stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yeah (Xysman albumi)
Kappaleet

Why Am I I? – 3.17
On the Hill of Desecration – 3.34
Uranus Falls – 2.09
Aspirations
Reflections of Eternity – 3.00
First Sunbeams of the New Beginning – 3.15
No Name – 0.50
Above the Horizon – 4.45
Importance of the Dimensionless Mirage – 2.40
Until I Reach the Unattainable – 3.11
There's Only One Sun – 1.40
Written into the Sky – 3.08
CCPT 2 – 0.46
Muusikot

Janitor Muurinen – laulu
Olli Nurminen – kitara, rummut (8 ja 11)
Vesa Iitti – basso
Teppo Pulli – rummut
Aiheesta muualla

Yeah (Xysman albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Yeah (Xysman albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Östanstång

Itä-Götanmaan maakuntavaakuna Östanstångin ja Västanstångin vaakunoiden yläpuolella teoksessa Suecia antiqua et hodierna vuodelta 1696.
Östanstång ja Västanstång ovat kaksi aluetta Itä-Götanmaan maakunnassa Ruotsissa. Niiden välisenä rajana oli Stångån-niminen joki ja pohjoisemmassa rajana toimivat Roxen-järvi ja Motalanvirta.
Östanstång ulottui Stångånilta itään rannikkoa kohti, mutta ei kuitenkaan ulottunut Itämereen asti. Siihen kuuluivat Norrköpingin ja Söderköpingin kaupungit sekä yhdeksän kihlakuntaa, jotka olivat Åkerbon kihlakunta, Bankekindin kihlakunta, Skärkindin kihlakunta, Östkindin kihlakunta, Lösingin kihlakunta, Memmingin kihlakunta, Bråbon kihlakunta, Hammarkindin kihlakunta ja Björkekindin kihlakunta.
Västanstång kattoi alueen Stångånista länteen. Siihen kuuluivat Linköpingin, Vadstenan ja Skänningen kaupungit ja yhdeksän kihlakuntaa, jotka olivat Hanekindin kihlakunta, Valkebon kihlakunta, Vifolkan kihlakunta, Göstringin kihlakunta, Lysingin kihlakunta, Dalin kihlakunta, Askan kihlakunta, Bobergin kihlakunta ja Gullbergin kihlakunta.
Magnus Vaasa oli Västanstångin herttua Vadstenan linnassa.
Vaakunat

Alueiden vaakunoista on useampi versio. Östanstångin vaakunassa käytetään joko punaista tai sinistä. Västanstångin vaakunassa esiintyy joko lohikäärme tai lindorm-olento. Västanstångin vaakunan ruusut voivat olla myös sinisiä.
Östanstång
Östanstång
Västanstång
Västanstång
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Östanstång
Käännös suomeksi
С

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
С с
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
С on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.
С ei ole samaa kantaa kuin latinan C. Se on muotoutunut kreikan kirjaimesta sigma (Σ, σ; ς).
Ääntäminen

С ääntyy tavallisesti joko soinnittomana alveolaarisena frikatiivina /s/, soinnittomana liudentuneena alveolaarisena frikatiivina /sʲ/ tai soinnittomana alveopalataalisena frikatiivina /ɕ/. Sen äännearvo on bulgariassa /s/ tai /sʲ/, makedoniassa /s/, marissa /s/, serbiassa /s/, ukrainassa /s/ tai /sʲ/, valkovenäjässä /s/ tai /ɕ/ ja venäjässä /s/ tai /sʲ/.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | С | с |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 0421 | 0441 |
| ISO 8859-5 | C1 | E1 |
| KOI8 | F3 | D3 |
| Windows-1251 | D1 | F1 |
| MS-DOS-koodisivu 866 | 91 | E1 |
| HTML | &#x0421; | &#x0441; |
М

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
М м
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
М on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.
Latinalaisissa aakkosissa on vastaava, samannäköinen merkki M. Unicodessa nämä ovat kuitenkin eri merkit.
Ääntäminen

М ääntyy tavallisesti joko bilabiaalisena nasaalina /m/ tai liudentuneena bilabiaalisena nasaalina /mʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /m/ tai /mʲ/, makedoniassa /m/, marissa /m/, serbiassa /m/, ukrainassa /m/, valkovenäjässä /m/ ja venäjässä /m/ tai /mʲ/.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | М | м |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 041C | 043C |
| ISO 8859-5 | BC | DC |
| KOI8 | ED | CD |
| Windows-1251 | CC | EC |
| MS-DOS-koodisivu 866 | 8C | AC |
| HTML | &#x041C; | &#x043C; |
Ykkösen kausi 1998

| Ykkösen kausi 1998 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Mestari:  FC Lahti
Nousseet joukkueet:  FC Lahti, KTP, FC Inter ja TPV
Pudonneet joukkueet:  IF Gnistan, FC Hämeenlinna, VarTP ja JJK
Yleisökeskiarvo:  612
Ylempi sarjataso:  Veikkausliiga
Alempi sarjataso:  Kakkonen
  ← 1997 :  1999 → 
Ykkönen on Suomen toiseksi korkein jalkapallon sarjataso. Kaudella 1998 sarja pelattiin kahtena 10 joukkueen lohkona. Runkosarja oli kaksinkertainen. Lohkojen viisi parasta joukkuetta pelasivat yhteisen noususarjan. Noususarja pelattiin yksinkertaisena ja joukkueet saivat bonuspisteitä runkosarjan sijoituksen mukaan. Sarjasta nousi suoraan kolme parasta joukkuetta, koska Veikkausliigan joukkuemäärää nostettiin kymmenestä kahteentoista kaudeksi 1999. Neljänneksi sijoittunut karsi liigapaikasta Veikkausliigan toiseksi viimeisimmän kanssa. Sarjanousijat olivat suoraan FC Lahti, KTP ja FC Inter Turku. Karsintojen kautta Veikkausliigaan nousi TPV.
Runkosarjojen viisi viimeistä joukkuetta pelasivat omissa lohkoissaan yksinkertaisen putoamissarjan, jossa runkosarjojen pisteet otettiin mukaan. Kaksi viimeistä joukkuetta putosivat suoraan Kakkoseen.
Etelälohko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | FC Lahti, Lahti | 18 | 9 | 5 | 4 | 36–15 | 32 |
| 2. | FC Inter, Turku | 18 | 9 | 5 | 4 | 32–16 | 32 |
| 3. | KTP, Kotka | 18 | 10 | 2 | 6 | 40–25 | 32 |
| 4. | HIK, Hanko | 18 | 9 | 4 | 5 | 31–21 | 31 |
| 5. | Atlantis FC, Helsinki | 18 | 5 | 8 | 5 | 19–22 | 23 |
| 6. | FC Honka, Espoo | 18 | 5 | 8 | 5 | 16–23 | 23 |
| 7. | P-Iirot, Rauma | 18 | 5 | 6 | 7 | 21–29 | 21 |
| 8. | Kultsu, Joutseno | 18 | 4 | 7 | 7 | 17–24 | 19 |
| 9. | IF Gnistan, Helsinki | 18 | 4 | 5 | 9 | 24–41 | 17 |
| 10. | FC Hämeenlinna, Hämeenlinna | 18 | 2 | 6 | 10 | 12–32 | 12 |
Pohjoislohko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | KPT-85, Kemi | 18 | 9 | 5 | 4 | 33–22 | 32 |
| 2. | Ilves, Tampere | 18 | 10 | 1 | 7 | 32–19 | 31 |
| 3. | Nokian Pyry, Nokia | 18 | 9 | 4 | 5 | 24–16 | 31 |
| 4. | TP-Seinäjoki, Seinäjoki | 18 | 9 | 3 | 6 | 31–24 | 30 |
| 5. | TPV, Tampere | 18 | 8 | 5 | 5 | 28–28 | 29 |
| 6. | MP, Mikkeli | 18 | 6 | 3 | 9 | 35–37 | 21 |
| 7. | KajHa, Kajaani | 18 | 5 | 5 | 8 | 23–32 | 20 |
| 8. | JJK, Jyväskylä | 18 | 6 | 2 | 10 | 15–32 | 20 |
| 9. | KPV-j, Kokkola | 18 | 4 | 7 | 7 | 25–26 | 19 |
| 10. | VarTP, Varkaus | 18 | 3 | 7 | 8 | 19–29 | 16 |
Noususarja

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | FC Lahti, Lahti | 9 | 7 | 1 | 1 | 18–7 | 27 (5) |
| 2. | KTP, Kotka | 9 | 7 | 1 | 1 | 18–4 | 24 (2) |
| 3. | FC Inter, Turku | 9 | 4 | 2 | 3 | 9–10 | 17 (3) |
| 4. | TPV, Tampere | 9 | 4 | 3 | 2 | 11–11 | 15 (0) |
| 5. | Ilves, Tampere | 9 | 3 | 3 | 3 | 14–16 | 15 (3) |
| 6. | KPT-85, Kemi | 9 | 2 | 2 | 5 | 13–14 | 13 (5) |
| 7. | TP-Seinäjoki, Seinäjoki | 9 | 3 | 3 | 3 | 7–8 | 13 (1) |
| 8. | HIK, Hanko | 9 | 1 | 4 | 4 | 10–15 | 8 (1) |
| 9. | Nokian Pyry, Nokia | 9 | 1 | 2 | 6 | 10–20 | 7 (2) |
| 10. | Atlantis FC, Helsinki | 9 | 1 | 3 | 5 | 15–20 | 6 (0) |
Joukkueet saivat bonuspisteitä seuraavasti: lohkojen voittajat 5, toiseksi sijoittuneet 3, kolmanneksi sijoittuneet 2 ja neljänneksi sijoittuneet 1 pisteen. TPV ja Ilves pelasivat uusinnan neljännestä sijasta, jonka TPV voitti 4–1. Ottelua oli katsomassa 3 620 henkeä. TPV karsi liigapaikasta Finnairin Palloilijoiden kanssa ja nousi Veikkausliigaan vierasmaalisäännöllä.
TPV Tampere–FinnPa Helsinki 1–1
FinnPa Helsinki–TPV Tampere 2–2
Noususarja > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| KTP | 14 | 18 516 | 1323 |
| FC Lahti | 14 | 16 865 | 1205 |
| Ilves | 14 | 16 223 | 1159 |
| TPV | 13 | 13 274 | 1021 |
| Inter | 14 | 12 822 | 916 |
| KPT-85 | 14 | 8 445 | 603 |
| TP-Seinäjoki | 13 | 6 773 | 521 |
| HIK | 13 | 5 059 | 389 |
| Pyry | 13 | 4 608 | 354 |
| Atlantis | 13 | 4 546 | 350 |
| Yhteensä | 135 | 107 131 | 794 |
Putoamissarja etelälohko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | FC Honka, Espoo | 22 | 8 | 8 | 6 | 27–27 | 32 |
| 2. | Kultsu, Joutseno | 22 | 8 | 7 | 7 | 25–26 | 31 |
| 3. | P-Iirot, Rauma | 22 | 6 | 6 | 10 | 25–41 | 24 |
| 4. | IF Gnistan, Helsinki | 22 | 6 | 5 | 11 | 35–51 | 23 |
| 5. | FC Hämeenlinna, Hämeenlinna | 22 | 2 | 6 | 14 | 15–41 | 12 |
Putoamissarja etelälohko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| P-Iirot | 11 | 4 982 | 453 |
| FC Hämeenlinna | 11 | 4 348 | 395 |
| Honka | 11 | 3 500 | 318 |
| Gnistan | 11 | 2 953 | 268 |
| Kultsu | 11 | 2 375 | 216 |
| Yhteensä | 55 | 18 158 | 330 |
Putoamissarja pohjoislohko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | MP, Mikkeli | 22 | 8 | 4 | 10 | 41–43 | 28 |
| 2. | KajHa, Kajaani | 22 | 7 | 5 | 10 | 32–42 | 26 |
| 3. | KPV-j, Kokkola | 22 | 5 | 10 | 7 | 35–32 | 25 |
| 4. | VarTP, Varkaus | 22 | 5 | 8 | 9 | 30–35 | 23 |
| 5. | JJK, Jyväskylä | 22 | 6 | 3 | 13 | 18–43 | 21 |
Putoamissarja pohjoislohko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| MP | 11 | 8 955 | 814 |
| KPV | 11 | 7 118 | 647 |
| JJK | 11 | 5 808 | 528 |
| KajHa | 11 | 4 625 | 420 |
| VarTP | 11 | 4 250 | 386 |
| Yhteensä | 55 | 30 756 | 559 |
Zeus Polieuksen pyhäkkö

| Zeus Polieuksen pyhäkkö |
| --- | --- |
Sijainti:  Akropolis, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′19″N, 23°43′38″E
Rakennustyyppi:  pyhäkkö
Valmistumisvuosi:  noin 500 eaa.
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Ateenan Akropolis 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ateenan Akropoliin asemapiirros, Zeus Polieuksen pyhäkkö merkitty numerolla 15.
Zeus Polieuksen pyhäkkö oli antiikin aikainen Zeus Polieukselle eli kaupunkia suojelevalle Zeukselle omistettu pyhäkkö Ateenan Akropolis-kukkulalla. Se sijaitsi Parthenonin koillispuolella ja Erekhtheionin itäpuolella.
Pyhäkkö rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 500 eaa. Sen alueella järjestettiin vuosittainen Bufonia-rituaali eli härkien uhraaminen Zeukselle osana Dipolieia-juhlaa.
Pyhäkkö oli monikulmaisella peribolos-aitauksella ympäröity ulkoilmapyhäkkö. Se jakautui ainakin kahteen osaan: läntiseen aitaukseen ja sen koillispuolella olleeseen aitaukseen. Läntisen aitauksen koko oli noin 17 x 26 metriä. Sen pääsisäänkäynti, jonka yläpuolella tiedetään olleen päätykolmio, oli lounaiskulmassa. Läntisessä aitauksessa oli mahdollisesti härkätalli. Aitauksesta oli oviaukko toiseen, koillispuolella olleeseen aitaukseen, jossa oli mahdollisesti pieni temppeli ja Zeuksen kuvapatsas sekä alttari uhreja varten.
Pyhäkkö on säilynyt huonosti. Siitä on merkkinä lähinnä kalliossa olevat leikkaukset, joista sen koko ja muoto on voitu päätellä.
Äänekosken Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen tsasouna

| Äänekosken Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen tsasouna |
| --- | --- |
Sijainti:  Palokuja 2, Äänekoski
Seurakunta:  Jyväskylän ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1992
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Äänekosken Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen tsasouna on ortodoksinen Jyväskylän ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva tsasouna Äänekoskella. Se on valmistunut vuonna 1992 tulipalossa tuhoutuneen edellisen rukoushuoneen tilalle. Se on pyhitetty Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen muistolle. Tsasounan ikonit ovat Martha Neiglick-Platonoffin maalaamia.
Р

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Р р
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
Р on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.
Р on kehittynyt kreikkalaisen kirjaimiston rhoo-kirjaimesta (Ρ). Latinalaisen kirjaimiston P on saman näköinen, mutta äännearvoltaan aivan eri kirjain.
Ääntäminen

Р ääntyy tavallisesti joko soinnillisena alveolaarisena tremulanttina /r/ tai soinnillisena liudentuneena alveolaarisena tremulanttina /rʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /r/ tai /rʲ/, makedoniassa /r/, marissa /r/, serbiassa /r/, ukrainassa /r/, valkovenäjässä /r/ ja venäjässä /r/ tai /rʲ/.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | Р | р |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 0420 | 0440 |
| ISO 8859-5 | C0 | E0 |
| KOI8 | F2 | D2 |
| Windows-1251 | D0 | F0 |
| MS-DOS-koodisivu 866 | 90 | E0 |
| HTML | &#x0420; | &#x0440; |
Й

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Й й
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
Й on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, marin, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.
Ääntäminen

Й on bulgariassa, marissa, ukrainassa, valkovenäjässä ja venäjässä palataalisen puolivokaalin /j/ merkki, joskin kyseistä foneemia merkitään joissakin asemissa myös muilla vokaalimerkeillä (esim. я ja ю). Makedoniassa ja serbiassa äännettä merkitään kaikissa asemissa kirjaimella Ј.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | Й | й |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 0419 | 0439 |
| ISO 8859-5 | B9 | D9 |
| KOI8 | EA | CA |
| Windows-1251 | C9 | E9 |
| MS-DOS-koodisivu 866 | 89 | A9 |
| HTML | &#x0419; | &#x0439; |
Äänekosken kihlakunta

Äänekosken kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Konnevesi, Pihtipudas, Viitasaari ja Äänekoski sekä ennen vuoden 2007 kuntaliitosta myös Sumiainen ja Suolahti. Kihlakunta sijaitsi aluksi Keski-Suomen läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Länsi-Suomen läänissä.
Šárka Strachová

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Šárka Strachová. |  Šárka Strachová. |  Šárka Strachová. |  |
Maa:   Tšekki
Naisten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | pujottelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Åre 2007 | pujottelu |  |
|  Hopeaa | Val d'Isère 2009 | pujottelu |  |
|  Pronssia | Bormio 2005 | pujottelu |  |
|  Pronssia | Vail / Beaver Creek 2015 | pujottelu |  |
Šárka Strachová (o.s. Záhrobská, s. 11. helmikuuta 1985 Benecko, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen alppihiihtäjä, pujottelun maailmanmestari.
Strachová saavutti nuorten MM-kilpailuissa Mariborissa 2004 pronssia pujottelussa ja alppiyhdistetyssä. Seuraavana talvena hän voitti Bardonecchiassa pujottelun nuorten maailmanmestaruuden.
Bormion MM-kilpailuissa 2005 Strachová saavutti Tšekin ensimmäisen aikuisten arvokisamitalin alppihiihdossa oltuaan kolmas pujottelussa Janica Kostelićin ja Tanja Poutiaisen jälkeen. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti lajin maailmanmestaruuden Åressa ennen Marlies Schildiä ja Anja Pärsonia. Val d'Isèressä 2009 Strachová saavutti pujottelussa kolmannen peräkkäisen mitalinsa oltuaan toinen. Vancouverin olympialaisissa 2010 Strachová saavutti pujottelussa pronssia. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän oli pujottelussa niin ikään kolmas.
Strachoválta poistettiin aivokasvain heinäkuussa 2012.
13. huhtikuuta 2013 hän meni naimisiin fysiikkavalmentajansa Antonín Strachin kanssa.
Maaliskuussa 2017 Strachová ilmoitti lopettavansa aktiiviuransa.
Arvokilpailusijoitukset 15 joukkoon

MM-kilpailut
St. Moritz 2003: alppiyhdistetyssä yhdeksäs
Bormio 2005: pujottelussa pronssia, alppiyhdistetyssä viides, suurpujottelussa kymmenes
Åre 2007: pujottelussa kultaa, superyhdistetyssä neljäs, suurpujottelussa kahdestoista
Val d'Isère 2009: superyhdistetyssä yhdestoista, supersuurpujottelussa viidestoista, pujottelussa hopeaa
Garmisch-Partenkirchen 2011: pujottelussa kahdestoista
Schladming 2013: pujottelussa kahdeksas
Vail / Beaver Creek 2015: pujottelussa pronssia
Olympialaiset
Torino 2006: pujottelussa kolmastoista
Vancouver 2010: pujottelussa pronssia, superalppiyhdistetyssä seitsemäs
Sotši 2014: superalppiyhdistetyssä yhdeksäs, pujottelussa kymmenes
Sankt Moritz 2017: pujottelussa viides
Maailmancupin palkintosijat

Pujottelu
Kausi 2006–2007: Zagreb-Sljeme kolmas, Kranjska Gora toinen, Zwiesel toinen; pujottelucupissa kolmas
Kausi 2007–2008: Panorama toinen, Bormio kolmas; pujottelucupissa viides
Kausi 2008–2009: Aspen voitto, Zagreb kolmas, Åre kolmas; pujottelucupissa toinen
Kausi 2009–2010: Aspen voitto; pujottelucupissa viides
Kausi 2014–2015: Kühtai toinen, Maribor kolmas, Åre kolmas; pujottelucupissa neljäs
Kausi 2015–2016: Aspen kolmas, Santa Caterina toinen, Flachau toinen; pujottelucupissa viides
Kausi 2016–2017: Zagreb kolmas, Squaw Valley toinen; pujottelucupissa kuudes
Kokonaiscup
2006–2007 yhdeksäs
Aiheesta muualla

Šárka Strachován kotisivut
Yūnagi (1906)

| Yūnagi / 夕凪 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Maizurun laivastoarsenaali
Kölinlasku:  20. tammikuuta 1906
Laskettu vesille:  22. elokuuta 1906
Palveluskäyttöön:  25. joulukuuta 1906
Loppuvaihe:  romutettu 1. joulukuuta 1924
Tekniset tiedot
Uppouma:  460 t
Pituus:  72 m
Leveys:  6,57 m
Syväys:  1,8 m
Koneteho:  6 000 ihp
Nopeus:  29 solmua
Miehistöä:  70
Aseistus
Aseistus:  2 × QF 12 naulan 12 cwt -laivatykki 4 × 8 cm/28 -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
Yūnagi (jap. 夕凪) oli keisarillisen Japanin laivaston 1906 valmistunut Kamikaze-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin osana vuoden 1904 hankintoja Maizurun laivastontelakalta, missä köli laskettiin 20. tammikuuta 1906. Alus laskettiin vesille 22. elokuuta ja valmistui vielä saman vuoden lopulla 25. joulukuuta.
Palvelus

Alus luokiteltiin 28. elokuuta 1912 kolmannen luokan hävittäjäksi, jolloin se poistettiin ensilinjan tehtävistä. Alus romutettiin 1. joulukuuta 1924.
Н

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Н н
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
Н on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.
Н on kehittynyt kreikkalaisen kirjaimiston nyy-kirjaimesta (Ν). [lähde? ] Latinalaisen kirjaimiston H on suuraakkosena samannäköinen, mutta äännearvoltaan aivan eri kirjain.
Ääntäminen

Н ääntyy tavallisesti joko alveolaarisena nasaalina /n/ tai liudentuneena alveolaarisena nasaalina /ɲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /n/ tai /ɲ/, makedoniassa /n/, marissa /n/ tai /ɲ/, serbiassa /n/, ukrainassa /n/ tai /ɲ/, valkovenäjässä /n/ tai /ɲ/ ja venäjässä /n/ tai /ɲ/. Makedoniassa ja serbiassa liudentunutta alveolaarista nasaalia /ɲ/ merkitään kirjaimella њ.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | Н | н |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 041D | 043D |
| ISO 8859-5 | BD | DD |
| KOI8 | EE | CE |
| Windows-1251 | CD | ED |
| MS-DOS-koodisivu 866 | 8D | AD |
| HTML | &#x041D; | &#x043D; |