stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Scott City (Kansas)

| Scott City |
| --- | --- |


 Scott City
 Koordinaatit: 38°28′47″N, 100°54′27″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Kansas
Aikavyöhyke:  UTC-6
 – Kesäaika:  UTC-5
 
 www.scottcity.net 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Scott City on kaupunki Kansasin osavaltion länsiosassa Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 3 855. Kansasin osavaltion lain mukaan kaupunki on niin kutsuttu toisen luokan kaupunki, ja se toimii Scottin piirikunnan hallinnollisena keskuksena. Kaupunki sijaitsee U.S Route 83:n ja K-96 -valtatien risteyskohdassa.
United States Census Bureaun mukaan kaupungin pinta-ala on 5,6 neliökilometriä. Pinta-ala on kokonaan maa-aluetta.
Liikenne > Tieliikenne

Kaupungissa risteävät pohjois–eteläsuuntainen U.S. Route 83 sekä itä–länsisuuntainen K-96 -valtatie.
Liikenne > Raideliikenne

Rautateiden henkilöliikennettä ei ole. Aiemmin Scott Cityssä ristesivät Missouri Pacific Railroadin omistama rautatieosuus Kansasin Heringtonista Coloradon Puebloon sekä Atchison, Topeka and Santa Fe Railwayn omistama ratalinja Great Bendistä Garden Cityyn. Nykyisin molemmat ratalinjat omistaa paikallista tavaraliikennettä hoitava Kansas and Oklahoma Railroad, ja rataosat on osittain lakkautettu.
Liikenne > Ilmailu

Kaupungin kaakkoispuolella sijaitsee kunnallinen Scott City Municipal Airport. Lähin kaupallisen liikenteen käyttämä kenttä on Garden City Regional Airport Garden Cityssä.
Scott City tilastoissa

Vuoden 200 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 1 595 taloutta ja siellä asui 1 060 perhettä, väentiheyden ollessa 689,1 asukasta neliökilometrillä. Kaupungissa oli 1 761 asuinhuoneistoa eli 314,8 huoneistoa neliökilometrillä. Valtaosa (95,18 %) asukkaista oli valkoihoisia.
31,2 prosenttia talouksista oli sellaisia, joissa asui alle 18-vuotiaita. 56,6 % talouksista oli avioparien talouksia, yksinhuoltajaäitien talouksia oli 7,4 % kaikista talouksista. 33,5 % talouksista muodostivat ihmiset, jotka eivät olleet keskenään sukua. Yksineläjiä oli kaikkiaan 30,5 % kaikista talouksista, ja yli 65-vuotiaita asui 15,4 % kaikista talouksista. Keskimääräinen yhdessä taloudessa asuvien henkilöiden määrä oli 2,36 ja keskimääräinen perheen koko oli 2,96 henkeä.
Alle 18-vuotiaita oli 26,0 % väestöstä, 18–24-vuotiaita 6,5 %, 25–44-vuotiaita 25,1 %, 44–64-vuotiaita 23,8 % ja yli 65-vuotiaita 18,5 %. Asukkaiden iän mediaani oli 40 vuotta. Jokaista sataa naista kohti kaupungissa asui 93,6 miestä. Jokaista yli 18-vuotiasta naista kohti kaupungissa asui 91,5 miestä.
Talouksien vuotuisten tulojen mediaani oli 36 047 dollaria, perheiden tulojen mediaanin ollessa 48 750 dollaria. Miesten tulojen mediaani oli 32 287 dollaria ja naisten 19 900 dollaria. Keskimääräiset vuositulot asukasta kohti olivat 19 227 dollaria. Noin 2,8 % perheistä ja 6,8 % koko väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella.
Aiheesta muualla

Scott City Website
Lake Scott State Park
Kansasin osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Allen  Anderson  Atchison  Barber  Barton  Bourbon  Brown  Butler  Chase  Chautauqua  Cherokee  Cheyenne  Clark  Clay  Cloud  Coffey  Comanche  Cowley  Crawford  Decatur  Dickinson  Doniphan  Douglas  Edwards  Elk  Ellis  Ellsworth  Finney  Ford  Franklin  Geary  Gove  Graham  Grant  Gray  Greeley  Greenwood  Hamilton  Harper  Harvey  Haskell  Hodgeman  Jackson  Jefferson  Jewell  Johnson  Kearny  Kingman  Kiowa  Labette  Lane  Leavenworth  Lincoln  Linn  Logan  Lyon  Marion  Marshall  McPherson  Meade  Miami  Mitchell  Montgomery  Morris  Morton  Nemaha  Neosho  Ness  Norton  Osage  Osborne  Ottawa  Pawnee  Phillips  Pottawatomie  Pratt  Rawlins  Reno  Republic  Rice  Riley  Rooks  Rush  Russell  Saline  Scott  Sedgwick  Seward  Shawnee  Sheridan  Sherman  Smith  Stafford  Stanton  Stevens  Sumner  Thomas  Trego  Wabaunsee  Wallace  Washington  Wichita  Wilson  Woodson  Wyandotte 
Kaupungit (suurimmat):   Andover  Derby  Dodge City  Emporia  Garden City  Gardner  Great Bend  Hays  Hutchinson  Junction City  Kansas City  Lawrence  Leavenworth  Leawood  Lenexa  Liberal  Manhattan  Newton  Olathe  Overland Park  Pittsburg  Prairie Village  Salina  Shawnee  Topeka (pääkaupunki)  Wichita
Jäitä hattuun

| Jäitä hattuun> Curb Your Enthusiasm |
| --- | --- |
Tyyli:  Tilannekomedia
Kestoaika:  noin 30 min
Luoja(t):  Larry David
Pääosissa:  Larry David Cheryl Hines Jeff Garner Susie Essman
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  HBO
Esitetty:  15. lokakuuta 2000 – jatkuu edelleen
Jaksoja:  120 + 60-minuuttinen erikoisjakso
Palkinnot
Voitetut:  Emmy (2003, 2012) Golden Globe (2003)
Ehdokkuudet:  Emmy (2002–2004, 2006,  2008, 2010, 2012, 2018) Golden Globe (2003, 2005, 2006)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Jäitä hattuun (engl. Curb Your Enthusiasm) on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja. Sarjan on luonut työstään Seinfeldin parissa tunnettu Larry David, joka toimii sarjassa myös käsikirjoittajana ja vastaavana tuottajana sekä näyttelee pääosassa itseensä perustuvaa hahmoa, Seinfeldilla rikastunutta ja osa-aikaisesti eläköitynyttä tv-käsikirjoittaja Larry Davidia. Sarjaa on Yhdysvalloissa tuotettu HBO-kaapelitelevisiokanavalle yhdeksän tuotantokautta vuosina 2000–2011 sekä 2017. Kymmenennen kauden tuotanto alkoi vuonna 2018., ja yhdestoista tuotantokausi tehtiin 2020-luvun alussa covid-pandemiaa kommentoiden. Kahdestoista ja viimeiseksi ilmoitettu tuotantokausi nähtiin Yhdysvalloissa keväällä 2024. Suomessa sarjaa ovat esittäneet HBO:n lisäksi Canal+ ja Yle Teema.
Sarjan konsepti

Sarja on sijoittunut Los Angelesiin ja perustuu löyhästi Larry Davidin omaan elämään televisiotyöllään upporikastuneena tv-käsikirjoittajana. Tyyliltään sarjan huumori muistuttaa Davidin aiempaa hittisarjaa Seinfeldia, keskittyen paljolti jokapäiväisten asioiden, maneerien ja sosiaalisen kanssakäynnin tarkasteluun ja satirisointiin. Jäitä hattuun on kuvattu dokumentaristiseen tyyliin käsivarakameralla ja hahmojen välinen dialogi on suurilta osin improvisoitua.
Sarjan keskeisimmät henkilöt Larry Davidin lisäksi ovat hänen koeteltu vaimonsa Cheryl (näyttelee Cheryl Hines), managerinsa Jeff Green (näyttelee Jeff Garlin) sekä tämän vaimo Susie (näyttelee Susie Essman). Sarjassa on myös vieraillut lukuisia tunnettuja koomikoita ja näyttelijöitä, yleensä itseään esittäen. Toistuvissa rooleissa esiintyvät Davidin ystävät näyttelijä Ted Danson ja koomikko Richard Lewis, mutta myös muun muassa Ben Stiller, Mel Brooks, David Schwimmer, Hugh Hefner ja Dustin Hoffman ovat esiintyneet sarjassa. Seitsemännellä tuotantokaudella mukana ovat myös Seinfeldista tutut Jerry Seinfeld, Julia Louis-Dreyfus, Jason Alexander ja Michael Richards.
Vuonna 2013 HBO ensiesitti Jäitä hattuun -sarjaa tyyliltään muistuttavan elokuvan Clear History. Sen pääosan esittäjä ja yksi käsikirjoittajista on Larry David.
Aiheesta muualla

Curb Your Enthusiasm Internet Movie Databasessa (englanniksi)
HBO – Curb Your Enthusiasm (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Jäitä hattuun (Yle).
Topeka

| Topeka |
| --- | --- |

 lippu
 Topekan sijainti Shawneen piirikunnassa.
 Topeka
 Koordinaatit: 39°03′N, 95°41′W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  Kansas
Piirikunta:  Shawnee
Hallinto:  
 – Pormestari:  Michael Padilla
Väkiluku (2010):  127 473
 – Metropolialue:  233 870
 
 www.topeka.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Topeka on Yhdysvaltojen Kansasin osavaltion pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Kansas-joen varrella osavaltion itäosassa. Sen asukasluku oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 126 587. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 233 870.
Maantiede

Topeka sijaitsee Shawneen piirikunnassa Kansasin osavaltion itäosassa Kansas-joen varrella. Kaupungin läpi kulkee myös kaksi Kansasin sivujokea, Soldier Creek ja Shunganunga Creek. Kansasin ja Missourijoen yhtymäkohta sijaitsee noin 100 kilometriä kaupungista jokea alavirtaan. Jokilaaksoa ympäröi preeria.
Topekan kesät ovat kuumia, joskin tukallimman kuumuuden ja korkean ilmakosteuden kausi on lyhyt. Alueen sateet saadaan pääosin huhtikuun ja syyskuun välisenä aikana. Rankat sateet saattavat aiheuttaa tulvien vaaran. Talven kylmin ajanjakso on ohi suhteellisen nopeasti. Talvella sateet tulevat usein lumena.
Historia

Topekan nimi on omaksuttu intiaaneilta, mutta sen merkityksestä ei ole varmuutta. Kahden eri teorian mukaan nimi viittaa joko sumuiseen kukkulaan, tai hyvään perunamaahan. Ensimmäiset eurooppalaiset nykyisen Topekan paikalla olivat kanadanranskalaiset Pappanin veljekset, jotka olivat avioituneet paikallisten kansa-intiaanien kanssa vuonna 1842 ja olivat aloittaneet lauttaliikenteen Kansas-joen yli. Vuonna 1854 New England Emigrant Aid Companyn Charles L. Robinson ja pennsylvanialainen Cyrus K. Holliday ostivat maata nykyisen kaupungin paikalta. 14. huhtikuuta 1857 paikalle perustettiin paikallisen nimen Topeka saanut kaupunki. Holliday toimi kaupungin ensimmäisenä pormestarina ja Robinson houkutteli paikalle orjuutta vastustaneita siirtolaisia Uuden Englannin alueelta. Kysymys Kansasin asemasta mahdollisena uutena orjaosavaltiona jakoi paikallisia voimakkaasti ja Topeka oli eri osapuolten yhteenottojen näyttämö. Kansasista tuli Yhdysvaltojen osavaltio vuonna 1861 ja osavaltion perustuslain mukaan osavaltion pääkaupungista päätettäisiin myöhemmin äänestyksellä. Robinsonista  tuli Kansasin kuvernööri ja hän tuki Topekan valintaa pääkaupungiksi asemasta kilpailleen Lawrencen sijaan. Topekasta tuli pääkaupunko vielä vuonna 1861. Robinson tuki myös Atchison, Topeka and Santa Fe Railway-rautatieyhtiön toimintaa, joka aloitti rautatien rakentamisen Topekasta kohti länttä vuonna 1869. Yhtiön johdossa toimi Holliday ja sen päätoimisto, sekä konepaja sijaitsi Topekassa. Kaupungin asukasluku oli kasvanut vuoden 1862 lukemasta 700 5 000:n vuonna 1870.
1900-luvun alkupuolella Topeka tunnettiin Karl Menningerin ja hänen isänsä Charles F. Menningerin perustamasta Menninger-säätiöstä, joka tutki mielenterveyttä. Perhettä on pidetty nykyiaikaisen psykiatrian tuojina Yhdysvaltoihin ja Topekan psykoanalysian instituutti oli avattu vuonna 1938. Kaupungin talous perustui pitkään elintarviketeollisuudelle ja rautatien toiminnalle, mutta toisen maailmansodan myötä alkoi syntyä sotatarviketeollisuutta ja asevoimien toimintaan liittyneitä palveluja. Forbesin lentotukikohta avattiin lähistölle vuonna 1944. Vuonna 1954 Topekassa käytiin julkisten koulujen rotuerotteluun puuttunut oikeustaistelu Brown v. Board of Education of Topeka. Yksi rotuerotelluista kouluista oli Topekalainen Monroen peruskoulu, joka on nykyisin suojeltu historiallinen kohde. Vuonna 1966 kaupunkia hävitti tuhoisa ja maan siihenasti kalleimmaksi tullut pyörremyrsky. Huomattava isku oli myös Forbesin lentotukikohdan sulkeminen vuonna 1974.
Talous

Topekan talouden tärkeimmät sektorit ovat maatalous, tuotanto ja hallinto. Hallinto on huomattava työnantaja ja sen työnatnajiin kuuluvat liittovaltio, osavaltio ja piirikunta. Huomattva merkitys on myös palvelualalla, kuten terveydenhuollolla, koulutuksella, vakuutusalalla ja finanssipalveluilla. Huomattva työnantaja on esimerkiksi Washburnin yliopisto.
Kotitalouksien keskimääräiset vuotuiset ansiot Topekassa vuosien 2013 ja 2017 välillä 46 087 dollaria ja henkilöä kohden 26 048 dollaria. Kaupungin asukkaista 16,7 % eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Topekan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 127 473 ja vuoden 2018 arvion mukaan 125 904. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 233 870. Topekan asukkaista 78,9 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 68,9 %), 10,4 % mustia, 0,8 % intiaaneja, 1,5 % aasialaisia ja latinoja mistä tahansa rodusta 14,3 %. Topekan asukkaista 5,3 % oli syntynyt ulkomailla ja 10,5 % puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Topeka Wikimedia Commonsissa
Kansasin osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Allen  Anderson  Atchison  Barber  Barton  Bourbon  Brown  Butler  Chase  Chautauqua  Cherokee  Cheyenne  Clark  Clay  Cloud  Coffey  Comanche  Cowley  Crawford  Decatur  Dickinson  Doniphan  Douglas  Edwards  Elk  Ellis  Ellsworth  Finney  Ford  Franklin  Geary  Gove  Graham  Grant  Gray  Greeley  Greenwood  Hamilton  Harper  Harvey  Haskell  Hodgeman  Jackson  Jefferson  Jewell  Johnson  Kearny  Kingman  Kiowa  Labette  Lane  Leavenworth  Lincoln  Linn  Logan  Lyon  Marion  Marshall  McPherson  Meade  Miami  Mitchell  Montgomery  Morris  Morton  Nemaha  Neosho  Ness  Norton  Osage  Osborne  Ottawa  Pawnee  Phillips  Pottawatomie  Pratt  Rawlins  Reno  Republic  Rice  Riley  Rooks  Rush  Russell  Saline  Scott  Sedgwick  Seward  Shawnee  Sheridan  Sherman  Smith  Stafford  Stanton  Stevens  Sumner  Thomas  Trego  Wabaunsee  Wallace  Washington  Wichita  Wilson  Woodson  Wyandotte 
Kaupungit (suurimmat):   Andover  Derby  Dodge City  Emporia  Garden City  Gardner  Great Bend  Hays  Hutchinson  Junction City  Kansas City  Lawrence  Leavenworth  Leawood  Lenexa  Liberal  Manhattan  Newton  Olathe  Overland Park  Pittsburg  Prairie Village  Salina  Shawnee  Topeka (pääkaupunki)  Wichita 
Topeka vuonna 1869.
Näkymä vuodelta 1980.
Kansas State Capitol.
Leila Haaparanta

| Leila Haaparanta> Leila Taiminen.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Leila Taiminen
Syntynyt: 20. lokakuuta 1954 Kalvola
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Instituutti:  Tampereen yliopisto
Tutkimusalue:  filosofia
Leila Tuulikki Haaparanta (o.s. Taiminen, s. 20. lokakuuta 1954 Kalvola) on suomalainen filosofi. Hän on Tampereen yliopiston filosofian emeritaprofessori. Haaparanta on myös teoreettisen filosofian dosentti Helsingin yliopistossa. Hän jäi eläkkeelle vuodenvaihteessa 2018–2019.
Haaparanta opiskeli Helsingin yliopistossa aluksi kirjallisuustiedettä, suomalais-ugrilaista kielentutkimusta ja historiaa, yleistä kielitiedettä ja puheoppia ja siirtyi filosofian pääaineopiskelijaksi vasta myöhemmin. Pro gradu -tutkielmansa hän teki Oiva Ketosen ohjauksessa behavioraalisesta merkitysteoriasta ja intentionaalisuudesta. Gradun ja lisensiaatintutkimuksen jälkeen Haaparanta työskenteli Jaakko Hintikan tutkimusprojektissa ja kiinnostui modernin logiikan filosofisesta taustasta ja olemisen kysymyksestä. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1985. Väitöskirja Frege's Doctrine of Being käsitteli logiikan epistemologista ja metafyysistä perustaa ja sai kansainvälistä näkyvyyttä. Postdoc-tutkimusta Haaparanta teki Yalen yliopistossa.
Haaparanta valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2002. Academia Europæa -tiedeakatemian jäsen hän on ollut vuodesta 2011.
Haaparannan puoliso on professori Pertti Haaparanta.
Julkaisuja

Semi-Ramistic studies essays in honour of Raimo Tuomela (1980)
Alanen, Lilli & Lumme, Terhi & Taiminen, Leila (toim.): Huippuluokan tutkielmia: Esa Saarisen 30-vuotispäivän kunniaksi.  (Helsingin yliopiston filosofian laitoksen julkaisuja 2/1983)  Helsingin yliopisto, 1983.  ISBN 951-45-3047-0
Frege's Doctrine of Being.  (Acta Philosophica Fennica, Fasc. XXXIX, väitöskirja)  Helsinki:  Suomen Filosofinen yhdistys, 1985.  ISBN 951-95055-3-9
Frege synthesized: Essays on the philosophical and foundational work of Gottlob Frege (1986)
Haaparanta, Leila & Niiniluoto, Ilkka: Johdatus tieteelliseen ajatteluun.  (Helsingin yliopiston filosofian laitoksen julkaisuja 3/1986. 6., korjattu painos)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 1991.  ISBN 951-45-4077-8
Nainen, järki ja ihmisarvo esseitä filosofian klassikoiden naiskäsityksistä (1986)
Language, knowledge, and intentionality perspectives on the philosophy of Jaakko Hintikka (1990)
Haaparanta, Leila (toim.): Mind, Meaning and Mathematics. Essays on the Philosophical Views of Husserl and Frege. (1994)
Mind and cognition philosophical perspectives on cognitive science and artificial intelligence (1995)
Haaparanta, Leila & Oesch, Erna (toim.): Kokemus.  (Artikkelit perustuvat Suomen filosofisen yhdistyksen 8.–9.1.2001 Tampereella järjestämän tutkijakollokvion Kokemus esitelmiin. Acta philosophica Tamperensia vol. 1)  Tampere:  Tampere University Press, 2002.  ISBN 951-44-5447-2
Rajan taju.  Helsinki:  Gaudeamus, 2019.  ISBN 978-952-345-003-5
Kirjallisuutta

Luoma, Kaisa & Oesch, Erna & Vilkko, Risto (toim.): Filosofisia tutkielmia: In honorem Leila Haaparanta.  (Professori Leila Haaparannan 50-vuotisjuhlakirja. Acta Philosophica Tamperensia vol. 4)  Tampere:  Tampere University Press, 2004.  ISBN 951-44-6106-1
Aiheesta muualla

Haaparanta, Leila: Millainen on filosofinen ongelma? (Virkaanastujaisluento, 1999). niin & näin 4/1999, 3–6.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 2  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Alankomaat 
Tieteilijät:  PhilPeople 
Henkilöt:  DDB  Trove  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Suomen itsenäisyyspäivä

| Suomen itsenäisyyspäivä |
| --- | --- |
 Suurikokoinen Suomen lippu salossa Helsingin Tähtitorninmäellä. Siniristilippu on ollut käytössä Suomen lippuna 28. toukokuuta 1918 alkaen. Kuva vuodelta 2011.
Tyyppi:  kansallispäivä
Vietetään:  6. joulukuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ensimmäisen kerran:  6. joulukuuta 1919
Juhlapäivän tapahtumia:  mm. Itsenäisyyspäivän vastaanotto, lipunnostoja, juhlajumalanpalvelus, Puolustusvoimien valtakunnallinen itsenäisyyspäivän paraati
Liittyy:  Suomen itsenäistymiseen
Suomen itsenäisyyspäivä on Suomen kansallispäivä, jota vietetään 6. joulukuuta 1917 tapahtuneen itsenäistymisen kunniaksi. Itsenäisyyspäivä on arvokas ja vakavamielinen juhla, johon liittyy sodan ja kaatuneiden muisteleminen. Päivään liittyy monia jokavuotisia perinteitä, kuten jo ensimmäisen presidentin ajoista vietetty tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotto, paraateja, soihtukulkueita ja uudempana perinteenä Tuntemattoman sotilaan televisioesitys.
Joulukuun kuudetta päivää on vietetty itsenäisyyspäivänä vuodesta 1919 alkaen, jolloin siitä tuli kouluissa, tuomioistuimissa ja virastoissa yleinen vapaapäivä. Siitä tuli palkallinen vapaapäivä vuonna 1929 ja yleinen juhla- ja vapaapäivä vuonna 1937. Itsenäisyyspäivä on liputuspäivä.
Historia

Suomen suuriruhtinaskunta itsenäistyi Venäjästä omaksi tasavallaksi 6. joulukuuta 1917. Bolševikit olivat kaapanneet Venäjällä vallan lokakuun vallankumouksessa 7.–8. marraskuuta 1917, ja joulukuun 4. päivänä 1917 P. E. Svinhufvudin johtama senaatti antoi Suomen itsenäisyysjulistuksen. Eduskunta hyväksyi itsenäisyysjulistuksen joulukuun 6. päivänä äänin 100–88.
Itsenäisyyden alkuvaiheessa itsenäisyyspäivästä oli eri mielipiteitä. Oikeisto ajatteli, että Suomi irrottautui Venäjästä kokonaan vasta sisällissodan päätyttyä, ja halusi juhlia itsenäisyyttä valkoisen armeijan voitonparaatin päivänä 16. toukokuuta. Vasemmisto puolestaan ajoi itsenäisyyspäiväksi marraskuun 15. päivää, koska kansanvaltaa edustanut Suomen eduskunta oli julistautunut korkeimman vallan käyttäjäksi 15. marraskuuta 1917. Kun itsenäisyysjulistuksen hyväksymisestä oli kulunut vuosi 6. joulukuuta 1918, akateemiset piirit juhlistivat vuosipäivää.
Valtioneuvosto päätti 20.11.1919, että Suomen itsenäisyyspäivä on  6. joulukuuta ja määräsi sen vapaapäiväksi valtion virastoissa, kouluissa ja tuomioistuimissa. Vuonna 1929 päivä säädettiin lailla yleiseksi palkalliseksi vapaapäiväksi. Vuonna 1937 säädettiin laki itsenäisyyspäivän viettämisestä yleisenä juhla- ja vapaapäivänä. Sen mukaan itsenäisyyspäivän tuli olla palkallinen vapaapäivä tai siitä on maksettava korotettua palkkaa, kuten sunnuntaityöstä, jos ei ole mahdollista antaa vapaapäivää.
Itsenäisyyspäivä on virallinen liputuspäivä. Liputus päättyy muista talven liputuspäivistä poikkeavasti vasta kello 20.
Perinteet

Suomessa itsenäisyyspäivä on rakenteeltaan hyvin perinteinen.
Perinteet > Tähtitorninmäen lipunnosto

Vuodesta 1957 lähtien Helsingin Tähtitorninmäellä on joka vuosi itsenäisyyspäivän aamuna kello 9 järjestetty juhlallinen lipunnosto, jonka yhteydessä pidetään puheita ja esitetään kuorolaulua. Tilaisuuden järjestäjänä toimii Suomalaisuuden liitto, lipun nostaa nykyisin partiolippukunta NMKY:n Rastipartio ja siellä esiintyvät muun muassa Viipurin Lauluveikot. Tilaisuus radioidaan sekä televisioidaan suorana lähetyksenä.
Perinteet > Itsenäisyyspäivän juhlajumalanpalvelus

Itsenäisyyspäivän juhlajumalanpalvelus pidetään Helsingin tuomiokirkossa. Vuodesta 1998 jumalanpalvelus on ollut yleiskristillinen ja siihen ovat osallistuneet useat kirkot. Juhlajumalanpalvelukseen osallistuu valtion ylin johto, kuten presidentit, valtioneuvosto, eduskunnan puhemiehet, valtion ylimmät virkamiehet sekä kansanedustajat – kirkon sivuparville ovat päässeet tavalliset seurakuntalaiset. Jumalanpalvelus on televisioitu.
Perinteet > Sankarihaudat

Itsenäisyyspäivänä monet vierailevat sankarihaudoilla muistamassa sodissa kaatuneita. Monesti haudalle asetetaan kynttilä ja kunnan reserviläiset järjestävät sankarihautausmaalle kunniavartion.
Perinteet > Kunniamerkkien jako ja ylennykset

Itsenäisyyspäivänä ja Puolustusvoimain lippujuhlan päivänä tasavallan presidentti myöntää kunniamerkkejä ja puolustusvoimien ylennyksiä.
Perinteet > Ylioppilaiden soihtukulkue

Useassa yliopistokaupungissa on itsenäisyyspäivänä ylioppilaiden soihtukulkue.
Perinteet > Kynttilöiden poltto

Itsenäisyyspäivänä on tapana sytyttää ikkunalle kaksi sinivalkoista kynttilää. Varmaksi ei tiedetä, mistä kynttiläperinne on saanut alkunsa. Yhden käsityksen mukaan kynttilöiden poltto juontaa juurensa Ruotsin valtakunnan ajoilta. Tuolloin kynttilät sytytettiin ikkunoille kuningasperheen merkkipäivinä tai kuninkaiden vieraillessa Suomessa. Autonomian aikana kynttilöitä poltettiin keisariperheen kunniaksi. Sortovuosina kynttilöitä alettiin polttaa Runebergin päivänä 5. helmikuuta vastalauseena venäläistämistä vastaan. Kahden rinnakkaisen kynttilän polttoa samalla ikkunalla on pidetty myös jääkäriliikkeen tapana merkitä suojatalo, etappitalo, jossa Saksaan jääkäriksi aikova saattoi yöpyä turvallisesti. Vakituinen perinne kynttilöistä ikkunalaudalla tuli kuitenkin vasta vuonna 1927, kun Itsenäisyyden Liitto kehotti sytyttämään kynttilät itsenäisyyspäivän illaksi klo 18–21. Nykyään kynttilöiden poltto lopetetaan usein klo 20.
Perinteet > Itsenäisyyspäivän vastaanotto Presidentinlinnassa

Tasavallan presidentti pitää itsenäisyyspäivän illalla suuren juhlavastaanoton Presidentinlinnassa. Juhlaan on kutsuttu muun muassa hallitus, kansanedustajia, suurlähettiläitä, sotaveteraaneja, urheilijoita ja taiteilijoita. Juhlien televisiolähetys on suosittu ohjelma. Juhlien seuraamiseen kuuluu juhlijoiden asujen arvioiminen. Juhlavastaanoton televisiolähetystä on 2000-luvulla seurannut yleensä yli kaksi miljoonaa suomalaista. Vuonna 2015 juhlavastaanottoa seurasi enimmillään 2,6 miljoonaa katsojaa.
Itsenäisyyspäivän vastaanotto alkoi presidentti K. J. Ståhlbergin aikana. Sotien jälkeen juhlat on neljää poikkeustapausta lukuun ottamatta järjestetty vuosittain. Nykyisin juhliin kutsutaan 1 600–2 000 vierasta.
Perinteet > Puolustusvoimien valtakunnallinen itsenäisyyspäivän paraati

Puolustusvoimien valtakunnallinen itsenäisyyspäivän paraati järjestetään vuosittain eri kaupungeissa. Se on tapahtumana suuri sotilasparaati, johon marssivien osastojen, joukko-osastojen ja kansalaisjärjestöjen lisäksi järjestetään yleensä ilmavoimien ylilento. Itsenäisyyspäivän paraati televisioidaan, ja esimerkiksi vuonna 2015 lähetys sai miljoonayleisön.
Lisäksi itsenäisyyspäivänä järjestetään joitain paikallisia paraateja.
Perinteet > Veikko Hurstin itsenäisyysjuhla

Veikko Hursti järjesti vuosien ajan itsenäisyyspäivänä lahjoitusten avulla vähävaraisille lounaan ja vaateapua. Veikko Hurstin kuoltua hänen poikansa Heikki Hursti on jatkanut perinnettä.