stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rafael Casanova
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rafael Casanova Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Katalonia  Saksa  Yhdysvallat
Casus belli

Sarajevon laukaukset olivat Itävalta-Unkarin casus belli ensimmäisen maailmansodan sotatoimien käynnistämiselle.
Casus belli (latinaa, suom. ’oikeutus sodalle’) on tietty tapahtuma tai teko, jota valtio käyttää oikeutuksenaan käydä sotaan. Valtio ilmoittaa oikeutuksen julkisesti, jotta se saisi sotatoimilleen kansainvälistä ja kotimaista tukea. Vaikka valtiolla olisikin casus belli, sen ei silti ole pakko ryhtyä aseelliseen taisteluun, vaan se voi pyrkiä erimielisyyksien rauhanomaiseen ratkaisuun.
Sanonta esiintyy tiettävästi alun perin Cicerolla.
Eräs yleisesti hyväksytty casus belli oli Japanin hyökkäys Pearl Harboriin vuonna 1941, jolla Yhdysvallat oikeutti liittymisensä toiseen maailmansotaan. Kyseenalaisempana sodan oikeutuksena on pidetty Yhdysvaltain johtaman liittouman hyökkäystä Irakiin vuonna 2003, jota Yhdysvallat perusteli Irakin johtajan Saddam Husseinin liioitellulla uhalla.
Catalanin kappale

Triakis-tetraedri, pentagonaalinen ikositetraedri ja disdyakis-triakontaedri. Näistä ensimmäistä voidaan luonnehtia pienimpänä ja viimeistä suurimpana Catalanin kappaleista.
Ylemmässä kuvassa näkyvät Catalanin kappaleet (tummat), joiden päälle on sijoitettu niiden duaalikappaleet (vaaleat). Catalanin kappaleiden näkyvät osat ovat säännöllisiä pyramideja.
Rombidodekaedri ja sen tahko­konfiguraatio. Merkintä V3.4.3.4 tarkoittaa, että kappaleen jokainen tahko rajoittuu neljään kärkeen, joista joka toisessa kohtaa kolme, joka toisessa taas neljä tahkoa.
Catalanin kappaleet eli Arkhimedeen duaalit ovat avaruusgeometriassa Arkhimedeen kappaleiden duaalikappaleita. Samoin kuin Arkhimedeen kappaleita, on myös Catalanin kappaleita olemassa 13 erilaista. Ne ovat saaneet nimensä belgialaisen matemaatikko Eugène Catalanin mukaan, joka ensimmäisenä kuvaili ne vuonna 1862.
Yhteisiä ominaisuuksia

Kaikki Catalanin kappaleet ovat kuperia. Ne ovat tahko­transitiivisia, mutta eivät kärki­transitiivisia, toisin sanoen ne voidaan kuvata yhtenevyys­kuvauksella itselleen siten, että mikä tahansa kappaleen tahkoista voidaan kuvata mille tahansa toiselle, mutta mitä tahansa niiden kärjistä ei voida kuvata mille tahansa toiselle. Tämä aiheutuu siitä, että niiden duaali­kappaleet, Arkhimedeen kappaleet, ovat kärki­transitiivisia mutta eivät tahko­transitiivisia. Toisin kuin sekä Platonin että Arkhimedeen kappaleilla, Catalanin kappaleiden tahkot eivät ole sännöllisiä moni­kulmioita.  Niiden kärkikuviot, jotka saadaan leikkaamalla jostakin kärjestä pala pois, ovat kuitenkin säännöllisiä moni­kulmioita, ja niistä jokaisen kaikki diedrikulmat ovat yhtä suuria. Tahko­transi­tiivi­suu­tensa vuoksi Catalanin kappaleet ovat isoedrejä.
Kaksi Catalanin kappaleista, rombidodekaedri ja rombinen triakontaedri, on lisäksi särmä­transitiivisia eli ne voidaan kuvata yhtenevyys­kuvauksella itselleen siten, että mikä tahansa niiden särmistä kuvautuu mille tahansa toiselle. Nämä ovat kvasi­säännöllisten Arkhimedeen kappaleiden duaali­kappaleet.
Samoin kuin prismoja ja antiprismoja ei yleensä pidetä Arkhimedeen kappaleina, ei myöskään niiden duaali­kappaleita, bipyramideja ja trapetso­edreja yleensä pidetä Catalanin kappaleina, vaikka nekin ovat tahko­transitiivisia.
Kaksi Catalanin kappaleita on kiraalisia eli ne eivät ole identtisiä peilikuvansa kanssa: pentagonaalinen ikositetraedri ja pentagonaalinen heksekontaedri. Ne ovat kiraalisten Arkhimedeen kappaleiden, pullistetun kuution ja pullistetun dodekaedrin duaali­kappaleet. Niillä on kaksi muotoa, enantiomorfia, jotka ovat toistensa peilikuvia samaan tapaan kuin ihmisen oikea ja vasen käsi. Jos enantomorfeja, bipyramideja ja trapetsoedreja ei oteta huomioon, erilaisia Catalanin kappaleita on kaikkiaan 13.
Arkhimedeen ja vastaavat Catalanin kappaleet

| n | Arkhimedeen kappale | Catalanin kappale |
| --- | --- | --- |
| 1 | typistetty tetraedri | triakis-tetraedri |
| 2 | typistetty kuutio | triakis-oktaedi |
| 3 | typistetty kuboktaedri | disdyakis-dodekaedri |
| 4 | typistetty oktaedri | tetrakis-heksaedri |
| 5 | typistetty dodekaedri | triakis-ikosaedri |
| 6 | typistetty ikosidodekaedri | disdyakis-triakontaedri |
| 7 | typistetty ikosaedri | pentakis-dodekaedri |
| 8 | kuboktaedri | rombidodekaedri |
| 9 | ikosidodekaedri | rombinen triakontaedri |
| 10 | rombikuboktaedri | deltoidaalinen ikositetraedri |
| 11 | rombikosidodekaedri | deltoidaalinen heksekontaedri |
| 12 | pullistettu kuutio | pentagonaalinen ikositetraedri |
| 13 | pullistettu dodekaedri | pentagonaalinen heksekontaedri |
Symmetria

Duaalikappaleidensa eli Arkhimedeen kappaleiden tavoin Catalanin kappaleet voidaan jakaa symmetriaominaisuuksiensa perusteella kolmeen ryhmään: tetraedrisiin, oktaedrisiin ja ikosaedrisiin. Kutakin symmetrialuokkaa vastaa kuusi muotoa, paitsi tetraedrisessa ryhmässä, joka on itsessään symmetrinen siten, että erilaisia muotoja on vain kolme ja niistäkin kaksi on samoja, joilla on myös oktaedrinen symmetria.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Arkhimedeen monitahokkaat: 
Catalanin kappaleet: 
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Arkhimedeen monitahokkaat: 
Catalanin kappaleet: 
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Arkhimedeen monitahokkaat: 
Catalanin kappaleet:
Eri kappaleiden ominaisuuksia

Alla olevassa taulukossa tahkon kuvan alla oleva merkintä osoittaa, minkälaisia monikulmioita kappaleen kunkin kärjen ympärillä olevat tahkot ovat. Esimerkiksi merkintä V3.6.6 tarkoittaa, että jokaisessa kärjessä kohtaa toisensa kolme tahkoa, joista yksi on kolmio, molemmat muut kuusikulmioita.
| Catalanin kappale (Duaalinen Arkhimedeen kappale) Conwayn merkintä | Kuva | Särmien muodostama verkko | Tahkon muoto  | Tahkoja | Särmiä | Kärkiä | Symmetria­ryhmä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| triakis-tetraedri (typistetty tetraedri) "kT" |  |  | Tasakylkinen kolmio  V3.6.6 | 12 | 18 | 8 | Td |
| rombidodekaedri (kuboktaedri) "jC" |  |   | Neljäkäs  V3.4.3.4 | 12 | 24 | 14 | Oh |
| triakis-oktaedri (typistetty kuutio) "kO" |  |  | Tasakylkinen kolmio  V3.8.8 | 24 | 36 | 14 | Oh |
| tetrakis-heksaedri (typistetty oktaedri) "kC" |  |  | Tasakylkinen kolmio  V4.6.6 | 24 | 36 | 14 | Oh |
| deltoidinen ikositetraedri (rombikuboktaedri) "oC" |  |  | leija  V3.4.4.4 | 24 | 48 | 26 | Oh |
| disdyakis-dodekaedri (typistetty kuboktaedri) "mC" |  |  | kolmio  V4.6.8 | 48 | 72 | 26 | Oh |
| pentagonaalinen ikositetraedri (pullistettu kuutio) "gC" |  |  | Pentagon  V3.3.3.3.4 | 24 | 60 | 38 | O |
| rombinen trikontaedri (ikosidodekaedri) "jD" |  |  | Neljäkäs  V3.5.3.5 | 30 | 60 | 32 | Ih |
| triakis-ikosaedri (typistetty dodekaedri) "kI" |  |  | Tasakylkinen kolmio  V3.10.10 | 60 | 90 | 32 | Ih |
| pentakis-dodekaedri (typistetty ikosaedri) "kD" |  |  | Tasakylkinen kolmio  V5.6.6 | 60 | 90 | 32 | Ih |
| deltoidaalinen heksekontaedri (rombikosidodekaedri) "oD" |  |  | leija  V3.4.5.4 | 60 | 120 | 62 | Ih |
| disdyakis-triakontaedri (typistetty ikosidodekaedri) "mD" |  |  | kolmio  V4.6.10 | 120 | 180 | 62 | Ih |
| pentagonaalinen heksekontaedri (pullistettu dodekaedri) "gD" |  |  | Viisikulmio  V3.3.3.3.5 | 60 | 150 | 92 | I |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Catalan solid
Käännös suomeksi
Pallo (geometria)

Pallon säde on r.
Tasogeometria
Piste
Suora
Käyrä
Taso
Pinta
Pinta-ala
Pituus
Kulma
Trigonometria
Ympyrä
Ellipsi
Monikulmio
Kolmio
Nelikulmio
Suorakulmio
Neliö
Suunnikas
Neljäkäs
Puolisuunnikas
Avaruusgeometria
Tilavuus
Avaruuskappale
Pallo
Kartio
Lieriö
Särmiö
Suuntaissärmiö
Suorakulmainen särmiö
Säännöllinen monitahokas
Platonin kappale
Tetraedri
Heksaedri eli kuutio
Oktaedri
Dodekaedri
Ikosaedri
Keplerin–Poinsot'n kappale
Euklidinen geometria
Paralleeliaksiooma
Epäeuklidinen geometria
Hyperbolinen geometria
Elliptinen geometria
Analyyttinen geometria
n
k
Osa artikkelisarjaa
Pallo on täysin symmetrinen geometrinen muoto. Geometrisesti se on niiden pisteiden joukko, joiden etäisyys kolmiulotteisen avaruuden pisteestä on vakio. Siten pallo on ympyrän kolmiulotteinen yleistys.
Geometria

Pallo on geometriassa kaikkien niiden 3-ulotteisen avaruuden pisteiden joukko, joiden etäisyys annetusta pisteestä on tietty vakio. Tätä vakiota kutsutaan pallon säteeksi.
Origokeskisen pallon, jonka säde on  r\,, yhtälö suorakulmaisessa eli karteesisessa koordinaatistossa on
Pallo voi tarkoittaa myös pallopinnan rajoittamaa kappaletta, josta nykyään käytetään myös nimitystä kuula.
Tason ja pallon leikkauskuvio on ympyrä ja erikoistapauksessa piste. Tason kulkiessa pallon keskipisteen kautta muodostuu isoympyrä. Muita leikkausympyröitä, joiden säde on pallon sädettä lyhyempi, nimitetään pikkuympyröiksi. Lyhin reitti kahden pallon pinnalla olevan pisteen kautta kulkee pitkin ko. pisteiden kautta kulkevaa isoympyrää.
Pallon pinta-ala  A\, saadaan kaavasta
Pallon tilavuus  V\, saadaan kaavasta
Jos pallon tilavuus tunnetaan, pallon säde  r\, saadaan kaavasta
Jos pallon halkaisija  d ja ympärysmitta  p tunnetaan, saadaan
sen pinta-ala (ilman lukua  \pi ) kaavasta:
ja tilavuus kaavasta
Pallo on kaikista suljetuista pinnoista se, joka tiettyyn pinta-alaan nähden sulkee sisäänsä suurimman mahdollisen tilavuuden.
Jos  A on suljetun pinnan pinta-ala ja  V sen sisäänsä sulkema tilavuus, niin:
Yhtäsuuruus pätee silloin ja vain silloin, kun em. suljettu pinta on pallon muotoinen. Pallolle:
Vertailun vuoksi esimerkiksi kuutio, jonka särmän pituus on  a:
Topologia

Suljettu pallo (x-keskinen ja r-säteinen) on joukko

 {\bar {B}}(a;r)={\bar {B}}^{n}(x;r):=\{y\in \mathbb {R} ^{n}:||x-y||\leq r\}, 
 x\in \mathbb {R} ^{n} ja  r>0\,\!.
Avoin pallo (x-keskinen ja r-säteinen) on joukko

 B(x;r)=B^{n}(x;r):=\{y\in \mathbb {R} ^{n}:||x-y||<r\}, 
 x\in \mathbb {R} ^{n} ja  r>0\,\!.
Kirjallisuutta

Kivelä, Simo K.: Algebra ja geometria.  Espoo:  Otatieto, 1989.  ISBN 951-672-103-6
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Opetus TV: Pallo
Pallon tilavuuslaskuri
Louna Kasvio

| Louna kasvio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. tammikuuta 2006 (ikä 18)
Kansalaisuus:   Suomi
Uimari
Lajit:  Selkäuinti, rintauinti, vapaauinti, perhosuinti
Valmentaja:  Antti Kasvio
Louna Kasvio (s. 29. tammikuuta 2006) on suomalainen kilpauimari. Hänen isänsä ja samalla valmentajansa on uimari Antti Kasvio. Kasviolla on useita nuorten ja aikuisten suomen-mestaruuksia. Hän on nuorten EM-pronssimitalisti vuodelta 2023. Helsingin Sanomat valitsi Kasvion vuoden lupaavaksi urheilijaksi vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Louna kasvio kansainvälisen uimaliitton sivulla (englanniksi)
Pinta (geometria)

Tasogeometria
Piste
Suora
Käyrä
Taso
Pinta
Pinta-ala
Pituus
Kulma
Trigonometria
Ympyrä
Ellipsi
Monikulmio
Kolmio
Nelikulmio
Suorakulmio
Neliö
Suunnikas
Neljäkäs
Puolisuunnikas
Avaruusgeometria
Tilavuus
Avaruuskappale
Pallo
Kartio
Lieriö
Särmiö
Suuntaissärmiö
Suorakulmainen särmiö
Säännöllinen monitahokas
Platonin kappale
Tetraedri
Heksaedri eli kuutio
Oktaedri
Dodekaedri
Ikosaedri
Keplerin–Poinsot'n kappale
Euklidinen geometria
Paralleeliaksiooma
Epäeuklidinen geometria
Hyperbolinen geometria
Elliptinen geometria
Analyyttinen geometria
n
k
Osa artikkelisarjaa
Määritelmä

Olkoon  (X,{\mathcal {T}}) topologinen avaruus. Tällöin joukon  X pinta on mikä tahansa jatkuva kuvaus  \omega :D\rightarrow X, missä joukko  D\subset \mathbb {R} ^{2} on yhtenäinen.
Kuvauksen  \omega  kuvajoukkoa  \omega (D) kutsutaan pinnan  \omega  kuvaajaksi. Usein tosin pinnan kuvaajaa kutsutaan lyhyesti vain pinnaksi.
\mathbb {R} ^{n}:n pinnat

Euklidisen avaruuden  \mathbb {R} ^{n} pintoja kutsutaan yleensä parametrisoiduiksi pinnoiksi. Nimitys juontuu siitä, että voimme aina kirjoittaa pinnan  \omega :D\rightarrow \mathbb {R} ^{n} kaavan jatkuvien funktioiden  \omega _{1},\omega _{2},...,\omega _{n}:D\rightarrow \mathbb {R}  avulla siten, että pisteessä  (x,y)\in \mathbb {R} ^{2} pinnan  \omega  kaava
\omega (x,y)=(\omega _{1}(x,y),\omega _{2}(x,y),...,\omega _{n}(x,y)).
Funktioita  \omega _{1},\omega _{2},...,\omega _{n} kutsutaan pinnan  \omega  koordinaattifunktioiksi.
Oletetaan, että  \omega :D\rightarrow \mathbb {R} ^{n} on pinta ja että sen koordinaattifunktioiden  \omega _{1},\omega _{2},...,\omega _{n} osittaisderivaatat ovat olemassa ja jatkuvia (ts. ne koordinaattifunktiot ovat jatkuvasti derivoituvia). Määrittelemme, että pinnan  \omega  osittaisderivaatat pisteessä  (x,y)\in D ovat funktiot  \partial _{1}\omega ,\partial _{2}\omega :D\rightarrow \mathbb {R} ^{n},
\partial _{1}\omega (x,y)=(\partial _{1}\omega _{1}(x,y),\partial _{1}\omega _{2}(x,y),...,\partial _{1}\omega _{n}(x,y))
\partial _{2}\omega (x,y)=(\partial _{2}\omega _{1}(x,y),\partial _{2}\omega _{2}(x,y),...,\partial _{2}\omega _{n}(x,y)).
Näiden osittaisderivaattojen avulla voimme määritellä pinnan  \omega  derivaatan. Pinnan  \omega  derivaattafunktio on funktio  \omega ':D\rightarrow \lbrace M:M{\mbox{ on }}n\times 2-{\mbox{matriisi}}\rbrace ,
Derivaattafunktion kaavaa  \omega '(x,y) kutsumme lyhyesti derivaataksi pisteessä  (x,y). Lisäksi sanomme, että pinta on derivoituva jos sillä on olemassa derivaattafunktio (eli derivaatta jokaisessa D:n pisteessä).
Pinnan derivaatan hyöty näkyy esimerkiksi siinä, että jos  (x_{0},y_{0})\in D, niin lineaarinen funktio  T:D\rightarrow \mathbb {R} ^{n},
T(x,y)=\omega (x_{0},y_{0})+\omega '(x_{0},y_{0})(x-x_{0},y-y_{0}),
on likimääräisesti sama kuin itse pinta  \omega  pisteen  (x_{0},y_{0}) läheisyydessä. Funktiota  T kutsutaan pinnan  \omega  tangenttitasoksi pisteessä  (x_{0},y_{0}).
\mathbb {R} ^{3}:n pintojen tärkeä sovellus on ns. pintaintegraali.
Kirjallisuutta

Thompson, Jan & Martinsson, Thomas: Matematiikan käsikirja.  Helsinki:  Tammi, 1994.  ISBN 951-31-0471-0
Casamancen konflikti

Casamancen konflikti on 1980-luvulla syttynyt aseellinen konflikti Senegalin Casamancen itsenäisyyttä ajavan Mouvement des forces démocratiques de Casamancen ja Senegalin valtion välillä. Konfliktin aikana osapuolet ovat solmineet useita tulitaukosopimuksia, jotka ovat kuitenkin rauenneet MFDC:n eri ryhmittymien kieltäytyessä noudattamasta niitä. Konflikti on johtanut eri arvioiden mukaan noin 1 500–3 500 henkilön kuolemaan ja kymmenien tuhansien pakolaisuuteen.
Tausta

Casamance käsittää Senegalin eteläosan Casamancejoen varrella Gambian ja Guinea-Bissaun välissä. Alue on historiallisesti eronnut muusta Senegalista kulttuurillisesti, taloudellisesti ja poliittisesti. Suuri osa asukkaista ei harjoita maan valtauskonto islamia. Suurin yksittäinen väestöryhmä alueella ovat diolat, joita ei asu muualla Senegalissa, mutta jotka asuttavat alueita rajan takana Guinea-Bissaussa. 1960- ja 1970-luvuilla alueella syntyi useita alueen suurempaa autonomiaa ajaneita liikkeitä. Jännitteitä lisäsi Guinea-Bissaun itsenäisyyssota, joka toi alueelle pakolaisia, joista osa palasi sodan päätyttyä takaisin kotimaahansa, mutta joista osa jäi Casamanceen ja liittyi autonomiaa ajaneisiin liikkeisiin. Sahelin kuivuuksien jälkeen 1970-luvulla Casamance nähtiin lupaavana alueena maatalouden kehitykselle ja alueella oli myös turismia. Taloudellisen hyödyn koettiin kuitenkin valuvan keskushallinnolle Dakariin ja tätä tunnetta lisäsi Senegambian liittovaltion hajoaminen.
Mouvement des forces démocratiques de Casamance eli MFDC perustettiin vuonna 1947 ajamaan Casamancen etua, mutta se sulautui Senegalin muihin puolueisiin. tyytymättömyys johti sen uudelleensyntymiseen 1980-luvulla. Konfliktin kuluessa MFDC on hajaantunut useisiin eri ryhmittymiin, kuten Front Nord ja Front Sud.
FS Cassard (1896)

| Cassard |
| --- | --- |
 Cassard

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Cherbourg
Kölinlasku:  1894
Laskettu vesille:  27. toukokuuta 1896
Palveluskäyttöön:  helmikuu 1898
Poistui palveluskäytöstä:  1924
Loppuvaihe:  romutettu 1925
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 890 t
Pituus:  96,14 m
Leveys:  13,67 m
Syväys:  6,25 m
Koneteho:  10 000 ihp
Nopeus:  20 solmua
Miehistöä:  370-392
Aseistus
Aseistus:  6 × 164 mm/45 Mle 1893 -tykkiä 4 × 100 mm/50 tykkiä 10 × 47 mm tykkiä 5-9 × 37 mm tykkiä 2 × 457 mm torpedoputkea
Cassard oli Ranskan laivaston vuonna 1898 palvelukseenotettu D'Assas-luokan panssarikansiristeilijä.
Valmistus

Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin vuonna 1894 . Alus laskettiin vesille 27. toukokuuta 1896 ja se otettiin palvelukseen helmikuussa 1898.
Palvelus

Alus oli ensimmäisen maailmansodan läntisellä Välimerellä ja vuodesta 1917 Punaisella merellä osana Intian valtamerelle sijoitettua laivasto-osastoa. Se liitettiin osaksi tykistökoulua 1922-1923, jolloin aluksen tykkitornit oli poistettu. Alus poistettiin alusluettelosta 1924 ja se romutettiin seuraavana vuonna.
Casablancan taistelu

Casablancan taistelu oli toisen maailmansodan operaatio Soihtuun liittynyt maihinnousu Vichyn Ranskan hallitsemaan Marokkoon.
Taistelu

Joukot aloittivat 8. marraskuuta 1942 maihinnousun Marokkoon kolmessa kohteessa etelästä pohjoiseen kohteina olivat: Safi (operaatio Blackstone), Fedala (operaatio Brushwood) ja Mehdiya-Port Lyautey (operaatio Goalpost). Maihinnousujen tukena ei ollut merkittävää tulivalmistelua, koska Vichyn Ranskan joukkojen toivottiin liittyvän maihinnouseviin amerikkalaisiin mahdollisimman vähäisen vastarinnan jälkeen. Toive kuitenkin osoittautui vääräksi, ja se lisäsi jonkin verran tappioita.
Maihinnousua edeltävänä iltana kenraali Antoine Béthouart yritti vallankaappausta Marokossa, jotta voisi antautua amerikkalaisille. Kapinaan nousseet joukot piirittivät kenraali Charles Noguès’n huvilan, josta soitettiin Vichyn hallintoa tukeville joukoille. Kapinalliset pakotettiin kuitenkin luovuttamaan aseensa, ja alueella olleet joukot saivat tiedon mahdollisesta maihinnoususta.
Taistelu > Fedala - operaatio Brushwood

Operaatio Brushwoodin tavoitteena oli saada maihin ensimmäisen tunnin aikana 6000 miestä varusteineen. Joukkojen oli tarkoitus vallata Fedalan kaupunki, estää laivaston tukemana rannikkotykistön toiminta sekä mahdollistaa hyökkäyksen jatkaminen kohti Casablancaa. Kolmesta osastosta keskimmäinen oli merkittävin ja siihen kuuluvilla aluksilla oli 19870 maavoimien sotilasta, 1701 ajoneuvoa ja noin 15000 pitkää tonnia tarvikkeita, mitkä piti saada maihin neljän vuorokauden aikana. Merivoimien henkilöstöä aluksilla oli kaikkiaan 17723 miestä.
Maihinnousu alue Fedhalan niemen ja Skerkin niemimaan välillä oleva kaksi ja puoli mailia pitkä hiekkaranta, jossa oli nousua 1:40 ja syvyyttä neljästä viiteensataan jalkaa riippuen veden korkeudesta. Riutat ja karikot jakoivat alueen viiteen osaan, jotka saivat nimet Red, Red 2, Red 3, Blue ja Blue 2. Maili Fedhalan niemen niskasta länteen oli Yellow-ranta ja kolme mailia itään Skerkistä oli Blue 3 -ranta. Kaksi hiekkarannan ulkopuolista ja Red jätettiin pois suunnitelmasta, joten maihinnousu tehtiin neljään keskelle jääneeseen alueeseen.
Joukot

Läntinen maihinnousuosasto, jonka kohteena oli Casablanca, koostui Yhdysvaltain joukoista komentajanaan kenraalimajuri George S Patton. Alueen laivastoa komensi kontra-amiraali Henry K. Hewitt. Joukot koostuivat Yhdysvaltain 2. panssaridivisioonasta sekä 3. ja 9. jalkaväkidivisioonista, eli kaikkiaan niihin kuului noin 35 000 sotilasta. Joukot kuljetettiin alueelle suoraan Yhdysvalloista nk. UG-saattueilla, jotka myös huolsivat alueelle toimitettuja joukkoja.
Carthaginensis

| Carthaginensis Provincia Carthaginensis> Rooman provinssi |
| --- | --- |

Valtio:  Rooman valtakunta Länsi-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Gallia (300-luku–)
Diokeesi:  Hispania
Nykyinen valtio/alue:  Espanja
Perustettu:  n. 293
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Carthago Nova
Carthaginensis (lat. Provincia Carthaginensis), joskus Carthaginiensis tai Hispania Carthagin(i)ensis, oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Hispaniassa ja käsitti alueen nykyisen Espanjan kaakkoisosassa.
Maantiede

Carthaginensiksen provinssi sijaitsi Hispanian ja samalla nykyisen Espanjan kaakkoisosassa ja käsitti aiemman laajemman Hispania Tarraconensiksen provinssin eteläosan. Sen pohjoispuolella sijaitsi Tarraconensiksen provinssi, länsipuolella Lusitania ja lounaispuolella Baetica. Provinssin hallinnollinen keskus oli Carthago Nova.
Maantiede > Kaupunkeja

Carthaginensiksen kaupunkeja olivat muun muassa:
Acci eli Accis
Asso
Begastrum
Carthago Nova
Castulo
Consabura
Edeba
Dianium
Ilici
Ilorci
Ilugo
Laminium
Libisosa
Lucentum
Saetabis
Saguntum
Salaria
Segobriga
Segovia
Tagili
Toletum
Valentia
Valeria
Vivatum
Historia

Carthaginensiksen provinssin alue oli aiemmin osa Hispania Tarraconensiksen provinssia. Carthaginensiksen provinssi perustettiin jossakin välissä 200-lukua, mahdollisesti keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, erottamalla se Tarraconensiksesta, josta oli erotettu myös Gallaecian provinssi. Carthaginensiksen provinssi sai nimensä sen tärkeimmästä kaupungista Carthago Novasta. Provinssi esiintyy Veronan luettelossa 300-luvun alkupuolella. Se kuului Hispanian diokeesiin ja sitä hallitsi praeses.
300-luvulta lähtien provinssi kuului Gallian prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen Gallian prefektuuriin ja Hispanian diokeesiin.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Länsi-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispania ulterior 197–27 eaa. | Hispania ulterior 197–27 eaa. | Hispania Baetica | Baetica | Baetica | (Andalusia) |
| Hispania ulterior 197–27 eaa. | Hispania ulterior 197–27 eaa. | Hispania Lusitania | Lusitania | Lusitania | (Portugali) |
| Hispania citerior 197–27 eaa. | Hispania citerior 197–27 eaa. | Hispania Tarraconensis | Tarraconensis | Tarraconensis | (Espanja pohjoinen) |
| Hispania citerior 197–27 eaa. | Hispania citerior 197–27 eaa. | Hispania Tarraconensis | Tarraconensis | Insulae Baleares | (Baleaarit) |
| Hispania citerior 197–27 eaa. | Hispania citerior 197–27 eaa. | Hispania Tarraconensis | Carthaginensis | Carthaginensis | (Espanja kaakkoinen) |
| Hispania citerior 197–27 eaa. | Hispania citerior 197–27 eaa. | Hispania Tarraconensis | Gallaecia | Gallaecia | (Galicia) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
Valistusteologia

Valistusteologia oli Englannissa alkunsa saanut kristinuskon tulkinta, jossa mielenkiinto suuntautui dogmaattisen oppikysymysten ja kirkkotyyppien sijasta kristinuskoon universaalisena, yksilölle ja yhteiskunnalle pätevänä uskontomuotona, mistä oli hyötyä ihmisten yhteiselämälle. Taustalla vaikutti suvaitsevaisuusjulistus ja latitudinarismi. Valistusteologia sai tulkitsijan ja puolustajan John Lockesta.