stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Langenhagen

| Langenhagen |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Langenhagen
 Koordinaatit: 52°26′N, 9°44′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Hannover
Hallinto:  
 – Pormestari:  Friedhelm Fischer (SPD)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  71,86 km²
Väkiluku (31.12.2015):  53 323
 – Väestötiheys:  742 as./km²
 
 www.langenhagen.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Langenhagen on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee noin 19 kilometrin päässä osavaltion pääkaupungista Hannoverista. Hannoverin lisäksi sitä rajaa Garbsenin kaupunki sekä Wedemarkin ja Isenhargenin kunnat. Langenhagenille myönnettiin kaupunginoikeudet 1. maaliskuuta 1959.[lähde? ]
Langenhagen jaetaan yhdeksään eri kaupunginosaan. Kaupungissa asui noin 53 300 ihmistä vuoden 2015 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Langenhagen Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivusto
Conrad Hasen suunnittelema Elisabethkirche Langenhagenissa.
MOKUVE

Mokuve eli monitieteinen kuntoutuksen verkosto on Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisen tiedekunnan koordinoima yliopistoverkosto, jonka tavoitteena on edistää kuntoutukseen liittyvää monitieteistä tutkimusta sekä koulutusta. Lisäksi verkosto osallistuu yhteiskunnalliseen keskusteluun kuntoutukseen liittyvistä teemoista. Verkosto kokoaa yhteen kuntoutuksen tutkijoita ja asiantuntijoita yhteensä 11 Suomalaisesta yliopistosta Mukana verkostosta ovat: Aalto yliopisto, Helsingin yliopisto, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto, Maanpuolustuskorkeakoulu, Oulun yliopisto, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto, Vaasan yliopisto ja Åbo Akademi. Verkoston toimintaa ohjaa edustuksellinen ohjausryhmä, jossa on edustaja jokaisesta verkostossa mukana olevasta yliopistosta.
Mokuve logo
Tausta

Sosiaali- ja terveysministeriö asetti syksyllä 2016 komitean valmistelemaan kuntoutusjärjestelmän uudistamista. Kuntoutuksen uudistamiskomitean loppuraportin ehdotuksessa 52 esitettiin, että ammattikorkeakoulujen muodostama kuntoutusalan osaamiskeskittymä kehittäisi kuntoutusalan koulutusta ja tutkimusta yhteistyössä yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden ja toisen asteen kanssa. Kuntoutuksen uudistamiskomitean ehdotusten pohjalta laadittiin Kuntoutuksen uudistamisen toimintasuunnitelma vuosille 2020-2022, jossa todettiin ammattikorkeakoulujen muodostaman kuntoutusalan osaamiskeskittymän työn keskittyneen pääasiassa ammattikorkeakoulujen väliseen yhteistyöhön ilman laajempaa valtakunnallista kehittämistä. Toimintasuunnitelmassa nostettiin esiin Jyväskylän yliopiston tavoite koota eri yliopistoista ja tiedekunnista verkosto, joka pyrkisi kuntoutuksen osaamisen ja tutkimuksen kehittämiseen vahvistaen näin kuntoutusalan osaamiskeskittymän työtä. Tältä pohjalta käynnistyi kuntoutuksen yliopistoverkoston rakentaminen vuonna 2021.
Toiminta

Mokuve järjestää vuosittain verkostotapaamisia vaihtuvilla teemoilla. Kuudesti vuodesti julkaistavassa uutiskirjeessä kootaan laajasti kuntoutuksen tutkimuksen- ja koulutuksen ajankohtaisia asioita verkoston uutisten ohella. Hyvinvointialueiden kuntoutuksen asiantuntijoille järjestetään kerran kuukaudessa virtuaaliset aamukahvit, joissa keskustellaan ajankohtaisista kuntoutuksen kehittämisen kysymyksistä, jaetaan hyviä käytäntöjä sekä nostetaan esiin uusinta tutkimustietoa päätöksenteon tueksi. Lisäksi järjestetään kaikille avoimia virtuaaliaamukahveja, joiden tarkoituksena on nostaa keskusteluun ajankohtaisia kuntoutuksen tutkimuksen ja koulutuksen teemoja.
Mokuve tohtorityöryhmän tehtävänä on edistää kuntoutuksen tohtorikoulutusta ja tukea kuntoutuksen väitöskirjatutkijoiden verkostoitumista. Tohtorityöryhmä muodostuu yliopistojen, ammattikorkeakoulujen ja järjestön edustajista, mikä mahdollistaa kuntoutuksen tutkijakoulutuksen toimintamallien kehittämisen yli koulutusrajojen. Väitöskirjatutkijoiden verkostoitumisen tueksi on perustettu kuntoutuksen väitöskirjatutkijoiden teemaryhmiä. Teemaryhmien koordinaattoreina toimivat väitöskirjatutkijat eri yliopistoista. Tohtorityöryhmä tukee koordinaattoreiden toimintaa ja tarjoaa asiantuntijuuttaan tarvittaessa väitöskirjatutkijoiden tueksi.
Tulevaisuus

Sekä OKM että STM on jo vuodesta 2020 nostanut esiin raporteissaan yhden yhteisen kuntoutuksen korkeakouluverkoston tarpeen. Syksyllä 2024 yliopistojen Monitieteinen kuntoutuksen verkosto (MOKUVE) ja ammattikorkeakoulujen Osaamista Kuntoutukseen (OsKu) -verkosto päättivät lähteä yhdessä muodostamaan valtakunnallista kuntoutuksen korkeakouluverkostoa. Näin Finnish Rehabilitation Network of Universities - Suomen korkeakoulujen kuntoutusverkosto (FiRe) sai alkunsa.
Rooma (televisiosarja)

| Rooma> Rome |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  50 min / jakso
Luoja(t):   John Milius  William J. MacDonald  ja Bruno Heller 
Pääosissa:   Kevin McKidd  Ray Stevenson  Polly Walker  Kenneth Cranham  Max Pirkis  Indira Varma  Kerry Condon  Lindsay Duncan  James Purefoy  Ciarán Hinds 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat  Yhdistynyt kuningaskunta  Italia 
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   HBO  BBC  RAI  Suomessa Nelonen 
Esitetty:   28. elokuuta 2005  Suomessa 30. elokuuta 2006  –
Jaksoja:  12 (ensimmäinen kausi)  10 (toinen kausi)
Aiheesta muualla
IMDb 
Rooma (Rome) on yhdysvaltalais-brittiläis-italialainen draamasarja, joka kertoo Rooman tasavallan lopunajan tapahtumista. Se on kuvattu Italiassa. Sarjan ovat tuottaneet televisioyhtiöt HBO, BBC ja RAI. Suomessa sarjaa esittää Nelonen, Jim ja Canal+. Ensimmäinen kausi esitettiin 30. elokuuta – 15. marraskuuta 2006.
Toinen kausi alkoi Yhdysvalloissa HBO-kanavalla tammikuussa 2007. Suomessa toisen kauden esitys alkoi Nelosella elokuussa 2008.
Juoni

Sarja käsittelee tasavallan lopunajan Roomaa, jossa poliittisen järjestelmän epävakaus johtaa lopulta perinteisen harvainvallan korvautumiseen yksinvallalla. Sarjassa käsitellään sekä historian merkkihenkilöiden vaiheita että fiktiivisten "tavallisten" roomalaisten elämää.
Ensimmäinen kausi kuvaa Julius Caesarin yhteenoton Pompeiuksen ja optimaattien kanssa. Gallian sodasta palaava Caesar kieltäytyy luopumasta legioonistaan ja alkaa verinen sisällissota. Caesar voittaa sodan, mutta tulee murhatuksi tasavaltalaisten attentaatissa. Samalla kuvataan nuoren Octavianuksen kasvua uralla, joka johtaa hänet lopulta Rooman ensimmäiseksi keisariksi.
Päähahmot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kevin McKidd  | … |  Lucius Vorenus   |
|  Ray Stevenson  | … |  Titus Pullo   |
|  Ciarán Hinds  | … |  Julius Caesar   |
|  Kenneth Cranham  | … |  Pompeius   |
|  Polly Walker  | … |  Atia Balba Caesonia, Caesarin siskontytär   |
|  James Purefoy  | … |  Marcus Antonius   |
|  Tobias Menzies  | … |  Marcus Junius Brutus   |
|  Lindsay Duncan  | … |  Servilia, Brutuksen äiti   |
|  Indira Varma  | … |  Niobe, Lucius Vorenuksen vaimo   |
|  Max Pirkis  | … |  Octavianus   |
|  Kerry Condon  | … |  Octavia, Octavianuksen sisar   |
|  Rick Warden  | … |  Quintus Pompeius, Pompeius Magnuksen poika   |
|  Karl Johnson  | … |  Cato nuorempi   |
|  David Bamber  | … |  Cicero   |
|  Lee Boardman  | … |  Timon   |
Jaksot > Ensimmäinen kausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys Suomessa | Tiivistelmä juonesta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | "Varastettu kotka" (The Stolen Eagle) | 30.8.2006 | Caesarin ollessa Gallian sodassa hänen legioonansa aquila varastetaan. Pullo ja Vorenus hankkivat sen takaisin ja käy ilmi, että varkaus tehtiin Pompeiuksen käskystä. |
| 2 | "Titus Pullo, valtakunnan tuho" (How Titus Pullo Brought Down the Republic) | 6.9.2006 | Marcus Antonius palaa Roomaan Pullon ja Vorenuksen kanssa. Vorenus tapaa perheensä ensi kertaa kahdeksaan vuoteen ja saa tietää poikalapsesta, jonka hänelle kerrotaan olevan hänen tyttärenpoikansa. Caesarin ja Pompeiuksen välit kärjistyvät, Caesar ylittää Rubikonin. |
| 3 | "Pöllö piikkipensaassa" (An Owl in a Thornbush) | 13.9.2006 | Caesarin uhatessa Roomaa Pompeius vetäytyy häntä tukevien aristokraattien kanssa. Pompeius yrittää viedä Saturnuksen temppelissä olevan kullan mukanaan, mutta hänet petetään. Pullo saa lopulta kullan haltuunsa, kun Caesar saapuu Roomaan. |
| 4 | "Saturnuksen kulta" (Stealing From Saturn) | 20.9.2006 | Caesar pyrkii vakiinnuttamaan valtansa Roomassa. Vorenus päättää ryhtyä yrittäjäksi. Pullo johdattaa lopulta Caesarin Saturnuksen temppelistä varastetun kullan jäljille. |
| 5 | "Sodanjulistus" (The Ram Has Touched The Wall) | 27.9.2006 | Vorenukselta loppuvat rahat, kun hänen orjansa kuolevat punatautiin. Pullo värvätään opettamaan Octavianusta sotataidoissa. Caesarin ja Pompeiuksen rauhanneuvottelut kariutuvat. Vorenus liittyy evocati-joukkoihin. |
| 6 | "Egeria" (Egeria) | 4.10.2006 | Pompeius ja Caesar sotivat Kreikassa. Caesar on alakynnessä ilmeisesti Dyrrhakhionin taistelun seuraksena. Octavianus käy bordellissa. |
| 7 | "Farsalos" (Pharsalus) | 11.10.2006 | Pompeius ja Caesar ottavat yhteen ratkaisevassa Farsaloksen taistelussa. Vorenus ja Pullo haaksirikkoutuvat. Egyptiin paennut Pompeius murhataan. |
| 8 | "Caesarion" (Caesarion) | 18.10.2006 | Caesar saapuu Aleksandriaan ja sekaantuu maan politiikkaan. Caesar muodostaa suhteen kuningatar Kleopatraan. Caesar antaa kuningatarta koskevan tehtävän Vorenukselle, hän delegoi sen Pullolle, joka tekee mitä käsketään. |
| 9 | "Utica" (Utica) | 25.10.2006 | Cato ja Scipio on lyöty Uticassa ja nämä tekevät itsemurhan. Caesar palaa Roomaan. Vorenus ja Pullo ottavat yhteen paikallisen rikollisen kanssa. |
| 10 | "Triumfi" (Triumph) | 1.11.2006 | Caesar pitää triumfin ja kerää kunnianosoituksia. Vorenus lähtee yhteiskunnalliseen elämään. |
| 11 | "Tuomio" (The Spoils) | 8.11.2006 | Vorenus järjestelee Caesarin veteraanien asioita ja osallistuu hienoston juhliin. Paine Brutusta kohtaan kasvaa. |
| 12 | "Helmikuun kalendae" (Kalends of February) | 15.11.2006 | Caesar laajentaa senaattia muun muassa gallialaisilla ja Vorenuksella. Caesarin mukana liikkuva Vorenus houkutellaan tämän luota kertomalla, että poika, jota hän on luullut tyttärensä lapseksi, onkin hänen vaimonsa Nioben äpärä. Tämän jälkeen Caesar murhataan senaatissa maaliskuun iduksena ja epätoivoinen Niobe tekee itsemurhan. |
Triviaa

Lucius Vorenus ja Titus Pullo mainitaan Caesarin kirjassa Gallian sodasta, mutta heidän tarinansa sarjassa on täysin fiktiivinen.
Cato nuorempi oli todellisuudessa nuorempi. Televisiosarjassa kuvattu Cato on jo vanhus, todellinen Cato oli tapahtumien aikaan alle viidenkymmenen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rooma - Nelosen virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Rooma sarjaopas Telvis.fi
Rooma - HBO:n virallinen kotisivu
Rooma - BBC Draman  virallinen kotisivu
Rooma - RAI:n virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Rooma Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jaksokuvaukset TV IV Wikissä.
Anja

| Anja |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  22. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  22. lokakuuta
– ortodoksinen:  9. joulukuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Anna
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anja on naisen etunimi. Se on venäläinen muunnelma Annasta. Anja-nimisiä naisia on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä merkitty Väestörekisteriin 37 593. Anja esiintyy myös paikannimissä, kuten Anjalankoski ja Anjala.
Nimipäivä

Anja on ollut nimipäiväkalenterissa vuodesta 1929 alkaen. Aluksi Anjan nimipäivä oli 11. marraskuuta, mutta vuonna 1973 se siirrettiin lokakuun 22. päivään. Samana päivänä juhlivat myös Anita, Anniina ja Anitta.
Kuvitteellisia Anjoja

Anja, henkilö Anton Tšehovin romaanissa Kirsikkapuisto (1904)
Anja Miettinen, Toivo Särkän elokuvassa Anja, tule kotiin
Anja Partanen, tv-sarjassa Kotikatu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anja Wikimedia Commonsissa
Aino Mälkönen

| Aino Mälkönen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  Aimo Mälkönen
Syntynyt: 11. tammikuuta 1900 Kirvu
Kuollut: 2. heinäkuuta 1920 (20 vuotta) Viipuri
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:   Suomi 1918   Viro 1919
Taistelut ja sodat:  Suomen sisällissota, Joutsenon taistelut Viron vapaussota, Latvian vapaussota
Sotilasarvo:  Konekiväärimies
Kunniamerkit:  Vapaussodan muistomitali, Vapaudenmitali 2lk., Vapaudenristi II/3 (Viro), Soome vabatahtlike rinnamärk Narva vallutamise mälestuseks
Joukko-osasto:  I Suomalainen Vapaajoukko,Pohjan pojat
Aino Mälkönen (11. tammikuuta 1900 Kirvu – 2. heinäkuuta 1920 Viipuri) oli suomalainen Suomen sisällissodan ja Viron vapaussodan taistelija sekä sairaanhoitaja.
Mälkönen palveli valkoisten puolella sekä sairaanhoitajana että konekiväärivöiden täyttäjänä. Kun Viipurissa vuonna 1918 värvättiin taistelijoita Viroon, Mälkönen leikkautti tukkansa lyhyeksi, pukeutui miesten vaatteisiin ja ilmoittautui vapaaehtoiseksi nimellä Aimo Mälkönen.
Mälkönen osallistui Narvan valtaukseen konekiväärimiehenä. Hänen taistelussa osoittamansa toimintansa toi hänelle tunnustuksen urheudesta. Hieman tämän jälkeen hänen oikea sukupuolensa paljastui. Tapahtuman johdosta Mälkösestä tuli tunnettu henkilö Virossa. Hänestä kirjoitettiin lehtiin ja ihmiset tunnistivat hänet kadulla.
Suomeen palattuaan Mälkönen hoidatti selkäsärkyään, joka oli seurausta kranaatin paineaallosta. Hän yritti lieventää vaivaansa makaamalla vatsallaan ja antamalla pikkulasten kävellä selkänsä päällä. Keväällä 1920 Mälkönen halvaantui tapaturman seurauksena Viipurin Diakonissalaitoksen sairaalassa. Eräs lapsi oli innostunut liikaa ja hypännyt hänen selkänsä päälle hajareisin kesken kävelyn.[lähde? ] Seurauksena oli halvaantuminen niiltä sijoilta.
Mälkönen kuoli myöhemmin kesällä 2. heinäkuuta Viipurissa. Arkussa lepäävän vainajan rintaan kiinnitettiin Narvan valtauksesta ansaittu kunniamerkki, Viron vapaudenristi. Mälkönen on haudattu Ruokolahdelle.
Kirjallisuutta

Leena Laulajainen: Aino Mälkönen - sotilas (neiti). Inkerin Kulttuurikanava 2/2009, s. 10-15.
Susanna Särkkä: Vapaustaistelija Aimo olikin 18-vuotias Aino Mälkönen – Oliko hän ainoa Viron vapaussodassa taistellut naissotilas? Seura.fi.  3.3.2019.
William Wallenius

Isak William Wallenius (20. lokakuuta 1860 Laukaa  – 1. tammikuuta 1939 Helsinki) oli juristi, joka toimi muun muassa Joensuun pormestarina ja virkamiehenä, joka kehitti Suomen kalataloutta.
Henkilöhistoria

William Walleniuksen vanhemmat olivat pappi ja kirjailija Isak Alexis Wallenius ja Augusta Cecilia Lilius. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1894 oli Elli Kristiina Cederberg (k. 1902) ja toinen vuodesta 1915 Olga Helena Schmidt (k. 1931). Wallenius tuli ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1881 ja suoritti oikeustutkinnon 1887, varatuomarin arvon hän sai 1890. Wallenius toimi virkailijana senaatin talousosastolla 1892–1893, asianajajana 1893–1895, Pohjoismaiden Osakepankin Joensuun konttorin apulaisjohtajana 1895–1905, Joensuun pormestarina 1902–1919, kalastushallituksen asessorina 1919–1924 ja sitten Suomen yksityisvirkailijoiden eläkeyhdistyksen toimitusjohtajana.Hänellä oli useita kalastusasioihin liittyviä luottamus- ja järjestötehtäviä ja hän työskenteli Metsästys ja Kalastus -lehden kalastusosaston toimittajana 1920-luvulla.
Julkaisuja

Urheilukalastajan käsikirja: lohen, harrin ja siian kalastus, 1923
Suomen yksityisvirkailijain eläkeyhdistys ja sen tarjoamat edut, 1924
Suomen yksityisvirkailijain eläkeyhdistys, sen toimintamuodot ja muutamia esimerkkejä näytteeksi siitä, mitä etuja vakuutus yhdistyksessä voi tuottaa, 1925
Virkailijain eläkevakuutusko vai oman eläkerahaston muodostaminen on liikkeille edullisempi?, 1925
Ehdotus lahnakannan kohottamiseksi vesistöissämme, 1926
Mihin suuntaan on maamme kalastushallintoa kehitettävä?, 1926
Kalanviljelys, 1936
Australian Grand Prix 1986

|  Australian Grand Prix 1986  |
| --- | --- |
 16. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 1986. 
 Pidempi versio radasta oli käytössä
Päivämäärä:  26. lokakuuta 1986
Sijainti:  Adelaide, Australia
Ratatyyppi:  katurata
Radan pituus:  3,779 km
Kilpailun pituus:  82 kierrosta, 309,878 km
Sää:  aurinkoinen, kuiva
Paalupaikka
Kuljettaja:   Nigel Mansell   (Williams-Honda)
Paaluaika:  1.18,403
Palkintokoroke
Voittaja:   Alain Prost   (McLaren-TAG)
Toinen:   Nelson Piquet   (Williams-Honda)
Kolmas:   Stefan Johansson   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Nelson Piquet   (Williams-Honda)
Kierrosaika:  1.20,787 (kierroksella 82)
Australian Grand Prix 1986 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 26. lokakuuta 1986 Adelaiden katuradalla. Kilpailu oli kauden 1986 päätöskilpailu. Sen voitti maailmanmestaruuteen ajanut hallitseva maailmanmestari McLarenin Alain Prost. Toiseksi sijoittui Williamsin Nelson Piquet ja kolmanneksi Ferrarin Stefan Johansson.
Kilpailu oli Keke Rosbergin ja Alan Jonesin F1-uran viimeinen.
Aika-ajot

Aika-ajoissa paalupaikan otti MM-sarjaa johtanut Mansell, saaden eturiviin rinnalleen Piquet'n. Ayrton Senna (Lotus) ja Prost ottivat lähtöruudut 3. ja 4. Kymmenen nopeimman kuskin joukkoon mahtuivat myös René Arnoux (Ligier), Gerhard Berger (Benetton), Rosberg, Philippe Alliot (Ligier), Michele Alboreto (Ferrari) ja Philippe Streiff (Tyrrell).
Kilpailu

Startissa Mansell piti paikkansa, mutta toiseen mutkaan tultaessa Senna ohitti hänet. Piquet ja Rosberg ohittivat myös Mansellin, joista ensin mainittu ohitti Sennan vielä ensimmäisen kierroksen aikana. Sennan ongelmat jatkuivat hänen hävittyä seuraavalla kierroksella Rosbergille, kahta kierrosta myöhemmin Mansellille ja kierroksella 6 Prostille.
Kierroksella 7, Rosberg ohitti kilpailua johtaneen Piquet'n ja ryhtyi kasvattamaan  eroa muihin. Prost ohitti hetkeä myöhemmin Mansellin ja siirtyi painostamaan Piquet'tä, joka lopulta onnistui kun Piquet spinnasi kierroksella 23. Prostin mestaruushaaveet näyttivät kuitenkin olleen tuomittu muutama kierros myöhemmin kun hän kärsi rengasrikon ja joutui ajamaan varikolle vaihtamaan uuden renkaan. Prost putosi neljänneksi.
Piquet oli ehinyt sillä välin koota itsensä henkisesti spinnauksen jälkeen ja onnistui lopulta ohittamaan Mansellin kierroksella 44, nousten takaisin kakkospaikalle. Prost sai Williams-kaksikon kiinni ja koko kolmikko ajoi tiiviissä nipussa.
Rosberg oli johtanut tuohon asti ylivoimaisesti, kun kierroksella 63 kun McLarenin takarengas räjähti ja matka päättyi lähtösuoralle. Vain kierrosta myöhemmin myös Mansellilta räjähti rengas - tällä kertaa tosin vasen takarengas. Kipinäsuihkun saatellessa Mansell joutui ajamaan radan sivuun ja lähes varmalta näyttänyt mestaruus jäi Prostin ja Piquet'n väliseksi kaksintaisteluksi.
Williamsilla jouduttiin kutsumaan Piquet varikolle peläten että tältäkin räjähtäisi rengas. Prost nousi 15 sekunnin johtoasemaan, jonka Nelson pystyi kutistamaan lopulta neljään sekuntiin ennen kuin ruutulippu heilahti. Prost voitti, Piquet oli toinen ja kolmas oli Johansson, joka jäi kärkikaksikosta lopulta kierroksen.
Tulokset > Aika-ajo

|  | # | Kuljettaja | Talli | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Nigel Mansell | Williams-Honda | 1.18,403 | — |
| 2 | 6 |  Nelson Piquet | Williams-Honda | 1.18,714 | +0,311 |
| 3 | 12 |  Ayrton Senna | Lotus-Renault | 1.18,906 | +0,503 |
| 4 | 1 |  Alain Prost | McLaren-TAG | 1.19,654 | +1,251 |
| 5 | 25 |  René Arnoux | Ligier-Renault | 1.19,976 | +1,573 |
| 6 | 20 |  Gerhard Berger | Benetton-BMW | 1.20,554 | +2,151 |
| 7 | 2 |  Keke Rosberg | McLaren-TAG | 1.20,778 | +2,375 |
| 8 | 26 |  Philippe Alliot | Ligier-Renault | 1.20,981 | +2,578 |
| 9 | 27 |  Michele Alboreto | Ferrari | 1.21,709 | +3,306 |
| 10 | 4 |  Philippe Streiff | Tyrrell-Renault | 1.21,720 | +3,317 |
| 11 | 23 |  Andrea de Cesaris | Minardi-Motori Moderni | 1.22,012 | +3,609 |
| 12 | 28 |  Stefan Johansson | Ferrari | 1.22,050 | +3,647 |
| 13 | 19 |  Teo Fabi | Benetton-BMW | 1.22,129 | +3,726 |
| 14 | 11 |  Johnny Dumfries | Lotus-Renault | 1.22,664 | +4,261 |
| 15 | 15 |  Alan Jones | Lola-Ford | 1.22,796 | +4,393 |
| 16 | 3 |  Martin Brundle | Tyrrell-Renault | 1.23,004 | +4,601 |
| 17 | 16 |  Patrick Tambay | Lola-Ford | 1.23,008 | +4,605 |
| 18 | 24 |  Alessandro Nannini | Minardi-Motori Moderni | 1.23,052 | +4,649 |
| 19 | 7 |  Riccardo Patrese | Brabham-BMW | 1.23,230 | +4,827 |
| 20 | 8 |  Derek Warwick | Brabham-BMW | 1.23,313 | +4,910 |
| 21 | 14 |  Jonathan Palmer | Zakspeed | 1.23,476 | +5,073 |
| 22 | 18 |  Thierry Boutsen | Arrows-BMW | 1.24,295 | +5,892 |
| 23 | 29 |  Huub Rothengatter | Zakspeed | 1.25,181 | +6,778 |
| 24 | 17 |  Christian Danner | Arrows-BMW | 1.25,233 | +6,831 |
| 25 | 21 |  Piercarlo Ghinzani | Osella-Alfa Romeo | 1.25,257 | +6,855 |
| 26 | 22 |  Allen Berg | Osella-Alfa Romeo | 1.27,208 | +8.806 |
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Alain Prost | McLaren-TAG | 82 | 1:54.20,388 | 4 | 9 |
| 2 | 6 |  Nelson Piquet | Williams-Honda | 82 | + 4,205 | 2 | 6 |
| 3 | 28 |  Stefan Johansson | Ferrari | 81 | + 1 krs. | 12 | 4 |
| 4 | 3 |  Martin Brundle | Tyrrell-Renault | 81 | + 1 krs. | 16 | 3 |
| 5 | 4 |  Philippe Streiff | Tyrrell-Renault | 80 | Polttoaine loppu | 10 | 2 |
| 6 | 11 |  Johnny Dumfries | Lotus-Renault | 80 | + 2 krs. | 14 | 1 |
| 7 | 25 |  René Arnoux | Ligier-Renault | 79 | + 3 krs. | 5 |   |
| 8 | 26 |  Philippe Alliot | Ligier-Renault | 79 | + 3 krs. | 8 |   |
| 9 | 14 |  Jonathan Palmer | Zakspeed | 77 | + 5 krs. | 21 |   |
| 10 | 19 |  Teo Fabi | Benetton-BMW | 77 | + 5 krs. | 13 |   |
| NC | 16 |  Patrick Tambay | Lola-Ford | 70 | Ei sijoitusta | 17 |   |
| Kesk. | 5 |  Nigel Mansell | Williams-Honda | 63 | Rengas | 1 |   |
| Kesk. | 7 |  Riccardo Patrese | Brabham-BMW | 63 | Sähköt | 19 |   |
| Kesk. | 2 |  Keke Rosberg | McLaren-TAG | 62 | Rengas | 7 |   |
| NC | 22 |  Allen Berg | Osella-Alfa Romeo | 61 | Ei sijoitusta | 26 |   |
| Kesk. | 8 |  Derek Warwick | Brabham-BMW | 57 | Jarrut | 20 |   |
| Kesk. | 17 |  Christian Danner | Arrows-BMW | 52 | Moottori | 24 |   |
| Kesk. | 18 |  Thierry Boutsen | Arrows-BMW | 50 | Moottori | 22 |   |
| Kesk. | 12 |  Ayrton Senna | Lotus-Renault | 43 | Moottori | 3 |   |
| Kesk. | 23 |  Andrea de Cesaris | Minardi-Motori Moderni | 40 | Mekaaninen | 11 |   |
| Kesk. | 20 |  Gerhard Berger | Benetton-BMW | 40 | Moottori | 6 |   |
| Kesk. | 29 |  Huub Rothengatter | Zakspeed | 29 | Ripustukset | 23 |   |
| Kesk. | 15 |  Alan Jones | Lola-Ford | 16 | Moottori | 15 |   |
| Kesk. | 24 |  Alessandro Nannini | Minardi-Motori Moderni | 10 | Onnettomuus | 18 |   |
| Kesk. | 21 |  Piercarlo Ghinzani | Osella-Alfa Romeo | 2 | Voimansiirto | 25 |   |
| Kesk. | 27 |  Michele Alboreto | Ferrari | 0 | Onnettomuus | 9 |   |
Lähde:
Muuta

Paalupaikka: Nigel Mansell – 1.18,403
Nopein kierros: Nelson Piquet – 1.20,787 kierroksella 82
Keke Rosbergin, Huub Rothengatterin ja Alan Jonesin viimeinen kilpailu.
HUMAK Nurmijärvi

Kiljavan opiston päärakennus.
HUMAK Nurmijärvi on Humanistisen ammattikorkeakoulun Kiljavan opistolla Nurmijärvellä sijaitseva kampus. Se on HUMAKin kampuksista suurin. Kampuksella voi opiskella kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutusohjelmassa yhteisöpedagogiksi (210 op). Aloituspaikkoja vuonna 2010 oli 47. Ensisijaisia hakijoita oli 122 ja yhteensä 310.
Hakeminen

Nurmijärven kampuksella järjestetään sekä nuorten että aikuisten koulutusta. Aikuisten koulutus vaatii alan tuntemusta ja osaamista. Pääsykokeen kirjallisessa osuudessa testataan ennalta annetun aineiston tuntemusta sekä englannin että ruotsin kielen taitoa. Tämän lisäksi pääsykokeet sisältävät haastattelu- ja ryhmäosuuden.
Opiskelu

Opiskelu kestää keskimäärin 3,5 vuotta. Opetus koostuu kontakti- sekä verkko-opetuksesta, opintokäynneistä, ryhmätöistä ja itsenäisestä opiskelusta. Myös harjoittelut kerryttävät opintopisteitä. 210 opintopistettä koostuu HUMAKin yhteisistä opinnoista (10 op), yhteisöpedagogin yhteisistä opinnoista (70 op), yhteisöpedagogin ammatillisista opinnoista (30 op), ammatillisista suuntautumisopinnoista (40 op), vapaasti valittavista opinnoista (20 op) ja opinnäytetyöstä ja siihen liittyvistä opinnoista (30 op).