stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yliopistollinen Eurooppa-instituutti
Kampus

Yliopistollisen Eurooppa-instituutin kampus sijaitsee Toscanan kukkuloilla Firenzen kaupungin yläpuolella. Monet yliopistorakennuksista ovat renessanssin aikaisia, restauroituja rakennuksia puutarhoineen.
Rahoitus

Vuonna 2022 Yliopistollinen Eurooppa-instituutin kokonaistulot olivat noin 93,7 miljoonaa, josta noin 27,2 miljoonaa oli jäsenvaltioiden tukea ja 27,5 miljoonaa ulkoisesti rahoitettuja tutkimusprojekteja. Lisäksi instituutti sai mm. noin 19,5 miljoonan budjettiavustuksen Euroopan komissiolta.
| Jäsenvaltio | Osuus jäsenvaltioiden rahoituksesta (%) | Tukimäärä (€) |
| --- | --- | --- |
| Saksa | 20,57 | 5 914 912 |
| Ranska | 20,57 | 5 914 912 |
| Italia | 20,57 | 5 914 912 |
| Espanja | 7,36 | 2 116 371 |
| Alankomaat | 5,87 | 1 687 921 |
| Belgia | 5,87 | 1 687 921 |
| Ruotsi | 3,21 | 923 037 |
| Itävalta | 3,12 | 897 157 |
| Puola | 2,52 | 724 627 |
| Tanska | 2,40 | 690 121 |
| Kreikka | 1,74 | 500 338 |
| Suomi | 1,40 | 402 571 |
| Romania | 1,28 | 368 064 |
| Portugali | 0,89 | 255 920 |
| Slovakia | 0,69 | 198 410 |
| Irlanti | 0,60 | 172 530 |
| Bulgaria | 0,37 | 106 394 |
| Slovenia | 0,28 | 80 514 |
| Latvia | 0,21 | 60 386 |
| Luxemburg | 0,19 | 54 635 |
| Kypros | 0,14 | 40 257 |
| Viro | 0,08 | 23 004 |
| Malta | 0,07 | 20 128 |
| Yhteensä | Yhteensä | 28 755 042 € |
Lähde
Badian kellontorni Yliopistollisen Eurooppa-instituutin kampuksella.
Príncipenkerttu

| Príncipenkerttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kertut Sylviidae
Suku::  Kertut Sylvia
Laji::  dohrni
Kaksiosainen nimi
 Sylvia dohrni  (Hartlaub, 1866) 
Synonyymit
 Horizorhinus dohrni 
Katso myös
   Príncipenkerttu Wikispeciesissä   Príncipenkerttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Príncipenkerttu (Sylvia dohrni) eli aiemmalta nimeltään príncipentimali on kerttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Príncipen saaren sijainti kartalla oikealla yläkulmassa.
Se elää nimensä mukaisesti São Tomé ja Príncipen saarivaltioon kuuluvalla Príncipen saarella yleisenä kaakaoviljelmillä ja nuorissa metsissä, harvinaisempana kookosviljelmillä. Aiemmin laji luettiin kuuluvaksi timalien heimoon.
BulgariaSat-1

| BulgariaSat-1 |
| --- | --- |
 BulgariaSat-1 ja Falcon 9 alustalla laukaisupäivän aamulla.
COSPAR ID:  2017-038A
SATCAT №:  42801
Organisaatio:  BulgariaSat
Valmistaja:  Space Systems/Loral
Tehtävätyyppi:  tietoliikennesatelliitti
Laukaisu:  23. kesäkuuta 2017 19.10 UTC Kennedy Space Center LC-39A
Laukaisualus:  Falcon 9 Full Thrust
Tehtävän kesto:  ~15 vuotta (suunniteltu)
Massa:  3 669 kg
Kiertorata
Viitejärjestelmä:  Maakeskeinen
Kiertorata:  GEO
Pituuspiiri:  1,9° E
Epookki:  suunniteltu
Tunnus
  
BulgariaSat on bulgarialaisen BulgariaSatin operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin 23. kesäkuuta 2017 SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust -raketilla. Laukaisu oli SpaceX:n toinen, jolla uudelleenkäytettiin kantoraketin ensimmäistä vaihetta.
Satelliitti

Bulsatcom-satelliittitelevisioyhtiön hallinnoima BulgariaSat -satelliittioperaattori tilasi BulgariaSat-1 -satelliitin Space Systems/Loralilta syyskuussa 2014. Bulgarian valtion hallinnoima yhtiö sai projektille osittaista rahoitusta Export-Import Bank of the United States -pankilta vientitakuiden muodossa. SSL 1300 -satelliittirunkoon pohjautuva, 3 669 kilogrammaa laukaisuhetkellä painanut satelliitti on varustettu 33 Ku-kaistan lähettimellä. Satelliitin aurinkopaneelien teho on kymmenen kilowattia, ja se on suunniteltu noin 15 vuoden käyttöiälle. Satelliitin polttoainevarantojen on tosin arvioitu kestävän tätäkin pidempään, vähintään 18, mutta jopa 20 vuotta, sillä BulgariaSat-1 laukaistiin supersynkroniselle siirtoradalle, mikä pienensi lopulliselle geostationaariselle radalle siirtymiseen vaadittua polttoainemäärää.
BulgariaSat-1 on tarkoitus sijoittaa ratasegmentille 1,9 astetta itäistä pituutta, mistä sen on tarkoitus palvella Euroopan ja etenkin Balkanin alueen DTH-satelliittitelevisiolähtetyksiä. Satelliitti palvelee myös Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän tietoliikennetarpeita. Satelliitin lähetysyhteys on 11,3–12,6 gigahertsin välisellä taajuusalueella, vastaanottotaajuuksien ollessa 17,3–18,1 GHz alueella 33 megahertsin kaistanleveyksisten lähetinten osalta ja 13,2–14,1 GHz alueella 36 MHz kaistanleveyksisten lähetinten osalta.
BulgariaSat-1 on toinen koskaan laukaistu bulgarialainen satelliitti, seuraten elokuussa 1981 Plesetskin kosmodromilta Vostok-2M -raketilla laukaistua Interkosmos-22 (Bulgaria-1300) -tiedesatelliittia, joka laukaistiin osana Neuvostoliiton Varsovan liiton maille organisoimaa Interkosmos-ohjelmaa.
Laukaisuajankohdan kehitys ja valmistelut

BulgariaSat tilasi satelliittinsa niin sanotulla avaimet käteen -periaatteella, jossa satelliitti luovutetaan asiakkaalle käyttökuntoisena halutulla radalla. SSL järjesti BulgariaSat-1:lle laukaisusopimuksen SpaceX:n kanssa satelliitin tilauksen yhteydessä syyskuussa 2014. BulgariaSat-1 oli tuolloin tarkoitus laukaista vuoden 2016 aikana.
BulgariaSat tiedotti toukokuun 2017 alulla satelliittinsa valmistaja SSL:n päässeen sopimukseen SpaceX:n kanssa satelliittinsa laukaisusta osittain uudelleenkäytetyllä Falcon 9 -raketilla, jonka ensimmäistä vaihetta oli käytetty aiemmin tammikuun 2017 Iridium NEXT -konstellaation ensimmäisellä laukaisulla. BulgariaSat ei saanut taloudellisia hyötyjä uudelleenkäytettyyn rakettivaiheeseen siirtymisestä, mutta Spaceflight Now:n lähteiden mukaan satelliitti siirtyi Falcon 9:n laukaisuaikataulun muiden odottavien hyötykuormien edelle. BulgariaSat totesi mahdollisten alennusten menneen laukaisujärjestelyt hoitaneelle SSL:lle.
BulgariaSat-1:n laukaisusta tuli SpaceX:n toinen, jolla uudelleenkäytettiin ensimmäistä rakettivaihetta. Ensimmäinen vastaavalla rakettivaiheella lennetty laukaisu oli tapahtunut kolme kuukautta aiemmin maaliskuussa 2017, kun SES-10-tietoliikennesatelliitti laukaistiin onnistuneesti geostationaariselle siirtoradalle raketilla, jonka ensimmäistä vaihetta oli käytetty liki vuotta aikaisemmin CRS-8 -rahtilennolla Kansainväliselle avaruusasemalle. SSL ja SpaceX olivat aloittaneet neuvottelut BulgariaSat-1:n laukaisemisesta osittain uudelleenkäytetyllä raketilla jonkin aikaa ennen SES-10:n laukaisua, ja saivat ne päätöksen jonkin aikaa lennon jälkeen. BulgariaSat-1:n laukaisu ei olisi tullut kyseeseen SpaceX ensimmäisellä uudelleenkäyttölennolla satelliitille hankittujen vakuutusten takia.
Satelliitti toimitettiin toukokuun alulla SSL:n tehtaalta Kalifornian Palo Altosta Floridan Cape Canaveraliin, missä sille tehtiin viimeiset laukaisua edeltävät testaukset ja ajoainesäiliöiden täyttö. Uudeksi laukaisuajankohdaksi arvioitiin tuolloin kesäkuun 2017 puoliväli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BulgariaSat-1:n laukaisu Wikimedia Commonsissa
BulgariaSatin verkkosivut
Falcon 9 -raketti nousee laukaisualustalta 23. kesäkuuta.
Vyö

Erilaisia vöitä.
Vyö farkuissa.
Vyö on vyötärön ympäri kiedottava hihna. Se kiinnitetään joko solmien tai kiinnittimellä. Kiinnitin voi olla esimerkiksi solki, johon vyön toinen pää kiinnitetään lukituksella. Vyötä käytetään pitämässä housuja ylhäällä tai esimerkiksi takkia paikallaan. Vyötä voi pitää koristeena esimerkiksi hameiden ja mekkojen päällä lantiolla tai vyötäröllä. Vyölle voi myös ripustaa tavaroita (esimerkiksi avaimet, puukko tai kännykkäkotelo). Vyö voi olla muun muassa nahkaa, kangasta tai metalliketju.

Useimmissa kamppailulajeissa vyön väri ilmaisee henkilön taitotason. Yleisimmin valkoinen vyö ilmaisee aloittelevaa ja musta vyö kokenutta harrastajaa. Japanilaisen kimonon vyötä kutsutaan nimellä obi. Obin on tarkoitus myös olla esteettisesti miellyttävä erityisesti naisilla.
Kuvaannollinen merkitys

Sanalle ”vyö” on kehittynyt myös kuvaannollinen merkitys ilmaisussa ”kiristää vyötä” (tai nälkävyötä/suolivyötä). Ilmaisulla tarkoitetaan voimavarojen, esimerkiksi ruoan tai rahan säästämistä usein pakottavista syistä. Ilmaisu viittaa konkreettisen tapahtumaan, jossa kiristetään asuun kuuluvaa, lantion ympärille kiedottua vyötä joko siksi, että nälän takia on laihduttu tai siksi, että sillä halutaan lieventää nälän tunnetta ts. painaa suolia sisäänpäin. Nykyisin sitä käytetään useimmiten kuvaannollisessa merkityksessä.
Vyön historiaa

Vyön käytöstä on todisteita pronssikaudelta asti. Tosin arkeologisissa aineistoissa ei ole itse vöitä, koska ne ovat maatuneet, mutta solkia ja metallivöitä on säilynyt. Alkuaan vyötä ei tarvittu housujen kannatteluun vaan työkalujen kuljettamiseen ja koristautumiseen. Vyö sai laajenevaa suosiota ensimmäisessä maailmansodassa, kun khakiunivormuun kuului vyö. Huomattiin, että sotilaskäytössä vyö oli kätevämpi ja nopeampi kuin olkaimet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vyö Wikimedia Commonsissa
Nuokkuvarstasammal

| Nuokkuvarstasammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Hiirensammalet Bryidae
Lahko::  Hiirensammalet Bryales
Heimo::  Lehväsammalet Mniaceae
Suku::  Varstasammalet Pohlia
Laji::  nutans
Kaksiosainen nimi
 Pohlia nutans  (Hedw.) Lindb. 
Katso myös
   Nuokkuvarstasammal Wikispeciesissä   Nuokkuvarstasammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuokkuvarstasammal (Pohlia nutans) on vaatimaton sammal.  Sen pienet, pysty versot ovat alaosastaan ruskeita latvasta heleän vihreitä. Itiöpesäkkeet ovat nuokkuvia, varstan muotoisia, mistä laji on saanut nimensä. Lehdet ovat teräväkärkiset ja kiiltävät. Nuokkuvarstasammalta kasvaa tienvarsilla, soilla ja kuivissa kangasmetsissä.
Nuokkuvarstasammalta tavataan kaikkialla, jopa Etelämantereella. ja sitä pidetään maailman yleisimpänä sammallajina.
Aiheesta muualla

ITIS: Pohlia nutans (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Pohlia nutans:  Wikidata: Q150345  Wikispecies: Pohlia nutans  CoL: 4KWK9  EoL: 883362  EPPO: PLJNU  EUNIS: 197979  FNA: 200001476  GBIF: 5282610  iNaturalist: 154170  IRMNG: 10341603  ITIS: 16006  NatureServe: 2.946473  NBN: NBNSYS0000036553  NCBI: 140635  NZOR: e17b9ea8-cf87-49f9-a0da-6e8959c57bc4  Observation.org: 17543  Open Tree of Life: 1022291  Plant List: tro-35124885  PLANTS: PONU70  Tropicos: 35124885  WFO: wfo-0001160242  Laji.fi: MX.43922 
Webera nutans:  Wikidata: Q17282545  GBIF: 8584447  ITIS: 1136119  NZOR: 8008811b-0583-4e6a-a3d9-aae243c86b53  Observation.org: 831483  Tropicos: 35127273  WFO: wfo-0001161489
Bensowin lastenkotisäätiö

Bensowin lastenkotisäätiö (virallinen nimi ruots. Stiftelsen Bensows Barnhem Granhyddan sr) on kauppaneuvos Wilhelm Bensowin ja hänen vaimonsa perustaman lastenkodin Bensows Barnhem taustaorganisaatio.
Säätiön toiminta 2010-luvulla

Bensowin säätiö toteuttaa sääntömääräistä toimintaansa ehkäisevällä lastensuojelutyöllä. Vuonna 2017 säätiössä aloitettiin projekti, jonka puitteissa on kehitetty tukihenkilötoimintaa yhteistyössä Turun kaupungin kanssa sekä kokemusasiantuntijakoulutusta. Työn tausta-ajatuksena on tavoittaa erityistä tukea tarvitsevia lapsia ja nuoria ja kehittää ruotsinkielistä matalankynnyksen toimintaa tuen tarpeessa oleville lapsille ja nuorille esimerkiksi verkkotuen, vertaistuen sekä leiritoiminnan muodossa sekä tarjota koulutusta alan ammattilaisille. Projektissa tähdätään siihen, että kehitettävä toiminta ja toimintamallit juurrutetaan. Tätä kautta säätiö pystyy vastaamaan paremmin nyky-yhteiskunnan lastensuojelullisiin tarpeisiin kolmannen sektorin toimijana.
Yhteistyökumppanina toimii syksystä 2013 lähtien Barnavårdsföreningen i Finland r.f. Bensowin säätiö huolehtii ulkoisista puitteista antamalla entisen lastenkodin tilat Barnavårdsföreningenin käyttöön, muun muassa Tjejvillan-toimintaa varten sekä tukemalla yhdistystä myös taloudellisesti. Säätiö tukee taloudellisesti myös Rädda Barnen på Åland -yhdistyksen perhekoteihin sijoitettujen lapsien tukemisen kehittämisprojektia.
Väärinkäytökset säätiössä ja oikeusprosessi

1970–2000 -lukujen välillä tapahtuneet entisten hallitusten vakavat laiminlyönnit ja rikokset tulivat julki 2010-luvun puolivälissä. Säätiön vuosien 2013–2015 toimintaa käsittelevissä uutisissa on esitetty muun muassa lastenkodin lakkauttamiseen liittyviä näkemyksiä.
Lastenkodin toiminta lopetettiin sillä perusteella, ettei apua tarvitsevia lapsia enää ole. Säätiön toiminnassa ilmeni 50 vuotta jatkuneita väärinkäytöksiä. Säätiön varallisuutta katosi ainakin 25 miljoonaa euroa säätiön johdon toimien seurauksena. Säätiön johtaja Valter Gadolin käytti myös Villa Bensowia virka-asuntonaan ilman korvausta. Yleisradion MOT-ohjelman mukaan tapaus muistuttaa Matti Koivurinnan tapausta, jossa Koivurinnan säätiön kautta pidettiin Rettigin palatsia asuntona, vaikka Koivurinta oli itse konkurssissa. Säätiön hallituksessa istunut Rolf Wahlsberg on tehnyt säätiön kanssa 100 vuoden vuokrasopimuksen lastenkodin omistamasta saaresta Inkoosta. Vuosivuokraksi sovittiin yksi markka.
Säätiön hallituksen asiakirjoja vuodettiin MOT-ohjelman toimittajalle Magnus Berglundille, joka teki uuden ohjelman. Ohjelma esitettiin Ylellä 23. maaliskuuta 2015.
Säätiön toimia tutkittiin aluksi luottamusaseman väärinkäyttönä. Keväällä 2014 rikosepäilyt laajenivat koskemaan myös verorikosta. Poliisi sai törkeää veropetosta koskevan esitutkinnan valmiiksi syyskuussa 2015 ja tapaus eteni syyteharkintaan. Marraskuussa säätiön entinen toimitusjohtaja Valter Gadolin tuomittiin vuoden ja neljän kuukauden pituiseen ehdolliseen vankeusrangaistukseen törkeästä kirjanpitorikoksesta, veropetoksista sekä luottamusaseman väärinkäytöstä. Lisäksi hänelle määrättiin maksettavaksi yli 50 000 euron edestä korvauksia verottajalle ja lastenkotisäätiölle.
Säätiön nykyinen hallituskokoonpano on muodostunut vuosien 2015–2018 aikana. Säätiön puheenjohtajana toimii tällä hetkellä Johan Hjelt ja jäseninä Annika Stadius, Bodil Grön, Torbjörn Stoor sekä Stefan Mutanen.
Päiväkotien remontti

Säätiön työntekijää – sittemmin entistä – epäillään lahjuksen ottamisesta säätiön päiväkotien remonttiasiassa. Lahjuksen antajaksi epäillään virolaista rakennusyhtiötä. Työntekijä on syytteen mukaan ollut aloitteellinen.
Aiheesta muualla

Bensowin säätiön selitykset eivät kelpaa viranomaisille, Yle.fi
San Marinon Grand Prix 1994

|  San Marinon Grand Prix 1994  |
| --- | --- |
 3. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 1994. 

Päivämäärä:  1. toukokuuta 1994
Sijainti:  Autodromo Enzo e Dino Ferrari, Imola, Emilia-Romagna, Italia
Ratatyyppi:  moottorirata
Radan pituus:  5,040 km
Kilpailun pituus:  58 (61) kierrosta, 292,320 km
Sää:   aurinkoinen, kuiva
Paalupaikka
Kuljettaja:   Ayrton Senna   (Williams-Renault)
Paaluaika:  1.21,548
Palkintokoroke
Voittaja:   Michael Schumacher   (Benetton-Ford)
Toinen:   Nicola Larini   (Ferrari)
Kolmas:   Mika Häkkinen   (McLaren-Peugeot)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Damon Hill   (Williams-Renault)
Kierrosaika:  1.24,335 (kierroksella 10)
San Marinon Grand Prix 1994 oli Formula 1 -sarjan kauden 1994 osakilpailu ja se järjestettiin 1. toukokuuta 1994 Autodromo Enzo e Dino Ferrari -radalla Imolassa Italiassa. Kilpailu oli kauden kolmas osakilpailu.
Michael Schumacher voitti kilpailun, ja toiseksi ajoi Nicola Larini, joka saavutti uransa ensimmäisen palkinto- ja pistesijan. Mika Häkkinen oli kolmas.
Samana viikonloppuna sattui useita ulosajoja ja onnettomuuksia, joissa kuoli kaksi kuljettajaa: itävaltalainen tulokaskuljettaja Roland Ratzenberger ja brasilialainen kolminkertainen maailmanmestari Ayrton Senna. Traagisten tapahtumiensa johdosta kilpailusta käytetään monesti myös nimitystä Imolan musta viikonloppu.
Kilpailun jälkeen kuljettajien turvallisuuteen alettiin kiinnittää enemmän huomiota.
Imolan radan muutokset vuoden 1994 jälkeen
Aika-ajot > Perjantai

Perjantaina ensimmäisissä aika-ajoissa Jordan-kuljettaja Rubens Barrichello menetti autonsa hallinnan Variante Bassa -shikaanissa. Barrichello mursi nenänsä ja kätensä sekä nielaisi kielensä ollen vähällä tukehtua, mutta lääkäri sai hänen kielensä pois kurkustalähde?.
Aika-ajot > Lauantai

Lauantain aika-ajossa Simtek-tallin Roland Ratzenberger kuoli kallo- ja niskavammoihin, kun auto iskeytyi ratavalliin Villeneuve-mutkassa. Lähestyessään mutkaa hänen autonsa etusiipi hajosi ja jäi autoon kiinni, tehden autosta ohjauskyvyttömän. Onnettomuushetkellä Ratzenbergerin ajonopeus oli yli 300 km/h. Törmäyksen voima oli noin 500g (500 kertaa Maan vetovoima, eli 500 x 9,81 m/s2), suurin voima, mitä yksittäisessä kolarissa Formula 1:ssä on koskaan mitattu. Ratzenberger kuoli välittömästi.
Ratzenbergerin kuolema vaikutti tunnelmaan varikolla rajusti. Esimerkiksi Ayrton Senna päätti olla ottamatta enää osaa aika-ajoihin, ja jopa harkitsi jättävänsä huomisen kisan ajamatta, mutta hän silti päätti ajaa. Hän oli onnettomuuden jälkeen yhteydessä entiseen kilpakumppaniinsa Alain Prostiin, jossa he päättivät viikonlopun jälkeen ryhtyä toimiin Formula 1:n turvallisuuden parantamiseen.
Kilpailu

Sunnuntaina kilpailu alkoi rajulla kolarilla heti startissa, kun Pedro Lamy törmäsi lähtöruudukkoon jääneen JJ Lehdon Benettonin vasempaan takakulmaan. Onnettomuusautoista lensi kappaleita yleisöön loukaten lievästi yhdeksää katsojaa.
Lähtöruudukkokolarin seurauksena turva-auto tuli johtamaan letkaa poistuen radalta viidennen kierroksen lopulla, jolloin kilpailu pääsi jälleen käyntiin.
Seitsemännen kierroksen toisessa mutkassa (Tamburello-mutka) Williams-tallin Ayrton Senna menetti autonsa hallinnan ja ajautui 309 km/h vauhdilla ulos radalta. Senna ehti jarruttaa ja vaihtamaan kahdesti pienemmälle vaihteelle ennen törmäystä suojaamattomaan betonivalliin 211 km/h:n nopeudella. Mutkaan lisättiin shikaani jo seuraavan vuoden kilpailuun.
Kilpailu keskeytettiin Sennan onnettomuuden jälkeen punaisella lipulla. Kisa aloitettiin uudestaan lähtöruudukosta lämmittelykierroksen jälkeen. Kuljettajien välisiin eroihin radalla lisättiin heidän eronsa ennen kilpailun keskeyttämistä, eli kuudennen kierroksen loppuaikojen mukaisesti. Tämä teki kilpailun seuraamisesta hankalaa, sillä sijoitukset radalla eivät vastanneet todellisia sijoituksia / aikaeroja.
Kun Sennaa vielä hoidettiin onnettomuuspaikalla, Larousse-talli päästi kuljettajansa Éric Comasin radalle, vaikka kilpailu oli yhä keskeytetty punaisilla lipuilla. Ilmeisesti talli ei ollut täysin selvillä, mitä oli tapahtunut. Comasin lähestyessä onnettomuuspaikkaa hänen nopeutensa oli lähes kilpailuvauhtia. Ratavirkailijat joutuivat varoittamaan häntä jo kaukaa. Comas onnistui hidastamaan tarpeeksi ja mitään ei sattunut, mutta näky onnettomuuspaikalla oli Comasille niin suuri järkytys, että hän vetäytyi kilpailusta, eikä puhunut kokemuksesta yli kymmeneen vuoteen.
Senna sai surmansa turmassa saamiensa vammojen seurauksena. Merkittävimpänä kuolemaan johtaneena syynä on pidetty kolarissa irronneen etupyörän tai jousituksen iskeytymistä pään alueelle.
Kilpailun aikana loukkaantui myös neljä mekaanikkoa yhdessä ja samassa onnettomuudessa kun Minardi-kuljettaja Michele Alboreton oikea takarengas irtosi hänen autostaan sinkoutuen kovalla vauhdilla ratamekaanikkojen sekaan.
Pahimmin loukkaantui Lotus-tallin kaksi mekaanikkoa, jotka tarvitsivat sairaalahoitoa. Onnettomuudessa loukkaantui lievemmin myös kaksi Ferrari-tallin mekaanikkoa.
Benettonin Michael Schumacher voitti kilpailun Ferrarin Nikola Larinin tullessa toiseksi ja McLarenin Mika Häkkisen sijoittuessa kolmanneksi,
Palkintokorokkella Schumacher ja Mika Häkkinen vielä hymyilivät, mutta lehdistötilaisuudessa ilmeet olivat jo vakavoituneet Sennan tilan vakavuuden selvittyä kuljettajille. Varikolla monet itkivät avoimesti.
Tieto Sennan kuolemasta saavutti muut kilpailijat ja yleisön vasta muutamia tunteja kilpailun jälkeen kello 18.40, mutta Italian lain mukaan Sennan virallinen kuolinaika oli kello 14.17, hetki jolloin hänen autonsa osui ratavalliin. Sennan autosta löytyi rullattu Itävallan lippu, jota hänen oli oletettavasti tarkoitus heiluttaa Ratzenbergerin kunniaksi kilpailun päätyttyä.
Kilpailun jälkeen

Senna ja Ratzenberger olivat ensimmäiset F1:ssä kuolleet kuljettajat sitten Elio de Angeliksen testionnettomuuden vuonna 1986, ja Sennan kuolema oli ensimmäinen kilpailussa tapahtunut sitten Riccardo Palettin vuonna 1982. Turvallisuuteen kiinnitettiin jälleen entistä tiukempaa huomiota mm. autojen sääntömuutoksilla (puinen pohjalevy ja rajoituksia siivekkeiden kokoon), ja Imolan rataa muutettiin selvästi hitaammaksi: muun muassa Sennan ja Ratzenbergerin turmaksi koituneet Tamburello-mutka ja Villeneuve-mutka muutettiin shikaaneiksi. Myös muihin ratoihin, esimerkiksi Barcelonaan ja Montrealiin, tehtiin kiireellisesti hidastusshikaaneja. Imolan mustan viikonlopun jälkeen F1-kilpailussa ei kuollut kuljettajia yli 20 vuoteen, kunnes Japanin Grand Prixissa 2014 Jules Bianchi joutui kisassa vakavaan onnettomuuteen ja kuoli saamiinsa vammoihin heinäkuussa 2015. Tällä välillä F1-kilpailuissa kuitenkin kuoli kolme ratavirkailijaa. Lisäksi kuljettaja María de Villota kuoli F1-testeissä tapahtuneessa onnettomuudessa saamiinsa vammoihin vuonna 2013.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 58 | 1.28.29,3 | 2 | 10 |
| 2 | 27 |  Nicola Larini | Ferrari | 58 | + 54,942 | 6 | 6 |
| 3 | 7 |  Mika Häkkinen | McLaren-Peugeot | 58 | + 1.10,679 | 8 | 4 |
| 4 | 29 |  Karl Wendlinger | Sauber-Mercedes | 58 | + 1.13,658 | 10 | 3 |
| 5 | 3 |  Ukyo Katayama | Tyrrell-Yamaha | 57 | + 1 krs. | 9 | 2 |
| 6 | 0 |  Damon Hill | Williams-Renault | 57 | + 1 krs. | 4 | 1 |
| 7 | 30 |  Heinz-Harald Frentzen | Sauber-Mercedes | 57 | + 1 krs. | 7 |   |
| 8 | 8 |  Martin Brundle | McLaren-Peugeot | 57 | + 1 krs. | 13 |   |
| 9 | 4 |  Mark Blundell | Tyrrell-Yamaha | 56 | + 2 krs. | 12 |   |
| 10 | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Mugen-Honda | 56 | + 2 krs. | 20 |   |
| 11 | 26 |  Olivier Panis | Ligier-Renault | 56 | + 2 krs. | 19 |   |
| 12 | 25 |  Éric Bernard | Ligier-Renault | 55 | + 3 krs. | 17 |   |
| 13 | 9 |  Christian Fittipaldi | Footwork-Ford | 54 | Ulosajo | 16 |   |
| Kesk. | 29 |  Andrea de Cesaris | Jordan-Hart | 49 | Ulosajo | 21 |   |
| Kesk. | 24 |  Michele Alboreto | Minardi-Ford | 44 | Varikkovirhe | 15 |   |
| Kesk. | 10 |  Gianni Morbidelli | Footwork-Ford | 40 | Moottori | 11 |   |
| Kesk. | 23 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ford | 37 | Ulosajo | 14 |   |
| Kesk. | 31 |  David Brabham | Simtek-Ford | 27 | Ulosajo | 24 |   |
| Kesk. | 34 |  Bertrand Gachot | Pacific-Ilmor | 23 | Moottori | 25 |   |
| Kesk. | 19 |  Olivier Beretta | Larrousse-Ford | 17 | Moottori | 23 |   |
| Kesk. | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 16 | Ripustukset | 3 |   |
| Kesk. | 2 |  Ayrton Senna | Williams-Renault | 5 | Kuolemaan johtanut ulosajo | 1 |   |
| Kesk. | 20 |  Érik Comas | Larrousse-Ford | 5 | Vetäytyi kisasta | 18 |   |
| Kesk. | 6 |  Jyrki Järvilehto | Benetton-Ford | 0 | Kolari | 5 |   |
| Kesk. | 11 |  Pedro Lamy | Lotus-Mugen-Honda | 0 | Kolari | 22 |   |
| DNS | 32 |  Roland Ratzenberger | Simtek-Ford |   | Kuoli aika-ajoissa |   |   |
| DNQ | 14 |  Rubens Barrichello | Jordan-Hart |   | Loukkaantui ensimmäisissä aika-ajoissa |   |   |
| DNQ | 33 |  Paul Belmondo | Pacific-Ilmor |   | Karsiutui |   |   |
Muuta

Nopein kierros: Damon Hill 1,24.335
Karl Wendlingerin viimeiset MM-pisteet
Ayrton Sennan uran viimeinen kilpailu