stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Snautseri
Käyttö

Suomessa snautseri on toiminut lähinnä seura- ja vahtikoirana. Suosituin harrastusmuoto snautsereilla on koiranäyttelyt. Suomen muotovalion arvon saavuttamiseksi tarvitaan kolme näyttelysertifikaattia, joista vähintään yksi on oltava myönnetty koiran ollessa yli kaksivuotias. Käyttökoetuloksia ei edellytetä.
Snautserit ovat kilpailleet menestyksellä myös TOKOssa ja agilityssä. Erityisesti agilityn suosio on kasvanut jatkuvasti: noin 25–30 pippurin ja suolan väristäselvennä ja 10–15 mustaa snautseria osallistuu Suomessa vuosittain kilpailuihin. Snautseri kisaa agilityssa yleensä maxi-luokassa, joskus midi-luokassa. Agilityvalion arvoon vaaditaan kolme voittoa nollalla virhepisteellä korkeimmasta luokasta. Suomen snautserikannassa on vain muutama agilityvalio.
Tottelevaisuuskokeisiin on osallistunut vuosien 1990–2004 välillä keskimäärin 16 pippurin ja suolan väristä ja 8 mustaa snautseria. Snautsereista Suomen tottelevaisuusvalioita on kuitenkin vain muutama. Rodulla on myös oikeus osallistua palveluskoirakokeisiin. Palveluskoirakokeisiin osallistuu vuosittain viidestä kymmeneen snautseria ja käyttäytymmiskokeen (BH) on suorittanut 2000-luvulla 2–10 snautseria vuosittain. Snautseri on myös saavuttanut koiratanssin Suomen mestaruuden vuonna 2007.
Snautseri on aktiivinen ja monipuolinen rotu, jonka kanssa voi harrastaa useampaa lajia. Monet snautseriharrastajat käyvät koiransa kanssa esimerkiksi tokon, agilityn ja palveluskoirien maastolajien harjoituksissa. Snautserin motivointi saattaa olla joskus hankalaa, sillä menestyneempiin palveluskoirarotuihin verrattuna snautserilla on vähäisesti taistelutahtoa ja saalisviettiä.
Hoito

Snautseri on karkeakarvainen rotu, jonka päivittäinen turkinhoito on yksinkertaista: päivittäiseksi hoidoksi riittää harjaus ja takkujen selvittäminen. Snautseri on nypittävä rotu ja koiran trimmaaminen hoidetaan koiran käyttötarkoituksesta ja omistajan mieltymyksistä riippuen. Kotikoiralle riittää se, että sen nyppii 2–3 kertaa vuodessa pohjavillalle (kaikki karkea karva pois), minkä lisäksi ajettavia osia ja linjoja voi siistiä useammin. Näyttelykoiraa tulee trimmata useammin ja trimmausten ajankohdat tulee suunnitella näyttelyiden ajankohtia silmällä pitäen. Snautserin trimmauksessa koneella ajettavia osia ovat posket, kaula, hännän alus ja sisäreidet. Muut osat tulee nyppiä. Nypittäessä on muistettava, ettei karvaa saa repiä väkisin irti, vaan nypinnässä poistetaan ainoastaan helposti lähtevät "kuolleet karvat". Korvien karvan ollessa todella tiukasti korvissa kiinni, ne voi ajaa koneella. Koiran linjat (kulmakarvat, parta, korvan reunat, tassut, alalinja, häntä) siistitään saksimalla. Mikäli nypittävän alueen (karkeat karvat) ajaa koneella, turkki vähitellen pehmeneen, kiharoituu ja karvan karkeus häviää, minkä myötä turkki ei enää ole säänkestävä. Tämän vuoksi turkki tulisi aina nyppiä eikä ajaa. Vanhojen koirien turkkia kuitenkin tavataan ajaa koneella, jottei koiran tarvitse enää seistä pitkiä aikoja trimmipöydällä vanhuuden päivinään. Myös joidenkin kotikoirien turkkia ajetaan koneella, mutta tällöin menetetään turkin säänkestävyys.
Näyttelykoiran trimmaus tulee aloittaa 12 viikkoa ennen näyttelykauden ensimmäistä näyttelyä. Tällöin turkki nypitään pohjavillalle. Noin kuukausi ennen näyttelyä turkin kunto tarkistetaan ja tehdään tarvittavia lisänypintöjä. Viikkoa ennen näyttelyä koiralle tehdään viimeinen "sliippaus", eli ajetaan ajettavat osat, nypitään tarvittavia alueita ja siistitään linjat saksien. Mikäli seuraavaan näyttelyyn on alle 12 viikkoa aikaa, on tapana "rullata" koiran turkkia, jotta se pysyisi näyttelykunnossa pidempään. Tämä tarkoittaa sitä, että turkki tulee nyppiä viikoittain kevyesti siten, että poistetaan "joka 7. karva". Viikko ennen näyttelyä suoritetaan taas viimeinen "sliippi". Joillain koirilla karvan laatu on sellainen, että koiran turkkia ei saa nypittyä pohjavillalle. Tällöin turkkia ei saa lähteä repimään väkisin pois, vaan siitä poistetaan vain pisin kerros. Näyttelysnautserin nypittäviä alueita ei saa koskaan mennä ajamaan koneella (poikkeuksena korvat). Mikäli esimerkiksi rintakarvat ovat tiukasti kiinni, tulee ne saksia koneella ajamisen sijaan.
Terveys

Snautseri on keskimääräistä terveempi rotu,kenen mukaan? ja yksilön odotettu elinikä on korkea. Suomen Snautserikerho ei kuulu Suomen Kennelliiton PEVISA-ohjelmaan, mutta se suosittelee vapaaehtoisiksi tutkimuksiksi etenkin jalostukseen käytettäville yksilöille lonkkien ja silmien tutkituttamista.
Snautsereilla esiintyy vähäisissä määrin korvatulehduksia (yleisin ilmennyt sairaus), lonkkaniveldysplasiaa, kyynärniveldysplasiaa, silmäsairauksia (esimerkiksi perinnöllistä harmaakaihia eli hereditary cataract eli HC ja progressiivista verkkokalvon rappeutumaa eli progressive retinal atrophy eli PRA), purentavikoja ja hammaspuutoksia, kivesvikaisuutta sekä kohtutulehduksia ja nisäkasvaimia.
Snautsereilla esiintyy myös kynsien haurastumista ja/tai irtoilua. Tämä ominaisuus on tunnettu jopa eläinlääkäreiden keskuudessa, vaikkei sairauden syytä ole vielä tutkittukaan. Tyypillisesti omistaja havaitsee ensin yhden epämuodostuneen kynnen kahdessa tai useammassa tassussa. 2–9 viikon sisällä kaikki kynnet ovat sairaita. Hauraiden ja kuivien kynsien hoidoksi käy lyhyenä pitäminen, tapauksesta riippuen voidaan tarvita erilaisia lääkityksiä ja kynsien poistoa. Vastaavanlaista kynsiongelmaa tiedetään ilmenevän myös mustilla suursnautsereilla ja muilla roduilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta snautseri Wikimedia Commonsissa
"Karkeakarvainen saksanterrieri" eli snautseri vuodelta 1915.
Snautseri ukrainalaisessa postimerkissä.
Snautseri vapaalla.
Snautseri on säänkestävä ja perusterve rotu.
Lounaismurteet

Lounaismurteiden levinneisyysalue
Lounaismurteet ovat Lounais-Suomessa melko pienellä mutta tiheästi asutulla maantieteellisellä alueella (kolmio Vihti–Turku–Merikarvia) puhuttuja suomen kielen murteita.
Vanha kirjasuomi nojasi pitkälti lounaismurteisiin Mikael Agricolan ajoista lähtien aina 1800-luvulle asti.
Jako alaryhmiin ja tuntomerkit

Lounaismurteilla on runsaasti omaleimaisia piirteitä, ja ne jaetaan useimmiten seitsemään eri alaryhmään, joista kaksi (pohjoisryhmä ja itäryhmä) kuuluu varsinaisiin lounaismurteisiin ja loput viisi (Länsi-Uudenmaan murteet, Someron seudun murteet, Turun ylämaan murteet, Ala-Satakunnan murteet ja Porin seudun murteet) ovat niin sanottuja lounaisia välimurteita.
Lounaismurteiden kotoperäinen sanasto on laaja, ja niissä on paljon lainasanoja germaanisista kielistä. Muista suomen murteista poiketen sananalkuiset konsonanttiyhdistelmät ovat yleisiä, ja niitä esiintyy myös puhtaasti suomenkielisissäkin sanoissa; samoin lähes kaikissa onomatopoeettisissa sanoissa (präiskiä, fletku, krapsuttaa) on sananalkuinen konsonanttiyhdistelmä. Lounaismurteet ovat ainoa Suomen murreryhmä, jossa soinniton f-äänne esiintyy natiivina eli kotoperäisenä. Ääntämyksessä on myös muita ainutlaatuisia piirteitä, kuten eräiden vokaalien ääntäminen puolipitkänä (tavallisesti lyhyt) sekä niin sanottu mediaklusiili, puolisoinnillinen, äänne. Alueen tärkeimmät kaupungit ovat Turku, Pori, Rauma, Salo ja  Uusikaupunki, joissa jokaisessa on oma murremuotonsa.
Jako alaryhmiin ja tuntomerkit > Varsinaiset lounaismurteet

Varsinaisilla lounaismurteilla on paljon yhteisiä piirteitä viron kielen kanssa, ja on väitetty, että lounaismurteet olisivat kielellisesti lähempänä viroa kuin muita suomen kielen murteita, muun muassa painollisen tavun pitkät vokaalit diftongioituivat lopullisesti vasta 1600-luvulla, ja joissakin murremuodoissa niitä esiintyy yhä, esimerkiksi sää puhu sooppa (pro suopaa tai suappa "sinä valehtelet"). Tutun murteen sijamuodoista useimmat vastaavat viron kielen sijamuotoja, erikoisimpana illatiivin pääte -sse.
Lounaismurteet tunnistaa parhaiten ehkä niiden erikoisesta rytmistä, joka johtuu painottomien ja painollisten tavujen välisestä jyrkästä erosta.
Jako alaryhmiin ja tuntomerkit > Lounaiset välimurteet

Monissa murreluokituksissa omaksi, lounaismurteista erilliseksi murreryhmäkseen luetaan lounaiset välimurteet. Niitä puhutaan varsinaisten lounaismurteiden ja hämäläismurteiden väliin jäävällä kapeahkolla vyöhykkeellä (kuvassa vinoviivoituksella), joka ulottuu Vihdistä Someron, Loimaan, Kokemäen ja Porin kautta Merikarvialle. Näissä läntisen Uudenmaan, lounaisimman Hämeen, koillisen Varsinais-Suomen ja keskisen Satakunnan murteissa lounaismurteiden ja hämäläismurteiden piirteet osittain sekoittuvat. Näistä murteista puuttuvat muutamat lounaismurteiden leimallisimmat piirteet, esimerkiksi pitkät vokaalit ovat säilyneet sanan lopussa ja loppuheittoa ei ole. Näihin murteisiin kuuluu esimerkiksi lounaishämäläinen Someron murre ja suurempien kaupunkien murteista Porin seudun murre.
Lounaismurteet kauno- ja tietokirjallisuudessa

Rauman murteen on kirjalliseen muotoon siirtänyt Hj. Nortamo teoksissaan. Hänen manttelinperijänään on pidetty kirjailija Tauno Koskelaa. Tämänpäivän tunnetuin 'raumangiälen' käyttäjä on murrekirjailija Hannu Heino.
Väinö Linnan Tuntemattoman sotilaan hahmoista kersantti Hietanen puhuu lounaismurretta. Kun Linnan alkuperäiseen teokseen tehtiin murteentarkistusta, muokkauksen suoritti lounaismurteiden osalta Helsingin yliopiston suomen kielen professori Lauri Hakulinen.
Murrerunoilija Heli Laaksonen on julkaissut laajan kokoelman kolumneja ja runoja lounaismurteilla. Tunnetuin näistä teoksista on Laaksosen esikoisrunokirja, Pulu uis.
Turun murteella on julkaistu kirja Kui, sanos Aku, joka sisältää VeePee Lehdon kääntämiä Carl Barksin Aku Ankka -sarjakuvia.
Turun murteen kieliopin ja harjoituskirjan Tämmöttös julkaisi Turun yliopiston fonetiikan emeritusprofessori Kalevi Wiik vuonna 2002.
Murteen piirteitä

yleiskielen d:n vastine on joko soinnillinen dentaalinen frikatiivi [ð] (vrt. englannin this) tai r
yleiskielen ts vastine on joko t, tt tai soinniton dentaalinen frikatiivi [θ] (vrt. englannin thing); yleiskielen metsä taipuu
Aukeavien diftongien avartuminen: yleiskielen ie, uo ja yö edustuvat asuissa iä/ia, ua ja yä
i-, u-, ja y-loppuiset diftongit ovat määräehdoin supistuneet (redusoituneet):
Loppuheitto eli apokopee: lyhyt sananloppuinen vokaali on kadonnut eräistä kaksitavuisista ja kaikista useampitavuisissa sanoissa; koskee myös sananloppuisia vokaaliyhtymiä kuten ua, yä, iä.
sisäheitto eli synkopee (kolmi- tai useampitavuisten sanojen toisen avoimen tavun vokaali kadonnut, jos ensimmäinen tavu pitkä ja kolmas tavu alkaa l, m, n, r tai v)
pitkät vokaalit lyhentyvät ensitavua edempänä ja viimeisen tavun klusiilit ja sibiliantit kahdentuvat
kaksois-l:n, -m:n, -n:n ja -r:n lyheneminen pitkän vokaalin, diftongin ja painottoman tavun jäljessä
yleiskielen ea- ja eä-loppuiset nominit saavat uudet muodot
imperfektissä tunnus -s(i)
sananalkuiset konsonanttiyhdistelmät yleisiä, varsinkin klusiili +l tai r
f-äänne yleinen
rk:n ja lk:n astevaihtelu
Heikko aste usein yleiskielen i-loppuisen diftongin edellä
Toisen tavun vokaalin piteneminen puolipitkäksi, jos ensitavu on lyhyt
Pitkät vokaalit sanan ensimmäisen tavun jälkeen harvinaisia sekä konsonanttien k, p, t ja s erikoisgeminaatio
Monikon genetiivi -tte (vrt. vironkielen de/te)
Rauman seuduilla myös tavujenvälinen h
Kirjallisuutta

Lyytikäinen, Erkki: Sehän on murretta!.  Helsinki:  Gaudeamus, 2020.  ISBN 978-952-345-060-8
Wiik, Kalevi: Jottan tarttis tehrä – Turun murteen sanakirja.
Wiik, Kalevi: Tämmöttös – Turun murteen kielioppi ja harjoituskirja.
Barks, Carl: Kui, sanos Aku – Kaikkest paremppi Ankka-jutui Turu murttel. Turu murttel kääntäny Veepee Lehto.
Aiheesta muualla

Paranna Turun murteen taitosi Reijo Mäen avustuksella (Arkistoitu – Internet Archive)
Uutissi Turust
Hei

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Hei voi tarkoittaa seuraavia:
Hein jäätikkö, jäätikkö Etelämantereella
Hein piirikunta, Japanin Chiban prefektuurin entinen piirikunta
Hei, Marcuksen & Martinuksen albumi vuodelta 2015
HEI, Heide-Büsumin lentoaseman IATA-koodi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HEI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
HMS Queen (1839)

| HMS Queen |
| --- | --- |
 HMS Queen

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Portsmouthin telakka
Kölinlasku:  marraskuu 1833
Laskettu vesille:  15. toukokuuta 1839
Poistui palveluskäytöstä:  romutettu 1871
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 104 bm
Pituus:  62,2 m (tykkikansi) 50,7 m (köli)
Leveys:  18,3 m
Syväys:  7,2 m
Miehistöä:  950
Aseistus
Aseistus:  110 tykkiä
HMS Queen oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1839 vesillelaskettu Queen-luokan 110-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva.
Valmistus

Alus tilattiin 29. lokakuuta 1827 Portsmouthin telakalta 120-tykkisenä Caledonia-luokan aluksena nimellä HMS Royal Frederick. Kuitenkin 2. syyskuuta 1833, kun jo kolme neljännestä aluksen kaarien puutavarasta oli sahattu, julkistettiin uusi Sir William Symondsin suunnitelma. Seuraavana päivänä Amiraliteetti ilmoitti telakalle, että jo sahatut kaaret oli muokattava uuden suunnitelman mukaisiksi. Suunnitelman mukaan aluksesta tulisi 110-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva.
Köli laskettiin marraskuussa 1833. Alus nimettiin 12. huhtikuuta 1839 HMS Queeniksi. Se laskettiin vesille 15. toukokuuta 1839 ja valmistui luokkansa ainoana Symondsin alkuperäisen suunnitelman mukaisena purjealuksena ilman höyrykonetta. Valmistuskustannukset olivat 70 474 puntaa. Takilointi lisäsi kustannuksia niin, että kustannuksiksi tuli 77 729 puntaa. Lippulaivaksi varustaminen nosti kuluja vielä 17 408 punnalla.
Hallituskatu

Hallituskatu on yleinen kadunnimi Suomen kaupungeissa. Se voi tarkoittaa ainakin seuraavia katuja:
Hallituskatu, Helsinki
Hallituskatu, Hämeenlinna
Hallituskatu, Kouvola
Hallituskatu, Oulu
Hallituskatu, Pori
Hallituskatu, Rovaniemi
Hallituskatu, Tampere
Hallituskatu, Tornio
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hallituskatu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haploryhmä M (mtDNA)

Haploryhmä M
| --- | --- |
Edeltävä haploryhmä:  L3 
Seuraavat haploryhmät:  Haploryhmä M1'20'51, M2, M3, M4"67, M5, M6, M7, M8, M9, M10, M11 ja&#32 M12'G 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Haploryhmä M on mitokondrion DNA:han perustuva ihmisen äitilinjan haploryhmä. Haplotyyppi on Haploryhmän N tavoin eriytynyt haploryhmästä L3 ja siitä lähteneet haarat ovat levittäytyneet kaikille asutuille mantereille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ian Loganin mtDNA-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Haplogroup.org M (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 | 38 | 39 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
  Ihmisen äitilinjan (mtDNA) haploryhmien polveutumiskaavio
|   | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   | L0 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   | L0 | L1 | L2 |   |   |   | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 |   |   |   | M | M | M | M | M | M | M | N | N | N | N | N | N |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | CZ | CZ | D | E | G | Q |   | O | A | S | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | R0 | R0 |   | pre-JT | pre-JT |   |   | P | P |   | U |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | HV | HV |   | JT | JT |   |   | P | P |   | K |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | H | V |   | J | T |   |   | P | P |   | K |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
Hallitus (täsmennyssivu)

Hallitus voi viitata johonkin seuraavista:
hallitus, valtion ylintä toimeenpanovaltaa käyttävät viranomaiset, varsinkin ministeristö
Suomen valtioneuvosto eli hallitus
hallitus, yhtiön, yhdistyksen tai muun sellaisen toimeenpanovaltaa käyttävä elin
keskusvirasto, esimerkiksi kouluhallitus, tullihallitus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hallitus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
HMS Pytchley

| HMS Pytchley |
| --- | --- |
 HMS Pytchley

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Scotts Shipbuilding and Engineering Company, Greenock
Kölinlasku:  27. heinäkuuta 1939
Laskettu vesille:  13. helmikuuta 1940
Palveluskäyttöön:  23. lokakuuta 1940
Loppuvaihe:  romutettu 1956
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 050 t (standardi) 1 360 t (max)
Pituus:  85 m
Leveys:  8,8 m
Syväys:  3,27 m
Koneteho:  19 000 hv
Nopeus:  27,5 solmua
Miehistöä:  146
Aseistus
Aseistus:  4 x QF 4" Mk XVI -tykkiä kaksiputkisina Mk XIX -asennuksina 4 x QF 2 naulan Mk VIII -ilmatorjuntatykkiä neliputkisena Mk VII -asennuksena 2 x Oerlikon 20 mm -ilmatorjuntatykkiä yksiputkisina P Mk III -asennuksina 2 x syvyyspomminheitintä ja 1 x kisko, joihin 40 syvyyspommia
HMS Pytchley (viirinumero L92) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan tyypin I saattuehävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 11. huhtikuuta 1939 työnumerolla J1111 vuoden 1939 laivasto-ohjelmassa Scotts Shipbuilding and Engineering Companyltä Greenockista, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 26. heinäkuuta. Alus laskettiin vesille 13. helmikuuta 1940 ja valmistui puolisen vuotta myöhemmin 23. lokakuuta.
Palvelus

Alus jatkoi palvelustaan, kunnes se poistettiin elokuussa 1946 palveluksesta reserviin. Devonportista alus siirrettiin Cardiffiin, jossa sen aseistus poistettiin ennen poistolistalle sijoittamista. Alus myytiin 1956 BISCOlle ja se saapui 1. joulukuuta hinattuna E. Reesille Llanelliin romutettavaksi.
HC-EP

| HC-EP CMX |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 2008 Inkfish Studio, Helsinki
 Julkaistu: 2008
 Tuottaja(t): Gabi Hakanen Rauli ”Rake” Eskolin
 Tyylilaji: hardcore punk, rock
 Kesto: 09.35
 Levy-yhtiö: EMI
CMX:n muut julkaisut
| Kaikki hedelmät 2008 | HC-EP 2008 | Iäti 2010 |
HC-EP on CMX:n marraskuussa 2008 julkaistu EP-levy. Levyn kappaleet ovat tyyliltään pääasiassa hardcore punkia. HC-EP:tä on painettu rajallinen määrä ja sen sai omakseen lähettämällä Kaikki hedelmät -kokoelman mukana tulleen kupongin yhteystietojensa kera EMIin.
Kappaleet

Sävellykset ja sovitukset CMX, sanoitukset A. W. Yrjänä.
Näytä haavasi – 1.30
Kansalaiset – 2.12
Maasi ei tarvitse sinua – 2.40
Vaikuttiko uusinnalta, edellinen – 3.07
Kokoonpano

A. W. Yrjänä – basso, laulu
Janne Halmkrona – kitara
Timo Rasio – kitara
Tuomas Peippo – rummut
Kokoonpano > Tuotanto

Gabi Hakanen – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Rauli ”Rake” Eskolin – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Pauli Saastamoinen – masteroija (Finnvox-studiot)
Aiheesta muualla

HC-EP Discogsissa. (englanniksi)
Hallitusammattilainen

Hallitusammattilainen on henkilö, joka osallistuu yhden tai useamman yrityksen tai muun organisaation hallituksen työskentelyyn ja tuo siihen ulkopuolista näkemystä ja omaa kokemustaan[lähde? ]. Hallitusammattilaiset ovat yleensä entisiä tai nykyisiä yritysjohtajia tai muita henkilöitä, jolla on kokemusta liiketoiminnasta yleensä, nimenomaan kyseisen organisaation toimialalta tai tietyltä liikkeenjohdon osa-alueelta, kuten markkinoinnista tai kansainvälistymisestä.
Monet yritysjohtajina toimivat henkilöt työskentelevät oman päätyönsä lisäksi kutsuttuina muiden yritysten hallituksen jäseniksi tuomaan hallitustyöskentelyyn näkökulmaa, joka täydentää hallituksen muiden jäsenten osaamistakenen mukaan?. Yrityksen johdosta eläkkeelle jääneet tai muuten vetäytyneet henkilöt ryhtyvät usein päätoimisiksi hallitusammattilaisiksi, ottavat vastaan hallituspaikan useammasta yrityksestä ja saavat tulonsa niiden kokouspalkkioista.[lähde? ]
Syitä ulkopuolisten hallitusammattilaisten käyttöön ovat yritysten hallintotehtävien muuttuminen yhä vaativammiksi ja työläämmiksikenen mukaan? , yrityksiin kohdistuvan yhteiskunnallisen mielenkiinnon ja sääntelyn lisääntyminen ja hallitusten roolin kasvaminen tällaisten uusien vaatimusten myötä. Kun yritysten hallituksiin ja johtokuntiin kutsuttiin aiemmin yritysjohdon tuttavapiirin edustajia, nykyisin hallituksen jäseniä etsitään laajemmalti ja nimenomaan jotakin tiettyä erikoisosaamista tarjoavien asiantuntijoiden keskuudesta.
Suomalaisten hallitusammattilaisten etuja ajavana ja työskentelyä kehittävänä järjestönä toimii Hallitusammattilaiset ry - Directors' Institute of Finland (DIF).
Myös taloyhtiöiden ja muiden kiinteistöyhtiöiden hallituksiin kaivataan yhä enemmän ulkopuolista asiantuntemustakenen mukaan? asukkaiden edustuksen lisäksi tuomaan asiantuntemusta esimerkiksi kiinteistön korjaukseen ja ylläpitoon liittyviin hankintoihin[lähde? ]. Tämän alan hallitusammattilaisia edustaa ja välittää Kiinteistöalan hallitusammattilaiset AKHA ry.
Helmiä ja sikoja

| Helmiä ja sikoja |
| --- | --- |
 DVD:n kansikuva
Ohjaaja:  Perttu Leppä
Käsikirjoittaja:  Perttu Leppä
Tuottaja:  Jarkko Hentula
Säveltäjä:  Pauli Hanhiniemi
Kuvaaja:  Jyrki Arnikari
Leikkaaja:  Kimmo Taavila
Lavastaja:  Pirjo Rossi
Pääosat:  Mikko Leppilampi Unto Helo Timo Lavikainen Jimi Pääkallo Amanda Pilke Laura Birn
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Talent House
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:   2003-8-2929. elokuuta 2003 (Suomi)  
Kesto:  113 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 300 000 euroa
Tuotto:  1 799 636 euroa
Katsojat:  218 512
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helmiä ja sikoja on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut suomalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Perttu Leppä. Elokuvan pääosissa esiintyvät Mikko Leppilampi, Unto Helo, Jimi Pääkallo, Timo Lavikainen, Amanda Pilke ja Laura Birn. Muissa rooleissa ovat muun muassa Outi Mäenpää, Risto Salmi, Antti Virmavirta, Tomi Salmela, Martti Suosalo ja Taneli Mäkelä.
Elokuvan tuotti Jarkko Hentula Talent Housesta.
Elokuva voitti vuonna 2004 kaksi Jussi-palkintoa: paras miespääosa (Mikko Leppilampi) ja paras naissivuosa (Outi Mäenpää). Lisäksi elokuva oli ehdolla sarjoissa paras elokuva, paras naissivuosa (Laura Birn) ja paras kuvaus.
Elokuvaa kuvattiin paljon Joensuun Rantakylässä, mutta myös Outokummussa, Heinävedellä, Sipoossa ja Helsingissä.
Elokuvan levitti elokuvateattereihin Columbia TriStar Egmont Film Distributors Oy, nykyinen Nordisk Film.
Elokuvan alkuperäinen ikäraja Suomessa oli K15, mutta uudelleen tarkastus laski ikärajan  K11:ta. Ikärajajärjestelmän muututtua, elokuvan ikärajaksi tuli nykyinen K7.