stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turkin kansanäänestys perustuslaista 2017

Turkin kansanäänestys perustuslaista pidettiin 16. huhtikuuta 2017. Kansanäänestyksessä päätettiin 18 uuden lakimuutoksen hyväksymisestä Turkin perustuslakiin. Kun lakimuutokset hyväksyttiin, pääministerin virka lakkautetaan ja vallitseva parlamentaarinen järjestelmä vaihdetaan presidenttijohtoiseksi.
Äänestystä ja itse perustuslainmuutossuunnitelmaa vastustettiin Turkissa ennakkoon voimakkaasti. Myös vaalien järjestelyistä kannettiin huolta Turkissa ja myös esimerkiksi EU:ssa, sillä oppisition mahdollisuuksia tehdä vaalityötä oli rajoitettu eri tavoilla. Tulosten selvittyä vaalitarkkailijat esittivät huomioita, että kansanäänestys ei täyttänyt kansainvälisiä vaatimuksia, sillä esimerkiksi Turkin vaalilautakunta päätti hyväksyä leimaamattomat äänestyslipukkeet vaalitulokseen. Oppositio on vaatinut sekä äänten uudelleenlaskentaa että tuloksen mitätöimistä.
Presidentti Recep Tayyip Erdoğan on tyytyväinen tulokseen ja toivoo, että uudistettu perustuslaki astuu voimaan marraskuussa 2019. Muutoksilla presidentin valtaoikeudet kasvavat huomattavasti.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Turkin kansanäänestys perustuslaista 2017
| Vaihtoehto | Ääniä | Osuus (%) |
|  Kyllä | 25 157 025 | 51,41 |
| Ei | 23 777 091 | 48,59 |
| Hyväksytyt äänet | 48 934 116 | 98,26 |
| Mitätöidyt tai tyhjät äänet | 865 047 | 1,74 |
| Ääniä yhteensä | 49 799 163 | 100,00 |

| Äänioikeutettuja ja äänestysprosentti | 58 520 222 | 85,10 |
Lähde: Anadolu Ajansı
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sanna Raita-aho: Turkin kohtalon päivä – itsevaltainen presidentti vai perinteinen demokratia? Ylen uutiset (luettelot tehtävistä muutoksista)
Tuomi Elmgren-Heinonen

Tuomi Elmgren-Heinonen.
Tuomi Elmgren-Heinonen (5. helmikuuta 1903 Ruovesi – 17. kesäkuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen laulaja, journalisti, kirjailija ja antroposofi. Vuonna 1932 hän avioitui taidemaalari Aarre Heinosen kanssa; perheeseen syntyi kolme lasta, Marja, Reijo ja Pilvi.
Laulaja ja näyttelijä

Tuomi Elmgren-Heinonen opiskeli laulamista Viipurissa ja Helsingissä, myöhemmin myös Berliinissä ja Pariisissa ja toimi ooppera- ja konserttilaulajana. Hän teki kymmenkunta roolia myös Suomen Kansallisteatterin tuotannoissa vuosina 1923–1932.
Journalisti ja kirjailija

Tuomi Elmgren-Heinonen toimi journalistina ja kirjailijana 1930-luvulta lähtien. Hän kirjoitti muun muassa säveltäjä Toivo Kuulan elämäkerran (1938) ja Fredrik Paciuksen elämäkerran Laulu Suomen soi (1958). Lisäksi hän kirjoitti säännöllisesti kolumnistina sanomalehti Uuteen Suomeen, sodan aikana myös rintamalta, ja kirjoitti romaanin Lottatyttö komennuksella (1940), joka käännettiin kolmelle kielelle. Lasten satu-Kalevala (1946), kuvitus Kirsti Gallen-Kallela. Hänen tunnetuin teoksensa on Käytöksen kultainen kirja (1954). Teatterikorkeakoulun tapahistorian opettajana hän toimi pitkään ja kirjoitti teoksen tapahistoriasta. Viimeinen kirja oli antroposofisesta näkökulmasta: Suhteemme vainajiin (1978).
Antroposofi

Tuomi Elmgren-Heinonen kohtasi jo varhain kirjailija Kersti Bergrothin keskustelupiirissä antroposofian, ja se muodostui tärkeäksi toiminnan kanavaksi. Antroposofisen seuran jäseneksi hän liittyi 1931, ja vuosina 1956–1977 hän toimi Suomen antroposofisen liiton johtokunnan jäsenenä, viimeiset viisi vuotta myös varapuheenjohtajana. Puoli vuosisataa hän oli aktiivinen jäsen, toimitti Suomen  antroposofisen liiton jäsenlehteä sekä hoiti työryhmää ja osaltaan Vapaan hengentieteellisen korkeakoulun toimintaa. Hän toimi myös pitkään Lahden kaupungissa sijaitsevan hoitopedagogisen Sylvia-kodin tukiyhdistyksen hallituksessa ja henkilökunnan kouluttajana.
Teokset, käännökset, suomennokset

Ann-Mari Italiassa. 1933.
Chopin, kirj. Camille Bourniquel, suomennos: Tuomi Elmgren-Heinonen. 1960.
Eurooppa ja Aasia: Ajattelun koulutustie nykyaikana, kirj. Jörgen Smit, suom. Tuomi Elmgren-Heinonen. 1980.
Flicklotta rycker ut : berättelse från Finlands vinterkrig  / Tuomi Elmgren-Heinonen ; bemyndigat översättning från finska av Tora Tiderman. 1941.
Hyvien tapojen taito: vihjeitä nuorille, kuv. Helena Malisto. 1964, 1967
Inkeri bewährt sich, berechtigte Übersetzung aus dem Finnischen von Irmgard Pennanen. 1963.
Jälleensyntyminen ja kohtalo ja niiden merkitys nykykulttuurille: neljä esitelmää, 23. ja 30.1.1912 Berliinissä ja 20. ja 21.2.1912 Stuttgartissa, lyhentäen suom. Tuomi Elmgren-Heinonen. 1979.
"Kantakaa toistenne kuormat": ohjeita kirkkomusiikki-iltojen järjestämiseksi. 1943.
Käytöksen kultainen kirja, somistanut Helena Malisto. 1. p. 1954 , 2. p. 1955, 5. lisätty ja tarkistettu p. 1961, 6. p. 1965, 7. p. 1969
Lapsemme Tanskassa, toim. Mila Schildt & Arne Runeberg ; [suom. Tuomi Elmgren-Heinonen]. 1961.
Lasten satu-Kalevala, kertonut Tuomi Elmgren-Heinonen, kuv. Kirsti Gallén-Kallela. 1. p. 1946, 2. p. 1950.
"Laulu Suomen soi...": Fredrik Pacius ja hänen aikansa. 1959.
Lottatyttö komennuksella: pikku-lotan tarina. 1940, 5. p. 2006
Matti Muurahaisen kilpajuoksu y.m. satuja. 1935.
Naar det gælder : en Unglotte ved den finske Front / Tuomi Elmgren-Heinonen ; oversat af G. Tolderlund-Hansen. 1942.
Nasaretin Maria: romaani, kirj. Synnöve Christensen, suom. Tuomi Elmgren-Heinonen. 1951, 2. p. 1952
Ne hyvät tavat, kirj. Tuomi Elmgren-Heinonen ja Anu Virkkunen, piirrokset: Jorma Tähtinen. 1970, 3. p. 1975
Niilo Nokkela käyttäytyy ihmisiksi: säädyllisiä ja hupaisia juttuja poikaviikareille, kirj. Berthold Lutz, suomeksi toim. Tuomi Elmgren-Heinonen. 1960, 2. p. 1963.
Olavi Turtiainen. [1964]
Olavi Turtiainen, kirj. Tuomi Elmgren-Heinonen, toim.: T. Björkman, foto: Pentti Mutanen. 1974
Petite Lotta: roman pour les jeunes / Tuomi Elmgren-Heinonen ; traduit du finnois par Irja Spira. 1944.
Suhteemme vainajiin.  1972., p. 1978., 3. p. 1992
Suuri musiikkikirja / ... teoksen mukaan suomeksi toim. Tuomi Elmgren-Heinonen avustajinaan Riitta Björklund, Irmeli Niemi. 1959.
Tapfere kleine Lotta / Tuomi Elmgren-Heinonen ; Ins Deutsche übertragen von Lempi Frey-Tuominen. .
Tapfere kleine Lotta / Tuomi Elmgren-Heinonen ; mit 37 illustrationen von Vreni Zingg ; ins Deutsche übertragen von Lempi Frey-Toiminen.1943,  4. und 5. Tausend. 1944.
Toivo Kuula: a Finnish composer of genius, kirj. Tuomi Elmgren-Heinonen ja Eino Roiha. 1952.
Toivo Kuula: elämäkerta. 1938, 2. p. 1953, 3. uud. p. 1983
Uusi polku. 1942.
Valssikuningas Johann Strauss, kirj. Ernst Decsey, suom. Tuomi Elmgren-Heinonen. 1952.
Wilho Sjöström: muistikuvia taipaleen varrelta. 1943.
Yllätysten kevät. 1949.
Turun saaret

Loistokari Ruissalon saaren vieressä.
Turun saaret ovat Turun kaupungin alueella olevia saaria. Näistä suurimmat ovat Ruissalo, Hirvensalo, Kakskerta ja Satava. Pienemmistä saarista merkittäviä ovat muiden muassa Kulho ja ulkoilusaari Vepsä.
Turun saaristolla viitataan yleensä koko Saaristomeren saariston Varsinais-Suomen puoleiseen osaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turun saaret Wikimedia Commonsissa
Turun saaret
| --- | --- |
Hirvensalo:   Pikku-Vihtilä  Iso-Vihtilä  Kupparkari  Nepo  Montti  Urhatti  Pikku-Urhatti  Mäntysaari  Kuivakari  Haurletto  Pissilinna  Ryttykari  Kauppakari  Leppäkari  Pitkäkari  Ämmäkari  Kommo  Laurinkari  Rautakari 
Kakskerta:   Haapaluoto  Harva  Hinttinen  Hylkeenkari  Iholuoto  Isosaari  Jukoluoto  Kirkkoherra  Kissasaari  Kraakunkari  Kruunukari  Kutukari  Kuusi  Kuusiluoto  Latosaari  Leppäkari  Niittusaari  Ollilansaari  Paljaskari  Peevalinkarit  Pikkusaari  Pitkä  Putki 
Satava:   Järvistensaari  Kulho  Kutuluoto  Liisankari  Porokari  Rajakari  Ristikari  Vepsä  Vähä-Tervi 
Ruissalo:   Iso-Kaskinen  Iso-Pukki  Kaletto  Kukkarokivi  Loistokari  Pikku-Pukki  Pöllönkari  Viittakari  Vähäkaskinen  Äijäkari
Vuorovesipato

Vuorovesipatoa voidaan käyttää sähköenergiantuotantoon sellaisilla rannikkoalueilla, joilla vuorovesi-ilmiö on erityisen voimakas. Pato rakennetaan esimerkiksi kapean lahden tai vuonon suulle. Nousuvesi pääsee padotulle alueelle avoimien patoluukkujen kautta, mutta laskuvesi pakotetaan purkautumaan takaisin mereen sähköä tuottavien turbiinien kautta.
Turun ruotsalainen seurakunta

| Turun ruotsalainen seurakunta Åbo svenska församling |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Turun tuomiokirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Turunmaan rovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Turun tuomiokirkko
Perustettu:  1921
Jäsenmäärä:  9 235 (2022)
– Osuus asukkaista:  73,8 %
Kirkollisvero:  1,20 %
Kirkkoherra:  Mia Bäck
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turun ruotsalainen seurakunta (ruots. Åbo svenska församling) on ruotsinkielinen seurakunta Varsinais-Suomessa, Turun kaupungissa. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnassa Turunmaan rovastikuntaan ja on osa Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Mia Bäck. Vuoden 2022 lopussa seurakuntaan kuului 9 235 jäsentä, mikä on 73,8 % alueen asukkaista.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Turun ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
1922–1937: kirkkoherra Karl Grönstrand
1938–1952: kirkkoherra Max Söderholm
1953–1961: kirkkoherra Karl-Erik Forssell
1963–1979: kirkkoherra Alvar Kurtén
1991–2011: kirkkoherra Eero Sepponen
2012–2017: kirkkoherra Nalle Öhman
2018– kirkkoherra Mia Bäck
Ruotsalaisen seurakunnan talo.
We Run the Night

| ”We Run the Night” Havana Brown |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: When the Lights Go Out, Flashing Lights
 Julkaistu: 29. huhtikuuta 2011
 Formaatti: CD single, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): More Mega
 Tyylilaji: dancepop, eurodance
 Kesto: 03.36
 Levy-yhtiö: Island
Havana Brownin muut singlet
|   | ”We Run the Night” 2011 | ”Get It” 2011 |
Pitbullin muut julkaisut
| ”U Know It Ain't Love” 2011 | ”We Run the Night” 2011 | ”Rock the Boat” 2011 |
We Run the Night on australialaisen DJ:n ja tuottajan Havana Brownin kappale. Sen ovat sanoittaneet tuottajakaksikko More Megan Cassie Davis ja Snob Scrilla. Levy-yhtiö Island Records julkaisi kappaleen digitaalisesti ladattavana 29. huhtikuuta 2011. Kyseessä oli Brownin uran esikoissingle. Kappale on mukana EP-levyllä When the Lights Go Out sekä Brownin esikoisalbumilla Flashing Lights.
Kappale sai ristiriitaisista positiivisiin vaihtelevia vastaanottoja musiikkikriitikoilta. Se saavutti viidennen sijan ARIA Chartsin singlelistalla, ja Australian Recording Industry Association (ARIA) palkitsi sen kolminkertaisella platinalla. RedOnen kappaleesta tekemä remix, jolla vierailee yhdysvaltalaisräppäri Pitbull, saavutti Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla 26. sijan sekä Yhdysvaltain Hot Dance Club Songs -listalla kärjen. Recording Industry Association of America (RIAA) palkitsi kappaleen platinalla tämän myytyä yli miljoona kopiota. Kappaleen remix-versio ylsi singlelistoille myös Kanadassa, Tšekissä, Norjassa ja Slovakiassa.
Benn Jae ja Tony Prescott ohjasivat kappaleen musiikkivideon. Sen ensiesitys toteutui Brownin Vevo-kanavalla 11. toukokuuta 2011. RedOnen remix-version musiikkivideo sai ensiesityksensä Vevo-kanavalla 7. maaliskuuta 2012.
Käännös suomeksi
Tunnuslause

Tunnuslause eli motto on lause tai hokema, joka ilmaisee jonkin yksilön, ryhmän, liikkeen tai muun organisaation tarkoitusta tai vakaumusta. Eräs kuuluisa tunnuslause on ”Vapaus, veljeys ja tasa-arvo” (ransk. Liberté, égalité, fraternité), joka on Ranskan suuren vallankumouksen aikainen iskulause ja nykyisen Ranskan tasavallan tunnuslause. Monilla valtioilla, järjestöillä, oppilaitoksilla ynnä muilla organisaatioilla on oma mottonsa. Motot ovat usein latinaksi.[lähde? ]
Motot Suomessa

Suomen presidentti Martti Ahtisaaren vaakuna, jossa on tunnuslause ”se pystyy ken uskaltaa”.
Vanha ylioppilastalo. Ylhäällä reliefin molemmin puolin lukee  ja  (Isänmaa antoi toivoilleen).
Suomessa ei ole kovin paljon harrastettu mottoja, eikä esimerkiksi Suomen kansallista mottoa ole. Vuonna 1936 komitea ehdotti tekstin Vapaa vankka vakaa lisäämistä Suomen vaakunan yhteyteen, mutta sitä ei hyväksytty.
Akateemisissa piireissä mottoja on jonkin verran. Turun yliopiston motto on Vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle. Vastaavasti Helsingin yliopiston tunnuslause on Opiskelu ja opettaminen – yliopiston sydän.
Helsingissä Vanhan ylioppilastalon julkisivussa lukee Spei suae patria dedit (Isänmaa antoi toivoilleen).
Tunnuslause heraldiikassa

Vaakunan osat
Kilpi
(Tinktuurit)
Kilven jako
Kilven-
kannattaja
Kilven-
kannattaja
Sotahuuto
Kypäränkoriste
Lakipunos
Kypäränpeite
Kypärä
Arvokruunu
Postamentti
Kunniamerkki
Airut-
kuviot
Yleis-
kuviot
Tunnuslause
Heraldiikassa vaakunoiden yhteydessä kilven alapuolella on joskus nauhakiemura, johon on kirjoitettu tunnuslause (kutsutaan myös vaalilauseeksi). Lauseen sisältöä ei ole rajoitettu, mutta usein etenkin vanhoissa vaakunoissa tunnuslause viittaa usein kilvellä tai kypäränkoristeena olevaan kuvioon. Sitä ei pidetä vaakunakokonaisuuden varsinaisena osana, sillä se on henkilökohtainen ja monessa maassa vapaasti valittavissa, muutettavissa tai poistettavissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tunnuslause Wikimedia Commonsissa
Vuorovesiporras

Vuoksiaalto Alaskassa
Vuorovesiporras eli vuoksiaalto on ilmiö, jossa vuorovesi aiheuttaa virtausta vastaan liikkuvan, aallon kaltaisen portaan esimerkiksi jokeen. Vuorovesiportaita esiintyy vain harvoissa paikoissa maailmassa, usein siellä missä vuoroveden vaihtelu on erityisen voimakasta ja missä vesi joutuu kapenevaan jokeen tai lahteen, jollaista kutsutaan nimellä estuaari. Suuret portaat voivat aiheuttaa vaaraa laivoille, mutta tarjoavat myös mahdollisuuden lainelautailuun.
Jokia, joissa on havaittu vuorovesiportaita:
Amazon, jopa neljä metriä korkeita portaita (pororoca)
Batang Lupar, Malesia
Brahmaputra, Intia, Bangladesh
Indus, Pakistan
Petitcodiac-joki, Kanada (jopa 7,5 metriä)
Qiantang, Kiina, jossa esiintyvät maailman suurimmat vuorovesiportaat (jopa 9 metriä korkeita)
Seine-joessa Ranskassa esiintyi vuorovesiportaita ("le mascaret") aina 1960-luvulle asti, mutta ruoppaus on hävittänyt ilmiön
Saltstraumen, Norja
Severn, Englanti
Trent, Englanti
Nimeä vuoksiaalto on aikaisemmin käytetty harhaanjohtavasti tsunamista.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Väkiluku

Väkiluku eli asukasluku tarkoittaa asukkaiden määrää jollakin maantieteellisellä alueella. Suhteuttamalla väkiluku alueen pinta-alaan jakamalla asukkaiden määrä alueen koolla (tavallisesti neliökilometreinä mitattuna) saadaan väestötiheys.
Maailman väkiluku on noin kahdeksan miljardia (2022). Noin 80 prosenttia maailman väestöstä asuu kehitysmaissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Väkiluku Wikimedia Commonsissa
Werner Fagerström

Werner Edward Fagerström (15. maaliskuuta 1869 Viipuri − 20. joulukuuta 1922 Viipuri) oli suomalainen juristi ja Viipurin pormestari.
Fagerströmin vanhemmat olivat sairaalatoimitsija Henrik Alexander Edvard Fagerström ja Johanna Amalia Platan. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Viipurin ruotsalaisesta lyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1890.
Fagerström oli Salmin kihlakunnan kruununvoutina 1906−1911 ja Viipurin kunnallispormestarina 1911−1913. Hänet erotettiin virasta poliittisista syistä yhdenvertaisuuslain vuoksi ja hän oli vangittuna Krestyn vankilassa Pietarissa. Vapauduttuaan Fagerström oli säästöpankin kamreerina 1913−1920 ja Viipurin raastuvanoikeuden kunnallisneuvosmiehenä 1920−1922.
Werner Fagerström oli naimisissa vuodesta 1897 Anna Appelgrenin kanssa. Fagerströmin veli oli korkeimman oikeuden oikeusneuvos Waldemar Fagerström.
Turkin jääkiekkomaajoukkue

| Turkki |
| --- | --- |

Liitto:  Turkin jääkiekkoliitto
Eniten otteluita:  Emrah Özmen (76)
Eniten maaleja:  Emrah Özmen (49)
Eniten pisteitä:  Emrah Özmen (91)
IIHF-ranking:  38. (27.5.2024)
Ensimmäinen ottelu
  Kreikka 15–3 Turkki  (Johannesburg, Etelä-Afrikka; 22. maaliskuuta 1992) 
Suurin voitto
  Turkki 16–0 Kreikka  (Kapkaupunki, Etelä-Afrikka; 14. huhtikuuta 2011) 
Suurin tappio
  Espanja 23–1 Turkki  (Kapkaupunki, Etelä-Afrikka; 27. maaliskuuta 1992) 
Turkin jääkiekkomaajoukkue edustaa Turkkia kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa ja -turnauksissa.  Joukkue toimii Türkiye Buz Hokeyi Federasyonuin alaisuudessa, joka on liittynyt Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 1991. Turkissa on 12 jäähallia ja liki 400 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa.
Maailmanmestaruuskilpailuissa Turkin maajoukkue pelasi ensi kerran vuonna 1992 C-sarjassa, joissa se koki sarjan murskatappioita. Vuonna 2022 maajoukkue otti osaa maailmanmestaruuskilpailuihin 3. divisioonan A-lohkossa.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskilpailut vuodesta 1994 alkaen

1994 – D-sarjan karsinnat, 2.
1996 – D-sarjan karsinnat, 2.
1998 – D-sarja, 7.
1999 – D-sarja, 7.
2000 – D-sarja, 9.
2002 – 2. divisioona, 6.
2003 – 3. divisioona, 3.
2004 – 3. divisioona, 2.
2005 – 2. divisioona, 6.
2006 – 3. divisioona, 2.
2007 – 2. divisioona, 6.
2008 – 3. divisioona, 4.
2009 – 3. divisioona, 2.
2010 – 2. divisioona, 6.
2011 – 3. divisioona, 3.
2012 – 3. divisioona, 1.
2013 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
2014 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
2015 – 3. divisioona, 2.
2016 – 3. divisioona, 1.
2017 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
2018 – 3. divisioona, 3.
2019 – 3. divisioona, 2.
2020 – 3. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2021 – 3. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2022 – 3. divisioonan A-lohko, 2.
2023 – 2. divisioonan B-lohko
Sijoitukset > Maailmanranking

2003 - 43.
2004 - 43.
2005 - 41.
2006 - 42.
2007 - 40.
2008 - 41.
2009 - 41.
2010 - 35.
2011 - 37.
2012 - 39.
2013 - 40.
2014 - 41.
2015 - 41.
2016 - 42.
2017 - 41.
2018, helmikuu - 42.
2018, toukokuu - 43.
2019 - 42.
2020 - 42.
2021 - 42.
2022, helmikuu - 38.
3. divisioonan voittanut joukkue vuodelta 2016.
Käännös suomeksi
Väkevä viini

Portviiniä
Väkevä viini on viinistä tai rypälemehusta, tai näiden sekoituksesta, etanolia lisäämällä valmistettua viinijuomaa. Väkevän viinin alkoholiprosentti on 15–22. Alun perin väkevät viinit kehitettiin, jotta viinistä saatiin paremmin säilyvää.
Väkeviä viinejä ovat muun muassa banyuls (banyuls AOC), madeira, málaga, marsala, portviini, sherry ja vermutti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Väkevä viini Wikimedia Commonsissa
To (kana)

と hiraganalla tai ト katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /to/, ja ne ovat kana-aakkostojen 20. sijalla te- ja na-tavujen välissä.
Alkuperä

Hiragana と ja katakana ト on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 止.
Tarkkeet

Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ど ja ド, jotka lausutaan /do/.
Latinisaatio

Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, ”to” ja niiden soinnilliset vastineet ”do”.
Kirjoitus

Hiragana と kirjoitetaan kahdella vedolla:
Lyhyt pystyveto.
Ylhäältä oikealta lähtevä, oikealle avoin syvä kaari, joka koskettaa edellisen vedon alaosaa.
Katakana ト kirjoitetaan kahdella vedolla:
Pystyveto ylhäältä alas.
Lyhyt diagonaalinen veto edellisen vedon keskikohdasta oikealle alas.
Tietotekniikassa

Unicode-merkinnät:
と: U+3068
ト: U+30C8
ど: U+3069
ド: U+30C9
Vetojen järjestys merkille と.
Vetojen järjestys merkille ト.
Werner Franz

Werner Franz 2008
Werner Franz (s. 8. maaliskuuta 1972 Weißbriach, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä. Hän edusti aktiiviurallaan Ski Club Weissbriach -seuraa.
Franz voitti alppiyhdistetyn maailmancupin kaudella 1997–1998 ja sijoittui kolmanneksi 1998–1999. Hän oli supersuurpujottelun maailmancupissa toinen kaudella 1999–2000 ja syöksylaskun maailmancupissa kolmas 1998–1999. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli parhaimmillaan yhdeksäs 1998–1999.
Franz voitti maailmancupissa supersuurpujottelukilpailun St. Antonissa 13. helmikuuta 2000 ja syöksylaskun Val d'Iseressä 11. joulukuuta 2004. Lisäksi hän sijoittui syöksylaskussa seitsemän kertaa toiseksi ja viisi kertaa kolmanneksi, supersuurpujottelussa kerran toiseksi ja kahdesti kolmanneksi sekä alppiyhdistetyssä kerran toiseksi ja kolmanneksi.
Franz sijoittui Vailin MM-kilpailuissa 1999 syöksylaskussa kuudenneksi. St. Antonin MM-kilpailuissa 2001 hän oli supersuurpujottelussa kuudes ja syöksylaskussa kahdeksas. Nuorten MM-kilpailuissa hän sijoittui syöksylaskussa viidenneksi Zinalissä 1990. Hän voitti syöksylaskun Euroopan cupin kokonaiskilpailun kaudella 1991–1992 ja sijoittui samalla kaudella Euroopan cupin kokonaispisteissä kolmanneksi.
Vuorovesilämpeneminen

Jupiterin kuulla Io:lla on voimakasta vuorovesilämpenemisestä aiheutuvaa vulkaanista toimintaa.
Vuorovesilämpeneminen on kitkan aiheuttamaa lämpenemistä planeetassa tai kuussa. Siinä lämpöä vapautuu taivaankappaleen kuoreen. Jupiterin kuu Io on vulkaanisesti aktiivisin taivaankappale Aurinkokunnassa. Siinä ei ole kraattereita, koska vuorovesivoimat muovaavat pintaa jatkuvasti. Sen kiertoradan eksentrisyydestä, mikä on tulosta keskiliikeresonanssista, aiheutuu siihen pituuden vaihtelua noin 100 m saakka. Kiertäessään Jupiteria kitka, joka syntyy vuorovesivenymisestä lämmittää sen sisustaa. Samankaltainen, mutta heikommin ilmenevänä kehityskulun teoretisoidaan sulattaneen Jupiterin seuraavan suuren kuun Europan alhaisimmat kerrostumat. Saturnuksen kuun Enceladuksen on samaan tapaan oletettu omaavan nestemäisen meren sen jäisen pinnan alla. Sen kryotulivuorista purkautuu jatkuvasti ainesta. Niiden voimanlähteenä pidetään kitkaa, joka syntyy sen jäisen maankuoren siirtymisen takia.
Vuorovesilämmityksen määrän  q_{tid} voi laskea seuraavalla kaavalla.
Missä  \rho  on taivaankappaleen keskitiheys,  n kappaleen keskiliike,  r on kappaleen säde,  e on kiertoradan epäkeskisyys,  \mu  on leikkauskerroin  Q on dimensioton häviökerroin. Vuorovesilämmityksen osaa kuvataan joskus dimensiottomalla suureella C, joka on yhtä kuin vuorovesilämmityksen osamäärä ja sisäisen lämmityksen määrä.
Werner Faymann

| Werner Faymann |
| --- | --- |

Itävallan liittokansleri
 2. joulukuuta 2008 – 9. toukokuuta 2016  
Presidentti:  Heinz Fischer
Varakansleri:  Josef Pröll Michael Spindelegger Reinhold Mitterlehner
Edeltäjä:  Alfred Gusenbauer
Seuraaja:  Christian Kern
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. toukokuuta 1960 (ikä 64) Wien
Puoliso:  Martina Ludwig-Faymann
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen puolue
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.werner-faymann.at
Werner Faymann (s. 4. toukokuuta 1960 Wien) on itävaltalainen poliitikko. Hän on entinen Itävallan sosiaalidemokraattisen puolueen (SPÖ) puheenjohtaja ja Itävallan liittokansleri. Hallituspuolueiden kärsittyä tappion vuoden 2016 presidentinvaalissa Faymann erosi puheenjohtajuudesta ja liittokanslerin virastaan 9. toukokuuta 2016.
Faymann oli vuosina 2007–2008 liikenne-, innovaatio- ja teknologiaministeri liittokansleri Alfred Gusenbauerin hallituksessa. Hallitus hajosi heinäkuussa 2008 Itävallan kansanpuolueen (ÖVP) päätettyä jättää sen. Kesäkuussa 2008 Faymann valittiin Itävallan suurimman puolueen SPÖ:n puheenjohtajaksi Gusenbauerin seuraajaksi.
Vuoden 2008 ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa SPÖ säilytti suurimman puolueen asemansa ja presidentti Heinz Fischer nimitti Faymannin 8. lokakuuta muodostamaan hallituksen, joka vannoi virkavalansa 2. joulukuuta.