stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vappu

| Vappu |
| --- | --- |
 Väkijoukkoa vappuna Lasipalatsin edustalla Helsingissä vuonna 1960.
Valtio:  Enimmäkseen länsimaalainen kansainvälinen juhlapäivä ja monissa maissa yleinen vapaapäivä.
Tyyppi:  juhlapäivä, karnevaali
Vietetään:  1. toukokuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Liittyy:  Kevään loppupuolen juhlapäivä sekä kansainvälinen työväen sekä myös ylioppilaiden juhlapäivä.
Vappu on vuosittain 1. toukokuuta vietettävä enimmäkseen länsimaalainen kansainvälinen juhlapäivä ja monissa maissa yleinen vapaapäivä. Se on kevään loppupuolen juhlapäivä sekä kansainvälinen työläisten juhlapäivä. Suomessa vapunpäivää aattopäivineen vietetään työväen, ylioppilaiden ja kevään karnevaalijuhlana. Vuodesta 1979 lähtien vappu on ollut Suomessa virallinen liputuspäivä, suomalaisen työn päivä. Juhlapäivä on saanut nimensä pyhästä Valburgista, jonka muistopäivä 1. päivä toukokuuta sijoitettiin keskiajalla samalle paikalle kuin aiemmat kevätjuhlat.
Vapun alkuperä

Kun vuodenkierto jaetaan kahdeksaan osaan, kevätpäiväntasauksen ja kesäpäivänseisauksen puoliväli osuu toukokuun alkuun. Euroopassa keltit ja germaaniset kansat viettivät kesän alkamisen juhlaa toukokuun alussa. Juhlamenoihin kuului kokkojen polttaminen.
Irlannissa ja Skotlannissa on vietetty huhtikuun lopulla tai toukokuun alussa kevään juhlan kelttiläistä beltane-juhlaa. Beltane oli samhainin ohella toinen kelttien keskeisimmistä juhlista. Juhlan aikana sytytettiin kokkotulia, joiden uskottiin edistävän karjan hedelmällisyyttä. Karja ajettiin rituaalisesti haltiatulien läpi. Beltane tarkoittaakin ’hyvää tulta’. Monissa Euroopan maissa on pystytetty korkea vappusalko, jonka päähän on kiinnitetty pitkiä nauhoja. Juhlassa nauhat kudotaan salon ympärille. Nuorten tyttöjen joukosta voidaan valita toukoneito.
Saksassa vappuyö tunnetaan noitien ja taikuuden yönä. Käsitys noitien lentämisestä sapattiinsa valpurinyönä (saks. Walpurgisnacht) on arveltu olevan perua yleisestä pakanallisten juhlien leimaamisesta paholaisen teoiksi.
Suomessa tunnetaan vapun aikaan vietetty vanha kevään juhla hela eli toukojuhla, jolloin avoimille paikoille sytytettiin kokkoja, helavalkeita. Muinaissuomalaiset polttivat helavalkeita pahojen henkien pois ajamiseksi ja soittivat kelloja. Juhlissa juotiin simaa ja tanssittiin. Karja on usein päästetty ensi kerran laitumelle ja ajettu tulien läpi sairauksien ehkäisemiseksi. Germaanikansojen kokkotulien perinne jatkuu nykypäivän Ruotsissa lähinnä Sveanmaalla. Suomessa vappukokkojen polttaminen on nykyään melko harvinaista ja keskittyy ruotsinkielisille paikkakunnille.
Eurooppalainen tapa polttaa tulia kevään juhlan yhteydessä elää Suomessa keskikesän juhannuskokkoina. Suomessa juhannuskokkoja poltettiin maan itäisissä osissa, mistä tapa levisi 1900-luvun aikana koko maahan. Suomenruotsalaisilla rannikkoalueilla on kokon sijasta pystytetty juhannussalkoja. Salkojen on oletettu kuuluneen skandinaaviseen pakanalliseen hedelmällisyysriittiin. On myös esitetty, että keskiajan Hansa-kauppiaat toivat salkoperinteen Pohjoismaihin, jolloin tapa olisi sukua Manner-Euroopan vappusaloille.
Nimi vappu tulee 700-luvun Baijerissa eläneestä abbedissa Valburgista. Vappua on juhlittu keskiajalta lähtien – myös Suomessa – 1. toukokuuta, joka on Valburgin pyhimykseksi julistamisen päivä. Sen mukaisesti päivä on myös Vapun ja Valpurin nimipäivä.
Suomessa, Ruotsissa, Virossa, Saksassa ja Latviassa vappu on vanha juhlapäivä, jonka juhlinta perustuu valpurinpäivään tai muihin perinteisiin. Useimmissa muissa maissa päivä on tullut juhlapäiväksi työväenliikkeen myötä, joka 1800-luvun lopulla valitsi sen kansainväliseksi juhlapäiväkseen.
Kansainvälinen työläisten juhlapäivä

Työläisten kansainvälinen juhlapäivä sai alkunsa Yhdysvalloissa 1800-luvulla. Toukokuun ensimmäinen oli Yhdysvalloissa ollut vanhastaan päivä, jolloin työsopimukset oli uusittu ja työpaikkaa vaihdettu. Toukokuun 1. päivänä 1886 järjestettiin Yhdysvalloissa laaja yleislakko, jossa vaadittiin kahdeksantuntista työpäivää. Kolme päivää myöhemmin chicagolaiset anarkistit kutsuivat koolle laajan mielenosoituksen lakon aikaisissa mellakoissa kuolleiden työläisten muistoksi. Mielenosoitusta seuranneessa Haymarketin verilöylyssä sai surmansa ainakin neljä työläistä sekä useita poliiseja. Välikohtauksen jälkeen neljä anarkistia teloitettiin. Pariisissa vuonna 1889 kokoontunut Toinen internationaali päätti, että ”Haymarketin marttyyreja” muistettaisiin maailmanlaajuisesti 1. toukokuuta 1890 ja ajankohta määrättiin kansainväliseksi työläisten mielenosoituspäiväksi.
Myös Euroopassa vapun mielenosoitusten taustalla olivat työväenluokan elinolot. Suomessa työläisten vappujuhlien iskulause oli ”kahdeksan tuntia työtä, kahdeksan tuntia virkistystä, kahdeksan tuntia lepoa”. Suomen ensimmäisen työväen vappu järjestettiin vuonna 1890.
Suomalainen vappu

Vanhastaan eräillä Etelä-Suomen alueilla on poltettu vapputulia ja paikoitellen oli tapana harjoittaa karjan menestystä edistävää taikuutta. Säätyläistö piti 1800-luvulla vappua ulkomaisen esikuvan mukaan kevätjuhlana. Kaupungeissa kesäravintolat avautuivat ja pidettiin ulkoilmakonsertteja. Porvarisperheissä tarjottiin simaa. 1800-luvulla säätyläisvappuun sulautui ylioppilaiden kevätjuhlaperinne. Pohjoismaissa on tapana kiinnittää huomio varsinaisen juhlan aattopäivään. Myös vapun juhlinta on siirtynyt aattoon (30. huhtikuuta).
Vuonna 1944 Suomessa säädettiin laki vapunpäivän järjestämisestä työntekijöiden vapaapäiväksi eräissä tapauksissa. Vuodesta 1979 lähtien vappu on ollut Suomessa virallinen liputuspäivä, suomalaisen työn päivä. 1980-luvulta lähtien myös porvarilliset puolueet ovat ottaneet tavakseen kokoontua vappuna julkiselle paikalle tilaisuuteen, jossa pidetään poliittisia puheita.
Sima on yleinen vappujuoma. Vappuruokia ovat muun muassa tippaleivät, munkit ja perunasalaatti. Nykyaikainen vappu on leimallisesti kaupunkilainen juhla. Lapsille ostetaan usein ilmapalloja. Useat orkesterit pitävät vuosittain vapunpäivän iltapäivänä perinteisen vappumatinean nimellä tunnetun konsertin. Vappukukkia, pieniä rintaneuloja, myydään huhtikuussa ja vappuna lastensuojelutyön tukemiseksi.
Opiskelijoille vappu on keskeinen juhla. Monet ylioppilastutkinnon suorittaneet ihmiset pitävät valkoista ylioppilaslakkia, teekkarilakkia, insinöörilakkia tai merkonomilakkia. Helsingissä vapunaaton suuri opiskelijajuhla on Havis Amanda -patsaan lakitus. Myös muissa kaupungeissa lakitetaan patsaita.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stukaloff, Christine: Vapun viettoa eri Pohjoismaissa 5.5.2023. Yliopiston almanakkatoimisto. Viitattu 4.5.2024.
Vietä muoviton vappu Taloustaito. 30.4.2024. Viitattu 4.5.2024.
Suomen liputuspäivät
| --- | --- |
Viralliset:  suomalaisen kulttuurin päivä (28.2)  suomalaisen työn päivä (vappu) (1.5)  äitienpäivä (toukokuun 2. sunnuntai)  puolustusvoimain lippujuhlan päivä (4.6)  Suomen lipun päivä (juhannus) (kesäkuun lopussa)  isänpäivä (marraskuun 2. sunnuntai)  itsenäisyyspäivä (6.12)  vaalipäivä  tasavallan presidentin toimeenastumispäivä 
Vakiintuneet:  J. L. Runebergin päivä (5.2)  Miina Sillanpään päivä (1.10)  tasa-arvon päivä (19.3)  suomen kielen päivä (9.4)  kansallinen veteraanipäivä (27.4)  Eurooppa-päivä (9.5)  suomalaisuuden päivä (J. V. Snellman) (12.5)  kaatuneitten muistopäivä (toukokuun 3. su)  runon ja suven päivä (6.7)  Aleksis Kiven päivä]  (10.10)  Yhdistyneiden kansakuntien päivä (24.10)  ruotsalaisuuden päivä (6.10)  suomalaisen musiikin päivä (8.12) 
Sima ja tippaleipä ovat osa suomalaista vappua.
Työväen vappumarssi Helsingissä 2007.
Yli kymmenentuhannen ihmisen lakitus Turussa vappuaattona 2017.
Going to Kansas City

| Going to Kansas City |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Päivi Suominen, 1998.
Ohjaaja:  Pekka Mandart
Käsikirjoittaja:  Morrie Ruvinsky
Tuottaja:  Lise Abastado Pamela Mandart
Säveltäjä:  Johnny Lee Michaels Marty Simon
Kuvaaja:  Pini Hellstedt
Leikkaaja:  David R. McLeod
Pääosat:  Mikko Nousiainen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kanada Suomi
Tuotantoyhtiö:  Mandart Entertainment Telescene Film Group
Ensi-ilta:  31. heinäkuuta 1998
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Going to Kansas City on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut elokuva. Elokuvan on ohjannut Pekka Mandart ja käsikirjoituksesta vastaa Mandartin lisäksi Tony McNabb.
Elokuvasta ja sen tekemisestä on julkaistu kirja Going to Kansas City – Elokuva ja kuinka se tehtiin. Kirjan on toimittanut Pamela Mandart ja Mikko Aarne.
Elokuva kertoo suomalaisesta opiskelijapoika Mikko Vihavaisesta (Mikko Nousiainen), joka lähtee vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin. Musiikillisesti lahjakkaan opiskelijan oli tarkoitus asua Kansas Cityn kaupungissa, mutta joutuikin pieneen maalaiskaupunkiin. Kaupungissa Mikko rakastuu kahvilassa työskentelvään Carlyyn (Melissa Galianos), mutta tytön seriffi-isä (Michael Ironside) ei ole innoissaan asiasta.
Mikko lähtee ystävineen lähikaupunkiin juhlimaan. Porukka joutuu ampumavälikohtaukseen, joka johtaa kuolemantapaukseen. Mikko oli tapauksessa sivullinen, mutta väärinymmärryksen vuoksi sai syyt niskoilleen.
Elokuvaa kuvattiin Suomessa sekä Kanadassa Montrealissa, Clarencevillessa ja Saint-Jean-sur-Richelieussa. Elokuvaa ei ole esitetty elokuvateattereissa Suomen ulkopuolella. Going to Kansas City oli poikkeuksellisen suuri suomalaiselokuva: yli neljäntoista miljoonan markan budjetti vastaa nykyrahassa yli 3,2:ta miljoonaa euroa.
Televisioesityksen se sai Kreikassa, Espanjassa ja Brasiliassa.
Aiheesta muualla

Going to Kansas City Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Film-o-holic.com – elokuvan arvostelu
MTVuutiset.fi – elokuvan arvostelu
Vapauden liitto

| Vapauden liitto r> p. |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  2022
Puheenjohtaja:  Ossi Tiihonen
Puoluesihteeri:  Lasse Paananen
Varapuheenjohtajat:   Niina Valtanen (1. vpj.)  Niko A. Kauko (2. vpj.)  Pekka Timonen (3. vpj.) 
Ideologia:   euroskeptismi  kansalliskonservatismi  lokalismi  yksilönvapaus 
Poliittinen kirjo:  oikeisto
Osoite:  Helsinki
Värit:       keltainen
Europarlamentaarikkoja:  0 / 15 (2024)
Kunnanvaltuustot:  17 / 8 859
Aluevaltuustot:  6 / 1 379 (2022)
Kotisivu:  vapaudenliitto.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vapauden liitto (lyhenne VL) on suomalainen toukokuussa 2022 rekisteröity kansalliskonservatiivinen ja lokalistinen puolue.
Vapauden liiton perustajat irtautuivat Valta kuuluu kansalle -puolueesta (VKK) alkuvuonna 2022 VKK:n Venäjä-myönteisyyden vuoksi. Vapauden liitto on oikeistolainen ja suhtautuu yrittäjyyteen myönteisesti. Puolue kannattaa laajoja yksilönvapauksia, veronalennuksia, Suomen kansallista omavaraisuutta ja sotilaallista liittoutumattomuutta sekä eroamista Euroopan unionista ja eroamista yhteisvaluutta eurosta. Se suhtautuu kielteisesti koronarajoituksiin.
Perustushistoria

Useiden keskeisten vapaudenliittolaisten tausta on Ano Turtiaisen johtamassa Valta kuuluu kansalle  -puolueessa. Vapauden liiton puheenjohtaja Ossi Tiihonen oli VKK:n kaupunginvaltuutettu, ja Vapauden liiton puoluesihteeri Cia Grönberg toimi VKK:n jäsenasioiden johtajana aluevaaleissa vuonna 2022. VKK:sta alkuvuonna 2022 Vapauden liittoon lähteneet eivät omien sanojensa mukaan hyväksyneet muun muassa VKK:n Venäjä-myönteisyyttä Venäjän hyökättyä Ukrainaan tai puolueen autoritaariseksi kokemaansa rakennetta ja Turtiaisen uskonnollisuutta.
Vapauden liitto sai tarvittavat 5 000 kannatusilmoitusta 19. huhtikuuta 2022, ja se merkittiin puoluerekisteriin 6. toukokuuta 2022.
Arvot ja politiikka

Vapauden liitto ilmoitti vuoden 2022 puolueohjelmassaan olevansa oikeistokonservatiivinen puolue. Se korostaa yksilön vapaudesta lähtevää ajattelua, ja haluaa kaventaa julkisen vallan merkitystä arjessa. Puolue kannattaa muutoksia vain konkreettisesti muutosta kaipaavien asioiden kohdalla, ja katsoo, että Suomen perustuslain kuuluu ohjata kaikkea toimintaa Suomessa.
Vuoden 2024 ohjelmassaan Vapauden liitto asemoi itsensä lokalistiseksi, eli se kannattaa itsenäistä kansallisvaltiota, paikallista päätöksentekoa sekä kansallista omavaraisuutta. Puolue tavoittelee Suomeen kansallista talousjärjestelmää, oman valuutan käyttöönottoa, laajaa omavaraisuutta ja toimivia sisämarkkinoita. Puolue haluaa eroon Euroopan unionin ylikansallisesta talousjärjestelmästä sekä ulkomaisen suurpääoman ja kansainvälisten suuryhtiöiden vallasta. Vapaakauppa tulisi toteuttaa Suomen ehdoilla.
Vapauden liitto kannattaa Suomen eroa Euroopan unionista, mutta haluaa säilyttää eurooppalaisen yhteistyön. Puolueen mielestä Suomen on oltava sotilaallisesti liittoutumaton, ja se vastustaa Suomen Nato-jäsenyyttä.
Vapauden liitto asemoi itsensä individualistiseksi puolueeksi. Se kannattaa laajaa sananvapautta, suoran demokratian lisäämistä, eläkevakuutusmaksujen ja arvonlisäveron alentamista, kieliopintojen ja terveydenhuollon valinnanvapautta, perheiden tukemista sekä yrittäjien veronalennuksia.
Vapauden liitto vastustaa yleiseurooppalaista rokotustodistusta. Koronapandemian aikana puolue vaati kaikista koronarajoituksista luopumista. Puolue ei usko ilmaston nykyisen lämpenemisen olevan ihmisen aiheuttamaa ja vastustaa ilmastonmuutoksella perusteltuja veronkorotuksia.
Vapauden liitto vastustaa Suomeen suuntautuvaa ei-työperäistä siirtolaisuutta, mutta hyväksyy osaamis- ja opiskeluperustaisen maahanmuuton. Se haluaa korvata kehitysavun halvemmilla ja tehokkaammilla keinoilla auttaa kriisimaita. Puolue vastustaa positiivista syrjintää ja haluaa poistaa kiihotuksen kansanryhmää vastaan rikoslaista.
Vaalit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Vaalitulokset
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2023 | 0 | 27 558 | 0,9 % |  |
Eurovaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2024 | 0 | 16 717 | 0,9 % |  |
Vapauden liitto osallistui eduskuntavaaleihin 2023. Se muodosti valtakunnallisen vaaliliiton Kristallipuolueen ja Suomen Kansa Ensin -puolueen kanssa. Yksikään sen ehdokkaista tullut valituksi.
Suomen presidentinvaaleihin 2024 Vapauden liitto tuki ehdokkaaksi Laura Huhtasaaren (ps.) siskoa Saara Huhtasaarta (sit.), mutta kannattajakortteja saatiin kerättyä vain alle puolet vaaditusta 20 000:sta.
Europarlamenttivaaleihin 2024 puolue onnistui saamaan perussuomalaisten istuvan europarlamentaarikon Teuvo Hakkaraisen sitoutumattomaksi ehdokkaaksi Vapauden liiton listalta. Vuonna 2025 Hakkarainen kuvasi Vapauden liittoa "venäjämieliseksi vikapartioksi" ja siirtyi perussuomalaisten sitoutumattomaksi kunnallisvaaliehdokkaaksi.
Aiheesta muualla

Puolueen sivusto
Yle: Laura Huhtasaaren Saara-sisko pyrkii presidenttiehdokkaaksi pienen oikeistopuolueen tuella 5.7.2023
Maputo

| Maputo entinen Lourenço Marques |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Maputo
 Koordinaatit: 25°58′S, 32°35′E 
Valtio:   Mosambik
Väkiluku:  1 257 500 
Aikavyöhyke:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maputo on Mosambikin pääkaupunki. Se sijaitsee valtion kaakkoisosassa ja Intian valtameren rannikolla. Vuonna 2016 kaupungissa oli 1 257 500 asukasta, sen metropolialueella yhteensä noin 1 782 400 asukasta.
Historia

Jo Vasco da Gaman retkikunta vuonna 1502 havaitsi Maputonlahden luonnonsataman hyväksi rantautumispaikaksi, ja myöhemmin 1500-luvulla jokisuuhun perustettiin portugalilaisten kauppa-asema nimeltä Lourenço Marques. Hollantilaiset rakensivat linnoituksen 1700-luvulla nykyisen Maputon paikalle, mutta hylkäsivät sen kymmenen vuoden kuluttua. Heidän jälkeensä myös britit ja Transvaal esittivät aluevaatimuksia alueella.
Lourenço Marquesista tuli Mosambikin pääkaupunki vuonna 1898. Kaupungin nimi vaihdettiin Maputoksi Mosambikin itsenäistyttyä vuonna 1975.
Talous

Maputon, ja koko Mosambikin, suurimpia hankkeita on Mozalin alumiinisulattamo, joka toimii 17 kilometrin päässä Maputosta. Mozalissa työskentelee vakituisesti yli tuhat ihmistä ja alihankkijoidensa kautta se työllistää välillisesti yli 10 000 ihmistä.
Kaupungissa on Maputon kansainvälinen lentoasema ja Mosambikin suurin satama, Maputon satama. Sataman palveluihin kuuluvat erityisterminaalit alumiinin, sitrushedelmien, sokerin, konttien ja tankkerien lastaamiseen. Kaupungin tärkeimmät vientituotteet ovat hiili, puuvilla, sokeri, kromi, sisal, kopra ja mahonki.
Nähtävyyksiä

Maputossa sijaitsee Mosambikin presidentin virallinen asumus Palácio da Ponta Vermelha. Kasvitieteellinen puutarha on vuodelta 1885. Vuonna 1892 valmistui kuvernöörin palatsi, joka tunnetaan nimellä Casa de Ferro. Metallirakenteet tekivät talosta sopimattoman subtrooppiseen ilmastoon, eikä kuvernööri koskaan asunut talossa. Nyt talo on museona. rautatieasema vuodelta 1910 rakenteet yhdistävät rautaa ja marmoria. Suuri kupoli on suunniteltu päästämään asemalle valoa ja raitista ilmaa.
Muihin nähtävyyksiin kuuluvat vallankumouksen museo, kansallinen taidemuseo, jossa on mosambikilaisten nykytaiteilijoiden teoksia, sekä Parcan vanha linnoitus.
Kaupungin ulkopuolella matkailijaa houkuttelevat Maccanetan rantakohde ja norsujen suojelualue kaupungin eteläpuolella. Siellä on yli 200 norsua.
Maantiede ja ilmasto

Maput sijaitsee Maputonlahden pohjukassa Maputo-joen suussa, mihin muodostui suojaisa luonnonsatama. Inhacan saari sijaitsee lähellä Maputon rannikkoa, ja suojaa satamapaikkaa. Sen vieressä on pienempi Portugalinsaari. Molemmat ovat suosittuja ranta- ja sukelluskohteita.
Koska Maputon 2400 tiestä ja kadusta vain 450:llä on nimi, osoitteita varten on kehitetty omaperäinen numerointijärjestelmä, jossa kadun numeroa kuvaa kaupunginosan numero, piste ja kadun kolminumeroinen järjestysnumero.
Maputossa vallitsee subtrooppinen ilmasto. Sateita saadaan marraskuusta helmikuuhun. Kuumin kuukausi on helmikuu.
Kulttuuri ja koulutus

Mosambikin vanhin yliopisto, Eduardo Mondlane -yliopisto, toimii Maputossa.
Mosambikin kansallinen tanssiryhmä, Companhia Nacional de Canto e Danca de Mocambique harjoittelee ja esiintyy Kulttuuritalolla (Casa de Cultura.
Portugalin pääkaupunki Lissabon on Maputon ystävyyskaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maputo Wikimedia Commonsissa
Mosambikin maakunnat
Cabo Delgado
Gaza
Inhambane
Manica
Maputo
Maputo (kaupunki)
Nampula
Niassa
Sofala
Tete
Zambezia
| n k Afrikan pääkaupungit |
| --- | --- |
Pääkaupungit:  Abuja, Nigeria  Accra, Ghana  Addis Abeba, Etiopia  Alger, Algeria  Antananarivo, Madagaskar  Asmara, Eritrea  Bamako, Mali  Bangui, Keski-Afrikan tasavalta  Banjul, Gambia  Bissau, Guinea-Bissau  Brazzaville, Kongon tasavalta  Conakry, Guinea  Dakar, Senegal  Djibouti, Djibouti  Dodoma, Tansania  Freetown, Sierra Leone  Gaborone, Botswana  Gitega, Burundi  Harare, Zimbabwe  Jamestown, Saint Helena  Juba, Etelä-Sudan  Kairo, Egypti  Kampala, Uganda  Khartum, Sudan  Kigali, Ruanda  Kinshasa, Kongon demokraattinen tasavalta  Libreville, Gabon  Lilongwe, Malawi  Lobamba, Swazimaa  Lomé, Togo  Luanda, Angola  Lusaka, Sambia  Malabo, Päiväntasaajan Guinea  Mamoudzou, Mayotte  Maputo, Mosambik  Maseru, Lesotho  Mbabane, Swazimaa  Mogadishu, Somalia  Monrovia, Liberia  Moroni, Komorit  Nairobi, Kenia  N’Djamena, Tšad  Niamey, Niger  Nouakchott, Mauritania  Ouagadougou, Burkina Faso  Port Louis, Mauritius  Porto-Novo, Benin  Praia, Kap Verde  Pretoria, Etelä-Afrikka Bloemfontein  Kapkaupunki  Rabat, Marokko  Saint-Denis, Réunion  São Tomé, São Tomé ja Príncipe  Tripoli, Libya  Tunis, Tunisia  Victoria, Seychellit  Windhoek, Namibia  Yaoundé, Kamerun  Yamoussoukro, Norsunluurannikko 
Lourenço Marques vuonna 1905 postikortissa
Maputo kuvattuna kansainväliseltä avaruusasemalta
Maputon keskusrautatieasema vuodelta 1910
Sirppiviistäjä

| Sirppiviistäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappaliitäjät Procellariidae
Suku::  Viistäjät Pterodroma
Laji::  alba
Kaksiosainen nimi
 Pterodroma alba  (J.F. Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Sirppiviistäjä Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sirppiviistäjä (Pterodroma alba) on ulappaliitäjien heimoon kuuluva valtamerilintu. Sen elinympäristö käsittää Tyynenmeren keskiosan saaristot Tongan, Phoenixsaaret ja Linen Kiribatissa, Marquesassaaret, Tuamotun ja Pitcairnin. Populaation koko on noin 10 000 paria. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Kiritimatista 1789.
Hortonin syndrooma

| Hortonin oireyhtymä |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  G44.0
ICD-9:  339.00,339.01,339.02
Tautitietokanta:  2850
MedlinePlus:  000786
MeSH:  D003027
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Hortonin oireyhtymä eli Bing-Hortonin neuralgia eli sarjoittainen päänsärky (engl. Cluster headache) on neurologinen sairaus, johon liittyy voimakasta päänsärkyä. ”Sarjoittainen” viittaa päänsärkykohtausten tulemiseen sarjoina. Taudin aiheuttaja on toistaiseksi tuntematon. Tautia esiintyy noin 0,3 prosentilla väestöstä, miehillä noin 0,5 prosentilla ja naisilla 0,1 prosentilla. Tautia sairastavista 80 prosenttia on miehiä.
Oireet

Hortonin syndroomassa kohtaus alkaa usein aamuyöllä ja on aina toispuolinen, toisen silmän seutuun paikantuva päänsärky. Kipua on kuvattu esimerkiksi ilmaisulla ”kuin joku poraisi silmää”. Siihen saattaa liittyä silmän punoitusta, kyynelvuotoa, mustuaisten supistumista ja samanpuoleisen sieraimen tukkoisuutta. Kohtaus voi kestää 15 minuuttia – 3 tuntia. Kohtaukset esiintyvät viikkojen, jopa kuukausien mittaisina sarjoina, jotka voivat hävitä ehkä vuosiksikin kohtausten välillä.
Kipu

Monet kuvaavat kipua kovimmaksi mitä he ovat koskaan kokeneet. Naiset ovat kuvanneet kipua synnytyskipujakin pahemmaksi.
Diagnoosi

Päänsärky määritellään sarjoittaiseksi päänsäryksi, jos potilaalla on ollut viisi kriteerit täyttävää kohtausta, joiden tärkein oire on ”infernaalisen raivoisa, repivä viiltävä kipu silmäkuopassa, silmäkuopan ympärillä, ohimolla” kestoltaan 15 minuutista 3 tuntiin. Lisäksi tarvitaan vain yksi muu oire, kuten silmän verestys, kyynelvuoto, nenän tukkoisuus, kirkas vuoto nenästä, luomen roikkuminen tai turvotus, mustuaisen pieneneminen, kuumotus ja hikoiluhäiriö kipupuolella sekä levottomuus.  Diagnoosia varten on hyvä pitää päänsärkypäiväkirjaa.
Syy

Syytä ja mekanismia ei vielä tunneta kokonaan. Toiminnan häiriön keskus sijaitsee väliaivojen hypotalamuksessa, joka säätelee muun muassa vuosi- ja vuorokausirytmejä (biologista kelloa) sekä hormonieritystä. Kortisolin, kasvuhormonin ja melatoniinin erityksessä on poikkeamia. Kohtauksen aikana myös kolmoishermon ylin, otsan-, silmän- ja nenänseutuun ulottuva haara ja autonominen hermosto aktivoituvat poikkeavalla tavalla. Nämä paikallistavat kivun silmän seutuun ja aiheuttavat liitännäisoireita, esimerkiksi kyynelvuotoa tai nenän tukkoisuutta.
Kivun laukaisija

Sarjoittaisen päänsäryn voi laukaista esimerkiksi alkoholi ja liuotinaineet tai uni-valverytmin muutos, liiallinen fyysinen rasitus, vihanpuuskat, ilmanpaineen muutokset esim. vuoristossa tai lentomatkan aikana.lähde?
Monet tutkimukset osoittavat syndroomasta kärsivistä suuren osan polttavan tupakkaa. Taudin ja tupakoinnin välisestä yhteydestä ei ole vielä tietoa.
Potilaat välttävät alkoholia varsinkin aktiivisen vaiheen aikana, koska se voi laukaista uuden kohtauksen. Tutkimuksessa todettiin kovien polttajien ja alkoholin käyttäjien vähentävän alkoholin kulutusta kohtauksen aikana muttei tupakointia.