stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marián Studenič
Ura > Maajoukkueura

Studenič edusti Slovakiaa MM-kilpailuissa vuonna 2019. Yhteensä hän on pelannut 13 A-maaottelua tehopistein 2+5=7. Studenič teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 19. huhtikuuta 2019 Salzburgissa Itävaltaa vastaan. Hänet merkittiin Slovakian kakkosketjun vasempaan laitaan Milan Kytnárin ja Michal Chovanin viereen. Studenič teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa ylivoimalla.
Studenič pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2017 ja 2018, joista ensimmäisessä turnauksessa hänet valittiin Yhdysvaltoja vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Slovakian ottelun parhaaksi pelaajaksi. Studenič pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti Slovakian sisäisen tehotilaston lukemalla +2.
Studenič pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2015. Hän edusti myös Slovakian alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa marraskuussa 2014 ja Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2015.
Erkki Raide

Erkki Urbanus Raide (ent. Raivander, 15. toukokuuta 1892 Kuorevesi − 6. syyskuuta 1918 Helsinki) oli Viljakkalan punakaartin ylipäällikkö. Ammatiltaan hän oli maalari ja pienviljelijä, joka toimi myös kunnan kirjastonhoitajana.
Suomen sisällissodan aikana Raiteesta tuli Viljakkalan punakaartin ylipäällikkö. Hän teloitti ainakin yhden valkoisen vangin, luultuaan vaimonsa tulleen surmatuksi Kansan Lehden esittämien tietojen perusteella. Hän pakeni Tampereelle miestensä mukana, otti osaa Pispalan taisteluihin, joissa haavoittui. Sodan jälkeen hänet tuomittiin valkoisen vangin murhasta kuolemaan ja teloitettiin Suomenlinnan vankileirillä.
Helsingin keskustatunneli

Helsingin keskustatunneli on suunniteltu autotunneli, joka kulkisi  Helsingin keskustan alitse Länsiväylältä Sörnäisten rantatielle ja pidemmässä vaihtoehdossa Hermannin rantatielle. Tunnelin hinta-arvio on noin 1,3–1,4 miljardia euroa. Helsingin kaupunkiympäristölautakunta keskeytti valmistelutyöt vuonna 2019, mutta tunnelilla on edelleen varaus yleiskaavassa.
Tunnelisuunnitelma sisältää neljä kaistaa, kuusi eritasoliittymää ja suuaukkoja eri puolilla keskustaa. Arvioiden mukaan tunnelia voisi käyttää noin 40 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Samalla keskustaan voisi lisätä kävelykatuja, kuten Pohjoisesplanadi, Eteläranta, Hallituskatu, Fabianinkatu ja Postikatu. Yhdessä tunnelin ja uusien kävelykatujen on arvioitu voivan vähentää 18–32 prosenttia keskustan katuverkon autoliikenteestä.
Reitti

Tunnelin läntinen suu olisi Ruoholahdessa Salmisaarenkadun jatkeena Lapinlahden sairaalapuiston eteläosassa, josta tunneli kulkisi Hietaniemen hautausmaan eteläpuolen ja Mechelininkadun alitse ja edelleen Kampin, Punavuoren, Esplanadin ja Kruununhaan alitse Sörnäisten rantatielle. Pidemmässä vaihtoehdossa keskustatunneli yhdistyy Sörnäistentunneli-suunnitelmaan, joka jatkuu Hermannin rantatielle asti. Kampin kahdesta liittymästä olisi yhteydet Länsi- ja Eteläsatamaan ja joko Punavuoreen tai Eiraan. Kruununhaan liittymästä olisi yhteys Katajanokalle. Keskustatunnelin kokonaispituus Länsiväylältä Hermannin rantatielle olisi noin 5,5 kilometriä, johon ei ole laskettu haaroja ja liityntätunneleita.
Hankkeen eteneminen

Vuoden 1997 suunnitelmassa 3,2 kilometriä pitkä tunneli kulki Länsiväylältä Sörnäisten rantatielle Rautatiekatuja ja Kaisaniemenrantaa mukaillen, ja tuolloin hankkeen arvioitiin valmistuvan vuonna 2010. Helsingin kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi keskustatunnelisuunnitelman vuonna 1999. Maaliskuussa 2006 kaupunginhallitus päätti, että tunnelille aletaan laatia asemakaavaa.
Kenkää keskustatunnelille -kansanliike luovutti tammikuussa 2008 vajaan 12 000 helsinkiläisen allekirjoittaman kunnallisaloitteen, jossa vaadittiin, että tunnelia ei rakennettaisi. Sosiaalidemokraatit ilmoittivat, etteivät tue tunnelin rakentamista. Toukokuussa kaupunginhallitus keskeytti tunnelin asemakaavan laatimisen. Kokoomus ja ruotsalainen kansanpuolue kannattivat tunnelin rakentamista, mutta kaupunginhallitus päätti vihreiden, sosiaalidemokraattien, vasemmistoliiton ja keskustan edustajien äänillä keskeyttää sen suunnittelun ilmasto- ja rahasyistä.
Vuonna 2010 kaupunginvaltuusto hyväksyi maanalaisen yleiskaavan, johon jätettiin mahdollisuus tunnelin rakentamiselle.  Hinnaksi arvioitiin 475–545 miljoonaa euroa. Liityntätunnelit eivät kuuluneet arvioon.
Helmikuussa 2013 kaupunkisuunnittelulautakunnan puheenjohtaja Risto Rautava ehdotti, että tunnelin rakentamista selvitettäisiin ja sanoi, että se pitäisi rakentaa suurimmaksi osaksi käyttäjien ja yksityisten sijoittajien rahoituksella. Rautava sanoi, että verorahoja tunnelin kustannuksiin ei saisi laitaa kymmenesosaa enempää. Liikennesuunnittelupäällikkö Ville Lehmuskoski arvioi, että pelastusmääräysten tiukentumisen vuoksi tunnelin rakentaminen maksaisi todennäköisesti yli 550 miljoonaa euroa. Kokoomus on pitänyt tunnelin rakentamista ehtona autottoman keskustan hankkeen toteuttamiselle ja ehdottanut tunnelin käyttömaksuja. Myös Piraattipuolue on kannattanut hanketta.
Hankkeen eteneminen > Suunnittelutyön keskeytyminen ja uudet satamavalmistelut

Vuonna 2019 hinta-arvio liityntätunneleineen oli noussut 1,3–1,4 miljardiin euroon. Ajokaistojen vähentäminen neljästä kahteen ja tunnelin päättäminen Sörnäisten rantatielle pienentäisi hintaa, mutta vaihtoehtoja pidetään liikenteen sujuvuuden kannalta heikompina. Suunnittelutyö keskeytettiin kaupunkiympäristölautakunnan kokouksessa äänin 8–5. Enemmistö kannatti vihreiden pohjaesitystä, jossa korostettiin joukkoliikenteen parantamista niin, että keskustan läpi olisi yhä vähemmän tarvetta ajaa autolla. Esityksen mukaan tunneli on kallis ja aiheuttaisi muihin kaupungin kehityssuunnitelmiin verrattuna enemmän päästöjä.
Ruuhkaiseksi käynyttä kantakaupungin satamaliikennettä erityisesti Länsisatamassa pyrittiin sujuvoittamaan muilla hankkeilla. Helmikuussa 2021 kaupunginvaltuusto hyväksyi Jätkäsaaresta Länsiväylälle ulottuvan Jätkäsaaren satamatunnelin rakentamisen. Tunnelin valmistuessa Eteläsataman toiminnot siirretään Länsisatamaan. Satamatunnelin linjaus ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta rakentaa keskustatunnelia myöhemmin.
Keskustan läpiajon helpottamiseksi Helsingin seudun kauppakamari on esittänyt ajatuksen Jätkäsaaren satamatunnelin yhdistämisestä keskustan huoltotunneliin. Huoltotunneli alkaa Kampista ja päättyy Kaisaniemeen, mutta sitä on suunniteltu jatkettavaksi pohjoiseen: mikäli sekä läntinen että pohjoinen jatke toteutuisi, huoltotunneli ulottuisi Länsiväylältä Hakaniemeen. Läpiajon mahdollistaminen vain huolto- ja pysäköintiliikenteelle tarkoitettuun tunneliin vaatisi kuitenkin paljon teknisiä muutoksia. Lisäksi Helsingin kupunki on suhtautunut asiaan kriittisesti.
Scandinavian Music Group

| Scandinavian Music Group |
| --- | --- |
 SMG Ilosaarirockissa heinäkuussa 2016. Vasemmalta oikealle: Oskari Halsti, Miika Pylkkänen, Pauliina Kokkonen, Antti Lehtinen, Miikka Paatelainen, Terhi Kokkonen ja Joel Melasniemi.
Tiedot
Toiminnassa:  2002–
Tyylilaji:  pop-rock folk-rock country
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Terhi Kokkonen, laulu   Joel Melasniemi, kitara   Antti Lehtinen, rummut   Oskari Halsti, bassokitara   Kyösti Salokorpi, kitara, koskettimet   Miikka Paatelainen, lap steel   Pauliina Kokkonen, taustalaulu  
Entiset jäsenet:  Tommi Saarikivi, bassokitara (2002–2003)  Anssi Växby, bassokitara (2003–2014) 
Levy-yhtiö:  Cortison Records, 2004–   BMG Finland / SonyBMG / Sony Music, 2002–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Scandinavian Music Group eli SMG on suomalainen, vuonna 2002 perustettu pop-rock-folkyhtye. Lähes kaikki yhtyeen kappaleet ovat kitaristi Joel Melasniemen säveltämiä ja laulaja Terhi Kokkosen sanoittamia.
Historia > Onnelliset kohtaa ja jäsenmuutoksia (2002–2003)

Kaikki yhtyeen alkuperäisjäsenet soittivat Ultra Brassa sen vuonna 2001 tapahtuneeseen lopettamiseen asti. Kokkonen, Lehtinen, Melasniemi ja Saarikivi perustivat Scandinavian Music Groupin marraskuussa 2000 ja tekivät ensimmäisiä demoja Ultra Bran vielä vielä keikkaillessa.
Yhtyeen esiintulo tapahtui tammikuussa 2002. Ensimmäinen single ”Kun tuuli oli viilee” tuli kauppoihin ja radiosoittoon helmikuun alussa, ja se nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan kolmanneksi. Yhtyeen ensimmäinen esiintyminen oli Tampereen Yo-talolla 15. helmikuuta 2002.
Yhtyeen ensimmäinen albumi Onnelliset kohtaa julkaistiin 9. syyskuuta 2002, ja se meni heti julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan ykköseksi. Levyllä oli mukana myös radioille promosinglenä annettu ”Minne katosi päivät”, joka oli siihen mennessä yhtyeen suurin hitti.
Keväällä 2003 yhtye ilmoitti Tommi Saarikiven jättävän yhtyeen ja keskittyvän perheeseensä ja juristin uraansa. Kevään esiintymisiä varten basistiksi otettiin Anssi Växby, josta tuli pian yhtyeen virallinen jäsen. Kesällä 2003 yhtye esiintyi muun muassa Provinssirockissa, Raumanmeren juhannuksessa, Ruisrockissa, Tammerfesteillä ja Ankkarockissa.
Keväällä 2003 yhtye julkaisi myös uuden singlen ”Letitä tukkani”, joka jäi lopulta ilman varsinaista albumijulkaisua.
Historia > Nimikirjaimet ja Hölmö rakkaus ylpeä sydän (2004–2006)

Scandinavian Music Groupin toinen albumi Nimikirjaimet ilmestyi 24. maaliskuuta 2004. Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan 11. sijalle. Albumin julkaisi Joel Melasniemen, Antti Lehtisen ja Terhi Kokkosen yhdessä Juhani Merimaan ja Kerkko Koskisen kanssa aiemmin vuonna 2004 perustama Cortison Records -levy-yhtiö yhdessä BMG Finlandin kanssa. Albumin julkaisukiertue kattoi 15 kaupunkia, ja kesällä yhtye kiersi suomalaisia festivaaleja.
Syksyllä 2004 Scandinavian Music Group teki aiempien yksittäisten akustisten esiintymisten innostamana kuusi kaupunkia käsittäneen akustisen kiertueen. Keväällä 2005 yhtye teki vielä toisen lyhyen akustisen kiertueen. Molemmilla kiertueilla soitettiin lukuisia uusia, levyttämättömiä kappaleita. Kesällä 2005 Scandinavian Music Group ei esiintynyt vaan keskittyi seuraavan pitkäsoittonsa äänityksiin.
Scandinavian Music Groupin kolmas albumi Hölmö rakkaus ylpeä sydän ilmestyi 1. maaliskuuta 2006. Se nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan kuudenneksi siitä huolimatta, että siltä julkaistut singlet olivat saaneet melko vähän radiosoittoa. Levyn tuottajana toimi Ihmepoika-yhtyeen kitaristi Kyösti Salokorpi, joka oli jo pitkään ollut yhtyeen vakituisena kiertuekitaristina. Albumilla on useita kappaleita, joiden ensimmäiset sovitukset syntyivät akustisia konsertteja varten, mikä kuuluu levylle päätyneissä sovitusratkaisuissa. Albumin julkaisukiertue alkoi 17. maaliskuuta 2006 Tampereen Klubilla. Nelosella esitetyn Kaikki kunnossa -ohjelman tunnuskappale oli SMG:n kappale ”Hölmö rakkaus”, joka on yksi yhtyeen tunnetuimmista kappaleista.
Hölmö rakkaus ylpeä sydän -albumin tekovaiheita dokumentoitiin Arto Tuohimaan ohjaamaan dokumenttiin Rannalta toiselle, joka julkaistiin myöhemmin Missä olet Laila? -albumin ensipainoksen lisä-DVD:llä.
Historia > Missä olet Laila?, Palatkaa Pariisiin! ja uran ensimmäinen kokoelma (2007–2010)

Yhtyeen 3. lokakuuta 2007 julkaistu neljäs albumi, Missä olet Laila?, määritti Scandinavian Music Groupin äänimaailman täysin uusiksi. Aiemmin yhtye oli ollut selkeämmin rockyhtye, mutta jo edellisen Hölmö rakkaus ylpeä sydän -albumin akustinen tunnelma kehittyi Missä olet Laila? -albumilla folkhenkeen. Albumi nousi julkaisuviikollaan albumilistan sijalle 6, vaikka siltäkään julkaistut singlet eivät olleet soineet lähes lainkaan radiossa. Levyn kappaleessa ”Mustana, maidolla, kylmänä, kuumana” vieraili PMMP:n laulaja Paula Vesala. Levyn julkaisua seuraavalla kiertueella yhtye soitti laajennetulla kokoonpanolla, johon kuuluivat normaalin viisihenkisen keikkakokoonpanon lisäksi solisti Terhi Kokkosen sisko Pauliina (taustalaulu) sekä Miikka Paatelainen (lap steel). Vuonna 2008 Pauliina Kokkonen, Miikka Paatelainen ja vuodesta 2003 yhtyeen keikkamuusikkona toiminut Kyösti Salokorpi nimitettiin yhtyeen virallisiksi jäseniksi.
SMG oli mukana 29. lokakuuta 2008 julkaistulla Melkein vieraissa – Nimemme on Dingo -tribuuttialbumilla, jolla eri artistit versioivat Dingo-yhtyeen kappaleita. SMG:n versio ”Levoton tuhkimo” -kappaleesta julkaistiin kokoelman ensimmäisenä singlenä toukokuussa 2008.
Yhtyeen viides albumi Palatkaa Pariisiin! ilmestyi 1. huhtikuuta 2009. Albumi jatkoi Missä olet Laila? -albumin mukaisissa folktunnelmissa. Toukokuussa 2009 yhtye oli mukana Syvissä vesissä -nimisellä coverkokoelmalla, jossa on heidän versionsa Tehosekoitin-yhtyeen ”Kaikki nuoret tyypit” -kappaleesta.
Vielä vuoden 2009 lopulla julkaistiin Scandinavian Music Groupin ensimmäinen kokoelmalevy Näin minä vihellän matkallani. Kokoelmalle sisältyi valikoituja kappaleita yhtyeen viideltä studioalbumilta ja yhtyeen silloisen soundin mukaiset versiot ”Minne katosi päivät”- ja ”100 km Ouluun” -kappaleista.
Vuoden 2010 yhtye oli tauolla mutta oli mukana marraskuussa 2010 julkaistulla Ipanapa 3 -lastenmusiikkikokoelmalla kappaleella ”Alabasteri-orkesteri”.
Historia > Manner ja Terminal 2 (2011–2014)

SMG julkaisi Manner-albumin 27. huhtikuuta 2011. Manner oli yhtyeen ensimmäinen albumilistaykkönen sitten yhtyeen esikoisalbumin. Albumi julkaistiin perinteisten CD- ja digitaalisen julkaisun lisäksi myös vinyylinä. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin 28. helmikuuta 2011 radioensisoittonsa saanut ”Hautojen yli”.
Yhtye julkaisi kesäkuussa 2013 uuden singlen ”Balladi 1”, joka oli ensimmäinen singlejulkaisu yhtyeen 31. tammikuuta 2014 julkaistulta Terminal 2 -nimiseltä seitsemänneltä studioalbumilta. ”Balladi 1” oli yhtyeeltä uudenlainen kappale: se oli tummasävyisempi ja siinä oli käytetty muutaman vuoden tauon jälkeen enemmän sähköisiä instrumentteja. Uuden albumin toinen singlejulkaisu ”Ei paniikkia” julkaistiin 29. marraskuuta 2013. Yhtye tiedotti 12. joulukuuta 2013 Kyösti Salokorven jättäytyvän pois yhtyeen livekokoonpanosta keskittyäkseen muihin töihinsä. Salokorpea Terminal 2 -albumin kiertueella paikkasi Olli Äkräs.
Historia > Baabel (2015–)

16. lokakuuta 2015 yhtye julkaisi kahdeksannen studioalbuminsa Baabel ja aloitti samalla klubikiertueen.
Vuonna 2022 yhtye julkaisi yhdeksännen studioalbuminsa Ikuinen ystävä.
Yhtyeen jäsenet

Terhi Kokkonen: laulu (2002–)
Joel Melasniemi: kitara (2002–)
Antti Lehtinen: rummut (2002–)
Kyösti Salokorpi: kitara, koskettimet (2003–) (viralliseksi jäseneksi 2008)
Pauliina Kokkonen: taustalaulu (2007–) (viralliseksi jäseneksi 2008)
Miikka Paatelainen: kitara ja pedal steel (2007–) (viralliseksi jäseneksi 2008)
Oskari Halsti: bassokitara (2014–)
Yhtyeen jäsenet > Entiset jäsenet

Tommi Saarikivi: bassokitara (2002–2003)
Anssi Växby: bassokitara (2003–2014)
Yhtyeen jäsenet > Keikkamuusikot

Olli Äkräs: koskettimet (2014–)
Miika Pylkkänen: koskettimet (2014–)
Mikko Kosonen: kitara (2002–2003)
Pessi Levanto: koskettimet (satunnaisesti)
Julkaisut

Onnelliset kohtaa (2002)
Nimikirjaimet (2004)
Hölmö rakkaus ylpeä sydän (2006)
Missä olet Laila? (2007)
Palatkaa Pariisiin! (2009)
Manner (2011)
Terminal 2 (2014)
Baabel (2015)
Ikuinen ystävä (2022)
Rakkaani (2025)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Scandinavian Music Groupin kotisivusto
Scandinavian Music Group Myspacessa (englanniksi)
Scandinavian Music Group Last.fm:ssä (englanniksi)
Scandinavian Music Group Ylen Elävässä arkistossa
Scandinavian Music Group
| --- | --- |
Studioalbumit:  Onnelliset kohtaa  Nimikirjaimet  Hölmö rakkaus ylpeä sydän  Missä olet Laila?  Palatkaa Pariisiin!  Manner  Terminal 2  Baabel  Ikuinen ystävä 
Kokoelmat:  Näin minä vihellän matkallani 
Singlet:  ”Kun tuuli oli viilee”  ”Tällaisena kesäyönä”  ”Minne katosi päivät”  ”Ei mun oo hyvä olla yksin”  ”Letitä tukkani”  ”100 km Ouluun”  ”Säälittävä syksy”  ”Huomisen sää”  ”Valmis”  ”Hölmö rakkaus”  ”Ylpeä sydän”  ”Vieläkö soitan banjoa?”  ”Mustana, maidolla, kylmänä, kuumana”  ”Naurava turskan kallo”  ”Levoton Tuhkimo”  ”Näin minä vihellän matkallani”  ”Casablanca”  ”100 km Ouluun (2009 versio)”  ”Hautojen yli”  ”Kaunis Marjaana”  ”Omenankukan terälehtiä”  ”Balladi 1”  ”Ei paniikkia”  ”Nuorukainen”  ”Suurin rakkaus”  ”Frank & Claire”  ”Mua ei saa muuttumaan”  ”Elämä on edessä”  ”Clemensia”  ”Ikuinen ystävä” 
Musiikkivideot:  Minne katosi päivät  Ei mun oo hyvä olla yksin  100 km Ouluun  Hölmö rakkaus  Ylpeä sydän  Vieläkö soitan banjoa?  Kaunis Marjaana  Montreal  Omenankukan terälehtiä  Omenankukan terälehtiä (Alternative version)  Melkein kuin uusi  Mustarastas lauloi ooh la laa  Ruotsiin ja takaisin  Balladi 1  Ei paniikkia  Nuorukainen  Terminal 2  Helena  Suurin rakkaus  Lopulta olemme kuitenkin yksin  Ikuinen ystävä 
Scandinavian Music Group Ilosaarirockissa vuonna 2008.
Keith Moon

| Keith Moon |
| --- | --- |
 Keith Moon vuonna 1975
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. elokuuta 1946 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Kuollut: 7. syyskuuta 1978 (32 vuotta) Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Moon the Loon, Uncle Ernie 
Laulukielet:  englanti
Tyylilajit:  rock, hard rock
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  The Who
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Keith John Moon (23. elokuuta 1946 Lontoo, Iso-Britannia – 7. syyskuuta 1978 Lontoo, Iso-Britannia) oli brittiläinen rockmuusikko, joka tuli tunnetuksi The Who -yhtyeen rumpalina. Moonia pidetään ja arvostetaan yhtenä rockhistorian merkittävimmistä rumpaleistakenen mukaan?.
Soittotyyli

Moonin soittotyyli oli omalaatuinen, rönsyilevä, arvaamaton ja jopa maaninen. Häntä oli opettanut soittamaan Carlo Little, joka oli soittanut satunnaisesti muun muassa The Rolling Stonesin kanssa. Moon on tunnettu erityisesti siitä, että hän ei juurikaan käyttänyt hi-hatia soittaessaan. Moon liittyi The Who'hun vuonna 1964 nähtyään sen keikalla.
The Whon uran alkuvuosina Moonilla oli tapana rikkoa rumpusetti aina show’n päätteeksi. Onkin sanottu että Keith Moon ”hajotti enemmän settejä kuin kukaan muu pääsee koskaan edes soittamaan”. Hän käytti myös tuplabassorumpuja ensimmäisten rockrumpaleiden joukossa. Yhtyeen kitaristille ja lauluntekijälle Pete Townshendille Moon oli ainoa oikea rumpali. Vuonna 1975 Moon julkaisi pääasiassa coverkappaleita sisältäneen ainoan sooloalbuminsa Two Sides Of The Moon.lähde?
Yksityiselämä

Luonteeltaan Moon oli villi ja omalaatuinen keppostelija. Hän koetteli yhtyeensä jäsenten ja suuren yleisön hermoja kuuluisilla tempauksillaan, joista pahamaineisimpia oli lontoolaiseen juutalaisravintolaan marssiminen natsiunivormussa. Moonin riehaannuttua The Who poistettiin usein hotelleista. Jälkikäteen on päätelty, että hyvin todennäköisesti Keith Moonilla oli tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö eli ADHDlähde?.lähde?
Yksityiselämä > Kuolema

Väkivaltainen, itsetuhoinen ja raskas elämäntyyli, hallitsematon juopottelu ja huumeiden käyttö tuhosivat Moonin. Hän kuoli Harry Nilssonin asunnossa Lontoossa alkoholiongelman hoitoon ja ennaltaehkäisyyn määrätyn rauhoittavan klometiatsoli-lääkkeen yliannostukseen 32-vuotiaana. Klometiatsolin kauppanimi oli Heminevrin, ja lääkärin määräyksen mukaan hänen olisi tullut ottaa yksi tabletti aina kun hänelle tuli himo juoda alkoholia, mutta kuitenkin korkeintaan kolme tablettia vuorokaudessa. Moonin kohtaloksi koitui se, että hän oli ottanut lyhyen aikavälin sisällä yhteensä 32 tablettia Heminevriniä.lähde?
Lääkäri, joka määräsi hänelle Heminevriniä Moonin pyynnöstä (koska tämä itse halusi päästä eroon alkoholista), ei ollut tietoinen tämän taustasta ja huumeongelmasta. Moonin kuoleman jälkeen eräs alkoholiongelmien asiantuntija oli kirjoittanut lehteen ja kertonut, että Moonille ei olisi ikinä pitänyt määrätä kyseistä lääkettä. Moonin vieroitus alkoholista olisi pitänyt tapahtua laitoshoidossa, mutta sairaalakammonsa vuoksi hän halusi yrittää vieroitushoitoa kotonaan lääkityksen avulla.
Sattumoisin muutamaa vuotta aikaisemmin samassa asunnossa ja samassa sängyssä oli kuollut toinen rocksuuruus, The Mamas & the Papas -yhtyeen Cass Elliot. Nilsson myi asunnon pian Moonin kuoleman jälkeen Pete Townshendille.
LL-kassa

LL-kassa eli Lakimiesten ja Lääkärien työttömyyskassa (31. joulukuuta 2021 asti Lääkärien työttömyyskassa) aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2022, jolloin Lakimiesten työttömyyskassa sulautui Lääkärien työttömyyskassaan. Sulautumisen yhteydessä kassan nimi vaihtui Lääkärien työttömyyskassasta Lakimiesten ja Lääkärien työttömyyskassaksi. Kassan nimilyhenne on LL-kassa.
Työttömyyskassan hallitus huolehtii kassan hallinnosta ja sen toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä sekä edustaa kassaa.
Jäsenyys

LL-kassan jäsenmäärä on noin 34 000 henkilöä. LL-kassa on akavalainen palkansaajien työttömyyskassa.
LL-kassa on tutkintopohjainen työttömyyskassa. Jäseneksi pääsevät kaikki palkansaaja-asemassa työskentelevät eläinlääkärit, hammaslääkärit, lääkärit ja oikeustieteellisen tutkinnon suorittaneet ja näitä tutkintoja opiskelevat henkilöt. Työn ei tarvitse olla oman alan työtä.
LL-kassan jäsenet voivat kuulua myös oman alansa ammattiliittoon. Näitä ovat Juristiliitto, Lääkäriliitto, Hammaslääkäriliitto ja Eläinlääkäriliitto. Kassan jäsenyys ei edellytä kuulumista ammattiliittoon.
Palvelut, valvonta ja jäsenmaksu

LL-kassa hoitaa julkista tehtävää maksaessaan lakisääteisiä etuuksia jäsenilleen. LL-kassa maksaa ansiopäivärahaa, liikkuvuusavustusta ja muutosturvarahaa.
Työttömyyskassan maksamista etuuksista säädetään työttömyysturvalaissa ja työttömyyskassojen toiminnasta säädetään työttömyyskassalaissa. Kaikki työttömyyskassat noudattavat toiminnassaan samaa etuuslainsäädäntöä, mikä tarkoittaa, että etuudet myönnetään samoin perustein riippumatta siitä myöntävästä työttömyyskassasta.
Finanssivalvonta valvoo työttömyyskassojen toimintaa seuraamalla, että työttömyyskassat noudattavat lakia ja hyvää vakuutustapaa sekä käyttävät toiminnassaan asianmukaisia menettelytapoja. Finanssivalvonta vahvistaa kassan jäsenmaksun kalenterivuodeksi kerrallaan.
LL-kassan säännöissä määritellään, ketkä voivat liittyä kassan jäseneksi sekä muun muassa jäsenmaksuun, kassan hallintoon ja taloudenpitoon liittyviä asioita.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Naisten Korisliiga-kausi 2024–2025

Naisten Korisliiga-kausi 2024–2025 on 82. kausi, jolloin pelataan koripallon naisten Suomen mestaruudesta.
Sarjataulukko

Naisten Korisliigassa palataan formaattiin jossa 18 ottelukierroksen jälkeen joukkueet jaetaan ylempään ja alempaan jatkosarjaan.
Sarjataulukko > Naisten Korisliigan joukkueet kaudella 2024–2025

| Joukkue | Paikkakunta |
| --- | --- |
BC Nokia: Nokia
Espoo Basket Team: Espoo
Forssan Alku: Forssa
HBA-Märsky: Helsinki
Kouvottaret: Kouvola
Peli-Karhut: Kotka
Tampereen Pyrintö: Tampere
Tapiolan Honka: Espoo
Torpan Pojat: Helsinki
Vimpelin Veto: Vimpeli
Päivitetty 23.1.2025 Lähde
Engels

| Engels (Энгельс) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Engels
 Koordinaatit: 51°29′N, 46°07′E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Federaatiosubjekti:  Saratovin alue
Perustettu:  1747
Väkiluku (2010)  ():  202 419
Aikavyöhyke:  UTC+4 (MSK+1)
 Ajoneuvojen rekisterikoodi: 64, 164 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Engels (ven. Э́нгельс) on noin 200 000 asukkaan kaupunki Volgan alajuoksulla Saratovin alueella Venäjällä. Kaupunki on osa noin 285 000 asukkaan Engelsin piiriä. Samalla kohdalla Volgan länsipuolella on Saratov. Kaupungit yhdistävä silta valmistui 1965.
Asukasluvun kehitys

22 000 (1897)
91 000 (1959)
130 000 (1970)
163 000 (1977)
181 201 (213 472 kaupunkipiiri) (1989)
193 984 (229 438 kaupunkipiiri) (2002)
202 419 (2010)