stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kīlauea

Kīlauea
Kilauean Puʻu ʻŌʻō-purkausaukko purkautumassa toukokuussa 2009
| --- | --- |
Tyyppi:  Kilpitulivuori
Sijainti:  Havaiji, Yhdysvallat
Vuoristo:  Hawaiian–Emperor seamount chain (d) (käännä suomeksi) 
Korkeus merenpinnasta:  1 277 m
Suojelualue:  Hawaii Volcanoesin kansallispuisto 
Purkautunut viimeksi:  jatkuva purkaus vuodesta 1983
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kilauean huippukaldera sijaitsee paljon suuremman Mauna Loa-tulivuoren kaakkoisrinteellä. Kilauean huipulta on matkaa Mauna Loan huipulle 24 kilometriä.
Huippukalderan ja Puʻu ʻŌʻō-purkausaukon sijainti
Kīlauea on aktiivinen kilpitulivuori Havaijin saarella. Korkeudeltaan se on 1 277 metriä. Kīlauea on purkautunut vuoden 1952 jälkeen yhteensä 34 kertaa. Havaijin kielellä kilauea tarkoittaa syöksevää. Kīlauea sijaitsee osittain Hawaii Volcanoesin kansallispuistossa.
Kīlauea on nuorin ja lounaisin tulivuori Havaijilla. Sen jatkuva purkautuminen alkoi vuonna 1983 ja 21. toukokuuta 2010 se oli jatkunut jo 10 000 päivää. Se onkin pisimpään yhtäjaksoisesti purkautunut tulivuori maailmassa. Tulivuoren itäisellä rift-vyöhykkeellä on Puʻu ʻŌʻō -niminen purkausaukko.
Havaijilaisen mytologian mukaan tulivuoren sisässä asuu jumalatar Pele, joka vihastuneena aiheuttaa purkauksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kīlauea Wikimedia Commonsissa
Kustom

Kustom 200 bassovahvistin vuodelta 1971.
Kustom on yhdysvaltalainen vahvistimien valmistaja, joka aloitti toimintansa vuonna 1966. Yhtiö valmistaa myös oheistarvikkeita.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kyberturvallisuuskeskus

| Kyberturvallisuuskeskus> Tutkimuslaitoksen tiedot |
| --- | --- |
Perustettu:  2014
Sijainti:  Dynamicum
Pääkonttori:  Kumpula, Helsinki
Ministeriö:  liikenne- ja viestintäministeriö
Virasto:  Liikenne- ja viestintävirasto
Kyberturvallisuuskeskus (ruots. Cybersäkerhetscentret) on Liikenne- ja viestintäviraston alainen viranomainen, jonka toiminta alkoi 1. tammikuuta 2014. Sen vastuulle siirtyivät kaikki CERT-toiminnot. Vuoden 2018 loppuun saakka Kyberturvallisuuskeskus toimi Viestintäviraston alaisuudessa.
Keskus perustettiin osana Suomen valtion ensimmäistä kyberturvallisuusstrategiaa, joka hyväksyttiin valtioneuvoston yleisistunnossa 24. tammikuuta 2013.
Teleyritykset ja Kyberturvallisuuskeskus valvovat verkkoa haittaohjelmien ja haitallisen liikenteen aiheuttajien poistamiseksi. Sähköisen viestinnän palveluista annetun lain nojalla teleyrityksillä on velvollisuus huolehtia palvelujen tietoturvasta ja oikeus ryhtyä välttämättömiin toimenpiteisiin, kun haittaohjelmia havaitaan. Tarvittaessa ne rajoittavat tai estävät asiakkaansa liikennettä ja antavat opastusta. Suomi on muun muassa tämän johdosta yksi maailman puhtaimmista tietoliikenneympäristöistä.
Aiheesta muualla

Kyberturvallisuuskeskuksen verkkosivut
Käkimonni

| Käkimonni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Ripsimonnit Mochokidae
Suku::  Synodontis
Laji::  multipunctatus
Kaksiosainen nimi
 Synodontis multipunctatus  Boulenger, 1898 
Katso myös
   Käkimonni Wikispeciesissä   Käkimonni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Käkimonni (Synodontis multipunctatus) on ripsimonnien heimoon kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.
Kuvaus

Käkimonnin tunnistaa sen viiksistä, joissa on pienet ripset. Niiden ruumiissa ei ole suomuja vaan se on paljas. Niillä on pyöreä suu. Korkean tukevan piikillä varustetun selkäevän takana on suuri rasvaevä. Ne ovat usein ruskean värisiä ja niillä on mustia laikkuja niiden ruumissa. Ne voivat kasvaa 27 senttimetrin pituisiksi.
Ravinto

Se syö ravinnokseen muun muassa etanoita, katkarapuja, planktonia ja krillejä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Käkimonni asuu Afrikassa, Tanganjikajärvessä.
Käkimonni
Kyokushinin Euroopan-mestaruuskilpailut (WKO)

| ShinKyokushin Karate European Championship |
| --- | --- |
Laji:  Kyokushin
Perustettu:  1998
Hallitseva mestari:   Marek Wolny
Eniten mestaruuksia:   Valeri Dimitrov (4)
Kyokushinin Euroopan-mestaruuskilpailut (ShinKyokushin Karate European Championship) on vuosittain käytävä Kyokushinin WKO-liiton Euroopan-mestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 1998 lähtien ja se käydään avoimessa painoluokassa. Turnaus on pidetty usein loppuvuodesta marraskuussa. Historian menestynein ottelija on ollut Valeri Dimitrov, joka on voittanut turnauksen neljästi.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Isäntämaa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1998 |  Romania |  Paulius Klapatauskas |  Harald Reiz Haris |  Gyula Telek  Leif Christensen |
| 2000 |  Liettua |  Oleksandr Andrijenko |  Oleksi Kasatonov |  Nikolai Parapanov  Donatas Imbras |
| 2002 |  Unkari |  Valeri Dimitrov |  Brian Jakobssen |  Daniel Torok |
| 2012 |  Puola |  Valeri Dimitrov |  Jimmie Collin |  Marius Ilas  Dorin Margarint |
| 2013 |  Romania |  Marius Ilas |  Antanas Klibavišius |  Vasil Vangelov  Jimmie Collin |
| 2014 |  Liettua |  Valeri Dimitrov |  Andrius Draugelis |  Vytautus Cėpla  Valdemaras Gudauskas |
| 2016 |  Bulgaria |  Eventas Guzauskas |  Vasil Vangelov |  Edgard Sečinski  Marek Wolny |
| 2018 |  Unkari |  Valeri Dimitrov |  Macej Mazur |  Edgard Sečinski  Kęstutis Radvila |
| 2021 |  Liettua |  Eventas Guzauskas |  Paulius Žimantas |  Viktor Beljajev  Edgard Sečinski |
| 2022 |  Puola |  Marek Wolny |  David Mskhaladze |  Patrik Lajtos |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Bulgaria | 4 | 1 | 2 | 7 |
| 2 |  Liettua | 3 | 3 | 7 | 13 |
| 3 |  Ukraina | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 4 |  Romania | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 5 |  Tanska | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5 |  Ruotsi | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5 |  Puola | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 8 |  Sveitsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 |  Unkari | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 10 |  Venäjä | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10 |  Georgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Menestyneimmät ottelijat

| Ottelija | Määrä | Mestaruus vuodet |
| --- | --- | --- |
|  Valeri Dimitrov | 4 | 2002, 2012, 2014, 2018 |
|  Eventas Guzauskas | 2 | 2016, 2021 |
Kultamaan tarinoita

| Kultamaan tarinoita Edu Kettunen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Finnvox
 Julkaistu: 1992
 Tuottaja(t): Edu Kettunen
 Tyylilaji: suomipop
 Kesto: 32.25
 Levy-yhtiö: PolyGram
Edu Kettusen muut julkaisut
| Eräänä yönä... 1989 | Kultamaan tarinoita 1992 | Kaupparatsun koira 1994 |
Kultamaan tarinoita on Edu Kettusen vuonna 1992 julkaistu albumi. Kettunen on myös säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut kaikki kappaleet. Albumin tunnetuin kappale lienee ”69-Scania”.
Kappaleet

Haukkuva koira – 2.37
69-Scania – 2.20
Kosmonautit – 4.41
Isäni talo – 2.23
Rakkauden oikut – 2.25
Vilma – 2.02
Tuulen henkäys – 4.43
Veljenmalja – 3.02
Rio Del Fuego – 3.02 (Instrumentaali)
Pimeyden mailla – 2.11
Eldorado – 2.46
Muusikot

Edu Kettunen – laulut, kitarat, lyömäsoittimet
Jarmo Nikku – kitarat, mandoliini
Muta Manninen – kitarat
Matti Maijanen – basso, kitara
Anssi Nykänen – rummut, lyömäsoittimet, tablat
Timo Bratskin – koskettimet
Harri Rantanen – basso, huuliharppu
Markku Johansson – trumpetti
Mongo Aaltonen – congat
Kim Lönnholm – stemmat
Dan Tigerstedt – hyvin matalat äänet
Muusikot > Tuotanto

Edu Kettunen – tuottaja
Dan Tigerstedt – äänittäjä
Lissu Kettunen – kansikuva
Aiheesta muualla

Kultamaan tarinoita discogs.com-sivustolla
Laivastotukikohta

Yhdysvaltain laivaston sotalaivoja Norfolkin laivastotukikohdassa, joka on maailman suurin laivastotukikohta.
Laivastotukikohta on sotilastukikohta, joka toimii sota-alusten satamana, kun ne eivät ole merellä, ja usein myös muissa merisodankäyntiin liittyvissä tukitehtävissä. Laivastotukikohdista löytyy itse laiturien lisäksi usein paljon muutakin infrastruktuuria, esimerkiksi laivojen huoltoon tarvittavia telakkatiloja, varastoja ja muita logistiikkatiloja sekä muissakin tukikohdissa tyypillisiä sotilasrakennuksia, kuten kasarmeja. Jotkin laivastotukikohdat saattavat sisältää jopa oman lentokentän laivaston ilma-aluksille. Laivastotukikohta voi toimia myös keskeisessä hallinnollisessa asemassa, jos siellä sijaitsee korkea-arvoinen esikunta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laivastotukikohta Wikimedia Commonsissa
LAL

LAL tarkoittaa seuraavia:
Lakitieteen lisensiaatti, tutkinto
Luonnontieteiden Akateemisten Liitto LAL, ammattiliitto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LAL”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
LAMP

The LAMP software bundle (here additionally with Squid). A high performance and high-availability solution for a hostile environment
LAMP on kokoelma avoimen lähdekoodin ohjelmia, jotka yhdessä muodostavat WWW-palvelimen, jonka avulla voidaan palvella dynaamisia verkkosivuja asiakasohjelmille. Dynaamiset verkkosivut käyttävät jollain ohjelmointikielellä tehtyjä ohjeita, joita suorittamilla palvelin tuottaa HTML-sivun vastauksena HTTP-pyyntöön.
LAMP on esimerkki varhaisesta ohjelmistopinosta (stack) Web-sovelluskehitykseen. Nimityksen keksi Michael Kunze, joka mainitsi sen saksalaisen tietokonelehden Computertechnik joulukuun 1998 numerossa. Nimityksen ottivat käyttöön O’Reilly ja MySQL.
LAMP sisältää ohjelmat:
Linux, avoimen lähdekoodin käyttöjärjestelmäydin
Apache, avoimen lähdekoodin webpalvelin
MySQL/MariaDB, avoimen lähdekoodin tietokantarajapinta
PHP, Perl ja/tai Python, avoimen lähdekoodin komentosarjakieli
Akronyymista on muutamia muunnoksia.
Korvattaessa Apache Nginx-palvelimella muodostuu ohjelmistopino, josta käytetään termejä LNMP tai LEMP (Nginx lausutaan kuten "engine-x").
XAMPP on  Apachen julkaisema ohjelmistopaketti jossa X tarkoittaa alustariippumattomuutta (cross-platform).
Laivaston soittokunta

Soittokunta jouluna 2009
Laivaston soittokunta (LAIVSK) on Suomen puolustusvoimien yksi virallisista sotilassoittokunnista ja merivoimien edustusorkesteri. Laivaston soittokunnan kotipaikkakunta on Turku ja sen kotijoukko-osasto oli vuoden 2013 loppuun asti Saaristomeren meripuolustusalue. Nykyisin Laivaston soittokunta kuuluu Merivoimien esikunnan alaisuuteen. Soittokunnan aikaisempi nimi oli Turun Varuskuntasoittokunta (TurSK).
Soittokunnan päällikkökapellimestarina toimii musiikkikomentajakapteeni Juha Ketola. Soittokunnan soittavassa kokoonpanossa palvelee 32 ammattimuusikkoa. Soittokunta on esiintynyt mm. Turun filharmonisen orkesterin ja useiden tunnettujen kuorojen kanssa yhteiskonserteissa. Yksi vakiintuneista esiintymispaikoista on Suomen Turun joulurauhan julistustilaisuus jouluaattona.
Laivaston soittokunnan kunniamarssi on sotilassoittokuntien kunniamarssi, Bernhard Henrik Crusellin säveltämä Crusellin marssi.
Muun muassa Georg Malmstén on palvellut Laivaston soittokunnassa.
Aiheesta muualla

Laivaston soittokunnan viralliset sivut
Puolustusvoimien sotilasmusiikkisivut
LSVD

LSVD:n logo
LSVD (Lesben- und Schwulenverband in Deutschland) on seksuaalivähemmistöjen oikeuksia Saksassa ajava järjestö. Se perustettiin Leipzigissä vuonna 1990. Alun perin siitä käytettiin nimeä SVD, mutta vuonna 1999 järjestö alkoi edustaa myös lesboja homomiesten lisäksi, ja tällöin järjestön nimeksi tuli LSVD.
LSVD on Saksan suurin homo- ja lesbojärjestö. Siihen kuuluu yli 3 300 henkilöjäsentä ja 80 jäsenjärjestöä.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
LTO

LTO voi tarkoittaa seuraavia:
LTO, lastentarhanopettaja
LTO, eng. Link-Time Optimization, suom. linkityksen-aikainen optimointi, ohjelmistokääntäjän suorittama optimointi.
LTO, long-term observer, pitkäaikainen vaalitarkkailija
LTO-laite, lämmön talteenottolaite
roottori-lto, pyörivä lämmönsiirrin
LTO-asema, tietyntyyppinen nauha-asema
Linear Tape-Open, magneettinauhaan perustuva tiedon tallennusstandardi
Kuu-siirtorata, LTO eli Lunar Transit Orbit
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LTO”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kultaluikero

| Kultaluikero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Blennioidei
Heimo::  Luikerot Blenniidae
Suku::  Escenius
Laji::  midas
Kaksiosainen nimi
 Ecsenius midas  Starck, 1969 
Katso myös
   Kultaluikero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultaluikero (Ecsenius midas) on pohjan lähellä viihtyvä kala, jota pidetään usein meriakvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Kultaluikero kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Se on luonnostaan keltasävyinen, mutta vaihtaa väriään kameleonttimaisesti ympäristönsä mukaan.
Alkuperä ja elinympäristö

Kultaluikero elää luonnossa Indopasifisella merialueella Agabanlahdella ja Afrikan kaakkoisrannikolta Marquesas-saarille asti. Se elää alueilla, joissa on paljon kivenkoloja, ja missä korallit kasvavat rehevinä.
Käyttäytyminen

Kultaluikero on rauhallinen kala. Se piileskelee usein osittain kivenkolossa niin että vain pää pistää esille. Toisin kuin monet muut luikerot, se ei nypi kivissä kasvavaa levää vaan syö vedessä leijuvaa planktonia. Siksi se päätyy erittäin harvoin kiusaamaan koralleja tai selkärangattomia. Kultaluikero on aktiivinen päiväsaikaan ja nöpöttää yöt paikallaan lempiluolassaan.
Ravinto

Kultaluikero syö luonnossa planktonia, akvaariossa sekaruokaa.
Kultaluikero kolossaan
LTS

LTS voi tarkoittaa seuraavia:
Liettuan nationalistinen liitto
Liiketoimintasuunnitelma
Lyhyen tähtäimen suunnittetelma
Long-term support, varsinkin avoimen lähdekoodin projekteissa nimitys versioille, jotka ovat "vakaita" ja jotka saavat pidemmän tuen
Kunpa tietäisitkin

| Kunpa tietäisitkin Marko Haavisto & Poutahaukat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 21. tammikuuta 2004
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 48.41
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Marko Haaviston muut julkaisut
| Lauluja rakastamisen vaikeudesta 2003 | Kunpa tietäisitkin 2004 | Ennemmin tai myöhemmin 2005 |
Kunpa tietäisitkin on Marko Haavisto & Poutahaukat -yhtyeen neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 21. tammikuuta 2004.
Kappaleet

Rumpu soi – 2.45
Neljä päivää, neljä yötä – 3.05
Älä tule sittenkään – 3.36
N:ro ykkönen – 2.52
Liian kesy cowboy – 4.10
Piru ja pelimanni – 3.07
Kunpa tietäisitkin – 4.22
Sinun silmies loistossa – 3.26
Yöksi luokseni jää – 3.14
Pohjolan yö – 3.07
Päivä elämässä – 3.32
Tie tähtösiin – 3.06
Hän on muistoja vain – 4.08
Talvinen aamu – 4.11
Arvostelut

Soundi:
Kýkkoksen luostari

| Kýkkoksen luostari Μονή Κύκκου |
| --- | --- |
 Kýkkoksen luostari.
Sijainti:  Pedoulás, Nikosia, Kypros
Koordinaatit:  34°59′01″N, 32°44′28″E
Kirkkokunta:  ortodoksinen kirkko
Tyyppi:  munkkiluostari
Perustaja:  Esaias
Perustettu:  n. 1081–1118
Tyylisuunta:  jälkibysanttilainen
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kýkkoksen luostari (kreik. Μονή Κύκκου, Moní Kýkkou, myös Kýkkoksen Neitsyt Marian luostari, Μονή της Παναγίας του Κύκκου, Moní tis Panagías tou Kýkkou, Kýkkon luostari) on ortodoksinen luostari Kyproksen saarella. Se on omistettu Neitsyt Marialle (Panagía).
Kýkkoksen luostaria.
Kýkkoksen luostari on Kyproksen suurin ja vaurain luostari. Se on perustettu bysanttilaisella ajalla keisari Aleksios I Komnenoksen aikana vuosina 1081–1118. Luostarin perustaja hermiitti Esaias (Isaiah) sai tuolloin keisarilta evankelista Luukkaan maalaamaksi väitetyn ja Konstantinopolissa siihen asti säilytetyn ikonin kiitoksena siitä, että oli parantanut keisarin tyttären. Samalla hän sai varat luostarin perustamiseksi ikonin säilyttämistä varten. Kýkkos-nimen alkuperä on epävarma.
Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumista esittävä mosaiikki.
Luostari on palanut historiansa aikana usein, ja rakennettu aina uudelleen. Viimeinen palo oli vuonna 1831, ja kaikki rakenteet ovat tämän jälkeiseltä ajalta. Kyproksen entinen arkkipiispa ja ensimmäinen presidentti Makarios III toimi luostarin munkkina vuodesta 1926.
Kýkkoksen luostari sijaitsee Tróodos-vuoriston luoteisrinteessä 1 318 metrin korkeudella merenpinnasta, noin 15 kilometriä länteen Pedouláksen kylästä. Luostarirakennukset edustavat jälkibysanttilaista tyyliä. Luostari on koristeltu rikkaasti mosaiikeilla ja ikoneilla. Tärkein ikoni on mainittu Luukkaan maalaamaksi väitetty Neitsyt Marian ikoni. Luostarin yhteydessä toimii museo. Luostari juhlii Marian juhlapäivinä 15. elokuuta ja 8. syyskuuta. Arkkipiispa Makarioksen hauta sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä luostarista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kýkkoksen luostari Wikimedia Commonsissa
Küçük Hasan Paššan moskeija

| Küçük Hasan Paššan moskeija> Τζαμί του Κιουτσούκ Χασάν |
| --- | --- |
 Küçük Hasan Paššan moskeija.
Sijainti:  Chaniá, Kreeta, Kreikka
Koordinaatit:  35°31′03″N, 24°01′04″E
Rakennustyyppi:  moskeija
Valmistumisvuosi:  1645
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Küçük Hasan Paššan moskeija (Kioutsouk Hassanin moskeija, kreik. Τζαμί του Κιουτσούκ Χασάν, Tzamí tou Kioutsoúk Chasán), myös Gialí Tzamisí (Γιαλί Τζαμισί, ”Rantamoskeija”) ja Janitsaarien moskeija (Τζαμί των Γενίτσαρων, Tzamí ton Genítsaron), on entinen moskeija Chanián kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Chanián venetsialaisen sataman rannassa.
Moskeija mereltä päin nähtynä.
Moskeija on rakennettu vuonna 1645 juhlistamaan Chanián osmanivaltausta. Näin se oli koko Kreetan ensimmäinen moskeija. Rakennus kunnioittaa nimellään Küçük Hasan Paššaa, joka oli kaupungin ensimmäinen turkkilainen sotilashallitsija. Moskeijan toiminta lakkasi vuonna 1923 Kreikan ja Turkin väestönvaihdon myötä. Nykyisin moskeija on Chanián ainoa säilynyt. Rakennusta on käytetty Chanián arkeologisen museon rakennuksena toisen maailmansodan aikaan ja tämän jälkeen muun muassa varastotilana, kansanperinnemuseona, turisti-infopisteenä ja näyttelytilana.
Moskeijan arkkitehtuurissa on voimakkaita arabivaikutteita. Se on pohjakaavaltaan neliönmuotoinen ja siinä on suuri puolipallonmuotoinen kupoli, jota tukevat kivestä tehdyt kaaret. Sen pohjois- ja länsipuolella on pylväskäytävät, joiden päällä on seitsemän pienempää kupolia. Pylväskäytävät olivat alun perin avoimet, mutta suljettiin 1800-luvulla seinillä, joissa on kaarisisäänkäynnit ja -ikkunat. Moskeijaan on kuulunut minareetti, joka purettiin vuonna 1939. Rakennuksen ympärillä oli alun perin puutarhaa, jossa oli osmanipäälliköiden hautoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Küçük Hasan Paššan moskeija Wikimedia Commonsissa
Kun taivaalta satoi rahaa

Tarinan ensimmäinen sivu Aku Ankka -lehdessä vuonna 2015.
Kun taivaalta satoi rahaa (engl. A Financial Fable) on Carl Barksin käsikirjoittama ja kuvittama Aku Ankka -sarjakuvatarina. Barks sai tarinan valmiiksi vuonna 1950, ja se julkaistiin ensimmäisen kerran Walt Disney’s Comics and Stories -lehden numerossa 126 maaliskuussa 1951.
Juoni

Aku on Tupun, Hupun ja Lupun kanssa renkinä Roope-sedän maatilalla. Ankanpojat työskentelevät ahkerasti, mutta mukavuudenhaluinen Aku on kyllästynyt ainaiseen raatamiseen naurettavalla palkalla. Kun hän istahtaa lepäämään, kulkee Hannu Hanhi ohitse. Aku kertoo hänelle työnteon ikävyydestä. Hannu kehuskelee onnellaan ja toteaa että hänen ei ole koskaan tarvinnut tehdä työtä. Aku keksii, että hän voisi lähteä Hannun mukaan ja kokeilla, miten onni tällöin toimii.
Roopella on valtava laari, jossa kaikki muut luulevat olevan viljaa, mutta johon onkin kätkettynä suunnaton määrä rahaa. Hän ui niissä, kun muut tekevät töitä. Yhtäkkiä valtava pyörremyrsky vie Roopen rahat taivaan tuuliin. Tupu, Hupu ja Lupu näkevät tämän ja menevät katsomaan Roopea, joka kuitenkin on selvinnyt ja suhtautuu asiaan rauhallisesti. Hän tietää saavansa lopulta rahat takaisin.
Aku ja Hannu päättävät toivoa, että Hannun hattuun putoaisi rahaa. Toive toteutuukin. Pyörremyrskyn yläilmoihin kuljettamista rahoista putoaa hattuun kaksi miljoonaa dollaria, molemmille siis miljoona. Riemastuneet Aku ja Hannu päättävät lähteä heti matkalle maailman ympäri. Rahaa on satanut muuallekin. Kukaan ei halua enää tehdä työtä. Aku ja Hannu pysähtyvät pieneen kylään aikoen syödä jossakin ravintolassa sekä tankata autonsa, mutta huomaavat, että kaikki liikkeet on suljettu.
Monen päivän epätoivoisen vaelluksen jälkeen Aku palaa Roopen luo. Roope sanoo, että hän voi kyllä palkata Akun uudestaan, mutta kananmunat maksavat miljoona kappaleelta. Pian Roopelle tulee jonottamaan muitakin asiakkaita nälissään, ja koska hänen myyntikojunsa on maan ainoa avoinna oleva elintarvikeliike, hän pystyy monopoliasemansa vuoksi kiskomaan peruselintarvikkeistakin tuhansia tai jopa satojatuhansia dollareita. Niinpä Roope saa kaikki rahansa takaisin. Loppukohtauksessa Roope ui rahoissaan, kuten ennenkin.
Tulkintoja

Tarina on yksi Barksin tunnetuimmista. Tarina on faabeli markkinatalouden toiminnasta. Roope sanoo kiivettyään rahalaariin: ”Ihmiset aina haluavat rahaa... Toisin se on. Minä tiedän, että se on vain paperia ja metallia.” Se on myös ensimmäinen tarina, jossa Roopen rahasäiliö esiintyi jossakin muodossa.
Suomeksi tarina on julkaistu muutaman kerran Aku Ankka -lehdessä sekä lisäksi Aku Ankan parhaat -sarjaan kuuluvassa nimikkoalbumissaan, kirjassa Aku Ankka ja kumppanit: näköispainos 1951-1952, osa 1 sekä albumissa Mahtiankka Roope, joka on julkaistu myös Pohjanmaan murteella nimellä Ison taloon Ankka.
Kuningassaniainen

| Kuningassaniainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Luokka::  Polypodiopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Sanikkaiset Pteridophyta
Lahko::  Osmundales
Heimo::  Kuningassaniaiskasvit Osmundaceae
Suku::  Kuningassaniaiset Osmunda
Laji::  regalis
Kaksiosainen nimi
 Osmunda regalis  L. 
Katso myös
   Kuningassaniainen Wikispeciesissä   Kuningassaniainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuningassaniainen (Osmunda regalis) on suurikokoinen saniaislaji kuningassaniaiskasvien (Osmundaceae) heimossa. Se ainoa Euroopassa tavattava kuningassaniaiskasvilaji.
Ulkonäkö ja koko

Kuningassaniainen kasvaa 40–140 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat vaaleanvihreät, lyhytruotiset ja kahteen kertaan parilehdykkäiset. Lehtisuonitus on hankahaarainen. Kuningassaniaisen itiöpesäkkeet ovat erillisissä pesäkelehdissä, jotka ovat keltaiset ja muuttuvat ruskeiksi. Röyhymäinen itiöpesäkkeistö sijaitsee lehden kärkiosassa. Itiöpesäkkeet ovat muodoltaan päärynämäiset. Ne avautuvat keskeltä. Kuningassaniaisen itiöpesäkkeiden rakenne eroaa selvästi monista muista saniaisista.
Levinneisyys

Kuningassaniaisella on laaja, epäyhtenäinen levinneisyysalue maapallon pohjoispuolella. Se kasvaa Pohjois-Amerikan itäosissa, Länsi- ja Etelä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja itäisimmässä Aasiassa. Pohjoisimmat kasvupaikat ovat Norjan länsirannikolla ja Ruotsissa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kuningassaniainen – Osmunda regalis
Kuningassaniainen.