen virkakauteen. Toinen tuleva muutos on pyrkiä antamaan kaikille yhteisön jäsenille äänioikeus. Aiemmin äänioikeus oli vain heillä, jotka asuivat reservaatissa.
Hallinto

Ahousahteilla on dynaaminen hallintoryhmä joka toimii kulttuurin, terveydenhuollon, taloudellisen ja sopimustenteon puitteissa.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ahousaht First Nation
Käännös suomeksi
Niklas Dyrhaug

| Niklas Dyrhaug |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. heinäkuuta 1987 (ikä 37) Norja
Uran tiedot
Pituus:  178 cm
Seura:  Tydal IL
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2009–
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  4
 Tietolaatikko päivitetty 20. maaliskuuta 2017 
| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Falun 2015 | 4×10 km viesti |  |
|  Kultaa | Lahti 2017 | 4×10 km viesti |  |
|  Pronssia | Lahti 2017 | 15 km (p) |  |
Niklas Dyrhaug (s. 6. heinäkuuta 1987) on norjalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa seuratasolla Tydal IL -seuraa.
Hän hiihti Falunin MM-kilpailuissa 2015 avausosuuden kultaa voittaneessa Norjan 4 x 10 kilometrin viestijoukkueesa. Lisäksi hän sijoittui 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa seitsemänneksi ja 50 kilometrin perinteisen kilpailussa 13:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa pronssia, ja oli mukana voittamassa Norjalle viestikultaa. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kolmastoista.
Dyrhaug kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Beitostølenissä marraskuussa 2009. Maailmancupin pisteille hän sijoittui ensimmäisen kerran Drammenin 15 kilometrin perinteisen hiihdossa helmikuussa 2011 oltuaan 20:s. Kymmenen parhaan joukossa hän debytoi oltuaan kuudes Nové Měston 30 kilometrin yhteislähtökilpailussa helmikuussa 2012. Ensimmäisen palkintokorokepaikkansa hän sai oltuaan samalla kaudella kolmas maailmancupin finaalitapahtumassa Falunissa. Hän oli maailmancupkauden 2015–2016 Rukan avaustapahtumassa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan takaa-ajoetapin osuusajoissa nopein. Joulukuussa 2015 Dyrhaug sijoittui toiseksi Lillehammerin 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa. Hän oli samalla kaudella toinen Holmenkollenin 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Maailmancupkauden 2016–2017 Quebecin finaalitapahtumassa hän oli kolmas.
Tour de Skillä Dyrhaug sijoittui 16:nneksi 2011–2012 ja 2013–2014, seitsemänneksi 2015, kahdeksanneksi 2016, kymmenenneksi 2017 sekä 12:nneksi 2017–2018. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs kaudella 2014–2015, kuudes 2015–2016 ja kahdeksas 2016–2017. Normaalimatkojen cupissa hän sijoittui kolmanneksi kaudella 2015–2016 ja viidenneksi 2016–2017.
Andørjan kirkko

| Andørjan kirkko Andørja kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2019.
Sijainti:  Ibestad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1914
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  325
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Andørjan kirkko (norj. Andørja kirke) on Ibestadin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1914.
Kuvia

Alttari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andørjan kirkko Wikimedia Commonsissa
Anita Doth

Anita Doth (1995)
Anita Daniëlle Dels (taiteilijanimeltään Doth; s. 28. joulukuuta 1971 Amsterdam) on alankomaalainen laulaja, joka on vaikuttanut eurodance-ryhmässä 2 Unlimited.
Dothin vanhemmat ovat Rolf ja Lydia Dels. Vuonna 1991 hän lopetti opinnot ja aloitti vakituisen työn hallinnollisessa työssä poliisiasemalla.
Yhdessä Ray Slijngaardin, hän esiintyi eurodance-ryhmässä 2 Unlimited. Vuonna 1990 Ray Slijngaard (tuleva 2 Unlimitedin räppäri) oli kysynyt, voisiko hän kirjoittaa yhtyeelle rapsanoituksia, joita olivat sitä ennen tehneet J. P. de Coster ja Phil Wilde. Ray myös halusi kirjoittaa kertosävelmiä Anitalle, minkä takia hän kysyi Dothilta, voiko hän laulaa kertosäkeitä hänelle. Demo toimitettiin de Costerille ja Wildelle, jotka saivat Dothin liittymään 2 Unlimitediin.
Koko 2 Unlimitedin ajan Doth lauloi yhtyeelle kertosäkeitä. Yhtye menestyi Euroopassa ja myöhemmin ympäri maailmaa. Menestyskappaleita ovat esimerkiksi "Get Ready For This", "No Limit", "Tribal Dance", "Twilight Zone", "Maximum Overdrive" ja "Workaholic".
Vuonna 2009 Anita Doth palasi tekemään musiikkia 2Unlimitedistä tutun Ray Slijngaardin kanssa, nyt nimellä Ray & Anita. Heidän kaksi uusinta singlejulkaisuaan ovat nostaneet duon uudestaan pinnalle ja listoille erityisesti Alankomaissa. Vuonna 2009 Ray ja Anita myönsivät haastattelussa, että he seurustelivat keskenään 2Unlimitedin suurimman menestyksen aikoina. Tammikuussa 2010 julkistettiin uutinen, jonka mukaan Anita Dothilla on todettu rintasyöpä.
Alfred Jotuni

Johan Alfred Jotuni, sukunimi vuoteen 1907 Haggrén (25. marraskuuta 1878 Kuopio – 9. lokakuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen opettajaseminaarin lehtori, oppikirjojen tekijä ja kansakoulutarkastaja.
Jotunin vanhemmat olivat levyseppä, talonomistaja Petter Juho Haggrén ja Margareta Lovisa Miettinen. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1897 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1902. Oltuaan ensin oppikoulun opettajana Jotuni toimi Sortavalan opettajaseminaarin maantieteen lehtorina 1905–1919 ja Helsingin suomalaisten kansakoulujen apulaistarkastajana vuodesta 1919 alkaen. Jotuni toimi Suomen rauhanvaltuuskunnan asiantuntijana Karjalan asioissa Pariisissa 1919.
Jotuni teki valtion sekä Helsingin kaupungin stipendiaattina tutkimusmatkoja Skandinaviaan, Keski-Europpaan sekä Balkanille ja Siperian aroille. Hän julkaisi matkoistaan kirjoja ja kirjoitelmia sekä piti lukuisia esitelmiä. Jotuni laati useita maantieteen oppikirjoja, joita julkaistiin useina painoksina. Jotuni tuki kouluretkeilyaatetta ja järjesti pääkaupunkiseudun opettajille useita opintoretkiä muun muassa vuonna 1928 Unkariin. Jotuni oli jäsenenä useissa kouluasioita pohtineissa komiteoissa ja kuului kasvatusopillisten lehtien toimituskuntiin.
Jotuni oli naimisissa vuodesta 1903 Alfhild Malmgrenin kanssa. Heidän poikansa oli filosofian maisteri ja suomentaja Sakari Jotuni. Kirjailija Maria Jotuni oli Alfred Jotunin sisar.
Teoksia

Maanosat. 1, Australia ja valtameren saaristo. WSOY 1908
Turkinmaa ja kansat : lyhyt katsaus valtiollisiin tapauksiin syyskesällä v. 1908. Emil Vainio, Helsinki 1908
Maantieteellisiä kuvia. 1 sarja, Selitykset kuviin Alppimaisema, Ararat, Niili, Atollimaisema, Niagara. WSOY 1909
Turkki ja sen pääkaupunki : ote tekijän ennemmin julkaisemasta kirjasta Turkin maa ja kansat. Emil Vainio, Helsinki 1911
Alkeismaantiede : oppikouluja ja seminaareja sekä itseopiskelua varten. WSOY 1911, 8. painos 1924
Kansakoulun maantieteellinen kotiseutuoppi : viittauksia opettajille kotiseutuopin opettamiseen. WSOY 1912
Venäjän maantiede kansakouluille. WSOY 1913, 7. painos 1916
Venäjän maantiede oppikouluille ja seminaareille. WSOY 1915
Kansakoulun maantiede. WSOY 1916, 24. painoksen tark. ja täyd. Eino Kärki WSOY 1939
Kansalaistieto : kouluja sekä yksin- ja kerho-opiskelua varten. Valistus, Helsinki 1925, 3. painos 1926
Kansakoulun maantieteellinen kotiseutuoppi : viittauksia opettajille kotiseutuopin opettamiseen. Uud. painos WSOY 1927
Kansakoulun maantiede : vuorokurssittain ; Opetussuunnitelmakomitean ehdotuksen mukaan laatinut Alfred Jotuni. WSOY 1927, 3. tark. painos 1929, 11. painoksen tark. ja täyd. Eino Kärki WSOY 1939
Toimitustöitä

Toinen yleinen seminaariopettajakokous Helsingissä 13-15 p:nä huhtikuuta 1908 - Andra allmänna seminariiläraremötet i Helsingfors den 13-15 april 1908. Sortavala 1908
Yhteissuomalainen koulukokous 20 - 22 p:nä kesäkuuta 1921. Helsinki 1922
Suomen koulukartta ; toimittanut Alfr. Jotuni. Koulutarpeiden keskusliike, Helsinki 1940
Nu, pogodi!

| Jänis ja susi> Nu, pogodi! |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Alkuperämaa:  Neuvostoliitto
Alkuperäiskieli:  venäjä
Esitetty:  1. tammikuuta 1969 –
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Nu, pogodi neuvostoliittolaisessa postimerkissä vuodelta 1988.
Nu, pogodi! (ven. Ну, погоди!, suom. Odotapas vain! tai Ootas vaan!, suomalaisissa VHS-julkaisuissa Jänis ja susi) on venäläinen (entinen neuvostoliittolainen) piirrossarja, jossa harmaa susi (Волк) ajaa takaa pientä jänistä (Заяц), tarkoituksenaan syödä jänis. Sarjan on ohjannut Vjatšeslav Kotjonotškin ja tuottanut Sojuzmultfilm.
Sarjan päähenkilöt ovat Susi (äänenä Anatoli Papanov) ja Jänis (äänenä Klara Rumjanova).  Sarjan ensimmäinen jakso lähetettiin ensimmäisen kerran 1. tammikuuta 1969. Vuosina 1969–1986 sitä tuotettiin 16 jakson verran. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen tehtiin vuonna 1993 kaksi lisäjaksoa uuden tekijäryhmän voimin. Uusia jaksoja ei pidetty kovinkaan laadukkaina, ja sarjan suosio laski merkittävästi. Nykyään se on kuitenkin saanut takaisin kulttimaineensa ja sitä uusitaan Venäjän televisiossa säännöllisesti. Vuonna 2005 tehtiin vielä kaksi lisäjaksoa.
Nu, pogodin konsepti muistuttaa amerikkalaisia piirrossarjoja Kelju K. Kojootti ja Tom & Jerry. Takaa-ajo päättyy aina siihen, että susi häviää ja huutaa uhkaavan näköisenä “Nu zajats, nu pogodi!“ (ven. Ну заяц, ну погоди!; “Odotapas vaan, jänis!“).
Sarjan hahmot ja kohtaukset sisältävät paljon viittauksia Neuvostoliiton arkielämään. Susi kuvataan ympäristöstään erottuvana henkilönä: 1970- ja 1980-lukujen jaksoissa hän on rettelöitsijä, 1990-luvulla hän taas symboloi Venäjän uusrikkaita. Sarja on oikeastaan eräänlainen parodia Venäjästä. Tätä korostaa vielä se, että kussakin jaksossa on taustamusiikkina ajalleen tyypillistä neuvostoliittolaista viihdemusiikkia sekä muitakin musiikkeja.
Sarjasta on kehitetty myös lukuisia videopelejä.
Angtoria

Yhtyeen laulaja Sarah Jezebel Deva vuonna 2008
Angtoria on metalliyhtye, johon kuuluvat  brittiläinen Sarah Jezebel Deva ja ruotsalaiset Rehnin veljekset Chris ja Tommy.
Sarah Jezebel Deva tutustui veljeksiin vuonna 2001, ja yhtye perustettiin pian tämän jälkeen. Angtorialle tarjosi levytyssopimuksen ranskalainen Listenable Records, ja debyyttialbumi God Has a Plan For Us All julkaistiin huhtikuussa 2006. Yhtye lopetti toimintansa Angtoria nimellä vuonna 2011.
Jäsenet

Sarah Jezebel Deva – laulu
John Henriksson – rummut
Dave Pybus – basso
Chris Rehn – rythmi kitara, koskettimet
Tommy Rehn – kitara
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Levyarvio
Angry Birds Stella

| Angry Birds Stella |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Rovio Entertainment
Julkaisija:  Rovio Entertainment
Jakelija:  Google Play ja App Store
Pelisarja:  Angry Birds
Julkaistu:  4. syyskuuta 2014
Lajityyppi:  pulmapeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Android, iOS, BlackBerry
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Angry Birds Stella oli Rovio Entertainmentin kehittämä pulmapeli, joka julkaistiin mobiililaitteille 4. syyskuuta 2014.  Peli oli toinen spin-off-osa Angry Birds -pelisarjassa.
Pelissä Stella ja hänen ystävänsä lähtevät hakemaan varastettuja valokuvia takaisin ja päihittämään pahan Galen.
Pelin pelaaminen on samanlaista kuten perinteisissä Angry Birds-peleissä: pelaajan pitää tuhota kentissä olevat possut ampumalla niitä kohti lintuja ritsalla. Peli esittelee uusia lintuja ja erikoiskykyjä: Stella pystyy tähtäämään kohteeseensa; Poppy porautuu alaspäin; Willow pyörii siihen suuntaan mihin pelaaja hänet kääntää; Luca särkee kiljunnallaan lasin sekä muutamia erikoispossuja; ja Dahlia menee minkä tahansa läpi ja heilauttaa moukaria.
Angry Birds Stellasta oli tarkoitus kehittää kokonainen brändi, johon sisältyy muun muassa leluja, kirjoja ja sarjakuvia.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Angry Birds -pelisarja
| --- | --- |
Angry Birds::   Angry Birds  Seasons  Rio  Space  Magic  Trilogy  Star Wars  Star Wars II  Go!  Epic  Transformers  Angry Birds 2 
Spin-offit::   Bad Piggies  Stella 
Muuta::   Angry Birds Toons  Angry Birds Blues  Angry Birds Stella  Piggy Tales 
Elokuva::   Angry Birds -elokuva  Angry Birds -elokuva 2
Andøy

Andøy on Norjan kunta Nordlandin läänissä. Kunta kattaa koko Andøyan saaren ja osan Hinnøyan saaresta. Se on Nordlandin läänin ja Vesterålenin seutukunnan pohjoisin kunta ja sen rajanaapureita ovat etelässä Hinnøyalla Sortland, Gavlfjordenin takana lounaassa Øksnes sekä idässä Andfjordenin takana Torsken, Tranøy, Bjarkøy sekä Harstad.
Osa Andenesin satama-aluetta majakalle päin katsottuna.
Kunta tunnetaan sidoksistaan ilmailuun ja Andøyan lentoasemalla sijaitsee ilmavoimien 333. eskadroona. Lisäksi saarella on Andøyan rakettikoealue, jolta ammutaan avaruusraketteja ja joka on merkittävä kansainvälisen polaarisen atmosfäärin ja revontulien tutkimuksen yhteistyökeskus. Kalastus on keskeinen elinkeino ja kuntakeskus Andenes onkin eräs Norjan suurimpia kalastussatamia. Viime vuosina kunta on satsannut myös matkailuun ja valaiden tarkkailusafarit ovat eräs suosituimpia matkailukohteita.
Historia

Andøyn kunnan nimi oli Dverberg vuoteen 1924 saakka, jolloin se jaettiin Andenesin, Dverbergin ja Bjørnskinnin kuntiin. Vuonna 1964 nämä kolme kuntaa yhdistyivät jälleen ja kunnan nimeksi tuli Andøy.
Media

Paikallislehti Andøyposten ilmestyy kahdesti viikossa.
Käännös suomeksi
Nicholas Kujala

| Nicholas Kujala |
| --- | --- |
 Nicholas Kujala 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. toukokuuta 1995 (ikä 29) Espoo
Ammatti:  Kansanedustajan avustaja
Poliitikko
Puolue:  RKP
Asema:  puoluevaltuuston jäsen 2018-2022
Vaalipiiri:  Uusimaa
Nicholas Kujala (s. 15. toukokuuta 1995[lähde? ] Espoo) on suomalainen nuorisopoliitikko. Hän toimi Nuorten Pohjoismaiden Neuvoston  puheenjohtajistossa Pohjoismaiden Keskustanuorten edustajana 2018–2019 sekä presidenttinä vuosina 2019-2020  ja on Ruotsalaisen kansanpuolueen jäsen.
Koulutus

Kujala valmistui ylioppilaaksi Ruotsalaisen normaalilyseon lukiosta vuonna 2015. Hän opiskelee geologiaa Helsingin yliopistossa.
Politiikka > Puoluepoltiikka

Kujala toimi Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) puoluevaltuuston jäsenenä vuodesta 2018 vuoteen 2022. Hän oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2015 Uudenmaan vaalipiirissä ja kuntavaaleissa 2017 Espoon vaalipiirissä muttei tullut valituksi. Kujala oli myös ehdolla kuntavaaleissa 2021 Espoossa.[lähde? ]
Kujala oli Espoon suomenkielisen opetus- ja varhaiskasvatuslautakunnan varajäsen 2017–2018. Kujala toimi RKP-nuorten varapuheenjohtajana neljä vuotta vuodesta 2018 vuoteen 2022. Hän on johtanut järjestön koulutuspoliittista valiokuntaa toimintavuonna 2013–2014.
Kujala erosi RKP:stä Orpon hallituksen nimittämisen jälkeen, koska hän vastusti puolueen osallistumista hallitukseen. Hän sanoi syiksi esimerkiksi pakolaiskiintiön laskun sekä polttoaineiden hiilidioksidiveron alentamisen. Vuonna 2024 Kujala kuitenkin liittyi takaisin puolueeseen, kun hänet nimitettiin RKP:n kansanedustaja Christoffer Ingon avustajaksi eduskunnassa.
Politiikka > Nuorisopolitiikka

Kujala oli Espoon nuorisovaltuuston jäsen vuodesta 2010 vuoteen 2016. Hän toimi nuorisovaltuuston varapuheenjohtajana vuonna 2012 ja puheenjohtajana 2014. Vuonna 2014 hän edusti myös nuorisovaltuustoa Espoon kaupunginvaltuustossa. Hän oli Finlands Svenska Skolungdomsförbundin puheenjohtaja vuosina 2015–2017. Kujala oli yhden kauden Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiö Otus rs. hallituksessa vuosina 2016–2018.[lähde? ]
Kujala on toiminut Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssi ry:n (aiemmin Suomen nuorisoyhteistyö Allianssi ry) hallituksen jäsenenä vuodesta 2016 vuoteen 2019. Kujala on edustanut vuodesta 2018 järjestöjä RKP-nuoret, Ungmartha rf ja Finlands Svenska Ungdomsförbund FSU Allianssin hallituksessa. Kujala oli Allianssin osallisuus ja vaalit -luottamushenkilöryhmän jäsen vuonna 2018 ja kansainvälinen nuorisopolitiikka -luottamushenkilöryhmän jäsen vuonna 2019. Kujala valittiin Allianssin kansainvälisen kattojärjestön European Youth Forumin hallitukseen vuonna 2022. Hän oli myös ehdolla järjestön varapresidentiksi vuonna 2024, mutta ei tullut valituksI.[lähde? ]
Ahopäivänkakkara

| Ahopäivänkakkara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Päivänkakkarat Leucanthemum
Laji::  vulgare
Kaksiosainen nimi
 Leucanthemum vulgare  Lam. 
Synonyymit
 Chrysanthemum leucanthemum L. 
Katso myös
   Ahopäivänkakkara Wikispeciesissä   Ahopäivänkakkara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ahopäivänkakkara eli päivänkakkara (Leucanthemum vulgare) on valko-keltakukkainen mykerökukkaiskasvi. Se on läheistä sukua krysanteemeille, joihin se on aiemmin sijoitettu nimellä Chrysanthemum leucanthemum. Päivänkakkara on Keski-Suomen maakuntakukka.
Ulkonäkö ja koko

Ahopäivänkakkara kasvaa 20–60 cm korkeaksi. Sen mykerökukinnossa on valkoteräiset laitakukat ja heleänkeltaiset kehräkukat. Alhaalla on pitkäruotisia liuskahampaisia lehtiä, varsilehdet ovat pienempiä, eikä niillä ole ruotia.
Ahopäivänkakkara muistuttaa etenkin kukintojensa perusteella paljolti peltosauniota (Tripleurospermum inodorum), merisauniota (Tripleurospermum maritimum) sekä kamomillasauniota (Matricaria chamomilla), mutta ahopäivänkakkara on erotettavissa saunioista muun muassa lehtien ulkonäön perusteella.
Levinneisyys

Ahopäivänkakkaraa tavataan koko Euroopassa sekä Siperian ja Pohjois-Amerikan keskiosissa lauhkealla vyöhykkeellä.
Suomessa ahopäivänkakkara on yleinen Kemin eteläpuolella, Lapissa tulokaskasvi. Sitä viljellään koristekasvina.
Elinympäristö

Ahopäivänkakkara kasvaa kuivilla, valoisilla paikoilla: niityillä, kallioilla ja kivikoissa. Liian rehevässä maassa se ei pärjää muille kasveille.
Ahopäivänkakkaraa ravinnokseen käyttäviä hyönteisiä ovat ainakin päivänkakkarakärsäkäs (Cyphocleonus trisulcatus), piennarkenttäkääriäinen (Dichrorampha aeratana), Dichrorampha baixerasana, päivänkakkarakenttäkääriäinen (Dichrorampha consortana), päivänkakkaranirppu (Diplapion stolidum) ja Tephritis neesii.