stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myrskyluodon Maija (televisiosarja)

| Myrskyluodon Maija> Stormskärs Maja |
| --- | --- |
 Sarjan DVD-julkaisun kansi. Kuvassa Maija (Rose-Marie Rosenback) ja Janne (Leif Sundberg).
Tyyli:  Draama
Kestoaika:  400 minuuttia (yhteensä)
Pääosissa:  Rose-Marie Rosenback Leif Sundberg
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  6. huhtikuuta 1976 – 11. toukokuuta 1976
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Åke Lindman
Käsikirjoittaja(t):  Anni Blomqvist Benedict Zilliacus
Säveltäjä(t):  Lasse Mårtenson
Leikkaaja(t):  Pipsa Valavaara
Kuvaaja(t):  Pauli Sipiläinen Timo Miikkulainen
Tuotantoyhtiö(t):  Svenska TV-teatern
Aiheesta muualla
IMDb
Sarjan prologi: Janne ja Maija katsovat paikkaa, johon heidän talonsa on määrä rakentaa.
Myrskyluodon Maija (ruots. Stormskärs Maja) on kirjailija Anni Blomqvistin kirjoittamasta viisiosaisesta Myrskyluoto-romaanisarjasta dramatisoitu kuusiosainen suomalainen televisiosarja vuodelta 1976. Se kertoo vastanaineiden Maijan ja Jannen elämästä vastoinkäymisineen ja menetyksineen 1800-luvun ulkosaaristossa luonnon armoilla.
Yleisradion tuottaman sarjan ohjasi Åke Lindman, dramatisoi Benedict Zilliacus, ja sarjan ulkopuolellakin elämään jääneen musiikin sävelsi Lasse Mårtenson. Sarja kuvattiin 1970-luvun puolessa välissä Ahvenanmaalla muun muassa Skarpnåtössä. Päärooleissa ovat Rose-Marie Rosenback ja Leif Sundberg.
Myrskyluodon Maijan ensimmäinen jakso esitettiin 6. huhtikuuta 1976. Sarja on ruotsinkielinen, mutta se nousi Suomessa katsojalukutilastojen kärkeen. Sarja esitettiin myöhemmin samana vuonna myös Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa ja myytiin myös Saksan liittotasavaltaan, Puolaan, Tšekkoslovakiaan ja Jugoslaviaan. Sarjaa on esitetty Suomen televisiossa viimeksi vuosina 2007 ja 2015.
Esikuvat

Myrskyluodon Maijan esikuva on Anni Blomqvistin isoisän sisar Maria (Maija) Lovisa Mickelsdotter. Kalastajanvaimo Maria Mickelsdotter syntyi 1824 ja kuoli 1903. Hän eli elämänsä Väderskärin luodolla. Jannen esikuva on Johan Eriksson, joka kuoli vatsavaivoihin 59-vuotiaana.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | En riktig skäribo vill skydda allt som är nära. (Oikea saaristolainen suojaa kaikkea, mikä on lähellä.) | ” |
– Jannen repliikki Myrskyluodon Maijan prologissa
Myrskyluodon Maijan näyttelijät ovat ahvenanmaalaisia amatöörinäyttelijöitä. Ajatus harrastajien käytöstä oli Anni Blomqvistin. Rose-Marie Rosenback teki ammattiuransa kartanpiirtäjänä, näyttelijänä hän ei ole työskennellyt 1970-luvun jälkeen. Leif Sundberg jatkoi näyttelijäntyötään harrastuspohjalta, varsinaisen toimeentulonsa hän hankki radiojuontajana Ahvenanmaalla.
Musiikki

Myrskyluodon Maijan musiikin sävelsi Lasse Mårtenson. Teoksen tunnussävelmä Myrskyluodon Maija julkaistiin vuonna 1977 instrumentaalilevyllä Skärgård-Saaristo-Archipelago & Stormskärs Maja. Levy myi kultaa. Myrskyluodon Maijan tunnussävelmästä tuli yksi kautta aikain myydyimmistä suomalaisista nuottijulkaisuista ja se lienee Mårtensonin tunnetuin sävelteos. Levyllä on myös muuta musiikkia televisiosarjasta:
Stormskärs Maja / Myrskyluodon Maija
Minnen / Muistoja (Stormskärs Maja)
Äppelö / Äppelö
Flundervalsen / Kampelavalssi
Dömanskär / Dömanskär
Jurmo / Jurmo
Borstö / Borstö
Morgondimma / Aamu-usva
Vänö / Vänö
En Sjökapten / Merikapteeni
Mikaels Drunkning / Mikael Hukkuu (Stormskärs Maja)
Prästkragen / Päivänkakkara (Stormskärs Maja)
Stormskärs Maja II / Myrskyluodon Maija II
Myrskyluodon Maijan tunnussävelmään teki ruotsinkielisen tekstin Benedict Zilliacus, suomenkielisen tekstin kirjoitti Jukka Virtanen. Kappaleesta on tehty vuosikymmenten varrella lukuisia versioita esittäjinään muun muassa Francis Goya, Linda Lampenius, Karita Mattila ja Pepe Willberg.
Tuotanto

Myrskyluodon Maija kuvattiin suureksi osaksi asumattomalla Väderskärin saarella Ahvenanmaan koillisessa saaristossa. Kuvaukset aloitettiin alkuvuodesta 1975, ja ne kestivät runsaan vuoden. Maijan lapsuudenkotiin sijoittuvat tapahtumat kuvattiin Hammarlandissa Ahvenanmaan pääsaaren länsiosassa.
Myrskyluodon Maijan DVD-julkaisuun on sisällytetty vihkonen "Stormskärs Maja bakom kulisserna: Ur Rosis arkiv", johon on koottu kuvaussihteeri Rosi Sonntagin tuotantomapissa säilöttyjä asiakirjoja Myrskyluodon Maijan tuotannosta.
Vastaanotto

Jukka Kajava kirjoitti Helsingin Sanomissa 22. huhtikuuta 1976: ”En ihmettelisi, vaikka Myrskyluodon Maijasta tulisi kansainvälistä ohjelmatavaraa. Sen hartaus, yksinkertaisuus, oikea totisuus hakevat vertaa seurassa kuin seurassa.” Savon Sanomien Aimo Siltari arvosti teoksen niin ikään korkealle.
Julkaisut

YLE Export julkaisi Myrskyluodon Maijan DVD:nä vuonna 2010. DVD:llä on alkuperäiseltä filmimateriaalilta uudelleen masteroitu anamorfinen 16:9-kuva. Ääni on Dolby digital mono. Tekstitys on sekä suomeksi että ruotsiksi.
Aiheesta muualla

Rytsä, Paavo: Myrskyluodon Maija. Ylen elävä arkisto.
Myrskyluodon Maija - Yle Areena
Anni Blomqvist

| Anni Blomqvist |
| --- | --- |
 1984
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. lokakuuta 1909 Vårdö, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 26. kesäkuuta 1990 (80 vuotta) Vårdö
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: ruotsi
Aiheet:  vanhan ajan elämää saaristossa
Esikoisteos:  Meri yksin ystäväni (1966)
Pääteokset:  Myrsky­luoto-kirja­sarja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Anni Viktoria Blomqvist (o.s. Karlsson; 7. lokakuuta 1909 Vårdö – 26. kesäkuuta 1990 Vårdö) oli ahvenanmaalainen kirjailija, kalastaja­perheen tytär ja meri­miehen vaimo. Blomqvist asui koko elämänsä Vårdön Simskälan saarella Ahvenanmaalla. Kirjailijana hän kuvasi saariston arkista todellisuutta ja jo kadonnutta elämäntapaa. Erityisen painon teoksissa saa yksityiskohtainen vanhan elämäntavan ja työn kuvaus. Teokset perustuvat Blomqvistin ja hänen sukulaistensa kokemuksiin. Blomqvist tunnetaan erityisesti viisi­osaisesta romaani­sarjastaan Myrskyluoto (1968–1973).
Elämä ja ura > Lapsuus ja perhe-elämä

Anni Blomqvist syntyi ja vietti koko elämänsä Pohjois-Ahvenanmaalla, Vårdön kuntaan kuuluvalla Simskälan saarella. Hän oli Karlssonin maanviljelijä- ja kalastajaperheen kymmenestä lapsesta vanhin. Hän aloitti työnteon varhain, mutta ehti käydä kävi kylän nelivuotisen kansakoulun. Blomqvist innostui kirjoittamisesta jo koulussa, ja kirjoitti lapsena esimerkiksi paljon kirjeitä. Karlssonin suvussa oli kirjoittajia, sillä kirjailija Sally Salminen oli Anni Blomqvistin pikkuserkku.
Vuonna 1936 Anni avioitui naapurissa asuneen Valter Blomqvistin kanssa. Valter oli merimies, joka oli nuorena työskennellyt purjelaivoilla eri puolilla maailmaa. Tämän jälkeen hän oli hankkinut oman kaljaasin, ja ryhtynyt sotien jälkeen kalastajaksi. Anni Blomqvist auttoi kalastuksessa ja huolehti pariskunnan lapsista Tommy (s. 1941) ja Bengt (s. 1945).
Elämä ja ura > Marttavaikuttaja

Koska Anni Blomqvist oli kiinnostunut yhteiskunnasta, hän ryhtyi kirjoittamaan pakinoita arjestaan kalastajanvaimona ahvenanmaalaisiin lehtiin. Hän toimi ja vaikutti etenkin Simskälan Marttayhdistyksen kautta, ja voitti Husmodern-lehden kirjoituskilpailun vuonna 1949. Perhe-elämä, marttatyö ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen veivät niin paljon Blomqvistin aikaa, ettei hän vielä tässä vaiheessa ehtinyt kirjoittaa pitempiä tekstejä. Blomqvistin johdolla Simskälan Martat työskentelivät parantaakseen esimerkiksi saaren liikenneyhteyksiä ja saaren perustettiin oma pieni itsepalvelukirjasto. Yhdistys järjesti kursseja, joissa käsiteltiin esimerkiksi lampaiden-, puutarhan- ja terveydenhoitoa, ruoanlaittoa ja käsityötä, sekä esimerkiksi psykologiaa ja englantia.
Martat investoivat 1950- ja 1960-luvuilla myös Simskälan sähköistämiseen. Blomqvistin johdolla Martat järjestivät juhlat ja keräsivät rakennustarpeita varten rahoitusta. Labbnäsissä vietetyn loman aikana Blomqvist tapasi poliitikko ja mesenaatti Amos Andersonin, joka lahjoitti hankkeelle 25 000 markkaa. Blomqvist verkostoitui myös muiden marttojen kanssa eri puolilta Suomea, minkä seurauksena oli laajempi varainkeräys Simskälan sähköistyksen saamiseksi. Blomqvist kirjoitti vetoomuksen hankkeen puolesta myös presidentti Urho Kekkoselle, joka tuli vierailemaan Blomqvistin luona Simskälassa vuonna 1967. Hanke kesti pitään, mutta lopulta Simskäla sai sähköt vuonna 1965.
Elämä ja ura > Kirjailijanuran alku

Blomqvist piti itseään kirjailijan sijaan tarinankertojana, joka halusi kuvata saariston karua elämää. Myös kotiseudun autioituminen 1950- ja 1960-luvulla vaikutti päätökseen kirjoittaa saariston elämästä. Hän piti taustasyinä kirjailijanuralleen myös muiden kannustusta, hyvää muistiaan sekä rakkauttaan kirjoittamista kohtaan. Hänen kirjansa käsittelevät saariston menneen ajan elämää ja ne perustuvat Blomqvistin ja hänen sukulaistensa kokemuksiin. Esimerkiksi Anna Beata -romaani­sarjan pää­henkilön esi­kuvana oli Blomqvistin oma iso­äiti. Blomqvistin ensimmäiset kirjat syntyivät kalastajan arjen lomassa varhain aamulla, kello viiden ja seitsemän välillä, samalla kun hän valmisti ruokaa hellan vieressä puulaatikon päällä.
Vuonna 1961 Blomqvistin perhettä kohtasi suuri tragedia, kun Valter ja Tommy Blomqvist hukkuivat lohenkalastusmatkalla Pohjanlahdella talvimyrskyssä. Uponnut vene oli 60 metrin syvyydessä, 30 meripeninkulman päässä rannasta. Troolari sattui nostamaan laatan, jossa oli veneen numero. Anni Blomqvistin suru purkautui kirjoittamiseen, ja näin syntyi ensimmäinen teos Meri yksin ystäväni (I stormens spår), joka ilmestyi vuonna 1966. Valterin kuoleman vuoksi Blomqvistilla oli taloudellisesti tiukkaan, joten hän alkoi kirjoittamisen ohella hoitamaan kesälapsia sukulaislasten lisäksi. Blomqvistin veljentytär Inger Karlsson-Wickström kertoi myöhemmin, miten Blomqvistien pienessä talossa saattoi olla kesällä hoidossa yhtä aikaa jopa kahdeksan lasta. Anni Blomqvist nousi aina aamuviideltä, leipoi viitenä päivänä viikossa ja huolehti kalastuksesta sekä maanviljelyksestä.
Elämä ja ura > Myrskyluoto

Ensimmäisen kirjan menestyksen jälkeen kirjojen kustantaja Söderström toivoi Blomqvistilta lisää kirjoja. Kustantajan toiveesta syntyi Blomqvistin toinen teos ja samalla ensimmäinen Myrsky­luoto-sarjan kirja Tie Myrskyluodolle (Vägen till Storms­käret), joka ilmestyi vuonna 1968. Kirja julkaistiin suomeksi vuonna 1974. Lukijat pitivät niin paljon ensimmäisestä kirjasta, että Blomqvist päätti jatkaa sarjaa uusilla kirjoilla. Myrskyluodon Maijan esikuva oli Blomqvistin isoisotäti Maria "Maja" Lovisa Mickelsdotter. Majan asuinpaikka oli 1800-luvulla Väderskärin saari, joka sijaitsee Ahvenanmaan ulkosaaristossa Simskälan pohjoispuolella. Väderskär oli esikuva kirjojen Myrskyluodolle. Blomqvist oli kirjoittanut ensimmäiset Väderskärille sijoittuvat kertomukset Marttojen Husmodern -lehteen vuonna 1951. Hän kirjoitti laajempaa teosta jo tällöin, mutta aika ei riittänyt tekstien viimeistelyyn.
Kirjojen menestys johti vuonna 1976 Åke Lindmanin ohjaamaan Myrskyluodon Maija-televisiosarjaan. Huhtikuusta 1976 alkaen esitetty televisiosarja oli aikansa suurmenestys, ja se nousi Suomessa katsojalukutilastojen kärkeen. Jo samana vuonna sarja esitettiin Suomen lisäksi myös muissa Pohjoismaissa. Blomqvist piti televisiosarjaa hyvin todellisuutta kuvaavana. Sarja toi kirjoille ja Blomqvistille valtavasti julkisuutta, ja Simskälan saarelle paljon vierailijoita. Blomqvist antoi paljon haastatteluja, ja hänen kotonaan vieraili myös esimerkiksi presidentti Kekkonen ja myöhemmin Mauno Koivisto.
Televisiosarjan lisäksi Myrskyluoto-kirjoista on julkaistu lukuisia erilaisia näytelmä­versioita. Tiina Lymin ohjaama ja käsikirjoittama elokuvasovitus Myrskyluodon Maija sai ensi-iltansa 19. tammikuuta 2024.
Elämä ja ura > Viimeiset vuodet ja perintö

Blomqvist asui koko elämänsä Ahvenanmaan Simskälan saaressa. Kotitalo Strömmen muodostui suosituksi matkailukohteeksi sen jälkeen, kun Blomqvist sai teoksillaan julkisuutta. Blomqvistin poika Bengt asui Strömmenissä yhdessä äitinsä kanssa ja rakensi taloon myös lisäsiiven äidilleen kirjoittamishuoneeksi, jotta "ruokapöytä lopultakin vapautui käsikirjoituksista ja kirjoista ruokailukäyttöön". Vielä Helsingin Sanomille antamassaan 75-vuotissyntymäpäivähaastattelussa Blomqvist naurahti toivovansa, että hänestäkin tulisi jonain päivänä isoäiti. Pari vuotta haastattelun jälkeen, merivartijana työskennellyt Bengt hukkui 18. toukokuuta 1987. Kevät oli myöhässä ja veneen uskotaan törmänneen pinnanalaiseen jäälauttaan. Bengtin ruumis havaittiin vasta pari kuukautta myöhemmin Turun vartiolentueen helikopterista käsin. Anni Blomqvist kertoi ajatelleensa, että Jumalan käsi oli nostanut hänet luodolle.
Kaikkien lähimpien perheenjäsentensä kuoltua merellä, Blomqvist asui yksin kotitalossaan Strömmenissä. Viimeinen Blomqvistin kirja Eikä merta enää ole (Havet finns inte mer) on omaelämäkerrallinen ja käsittelee Bengtin kuolemaa. Kirjan nimi on kaiverrettu myös Bengt ja Anni Blomqvistin yhteiseen hautakiveen. Blomqvist testamenttasi kotitalonsa Ahvenanmaan kulttuurisäätiölle. Talo toimii testamentin ohjeiden mukaan kirjailijaresidenssinä sekä kesällä museona. Simskälassa sijaitsee myös Blomqvistin synnyinkoti Östergårds, jossa toimii nykyisin Stormskärs Värdshus -vierastalo ja kahvila.
Suomennettu tuotanto

Tie Myrsky­luodolle, 1974 (Vägen till Storms­käret, 1968)
Luoto meressä, 1975 (Med havet som granne, 1969)
Maija, 1975 (Maja, 1970)
Meren voimia vastaan, 1976 (I kamp med havet, 1971)
Hyvästi Myrsky­luoto, 1976 (Vägen från Storms­käret, 1973)
Meri yksin ystäväni, 1977 (I stormens spår, 1966)
Anna Beatan suuri ikävä, 1980 (Anna Beata, 1979)
Anna Beata kohtaa rakkauden, 1981 (Anna Beata möter kärleken, 1981)
Anna Beata saa oman kodin, 1984 (Anna Beata får eget hem, 1983)
Muistojeni Myrsky­luoto, 1988 (Vandring i barn­doms­landet, 1986)
Eikä merta enää ole, 1990 (Havet finns inte mer, 1989)
Saari tuulten sylissä, 1991 (I nöd och lust, 1978)
Myrsky­luodon Maija (Tie Myrsky­luodolle, Luoto meressä, Maija), 2005, tasku­kirjaversio 2008)
Hyvästi Myrsky­luoto (Meren voimia vastaan, Hyvästi Myrsky­luoto), 2006
Myrsky­luoto muistoissani, 2007
Palkinnot

1949 Maailman Maaseutunaisten liiton (Associated Country Women of the World) -kirjallisuuspalkinto
1972 Längmanin palkinto
1975 Kirjallisuuden valtionpalkinto
1976 Parhaan käsikirjoituksen Jussi-palkinto
1977 Pro Finlandia -mitali
Ruotsin kirjallisuusseuran palkinto
Valtion taiteilijaeläke
Kirjallisuutta

Numers-Ekman, Katarina von: ”Blomqvist, Anni (1909–1990)”, Suomen kansallisbiografia, osa 1, s. 676, 677.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2003.  ISBN 951-746-442-8  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Nieminen, Jamie: Anni Blomqvistin jäljillä Simskälassa Turun Sanomat. 27.5.2009. Arkistoitu 7.5.2021. Viitattu 7.5.2021.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Alankomaat 
Henkilöt:  Ritva  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Yle  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  Europeana 
Valter, Anni, Bengt ja Tommy Blomqvist vuonna 1949.
Rakennus Väderskärin saaressa.
Anni Blomqvistin kotitalo Strömmen Simskälassa vuonna 2018.
Donauwörth

| Donauwörth |
| --- | --- |
 vaakuna
 Donauwörth
 Koordinaatit: 48°43.1′N, 10°46.8′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Schwaben
Piirikunta:  Donau-Ries
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jürgen Sorré
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  77,04 km²
Väkiluku (31.12.2020):  19 593
 
 www.donauwoerth.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Donauwörth on kaupunki Baijerin osavaltiossa Saksassa noin 45 kilometriä Augsburgista pohjoiseen. Vuoden 2020 lopussa siellä asui 19 593 asukasta. Donauwörthin pinta-ala on 77 neliökilometriä ja sen asukkaista 60 prosenttia on katolilaisia ja 17 prosenttia protestantteja. Kaupunki tunnetaan eritoten kolmikymmenvuotisen sodan ja Espanjan vallanperimyssodan tapahtumista. Kaupunki sijaitsee Romantische Straße -maisemareitin varrella.
Historia

Donauwörth on syntynyt paikkaan, jossa Wörnitzjoki yhtyy Tonavaan (saks. Donau) ja se on saanut nimensä näiden jokien mukaan. Henrik VI myönsi Donauwörthille kaupunkioikeudet vuonna 1193.
Vuonna 1606 kaupungin protestanttinen enemmistö esti katolisia omistamasta maata, mikä kiristi kirkkokuntien välejä ja aiheutti mellakoita. Seuraavana vuonna kaupunki julistettiin rangaistuksena valtakunnankiroukseen ja Maksimilian I:n baijerilaisjoukot ryöstivät kaupungin. Tämä oli yksi kolmikymmenvuotiseen sotaan johtaneista tapahtumista. Vuonna 1632 ruotsalainen Kustaa II Aadolf valloitti kaupungin. Tämän jälkeen Donauwörth joutui alennustilaan, josta se kohosi vasta 1800-luvulle tultaessa. Espanjan vallanperimyssodan aikana 2. heinäkuuta 1704 kaupungin tienoilla käytiin Schellenbergin taistelu (Schlacht am Schellenberg).
Aivan toisen maailmansodan lopussa 11. huhtikuuta ja 19. huhtikuuta 1945 kaupunki kärsi vakavia vaurioita ilmapommituksissa. Historiallisen Reichstraßen jälleenrakentaminen aloitettiin 1946.
Donauwörthin asukasluvun kehitys viime vuosikymmeninä:
1989: 17 546 asukasta
1999: 17 720 asukasta
2009: 18 159 asukasta
2019: 20 297 asukasta
Nähtävyydet

Donauwörthin nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa kolmilaivainen goottilaiskirkko Zu unserer lieben Frau taideaarteineen. Kirkon rakentaminen aloitettiin 1444 ja se valmistui 1467. Sen viidellä kirkonkellolla voi soittaa Salve Reginaa; vanhin kelloista (Marienglocke) periytyy edeltäneestä kirkosta vuodelta 1388. Noin 6 500-kiloinen Pummerin vuodelta 1512 on kelloista suurin ja samalla Svaabian kookkain kirkonkello.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Donauwörth Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivusto
Näkymä pääkadulta (Reichstraße), jota pidetään yhtenä Baijerin kauneimmista.
Zu unserer lieben Frau -kirkko
Resident Evil Village

| Resident Evil Village |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Capcom
Julkaisija:  Capcom
Jakelija:  PlayStation Store, Microsoft Store, Steam, Humble Store, Google Stadia ja App Store
Tuottaja:  Tsuyoshi Kanda ja Peter Fabiano
Pelisarja:  Resident Evil
Pelimoottori:  RE Engine
Julkaistu:  7. toukokuuta 2021
Lajityyppi:  selviytymiskauhupeli, ensimmäisen persoonan ammuntapeli ja toimintapeli
Pelimuoto:  yksinpeli ja moninpeli
Ikäluokitus:  CERO: Z (alkaen 18 vuotta)  ESRB: Alkaen 17 vuotta  GSRR: 18+  PEGI 18  USK 18, USK 18, USK 18, USK 18 ja USK 18 
Alusta:  PlayStation 5, Xbox Series X ja Series S, Microsoft Windows, PlayStation 4, Xbox One, iOS ja iPadOS
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Blu-ray-levy, digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Resident Evil Village (Village-sana on tyylitelty muodostamaan roomalainen numero VIII numerolle kahdeksan) on Capcomin kehittämä ja julkaisema ensimmäisen persoonan selviytymiskauhupeli. Peli julkaistiin 7. toukokuuta 2021 Windowsille, PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle, Xbox Onelle ja Xbox Series X/S:lle.
Peli julkistettiin vuonna 2020, jolloin kerrottiin sen olevan suora jatko-osa Resident Evil 7: Biohazard -pelille ja paljastettiin päähenkilö Ethan Wintersin palaavan.
Resident Evil Village sisältää kuuden pelaajan verkkotoimintapelin Resident Evil RE:Versen, joka julkaistiin Windowsille, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle. ReVerse viivästyi vuodelle 2022.
Village on ollut myyntimenestys: elokuuhun 2023 mennessä peliä oli myyty 8,3 miljoonaa kappaletta.
Pelaaminen

Peli jatkaa Resident Evil Biohazardin tapaan ensimmäisessä persoonassa. Peli on uudessa sijainnissa edellisen pelin sankarilla Ethan Wintersillä. Winters asuu epämääräisessä Eurooppalaisessa maassa vaimonsa ja tyttärensä kanssa kun tapahtumat menevät pieleen: hänen vaimonsa Mia kuolee ja heidän tyttärensä Rose kidnapataan. Winters päätyy kylään, josta hänen on löydettävä eri purkit ja lopulta kohdattava loppuvastus.
Pelaaja liikkuu eri tyrmissä, jotka painottavat erilaisia kauhun lajityyppejä.
Ääniraita

Peli musiikin ovat säveltäneet Shusaku Uchiyama, Marcin Przybylowicz, Nao Sato ja Brian D'Oliveira. Pelin ääniraita on julkaistu toukokuussa 2021.
Ladattava sisältö

Capcom ilmoitti E3 2021 -tapahtumassa, että peliin kehitetään uutta ladattavaa sisältöä. Kesäkuussa 2022 järjestetyssä Capcom Showcase -tapahtumassa Winters' Expansion paljastettiin. Se sisältää uuden tarinalaajennuksen nimeltä Shadows of Rose, jossa Rosemary Winters on pelattavana päähenkilönä kolmannen persoonan kameratilassa sekä kaksi uutta tasoa ja Chris Redfieldin, Lady Dimitrescun ja Karl Heisenbergin pelattavina lisähahmoina Mercenaries-tilassa. Laajennus julkaistiin PlayStation 4, PlayStation 5, Windows-, Xbox One ja Xbox Series X/S -versioille 28. lokakuuta 2022, ja se on tarkoitus julkaista Nintendo Switch -versiolle 2. joulukuuta 2022, ja macOS-versiolle myöhemmin.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Todd Soley  | … |  Ethan Winters   |
|  Katie O'Hagan  | … |  Mia Winters   |
|  Jeff Schine  | … |  Chris Redfield   |
|  Michelle Lukes  | … |  Mother Miranda   |
|  Neil Newbon  | … |  Karl Heisenberg   |
|  Jesse Pimentel  | … |  Salvatore Moreau, Julian, Sotilas   |
|  Paula Rhodes  | … |  Angie, Eveline, Nukke E   |
|  Andi Norris  | … |  Donna Beneviento, Tundra   |
|  Maggie Robertson  | … |  Alcina Dimitrescu, Nukke C, Kyläläinen   |
|  Nicole Tompkins  | … |  Daniela Dimitrescu   |
|  Jeanette Maus  | … |  Cassandra Dimitrescu, Roxana, Kyläläinen   |
|  Bekka Prewitt  | … |  Bela Dimitrescu, Nukke A   |
|  Aaron LaPlante  | … |  The Duke   |
|  Carol Stanzione  | … |  The Hag   |
|  Robert Fleet  | … |  Leonardo, Kyläläinen   |
Vastaanotto

Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 8/10. Pomotaisteluita kutsuttiin pieneksi pettymykseksi, mutta suuri valikoima vastustajia pitää pelin jännityksen.
Maggie Robertson sai The Game Awards -palkinnon parhaasta näyttelijäsuorituksesta (ääninäyttely tai liikkeenkaappaus).
Aiheesta muualla

Resident Evil Village MobyGamesissa (englanniksi)
Resident Evil Village VGMdb-sivustolla (englanniksi)
Resident Evil Village Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Virallinen sivusto (englanniksi)
Resident Evil -pelisarja
| --- | --- |
Pääsarja:  Resident Evil Zero  Resident Evil  Resident Evil 2  Resident Evil 3  Resident Evil Code: Veronica  Resident Evil 4  Resident Evil 5  Resident Evil 6  Resident Evil 7  Resident Evil Village 
Gun Survivor:  Resident Evil: Survivor  Resident Evil Survivor 2 – Code: Veronica  Resident Evil: Dead Aim 
Outbreak:  Resident Evil Outbreak  Resident Evil Outbreak: File 2 
Chronicles:  Resident Evil: The Umbrella Chronicles  Resident Evil: The Darkside Chronicles 
Revelations:  Resident Evil: Revelations  Resident Evil: Revelations 2 
Uudet versiot:  Resident Evil (2002)  Resident Evil 2 (2019)  Resident Evil 3 (2020)  Resident Evil 4 (2023) 
Muut:  Resident Evil Gaiden  Resident Evil: The Mercenaries 3D  Resident Evil: Operation Raccoon City  Umbrella Corps 
Hahmot:  Chris Redfield  Jill Valentine  Albert Wesker  Leon S. Kennedy  Claire Redfield  Ada Wong  Ethan Winters  Lady Dimitrescu
Macondo

Macondo on kuvitteellinen eteläamerikkalainen kylä, johon Gabriel García Márquezin romaani Sadan vuoden yksinäisyys pääosin sijoittuu.  Kylän esikuva oli Márquezin kotikaupunki Aracataca Kolumbian pohjoisrannikolla. Sadan vuoden yksinäisyyden lisäksi Macondo esiintyy myös joissain muissa kirjailijan tarinoissa. Ensimmäisen kerran se mainitaan vuonna 1955 julkaistussa pienoisromaanissa La Hojarasca (suom. Rojumyrsky).
Macondoa on verrattu William Faulknerin luomaan Yoknapatawphan piirikuntaan, johon useat Faulknerin teokset sijoittuvat.