stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaukalopikaluistelu nuorten talviolympialaisissa 2016
Mitalitaulukko > Pojat

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500 m tulokset |  Hong Kyunghawn Etelä-Korea (KOR) | 41,885 |  Kazuki Yoshinaga Japani (JPN) | +0,084 |  Ma Wei Kiina (CHN) | +0,244 |
| 1 000 m tulokset |  Hwang Daeheon Etelä-Korea (KOR) | 1:28,022 |  Ma Wei Kiina (CHN) | +0,060 |  Liu Shaoang Unkari (HUN) | +0,165 |
Mitalitaulukko > Tytöt

| Tapahtuma | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500 m tulokset |  Zang Yize Kiina (CHN) | 46,648 |  Petra Jaszapati Unkari (HUN) | ei aikaa |  Katrin Manoilova Bulgaria (BUL) | 46,337 |
| 1 000 m tulokset |  Kim Jiyoo Etelä-Korea (KOR) | 1:34,041 |  Lee Suyoun Etelä-Korea (KOR) | +0,077 |  Anna Seidel Saksa (GER) | +0,282 |
Osallistujat

Jokainen maa sai lähettää maksimissaan neljä urheilijaa (kaksi poikaa, kaksi tyttöä). Nuorten maailmanmestaruuskilpailuiden kolme parasta maata saivat lähettää maksimäärän. Kiintiömäärä oli 32 urheilijaa, mikä myös täyttyi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaukalopikaluistelu nuorten talviolympialaisissa 2016 Wikimedia Commonsissa
Nuorten talviolympialaisten 2016 lajit ja kilpailutapahtumat
Alppihiihto | Ampumahiihto | Curling | Freestylehiihto | Jääkiekko | Kaukalopikaluistelu | Lumilautailu | Ohjaskelkkailu | Pikaluistelu | Pohjoismaiset hiihtolajit | Rattikelkkailu | Skeleton | Taitoluistelu
Kutala

Kutala on kylä Kuloveden rannalla Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla aivan Nokian kaupungin rajalla. Kutala sijaitsee osittain mantereella, osittain Kuloveden Kutalansaarella.
Kutalansaareen kulki ennen Kutalan lossi. Kylästä on 1990-luvulla loppunut pankki, kauppa ja vanhainkoti. Kutalan koulu oli toiminnassa vuodet 1899−1981, viimeiset kymmenen vuotta neljä luokkaa käsittävänä peruskoulun ala-asteen kouluna. Alun perin Karkun ja Suoniemen yhteisen vanhainkodin tiloissa sijaitsee nykyisin mielenterveyskuntoutujien palvelukoti Vähä-Ropo.
Kutala tunnetaan järven rannalla sijaitsevasta Kutalan Kasinosta, joka on suosittu kesäkioski. Kioskin viereisellä aukiolla Kutalan nuorisoseura järjesti ennen suositut markkinat, mutta niistä luovuttiin, koska seura ei kyennyt enää järjestämään liian suureksi kasvanutta tapahtumaa.
Aiheesta muualla

Kutalan nuorisoseura
Könölä

Könölä on maaseutukylä Torniossa Keminmaan rajalla, noin 22 kilometriä koilliseen kaupungin keskustasta. Kylän laajan peltoaukean halki virtaa Kaakamajoki. Kylän asukasluku vuonna 2005 oli 158. Läheiset kylät ovat Lautamaa, Arpela, Korpijärvi, Ruottala ja Kantojärvi sekä Keminmaan kunnassa Viitakoski.
Könölässä pidettiin vuonna 1994 vanhoillislestadiolaisten suviseurat.
Aiheesta muualla

Arpelan kyläyhdistys ry[vanhentunut linkki]
Tornio
Kylät ja kaupunginosat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupunginosat | Kaupunginosat | Kylät | Kylät | Kylät | Kylät |  |
|  Suensaari  Kiviranta  Särkinärä  Pudas  Palosaari |  Luotomäki  Torppi Pikku-Berliini  Miukki  Kokkokangas |  Arpela  Pirkkiö  Puuluoto  Näätsaari  Kantojärvi |  Karunki  Martimo  Vojakkala  Liakka  Lautamaa |  Korpijärvi  Laivaniemi  Sattajärvi  Varajärvi  Raumo |  Ruottala  Laivajärvi  Kourilehto  Könölä  Kaakamo  Kukkola |  |
Urheilu
| --- | --- |
Liikuntapaikat: Pohjan stadion
Urheiluseurat: Tornion Pyry – Tornion Palloveikot – Tornion Pallo -47 – Tornion IHC - Alatornion Pirkat
Liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Rautatieliikenne: Aapajoen seisake – Alavojakkalan seisake –  Kalkkimaan rata – Karungin rautatieasema – Kolarin rata – Korpikylän rautatieasema – Kukkolan seisake – Oulu–Tornio-rata – Röyttän satamarata – Niemenpään rautatieasema – Tornio–Haaparanta-rata – Tornion rautatieasema – Tornio-Pohjoinen – Ylivojakkalan seisake
Sillat: Raumonjoen rautatiesilta – Tornionjoen rautatiesilta
Tieliikenne: Seututie 921 – Seututie 922 – Seututie 927 – Valtatie 21
Kivujärvi

| Kivujärvi |
| --- | --- |
 Rantaa Gisenyissä Ruandan puolella
Valtiot:   Kongon demokraattinen tasavalta  Ruanda
Koordinaatit:  1°51′11″S, 29°08′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Ruzizi
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  1 463  m 
Pituus:  89  km
Leveys:  48  km 
Pinta-ala:  2 700 km²
Tilavuus:  500 000  hm3 
Suurin syvyys:  480 m
Valuma-alue:  7 000 km2 
 fiKivujärvi 
Afrikan suuret järvet. Kivujärvi on merkitty K-kirjaimella.
Kivujärvi
Satelliittikuva Kivujärvestä. Kuvaan on merkitty mustalla viivalla Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan raja.
Kivu on yksi Afrikan suurista järvistä. Itä-Afrikan hautavajoamassa sijaitseva järvi muodostaa osan Ruandan ja Kongon demokraattisen tasavallan välisestä rajasta. Kivu laskee Ruzizijoen kautta Tanganjikajärveen ja edelleen Kongojokeen. Järven pinta-ala on 2 700 neliökilometriä ja sen pinta on 1 460 metriä merenpinnan yläpuolella. Syvin kohta on 480 metriä syvä.
Kaasujärvi

Kivujärvi on yksi maailman kolmesta kaasujärvestä. Muut kaksi järveä, Nyos- ja Monounjärvi, sijaitsevat Kamerunissa, ja niissä on kaasuna vain hiilidioksidia. Kivujärvessä on hiilidioksidin lisäksi myös metaania. Kaasut ovat veteen sekoittautuneena satojen metrien syvyydessä, mutta tulivuorenpurkaus tai maanjäristys voi vapauttaa kaasut tuhoisin seurauksin. Hiilidioksidi on myrkyllistä hengittää ja metaani voi räjähtää.
Järven syvyyksissä on tutkijoiden arvion mukaan satoja kuutiokilometrejä metaania ja hiilidioksidia, jotka ovat peräisin vulkaanisesta toiminnasta. Wärtsilän rakentama 25 MW Kiwuwattin voimalaitos on optimoitu käyttämään Kivujärven tuottamaa metaania, joka on heikompaa polttoarvoltaan kuin perinteinen maakaasu. Valmistuessaan kolmella Wärtsilän 34SG-moottorilla toimiva voimalaitos siirtää kaasun putkea pitkin 300 m syvyydestä 13 km päähän rannikolle. Näin saadaan vaarallinen kaasujärvi valjastettua hyötykäyttöön turvaamalla lähialueet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kivujärvi Wikimedia Commonsissa
Kulttuurinen kestävyys

Kulttuurinen kestävyys on yksi kestävän kehityksen osa-alueista. Se tarkoittaa kulttuuriin liittyvien asioiden, kuten kielten, perinteiden ja tapojen, säilyttämistä. Sille on keskeistä monimuotoisuus ja kaikkien oikeuksien kunnioittaminen. Jotta voidaan toimia kulttuurisesti kestävällä tavalla tarvitaan tietoista toimintaa, arvovalintoja ja uudenlaisia tapoja toimia kestävästi. Myös vuoropuhelu eri sukupolvien, ryhmien ja kulttuurien kesken on tärkeää.
Koivuhapero

| Koivuhapero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Haperot Russula
Laji::  aeruginea
Kaksiosainen nimi
 Russula aeruginea  Fr. 
 Euroopan maat, joissa lajia tavataan
Katso myös
   Koivuhapero Wikispeciesissä   Koivuhapero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Koivuhapero (Russula aeruginea) on vihreälakkinen haperolaji ja erinomainen ruokasieni.
Tuntomerkit

Koivuhaperon 4–12 senttimetriä leveä lakki on oliivinvihreä ja reunasta haalistuva. Nuorena se on kupera, mutta vanhemmiten kuopalla. Heltat ovat tiheät, tasatyviset ja nuorena valkoiset, mutta myöhemmin vaaleankellertävät ja ruskealaikkuiset. Sienen 4–10 senttimetriä pitkä jalka on valkoinen, varsinkin tyvestä ruskealaikkuinen, renkaaton ja tasapaksu. Malto on valkoista ja haurasta, vioittuneihin kohtiin ilmestyy ruosteenruskeita laikkuja. Koivuhaperolla ei ole erityistä tuoksua.
Tuntomerkit > Samannäköisiä lajeja

Koivuhaperoa muistuttavia lajeja ovat esimerkiksi toiset vihertävät haperot kuten kyyhkyhapero ja sillihapero, mutta koivuhapero muistuttaa myös erehdyttävästi tappavan myrkyllistä kavalakärpässientä. Kavalakärpässienen jalassa on ohut, usein repeytynyt rengas, ja sen jalan tyvi on turvonnut ja tupellinen, toisin kuin koivuhaperolla. Kavalakärpässienen heltat ovat pysyvästi täysin valkoiset, mutta koivuhaperolla ne ovat usein lievästi kellertävät. Kavalakärpässieni kasvaa Suomessa vain lounaisrannikolla, Turun saaristossa ja Ahvenanmaalla.[lähde? ]
Kasvupaikka ja -aika

Koivuhapero on hyvin yleinen koko Suomessa. Se on koivun ja kuusen juurisieni, jota tavataan koivikoissa, kuusikoissa, sekametsissä, puistoissa, polkujen varsilla ja hakamailla. Kasvuaika on kesäkuusta lokakuuhun.
Käyttö ravintona

Koivuhapero on erinomainen, miedon makuinen ruokasieni. Se ei vaadi ryöppäystä. Se voidaan säilöä kuivaamalla ja pakastamalla. Varsinkin nuorten sienten helttojen maku saattaa olla vähän kirpeä, mutta kirpeys katoaa kypsennettäessä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: koivuhapero (Russula aeruginea)
Luonnossa: Koivuhapero (Russula aeruginea) (Arkistoitu – Internet Archive)
Luontoportti: Koivuhapero (Russula aeruginea)
MushroomExpert: Russula aeruginea (englanniksi)
First Nature: Russula aeruginea Fr. - Green Brittlegill (englanniksi)
iNaturalist: Green Brittlegill Russula aeruginea (englanniksi)
Encyclopedia of Life: Green Brittlegill - Russula aeruginea (englanniksi)
Kutja

Ukrainalaista kutjaa, jossa on hedelmiä
Kutja (ukr. кутя, kutja, ven. кутья, kutja, valkoven. куцця, kutstsja) on Itä-Euroopassa syötävä puuromainen ruoka, jota syödään erityisesti jouluna. Sitä syödään myös osassa Puolaa. Ruokalajin nimen uskotaan tulevan joko kreikan kielen sanoista papu (kreik. κουκκί, koukkí) tai vilja (kreik. κόκκος, kókkos).
Mitään yhtä oikeaa reseptiä kutjalle ei ole, vaan vaihtelua on alueittain ja perheittäin sekä sen mukaan, mikä juhla on kyseessä. Kutja valmistetaan joko keittämällä vehnää tai ohraa. Tähän lisätään sitten jauhettuja unikonsiemeniä ja hunajasta valmistettua soosia. Kutja koristellaan kuivilla hedelmillä (yleensä rusinoilla) ja pähkinöillä. Toisinaan kutjaan voidaan lisätä maitoa tai kermaa, jolloin siitä tulee täyteläisempää. Myös alkoholia (esim. viiniä tai konjakkia) voidaan lisätä mausteeksi. Juhlapyhinä, kuten jouluna, syötävä kutja ei saa sisältää maitoa, koska sen pitää noudattaa paaston rajoitteita.
Kutja on vanhin ja keskeisin osa ukrainalaista joulupöytää, johon kuuluu perinteisesti 12 eri ruokalajia. Luku kuvaa 12 opetuslasta.
Jouluaterian lisäksi kutjaa syödään myös loppiaisena ja pääsiäisenä.
Kutjan syöntiin erityisesti jouluna liittyy monelaisia perinteitä. Yhden mukaan perheen pää heittää lusikallisen kutjaa kattoon ja mitä enemmän jyviä jää kiinni kattoon, sitä parempi sato on seuraavana vuonna. Toinen perinne on heittää lusikallinen kutjaa ikkunasta, minkä on tarkoitus suojella satoa pakkaselta. Perinteisesti lapset tarjoavat kutjaa joko isovanhemmilleen tai kummeilleen saadessaan näiltä lahjoja.
Kristoffer Halvorsen

| Kristoffer Halvorsen |
| --- | --- |
 Kristoffer Halvorsen 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1996 (ikä 28)
Kansalaisuus:   Norja
Pyöräilijä
Pituus:  176 cm
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2015–2017 2018–2019 2020 2021–2023:  Team Joker Team Sky EF Pro Cycling Uno-X Pro Cycling Team
Suurimmat voitot
 Alle 23-v. maantieajon MM-kulta 2016 
 Tiedot päivitetty: 10. tammikuuta 2024 
Kristoffer Halvorsen (s. 13. huhtikuuta 1996 Kristiansand) on norjalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Team Jokerissa 2015–2017, edusti Team Skyta 2018–2019, EF Pro Cycling -tallia 2020 ja viimeisillä ammattilaiskausillaan 2021–2023 Uno-X Pro Cycling Teamiä.
Halvorsen voitti alle 23-vuotiaiden maantieajon maailmanmestaruuden 2016 jätettyään massakiriin päättyneessä kilpailussa Pascal Ackermannin hopealle.
Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Kizilsun kirgiisien autonominen prefektuuri

| Kizilsun kirgiisien autonominen prefektuuri (kirg>  قىزىلسۇۇ قىرعىز اپتونوم وبلاسى, Kızılsuu Kırgız aptonom oblası) uiguuriksi قىزىلسۇ قىرغىز ئاپتونوم ئوبلاستى, Qizilsu Qirghiz aptonom oblasti kiin. 克孜勒苏柯尔克孜自治州, Kèzīlèsū Kē'ěrkèzī Zìzhìzhōu |
| --- | --- |
 Mausoleumi Artuxissa.
 Kizilsun prefektuuri (punaisella) Sinkiangissa (oranssilla)
 Koordinaatit: 39°40′N, 76°43′E 
Valtio:  Kiina
Autonominen alue:  Xinjiang
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Autonominen prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  70 916 km²
Väkiluku (2010):  525 570
Aikavyöhyke:  UTC+8
Suuntanumero(t):  0908
Rekisterikilpi:  新P
 
 www.xjkz.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kizilsun kirgiisien autonominen prefektuuri (kirg. قىزىلسۇۇ قىرعىز اپتونوم وبلاسى, Kızılsuu Kırgız aptonom oblası, uiguuriksi قىزىلسۇ قىرغىز ئاپتونوم ئوبلاستى, Qizilsu Qirghiz aptonom oblasti, kiin. 克孜勒苏柯尔克孜自治州, Kèzīlèsū Kē'ěrkèzī Zìzhìzhōu) on autonominen prefektuuri Kiinan Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen länsiosassa. Prefektuurin pinta-ala on 70 916 neliökilometriä. Väkiluku vuonna 2010 oli 525 570 . Prefektuurin päähallintopaikka on Artux, joka sijaitsee linnuntietä noin 1055 kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Ürümqistä lounaaseen.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla autonominen prefektuuri jaetaan yhteen piirikuntatason kaupunkiin ja kolmeen piirikuntaan (numerointi kuten oheisessa kuvassa):
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kizilsun kirgiisien autonominen prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Kizilsun prefektuurin hallinnollinen jako.
Kärpät

Kärpät voi tarkoittaa seuraavia asioita:
kärpät, Mustela, näätäeläinsuku
kärppä, Mustela erminea, näätäeläinlaji
Oulun Kärpät, jääkiekkoseura
Porin Kärpät, kaukalopalloseura.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kärpät”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
L4

L4 tai L-4 voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Lääkintäesimies
L4, käyttöjärjestelmän ydin
neljäs Lagrangen piste
välimuistin taso
neljäsylinterinen rivimoottori
Haploryhmä L4 (mtDNA)
Kulkuneuvoja

SP&S Class L-4, vuoden 1884 höyryveturiluokka
USS L-4 (SS-43), vuoden 1915 yhdysvaltalainen L-luokan sukellusvene
HMS L4, vuoden 1918 brittiläinen L-luokan sukellusvene
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”L4”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristoffer Hari

Kristoffer Hari vuonna 2013.
Kristoffer Hari (s. 23. joulukuuta 1997) on tanskalainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa. Hän edustaa Hvidovre AM -seuraa.
22. kesäkuuta 2013 Schweinfurtissa Hari juoksi 100 metriä aikaan 10,37 sekuntia ja samana päivänä 200 metriä aikaan 21,16 sekuntia. Hänen aikansa 100 metrillä oli tuolloin 15-vuotiaiden epävirallinen Euroopan-ennätys. Maailmanennätys oli vain sadasosan hänen aikaansa parempi. 200 metrin aika oli niin ikään hänen ikäluokkansa Euroopan-ennätys. Aiemmin kesäkuussa 2013 hän juoksi 200 metriä aikaan 20,96, mutta tuolloin myötätuulta oli liikaa.
20. huhtikuuta 2019 Hari juoksi 100 metrillä Tanskan ennätyksen 10,26, rikkoen Morten Jensenin aikaisemman ennätyksen kolmella sadasosasekunnilla. Hän oli alittanut maansa ennätyksen kahdesti aikaisemminkin, mutta molemmilla kerroilla myötätuulta oli ollut liikaa.
Aiheesta muualla

Statletik.dk – Kristoffer Hari
Kusuriya no Hitorigoto

Kusuriya no Hitorigoto (jap. 薬屋のひとりごと, engl. The Apothecary Diaries) on Natsu Hyūgan kirjoittama light novel -sarja, josta on tehty sovitukset myös mangaksi ja animeksi.
Light novel -version julkaiseminen alkoi vuonna 2011.
Manga-version tarinan on tehnyt Itsuki Nanao ja taiteen Nekokurage. Mangan julkaiseminen alkoi vuonna 2017 Gekkan Shōnen Gangan -lehdessä.
Anime-version on ohjannut Norihiro Naganuma ja sen esittäminen alkoi 21. lokakuuta 2023. Animessa Aoi Yūki esittää Maomaota ja Takeo Ōtsuka esittää Jinshiä.
Tarina

Apteekkari Maomao on keräämässä yrttejä kun hänet kaapataan ja myydään keisarilliseen palatsiin. Maomao kätkee omat tietonsa ja kykynsä, mutta ei voi olla puuttumatta asiaan kun kuolintapauksia ilmenee. Jinshi huomaa Maomaon ja ylentää hänet pyykkärin tehtävästä myrkyn maistajaksi.
Kaupallinen menestys

Light novel -versio oli vuonna 2019 Japanissa kuudenneksi myydyin 461 024 kappaleen myynnillä Oriconin mukaan. Vuonna 2020 sarja oli viidenneksi myydyin 527 950 kappaleen myynnillä. Vuonna 2021 sarja oli kolmanneksi myydyin 496 626 kappaleen myynnillä.
Lars Håland

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lahti 1989 | 4×10 km |  |
|  Pronssia | Lahti 1989 | 15 km (v) |  |
Lars Håland (s. 28. heinäkuuta 1962) on entinen ruotsalainen maastohiihtäjä, viestin maailmanmestari.
Häland saavutti pronssia Lahden MM-kilpailujen 1989 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa maanmiestensä Gunde Svanin ja Torgny Mogrenin jälkeen sekä hiihti kolmannen osuuden kultaa voittaneessa Ruotsin 4x10 kilometrin viestijoukkueessa, jonka muut jäsenet olivat Christer Majbäck, Svan ja Mogren. Håland oli lisäksi 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa seitsemäs ja 50 kilometrin vapaan kisassa neljäs.
Falunin MM-kilpailuissa 1993 Håland oli 50 kilometrin (v) kilpailussa kolmastoista.
Håland saavutti Lahden MM-pronssin lisäksi kaksi muuta maailmancupin palkintosijoitusta: hän voitti Falunin 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailun maaliskuussa 1989 ja oli kolmas Salpausselän kisojen takaa-ajokilpailussa maaliskuussa 1990.
Lars Ivarsson

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Calgary 1988 |  |  |
Lars Ivarsson (s. 21. lokakuuta 1963 Västerås) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja, joka pelasi puolustajana. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Calgaryn olympialaisissa 1988, missä hän saavutti pronssia mutta pääsi pelaamaan vain kaksi ottelua ja teki niissä yhden maalin ja sai kaksi syöttöpistettä, Hän pelasi alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuosina 1980 ja 1981 ja saavutti molemmilla kerroilla pronssia.
Ivarsson edusti kotimaansa pääsarjassa Elitserienissä Brynäs IF:ää, HV71:tä ja Västerås IK:ta. Hän pelasi Elitserienissä kaikkiaan 494 runkosarjaottelua, joissa hän teki 50 maalia ja sai 175 syöttöpistettä, sekä 26 pudotuspeliä, joissa hän teki kolme maalia ja antoi 11 maalisyöttöä. Kaudet 1997–1999 Ivarsson pelasi ulkomailla ja edusti Suomessa Kalevan Palloa, Itävallassa Kapfenberger SV:tä ja Italiassa HC Bolzanoa.
Ivarsson on toiminut Tanskan pääsarjassa Frederikshavn White Hawksin joukkueen päävalmentajana kausina 2012–2014 ja Ruotsin pääsarjassa Örebro HK:n joukkueen apuvalmentajana kausina 2015–2017. Lisäksi hän on ollut päävalmentajana Ruotsin kakkostasolla Allsvenskanissa.
Kuuslahti

| Kuuslahti |
| --- | --- |
Koordinaatit:  63.1315°N, 27.7781°E
Väkiluku:  208
Kuuslahti on kylä ja taajama Siilinjärvellä lähellä Kuopion (entisen Nilsiän) rajaa. Kuuslahden "keskustasta", Kuuslahden koululta, on matkaa Siilinjärven keskustaan noin yhdeksän kilometriä. Vuoden 2018 lopussa Kuuslahdessa asui Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan yhteensä 208 henkilöä. Kylän vaikutuspiirissä olevaa harvaanasutumpaa seutua ei Tilastokeskus tämän taajama-käsitteen piiriin tulkitse kuuluvan.
Kylällä toimii kolmiopettajainen Kuuslahden koulu, jossa on perusopetuksen alakoulun luokat yhdestä kuuteen. Koulu sijaitsee Juurusveden rannalla, josta on yhteys Kallaveteen. Koulun läheisyydessä on Kuuslahden nuorisoseurantalo.
Kuuslahdella on myös rautatien tasoristeyksiä, sillä Yara Suomen (ent. Kemira GrowHow) tehtaalta tuleva rautatie kulkee Kuuslahden halki. Kuuslahden alueella sijaitseekin Yara Suomen tehdas ja Kuuslahden kaivos, josta louhitaan apatiittia.
Kylän postinumero on 71840. Kuuslahdesta on kevyen liikenteen väylä Siilinjärvelle.
Aiheesta muualla

Maaseudun sivistysliito: Kuuslahden kylä (msl.fi)
Heikkinen, Antti (toim.): Kahtapuolta rattoo, eli Täällä kipsivuoren takana : Kuuslahden, Heinämäen ja Saarikylän kyläkirja. Kuuslahti: Kuuslahden Nuorisoseura, 2012. 295 sivua.
Lars Isak Ahlstubbe

Lars Isak Ahlstubbe (28. toukokuuta 1804 Oravainen – 13. helmikuuta 1870 Hamina) oli suomalainen lääkäri ja ruotsiksi kirjoittanut runoilija.
Ahlstubben vanhemmat olivat Oravaisten kappalainen Johan Ahlstubbe ja Maria Kristina Bergenklinga. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1822. Ahlstubbe valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1832, lääketieteen kandidaatiksi 1837, lääketieteen lisensiaatiksi 1839 ja lääketieteen tohtoriksi 1840. Ahlstubbe toimi koleralääkärinä 1831 Mäntsälässä ja sai rauhallisella käytöksellään estetyksi mellakan syntymisen paikkakunnalla. Hän oli Haminan kaupunginlääkärinä vuodesta 1840 ja sen jälkeen piirilääkärinä Tampereella vuodesta 1855, Lappeenrannassa vuodesta 1858 ja Haminassa vuodesta 1868.
Ahlstubbe oli käynyt koulua Vaasassa samaan aikaan kun Johan Ludvig Runeberg ja heidän ystävyytensä säilyi koko elämän läpi. Ahlstubbe kuului jäsenenä myös Lauantaiseuraan ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraan.
Ahlstubbe oli naimisissa vuodesta 1844 Alexandrine Swertschkoffin kanssa.
LAAT

LAAT eli Low Altitude Assault Transport (Republic Gunship eli Tasavallan tykkilaiva) on fiktiivisessä Tähtien sodan maailmassa esiintynyt aseistettu joukkojenkuljetusalus. Ne olivat alun perin Galaktisen tasavallan käytössä ja niitä tavattiin ensimmäisen kerran Tähtien sota: Episodi II - Kloonien hyökkäys -elokuvassa, jossa Yoda saapuu klooniarmeijan kanssa Geonosikselle.
Tykkialukset on aseistettu neljällä kuplakupulaserilla [kuplari], joista kaksi tietokoneen ohjaamaa on siivissä ja kahta sisäänvedettävää käyttävät elävät sotilaat. Lisäksi tykkialuksen siivissä on raketteja, takana on maahan laskeutuvia tai tykkialukseen nousevia joukkoja suojaava taaksepäin osoittava laserase. Tykkialuksessa on lisäksi kaksi järeää ohjusheitintä.
Tasavallan sorruttua alukset siirtyivät Galaktisen Imperiumin käyttöön.
Muunnoksia

LAAT/i
LAAT/c
LAAT/i (ARC muunnos)
LAAT/v
Kristinusko Pakistanissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Pakistanissa. Kristinusko on vähemmistöuskonto Pakistanissa. Suurin osa Pakistanin väestöstä on muslimeja. Pakistanin väestöstä on ei-muslimeja, kuten kristittyjä ja hinduja noin 3,5 prosenttia väestöstä.
Historia

Nykyinen Pakistanin alue on historiallista Indus-laaksoa, jota ovat asuttaneet monet kansat. Kristinusko saapui alueelle jo 700-luvulla. Alue islamisoitui arabiväestön mukana. Maasta tuli brittiläinen siirtomaa ja osa brittiläistä Intiaa 1800-luvulla. 1800-luvulla alkoi myös aktiivisempi katolisten ja protestanttisten kirkkojen perustaminen alueelle. Intian itsenäistyminen 1947 ja sitä suerannut niemimaan jakautuminen johti Pakistanin syntymiseen. Pakistan on ollut islamilainen tasavalta vuodesta 1956. Vuonna 1971 Itä-Pakistan itsenäistyi Bangladeshiksi.
Kirkkojenväliset järjestöt

Vuonna 1970 anglikaanit, metodistit, luterilaiset ja osa presbyteereistä muodosti yhteisen Pakistanin kirkon. Pakistanissa toimii useita evankelisia ja helluntailaisia kirkkoja. Ekumeenisena järjestönä Pakistanissa toimii kirkkojen kansallinen neuvosto. Pakistanissa toimii myös evankelinen yhteisö.