stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paul Verlaine
Suomennetut teokset

Saturnisia runoja.  (Poèms Saturniens, 1866.)  Suomentanut ja valinnut Einari Aaltonen. Esipuhe: Ville Hytönen. Savukeidas, 2002.  ISBN 951-98853-7-4
Paul Verlainen runoja.  (Poèms Saturniens, 1866.)  Suomentanut Yrjö Kaijärvi. Otava, 1965.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Paul Verlaine on Wikiaineistossa
Lisää luettavaa aiheesta Paul Verlaine on Wikiaineistossa (ranskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paul Verlaine Wikimedia Commonsissa
L. Onerva, Paul Verlaine; Keinotekoiset kukat, Valvoja 1906:7–8 Kansalliskirjasto digitaaliset aineistot
Paul Verlainen teoksia Gutenberg-projektissa (englanniksi) (ranskaksi)
Paul Verlaine (Arkistoitu – Internet Archive) Lahden kaupunginkirjaston runotietokannassa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Venäjä 2  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  KulturNav  MusicBrainz  RKD Artists 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Vesannon kirkko

| Vesannon kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko elokuussa 2019.
Sijainti:  Koulutie 1 72300 Vesanto
Koordinaatit:  62°55′55″N, 026°24′48″E
Seurakunta:  Vesannon seurakunta (–2019) Niiniveden seurakunta (2020–)
Rakentamisvuosi:  1857
Suunnittelija:  Carl Ziegler, rakentaja Mikko Karjalahti
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  650
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vesannon kirkko on Vesannolla sijaitseva puinen, tasavartinen, sisäviisteinen päätytornillinen ristikirkko, jonka suunnitteli lääninarkkitehti Carl Ziegler ja joka rakennettiin Mikko Karjalahden johdolla vuosina 1856–1857. Tornin kellot ovat vuosilta 1857 ja 1907. Kirkon keskustaa korostaa monikulmainen attika, jossa on kekomainen katto. Kuoren päädystä ulkonee sakasti, sakaroissa on päätykolmiot. Myös ovien yläpuolella on päätykolmio- eli frontoniaiheet.  Kirkon ikkunat ovat suorapäätteiset, sakaroiden sisäkatteena on puiset tasakatot ja keskustassa on pylväiden kannattelema puukupu. Kirkkoa on korjattu aiemmin 1905, 1922, 1952 sekä myöhemmin vuosina 1995 ja 2005–2006. Kirkon  pinta-ala on 556 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 650 hengelle. Kirkon 20 + 1 -äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1957.
Anu Matilaisen veistos Kaskikivet (1988).
Kirkon alttaritaulu Kutsuva Jeesus on venäläinen, sen löysi pois heitettynä vesantolainen sotilas Toivo Jäntti 1941 Aunuksen Karjalan Suistamon Grisinskajan kylästä ja toi sen sieltä kotikirkkoonsa. Elina Karjalaisen Suomen Kuvalehteen 1962 kirjoittaman jutun mukaan taulun löytäjä ja tuoja oli rintamamies Yrjö Turjamaa.
Kirkon aidan läheisyydessä sijaitsee Kirkonmäen alueeseen kytkeytyvä kivinen Anu Matilaisen Kaskikivet-veistos (1988), joka symbolisoi sinapinsiemenen kehittymistä Jumalan antaman kasvun kautta suureksi puuksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesannon kirkko Wikimedia Commonsissa
Vesannon kirkko
Vestas HVK 10

Vestas HVK 10 oli tanskalaisen Vestasin ensimmäinen tuulivoimalaitos, jonka Vestas lisensioi Herborg Vindkraftilta (HVK) vuonna 1979. Laitteen oli kehittänyt Henrik Stiesdal (s. 1957), joka oli tuolloin vielä opiskelija ja Karl Erik Jørgensen (k. 1982), joka aikaisemmin oli rakentanut yhden tuulivoimalan. Tanskassa oli 1970-luvulla paljon harrastusluontoista tuulivoimaloiden rakentamista, varsinkin vuoden 1973 öljykriisin jälkeen. Tanskassa ei juuri ole muita energian lähteitä ole kuin melko jatkuvasti puhaltava tuuli. Useimmiten harrastelijoiden tavoitteena oli kehittää sähköenergian tuotantoa yhdelle talolle tai maatilalle. Stiesdalin ja Jørgensenin perustama Herborg Vindkraft sai ensimmäisen tuulivoimalansa rakennettua vuonna 1978. Stiesdahl oli lisännyt tuuliturbiiniin kolmannen siiven. Aloitteleva yritys nimeltä Økær oli valmistanut tuuliturbiinin siivet lasikuidusta. Kokeiluversio oli hajonnut tuulessa, joten laitteen siipien kärkiin kehitettiin ilmajarrut. Nämä osoittautuivat liian meluisiksi, joten ne korvattiin myöhemmin sisäisillä jarruilla.
Tuulivoimalan tuuliturbiinin halkaisija oli 10 metriä ja sen kapasiteetti oli aluksi 22 kilowattia ja lopuksi 30 kilowattia. Voimalan torni oli ristikkorakenteinen, mutta myöhemmin siirryttiin käyttämään putkimaista tornia. Tätä mallia myytiin 3 kappaletta, mutta se toimi samalla suuremman mallin HVK 15 pohjana. Siinä tuuliturbiinin halkaisija oli 15,6 metriä ja kapasiteetti 55 kilowattia. Siivet valmisti AeroStar. Tätä mallia myytiin 179 kappaletta, josta suuri osa Yhdysvaltoihin Kaliforniaan. Tämän jälkeen seuraavia yhtiön malleja nimettiin V-kirjaimella eli esimerkiksi V15 ja V16.
Verenluovutuskielto miesten välisestä seksistä

Kartta miesten välisestä seksistä aiheutuvasta verenluovutuskiellosta maittain. Joissakin maissa on voimassa poikkeuksia.   Ei kieltoa  Kielto vain suoralle verensiirrolle  Väliaikainen kielto  Pysyvä kielto  Ei tietoa
Kartta miesten välistä seksiä harrastaneen miehen kanssa seksiä harrastaneelle naiselle aiheutuvasta verenluovutuskiellosta maittain.  Ei kieltoa  Väliaikainen kielto  Pysyvä kielto  Ei tietoa
Verenluovutuskielto miesten välisestä seksistä on useissa maissa voimassa oleva normi, jonka mukaan miehet, jotka ovat harrastaneet seksiä toisen miehen kanssa eivät saa luovuttaa verta. Kiellon sisältö vaihtelee maittain, ja voi olla pysyvä tai väliaikainen. Kieltoa perustellaan miesten väliseen seksiin liittyvällä kohonneella riskillä saada HIV-infektio ja sairastua eräisiin muihin sukupuolitauteihin. Kielto on aiheuttanut paljon keskustelua ja sitä on arvosteltu loukkaavaksi ja jopa syrjiväksi.
Verenluovutuskieltoon viitataan usein nimityksellä homoseksuaalien tai tarkemmin homomiesten verenluovutuskielto ja lyhyemmin homojen verenluovutuskielto, koska miesten välinen seksi yhdistetään homoseksuaaleihin miehiin useammin kuin muiden seksuaalisten suuntauksien edustajiin. Kielto ei kuitenkaan ole seksuaalisuusperusteinen eikä miesten välinen seksi rajoitu homoseksuaaleihin. Osassa maissa kielto voi koskea myös naisia, jotka ovat harrastaneet seksiä sellaisen miehen kanssa, joka on harrastanut miesten välistä seksiä.
Kielto ei ollut kovin tehokas. Yhdysvalloissa 16 prosenttia kyselyn homomiehistä oli luovuttanut verta kiellosta huolimatta. Isossa-Britanniassa miesten välistä seksiä harjoittavan joukon luku oli 10,6 prosenttia.
Perustelut

Miesten välistä seksiä harrastaneiden pysyvä tai väliaikainen verenluovuttamiskielto perustellaan verta vastaanottavien turvallisuudella. Verenluovutuksessa miesten välinen seksi, samoin kuin naisena seksin harrastaminen miesten välistä seksiä harrastaneen miehen kanssa, vertaantuu korkeariskiseen seksuaalikäytökseen, kuten myös usean kumppanin kanssa harrastettu seksi ja maksullinen seksi. Korkeariskisessä seksuaalikäytöksessä todennäköisyys veren kautta leviävien tautien tarttumiselle on suurempi. Vastaanotettava veri testataan, mutta testien tarkkuus ei välttämättä ole riittävä ja vastaanottavien potilaiden turvallisuutta pyritään parantamaan karsimalla luovuttajia.
Tilastollisesti miesten välisessä seksissä sukupuolitautien kuten HI-viruksen tarttumisen riski on ja on ollut suurempi kuin eri sukupuolta olevien välisessä seksissä. Maailman terveysjärjestön mukaan miesten välistä seksiä harrastavat ovat useimmissa kehittyneissä maissa suurin HI-virusta kantava väestönryhmä. Kiellon perusteena on sairauksien veren kautta tapahtuvan leviämisen korkea riski suhteessa luovuttamisen sallimisesta saatavaan hyötyyn.
Arvostelu

Kieltoon kohdistuva arvostelu on ollut sekä lääketieteeseen että ihmisoikeuksiin perustuvaa.
Miesten välisen seksin aiheuttaman verenluovutuskiellon on väitetty perustuvan historiaan, jolloin HIV-tartunnat miesten välisestä seksistä edustivat suurempaa osaa kaikista tartunnoista. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan Suomessa vuonna 2018 todetuista 153:sta HIV-tapauksesta 38 johtui miesten välisestä seksistä ja 55 erisukupuolta olevien välisestä, verrattuna vuoden 1989 tilanteeseen, jolloin todetuista 43:sta HIV-tartuntatapauksesta 25 johtui miesten välisestä seksistä ja kymmenen heteroseksistä. Osuus on kuitenkin edelleen suhteellisesti suurempi. Miesten välistä seksiä harrasteiden verenluovutusten sallimisen on lisäksi väitetty aiheuttavan pienemmän riskin kuin eräiden muiden sallittujen menetelmien.
Veriteitse tarttuvien sairauksien havainnointi on kehittynyt teknologian myötä ja saastuneen veren päätyminen potilaalle voidaan siten aiempaa paremmin estää. Tällöin pysyvälle tai pitkällä väliaikaiselle kiellolle ei ole yhtä paljon tarvetta. HI-virus voidaan havaita verestä kolmen kuukauden kuluttua tartunnasta. Kieltoajan pituus perustuu maakohtaiseen arvioon, ja maissa, joissa tartunnan riski on pienempi, kielto on usein väliaikainen. Myös ehkäisyn käytöllä on vaikutusta. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan kondomi suojaa HIV-tartunnalta oikein käytettynä, minkä lisäksi se suosittelee liukuvoiteen käyttöä miesten välisessä seksissä.
Kiellon on myös väitetty asettavan ihmiset erilaiseen asemaan asettavaksi. Kiellon on syytetty perustuvan ajatukselle homoseksuaalien seksuaalikäyttäytymisen olevan vapaamielisempää kuin heteroseksuaalien. Kiellon pituudessa ei oteta huomioon miesten välisen parisuhteen kestoa. Henkilö, joka elää pitkässä miesten välisessä parisuhteessa, johon kuuluu seksin harrastaminen vähintään kerran vuodessa, ei voi siten luovuttaa verta maissa, joissa väliaikainen kielto on vuoden mittainen, kun taas lyhyemmissä suhteissa elävä voi.
Maittain > Suomi

Suomessa miesten välinen seksi ei aiheuta luovutuskieltoa.Katso täältä seksikäyttäytymiseen liittyvät verenluovutusedellytykset.
Aiemmin Suomessa oli ollut voimassa pysyvä luovutuskielto miesten välisestä seksistä. Kielto aiheutti valituksen perustuslain vastaisesta syrjinnästä eduskunnan oikeusasiamiehelle, joka ratkaisi asian 30. kesäkuuta 2008. Oikeusasiamiehen mukaan pysyvä kielto oli perusteltu tartuntatautien leviämisen estämisellä eikä siksi ollut syrjivä. Oikeusasiamies kuitenkin moitti Veripalvelua siitä, että se ohjeistuksessaan käytti ilmaisua ”homomiesten verenluovutusrajoitus”, joka viittasi oikeusasiamiehen mukaan virheellisesti seksuaaliperusteiseen rajoitteeseen.
Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus päätti joulukuussa 2013 kumota pysyvän luovutuskiellon ja ottaa käyttöön väliaikaisen 12 kuukauden kiellon. Päätös astui voimaan seuraavana vuonna. Toukokuussa 2021 luovutuseste lyheni neljään kuukauteen ja rajoitus poistettiin kokonaan 4. joulukuuta 2023.
Maittain > Ruotsi

Ruotsissa miesten välinen seksi aiheuttaa vuoden mittaisen väliaikaisen luovutuskiellon. Luovutuskielto koskee myös naista, jonka miespuolinen kumppani on harrastanut seksiä miehen kanssa vuoden sisällä. Pysyvästä luovutuskiellosta siirryttiin Ruotsissa väliaikaiseen luovutuskieltoon Sosiaalihallituksen päätöksellä vuonna 2012.
Kirjallisuutta

Bennett, Jeffrey A.: Banning queer blood : rhetorics of citizenship, contagion, and resistance.  Tuscaloosa:  University of Alabama Press, 2015.  ISBN 9780817389635  (englanniksi)
Vengeance Rising

| Vengeance Rising |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1987–
Tyylilaji:  Thrash metal Death metal  Grindcore
Kotipaikka:   Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Roger Martinez, laulu, rytmikitara  
Entiset jäsenet:  Jamie Mitchell, leadkitara (1992 – 1994)  Joe Monsorb'nik, bassokitara (1992 – 1994)  Jonny Vasquez, rummut (1991 – 1994)  Chris Hyde, rummut (1991)  Derek Sean, leadkitara (1991)  Larry Farkas, kitara (1987 – 1990)  Doug Thieme, kitara (1987 – 1990)  Roger Dale Martin, bassokitara (1987 – 1990)  Glenn Mancaruso, rummut (1987 – 1990) 
Levy-yhtiö:  Intense Records, 1988 – 1995  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vengeance Rising on yhdysvaltalainen, Los Angelesista kotoisin oleva thrash metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1987. Yhtyeen nimi oli alun perin Vengeance, mutta se vaihdettiin, koska Alankomaissa oli samanniminen ryhmä. Yhtye oli 1990-luvun puoleen väliin asti kristillinen kunnes keulahahmo ja laulaja Roger Martinez kääntyi ateistiksi. Yhtyeen alkuperäinen kokoonpano muuttui vuonna 1990, jolloin jäsenet Martinezia lukuun ottamatta perustivat Die happy -yhtyeen. Allmusicin mukaan yhtyeen historia on "oudoimpia ja viihdyttävimpiä tarinoita metallimusiikin maailmassa".
Diskografia

Human Sacrifice (1988)
Once Dead (1990)
Destruction Comes (1991)
Released Upon the Earth (1992)
Anthology (kokoelma) (1993)
Jäsenet

Roger Martinez – laulu ja rytmikitara
Jamie Mitchell – (1992 – 1994) leadkitara
Joe Monsorb'nik – (1992 – 1994) basso
Jonny Vasquez – (1992 – 1994) rummut
Chris Hyde – (1991) rummut
Derek Sean – (1991) leadkitara
Larry Farkas – (1987 – 1990) kitara
Doug Thieme – (1987 – 1990) kitara
Roger Dale Martin – (1987 – 1990) basso
Glenn Mancaruso – (1987 – 1990) rummut
Triviaa

Larry Farkas, Doug Thieme, Roger Martin, ja Glenn Mancaruso soittivat yhtyeessä Die Happy.
Jamie Mitchell soitti punkyhtye Scaterd Fewissä.
Chris Hyde soitti Grindstone-yhtyeessä vuosina 1998–2001 ja yhtyeessä Deliverance.
Aiheesta muualla

Vengeance Rising Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Vengeance Risingin No Life 'til Metal -sivu
Once Dead -yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Once Dead Myspacessa (englanniksi)
Vetsijoki

| Vetsijoki Veahčajohka |
| --- | --- |
 Vetsijoen alajuoksua Vetsikon luona kesäkuussa 2017.
Alkulähde:  Vetsijärvi
Laskupaikka:  Vetsikko
Maat:  Suomi
Alkulähteen korkeus:  273,8 m
Valuma-alue:  701,9 km²
Vetsijoki (pohjoissaameksi Veahčajohka) on Tenon vesistöön kuuluva joki Utsjoella Lapin maakunnassa Suomessa.
Joen valuma-alueen pinta-ala on 701,9 neliökilometriä ja se on Tenon eteläinen sivujoki. Joki saa alkunsa Vetsijärvestä  (pohjoissaameksi Veahčajávri) Utsjoella ja laskee Tenoon Utsjoen Vetsikon kylän luona.
Verkko

Verkko on perinteisesti yleinen rakenne- tai organisaatiotyyppi, joka muodostuu yhteenliitetyistä järjestelmistä. Verkosto on vastaavasti useiden verkkojen muodostama kokonaisuus, kuten huoneisto on useiden huoneiden muodostama kokonaisuus.
Verkkoja löytyy:
fysiikan, kemian, biologian alalta: fysiikan eri voimat, eläinten ravintoketjut, solun aineenvaihduntareaktioiden verkko, aivojen neuroverkko
teknologian alalta: rautatieverkko, energiansiirtoverkko, vesijohtoverkko
tietotekniikan alalta: viestintäverkko, tietokoneverkko, puhelinverkko, tekniikan neuroverkot
sosiologian alalta: ihmissuhdeverkko, sosiaaliset organisaatiot
matematiikan alalta: verkkoteoria, laskentaverkko
talouden alalta: verkostoyritys, yrityksen alihankintaverkko, rahoitusverkko
Verkkotyyppejä

Verkkotyyppejä ovat:
täysin kytketty verkko: kaikilla osajärjestelmillä yhteys kaikkiin muihin; esimerkiksi puhelinverkko liikenteellisesti tai aurinkokunta painovoiman kannalta
hila: osajärjestelmillä yhteys lähimpiin naapureihin, joilla taas omiin lähimpiin naapureihin jne.; esimerkiksi kalaverkko
hierarkia (pyramidi tai puu): osajärjestelmillä yhteys vain ylemmän tason yhteen osajärjestelmään (esimieheen) ja muutamaan alatason järjestelmään (omiin alaisiin); esimerkiksi armeija, hallinto, kirkko ja puu oksineen
tähti: yksi osajärjestelmä, jolla yhteydet kaikkiin muihin ja muilla ei muita yhteyksiä; esimerkiksi puhelinkeskus (keskellä) ja sen tilaajat, puhelimet (yhteys vain keskukseen)
linja: osajärjestelmällä yhteys seuraavaan, sillä seuraavaan jne.; esimerkiksi logistiikkaketju yrityksen kannalta: asiakas - yritys - maahantuoja - valmistaja.
rengas: kuten linja, mutta viimeisellä myös yhteys ensimmäiseen.
Oleellinen ero on em. verkoissa on niissä järjestelmissä, joissa syntyy takaisinkytkentä. Näitä ovat täysin kytketty verkko, hila ja rengas. Niissä takaisinkytkentä, eli vaikutus, joka tulee takaisin systeemin muiden osajärjestelmien kautta voi aiheuttaa alkuperäisen vaikutuksen vahvistumisen, joka voi johtaa epälineaariseen, itseään vahvistavaan kasvuun.
Merkittävin ero on jatkossa täysin kytketyn verkon ja hierarkian välillä. Olemme siirtymässä hierarkioista täysin kytkettyjen verkkojen suuntaan. Esim. ulkoistaminen on juuri tätä. Verkottuminen on siirtymistä kohti täysin kytkettyjä verkkoja.
Verkkojen ominaisuuksia > Täysin kytketty verkko: Metcalfen laki

Täysin kytketyn verkon merkittävin ominaisuus sisältyy Metcalfen lakiin: Verkon solmujen (N) määrä kasvaa lineaarisesti, mutta verkon "arvo" tai "tehokkuus" kasvaa eksponentiaalisesti (N*(N-1) =    N*N -N)). Potentiaalisen arvon lähteenä on verkon yhteyksien määrä.
Eli jos täysin kytketyssä verkossa on esimerkiksi 10 solmua, siinä on yhteysmahdollisuus jokaisesta 10:stä solmusta jokaiseen muuhun 9:ään solmuun, eli 10*9, eli 90 yhteysmahdollisuutta. Jos verkkoon lisätään yksi solmu lisää, verkon kustannukset kasvavat solmujen osalta 10 prosenttia, mutta yhteyksien määrä kasvaa 11*10, eli 110:een, 22 prosenttia.
Yleisesti kustannuslisäys prosentteina on 100/S jos solmujen määrä lisätään S:stä (S+1):een ja yhteyslisäys 200/(S-1). Suurissa solmumäärissä verkon "lisäarvo" kasvaa yhden solmun lisäyksellä kaksi kertaa niin paljon kuin solmujen aiheuttamat kustannukset.
Verkkojen ominaisuuksia > Kompleksisuuden hallinta

Oletetaan, että verkon yhdellä toimijalla on 5 prosentin todennäköisyys omistaa ongelman ratkaisussa tarvittava tieto (rinnakkaiset järjestelmät ja järjestelmän toimimistodennäköisyys). Jos hän toimii yksinään, hän saa tarvitsemansa tiedon siis 5 prosentin todennäköisyydellä. Kun hänellä on yhteydet useampaan verkon toimijaan todennäköisyys saada tarvittava tieto (todennäköisyys järjestelmän toimimiselle) kasvaa seuraavasti: toinen toimija: 9,8, kolme toimijaa: 14,3, neljä toimijaa 18,5 jne. Vasta neljäntoista toimijan yhteistoiminta nostaa todennäköisyyden yli 50 prosentin. Monimutkaisessa toiminnassa tarvitaan siis useiden toimijoiden tietoja, rinnakkaista toimintaa, jotta kokonaisuuteen tarvittava tieto saataisiin koottua. Verkko on siis keskeinen väline kokonaisvaltaisen tiedon luomiseen kompleksisista ilmiöistä.
Vastaavasti jos yksittäisellä toimijalla on 20 prosentin todennäköisyys omistaa ongelman ratkaisussa tarvittava tieto, toinen toimija lisää onnistumistodennäköisyyden 36, kolmas 48,8 ja neljäs 59 prosenttiin.
Monimutkaisuuden kasvaessa tarvitaan yhä enemmän toimijoita, jotta kokonaisuuden hallinnassa tarvittava tieto olisi mahdollista saada. Tällöin yhteinen tiedonsiirtoverkko ja yhteiset tietokannat nousevat myös tärkeiksi. Yhteistoiminta synnyttää myös kustannuksia, eli niin sanottuja transaktiokustannuksia. Jotta verkko tuottaisi etua jäsenilleen tulisi yhteistoiminnasta saatavan hyödyn olla suurempi, kuin transaktiokustannukset.
Verkon yhteyksien arvo verkon solmulle riippuu verkon mahdollistamien informaatio-vuorovaikutusten sisällöstä, laadusta ja ajantasaisuudesta, verkon mahdollistamasta lisäarvoa luovasta logiikasta ja käyttäjän lisäarvofunktiosta.
Vetulonia

Vetulonia
Vetulonia (lat.), (etr. Vetluna) oli etruskikaupunki Grossetosta viisitoista kilometriä luoteeseen. Kaupungin varhaisin asutus liittyy Villanova-kauteen 800-700 eaa. ja kukoistus aikaan 600-500 eaa., jolloin kaupunki valvoi läheisiä rautakaivoksia ja sillä oli laajat yhteydet eri puolelle Välimerta.
Singaporen Grand Prix 2015

|  Singaporen Grand Prix 2015  |
| --- | --- |
 13. osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2015. 

Päivämäärä:  20. syyskuuta 2015
Sijainti:  Marina Bay Street Circuit, Marina Bay, Singapore
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  5,065 km
Kilpailun pituus:  61 kierrosta, 308,828 km
Sää:   Selkeä
Paalupaikka
Kuljettaja:   Sebastian Vettel   (Ferrari)
Paaluaika:  1.43,885
Palkintokoroke
Voittaja:   Sebastian Vettel   (Ferrari)
Toinen:   Daniel Ricciardo   (Red Bull)
Kolmas:   Kimi Räikkönen   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Daniel Ricciardo   (Red Bull)
Kierrosaika:  1.50,041 (kierroksella 52)
Singaporen Grand Prix 2015 (virallisesti 2015 Formula 1 Singapore Airlines Singapore Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2015 13. osakilpailu, joka ajettiin 20. syyskuuta Marina Bay Street Circuit -katuradalla Singaporessa.
Kilpailussa nähtiin uusi kuljettaja Alexander Rossi, joka teki debyyttinsä F1-sarjassa. Rossi korvasi Roberto Merhin Manor -tallissa.
Aika-ajot

Paalupaikalle kauden kolmanteentoista osakilpailuun ajoi Ferrarin Sebastian Vettel, jolle paalupaikka oli ensimmäinen sitten 2013 Brasilian GP:n. Ferrarille paalupaikka oli ensimmäinen sitten 2012 Saksan GP:n. Kakkosruutuun ylsi Red Bullin Daniel Ricciardo. Kolmanneksi ajoi Kimi Räikkönen, neljänneksi Daniil Kvjat, viidenneksi Lewis Hamilton, kuudenneksi Nico Rosberg ja seitsemänneksi Williams -kuljettaja Valtteri Bottas.
Q2:ssa Toro Rosson Carlos Sainz Jr. osui seinään rikkoen vasemmanpuolen takaripustukset.
Kilpailu

Koko kärkiseitsikko pysyi ensimmäisellä kierroksella samana, kuin kilpailuun lähdettäessäkin. Max Verstappen sammutti autonsa lähtöruutuun, mutta pääsi jatkamaan kilpailua. Williamsin Felipe Massa onnistui nousemaan kahdeksanneksi. Ensimmäisten pysähdysten aikana Force Indian Nico Hülkenberg yritti ohittaa edellään ajaneen Felipe Massan. Kierroksella 13, kun Massa tuli ulos varikkosuoralta mutkaan kolme, osuivat Hülkenberg ja Massa toisiinsa. Hülkenbergin kilpailu jäi kesken ja hän sai seuraavaan osakilpailuun kolmen lähtöruudun rangaistuksen kolarin aiheuttamisesta. Turva-auto tuli radalle kolarista johtuen. Massa tuli uudemman kerran varikolle ja joutui keskeyttämään myöhemmin kierroksella 30 vaihdelaatikkovikaan.
Varikkoruljanssin yhteydessä neljännellä sijalla ajanut Kvjat putosi kuudenneksi Mercedes-kuljettajien taakse. Uusintalähdössä Carlos Sainzin vaihde meni vapaalle, ja espanjalainen menetti paljon sijoituksia. Kierroksella 27 Lewis Hamiltonin autoon tuli ongelmia, jonka seurauksena hänen vauhtinsa radalla hyytyi, joutuen päästämään kanssakilpailijat ohitseen. Hamilton keskeytti kierroksella 32. Seuraavalla kierroksella oli Fernando Alonson vuoro keskeyttää. Kvjat saapui varikolle kierroksella 34, mutta oikean takarenkaan kiinnittämisessä oli ongelmia, jonka seurauksena Kvjat menetti sijoituksen Valtteri Bottakselle. Kierroksella 37 turva-auto tuli toistamiseen radalle, koska radalle oli päässyt kävelemään katsoja. Hän kuitenkin pääsi turvallisesti pois radalta. Kilpailu jatkui normaalisti kierroksella 41. Kierroksella jääneet Manorit kuitenkin sekoittivat pakkaa, sillä kumpikaan Manor-kuljettajista ei ohittanut turva-autoa, ja eivät näin ollen päässeet samalle kierrokselle kanssakilpailijoiden kanssa. Seuraavalla kierroksella Jenson Button ja Pastor Maldonado osuivat toisiinsa. Button rikkoi etusiipensä, ja joutui tulemaan varikolle vaihtamaan sen. Buttonin kilpailu päättyi lopullisesti kierroksella 52 vaihdelaatikon hajottua. Maldonado pystyi jatkamaan matkantekoa. Kierroksella 59 Sauberin Felipe Nasr ohitti Lotuksen Romain Grosjeanin, tämän ajettua mutka seitsemän leveäksi. Grosjean ajoi samalta kierrokselta varikolle keskeyttämään. Seuraavalla kierroksella Toro Rosson Max Verstappenia pyydettiin päästämään takanatuleva tallikaveri, Sainz ohi, mutta Verstappen ei suostunut päästämään espanjalaista ohitseen ja maaliin tultiin järjestyksessä Verstappen, Sainz.
Kilpailun voittoon ajoi Ferrarin Sebastian Vettel. Toiseksi ajoi Daniel Ricciardo ja kolmanneksi Kimi Räikkönen. Molemmat Ferrari-kuljettajat nousivat palkintopallille ensimmäistä kertaa sitten 2013 Espanjan GP:n. Neljänneksi ajoi Nico Rosberg ja viidenneksi Valtteri Bottas. Kilpailun kesto oli 2:01.22,118.