stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo televisiosarjan Disneyn ihmeellinen maailma jaksoista
Jaksot > 1. tuotantokausi (1954-1955)

| # | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi | Esityspäivä Suomessa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. - 101 |  | The Disneyland Story | 27. syyskuuta 1954 |
| 2. - 102 | Liisa Ihmemaassa | Alice in Wonderland | 3. marraskuuta 1954 |
| 3. - 103 |  | The Vanshing Prairie / Seal Island | 10. marraskuuta 1954 |
| 4. - 104 |  | The Donald Duck Story | 17. marraskuuta 1954 |
| 5. - 105 |  | So Dear to My Heart | 24. marraskuuta 1954 |
| 6. - 106 |  | A Story of Dogs | 1. joulukuuta 1954 |
| 7. - 107 |  | Operation Undersea | 8. joulukuuta 1954 |
| 8. - 108 |  | Davy Crockett: Indian Fighter | 15. joulukuuta 1954 |
| 9. - 109 |  | A Present for Donald | 22. joulukuuta 1954 |
| 10. - 110 |  | Beaver Valley / Cameras in Africa | 29. joulukuuta 1954 |
| 11. - 111 |  | Treasure Island | 5. tammikuuta 1955 |
| 12. - 112 |  | Treasure Island | 12. tammikuuta 1955 |
| 13. - 113 |  | Monsters of the Deep | 19. tammikuuta 1955 |
| 14. - 114 |  | Davy Crockett Goes to Congress | 26. tammikuuta 1955 |
| 15. - 115 |  | The Wind in the Willows | 2. helmikuuta 1955 |
| 16. - 116 |  | A Progress Report I Nature's Half Acre | 9. helmikuuta 1955 |
| 17. - 117 |  | Cavalcade of Songs | 16. helmikuuta 1955 |
| 18. - 118 |  | Davy Crockett at the Alamo | 23. helmikuuta 1955 |
| 19. - 119 |  | From Aesop to Hans Christian Andersen | 2. maaliskuuta 1955 |
| 20. - 120 | Avaruuden ajoneuvot | Man in Space | 9. maaliskuuta 1955 |
| 21. - 121 | Ennakkoavajaisraportti Disneylandista / Disneylandin kuulumisia ennen avajaisia | The Pre-Opening Report from Disneyland | 13. huhtikuuta 1955 |
Jaksot > 2. tuotantokausi (1955-1956)

| # | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi | Esityspäivä Suomessa |
| --- | --- | --- | --- |
| 22. - 201 | Dumbo | (Dumbo) | 14. elokuuta 1955 |
| 23. - 202 |  | Behinda the True-Life Cameras | 21. elokuuta 1955 |
| 24. - 203 |  | Jiminy Cricket Presents Bongo | 28. elokuuta 1955 |
| 25. - 204 |  | People and Places – Tiburon, Sardinia, Morocco / Icebreakers | 5. syyskuuta 1955 |
| 26. - 205 |  | The Adventures of Mickey Mouse | 12. syyskuuta 1955 |
| 27. - 206 |  | The Story of the Silly Symphony | 19. syyskuuta 1955 |
| 28. - 207 |  | The Legend of Sleepy Hollow | 26. syyskuuta 1955 |
| 29. - 208 | The Story of Robin Hood | The Story of Robin Hood | 2. marraskuuta 1955 |
| 30. - 209 | The Story of Robin Hood | The Story of Robin Hood | 9. marraskuuta 1955 |
| 31. - 210 |  | Davy Crockett's Keelboat Race | 16. marraskuuta 1955 |
| 32. - 211 | Animaation tarina | The Story of the Animated Drawing | 30. marraskuuta 1955 |
| 33. - 212 |  | The Goofy Success Story | 7. joulukuuta 1955 |
| 34. - 213 |  | Davy Crockett and the River Pirates | 14. joulukuuta 1955 |
| 35. - 214 |  | Man and the Moon | 28. joulukuuta 1955 |
| 36. - 215 |  | When Knighthood Was in Flower | 4. huhtikuuta 1956 |
| 37. - 216 |  | When Knighthood Was in Flower | 11. huhtikuuta 1956 |
| 38. - 217 |  | A Tribute to Joel Chandler Harris | 18. huhtikuuta 1956 |
| 39. - 218 |  | A Day in the Life of Donald Duck | 1. toukokuuta 1956 |
| 40. - 219 |  | Survival in Nature | 8. toukokuuta 1956 |
| 41. - 220 |  | Our Unsung Villains | 15. toukokuuta 1956 |
| 42. - 221 |  | A Trip Thru Adventureland / Water Birds | 29. toukokuuta 1956 |
| 43. - 222 | Mikki ja kumppanit lomalla | On Vacation | 7. maaliskuuta 1956 |
| 44. - 223 |  | Stormy the Thoroughbread | 14. maaliskuuta 1956 |
| 45. - 224 |  | The Goofy Sports Show | 21. maaliskuuta 1956 |
| 46. - 225 |  | Where Do the Stories Come From? | 4. huhtikuuta 1956 |
| 47. - 226 |  | Behinda the Scenes with Fess Parker | 30. huhtikuuta 1956 |
Jaksot > 3. tuotantokausi (1956-1957)

| # | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi | Esityspäivä Suomessa |
| --- | --- | --- | --- |
48. - 301: 
49. - 302: 
50. - 303:
Jaksot > 4. tuotantokausi (1957-1958)

| # | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi | Esityspäivä Suomessa |
| --- | --- | --- | --- |
401: 
402: 
403:
Maluri

Maluri
| --- | --- |
Muut nimet:  Malören
Sijainti:  Kainuun kunta Ruotsi
Sijaintipaikka:  Kalixin saaristo (en) 
Pinta-ala:  1,8 km2, 0,5 km2, 0,0 km2, 1,3 km2 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Maluri (ruots. Malören) on ulkomeren saari Perämerellä Ruotsissa Haaparannan edustalla. Se sijaitsee Sanskerin eteläpuolella. Saari kuuluu hallinnollisesti Kainuun kuntaan. Maluri on metsätön ja siksi saarella sijaitsevat Malurin kirkko ja majakka näkyvät kaukaa. Saarella on myös runsaasti asumuksia loma- ja virkistyskalastuksen käytössä. Aikoinaan saari on ollut tärkeä tukikohta myös suomalaisille kalastajille.
Aiheesta muualla

Tarunhohtoiset Maluri ja Sanskeri (Arkistoitu – Internet Archive)
1 2 3 4  Protected Areas (Nature Reserves) . Tieto on haettu Wikidatasta.
Maija Rask

| Maija-Liisa Rask> Suomen opetusministeri |
| --- | --- |
 Lipposen II hallitus 15.4.1999–16.4.2003  
Edeltäjä:  Olli-Pekka Heinonen
Seuraaja:  Tuula Haatainen
Kansanedustaja
 22.3.1991–20.3.2007  
Ryhmä/puolue:  Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Lapin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. tammikuuta 1951 (ikä 73) Turku
Ammatti:  sairaanhoidon opettaja
Puoliso:  Matti Olavi Rask (1974–)
Tiedot
Puolue:  SDP
Koulutus:  sairaanhoitaja (1974) terveydenhoitaja (1980) kasvatustieteen maisteri (2006) kasvatustieteen tohtori (2012)
Maija-Liisa (Maija) Rask (s. 28. tammikuuta 1951 Turku) on suomalainen poliitikko. Rask oli Lipposen toisen hallituksen opetusministeri vuosina 1999–2003 ja SDP:n kansanedustaja vuosina 1991–2007. Hän putosi eduskunnasta vuoden 2007 vaaleissa.
Rask on valmistunut sairaanhoitajaksi vuonna 1974 ja terveydenhoitajaksi vuonna 1980. Hän työskenteli sairaanhoitajana Ulleråkersin sairaalassa Uppsalassa vuosina 1974–1977 ja Kemin kaupungin terveydenhoitajana vuosina 1979–1984, jonka jälkeen Rask siirtyi vuonna 1985 sairaanhoidon opettajaksi Kemin terveydenhuolto-oppilaitokseen (nykyinen 
 Lapin AMK, Terveydenhuoltoalana yksikkö. Rask valmistui vuonna 2006 kasvatustieteen maisteriksi ja vuonna 2012 kasvatustieteen tohtoriksi Lapin yliopistosta. Hänen kotikuntansa on Kemi, jonka kaupunginvaltuustossa hän on ollut vuodesta 1985.
Aiheesta muualla

.aspx Maija Rask Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Olli-Pekka Heinonen | Suomen opetusministeri 1999−2003 | Seuraaja: Tuula Haatainen |
Maija-Liisa Virtanen

Maija-Liisa Virtanen (o.s. Arjamo aiemmin Åhfelt; 2. joulukuuta 1911 Lahti – 30. elokuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen kääntäjä.
Virtanen toimi kirjeenvaihtajana ja kansliasihteerinä ja hänellä oli opintoja Helsingin yliopistossa. Virtasen puoliso oli toimittaja ja eduskunnan kanslian yleistulkki Aimo Pentti Virtanen (1908–1971).
Virtasen vanhemmat olivat toimitusjohtaja Gunnar Vilhelm Åhfelt-Arjamo ja Aino Åhfelt (o.s. Blom).
Suomennoksia

Darby Saint John : Westgaten arvoitus : salapoliisiromaani. Helsingin uusi kirjapaino, Helsinki 1944 (alkuteos Westgate mystery)
Curt Cramer : Kadonnut maa. Mantere, Helsinki 1948 (alkuteos De förlorade luftskeppens land)
Kaunis, värikäs Suomi : romanttinen automatka Helsingistä Jäämerelle ; kirj. ja kuvanneet Erna ja Helmut Blenck ; saksan kielestä suom. Maija-Liisa Virtanen. Kuvataide, Helsinki 1951
Edna Lee : Mehiläiskuningatar : romaani. Otava 1951 (alkuteos The queen bee)
Anya Seton : Katherine. WSOY 1955, 4. painos 1956
Daphne du Maurier : Neljänteen polveen. WSOY 1955 (alkuteos Hungry Hill)
D'Arcy Niland : Kulkuri ja olkihattuinen tyttö. WSOY 1956 (alkuteos The Shiralee)
Rebecca West : Lähde tulvii. WSOY 1957 (alkuteos The fountain overflows)
Ross Lockridge : Sadepuun maa ; tekijän luvalla lyhentäen suom. Maija-Liisa Virtanen. WSOY 1959 (alkuteos Raintree County)
John Storm : Montmartren kadut : Suzanne Valadonin elämä ; englanninkielisestä alkuteoksesta The Valadon story suom. Maija-Liisa Virtanen. Karisto 1960
Jan Westcott : Armollinen kuningatar. WSOY 1961 (alkuteos The queen's grace)
Helen Waite : Urheat ystävykset : Helen Kellerin ja Anne Sullivanin tarina. Weilin + Göös, Helsinki 1963 (alkuteos Valiant companions)
Mary Elgin : Rakkaani tuli vuorten sumusta. Weilin + Göös, Helsinki 1965 (alkuteos Visibility nil)
Mary Elgin : Ylämaan laulu : romaani. Weilin + Göös, Helsinki 1966 (alkuteos Return to Glenshael)
Aiheesta muualla

GENi: Maija-Liisa Virtanen (Åhfeldt) []
Luettelo PC Engine -peleistä

Tämä on luettelo PC Enginelle julkaistuista peleistä.
Konsoli on julkaistu pohjois-amerikassa nimellä TurboGrafx-16.
Aiheesta muualla

PCEngine Catalog Project (Arkistoitu – Internet Archive)
Mallasjoki

Mallasjoki on noin 10 km pitkä joki pääosin Janakkalan Löyttymäen alueella, missä se on myös Hausjärven ja Janakkalan rajajokena. Joki saa alkunsa Janakkalan Saloisten Metsä-Eerolan ja Eerolan Kakarilammin suolta sekä Anttilan Rajalammesta. Löyttymäessä Mallasojan Suvantoon laskee Mallinkaistenjärven Saparosta tuleva Mallaspuro. Patolammesta laskevaa virtaa kutsutaankin jo Mallasjoeksi. Joki laskee Puujokeen Hausjärven rajalla.
Lähdelampi (Kivijärvi, Risuperä)

| Lähdelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kivijärvi
Koordinaatit:  63°09′35″N, 24°46′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.447.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  191,3 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,532 km  
Pinta-ala:  1,129 ha  
Tilavuus:  0.000003 km³ 
Keskisyvyys:  0,31 m  
Suurin syvyys:  0,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLähdelampi 
Lähdelampi  on Keski-Suomessa Kivijärvellä  Risuperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 3 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Veitjoen valuma-alueeseen (14.447) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 191,3 metriä mpy.
Mallard

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Mallard voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Mallard, höyryveturien nopeusennätyksen haltija
Mallard, aavekaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
HMS Mallard, Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1896 valmistunut torpedovenehävittäjä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mallard”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mamadou Diallo

Mamadou Diallo on seuraavien henkilöiden nimi:
Mamadou Diallo, malilainen jalkapalloilija
Mamadou Diallo, senegalilainen jalkapalloilija
Mamadou Diallo, senegalilainen kolmiloikkaaja
Mamadou Alimou Diallo, guinealainen jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mamadou Diallo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Maailman paras maa – Världens bästa land

| Maailman paras maa – Världens bästa land Ilkka Kalevi Tillanen & Rantaremmi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2. toukokuuta 2012
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Ilkka Kalevi Tillanen & Rantaremmi
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Joku Roti Records
Ilkka Kalevi Tillasen muut julkaisut
| Viidakon valkoinen pongo 2009 | Maailman paras maa – Världens bästa land 2012 | Ihmiskunnan viholliset 2013 |
Maailman paras maa – Världens bästa land on Ilkka Kalevi Tillasen & Rantaremmin 2. toukokuuta 2012 julkaistu studioalbumi. Albumin julkaisi Joku Roti Records.
Kappaleet

Elintasopakolaiset – 3.42
Näkijä – 4.12
Mitä jos? – 5.11
Baabelin torni – 4.31
Myy kaikki ja katoa! – 4.29
Pojat ja tytöt – 4.18
Kotimatka – 6.54
Omat säännöt – 4.30
Mitä ihme kieltä tuo on? – 5.12
Venäläinen Kimble – 4.02
Kaikki muut – 5.14
Hävittiiks myö muka sota? – 4.01
Miä tykkään siun tyylistä – 5.14
Arvostelut

Redrum-187:
Tuoreet Platat:
Mark Priestley

Mark Priestley (9. elokuuta 1976 Perth, Australia – 27. elokuuta 2008 Sydney, Australia) oli australialainen näyttelijä. Hänet tunnettiin erityisesti sarjasta All Saints, jossa hän esitti Dan Goldmania.
Mark Priestley teki itsemurhan 27. elokuuta 2008 hyppäämällä hotellin ikkunasta. Hän oli 32-vuotias.
Mark Preston

Mark Preston voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Mark Preston, australialainen liikemies ja moottoriurheiluvaikuttaja
Mark Preston, yhdysvaltalainen analyytikko ja toimittaja
Mark Preston, englantilainen rugbyliigan ja rugbyliiton pelaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mark Preston”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Malévin lento 110

| Malévin lento 110 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskoneen kaltainen Malévin Tu-134.
Yhteenveto
Päivämäärä:  16. syyskuuta 1971
Tapahtumapaikka:  Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto
Lähtöpaikka:  Ferihegyn lentoasema, Budapest, Unkari
Määränpää:  Boryspilin kansainvälinen lentoasema, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto
Kuolleita:  49
Loukkaantuneita:  0
Eloonjääneitä:  0
Lentokone
Konetyyppi:  Tupolev Tu-134
Lentoyhtiö:  Malév
Rekisteritunnus:  HA-LBD
Matkustajia:  41
Miehistöä:  8
Malévin lento 110 oli Malévin reittilento Unkarin Budapestista Ukrainan SNT:n Kiovaan. Lennolla 16. syyskuuta 1971 käytetty Tupolev Tu-134 syöksyi maahan lähestyessään Kiovan Boryspilin lentoasemaa. Kone teki sumuisessa säässä kaksi epäonnistunutta lähestymisyritystä ja syöksyi sen jälkeen maahan. Lisää ongelmia miehistölle aiheutti sähkövika: generaattoriin oli tullut vika, jonka vuoksi miehistön oli pitänyt vaihtaa kesken lennon virtalähteeksi akut. Kaikki 41 matkustajaa ja kahdeksan miehistön jäsentä kuolivat maahansyöksyssä.
Maitland

| Maitland |
| --- | --- |

Valtio:  Australia
Osavaltio:  Uusi Etelä-Wales
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  145 km²
Korkeus:  16 m
Väkiluku (2016):  78 019
 – Väestötiheys:  536 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maitland on kaupunki Australiassa, Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa. Kaupungissa oli 78 019 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa, ja se sijaitsee Sydneystä pohjoiseen. Kaupungin asukkaista noin 22 prosenttia on alle 14-vuotiaita, ja noin 15 prosenttia on yli 65-vuotiaita. Noin 14 prosenttia sen asukkaista on syntynyt Australian ulkopuolella, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Uudessa-Seelannissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maitland Wikimedia Commonsissa
Maija Poppasen paluu

| Maija Poppasen paluu> Mary Poppins Returns |
| --- | --- |
 Suomenkielinen elokuvajuliste
Ohjaaja:  Rob Marshall
Käsikirjoittaja:   David Magee 
Perustuu:  P. L. Traversin  Maija Poppanen -satukirjoihin
Tuottaja:   Rob Marshall  John DeLuca  Marc Platt 
Säveltäjä:   Marc Shaiman  Scott Wittman 
Kuvaaja:  Dion Beebe
Leikkaaja:  Wyatt Smith
Tuotantosuunnittelija:  John Myhre
Pukusuunnittelija:  Sandy Powell
Pääosat:   Emily Blunt  Lin-Manuel Miranda  Ben Whishaw  Emily Mortimer  Julie Walters  Colin Firth  Meryl Streep 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Pictures
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Disney+
Ensi-ilta:   2018-12-1919. joulukuuta 2018 (Yhdysvallat)  2018-12-2525. joulukuuta 2018 (Suomi)  
Kesto:  130 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Maija Poppanen
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maija Poppasen paluu (engl. Mary Poppins Returns) on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut musikaalielokuva, jonka on ohjannut Rob Marshall. Elokuva on jatko-osa vuoden 1964 elokuvalle Maija Poppanen. Elokuvan pääosissa ovat Emily Blunt, Lin-Manuel Miranda, Meryl Streep, Ben Whishaw, Emily Mortimer, Angela Lansbury, Julie Walters ja Colin Firth. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat 25 vuotta ensimmäisen elokuvan jälkeen, kun Anna ja Mikko Pankki ovat kasvaneet aikuiseksi ja Maija Poppanen saapuu Mikon ja tämän kolmen lapsen luo.
Elokuva saa ensi-iltansa Yhdysvalloissa 19. joulukuuta 2018 ja Suomessa 25. joulukuuta 2018.
Elokuva sai neljä Golden Globe -ehdokkuutta parhaasta musikaali- tai komediaelokuvasta, naispääosasta, miespääosasta ja musiikista.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Alkuperäinen näyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| Emily Blunt | Maria Ylipää | Maija Poppanen |
| Lin-Manuel Miranda | Markus Niemi | Jaakko |
| Ben Wishaw | Antti Lang | Mikko Pankki |
| Emily Mortimer | Maija Lang | Anna Pankki |
| Pixie Davies | Inari Pietikäinen | Anniina Pankki |
| Nathanael Saleh | Luca Vieri | Jussi Pankki |
| Joel Dawson | Vertti Uusitalo | Tuure Pankki |
| Julie Walters | Eija Ahvo | Elli |
| Meryl Streep | Sari Ann Stolt | Malla |
| Colin Firth | Antti Pääkkönen | Vilkki/Susi |
| Jeremy Swift | Tuomas Uusitalo | Huoma/Mäyrä |
| Kobna Holdbrook-Smith | Paavo Kerosuo | Käry/Kärppä |
| Dick Van Dyke | Markku Huhtamo | Herra Naakka Jr. |
| Angela Lansbury | Sinikka Sokka | Ilmapallonmyyjä |

Muissa rooleissa: Jarmo Koski, Jukka Voutilainen, Tuukka Leppänen, Pasi Ruohonen, Carla Rindell, Taisto Oksanen, Katja Aakkula, Jon-Jon Geitel, Antti L. J. Pääkkönen, Antti Timonen, Matti Holi, Raili Raitala, Senja Alexander ja Saara Lehtonen
Suomenkielisen dialogin ja laulut on kääntänyt Tuija Korhonen ja dialogin ja laulut on ohjannut Markus Bäckman.
Maailman paras kylä

| Maailman paras kylä |
| --- | --- |
Kirjailija:  Arto Paasilinna
Kieli:  suomi
Genre:  romaani
Kustantaja:  WSOY
Sivumäärä:  264 s.
ISBN:  951-643-425-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Maailman paras kylä on Arto Paasilinnan vuonna 1992 kirjoittama humoristinen kirja, jonka on julkaissut WSOY.
Kirja kertoo Eemeli Toropaisesta, jonka isoisä, Asser Toropainen on kuollut ja testamentissaan vaatii Eemeliä rakentamaan kirkon. Tämä siksi, koska Asser on nuoruudessaan polttanut useita kirkkoja ja haluaa näin tehdä eräänlaisen hyvityksen Jumalalle. Eemeli perustaa testamentin mukaisesti kuolinkirkkosäätiön ja alkaa rakentaa kirkkoa. Kuitenkaan kirkon rakentaminen keskelle erämaata ei ole niin yksinkertaista. Lopulta valmiin kirkon ympärille alkaa syntyä kylä, joka ajan myötä kasvaa ja katselee maailman mullistuksia sivusta.
Juoni

Kirjan alussa "monen kirkon polttaja" Asser Toropainen tekee kuolemaa, ja kutsuu pojanpoikansa, työttömäksi jääneen rakennusmestari Eemeli Toropaisen kuolinvuoteelleen. Asser kertoo Eemelille, että hän haluaa, että hänen nuoruudessaan polttamien kirkkojen tilalle on rakennettava Kainuun, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan väliselle erämaalle kirkko. Kirkon rakentamiseen ja hallinnointiin tulee perustaa kuolinkirkkosäätiö, ja Asser tulee haudata kirkon luokse perustettavaan hautausmaahan. Asserin säätiölle testamenttaama omaisuus on merkittävä, useita satoja hehtaareja metsää sekä muuta omaisuutta.
Vastaanotto

Maailman paras kylä oli myyntimenestys, sitä myytiin ilmestymisvuonnaan 80 000 kappaletta. Myös kriitikot pitivät kirjasta, Antti Majander kirjoitti: Parasta Paasilinnassa on hulluus. Hän kehittelee uskomattomia tilanteita ja luo niihin uskottavuutta.
Maitiaislahti

Maitiaislahti kuvattuna pohjoisen suuntaan.
Maitiaislahden ylittävä rautatiesilta Sahanniemen ja Rautsalon välillä.
Maitiaislahti on Konniveden lahti Heinolassa Tommolan, Sahanniemen, Asemantauksen ja Rautsalon kaupunginosien alueella. Muodoltaan lahti on kapea ja pitkä, ja syvyydeltään matala, useissa kohdissa vain noin 2–3 metriä. Maitiaislahden yli kulkee pistoraideyhteys Lahti–Heinola-radalta Rautsalon kaupunginosaan.
Maitiaislahden ylittävä rautatiesilta on alun perin sijainnut Kuopion Suosaaressa osana Kallansiltoja. Sillä korvattiin vanha vuonna 1932 valmistunut silta 1990-luvun alussa.
Lahdella on 1900-luvulla uitettu puuta läheisten tehtaiden tarpeisiin. Aiemmin tehtaiden jätevesiä laskettiin suoraan Maitiaislahteen, mikä aiheutti ongelmia ympäristölle ja kalakannoille. Nykyisin lahteen johdetaan ainoastaan jäähdytys- ja hulevesiä.
Aiheesta muualla

Maitiaislahti Google Maps -palvelussa
Mankala (Järvenpää)

Mankala on asuinalue Järvenpään kaupungissa Isokydön kaupunginosassa. Mankalassa sijaitsee Järvenpään toiseksi suurin ala-aste Mankalan koulu, ja sieltä on lyhyt matka esimerkiksi Haarajoen rautatieasemalle. Isokytö on kartassa kaupunginosa 13.
Maltsiot

| Maltsiot |
| --- | --- |
 Marjamaltsio (Einadia nutans)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Alaheimo::  Chenopodioideae
Suku::  Maltsiot Einadia  Raf.
Katso myös
   Maltsiot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maltsiot (Einadia) on revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun kuuluu kuusi lajia, joista osasta voidaan erottaa erilaisia alalajeja.
Lajeja ja alalajeja

Einadia allanii
Einadia hastata
Einadia nutans – marjamaltsio
Einadia nutans subsp. linifolia
Einadia nutans subsp. oxycarpa
Einadia polygonoides
Einadia triandra
Einadia trigonos
Einadia trigonos subsp. stellulata
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet:  Einadia
Luise Rainer

| Luise Rainer |
| --- | --- |
 Luise Rainerin mainoskuva vuodelta 1936
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. tammikuuta 1910 Düsseldorf, Saksa
Kuollut: 30. joulukuuta 2014 (104 vuotta) Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Clifford Odets (1937–1940) Robert Knittel (1945–1989)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1926–1997
Merkittävät roolit:  Anna Held (Ziegfeld, naisten kuningas) O-Lan (Hyvä maa)
Palkinnot
 Parhaan naispääosan Oscar  1936 Ziegfeld, naisten kuningas  1937 Hyvä maa 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Luise Rainer (12. tammikuuta 1910 Düsseldorf, Saksa – 30. joulukuuta 2014 Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) oli saksalaissyntyinen näyttelijä, joka voitti kahdesti Oscar-palkinnon. Hän aloitti uransa teatterissa Itävallassa ja Saksassa, ja MGM löysi hänet Wienin näyttämöltäselvennä. Rainer aloitti Hollywood-uransa 1935 elokuvassa Harha-askel. Hän sai seuraavista elokuvistaan Ziegfeld, naisten kuningas ja Hyvä maa Oscar-palkinnot. Rainerin elokuvaura hiipui tämän jälkeen nopeasti, eikä hän näytellyt 1930-luvun jälkeen enää kuin kahdessa elokuvassa. Hän esiintyi kuitenkin harvakseltaan teatterissa ja televisiossa.
Nuoruus

Luisa Rainer syntyi Düsseldorfissa 12. tammikuuta 1910; tosin jotkin lähteet väittävät hänen syntyneen Wienissä, missä hän asui osan lapsuudestaan. Hänen vanhempansa olivat varakkaita: isä Heinz Rainer oli saksalais-yhdysvaltalainen liikemies ja äiti Emmy yläluokkaisen saksanjuutalaisen perheen pianistitytär.
Rainer ei kokenut oloaan kotoisaksi porvarillisessa ympäristössä ja haki tukea taiteesta. Hän ryhtyi omien sanojensa mukaan 16-vuotiaana näyttelijäksi, koska tarvitsi tunteillensa jonkin ulospääsytien. Rainerin isä piti perheessään kovaa kuria, eikä hän hyväksynyt tyttärensä pyrkimystä näyttelijänuralle.