stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hevoskirja

Hevoskirja on hevosiin liittyvä yleensä tytöille, lähinnä lapsille ja varhaisnuorille tarkoitettu lyhyt kaunokirjallinen hevosiin liittyvä teos. Hevoskirjoissa hevostalliympäristö esitetään monesti todellista ihanteellisempana ja tapahtumarikkaampana. Monesti tämän tyyppisissä kirjoissa esimerkiksi pikkutyttö taltuttaa villin hevosen, jota aikuisetkaan eivät saa talttumaan. Hevoskirja voi olla pelkkä hevostallielämän kuvaus, mutta myös nuorten salapoliisiromaani. Monesti hevoskirjat ovat hyvin viihteellisiä, mutta joissain hevoskirjoissa on kuvattu varsin realistisesti tallien joskus tulehtuneita ihmissuhteita ja hevosenhoidon kääntöpuolia.
Tunnettuja suomalaisia hevoskirjojen kirjoittajia ovat sisarukset Merja ja Marvi Jalo. Ulkomaisia suomennettuja hevoskirjoja ovat muun muassa Lisbeth Pahnken Britta ja Hopea -kirjat sekä Judith M. Berrisfordin Jutta-kirjat..
Hallsbergin kunta

| Hallsbergin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke
Keskustaajama:  Hallsberg
Kuntakoodi:  1861
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  636,71 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  15 990
 – Väestötiheys:  25,1 as./km²
 
 www.hallsberg.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hallsbergin kunta (ruots. Hallsbergs kommun) on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Närkeen. Kunnan keskustaajama on Hallsberg.
Kunnan maapinta-ala on 636,71 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 990 henkeä (31.12.2020).
Palveluja löytyy koulujen lisäksi esimerkiksi kirjasto, uimahalli ja muita urheiluhalleja. Nähtävyyksiäkin on: esimerkiksi kirkkoja, Carl Larssonin maalauksia, lastenmuseo ja fossiilimuseo. Luonto on lähellä, kunta sijaitsee juuri metsä- ja tasankoalueiden rajamaastossa. Erilaisia yrityksiä on alueella, koska se on liikenteellisesti sopivassa paikassa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 106,86 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 16,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan alueen pitäjistä (Bo, Hallsberg, Sköllersta, Svennevad ja Viby) muodostettiin jokaisesta oma maalaiskunta. Rautateiden risteykseen kasvaneesta Hallsbergistä tuli taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1883. Taajaväkinen yhdyskunta sijaitsi osin Hallsbergin ja osin Kumlan maalaiskunnassa. Hallsbergin taajama-alue erotettiin jo vuonna 1908 maalaiskunnista Hallsbergin kauppalaksi. Muita taajaväkisiä yhdyskunta olivat Pålsboda (perustettu Sköllerstan maalaiskuntaan vuonna 1941), Östansjö ja Vretstorp (molemmat perustettu Vibyn maalaiskuntaan vuosina 1943 ja 1945). Ne lakkautettiin 1950-luvun puolivälissä.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Sköllersta (Bo, Sköllersta ja Svennevad)
Viby (Tångeråsa ja Viby)
Hallsbergin maalaiskunta (ei muutosta)
Myöskään Hallsbergin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Hallsbergin maalaiskunta liitettiin kauppalaan vuonna 1963 ja Viby vuonna 1965. Vuonna 1967 Tångeråsan seurakunta siirrettiin kuitenkin kauppalasta osaksi Lekebergin maalaiskuntaa. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Hallsbergin kunta yhdistämällä kauppala ja Sköllerstan maalaiskunta.
Väestönkehitys

| Hallsbergin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 15 765 | 15 765 |
| 1955 | 1955 |    | 15 973 | 15 973 |
| 1960 | 1960 |    | 16 338 | 16 338 |
| 1965 | 1965 |    | 16 517 | 16 517 |
| 1970 | 1970 |    | 16 836 | 16 836 |
| 1975 | 1975 |    | 16 643 | 16 643 |
| 1980 | 1980 |    | 17 246 | 17 246 |
| 1985 | 1985 |    | 16 699 | 16 699 |
| 1990 | 1990 |    | 16 735 | 16 735 |
| 1995 | 1995 |    | 16 397 | 16 397 |
| 2000 | 2000 |    | 15 685 | 15 685 |
| 2005 | 2005 |    | 15 315 | 15 315 |
| 2010 | 2010 |    | 15 275 | 15 275 |
| 2015 | 2015 |    | 15 509 | 15 509 |
| 2020 | 2020 |    | 15 990 | 15 990 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 895 | 12,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 436 | 2,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 902 | 5,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 12 276 | 79,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 254 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 332 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 117 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 56 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,2 %
18–64-vuotiaat: 58,8 %
65 vuotta täyttäneet: 21,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,1 | 3,4 |
|   | jalostus | 29,6 | 28,1 |
|   | palvelut | 66,2 | 67,1 |
|   | tuntematon | 1,1 | 1,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 7 016 | 6 852 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 102,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 591 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hallsberg* | 7 053 |
| 2 | Pålsboda | 1 552 |
| 3 | Sköllersta | 1 131 |
| 4 | Östansjö | 868 |
| 5 | Vretstorp | 842 |
| 6 | Hjortkvarn | 238 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Hallsbergin taajamassa on 7 122 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Kumlan kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Långängen
Långängen on sittemmin kasvanut yhteen Hallsbergin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Samsala
Svennevad
Svennevadsby
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Björnhammaren
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hallsbergin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 3 | 4 | 6 | 6 | 4 | 6 | 5 | 6 | 4 | 6 | 7 | 6 | 7 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 13 | 9 | 8 | 6 | 7 | 7 | 5 | 6 | 5 | 5 | 3 | 4 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 3 | 2 | 4 | 4 | 4 | 3 | 2 | 4 | 2 | 2 | 2 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 24 | 22 | 25 | 25 | 24 | 23 | 21 | 26 | 21 | 23 | 22 | 23 | 20 | 18 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 4 | 6 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 6 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bon piiri
Hallsbergin piiri
Sköllerstan piiri
Svennevadin piiri
Vibyn piiri (Närke)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Hallsberg
Viby
Sköllersta
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bo (Övre Svennevad)
Hallsberg
Sköllersta
Svennevad
Viby
Seurakunnat > Kirkot

Adventskyrkan
Bon kirkko
Sköllerstan kirkko
Svennevadin kirkko
Vibyn kirkko
Ystävyyskunnat

Gifhorn (Saksa)
Tampere (Suomi)
Valga (Viro)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hallsbergin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Hallsbergin jääkiekkoseura (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Hallsbergin jalkapalloseura (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Lasten museo (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Kansantanssiseura Norrbyringen (Arkistoitu – Internet Archive)
Sevärda kulturmiljöer i Hallsberg kommun (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hallsbergs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Örebron läänin kunnat
Kartta Hallsbergin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Hunting High and Low

| ”Hunting High and Low” Stratovarius |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Infinite
 Julkaistu: huhtikuu 2000
 Formaatti: CDS
 Tyylilaji: power metal
 Kesto: 03.49
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 4.
Stratovariuksen muut singlet
| ”S.O.S.” 1998 | ”Hunting High and Low” 2000 | ”It’s a Mystery” 2000 |
Hunting High and Low on suomalaisen power metal -yhtye Stratovariuksen kymmenes single. Se julkaistiin vuonna 2000 levymerkillä Nuclear Blast.
Kappale nousi heti Suomen virallisen singlelistan neljänneksi ja pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa.
Kappaleet

Hunting High and Low – 03.49
Millennium – 04.10
Neon Light Child – 05.18
Hunting High and Low (demo) – 04.21
Millennium (demo) – 04.08
Kokoonpano

Timo Kotipelto – laulu
Timo Tolkki – kitara
Jari Kainulainen – basso
Jörg Michael – rummut
Jens Johansson – koskettimet
Henrik Wennä

Henrik Wennä (Wenne) eli Henricus Nicolai (k. 1513) oli suomalainen pappi ja Turun tuomiorovasti. Hän oli luultavasti se Henricus Nicolai, joka 1486 harjoitti opintoja Rostockissa ja sitten Pariisissa, jossa hän valmistui baccalareukseksi ja maisteriksi sekä kanonisen oikeuden lisensiaatiksi.
Wennä lähetettiin 1492 Liivinmaahan tekemään liittoa Venäjältä uhkaavaa vaaraa vastaan. Turun kanungin tittelillä 1496 hän oleskeli Hemming Gadhin kanssa Roomassa hoitamassa Ruotsin valtakunnan asioita ja meni takaukseen suuresta otetusta lainasta. Sen jälkeen hän palasi kotimaahan, ja hänet valittiin 1500 Turun tuomiorovastiksi. Svante Sture lähetti 1504 hänet Viipuriin Eerik Tuurenpoika Bjelken luo. Vuonna 1509 hän kävi Ruotsin lähettiläänä Kööpenhaminassa neuvottelemassa Hannu-kuninkaan kanssa.
Wennä sai siten merkittäviä valtiollisia tehtäviä, mutta elämänsä viimeisinä vuosina hänet mainitaan asiakirjoissa enää harvoin. Siitä ja hänen syrjäyttämisestään piispanvaaleissa 1506 ja 1510 on päätelty, että sairaus jo heikensi häntä. Svante Niilonpoika palkitsi hänen palveluksensa läänittämällä hänelle tiluksia Suomessa.
Christopher Dahl

Christopher Dahl
Christopher Dahl (17. toukokuuta 1758 Saleby, Länsi-Götanmaa, Ruotsi − 4. syyskuuta 1809 Näs, Uplanti) oli ruotsalainen luterilainen pappi, virsirunoilija ja professori.
Dahl kävi koulua Skarassa ja opiskeli Uppsalassa. Hänet vihittiin papiksi 1782 ja pian hänestä tuli Uppsalan yliopiston kaunopuheisuuden ja runouden dosentti, myöhemmin kreikan kielen professori ja hänen nimitettiin kuninkaan hovisaarnaajaksi, hoviseurakunnan papiksi. Vuonna 1800 hänet nimitettiin teologian tohtoriksi kuningas Kustaa IV Aadolfin kruunajaisten yhteydessä. Hän julkaisi 1796 latinan kielen oppikirjan, kreikan kielen lukukirjan (Chrestomathia græca 1808) ja siihen liittyvän sanakirjan ja kieliopin (1808). Vuonna 1796 hänet nimitettiin Raamatunkäännöskomiteaan.
1793 vietettiin Ruotsissa Uppsalan kokouksen juhlavuotta. Sen kunniaksi haluttiin uudistaa myös kirkollisia kirjoja ja Uppsalan tuomiokapituli laati ehdotuksen virsikirjan uudistamiseksi. Työ siirtyi ”Kongl Ecklastique Committé” -nimiselle komitealle, jonka jäsen Dahl oli yhdessä Samuel Ödmannin kanssa. Hän julkaisi 1796 kokoelman Försök till kyrkosånger, jossa oli hänen muokkaamiaan ja kirjoittamiaan virsiä sekä 1807 kokoelman nimeltä Psalmer, joka suurelta osalta oli vanhojen virsien muokkauksia ja useat niistä tulivat J. O. Wallinin johdolla valmisteltuun vuoden 1819 virsikirjaan. Teologisesti Dahl edusti neologiaa.
Hänen elämäänsä varjostivat henkilökohtaiset vaikeudet. Hänen kaunis vaimonsa tunnettiin myös lisänimellä ”kaunis Lena”. Tämä muutti Uppsalasta Tukholmaan, jossa oli enemmän tarjolla huveja, eivätkä ne kaikki olleet sopusuhteessa hänen puolisonsa yhteiskunnallisen aseman tai taloudellisten resurssien kanssa ja tämä on saattanut olla syynä hänen varhaiseen kuolemaansa.
Dahlin kirjoittamia virsiä on yksi ja muokkaamia virsiä viisi Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa. Virsi 595 "Förgäves all vår omsorg är" on vuodelta 1807. Sen esikuvana on ollut vuoden 1695 virsikirjan virsi 97 "Alt arbetet är ju fåfängt här". Jo vuoden 1819 virsikirjassa se oli J. O. Wallinin muokkaama ja vuoden 1986 virsikirjassa edelleen Britt. G. Hallqvistin muokkaama. Suomenkielisessä virsikirjassa se on Anna-Mari Kaskisen 1998 suomentamana "On turhaa kaikki vaivamme ja pyrkimykset maiset".
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsi 610 "Ah, kaikki kaataa kuolema" pohjautuu Dahlin kirjoittamaan virteen "Kom, jordens barn, eho du är".
Criirad

Criirad eli Commission de recherche et d'information indépendantes sur la radioactivité on yksityinen ranskalainen tutkimuslaitos, joka on erikoistunut ympäristön radioaktiivisuuden analysointiin. Se perustettiin vuonna 1986 tapahtuneen Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkimainingeissa. Se ilmoittaa "olevansa riippumaton ydinvoiman hyödyntäjistä, valtiosta ja poliittisista puolueista".
Criiradilla on analysointilaboratorio, jossa on laitteet radioaktiivisen saasteen tunnistamiseen ravinnosta, vedestä jne., ja sillä on Ranskan terveysministeriön tekninen pätevyystodistus. Se toimii sekä Ranskassa että ulkomailla, ja se saa rahoituksensa kannatusjäseniltään ja tutkimustöistään, joita on sen olemassaolon aikana tehty yli tuhat. Sitä säätelee laki Ranskan järjestölaki vuodelta 1901, kuten muitakin vastaavia ranskalaisia organisaatioita.
Criiradin tutkimuksista tunnetuin on sen tutkimus Ranskan alueiden saastumisesta Tšernobylin onnettomuuden jälkeen, mutta se on tutkinut myös esimerkiksi  Marcoulen ydinvoimalan seurauksia ja julkaissut kartan Euroopan ja Ranskan radioaktiivisesta saastumisesta.
Aiheesta muualla

Criiradin sivusto
Circus of Doom

| Circus of Doom Battle Beast |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : JKB Studio
 Julkaistu: 21. tammikuuta 2022
 Tuottaja(t): Janne Björkroth
 Tyylilaji: heavy metal, hard rock
 Kesto: 41.33
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Listasijoitukset
  1. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Battle Beastin muut julkaisut
| No More Hollywood Endings 2019 | Circus of Doom 2022 |   |
Singlet albumilta Circus of Doom
 ”Master of Illusion” Julkaistu: 22. lokakuuta 2021  ”Eye of the Storm” Julkaistu: 26. marraskuuta 2021  ”Where Angels Fear to Fly” Julkaistu: 7. tammikuuta 2022
Circus of Doom on suomalaisen metalliyhtye Battle Beastin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 21. tammikuuta 2022 levymerkillä Nuclear Blast. Albumi debytoi kolmen edeltäjänsä tapaan Suomen virallisen albumilistan ykköspaikalla.
Albumilta on julkaistu singlenä kappaleet "Master of Illusion", "Eye of the Storm" ja "Where Angels Fear to Fly", ja kappaleista on kuvattu myös musiikkivideot.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Circus of Doom | Elise Widemark | Janne Björkroth | 4.57 |  |  |  |  |  |
| 2. | Wings of Light | Eero Sipilä | Eero Sipilä | 4.06 |  |  |  |  |  |
| 3. | Master of Illusion | Elise Widemark | Janne Björkroth | 4.08 |  |  |  |  |  |
| 4. | Where Angels Fear to Fly | Elise Widemark | Janne Björkroth | 3.56 |  |  |  |  |  |
| 5. | Eye of the Storm | Joona Björkroth | Joona Björkroth | 4.26 |  |  |  |  |  |
| 6. | Russian Roulette | Elise Widemark | Janne Björkroth | 4.15 |  |  |  |  |  |
| 7. | Freedom | Joona Björkroth | Joona Björkroth | 3.43 |  |  |  |  |  |
| 8. | The Road to Avalon | Elise Widemark | Janne Björkroth | 4.29 |  |  |  |  |  |
| 9. | Armageddon | Joona Björkroth | Joona Björkroth | 3.42 |  |  |  |  |  |
| 10. | Place That We Call Home | Eero Sipilä | Eero Sipilä | 3.46 |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Noora Louhimo - laulu
Eero Sipilä - basso
Joona Björkroth - kitara
Juuso Soinio - kitara
Janne Björkroth - koskettimet
Pyry Vikki - rummut
Arvostelut

Imperiumi: 9-/10
Inferno:
Metalliluola: 8+/10
Soundi:
V2.fi:
Aiheesta muualla

Circus of Doom Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Circus of Doom Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Hoogezand-Sappemeer

| Hoogezand-Sappemeer |
| --- | --- |
 Damkerk
 lippu:  vaakuna
 Hoogezand-Sappemeer
 Koordinaatit: 53°09′00″N, 06°45′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Groningen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  73,05 km²
Väkiluku (2007):  34 403
 – Väestötiheys:  510 as./km²
 
 www.hoogezand-sappemeer.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hoogezand-Sappemeer on kunta Groningenin provinssissa Alankomaissa. Kunnassa on 34 403 asukasta (1. tammikuuta 2007). Kunnan pinta-ala on 73,05 neliökilometriä.
Nykyinen kunta syntyi vuonna 1949, kun Hoogezandin ja Sappemeerin kunnat liitettiin yhteen.
A7-moottoritie (Eurooppatie 22) kulkee kunnan läpi. Kunnassa on myös neljä rautatieasemaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hoogezand-Sappemeer Wikimedia Commonsissa
http://www.hoogezand-sappemeer.nl/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Kartta Hoogezand-Sappemeerin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Hoogezand-Sappemeerin väestöjakautuma.
Cria cuervos – korppi sylissä

| Cria cuervos – korppi sylissä> Cría cuervos |
| --- | --- |
 Julisteessa Ana Torrent (vas.) ja Geraldine Chaplin
Ohjaaja:  Carlos Saura
Käsikirjoittaja:  Carlos Saura
Tuottaja:  Elías Querejeta
Säveltäjä:  Federico Monpou Luis Perales Morillas (“Por que te vas”)
Kuvaaja:  Teo Escamilla
Tuotantosuunnittelija:  Rafael Palmero
Pääosat:  Geraldine Chaplin Ana Torrent
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Espanja
Levittäjä:  Netflix
Kesto:  110 min
Alkuperäiskieli:  espanja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cria cuervos – korppi sylissä (Cría cuervos) on Carlos Sauran ohjaama espanjalainen elokuva vuodelta 1976. Ana Torrent esittää pientä Ana-tyttöä, ja Geraldine Chaplin nähdään kaksoisroolissa Anan äitinä ja aikuisena Anana. Elokuvan keskeisiä teemoja ovat kuolema ja lapsuuden ja aikuisuuden yhteys. Elokuva valmistui Francisco Francon valtakaudella, ja se on nähty aikakauden vertauskuvana, mutta se on myös kuvaus maailmasta lapsen silmin.
Tunnussävelmästä ”Porque te vas” (Kun lähdit pois) tuli elokuvan myötä suosittu. Elokuva sai Cannesin elokuvajuhlilla yhdessä Éric Rohmerin elokuvan O:n markiisitar kanssa tuomariston erikoispalkinnon.
Aiheesta muualla

Markku Tuuli, Cria cuervos (alun perin Katso-lehdessä 46/1981).
Jari Mustonen: Cría cuervos... korppi sylissä. Elitisti 28.3.2006.
Vesa Nykänen: Korppi sylissä. Yle Teema 24.11.2014.
Christopher Condent

Condentin lippu
Christopher Condent oli englantilainen merirosvo, joka oli yksi ensimmäisiä merirosvoja, joka jätti Pohjois-Amerikan rannikot palatakseen itään. Condent miehistöineen pakeni New Providencestä vuonna 1718, kun Woodes Rogers nousi saaren kuvernööriksi.
Matkalla Atlantin yli eräs kaltoinkohdeltu ja pahoinpidelty miehistön intiaanijäsen valtasi laivan ruutivaraston, uhaten räjäyttää laivan. Condent loikkasi alas ruumaan ja ampui intiaania kasvoihin. Tämän jälkeen miehistö hakkasi intiaanin ruumiin palasiksi ja tykkimies viilsi intiianin rinnan auki, repi sydämen ulos, keitti ja söi sen. Myöhemmin matkan aikana Condent miehineen valtasi kauppalaivan. Noin puolet laivan miehistöstä purjehti tiehensä, kun taas toinen puolisko valitsi kapteenikseen Condentin.
Kap Verden saarilla Condentin miehet valtasivat portugalilaisen viinilaivan, eskadroonan pieniä aluksia sekä hollantilaisen sotalaivan. Condent nimesi sotalaivan The Flying Dragoniksi (Lentävä Lohikäärme). Condentin johdolla merirosvot kiertelivät Brasilian rannikkoa, vallaten lisää aluksia. Toisinaan he kiduttivat portugalilaisia vankejaan leikkelemällä näiltä korvia ja neniä.
Condentin saalis kasvoi kun hän siirtyi Afrikan rannikolle. Vuoden 1719 kesä- tai heinäkuussa he saapuivat Madagaskarille. Ollessaan maissa Sainte Mariessa, Condent värväsi miehistöönsä joitakin John Halseyn entisiä miehiä.
Condent risteili Intian rannikkoa ja Punaistamerta vielä noin vuoden ajan. Vuonna 1720 Bombayn lähellä Condent miehineen valtasi suuren arabilaivan, jonka lastina oli aarteita ja kalleuksia 150 000 punnan arvosta. Välttääkseen raivostuttamasta Englannin Itä-Intian kauppakomppaniaa yhtään enempää, Condentin miehistö sai käskyn jättää aluksen matkustajat ja miehistö rauhaan.
Palattuaan Sainte Marieen miehet jakoivat aarteen yhtä suuriin osiin, jokainen sai noin 2 000 punnan osuuden. Tämän jälkeen Condent purjehti 40 miehen kanssa Réunionin saarelle, jossa he neuvottelivat ranskalaiskuvernöörin kanssa armahduksesta. Miehistä noin kaksikymmentä asettui asumaan saarelle, mutta Condent meni naimisiin kuvernöörin vaimon sisaren kanssa, matkusti Ranskaan ja jäi asumaan vaimonsa kanssa Bretagneen, jossa hänestä tuli varakas kauppias.
Muut merirosvot, eritoten Edward England ja John Taylor, seurasivat Condentia Pearl -laivallaan New Providencesta Madagaskarille.