Suomen tataarit
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen tataarit Wikimedia Commonsissa
Rauno Hakulinen: Kansankirkon varjossa (pdf) (Uskontotieteen pro gradu –tutkielma) 2008. Humanistinen tiedekunta. Pysyvä osoite
Elina Kervinen: Tavismuslimit. Ylioppilaslehti 9/2004.
Dokumentti Suomen tataareista (tataarin kielellä, suomeksi tekstitettynä).
Финляндия татарлары / Финские татары "Халкым минем" (dokumentti tataariksi)
Pyhä Perintö - dokumentti Järvenpään tataariyhteisöstä
Suomentataarilainen yhtye Başkarma.
Tataariyhteisön Mähallä Habärläre - lehti. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiptshak-heimon jäseniä - Helsingin keskuksessa, Seura, 26.08.1936, nro 35, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Finlandiya Tatarları - turkkilainen dokumentti Suomen tataareista
Renat Bekkin - Connections between Tatars in Petrograd-Leningrad and Finland during the 1920s and 1930s - PDF
The "Tatar Way" of Understanding and Practising Islam in Estonia
Horsemeat in the culinary traditions of the Mishär Tatar diaspora in the eastern Baltic Sea region: cultural and historical aspects
Journal of Endangered Languages: Tatar language preservation and educational activities in Finland
Journal of Endangered Languages: The role of language and religion in Estonian Tatar identity-building
Visible and Invisible Tatar Women in Finland - Sabira Stahlberg
Tatarstan osana Venäjän monikulttuurisuutta, eli venäläisen ja venäjäläisen ero - Arsen Kaader (Arkistoitu – Internet Archive)
Yabalak SÜZLEK - Tataarilainen sanakirja - Fazile Nasretdin, Raif Hairulla
Tatar-Finnish Dictionary
Tataarin kielen sanastoa – Aybagar
Институт Татарской энциклопедии (Tataaritietosanakirjan instituutti - Youtube)
Suomen Islam-seurakunta, Youtube
Osman Alin äänihaastattelu vuodelta 1955 - Yle
"Suomessa asuvat Kazanin turkkilaiset" (turkiksi) Binark, Naile 1977
| n k Suomen väestöryhmät |
| --- | --- |
Suomalaisten heimot:  hämäläiset  karjalaiset  lappalaiset  pohjalaiset  savolaiset  varsinaissuomalaiset  inkeriläiset 
Perinteiset kulttuuriset vähemmistöt:  juutalaiset  karjalaiset  romanit  saamelaiset  suomenruotsalaiset (ahvenanmaalaiset)  tataarit  vanhavenäläiset 
Muita etnisiä ryhmiä:  afrosuomalaiset  afganistanilaiset  englantilaiset  intialaiset  irakilaiset  italialaiset  kiinalaiset  kongolaiset  kosovolaiset  kurdit  latvialaiset  persialaiset  romanialaiset  saksalaiset  somalit  sveitsiläiset  thaimaalaiset  turkkilaiset  ukrainalaiset  unkarilaiset  venäläiset  vietnamilaiset  virolaiset 
Katso myös:  maahanmuuttajat Suomessa 
Tataareja Helsingissä Id al-Fitrin aikaan vuonna 1920 (tataariksi Uraza bäyräme).
Andrejevkan kylä (tataariksi Möterawıl) Nižni Novgorodin alueen Sergatšin kihlakunnassa (2018).
Ymär Abdrahimin kangas- ja lyhyttavarakauppa, Iso Roobertinkatu 28, Helsinki (Kuva noin vuodelta 1920).
Kazanilainen sotavanki Mahmut Rahim soittaa viulua Tampereella; seuranaan vasemmalta Fatih Arat, Letfulla Baibulat, Aisa Hakimcan ja Bilaletdin Kaader (1944).
Tataarien sotamuistomerkki Helsingin islamilaisella hautausmaalla.
Letfulla Šaripžanov (1879–1937) teloitettiin "vakoilusta Suomen hyväksi". Hän kävi 1920-luvulla useasti Suomessa tapaamassa sukulaisiaan.
Moskeijan rakentamishankkeen suunnitteluryhmä Helsingissä vuonna 1917. Vasemmalta eturivissä Fatih Karimi, Hadi Maksudi, Weli-Ahmed Hakim, Musa Bigeev, Abdulfattah Hajiev; takarivissä Rushan Ali, Fathulla Kari, Umar Abdrahim, Rahim Batyrakov, Imad Camaletdin.
Tataarien "Turkkilainen kansakoulu" Helsingissä 1940-luvun lopulla. Oikealla opettaja Gibadulla Murtasin, vasemmalla Iris Kandelin.
Məhəmməd Əmin Rəsulzadə ja poliittiset pakolaiset Abdullah Battal, Mustafa Salah ja Lutfi Ishaki Hyvinkäällä vuonna 1922.
Idel-Ural -valtion presidentti Sadri Maksudi (istumassa keskellä) Suomen tataarien kanssa Tampereella vuonna 1920.
Tataarien moskeija Çümbälin kylässä Nižni Novgorodin alueella (2018).
Tataarien Islam-seurakunnan rakennus Helsingissä Fredrikinkadulla.
Turkkilainen imaami Enver Yıldırım pitämässä saarnapuhetta Suomen tataareille Järvenpään moskeijassa vuonna 1989.
Tataaria kirjoitettuna arabialaisella kirjaimistolla (Fatima Wafa, Tampere 1930).
Näytelmän käsiohjelma kahdella eri kirjaimistolla.
Mustafa Kemal Atatürk esittelee uusia turkkilaisia aakkosia Kayserin asukkaille (1928). Suomen tataarien siirtyessä latinalaiseen kirjaimistoon lainattiin ensimmäinen versio Turkista.
Zinnetullah Ahsen Bören vuonna 1942 kustantama suomenkielinen koraani, josta hän sai kiitoskirjeen niin Risto Rytiltä kuin Mannerheimiltä.
Tamperelainen tataarimuusikko Halid Kurbanali (1927–1988).
Näytelmä Helsingissä vuonna 1950.
Turkin tasavallan kymmenvuotisjuhla Tampereen VPK:n juhlasalissa (lokakuu 1933). Taustalla lippujen lisäksi presidenttien Atatürk ja Svinhufvud kuvat. Oikealla oven suussa Musa Bigiev, joka ei tullut yhteiskuvaan peläten Neuvostoliittoon jääneen perheensä vuoksi.
Turkkilaisen sanomalehden artikkeli "suomenturkkilaisesta" johtajasta Osman Alista, joka on vierailemassa Istanbulissa vuonna 1962.
Menestyneimmät tataaritaustaiset jääkiekkoilijat Räshid Hakimsan ja Lotfi Nasib edustivat molemmat Ilvestä.
Tataarien jalkapalloseura "Altın Orda" Terijoella vuonna 1934.
Ayten Wafin, Feride Nisametdin ja Gölämbär Saadetdin Helsingin Mattocenterissä vuonna 1989.
Sanomalehden "Sotsialistik Tatarstan" artikkeli Suomen tataareista Aisa Hakimcanista (keskellä) ja Ymär Daherista (oikealla), jotka vierailivat Kazanissa vuonna 1970.