Kattelussaari
Maantietoa

Kattelussaari on 5,6 kilometriä pitkä, 3,2 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on kartasta mitattuna noin 8 neliökilometriä. Suuri leveys johtuu saaren pitkistä niemistä. Ilman niitä tulisi saaren itäosan leveydeksi vain 350–750 metriä. Kattelussaari sijaitsee Vehkataipaleensaaren koillispuolella ja sen jatkeena. Näiden välissä sijaitsee 2,8 kilometriä pitkä ja 70–400 metriä leveä Tullisalmi. Se voidaan ajatella muodostavan kaksi osaa: läntinen osa ja itäinen osa. Osia yhdistää keskellä sijaitseva matala ja kapea kannas. Kannakseen työntyy pohjoisesta Ketveleenlampi, joka on lahti, ja etelästä Kylälahti. Saaren eteläpuolella sijaitsee Haukiselkä eli Päihäniemenselkä, joka kuuluu itäiseen Pien-Saimaaseen ja joka aukeaa saarettomaksi järvenseläksi saaren itäosan puolella. Saaren pohjoispuolella sijaitsee Suur-Saimaan Kotiselkä. Sen pohjoispuolella sijaitsee harvaa saaristoa Vitsaiselälle saakka.
Kattelussaaren rannikolla on monia niemiä ja niiden välisiä lahtia. Länsiosaa rajaa kaksikilometrinen Ketveleenlampi, joka on lahden pohjukan nimitys. Sen luoteispuolella työntyy pohjoiseen Tervanimi, jonka ulointa osaa kutsutaan Naurissaareksi ja vuorostaan sen uloimpia osia esimerkiksi Paukuksi tai Kallioluodoksi. Naurissaari on kuitenkin niemi, joka saattaa olla umpeen kasvanut entinen saari. Ketveleenlammen koillispuolella sijaitsee 1,6 kilometriä pitkä Riutanniemi ja sen kärjessä sijaitseva Välisaari. Välisaari on yhteydessä pääsaareen kapealla kannaksella. Kattelussaaren itään päin kapenevaa osaa kutsutaan Päihäniemeksi, joka kärki taipuu pohjoiseen osoittavaksi Kummelniemeksi . Saaren etelärannikolla ovat viereiset lahdet Kylälahti ja Jänlampi. Niiden väliin jää Eteissaari, joka on lahti, ja Jänniemi, joka suojaa lahtia itätuulelta. Saaren lounaispäässä on vielä Laitniemi.
Saaren pohjoispuolella näkyy Kotiselän takana Kilpiänsaari ja järvenselän länsipuolen saaristossa ovat esimerkiksi Marjo, Myllärisen Marjo, Varpa-Teljo ja Kangas-Teljo. Näiden edessä olevia pienempiä saaria ovat Varpunen, Susiluoto, Pääsaari, Riutanluoto ja Nokanluoto. Kattelussaaren eteläpuolella olevassa saaristossa lähimmät suuret saaret ovat lännestä päin lueteltuina Oritsalo, Läpsynen, Kaurasaari, Pelto-Kotka, Kotka, Majasaari ja Mäntysaari. Näiden edessä ovat vielä Laitoluoto, Tetriluoto, Ahvensaari, Nuottaluoto ja Pajaluoto.
Saaren länsiosan mäkien lakiosissa on yleensä kalliopaljastumia. Kylän eteläpuolella on pitkä kalliomuodostuma, jonka läntiseen laaksoon on muodostunut Surmasuo. Ketveleenlammen, Kylälahden ja Jänlahden rannat ovat suomaata. Saaren itäosassa esiintyy kahdenlaisia mäkiä: pyöreähuippuisia ja tasalakisia mäkiä. Riuttaniemessä on maasto kankareinen, itäsosan keskellä tasalakinen ja Päihäniemessä vain osittain tasalakinen. Mäet nousevat yli 102 metrin korkeuteen mpy. eli ne kohoavat yli 25 metrin korkeuteen Saimaan pinnasta. Tasalakisten mäkien maa-aines on jääkauden päättymisen aikaista soraa ja hiekkamaata. Tästä maa-aineesta on muodostunut Päihäniemelle tyypilliset hiekkarannat . Saarella ei esiinny järviä. Saaren kylä Kattelussaari sijaitsee saaren länsiosan alankoalueella. Saarella on viljelyssä vielä kaksi peltoaluetta, mutta useimmat tilat ovat lopettaneet viljelemisen. Saarelle tulee Vehkataipaleelta yhdystie 14797, joka ylittää Tullisalmen lyhyttä siltaa pitkin. Tie kulkee kylän läpi ja jatkaa saaren itäkärkeen asti. Tullisalmeen on merkitty 1,8-metrinen veneväylä. Haukiselällä kulkevat Saimaan syväväylää käyttävät laivat.