Mayotte
Historia

Mayotten ja Komorien historiaan on vaikuttanut saarten maantiede Afrikan ja Madagaskarin välillä. Siirtolaiset nykyisestä Indonesiasta saattoivat käyttivät saaria välietappina heidän asettuessaan Madagaskarille ja Keski-Afrikasta suuntautui vastaava muuttoliike Madagaskarille. Islam saapui alueelle Itä-Afrikan rannikolla vaikuttaneiden swahilien mukana, ja nykyinen Mayotten väestö on tulosta näiden muuttoliikkeiden sekoituksesta. Arkeologisia merkkejä kauppaa harjoittaneesta sivilisaatiosta on jo 900-luvulta, mutta historiallisia lähteet on kirjoitettu vasta vuosisatoja myöhemmin. Niistä kuitenkin selviää, että Komorien ja Mayotten hallitsijoilla oli yhteyksiä Kilwan saareen ja he väittivät Kilwan hallitsijoiden tapaan polveutuvansa nykyisen Iranin Šīrāzista tulleista siirtolaisista.
Saarella kävivät ensimmäiset eurooppalaiset 1500-luvulla. Saarten paikallisessa perinteessä on tarinoita portugalilaisista valloittajista ja siirtolaisista, mutta tästä ei ole muita todisteita. Portugalilaiset laivat vierailivat kuitenkin alueen saarilla, ja portugalista tuli laajasti käytetty kauppakieli. Portugalin vallattua osia Itä-Afrikan rannikosta muut valtiot, kuten Alankomaat, Englanti ja Ranska kiinnittivät huomionsa vielä valtaamattomiin alueisiin. Alankomaalaiset alukset käyttivät Mayotten laguunia tukikohtana hyökkäyksilleen Mosambikiin vuosina 1607 ja 1608. Anjouanista ja Mohélista poiketen saari oli kuitenkin sen koralliriuttojen takia hankalapääsyinen. Laguunia käyttivät kuitenkin myös merirosvot, joiden kohteena olivat Englannin Itä-Intian kauppakomppanian alukset. Merirosvous alueella jatkui aina 1730-luvulle saakka.
1750-luvulta lähtien Ranska alkoi hankkia orjia sokeriplantaaseilleen Réunionilla ja Mauritiuksella, mikä teki saarista orjakaupan keskuksen. 1790-luvulla tämä aiheutti lisääntyneen kaupankäynnin ohella myös hankaluuksia paikallisille, kun Madakaskarin betsimisarakat ja sakalavat tekivät orjienkaappausretkiä saarille. Madagaskarilla oli myös toinen tärkeä vaikutus Mayotten historiaan. Merinat alkoivat vallata alueita Madagaskarilla, ja he valtasivat myös sakalavojen hallitseman rannikon 1820-luvulla. Tämä päätti orjaretket, mutta yksi sakalavapäällikkö nimeltä Andrian Souli pakeni seuraajineen Mayottelle. Ranska solmi hänen kanssaan sopimuksen vuonna 1843, jonka mukaan Ranska sai rakentaa laivastotukikohdan Dzaoudzin saarelle, sekä vuokrata maata sokeriplantaaseja varten. Ranskan liikkeet Mayottella saivat britit asettamaan oman konsulinsa Anjouanin saarelle. Ranska otti lopulta haltuunsa muut Komorit ja myös brittien vaikutusvallan alaisen Anjouanin vuonna 1886.
Ranska alkoi yhdistää Komoreja hallinnollisesti Madagaskarin siirtomaahansa vuonna 1908. Paikalliset sulttaanit pakotettiin luopumaan vaatimuksistaan saarien suhteen ja virallisesti ne liitettiin Madagaskariin vuonna 1914. Siirtomaa-aikana aluetta hallitsivat esimerkiksi vaniljaa ja sokeria viljelleet plantaasinomistajat saarten asukkaiden yrittäessä saada elantonsa maasta, jota plantaasit eivät vielä omistaneet. Sen vähyyden takia saarilta oli kuitenkin jatkuva muuttoliike Sansibarille ja Etelä-Afrikkaan, mikä teki saaret riippuvaiseksi siirtotyöläisistä. Toisessa maailmansodassa Madagaskar oli Vichyn Ranskan puolella, jolloin britit ja eteläafrikkalaiset joukot valtasivat Mayotten vuonna 1942 siirtäen sen vapaan Ranskan hallintaan. Sodan jälkeen Komoreista tehtiin Ranskan merentakainen alue (territoire d’outremer) ja vuosina 1947 ja 1952 niille annettiin suurempi itsehallinto. Madagaskarista erillinen kokonaisuutensa niistä tuli vuonna 1960. Alueen tuolloinen poliittinen johtohahmo oli Said Mohammed Chaik, jonka kuoleman jälkeen vuonna 1970 Komoreilla alettiin vaatia itsenäisyyttä. Mayotte oli ollut saarista pisimpään Ranskan alaisuudessa, ja siellä vaikutti gaulistinen MPM-puolue. Muiden Komorien julistautuessa itsenäiseksi vuonna 1975 Mayotte jäi osaksi Ranskaa.
Mayottesta tuli 31. maaliskuuta 2011 Ranskan 101. departementti ja samalla oma aluehallinto-osa. Liittymisestä lähemmin Ranskan yhteyteen päätettiin kansanäänestyksessä, jossa 95,2 prosenttia kansalaisista oli liittymisen kannalla. Kansanäänestys on synnyttänyt alueella levottomuutta, sillä Komorit pitää Mayottea osanaan. Komorien varapresidentti piti äänestyksen tulosta sodanjulistuksena.
Joulukuussa 2024 Mayottelle iski voimakas Chido-sykloni, joka aiheutti laajaa tuhoa. Hirmumyrskyn jälkeisinä päivinä uhriluvun arvioitiin nousevan satoihin tai jopa tuhansiin. Alueella esiintyy säännöllisesti hirmumyrskyjä, mutta yleensä ne kiertävät Mayotten. Viimeksi vastaavan luokan sykloni oli osunut saarelle vuonna 1934.