stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nieriä
Kalakannan hoito

Kalakannan hoito on osoittautunut hankalaksi nieriän korkeiden ympäristövaatimusten takia.
Ongelmaksi on ilmennyt myös Suomen verkkokalastus, joka poistaa nieriät vesistöistä yleensä jo ennen kuin ne ovat saavuttaneet pyyntikokonsa. Istuttamisen yhteydessä on otettava huomioon myös muut kalat. Nieriä on huono kilpailija eikä kykene taistelemaan yleensä esimerkiksi siian ja taimenen kanssa. Nieriäjärvien rehevöityminen on myös esteenä nieriän menestymiselle.
Vuoksen vesistössä esiintyvä saimaannieriä poikkeaa geneettisesti Suomen muista nieriäkannoista. Saimaannieriä on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. 2000-luvun alkupuolella istutusten varassa oleva kanta kävi lähellä sukupuuttoa, mutta vuosina 2009–2012 on onnistuttu uudistamaan emokalakantaa ja tilanne on parantunut.
Inarinjärvessä nieriän pyyntimitta eli niin sanottu alamitta on kalastusasetuksen mukaan 45 cm. Vuoksen vesistöalueella sikäli kun kalastus on sallittua, pyyntimitaksi on asetettu 60 cm.
Aiheesta muualla

Salvelinus alpinus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Luonnontieteellinen keskusmuseo: Salvelinus alpinus
ITIS: Salvelinus alpinus (englanniksi)
Yle Elävä arkisto: Saimaan nieriän ja lohen suvut jatkuivat ihmisen käsissä
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q421047  Wikispecies: Salvelinus alpinus  BioLib: 15815  BOLD: 80552  CoL: 79G2M  EoL: 1156463  EPPO: SALVAL  Fauna Europaea: 304752  Fauna Europaea (new): a951ca7c-695d-48bf-aa22-ee9e9631bc22  FishBase: 247  GBIF: 4284021  iNaturalist: 111974  IRMNG: 11217742  ITIS: 162001  IUCN: 19877  NAS: 935  NatureServe: 2.101565  NBN: NHMSYS0000544751  NCBI: 8036  OBIS: 127188  Open Tree of Life: 688324  WoRMS: 127188  Laji.fi: MX.53137 
Inarijärven kannasta peräisin oleva nieriä akvaariossa.
Nieriää katkarapujen kera.
Biden

Biden voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Joe Biden (s. 1942), Yhdysvaltain 46. presidentti 2021–2025
Jill Biden (s. 1951), on Yhdysvaltain ensimmäinen nainen, presidentti Joe Bidenin puoliso
Beau Biden (1969–2015), yhdysvaltalainen poliitikko ja juristi, presidentti Joe Bidenin poika
Hunter Biden (s. 1970), yhdysvaltalainen asianajaja ja lobbari, Joe Bidenin poika
Neilia Hunter Biden (1942–1972), yhdysvaltalainen opettaja, myöhemmin presidentiksi valitun Joe Bidenin ensimmäinen puoliso.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Biden”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Itävallan Grand Prix 1999

|  Itävallan Grand Prix 1999  |
| --- | --- |

Päivämäärä:  25. heinäkuuta 1999
Sijainti:  A1-Ring, Spielberg, Steiermark, Itävalta
Ratatyyppi:  moottorirata
Radan pituus:  4,326 km
Kilpailun pituus:  71 kierrosta, 307,146 km
Paalupaikka
Kuljettaja:   Mika Häkkinen   (McLaren-Mercedes)
Palkintokoroke
Voittaja:   Eddie Irvine   (Ferrari)
Toinen:   David Coulthard   (McLaren-Mercedes)
Kolmas:   Mika Häkkinen   (McLaren-Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Mika Häkkinen   (McLaren-Mercedes)
Kierrosaika:  1.12,107
Itävallan Grand Prix 1999 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 25. heinäkuuta 1999 A1-Ringillä Itävallassa. Jalkaansa murtanutta Michael Schumacheria korvasi Mika Salo. Kilpailun voitti hänen tallikaverinsa Eddie Irvine, jolle uran voitto oli uran toinen.
Kilpailun ensimmäisellä kierroksella David Coulthard törmäsi Mika Häkkiseen työntäen tämän ulos radalta. Mika putosi viimeiselle sijalle, mutta onnistui kilpailun kuluessa nousemaan kolmanneksi.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 4 |  Eddie Irvine | Ferrari | 71 | 1'28:12.438 | 3 | 10 |
| 2 | 2 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 71 | 0.313 | 2 | 6 |
| 3 | 1 |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 71 | 22.282 | 1 | 4 |
| 4 | 8 |  Heinz-Harald Frentzen | Jordan-Mugen-Honda | 71 | 52.803 | 11 | 3 |
| 5 | 10 |  Alexander Wurz | Benetton-Playlife | 71 | +1:06.358 | 10 | 2 |
| 6 | 12 |  Pedro Diniz | Sauber-Petronas | 71 | +1:10.933 | 16 | 1 |
| 7 | 19 |  Jarno Trulli | Prost-Peugeot | 70 | +1 krs. | 20 |   |
| 8 | 7 |  Damon Hill | Jordan-Mugen-Honda | 70 | +1 krs. | 4 |   |
| 9 | 3 |  Mika Salo | Ferrari | 70 | +1 krs. | 7 |   |
| 10 | 18 |  Olivier Panis | Prost-Peugeot | 70 | +1 krs. | 18 |   |
| 11 | 21 |  Marc Gené | Minardi-Ford | 70 | +1 krs. | 22 |   |
| 12 | 9 |  Giancarlo Fisichella | Benetton-Playlife | 68 | Moottori | 12 |   |
| 13 | 20 |  Luca Badoer | Minardi-Ford | 68 | +3 krs. | 21 |   |
| 14 | 17 |  Johnny Herbert | Stewart-Ford | 67 | +4 krs. | 6 |   |
| 15 | 23 |  Ricardo Zonta | BAR-Supertec | 63 | Kytkin | 15 |   |
| Kesk. | 16 |  Rubens Barrichello | Stewart-Ford | 55 | Moottori | 5 |   |
| Kesk. | 11 |  Jean Alesi | Sauber-Petronas | 49 | Polttoaine loppu | 17 |   |
| Kesk. | 14 |  Pedro de la Rosa | Arrows-Renault | 38 | Ulosajo | 19 |   |
| Kesk. | 5 |  Alessandro Zanardi | Williams-Supertec | 35 | Polttoaine loppu | 14 |   |
| Kesk. | 22 |  Jacques Villeneuve | BAR-Supertec | 34 | Vetoakseli | 9 |   |
| Kesk. | 15 |  Toranosuke Takagi | Arrows-Renault | 25 | Moottori | 13 |   |
| Kesk. | 6 |  Ralf Schumacher | Williams-Supertec | 8 | Ulosajo | 8 |   |
Itävallan kansalliskirjasto

| Itävallan kansalliskirjasto> Österreichische Nationalbibliothek |
| --- | --- |

 Osa Itävallan kansalliskirjaston rakennusta Wienissä.
Osoite:  Josefsplatz 1; Postfach 308, Wien, A-1015 Itävalta
Sijainti:  Wien, Itävalta
Koordinaatit:  48.2061°N, 16.3664°E
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Itävallan kansalliskirjasto (saks. Österreichische Nationalbibliothek) on Itävallan kansalliskirjasto, jonka päätoimipiste sijaitsee Wienissä. Nykyinen kansalliskirjasto nähdään keisarillisen hovikirjaston (kaiserliche Hofbibliothek) toiminnan jatkajana. Ensimmäinen keisarillisen hovin kirjastonhoitaja aloitti työnsä vuonna 1575, jota voidaan pitää kansalliskirjaston syntyaikana. Vanhin paikallinen teos on vuodelta 1368, ja on pappi Johannes von Troppaun käsin ruhtinas Albrecht III:lle kirjoittama evankeliumikirja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itävallan kansalliskirjasto Wikimedia Commonsissa
IFLA World Report - Austria (The International Federation of Library Associations and Institutions) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (ifla-world-report.org)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa 2  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki 2  Australia  Kreikka  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 2 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  ISIL  Trove 2  3  4  5  6 
Muut:  RISM  IdRef
Soanjoki

| Soanjoki Соанйоки |
| --- | --- |
 Joki nähtynä alajuoksulla sen ylittävältä tieltä
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Suojärven piiri
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Jänisjoen vesistöalue
Pinta-ala:  126 km²  
Järvisyys:  2,4 % 
Pääuoman pituus:  27 km 
Pääuoman osuudet:  Soanjoki ←Pertinjärven laskupuro
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Soanjärvi 
 :  62.1278°N, 31.1038°E
Laskupaikka:  Jänisjärvi 
 :  62.0681°N, 31.0056°E
Sivu-uomat:  Remssinoja
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  144,9 m  
Laskukorkeus:  64,4 m  
Korkeusero:  80,5 m
Pituus:  19 km  
Kaltevuus:  4,24 m/km
Keskivirtaama:  1,32 m³/s  
Muuta
Soanjoki (ven. Соанйоки, Соан-йоки) on Venäjällä Karjalan tasavalta Suojärven piiri virtaava 19 kilometriä pitkä joki, joka laskee Pieneen Jänisjärveen itäiseen lahteen yhdessä Veljakkajoen kanssa.
Joen kulku

Soanjoki ei muodosta valuma-alueensa koko pääuomaa vaan se alkaa yläjuoksulla sijaitsevasta Soanjärvestä . Joki virtaa lähes etelään noin yhdeksän kilometriä. Joen alkutaival tapahtuu vanhoissa suomalaiskarttojen mainitseman Remssinkorven läpi syvälle kuluneessa laaksossa, jonka pohja on soistunut. Kun joki saapuu Jänisjärven alangolle, putoaa joki alas laaksoon , jonne myös Pieni Jänisjärvi on muodostunut. Joki kääntyy samalla länteen päin. Se pitää suuntansa noin yhdeksän kilometriä eli loppuun asti virraten loppukilometrit Veljakkajoen kanssa sen rinnalla Soanlahteen. Laaksossa on suomalaisaikana asunut viljelyä harjoittaneita Soanlahden kylän asukkaita, mutta nykyään on kylän asukasluku pudonnut kolmeen kymmeneen . Joki alittaa kylältä tulevan tien.
Historiaa

Joensuun asutuksesta on kirjallisia mainintoja vuonna 1500 Novgorodin vatjalaisen viidenneksen verokirjassa. Joen nimi ja kylän nimi sisältävät alkuosan soan, joka suomen yleiskielessä kuuluu sodan. Nimi viittaa siihen, että seudulla olisi taisteltu tai käyty kahakka. Kyse on kaukaisesta tapahtumasta, josta ei ole enää tietoa.
Soanjoessa on kuohunut Roljakoski, jonka pituus oli 193 metriä, pudotus 5,5 metriä ja kosken teho on ollut keskiveden aikana 75 hevosvoimaa (55 kilowattia). Koskessa on toiminut vesimylly.
Soanjoessa toimi Jänisjoen alueen Lauttayhdistyksen yksi viidestä uittoväylästä. Sen kautta uitettiin tukkeja ilmeisesti juuri Remssinkorvesta. Jokea myöten tuodut tukit uitettiin Jänisjärvellä sen eteläpäähän, jossa matka jatkui Jänisjokea alas Laatokkaan.
Soanjoen alin silta
Näkymä alimmalta sillalta alaspäin länteen
Soanjoen valuma-alue

Soanjoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Soanjoen valuma-alue sijaitsee Jänisjärven lähialueella. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Valuma-alueen pääuoma voidaan katsoa alkavan Pertinjärvestä  (Пертинъярви), jonka laskupuro laskee Soanjärveen ja josta Soanjoki saa alkunsa. Soanjoen pituudeksi on ilmoitettu 19 kilometriä . Tähän lisätään 2,9 kilometriä pitkä matka Soanjärven läpi sen pohjoispäähän, minne laskee viisi kilometriä pitkä Pertinjärven laskupuro. Pääuoman pituudeksi saadaan näin Pertinjärvi huomioiden 27 kilometriä.
Soanjoen valuma-alueen pinta-ala on 126 neliökilometriä . Valuma-alue rajautuu etelässä Veljakkajoen valuma-alueeseen, sillä Veljakkajoki virtaa Soanjoen rinnalla sen alajuksulla. Idässä virtaavan Uuksunjoen valuma-alue ulottuu aivan Soanjoen valuma-alueen latvoille asti. Koillisessa tulee vastaan Korpijärveen laskevan Sytviermänjoen latvat, pohjoisessa Juuvanjoen sivuhaarojen valuma-alueet ja lännessä Kiekuanjoen valuma-alue.
Soanjoen alajuoksulla on viereisen Veljakkajoen kanssa yhteisiä ojia, joiden tarkoituksena on kuivattaa jokien välistä kosteikkoa. Molemmat joet virtaavat pari kilometriä rinnakkain samassa laaksossa, jonne Soanjoki tulee pohjoisesta päin. Soanjoella on laaksossa sivuoja, jolla on pituutta noin 8 kilometriä. Sekin laskeutuu laaksoon pohjoisesta Remssinkorvesta. Sivuoja virtaa rinnakkain Soanjoen kanssa parin kilometrin etäisyydellä. Soanjoella on seuraavien neljän kilometrien matkalla kolme lyhyttä sivuojaa. Kolmas sivuoja saa alkunsa pienestä Hännänlammesta (ven. Ханнянлампи, Hannjanlampi) ja viides sivuoja on nimeltään Remssinoja (Ремссиноя), joka hakee monihaaraisena vetensä laajalta Pienisuolta (Пиенисуо). Kuudes sivuoja on taas lyhyt. Soanjoki alkaa Soanjärvestä , jonne tarkastelun ensimmäinen vaihe loppuu. Soanjärvi sijaitsee 144,9 metriä mpy..
Soanjärvellä on kolme suurta lahtea, joista läntiseen lahteen laskee lännestä Tyrämöjärvestä (Тюрямёярви, Tjurjamojarvi) tuleva puro. Järveen tulee luoteesta Mustalammen (Мусталампи) puro, etelästä pieneltä lammelta ja kaakosta Juntinlammen (Юнтинлампи) purot. Järvien länsipuolella sijaitsee jo Kiekuanjärvi ja sen lammet.
Soanjärven pohjoisimpaan lahteen tulee Pertinjärvestä alkava viisikilometrinen puro, jolla on pieni sivuoja. Pertinjärvi sijaitsee 161 metrin korkeudella mpy.. Purolla tulee pudotusta noin 6 metriä, jolloin kaltevuudeksi saadaan noin 1,2 metriä kilometrille.
Huomioita

1 2  Pääuoman pituus on laskettu lisäämällä Soanjoen annettuun pituuteen Soanjärven, Pertinjärven ja järvien välisen puron pituudet.
1 2 3 4 5  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Соанйоки, jossa on esitetty lähde.
↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Соанлахти, jossa on esitetty lähde.
↑  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
↑  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Пертинъярви, jossa on esitetty lähde.
Aiheesta muualla

Nykyiset maisemat (valokuvia), Soanlahtelaisten seura
I’ll Wait

| ”I’ll Wait” Kygo & Sasha Sloan |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Golden Hour
 Julkaistu: 3. huhtikuuta 2020
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tuottaja(t): Kygo, Scott Harris
 Tyylilaji: trooppinen house
 Kesto: 03.35
 Levy-yhtiö: Sony Music
Kygon muut singlet
| ”Like It Is” 2020 | ”I’ll Wait” 2020 | ”Freedom” 2020 |
Sasha Sloanin muut julkaisut
| ”Smiling When I Die” 2019 | ”I’ll Wait” 2020 |   |
I’ll Wait on norjalaisen DJ-tuottaja Kygon sekä yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Sasha Sloanin musiikkikappale. Sen julkaisi Sony Music Kygon tulevan kolmannen, Golden Hour-studioalbumin toisena singlenä 3. huhtikuuta 2020. Kappaleen ovat sanoittaneet Kygo, Sloan ja Scott Harris, joista Kygo ja Harris myös tuottivat sen. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Kygon YouTube-kanavalla singlen julkaisupäivänä.
"I’ll Wait" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kolmenkymmenen parhaan joukkoon Norjassa, Ruotsissa, Skotlannissa, Sveitsissä, Unkarissa ja Uudessa-Seelannissa.
Käännös suomeksi
Itävallan Grand Prix 2000

Itävallan Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 16. heinäkuuta 2000 A1-Ringillä. Kilpailun voitti Mika Häkkinen. McLaren-talli ei kuitenkaan saanut Mikan voitosta pisteitä, sillä hänen autonsa elektroniikkalaatikosta puuttui sinetti. Nopeimman kierroksen kilpailussa ajoi David Coulthard ajalla 1,11.783. Luciano Burti teki F1-debyyttinsä korvaten Eddie Irvinen, koska Irvine oli kipeä.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 71 | 1'28:15.818 | 1 | 10 |
| 2 | 2 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 71 | 12.535 | 2 | 6 |
| 3 | 4 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 71 | 30.795 | 3 | 4 |
| 4 | 22 |  Jacques Villeneuve | BAR-Honda | 70 | +1 krs. | 7 | 3 |
| 5 | 10 |  Jenson Button | Williams-BMW | 70 | +1 krs. | 18 | 2 |
| 6 | 17 |  Mika Salo | Sauber-Petronas | 70 | +1 krs. | 9 | 1 |
| 7 | 8 |  Johnny Herbert | Jaguar-Cosworth | 70 | +1 krs. | 16 |   |
| 8 | 20 |  Marc Gené | Minardi-Fondmetal | 70 | +1 krs. | 20 |   |
| 9 | 16 |  Pedro Diniz | Sauber-Petronas | 70 | +1 krs. | 11 |   |
| 10 | 12 |  Alexander Wurz | Benetton-Playlife | 70 | +1 krs. | 14 |   |
| 11 | 7 |  Luciano Burti | Jaguar-Cosworth | 69 | +2 krs. | 21 |   |
| 12 | 21 |  Gaston Mazzacane | Minardi-Fondmetal | 68 | +3 krs. | 22 |   |
| Kesk. | 23 |  Ricardo Zonta | BAR-Honda | 58 | Moottori | 6 |   |
| Kesk. | 9 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | 52 | Jarrut | 19 |   |
| Kesk. | 15 |  Nick Heidfeld | Prost-Peugeot | 41 | Kolari | 13 |   |
| Kesk. | 14 |  Jean Alesi | Prost-Peugeot | 41 | Kolari | 17 |   |
| Kesk. | 18 |  Pedro de la Rosa | Arrows-Supertec | 32 | Vaihdelaatikko | 12 |   |
| Kesk. | 19 |  Jos Verstappen | Arrows-Supertec | 14 | Moottori | 10 |   |
| Kesk. | 5 |  Heinz-Harald Frentzen | Jordan-Mugen-Honda | 4 | Öljyvuoto | 15 |   |
| Kesk. | 3 |  Michael Schumacher | Ferrari | 0 | Kolari | 4 |   |
| Kesk. | 6 |  Jarno Trulli | Jordan-Mugen-Honda | 0 | Kolari | 5 |   |
| Kesk. | 11 |  Giancarlo Fisichella | Benetton-Playlife | 0 | Kolari | 8 |   |
Joensuunjoki

| Joensuunjoki |
| --- | --- |
 Joki alavirtaan Matarmäessä
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Parikkala
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Hiitolanjoen vesistö (03)
Valuma-alue:  Tyrjänjärven–Pieni Rautjärven valuma-alue (03.04) 
Pinta-ala:  192 km²
Pääuoman pituus:  yli 35 km
Pääuoman osuudet:  Joensuunjoki ←Tyrjänjärvi ←Haisuanjoki ←Ylä-Tyrjä ←Myllyjoki ←Pieni Rautjärvi ←Palokummunjoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Tyrjänjärvi 
 :  61.5613°N, 29.6851°E
Laskupaikka:  Simpelejärvi 
 :  61.5726°N, 29.6556°E
Esteet:  Alakoski
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  70,2 m
Laskukorkeus:  68,8 m mpy.
Korkeusero:  1,4 m
Pituus:  2,7 km  
Kaltevuus:  0,52 m/km
Muuta
Joensuunjoki on Etelä-Karjalassa Parikkalan Tyrjässä virtaava alle 3 kilometriä pitkä joki, joka alkaa Tyrjänjärvestä ja laskee Simpelejärveen.
Joen kulku

Joensuunjoki on kolmisen kilometriä pitkä kaakko-luodesuunnassa ja kuuluu Hiitolanjoen vesistöalueeseen. Joki alittaa lähtöpisteessään Tyrjän rantatien ja siitä vajaan kilometrin päässä Kannaksentien. Joen rannat ovat enimmäkseen asumattomia. Alajuoksun kangasmaiden kohdalla on Alakoski, yläjuoksun puolella joki virtaa peltomaiden läpi.
Luontoarvoja

Vaikka Hiitolanjoessa elää luonnonvarainen järvilohikanta, ei se pääse nousemaan Simpelejärveen ja siitä Joensuunjoen kautta ylös, koska välissä sijaitsee Simpleleen tehtaiden voimalaitokset  Kaukolan-Tyrjän osakaskunta järjesti syyskuussa 2014 joen Alakosken kunnostustalkoot, kosken soraistamisella pyrittiin taimenen luontaisen lisääntymisen edistämiseen. Talvisin Joensuunjoella voi nähdä koskikaran.lähde?
Tyrjänjärven–Pieni Rautjärven valuma-alue > Yleistä

Joensuunjoen valuma-alueen pinta-ala on 192 neliökilometriä  ja valuma-alueen pääuoman pituus on yli 35 kilometriä. Valuma-alue ulottuu sekä Suomen että Venäjän puolelle. Osa Tyrjänjärveä, koko Haisuanjoki ja osa Ylä-Tyrjää sijaitsevat Venäjällä. Valuma-alue on Venäjän puolella kapea, joten suurin osa sen ominaisuuksista selittyvät Suomen puolisilla olosuhteilla. Joensuunjoki ja yläpuolisista vesistöistä ovat Suomen vesistöviranomaiset muodostaneet Tyrjänjärven–Pieni Rautjärven valuma-alueen (vesistöaluetunnus 03.04). Hiitolanjoen vesistöalueen pääuoma on sen alajuoksulla Hiitolanjoki, joka alkaa Simpelejärvestä. Pääuoma jatkuu Simpelejärveen laskevana Joensuunjoessa ja jatkuu valuma-alueella seuraavasti. Pääuoman vesireittiin kuuluvat Joensuunjoen lisäksi Tyrjänjärvi, Haisuanjoki, Myllyjoki, Pieni Rautjärvi ja Palokummunjoki.
Tyrjänjärven–Pieni Rautjärven valuma-alue > Sivujoet

Tyrjänjärven–Pieni Rautjärven valuma-alueen pääuomassa on joitakin pieniä sivu-uomia, joita on lueteltu alla olevassa taulukossa. Tietojen lähteet on lueteltu taulukon alla ja niitä on eritelty kunkin sivu-uoman osalta oikeassa sarakkeessa.
| Sivu-uoman nimi suom>    | Nimi ven>      | Pääuoman kohta   | Etäisyys Laatokasta (km) | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Joensuunjoki laskee Simpelejärveen, josta on noin 85 kilometriä Laatokkaan.
| Humallamminoja |  | Tyrjänjärvi | 93 | 4 |  |  | 5,–,3,5,5,–,– |
| Myllyoja |  | Haisuanjoki | 99 |  |  |  | 5,–,3,3,–,–,– |
| Malahvinoja | Malahvinjoki (Малахвинйоки) | Haisuanjoki | 101 |  |  |  | 6,3,3,3,–,–,– |
| Rajajoki |  | Ylä-Tyrjä | 102 |  |  |  | 5,–,3,3,–,–,– |
| Koskutjoki | Koskutjoki (Коскутйоки) | Ylä-Tyrjä | 104 | 10 |  | 20 | 5,3,3,3,5,–,7 |
| Kivikkoja |  | Pieni Rautjärvi | 105 |  |  |  | 5,–,3,5,–,–,– |
| Saarenjoki |  | Pieni Rautjärvi | 105 | 2 |  |  | 5,–,3,5,5,–,– |
| Koskenjoki |  | Pieni Rautjärvi | 107 | 6 |  | 15 | 5,–,3,5,5,–,7 |
| Kontionjoki |  | Pieni Rautjärvi | 108 | 4 |  |  | 5,–,3,5,5,–,– |
| Koskutjoki |  | Pieni Rautjärvi | 111 | 5 |  |  | 5,–,3,5,5,–,– |
| Pahansillanjoki |  | Pieni Rautjärvi | 111 |  |  |  | 5,–,3,5,–,–,– |
| Raitilanjoki |  | Palokummunjoki | 113 |  |  |  | 5,–,3,5,–,–,– |
Pääuomaa on Palokummunjoessa Raitilanjoen yläpuolella vielä 5 kilometriä.

Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 3 = katsottu Internetin karttapalveluista, 4 = katsottu joen venäjänkielisen wikipedian artikkelista, 5 = Karttapaikan verkkopalvelu, 6 = katsottu vanhoista suomalaiskartoista , 7 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta ()
Tyrjänjärven–Pieni Rautjärven valuma-alue > Järviä

Valuma-alueella sijaitsee esimerkiksi seuraavia järviä: Pieni Rautjärvi (560 ha), Tyrjänjärvi (369 ha), Ylä-Tyrjä (109 ha), Pieni Rautjärvi (38 ha), Petäjäjärvi (30 ha), Humallampi (24 ha), Joutsenlampi (20 ha), Majaanlampi (12 ha), Kaatiolampi (8 ha), Saarilampi (8 ha), Soikulanlampi, Jyrkilänjärvi, Mustalampi, Kontiolampi, Ruimunlampi, Rumpalinlampi, Palolampi, Sitturi, Lonkalampi ja Matarlampi.
Huomioita

↑  Asia katsottu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
↑  Pääuoman kulku ja pituuden määritys on päätelty yhdistelemällä eri lähteitä ja mittaamalla osuuksia karttapalveluiden sivustoilta. Päättely on esitetty artikkelin Hiitolanjoen vesistö kappaleessa ”Pääuoma”.
Lavajoki

| Lavajoki Лава, Lava |
| --- | --- |
 Lavajoki
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Korotka
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Laatokan valuma-alue Lavajoen valuma-alue
Pinta-ala:  529 km²  
Pääuoman pituus:  31–37 km
Pääuoman osuudet:  (ei tietoa)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Suoalue lähellä Naasiaa
 :  59.8109°N, 31.6614°E
Laskupaikka:  Laatokka, Lavrovo
 :  59.9441°N, 31.5507°E
Sivu-uomat:  Sarja, Kaarajoki
Taajamat:  Naasia
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  52 m  
Laskukorkeus:  4,8 m mpy. 
Korkeusero:  47,2 m
Pituus:  31 km  
Kaltevuus:  1,52 m/km
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Lavajoki (ven. Лава ) on Venäjällä Leningradin alueen Korotkan piirissä virtaava 31 kilometriä pitkä joki, joka laskee Laatokan etelärantaan Petrokrepostin lahdella.
Joen kulku

Lavajoki saa alkuna Naasian eteläpuolisilta soilta. Suot on ojitettu turvetuotantoalueen kuivattamiseksi, joten tarkkaa alkukohtaa joelle on vaikea enää osoittaa. Joen uoma erottuu selvästi suon pohjoisosassa, jossa se virtaa mutkitellen suon läpi kohti luodetta. Suosta irtoaa veteen humusta, joka värjää veden ruskeaksi. Joki virtaa suon reunalle ulottuvan Naasian läpi ja kääntyy kohti pohjoista. Pietari–Vologda-rata ylittää joen Naasiassa. Joki jatkaa asutun alueen läpi ja siihen yhtyy vasemmalta tuleva Kaarajoki, joka kaksinkertaistaa Lavajoen virtaaman. Suosaaren ja Potolan kylien välillä se virtaa seitsemän kilometriä pitkässä ja paikoitellen yli 30 metriä syvässä rotkossa, joka erikoisten kivilajiensa ja kasvillisuutensa takia on julistettu suojelukohteeksi. Rotkon kalliot ovat ordovikikauden kalkkikiveä. Kalkkikivimuodostuma kuuluu Baltian klinttiin, joka on varsin pehmeä ja johon vesi uurtaa helposti V-laakson. Kun joki saapuu Nasiaan, sijaitsee joenpohja lähes 40 metrin korkeudella mpy. Joki putoaa neljän kilometrin matkalla noin 30 metriä, jolloin sen kaltevuudeksi tulee 7,5 metriä kilometrille. Potolan jälkeen joki kääntyy koilliseen päin ja alittaa Kuolan valtatien. Naasiasta tuleva tie seuraa jokilaaksoa valtatielle asti. Joki jatkaa Laatokan alangolla viisi kilometriä. Siellä siihen yhtyy sivujoki Sarja, joka kaksinkertaistaa joen virtaaman. Joki kääntyy luoteeseen päätyen Lavrovon kylään. Täällä Lavajoki leikkaa ensin vanhan Laatokan kanavan (ven. Новоладожский канал) ja sitten uuden Laatokan kanavan, joiden kanssa se tasaa kanavien vettä.
Vasilkovon kaarisilta rotkolaaksossa
Vasilkovon silta talvella 2013
Joki virtaa sillan ali 2019
Rotkolaakson kalkkikiveä
Vesi on suovedestä ruskeaa
Maantiesilta Lavrovossa
Historiaa

1600-luvulla Lavajokea pitkin kulki Ruotsin ja Venäjän raja. Myöhemmin sitä on pidetty Inkerin itärajana. Joen länsipuolella on sijainnut keskiaikainen Lopen pogosta ja inkerinsuomalainen Markkovan seurakunta. Inkeriläisasutuksen jäljiltä on valuma-alueella tiedossa joitakin suomalaisia vesistönimiä. Joen nimi on itämerensuomalaista perua, jossa ”lava” merkitsee ”tulvivaa” . Jutinkajoella on rinnakkaisnimenä la-päätteisiä nimiä Rugala (Ругала) ja Gorgala (Горгала), joista ainakin viimeksi mainitulle löytyy suomalainen vastine Korkkala . Valuma-alueella sijaitsevalla järvellä Ljukosargskoje (Люкосаргское) on suomalainen nimi Leukosaarenjärvi .