Príncipe
Maantiede > Luonto

Ennen ihmisen saapumista saarelle lähes koko saari oli todennäköisesti metsän peitossa. Nykyisin noin neljännes Príncipestä on vielä aarniometsää, jonka suojelua varten on perustettu osin São Tomén saarella sijaitseva Ôbon kansallispuisto. Príncipellä sijaitseva kansallispuiston osa kattaa 65 neliökilometrin alueen eli miltei puolet Príncipestä. Noin 30 % Príncipen metsäalasta on ”uudistunutta metsää” (engl. secondary forest). Sen ala on kasvamassa, kun metsät valtaavat hylättyjä plantaaseja. Príncipe kuuluu São Tomén ja Annobónin kanssa 1 036 neliökilometrin laajuisen ekoalueeseen, jolla on runsaasti kotoperäisiä eliölajeja. Aluetta on kotoperäisten lajien suuren määrän vuoksi verrattu esimerkiksi Galápagossaariin.
Príncipe ei ole koskaan ollut osa Afrikan mannerta. Kaikkiaan saarella kasvaa 37 kotoperäistä kasvilajia. Príncipen tiheässä sademetsässä kasvavista putkilokasvilajeista 11 prosenttia on kotoperäisiä eli niitä tavataan vain siellä. Kämmekkäkasvilajeja saaren sademetsissä on 64. Kolme neljäsosaa kämmekkälajeista on päällyskasveja, ja miltei kaikki loput kasvavat maassa. Pieni osa on litofyyttejä eli niiden kasvualustana on kivenpinta. Saniaisiin kuuluvaa Grammitis nigrocincta -kasvia tavataan Príncipen lisäksi vain Madagaskarilla. Saaren rannoilla kasvaa kookospalmuja. Öljypalmuja kasvatetaan ruoanlaitossa tarvittavan palmuöljyn vuoksi. Muita saaren puita ovat esimerkiksi leipäpuu ja mantelipuu. Plantaaseilla kasvaa banaaneja ja sokeriruokoa. Plantaaseille on tuotu myös alkuperäiseen lajistoon kuulumaton nopeakasvuinen liekkipuu. Liekkipuu suojaa plantaaseilla kasvatettavia kaakao- ja kahvipensaita.
Príncipen eteläinen kolmannes on yksi São Tomé ja Príncipen valtion viidestä kansainvälisesti tärkeästä lintualueesta (IBA). Alueen koko on 50 km², ja se käsittää enimmäkseen ainavihantaa alankometsää merenpinnan tasolta Pico de Príncipen huipulle saakka. Saarella on viisi kotoperäistä lintulajia, jotka ovat principenmedestäjä, principenkutoja, principentimali, principenloistokottarainen ja principenrilli. Kotoperäisiä alalajeja ovat valkovatsakalastajan alalaji Alcedo leucogaster nais, sieppodrongon alalaji Dicrurus adsimilis modestus ja oliivi-iibiksen alalaji Bostrychia olivacea rothschildi, joka on luultavasti koko São Tomén ja Príncipen harvinaisin lintulaji. Muita saaren lintulajeja ovat esimerkiksi guineanrilli ja guineanlahdenrastas. Príncipen lounaisosan merilintuyhdyskunnat lukeutuvat Guineanlahden suurimpiin. Neljä lepakkolajia ja Crocidura poensis -päästäisen alalaji ovat Príncipen alkuperäisiä nisäkäslajeja. Loput nisäkkäät, kuten monamarakatit ja villiintyneet kissat ovat muualta tuotuja. Leptopelis palmatus ja Phrynobatrachus dispar ovat Príncipen kotoperäisiä sammakkolajeja. Lisäksi saarella tavataan Nesionixalus molleri -sammakoita. Príncipen lajistoon kuuluu kahdeksan matelijalajia, joista skinkkien heimoon kuuluva Feylinia polylepis ja Typhlops elegans -käärme ovat kotoperäisiä. Muita matelijalajeja ovat skinkkien heimoon kuuluva Mabuya maculilabris, gekkojen heimoon kuuluvat Lygodactylus thomensis ja Hemidactylus greefii sekä käärmeet Rhinotyphlops newtonii ja Rhinotyphlops feae. Príncipeä ympäröivät merialueet ovat hyvässä kunnossa, sillä saarella ei ole juurikaan teollisuutta. Merialueella tavataan esimerkiksi merikilpikonnia, miekkakaloja, marliineja ja purjekaloja. Príncipen vesissä, kuten rantojen läheisissä seisovissa vesissä ja Santo Antóniossa mereen laskevassa Papagaiojoessa, elää liejuryömijöitä.