stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lugna Favoriter
Aiheesta muualla

Lugna Favoriter
Lübecker Hafen-Gesellschaft

| Lübecker Hafen-Gesellschaft mbH |
| --- | --- |
Perustettu:  31. joulukuuta 1934
Puheenjohtaja:  Hans-Gerd Gieleßen ja Heinrich Beckmann
Kotipaikka:  Lyypekki, Saksa
Toimiala:  satamaoperaattori
Henkilöstö:  noin 1 050
Omistaja:  Lyypekin kaupunki (74,9 %) RREEF PAN-EUROPEAN INFRASTRUCTURE TWO LUX S.á r.l. (25,1 %)
Kotisivu:  www.lhg-online.de
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lübecker Hafen-Gesellschaft mbH (LHG) on Lyypekin sataman useimpia terminaaleja operoiva saksalainen satamayhtiö. Yhtiön kotipaikka sijaitsee Lyypekissä. Yhtiö työllistää noin 1 050 ihmistä. Lübecker Hafen-Gesellschaftin omistavat Lyypekin kaupunki (74,9 %) ja RREEF PAN-EUROPEAN INFRASTRUCTURE TWO LUX S. à r.l. (25,1 %).
Lyypekin satama on suomalaisen Finnlines-rahtivarustamon tärkein satama.
24. toukokuuta 2007 Lyypekin satamissa alkoivat runsaan kuukauden jatkuneet työtaistelutoimet, joilla vastustettiin Lübecker Hafen-Gesellschaftin suunniteltua yksityistämistä. Työntekijät muun muassa lopettivat ylitöiden tekemisen.
Terminaalit

Konstinkaiselvennä
Nordlandkai
Schlutup
Seelandkai
Skandinavienkai
Yhdessä nämä terminaalialueet muodostavat pääosan Saksan suurimmasta Itämeren satamasta.
Kuvia

M/S Transeuropa Skandinavienkaissa.
Satama-aluetta.
M/S Finnclipper satamassa.
M/S Lübeck Link satamassa.
Aiheesta muualla

Lübecker Hafen-Gesellschaft mbH (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (saksaksi)
Mad Croc

Mad-Croc-makuja Suomessa.
Mad-Croc on Voima Limitedin rekisteröity tavaramerkki sekä energiajuoma- ja -purukumimerkki. Voima Limited on liechtensteinilainen yritys. Voima ei itse valmista tuotetta, vaan se lisensoi valmistuksen eri toimijoille eri maissa ja alueilla. Mad-Croc'ia valmistetaan ainakin Yhdysvalloissa, Alankomaissa, Puolassa, Kiinassa ja Japanissa[lähde? ]. Mad-Crocin taustalla vaikuttaaselvennä suomalainen Ari Koivula ja lappeenrantalainen Energy Brands Oy. Mad-Croc lanseerattiin Yhdysvalloissa vuonna 2003.
Makuja ovat tavallinen, sokeriton, kola, maitokahvi, maitokaakao ja Juiced Energy makuja ovat Peach Tea, Green Apple, Orange Cola, Orange ja Red Berry. Muita juomatyyppejä ovat energy shot ja alkoholipitoinen Croc-Tail sekä muina tuotteina energy gum -purukumi ja uutenamilloin? tullut viinikumi energia sekoitus pussiselvennä. Croc Tailia myydään nykyäänmilloin? uudistetussa 0,25 l:n tölkissä ja 0,20 l:n kuohuviinipullossa, ja makuina ovat Original, Red Berry, Omena ja Kola.
Mad-Croc oli GP2-kuljettaja Markus Niemelän sponsori. Nykyäänmilloin? se on F1-veneilijä Filip Romsin, Sami Seliön, speedway-kuljettaja Timo Lahden ja rata-autoilija Mikko Eskelisen sponsori. Lisäksi Mad-Croc on Suomen alppimaajoukkueen virallinen yhteistyökumppani. Mad-Croc oli myös suomalaisen F1-kuljettaja Heikki Kovalaisen henkilökohtainen sponsori.
Aiheesta muualla

Mad-Croc (tuotesivu)
Mad Croc Brands, Inc. (USA)
linkedin.com/ari-koivula[vanhentunut linkki]
Maps (Lesley Royn kappale)

|  Maps |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Lesley Roy
Levy-yhtiö:  Universal Music Denmark
Kesto:  2:52
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  26. helmikuuta 2021
Säveltäjä(t):  Lesley Roy Philip Strand Emelie Eriksson (EEVA) Normandie Deepend
Sanoittaja(t):  Lesley Roy
Tuottaja(t):  Philip Strand Lukas Hällgren Lesley Roy
Euroviisutiedot
Vuosi:  2021
Maa:  Irlanti
Kieli:  englanti
Sijoitus semifinaalissa:  17.
Pisteet semifinaalissa:  20
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Story Of My Life” (2020) 
 ”That’s Rich” (2022) ► 
Maps on irlantilaisen laulajan Lesley Royn esittämä kappale, jolla hän edusti Irlantia vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa. Kappale jäi ensimmäisen semifinaalin viimeiseksi.
Maailmalle

| Maailmalle |
| --- | --- |

Nimi:  Maailmalle
Tekijä:  Maria Wiik
Valmistumisvuosi:  1889
Taiteenlaji:  Genretaide
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  69,00  cm
Leveys:  61,00  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum, Suomi
Koordinaatit:  60°10′12″N 24°56′39″E﻿ / ﻿60.17°N 24.9442°E﻿ / 60.17; 24.9442
Maailmalle on suomalaisen taiteilijan Maria Wiikin (1853–1928) pääteos. Se on maalattu St Ivesissa vuonna 1889. Ruskeasävyisessä teoksessa, kooltaan 69×61 cm,  on kuvattuna nuori nainen, joka on lähdössä kotoaan ansaitsemaan elantoaan. Teos kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.
Teoksessa kuvataan nuori nainen lähdössä kotoaan elantoaan ansaitsemaan. Hän on pukeutumassa mustiin vaatteisiin kiinnittäen parhaillaan puvun hakasia ja hänen vanha äitinsä katsoo epäröivänä. Äiti on todennäköisesti lukenut polvillaan  olevasta kirjasta elämänviisauden tyttärelleen, mutta on epäuskoinen menikö se perille. Nuoren naisen olemus on itsevarma, hieman kyllästynytkin ja hän todennäköisesti lausuu tilanteen seuraavat sanat.
Wiik toteutti maalauksen tilanteen verhon takaa tulevassa valossa tapahtuvaksi. Tällöin valo on lämmin, jolloin taiteilija pystyi pehmentämään ääriviivoja ja yhtenäistämään väriskaalaa.
Wiik oli lähtenyt ulkomaille opiskelemaan vuonna 1875. Hän maalasi Maailmalle-maalauksen St Ivesissa, jossa hän oleskeli Helene Schjerfbeckin houkuttelemana. Wiik oli maalannut 1880-luvulla useita merkittäviä muotokuvia, jotka kansallisen taiteen nousun aikoihin 1890-luvulla jäivät vähemmän noteeratuiksi. Osittain jo 1880-luvun konservatiiviset taidekriitikot olivat olleet tätäkin Suomen vahvoihin 1880-luvun naistaiteilijoihin kuulunutta taiteilijaa vastassa.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla[vanhentunut linkki]
Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa

| Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa> The Universe in a Nutshell |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Stephen Hawking
Kieli:  englanti
Genre:  tiede
Julkaistu:  2001
Suomennos
Suomentaja:  Risto Varteva
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2003
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  215
ISBN:  951-0-28400-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa (engl. The Universe in a Nutshell) on Stephen Hawkingin kirjoittama, vuonna 2001 ilmestynyt tietokirja, joka käsittelee muun muassa Gödelin epätäydellisyyslausetta sekä osia supersäieteoriasta ja kvanttimekaniikasta. Sen on suomentanut Risto Varteva, ja suomennoksen on julkaissut WSOY vuonna 2003.
Rakenne

Hawkingin ensimmäisestä populaariteoksesta Ajan lyhyestä historiasta poiketen kirja on rakennettu puumaiseksi kokonaisuudeksi, jossa kaksi ensimmäistä lukua, Suhteellisuuden lyhyt historia ja Ajan muoto, muodostavat rungon, johon luvut 3–7 nojautuvat.
Kirjan luvut

Suhteellisuuden lyhyt historia
Einsteinin luomat perustat kvanttifysiikalle ja yleiselle suhteellisuusteorialle
Ajan muoto
Yleisen suhteellisuusteorian mukaisen ajan yhdistäminen kvanttiteoriaan
Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa
Maailmankaikkeuden monta menneisyyttä ja alkuräjähdystä
Tulevaisuuden ennustaminen
Musta aukko ja tiedon katoaminen
Menneisyyden suojaaminen
Aikamatkailu kvanttitasolla
Ihmiskunnan tulevaisuus? Star Trek?
Biologinen ja elektroninen elämä sekä sen kehittyminen
Braanien maailma
Braaniteoria
Aiheesta muualla

Jukka Maalampi: Hawking palasi universumin sisäisiin asioihin[vanhentunut linkki]. Helsingin sanomat 30.12.2003.
Esa Mäkinen: Seikkailuja kvanttifysiikassa. Yliopisto 18/2003.
Madeirankyyhky

| Madeirankyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Kyyhkyt Columba
Laji::  trocaz
Kaksiosainen nimi
 Columba trocaz  Heineken, 1829 
Katso myös
   Madeirankyyhky Wikispeciesissä   Madeirankyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Madeirankyyhky (Columba trocaz) on Madeiran saarella kotoperäisenä esiintyvä kyyhkylintu, jonka holotyypin Karl Heineken kuvaili saarelta vuonna 1829.
Lönnström

Lönnström on muun muassa seuraavien merkittävien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Mika Lönnström (s. 1974), jalkapallovalmentaja
Mikko Lönnström (s. 1982), jalkapalloilija
Oscar Lönnström (1884–1958), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Rafael Lönnström (1892–1943), Ammus Oy:n ja Sytytin Oy:n (=Lönnström Oy) perustaja
Teresia Lönnström (1895–1986), teollisuusneuvos ja kulttuurivaikuttaja
Gustav Köysti, oik. Karl-Gustaf Lönnström (1921–1957), oopperalaulaja
Yritys

Lönnström Oy, nykyisin BMH Technology
Luomuviljely

Vihannesten luomuviljelyä Capayssa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
Luomuviljely eli luonnonmukainen viljely on IFOAM:in mukaan omavaraista ja tasapainoista maanviljelyä, joka mahdollisimman pitkälle perustuu paikallisiin luonnonvaroihin ja jossa viljelytoimet sopeutetaan vallitseviin luonnonoloihin.
Luomuviljelyn määräyksiä Suomessa löytyy Ruokaviraston sivuilta.
Nykyisellään luomumaatalous on marginaalista ja tuottaa alle prosentin maailman maataloustuotannosta. Kestävän siirtymän luomumaatalouteen on arvioitu leikkaavan satoja kolmanneksen tai jopa puolella.
Tosin YK:n vuoden 2011 raportin mukaan luomuviljelyllä voitaisiin jopa tuplata sadot monissa maailman köyhimmissä maissa. Luomuviljely vaatisi 84 prosenttia lisää peltoalaa. Jotta villieläimille ja metsänhoidolle jäisi enemmän tilaa, tarvittaisiin luomua tuottavampia menetelmiä.
Lähes kaikki luomuviljely palvelee kahta erilaista väestöryhmää. Noin 700 miljonaa maapallon köyhintä harjoittaa omavaraisviljelyä ilman lannoitteita ja torjunta-aineita, koska he ovat liian köyhiä hankkimaan niitä eivätkä elä rahataloudessa. Köyhyysloukussa on mahdotonta viljellä enemmän tai tehokkaammin, jotta satoja riittäisi myyntiin.
Toinen ääripää ovat maailman rikkaimmat, lähinnä länsimaalaiset ihmiset, jotka kuluttavat luomuruokaa elämäntapavalintana ja vetoavat sen terveys- ja ympäristöhyötyihin. Lähes kukaan näistä kuluttajista ei viljele ruokaansa itse.
Ruotsin maatalousyliopiston pellonhoidon, vesistönhoidon ja systeemiekologian professorit esittivät marraskuussa 2014, että luomuun siirtyminen vaatisi peltopinta-alan kaksinkertaistamisen, mikä vähintään kaksinkertaistaisi ravinnepäästöt vesistöihin ja johtaisi ympäristökatastrofiin. Siksi pitäisi siirtää luomutuotannon tuki tavanomaisen tuotannon viherryttämiseen. Professorien mukaan luomuruoka ei ole terveellisempää eikä ympäristöystävällisempää ja vahingoittaisi vakavasti paikallista ja globaalia ruokahuoltoa.
Suomessa

Suomen peltopinta-alasta oli luomuviljelyssä 13,1 prosenttia (296 645 hehtaaria)  vuonna 2018. Suomen viljasadosta luomun osuus oli 3,2 prosenttia (87 milj. kiloa) vuonna 2018. Elintarvikkeiden kokonaismyynnin arvosta luomun osuus oli 2,4 prosenttia (336 milj. euroa) vuonna 2018.
Luomutuotteiden viennin arvo oli vuonna 2018 arviolta 25-30 miljoonaa euroa, joka on noin kaksi prosenttia koko elintarvikeviennistä. Vuonna 2012 luomun vienti oli arviolta alle 10 miljoonaa euroa , joten luomuvienti oli kolminkertaistunut kuudessa vuodessa. Suomen tärkeimmät luomuvientimaat ovat Saksa ja Ruotsi.
Luonnonmukaiselle tuotannolle maksetaan erityistukia tavanomaisten tukien lisäksi. Luomuviljelylle maksettava tuki on tuotannon määrästä riippumatonta hehtaarikohtaista tukea. Vuonna 2013 erityistuen suuruus on 141 euroa/ha.
Tekniikat

Luomuviljelyssä käytetään lannoitteena muun muassa kivijauheita (apatiitti, biotiitti), kompostoitua karjan lantaa, kanankakkaa sekä luu- ja verijauhoa. Kasvinsuojelua hoidetaan vuoroviljelyllä, mahdollisesti lomittaisviljelyllä, mekaanisella torjunnalla (esimerkiksi liima-ansat) ja biologisella torjunnalla. Rikkaruohoja torjutaan esimerkiksi mekaanisesti, myöhästetyllä kylvöllä, kateviljelyllä ja perinteisesti kitkemällä. Luomutuotanto täyttää myös EU:n ympäristötuen ehdot.
Luonnonmukaisessa viljelyssä käytetään monivuotista viljelykiertoa, jossa eri kasvilajit vuorottelevat. Syväjuuristen kasvien viljelyllä parannetaan maan viljavuutta ja estetään eroosiota. Viljelykasvien vuorottelulla ehkäistään kasvintuhoojien säilymistä ja lisääntymistä kasvustossa.
Luomuun siirtyvä viljelijä joutuu paitsi luopumaan keinotekoisten aineiden käytöstä, myös hoitamaan peltoa luomumenetelmällä vähintään kahden kasvukauden ajan. Vasta kolmannen vuoden sato voidaan tarkastusten jälkeen myydä luomuna.
Luomuviljelijät on rekisteröity, ja heiltä edellytetään säännöllistä ammatillista kouluttautumista. Suomessa viranomaiset, lähinnä Evira ja Ely-keskukset, valvovat luomuviljelyä.
Luomuviljelyn ongelmana on sen teettämä työmäärä, joka on noin 30 prosenttia suurempi kuin tavallisessa viljelyssä. Siitä huolimatta satotasot jäävät pienemmiksi. Tämä pitää luomun hintaa korkeammalla kuin tehoviljellyn ruuan.
Taloudelliset vaikutukset

Sri Lanka kielsi synteettiset lannoitteet ja torjunta-aineet huhtikuussa 2021 ja määräsi maan maanviljelijät siirtymään luomuviljelyyn. Maan riisintuotanto romahti viidenneksellä kuuden kuukauden kuluessa. Pitkään ruoan suhteen omavarainen maa joutui tuomaan riisiä, jonka hinta nousi maassa puolella. Siirtymä tuhosi myös maan teentuotannoon, joka oli sen merkittävin vientituote ja valuutan lähde. Maan hallitus perui määräykset osittain marraskuussa 2021 ja inflaation, valuutan romahduksen ja protestien vuoksi teeltä, kumilta ja kookokselta helmikuussa 2022. Päätöksen tehnyt maan presidentti Gotabaya Rajapaksa joutui pakenemaan maasta heinäkuussa 2022.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Luomuliitto ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Luomutietopankki
www.geenit.fi Kasvibiologian tietosivusto, jonka ylläpidosta Helsingin yliopistossa vastaa Jussi Tammisola.
Luonnonsuojeluyhdistys Tuottava Maa-Turvattu Luonto ry
Luomulakko - Luomukriittinen sivusto
Mad Hatter’s Den / Emotional Playground

| ”Mad Hatter’s Den / Emotional Playground” Stone |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Emotional Playground
 Julkaistu: 1991
 Formaatti: 7"
 Tyylilaji: speed metal
 Kesto: 02.39
 Levy-yhtiö: Megamania
Stonen muut singlet
| ”Empty Suit / Friends” 1990 | ”Mad Hatter’s Den / Emotional Playground” 1991 |   |
Mad Hatter’s Den / Emotional Playground on suomalaisen speed metal -yhtye Stonen single yhtyeen albumilta Emotional Playground. Se julkaistiin vuonna 1991 levymerkillä Megamania.
Kappaleet

A-puoli
Mad Hatter's Den – 02.39
B-puoli
Emotional Playground – 03.42
Kokoonpano

Janne Joutsenniemi – basso, laulu
Roope Latvala – kitara
Markku Niiranen – kitara
Pekka Kasari – rummut
Mad Love

Mad Love on englanninkielinen lause, joka tarkoittaa hullua rakkautta. Se voi viitata myös seuraaviin:
Musiikki > Singlet

"Mad Love", Sean Paulin ja David Guettan kappale vuodelta 2018
"Mad Love", Mabelin kappale vuodelta 2019.
Elokuva

Mad Love, Karl Freundin ohjaama elokuva vuodelta 1935.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mad Love”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Marco Baruffato

Marco Baruffato (s. 28. helmikuuta 1965 Varese) on italialainen jalkapallovalmentaja. Hän on toiminut Suomessa valmennustehtävissä Veikkausliigassa pelaavassa Tampereen Ilveksessä.
Vuonna 1988 Baruffato valmistui Università Cattolica del Sacro Cuore -yliopistosta kotimaastaan. Baruffato on toiminut urallaan jalkapallon lisäksi myös muun muassa lentopallon, uinnin ja koripallon juniorivalmennuksessa. Hän toimi pitkään kotikaupunkinsa seuran Varese Calcion valmennuksessa.
Tampereen Ilveksessä Baruffato on toiminut vuodesta 2013 alkaen. Kaudeksi 2015 hänet nimettiin seuran kakkosvalmentajaksi. Lokakuussa 2015 Baruffatosta tuli seuran Veikkausliigassa pelaavan edustusjoukkueen väliaikainen päävalmentaja Keith Armstrongin irtisanomisen jälkeen. Baruffato valmensi Ilvestä kauden loppuun saakka. Baruffato nimettiin Naisten Liigassa pelaavan Ilveksen päävalmentajaksi kaudelle 2016, mutta hän vetäytyi tehtävästä ennen kauden alkua omasta tahdostaan.
Baruffatolla on suomalainen vaimo ja kolme lasta.
Mapusaurus

| Mapusaurus |
| --- | --- |
 Aikuisen ja nuoren Mapusauruksen fossiilit.
 Myöhäisliitukausi 97–93,5 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Teropodit Theropoda
Osalahko::  †Carnosauria
Yläheimo::  †Allosauroidea
Heimo::  †Carcharodontosauridae
Alaheimo::  †Giganotosaurinae
Tribus::  †Giganotosaurini
Suku::  †Mapusaurus  Coria & Currie, 2006
Laji::  rosae
Kaksiosainen nimi
 † Mapusaurus roseae  Coria & Currie, 2006 
Katso myös
   Mapusaurus Wikispeciesissä   Mapusaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mapusaurus (nimen merkitys: ”maalisko”) on sukupuuttoon kuollut suurikokoinen karnosaurisuku, joka eli myöhäisliitukaudella noin 97–93,5 miljoonaa vuotta sitten Etelä-Amerikassa. Se kuului Carcharodontosauridae-heimoon ja oli läheistä sukua Giganotosaurukselle. Mapusaurus oli yksi suurimmista petodinosauruksista.
Löytäminen ja ulkonäkö

Mapusaurus nimettiin Rose Letwinin mukaan, joka sponsoroi fossiilien etsimisretkeä, jolla Mapusaurus roseae löydettiin. Mapusaurus oli noin 10,2 metriä pitkä, 3–4 metriä korkea ja noin kolmen tonnin painoinen. Se oli lihansyöjä. Mapusauruksen eturaajat olivat yhtä pienet kuin Tyrannosaurus rexillä, ja ne olivat hyödyttömiä. Mapusaurus saattoi saalistaa pienissä ryhmissä kuten leijonat. Ruokalistalla olivat erilaiset sauropodit, kuten Saltasaurus ja Argentinosaurus.
Taiteilijan näkemys.
Maailma vuonna 2022

| Maailma vuonna 2022> Soylent Green |
| --- | --- |
 Blu-ray-julkaisu vuodelta 2011.
Ohjaaja:  Richard Fleischer
Käsikirjoittaja:  Harry Harrison (romaani) Stanley R. Greenberg (käsikirjoitus)
Tuottaja:  Walter Seltzer Russel Thacher
Säveltäjä:  Fred Myrow
Kuvaaja:  Richard H. Kline
Leikkaaja:  Samuel E. Beetley
Pääosat:  Charlton Heston Leigh Taylor-Young Edward G. Robinson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer
Ensi-ilta:   19. huhtikuuta 1973  20. joulukuuta 1974
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maailma vuonna 2022 (engl. Soylent Green) on vuonna 1973 julkaistu dystooppinen science fiction -elokuva, joka pohjautuu Harry Harrisonin romaaniin Tilaa! Tilaa!, joskin se poikkeaa monessa kohdassa romaanin juonesta.
Elokuva sijoittuu New Yorkiin vuonna 2022. Maailma kärsii valtavasta ylikansoituksesta, ilmaston lämpenemisestä ja ympäristötuhoista. Elokuvan päähenkilö on poliisietsivä Robert Thorn (Charlton Heston), joka asuu yhdessä vanhan poliisivoimien tutkijan Sol Rothin (Edward G. Robinson) kanssa. Thorn alkaa tutkia rikkaan William R. Simonsonin (Joseph Cotten) murhaa, joka näyttää tapahtuneen epäonnistuneen ryöstön päätteeksi. Kun Thorn ja Roth alkavat tutkia tapausta, he saavat selville, että se onkin monimutkaisempi kuin miltä näyttää.
Juoni

Simonson työskenteli Soylent-yhtiölle, joka tuottaa suuren osan väestön ruoasta (”soylent” on soijapapujen ja linssien sekoitusta). Soylent-yhtiö on julkistanut vastikään uuden vihreän värisen soylent-ravintokeksin, jota ihmiset jonottavat jopa mellakoiden uhalla. Thorn omii Simonsonin asunnosta erilaisia ylellisyystavaroita, kuten viinaa, vihanneksia, saippuaa ja oikeasta lihasta valmistetun pihvin – tavallisilla kansalaisilla ei ole näihin varaa. Samoin hän vie kollegalleen Rothille kaksi kirjaa, jotka käsittelevät merentutkimusta; myös aidot paperille painetut kirjat ovat käymässä harvinaisiksi. Roth kuuluu siihen kansanosaan, joita kutsutaan ”kirjoiksi”; hän osaa lukea. Thorn myös haastattelee Shirliä, Simonsonin asuntoon kuuluvaa ”huonekalua” eli tavallaan prostituoitua (Leigh Taylor-Young), sekä Simonsonin henkivartijaa Tab Fieldingiä (Chuck Connors), joka oli murhan aikaan Shirlin kanssa ostoksilla.
Thorn epäilee, että kyseessä on pikemminkin salamurha kuin ryöstö: asunnosta ei ole viety mitään arvokasta, hälyttimet eivät toimineet, ja Simonson oli ennen tapausta ilmeisesti tavallista hermostuneempi. Kun Thorn alkaa päästä murhaajan jäljille, häntä käsketään jättämään tapaus sikseen, ja kun hän ei suostu siihen, myös hänet yritetään murhata.
Samaan aikaan Roth on tutkinut Simonsonin kirjoja ja tutkinut lisää materiaalia kirjastossa, jossa ”kirjat” kokoontuvat. ”Kirjojen” yhteinen päätelmä oli, että Soylent-yhtiö on sotkeutunut kauhistuttavaan salaliittoon. Roth päättää seurata jälkiä ja toivoa että Thorn pysyy hänen perässään – hän menee ”Kotiin” eli eutanasiaklinikalle.
Thorn saapuu klinikalle hieman liian myöhään; Rothin hidas kuolemaan vaipuminen on jo alkanut. Hän kuitenkin pääsee näkemään elokuvan, jota näytetään vain kuoleville: elokuvassa näytetään kauniita kuvia siitä, millainen maapallon luonto oli ennen tuhoutumistaan. Thorn ja Roth ovat hyvin liikuttuneita, ja Roth pystyy hädin tuskin kertomaan epäilyksistään Thornille ennen kuolemaansa.
Thorn seuraa Rothin ruumiin käsittelyä ja päätyy kaupungin ulkopuolella olevalle vahvasti vartioidulle ”jätteenkäsittelylaitokselle”, jossa ruumiit hävitetään. Hän kuitenkin huomaa kauhukseen, että Rothin päätelmä oli oikea: koska merien leväviljelmät ovat kuolleet, on Soylent-yhtiö joutunut keksimään uuden ravintolähteen, ja tehtaassa vihreän soylentin raaka-aineena käytetäänkin merten planktonin sijaan ihmisten ruumiita. Thorn pääsee pakenemaan tehtaalta, mutta miltei kuolee tulitaistelussa Fieldingin kanssa. Hän kuitenkin onnistuu varoittamaan viimeisillä voimillaan ihmiskuntaa: Vihreä soylent on tehty ihmisistä. Tämän myötä onkin jäänyt elämään lause: ”Soylent Green is People!”
Vastaanotto

The New York Timesin kriitikko A. H. Weiler piti uutuuselokuvan juonta yhtä keinotekoisena kun sen kuvaama synteettinen ravintoaine. Hän kuitenkin kehui Edward G. Robinsonia tämän viimeiseksi jääneessä roolityössä ikääntyneenä tutkijana. Video-oppaassa vuodelta 1994 Kari Salminen piti elokuvaa 3/5 tähden arvoisena, ulkoisesti ja ajatuksellisesti synkkänä filmatisointina Harrisonin romaanista. Helsingin Sanomien tv-sivulla marrasuussa 1985 Mikael Fränti esitteli illan elokuvan sisällöllisesti tärkeänä mutta toteutukseltaan rosoisena teoksena, joka on hapuilustaan ja tyhjäkäynnistään huolimatta Richard Fleischerin paras ohjaustyö sitten psykologisen trillerin Rikollinen vietti (1959).
Madeiranselja

| Madeiranselja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Dipsacales
Heimo::  Tesmayrttikasvit Adoxaceae
Suku::  Seljat Sambucus
Laji::  lanceolata
Kaksiosainen nimi
 Sambucus lanceolata  Banks ex Lowe 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Madeiranselja (Sambucus lanceolata) on Madeiralla kotoperäinen, harvinainen ja uhanalainen seljalaji. Se kasvaa suureksi pensaaksi tai pieneksi puuksi. Lajia esiintyy Madeiran saaren keskiosassa, missä sitä kasvaa metsissä. Lajin kannaksi on arvioitu alle 1000 yksilöä, mutta kanta on toistaiseksi vakaa ja kasvi luokitellaan vaarantuneeksi. Madeiranseljan kukkia on perinteisesti käytetty parantamaan kurkkukipua ja hammassärkyä, puuaineista on hyödynnetty puutöihin.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sambucus lanceolata
Majakka ja Perävaunu

Majakka ja Perävaunu Se-lehden kannessa vuonna 1947.
Majakka ja Perävaunu (tanskaksi Fy og Bi, pidemmin Fyrtårnet og Bivognen) oli tanskalainen mykän elokuvan koomikkopari, jonka muodostivat näyttelijät Carl Schenstrøm (1881–1942) ja Harald Madsen (1890–1949). Suomenkieliset hahmojen nimet ovat mukaileva käännös alkuperäisnimistä.
Ensimmäinen Majakka ja Perävaunu -elokuva Film, flirt og forlovelse valmistui vuonna 1921. Parivaljakon oli ideoinut Lau Lauritzen, joka oli vastaperustetun tanskalaisen Palladium-elokuvayhtiön taiteellinen johtaja.