Vesijärvi (Pirkanmaa)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3 948 hehtaaria eli 39 neliökilometriä. Se on 18 kilometriä pitkä. Järvi on muodostunut Tampereelta Kangasalan kautta Pälkäneelle jatkuvan harjujakson taakse. Vain järven lounaispäässä on avointa selkävettä, järven keskiosa on kapea ja järven koillispäässä on runsaasti suuria saaria. Järven levein kohta (noin 4,5 kilometriä) on Santasaaren ja Mutikon niemen välillä. Leveimmästä kohdasta etelään aukeaa kahdeksan kilometriä pitkä järvenselkä. Tältä järvenselältä työntyy Vohlion saaren taakse Saappaanpohjan lahti ja itään pari kilometriä pitkä Kaukalahti. Erityinen järvenalue on Saappaanpohjan eteläpuolella oleva Lintulahti, joka jää kilometrin pituisen, mutta 100 metriä leveän, Santasaaren suojaan. Pohjoisessa oleva melkein 300 metriä leveä Mutikonsalmi yhdistää järven suurimman selän pohjoisen kapeaan järvenosaan. Salmen pohjoispuolelta alkaa länteen 2,2 kilometriä työntyvä Havisevanlahti. Sitä vastapäätä sijaitsevat Kitiniemenlahti ja Savisenlahti, jotka päättyvät Kitiniemen edustalla olevaan 200 metriä leveään salmeen. Salmen takaa aukeaa 3,5 kilometriä pitkä järvenselkä, joka päättyy Palosaareen. Se, ja alueen muut suuret saaret, rikkovat Vesijärven koillispään vesialueen sokkeloiseksi saaristoksi. Saarten eteläpuolelle jää pieni Mäntysenselkä ja niiden pohjoispuolelle pitkät ja kapeat Taipaleenlahti ja Jäniänlahti, näistä edempänä sijaitsee Vanhankylänlahti, ja aivan tämän lahden perällä vielä Siitamanlahti ja Kailahti.
Järvessä on kartan mukaan yli 230 saarta, joista suurin osa on luotomaisia pikkusaaria. Maininnan arvoinen on järvenselän länsirannan suuntainen Santasaari, joka on osa Harjurannan, Pikonlinnan ja Levonkärjen kautta kulkevaa harjujaksoa. Samalla järvenselällä sijaitsevat myös Kissasaari, Amerikansaari, Vohlio, Pikonlinna, Selkäsaari, Selkäkarit, Majurinsaari, Aadolfinsaari, Lammasaari, Junasaaret, Kuttusaari ja Lapinsaari. Järven koillisosan alueella sijaitsee monia suuria saaria. Niitä ovat esimerkiksi Uitamonsaari, Palosaari, jolla on pituutta 2,2 kilometriä, Isosaari, Haikansaari, Viittanen, Vasikkasaari, Kalasaari ja Kottisaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 238 miljoonaa kuutiometriä eli 0,238 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6 metriä ja suurin syvyys on 39 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pikonlinnan ja Santasaaren eteläkärjen edustalla . Toinen syvänne sijaitsee Pikonlinnan saaren edustalla, missä on 31 metriä syvää. Kolmas vastaava syvänne sijaitsee järven koillisosassa Palosaaren ja Isosaaren välissä, missä lukee kartassa 32 metriä. Lounaispään järvenselällä syvyydet vaihtelevat reippaasti, mutta muualla on järvessä melko matalaa. Huomattavia syvänteitä esiintyy esimerkiksi Lintulahdelta Kesomalahteen, missä sijaitsee myös syvin kohta, Vohlion pohjoispuolella, Pikonlinnan saarelta Ansiolahteen johtavalla kaarella, Havisevanlahdella sekä Isosaaren etelä- ja pohjoispuolella.
Järven rantaviivan pituus on 171 kilometriä, josta silmämääräisesti noin puolet on peltomaata ja loput metsämaata. Soistuneita rantoja ei esiinny juuri ollenkaan. Rannat ovat pääasiassa alavaa maastoa, mutta järvelle näkyy muutama korkeampi mäki. Järvenselän etelärannalla Tampereen ja Pälkäneen välisestä harjujaksosta erottuvat järvelle Kirkkoharju ja Kuohunharju. Myös etelämpänä oleva Keisarinharju voi näkyä järvelle. Keisarinharjun näkötorni seisoo yli 50 metriä korkeammalla ja Kirkkoharjun näkötorni on lähes 70 metriä korkeammalla kuin järvenpinta. Järven pohjoisrannalta nousee Haralanharju 85 metriä ylemmäksi. Haralanharjulla on myös näkötorni. Vastarannalla sijaitsee Kaukavuori, joka kohoaa yli 70 metriä ylemmäksi ja koillisosassa Tollionniemellä olevat Hohkakorvenkalliot kohoavat 60 metriä vedenpintaa ylemmäksi.
Järven asutus on pääasiassa haja-asutusta, jonka välissä on satoja vapaa-ajan asuntoja. Järven rannoille levittäytyvät kuitenkin muutamat taajamat. Etelärannassa sijaitsee Kangasalan keskustaajama ja sen yhteydessä oleva Rikun taajama-alue. Saappaanpohjassa sijaitsee Ruutanan taajama ja Havisevanlahdella Havisevan kylä. Rannoilla sijaitsee myös useita kulmakuntia. Järven eteläisellä järvenselällä on esimerkiksi Suomatka, Keso, Soukkio, Mutikko, Päkinmäki ja Mustoo. Järven koillisosissa sijaitsevat Haviseva, Huhtala, Lihasula, Köyrä, Mäyrä, Tollionmaa, Ruokonen ja Siitama. Järven koillispää sijaitsee Oriveden kunnan puolella. Kantatie 58 seuraa Vesijärven etelärannan ja Längemäveden välisellä kannaksella ja kääntyy Vesijärven Mäntysenselän Mäyränlahdella kohti pohjoista. Naappilan ja Siitaman välinen yhdystie 14207 kulkee järven pohjoispään takana ja kääntyy Siitamasta pohjoisrantoja seuraten kohti Kangasalaa. Siitamassa on myös Siitaman rautatieasema, joka sijaitsee Tampere–Haapamäki-rautatien varrella. Rautatie pysyttelee koko ajan Vesijärven luoteisrannasta etäällä.