stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Digitaalinen kuntoutus
Menetelmät ja teknologia

Kotona tai kodinkaltaisessa ympäristössä hyödynnettävät digitaalisen kuntoutuksen ratkaisut voidaan jakaa karkeasti kuuteen ryhmään: sensoreihin, robotteihin, pelillisyyteen, virtuaalitodellisuuteen, mobiilisovelluksiin ja digitaalisiin alustoihin.
Sensoreita, kuten erilaisia hyvinvointi- tai älykelloja, voidaan hyödyntää osana kuntoutusta ja saada aiempaa tarkempaa tietoa harjoittelun kuormittavuudesta ja kuntoutujan aktiivisuudesta.
Erilaista robottiteknologiaa hyödynnetään etenkin liikunnallisessa kuntoutuksessa osana neurologisten kuntoutujien kävely- ja yläraajaharjoittelua.
Pelillistämisen avulla voidaan lisätä kuntoutujien motivaatiota harjoitteluun ja näin tukea myös omatoimista harjoittelua . Virtuaalitodellisuus (VR) ja lisätty todellisuus (AR) tarjoavat immersiiviä ympäristöjä, joissa kuntoutujat voivat harjoitella erilaisia liikunnallisia tai sosiaalisia taitoja turvallisesti.Virtuaalitodellisuutta on hyödynnetty erityisesti aivohalvauskuntoutujien liikunnallisessa kuntoutuksessa, mutta se soveltuu myös esimerkiksi osaksi ikääntyvien henkilöiden kuntoutusta lisäämään arjen mielekkyyttä.
Erilaiset digitaaliset alustat ja mobiilisovellukset osana kuntoutusta ovat yleistyneet viime vuosina tarjoten kuntoutujille helpon pääsyn kuntoutusohjelmiin ja -harjoituksiin ajasta ja paikasta riippumatta.
Tekoäly tarjoaa erinäisiä mahdollisuuksia kuntoutusprosessin kehittämiseen niin ammattilaisen kuin kuntoutujankin näkökulmasta. Generatiiviseen tekoälyyn pohjautuvien alustaratkaisuiden avulla voidaan parantaa kuntoutuspalveluiden saatavuutta globaalisti.
Hyödyt ja haasteet

Digitaalinen kuntoutus lisää kuntoutuspalveluiden saatavuutta ja joustavuutta etenkin aikaan ja paikkaan sitomattomien palveluiden kehittymisen myötä. Parhaimmillaan digitaalinen kuntoutus voi myös edistää kuntoutujan aktiivisuutta sekä oman kuntoutusprossin omistajuutta.
Digitaalisen kuntoutuksen hyödyntämisen haasteena voi joidenkin ratkaisujen osalta olla laitteiden saatavuus ja korkea hinta, mutta suurimmat esteet liittyvät käyttäjien tietoteknisten valmiuksien puutteisiin, mutta myös tietoturvaan ja yksityisyyden suojaan liittyviin pelkoihin.
Tulevaisuuden näkymiä

Digitaalinen kuntoutus tarjoaa mahdollisuuksia vastata globaalisti kasvavaan kuntoutusvelkaan, sillä maailmassa on jo tällä hetkellä 2.4 miljardia ihmistä, jotka hyötyisivät kuntoutuksesta.
Digitaalisen kuntoutuksen osalta selkeä tulevaisuuden kehityssuunta on kohti yksilöllisempiä kuntoutuspalveluita, mikä mahdollistuu muun muassa generatiiviseen tekoälyyn pohjautuvien ratkaisuiden kehittyessä. Myös datafikaation eli elämän laadullisten osa-alueiden muuntaminen mitattavaksi dataksi, mahdollistaa yhdessä tekoälykehityksen kanssa aiempaa yksilöllisempien ja kuntoutujan kokonaisvaltaista toimintakykyä huomioivien kuntoutusinterventioiden kehittämisen.
Digitaalisen kuntoutuksen hyötyjen saavuttaminen edellyttää kuitenkin laajaa yhteiskunnallista muutosta. Erityisesti tekoälyn hyödyntämiseen kuntoutuksessa liittyy erinäisiä eettisiä kysymyksiä, joista on tärkeä käydä laajempaa yhteiskunnallista ja globaalia keskustelua.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2013

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2013 Jämillä 25.–27. tammikuuta ja Kontiolahdella 5.–7. huhtikuuta.
Tulokset > Miehet > Sprintti, 1,4 km, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Matias Strandvall | IF Minken | 3.16,3 |
| 2 | Sami Jauhojärvi | Vuokatti Ski Team Kainuu | 3.19,7 |
| 3 | Anssi Pentsinen | Jämsänkosken Ilves | 3.19,8 |
| 4 | Ville Nousiainen | Kouvolan Hiihtoseura | 3.19,8 |
| 5 | Kalle Lassila | Vetelin Urheilijat | 3.23,8 |
| 6 | Toni Ketelä | IF Minken | 3.30,4 |
Jämi, 25. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 10 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ville Nousiainen | Kouvolan Hiihtoseura | 28.56,0 |
| 2 | Sami Jauhojärvi | Vuokatti Ski Team Kainuu | 29.01,3 |
| 3 | Tero Similä | Ylivieskan Kuula | 29.03,1 |
| 4 | Iivo Niskanen | Vuokatti Ski Team Kainuu | 29.05,5 |
| 5 | Kari Varis | Kouvolan Hiihtoseura | 29.19,4 |
| 6 | Lari Lehtonen | Imatran Urheilijat | 29.28,4 |
Jämi, 27. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 15 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Matti Heikkinen | Vantaan Hiihtoseura | 39.06,5 |
| 2 | Tero Similä | Ylivieskan Kuula | 39.43,5 |
| 3 | Kari Varis | Kouvolan Hiihtoseura | 40.18,4 |
| 4 | Anssi Pentsinen | Jämsänkosken Ilves | 40.55,4 |
| 5 | Sami Jauhojärvi | Vuokatti Ski Team Kainuu | 41.14,8 |
| 6 | Markus Pörsti | Kiteen Urheilijat | 41.24,3 |
Jämi, 26. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 50 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ville Nousiainen | Kouvolan Hiihtoseura | 1.57.26,3 |
| 2 | Matti Hakala | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 1.59.20,7 |
| 3 | Jussi Simula | Jämsänkosken Ilves | 1.59.48,9 |
| 4 | Kusti Kittilä | Kuhmo-Ski | 2.00.18,4 |
| 5 | Mikko Koutaniemi | Vuokatti Ski Team Kainuu | 2.00.42,5 |
| 6 | Matti Aalto | Keuruun Kisailijat | 2.00.48,9 |
Kontiolahti, 7. huhtikuuta


Ampumahiihtäjä Hakalan sijoittumista hopealle pidettiin suurena yllätyksenä. Jalkansa loukannut Matti Heikkinen ei pystynyt kilpailemaan.
Tulokset > Miehet > Sprinttiviesti, perinteinen

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jämsänkosken Ilves | Henri Jelonen   Anssi Pentsinen | 25.44,3 |
| 2 | Kouvolan Hiihtoseura | Kari Varis   Ville Nousiainen | 25.44,6 |
| 3 | Vuokatti Ski Team Kainuu | Iivo Niskanen   Sami Jauhojärvi | 25.44,7 |
| 4 | Kuhmo-Ski | Kusti Kittilä   Juho Mikkonen | 26.01,5 |
| 5 | IF Minken | Matias Strandvall   Toni Ketelä | 26.25,0 |
| 6 | Oulun Hiihtoseura | Jarmo Rissanen   Lasse Paakkonen | 26.43,6 |
Kontiolahti, 5. huhtikuuta


Sijalle 14 Niklas Collianderin kanssa hiihtänyt Matti Heikkinen loukkasi kilpailussa nivusensa.
Tulokset > Miehet > 4 × 5 kilometriä, (p + p + v + v)

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vuokatti Ski Team Kainuu | Iivo Niskanen   Sami Jauhojärvi   Teemu Härkönen   Mikko Koutaniemi | 1.33.11,7 |
| 2 | Jämsänkosken Ilves | Henri Jelonen   Anssi Pentsinen   Tomi Oittinen   Jussi Simula | 1.34.25,5 |
| 3 | Oulun Hiihtoseura | Lasse Paakkonen   Jarmo Rissanen   Heikki Palosaari   Jonne Seppänen | 1.34.56,7 |
| 4 | IF Minken | Christoffer Lindvall Toni Ketelä Robin Eriksson Matias Strandvall | 1.35.09,2 |
| 5 | Vantaan Hiihtoseura | Niklas Colliander Janne Mononen Olli Hiidensalo Otso Klemola | 1.36.22,5 |
| 6 | Kouvolan Hiihtoseura | Lauri Vuorinen Jani Heimonen Ville Nousiainen Kari Varis | 1.37.26,7 |
Kontiolahti, 6. huhtikuuta
Tulokset > Naiset > Sprintti, 1,2 km, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mona-Liisa Malvalehto | Kouvolan Hiihtoseura | 2.54,3 |
| 2 | Anne Kyllönen | Kainuun Hiihtoseura | 2.54,5 |
| 3 | Kerttu Niskanen | Vieremän Koitto | 2.59,9 |
| 4 | Aino-Kaisa Saarinen | Lempäälän Kisa | 3.01,5 |
| 5 | Laura Ahervo | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 3.05,5 |
| 6 | Ann-Mary Ähtävä | Team Kallesport | 3.15,4 |
Jämi, 25. tammikuuta


Krista Lähteenmäki ei osallistunut flunssan vuoksi.
Tulokset > Naiset > 5 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Anne Kyllönen | Kainuun Hiihtoseura | 15.15,7 |
| 2 | Aino-Kaisa Saarinen | Lempäälän Kisa | 15.27,0 |
| 3 | Kerttu Niskanen | Vieremän Koitto | 15.27,2 |
| 4 | Riikka Sarasoja-Lilja | Lappeen Riento | 15.36,6 |
| 5 | Riitta-Liisa Roponen | Oulun Hiihtoseura | 15.49,5 |
| 6 | Mona-Liisa Malvalehto | Kouvolan Hiihtoseura | 16.06,3 |
Jämi, 27. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 10 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kaisa Mäkäräinen | Kontiolahden Urheilijat | 28.40,8 |
| 2 | Riitta-Liisa Roponen | Oulun Hiihtoseura | 28.48,6 |
| 3 | Riikka Sarasoja-Lilja | Lappeen Riento | 30.02,5 |
| 4 | Laura Ahervo | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 30.35,7 |
| 5 | Sini Alusniemi | Huhtasuon Hiihto 2000 | 30.47,3 |
| 6 | Anne Mäkinen | Tarvasjoen Urheilijat | 31.22,3 |
Jämi, 26. tammikuuta


Krista Lähteenmäki ei osallistunut flunssan vuoksi.
Tulokset > Naiset > 30 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kerttu Niskanen | Vieremän Koitto | 1.12.51,1 |
| 2 | Riitta-Liisa Roponen | Oulun Hiihtoseura | 1.13.26,5 |
| 3 | Krista Lähteenmäki | Ikaalisten Urheilijat | 1.14.25,1 |
| 4 | Riikka Sarasoja-Lilja | Lappeen Riento | 1.14.36,8 |
| 5 | Laura Ahervo | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 1.14.51,2 |
| 6 | Sini Alusniemi | Huhtasuon Hiihto 2000 | 1.14.53,2 |
Kontiolahti, 7. huhtikuuta
Tulokset > Naiset > Sprinttiviesti, perinteinen

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vieremän Koitto | Marjaana Pitkänen   Kerttu Niskanen | 18.31,6 |
| 2 | Lempäälän Kisa | Maija Saarinen   Aino-Kaisa Saarinen | 18.44,7 |
| 3 | Hämeenlinnan Hiihtoseura | Maija Hakala   Laura Ahervo | 18.59,0 |
| 4 | Lappeen Riento | Satu Sikanen   Riikka Sarasoja-Lilja | 19.10,3 |
| 5 | Kouvolan Hiihtoseura 1 | Heli Heiskanen   Mona-Liisa Malvalehto | 19.16,6 |
| 6 | Kainuun Hiihtoseura | Anne Kyllönen   Petra Torvinen | 19.21,7 |
Kontiolahti, 5. huhtikuuta
Tulokset > Naiset > 3 × 5 kilometriä, (p + v + v)

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vieremän Koitto | Marjaana Pitkänen   Eveliina Randelin   Kerttu Niskanen | 41.49,4 |
| 2 | Hämeenlinnan Hiihtoseura | Anni Kainulainen   Laura Ahervo   Maija Hakala | 41.51,7 |
| 3 | Oulun Hiihtoseura | Tiia Rantala   Riitta-Liisa Roponen   Ruut Vähämetsä | 42.11,0 |
| 4 | Lempäälän Kisa | Maija Saarinen Mervi Pesu Aino-Kaisa Saarinen | 42.14,1 |
| 5 | Kouvolan Hiihtoseura | Mona-Liisa Malvalehto Heli Heiskanen Eevamari Oksanen | 42.34,2 |
| 6 | Leppävirran Viri | Kati Venäläinen Sanna Markkanen Tanja Kauppinen | 42.37,3 |
Kontiolahti, 6. huhtikuuta


Niskanen nosti ankkuriosuudella joukkueensa mestariksi kymmenenneltä sijalta yli minuutin takaa.
Timiș (piirikunta)

| Timișin piirikunta Județul Timiș Temes megye |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Romania
Kehitysalue:  Vest
Historiallinen alue:  Baanaatti
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Timișoara
Pinta-ala:  8 697 km²
Väkiluku (2014):  693 104
 – väestötiheys:  79,7 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  TM
 
Consiliul Județean Timiș
Timiș (IPA: ['ti.miʃ], unk. Temes, serb. Тамиш, Tamiš) on piirikunta Romanian Baanaatin historiallisella alueella. Piirikunnan pääkaupunki on Timișoara. Sen pinta-ala on 8 697 km² ja siellä on noin 693 104 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 8 697 km² (3,6 prosenttia Romanian pinta-alasta), mikä tekee siitä Romanian suurimman piirikunnan.
Timișin piirikunta rajautuu idässä Hunedoaran piirikuntaan, etelässä Caraș-Severinin piirikuntaan, pohjoisessa Aradin piirikuntaan sekä luoteessa Unkarin Csongrádin lääniin ja lounaassa Serbiaan.
Kaupungit ja kunnat > Kaupungit

Timișoara
Lugoj
Sânnicolau Mare
Jimbolia
Recaș
Buziaș
Făget
Deta
Gătaia
Ciacova
Kaupungit ja kunnat > Kunnat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Balinț  Banloc  Bara  Bârna  Beba Veche  Becicherecu Mic  Belinț  Bethausen  Biled  Birda  Bogda  Boldur  Brestovăț  Cărpiniș  Cenad  Cenei  Checea  Chevereșu Mare  Comloșu Mare |  Coșteiu  Criciova  Curtea  Darova  Denta  Dudeștii Noi  Dudeștii Vechi  Dumbrava  Dumbrăvița  Fârdea  Fibiș  Foeni  Gavojdia  Ghilad  Ghiroda  Ghizela  Giarmata  Giera  Giroc |  Giulvăz  Gottlob  Iecea Mare  Jamu Mare  Jebel  Lenauheim  Liebling  Lovrin  Margina  Mașloc  Mănăștiur  Moravița  Moșnița Nouă  Nădrag  Nițchidorf  Ohaba Lungă  Orțișoara  Parța  Pădureni |  Peciu Nou  Periam  Pietroasa  Pișchia  Racovița  Remetea Mare  Sacoșu Turcesc  Saravale  Satchinez  Săcălaz  Sânandrei  Sânmihaiu Român  Sânpetru Mare  Secaș  Șag  Șandra  Știuca  Teremia Mare  Tomești |  Tomnatic  Topolovățu Mare  Tormac  Traian Vuia  Uivar  Variaș  Vălcani  Victor Vlad Delamarina  Voiteg |
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 649 777 asukasta ja sen väestötiheys oli 74,71 asukasta neliökilometrillä.
Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 83 prosenttia, unkarilaisia 7,5 prosenttia, romaneja 2 prosenttia, saksalaisia 2 prosenttia, serbejä 2 prosenttia sekä bulgarialaisia, ukrainalaisia ja muita alle 1 prosentti.
| Vuosi | Piirikunnan väestönkasvu |
| --- | --- |
1948: 588 936
1956:  568 881
1966:  607 596
1977:  696 884
1992:  700 033
2002:  677 926
2011:  649 777
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Timişin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset internetsivut (romaniaksi)
Romanian piirikunnat
Alba
Arad
Argeș
Bacău
Bihor
Bistrița-Năsăud
Botoșani
Brașov
Brăila
Buzău
Caraș-Severin
Călărași
Cluj
Constanța
Covasna
Dâmbovița
Dolj
Galați
Giurgiu
Gorj
Harghita
Hunedoara
Ialomița
Iași
Ilfov
Maramureș
Mehedinți
Mureș
Neamț
Olt
Prahova
Satu Mare
Sălaj
Sibiu
Suceava
Teleorman
Timiș
Tulcea
Vaslui
Vâlcea
Vrancea
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1905

Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin Helsingissä 28.-29. tammikuuta 1905. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuteen vaadittiin kaksi matkavoittoa kolmesta mahdollisesta. Johan Wikander onnistui tässä ja pudotti kuusi vuotta mestaruutta pitäneen Wathénin mestaruuspallilta. Ensimmäisenä päivänä luisteltiin 1 500 metrin matka ja seuraavana päivänä ensiksi 500 ja sitten 5 000 metriä.
Miesten yleiskilpailu

Parhaat tulokset.
| Sija | Kilpailija | 1 500 m | # | 500 m | # | 5 000 m | # | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Johan Wikander | 2.39,0 | 1 | 48,0 | 1 | 9.29,0 | 3 | 5 |
|  | Franz Fredrik Wathén | 2.50,2 | 2 | 48,2 | 2 | 9.27,2 | 2 | 6 |
|  | Walter Ylander | 2.50,4 | 3 | 50,0 | 6 | 9.24,0 | 1 | 10 |
|  | Gunnar Strömstén | 2.50,4 | 3 | 49,2 | 4 | 9.32,4 | 6 | 13 |
|  | Arvo Nordlund | 2.54,0 | 7 | 49,8 | 5 | 9.49,0 | 8 | 20 |
|  | Lauri Koskinen | 2.52,6 | 5 | 52,0 | 9 | 9.40,4 | 7 | 21 |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1901

Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin viidennen kerran Helsingissä 25. - 26. helmikuuta 1901. Kilpailut käytiin kansainvälisten luistelukilpailujen yhteydessä. Franz Fredrik Wathén puolusti Suomen-mestaruuttaan menestyksellä voittamalla kaksi lyhintä matkaa, joilla suoritettiin erikseen karsinnat ja loppukilpailu.
Miesten yleiskilpailu

| Sija | Kilpailija | 500 m karsinta | # | 500 m Finaali | # | 1 500 m karsinta | # | 1 500 m Finaali | # | 5 000 metriä | # |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Franz Fredrik Wathén | 47,8 | 1 | 46,2 | 1 | 2.33,4 | 1 | 2.33,0 | 1 | 9.09,2 | 2 |
|  | Jussi Viinikainen | 51,2 | 6 | 49,4 | 3 | 2.40,0 | 3 | 2.38,0 | 4 | 9.08,6 | 1 |
|  | K. Fager | 51,2 | 6 | 50,0 | 5 | – | – | 2.39,6 | 5 | 9.32,2 | 4 |
|  | Emil Helin | 50,0 | 4 | – | – | – | – | – | – | – | – |
|  | E. Garoff | 49,6 | 3 | 51,0 | 6 | 2.47,2 | 6 | – | – | – | – |
|  | Toivo Tillander | – | – | – | – | 2.42,2 | 4 | 2.37,2 | 3 | DNF | – |
| UP |  Rudolf Gundersen | 48,0 | 2 | 47,4 | 2 | 2.35,0 | 2 | 2.34,4 | 2 | 9.22,8 | 3 |
| UP |  Martinus Lørdahl | 50,4 | 5 | 49,4 | 3 | 2.45,0 | 5 | 2.45,0 | 6 | – | – |
| UP |  Ragnar Thorn | 51,2 | 6 | 51,2 | 7 | – | – | – | – | – | – |
Taitoluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1910

Suomen taitoluistelumestaruudesta kilpailtiin Helsingissä 6. maaliskuuta 1910. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu, joka järjestettiin toisen kerran. Aiemmin mestaruudesta oli kilpailtu vuonna 1908. Mestaruuden voitti HSK:ta edustanut Walter Jakobsson.
Miehet

| Sija | Kilpailija | Pakolliset | Vapaa | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Walter Jakobsson | 120,0 | 66,0 | 186,0 |
| 2 | Björnsson Schauman | 105,0 | 66,4 | 171,4 |
| 3 | A. Huuri | 106,4 | 69,3 | 175,7 |
| 4 | H. Kesti | 77,3 | 51,7 | 129,0 |
| 5 | A. Lindqvist | 55,8 | 38,4 | 94,2 |
Liberalismi

Liberalismi (lat. liber ’vapaa’) tai vapaudenaate on vapautta korostava ideologia ja poliittinen aate. Se syntyi vaatimaan poliittisia oikeuksia porvaristolle, jotta nämä voisivat vaikuttaa siihen millainen yhteiskunta oli. Liberalismi on vastustanut hallitsijoiden yksinvaltaa ja talouden vapaan toiminnan esteitä. Liberaalit ovat täten vaatineet muiden muassa absolutismista ja tulleista luopumista sekä liberaalia demokratiaa ja elinkeinovapautta.
Liberalismi asettaa yksilön oikeudet korkealle, ja liberalismiin liittyy individualismi. Liberalismi pitää keskeisenä arvonaan vapautta jostakin ja vapautta johonkin. Liberalismi ei ole itsenäinen lyhyesti määriteltävä ideologia, vaan se käsittää useita eri muotoja. Yhteisenä niille kaikille voidaan pitää lähinnä syntyperästä riippuvan moraalisen ja poliittisen arvojärjestyksen kieltämistä sekä yksilönvapauden pitämistä keskeisenä arvona.
Valistuksen liberaaleista ajattelijoista poliittiseen ajatteluun vaikuttivat 1700-luvulla etenkin Montesquieu, Immanuel Kant, David Hume ja Adam Smith. Edistys tuo liberalismiin liikkeen ja kehityksen positiivisen dynamiikan, jota pidetään usein osana liberalismin valistus- ja sivistystehtävää. Vapauden lisäksi muita liberalismin eri muodoille yhteisiä ydinkäsitteitä ovat rationaalisuus, yksilöllisyys, edistys, sosiaalisuus, yhteinen etu sekä rajoitettu ja tilivelvollinen valta. Näiden käsitteiden painotuserot määrittävät liberalismin eri muodot. Liberalismin alkuperäistä muotoa kutsutaan klassiseksi liberalismiksi.
Liberalismin ihanteet ja porvariston valtaannousupyrkimykset kokivat voiton Amerikan vallankumouksessa ja pian sen jälkeen Ranskan vallankumouksessa. Myös Euroopan hullu vuosi 1848 liittyi liberalismin voittokulkuun. Näissä historiallisissa tapahtumissa porvaristo syrjäytti aateliston hallitsevana yhteiskuntaluokkana, ja yksityisen edun tavoittelusta tuli hyväksyttyä, mikä aikaisemmassa feodaaliyhteiskunnassa oli käsitetty yhteisen edun vastaisena.
Etymologia

Sanat liberaali ja liberalismi ovat lähtöisin latinan sanasta liber ’vapaa’. Liviuksen Rooman historia ja sen perusteet kuvaa taistelua vapaudesta kahden luokan välillä. Keskiajan jälkeen tämä taistelu alkoi uudelleen Italian renessanssin konfliktissa vapaiden kaupunkivaltioiden kannattajien ja Paavin kannattajien välillä. Alun perin Espanjan yksilönvapautta puolustaneen vuoden 1812 perustuslain puolustajia sanottiin "liberaaleiksi" ja konservatiivisia vastustajia "serviileiksi". Tätä on pidetty sanan liberalismi (jälkisyntyisenä) alkuperänä, joskin sanasta on varhaisempiakin viitteitä.
Historia

Liberaalit ajatukset alkoivat nousta Euroopassa uudella ajalla suurten yhteiskunnallisten muutosten aikana, kun vastustus tyrannimaisia monarkkeja ja feodaalisia hierarkioita kohtaan lisääntyi ja maallinen valta alkoi haastaa uskonnon monopolia. Brittiläinen yhteiskuntafilosofi John Locke (1632–1704) alkoi puhua "luonnollisista oikeuksista", joita jokaisella ihmisellä on syntymästään lähtien. Liberalismin syntyyn vaikutti myös Euroopan yhteiskuntien lisääntyvä kaupungistuminen ja porvariston tarve edistää ja suojella hyödykkeiden tuottamista ja kaupankäyntiä vapauttamalla markkinat. Valistuksen liberaaleista ajattelijoista poliittiseen ajatteluun vaikuttivat 1700-luvulla etenkin Montesquieu, Immanuel Kant, David Hume ja Adam Smith.
Liberalismin poliittiset muodot kehittyivät 1800-luvun Britanniassa, jossa perustettiin suuri liberaalipuolue. Myöhemmin samalla vuosisadalla yksilönvapautta ja ihmisen riippumattomuutta korostavasta klassisesta liberalismista erkaantui sosiaaliliberalismi.
Liberalismin teoriassa voidaan nähdä viisi ajallista kerrostumaa, joiden kuluessa liberalismiin on lisätty uusia argumenttikerroksia ja löyhiä piirteitä:
Rajoitetun vallan tarkoitukseksi nähtiin yksilön oikeuksien suojelu ja sellaisen tilan varmistaminen, jossa ihmiset voivat elää ilman hallituksen sortoa.
Taloudellisen kanssakäymisen ja vapaiden markkinoiden katsottiin sallivan yksilöiden hyötyä hyödykkeiden keskinäisestä vaihdosta.
Ihmisen ajallisen edistymisen tarkoitukseksi katsottiin sallia yksilöiden kehittää potentiaaliaan ja kykyjään ilman että he samalla satuttaisivat muita.
Katsottiin, että yksilöt tarvitsevat keskinäistä riippuvuutta ja valtion säätelemää hyvinvointia saavuttaakseen vapauden ja kukoistuksen.
Tunnustettiin ryhmien elämäntyylien ja uskomusten ja päämäärien moninaisuus ja alettiin pyrkiä moniarvoiseen ja suvaitsevaiseen yhteiskuntaan.
Liberalismin historian keskeisiä ajattelijoita olivat brittiläiset John Stuart Mill (1806–1873), Thomas Hill Green (1836–1882), Leonard Trelawny Hobhouse (1864–1929), John Atkinson Hobson (1858–1940) ja Mary Wollstonecraft (1759–1797), mannereurooppalaiset Benjamin Constant (1767–1830), Wilhelm von Humboldt (1767–1835), Max Weber (1864–1920), Friedrich Naumann (1860–1919) ja Benedetto Croce (1886–1952) sekä yhdysvaltalaiset John Dewey (1859–1952) ja Friedrich August von Hayek (1899–1992). 1900-luvun merkittäviä filosofisen liberalismin edustajia olivat esimerkiksi John Rawls (1921–2002), Ronald Dworkin (1931–2013) ja Isaiah Berlin (1909–1997).
Ydinkäsitteitä

Liberalismin eri muodoille yhteisiä ydinkäsitteitä ovat vapaus, rationaalisuus, yksilöllisyys, edistys, sosiaalisuus, yhteinen etu sekä rajoitettu ja tilivelvollinen valta. Näiden käsitteiden painotuserot määrittävät liberalismin eri muodot.
Vapauden käsite on liberalismin keskeinen ja korvaamaton ydinpiirre. Liberalismin eri virtauksissa on kuitenkin erilaisia käsityksiä siitä, mistä kuuluu olla vapaa, ja mitä esteitä ihmisen edestä täytyy poistaa. Monien liberaalien kannattamia vapausoikeuksia ovat yhdistymisvapaus, laajaa sopimusvapaus ja elinkeinovapaus, sananvapaus, lehdistönvapaus ja liikkumisen vapaus, vapaus orjuudesta, pakkotyöstä ja väkivallasta, uskonnonvapaus ja yksityisomistusoikeus eli laaja henkilökohtainen ja taloudellinen vapaus.
Liberalismissa ihmisen oletetaan olevan rationaalisesti ajatteleva ja toimiva olento, joka pyrkii kohti hyvää elämää itselleen, samalla muut ihmiset huomioon ottaen. Rationaalisuuden oletuksesta on johdettu perustelu yhtäläisille oikeuksille ja mahdollisuuksille. Uusliberalismissa korostetaan päämäärien laskelmoitua saavuttamista kaikkein kulutehokkaimmilla keinoilla.
Yksilöllisyydellä eli individuaalisuudella tarkoitetaan sitä, että jokainen ihminen on laadullisesti ainutkertainen ja kykenee toteuttamaan täyden potentiaalinsa vain ilmaisemalla itseään. Yksilöllisyyden edellytyksinä pidetään koulutusta sekä hyvää taloudellista, kulttuurista ja terveydellistä ympäristöä.
Edistys tuo liberalismiin liikkeen ja kehityksen positiivisen dynamiikan, jota pidetään usein osana liberalismin valistus- ja sivistystehtävää. Siihen sisältyy aineellisen teknologian kehittäminen sekä kekseliäisyyden ja ponnistelun tuoma elintason nousu.
Sosiaalisuuteen kuuluu liberalismissa käsitys siitä, että ihmisten kuuluu kunnioittaa toisiaan, välittää toisistaan ja olla toisistaan hyödyllisellä tavalla riippuvaisia eri tasoilla.
Yhteisen edun katsotaan liberalismissa koskevan kaikkia ihmisiä erottelematta luokkia, rotuja, sukupuolia tai etnisyyksiä. Liberaalit usein vetoavat yhteiseen etuun ja ihmisiä yhdistäviin asioihin sekä tavoittelevat erilaisten ryhmien arvokasta yhteiseloa. Myös markkinaliberaalit viittaavat yhteiseen etuun ja ”näkymättömään käteen”, joka muuttaa oman edun tavoittelun yhteisen edun mukaisiksi tuloksiksi.
Vallan halutaan liberalismissa olevan rajoitettua ja vastuuvelvollista, ja siitä pyritään tekemään eri järjestelmien avulla vähemmän vaarallista ja inklusiivisempaa.