stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olympian kisojen voitot

﻿Olympian kisojen voitot (m.kreik. Ὀλυμπιονῖκαι, Olympionikai) oli Aristoteleen kirjoittama teos, joka kokosi nimensä mukaisesti luettelon Olympian kisojen voittajista. Se on eräs esimerkki Aristoteleen suorittamista historiallisista tutkimuksista.
Aristoteleen teos käsitti yhden kirjan. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta se tunnetaan muun muassa Diogenes Laertioksen maininnasta. Teos on mahdollisesti syntynyt yhteistyössä Aristoteleen ja hänen peripateettisen koulunsa oppilaiden kanssa, samoin kuin muut vastaavanlaiset Aristoteleen nimiin laitetut arkistomateriaalia kokoavat luettelot.
Aristoteleen luettelo käsitti Olympian kisojen historian alusta eli ensimmäisestä olympiadista (vuodesta 776 eaa.) aina olympiadiin 113 (vuoteen 328 eaa.) saakka. Se sisälsi olympiavoittajien tietojen lisäksi myös tietoja muun muassa siitä, kuinka kisaohjelmaa oli laajennettu, sekä kertomuksia tunnetuista urheilijoista.
Samannimisiä teoksia kokosivat myös muut historioitsijat, kuten Timaios Tauromenionlainen (teos Olympian kisojen voittajat), Flegon Tralleislainen, Eratosthenes, Panodoros ja Longinos, ja muita Olympian kisojen voittajien luetteloita mm. Diodoros Siculus ja Dionysios Halikarnassoslainen. Viimeisiä luettelojen kokoajia oli 200-luvulla ateenalainen Filokhoros. Aristoteleen luettelo toimi lähteenä muille historioitsijoille, kuten Africanukselle ja Eusebiokselle. Olympiadit ja niiden luettelot toimivat yleiskreikkalaisen historiallisten tapahtumien kronologian perustana.
Aristoteleen tietämys Olympian voittajista tulee ilmi myös hänen filosofisista teoksistaan: hän mainitsee yhden voittajan teoksessaan Nikomakhoksen etiikka. Olympian voittajien lisäksi Aristoteles kokosi myös Delfoin Python kisojen voittajien luettelon, Python kisojen voitot (Pythionikai). Lisäksi hän kokosi historiallisia tietoja myös useisiin muihin teoksiinsa.
Olpe (keramiikka)

Korinttilainen mustakuviotyylillä koristeltu olpe, n. 575–550 eaa. Louvre.
Olpe (m.kreik. ὄλπη, olpē) on antiikin aikainen keraaminen öljykannu. Se tunnetaan vaasien muotona erityisesti kreikkalaisesta keramiikasta.
Olpe on muodoltaan joko matalajalkainen tai jalaton yksikorvainen hoikkavartaloinen kannu. Siinä on leveä suuosa, mutta ei kuitenkaan kaatonokkaa. Olpen vartalo- ja kaulaosa ovat sulautuneet yhteen, ja sen kädensija nousee suun yläpuolelle. Olpe muistuttaa monin tavoin oinokhoea eli viinikannua.
Olpeja käytettiin muun muassa painisaleilla, joissa painijat voideltiin öljyllä.
Olpen muoto ulkoa ja sisältä.
Korinttilainen olpe, n. 630 eaa.
Attikalainen olpe, n. 570–510 eaa.
Olpe, n. 540 eaa.
Olpe, n. 515–510 eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta olpet Wikimedia Commonsissa
Olonija

Lehden etusivu joulukuussa 2023.
Olonija (Олония) on Karjalan tasavallan Aunuksessa ilmestyvä Aunuksen kansallisen piirin venäjänkielinen paikallislehti.
Aunuksen ensimmäinen sanomalehti oli VKP(b):n kihlakuntakomitean, paikallisneuvoston ja puna-armeijan seitsemännen armeijakunnan äänenkannattajana keväällä 1919 ilmestynyt Olonetskaja zvezda (”Aunuksen tähti”). Sen julkaisemisen keskeytti Aunuksen retkikunnan hyökkäys. Vuoden 1920 vaihteessa kaupungissa ilmestyivät Krasnaja nedelja (”Punainen viikko”) ja Krasnaja Karelija (”Punainen Karjala”) -nimiset lehdet.
NKP(b):n Aunuksen piirikomitean ja piirin toimeenpanevan komitean lehti perustettiin vuonna 1930 nimellä Kolhoznik (”Kolhoosilainen”). Se ilmestyi aluksi kaksisivuisena kerran tai kahdesti viikossa ja kertoi lähinnä maatalouden kollektivisoinnista, kolhooseista, metsätöistä, teollistamisesta ja kulttuurin kehityksestä. Vuonna 1932 lehdessä ryhdyttiin julkaisemaan myös suomenkielistä aineistoa, ja se sai rinnakkaisnimen Kollektivisti. Vuosina 1933–1935 Aunuksessa ilmestyi myös kone- ja traktoriaseman suomen- ja venäjänkielinen lehti Bolshevistisen koltalouden puolesta.
Lokakuussa 1937 lehdestä tuli venäjän- ja karjalankielinen nimellä Kolhoznikka. Se muuttui venäjänkieliseksi toukokuussa 1939 ja suomenkieliseksi vuoden 1941 alussa nimellä Kollektivisti. Lehti lakkasi jatkosodan takia syyskuussa 1941.
Lehti jatkoi ilmestymistään venäjänkielisenä elokuussa 1944. Se sai nimen Olonetskaja pravda (”Aunuksen totuus”) vuonna 1957. Kolmesti viikossa ilmestyneen nelisivuisen lehden painosmäärä nousi 1980-luvun lopulla 9 700 kappaleeseen.
Vuonna 1991 lehti sai nimen Olonija. Se ilmestyy nykyään kerran viikossa 12–16-sivuisena ja 2 000 kappaleen painoksena. Lehti kertoo Aunuksen piirin elämästä ja ihmisistä, taloudesta ja julkisista palveluista sekä tarjoaa tietoa Karjalan tasavallan tapahtumista. Julkaisijoina toimivat piirihallinto ja -neuvosto sekä Karjalan tasavallan uutistoimisto.
Aiheesta muualla

Lehden sivusto
Oliivikotilot

| Oliivikotilot |
| --- | --- |
 Oliva porphyria
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Kotilot Gastropoda
Alaluokka::  Caenogastropoda
Lahko::  Kapeakielikotilot Neogastropoda
Heimo::  Oliivikotilot Olividae  Latreille, 1825
Alaheimot
 Agaroniinae  Calyptolivinae  Olivancillariinae  Olivellinae  Olivinae 
Katso myös
   Oliivikotilot Wikispeciesissä   Oliivikotilot Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oliivikotilot (Olividae) on kapeakielikotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.
Taksonomia ja anatomia

Oliivikotilot jaetaan viiteen alaheimoon ja 11 sukuun. Lajimääräksi on arvioitu noin 300. Kuori on muodoltaan pitkänomainen ja soikea tai munanmuotoinen. Kuori on usein paksu, kiiltävä ja värikäs. Heimon lajien kuoressa ei ole sulkulevyä. Oliivikotiloiden jalka ja  sifoni ovat pitkät ja pää pieni. Silmät ovat pienet tai niitä ei ole.
Levinneisyys ja elintavat

Oliivikotiloita tavataan maailmanlaajuisesti erityisesti lämpimiltä alueilta, mutta myös lauhkeista vesistä. Ne ovat useimmiten matalien pehmeäpohjaisten vesien lajeja. Oliivikotiloiden ravintoa ovat selkärangattomat eläimet ja raadot.
Sévaré

| Sévaré |
| --- | --- |
 Lapsia Sévarén kadulla.
 Sévaré
 Koordinaatit: 14°31′47″N, 4°5′29″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Moptin piiri
Kaupunkikunta:  Mopti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Moptin esikaupunki
 – Hallinnon tyyppi:  kolme kaupunginosaa
Väkiluku (2009):  43 800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sévaré on Moptin esikaupunki Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen tulva-alueen reunalla 13 kilometriä Moptista koilliseen. Hallinnollisesti Sévaré kuuluu Moptin kaupunkikuntaan, jossa se muodostaa kolme kaupunginosaa. Asukkaita on 43 800 henkeä (vuonna 2009).
Sévaré tärkeä maantieliikenteen solmukohta, josta on yhteydet Bamakoon, Gaoon ja Burkina Fason rajalle. Paikkakunnalla on myös kansainvälinen lentokenttä. Sévaré on kasvanut voimakkaasti vuodesta 1970 lähtien riisinviljelyn ja riisinkäsittelylaitoksen rakentamisen seurauksena.
Seututie 969

Seututie 969 on Lapissa Inarin kunnan alueella kulkeva seututie. Tie kulkee Inarijärven etelärantaa Akujärveltä Nellimin kautta Virtaniemen rajanylityspaikalle. Tien pituus on 44 kilometriä. Virtaniemen rajanylityspaikan kautta tie jatkuu Venäjän Nikeliin.
Tie on pääosin sorapintainen, mutta tien asfaltoinnista ja kunnostamisesta on tehty päätös. Hankkeen kustannusarvio on 10,4 miljoonaa euroa.
Oksyrhynkhites

| Oksyrhynkhites> Ὀξυρυγχίτης𓉋.Sijainti |
| --- | --- |
 Oksyrhynkhites
Koordinaatit:  28°15′0″N, 30°45′0″E
Valtio:  Egypti
Historia
Tyyppi:  nomos
Ajanjakso:  muinainen Egypti kreikkalainen ja roomalainen Egypti
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta
Alue:  Ylä-Egypti (Keski-Egypti)
Numero:  19. (U19)
Pääkaupunki:  Oksyrhynkhos
Pinta-ala:  780 km²
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oksyrhynkhites (m.kreik. Ὀξυρυγχίτης νομός, Oksyrynkhitēs nomos), egyptiläisittäin Wabui (egypt. 𓉋, Wꜣbwj), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 19. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Kaksi valtikkaa”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa Wabwi, Uabwi, Uabui ja Uab. Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös Iustinupolites/Justinopolites (Ἰουστινουπολίτης νομός, Iūstinūpolitēs nomos). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U19.
Maantiede

Oksyrhynkhiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 19. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ylä-Egyptin pohjoisosassa, joka luettiin usein erilliseksi Keski-Egyptiksi eli Heptanomiiksi, noin 160 kilometriä etelälounaaseen nykyisestä Kairosta. Nomoksen alue ulottui Kynopoliista Oksyrhynkhokseen noin 20 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Kynopoliteen nomos (U17), itäpuolella eli joen toisella puolella Ankyropoliteen nomos (U18), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Herakleopoliteen nomos (U20).
Nomoksen pääkaupunki (mētropolis) oli Oksyrhynkhos eli egyptiläisittäin Per-medjed (nyk. Bahnasa). Sen muihin kaupunkeihin lukeutui Wenes.
Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu 283 140 aruraa (auranalaa) eli noin 780 neliökilometriä.
Historia

Oksyrhynkhiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nimen Iustinupolites (Justinopolites) se sai nimestä päätellen Justinianus I:n aikana 500-luvulla. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U19, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumalia olivat Seth (Sutekh/Setesh/Set) ja Nebet-Hut/Nefthys. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Igay.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oksyrhynkhites Wikimedia Commonsissa
Muinaisen Egyptin nomokset
| --- | --- |
Ala-Egypti:  1. Memfites · 2. Letopolites · 3. Libya · 4. Prosopites · 5. Saites · 6. Ksoites · 7. Metelites · 8. Heroopolites · 9. Busirites · 10. Athribites · 11. Leontopolites · 12. Sebennytes · 13. Heliopolites · 14. Sethroites · 15. Hermopolites · 16. Mendesios · 17. Diospolites Kato · 18. Bubastites · 19. Tanites · 20. Arabia
Ylä-Egypti:  1. Ombites · 2. Apollonopolites · 3. Latopolites · 4. Pathyrites · 5. Koptites · 6. Tentyrites · 7. Diospolites Mikros · 8. Thinites · 9. Panopolites · 10. Antaiopolites · 11. Hypselites · 12. Hierakonpolites · 13. Lykopolites · 14. Kussites · 15. Hermopolites · 16. Antinoites · 17. Kynopolites · 18. Ankyropolites · 19. Oksyrhynkhites · 20. Herakleopolites · 21. Arsinoites · 22. Afroditopolites
Olybrius

Anicius Olybrius kolikossa
Anicius Olybrius oli Länsi-Rooman keisari 1. heinäkuuta – 23. lokakuuta vuonna 472.
Olybrius oli kotoisin Roomasta ja kuului erääseen ylimyssukuun. Olybrius meni naimisiin Valentinianus III:n tyttären Placidian kanssa noin vuonna 454. Ilmeisesti Valentinianus halusi saada Italian ylimystön edustajia puolellensa vastapainoksi mahtavalle kenraali Aëtiukselle. Vuonna 455 Valentinianus murhattiin, ja keisariksi nousi Petronius Maximus. Kun vandaalit hyökkäsivät Roomaan samana vuonna, pakeni Olybrius Konstantinopoliin. Vandaalit veivät mukanaan Afrikkaan Olybriuksen vaimon, tämän äidin, keisarinna Eudoxian, ja siskon Eudocian. Vandaalikuningas Geiserik pakotti nyt Eudocian menemään naimisiin poikansa Hunerikin kanssa.
Kun keisari Majorianus kuoli vuonna 461, halusi Geiserik, että Olybriuksesta tulisi uusi keisari. Hän lähetti myös Eudoxian ja Placidan Konstantinopoliin. Olybriuksesta ei kuitenkaan tullut keisaria, koska Libius Severus nousi valtaistuimelle. Vuonna 464 Itä-Rooman keisari Leo I nimitti Olybriuksen konsuliksi. Kun Severus kuoli vuonna 465, kannatti Geiserik taas sitä, että Olybriuksesta tulisi uusi keisari, mutta lopulta keisariksi julistettiin Anthemius. Kun Anthemiuksen ja Ricimerin välille syttyi riita vuonna 472, lähetti Leo Olybriuksen Roomaan neuvottelemaan heidän kanssaan. Ricimer päätti kuitenkin tappaa Anthemiuksen ja julistaa Olybriuksen keisariksi.
Olybriuksen hallituskaudesta ei tiedetä paljon mitään. Ricimer kuoli pian, ja Olybrius nimitti tämän veljenpojan Gundobadin uudeksi magister militumiksi. Olybrius kuoli 23. lokakuuta, vain 13 päivää Ricimerin kuoleman jälkeen. Gundobad nimitti uudeksi keisariksi Glyceriuksen.
Kirjallisuutta

Alf Henrikson: Antiikin tarinoita 1–2.  WSOY, 1993.  ISBN 951-0-18515-9
Arto Kivimäki ja Pekka Tuomisto: Rooman keisarit.  Karisto, 2000.  ISBN 951-23-4094-1
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Anthemius | Rooman keisari | Seuraaja: Glycerius |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Seulontatutkimus

Seulontatutkimus tarkoittaa lääketieteessä strategiaa, jonka avulla löydetään oireettomasta väestöstä tiettyjä sairauksia. Seulonnan toteuttamiseksi järjestetään joukkotarkastuksia, joihin kutsutaan tietty seulottava ihmisryhmä. Seulontatutkimuksiin osallistuminen on kuitenkin vapaaehtoista. Väestön seulontojen tavoitteena on sairauksien varhainen löytäminen ja hoitaminen ja siten kuolleisuuden alentaminen.
Seulonnan edellytykset

Seulottavan taudin tulee olla kansanterveydellisesti merkittävä ja sellainen, että se on löytövaiheessa hoidettavissa. Seulontatestin tulisi tunnistaa sairaudesta kärsivät oireettomat henkilöt riittävän suurella herkkyydellä ja tarkkuudella. Seulonnan hinnan täytyy myös pysytellä kohtuullisella tasolla.
Seulontojen hyödyt ja haitat

Syöpäseulontojen hyötyjen ja haittojen suhde on kiistanalainen. Seulonnat pitäisi rajoittaa niihin, joille niistä on enemmän hyötyä kuin haittaa. Kuolleisuus seulottuun syöpään voi vähentyä, mutta elämänlaatu saattaa kärsiä.
Monen tutkimuksen mukaan seulonta vähentää kuolleisuutta seulottuun syöpään mutta näyttää lisäävän muuta kuolleisuutta niin, että useimpien syöpien seulontojen ei havaita vähentävän kokonaiskuolleisuutta. Esimerkiksi Jama Internal Medicine -lehdessä julkaistu tutkimus totesi, että ainoastaan paksusuolen loppuosan tähystys eli sigmoidoskopia vähensi kuolleisuutta. Elinikä piteni kolme kuukautta. Tehoa ei havaittu mammografialla (rintasyöpä) eikä suolistosyövän seulonnalla ulostenäytteillä, paksusuolen tähystyksellä, tupakoitsijoiden keuhkojen tietokonetomografialla eikä eturauhassyöpää seulovalla psa-verikokeella.
Professori Kari Tikkinen vahvisti, että tutkimusten perusteella seulonnat eivät lisää elinikää. Moni löydetty syöpä ei koskaan ehtisi haitata potilasta, mutta lisätutkimukset, raskaat hoidot ja turhat leikkaukset saattavat olla syy siihen, että kuolleisuus laskee tutkimattomien tasolle ylidiagnosoinnista huolimatta. Tikkisen mukaan tosin Suomen seulonnoista papa-koe saattaa olla hyödyllistä, mutta sekin hyöty vähenee hpv-rokotusten myötä. Tikkisen mukaan saattaisi olla parempi käyttää resursseja terveydenhoidon hoitojonoihin seulontojen sijaan.
Syöpäseulonnat > Rintasyöpä

Rintasyöpää seulotaan mammografiakuvauksella. Mammografia on rinnan röntgenkuvaus. Mammografiaseulonnan tavoitteena on rintasyöpien varhainen löytäminen ja hoitaminen ja siten väestön rintasyöpäkuolleisuuden alentaminen. Mammografiaseulonnan on todettu vähentävän rintasyövästä johtuvia kuolemia 40–74-vuotiailla naisilla
Seulontamammografian herkkyys rintasyövän löytämisessä on noin 71–96 prosenttia ja tarkkuus 94–97 prosenttia. Luvut vaihtelevat jonkin verran eri aikoina ja eri maissa tehtyjen tutkimusten välillä. Alle 35-vuotiailla naisilla kuvauksen herkkyys on jonkin verran pienempi, ja heille rinnan ultraäänitutkimus voi olla mammografiaa parempi vaihtoehto. Niistä naisista, joiden seulontamammografiakuvissa näkyy poikkeavia löydöksiä, lopulta ainoastaan viidellä prosentilla todetaan rintasyöpä. Syöpien havaitsemistodennäköisyyden suhteen ei ole huomattu merkittäviä eroja perinteisen filmiä käyttävän kuvauksen ja uudemman digitaalimammografian välillä. Isossa-Britanniassa seulonnan piiriin kuuluvat kaikki 50–64-vuotiaat naiset, ja seulonta tapahtuu kolmen vuoden välein. Nuorille naisille ultraäänitutkimus on turvallisempi ensimmäiseksi tutkimukseksi, sillä ultraääneen ei liity säderasitusta.
Syöpäseulonnat > Kohdunkaulan syöpä

Kohdunkaulan syöpää seulotaan kohdunkaulasta otettavalla irtosolunäytteellä eli papa-kokeella. Suomessa naiset kutsutaan seulontakokeisiin viiden vuoden välein, tavallisimmin 30 vuoden iästä alkaen. Seulonnan on osoitettu selvästi vähentävän kuolleisuutta kohdunkaulan syöpään.
Syöpäseulonnat > Eturauhasen syöpä

Eturauhasen syöpää voidaan seuloa PSA-verikokeen avulla. PSA-testin avulla on mahdollista löytää eturauhasen syövät varhain ennen taudin etenemistä. Ongelmaksi saattaisi muodostua kuitenkin ylidiagnostiikka, jonka voi aiheuttaa mahdollisten pienten, kliinisesti merkityksettömien syöpien löytymisen. Tämä puolestaan voisi johtaa myös ylihoitoon. Seulontamenetelminä käytetään rektaalista eturauhasen tunnustelua ja ultraäänitutkimusta sekä PSA-pitoisuuden määritystä verikokeista. Viimeksi mainittu erilaisine muunnelmineen on tällä hetkellä eniten käytetty ensisijainen seulontamenetelmä.
Laajassa eurooppalaisessa seulontatutkimuksessa (European Randomized Study of Screening for Prostate Cancer, ERSPC) seurattiin miehiä yhdeksän vuoden ajan. Tutkimuksessa havaittiin, että seulonnalla voidaan vähentää eturauhassyöpäkuolleisuutta 20–30 prosenttia ja että parantumattomien syöpien osuus vähenee kolmanneksella. Teho on rintasyövässä käytetyn mammografiaseulonnan tasoa. PSA-seulonnan avulla voidaan löytää 41 % luustoon metastoituvaa tautia ennen leviämisvaihetta. Myös paikallisten levinneiden syöpien määrä väheni seulonnan avulla.
Oireettoman miehen PSA-testauksen keskeinen ongelma on ylidiagnostiikka ja siitä johtuva ylihoitaminen. Kliinisesti merkityksettömän syövän hoitaminen saattaa vain huonontaa potilaan elämänlaatua. Yksilön kannalta PSA-testaus merkitsee epäilyä vakavaksi mielletystä sairaudesta ja elämänlaadun heikkenemistä, kun terveestä miehestä tulee sairas. Suurin osa PSA-seulonnoissa löydetyistä eturauhasen syövistä on pieniä ja hitaasti eteneviä "kilttejä" syöpiä. Piilevänä tautina se on hyvin yleinen. Tavallinen ihminen arvostaa seulontaa, ja siksi syöpäseulontojen tehoa yliarvioidaan helposti. Työterveyshuollossa PSA-testejä otetaan joskus jopa mieheltä kysymättä. Tämä on epäeettistä, sillä tutkittavalta tulisi aina kysyä, haluaako hän tulla PSA-testatuksi. Seulontatutkimuksen perusteella tiedetään nyt, että yhden miehen pelastamiseksi eturauhassyöpäkuolemalta pitää seuloa tuhat miestä yhdeksän vuoden ajan.
Sikiöseulonta

Sikiöllä olevien sairauksien tai kehityshäiriöiden seulonta suoritetaan raskauden aikana esimerkiksi ultraäänitutkimuksella, äidiltä otetulla verikokeella tai lapsivesinäytteen avulla.lähde?
Kirjallisuutta

Pruuki, Heli: Kuka on potilas? Suomalaisen sikiöseulontakäytännön sosiaalieettistä tarkastelua.  (Väitöskirja: Helsingin yliopisto)  Helsinki:  Heli Pruuki, 2007.  ISBN 978-952-92-2974-1  Teoksen verkkoversio (PDF).
Olus

| Olus> Ὄλους.Sijainti |
| --- | --- |
 Olus
Koordinaatit:  35°15′21″N, 25°43′59″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Ágios Nikólaos, Lasíthi, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  700 eaa.–600 jaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Aiheesta muualla
  Olus Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Olus (m.kreik. Ὄλους, Olūs tai Olous; kreik. Ολούντα, Oloúnta) eli Olulis (Ὄλουλις, Olūlis tai Oloulis) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee lähellä nykyistä Eloúntan kylää, noin seitsemän kilometriä pohjoiseen Ágios Nikólaoksen kaupungista.
Eloúntan alue on ollut asuttu jo minolaisena aikana. Oluksen kaupunkivaltio syntyi antiikin aikana. Sen mainitsee ensimmäisen kerran Homeros. Kaupungin nimi on esihelleeninen ja voi palautua minolaisaikaiseen nimistöön. Kaupunki sijaitsi Kalydónin eli Kolokýthan niemen muuhun Kreetaan yhdistävän, nykyisin Póros-nimellä tunnetun kannaksen kohdalla. Kaupungissa arvioidaan olleen noin 30 000 asukasta. Arkeologisiin löydöksiin kuuluu muun muassa Artemis Britomartiksen pyhäkkö ja satama. Kaupungissa palvottiin myös muun muassa Apollonia ja Zeus Tallaiosta. Kaupungin tiedetään lyöneen omaa rahaa ja olleen vihollisuuksissa läheisen Laton kaupungin kanssa.
Kaupunki kukoisti vielä roomalaisella ja bysanttilaisella ajalla. Viimeksi mainitulla ajalla kaupungissa oli kaksi basilikakirkkoa, joista toinen oli piispanistuin. Kaupunki hylättiin arabien hyökkäysten seurauksena 600-luvulla ja se upposi mereen joko maanvyörymän tai maanjäristyksen seurauksena noin vuonna 780. Osa siitä on edelleen nähtävissä meren pohjassa. Kaupunki on antanut nimensä Eloúntalle hieman muuttuneessa muodossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olus Wikimedia Commonsissa
Kenneth Olwig

Kenneth Robert Olwig (s. 8. lokakuuta 1946) on taustaltaan amerikantanskalainen, nykyään Ruotsissa työskentelevä alkujaan yhdysvaltalainen maantieteilijä. Vuodesta 2002 hän on toiminut maisemasuunnittelun professorina Ruotsin maataloustieteellisessä yliopistossa Alnarpissa.
Olwig suoritti filosofian tohtorin tutkinnon vuonna 1977 Minnesotan yliopiston maantieteen laitoksella ohjaajanaan professori Yi-Fu Tuan. Tämän jälkeen hän oli vierailevana apulaisprofessorina Wisconsinin yliopiston maantieteen laitoksella vuosina 1977-78, apulaisprofessorina Tanskan opettajakorkeakoulussa vuosina 1986-1996, vanhempana tutkijana Odensen yliopistossa vuosina 1993-1996 ja maisemahistorian ja -suunnittelun professorina Norjan teknis-luonnontieteellisessä yliopistossa Trondheimissa vuosina 1997-2002.
Tieteellisessä tuotannossaan Olwig on paneutunut etenkin luonnon ja maiseman käsitteisiin, kokemiseen ja esittämiseen ja selvittänyt muun muassa eri kielisten ja eri aikaisten maiseman käsitteiden välisiä suhteita.
Teoksia

Olwig, Kenneth: Nature's Ideological Landscape: A Literary and Geographic Perspective on its Development and Preservation on Denmark's Jutland Heath.  London:  George Allen & Unwin, 1984.  ISBN 0-04-710002-8
Olwig, Kenneth Robert: Landscape, Nature and the Body Politic: From Britain’s Renaissance to America's New World.  Madison:  University of Wisconsin Press, 2002.  ISBN 0-299--17424-7
RFA Olmeda (A124)

| RFA Olmeda |
| --- | --- |
 RFA Olmeda Portsmouthissa 1994

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Swan Hunter, Wear and Tyne
Kölinlasku:  27. elokuuta 1963
Laskettu vesille:  19. marraskuuta 1965
Palveluskäyttöön:  18. lokakuuta 1965
Poistui palveluskäytöstä:  tammikuussa 1994
Loppuvaihe:  romutettavaksi 17. elokuuta 1994
Tekniset tiedot
Uppouma:  33 773 t (kuormattu)
Pituus:  198 m
Leveys:  25,65 m
Syväys:  10 m
Koneteho:  26 500 shp
Nopeus:  21 solmua
Miehistöä:  88 Royal Fleet Auxiliary 40 Royal Navy
Aseistus
Aseistus:  2 x Oerlikon 20 mm -ilmatorjuntatykkiä 2 x soihdunheitintä 3 x Westland Wessex tai Westland Sea King -helikopteria
RFA Olmeda (viirinumero A124) oli Royal Fleet Auxiliaryn Ol-luokan tankkeri.
Valmistus

Alus tilattiin 4. helmikuuta 1963 Swan Hunterilta Wallsendistä Tyne and Wearista, missä köli laskettiin 27. elokuuta 1963 telakkanumerolla 2004. Alus laskettiin vesille 19. marraskuuta 1964 nimettynä RFA Oleanderiksi ja otettiin palvelukseen 18. lokakuuta 1965.