stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kätkänjärvi

| Kätkänjärvi |
| --- | --- |
 Kätkänjärvi
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Alajärvi (Lehtimäki)
Koordinaatit:  62°51′35″N, 23°49′48″E
Järvinumero:  44.073.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149  m 
Rantaviiva:  9,24 km 
Pinta-ala:  2,62 km² 
Tilavuus:  0,0038 km³ 
Keskisyvyys:  1,45 m 
Suurin syvyys:  2,6 m 
 fiKätkänjärvi 
Kätkänjärvi on Alajärven kaupungissa sijaitseva järvi. Se sijaitsee entisen Lehtimäen kunnan alueella. Järvi kuuluu Lapuanjoen vesistöön. Järveen on istutettu eri kalalajeja. Kätkänjärven pinta-ala on 261,2 hehtaaria, ja suurin syvyys 2,5 metriä.
Kätkänjärven keskisyvyys on vain puolitoista metriä, vesitilavuus on 3 796 000 kuutiometriä.
Aiheesta muualla

Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2.  ISSN 0781-4240.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
Lampetti

Kynttilälampetti
Lampetti on seinään kiinnitettävä valaisin, alun perin kynttilän pitimeksi keksitty mutta nykyisin on myös sähkölamppua käyttäviä lampetteja.  Lampetissa on alusta, johon kynttilä kiinnitetään, sekä tausta, joka sekä suojaa seinämateriaalia että usein myös toimii heijastimena ja siten lisää valotehoa huoneessa.
Lampetteja alettiin käyttää 1400-luvulla Italiassa, perusmuotona seinälle ripustettava pyöreä laatta, usein messinkinen, johon on kiinnitetty kynttiläpidike. Rokokootyyli synnytti niin sanotun aplikin (ransk. lampe applique), kaksi- tai kolmehaaraisen lampetin antamaan enemmän valoa ja näyttävyyttä. Kustavilaisuus oli peililampetin valtakautta. Empiretyylissä lampetit ovat usein uurnan tai maljakon muotoisia.
Lampetteja käytetään erityisesti kokovartalopeilin vieressä, koska sivulta tuleva valo auttaa peilikuvan tarkastelussa.
Sähkölampetteja Milanon asemalla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lampetti Wikimedia Commonsissa
Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kuvaja

Kuvaja on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia ovat:
Edvard Kuvaja (1908-1941), Lapuan liikkeessä Pohjois-Savossa toiminut liikeapulainen, kauppaedustaja ja myöhemmin toimitusjohtaja
Eino Kuvaja (1906–1975), Mannerheim-ristin ritari, ampumahiihtäjä
Heikki Kuvaja (1925–1993), näyttelijä
Joanna Kuvaja (s. 1984), televisiojuontaja, pikajuoksija, Miss Suomen perintöprinsessa
Jukka Kuvaja (s. 1953), yhdistetyn hiihtäjä, Pekka Kuvajan poika
Pekka Kuvaja (1921–2003), maastohiihtäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kuvakivi

Rituaalikulkue kuvattuna viikinkiaikaisessa Tangelgårdan kuvakivessä. Hahmojen kantamat renkaat saattavat olla šamanistisia symboleja. Ratsastava hahmo saattaa esittää Odin-jumalaa.
Kuvakivi eli kirjokivi on Gotlannille ominainen rautakautinen muinaisjäännös, pystyyn nostettu ja voimakkaasti muotoiltu kalkkikivipaasi, jossa on kuvia. Kuvakivet jaetaan kolmeen ryhmään. Noin ihmisen korkuisissa kansainvaellusajan kuvakivissä (A-tyyppi) on abstrakteja kuvioita ja mytologisia kuva-aiheita. Matalissa vendel-ajan kivissä (B-tyyppi)  on usein laivan ja linnun kuva. Parhaiten tunnetaan noin ihmisen korkuiset (suurimmillaan yli 3-metriset) viikinkiaikaiset kuvakivet (C-tyyppi), joissa on kuvattu erilaisia mytologisia kohtauksia. Osa niistä voidaan tunnistaa Edda-runoissa kuvatusta skandinaavisesta mytologiasta.
Gotlannin ulkopuolelta tunnetaan vain ani harvoja kuvakiviä. Yksi sellainen on löydetty Latviasta.
Maahockey kesäolympialaisissa 2020 – naisten turnaus

Naisten maahockeyturnaus Tokion olympialaisissa 2020 pelattiin Oi Hockey Stadiumilla 24. heinäkuuta – 6. elokuuta. Turnaukseen osallistui 12 joukkuetta, joista yksi paikka oli varattu isäntämaa Japanille. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähti Iso-Britannia.
Karsinnat

Karsinnat koostuvat maanosien omista karsintaturnauksista sekä yleisistä karsintatapahtumista. Afrikan, Aasian, Amerikan, Euroopan ja Oseanian karsintaturnauksista pääsee yksi joukkue.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet maat

| Maanosa | Karsintatapa | Ajankohta | Paikat | Maat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Isäntämaa |  | 1 |  Japani |
| Aasia | Aasian kisat 2018 | 19. elokuuta – 1. syyskuuta 2018 | 0 | –1 |
| Amerikka | Pan-Amerikan kisat 2019 | 30. heinäkuuta – 10. elokuuta 2019 | 1 |  Argentiina |
| Afrikka | Erillinen karsintaturnaus | 12. – 18. elokuuta 2019 | 1 |  Etelä-Afrikka |
| Eurooppa | Maahockeyn Euroopan-mestaruuskilpailut 2019 | 16. – 25. elokuuta 2019 | 1 |  Alankomaat |
| Oseania | 2019 Oceania Cup | 1. – 8. syyskuuta 2019 | 1 |  Uusi-Seelanti |
|  | Yhteiset karsintatapahtumat | 25. lokakuuta – 3. marraskuuta 2019 | 7 |  Australia    Espanja    Intia    Irlanti    Iso-Britannia    Kiina    Saksa |

1 Japani voitti Aasian kisoissa maahockeyturnauksen, jolloin kyseisestä turnauksesta mikään uusi joukkue ei karsiutunut olympiaturnaukseen. Karsintapaikka siirtyi yleisiin karsintapahtumiin.
Lohkovaihe

Lohkojen joukkueet jaettiin FIH:n rankingin perusteella siten, maat saivat sijoituksen rankingin perusteella. Lohkoon A sijoitettiin maat sijoilla 1., 4., 5., 8., 9. ja 12. Lohkot ilmoitettiin 23. marraskuuta 2019.
Lohkovaihe > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Alankomaat | 5 | 5 | 0 | 0 | 18 | 2 | +16 | 15 | Pudotuspelit |
| 2 |  Saksa | 5 | 4 | 0 | 1 | 11 | 7 | +4 | 12 | Pudotuspelit |
| 3 |  Iso-Britannia | 5 | 3 | 0 | 2 | 11 | 5 | +6 | 9 | Pudotuspelit |
| 4 |  Intia | 5 | 2 | 0 | 3 | 7 | 14 | −7 | 6 | Pudotuspelit |
| 5 |  Irlanti | 5 | 1 | 0 | 4 | 4 | 11 | −7 | 3 |  |
| 6 |  Etelä-Afrikka | 5 | 0 | 0 | 5 | 5 | 19 | −14 | 0 |  |
Lohkovaihe > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Australia | 5 | 5 | 0 | 0 | 13 | 1 | +12 | 15 | Pudotuspelit |
| 2 |  Espanja | 5 | 3 | 0 | 2 | 9 | 8 | +1 | 9 | Pudotuspelit |
| 3 |  Argentiina | 5 | 3 | 0 | 2 | 8 | 8 | 0 | 9 | Pudotuspelit |
| 4 |  Uusi-Seelanti | 5 | 2 | 0 | 3 | 8 | 7 | +1 | 6 | Pudotuspelit |
| 5 |  Kiina | 5 | 2 | 0 | 3 | 9 | 16 | −7 | 6 |  |
| 6 |  Japani (I) | 5 | 0 | 0 | 5 | 6 | 13 | −7 | 0 |  |
.
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  2.8. 18:30 |  2.8. 18:30 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  2.8. 18:30 |  2.8. 18:30 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   Alankomaat  |  3  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   Alankomaat  |  3  |  |  |  4.8. 10:30 |  4.8. 10:30 |  |  |  |  |
|   |  Uusi-Seelanti  |  0  |  |  |  4.8. 10:30 |  4.8. 10:30 |  |  |  |  |
|   |  Uusi-Seelanti  |  0  |  |  |   Alankomaat | 5 |  |  |  |  |
|   |  2.8. 21:00 |  2.8. 21:00 |  |  |   Alankomaat | 5 |  |  |  |  |
|   |  2.8. 21:00 |  2.8. 21:00 |  |  |  Iso-Britannia  | 1  |  |  |  |  |
|   |   Espanja  |  2 (0)  |  |  |  Iso-Britannia  | 1  |  |  |  |  |
|   |   Espanja  |  2 (0)  |  |  |  |  |  |  |  6.8. 19:00 |  6.8. 19:00 |
|   |   Iso-Britannia  |   2 (2)  |  |  |  |  |  |  |  6.8. 19:00 |  6.8. 19:00 |
|   |   Iso-Britannia  |   2 (2)  |  |  |  |  |  |  |   Alankomaat |  3  |
|   |  2.8. 12:00 |  2.8. 12:00 |  |  |  |  |  |  |   Alankomaat |  3  |
|   |  2.8. 12:00 |  2.8. 12:00 |  |  |  |  |  |  |  Argentiina  |  1  |
|   |   Saksa | 0  |  |  |  |  |  |  |  Argentiina  |  1  |
|   |   Saksa | 0  |  |  |  4.8. 19:00 |  4.8. 19:00 |  |  |  |  |
|   |   Argentiina  |  3  |  |  |  4.8. 19:00 |  4.8. 19:00 |  |  |  |  |
|   |   Argentiina  |  3  |  |  |   Argentiina | 2  |  |  |  |  |
|   |  2.8. 09:30 |  2.8. 09:30 |  |  |   Argentiina | 2  |  |  |  |  |
|   |  2.8. 09:30 |  2.8. 09:30 |  |  |   Intia | 1  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Australia  | 0  |  |  |   Intia | 1  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Australia  | 0  |  |  |  |  |  |  |  6.8. 10:30 |  6.8. 10:30 |
|   |   Intia  |  1  |  |  |  |  |  |  |  6.8. 10:30 |  6.8. 10:30 |
|   |   Intia  |  1  |  |  |  |  |  |  |   Iso-Britannia | 4 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Iso-Britannia | 4 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Intia | 3  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Intia | 3  |
Sijoitukset

| --- | --- |
:  Alankomaat (NED)
:  Argentiina (ARG)
:  Iso-Britannia (GBR)
4.:  Intia (IND)
5.:  Australia (AUS)
6.:  Saksa (GER)
7.:  Espanja (ESP)
8.:  Uusi-Seelanti (NZL)
9.:  Kiina (CHN)
10.:  Irlanti (IRL)
11.:  Japani (JPN)
12.:  Etelä-Afrikka (RSA)
Mitalistijoukkueiden pelaajat

| Mitali | Joukkue |
| --- | --- |
Kultaa:  Alankomaat (NED)  Sanne Koolen, Malou Pheninckx, Laurien Leurink, Xan Gerdien de Waard, Marloes Johanna Maria Keetels, Felice Albers, Maria Verschoor, Lidewij Marsia Maria Welten, Caia Jacqueline van Maasakker, Frédérique Matla, Pien Sanders, Laura Nunnink, Lauren Stam, Josine Koning, Margot van Geffen, Eva de Goede
Hopeaa:  Argentiina (ARG)  María Belén Succi, Sofia Toccalino, Agustina Gorzelany, Valentina Raposo, Agostina Alonso, Agustina Albertarrio, María José Granatto, Delfina Merino, Rocío Sánchez Moccia, Victoria Suaze Valdez, María Victoria Granatto, Eugenia María Trinchinetti, Micaela Retegui, María Emilia Forcherio, Sofia Macarri, María Noel Barrionuevo,Julieta Jankunas, Valentina Isabel Costa Bondi
Pronssia:  Iso-Britannia (GBR)  Madeleine Claire Hinch, Laura Unsworth, Anna-Frances Toman, Hannah Martin, Sarah Louise Jones, Susannah Townsend, Sarah Robertson, Elena Sian Layer, Isabelle Petter, Leah Julia Wilkinson, Giselle Ansley, Hollie Pearne-Webb, Fiona Anne Crackles, Shona McCallin, Lily Owsley, Grace Balsdon
Krzysztof Hołowczyc

Krzysztof Hołowczyc vuonna 2007.
Krzysztof Wiesław Hołowczyc (s. 4. kesäkuuta 1962 Olsztyn, Puola) on puolalainen ralliautoilija. Hän voitti rallin Puolan mestaruuden vuosina 1995–1996 ja 1999 sekä Euroopan mestaruuden vuonna 1997. WRC-sarjassa Hołowczyc kilpaili ensimmäistä kertaa vuonna 1996 Ruotsin rallissa. Hän kilpaili yksittäisiä kilpailuja vuosina 1996–2000, 2003 ja 2009. Hänen Argentiinan kilpailussa ajamansa 7. sija oli pitkään Puolan paras sijoitus rallikilpailuissa.
Kun Puolan ralli, jonka Hołowczyc oli voittanut kolme kertaa, palasi rallin maailmanmestaruussarjan kilpakalenteriin vuonna 2009, Hołowczyc sijoittui kilpailussa kuudenneksi ottaen ensimmäiset pisteensä WRC-sarjassa. Hołowczyc on toinen puolalaiskuljettaja, joka on ajanut pisteille WRC-sarjassa. Hołowczyc on osallistunut myös Dakar-ralliin vuosina 2005, 2009 ja 2010 sijoittuen parhaimmillaan viidenneksi. Hołowczyc on saanut hopeisen Cross of Merit -mitalin vuonna 2000 ja kultaisen vuonna 2005.
Hołowczyc oli Euroopan parlamentin jäsen Euroopan kansanpuolueen ryhmässä vuosina 2007–2009. Ralliautoilu-uransa hän lopetti elokuussa 2015.
Hołowczycilla on vaimonsa Danutan kanssa tyttäret Karolina, Alicja ja Antonina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krzysztof Hołowczyc Wikimedia Commonsissa
Krzysztof Hołowczyc Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Krzysztof Komeda

Krzysztof Komeda (alk. Krzysztof Trzciński; 8. huhtikuuta 1931 Poznań – 23. huhtikuuta 1969 Varsova) oli puolalainen elokuvasäveltäjä ja jazzpianisti. Hän sävelsi musiikin Roman Polańskin elokuviin Rosemaryn painajainen, Veitsi vedessä ja Umpikuja. Komedan jazzyhtyeet olivat merkittävimpiä 1960-luvun eurooppalaisia jazzkokoonpanojakenen mukaan?. Yhtyeissä soittivat muun muassa Zbigniew Namysłowski, Tomasz Stańko ja Michał Urbaniak.[lähde? ]
Valikoitu diskografia

I Sopot Jazz Festival 1957 (Muza)
Astigmatic (1965 – Muza)
Muzyka Krzysztofa Komedy vol. 1–4 (1974 – Muza)
The Complete Recordings of Krzysztof Komeda vol. 1–22 (Polonia Records)
Kurimon ruukki

Kurimon ruukin tuoteleima
Kurimon ruukki oli Särkijärven kylässä Utajärven kunnassa sijainnut rautaruukki.
Perustaminen

Sen perustivat ruukinpatruuna Axel Backman, kauppias Adolf Laurell, rakennusmestari Johan Edvard Strömberg ja raatimies Matts Sandström Kiiminkijoessa sijaitsevan Kurimonkosken rannalle. Lupa ruukin perustamiseen myönnettiin 13. marraskuuta 1854.
Toiminta

Ruukin vuonna 1859 valmistuneessa masuunissa valmistettiin puuhiilen avulla järvimalmista raakarautaa. Vuonna 1863 toiminta oli laajentunut siten, että ruukin käytössä oli masuunin lisäksi kaksi putlausuunia, hitsausuuni, kankivasara, kaksi naulavasaraa sekä kahdella tuoliparilla varustettu valssi. Ruukilla oli myös valimo ja myymälä Oulussa. Ruukin toiminta oli kannattavaa, ja vuonna 1862 sen tuotanto oli 3 500 kippuntaa eli noin 560 tonnia takkirautaa.
Ruukkiyhtiö teki huomattavia maakauppoja toimintansa alkuvuosina. Vuosina 1855–1857 yhtiö hankki omistukseensa 854,04 hehtaaria maata Särkijärveltä ja Sanginkylästä. Maakauppojen hinnaksi tuli yhteensä 771 ruplaa 43 kopeekkaa. Yhtiö osti myös Särkijärvellä sijainneen Kurimuksen tilan, mutta kauppahintaa ei ole kyetty selvittämään.
Ruukin perustajat olivat saaneet perustamistoimia varten lainan, jonka maksu tuli kalliiksi ruplan arvon noustessa. Sitä seurasi Kurimon ja Suomussalmella toimineen Ämmän ruukin yhdistäminen vuonna 1864. Uusi rautaruukki sai nimekseen Kurimon–Ämmän rautatehdas Oy.
Vuonna 1867 Kurimon ruukin tuotanto senaikaisissa olosuhteissa oli huomattavat 6 600 kippuntaa eli 1 056 tonnia kankirautaa. Ruukki myös onnistui ensimmäisenä maailmassa valmistamaan terästä järvimalmista. Tuotteita esiteltiin Moskovassa teollisuusnäyttelyssä, ja suurin osa tuotannosta lähti vientiin Venäjälle.
Viimeiset vaiheet

1860-luvun lopun nälkävuodet vaikeuttivat ruukin toimintaa yhdessä pitkien kuljetusmatkojen kanssa. Ongelmia aiheutti myös valssauslaitoksen tulipalo 1. maaliskuuta 1868 sekä yhtiön velat, joita ei saatu maksettua. Ruukki luovutettiin velkojien käsiin 27. lokakuuta 1869, jotka onnistuivat myymään ruukin eteenpäin vasta 7. elokuuta 1872 englantilaiselle The Finland Carcoal Iron Works Company Limitedille.
Uusi omistaja kunnosti laitosta sekä rakensi uuden valssauslaitoksen, ja uudeksi ruukinpatruunaksi nimitettiin ruotsalainen Patrik Peterson. Tuotanto jäi kuitenkin alhaisemmaksi kuin aiempien vuosien tuotanto, ja vienti kärsi ruplan arvon alenemisen vuoksi. Valssauslaitos tuhoutui toistamiseen tulipalossa heinäkuussa 1878, ja englantilainen omistajayhtiö teki konkurssin saman vuoden lopussa.
Ruukki huutokaupattiin ja se siirtyi oululaisen porvari Viktor Åkerblomin omistukseen. Toiminnan uutta käynnistymistä odoteltiin turhaan. Koneet purettiin ja vietiin Ouluun.
Ruukin alue nykyään

Nykyisin ruukkialue on luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Nykyisin ruukista on nähtävillä enää vähäisiä rakenteita, muun muassa kanava, kuonakasoja sekä kartanon paikka sitä reunustavine kuusiaitoineen.
Aiheesta muualla

Kurimon ruukin vaiheita (Arkistoitu – Internet Archive), Tuulikki Sipola (Enkenberg), Virma-projekti, 2004 (viitattu 3.11.2008)
Särkijärven historia[vanhentunut linkki] (viitattu 3.11.2008)
Pörssitiedon yhtiöesitys Kurimo-Ämmä Jernverks Aktiebolag
Kuvia ruukin alueelta

Tuotemerkki kiviaidassa
Kivettyä kanavaa
Kurimon kuohuja
Metsähallituksen laavu
Myllylaitteiden jäännöksiä
Näkymä sillalta alavirtaan
Kiviperustusten jäänteitä
Krzysztof Meyer

Krzysztof Meyer vuonna 2002.
Krzysztof Meyer (s. 11. elokuuta 1943 Krakova) on puolalainen säveltäjä, pianisti ja musiikintutkija.
Meyer soitti jo nuorena pianoa ja urkuja, ja hän aloitti sävellysopinnot vuonna 1954 opettajinaan Stanisław Wiechowicz, Krzysztof Penderecki, Nadia Boulanger ja Witold Lutosławski. Hänen sävellysdebyyttinsä tapahtui vuonna 1964, jolloin esitettiin hänen ensimmäinen sinfoniansa. Vuonna 1965 hän oli Varsovan syksy -musiikkijuhlien nuorin säveltäjä (ensimmäinen jousikvartetto).
Meyer opetti musiikinteoriaa Krakovan konservatoriossa vuodet 1966–1987. Sen jälkeen hän on opettanut Kölnin musiikkikorkeakoulussa, ja hän hoitaa myös nykymusiikin professuuria Adam Mickiewicz -yliopistossa Poznańissa. Hän on kirjoittanut Dmitri Šostakovitšin ja Witold Lutosławskin elämäkerrat.
Varhaisimmissa sävellyksissään — esimerkiksi neljässä ensimmäisessä jousikvartetossa, kolmessa ensimmäisessä sinfoniassa ja oopperassa Cyberiada Stanisław Lemin librettoon — Meyer kokeili epäsovinnaisia ääniyhdistelmiä ja sonoriteetteja ja hyödynsi kaksitoistasäveljärjestelmää ja aleatoriikkaa. Myöhemmissä sävellyksissään 1970-luvulta lähtien Meyer on siirtynyt perinteisempään muotokieleen.
Meyerin tuotantoon kuuluu muun muassa kahdeksan sinfoniaa, useita konserttoja ja orkesteriteoksia, kaksitoista jousikvartettoa sekä muita kamarimusiikkiteoksia, pianomusiikkia ja näyttämöteoksia. Hän on julkaissut myös lukuisia musiikkitieteellisiä artikkeleita.
Aiheesta muualla

Krzysztof Meyer. Adam Mickiewicz Institute. (puolaksi)
Lars Johan Hammarén

L. J. Hammarén.
Lars Johan Hammarén (2. lokakuuta 1833 Loimaa – 21. elokuuta 1906 Tampere) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut tukkukauppias, teollisuusmies, valtiopäivämies ja kauppaneuvos (1880).
Hammarén tuli nuorena miehenä Tampereelle kauppias Hildenin palvelukseen. Hän perusti vuonna 1861 oman kauppaliikkeen yhdessä kauppias Laurénin kanssa. Vuonna 1870 hän ryhtyi Hammarén & Co:n osakkaaksi yhdessä tamperelaisten kauppiaiden Gustaf Oskar Sumeliuksen ja August Nybergin kanssa. Tämä toiminimi osti Kyröskosken rannalla sijainneen puuvillakutomon ja rakensi tilalle 1872 puuhiomon ja 1878 paperitehtaan. Nybergin kuoltua 1889 Hammarén ja Sumelius omistivat yrityksen puoliksi.
Vuonna 1896 Hammarén, hänen poikansa johtaja Edvin Hammarén (1873–1927) ja Kyröskosken puuhiomon ja paperitehtaan isännöitsijä, insinööri Johan Erland Hammarén perustivat Äänekoski Oy:n joka rakennutti 1897–1899 Äänekoskelle sahan, puuhiomon ja kartonkitehtaan. Vuonna 1897 tämän yhtiön osakkaaksi tuli myös Gustaf Oscar Sumeliuksen poika, vuorineuvos Gösta Sumelius. Edvin Hammarén toimi Äänekosken tehtaiden isännöitsijänä ja Johan Erland Hammarén oli tehtaan johtajana vuoteen 1905 saakka.
Hammarén oli vuonna 1868 perustetun Tampereen Säästöpankin johtokunnan jäsenenä ja puheenjohtajana 38 vuoden ajan. Hän oli porvarissäädyssä Tampereen edustaja valtiopäivillä 1872, 1877–1878, 1882 ja 1885. Hammarén kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Tampereen edustajana. Hän oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä ja toimi toistakymmentä vuotta valtuuston puheenjohtajana vuoteen 1890 saakka. Hammarén vaikutti muun muassa Kyttälän alueen liittämiseen Tampereen kaupunkiin 1877.
Lars Johan Hammarén oli naimisissa Finlaysonin puuvillatehtaan englantilaissyntyisen kankurimestari John Sharplesin (k. 1876) tyttären Lucy Emma Sharplesin kanssa. Lars Johan Hammarénin mukaan on nimetty Tampereen Tullin alueella sijaitseva Hammareninkatu.
Aiheesta muualla

Lars Johan Hammarénin elämäkerta Kansallisbiografiassa
Kyokushinin naisten painoluokalliset maailmanmestaruuskilpailut

| Women's World Karate Championships |
| --- | --- |
Laji:  Kyokushin
Perustettu:  1996
Eniten mestaruuksia:   Anastasija Hripunova (10)
Kyokushinin naisten painoluokalliset maailmanmestaruuskilpailut (Women's World Karate Championships) on vuosittain käytävä Kyokushin-karaten naisten maailmanmestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 1996 lähtien ja se käydään kolmessa eri painoluokassa. Vuosina 1996 ja 1997 painoluokkia oli kaksi kevytsarja (-64 kg) ja raskassarja (+64 kg). Historian saatossa menestynein ottelija on ollut Anastasija Hripunova, joka on voittanut maailmanmestaruuden kymmenen kertaa. Hän on myös ainut ottelija, joka on voittanut mestaruuden kahdessa eri painoluokassa.
Tulokset > Raskassarja (+65 kg)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1996 |  Fabiana P. Resende |  Gunnhild Moen |  Gabriella Vid |
| 1997 |  Maria Gibilisco |  Gabriella Vid |  Melvi Marin |
| 1998 |  Marta Duca |  Fumi Imai |  Linda Masela  Masae Matsuda |
| 2001 |  Anna Kopyrina |  Agnieszka Sypień |  Christina Nielsen |
| 2003 |  Olga Rudenok |  Mellisa Murakami |  Agnieszka Sypień |
| 2005 |  Agnieszka Sypień |  Anna Kopyrina |  Dariya Romanova |
| 2007 |  Alina Aldatova |  Tamara Yurchenko |  Kei Tomita |
| 2008 |  Anna Kopyrina |  Danaila Cherneva |  Agnieszka Sypień |
| 2009 |  Momoka Osugi |  Agnieszka Sypień |  Ekaterina Provkova |
| 2010 |  Agnieszka Sypień |  Anna Kaczynska |  Kei Tomita |
| 2012 |  Agnieszka Sypień |  Doroshenko Valeria |  Anna Kaczynska |
| 2013 |  Uljana Grebenštšikova |  Hitomi Endo |  Anna Kaczynska |
| 2014 |  Uljana Grebenštšikova |  Anna Egorova |  Hitomi Endo |
| 2015 |  Uljana Grebenštšikova |  Alemgul Sabyrkhan |  Ksenija Zasorina |
| 2016 |  Uljana Grebenštšikova |  Marianna Krashakova |  Ksenija Zasorina |
| 2017 |  Uljana Grebenštšikova |  Elizaveta Ivanaova |  Maria Jasko |
| 2018 |  Anastasija Hripunova |  Uljana Grebenštšikova |  Anastasia Khasanova |
| 2019 |  Uljana Grebenštšikova |  Anastasija Khasanova |  Marianna Krashakova |
Tulokset > Keskisarja (-65 kg)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1998 |  Judit Suran |  Tatiana Fedorischeva |  Tomomi Murakami  Elisabet Jakobsen |
| 2001 |  Olga Mikurtumova |  Shoko Nakamura |  Noriko Fujita |
| 2003 |  Natalia Zmeeva |  Adrianna Bienkowska |  Judit Suran |
| 2005 |  Olga Mikurtumova |  Miyoko Kimura |  Anastasija Hripunova |
| 2007 |  Anastasija Hripunova |  Hitomi Fukui |  Evgeniya Lukyanenko |
| 2008 |  Anastasija Hripunova |  Dobroslawa Soltysik |  Tetyana Fida |
| 2009 |  Anastasija Hripunova |  Yuma Tazaki |  Evgeniya Lukyanenko |
| 2010 |  Anastasija Hripunova |  Yuma Tazaki |  Tamaki Kawasaki |
| 2012 |  Anastasija Hripunova |  Yuma Tazaki |  Evginiya Timergalieva |
| 2013 |  Julie Lamarre |  Yuma Tazaki |  Anastasija Hripunova |
| 2014 |  Anastasija Hripunova |  Chihiro Tanaka |  Yuma Tazaki |
| 2015 |  Anastasija Hripunova |  Yuma Tazaki |  Chihiro Tanaka |
| 2016 |  Anastasija Hripunova |  Chihiro Tanaka |  Julija Grigorjeva |
| 2017 |  Anastasija Hripunova |  Aleksandra Matysiak |  Daria Iakimova |
| 2018 |  Ksenija Zasorina |  Irina Kriazheva |  Elizaveta Melinkova |
| 2019 |  Miyuu Nagayoshi |  Julija Grigorjeva |  Aika Motomura |
Tulokset > Kevytsarja (-55 kg)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1996 |  Elizabeth Jakobsen |  Mannaig Barbotin |  Judit Suran |
| 1997 |  Ewa Pawlikowska |  Katia Fukuma |  Masako Watanabe |
| 1998 |  Ewa Pawlikowska |  Miyuki Eguchi |  Agata Pastuszka  Marianne Hansen |
| 2001 |  Miyuki Eguchi |  Ewa Pawlikowska |  Anna Anossowa |
| 2003 |  Ewa Pawlikowska |  Elena Vorobyeva |  Zurine Eciolaza |
| 2005 |  Elena Vorobyeva |  Ewa Pawlikowska |  Zurine Eciolaza |
| 2007 |  Miruyo Ito |  Zurine Eciolaza |  Megumi Tachikawa |
| 2008 |  Elena Vorobyeva |  Miruyo Ito |  Miyoko Kimura |
| 2009 |  Kanako Taniyama |  Satomi Shimada |  Naoko Fukui |
| 2010 |  Kanako Taniyama |  Ayako Shibuya |  Elena Vorobyev |
| 2012 |  Elena Vorobyeva |  Natsuki Ota |  Satomi Shimada |
| 2013 |  Natsuki Ota |  Elena Vorobyeva |  Elena Gulko |
| 2014 |  Elena Gulko |  Natsuki Ota |  Yukina Oda |
| 2015 |  Elena Gulko |  Natsuki Ota |  Yukina Oda |
| 2016 |  Aika Motomura |  Manami Ando |  Yaroslavna Moreva |
| 2017 |  Yumu Tazaki |  Satomi Shimada |  Manami Ando |
| 2018 |  Nanami Sato |  Sato Lin |  Shimada Kiyomi |
| 2019 |  Jekatarina Kozlova |  Kana Yahata |  Nanami Sato |