stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyyjärvi
Historia

Kyyjärven Lintulahdella on ollut markkinapaikka 1700-luvulla. Kunta perustettiin vuonna 1929, mitä ennen sen alue kuului Karstulaan.
Suomen sodan aikaan Kyyjärvellä käytiin sodan kannalta ratkaisevia taisteluita. Lintulahden taistelussa 3. heinäkuuta 1808 majuri Otto von Fieandt sai haltuunsa Lintulahden tärkeän tienhaaran 650 miehen vahvuisilla joukoillaan. Kaksi kertaa voimakkaammat venäläiset joukot eversti Jegor Vlastovin johtamana ajoivat kuitenkin Fieandtin osaston takaisin kohti Pohjanmaata.
Sadankomitea antoi Kyyjärven kunnalle vuoden 2016 rauhanpalkinnon, jonka tarkoituksena on rohkaista Suomen muitakin kuntia auttamaan sotaa pakenevia. Päätöksen taustana oli turvapaikanhakijoiden vaellus Suomeen vuonna 2015.
Hallinto

Kyyjärven kunnanjohtaja on vuodesta 2018 ollut Tiina Pelkonen. Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa, joista yhdeksän on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Talous

Vuonna 2015 kunnassa oli 476 työpaikkaa. Niistä 13 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 50 % palveluissa ja 35 % jalostuksessa. Kunnan isompia työnantajia ja yhteisöveron maksajia on Betset, joka tekee erilaisia valmisbetonituotteita. Palveluiden osuus oli selvästi pienempi kuin keskimäärin (75 %) koko maassa.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.
| Kyyjärven väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 1 952 | 1 952 |
| 1985 | 1985 |    | 1 991 | 1 991 |
| 1990 | 1990 |    | 1 996 | 1 996 |
| 1995 | 1995 |    | 1 947 | 1 947 |
| 2000 | 2000 |    | 1 793 | 1 793 |
| 2005 | 2005 |    | 1 646 | 1 646 |
| 2010 | 2010 |    | 1 508 | 1 508 |
| 2015 | 2015 |    | 1 379 | 1 379 |
| 2020 | 2020 |    | 1 312 | 1 312 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kyyjärvellä oli 1 352 asukasta, joista 768 asui taajamassa, 564 haja-asutusalueilla ja 20:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kyyjärven taajama-aste on 57,7 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kyyjärven kirkonkylä.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kyyjärvellä oli seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Kyyjärven seurakunta
Vuoden 2022 alusta Kyyjärven seurakunta yhdistyi Saarijärven seurakuntaan. Samassa liitoksessa myös Karstulan seurakunta yhdistyi Saarijärven seurakuntaan. Laajenevan Saarijärven seurakunnan alueena ovat Kannonkosken, Karstulan, Kivijärven ja Kyyjärven kuntien sekä Saarijärven kaupungin alueet.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kyyjärvellä toimii Kyyjärven helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kyyjärven alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.
Media

Kunnan tapahtumista ja asioista kerrotaan verkkosivulla Nopola News, jolla on myös radio- ja netti-tv, joka lähettää suoria lähetyksiä.
”Kyyjärven kunnanjohtaja Juhani Käki” (Kari Hietalahti) oli fiktiivinen hahmo YleLeaks-viihdeohjelmassa.
Ruokakulttuuri

Kyyjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ohraryyneillä höystetty lihakeitto ryynirokka sekä lepikäs eli veripalttu.
Etäisyyksiä

Jyväskylään 115 kilometriä
Kokkolaan 118 kilometriä
Vaasaan 160 kilometriä
Kuopioon 208 kilometriä
Tampereelle 220 kilometriä
Ouluun 290 kilometriä
Helsinkiin 370 kilometriä
Seinäjoelle 110 kilometriä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyyjärvi Wikimedia Commonsissa
Kyyjärven kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Kyyjärven avainluvut
Nopola News – Kyyjärven verkkolehti
Viisaankivi-seutuportaali
| n k Kyyjärvi |
| --- | --- | --- |
 Keski-Suomi  Saarijärven–Viitasaaren seutukunta 
| Kylät |  Hokkala  Huhtala  Kirkonkylä  Koskimäki  Kumpula  Noposenaho  Nurmijoki  Oikari  Peuralinna  Pölkki  Saunakylä  Vehkaperä  |  |
| n k Keski-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hankasalmi  Joutsa  Jyväskylä  Jämsä  Kannonkoski  Karstula  Keuruu  Kinnula  Kivijärvi  Konnevesi  Kyyjärvi  Laukaa  Luhanka  Multia  Muurame  Petäjävesi  Pihtipudas  Saarijärvi  Toivakka  Uurainen  Viitasaari  Äänekoski 
Entiset kunnat:  Jyväskylän maalaiskunta  Jämsänkoski  Konginkangas  Korpilahti  Koskenpää  Kuorevesi  Leivonmäki  Längelmäki (osa)  Pihlajavesi  Pylkönmäki  Sumiainen  Suolahti  Säynätsalo  Äänekosken maalaiskunta 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Maaseutua Hokkasenahon kylässä.
Kauppakeskus Paletti Kyyjärvellä.
Kyyjärven kirkko tammikuussa 2013.
Eyes of Wakanda

| Eyes of Wakanda |
| --- | --- |

Tyyli:   animaatio  draama  supersankari  tieteisfiktio 
Luoja(t):  Todd Harris
Perustuu:  Stan Leen ja Jack Kirbyn luomaan valtakuntaan Wakanda
Showrunner(it):  Todd Harris
Pääosissa:   Winnie Harlow  Cress Williams  Patricia Belcher  Larry Herron  Adam Gold  Lynn Whitfield  Jacques Colimon  Jona Xiao  Isaac Robinson-Smith  Gary Anthony Williams  Zeke Alton  Steve Toussaint  Anika Noni Rose 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Disney+
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):   Ryan Coogler  Brad Winderbaum  Kevin Feige  Louis D’Esposito  Zinzi Coogler  Sev Ohanian  Kalia King  Todd Harris  Dana Vasquez-Eberhardt 
Ohjaaja(t):  Todd Harris
Tuotantoyhtiö(t):   Marvel Studios Animation  Proximity Media 
Levittäjä:  Disney Media Distribution
Aiheesta muualla
IMDb
Eyes of Wakanda on yhdysvaltalainen Todd Harrisin luoma Disney+-tilausvideopalveluun tuleva animaatiosarja, joka perustuu Marvel Comicsin sarjakuvissa esiintyvään Wakandan valtakuntaan. Se tulee olemaan Marvel Cinematic Universen (MCU) viidestoista Marvel Studiosin tuottama televisiosarja ja kolmas sen animaatiostudio Marvel Studios Animationin tuottama ”Marvel Animation”-nimikkeellä julkaistava animaatiosarja, Harrisin toimiessa sekä sarjan showrunnerina että ohjaajana.
Coogler ja hänen tuotantoyhtiönsä Proximity Media solmivat yhteistyösopimuksen Disneyn kanssa helmikuussa 2021, Wakandaan sijoittuvien Disney+-sarjojen toteuttamisesta. Yhden sellaisen animaatiosarjan paljastettiin olevan kehitteillä maaliskuussa 2023, ja se julkistettiin virallisesti nimellä Eyes of Wakanda joulukuussa 2023. Harrisin osallistuminen projektiin paljastettiin maaliskuussa 2024. Toisin kuin muut Marvel Studios Animationin tuotannot, Eyes of Wakandan tapahtumat sijoittuvat MCU:n ”Pyhälle aikajanalle”.
Eyes of Wakanda koostuu neljästä jaksosta, jotka tullaan julkaisemaan Disney+:aan MCU:n kuudennen vaiheen ensimmäisenä sarjana 6. elokuuta 2025 alkaen.
Juoni

Hatut Zaraze eli Sotakoirat ovat wakandalaisia sotureita, jotka ovat historian aikana lähetetty eri puolille maailmaa etsimään ja noutamaan vaarallisia vibraniumista tehtyjä artefakteja.
Tuotanto > Kehitys

Helmikuussa 2021 Ryan Coogler, Marvel Studiosin elokuvien Black Panther (2018) ja Black Panther: Wakanda Forever (2022) ohjaaja ja käsikirjoittaja, paljasti solmineensa viiden vuoden sopimuksen yhtiönsä Proximity Median ja Walt Disney Televisionin välillä. Sopimukseen kuului Black Panther -elokuvien tapahtumapaikkana toimivaan fiktiiviseen Wakandan valtakuntaan sijoittuva Disney+-sarja. Coogler toimii myös sarjan vastaavana tuottajana yhdessä Kevin Feigen, Louis D’Espositon ja Victoria Alonson kanssa. The Hollywood Reporterin Richard Newby uskoi, että sarja voisi laajentaa Wakandan merkittävällä tavalla, ja toimia kunnianosoituksena Chadwick Bosemanille, joka näytteli T’Challaa / Mustaa Pantteria Marvel Cinematic Universessa (MCU) kuolemaansa asti. Newby uskoi, että sarja voisi muun muassa tutkia Winston Duken näyttelemää M’Bakua ja jabariheimoa; Erik ”Killmonger” Stevensin entistä uraa sotilaana ja palkkasoturina; T’Challan isän, T’Chakan, aikaa Mustana Pantterina; tai naissotureiden erikoisryhmää Dora Milaje. Newby huomautti myös, että sarja voisi tutkia myös sellaisia Wakandaan liittyviä hahmoja, joita ei ollut ennen nähty MCU:ssa, kuten Bashengaa, ensimmäistä Mustaa Pantteria; Queen Divine Justicea, Dora Milajen jäseneksi hyväksyttyä yhdysvaltalaista aktivistia, tai Kasper Colea, New Yorkin poliisin konstaapelia, josta tuli Valkoinen Tiikeri.
Marraskuussa 2022 Marvel Studiosin tuottajiin kuuluva Nate Moore sanoi, ettei sarja ollut edennyt vielä pitkälle tuotantoon, koska studio keskittyi sillä hetkellä Wakanda Foreveriin ja Disney+-sarja Ironheartin (2025) toteuttamiseen, mutta vahvisti että keskustelut Cooglerin kanssa Wakandaan sijoittuvan sarjan toteuttamisesta jatkuivat yhä. Siihen aikaan Proximity Media oli kehittelemässä useampaa Wakandaan sijoittuvaa sarjaa. Joulukuussa 2023 Marvel Studios Animationin johtaja Brad Winderbaum julkisti animaatiosarjan nimeltä Eyes of Wakanda osana vuoden 2024 suunnitelmia Marvel-animaatiosarjojen julkaisuille. Cooglerin ja Proximity Median vahvistettiin olevan mukana sarjan tuotannossa, ja sarjalle oli siihen aikaan valittu myös showrunner. The Rootin Stephanie Holland vertasi sarjaa Tähtien sodan animaatiosarjaan Star Wars: Tales (2022–), joka seurasi myös menneitä hahmoja eri näkökulmista. Holland uskoi, että Eyes of Wakanda voisi tutkia jo esiteltyjen hahmojen nuorempia versioita, kuten Okoyea ennen kuin hänestä tuli kenraali ja W’Kabin vaimo; T’Challan vanhempien, T’Chakan ja Ramondan, yhteistä historiaa; sekä Wakandan osuutta maailman eri konflikteissa.
Tammikuussa 2024, Todd Harrisin paljastettiin esitelleen sarjan idea Marvel Studiosille ja Cooglerilla. Harris oli jo sitä ennen työskennellyt yhtenä Marvel Studiosin kuvakäsikirjoittajista. Winderbaum vahvisti myöhemmin saman vuoden aikana, että Harris on myös sarjan ohjaaja ja luoja. Tammikuussa 2025 vahvistettiin, että Harris on myös sarjan showrunner. Lisäksi Harris, Ryan Coogler, Brad Winderbaum, Kevin Feige, Louis D’Esposito, Zinzi Coogler, Sev Ohanian, Kalia King ja Dana Vasquez-Eberhardt toimivat sarjan vastaavina tuottajia.
Tuotanto > Käsikirjoitus

Eyes of Wakanda keskittyy wakandalaisiin sotureihin, jotka ovat vuosdia etsineet vibraniumista tehtyjä artefakteja eri puolilta maailmaa, sekä T’Challan ja hänen esi-isiensä perintöön Mustan Pantterin tittelin kantajina sukupolvien ajan. Winderbaum sanoi sarjan tutkivan Wakandan historiaa ja mytologiaa, ja se sijoittuisi MCU:n ”Pyhään aikajanaan”, toisin kuin muut useimmat Marvel Studios Animationin sarjat, jotka sijoittuivat MCU:sta haarautuneisiin vaihtoehtoisiin universumeihin. Marc Bernardin, joka oli toiminut myös Skydance New Median videopelin Marvel 1943: Rise of Hydra (2025) käsikirjoittajana, paljastettiin käsikirjoittaneen kaksi Eyes of Wakandan jaksoista. Hän oli kirjoittanut niitä yhdeksän kuukauden ajan koronaviruspandemian aikana.
Tuotanto > Roolijako

Marraskuussa 2024 paljastettiin, että sarjassa ovat ääninäyttelijöinä seuraavat näyttelijät: Winnie Harlow, Cress Williams, Patricia Belcher, Larry Herron, Adam Gold, Lynn Whitfield, Jacques Colimon, Jona Xiao, Isaac Robinson-Smith, Gary Anthony Williams, Zeke Alton, Steve Toussaint ja Anika Noni Rose.
Tuotanto > Animointi

Eyes of Wakandassa käytettiin käsin piirrettyä animointityyliä, jonka inspiraationa oli käytetty afroamerikkalaisten taiteilija Ernie Barnesin ja kuvittaja Dean Cornwellin tyylejä. Sarjan animoinnin alustava työ ja hahmosuunnittelu oli jo aloitettu joulukuussa 2023.
Julkaisu

Eyes of Wakanda koostuu neljästä jaksosta, jotka tullaan julkaisemaan suoratoistopalvelu Disney+:aan 6. elokuuta 2025 alkaen. Se oli alun perin tarkoitus julkaista vuonna 2024. Sen on tarkoitus olla osa MCU:n kuudetta vaihetta.
Vesihuolto

Vesihuolto kattaa veden ottamisen pinta- tai pohjavesistä, vedenkäsittelyn ja veden johtamisen verkostossa vedenkäyttäjille sekä viemäröinnin eli jäteveden poisjohtamisen ja käsittelyn. Hulevedet eivät ole enää vesihuoltoa.
Vesihuolto on välttämätön palvelu jokapäiväisen elämän sujuvuuden kannalta. Puhdas talousvesi, kattava verkosto ja tehokas jätevesien käsittely turvaavat terveytemmeselvennä selvennä ja elintasommeselvennä selvennä sekä minimoivat haitalliset ympäristövaikutuksetselvennä. Organisoitu vesihuolto ja sen jatkuva kehittäminen tuovat toimintavarmuutta yhdessä toiminnan tarkkailun ja valvonnan kanssa. Lainsäädännöllä taataan vesihuoltolaitoksen vastuu turvallisten ja tasapuolisten palvelujen tuottajana.
Vesihuollon kehitys Suomessa on ollut valtavaa ja se on tuonut suuria kansantaloudellisia säästöjä. Vesihuolto on parantanut hygieniaa, säästänyt aikaa veden kantamiselta, vähentänyt tulipaloja ja lisännyt tuotantoa. Kansainvälisesti vertailtuna Suomen vesihuolto on korkeatasoista. UNESCOn vuonna 2003 julkaiseman raportin World Water Development Report mukaan Suomessa on maailman paras veden laatu. Veden laadun arvioinnissa huomioitiin muun muassa vesivarat ja laatu, jätevesien puhdistaminen sekä lainsäädäntö.. Maailman vesineuvosto (World Water Council) ja Britannian Centre for Ecology and Hydrology totesivat vuoden 2002 selvityksessään, että Suomessa on paras vesihuolto. Tutkimukseen osallistui 147 maata, joiden vesivarojen määrää ja laatua sekä veden saatavuutta, käyttöä ja muun muassa ympäristövaikutuksia arvioitiin. Raportit suomalaisten vesihuoltolaitosten vedenhankinnasta ja viemäröinnistä ovat olleet saatavissa vesihuollon tietojärjestelmästä (VEETI) vuodesta 2016 lähtien.
Suomalaisten kotitalouksien vedenkulutus oli keskimäärin 128 litraa/asukas/vuorokausi vuonna 2010 . Tästä suurin osa kuluu henkilökohtaiseen hygieniaan ja WC:n huuhteluun. Litra vettä kotiin toimitettuna, pois johdettuna ja puhdistettuna maksaa noin 0,5 senttiä. Pullotettu vesi maksoi litralta noin 50–300 senttiä vuonna 2012. Talousveden ympäristövaikutus on hyvin pieni. Vesihuoltolaitosten hiilidioksidipäästöjen määrä on noin 20 kgCO2 henkilöä kohti vuodessa. Talousveden mikrobiologinen laatu on todettu paremmaksi kuin pullotettujen tai lähdevesiautomaattien vesien laatu.
Vesihuolto Suomessa > Historiaa

Perinteiset kaivot ja käymälät juontavat juurensa Suomessa keskiajalle. Vettä otettiin pihakaivoista tai kuljetettiin hevosella puutynnyreissä yleisistä kaivoista. Pyykkiä pestiin talvisaikaan joen tai järven rannalla avannossa. Puurakenteisissa kaupungeissa oli usein tulipaloja, ja palopaikoille vesi tuotiin tynnyreissä tai ämpäreissä. 1800-luvulla vaivasivat kaupunkeja usein lavantauti- ja koleraepidemiat, jotka johtuivat huonosta hygieniasta ja viemäreiden puutteesta. Varhaisimpina viemäreinä toimivat luonnon purot ja uomat, avoviemärit tai esimerkiksi puukannella peitetyt kivillä vahvistetut ojat. Yleiseen käyttöön puuseet tai vastaavat tulivat vasta 1800-luvun lopulla.  Ennen varsinaisen viemärilaitoksen syntyä käytettiin Turussa 1830-luvun alkupuolella puisia viemäreitä lähinnä sade- ja maavesien johtamiseen.
Suomen teollistumisen ja kaupunkien kasvun myötä lisääntyi tarve järjestää vedenhankintaa ja viemäröintiä asutuskeskuksiin 1800-luvun loppupuolella. Vesihuollon kehittämiseen ryhdyttiinkin kolmesta syystä: ”palo, jano ja terveys”. 1870-luvulla aloitettiin Helsingin kaupungin vesijohdon rakentaminen ja vuonna 1875 rakennettiin ensimmäinen yleinen viemäri. Suomen ensimmäinen kaupunkien vesilaitos aloitti toiminnan Helsingissä vuonna 1876. 1800-luvun lopulla vesilaitosten rakentamisen ja laajenemisen myötä menettivät kuolinsyynä merkitystään monet veden välityksellä leviävät tartuntataudit. Myös imeväiskuolleisuus laski kaupungeissa. Lahden kaupunki ryhtyi ensimmäisenä puhdistamaan laajamittaisesti jätevesiään vuonna 1910.
“Maaseudulla vesihuollon kehittyminen on perustunut erityisesti karjatalouden tarpeisiin: sähkön jälkeen maatiloille tuli vesijohto ensin navettaan, sitten viemäröinti asuntoon ja viimeksi vesijohto asuntoon.” 1950-luvulta lähtien muoviputkien tultua markkinoille oli taloudellisesti mahdollista rakentaa vesijohtoverkostoja.
1970- ja 1980-luvuilla jätevedenpuhdistus kehittyi merkittävästi, kun ravinteiden poisto yleistyi koko Suomessa. Myös vedenhankinta kehittyi voimakkaasti 1960–1980-luvuilla.
Vesihuolto Suomessa > Vesihuollon järjestäminen

Vesihuollon järjestämisestä alueellaan vastaa kunta, ja varsinaisista vesihuoltopalveluista huolehtii vesihuoltolaitos kunnan hyväksymällä toiminta-alueellaan. Kunta osallistuu alueelliseen vesihuollon yleissuunnitteluun. Kunnalla on lisäksi vastuu vesihuollon yleisestä kehittämisestä, ja käytännössä kunta ja vesihuoltolaitokset laativat yhteistyössä kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelman. Kehittämissuunnitelmasta ilmenee, mitkä kunnan alueet ovat tulossa ja millä aikataululla vesihuoltopalvelujen piiriin. Kiinteistön omistaja tai haltija vastaa kiinteistönsä vesihuollosta ja -laitteistosta liittämiskohtaan saakka. Vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella oleva kiinteistö on pääsääntöisesti liitettävä laitoksen vesijohtoon ja viemäriin. Kaikki laitokset, joilla on vahvistettu toiminta-alue ovat nähtävillä vesihuoltolaitostietojärjestelmästä (VEETI). Laissa säädetyin perustein kiinteistö voi saada kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselta liittämisvelvollisuudesta vapautuksen. Noin 90 % väestöstä kuului järjestetyn talousvesihuollon piiriin vuonna 2007 ja noin 80 % talouksista järjestetyn jätevesihuollon piiriin. Haja-asutusalueilla jätevesihuolto on järjestetty yksittäisten kiinteistöjen omilla ratkaisuilla.
Suomessa on sovellettu useita erilaisia vesihuollon organisointimalleja. 1980-luvulta lähtien on toiminnan muuttamisessa ollut suuntaus kunnan virastoina toimivista laitoksista kuntien omistamiin liikelaitoksiin ja osakeyhtiömuotoisiin vesihuoltolaitoksiin. Vesihuoltolaitoksen toimintamuotona voi olla kunnallinen liikelaitos, kunnan kirjanpidollisesti eriytetty yksikkö, vesiosuuskunta ja -yhtymä, kuntayhtymä ja osakeyhtiö sekä tukkuyhtiö ja usean kunnan muodostamia alueellinen vesihuoltolaitos. Kunnallisen vesihuoltolaitoksen kirjanpito tulee eriyttää kunnan kirjanpidossa, ja laitoksen on laadittava erillinen tilinpäätös. Tällä varmistetaan maksujen muodostumisen valvonta.
Maaseudulla yhteisesti järjestetystä vesihuoltopalvelusta huolehtivat usein asiakkaiden omistamat osuuskunnat. Myös vesiosuuskunnat vastaavat laadukkaan talousveden toimittamisesta ja jätevesihuollosta, ja niitä koskevat samat velvollisuudet ja laatuvaatimukset kuin kunnallisia laitoksia. Myös vesiosuuskunnan toiminta-alueella kiinteistöllä on pääsääntöisesti velvollisuus liittyä verkostoon.
Vuonna 2007 toimi Suomessa noin 1500 vesihuoltolaitosta, joista noin 400 oli kuntien laitoksia ja loput asiakkaiden omistamia osuuskuntia. Viemärilaitoksia oli puolestaan noin 650, joista suurin osa oli kuntien laitoksia. Vesiosuuskuntien määrä on kasvanut nopeaan tahtiin, sillä vuonna 2012 oli vesiosuuskuntien määrä jo noin 1400.
Vesihuollon alueellista yhteistyötä tehdään runsaasti kuntien välillä. Esimerkiksi vesihuollon alueellinen yleissuunnitelma kattaa usean kunnan vaihtoehtoja järjestää vedenhankinta, verkosto ja jätevesien käsittely parhaalla mahdollisella tavalla, sekä muun muassa huomioi toimintavarmuuden ja kriisivalmiuden tarpeet.
Vesihuolto Suomessa > Lainsäädäntö

Vesihuoltolaissa säädetään vesihuollon kehittämisestä, järjestämisestä, hoitamisesta ja asiakassuhteisiin liittyvistä asioista. Vesihuoltolakiin koskee kaikkia yhdyskunnan vesihuollosta huolehtivia laitoksia, myös pieniä vesiosuuskuntia. Lakia sovelletaan asutuksen vesihuoltoon ja siihen rinnastettavaan elinkeino- ja vapaa-ajantoiminnan vesihuoltoon. Muita vesihuoltoa koskevia lakeja ovat mm. terveydensuojelulaki, ympäristönsuojelulaki, vesilaki sekä maankäyttö- ja rakennuslaki ja näiden lakien nojalla annetut asetukset (talousvesiasetus, vesityökorttiasetus, yhdyskuntajätevesiasetus).
Vesihuolto Suomessa > Vesihuoltomaksut

Vesihuoltolain mukaan vesihuoltopalveluiden kustannukset on katettava maksuilla pitkällä aikavälillä ja omistajalle voidaan tulouttaa kohtuullinen tuotto. Maksujen tulee olla myös kohtuulliset ja tasapuoliset. Vesihuoltolaitoksen kustannukset muodostuvat käyttö- ja ylläpitokustannuksista sekä investointikustannuksista sisältäen vesihuoltotoiminnan kustannukset raakaveden hankinnasta jäteveden käsittelyyn, ylläpidon ja tarkkailun sekä henkilöstö- ja hallintokulut. Näiden lisäksi vesihuoltolaitoksilla on rahoituskuluja (korot, lyhennykset). Asiakkailta perittävät vesihuoltomaksut koostuvat :
veden käyttömaksusta eli vesimaksusta ja jätevesimaksusta, jotka ovat kaikilla vesihuoltolaitoksilla pakollisia ja perustuvat käytetyn veden määrään ja laatuun,
kiinteästä perusmaksusta, jolla katetaan vesihuoltopalvelujen järjestämisen kustannukset, tai vesimittarivuokra,
kertaluontoisesta liittymismaksusta, jolla katetaan uuden verkoston rakennuskustannuksia,
palvelumaksuista vesihuoltolaitoksen palveluista ja toimenpiteistä.
Vesihuoltolaitoksen asiakas eli liittyjä laatii vesihuoltolaitoksen kanssa liittymis- ja käyttösopimuksen. Sopimus kattaa laitokseen liittymisen, liittymisehdot ja palvelujen käytön, ja siinä viitataan laitoksen yleisiin toimitusehtoihin. Vesihuoltolaitoksien yleisissä toimitusehdoissa on määräyksiä vesihuoltolaitoksen verkostoon liittämisestä sekä laitoksen palvelujen toimittamisesta ja käyttämisestä, vastuista ja velvollisuuksista sekä maksuista. Yleiset toimitusehdot tulee olla lain mukaan tasapuolisia.
Vesihuolto Suomessa > Vesihuoltolaitosten laatuvaatimukset, lupaehdot ja tarkkailu

Vesihuoltolaitoksen tulee huolehtia, että laitoksen toimittama talousvesi täyttää terveydensuojelulaissa säädetyt laatuvaatimukset. Lisäksi vesihuoltolaitoksen tulee tarkkailla käyttämänsä raakaveden määrää ja laatua, laitteiston kuntoa sekä veden hävikkiä laitoksen verkostossa. Laitoksen tekemä jatkuva oma käyttötarkkailu ja viranomaisten valvontatarkkailu on kuvattu valvontatutkimusohjelmassa, jonka laativat vesihuoltolaitos ja kunnan terveydensuojeluviranomainen. Vesihuoltolaitokset raportoivat toimittamansa veden laadusta kuluttajille esimerkiksi alueella ilmestyvissä lehdissä ja verkkosivuillaan. Talousveden laatua valvovat kuntien terveydensuojeluviranomaiset.
Jäteveden puhdistaminen ja vesistöön laskeminen edellyttävät ympäristölupaa, jossa toiminnan ehdot määritellään. Lupaehdoissa määrätään mm. vesistöön laskettavan jäteveden laadusta, kirjanpidosta ja raportoinnista, melu- ja hajuhaittojen rajoittamisesta ja mahdollisista toiminnan aiheuttamien haittojen korvauksista. Ympäristönsuojeluasetuksessa on määritetty tarkemmin ympäristöluvan antava viranomainen ja mahdollisen YVA-selvityksen tarve perustuen puhdistamon kokoon. Puhdistamoiden toimintaa valvovat alueelliset ELY-keskukset. Puhdistustuloksen ja puhdistamotarkkailun vähimmäisvaatimukset on määritelty valtioneuvoston asetuksessa yhdyskuntajätevesistä mutta puhdistamoiden omien lupaehtojen vaatimukset puhdistustuloksesta ovat pääsääntöisesti tätä ankarammat. Tiedot jätevedenpuhdistamoille tulevasta ja vesistöön lasketusta kuormituksesta ovat saatavilla ympäristöhallinnon OIVA-tietokannasta ja useat vesihuoltolaitokset julkaisevat lisäksi verkossa vuosiraporttejaan. Myös jäteveden puhdistuksessa muodostuvan puhdistamolietteen käsittelyä, hyödyntämistä ja laadunvalvontaa säännellään tarkasti.
Vesihuoltolain mukaisia valvontaviranomaisia ovat elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset sekä kunnan terveydensuojeluviranomainen ja kunnan ympäristönsuojeluviranomainen. Viranomaiset valvovat vesihuoltolaitosten ja kuntien toimintaa. Lisäksi kuluttaja-asiamies valvoo kuluttajansuojasäännösten noudattamista kuten oikeutta veden toimittamisen tai jäteveden poisjohtamisen keskeyttämiseen, ja kilpailuviranomaiset valvovat mahdollisia kilpailunrajoituksia.