stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen maaherrat
Luettelo maaherroista > Vaasan lääni 1775–1997

Bror Cederström 1775–1785
Adolf Tandefeldt 1785–1794
Carl Fredrik Krabbe 1794–1805
Magnus Wanberg 1805–1808
Nils Fredric von Schoultz 1808
Carl Constantin de Carnall 1808–1822
Herman Henrik Wärnhjelm 1822–1830
Gustaf Magnus Armfelt 1830–1832
Carl Gustaf Mannerheim 1832–1833 (vt.) ja 1833–1834
Carl Olof Cronstedt 1834–1837 (vt.) ja 1837–1845
John Ferdinand Bergenheim 1845–1847
Berndt Federley 1847–1854
Alexander von Rechenberg 1854–1858
Otto Leonard von Blom 1858–1861
Carl Gustaf Fabian Wrede 1862–1863 (vt.) ja 1863–1884
Victor Napoleon Procopé 1884–1888
August Alexander Järnefelt 1888–1894
Fredrik Waldemar Schauman 1894–1898
Gustaf Axel von Kothen 1898–1900
Fredrik Geronimo Björnberg 1900–1903
Theodor Knipovitš 1903–1906
Kasten Fredrik Ferdinand de Pont 1906–1910
Bernhard Otto Widnäs 1910–1913
Nikolai Sillman 1913–1916
Leo Aristides Sirelius 1916–1917
Juho Torppa 1917 (vt.)
Teodor August Heikel 1917–1920
Bruno Sarlin 1920–1930
Erik Heinrichs 1930
Kaarlo Martonen 1930–1938
Jalo Lahdensuo 1938–1943
Toivo Tarjanne 1943–1944
K. G. R. Ahlbäck 1944–1967
Martti Viitanen 1967–1977
Antti Pohjonen 1977–1978
Mauno Kangasniemi 1978–1991
Tom Westergård 1991–1997
Lääni liitettiin Länsi-Suomen lääniin 1997.
Luettelo maaherroista > Oulun lääni 1775–2009

Carl Magnus Jägerhorn 1775–1782
Adolf Tandefelt 1782–1785
Johan Fredrik Carpelan 1785–1800
Samuel af Forselles 1800–1802
Adolf Edelsvärd 1802–1804
Gustaf Fahlander 1804-1805 (vt.)
Jakob Daniel Lange 1805–1808
Carl Henrik Ehrenstolpe 1809–1820
Samuel Fredrik von Born 1820–1826
Johan Abraham Stjernschantz 1826–1834
Robert Wilhelm Lagerborg 1834–1849
Alexander Lavonius 1849–1862
George von Alfthan 1862–1873
Otto Nyberg 1873–1879
Carl Johan Jägerhorn 1878–1883
Carl Adolf Tamelander 1883–1884
Gabriel Johan Masalin 1884–1886
Johan Axel Gripenberg 1886–1889
Anders Johan Malmgren 1889–1897
Gustaf Esaias Fellman 1897–1901
Edvard Furuhjelm 1901–1903
Otto Savander 1903–1905
Guido Gadolin 1905–1911
Hjalmar Langinkoski 1911–1915
Axel Fabian af Enehjelm 1915–1917
Matts von Nandelstadh 1917–1925
Eero Pehkonen 1925–1948
Kaarle Määttä 1949–1967
Niilo Ryhtä 1967–1973
Erkki Haukipuro 1973–1986
Ahti Pekkala 1986–1991
Eino Siuruainen 1991–2009
Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.
Luettelo maaherroista > Kymenkartanon lääni 1775–1831

Gustaf Riddercreutz 1774–1783
Robert Wilhelm de Geer af Tervik 1783–1789
Otto Wilhelm Ramsay  1789–1792
Herman af Låstbom 1793
Otto Wilhelm Ramsay 1793
Johan Herman Lode 1793–1810
Fredrik Adolf Jägerhorn af Spurila 1810–1812
Anders Gustaf Langenskiöld 1812–1827
Adolf Broberg 1827–1828
Erik Wallensköld 1828
Abraham Joakim Molander 1828–1831
Läänin eteläosa liitettiin Uudenmaan lääniin 1831; läänin tilalle perustettiin Mikkelin lääni.
Luettelo maaherroista > Savon ja Karjalan lääni 1775–1831

Otto Ernst Boije 1775–1781
Georg Henrik von Wright 1781–1786
Simon Vilhelm Carpelan 1786–1791
Anders Johan Ramsay 1791–1803
Eric Johan von Fieandt 1803
Olof Wibelius 1803–1809
Simon Vilhelm Carpelan 1809–1810
Gustaf Aminoff 1810–1827
Carl Klick 1828–1829
Lars Sackleen 1829–1831
Läänin eteläosa liitettiin Mikkelin lääniin 1831; läänin tilalle perustettiin Kuopion lääni.
Luettelo maaherroista > Viipurin lääni 1812–1945

Carl Johan Stjernvall 1812–1815
Carl Johan Walleen 1816–1820
Otto Wilhelm Klinckowström 1820–1821 (vt.) ja 1821–1825
Carl August Ramsay 1825–1827 (vt.) ja 1827–1834
Carl Gustaf Mannerheim 1834–1839
Fredric Stewen 1839–1844
Casimir von Kothen 1844–1846 (vt.) ja 1846–1853
Alexander Thesleff 1853–1856
Bernhard Indrenius 1856–1866
Christian Theodor Oker-Blom 1866–1882
Woldemar von Daehn 1882–1885
Sten Carl Tudeer 1885–1888 (vt.) ja 1888–1889
Johan Axel Gripenberg 1889–1899
Nikolai von Rechenberg 1900–1902
Nikolai Mjasojedov 1902–1905
Konstantin Kasanski 1905 (vt.) ja 1905
Mikael von Medem 1905–1906 (vt.)
Nikolai von Rechenberg 1906–1907
Birger Gustaf Samuel von Troil 1907–1910
Frans Carl Fredrik Josef von Pfaler 1910–1917
Vilho Sarkanen 1917 (vt.)
Walfrid Suhonen 1917–1918 (vt.)
Antti Hackzell 1918–1920
Walfrid Suhonen 1920 (vt.)
Lauri Kristian Relander 1920–1925
Arvo Manner 1925–1945
Läänin itäosa luovutettiin Neuvostoliitolle 1940/1944; Suomelle jääneestä osasta muodostettiin Kymen lääni 1945.
Luettelo maaherroista > Uudenmaan lääni 1831–1997

Johan Ulrik Sebastian Gripenberg  1831
Gustaf Magnus Armfelt 1832–1847
Johan Mauritz Nordenstam 1847–1858
Samuel Henrik Antell 1858–1862
Vladimir Alfons Walleen 1862–1869
Theodor Thilén 1869–1873
Georg von Alfthan 1873–1888
Victor Napoleon Procopé 1888
Hjalmar Georg Palin 1888–1897
Kasten de Pont 1897–1900
Mihail Kaigorodov 1901–1905
Anatoli Rheinbott 1905
Aleksandr Lvovski 1905–1906
Max Theodor Alfthan 1906–1910
Eugraf Nyman 1910–1917
Bernhard Otto Widnäs 1913–1917
Bruno Jalander 1917–1932
Ilmari Helenius 1932–1944
Armas-Eino Martola 1944–1946
Väinö Meltti 1946–1964
Reino Lehto 1964–1966
Kaarlo Pitsinki 1966–1982
Jacob Söderman 1982–1989
Eva-Riitta Siitonen 1990–1996
Pekka Silventoinen 1996–1997
Lääni liitettiin Etelä-Suomen lääniin 1997.
Luettelo maaherroista > Hämeen lääni 1831–1997

Carl Klick 1831
Jakob Snellman 1831 (vt.)
Johan Fredrik Stichaeus 1831–1841
Carl Otto Rehbinder 1841–1863
Samuel Werner von Troil 1863–1865
Clas Herman Molander 1865–1869
Hjalmar (Sebastian) Nordenstreng 1870–1875
Edvard Reinhold von Ammondt 1875–1887
Torsten Costiander 1887–1895
Edvard Boehm 1895–1899
Gustaf Axel von Kothen 1900–1901
Isidor Svertškov 1901–1904
Aleksandr Papkov 1904–1906
Ivar (Sune) Gordie 1906–1910
Arthur Brofeldt 1910–1911 (vt.)
Rafael Knut Harald Spåre 1911–1917
Kustaa Adolf Saarinen 1917–1918 (vt.)
Antti Tulenheimo 1918–1919
Albert von Hellens 1919–1930
Sigurd Mattsson 1930–1959
Jorma Tuominen 1959–1972
Valdemar Sandelin 1973–1979
Risto Tainio 1979–1994
Kaarina Suonio 1994–1997
Läänin eteläosa liitettiin Etelä-Suomen lääniin ja pohjoisosa Länsi-Suomen lääniin 1997.
Luettelo maaherroista > Mikkelin lääni 1831–1997

Abraham Joakim Molander-Nordenheim 1831–1837
Gabriel Anton Cronstedt 1837–1840
Otto Abraham Boije 1840–1847
Alexander Thesleff 1847–1853
Carl Fabian Langenskiöld 1853–1854
Carl Emil Cedercreutz 1854–1856
Bernhard Indrenius 1856
Samuel Werner von Troil 1856–1863
Theodor Sebastian Gustaf Thilén 1863–1869
Carl Gustav Mortimer von Kraemer 1869–1873
Edvard Reinhold von Ammondt 1874–1875
Hjalmar Sebastian Nordenstreng 1876–1883
August Alexander Järnefelt 1883–1884
Gustaf Axel Samuel von Troil 1884–1889
Johannes Gripenberg 1889–1891
Knut Robert Carl Walfrid Spåre 1891–1899
Lennart Fritiof Munck 1900–1903
Aleksandr Vatatzi 1903–1905
Anton Leonard von Knorring 1905–1910
Eliel Ilmari Wuorinen 1910–1911
Leo Aristides Sirelius 1911–1916
Nikolai (Niklas) Sillman 1916–1917
Aleksanteri August Aho 1917
Ernst Edvard Rosenqvist 1918–1927
Albin Pulkkinen 1927–1933
Emil Jatkola 1933–1948
Alpo Lumme 1949–1957
Urho Kiukas 1957–1970
Viljo Virtanen 1970–1979
Uuno Voutilainen 1979–1989
Juhani Kortesalmi 1989–1997
Läänin pääosa liitettiin Itä-Suomen lääniin ja läntisin osa (Heinolan kihlakunta ja seutukunta) Etelä-Suomen lääniin 1997.
Luettelo maaherroista > Kuopion lääni 1831–1997

Lars Sackleen 1831–1833
Gustaf Adolf Ramsay 1833–1854
Berndt Federley 1854–1855
Sten Knut Johan Furuhjelm 1855–1862
Samuel Henrik Antell 1862–1866
Johan August von Essen 1866–1873
Carl Gustaf Mortimer von Kraemer 1873–1884
August Alexander Järnefelt 1884–1888
Johan Fredrik Gustaf Aminoff 1888–1899
Henrik Åkerman 1899–1900
Edvard Gabriel Krogius 1900–1903
Martin Alexius Bergh (Martti Vuori) 1903–1905
Emil Wilhelm Stenius 1905–1911
Werner Nikolai Tawaststjerna 1911–1913
Arthur Spåre 1913–1917
Albert von Hellens 1917–1918
Gustaf Ignatius 1918–1940
P. V. Heikkinen 1940–1950
Lauri Riikonen 1950–1960
Erkki O. Mantere 1960–1966
Risto Hölttä 1966–1978
Kauko Hjerppe 1978–1993
Olavi Martikainen 1993–1997
Lääni liitettiin Itä-Suomen lääniin 1997.
Luettelo maaherroista > Ahvenanmaan lääni 1918–2009

Hjalmar von Bonsdorff 1918
William Isaksson 1918–1922
Lars Wilhelm Fagerlund 1922–1937
Torsten Rothberg 1938
Ruben Österberg 1939–1945
Herman Koroleff 1945–1953
Tor Brenning 1954–1972
Martin Isaksson 1972–1982
Henrik Gustafsson 1982–1999
Peter Lindbäck 1999–2009
Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.
Ahvenanmaan maaherrat vuodesta 2010 lähtien, ks. Suomen maaherrat - Ahvenanmaan valtionvirasto.
Luettelo maaherroista > Petsamon lääni 1921–1921

Ilmari Helenius 1921
Lääni liitettiin Oulun lääniin 1922.
Luettelo maaherroista > Lapin lääni 1938–2009

Kaarlo Hillilä 1938–1947
Uuno Hannula 1947–1958
Martti Miettunen 1958–1973
Asko Oinas 1974–1994
Hannele Pokka 1994–2008
Timo E. Korva 2008–2009
Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.
Luettelo maaherroista > Kymen lääni 1945–1997

Arvo Manner 1945–1955
Artturi Ranta 1955–1964
Esko Peltonen 1965–1975
Erkki Huurtamo 1975–1984
Matti Jaatinen 1984–1993
Mauri Miettinen 1993–1997
Lääni liitettiin Etelä-Suomen lääniin 1997.
Luettelo maaherroista > Keski-Suomen lääni 1960–1997

Eino Palovesi 1960–1972
Artturi Jämsén 1972–1976
Kauko Sipponen 1976–1985
Kalevi Kivistö 1985–1997
Lääni liitettiin Länsi-Suomen lääniin 1997.
Luettelo maaherroista > Pohjois-Karjalan lääni 1960–1997

Lauri Riikonen 1960–1967
Esa Timonen 1967–1992
Hannu Tenhiälä 1992–1997
Lääni liitettiin Itä-Suomen lääniin 1997.
Luettelo maaherroista > Etelä-Suomen lääni 1997–2009

Tuula Linnainmaa 1997–2003
Anneli Taina 2003–2009
Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.
Luettelo maaherroista > Länsi-Suomen lääni 1997–2009

Heikki Koski 1997–2003
Rauno Saari 2003–2009
Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.
Luettelo maaherroista > Itä-Suomen lääni 1997–2009

Pirjo Ala-Kapee 1997–2009
Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.
Luettelo maaherroista > Ahvenanmaan valtionvirasto 2010–

Peter Lindbäck 2010–2023
Marine Holm-Johansson 2023-
Västernorrlandin ja Västerbottenin läänien maaherrat sekä Pietarin ja Viipurin kuvernementtien kuvernöörit

Västernorrlandin ja Västerbottenin läänien maaherrat hallitsivat vuosina 1634–1809 myös Lapin historiallista maakuntaa ja Tornionlaakson itäpuolta. Pietarin ja Viipurin kuvernementtien kuvernöörit hallitsivat Uudenkaupungin rauhassa 1721 ja Turun rauhassa 1743 Venäjälle luovutettuja alueita vuosina 1721–1812.
Västernorrlandin ja Västerbottenin läänien maaherrat sekä Pietarin ja Viipurin kuvernementtien kuvernöörit > Västernorrlandin lääni 1634–1638

Stellan Otto von Mörner 1634–1638
Västernorrlandin ja Västerbottenin läänien maaherrat sekä Pietarin ja Viipurin kuvernementtien kuvernöörit > Västerbottenin lääni 1638–1809

Stellan Otto von Mörner 1638–1641
Frans Crusebjörn 1641–1653
Johan Graan 1653–1679
Jakob Fleming 1679
Hans Clerck 1680–1683
Hans Abraham Kruuse af Verchou 1683–1688
Reinhold Johan von Fersen 1688
Gotthard Strijk 1688–1692
Arvid Horn 1692
Gustaf Douglas 1692–1705
Otto Wilhelm Löwen 1705–1712
Anders Erik Ramsay 1713–1717
Fredrik Magnus Cronberg 1717–1719
Otto Reinhold Strömfelt 1719
Carl Paulin Lagerflycht 1719
Jacob Grundel 1719–1733
Gabriel Gabrielsson Gyllengrip 1733–1753
Olof Leijonstedt 1755–1759
Johan Funck 1759–1762
Martin Ehrensvan 1762–1765
Olof Malmerfelt 1765–1769
Carl Efraim Carpelan 1769
Magnus Adolf von Kothen 1769–1775
Georg Gustaf Wrangel 1775–1781
Carl Wilhelm Leijonstedt 1781–1782
Fredrik von Stenhagen 1782–1789
Johan Gustaf af Donner 1789–1795
Pehr Adam Stromberg 1795–1809
Västernorrlandin ja Västerbottenin läänien maaherrat sekä Pietarin ja Viipurin kuvernementtien kuvernöörit > Pietarin kuvernementti 1721–1744

Fjodor Apraksin 1721–1723
Pjotr Apraksin, 1724–1725
Aleksandr Menšikov 1725–1727
Jan Kazimierz Sapieha 1727–1728
Burkhard Christoph von Münnich 1728–1734
Vasili Saltykov 1734–1740
Jakov Šahovskoi 1740
Nikolai Golovin 1742
Peter de Lacy 1743
Vasili Repnin 1744
Stepan Ignatiev 1744
Västernorrlandin ja Västerbottenin läänien maaherrat sekä Pietarin ja Viipurin kuvernementtien kuvernöörit > Viipurin kuvernementti 1744–1812

Juri Nikititš Repnin 1744
Afanasi Isakov 1745–1752 (vt.)
Johann Christoph von Keyser 1752–1754
Afanasi Isakov 1754–1766
Nikolai Heinrich von Engelhardt 1766–1778
Jevgeni Petrovitš Kaškin 1779–1780
Pjotr Aleksejevitš Stupišin 1780–1782
Wilhelm Heinrich von Engelhardt 1782–1785
Alexander Magnus von Peutling 1785–1785
Karl Johann von Günzel 1785–1793
Fjodor Pavlovitš Štšerbatov 1793–1797
Karl Magnus von Rüdinger 1797–1799
Pjotr Vasilievitš Želtuhin 1799–1799
Magnus von Orraeus 1799–1804
Nikolai Fjodorovitš Emin 1804–1808
Ivan Jakovlevitš Buharin 1808–1811
Johan Winter 1811–1812
Kirjallisuutta

Tuominen, Helinä: Lääninhallinto 350 vuotta : Länsförvaltningen 350 år.  Sisäasiainministeriö, 1986.  ISBN 951-46-8896-1.
Racketlon

Pelipallot.
Racketlon on mailapelien neliottelu, johon kuuluvat pöytätennis, sulkapallo, squash ja tennis. Lajit pelataan mainitussa järjestyksessä siten, että siirrytään kevyemmästä mailasta painavampaan ja lyhyempikestoisesta pitempikestoiseen suoritukseen. Jokaisessa lajissa noudatetaan pistelaskussa pöytätenniksen vanhaa sääntöä eli erä pelataan 21 pisteeseen. Lopputuloksissa kaikkien neljän lajin pisteet lasketaan yhteen.
Racketlon on varsin nuori urheilulaji. MM-kisoja on järjestetty vuodesta 2001 lähtien. Virallinen kansainvälinen lajiliitto IRF (International Racketlon Federation) perustettiin marraskuussa 2005 Wienissä järjestettyjen MM-kilpailujen yhteydessä. IRF-liitto pyrki saamaan racketlonia osaksi kesäolympialaisia.
Menestyneimpiä racketloninpelaajia ovat kolminkertainen maailmanmestari, Vaasan Sportissa jääkiekkoakin  kaudella 1998–1999 pelannut ruotsalainen Magnus Eliasson, sekä suomalainen Mikko Kärkkäinen, joka on maailmanmestari vuosilta 2001, 2005, 2006, 2007 ja 2008.
Pelin kulku

Voittaja on pelaaja, joka saa kahden pelaajan keskinäisessä pelissä enemmän pisteitä. Voitettujen lajien lukumäärä ei ratkaise, vaan lajeissa yhteensä saadut pisteet.
Esim. pelaajien A - B ottelu:
Pöytätennis 21 – 4
Sulkapallo 12 - 21
Squash 19 - 21
Tennis 17 - 21
Yhteensä: 69 - 67
Pelaaja A on ottelun voittaja.
Mikäli pelaajien yhteenlasketut ottelupisteet ovat tasan, ratkaistaan voittaja seuraavasti: viimeisen lajin (tennis) jälkeen suoritetaan arvonta, jonka voittaja saa valita, ottaako hän itselleen syötön vai syötön vastaanoton. Pelataan tenniksessä 1  (yksi) piste, jonka voittaja on koko ottelun voittaja. Tässä ratkaisevassa pisteessä syöttäjällä on vain yksi syöttö (ei kakkossyöttöä).
Suomen racketlonliitto ry.

Suomen Racketlonliitto perustettiin lokakuussa 2005 Vantaalla liikuntakeskus Crossissa lajin SM-kilpailujen yhteydessä. Perustavina seuroina tuolloin olivat MyyrSquash (Vantaa), Jyväskylän Tennis Seura (JTS), Racketlon Club Uleåborg (RCU), Imatran Pallo-Salamat (PaSa) ja Lahden Kortteliliiga. Ensimmäiset racketlonliiton hallituksen jäsenet olivat pj. Martti Vottonen (MyyrSquash), Henri Bruun (JTS), Tommi Laine (RCU), Kari Hukkanen (PaSa), Jari Utriainen (Lahden Kortteliliiga) ja sihteerinä toimi Markku Merta (MyyrSquash).
Aiheesta muualla

IRF:n virallinen sivu
Suomen Racketlonliitto
Raging Steel

| Raging Steel Deathrow |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1987
 Julkaistu: 1987
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 42.11
 Levy-yhtiö: Noise Records, Displeased Records
Deathrow muut julkaisut
| Riders of Doom 1986 | Raging Steel 1987 | Deception Ignored 1988 |
Raging Steel on saksalaisen thrash metal -yhtye Deathrown toinen studioalbumi. Albumi on yhtyeen tunnetuin ja sitä pidetäänkin Deathrown parhaana. Se edustaa tyyliltään perinteisempää thrash metallia, kun taas yhtyeen seuraavat albumit teknisempää thrashiä. Displeased Records julkaisi 2008 albumista uuden painoksen, joka sisältää bonuksena yhtyeen Eternal Death demon.
Kappaleet

"The Dawn" (intro) - 01:24
"Raging Steel" - 04:13
"Scattered by the Wind" - 05:12
"Dragon's Blood" - 05:57
"The Thing Within" - 05:58
"Pledge to Die" - 04:07
"Mortal Dread" - 04:49
"The Undead Cry" - 04:06
"Beyond the Light" - 06:25
Kokoonpano

Milo - laulu, basso
Sven Flügge - kitara
Thomas Priebe - kitara
Markus Hahn - rummut
Aiheesta muualla

Raging Steel Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Raging Steel Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Príncipenrilli

| Príncipenrilli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Alaluokka::  Selkärankaiset Vertebrata
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rillit Zosteropidae
Suku::  Rillit Zosterops
Laji::  leucophaeus
Kaksiosainen nimi
 Zosterops leucophaeus  (Hartlaub, 1857) 
Synonyymit
 Speirops leucophoeus 
Katso myös
   Príncipenrilli Wikispeciesissä   Príncipenrilli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Príncipenrilli (Zosterops leucophaeus) on elinvoimainen varpuslintulaji. Laji on Afrikan länsirannikon edustalla päiväntasaajan pohjoispuolella sijaitsevan Príncipen saaren kotoperäinen laji.
Ulkonäkö ja koko

Príncipenrilli on pieni kerttuja muistuttava lintu, joka kasvaa 12 cm pitkäksi. Lajin ylemmät osat ovat väriltään harmaat. Pää sen sijaan on poikkeuksellisesti vaaleanharmaa, paikoin jopa valkoinen. Alaosat ovat vaaleanharmaita. Príncipenrillin pyrstö ja siivet ovat tummemman harmaat. Muuten harmaassa höyhenpuvussa saattaa olla häivähdyksiä sinistä väriä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Príncipenrilli on kotoperäinen laji Atlantin valtameressä sijaitsevalla pienellä São Tomé ja Príncipen saarivaltioon kuuluvalla Príncipen saarella. Vaikka sen levinneisyysalue on pieni ja populaatio koko melko pieni, Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokitteli sen vuonna 2019 elinvoimaiseksi. Aiemmin sitä pidettiin silmälläpidettävänä. Populaation koko pieneni 1970- ja 1990-lukujen välillä mahdollisesti torjunta-aineiden käytön seurauksena, mutta sen jälkeistä trendiä ei ole tiedossa. Todennäköisesti lajin yksilömäärä ei ole merkittävästi vähenemässä, sillä lajia tavataan muuttuneessa ympäristössä yleisempänä kuin aarniometsissä.
Príncipenrilli elinympäristöä ovat kaikki metsähabitaatit aina 800 metrin korkeuteen saakka merenpinnasta sisältäen esimerkiksi plantaasit. Kaikkein runsaimmin laji esiintyy maanviljelykäytössä olevan maan pensaissa ja puissa, ”uudistuneissa metsissä” (engl. secondary forest) sekä kahvi- ja kaakaoplantaaseilla kasvavien korallipuiden siimeksessä. Aarniometsissä elävät principenrillit tavallisesti asuvat metsän keskikerroksessa. Príncipenrilli rakentaa pesänsä risuista, sammalista, ruohoista ja lehtiruodoista.
Ravinto

Príncipenrilli ravintoon kuuluvat siemenet, marjat, muut kasvin osat sekä hyönteiset ja hämähäkit.
Aiheesta muualla

Kuva lajista[vanhentunut linkki]
The Bleeding Heart Band

The Bleeding Heart Band oli Roger Watersin taustabändin nimi hetken aikaa hänen Pink Floydin jälkeisellä soolourallaan. Yhtyeen nimi tulee todennäköisesti lauseesta "the bleeding hearts and artists" joka esiintyi kappaleissa "The Trial" ja "Outside the Wall" Pink Floydin albumilla The Wall. Yhtyeen nimi esiintyi ensi kerran vuoden 1986 elokuvan Minne tuuli kuljettaa ääniraidalla.
Käännös suomeksi
Timorin kieli

| Uab meto |
| --- | --- |
Muu nimi:  Timori, atoni
Tiedot
Alue:   Indonesia  Itä-Timor
Puhujia:  700 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  Malaijilais-polynesialaiset kielet
ISO 639-3:  aoz
 Ohje 
Timor (omakielinen nimi: uab meto) on Timorin saaren länsiosassa, Indonesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat mm. baikeno ja termanu. Kielen ei katsota olevan uhanalainen. Kiellä on myös jonkin verran puhujia Itä-Timorin puolella, Oecussi-Ambenossa. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 700 000 ihmistä (2009).
Timorilla on useita murteita ja jopa yksittäisillä kylillä voi olla omat murteensa.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali | Alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | n |  |  |  |  |
| Klusiili | p | b | t | d |  |  | k | g |  |
| Affrikaatta |  | c | ɟ | t͡ɕ | d͡ʑ |  |  |  |
| Frikatiivi | f | s | z |  |  |  | h |
| Lateraali |  | l |  |  |  |  |
| Tremulantti |  | r |  |  |  |  |
| Approksimannti | w |  |  | j |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puoliavoin | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Tommi Uitto

Tommi Juhani Uitto (s. 1969 Espoo) on suomalainen yritysjohtaja. Hän toimii tällä hetkellä Nokian matkapuhelinverkkojen liiketoiminnan johtajana ja johtokunnan jäsenenä. Uitto on työskennellyt Nokiassa vuodesta 1996. Hän on työskennellyt Nokiassa myynnissä ja 2G-, 3G-, 4G- ja 5G-teknologiakehityksessä. Uitto toimii johtokuntatehtävänsä lisäksi Nokian Suomen maajohtajana. Ennen Nokia-uraansa Uitto työskenteli tuotanto- ja operaatiojohtajana Valmetin Pohjois-Amerikan metsäkonetehtaalla.
Uitto tuli ylioppilaaksi Kallion lukiosta. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri Teknillisestä korkeakoulusta, pääaineenaan tuotantotalous. Hän on suorittanut maisteriopinnot myös Michiganin teknillisessä yliopistossa.
Kesäkuussa 2019 Uitto vastaanotti historian ensimmäisen Venäjältä soitetun 5G-puhelun, jonka soitti Rostelecom-yrityksen johtaja Mihail Osejevski.
Hän pelasi nuorena jalkapalloa HJK:n edustusjoukkueessa, joka voitti Suomen mestaruuden B-junioreissa 1986, C-junioreissa 1984 ja D-junioreissa 1982. Samassa joukkueessa pelasivat mm. Tommi Grönlund, Petri Helin, Mika Lehkosuo ja Sami Ylä-Jussila.
Uitolla on kolme lasta edellisestä avioliitosta. Hän pitää opettaja, kirjailija ja kolumnisti Arno Kotroa lapsuudenystävänään.
Aiheesta muualla

Tommi Uitto Nokian verkkosivuilla
Tommi Uitto Digimuutos.fi -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Tonteri

Tonteri voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Tonteri, Kivennavalla luovutetussa Karjalassa sijainnut kylä
Tonteri, suomenkielinen sukunimi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tonteri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Raclette

Raclette
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Sveitsi 
Nimitys:  Luettelo Sveitsin nimisuojatuista elintarvikkeista Label Rouge (en) (käännä suomeksi) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa

Raclette (suomeksi myös rakletti) on sekä juustotyyppi että siitä valmistettu fonduen kaltainen ruokalaji.
Juusto

Perinteinen raclette on puolikova, sisältä kypsytetty ja täysrasvainen lehmänmaidosta tehty juusto. Se on muodoltaan pyöreä kiekko, painoltaan noin 6 kg. Valmistukseen käytettävä maito voi olla pastöroimatonta tai pastöroitua. Juuston kypsytys kestää 3–6 kuukautta. Raclettea valmistetaan myös savustettuna sekä valkoviinillä, pippurilla tai yrteillä maustettuna.
Raclette on lähtöisin Sveitsistä Valais’n kantonista, mutta sitä valmistetaan nykyään myös Ranskassa Savoijin, Franche-Comtén ja Bretagnen alueilla sekä Kanadan Québecissä. Valais’lainen raclette on nimisuojattu tuote (ransk. Raclette du Valais AOP, saks. Walliser Raclette AOP).