stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Latokartanon peruspiirin suojelluista rakennuksista
Viikinranta

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Granskär (35516) (Kuusiluoto) | loma-asunto |  |  | 60.2043°N, 24.9936°E | Ratu: 35516  |  | Q98410887 |
| Kalastajanpolku 8 | omakotitalo |  | 1968 | 60.2189°N, 24.9821°E | Ratu: 16324  |  | Q98413317 |
| Katariina Saksilaisen katu 5 | päiväkoti |  | 1930 | 60.2172°N, 24.984°E | Ratu: 16398  |  | Q98413551 |
| Katariina Saksilaisen katu 6 | kerrostalo |  | 1927 | 60.2172°N, 24.9853°E | Ratu: 16400  |  | Q98413714 |
| Kuusiluodon huvila (Kuusiluoto) | loma-asunto |  |  | 60.2044°N, 24.9932°E | Ratu: 35515  |  | Q98410885 |
| Lepola | loma-asunto |  |  | 60.208°N, 25.0008°E | Ratu: 41548  |  | Q98417725 |
| Pohjolan pirtti | rakennus | Vilho Penttilä |  | 60.2078°N, 24.9996°E | Ratu: 41547  |  | Q98417724 |
| Pornaistenkatu | omakotitalo |  | 1934 | 60.217°N, 24.9835°E | Ratu: 16315  |  | Q98432133 |
| Pornaistenkatu 3 | museo |  | 1960 | 60.2163°N, 24.9847°E | Ratu: 16408  |  | Q98432134 |
| Pornaistenkatu 7 (16409) | kerrostalo |  | 1953 | 60.2161°N, 24.9857°E | Ratu: 16409  |  | Q98432135 |
| Pornaistenkatu 7 (16410) | kerrostalo |  | 1946 | 60.2157°N, 24.9861°E | Ratu: 16410  |  | Q98432136 |
| Viikintie 10 | omakotitalo |  |  | 60.2185°N, 24.985°E | Ratu: 16318  |  | Q98433545 |
| Viikintie 2 | omakotitalo |  |  | 60.2175°N, 24.982°E | Ratu: 16321  |  | Q98433546 |
Automaattisesti luodun listan loppu.
| --- | --- |
 OtsikkoKohteen nimi Wikidatassa TyyppiKohteen käyttö (P366) tai esiintymä kohteesta (P31) -arvo Wikidatassa ArkkitehtiKohteen arkkitehti (P84) -arvo Wikidatassa RakennettuKohteen luomisajankohta (P571) -arvo Wikidatassa KoordinaatitKohteen koordinaatit (P625) -arvo Wikidatassa :  Tunnisteet RKY: RKY-tunniste (P4009)  MJID: Muinaisjäännösrekisterin tunniste (P4106)  RPID: Rakennusperintörekisterin tunniste (P5310)  RPRID: Rakennusperintörekisterin rakennustunniste (P5313)  Ratu: Helsingin pysyvä rakennustunniste Ratu (P8355) KuvaKohteen  kuva (P18) -arvo Wikidatassa WikidataLinkki kohteen tietoihin Wikidatassa
Plasmodium vivax

| Plasmodium vivax |
| --- | --- |
 Plasmodium vivax veren sivelyvalmisteessa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Chromalveolata
Kaari::  Alveolata
Alakaari::  Itiöeläimet Apicomplexa
Luokka::  Aconoidasida
Lahko::  Haemosporida
Heimo::  Plasmodiidae
Suku::  Plasmodium
Laji::  vivax
Kaksiosainen nimi
 Plasmodium vivax  Grassi & Feletti, 1890 
Katso myös
   Plasmodium vivax Wikispeciesissä   Plasmodium vivax Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Plasmodium vivax on itiöeläimiin kuuluva yksisoluinen loiseliö, joka aiheuttaa malariaa. Sen vektorina toimivat Anopheles-suvun hyttyset, joiden pistosta malarialoinen siirtyy ihmisen elimistöön. P. vivax -malariaa esiintyy lähinnä Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja joissain osissa Afrikkaa. Se aiheuttaa 25–40 prosenttia maailman malariatartunnoista, mutta johtaa harvoin kuolemaan.
P. vivax -parasiitin elinkierrossa loiset pääsevät ihmisen verenkiertoon hyttysen pistäessä. Monistuttuaan maksassa loiset siirtyvät verenkiertoon, jossa ne tunkeutuvat punasolujen sisään. Toisin kuin vaarallisemman Plasmodium falciparumin kohdalla, P. vivax pystyy tunkeutumaan ainoastaan nuoriin punasoluihin eli retikulosyytteihin. Punasolujen hajoaminen aiheuttaa malarialle tyypilliset kuume- ja horkkaoireet. P. vivax kehittää lisäksi maksaan jääviä, levossa olevia hypnotsoiittimuotoja, jotka saattavat aktivoitua kuukausien tai vuosienkin jälkeen ja aiheuttaa taudin uudestaan.
Plasmodium vivax -parasiitin genomi onnistuttiin sekvensoimaan vuonna 2008. Genomi on noin 26,8 miljoonan emäsparin kokoinen ja sisältää 5433 geeniä, jotka ovat jakaantuneet 14 kromosomiin.
Aiheesta muualla

UniProt: Taxonomy - Plasmodium vivax (englanniksi)
Lyhytvarvaskiuru

| Lyhytvarvaskiuru |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kiurut Alaudidae
Suku::  Hietakiurut, Calandrella
Laji::  brachydactyla
Kaksiosainen nimi
 Calandrella brachydactyla  (Leisler, 1814) 

Katso myös
   Lyhytvarvaskiuru Wikispeciesissä   Lyhytvarvaskiuru Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lyhytvarvaskiuru (Calandrella brachydactyla) on pieni eteläeurooppalainen varpuslintu, joka toisinaan harhautuu Suomeen muuttomatkoillaan.
Koko ja ulkonäkö

Lyhytvarvaskiuru on pienempi kuin tavallinen kiuru, vain noin 14 cm pitkä ja painaa noin 20–25 g. Se on vatsapuolelta valkoinen ja selkäpuolelta kiurumaisen ruskeankirjava. Kaulan sivulla on usein tumma täplä ja siivellä näkyy keskimmäisten peitinhöyhenten muodostama tumma juova. Sukupuolet ovat samannäköisiä.
Esiintyminen

Lyhytvarvaskiuru pesii Etelä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa, Turkissa ja muualla Aasian lauhkeilla alueilla sekä Etelä-Venäjällä ja Mongoliassa. Maantieteellinen muuntelu on laajaa ja lajista tunnetaankin 7 alalajia. Se talvehtii Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Pohjois-Intiassa, ja muuttomatkoillaan moni lintu harhautuu pohjoisemmaksi. Euroopan populaatio on kooltaan 15–18 miljoonaa yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen.
Suomessa lajia tavataan vuosittain, ensihavainto on 2. marraskuuta 1930.
Elinympäristö

Lyhytvarvaskiurut elävät pääasiassa kuivilla matalakasvuisilla avomailla, niin tasangoilla kuin kukkuloilla ja niin hiekka- kuin savimailla. Paikoin ne asuttavat myös matalapensaikkoisia avomaita. Muuttoaikoina lajia tavataan monenlaisilla avomailla. Se muodostaa joskus suuriakin usean sadan yksilön muuttoparvia, ja talvehtimisalueella Malissa on tavattu yli 10 000 yksilön kerääntymä.
Lisääntyminen

Pesä on maassa kasvillisuuden suojassa, joskus avoimesti. Munia on 3–6, tavallisesti 3 tai 4. Muna painaa 2,24 g. Naaras hautoo noin 13 päivää. Molemmat puolisot hoitavat poikasia, jotka jättävät pesän 9–10 päivän iässä, ja oppivat lentämään 12–13 päivää vanhoina. Pesii tavallisesti kahdesti kesän aikana. Sukukypsä yksivuotiaana.
Ravinto

Lyhytvarvaskiuru syö siemeniä ja hyönteisiä sekä muita pieniä selkärangattomia, talvella enimmäkseen siemeniä.
Aiheesta muualla

Lyhytvarvaskiuru Lintukuva-verkkopalvelussa
Calandrella brachydactyla
Pektiini

Pektiinin rakenne
Pektiinit ovat suurimolekyylisiä hiilihydraatteja. Niitä on kaikissa kasvikunnan tuotteissa. Pektiiniä tehdään omena- ja sitrushedelmien puristusjätteestä.
Pektiiniä on paljon raaoissa kuorimarjoissa sekä omenoissa ja sitrushedelmissä. Marjojen kypsyessä niiden pektiinipitoisuus laskee. Mansikat, vadelmat, kirsikat ja mustikat eivät ole kovin pektiinipitoisia.
Pektiiniä käytetään hillojen, hyytelöiden, marmeladien ja muiden tuotteiden rakenteen muodostamiseen. Pektiiniä pidetään yleisesti haitattomana, ja sitä käytetään elintarvikelisäaineena, jonka E-koodi on E 440. Pektiinin CAS-numero on 9000-69-5. Turun yliopistossa tehdyn vuonna 2014 julkaistun tutkimuksen mukaan pektiini lisää koe-eläimillä diabetesriskiä. Vaikutuksesta ihmisiin ei ole varmuutta.
Aiheesta muualla

Ruokavirasto: E440 - Pektiinit
Kasvikset.fi: Pektiini
Pektiinin Fysikaaliset Ja Kemialliset Ominaisuudet
PubChem: Pectin (englanniksi)
Human Metabolome Database: Pectin (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Pectin (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Pectin (englanniksi)
ChemBlink: Pectin (englanniksi)
Pensasmehiruusuke

| Pensasmehiruusuke |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit Crassulaceae
Suku::  Mehiruusukkeet Echeveria
Laji::  harmsii
Kaksiosainen nimi
 Echeveria harmsii  J.F.Macbr. 
Katso myös
   Pensasmehiruusuke Wikispeciesissä   Pensasmehiruusuke Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pensasmehiruusuke (Echeveria harmsii) on alkujaan Meksikosta kotoisin oleva pieni pensasmainen mehikasvi.
Pensasmehiruusuke kasvaa 30 cm korkeaksi ja suunnilleen yhtä leveäksi. Vihreät, punakärkiset lehdet muodostavat ruusukkeita. Ne ovat paksuja, kapeita ja pisimmillään noin 3 cm pitkiä.  Oranssinsävyiset kukat kasvavat noin 10 cm korkeiden kukkavanojen päähän.
Pensasmehiruusuketta kasvatetaan huonekasvina, ja siitä on kehitetty erilaisia viljelymuotoja.
Pekuri

Pekuri voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Kauppakortteli Pekuri, kauppakeskus Oulussa
Sukunimenä

Joel Pekuri (1927–1991), suomalainen suurlähettiläs ja juristi
Juho Hesekiel Pekuri (1858–1943), suomalainen kultaseppä ja talousneuvos
Kauko Pekuri (1912–1998), suomalainen kestävyysjuoksija
Lauri Pekuri (1916–1999), suomalainen hävittäjälentäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pekuri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Perhe paketissa

| Perhe paketissa> Grounded for Life |
| --- | --- |
Tyyli:  tilannekomedia
Kestoaika:  noin 22 minuuttia
Luoja(t):  Bill Martin Mike Schiff
Pääosissa:  Donal Logue Megyn Price Kevin Corrigan Lynsey Bartilson Griffin Frazen Jake Burbage Bret Harrison Richard Riehle
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  Englanti
Verkko:   Fox (2001–2003)  The WB (2003–2005)
Esitetty:  10. tammikuuta 2001 – 28. tammikuuta 2005
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  91
Tuotanto
Tuottaja(t):   Tuottajat: Denis Biggs Tracey Ormandy 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Vastaavat tuottajat: Marcy Carsey Tom Werner Caryn Mandabach Bill Martin Mike Schiff David Israel Jim O’Doherty Jeff Astrof Mike Sikowitz 
Ohjaaja(t):   Ohjaajat: John Blanchard John Putch Dennie Gordon Ken Kwapis Paul Lazarus Craig Zisk Sean K. Lambert Keith Truesdell Gary Halvorson Terry Hughes Brian Levant Kenny Ortega Peter Werner John Whitesell Peter Lauer Linda Mendoza Richard Boden 
Käsikirjoittaja(t):   Käsikirjoittajat: Bill Martin Mike Schiff Ned Goldreyer Chris Kelly Brad Copeland Aron Abrams Gregory Thompson Erica Rivinoja Tyrone Finch Tom Purcell Jeff Astrof Mike Sikowitz David Israel Jim O’Doherty Jill Condon Amy Toomin Jim Armogida Steve Armogida Natasha Goldstone Bonnie Kallman Bob Kushell Jeremy Hall Dave Tennant Andy Glickman Orit Schwartz David Goetsch Jason Venokur Kristin Holloway Rebecca Hughes Eric Kentoff 
Säveltäjä(t):  Dean Ween Gene Ween
Tuotantoyhtiö(t):  Mike and Bill Productions The Carsey-Werner Company Tujunga Productions Carsey-Werner Distribution
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Perhe paketissa (engl. Grounded for Life) on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja. Sitä on tehty viisi kautta ja yhteensä 91 jaksoa vuosina 2001–2005. Sarjassa seurataan Finnertyn perheen elämää. Suomessa sarjaa esittää TV5.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Donal Logue  | … |  Sean Finnerty   |
|  Megyn Price  | … |  Claudia Finnerty   |
|  Kevin Corrigan  | … |  Eddie Finnerty   |
|  Lynsey Bartilson  | … |  Lily Catherine Finnerty   |
|  Griffin Frazen  | … |  Jimmy Finnerty   |
|  Jake Burbage  | … |  Henry Collin Finnerty   |
|  Bret Harrison  | … |  Brad O’Keefe   |
|  Richard Riehle  | … |  Walt Finnerty   |
|  Miriam Flynn  | … |  Sister Helen   |
|  Autumn Reeser  | … |  Alison   |
|  Mike Vogel  | … |  Dean Piramatti    |
|  Gregory Jbara  | … |  Dan O’Keefe   |
Pariisi–Roubaix 2019

Pariisi–Roubaix 2019 oli järjestyksessään 117. maantiepyöräilyn Pariisi–Roubaix-kilpailu. Se käytiin 257 kilometrin reitillä Compiègneta Roubaix'iin 14. huhtikuuta 2019. Kilpailureitillä oli 29 mukulakivisektoria. Kilpailu kuului UCI World Touriin 2019.
Philippe Gilbert voitti kilpailun kukistettuaan Roubaix'n velodromilla käydyssä loppukirissä iritiottokumppaninsa Nils Polittin, Yves Lampaert sijoittui kolmanneksi.
Tulokset

Lähde: Pro Cycling Stats
Osallistuneet joukkueet

Lähde: Pro Cycling Stats
Luettelo avaruusluotaimilla tutkituista pikkuplaneetoista ja komeetoista

Tämä luettelo käsittää avaruusluotaimilla tutkitut pikkuplaneetat ja komeetat, sekä tietoja näitä kappaleita tutkineista luotaimista.
Luotaimilla tutkitut pikkuplaneetat

| Nimi | Läpimitta (km) | Löytöaika | Luotain | Vuosi/Vuodet | Lähin etäisyys (km) | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 Ceres | 952,4 | 1. tammikuuta 1801 | Dawn | 2014–Nyt | 375 (Suunniteltu) | Ensimmäinen kääpiöplaneettaa tutkinut luotain, Dawn:in pitäisi saapua Cerekselle maaliskuussa 2015 ja siirtyä kiertämään sitä. Ensimmäisen ”lähikuvan” luotain otti joulukuussa 2014. |
| 4 Vesta | 525,4 | 29. maaliskuuta 1807 | Dawn | 2011–2012 | 210 | Kiertolaisluotain, ensimmäinen asteroidivyöhykkeen kohdetta kiertänyt luotain. Dawn otti nsimmäiset ”lähikuvat” Vestasta kesäkuussa 2011. Saapui Vestalle 15. heinäkuuta. Poistui Vestaa kiertävältä radalta 5. syyskuuta 2012 ja jatkoi kohti Cerestä. |
| 21 Lutetia | 121 x 101 x 75 | 15. marraskuuta 1852 | Rosetta | 2010 | 3170 | Ohilento, luotain jatkoi kohti pääkohdettaan komeetta Tšurjumov–Gerasimenkoa. |
| 243 Ida | 55 x 24 | 29. syyskuuta 1884 | Galileo | 1993 | 2390 | Ohilento, luotain jatkoi kohti pääkohdettaan Jupiteria. Idan kuu Dactyl löydettiin. |
| 253 Mathilde | 59 x 47 | 12. marraskuuta 1885 | NEAR Shoemaker | 1997 | 1200 | Ohilento, luotain jatkoi kohti Erosta. |
| 433 Eros | 33 x 13 x 13 | 13. elokuuta 1898 | NEAR Shoemaker | 1998/2000/2001 | 3827/5,3/0 | Ohilento/Kiertolaisluotain/Laskeutui. Ensimmäinen laskeutuminen ja kiertolaisluotain asteroidille. Luotaimen oli tarkoitus asettua suoraan kiertoradalle 20. joulukuuta 1998, mutta se ei onnistunut ja luotaimen tutkimusryhmä joutui yrittämään uudelleen vuonna 2000. |
| 951 Gaspra | 20 x 12 | 30. heinäkuuta 1916 | Galileo | 1991 | 1601 | Ohilento, ensimmäinen luotaimella tutkittu asteroidi. Luotain jatkoi kohti Idaa ja pääkohdettaan Jupiteria. |
| 2685 Masursky | 15–20 | 3. toukokuuta 1981 | Cassini-Huygens | 2000 | 1600000 | Kaukainen ohilento, luotain jatkoi kohti pääkohdettaan Saturnusta. |
| 2867 Šteins | 4,6 | 4. marraskuuta 1969 | Rosetta | 2008 | 800 | Ohilento, luotain jatkoi kohti Lutetiaa ja pääkohdettaan komeetta Tšurjumov–Gerasimenkoa. |
| 4179 Toutatis | 1,7 x 2,0 x 4,3 | 4. tammikuuta 1989 | Chang’e 2 | 2012 | 3,2 | Ohilento |
| 5535 Annefrank | 6,6 x 5,0 x 3,4 | 23. maaliskuuta 1942 | Stardust | 2002 | 3079 | Ohilento, luotain jatkoi kohti pääkohdettaan komeetta Wild 2:sta. |
| 9969 Braille | 2,2 x 1,0 | 27. toukokuuta 1992 | Deep Space 1 | 1999 | 26 | Ohilento, luotain jatkoi kohti komeetta Borrellyä. Ei saanut asteroidista kuvia lähimmän ohituksen aikana teknisten ongelmien takia. |
| 25143 Itokawa | 0,5 x 0,3 x 0,2 | 26. syyskuuta 1998 | Hayabusa | 2005 | 0 | Laskeutui, toi näytteitä pikkuplaneetan pinnasta Maahan. |
| 132524 APL | 2–5 | 9. toukokuuta 2002 | New Horizons | 2006 | 102000 | Kaukainen ohilento, luotain jatkoi kohti pääkohdettaan Plutoa. |
Pikkuplaneetat joita aiotaan tutkia luotaimilla

Seuraavassa luettelossa ovat pikkuplaneetat, joita on tarkoitus tutkia luotaimilla.
| Nimi | Läpimitta (km) | Löytöaika | Luotain | Vuosi/Vuodet | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 65803 Didymos | 0,8 | 11. huhtikuuta 1996 | AIDA | 2022 | Suunniteltu iskeytymisluotaimen törmäytys Didymoksen kuuhun. Laukaisun pitäisi olla 2019. |
| 101955 Bennu | 0,5 | 11. syyskuuta 1999 | OSIRIS-REx | 2019 | Suunniteltu laskeutuminen ja näytteiden otto. Laukaisun pitäisi olla vuonna 2016. |
| 134340 Pluto | 2329 | 18. helmikuuta 1930 | New Horizons | 2015 | Ohilento, jonka jälkeen jatkaa mahdollisesti tutkimalla toista  Kuiperin vyöhykkeen kappaletta. Ensimmäinen transneptunisia kohteita tutkiva luotain. Laukaistiin vuonna 2006. |
| (162173) 1999 JU3 | 0,4–0,9 | 10. toukokuuta 1999 | Hayabusa 2 | 2018 | Laukaisun pitäisi olla marras-joulukuussa 2014, suunniteltu näytteiden keräys pikkuplaneetasta. |
Luotaimilla tutkitut komeetat

| Nimi | Läpimitta (km) | Löytöaika | Luotain | Vuosi/vuodet | Lähin etäisyys (km) | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1P/Halley | 16 × 8× 8 | Esihistoriallinen | Vega 1 | 1986 | 8890 | Ohilento, tutki myös Venusta. |
| 1P/Halley | 16 × 8× 8 | Esihistoriallinen | Vega 2 | 1986 | 8030 | Ohilento, tutki myös Venusta. |
| 1P/Halley | 16 × 8× 8 | Esihistoriallinen | Suisei | 1986 | 151000 | Kaukainen ohilento |
| 1P/Halley | 16 × 8× 8 | Esihistoriallinen | Giotto | 1986 | 600 | Ohilento, luotaimen kamera hajosi. Jatkoi kohti komeettaa Grigg–Skjellerup. |
| 9P/Tempel | 7,6 x 4,9 | 3. huhtikuuta 1867 | Deep Impact | 2005 | 500/0 | Ohilento/törmääjä, luotain lähetti toisen luotaimen törmäämään komeettaan. Myöhemmin luotain tutki myös komeettaa Hartley 2 nimellä EPOXI. |
| 9P/Tempel | 7,6 x 4,9 | 3. huhtikuuta 1867 | Stardust-NExT | 2011 | 181 | Ohilento. Luotaimen toiminta-ajan jatkoa. Kuvasi Deep Impact-luotaimen tekemän kraatterin komeetan pinnalla. |
| 19P/Borrelly | 4 x 8 | 28. joulukuuta 1904 | Deep Space 1 | 2001 | 2171 | Ohilento, aikanaan parhaat kuvat komeetasta. |
| 21P/Giacobini–Zinner | 2,0 | 20. joulukuuta 1900 | ICE | 1985 | 7800 | Ohilento, ensimmäinen komeetan ohilento. |
| 26P/Grigg–Skjellerup | 2,6 | 23. heinäkuuta 1902 | Giotto | 1992 | 100–200 | Ohilento, luotain oli vaurioitunut aikaisemmasta ohilennosta eikä sen kamera enää toiminut. Se sai kuitenkin kerättyä tietoja komeetan kaasukehästä muilla laitteillaan. Tämä oli aikanaan lähin komeetan ohilento. |
| 67P/Tšurjumov–Gerasimenko | 3,5 x 4 | 22. lokakuuta 1969 | Rosetta | 2014–Nyt | 6 | Kiertolaisluotain, ensimmäinen komeettaa kiertämään asettunut luotain. On kiertämässä komeettaa paraikaa. |
| 67P/Tšurjumov–Gerasimenko | 3,5 x 4 | 22. lokakuuta 1969 | Philae | 2014 | 0 | Laskeutuja, ensimmäinen pehmeä laskeutuminen komeetalle. Kulki Rosetta-luotaimen mukana. Pompahteli komeetan pinnalla ennen kuin asettui paikalleen. Luotain vaipui horrokeseen 15. marraskuuta, mutta se saatetaan voida ottaa uudestaan käyttöön komeetan tullessa lähemmäs Aurinkoa keväällä 2015. |
| 81P/Wild | 3,3 x 4,0 x 5,5 | 6. tammikuuta 1978 | Stardust | 2004 | 236 | Ohilento. Keräsi näytteitä komeetan komasta ja toi ne Maahan. Tämän jälkeen luotain tutki myös komeettaa Tempel 1 nimellä Stardust-NExT. |
| 103P/Hartley | 1,6 | 15. maaliskuuta 1986 | EPOXI (aikaisemmin Deep Impact) | 2010 | 694 | Ohilento. Luotaimen toiminta-ajan jatkoa. |
Komeetta Siding Spring

3. tammikuuta 2013 löydetty komeetta C/2013 A1 (Siding Spring) ei ollut midenkään avaruusluotainten valittu kohde, mutta se vieraili Marsia tutkineiden luotainten luona ohittaessaan planeetan lähietäisyydeltä (noin 140000 km) 19. lokakuuta 2014. Useat luotaimet saivat tällöin kerättyä tietoja komeetasta ja sen vaikutuksesta Marsin kaasukehään. Luotaimet paljastivat että komeetan ydin on todennäköisesti pienempi kuin 1 km. Todennäköisesti komeetan ytimen läpimitta on noin 0,6–0,5 km tai vähemmän.
Pariisi–Roubaix 2018

Pariisi–Roubaix 2018 oli järjestyksessään 116. maantiepyöräilyn Pariisi–Roubaix-kilpailu. Se käytiin 257 kilometrin reitillä Compiègnesta Roubaix'hiin 8. huhtikuuta 2018. Kilpailussa oli kaikkiaan 29 mukulakiviosuutta. Kilpailu kuului UCI World Touriin.
Peter Sagan voitti kilpailun kukistettuaan Roubaix'n velodromilla käydyssä loppukirissä irtiottokumppaninsa Silvan Dillierin, joka oli kuulunut jo kilpailun ensimmäiseen irtiottoryhmään, ja ollut irtiotossa kaikkiaan noin 220 kilometriä. Kolmanneksi sijoittunut Niki Terpstra hävisi Saganille 57 sekuntia. Saganista tuli ensimmäinen Pariisi–Roubaix'n voittanut hallitseva maailmanmestari sitten Bernard Hinault'n voiton 1981.
Kilpailua varjosti belgialaispyöräilijä Michael Goolaertsin kuolema sydänkohtauksen seurauksena.
Tulokset

Lähde: Pro Cycling stats
Osallistuneet joukkueet

Lähde: Pro Cycling stats
Peter Zini

| Peter Zini> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. lokakuuta 1951 (ikä 73) Innsbruck, Itävalta
Kansalaisuus:   Itävalta
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1969–1985
Peter Zini (s. 3. lokakuuta 1951 Innsbruck) on itävaltalainen jääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjänä. Hän pelasi Itävallan maajoukkueessa Innsbruckin talviolympialaisissa 1976 neljä ottelua tehopistein 1+1=2 keräten neljä rangaistusminuuttia.
Platz des 18. März

Platz des 18. März etelästä, oikealla Brandenburgin portti, takavasemmalla Saksan valtiopäivätalo.
Berliinin muuri aukiolla kesäkuussa 1988 kuvattuna.
Platz des 18. März on aukio Berliinin keskustassa Brandenburgin portin länsipuolella, Tiergartenin puiston laidalla. Se on Straße des 17. Juni -kadun alkamispaikka. Portin vastakkaisella puolella on suurempi Pariser Platz -aukio.
Aukio tunnettiin alun perin 1700-luvulta alkaen nimellä Platz vor dem Brandenburger Tor. Elokuussa 1934 se nimettiin Hindenburgplatziksi vastikään kuolleen valtakunnanpresidentti Paul von Hindenburgin mukaan. Tämä nimi poistettiin käytöstä 1958. Aukio sai nykyisen nimensä (”Maaliskuun 18. päivän aukio”) vuonna 2000. Se viittaa ensisijaisesti vuoden 1848 maaliskuun vallankumouksen uhreihin, mutta myös 18. maaliskuuta 1990 järjestettyihin Itä-Saksan ensimmäisiin demokraattisiin vaaleihin.
Kylmän sodan aikana aukio sijaitsi Länsi-Berliinin puolella, mutta Brandenburgin portti jäi Itä-Berliinin puolelle. Tämän vuoksi aukio muodostui Berliinin muurin vastaisten mielenilmausten tärkeimmäksi paikaksi. Aukion ympäristöön muun muassa pystytettiin valkoisia puuristejä muurin luona ammuttujen pakoa yrittäneiden itäsaksalaisten muistoksi. Paikalla oli myös näköalakoroke, josta saattoi katsella muurin yli Itä-Berliiniin. Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan piti tällä paikalla vuonna 1987 kuuluisan ”Purkakaa tämä muuri!” -puheensa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Platz des 18. März Wikimedia Commonsissa
Pariisi–Roubaix 2023

Pariisi–Roubaix 2023 oli järjestyksessään 120. miesten ja kolmas naisten  maantiepyöräilyn Pariisi–Roubaix-kilpailu.
Miesten kilpailu

Miesten Pariisi–Roubaix käytiin 256,6 kilometrin reitillä Compiègnesta Roubaix'hen 9. huhtikuuta 2023. Kilpailu sisälsi 30 mukulakiviosuutta. Se kuului UCI World Touriin 2023.
Mathieu van der Poel voitti miesten Pariisi–Roubaix'n karattuaan seitsemän ajajan kärkiryhmästä viimeisellä viiden tähden mukulakiviosuudella Carrefour de l'Arbrella noin 15 kilometriä ennen maalia. Tätä edelsivät John Degenkolbin kaatuminen ja Wout van Aertin rengasrikko. Van der Poel voitti kilpailun lopulta 46 sekunnin erolla Alpecin-Deceuninck-tallin kaksoisvoiton varmistaneeseen Jasper Philipseniin, van Aert sijoittui kolmanneksi.
Naisten kilpailu

Naisten Pariisi–Roubaix ajettiin 145,4 kilometrin matkalla Denainista Roubaix'hen 8. huhtikuuta 2023. Kilpailu sisälsi 18 mukulakiviosuutta. Se kuului UCI Women's World Touriin 2023.
Alison Jackson voitti naisten Pariisi–Roubaix'n oltuaan Roubaix'n velodromilla käydyssä loppukirissä paras yllättävästä seitsemän ajajan kärkiryhmästä ennen Katia Ragusaa ja Marthe Truyenia. Kärkiryhmässä olleista ajajista Femke Markus kaatui velodromilla. Kilpailun ennakkosuosikit saapuivat maaliin Lotte Kopeckyn johdolla 12 sekuntia kärkiryhmän jälkeen.
Peter Yariyok Jatau

Peter Yariyok Jatau (5. elokuuta 1931 – 16. joulukuuta 2020) oli nigerialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 7. heinäkuuta 1963 ja nimitettiin Kadunan arkkihiippakunnan koadjuuttoriarkkipiispaksi sekä Velebusdusin titulaaripiispaksi 26. kesäkuuta 1972. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Amelio Poggi, jota avustivat Alexius Obabu Makozi ja Patrick Ebosele Ekpu.
10. huhtikuuta 1975 Jatau sai nimityksen Kadunan arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 16. marraskuuta 2007.