Jan Pieterszoon Coen
Elämäkerta

Jan Pieterszoon Coen syntyi 8. tammikuuta 1587 Hoornissa nykyisissä Alankomaissa ja hänet kasvatettiin vakaumukselliseksi kalvinistiksi. Kauppiaaksi hän opiskeli Roomassa flaamilaisessa yrityksessä. Vuonna 1607 Coen liittyi Hollannin Itä-Intian kauppakomppaniaan ja lähti Pieter Verhoeffin johtamien laivojen mukana Indonesiaan. Itä-Intian kauppakomppania oli saanut Alankomailta yksityisoikeuden kaupankäyntiin alueella.
Indonesiassa Verhoeff ja 50 komppanian muuta jäsentä surmattiin heidän neuvotellessaan paikallisen heimopäällikön kanssa Bandasaarilla. Coen laati palattuaan kotimaahansa vuonna 1610 selvityksen Kaakkois-Aasiaan tarjoamista mahdollisuuksista kaupankäynnin saralla. Hänet lähetettiin selvityksen perusteella takaisin alueelle vuonna 1612. Elokuussa 1613 hänet nimitettiin Bantamin kauppa-aseman johtoon ja marraskuussa 1614 Aasian alueen kaupan johtoon.
Vuosien 1614 ja 1618 välillä Coenin onnistui varmistaa kauppakomppanian monopoliasema mausteneilikan kaupassa Molukeilla ja muskottipähkinän kaupassa Bandasaarilla. Coen hankkiutui eroon paikallisista vihollisistaan usein tukemalla itselleen suotuisia paikallisia päälliköitä heitä vastaan. Lokakuussa 1617 Coenista tehtiin kauppakomppanian Itä-Intian kenraalikuvernööri.
Kun Bantamin sulttaani ei antanut kauppakomppanian hallita pippurikauppa, Coen päätti siirtää kauppakomppanian päämajan Bantamilta Jayakartaan, jota hallitsi kauppakomppanian vasallihallitsija. Vuoden 1618 lopulla käytiin tulokseton meritaistelu Thomas Dalen johtamia englantilaisia vastaan. Toukokuussa 1619 Ambonilta palaamassa ollut Coen totesi hänen poissa ollessaan Bantamin sulttaanin syösseen Jayakartan hallitsijan vallasta ja piirittävän hollantilaisten tukikohtaa. Coen ajoi bantamilaiset pois Jayakartalta 30. toukokuuta samalla, kun kaupunki poltettiin. Tuhoutuneen kaupungin tilalle perustettiin Batavia eli nykyinen Jakarta. Batviasta tuli kauppakomppanian valtakeskus Aasiassa.
Tammikuussa 1621 Coen johti hollantilaisen laivaston valtaamaan bandasaaria, joilla paikallisen väestön surmaaminen ja orjuutus herätti kohua jopa aikalaisissaan.  Vuonna 1622 Coen lähetti Cornelis Reyersenin johtaman laivaston valtaamaan Portugalin Macaota Kiinassa ja mahdollisesti perustamaan myös uuden hollantilaisen aseman jonnekin Kantonin tuntumaan. Macaon taistelu päättyi kuitenkin hollantilaisten tappioon. Ming-dynastian keisari Tianqi sulki hollantilaiset pois Kiinan rannikon kaupankäynnistä hyökkäyksestä kuultuaan. Hollantilaiset vastasivat aloittamalla merirosvouksen maan rannikolla. Hollantilaiset perustivat lopulta vuonna 1624 tukikohdakseen alueelle Fort Zeelandian Formosalla eli nykyisellä Taiwanilla.
Helmikuussa 1623 tapahtunut Ambonin verilöyly oli merkittävä takaisku Coenin suunnitelmille kehittää edelleen Bataviaa ja Itä-Intiaa. Coen oli tapahtumien aikaan Alankomaissa. Ambonilla surmattiin joukko hollantilaisten vangeikseen ottamia englantilaisia. Englanti ja Alankomaat pitivät samaan aikaan yllä ystävällisiä suhteita Euroopassa. Tapahtumien takia Coenin ei sallittu palata Itä-Intiaan ennen vuonna 1627. Bataviassa hollantilaisia uhkasi nyt Mataramin sulttaani Agung, joka oli päättänyt vallata hollantilaisten kaupungin. Vuosina 1628 ja 1629 Agung piiritti Bataviaa kahteen otteeseen. Batavian puolustajien onnistui torjua Agungin joukkojen hyökkäykset, mutta heidän joukossaan alkoi levitä kolera. Coen kuoli 21. syyskuuta 1629 mahdollisesti koleraan sairastuneena.