stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jugoslavian kommunistinen puolue
Historia > Kommunistisen puolueen jakautuminen

Pian perustamisensa jälkeen kommunistinen puolue jakautui reformistiseen keskustaan (centrumaši) ja vallankumouksellisiin. Keskustan mielestä Jugoslavia ei ollut tarpeeksi kehittynyt vallankumousta varten, joten oli toimittava tiiviissä yhteistyössä ammattiyhdistysliikkeen kanssa ja otettava osaa poliittiseen järjestelmään laillisin keinoin. Vallankumoukselliset katsoivat maan olevan valmis vallankumoukseen, korostivat keskitetyn puolueen johtamaa luokkataistelua ja olivat valmiita jopa aseelliseen taisteluun.
Toinen puoluekokous pidettiin Vukovarissa 20.–25. kesäkuuta 1920. Puoluekokous omaksui kommunistisen ohjelman ja nimesi puolueen Jugoslavian kommunistiseksi puolueeksi. Johtoon valittiin vallankumoukselliset Filip Filipović ja Sima Marković‎. Marginaaliin työnnetty keskusta erosi kommunistipuolueesta vähitellen ja lopulta joulukuussa 1921 perusti Jugoslavian sosialistisen puolueen.
Historia > Kommunistisen puolueen kieltäminen

Kommunistien vallankumouksellinen liikehdintä alkoi heikentyä uudelle vuosikymmenelle tultaessa. Esimerkiksi Baijerin ja Unkarin neuvostotasavallat olivat kukistuneet vuoden 1919 aikana. Sisäiseen levottomuuteen kyllästynyt Jugoslavian kuningaskunta haki mahdollisuutta tukahduttaa maan oma vallankumouksellinen kommunistipuolue. Tällainen mahdollisuus syntyi, kun bosnialaisen Tuzlan kaivostyöläisten lakossa surmansa sai yksi poliisi ja neljä kaivostyöläistä. Hallitus antoi 29.–30. joulukuuta välisenä asetuksen (obznana), joka kielsi kommunistisen toiminnan maassa ennen uuden perustuslain vahvistamista. Puolueen omaisuus takavarikoitiin ja useita sen johtajia pidätettiin. Ainoastaan perustuslakia säätävän kokouksen kommunistikansanedustajat saivat jatkaa toimintaansa. Perustuslaillinen kokous hyväksyi maan ensimmäisen perustuslain 28. kesäkuuta 1921 kommunistien äänestäessä sitä vastaan.
Osa kommunisteista perusti vastareaktiona hallituksen toimille terroristiryhmän Crvena Pravda ("Punainen oikeus"), joka pyrki toteuttamaan salamurhia. Ryhmä yritti epäonnistuneesti murhata prinssiregentti Aleksanterin virallisessa perustuslain vahvistamistilaisuudessa. Kuitenkin 21. heinäkuuta 1921 he onnistuivat murhaamaan sisäministeri Milorad Draškovićin, joka oli kirjoittanut joulukuisen kommunistiasetuksen. Murha sai julkisen tuomion ja kommunistit menettivät suosiotaan. Parlamentti hyväksyi 2. elokuuta "yleisen turvallisuuden ja valtiojärjestyksen suojelulain" (Zakon o zaštiti javne bezbednosti i poretka u državi), joka lopullisesti kielsi kommunistipuolueen ja kaiken kommunistisen toiminnan Jugoslaviassa. Laki säilyi voimassa aina kuningaskunnan romahtamiseen vuonna 1941 asti. Lain perusteella vuoden 1921 loppuun mennessä pidätettiin 70 000 puolue- ja ammattiyhdistysaktiivia mukaan lukien puolueen kansanedustajat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jugoslavian kommunistinen puolue Wikimedia Commonsissa
Kommunikaatioakustiikka

| Kommunikaatioakustiikka |
| --- | --- |
Kirjailija:  Matti Karjalainen
Kieli:  suomi
Genre:  psykoakustiikka
Kustantaja:  Teknillinen korkeakoulu
Julkaistu:  1999
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  237
ISBN:  951-22-4412-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kommunikaatioakustiikka on vuonna 1999 ilmestynyt professori Matti Karjalaisen teos psykoakustiikasta.  Teoksessa kuvataan laajasti ja ansiokkaasti suomen kielellä psykoakustiikan käsitteitä ja matemaattista teoriaa.
Professori Ville Pulkki julkaisi 16 vuotta myöhemmin 2015 Karjalaisen 1999 teos pohjana lähes kaksi kertaa laajemman kansainvälisen 430 sivuisen teoksen Communication Acoustics – An Introduction to Speech, Audio and Psychoacoustics, jossa on mukana myös paljon Pulkin omia kansainvälisiä tutkimustuloksia psykoakustiikan alalta.
Jonathan Urretaviscaya

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jonathan Urretavizcaya da Luz
Syntymäaika: 19. maaliskuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Montevideo, Uruguay
Pituus: 174 cm
Seura
Seura:  Deportivo
Pelinumero: 17
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2007–2008 2008– 2010 2010–2011 |  River Plate  Benfica →  Peñarol (laina) →  Deportivo (laina) | 14 (8)  11 (1)  14 (4)  2 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jonathan Matías Urretavizcaya da Luz (s. 19. maaliskuuta 1990) on uruguaylainen jalkapalloilija. Hän pelaa tällä hetkellä Espanjan pääsarjassa La Ligassa Deportivon joukkueessa.
Pelaajaura > Seurajoukkueissa

Hänen ensiesiintymisensä oli 2008 uruguaylaisen River Platen joukkueessa, jossa hänelle ei kuitenkaan kertynyt montaakaan ottelua. Sieltä hän siirtyi Benficaan Portugaliin, josta oli 6 kuukautta lainassa uruguaylaisessa Peñarolin-joukkueessa. Kesäkuussa 2010 hän teki sopimuksen  Deportivon  kanssa
Pelaajaura > Maajoukkueessa

Pelasi 20-vuotiaiden maajoukkueessa Egyptin 2009 kisoissa neljä ottelua ja teki kaksi maalia.
Keitele

| Keitele |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  63°10′45″N, 026°21′00″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Ylä-Savon seutukunta
Kuntanumero:  239
Hallinnollinen keskus:  Keiteleen kirkonkylä
Perustettu:  1879
Kokonaispinta-ala:  578,30 km² 195:nneksi suurin 2022 
– maa:  482,91 km²
– sisävesi:  95,39 km²
Väkiluku:  2 015 255:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  4,17 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  11,0 %
– 15–64-v.:  50,6 %
– yli 64-v.:  38,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,3 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  3,6 %
Kunnallisvero:  7,90 % 257:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  
Kunnanvaltuusto:  19 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • SDP   • Vas.   • KD   • Kok.   • Vihr.:   9 4 2 1 1 1 1
keitele.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vuonna 1876 rakennettu Keiteleen kirkko.
Keiteleen suurin järvi Nilakka.
Keitele on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu 2 015 ihmistä ja sen pinta-ala on 578,30 km², josta 95,39 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 4,17 asukasta/km². Keiteleen suurimmat järvet ovat Nilakka (168,5 km²) ja Koutajärvi (10,0 km²). Nimestään huolimatta Rautalammin reitin piirissä oleva Keiteleen kunta ei sijaitse lainkaan Keitelejärven rannalla, vaan välimatka tähän Viitasaaren reitin suurimpaan järveen on lyhimmilläänkin runsaat kymmenen kilometriä.
Keiteleellä ja Pielavedellä julkaistaan kuntien yhteistä paikallislehteä, Pielavesi-Keitelettä.
Maantiede

Kunta kuuluu Pohjois-Savon maakuntaan ja Ylä-Savon seutukuntaan. Keiteleen seurakunta kuuluu Kuopion hiippakunnan Siilinjärven rovastikuntaan. Keiteleen naapurikunnat ovat Pielavesi, Pihtipudas, Tervo, Vesanto ja Viitasaari.
Keiteleen ainoa taajama on kirkonkylä Nilakka-järven rannalla Vuonamonsalmen kohdalla. Kirkonkylällä on peruspalveluiden lisäksi tehtaanmyymälöitä ja hotelli. Kunnan halki kulkee itä–länsisuunnassa Sininen tie (kantatie 77), joka alkaa Norjan rannikolta ja päättyy Äänisjärvelle. Vesireittejä pitkin Keiteleeltä pääsee useiden järvien ja Keiteleen kanavan kautta aina Päijänteelle asti. Ennen maantiesillan valmistumista Vuonamonsalmen yli kulki ainoastaan lossiyhteys. Keiteleen kirkonkylästä on maanteitse lähimpään kaupunkiin Viitasaareen 41 kilometriä, Iisalmeen 82 kilometriä, Kuopioon 100 kilometriä ja Helsinkiin 430 kilometriä. Lähin rautatieasema sijaitsee Lapinlahdella (79 km), lähin merisatama Kokkolassa (210 km) sekä lentoasema Kuopiossa.
Maantiede > Kylät

Hamula, Koutajärvi, Kukertaja, Leppäselkä, Pahkamäki, Petäjäkylä, Sulkavanjärvi, Tossavanlahti, Viinikkala, Vuonamo, Äyräpää ja Hemminki.
Hallinto

Keiteleen kunnanjohtajana on ollut Emilia Savolainen vuodesta 2021 lähtien. Hänen edeltäjänsä oli vuosina 2020–2021 kunnanjohtajana toiminut Juha-Pekka Rusanen, joka jätti tehtävänsä tultuaan valituksi Kiuruveden kaupunginjohtajaksi. Rusasen edeltäjä oli Hanna Helaste, joka toimi kunnanjohtajana 2014–2019. Helaste jätti tehtävänsä, kun hänet valittiin Jämsän kaupunginjohtajaksi. Helasteen edeltäjä oli pitkäaikainen kunnanjohtaja Eero Ryhänen.
Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, jotka jakautuvat kunnallisvaalien 2017 ja 2021 jälkeen seuraavasti:
| Ryhmittymä | Valtuustopaikat (2017–2021) | Valtuustopaikat (2021–2025) | Muutos |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskustan ryhmä | 10 paikkaa | 9 paikkaa |  1 |
| Perussuomalaisten ryhmä | 3 paikkaa | 4 paikkaa |  1 |
| Sosialidemokraattinen ryhmä | 2 paikkaa | 2 paikkaa |  |
| Vasemmistoliiton ryhmä | 2 paikkaa | 1 paikka |  1 |
| Kristillisten ryhmä | 1 paikka | 1 paikka |  |
| Kokoomuksen ryhmä | 1 paikka | 1 paikka |  |
| Vihreitten ryhmä | – | 1 paikka |  1 |
Talous

Keitele on yksi Suomen teollistuneimmista maaseutukunnista: 40 prosenttia työpaikoista on teollisuudessa. Tärkeimpiä aloja ovat puunjalostus-, metalli- ja vaatetusteollisuus. Keitele Group on merkittävä puunjalostukseen keskittynyt yritys. Muita yrityksiä ovat kattoristikoita valmistava Sepa Oy ja muun muassa Fredrikson- ja Lee Cooper -tuotemerkkejä valmistava M.A.S.I Company. Keiteleen yritykset muodostavat Keiteleen Yrittäjät -järjestön, joka Savon Yrittäjien paikallisyhdistys. Keitele valittiin 1999 Suomen luovimmaksi kunnaksi. Keitele valittiin yrittäjien puolesta vuoden 2014 parhaimmaksi kunnaksi. Yrittäjät valitsivat Keiteleen jälleen vuonna 2016 Suomen parhaaksi kunnaksi.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Keiteleen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 3 346 | 3 346 |
| 1985 | 1985 |    | 3 357 | 3 357 |
| 1990 | 1990 |    | 3 309 | 3 309 |
| 1995 | 1995 |    | 3 201 | 3 201 |
| 2000 | 2000 |    | 2 972 | 2 972 |
| 2005 | 2005 |    | 2 760 | 2 760 |
| 2010 | 2010 |    | 2 542 | 2 542 |
| 2015 | 2015 |    | 2 379 | 2 379 |
| 2020 | 2020 |    | 2 203 | 2 203 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Keiteleellä oli 2 309 asukasta, joista 1 111 asui taajamassa, 1 180 haja-asutusalueilla ja 18:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Keiteleen taajama-aste on 48,5 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Keiteleen kirkonkylä.
Palvelut

Pohjois-Keiteleen ala-asteen lakkauttamisen jälkeen 2007 Keiteleellä on vain yksi koulu, Nilakan yhtenäiskoulu. Koulun vuosiluokat ovat 0–9. Koulua käy noin 250 peruskoululaista. Koululla on suuri liikuntahalli ja pieni sali.
Perusterveydenhoidon palveluja tarjoaa Keiteleen terveysasema. Iltapäivän lopulla ja viikonloppupäivisin lääkäripäivystys on joinain päivinä naapurikunta Pieleveden terveysasemalla. Iltaisin ja öisin päivystysvastuu on Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystyksellä.
Keiteleen kirjasto palvelee yhtenäiskoulun lähistöllä sijaitsevan kirjastotalon ja Rutakko-kirjastokimpan verkkokirjaston, laajemman aineistovalikoiman ja muiden toimipisteiden välityksellä.
Seurakunnat ja pyhäköt

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Keitele kuuluu Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Kuopion hiippakunnan Keiteleen seurakunnan alueeseen. Seurakunnan pyhäkkönä toimii Keiteleen kirkko.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Keiteleellä toimii Keiteleen helluntaiseurakunta.
Keiteleen alueella toimii Suomen ortodoksisen kirkon Kuopion ortodoksinen seurakunta.. Keiteleen ortodoksinen kirkko tunnetaan nimellä pyhittäjä Arseni Konevitsalaisen kirkko.
Tunnettuja keiteleläisiä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Veijo Hietala, mediatutkija  Kalervo Hortamo, runoilija  Mikko Härkin, kosketinsoittaja  Topi Ikäläinen, valokuvaaja  Juho Keränen, jääkiekkoilija  Hannu Lukin, taidemaalari  Hiski Mikkonen, kirjailija  |  Vesa Niemeläinen, nuortenkirjailija  Tapio Nousiainen, kirjailija  Ilkka Paananen, pianisti  Martti Penttonen, professori  Herman Saastamoinen, tehtailija  |  Ilpo Saastamoinen, muusikko  Matti Saastamoinen, varatuomari  Jaakko Sahimaa, kirjailija  Ilmari Tossavainen, kansanedustaja  |
Nimikkoruoka

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Keiteleen perinneruoaksi valittiin kalamykykeitto, jossa on mädistä ja kalanmaksasta tehtyjä mykyjä, lisukkeena keitettyä kananmunaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keitele Wikimedia Commonsissa
Keiteleen kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Keiteleen avainluvut
Nilakan koulu on yhtenäiskoulun alakoulu.
Keiteleen kirjasto.
Jouttenus

| Jouttenus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°49′19″N, 24°00′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Myllyjärveen 
Järvinumero:  35.329.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,2 m  
Rantaviiva:  9,657 km  
Pinta-ala:  1,26641 km²   
Saaria:  5 
 fiJouttenus 
Jouttenus  on Pirkanmaalla Ruovedellä Murolen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 127 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy.
Irtisanominen

Irtisanominen on toimenpide, jolla jompikumpi sopimusosapuoli lakkauttaa sopimuksen voimassaolon. Irtisanominen voi koskea kaikenlaisia sopimuksia kuten velkaa, huoneenvuokrasopimusta, työsuhdetta tai virkasuhdetta.
Esimerkiksi työsopimuslaki edellyttää työnantajalta "...asiallista ja painavaa syytä" irtisanomiselle, ja työsopimuslaki määritteleekin ne perusteet, jotka eivät voi toimia irtisanomisperusteena, kuten sairaus, vamma, laillinen lakko, ammattiyhdistystoiminta ja raskaus. Toisaalta työsopimuslain mukaan "...työnantaja saa irtisanoa työsopimuksen, kun tarjolla oleva työ on taloudellisista, tuotannollisista tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä vähentynyt olennaisesti ja pysyvästi".
Irtisanominen voi edellyttää sopimuksesta riippuen määrämuotoa: kirjallinen, aikarajat, perusteiden esittäminen (selvitysvelvollisuus), viranomaisille ilmoittaminen, neuvotteluvelvollisuus jne. Toisaalta sopimus voi lakata myös ilman erillistä irtisanomista, kun molemmat sopimusosapuolet sopivat asiasta. Lain vastaiseen irtisanomiseen voi liittyä sanktioita, sopimussakkoja tai korvauksia toiselle osapuolelle.
Erityyppisten sopimusten irtisanominen, sopimusten kirjo ja niihin liittyvät velvoitteet ovat sopimusoikeuden keskeinen sisältö. Siten sopimusten irtisanominen liittyy keskeisesti asianajajien ja juristin toimenkuvaan.
Irtisanominen Suomessa verrattuna OECD-maihin

Suomalaisten työntekijöiden irtisanomissuoja on heikko muuhun Eurooppaan verrattuna, jossa työnantaja maksaa suuriakin erorahoja. Vuonna 2013 Suomen irtisanomismenettely oli yhdeksänneksi heikoin yli 34 maan joukosta.
OECD Mittarien mukaan 2017 määräaikaisten työsuhteiden sääntely on keskimäärin Suomessa kevyempää kuin muissa OECD-maissa. Joustavien työaikajärjestelyjen määrässä vuonna 2017 Suomi oli Euroopan johtava maa. Suomessa irtisanominen on helpompaa kuin esimerkiksi Tanskassa, Saksassa, Yhdysvalloissa tai Isossa-Britanniassa.
Sopimuksen irtisanominen

Toistaiseksi voimassa olevia sopimuksia koskee pääsääntöisesti irtisanomisvapaus. Sopimuksen osapuoli voi irtisanoa sopimuksen haluamanaan ajankohtana, eikä irtisanominen edellytä erityisiä oikeudellisia perusteita, paitsi jos tällaisesta perusteesta on erikseen laissa säädetty tai osapuolten kesken sovittu. Irtisanominen on yleisesti sallittua pelkästään irtisanovan osapuolen yksipuolisella päätöksellä. Sopimuksessa voi siis olla erityisiä ehtoja koskien sen irtisanomista. Jos tällaisia ehtoja ei ole, noudatetaan asiaan sovellettavan lain säännöksiä. Laissa irtisanomiselle voidaan asettaa ehtoja.
Eräissä toistaiseksi voimassa olevissa sopimuksissa on lakiperusteisia irtisanomisvapauden rajoituksia. Tällaisia sopimuksia Suomessa ovat työsopimukset ja asuin- ja liikehuoneistojen vuokrasopimukset. Tämän lisäksi irtisanomisvapaus ei koske sellaista sopimuspuolta, jolla on sopimuspakko. Tällainen sopimuspakko Suomessa koskee muun muassa joitain pankkipalvelusopimuksia, sähkösopimuksia, viestintää, liikennevakuutuksia, rautatiekuljetuksia ja postipalveluita. Koska esimerkiksi sähkön saanti on kuluttajalle niin sanottu välttämättömyyshyödyke, sähkön toimittaja ei voi irtisanoa sähkösopimusta ilman perusteltua syytä.
Sopimuksen irtisanominen > Irtisanomisaika

Irtisanomisaika tarkoittaa sitä aikaa, jolloin sopimus pysyy vielä voimassa irtisanomisen jälkeen. Ellei irtisanomisaikaa ole säädetty lailla eikä siitä ole erikseen sovittu, noudatetaan yleensä kohtuullisen irtisanomisajan vaatimusta. Tämä aika voi vaihdella, ja se riippuu muun muassa sopimuksen tarkoituksesta, osapuolista, sopimusintresseistä ja irtisanomisen aiheuttamasta tarpeesta toiminnan uudelleenjärjestämiseen. Jos irtisanomisaika ei ole tarpeellinen, sopimus voidaan joskus päättää välittömästi ilman irtisanomisaikaa. Tämä yleensä edellyttää molempien osapuolien hyväksyntää.
Sopimuksen irtisanominen > Irtisanomisen ja purkamisen ero

Sopimuksen irtisanominen ja purkaminen ovat erilaisia tapoja päättää sopimuksen voimassaolo. Purkaminen tarkoittaa yleisesti sopimuksen välitöntä lakkauttamista ja suoritustoimien mitätöintiä. Sopimuksen purkaminen on toisen osapuolen sopimusrikkomukseen liittyvä oikeuskeino, kun taas irtisanominen on tapa lakkauttaa sopimussuhde, kun sopimuksen jatkumista ei enää pidetä tarkoituksenmukaisena. Purkaminen vaatii lähtökohtaisesti perusteeksi toisen osapuolen tekemän sopimusrikkomuksen, kun irtisanominen voidaan normaalisti tehdä ilman perustetta. Sopimuksen purkamisella ja irtisanomisella on Suomessa laissa säädetty ero muun muassa työsuhteessa ja huoneenvuokrasuhteessa, joissa purkaminen vaatii huomattavasti vakavampia perusteita sopimuksen päättämiseen kuin irtisanominen.
Työsopimuksen irtisanominen Suomessa

Suomessa on irtisanottu työntekijöitä eri vuosina: 2012: 16 000 työntekijää, 2013: 14 000 työntekijää ja vuonna 2009 suhteellinen Euroopan ennätys lähes 20 000 työntekijää.
Työnantaja saa Suomessa irtisanoa toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen vain asiallisesta ja painavasta syystä.
Työsopimuksen irtisanominen Suomessa > Henkilöstä johtuvista syistä

Kun työsopimus irtisanotaan työntekijästä johtuvista tai hänen henkilöönsä liittyvistä syistä, edellytetään että työntekijä on vakavasti rikkonut työsuhteeseen olennaisesti vaikuttavia velvollisuuksiaan tai laiminlyönyt niitä taikka sellaisten työntekijän henkilöön liittyvien työntekoedellytysten olennaista muuttumista, joiden vuoksi työntekijä ei enää kykene selviytymään työtehtävistään.
Työsopimuksen irtisanominen Suomessa > Henkilöstä johtuvista syistä > Sallittuja irtisanomisperusteita

Tällaisia perusteita voivat olla muun muassa seuraavat:
työtehtävien tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen puutteellisesti
lojaliteettivelvollisuuksien rikkominen
perusteeton työstä kieltäytyminen
luvaton poissaolo tai työaikojen noudattamatta jättäminen
epäasiallinen käyttäytyminen työnantajaa tai asiakkaita kohtaan
sellainen vapaa-ajalla tapahtuva toiminta, joka vakavasti horjuttaa osapuolten välistä luottamusta.
On kuitenkin huomattava, että lain mukaan syyn asiallisuutta ja painavuutta arvioitaessa on otettava huomioon työnantajan ja työntekijän olosuhteet kokonaisuudessaan. Laissa säädetään myös, että työntekijää, joka on laiminlyönyt työsuhteesta johtuvien velvollisuuksiensa täyttämisen tai rikkonut niitä, ei kuitenkaan saa irtisanoa ennen kuin hänelle on varoituksella annettu mahdollisuus korjata menettelynsä.
Työsopimuksen irtisanominen Suomessa > Henkilöstä johtuvista syistä > Kiellettyjä irtisanomisperusteita > Yleisesti

Työsopimuslaissa on luettelo tilanteista, jolloin työntekijää ei ainakaan saa irtisanoa. Näitä ovat:
työntekijän sairaus, vamma tai tapaturma, ellei hänen työkykynsä ole näiden vuoksi vähentynyt olennaisesti ja niin pitkäaikaisesti, että työnantajalta ei voida kohtuudella edellyttää sopimussuhteen jatkamista;
työntekijän osallistuminen työtaistelutoimenpiteeseen;
työntekijän poliittiset, uskonnolliset tai muut mielipiteet tai hänen osallistumisensa yhteiskunnalliseen tai yhdistystoimintaan ja
työntekijän turvautuminen hänen käytettävissään oleviin oikeusturvakeinoihin.
Työsopimuksen irtisanominen Suomessa > Henkilöstä johtuvista syistä > Kiellettyjä irtisanomisperusteita > Raskaus

Työnantaja ei saa irtisanoa työsopimusta työntekijän raskauden johdosta eikä sillä perusteella, että työntekijä käyttää oikeuttaan työsopimuslain 4. luvussa säädettyyn perhevapaaseen. Työnantajan pyynnöstä työntekijän on kuitenkin esitettävä selvitys raskaudestaan.
Työsopimuksen irtisanominen Suomessa > Henkilöstä johtuvista syistä > Kiellettyjä irtisanomisperusteita > Luottamustoiminta

Työnantaja saa irtisanoa työehtosopimuksen perusteella valitun luottamusmiehen ja laissa tarkoitetun luottamusvaltuutetun työsopimuksen sallitulla irtisanomisperusteella vain, jos niiden työntekijöiden enemmistö, joita luottamusmies tai luottamusvaltuutettu edustaa, antaa siihen suostumuksensa.
Työsopimuksen irtisanominen Suomessa > Taloudellisista ja tuotannollisista syistä > Sallitut irtisanomisperusteet

Työnantaja saa irtisanoa työsopimuksen, kun tarjolla oleva työ on taloudellisista, tuotannollisista tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä vähentynyt olennaisesti ja pysyvästi. Työsopimusta ei kuitenkaan saa irtisanoa, jos työntekijä on sijoitettavissa tai koulutettavissa toisiin tehtäviin laissa säädetyllä tavalla.
Työsopimuksen irtisanominen Suomessa > Työnantajan konkurssi

Konkurssissa yritykselle määrätään pesänhoitaja, joka irtisanoo työsuhteet kahden viikon irtisanomisaikaa noudattaen. Koska yrityksessä on meneillään konkurssi, pesänhoitaja hakee palkkoja Palkkaturvasta. Hakemusten käsittely kestää tyypillisesti useita kuukausia.
Työsopimuksen irtisanominen Suomessa > Työnantajan konkurssi > Kielletyt irtisanomisperusteet

Perustetta irtisanomiseen ei ole ainakaan silloin, kun
työnantaja on joko ennen irtisanomista tai sen jälkeen ottanut uuden työntekijän samankaltaisiin tehtäviin, vaikka hänen toimintaedellytyksensä eivät ole vastaavana aikana muuttuneet; tai
töiden uudelleenjärjestelystä ei ole aiheutunut työn tosiasiallista vähentymistä.
Työntekijän irtisanoutuminen Suomessa

Työntekijä voi irtisanoutua toistaiseksi voimassa olevasta työsopimuksesta ilman laissa määrättyjä perusteita, kunhan hän noudattaa sitovaa irtisanoutumisaikaa. Työsuhde on irtisanottavissa irtisanomisilmoituksella sopimuksen tai lain mukaista irtisanomisaikaa noudattaen.
Irtisanoutuessa työsuhde päättyy irtisanomisajan jälkeen. Työsuhteeseen liittyvät oikeudet ja velvollisuudet säilyvät puolin ja toisin voimassa irtisanomisaikana. Työnantaja voi toki vapauttaa heti irtisanomisen yhteydessä työntekijän työntekovelvoitteesta. Työnantajan on kuitenkin tällöinkin maksettava palkka työntekijälle irtisanomisajalta.
Määräaikainen työsopimus päättyy määräajan päättyessä tai sovitun työn valmistuttua. Kummallakaan osapuolella ei siis ole oikeutta irtisanoa sopimusta, ellei irtisanomisajasta ole erikseen sovittu.
Työsopimuksen irtisanominen muissa maissa

Yhdysvalloissa useimmat työsuhteet ovat "at will", eli työsopimuksen voi irtisanoa ilman varoitusta melkein millä tahansa perusteella tai ilman perustetta. Irtisanoa ei voi kuitenkaan esimerkiksi työntekijän sukupuolen, etnisen taustan tai uskonnon perusteella, ja lisäksi eri osavaltioissa on omia käytäntöjä, jotka voivat suojata työntekijää irtisanomiselta tietyissä tilanteissa. Tällainen voi olla esimerkiksi se, että työntekijä on paljastanut työnantajan laittoman toiminnan tai hakenut itselleen korvauksia työtapaturmasta.