stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joensuun Kiekko-Pojat
Tunnukset > Graafiset tunnukset ja logot

Joensuun Kiekko-Pojat otti ns. "vaakunalogon" käyttöön syksystä 1962 alkaen ja sitä nähtiin pelikaukaloissa kevääseen 1994 saakka. Tunnus otettiin uudelleen käyttöön vuonna 2020. Tunnus muistuttaa Joensuun kaupungin vaakunaa virtaavan Pielisjoen ja Karjalan värien (punainen, musta) osalta. Tunnuksen alareunassa lukee "Joensuu". Tunnusta kehystää sivuilla olevat jääkiekkomailat ja sen yläosassa on kuvattuna kaulaliina, jossa lukee "Kiekko-Pojat".
Vuosina 2007–2020 Jokipoikien tunnus oli petoa muistuttava eläin, "Ärjy", jolla on piikkipanta kaulassaan. Jokipoikien mukaan mainostoimisto Fabrikin vuonna 2007 suunnitteleman petotunnuksen mallina ei ollut susi, vaan lopputulos on pikemminkin ärtyisä terrieri, jonka suonissa ajatellaan virtaavan myös suden verta. Jokipoikien valmentajana vuosina 2006-2008 toiminut Jami Kauppi kehitti tunnuksen taustalle tarinan, jonka mukaan Ärjy, terrierin ja suden risteytys, karkasi Kiihtelysvaarasta omistajaltaan ja päätyi Jokipoikien pukukoppiin maskotiksi.Junioriseura Juniori-Jokipojat ry käyttää edelleen Ärjy-tunnusta.
Vuosina 1998-2007 käytetyssä tunnuksessa on hallitsevana teksti "Jokipojat" sekä sen alapuolella kuvattuna kiekko ja maila toisiaan leikkaavien sinisen ja punaisen puoliympyrän sisällä. Tunnuksesta voi myös erottaa valkoisella pienikokoisen jääkiekkoilijan hahmon.
Vuosina 1994-1998 Kiekko-Karhujen käyttämässä logossa on keskiössä murisevan Karhun hahmo. Tunnuksen yläosassa on kaulaliina, jossa lukee "Kiekko-Karhut".
JoKP:n ensimmäinen,1962 julkaistu vaakunatunnus
JoKP:n pelipaita 1980-luvun alussa
JoKP:n logo 1980- ja 1990-luvuilla sekä vuodesta 2020 alkaen.
JoKP:n käyttämä tunnus 1980-luvulla
JoKP:n käyttämä tunnus 1980-luvulla
Jokipoikien viiri 1999
Jokipoikien logo vuosina 1998–2007.
Jokipoikien logo vuosina 2007–2020.
Tunnukset > Musiikki

JoKP:n maalilauluna soitetaan perinteistä kannatuslaulua ”Jokipo maaleja”. Laulua soitettiin JoKP:n otteluissa ensimmäisen kerran SM-liigakaudella 1989-90. Laulun on säveltänyt ja sovittanut joensuulainen opettaja-muusikko Pertti "Pepe" Nissisen (1949-2016), sanoittanut Nissinen ja Ilkka Korjus ja sen esittää "Pepe-group" (laulu Nissinen, koskettimet Korjus, kitara Risto Riikonen, basso Matti Pesonen, rummut Risto Honkanen).  Vuonna 2004 rockmuusikoiden muodostama kokoonpano "The Mehtimäkeläiset" teki Nissisen laulusta uuden, hard rock -tyylisen version, jonka laulaa Ville Härkönen.
Joensuun Kiekko-Poikien maalilauluna oli vuosina 2020-2024 Armin van Buurenin "Blah, Blah, Blah."
1980-luvulla JoKP:n peleissä soitettiin Mai-Lis ja Lasse Könösen tekemää ja Pekka Masalinin ja lapsikuoron esittämää kannustuslaulua "Jo-Ki-Po". Maalilauluna 1980-luvun alussa oli Broadcast-yhtyeen “Who's got the ball now?”
Kotihalli

Joensuun jäähalli, Joensuu
Markkinointinimeltään PKS-areena
Rakennettu 1982, saneerattu 2023-24.
Kapasiteetti 4000
Tunnettuja pelaajia > Seurassa pelanneet NHL- ja WHA-pelaajat

| --- | --- |
  Pavel Brendl   Jon Fontas   Oliver Kapanen   Jakub Kindl   Markku Kyllönen   Lauri Mononen   Saku Mäenalanen :   Markus Nutivaara   Seppo Repo   Juuso Riikola (vain juniorina)   Alexander Salák   Luke Sellars   Miloš Tarant   Urho Vaakanainen (vain juniorina)
Tunnettuja pelaajia > Jäädytetyt numerot

#1 Tapio Pohtinen (13.2.2010)
#9 Hannu Kapanen (5.3.2008)
#15 Lauri Mononen (3.1.1993)
#25 Markku Kyllönen (14.2.2012)
Saavutukset

Mestis kultaa: 2009-10
Mestis hopeaa: 2008-09, 2011-12
Mestis pronssi: 2015-16
I-divisioona voitto: 1988-89, 1990-91, 1992-93, 1996-97 (Kiekko-Karhut)
Nousu I-divisioonasta SM-liigaan: 1989, 1991
Suomensarja voitto: 1971
Nousu Suomensarjasta SM-sarjaan: 1971
Suomi-sarja voitto: 2014-15
Nousu lisenssimenettelyn kautta Suomi-sarjasta Mestikseen: 2015
Karsintasarjan voitto ja nousu II-divisioonasta I-divisioonaan: 1980, 1995
Karsintasarjan toinen sija ja nousu Suomi-sarjasta Mestikseen: 2004
II-divisioona voitto: 1977
Päävalmentajat ja puheenjohtajat > Päävalmentajat vuodesta 1965

| --- | --- |
1965-1968:  Veikko Siren
1968-1969:  Matti Knuutila
1969-1971:  Risto Hirvonen
1971-1972:  Tapio Kauppinen
1972-1975:  Seppo Saros 
1975-1978:  Pekka Paavola
1978-1981:  Juha Eskelinen
1981-1984:  Kai Rosvall
1984-1986:  Kari Väisänen 4.11.1984 alkaen
1986-1989:  Tapani Hämäläinen
1989-1990:  Tapio Flinck 7.9.1989 alken
1990-1992:  Jan Eysselt
1992-1994:  Samu Kuitunen
1994-1996:  Tapani Hämäläinen
1996-1997:  Kai Rosvall 
1997-1998:  Timo Turunen 12.12.1997 alkaen
1998-1999:  Tapani Hämäläinen 13.2.1998 alkaen
1999-2000:  Seppo Repo
2000:  Ari Aaltonen
2000–2001:  Jouni Varis 7.12.2000 alkaen
2001–2002:  Markku Kyllönen
2002–2004:  Jouni Varis
2004–2006:  Kari Rauhanen 3.12.2004 alkaen
2006–2008:  Jarmo Kauppi
2008–2010:  Jarno Pikkarainen
2010:  Jukka Varmanen
2010–2011:  Esa Tikkanen 27.12.2010 alkaen
2011–2014:  Mikko Haapakoski
2014–2015:  Niko Eronen
2015–2017:  Ari Aaltonen
2017–2019:  Jouni Varis 20.2.2017 alkaen
2019–2021:  Joni Petrell
2021:  Benjamin Laurinkari 4.2.2021 alkaen
2021–2022:  Kari Martikainen
2022–2024:  Simo Karjalainen 20.10.2022 alkaen
2024–2025:  Kasper Vuorinen
2025–:  Mikko Rämö 9.2.2025 alkaen
Päävalmentajat ja puheenjohtajat > Seuran puheenjohtajat vuodesta 1960

| Valittu | Henkilö | Ammatti valintahetkellä |
| --- | --- | --- |
| 1960 |  Ari Laine | ekonomi,  Joensuun pienteollisuuspiiri |
| 1961 |  Aarne Halonen | makkaramestari, A. Halosen Lihanjalostus |
| 1973 |  Jaakko Mononen | Kauppateknikko, jaostopäällikkö,  Oy M. Kemiläinen autoliike |
| 1978 |  Kyösti Vänskä | insinööri, tuotantopäällikkö Wärtsilan lukkotehdas |
| 1980 |  Heimo Kortesniemi | pankinjohtaja,  Joensuun Osuuspankki |
| 1982 |  Heikki Tynkkynen | varatoimitusjohtaja,  Joensuun Osuuspankki |
| 1983 |  Kari Koivunoro | lääketieteen lisensiaatti, lääkäri |
| 1986 |  Keijo Tervo | insinööri, toimitusjohtaja,  S.A. Tervo Oy |
| 1994 |  Kari Marttinen | yrittäjä, tili- ja markkinointitoimisto |
| 1998 |  Vesa Pelkonen | toimitusjohtaja, Oy Futra Ltd |
| 1999 |  Arvo Nuutinen | yrittäjä,  Kuljetusliike Arvo Nuutinen  |
| 2000 |  Erkki Voutilainen | rakennusalan yrittäjä |
| 2001 |  Jussi Jormakka | suunnittelualan yrittäjä |
| 2011 |  Pentti Matikainen | jääkiekkojohtaja |
| 2014 |  Joonas Kolkka | toimitusjohtaja,  Jokipojat (HokiJoki Oy) |
| 2014 |  Tuija Jormanainen | hoivakotiyrittäjä |
| 2015 |  Jarkko Immonen | erityisopettaja |
| 2020 |  Juha Kupiainen | Citymarket-kauppias |
| 2021 |  Paavo Linna | toimitusjohtaja, Premetec Oy |
| 2022 |  Jari Tunttunen | vientijohtaja, Honkarakenne Oy |
| 2024 |  Jukka Ropponen | yritysjohtaja |
Nykyinen joukkue, valmennus ja henkilökunta > Nykyisen joukkueen pelaajat

Nykyisen joukkueen ajantasaiset tiedot löytyvät Kiekko-Poikien verkkosivuilta sekä Elite Hockey Prospects -tilastopalvelun JoKP:tä koskevalta alasivulta.
| Joensuun Kiekko-Pojat kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Joensuun Kiekko-Pojat kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Joensuun Kiekko-Pojat kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Joensuun Kiekko-Pojat kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Joensuun Kiekko-Pojat kaudella 2024–2025 n k > Valmentajat | Joensuun Kiekko-Pojat kaudella 2024–2025 n k >  | Joensuun Kiekko-Pojat kaudella 2024–2025 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  33    Juho Ahopelto   30   Juho Markkanen Puolustajat  84    Niklas Grönlund   24    Juho Juvonen   59    Rasmus Kankkunen    4   Jakub Kindl    6    Onni Lauri   26    Atte Lehikoinen    3    Niko Liiri   22    Niko Mikkola   10    Kasper Mäenpää   52    Vertti Svensk |  |  Hyökkääjät  19    Jonne Brygger   (A)   56    Antti Haikonen   19    Patrick Isiguzo   (C)   86    Santeri Kekarainen   92   Tatu Kokkola   29   Joonas Lohisalo   67    Niklas Meriläinen   44    Kim Nieminen   14   Ivo Sedláček   93    Timotej Sille   28    Niilo Suvanto   11    Jani Taskula   27   Oula Uski (A)   41    Valtteri Vaittinen   72    Jasper Viitala   17    Riku Vähäniitty |  |  Päävalmentaja  Mikko Rämö Apulaisvalmentajat  Topi Jaakola   Aatu Luusuaniemi   Samu Lappalainen  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Elite Prospects eliteprospects.com. Päivitetty: 13. helmikuuta 2025  |  |  |
Nykyinen joukkue, valmennus ja henkilökunta > Seuran valmentajat ja henkilökunta

(Seuran verkkosivujen mukaan, tilanne 13.2.2025)
| --- | --- |
Vastuuvalmentaja:  Mikko Rämö
Apuvalmentaja:  Topi Jaakola
Videovalmentaja:  Aatu Luusuaniemi
Joukkueenjohtaja:  Mika Vähäniitty
Fysiikkavalmentaja:  Samuel Lappalainen
Huoltaja:  Jari Lehikoinen
Huoltaja:  Henri Ylönen
Manageri:  Jaakko Lipponen
Seuran puheenjohtaja:  Jukka Roppoen
Aiheesta muualla

Joensuun Kiekko-Poikien kotisivut
Juniori Jokipoikien kotisivut
Joensuulainen jääkiekon faniyhdistys Susirajan Punamustat ry
Jatkoajan JoKP-keskusteluosasto
Elite Hockey Prospectsin tilastosivu Joensuun Kiekko-Pojista
| n k Mestis |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: Kiekko-Espoo
Joukkueet (2024–25):  Hermes  Hokki  IPK  Jokerit  Ketterä  KeuPa HT  Kiekko-Pojat  Kiekko-Vantaa  RoKi  TUTO Hockey 
Palkinnot:  Kultainen kiekko 
Mehtimäen jäähalli
Andrei Lugovoi

Andrei Lugovoi (2019)
Andrei Konstantinovitš Lugovoi (ven. Андре́й Константи́нович Лугово́й; s. 19. syyskuuta 1966 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen liikemies, poliitikko ja entinen KGB:n agentti, jota syytettiin Britanniassa Aleksandr Litvinenkon murhasta. Myöhemmin presidentti Putin myönsi hänelle kunniamerkin isänmaan hyväksi tehdyistä palveluksista.
Henkilöhistoria

Andrei Lugovoi alkoi opiskella 1983 moskovalaisessa armeijan eliittioppilaitoksessa. Valmistumisensa jälkeen 1987 Lugovoi työskenteli KGB:n palveluksessa direktoraatti 9:ssä, joka suojeli arvohenkilöitä. KGB:n hajottua Lugovoi siirtyi vastaavan FSO:n palvelukseen, josta hän erosi 1997. Lugovoi siirtyi yksityiselle puolelle ja toimi muutamia vuosia televisiokanava ORT:n turvallisuuspalvelujen johtajana. Kanavan omistivat tuolloin oligarkit ja nykyisin maanpaossa olevat Boris Berezovski ja Badri Patarkatsišvili. Berezovski pakeni maasta 2000 ja Lugovoi joutui epäsuosioon. Lugovoi tuomittiin vuonna 2002 neljäksitoista kuukaudeksi vankilaan Berezovskin tekemiksi väitettyjen petosten vuoksi.
Lugovoi ja murhasyytteet

Lugovoita vastaan nostettiin Britanniassa 22. toukokuuta 2007 murhasyyte Aleksandr Litvinenkon murhasta. Litvinenko oli Venäjän nykyhallinnon arvostelija, joka kuoli marraskuussa 2006 saatuaan 1. marraskuuta elimistöönsä radioaktiivista polonium 210 -myrkkyä.
Murhan jälkeen alkoivat tutkimukset siitä, miten harvinaista polonium 210 -myrkkyä oli päässyt Britanniaan ja miten se annettiin Litvinenkolle. Lugovoi nousi pian yhdeksi epäillyistä. Lugovoi oli yhdessä toisen venäläisen, Dmitri Kovtunin, kanssa tavannut Litvinenkon aamupäivällä 1. marraskuuta 2006 Millennium-hotellissa.
Lugovoi vieraili Lontoossa lokakuussa 2006 ainakin kolme kertaa ja tapasi Litvinenkon neljästi. Jälkiä polonium 210:stä on löydetty kolmesta hotellista, joissa Lugovoi yöpyi sen jälkeen kun saapui Lontooseen 16. lokakuuta 2006. Polonium-jäänteitä löytyi myös Pescatori-ravintolasta, jossa hänen oletetaan illastaneen ennen marraskuun 1. päivää, sekä ulkomailta kahdesta lentokoneesta, joissa hän matkusti.
Lugovoi piti 31. toukokuuta 2007 tiedotustilaisuuden, jossa hän kiisti syyllisyytensä ja esitti kolme epäilyä Litvinenkon murhaajasta. Lugovoi syytti erityisesti Britannian tiedustelupalvelu MI6:ta osallisuudesta murhaan ja väitti myös Litvinenkon työskennelleen MI6:lle. Lugovoi epäili myös Venäjän mafiaa ja Boris Berezovskia syyllisiksi.
Diplomaattinen selkkaus

Venäjän turvallisuuspalvelu (FSB) ilmoitti tutkivansa itse kesäkuussa 2007 ex-KGB:n agenttia Lugovoita kohtaan esitettyjä vakoilusyytöksiä mutta kieltäytyi luovuttamasta Lugovoita Britanniaan. Venäjän perustuslain 61. artiklan mukaan maan kansalaista ei saa luovuttaa ulkomaille.
Britannia vastasi Venäjän ilmoitukseen 16. heinäkuuta karkottamalla neljä venäläistä diplomaattia. Moskova taas ilmoitti 17. heinäkuuta ryhtyvänsä vastatoimenpiteisiin Britannian karkotuspäätöksen takia.
Politiikkaan

Joulukuussa 2007 Lugovoi valittiin duumaan Venäjän liberaalidemokraattisen puolueen listoilta. Venäjällä parlamenttiedustajia koskee parlamentaarinen koskemattomuus, eikä häntä siksi voida asettaa rikossyytteeseen.
Andrei Lugovoi sai presidentti Putinilta vuonna 2015 kunniamerkin kiitokseksi isänmaan hyväksi tehdyistä palveluksista. Perusteluiden mukaan Lugovoi oli kehittänyt Venäjän parlamentaarista järjestelmää ja lakien säätämistä.
Liiketoiminta

Lugovoi omistaa Peršin-yhtiön, joka on erikoistunut turvallisuuspalveluihin, virvoitusjuomiin ja viineihin. Peršin valmistaa muun muassa suosittua kvassia. Yhtiön on arvioitu olevan 49 miljoonan punnan arvoinen.
Aiheesta muualla

Moskova.Info:n artikkeli Lugovoista[vanhentunut linkki]
Guardian: Prime suspect – or key witness? (englanniksi)
Guardian: Former KGB spy faces Litvinenko murder charge (englanniksi)
Axis: Mysterious Personage in Litvinenko's Case (englanniksi)
Police believe Litvinenko poisoned twice 8. tammikuuta 2007 (englanniksi)
HS: Litvinenkon murhasta syyte Britanniassa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Jää

Jäävuori Alaskassa
Jää on veden kiinteä olomuoto. Jäätä esiintyy luonnonvesien jääpeitteessä kuten joissa, järvissä ja merijäässä ja myös  lumipeitteessä, ilmakehässä ja jäätiköissä.  Luonnonoloissa vesi jäätyy heksagonaaliseen eli kuusiokulmaiseen kiderakenteeseen.
Jään kiderakenne
Normaalipaineessa makea vesi jäätyy 0 °C:n (273,15 K, 32 °F) lämpötilassa. Paine ja veden suolaisuus alentavat veden jäätymispistettä . Meriveden, jonka suolaisuus on 32 PSU, jäätymispiste on –1,8 °C. Itämeren vähäsuolainen murtoveden (suolaisuus 6 PSU) jäätymispiste on noin –0,3 °C:ssa . Jää on poikkeuksellinen siinä mielessä, että useimmat aineet kiinteässä olomuodossa ovat tiheämpiä kuin nesteenä. Jää kuitenkin on harvempaa kuin nestemäinen vesi.
Ainoastaan vesi jäätyy ja muodostaa jäätä. Muut aineet jähmettyvät ja muodostavat kiinteitä olomuotoja. Siitä huolimatta arkikielessä jäällä voidaan viitata muihinkin aineisiin kuin veteen. Esimerkiksi hiilidioksidi härmistyy –78,5 °C lämpötilassa kiinteäksi hiilidioksidijääksi, josta käytetään myös nimityksiä hiilihappojää tai kuivajää. Hiilidioksidijäätä käytetään jäähdytykseen monenlaisissa teollisuuden sovelluksissa.
Ominaisuudet > Jään tiheys

Jään heksagonaalisen kiderakenteen takia, jään tiheys on noin 10 % nestemäisen veden tiheyttä pienempi, joten jää kelluu veden pinnalla. Puhtaan jään tiheys on noin 0,917 kg/dm³. Vesi siis laajenee jäätyessään tilavuudeltaan noin 10 %, joten maaperässä olevan veden jäätyminen saattaa aiheuttaa muun muassa routimista, kivien rapautumista sekä rakenteiden routahaittoja.
Jäätiköllä lumi muuttuu jääksi, kun lumen sisältämät ilmahuokoset umpeutuvat ilmakupliksi uuden lumen painosta. Tällöin lumen tiheys on noin 0,83 kg/dm³.
Ominaisuudet > Alhainen kitka ja jään liukkaus

Jäällä on useimpiin muihin kiinteisiin aineisiin verrattuna poikkeuksellisen pieni kitkakerroin, toisin sanoen jää on liukasta. Tämän on aikaisemmin selitetty johtuvan siitä tunnetusta seikasta, että korkea paine alentaa jään sulamispistettä. Oletettiin, että jään päällä olevan kappaleen paino aiheuttaisi paineen, jonka vaikutuksesta ohut kerros jään pinnalta sulaisi ja saisi kohteen liukumaan pintaa pitkin.  Esimerkiksi luistimen terän alla paine olisi niin suuri, että sen vaikutuksesta syntynyt ohut sulan veden kerros toimisi ikään kuin voiteluaineena luistimen ja jään välissä.  Tämä niin sanottu painesulamisteoria esitettiin jo 1800-luvulla. Se ei kuitenkaan selittänyt, miten luisteleminen on mahdollista silloinkin, kun jään lämpötila on alle -3,5 °C. Lisäksi vesi on öljyihin verrattuna huono voiteluaine. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että taitoluistelun kannalta optimaalinen jään lämpötila on -5,5 °C ja jääkiekossa -9°C.
Toinen jään vähäisen kitkan selittämiseksi esitetty teoria oletti, että jään pinnalla olevat molekyylit eivät muodosta kovin vahvaa sidosta sen sisällä olevien kanssa ja että sen vuoksi ne voivat liikkua melkein kuin sulan veden molekyylit. Ne pysyisivät näin ollen puolittain nestemäisessä tilassa, joka mahdollistaisi minkä tahansa kohteen liukumisen paineesta riippumatta. Tämän teorian esitti Michael Faraday jo vuonna 1850, ja sitä tukivat havainnot siitä, miten toisiaan vasten painetut jääkappaleet jäätyvät kiinni toisiinsa, mutta yleisempää huomiota osakseen se sai vasta 1990-luvulla. Tämän teorian ovat kuitenkin kyseenalaistaneet atomivoimamikroskopian avulla suoritetut kokeet, jotka osoittavat, että jään pinnalla todella on ohut sulan veden kerros, mutta ellei jää ole lähellä sulamispistettään, tämä kerros on niin ohut, ettei sillä voi olla oleellista vaikutusta jään liukkauteen.
Kolmas teoria, kitkalämpöteoria olettaa, että jään ja sen päällä olevan kappaleen välinen kitka saa aikaan jään ohuen pintakerroksen sulamisen. Tämä teoria yksinään ei kuitenkaan selitä, miksi jää on liukasta silloinkin, kun kohde on sen päällä levossa, ja myös lämpötilan ollessa selvästi nollan alapuolella.
Kattava selitys jään pienelle kitkalle edellyttää kaikkien edellä mainittujen tekijöiden ottamista huomioon. Tämä malli mahdollistaa jään ja eri materiaalien välisen kitkakertoimen kvantitatiivisen arvioinnin lämpötilan ja liukumisnopeuden funktiona. Yleisimmissä tilanteissa, jotka liittyvät talviurheiluun tai ajoneuvojen renkaiden liukumiseen jäisellä teillä, tärkein liukkauteen vaikuttava tekijä on ohuen sulan kerroksen syntyminen jään pinnalle kitkalämmön vaikutuksesta. Jään liukkauteen vaikuttavat tekijät ovat edelleen aktiivisen tieteellisen tutkimuksen kohteena.
Jää luonnonvesissä > Merijää

Merijää on merivedestä muodostuvaa jäätä. Merivesi jäätyy, kun se on jäähtynyt jäätymispisteeseen. Jäätymispiste riippuu meriveden suolaisuudesta. Itämerellä esiintyy merijäätä vuosittain .
Jää luonnonvesissä > Järvien jääpeite

Makea järvivesi jäätyy, kun pintavesi on jäähtynyt jäätymispisteeseen. Järviveden jäätymispiste on noin 0 °C. Veden lämpötila vaikuttaa sen tiheyteen ja alkaessaan jäähtyä, järvivesi saavuttaa ensin tiheysmaksimin lämpötilan (noin +4 °C) (täyskierto). Jäähtymisen jatkuessa pintaveden lämpötila laskee jäätymispisteeseen ja jäätyminen alkaa .
Jää luonnonvesissä > Jokien jääpeite

Voimakkaan virtauksen takia jokien jääolot eroavat järvi- ja merijäästä. Jokiin muodostuu suppojäätä ja jääpatoja . Jääpadot voivat aiheuttaa tulvia.
Jään merkitys eläimille

Koska 0-asteinen vesi on kevyempää kuin 4-asteinen, alkaa vesistöjen jäätyminen veden pinnasta. Veden pinnalla oleva jää- ja lumikerros toimii eristeenä, mikä parantaa elämän mahdollisuuksia napa-alueiden vesistöissä. Talvella eläimet voivat vaeltaa laajemmalle alueelle etsimään ravintoa kantavan jään ansiosta.
Vesieliöiden on täytynyt myös sopeutua elinympäristöönsä, joka talvisin peittyy jäällä. Jääpeite vaikuttaa eri tavoin vedenalaiseen elinympäristöön, koska jääpeite
vähentää veden virtauksia, sillä veden lämpötila pysyy hyvinkin muuttumattomana jään alla. Tämä vaikuttaa ravinteiden ja kaasujen, esimerkiksi hapen kulkeutumiseen vedessä.
vähentää valon läpäisykykyä jopa yli 99 %. Tämä vähentää kasvien yhteyttämistä jään alla. Yhteyttäminen jatkuu kuitenkin läpi talven.
vähentää kaasujen vaihtoa, mikä voi aiheuttaa hapettomia alueita etenkin lähellä pohjaa. Esimerkiksi ruutana on kehittänyt erityisen kyvyn pysyä hengissä hapettomissa oloissa tuottamalla alkoholia.
Jään merkitys ihmisille

Suomessa järvet ja meri jäätyvät tavallisesti talvella, mistä on sekä hyötyä että haittaa ihmisille. Laivaliikennettä varten on käytettävä jäänmurtajia laivaväylien tekemiseen. Toisaalta etenkin saaristossa jää mahdollistaa nopeamman ja vaivattomamman liikkumisen jääteillä.
Jään paksuus ei välttämättä kerro jään kantavuutta. Keväällä jää on erilaista kuin syksyllä, ja virtauspaikoissa on jää usein ohuempaa kuin lähellä olevassa vähemmän virtaavassa paikassa. Veden suolapitoisuus vaikuttaa myös jään kantavuuteenlähde?.
Koska veden jäätymispiste riippuu sen suolaisuudesta, voidaan hyvin kylmässä (alle 0 °C) avomeressä ajelehtivilla jäävuorilla havaita ilmiö, jossa jäävuori jättää taakseen ohuen "jäävanan", pintaan juuri muodostuneen jääkerroksen. Tämä johtuu siitä, että jäävuori on muodostunut makeasta vedestä, joka jäätyy lähempänä nollaa astetta kuin merivesi. Näin ollen mereen joutuneen jäävuoren massa pysyy jäänä, eikä sula veteen, kuten normaalisti.
Jään ja lumen alhainen kitkakerroin, toisin sanoen niiden liukkaus, mahdollistaa kaikki talviurheilulajit. Toisaalta liukkaat talvikelit ovat osasyynä moniin liikenneonnettomuuksiin ja liukastumisista aiheutuviin tapaturmiin.
Jäät ovat erityisen heikkoja syksyllä ja kevättalvella. Syksyllä jää voi olla vaarallisen heikkoa keskellä järveä, vaikka se olisi turvallista lähellä rantaa. Keväällä aurinko sulattaa jäätä nopeasti, ja aamulla kantava jää voi pettää illalla. Keskitalvella vaarallisia ovat esimerkiksi salmissa, jokien suistoissa ja niemenkärjissä olevat virtauspaikat, joissa on avantoja.
Jää- ja lumipeite vähentävät ilmaston lämpenemistä, sillä ne heijastavat auringonsäteitä takaisin avaruuteen. Tämä on yksi syy, miksi tutkijat ovat huolestuneita ilmaston lämpenemisen seurauksena häviävistä jääpeitteistä.
Jää hyötykäytössä

Etelämantereella ja Grönlannissa olevista vanhoista jääkerroksista voidaan tutkia maapallon ilmaston muutoksia jopa kymmenien tuhansien vuosien takaa, koska lumi sulkee sisäänsä ilmakuplia puristuessaan jäätikköjääksi.
Jääkuutioita käytetään yleisesti virvoitus- tai alkoholijuomien seassa pitämään juoman nautiskeluajan kylmänä. Jäätä käytetään myös apuna urheiluvammojen ensihoidossa. Tekojää on luistinratojen pinnoitus, jonka päällä voidaan harjoittaa luistelulajeja.
Ennen jääkaappien, pakastinten ja muiden kylmälaitteiden yleistymistä jäätä kerättiin muun muassa Suomessa talvisin etenkin karjatalouden käyttöön, lypsetyn maidon jäähdyttämiseksi paremman säilyvyyden vuoksi. Vesistöjen jäätä sahattiin kevättalvella määrämittaisiksi kuutioiksi, jotka nostettiin ja kuljetettiin hevosreellä varastoon varjoisaan ja viileään paikkaan lähelle maatilan maitokeittiötä. Halvin tapa säilyttää jäätä oli sahanpurujen, sammalen tms. peittämä kasa, mutta jäätä varten saatettiin rakentaa erityinen jäähuone tai jääkellari, maakellari varjoisaan pohjoisrinteeseen. Tasakokoisten, suorakulmaisten jääpalojen välit tiivistettiin lumella, sahanpuruilla, mudalla tai muulla sellaisella, ettei lämmin ilma pääse sulattamaan jäävarastoa. Varhaisimmat jääkaapitkin perustuivat sähkö- tai kaasuenergian sijaan elintarvikkeiden lähelle omiin osastoihinsa asetettuihin jääpaloihin. Nykyaikainen versio tästä ovat kylmälaukkujen pakastimessa jäädytettävät, muovikuoriset ”kylmäkallet”. Jäädyttämöistä kuljetettua jäätä käytetään monissa lämpimissä maissa yhä tuoreen kalan tai muiden herkkien elintarvikkeiden säilyttämiseen esimerkiksi toreilla.
Jään nimityksiä

Riite: ohut jää
Roukko: jääröykkiö rannalla
Komojää: "ontto" jääpeite, jonka alta vesi on laskenut
Teräsjää. tiivistä, hyvin nopeasti jäätynyttä kiinteää jäätä, tiheys 0,95 luokkaa. Jäässä vähän ilmakuplia, hyvä kantavuus
Kohvajää: Osittain sulaneen lumen kanssa jäätynyttä, kantavuus heikkoa
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ilmatieteen laitoksen jäätilanne, -kartat ja -tiedotteet Itämerelle
Jäällä liikkuminen (sisältää tietoa jäästä, sen syntymisestä ja heikkenemisestä) (Arkistoitu – Internet Archive)
Engineeringtoolbox: Ice - Thermal Properties, Thermal and thermodynamic properties of ice - density, thermal conductivity and specific heat at temperatures from 0 to -100 oC (englanniksi)
Mäntykangas, Markus: Jäät lähtevät, tunnistatko eri jäätyypit
Rautiainen, Miina: Tutkijat löysivät jään 18. muodon – kuin jäistä hattaraa, Tekniikka ja talous
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ice
Jääpuikkoja
Merijäätä
Komojäätä Oulujoen rannalla varhain keväällä.
Käännös suomeksi