stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juovaposkitokko
Vesiolot ja ravinto

Juovaposkitokko syö pieniä selkärangattomia, kaloja ja mätiä seulomalla pohjahiekkaa suussaan. Akvaariossa niitä ruokitaan pienillä äyriäisillä, mieluiten pakastetuilla, mutta ne saattavat oppia syömään kuivattua ruokaa.
Aiheesta muualla

pet education
Wet Web media
Lama (talous)

Lama (sanasta lamautua) tarkoittaa taloustieteessä tavallista pidempää ja syvempää talouden matalasuhdannetta. Koska lamalle ei ole täsmällistä määritelmää, se on käytännössä nimitys tavallista vakavammalle taantumalle, joka ei kuulu normaaliin suhdannevaihteluun.
Erään määritelmän mukaan talouden taantumasta voi käyttää lama-nimitystä kun bruttokansantuote (BKT) laskee 10 prosenttia tai kun yhtäjaksoinen taantuma kestää kolme vuotta tai pitempään.
1930-luvun lama

1930-luvun lama (engl. Great Depression) oli Yhdysvalloista 1920-luvun lopulla alkanut taloudellinen taantuma. Lama johti tuotannon ja bruttokansantulon romahdukseen Yhdysvalloissa. Teollisuustuotanto väheni 47 % ja bruttokansantuote 33 %. Työttömyys nousi pahimmillaan yli 20 %:n. Talous elpyi entiselle tasolleen vasta toisen maailmansodan jälkeen. Eräänä suuren laman alkupisteenä pidetään 24. lokakuuta 1929, jolloin New Yorkin pörssi romahti ("musta torstai"). Se ei kuitenkaan ollut laman varsinainen syy.
1930-luvun laman vaikutukset levisivät lähes kaikkiin maailman maihin. Latinalaisessa Amerikassa lama alkoi hiukan Yhdysvaltoja ennen. Saksassa teollisuustuotannon romahdus oli samaa suuruusluokkaa kuin Yhdysvalloissa. Britanniassa ja Ranskassa lama alkoi vasta 1930-luvun puolella. Suomessa lama oli melko lyhyt.
1970-luvun lama

Vuonna 1973 Jom kippur -sodan aikana ja jälkeen OPEC:in Arabi-jäsenistä sekä Egyptistä ja Syyriasta koostuva OAPEC (Organization of Arab Petroleum Exporting Countries) yritti öljyn tuotannon leikkauksilla kiristää Yhdysvallat liittolaisineen lopettamaan tukensa Israelille, joka oli nöyryyttänyt arabimaita useissa sodissa. Öljykriisin lopettamiseksi Yhdysvallat uhkasi arabimaita ja niitä usein avustanutta Neuvostoliittoa viljatoimitusten lopettamisella. Samoihin aikoihin OPEC päätti rajuista öljynhinnan nostoista.
Öljykriisi hidasti talouskasvua, kiihdytti inflaatiota, laukaisi taloustaantumaa, aiheutti joissakin maissa lamaa. Euroopan maista kriisi koetteli pahasti mm. Britanniaa, Alankomaita ja Tanskaa. Sen sijaan mm. Suomi ja Ruotsi selvisivät vähemmällä; Suomi neuvostokaupan, Ruotsi malmivarojensa ansiosta. Suomen teollisuustuotannossa lama näkyi vasta 1975. Myös Yhdysvaltojen talous oli tuolloin monessa mielessä paremmassa kunnossa kuin Euroopan maiden johtuen maan roolista kylmässä sodassa ja sen tuottamasta teknologisesta osaamisesta (mm. ase- ja avaruusteknologia).
Suomen 1990-luvun alun lama

Suomen 1990-luvun alun lama oli talousvaikutuksiltaan Suomen historian pahimpia talouskriisejä, jopa pahempi kuin toisen maailmansodan jälkeinen. Vuosien 1990–1993 lamalla oli syvä vaikutus koko 1990-luvun Suomen talouteen (erityisesti työllisyyteen), kulttuuriin, politiikkaan ja ilmapiiriin. Sen aikana BKT laski 13 % ja työttömyys nousi 3,5 %:sta 18,9 %:iin.
Lamaan vaikuttaneita syitä olivat muun muassa:
1980-luvun talouspolitiikka, johon kuului muun muassa rahamarkkinoiden liian nopea vapauttaminen sekä vahvan markan politiikkaan liittynyt kireä rahapolitiikka.
Neuvostoliiton romahdus. Neuvostoliiton-kauppa oli ollut 15–20 prosenttia Suomen ulkomaankaupasta.
Teollisuuden hintakilpailukyvyn heikkeneminen muun muassa vahvan markan politiikan takia.
Kireästä rahapolitiikasta seurannut korkotason nousu kotimaassa ja Saksan yhdistymisestä seurannut korkotason nousu Euroopassa. Etenkin ulkomaille velkaantuneet toimijat kärsivät vahvasta markasta ja korkeista koroista.
Bruttokansantuote ja elintaso lähtivät vuoden 1993 loppupuolella 15 vuotta kestäneeseen yhtäjaksoiseen nopeaan kasvuun. Sen sijaan työttömyys ei vähentynyt odotettua vauhtia. Tähän pidetään yhtenä syynä jäykkää työmarkkinalainsäädäntöä, ja suhdannetyöttömien hyviä mahdollisuuksia jäädä varhaiseläkkeelle. Lisäksi suuri osa Suomen 1990-luvun kasvualoista oli pikemminkin pääoma- kuin työntekijävaltaisia. Jotkut ovat väittäneet myös, että valtion olisi pitänyt enemmän painottaa lama-ajan talouspolitiikassaan elvytystä leikkausten ja pankkitukien sijaan.
IT-kupla

IT-kupla oli vuosituhannen vaiheessa tapahtunut uuden teknologian alan yritysten romahduksesta johtunut taantuma. Suomessa sen vaikutukset kansalaisten arkeen jäivät suhteellisen vähäisiksi, vaikka pörssikurssit romahtivat ja monet uuden teknologian alan yritykset kaatuivat tai joutuivat sulautumaan toisiin yrityksiin. IT-kuplan puhkeamisen seurauksena esimerkiksi Sonera yhdistyi ruotsalaisen Telian kanssa (TeliaSoneraksi).
Suomen 2000-vuosikymmenen lopun finanssikriisi

Suomi ajautui vuonna 2008 taantumaan maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena, mutta kyseessä ei ollut lama. Finanssikriisin syitä olivat muun muassa Yhdysvaltain keskuspankin pitkään ylläpitämä matala korkotaso, joka paisutti asuntohintoja, maksukyvyttömien asiakkaiden holtiton asuntoluototus liittovaltion painostuksesta ja asuntolainoille vuonna 1997 säädetyt veroedut ja näiden huonojen asuntoluottojen monimutkainen arvopaperistus sekä riskinotto, jonka erääksi syyksi on arveltu valtion pelastuspakettien tuottamaa moraalikatoa.
Tämä johti maailmanlaajuisen pankkikriisiin ja yritysten lainansaannin voimakkaaseen heikentymiseen. Kriisin arvioitiin laskevan Suomen v. 2009-2010 talouskasvun negatiiviseksi (-5 % / 0 %) tai lähelle nollakasvua.
Positiivisempien talousennusteiden perusteella Suomen kansantalous ja maailmantalous lähtevät kasvuun ja palautuvat ns. pitkän aikavälin kasvu-uralle v.2011 lähtien. Pitkällä aikavälillä talouskasvun keskeiset tekijät ovat: teknologinen kehitys, työpanoksen kasvu ja kiinteän pääomakannan kasvu. Tärkein edellä mainituista on teknologinen kehitys, johon vaikutetaan panostamalla tutkimukseen ja tuotekehitykseen.
Tulevaisuuden uhkakuvia

Öljyhuipun on pelätty aiheuttavan tulevaisuudessa jopa maailmanlaajuisen laman tai taantuman, jos se tapahtuu ennen kuin vaihtoehtoisiin energiamuotoihin on siirrytty riittävän laajassa mittakaavassa. 1970-luvulla öljykriisin väitettiin johtaneen stagflaatioon, mutta talouskasvun on sanottu olevan länsimaissa nykyisin vähemmän riippuvaista öljyn hinnasta.
Nykyisin tämä uhkakuva on heikkenemään päin, koska bruttokansantuotteen ns. öljykorrelaatio on vähentynyt ja yhä enenevässä
määrin on siirrytty uusiutuviin (tuulivoima, aurinkovoima, hakevoima, biomassavoima ym.) ja ei-hiilipohjaisiin energiamuotoihin (ydinvoima).
Myös uhkia talouskasvulle Suomessa ja maailmalla ovat väestön nopea ikääntyminen (ikärakenteen muutos, vanhusväestön voimakas kasvu) ja luonnonvarojen riittävyys. Myös ilmastonmuutoksella saattaa olla arvaamattomia seurauksia.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Lama ennen ja nyt
Karlström

Karlström on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Fredrik Karlström (s. 1973), ahvenanmaalainen poliitikko (kok.)
Fredrik Karlström (s. 1998), ruotsalainen jääkiekkoilija
Hjalmar Karlström (1872–1942), suomalainen liikemies ja lahjoittaja
Linda Karlström, suomalainen verkkovaikuttaja ja salaliittoteoreetikko
Perseus Karlström (s. 1990), ruotsalainen kilpakävelijä
Sanna Karlström (s. 1975), suomalainen runoilija.
Lauri Kartemo (vuoteen 1930 Karlström, 1911–1979), suomalainen pankin- ja yritysjohtaja, yrittäjä, kauppaneuvos
Einari Karvetti (ent. Karlström, 1897–1979), suomalainen kansanedustaja (Maalaisliitto), maanviljelysneuvos.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Karlsøyfjorden

| Karlsøyfjorden |
| --- | --- |
Sijainti:  Møren ja Romsdalin lääni, Norja
Päävuono:  Romsdalsfjorden
Merialue:  Norjanmeri, Atlantin valtameri
Karlsøyfjorden on Romsdalsfjordeniin kuuluva vuonon osa Møren ja Romsdalin läänissä Länsi-Norjassa. Se sijoittuu Molden kunnan alueelle.
Kaks jannuu

| ”Kaks jannuu” Fintelligens |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Tän tahtiin
 Julkaistu: 2002
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Elastinen, Iso H, Tommy Tee
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment
Fintelligensin muut singlet
| ”Heruuks?” 2001 | ”Kaks jannuu” 2002 | ”Sori” 2002 |
Kaks jannuu on rap-yhtye Fintelligensin kolmas single yhtyeen toiselta Tän tahtiin -albumilta. Single julkaistiin vuoden 2002 alkupuolella. Single sisältää kaksi kappaleesta tehtyä remixiä sekä Uus vuos, uudet kujeet -nimisen kappaleen, jota ei löydy albumilta. Kappaleen taustan on tehnyt norjalainen tuottaja Tommy Tee.
Kappaleet

Kaks jannuu
Uus vuos, uudet kujeet
Kaks jannuu (Iso H remix)
Kaks jannuu (Elastinen remix)
Karltinden

Karltinden
Karltinden nähtynä Ullsfjordenin yli koillisesta toukokuussa 2009.
| --- | --- |
Tyyppi:  mäki 
Sijainti:  Tromssan lääni,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 206 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Karltinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Nakkefjelletin vuorimassiivissa Sørfjordenin länsirannalla. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 206 metriä.
Kari Tornack

| Kari Tornack> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Tyylilajit:  Power metal Hard rock Heavy metal
Soittimet:  Kosketinsoittimet, piano
Yhtyeet:  Thunderstone (2000–2007) Sentiment (2007–) Grendel (2006) (vieraileva muusikko)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kari Tornack on suomalainen kosketinsoittaja. Vuonna 2004 hän soitti Raskasta joulua -nimisellä kokoelma-albumilla. Vuonna 2007 hän jätti power metal -yhtye Thunderstonen. Tällä hetkellä (v. 2009) hän soittaa heavy metal -yhtye Sentimentissä. Hän on vieraillut myös Grendel-nimisen bändin ensimmäisellä studioalbumilla nimeltä Lost Beyond Retrieval.
Diskografia > Albumit > Tunnelvision

While The World Awaits (2000)
Diskografia > Albumit > Thunderstone

Thunderstone (2002)
The Burning (2004)
Tools of Destruction (2005)
Evolution 4.0 (2007)
Diskografia > Albumit > Sentiment

From Here To Ever After (2009)
Thunderstone
| --- | --- |
Albumit:   Thunderstone  The Burning  Tools of Destruction  Evolution 4.0  Dirt Metal  Apocalypse Again 
Singlet:   ”Virus”  ”Until We Touch the Burning Sun”  ”Tool of the Devil”  ”Forevermore” / ”Face in the Mirror”  ”10.000 Ways”  ”I, Almighty”  ”The Path”  ”Through the Pain”
Karjalan kirkkotie

Karjalan kirkkotie on osa Via Karelia -matkailutietä. Se alkaa Valamosta, Heinävedeltä, Etelä-Savosta ja päättyy Hattuvaaraan, Ilomantsiin, Pohjois-Karjalaan. Tie on ortodoksinen kulttuurimatkailu- ja pyhiinvaellusreitti. Sen varrella on 1700- ja 1800-luvuilta peräisin olevia puukirkkoja ja tsasounia.
Tienvarren kohteissa vaalitaan karjalaista praasniekkaperinnettä. Jokainen pyhäkkö on omistettu jollekin pyhälle tai pyhän juhlan muistolle.
Tien varren kohteita ovat myös omaleimaiset erämaakalmistot, jotka on säilytetty täysin luonnonvaraisessa tilassa.
Aiheesta muualla

Via Karelian kotisivut
Kansainvälisten asiain foorumi

Kansainvälisten asiain foorumi on eduskunnassa toimiva foorumi, jonka tarkoitus on kehittää eduskunnan kansainvälistä työtä. Sen jäseniä ovat puhemiehet, valiokuntien puheenjohtajat, näiden valitsemien valtuuskuntien puheenjohtajat ja ulkoasiainministeriön edustaja. Foorumi kokoontuu puhemiehen kutsusta 1–2 kertaa vuodessa.
Kasseri

Kasseri (kreik. κασέρι, kaséri tai κασσέρι, kasséri) on kreikkalainen juusto, joka on tehty lampaanmaidosta ja mahdollisesti myös osittain vuohenmaidosta. Sen nimi tulee turkin kielen sanasta kaşer/kaşar.
Kasseri on koostumukseltaan puolikova. Se on merkitty San-juustoksi, joten sitä voidaan valmistaa vain Kreikassa. Kashkava-nimisenä valmistetaan samankaltaisia juustoja muualla Balkanin alueella, Turkissa ja Romaniassa. Juusto valmistetaan juoksuttamalla maitoa ja sitä kypsytetään useita kuukausia. Se sopii leivän päälle laitettavaksi ja myös ruanlaittoon.
Kanervan koulu

Kanervan koulu on Lahden Uudessakylässä (ent. Nastolassa) sijaitseva alakoulu. Koulun toiminta lakkautettiin vuonna 2015. Koulurakennuksessa on asuintiloja. Koulu sijaitsee hyvien kulkuyhteyksien varrella Lahdesta ja Kouvolasta. Koulun lähettyvillä on kolme linja-autopysäkkiä: Rakokiventiellä, Heinolantiellä ja Kouvolantiellä. Kouvolantien varressa on myös vuonna 2010 uudelleenavattu seisake vuoden 1870 valmistuneen Riihimäki-Pietari-radan Lahti-Kouvola-rataosuudella
Aiheesta muualla

Uudenkylän rakennuskulttuuri, s. 21
Kassia

Ortodoksinen ikoni Kassiasta.
Kassia (m.kreik. Κασσία) tai Kassiane (m.kreik. Κασσιανή, Kassianē, kreik. Κασσιανή, Kassianí, lat. Cassiana) (syntyi vuosien 805 ja 810 välillä – kuollut viimeistään vuonna 865) oli bysanttilainen abbedissa, runoilija, säveltäjä ja hymnografi.
Kassia on yksi harvoista keskiaikaisista säveltäjistä, jonka sävellykset ovat säilyneet niin että nykyajan tutkijat ja muusikot voivat tulkita niitä. Noin viisikymmentä hänen laulustaan ​​on säilynyt ja 23 niistä sisältyy ortodoksisen kirkon liturgisiin kirjoihin. Tarkkoja lukumäärää on kuitenkin vaikea arvioida, koska monia lauluja on osoitettu eri kirjoittajille eri lähteissä tai niiden tekijä tunnistetaan usein nimettömiksi. Lisäksi häneltä on säilynyt runsaasti epigrammeja tai aforismeja.
Kassian lisäksi bysanttilaisista naisista vain Anna Komnenan tiedetään kirjoittaneen omissa nimissä. Nykyään ortodoksinen kirkko pitää Kassiaa pyhänä (tuntee hänet nimellä Kassiane Hymnirunoilija tai Hymnografi) ja hän on suosittu aihe ikoneissa. Hänen muistopäivänsä on 7. syyskuuta.
Käännös suomeksi
Justin Kloos

| Justin Kloos> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. marraskuuta 1993 (ikä 30) Lakeville, MN, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  175 cm
Paino:  79 kg
Seura
Seura:  Leksands IF
Sarja:  SHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Iowa Wild (AHL) Minnesota Wild (NHL) San Diego Gulls (AHL) Anaheim Ducks (NHL) Torpedo Nižni Novgorod (KHL)
Justin Kloos (s. 30. marraskuuta 1993 Lakeville, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Leksands IF:ssä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Kloos osaa pelata myös laidassa. Hän laukoo oikealta.
Pelityyli

The Sports Forecaster -sivuston mukaan Kloos on vauhdikas pelintekijä, joka on käyttökelpoinen ylivoimalla ja kohtalaisen hyvä pelaamaan myös puolustussuuntaan. Hänen pieni kokonsa kuitenkin rajoittaa Kloosin pelaamista ja hänen tulisi lisätä voimaa.
Ura > Maajoukkueura

Kloos pelasi alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2012, jolloin hän voitti kultaa.
Muuta

Kloosin isoveli John on pelannut hyökkääjänä Lakeville South High Schoolin joukkueessa.
Kassiano Soares

Kassiano Soares (s. 24. huhtikuuta 1995 São Gonçalo, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, joka pelaa Maltan valioliigan Qormi FC:ssa. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja.
Suomessa Soares pelasi vuoden 2014 Veikkausliigaa MyPassa pelinumeronaan 14. Soares saapui Suomeen toukokuussa 2014 kotimaansa Fluminesesta.
MyPasta Soares siirtyi takaisin Fluminensen alle 20-vuotiaiden joukkueeseen. Hän kävi lainalla STK Fluminense Samorinissa Slovakian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla muutaman kuukauden syksyllä 2015. Lainan päätyttyä Kassiano pelasi Fluminensen nuorten joukkueessa muutaman vuoden, ennen ilmaista siirtoaan Maltan pääsarjan Qormiin heinäkuussa 2018.
Kakopetriá

| Kakopetriá Κακοπετριά |
| --- | --- |
 Kakopetrián kylää ja Tróodos-vuoristoa.
 Kakopetriá
 Koordinaatit: 34°59′21″N, 32°54′12″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  1 274
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.kakopetriavillage.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kakopetriá (kreik. Κακοπετριά) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 1 274 (2011).
Kakopetrián kylää.
Kakopetriá sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 48 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos tis Stégis), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kakopetriá Wikimedia Commonsissa
Kakopetria Village. Kylän turismisivut. (englanniksi)
Nikosian alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Eiríni · Agiá Kepír · Agía Marína Skylloúras · Agía Marína Xyliátou · Agía Varvára · Ágios Vasíleios · Ágioi Iliófotoi · Ágioi Trimithiás · Ágios Epifánios Oreinís · Ágios Geórgios Kafkállou · Ágios Geórgios Soléas · Ágios Ioánnis Maloúntas · Ágios Ioánnis Tillyrías · Ágios Nikólaos Léfkas · Ágios Sozómenos · Ágios Theódoros Soléas · Ágios Theódoros Tillyrías · Agrokipiá · Akáki · Alámpra · Alévga · Alithinoú · Álona · Ammadiés · Ampelikoú · Anágeia · Analióntas · Angolémi · Anthoúpoli · Aplíki · Aredioú · Argáki · Askás · Astromerítis · Avlóna · Béïkioï · Déneia · Dýo Potamoí · Eliá · Epichó · Episkopeió · Ergátes · Evrýchou · Éxo Metóchi · Farmakás · Fikárdou · Flásou · Fterikoúdi · Fylliá · Galáta · Galiní · Gerakiés · Gerólakkos · Goúrri · Kakopetriá · Kaliána · Kaló Chorió Léfkas · Kaló Chorío Mórfou · Kaló Chorió Oreinís · Kalopanagiótis · Kalyvákia · Kampí · Kampiá · Kámpos · Kanlí · Kannávia · Kapédes · Karavostási · Katalióntas · Káto Defterá · Káto Koutrafás · Káto Moní · Káto Pýrgos · Katokopiá · Katýdata · Kaziverá · Kióneli · Klírou · Kókkina · Kokkinotrimithiá · Korákou · Kotsiátis · Kouroú Monastíri · Kyrá · Lagouderá · Lazaniás · Léfka · Linoú · Livádia · Louroukína · Loutrós · Lýmpia · Lythrodóntas · Maloúnta · Mámmari · Mansoúra · Mántres · Margó · Markí · Másari · Mathiátis · Méniko · Mia Miliá · Mitseró · Móra · Mosfíli · Moutoullás · Mylikoúri · Néo Chorió · Nikitári · Nikítas · Nísou · Oíkos · Oroúnta · Ortákioi · Pachýammos · Palaichóri Mórfou · Palaichóri Oreinís · Palaíkythro · Palaiométocho · Páno Defterá · Páno Koutrafás · Páno Pýrgos · Páno Zódeia · Pedoulás · Pentágeia · Péra · Péra Chorió · Peristeróna · Peristeronári · Pétra · Pétra tou Digení · Pigénia · Platanistása · Politikó · Polýstypos · Potámi · Potamiá · Prasteió · Psimolófou · Pyróï · Saránti · Selládi tou Áppi · Siá · Sinaóros · Skouriótissa · Skylloúra · Spília · Syrianochóri · Temvriá · Tráchonas · Trachóni · Tsakístra · Týmvou · Varíseia · Vóni · Vroḯsia · Vyzakiá · Xeróvounos · Xyliátos · Zódeia
Kanervaloiskimalainen

| Kanervaloiskimalainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Yläheimo::  Apoidea
Heimo::  Mesipistiäiset Apidae
Suku::  Kimalaiset Bombus
Laji::  flavidus
Kaksiosainen nimi
 Bombus flavidus  (Eversmann, 1852) 
Katso myös
   Kanervaloiskimalainen Wikispeciesissä   Kanervaloiskimalainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanervaloiskimalainen (Bombus flavidus) on kimalaisten sukuun ja loiskimalaisten alasukuun kuuluva mesipistiäislaji. Se on melko pienikokoinen: naaras on 13–16 millimetriä ja koiras 12–14 millimetriä pitkä. Se on väriltään musta, paitsi keskiruumiin etuosa ja takaruumiin takaosa ovat vaaleankeltaiset, ja takaruumiin takaosan kärki on punertava. Keskiruumiin takaosassa ja koiraalla takaruumiin tyvellä on lisäksi kellertävää karvoitusta. Koiraan väritys vaihtelee keltavoittoisesta lähes mustaan.
Kanervaloiskimalainen loisii kanervakimalaisen pesissä, ehkä myös lapinkimalaisen. Se suosii keltakukkaisia mykerökasveja, kultapiiskua, maitohorsmaa ja syysmaitiaista, ja se elää niityillä ja ojanpientareilla. Suomessa sitä tavataan melko yleisenä Lapissa, paikoittaisena Keski- ja Etelä-Suomessa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kanervaloiskimalainen (Bombus flavidus)
Kanervapirkko

| Kanervapirkko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Härömäiset Cucujoidea
Heimo::  Leppäkertut Coccinellidae
Alaheimo::  Coccinellinae
Tribus::  Coccinellini
Suku::  Coccinella
Laji::  hieroglyphica
Kaksiosainen nimi
 Coccinella hieroglyphica  Linnaeus, 1758 
Alalajit
 Coccinella hieroglyphica humboldtiensis  Coccinella hieroglyphica kirbyi  Coccinella hieroglyphica mannerheimi 
Katso myös
   Kanervapirkko Wikispeciesissä   Kanervapirkko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanervapirkko (Coccinella hieroglyphica) on leppäkerttujen heimoon kuuluva hyönteislaji. Aikuisen kanervapirkon peitinsiivet ovat ruskeankellertävät ja niissä on mustia täpliä etuselän ja jalkojen ollessa myös mustia. Aikuinen kanervapirkko on kooltaan 3,5–4,5 mm. Kanervapirkko elää metsien reunoilla ja kanervikoissa, mutta sitä esiintyy myös puutarhoissa. Aikuiset kanervapirkot ilmestyvät luontoon keväällä ja niiden toukat keskikesällä. Laji on ihmiselle hyödyllinen, sillä se saalistaa kirvoja ja pieniä toukkia. Laji talvehtii aikuisena maassa, lehtikarikkeessa ja kuolleiden kasvien seassa.
Kanervapirkon toukka.
Suomessa kanervapirkkoa esiintyy laajasti koko maassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi. Lajia esiintyy myös laajasti muualla palearktisella alueella. Kanervapirkolla on kolme alalajia.
Aiheesta muualla

Ötökkätieto: Kanervapirkko (Coccinella hieroglyphica)
ITIS: Coccinella hieroglyphica (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Species Coccinella hieroglyphica - Hieroglyphic Lady Beetle (englanniksi)
InfluentialPoints.com: Coccinella hieroglyphica, Hieroglyphic ladybird (englanniksi)
Kaari (rakennustekniikka)

Tyypillinen kaarirakenne.
Kaari on muurattu rakenneosa, jonka tarkoitus on kattaa aukko muurissa ja kannattaa paitsi itsensä myös yläpuolinen muuri. Toiminnallisesti kaari on pieni holvi, ja osien nimitykset ovat samat. Nykyrakennuksissa kaaren tilalla käytetään yleensä raudoitettua palkkia.
Kaarien käyttötarkoitukset

ikkuna- ja ovikaaret
muurikaaret, jotka kattavat suurempaa aukkoa
johtokaaret, joiden avulla siirretään kuormitusta sopivampaan kohtaan muurissa
suoja- eli kevennyskaaret, joilla kevennetään heikolle rakenneosalle tulevaa kuormaa (esimerkiksi kevennyskaari suoran kaaren päällä)
Kaarimuotoja

Puoliympyriäinen eli pyörökaari, korkeus puolet jännemitasta
Madallettu kaari, korkeus alle puolet jännemitasta
Korotettu kaari, korkeus yli puolet jännemitasta
Suora kaari, korkeus olematon
Nouseva kaari, kaaren kannat eri korkeuksilla
Madalletut kaaret jakautuvat segmenttikaariin, elliptisiin kaariin ja sankakaariin. Sankakaari on useammista ympyräkaaren segmenteistä yhdistetty.
Korotetut kaaret jakautuvat suippokaariin (huippukaariin), paraabelikaariin, elliptisiin kaariin ja sankakaariin. Suippokaaret voivat olla korotettuja, normaalisia tai madallettuja (madallettu suippokaari on korotettu kaari).
Korotettu kaari on vahvempi rakenne kuin matalampi kaari; täydellisin kaari on ylösalaisen ketjukäyrän (hyperbolinen kosini) muotoinen, sillä tässä rakenteessa esiintyy ainoastaan puristusjännityksiä.
Kuvia

Roomalaisia pyörökaaria Pont du Gardin sillassa Ranskassa.
Madallettuja segmenttikaaria roomalaisessa insulassa Ostiassa.
Maurilaisia hevosenkenkäkaaria Madinat al-Zahran vastaanottosalissa Espanjassa.
Suippokaari Bibi Khanymin moskeijassa Samarkandissa.
Goottilaisia suippokaaria Reimsin katedraalin pääovella.
Tudor-kaari (litistetty huippukaari) Layer Marney Towerissa Englannissa.
Orleansissa sijaitsevan Pont George-V -sillan sankakaari.
Palau Güellin paraabelikaaren muotoisia ikkunoita Barcelonassa.
Epäsäännöllisiä nousevia kaaria Palau Dalmasesissa Barcelonassa.
Gateway Arch Saint Louisissa Missourissa on ylösalaisen ketjukäyrän muotoinen kaari.