stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elmi Tsokkinen

| Elmi Tsokkinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. heinäkuuta 1885 Aittokoski, Suomi
Kuollut: 12. huhtikuuta 1979 Helsinki (93 vuotta)
Puoliso:  Sergei Tsokkinen
Elmi Tsokkinen (5. heinäkuuta 1885 lähde? Aittokoski, Suojärvi – 12. huhtikuuta 1979 Helsinki, Uusimaa) oli Suojärveltä kotoisin oleva runonlaulaja. Uskonnoltaan Tsokkinen oli ortodoksi. Hänen kotinsa toimi myös majatalona, joten hänen täytyi hoitaa 11 lasta ja matkailijoita. Tsokkisen kotiin majoittui viikoittain Vornaset ja Shemeikat, jotka olivat paikallista runonlaulaja sukua, myös kala-, riista- ja puutavaramiehet majoittuivat hänen kotiinsa, ja heiltä Elmi oppi monia runoja ja tarinoita, sillä hän oli osana Vornasten runonlaulaja sukua. Hän myös peri runoja mummoltaan, Pagala Hapolta.
Elämänvaiheet > Koulutus

Tsokkinen oli yksi ensimmäisistä Suojärven ensimmäisen suomenkielisen, Varpakylään perustetun koulun käynneistä. Hän oppi siellä lukemaan ja kirjoittamaan.
Elämänvaiheet > Avioliitto ja Perhe

Tsokkinen meni naimisiin Tšokin kylässä vuonna 1907 noin 28-vuotiaana, jossa hän nai Sergei Tsokkisen, joka oli myös ortodoksi. Sergein kanssa he saivat suuren perheen, jossa oli yhteensä yksitoista lasta, joista neljä kuoli lapsena ja kaksi kuoli sodassa. Tsokkisen isä oli nimeltään Matti Juhonpoika Kokko ja äiti Matrona Feodorintytär Happo.
Elämänvaiheet > Evakko

Tsokkinen joutui luovutetun Karjalan evakuoinnin aikana muuttamaan perheineen Pohjanmaalle, josta he muuttivat Helsinkiin, jossa Tsokkinen lauloi kalevalaismittaisia runoja ja vanhoja kehtolauluja, ja aloitti tekemään Karjalaista kulttuurityötä Sanna Jokisen ja Ahti Talvilinnan, jotka muistivat Tsokkisen taidot, kanssa. Tsokkinen liittyi myös mukaan Suojärveläisten seuran toimintaan neuvojana ja ohjelman suorittajana.
Kale

Koristekauran (Avena sterilis) tähkylä, ylempänä ulko- ja sisäkale alempana.
Kaleet ovat heinäkasvien (Poaceae) kukinnon eli tähkän muodostavien osakukintojen, tähkylöiden suomumaiset alimmaiset suojuslehdet. Kaleita on tavallisesti tähkylässä kaksi, alempana oleva ulko- ja sisäkale ylempänä. Kaleiden kärjessä voi olla ota.
Cappadocia (provinssi)

| Cappadocia Provincia Cappadocia> Rooman provinssi |
| --- | --- |

 Cappadocian provinssin alue vuonna 125.
Valtio:  Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Oriens (300-luku)
Diokeesi:  Pontica (n. 293–395)
Nykyinen valtio/alue:  Turkki
Perustettu:  17 (alun perin) 98–117 (uudelleen)
Lakkautettu:  74 (väliaikaisesti) n. 395 (lopullisesti)
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kaisareia (Caesarea)
Cappadocia (lat. Provincia Cappadocia) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella.
Maantiede

Cappadocian provinssi käsitti alun perin alueen Vähän-Aasian ja samalla nykyisen Turkin keski- ja itäosissa sekä osan näiden Mustanmeren puoleisesta rannikosta. Myöhemmin provinssiin kuului vain keskinen Vähä-Aasia. Alue vastasi monin osin sille nimensä antanutta Kappadokian maakuntaa. Provinssin luoteispuolella sijaitsi alun perin Bithynia et Pontuksen provinssi, länsipuolella Galatian provinssi, lounaispuolella Cilician provinssi ja eteläpuolella Syrian provinssi. Itäpuolella sijaitsi Armenia ja lyhytikäinen Armenian provinssi. Cappadocian provinssin hallinnollinen keskus oli Kaisareia (lat. Caesarea).
Maantiede > Kaupunkeja

Cappadocian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Amaseia (Amasia)
Andabilis
Arabissos (Arabissus)
Arkhelais (Archelais) eli Garsaura
Ariaratheia (Ariarathia)
Faustinopolis
Kaisareia (Caesarea)
Komana (Comana)
Kybistra (Cybistra)
Laranda
Larissa
Mazaka (Mazaca)
Melitene
Nazianzos (Nazianzus)
Nikopolis (Nicopolis)
Nyssa
Sakoena (Sacoena)
Salamboreia (Salamborea)
Sebasteia (Sebastia) eli Megalopolis
Sebastopolis eli Herakleopolis (Heracleopolis)
Soanda
Trapezus
Tyana
Zela
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cappadocia Wikimedia Commonsissa
Italian alueet ja Rooman provinssit vuonna 117
| --- | --- |
AugustuksenItalian alueet:  Regio I Latium et Campania  Regio II Apulia et Calabria  Regio III Lucania et Bruttii  Regio IV Samnium  Regio V Picenum  Regio VI Umbria  Regio VII Etruria  Regio VIII Aemilia  Regio IX Liguria  Regio X Venetia et Histria  Regio XI Transpadana 
Provinssit:  Achaea  Aegyptus  Africa proconsularis  Alpes Cottiae  Alpes maritimae  Alpes Poeninae et Graiae  Arabia Petraea  Armenia  Asia  Assyria  Bithynia et Pontus  Britannia  Cappadocia  Cilicia  Creta et Cyrene  Cyprus  Dacia  Dalmatia  Epirus  Galatia  Gallia Aquitania  Gallia Belgica  Gallia Lugdunensis  Gallia Narbonensis  Germania inferior  Germania superior  Hispania Baetica  Hispania Tarraconensis  Judaea  Lusitania  Lycia et Pamphylia  Macedonia  Mauretania Caesariensis  Mauretania Tingitana  Mesopotamia  Moesia inferior  Moesia superior  Noricum  Pannonia inferior  Pannonia superior  Raetia  Sardinia et Corsica  Sicilia  Syria  Thracia 
Rooman provinssit Diocletianuksen uudistuksesta n. vuonna 293
Achaea
Aegyptus Herculia
Aegyptus Jovia
Aemilia et Liguria
Africa proconsularis
Alpes Cottiae
Alpes maritimae
Alpes Poeninae et Graiae
Apulia et Calabria
Aquitania prima
Aquitania secunda
Arabia
Armenia minor
Asia
Baetica
Belgica prima
Belgica secunda
Bithynia
Britannia prima
Britannia secunda
Campania
Cappadocia
Caria
Carthaginensis
Cilicia
Corsica
Creta
Cyprus
Dacia mediterranea
Dacia ripensis
Dalmatia
Dardania
Diospontus
Epirus nova
Epirus vetus
Europa
Flaminia et Picenum
Flavia Caesariensis
Galatia
Gallaecia
Germania prima
Germania secunda
Haemimontus
Hellespontus
Insulae
Insulae Baleares
Isauria
Libya inferior
Libya superior
Lucania et Bruttii
Lugdunensis prima
Lugdunensis secunda
Lusitania
Lycia et Pamphylia
Lydia
Macedonia
Mauretania Caesariensis
Mauretania Sitifensis
Mauretania Tingitana
Maxima Caesariensis
Mesopotamia
Moesia prima
Moesia secunda
Narbonensis prima
Narbonensis secunda
Noricum mediterraneum
Noricum ripense
Numidia Cirtensis
Numidia militiana
Novempopulana
Osroene
Pannonia prima
Pannonia secunda
Paphlagonia
Phrygia prima
Phrygia secunda
Pisidia
Pontus Polemoniacus
Praevalitana
Raetia prima
Raetia secunda
Rhodope
Samnium
Sardinia
Savia
Scythia
Sequania
Sicilia
Syria Coele
Syria Palaestina
Syria Phoenice
Tarraconensis
Thebais
Thessalia
Thracia
Tripolitania
Tuscia et Umbria
Valeria Byzacena
Valeria
Venetia et Histria
Viennensis
Crossfit

| CrossFit, Inc>  |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Yksityinen osakeyhtiö
Perustettu:  2000 (Santa Cruz, Yhdysvallat)
Perustaja:  Greg Glassman Lauren Jenai
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  liikunta
Omistaja:  Eric Roza
Kotisivu:  www.crossfit.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Crossfit-ohjaajien sertifiointitilaisuus Santa Cruzissa, Kaliforniassa 2007.
Crossfit on kuntoilumuoto, jossa tavoitteena on kehittää tasaisesti eri fyysisiä ominaisuuksia. Siihen kuuluu lihasvoima-, kestävyys-, nopeus- ja notkeusharjoitteita. Crossfitin alkuperäinen kehittäjä, entinen voimistelija Greg Glassman on todennut, että harjoitusohjelman päämääränä on luoda urheilijan perikuva, joka on ”samanveroisesti voimistelija, painonnostaja ja pikajuoksija”. Hänen mukaansa esimerkiksi kestävyysurheilijoilla kestävyyden parantaminen tapahtuu muiden kunto-ominaisuuksien, kuten voiman, nopeuden ja ketteryyden kustannuksella.
Internetissä toimivat yhteisöt ovat olennainen osa crossfit-harrastajien toimintaa, ja verkkosivuilta löytyykin harrastajien itse tekemiä päivittäisiä harjoitteluohjelmia sekä kanavia keskinäiseen tulosten vertailuun. Lajissa järjestetään myös maailmanmestaruuskilpailut, jonka voittaja julistetaan ”maailman kovakuntoisimmaksi ihmiseksi” (engl. World’s Fittest Human).
Crossfit-harjoitteet ovat erittäin haastavia.kenen mukaan? Esimerkiksi eräässä harjoituksessa  toistetaan 20 minuutin aikana mahdollisimman monta kertaa peräkkäin 5 leuanvetoa, 10 punnerrusta ja 15 kyykkyä. Aloittelijoilla onkin vaarana se, että he saattavat riittävän ohjauksen puuttuessa vahingoittaa itsensä. Glassman on itsekin antanut luomastaan harjoitteluohjelmasta seuraavan lausunnon: ”Se voi tappaa sinut. Tämän seikan suhteen olen aina ollut täysin rehellinen.”
Tavaramerkki

Tavaramerkkioikeudet omistaa maailmanlaajuisesti yhdysvaltalainen CrossFit, Inc. Merkkiä lisensioidaan koulutetuille yrittäjille, jotka maksavat vuosittain lisenssimaksun merkin käytöstä. Suomessa on nykyään 64 lisensioitua salia. CrossFit-tavaramerkin on myös väitetty vesittyneenselvennä, koska se olisi menettänyt erottamiskykynsä ja muuttunut harjoittelumuotoa kuvaavaksi yleisnimeksi ja urheilulajiksi. Merkki on kuitenkin edelleen erittäin laajasti rekisteröity, eikä kumoamistuomioita ole annettu vielä missään. Crossfit-tavaramerkkiä on haettu kumoon muun muassa Suomessa PRH:ssa sekä Euroopan tavaramerkkivirastossa EUIPO:ssa, molemmissa on kumoamiskanteet vireillä.
PRH on jo alustavasti päätynyt ratkaisuun jossa merkki on kuvaileva ja näin ollen menettänyt erottamiskykynsä tavaramerkkinä lähde?
Crossfit Suomessa

Suomen ensimmäinen Crossfit-sali oli GPP Training House, jonka perusti Väinö Lestelä vuonna 2007. Salin nimi muuttui muotoon CrossFit Helsinki vuonna 2008. Crossfit sai Suomessa huomiota, kun porilainen Mikko Salo voitti Crossfit games -kisan  vuonna 2009. Tämän jälkeen aloitti toimintansa Crossfit Pori. Crossfit-salien määrä Suomessa kasvoi eniten vuonna 2013, jolloin avattiin 15 uutta salia. Vuonna 2018 salien määrä oli yli 60.
Crossfit Suomessa > Kilpailut Suomessa

Vuonna 2009 Väinö Lestelä järjesti kertaluonteiseksi jääneen Helsinki crossfit games -kilpailun. Lappeenrannassa on järjestetty Karjalan kovin -kisaa vuodesta 2010. Karjalan kovin on pisimpään Suomessa järjestetty crossfit-kisa. Ensimmäiset ja ainoatlähde? Crosstitin SM-kisat järjestettiin Porin puuvillatehtaan tiloissa vuonna 2012. Kyseisissä kisoissa Suomen mestaruudet voittivat naisten sarjassa Essi Koskinen ja miesten sarjassa Mikko Aronpää. Nykyään Suomen kovakuntoisin kruunataan Crossfit Openin perusteella.
Urheilijoita

Jonne Koski
Mikko Salo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Crossfit Wikimedia Commonsissa
Crossfitin viralliset sivut (englanniksi)
25. marraskuuta

25. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 329. päivä (330. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 36 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Katri, Kaija, Katja, Kaisa, Kati, Kaarina, Kaisu, Riina, Katariina, Katriina
suomenruotsalainen kalenteri: Katarina, Karin, Kajsa, Katrina, Katja, Carina
ortodoksinen kalenteri: Liimo, Pekka, Petri, Katariina, Katja
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Gáddjá, Káre, Káhtariinná, Gáhteriinná, Gáre, Gáren, Gáhte
vanhemmissa kalentereissa: Catharina, Conradus, Ebba, Linus
Tapahtumia

1120 – Kolmesataa ihmistä, mukaan lukien kruununprinssi Vilhelm Adelin, hukkui Valkoisen laivan ajettua karille Englannin kanaalissa.
1491 – Maurien viimeisen espanjalaisen linnoituksen piiritys alkoi Granadassa.
1667 – Tuhoisa maanjäristys surmasi Shemakhassa Kaukasiassa 80 000 ihmistä.
1839 – Syklonin aiheuttamissa tuhoissa Intiassa sai surmansa arviolta 300 000 ihmistä.
1936 – Antikomintern-sopimus solmittiin Saksan ja Japanin välillä.
1940 – Nakke Nakuttaja (Woody Woodpecker) esiintyi ensimmäisen kerran piirrosfilmissä Knock Knock.
1947 – Punainen vaara: Hollywoodin elokuvastudiot asettivat ”Hollywoodin kymmenikön” mustalle listalle.
1953 – Kaikkiaan 1 500 unkarilaista poliittista vankia pääsi palaamaan Neuvostoliitosta kotimaahansa. Päivä julistettiin Unkarissa myöhemmin gulagien uhrien muistopäiväksi.
1963 – Kennedyn murha: Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy haudattiin Arlingtonin sotilashautausmaalle.
1968 – Vanhan valtaus Helsingissä.
1975 – Suriname itsenäistyi Alankomaista.
1984 – 36 brittiläistä ja irlantilaista popmuusikkoa kokoontui Band Aid -yhtyeenä Notting Hillin studiolle nauhoittamaan kappaleen ”Do They Know It’s Christmas” kerätäkseen rahaa Etiopian nälänhädän uhreille.
1992 – Tšekkoslovakian liittokokous hyväksyi äänestyksessä maan jakautumisen Tšekiksi ja Slovakiaksi vuoden 1993 alusta.
1994 – Sonyn perustaja Akio Morita ilmoitti luopuvansa vaikeuksissa olleen yhtiön pääjohtajuudesta.
2001 – Saksalainen industrial metal -yhtye Rammstein esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa Helsingin jäähallissa.
2002 – Yhdysvaltain presidentti George W. Bush allekirjoitti terrorismin vastaisen ”Kotimaan turvallisuuslain” (Homeland Security Act).
2007 – Wikiuutisten suomenkielinen versio avattiin.
2018 – Mauno Koiviston hautamuistomerkki paljastettiin.
Kuolleita

1185 – Lucius III, paavi (s. 1097)
1686 – Nicolaus Stenonis, tanskalainen fysiologi ja geologi (s. 1638)
1730 – Patrona Halil, turkkilainen kapinajohtaja (s. 1690)
1880 – Casimir von Kothen, suomalainen vapaaherra, everstiluutnantti, senaattori ja maaherra (s. 1807)
1885 – Alfonso XII, Espanjan kuningas (s. 1857)
1907 – George Sheldon, yhdysvaltalainen uimahyppääjä ja olympiavoittaja (s. 1874)
1950 – Johannes Vilhelm Jensen, vuoden 1944 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut tanskalainen kirjailija (s. 1873)
1954 – Kaisa Kallio, Suomen presidentti Kyösti Kallion puoliso (s. 1878)
1957 – Matti Visanti, suomalainen arkkitehti ja kuvataiteilija (s. 1885)
1974 – Nick Drake, brittiläinen folk-laulaja (s. 1948)
1974 – U Thant, burmalaissyntyinen poliitikko, YK:n pääsihteeri 1961–1971 (s. 1909)
1975 – Martti Parantainen, suomalainen sotilaskapellimestari ja musiikkieverstiluutnantti (s. 1903)
1982 – Walt Ader, yhdysvaltalainen moottoriurheilija (s. 1913)
1982 – Aira Kokki, suomalainen kirjailija (s. 1910)
1985 – Risto Sassali, suomalainen merimies ja runoilija (s. 1928)
1990 – Mikko Niskanen, suomalainen elokuvaohjaaja (s. 1929)
2000 – Seppo Rannikko, suomalainen muusikko (s. 1928)
2005 – Richard Burns, englantilainen ralliajaja (maailmanmestari 2001)
2005 – George Best, pohjoisirlantilainen jalkapalloilija (s. 1946)
2006 – Luciano Bottaro, italialainen sarjakuvapiirtäjä ja käsikirjoittaja (s. 1931)
2006 – Andrejs Šulcs, liiviläinen taidemaalari (s. 1910)
2007 – Kevin DuBrow, yhdysvaltalainen laulaja (”Quiet Riot”) (s. 1955)
2008 – William Gibson, yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija (s. 1914)
2012 – Lars Hörmander, ruotsalainen matemaatikko (s. 1931)
2013 – Zéphyrin Toé, burkinalainen katolinen piispa (s. 1928)
2014 – Vladimir Gundartsev, venäläinen ampumahiihtäjä, maailmanmestari ja olympiavoittaja (s. 1944)
2016 – Fidel Castro, Kuuban presidentti ja kommunistisen puolueen pääsihteeri (s. 1926)
2017 – Rance Howard, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1928)
2017 – Rosendo Huesca Pacheco, meksikolainen roomalaiskatolinen arkkipiispa (s. 1932)
2018 – Peter Lodenius, suomalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1942)
2020 – Diego Maradona, argentiinalainen jalkapalloilija (s. 1960)
2021 – Risto Kala, suomalainen koripalloilija ja ylilääkäri (s. 1941)
2021 – Jukka Törmä, suomalainen muusikko ja lauluntekijä (s. 1957)
2022 – Vladimir Makei, Valko-Venjän ulkoministeri (s. 1958)
2023 – Terry Venables, englantilainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja (s. 1943)
Juhlapäiviä

YK: Kansainvälinen päivä naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi (International Day for the Elimination of Violence against Women). Päivää on vietetty vuonna 1960 Dominikaanisessa tasavallassa murhattujen Mirabalin sisarusten kuolinpäivänä YK:n yleiskokouksen päätöksellä vuodesta 1997 ja  naisasialiikkeen viettämänä vuodesta 1981 lähtien.
Unkari: Gulagien uhrien muistopäivä (Neuvostoliittoon pakkotoimin siirrettyjen unkarilaisten poliittisten vankien ja pakkotyöhön tuomittujen muistopäivä)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 25. marraskuuta: |  |
:  Kansainvälinen päivä naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi  Mauno Koivisto vuonna 1967. 1895 – Neuvostoliittolainen poliitikko Anastas Mikojan syntyi.  1923 – Suomen tasavallan presidentti Mauno Koivisto syntyi.  1936 – Saksa ja Japani solmivat Antikomintern-sopimuksen.  1940 – Yhdysvaltalainen laulaja Percy Sledge syntyi.  1960 – Kolme diktaattori Rafael Trujilloa vastustanutta Mirabalin sisarusta teloitettiin Dominikaanisessa tasavallassa.  1992 – Tšekkoslovakian liittokokous hyväksyi maan jaon Tšekiksi ja Slovakiaksi vuoden 1993 alusta.  
Katso myös: kalenteri ~ 24. marraskuuta, 26. marraskuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Maija Kajanto

| Maija Kajanto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1978 (ikä 46–47) Hämeenlinna
Ammatti:  Toimittaja, viestintäpäällikkö
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Tyylilajit:  Viihdekirjallisuus
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Maija Kajanto (s. 1978 Hämeenlinna) on suomalainen kirjailija, toimittaja ja viestinnän asiantuntija. Hän asuu Helsingissä. Hän on asunut lapsuutensa Hämeenlinnassa ja valmistunut filosofian maisteriksi Turun yliopistosta pääaineenaan kotimainen kirjallisuus.
Kajanto on työskennellyt muun muassa tuottajana Otavamedian yritysjulkaisuja tuottavassa yksikössä ja viestintäpäällikkönä Myllylahti-kustantamossa.
Kajanto on kirjoittanut viihteellisen Titta-trilogian, jonka osia ovat Mittoja ja tilaustöitä (2019), Itsepä tilasit (2020) ja Kuin tilauksesta (2021). Trilogiassa käsitellään huomoristisesti muun muassa työelämän vaatimuksia, äitiyttä ja remontoimista. Hän aloitti trilogian kirjoittamisen vuonna 2012 murrettuaan nilkkansa ja jouduttuaan sen vuoksi pakkolepoon. Kajanto on kirjoittanut myös Kahvila Koivu -sarjan, jonka aloittaa Korvapuustikesä.
Kajannon perheeseen kuuluu avomies ja yksi lapsi.
Teokset

Mittoja ja tilaustöitä. Espoo: Myllylahti, 2019, ISBN 978-952-356-025-3.
Itsepä tilasit. Espoo: Myllylahti, 2020. ISBN 978-952-356-117-5.
Kuin tilauksesta. Espoo: Myllylahti, 2021. ISBN 978-952-356-234-9.
Kahvila Koivu -sarja
Korvapuustikesä. Helsinki: WSOY, 2022. ISBN 978-951-0-48098-4.
Taatelitalvi. Helsinki: WSOY, 2022. ISBN 978-951-0-48994-9.
Sahramisyksy. Helsinki: WSOY, 2023. ISBN 9789510493762.
Aiheesta muualla

Maija Kajannon kotisivut
Sergei Kaledin

Sergei Jevgenjevitš Kaledin (ven. Сергей Евгеньевич Каледин; s. 28. elokuuta 1949 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen kirjailija. Hänen kirjallinen läpimurtonsa tapahtui vasta Neuvostoliiton viimeisinä vuosina, Mihail Gorbatšovin valtakaudella.
Suomeksi on julkaistu vuonna 1991 ilmestynyt romaani Käytävä, (ven. Koridor, engl. Corridor). Virossa teos julkaistiin aikaisemmin vironkielisenä. Alkuteos ilmestyi vuonna 1987, lähdeviitteen mukaan mukana osana uutta tuolloin vallinnutta Perestroika-politiikkaa.
Muita ilmestyneitä teoksia, ainakin englanninkielisinä: ovat sekä Humble Cemetery (suom. Hiljainen hautausmaa, ven. Smirennoje kladbištše) että Construction Battalion (Rakennuspataljoona, ven. Stroibat).
Romaani Stroibat joutui Neuvostoliiton sensuurin hampaisiin, ja julkaistiin vuonna 1989: sille tuli suuria julkaisuvaikeuksia. Se kuvasi kriittiseen tapaan Neuvostoarmeijan hegemoniaa, ja nousikin nopeaan tahtiin suureksi puheenaiheeksi. Teoksesta laadittiin jopa oma erillinen teatteriesitys, joka sittemmin kiellettiin vielä joulukuussa 1990 - vain noin vuotta ennen Neuvostoliiton hajoamista.
Penrussia.org -sivuston mukaan Kaledinin kirjailijanura olisi alkanut vuonna 1976, mutta vähemmän julkisesti. Kaledin osallistui en-wikin mukaan, kirjailijoitten laatimaan yhteiseen pamflettiin, eli Venäjän hallitukselle laadittuun vetoomukseen vuonna 1993.
1987 alkoi Novyi Mir -niminen aikakauslehti julkaista Kaledinin kertomuksia Neuvostoliitossa. Siihen kuului myöskin Käytävä.
Kirjallinen tyyli on tyypillistä slaavilaisen omaista humoreskia elämänmenon kuvausta, mutta ns. "ei niin sankarillinen, vaan pienen yksittäisen ihmisen" asemaa ja merkitystä korostava. Romaanissa Käytävä käsitellään moskovalaisen kerrostalon yhden portaikon asukkaiden, pääasiassa kolmen perheen elämänmenoa peräti viiden vuosikymmenen ajalta (noin vuosilta 1920-70).
Suomen ja viron kielen ohella, Kaledinin tuotoksia on käännetty mm. englanniksi, ranskaksi, ruotsiksi, italiaksi sekä puolaksi.
Macedonia (provinssi)

| Macedonia Provincia Macedonia> Rooman provinssi |
| --- | --- |

 Macedonian provinssin alue vuonna 125.
Valtio:  Rooman valtakunta Itä-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Italia, Illyricum et Africa Illyricum
Diokeesi:  Moesia (n. 293–395) Macedonia (n. 395–)
Nykyinen valtio/alue:  Kreikka (Makedonia, Thessalia), Pohjois-Makedonia, Albania
Perustettu:  n. 146 eaa.
Lakkautettu:  n. 395
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  senaatin provinssi
Macedonia (lat. Provincia Macedonia), joskus Macedonia et Achaea, oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti osan nykyisestä Kreikasta, Pohjois-Makedoniasta ja Albaniasta.
Maantiede

Macedonian provinssi käsitti alun perin koko Balkanin niemimaan eteläosan, suunnilleen nykyisen Manner-Kreikan, mukaan lukien Peloponnesos ja Epeiros. Myöhemmin provinssi käsitti nykyisen Kreikan pohjoisosat, jossa siihen kuuluivat entisen Makedonian valtakunnan ydinosan lisäksi Thessalia, toisin sanoen nykyisen Kreikan Makedonian ja Thessalian maakunnat. Siihen kuului myös osa nykyisistä Albaniasta sekä Pohjois-Makedoniasta. Provinssin eteläpuolella sijaitsivat Epiruksen ja Achaean provinssit, pohjoispuolella Dalmatian ja Moesia superiorin provinssit, ja koillispuolella Thracian provinssi.
Maantiede > Kaupunkeja

Macedonian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Amfipolis (Amphipolis)
Apollonia
Argos Orestikon (Argos Oresticum)
Astibos (Astibus)
Beroia (Beroea)
Bullis
Bylazora
Demetrias
Dion (Dium)
Doberos (Doberus)
Edessa
Epidamnos eli Dyrrhakhion (Dyrrachium)
Filippoi (Philippi)
Herakleia (Heraclea)
Herakleia Lynkestis (Heraclea Lyncestis)
Herakleia Sintike (Heraclea Sintica)
Keletron (Celetrum)
Neapolis
Pautalia
Pella
Pydna
Skampa (Scampa)
Stoboi (Stobi)
Thasos (Thasus)
Thessalonike (Thessalonica)