stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
St. Paul's Bay
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta St. Paul's Bay Wikimedia Commonsissa
Maltan kunnat
| --- | --- |
Malta:  Attard · Balzan · Birgu · Birkirkara · Birżebbuġa · Cospicua · Dingli · Fgura · Floriana · Għargħur · Għaxaq · Gudja · Gżira · Ħamrun · Iklin · Senglea · Kalkara · Kirkop · Lija · Luqa · Marfa ·  Marsa · Marsaskala · Marsaxlokk · Mdina · Mellieħa · Mġarr · Mosta · Mqabba · Msida · Mtarfa · Naxxar · Paola · Pembroke · Pietà · Qormi · Qrendi · Rabat · Safi · St. Julian's · San Ġwann · St. Paul's Bay · Santa Luċija · Santa Venera · Siġġiewi · Sliema · Swieqi · Tarxien · Ta' Xbiex · Valletta · Xgħajra · Żabbar · Żebbuġ · Żejtun · Żurrieq
Gozo:  Fontana · Għajnsielem · Għarb · Għasri · Kerċem · Munxar · Nadur · Qala · San Lawrenz · Sannat · Victoria (Rabat) · Xagħra · Xewkija · Żebbuġ
St. Olaf (Minnesota)

| St>  Olaf |
| --- | --- |
 Koordinaatit: 46°9′14″N, 95°49′13″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Minnesota
Piirikunta:  Otter Tail
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  93,4 km²
 – Josta vettä:  9,7 km² 
Korkeus:  288 m
Väkiluku (2007):  332
 – Väestötiheys:  4 m as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
St. Olaf on kaupunkikunta Minnesotan osavaltiossa, USA:ssa. St. Olaf kuuluu Otter Tailin piirikuntaan. Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan siellä asui arviolta 340 ihmistä. Samannimistä kaupunkikuntaa käytettiin 1980-luvulla tulleessa Tyttökullat-sarjassa Rose Nylundin kotikaupunkina.
Maantiede

St. Olafin kaupunkikunnan alue on 93,4 km². Siitä 83,6 km² on maa-aluetta ja 9,7 km² vesistöjä.
Silmistä pois

Silmistä pois on Tampereen yhteiskoulun lukion pop-rock-musikaali, jonka ensi-ilta oli 5. elokuuta 2011 Peacock-teatterissa. Se on Marco Bjurströmin ohjaama, musiikillinen vastuu on Antti Vauramon ja koreografioista vastaa Peter Pihlström.
Musikaali on alun perin suunniteltu Nelosen musikaaliohjelman, Stagen osallistujaksi. Se voitti kilpailun ja sai palkinnoksi luvatut 17 esitystä Linnan­mäen Peacockissa. Valmiiseen musikaaliin on kuitenkin lisätty paljon kohtauksia Stagessa nähtyjen lisäksi. Valmiissa musikaalissa esiintyi TYKiläisten lisäksi kuusi Grease-musikaalin esittäjää ja Stagen yleisöäänestyksen voittanut Juska Reiman.
Juoni

Kiira joutuu koulukotiin, jossa kaikki on päin mäntyä. Rehtori Marjukka Hildenberg on kylmä ja väkivaltainen tyranni. Oppilaittensa tietämättä hän etsii epätoivoisesti omaa poikaansa, jonka on teiniraskauden takia antanut pois. Kiiran yllyttämänä nuoret nousevat kapinaan rehtoria vastaan. Kouluun on nimittäin tulossa tarkastaja, ja nuoret päättävät paljastaa kaiken kokemansa vääryyden ja näin avata itselleen vapauden ovet. Tietokonenero Siru ja Toni lähtevät selvittämään tarkastajan tulopäivämäärää muiden harhauttaessa rehtoria. He saavatkin päivämäärän selville, mutta Siru unohtaa kirjautua hallintojärjestelmästä ulos, ja heidän suunnitelmansa paljastuu rehtorille. Joona ottaa syyt niskoilleen ja joutuu vankilaan. Kiusatut Siru ja Toni ymmärtävät rakastavansa toisiaan, kuten myös aiemmin kaikesta kiistelleet Unna ja Rasmus. Daniel, jolla on rikkaan, mutta kiireisen isänsä takia suhteita ulkomaailmaan, saa Joonan kuitenkin ulos vankilasta. Miia paljastuu petturiksi, mutta riidan jälkeen toiset suostuvat kuitenkin ottamaan tytön mukaan suunnitelmaansa. Rasmus joutuu rangaistusullakolle. Hänen  karatessaan sieltä muut saavat suunnitelmansa läpi, ja rehtorille selviää, että hänen poikansa onkin yksi hänen oppilaistaan, Rasmus. Musikaali loppuu rysäykseen Rasmuksen törmätessä varastamallaan autolla seinään.
Henkilöt

Kiira - Sonja Pajunoja (TYK)
Ana - Suvi Liimola (TYK)
Siru - Kerttu Suonpää (TYK)
Toni - Eemeli Sutelainen (TYK)
Joona - Taneli Läykki (TYK)
Tuukka - Eemu Korpela (TYK)
Rasmus - Konsta Leinonen (TYK)
Unna - Erika Vikman (TYK)
Matleena - Heidi Simojoki (TYK)
Miia - Monalisa Kivelä (TYK)
Daniel - Juska Reiman
Taru - Beda Hautanen (TYK)
Rita - Karoliina Karppinen (TYK)
Tane - Tatu Sinisalo
Rane - Panu Kangas
Pinja - Ella Tarvonen
Aava - Saga Sarkola
Laura/Terapeutti - Kia Terho (TYK)
Julius - Konsta Reuter
Heta/Sosiaalivirkailija - Laura Savio
Mikko/Teuvo/Vankilanjohtaja - Matias Laatu (TYK)
Rehtori Marjukka Hildenberg - Vilma Koskipää (TYK)
Kappaleet

On my own - Les Misérables - Laulajina Siru, Kiira ja Aava
Joku raja - PMMP - Laulajina Rita ja Taru
Mä en aio luopua (I love rock´n roll) - Laulajina kaikki
Riidankylväjä - Don Huonot - Laulajina kaikki
Play that funky music - Wild Cherry - Laulajina Tuukka, Daniel, Tane ja Rane
Teuvo, maanteiden kuningas - Leevi and the Leavings - Laulajana Teuvo
Ollaan huipulla (High School Musical) - High School Musical 3 - Laulajina kaikki
I got life - Hair - Laulajina Joona, Mikko, Rasmus, Toni, Rane + kaikki
I'm a woman - Smokey Joe's Café - Laulajina Unna, Ana, Kiira, Siru + muut tytöt
Willejä (Savages) - Pocahontas - Laulajina rehtori ja vankilanjohtaja + kaikki
Anan biisi (The Story) - Brandi Carlile - Laulajana Ana
Mä annan sut pois - Laura Närhi - Laulajana Rehtori
Come what may - Moulin Rouge - Laulajina Toni ja Siru
Miten onni korjataan - TikTak - Laulajana Matleena + Aava, Ana, Taru, Heta, Rita
Kerro vaan (Summer Night) - Grease - Laulajina kaikki
Hullumpi kuin sä (Crazier than you) - The Addams Family - Laulajina Unna ja Rasmus
Magdaleena - Laulajina Kiira, Miia, Matleena, Ana, Unna, Toni, Mikko, Taru, Rita
Kovemmat kädet - PMMP - Laulajina kaikki
And I am telling you - Dream Girls - Laulajana Kiira
Hilma ja Onni/Kellä kulta sillä onni - Jaakko Teppo/Laila Kinnunen - Laulajina Teuvo ja treapeutti
Totally fucked - Spring Awakening - Laulajina kaikki
Ota meidät kiinni jos saat (We are golden) - Mika - Laulajina kaikki
Tänä iltana - Stagen tunnusmusiikki - Laulajina kaikki
Stade Taïeb Mhiri

| Stade Taïeb Mhiri |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Sfax, Tunisia
Koordinaatit:  34°44′01″N, 10°44′47″E
Avattu:  1938
Remontoitu:  2004
Kenttä:  nurmi
Käyttäjät
 Club Sportif Sfaxien 
Katsojakapasiteetti
 22 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Stade Taïeb Mhiri (arab. ملعب آلطيب آلمهيري‎‎) on jalkapallostadion Sfaxissa, Tunisiassa. Stadion rakennettiin vuonna 1938 ja sinne mahtuu 22 000 katsojaa. Se toimii Club Sportif Sfaxienin kotistadionina.
Aiheesta muualla

Worldstadiums.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Valkohäntämangusti

| Valkohäntämangusti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Alalahko::  Feliformia
Heimo::  Mangustit Herpestidae
Suku::  Valkohäntämangustit Ichneumia
Laji::  albicauda
Kaksiosainen nimi
 Ichneumia albicauda  (G. [Baron] Cuvier, 1829) 
 Valkohäntämangustin levinneisyys
Katso myös
   Valkohäntämangusti Wikispeciesissä   Valkohäntämangusti Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Valkohäntämangusti (Ichneumia albicauda) on suurissa osissa Saharan eteläpuolista Afrikkaa ja Arabian niemimaan rannikolla tavattava mangusti. Se on oman valkohäntämangustien sukunsa ainoa laji. Valkohäntämangusti on yöaktiivinen yksineläjä ja se käyttää ravinnokseen etenkin hyönteisiä. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt sen elinvoimaiseksi lajiksi.
Taksonomia

Valkohäntämangusti kuuluu valkohäntämangustien sukuun sen ainoana lajina. Laji on läheistä sukua muiden mangustien heimon hiekkamangusteille, termiittimangusteille ja tupsuhäntämangusteille. Valkohäntämangusti on monotyyppinen laji, eli sitä ei yleensä jaeta omiin alalajeihinsa. Jotkut tutkijat ovat kuitenkin aikanaan jakaneet sen kuuteen eri alalajiin etenkin turkin värityksen ja koon erojen perusteella. Erot saattavat olla vain ympäristöllisiä, mutta DNA-tutkimuksissa on myös löydetty joitakin eroja tiettyjen mahdollisten alalajien välillä.
Koko ja ulkonäkö

Valkohäntämangusti on mangustiksi suhteellisen suurikokoinen. Urokset ovat hieman naaraita raskaampia, mutta muuten useimmiten saman kokoisia. Urokset painavat 3,63–5,22 kg ja niiden ruumiin pituus on ilman häntää 574–1040 mm. Naaraiden vastaavat lukemat ovat 3,62–4,99 kg ja 519–591 mm. Väristykseltään valkohäntämangusti on pääosin harmaa. Sen raajat ovat kuitenkin mustat ja muuten harmaan hännän kärki on lajin nimen mukaisesti päästään valkoinen. Päässä valkohäntämangustilla on pyöreät korvat ja mustat huulet. Kallo on jykevä. Etenkin sateisilla alueilla tavataan hyvin tummia tai melanistisia yksilöitä. Väritys kuivemmilla alueilla on harmaampi. Joillakin yksilöillä koko levinneisyysalueella on musta häntä. Länsi-Afrikassa mustahäntäiset yksilöt ovat jopa valkohäntäisiä yleisempiä. Takaraajat ovat eturaajoja vantterammat. Kynnet ovat vahvat ja käyrät.
Levinneisyys ja elinympäristö

Valkohäntämangustia tavataan hyvin laajalla alueella Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, sekä osissa Arabian niemimaata. Sen levinneisyysalue käsittää alueita lännessä Senegalista itään Afrikan sarveen saakka, sekä sieltä Afrikan mantereen eteläosiin. Alueella olevia valtioita ovat Angola, Benin, Botswana, Burkina Faso, Djibouti, Egypti, Eritrea, Etelä-Afrikka, Etelä-Sudan, Etiopia, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Jemen, Kamerun, Kenia, Keski-Afrikan tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta, Kongon tasavalta, Lesotho, Malawi, Mali, Mosambik, Namibia, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko, Oman, Sambia, Saudi-Arabia, Senegal, Sierra Leone, Somalia, Sudan, Swazimaa, Tšad, Uganda, Yhdistyneet arabiemiraatit ja Zimbabwe. Arabian niemimaalle valkohäntämangusti on levinnyt Afrikasta mahdollisesti noin 32 500 vuotta sitten. Niitä tavataan mantereen lisäksi myös Farasan-saarilla Punaisellamerellä, jonne ne ovat päätyneet mahdollisesti ihmisen tuomina.
Lajia esiintyy ruohikoilla, savanneilla ja metsämailla aina 3 500 metrin korkeuksille saakka. Kosteilla metsillä niitä ei tavata. Samaan tapaan ne puuttuvat puurajan yläpuolella olevilta alueilta, sekä aavikoilta ja puoliaavikoilta. Lajia tavataan myös ihmisasutuksen seassa. Laji on yleinen ja suurimmillaan tavataan 4,3 yksilöä neliökilometriä kohden.
Elintavat

Valkohäntämangustit ovat yöaktiivisia ja ne elävät pääosin yksin. Useampia yksilöitä voidaan kuitenkin havaita paikoilla, joilla ravintoa on runsaasti. Lajin yksilöt ovat territoriaalisia. Urosten alue saattaa kuitenkin olla päällekkäinen naaraiden kanssa. Aggressiiviset kohtaamiset ovat kuitenkin ilmeisesti harvinaisia. Yksilöt välttelevät toisiaan hajumerkkien perusteella. Valkohäntämangusti merkitsee alueensa anaalirauhasen eritteillä. Alueen koko vaihtelee ympäristöstä riippuen. Valkohäntämangustit viettävät päivän valoisan ajan pesäkolossaan. Pesiä voi olla useampia ja yhtä käytetään tavallisesti ennen uuteen siirtymistä 5-15 päivää. Myöhemmin valkohäntämangusti voi palata vanhalle pesälleen.
Valkohäntämangustien pääasiallista ravintoa ovat erilaiset hyönteiset. Pienemmissä määrin ne käyttävät ravinnokseen myös sammakkoeläimiä, lintuja ja matelijoita. Selkärankaiset korostuvat ravintona etenkin kuivina kausina. Laji syö vain harvoin kasvisperäistä ravintoa. Joskus sen on havaittu syövän raatoja. Ravintonsa valkohäntämangusti löytää pääasiassa hajuaistinsa avulla. Ravintoa se etsii öisin ja keskimäärin 6–8 tuntia. Ravinnonhaussa se voi liikkua päivittäin 4–5 kilometriä.
Valkohäntämangustit lisääntyvät eri alueilla eri aikoina. Uros ja naaras parittelevat parin tunnin aikana useampaan otteeseen. Poikaset syntyvät pesäkolossa. Kerralla syntyy yhdestä neljään poikasta. Poikaset alkavat liikkua yksin pesän ulkopuolella noin yhdeksän kuukauden ikäisinä.
Valkohäntämangusti jää ajoittain suurempien petoeläinten, kuten leijonan, leopardin ja hyeenakoiran saaliiksi. Niitä tappavat myös koirat. Laji ei ole kuitenkaan erityisen tyypillinen saaliseläin muille petoeläimille. Valkohäntämangustilla tavattavia loisia ovat esimerkiksi Pseudandrya mkuzii, Arthrocephalus gambiense, Amblyomma hebraeum, Haemaphysalis zumpti, Hyalomma truncatum, Rhipicephalus appendiculatus, Haemaphysalis leachi ja Ctenocephalides damarensis.
Uhat ja suojelu

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt valkohäntämangustin elinvoimaiseksi lajiksi. Sitä tavataan laajalla alueella ja se on suhteellisen yleinen. Lajilla ei uskota olevan suuria uhkia. Lajin yksilöitä saattaa kuolla vaippasakaalien ja aavikkoilvesten hävittämisen yhteydessä. Niitä voi kuolla myös liikenteessä.
Sofoklís Venizélos

| Sofoklís Venizélos> Σοφοκλής Βενιζέλος |
| --- | --- |
 Sofoklís Venizélos vuonna 1921.
Kreikan pääministeri
 13. huhtikuuta – 26. huhtikuuta 1944  
Edeltäjä:  Emmanouíl Tsouderós
Seuraaja:  Geórgios Papandréou
Kreikan pääministeri
 23. maaliskuuta – 15. huhtikuuta 1950  
Edeltäjä:  Ioánnis Theotókis
Seuraaja:  Nikólaos Plastíras
Kreikan pääministeri
 21. elokuuta 1950 – 1. marraskuuta 1951  
Edeltäjä:  Nikólaos Plastíras
Seuraaja:  Nikólaos Plastíras
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. marraskuuta 1894 Chaniá, Kreikka
Kuollut: 7. helmikuuta 1964 Egeanmeri, Kreikka (Ellás-laivalla matkalla Chaniásta Pireukseen)
Vanhemmat:  Elefthérios Venizélos
Tiedot
Puolue:  Liberaalipuolue
Kumppani:  Katerína Zervoudáki
 Nimikirjoitus
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):  Kreikka
Palvelusvuodet:  1911–1920
Sotilasarvo:  kapteeni
Sofoklís Venizélos (kreik. Σοφοκλής Βενιζέλος, 3. marraskuuta 1894 – 7. helmikuuta 1964) oli kreikkalainen poliitikko, joka toimi Kreikan pääministerinä kolme kertaa: 13. huhtikuuta – 26. huhtikuuta 1944, 23. maaliskuuta – 15. huhtikuuta 1950 sekä 21. elokuuta 1950 – 1. marraskuuta 1951.tarvitaan parempi lähde
Sofronio Aguirre Bancud

Sofronio Aguirre Bancud SSS (s. 8. joulukuuta 1948 Atulayan) on filippiiniläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 2. toukokuuta 1977 ja nimitettiin Cabanatuanin hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Bidan titulaaripiispaksi 24. toukokuuta 2001. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Antonio Franco, jota avustivat Diosdado Aenlle Talamayan ja Sofio Guinto Balce.
Bancud sai 6. marraskuuta 2004 nimityksen Cabanatuanin piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 25. tammikuuta 2005.
Slingshot

| Slingshot |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jay Alaimo
Käsikirjoittaja:   Jay Alaimo  Matt Fiorello  Matthew Q. Martin 
Tuottaja:   Jay Alaimo  Edward Bass  Jack Birch  Matthew Fiorello 
Säveltäjä:  C. J. Vanston
Kuvaaja:  Paul Daley
Leikkaaja:  Jim Rubino
Lavastaja:   Kate Duffy  Elizabeth Mickle 
Pääosat:   David Arquette  Thora Birch  Balthazar Getty  Julianna Margulies 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Bold Films  Coquette Films  Mercer Films 
Ensi-ilta:  26. huhtikuuta 2005 (Tribecan elokuvajuhlat)
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Slingshot on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Jay Alaimon ohjaama yhdysvaltalainen elokuva.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   David Arquette   | … |   Ashley   |
|   Thora Birch   | … |   April   |
|   Balthazar Getty   | … |   Taylor   |
|   Julianna Margulies   | … |   Karen   |
|   Joely Fisher   | … |   Emma   |
|   Michael Janik   | … |   Dickson   |
|   Svetlana Metkina   | … |   Fast Bobby   |
|   Lillo Brancato   | … |   DJ   |
|   Katie Chonacas   | … |   Ruby   |
|   Sara Colton   | … |   Constance   |
|   Katherine Cunningham-Eves   | … |   Tina   |
|   Spencer Diamond   | … |   Tracey   |
|   Patrick Dizney   | … |   Gerry   |
|   Rachel Konstantin   | … |   Candice   |
|   Andrea Leigh   | … |   Joy   |
|   Krysten Ritter   | … |   Beth   |
Aiheesta muualla

Slingshot Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Scheib, Ronnie: Review: ‘Slingshot’ Variety.  17.5.2005. (englanniksi)
Slingshot Tribeca Film Festival. Arkistoitu 21.2.2015. (englanniksi)
Vehkajärven valuma-alue

Vehkajärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.49) on Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 101,83 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 9,74 prosenttia. Vesistön valuma-alueen alarajana on Tarjannevesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Tarjanneveden alueelle (35.41).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kolme aluetta tai valuma-aluetta :
Vehkajärven lähialue (35.491)
Kangasjärven alue (35.492)
Parannesjoen valuma-alue (35.493)
St. Olavs gate

Katunäkymää Pilestredetiltä Pyhän Olavin tuomiokirkkoa kohti.
St. Olavs gate on Oslossa St. Hanshaugenin kaupunginosassa sijaitseva katu, joka ulottuu Ullevålsveieniltä Wergelandsveienille. Se on nimetty Norjan kansallispyhimyksen Pyhän Olavin mukaan.
Kuvia

St. Olavs gate 1: Entinen taideteollisuusmuseo, nykyisin rakennus on Edvard Munch -lukion käytössä.
St. Olavs gate 2:ssa toimii Norjan ainoa matelijatarha. Rakennus on vuodelta 1882.
St. Olavs gate 21: Vietnamin suurlähetystö.
St. Olavs gate 24: Helluntailaisten Filadelfiakirkko.
St. Olavs gate 27: Täällä Rikard Nordraak sävelsi Norjan kansallislaulun.
St. Olavs gate 28: Centralkirken, metodistien pääkirkko Oslossa (Trygve ja Ørn Klingenberg, 1961)
St, Olavs gate 31: Thon Hotel Europa (Reidar Arnesen, 1935)
St. Olavs gate 32: Norjan karttakeskuksen (tuolloinen Norges Geografiske Oppmåling) entinen pääkonttori (Wilhelm von Hanno, 1880).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta St. Olavs gate Wikimedia Commonsissa
St. Paul Pioneer Press

| St>  Paul Pioneer Press |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sanomalehti
ISSN:  ISSN 0892-1083
Levikki:  päivittäinen 217 968   sunnuntailehti 272 413
Perustettu:  1849 (edeltäjä The Minnesota Pioneer)
Kotikunta:  Saint Paul, Minnesota
Kotimaa:  Yhdysvallat
Sivukoko:  broadsheet
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
St. Paul Pioneer Press on Saint Paulissa, Minnesotassa ilmestyvä sanomalehti, joka palvelee erityisesti Minneapolis–Saint Paulin suurkaupunkialuetta. Se on suurkaupunkialueen itäosien päälehti, ja sen sunnuntainumeron levikki on noin 272 000. Lehden edeltäjä oli Minnesotan ensimmäinen sanomalehti, vuonna 1849 perustettu The Minnesota Pioneer.
Historia

St. Paul Pioneer Pressin edeltäjä oli The Minnesota Pioneer, joka oli Minnesotan ensimmäinen sanomalehti. Se perustettiin vuonna 1849. St. Paul Press osti Pioneerin vuonna 1875, jolloin kaupunkiin jäi yksi aamulehti The Pioneer Press. Sen merkittävin kilpailija oli iltapäivin ilmestynyt Saint Paul Dispatch, jonka levikki ohitti vuonna 1906 Pioneer Pressin levikin.
Dispatch Printing Company (DPC) osti Pioneer Pressin 1909 ja julkaisi rinnakkain sekä Saint Paul Dispatchia että Pioneer Pressiä. Charles K. Blandin osti vuonna 1923 DPC:n osake-enemmistön sen perustajan George Thompsonin lsekeltä Abigaililta. Blandin järjesti DPC:n uudelleen Dispatch and Pioneer Press Companyksi. Ridder Publications osti Blandinilta vuonna 1927 sekä aamulehti Pioneer Pressin että iltapäivälehti Dispatchin.
St. Paul Pioneer Press ja Dispatch menestyivät Saint Paulissa, ja niillä oli Minneapolisissa ilmestyneiden Starin ja Tribunen kanssa herrasmiessopimus, jonka mukaan ne ei tavoittelisi lukijoita Minneapolisin puolelta. Lehtien lukijamäärät ovat vähentyneet 1900-luvun lopulla, ja lehdet ovat alkaneet kilpailla myös keskenään. The Pioneer Press- ja Dispatch-lehdet yhdistettiin vuonna 1985, ja lehdestä tuli vuonna 1990 vain aamulehtenä ilmestyvä St. Paul Pioneer Press.
The McClatchy Company osti 2006 Knight-Ridderin, mutta kilpailuoikeudellisten rasitteiden takia se myi nopeasti Pioneer Pressin denveriläiselle MediaNews Groupille.
Lukijat

St. Paul Pioneer Press on Minneapolis–Saint Paulin suurkaupunkialueen itäosien päälehti. Sen päälevikkialueeseen kuuluvat St. Paul, Ramseyn, Dakotan ja Washingtonin piirikunnat sekä muut alueet Minnesotan itäosissa ja Wisconsin länsiosissa. St. Paul Pioneer Pressin levikki oli vuoden 2014 laskelmien mukaan hieman noussut edellisestä vuodesta. Sen sunnuntailehden levikki oli 272 413; lukemaan kuului myös digitaalisen lehden tilanneet.
Vahtero

| Vahtero |
| --- | --- |
 Vahteron koulu (ala-aste)
 Kaupungin kartta, jossa Vahtero korostettuna.
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Keskusta (Kouvola)
Kaupunginosa nro:  4
Tilastoalue nro:  4
Väkiluku:  2 485  (2015)
Osa-alueet:  Vahtero (Vahteronmäki)  Kotkankallio  Ojaniitty  Pappikallio
Postinumerot:  45120 Kouvola  45150 Kouvola
Naapurikaupunginosat:  Kangas  Sarkola  Kankaro  Mielakka  Kiehuva (Valkeala)
Vahtero on Kouvolan kaupunginosa ja tilastoalue, Kouvolan keskustan suuralueella. Se sijaitsee keskustan kaakkoispuolella. Vahteron tilastoalueella on 2 485 asukasta. Vahtero on pääosin 1980- ja 1990-luvuilla rakennettua pientaloaluetta. Vahterossa sijaitsee Vahteron ala-aste ja muun muassa K-Market.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vahtero Wikimedia Commonsissa
Vesalan koulu

Vesalan koulu voi tarkoittaa seuraavia oppilaitoksia:
Vesalan koulu, oppilaitos Oulun Vesalassa
Vesalan peruskoulu, oppilaitos Helsingin Kontulassa
Vesalan ala-aste, entinen oppilaitos Helsingin Kontulassa
Vesalan yläaste, entinen oppilaitos Helsingin Kontulassa
Vesalan lukio, entinen oppilaitos Helsingin Kontulassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vesalan koulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vehkalampi (Pieksämäki, Venetmäki)

| Vehkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°20′13″N, 26°43′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuuhankaveden valuma-alue (14.37)
Laskuoja:  oja Lapinlampeen 
Järvinumero:  14.377.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,703 km  
Pinta-ala:  2,4 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVehkalampi 
Vehkalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä Venetmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuuhankaveden valuma-alueella (14.37), jonka Kissakoskenjoen valuma-alueeseen (14.377) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149 metriä mpy.
Vehkalampi (Petäjävesi, kirkonkylä)

| Vehkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°17′03″N, 25°06′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  oja Pengerjokeen 
Järvinumero:  14.541.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,2 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,865 km  
Pinta-ala:  4,406 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVehkalampi 
Vehkalampi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Pengerjoen alaosan alueeseen (14.541) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,2 metriä mpy.