stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fredrik Sotaisa

Fredrik Sotaisa voi tarkoittaa jompaakumpaa seuraavista historiallisista hallitsijoista:
Fredrik II, Itävallan herttua 1211–1246
Fredrik I, Saksin vaaliruhtinas 1423–1428
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Friedrich der Streitbare”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Parikkalan Urheilijat

Parikkalan Urheilijat (PaU) on vuonna 1914 perustettu urheiluseura Etelä-Karjalassa. Seura järjestää ohjattua liikuntaa ja koulutusta sekä valmennusta ja kilpailutoimintaa useissa eri lajeissa. Seuran tavoitteena on kehittää myönteistä suhtautumista liikuntaan ja ohjata etenkin nuoria terveiden elämäntapojen pariin.
Parikkalan Urheilijoilla on omat aktiiviset jaostonsa yleisurheiluun, hiihtoon, soutuun, jalkapalloon, salibandyyn, voimailuun ja lentopalloon. Yleisurheilussa seura kuuluu Suomen Urheiluliiton seuraluokittelun 1. luokkaan.
Seuran puheenjohtajana toimii Jussi Tuunanen. Olympiahopeaa 1976 voittanut keihäänheittäjä Hannu Siitonen edusti urallaan Parikkalan Urheilijoita.
Globe (Arizona)

| Globe |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 33°23′59″N, 110°46′54″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Arizona
Piirikunta:  Gila
Hallinto:  
 – Pormestari:  Terence O. Wheeler
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  47,09 km²
Korkeus:  1070 m
Väkiluku (2018):  7 346
 – Väestötiheys:  156,0 as./km²
 
 http://www.globeaz.gov/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Globe on kaupunki Arizonan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se on Gilan piirikunnan pääkaupunki. Vuoden 2018 arvion mukaan siellä asui 7 346 asukasta. Kaupungin pinta-ala on noin 47 neliökilometriä.
Globe (1876–1878 Globe City) on perustettu vuonna 1876. Alussa se oli kaivosleiri, joka rikkaiden hopea- ja kuparilöytöjen ansiosta kasvoi nopeasti. Kaupungin nimi juontaa maapallonmuotoisesta hopeaesiintymästä.
Globe sijaitsee Cobre Valley -nimisessä laaksossa. Pinal Mountains -vuoristo sijaitsee lähistöllä. Phoenixiin on matkaa maanteitse 140 kilometriä.
Kaivosteollisuus ja karjanhoito ovat kaupungin tärkeimmät elinkeinot.
Pinal Mountains
Kuparikaivos Globessa noin vuonna 1898–1899.
Globe
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Globe (Arizona) Wikimedia Commonsissa
Franz von Schönthan

| Franz von Schönthan> Franz Schönthan Edler von Pernwaldt |
| --- | --- |
 Franz von Schönthan
Henkilötiedot
Syntynyt: 1849 Wien, Itävalta
Kuollut: 1913 (63–64 vuotta) Wien, Itävalta
Kansalaisuus:  Itävalta
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Franz von Schönthan oik. Franz Schönthan Edler von Pernwald[t] (1849 Wien, Itävalta – 2. joulukuuta 1913 Wien, Itävalta) oli itävaltalainen näytelmäkirjailija ja teatterinjohtaja. Hän kirjoitti etupäässä komedioita.
Schönthan oli ensin meriupseeri, sitten näyttelijä, mutta keskittyi sitten kirjoittamaan näytelmiä, kun Das mädchen aus der fremde menestyi 1879 erinomaisesti. Hän teki yhteistyötä muiden kirjoittajien kanssa, joita olivat esimerkiksi Gustav von Moser, veli Paul von Schönthan, Franz Koppel-Ellfeld, Fedor von Zobeltitz, Rudolf Presber, Rudolf Oesterreicher ja Wolf von Baudissin. Schönthanin näytelmät eivät kirjallisesti olleet merkittäviä, mutta ne olivat harmittomia ja koomisia. Hän toimi vuosien ajan Berliinissä ja Wienissä teatterinjohtajana.
Teokset (valikoima)

Krieg im frieden, 1880, Gustav von Moserin kanssa; suom. Sota rauhan aikana
Unsere frauen, 1881, Gustav von Moserin kanssa
Reif von Reiflingen,1882, yhdessä veljensä Paul von Schönthanin (1853–1905) kanssa
Roderich Heller, 1883
Der raub der sabinerinnen, 1885; yhdessä veljensä Paul von Schönthanin kanssa; suom. Sabinitarten ryöstö
Goldfische, 1886
Cornelius Voss, 1888
Das gelobte Land, 1892
Der Herr Senator, 1894, suom. Herra senaattori
Klein Dorrit, 1905
Sherlock Holmes, 1906.
Teokset (valikoima) > Suomennetut näytelmät

Taideyliopiston Teatterikoulun Viipurin näyttämön kokoelmassa on seuraavien näytelmien käsikirjoitukset
Kuuluisia naisia: huvinäytelmä kolmessa näytöksessä, suom. Anni Levander
Herra senaattori: 3-näytöksinen huvinäytelmä; suom. Jaakko Tervo
Sodoma ja Gomorra: 4-näytöksinen ilveily; suom. H. Jääskeläinen
Hullutusten hetki: 4-näytöksinen huvinäytelmä; suom. Hilda Martin
Sabinitarten ryöstö: 4-näytöksinen huvinäytelmä; suom. H. Asp
Sota rauhan aikana: 5-näytöksinen huvinäytelmä; suom. Santala
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Franz von Schönthan Wikimedia Commonsissa
Franz von Sickingen

Franz von Sickingenin muotokuva 1500-luvulta.
Franz von Sickingen (2. maaliskuuta 1481 – 7. toukokuuta 1523) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtakunnanritari, joka yhdessä Ulrich von Huttenin kanssa johti ritarien kapinaa. Hän oli uskonpuhdistuksen varhaisvaiheiden merkittävimpiä henkilöitä. Sickingeniä on kutsuttu 'viimeiseksi ritariksi' (saks. der letzte Ritter), kuten aikalaisiaan Pierre Terrail de Bayardia ja keisari Maximiliania[lähde? ].
Varhaisemmat vaiheet

Franz von Sickingen syntyi 2. maaliskuuta 1481 Ebernburgin linnassa Pfalzissa. Hänen vanhempansa olivat Schweikhardt von Sickingen ja Margarethe Puller von der Hohenburg. Osallistuttuaan keisari Maximilianin sotaan Venetsian tasavaltaa vastaan 1508 hän peri suuren maaomaisuuden Reinin varrelta ja kartutti sekä omaisuuttaan että mainettaan puuttumalla erilaisiin kiistoihin, joissa hän yleensä esiintyi sorrettujen ystävänä.[lähde? ]
Vuonna 1513 Sickingen asettui Wormsista karkotetun Balthasar Schlörin tueksi ja hyökkäsi 7 000 miehen joukolla kaupunkia vastaan. Hänet asetettiin valtakunnankiroukseen, mutta hän jatkoi kaupungin alueiden hävittämistä ja sen kaupankäynnin häiritsemistä, kunnes hänen ehtoihinsa suostuttiin. Myöhemmin hän soti Lorrainen herttua Antoinea vastaan ja pakotti Hessenin maakreivi Filip I:n maksamaan hänelle 35 000 guldenia. Vuonna 1518 Sickingen puuttui Metzin sisäisiin riitoihin ja asettui nimellisesti kansalaisten puolelle kaupungin harvainvaltaista hallintoa vastaan. Hän johti 20 000 miehen armeijan Metziä vastaan ja pakotti kaupungin hallinnon maksamaan hänelle 20 000 guldenia ja kuukauden palkan hänen sotilailleen. Samana vuonna Maximilian vapautti Sickingenin valtakunnankirouksesta, ja hän osallistui Svaabian liiton sotaan Württembergin herttua Ulrichia vastaan.
Keisari Maximilianin kuoltua 1519 Sickingen otti vastaan lahjuksia Ranskan Frans I:ltä mutta marssitti keisarinvaalin aikana joukkonsa Frankfurtiin, missä ne vaikuttivat osaltaan Kaarle V:n valintaan keisariksi. Vastapalvelukseksi Sickingen sai keisarillisen kamariherran ja neuvosmiehen arvon. Vuonna 1521 hän johti sotaretkeä Ranskaan. Sickingen hävitti Picardieta, mutta hänet pysäytettiin Mézièresin luona ja pakotettiin perääntymään.[lähde? ]
Sickingen tapasi Ulrich von Huttenin noin vuonna 1517 ja alkoi tukea tämän suunnitelmia. Hän avusti monia velkojia painostamalla näiden mahtavia velallisia. Toisin kuin Hutten, Sickingen ei ollut itse oppinut mies, mutta hän arvosti tieteitä ja suojeli oppineita. Vuonna 1519 hänen esittämänsä uhkaus sai Kölnin dominikaanit vapauttamaan Johann Reuchlinin. Huttenin mukaan Sickingenin linnoista tuli "oikeamielisyyden turvapaikkoja" (saks. Herberge der Gerectigkeit). Useat uskonpuhdistuksen kannattajat saivat Sickingeniltä turvapaikan, ja sellaista tarjottiin myös Martti Lutherille.
Ritarien kapina

Ranskan-sotaretken epäonnistumisen jälkeen Sickingen laati yhdessä Huttenin kanssa suunnitelman kukistaa Saksan hengelliset ruhtinaat ja kohottaa valtakunnanritarit korkeampaan asemaan kaupunkien ja talonpoikien tuella. Sickingen kokosi pian suuren armeijan, johon liittyi ylemmän Reininmaan aatelisia. Elokuussa 1522 Sickingen nimitettiin kapina-armeijan johtajaksi Landaussa. Hän julisti sodan vanhaa vihollistaan Trierin arkkipiispaa vastaan ja marssitti joukkonsa kaupunkia vastaan. Trierin asukkaat pysyivät uskollisina arkkipiispalle, ja Hessenin maakreivi Filip Jalomielinen ja Pfalzin vaaliruhtinas Ludvig V tulivat tämän avuksi. Sickingen joutui vetäytymään Nansteinin linnaan Landstuhlin luokse.
Nansteinin piiritys ja Sickingenin kuolema

22. lokakuuta 1522 valtakunnanneuvosto asetti Sickingenin uudelleen valtakunnankiroukseen. Hän vastasi ryöstämällä Kaiserslauternin keväällä 1523. Saatuaan apua Svaabian liitolta hänen vihollisensa marssivat Nansteiniin ja piirittivät linnan. Sickingen uskoi voivansa pitää puoliaan useita kuukausia, mutta hän oli aliarvoinut uudenaikaisen tykistön voiman. Piirityksen aikana Sickingen haavoittui kuolettavasti ja joutui 6. toukokuuta 1523 antautumaan. Hän kuoli seuraavana päivänä. Sickingen on haudattu Landstuhlin St. Andreas-Kircheen[lähde? ].
Sickingenin suvun vaakuna.
Friedrich von Logau

| Friedrich von Logau> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1604
Kuollut: 1655 (50–51 vuotta)
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Salanimi: Salomon von Golaw
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Friedrich von Logau, kirjailijanimi Salomon von Golaw (1604–1655), vapaaherra, oli saksalainen runoilija. Epigramminsa hän julkaisi salanimellä Salomon von Golaw (Erstes Hundert deutscher Reimen-sprüche, 1638; Deutscher Sinngedichte Drey Tausend, 1654). Logaun pienet mieterunot ovat omintakeisia: ne kuvastavat korkeaa henkistä aatelia ja ruoskivat satiirillaan kaikkea kieroa, alhaista ja halpaa. Hän tähtää epigrammiensa kärjen niinikään turmeltuneeseen hovielämään ja isänmaan rappeutumiseen.
Logaun runojen täydellisen painoksen on toimittanut Gustav Eitner (1872), joka jo aikaisemmin (1870) oli julkaissut niistä valikoiman, johon hän oli liittänyt laajan elämäkerrallisen johdannon.
Suomennettuja runoja

Runot julkaisussa Parnasso (1996 nro 2, s. 187); suom. Kaarlo Matti Ryti
Epigrammeja: Kotiutetut sotilaat
Epigrammeja: Kysymys
Epigrammeja: Mars et Venus sunt connexa
Epigrammeja: Paljastetut rinnat
Epigrammeja: Paljastetut rinnat
Epigrammeja: Uskonnot
Runot julkaisussa Kaltio (2004 nro 5, s. 210–211); suom. Kaarlo Matti Ryti
Juomaseura
Juopumus
Cyprialle, joka niin helposti hairahtuu
Lääkärit ja raatimiehet
Mumm'ille
Muotia seuraavalle Morinnalle
Pætukselle
Vaikeneminen
Vaimo vaietkoon
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Friedrich von Logau Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Friedrich von Logau on Wikiaineistossa (saksaksi)
Friedrich von Logaun tuotantoa Projekt Gutenbergissa (saksaksi)
Friedrich von Logaun tuotantoa Internet Archivessa (saksaksi)
Georgia King

Georgia King vuonna 2013
Georgia King (18. marraskuuta 1986) on skotlantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt elokuvassa nimeltään Wild Child.
Peder Severin Krøyer

Peder Severin Krøyer, omakuva 1897
Peder Severin Krøyer [peːdə seveʁin kʁojə] (23. heinäkuuta 1851 Stavanger, Norja – 21. marraskuuta 1909 Skagen, Tanska) oli tanskalainen taidemaalari, joka tunnetaan myös taiteilijanimellä P. S. Krøyer. Krøyerin tunnetuimpia teoksia on "Kesäilta Skagenin etelärannalla. Anna Ancher ja Marie Krøyer" (tansk. Sommeraften ved Skagen Sønderstrand med Anna Ancher og Marie Krøyer) vuodelta 1893.
Krøyer on tunnetuin niin sanotuista Skagenin maalareista (tansk. Skagenmalerne), joka oli pohjoismaalaisten taiteilijoiden ryhmä, joka vietti aikaansa 1800-luvun lopussa Skagenissa maalaamassa maisemamuotokuvia. Ryhmään kuuluivat Krøyerin lisäksi muun muassa Holger Drachmann, Laurits Tuxen, Michael Ancher ja Anna Ancher.[lähde? ]
Elämä ja ura

Peder Severin Krøyer syntyi Norjan Stavangerissa vuonna 1851, mutta vietti nuoruutensa Tanskassa. Hän opiskeli vuosina 1864–1870 Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa opettajinaan Wilhelm Marstrand ja Frederik Vermehren.
Krøyer toimi myös taiteen opettajana Kööpenhaminassa sijaitsevassa vapaassa taidekoulussa Kunstnernes Frie Studieskoler, jossa hänen oppilaitaan olivat muun muassa suomalaiset taiteilijat Alfhild Nordlund ja Evert Roos.[lähde? ]
Krøyer meni vuonna 1889 naimisiin taiteilija Marie Krøyerin (o.s. Triepcken) kanssa, joka on ollut mallina useassa taiteilijan maalauksessa.
Teoksia

Marie Krøyer (1891)
Kesäilta Skagenissa. Taiteilijan vaimo ja koira rannalla (tansk. Sommeraften ved Skagen. Kunstnerens hustru med hund ved strandkanten (1892)
Kesäilta Skagenin etelärannalla. Anna Ancher ja Marie Krøyer (tansk. Sommeraften ved Skagen Sønderstrand med Anna Ancher og Marie Krøyer) (1893)
Aamiaisella. Taiteilija, hänen vaimonsa ja kirjailija Otto Benzon (tansk. Ved frokosten. Kunstneren, hans hustru og forfatteren Otto Benzon) (1893)
Kesäilta Skagenin rannalla. Taiteilija ja hänen vaimonsa (tansk. Sommeraften ved Skagens strand. Kunstneren og hans hustru) (1899)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peder Severin Krøyer Wikimedia Commonsissa
Skagenin taidemuseo
Pahujärvet (Orivesi)

| Pahujärvet (yhdessä) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°35′54″N, 24°16′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (35.73)
Laskujoki:  oja Vesijärveen 
Järvinumero:  35.731.1.013 ja 35.731.1.014 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,1 m  
Rantaviiva:  2,97 km  
Pinta-ala:  19,661 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPahujärvet (yhdessä) 
Pahujärvet , tai yksikössä vain Pahujärvi , ovat Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylän lähellä sijaitsevaa kaksi järveä. Järvien karttanimi on edelleen yksikkömuodossa Pahujärvi, vaikka järvenlaskun aiheuttama vedenpinnan lasku on kurouttanut sen kahdeksi järvialtaaksi.
Maantietoa

Suurempi järviallas sijaitsee pienemmän lounaispuolella ja niiden pinnat ovat samalla korkeudella. Niitä yhdistää kosteikon läpi virtaava 230 metriä pitkä yhdysoja.
Suuremman järvialtaan pinta-ala on 14,8 hehtaaria, pituus 750 metriä ja leveys 300 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat peltomaiden ympäröiminä. Sen vaikutuspiirissä on neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa.
Pienimmän järvialtaan pinta-ala on 4,8 hehtaaria, pituus 300 metriä pitkä ja leveys 230 metriä. Järvi on saareton. Siihen on ruoppaamalla tehty 200 metriä pitkä kanava, jota ei huomioitu leveydessä. Järvialtaan vaikutuspiirissä on kolme maatilaa ja sen rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet

Järvialtaat kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueessa ne sijaitsevat. Järvien vedenpinnan korkeudet ovat 88,1 metriä mpy. Pienempään järvialtaaseen laskee metsäalueelta Iso Korkijärvi, jonka laskuoja on Pihtioja. Suurempi Pahujärvi laskee 700 metriä pitkää ojaa myöten Vesijärven Taipaleenlahteen, joka sijaitsee 1,2 metriä alempana.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa erilliset järvet on piirretty yhdeksi järveksi nimellä ”Padusjärvi”. Järven pohjoisrannoilla sijaitsi kolme torppaa ja Taipaleenlahden puolella sijaitsi ”Padustaipaleen talo”. Joitakin peltopalstoja ulottui järveen asti. Niittyjä oli raivattu laskuojan ympäriltä ja Hormaan johtavaan painaumaan.
Vuoden 1956 peruskartassa järvet on piirretty yhdeksi järvialtaaksi, jonka nimeksi oli kirjoitettu ”Pahujärvi”, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1977 niillä on jo eri järvialtaat. Koska Kalmbergin kartassa järvellä on erilainen rantaviiva kuin vuoden 1959 peruskartassa on todennäköistä, että järven vedenpintaa olisi laskettu. Järvenlaskun jälkeen se olisi alkanut kasvaa umpeen, mikä olisi aiheuttanut erilleen kuroutumisen. On huomattava, ettei tätä kirjoittaessa ole ollut käytettävissä kirjallisia tietoja järvenlaskun vaiheista.
Garry’s Mod

| Garry’s Mod |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Facepunch Studios
Julkaisija:  Valve Corporation
Jakelija:  Steam
Suunnittelija:  Garry Newman
Pelimoottori:  Source
Julkaistu:  29. marraskuuta 2006
Lajityyppi:  hiekkalaatikkopeli, ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  moninpeli
Alusta:  Windows, OS X, Linux
Lisenssi:  Ilmaisohjelma ja suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Steam-lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Garry’s Mod (tunnetaan myös nimellä GMod) on Facepunch Studiosin kehittämä ja Valven julkaisema hiekkalaatikkopeli. Pelaajat voivat kehittää itse modeja tai ladata niitä Steam Workshopista.
Pelaaminen

Peliä on mahdollista pelata yksin- tai moninpelinä. Pelissä on kaksi valmista ja suurta kenttää. Pelaajalla on käytössään valmiiksi Half-Lifestäkin tuttu painovoima-ase ja uutuutena physgun tai physics gun (suom. fysiikka-ase), jolla pelaaja voi mm. siirtää lähes mitä tahansa luomaansa asiaa tai olentoa, sekä lukittaa ne paikoilleen. Juonta ei pelissä ole, mutta pelaaja voi luoda sellaisen millaiseksi haluaa. Peli voikin päätyä lähinnä rakenteluksi.
Pelaajalla on useita mahdollisuuksia käyttää modin työkaluja ja esineitä. Peliin on mahdollista ladata lisäosia Steam Workshopista. Monet pelaajat rakentavat esineiden ja erilaisten valmiiksi koodattujen asetuksien kanssa esimerkiksi autoja ja robotteja. Pelaajat voivat myös asetella räsynukkeina toimivia pelihahmoja erilaisiin asentoihin ja ilmeisiin. Modin avulla on tehty esimerkiksi sarjakuvia ja "machinima"-elokuvia. Itse Garry’s Mod sisältää vain työkalut, sisällön pelaaja saa omistamistaan Source-peleistä. Kun esimerkiksi pelaajalla on tietokoneella asennettuna Team Fortress 2, hän saa kyseisestä pelistä kaikki kartat sekä hahmot sekä kosmeettiset esineet Garry’s Modiin.
Garry’s Modissa on paljon erilaisia toimintoja ja työkaluja kuten Wheels (pyöriä ja pyöriviä esineitä), NPC Spawn (hahmojen luominen), Face Poser (kasvojen muokkaaminen) ja Balloons (ilmapallot). Pelissä voi myös säädellä painovoimaa ja rakentaa omia rakennuksia.
Garry’s Modilla tehdyt animaatiot olivat suosittuja varhaisen YouTuben aikana, mutta Minecraft-videot syrjäyttivät ne myöhemmin. Kuitenkin myös 2020-luvulla alkanut Skibidi Toilet -internetilmiö on noussut suureen suosioon etenkin Alfa-sukupolven edustajien parissa.
Kehitys

Garry's Modin kehitti Garry Newman vuonna 2004. Hän alkoi kehittämään harrastuksena pelejä studionimellä Facepunch Studios lähdettyään collegesta.
Garry's Mod 9.0.4 julkaistiin vuonna 2005, joka on viimeisin ilmaiseksi ladattava versio.
Garry’s Modiin tuli 15. tammikuuta 2008 kattava päivitys, joka päivitti Garry’s Modin käyttämään The Orange Boxin uutta grafiikkamoottoria ja lisäsi erilaisia esineitä Team Fortress 2-, Portal- ja Half-Life 2 -peleistä.
Vastaanotto

Vuonna 2005 GameSpy palkitsi Garry’s Modin "Vuoden PC-modiksi". Vuonna 2017 Rock, Paper, Shotgun kuvaili Garry’s Modia "pakko omistaa -hiekkalaatikkopeliksi" ja PC Games sisällytti pelin vuoden 2019 "parhaimmat hiekkalaatikkopelit tietokoneella" luetteloonsa.
Nintendo vaati huhtikuussa 2024, että Facepunch poistaa Garry’s Modin Steam Workshop -sivuilta kaikki Nintendon peleihin liittyvät modit, joita on ilmeisesti useita tuhansia. Pelaajat luulivat aluksi vaatimuksia jonkun muun tahon tekemäksi huijaukseksi, mutta Garry Newman kertoi myöhemmin, että ne olivat todella tulleet Nintendolta.
Aiheesta muualla

Garry’s Modin kotisivu
Garry’s Modiin ladattavia lisäosia (Arkistoitu – Internet Archive)
Concerned - Garry’s Modin avulla tehty humoristinen sarjakuva
Source-pelit
| --- | --- |
Valve Corporation:   Half-Life Opposing Force  Blue Shift  Decay  Half-Life 2 Episode One  Episode Two  Lost Coast  Deathmatch  Half-Life: Source Deathmatch: Source  Team Fortress Classic  Counter-Strike: Source  Counter-Strike: Global Offensive  Day of Defeat: Source  Left 4 Dead  Left 4 Dead 2  Portal  Portal 2 Sixense Perceptual Pack  Team Fortress 2  The Lab  Destinations  Half-Life: Alyx 
Kuma:   The DinoHunters  Dogfights: The Game  The History Channel's ShootOut! The Game  The Kill Point: Game  Kuma\War 2 
Muut:   The Crossing  Dark Messiah of Might and Magic  E.Y.E.  Garry’s Mod  Neotokyo  Vindictus  Nuclear Dawn  Postal III  Salvation  SiN Episodes  Sting: The Secret Operations  Tactical Intervention  The Ship  They Hunger: Lost Souls  Vampire: The Masquerade – Bloodlines  VR Worlds 2  Zeno Clash  Black Mesa  The Stanley Parable  The Beginners Guide 
Kuvakaappaus pelin kentästä "gm_construct", johon on lisätty esineitä, hahmoja ja ajoneuvo. Pelaajalla on valittuna fysiikka-ase.
Peltephilus

| Peltephilus |
| --- | --- |
 Taiteilijan näkemys
 Oligoseeni–Mioseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Cingulata
Heimo::  †Peltephilidae
Suku::  †Peltephilus  Ameghino, 1887
Laji::  ferox
Kaksiosainen nimi
 † Peltephilus ferox  Ameghino, 1891 
Katso myös
   Peltephilus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peltephilus on sukupuuttoon kuollut vyötiäissuku, joka eli oligoseenilta mioseenille Etelä-Amerikassa. Sen panssari koostui luulevyistä, jotka olivat järjestäytyneet vöiksi sen ruumiin ympärille, ja oli yhdistynyt alla olevaan nahkaan muodostaen joustavan suojaavan ”kuoren”.
Peltephiluksen kuonon pari pitkää kilpeä muodostivat kaksi luista sarvea, joiden luuydin, toisin kuin nykyisillä sorkkaeläimillä, ei ollut kallon luista ulkoneva kasvu. Peltephiluksella saattoi olla myös pari pienempiä sarvia edempänä kuonossa.
Kallon piirros.
Vaikka Peltephilusta on perinteisesti pidetty lihansyöjänä suurten, kolmiomaisten hampaidensa vuoksi, Vizcaino ja Farina esittivät vuonna 1997 että se oli kasvinsyöjä.
Painin maailmanmestaruuskilpailut 1994 (kreikkalais-roomalainen paini)

Vuoden 1994 kreikkalais-roomalaisen painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 8. syyskuuta–11. syyskuuta 1994 Tampereella, Suomessa. Kisoissa painittiin kymmenessä painoluokassa.
Mitalistit

| Painoluokka | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |

| 48 kg |  Wilber Sanchez Amita |  Aleksandr Pavlov |  Gela Papašvili |
| 52 kg |  Alfred Ter-Mkrtchyan |  Natik Aivazov |  Andri Kalašnikov |
| 57 kg |  Juri Melnitšenko |  Aleksandr Ignatenko |  Dennis Hall |
| 62 kg |  Sergei Martynov |  Ivan Radnev |  Wlodzimierz Zawadzki |
| 68 kg |  Islam Dugušijev |  Ghani Yalouz |  Bisser Georgiev |
| 74 kg |  Mnatsakan Iskandarjan |  Józef Tracz |  Torbjörn Kornbakk |
| 82 kg |  Thomas Zander |  Tuomo Karila |  Valery Tsilent |
| 90 kg |  Georgi Koguašvili |  Vjatšeslav Olijnyk |  Maik Bullmann |
| 100 kg |  Andrzej Wroński |  Bakuri Gogiditze |  Georgi Saldadze |
| 130 kg |  Aleksandr Karelin |  Hector Milian |  Pjotr Kotok |
Tilastot maittain

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | 4>  sijoja | 5>  sijoja | 6>  sijoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Venäjä | 5 | 1 | - | - | 1 | - |
| 2. |  Saksa | 2 | - | 1 | - | - | - |
| 3. |  Puola | 1 | 1 | 1 | 2 | - | - |
| 4. |  Kuuba | 1 | 1 | - | 1 | - | - |
| 5. |  Kazakstan | 1 | - | - | - | - | - |
| 6. |  Ukraina | - | 1 | 3 | - | 2 | - |
| 7. |  Bulgaria | - | 1 | 1 | 1 | - | 1 |
| 8. |  Valko-Venäjä | - | 1 | 1 | 1 | - | - |
| 9. |  Georgia | - | 1 | 1 | - | - | 1 |
| 10. |  Suomi | - | 1 | - | 1 | - | 2 |
| 11. |  Azerbaidžan | - | 1 | - | - | - | 1 |
| 12. |  Ranska | - | 1 | - | - | - | - |
| 13. |  Yhdysvallat | - | - | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 14. |  Ruotsi | - | - | 1 | 1 | - | - |
| 15. |  Turkki | - | - | - | 1 | 1 | 1 |
| 16. |  Kreikka | - | - | - | 1 | - | - |
| 17. |  Itsenäinen osanottaja | - | - | - | - | 1 | - |
| 17. |  Moldova | - | - | - | - | 1 | - |
| 17. |  Romania | - | - | - | - | 1 | - |
| 17. |  Syyria | - | - | - | - | 1 | - |
| 17. |  Viro | - | - | - | - | 1 | - |
| 22. |  Armenia | - | - | - | - | - | 1 |
| 22. |  Norja | - | - | - | - | - | 1 |
| 22. |  Tšekki | - | - | - | - | - | 1 |