stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Santa Cruz de la Sierra
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Santa Cruz Wikimedia Commonsissa
Andrea Miniatures

Andrea Miniatures on espanjalainen pienoismallifiguureita valmistava yritys. Yrityksen perustivat vuonna 1983 veljekset Fernando ja Carlos Andrea. Figuurien lisäksi Andrea Miniatures valmistaa erilaisia pienoismalli- ja dioraamatarvikkeita sekä julkaisee pienoismalleihin liittyviä kirjoja.
Kuopion Palloseuran Akatemia

KuPS Akatemia oli vuosina 2003–06 toiminut Kuopion Palloseuran reservijoukkue. Se harjoitteli ja pelasi kotiottelunsa emoseuransa tavoin Magnum Areenallalähde?. Kaksi viimeistä toimintavuottaan eli kaudet 2005 ja 2006 seura pelasi Kakkosessa.
Historia

KuPS Akatemia syntyi vuonna 2003, kun KuPSissa päätettiin, että A-junioreiden sijaan tarvittaisiin reservijoukkuetta. Seuraavaksi vuodeksi A-junioreiden SM-sarjan joukkueesta muodostettiinkin uusi joukkue, joka sijoitettiin Kolmoseen. lähde?
Heti seuraavana vuonna tapahtui. Samalla kun KuPS kiipesi Ykkösestä takaisin Veikkausliigaan, reservijoukkue nousi Kakkoseen. Nousun yhteydessä reservijoukkueen nimi päätettiin vaihtaa KuPS Akatemiaksi. lähde?
KuPS Akatemia pelasi kaudella 2005 Kakkosen itälohkossa ja päätyi lopulta neljännelle sijalle. Vuonna 2006 lohkojaon muututtua KuPS Akatemia sijoitettiin paikallisvastustaja Kingsin kanssa helsinkiläispainotteiseen Kakkosen A-lohkoon, jossa se sijoittui kauden päätteeksi seitsemänneksi. lähde?
Kaudella 2007 joukkue olisi pelannut lohkossa C, mutta KuPS:n tehtyä farmisopimuksen Kingsin kanssa, KuPS Akatemia päätettiin lakkauttaa.
Valmennus kaudella 2006

Akatemian päävalmentajana toimi Jouni Jäntti, kakkosvalmentajanaan Kai Nyyssönen. Valmennusryhmään kuuluivat lisäksi taitovalmentaja Anssi Pellikka sekä nopeusvalmentaja Sami Länsivuori. Joukkueenjohtajan sekä huoltajan toimia hoiti Sami Miettinen. lähde?
Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue

| Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  415 867
Alue:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Keskuspaikka:  Oulu
Kunnat:  30
Yhteistyöalue:  Pohjois-Suomen yhteistyöalue
Hyvinvointialuejohtaja:  Ilkka Luoma
Pelastuslaitos:  Pohjois-Pohjanmaan pelastuslaitos
Aluevaltuusto
Aluevaltuuston koko:  79
Puheenjohtaja:  Kai Pajala
Puolueet ja valtuustopaikat
Keskusta:  33
Kokoomus:  12
SDP:  9
Perussuomalaiset:  8
Vasemmistoliitto:  8
Vihreät:  5
Kristillisdemokraatit:  2
VKK:  1
Liike Nyt:  1
Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue eli Pohde on Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.
Kunnat

Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueeseen kuuluu 30 kuntaa, joista 11 on kaupunkeja. Kunnat on jaettu Oulua lukuun ottamatta viiteen osa-alueeseen:
| --- | --- |
 Oulun kaupunki (Uleåborg)  Oulunkaari:  Iin kunta (Ijo)   Pudasjärven kaupunki   Utajärven kunta   Vaalan kunta Oulun eteläinen:  Alavieskan kunta   Haapajärven kaupunki   Haapaveden kaupunki   Kärsämäen kunta   Nivalan kaupunki   Oulaisten kaupunki   Pyhäjärven kaupunki   Pyhännän kunta   Reisjärven kunta   Sievin kunta   Siikalatvan kunta   Ylivieskan kaupunki: Koillismaa:  Kuusamon kaupunki   Taivalkosken kunta Lakeus:  Hailuodon kunta (Karlö)   Kempeleen kunta   Limingan kunta (Limingo)   Lumijoen kunta   Muhoksen kunta   Tyrnävän kunta Rannikkoseutu:  Kalajoen kaupunki   Merijärven kunta   Pyhäjoen kunta   Raahen kaupunki   Siikajoen kunta
Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 415 867 asukasta.
Palvelut

Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.
Palvelut > Terveydenhuolto

Alueen keskussairaalana toimii Oulun yliopistollinen sairaala, Oulaskankaan sairaala ja Raahen aluesairaala. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvoitiyhtymä NordLab.
Palvelut > Pelastustoiminta

Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen palvelut tuottaa Pohjois-Pohjanmaan pelastuslaitos.
Aluevaltuusto

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 79 valtuutettua.
Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen keskussairaalana toimii Oulun yliopistollinen sairaala.
Lehtisaari (Tuomiojärvi, Jyväskylä)

Lehtisaari
| --- | --- |
Sijainti:  Jyväskylä Suomi
Vesialue:  Tuomiojärvi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lehtisaari on Jyväskylän Tuomiojärven suurin saari. Siellä sijaitsee Jyväskylän evankelis-luterilaisen seurakunnan ylläpitämä kesäkoti, jossa voi viettää päivää esim. pelaillen, saunoen tai uiden. Saaren 1930-luvun alkupuolelta ollut päärakennus paloi 15.6.2016. Lehtisaareen lähtee yleensä kyyditys rannasta tasatunnein kesäisin, mutta kesän 2024 saari on suljettu rakennustöiden takia. Kesällä 2025 se avataan jälleen.
Hadar Cars

| Hadar Cars |
| --- | --- |
 Hadar Cars vuonna 2018.
Euroopan parlamentin jäsen
 Ruotsi 1995–1999  
Ruotsin ulkomaankauppaministeri
 Ola Ullstenin hallitus 18. lokakuuta 1978 – 12. lokakuuta 1979  
Edeltäjä:  Staffan Burenstam Linder
Seuraaja:  Staffan Burenstam Linder
Valtiopäiväedustaja
 1992–1995 1985–1991  
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. kesäkuuta 1933 (ikä 91) Tukholma, Ruotsi
Tiedot
Puolue:  Liberaalit
Hadar Cars (s. 14. kesäkuuta 1933 Tukholma) on ruotsalainen liberaalin kansanpuolueen poliitikko, joka toimi valtiopäiväedustajana 1985–1991 ja 1992–1995, Ruotsin ulkomaankauppaministerinä 1978–1979 ja meppinä 1995–1999.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hadar Cars Wikimedia Commonsissa
Hadar Cars Euroopan parlamentin verkkosivuilla (ruotsiksi)
Hadar Cars Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
| n k   Ruotsin Euroopan parlamentin jäsenet (1995–1999) |
| --- | --- |
EPP-ED:  Burenstam Linder  Carlsson  Cedershiöld  Stenmarck  Virgin 
ELDR:  Cars  Lindqvist  Olsson 
G:  Gahrton  Holm  Lindholm  Schörling 
PES:  Ahlqvist  Andersson  Hulthén  Lööw  Theorin  Waidelich  Wibe 
GUE/NGL:  Eriksson  Sjöstedt  Jörn Svensson 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ruotsi 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Emilia (albumi)

| Emilia Emilia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1982
 Julkaistu: 1982
 Formaatti: LP-levy
 Tuottaja(t): K. Halonen
 Tyylilaji: elektroninen musiikki, pop, rock, italodisko
 Kesto: 38.05
 Levy-yhtiö: Kerberos
Emilia on suomalaisen laulajan Emilian vuonna 1982 julkaistu studioalbumi. Albumin julkaisi levy-yhtiö Kerberos.
Albumi sisältää muun muassa alun perin italialaisen La Bellinin vuonna 1978 levyttämän diskokappaleen "Satan in Love" suomenkielisen coverversion.
Helsingin Sanomissa Markku Fagerlund nimesi albumin ehdolle vuoden kamalimmaksi levyksi. Hänestä edellisvuonna singlenä julkaistu ”Satan in Love” herätti jo hirtehistä hilpeyttä, mutta albumillinen Emiliaa oli jo liikaa: ”Emilia on lähinnã naispuolinen versio Frederikistä: kömpelö sekoitus seksiä ja vauhdikasta imagoa. Tärkein eli laulajan lahja kuitenkin puuttuu, ja ääni on ohut ja epätasainen.” Saman yhtiön Ilta-Sanomat oli armollisempi: ”Emilia on raikkaalla tavalla erilainen suomalaisten naisartistien joukossa.”
Kappaleet

Villikissa (alkuperäinen kappale: Bello brutto) – 4.22
En tahdo jättää (alkuperäinen kappale: Don't Wanna Lose You) – 4.21
Tuokio paratiisissa (alkuperäinen kappale: Un prato in paradiso) – 3.20
Olen ehkä nainen (alkuperäinen kappale: I'm Just A Woman) – 4.02
Isadora – 2.58
Aah mikä yö (alkuperäinen kappale: Amica notte) – 3.37
Filmi (alkuperäinen kappale: Movie) – 4.42
Loputon leikki (alkuperäinen kappale: Ancor di più) – 2.53
Satan in Love (suomeksi laulettu) – 3.23
Saanhan tulla takaisin – 4.23
Staffan

| Staffan |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  26. joulukuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Stefan, Tapani, Tahvo, Teppo
Vastineita eri kielissä:  Stefanus, Stephan, Stephen, Steven, Étienne, István
Nimen alkuperä:  kreikkalainen Stefanos, kruunattu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Staffan on ruotsalainen miehen etunimi. Stefanin tavoin se on muunnos kristillisestä miehen etunimestä Stefanus, jonka suomalaisia muunnelmia ovat muun muassa Tapani ja Tahvo.
Suomessa nimi Staffan on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu hieman yli 420 henkilölle. Staffanin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan tapaninpäivänä 26. joulukuuta.
Tunnettuja Staffaneja

Staffan Bergsten (1932–2022), ruotsalainen kirjailija, kriitikko ja kirjallisuudentutkija
Staffan Bruun (s. 1955), suomalainen kirjailija ja toimittaja
Staffan Burenstam Linder (1931–2000), ruotsalainen ekonomisti ja poliitikko
Staffan Hiekkaranta (1879–1947), suomalainen SDP:n kansanedustaja
Staffan Hildebrand (s. 1946), ruotsalainen elokuvaohjaaja
Staffan Holmström (s. 1985), suomalainen riistamaaliampuja
Staffan Kronwall (s. 1982), ruotsalainen jääkiekkoilija
Staffan Larsson (1927–1994), ruotsalainen runoilija ja kriitikko
Staffan Lindberg (s. 1971), suomalainen kilpapurjehtija
Staffan Lundh (s. 1963), ruotsalainen jääkiekkoilija
Staffan de Mistura (s. 1947), italialais-ruotsalainen diplomaatti
Staffan Mårtensson (s. 1964), ruotsalainen klarinetisti ja kapellimestari
Staffan Olsson, Bosson (s. 1969), ruotsalainen laulaja-lauluntekijä
Staffan Percy (1946–2024), ruotsalainen trubaduuri
Staffan Seeberg (s. 1938), ruotsalainen kirjailija ja lääkäri
Staffan Strand (s. 1976), ruotsalainen korkeushyppääjä
Staffan Tunis (s. 1982), suomalainen hiihtosuunnistaja
Staffan Ulfstrand (1933–2023), ruotsalainen ekologi ja lintutieteilijä
Konstantinin palatsi

Konstantinin palatsi vuonna 2003
Keisarin henkivartiokaartin vastaanotto Konstantinin palatsin edessä. Maalaus 1800-luvulta.
Konstantinin palatsi Suomenlahden puolelta. Aleksei M. Gornostajevin vesiväri- ja guassityö vuodelta 1847. Eremitaašin taidekokoelma.
Marmorisali vuoden 2008 IVY-kokouksen aikaan.
Ilmakuva palatsista ja puistosta.
Konstantinin palatsi eli Suuri Strelnan palatsi (ven. Константиновский дворец, Konstantinovski dvorets) on palatsi Strelnassa Pietarissa Venäjällä. Palatsi oli suuriruhtinaiden kesäpalatsi ja on nykyään Venäjän presidentin edustuspalatsi. Se korvasi Pietarin Kivisaarella olevan Kivisaaren palatsin residenssin, joka muutettiin kaupungin vierastaloksi.
Rakennusvaiheet ja omistajat

Palatsin suunnittelun aloitti Pietari Suuri vuonna 1715 ja tarkoituksena oli luoda Versaillesin tyyliin rakennettu kokonaisuus palatseineen ja puistoineen, suihkulähteineen ja kanavineen. Suihkulähdeasiantuntijat tuotettiin Venetsiasta ja palatsin ja ulkoalueiden suunnittelijoina olivat sen ajan tunnetuimmat arkkitehdit: Carlo Bartolomeo Rastrelli (1675–1744), Jean-Baptiste Le Blond, Sebastiano Cipriani ja myöhemmin Niccolo Michetti. Kivipalatsin rakentaminen alkoi vuonna 1720 ja rakennustyöt valmistuivat vuonna 1751 Pietari Suuren tyttären Elisabetin ollessa Venäjän keisarinna. Loppuvaiheessa palatsin rakennustöiden johdossa oli arkkitehti Francesco Bartolomeo Rastrelli.
Keisarinna Katariina Suuren hallintokaudella vuonna 1779 palatsia uudistettiin ja seuraavalla vuosikymmenellä vuodesta 1786  lähtiense oli sairaalana. Katariina ei oleskellut palatsissa, hän kävi Strelnassa metsästämässä tai kävelyillä. 1700-luvun lopussa palatsin omistajaksi tuli Katariinan pojan keisari Paavali I:n poika Konstantin Pavlovitš. Hänen ajaltaan on peräisin palatsin doorialaisten pylväiden koristama Suomenlahden puolella oleva valtava terassi, jonka suunnittelija on arkkitehti Andrei Voronihin. Merenpuoleiset alapuiston suihkulähteet ovat Pietari Suuren ajan suunnitelmien mukaiset.
Palatsissa oli tulipalo vuonna 1803. Restaurointisuunnitelman teki arkkitehti Vorohin ja töitä valvoi arkkitehti Luigi Rusca. Suuriruhtinas Konstantin Pavlovitšin kuoltua palatsin sai Nikolai I:n toiseksi vanhin poika, suuriruhtinas Konstantin Nikolajevitš (1827–1892). Suuriruhtinas oli sivistynyt ja kielitaitoinen mies, kiinnostunut tieteestä, musiikista ja kirjallisuudesta. Hän toimi merenkulkuministeriön päällikkönä ja osallistui maaorjalain uudistamiseen. Konstantin Nikolajevitšin puoliso oli suuriruhtinatar Aleksandra Iosifovna, Saksi-Altenburgin prinsessa. Pariskunnalla oli kuusi lasta. Aleksandra Iosifovna asui leskenä palatsissa vuoteen 1911 asti. Hänen lapsistaan nuorin aikuisikään asti elänyt oli Dmitri Konstantinovitš, joka oli syntynyt palatsissa. Dmitri Konstantinovitš oli palatsin viimeinen omistaja ja asukas. Hänet teloitettiin vuonna 1919 Pietari-Paavalin linnoituksessa.
Vallankumouksen jälkeen

Lokakuun vallankumouksen jälkeen Konstantinin palatsia käytettiin Waisenhaus-orpokotina. Saksan joukot vaurioittivat linnaa hyvin pahasti Leningradin piirityksessä toisen maailmansodan aikana. Sen jälkeen se kunnostettiin ja otettiin N. G. Kusnetsovin meriakatemian käyttöön.
Pietarin 300-vuotisjuhliksi palatsi kunnostettiin vuosina 2001–2003 perusteellisesti, ja valtio panosti siihen 280 miljoonaa euroa. Nykyisin siinä on Venäjän presidentin virka-asunto, museo ja kansainvälinen kongressikeskus. Vuonna 2006 palatsissa järjestettiin G8-kokous. Konstantinin palatsia (eli Kongressipalatsi) kunnostettiin jälleen ennen vuoden 2013 G20-kokousta. Kunnostukseen käytettiin noin 51 miljoonaa euroa.
Konstantinin palatsi on Moskovassa sijaitsevan Venäjän presidentinhallinnon alainen.
Vallankumouksen jälkeen > Palatsin salit

Palatsissa on kaksi suurta edustussalia, jotka restauroitiin vuosina 1949–1955. Marmorisalissa on joonialaiset pilasterit ja seinien yläosassa sotasaavutuksia ja antiikin historiaa kuvaavia reliefejä. Ovipilasterit ovat tekomarmoria. Toinen paraatisali on nimeltään sininen sali ja sen koristeena on myös korkokuvia ja väritettyä stukkokoristelua.
Vallankumouksen jälkeen > Strelnan puisto

Konstantinin palatsia ympäröi suuri puistoalue. Palatsi on rajattu kadun puolelta takorauta-aidalla. Aidassa on Bartolomeo Rastrellin suunnittelema barokkityylinen portti, jonka kautta aikanaan kuljettiin palatsille kadun puoleisen yläpuiston kautta pitkin lehmusten ja vaahteroiden reunustamaa kujaa. Toinen kulkureitti on meren puolelta alapuiston kautta.
Puistossa on myös puinen kartanoa muistuttava palatsi, joka on peräisin Pietari Suuren ajalta. Keisari seurueineen käytti palatsia levähdyspaikkana Pietarhoviin ja Oranienbaumiin suuntautuneilla matkoilla. Strelnaan metsästämään tulleet keisarin vieraat majoittuivat puupalatsissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konstantinin palatsi Wikimedia Commonsissa
Palatsin ja kongressikeskuksen sivusto (englanniksi)
Matkailutietoa museon sivustolla (venäjäksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Konstantinpalast
Käännös suomeksi
Degerfors IF

Degerfors IF on ruotsalainen jalkapalloseura. Se pelaa tällä hetkellä maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Superettanissa.
Ruotsin pääsarjassa Allsvenskanissa Degerfors on pelannut yhteensä 33 kautta. Edellisen kerran seura esiintyi Allsvenskanissa vuonna 1997. Seuran yleisöennätys on 21 065 katsojaa vuoden 1963 ottelussa Degerfors-IFK Norrköping.
Saavutukset

Hopeaa: 1941, 1963
Pronssia: 1951, 1954
Cup-mestari: 1993
Eurocupit

| Kausi | Cup | Vastustaja | Kotiottelu | Vierasottelu | Yhteistulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993–1994 | Cup-voittajien cup |  Sliema Wanderers | 3–0 | 3–1 | 6–1 |
| 1993–1994 | Cup-voittajien cup |  Parma | 1–2 | 0–2 | 1–4 |
Ipomoea asarifolia

| Ipomoea asarifolia |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Solanales
Heimo::  Kiertokasvit Convolvulaceae
Suku::  Elämänlangat Ipomoea
Laji::  asarifolia
Kaksiosainen nimi
 Ipomoea asarifolia  Roem. & Schult. (kuvaus) 
Katso myös
   Ipomoea asarifolia Wikispeciesissä   Ipomoea asarifolia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ipomoea asarifolia on kiertokasvien heimoon ja elämänlankojen sukuun kuuluva kasvi. Ipomoea asarifolia elää symbioottisesti Periglandula ipomoeae -lajin kanssa, joka tuottaa ergoliinialkaloideja.
Filip Berg

| Filip Berg |
| --- | --- |
 Berg vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. lokakuuta 1986 (ikä 38) Danderyd, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2003–
Merkittävät roolit:  Sebbe (Hip hei hutsu!)
Aiheesta muualla
IMDb
Filip Berg (s. 2. lokakuuta 1986 Danderyd) on ruotsalainen näyttelijä.
Rooleja

Pahuus (2003) – Johan
Hip hei hutsu! (2004) – Sebbe
Rosan elämää (2005) – Harry
Mies, joka rakasti järjestystä (2015) – Ove nuorena
Whiskey on the Rocks (2024) – Håkan Martinsson
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Filip Berg Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Muut:  Europeana  IdRef
Lehtinen

Lehtinen on yleinen suomenkielinen sukunimi. Se kuuluu Virtanen-tyyppiin. Se voi esiintyä myös paikannimenä.
Sukunimenä > Lehtinen yhdysnimen osana

Amalia Lindfelt-Lehtinen (1861–1939), suomalainen opettaja, naisten käsityönopetuksen uranuurtaja, Kasvatusopillisen käsityökoulun perustaja ja johtaja
Carola Teir-Lehtinen (s. 1952), yritysjohtaja
Greta Skogster-Lehtinen (1900–1994), tekstiilitaiteilija
Ileana Ros-Lehtinen (s. 1952), yhdysvaltalainen poliitikko ja edustajainhuoneen jäsen
Toini Lehtinen-Palme (1911–1996), lasten- ja nuortenkirjailija
Paikannimenä

Lehtinen, kartano Mietoisissa
Lehtinen, saari Jyväskylässä
Lehtinen, saari Päijänteessä Kuhmoisissa
Lehtinen, järvi Saarijärvellä
Datus Hilarion Lega

Datus Hilarion Lega (s. 21. lokakuuta 1956 Kupang) on indonesialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Rutengin hiippakuntaan 15. kesäkuuta 1984 ja nimitettiin Manokwari-Sorongin hiippakunnan piispaksi 30. kesäkuuta 2003. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Francis Xavier Sudartanta Hadisumarta, jota avustivat Julius Riyadi Darmaatmadja ja Jacobus Duivenvoorde.
Alejandro Fernández Feo-Tinoco

Alejandro Fernández Feo-Tinoco (6. syyskuuta 1908 – 17. syyskuuta 1987) oli venezuelalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 25. lokakuuta 1931 ja nimitettiin San Cristóbal de Venezuelan hiippakunnan johtoon 23. huhtikuuta 1952. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Armando Lombardi, jota avustivat Lucas Guillermo Castillo Hernández ja Rafael Ignacio Arias Blanco.
Feo-Tinoco osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän jäi eläkkeelle 26. lokakuuta 1984.
Åland United

| Mitalit> Kansallinen liiga  |
| --- | --- | --- |
|  Kultaa | 2009, 2013, 2020 |  |
|  Hopeaa | 2012, 2014 |  |
|  Pronssia | 2010, 2015, 2018, 2019, 2021, 2022, 2023 |  |
Naisten Suomen Cup 
|  Kultaa | 2020, 2021, 2022 |  |
|  Hopeaa | 2019 |  |
Liigacup 
|  Hopeaa | 2010 |  |
Kuva ottelusta KMF – Åland United
Åland United on vuonna 2008 perustettu ahvenanmaalainen jalkapalloseura, jonka joukkue pelaa Kansallisessa Liigassa. Seuran kotipaikka on Lemland, mutta kotiottelunsa se pelaa Maarianhaminan Wiklöf Holding Arenalla.
Åland United syntyi syksyllä 2004, kun Lemlands IF ja IF Finströms Kamraterna loivat yhteisen edustusjoukkueen naisjalkapalloon. Aluksi joukkue toimi Lemlands IF:n alaisuudessa, kunnes syksyllä 2008 päätettiin perustaa itsenäinen seura. Samalla Sunds IF, IFK Mariehamn ja IF Fram tulivat mukaan yhteistyöhön. Yhdistykseksi Åland United rekisteröitiin 16. lokakuuta 2009. Vuonna 2010 Jomala IK ja Hammarlands IK liittyivät mukaan toimintaan.
Åland United nousi pääsarjatasolle kauden 2005 päätteeksi ja on siitä asti pelannut Naisten Liigassa. Seuran paras saavutus on Suomen mestaruus kausilta 2009, 2013 ja 2020. Kausilla 2021, 2022 ja 2023 se saavutti pronssia. Joukkue pelasi myös Naisten Mestarien liigassa kaudella 2010–2011, jolloin se selviytyi neljännesvälieriin asti.
Seura on voittanut Naisten Suomen Cupin kolmesti peräkkäin vuosina 2020, 2021 ja 2022.
Joukkue kaudella 2022

Tilanne 23.10.2022.
Aiheesta muualla

Åland Unitedin kotisivut (ruotsiksi)
| n k Naisten jalkapallon Suomen-mestarit |
| --- | --- |
Voittajat:  1971: HJK  1972: HJK  1973: HJK  1974: HJK  1975: HJK  1976: Into  1977: Into  1978: TPS  1979: HJK  1980: HJK  1981: HJK  1982: Valtti  1983: Valtti  1984: HJK  1985: KNF  1986: HJK  1987: HJK  1988: HJK  1989: PP-Futis  1990: Helsinki United  1991: HJK  1992: HJK  1993: KontU  1994: MPS  1995: HJK  1996: HJK  1997: HJK  1998: HJK  1999: HJK  2000: HJK  2001: HJK  2002: FC United  2003: MPS  2004: FC United  2005: HJK  2006: FC Honka  2007: FC Honka  2008: FC Honka  2009: Åland United  2010: PK-35 Vantaa  2011: PK-35 Vantaa  2012: PK-35 Vantaa  2013: Åland United  2014: PK-35 Vantaa  2015: PK-35 Vantaa  2016: PK-35 Vantaa  2017: FC Honka  2018: PK-35 Vantaa  2019: HJK  2020: Åland United  2021: KuPS  2022: KuPS  2023: KuPS 
| n k Kansallinen liiga |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: HJK
Joukkueet (2025):  HJK  HPS  JyPK  KuPS  PK-35  PK-35 Vantaa  VIFK  Åland United 
| n k  Ålands Fotbollförbund |
| --- | --- |
Joukkueet:  IF Finströms Kamraterna  IF Fram  IFK Mariehamn  Hammarlands IK  Jomala IK  Lemlands IF  Sunds IF  Åland United  FC Åland 
Maajoukkueet:  Ahvenanmaan jalkapallojoukkue  Ahvenanmaan naisten jalkapallojoukkue 
Turnaukset:  Ålandscupen  Åländska Mästerskapen  Alandia Cup
Ceylonineebenpuu

| Ceylonineebenpuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Eebenpuukasvit Ebenaceae
Suku::  Eebenpuut Diospyros
Laji::  ebenum
Kaksiosainen nimi
 Diospyros ebenum  J.Koenig ex Retz. 
Katso myös
   Ceylonineebenpuu Wikispeciesissä   Ceylonineebenpuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ceylonineebenpuu eli eebenholtsi (Diospyros ebenum) on eebenpuiden sukuun kuuluva puulaji. Se kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Aasian kuivissa metsissä. Ceylonineebenpuu on yksi arvostettua eebenpuuta tuottavista lajeista.
Kuvaus

Ceylonineebenpuu on keskikokoinen puu, kasvaen noin 30 metriä korkeaksi. Kaarna on kilpimäistä, uurteista ja väritykseltään harmaanmustaa. Lehdet ovat muodoltaan soikeita tai suikeita. Ne ovat yleensä 5–13 senttimetriä pitkiä. Kukat ovat yleensä joko kaksineuvoisia, tai yksineuvoisia hedekukkia. Hedekukat kasvavat 3–16-kukkaisissa viuhkoissa. Niissä on sekä verho- että terälehtiä neljä. Kaksineuvoiset kukat ja emikukat kasvavat yksittäin, verho- ja terälehtien määrä niissä vaihtelee kolmesta neljään. Emillä on yksi 4–5 haarainen luotti ja kahdeksan onteloa, joissa kussakin on yksi siemenaihe. Hedelmä on hieman litistyneen pyöreä marja.
Levinneisyys

Ceylonineebenpuu kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Aasiassa Etelä-Intiassa ja Sri Lankalla. Sitä viljellään puutavaran vuoksi muuallakin eteläisessä Aasiassa, varsinkin Malesiassa.
Käyttö

Ceylonineebenpuun puuaines on arvostettua eebenpuuta. Lajia käytetään myös suojapuuna viljelyksillä suojelemaan muita viljelyskasveja auringolta ja tuulelta.