stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Egyptin pyramidit
Historia > Neljännen dynastian aikaiset pyramidit

Neljännen dynastian ensimmäinen faarao Sneferu rakennutti kaksi pyramidia ja mahdollisesti viimeisteli isänsä Hunin aloittaman pyramidin. Näistä suurin on niin sanottu Taitettu pyramidi, jonka nousukulma loivenee huippua kohti. Sneferun poika Khufu (Kheops) rakennutti haudakseen Kheopsin pyramidin, joka on kaikista pyramideista suurin. Kheopsin pyramidi eroaa muista pyramideista myös siten, että siinä on kolme erillistä kammiota. Khufun seuraaja Djedefra rakennutti pyramidinsa Gizasta viisi kilometriä pohjoiseen, eikä siitä ole enää paljoa jäljellä. Hänen seuraajansa Khefren rakennutti lähes Kheopsin pyramidin korkuisen Khefrenin pyramidin sen viereen. Pyramidin huipulla on yhä jäljellä sen alkuperäistä pinnoitusta. Khefrenin poika Menkaure rakennutti Gizan kolmannen pyramidin, Mykerinoksen pyramidin, joka on naapureitaan pienempi. Neljännen dynastian viimeinen faarao, Sepseskaf, ei enää rakennuttanut pyramidia.
Historia > Myöhemmät pyramidit

Viidennen dynastian faaraot rakensivat hautamonumenttinsa yleensä Sakkaraan ja Abusiriin. Nämä pienehköt pyramidit eivät ole säilyneet yhtä hyvin kuin neljännen dynastian pyramidit. Myös 12. dynastian ja 25. dynastian faaraot rakensivat pieniä pyramideja.
Kun pyramidit olivat osoittautuneet helpoiksi kohteiksi haudanryöstäjille, egyptiläiset alkoivat haudata kuninkaitaan salaisiin kalliohautoihin.
Suuntaus ja rakentaminen > Muita teorioita rakentamisesta

Teorian sementistä valetuista lohkareista esitti ensimmäisen kerran ranskalainen Joseph Davidovits 1980-luvulla. Viime vuosina hän on saanut belgialaisen Notre-Dame de la Paix -yliopiston fyysikon Guy Demortierin tuen. Demortier ei usko, että pyramidien rakentaminen kokonaisista kivilohkareista olisi ollut edes mahdollista.
Uudistettu ramppiteoria on ranskalaisen arkkitehti Jean-Pierre Houdin julkaisema keväällä 2007. Sen mukaan Kheopsin kivet kiskottiin ylös pyramidin sisällä kulkevia ramppeja pitkin. Pyramidien kulmat olisivat myös jätetty auki, jotta kivien kääntäminen olisi ollut mahdollista. National Geographic -kanavan dokumentti esitti, että Houdin teoria mahdollistaa sen, että pyramidien sivut kohtaavat symmetrisesti rakennelman huipulla sen rakennuttua, jota aiemmat teoriat eivät ehkä mahdollista.
Suurimpia Egyptin pyramideja

| Pyramidi | Sijainti | Rakennuttaja | Dynastia | Korkeus (alkuperäinen) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sakkaran porraspyramidi | Sakkara | Djoser | 3. | 60 m |
| Taitettu pyramidi | Dahshur | Sneferu | 4. | 105 m |
| Punainen pyramidi | Dahshur | Sneferu | 4. | 105 m |
| Meidumin pyramidi (Katkaistu pyramidi) | Meidum | Sneferu (?) | 4. | 92 m |
| Kheopsin pyramidi (Suuri pyramidi) | Giza | Khufu | 4. | 147 m |
| Djedefran pyramidi | Abu Roash | Djedefra | 4. | 67 m |
| Khefrenin pyramidi | Giza | Khafre | 4. | 144 m |
| Mykerinoksen pyramidi | Giza | Menkaure | 4. | 65 m |
| Neferirkaran pyramidi | Abusir | Neferirkara | 5. | 72 m |
| Senusret III:n pyramidi | Dahshur | Senusret III | 12. | 78 m |
| Musta pyramidi | Dahshur | Amenemhet III | 12. | 75 m |
| Hawaran pyramidi | Hawara | Amenemhet III | 12. | 58 m |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Egyptin pyramidit Wikimedia Commonsissa
Sakkaran porraspyramidi.
Gizan pyramidit, joiden edessä on kolme pienempää kuningatarten pyramidia.
Viidennen dynastian faarao Neferirkare Kakain pyramidin rauniot.
Pyramidin uloimmat kerrokset ja katekivien asettelu.
Erityyppisiä ramppeja, jollaisia pitkin kivet voitiin nostaa ylös.
Musta pyramidi käytävineen ja ympäröivine rakennuksineen.
René de Castries

René de La Croix de Castries, yleisimmin duc de Castries (6. elokuuta 1908 Bastide-d’Engrasin linna, Gard, Ranska – 17. heinäkuuta 1986) oli ranskalainen historioitsija. Hän oli myös Ranskan akatemian jäsen.
Elämäkerta

René de Castries vietti lapsuutensa Gaujacin linnassa Gardin departementissa sekä Nîmesissä. Hän opiskeli Fribourgin Saint-Jean collègessa ja Versailles’n Sainte-Geneviève -koulussa ennen opiskeluaan École libre des sciences politiques -korkeakoulussa, jossa hän suoritti loppututkinnon vuonna 1932 julkisen talouden osastolla. Hän oli suunnitellut diplomaatin uraa mutta luopui suunnitelmista avioitumisensa jälkeen. Hän avioitui Monique de Cassagnen kanssa 1934.
Vuonna 1935 hän osti itselleen Castriesin linnan läheltä Montpellier’n kaupunkia. Myyjänä oli d’Harcourtin perhe, jolle linna oli siirtynyt viimeisen Castries-sukuisen herttuan lesken uudelleenavioitumisen myötä. René de Castries ryhtyi kunnostamaan rakennusta ja viljelemään viiniä linnaa ympäröivillä mailla. Syyskuussa 1938 hän osallistui liikekannallepanoon, ja hänet lähetettiin Libanoniin. Hänet kotiutettiin Castriesiin 1940, ja vuonna 1941 hänen valittiin alueen kunnanjohtajaksi. Lisäksi hän otti tehtäväkseen järjestään sukunsa arkiston ja kirjoitti sen ohessa useita romaaneja.
Vuonna 1944 hänet valittiin jatkamaan kotikuntansa kunnanjohtajana, ja hän toimi tehtävässä vuoteen 1950. Samalla hän jatkoi kirjoittamistyötään ja kirjoitti säännöllisesti päiväkirjaansa. Vuonna 1951 hän kuitenkin muutti Pariisiin ja aloitti historiallisten kirjojen kirjoittamisen. Vuonna 1956 hän julkaisi esi-isänsä de Castriesin elämäkerran, josta hän sai Ranskan akatemian kirjallisuuspalkinnon. Tämän jälkeen hänellä oli tapana julkaista yksi historiallinen teos joka vuosi, ja hän oli erityisen kiinnostunut aikakaudesta 1750–1859.
Castriesin herttua valittiin Ranskan akatemian jäseneksi 1972. Vuonna 1985 hän luovutti Castriesin linnan Ranskan instituutille, jonka alaisuudessa myös Ranskan akatemia toimii.
Teokset

Mademoiselle de Méthamis, romaani, Prix Balzac, Pariisi, Calmann-Lévy, 1945
Monsieur de Gerland, romaani, Pariisi, Jean Vigneau, 1947
Les Ténèbres extérieures, romaani, Pariisi, La Colombe, 1951
Le Maréchal de Castries, Pariisi, Fayard, 1956
Languedoc méditerranéen, yhteistyössä André Chamson kanssa, Pariisi, Hachette, 1956
Le Château de Castries,  André Barry, 1958
Le Testament de la Monarchie. Osa I : L’indépendance américaine, Pariisi, Fayard, 1958
Le Testament de la Monarchie. Osa II : L’Agonie de la Royauté, Pariisi, Fayard, 1959
Les Rencontres de Stanley, Pariisi, France-Empire, 1960
Mirabeau ou l’échec du Destin, Pariisi, Fayard, 1960
Le Règne de Louis XVI, Club du livre, 1961
Le Testament de la Monarchie. Osa III : Les Émigrés, Pariisi, Fayard, 1962
Maurice de Saxe, Pariisi, Fayard, 1963
La Conspiration de Cadoudal, Pariisi, Del Duca, 1964
Les guerres de Louis XIV et de Louis XV, Pariisi, Plon-Perrin, 1964
Le Testament de la Monarchie. Tome IV : De Louis XVIII à Louis-Philippe, Pariisi, Fayard, 1965
La vie quotidienne des émigrés, Pariisi, Hachette, 1966
Orages sur l’Église, SPES, 1967
Madame du Barry, Pariisi, Hachette, 1967
Louis XVIII, portrait d’un roi, Pariisi, Hachette, 1969
Le Testament de la Monarchie. Osa V : Le Grand Refus du Comte de Chambord,  Pariisi, Hachette, 1970
Henri IV, Roi de Cœur, Roi de France, Pariisi, Larousse, 1970
Histoire de France des origines à 1970, Pariisi, Robert Laffont, 1971
Madame Récamier, Pariisi, Larousse, 1971
Figaro ou la vie de Beaumarchais, Pariisi, Hachette, 1972
La fin des Rois
Louis XVIII à la recherche de son Royaume (1789–1815), Pariisi, Tallandier, 1972
La France de Louis XVIII (1815–1824), Pariisi, Tallandier, 1972
Charles X (1757–1836), Pariisi, Tallandier, 1972
Louis-Philippe, Roi des Français (1830–1840), Pariisi, Tallandier, 1973
L’écroulement de la Monarchie (1840–1848), Pariisi, Tallandier, 1973
La conquête de la Terre Sainte par les Croisés, Pariisi, Albin Michel, 1973
La Fayette, pionnier de la liberté, Pariisi, Hachette, 1974
La France et l’indépendance américaine, Pariisi, Librairie académique Perrin, 1975
Chateaubriand ou la puissance du songe, Pariisi, Librairie académique Perrin, 1976
Papiers de famille, Pariisi, France-Empire, 1977
L’aube de la Révolution, réédition de l’Agonie de la royauté, Pariisi, Tallandier, 1978
La vieille dame du quai Conti, Pariisi, Librairie académique Perrin, 1978
Rois et reines de France, Pariisi, Tallandier, 1979
Les rendez-vous de l’Histoire, Pariisi, Librairie académique Perrin, 1979
Louis-Philippe, Pariisi, Tallandier, 1980
La Terreur blanche, Pariisi, Librairie académique Perrin, 1980
La Pompadour, 1983
Monsieur Thiers, Pariisi, Librairie académique Perrin, 1983
La reine Hortense, 1984
Julie de Lespinasse, 1985
La scandaleuse Madame de Tencin, Pariisi, Librairie académique Perrin, 1986 (postuumi)
Aiheesta muualla

René de Castries Académie française. (ranskaksi)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Marc Boegner | Ranskan akatemian jäsen  Tuoli 2 1972–1986 | Seuraaja: André Frossard |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  IdRef
Kaskea Group

| Kaskea Group  Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1972
Kotipaikka:  Ylihärmä, Kauhava
Kotisivu:  kaskea.fi
Kaskea Group Oy on vuonna 1972 Kauhavan Ylihärmässä perustettu kylttejä ja liikennemerkkejä valmistava yritys.
Aiheesta muualla

Laatukilven verkkosivut
Aineen taidemuseo

| Aineen taidemuseo |
| --- | --- |
 Rajakartano, jossa sijaitsee taidemuseon lisäksi Tornion pääkirjasto.
Tyyppi:  Taidemuseo
Osoite:  Torikatu 2, 95400 Tornio
Sijainti:  Tornio 
Perustettu:  1986
Kotisivut:  Aineen taidemuseo
Koordinaatit:  
 fiAineen taidemuseo 
    
Aineen taidemuseo on Tornion länsirannalla sijaitseva taidemuseo ja Tornionlaakson visuaalisen kulttuurin keskus, jota pitää yllä 1974 perustettu Aineen Kuvataidesäätiö. Museon taustalla on torniolaisten Eila (1920-2013) ja Veli Aineen (1919–2008) vuosikymmenien mittainen taiteen keräily. Torniolaisarkkitehdin Matti Porkan suunnitteleman museorakennuksen, jossa on myös kaupunginkirjasto, rakennutti Tornion kaupunki. Rakennus itsessään valmistui jo vuonna 1985, mutta se vihittiin ja avattiin vasta 7. maaliskuuta 1986 Tellervo Koiviston toimesta.
Museon kokoelma sisältää suomalaista taidetta 1800-luvulta nykypäivään, esimerkiksi Tyko Sallisen Kinkerit ja Elin Danielson-Gambogin Omakuvan vuodelta 1899.
Aineen taidemuseon kokoelmaan pyritään hankkimaan muun muassa pohjoissuomalaista nykytaidetta. Vuosittain siellä on 4–6 vaihtuvaa näyttelyä.
Veli Aine, kauppaneuvos, taidekeräilijä
Joutsan kirkko

| Joutsan kirkko |
| --- | --- |
 Joutsan kirkko elokuussa 2011.
Sijainti:  Jousitie 42 B, 19650 Joutsa
Koordinaatit:  61°44′30″N, 026°06′58″E
Seurakunta:  Jyväskylän seurakunta
Rakentamisvuosi:  1813, kellotapuli 1820
Suunnittelija:  Heikki Juhonpoika Salo, kellotapuli Eerik Jaakonpoika Leppänen. Vuoden 1938 peruskorjaus Ilmari Launis. Vuoden 1998 korjaus Jaakko Merenmies.
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  600
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sankarihaudat.
Joutsan kirkko on Joutsassa sijaitseva kirkkorakennus, se on vuonna 1860 itsenäistyneen Joutsan seurakunnan ensimmäinen kirkko. Kirkko on hirsistä rakennettu, tyypiltään sisäviisteinen tasavartinen ristikirkko. Se on rakennettu nykyisessä Sastamalassa sijaitsevaa Kiikan kirkkoa varten laadittujen piirustusten pohjalta. Joutsan kirkon rakensi ruoveteläinen Heikki Juhonpoika Salo. Salo oli ollut kirkonrakentaja Mats Åkergrenin avustajana monilla kirkkotyömailla, Kiikan kirkkokin on Åkergrenin rakentama.
Rakentaminen ja ulkoasu

Joutsan kirkkoa varten oli hankitty piirustukset jo vuonna 1793, mutta rakennushanke viivästyi. Hankituista suunnitelmista luovuttiin ja kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1811 Kiikan kirkon piirustusten pohjalta. Kirkko valmistui 1813. Kirkko on sisäviisteinen ristikirkko, jonka päällä on 12-kulmainen attika, matala lisäkerros, ja sen päällä vielä kahdeksankulmainen lyhty. Kirkon alkuperäinen vesikatto oli lautakatto. Sakaroiden päissä olevat eteiset ovat lautarakenteiset, ne on lisätty vuonna 1857 tehdyssä korjauksessa, silloin lisättiin myös puolipyöreät ikkunat, jotka antavat valoa lehtereille ja eteisiin. Samassa korjauksessa lautakatto korvattiin paanukatolla. Vuonna 2004 attikaan muutettiin peltikatto.
Sisätilat

Kirkon seinät ovat hirsipinnalla ja sisätilat ovat jokseenkin koristelemattomat. Sakaroiden sisäkatot ovat tynnyriholvin muotoiset, ristikeskuksessa on korkea kupoli. Länsilehteri uudistettiin vuonna 1879, koska kirkkoon hankittiin 9-äänikertaiset urut. Urkulehterin kaiteeksi rakennettiin balustradikaide. Kirkko sai lämmityskaminat vuonna 1911.
Vuonna 1938 kirkon sisätiloissa tehtiin laajoja muutoksia, suunnitelmat teki arkkitehti Ilmari Launis. Lämmityskaminat vaihdettiin keskuslämmitykseen ja kirkko sai sähkövalaistuksen. Molemmat sivulehterit poistettiin ja urkulehterille tehtiin toinen portaikko, lehteri kaiteineen uudistettiin muutenkin uusia urkuja varten. Uudet 22-äänikertaiset urut teki Kangasalan Urkutehdas. Kirkon penkit ja niiden fasadit uusittiin ja penkkijärjestystä muutettiin siten, että ristikäytävä sulkeutui. Sisävärityssuunnitelman laati taidemaalari Urho Lehtinen.
Katoton saarnastuoli on alkuperäinen. Sitä oltiin hyvää vauhtia uusimassa vuoden 1938 korjaustöiden yhteydessä, Launiksen suunnittelema uusi saarnastuoli oli jo rakennettukin. Sen sijaan, että Rakennushallitus olisi antanut hyväksyntänsä, se ja Muinaistieteellinen toimikunta kielsivätkin vaihdon ja niin vanha saarnastuoli jäi paikoilleen, lähes ainoana alkuperäisenä sisustusrakenteena koko kirkossa. Kirkon alkuperäinen alttaritaulu siirrettiin kellotapulin alakerrassa olevaan museoon. Vanhat kehykset jäivät ja niihin kiinnitettiin Santeri Salokiven maalaus Kristus ristillä. Alttaritaulu on konservoitu 1998.
Vuonna 1969 penkkijärjestys muutettiin takaisin vuoden 1938 korjausta edeltäneeseen muotoon eli ristikäytävä aukaistiin. Myös kirkon sisätiloja maalattiin.
Seuraava laajempi korjaus oli vuonna 1998, korjauksen suunnitteli arkkitehti Jaakko Merenmies. Kirkon lattia lämpöeristettiin ja penkkeihin tuli sähkölämmitys. Urkulehteriltä poistettiin toinen portaikko, kirkkon rakennettiin inva-WC ja morsiushuone. Sakastista irrotettiin väliseinällä erillinen työtila. Kuoria laajennettiin poistamalla muutamia penkkirivejä ja uusimalla alttarikehä. Kirkon sisätiloja maalattiin ja kultauksia uusittiin.
Kirkon urut peruskorjattiin vuonna 2003, ne ovat nyt sähköpneumaattiset ja äänikerrat ovat vuoden 1938 mukaiset. Urkuihin asennettiin digitaalista tallennusta käyttävä muistiosa, Setzer-laite. Urkujen soittopöytä oli ennen lehterin keskellä, se siirrettiin toiseen reunaan.
Kellotapuli

Vuonna 1820 valmistuneen kellotapulin rakensi Eerik Jaakonpoika Leppänen. Tapuli on niin sanottua keskisuomalaista tyyppiä. Ylin osa on kahdeksankulmainen, muut nelikulmaisia. Aiemmin hautausmaan porttihuoneena olleeseen alakerrokseen on sisustettu kirkkomuseo, jossa on joitakin kirkosta pois siirrettyjä esineitä.
Seurakunnan muut kirkot

Kuntaliitosten johdosta Joutsan seurakunnassa muitakin kirkkoja, Leivonmäen kirkko, kesäkirkkona toimiva Luhangan kirkko, Luhangan talvikirkko ja Tammijärven kyläkirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joutsan kirkko Wikimedia Commonsissa
Joutsan kirkko
Joutsan kirkon sisätilat
Kellotapuli.
Taifuuni Bess

| Taifuuni Bess |
| --- | --- |

Nimettiin::  21.heinäkuuta 1982
Laantui::  3. elokuuta 1982
Alin paine::  900hPa
Kovin tuuli::  72 m/s
Kuolleita::  59
 Taifuuni Bessin reitti.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Taifuuni Bess oli vuoden 1982 taifuunikauden 11. trooppinen myrsky, kuudes taifuuni ja ensimmäinen supertaifuuni. Korkeimman tuulen nopeutensa 260 km/h se saavutti avomerellä. Se aiheutti 59 kuolonuhria Etelä-Japanissa.
1416

| --- | --- |
Vuosisadat: 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku
Vuosikymmenet: 1390-luku · 1400-luku · 1410-luku · 1420-luku · 1430-luku · 1440-luku 1450-luku · 1460-luku · 1470-luku · 1480-luku · 1490-luku · 1500-luku
Vuodet: 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409 1410 · 1411 · 1412 · 1413 · 1414 · 1415 · 1416 · 1417 · 1418 · 1419 1420 · 1421 · 1422 · 1423 · 1424 · 1425 · 1426 · 1427 · 1428 · 1429 1430 · 1431 · 1432 · 1433 · 1434 · 1435 · 1436 · 1437 · 1438 · 1439 1440 · 1441 · 1442 · 1443 · 1444 · 1445 · 1446 · 1447 · 1448 · 1449 1450 · 1451 · 1452 · 1453 · 1454 · 1455 · 1456 · 1457 · 1458 · 1459 1460 · 1461 · 1462 · 1463 · 1464 · 1465 · 1466 · 1467 · 1468 · 1469 1470 · 1471 · 1472 · 1473 · 1474 · 1475 · 1476 · 1477 · 1478 · 1479 1480 · 1481 · 1482 · 1483 · 1484 · 1485 · 1486 · 1487 · 1488 · 1489 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509
Tapahtumia

30. toukokuuta – Katolinen kirkko poltti Jeremias Prahalaisen roviolla harhaoppisena.
Luettelo Ranskan maavoimien kalustosta

Tämä on luettelo Ranskan maavoimien nykyisestä kalustosta.
Jalkaväki > Käsiaseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| HK 416 F | Rynnäkkökivääri |  |  |
| FAMAS | Rynnäkkökivääri |  |  |
| SCAR-H PR | Tarkkuuskivääri |  |  |
| MINIMI | Kevyt konekivääri |  |  |
| Glock 17 5.sukupolvi | Pistooli |  |  |
Jalkaväki > Tukiaseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| MAG 58 | Konekivääri |  |  |
| M2 | Konekivääri |  |  |
| AANF1 | Kevyt konekivääri |  | Ase korvataan lähivuosina MAG 58 -konekiväärillä.  |
Jalkaväki > Panssarintorjunta-aseet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT 4 CS | Panssarintorjuntaohjus |  |  | Korvaa LRAC:n asteittain.  |
| ERYX | Panssarintorjuntaohjus |  |  |  |
| VAB | Panssarintorjuntaohjuksilla varustettu panssaroitu ajoneuvo | 30 VAB HOT 110 VAB Milan 185 VAB Eryx |  |  |
| FGM-148 Javelin | Panssarintorjuntaohjus |  |  |  |
| MILAN | Panssarintorjuntaohjus |  |  |  |
Jalkaväki > Kranaatinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MO 81 LLR F1 | Kranaatinheitin |  |  |  |
| MO 120 RT | Kranaatinheitin | 192 |  |  |
| MEPAC | Kranaatinheitinpanssariajoneuvo |  |  |  |
Ajoneuvot > Mönkijät ja moottoripyörät

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sportsman 700 | Mönkijä |  |  |  |
| MV 850 | Mönkijä |  |  |  |
| M-RZR Polaris | Traktorimönkijä |  |  |  |
| Rider | Traktorimönkijä |  |  |  |
Ajoneuvot > Maastoautot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Technamm Masstech GBC 180 | Maastoauto |  |  |  |
| Le Masstech T4 Toyota Land Cruiser HZJ 76 | Maastoauto |  |  |  |
Ajoneuvot > Kuorma-autot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Renault GBC 180 | Kuorma-auto |  |  |  |
| IVECO PPT | Kuorma-auto |  |  |  |
| Renault TRM 100000 | Kuorma-auto |  |  |  |
| Renault TRM 2000 | Kuorma-auto |  |  |  |
Ajoneuvot > Telakuorma-autot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BvS 10 | Panssaroitu telakuorma-auto | 53 |  |  |
| BV 206 | Telakuorma-auto |  |  |  |
Panssaroidut ajoneuvot > Taistelupanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Leclerc | Taistelupanssarivaunu | 200 |  | 200 Leclerc vaunua modernisoidaan vuoteen 2020 mennessä. |
Panssaroidut ajoneuvot > Muut panssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| VBCI | Kuljetuspanssariajoneuvo | 630 |  |  |
| VAB | Kuljetuspanssariajoneuvo | 3 000 |  |  |
| AMX-10RC | Tiedusteluajoneuvo | 248 |  |  |
| ERC-90F4 | Tiedusteluajoneuvo | 110 |  |  |
| VBL | Tiedusteluajoneuvo | 1 470 |  |  |
| DCL | Evakuointipanssariajoneuvo |  |  |  |
Panssaroidut ajoneuvot > Panssaroidut miehistönkuljetusajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Buffalo Mine Protected Vehicle | MRAP | 4 |  |  |
| Aravis | MRAP | 14 |  |  |
| PVP | Light panssaroitu ajoneuvo | 1181 |  |  |
Kenttätykistö > Haupitsit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AMX-30 AuF1 | Panssarihaupitsi | 37 |  |  |
| CAESAR | Ajoneuvoalustainen haupitsi | 77 |  |  |
| TRF1 | Haupitsi | 43 |  |  |
Kenttätykistö > Raketinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M270 MLRS | Raketinheitin | 26 |  |  |
Kenttätykistö > Tykistötutkat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cobra | Vastatykistötutka | 10 |  |  |
| RASIT | Vastatykistötutka | 56 |  |  |
Viesti

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TIC | Intradef-päätelaite |  |  |  |
| SICS | Armeijan tietokoneverkko |  |  |  |
Lentokoneet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PC-6B | Kevyt kuljetuskone | 5 |  |  |
| TBM-700 | Kevyt kuljetuskone | 8 TBM-700 3 TBM-700B |  |  |
Helikopterit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurocopter Tiger | Taisteluhelikopteri | 60+ |  | Tilattu 7 uutta toukokuussa 2015. |
| Aérospatiale Gazelle | Monikäyttöhelikopteri | 127 |  |  |
| Eurocopter Caracal | Raskas kuljetushelikopteri | 8 |  |  |
| Eurocopter Cougar | Kuljetushelikopteri | 23 |  |  |
| NHIndustries NH90 | Kuljetushelikopteri | 13 |  |  |
| Aérospatiale Puma | Kuljetushelikopteri | 88 |  |  |
| Eurocopter Colibri | Kevyt kuljetushelikopteri | 35 |  |  |
Miehittämättömät ilma-alukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Black Hornet PD 100 | Tiedustelulennokki |  |  |  |
| SMDR | Tiedustelulennokki |  |  |  |
| SDT Patroller | Tiedustelulennokki |  |  |  |
Ilmatorjunta

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Matra Mistral | Ilmatorjuntaohjusjärjestelmä |  |  |  |
| NEROD F5-5 | Mikroaaltohäirintälaite Droonien torjuntaan |  |  |  |
Pioneeritoiminta

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ANP VP F1 | Suojanaamari |  |  |  |
| VAB Reco | NBC-tiedusteluajoneuvo | 40 |  |  |
| SPARAT | Silta-ajoneuvo |  |  |  |
| Engin Blindé du Génie (EBG) | Pioneeripanssarivaunu |  |  |  |
| Pont Flottant Motorisé (PFM) | Moottoroitu ponttoonisilta |  |  |  |
Ranneluu

Ranneluut, oikea käsi
Proksimaalinen: A=veneluu, B=puolikuuluu, C=kolmioluu, D=herneluu
Distaalinen: E=iso monikulmaluu, F=pieni monikulmaluu, G=isoranneluu, H=hakaluu
Ranneluut (ossa carpi) muodostavat ranteen luisen osan, joka niveltyy yläpäästään värttinä- ja kyynärluuhun sekä alapäästään kämmenluihin.
Ranneluut ovat kahdessa rivissä. Ranneluiden proksimaalisen rivin luita ovat radiaalisesta ulnaariseen lueteltuina:
veneluu (os scaphoideum)
puolikuuluu (os lunatum)
kolmioluu (os triquetrum)
herneluu (os pisiforme).
Distaalisen rivin luita ovat radiaalisesta ulnaariseen lueteltuina:
iso monikulmaluu (os trapezium)
pieni monikulmaluu (os trapezoideum)
iso ranneluu (os capitatum)
hakaluu (os hamatum).
Ranneluiden lukumäärä vaihtelee eri eläinlajeilla. Ihmisellä ja sialla ovat kaikki kahdeksan ranneluuta, hevosella saattaa puuttua iso monikulmaluu, lihansyöjillä vene- ja puolikuuluu ovat fuusioituneet yhdeksi luuksi. Märehtijöiltä  puuttuu veneluu, lisäksi puolikuu- ja kolmioluu ovat fuusioituneet.