stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulun läänin pohjoinen vaalipiiri
Kansanedustajat

| --- | --- |
 Arvi Ahmavaara Kok. 1929–1930  Pekka Ahmavaara Nuors./Kok. 1907–1917, 1917–1919  Antero Arho SDP 1919–1922  Jaakko Enqvist SSTP 1922–1923  Uuno Hannula ML 1927–1939  Hilda Herrala SDP 1908–1914, 1917–1918, 1933–1936  Aukusti Hiltula Suom. 1907–1909  Iisakki Hoikka Suom. 1907–1908, 1909–1910  Kaarlo Hänninen ML 1924–1939  Antti Junes ML 1910–1914, 1919–1933, 1936–1939  Oskari Jussila Kok. 1922–1929, 1930–1933  Juho Kanniainen ML 1922–1924  Olli Kekäläinen SDP 1939  Viljo Kilpeläinen SDP 1936–1937  Aukusti Koivisto SSTP 1922–1923  Janne Koivuranta ML 1919–1939  Adam Laakkonen SDP 1914–1918 :  Jonas Laherma SDP 1919–1922  Matti Lahtela ML 1930–1939  Frans Lehtonen SDP 1908–1917  Niilo Liakka ML 1919–1922  Jaakko Liedes STPV 1924–1930  Hjalmar Lindqvist SDP 1930–1933, 1936–1939  Kalle Lohi ML 1909–1939  Atte Mantere SDP 1907–1908  Kalle Nurmela ML 1914–1919  Juuso Runtti Suom./Kok. 1907–1908, 1917–1919  Eino Rytinki SPP 1933–1939  Emil Tabell STPV 1924–1930  Eetu Takkula ML 1917–1922  Pekka Tapaninen IKL 1933–1936  Juho Vaarala Suom. 1907–1917  Karl Gustaf Veijola ML 1908–1909  Konsta Vuokila STPV 1924
Appelsiini

| Appelsiini |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Ruutakasvit Rutaceae
Suku::  Sitruspuut Citrus
Laji::  sinensis
Kaksiosainen nimi
 Citrus sinensis  (L.) Osbeck 
Katso myös
   Appelsiini Wikispeciesissä   Appelsiini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Appelsiini (Citrus sinensis) on sitruspuihin (Citrus) kuuluva ainavihreä pieni puu, jota viljellään sen mehukkaan hedelmän vuoksi. Appelsiini lienee pomelon (Citrus maxima) ja mandariinin (Citrus reticulata) risteymä. Appelsiinit ovat peräisin Kaakkois-Aasiasta.
Kasvitieteessä appelsiinin hedelmä määritellään marjaksi, koska se on pehmeäkuorinen, mehevä hedelmä. Hedelmä on pyöreä, ja muiden sitrushedelmien tavoin se on jakautunut useampaan lohkoon.
Historia

Etelä-Kiinassa ja muualla Kaakkois-Aasiassa appelsiinia on viljelty jo tuhansia vuosia. Portugalilaiset toivat appelsiinin makean muunnoksen Eurooppaan 1400-luvulla, jolloin sitä alettiin viljellä heti innokkaasti. Linnoihin ja kartanoihin rakennettiin tyylikkäitä kasvihuoneita, "orangerioita", joissa viljeltiin appelsiinia ja muita ainavihantia kasveja.
Etymologia

Suomen kielen sana appelsiini on tullut ruotsin kautta saksan (Apfelsine) tai hollannin (Sinaasappel) "Kiinan hedelmää" tarkoittavasta sanasta (omenaa tarkoittavat sanat monissa Euroopan kielissä tarkoittivat aiemmin hedelmää yleisellä tasolla).
Käyttö

Appelsiinin hedelmää käytetään ruoaksi.
Appelsiinin kuorta ei yleensä syödä, vaikka kuoressa itsessään ei ole mitään ihmiselle myrkyllistä. Appelsiiniin käytettyä kasvinsuojeluainetta ei myöskään ole ihmisen kokonaissaannin kannalta mitenkään merkityksellisiä tai haitallisia määriä. Appelsiinin voi turvallisesti syödä kokonaan, sekä hedelmän että kuoren, kunhan pesee mahdolliset kasvinsuojeluainejäämät pois. Kuoren ohutta oranssia osaa useimmiten käytetäänkin esimerkiksi mausteena ruoanlaitossa.
Appelsiinin kukista uutetaan appelsiininkukkavettä, jota käytetään muun muassa mausteena ja hajusteena.
Puutarhaviljely Pohjoismaissa

Appelsiini ei siedä pakkasia, mutta kesäisin se on oiva eksoottinen lisä puutarhaan kukkaruukussa. Voi kestää jopa 8-10 vuotta ennen kuin puu tuottaa hedelmää.
Puutarhaviljely Pohjoismaissa > Idätys

Hanki mieluiten luomuviljeltyjä appelsiineja, sillä ne itävät parhaiten. Kylvä sisällä, mieluiten keväällä, kukkaruukkuun, jossa on hiekansekaista kylvömultaa, ja peitä esimerkiksi halkaistulla muovipullolla tai muovipussilla jatkuvan kosteuden säilyttämiseksi. Taimien ilmaantuminen kestää muutamasta viikosta jopa 2–3 kuukauteen. Kun taimet ovat 6–8 cm korkeita, ne voidaan kukin istuttaa omiin ruukkuihinsa, joissa on voimakasta ja humuspitoista huonekasvimultaa, jota on jatkettu 10 % kevytsoralla. Multaan on myös hyvä lisätä vähän karkeaa hiekkaa.
Puutarhaviljely Pohjoismaissa > Kasvattaminen

Kesäisin sijoita mieluiten ulos lämpimään ja avaraan paikkaan. Tuo puu aina sisään ennen pakkasia. Talvella se tarvitsee valoisan, mutta mieluisasti viileän paikan sekä aktiivista suihkutusta. Appelsiini sietää voimakasta leikkausta.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Appelsiini (Citrus sinensis)
ITIS: Citrus X sinensis (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Citrus sinensis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Citrus ×sinensis (englanniksi)
Flora of Pakistan: Citrus sinensis (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Sweet orange, Citrus sinensis (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Citrus sinensis (sweet orange) (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Citrus sinensis (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q3355098  APDB: 90377  Ecocrop: 720  EoL: 582206  EPPO: CIDSI  EUNIS: 181687  GBIF: 8206387  GRIN: 10782  iNaturalist: 331126  IPA: 11731  IPNI: 772052-1  IRMNG: 11193531  ITIS: 825213  NatureServe: 2.139485  NCBI: 2711  NZOR: e918819c-8005-42d7-9fc5-942b59945bdc  NZPCN: 3708  Observation.org: 144915  Open Tree of Life: 3942433  Plant List: tro-50149358  PLANTS: CISI3  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:772052-1  Tropicos: 28100387  uBio: 4958992  Laji.fi: MX.41031
Perun terveysvirasto

| Perun terveysvirasto Instituto Nacional de Salud> Tutkimuslaitoksen tiedot |
| --- | --- |
Perustettu:  1896
Sijainti:  Lima, Peru
Pääkonttori:  (Sede Central:) Cápac Yupanqui 1400 - Jesus María, Lima 11, Perú
Ministeriö:  Perun terveysministeriö
Tutkimusala:  kansanterveys
Johtaja:  prof. Cesar Cabezas Sanchez
Perun terveysvirasto (esp. Instituto Nacional de Salud, lyhennys INS; engl. National Institute of Health of Peru) on Perun pääkaupungissa Limassa sijaitseva kansallinen terveysongelmien ja -teknologian tutkimuslaitos sekä terveysalan lupaviranomainen. INS toimii kansanterveyden, tartuntatautien ja muiden sairauksien, elintarvikkeiden, elintarvike- ja lääketurvallisuuden, työterveyden ja ympäristöterveyden alalla Perun väestön hyvinvoinnin parantamiseksi. Terveysvirastolla on Limassa useita toimipaikkoja. INS on maan terveysministeriön alaisuudessa.
Perun terveysvirasto osallistuu osaltaan esimerkiksi covid-19-taudin seurantaan maassaan.
Aiheesta muualla

Instituto Nacional de Salud (kotisivut) (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi) (ins.gob.pe)
WHO COVID-19 Dashboard: Peru (englanniksi) (who.int)
ClinRegs - Peru (englanniksi) (nih.gov)
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
SAw (pelaaja)

| sAw> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Eetu Saha
Syntynyt: 30. heinäkuuta 1992 (ikä 32)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  ammattivalmentaja
Elektronisen urheilun pelaaja
Pelaajanimi:  sAw
Aktiivisena:  pelaajana (2013–2019, 2019–2020) valmentajana (2019, 2020–)
Nyk. joukkue:  Heroic
Peli:  Counter-Strike 2
    
Eetu ”sAw” Saha (s. 30. heinäkuuta 1992) on suomalainen Counter-Strike 2 -valmentaja. Hän toimi Counter-Strike: Global Offensiven aikoihin myös valmentajana ja pelaajana. Hänen nykyinen joukkueensa on Heroic. Counter-Strikeen keskittynyt HLTV-sivusto valitsi hänet vuonna 2023 maailmanlaajuisesti Counter-Striken toisiksi parhaaksi valmentajaksi.
Ura

Pelaajauransa aikana Saha pelasi muun muassa suomalaisessa HAVU Gamingissa. Pelaajaurallaan hän tuli kolmanneksi muun muassa Flashpoint 1 -turnauksesta. Joukkue häivisi semifinaalissa MAD Lionsille, ja Sahan keskiarvo 0,85 oli ottelussa joukkueensa keskitasoa.
Valmentajana Saha aloitti edelleen Havussa vuoden 2019 alussa kahden kuukauden ajan, mutta vaihtoi nopeasti ENCE eSportsiin. Joukkueen tärkein voitto tuli kesäkuussa 2023 IEM Dallas 2023 -turnauksesta, josta se sai satatuhatta dollaria palkintorahaa.
Sahan kerrottiin joulukuussa 2023 liittyvän valmentajaksi tanskalaiseen Heroiciin, jossa hän otti Richard ”Xizt” Landströmin paikan.
Oikeustoimittajat

Oikeustoimittajat ry on 1. joulukuuta 1988 Helsingissä perustettu rikos- ja oikeustoimittajain yhdistys, joka pyrkii edistämään sananvapautta ja julkisuutta sekä järjestämään koulutusta alan toimittajille. Siihen kuuluu noin 80 jäsentä eri puolilta Suomea. Yhdistyksen puheenjohtajana toimi pitkään Susanna Reinboth ja  maaliskuusta 2024 alkaen Tiia Palmén.
Yhdistys jakaa vuosittain Valokeila- ja Sumuverho-palkinnot avoimuutta ja salaamista edistäneille tahoille.
Oikeustoimittajien logon on piirtänyt pilapiirtäjä Kari Suomalainen.
Valokeila-palkinto

2005 Espoon käräjäoikeus: Bodom-oikeudenkäynnin onnistuneet järjestelyt
2006 Jyväskylän käräjäoikeus: julkisten selosteiden tekeminen salassa pidettävien tuomioiden perusteluista
2007 Helsingin käräjäoikeus: tiedotteiden tekeminen vireillä olevien, julkista kiinnostusta herättäneiden juttujen käsittelyvaiheista
2008 rikoskomisario Juha Järvelin: Lehtimäen opiston insuliinisurman esitutkinta-aineiston julkaiseminen
2009 Helsingin rikospoliisin väkivaltarikosyksikkö: asiallinen ja kattava tiedottaminen suurista rikostapahtumista
2010 Helsingin käräjäoikeuden päätös julkistaa iäkkäiden potilaidensa murhista ja murhayrityksistä syytetyn perushoitajan mielentilalausunnon johtopäätösosio
2011 Keskusrikospoliisi: julkisuuden ja avoimuuden edistäminen
2012 Helsingin käräjäoikeuden tiedotusta hoitava sihteeri Marja-Leena Tuormaa
2013 Satakunnan käräjäoikeus: julkisuusperiaatteen ymmärtäminen Anneli Auerin oikeudenkäynnissä
2014 Itä-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario Heikki Mansikka-Aho: avoin ja asiallinen tiedottaminen Rautavaaralla tapahtuneesta kuolonkolarista
2015 Kainuun käräjäoikeus: yhteistyö ja yhteyshenkilön nimeäminen medialle Talvivaaran kaivoksen ympäristörikostapauksen käsittelyssä
2016 Oulun käräjäoikeus; julkisten selosteiden ja mahdollisimman julkisesti laadittujen tuomioiden antaminen seksuaalirikostuomioissa
2017 Imatran kolmoissurman tutkinnanjohtajana Saku Tielinen. Nopea ja tekokas reagointi julkisuudessa levinneisiin vääriin väitteisiin surmaajan ja uhrien henkilöllisyydestä
2018 Asianajaja Kaarle Gummerus; palkittiin asiallisesta ja rakentavasta suhtautumisesta mediaan monissa suurta julkisuutta saaneissa oikeudenkäynneissä.
2019 Syyttäjä Eija Velitski; palkittiin oikeudenkäyntien käsittelyjulkisuuden edistämisestä.
2020 Tuomioistuinvirasto: oikeudenkäyntien julkisuuden toteutumisen muistuttamisesta myös poikkeusaikana.
2021 Tutkinnanjohtaja Marko Forss, syyttäjät Satu Pomoell ja Yrjö Reenilä: avoimesta ja julkisuusmyönteisestä tiedottamisesta Koskelan teinisurman tutkinnassa ja oikeudenkäynnissä
2022 Rikostarkastaja Aki Lahtinen: avoimesta tiedottamisesta ja myönteisestä suhtautumisesta mediaan.
2023 Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen; pitkäjänteisestä ja poikkeuksellisen ansiokkaasta yhteistyöstä median kanssa
Lähde
Sumuverho-palkinto

2005 palkintoa ei jaettu
2006 oikeusministeriö: oikeudenkäyntien julkisuuden heikentäminen ja salailukulttuurin vahvistaminen
2007 suojelupoliisi: aineiston salaaminen, esim. Tiitisen lista
2008 ei jaettu
2009 sisä- ja oikeusministeriön poliisin toimivaltuuksia pohtinut toimikunta: lähdesuojan romuttamisen ehdottaminen
2010 Satakunnan poliisi: Ulvilan murhan esitutkinta-aineiston salaaminen
2011 valtiovarainministeriön työryhmä: arvopaperimarkkinalain kokonaisuudistusehdotuksesta, joka mahdollistaisi osakeomistusten salaamisen
2012 Juha Laaksonen, Helsingin poliisilaitos: niukka ja salaileva tiedottaminen Jokerit–HIFK-jääkiekkotappelun tutkinnasta
2013 Satu Rantaeskola, Poliisiammattikorkeakoulun yliopettaja: julkisuuskielteisyys ja virheelliset laintulkinnat
2014 ei jaettu
2015 Sisä-Suomen poliisilaitos: ihmiskauppajutun ja lähihoitajan seksuaalirikosepäilyn salailu ennen tuomioiden julkistamista
2016 Turun kaupungin psykiatristen palveluiden ylin johtoketju: salailukulttuurin edistäminen: suljetun osaston väärinkäytösepäilyjen salailu julkisuuspaljastusten jälkeenkin
2017 Eduskunta: Eduskunnan vierailijalistojen salailu, vaikka KHO katsoi ne joulukuussa 2016 lähtökohtaisesti julkisiksi
2018 ei jaettu
2019 Poliisihallitus: perusteena ”poliisissa parin viime vuoden aikana merkittävästi lisääntynyt esitutkinta-asiakirjojen salailu”.
2020 Syyttäjälaitos: kyseenalaiset, julkisuusvastaista toimintakulttuuria lisänneet linjaukset.
2021 Itä-Uudenmaan poliisilaitos: asiakirjojen salailusta.
2022 Helsingin poliisilaitoksen viestintä: vaikea saada vastauksia julkisiinkin asioihin.
2023 Tuomioistuinvirasto: riita-asioiden pimittämisestä.
Lähde
Aiheesta muualla

Oikeustoimittajat ry
Menai Bridge

| Menai Bridge Porthaethwy |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin
 Menai Bridge
 Koordinaatit: 53°23′N, 4°16′W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Wales
Kreivikunta:  Anglesey
Väkiluku:  3 850
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Menai Bridge (kymriksi Porthaethwy) on kaupunki Pohjois-Walesissä Angleseyn saaressa. Kaupunki sijaitsee Menainsalmen rannalla, ja se on saanut englanninkielisen nimensä vuonna 1826 valmistuneesta Menain riippusillasta. Kaupungin alkuperäinen nimi oli Porthaethwy ja se on yhä kymriä puhuvien käyttämä nimi kaupungista. Nimi Porthaethwy tulee kymrin sanoista porth (’satama’) ja dindaethwy (paikallisen heimon nimi), suomeksi siis ’Dindaethwyn heimon satama’.
Historia

Seudulla uskotaan olleen asutusta jo tuhansia vuosia. Sieltä on löydetty kivikirveitä neoliittiselta kaudelta (3000–2000 eaa.) sekä hautauurnia ja kirveitä pronssikaudelta (2000–1000 eaa.). Rooman vallan ajalta on useita löytöjä, kuten kolikoita 200-luvulta jaa. Kaupungin kohdalla salmi on kapeimmillaan, ja sen uskotaan olleen tärkeä salmen ylityspaikka.
Vuonna 1188 Canterburyn arkkipiispa purjehti Angleseyn saareen Giraldus Cambrensisin kanssa tukiessaan hänen ristiretkeään. Maihinnousupaikasta ei ole tarkkaa tietoa, mutta se saattanut olla kaupungissa oleva pieni saari Church Island.
Ensimmäinen kirjallinen maininta Porthaethwysta on vuodelta 1194. Tällöin käytiin Porthaethwyn taistelu, jossa Gwyneddin prinssi Llewelyn Ap Iorwerth (myöhemmin Llewelyn the Great) voitti setänsä Rhodri ab Owain Gwyneddin, joka oli Gwyneddin kuninkaan Owain Gwyneddinin poika.
1500-luvun loppupuolella kaupunki alkoi kehittyä kalastuskaupunkina. Vuonna 1681 kaupungissa pidettiin ensimmäiset messut. Vuonna 1805 paikallinen Lord Bulkely rakennutti tien Porthaethwyn ja Beaumarisin välille. Tämä tie ja vuonna 1826 valmistunut riippusilta saivat kaupungin kasvamaan.
Kaupungin seuraava kukoistuskausi alkoi 1800-luvun loppupuolella jatkuen ensimmäisen maailmansotaan. Tuolloin kaupungista kehkeytyi edvardiaanisen ajan lomakeskus, minne liverpoolilaiset matkustivat höyrylaivoilla. Menainsalmen rantaan rakennettiin rantakatuja ja uimarantoja. Kaupungissa ensimmäistä maailmansotaa paossa olleet belgialaiset pakolaiset rakensivat Belgialaisen promenadin kahden saaren, Ynys Tysilio (Church Island) ja Carreg yr Halen, väliselle matkalle. Promenadi valmistui vuonna 1916.
Nykyaika

Nykyisin kaupunki saa elantonsa kaupasta ja palveluista. Kaupungissa on yksi Angleseyn saaren viidestä lukiosta, nimeltään Ysgol David Hughes. Koulussa on 1400 oppilasta ja se on saaren suurin. Bangorin yliopistolla on Menai Bridgessä merentutkimusta kouluttava The School of Ocean Sciences. Yliopiston tutkimusalus The Prince Madog on ankkuroituna samaan laituriin johon 1800-luvulla höyrylaivat saapuivat. Kaupungissa kuvataan suosittua kymrinkielistä saippuasarjaa Rownd a Rownd, jota esitetään walesilaisella S4C-kanavalla.
Stryd Fawr/High Street
Kaupungin pienin talo
Ysgol David Hughes
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Menai Bridge Wikimedia Commonsissa
Lihalehti

Lihalehti on Lihakeskusliiton omistama ja julkaisema lihateollisuuden ammattilehti, joka käsittelee lihaketjuun ja sen toimintaympäristöön liittyviä aiheita. Lihalehti pyrkii antamaan ajantasaista liha-alan tietoa ja kokoamaan yhteen alan toimijat. Sen lisäksi lehti toimii liha-alan järjestölehtenä sekä asiakaslehtenä kaupan alan ja ammattikeittiöiden suuntaan. Lehden edeltäjä on vuonna 1935 perustettu Liha- ja karjakauppias.
Vuosittain ilmestyy kahdeksan Lihalehden numeroa, joiden yhteenlaskettu sivumäärä on noin neljä ja puoli sataa. Lihalehden keskimääräinen painos on n. 3 000 kappaletta ja lukijamäärä noin 13 000 henkilöä. Lehden toimitus sijaitsee Helsingin Pasilassa.
Oulun läänin eteläinen vaalipiiri

| Oulun läänin eteläinen vaalipiiri |
| --- | --- |

Käytössä:  1907–1939
Kansanedustajia:  13
Suurin puolue:  Maalaisliitto
Oulun läänin eteläinen vaalipiiri oli Suomen eduskuntavaalien vaalipiiri, joka käsitti silloisen Oulun läänin eteläisen osan, mukaan luettuna Oulun kaupunki ja Kainuu. Kun Lapin lääni muodostettiin vuonna 1938, muodostui Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä ja Oulun läänin pohjoisen vaalipiirin niiden kuntien alueesta, jotka eivät liittyneet Lapinmaan vaalipiirin tapaan Lapin läänin vaalipiiriin, yksi Oulun lääni alueella oleva vaalipiiri, Oulun läänin vaalipiiri.
Vaalipiirin kunnat olivat Alavieska, Haapajärvi, Haapavesi, Hailuoto, Hyrynsalmi, Kajaani, Kajaanin maalaiskunta, Kalajoki, Kempele, Kestilä, Kuhmo, Kärsämäki, Liminka, Lumijoki, Merijärvi, Muhos, Nivala, Oulainen, Oulu, Oulujoki, Oulunsalo, Paavola, Paltamo, Pattijoki, Piippola, Pulkkila, Puolanka, Pyhäjoki, Pyhäjärvi, Pyhäntä, Raahe, Rautio, Rantsila, Reisjärvi, Revonlahti, Ristijärvi, Saloinen, Sievi, Siikajoki, Sotkamo, Suomussalmi, Säräisniemi (nykyinen Vaala), Temmes, Tyrnävä, Utajärvi, Vihanti, Vuolijoki ja Ylivieska.
Paikat puolueittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
vaalit: paikat
| vaalit | ML | Suom. Kok. | SDP | Nuor. Ed. | SSTP STPV | SPP | KP | IKL |
| 1907 | 4 | 4 | 3 | 2 |  |  |  |  |
| 1908 | 4 | 4 | 4 | 1 |  |  |  |  |
| 1909 | 5 | 3 | 4 | 1 |  |  |  |  |
| 1910 | 5 | 3 | 4 | 1 |  |  |  |  |
| 1911 | 5 | 3 | 4 | 1 |  |  |  |  |
| 1913 | 5 | 3 | 4 | 1 |  |  |  |  |
| 1916 | 5 | 2 | 5 | 1 |  |  |  |  |
1917: 
| 1919 | 7 | 2 | 4 | -- |  |  |  |  |
| 1922 | 7 | 2 | -- | -- | 4 |  |  |  |
| 1924 | 6 | 2 | 1 | 1 | 3 |  |  |  |
| 1927 | 7 | 1 | 1 | 1 | 3 |  |  |  |
| 1929 | 7 | 1 | 1 | -- | 4 | -- |  |  |
| 1930 | 7 | 2 | 2 | 1 |  | 1 |  |  |
| 1933 | 5 | 1 | 2 | 1 |  | 1 | 2 | 1 |
| 1936 | 6 | 1 | 3 | 1 |  | -- | 1 | 1 |
Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä valittiin aina 13 kansanedustajaa. Vaalipiirin suurin puolue oli Maalaisliitto, joka ennen Suomen itsenäistymistä tosin kamppaili tasaväkisesti Suomalaisen puolueen ja sosialidemokraattien kanssa. 1920-luvulla SDP jäi vasemmiston keskinäisessä kamppailussa äärivasemmistoa pienemmäksi.
1930-luvulla toiminut Kansanpuolue sai historiansa ainoat kansanedustajat Oulun eteläisestä vaalipiiristä. Myös Suomen pienviljelijäin puolue sai alueelta edustajan kahdesti.
Maalaisliiton Kyösti Kallio valittiin vaalipiiristä eduskuntaan kaikissa siellä käydyissä vaaleissa.
Kansanedustajat

| --- | --- |
 Heikki Ahmala SDP 1914–1917  Kustaa Ahmala SDP 1917–1918  Sakari Ainali Kok. 1924–1929, 1930–1933  Kusti Arhama ML 1917–1930, 1933–1939  Uuno Brander Ed. 1924–1927  Arthur Castrén Nuors. 1909–1913  Kustavi Elovaara ML 1919–1922  Hannes Eskola ML 1930–1933  Aleksanteri Fränti Ed. 1933–1936  Jalmari Haapanen ML 1917  Santeri Haapanen Suom./ML 1909–1911, 1917–1919  Kalle Hautala SDP 1917  Yrjö Hautala KP 1933–1936  Kustaa Hautamäki ML 1922–1924  Juho Heikkinen ML 1907–1911, 1917–1922  Matti Hoikka SDP 1907–1914, 1917–1918  Edvard Huttunen SDP 1927–1933  Kalle Hämäläinen SDP 1907–1908  Toivo Janhonen ML 1924–1939  Emil Jatkola Ed. 1930–1933  Väinö Juustila Nuors./Kok. 1918–1922  Kalle Jäykkä ML 1914–1917  Juho Kaakinen ML 1937–1938  Kyösti Kallio ML 1907–1937  Heikki Kannisto Ed. 1936–1939  Otto Karhi ML 1907–1908, 1909–1914  Eetu Karjalainen SDP 1936–1939  Heikki Karjalainen Ed. 1927–1929  Pekka Kemppi SSTP 1922–1923  Yrjö Kesti SPP 1930–1936  Heikki Kiiskinen ML 1907–1908  Pentti Kiiskinen ML 1938–1939  Vilho Kivioja ML 1929–1939  Mikko Knuutila Nuors. 1907–1908  Väinö Kokko Kok. 1936–1939  Alfred Komu SDP 1907–1917  Yrjö Komu SDP 1917  Johannes Korhonen ML 1930–1933  Kalle Korhonen SDP 1917–1918  Kalle Kyhälä SSTP 1929–1930  Arthur Lagerlöf Suom./Kok. 1907–1911, 1917–1919  Artturi Laitinen ML 1909–1910  Ivar Lantto ML 1908–1909, 1917–1919  Matti Laukkonen SDP 1919–1922  Kustaa Lehtonen Kok. 1933–1936  Antero Leinola ML 1909–1914 :  Hugo Linna Nuors. 1917–1919  Albert Luoma Nuors. 1907–1908  Juho Mannermaa Suom./Kok. 1911–1917, 1922–1927  Antti Meriläinen SDP 1919–1922, 1933–1939  Kalle Meriläinen SSTP 1929–1930  Lauri Mustakallio ML 1922–1924, 1927–1930  Kalle Myllylä Suom. 1907–1910  Yrjö Mäkelin SDP 1908–1911, 1914–1917  Antti Nahkala SSTP 1922–1924  Vilho Niemi SDP 1919–1922  Matti Niilekselä ML 1927–1930  Heikki Niskanen KP 1933–1939  Eero Nurmesniemi ML 1927–1933, 1936–1939  Matti Oja ML 1919–1922  Aate Olkkonen Suom. 1907–1908  Oskari Partanen ML 1914–1917  Niilo Pelttari ML 1924–1927  Aarno Pesonen ML 1919–1924  Yrjö Pesonen ML 1919–1922  Vilho Piippo SDP 1924–1927  Jaakko Piirainen SDP 1908–1909  Salomo Pulkkinen ML 1911–1917  Mauritz Rosenberg SSTP 1924–1930  Mauno Rosendal Nuors. 1908–1909  August Rytkönen SSTP 1922–1923  Janne Räsänen SSTP 1924–1927  Filip Saalasti ML 1910–1917  Jaakko Saariaho Nuors. 1913–1914  Sulo Salo ML 1922–1929, 1930–1939  Aale Sariola Suom. 1917  Filemon Savenius SSTP 1924–1929  Jaakko Seppänen ML 1922–1927  Veli Kustaa Simelius Kok. 1922–1924  K. J. Ståhlberg Nuors. 1914–1918  Samuli Tervo SDP 1911–1914  Antti Tuomikoski Suom. 1908–1909  Samuli Tuomikoski Kok. 1929–1933  Arvi Turkka SDP 1933–1939  Leonard Typpö Suom./Kok. 1911–1922  Heikki Törmä SDP 1909–1917, 1919–1922  Siina Urpilainen SSTP 1927–1930  Iisakki Vahe Suom. 1907–1909, 1910–1917  Yrjö Valkama SSTP 1922–1923  Veikko Wainio IKL 1933–1939  Anna Ängeslevä ML 1908–1909