stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hämeen sotilaslääni
Komentajat

Sotilasläänin komentajina olivat:
kenraalimajuri Jaakko Aatolainen 1. tammikuuta 1993 – 29. helmikuuta 1996
prikaatikenraali Antti Numminen 1. maaliskuuta 1996 – 31. joulukuuta 2001
eversti Kari Siljander 1. tammikuuta 2002 – 31. joulukuuta 2004
eversti Veli-Pekka Parkatti 1. tammikuuta 2005 – 31. joulukuuta 2007
Hetauda

| Hetauda (हेटौडा) Hitaura |
| --- | --- |

 Hetauda
 Koordinaatit:  
Valtio:  Nepal
Kehitysalue:  Keskinen
Vyöhyke:  Narayani
Piirikunta:  Makwanpur
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  47,8 km²
Väkiluku (2011)  ():  84 671
Aikavyöhyke:  UTC+5:45
 
 www.hetaudamun.gov.np 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hetauda (nepaliksi हेटौडा, Heṭauḍā, Hitaura) on suurkaupunkitason kaupunki keskisen Nepalin eteläosan Narayanin vyöhykkeen laaksoalueella Itäisen Raptijoen varrella. Kaupunkia reunustavat vuorijono sekä etelässä että pohjoisessa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 42 kilometriä pääkaupunki Kathmandusta lounaaseen, mutta vuoristosta johtuen maantieyhteys pääkaupunkiin on lähes 80 kilometrin mittainen. Hetauda on Kathmandusta Intian rajalle johtavan Tribhuvan valtatien (H2) varrella; etelässä sijaitsevalle Birgunjin kaupungin raja-asemalle on noin tunnin ajomatka (linnuntietä 52 km).
Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 84 671. Hetauda on sekä 420 477 asukkaan (2011)  Makwanpurin piirikunnan että koko 3,0 miljoonan asukkaan Narayanin vyöhykkeen hallintokeskus. Kaupungin pinta-ala on 47,8 neliökilometriä. Vuoden 2014 joulukuussa Hetaudan kaupunkiasemaa muutettiin suurkaupungiksi (sub-metropolitan city) ja ainakin osaan tuolloin tehdyistä suurkaupunkinimitykistä sisältyi alueliitoksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hetauda Wikimedia Commonsissa
Hämeenjärvi (Lieksa)

| Hämeenjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Lieksa
Koordinaatit:  63°28′29″N, 30°05′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Mukajoki Ritojoki
Laskujoki:  Lieksanjoki
Järvinumero:  04.431.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,5 m 
Rantaviiva:  21,8 km 
Pinta-ala:  1,65 km² 
Tilavuus:  0,00318 km³ 
Keskisyvyys:  2,02 m 
Suurin syvyys:  13 m 
Saaria:  25
:  Kalkkosaaret Majasaari Murtosaari Sirkeinsaari
 fiHämeenjärvi 
Hämeenjärvi on matala, saariluvultaan runsas ja rantaviivaltaan mutkainen metsäjärvi Lieksanjoen reitillä Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 98 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Hämeenjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,45 kilometriä. Luvussa on mukana järven luoteisosan muodostava Hämeenlampi. Useat niemet pirstovat allasta. Pohjoisessa sijaitsee Hämeenniemi ja idässä Kokkoniemi, jonka itäpuolella on matala Kokkolahti. Etelässä sijaitsee Muuraisniemi, jonka eteläpuolinen järvenosa on saarten, niemien ja saarista pistävien niemien leimaamaa vesialuetta. Kahdeksisen hehtaaria Hämeenjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Kalkkosaarten ja Kokkoniemen välissä on 13-metrinen syvänne.
Hämeenjärven saariluku on 25. Saarista kolme on alle aarin laajuisia luotoja ja kolmen pinta-ala ylittää hehtaarin. Hämeenjärven ranta-alueet ovat metsää ja suota (Hämeensuo, Lahnasuo). Pientaloja on etenkin järven lounais- ja koillisrannalla ja Hämeenniemellä. Pohjoisella rannalla on Ritojoki-niminen asutus. Hämeenjärven länsipuolitse kulkee seututie 524.
Hämeenjärveen laskee Lieksanjoki (Mukajoki) kaakosta Naarajärveltä (122,8 metriä mpy). Joki tekee mutkan Hämeenjärven kohdalla, ja se jatkuu kaakkoon kohti Pankajärven luoteisosan Lonttaa. Hämeenjärven ja Lontan välisen jokiosuuden pituus on karkeasti kuusi kilometriä ja Lontan korkeustaso on 30 senttimetriä Hämeenjärveä alempi. Pohjoisesta Sauvonjärveltä (115,5 metriä mpy) Hämeenjärveen laskee Ritojoki, joka on alle kilometrin pituinen uoma.
Hämeenjärven vesitilavuus on 3 180 000 kuutiometriä.
Hämeenjärvi (04.431.1.001) kuuluu Hämeenjärven alueeseen (04.431), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijärven alue (04.43) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Hämeenjärvi on toiseksi laajin Hämeenjärven alueen 34:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Puuruunjärvi.
Hornsgatan

Hornsgatania itään päin 2008. Keskellä näkyy puckeln, räjäyttämättä jätetty osa mäestä jonka yli Hornsgatan aiemmin kulki.
Hornsgatan on Tukholman Södermalmilla sijaitseva katu, joka ulottuu itä-länsisuunnassa Södermalmintorilta Hornstullille. Se on peräisin 1640-luvun ruutukaavauudistuksesta. Hornsgatanin varrella on paljon liikkeitä ja taidegallerioita.
Vuoden 2010 alussa Hornsgatanilla otettiin käyttöön nastarengaskielto. Vuonna 2016 nastarenkaat kiellettiin myös Fleminggatanilla ja Kungsgatanilla.
Kuvia

Vuodesta 2010 Hornsgatanilla ei ole saanut ajaa nastarenkailla.
Ivar Tengbomin suunnittelema Stockholms Enskilda Bankin konttori vuodelta 1915, Hornsgatan 1-3.
Taiteilija Sture Collinin veistos Dårarnas båt (1992). Sen on muun muassa tulkittu edustavan keskiaikaista kuvaa ihmiskunnasta ajelehtimassa kohti tuhoaan.
Maria Magdaleenan kirkko, taustalla Hornsgatan.
Mariatorget rajautuu pohjoissivultaan Hornsgataniin.
Emanuel Swedenborgin muistolaatta Hornsgatan 43:ssa. Laatassa kerrotaan hänen asuneen tällä paikalla.
Folkoperan osoitteessa Hornsgatan 72.
Stockholms bysättningshäkte, Bysis, osoitteessa Hornsgatan 82. Talossa oli 1800-luvun puoliväliin saakka velkavankila.
Drakenberg-aluetta kadun länsipäässä.
Hornsgatan (Eugène Jansson, 1902)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hornsgatan Wikimedia Commonsissa
Ikävalko

Ikävalko on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Jarmo Ikävalko (s. 1963), aitajuoksija
Jorma Ikävalko (1918–1987), muusikko ja näyttelijä
Kaija Ikävalko (1918–2015), taidemaalari
Kauko Ikävalko (1920–2004), juristi ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Lempi Ikävalko (1901–1994), runoilija
Matias Ikävalko (s. 1948), näyttelijä
Mika Ikävalko (s. 1965), jalkapalloilija
Niko Ikävalko (s. 1988), jalkapalloilija
Reijo Ikävalko (s. 1950), toimittaja ja kirjailija
Sami Ikävalko (s. 1989), koripalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Il

Il tai IL voi tarkoittaa seuraavia:
Iljušin, tyypimerkintä Il, venäläinen lentokonevalmistaja
Illinois, postilyhenne IL, Yhdysvaltain osavaltio
Ilmatieteen laitos, IL, Suomen liikenne- ja viestintäministeriön sääpalveluja tuottava tutkimuslaitos
Iltalehti, IL, suomalainen sanomalehti
Insinööriliitto, IL, insinöörien ammattiliitto
interleukiini, IL, peptidi
Israel, ISO 3166-1 -koodi IL, valtio tai muu maantieteellinen alue
Lankair, IATA-koodi IL, lentoyhtiö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Il”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ikärakenne

Ikärakenne kuvaa ihmisten ikää tietyn alueen sisällä. Ikärakennetta kuvataan usein ikäpyramidilla, johon luokitellaan, kuinka paljon minkäkin ikäisiä ihmisiä on. Ikärakenteesta voidaan muun muassa tarkastella onko populaation kanta kasvussa tarkastelemalla syntyvien lukumäärää, tai onko jokin katastrofi aiheuttanut tietyn ikäisten yksilöiden katoamisen. Ikärakenne kertoo hyvin paljon alueen oloista elintasosta.
Hellogoodbye

Hellogoodbye on yhdysvaltalainen pop-yhtye. Se perustettiin Huntington Beachilla, Kaliforniassa vuonna 2001. Yhtyeellä on kiinnitys Drive-Thru Recordsiin.
Hellogoodbyen ensimmäinen täysmittainen albumi Zombies! Aliens! Vampires! Dinosaurs! (2006) ja varsinkin sen single "Here (In Your Arms)" olivat kansainvälisiä menestyksiä. Single sijoittui mm. Yhdistyneen kuningaskunnan listojen neljännelle sijalle ja on saanut radiosoittoa myös Suomessa.
Jäsenet

Forrest Kline - laulu, kitara
Jesse Kurvink - koskettimet
Marcus Cole - basso
Chris Profeta - rummut
Albumit

Zombies! Aliens! Vampires! Dinosaurs! (2006)
Would It Kill You? (2010)
Everything Is Debatable (2013)
S'Only Natural (2018)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Il Cannone

Il Cannone
Il Cannone (Il Cannone Guarnerius) on viulu, joka on Guarneri del Gesù vuodelta 1743. Se oli Niccolò Paganinin lempisoitin.
Viulua säilytetään Genovassa Palazzo Doria Tursin museossa, tarkoin vartioidussa ja oikeaan kosteusprosenttiin säädetyssä huoneessa. Premio Paganini -viulukilpailun voittaja saa kunnian soittaa viululla.
Hilary Masters

Hilary Masters (3. helmikuuta 1928 Kansas City, Missouri – 14. kesäkuuta 2015 Pittsburgh, Pennsylvania) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hän syntyi Kansas Cityssä kirjailija Edgar Lee Mastersin ja Ellen Frances Coyne Mastersin poikana.
Masters opiskeli Davidson Collegessa vuosina 1944–1946, palveli Yhdysvaltain laivastossa 1946–1947 ja valmistui Brownin yliopistosta vuonna 1952.
Masters julkaisi useita romaaneja, novelleja ja esseitä, mutta myös tietokirjallisuutta. Hän opetti kirjoittamista useissa yliopistoissa; vuonna 1983 hänestä tuli Carnegie Mellon -yliopiston englannin professori Pittsburghissa.
Masters kuoli 87-vuotiaana kotonaan Pittsburghissa 14. kesäkuuta 2015.
Hilary R. W. Johnson

| Hilary R>  W. Johnson |
| --- | --- |

Liberian 11. presidentti
 7. tammikuuta 1884 – 4. tammikuuta 1892  
Varapresidentti:  James Thompson
Edeltäjä:  Alfred Francis Russell
Seuraaja:  Joseph James Cheeseman
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. kesäkuuta 1837 Monrovia, Liberia
Kuollut: 1901 Monrovia, Liberia
Tiedot
Puolue:  True Whig Party
Hilary Richard Wright Johnson (1. kesäkuuta 1837 – 1901) oli Liberian 11. presidentti vuosina 1884–1892. Hänet valittiin presidentiksi neljä kertaa. Johnson oli Liberian ensimmäinen presidentti, joka oli syntynyt Liberiassa.
Monroviassa syntynyt Johnson opiskeli Alexander High Schoolissa ja Liberian yliopistossa. Valmistuessaan yliopistosta hän alkoi opettaa siellä. Johnsonista tuli Liberian ulkoministeri ennen valitsemistaan presidentiksi.
Hilary Paul Odili Okeke

Hilary Paul Odili Okeke (s. 21. tammikuuta 1947) on nigerialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Onitshan arkkihiippakuntaan Francis Arinze 20. huhtikuuta 1974, ja hänet nimitettiin Nnewin hiippakunnan johtoon 9. marraskuuta 2001. Piispaksi vihkiminen seurasi 10. helmikuuta 2002. Pääkonsekraattorina toimi Osvaldo Padilla, jota avustivat Albert Kanene Obiefuna ja John Olorunfemi Onaiyekan.
Ilpo Forssén

Ilpo Forssén (4. maaliskuuta 1952 Helsinki – 6. marraskuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.
Hän aloitti vuonna 1978 työnsä asemakaavaosaston keskustatoimistossa ja toimi projektipäällikkönä keskustaprojektissa 1992–2017. Forssén vaikutti vapaa-ajallaan Tekniikan akateemiset TEK:n Arkkitehtikerhon hallituksessa 1979–2018 ja toimi kahdesti sen puheenjohtajana. Forssénille myönnettiin Suomen Leijonan ritarimerkki vuonna 2002.
Hermann Müller (täsmennyssivu)

Hermann Müller voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Hermann Müller (1829–1883), saksalainen kasvitieteilijä, joka avusti Charles Darwinia
Hermann Müller, myös Müller-Thurgau (1850–1927), sveitsiläinen kasvitieteilijä, jalosti Müller-Thurgau-viinirypälelajikkeen
Hermann Müller, myös Müller-Franken (1876–1931), saksalainen poliitikko, Saksan valtakunnankansleri
Hermann Müller (1885–1947), saksalainen kilpakävelijä
Hermann Müller (1909–1975), saksalainen kilpa-autoilija ja moottoripyöräilijä
Paul Hermann Müller (1899–1965), Nobel-palkittu sveitsiläinen kemisti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hermann Müller”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ilpo Huhtaniemi

Ilpo Tapani Huhtaniemi (s. 22. toukokuuta 1947 Hämeenlinna) on suomalainen lääkäri. Hän oli Turun yliopiston fysiologian professori vuodesta 1987. Hän on tutkinut endokrinologiaa. Hänelle myönnettiin Matti Äyräpään palkinto vuonna 1999.
Huhtaniemi on ollut vuodesta 1993 Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen.
Marmorikissa

| Marmorikissa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Pardofelis
Laji::  marmorata
Kaksiosainen nimi
 Pardofelis marmorata  (Martin, 1837) 
 Marmorikissan levinneisyys
Alalajit
 P. m. charltoni  P. m. marmorata 
Katso myös
   Marmorikissa Wikispeciesissä   Marmorikissa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Marmorikissa (Pardofelis marmorata) on pieni aasialainen kissaeläin. Marmorikissa on läheistä sukua aasiankultakissalle ja borneonkissalle.
Koko ja ulkonäkö

Marmorikissa on noin 1,1 metriä pitkä, josta hännän osuus on noin 50 senttimetriä, painoa on noin 4–5 kiloa. Turkin väri vaihtelee kellanruskealla pohjalla olevien eriväristen täplien vuoksi ja muistuttaa niin paljon puuleopardin turkkia, että aikaisemmin marmorikissoja pidettiin puuleopardin pienikokoisena alalajina.
Levinneisyys ja elinympäristö

Marmorikissan levinneisyys ulottuu Etelä-Kiinasta Kaakkois-Aasian Sumatran ja Borneon sademetsiin saakka. Lajin levinneisyys on kuitenkin kaventunut metsänhakkuiden vuoksi.
Lisääntyminen

Naaraan kantoaika on noin 81 vuorokautta. Pentuja marmorikissa saa yhdestä neljään kerralla. Lajin lisääntymisestä luonnossa tiedetään hyvin vähän.
Ravinto

Marmorikissa syö kaikkea pikkunisäkkäistä ja linnuista kaloihin ja sammakoihin.
Uhat

Marmorikissaa uhkaa elinalueiden tuhoutuminen, ja marmorikissa on uhanalainen, mutta lukumäärää ei tiedetä, koska sitä on hyvin vaikea tutkia.
Marmorikissa Borneossa
Hermann Oberth

| Hermann Oberth |
| --- | --- |
 Hermann Oberth vuonna 1961.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1894 Hermannstadt, Itävalta-Unkari
Kuollut: 28. joulukuuta 1989 (95 vuotta) Nürnberg, Länsi-Saksa
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Augustin Maior
Oppilaat:  Wernher von Braun
Tutkimusalue:  astronautiikka
Hermann Julius Oberth (25. kesäkuuta 1894 Hermannstadt, Itävalta-Unkari – 28. joulukuuta 1989 Nürnberg, Länsi-Saksa) oli transylvanialaissyntyinen (Transilvanian saksi) saksalainen fyysikko. Häntä pidetään Konstantin Tsiolkovski ja Robert Goddardin rinnalla rakettitekniikan ja astronautiikan edelläkävijänä.
Oberth opiskeli ensin lääketiedettä, mutta vaihtoi pian todelliseen kiinnostuksen kohteeseensa, eli fysiikkaan. Oberthin väitöskirja, joka käsitteli rakettivoimalla tapahtuvaa lentämistä, hylättiin Heidelbergin yliopistossa 1922, sillä sitä pidettiin liian spekulatiivisena. Väitöskirjasta tuli kuitenkin Oberthin klassikoksi muodostuneen Die Rakete zu den Planetenräumen -teoksen ("Raketilla planeettojen väliseen avaruuteen") pohja. Kirja esitteli monia rakettitekniikan pohjalla olevia matemaattisia teorioita. Lisäksi Oberth kirjoitti ensimmäisemä modernista avaruusasemasta, joka kiertäisi Maata 1000 kilometrin korkeudessa.
Oberthin kirjan suosio sai hänet suunnittelemaan kansantajuisemman teoksen kirjoittamista. Hän ei kuitenkaan ehtinyt tekemään vielä uutta kirjaa opetuskiireidensä takia. Max Valier kirjoitti Oberthin puolesta tiivistetyn version tämän kirjasta. Oberthin työn ansiosta monia rakettikerhoja perustettiin. Näistä merkittävin oli Verein für Raumschiffahrt, jossa olivat mukana mm. Valier, Willy Ley ja Wernher von Braun.
Vuonna 1929 Oberth julkaisi uuden kirjan nimeltä Wege Zur Raumschiffahrt ("Tie avaruusmatkustamiseen"). Samana vuonna ilmestyi myös Fritz Langin elokuva Matka kuuhun, jonka tuotannossa Oberth ja Ley olivat olleet teknisinä asiantuntijoina.
Vuodesta 1938 eteenpäin Oberth oli mukana suunnittelemassa raketteja Saksalle. Hän työskenteli myös Braunin V2-ohjelmassa. Toisen maailmansodan lopulla vangittua Oberthia kuulusteltiin, mutta hänet vapautettiin. Vuonna 1955 Braun kutsui Oberthin Yhdysvaltohin, jossa hän työskenteli Yhdysvaltain armeijalle. Oberth oli Yhdysvalloissa muutaman vuoden ja jäi eläkkeelle 1959
Hermunen (Kouvola)

| Hermunen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°12′00″N, 26°54′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.985.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,6 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  1,375 km  
Pinta-ala:  7,957 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHermunen 
Hermunen on Kymenlaaksossa Kouvolassa Repoveden kansallispuistossa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 480 metriä pitkä, 380 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järven luoteisrantaa seuraa metsäautotie.
Luontoarvoja

Järvi sijaitsee Repoveden kansallispuistossa. Sen rantametsät kuuluvat kansallispuistoon mutta sen vesialue ei. Se jää Pahkajärven ampuma-alueen puolelle eikä se siten ole retkeilijöiden käytettävissä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Koskijärven valuma-alueeseen (14.985) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy. Järvellä ei ole kartan mukaan laskuojaa. Ylä-Kampunen sijaitsee kuitenkin aivan sen vieressä.
Hämeenjärvi (Mikkeli)

| Hämeenjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli Mäntyharju
Koordinaatit:  61°18′54″N, 27°15′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.148.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,8 m 
Rantaviiva:  16,03 km 
Pinta-ala:  1,41 km² 
Tilavuus:  0,00592 km³ 
Keskisyvyys:  4,54 m 
Suurin syvyys:  17 m 
Saaria:  7
:  Kärmesaari Leppäsaari Puolasaari Salakkasaari
 fiHämeenjärvi 
Hämeenjärvi on muodokas metsäjärvi Vuoksen vesistön lounaisosassa Etelä-Savossa. Se sijaitsee pääosin Mikkelissä ja pieneltä osin Mäntyharjulla. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 40 kilometriä etelään.
Maantiede

Etäisyys Hämeenjärven kaakkoiskolkan Hämeenlahden rannalta järven luoteiskolkkaan on 3,3 kilometriä. Suuri osa järven pinta-alasta koostuu lahdista, jotka ovat pitkänkapeita. Lounaassa sijaitsee Haukilahti, luoteessa Myllylahti ja idässä Koskilahti. Laajimpia niemimaita ovat etelärannan Puolaniemi ja Uuniniemi sekä Leppäniemi idässä. Noin kymmenesosa Hämeenjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Laajin syvänne sijaitsee yli kilometrin pituisena hautana järven keskivaiheilla. Syvin piste, 17 metriä, sijaitsee järven eteläosan Särkilahdessa Puolaniemen ja Röykkyvuoren välissä. Järven itäinen osa on matalaa. Järvi on pääosin mutapohjainen.
Hämeenjärven saariluku on seitsemän. Saaret ovat alaltaan pieniä ja ne sijaitsevat enimmäkseen järven länsiosassa. Rannat ovat osin jyrkkiä. Röykkyvuoren ja Uuniniemen korkeimmat kohdat ovat noin 120 metriä merenpinnan yläpuolella. Hämeenjärven ranta-alueet ovat suurimmalta osin kuivaa kangasmetsää. Pientaloja on siellä täällä. Järven eteläpuolitse kulkee alemman luokan maantie. Röykkyvuoren ja Haukilahden kohdalla se on rakennettu rantaviivan tuntumaan.
Hämeenjärvi sijaitsee Vuoksen ja Kymijoen vesistöjen vedenjakajalla. Siihen virtaa tulouoma luoteesta Lapjärveltä (86,8 metriä merenpinnan yläpuolella). Muut Hämeenjärven länsipuoliset vakavedet kuuluvat Kymijoen vesistöön. Koskilahden pohjoisosasta alkaa noin sadan metrin pituinen lasku-uoma, joka päätyy Kinkjärveen (83,1 metriä mpy).
Hämeenjärven vesitilavuus on 5 921 000 kuutiometriä.
Hämeenjärvi (04.148.1.008) kuuluu Ryöpänjoen valuma-alueeseen (04.148), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Hämeenjärvi on toiseksi laajin Ryöpänjoen valuma-alueen 12:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Kinkjärvi ja kolmantena on Lapjärvi.
Kasvillisuus

Hämeenjärvessä kasvaa kelluslehtisiä ja ilmaversoisia kasvilajeja.
Hotelli Seurahuone (Riihimäki)

Hotelli Seurahuone.
Hotelli Seurahuone on Riihimäen keskustassa sijaitseva hotelli. Hotelli toimi alkujaan vuodesta 1935 lähtien arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelemassa, vuonna 1920 valmistuneessa liikerakennuksessa, joka vaurioitui pahoin talvisodan pommituksissa. Nykyinen funktionalistinen kivirakennus valmistui 1941. Nykyisen rakennuksen suunnittelijasta ei ole varmuutta, mutta piirustusten epäillään olevan rakennusmestari J. E. Valorinnan käsialaa.
Hotellissa on 52 huonetta, 111 majoituspaikkaa sekä ympärivuorokautinen vastaanotto. Hotellilla on myös pysäköintialue, kokoustilat, sauna ja kuntosali. Hotellissa toimii myös amerikkalaishenkinen ravintola Bullet American Diner, seurustelupubi J.A. Sandels Pub sekä yökerho Iskelmäbaari Riihimäki.
Irma Aaltonen

Irma Aaltonen viittaa seuraaviin henkilöihin:
Irma Aaltonen (1919–1998), arkkitehti
Irma Aaltonen (s. 1934), puvustaja elokuvissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Irma Aaltonen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Herlevin sairaala

| Herlevin sairaala> Herlev Hospital |
| --- | --- |

Sijainti:  Herlev, Tanska
Rakennustyyppi:  sairaala
Avattu:  1976
Suunnittelija:  Gehrdt Bornebusch Max Brüel Jørgen Selchau
Korkeus:  120 m
Kerrosluku:  25
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Herlevin sairaala (tansk. Herlev Hospital) on Herlevin kunnassa Kööpenhaminan lähellä Tanskassa sijaitseva aluesairaala, joka on valmistunut vuonna 1976. Sen 25-kerroksinen torniosa oli pitkään maan korkein rakennus. Vuonna 2021 sen ohitti Aarhusiin rakennettu Lighthouse-pilvenpiirtäjä ja tällä hetkellä se on Tanskan kolmanneksi korkein rakennus.
Päätös Herlevin sairaalan rakentamisesta tehtiin vuonna 1966 ja se valmistui vuonna 1975. Vuonna 2015 Herlevin ja Gentoften sairaalat yhdistettiin, ja ne toimivat nyt kahdessa eri paikassa saman hallinnon alaisuudessa.
Herlevin sairaala on yksi Tanskan suurimmista, työllistäen 4 500 henkilöä ja koostuen 22 osastosta, jotka tarjoavat hoitoa lähes kaikille sairauksille. Tämä sairaala on yksi neljästä pääkaupunkiseudun aluesairaalasta, jotka vastaavat akuuttihoidosta ja päivystyksestä. Herlevin sairaala toimii paikallissairaalana 425 000 asukkaalle Ballerupin, Gladsaxen, Herlevin, Egedalin, Rødovren, Furesøn, Gentoften, Lyngby-Taarbaekin ja Rudersdalin alueilla. Tietyillä erikoisaloilla sairaala palvelee 700 000 asukasta koko pääkaupunkiseudulla, ja syöpätautien hoidossa se palvelee myös pääkaupunkiseudun ulkopuolisia potilaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herlevin sairaala Wikimedia Commonsissa