stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Thijs Reuten
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thijs Reuten Wikimedia Commonsissa
Thijs Reuten Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  S&D-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Saksa:  Barley  Bischoff  Bullmann  Burkhardt  Costanzo  Cremer  Ecke  Geier  Lange  Noichl  Repasi  Repp  Sippel  Wölken 
Ranska:  Clergeau  Fita  Germain  Glucksmann  Jouvet  Kalfon  Lalucq  Laurent  Mebarek  Pellerin-Carlin  Rafowicz  Ridel  Sargiacomo 
Italia:  Annunziata  Benifei  Bonaccini  Corrado  Decaro  Gori  Gualmini  Laureti  Lupo´  Maran  Moretti  Nardella  Picierno  Ricci  Ruotolo  Strada  Tarquinio  Tinagli  Topo  Zan  Zingaretti 
Espanja:  Ballarín Cereza  Cepeda  Fernández  Gálvez  García  Gómez López  González Casares  Homs Ginel  Jalloul Muro  López  López Aguilar  Luena  Maestre  Mendia Cueva  Moreno Sánchez  Pajín  Ros Sempere  Sánchez Amor  Sancho Murillo  Serrano Sierra 
Puola:  Biedroń  Scheuring-Wielgus  Śmiszek 
Romania:  Benea  Cârciu  Dîncu  Firea  Grapini  Manda  Mînzatu  Mușoiu  Negrescu  Nica  Tudose 
Alankomaat:  Chahim  Maij  Reuten  Wolters 
Belgia:  Ceulemans  Di Rupo  Tobback  Van Brempt 
Kreikka:  Arnaoútoglou  Maniátis  Papandréou 
Portugali:  Assis  Gomes  B. Gonçalves  S. Gonçalves  Mendes  Rodrigues  Tavares  Temido 
Unkari:  Dobrev  Molnár 
Ruotsi:  Danielsson  Dibrani  Eriksson  Fritzon  Incir 
Itävalta:  Grossmann  Heide  Regner  Schieder  Sidl 
Bulgaria:  Penkova  Vigenin 
Tanska:  Fuglsang  Schaldemose  Vind 
Suomi:  Guzenina  Heinäluoma 
Irlanti:  Ó Ríordáin 
Kroatia:  Borzan  Jerković  Matić  Picula 
Liettua:  Andriukaitis  Blinkevičiūtė 
Slovenia:  Nemec 
Latvia:  Ušakovs 
Viro:  Kaljurand  Mikser 
Kypros:  Mavrídis 
Luxemburg:  Angel 
Malta:  Agius Saliba  Attard  Bajada 
Alankomaiden europarlamentaarikot
| n k   Alankomaiden Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Berendsen  De Lange (2019–2024)  Haga (2023–)  Lenaers  Manders  Ormel (2024–)  Schreijer-Pierik  Van Dalen (2019–2023) 
Renew:  Azmani  Groothuis  Huitema  In 't Veld  Nagtegaal  Rafaela  Rinzema (2022–)  Schreinemacher (2019–2022) 
G-EFA:  Eickhout  Strik  Van Sparrentak 
S&D:  Chahim  Jongerius  Piri (2019–2021)  Reuten (2021–)  Tang  Tax  Wolters 
ECR:  Eppink (2019–2021)  Hoogeveen (2021–)  Rooken  Rookmaker  Roos  Ruissen 
GUE/NGL:  Hazekamp 
N/I:  De Graaff 
| n k   Alankomaiden Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Berendsen  Gotink  Lenaers  Smit  Ter Laak  Van Leeuwen 
Renew:  Azmani  Baljeu  García Hermida-Van Der Valle  Gerbrandy  Groothuis  Van Brug  Van Den Berg 
G-EFA:  Eickhout  Strik  Strolenberg  Van Lanschot  Van Sparrentak  Vieira 
S&D:  Chahim  Maij  Reuten  Wolters 
ECR:  Ruissen 
Patriootit:  Blom  Diepeveen  Ehlers  Kruis  Stöteler  Zijlstra 
GUE/NGL:  Hazekamp 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
Douglas Reed

Douglas Reed (1895–1976) oli brittiläinen journalisti ja kirjailija. Hän kirjoitti runsaasti aikalaishistoriaa käsitteleviä sekä poliittis-analyyttisiä teoksia. Hän oli Lontoon The Times -lehden palveluksessa journalistiuransa ajan, jonka lopuksi Keski-Euroopan pääkirjeenvaihtajan toimessa. Omien sanojensa mukaan hän lopetti journalistin työn siinä vaiheessa, kun huomasi kontrollin, sensuroinnin ja suoranaisen valehtelemisen johdosta työn olevan täysin merkityksetöntä. Reedin merkittävyydestä kertoo jotakin se, että hän oli julkaisijoiden ja kirjakauppiaiden pannassa pitkän aikaa sanomansa takia.
Reedin vuonna 1938 ilmestynyt ensiteos Insanity Fair, suomeksi Hulluusgaala, käsitteli  Euroopan tilaa ja Hitlerin hulluutta juuri ennen toista maailman­sotaa. Viimeisin kirjansa The Controversy of Zion, suomeksi Siionin Ristiriita, käsittelee juutalaisuuden historiaa, salaseuroja ja maailman johtavien vaikuttajien korruptiota, nivoen näitä asioita yhteen. Reed esittelee siinä maailmanvaltaan tähtäävän salaliittoteorian perusteluja aihepiirille epätyypillisen asiallisella ja johdonmukaisella tavalla. Tämän teoksen alkuperäiskappale joutui odottamaan vuosikymmeniä parempia aikoja ja Reedin kuolemaa, ennen kuin se julkaistiin vuonna 1978. Ainoatakaan Reedin teosta ei ole käännetty suomeksi.
Reed leimattiin antisemitistiksi, koska hänen mukaansa juutalaisella uskonnolla oli keskeinen rooli monien maailmaa kohdanneiden murheiden aiheuttajana. Hänen näkemyksensä mukaan koko juutalainen uskonto oli vain sairas herrarotuideologia, jonka Israelin alkukansoista eli heimoista nimenomaan juudealaiset ja leeviläispapisto väärensivät varsinaisesta Jehovan palvonnasta omia tarkoitusperiään palvelemaan. Reed teki itse selväksi, ettei hänellä ole mitään juutalaista kansaa vastaan sinänsä, vaan ettei hyväksy juutalaisen uskonnon inspiroimaa poliittista juutalaisuutta eli sionismia, joka hänen mukaansa ei vain tähtää maailmanvaltaan, vaan ajatus on tuon uskonnon varsinainen perusta. Perusteluina Reed lainaa useita lähteitä aina Raamatusta aikalaisvaikuttajien lausuntoihin.
Tuotanto

Reedin teokset julkaisujärjestyksessä:
Insanity Fair 1938
Disgrace Abounding 1939
Nemesis? 1940
Fire And Bomb 1940
A Prophet At Home 1941
All Our To-morrows 1942
Lest We Regret 1943
From Smoke To Smother 1948
Somewhere South Of Suez 1950
Far And Wide 1951
The Prisoner Of Ottawa 1953
The Battle For Rhodesia 1967
The Siege Of Southern Africa 1974
The Grand Design 1976
The Controversy of Zion 1978
Krzysztof Brejza

| Krzysztof Brejza |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 3.1.2024–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. toukokuuta 1983 (ikä 41) Bydgoszcz, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Kansalaisfoorumi
Krzysztof Brejza (s. 16. toukokuuta 1983 Bydgoszcz, Puola) on puolalainen poliitikko. Brejza edustaa Kansalaisfoorumi-puoluetta. Brejza on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä tammikuusta 2024 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Adam Jarubas

| Adam Jarubas |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. joulukuuta 1974 (ikä 49) Busko-Zdrój, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Puolan kansanpuolue
Adam Jarubas (s. 17. joulukuuta 1974 Busko-Zdrój, Puola) on puolalainen poliitikko. Jarubas edustaa Puolan kansanpuoluetta. Jarubas on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Ilkka Uusivuori

Ilkka "Ile" Uusivuori (s. 26. elokuuta 1980) on suomalainen televisiojuontaja. Hän toimii Masked Singer Suomi -ohjelman juontajana ja on aiemmin toiminut myös radiossa juontajana YleX Aamu ja YleX Iltapäivä -ohjelmissa.
Uusivuori on toiminut Musiikki-tv:n juontajana yhdessä Tomi Saarisen, Sonja Kailassaaren ja Marja Hintikan kanssa. Sittemmin hän juonsi arkisin kello 6.30–10.00 YleX Aamua. Uusivuori lopetti YleX:ssä ja juonsi viimeisen lähetyksensä 3. heinäkuuta 2015.
Uusivuori juonsi Emma-gaalan vuosina 2009 ja 2010. Hän juonsi yhdessä Anne Lainnon kanssa Suomen euroviisukarsinnat eli Uuden Musiikin Kilpailun (UMK) 2013 ja 2014. Hän toimi Yle Urheilun Rion studion juontajana Kesäolympialaisissa 2016.
Uusivuori on yksi Suomen X Factorin kolmesta juontajasta yhdessä Viivi Pumpasen ja Matti Rothin kanssa. Tammikuussa 2019 Uusivuori aloitti Uutisvuodon kapteenina. Tämän jälkeen Uusivuori on juontanut Fort Boyard-formaattia, Penkinlämmittäjiä, Champions League -jalkapallostudioita ja suuren suosion saanutta Masked Singer Suomi ohjelmaa.
Uusivuori on naimisissa juontaja Marja Hintikan kanssa ja heillä on kolme lasta.
Janusz Lewandowski

| Janusz Lewandowski |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 23.4.2003–9.2.2010 1.7.2014–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1951 (ikä 73) Lublin, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Kansalaisfoorumi
Aiheesta muualla
januszlewandowski.pl
Janusz Lewandowski (s. 13. kesäkuuta 1951 Lublin, Puola) on puolalainen poliitikko. Lewandowski edustaa Kansalaisfoorumi-puoluetta. Lewandowski on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2003–2010 ja uudelleen heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Jeroen Lenaers

| Jeroen Lenaers |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1984 (ikä 40) Stramproy, Alankomaat
Kansalaisuus:  hollantilainen
Tiedot
Puolue:  Kristillisdemokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.jeroenlenaers.nl
Jeroen Lenaers (s. 29. huhtikuuta 1984 Stramproy, Alankomaat) on hollantilainen poliitikko. Lenaers edustaa kristillisdemokraattista puoluetta. Lenaers on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Ura

Lenaers valmistui Eurooppa-tutkimuksen maisteriksi Maastrichtin yliopistosta Alankomaissa vuonna 2008 ja aloitti työt Euroopan parlamentissa poliittisena avustajana EPP-ryhmän Alankomaiden kristillisdemokraattien valtuuskunnassa. Hänen työnsä keskittyi pääasiassa ulkoasioihin sekä sosiaali- ja työllisyysasioihin.
Kisakangas

Kisakankaan maja maaliskuussa 2014.
Kisakangas on Oulussa Oulunsalon suuralueella Kylänpuolen kaupunginosassa sijaitseva hiihtourheilukeskus, jota ylläpitää urheiluseura Oulunsalon Vasama ry. Hiihtokeskus sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Oulunsalon keskustaajamasta. Hiihtokeskuksen lähettyvillä on Papinjärvi.
Hiihtokeskuksessa on talvisin käytössä valaistu hiihtolatu, joka kesäisin toimii lenkkeilyreittinä. Keskuksessa on kesäisin myös beach volley -kenttiä. Oulunsalon Vasaman maja Kisakankaalla on valmistunut talkootyönä vuonna 1978. Punamullalla maalatun majan hirret ovat alun perin Muhoksen Ponkilan koulun seinähirsiä. Majan lisäksi keskuksessa on grillikota.
Aiheesta muualla

Oulunsalon Vasama ry.: Kisakangas
Oulunsalo
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Karhuoja · Kirkonseutu · Koura · Kylänpuoli · Lassila · Letto · Mökkiperä ·  Pitkäkangas · Päällystä · Riutunkari · Salonpää · Varjakka · Vihiranta · Öörni
Muuta Oulunsaloon liittyvää:  Kirkko · Kauppakeskus Kapteeni · Kisakangas · Kunnantalo · Lentoasema · Papinjärvi · Varjakan saha
| n k Oulun urheilu |
| --- | --- |
Urheilupaikat:  Castrenin kenttä  Heinäpään jalkapallohalli  Heinäpään urheilukeskus  Iinatin moottoriurheilukeskus  Kisakangas  Linnanmaan jäähalli  Linnanmaan liikuntahalli  Lintulan urheilukeskus  Ouluhalli  Oulun jäähalli  Oulun uimahalli  Oulun urheilutalo  Äimäraution ravirata  Raatin liikuntakeskus  Raatin stadion  Raksilan pesäpallostadion  Sankivaaran golfkenttä  Virpiniemi 
Urheiluseurat:  AC Oulu  Haukiputaan Pallo  IFK Uleåborg  Jalkapalloseura Hercules  Jalkapalloseura Iltatähti  K&C  Kellon Työväen Urheilijat  Kiekko-Oulu  Kiimingin Kiekko-Pojat  KISE  Kuivasjärven Aura  Laivakankaan Futis Klubi  Laser HT  Lentopalloseura Etta  Lintulammen Palloseura  FC NETS  Merikoski SBT  Northern Lights  Oulun Floorball Club  Oulun Harrastefutis  Oulun Hiihtoseura  Oulun Jalkapalloklubi  Oulun Jousimiehet  Oulun Judokerho  Oulun kendoseura Hokufuu  Oulun Kärpät  Oulun Lippo  Oulun Luistelukerho  Oulun Luistinseura Jalkapallo  Salibandy  Oulun Merenkävijät  Oulun Naisfutis  Oulun NMKY  FC Oulun Pallo  Oulun Palloseura Jalkapallo  Jääpallo  Oulun Purjehdusseura  Oulun Pyrintö  Oulun Rotuaarin Pallo  Oulun Tarmo  Oulun Työväen Palloilijat  Oulun Työväen Pursiseura  Oulun Uinti  Oulujoen Kiekko  Oulunsalon Pallo  Oulunsalon Vasama  Pateniemen Vesa  ProSki Oulu  RB-Oulu  SK Pohjantähti  SS Rankat Ankat  Sun Volley Oulu  Taekwon-Do Akatemia  Telemark Team  Team FC Uleåborg  Tervarit  Villan Pojat  Yli-Iin Naseva  Ylikiimingin Nuijamiehet 
Urheilutapahtumat:  Oulu Ocean Race  Oulun Tervahiihto 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Kisakangas (Q5410789)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: talviurheilukeskus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Oulu
sijainti: Kylänpuoli
György Hölvényi

| György Hölvényi |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–  
Ryhmä:  Patriootit (2024–) EPP-ryhmä (2014–2024)
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1962 (ikä 62) Budapest, Unkari
Kansalaisuus:  unkarilainen
Tiedot
Puolue:  Kristillisdemokraattinen kansanpuolue
György Hölvényi (s. 13. kesäkuuta 1962 Budapest, Unkari) on unkarilainen poliitikko. Hölvényi edustaa kristillisdemokraattista kansanpuoluetta. Hölvényi on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta György Hölvényi Wikimedia Commonsissa
György Hölvényi Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  Euroopan patriootit -ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Ranska:  Androuët  Bardella  Bay (2024–)  Brasier-Clain  Dauchy  Deloge  Disdier  Dussausaye (2024)  Frigout  Furet  Garraud  Griset  Jamet  Joron  Josserand (2024)  Leggeri  Leonardelli  Mariani  Nikolic  Olivier  Pennelle  Piera  Pimpie  Rechagneux  Rougé  Sanchez  Sorel  Thionnet  Tolassy  Valet  Varaut  Séverine Werbrouck (2024–) 
Italia:  Borchia  Ceccardi  Cisint  Patriciello  Sardone  Stancanelli  Tovaglieri  Vannacci 
Espanja:  Borrás Pabón  Buxadé Villalba  Girauta Vidal  Martín Frías  De la Pisa Carrión  Tertsch 
Puola:  Bryłka  Buczek 
Alankomaat:  Blom  Diepeveen  Ehlers  Kruis  Stöteler  Zijlstra 
Belgia:  Annemans  Bonte  Vandendriessche 
Kreikka:  Latinopoúlou 
Portugali:  Moreira de Sá  Tânger Corrêa 
Tšekki:  Bartůšek  Bžoch  Dostalova  Hlaváček (2024)  Knotek  Kovařík  Kubín (2024–)  Nagyová  Pokorná Jermanová  Turek 
Unkari:  Deutsch  Dömötör (2024–)  Ferenc  Gál  Győrffy (2024)  Győri  Gyürk  Hölvényi  László  Schaller-Baross  Szekeres  Vicsek 
Itävalta:  Dieringer  Haider  Hauser  Mayer  Steger  Vilimsky 
Tanska:  Vistisen 
Latvia:  Krištopans 
Unkarin europarlamentaarikot
| n k   Unkarin Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Hölvényi 
Renew:  Cseh  Donáth 
S&D:  Ara-Kovács  Dobrev  Molnár  Rónai  Ujhelyi 
N/I:  Bocskor  Deli  Deutsch  Gál  Gyöngyösi  Győri  Gyürk  Hidvéghi  Járóka  Kósa  Schaller-Baross (2021–)  Szájer (2019–2021)  Tóth  Trócsányi 
| n k   Unkarin Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Dávid  Gerzsenyi  Kollár  Kulja  Lakos  Magyar  Tarr 
S&D:  Dobrev  Molnár 
Patriootit:  Deutsch  Ferenc  Gál  Győrffy  Győri  Gyürk  Hölvényi  László  Schaller-Baross  Szekeres  Vicsek 
ESN:  Borvendég 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
Euroopan neuvosto

| Euroopan neuvosto> Council of Europe Conseil de l’Europe |
| --- | --- |

 Euroopan neuvoston jäsenvaltiot
Perustettu:  5. toukokuuta 1949
Tyyppi:  hallitustenvälinen järjestö
Päämaja:  Strasbourg, Ranska
Jäsenet:  46 jäsenvaltiota
Viralliset kielet:  englanti ja ranska (muita työkieliä italia ja saksa)
Pääsihteeri:  Alain Berset
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Euroopan neuvosto (EN) on vuonna 1949 perustettu hallitustenvälinen järjestö, joka käsittelee ihmisoikeuksia.  Neuvoston tavoitteena on ihmisoikeuksien suojelu, Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen ja yhteiskunnallisten ongelmien, kuten muukalaisvihan ja suvaitsemattomuuden, torjuminen. Euroopan neuvosto pitää päämajaansa Strasbourgissa.
Historia

Euroopan neuvosto on vanhin ja laajin poliittinen yhteistyö- ja ihmisoikeusjärjestö. Se perustettiin 5. toukokuuta 1949 Lontoon sopimuksella ja se koostuu 46 jäsenvaltiosta. Neuvosto pyrkii edistämään jäsenmaidensa yhtenäisyyttä, suojelemaan ihmisoikeuksia ja moniarvoista demokratiaa, parantamaan elinolosuhteita sekä edistämään inhimillisiä arvoja. Neuvoston päämaja on Ranskan Strasbourgissa. Neuvoston perustaminen liittyy vuonna 1947 alkaneeseen kylmään sotaan ja toisen maailmansodan jälkeisiä liberaaleja arvoja korostavaan Paneurooppa-liikkeeseen.
Kesäkuussa 2019 Euroopan neuvoston uudeksi pääsihteeriksi ja norjalaisen Thorbjørn Jaglandin seuraajaksi valittiin kroatialainen Marija Pejčinović Burić, joka edustaa kotimaassaan keskusta-oikeistolaista Kroatian demokraattinen liitto -puoluetta. Pejčinović Burićin vastaehdokas oli belgialainen Didier Reynders. Molemmat ehdokkaat toimivat maidensa ulkoministereinä. Pejčinović Burić aloitti pääsihteerinä saman vuoden syyskuussa.
Venäjän jäsenyys jäädytettiin 25. helmikuuta 2022 Ukrainan hyökkäyksen 2022 takia. Euroopan neuvosto päätti erottaa Venäjän lopullisesti 16. maaliskuuta 2022.
24. tammikuuta 2024 Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous kieltäytyi hyväksymästä Azerbaidžanin delegaatiota.
Azerbaidžan ilmoitti jättävänä PACE:n ja keskeyttävänsä yhteistyön sen kanssa.
Tehtävät

Neuvoston tärkeimmiksi tehtäviksi on vuodesta 1989 lähtien muodostunut muun muassa toimiminen kommunismin jälkeisten demokratioiden poliittisena ”ankkurina” ja näiden yhteiskuntien ihmisoikeustilanteen ”vahtikoirana”.kenen mukaan? Päätehtäviin kuuluu myös avustaminen Keski- ja Itä-Euroopan maiden hallinnollisissa ja muissa uudistusprosesseissa.lähde?
Neuvoston yhteydessä puhutaan lähes koko Euroopan maanosasta (neuvoston jäsenenä 46 valtiota), ja siitä käytetään joskus muun muassa Greater Europe -nimitystä. Tämä siis poikkeaa huomattavasti pienemmästä, 27 valtion alueesta, jonka Euroopan unioni muodostaa. Euroopan neuvostoa ei myöskään pidä sekoittaa EU:n Eurooppa-neuvostoon (European Council), jolla tarkoitetaan Euroopan unionin huippukokousta eli valtionpäämiestapaamista.
Euroopan neuvoston jäsenvaltiot ratifioivat Euroopan ihmisoikeussopimuksen, minkä mainitsemista oikeuksista voi vedota sopimusta valvovaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen sen jälkeen, kun mahdolliset kansalliset muutoksenhakukeinot on käytetty.
Symbolit

Euroopan unioni ja Euroopan neuvosto käyttävät samanlaista Euroopan lippua. Euroopan neuvoston kehittämän Euroopan lipun 12 kultaista tähteä muodostavat ympyrän, joka edustaa Euroopan kansojen liittoa. Kaksitoista tähteä kuvaavat täydellisyyttä ja yhtenäisyyttä. Lippujen sekaantumisen välttämiseksi Euroopan neuvosto käyttää usein myös tyyliteltyä Euroopan logoa, jossa on tyylitelty e-kirjain keskellä. Euroopan neuvosto on päättänyt vuodesta 1955 lähtien koko Eurooppaa edustavan lipun lisäksi myös muita myöhemmin Euroopan unioninkin käyttöön ottamia Euroopan symboleita, kuten esimerkiksi vuodesta 1972 lähtien käyttöön otetun Euroopan hymnin. Vuodesta 1964 Euroopan neuvoston perustamispäivää 5. toukokuuta juhlittiin Eurooppa-päivänä, myöhemmin Eurooppa-päivää ryhdyttiin viettämään 9. toukokuuta.
Rahoitus

Euroopan neuvoston budjetti rahoitetaan pääosin jäsenmaiden lahjoituksilla. Kunkin jäsenmaan rahoitusosuus määräytyy maan asukasmäärän ja bruttokansantuotteen perusteella. Suurimmat rahoittajamaat ovat Saksa, Iso-Britannia, Ranska, Italia ja Turkki. Tämän lisäksi jäsenmaat voivat antaa vapaaehtoisia lahjoituksia Euroopan neuvoston ohjelmille. Vuonna 2016 Euroopan neuvoston budjetti oli 442 255 900 euroa.
Jäsenvaltiot > Nykyiset

Alankomaat, perustaja
Belgia, perustaja
Irlanti, perustaja
Italia, perustaja
Luxemburg, perustaja
Norja, perustaja
Ranska, perustaja
Ruotsi, perustaja
Tanska, perustaja
Yhdistynyt kuningaskunta, perustaja
Kreikka (9. elokuuta 1949)
Islanti (7. maaliskuuta 1950)
Turkki (13. huhtikuuta 1950)
Saksa (13. heinäkuuta 1950)
Itävalta (16. huhtikuuta 1956)
Kypros (24. toukokuuta 1961)
Sveitsi (6. toukokuuta 1963)
Malta (29. huhtikuuta 1965)
Portugali (22. syyskuuta 1976)
Espanja (24. marraskuuta 1977)
Liechtenstein (23. marraskuuta 1978)
San Marino (16. marraskuuta 1988)
Suomi (5. toukokuuta 1989)
Unkari (6. marraskuuta 1990)
Puola (29. marraskuuta 1991)
Bulgaria (7. toukokuuta 1992)
Viro (14. toukokuuta 1993)
Liettua (14. toukokuuta 1993)
Slovenia (14. toukokuuta 1993)
Slovakia (30. kesäkuuta 1993)
Tšekki (30. kesäkuuta 1993)
Romania (7. lokakuuta 1993)
Andorra (10. lokakuuta 1994)
Latvia (10. helmikuuta 1995)
Albania (13. heinäkuuta 1995)
Moldova (13. heinäkuuta 1995)
Pohjois-Makedonia (9. marraskuuta 1995, vuoteen 2019 asti nimellä Makedonia)
Ukraina (9. marraskuuta 1995)
Kroatia (6. marraskuuta 1996)
Georgia (27. huhtikuuta 1999)
Armenia (25. tammikuuta 2001)
Azerbaidžan (25. tammikuuta 2001)
Bosnia ja Hertsegovina (24. huhtikuuta 2002)
Serbia (3. huhtikuuta 2003; liittyi alun perin Serbia ja Montenegrona)
Monaco (5. lokakuuta 2004)
Montenegro (11. toukokuuta 2007; oli alun perin jäsenenä osana Serbia ja Montenegroa vuodesta 2003)
Jäsenvaltiot > Entiset

Saarin protektoraatti  (13. elokuuta 1950 – 1. tammikuuta 1957; liittyi Länsi-Saksaan, joka oli ollut jäsenenä jo vuodesta 1950)
Tšekin ja Slovakian liittotasavalta  (21. tammikuuta 1991 – 31. joulukuuta 1992; jakautui ja seuraajavaltiot Tšekki ja Slovakia liittyivät jäseniksi vuonna 1993)
Serbia ja Montenegro (3. huhtikuuta 2003 – 5. kesäkuuta 2006; jakautui Montenegron kansanäänestyksen itsenäistymisestä takia, jonka jälkeen Serbia otti entisen valtioliiton paikan neuvostossa ja Montenegro liittyi neuvostoon vuonna 2007)
Venäjä (28. helmikuuta 1996 – 16. maaliskuuta 2022; erotettiin)
Pääsihteerit

| Valtio | Pääsihteeri | Astui virkaan | Luopui virasta |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ranska | Jacques Camille Paris | 11. elokuuta 1949 | 17. heinäkuuta 1953 |
|  Ranska | Léon Marchal | 21. syyskuuta 1953 | 24. syyskuuta 1956 |
|  Italia | Lodovico Benvenuti | 19. syyskuuta 1957 | 15. maaliskuuta 1964 |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | Peter Smithers | 16. maaliskuuta 1964 | 15. syyskuuta 1969 |
|  Itävalta | Lujo Tončić-Sorinj | 16. syyskuuta 1969 | 16. syyskuuta 1974 |
|  Saksan liittotasavalta | Georg Kahn-Ackermann | 17. syyskuuta 1974 | 17. syyskuuta 1979 |
|  Itävalta | Franz Karasek | 1. lokakuuta 1979 | 1. lokakuuta 1984 |
|  Espanja | Marcelino Oreja Aguirre | 1. lokakuuta 1984 | 1. kesäkuuta 1989 |
|  Ranska | Catherine Lalumière | 1. kesäkuuta 1989 | 31. toukokuuta 1994 |
|  Ruotsi | Daniel Tarschys | 1. kesäkuuta 1994 | 1. syyskuuta 1999 |
|  Itävalta | Walter Schwimmer | 1. syyskuuta 1999 | 31. elokuuta 2004 |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | Terry Davis | 1. syyskuuta 2004 | 31. elokuuta 2009 |
|  Norja | Thorbjørn Jagland | 1. lokakuuta 2009 | 18. syyskuuta 2019 |
|  Kroatia | Marija Pejčinović Burić | 18. syyskuuta 2019 | 18. syyskuuta 2024 |
|  Sveitsi | Alain Berset | 18. syyskuuta 2024 | virassa |
Kuvia

Suomi liittyi Euroopan neuvostoon vuonna 1989. Tämän kunniaksi Suomessa julkaistiin samana vuonna asiaan liittyvä postimerkki.
Vuonna 1999 Liettuassa julkaistiin 50-vuotiaan Euroopan neuvoston kunniaksi postimerkki. Liettua itse liittyi järjestöön uudelleenitsenäistymisensä jälkeen vuonna 1993.
Vuonna 2016 Venäjällä julkaistiin maan 20-vuotisen Euroopan neuvoston jäsenyyden kunniaksi postimerkki. Venäjä liittyi järjestöön vuonna 1996, mutta erotettiin vuonna 2022.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Euroopan neuvoston kotisivut (englanniksi)
Suomen pysyvä edustusto Euroopan neuvostossa Strasbourgissa
Euroopan neuvosto lyhyesti suomeksi
Suomen ulkoasiainministeriön ilmoitus Euroopan ihmisoikeussopimuksesta
| n k Euroopan valtiot |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset valtiot |  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia1  Azerbaidžan1  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia1  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan1  Kreikka  Kroatia  Kypros1  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki1  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaani  Venäjä1  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta  |  |
| Kiistanalaiset valtiot |  Abhasia1  Artsakh1  Etelä-Ossetia1  Katalonia  Kosovo  Pohjois-Kypros1  Transnistria  |  |
1Lasketaan kuuluvaksi myös Aasiaan.
Euroopan neuvoston päärakennus Ranskan Strasbourgissa.
Euroopan neuvoston nykyinen pääsihteeri, sveitsiläinen Alain Berset.