stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korkeakoulu
Korkeakoulut Suomessa

Ammattikorkeakoulujen vakinaistamisen yhteydessä sanalla korkeakoulu alettiin tarkoittaa sekä yliopistoja että ammattikorkeakouluja. Pian tämän jälkeen osa entisistä korkeakouluista vaihtoi nimensä yliopistoksi. Valtioneuvoston asetuksen mukaan ammattikorkeakoulut määritellään korkeakouluiksi, kun yliopistot ja yliopistoja vastaavat korkeakoulut määritellään yliopistoiksi.
Korkeakoulut Suomessa > Yliopistot

Suomessa on 14 valtion rahoittamaa yliopistoa. Lisäksi Suomessa toimii yksi yksityinen suomalainen yliopisto Helsinki School of Business (HELBUS). Yliopistojen perustehtävänä on yliopistolain mukaan harjoittaa tieteellistä tutkimusta ja antaa siihen perustuvaa ylintä opetusta. Erityisesti aiemmin korkeakoululla tarkoitettiin yliopistoa, jossa on vain yksi tiedekunta.
Yliopistossa voi suorittaa perustutkintoina alempia ja ylempiä yliopistotutkintoja. Alemmat tutkinnot ovat kandidaatin tutkintoja tai oikeustieteessä oikeusnotaarin tutkinto. Ylemmät tutkinnot ovat maisterin tutkintoja paitsi lääketieteessä, jossa ne ovat kuusivuotisia lisensiaatin tutkintoja. Yliopistoissa voi suorittaa myös jatkotutkintoja, joita ovat lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot.
Vuonna 2014 Suomen yliopistoissa opiskeli alempaa korkeakoulututkintoa 89 900 opiskelijaa ja ylempää korkeakoulututkintoa 49 700 opiskelijaa. Tämän lisäksi tohtoritutkintoa opiskelija 18 500 opiskelijaa.
Ulkomaisista yliopistoista Suomessa toimii ainakin englantilainen Henley Business School (Readingin yliopisto), joka Suomen osalta toteuttaa lähinnä täydennyskoulutusta (Executive MBA).
Yliopistoihin haki keväällä 2015 noin 74 000 hakijaa, joista ensisijaisia hakijoita oli 66 000. Opintoihin valittiin noin 18 700 henkilöä, joista 15 562 aloitti opiskelun. Eniten hakijoita keräsivät Helsingin yliopisto (24 283), Turun yliopisto (16 348) ja Tampereen yliopisto (14 654). Syksyn 2015 haussa 1 695 hakijasta valittiin 211. Eniten syksyn haussa valittiin opiskelijoita Jyväskylän yliopistoon (139).
Korkeakoulut Suomessa > Ammattikorkeakoulut

Suomessa on opetus- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa 23 osakeyhtiömuotoista ammattikorkeakoulua. Lisäksi Ahvenanmaalla toimii Högskolan på Åland ja Tampereella sisäasiainministeriön alaisuudessa Poliisiammattikorkeakoulu.
Ammattikorkeakoululaki säätää ammattikorkeakouluille kolme tehtävää: opetuksen lisäksi ammattikorkeakoulujen tehtäviä ovat tutkimus- ja kehitystyö sekä alueellinen kehittäminen. Ammattikorkeakoulut pyrkivät kouluttamaan alueensa työnantajien tarpeisiin vastaavaa työvoimaa asiantuntija-, suunnittelu-, kehittämis- ja esimiestehtäviin sekä osallistumaan tutkimus-, innovaatio- ja tuotekehitystoimintaan yhdessä alueensa yritysten ja muiden toimijoiden kanssa.
Ammattikorkeakouluissa voi suorittaa ammattikorkeakoulututkintoja ja ylempiä ammattikorkeakoulututkintoja. Ammattikorkeakoulututkinto on laajuudeltaan 210, 240 tai 270 opintopistettä ja sen suorittaminen kestää yleensä 3,5–4,5 vuotta. Ammattikorkeakoulututkinto antaa pätevyyden sellaisiin julkisiin virkoihin ja toimiin, joihin on säädetty kelpoisuusehdoksi korkeakoulututkinto, alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto. Ylempi ammattikorkeakoulututkinto on Bolognan prosessin mukainen toisen syklin (eli maisteritason) tutkinto ja se antaa julkisiin virkoihin saman kelpoisuuden kuin yliopistoissa suoritettava ylempi korkeakoulututkinto.
Ammattikorkeakouluissa opiskeli vuonna 2015 noin 140 000 tutkinto-opiskelijaa, joista noin 10 000 suoritti ylempää ammattikorkeakoulututkintoa.
Ammattikorkeakouluihin haki keväällä 2015 noin 107 000 hakijaa, joista ensisijaisia hakijoita oli 89 300. Opintoihin valittiin 32 147, joista opinnot aloitti 27 472. Eniten hakijoita oli Metropolia Ammattikorkeakouluun (26 724), Tampereen ammattikorkeakouluun (20 873) ja Laurea-ammattikorkeakouluun (16 209). Syksyllä 2015 ammattikorkeakouluihin haki kaikkiaan noin 27 300 hakijaa, joista opinnot aloitti 5 920. Syksyn haku oli siis ammattikorkeakouluissa selvästi laajempi kuin yliopistoissa.
Kun rock’n’roll tuli Suomeen 1 – Anna pois

| 20 suosikkia – Kun rock’n’roll tuli Suomeen 1 – Anna pois Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: rock, pop
 Levy-yhtiö: Fazer Records, Warner Music Finland
"Kun rock'n'roll tuli Suomeen" -sarjan muut julkaisut
|   | 20 suosikkia – Kun rock’n’roll tuli Suomeen 1 – Anna pois 1996 | Kun rock’n’roll tuli Suomeen 2 – Maailma ilman rakkautta 1996 |
20 suosikkia – Kun rock’n’roll tuli Suomeen 1 – Anna pois on kokoelmalevy vuodelta 1996. Se sisältää rock-kappaleita eri esittäjiltä vuosilta 1957–1963. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa ja ensimmäinen Kun rock’n’roll tuli Suomeen -sarjan kokoelmista.
Kappaleet

"Anna pois" (- Hand Me Down -) - 2:09 Lasse Liemola & Erkki Ertaman Yhtye, 1959
"Rollin' An' Rockin'" - 2:35 Yvonne Carré ja Erik Lindströmin Orkesteri, 1957
"Nuori rytmi" - 2:17 Vesa Enne & Ossi Runnen Yhtye, 1959
"Mustat silmät" - 3:00 'Crazy' Gideonin Gipsy Rockers, 1959
"Onnen siteet" (- Fame And Fortune -) - 2:36 Timo Jämsen, 1960
"Mä tahdon rokata" - 1:34 Jorma Kalenius & His Rock Devils, 1960
"Tyttö pelästyy" - 2:28 Kari Fall & Four Cats, 1960
"Sininen kuu" (- Blue Moon -) - 2:34 Eino Grön, Kukonpojat & Arthur Fuhrmannin Orkesteri, 1961
"Hawaiian rock" - 2:56 Onni Gideon, 1957
"Kohtalon tähti" (- Flaming Star -) - 2:22 Timo Jämsen, 1961
"Takaan sen" (- Stuck On You -) - 2:04 Jorma Kalenius & His Rock Devils, 1960
"Kannat kattoon" - 3:14 Pekka Loukiala Rock-yhtyeineen, 1961
"Puusydän" (- Wooden Heart -) - 2:08 Seppo Hakala & Four Cats, 1961
"Johnny, mua muistathan" (- Johnny Remember Me -) - 2:57 Kari Fall, 1961
"Peppermint-twist" - 2:32 Anja Piipponen ja Tikanpojat, 1962
"Tunnista toiseen twist" (- Twist Around The Clock -) - 2:17 Lasse Liemola, 1962
"Loppunut on meiltä koulu" (- No School Tomorrow -) - 3:06 Timo Jämsen, 1960
"Lapsenvahdin rock" (- Baby Sittin' Boogie -) - 1:57 Eero ja Jussi Rock-yhtyeineen, 1961
"Mustasulka tanssii" (- Rockin' Red Wing -) - 2:09 Mirja-Liisi Soininen, 1961
"Kutsukaa tri Casey" (- Callin' Dr. Casey -) - 2:18 Erkki Pohjanheimo, 1963
Kulob

| Kulob Куляб |
| --- | --- |

 Kulob
 Koordinaatit: 37°54′33″N, 69°46′55″E 
Valtio:  Tadžikistan
Maakunta:  Hatlon
Piirikunta:  Kulob
Väkiluku (2010):  94 950
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kulob (tadžikiksi Куляб, ven. Куляб) on kaupunki Tadžikistanissa, Hatlonin maakunnassa.  Kulobilla on yksi ystävyyskaupunki, Hamedan Iranissa.
Kulob sijaitsee Iakhsu-joen laaksossa noin 200 km päässä maan pääkaupungista Dushanbesta. Se oli kauppapaikka Hissar-laaksosta Afganistaniin vievän reitin varrella.
Vuoden 2010 laskennassa kaupungissa oli 94 950 asukasta, arvio vuodelle 2016 oli 102 400.
Kulobin merkittävin nähtävyys on Amir Sayyed Hamadānin (1314-1385) mausoleumi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kulab Iranica Online
Kulob, Tajikistan Page
Kun rock’n’roll tuli Suomeen 3 – Mikset mua huomaa

| 20 suosikkia – Kun rock’n’roll tuli Suomeen 3 – Mikset mua huomaa Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: rock, pop
 Levy-yhtiö: Fazer Records, Warner Music Finland
"Kun rock'n'roll tuli Suomeen" -sarjan muut julkaisut
| Kun rock’n’roll tuli Suomeen 2 – Maailma ilman rakkautta 1996 | 20 suosikkia – Kun rock’n’roll tuli Suomeen 3 – Mikset mua huomaa 1999 |   |
20 suosikkia – Kun rock’n’roll tuli Suomeen 3 – Mikset mua huomaa on kokoelmalevy vuodelta 1999. Se sisältää eri esittäjien rock-kappaleita vuosilta 1960-1972. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa ja kolmas ja viimeinen Kun rock’n’roll tuli Suomeen -sarjan kokoelmista.
Kappaleet

"Mikset mua huomaa" (- Happy Together -) - 2:48 New Joys, 1967
"Mua kiusaat vain" (- Don't Bother Me -) - 2:19 The Esquires, 1964
"Älä hylkää rakkautta" (- Don't Throw Your Love Away -) - 2:07 The Five Comets, 1964
"Meni remonttiin" (- Mr. Lovin' Luggage Man -) - 2:32 Topmost, 1968
"Perjantai" (- Friday -) - 2:49 The First, 1967
"Love Potion N:o 9" - 1:54 Jan Rohde & The Adventurers, 1963
"Tuhkaa" (- Homburg -) - 3:29 Eddy, 1968
"Hey Boba Lou" - 2:16 Danny & The Islanders, 1964
"Diggety Doggety" - 1:47 Ronny & The Loaferis, 1964
""In" Crowd" - 2:56 Topmost, 1966
"Meidän yhteinen" (- From Me To You -) - 2:04 Ann Christine & Johnny & The Hounds, 1964
"Kuuluthan mulle Windy" (- Windy -) - 2:31 New Joys, 1967
"Farmer John" - 2:12 Antti "Andy" Einiö & The Islanders, 1964
"Dona Dona" - 2:21 Roosters, 1965
"Ei itkut enää auta" (- Days Of Pearly Spencer -) - 2:31 Eddy, 1967
"Doin' The Jenka" - 1:42 Jan Rohde & The Adventurers, 1963
"Bella" - 3:00 The Roosters, 1965
"Nainen tummissa" (- Lady In Black -) - 3:35 Lemon, 1972
"Tamburiininsoittaja" (- Green Tambourine -) - 2:18 New Joys, 1968
"Tuuli ja erämaa" (- A Voice In The Wilderness -) - 2:27 Jorma Kalenius, 1960
Kuuhulluus (albumi)

| Kuuhulluus Mika Sundqvist & Veli-Matti Järvenpää |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2003
 Tyylilaji: tex mex
 Kesto: 46.48
 Levy-yhtiö: Poptori
Mika Sundqvistin muut julkaisut
| 20 parasta vuotta 2001 | Kuuhulluus 2003 |   |
Veli-Matti Järvenpään muut julkaisut
| Haitaritaivas 1999 | Kuuhulluus 2003 | Paratiisin pojat 2008 |
Kuuhulluus on suomalaisen tex mex -duo Mika Sundqvist & Veli-Matti Järvenpään studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2003.
Kappaleet

Kuuhulluus – 3.59
Minä ilooni juon – 3.44
Sua muistin jääkukkasin – 2.52
Kersantti Karoliina (polkka) – 3.19 (mukana Pate Mustajärvi ja Costello Hautamäki)
Suuret setelit – 2.50 (alkup. Greenback Dollars)
Älä liidä tyttö kauas – 3.03
Holtiton nainen – 4.03 (alkup. Honky Tonk Women)
Ryyppään eläimellisesti – 2.40
Rouvien rivitanssi – 2.47
Hei neiti tännepäin – 2.47 (alkup. Que Paso)
Paholaisnaisii – 3.00
Taivas sinivalkoinen – 3.24 (alkup. Jersey Girl)
Kamikaze Kale – kuski kuolematon – 2.51
+
Moottoripyörä on moottoripyörä – 4.27 (Solistit: Juice Leskinen, Pate Mustajärvi, Martti Syrjä, Olli Lindholm, Markku Petander, säestys: Yö)
Kultanaama-amatsoni

| Kultanaama-amatsoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Amatsonit Amazona
Laji::  barbadensis
Kaksiosainen nimi
 Amazona barbadensis  (J.F. Gmelin), 1788 
Katso myös
   Kultanaama-amatsoni Wikispeciesissä   Kultanaama-amatsoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultanaama-amatsoni (Amazona barbadensis) on eteläamerikkalainen papukaija. Sen elinympäristö käsittää Pohjois-Venezuelan sekä mantereen läheiset Margaritan, La Blanquillan ja Bonairen saaret. Lajin holotyypin kuvaili Johann Friedrich Gmelin Venezuelasta 1788.
Kovakustanne LP

| Kovakustanne LP Altis |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 7. kesäkuuta 2012
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Anno Domini Beats, Comeetta, Keemoh, LX-Beats
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: omakustanne
Altiksen muut julkaisut
| Ottaa päähän 2011 | Kovakustanne LP 2012 | Sensuroimaton 2016 |
Kovakustanne LP on rap-artisti Altiksen vuonna 2012 julkaistu albumi. Levy julkaistiin omakustanteena 7. kesäkuuta.
Kappaleet

Intro
Sitä on mitä syö
Mikä sormi jäi
Mun hiphop maailma
Hirttoköysi ja sika (mukana Illmasta & Kajo)
Varoittava esimerkki
Aika käy vähiin
Oon hullu
Rakas veli
Exän perse
Sano mitä sanot (mukana Kajo)
Tervetuloo sairas meno
Kaikki kutosel
Biitit

Keemoh: 1, 4, 5, 6, 9
LX-Beats: 2, 3, 7, 10, 11, 12
Anno Domini Beats: 8
Comeetta: 13
Aiheesta muualla

Kovakustanne LP discogs.com -sivustolla
Kultamullo

| Kultamullo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Mullot Mullidae
Suku::  Parupeneus
Laji::  cyclostomus
Kaksiosainen nimi
 Parupeneus cyclostomus  Lacépède, 1801 
Katso myös
   Kultamullo Wikispeciesissä   Kultamullo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultamullo (Parupeneus cyclostomus) on mullojen (Mullidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se elää Indopasifisella merialueella. Kultamullo on tavallisesti noin 35 senttimetrin mittainen ja voi yltää jopa 50 senttimetrin mittaan. Sen suurin julkaistu paino on 2,3 kilogrammaa. Kultamullo elää 2-125 metrin syvyydessä.
Kuumejuuret

| Kuumejuuret |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Dipsacales
Heimo::  Kuusamakasvit
Suku::  Kuumejuuret Triosteum  L.
Katso myös
   Kuumejuuret Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuumejuuret (Triosteum) on kuusamakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on kuusi lajia. Niitä esiintyy Yhdysvalloissa, Kanadassa, Kiinassa, Nepalissa, Japanissa ja Venäjän Kaukoidässä.
Lajit

Triosteum angustifolium L. – Yhdysvalloissa ja Kaakkois-Kanadassa.
Triosteum aurantiacum E.P.Bicknell – Yhdysvalloissa ja Itä-Kanadassa.
punakuumejuuri (Triosteum himalayanum Wall.) – Kiinassa ja Nepalissa.
sepokuumejuuri (Triosteum perfoliatum L.) – Yhdysvalloissa ja Itä-Kanadassa.
liuskakuumejuuri (Triosteum pinnatifidum Maxim.) – Japanissa ja Kiinassa.
Triosteum sinuatum Maxim. – Japanissa, Koillis-Kiinassa ja Venäjän Kaukoidässä.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Triosteum
Suomen Lajitietokeskus: Kuumejuuret – Triosteum
LFS

LFS voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Live for Speed, autopeli
Libertarian Futurist Society, tieteiskirjallisuusyhdistys
Lokirakenteinen tiedostojärjestelmä, tiedostojärjestelmätyyppi
Linux From Scratch
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LFS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
LGA 1155

| LGA 1155 |
| --- | --- |
 Kuva suoritinkannasta
Tiedot
Tyyppi:  LGA
Liitäntäpintoja:  1155
Suorittimet:  Sandy Bridge ja Ivy Bridge
LGA 1155 on Intelin valmistama suoritinkanta. Suoritinkantaan sopivat Intelin Sandy Bridge sekä Ivy Bridge -suorittimet, jotka käyttävät DDR3-keskusmuistia. Suoritinkanta julkistettiin seuraajaksi LGA 1156-kannalle, ja sen seuraaja oli LGA 1150-kanta. Suoritinkannan fyysiset mitat ovat 37,5 mm x 37,5 mm.
Kyllikki Ilola

(Isa) Kyllikki Lovisa Ilola (16. toukokuuta 1917 Kuolemajärvi – 8. maaliskuuta 2011) oli suomalainen toimistovirkailija ja runoilija.
Teoksia

Sydämetön nainen : runoja. Tekijä, Helsinki 1974
Sota ja rauhan aika : runoja. K. Ilola, Helsinki 1978
Kolmekymmentä kilometriä sekunnissa. Omakustannuskirjailijat, Helsinki 1983
Yksi yhdeksästä : lyhytproosaa, runoja. K. Ilola, Helsinki 2001
Kun ruusu puhkeaa

| Kun ruusu puhkeaa> Rose in Bloom |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Louisa May Alcott
Kieli:  englanti
Genre:  tytöt
Julkaistu:  1876
Suomennos
Suomentaja:  Alli Wiherheimo
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1919
Sivumäärä:  357

Edeltävä:  Kahdeksan serkusta
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kun ruusu puhkeaa (engl. Rose in Bloom) on yhdysvaltalaisen Louisa May Alcottin vuonna 1876 julkaistu tytöille suunnattu romaani. Kirjan on suomentanut WSOYlle 1919 Alli Wiherheimo. Tarina sijoittuu 1800-luvulle Amerikan itärannikolle, New Yorkin lähistöön. Kirja on jatko-osa Kahdeksalle serkukselle.
Juoni

Kirja jatkaa Rosen ja tämän seitsemän poikaserkun tarinaa. Rose on juuri palannut kolmen vuoden matkalta setänsä ja Feben kanssa. Yhtäkkiä tuttujen serkkujen kanssa onkin kiusallista olla. Asiat ovat muuttuneet Rosen poissa ollessa, eivätkä pelkästään hyvään suuntaan. "Prinssi" Charlie luulee omistavansa kauniin serkkunsa, mikä ei ole ollenkaan tälle mieleen. Mac saa vihdoinkin tilaisuuden loistaa ja järkevälle Archielle on tapahtunut jotain.
Ennen kuin Rose huomaakaan, hänet on vedetty mukaan seurapiirien huumaan, eikä sieltä tunnu olevan poispääsemistä.
Aiheesta muualla

Rose in Bloom (kokoteksti) Gutenbergissä
LGA 1151

| LGA 1151 |
| --- | --- |

Tiedot
Tyyppi:  LGA
Liitäntäpintoja:  1151
Suorittimet:  Skylake, Kaby Lake, Coffee Lake
Muistityypit:  DDR4, DDR3(L)
LGA 1151 on Intelin valmistama suoritinkanta. LGA 1151 julkaistiin Skylake- ja Kaby Lake suoritinarkkitehtuureja varten vuonna 2015 korvaamaan LGA 1150 suoritinkanta. LGA 1151 tunnetaan myös nimellä "Socket H4".
Vuonna 2017 LGA 1151 suoritinkannasta julkaistiin versio joka tukee vain Coffee Lake suorittimia, käyttäen 300-sarjan piirisarjoja. Vuonna 2017 julkaistu versio on sähköisesti epäyhteensopiva vanhempien suoritinten kanssa koska osa prosessorikannan varatuista pinneistä on otettu virransyöttö- sekä maadoituskäyttöön. Tämä tekee myös 300-sarjan piireistä epäyhteensopivia vanhempien Skylake- sekä Kaby Lake prosessorien kanssa.
Suurin osa LGA 1151 emolevyistä tukee vain DDR4 muisteja, pienemmän määrän tukiessa DDR3(L) muisteja. Lisäksi muutamasta emolevymallista löytyy tuki kummallekin muistityypille, joista vain toinen voi olla käytössä samaan aikaan.
LGA 1150

| LGA 1150 |
| --- | --- |
 Kuva suoritinkannasta
Tiedot
Liitäntäpintoja:  1150
Suorittimet:  Haswell, Broadwell
LGA 1150 on Intelin valmistama suoritinkanta. LGA 1150 julkaistiin Haswell-suoritinarkkitehtuuria varten 2013.
Kyllikki Härkäpää

Kyllikki Margareta Härkäpää, o.s. Nurminen vuoteen 1959, (14. maaliskuuta 1921 Turku – 1. kesäkuuta 1998 Helsinki) oli suomentaja, joka suomensi vuodesta 1945 alkaen ranskan- ja ruotsinkielistä kirjallisuutta, muun muassa Stendhalia, Tito Collianderia, Bo Carpelania ja Tove Janssonia.
Palkinnot

Valtion kääntäjäpalkinto 1972, 1979, 1986
Kordelinin palkinto 1978
WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinto 1984
Svenska kulturfondenin palkinto 1989
Mikael Agricola -palkinto: 1991
Kyllikki Hatakka

Aino Kyllikki Hatakka (8. tammikuuta 1920 Kirvu – 22. marraskuuta 2005 Lappeenranta) oli suomalainen lähetystyöntekijä ja kirjailija.
Hatakan vanhemmat olivat kunnansihteeri Juho Hatakka ja Aino Elli Räihä. Hän kävi keskikoulun ja valmistui opettajaksi 1946 Heinolan opettajaseminaarista. Hatakka toimi opettajana kaksi viiden vuoden jaksoa Ambomaalla Ongwedivan lähetysasemalla aloittaen 1949. Kansakoulunopettajana Hatakka oli 1946–1947 Joutsenossa ja luokanopettajana Kaavilla 1962–1980. Kyllikki Hatakan veli oli rovasti Eero Hatakka. Eläköidyttyään Hatakka asui vielä muutaman vuoden Kaavilla ja siirtyi sitten asumaan Lappeenrantaan.
Teoksia

Elämän janoa : kertomus. Suomen Lähetysseura, Helsinki 1963
Mustan sydämen rakkaus : kertomus.  Suomen Lähetysseura, Helsinki 1964, 2. painos 1965
Oletko viettänyt päivää? : lähetystyöntekijän kokemuksia. Kirjaneliö, Helsinki 1981
Afrikka on minun peltoni: kuva lähetystyöntekijä Kalle Koivusta. Kirjaneliö, Helsinki 1982
Koulutusjohtamisen instituutti

Koulutusjohtamisen instituutti (entinen Rehtori-instituutti) tarjoaa yliopistollisia koulutusjohtamisen opintoja. Koulutustarjontaan kuuluvat perus- ja aineopinnot sekä englanninkielinen maisteriohjelma, minkä lisäksi instituutti toteuttaa koulutus- ja kehittämishankkeita sekä räätälöi koulutuksia eri kohderyhmille. Opinnot on tarkoitettu kaikille koulutusjohtamisen alalla työskenteleville ja alalle tähtääville kuten opettajille, tiimijohtajille sekä vara- ja apulaisrehtoreille tai muille konsernien johtajille kuten sivistysjohtajille, kaikkien koulutusmuotojen edustajille ja opetushallinnon asiantuntijoille. Instituutti toimii yhteistyöverkostona Jyväskylän yliopiston eri laitosten, instituutin omien tutoreiden ja alumnien, yhteistyöoppilaitosten, kouluviranomaisten sekä kansainvälisten toimijoiden kesken. Instituutilla on myös Suomen ainoa koulutusjohtamisen professuuri.
Koulutusjohtamisen instituutti sijaitsee Jyväskylän yliopistolla kasvatustieteiden laitoksen yhteydessä (Ruusupuisto), Alvar Aallon katu 9.
Instituutti on aktiivinen yhteiskunnallinen toimija ja mukana useissa työryhmissä, järjestöissä ja verkostoissa sekä kotimaassa että kansainvälisesti.
Yhteistyökumppaneina toimivat etenkin:
Opetus- ja kulttuuriministeriö
Opetushallitus
Opetus- ja sivistystoimen asiantuntijat OPSIA ry
Suomen Rehtorit ry
Koulutuksia

Opetustoimen hallinto ja johtaminen -perusopinnot
Opetustoimen hallinto ja johtaminen -aineopinnot
Varhaiskasvatuksen johtamiskoulutus (aikaisemmin Päivähoidon johtamiskoulutus)
Minustako päiväkodin johtaja? - Päiväkodin johtajan työhön valmentava koulutus
Minustako rehtori? Oppilaitosjohtajan työhön valmentava koulutus
Sisäinen kehittäjä - ulkoinen konsultti -koulutus
Koulutus- ja kehittämishankkeet

Instituutti tarjoaa räätälöityjä koulutuksia yksiköille, konserneille, seutukunnille ja yhteisöille. Koulutusten sisältö ja rakenne suunnitellaan ja toteutetaan yhdessä asiakkaan kanssa.
Jatko-opinnot

Koulutusjohtamisen instituutissa ensimmäinen jatko-opintoryhmä käynnistyi vuonna 2002. Jatko-opiskelijoina toimivilla rehtoreilla on keskeinen rooli instituutissa, sillä useat heistä toimivat perusopintojen tutoreina sekä kouluttajina.
Syksyllä 2014 kasvatustieteiden tiedekuntaan saatiin uusi koulutusjohtamisen professuuri, joka on ensimmäinen laatuaan Suomessa. Professori vastaa koulutusjohtamiseen liittyvästä tutkimuksesta ja koulutuksesta sekä niiden kehittämisestä. Hänen tehtävänään on edistää verkostoitumista alan muuhun koulukseen ja tutkimukseen.
Tutkimusprojektit

Meneillään olevia projekteja on menossa kolme: Onnistu yhdessä: Työhyvinvointia yhteisöllisen johtajuuden keinoin, LED-projekti ja Opetusministeriön rahoittama tutkimushanke.
Onnistu yhdessä -hankkeessa tullaan innovoimaan prof. Jäppisen monivuotisiin tutkimuksiin ja ’Onnistu yhdessä! Työyhteisön kehittämisen 10 avainta’ kirjaan (PS-Kustannus 2012) perustuen yli 20 suomalaisen koulutusorganisaation kanssa yhteisöllisen johtajuuden kehittämiskeinojen tuotepaketti. Tuotepaketin sähköinen pilottiversio on valmis elokuussa 2016. Tarkoitus on, että tuotetta voidaan soveltaa myös muissa kuin koulutusorganisaatioissa, kun halutaan yhteisöllisesti kehittää työhyvinvointia ja oppia ja kehittyä yhdessä.
LED-projektissa (2015-2019) tutkitaan sitä, miten yhteisöllisen johtajuuden avulla pystytään ratkaisemaan ns. ’ilkeitä’ ongelmia (wicked problems), jotka juontuvat yhteiskunnan kompleksisista tekijöistä. Tutkimusprojektia johtaa professori Jäppinen. Kansalliseen tutkimusryhmään kuuluvat prof. Jäppisen lisäksi KT Leena Halttunen, tutkija Mari Simola ja tohtorikoulutettavia. Kansainväliseen tutkimusryhmään kuuluvat Kanadasta Quebecin yliopistosta johtamisen professorit Andréanne Gelinas-Proulx ja Martine Leclerc, Israelista vanhempi tutkija Dorit Tubin sekä Belgian katolisesta koulutuksesta vastaavasta VSKO-järjestöstä koulutusjohtaja Rik Vanderhauwaert.
Rehtori-instituutti toteutti Opetus- ja kulttuuriministeriölle tutkimushankkeen (2008-2015) kuntien yleissivistävän koulutuksen opetuspalveluiden johtamisen nykytilasta ja muutoksesta Suomessa. Instituutin johtaja Mika Riskun johtamaan hankkeen tutkimusryhmään kuuluvat myös KT Pekka Kanervio ja FT Seppo Pulkkinen ja kansainvälisiä yhteistyökumppaneita.