stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Erik Wahlström
Kirjoja

Ympäristöriskit: Kokonaiskuvaa etsimässä (Schildts, 1994). ISBN 951-50-0667-8 (nid.)
Tanssiva pappi (suom. Timo Hämäläinen & Veijo Kiuru, Schildts, 2004; Den dansande prästen, Schildts, 2004). ISBN 951-50-1446-8 (sid.)
Jumala (suom. Eeva Vallisaari, Schildts, 2006, 2.p. 2006; Gud, Schildts, 2006). ISBN 951-50-1614-2 (sid.)
Kärpäsenkesyttäjä (suom. Jaana Nikula, Schildts, 2010; Flugtämjaren, Schildts, 2010). ISBN 978-951-50-1989-9 (sid.); Atschi!-pokkari 2011. ISBN 978-951-50-2132-8 (nid.)
Kaunein on se jota rakastaa (suom. Jaana Nikula, Schildts & Söderströms, 2013; Det vackraste på den svarta jorden, Schildts & Söderströms, 2013). ISBN 978-951-52-3241-0 (nid.)
Tunnustukset

Lumilapio-palkinto 2001, suomalaista luokkayhteiskuntaa käsitelleestä juttusarjasta ”Är Finland ett klassamhälle?”, Hufvudstadsbladet.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hietala, Veijo: Jumalainen komedia. Turun Sanomat. 5.9.2006.
Tuomo Tamminen: Jumala loi ihmisen, ihminen ajoi Jumalan eläkkeelle. Aviisi 2/2007.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Rafael Paro | Hufvudstadsbladetin päätoimittaja 1997–2002 | Seuraaja: Barbro Teir Max Arhippainen |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat  Vatikaani 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Pentti Ahon tupakkaoikeudenkäynti

Pentti Ahon tupakkaoikeudenkäynti oli pitkäkestoinen oikeustapaus, jossa Tampereella asunut Pentti Kalevi Aho (27. heinäkuuta 1925 – 14. toukokuuta 1992) haki tupakkayhtiöiltä vahingonkorvausta tupakan haittavaikutuksista. Aho katsoi tupakkatehtaiden olevan vastuussa hänen sairastumisestaan syöpään. Tapaus oli ensimmäinen tämän laatuinen tuotevastuukanne Suomessa.lähde tarkemmin? Vahingonkorvausta ei tuomittu.
Asian tausta

Aho aloitti tupakoinnin vuonna 1941 ja lopetti vuonna 1986, kun hänellä todettiin kurkunpään syöpä. Aho haastoi Suomen Tupakan (nyk. British American Tobacco Nordic Oy) ja Oy Rettig Ab:n oikeuteen ja vaati 468 000 markan (vuoden 2011 rahassa noin 127 000 euron) suuruisia vahingonkorvauksia sillä perusteella, että tupakka oli aiheuttanut hänelle kurkunpään syövän ja sen lisäksi vielä kroonisen keuhkoputkentulehduksen ja keuhkolaajentuman. Aho väitti, että ei tiennyt tupakan haittavaikutuksista.
Kanne

Pentti Aho vaati 6. toukokuuta 1988 alkaneessa oikeudenkäynnissä, että Oy Rettig Ab ja Suomen Tupakka – BAT Nordic Oy velvoitettaisiin maksamaan hänelle vahingonkorvausta 468 000 markkaa, koska yhtiöt olivat vuosina 1941–1977 vastoin laissa olevaa kieltoa valmistaneet ja myyneet ihmisten terveydelle vahingollista tuotetta, ja ne olivat vuosina 1941–1986 salanneet tuotteidensa terveysvaarat, estäneet ulkopuolisia varoittamasta asiakkaitaan ja lisäksi aktiivisesti valehdelleet kuluttajille savukkeiden olevan terveydelle haitattomia.
Oikeuskäsittely

Oikeudenkäynti alkoi Helsingin raastuvanoikeudessa kesällä 1988. Prosessi kesti pitkään ja tuli päätökseen vasta 6. helmikuuta 1992. Raastuvanoikeus hylkäsi kanteen, koska sen mielestä Aho tiesi tupakan haittavaikutuksista. Aho kuoli pari kuukautta myöhemmin kurkunpään syöpään, mutta hänen vaimonsa Lulu Taimi Aho ja poikansa valittivat päätöksestä Helsingin hovioikeuteen.
Hovioikeus linjasi vuoden 1998 lopussa antamassaan päätöksessä, että tupakkatehtaat ovat velvollisia korvaamaan tupakoinnin aiheuttamat sairaudet. Pentti Ahon omaiset eivät kuitenkaan saaneet korvauksia, koska hovioikeus ei löytänyt syy-yhteyttä tupakoinnin ja Ahon sairauksien välillä. Raastuvanoikeuden päätöksen lopputulos pysyi siis siltä osin samana.
Pentti Ahon leski haki valituslupaa korkeimmalta oikeudelta, joka myönnettiin kesäkuussa 1999. Pitkän käsittelyn jälkeen korkein oikeus hylkäsi kanteen 7. kesäkuuta 2001 äänin 4—1. Oikeusneuvosten enemmistön mielestä tupakkayhtiöt eivät olleet aiheuttaneet Pentti Ahon vahinkoja tuottamuksellaan eli moitittavalla menettelyllä. Leski haki vielä lainvoiman saaneen tuomion purkua, mutta tämä hakemus hylättiin huhtikuussa 2003.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin määräsi 16. lokakuuta 2007 Suomen valtion maksamaan Pentti Ahon leskelle 10 150 euroa korvaukseksi liian pitkäksi venyneestä oikeudenkäynnistä.
Joensuu

| Joensuu |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Pielisjoen rantaa Joensuussa.
Sijainti:  62°36′00″N, 029°45′50″E
Maakunta:  Pohjois-Karjalan maakunta
Seutukunta:  Joensuun seutukunta
Kuntanumero:  167
Hallinnollinen keskus:  Joensuun keskustaajama
Perustettu:  1848
Kuntaliitokset:  Pielisensuu (1954) Kiihtelysvaara (2005) Tuupovaara (2005) Eno (2009) Pyhäselkä (2009)
Kokonaispinta-ala:  2 750,96 km² 28:nneksi suurin 2022 
– maa:  2 381,73 km²
– sisävesi:  369,23 km²
Väkiluku:  78 743 11:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  33,06 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,5 %
– 15–64-v.:  64,1 %
– yli 64-v.:  22,5 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  92,5 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  7,4 %
Kunnallisvero:  8,1 % 252:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Jere Penttilä
Hallituksen puheenjohtaja:  Jere Nuutinen
Kaupunginvaltuusto:  59 paikkaa
– puheenjohtaja:  Joakim Kärkäs
  2021–2025   • SDP   • Kesk.   • Kok.   • PS   • Vihr.   • Vas.   • KD   • Liik.:   14 13 9 8 7 5 2 1
www.joensuu.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joensuu on Suomen kaupunki ja Pohjois-Karjalan maakuntakeskus. Se sijaitsee Saimaan Pyhäselän pohjoisrannalla Pielisjoen suulla Pohjois-Karjalan maakunnassa. Joensuun kaupungissa asuu noin 79 000 ja laajemmin koko seudulla asuu noin 128 000 henkilöä. Asukasluvultaan Joensuu on  Suomen 11:nneksi suurin kunta ja lähikuntineen yhdeksänneksi suurin kaupunkialue.
Joensuun naapurikunnat ovat Ilomantsi, Kontiolahti, Lieksa, Liperi, Rääkkylä ja Tohmajärvi. Idässä Joensuu rajoittuu Venäjään.
Joensuu kuuluu Joensuun seutukuntaan, johon kuuluvat nykyisin myös Heinäveden, Ilomantsin, Juuan, Kontiolahden, Liperin ja Polvijärven kunnat sekä Outokummun kaupunki. Näistä Ilomantsi ei ole mukana Joensuun seudun seutuyhteistyössä. Euroopan metsäinstituutti sijaitsee kaupungissa.
Nimen alkuperä, vaakuna ja lippu

Joensuu-niminen kylä löytyy jo Ruotsin vallan aikaisista kartoista sekä kirkonkirjoista. Tällöin se kuului Kontiolahteen.lähde?
Syksyllä 2008 Joensuun kaupunki sai oman lippunsa, jonka on suunnitellut Leea Wasenius. Lippu perustuu Joensuun vaakunaan.
Historia

Nykyisen Joensuun alueella on ollut asutusta jo kivikaudella. Pronssikauden loppupuolella ja/tai varhaisella rautakaudella Varaslammen pohjoisrannalla oli melko laaja tekstiilikeraaminen asuinpaikka. 1000-luvun alussa Laatokan luoteis- ja pohjoisrantoja asutti omaleimainen muinaiskarjalainen kulttuuri, jonka vaikutukset kulkeutuivat vähitellen myös nykyisen Pohjois-Karjalan suuntaan. Vesistöt toimivat erämaan kulkureitteinä tuoden mukanaan turkismetsästäjiä ja kaupankäyntiä. Joensuun seutu oli lähinnä kaukana asuvien heimojen (varsinkin muinaiskarjalaisten) hyödyntämää erämaata ja Pielisjoki läpikulkuväylä merkittävämpien alueiden välillä, mutta alueella oli myös asuinpaikkoja.selvennä Ortodoksisen uskon saavuttua perustettiin 1500-luvulla Joensuussa sijaitsevaan Kuhasaloon Valamon luostarin sivuluostari, jonka luterilaiset kuitenkin hävittivät 25-vuotisen sodan eli pitkän vihan aikana.lähde?
Joensuu-niminen kylä kuului Ruotsin vallan aikana Kontiolahteen. Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Kaupunki alkoi kasvaa nopeasti. Joensuun koskissa on harjoitettu paljon tukinuittoa. Joensuun kosken ohi kaivettiin kanava ja rakennettiin sulut, jotta isommat alukset voisivat käyttää Pielisjokea kulkuväylänä. Joensuu on vanha puuteollisuuskaupunki, mutta nykyisin muut teollisuudenalat ovat korvanneet puuteollisuuden lähes täysin.lähde?
Joensuu pitää yllä Sortavalan kulttuuriperintöä.lähde?
Maantiede > Ympäristö ja luonto

Joensuu sijaitsee Saimaan järvialueeseen kuuluvan Pyhäselän rannalla, johon kaupungin kahteen osaan jakava Pielisjoki laskee.
Kaupungin kokonaispinta-ala vuonna 2004 oli 120,3 km², josta maa-alueita oli 81,9 km². Väestötiheys maa-alueet huomioiden oli vuoden 2004 alussa 643 as./km². Vuoden 2005 kuntaliitoksen myötä Joensuun kokonaispinta-alaksi tuli 1 311,94 km², josta maa-alueita on 1 171,06 km². Vuoden 2009 kuntaliitoksen jälkeen kokonaispinta-ala on ollut 2750,96 km².
Kaupungin nimikkoeläinlajeja ovat rupilisko (vuodesta 2012 alkaen), kultasirkku, järvilohi ja orava (vuodesta 2012 alkaen). Nimikkosieni on herkkutatti ja nimikkokasvi juurtokaisla.
Joensuun alueen suot kuuluvat keidas- ja aapasoiden rajavyöhykkeelle. Eteläosan suoyhdistymät kuuluvat rahka- ja viettokeitaisiin ja pohjoisosan yhdistymät Pohjanmaan aapasoihin. Joensuun soiden kokonaispinta-alasta ei ole suoranaista tilastoa, mutta Joensuun Pyhäselän kaupunginosassa vuosina 1975-2006 tutkittujen 31:n suon kokonaispinta-ala oli 3578 hehtaaria. Tutkituista soista 43% oli turvekankaita, 35% rämeitä, 13% korpia, 7% peltoja ja 2% avosoita. Ojittamattomien suotyyppien osuus oli 5% havainnoista.
Maantiede > Ilmasto

Itärajan lähellä sijaitseva Joensuu kuuluu mannermaisemman ilmaston piiriin kuin suurin osa Suomen kaupungeista ja alueista. Joensuun lentoasemalla, Liperissä, onkin heinäkuussa 2010 mitattu Suomen kaikkien aikojen korkein lämpötila, +37,2 °C.
Maantiede > Ilmasto > Ilmastotavoite

Vuonna 2014 Joensuu asetti ensimmäisenä suomalaisena kaupunkina itselleen ilmastotavoitteen: hiilineutraalius vuoteen 2025 mennessä. Suomen valtion tavoitteena on vuosi 2035. Joensuu vertaa tilannetta vuoden 2007 tasoon. Tavoitteeseen aiotaan päästä vähentämällä päästöjä 60 prosenttia, loput kompensoidaan. Vuonna 2021 Suomen Kuntaliitto palkitsi Joensuun vuoden ilmastokuntana.
Kaupungin suurimmat päästöt muodostuvat tieliikenteestä, lämmityksestä (noin 20 prosenttia) sekä teollisuudesta ja työkoneista (40 prosenttia). Liikenteen päästöjä on pienennetty esimerkiksi sähköbussien hankinnalla. Kaupungin selvitysten mukaan asukkaiden hiilijalanjälki, keskimäärin 7,96 tonnia vuonna 2022, koostuu energiankulutuksesta, ruoasta, rakentamisesta, liikkumisesta sekä tavaroiden ja palveluiden hankinnasta.
Maantiede > Kaupunginosat

Ennen vuoden 2005 kuntaliitosta kaupunki muodostui 25:stä kaupunginosasta:
I Kaupunginosa
II Kaupunginosa
III Kaupunginosa
IV Kaupunginosa
Niinivaara (5)
Otsola (6)
Kanervala (7)
Käpykangas (8)
Siihtala (9)
Mutala (10)
Rantakylä (11)
Utra (12)
Sirkkala (13)
Karsikko (14)
Hukanhauta (15)
Penttilä (16)
Linnunlahti (17)
Noljakka (18)
Pilkko (20)
Raatekangas (21)
Marjala (22)
Iiksenvaara (23)
Karhunmäki (24)
Ketunpesät (25)
Iiksenniitty (26)
Kuntaliitoksen jälkeen muodostettiin liitosalueiden asemakaavoitetuista taajamista uusia kaupunginosia:
Heinävaara (27)
Kiihtelysvaara (28)
Tuupovaara (29)
Hammaslahti (30)
Niittylahti (31)
Reijola (32)
Eno (40)
Uimaharju (41)
Ukkola (42)
Honkavaara (43)
Louhioja (44)
Pyhäselkä
Maantiede > Kylät

Hoilola
Kovero
Luutalahti
Mannervaara
Meriinaho
Ruhovaara
Saarivaara
Saaroinen
Öllölä
Maantiede > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt

Joensuussa järjestettiin vuoden 1995 asuntomessut Marjalan kaupunginosassa. Messujen erityisteema oli esteetön ympäristö.lähde?
Joensuussa on Eliel Saarisen suunnittelema kaupungintalo vuodelta 1913. Joensuun seutukirjasto valmistui vuonna 1993.lähde?
Merkittävimmät 2000-luvulla valmistuneet rakennukset ovat Joensuu-areena, joka valmistuessaan 2003 oli Suomen suurin puurakennus ja Metsäntutkimuslaitoksen Metla-talo, joka valmistuessaan 2004 oli Suomen suurin puinen toimistorakennus.lähde?
2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälistä alkaen kaupungin keskustassa on rakennettu vilkkaasti. Torin ympäristöön tuli runsaasti uusia liikerakennuksia, yliopistokampuksen uusi hallintorakennus Aurora II valmistui, Joensuun Tiedepuisto on saanut lisärakennuksia, puretun Lyseon peruskoulun tilalle valmistui 2007 Joensuun lyseon peruskoulun koulurakennus. Kauppakeskus Iso Myy valmistui kokonaisuudessaan syksyllä 2007, kattaen sisäänsä yli 70 liikettä. Myös vanhoja kauppakeskuksia, esimerkiksi Kauppakeskus Metropolia ja Kauppakeskus Centrumia, on uusittu ja laajennettu. Ison Myyn ja Metropolin, samoin Metropolin ja Centrumin välillä olevien katujen yllä kulkevat sillat, jotka yhdistävät kauppakeskukset. Joensuussa on monia kauppakeskittymiä ja kauppapuistoja, joissa on suurmyymälöitä. Esimerkiksi Voimatiellä, Joensuun kauppapuiston alueella on Prisma, ja muita massiivisia tavarataloja. Joensuun kaupungin alueella on 17 S-marketia. Vuonna 2013 Joensuun Karsikkoon suunniteltiin kolmatta K-citymarkettia.
Hallinto > Päätöksenteko

Kaupungin hallintosäännön mukaan kaupunginhallituksen tehtävä on johtaa kaupungin hallintoa ja taloutta kaupunginvaltuuston hyväksymien tavoitteiden mukaisesti. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana on toiminut heinäkuun 2022 alusta Jere Nuutinen (kesk.), 1. varapuheenjohtajana Seppo Eskelinen (sd.), ja 2. varapuheenjohtajana Sari Koskinen (vihr.). Heidän lisäkseen kaupunginhallituksessa on kahdeksan muuta jäsentä. Kaupunginhallitus voi asettaa toimikautensa ajaksi erilaisia tilapäisiä toimikuntia.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kuntavaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | SDP | Kok. | SKDL Vas. | Kesk. | LKP | SKL KD | SMP PS | Vihr. | Muut | äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 17 | 15 | 7 | 4 | 4 | 3 | 1 |  | -- | 73,8 % |
| 1980 | 19 | 15 | 5 | 6 | 2 | 3 | 1 |  | -- | 73,2 % |
| 1984 | 20 | 15 | 5 | 7 |  | 2 | 2 |  |  | 66,7 % |
| 1988 | 20 | 14 | 2 | 7 | 1 | 4 | 1 | 1 | 1a | 64,0 % |
| 1992 | 22 | 11 | 3 | 6 |  | 3 | 2 | 4 |  | 66,6 % |
| 1996 | 20 | 13 | 2 | 9 |  | 2 | -- | 5 | -- | 54,9 % |
| 2000 | 20 | 11 | 2 | 9 |  | 4 |  | 5 | -- | 47,6 % |
| 2004 | 18 | 12 | 3 | 11 |  | 3 | -- | 4 | -- | 51,6 % |
| 2008 | 19 | 12 | 3 | 14 |  | 2 | 3 | 6 | -- | 54,1 % |
| 2012 | 17 | 10 | 3 | 13 |  | 2 | 8 | 6 | -- | 51,4 % |
| 2017 | 15 | 9 | 6 | 12 |  | 3 | 5 | 9 | -- | 52,6 % |
| 2021 | 14 | 9 | 5 | 13 |  | 2 | 8 | 7 | 1b | 47,6 % |
a Demokraattinen Vaihtoehto, b Liike Nyt
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Kaupungin hallinto- ja palvelutoiminta tapahtuu lautakunniksi kutsuttujen luottamushenkilötoimielinten alaisuudessa. Lautakuntien jäsenistön valitsee kaupunginvaltuusto. Joensuun kaupungissa toimivat keskusvaalilautakunnan lisäksi seuraavat lautakunnat:lähde?
Tarkastuslautakunta
Hyvinvointilautakunta
Kaupunkirakennelautakunta
Rakennus- ja ympäristölautakunta
Joensuun alueellinen jätelautakunta
Joensuun kaupungin tuloveroprosentti vuonna 2019 on 20,5 %.
Päätöksentekoon osallistuu myös Joensuun nuorisovaltuusto (Nuva). Nuva edistää nuorten asemaa Joensuussa ja järjestää erilaisia tapahtumia.
Hallinto > Kaupunginjohtajat

Kaupunginjohtajana toimi syksystä 2010 lähtien syksyyn 2023 Kari Karjalainen. Kaupunginjohtajan tehtäviin lukeutuvat kaupungin hallinnon, talouden sekä kaupunkikonsernin kehittäminen ja johtaminen ”yhdessä kaupunginhallituksen ja viranhaltijoiden kanssa.” Karjalainen jäi eläkkeelle 1. marraskuuta 2023 alkaen.
Karjalaisen seuraajaksi valittiin 29. toukokuuta 2023 Jere Penttilä. Penttilä aloitti virassaan 1. marraskuuta 2023 ja toimii sitä ennen ajalla 1.10.–31.10.2023 kaupunginjohtajan sijaisena.
Hallinto > Kunta- ja alueliitokset

Pielisensuu yhdistyi Joensuuhun 1954. Kiihtelysvaara ja Tuupovaara yhdistyivät Joensuuhun vuonna 2005 ja Eno ja Pyhäselkä 1. tammikuuta 2009.lähde?
Joensuun kaupunginhallitus esitti 13.11.2006 Enon, Liperin, Outokummun, Polvijärven, Kontiolahden ja Pyhäselän kunnille kuntaliitosselvityksen aloittamista. Selvitys jatkui vain Enon, Polvijärven, Kontiolahden ja Pyhäselän kanssa. Kontiolahti jättäytyi pois hankkeesta syksyllä 2007 ja samalla myös Polvijärven osallisuus päättyi, koska kunnilla ei ole yhteistä maarajaa. Joensuu, Eno ja Pyhäselkä jatkoivat kuntaliitoksen selvittämistä. 17. joulukuuta 2007 Joensuu, Eno ja Pyhäselkä päättivät yhdistyä 1. tammikuuta 2009 alkaen uudeksi Joensuun kaupungiksi.lähde?
Hallinto > Ystävyyskaupungit

Joensuun ystävyyskaupungit  ovat:
Linköping, Ruotsi
Tønsberg, Norja
Ísafjörður, Islanti
Hof, Saksa
Vilna, Liettua
Väestö

Joensuun väkiluku on kasvanut kaupungin perustamisen jälkeen tasaisesti. Vuonna 1850 kaupungissa asui vain 129 henkeä. Vuoteen 1870 mennessä kaupunkiin oli asettautunut jo 2 819 ja vuoteen 1890 mennessä 4 940 asukasta. Kasvu oli 1900-luvun puolella ennen toista maailmansotaa hitaampaa (vuonna 1939 asukkaita 5 971 henkeä),
 mutta nopeutui sodan jälkeen tuntuvasti. Nopeimmillaan kasvu oli 1950- ja 1970-luvuilla, jolloin väkiluku moninkertaistui. Väkiluvun kasvuun ei vaikuttanut vain samaan aikaan osunut yhteiskunnan rakennemuutos maatalousyhteiskunnasta palveluyhteiskuntaan, joka yleisestikin kasvatti Suomen kaupunkeja, vaan myös alueliitos. Vuonna 1954 silloinen Pielisensuun kunta liitettiin kaupunkiin ja niin Joensuu sai muun muassa nykyiset esikaupunkialueensa Hukanhaudan, Karsikon, Mutalan ja Noljakan.lähde?
1970-luvulla asukasmäärää lisäsi erityisesti vuonna 1969 perustettu Joensuun korkeakoulu (nykyinen Itä-Suomen yliopisto). Uusin hyppäys väestönkasvussa selittyy 1.1.2005 tapahtuneella kuntaliitoksella. Muutenkin Joensuun väestön kasvu on tapahtunut ”vanhan kaupungin” ulkopuolisilla alueilla, sillä esimerkiksi vuonna 1995 ruutukaava-alueella asui noin 9 200 joensuulaista, joka on likimain saman verran kuin 40 vuotta aiemminkin.lähde?
Kaupungin strateginen tavoite on kasvaa 80 000 asukkaan kaupungiksi.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Joensuun väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 63 969 | 63 969 |
| 1985 | 1985 |    | 66 166 | 66 166 |
| 1990 | 1990 |    | 67 363 | 67 363 |
| 1995 | 1995 |    | 70 507 | 70 507 |
| 2000 | 2000 |    | 71 013 | 71 013 |
| 2005 | 2005 |    | 72 292 | 72 292 |
| 2010 | 2010 |    | 73 305 | 73 305 |
| 2015 | 2015 |    | 75 514 | 75 514 |
| 2020 | 2020 |    | 76 840 | 76 840 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2018 lopussa Joensuussa oli 76 551 asukasta, joista 67 662 asui taajamissa, 8 050 haja-asutusalueilla ja 839:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Joensuun taajama-aste on 89,4 %. Joensuun taajamaväestö jakautuu 10 eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2018) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Joensuun keskustaajama* | 60 963 |
| 2 | Enon kirkonkylä | 1 805 |
| 3 | Hammaslahti | 1 527 |
| 4 | Uimaharju | 1 328 |
| 5 | Kiihtelysvaaran kirkonkylä | 517 |
| 6 | Tuupovaaran kirkonkylä | 498 |
| 7 | Heinävaara | 475 |
| 8 | Louhioja | 237 |
| 9 | Hammasjärvi | 207 |
| 10 | Kulho* | 105 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Joensuun keskustaajama ulottuu Joensuun lisäksi osittain Kontiolahden ja Liperin kuntien alueille. Yhteensä Joensuun keskustaajamassa on 71 798 asukasta ja sen pinta-ala on 80,17 neliökilometriä. Kulhon taajama ulottuu pääosin Kontiolahden kunnan alueelle. Vuonna 2017 määritellyistä taajamista Reijola on kasvanut yhteen Joensuun keskustaajaman kanssa vuoden 2018 taajamarajauksessa.
Talous

Joensuu on kasvava maakuntakeskus, jonka elinkeinoelämä on palvelupainotteinen. Tieto- ja viestintätekniikan yritysten keskittymistä on tapahtunut Joensuun Tiedepuiston tarjoamiin toimitiloihin. Suuria teollisuuden yrityksiä ovat lukkovalmistaja Abloy ja metsäkoneita valmistava John Deere. Tutkimusta ja tuotekehitystä Joensuussa on yliopistossa, tiedepuistossa, METLA:ssa ja muutamissa yrityksissä muun muassa väritutkimuksen ja diffraktiivisen optiikan alalla.lähde?
Vuonna 2021 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat:
Broman Group Oy,
Assa Abloy Oy,
Pohjois-Karjalan Osuuskauppa,
E. Hartikainen Oy,
Kaivospuu Oy,
Broman Yhtiö Oy,
Abloy Oy ja
Pohjois-Karjalan Sähkö Oy
Työpaikat toimialoittain (2022):
Julkishallinto, maanpuolustus, koulutus, terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut 35,5 %
Kauppa, kuljetus, majoitus ja ravintolatoiminta 18,4 %
Teollisuus 13,2 %
Ammatillinen, tieteellinen, tekninen hallinto- ja tuki 12,3 %
Rakentaminen 6,1 %
Muut palvelut 5,0 %
Informaatio ja viestintä 3,7 %
Maa-, metsä- ja kalatalous 1,7 %
Rahoitus- ja vakuutustoiminta 1,3 %
Kaivostoiminta, sähkö-, kaasu-, vesi ja jätehuolto 1,0 %
Tuntematon 0,9 %
Kiinteistöalan toiminta 0,8 %
Joensuun työttömyysaste vuonna 2022 oli keskimäärin 13,4 prosenttia.
Kaupungin suurimpia julkisia työnantajia vuonna 2022 olivat:
Joensuun kaupunki (2 641 työntekijää),
Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Siun sote) (11 504) ja
Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä (732)
Yksityisistä työnantajista suurimpia vuonna 2022 olivat:
Abloy Oy
Elisa Oyj
Exel Composites Oyj (Kivivaran tehdas)
John Deere Forestry Oy
Kesla Oyj
Pohjois-Karjalan Osuuskauppa
Posti Group Oyj
PunaMusta Media Oyj
Thermo Fisher Scientific Oy
UPM Plywood Oy ja
Valio Oy.
Joensuuhun on perustettu
Palkeet-virasto vuonna 2010,
Puolustusvoimien palvelukeskus vuonna 2014 ja
fotoniikkakeskus Photonics Center vuonna 2022 Euroopan optiikan seuran pääpaikka siirrettiin Münchenistä Joensuuhun vuonna 2013.
Liikenne > Kevyt liikenne

Joensuu on valittu vuoden pyöräilykunnaksi vuosina 1999 ja 2014. Vuonna 2017 kaupunkiin avattiin Suomen ensimmäinen pyöräkatu, jossa liikutaan pyörien, ei autojen ehdoilla. Pyöräliiton mukaan  Pyöräliiton mukaan vuonna 2021 Joensuun kantakaupungin matkoista tehtiin 15 prosenttia pyörällä ja 30 prosenttia jalkaisin.
Liikenne > Joukkoliikenne

Joensuun seudun joukkoliikennettä (JOJO) hoitavat viimeisimmän kilpailutuksen jälkeen Länsilinjat Oy, Savo-Karjalan linja oy, sekä Savonlinja Oy. JOJO-liikenne toimii myös Kontiolahden ja Liperin kuntien alueella.lähde?
Liikenne > Maantieliikenne

Joensuu on maantieliikenteen tärkein solmukohta Pohjois-Karjalassa. Kaupungin ohittaa 26 kilometriä pitkä moottoritie, joka valmistui kokonaisuudessaan loppukesällä 2014. Kaupunkiin pääsee seuraavia valtateitä ja kantateitä pitkin:
Lappeenrannan ja Kajaanin suunnista (Helsinki)–Koskenkylä–Kouvola–Kajaani)
Kuopion ja Värtsilän (Sortavala) suunnista (Turku–Niirala)
Varkauden suunnasta (Pori–Joensuu)
Lieksan suunnasta (Kontiolahden Uuroon VT 6:lle) (Uuro–Nurmes)
Ilomantsin suunnasta (Joensuu–Ilomantsi)
Liikenne > Junaliikenne

Joensuu on tärkeä rautateiden risteysasema. VR:n kaukoliikenne kuljettaa matkustajia Joensuusta etelään (Joensuu–Lappeenranta–Lahti–Helsinki), länteen (Joensuu–Pieksämäki) ja pohjoiseen (Joensuu–Nurmes). Myös Ilomantsiin johtavalla radalla oli säännöllistä henkilöliikennettä kokeiluluontoisesti 1967–1969. Sen jälkeen radalla on ollut säännöllisesti vain tavaraliikennettä, etenkin raakapuukuljetuksia. Ilomantsin rataa on kunnostettu 2010- ja 2020-luvulla teollisuuden tarpeiden johdosta.lähde?
Joensuun yöjunavuorot lakkautettiin vuoden 2006 syyskuun kolmen ensimmäisen päivän aikana. Toistaiseksi viimeinen Joensuusta matkaan lähtenyt yöjuna otti suunnaksi Turun perjantaina 1. syyskuuta 2006 kello 23.07. Joensuu–Helsinki -junayhteyksille voidaan tulevien vuosien mittaan odottaa palvelutasoparannuksia, koska kesäkuussa 2019 julkistetussa hallitusohjelmassa oli kolmen rautatieverkon kärkihankkeen joukkoon päätetty sisällyttää myös “Helsingistä itään suuntautuva rata”.
Liikenne > Muu liikenne

Joensuun lentoasema sijaitsee Liperin kunnassa 11 km Joensuun keskustasta luoteeseen. Joensuusta on suora lentoyhteys Helsinkiin, jonne Finnair lentää 2 lentoa päivässä.
Sisävesiliikennettä palvelevat etenkin Ukonniemen syväsatama Penttilän kaupunginosassa ja matkustajasatama kaupungin keskustassa.lähde?