stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Narvik Hockey

| Narvik Hockey |
| --- | --- |
Perustettu:  1962
Kaupunki:   Narvik, Norja
Kotiareena:  Nordkraft Arena
– kapasiteetti:  1 000
Sarjataso:  EliteHockey Ligaen
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Martin Persson
Päävalmentaja:   Fredrik Glader
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Narvik Hockey on norjalainen jääkiekkoseura Pohjois-Norjasta Narvikista. Joukkue pelaa Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. Divisjonissa. Joukkue pelasi kotiottelunsa Nordkraft Arenassa jonka yleisökapasiteetti on 1 000.
Joukkue

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 30 |  | Daniel Ingvaldsen | L | 2025 | Bærum, Norja |
| 32 |  | Aleksander Johnsen | L | 2026 | Oslo, Norja |
| 65 |  | Joona Partanen | L | 2025 | Helsinki, Suomi |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 4 |  | Tine Klofutar | L | 2026 | Jesenice, Slovenia |
| 6 |  | Isak Pantzare | L | 2025 | Övertorneå, Ruotsi |
| 16 |  | Tomas Laiho Trondsen (C) | R | 2025 | Lillehammer, Norja |
| 23 |  | Wilhelm Gullhav | R | 2026 | Tromssa, Norja |
| 29 |  | Kyrre Haarberg Svarstad | R | 2025 | Trondheim, Norja |
| 33 |  | Emil Ruud | R | 2025 | Oslo, Norja |
| 55 |  | Andreas Bergum Hilbertsen | L | 2025 | Tromssa, Norja |
| 58 |  | Thomas Lyngås Higson | L | 2025 | Stavanger, Norja |
| 94 |  | Oskar Matushkin | L | 2025 |  |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 10 |  | Kristian Røykås Marthinsen | L | VLH | 2025 | Lørenskog, Norja |
| 11 |  | Tobias Tveter | L | KH / VLH | 2025 | Asker, Norja |
| 14 |  | Tobias Åhström | L | LH | 2025 | Örnsköldsvik, Ruotsi |
| 17 |  | Emil Ekholm | R | LH | Laina | Ängelholm, Ruotsi |
| 19 |  | Håkon Jonas Vaglen | R | VLH | 2025 | Halden, Norja |
| 20 |  | Benjamin Byrkjeland | L | H | 2025 | Örebro, Ruotsi |
| 21 |  | Johan Ceder | L | KH / OLH | 2026 | Kalix, Ruotsi |
| 22 |  | Connor Klees | L | KH | 2025 | Stavanger, Norja |
| 28 |  | Linus Pettersson | R | LH | 2025 | Gideå, Ruotsi |
| 40 |  | Samuel Åström | L | H | 2025 | Härnösand, Ruotsi |
| 47 |  | Leonards Rimjāns | L | H | 2025 | Daugavpils, Latvia |
| 57 |  | Esbjørn Fogstad Vold | L | H | 2025 | Reistad, Norja |
| 71 |  | William Magnusson | L | OLH | 2025 | Uumaja, Ruotsi |
Joukkue > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Fredrik Glader
Apuvalmentaja: Kalvis Ozols
Maalivahtivalmentaja: Steffen Skjold Fløholm
Fysiikkavalmentaja: Max Davis Lind
Toimitusjohtaja: Martin Persson
Lähde: EliteProspects
Katajat

| Katajat |
| --- | --- |
 Kotikataja (Juniperus communis)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Paljassiemeniset Pinophyta
Lahko::  Cupressales
Heimo::  Sypressikasvit Cupressaceae
Alaheimo::  Cupressoideae
Suku::  Katajat Juniperus  L., 1753
Synonyymit
 Sabina Mill., 1754 
Katso myös
   Katajat Wikispeciesissä   Katajat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katajat (Juniperus) on sypressikasvien (Cupressaceae) heimoon kuuluva havupuusuku, johon kuuluu yli 50 lajia. Katajat ovat ainavihantia pensaita tai puita. Suku on lajimäärältään sypressikasvien heimon suurin ja kaikista havupuusuvuista laajimmalle levinnyt. Sen edustajia esiintyy luonnonvaraisena laajalti pohjoisella pallonpuoliskolla arktisilta alueilta Väli-Amerikkaan ja trooppiseen Afrikkaan, missä yksi laji esiintyy luontaisena myös päiväntasaajan eteläpuolella. Kaikista muista sypressikasveista poiketen katajien toisinaan ”marjoiksi” kutsutut kävyt muuttuvat kypsyessään meheviksi ja houkuttavat siemeniä levittäviä lintuja.
Kuvaus

Katajat ovat ainavihantia puuvartisia kasveja. Ne voivat olla rento- tai pystyvartisen pensasmaisia tai puumaisia. Oksat voivat olla rentoja, siirottavia, pystyjä tai riippuvia. Pienet oksanhaarat voivat olla liereitä tai monisärmäisiä. Rungon kuori on kuituista, usein pitkittäisinä suikaleina hilseilevää ja vanhemmiten uurteista.
Lehdet ovat usein kahdenlaisia. Varhaislehdet ovat neulasmaisia, kun taas myöhäislehdet voivat olla suomumaisia tai neulasmaisia. Lehtiasento voi olla ristikkäisen vastakkainen tai vuorottaisen kolmittain säteittäinen. Lehdet voivat olla lajista riippuen johteisia tai kannastaan nivelellisiä. Suomumaisissa lehdissä on usein pihkaa erittävä hartsinysty. Laidoiltaan lehdet voivat olla ehyitä tai hienohampaisia ja kärjeltään tylppiä, teräviä tai piikkikärkisiä. Ilmarakoja voi olla lehtien kummallakin pinnalla, tai ainoastaan yläpinnalla. Monilla katajilla samalla kasviyksilöllä voi olla sekä varhais- että myöhäislehtiä, joskus samassa oksassakin.
Katajat voivat lajista riippuen olla yksikotisia tai kaksikotisia. Rohtokatajan (Juniperus sabina) edustaman suvun sektion Sabina katajat ovat yleensä yksikotisia, jolloin erilliset hede- ja emikukinnot kehittyvät samaan kasviyksilöön, kun taas kotikatajan edustaman sektion Juniperus lajit ovat yleensä kaksikotisia, jolloin kukinnot kehittyvät eri yksilöihin. Hedekävyiksi kutsutut hedekukinnot voivat kehittyä kärkisilmuista, jolloin ne kasvavat yksittäin, tai hankasilmuista, jolloin ne kasvavat vastakkaisina pareina tai säteittäin kolmen kiehkuroina. Hedekukinto voi olla muodoltaan lähes pallomainen tai munanmuotoinen. Se koostuu 6–18 rangan ympärille ristikkäisinä pareina tai kolmen kiehkuroina asettuneesta hedelehdestä. Yhdessä hedelehdessä on kahdesta kuuteen siitepölyä tuottavaa pölylokeroa.
Emikukinnot eli kävyt ovat avautumattomia ja yleensä meheviä, toisin kuin muilla heimon suvuilla. Käpyjä voidaan kutsua kansanomaisesti ”marjoiksi”. Käpy muodostuu 1–4 ristikkäisen vastakkaisesta parista tai vuorottaisesta kolmen kiehkurasta käpysuomuja, jotka kasvavat yhteen kävyn kypsyessä. Yksittäinen käpysuomu itsessään koostuu yhteenkasvettuneesta emisuomusta ja peitinsuomusta. Lyhyiden sivuversojen kärjissä sijaitsevat kävyt ovat 4–30 millimetriä pitkiä ja vaihtelevat muodoltaan pallomaisesta munanmuotoiseen. Kypsä käpy voi olla sileä tai kurttuinen, ja on usein valkohärmäinen tai vahapintainen. Yhdessä kävyssä on yhdestä kahdeksaan siementä. Sirkkalehtiä on useimmiten kaksi, mutta joillakin lajeilla kolmesta kuuteenkin.
Kiinankatajan (J. chinensis) neulasmaisia varhaislehtiä vasemmalla ja suomumaisia myöhäislehtiä oikealla.
Kotikatajan lehdissä vasemmalla on nivelellinen lehtikanta, kiinankatajan lehdet oikealla ovat kannaltaan johteisia.
Kotikatajan hedekukinnot kasvavat lehtihangoissa.
Kotikatajan mehevät kävyt houkuttavat lintuja, jotka levittävät siemeniä.
Luokittelu

Katajat ovat sypressikasvien heimoon kuuluvia havupuita. Niiden lähimmät sukulaiset ovat sypressit (Cupressus). Suku on perinteisesti jaettu kahteen sektioon; Juniperus (synonyymi sektio Oxycedrus) ja Sabina. Toisinaan sektiosta Juniperus on vielä erotettu joitakin lajeja pienempiin sektioihin. Tarkemmasta lajien jaottelusta ja ryhmittelystä ei kuitenkaan ole yksimielisyyttä tutkijoiden keskuudessa.
Luokittelu > Lajit

Katajien sukuun kuuluu ainakin 50 lajia. Kasvitieteilijöiden keskuudessa ei ole yksimielisyyttä lajien määrittelystä tai niiden tarkasta lukumäärästä. Seuraavassa on lueteltu 53 lajia siten kuin ne on määritelty havupuihin erikoistuneen kasvitieteilijän Aljos Farjonin vuoden 2010 teoksessa A Handbook of the World's Conifers.
Sektio Juniperus , ryhmä Oxycedrus
azorienkataja (Juniperus brevifolia)
madeirankataja (Juniperus cedrus)
kotikataja eli kataja (Juniperus communis)
syyriankataja (Juniperus drupacea)
junnaninkataja (Juniperus formosana)
okakataja (Juniperus oxycedrus)
temppelikataja (Juniperus rigida)
Juniperus taxifolia
Sektio Juniperus , ryhmä Squamata
Juniperus pingii
harokataja (Juniperus procumbens)
nuokkukataja (Juniperus recurva)
himalajankataja (Juniperus squamata)
Sektio Sabina
Juniperus angosturana
Juniperus arizonica
Juniperus ashei
Juniperus barbadensis
Juniperus bermudiana
Juniperus blancoi
Juniperus californica
kiinankataja (Juniperus chinensis)
Juniperus coahuilensis
Juniperus comitana
Juniperus convallium
Juniperus deppeana
Juniperus durangensis
turkinkataja (Juniperus excelsa)
Juniperus flaccida
Juniperus foetidissima
Juniperus gracilior
laakakataja (Juniperus horizontalis)
Juniperus indica
Juniperus jaliscana
Juniperus komarovii
Juniperus monosperma
Juniperus monticola
lännenkataja (Juniperus occidentalis)
Juniperus osteosperma
foinikiankataja (Juniperus phoenicea)
Juniperus pinchotii
afrikankataja (Juniperus procera)
Juniperus przewalskii
Juniperus pseudosabina
rohtokataja (Juniperus sabina)
Juniperus saltillensis
Juniperus saltuaria
Juniperus saxicola
kalliovuortenkataja (Juniperus scopulorum)
Juniperus semiglobosa
Juniperus standleyi
espanjankataja (Juniperus thurifera)
Juniperus tibetica
kynäkataja (Juniperus virginiana)
Lisäksi tunnetaan risteymiä, kuten kiinankatajan ja rohtokatajan risteymä, tarhakataja (Juniperus ×pfitzeriana).
Levinneisyys ja elinympäristö

Katajat on kaikista havupuiden suvuista laajimmalle levinnyt. Katajia esiintyy luontaisena laajalti pohjoisella pallonpuoliskolla Pohjois-Amerikan ja Euraasian arktisilta alueilta etelään Väli-Amerikkaan, trooppiseen Afrikkaan ja eteläiseen Aasiaan. Kotikatajaa kasvaa luontaisena suuressa osassa holarktista aluetta sekä Pohjois-Amerikassa että Euraasiassa. Se on siten laajimmalle levinnyt yksittäinen havupuulaji. Afrikankataja (Juniperus procera) kasvaa ainoana suvun lajina luonnonvaraisena myös eteläisellä pallonpuoliskolla.
Monet katajalajit ovat sopeutuneet kuivaan ilmastoon. Katajia esiintyy valtapuulajeina monilla Yhdysvaltain länsiosien, Meksikon pohjoisosien sekä Keski-Aasian ja Lähi-idän kuivilla metsä- ja pensastoalueilla. Katajat, joiden mehevät kävyt houkuttavat lintuja, ovat ainoita sypressikasvien heimon jäseniä, joiden siemenet ovat pääasiallisesti eläinten levittämiä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Katajat (Juniperus)
PheroBase: Plant compounds of Genus Juniperus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q25662  Wikispecies: Juniperus  APDB: 191760  APNI: 125986  CoL: C7HCB  Conifers.org: Juniperus  EoL: 14001  EPPO: 1IUPG  FNA: 116875  FoC: 11687213  GBIF: 2684359  GRIN: 6229  iNaturalist: 47574  IPNI: 60436243-2  IRMNG: 1092858  ITIS: 18047  NBN: NHMSYS0000459997  NCBI: 13100  NZOR: 03411e17-a31e-4222-b70e-482e853b98cd  Open Tree of Life: 836788  Paleobiology Database: 82142  Paleobiology Database: 82142  PLANTS: JUNIP  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:60436243-2  Tropicos: 40033976  VASCAN: 1299  WFO: wfo-4000019723
Abraham (nimi)

| Abraham |
| --- | --- |

Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  18. joulukuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Aabraham, Aapo, Aappo, Rami
Vastineita eri kielissä:  Abram, Ibrahim
Nimen alkuperä:  babylonialainen Isä on ylistetty tai heprealainen Kansojen paljouden isä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Abraham on yksi vanhimmista vielä nykyään käytössä olevista miehen etunimistä. Se oli käytössä Babyloniassa jo Hammurabin aikana. Nimen babylonialainen alkumuoto Abram merkitsee Isä on ylistetty, mutta hepreassa sen on tulkittu tarkoittavan kansojen paljouden isää. Nykyaikaan saakka nimi on pysynyt käytössä Raamatun patriarkan, israelilaisten kantaisänä pidetyn Abrahamin (alkujaan Abram) johdosta. Heprean kielessä nimi esiintyy myös muodossa "Avraham".
Suomessa nimi Abraham on 1800-luvulta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 1 367 miehelle sekä ainakin yhdelle naiselle. Nimi esiintyy myös muodossa Aabraham, joka on vastaavana aikana annettu 149 henkilölle. Suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Abrahamin nimipäivä on 18. joulukuuta. Suomenkielisessä kalenterissa nimeä ei tässä muodossa enää ole, vaan sen ovat syrjäyttäneet muunnokset Aapo, Aappo ja Rami.
Kuvitteellisia Abrahameja

Abraham Van Helsing, Bram Stokerin kauhuromaanissa Dracula
Abraham Kieros (Sota), ratsumies Marvel Comicsin sarjakuvissa
Abraham Simpson, televisiosarjassa Simpsonit
Abraham Whistler, Bladen apuri Marvel Comicsin sarjakuvissa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Abraham (nimi) Wikimedia Commonsissa
Aavikkopöllö

| Aavikkopöllö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Viirupöllöt Strix
Laji::  butleri
Kaksiosainen nimi
 Strix butleri  Allan Octavian Hume, 1878 
Katso myös
   Aavikkopöllö Wikispeciesissä   Aavikkopöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aavikkopöllö (Strix butleri) on keskikokoinen aavikoilla elävä pöllö. Lajin nimesi Allan Octavian Hume Edward Arthur Butlerin kunniaksi 1878.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 37–38 cm, siipien kärkiväli 95–98 cm ja paino 200–230 g. Kooltaan se on pienen lehtopöllön luokkaa. Muistuttaa suuresti lehtopöllöä, jonka lähisukulainen se on. Naama on vaaleampi ja silmän iiris on kellanoranssi, kun se lehtopöllöllä on musta. Sukupuolet ovat samannäköisiä. Höyhenpuku on samanvärinen kautta vuoden. Soidinhuuto muistuttaa turkinkyyhkyn huhuilua.
Esiintyminen

Aavikkopöllö elää Arabian niemimaalla, Israelissa, Siinain niemimaalla, Koillis-Egyptissä ja mahdollisesti Syyriassa. Esiintyminen on hyvin laikuttaista. Lajin kanta on elinvoimainen. Se on paikkalintu ainakin Israelissa ja Saudi-Arabiassa.
Elinympäristö

Yleensä lajin tapaa puuttomilla, kivisillä aavikoilla ja vuorenrinteillä. Viihtyy myös palmukeitailla ja sadevesialtaiden luona.
Lisääntyminen

Pesiminen tunnetaan huonosti. Pesä on löydetty vanhasta vesisäiliöstä. Kerran on todettu pesässä 5 munaa, joita haudottiin 35 päivää. Poikaset ovat lentokykyisiä noin 5 viikon ikäisinä.
Ravinto

Pikkunisäkkäät, linnut, matelijat ja niveljalkaiset.
Pauli Aalto-Setälä

| Pauli Aalto-Setälä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. toukokuuta 1966 (ikä 58) Kankaanpää
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  yrittäjä, työelämäprofessori
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Asema:  Kansanedustaja (5.4.2023–)
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Kotipaikka:  Naantali
Aiheesta muualla
pauliaaltosetala.fi
Pauli Juhani Aalto-Setälä (s. 6. toukokuuta 1966 Kankaanpää) on suomalainen toimittaja, juontaja, media-alan yritysjohtaja ja kokoomuksen kansanedustaja. Hän toimi vuosina 2009–2019  Aller Media Oy:n toimitusjohtajana.
Hän on toiminut Turun yliopiston työelämäprofessorina kauppakorkeakoulussa ja humanistisessa tiedekunnassa vuosina 2017–2019 ja uudestaan vuosina 2021–2022.
Koulutus

Aalto-Setälän isä oli upseeri ja äiti terveydenhoitaja. Perhe muutti usein isän töiden mukana, kunnes he asettuivat pysyvästi Turkuun pojan ollessa kolmannella luokalla.
Aalto-Setälä valmistui ylioppilaaksi vuonna 1985. Hän opiskeli kasvatustieteitä Turun yliopistossa vuosina 1987–1990 ja elokuvataidetta Taideteollisessa korkeakoulussa vuosina 1997–2000 suorittamatta tutkintoa.
Vuonna 2000 Aalto-Setälä opiskeli Helsingin kauppakorkeakoulun tulosjohtamisen täydennyskoulutusohjelmassa (JOKO Executive Education) ja Sitran talouspoliittisen johtamisen ohjelmassa. Vuonna 2006 hän suoritti Stanfordin yliopiston ammattikustantamisen kurssin ja vuonna 2007 johtamisen erikoisammattitutkinnon.
Aalto-Setälällä on myös Executive Master of Business Administration -tutkinto Aalto-yliopistosta (2012).
Ura

Uransa Aalto-Setälä aloitti Turun Sanomien toimittajana 1989–1990. Vuosina 1990–1995 hän oli toimittajana MTV3:lla. Vuosina 1995–1997 hän työskenteli Broadcastersissa.
Aalto-Setälä oli perustamassa televisiokanava Nelosta. Vuodet 1997–2000 hän työskenteli Nelosen (Oy Ruutunelonen Ab) ohjelmapäällikkönä (1997–1998) ja vastaavana päätoimittajana (1998–2000). Vuosina 2000–2002 Aalto-Setälä toimi Alma Median sisältöjohtajana. Hän oli perustamassa myös SubTV:tä, jonka toimitusjohtajana hän työskenteli vuosina 2001–2002.
Vuosina 2002–2004 Aalto-Setälä oli Iltalehden päätoimittaja. Vuosina 2005–2009 hän toimi Kotimaa-yhtiöiden ja kustannusosakeyhtiö Kotimaan toimitusjohtajana. Toukokuun alussa 2009 hänet nimitettiin myös Kotimaa-lehden vastaavaksi päätoimittajaksi ja kustantajaksi. Viikkoa myöhemmin hänet kuitenkin valittiin Aller Media Oy:n toimitusjohtajaksi ja hän aloitti tehtävässä elokuussa 2009.. Aalto-Setälä on myös YouTube-tapahtuma Tubeconin perustajia ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2016. Hän on toiminut puhujavieraana myös monissa tapahtumissa.
Aalto-Setälä on juontanut muun muassa televisio-ohjelmia Hyvät, pahat ja rumat (1995–1997) ja Vaarallinen risteys (2003, yhdessä Kirsi Pihan kanssa). Vuonna 2007 hän juonsi visailuohjelmaa Ota tai jätä, joka palkittiin Venlalla ja Kultainen TV -palkinnolla. Hän on juontanut myös Yle Radio Suomen keskiviikkoiltojen Pyöreä pöytä -keskusteluohjelmaa sekä MTV3:n Kirjan takana -ohjelmaa yhdessä Erkki Tuomiojan kanssa.
Marraskuussa 2019 Aalto-Setälä siirtyi markkinointiviestintää tekevän Dentsu Aegis Networkin toimitusjohtajaksi. Hän jätti toimitusjohtajan työpaikan kesäkuussa 2021.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa hän asettui kokoomuksen ehdokkaaksi ja hänet valittiin eduskuntaan 7241 äänellä.
Perhe

Aalto-Setälä on naimisissa Marjut Aalto-Setälän (o.s. Nikkonen) kanssa. Heillä on kolme lasta, joista yksi on toimittajana työskentelevä Julia Aalto-Setälä.
Hän asuu Naantalissa.
Palkinnot ja tunnustukset

Vuoden Puhuja vuonna 2007
Venla-palkinto 2007, Paras game-show: Ota tai jätä
Venla-palkinto 1994 Tuomariston Venla: Hyvät, pahat ja rumat/MTV3
Sotilasansiomitali
graffititaiteen suomenmestari 1985
Kirjalliset julkaisut

Merkitystalous.  Helsinki:  Kirjapaja, 2005.  ISBN 978-951-6-07261-9
Aalto-Setälä, Pauli & Saarinen, Mikael: Perkele! Tunneosaamisen käsikirja esimiehille.  Helsinki:  Kirjapaja, 2007.  ISBN 978-951-6-07362-3
Aalto-Setälä, Pauli & Saarinen, Mikael: Innostus: myötämanipuloinnin aakkoset.  Helsinki:  Talentum, 2014.  ISBN 978-952-14-2079-5
Sovittelija – Kuinka ratkoa riitoja (työ)elämässä. Tammi, 2022. ISBN 9789520442712
Televisio-ohjelmat

Hyvät, pahat ja rumat (vuosina 1995–1997)
Reitti 44 (2005)
Vaarallinen risteys (2004)
Ota tai jätä (2007–2008)
Tuomioja ja Aalto-Setälä, Kirjan takana (ajankohtaisohjelma) (2010–2011)
Kirjapiiri (ajankohtaisohjelma) (2012–2014)
Aiheesta muualla

.aspx Pauli Aalto-Setälä Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Aalto-Setälän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle: Seuraa kansanedustajaasi: Pauli Aalto-Setälä (kok.)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Olav S. Melin | Kotimaan päätoimittaja 2009 | Seuraaja: Mari Teinilä |
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  Aalto-Setälä  Autto  Castrén (2024–)  Eestilä  Fagerström  Grahn-Laasonen  Häkkänen  Hänninen  Heinonen  Heikkinen  Ikonen  Jukkola  Jäntti  Kaleva  Kauma  Kaunisto  Kaunistola  Keto-Huovinen  Kilpi  Kinnari  Kiuru  Kopra  Koulumies  Lahdenperä  Laiho  Limnéll  Lindberg  Marttinen  Multala  Mykkänen  Orpo  Paasi (2024–)  Partanen  Päivärinta  Risikko  Salla (2023–2024)  Sammallahti  Sarkomaa  Satonen  Sirén  Talvitie  Toveri (2023–2024)  Valkonen  Valtola  Valtonen  Vestman  Vikman  Väyrynen  Wallinheimo  Zyskowicz 
| n k Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (17):  Aalto-Setälä  Andersson (2023–2024)  Bergqvist  Elomaa  Eloranta  Furuholm  Junnila  Lahdenperä  Lindén  Lundén  Nikkanen  Orpo  Saarikko  Sirén  Tavio  Valkonen  Virta  Yrttiaho (2024–) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Elonet  Eduskunta
Brian Kendrick

Brian Kendrik
Brian David Kendrick (s. 29. toukokuuta 1979) on yhdysvaltalainen showpainija, joka painii TNA:ssa. Hänet tunnetaan paremmin keänimillä Brian Kendrick ja The Brian Kendrick. Hän on 173 senttiä pitkä ja painaa 71 kiloa. Hänen lopetusliikkeensä on The Kendrick (Sliced Bread).
Juristi

Suomen ensimmäinen naisjuristi, Agnes Lundell.
Juristi (lat. iura, ’oikeustieteet’) eli lakimies on oikeustieteellisen korkeakoulututkinnon suorittanut oikeustieteilijä. Suomessa ylempiä oikeustieteellisiä tutkintoja ovat nykyään oikeustieteen maisterin ja kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnot, joista vain ensin mainittu antaa kelpoisuuden työskennellä tuomarina, syyttäjänä tai asianajajana tietyin lisäedellytyksin. Aikaisempia tutkintoja Suomessa ovat olleet oikeustieteen kandidaatti ja molempain oikeuksien kandidaatti (iuris utriusque candidatus). Pohjoismaissa oikeustieteellisiä tutkintoja ovat muun muassa Ruotsin juristexamen sekä Tanskan juridisk kandidateksamen.
Juristin ammattitaidon ydinalueen muodostavat oikeudellinen tulkinta ja esitettyjen tulkintojen perusteleminen, joita täydentävät oikeudellisen systematiikan tuntemus ja oikeusperiaatteiden punninta.
Juristit ovat oma ammattikuntansa ja toimivat esimerkiksi yritysten lakimiehinä tai asianajotehtävissä edustaen muita oikeudenkäynneissä. Juristit voivat toimia myös tuomareina, virkamiehinä tai asianajajina. Myös elinkeinoelämä työllistää suuren määrän juristeja.
Lakimies on käsitteenä juristin synonyymi ja perinteisempi nimike oikeustieteen korkeakoulututkinnon omaavalle ammattilaiselle. Arvonimeä asianajaja saa Suomessa käyttää vain Suomen Asianajajaliittoon kuuluva asianajotutkinnon hyväksytysti suorittanut juristi.
Suomessa juristiammatteihin (esim. tuomari ja syyttäjä) vaadittavaa oikeustieteellistä koulutusta järjestetään Helsingin (Helsinki ja Vaasa), Turun ja Lapin yliopistojen oikeustieteellisissä tiedekunnissa, Itä-Suomen yliopiston yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunnassa sekä Åbo Akademin yhteiskuntatieteiden, kauppatieteiden ja oikeustieteiden tiedekunnassa.
Monilla poliitikoilla on juristin koulutus, kuten Suomen presidenteistä Ståhlbergilla, Svinhufvudilla, Rytillä, Paasikivellä, Kekkosella, Halosella ja Niinistöllä. Muiden maiden johtajista esimerkiksi Jawaharlal Nehru, Konrad Adenauer, Kurt Georg Kiesinger, Olof Palme, Fidel Castro, Slobodan Milošević, Bill Clinton, Richard Nixon, Gerald Ford, Nicolas Sarkozy, Tony Blair, Nelson Mandela, Lech Kaczyński, Mihail Gorbatšov, Vladimir Putin, Dmitri Medvedev, Joe Biden ja Barack Obama ovat olleet tai ovat koulutukseltaan juristeja.
Brittiläisen psykologin Kevin Duttonin mukaan juristi on psykopaattien toiseksi suosituin ammatti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juristi Wikimedia Commonsissa
Lakimiehet työelämässä (Arkistoitu – Internet Archive). Toni Lehtonen. Ammattinetti.fi
European Le Mans Series -kausi 2025

European Le Mans Series -kausi 2025 on European Le Mans Series -sarjan 22. kausi. Kuuden tapahtuman kausi alkaa Circuit de Barcelona-Catalunyan radalla 6. huhtikuuta ja päättyy Algarve International Circuitin radalla 18. lokakuuta.
Silverstone Circuit palasi kalenteriin ensimmäistä kertaa kauden 2019 jälkeen ja korvasi Mugello Circuitin kauden toiseksi viimeisenä kilpailuna.
Sarja on avoin Le Mansin prototyypeille, jotka on jaettu LMP2- ja LMP3-luokkiin, ja Gran Turismo -urheiluautotyyliselle kilpa-autoille LMGT3-luokassa. Tällä kaudella nähdään uuden kolmannen sukupolven LMP3-autojen debyytti.
Kilpailukalenteri

| Nro | Kilpailu | Rata | Sijainti | Ajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Barcelonan 4 tunnin ajo |  Circuit de Barcelona-Catalunya | Montmeló, Espanja | 6. huhtikuuta |
| 2. | Le Castellet’n 4 tunnin ajo |  Circuit Paul Ricard | Le Castellet, Ranska | 4. toukokuuta |
| 3. | Imolan 4 tunnin ajo |  Imola Circuit | Imola, Italia | 6. heinäkuuta |
| 4. | Span 4 tunnin ajo |  Circuit de Spa-Francorchamps | Stavelot, Belgia | 24. elokuuta |
| 5. | Silverstonen 4 tunnin ajo |  Silverstone Circuit | Silverstone, Iso-Britannia | 14. syyskuuta |
| 6. | Algarven 4 tunnin ajo |  Algarve International Circuit | Portimão, Portugali | 18. lokakuuta |
Lähde: