stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
UV-indeksi
Määritelmä

Indeksin asteikko alkaa arvosta 0, joka tarkoittaa, ettei säteilyä ole lainkaan. Yli 11:n UV-indeksi tarkoittaa erittäin voimakasta säteilytehoa, jota on mahdollista saada vuoristossa tai päiväntasaajalla. Korkein tunnettu mutta tieteellisesti kiistanalainen UV-indeksin arvo 43,3 on mitattu Andeilla Pohjois-Argentiinassa. Arvot ovat suoraan verrannollisia maanpinnan saavuttaman UV-säteilyn vuontiheyteen (mittayksikkönä W/m2).
Sääennusteissa ilmoitettu UV-indeksi on ennuste UV-säteilyn suurimmasta voimakkuudesta vuorokauden aikana. Säteily on yleensä voimakkainta neljän tunnin ajanjaksona tähtitieteellisen keskipäivän molemmin puolin. Ennuste tehdään tietokonemallin avulla, joka huomioi säteilyn voimakkuuteen vaikuttavat tekijät, mm. paikan korkeuden, pilvisyyden ja otsonikerroksen paksuuden. Ennusteessa painotetaan niitä UV-säteilyn
aallonpituuksia, joille ihmisen iho on kaikkein herkin.
Historia

Vuonna 1992 kolme Kanadan ympäristöministeriön tutkijaa kehitti ensimmäisen UV-indeksin. Useat maat kehittivät omia indeksejään, kunnes Maailman terveysjärjestö WHO standardoi indeksin vuonna 1995. Yhtenäistetyn laskutavan lisäksi standardi määrittelee säteilyn voimakkuuden sanallisen kuvauksen sekä tiedotusvälineissä käytettävät kuvauksia vastaavat värit.
Indeksin käyttö

Suojautumissuositukset eri indeksin arvoilla:
| UV-indeksi | Kuvaus | Väri | Suositeltava suojautuminen |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–2 | Heikko | Vihreä | Käytä aurinkolaseja. Käytä aurinkosuojavoidetta jos maassa on lunta tai jos ihosi on erityisen herkkä. |
| 3–5 | Kohtalainen | Keltainen | Käytä aurinkolaseja ja aurinkosuojavoidetta. Suojaa iho vaatteilla ja päähineellä ja pysyttele varjoisassa ympäristössä keskipäivän tienoilla, kun auringon paiste on voimakkaimmillaan. |
| 6–7 | Voimakas | Oranssi | Käytä aurinkolaseja ja aurinkosuojavoidetta, jonka suojakerroin on vähintään 15. Suojaa iho vaatteilla ja leveälierisellä päähineellä. Vähennä ulkonaoloa kello 11:n ja 16:n välillä. |
| 8–10 | Hyvin voimakas | Punainen | Samat varokeinot kuin edellä, mutta suojautumisessa on oltava erityisen huolellinen. Suojaamaton iho voi palaa nopeasti. |
| 11+ | Äärimmäisen voimakas | Violetti | Varaudu säteilyyn kaikin mahdollisin tavoin, käytä aurinkolaseja ja aurinkovoidetta, suojaa vartalo pitkähihaisella paidalla ja pitkillä housuilla, käytä leveälieristä päähinettä ja vältä aurinkoa kello 11:n ja 16:n välillä. |
Taulukon suojautumissuositukset on tarkoitettu aikuisille. Lasten iho on herkempi UV-säteilyn haittavaikutuksille. Lasten ihon toistuva palaminen ja muutenkin kertynyt suuri elinikäinen UV-kertymä lisäävät ihosyöpäriskiä tulevaisuudessa.
Alle kaksivuotiaille ei suositella aurinkosuojavoiteiden käyttöä, vaan iho on suojattava ennen kaikkea vaatteilla ja suoraa auringonpaistetta välttämällä.
Aiheesta muualla

Ilmatieteen laitos: UV-indeksin ennuste
Ilmatieteen laitos: Mitä ovat UV-säteily ja UV-indeksi
Tyske Ludder

| Tyske Ludder |
| --- | --- |
 Tyske Ludder 2007
Tiedot
Toiminnassa:  1989–
Tyylilaji:  EBM, dark electro
Kotipaikka:   Saksa
Laulukieli:  saksa, englanti
Jäsenet:  Claus Albers, laulu (1989-)   Olaf A. Reimers, koskettimet (1989-)   Ralf Homann, rummut (1991-)  
Levy-yhtiö:  Black Rain   KM-MUSIK  
Aiheesta muualla
tyske-ludder.de
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyske Ludder on opiskelutovereiden Claus Albers (laulu) ja Olaf A. Reimers (kosketinsoittimet) perustama saksalainen EBM-bändi. Bändin nimi tarkoittaa norjaksi saksalaista prostituoitua. Norjalaiset käyttivät tätä nimitystä toisen maailmansodan aikana paikallisesta naisesta, joka oli sukupuoliyhteydessä saksalaisen sotilaan kanssa.
Historia

Tyske Ludder on perustettu 1990-luvun vaihteessa. Bändi on lähtenyt liikkeelle new wave ja new romantic -tyylisuunnasta ja tullut tunnetuksi EBM-äänimaisemistaan. Kappaleiden sanat käsittelevät mm. teknologian ylivaltaa nyky-yhteiskunnissa, 
Jugoslavian sotaa, ja Yhdysvaltojen sotilaallista puuttumista maailman politiikkaan omien intressiensä turvaamiseksi.
1990-luvulla Tyske Ludder julkaisi kaksi albumia ja yhden EP:n, mutta esiintyi tähän aikaan harvoin yleisön edessä. 
2000-luvun alussa Tyske Ludder vietti hiljaiseloa, ja sitä koetteli bändinjäsenten väliset erimielisyydet. 
Vuonna 2004 bändi alkoi taas työstää uutta materiaalia ja palasi lavalle. 
Allekirjoitettuaan levytyssopimuksen levy-yhtiö Black Rainin kanssa vuonna 2005, Tyske Ludder julkaisi neljännen albuminsa "Sojus" ("союз" venäjäksi liitto) vuonna 2006. 
Vuonna 2007 bändi oli Wintergewittertour-nimisellä Euroopan kiertueella.
Huhtikuussa 2008 ilmestyi viides levy "SCIENTific technOLOGY" joka käsitteli mm. skientologiaa. Tätä seurasi uusi Euroopan kiertue.
Tyske Ludder on esiintynyt lukuisilla EBM, dark electro ja industrial -tyyliä edustavilla musiikkifestivaaleilla, mm. Bradfordin yliopistolla Englannissa vuonna 2008 pidetyssä Infestissä, vuonna 2009 M'era Luna festivaalissa ja vuonna 2012 Amphi Festivalissa, Kölnissä.
Julkaisut > Albumit

1994: Bombt die Mörder? – KM-MUSIK
1995: Dalmarnock – KM-MUSIK
2006: Союз (Sojus) – Black Rain
2006: Bombt die Mörder? – uudelleenjulkaisu sisältää remix-kappaleita, Black Rain
2006: Dalmarnock –  uudelleenjulkaisu sisältää remix-kappaleita, Black Rain
2009: Anonymous - Black Rain
2011: Diaspora - Black Rain
2015: Evolution - Golden Core
Julkaisut > EP:t

1996: Creutzfeld E.P. – EP, KM-MUSIK
2006: Creutzfeld E.P. – EP, uudelleenjulkaisu sisältää remix-kappaleita, Black Rain
2008: SCIENTific technOLOGY E.P. – EP, Black Rain
2013: Bambule E.P. – EP, Black Rain
Julkaisut > Remix-albumit

2006: In Sedens – Remix for Grandchaos – God Is Dead (Tyske Ludder Remix) (3:49) – Deathkon Media
2007: Methods To Madness – Remix for – Brain Leisure – Defect (Tyske Ludder Remix) (5:15) – Vendetta Music
2007: When Angels Die – Remix for E-Craft – FunnyStuff & Violence (BrutallyComeFirstRmx) (4:06) – COP International
2008: Blasphemous Radicals E.P. – Remix for Nurzery (Rhymes) – My Babylon (Tyske Ludder Remix) (3:51) – COP International
Julkaisut > Kokoelmalevyt

Demo Compilation Vol. 3 (CD, Maxi) – A.I.D.S. – KM-Musik, Sounds Of Delight
1993: Art & Dance 4 (CD) – Zu Viel, Barthalomäus – Gothic Arts Records / Lost Paradise
1993: Take Off Music Volume 1 (CD) – Energie – KM-Musik
1994: Demo Compilation Vol. 1 (CD, Maxi) – Wie Der Stahl Gehärtet – KM-Musik, Sounds Of Delight
1995: An Ideal For Living 2 (CD, Ltd) – Blutrausch – Gothic Arts Records / Lost Paradise
1998: Electrocity Level X (CD) – Monotonie (SutterCaine Remix) – Ausfahrt
1999: Wellenreiter In Schwarz Vol. 3 (2 CD) – Grelle Farben – Credo, Nova Tekk
2005: Bodybeats (CD) – Innenraum (Sutter Cain Remix) – COP International
2006: Hymns Of Steel (CD) – Betrayal (Alloyed Steel Remix) – Machineries Of Joy
2006: Interbreeding VIII: Elements Of Violence (2 CD) – Betrayal – (Wertstahl US...) BLC Productions
2006: Orkus Compilation 16 (CD, Sampler, Enh) – Canossa – Orkus
2007: A Compilation 2 (2 CD) – Canossa – Black Rain
2007: Dark Visions 2 (DVD, PAL) – Canossa – Zillo
2007: ElektroStat (CD) – Bionic Impression Oslo Synthfestival
2008: Zillo – New Signs & Sounds (CD) – Thetanen (Cruise-Up-Your-Ass-Edit by nurzery [rhymes]) – Zillo
2008: A Compilation 3 (2 CD) – Thetanen – Black Rain
2009: 12. Elektrisch Festival (CD) - Wie der Stahl gehärtet wurde (live),Khaled Aker (live) - Black Rain
2009: Extreme Lustlieder 3 (CD) - Bastard
2009: Black Snow - Fairytale of the North - Black Rain
Julkaisut > Coverversiot

SPK - Crack
Bots - Sieben Tage lang
Patrick Gilmore - March / When Johnny Comes Marching Home
Jesus and the Gurus - Panzerlied
Tilt - Merciless
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tyske Ludder - Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Tyske Ludder - Discogs
Tyske Ludder - MySpace
Tyske Ludder - Facebook
Tyske Ludder - NME
Black Rain record label
Tyske Ludder - Sideline Magazine
Punavirtakerttunen

| Punavirtakerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Virtakerttuset Bathmocercus
Laji::  rufus
Kaksiosainen nimi
 Bathmocercus rufus  (Reichenow, 1895) 
Katso myös
   Punavirtakerttunen Wikispeciesissä   Punavirtakerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punavirtakerttunen (Bathmocercus rufus) on virtakerttusten sukuun kuuluva keskiafrikkalainen varpuslintu. Lajin esiintymisalue käsittää päiväntasaajan seudut Kamerunista, Gabonista ja Kongosta eteläiseen Sudaniin, Ugandaan, läntiseen Keniaan ja Luoteis-Tansaniaan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Anton Reichenow kuvaili lajin holotyypin Kamerunin Yaoundesta vuonna 1895.
Täällä Pohjantähden alla II

| Täällä Pohjantähden alla II |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Timo Koivusalo
Käsikirjoittaja:  Timo Koivusalo, Väinö Linna
Tuottaja:  Timo Koivusalo
Säveltäjä:  Jaakko Kuusisto
Kuvaaja:  Pertti Mutanen
Leikkaaja:  Jyrki Luukko   Timo Koivusalo
Pääosat:  Ilkka Koivula   Vera Kiiskinen   Risto Tuorila   Hannu-Pekka Björkman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Artista-Filmi
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures
Ensi-ilta:   24. syyskuuta 2010
Kesto:  138 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 634 000 €
Katsojat:  68 489
Edeltäjä:  Täällä Pohjantähden alla
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täällä Pohjantähden alla II on suomalainen elokuva, jonka ohjasi Timo Koivusalo Väinö Linnan Täällä Pohjantähden alla -romaanisarjan pohjalta. Elokuvasarjan ensimmäinen osa sai ensi-iltansa vuonna 2009.
Tuotanto

Koivusalon ensimmäinen Täällä Pohjantähden alla -elokuva perustui Väinö Linnan romaanitrilogian kahteen ensimmäiseen osaan, toinen elokuva kävi läpi kolmannen osan tapahtumia. Kahta elokuvaa kuvattiin limittäin Villilän studioilla Nakkilassa helmikuun 2008 ja helmikuun 2009 välisenä aikana. Elokuvassa näytteli noin 150 ammattinäyttelijää ja yli tuhat avustajaa. Musiikin sävelsi Jaakko Kuusisto ja sen esittäjänä oli Sinfonia Lahti. Elokuvan tuotantokustannukset olivat 1,6 miljoonaa euroa, Suomen elokuvasäätiön tukia se sai 673 764 euroa. Elokuvan ensi-ilta oli 24. syyskuuta 2010, mutta se nähtiin ennen sitä Kino Ylläs -tapahtumassa Kolarissa 3. syyskuuta 2010. Elokuvalla oli elokuvateattereissa 68 489 katsojaa.
Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ilkka Koivula  | … |  Akseli Koskela   |
|  Vera Kiiskinen  | … |  Elina Koskela   |
|  Risto Tuorila  | … |  Jussi Koskela   |
|  Ritva Jalonen  | … |  Alma Koskela   |
|  Sampo Sarkola  | … |  Vilho Koskela   |
|  Anna Lipponen  | … |  Kaarina Koskela   |
|  Hannu-Pekka Björkman  | … |  kirkkoherra Lauri Salpakari   |
|  Jonna Järnefelt  | … |  Ellen Salpakari   |
|  Esko Roine  | … |  Otto Kivivuori   |
|  Sara Paavolainen  | … |  Anna Kivivuori   |
|  Tapani Kalliomäki  | … |  Janne Kivivuori   |
|  Sulevi Peltola  | … |  Preeti Leppänen   |
|  Tuula Väänänen  | … |  Henna Leppänen   |
|  Miia Selin  | … |  Aune Leppänen   |
|  Ville Virtanen  | … |  Rautajärvi   |
|  Pekka Huotari  | … |  Lauri ”Late” Kivioja   |
|  Risto Salmi  | … |  Vihtori ”Vikki” Kivioja   |
|  Aku Hirviniemi  | … |  Aulis Kivioja   |
|  Janne Hyytiäinen  | … |  Arvo Töyry   |
|  Jari Salmi  | … |  Siukola   |
|  Pekka Valkeejärvi  | … |  Nimismies   |
|  Seela Sella  | … |  Emma Halme   |
|  Oiva Lohtander  | … |  Mellolan patruuna   |
Aiheesta muualla

Artista-Filmi
Puhelinseksi

Seksilinjamainontaa Helsingin Sanomissa maaliskuussa 1993.
Puhelinseksi viittaa seksuaalisiin keskusteluihin kahden henkilön välillä puhelimen avustuksella, joko maksullisesti tai molempien osapuolten vapaaehtoisesta suostumuksesta, esimerkiksi erotettujen rakastettujen välillä. Useissa maissa on erillisiä maksullisia puhelinnumeroita.
Maksullisen puhelinseksin harjoittajia ei valita heidän ulkonäkönsä, vaan heidän äänensä perusteella. Heidän soittajille antamansa kuvaukset ovat useimmiten keksittyjä tai ainakin väritettyjä. Puhelinseksin tarkoitus on aiheuttaa jommallekummalle tai molemmille orgasmi itsetyydytyksen avulla.[lähde? ]
1990-luvun seksilinjavillitys

Puhelinseksipalvelut nousivat monissa maissa suureen suosioon 1980-luvulta alkaen yhdessä puhelintreffipalveluiden (ns. ”kontaktipuhelimet” tai ”senssipuhelimet”) ja muiden tavallista puhelua kalliimpien ääniviihdepalveluiden rinnalla. Eri maissa palvelut tulivat saataville vähän eri aikaan, riippuen kunkin maan puhelinverkon digitalisoimisesta, joka mahdollisti erilaisen hinnoittelun eri numerosarjoilla alkaville puhelinnumeroille. Aluksi puhelinyhtiöt oudoksuivat pornoviihteen tarjoamista omissa verkoissaan, mutta huomasivat sen pian erittäin tuottoisaksi liiketoiminnaksi. Myös pornolehtien julkaisijat alkoivat saada huomattavan osan tuotoistaan lehtiensä brändillä tarjotuista puhelinseksipalveluista. Monien työpaikkojen puhelimista estettiin kalliille ja työaikaa vieville seksilinjoille soittelu. Seksilinjoille soittavien yksityishenkilöiden puhelinlaskut saattoivat nousta tuhansiin markkoihin, mikä herätti kuluttajaviranomaistenkin mielenkiinnon. Suomessa puhelinyhtiöt alkoivat pian tarjota halukkaille maksutonta palvelua, joka esti viihdenumeroihin soittamisen.
Suomessa maksullisten puhelinpalvelujen tarjonta alkoi syksyllä 1988 posti- ja telelaitoksen sekä paikallisten puhelinyhtiöiden tarjoamissa numeroissa. 1990-luvun alkuvuosina myös aikuisviihdepalvelut sallittiin. Vuoden 1996 paikkeilla arveltiin Suomessa satojen naisten tekevän puhelinseksityötä kotoaan käsin. Monet olivat alaikäisiä. Telealan edustajien mukaan puhelujen sisältöä oli mahdotonta valvoa viestintäsalaisuuden takia.
Puhelinseksipalvelujen markkinointi tapahtui lehdissä pikkuilmoituksia julkaisemalla. Ilmoittajia kertyi niin paljon, että hyvämaineisten sanoma- ja iltapäivälehtien loppuosassa saattoi olla useita sivuja vähäpukeisten naisten kuvilla varustettuja mainoksia. Monet lehdet kieltäytyivät lopulta julkaisemasta ainakaan kuvallisia ilmoituksia. Ruotsissa teleliikenteen eettinen lautakunta ERT kielsi seksilinjatoiminnan jo vuonna 1993, samoihin aikoihin kuin toiminta Suomessa alkoi. Kieltoa saattoi kuitenkin kiertää siirtämällä palvelu toimimaan eri maasta käsin, kuten nykyiset nettikasinot toimivat. Suomessa 0700- ja 9700-alkuisten seksilinjojen toiminta jatkui vilkkaana 1990-luvun loppuun asti, jolloin jo lähes kolmannes Suomen sanomalehdistä oli päättänyt kieltää seksilinjailmoitukset. Yhtenä viimeisistä lehdistä Sanomien Ilta-Sanomat lopetti niiden julkaisemisen vuoden 2001 alusta. Lehtimainonnan vaikeutuessa ja matkapuhelimien yleistyessä seksipalveluiden markkinointi siirtyi tekstiviesteihin, kunnes heinäkuussa 1999 voimaan tullut laki yksityisyyden suojasta televiestinnässä ja teletoiminnan tietoturvasta (565/1999) kielsi tekstiviestimarkkinoinnin ilman vastaanottajan ennalta antamaa lupaa.  Sittemmin puhelinseksipalveluiden tarjonta on muun pornon tavoin siirtynyt pääosin internet-verkkoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puhelinseksi Wikimedia Commonsissa
Puheen kuulemisen mallintaminen

| Puheen kuulemisen mallintaminen |
| --- | --- |
Kirjailija:  Matti Karjalainen (toim.)
Kieli:  suomi
Genre:  psykoakustiikka
Kustantaja:  Teknillinen korkeakoulu
Julkaistu:  1987
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  110
ISBN:  951-754-154-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Puheen kuulemisen mallintaminen (On the modelling of speech perception) on vuonna 1987 ilmestynyt professori Matti Karjalaisen toimittama teos Suomen Akatemian monivuotisesta (1983–1986) psykoakustiikan perustutkimushankkeesta Teknillisessä korkeakoulussa Otaniemessä. Se on alan suomenkielinen perusteos.
Perustutkimushankkeeseen erityisesti vaikuttaneita henkilöitä Karjalaisen lisäksi teoksessa mainitaan diplomi-insinöörit Raimo Toivonen, Jouni Koljonen ja Toomas Altosaar.
Teoksessa kuvattava Suomen Akatemian tutkimusprojekti Auditiivisen ja puheviestinnän mallintaminen (Modelling of Auditory and Speech Communication) alkoi 1983.  Hanke oli jatkoa aiemmille Suomen Akatemian rahoittamille puhesyntetisaattorin kehityshankkeille Tampereella VTT:n sairaalatekniikan laboratoriossa ja Tampereen teknillisessä korkeakoulussa.
Teoksen 57 ensimmäistä sivua käsittelee aihetta Auditiiviset mallit ja puheen kuuleminen, psykoakustinen lähestymistapa.
Auditorinen spektrisarja sanasta "ui" Teknillisen korkeakoulun Akustiikan laboratorion 48-kanavaisella Bark-asteikkoisella kuulon mallin mukaisella suodinpankilla (1983)
Predrag Drobnjak

| Predrag Drobnjak> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Predrag Drobnjak
Syntynyt: 27. lokakuuta 1975 (ikä 48) Bijelo Polje, Jugoslavia
Kansalaisuus:   Montenegro
Koripalloilija
Pituus:  211 cm
Paino:  122 kg
Nyk. joukkue:   PAOK Thessaloniki BC
Sarja:  A1 Ethniki
NBA-varaus:  49. varaus 1997 Washington Bullets
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1992–1998 1998–2001 2001–2003 2003–2004 2004–2005 2005–2006 2006–2007 2007 2008 2008–2009 2009–:   KK Partizan  Efes Pilsen SK  Seattle SuperSonics  Los Angeles Clippers  Atlanta Hawks  TAU Cerámica  KK Partizan  Akasvayu Girona  Beşiktaş Cola Turka  Efes Pilsen SK  PAOK Thessaloniki BC
Maajoukkueet
1998–2003 2003–2004:   Jugoslavia  Serbia ja Montenegro
| Mitalit> Maa:   Jugoslavia.Koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Jugoslavia.Koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Jugoslavia.Koripallo.MM-kilpailut  | Maa:   Jugoslavia> Koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ateena 1998 | koripallo |  |
|  Kultaa | Indianapolis 2002 | koripallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Turkki 2001 | koripallo |  |
Predrag "Peja" Drobnjak (serb. Предраг Дробњак, s. 27. lokakuuta 1975 Bijelo Polje, Montenegro, Jugoslavia) on montenegrolainen koripalloilija, maansa maajoukkueen tärkeimpiä nykypelaajia. Hän on pelannut myös NBA:ssa. Hän on pituudeltaan 211-senttinen.
Seuraura

Drobnjak oli NBA-joukkue Washington Bulletsin toisen kierroksen varaus vuoden 1997 valintatilaisuudessa. Hän on NBA-urallaan edustanut kaksi kautta Seattle SuperSonicsia, yhden kauden Los Angeles Clippersia sekä yhden kauden Atlanta Hawksia. Vuonna 2004 Clippers vapautti hänet laajennusvaraukseen, mutta hänet varannut Charlotte Bobcats myi hänet saman tien Atlanta Hawksiin.
Heinäkuussa 2005 Drobnjak allekirjoitti kolmivuotisen sopimuksen Espanjan ACB-liigassa pelaavan TAU Cerámica kanssa, mutta jo vuoden päästä hän siirtyi takaisin Balkanille KK Partizanin joukkueeseen.
Maajoukkueura

Drobnjak voitti maailmanmestaruuden vuosina 1998 ja 2002 sekä Euroopan-mestaruuden vuonna 2001 Jugoslavian maajoukkueessa. Nykyisin hän edustaa Montenegron maajoukkuetta.
Puhdistusvala

Puhdistusvala on 1734–1948 Suomessa käytössä ollut oikeuden edessä annettu juhlallinen vakuutus, jonka avulla vastaaja tai syytetty saattoi kumota kantajan tai syyttäjän kanteen. Jos vastaaja kieltäytyi puhdistusvalasta tai ei saapunut oikeuden istuntoon, katsoi oikeus kantajan tai syyttäjän vaatimuksen toteennäytetyksi. Jos vastaaja teki valan, oikeus hylkäsi kanteen tai syytteen. Puhdistusvalan sijalle tuli totuusvakuutus. Ruotsissakin puhdistusvala poistettiin 1948.
Puhdistusvalasta säädettiin oikeudenkäymiskaaressa (17:30–31). Sen mukaan vastaajan tai syytetyn määräsi puhdistusvalalle tuomari, mutta vain hätätilassa ja silloin kun totuutta ei muutoin saatu selville. Puhdistusvalalle ei saanut tuomita rikoksesta, joka koski ihmishenkeä. Puhdistusvalalle tuomittu sai miettiä valan tekoa tai tekemättä jättämistä maaseudulla seuraavaan oikeuden istuntoon ja kaupungissa enintään kuukauden. Jos hän pystyi osoittamaan laillisen esteen, antoi oikeus hänelle uuden määräajan.
Turun Palloseura

| TPS |
| --- | --- |

Perustettu:  1922
Paikkakunta:   Turku, Suomi
Värit:           
Lajit:  jalkapallo, jääkiekko, salibandy
Turun Palloseura eli TPS on turkulainen palloilun yleisseura. Perustamishetkellä vuonna 1922 TPS oli ainoastaan jalkapalloseura, mutta vuonna 1937 mukaan liittyi myös jääkiekko ja 1995 salibandy. Mukana on ollut myös käsi- ja jääpallotoimintaa. Käsipallossa seura on saavuttanut SM-kultaa vuonna 1944. Jääpallon SM-sarjassa seura käväisi 1932.
Jääkiekossa TPS on pelannut monta vuotta pääsarjatasolla menestyen hyvin. Jalkapallossa joukkue nousi takaisin Suomen korkeimmalle sarjatasolle Veikkausliigaan kaudella 2017 vietettyään kaksi kautta Ykkösessä. Tuoreempi salibandypuoli pelasi kaudella 2007–2008 myös salibandyn pääsarjaa historiansa ensimmäistä kertaa.
Jalkapallo

Turun Palloseura pelaa jalkapalloa Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösessä. Seura on voittanut kaikkiaan kahdeksan Suomen mestaruutta, kolme Suomen Cupia ja yhden Liigacupin. Naisten edustusjoukkue pelaa Kansallisessa liigassa.
Jääkiekko

Turun Palloseuran jääkiekkotoiminta alkoi vuonna 1937. Seura pelaa SM-liigassa. TPS on saavuttanut jääkiekossa yhteensä yksitoista Suomen mestaruutta, joista viimeisimmän kaudella 2009–2010.
Salibandy

TPS Salibandy r.y. on perustettu vuonna 1995. Joukkue pelaa pääsarjatasolla, Salibandyliigassa. Kotiareena on Kupittaan palloiluhalli.
Turun Palloseuran säätiö

Turun Palloseuran säätiön tarkoituksena on edistää ja tukea taloudellisesti Turun alueen jalkapalloilua, jääkiekkoilua, salibandya ja muuta palloilu-urheilua sekä erityisesti palloilu-urheilun junioreiden kasvua ja kehitystä. Säätiö merkittiin säätiörekisteriin 11. maaliskuuta 2011.
Kirjallisuutta

Jokisipilä, Markku & Leppäsyrjä, Jussi & Möttönen, Heikki: Mustavalkoinen vuosisata – Turun Palloseura 1922–2022.  Turun Palloseura ry, 2022.  ISBN 978-952-94-5612-3.
Aiheesta muualla

Seuran sivusto
UTM-projektio

UTM-projektio on Gauss-Krüger-projektion kaltainen oikeakulmainen karttaprojektio. Nimitys on lyhenne sanoista Universal Transverse Mercator.
Projektion konstruktio

UTM-projektio ja Gauss-Krüger-projektio ovat molemmat poikittaisia lieriöprojektioita. Projektiolieriöt ovat poikittain maapallon akselin suhteen, toisin kuin Mercatorin projektiossa, jossa lieriö on maapallon akselin suuntainen ja sivuaa päiväntasaajaa. Gauss-Krüger-projektiossa lieriö sivuaa valittua pituuspiiriä. UTM-projektiossa lieriö on samassa suunnassa kuin Gauss-Krügerissa, mutta ei sivua maan pintaa vaan leikkaa sen kahdessa kohtaa. UTM-projektiolieriön halkaisija on 0,9996 kertaa maapallon halkaisijan kokoinen, jolloin keskimeridiaanilla projektiolieriö painuu noin 2,5 kilometriä meren pinnan alapuolelle. Projektio leikkaa maan pinnan vasta noin 180 kilometrin etäisyydellä keskimeridiaanin molemmin puolin. Leikkauskohdissa projektio on tarkka, eli mittakaavavirhe on nolla. Leikkauskohtien sisäpuolella projisoidut etäisyydet ja pinta-alat ovat aavistuksen todellista pienempiä kun taas projektion reunoilla nämä ovat liian suuria. 400 kilometrin päässä keskimeridiaanilta UTM-projektion mittakaavavirhe on 1563 ppm.
Projektio on määritelty leveysasteiden 80 astetta eteläistä leveyttä ja 84 astetta pohjoista leveyttä välillä.
Projektion perusidea

UTM-projektion idea on luoda Gauss-Krüger-projektion kaltainen projektio, jossa voidaan käyttää leveämpiä projektiokaistoja kuin Gauss-Krüger-projektiossa lisäämättä merkittävästi mittakaavavirhettä.
Kun Gauss-Krüger-projektion mittakaavavirhe keskimeridiaanilla on nolla ja kasvaa keskimeridiaanista etäännyyttäessä, UTM-projektiolla se on -400 ppm (part per million, 1 mm/km), nolla noin 180 kilometrin etäisyydellä keskimeridiaanista ja positiivinen tätä kauempana.