Apelles Kolofonlainen
Teokset > Tunnetuimmat teokset

Keraunoforos
Apelleen maalaamista muotokuvista maineikkain oli maalaus, joka esitti Aleksanteri Suurta salama kädessään. Siksi se sai nimen Keraunoforos (Κεραυνοφόρος), ”Salamankantaja”. Siitä sai alkunsa sanonta, että kahdesta Aleksanterista Filippoksen poika oli voittamaton ja Apelleen maalaama jäljittelemätön. Kerrotaan, että tässä maalauksessa salama ja sitä pitelevä käsi vaikuttivat tulevan ulos maalauksesta, ja tämän vaikutelman saavuttamiseksi Apelles ei häikäillyt kuvata Aleksanteria tavallista tummempana, vaikka hän oli todellisuudessa varsin vaalea. Maalauksen hinta oli 20 talenttia.
Muut muotokuvat
Antigonoksesta tehtyä muotokuvaa kiitettiin siitä, kuinka se onnistui peittämään sen seikan, että kuningas oli menettänyt toisen silmänsä, esittämällä tämän kasvot sivulta päin. Apelles teki muotokuvan myös itsestään.
Allegoriset maalaukset
Apelleen allegorisiin maalauksiin lukeutuu teos, joka esitti Kastoria ja Polydeukesta sekä Nikeä ja Aleksanteria; ei kuitenkaan tiedetä, kuinka nämä oli ryhmitelty. Toisessa maalauksessa Sodan henkilöitymä seurasi Aleksanterin triumfivaunuja kädet sidottuna selkänsä taakse. Pliniuksen mukaan Apelles maalasi myös ”asioita, joita ei voi maalata, ukkosta ja salamoita, joita kutsuttiin nimillä Bronte, Astrape ja Keramobolia”. Nämä olivat selvästi allegorisia hahmoja. Monet aiheista oli otettu herooisesta mytologiasta.
Afrodite Anadyomene
Kaikista Apelleen maalauksista kuuluisin oli Afrodite Anadyomene (ἡ ἀναδυομένη Ἀφροδίτη, hē anadyomenē Afroditē) eli ”Merestä noussut Afrodite”. Jumalatar väänsi hiuksiaan kuiviksi käsillään, ja putoavat vesipisarat muodostivat hänen hahmonsa ympärille läpinäkyvän hopeahunnun. Tämä maalaus, jonka hinnaksi sanotaan 100 talenttia, maalattiin Kosin Asklepieionille. Myöhemmin Augustus sijoitti sen Julius Caesarille omistettuun temppeliin. Jossakin vaiheessa teoksen alaosa vaurioitui, eikä kukaan osannut korjata sitä. Kun maalauksen kunto huononi edelleen, Nero teetätti siitä kopion, jonka teki Dorotheos.
Toinen Afrodite
Apelles teki koslaisille myös toisen Afroditea esittäneen maalauksen, jonka tarkoituksena oli ohittaa Afrodite Anadyomene taidossa. Kuollessaan hän oli saanut maalauksesta valmiiksi kuitenkin vain sen pään, rintakehän yläosan ja vartalon ääriviivat. Plinius sanoo sen kuitenkin olleen jo edeltäjäänsäkin ihaillumpi. Kukaan muu ei osannut saattaa teosta valmiiksi.
Hevosaihe?
Sekstos Empeirikos kertoo Apelleesta tarinan, jonka Plinius kertoo kuitenkin Protogeneestä. Sekstoksen mukaan Apelles olisi ollut maalaamassa hevosta, jonka suuhun halusi vaahtoa. Kun maalari oli tyytymätön useisiin yrityksiinsä tuottaa haluttu vaikutelma, hän heitti lopulta turhautuneena sienen, jolla oli toistuvasti pyyhkinyt maalit siveltimestään, päin maalaustaan. Sienen kosketus maalaukseen kuitenkin tuotti juuri halutunlaisen kuvan hevosen vaahdosta. Pyrrhonistit käyttivät tarinaa esimerkkinä tapauksesta, jossa se mitä halutaan, seuraakin siitä, kun tavoittelusta luovutaan. Pliniuksen versiossa kyse oli Protogeneen maalauksesta Ialysos ja metsästyskoiran suun vaahdosta.
Kirjalliset työt
Apelles myös kirjoitti teoksia maalaamisesta, mutta ne eivät ole säilyneet nykyaikaan.