Kaste
Vedellä kastamisen eri muotoja > Kaste sylilapsia kastavissa kristillisissä yhteisöissä > Evankelis-luterilainen kirkko

| Vuosi | Kastettujen %-osuus syntyneistä |
| --- | --- |
2000: 88,7
2001: 88,2
2002: 87,1
2003: 87,0
2004: 86,0
2005: 85,6
2006: 84,2
2007: 84,0
2008: 82,4
2009: 80,2
2010: 79,3
2011: 77,9
2012: 75,3
2013: 75,2
2014: 72,2
2015: 69,8
2016: 69,3
2017: 67,1
2018: 64,9
2019: 62,2
2020: 53,6

2021: 53,9

2022: 55,7

2023: 50,7

2024: 47,3
Luterilainen oppi määritellään niin kutsutuissa Tunnustuskirjoissa. Niiden mukaan kaste on toimitus, jossa kastettava tulee kristityksi ja liitetään Kristuksen ruumiiseen eli universaaliin kristittyjen yhteisöön. Luther kirjoittaa Vähässä Katekismuksessa ”kaste vapauttaa synnistä, kuolemasta ja Perkeleen vallasta, antaa pääsyn Kristuksen valtakuntaan ja iankaikkiseen elämään hänen kanssaan”. Enimmäkseen tämä on edelleen luterilaisten kirkkojen käsitys kasteen merkityksestä – luterilainen kasteoppi ei olennaisesti poikkea katolisesta. Kasteen pelastavan vaikutuksen ei katsota johtuvan itse vedestä, vaan siihen liittyvästä Jumalan sanasta.lähde?
Markuksen evankeliumissa Jeesus sanoo kasteesta: ”Joka sen uskoo ja saa kasteen, on pelastuva. Joka ei usko, se tuomitaan kadotukseen.” Luterilaisen käsityksen mukaan tämä tarkoittaa, että usko ja kaste liittyvät yhteen ja että epäämällä lapselta kaste evätään häneltä samalla usko. Usko ymmärretään lahjaksi, joka syntyy aina evankeliumin varmoista armonlupauksista milloin ja missä Pyhä Henki hyväksi näkee. Luterilaisen opin mukaan sakramentit vaativat uskoa. Tämä tarkoittaa, ettei pelkkä kaste tekona pelasta, vaan ihmisellä pitää olla henkilökohtainen usko Jeesukseen.lähde?
Evankelis-luterilainen kirkko ei virallisesti ota kantaa, kuinka kastamattomille lapsille tai uskoville ihmisille käy. Vanhan kristillisen, myös luterilaisen, käsityksen mukaan kastamaton ei voi kuulua seurakuntaan. Lähetyskäskyn (Matt. 28:18–20) mukaan ihmiset tehdään Jeesuksen opetuslapsiksi opettamalla ja kastamalla.lähde?
Martti Luther korosti, että lähetyskäsky velvoittaa kastamaan kaikkia ihmisiä ja että kaste on Jumalan lahja eikä ihmisen ansiota, joten lapsetkin tulee kastaa. Luterilaiset puolustavat lapsikastetta Jeesuksen sanoilla, sillä Jeesus sanoi heidän mielestään lasten ottavan vastaan taivasten valtakunnan sekä kielsi aikuisia estämästä lapsia tulemasta Hänen luoksensa. Luterilaiset katsovat lasten taivasten valtakunnan vastaanottamisen osoittavan sen, että lapset, ainakin pienet lapset, uskovat itsestään ja luonnostaan. Lutherin mukaan aikuisen usko ei ole välttämättä oikeaoppista, vaikka heille tulisi hyvinkin tutuksi Jumalan sana Raamatun kautta tai kasteessa, jolloin he joutuvat kadotukseen, mutta juuri lapsi ottaa vastaan taivasten valtakunnan eli uskoo (Luuk. 18:17). Luterilaisen opin mukaan siksi juuri lapsikasteessa usko on varmimmin läsnä.lähde?
Kolmiyhteinen Jumala on tosiasiallinen kastaja, ihminen on vain välikäsi, mitä osoittaa kastaminen Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen.lähde?
Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa alle 15-vuotiaan kaste on määritelmällisesti lapsikaste, joka voidaan toimittaa ennen rippikoulun käymistä. Kaste jakaantuu teologiseen ja juridiseen sopimukseen, jossa lapsi liitetään seurakunnan jäseneksi ja samalla vanhemmat sitoutuvat yhdessä seurakunnan kanssa lapsen kristilliseen kasvatukseen. Tällöin vanhemmille ja kummeille esitetään kysymykset tai kehotus kristillisestä kasvatuksesta. Yli 15-vuotiaan kaste toimitetaan ”nuoren tai aikuisen kasteen” kaavan mukaisesti. Tällainen kaste edellyttää rippikoulun käymistä ensin, ja on samalla myös konfirmaatio. Kun kaste toimitetaan rippikoulun yhteydessä, tavallisesti käytetään soveltaen nuoren tai aikuisen kasteen kaavaa iästä riippumatta, ja kastettava osallistuu usein konfirmaatioon muiden nuorten kanssa. Luterilainen kirkko saattaa kastaa uudelleen tai heidän näkökulmastaan ensimmäisen kerran ne henkilöt, jotka se katsoo, että heitä ei ole kastettu oikein.
Kari Enqvistin mukaan lapsikaste on evankelis-luterilaiselta kirkolta moraalitonta toimintaa, jolla pyritään ylläpitämään mahdollisimman korkea jäsenmäärä kirkossa ja varmistamaan verotuksellinen ansaintalogiikka tulevaisuudessakin, jollaista ei ole muilla uskonnollisilla yhteisöillä.
Kasteen kaava Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa
Lapsen kaste
Johdanto
Virsi
Alkusiunaus
Vuorotervehdys (voi jäädä pois)
Johantosanat
Psalmi
Kysymykset tai kehotus
Ristinmerkki
Rukous
Sana
Raamatunluku
PuheVirsiselvennä (voi jäädä pois)
Kastaminen
Kastekäsky
Uskontunnustus
Kaste
Virsi (voi jäädä pois)
Rukous
Herran rukous (Isä meidän)
Päätös
Siunaus
Virsi
Nuoren tai aikuisen kaste eroaa lapsen kasteesta siten, että kastelysymys on ”kastaminen-osassa” uskontunnustuksen jälkeen.
Suomessa evankelis-luterilaisen kirkon kasteosuus syntyneistä lapsista on ollut selvässä laskussa 2000-luvulla. Vuonna 2024 evankelis-luterilaiseen kirkkoon kastettujen lasten osuus kaikista syntyneistä oli koko maassa 47,3 prosenttia.