stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bukarest
Hallinto > Sektori 1.

Sektori 1 on Bukarestin pohjoisin ja pinta-alaltaan (67,5 km2) suurin sektori. Vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan sektorissa asui 229 238 asukasta.
Pormestarina on toiminut vuodesta 2004 lähtien Andrei Ioan Chiliman. Sektorin tulot vuodessa on 1 144 197 000 LEU:ta (251 miljoonaa €)., mikä tekee siitä varakkaimman sektorin Bukarestissa. Sektorin alueella pitää pääkonttoria muun muassa Blue Air.
Sektorissa ovat seuraavat lähiöt:
Băneasa
Pipera
Floreasca
Gara de Nord
Hallinto > Sektori 2.

Sektori 2 on asukasluvultaan toiseksi suurin 357 338 asukkaallaan, ja sen pinta-ala on yhteensä 32 km2.
Pormestarina on toiminut vuodesta 2000 lähtien Neculai Onțanu. Sektori on talousongelmissa, sillä vuoden 2012 budjetin mukaan sen talous on 244 725 000 LEU:ta (54 milj €) alijäämäinen.
Sektorissa ovat seuraavat lähiöt:
Pantelimon
Colentina
Obor
Hallinto > Sektori 3.

Sektori 3 on Bukarestin itäisin sektori. Vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan siellä asui 393 226 asukasta, ja se on suurin sektori sekä asukasluvun että väestötiheyden mukaan.
Liviu Negoiță on toiminut sektorin pormestarina vuodesta 2004 lähtien. Vuonna 2011 sektorin budjetti oli 57 430 800 (14 milj €) LEU:ta alijäämäinen.
Sektorissa ovat seuraavat lähiöt:
Vitan
Titan
Centru Civic
Hallinto > Sektori 4.

Sektori 4 on eteläisin sektoreista, ja siellä asui vuonna 2007 299 414 asukasta. Sektorin pinta-ala on 34 km2, ja se on yksi vanhimmista asutuista alueista Bukarestissa.
Sektoria on johtanut vuodesta 2008 lähtien pormestari Cristian Popescu Piedone. Vuoden 2012 budjetti on 718 600 000 LEU:ta (158 milj. €) ylijäämäinen.
Sektorissa ovat seuraavat lähiöt:
Berceni
Giurgiului
Olteniței
Tineretului
Hallinto > Sektori 5.

Sektori 5 on pinta-alaltaan (30 km2) pienin ja asukasluvultaan (282 935 asukasta 2007) toiseksi pienin sektori Bukarestissa. Sektorilla sijaitsee romaanien asuttama slummialue Ferentari. Sektorin pormestarina on toiminut vuodesta 2000 lähtien Marian Vanghelie.
Sektorissa ovat seuraavat lähiöt:
Rahova
Ferentari
Cotroceni
13 Septembrie
Hallinto > Sektori 6.

Sektori 6 on läntisin Bukarestin sektoreista. Sen pinta-ala on yhteensä 38 km2 ja vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan alueella asui 359 396 asukasta. Bukarestin kolme suurinta jalkapalloseuraa on kotoisin tältä sektorilta. Sektorin alueella toimii 9786 erilaista yritystä sekä 10 isoa kauppakeskusta.
Sektorin pormestarina on toiminut vuodesta 2001 Cristian Constantin Poteraș. Sektorin vuoden 2012 budjetti oli 3 800 000 LEU:ta (900 000 €) ylijäämäinen.
Sektorissa ovat seuraavat lähiöt:
Giulești
Drumul Taberei
Militari
Crângași
Hallinto > Oikeusjärjestelmä

Kaupungin oikeusjärjestelmä on samankaltainen muiden piirikuntien kanssa. Jokaisella sektorilla on oma ensimmäisen asteen oikeutensa judecătorie, josta seuraava oikeusaste on kaupunginoikeus. Bukarestissa on myös kassaatio-oikeus sekä valtiosääntöoikeus.
Bukarestissa on oma poliisilaitos, Poliția București (tai Poliția Capitalei), jonka toimialueena on koko kaupunki. Sen esikunta sijaitsee Ștefan cel Mare -bulevardilla, kaupungin keskustassa, ja poliisiasemia on jokaisessa sektorissa. Vuodesta 2004 lähtien jokaisen sektorin hallinnon alaisena on myös paikallispoliisi Poliția Comunitară, joka vastaa poliisitoiminnasta paikallisesti. Paikallispoliisin toimivaltuudet ovat kuitenkin rajatummat kuin muiden poliisien. Bukarestissa sijaitsevat lisäksi santarmien sekä kansallisen poliisin esikunnat.
Hallinto > Rikollisuus

Bukarestin rikollisuusaste on matala verrattuna muihin Euroopan pääkaupunkeihin.
Väkivaltarikollisuutta on vähän, sillä esimerkiksi vuonna 2007 kaupungissa tapahtui 11 murhaa ja 983 muuta väkivallantekoa. Vaikka järjestäytyneellä rikollisuudella on kaupungissa vahva jalansija, sen vaikutus ei näy päivittäisessä elämässä. Näpistykset ja muut turisteihin kohdistuvat huijaukset ovat kuitenkin erittäin yleisiä.
Vielä 1990-luvulla katulapset olivat yksi kaupungin suurimmista ongelmista. Nykyisin katulasten määrä on vähentynyt, ja koko Romaniassa arvioidaan olevan noin 2 000 lasta, jotka asuvat joko täysin tai osittain kadulla.
Väestö

| Vuosi | Kaupungin väestönkasvu |
| --- | --- |
1800: 32 000
1859:  122 000
1900:  282 000
1918:  383 000
1930:  639 000
1948:  1 025 180
1956:  1 177 661
1966:  1 452 000
1977:  1 807 239
1992:  2 067 545
2000:  2 300 000
2003:  2 082 000
2011:  1 677 985
| Etnisyys | Määrä |  % |
| --- | --- | --- |
| Romanialaiset | 1 621 501 | 96,6 % |
| Romanit | 21 394 | 1,27 % |
| Ei tiedossa | 13 705 | 0,82 % |
| Muut kansallisuudet | 12 978 | 0,77 % |
| Unkarilaiset | 3 463 | 0,21 % |
| Turkkilaiset | 2 388 | 0,14 % |
| Saksalaiset | 1 110 | 0,07 % |
| Lipovanit | 779 | 0,04 % |
| Tataarit | 388 | 0,02 % |
| Ukrainalaiset | 279 | 0,01 % |
Bukarest on kasvanut voimakkaasti viimeisten kahdensadan vuoden aikana lähinnä Romanian kaupungistumisen myötä. Ennen 1800-lukua romanialaiset olivat yleensä maanviljelijöitä, jotka asuivat maaseudulla. Kasvu on tapahtunut kahdessa erillisessä syklissä: ensin luontaisen teollisuuden kehittymisen myötä ja sitten Nicolae Ceaușescun valtakaudella, kun hän kielsi abortin ja siirsi ihmisiä asumaan kasvukeskuksiin. Nykyään 9 % Romanian väestöstä asuu Bukarestissa.
Odotettavissa oleva elinikä Bukarestissa vuosina 2005–2007 oli 73,3 vuotta, joka on noin kaksi vuotta enemmän kuin keskimäärin Romaniassa. Kaupungin asukkaista noin 51 % on työikäisiä, ja heistä 18,6 % työskentelee kaupan alalla, 18,5 % teollisuudessa, 12,3 % rakennusalalla, 5,5 % opetusalalla ja 5,3 % terveydenhuollon alalla.
Koulutus

Bukarestin ensimmäinen moderni korkeakoulu oli Ruhtinaskunnan akatemia, joka perustettiin vuonna 1694. Vuonna 1864 se jaettiin Bukarestin yliopistoksi ja Saint Savan lukioksi. Vuonna 2010 Bukarestin yliopistossa opiskeli 30 000 opiskelijaa, joista tuhat oli ulkomaalaisia.
Nykyään kaupungissa sijaitsee 16 kunnallista ja 19 yksityistä yliopistoa. Yksityisiä yliopistoja on arvosteltu niiden opetuksen tason ja korruption vuoksi. Epäilysten vuoksi yliopistot eivät ole nauttineet suurta kansainvälistä arvostusta. Toimet korruption kitkemiseksi ovat tehonneet, ja nykyään kaupunkikuvassa näkyy yhä enemmän ulkomaalaisia opiskelijoita, pääasiassa Aasiasta.
Kaupungissa on noin 450 julkista peruskoulua. Jokainen Bukarestin sektori hallinnoi kouluja itsenäisesti. Vuonna 2010 Bukarestin peruskouluissa oli yhteensä 262 073 oppilasta, 14 520 pätevää opettajaa sekä 2 484 epäpätevää opettajaa.
Liikenne

Bukarest toimii useiden eri liikennemuotojen risteysasemana. Vuonna 1998 kaupunki aloitti yhteistyön japanilaisen viraston Japan International Cooperation Agencyn (JICA) kanssa. JICA esitti vuonna 2000 suunnitelman kaupungin sisäisen liikenteen parantamiseksi ja tehostamiseksi. Suunnitelman mukaan huomiota pitäisi kiinnittää yhdeksään eri pääluokkaan ja sen kustannusvaikutus olisi yli 2 miljardia dollaria.
Liikenne > Paikallisliikenne

Kaupungin sisäistä liikennettä liikennöi Regia Autonomă de Transport București (RATB) yhtiö. Yhtiön käytössä on linja-autoja, johdinautoja, raitiovaunuja ja pikaraitioteitä. Bukarestin metroa liikennöi Metrorex-yhtiö. RATB ja Metrorex ovat erillisiä yhtiöitä, eikä niissä voi matkustaa samalla lipulla.
Liikenne > Paikallisliikenne > Linja-autoliikenne

Kaupungin alueella on yhteensä 1 374 kilometriä linja-autoreittejä ja 121 säännöllisesti liikennöityä linjaa. RATB:llä on käytössään 1014 linja-autoa, joista 99 % on pyörätuoliystävällisiä.
Liikenne > Paikallisliikenne > Johdinautoliikenne

RATB:llä on 19 johdinautolinjaa, jotka käsittävät yhteensä 164,1 kilometriä.. Kalusto päivitettiin 1990-luvulla Ikarus-merkkisillä autoilla. Samalla päivitettiin pysäkkien aikataulut elektronisiksi.
Liikenne > Paikallisliikenne > Raitiovaunuliikenne

Bukarestin alueella on yhteensä 332,2 kilometriä raitiovaunukiskoja. RATB liikennöi näillä 21 eri linjalla. Vain yksi näistä linjoista on pyörätuoliystävällinen.
Liikenne > Paikallisliikenne > Metro

Bukarestin metro koostuu neljästä linjasta, joiden pituus on yhteensä 69,25 kilometriä. Metroa käyttää päivittäin 485 500 asiakasta. Kahden uuden metrolinjan rakennustyöt on aloitettu vuonna 2011, ja niistä toinen yhdistää päärautatieaseman ja lentokentän.
Liikenne > Maantieliikenne

Bukarest on Romanian tieverkoston tärkein risteysasema. Metropolialueelle oli rekisteröity vuonna 2008 1,24 miljoonaa ajoneuvoa, joista 985 000 oli yksityisomistuksessa. Tieverkosto on paikoin erittäin huonossa kunnossa. Kaupunki aloitti vuonna 2008 projektin 60 eri kadun korjaamiseksi.
Liikenne > Rautatieliikenne

Romanian rautatieverkoston risteysasema on București Gara de Nord -asema. Rautatieverkostoa liikennöi valtiollinen Căile Ferate Române (CFR) -yhtiö. Bukarestiin on rautatieyhteys monista Euroopan kaupungeista:
Budapest, Unkari
Belgrad, Serbia
Sofia ja Varna, Bulgaria
Chișinău, Moldova
Kiev, Tšernivtsi ja Lviv, Ukraina
Thessaloniki, Kreikka
Wien, Itävalta
Istanbul, Turkki
Moskova, Venäjä
Liikenne > Lentoliikenne

Bukarestia palvelee kaksi lentokenttää, Henri Coandăn lentoasema ja Băneasan lentoasema.
Liikenne > Lentoliikenne > Henri Coandăn lentoasema

Henri Coandăn lentoasema sijaitsee 16,5 kilometriä Bukarestista luoteeseen Otopenin kaupungissa Ilfovin piirikunnassa. Lentokentältä liikennöi Romanian kansallinen lentoyhtiö Tarom. Vuonna 2011 lentokenttää käytti 5 049 443 matkustajaa, mikä oli 5,1 prosenttia enemmän kuin vuonna 2010.
| Vuosi | Matkustajia (yhteensä) | Matkustajia (kotimaanlennot) | Lentoliikenne | Rahti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2 972 799 | - | 49 593 | 16 887 tonnia |
| 2006 |  3 497 938 | - |  55 056 |  18 089 tonnia |
| 2007 |  4 937 683 | 410 916 |  67 372 |  17 423 tonnia |
| 2008 |  5 063 555 |  497 208 |  69 916 | - |
| 2009 |  4 480 765 |  496 391 |  69 692 | - |
| 2010 |  4 802 510 | - |  71 481 | - |
| 2011 |  5 049 443 | - | - | - |
Liikenne > Lentoliikenne > Băneasan lentoasema

Băneasan lentoasema oli vuoteen 1965 Bukarestin ainoa lentokenttä, kunnes Otopenin lentokenttä otettiin siviilikäyttöön. Vuosien 2007–2012 aikana lentokenttää käyttivät pääsääntöisesti halpalentoyhtiöt. Maaliskuussa 2012 laajojen muutostöiden jälkeen lentokenttä on VIP- sekä liikelentokäytössä ja tavanomainen reittiliikenne toimii Otopenin kentältä.
| Vuosi | Matkustajia |
| --- | --- |
2005:  380 474
2006:  672 923
2007:  968 084
2008:  1 724 633
2009:  1 974 337
2010:  1 881 509
2011:  2 398 911
Urheilu

Jalkapallo on eniten seurattu laji Bukarestissa. Kaupungin neljä eri joukkuetta pelaa Romanian pääsarjassa:
FC Steaua Bukarest
FC Dinamo Bukarest
Rapid Bukarest
FC Sportul Studențesc Bukarest.
Stadionul Național otettiin käyttöön 6. syyskuuta 2011, ja se isännöi UEFA:n Eurooppa-liigan finaalin 9. toukokuuta 2012. Stadioniin mahtuu lähes 55 000 katsojaa, mikä tekee siitä kaakkois-Euroopan suurimman stadionin.
Vuodesta 2007 Bukarest on järjestänyt vuosittaiset katukisat katuradalla. Rata on rakennettu parlamenttitalon ympärille. Radalla on ajettu FIA GT Championship sekä Formula 3 -kilpailuja. Vuoden 2009 sekä 2010 kilpailuja ei käyty radalla oikeusjutun vuoksi, mutta vuodesta 2011 kisoja on käyty normaalisti.
Syksyisin Bukarest isännöi Romania open -tennisturnauksen, joka kuuluu ATP-kiertueeseen.
Ystävyyskaupungit

Tirana, Albania (2007)
Rio de Janeiro, Brasilia (2002)
São Paulo, Brasilia (2000)
Montreal, Kanada
Peking, Kiina (2005)
Nikosia, Kypros (2004)
Ateena, Kreikka (1993)
Budapest, Unkari (1991)
Amman, Jordania (1999)
Chișinău, Moldova
Manila, Filippiinit
Ankara, Turkki (1998)
Istanbul, Turkki (2006)
Atlanta, Yhdysvallat (1994)
Kuvia

Ateneul Român -konserttitalo Bukarestissa
Romanian kansallinen pankki Bukarestissa
Bukarestin yliopiston päärakennus
CEC-Pankki
Patriarkaalinen palatsi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bukarest Wikimedia Commonsissa
| n k Euroopan pääkaupungit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Amsterdam, Alankomaat  Andorra la Vella, Andorra  Ankara, Turkki  Astana, Kazakstan  Ateena, Kreikka  Baku, Azerbaidžan  Belgrad, Serbia  Berliini, Saksa  Bratislava, Slovakia  Bern, Sveitsi  Bryssel, Belgia  Budapest, Unkari  Bukarest, Romania  Chișinău, Moldova  Dublin, Irlanti  Helsinki, Suomi  Jerevan, Armenia  Kiova, Ukraina  Kööpenhamina, Tanska  Lissabon, Portugali  Ljubljana, Slovenia  Lontoo, Iso-Britannia  Luxemburg, Luxemburg  Madrid, Espanja  Minsk, Valko-Venäjä  Monaco2  Moskova, Venäjä  Nikosia, Pohjois-Kypros1  Oslo, Norja  Praha, Tšekki  Pariisi, Ranska  Podgorica, Montenegro  Pristina, Kosovo1  Reykjavík, Islanti  Riika, Latvia  Rooma, Italia  San Marino, San Marino  Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina  Skopje, Pohjois-Makedonia  Sofia, Bulgaria  Suhumi, Abhasia1  Tallinna, Viro  Tbilisi, Georgia  Tirana, Albania  Tiraspol, Transnistria1  Tskhinvali, Etelä-Ossetia1  Tukholma, Ruotsi  Vaduz, Liechtenstein  Valletta, Malta  Varsova, Puola  Vatikaani2  Vilna, Liettua  Wien, Itävalta  Zagreb, Kroatia 
1 Valtio tai alue on julistautunut itsenäiseksi, mutta sen itsenäisyyttä ei ole kansainvälisesti tunnustettu. 2 Valtio on kaupunkivaltio.
| n k Maantieteellisen Euroopan yli miljoonan asukkaan kaupungit |
| --- | --- |
 Barcelona  Belgrad  Berliini  Birmingham  Budapest  Bukarest  Bryssel  Donin Rostov  Hampuri  Harkova  Istanbul1  Kazan  Kiova  Köln  Lontoo  Madrid  Milano  Minsk  Moskova  München  Nižni Novgorod  Odessa  Pariisi  Perm  Pietari  Praha  Rooma  Samara  Sofia  Tbilisi  Ufa  Varsova  Volgograd  Voronež  Wien 
1Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa
Dâmbovița
Spiriin mäki vuonna 1837 missä nykyisin sijaitsee parlamenttitalo.
Bukarest 1700-luvulla.
I.C. Brătianu Boulevard vuonna 1930.
Romanian joukkoja marssimassa Mihail Kogălniceanun aukiolla vuonna 1941.
Sektorin 1 sijainti.
Sektorin 2 sijainti.
Sektorin 3 sijainti.
Sektorin 4 sijainti.
Sektorin 5 sijainti.
Sektorin 6 sijainti.
Bukarestin oikeustalo.
Bukarestin yliopiston päärakennus.
Linja 36.
Bukarestin metrokartta 2009.
Henri Coandăn lentoaseman saapuvan liikenteen aula.
Băneasan lentoaseman sisäänkäynti.
Salokylä (Liperi)

Salokylä on Liperin kylä Ylämyllyn ja Liperin kirkonkylän välisen tien (seututie 476) puolivälissä. Matkaa molempiin taajamiin on noin viisi kilometriä.
Salokyläläiset ovat aiemmin saaneet toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta. Nykyään suurin osa työikäisistä kyläläisistä on palkansaajia ja he käyvät työssä myös naapurikunnassa. Suurin osa käy työssä Joensuun alueella. Salokylällä toimii useita yrityksiä ja niiden toimialojen kirjo on suuri. Kylällä toimii myös erilaisia yhdistyksiä, kuten kyläyhdistys ja vanhempainrengas.
Kylän keskus on kylätalo, jota voi myös vuokrata perhejuhliin ja kokouksiin. Kylätalo, joka on kunnostettu talkoilla vanhasta navetasta, sijaitsee toimivan kyläkoulun pihapiirissä Liperintien varrella (Liperintie 51 C)
Kylällä on runsaasti erilaisia liikuntapaikkoja ja retkeilypaikkoja, kuten laavu, urheilukenttä, luontopolku ja frisbeegolfrata. Kyläyhdistyksen sivut löytyvät osoitteesta www.salokyla.fi.
Aiheesta muualla

Salokyla.fi
Profítis Ilías (Iraklion)

| Profítis Ilías Προφήτης Ηλίας |
| --- | --- |
 Profítis Ilías
 Koordinaatit: 35°12′25″N, 25°6′2″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Iraklion
Kunnallisyksikkö:  Témenos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7101050101
Korkeus:  350 m
Väkiluku (2011):  1 429
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Profítis Ilías (kreik. Προφήτης Ηλίας) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Iraklionin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Témenoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Iraklionin kunnan Témenoksen kunnallisyksikköön. Profítis Ilías muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Προφήτη Ηλία, Topikí Koinótita Profíti Ilía). Kylän väkiluku on 1 429 (vuonna 2011).
Témenoksen linnoituksen raunioita.
Profítis Ilíaksen kylä sijaitsee noin 19,5 kilometriä etelälounaaseen Iraklionin kaupungista. Se on rakennettu Rókkan vuoren luoteisrinteeseen noin 350 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Kylä on nimellään omistettu profeetta Elialle. Kylän pääkirkko, joka on vuodelta 1887, on omistettu Elian lisäksi Neitsyt Marialle.
Kylän lähellä 507 metriä korkealla Rókkan vuorella sijaitsevat Témenoksen linnoituksen rauniot. Antiikin aikana samalla paikalla sijaitsi Lykastoksen kaupunki. Linnoituksen rakennutti bysanttilaisella kaudella Nikeforos Fokas, jonka tarkoituksena oli siirtää Iraklionin kaupunki vuorelle turvallisempaan paikkaan sen jälkeen, kun se oli vallattu takaisin arabeilta vuonna 961. Kaupungin siirtoyritys kuitenkin epäonnistui.
Kylän kautta kulkee Euroopan kaukovaellusreitti E4.
Catherine Wilkin

Catherine Wilkin (s. 22. elokuuta 1945) on australialainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Rouva Regiä televisiosarjassa Tallijengi, Liz Ryania televisiosarjassa McLeodin tyttäret ja Pamela Stonehamia televisiosarjassa Lentävät lääkärit.
Caymansaarten dollari

Caymansaarten dollari (KYD) on Caymansaarilla vuodesta 1972 lähtien käytetty rahayksikkö, joka jakaantuu 100 senttiin. Sen arvo on ollut sidottu Yhdysvaltain dollariin 1. huhtikuuta 1974 lähtien yhden Caymansaarten dollarin arvon ollessa 1,2 Yhdysvaltain dollaria.

Tämä tekee siitä  yhdeksänneksi arvokkaimman rahayksikön maailmassa ja samalla arvokkaimman dollarirahan.lähde?
Luettelo Suomen ilmavoimien komentajista

Luettelo Suomen ilmavoimien komentajista (vuoden 1937 loppuun saakka ilmailuvoimien päällikkö).
| Henkilö | Kausi | Sotilasarvo komentajana | Kotimaa (ellei Suomi) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hügerth, John-AllanJohn-Allan Hügerth | 1918 | kapteeni |  Ruotsi |
| Seber, CarlCarl Seber | 1918 | kapteeni |  Saksan keisarikunta |
| Aminoff, TorstenTorsten Aminoff | 1918–1919 | everstiluutnantti | everstiluutnantti |
| Hjelmman, SixtusSixtus Hjelmman | 1919–1920 | eversti | eversti |
| Somersalo, ArneArne Somersalo | 1920–1926 | majuri | majuri |
| Vuori, VäinöVäinö Vuori | 1926–1932 | eversti | eversti |
| Lundqvist, JarlJarl Lundqvist | 8.9.1932–2.7.1945 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Helminen, FransFrans Helminen | 30.6.1945–1.12.1952 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Artola, ReinoReino Artola | 1.12.1952–8.12.1958 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Seeve, OlaviOlavi Seeve | 8.12.1958–12.9.1964 | kenraalimajuri | kenraalimajuri |
| Turkki, ReinoReino Turkki | 12.9.1964–4.12.1968 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Salmela, EeroEero Salmela | 4.12.1968–22.4.1975 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Meriö, RaunoRauno Meriö | 22.4.1975–31.1.1987 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Jokinen, PerttiPertti Jokinen | 1.2.1987–1.2.1991 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Nikunen, HeikkiHeikki Nikunen | 1.2.1991–30.4.1995 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Ahola, MattiMatti Ahola | 1.5.1995–1998 | kenraalimajuri | kenraalimajuri |
| Pystynen, JouniJouni Pystynen | 1998–31.12.2004 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Lyytinen, HeikkiHeikki Lyytinen | 1.1.2005–30.6.2008 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Lindberg, JarmoJarmo Lindberg | 1.7.2008–29.2.2012 | kenraaliluutnantti | kenraaliluutnantti |
| Puranen, LauriLauri Puranen | 1.3.2012–31.3.2014 | kenraalimajuri | kenraalimajuri |
| Jäämeri, KimKim Jäämeri | 1.4.2014–31.5.2017 | kenraalimajuri | kenraalimajuri |
| Eskelinen, SampoSampo Eskelinen | 1.6.2017–31.3.2019 | kenraalimajuri | kenraalimajuri |
| Jokinen, PasiPasi Jokinen | 1.4.2019–31.5.2022 | kenraalimajuri | kenraalimajuri |
| Keränen, Juha-PekkaJuha-Pekka Keränen | 1.6.2022–30.11.2024 | kenraalimajuri | kenraalimajuri |
| Timo Herranen | 1.12.2024– | prikaatikenraali | prikaatikenraali |
Rauhalan koulu (Valkeakoski)

Rauhalan koulu on Valkeakoskella sijaitseva alakoulu. Se sijaitsee Sääksmäellä. Rauhalan koulun rehtorina toimii Veikko Teräväinen.
Rauhalan koulu on perustettu vuonna 1868 ja itse koulurakennus on samalta vuodelta. Koulussa on kolme opettajaa, ja noin 60 oppilasta. Koulussa on luokat 1–6.
Rauhalan koulua kävi 1900-luvun alussa Paavo Järvinen, jonka teos "Kovaa aikaa" julkaistiin postuumisti vuonna 2017.
Nyrölä

| Nyrölä |
| --- | --- |

Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Tikkakoski-Nyrölä
Kaupunginosa nro:  39
Väkiluku:  275  (2007)
Osa-alueet:  Nyrölä
Nyrölä (myös nimellä Soukkajärvi) on kylä ja kaupunginosa Jyväskylän kaupungin (vuoden 2008 loppuun Jyväskylän maalaiskunnan) luoteisosassa Uuraisten ja Petäjäveden välissä.
Virallinen Nyrölän kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Uuraisiin, idässä Kuikkaan ja Vertaalaan sekä etelässä Petäjäveteen. Varsinaisen Nyrölän lisäksi myös Mökkiperän ja Hepoperän alueet kuuluvat Nyrölän kaupunginosaan. Lähes täysin kaupunginosaa vastaavaan Nyrölän tilastoalueeseen kuuluu myös Sikomäki, joka on kaupunginosajaossa määritelty Kuikan osaksi.
Nyrölässä on Jyväskylän tähtitieteellisen yhdistyksen Siriuksen observatorio.
Luonto ja ympäristö

Nyrölän alueella sijaitsevia järviä ovat muun muassa Iso-Soukka, Iso-Musta ja Vasarainen. Ison-Mustan pohjoisrannan kautta kulkee vuonna 2004 avattu, 3,6 kilometrin pituinen luontopolku.
Historiaa

Ennen nykyisen asutuksen syntymistä Nyrölän ja naapurikylän Vesangan alue oli Saarioisten erämaata.
Varhaisin tieto Soukkajärven uudisasutuksesta on vuodelta 1565, kun luultavasti Pellosniemeltä tullut Paavali Rahikainen eli Paavali Nyrönen kirjattiin alueen asukkaaksi. Kantatalo jakautui kahtia vuonna 1570: Nyrölän kantatalo sijaitsi Ison-Soukan itärannalla, Oikarin talo puolestaan nykyisen Uuraisten Oikarinperän alueella. Alkuperäisen jakamattoman kantatalon paikasta ei ole varmaa tietoa.
Soukkajärvi ja koko Jyväskylän seutu kuului kirkollisesti alun perin joko Rautalammin tai Jämsän pitäjään, kunnes kylät vuonna 1646 liitettiin Laukaan kirkkopitäjään. Jyväskylän kappeliseurakunta erotettiin Laukaasta vuonna 1856 erilliseksi seurakunnaksi.
1830-luvulla Sikomäen uudistilat siirrettiin Vesangan rekisterikylästä Nyrölän rekisterikylään. Vuonna 1853 Soukkajärven pohjoisosan (myöhemmän Höytiän rekisterikylän) asukkaat pyysivät siirtoa Uuraisten kappeliseurakuntaan, joka toteutui vuonna 1868 Uuraisten erotessa Saarijärvestä erilliseksi pitäjäksi.
Nyrölästä tuli osa Jyväskylän kaupunkia vuonna 2009 Jyväskylän maalaiskunnan lakkauttamisen jälkeen.
Nyrölän koulu

Nyrölän koulu perustettiin vuonna 1896 ja oli toiminnassa vuoteen 2016 asti, jolloin koulu lakkautettiin. Vuodesta 2019 koulurakennus on toiminut Nyrölätalo-nimisenä kylätalona. Koulun oppilaat siirrettiin Tikkakosken yhtenäiskouluun.