stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansainvälinen energiajärjestö

IEA:n jäsenmaat
IEA:n logo
Kansainvälinen energiajärjestö (englanniksi International Energy Agency, IEA) on OECD:n vuonna 1974 perustama kansainvälistä energia-alan yhteistyötä edistävä järjestö. Se palvelee OECD:n jäsenmaita tieteellisenä ja alan kehitystä tukevana asiantuntijajärjestönä. IEA:n tehtävänä on edistää maailman energiaturvallisuutta, energian saatavuutta ja kestävän kehityksen mukaista taloudellista kasvua.
IEA perustettiin 1970-luvun öljykriisin jälkeen, kun maailmanlaajuisen energiayhteistyön välttämättömyys kävi ilmeiseksi. Sen tehtäviä ovat ennaltaehkäistä öljyn saatavuuden häiriöitä sekä tarjota luotettavaa tutkimus- ja tilastotietoa öljy- ja energiamarkkinoille.
IEA tukee ja edistää fossiilisten polttoaineiden korvaamiseen tähtäävää tutkimusta ja tekee yhteistyötä OECD:n ydinenergiajärjestön NEA:n kanssa. IEA on huolissaan öljynkulutuksen kasvusta ja tarjonnan vähenemisestä. Valmisteilla olevan raportin mukaan IEA arvioi, että kansainvälisten öljy-yhtiöiden varannot ovat ehtymässä ja öljyntuotanto siirtyy yhä enemmän kansallisten yhtiöiden käsiin. Aiemmin kysynnän kasvusta suurin osa tuli Euroopasta ja Yhdysvalloista. Jatkossa kysyntää kasvattavat Kiina, Intia ja Lähi-itä.
Jäsenmaat

Lähde:
Australia
Itävalta
Belgia
Kanada
Tšekki
Tanska
Viro
Suomi
Ranska
Saksa
Kreikka
Unkari
Irlanti
Italia
Japani
Etelä-Korea
Luxemburg
Alankomaat
Meksiko
Uusi-Seelanti
Norja
Puola
Portugali
Slovakia
Espanja
Ruotsi
Sveitsi
Turkki
Yhdistynyt kuningaskunta
Yhdysvallat
Jäsenmaat > Tarkkailijavaltiot

Lähde:
Brasilia
Kiina
Intia
Indonesia
Marokko
Singapore
Etelä-Afrikka
Thaimaa
Ilmastonmuutos

IEA:n mukaan maailma on hyvin kaukana kestävästä kehityksestä. Järjestön alkuvuonna 2008 julkaistun raportin mukaan kasvihuonepäästöt on saatava vähenemään, jotta ilmastonmuutoksen aiheuttamilta meren pinnan nousulta ja äärimmäisiltä sääolosuhteilta vältyttäisiin. IEA:n mukaan hiilidioksidipäästöjen vähennys vaatisi energiateknologian vallankumousta, jonka aikaan saamisesta ovat vastuussa eri maiden hallitukset.  Muutoksen kokonaiskustannuksiksi raportti arvioi 30 000 miljardia euroa 40 vuoden aikana, joka olisi noin yksi prosentti maailman bruttokansantuotteesta. IEA:n mukaan todellinen käänne ilmastonmuutoksessa vaatisi hiilidioksidipäästöille määritellyn hinnan nostamista noin 80-200 euroon tonnilta. Raportin julkaisuaikaan Euroopassa käytiin päästökauppaa hintaan 20 euroa/tonni.
Atomivoima

IEA ennusti vuonna 2003, että ydinsähkön osuus sähköstä laskee vuoden 2001 19 %:sta 12 %:iin vuoteen 2025 mennessä. Osuus oli vuonna 2004 16 % ja vuonna 2007 13,8 %.
Aiheesta muualla

IEA:n kotisivut
IEA wants brakes on fuel consumption Artikkeli IEA:n öljynsäästöraportista
Orli Znojmo

| Orli Znojmo |
| --- | --- |

Perustettu:  1933
Entiset nimet:  TJ Sokol Znojmo (1933-1993)  SK Znojmo (1993-1997)  HC Excalibur Znojemsti orli (1997-2002)  HC JME Znojemsti orli (2002-2004)  HC Znojemsti orli (2004-2009) 
Kaupunki:   Znojmo, Tšekki
Kotiareena:  Hostan Arena
– kapasiteetti:  5,500
Sarjataso:   2. česká hokejová liga
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Petr Veselý
Puheenjohtaja:   Pavel Ohera
Päävalmentaja:   Jiří Beroun
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Orli Znojmo on tšekkiläinen jääkiekkojoukkue Znojmosta. Joukkue pelaa Tšekin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 2. česká hokejová ligassa.
Historia

Joukkue pelasi ennen Itävallan pääsarjassa pelaamista Tšekin pääsarjassa Extraligassa. Joukkueen paras sijoitus Tšekin Extraligassa on kolmas sija kaudella 2005-06. NHL:n työsulkukaudella 2004-05 joukkueessa pelasi useita NHL-pelaajia, esim. Patrik Eliáš, Martin Havlát ja Tomáš Vokoun. Kaudet 2011-2020 joukkue pelasi Itävallan monikansallista EBEL-liigaa. Kaudeksi 2020–2021 joukkue kuitenkin palasi pelaamaan takaisin Tšekkiin.
Joukkue kaudella 2024-2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|   |  | Filip Maláč | L | 2025 | Jihlava, Tšekki |  |
|   |  | Tobiáš Synek | L | 2025 | Zlín, Tšekki |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|   |  | Jan Hodinář | L | 2025 | Plzeň, Tšekki |  |
|   |  | Jakub Jenáček | L | 2025 | Zlín, Tšekki |  |
|   |  | Petr Kubíček | L | 2025 | Králíky, Tšekki |  |
|   |  | Lukáš Motloch | L | 2025 | Vsetín, Tšekki |  |
|   |  | Daniel Poizl | L | Laina | Karlovy Vary, Tšekki |  |
|   |  | Aleš Sova | L | 2025 | Brno, Tšekkoslovakia |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|   |  | Denis Bárta | L | LH | 2025 | Hodonín, Tšekki |
|   |  | David Bartoš | L | KH | 2025 | Znojmo, Tšekkoslovakia |
|   |  | Petr Beránek | L | OLH | 2025 | Brno, Tšekki |
|   |  | Ondřej Cakl | L | H | 2025 | Znojmo, Tšekki |
|   |  | Patrik Čermák | L | KH | 2024 | Jihlava, Tšekki |
|   |  | Robert Havlát | R | KH | 2025 | Brno, Tšekki |
|   |  | Jiří Karafiát | R | OLH / KH | 2025 | Zlín, Tšekki |
|   |  | Jakub Masař | R | H | 2025 | Brno, Tšekki |
|   |  | Patrik Urban | L | KH | 2025 | Liberec, Tšekki |
|   |  | Adam Zeman | R | VLH | 2025 | Jihlava, Tšekkoslovakia |
Lähde: EliteProspects
Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Jiří Beroun
Apuvalmentaja: Tomáš Jakes
Maalivahtivalmentaja: Jakub Dohnal
Puheenjohtaja: Pavel Ohera
Toimitusjohtaja: Petr Veselý
Joukkueenjohtaja: Kateřina Oherová
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Orli Znojmon verkkosivut (tšekiksi)
Itävallan osavaltiot

Itävalta on liittovaltio, joka jakaantuu yhdeksään osavaltioon (saks. Länder). Niillä on muun muassa omat parlamentit (saks. Landtag) ja kuvernöörit (saks. Landeshauptmann / Landeshauptfrau).
Osavaltioiden itsehallinto

Itävallassa osavaltioiden itsehallinto on huomattavasti pienempi kuin esimerkiksi Saksassa tai Yhdysvalloissa. Kaikki merkittävä turvallisuuteen, taloudelliseen toimintaan, terveydenhoitoon ja koulutukseen liittyvät asiat on keskitetty liittovaltiolle. Myös oikeuslaitos on kokonaan liittovaltion hallinnon alainen. Osavaltioiden hallintavaltaan kuuluvat paikallispoliisi, pelastuslaitos, kaavoitus, luonnonsuojelu ja metsästys- ja kalastusasiat. Sen lisäksi niillä on tehtäviä liittovaltion lakien ja asetusten toteuttamisessa.
| Osavaltio | Pääkau­punki | Väkiluku (2022) | Pinta-ala (km²) | Väestö­tiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Burgenland | Eisenstadt | 297 586 | 3 965 | 75 |
|  Kärnten | Klagenfurt | 564 513 | 9 537 | 59 |
|  Ala-Itävalta | Sankt Pölten | 1 698 796 | 19 178 | 89 |
|  Ylä-Itävalta | Linz | 1 505 140 | 11 983 | 126 |
|  Salzburg | Salzburg | 560 710 | 7 155 | 78 |
|  Steiermark | Graz | 1 252 922 | 16 399 | 76 |
|  Tiroli | Innsbruck | 764 102 | 12 648 | 60 |
|  Vorarlberg | Bregenz | 401 674 | 2 602 | 154 |
|  Wien | kaupunkivaltio | 1 931 593 | 415 | 4 654 |
Vladimir Iljušin

Kuvan Suhoi Su-9 koneiden profiileista paljastuu yhtäläisyys MiG-21:n kanssa. Molemmilla konetyypeillä rikottiin korkeuslennon maailmanennätyksiä.
Vladimir Sergejevitš Iljušin (31. maaliskuuta, 1927 – 1. maaliskuuta, 2010) oli venäläinen koelentäjä. Hän oli Sergei Iljušinin poika. Häneen liitetään niin sanottuun avaruushätään joutumisen tarina. Eräässä niistä italialaiset DX-kuuntelijat olisivat kuulleet hänen lähettämänsä hätäviestin. Tarinan mukaan se johtui hapen loppumisesta Vostok-tyyppisen avaruusaluksen hytissä 1960-luvun alussa. Kenneth Gatland vahvistaa, että kyse on pelkästään tarinasta. Vladimir Iljušin oli siihen aikaan toipumassa liikenneonnettomuudesta, jossa hänen jalkansa loukkaantuivat. Myöhemmin vuonna 1972 everstiluutnantti Iljušin lensi Suhoin koekonetta Suhoi T-4:ää, ja edellisenä vuonna 1971 kolme venäläistä kosmonauttia kuoli Sojuz 11-aluksessa juuri hapen puutteeseen. Vladimir Iljušinin lopullinen sotilasarvo oli kenraalimajuri. Hänet palkittiin Neuvostoliiton sankarina ja Lenin-palkinnolla. Iljušin ei ilmeisesti koelentänyt muita kuin Suhoin valmistamia sotilaskoneita. Ilmailijana hän saavutti korkeuslennon maailmanennätyksen vuonna 1959. Se oli Su-9-suihkuhävittäjällä tehty 94 659 jalkaa eli 28 852 metriä.
Käännös suomeksi
Värmdön kunta

| Värmdön kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti ja Södermanland
Keskustaajama:  Gustavsberg
Kuntakoodi:  0120
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  448,12 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  46 232
 – Väestötiheys:  103,2 as./km²
 
 www.varmdo.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sandhamnin hotelli Tukholman saaristossa.
Värmdön kunta (ruots. Värmdö kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin ja Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Gustavsberg.
Kunnan maapinta-ala on 448,12 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 46 232 henkeä (31.12.2021).
Värmdö sijaitsee Tukholman saaristossa ja koostuu kokonaan saarista. Sen naapurikuntia ovat Haninge, Tyresö, Nacka, Vaxholm, Österåker ja Norrtälje.
Ensimmäinen kirjallinen maininta Värmdöstä on vuodelta 1314, jolloin se kirjoitettiin muodossa Wermdo. Todennäköisesti nimi liittyy Vindön virtaan, joka oli vanhempina aikoina yksi tärkeimmistä liikennereiteistä. Tämä virta oli tunnettu siitä, että se pysyi pitkään avoinna talvisaikaan, mihin sana värmd todennäköisesti viittaa.
Värmdön ja Norrtäljen kunnissa on eniten saaria koko Ruotsissa; kummassakin niitä noin 11 000 kappaletta, joista 10 500 sijaitsee meressä. Eräitä tunnettuja saaria ovat Sandhamn, Runmarö, Möja ja Grinda.
Vuonna 2007 kunnassa oli 9,81 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nykyisen Värmdön alueelle muodostettiin vuoden 1862 kuntauudistuksessa viisi maalaiskuntaa, jotka olivat Värmdö, Djurö, Ingarö, Möja ja Nämdö. Vuonna 1902 Gustavsberg erotettiin Värmdöstä omaksi kunnakseen.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa näistä muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Djurö (Djurö, Möja ja Nämdö)
Gustavsberg (Ingarö ja Gustavsberg)
Värmdö (ei muutosta)
Nykyinen Värmdön kunta muodostettiin vuonna 1974 yhdistämällä edellä mainitut kolme maalaiskuntaa. Gustavsbergistä tuli uuden kunnan keskustaajama.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä kaksi hopeista posliininpolttouunia, jotka on koko leveydeltään asetettu punaisen palkin päälle. (Ruotsiksi: I blått två porslinsbrännugnar av silver, i hela sin bredd ställda på en röd stam.)
Vaakuna valittiin alun perin Gustavsbergin maalaiskunnalle vuonna 1960. Vaakunan aihe on saatu alueen posliiniteollisuudesta, jossa käytettiin kahta vaakunassa esiintyvän näköistä uunia. Kuntajakouudistuksen jälkeen 1970-luvulla vaakuna tuli Värmdön kunnan käyttöön.
Väestönkehitys

| Värmdön kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 212 | 8 212 |
| 1955 | 1955 |    | 8 216 | 8 216 |
| 1960 | 1960 |    | 8 645 | 8 645 |
| 1965 | 1965 |    | 10 108 | 10 108 |
| 1970 | 1970 |    | 12 882 | 12 882 |
| 1975 | 1975 |    | 16 050 | 16 050 |
| 1980 | 1980 |    | 17 846 | 17 846 |
| 1985 | 1985 |    | 19 173 | 19 173 |
| 1990 | 1990 |    | 22 067 | 22 067 |
| 1995 | 1995 |    | 26 548 | 26 548 |
| 2000 | 2000 |    | 31 260 | 31 260 |
| 2005 | 2005 |    | 34 933 | 34 933 |
| 2010 | 2010 |    | 38 301 | 38 301 |
| 2015 | 2015 |    | 41 107 | 41 107 |
| 2020 | 2020 |    | 45 566 | 45 566 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 4 872 | 11,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 447 | 3,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 4 133 | 10,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 30 655 | 74,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 380 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 559 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,3 prosenttia kunnan väestöstä.
1960-luvun alusta lähtien Värmdön väestönkasvu on ollut koko Ruotsin nopeimpia. Tänä aikana väestön määrä on noussut noin 8 500 asukkaasta jo lähes 39 000 asukkaaseen. Kaunis sijainti saaristossa ja Tukholman läheisyys johtivat omakotitaloalueiden voimakkaaseen kasvuun ja loma-asuntoja on muutettu pysyvään käyttöön soveltuviksi. Gustavsbergin posliinitehtaalle on suuntautunut työperäistä maahanmuuttoa, joka alkoi 1940-luvulla italialaisten saapuessa. Suurimmillaan muutto oli 1970-luvulla, jolloin Gustavsbergin väestöstä suuri osa oli suomalaisia.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 228 866 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 143 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 26,2 %
18–64-vuotiaat: 59,6 %
65 vuotta täyttäneet: 14,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,5 | 0,3 |
|   | jalostus | 20,7 | 17,0 |
|   | palvelut | 77,1 | 81,7 |
|   | tuntematon | 1,7 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 10 666 | 19 452 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 54,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 20 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 311 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Gustavsberg | 11 333 |
| 2 | Hemmesta | 5 240 |
| 3 | Skeppsdalsström | 1 573 |
| 4 | Mörtnäs | 1 511 |
| 5 | Fågelvikshöjden | 1 043 |
| 6 | Djurö | 967 |
| 7 | Brunn | 950 |
| 8 | Stavsnäs | 810 |
| 9 | Kopparmora | 631 |
| 10 | Lugnet och Skälsmara | 625 |
| 11 | Björnömalmen och Klacknäset | 624 |
| 12 | Strömma | 579 |
| 13 | Långvik | 559 |
| 14 | Värmdö-Evlinge | 559 |
| 15 | Torsby | 477 |
| 16 | Ängsvik | 403 |
| 17 | Norra Lagnö | 332 |
| 18 | Ingaröstrand | 286 |
| 19 | Hedvigsberg | 282 |
| 20 | Återvall | 206 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Fruvik
Hagaberg
Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Hemmestan taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Barnvik
Betsede
Björkvik
Boda
Bullandö
Djurö by
Enkärret
Evlinge + Ramsdalen
Fagerdala
Fagerholm + Abborrsjön + Johannesdal
Fågelbro
Fågelbro (itäinen osa)
Fågelvik
Fågelvik och Nykvarn
Gröndal
Grönskan + Vedhamn + Baldersnäs
Hässelmara
Höl
Hölö
Kalvsvik
Kopparmora (pohjoinen osa)
Koviksudde + Skeviksstrand
Kungsängen
Lillängen
Lillängsdal
Långvik
Mörtviken
Ramsdalen
Räknäs
Saltarö
Sandhamn
Skevik
Styrsvik + Norrsunda
Södernäs
Södra Vindö
Älvsala
Överby
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Björnömalmen + Klacknäset
Boda (eteläinen osa)
Charlottendal
Eknäs + Sandviken
Skälsmara + Lugnet
Strömma
Återvall
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Värmdön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Ingarö och Gustavsberg (27 valtuutettua)
Värmdö och Djurö (24 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Värmdön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 8 | 10 | 12 | 13 | 13 | 15 | 17 | 17 | 13 | 21 | 19 | 17 | 14 |  |
|   | Keskustapuolue | 8 | 8 | 6 | 4 | 3 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 5 |  |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 3 | 2 | 5 | 4 | 4 | 2 | 2 | 8 | 4 | 4 | 5 | 3 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 3 | 5 | 5 | 3 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 19 | 18 | 19 | 19 | 17 | 16 | 14 | 16 | 13 | 19 | 17 | 15 | 15 | 14 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 2 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 7 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 |  |
Sosiaalidemokraatit johtivat kuntaa vuoteen 1985. Vuoden 1985 kunnallisvaaleissa porvarilliset tahot voittivat ja paikallisesti keskusteltiin, että tyytymättömyys rakennuslupien saamiseen olisi ollut pääsyy vallanvaihdokseen. Tätä ei kuitenkaan ole vahvistettu, vaan kyse on spekulaatioista.
Porvarillinen koalitio kaatui kevään 2001 aikana ja uusi Vasemmistopuolueesta, Sosiaalidemokraateista, ympäristöpuolueesta, Keskustasta ja Kristillisdemokraateista koostuva sateenkaarikoalitio tuli valtaan. Jo vuoden 2002 vaaleissa Vasemmistopuolue jätti koalition. Ennen vuoden 2006 vaaleja Kristillisdemokraatit päättivät tukea porvallisia sateenkaarikoalition sijasta. Noissa vaaleissa porvarillisen allianssin puolueet saivat enemmistön paikoista. Vuoden 2010 vaalien jälkeen kuntaa ovat johtaneet Kokoomus, Kansanpuolue, Kristillisdemokraatit ja Ympäristöpuolue.
Talous

Gustavsberg on kasvanut vuonna 1825 perustetun posliinitehtaan ympärille. Tehdas oli pitkään Värmdön suurin työnantaja. Nykyisin keraamista valmistusta hallitsevat saniteettitiloihin tehtävät tuotteet, kuten WC-istuimet ja käsienpesualtaat. Muita suuria työnantajia ovat kunta ja Kooperativa Förbundet.
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Djurön piiri
Gustavsbergin piiri
Ingarön piiri
Möjan piiri
Nämdön piiri
Värmdön piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Värmdö
Djurö, Möja och Nämdö
Gustavsberg-Ingarö
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Djurö
Gustavsberg
Ingarö (Pilhamn)
Möja
Nämdö
Värmdö
Seurakunnat > Kirkot

Djurön kirkko
Gustavsbergin kirkko
Ingarön kirkko
Möjan kirkko
Nämdön kirkko
Sandhamnin kappeli
Sjölidenin kappeli
Värmdön kirkko
Nähtävyydet

Gustavsbergin posliinimuseo
Artipelag
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Värmdön kunnan kotisivut
Värmdön virallinen matkaopas
Gustavsbergin posliinimuseo (Arkistoitu – Internet Archive)
Siggesta Gård
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Värmdö kommun
Tukholman läänin kunnat
Kartta Värmdön kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Schaumanin linna

| Schaumanin linna |
| --- | --- |

Osoite:  Schaumanin puistotie 1
Sijainti:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62.2438°N, 25.76318°E
Valmistumisvuosi:  1924
Suunnittelija:  Gunnar Wahlroos
Rakennuttaja:  Bruno Krook
Omistaja:  USF Invest Oy
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Schaumanin linna on Bruno Krookin rakennuttama ja arkkitehti Gunnar Wahlroosin suunnittelema vuonna 1924 valmistunut kivitalo Jyväskylässä. Se kuuluu pihapiirinsä kanssa Keski-Suomen maakunnallisesti arvokkaisiin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Schaumanin linnan puiston ja siihen alun perin kuuluneen puutarhan suunnitteli puutarha-arkkitehti Bengt Schalin.
Arkkitehtuuri

Rakennuksessa on vaikutteita useista kertaustyyleistä, kuten uusrenessanssista ja -barokista, sekä 1920-luvun klassismista. Linna edusti aikansa rakennusteknistä huippua, siinä oli jo 1920-luvulla koneistettu ilmanvaihto, pumpuilla varmistettu salaojajärjestelmä, sadeveden sinne ohjaavat syöksytorvet ja koneellinen kylmiö. Rakennukseen suunniteltiin myös viinikellari, lukuisia salakäytäviä sekä täysmittainen tenniskenttä ylimpään kerrokseen.
Historia

Jyväskylän Lutakossa sijainneen Schaumanin vaneritehtaan johtajana toiminut Krook rakennutti linnan itselleen ja perheelleen asuinsijaksi. Krook rakennutti linnan vaneritehtaan nimissä edustuskodikseen kysymättä lupaa tehtaan osakkeenomistajilta. Krook perheineen asui linnassa vuoteen 1929 saakka. Linnassa asuivat myöhemmin lyhyitä aikoja useat tehtaan johtajista, mm. Edvard Hanell ja Uuno Savola. Savola rakennutti myöhemmin itselleen linnan viereen oman talon, Villa Savolan, jota on kutsuttu sittemmin Uunolaksi tai Pikkulinnaksi.
Schaumanin linna siirtyi 2009 jyväskyläläisen arkkitehdin Jukka Tikkasen omistukseen. 2016 Tikkaselle myönnettiin Jyväskylä-seuran palkinto, jonka myöntämisessä painoi erityisesti hänen tekemänsä työ linnan entisoinnissä. Vuodesta 2015 rakennuksessa on toiminut myös ympäristöteknologiayritys Tana Oy:n pääkonttori.
Schaumanin linna Jyväsjärveltä.
Jyväskylän Rantaraitti kulkee linnan ja Villa Savolan välistä.
Linna Schaumanin puistotieltä.
Aiheesta muualla

Schaumanin linnan verkkosivu