stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hymyä!

| Hymyä! |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  42 minuuttia
Pääosissa:   Aku Hirviniemi  Janne Kataja  Ilari Johansson  Elsa Saisio 
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  C More
Julkaistu:  2022
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuottaja(t):  Pia Winter
Vastaava(t) tuottaja(t):   Katri Warjos  Pia Winter  Jani Hartikainen (MTV)  Janne Vakio (MTV) 
Ohjaaja(t):  Jäppi Savolainen
Käsikirjoittaja(t):  Pääkäsikirjoittaja: Outi Keskevaari  Käsikirjoittajat: Hanna-Mari Mantere  Lumi Nivaro  Lari Seppälä 
Leikkaaja(t):  Matti Pekkanen
Lavastaja(t):  Tiina Paavilainen
Kuvaaja(t):  Teppo Högman
Tuotantoyhtiö(t):  Tuotantoyhtiö Hihhihhii
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Hymyä! on suomalainen kahdeksanosainen 1970-luvulle sijoittuva draamasarja, jonka päähenkilönä on Aku Hirviniemen esittämä Hymy-lehden perustaja Urpo Lahtinen. Sarja kertoo fiktiivisesti Lahtisen ja hänen lähipiirinsä elämästä 1970-luvun Suomessa, jolloin Lahtisen Lehtimiehet-yritys kukoisti.
Sarjan kuvaukset alkoivat helmikuun lopussa 2021 Tampereen Mustavuorella, jossa kuvattiin Tahko-laskettelukeskuksen avaamiseen liittyviä kohtauksia. Sarjaa kuvattiin myös muun muassa Urpo Lahtisen huvilalla Villa Urpossa. Sarjan kuvaukset jatkuivat huhtikuun 2021 loppuun saakka ympäri Pirkanmaata.
Sarjan kolme ensimmäistä jaksoa julkaistiin C More -suoratoistopalvelussa 17. maaliskuuta 2022, jonka jälkeen sitä julkaistaan palveluun yksi jakso viikossa.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa |
| --- | --- | --- |
| 1 | Se on mitä on | 17. maaliskuuta 2022 |
| 2 | Waxenberger | 17. maaliskuuta 2022 |
| 3 | Henkien tanssia | 17. maaliskuuta 2022 |
| 4 | Kristian elää | 24. maaliskuuta 2022 |
| 5 | Se mikä tapahtuu Tahkolla | 31. maaliskuuta 2022 |
| 6 | Pronssinen Urpo | 7. huhtikuuta 2022 |
| 7 | Juttukeikka | 14. huhtikuuta 2022 |
| 8 | Viimeinen valssi | 21. huhtikuuta 2022 |
Vastaanotto

Helsingin Sanomien arviossa toimittaja Leena Virtanen kuvaili sarjaa halvaksi ja helpoksi ja rimaa hipoen tehdyksi. Virtasen mielestä henkilöhahmot olivat hutaistuja, vaikka materiaalia niihin olisi ollut tarjolla elämäkerroissa ja lehtiartikkeleissa.
Aiheesta muualla

Sarjan traileri YouTubessa
Aku Hirviniemi ja Elsa Saisio hyppäävät Urpo ja Hymy Lahtisen kenkiin Hymyä!-sarjassa | Radio Suomi Tampere
Hyneria

| Hyneria lindae |
| --- | --- |

 Devonikausi 360 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Lihaseväiset Sarcopterygii
Alaluokka::  Tetrapodomorpha
Ylälahko::  †Osteolepiformes
Heimo::  †Tristichopteridae
Suku::  †Hyneria
Laji::  lindae
Kaksiosainen nimi
 † Hyneria lindae  Thomson, 1968 
Katso myös
   Hyneria Wikispeciesissä   Hyneria Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hyneria lindae oli devonikaudella elänyt suuri varsieväkala, jonka fossiileja on löydetty nykyisestä Pohjois-Amerikasta. Se oli lihansyöjä ja asuinseutunsa hallitseva peto. Hyneria tarkoittaa ”Hyneristä kotoisin”.
Löydöt

Hyneria lindaen fossiileja on löydetty vain Yhdysvaltain Pennsylvaniasta Red Hillin alueelta. Ensimmäinen löytö tehtiin vuonna 1968 läheltä Hynerin kaupunkia, josta laji on saanut nimensä. Lajin kuvasi Keith Thomson samana vuonna kallosta, hartiavyöstä ja leuoista löytyneiden luunkappaleiden perusteella. Löytöjä on tehty sittemmin lisää, mutta täydellistä luurankoa ei ole löydetty. Fossiilit ovat 360 miljoonaa vuotta vanhoja.
Anatomia ja elintavat

Hyneria lindae kasvoi jopa 4 metrin pituiseksi ja kahden tonnin painoiseksi. Sillä oli luinen tukiranka ja paksut suomut. Muiden varsieväkalojen tapaan Hyneria lindaella oli lihaksikkaat raajat. Lajilla oli voimakkaat leuat ja terävät lihansyöjäkalan hampaat.
Hyneria lindaen pääravintoa olivat luultavasti kalat, erityisesti hait sekä sammakkoeläimet. Se paikansi saaliinsa hyvän hajuaistinsa ja kohtuullisen näkökyvyn avulla. Se eli jokivarsissa ja suistoissa ja pystyi luultavasti liikkumaan hyvin myös matalissa vesissä vahvojen eviensä avulla, joka mahdollisti saalistuksen matalikoissa. Mahdollisesti se pystyi olemaan lyhyen ajan myös maalla ja hengittäneen sen ajan uimarakkonsa avulla. Se pystyi ottamaan happea ilmasta ja elämään vähähappisessa vedessä.
Aiheesta muualla

Hyneria Prehistoric-wildlife.com. Viitattu 11.9.2018 (englanniksi).
Daeschler, Edward B. & Downs, Jason P.: New description and diagnosis of Hyneria lindae (Sarcopterygii, Tristichopteridae) from the Upper Devonian Catskill Formation in Pennsylvania, U.S.A.. Journal of Vertebrate Paleontology, 1.5.2018, 38. vsk, nro 3.  doi:10.1080/02724634.2018.1448834.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 11.9.2018. (englanniksi)
Kamska, Viktoriia & Daeschler, Edward & P. Downs, Jason & Ahlberg, Per & Tafforeau, Paul & Sanchez, Sophie: Life history of the stem tetrapod Hyneria lindae. Määritä julkaisija! Teoksen verkkoversio (viitattu 11.9.2018 (englanniksi)).
Murphy, Dennis C.: Hyneria lindae (lobe-fin fish) Devonian Times.  9.7.2005. Arkistoitu 11.5.2008. Viitattu 11.9.2018 (englanniksi).
Otto, Frank: 25 Years of Fossil Collecting Yields Clearest Picture Yet of Extinct 12-Foot Aquatic Predator Drexel University.  7.5.2018. Viitattu 11.9.2018 (englanniksi).
Veriveljet (elokuva)

| Veriveljet> Basket Case |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Frank Henenlotter
Käsikirjoittaja:  Frank Henenlotter
Tuottaja:  Edgar Levins
Leikkaaja:  Frank Henenlotter
Pääosat:  Kevin Van Hentenryck Terri Susan Smith Beverly Bonner
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Analysis Film Releasing Corporation
Ensi-ilta:  1982
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Budjetti:  35 000 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Veriveljet (engl. Basket Case) on vuonna 1982 tehty pienen budjetin kauhuelokuva. Elokuvan on ohjannut Frank Henenlotter ja pääosissa ovat Kevin Van Hentenryck ja Terri Susan Smith. Elokuvalle on myös tehty kaksi jatko-osaa, jotka on kummatkin ohjannut Henenlotter ja pääosassa nähdään Van Hentenryck.
Juoni

Elokuva kertoo Duanesta joka muuttaa New Yorkiin, Duane kantaa aina mukanaan koria, jolle hän puhuu ja joskus antaa sille ruokaakin. Duanen korin sisällä asuu hänen mielipuolinen ja epämuodostunut siamilainen kaksonen Belial. Vuosia sitten lääkäri erotti heidät toisistaan ilman toistensa suostumusta ja nyt Belial on raivoissaan siitä. Mutta yllättäen Duane rakastuu kauniiseen Sharoniin ja saa Belialin vihat päälleen. Kukaan ei ole enää turvassa Belialin vihalta...
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kevin Van Hentenryck  | … |  Duane Bradley   |
|  Terri Susan Smith  | … |  Sharon   |
|  Beverly Bonner  | … |  Casey   |
Vatanen

Vatanen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Ari Vatanen (s. 1952), ralliautoilija
Arvo Vatanen (1939–2015), graafikko
Atte Vatanen (s. 1989), pesäpalloilija
August Vatanen (1856–1923), agitaattori ja SDP:n kansanedustaja
Helena Vatanen (1871–1937), poliitikko ja SDP:n kansanedustaja
Helena Hyvönen aik. Vatanen, (s. 1950), tekstiilitaiteilija ja dekaani, Taideteollisen korkeakoulun rehtori 2008–2009
Jooel Vatanen, PT Vatanen, (s. 1990), kuntosaliyrittäjä, personal trainer ja sosiaalisen median vaikuttaja
Jussi Vatanen (1875–1936), poliitikko ja SDP:n kansanedustaja
Jussi Vatanen (s. 1978), näyttelijä
Kaisa Vatanen ent. Penny, (s. 1981), poliitikko
Leo Vatanen (1941–2016), yritysjohtaja
Sami Vatanen (s. 1991), jääkiekkoilija ja olympiavoittaja
Tommi Vatanen, mikrobiologi
Väinö J. Vatanen (1900–1961), lehtimies ja kirjailija.
Kuvitteellisia henkilöitä

Anni Vatanen, sosiaalityöntekijä televisiosarjassa Salatut elämät
Jussi Vatanen, henkilö Maiju Lassilan romaanissa Tulitikkuja lainaamassa
Kaarlo Vatanen, hahmo Arto Paasilinnan romaanissa Jäniksen vuosi
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Veritimantti

Timanttien huuhdontaa Sierra Leonessa.
Veritimantti (myös konfliktitimantti tai sotatimantti) tarkoittaa sota-alueelta kaivettuja timantteja, jotka myydään sodan tai kapinan rahoittamiseksi. Esimerkiksi Sierra Leonen kapinallisarmeija rahoitti veritimanteilla vuosina 1991–2002 käytyä sisällissotaa. Myös Kongon demokraattisesta tasavallasta, Angolasta ja Liberiasta on viety veritimantteja. Venäjän hyökkäyssodan 2022- seurauksena myös venäläistimantit saivat veritimanttien leiman.
Veritimanttikaupan estämiseksi on kehitetty niin sanottu Kimberleyn prosessi, jonka tarkoituksena on varmistaa etteivät kapinalliset voi rahoittaa timanttien avulla sotaa. Järjestelmä otettiin käyttöön 2003 ja siihen kuuluvat maat ottavat vastaan timantteja vain toisista prosessiin sitoutuneista maista. Tuottajamaassa viranomaiset varmentavat timanttien lähteen ja pakkaavat ne sinetöityihin laatikoihin. Maahantuojavaltioissa puolestaan varmistetaan aitoustodistus ja sinetti. Global Witness -kansalaisjärjestön mukaan 1990-luvun puolivälissä maailmalla myydyistä timanteista 15 prosenttia oli peräisin konfliktialueilta, mutta 2000-vuosikymmenen puoliväliin mennessä osuus oli pudonnut prosenttiin.
Populaarikulttuurissa

Veritimanttikaupasta on tehty muun muassa elokuvat Blood Diamond – veritimantti (2006) ja Kuolema saa odottaa (2002). Yhdysvaltalainen artisti Kanye West on tehnyt Sierra Leonen veritimanteista kappaleen ”Diamonds from Sierra Leone”.
Aiheesta muualla

Ahtela, Taina: Verisiä timantteja ja likaista kultaa. Vihreä lanka 9.2.2007.
Viikingit (televisiosarja)

| Viikingit> Vikings |
| --- | --- |
 Viikingit kausien 1–6 dvdboxin kansikuva
Tyyli:  historiallinen draama
Kestoaika:  45 min
Luoja(t):  Michael Hirst
Pääosissa:   Travis Fimmel  Katheryn Winnick  Clive Standen  Jessalyn Gilsig  Gustaf Skarsgård  George Blagden  Alexander Ludwig  Alyssa Sutherland  Donal Logue  Linus Roache  Moe Dunford  Gabriel Byrne  Peter Franzén  Jasper Pääkkönen 
Alkuperämaa:    Kanada   Irlanti 
Alkuperäiskieli:  englanti muinaisnorja muinaisenglanti
Verkko:   History
Esitetty:  3. maaliskuuta 2013 – 30. joulukuuta 2020
Tuotantokausia:  6
Jaksoja:  89
Tunnuskappale:  ”If I Had a Heart” (Fever Ray)
Tuotanto
Tuottaja(t):   Steve Wakefield  Keith Thompson  Eliza Mellor 
Tuotantoyhtiö(t):  History, MGM
Seuraaja:  Viikingit: Valhalla
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Viikingit on kanadalais-irlantilainen historiallinen televisiosarja, jonka ensiesitys Pohjois-Amerikassa oli 3. maaliskuuta 2013. Sarjan on luonut ja käsikirjoittanut Michael Hirst kanadalaiselle History-televisiokanavalle.
Ensimmäistä kautta valmistettiin yhdeksän jaksoa. Se oli Historyn ensimmäinen täysin käsikirjoitettu ohjelma, ja suosion takia kanava ilmoitti huhtikuussa 2013 tekevänsä kymmenen uutta jaksoa. Toinen kausi alkoi helmikuussa 2014. Maaliskuussa 2014 History antoi luvan kolmannen kauden 10:lle jaksolle vuodelle 2015. Viikinkien neljäs kausi sisältää 20 jaksoa, ja viides kausi myös 20 jaksoa. Kuudennen ja samalla viimeisen kauden ensiesitys oli 4. joulukuuta 2019. Se sisältää yhteensä 20 jaksoa, jotka julkaistiin kahdessa 10 jakson erässä.
Sarjaa on kuvattu Irlannissa. Suomessa sarjaa on esittänyt Sub. Elokuvan päänäyttelijöihin kuuluvat suomalaiset Peter Franzén ja Jasper Pääkkönen.
Vuonna 2022 alkoi sarjaan perustuva Viikingit: Valhalla-niminen Netflix-spinoff.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Travis Fimmel  | … |  Ragnar Lothbrok   |
|  Katheryn Winnick  | … |  Lagertha   |
|  Clive Standen  | … |  Rollo   |
|  Jessalyn Gilsig  | … |  Siggy   |
|  Gustaf Skarsgård  | … |  Floki   |
|  George Blagden  | … |  Athelstan   |
|  Alexander Ludwig  | … |  Björn Rautakylki   |
|  Nathan O'Toole  | … |  nuori Björn   |
|  Jordan Patrick Smith  | … |  Ubbe   |
|  Alex Høgh Andersen  | … |  Ivar Luuton   |
|  Marco Ilsø  | … |  Hvitserk   |
|  Alyssa Sutherland  | … |  Aslaug   |
|  Georgia Hirst  | … |  Torvi   |
|  Gabriel Byrne  | … |  Jaarli Haraldson   |
|  Donal Logue  | … |  Tanskan kuningas Hårik   |
|  Linus Roache  | … |  Wessexin kuningas Ecbert   |
|  Moe Dunford  | … |  Ethelwulf   |
|  Kevin Durand  | … |  Harbard   |
|  Peter Franzén  | … |  Harald Kaunotukka   |
|  Jasper Pääkkönen  | … |  Halvdan Musta   |
|  Jonathan Rhys Meyers  | … |  Heahmund   |
|  Danila Kozlovsky  | … |  Prinssi Oleg   |
|  Thorbjørn Harr  | … |  Jaarli Borg   |
Aiheesta muualla

Viikingit (televisiosarja) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vladislav Šajahmetov

| Mitalit> Maa:  Venäjä.Miesten futsal.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Venäjä.Miesten futsal.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Venäjä.Miesten futsal.EM-kilpailut  | Maa:  Venäjä> Miesten futsal. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tšekki 2005 |  |  |
|  Hopeaa | Belgia 2014 |  |  |
|  Hopeaa | Serbia 2016 |  |  |
|  Pronssia | Portugali 2007 |  |  |
Vladislav Nailjevitš Šajahmetov (ven. Владислав Наильевич Шаяхметов; s. 25. elokuuta 1981 Revda) on venäläinen futsalpelaaja, joka edustaa MFK Dinamo Yamalia ja Venäjän futsalmaajoukkuetta.
Viisiin EM-kisoihin osallistunut Šajahmetov on saavuttanut kolme EM-hopeaa ja yhden EM-pronssin. Vuonna 2007 Šajahmetov valittiin myös maailman parhaaksi futsalpelaajaksi historian toistaiseksi ainoana venäläisenä. Šajahmetovin pelipaikka on pivot. Seuratasolla hänen suurin menestyksensä on UEFA Futsal Cupin voitto MFK Viz-Sinaran kanssa kaudelta 2007-2008.
Šajahmetovin isä on tataari ja äiti venäläinen.
Käännös suomeksi
Hotelli

Hilton-ketjun hotelli Salt Lake Cityssä.
Hotel Llao Llao paikassa Bariloche, (Argentiina).
Hotelli Druzhba Viipurissa.
Tyypillinen tasokkaan hotellin hotellihuone.
Hotelli on paikka, joka tarjoaa lyhytaikaista majoitusta maksua vastaan. Hotellin palveluihin kuuluu yleensä oma huone, sänky, WC, suihku ja usein monia lisäpalveluja. Majoituspalveluista hotellit ovat korkeatasoisin palvelujen tarjoaja. Alemman tason majotuspalveluja tarjoavat motellit, hostellit, leirintäalueet, mökkikylät ja esimerkiksi bed & breakfast -majoitusliikkeet.
Historia

Nykyaikaista, 1800-luvulla syntynyttä hotellielinkeinoa edelsivät majoituslaitos ja kestikievarit. Hotelli-käsite (hôtel garni, huoneita matkustavaisille) otettiin käyttöön Ranskassa 1600- ja 1700 -lukujen vaihteessa.[lähde? ]
Suomessa vapaa-ajanmatkailu alkoi kehittyä 1800-luvun lopulla, jolloin ensimmäiset vapaa-ajan majoituspaikat ja kylpylät aloittivat toimintansa. Majoitustoiminnan kehitystä vauhdittivat elintason nousu, kaupungistuminen, uudet liikennevälineet ja vuosilomalainsäädäntö.
Palvelut

Hotellin ydintuote on majoituspalvelu. Usein erityisesti Pohjoismaissa huonehintaan sisältyy aamiainen. Lisäksi hotelli voi tarjota puoli- ja täysihoitoateriointia tai à la carte -ruokailua. Muut palvelut, kuten esimerkiksi kokouspalvelut, tukevat ydintuotetta, ja ne voivat ohjata asiakasta hotellivalinnassa. Avustavia palveluja hotellissa ovat muun muassa vastaanottopalvelu ja minibaaripalvelu. Tukipalveluita voivat olla esimerkiksi tanssiravintola, ohjatut retket ja erilaiset liikuntapalvelut, kuten uima-allas ja kuntosali. Palveluita kehitetään jatkuvasti, jotta asiakkaat viihtyisivät kauemmin ja tulisivat uudelleen.
On olemassa hotellityyppejä, joissa tarjotaan vain välttämättömiä palveluja. Tällöin hinta on edullinen. Suomalainen esimerkki tällaisesta hotellityypistä on Omenahotellit-ketju, jossa ei ole vastaanottoa tai palveluhenkilökuntaa ja jossa asiakkaat varaavat ja maksavat huoneet sähköisesti.
Kohderyhmät

Hotellin liikeidea määrittelee hotellin kohderyhmän. Useat hotellit tarjoavat ”kaikkea kaikille”, mutta on myös esimerkiksi liikemieshotelleja ja kokous- ja kongressipalveluihin erikoistuneita hotelleja. Kylpylähotellit ovat etenkin lapsiperheiden suosiossa. Tärkeitä hotellin kilpailukeinoja ovat esimerkiksi autopaikoitus, turvallisuus, siisteys, hinta ja palvelujen laatu. Suomessa ei ole käytössä virallista hotellien luokitusjärjestelmää.
Hotellit ovat joko yksittäisiä hotelleja tai osa suurempaa hotelliketjua, joita ovat Suomessa esimerkiksi Kämp Group -hotellit, Sokos Hotels, Radisson Blu, Finlandia Hotels, Cumulus, Rantasipi, Scandic Hotels ja Lapland Hotels. Monet Suomessa toimivista hotelliketjuista ovat maailmanlaajuisia, esimerkiksi Radisson Blu, Holiday Inn, Scandic ja Best Western.
Hotellitoiminta Suomessa > Hotellilainsäädäntö Suomessa

Laki majoitus- ja ravitsemistoiminnasta tuli voimaan 1. lokakuuta 2006. Sen mukaan majoitustoiminnalla tarkoitetaan "ammattimaisesti tapahtuvaa kalustettujen huoneiden tai muiden majoitustilojen tarjoamista tilapäistä majoitusta tarvitseville asiakkaille". Majoitusliikkeellä tarkoitetaan "rakennusta, huoneistoa tai muuta liikepaikkaa, jossa harjoitetaan majoitustoimintaa".
Suomen lainsäädännössä ei määritellä majoitusliikkeistä käytettävää nimitystä tai tasoeroja. Yritys ja asiakas päättävät laadulliset kriteerit, jotka tekevät majoitusliikkeestä hotellin.
Hotellitoiminta Suomessa > Hotellien luokitus Suomessa

Suomalaiset matkailijat ovat tottuneet viisiportaiseen tähtiluokitusjärjestelmään matkanjärjestäjien omassa toiminnassa. Ahvenanmaa käyttää Ruotsin hotellien luokitusjärjestelmää.
Hotellitoiminta Suomessa > Helsingin hotelliyöpymiset

Hotelliyöpymiset Helsingissä ovat lähes 13-kertaistuneet 50 vuodessa, ulkomaalaisten osalta lähes 18-kertaistuneet. Vuonna 1968 Helsingin hotelleissa majoittui noin 328 000 henkeä, joista runsaat 130 000 oli ulkomaalaisia. Vuonna 2018 Helsingin hotelleissa yöpyi lähes 4,2 miljoonaa henkilöä, joista 2,3 miljoonaa ulkomaalaista. Kuluneiden 50 vuoden mittaan Helsingin hotellien määrä on kasvanut paristakymmenestä 65:een ja niiden huonemäärä 1 400:sta noin 9 500:aan.
Ennätyshotellit

Maailman korkein hotelli on tällä hetkellä Dubaissa sijaitseva 356,3 metriä korkea Gevora Hotel. Laajin hotelli maailmassa on Ambassador City Jomtien Jomtienissa Pattayan lähellä Thaimaassa. Siellä on 5 100 huonetta, ja hotellissa on monta erillistä siipeä. Vuonna 2000 First World Hotel Genting Highlandsissa Malesiassa ilmoitti, että siellä on 6 300 huonetta, mutta kun hotelli saatiin rakennettua, vain 3 000 huonetta oli valmistunut.[lähde? ] Maailman laajin yhtenäinenselvennä hotelli on MGM Grand Las Vegas, joka sijaitsee Las Vegasissa Nevadassa ja jossa on 5 005 huonetta.[lähde? ]
Guinnessin ennätystenkirjan mukaan maailman vanhin vielä käytössä oleva hotelli sijaitsee Hoshi Ryokanissa Awazussa Japanissa. Se avattiin vuonna 717.
Pitkään hotellissa asuneita henkilöitä ja muita erikoisuuksia

Yhdysvaltalainen lentäjä ja liikemies Howard Hughes asui loppuelämänsä hotelleissa erakkoelämää viettäen, muun muassa Beverly Hillsin ja Bostonin hotelleissa. Ulkomailla hän asui muun muassa Bahamasaarilla, Vancouverissa ja Lontoossa.
Jugoslavian kuningas Pietari II asui Claridge’s-hotellissa Lontoossa koko toisen maailmansodan ajan. Hänen poikansa Aleksandar Karađorđević syntyi hotellissa.
Omanin sulttaani Sa’id ibn Taimur asui vallasta syrjäyttämisensä jälkeen The Dorchester -hotellissa Lontoossa vuodesta 1970 aina kuolemaansa asti vuoteen 1972.
Coco Chanel asui yli 30 vuotta Hôtel Ritz Paris’ssa.
Alois Brunnerin, itävaltalaisen natsirikollisen, epäillään asuneen Meridian-hotellissa Damaskoksessa Syyriassa. Hän on saanut useita kirjepommeja Israelin salaiselta poliisilta Mossadilta.
Thaimaan syrjäytetty pääministeri Thaksin Shinawatra asui The Dorchester -hotellissa Lontoossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hotelli Wikimedia Commonsissa
Vihmanen, Liisa: Tähdet kertovat hotellien laadun, -vai kertovatko sittenkään? yle.fi.  13.11.2014.
Aamiaishuone pariisilaisessa hotellissa.
Etelän matkailukohteissa turisteille suunnatuissa hotelleissa on usein laaja uima-allasalue auringonottotiloineen. Kuva Thaimaan Cha-Amista.
Hotelli Tornin pääsisäänkäynti Yrjönkadun puolella Helsingissä.
Sokos Hotel Tahkovuori Kuopiossa.
MGM Grand Las Vegas, maailman laajin yhtenäinen hotelli.
Urheiluvuosi 2023

Urheiluvuosi 2023 käsittelee vuoden 2023 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Yleistä

Talviuniversiadit 12.–22.1. Lake Placidissa, Yhdysvalloissa. Menestyneimmät maat olivat 21 kultamitalia kerännyt Japani ja 12 kultaan yltänyt Etelä-Korea.
Darts

PDC-liiton maailmanmestaruuskilpailut 15.12.2022–3.1.2023 Lontoossa, Isossa-Britanniassa. Loppuottelussa Michael Smith voitti Michael van Gerwenin 7–4.
Golf

Masters-turnaus 6.–9.4. Augustassa. Espanjalainen Jon Rahm voitti neljän lyönnin erolla yhdysvaltalaisiin Brooks Koepkaan ja Phil Mickelsoniin.
PGA Championship 18.–21.5. Rochesterissa. Yhdysvaltalainen Brooks Koepka saavutti viidennen Major-voittonsa kahden lyönnin erolla norjalaiseen Viktor Hovlandiin ja maanmieheensä Scottie Scheffleriin.
Yhdysvaltain avoin turnaus 15.–18.6. Los Angelesissa. Yhdysvaltalainen Wyndham Clark saavutti ensimmäisen Major-voittonsa yhden lyönnin erolla pohjoisirlantilaiseen Rory McIlroyhin.
Jalkapallo

Eurooppa-liigan loppuottelu 31.5. Budapestissa, Unkarissa. Espanjalainen Sevilla voitti italialaisen AS Roman rangaistuspotkukilpailussa maalein 4–1. Varsinaisen peliajan ja jatkoajan jälkeen tilanne oli 1–1. Sevilla voitti Eurooppa-liigan tai UEFA-cupin seitsemännen kerran.
Naisten Mestarien liigan loppuottelu 3.6. Eindhovenissa, Alankomaissa. Espanjalainen FC Barcelona voitti saksalaisen Wolfsburgin 3–2. Mestaruus oli Barcelonalle toinen.
Miesten Mestarien liigan loppuottelu 10.6. Istanbulissa, Turkissa. Englantilainen Manchester City voitti italialaisen Interin 1–0. Manchester City voitti Mestarien liigan ensimmäisen kerran.
Alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 21.6.–8.7. Georgiassa ja Romaniassa. Batumissa pelatussa loppuottelussa Englanti voitti Espanjan 1–0.
Jääkiekko

Naisten maailmanmestaruuskilpailut 5.–16.4. Bramptonissa, Kanadassa. Yhdysvallat voitti loppuottelussa Kanadan 6–3. Hilary Knight teki loppuottelussa kolme maalia. Pronssiottelussa Tšekki voitti Sveitsin 3–2.
Miesten maailmanmestaruuskilpailut 12.–28.5. Tampereella, Suomessa ja Riiassa, Latviassa.  Kanada voitti Tampereella pelatussa loppuottelussa Saksan 5–2. Pronssiottelussa Latvia voitti Yhdysvallat jatkoajalla 4–3 ja saavutti ensimmäisen MM-mitalinsa.
Nuorten maailmanmestaruuskilpailut 26.12.2022–5.1.2023 Halifaxissa ja Monctonissa, Kanadassa. Loppuottelussa Kanada voitti Tšekin jatkoajalla maalein 3–2. Pronssiottelussa Yhdysvallat voitti Ruotsin jatkoajalla maalein 8–7.
NHL:n mestaruuden voitti Vegas Golden Knights, joka oli Stanley Cupin loppuotteluissa Florida Panthersia parempi otteluvoitoin 4–1. Mestaruus oli seuran ensimmäinen, ja se pelasi NHL:ssä vasta kuudennen kautensa. Pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Jonathan Marchessault.
Jääpallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 28.3.–2.4. Växjössä, Ruotsissa. MM-kilpailujen A-sarja oli pelattu edellisen kerran vuonna 2019, ja tuolloin mestaruuden voittanut Venäjä ei ollut nyt mukana. Isäntämaa Ruotsi voitti loppuottelussa Suomen maalein 3–1. Pronssia sai Norja.
Naisten maailmanmestaruuskilpailut 29.–31.3. Växjössä, Ruotsissa. Loppuottelussa Ruotsi voitti Suomen maalein 15–0. Pronssia sai Yhdysvallat.
Koripallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 25.8 – 10.9. Filippiineillä, Indonesiassa ja Japanissa. Loppuottelu pelattiin Eurooppalaisten joukkueiden kesken. Dennis Schröderin johtama Saksan joukkue voitti maailmanmestaruuden historian ensimmäistä kertaa. Yhdysvaltain joukkue jäi toista kertaa peräkkäin ilman MM-mitalia häviten pronssiottelussa Kanadan joukkueelle.
Käsipallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 11.–29.1. Ruotsissa ja Puolassa. Tanska voitti kolmannen peräkkäisen maailmanmestaruuden voittamalla Tukholmassa pelatussa loppuottelussa Ranskan maalein 34–29. Pronssiottelussa Espanja voitti Ruotsin maalein 39–36. Turnauksen maalintekijätilaston ykkönen oli 60 maalia tehnyt Tanskan Mathias Gidsel, joka palkittiin myös turnauksen arvokkaimpana pelaajana.
Lentopallo

Miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 28.8 – 16.9. Bulgariassa, Israelissa, Italiassa ja Pohjois-Makedoniassa. Puola voitti historiansa toisen Euroopan-mestaruuden. Hallitseva Euroopan- ja maailmanmestari Italia hävisi loppuottelun ja jäi hopealle.