stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Parhaan naissivuosan Bafta-palkinto
2010-luku

| Vuosi | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Helena Bonham Carter | Kuninkaan puhe |  Amy Adams – Taistelija  Barbara Hershey – Black Swan  Lesley Manville – Vuosi elämästä  Miranda Richardson – Made in Dagenham |
| 2011 | Octavia Spencer | Piiat |  Jessica Chastain – Piiat  Judi Dench – My Week with Marilyn  Melissa McCarthy – Morsiusneidot  Carey Mulligan – Drive |
| 2012 | Anne Hathaway | Les Misérables |  Amy Adams – Mestari  Judi Dench – 007 Skyfall  Sally Field – Lincoln  Helen Hunt – The Sessions |
| 2013 | Jennifer Lawrence | American Hustle |  Sally Hawkins – Blue Jasmine  Lupita Nyong'o – 12 Years a Slave  Julia Roberts – Perhe – August: Osage County  Oprah Winfrey – The Butler |
| 2014 | Patricia Arquette | Boyhood |  Keira Knightley – The Imitation Game  Imelda Staunton – Pride  Emma Stone – Birdman  Rene Russo – Nightcrawler |
| 2015 | Kate Winslet | Steve Jobs |  Jennifer Jason Leigh – The Hateful Eight  Rooney Mara – Carol  Alicia Vikander – Ex Machina  Julie Walters – Brooklyn |
| 2016 | Viola Davis | Fences |  Naomie Harris – Moonlight  Nicole Kidman – Lion  Hayley Squires – I, Daniel Blake  Michelle Williams – Manchester by the Sea |
| 2017 | Allison Janney | I, Tonya |  Kristin Scott Thomas – Synkin hetki  Laurie Metcalf – Lady Bird  Lesley Manville – Phantom Thread  Octavia Spencer – The Shape of Water |
| 2018 | Rachel Weisz | The Favourite |  Amy Adams – Vice – vallan oikeat kasvot  Claire Foy – Ensimmäisenä kuussa  Margot Robbie – Kaksi kuningatarta  Emma Stone –The Favourite |
| 2019 | Laura Dern | Marriage Story |  Scarlett Johansson – Jojo Rabbit  Florence Pugh – Pikku naisia  Margot Robbie – Bombshell – hiljaisuuden rikkojat  Margot Robbie – Once Upon a Time in Hollywood |
2020-luku

| Vuosi | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | Youn Yuh-jung | Minari |  Ashley Madekwe – County Lines  Dominique Fishback – Judas and the Black Messiah  Kosar Ali – Rocks  Marija Bakalova – Borat Subsequent Moviefilm  Niamh Algar – Calm With Horses |
| 2021 | Ariana DeBose | West Side Story |  Ann Dowd – Mass  Aunjanue Ellis – King Richard: Williamsien tarina  Caitríona Balfe – Belfast  Jessie Buckley – The Lost Daughter  Ruth Negga – Passing |
Pirkko Tatarinov

Pirkko Tatarinov (s. 2. kesäkuuta 1937 Helsinki) on suomalainen mainonnan suunnittelija ja mainostoimistojohtaja. Tatarinov toimi pitkään Unileverin omistaman Lintas-mainostoimiston johtotehtävissä ja tuli tunnetuksi etenkin mainoselokuvan ja televisiomainonnan asiantuntijana.
Päästyään ylioppilaaksi 1957 Tatarinov suoritti mainoshoitajan tutkinnon. Mainosalan uransa hän aloitti puhelinvaihteen hoitajana Markkinointi Viherjuurella 1959 ja eteni toimiston yhteyspäälliköksi. Vuonna 1967 hän aloitti pitkän uransa Lintaksessa, jossa eteni varatoimitusjohtajaksi ja luovaksi johtajaksi aikana, jolloin se oli naisille erittäin harvinaista. 1960–1970-lukujen vaihteessa Tatarinov lisäksi toimitti alan Mainosuutiset-ammattilehteä, omien sanojensa mukaan välillä jopa yksin.
Pirkko Tatarinov oli 1970–1980-luvuilla yksi palkituimmista mainonnantekijöistä Suomessa, ja Cannesin mainoselokuvafestivaaleilla 1979 hänet palkittiin pronssilla.
Tatarinov palkittiin elämäntyöstään Platinahuipulla Grafian Vuoden huiput 1995 -tapahtumassa. Palkintoperusteluissa copywriter Kaija Tietäväinen korosti muun muassa ”Novan” hyvää ihmissilmää mainosalan rekrytointeja tehdessään. Tatarinov on valinnut ensimmäisiin mainostoimistotyöpaikkoihinsa muiden muassa Hannu Konttisen, Herbie Kastemaan, Unto Paltemaan ja Markku Rönkön.
Pikkumaayökkönen

| Pikkumaayökkönen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Yökköset Noctuidae
Suku::  Ochropleura
Laji::  plecta
Kaksiosainen nimi
 Ochropleura plecta  (Linnaeus, 1761) 
Katso myös
   Pikkumaayökkönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkumaayökkönen (Ochropleura plecta) on Etelä-Suomessa yleisenä lentävä yöperhonen. Sen siipien kärkiväli on 28–32 millimetriä. Pikkumaayökkösen tuntee etusiipien kellanharmaasta etureunasta ja vaaleista munuais- ja rengastäplistä. Takasiivet ovat valkoiset. Lajilla on kaksi sukupolvea kesäkuusta syyskuuhun. Toukalle maistuvat monenlaiset ruohokasvit.
Aiheesta muualla

ITIS: Ochropleura plecta (englanniksi)
Ochropleura plecta[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Pitsipyrstötrogoni

| Pitsipyrstötrogoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Trogonilinnut Trogoniformes
Heimo::  Trogonit Trogonidae
Suku::  Aasiantrogonit Harpactes
Laji::  diardii
Kaksiosainen nimi
 Harpactes diardii  (Temminck, 1832) 
Katso myös
   Pitsipyrstötrogoni Wikispeciesissä   Pitsipyrstötrogoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pitsipyrstötrogoni (Harpactes diardii) on trogonien heimoon kuuluva kaakkoisaasialainen lintu. Sen esiintymisalue käsittää Thaimaan niemimaan, Malakan niemimaan, Linggan saariston, Sumatran, Borneon ja Bangkan saaren. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Coenraad Jacob Temminck kuvaili lajin holotyypin Pontianakin alueelta Borneosta vuonna 1832.
Peräkunta

Peräkunta on Sastamalan Suodenniemen pohjoisosassa sijaitseva kylä. Idässä se rajoittuu Hämeenkyröön, pohjoisessa Ikaaliseen, lännessä Pyykoskenmaan kylään ja etelässä Sävin ja Lahdenperän kyliin. Peräkunnan ja Pyykoskenmaan yhteisessä pohjoisimmassa pisteessä Kivipyykkivuorella sijaitsee sekä Suodenniemen että Sastamalan pohjoisin rajamerkki. Peräkunnan raja Ikaalisiin ja Hämeenkyröön päin on osa vanhaa paikallisella vedenjakajalla kulkevaa vanhan Sastamalan ja Hämeenkyrön pitäjien välistä rajalinjaa.
Suodenniemeltä Ikaalisiin kulkeva Kilvakkalantie (yhdystie 2594) kulkee Peräkunnan kylän läpi. Myös Suodenniemeltä Kankaanpäähän kulkeva Kankaanpääntie (yhdystie 13083) kulkee lyhyen matkan Peräkunnan lounaisosassa. Peräkunnasta on matkaa Ikaalisten keskustaan noin 25 km, Sastamalan keskustaan noin 50 kilometriä ja Tampereelle ja Poriin noin 75 kilometriä.
Peräkunnan kylän kesäistä maisemaa
Peräkunnan historiaa

Peräkunnan alue oli pitkään vailla vakituista asutusta ollut erämaa-alue, jota Rautaveden rannoilla asuneet eränkävijät käyttivät nautinta-alueena. Kylän alueella on edelleen joitakin eränkäyntiin liittyviä paikannimiä, kuten Majavesi-nimisen järven nimi. Sen ajatellaan viittavan eränkävijöiden suojakseen tai tarvikkeiden säilyttämistä varten rakentamaan majaan.
Historiallisena aikana Peräkunnan kylän alue kuului laajaan Märkätaipaleen kylään ja se lienee ollut osa Sävijärven rannalla sijaitsevan Isosävin talon keskiaikaista erävaltausta.  Vakinainen asutus Peräkuntaan levisi kruunun asutustoiminnan myötä 1700- ja 1800-luvuilla.
Suomen sodan aikana Peräkunnan pohjoispuolella Ikaalisissa tapahtui ns. Koirikuononahteen rahakuljetusryöstö, jossa alueen asukkaista muodostunut miesjoukko ryösti venäläisen palkkarahoja kuljettaneen kuriirin. Seuranneet kostotoimet ulottuivat myös Peräkuntaan, jossa venäläiset yrittivät polttaa Mustajärven talon. Yritys ei onnistunut, koska asukkaiden onnistui sammuttaa alkamassa ollut palo.
Kun Märkätaipale 1800-luvun puolivälin jälkeen jaettiin pienemmiksi kyliksi, muodostettiin Peräkunnan kylä seuraavista Märkätaipaleen taloista: Ylikalhunmaa (vanha RNo 8, uusi RNo 5), Isomustajärvi (vanha RNo 9, uusi RNo 4), Vähämustajärvi (vanha RNo 10, uusi RNo 3), Alakalhunmaa (vanha RNo 12, uusi RNo 6), Kalliokoski (vanha RNo 17, uusi RNo 2) ja Korkiakoski (vanha RNo 18, uusi RNo 1).
Peräkunta tänään

Peräkunnan asukasluku on vähitellen pienentynyt muun harvaanasutun maaseudun tavoin. Alueella harjoitetaan kuitenkin edelleen maa- ja karjataloutta. Myös kesäasutusta on jonkin verran, etenkin kylän alueella sijaitsevan Majaveden rannoilla.
Aiheesta muualla

Peräkuntaa koskevia aineistoja Suodenniemen Topoteekissa
Parhaan näyttelijäkokoonpanon SAG-palkinto

Parhaan näyttelijäkokoonpanon SAG-palkinto on yksi palkinnoista, joita yhdysvaltalainen yli 120 000 näyttelijää edustava ammattiliitto Screen Actors Guild jakaa vuosittain. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1994.
Pingliang

| Pingliang (kiin>  平凉市, Píngliáng Shì) |
| --- | --- |
 Gongbei (suufilaisen opettajan pyhimyshauta) Pingliangissa Kiinan tasavallan aikoina (1912-1949)
 Pingliangin sijainti (keltaisella) Gansun maakunnassa.
 Pingliang
 Koordinaatit: 35°33′00″N, 106°40′24″E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Gansu
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11 196,71  km²
Väkiluku (2010):  2 068 033 
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  744000
Suuntanumero(t):  0933
Rekisterikilpi:  甘L
 
 www.pingliang.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pingliang (kiin. 平凉市, Píngliáng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Gansun maakunnan itäosassa. Kaupungin pinta-ala on 11 196,71 neliökilometriä ja väkiluku noin 2,07 miljoonaa (2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 260 kilometriä maakunnan pääkaupunki Lanzhousta itäkaakkoon.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla kaupunki jaetaan yhteen kaupunkipiiriin ja kuuteen piirikuntaan.
| Pingliangin hallinnollinen jako piirikuntatasolla |
| --- | --- | --- |
    Kongtong (kaupunkipiiri) Jingchuan Lingtai Chongxin Huating Zhuanglang Jingning  
| Nimi | Kiinan kirjoitusmerkit | Pinyin |
| Kongtong (kaupunkipiiri) | 崆峒区 | Kōngtóng Qū |
| Jingchuan | 泾川县 | Jīngchuān Xiàn |
| Lingtai | 灵台县 | Língtái Xiàn |
| Chongxin | 崇信县 | Chóngxìn Xiàn |
| Huating | 华亭县 | Huátíng Xiàn |
| Zhuanglang | 庄浪县 | Zhuānglàng Xiàn |
| Jingning | 静宁县 | Jìngníng Xiàn |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pingliang Wikimedia Commonsissa
Travelchinaguide.com: Pingliang Travel Guide (englanniksi)
Gansu Provincial Tourism Bureau: Pingliang City (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Peninginjärvi

| Peninginjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Pyhäjärvi
Koordinaatit:  63°30′24″N, 25°50′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saanijärven valuma-alue (14.49)
Laskujoki:  Penninginjoki 
Järvinumero:  14.496.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,5 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  750 m  
Rantaviiva:  4,206 km  
Pinta-ala:  62,213 ha  
Suurin syvyys:  3,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPeninginjärvi 
Peninginjärvi  on Pohjois-Pohjanmaalla Pyhäjärvellä  Peningin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 62 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Saanijärven valuma-alueella (14.49), jonka Peninginjoen valuma-alueeseen (14.496) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,5 metriä mpy.
Pranas Eidukevičius

Eidukevičiusin muotokuva vuodelta 1918
Pranas "Marcelka" Eidukevičius (s. 1869, Virbalis, Venäjän keisarikunta - k. 1926, Moskova, Neuvostoliitto) oli liettualainen poliitikko ja kommunisti. Eidukevičius toimi Puolan sosialistipuolueessa, Liettuan sosiaalidemokraattisessa puolueessa ja oli yksi Liettuan kommunistisen puolueen perustajista ja puolueen ensimmäinen puheenjohtaja.
Penikkatauti (ihmisellä)

Penikkatauti eli säären lihasaitio-oireyhtymä on lihaskiinnitysten ja -kudosten tulehdus sääriluussa (syndroma tibialis medialis). Penikkataudille tyypillistä on kipu tai arkuus säären sisäosan puolella, yleensä puolivälissä, säärtä kosketettaessa tai painettaessa. Juostaessa kipu on pahimmillaan alussa mutta voi hävitä myöhemmin. Kipua saattaa myös esiintyä, kun paino asetetaan jalalle (käveleminen tai portaiden nouseminen).
Penikkatauti johtuu monesti kireistä pohjelihaksista ja akillesjänteistä, jotka aiheuttavat ylimääräistä rasitusta lihaskiinnityksille, sekä liiallisesta juoksemisesta kovilla alustoilla, kuten asfaltilla. Vääränlaiset tai kuluneet kengät sekä liika harjoittelu tai liian nopea harjoitusmäärän tai harjoitustehon lisäys saattavat myös aiheuttaa penikkatautia. Aloittelevat juoksijat kärsivät tästä vaivasta useimmin, koska heidän jalkansa eivät ole vielä tottuneet juoksemiseen. Myös jalan virheasennot altistavat penikkataudille.
Hoitotapa ja lääkitys

Paras hoitotoimenpide on lepo. Lisäksi käytetään tavanomaisia tulehduskipulääkkeitä ja paikallista kylmähoitoa. Juoksua ja muita jalkoja rasittavaa liikuntaa pitäisi välttää, kunnes kipu hellittää eikä enää tule esiin liikkuessa. Ehkäisyssä tärkeää on juoksutekniikan kartoittaminen sekä jalkaterän lihasten ja pohkeiden voimaharjoittelu. Juoksemisen ohella erilaisilla hyppyharjoituksilla voidaan jalkoja totuttaa sietämään tärähtelyä paremmin. Leikkaushoito auttaa vain niillä, joilla oireilun taustalla on lihasaitio-oireyhtymä.
Muualla raajoissa

Lihasaitio-oireyhtymää esiintyy myös reisissä ja käsivarsissa. Niissä tauti ilmenee harvemmin kuin säärissä mutta on silloinkin erittäin kivulias.
Aiheesta muualla

Terveyskirjaston artikkeli aiheesta
Prasada

Radha Krishnalle tarjottavaa ruokaa
Prasada (myös prasad, prasadam; sanskritiksi प्रसाद, prasāda) on hindulaisuudessa siunattuna pidettyyn ruokaan viittaava nimitys.
Ruoasta tulee hinduperinteiden mukaan siunattua kun se uhrataan asiaankuuluvien rukousten yhteydessä jumalolennolle, joka uskomuksen mukaan ottaa tarjouksen vastaan ja antaa sille siunauksen. Palvontamenoihin osallistuvat saavat tämän jälkeen syödä prasadan. Ennen siunauksen saamista tarjottavasta ruoasta käytetään nimitystä naivedya. Sen maistaminen valmistuksen aikana ei ole sallittua. Yleensä prasada on kasvisruokaa, johon voi lämpimän ruoan lisäksi kuulua hedelmiä ja makeisia. Prasadaan saattaa liittyä rajoituksia, joilla kielletään tiettyjä ainesosia, kuten valkosipuli, sipuli ja sienet. Prasadan uhraaminen ja syöminen kuuluu monissa hinduperinteissä osana upachara-palvelukseen.
Prasadan uhraamisen ja syömisen käytäntöä harjoitetaan hindujen parissa myös kotioloissa. Temppelioloissa uhrattavaa ruokaa saavat yleensä valmistaa vain koulutetut temppelipapit (pujarit). Erittäin suuria määriä prasadaa saatetaan tarjota esimerkiksi diwali-juhlan aikana. Hengellisen gurun antamaa ruokaa saatetaan gurun seuraajien keskuudessa pitää prasadana, koska guru nähdään jumaluuden elävänä ilmentymänä.
Sikhiläisyydessä esiintyy vastaava käytäntö. Siinä makean Karah Parshad -ruokalajin nauttiminen kuuluu palvontamenoihin ja tärkeisiin erikoistapahtumiin.
Prapawadee Jaroenrattanatarakoon

Prapawadee Jaroenrattanatarakoon
Prapawadee Jaroenrattanatarakoon (s. 29. toukokuuta 1984 nimellä Junpim Kuntatean) on thaimaalainen painonnostaja.
Prapawadee voitti olympiakultaa 53 kilogramman painoluokassa 2008 Pekingin olympialaisissa yhteistuloksella 221 kilogrammaa. Hän teki työnnössä uuden olympiaennätyksen 126 kilogrammaa. Aikaisemmin hänet tunnettiin nimellä Junpim Kuntatean, mutta hän vaihtoi ennen kisoja nimensä hyvän onnen toivossa ennustajan kehotuksesta.
Vanhalla nimellään Prapawadee saavutti 2005 Dohan MM-kisoista kultaa tempauksesta (98) sekä hopeaa työnnöstä (125) ja yhteistuloksesta (224). Samana vuonna Aasian mestaruuskilpailuissa Dubaissa hän voitti kultaa molemmissa nostomuodoissa ja yhteistuloksessa. Vuosina 2004 ja 2006 hän oli maanosansa mestaruuskilpailussa hopealla niin molemmissa nostomuodoissa kuin yhteistuloksessakin. Vuonna 2006 hän voitti opiskelijoiden maailmanmestaruuden.
Pranas Liatukas

| Pranas Liatukas |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. tammikuuta 1876  Kvėdarna, Tauragėn lääni, Venäjä
Kuollut: 9. syyskuuta 1945 (69 vuotta)  Vilna, Vilnan lääni, Neuvostoliitto
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Liettuan tasavalta
Komentajuudet:  Liettuan puolustusvoimat
Taistelut ja sodat:  Liettuan itsenäisyyssodat
Sotilasarvo:  kenraaliluutnantti   ylipäällikkö (1919-1920)
Pranas Liatukas (s. 29. tammikuuta 1876, Kvėdarna, Venäjän keisarikunta - 9. syyskuuta 1945, Vilna, Neuvostoliitto) oli liettualainen kenraaliluutnantti ja myöhemmin ylipäällikkö, joka toimi yhtenä Liettuan armeijan komentajista Liettuan itsenäisyyssodissa bolševikkeja ja bermontialaisia vastaan. Vuosina 1919–1920 hän toimi Liettuan armeijan ylipäällikkönä. Myöhemmin Liatukas toimi Šakiain maaherrana. Vuonna 1945 NKVD teloitti Liatukasin kapinallisena.
Pirkko Tuovinen

Pirkko Leena Tuovinen, o.s. Hietala[lähde? ] (12. tammikuuta 1935 Rääkkylä – 2. marraskuuta 2002) oli suomalainen nuortenkirjailija.
Teoksia

Harjumaan kasvatit. Karisto 1971
Yliveto kesäretki. Karisto 1973
Pelkäätkö pelata, Marjukka. Tammi 1975
Sano Miskaksi vaan. Karisto 1975
Pietarin rahapaja

| Pietarin rahapaja Санкт-Петербу́ргский моне́тный двор |
| --- | --- |

Sijainti:  Pietari, Venäjä
Koordinaatit:  59°56′59″N 30°18′53″E﻿ / ﻿59.9497°N 30.3147°E﻿ / 59.9497; 30.3147
Rakennustyyppi:  Rahapaja (en) ja organisaatio
Valmistumisvuosi:  1724
Omistaja:  Goznak
Rakennuttaja:  Pietari Suuri
 fiPietarin rahapaja 
  
Pietarin rahapaja (ven. Санкт-Пецярбургскі манетны двор) on osa Goznakia, Venäjän valtion omistamaa käyttö- ja juhlakolikoita valmistavaa yritystä. Sen perusti 12. joulukuuta 1724 Pietari Suuri. Rahapaja on Pietarin ensimmäisiä teollisuuslaitoksia ja kulttuuriperintökohde.
Rahapajassa on lyöty kolikkoja sekä painettu seteleitä. Kolikoita on tehty tilauksesta myös ulkomaille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pietarin rahapaja Wikimedia Commonsissa
Prosessointivahvistus

Prosessointivahvistus saadaan kun signaali-kohina suhdetta prosessoitavassa signaalissa verrataan signaali-kohina suhteeseen prosessoimattomassa signaalissa. Yleisimmin tämä suhde ilmaistaan desibeleillä (dB). Esimerkiksi jos 1 kHz signaali on levinnyt 100 kHz alueelle, prosessivahvistus esitettäisiin 100 000/1 000 = 100  eli 10 log 10(100) = 20 dB.
Hajaspektrisissä järjestelmissä pyritään vaikuttamaan signaalivahvistukseen, signaali-kohina suhteeseen ja signaalin muotoon, että saataisiin mahdollisimman tarkasti haluttu signaali häiriöttömänä. Prosessointivahvistusta tulee kasvattaa häiriöitten vaikuttaessa signaaliin, jotta lähetettyyn viesti ei tule virheitä. Vahvistuksen nostamisen edellytyksenä on suurempi levityskerroin eli pidempi koodi. Suurempi levityskerroin hidastaa tiedonsiirtonopeutta.
Pitsusjärvi

| Pitsusjärvi |
| --- | --- |
 Pitsusjärvi ja Metsähallituksen hoitama autio-/varaustupa.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Enontekiö
Koordinaatit:  69°14′00″N, 21°15′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tornionjoen vesistö
Laskujoki:  Pitsusjoki
Järvinumero:  67.740.1.054 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  736,8 m 
Rantaviiva:  16,9 km 
Pinta-ala:  3,83 km² 
 fiPitsusjärvi 
Pitsusjärvi (tai Pihtsusjärvi, pohjoissaameksi Bihčosjávri) on järvi Enontekiön Yliperällä. Se on alueen suurimpia järviä, pituutta on noin 10 kilometriä ja leveyttä parhaimmillaan yli kilometrin verran. Järvi sijaitsee 739 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven itäpuolelta menee Kalottireitti. Se haarautuu metsähallituksen ylläpitämällä Pitsusjärven autiotuvalla Haltille ja Somasjärvelle. Järven eteläpäässä on paikallisten paliskuntien porokämppiä. Pitsusjärvi laskee Pitsusjokea pitkin Vuomakasjärveen (pohjoissaameksi Vuopmegašjávri), josta alkava Vuomakasjoki on yksi Lätäsenon toisen latvahaaran Poroenon latvahaaroista. Pitsusjoessa on Suomen korkein vapaasti pystysuoraan putoava vesiputous, 17 metriä korkea Pitsusköngäs. Pitsusjärven länsipuolella kohoaa yli 1 240 metriä korkea Govddosgáisi.
Järvelle pääsee Kalottireittiä pitkin omin voimin liikkuen, tai vaihtoehtoisesti lentokoneella Kilpisjärveltä tai muualta.
Näkymä Pitsusjärven itärannalta, vastarannalla näkyy Bihčosnjunni (1 083 m).
Helikopteri noutaa asiakkaita Pitsusjärven autiotuvan laskeutumispaikalta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pitsusjärvi Wikimedia Commonsissa
Piimäriipi

| Piimäriipi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Kolari
Koordinaatit:  66°59′38″N, 24°22′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tornionjoen vesistö
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  67.958.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  195,3 m  
Rantaviiva:  1,097 km  
Pinta-ala:  5,396 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPiimäriipi 
Piimäriipi  on Lapissa Kolarissa Pasmajärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Lompolojoen valuma-alueeseen (67.958) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 195,3 metriä mpy.
Prepositio

Prepositio eli etusana on ennen nominia käytettävä sana, joka ilmaisee aikaa, paikkaa, tapaa tms. (vrt. adverbi). Suomen kielessä prepositioita on vähän, ja niiden asemesta käytetään useimmiten sijamuotoja ja postpositioita. Koska monesti samaakin sanaa voidaan käyttää sekä pre- että postpositiona, niistä käytetään usein yleisnimitystä adpositio. Prepositioina niitä käytetään usein vakiintuneissa sanonnoissa tai arkaaisessa, runollisessa kielessä. Sitä vastoin prepositiot ovat yleisiä esimerkiksi germaanisissa ja romaanisissa kielissä. Monia vieraiden kielten prepositioita vastaavat suomen kielessä myös sijapäätteet.
Suomen eri prepositioiden yhteydessä pääsana on yleensä partitiivissa tai myös genetiivissä. Esimerkiksi latinassa ja saksassa joidenkin prepositioiden yhteydessä käytetään pääsanan akkusatiivia, toisten yhteydessä taas datiivia.
Esimerkkejä suomen kielen prepositioista:
ilman takkia
ennen muuta
kohti tulevaa
läpi harmaan kiven
yli kadun
vailla vertaa
ympäri pihaa.
Preparoitu piano

Säveltäjä Christian Wolff purkamassa pianonsa preparointia.
Preparoitu piano on 1900-luvun taidemusiikkia varten kehitetty soitin, jossa tavallisen pianon tai flyygelin kieliin kiinnitetään erilaisia esineitä, jotka muuttavat soittimen ääntä.
Käsitteen ”preparoitu piano” kehitti alun perin John Cage 1940-luvulla teoksen Bacchanale yhteydessä, vaikka pianon kieliä oli manipuloitu jo paljon tätä aikaisemminkin. Muun muassa Erik Satie, Maurice Ravel ja Henry Cowell olivat käyttäneet preparointia pianon soinnin muuttamiseksi jo ennen Cagea.
Piotr Sawicki

| Piotr Sawicki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. heinäkuuta 1974 (ikä 50) Białystok
Kansalaisuus:   Puola
Kyokushin-ottelija
Aktiivisena:  1992–2013
Painoluokka:  Kevytsarja
Seura(t):  Sport Club Karate Białystok
| Mitalit> Maa:   Puola.Miesten kyokushin.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Puola.Miesten kyokushin.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Puola.Miesten kyokushin.EM-kilpailut  | Maa:   Puola> Miesten kyokushin. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Volos 1996 | -70 kg |  |
|  Kultaa | Gdańsk 1997 | -70 kg |  |
|  Kultaa | Zaragoza 1998 | -70 kg |  |
|  Kultaa | Porto 2000 | -70 kg |  |
|  Hopeaa | Bukarest 1995 | -70 kg |  |
|  Pronssia | Varna 2005 | -70 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tokio 1997 | -70 kg |  |
| Puolan mestaruuskilpailut  | Puolan mestaruuskilpailut  | Puolan mestaruuskilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kielce 1994 | -70 kg |  |
|  Pronssia | Częstochowa 1993 | -70 kg |  |
Piotr Sawicki (s. 25. heinäkuuta 1974 Białystok) on puolalainen karateka. Hän on voittanut Kyokushinin kevytsarjan maailmanmestaruuden 1997 ja on nelinkertainen Euroopan-mestari.