stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaoru Mitoma
Seurajoukkueura

Mitoma aloitti liigauransa kotimaansa J1 Leaguessa Kawasaki Frontalen joukkueessa vuonna 2020. Tuona vuonna hän voitti liigamestaruuden ja Japanin cupin, jonka loppuottelun ainoan maalin hän teki. Ennen siirtymistään Eurooppaan elokuussa 2021 hän pelasi J1 Leaguessa 50 ottelua, joissa hän teki 21 maalia, ja Aasian Mestarien liigassa kolme ottelua, joissa hän teki kaksi maalia. Mitoma siirtyi Brightoniin mutta pelasi kauden 2021–2022 lainalla belgialaisessa Union SG:ssä. Hän pelasi Belgian pääsarjassa 27 ottelua ja teki niissä seitsemän maalia.
Mitoma pelasi kaudella 2022–2023 Brightonissa 33 valioliigaottelua, joissa hän oli 24 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki Valioliigassa seitsemän maalia: marraskuussa Wolverhamptonia, joulukuussa Arsenalia, tammikuussa Evertonia ja Leicesteriä, helmikuussa Bournemouthia, maaliskuussa West Hamia sekä huhtikuussa Brentfordia vastaan. Hän teki FA Cupissa neljännellä kierroksella tammikuun lopulla Liverpoolia vastaan lisäajalla 2–1-voittomaalin ja maaliskuussa voitokkaassa puolivälieräottelussa Grimsbyä vastaan yhden Brightonin viidestä maalista. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 19 valioliigaottelua, joista 15 avauskokoonpanossa. Hän teki maalin Wolverhamptonia vastaan elokuussa ja kaksi maalia Bournemouthia vastaan syyskuussa. Hän pelasi nilkka- ja selkävammojen vuoksi vuodenvaihteen jälkeen loppukauden aikana vain ksksi liigaottelua. Eurooppa-liigassa hän pelasi kuusi ottelua.
Maajoukkueura

Mitoma pelasi Japanin nuorisomaajoukkueissa. Aasian kisoissa 2018 hän pelasi kaksi ottelua ja teki yhden maalin Japanin saavuttaessa hopeaa alle 23-vuotiaiden maajoukkueilla pelatussa turnauksessa. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän pelasi Japanin neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa ja teki pronssiottelussa Meksikoa vastaan joukkueensa ainoan maalin. Hän pelasi Japanin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Omania vastaan. Qatarin MM-kilpailuissa 2022 hän tuli vaihdosta kentälle Japanin kaikissa neljässä ottelussa. Kroatiaa vastaan pelatun tappiollisen neljännesvälieräottelun päättäneessä rangaistuspotkukilpailussa hän epäonnistui maalinteossa Japanin toisena laukojana.
Mitoma on pelannut heinäkuun 2024 puoliväliin mennessä 20 A-maaottelua ja tehnyt niissä seitsemän maalia: kaksi maaliskuussa 2022 MM-karsintaottelussa Australiaa vastaan sekä yhden kesäkuussa 2022 Paraguayta, runsas viikko myöhemmin Ghanaa, syyskuussa 2022 Yhdysvaltoja, maaliskuussa 2023 Kolumbiaa ja kesäkuussa 2023 Perua vastaan.
KSS

Lyhenne KSS viittaa seuraaviin:
KSS, Keskussotilassairaala, joita olivat KSS 1 eli Tilkka Helsingissä ja KSS 2 Lahdessa
Kuopion SalibandySeura ry, nykyään Salibandyseura Welhot ry
Kouvolan Seudun Sähkö Oy, nykyään KSS Energia Oy, sähköyhtiö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”KSS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalliojärvi (Ruovesi, Ylä-Vääri)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°54′41″N, 24°23′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskujoki:  Kallio-oja 
Järvinumero:  35.339.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,6 m  
Rantaviiva:  1,827 km  
Pinta-ala:  6,564 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Ylä-Väärin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy.
KSVCD

KSVCD (engl. K Super Video Compression Dynamics) on muokattu MPEG-1 ja MPEG-2 standardien GOP-rakenteesta ja kvantisointimatriisista. Sen avulla on mahdollista luoda yli 120 minuuttia lähes DVD-laatuista kuvamateriaalia (lähdemateriaalista riippuen) yhdelle CD-R/RW -aihiolle.
Kalliojärvi (Tampere, Kaanaa)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  RuovesiTampere
Koordinaatit:  61°47′28″N, 24°04′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Vähään Kalliojärveen 
Järvinumero:  35.329.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,4 m  
Rantaviiva:  5,226 km  
Pinta-ala:  29,449 ha  
Saaria:  1 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Tampereella ja Ruovedellä Kaanaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 29 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi sijaitsee Siikanevan lounaispuolella sijaitsevalla mäkisellä ja järvisellä ylängöllä ja siinä on mäkien vuoksi paljon niemiä ja lahtia. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 165,4 metriä mpy.
KS Ada

| KS Ada |
| --- | --- |
Koko nimi:  Klubi Sportiv Ada Velipojë
Sarja:  Kategoria e parë
Infobox OKNimi-testi OK: 
Klubi Sportiv Ada Velipojë on albanialainen jalkapalloseura, jonka kotikaupunki on Velipojë Shkodërin maakunnassa. Ada pelaa Kategoria e parëssa, joka on Albanian toiseksi korkein sarjataso. Kaudella 2006 – 2007 seura oli sarjan 12.
KS Flamurtari Vlorë

Klubi Sportiv Flamurtari Vlorë on jalkapalloseura Vlorën kaupungista. Seura pelaa kaudella 2017–18 Albanian korkeimmalla sarjatasolla Kategoria superioressa. Flamutari on voittanut kertaalleen Albanian mestaruuden. Tämä tapahtui vuonna 1991.
Kainkäärmeenpoika

| Kainkäärmeenpoika> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  kuvataiteilija
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  punk, elektroninen
Yhtyeet:  Kvartsikoirat
Levy-yhtiöt:  (Vaaralliset Levyt) (Dekadenz) Warner Music Finland Svart Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kainkäärmeenpoika (etunimeltään Kai [kutsumanimeltään Kaide]) on suomalainen kuvataiteilija ja ex-muusikko, joka tunnetaan pyrkimyksestään luoda aikoinaan 1980-luvulla itsestään Suomen musiikkikulttuuriin ensimmäinen queer-artisti. Artistinimi on esiintynyt myös muodossa Kain Käärmeenpoika.
Ura

Kaide tutustui sanoittaja Jaana Rinteeseen ja tuottaja Ralf Örniin Helsingissä 1980-luvun alussa. Rinne ja Örn työskentelivät vuonna 1984 Vaaralliset Levyt -levy-yhtiöllä, mikä johti siihen että Kai päätyi työstämään levy-yhtiöllä Esa Saarisen Filosofia-albumia. Hän teki levylle sävellys- ja sovitustyötä. Hän päätyi myös kuvittamaan levyltä julkaistun singlen "Poikarakkaus" kansikuvan. Albumin nauhoitusvaiheessa Örn huomasi, että nauhoituksiin annettua studioaikaa jäi hyödyntämättä, minkä kautta alettiin luomaan Kain omaa pitkäsoittoa. Lopputuloksena syntyi punk-henkinen elektroniikkalevy, jonka aiheena oli homoseksuaalisuus. Lopulta levy kuitenkin hyllytettiin levy-yhtiön toimesta sen aiheen vuoksi eikä sitä julkaistu.
Vuonna 1986 Kai palasi Dekadenz-levy-yhtiöllä, missä hänelle nauhoitettiin neljä kappaletta sisältänyt punk rock -EP. Sen oli tarkoitus ilmestyä saman vuoden kesällä, mutta sekin jäi lopulta julkaisematta. EP:tä ehdittiin promota myös Kain harvinaisiksi jääneiksi live-esiintymisillä.
Kai vetäytyi julkisuudesta 1990-luvun alkupuolella.
Kain musiikkia on julkaistu ja vuodatettu internettiin 2010-luvulta lähtien. Hänen tunnetuimmaksi kappaleekseen on muodostunut kappale "Homon kyrpä ei seiso naiselle". Svart Records julkaisi Kain vuonna 1984 julkaisemattomaksi jääneen albumin 350 kappaleen vinyylipainoksena lokakuussa 2022. Warner julkaisi albumin digitaalisesti 2013 nimellä Kain Käärmeenpoika & Kvartsikoirat.
Yksityiselämä

Kai eli nuoruutensa pääosin Helsingissä. 18-vuotiaana hän pakeni asevelvollisuuttaan muuttamalla Lontooseen. Elettyään kaupungissa kaksi vuotta hän palasi Helsinkiin. Hän opiskeli kuvataidetta Vapaassa Taidekoulussa 1980-luvun alussa. Kai on kertonut olevansa homoseksuaali.
Elellessään 1980-luvulla Helsingissä Kai oli aktiivisesti mukana paikallisessa yöelämässä pyörien muun muassa erilaisilla klubeilla, diskoissa ja punk-piireissä.
1990-luvun alussa Kai muutti Tukholmaan, missä hän työskenteli muun muassa kuvitustöiden tekijänä paikallisille naistenlehdille. Viimeisimpien tietojen mukaan hän asuu yhä kaupungissa.
Diskografia > Studioalbumit

Kain Käärmeenpoika & Kvartsikoirat (2013, digitaalijulkaisu)
Kainkäärmeenpoika (2022, vinyylilevy)
Julian Bream

| Julian Bream |
| --- | --- |
 Julian Bream vuonna 1964.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Julian Alexander Bream
Syntynyt: 15. heinäkuuta 1933 Lontoo
Kuollut: 14. elokuuta 2020 (87 vuotta)
Ammatti:  kitaristi
Muusikko
Aktiivisena:  1947–2002
Tyylilajit:  länsimainen taidemusiikki 
Soittimet:  kitara luuttu
Levy-yhtiöt:  RCA Red Seal 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Julian Bream (koko nimi Julian Alexander Bream, 15. heinäkuuta 1933 Lontoo – 14. elokuuta 2020) oli englantilainen kitaristi ja luutisti. Breamin soittotyyli tunnettiin virtuoosimaisuudesta ja yksityiskohtia huomioivasta ilmaisuvoimaisuudesta ja erilaisten sointivärien käytöstä. Bream perusti vuonna 1960 Julian Bream Consortin, joka esitti Elisabet I:n ajan musiikkia periodisoittimin.
Bream syntyi Lontoossa musikaaliseen perheeseen. Hänen isänsä oli jazz-kitaristi, ja Django Reinhardtin musiikin kuuleminen teki suuren vaikutukseen nuoreen Julian Breamiin. 11-vuotis syntymäpäivälahjaksi Bream sai isältään klassisen kitaran ja pian hänestä paljastui lapsinero ja hän voitti kaksitoistavuotiaana kilpailun, joka oikeutti hänet musiikkiopintoihin Royal College of Musicissa. Hän konsertoi ensi kerran kitaristina Cheltenhamissa neljätoistavuotiaana. Hän esiintyi Lontoossa ensimmäistä kertää 1950, mutta seuraavan vuoden konsertti Wigmore Hallissa oli menestyksen alku. Hän lähti kiertueelle Eurooppaan ja vuonna 1958 Yhdysvaltoihin.
Bream jatkoi 1960-luvulla klassisen kitaran parissa ja soitti muun muassa Joaquín Rodrigon ja Heitor Villa-Lobosin sävellyksiä. Benjamin Britten sävelsi vuonna 1963 teoksen Nocturnal Beamille. Teoksessa on monimutkaisia variaatioita renessanssisäveltäjä John Dowlandin teoksesta Come, Heavy Sleep. Nocturnalin suosion myötä myös monet muut säveltäjät tekivät kappaleita suoraan Breamille.
Breamin käsivarsi vammautui vakavasti auto-onnettomuudessa vuonna 1984. Hän sai kuitenkin turmassa menettämänsä teknisen soittokyvyn takaisin periksiantamattomalla harjoittelulla.
Bream jäi eläkkeelle vuonna 2002.
Kainuun Jazzkevät

Kainuun Jazzkevät oli Kajaanissa ja sen ympäristössä keväisin pidettävä jazzfestivaali. Tapahtuma pidettiin ensimmäisen kerran vuonna 1984. Festivaalilla on esiintynyt vuosien saatossa lukuisia alan kotimaisia ja ulkomaisia huippuja, kuten mm. Dizzy Gillespie vuonna 1989.
Tapahtumalla on ollut koko sen historian aikana lukuisia järjestäjiä, joista viimeinen on ollut vuodesta 2006 lähtien Kainuun Jazzkevät Oy. Kajaanin kaupunki on vuosittain avustanut tapahtumaa taloudellisesti ja tapahtuma kuuluukin kaupungin kärkitapahtumiin.
2007 festivaali

Vuoden 2007 festivaalin esiintyjäkaartiin kuuluivat mm. Jorma Kääriäinen, Sami Saari, Värttinä ja Sakari Kukko. Päätapahtuma pidettiin Kauppatorille rakennetussa suuressa teltassa ja muita tapahtumia paikallisissa ravintoloissa.
2008 festivaali

Vuoden 2008 festivaali päätettiin perua, koska sopivaa esiintymispaikkaa ei löytynyt..
Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut 1913

Kisojen juliste
Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut vuonna 1913 pelattiin Münchenissä 25.–27. tammikuuta.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | BEL | CEC | GER | AUT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Belgia | 3 | 2 | 1 | 0 | 25–10 | 5 |  | 4–4 | 8–5 | 13–1 |
|  Böömi | 3 | 2 | 1 | 0 | 15–6 | 5 |  |  | 4–2 | 7–0 |
|  Saksa | 3 | 1 | 0 | 2 | 21–16 | 2 |  |  |  | 14–4 |
|  Itävalta | 3 | 0 | 0 | 3 | 5–34 | 0 |  |  |  |  |
Mestarijoukkue

|  | Joukkue | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1 | BEL |  Francois Vergult, Henri van de Bulcke, Maurice Deprez, Francis Franck, Etienne Coupez, Paul Gemine, Liocq, Leon Gossens, Folksom, Verges, Fernand de Blommaert, F. Charlier. |
Kastaniá

Kastaniá (kreik. Καστανιά) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Kastaniá, Metéoran kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella
Kastanéa eli Kastaniá, kylä Sámoksen saarella Dytikí Sámoksen kunnassa Pohjois-Egean saarten alueella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kastaniá”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut 1912

Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut vuonna 1912 järjesttiin Prahassa, Itävalta-Unkarissa 2.–4. helmikuuta. Kisoilta vietiin kuitenkin Euroopan-mestaruuskilpailujen arvo Saksan protestoitua Itävaltaa vastaan. Itävalta ei ollut jäsen LIHG:ssa, josta tuli myöhemmin Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF.
| joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | CEC | GER | AUT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Böömi | 2 | 1 | 1 | 0 | 7–2 | 3 |  | 2–2 | 5–0 |
|  Saksa | 2 | 1 | 1 | 0 | 6–3 | 3 |  |  | 4–1 |
|  Itävalta | 2 | 0 | 0 | 2 | 1–9 | 0 |  |  |  |
Mestarijoukkue

|  | Joukkue | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1 | CEC |  Karel Wälzer. Jan Fleischmann, Jan Palouš. Otakar Vindyš. Jaroslav Jirkovský, Jaroslav Jarkovský, Josef Rublič,  Josef Šroubek, Miloslav Fleischmann. |
Juankoski

| Juankoski> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kuopio |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  63°03′50″N, 028°19′40″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Koillis-Savon seutukunta
Kuntanumero:  174
Hallinnollinen keskus:  Juankosken kirkonseutu
Perustettu:  1925
– kaupungiksi:  1998
Kuntaliitokset:  Muuruvesi (1971) Säyneinen (1971)
Liitetty:  2017
– liitoskunnat:  Kuopio Juankoski
– syntynyt kunta:  Kuopio
Pinta-ala:  586,26 km²  (1.1.2016)
– maa:  465,27 km²
– sisävesi:  120,99 km²
Väkiluku:  4 731   (31.12.2016)
– väestötiheys:  10,17 as./km² (31.12.2016)
Strömsdal Zacharias Topeliuksen kirjasarjassa Finland framstäldt i teckningar 1800-luvun puolivälissä.
Juankoski (ruots. Strömsdal) on entinen Suomen kaupunki Pohjois-Savon maakunnassa. Juankoski liittyi Kuopion kaupunkiin vuoden 2017 alussa.
Vuonna 1971 Juankoskeen liittyivät Muuruveden ja Säyneisen kunnat. Osa Muuruvedestä liitettiin Nilsiään ja maayhteys Juankosken ja Säyneisen välillä syntyi aluemuutoksista Nilsiän ja Kaavin kanssa.
Kaupungissa asui 4 731 ihmistä ja sen pinta-ala oli 586,26 neliökilometriä, josta 120,99 neliökilometriä oli vesistöjä. Väestötiheys oli 10,17 asukasta/km2. Juankosken naapurikunnat olivat Juuka, Kaavi, Kuopio, Rautavaara ja Tuusniemi.
Juankosken suurimpia työnantajia on Valmet Oy märkäviiroja valmistava tehdas. Aiemmin merkittävä työllistäjä oli myös Stromsdal Oyj:n kartonkitehdas, mutta sen toiminta päättyi konkurssiin vuonna 2008. Juankoskella toimii Juankosken Yrittäjät, joka on Savon Yrittäjien aluejärjestö.
Juankoski oli väkiluvultaan Suomen toiseksi pienin kaupunki Kaskisten jälkeen. Nimityksestä huolimatta Juankoski oli tilastollisen kuntaluokituksen mukaan maaseutumainen kunta vähäisen taajama-asteen ja alle 4 000 asukkaan keskustaajaman johdosta.
Elokuussa 2014 Juankosken kaupunginvaltuusto päätti liittymisestä Kuopioon vuoden 2017 alusta ja valtioneuvosto hyväksyi kesäkuussa 2016 kaupunkien yhdistymisen.
Säyneisen kirkko
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on tilanteen 1. tammikuuta 2013 mukainen.
| Juankosken väestönkehitys 1980–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 6 989 | 6 989 |
| 1985 | 1985 |    | 6 850 | 6 850 |
| 1990 | 1990 |    | 6 580 | 6 580 |
| 1995 | 1995 |    | 6 290 | 6 290 |
| 2000 | 2000 |    | 5 892 | 5 892 |
| 2005 | 2005 |    | 5 583 | 5 583 |
| 2010 | 2010 |    | 5 170 | 5 170 |
| 2015 | 2015 |    | 4 877 | 4 877 |
Lähde: Tilastokeskus   Väestötietojärjestelmä 
Juankosken Akonpohjaan on ajoitettu asutusta aikavälille 8610–8270 eaa, josta mediaani on 8400 eaa. Paikalla on asuttu ainakin ajoittain noin 10 400 vuotta sitten.
Kylät

Akonvesi, Hipanlahti, Jouhteninen (Joutseninen), Muuruvesi (kirkonkylä), Säyneinen (kirkonkylä), Vehkalahti, Västinniemi
Palo- ja pelastuspalvelut

Juankosken paloasemalla Kauppatiellä sijaitsevat yksiköt: JK11 sammutusauto, JK12 sammutusauto, JK13 säiliöauto, JK171 ensivaste- ja miehistöauto. Juankoskella Niskakosken rannalla on myös Juankosken palokunnan vene JK-V1. Juankoskella on puolivakinainen palokunta.
Ensihoitopalveluja Juankoskella tuottaa Pohjois-Savon Sairaanhoitopiiri, KYS Ensihoitokeskus, joka tuottaa myös Kaavin kunnan ensihoitopalvelun.
Kaupunginvaltuusto

Kaupunginvaltuustossa paikat jakautuivat kunnallisvaalien 2012 jälkeen seuraavasti:
Keskusta 12 paikkaa (−2)
Perussuomalaiset 5 paikkaa (ei muutosta)
SDP 5 paikkaa (ei muutosta)
Vasemmistoliitto 2 paikkaa (ei muutosta)
Kristillisdemokraatit 2 paikkaa (+2)
Kokoomus 1 paikka (ei muutosta)
Ystävyyskaupunkeja olivat

Csepel, Unkari
Prääsä, Venäjä
Viiratsi, Viro
Tunnettuja juankoskelaisia tai Juankoskella syntyneitä

Eija Ahvo (s. 1951), muusikko/näyttelijä
Kaj Chydenius (1939–2024), muusikko
Hannakaisa Heikkinen (s. 1974), kansanedustaja
Rauno Kettunen (s. 1959), entinen kansanedustaja
Jaakko Kolmonen (1941–2016), tv-kokki
Immo Kuutsa (s. 1937), hiihtovalmentaja
Juice Leskinen (1950–2006), muusikko
Timi Lexikon (s. 1985), rap-/hiphop-artisti (Muuruvesi)
Sanna Matinniemi (s. 1990), oopperalaulaja
Anssi Neuvonen, muusikko
Kauko Parviainen (s. 1949), metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos
Veijo Pasanen (1930–1988), näyttelijä (Muuruvesi)
Eero "Safka" Pekkonen (s. 1954 Nilsiässä, asunut Juankoskella), muusikko
Jori Sivonen (1948–2019), iskelmäsäveltäjä
Hilja Väänänen (1896–1987), poliitikko (Muuruvesi)
Nähtävyyksiä

Juicen tori
Nilsiän reitti
Pisan luonnonsuojelualue
Ruukkialue
Perinneruokia

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Juankosken perinneruoiksi valittiin paistettu kala, uunijuusto ja rokkatuuvinki, sakea hernemuhennos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juankoski Wikimedia Commonsissa
Tilastokeskus – Juankosken avainluvut
Juankoski (kaupunginosa)
Kuopion kaupungin palvelut Juankoskella 2017 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Strömsdalsbruk eli Juantehdas: tarina alkaa vuodesta 1746, Pihl, Marja-Sisko, Juankosken Kulttuurihistoriallinen Seura 2010.
Ruukinpatruuna vastaan kaskitalonpojat: Juantehtaan kolmet käräjät 1776, 1789, 1808 ja salamurha 1810.
Juantehtaan kuningaskunta, Työvenliike Juankoskella 1905 - 1915
Saman armon alla: Nilsiän seurakunnan historia, Niilo Lintunen 2005.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1976

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1976 pelattiin Katowicessa Puolassa. Kisojen suurimman yllätyksen järjesti jo avauspäivänä isäntämaa Puola voittamalla kolmet edelliset maailmanmestaruuskilpailut voittaneen Neuvostoliiton alkusarjan ottelussa maalein 6–4. Voitto ei kuitenkaan pelastanut Puolaa putoamiselta. Kaksi joukkuetta oli pudotettava B-sarjaan, jotta A-sarjaan saatiin tilaa Kanadalle. Se palasi boikottinsa jälkeen mukaan seuraaviin maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 1977. Sveitsin Biel/Biennessä ja Aaraussa pelatusta B-sarjasta A-sarjaan nousi Romania. C-sarja pelattiin Puolan Gdańskissa.
Suomi turnauksessa

Aiemmin samana vuonna Innsbruckissa järjestetty olympialaisten jääkiekkoturnaus oli päättynyt Suomelta karvaaseen pronssitappioon. Joukkue oli kisojen loputtua käyttäynyt asiattomasti kisakylässä. Asiasta nousi kohu, mikä johti myös siihen, että osa tamperelaisista jääkiekkoilijoista kieltäytyi liittymästä kevään maailmanmestaruuskilpailujen joukkueeseen. Tämä avasi paikan jo uransa loppupuolella olleille pelaajille, kuten Lasse Oksaselle ja Jorma Valtoselle. Osa lehdistöstöstä suhtautui Suomen menestykseen ja pelaajavalintoihin kevään maailmanmestaruuskisoissa nuivasti. Erityisesti Kari Makkosen, Tapio Koskisen, Jouni Rinteen, Tapio Flinckin ja Tapio Levon valintaa arvosteltiin.
Suomi olikin turnauksessa pudota A-sarjasta, mutta onnistui säilyttää paikkansa. Jääkiekon suurmaita vastaan Leijonat pelasi 3–3-tasapelin Yhdysvaltoja vastaan, vaikka joukkueessa oli tiettävästi ammattilaispelaajiakin, mikä ei ollut tuon ajan sääntöjen mukaan sallittua. Ruotsille Suomi hävisi tiukasti luvuin 3–4. Sen sijaan heikohkot jääkiekkomaat tuottivat Suomelle suurempia vaikeuksia: Suomi pelasi 3–3-tasapelin Puolaa vastaan, hävisi Itä-Saksalle maalein 1–2, pelasi tasan Länsi-Saksaa vastaan maalein 4–4 sen jo kerran voitettuaan ja pelasi uudelleen 3–3-tasapelin Puolaa vastaan.
A-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | TCH | URS | SWE | USA | FIN | FRG | POL | DDR | Pts As |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekkoslovakia | 10 | 9 | 1 | 0 | 67-14 | 19 |  | 3-3 | 5-3 | 5-1 | 7-1 | 9-1 | 12-0 | 10-0 | 14 |
|  Neuvostoliitto | 10 | 6 | 1 | 3 | 50-23 | 13 | 2-3 |  | 3-4 | 7-1 | 8-1 | 8-2 | 4-6 | 4-0 | 10 |
|  Ruotsi | 10 | 6 | 0 | 4 | 36-29 | 12 | 1-3 | 1-6 |  | 7-3 | 4-3 | 4-1 | 4-1 | 8-2 | 8 |
|  Yhdysvallat | 10 | 3 | 1 | 6 | 24-42 | 7 | 2-10 | 2-5 | 2-0 |  | 3-3 | 5-1 | 4-2 | 1-2 | 7 |
|  Suomi | 10 | 2 | 4 | 4 | 35-41 | 8 |  |  |  |  |  | 4-4 | 5-5 | 9-3 | 4 |
|  Länsi-Saksa | 10 | 3 | 2 | 5 | 26-41 | 8 |  |  |  |  | 2-5 |  | 2-1 | 1-1 | 4 |
|  Puola | 10 | 3 | 2 | 5 | 32-47 | 8 |  |  |  |  | 3-3 | 3-5 |  | 5-4 | 5 |
|  Itä-Saksa | 10 | 2 | 1 | 7 | 19-52 | 5 |  |  |  |  | 2-1 | 1-7 | 4-6 |  | 4 |
Loppusarjan ottelut on kursivoitu. Viimeisessä sarakkeessa ovat alkusarjan pisteet.
Puola ja Itä-Saksa putosivat B-sarjaan.
A-sarja > Mitalisarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.4. |  Tšekkoslovakia | 5-1 |  Yhdysvallat | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.4. |  Neuvostoliitto | 3-4 |  Ruotsi | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.4. |  Ruotsi | 3-5 |  Tšekkoslovakia | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.4. |  Yhdysvallat | 1-7 |  Neuvostoliitto | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.4. |  Ruotsi | 7-3 |  Yhdysvallat | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.4. |  Tšekkoslovakia | 3-3 |  Neuvostoliitto | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |