stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kroatia-Slavonian kuningaskunta

Kroatia-Slavonian kuningaskunta (kroatiaksi Hrvatska i Slavonija; unk. Horvát-Szlavonország; saks. Kroatien und Slawonien) oli Itävalta-Unkariin kuulunut autonominen kuningaskunta Balkanilla. Se perustettiin vuonna 1868 yhdistämällä aiemmat Kroatian ja Slavonian kuningaskunnat. Kroatia-Slavonia kuului Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiassa Unkarin puoleen, ja vaikka sillä oli virallisesti laaja sisäinen autonomia, todellisuudessa Unkari kontrolloi monia keskeisiä toimintoja, kuten vero- ja sotilasasioita.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Kroatia-Slavonia julistautui itsenäiseksi ja siitä tuli yksi Jugoslavian edeltäjistä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kroatia-Slavonian kuningaskunta Wikimedia Commonsissa
Ktesidemos

| Ktesidemos> Κτησίδημος .Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 300-luku eaa.
Ammatti:  taidemaalari
Ktesidemos (m.kreik. Κτησίδημος, Ktēsidēmos, lat. Ctesidemus; toimi n. 350 eaa.) oli antiikin kreikkalainen taidemaalari. Hän oli Antifiloksen, Apelleen aikalaisen, opettaja. Plinius vanhempi mainitsee Ktesidemoksen tekemiksi kaksi maalausta, joista toinen esitti Oikhalian valtausta ja toinen Laodameian tarinaa. Niiden tyylistä ei tiedetä mitään.
Kolin jäätie

Kolin jäätie on yksi Suomen kolmesta  Liikenneviraston ylläpitämästä jäätiestä. Seitsemän kilometrin pituinen jäätie sijaitsee Lieksassa Kolin ja Vuonislahden välillä. Se lyhentää Lieksan ja Kolin välistä yhteyttä 51 kilometriä (92 kilometristä 41 kilometriin). Jäätietä on ylläpidetty vuodesta 1980 alkaen.
Jäätie on käytössä talvella aina, kun jää on riittävän paksua ja sää sallii ajamisen. Esimerkiksi talvella 2007 jäätie oli auki maaliskuun viimeiselle viikolle saakka. Jäätie aurataan noin 20 metrin levyiseksi. Vuosina 1984, 1992, 2001, 2012 ja 2022 tietä ei saatu virallisesti avatuksi. Tie joudutaan joskus sulkemaan väliaikaisesti jäälle nousseen veden, railojen tai tien umpeen pyryttämisen takia. Pisin jakso, jolloin tie on ollut auki päivittäin, oli 15.12.2010–4.4.2011 eli neljä ja puoli kuukautta.
Tiellä on kolmen tonnin painorajoitus, 50 km/h nopeusrajoitus ja ohitus- sekä pysähtymiskiellot. Kesällä Pielisen yli kulki autolautta, mutta se on lopettanut liikennöinnin. Suunnitteilla oli aikoinaan ympärivuotinen yhteys Kolin ja Vuonislahden välille eli autolautta olisi kulkenut aina, kun jäätie ei ollut käytössä.
Aiheesta muualla

ELY-keskus: Kolin - Vuonislahden jäätie[vanhentunut linkki]
Kim Dickens

| Kim Dickens |
| --- | --- |
 Dickens vuonna 2016.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kimberly Jan Dickens
Syntynyt: 18. kesäkuuta 1965 (ikä 59) Huntsville, Alabama, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1995–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kimberly Jan ”Kim” Dickens (s. 18. kesäkuuta 1965 Huntsville, Alabama) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan HBO:n draamasarjoissa Deadwood (2004–2006) ja Treme (2010–2013). Hän esittää pääosaa vuonna 2015 alkaneessa AMC:n televisiosarjassa Fear the Walking Dead, ja näyttelee Kate Baldwinia Netflix-sarjassa House of Cards.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kim Dickens Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kultakutri

Kultakutri voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kultakutri ja kolme karhua (The Story of the Three Bears), Robert Southeyn kirjoittama satu vuodelta 1837.
Prinsessa Kultakutri, Sakari Topeliuksen kirjoittama satu, julkaistiin suomeksi 1893 kokoelmassa Lukemisia lapsille.
Kultakutri (Dimples), William A. Seiterin ohjaama elokuva vuodelta 1936.
Kultakutri, Mika Waltarin kirjoittama pienoisromaani vuodelta 1946.
Kultakutri, Annikki Setälän kirjoittama lastennäytelmä vuodelta 1950.
Kultakutri, Matti Hauptin veistos vuodelta 1952.
"Kultakutri"-nimisiä kappaleita on useita, tunnetuin lienee Göran Ödnerin sävellys, jonka Olavi Virta levytti 1952.
Prinsessa Peach, Nintendon Mario-pelien hahmo, tunnetaan joissakin käännöksissä nimellä Prinsessa Kultakutri.
Kultakutrin arvoitus: Miksi maailmankaikkeus on juuri sopiva elämälle? (The goldilocks enigma: Why is the universe just right for life?), Paul Daviesin kirjoittama kirja vuodelta 2006.
Kultakutriplaneetta, planeetta, joka kiertää keskustähteään elinkelpoisella vyöhykkeellä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kultakutri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kissanhiekkalapio

Kissanhiekkalapio on kissanhiekkalaatikon siivoamista varten kehitetty erityinen siivilämäinen lapio. Sillä hiekkaa kauhottaessa puhtaat hiekat putoavat rei’istä pois, kun jätökset voi helposti kerätä talteen.
Ktesifon (runoilija)

| Ktesifon Ateenalainen> Κτησιφῶν ὁ Ἀθηναῖος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 200/100-luku eaa. Ateena
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka
Aikakausi:  hellenistinen kausi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ktesifon Ateenalainen (m.kreik. Κτησιφῶν ὁ Ἀθηναῖος, Ktēsifōn ho Athēnaios, lat. Ctesiphon Atheniensis; 200/100-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen runoilija, joka oli kotoisin Ateenasta. Hän kirjoitti erikoislaatuisia sotalauluja nimeltä kolabroi (κόλαβροι), ja vaikuttaa toimineen attalidien hovissa Pergamonissa.
Tätä Ktesifonia ei tule sekoittaa antiikin muihin Ktesifon Ateenalainen -nimisiin henkilöihin.
Ktesifon

Ktesifon (m.kreik. Κτησιφῶν, Ktēsifōn, lat. Ctesiphon) voi viitata seuraaviin:
Ktesifon Ateenalainen (toimi 330 eaa.), puhuja
Ktesifon Ateenalainen (toimi 348 eaa.), lähettiläänä toiminut
Ktesifon Ateenalainen, runoilija
Ktesifon, kirjailija
Ktesifon, antiikin aikainen kaupunki Mesopotamiassa
Khersifron, joissakin lähteissä Ktesifon, arkkitehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ktesifon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kissani Jugoslavia

| Kissani Jugoslavia |
| --- | --- |

Kirjailija:  Pajtim Statovci
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2014
Sivumäärä:  286

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kissani Jugoslavia on Pajtim Statovcin ensimmäinen romaani. Romaanissa tutkitaan Kosovossa asuvan naisen ja hänen Suomessa pakolaisena asuvan poikansa elämää. Kirja julkaistiin ensimmäisen kerran suomeksi vuonna 2014. Se sai vuoden 2014 Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon. Siitä tehtiin näytelmä, joka esitettiin Suomen Kansallisteatterissa Helsingissä vuonna 2018.
Koivujärvi (Virrat, Ruohoperä)

| Koivujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°15′25″N, 23°26′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaskuunjärven valuma-alue (35.44)
Laskuoja:  oja Ylä-Ilvesjärveen 
Järvinumero:  35.444.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  163,7 m  
Rantaviiva:  1,912 km  
Pinta-ala:  13,791 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoivujärvi 
Koivujärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Ruohoperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,8 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vaskuunjärven valuma-alueella (35.44), jonka Ilvesperänpuron valuma-alueeseen (35.444) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 163,7 metriä mpy.
Ktapódia

| --- | --- |
Muut nimet:  Stapódia (Σταπόδια)
Sijainti:  37°24′37″N, 25°34′02″E, Mýkonos Mýkonos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,39 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ktapódia (kreik. Κταπόδια) eli Stapódia (Σταπόδια) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Mýkonoksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,39 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ktapódia kuuluu Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Krkan kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Šibenik-Knin Kroatia
Pinta-ala:  110,6 km2 
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1985 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Krkan kansallispuisto on Šibenik-Kninnin piirikunnassa, samannimisen joen varrella sijaitseva puisto.
Krkan kansallispuisto
Historia

Krkan joen saarella, Visovacissa, oli keskiajalla luostari. Saarella oli myös kirkko. Se julistettiin kansallispuistoksi vuonna 1985 ja toimii nykyään myös turistikohteena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krkan kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Kharanin ruhtinaskunta

Kharanin ruhtinaskunta oli entinen valtio nykyisen Pakistanin Balochistanin provinsin länsiosassa. Ruhtinaskunta liittyi Pakistaniin Intian jaon yhteydessä vuonna 1947 ja sen tarina päättyi lopullisesti hallinnolliseen uudistukseen vuonna 1955.
Maantiede

Kharan sijaitsi nykyisen Pakistanin Balochistanin provinsin länsiosassa. Entisen ruhtinaskunnan alue käsitti tasangon, joka rajautui Maškeljokeen lännessä ja Baddojokeen idässä. Aluetta ympäröivät vuorijonot. Se käsittää myös suuren rigistanin eli hiekka-aavikon. Alueella oli sen liityttyä Pakistaniin kokoa 18 553 km².
Historia

Kharanin varhainen historia tunnetaan hyvin huonosti. Kansanperinteen mukaan hallitsevan dynastian muodostaneet Nawširwanit saapuivat alueelle 1300-luvun paikkeilla. He olivat eri aikoina alisteisia Persialle, Kalatille ja Afganistanille. Aluetta pidettiin ilmeisesti pitkään Persian Kermānin historiallisen maakunnan osana.
1800-luvulla aluetta oli hallinnut Kalatin kaani Mir Khudadad Khan. Kharanin hallitsija Azad Khan riitautui edellisen kanssa liittoutui afgaanien kanssa. Kun brittiläinen Henry Pottinger vieraili alueella vuonna 1810 hän kuvaili sen hallitsijan Sardar Abbas Khanin itsenäistyneen hiljattain Kalatista. Kun Robert Sandeman vieraili alueella vuonna 1884 hän järjesti Kharanin ja Kalatin hallitsijoiden välille sovinnon, jolla Kharan tunnusti Kalatin yliherruuden. Toisaalta samalla Kharan alkoi saada rahallista avustusta Brittiläisen Intian hallinnolta ja tulevat kiistat ratkaistaisiin Quettan brittiläisen edustajan välityksellä.
Ristiriidat Kharanin ja Kalatin välillä eivät kuitenkaan päättyneet. Vuonna 1940 päätettiin lopulta, että Kharanin hallitsija tunnustettiin nawabina ja maa omana ruhtinaskuntanaan. Kharan liittyi Pakistaniin Intian jaon yhteydessä vuonna 1947. Vuonna 1952 Pakistanin Balochistanin valtiot liitettiin Balochistanin valtioiden liiton kokonaisuuteen ja lopulta vuonna 1955 liiton ruhtinaskunnat asetettiin suoraan Länsi-Pakistanin hallinnon alaisuuteen. Kharanin ruhtinaskunnasta tuli uusi piirikunta.
Väestö

Kharanin asukkaiden valtaosa oli balucheja. Alueen itäosissa asui myös brahuita.
Kharanin linnoitus.
Kirov (Kirovin alue)

| Kirov (Киров) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kirovin alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Kirov
 Koordinaatit: 58.6035°N, 49.6656°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Kirovin alue
Perustettu:  1374
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  196,73 km²
Väkiluku (2010)  ():  473 695
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 www.mo-kirov.ru 
 Ajoneuvojen rekisteritunnus: 43 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirov (ven. Ки́ров), vuoteen 1934 Vjatka (ven. Вятка), on Kirovin alueen pääkaupunki Uralin länsipuolella Venäjällä. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 473 695. Kirov sijaitsee Siperian rautatien ja Vjatkajoen varrella noin 900 kilometriä Moskovasta itään.
Trifonovin luostarin Ylösnousemuksen katedraali (1689) Kirovissa
Kirovin rautatieasema
Kaupunki perustettiin novgorodilaisten Hlynov-nimisen linnoituksen myötä 1374. Hlynov liitettiin Moskovan ruhtinaskuntaan 1489. Kaupunkina se on mainittu 1457. Kaupunginoikeudet se sai 1708 ja vuonna 1781 nimen Vjatka, jolloin siitä tuli myös kuvernementin pääkaupunki. Vuonna 1934 kaupunki nimettiin bolševikkijohtaja Sergei Kirovin mukaan.
Kaupungin vanhin olemassa oleva rakennus Trifonovin luostarin Ylösnousemuksen katedraali on vuodelta 1689.
Kaupungin jääpalloseura Rodina pelaa Venäjän jääpallon superliigassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirov (Kirovin alue) Wikimedia Commonsissa
Kirkkahimmat 2000–2008

| Kirkkahimmat 2000–2008 Lauri Tähkä & Elonkerjuu |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2000–2008
 Julkaistu: 28. lokakuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä, pop, rock
 Kesto: 56.07
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Lauri Tähkä & Elonkerjuun muut julkaisut
| Tuhannen riemua 2007 | Kirkkahimmat 2000–2008 2008 | Tänään ei huomista murehdita 2009 |
Kirkkahimmat 2000–2008 on Lauri Tähkä & Elonkerjuun ensimmäinen kokoelma-albumi, joka julkaistiin 28. lokakuuta 2008. CD:n lisäksi albumilla on DVD, joka sisältää yhtyeen live-konsertin vuoden 2008 Ruisrockista sekä dokumentin.
Albumi ylsi parhaimmillaan Suomen virallisen listan sijalle 1., yhdeksän viikkoa julkaisunsa jälkeen.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD Maailma on renki – 3.49  Rakasta rintani ruhjeille – 2.45  Juomaripoika – 2.53  Papukaija – 3.38  Reikäinen taivas – 3.28  Pitkät pellot – 3.20  Pauhaava sydän – 3.21  Kuriittamma rakastamma – 2.28  Minä olen Härmän Kankaanpäästä – 3.50  Komia on aina komia – 3.15  Rakkaus ei oo pysyvää – 2.44  Tyttörukka – 4.03  Hetkeksi en sulle rupia – 2.37  Kaisa – 3.17  Hyvästi – 3.27  Kimpale kultaa – 3.36  Tytönhupakko – 3.32  Isoo-Antti ja Rannanjärvi – 2.54 :  DVD: Ruisrock 2008 Veljen kanssa kaupunkiin  Maailmankoijari  Juomaripoika  Hetkeksi en sulle rupia  Rakasta rintani ruhjeille  Nuaren likan elämä  Pitkät pellot  Papukaija  Reikäinen taivas  Rakkaus ei oo pysyvää  Pauhaava sydän  Maailma on renki  Isoo Antti ja Rannanjärvi Tuhannen päreinä -08 –dokumentti
Arvostelut

Dome.fi:
Metropoli.net:
Keski-Uudenmaan pelastuslaitos

Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen tunnus, jossa Uudenmaan maakunnan vaakuna.
Keski-Uudenmaan pelastuslaitos on yksi Suomen 22:sta alueellisesta pelastuslaitoksesta. Hallinnollisesti Keski-Uudenmaan pelastuslaitos oli vuosina 2004–2022 Vantaan kaupungin alainen kunnallinen liikelaitos ja vuodesta 2023 Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen alainen, palvellen myös Keski-Uudenmaan hyvinvointialuetta.
Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen tunnus vuosina 2004–2022.
Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen pelastuskeskus ja hallinto sijaitsevat Vantaalla Lentokentän kaupunginosassa Helsinki-Vantaan lentoaseman alueella (Teknikontie 4, 01530 Vantaa).
Pelastuslaitoksen vastuualueeseen kuuluu kahdeksan kuntaa: Hyvinkää, Järvenpää, Nurmijärvi, Kerava, Mäntsälä, Pornainen, Tuusula sekä Vantaa.
Paloasemat ja ensihoitoasemat

Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen paloasemat ja ensihoitoasemat sijaintikunnittain. Asemaverkostoa täydennetään lähivuosina, koska olemassaoleva asemaverkosto ei ole pystynyt takaamaan vaaditun tasoista, riittävän nopeaa ensivastetta (mm. ensihoitoa) useilla taajama-alueilla. Esimerkiksi Vantaalle on suunniteltu rakennettavan vuosina 2022-2026 neljä uutta valmiusasemaa Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen käyttöön.
| Nimi | Osoite | Kunta |
| --- | --- | --- |
| Havukosken paloasema | Hosantie 3, 01360 Vantaa | Vantaa |
| Hyvinkään paloasema | Kalevankatu 10A, 05830 Hyvinkää | Hyvinkää |
| Mittatien paloasema | Mittatie 26, 01260 Vantaa | Vantaa |
| Jokelan paloasema | Opintie 5, 05400 Jokela | Tuusula |
| Järvenpään paloasema | Asponkatu 9, 04440 Järvenpää | Järvenpää |
| Keravan ja Tuusulan paloasema | Palokulmankuja 2, 04340 Tuusula | Tuusula |
| Klaukkalan paloasema | Yrittäjänkuja 3, 01800 Klaukkala | Nurmijärvi |
| Mäntsälän paloasema | Mäntymäentie 2, 04600 Mäntsälä | Mäntsälä |
| Nurmijärven paloasema | Suntionkuja 2, 01900 Nurmijärvi | Nurmijärvi |
| Pelastuskeskus | Teknikontie 4, 01530 Vantaa | Vantaa |
| Peijaksen ensihoitoasema | Sairaalakatu 1, 01400 Vantaa | Vantaa |
| Pornaisten paloasema | Välitie 2, 07170 Pornainen | Pornainen |
| Ruskeasannan paloasema | Tullimiehentie 14, 01530 Vantaa | Vantaa |
| Vantaankosken paloasema | Martinkyläntie 3, 01670 Vantaa | Vantaa |
Sopimus- ja tehdaspalokuntien asemat

Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen apuna alueella toimii 30 sopimuspalokuntaa. Näistä kolme on tehdaspalokuntia (TPK: Tikkurila Oyj:n TPK, Altian Rajamäen tehtaiden TPK ja Hyvinkään konepajan TPK) ja 27 vapaaehtoisia palokuntia (VPK). Sopimuspalokunnat tukevat pelastuslaitoksen toimintaa tulipalo- ja onnettomuustilanteissa henkilöstöllään ja kalustollaan.
| Nimi | Osoite | Kunta |
| --- | --- | --- |
| Hyvinkään VPK | Kalevankatu 10 B, 05830 Hyvinkää | Hyvinkää |
| Hyvinkään konepajan TPK | Pajatie 4–6, 05830 Hyvinkää | Hyvinkää |
| Järvenpään VPP | Levysepänkatu 1, 04440 Järvenpää | Järvenpää |
| Savion VPK | Koivikontie 35, 04260 Kerava | Kerava |
| Levannon VPK | Levannontie 36, 04940 Levanto | Mäntsälä |
| Mäntsälän VPK | Mäntymäentie 2, 04600 Mäntsälä | Mäntsälä |
| Ohkolan VPK | Eerola-Kortistotie 16, 04530 Ohkola | Mäntsälä |
| Sälinkään VPK | Oitintie 7, 04740 Sälinkää | Mäntsälä |
| Altia Rajamäki TPK | Valta-akseli, 05200 Rajamäki | Nurmijärvi |
| Klaukkalan Metsäkylän VPK | Palokunnankuja 18, 01810 Luhtajoki | Nurmijärvi |
| Nurmijärven Keskus VPK | Suntionkuja 2, 01900 Nurmijärvi | Nurmijärvi |
| Perttulan VPK | Uotilan koulutie 23,  01860 Perttula | Nurmijärvi |
| Halkian VPK | Pietalantie 11, 07190 Halkia | Pornainen |
| Laukkosken VPK | Myllysillantie 66, 07150 Laukkoski | Pornainen |
| Pornaisten VPK | Välitie 2, 07170 Pornainen | Pornainen |
| Jokelan VPK | Opintie 5,  05400 Jokela | Tuusula |
| Kellokosken VPK | Männistöntie 2, 04500 Kellokoski | Tuusula |
| Tuusulan VPK | Palokulmankuja 2B, 04340 Tuusula | Tuusula |
| Asolan VPK | Kuusitie 5, 01400 Vantaa | Vantaa |
| Friherrsin VPK | Kiilakuja 4, 01650 Vantaa | Vantaa |
| Korson VPK | Urpilaisentie 5, 01450 Vantaa | Vantaa |
| Kaarelan VPK – Kårböle FBK | Palotie 5, 01610 Vantaa | Vantaa |
| Rajakylän VPK | Maratontie 8, 01280 Vantaa | Vantaa |
| Rekolan VPK | Sakarintie 10, 01400 Vantaa | Vantaa |
| Seutulan VPK | Katriinantie 71, 01760 Vantaa | Vantaa |
| Sottungsby FBK – Sotungin VPK | Mäntykummuntie 1, 01200 Vantaa | Vantaa |
| Tikkurila Oyj TPK | PL 53, 01301 Vantaa | Vantaa |
| Tikkurilan VPK | Leinikkitie 13, 01350 Vantaa | Vantaa |
| Vaaralan VPK | Heporinne 3, Hakunilan kalliosuoja, 01200 Vantaa | Vantaa |
| Vantaan VPK – Wanda FBK | Martinkyläntie 3, Vantaa | Vantaa |
Aiheesta muualla

Keski-Uudenmaan pelastuslaitos
Aiheesta muualla > Sopimuspalokuntien verkkosivuja

Tuusulan VPK
Hyvinkään vapaapalokunta
Kaarelan vapaapalokunta
Korson VPK
Nurmijärven VPK
Vaaralan VPK
Klaukkalan Metsäkylän VPK
Vantaan VPK - Wanda FBK (verkkosivuja päivitetään)
Havukosken paloasema (2011).
Hyvinkään paloasema.
Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen pelastuskeskus Vantaalla Lentokentän kaupunginosassa.
Keravan ja Tuusulan paloasema Tuusulan Mäyräkorvessa.
Vantaankosken paloasema.
Jokelan VPK:n tiloja.
Korson VPK:n tiloja.
Koivukosken voimalaitos

| Koivukoski |
| --- | --- |
 Voimalaitoksen kunnostusta kesällä 2009
Teho:  6,5 megawattia
Pudotuskorkeus:  9 metriä
Omistaja:  Kainuun Voima (alkuper. Kajaanin Puutavaraosakeyhtiö)
Perustaja:  Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö
Sijainti:  Kajaani
Koordinaatit:  64°13′36″N, 027°44′08″E
Koivukosken voimalaitos on Kajaaninjoessa Kajaanissa sijaitseva, Kainuun Voima Oy:n omistama voimalaitos. Voima-asema, jossa on kaksi vesiturbiinia, rakennettiin vuonna 1943. Turbiinit ovat pystyasennossa olevia Kaplan-tyyppisiä. Voimalaitoksen rakennutti Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö. Voima-asema rakennettiin tuottamaan sähköä yhtiön sahalle, sellutehtaalle (suljettu vuonna 1982) ja paperitehtaalle (suljettu vuonna 2008). Voimalarakennuksen on suunnitellut arkkitehti Eino Pitkänen. Kainuun Voiman omistukseen voimalaitos siirtyi vuonna 1995 Yhtyneet Paperitehtaat-konsernilta. Nykyisellään voimalaitos tuottaa sähköä Kainuun Voiman asiakkaille.
Tekniset tiedot

Putouskorkeus 9 m
Teho 6,5 MW
Vuosienergia 47 600 MWh
2 kpl Tampella pysty-Kaplan-koneistoja vuodelta 1943
Asea-tahtigeneraattorit 10 kV, leimaus 3 250 kVA
Kone-siltanosturi 45 t
Voimalaitoksesta kunnostetaan kaupungin keskustan puoleinen koneisto kesäkuun 2008 ja marraskuun 2010 välisenä aikana ja toinen koneisto jätetään varalle. Voimalaitoksen rakennus ja patorakennelmat kunnostetaan ulkopinnoiltaan. Väriksi haetaan mahdollisimman alkuperäistä sävyä, joka on vaaleahko. Toinen koneisto on ollut pois käytöstä turbiinin öljyvuodon vuoksi vuodesta 2006.
Postimerkkejä

7. heinäkuuta 1951 Suomessa julkaistiin ruskea 20 markan arvoinen postimerkki Kajaanin kaupungin 300-vuotisjuhlien kunniaksi. Postimerkissä näkyvät Ämmäkosken saaressa oleva Isak Rasmuksenpojan johdolla vuosina 1604–1619 rakennettu Kajaanin linna (1619–1717), Koivukosken voimalaitos ja Jac Ahrenbergin Kajaanin kirkko (1896) sekä Engelin suunnitteleman Kajaanin raatihuoneen tornit.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virtanen, Sakari: Yhtiöstä yksiköksi, UPM Kajaani 100 vuotta. UPM 2007.
Virtanen, Sakari: Kainuuseen sijoitettu. Kuvaus Kajaani Oy:n vaiheista vuoteen 1945. Kajaani Oy 1907–1982. Ensimmäinen osa,  1982. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
Virtanen, Sakari: Puusta elävä. Kajaani Oy:n vaiheita vuodesta 1946. Kajaani Oy 1907–1982. Toinen osa, 1985. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
Tuovinen, Paavo: Kehityksen kuvat – Kajaani Oy 1907–1982. 1982.
Huovinen, Veikko: Kajaani Oy 70 vuotta 1977. Kajaani Oy 1977.
Kukkonen, Otso: Kajaani Oy 1907–1967. Kajaani Oy, 1967.
Susitaival, Paavo: Kajaani Oy 1907–1957. (50-vuotisjuhlajulkaisu)
Kajaanin 300-vuotispostimerkki.
Klaus Wagner

| Mitalit> Maa:   /  Saksa.Kenttäratsastus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   /  Saksa.Kenttäratsastus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   /  Saksa.Kenttäratsastus. Olympialaiset  | Maa:   /  Saksa> Kenttäratsastus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1956 | joukkuekilpailu |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Hopeaa | Basel 1954 | joukkuekilpailu |  |
Klaus Wagner (16. tammikuuta 1922 Knauthain – 16. elokuuta 2001 Neindorf) oli saksalainen kenttäratsastaja ja olympiamitalisti.
Wagner saavutti kenttäratsastuksessa joukkuekilpailun olympiahopeaa Helsingissä 1952 ja Tukholmassa 1956. Hän kilpaili olympiatasolla myös Roomassa 1960 ja Méxicossa 1968. Wagner saavutti joukkuekilpailussa myös EM-hopeaa vuonna 1954.
Kohn Pedersen Fox

| Kohn Pedersen Fox Associates |
| --- | --- |

Perustettu:  1976
Perustaja:  A. Eugen Kohn, William Pedersen, Sheldon Fox
Kotipaikka:  New York City, Yhdysvallat
Toimiala:  arkkitehtuuri, sisätilojen suunnittelu, ekologisesti kestävä suunnittelu, kaupunkisuunnittelu, kaavoitus
Henkilöstö:  600+
Kotisivu:  www.kpf.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kohn Pedersen Fox Associates (lyhenne KPF) on yhdysvaltalainen, New York Cityssä kotipaikkaa pitävä arkkitehtitoimisto. KPF on yksi maailman suurimmista arkkitehtitoimistoista, New Yorkin suurin ja tunnettu monien maailmankuulujen rakennusten suunnittelijana. Yrityksen toimialaa on rakennusten suunnittelun lisäksi myös sisätilojen suunnittelu, rakennusten restaurointi, kaupunkisuunnittelu ja kaavoitus. KPF:lla on ollut projekteja yli 35 maassa.
Toimiston perustivat vuonna 1976 arkkitehdit A. Eugen Kohn, William Pedersen, Sheldon Fox New Yorkissa. KPF:n pääkonttori sijaitsee Salmon Tower Building-toimistotornissa osoitteessa 11 West 42nd Street. Toimistolla on yli 600 työntekijää.