stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalsium
Puute > Terveysvaikutuksia koskeva tutkimus > Luuston terveys

British Medical Journalissa vuonna 2015  julkaistuissa kahdessa laajassa tieteellisessä tutkimusyhteenvedossa todettiin, että luunmurtumia sattuu yhtä paljon riippumatta siitä saako ihminen kalsiumia paljon vai vähän. Sama päti luunmurtumariskiin.
2007 julkaistussa väestötutkimuksessa runsaasti kalsiumia sisältäviä maitotuotteita käyttävien laktovegetaristien luunmurtumariski ei ollut myöskään yhtään pienempi kuin kananmunia, lihaa tai kalaa proteiininlähteenä käyttävillä. Pelkkiä kasvikunnan tuotteita syövillä vegaaneilla oli kuitenkin 30 prosenttia suurempi murtumariski, joka liittyi alhaiseen kalsiumin saantiin. Niiden vegaanien murtumariski ei ollut suurentunut, jotka saivat ravinnostaan vähintään 500 milligrammaa kalsiumia vuorokaudessa.
Puute > Terveysvaikutuksia koskeva tutkimus > Eturauhassyöpä

Yli kaksi lasia maitoa päivittäin juovilla miehillä esiintyy kaksi kertaa enemmän eturauhassyöpää kuin niillä miehillä, jotka eivät juo maitoa. Toisen tutkimuksen mukaan päivittäin yli 2000 milligrammaa kalsiumia saavilla miehillä esiintyy lähes kaksi kertaa enemmän eturauhassyöpää kuin miehillä, joiden kalsiumin saanti jää alle 500 milligrammaan.
Muiden eliöiden ravitsemuksessa

Kalsium on myös kasviravinne. Kasvit ottavat kalsiumin maasta ioneina, joita on yleensä riittävästi saatavilla. Kasvi tarvitsee kalsiumia soluseinän rakentamiseen ja tumasukkulan muodostamiseen. Kalsium myös aktivoi joitain entsyymejä ja toimii toisiolähettinä. Kalsiumin puute aiheuttaa kasvun hiipumista ja nuorten solukkojen kuolemista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kalsiumin kansainvälinen kemikaalikortti
Fineli: Kalsiumin lähteet ruoka-aineissa
Therapia Fennica: Jorma Salmi: Kalsiumaineenvaihdunnan häiriöt
Periodictable: Technical data for Calcium (englanniksi)
Luettelo kalsiumin isotoopeista The Isotopes Project Home Page (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Calcium (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki 
Kalsiumia
Kalsiumyhdisteet värjäävät liekin punaiseksi
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2001

| Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2001 |
| --- | --- |

Päivämäärä:  15.–25. helmikuuta 2001
Tapahtumapaikka:  Lahden urheilukeskus
Paikkakunta:   Lahti
Kävijöitä:  340 000
Järjestäjä:  Suomen Hiihtoliitto Lahden Hiihtoseura Lahden kaupunki
Kotisivut
Salpausselän hyppyrimäet kisojen aikaan 18.2.2001
Yleisöä
Vuoden 2001 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Lahdessa 15.–25. helmikuuta 2001. Ensimmäistä kertaa mukana olivat hiihdon sprinttimatkat sekä uudentyylinen takaa-ajo, jossa molemmat matkat hiihdettiin saman päivän aikana.
Kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana toimi europarlamentaarikko Marjo Matikainen-Karlström ja pääsihteerinä Seppo Innanen.
Kilpailut jäivät osaltaan historiaan dopingskandaalista, jossa isäntämaa Suomen hiihtomaajoukkueen kuusi jäsentä jäi kiinni verenohennuslääke Hemohesin käytöstä.
Naisten 30 kilometrin kilpailu jouduttiin perumaan kovan pakkasen takia.
Miesten maastohiihto > Sprintti (v)

| Sija | Maa | Hiihtäjä |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Tor Arne Hetland |
| 2 |  | Cristian Zorzi |
| 3 |  | Håvard Solbakken |
| 4 |  | Ari Palolahti |
| 5 |  | Anders Högberg |
| 6 |  | Peter Schlickenrieder |
Päivämäärä: 21. helmikuuta
Suomen Lauri Pyykönen oli kilpailussa 13., Sami Jauhojärvi 18. ja Petri Ylönen 34:s.
Miesten maastohiihto > 15 km (p)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Per Elofsson | 39.26,0 |
| 2 |  | Mathias Fredriksson | 39.42,5 |
| 3 |  | Odd-Bjørn Hjelmeset | 39.49,3 |
| 4 |  | Harri Kirvesniemi | 40.06,3 |
| 5 |  | Andrus Veerpalu | 40.06,5 |
| 6 |  | Frode Estil | 40.21,1 |
Päivämäärä: 15. helmikuuta
Suomen Sami Repo oli kilpailussa 11:s. Jari Isometsä tuli neljäntenä maaliin, mutta hänet hylättiin dopingrikkeen takia. Janne Immonen keskeytti siteen katkettua. Mika Myllylä ei startannut kilpailuun.
Miesten maastohiihto > 30 km (p)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Andrus Veerpalu | 1.14.17,9 |
| 2 |  | Frode Estil | 1.14.18,1 |
| 3 |  | Mihail Ivanov | 1.14.49,1 |
| 4 |  | Erling Jevne | 1.14.57,2 |
| 5 |  | Odd-Bjørn Hjelmeset | 1.15.15,7 |
| 6 |  | Mathias Fredriksson | 1.15.21,5 |
Päivämäärä: 19. helmikuuta
Suomen Harri Kirvesniemi oli kilpailussa kahdeksas, Janne Immonen kymmenes ja Timo Toppari 32:s.
Miesten maastohiihto > 50 km (v)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Johann Mühlegg | 2.05.27,2 |
| 2 |  | René Sommerfeldt | 2.07.23,4 |
| 3 |  | Sergei Krjanin | 2.07.28,4 |
| 4 |  | Andrei Nutrihin | 2.08.30,3 |
| 5 |  | Christian Hoffmann | 2.08.50,5 |
| 6 |  | Per Elofsson | 2.08.51,9 |
Päivämäärä: 25. helmikuuta
Suomen Ari Palolahti oli kilpailussa 32., Jussi Ylimäki 44. ja Petri Ylönen 45:s.
Miesten maastohiihto > 10 km (p) + 10 km (v) takaa-ajo

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Per Elofsson | 47.15,5 |
| 2 |  | Johann Mühlegg | 47.42,0 |
| 3 |  | Vitali Denisov | 47.49,5 |
| 4 |  | Mathias Fredriksson | 47.56,3 |
| 5 |  | Thomas Alsgaard | 47.59,0 |
| 6 |  | Markus Hasler | 47.59,5 |
Päivämäärä: 17. helmikuuta
Suomen Sami Repo oli kilpailussa 11:s. Jari Isometsä tuli toisena maaliin, mutta hänen hopeamitalisuorituksensa hylättiin dopingrikkeen takia. Janne Immonen keskeytti sauvan katkettua (myöhemmin osoittautui, että Immonen katkaisi sauvansa tahallaan välttyäkseen dopingtestiltä). Mika Myllylä johti kilpailua perinteisen osuuden jälkeen, mutta ei startannut vapaan osuudelle.
Miesten maastohiihto > 4 × 10 km viesti

| Sija | Maa | Hiihtäjät | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Frode Estil Odd-Bjørn Hjelmeset Thomas Alsgaard Tor Arne Hetland | 1.36.42,0 |
| 2 |  | Urban Lindgren Mathias Fredriksson Magnus Ingesson Per Elofsson | 1.37.24,7 |
| 3 |  | Jens Filbrich Andreas Schlütter Ron Spanuth René Sommerfeldt | 1.37.30,0 |
| 4 |  | Vitali Denisov Mihail Ivanov Nikolai Bolštšakov Vladimir Vilisov | 1.38.02,2 |
| 5 |  | Gerhard Urain Mihail Botvinov Achim Walcher Christian Hoffmann | 1.38.15,8 |
| 6 |  | Fulvio Valbusa Fabio Maj Pietro Piller Cottrer Cristian Zorzi | 1.38.50,6 |

Päivämäärä: 22. helmikuuta
Suomen joukkue (Janne Immonen, Harri Kirvesniemi, Sami Repo ja Mika Myllylä) tuli kilpailussa ensimmäisenä maaliin, mutta kultamitalisuoritus hylättiin Immosen, Kirvesniemen ja Myllylän dopingrikkeiden takia.
Naisten maastohiihto > Sprintti (v)

| Sija | Maa | Hiihtäjät |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Pirjo Manninen |
| 2 |  | Kati Sundqvist |
| 3 |  | Julija Tšepalova |
| 4 |  | Sabina Valbusa |
| 5 |  | Nina Gavriljuk |
| 6 |  | Jelena Buruhina |
Päivämäärä: 21. helmikuuta
Suomen Elina Pienimäki oli kilpailussa kahdeksas ja Aino-Kaisa Saarinen 11:s.
Naisten maastohiihto > 10 km (p)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bente Skari | 26.55,5 |
| 2 |  | Olga Danilova | 27.08,4 |
| 3 |  | Larissa Lazutina | 27.27,0 |
| 4 |  | Stefania Belmondo | 27.40,5 |
| 5 |  | Virpi Kuitunen | 27.43,4 |
| 6 |  | Hilde G. Pedersen | 27.56,3 |

Päivämäärä: 20. helmikuuta
Suomen Kaisa Varis oli kilpailussa seitsemäs, Milla Jauho yhdeksäs ja Riikka Sirviö 15:s.
Naisten maastohiihto > 15 km (p)

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bente Skari | 43.54,8 |
| 2 |  | Olga Danilova | 44.02,5 |
| 3 |  | Kaisa Varis | 44.57,5 |
| 4 |  | Hilde G. Pedersen | 45.20,4 |
| 5 |  | Virpi Kuitunen | 45.25,7 |
| 6 |  | Milla Jauho | 45.39,1 |
Päivämäärä: 15. helmikuuta
Suomen Kati Sundqvist oli kilpailussa 32:s.
Naisten maastohiihto > 5 km (p) + 5 km (v) takaa-ajo

| Sija | Maa | Hiihtäjä | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Virpi Kuitunen | 28.06,1 |
| 2 |  | Larisa Lazutina | 28.08,9 |
| 3 |  | Olga Danilova | 28.09,3 |
| 4 |  | Stefania Belmondo | 28.23,3 |
| 5 |  | Bente Skari | 28.24,3 |
| 6 |  | Kaisa Varis | 28.26,2 |
Päivämäärä: 18. helmikuuta
Suomen Milla Jauho oli kilpailussa yhdeksäs ja Pirjo Manninen 26:s.
Naisten maastohiihto > 4 × 5 km viesti

| Sija | Maa | Hiihtäjät | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olga Danilova Larisa Lazutina Julia Tšepalova Nina Gavriljuk | 53.01,6 |
| 2 |  | Anita Moen Bente Skari Elin Nilsen Hilde G. Pedersen | 54.01,9 |
| 3 |  | Gabriella Paruzzi Sabina Valbusa Cristina Paluselli Stefania Belmondo | 54.23,3 |
| 4 |  | Viola Bauer Manuela Henkel Claudia Künzel Evi Sachenbacher | 55.44,5 |
| 5 |  | Carin Holmberg Elin Ek Mariana Handler Jenny Olsson | 55.47,0 |
| 6 |  | Beckie Scott Milaine Thériault Jaime Fortier Sara Renner | 55.47,4 |
Päivämäärä: 23. helmikuuta
Suomen joukkue (Virpi Kuitunen, Milla Jauho, Kaisa Varis ja Pirjo Manninen) tuli kilpailussa toisena maaliin, mutta hopeamitalisuoritus hylättiin Kuitusen ja Jauhon dopingrikkeiden takia.
Yhdistetty > Sprintti (suurmäki K116 + 7,5 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Marko Baacke |
| 2 |  | Samppa Lajunen |
| 3 |  | Ronny Ackermann |
| 4 |  | Jaakko Tallus |
| 5 |  | Kenji Ogiwara |
| 6 |  | Hannu Manninen |
Päivämäärä: 24. helmikuuta
Suomen Antti Kuisma oli kilpailussa 21:s.
Yhdistetty > Normaalikilpailu (normaalimäki K90 + 15 km hiihto

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Bjarte Engen Vik |
| 2 |  | Samppa Lajunen |
| 3 |  | Felix Gottwald |
| 4 |  | Hannu Manninen |
| 5 |  | Kristian Hammer |
| 6 |  | Ladislav Rygl |
Päivämäärä: 16. helmikuuta
Suomen Jaakko Tallus oli kilpailussa kymmenes ja Jari Mantila 15:s.
Yhdistetty > Joukkuekilpailu

| Sija | Maa | Kilpailijat |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Kenneth Bråten Sverre Rotevatn Bjarte Engen Vik Kristian Hammer |
| 2 |  | Christoph Eugen Mario Stecher David Kreiner Felix Gottwald |
| 3 |  | Jari Mantila Hannu Manninen Jaakko Tallus Samppa Lajunen |
| 4 |  | Marko Baacke Jens Deimel Ronny Ackermann Sebastian Haseney |
| 5 |  | Satoshi Mori Daito Takahashi Gen Tomii Kenji Ogiwara |
| 6 |  | Aleksei Fadejev Aleksei Barannikov Valeri Stoljarov Denis Tišagin |
Päivämäärä: 20. helmikuuta
Mäkihyppy > Normaalimäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Adam Małysz | 246,0 |
| 2 |  | Martin Schmitt | 233,0 |
| 3 |  | Martin Höllwarth | 223,0 |
| 4 |  | Stefan Horngacher | 219,0 |
| 5 |  | Masahiko Harada | 217,5 |
| 6 |  | Andreas Goldberger | 216,5 |
| 6 |  | Janne Ahonen | 216,5 |
Päivämäärä: 23. helmikuuta
Suomen Matti Hautamäki oli kilpailussa yhdeksäs, Ville Kantee kymmenes ja Risto Jussilainen 14:s.
Mäkihyppy > Suurmäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Martin Schmitt | 276,3 |
| 2 |  | Adam Małysz | 273,5 |
| 3 |  | Janne Ahonen | 267,4 |
| 4 |  | Martin Höllwarth | 251,4 |
| 5 |  | Stefan Horngacher | 238,9 |
| 6 |  | Sven Hannawald | 236,9 |
Päivämäärä: 19. helmikuuta, ohjelmassa alun perin 18.2., mutta siirrettiin tuulen vuoksi seuraavalle päivälle.
Suomen Ville Kantee oli kilpailussa yhdeksäs, Jani Soininen kymmenes ja Risto Jussilainen 12:s.
Mäkihyppy > Normaalimäen joukkuekilpailu

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Wolfgang Loitzl Andreas Goldberger Stefan Horngacher Martin Höllwarth | 953,5 |
| 2 |  | Matti Hautamäki Risto Jussilainen Ville Kantee Janne Ahonen | 951,5 |
| 3 |  | Sven Hannawald Michael Uhrmann Alexander Herr Martin Schmitt | 911,5 |
| 4 |  | Hideharu Miyahira Takanobu Okabe Noriaki Kasai Masahiko Harada | 886,5 |
| 5 |  | Robert Mateja Tomasz Pochwała Wojciech Skupień Adam Małysz | 849,5 |
| 6 |  | Damjan Fras Primož Urh-Zupan Igor Medved Jure Radelj | 838,5 |
Päivämäärä: 25. helmikuuta
Mäkihyppy > Suurmäen joukkuekilpailu

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sven Hannawald Michael Uhrmann Alexander Herr Martin Schmitt | 939,8 |
| 2 |  | Jani Soininen Risto Jussilainen Ville Kantee Janne Ahonen | 900,2 |
| 3 |  | Wolfgang Loitzl Andreas Goldberger Stefan Horngacher Martin Höllwarth | 880,2 |
| 4 |  | Hideharu Miyahira Kazuya Yoshioka Masahiko Harada Noriaki Kasai | 837,9 |
| 5 |  | Damjan Fras Primož Urh-Zupan Igor Medved Jure Radelj | 701,3 |
| 6 |  | Jakub Janda Jakub Hlava Michal Doležal Jaroslav Sakala | 692,2 |
Päivämäärä: 24. helmikuuta, ohjelmassa alun perin keskiviikkona 21.2., mutta siirrettiin tuulen vuoksi lauantaille 24.2.
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norja | 6 | 2 | 2 | 10 |
| 2. |  Saksa | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 3. |  Suomi | 2 | 5 | 3 | 10 |
| 4. |  Ruotsi | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 5. |  Venäjä | 1 | 3 | 6 | 10 |
| 6. |  Itävalta | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 7. |  Puola | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 8. |  Espanja | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 9. |  Viro | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 10. |  Italia | 0 | 1 | 1 | 2 |
Suomen joukkueen doping-tapaus

Pääartikkeli: Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001
Suomen joukkueen doping-tapaus > Suomen menettämät mitalit

Suomen joukkue, kultaa miesten 4 × 10 km viesti
Jari Isometsä, hopeaa takaa-ajo
Suomen joukkue, hopeaa naisten 4 × 5 km viesti
Suomen joukkueen doping-tapaus > Dopingista kisoissa kärynneet

Jari Isometsä, takaa-ajo
Janne Immonen, 4 × 10 km viesti
Harri Kirvesniemi, 4 × 10 km viesti
Mika Myllylä, 4 × 10 km viesti
Milla Jauho, 4 × 5 km viesti
Virpi Kuitunen, 4 × 5 km viesti
Suomen joukkueen doping-tapaus > Toimitsijakiellon saaneet > Valmentajat

Kari-Pekka Kyrö
Jarmo Riski
Suomen joukkueen doping-tapaus > Toimitsijakiellon saaneet > Lääkärit

Pirkka Mäkelä
Juha-Pekka Turpeinen
Epänormaalit verenkuvat

Veridopingia tutkineiden Tapio Videmanin, Inggard Lereimin ym. tekemässä tutkimuksessa kaikista Lahdessa testatuista urheilijoista 17 prosentilla oli erittäin epänormaali verenkuva ja epänormaali 19 prosentilla (normaali 64 %:lla). Mitalisteista verenkuva oli 50 prosentilla erittäin epänormaali. Tutkimuksen mukaan tulosten perusteella veridoping on yleistä ja tehokasta ja että testit ovat tehottomia.
Alla taulukossa naisten ja miesten yksilöhiihtokilpailujen mitalistien verenkuvat (punainen erittäin epänormaali, keltainen epänormaali, harmaa normaali). Aamulehdessä ilmestyneen taulukon järjestystä on "minimaalisesti muutettu" matkojen tunnistamisen vaikeuttamiseksi. Suomen antidopingtoimikunnan puheenjohtaja Timo Seppälän mukaan tuloksista ei voi suoraan sanoa, että erittäin epänormaalit verenarvot tarkoittaisivat epon käyttöä tai että normaalit tarkoittaisivat puhdasta urheilijaa. Tapio Videmanin arvion mukaan nimien julkistaminen olisi aiheuttanut kaikkien aikojen skandaalin Lahdessa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1.: 
| 2. |  |  |  |  |  |  |  |   |  |
| 3. |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2001 Wikimedia Commonsissa
Yle Elävä arkisto: Lahden MM-kisat 2001
Kisasivut Web Archivessa
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Semstvo

Semstvot huolehtivat myös paikallispostin kulusta. Petroskoin kihlakunnan semstvon postimerkki vuodelta 1901.
Semstvo (myös maasäädyt, ven. зе́мство, zemstvo) oli alueellinen itsehallintojärjestelmä Venäjällä vuosina 1864–1918. Semstvon synty liittyy Aleksanteri II:n maareformiin, jonka yhteydessä maaorjuus lakkautettiin vuonna 1861. Semstvolaitoksen tehtävänä oli huolehtia alueiden taloudellisista kysymyksistä kuten teiden, koulujen ja sairaaloiden ylläpidosta. Käytännössä aateli piti hallinnollista valta-asemaa. Semstvot eivät olleet käytössä rajamaakunnissa eivätkä myöskään Suomessa. Semstvojen edustajakokouksella 1900-luvun taitteessa oli myös liberaaleja poliittisia tavoitteita. Lokakuun vallankumouksen jälkeen neuvostohallitus lakkautti semstvolaitoksen.
Semstvojen muodostaminen

Vuodesta 1826 Venäjän alueellista hallintoa johtivat tsaarin nimittämät kuvernöörit. Keisari Nikolai I järjesti asian siten, että valitsi tähän tehtävään pääasiassa siviilikenraaleita, joiden toimintaa vuorostaan valvoi Keisarillisen kanslian III osasto eli salainen poliisi. Krimin sota päättyi Venäjän nöyryytykseen, ja sen jälkeen keisari Aleksanteri II suoritti lukuisia uudistuksia kuten maaorjuuden lakkauttamisen 1860-luvulla. Tähän liittyi paikallishallinnon uudistaminen ja semstvolaitoksen synnyttäminen. Semstvot koostuivat aatelista, porvarillisista suurmaanomistajista ja talonpoikaisen yhteisomistuksen edustajista.
Vuoden 1864 semstvouudistuksessa perustettiin paikalliset itsehallintoelimet 34:lle euroopanpuoleisen Venäjän alueelle. Uudistuksen ulkopuolelle jäivät Arkangelin, Astrahanin ja Orenburgin kuvernementit, joissa ei juurikaan ollut aateliston maanomistusta sekä Puolan, Baltian ja Kaukasian kaltaiset raja-alueet. Semstvolaitos koostui kihlakunnissa kolmen vuoden pituisiksi kausiksi valituista semstvokokouksista, jotka puolestaan valitsivat keskuudestaan johtokunnan sekä kuvernementin semstvokokouksen edustajat. Kokousten puheenjohtajana toimi paikallinen aateliston päämies eli aatelismarsalkka. Vaalitapa perustui säätyjakoon ja henkilön omaisuuden määrään, mikä takasi maata omistavalle aatelistolle valta-aseman semstvoissa. Eräissä pohjoisissa kuvernementeissa talonpojat muodostivat edustajien enemmistön. Porvariston ja aatelittoman sivistyneistön edustus laajeni myöhemmin huomattavasti. Vuoden 1890 vastauudistus lisäsi entisestään aateliston merkitystä ja riisti talonpojilta mahdollisuuden valita suoraan edustajansa.
Toimiala ja kehitys

Semstvojen toimialaksi oli määritelty paikalliset taloudelliset kysymykset. Ne perustivat kouluja ja sairaaloita, ylläpitivät teitä ja siviilihallintoa, laativat tilastoja sekä kehittivät maanviljelyä ja karjanhoitoa. Tulonsa semstvot saivat lähinnä maa- ja kiinteistöveroista. Aluksi ne saivat työskennellä melko vapaasti, mutta vuoden 1890 vastauudistus lisäsi viranomaisten mahdollisuuksia puuttua semstvojen toimintaan. Järjestelmän puutteiksi koettiin volostitason edustuslaitoksen sekä omien toimeenpanoelinten puuttuminen.
Semstvolaitos keräsi ympärilleen liberaalia sivistyneistöä, narodnikkeja sekä muita poliittisten uudistusten kannattajia. Vuonna 1903 liberaalit perustivat kaksi perustuslakia vaatinutta salaista järjestöä ja Pietarissa vuonna 1904 pidetty semstvojen edustajainkokous laati poliittisen uudistusohjelman, jonka se esitti hallitukselle. Vuoden 1905 vallankumoustapahtumien jälkeen semstvojen liberaalit sulautuivat kadetteihin ja oktobristeihin. Vuoden 1906 perustuslain mukaan semstvot saivat valita 40 edustajaa Venäjän keisarikunnan valtiopäivien ylähuoneena toimineeseen valtakunnanneuvostoon.
Ensimmäisen maailmansodan aattona semstvolaitos toimi 43:ssa euroopanpuoleisen Venäjän kuvernementissa. Vuonna 1912 sen alaisuudessa työskenteli 40 000 alkeiskoulua, noin 2 000 sairaalaa sekä muita laitoksia, joiden palveluksessa oli noin 150 000 henkilöä. Yhteensä 254 miljoonan ruplan budjetista 30 % käytettiin koulutukseen, 26 % terveydenhoitoon, 6,3 % maatalouden ja paikallisen taloudellisen toiminnan kehittämiseen ja 2,8 % eläinlääkintäpalveluihin. Sodan aikana perustettiin semstvojen ja kaupunkien liitot, joiden yhteistyöelin Zemgor koordinoi armeijan huoltoa sekä huolehti haavoittuneista ja pakolaisista.
Keisari Nikolai II kieltäytyi syyskuussa 1915 kuulemasta semstvojen ja kaupunkien liittojen kongresseihinsa kokoontuneita edustajia, mikä jyrkensi tsaarin ja vapaamielisten kansalaisten välistä näkemyseroa. Kongresseissa hyväksyttiin poliittisia uudistuksia vaatineet päätöslauselmat.
Vuoden 1917 vallankumoukset

Helmikuun vallankumouksen jälkeen semstvohallintojen puheenjohtajat nimitettiin väliaikaisen hallituksen paikallisiksi edustajiksi. Järjestelmä laajeni 19 uudelle alueelle ja samalla perustettiin myös volostien semstvot. Lokakuun vallankumouksen jälkeen neuvostohallitus lakkautti semstvolaitoksen vuonna 1918, mutta valkoisten hallitsemilla alueilla se toimi vielä Venäjän kansalaissodan ajan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Semstvo Wikimedia Commonsissa
Aleksanteri II:n antama asetus kuvernementtien ja ujestien semstvolaitoksesta vuodelta 1864
Semstvo lounaalla. Grigori Mjasojedovin maalaus vuodelta 1901
Olavi Ruitlane

Olavi Ruitlane 2012.
Olavi Ruitlane (s. 1. heinäkuutalähde? 1969 Tartto, Viro) on virolainen kirjailija, joka kirjoittaa osittain võruksi.
Elämä

Ruitlane on syntynyt Virumaalla työläisperheeseen. Perhe muutti pian Võrun kaupunkiin. Ruitlanen isä on kotoisin on Varstusta Metstagan kylästä, äiti Võrusta.
Ruitlane kävi Võrun klassillista koulua, opiskeli sen jälkeen Võru Tööstustehnikumissa ja valmistui ylioppilaaksi etäopiskelun kauttalähde?. Hän on työskennellyt monenlaisilla aloilla, kuten vartijana ja autonkuljettajana.
Jäsenyydet

Eesti Kirjanike Liidu liige
Tartu Noorte Autorite Koondise liige
Eesti Autorite Ühingu liige
Teokset

Inemise sisu Tartto 1998 (Luuletused võru ja eesti keeles)
kaera jaan ja mister propper Võro 1999 (runoja võrun ja viron kielellä)
Kail, lastenromaani (2000).
Volli (näytelmä metsäveljistä). Võro, 2004.
Kroonu (2005) Venäjän sotaväestä kertovat romaani, 2004 a. romaanikilpailu 2. sija.
Peko (2005) (näytelmä setukaisten Peko-jumalasta) (Kauksi Üllen kanssa.)
Pristan (2005) (näytelmä Aapo Ilveksen kanssa)
Naine (2009) (romaani)
Eesti Edulood (2013) (taide- ja runokirja Herkki Erich Merilan kanssa)
Vee pea (2015) (romaani)
Teokset > Kokoelmissa

Hea raamat, Tartto 1998 (NAKi proosakokoelma)
Tagasi prügimäele (virolaisen punkrunouden antologia, koonnut J. Rooste, kirjastus Tänapäev 2000)
Viie tunni tee / Five Hours Away (Põhjamaade Ministrite Nõukogu Tallinna Infobüroo ja AcrossWords 2001)
Ime kütken tähe poole kist (virlaisen murrerunouden antologia, koonnut Siim Kärner, Print Best Viljandi 2002)
Emajõe kondor (2002) NAKi kogumik, Ruitlaselt valik luuletusi.
Väinämöisen paluu (2002) Soome-ugri keeltes kirjutajate antologia. Ruitlaselt valik luuletusi.
Antoloogia Tallinnasta pois Absurdia, Helsinki 2003. Ruitlaselt novell President (suomentanut Raija Hämäläinen.)
Viie Pääle (võrokiilne luuletuisi ja laulutekste kogo + CD; kaasautoriq Contra, Aapo Ilves, Jan Rahman ja Pulga Jaan. Väiku Välläandja 2005).
Ruitlane on julkaissut tekstejä myös lehdissä, esimerkiksi : Vikerkaar, Eesti Ekspress, Sirp, Eesti Päevalet, Võromaa Teataja, DI jne. Hän on kirjoittanut myös laulutekstejä eri yhtyeille, kuten Kala, Koer, Mtj, Orelipoiss, Bernhard, Ummamuudu, Pixels, Eliit, Lõkõriq, Päris Anni.
Suomennettuja tekstejä

Nainen (Naine, 2009), suom Hannu Oittinen. Savukeidas, 2011 ISBN  978-952-268-011-2 romaani
runoja kokoelmassa Väinämöisen paluu (2001)
novelli "Presidentti" kokoelmassa Tallinnasta pois (Absurdia, 2003)