stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skitsofrenia
Rinnakkaissairaudet

Skitsofreniaa sairastavilla on 50 % suurempi todennäköisyys sairastua autoimmuunisairauksiin. Tutkijat epäilevät infektioiden olevan havaitun yhteyden taustalla.
Skitsofreniaa sairastavilla on myös lähes neljä kertaa suurempi todennäköisyys sairastua dementiaa aiheuttavaan sairauteen ennen eläkeikää ja kaksinkertainen sairastua dementiaa aiheuttavaan sairauteen eläkeiän saavutettuaan.
Vaikutuksia > Stigma

Skitsofrenia on yhä tabu. Suomessa ei ole esimerkiksi ainuttakaan elossaolevaa julkisuuden henkilöä, joka olisi tullut ulos kaapista skitsofrenian kanssa.
Vuoden 2015 mielenterveysbarometrin mukaan 32 % suomalaisista ei haluaisi skitsofreenikkoa naapurikseen. Skitsofrenia voi vaikuttaa ihmisten mielissä todellisuutta pelottavammalta tietämättömyyden ja väärien uskomusten takia. Skitsofreenistä käytetään yhä esimerkiksi lehdistössä hyväksyttynä haukkumasanana kun tarkoitetaan ristiriitaisia ihmisiä tai epärealistista politiikkaa.
Leima vaikuttaa esimerkiksi skitsofreniaa sairastaviin poliitikkoihin ja työnhakijoihin. Japanilaisen vuonna 2012 julkaistun kirjan mukaan 58–74 % japanilaisista ei äänestäisi poliitikkoa, jolla he tietävät olevan skitsofrenia. 54–58 % ei tosin äänestäisi masentunuttakaan. 48–61 % japanilaisista ei palkkaisi ihmistä töihin, jos tietäisi tämän skitsofreenikoksi. Henkilökohtaisen mielipiteensä lisäksi vastaajat arvelivat muiden olevan kanssaan samaa mieltä. 75 % kuvitteli, että ihmiset, joilla on aistiharhoja tai harhaluuloja asuvat pääosin sairaalassa, mikä ei pidä paikkaansa.
Mielisairaaksi leimaantumisen pelossa monet itsellään skitsofrenian oireita tunnistavat ihmiset eivät uskalla hakeutua hoitoon. Leimaantuminen heikentää skitsofreenikoiden yhteiskunnallista asemaa. Leimaantumisen pelon takia voi olla suurempi kynnys myös ajaa oikeuksiaan järjestäytymällä etujärjestön taakse.
Vaikutuksia > Stigma > Terveydenhuollossa

Mielenterveyskuntoutujien kuten skitsofreenikkojen sairauksia ei oteta yhtä vakavasti kuin muiden, vaan fyysiset oireet saatetaan selittää mielenterveysongelmilla tai vähättelyn vuoksi jättää tutkimatta. Potilaat eivät välttämättä jaksa tai osaa vaatia hyvää hoitoa. Hoidon viivästymisestä on aiheutunut Suomessa useita kuolemantapauksia varsinkin silloin, kun potilaalla ei ole ollut lähiomaista, joka olisi vaatinut hoitoa. Ainakin yhdessä sairaalassa on suoraan kieltäydytty hoitamasta psykiatrisen osaston potilaan fyysistä sairautta, koska henkilö oli psykoosissa. Keuhkoveritulppaa sairastanut potilas kuoli hoidon puutteen takia. Poliisi epäili kuolemantuottamusta ja virkavelvollisuuden rikkomista, mutta näyttö ei riittänyt syytteiden nostoon.
Ranskalaisen tutkimuksen mukaan skitsofreenikoiden yleisin kuolinsyy itsemurhan jälkeen oli syöpä, johon he kuolivat neljä kertaa muuta väestöä todennäköisemmin. Skitsofreenikkomiehet kuolivat selvästi muita useammin keuhkosyöpään ja naiset rintasyöpään. Tutkijat arvelevat syyksi paitsi tupakointia, myös sitä että skitsofreniaa sairastavien syöpä löydetään tavallista myöhemmin tai heidän hoitonsa eroaa jollain tavalla muiden hoidosta.
Mielisairaanhoidossa esiintyy yhä ongelmien vaientamista selittämällä kritiikki potilaan psykoottisuudella. Turun Kupittaan sairaalassa skitsofreenikoiksi diagnosoituja potilaita on muun huonon kohtelun ohessa mahdollisesti ylilääkitty. Epäasiallinen kohtelu pahentaa etenkin trauman laukaiseman sairauden vuoksi hoitoon hakeutuneiden tilaa. Niin kutsutulla kemiallisella sitomisella, eli lamaamalla potilas lääkkein pyritään joskus paikkaamaan henkilökuntapulaa.
Vaikutuksia > Stigma > Sosiaalihuollossa

Vuonna 2000 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tuomitsi Suomen valtion maksamaan korvauksia lasten huostaanottoon liittyvässä jutussa, jossa skitsofreniaa sairastavan naisen ja hänen puolisonsa oikeutta yksityis- ja perhe-elämän kunnioitukseen oli loukattu. Heidän lapsensa otettiin etukäteen huostaan suoraan synnytyssairaalasta vuonna 1993 ja vanhempien ja lasten tapaamista rajoitettiin.  Vanhemmille ilmoitettiin heti alun alkaen, että kyseessä on pitkäaikainen huostaanotto. Vaikka naisen huostaanoton vuoksi heikentynyt mielenterveys parani, viranomaiset eivät yrittäneetkään yhdistää perhettä, minkä takia yhdistäminen kävi lopulta mahdottomaksi. Huostaanoton arviointia on sittemmin tarkennettu.
Kaikki vanhukset eivät välttämättä saa skitsofreniadiagnoosin takia paikkaa vanhuspalveluista, vaan vanhus saattaa joutua asumaan mielenterveysyksikössä, vaikka sairauden oireet olisivat olleet hallinnassa kymmeniä vuosia.
Vaikutuksia > Itsemurhat

Noin puolet skitsofreniaa sairastavista yrittää itsemurhaa ja noin 5 % potilaista tekee itsemurhan. Sairaalahoitojaksojen lyhentymisen on arveltu lisänneen skitsofreniaa sairastavien itsemurhakuolleisuutta. Antipsykoottinen lääkitys lievittää oireita valtaosalla, mutta lääkitykseen saattaa liittyä myös vakavia sivuvaikutuksia, joiden on kuvattu olleen yhteydessä itsetuhoisuuteen. Yleisin kuolinsyy oli itsemurha, ja skitsofreenikoilla on 13-kertainen itsemurhakuolleisuuden riski. Itsemurhakuolemia tapahtuu erityisen paljon sairauden alkuvaiheessa.
Vaikutuksia > Skitsofrenia ja 1-tyypin herpesvirus

Magneettikuvauksissa on havaittu, että skitsofreniaan sairastuneilla 1-tyypin herpesvirus aiheuttaa aivojen pihtipoimussa harmaan aineen surkastumista.
Vaikutuksia > Työllistyminen ja toimeentulo

Vuoden 2008 tutkimuksen mukaan 7 % suomalaisista skitsofreniaan sairastavista käy töissä ja 80 % on eläkkeellä. On tavallista, että psykoosiin sairastuvat nuoret tippuvat kaiken yhteiskunnan tuen ulkopuolelle. Vajaa 60 % kaikista psykoosipotilaista on työkyvyttömyyseläkkeellä. Ranskassa töissä käy 11,5 %, Isossa-Britanniassa 12,9 % ja Saksassa 30,3 % sairastuneista.
Yhdysvalloissa on arvioitu, että parhaalla mahdollisella tuella 30−80 % sairastuneista saataisiin työllistymään. Syrjäytyminen työelämästä johtuu oireiden lisäksi syrjinnästä ja hoitojärjestelmän vähäisestä kiinnostuksesta ammatilliseen kuntoutukseen.
Ammattilentäjäksi kouluttautuminen edellyttää, että hakijalla ei ole ”merkittäviä psyykkisiksi tulkittavissa olevia ongelmia/sairauksia”. Lain mukaan rautatiealan turvallisuustehtävissä työskentelyn estävät ”kaikki psykoottiset häiriöt”. Turvallisuustehtäviä ovat liikkuvan kaluston kuljettaminen, vaihtotyö, liikenteenohjaus, ratatyön liikenneturvallisuudesta vastaaminen, turvamiehen tehtävä sekä turvalaitteiden asennus ja huolto. Osassa ammateista hakuvaatimukset ilmoitetaan epämääräisemmin. Esimerkiksi poliisiksi hakeutuvalla ”ei saa olla sellaista sairautta tai vammaa, joka estää toimimisen poliisina”.
Vaikutuksia > Hedelmöityshoidot ja adoptio

Suomessa ei ole erillistä ohjeistusta, joka koskisi hedelmöityshoidon antamista skitsofreenikolle, mutta laki kieltää hedelmöityshoidon antamisen, jos on ilmeistä ettei lapselle voida turvata tasapainoista kehitystä. Tällöin lääkäri voi evätä hoidon.
Pysyvinä pidetyt sairaudet kuten skitsofrenia ovat Valviran mukaan usein adoption este. Suomessa adoptiolautakunta kuitenkin arvioi hakijan soveltuvuuden ensin tapauskohtaisesti arvioiden lapsen etua. Hakijoilta edellytetään psyykkistä vakautta. Jos adoptiohakijan sairaus on krooninen, rajoittaa hänen mahdollisuuksiaan hoitaa lasta tai sen ennuste on huono, tulee hänen toimittaa lautakunnalle erikoislääkärin lausunto terveydentilastaan. Jos hakijan sairaudenkuva siis olisi hyvin lievä tai hän olisi parantunut skitsofreniasta jo vuosikymmeniä aiemmin, korostuu erikoislääkärin arvion tarpeellisuuden kannalta se, että skitsofrenia on kuitenkin tapana nähdä pysyvänä sairautena.
Suomessa käytetään terveydentilan arvioinnin apuna myös tanskalaista adoptio-ohjeistusta. Ohjeen mukaan skitsofrenia ja sen kaltaiset tilat luetaan pysyväksi sairaudeksi, jonka nojalla adoptio pitäisi automaattisesti kieltää, jos sairaus on jommallakummalla hakijoista. Harkintaa suositellaan vain aiemmin sairastettujen tilapäisinä pidettyjen psyykkisten sairauksien kohdalla. Sosiaali- ja terveysalan eettinen neuvottelukunta Etene suosittelee ohjeeseen kantaa ottaen, että kelpoisuusarvio perustuu tapauskohtaiseen toimintakyvyn arvioon vanhemmuuden suhteen, eikä yksittäisiin lääketieteellisiin diagnooseihin.
Vaikutuksia > Veren ja kantasolujen luovutus

Skitsofreniadiagnoosi estää verenluovutuksen ja liittymisen kantasolurekisteriin. Veripalvelu perustelee verenluovutusestoa sillä, että he ovat todenneet verenhukan aiheuttaman stressihormonipitoisuuden nousun olevan yhteydessä psyykkisten sairauksien oireiden pahenemiseen ja uudelleen ilmaantumiseen. Psyykkisten sairauksien kohdalla on kuitenkin mahdollista arvioida tilannetta yksilöllisesti esimerkiksi sairauskertomuksien avulla, varsinkin jos skitsofreenikko on ollut terveenä ja ilman lääkitystä vuosia.tarvitaan parempi lähde
Toisaalta on huomattu, että myös stigmatisointi ja siihen liittyvä syrjintä nostaa kroonisesti stressihormonitasoja, mikä voi lisätä psykoosin uusiutumisriskiä moninkertaisesti verrattuna esimerkiksi ajoittain tapahtuvaan verenluovutukseen.
Vaikutuksia > Syrjintä

Chicagon yliopistossa on tullut ilmi ainakin yksi tapaus, jossa skitsofreniaan sairastunut opiskelija erotettiin yliopistosta, vaikka hän ei ollut käyttäytynyt häiritsevästi toisia ihmisiä tai materiaa kohtaan. Kyseinen henkilö väitteli tämän jälkeen tohtoriksi ja nimettiin myöhemmin Etelä-Floridan yliopiston psykologian apulaisprofessoriksi.
Yhdistyksiä

Mielen sisäisiä ääniä kuulevat perustivat vuonna 1996 Suomen moniääniset ry:n. Mielen sisäiset äänet nähdään yhdistyksen piirissä  ensisijaisesti ihmisen ominaisuutena eikä sairautena. Yhdistyksen tarkoituksena on edistää ääniä kuulevien ihmisten hyvinvointia järjestämällä vertaistukea ja jakamalla tietoa äänien kuulemisesta ja siitä, miten hankalienkin äänien kanssa voi opetella tulemaan toimeen esimerkiksi pyrkimällä empaattiseen vuorovaikutussuhteeseen niiden kanssa. Yhdistys ylläpitää lisäksi päivystävää tukipuhelinta ja chatti-ryhmää sekä järjestää keskustelu- ja vertaistukitapaamisia eri paikkakunnilla ja netissä.
Nouseva mieli -  Suomen skitsofreniayhdistys ry perustettiin vuonna 2010. Yhdistyksen tavoitteisiin kuuluvat muun muassa kuntoutujien elämänlaadun parantaminen ja se, että psykoosiksi tulkittavat kokemukset voitaisiin nähdä myös muuna kuin sairauden oireena.
Vuonna 2016 perustettiin yhdistys Mad In Finland - Tarpeenmukainen hoito ry. Yhdistyksen tavoitteena on, että psyykkisiin pulmiin apua hakeville tarjottaisiin tasapuolista tietoa eri hoitovaihtoehtojen hyödyistä ja haitoista ja että kaikille potilaille tarjottaisiin mahdollisuus valita myös tehokas ja näyttöön perustuva lääkkeetön hoitotapa. Yhdistys on myös perustanut lääkevieroituksen tukiryhmiä, koska sen piirissä on huomattu, ettei terveydenhuollossa useinkaan tarjota lääkevieroitukseen liittyvää tietoa ja tukea.
Kirjallisuutta

Saraste, Heini: Reilusti skitso: Kalevi Rinteen elämä.  Into, 2011.  ISBN 978-952-2640-72-7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skitsofrenia Wikimedia Commonsissa
Mielenterveystalo, HUS: F20 Skitsofrenia
Scholarpedia: Schizophrenia (englanniksi)
Scholarpedia: Dopamine and schizophrenia (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Kroatia 
Yhdysvaltalainen Nobel-palkintovoittaja John Forbes Nash sairasti skitsofreniaa.
Nadežda Mandelštam

Nadežda Mandelštam, 1925
Nadežda Jakovlevna Mandelštam (ven. Надежда Яковлевна Мандельштам, o.s. Hazina, Хазина; 30. lokakuuta (J: 18. lokakuuta) 1899 Saratov – 29. joulukuuta 1980 Moskova) oli venäläinen kirjailija.
Elämäkerta

Nadežda Mandelštam syntyi Saratovissa keskiluokkaiseen juutalaisperheeseen ja vietti nuoruusvuotensa Kiovassa. Lukion suoritettuaan hän alkoi opiskella taidetta. Hän avioitui Osip Mandelštamin kanssa vuonna 1921. Pariskunta asui Ukrainassa, Petrogradissa, Moskovassa ja Georgiassa. Osip pidätettiin vuonna 1934 Josif Stalinin vastaisesta runoudestaan ja karkotettiin Cherdyniin Permin alueelle ja myöhemmin Voronnezhiin. Hänen kuoltuaan vuonna 1938 Nadežda Mandelštam yritti vältellä pidätystään muuttamalla asuinpaikkaa ja vaihtamalla työpaikkaa usein. Kertaalleen Kalininissa NKVD saapui etsimään Mandelštamia vain päivää sen jälkeen kun hän oli jättänyt kaupungin. Mandelštam otti elämäntehtäväkseen miehensä runoperintöjen säilyttämisen ja julkaisemisen. Hän opetteli suurimman osan ulkoa, koska ei luottanut paperiin. Stalinin kuoleman jälkeen hän sai väitöskirjansa valmiiksi vuonna 1956. Vuonna 1958 hänelle annettiin lupa palata Moskovaan. Mandelštam luovutti arkistonsa Princetonin yliopistolle 1979, ja hän kuoli vuotta myöhemmin Moskovassa 81-vuotiaana.
Muistelmissaan Ihmisen toivo (1970) ja Hope Abandoned Mandelštam kertoo elämäntarinansa ja arvostelee Neuvostoliiton moraalista ja kulttuurista rappiota 1920-luvulla ja sen jälkeen. Teosten nimet ovat sanaleikkejä. Nadežda tarkoittaa venäjän kielellä toivoa.
Teokset

Ihmisen toivo. Muistelmat.  ((Vospominaniâ, 1970.) Suomentanut Esa Adrian)  Helsingissä:  Otava, 1972.  ISBN 951-1-15034-0  (2. painos 1997)
Hope abandoned, ISBN 0-689-10549-5
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Nadezhda Mandelstam
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Käännös suomeksi
Stolin

| Stolin (Сто́лін, Сто́лин) |
| --- | --- |
 Näkymä Stolinin keskuskadulle keskuaukiolta
 lippu:  vaakuna
 Stolin
 Koordinaatit: 51°53′21″N, 26°51′05″E 
Valtio:   Valko-Venäjä
Alue:  Brestin alue
Perustettu:  1555 (maininta)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3 342 (piiri) km²
Korkeus:  123,1–168,5 m
Väkiluku (10/2009):  12 462
 – Väestötiheys:  3,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+3
 
 stolin.brest-region.by 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stolin (valkoven. Сто́лін, ven. Сто́лин, puol. Stolin) on kaupunki ja samanniminen hallintopiiri Brestin alueella Valko-Venäjällä. Kaupungista on vain 15 kilometriä Ukrainan rajalle etelässä. Stolinin piirin länsipuolella sijaitsee Pinskin kaupunkia ympäröivä hallintopiiri ja pohjoisessa Luninetsin hallintopiiri; idässä alkaa Homelin alue. Hallintopiiri kuuluu alavaan Valko-Venäjän Polesiaan ja on pinta-alaltaan (3 342 km²) maansa suurin. Stolinin kaupungin asukasluku oli vuoden 2009 väestönlaskennassa 12 462, koko maaseutuvaltaisen piirin 80 695. Stolinin kaupungin ja ympäröivän maaseutukylien asukkaiden ohella Stolinin piiristä löytyy myös Davyd-Haradokin pikkukaupunki, jossa asui 6 573 henkeä (52°03′19″N, 27°12′48″E) sekä Retšytsan kaupunkimainen taajama (6 280 as.).
Kaupungissa puhutaan valkovenäjän lisäksi myös paljon venäjää ja ukrainaa. Stoliniin saapuu paljon ukrainalaisia kauppiaita toripäivinä.
Keski-Pripetin kansallinen maisemansuojelualue on Valko-Venäjän tunnetuimpia  Ramsarin sopimuksen mukaisia vesiperäisiä suojelualueita. Tämä esimerkiksi keväisistä tulvistaan tunnettu merkittävä suojelualue sijaitsee Pinskin, Luninetsin, Žytkavitšyn ja Stolinin piirien alueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stolin Wikimedia Commonsissa
Lyhyt kuvaus kaupungista (englanniksi) (bycity.org)
Hieman pitempi kuvaus (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (garady.org)
Столин - Stolinin kaupunkiin keskittynyt portaali (venäjäksi) (stolin.org)
Kantakaupungin kartta (venäjäksi) (bycity.org)
Stolinin hallintopiirin kartta (venäjäksi)
WikiMapia karttalinkki, kohteiden selitykset pääosin (venäjäksi) tai (englanniksi)
Neuvostoliiton aikaista topografiakarttaa alueesta (venäjäksi)
Kuvia Stolinin hallintopiiristä (englanniksi), (puolaksi) ja (venäjäksi) (radzima.org)
Nils Storå

Nils Eugen Storå (29. toukokuuta 1933 Pietarsaari  – 23. maaliskuuta 2023 Turku) oli suomalainen kansatieteilijä ja professori. Hän oli Åbo Akademin Pohjoismaiden etnologian ja folkloristiikan professori 1972–1997. Hän tutki kolttien hautaustapoja ja Ahvenanmaan kansankulttuuria. Hän julkaisi erityisesti saaristolaisten tapoihin painottuvia teoksia. Aihetta käsitteleviä kirjoituksia on koottu teokseen Resurser, strategier, miljöer (1993). Teoksessa Fiskets Åland och fiskarkulturen (2003) hän tiivisti Ahvenanmaan saaristoelämää käsittelevät tutkimuksensa. Hän oli Budkavlen-lehden toimittaja 1971–1997.
Teokset

Massfångst av sjöfågel i Nordeurasien: En etnologisk undersökning av fångstmetoderna. Åbo akademi, 1968. (väitöskirja)
Burial customs of the Skolt Lapps. Hki : Suomalainen tiedeakatemia - Academia scientiarum Fennica, 1971. - (FF communications, ISSN 0014-5815; no. 210).
Kronoby kommuns historia 1865–1968. 1, Befolkning och näringsliv, Kronoby kommuns förlag, 1979 ISBN 951-99218-8-5.
Kronoby kommuns historia 1865–1968. 2, Kommun och samhällsliv, Kronoby kommuns förlag, 1982 ISBN 951-99428-5-8.
Resurser, strategier, miljöer: etnologiska uppsatser Åbo Akademi, 1993. ISBN 951-650-221-0.
Fiskets Åland och fiskarkulturen, Ålands kulturstiftelse, 2003 ISBN 952-9848-12-9.
Alivivo! Scoutkåren Jakobstads Fribyggare r.f. 1917-2007, Jakobstads Fribyggare, 2007 ISBN 978-952-92-1981-0.
HK Dukla Michalovce

| HK Dukla Michalovce |
| --- | --- |
Perustettu:  1974
Kaupunki:  Michalovce, Košicen alue, Slovakia
Kotiareena:  Zimny stadion Michalovce
– kapasiteetti:  4 000
Sarjataso:   Tipos Extraliga
Värit:           
Puheenjohtaja:   Marek Michajlo
Päävalmentaja:   Juraj Faith
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
HK Dukla Ingema Michalovce on slovakialainen jääkiekkoseura Michalovcen kaupungista Košicen alueella. Joukkue pelaa Slovakian pääsarjassa Tipos Extraligassa.
Historia

Michalovcen jääkiekkoseura perustettiin vuonna 1974 VTJ Michalovcen nimellä. Ensimmäiset vuotensa se koostui lähinnä Tšekkoslovakian armeijan sotilaista. 1970- ja 80-luvuilla se koki kohtuullista menestystä Tšekkoslovakian jääkiekkoliigan alemmilla sarjatasoilla.
Historia > Itsenäisessä Slovakiassa

Tšekkoslovakian jakautumisen jälkeen Michalovce liittyi Slovakian ensimmäiseen divisioonaan, jossa se sijoittui usein aivan kärkijoukkueiden taakse. Se pelasi useaan kertaan paikasta Extraligassa, mutta ei vielä tässä vaiheessa onnistunut.
2000-luvun alussa Michalovce ajautui taloudellisiin vaikeuksiin kun sen pääsponsori Siemens lopetti yhteistyön sen kanssa. Tämän myötä joukkue tippui ensimmäisestä divisioonasta kauden 2002/03 päätteeksi. Seuraavat viisi vuotta Michalovce viettikin Slovakian jääkiekon kolmannella sarjatasolla ilman mainittavaa menestystä.
Seuran onni kääntyi vuonna 2008 kun sille löydettiin uusi sponsori. Samana vuonna se pystyi lunastamaan takaisin paikkansa ensimmäisessä divisioonassa vain noin 5000 eurolla kun Ružomberok jättäytyi pois kaudelta 2008/09.
Historia > Extraligassa

Kausien 2012/13 ja 2013/14 ensimmäisen divisioonan finaalipaikat tuottivat viimein tulosta kun Michalovce nousi Extraligaan vuonna 2019. Seura saavutti tähän astisen historiansa parhaan tuloksen kun se voitti kauden 2020/21 jälkeen pronssia.
Historia > Seuran vanhat nimet

VTJ Michalovce (1974 – 1977)
Dukla Trenčín B (1977 –  1978)
VTJ MEZ Michalovce (1978 – 1991)
HC MEZ VTJ Michalovce (1991 –  2000)
HK Dukla Michalovce (2000 – 2017)
HK Dukla Ingema Michalovce (2017–)
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 33 |  | Julian Junca | L | 2025 | Prades, Ranska |
| 34 |  | Brian Majerčík | L | Juniori | Poprad, Slovakia |
| 35 |  | Vladimír Glosár | L | 2025 | Michalovce, Slovakia |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 4 |  | Marek Hudec | L | Laina | Trenčín, Slovakia |
| 5 |  | Martin Bodák | R | 2025 | Spišská Nová Ves, Slovakia |
| 15 |  | Ján Brejčák | L | 2025 | Poprad, Tšekkoslovakia |
| 23 |  | Adam Drgoň (A) | R | 2025 | Trnava, Tšekkoslovakia |
| 26 |  | Ondřej Slováček | L | 2025 | Vsetín, Tšekki |
| 32 |  | Artūrs Kulda | L | 2025 | Leipzig, Itä-Saksa |
| 44 |  | Jakub Meliško | L | 2025 | Žiar nad Hronom, Slovakia |
| 55 |  | Adam Stripai | L | 2025 | Michalovce, Slovakia |
| 85 |  | Ján Marcinko | R | 2025 | Košice, Slovakia |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 2 |  | Albert Michnáč | L | VLH / KH | 2025 | Praha, Tšekki |
| 7 |  | Filip Vašaš | R | OLH | 2025 | Stará Ľubovňa, Slovakia |
| 8 |  | Aron Chmielewski | R | VLH | 2025 | Gdańsk, Puola |
| 10 |  | Samson Mahbod | R | OLH / KH | 2025 | Montreal, Québec, Kanada |
| 11 |  | Renārs Krastenbergs (A) | L | KH / VLH | 2025 | Jelgava, Latvia |
| 12 |  | Dávid Buc | L | KH / VLH | Laina | Poprad, Tšekkoslovakia |
| 14 |  | Jarid Lukosevicius | R | OLH | 2025 | Squamish, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 16 |  | Patrik Gabriel | L | KH | 2025 | Trnava, Slovakia |
| 22 |  | Marek Valach | L | LH | 2025 | Ilava, Slovakia |
| 27 |  | Robert Fedor | L | H | 2026 | Humenné, Slovakia |
| 47 |  | Dávid Hájnik | R | LH | 2025 | Michalovce, Slovakia |
| 67 |  | Adam Varga | R | OLH | 2025 | Bel Air, Maryland, Yhdysvallat |
| 69 |  | Samuel Solenský | L | KH / OLH | 2025 | Michalovce, Slovakia |
| 71 |  | Patrik Svitana (A) | R | OLH | 2025 | Poprad, Tšekkoslovakia |
| 72 |  | Michal Kabáč (C) | L | VLH / KH | 2025 | Trstená, Slovakia |
| 77 |  | Topi Rönni | L | KH | 2025 | Hausjärvi, Suomi |
| 88 |  | Daniil Fominih | R | OLH | 2025 | Ufa, Venäjä |
| 90 |  | Viliam Kurila | R | H | 2025 | Snina, Slovakia |
| 91 |  | Adam Rockwood | L | KH | 2025 | Coquitlam, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Juraj Faith
Apuvalmentaja: Ivan Boržík
Apuvalmentaja: Daniel Sedlák
Maalivahtivalmentaja: Peter Pútec
Fysiikkavalmentaja: Marcel Makovič
Huoltopäällikkö: Marek Jenčik
Puheenjohtaja: Marek Michajlo
Urheilutoimenjohtaja: Marek Mašlonka
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Tipsport liga
HC 05 Banská Bystrica • HK Dukla Trenčín • HC Košice • HC Nové Zámky  • HK 32 Liptovský Mikuláš • HK Nitra • HK Poprad • HKm Zvolen • HC Slovan Bratislava • HC Prešov • HK Spišská Nová Ves 
 Entisiä joukkueita: MHK Dubnica • MHK Kežmarok • MHC Martin • 
ŠHK 37 Piešťany • HK 36 Skalica • HC 07 Detva • HK Orange 20 •  MsHK Žilina
Dukla Michalovcen kotistadion.
Strassi

Strassikoruja.
Strassi on eräs lasityyppi, josta valmistetaan hiomalla huokeita koruja. Siitä on valmistettu myös pukujen kirjontatarvikkeita 1700-luvulta lähtien. Strassi on pääasiassa kaliumia sisältävää kalilasia, jossa on seassa hivenen lyijyä ja booria. Kalilasi sulaa helposti, mutta kestää kemiallisia vaikutuksia huonosti. Strassia käytetään joko kirkkaana tai sopivilla metallioksideilla värjättynä. Strassi on nimetty keksijänsä saksalaisen Joseph Strasserin mukaan. Tämä wieniläinen kultaseppä teki keksintönsä 1758.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Strassi Wikimedia Commonsissa
Michael Mann (sosiologi)

Michael Mann (s. 1942) on brittiläissyntyinen sosiologian professori.
Mann suoritti Bachelor of Arts -tutkintonsa Oxfordin yliopistossa vuonna 1963, ja filosofian tohtoriksi hän väitteli samassa laitoksessa vuonna 1971. Mann on toiminut professorina Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa (UCLA) vuodesta 1987.
Sosiologina Mann on keskittynyt erityisesti vallan tutkimiseen. Häntä pidetään yhtenä nykyajan tärkeimmistä valta-analyytikoista. Teoksessaan Incoherent Empire (2003) Mann kritisoi Yhdysvaltojen julistamaa ”sotaa terrorismia vastaan”, jota hän pitää kömpelönä neoimperialistisena kokeiluna.