Korjattu juliaaninen kalenteri
Puolesta ja vastaan esitettyjä perusteluja > Joulu

Uuden kalenterin kannattajat ovat kiinnittäneet huomiota myös muutamiin käytännöllisiin ja kirkollista järjestystä koskeviin ongelmiin, jotka sen käyttöönotto ratkaisisi. Eniten huomiota on saanut osakseen kysymys Kristuksen syntymäjuhlan, joulun ajankohdasta. Joulupäivää on 300-luvulta saakka vietetty sekä läntisessä että itäisessä kristikunnassa 25. joulukuuta, mutta samana päivänä, joka vanhan juliaanisen kalenterin mukaan on 25. joulukuuta, on gregoriaanisen ja myös korjatun juliaanisen kalenterin mukaan jo seuraavan vuoden tammikuun 7. päivä. Siksi joulua vietetään monissa ortodoksisissa kirkoissa eri aikaan kuin muualla.lähde?
Ortodoksisessa kirkossa joulua edeltää 40 päivän pituinen paasto. Niissä maissa, joissa maallisena kalenterina on greogoriaaninen mutta vähemmistönä olevat ortodoksiset seurakunnat noudattavat juliaanista kalenteria, ortodoksien tulisi kirkon säännösten mukaan paastota vielä länsimaisen joulun ja uudenvuoden aikaan, mikä kuitenkin on selvästi ristiriidassa yhteiskunnassa muutoin vallitsevan tapakulttuurin ja juhlatapojen kanssa.lähde?
Jotkin paikallislehdet varsinkin Yhdysvalloissa kiinnittävät monien ortodoksien mielestä liiaksikin huomiota siihen, että ortodoksit viettävät joulua eri aikaan kuin muut kristityt. Asiasta kerrotaan vuosittain monissa sellaisissakin lehdissä, joiden levinneisyysalueella useimmat ortodoksiset seurakunnat ovat siirtyneet uuteen kalenteriin. Ortodoksien joulunvietto 7. tammikuuta on omiaan antamaan sille pikemminkin etnisen vähemmistön juhlan kuin yleiskristillisen juhlan luonteen, ikään kuin ortodokseille tämä päivämäärä sinänsä olisi merkittävämpi kuin juhlan varsinainen aihe, Kristuksen syntymä. Tämä korostus vaikuttaa korjatun kalenterin kannattajien sekä myös monien ei-ortodoksien mielestä ehkä viehättävän vanhanaikaiselta, mutta myös anakronistiselta, epätieteelliseltä ja sen vuoksi lopulta järjenvastaiselta ja jopa kulttimaiselta.lähde?
Osa ortodokseista itsekin tahtomattaan vahvistaa tätä käsitystä, koska he eivät ole tietoisia eri kirkkokuntien välisistä opillista eroista. Sen vuoksi kalenterikysymys saa heidän mielessään ylikorostuneen merkityksen. On esimerkiksi todettu, että monet venäläiset eivät osaa mainita ainoatakaan eroavaisuutta omiensa ja läntisen kristikunnan uskonkäsityksen tai uskonnollisten menojen välillä, lukuun ottamatta sitä, että kalenterien välillä on 13 päivän ero.lähde?
Joidenkuiden ortodoksien mielestä on vain hyväksi, että ortodoksinen Kristuksen syntymäjuhla sattuu kalenterien erilaisuuden vuoksi eri ajankohdaksi kuin länsimainen, pitkälti maallinen ja kaupallistunut joulu, sillä niiden eriytyminen toisistaan helpottaa keskittymistä juhlan hengelliseen sanomaan. Tätä vastaan uuden kalenterin kannattajat ovat huomauttaneet, että vaikka jouluun liittyy paljon myös täysin ei-kirkollisia perinnäistapoja, se on läntisissä kirkkokunnissakin myös kirkollinen juhlapäivä, jota viettoon liittyy muun muassa jumalanpalveluksia, virsiä, rukouksia, uskonnollisia näytelmiä ja kirkkokonsertteja. Lisäksi on jo todettu, että niissä ortodoksisissa maissa, joissa joulua vietetään 7. tammikuuta, siihenkin on enenevässä määrin liittynyt myös ei-kirkollisia tapoja. Esimerkiksi Venäjällä 7. tammikuuta on nykyisin, neuvostovallan kukistuttua, paitsi kirkollinen juhlapäivä, jälleen myös yleinen vapaapäivä, jota ovat jo alkaneet viettää juhlapäivänä ortodoksien lisäksi myös muut kristityt, muiden uskontojen tunnustajat ja jopa uskonnottomat.lähde?
Kalenterissa käydyssä keskustelussa on vedottu myös siihen, mikä on katsottava Kristuksen syntymäjuhlan "oikeaksi" ajankohdaksi. Uuden kalenterin vastustajien mukaan vanhan kalenterin mukainen ajankohta on sen "oikea" päivämäärä. Tällaiset totuuteen viittaavat perustelut voivat saada kaksi muotoa.lähde?
Jos kalenteri on järjestelmä, jolla aikaa mitataan taivaankappaleiden, erityisesti Auringon ja Kuun liikkeiden mukaan, siinä tapauksessa kalenteria voidaan sitä paremmin pitää "todenmukaisena", mitä tarkemmin se vastaa näiden todellisia liikkeitä. Tältä kannalta ne, jotka kannattavat vanhaa kalenteria sillä perusteella, että se on "oikea" (eiväkä siis lähinnä kirkollisen järjestyksen vuoksi, kuten on laita useimmissa siihen pitäytynyneissä kirkoissa), näyttäisivät puolustavan virheellistä käsitystä.lähde?
Jotkut uuden kalenterin kannattajat väittävät, että kahden Kristuksen syntymäjuhlan vietto millä tavalla tahansa saman kirkkovuoden aikana ei ole mahdollista, vaan sitä on vietettävä vain kerran vuodessa. Tällä perusteella he ovat väittäneet, että ne jotka mieluummin viettäisivät "maallista" juhlaa 25. joulukuuta ja uskonnollista 7. tammikuuta, ovat erehtyneet totuudesta, että vuodessa on vain yksi Kristuksen syntymäjuhla.lähde?