stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Garamban kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Kongon demokraattinen tasavalta
Pinta-ala:  4 920 km².
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Parc national de la Garamba 
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1938
Luokitus:  Maailmanperinnön aieluettelon kohde (d) 
Hallinto:  L’institut Congolais pour la Conservation de la Nature
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Garamban kansallispuisto on kansallispuisto Kongon demokraattisessa tasavallassa. Se perustettiin vuonna 1938 ja lisättiin vuonna 1980 Unescon maailmanperintöluetteloon. Se on 4 920 neliökilometrin laajuinen ja lähellä Etelä-Sudanin ja Ugandan rajaa. Puisto sijaitsee kahden eliömaantieteellisen alueen rajalla, ja erityisesti sen kasvisto on tästä syystä huomattavan monipuolinen.
Puisto perustettiin alkujaan leveähuulisarvikuonon alalajin zairenleveähuulisarvikuonon ja kirahvin suojelemiseen. Lisäksi alueen norsujen uskotaan syntyneen savanni- ja metsänorsujen välisistä risteymistä. Vaikka puiston alkuaikoina sarvikuonojen yksilömäärät saatiin nousemaan, puisto on 1960-luvun jälkeen kärsinyt pahasti salametsästyksestä. Alueella ovat metsästäneet kongolaiset erityisesti Kongon kriisin aikana, Sudanin sisällissodan molemmat osapuolet ja viime aikoina myös ugandalaisen Herran vastarinta-armeijan joukot. Eläimiä on metsästetty osin ruoaksi, mutta norsuja myös norsunluun ja sarvikuonoja sarvien takia. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto arvioi vuonna 2010, että puistossa saattaa elää vielä noin neljä sarvikuonoa, kun niitä parhaimmillaan oli vuonna 1960 yli tuhat.
Maantiede ja ilmasto

Garamban kansallispuisto sijaitsee Kongon demokraattisen tasavallan koillisosassa. Se rajoittuu Etelä-Sudaniin ja on vain 75 kilometriä länteen Ugandan rajasta. Puiston pinta-ala on 4 920 neliökilometriä, ja sen ympärillä on kolme rauhoitusaluetta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 10 000 neliökilometriä.
Puiston maasto on kumpuilevaa ylänköaluetta, joka viettää lounaaseen Niilin ja Kongon valuma-alueiden väliseltä vedenjakajalta. Puisto on osa muinaista peneplaania, josta nousee joitakin yksittäisiä graniittivuoria. Alueen pääjoet ovat etelärajalla virtaava Dungu, länsirajalla virtaava Aka ja Garamba puiston sisällä.
Puistossa vallitsee trooppinen ilmasto. Sadekausi on maaliskuulta marraskuulle, ja vuosittainen sadanta on noin 1 260 millimetriä. Vuoden keskilämpötilat vaihtelevat 20 ja 30 asteen välillä. Kuivana kautena lämpötila on 36–39 astetta ja kuumat sekä kuivat koillistuulet ovat yleisiä.
Luonto > Kasvillisuus

Garamban kansallispuisto sijaitsee kahden eliömaantieteellisen alueen rajalla, ja puiston biodiversiteetti on poikkeuksellisen monipuolinen. Se kuuluukin WWF:n ja Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) nimeämään kasvien monipuolisuuskeskukseen. Puistossa kasvaa galleriametsiä, joiden joukossa on metsätiheikköjä ja soita ja erilaisia savanneja tiheästä metsäsavannista lähes puuttomaan savanniin. Lisäksi puiston alueella on akvaattisia elinympäristöjä. Garambassa on noin tuhat erilaista putkilokasvia, joista viisi prosenttia on kotoperäisiä.
Puiston eteläosaa hallitsee ruohosavanni. Yleisiä lajeja siellä ovat erilaiset partaheinät (Hyparrhenia) ja hiusheinät (Loudetia). Alueen puita ovat makkarapuut ja siveydenpuihin kuuluva Vitex donniana. Pohjoisempana kasvaa erilaisia metsiä tiheistä kuivametsistä jokivarsien metsiin ja pieniin suometsiin. Savannimetsien valtalajit ovat ketapaneihin kuuluva Terminalia mollis ja erilaiset kombretumilajit. Puiston koillisosan metsien valtalaji puolestaan on hernekasveihin kuuluva Isoberlinia doka ja hajanaisesti Uapaca somon. Soiden erityislajeja ovat papyruskaisla ja kratomilaji Mitragyna rubrostipulacea.
Luonto > Eläimistö

Garamban kansallispuisto oli pitkään maailman viimeinen elinkelpoinen leveähuulisarvikuonon alalajin zairenleveähuulisarvikuonon luonnollinen asuinalue. Garamba perustettiinkin aikanaan suojelemaan erityisesti leveähuulisarvikuonoa. Niiden määrä saatiinkin nostettua vuoden 1938 noin 200 yksilöstä vuoden 1960 yli tuhanteen yksilöön. Määrät alkoivat laskea kuitenkin 1960-luvulla Kongon kriisin takia. Sodat ja salametsästys ovat vähentäneet sarvikuonojen määrää radikaalisti, sillä IUCN:n mukaan vuonna 2010 puistossa saattoi olla enää neljä zairenleveähuulisarvikuonoa.
Puiston muihin nisäkäslajeihin kuuluu norsuja, joiden uskotaan syntyneen savanni- ja metsänorsujen välisistä risteymistä. Lisäksi puistossa elää pitkäkarvasimpanssi eli schweinfurthinsimpanssi, Kongon demokraattisen tasavallan ainoat kirahvit, virtahepo, kafferipuhvelin alalaji metsäkafferipuhveli, punalehmäantilooppi, kobiantilooppi ja isohevosantilooppi. Alueen apinalajeja ovat oliivipaviaani, gueretsa, brazzanmarakatti, ja petoeläinten lahkon eläimistä siellä elää kaksi saukkolajia, viisi mangustilajia, afrikankultakissa, leopardi ja leijona.
Puistossa elää yli 300 lintulajia, joihin kuuluu 15 päiväpetolintua, 7 haikaraa, 5 kattohaikaraa, 3 trappia, 6 kyyhkyä, 5 mehiläissyöjää, 8 kuningaskalastajaa ja 6 medestäjää. Yleisiä lajeja ovat esimerkiksi joen varsilla tavattava punamehiläissyöjä ja lehmähaikara.
Historia

Garamban kansallispuisto perustettiin 1938 zairenleveähuulisarvikuonon ja kirahvin suojelemiseksi. Se liittyi läheisesti Gangala-na-Bodion norsujen domestikaatiokeskukseen, jossa norsuja koulutettiin työskentelemään maanviljelyksillä. Varsinainen puiston perustettiin Belgian kuninkaallisella säädöksellä, ja se oli Afrikan ensimmäisiä kansallispuistoja.
Puiston eläimistöön on kohdistunut vakavia uhkia kolmessa eri vaiheessa. Ensimmäisen kerran puisto joutui salametsästäjien kohteeksi 1960-luvulla Kongon poliittisen epävakauden aikana. Sarvikuonopopulaatio tippui 1 000–1 300 yksilöstä vain noin sataan yksilöön. Zairen luonnonsuojeluinstituutti perustettiin 1969, jolloin sarvikuonojen lukumäärä alkoi jälleen kasvaa, kun puisto saatiin rauhoitettua. Garambassa eli vuonna 1976 jo noin 490 sarvikuonoa. 1970-luvun lopulla norsunluun ja sarvikuonon sarvien kysyntä ja salametsästys kasvoivat dramaattisesti lähes koko Afrikassa. Garamba oli poikkeuksellisen haavoittuvainen uusiutuneelle metsästykselle, sillä se oli kaukana silloisen Zairen pääkaupungista Kinshasasta ja kaikissa kolmessa läheisessä valtiossa oli levottomuuksia.
Unesco valitsi puiston maailmanperintöluetteloon vuonna 1980. Se ei kuitenkaan vaikuttanut salametsästykseen, ja vuonna 1984 sarvikuonoja oli enää 15 yksilöä. Puisto asetettiin vuonna 1984 vaarantuneiden maailmanperintökohteiden listalle. Samana vuonna alkoi IUCN:n, WWF:n, Frankfurtin eläintieteellisen seuran ja Unescon sponsoroima kunnostusprojekti, jonka avulla pyrittiin kunnostamaan infrastruktuuria ja kehittämään salametsästyksen vastaista toimintaa. Suojelutoimet onnistuivat, ja puisto otettiin vuonna 1992 vaarantuneiden listalta pois; sarvikuonojen lukumäärä oli edelleen vähäinen, mutta se oli noussut 35:een.
Puistoa alkoivat jälleen 1990-luvulla rasittaa alueelliset konfliktit. Sudanin sisällissodan takia Garambaa ympäröiville suojelualueille asettui vuonna 1991 noin 80 000 aseistautunutta pakolaista, jotka metsästivät erityisesti kafferipuhveleita ja kirahveja ruoaksi ja norsuja luun takia. Puiston pohjoisosasta hävitettiinkin lähes kaikki riistaeläimet. Vaarantuneiden maailmanperintökohteiden listalle puisto otettiin jälleen vuonna 1996, kun sieltä oli löydetty kaksi sarven takia metsästettyä sarvikuonoa ja kolme puistonvartijaa oli tapettu. Puiston vartijat riisuttiin aseista 1997, ja tämän jälkeen erityisesti Sudanin kansanvapautusarmeijan harjoittama salametsästys lisääntyi.
Vartijat aseistettiin osittain uudestaan 1999, mikä helpotti turvallisuustilannetta, mutta vuonna 2004 sudanilaiset joukot hyökkäsivät puistoon rahoittaakseen Darfurin konfliktia. Puistossa kuoli kaksi metsävartijaa, useita jäljellä olevista 22 sarvikuonosta ja satoja norsuja. Vuodesta 2005 alueella ovat partioineet myös Joseph Konyn johtaman ugandalaisen Herran vastarinta-armeijan joukot.
Aiheesta muualla

UNESCO Garamba National Park Website (englanniksi)
Ilmakuva Garamban kansallispuistosta.
Timrån kunta

| Timrån kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Medelpad ja Ångermanland
Keskustaajama:  Timrå
Kuntakoodi:  2262
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  783,26 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  17 923
 – Väestötiheys:  22,9 as./km²
 
 www.timra.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Medelpadin maakunnan alueella sijainneet pitäjät. Pitäjien nimet lukevat pienimmällä, vuoden 1970 kuntajako hieman suuremmalla ja nykyisten kuntien nimet ovat kilpien sisällä. Entisten kuntien rajat ovat rosalla, nykyiset kirkkaanpunaisella ja maakuntaraja sinisellä.
Timrån kunta (ruots. Timrå kommun) on Västernorrlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Medelpadiin ja Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Timrå.
Kunnan maapinta-ala on 783,26 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 17 923 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 25,48 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Timrån maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1935 Vivsta-Näsin taajaväkinen yhdyskunta. Koko maalaiskunta muutettiin vuonna 1947 Timrån kauppalaksi ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuonna 1952 Hässjön, Ljustorpin ja Tynderön maalaiskunnat yhdistettiin Hässjön "suurkunnaksi". Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Timrån kunta yhdistämällä kauppala ja Hässjön maalaiskunta.
Vaakuna

Timrån kauppalalla ja Hässjön maalaiskunnalla oli aikaisemmin oma vaakuna.
Timrån kauppala
Hässjön maalaiskunta
Väestönkehitys

| Timrån kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 15 283 | 15 283 |
| 1955 | 1955 |    | 16 880 | 16 880 |
| 1960 | 1960 |    | 16 869 | 16 869 |
| 1965 | 1965 |    | 17 072 | 17 072 |
| 1970 | 1970 |    | 17 797 | 17 797 |
| 1975 | 1975 |    | 18 603 | 18 603 |
| 1980 | 1980 |    | 18 872 | 18 872 |
| 1985 | 1985 |    | 18 279 | 18 279 |
| 1990 | 1990 |    | 18 540 | 18 540 |
| 1995 | 1995 |    | 18 764 | 18 764 |
| 2000 | 2000 |    | 17 988 | 17 988 |
| 2005 | 2005 |    | 17 747 | 17 747 |
| 2010 | 2010 |    | 17 990 | 17 990 |
| 2015 | 2015 |    | 17 987 | 17 987 |
| 2020 | 2020 |    | 17 963 | 17 963 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 649 | 9,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 390 | 2,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 936 | 5,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 15 012 | 83,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 389 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 524 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 667 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 42 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,3 %
18–64-vuotiaat: 57,8 %
65 vuotta täyttäneet: 21,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,9 | 2,3 |
|   | jalostus | 28,8 | 23,2 |
|   | palvelut | 64,9 | 72,7 |
|   | tuntematon | 2,5 | 1,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 536 | 8 112 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 68,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 80,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 456 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Timrå | 10 443 |
| 2 | Söråker | 2 312 |
| 3 | Bergeforsen | 1 563 |
| 4 | Stavreviken | 216 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Laggarberg
Ljustorp
Sörberge
Vivsta
Luettelossa mainituista taajamista Sörberge ja Vivsta ovat sittemmin kasvaneet yhteen. Tämän uuden taajaman nimeksi on annettu Timrå.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Horsta och Laggarberg
Laggarberg östra
Ljustorp
Lunde (västra delen)
Mällby och Ava
Ri
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Fuske
Sörsidan
Åstön
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Timrån kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 5 | 9 | 4 | 4 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 13 | 11 | 8 | 7 | 8 | 6 | 5 | 7 | 7 | 7 | 4 | 2 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 1 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 2 | 4 | 3 | 3 | 3 | 2 | 4 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 28 | 27 | 27 | 29 | 28 | 26 | 27 | 31 | 21 | 25 | 26 | 24 | 20 | 18 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | 10 | 7 | 4 | 4 | 3 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 4 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 4 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Hässjön piiri
Ljustorpin piiri
Timrån piiri
Tynderön piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Timrå
Ljustorp
Hässjö
Tynderö
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Hässjö
Lagfors bruksförsamling*
Ljustorp
Lögdö bruksförsamling*
Timrå
Tynderö
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Timrån kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Timrå kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västernorrlandin läänin kunnat
Kartta Timrån kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
HMS St. James (D65)

| HMS St>  James |
| --- | --- |
 HMS St. James

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Fairfield Shipbuilding and Engineering Company, Govan
Kölinlasku:  20. toukokuuta 1943
Laskettu vesille:  7. kesäkuuta 1945
Palveluskäyttöön:  12. heinäkuuta 1946
Loppuvaihe:  romutettu 1961
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 315 t (standardi) 3 290 t (max)
Pituus:  116 m (kokonaispituus)
Leveys:  12,27 m
Syväys:  3,89 m (standardi) 4,7 m (max)
Koneteho:  50 000 hv (37 MW)
Nopeus:  34 solmua
Miehistöä:  247 (rauhan aikana) 308 (sodan aikana)
Aseistus
Aseistus:  4 x QF 4,5" Mk III 1 x 4" tykki 8 x 21" (533 mm) torpedoputkea
HMS St. James (viirinumero D65) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Battle-luokan hävittäjä, joka valmistui toisen maailmansodan päätyttyä.
Valmistus

Alus tilattiin 12. elokuuta 1942 Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista, missä köli laskettiin 20. toukokuuta 1943. Alus laskettiin vesille 7. kesäkuuta 1945 ja valmistui 12. heinäkuuta 1946.
Palvelus

Alus saapui romutettavaksi 19. maaliskuuta 1961.
Gin Blossoms

| Gin Blossoms |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1987–1997, 2002–
Tyylilaji:  pop-rock, jangle pop, vaihtoehtorock, pop-punk, voimapop
Kotipaikka:   Tempe, Arizona, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Bill Leen   Jesse Valenzuela   Robin Wilson   Scott Johnson   Scott Hessel  
Entiset jäsenet:  Doug Hopkins Richard Taylor Chris McCann Steven Severson Dan Henzerling Phillip Rhodes Phil Leavitt Gary Smith Scott Kusmirek John Richardson
Levy-yhtiö:  A&M Records   Hybrid Recordings   429 Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gin Blossoms on yhdysvaltalainen pop rock -yhtye, joka perustettiin Tempessä, Arizonassa vuonna 1987. Yhtye nousi suosioon kappaleellaan "Hey Jealousy". Doug Hopkins, yksi yhtyeen perustajista, teki itsemurhan vuonna 1993. Yhtye hajosi vuonna 1997, mutta teki comebackin vuonna 2002.
Jäsenet > Nykyiset

Bill Leen - basso, kitara  (studio) , taustalaulu  (studio)   (1987-1997, 2002-)
Jesse Valenzuela - kitarat, taustalaulu, koskettimet  (studio) , mandoliini, huuliharppu  (studio)   (1988-1997, 2002-);  laulu  (1987-1988)
Robin Wilson - laulu, lyömäsoittimet, huuliharppu, akustinen kitara  (1988-1997, 2002-);  kitarat, taustalaulu  (1988)
Scott "Scotty" Johnson - kitara, taustalaulu, piano  (studio)   (1992-1997, 2002-)
Scott Hessel - rummut, lyömäsoittimet  (2012-)
Jäsenet > Entiset

Doug Hopkins -  kitarat  (1987-1992)
Richard Taylor - kitarat, taustalaulu  (1987-1988)
Chris McCann - rummut, lyömäsoittimet  (1987-1988)
Steven Severson - kitarat, taustalaulu  (2003-2005)
Dan Henzerling - rummut, lyömäsoittimet  (1988)
Phillip "Phil" Rhodes - rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu  (1988-1997, 2002, 2004-2005)
Phil Leavitt - rummut, lyömäsoittimet  (2002)
Gary Smith - rummut, lyömäsoittimet  (2002)
Scott "Scotty" Kusmirek - rummut, lyömäsoittimet  (2002-2004, 2005-2008)
John Richardson - rummut, lyömäsoittimet  (2008-2012)
Diskografia > Studioalbumit

Dusted (1989)
New Miserable Experience (1992)
Congratulations I'm Sorry (1996)
Major Lodge Victory (2006)
No Chocolate Cake (2010)
Mixed Reality (2018)
Diskografia > Livealbumit

Live in Concert (2009)
Diskografia > Kokoelmat

Outside Looking In: The Best of the Gin Blossoms (1999)
20th Century Masters - The Millennium Collection: The Best of Gin Blossoms (2003)
Rarities (2010)
Icon (2011)
Diskografia > EP:t

Up and Crumbling (1991)
Shut Up and Smoke (1994)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Scott "Scotty" Johnson vuonna 2018.
Käännös suomeksi
GP2 Unkarin Grand Prix 2005

|  GP2 Unkarin Grand Prix 2005 |
| --- | --- |
 8. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 2005. 

Päivämäärä:  30. heinäkuuta 2005
Sijainti:  Hungaroring, Budapest, Unkari
Rata:  Moottorirata   4,381 km

Lauantain kilpailu
Pituus:  42 kierrosta
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Neel Jani
Talli:  Racing Engineering
Aika:  1.32,457
Nopein kierros
Kuljettaja:   Hiroki Yoshimoto
Talli:  BCN Competicion
Aika:  1.34,170
Palkintokoroke
Voittaja:   Neel Jani  (Racing Engineering)
Toinen:   Heikki Kovalainen  (Arden International)
Kolmas:   Giorgio Pantano  (Super Nova Racing)
Sunnuntain kilpailu
Pituus:  25 kierrosta
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:  {{{{{paalulta lähtijän maa genetiivissä2}}} lippu}} {{{paalulta lähtijä2}}}
Talli:  {{{paalulta lähtijän talli2}}}
Aika:  {{{paaluaika2}}}
Nopein kierros
Kuljettaja:   Clivio Piccione
Talli:  Durango
Aika:  1.34,336
Palkintokoroke
Voittaja:   Alexandre Prémat  (ART Grand Prix)
Toinen:   Nico Rosberg  (ART Grand Prix)
Kolmas:   Giorgio Pantano  (Super Nova Racing)
GP2 Unkarin Grand Prix 2005 oli GP2-kauden 2005 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 30.–31. heinäkuuta Hungaroringin moottoriradalla Unkarissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Unkarin GP:n ohessa.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 9 |  Nico Rosberg | ART Grand Prix | 1:31.459 | 23 |
| 2 | 18 |  Neel Jani | Racing Engineering | 1:32.457 | 1 |
| 3 | 22 |  Heikki Kovalainen | Arden International | 1:32.652 | 2 |
| 4 | 7 |  Giorgio Pantano | Super Nova Racing | 1:32.666 | 3 |
| 5 | 1 |  Scott Speed | iSport International | 1:32.707 | 4 |
| 6 | 10 |  Alexandre Prémat | ART Grand Prix | 1:32.908 | 24 |
| 7 | 6 |  Hiroki Yoshimoto | BCN Competicion | 1:33.005 | 5 |
| 8 | 5 |  Ernesto Viso | BCN Competicion | 1:33.102 | 6 |
| 9 | 17 |  Gianmaria Bruni | Coloni Motorsport | 1:33.119 | 7 |
| 10 | 11 |  Olivier Pla | David Price Racing | 1:33.172 | 8 |
| 11 | 23 |  Nicolas Lapierre | Arden International | 1:33.359 | 9 |
| 12 | 19 |  Borja García | Racing Engineering | 1:33.602 | 10 |
| 13 | 20 |  Juan Cruz Álvarez | Campos Racing | 1:33.632 | 11 |
| 14 | 24 |  Clivio Piccione | Durango | 1:33.634 | 12 |
| 15 | 25 |  Ferdinando Monfardini | Durango | 1:33.828 | 13 |
| 16 | 21 |  Sergio Hernández | Campos Racing | 1:34.131 | 14 |
| 17 | 14 |  José María López | DAMS | 1:34.192 | 15 |
| 18 | 3 |  Nelson Piquet Jr. | Hitech/Piquet Racing | 1:34.256 | 16 |
| 19 | 15 |  Fairuz Fauzy | DAMS | 1:34.608 | 17 |
| 20 | 4 |  Alexandre Negrão | Hitech/Piquet Racing | 1:34.685 | 18 |
| 21 | 8 |  Adam Carroll | Super Nova Racing | 1:35.029 | 19 |
| 22 | 2 |  Can Artam | iSport International | 1:35.123 | 20 |
| 23 | 16 |  Mathias Lauda | Coloni Motorsport | 1:35.186 | 21 |
| 24 | 12 |  Giorgio Mondini | David Price Racing | 1:35.916 | 22 |