stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1628
Tapahtumia

10. elokuuta – Ruotsalainen sotalaiva Wasa upposi neitsytmatkallaan
Barbadoksen nykyinen pääkaupunki Bridgetown perustettiin
William Harvey julkaisi tutkimuksensa ihmisen verenkierrosta.
Syntyneitä

8. tammikuuta – François Luxembourg, Ranskan marsalkka (k. 1695)
12. tammikuuta – Charles Perrault, ranskalainen kirjailija (k. 1703)
10. maaliskuuta – Marcello Malpighi, italialainen biologi ja mikroskooppien rakentaja, hiussuoniston löytäjä (k. 1694)
8. kesäkuuta – George Starkey, amerikkalainen tieteilijä (k. 1665)
28. marraskuuta – John Bunyan, englantilainen kirjailija ja saarnaaja
14. joulukuuta – Harald Oxe, ruotsalainen aatelinen ja maaherra (s. 1689)
Louis Humières, Ranskan marsalkka (k. 1694)
Petrus Laurbecchius, ruotsalaissyntyinen telogi, Turun akatemian professori ja Viipurin piispa (k. 1705)
George Rust, englantilainen pappi, teologi ja filosofi
Kuolleita

21. helmikuuta – Gregor Aichinger, saksalainen säveltäjä (s. 1564)
15. maaliskuuta – John Bull, englantilainen säveltäjä, muusikko ja urkurakentaja (s. 1562 tai 1563)
huhtikuussa – Henrich Jönsinpoika Teetgren, suomalainen kirjuri, kääntäjä ja käskynhaltija
8. kesäkuuta – Rudolf Goclenius, saksalainen skolastinen filosofi (s. 1547)
20. kesäkuuta – William Cavendish, englantilainen Devonshinen jaarli ja poliitikko (s. 1591)
28. kesäkuuta – Jens Munk, tanskalainen merenkulkija ja tutkimusmatkailija (s. 1579)
23. elokuuta – Amalia von Hatzfeld, ruotsalainen kreivitär, hovineiti ja käskynhaltija (s. 1560)
23. elokuuta – George Villiers, Buckinghamin ensimmäinen herttua (s. 1592)
30. lokakuuta – Willebrord Snellius, alankomaalainen matemaatikko (s. 1580)
A5 (Kreikka)

A5 (kreik. Αυτοκινητόδρομος 5, Aftokinitódromos 5) eli Joonian valtatie (Ιονία Οδός, Ionía Odós) on moottoritie läntisessä Kreikassa. Se kulkee pohjois-eteläsuunnassa Ioánninasta Patrakseen. Valtatie on osa Eurooppatietä E55. Tien pituus on noin 196 kilometriä.
Valtatie on saanut nimensä siitä, että se kulkee lähellä Joonianmeren rannikkoa sen pituisesti.
Reitti

Valtatien reitti on seuraava (pohjoisesta etelään):
Ioánnina – Filippiáda – Árta – Amfilochía – Angelókastro – Mesolóngi – Antírrio – Río – Patras.
Antírrion ja Ríon välillä valtatie ylittää Korintinlahden Ríon–Antírrion siltaa pitkin. Ríossa tie yhtyy A8-valtatiehen eli Olympian valtatiehen. Tietä on suunniteltu jatkettavaksi Patraksesta Pýrgokseen.
Valtatietä.
Ríon–Antírrion silta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta A5-valtatie Wikimedia Commonsissa
Kreikan moottoritiet
| --- | --- |
Pääväylät:   A1  A2  A3  A5  A6  A7  A8  A90 
Muut moottoritiet:   A11  A12  A13  A24  A242  A25  A27  A29  A62  A621  A64  A71
A. Talas

| A>  Talas Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1922
Perustaja:  Aarne Talas
Lakkautettu:  2024 (konkurssi)
Avainhenkilöt:  Taina Talas-Pihlaja Ari Talas
Kotipaikka:  Kristiinankaupunki
Toiminta-alue:  lähiseutu
Toimiala:  vähittäiskauppa
Tuotteet:  tavaratalo
Henkilöstö:  48 (1972) 20 (2024)
Omistaja:  Talaksen perhe
A. Talas Oy oli Kristiinankaupungissa vuosina 1922–2024 toiminut vähittäiskauppayritys, joka tunnettiin etenkin vuonna 1964 avatusta tavaratalostaan kaupungin keskustassa osoitteessa Kauppatori 2. Siellä myytiin loppuvuosina vaatteita, sisustus- ja lahjatavaroita, kodin elektroniikkaa, kodinkoneita ja pienrautatarvikkeita. Tiloissa toimi lisäksi kahvio Café Saga ja kirpputori. Toiminta päättyi konkurssiin syyskuussa 2024.
Historiaa

Yritys sai alkunsa Aarne Talaksen vuonna 1922 perustamasta kioskista, joka kehittyi vähitellen isommaksi kauppaliikkeksi. Vuonna 1964 perustajan poika Risto Talas laajensi toimintaa rakennuttamalla kolmikerroksisen tavaratalon kauppatorin laidalle. Suurimmillaan vuonna 1972 A. Talaksella oli 48 työntekijää kolmessa toimipisteessä, tavaratalon ohella kaksi elintarvikemyymälää kaupungin itä- ja länsipuolella.
Suurten kauppaketjujen vallattua alaa Suomen vähittäiskaupassa Talaksen kaltaisten itsenäisten tavaratalojen toiminta vähitellen vaikeutui. A. Talas oli yrityssaneerauksessa ensin vuonna 2009, jolloin toimintaa vaikeutti myös kiinteistössä sattunut suuri vesivahinko. Tuolloin lopetettiin elintarvikeosasto, ja vuoden 2019 uudessa yrityssaneerauksessa lopetettiin urheiluosasto ja toiminta keskitettiin kolmikerroksisen rakennuksen keskikerrokseen. Muiden kerrosten jäädessä vajaakäyttöön kiinteistökulut säilyivät kuitenkin suurina, ja lopullisen alamäen kerrotaan alkaneen 2020-luvun alun koronaviruspandemiasta. Taustalla vaikutti myös Kristiinankaupungin ja ympäristökuntien väkimäärän pieneneminen vuosikymmenten mittaan.
Loppuaikoina yrityksestä vastasivat Risto Talaksen lapset Taina Talas-Pihlaja ja Ari Talas, hekin jo eläkeiän kynnyksellä.
Ada (Michigan)

Adan sijainti kartalla.
Ada Township on kunta (civil township) Kentin piirikunnassa Michiganissa, Yhdysvalloissa. Vuoden 2000 väestönlaskennassa sen asukasmäärä oli 9 882. Kunnan pinta-ala on 95,9 km², josta 2,5 km² on vettä. Kunnan perusti vuonna 1821 Rix Robinson, alueelle saapunut uudisasukas.
Vuoden 2000 väestönlaskennassa 32,6% asukkaista oli alle 18-vuotiaita, 5,4% 18–24, 27,6% 25–44, 27,3% 45–64 ja 7,1% yli 64-vuotiaita. Asukkaiden keski-ikä oli 33.
Adamastor (1896)

| Adamastor |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantiere navale fratelli Orlando, Livorno
Laskettu vesille:  12. heinäkuuta 1896
Loppuvaihe:  myyty 1933
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 729 t
Pituus:  74 m
Leveys:  10,72 m
Syväys:  4,65 m
Koneteho:  4 000 ihp
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  237
Aseistus
Aseistus:  2 x 5,9"/30 tykkiä 4 x 4,1"/40 tykkiä 4 x 9 naulan tykkiä 2 x 1 naulan tykkiä 3 x 14" torpedoputkea
Adamastor oli Portugalin laivaston vuonna 1896 vesillelaskettu suojaamaton risteilijä.
Valmistus

Alus tilattiin Italiasta Livornosta Cantiere navale fratelli Orlandolta. Alus laskettiin vesille 12. heinäkuuta 1896.
Palvelus

Alus tulitti kolmipäiväisen Lissabonin kapinan aikana lokakuussa 1910 risteilijöiden Dom Carlos I ja São Rafaelin kanssa Lissabonissa olleita kuningasmielisiä joukkoja. Adamastor tuki merijalkaväen varuskunnan valtausta. Portugalin ensimmäinen tasavalta julistettiin 5. lokakuuta kuninkaan paettua maasta.
Alus myytiin 1933.
Aapeli (peli)

Aapeli-pelikoneen käyttöliittymän periaatekuva.
Aapeli oli vuonna 1955 rakennettu pelilaite, joka oli luultavasti ensimmäinen suomalainen digitaalinen pelilaite. Sillä pelattiin yksinkertaista Nim-peliä, jonka strategia on määrätty yksiselitteisesti. Laite rakennettiin Rolf Nevanlinnalle 60-vuotislahjaksi, ja se oli myöhemmin esillä elektroniikka- tai radioalan messuilla. Pelilaitteen käyttöliittymänä oli kytkimet ja merkkivalot. Laitetta kutsuttiin alkuun Nim-peliksi, mutta se sai myöhemmin nimekseen Aapeli.
Idean Nim-pelin rakentamiseksi sai alun perin Hans Andersin, joka oli tutustunut logiikkapeleihin yhdysvaltalaisessa lehdessä. Andersin vastasi pitkälti Nim-pelin rakentamisesta. Hän kuvasi Nim-pelin säännöt Boolen algebran lauseilla ja muokkasi niistä sitten rele- ja diodilogiikkaa hyödyntäen peliä pelaavan laitteiston. Andersin oli mukana rakentamassa myös Suomen ensimmäistä tietokonetta ESKOa, ja kun sen valmistuminen viivästyi, kuvaili hän Nim-peliä "väliaikaisratkaisuksi siihen asti kunnes ESKO valmistuu".
Andersin kirjoittaa Aapelista, että se on "käytännöllisessä mielessä vailla mielenkiintoa" ja ettei siitä ole ajanvietepeliksi, "sillä sen ylivoimaisuuteen kyllästyy hyvin nopeasti". Andersin kuitenkin toteaa, että Aapelin suunnittelu ja rakentaminen on antanut hänelle "monta mieluisaa hetkeä sekä juotoskolvi että kynä kädessä".
Aiheesta muualla

Petri Paju & Reijo: "Hans Andersin: monipuolinen tietotekniikan suomalainen uranuurtaja". Tekniikan waiheita 29 (2010): 4, s. 49–53.
A3 (1917)

| A3 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Fiat San Giorgio, La Spezia
Kölinlasku:  23. maaliskuuta 1916
Laskettu vesille:  10. kesäkuuta 1917
Poistui palveluskäytöstä:  18. toukokuuta 1932
Tekniset tiedot
Uppouma:  260 t (pinnalla) 382 t (sukellus)
Pituus:  45,6 m
Leveys:  4,2 m
Syväys:  3,1 m
Koneteho:  dieselmoottori 600 bhp  sähkömoottori 450 hv
Nopeus:  13/8,5 solmua
Miehistöä:  18
Aseistus
Aseistus:  2 × 457 mm torpedoputkea
A3 oli Espanjan laivaston vuonna 1917 vesille laskettu A-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Fiatilta San Girgiosta, missä köli laskettiin 23. maaliskuuta 1916. Alus laskettiin vesille 10. kesäkuuta 1917 ja otettiin palvelukseen 25. elokuuta.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 18. toukokuuta 1932.
417

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
Tapahtumia

Keisari Honoriuksen sisar Galla Placidia menee naimisiin kenraali Constantiuksen kanssa.
Pyhä Zosimus nimitettiin paaviksi.
Kuolleita

Pyhä Innocentius I, paavi.
Ada (Ohio)

State Route 235 kulkee Adan halki.
Adan sijainti Ohiossa.
Ada on kylä Hardinin piirikunnassa Ohiossa Yhdysvalloissa. Kylän asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5 952.
Kylän pinta-ala on 4,8 km². Sen asukastiheys on 1 151,6 /km².
Kylän asukkaista oli vuonna 2000 alle 18-vuotiaita 13,9 %, 18-24-vuotiaita 48,6 %, 25-44-vuotiaita 18,0 %, 45-64-vuotiaita 12,5 % ja yli 64-vuotiaita 7,1 %. Mediaani-ikä oli 22 vuotta.
161

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

Rooman keisareiksi nousivat Antoninus Piuksen adoptiopojat Marcus Aurelius ja Lucius Verus.
Syntyneitä

Commodus, Rooman keisari
Kuolleita

Antoninus Pius, Rooman keisari
1625

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

Surabaya antautui Agungin johtamalle Mataramin valtakunnalle Jaavalla.
Syntyneitä

31. tammikuuta – Arnold Geulincx, flaamilainen filosofi (k. 1669)
8. kesäkuuta – Giovanni Domenico Cassini, italialainen tähtitieteilijä (k. 1712)
20. elokuuta – Thomas Corneille, ranskalainen näytelmäkirjailija (k. 1709)
24. syyskuuta – Johan de Witt, alankomaalainen poliitikko ja valtiomies (k. 1672)
25. syyskuuta – François Bernier, ranskalainen lääkäri, filosofi ja matkailija (k. 1688)
10. lokakuuta – Eric Dahlberg, ruotsalainen sotamarsalkka, insinööri ja arkkitehti (k. 1703)
19. lokakuuta – Pierre Nicole, ranskalainen filosofi, teologi ja jansenisti (k. 1695)
20. marraskuuta – Paulus Potter, alankomaalainen taidemaalari (k. 1654)
14. joulukuuta – Barthélemy d’Herbelot, ranskalainen orientalisti (k. 1695)
24. joulukuuta – Johann Rudolph Ahle, saksalainen säveltäjä, urkuri ja musiikkiteoreetikko (k. 1673)
Giovanni Cassegrain, ranskalainen lääkäri ja varhaisten kaukoputkien kehittäjä (k. 1712)
Nils Tunander, suomalainen kirkkoherra, Turun akatemian professori ja rehtori (k. 1679)
Kuolleita

5. tammikuuta – Simon Marius, saksalainen tähtitieteilijä (s. 1573)
7. tammikuuta – Ruggiero Giovannelli, italialainen säveltäjä (s. 1560)
13. tammikuuta – Jan Brueghel, flaamilainen taiteilija (s. 1568)
19. tammikuuta – Erhard Büttner, saksalainen säveltäjä, urkuri ja kuoronjohtaja (s. 1592)
7. maaliskuuta – Johannes Bayer, saksalainen tähtitieteilijä (s. 1572)
25. maaliskuuta – Giambattista Marini, napolilainen runoilija (s. 1569)
27. maaliskuuta – Jaakko I, Englannin ja Irlannin kuningas (Skotlannin kuninkaana ”Jaakko VI”) (s. 1566)
23. huhtikuuta – Morits Oranialainen, Alankomaiden käskynhaltija (s. 1567)
27. huhtikuuta – Mōri Terumoto, japanilainen daimio (s. 1553)
1. kesäkuuta – Honoré d'Urfé, ranskalainen kirjailija (s. 1567)
5. kesäkuuta – Orlando Gibbons, englantilainen säveltäjä ja urkuri (s. 1583)
9. syyskuuta – Willem Schouten, alankomaalainen merenkulkija ja tutkimusmatkailija (s. 1567)
8. joulukuuta – Kristiina, Holstein-Gottorpin herttuatar, Ruotsin kuningatar, Kaarle IX:n puoliso (s. 1573)
Ericus Erici Sorolainen, suomalainen piispa (s. 1546)
Martti Tuomaala, Lapuan nimismies ja nuijamiesten päällikkö nuijasodassa
Ada (Minnesota)

Adan keskustaa
Adan sijainti Minnesotassa.
Adaon kaupunki Normanin piirikunnassa Minnesotassa, Yhdysvalloissa. Se on Normanin piirikunnan pääkaupunki. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 1 707. Vuoteen 2000 nähden kasvua oli kolme prosenttia. Sen asukastiheys oli vuonna 2010 474 asukasta neliökilometriä kohden.
Vuonna 2000 asukkaista 24,5 prosenttia oli alle 18-vuotiaita, 5,9 % 18-24 vuotta, 25,0 % 25-44 vuotta sekä 20,0 % 45-64 ja loput 24,5 % yli 64-vuotiaita. Kaupungin nykyinen pormestari on Jim Ellefson.
A. Sixtus Lindholm

A. (Axel) Sixtus Lindholm (5. kesäkuuta 1865 Kristiinankaupunki – 11. helmikuuta 1933 Helsinki) oli maanviljelysneuvos, ruotsinkielisen maanviljelysseuran Svenska Lantbrukssällskapens i Finland förbundin perustaja ja ensimmäinen sihteeri, Uudenmaan ja Hämeen läänin maanviljelysseuran sihteeri, toimittaja, tietokirjailija ja maatalousalan vaikuttaja.
Henkilöhistoria

Lindholmin vanhemmat olivat tilanomistaja Adolf Lindholm ja Klara Louise Nyqvist ja puolisot Lovisa Lindholm (vuodesta 1905) ja Matilda Hamrén. Ylioppilaaksi Vaasassa tultuaan Lindholm meni opiskelemaan maatalousalaa Mustialaan vuosiksi 1883–1885 ja valmistui agronomiksi. Hän toimi ensin opettajana Gesterbyn meijeristi- ja karjakkokoulussa Kemiössä ja sitten tilanhoitajana Elimäellä ja karjakkokoulun johtajana Padasjoella sekä työskenteli maatiloilla Tohmajärvellä ja Tapaninkylässä. Seutulassa maanviljelijänä 1898–1903 ollessaan hän alkoi johtaa paikallista ruotsinkielistä maamiesseuraa.
Työnsä Uudenmaan ja Hämeen läänin maanviljelysseuran sihteerinä ja karjanhoidon neuvojana Lindholm aloitti 1903. Hänen aloitteestaan perustettiin Suomen ruotsinkielisille maanviljelysseuroille vuonna 1910 oma liitto, Svenska Lantbrukssällskapens i Finland förbund, jonka sihteerinä Lindholm toimi alusta pitäen. Seuran toiminnan puitteissa Lindholm järjesti näyttelyitä, kilpailuja, puutarhaesittelyjä, Martta-kursseja, karjanhoitoharjoittelua ja perunanviljelyn koetoimintaa. Liiton sihteerinä hän osallistui toimintaan myös monissa komiteoissa ja maatalouskoulujen johtokunnissa ja hoiti kansainvälisiä suhteita. Hän toimitti suosittua För Landtmannahem -lehteä kaksitoista vuotta. Lindholm toimi lehden seuraajien, Odalmannen ja Tidskrift för Finlands svenska lantmän, toimitussihteerinä ja taloudenhoitajana. Maanviljelysneuvoksen arvon hän sai vuonna 1930.
Julkaisuja

Hvilka fördelar medför odling af rotfrukter, 1905.
Navettakirja ynnä muistiinpanokirja, 1905.
Nylands och Tavastehus läns landtbrukssällskaps premiering af småbruk 1908, 1909.
Siementarkastuksesta maassamme / Komiteamietintö 1/1911, 2/1912, 1911, 1912.
Vägledning för uppgörandet af Hembygdsbeskrifningar på landtbrukets område, 1915, Gösta Grotenfeltin ja G. A. Bredenbergin kanssa.
Korta råd och anvisningar för svinhållningens rationella ordnande, 1920.
Lex Kallio, 1922, William Ramsayn kanssa.
Erfarenheter av gödsling med kalkkväve, 1923.
Kalkkityyppi, 1923.
Nylands och Tavastehus läns lantbrukssällskap 1856–1931: en minneskrift, 1931, (toim.).
Agnes Steineger

Agnes Steineger
Agnes Steineger (21. tammikuuta 1863 Bergen – 16. kesäkuuta 1965 Bergen) oli norjalainen taidemaalari.
Steineger oli eläintieteilijä Leonhard Hess Stejnegerin sisko. Hän opiskeli Itävallassa, Norjassa, Saksassa ja Ranskassa. Hänen opettajiaan olivat Anders Askevold ja Frants Bøe. Steinegerista tuli vuonna 1914 antroposofi, ja ensimmäisen maailmansodan aikana hän koristeli Rudolf Steinerin ensimmäisen Goetheanumin Dornachissa. Rakennus paloi uutenavuotena 1922/1923.
Steinegerin teoksia on esillä muun muassa Bergenin taidemuseossa (KODE Kunstmuseer og komponisthjem) ja Oslon Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og designissa.
Adlercrantz

Adlercrantz oli Ruotsin ritarihuoneeseen kuulunut aatelissuku numero 1193. Suvun jäsen Johan Schulman (1651–1693) toimi amiraaliteetin kirjurina ja lopulta komissaarina, joista ansioista hänet aateloitiin vuonna 1689 nimellä Adlercrantz. Hänen poikansa Jonas oli Calmarin kirkkoherra ja laivaston saarnaaja.
Suvun tunnettuja jäseniä

Carl Fredrik Adelcrantz
Agnes Smedley

Smedley 1939
Agnes Smedley (23. helmikuuta 1892 – 6. toukokuuta 1950) oli yhdysvaltalainen toimittaja ja kirjailija, joka kirjoitti paljon kokemuksistaan Kiinassa kommunismin nousun aikana.
Smedley kasvoi vaatimattomissa oloissa, lopetti koulun aikaisin ja teki sekalaisia töitä. Hän erosi lyhyestä avioliitosta vuonna 1916 ja aloitti opinnot New Yorkin yliopistossa. Siellä hän aktivoitui poliittisesti. Vuosina 1919-1928 Smedley asui Berliinissä, ja 1928 hän lähti Kiinaan Frankfurter Zeitungin erikoiskirjeenvaihtajaksi. Pesti päättyi 1930, mutta Smedley jatkoi kirjoittamista muihin lehtiin. Hän oli Xi’anissa Xi’anin välikohtauksen aikaan, pääsi Maon päämajaan ja kulki Punaisen armeijan mukana Kiinan-Japanin sodan aikana. Lehtiartikkelien lisäksi hän kirjoitti Kiinasta useita kirjoja.
Smedleyn omaelämäkerrallinen teos Maan tytär (Daughter of Earth, 1929) on ilmestynyt suomeksi 1991 Kersti Juvan suomentamana.
Muita teoksia:
Chinese Destinies: Sketches of Present-Day China (Vanguard, 1933)
China's Red Army Marches (Vanguard, 1934)
China Fights Back: An American Woman with the Eighth Route Army (Vanguard, 1938)
Battle Hymn of China (Knopf, 1943)
The Great Road: The Life and Times of Chu Teh (Monthly Review, 1956)
Portraits of Chinese Women in Revolution (Feminist Press, 1976).
1612

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

Axel Oxenstiernasta tuli Ruotsin valtakunnankansleri
Galileo Galilei näki Neptunuksen, mutta luuli sitä kiintotähdeksi
Kristinusko kiellettiin Japanissa
Andreas Helwigin teos "Antichristus Romanus", jonka mukaan ilmestyskirjan pedon luku 666 viittaa paavin arvonimeen Vicarivs Filii Dei
Norjassa käytiin Kringenin taistelu.
Syntyneitä

17. tammikuuta – Thomas Fairfax, englantilainen aatelismies, poliitikko, kenraali ja parlamentaristien komentaja (k. 1671)
19. tammikuuta – Petrus Bergius, suomalainen kirkkoherra, Turun akatemian professori ja rehtori (k. 1691)
6. helmikuuta – Antoine Arnauld, ranskalainen katolinen teologi, filosofi ja matemaatikko (k. 1694)
25. toukokuuta – Henrik Carstenius, Viipurin piispa (k. 1683)
27. heinäkuuta – Murat IV, Osmanien valtakunnan sulttaani (k. 1640)
2. elokuuta – Saskia van Uylenburgh, alankomaalaisen taidemaalari Rembrandt van Rijnin puoliso ja malli (k. 1642)
17. marraskuuta – Dorgon, Kiinaa hallinneen mantšujen Qing-dynastian sijaishallitsija (k. 1650)
Samuel Butler, englantilainen satiirinen runoilija (k. 1680)
William Gascoigne, englantilainen tähtitieteilijä (k. 1644)
Louis Le Vau, ranskalainen arkkitehti (k. 1670)
Frans Wouters, flaamilainen taidemaalari (k. 1659)
Kuolleita

20. tammikuuta – Rudolf II, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari, Unkarin ja Böömin kuningas ja Itävallan arkkiherttua (s. 1552)
8. kesäkuuta – Hans Leo Hassler, saksalainen säveltäjä ja urkuri (s. 1564)
heinäkuussa – Vale-Dmitri III, venäläinen vallantavoittelija
28. elokuuta – John Smyth, englantilainen baptistisaarnaaja (s. 1570)
13. syyskuuta – Kaarina Maununtytär, Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n puoliso
16. syyskuuta – Vasili Šuiski, Venäjän tsaari (s. 1552)
7. lokakuuta – Giovanni Battista Guarini, italialainen runoilija (s. 1538)
20. marraskuuta – John Harington, englantilainen hovimies, kirjailija, keksijä ja taiteilija (s. 1560)
marraskuussa – Andrés Bacallar, italialainen katolinen arkkipiispa (s. 1515)
Basilius Förtsch, saksalainen pappi, kirjailija ja virsirunoilija
Krister Klaunpoika Horn, suomalainen sotapäällikkö (s. 1554)
Trifon Vjatkalainen, venäläinen munkki ja pyhimys (s. 1543)
1613

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709