stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maailmankansalaisen etiikka
Arvostelua ja keskustelua

Filosofi Terho Pursiainen huomautti verkkopäiväkirjassaan, että Sihvola käyttää paljon sanaa yhteisöllisyys, mutta ei viittaa siihen, että yhteisöllisyys ilmenee sekä myönteisesti että kielteisesti, esimerkiksi vieraitten torjumisena oman yhteisön piiristä. Pursiaisen mielestä monet nykyajan suurimmista ongelmista johtuvat yhteisöllisyydestä. Ihmiselle ominainen matkiminen ja riippuvaisuus toisten hyväksymisestä tuottavat tuhoavia asenteita ja toimintaa. Juha Sihvola vastasi, ettei hän ole tästä eri mieltä ja että hän arvostelee kirjassaan yksilön itsenäistä elämää ahdistavaa yhteisöllisyyttä.
Toiseksi Pursiainen huomauttaa, että Sihvola esittää Aristoteleen ihanteisiin nojautuen poliittisia vaatimuksia ja suosituksia, mutta Pursiaisen mielestä ei ole selvää, miten tällaiseen ohjelmaan on päädytty. Arvopäämäärien lähtökohdat ja niihin johtava päättely eivät ole tarkistettavissa. Pursiainen kysyy myös, miksi tulisi nojata Aristoteleen arvovaltaan, kun tärkeistä asioista voitaisiin kysyä nykyajan ihmisiltä itseltään. Sihvola vastasi, että hänen esityksensä ihmisten onnellisen ja arvokkaan elämän edellytyksistä ei ole sellainen, että siihen voitaisiin päätyä kyselytutkimuksen avulla, vaan sitä koskevan yksimielisyyden tulisi syntyä arvostelevan ja keskustelevan järjen käytön kautta. Tämä on Sihvolan mukaan Aristoteleen käyttämä menetelmä, jonka puolesta puhuu myös John Rawls. Menetelmän perustelemiseen ei tarvita heidän arvovaltaansa, mutta se on tullut tunnetuksi heidän kauttaan. Pursiainen halusi kuitenkin edelleen erottaa selkeästi oikeudenmukaisuutta koskevat vaatimukset sekä poliittiset mielipiteet. Hänen erottelunsa mukaan oikeudenmukaisuutta on noudatettava, mutta erilaisia poliittisia ihanteita voi olla useita erilaisia.
Aiheesta muualla

Jyrki Alenius: Etiikka voi olla myös todellisuudentajuista (Arkistoitu – Internet Archive). Helsingin sanomat 1.7.2004.
Asta Piiroinen: Siirry pois aurinkoni edestä! Maailmankansalaisen valinnat. Kiiltomato.net 10.11.2004.
Putte Wilhelmsson: Filosofi etsii paikkaansa maailmannäyttämöllä[vanhentunut linkki]. Turun sanomat 6.9.2005.
Teppo Eskelinen: Maailmankansalaisen etiikka (Arkistoitu – Internet Archive). Kumppani 10.10.2004.
Lauri Jäntin säätiön palkinnot jaettiin (Arkistoitu – Internet Archive). WSOY 28.1.
Kaisa Halonen: Velvollisuus tehdä hyvää (Arkistoitu – Internet Archive). Vantaan Lauri 9.2.2006.
Erkki Hartikainen: Sihvolan hyökkäys ateismia vastaan (Arkistoitu – Internet Archive). Jumalaton 30.6.2006.
Maametalli

Maametallit on vanhentunut termi, jota on eri yhteyksissä käytetty sekä jaksollisen järjestelmän ryhmän 3 että ryhmän 13 alkuaineista. Nykyinen ryhmä 3 tunnettiin aikaisemmin 3. sivuryhmänä eli ryhmänä III A, ryhmä 13 taas III pääryhmänä.
Nykyisin maametalleilla tarkoitetaan tavallisimmin vain ns. harvinaisia maametalleja. Niitä ovat ryhmään 3 kuuluvat skandium ja yttrium sekä lantaani ja muut lantanoidit eli alkuaineet 57–71. Toisinaan luetaan maametalleihin kuuluvaksi harvinaisten maametallien lisäksi myös alumiini, joka eräiltä ominaisuuksiltaan muistuttaa niitä.  Tässä laajemmassa merkityksessä nimitystä ei kuitenkaan enää suositella käytettävän.
Aikaisemmin on nimitystä maametallit käytetty myös entisen III pääryhmän, nykyisen ryhmän 13 eli booriryhmän alkuaineista, joista tärkein on alumiini. Muut tähän ryhmään kuuluvat alkuaineet ovat boori, gallium, indium ja tallium.
Sijainti jaksollisessa järjestelmässä

Eri yhteyksissä maametalleiksi kutsuttujen alkuaineiden sijainti jaksollisessa järjestelmässä: harvinaiset maametallit punaisella, ryhmän 13 alkuaineet sinisellä pohjalla.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryhmä → | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |  |  |
|  | (I | II |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | III | IV | V | VI | VII | VIII) |  |  |
↓ Jakso:  
| 1 | 1 H |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 He |  |  |
| 2 | 3 Li | 4 Be |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 5 B | 6 C | 7 N | 8 O | 9 F | 10 Ne |  |  |
| 3 | 11 Na | 12 Mg |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 13 Al | 14 Si | 15 P | 16 S | 17 Cl | 18 Ar |  |  |
| 4 | 19 K | 20 Ca | 21 Sc | 22 Ti | 23 V | 24 Cr | 25 Mn | 26 Fe | 27 Co | 28 Ni | 29 Cu | 30 Zn | 31 Ga | 32 Ge | 33 As | 34 Se | 35 Br | 36 Kr |  |  |
| 5 | 37 Rb | 38 Sr | 39 Y | 40 Zr | 41 Nb | 42 Mo | 43 Tc | 44 Ru | 45 Rh | 46 Pd | 47 Ag | 48 Cd | 49 In | 50 Sn | 51 Sb | 52 Te | 53 I | 54 Xe |  |  |
| 6 | 55 Cs | 56 Ba | *  | 72 Hf | 73 Ta | 74 W | 75 Re | 76 Os | 77 Ir | 78 Pt | 79 Au | 80 Hg | 81 Tl | 82 Pb | 83 Bi | 84 Po | 85 At | 86 Rn |  |  |
| 7 | 87  Fr | 88 Ra | **  | 104 Rf | 105 Db | 106 Sg | 107 Bh | 108 Hs | 109 Mt | 110 Ds | 111 Rg |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
 
| * Lantanoidit | * Lantanoidit | * Lantanoidit | * Lantanoidit | 57 La | 58 Ce | 59 Pr | 60 Nd | 61 Pm | 62 Sm | 63 Eu | 64 Gd | 65 Tb | 66 Dy | 67 Ho | 68 Er | 69 Tm | 70 Yb | 71 Lu |  |  |
| ** Aktinoidit | ** Aktinoidit | ** Aktinoidit | ** Aktinoidit | 89 Ac | 90 Th | 91 Pa | 92 U | 93 Np | 94 Pu | 95 Am | 96 Cm | 97 Bk | 98 Cf | 99 Es | 100 Fm | 101 Md | 102 No | 103 Lr |  |  |
Maanantaimielenosoitukset

Mielenosoitus Leipzigissa 23. lokakuuta 1989
Maanantaimielenosoitukset (saks. Montagsdemonstrationen) olivat Saksan demokraattisessa tasavallassa 1989–1990 pidettyjä rauhanomaisia mielenosoituksia tasavallan hallintoa vastaan.
Mielenosoitukset alkoivat Leipzigin Nikolainkirkossa pidetyn rukoushetken jälkeen ihmisten keräännyttyä Karl Marx Platzille. Mielenosoituksissa vaadittiin muun muassa vapaata liikkumisoikeutta ja vapaita vaaleja. Mielenosoitukset levisivät muihin Saksan kaupunkeihin.
Käänteentekevä oli 9. lokakuuta 1989 järjestetty rauhankokous ja mielenosoitusmarssi, johon osallistui yli 250 000 ihmistä. Ennalta pelättiin tilaisuuden laajenevan väkivaltaiseksi, ja lähistölle oli koottu turvallisuusjoukkoja ja ruumissäkkejä. Herkässä tilanteessa leipzigilainen kapellimestari Kurt Masur toimi ratkaisevalla tavalla. Hän kutsui asuntoonsa hallitsevan Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen (SED) kolme pääsihteeriä ja sopi heidän kanssaan, että ennen tilaisuutta radiossa korostetaan mielenosoituksen rauhanomaista luonnetta. Mielenosoituksesta ei tullut väkivaltaista. Leipzigin tapahtumasta tuli esikuva DDR:n rauhanomaiselle kumoukselle.
Mielenosoituksien kuuluisin iskulause oli ”Wir sind das Volk!” (suom. ”Me olemme kansa”.) Mielenosoituksien yläpuolella leijui sotilaallisen väliintulon uhka, mutta hallitus ei ryhtynyt siihen. Mielenosoitukset päättyivät maaliskuussa 1990 vaaleihin, jotka olivat ensimmäiset vapaat vaalit Saksan demokraattisessa tasavallassa.
Myöhemmin samaa nimeä käytettiin elokuussa 2004 alkaneista mielenosoituksista sosiaaliturvan Hartz IV -uudistuksia vastaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maanantaimielenosoitukset Wikimedia Commonsissa
Maaselkä (asema)

| Maaselkä Ма́сельгская, Maselgskaja |
| --- | --- |
 Maaselkä
 Koordinaatit: 63°09′02″N, 34°18′19″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Karhumäen piiri
Kunta:  Pinduinen
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  selvennä
Väkiluku (2008):  23
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maaselkä (ven. Ма́сельгская, Maselgskaja) on Pinduisen kuntaan kuuluva rautatieasema Muurmannin radan varrella Karjalan tasavallan Karhumäen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Pietarin ja Murmanskin välistä M18-valtatietä 30 kilometriä Karhumäestä pohjoiseen. Vuonna 1926 asemataajamassa oli 726 asukasta, mutta vuonna 2008 enää 23.
Karjalan Maaselkä sijaitsee aseman länsipuolella Seesjärven rannalla ja Meri-Maaselkä sen itäpuolella Vienanmeren–Itämeren kanavan varrella. Edellinen kuuluu Tšopinan ja jälkimmäinen Poventsan kuntaan. Puna-armeijan joukot pysäyttivät suomalaisten hyökkäyksen Maaselän aseman seudulle jatkosodan hyökkäysvaiheen aikana vuonna 1941.
Maailmankaikkeuden alku (kirja)

| Maailmankaikkeuden alku> The origin of the universe.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  John D. Barrow
Genre:  kosmologia
Kustantaja:  Basic Books / Weidenfeld and Nicolson
Julkaistu:  1993
Ulkoasu:  150
Suomennos
Suomentaja:  Risto Varteva
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1994
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  142
ISBN:  951-0-20037-9
Sarja: Tieteen huiput
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Maailmankaikkeuden alku on John D. Barrown vuonna 1993 ilmestynyt kirja kosmologiasta. Kirja käsittelee kosmologian peruskysymyksiä: maailmankaikkeuden alkutilaa, alkuräjähdystä, kaikkeuden laajenemista, alkeishiukkasten fysiikkaa, singulariteetteja, havaintoja kaikkeudesta, aineen ja energian luonnetta, lisäulottuvuuksien kysymystä ja näiden vaihtoehtoisia teorioita.
Kaikkeuden alkutila

Kaikkeuden alkutilan tutkimus perustuu nykytilan havaintoihin. Menneisyyttä ekstrapoloidaan nykytilasta, jotta saataisiin tietoa alkutilasta.
Osa tekstistä käsittelee varsinaisen alun kysymystä riippumatta alkutilasta. Suurin osa tekstistä olettaa, että kaikkeus alkoi alkuräjähdyksestä noin 14 miljardia vuotta sitten. Toinen teoria esittää, että varsinaista alkuhetkeä ei ole, vaan aika jatkuu taaksepäin ikuisesti.
Kaikkeuden laajeneminen

Nykytiedon perusteella voimme havaita kaikkeudesta vain sen osan, mitä valo on ehtinyt kulkea alkupisteestä nykyhetkeen mennessä. Teoreettinen maksimi on siis noin 14 miljardia valovuotta. On havaittu, että kaikkeus laajenee. Laajeneminen ei ole pelkästään sitä, että kappaleet liikkuvat toisistaan poispäin. Kaikki kappaleet näyttävät etääntyvän toisistaan ikään kuin avaruus laajenisi. Tämä havaitaan punasiirtymänä, joka on merkki siitä, että havaittu kohde kulkee poispäin. Kaikkeutta voidaan eräissä malleissa ajatella ilmapallon pintana. Kun ilmapallo laajenee, kaikki pisteet pallon pinnalla etääntyvät toisistaan.
Eräät kosmologian teoriat eivät oleta tämän olevan koko kaikkeus. Kaikkeus voisi olla suurempi kuin tämä. Tämän lisäksi kaikkeuksia voisi olla useampia ja erilaisia.
Fysiikan lait ja vakiot

Eräs kirjan keskeinen teema on mahdollisuus elämän synnystä. Kirjassa ei oleteta, että tämä kaikkeus olisi ainoa tai että muita kaikkeuksia olisi olemassa. Sen sijaan kirjassa esitetään, että fysiikan lait ja luonnonvakiot täytyvät olla kaikkeudessa sopivat, jotta siellä voi syntyä elämää kuten maapallolla. Esimerkiksi painovoima ei voi olla liian vahva, tai muussa tapauksessa kaikkeus supistuisi kokoon ennen kuin elämää voisi syntyä.
Ulottuvuudet

Kirjan loppu käsittelee lisäulottuvuuksien mahdollisuutta. Kirja esittää, että on fysikaalisia syitä sen puolesta, että tämän kaikkeuden fysikaalisilla laeilla ja vakioilla ei voisi olla suuria tilaulottuvuuksia havaitun kolmen ulottuvuuden lisäksi. Tietyt luonnolliset mekanismit eivät toimisi sopivalla tavalla. Kirjassa esitetään, että yli kolmessa ulottuvuudessa ei voisi olla vakaita atomeja eikä vakaita kiertoratoja auringon ympäri. Kuitenkin lisäulottuvuuksia saattaisi olla olemassa, mutta nämä olisivat niin pieniä, että niiden löytäminen kokeiden perusteella olisi hyvin vaikeaa.
Maasjärvi

| Maasjärvi Машезеро, Mašezero |
| --- | --- |
 Maasjärven taloja.
 Maasjärvi
 Koordinaatit: 64°24′5″N, 33°34′42″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Belomorskin piiri
Kunta:  Sosnavitsa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2013):  5
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maasjärvi (ven. Ма́шезеро, Mašezero) on kylä Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 56 kilometriä Sosnavitsasta länteen. Vuonna 2013 kylässä oli viisi asukasta.
Suikujärven pogostaan kuulunut Maasjärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopun verokirjoissa. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se kuului Tunkuan volostiin. Vuonna 1905 kylässä oli 41 taloa, kyytiasema ja 265 asukasta. Neuvostoaikana Maasjärvi kuului Tunkuan kyläneuvostoon. Vuonna 1933 siellä oli 176 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia.
Maasjärven läheltä Tunkuanjoen rannalta on löydetty kivikautisia hautapaikkoja. Kylässä on suomalaisten maahantunkeutujien vuosina 1921–1922 teloittamien kommunistien hautapaikka.
Luettelo taisteluista

Aleksanteri-mosaiikki kuvaa joko Issoksen tai Gaugamelan taistelua.
Luettelo taisteluista listaa historian tärkeimmät taistelut sekä eräitä pienempiä väkivaltaisuuksia. Varhaishistoriaan kuuluneissä taisteluissa mukana on myös myyttisiksi väitettyjä tapahtumia. Niiden historiallisuus on kyseenalaistettu aikalaislähteiden puutteen takia.
Ennen 500 eaa.

n. 2450 eaa. – Lagašin ja Umman välinen taistelu Etelä-Mesopotamiassa
n. 1479 eaa. – Megiddon taistelu – egyptiläiset ja palestiinalaiset
n. 1288 eaa. – Kadeshin taistelu egyptiläisten ja heettien välillä Orontes-joella
1176 eaa. – meritaistelu egyptiläisten ja merikansojen välillä Niilin suistossa
1046 eaa. – Muyen taistelu Kiinassa – Shang ja Zhou
853 eaa. – Qarqarin taistelu – assyrialaiset ja syyrialaisten liitto
721 eaa. – Jerusalemin piiritys – assyrialaiset ja juudealaiset
701 eaa. – Lachisin piiritys – assyrialaiset ja juudealaiset
n. 693 eaa. – Dijala-joen taistelu – assyrialaiset ja elamilaiset
647 eaa. – Susan valtaus – assyrialaiset ja elamilaiset
635 eaa. – Ashodin piiritys – assyrialaiset ja egyptiläiset
632 eaa. – Chengpun taistelu Kiinassa – Chu ja Jin
612 eaa. – Niniven valtaus – assyrialaiset vastaan babylonialaiset ja meedialaiset
605 eaa. – Mediggon taistelu – egyptiläiset ja juudealaiset
n. 605 eaa. – Karkemišin taistelu – babylonialaiset vastaan egyptiläiset ja assyrialaiset
n. 605 eaa. – Haman taistelu – babylonialaiset ja egyptiläiset
586 eaa. – Jerusalemin piiritys – babylonialaiset ja juudealaiset
546 eaa. – Sardesin taistelu – persialaiset ja lyydialaisten liitto
525 eaa. – Pelusionin taistelu – persialaiset ja egyptiläiset
400-luku eaa.

Joonian kapina
500–499 eaa. – Naksoksen piiritys – naksoslaiset ja persialaiset
494 eaa. – Laden taistelu – Artafernes kukisti joonialaiset.
n. 499–493 eaa. – Regillusjärven taistelu – roomalaiset ja latinalaiset
Persialaissodat
490 eaa. – Eretrian piiritys – persialaiset ja kreikkalaiset
490 eaa., syyskuu – Marathonin taistelu - ateenalaiset löivät persialaiset.
480 eaa., 11. elokuuta – Thermopylain taistelu – kreikkalaiset ja persialaiset
480 eaa., elokuu – Artemisionin taistelu – kreikkalaisten ja persialaisten laivastojen tasapeli.
480 eaa., syyskuu – Salamiin taistelu – kreikkalaiset löivät persialaiset merellä.
479 eaa., heinäkuu – Plataiain taistelu – kreikkalaiset kukistivat Mardonioksen.
478 eaa. Byzantionin piiritys – kreikkalaiset ja persialaiset
n. 458 eaa. – Aldigusvuoren taistelu – roomalaiset ja eekvit
Peloponnesolaissota
425 eaa. – Pyloksen taistelu – Sparta ja Ateena
424 eaa., marraskuu – Delionin taistelu – Boiotia löi Ateenan.
418 eaa. – Mantineian taistelu – Sparta löi Ateenan, Argoksen ja Mantineian, sodan suurin taistelu.
415-413 eaa. – Syrakusan piiritys – Ateenan retkikunta Sisiliaan tuhottiin täydellisesti.
410 eaa. – Kyzikoksen taistelu – Ateena ja Sparta
405 eaa. – Aigospotamoin taistelu – Sparta löi Ateenan meritaistelussa.
300-luku eaa.

Korintin sota
395 eaa., – Haliartoksen taistelu – (Boiotian sota)
394 eaa., heinäkuussa – Nemean taistelu – Sparta ja Theba liittolaisineen
394 eaa., elokuussa – Koroneian taistelu – Sparta ja Theba liittolaisineen
394 eaa., elokuussa – Knidoksen taistelu – Sparta vastaan Ateena ja persialaiset
390 eaa. – Lekhaionin taistelu – Ifikrateen kevytaseiset tuhosivat spartalaisen armeijan.
390 eaa. 18.7. – Allian taistelu – roomalaiset ja keltit
371 eaa. – Leuktran taistelu – Epameinondaan johtamat thebalaiset voittivat spartalaiset.
362 eaa. – Mantineian taistelu – Epameinondaan johtamat theebalaiset voittivat spartalaiset ja ateenalaiset.
341 eaa. – Guai Lingin taistelu Kiinassa – Wei ja Qi
338 eaa. – Trifanumin taistelu – roomalaiset ja samnilaiset vastaan campanialaiset ja latinalaiset
338 eaa. – Khaironeian taistelu – Makedonian Filippos II löi Kreikan kaupunkivaltiot.
Aleksanteri Suuren valloitukset
334 eaa., toukokuu – Granikosjoen taistelu – Aleksanteri Suuri kukisti persialaiset satrapit.
333 eaa., marraskuu – Issoksen taistelu – Aleksanteri Suuri kukisti Dareios III:n.
332 eaa. – Tyroksen piiritys
332 eaa. – Gazan piiritys
331 eaa. – Gaugamelan taistelu – Aleksanteri Suuri kukisti Dareios III:n.
330 eaa. – Persian porttien taistelu
326 eaa., toukokuu – Hydaspesjoen taistelu – Aleksanteri Suuri löi intialaisen kuningas Poroksen.
Samnilaissodat
342 eaa. – Gaurusvuoren taistelu – roomalaiset ja samnilaiset
321 eaa. – Kaudinan solan taistelu
305 eaa. – Bovianumin tasitelu
298 eaa. – Camerinumin taistelu
297 eaa. – Tifernumin taistelu
295 eaa. – Sentinumin taistelu – roomalaiset vastaan samnilaiset ja gallialaiset
293 eaa. – Aquilonian taistelu
301 eaa. – Ipsoksen taistelu – Lysimakhos, Seleukos I ja Kassandros kukistivat Antigonos I:n ja Demetrios I:n
200-luku eaa.

Pyrhoksen sodat
280 eaa. – Heraclean taistelu – Pyrrhoksen johtamat epeiroslaiset voittivat roomalaiset.
279 eaa. – Asculumin taistelu – Pyrrhoksen johtamat epeiroslaiset voittivat roomalaiset.
275 eaa. – Beneventumin taistelu – Pyrrhoksen johtamien epeiroslaisten ja roomalaisten tasapeli.
Ensimmäinen puunilaissota
262 eaa. – Agrigentumin taistelu – roomalaiset kukistivat Hannibal Giscon ja Hannon johtamat karthagolaiset.
260 eaa. – Mylaen taistelu
256 eaa. – Eknomoksen taistelu – roomalaiset löivät karthagolaisen laivaston.
255 eaa. – Tunisin taistelu
251 eaa. – Panormuksen taistelu
249 eaa. – Drepanan taistelu
241 eaa. – Egadisaarten taistelu
260 eaa. – Changpingin taistelu Kiinassa – Qin ja Zhao
Toinen puunilaissota
219 eaa. – Saguntumin piiritys – roomalaiset ja karthagolaiset
218 eaa. – Lilybaeumin taistelu
218 eaa. – Trebian taistelu
218 eaa. – Cissan taistelu
217 eaa. – Ebrojoen taistelu
217 eaa., kesäkuu – Trasimenusjärven taistelu
217 eaa. – Geroniumin taistelu
216 eaa., 2.8. – Cannaen taistelu – Hannibal murskasi roomalaiset.
212 eaa. – Syrakusan piiritys – Syrakusan ja Rooman välillä
212 eaa. – Silarusin taistelu
212 eaa. – Tarentumin taistelu
211 eaa. – Ylä-Baetisin taistelu
209 eaa. – Canusiumin taistelu
209 eaa. – Carthago Novan piiritys – Scipio Africanus valtasi Hispanian tärkeimmän karthagolaiskaupungin.
208 eaa. – Baeculan taistelu
208 eaa. – Grumentumin taistelu
207 eaa. – Metauruksen taistelu – roomalaiset löivät Karthagon
206 eaa. – Ilipan taistelu – Scipio Africanus löi kaksi kertaa suuremman karthagolaisarmeijan
203 eaa. – Bagradesin taistelu
202 eaa. 19.10 – Zaman taistelu – Scipio Africanus Majorin johtamat roomalaiset kukistivat Hannibalin johtamat karthagolaiset. Toinen puunilaissota päättyi.
217 eaa., 22.6. – Rafian taistelu – seleukidit ja egyptiläiset
201 eaa. – Khioksen taistelu – makedonialaiset vastaan rodoslaiset ja pergamonilaiset
100-luku eaa.

200 eaa. – Paniumin taistelu – seleukidit ja egyptiläiset
197 eaa. – Kynoskefalain taistelu – roomalaiset kukistivat Filippos V:n makedonialaiset.
190 eaa. – Magnesian taistelu – seleukidit vastaan roomalaiset ja pergamonilaiset
168 eaa., 22.6. – Pydnan taistelu – roomalaiset kukistivat kuningas Perseuksen johtamat makedonialaiset. Kolmas makedonialaissota päättyi.
149–146 eaa. – Karthagon piiritys – roomalaiset kukistivat Karthagon, kolmannen puunilaissodan loppu.
102 eaa. – Aquae Sextiaen taistelu – Gaius Marius voitti viimein teutonit.
ensimmäinen vuosisata eaa.

86 eaa. – Khaironeian taistelu – Sullan joukot kukistivat Pontoksen joukot. Ensimmäinen Mithridateen sota.
63 eaa. – Jerusalemin piiritys
53 eaa. – Carrhaen taistelu – Parthialaiset kukistivat Crassuksen johtamat roomalaiset.
52 eaa., syyskuussa – Alesian piiritys – Julius Caesar voitti gallialaiset.
Julius Caesarin kansalaissota
49 eaa. – Ilerdan taistelu
49 eaa. – Bagradas-joen taistelu
48 eaa., 10.7. – Dyrrhakhionin taistelu,
48 eaa., 9.8. – Farsaloksen taistelu – Caesar löi Pompeiuksen ja Rooman senaatin joukot.
47 eaa. – Zelan taistelu
46 eaa., 6.4. – Thapsuksen taistelu
45 eaa., 17.3. – Mundan taistelu
43 eaa., 21.4. – Mutinan taistelu – Hirtius ja Octavianus löivät Marcus Antoniuksen
42 eaa., 3.10. – Filippoin ensimmäinen taistelu
42 eaa., 23.10. – Filippoin toinen taistelu
31 eaa., 2.9. – Aktionin taistelu – Octavianus löi Marcus Antoniuksen. Octavianuksesta tuli Rooman valtakunnan kiistaton hallitsija.
1–100

9, syyskuu – Teutoburgin taistelu – germaanit löivät roomalaiset.
16 – Weserjoen taistelu – Germanicus voitti Arminiuksen armeijan
43 – Medwayjoen taistelu – roomalaiset ja britit
70 – Jerusalemin piiritys – roomalaiset ja juudealaiset
72–73 – Masadan piiritys – roomalaiset ja juudealaiset
84 – Mons Graupiuksen taistelu – roomalaiset ja kaledonialaiset
101–500

101, syyskuussa, kolmas Tapaen taistelu – Roomalaiset voittivat keisari Trajanuksen johdolla daakialaiset.
208 – Punaisen kallion taistelu Kiinassa – Cao Cao vastaan Liu Bei ja Sun Quan
217 – Nisibiksen taistelu – roomalaiset ja parthialaiset
Rooman–sassanidien sodat
244 – Misikhen taistelu
253 – Barbalissoksen taistelu
259 – Edessan taistelu
359 – Amidan piiritys
363 – Ktesifonin taistelu
363 – Samarran taistelu
Konstantinus Suuren sisällissodat
312 – Augusta Taurinorumin taistelu
312 – Veronan taistelu
312, 28.10. – Mulviuksen sillan taistelu – Konstantinus Suuri löi vastustajansa Maxentiuksen.
324 – Hellespontoksen taistelu
357 – Strasbourgin taistelu – roomalaiset ja alemannit
378, 9.8. – Adrianopolin taistelu – Keisari Valens kuoli taistelussa gootteja vastaan.
394, 5.9. – Frigiduksen taistelu – roomalaiset ja frankit
451, heinäkuu – Katalaunien kenttien taistelu – Rooman ja visigoottien yhdistyneet joukot löivät Attilan hunni-armeijan.