stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiipijäkalat

| Kiipijäkalat |
| --- | --- |
 Pantterikiipijäkala (Ctenopoma acutirostre)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Anabantiformes
Alalahko::  Labyrinttikalat Anabantoidei
Heimo::  Kiipijäkalat Anabantidae  Bonaparte, 1831
Suvut
 Kiipijäkalat Anabas  Ctenopoma  Microctenopoma  Sandelia 
Katso myös
   Kiipijäkalat Wikispeciesissä   Kiipijäkalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiipijäkalat (Anabantidae) on Anabantiformes-lahkoon kuuluva kalaheimo, josta tunnetaan yli kolmekymmentä lajia.
Heimon eri lajit ovat 3,5–30 senttimetrin pituisia. Niiden selkä- ja peräevät ovat huomattavan pitkät, ja kalat ovat yleensä joko yksivärisen ruskeita tai eri ruskean sävyin kirjottuja.
Kiipijäkala (Anabas testudineus) kuivalla maalla. Richard Lydekkerin piirros 1800-luvulta.
Kiipijäkalat ovat makeiden ja joskus murtovesien kaloja, jotka ovat sopeutuneet elämään vähähappisissa vesissä. Niillä on päässään labyrinttielin, jonka avulla ne voivat hengittää happea ilmasta. Kaloja nähdään haukkomassa ilmaa veden pinnalla. Ne voivat myös kavuta rannalle ja liikkua maalla lyhyitä matkoja.
Heimon neljästä suvusta kiipijäkalat (Anabas) on levittäytynyt Itä- ja Etelä-Aasiaan, Ctenopoma ja Microctenopoma puolestaan elävät trooppisessa Afrikassa, ja kaksilajinen Sandelia on eteläafrikkalainen suku.
Aiheesta muualla

Family Anabantidae (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.).  (englanniksi)
Keski-Suomen Valo

| Keski-Suomen Valo |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1947 
Toimiala:  Energia
Liikevaihto:  321 miljoonaa markkaa (1998) 
Henkilöstö:  236 (1997) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keski-Suomen Valo Oy oli suomalainen energiayhtiö. Sen sähköverkko ulottui 33 kunnan alueelle vuonna 1997, jolloin yhtiö myi sähköä 840 GWh. Yhtiö tuotti energiaa noin 100 GWh vuodessa. Toimialueen kunnat omistivat Valon. Vuonna 1998 IVO osti yhtiöstä 16 prosenttia. Vattenfall osti yhtiön vuonna 2000.
Aiheesta muualla

Keski-Suomen Valo Oy (Pörssitieto)
Kynsikkäät (sienisuku)

| Kynsikkäät |
| --- | --- |
 Tuhkatupaskynsikäs (Lyophyllum decastes)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Lyophyllaceae
Suku::  Kynsikkäät Lyophyllum  P.Karst.
Katso myös
   Kynsikkäät (sienisuku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kynsikkäät (Lyophyllum) on suhteellisen huonosti taksonomisesti määritelty helttasienisuku, joka toisinaan jaetaan vielä pienten lajien osalta omaan sukuunsa Tephrocybe. Lajien suomenkielisten ja tieteellisten nimien yhdistäminen on jopa kirjallisuudessa aika kaoottista. Tupaskynsikkäät ovat suuria lajeja, jotka esiintyvät isoina, jopa kilojen painoisina tuppaina. Aiemmin suvun lajeja on pidetty esimerkiksi malikkoina tai valmuskoina.
Lajeja

Palokynsikäs (Lyophyllum anthracophilum)
Nokikynsikäs (Lyophyllum atratum)
Tuhkatupaskynsikäs (Lyophyllum decastes)
Tuhrukynsikäs (Lyophyllum deliberatum)
Tummatupaskynsikäs (Lyophyllum fumosum)
Syrjänkynsikäs (Lyophyllum ignobile)
Liitukynsikäs (Lyophyllum konradianum)
Haikukynsikäs (Lyophyllum leucophaeatum)
Neulaskynsikäs (Lyophyllum mephiticum)
Hiirenkynsikäs (Lyophyllum murinum)
Hahakynsikäs (Lyophyllum putidum)
Otsonkynsikäs (Lyophyllum schulmannii)
Savukynsikäs (Lyophyllum semitale)
Tietupaskynsikäs (Lyophyllum shimeji)
Napakynsikäs (Lyophyllum striaepileum)
Kolmiokynsikäs (Lyophyllum transforme)
Lajeja > Aiemmin sukuun kuuluneita lajeja

Runkokynsikäs (Hypsizygus ulmarius, syn. Lyophyllum ulmarium)
Nurmitupaskynsikäs (Leucocybe connata, syn. Lyophyllum connatum)
Rahkakynsikäs (Tephrocybe palustris, syn. Lyophyllum palustre)
Jauhokynsikäs (Tephrocybe rancida, syn. Lyophyllum rancidum)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kynsikkäät (Lyophyllum)
Kinabatangan

Kinabatangan
Kinabatangan on kaupunki Malesiassa. Se sijaitsee Sabahin osavaltiossa, Borneon saarella. Kaupungin arvioitu asukasluku on noin 59 000 (1991). Kaupunki sijaitsee lähellä Kinabatangan-jokea.
Kinaasi

Kinaasi on entsyymi, joka siirtää fosfaattiryhmiä korkeaenergisiltä luovuttajamolekyyleiltä (kuten ATP:ltä) tietyille kohdemolekyyleille (substraateille). Tätä fosfaattiryhmien siirtoa kutsutaan fosforylaatioksi. Fosfaattiryhmien poiston eli defosforylaation tekevät puolestaan fosfataasientsyymit.
Fosforylaation tarkoituksena on useimmiten kohdemolekyylien aktivointi, vaikka harvoin fosforylaatio myös estää kohdeproteiinin toiminnan. Keskeinen kinaasityyppi ovat proteiinikinaasit, jotka aktivoivat tiettyjä kohdeproteiineja solujen sisäisissä ja välisissä signaalinvälitysketjuissa. Useat näiden ketjujen toimintaa estävät lääkkeet inhiboivat juuri aktivoivia proteiinikinaaseja.
Kinahmin kaivos

Kinahmin kvartsikaivos on toiminut Nilsiän Kinahmissa, Kinahmin kvartsiittiselänteellä vuodesta 1976 alkaen ja sen omistaa SP Minerals Oy, nykyisin Sibelco Nordic Oy Ab. Kaivoksesta on louhittu kvartsimalmia vuoteen 2001 mennessä 4,75 miljoonaa tonnia. Louhittu kvartsi menee pääosin kotimaisen lasiteollisuuden käyttöön.
Kinahmin kaivosalueen läpimitta on 500 metriä ja kilometrin päässä kaivoksesta länteen sijaitsee samankokoinen jäte- ja rikastamoalue.
Kaivokseen kulkee Siilinjärvi-Viinijärvi -rautatieltä sivuraide, joka ei tosin ole ollut vuosiin enää käytössä.
King’s Cross St. Pancrasin tulipalo

| King’s Cross St>  Pancrasin tulipalo |
| --- | --- |
 Savua tupruava King’s Cross St. Pancrasin metroaseman sisäänkäynti tulipalon päivänä
Päivämäärä:  18. marraskuuta 1987
Kellonaika:  noin 19:30
Tapahtumapaikka:  King’s Cross St. Pancrasin metroasema, Lontoo, Englanti
Syy:  liukuportaikon koneistoon pudotettu tulitikku ja äkillisesti levinnyt palo
Kuolleita:  31
Loukkaantuneita:  noin 100
King’s Cross St. Pancrasin metroasemalla, joka on Lontoon metron tärkeä solmukohta, sattui 18. marraskuuta 1987 tulipalo, joka vaati 31 kuolonuhria.
Tulipalo sai alkunsa puisesta liukuportaikosta, jonka koneistoon oli pudonnut yhä kytenyt tulitikku. Tuntematon matkustaja oli tiettävästi sytyttänyt sillä savukkeen ja pudottanut sen sitten liukuportaissa. Vaikka Lontoon metrossa oli jo tupakointikielto aiempien tulipalojen takia, sitä ei tarkkaan valvottu. Tulitikku kyti koneistossa ja sytytti siellä olleen kerroksen voiteluainetta ja roskaa. Palo oli aluksi vain pienimuotoinen, eikä siihen kiinnitetty paljoa huomiota. Tulipalo levisi vähitellen ylös liukuportaita, ja noin kello 19:45 se leimahti äkillisesti porraskuilua ylös maanalaiseen asemahalliin, jossa oli tapahtumahetkellä runsaasti ihmisiä.
Leimahduksen syy osoittautui tutkimuksissa vasta, kun tulipalo mallinnettiin matemaattisesti. Syyksi osoittautui kaksi tekijää; ensimmäinen niistä oli Coandă-ilmiö, jonka takia tulipalon kuumentama ilmavirtaus painui puisen liukuportaikon askelmia vasten, ja toinen se, että puiset portaat lopulta lieskahtivat (engl. flashover) kuumentumisen seurauksena. Näiden kahden tekijän yhteisvaikutusta, jota ei ollut aiemmin todettu, kutsutaan nykyään uomailmiöksi (engl. trench effect).
Tulipalon johdosta Lontoon metron puiset liukuportaat korvattiin metallisilla, ja paloturvallisuussäädöksiä uusittiin.
Kiekko (jääkiekko)

Kiekko, jossa on Tšekin jääkiekon MM-kilpailuiden 2004 logo.
Kiekko on jääkiekossa käytettävä pyöreä kumista valmistettu peliväline. Standardin mukaan määritelty pelivälineenä käytettävä kiekko on mitoiltaan yhden tuuman (25,4 mm) paksu, halkaisijaltaan kolme tuumaa (76,2 mm) ja painoltaan väliltä 156–170 grammaa. On kehitetty myös painavampia oranssin värisiä kiekkoja (283,5 g) tai tätäkin vielä huomattavasti painavampia (907 g) harjoitteluvälineitä käytettäväksi harjoituttamaan pelaajan laukaisuvoimaa sekä kiekonkäsittelytaitoa.[lähde? ]
Aikanaan lähetyksiään varten televisioverkosto FOX kehitytti televisioitaviin otteluihin kiekon, jonka sisällä oli pieni piirilevy, joka sisälsi liiketunnistimen ja infrapunalähettimen. Kiekko nimettiin FoxTraxiksi. Kiekon tarkoitus oli helpottaa etenkin hidasteissa sen näkyvyyttä ottelua seuraaville televisiokatsojille. Infrapunalähettimellä kiekko saatiin hehkumaan televisiolähetyksessä aina kun pelaaja oli antanut sille riittävästi liike-energiaa mailallansa. Ensimmäisen kerran FoxTraxia käytettiin pelivälineenä vuonna 1996 pohjoisamerikkalaisen NHL-liigan All Stars -tähdistöottelussa ja viimeisen kerran vuonna 1998, kun NHL:n pudotuspelien ensimmäinen kierros käynnistyi. Kokeilu päätettiin samalla, kun Foxin NHL-televisiointioikeudet loppuivat vuonna 1998.
Ottelussa kiekon nopeus voi kovimmissa lyöntilaukauksissa ylittää 170 km/h:n nopeuden rajan.[lähde? ] Eräs julkisuutta saanut onnettomuus NHL-liigan historiassa tapahtui 12. maaliskuuta 2002, kun Calgary Flamesin ja Columbus Blue Jacketsin ottelua seurannut 13-vuotias Brittanie Cecil sai kiekon päähänsä ja kuoli saamiinsa vammoihin.
Jääkiekon SM-liigassa, kuten myös NHL:ssä saa nykyisin kahden minuutin rangaistuksen, jos pelaaja lyö kiekon katsomoon omalta puolustusalueeltaan sen osumatta vastustajaan tai kaukalon reunuksiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiekko Wikimedia Commonsissa
Kökarinselkä

Köökarinselkä (ruots. Kökarsfjärden) on merenselkä Ahvenanmaalla Kökarin ja Föglön saarten välissä. Kökarin ja Föglön etäisyys on noin 18 kilometriä.
Osia:
Floskärs fjärden (Floskärinselkä)
Gåsskärs strömmen (Gåsskärinvirta)
Skottskärs fjärden (Skottskärinselkä)
Vitfågelskärs fjärden (Vitfågelskärinselkä)
Västergrunds fjärden (Västergrundinselkä)
Kunnallisvaalit 2004

Vuoden 2004 kunnallisvaalit järjestettiin sunnuntaina 24. lokakuuta 2004. Ennakkoäänestys järjestettiin Suomessa 13.–19. lokakuuta ja ulkomailla 13.–16. lokakuuta.
Kunnallisvaaleissa oli 39 906 ehdokasta 416 kunnassa. Ehdokkaista 8 668 oli entisiäselvennä valtuutettuja.[lähde? ] Yli 700 ehdokasta oli eri listalla kuin edellisvaaleissa. Naisia oli 39,9 prosenttia ehdokkaista. Vihreillä, VSL:llä ja KA:lla oli enemmän nais- kuin miesehdokkaita. Nuoriaselvennä ehdokkaista oli 11,3 prosenttia, mikä on lähes prosenttiyksikön enemmän kuin edellisissä vaaleissa.[lähde? ] Ehdokkaiden keski-ikä oli 46,7 vuotta.
Vaalikamppailu pääsi kunnolla vauhtiin vasta vaalipäivää edeltäneen viikon aikana. Väittelyn keskeiseksi aiheeksi muodostuivat kunnalliset palvelut. SDP:n puheenjohtaja, silloinen eduskunnan puhemies Paavo Lipponen arvosteli Kokoomusta palvelujen liiasta yksityistämisestä. Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen vastasi, ettei Lipponen tuntenut kuntien tilannetta ja huomautti, että palveluja oli yksityistetty myös sellaisissa kunnissa, joissa SDP oli suurin puolue.
Äänioikeutettuja oli 4 099 864, joista EU:n, Islannin tai Norjan kansalaisia 29 634 sekä muista maista 45 410. Kunnallisvaaleissa saa äänestää kunnassa kaksi vuotta asunut kansallisuudesta riippumatta.
Vuoden 2005 alussa astui voimaan kymmenen kuntaliitosta (liitettyjen/lakkautettujen kuntien nimet ovat suluissa), ja valtuustot uusiin yhdistyviin kuntiin valittiin Joensuussa (Kiihtelysvaara ja Tuupovaara), Kangasalla (Sahalahti), Kuopiossa (Vehmersalmi), Loimaalla (Loimaan kunta), Parikkalassa (Saari ja Uukuniemi), Pöytyällä (Karinainen), Seinäjoella (Peräseinäjoki), Tohmajärvellä (Värtsilä), Ulvilassa (Kullaa) ja Varkaudessa (Kangaslampi). Nämä olivat ainoat kunnallisvaalit, jotka järjestettiin lyhytikäisessä Pieksänmaan kunnassa.
Tulokset

Vaalien koko maan äänestysprosenttien keskiarvo oli 58,6, ja aktiivisuus nousi edellisvaaleista 2,7 prosenttiyksikköä. Kunnista korkein äänestysprosentti oli Iniössä (89,5 %) ja matalin Vantaalla (50,8 %).
Ennakkoon äänesti 940 743 eli 22,9 prosenttia äänioikeutetuista. Lestijärven kunnassa ennakkoäänestys oli innokkainta (49,4 %). Vaalipäivänä äänensä antoi 35,6 prosenttia äänioikeutetuista.
Valtuustoon valittujen naisten osuus kasvoi 2 prosenttiyksikköä vuoden 2000 vaaleista ja oli nyt 36,4 prosenttia.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| äänestysaktiivisuus (Suomessa asuvat) | 58,6% | +2,7 |  |
| äänestäneet (Suomessa asuvat) | 2 403 260 | +160 449 |  |
| hylätyt äänet | 15 130 | −3 557 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| puolue | puolue | valtuutetut | valtuutetut | äänet | äänet | äänet | äänet | ehdokkaat  |
| puolue | puolue | valtuutetut | valtuutetut | lukumäärä | lukumäärä | osuus | osuus | ehdokkaat  |
|  | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 2 585 | +26 | 575 822 | +64 452 | 24,11% | +1,12 | 8 864 |
|  | Suomen Keskusta | 4 425 | −200 | 543 885 | +15 566 | 22,77% | −0,98 | 11 164 |
|  | Kansallinen Kokoomus | 2 078 | +50 | 521 412 | +57 919 | 21,83% | +0,99 | 7 578 |
|  | Vasemmistoliitto | 987 | −40 | 228 358 | +8 687 | 9,56% | −0,32 | 4 280 |
|  | Vihreä liitto | 314 | −24 | 175 933 | +4 226 | 7,37% | −0,35 | 1 836 |
|  | Ruotsalainen kansanpuolue | 636 | −8 | 124 011 | +10 841 | 5,19% | +0,10 | 1 493 |
|  | Suomen Kristillisdemokraatit | 391 | −52 | 94 666 | −343 | 3,96% | −0,31 | 1 727 |
|  | Perussuomalaiset | 106 | −3 | 21 417 | +6 705 | 0,90% | +0,24 | 881 |
|  | Suomen Kommunistinen Puolue | 16 | +2 | 12 844 | +2 384 | 0,54% | +0,07 | 323 |
|  | Suomen Kansan Sinivalkoiset | 2 | – | 3 173 | – | 0,13% | – | 51 |
|  | Vaihtoehtoväki | 1 | +1 | 2 257 | +1 857 | 0,09% | +0,07 | 57 |
|  | Rauhan ja Sosialismin puolesta – Kommunistinen Työväenpuolue | 1 | −1 | 1 248 | −1 066 | 0,05% | −0,05 | 69 |
|  | Eläkeläiset Kansan Asialla | 1 | -- | 1 242 | −186 | 0,05% | −0,01 | 28 |
|  | Itsenäisyyspuolue Vapaan Suomen liitto | 2 | −1 | 1 228 | +563 | 0,05% | +0,02 | 43 |
|  | Liberaalit | 1 | – | 1 016 | – | 0,04% | – | 49 |
|  | Köyhien Asialla | 0 | – | 799 | – | 0,03% | – | 11 |
|  | Suomi – Isänmaa | 0 | – | 337 | – | 0,01% | – | 6 |
|  | Yhteisvastuu puolue | 0 | – | 45 | – | 0,00% | – | 1 |
|  | Muut | 420 | −60 | 78 437 | −10 839 | 3,28% | −0,73 | 1 446 |
|  | Yhteensä | 11 966 | −312 | 2 388 130 | +164 006 | 100% |  | 39 906 |
Lähde: Oikeusministeriö 2005 Tilastokeskus 2009
Ääniharavat

| Ehdokas | Puolue | Kunta | Äänimäärä | Osuus äänistä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zyskowicz Ben | KOK | Helsinki | 7777 | 3,0 |
| Hiltunen Rakel | SDP | Helsinki | 6310 | 2,4 |
| Soininvaara Osmo | VIHR | Helsinki | 6178 | 2,4 |
| Bryggare Arto | SDP | Helsinki | 5214 | 2,0 |
| Pajunen Jussi | KOK | Helsinki | 4967 | 1,9 |
| Biaudet Eva | RKP | Helsinki | 4953 | 1,9 |
| Ojala Outi | VAS | Helsinki | 4192 | 1,6 |
| Asko-Seljavaara Sirpa | KOK | Helsinki | 4062 | 1,6 |
| Piha Kirsi | KOK | Helsinki | 3981 | 1,5 |
| Brax Tuija | VIHR | Helsinki | 3522 | 1,3 |
Kuvia vaalityöstä

Kokoomus
RKP
Vihreät
Itsenäisyyspuolue
Nuoret tekivät kunnallisvaalityötä ja jakoivat linssikeittoa Helsingissä Lasipalatsin edustalla Vasemmistonuorten tilaisuudessa.
Aiheesta muualla

Kunnallisvaalit 2004 Oikeusministeriö
Kunnallisvaalit 2004 Tilastokeskus
Vaalimaatti 2004 – Ohjelmapankki Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto. Puolueiden tavoiteohjelmat ja kunnallisvaaliohjelmat vuodelta 2004.
Doria.fi − Kunnallisvaalit 2004 tilastokeskuksen julkaisu
Kazakstanin jalkapallomaajoukkue

Kazakstanin jalkapallomaajoukkue edustaa Kazakstania jalkapallossa. Erottuaan Neuvostoliitosta Kazakstan pelasi ensimmäisen maaottelunsa 1. kesäkuuta 1992 Turkmenistania vastaan. Kazakstan kuului aluksi Aasian jalkapalloliittoon AFC:hen, mutta liittyi Euroopan jalkapalloliittoon UEFAan vuonna 2002. Kazakstan otti vuoden 2008 EM-kisojen karsinnoissa ensimmäisen voittonsa kukistamalla 24. maaliskuuta 2007 Serbian kotonaan 2–1.
Entisiä päävalmentajia

Miroslav Beránek
Juri Krasnožan
Arno Pijpers
Stanimir Stoilov
Bernd Storck
Aiheesta muualla

Kazakstanin jalkapalloliitto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Maajoukkueen virallinen sivu (venäjäksi)
Kinabalunlehvi

| Kinabalunlehvi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Irenat Irenidae
Suku::  Lehvit Chloropsis
Laji::  kinabaluensis
Kaksiosainen nimi
 Chloropsis kinabaluensis  Sharpe, 1887 
Synonyymit
 Chloropsis cochinchinensis kinabaluensis 
Katso myös
   Kinabalunlehvi Wikispeciesissä   Kinabalunlehvi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kinabalunlehvi (Chloropsis kinabaluensis) on irenojen heimoon kuuluva varpuslintu. Sitä pidetään joskus omana lajinaan, joskus sinisiipilehvin alalajina.
Kinabalunlehviä tavataan Borneon pohjoisosissa ja sitä esiintyy Indonesiassa ja Malesiassa. Sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kökarsören

| --- | --- |
Sijainti:  Ahvenanmaa Suomi
Vesistö:  Itämeri 
| --- | --- |
Korkeus:  13  m  
Väri:  Punainen 
| --- | --- |
Valmistunut:  1983
| --- | --- |
Valon korkeus:  23,7 m
Valonkanto:  17,2  km 
Valon ominaisuudet:  Fl W 5s 
| --- | --- |
ARLHS:  ALA010 
Admiralty:  C4725 
List of Lights:  29509 
MarineTraffic:  1000005953 
NGA:  116-15804 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kökarsörenin majakka sijaitsee Ahvenanmaalla Saaristomeren eteläosassa. Ensimmäinen kolmikulmainen majakka paikalle rakennettiin 1906, mutta se purettiin 1983 huonokuntoisena pois. Nykyinen majakka on peräisin vuodelta 1983, ja sen valon korkeus on 23,7 metriä.
Kyrylo Henyk

Kyrylo Henyk (1857-1925)
Kyrylo Henyk (1857 – 12. helmikuuta 1925) oli kanadanukrainalainen siirtolaisasiamies.
Elämäkerta

Kyrylo Henyk syntyi vuonna 1857 Galitsian Bereziv Nyzhniissä Itävallan keisarikunnassa. Hänen isänsä oli kylänvanhin Ivan Genyk ja äitinsä Anna Pertsovytš. Henyk aloitti opintonsa Kolomyjassa ja siirtyi sitten Ivano-Frankivskiin saattamaan päätökseen opettajankoulutuksensa. Hän valmistui oppikoulusta Lvivissä ja sai vuonna 1879 nimityksen opettajaksi Nadvirnan piirikuntaan. Vuonna 1882 Henyk palasi kotikyläänsä ja perusti sinne koulun. 1880-luvulla Henyk perusti myllyn sekä osuuskaupan, jonka hän nimesi Karpaattien kaupaksi. Vuonna 1890 hänet valittiin kaupunginvaltuustoon Kolomyjassa, missä hän oli aikanaan aloittanut opintonsa.
Henyk tapasi jossain vaiheessa Josef Oleskiwin, joka kannusti ukrainalaisia lähtemään siirtolaisiksi Kanadaan. Oleskiw kysyi Henykiltä, ryhtyisikö hän Kanadaan lähtevän ukrainalaisryhmän johtajaksi, jonka tehtäviin kuului auttaa siirtolaisia perillä asettumaan uusiin kotipaikkoihinsa. Ryhmä oli järjestyksessä toinen Oleskiwin Kanadaan lähettämistä. Yhdessä vaimonsa ja neljän lapsensa kanssa Henyk liittyi 64 ukrainalaisen ryhmään, joka saapui Quebec Cityyn 22. kesäkuuta 1896. Henyk johdatti ensimmäisen ryhmänsä ensin Winnipegiin ja sieltä perustamaan Manitoban Stuartburniä, jota nykyään pidetään Länsi-Kanadan ensimmäisenä ukrainalaisena yhteisönä. Elokuussa Henyk haki maapalstaa Stuartburnista, mutta muutti pian mielensä ja asettui Winnipegiin. Samassa kuussa Oleskiw suositteli Henykia Kanadan sisäministeriölle siirtolaisasiamiehenä. Syyskuussa Henyk sai työpaikan sisäministeriön palveluksessa siirtolaisasiamiehenä, jonka tehtäviin kuuluivat myös kääntäminen ja tulkkaus. Siirtolaisasiamiehen työssä Henyk tapasi maahan saapuvat ukrainalaiset siirtolaiset Quebec Cityssä, kannusti heitä englannin kielen käyttöön sekä perinnäistavoista luopumiseen ja toimi tarvittaessa neuvonantajana.  Aluksi Henyk kutsuttiin työhön vain tarvittaessa, mutta kun työ lisääntyi ukrainalaisen siirtolaisuuden Kanadaan räjähdysmäisesti kasvaessa, virka muuttui kokopäivätoimiseksi vuonna 1898. Henykistä tuli näin ensimmäinen ukrainalainen Kanadan valtion kokopäivätoiminen virkamies.
Henyk perusti vuonna 1899 kotiinsa Taras Ševtšenko-lukusalin.  Vuonna 1903 hän perusti Kanadan ensimmäisen ukrainankielisen sanomalehden Kanadyiskyi farmerin (Kanadalainen maanviljelijä). Henyk ei itse ollut uskonnollinen, mutta hänen mielestään kristillisen kirkkokunnan piti olla riippumaton venäläisistä ja kreikkalaisista ortodoksisista säännöistä. Yhteistyössä Winnipegin presbyteerisen kirkon pappien kanssa hän perusti “Itsenäisen kreikkalaisen kirkon” (Independent Greek Church) 1903-1904.  Henyk menetti työpaikkansa ja julkisen asemansa vuonna 1911, koska hän oli tukenut Liberaalista Puoluetta, joka hävisi vaalit ja menetti hallitusvallan. Hän asui jonkin aikaa Yhdysvalloissa, mutta palasi sitten Winnipegiin, missä hän kuoli 12. Helmikuuta 1925.
Kuollessaan Henyk oli tullut niin tunnetuksi kanadanukrainalaisessa yhteisössä, että häntä kutsuttiin “Kanadan tsaariksi”.
Aiheesta muualla

Hryniuk, Stella: Cyril Genik Dictionary of Canadian Biography.
Martynowych, Orest T., The Seraphimite, Independent Greek, Presbyterian and United Churches
Martynowych, Orest T., The Taras Shevchenko Reading Club
Kirjallisuus

Dictionary of Ukrainian Canadian biography, pioneer settlers of Manitoba, 1891–1900, V. J. Kaye, editor and compiler (Toronto, 1975).
Oleksander Dombrovsky, Outline of the history of the Ukrainian Evangelical-Reformed movement (New York et Toronto, 1979) [text in Ukrainian].
A heritage in transition : essays in the history of Ukrainians in Canada, M. R. Lupul, editor (Toronto, 1982).
J.-P. Himka, Galician villagers and the Ukrainian national movement in the nineteenth century (New York, 1988).
V. J. Kaye, Early Ukrainian settlements in Canada, 1895–1900  Dr. Josef Oleskow's role in the settlement of the Canadian northwest (Toronto, 1964).
O.T. Martynowych, The Seraphimite, Independent Greek, Presbyterian and United Churches, umanitoba.ca/...canadian.../05_The_Seraphimite_Independent_Greek_Presbyterian_and_United_Churches.pdf -
O.T. Martynowych, The Taras Shevchenko Reading Club/Educational Society for ...umanitoba.ca/faculties/.../04_The_Taras_Shevchenko_Reading_Club.pdf
O. T. Martynowych, Ukrainians in Canada : the formative period, 1891–1924 (Edmonton, 1991).
M. H. Marunchak, Studies in the history of Ukrainians in Canada (5 vol. published, Winnipeg, 1964– ) [text in Ukrainian].
O. I. Sych, From the « new land » letters of Ukrainian emigrants from Canada (Edmonton, 1991) [text in Ukrainian].
Kilpiliaanit

| Kilpiliaanit> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Kilpikiertokasvit Menispermaceae
Suku::  Kilpiliaanit Sinomenium  Diels
Katso myös
   Kilpiliaanit Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kilpiliaanit (Sinomenium) on kilpikiertokasvien (Menispermaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun kuuluu vain yksi laji, kilpiliaani (Sinomenium acutum). Laji esiintyy Kiinassa, Japanissa, Koreassa, Thaimaassa ja Nepalissa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kilpiliaanit – Sinomenium
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sinomenium
Kortejärvi (Hämeenlinna)

| Kortejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°07′39″N, 24°41′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Kotkijärveen 
Järvinumero:  35.774.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110 m  
Rantaviiva:  0,918 km  
Pinta-ala:  5,159 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortejärvi 
Kortejärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110 metriä mpy.