stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Satelliittien havaitseminen
Historiaa

Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Ensimmäisen ihmisen avaruuteen toimittaman tekokuun lähettäjä oli Neuvostoliitto. Vuonna 1957 lokakuussa Neuvostoliitto laukaisi Sputnikin sinne ja kiertoradalle joutui myös kantoraketti joka seurasi kirkkaampana Sputnikkia sen jäljessä. Ilmeisesti osa ihmisitä jotka uskoivat seuraavansa Sputnikkia seurasikin sen sijaan kantorakettia. Koska Sputnik oli pieni sen seuraamiseen täytyi olla kiikarit ja sen sai näkyviin aamunkoitteessa sekä iltaisin auringon laskun aikaan.  Sen kierros maapallon ympäri kesti 98,6 minuuttia. Se lähetti myös radiolla piip-äänien sarjaa, mitä myös seurattiin radiosta. Sputnikia seurattiin laajasti ja monelle se ilmeisesti oli kipinä taivaan tarkkailun aloittamiseen.
Satelliittien lukumäärä

Maata kiertää noin 16 000 isompaa keinotekoista kappaletta, satelliitteja tai niiden jäännöksiä tai kantorakettien palasia. Näiden asemaa seuraa tutkalla muun muassa Yhdysvaltojen NORAD-järjestelmä. Lisäksi Maata kiertävillä radoilla on pienempiä kappaleita merkittävästi enemmän. Niiden määrä on yli 600 000 kappaletta. Valtaosa Maata kiertävistä satelliiteista ei ole enää toiminnassa ja ne ovat siis avaruusromua.
Paljain silmin näkyviä satelliitteja on taivaalla satakunta. Selkeätä taivaalta saattaa heti auringon laskun jälkeen löytää noin 30 satelliittia. Kiikarilla satelliittien lukumäärä moninkertaistuu ja kaukoputkella niitä nähdään aina vain enemmän.
Satelliittien radat

Matalalla kiertoradalla muutaman sadan kilometrin korkeudessa satelliitti kiertää maapallon noin puolessatoista tunnissa. Saman illan tai yön aikana saman satelliitin voi onnistua siis näkemään toiseenkin kertaan. Valtaosa Maata kiertävistä satelliiteista sijaitsee alle kahden tuhannen kilometrin korkeudessa, useimmiten 200–2 000 kilometrin korkeudessa.
Mitä etäämmälle Maasta mennään, sitä kauemmin satelliitilta kuluu aikaa Maan kiertämiseen. Noin 36 000 kilometrin korkeudessa on geostationaarinen kiertorata jossa satelliitin kiertoaika on sama kuin Maan pyörähdysaika. Satelliitti siis pysyy paikoillaan Maahan nähden. Tällaiset radat ovat hyödyllisiä tietoliikennetarkoituksiin ja sääsatelliiteille.
Satelliittien näkyminen Maahan

Tähtitaivaalla tähtien joukossa nähdään liikkuvia valopisteitä, jotka ylittävät taivaan äänettömästi horisontista toiseen. Kyseessä on mitä todennäköisimmin Maata kiertävä satelliitti.
Kun Auringon valo osuu satelliittiin ja maanpinnalla oleva tarkkailija on Maan varjossa eli Aurinko on laskenut horisontin taakse, näemme satelliitin taivaalla liikkuvana valopisteenä. Parhaiten satelliitteja näkyy noin tunnin ajan auringonlaskun jälkeen tai ennen auringonnousua. Tunnin kuluessa satelliitteja näkyy paljain silmin runsaat toistakymmentä.
Satelliitin kirkkauteen vaikuttavat sen koko, radan korkeus ja satelliitin pintamateriaalit. Matalalla kiertävä satelliitti näkyy kirkkaammin kuin korkealla kiertävä satelliitti. Satelliitin kookkaat tasopeilimäiset tietoliikenneantennit tai aurinkopaneelit saattavat toimia tehokkaana auringonvalon heijastajina.
Kaikki satelliitit eivät näy Suomessa vain inklinaatio on yli 60 astetta, ja pohjoisessa mitä lähempänä napa-aluetta ollaan sitä vähemmän näkyy satelliitteja. Päiväntasaajalla pystyy näkemään kaikki satelliitit.
Satelliittien sijainnin ennustaminen

Satelliitit ovat havaittavissa havaintopaikan horisontissa vain lyhyen ajan ja jotkin vain tiettyinä aikoin vuodesta. Sen vuoksi jos haluaa nähdä jonkin tietyn satelliitin täytyy tietää missä se on tiettynä hetkenä. Nasa ja Esa julkaisevat molemmat omien satelliittiensa satelliitin radan perusparametrejä. Niiden avulla voi laskea missä satelliitti on milloinkin mutta koska se on käsin monimutkaista ja hankalaa siihen on kehitetty ohjelimistoja jotka tietokoneen avulla laskevat ratoja. Tällaisia ohjelmia ovat ainakin Heavensat ja PreviSat.
Netissä on myös ennustus palveluja jotka laskevat ratoja niille annettujen tietojen perusteella. Ainakin Heavens Above (myös suomeksi), CalSky ja N2YO antavat tällaisia tietoja.
Taivaan kirkkaimmat satelliitit

Kansainvälinen avaruusasema eli ISS on taivaan kirkkaimpia satelliitteja. Monesti tämän satelliitin kirkkaus nousee niin suureksi, että sitä helposti luulee lähestyväksi lentokoneeksi kirkkaine valoineen. ISS näkyy Etelä-Suomessa kuukauden välein vuoroin ilta- ja aamutaivaalla.
Iridium-satelliitit aiheuttavat yötaivaalla välähdyksiä. Iridiumit ovat tietoliikennesatelliitteja, joita on Maata kuudella eri ratatasolla 66 satelliittia sekä varasatelliitit. Alkuperäisessä suunnitelmassa oli 77 satelliittia, joka on myös iridiumin järjestysluku. Iridium-satelliittien ratatasojen kaltevuus päiväntasaajaan nähden on 84,6 astetta ja jokaisella tasoista on 11 satelliittia. Niiden rakenteeseen kuuluu kookas tasopeilimäinen tietoliikenneantenni, joka heijastaa varsin tehokkaasti auringonvaloa osuessaan sopivaan kohtaan rataansa. Niinpä jokaisena yönä näkyy Suomessakin Iridium-satelliittien aiheuttamia välähdyksiä. Satelliitin kirkkaus nousee yleensä hitaasti muutamassa sekunnissa. Lopulta sen kirkkaus voi vastata parhaimmillaan jopa puolenkuun kirkkautta, noin -8 suuruusluokkaan magnitudia, joidenkin lähteiden mukaan jopa -9. Lopulta satelliitti himmenee ja katoaa näkymättömiin.
Nämä Iridium-satelliittien välähdykset tulevat kuitenkin loppumaan pian kun SpaceX-yhtiö on alkanut laukaisemaan taivaalle Iridium NEXT -satelliitteja. Uusissa Iridium-satelliiteissa ei ole enää kirkkaita heijastuksia aiheuttavia antenneja ja vanhat satelliitit poistuvat käytöstä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | "Ilmiötä havaitsevilla on 1-2 vuotta aikaa nähdä niitä", kertoi Iridium-yhtiön johtaja Matt Desch. | ” |
– BBC:n haastattelussa & – Iridium-välähdykset loppuvat taivaalla, Tähdet ja avaruus. 
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | "Emme käytä rahaa vain tehdäksemme heijastavia hohtavia osia satelliitteihin, joten ilmiö loppuu, vaikka se onkin ollut hieno", Desch perusteli ratkaisua. | ” |
– Iridium-välähdykset loppuvat taivaalla, Tähdet ja avaruus. 
Vanhoissa satelliiteissa oli kolme antennia kooltaan noin 1×4 metriä. Niiden välähdykset sattoivat olla kirkkaimmillaan jopa -9 magnitudia. Käytöstä poistetut vanhat satelliitit pudotetaan radoiltaan alas jos niissä on polttoainetta jäljellä. Loput jäävät vahoille radoileen avaruusromuksi mutta niiden liikkeitä on vaikeampi ennustaa koska rataa ei korjata jos se sortuu siltä sivuun.
Aiheesta muualla

Satelliittiharrastajan opas URSA. Viitattu 12.8.2018.
ESAn tiedesatelliittien kiertoradat netissä Esa.  4.9.2001. Viitattu 12.8.2018.
Satelliittihavainnot Ilmatieteen laitos. Viitattu 12.8.2018.
Näkyykö satelliitti paljain silmin? Tieteen Kuvalehti. Viitattu 12.8.2018.
Manninen, Tuomas: Suomalaismies kuvasi harvinaisen näyn taivaalla - katso kuvat satelliitin viimeisestä lennosta Ilta-sanomat.  19.9.2014. Viitattu 12.8.2018.
Geostationaarinen satelliitti FY-YO-S2017-6. Arkistoitu 12.8.2018. Viitattu 12.8.2018.
Leponiemi, Timo: Bongaa kirkas matkapuhelinsatelliitti Yle - Uutiset.  30.1.2012. Viitattu 12.8.2018.
Tähtinen, Leena: Kaiken taivaan satelliitit Tiede -lehti.  1.1.2004. Viitattu 12.08.2018.
Dickinson, David: How to Spot and Track Satellites Universe Today.  11.7.2013. Viitattu 25.08.2018 (englanniksi).
Pajunen, Ilpo: Avaruusromua riittää – täältä voit seurata livenä, missä mikäkin vekotin kiitää Yle Uutiset.  1.5.2018. Viitattu 24.12.2018.
Salminen, Olli: Satelliittijärjestelmien ja satelliittiantenniteknologian kehitys.  (Opinnäytetyö (AMK), Elektroniikan koulutusohjelma, Tietoliikennejärjestelmät)  Turku:  Turku AMK, 2017.  Teoksen verkkoversio.
Iridiumin välähdys ja komeetta 17P/Holmes hieman puun oksan yläpuolella, vasemmalla lautasantennista.
Iridium-tietoliikennesatelliitti, kuvattu vuonna 2008.
Laukhellan kappeli

| Laukhellan kappeli Laukhella kapell |
| --- | --- |
Sijainti:  Senja, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1949
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  100
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Laukhellan kappeli (norj. Laukhella kapell) on Senjan kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1949.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laukhellan kappeli Wikimedia Commonsissa
21. syyskuuta

21. syyskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 264. päivä (265. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 101 päivää.
Nimipäivät

– suomalainen kalenteri: Mervi
– suomenruotsalainen kalenteri: Gunborg, Gunlög
– ortodoksinen kalenteri: Dimitri, Miska, Mitja
– pohjoissaamenkielinen kalenteri: Naná
– vanhemmissa kalentereissa: Kaipia, Matteus, Mattheus, Matthäus, Matti
Tapahtumia

1792 – Ranskan vallankumous: Ranskan kansalliskonventti äänesti monarkian lakkauttamisen puolesta.
1827 – Mormonismi: Joseph Smith väitti, että enkeli Moroni antoi hänelle kultaisten muistiinpanolevyjen sarjan, joista yksi kolmasosa on käännetty Mormonin kirjaksi.
1860 – Toinen oopiumisota: englantilais-ranskalaiset joukot voittivat kiinalaiset joukot Baliqiaon taistelussa.
1898 – Kiinan leskikeisarinna Cixi anasti vallan ja päätti Kiinan sadan päivän reformin ajanjakson.
1921 – Ammoniumnitraattiräjähdys kemikaalivarastossa Oppaussa Saksassa; 561 ihmistä sai surmansa.
1937 – J. R. R. Tolkien julkaisi teoksen Hobitti eli sinne ja takaisin ("The Hobbit").
1938 – Yrjö Väisälä löysi asteroidin 1495 Helsinki.
1942 – Ilmailu: Boeing B-29 Superfortressin ensilento.
1950 – George Marshallista tuli Yhdysvaltain puolustusministeri.
1957 – Pamir haaksirikkoutui ja upposi Azorien saariryhmän tienoilla.
1964 – Malta itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
1972 – Filippiinien presidentti Ferdinand Marcos julisti maahan sotatilan.
1981 – Belizelle myönnettiin täysi itsenäisyys Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
1984 – Brunei itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
1993 – Venäjän presidentti Boris Jeltsin keskeytti parlamentin toiminnan ja kumosi silloisen perustuslain, mikä johti vuoden 1993 perustuslakikriisiin.
1997 – Tuhopolttaja poltti Tyrvään Pyhän Olavin kirkon.
1999 – Taiwanissa oli maanjäristys, jonka suuruus oli 7,6 richterin asteikolla.
2001 – Avaruustutkimus: Deep Space 1 -avaruusluotain ohitti komeetta Borrellyn 2 200 km:n etäisyydeltä.
2003 – Avaruustutkimus: Galileo-luotaimen toiminta päätettiin lähettämällä luotain Jupiterin murskaavaan kaasukehään 50 km/s nopeudella.
2022 – Venäjä julisti osittaisen liikekannallepanon osana helmikuussa 2022 aloittamaansa hyökkäystä Ukrainaa vastaan.
Juhlapäiviä

Armenia: Itsenäisyyspäivä (1991).
Belize: Itsenäisyyspäivä (1981).
Malta: Itsenäisyyspäivä (1964).
YK: Kansainvälinen rauhanpäivä (International Peace Day). Vuodesta 1981 vuoteen 2001 syyskuussa pidettyä YK:n yleiskokouksen avajaispäivää pidettiin myös kansainvälisenä rauhanpäivänä. Yhdysvalloissa 11. syyskuuta 2001 tapahtuneet terrori-iskut tapahtuivat (sattumalta?) YK:n yleiskokouksen aloituspäivänä eli rauhanpäivänä. YK:n yleiskokous päätti tästä lähtien (vuodesta 2002) viettää Kansainvälistä rauhanpäivää 21. syyskuuta.
Uuspakanuus: Mabon-juhla, sadonkorjuujuhla.
Muinainen Kreikka: Eleusiksen mysteerien kahdeksas päivä. Pannychis-juhla alkaa Demeterin (maanviljelyn jumalatar) kunniaksi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 21. syyskuuta: |  |
:   Tyrvään Pyhän Olavin kirkon päätyä tuhopolton jälkeen. 1791 – Unkarilainen kreivi ja yhteiskunnallinen vaikuttaja István Széchenyi syntyi.  1912 – Animaattori ja animaatio-ohjaaja Chuck Jones syntyi.  1947 – Kirjailija Stephen King syntyi.  1964 – Malta itsenäistyi Britanniasta.  1993 – Venäjän presidentti Boris Jeltsin keskeytti parlamentin toiminnan ja kumosi silloisen perustuslain, mikä johti vuoden 1993 perustuslakikriisiin.  1997 – Tuhopolttaja poltti Tyrvään Pyhän Olavin kirkon.  
Katso myös: kalenteri ~ 20. syyskuuta, 22. syyskuuta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 21. syyskuuta Wikimedia Commonsissa
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Sandbakkenin kappeli

| Sandbakkenin kappeli Sandbakken kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Senja, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1974
Suunnittelija:  Torgeir Renland
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  148
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sandbakkenin kappeli (norj. Sanbakken kapell) on Senjan kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1974.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sandbakkenin kappeli Wikimedia Commonsissa
Paperitähti

| Paperitähti> Papperstjärnan   Paper Star |
| --- | --- |
 Marja-Leena Helinin suunnittelema elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Mika Kaurismäki
Käsikirjoittaja:  Antti Lindqvist Mika Kaurismäki
Perustuu:  Mika Kaurismäen alkuperäisaiheeseen
Tuottaja:  Mika Kaurismäki Klas Olofsson Katinka Faragó
Säveltäjä:  Anssi Tikanmäki
Kuvaaja:  Timo Salminen
Leikkaaja:  Veikko Aaltonen
Lavastaja:  Risto Karhula
Erikoistehosteet:  Hans Kramski   Bernd Schmidl (äänitehosteet)
Pääosat:  Pirkko Hämäläinen   Kari Väänänen   Hannu Lauri   Matti Rasila
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi    Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Villealfa Filmproductions Oy SFI Svenska Filminstitutet Esselte Video Ab Finnkino Oy
Levittäjä:  Ruotsin elokuvainstituutti
Ensi-ilta:   29. syyskuuta 1989
Kesto:  92 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  2 380 980 mk
Katsojat:  22 247
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paperitähti on Mika Kaurismäen ohjaama suomalais-ruotsalainen draamaelokuva vuodelta 1989. Julkisuuden kaltoin kohtelemasta valokuvamallista ja hänen vaikeista miessuhteistaan kertovan elokuvan pääosia näyttelevät Pirkko Hämäläinen, Kari Väänänen, Hannu Lauri ja Minna Soisalo. Kaurismäen alkuperäisaiheeseen perustuvan käsikirjoituksen laati ohjaajan kanssa elokuvatoimittaja Antti Lindqvist.
Juoni

Julkisuuden ryöpytykseen joutuneen valokuvamalli Annan elämä luisuu raiteiltaan alkoholin, huonosti valittujen miesystävien ja skandaalilehdistön takia. Lopulta ex-missi pidätetään huumeista ja prostituutiosta epäiltynä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pirkko Hämäläinen  | … |  Anna Kelanen   |
|  Kari Väänänen  | … |  Ilja Kulovaara   |
|  Hannu Lauri  | … |  Ulf Tallgren, ”Uffe”   |
|  Matti Rasila  | … |  Taukka   |
|  Minna Soisalo  | … |  Assi Valkama   |
|  Soli Labbart  | … |  Sörkan Ruusu   |
|  Tomi Salmela  | … |  ylikomisario Hakkarainen   |
|  Mirja Oksanen  | … |  Raija, Miss Wet T-Shirt   |
|  Tiina Björkman  | … |  tyttö muotinäytöksessä   |
|  Mauri Sumén  | … |  muotinäytöksen ohjaaja   |
|  Peter Lindholm  | … |  kovakourainen vanginvartija   |
|  Heinäsirkka  | … |  ravintolan asiakas     |
|  Matteus Marttila  | … |  ravintolan asiakas     |
|  Matti Pellonpää  | … |  ravintolan asiakas     |
|  Satu Pusa  | … |  ravintolan asiakas     |
|  Erkki Lahti  | … |  baarimikko     |
|  Pummel Klüge  | … |  ravintolan asiakas     |
|  Jouko Lumme  | … |  ravintolan asiakas     |
|  Mika Kaurismäki  | … |  haastattelijan ääni     |
|  Kaija Ilomäki  | … |  maskeeraaja muotikuvauksessa     |
|  Pauli Pentti  | … |  avustaja muotikuvauksessa     |
|  Kari Laine  | … |  avustaja muotikuvauksessa     |
|  Timo Salminen  | … |  valokuvaaja muotikuvauksessa     |
|  Peter Hoffman  | … |  Uffen liikekumppani   |
Tuotanto

Elokuvan keskeisin mieshahmo on Kari Väänäsen näyttelemä väkivaltainen Ilja Kulovaara, joka nimeä myöten muistuttaa kirjailija Ilkka Kylävaaraa. Elokuvan on sanottu olevan Mika Kaurismäen kosto Ilkka Kylävaaralle, joka pahoinpiteli häntä ravintola Kosmoksessa Helsingissä elokuussa 1988 ja sai tapauksesta ehdollisen vankeustuomion. Kylävaara haastoi elokuvan tekijät oikeuteen kunnianloukkauksesta, mutta hävisi jutun. Käsikirjoittaja Antti Lindqvist kiisti, että Ilja Kulovaaran esikuvana olisi ollut Kylävaara ja nimesi lähtökohdiksi entisen missin Virpi Miettisen elämäntarinan sekä Juice Leskisen The Kinks -suomennoksen ”Paperitähdet”.
Paperitähden osatuottajana oli Svenska Filminstitutet ja elokuvaa kuvattiin Tukholmassa ja Österåkerissa. Kuvauksia tehtiin myös Suomessa Helsingissä ja Vantaalla. Samana vuonna Mika Kaurismäki viimeisteli myös tammikuussa 1989 ensi-iltansa saaneen elokuvan Cha Cha Cha.
Vastaanotto

Paperitähden aihe, julkkis- ja sensaatiokulttuurin kritiikki, sai arvostelijat vertaamaan elokuvaa Risto Jarvan draamaan Kun taivas putoaa... (1972). Paperitähden taiteellisten ansioiden katsottiin kuitenkin jääneen Kaurismäen henkilökohtaisten loanheittomotiivien varjoon. Video-oppaassa vuodelta 1995 Esko Rautakorpi piti elokuvaa väkinäisenä ja käsikirjoitukseltaan hajanaisena ja antoi sille kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Pirkko Hämäläinen sai pääosastaan Jussin ja valtion elokuvataidepalkinnon. Paperitähti sai neljällä esityskopiollaan kaikkiaan 22 247 teatterikatsojaa.
Suomen televisiokanavilla elokuva on esitetty 1992, 1995, 2001, 2016, 2018 ja 2024. Elokuva on julkaistu myös VHS-videokasetilla ja DVD-levyllä.
Riisuttu mies

| Riisuttu mies |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Aku Louhimies
Käsikirjoittaja:  Veli-Pekka Hänninen
Tuottaja:  Harri Räty
Säveltäjä:  Arttu Takalo
Kuvaaja:  Matti Helariutta, Harri Räty
Leikkaaja:  P.V. Lehtinen
Pääosat:  Samuli Edelmann Matleena Kuusniemi Mikko Kouki Laura Malmivaara
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Tuotantoyhtiö: Lasihelmi Filmi Oy, Elokuvan levitys: FS Film Oy
Ensi-ilta:  15. syyskuuta 2006
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 070 000 euroa (SES: 670 000 €)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Riisuttu mies on Aku Louhimiehen ohjaama, 15. syyskuuta 2006 ensi-iltansa saanut elokuva. Riisuttu mies on Louhimiehen neljäs elokuva, ja sen pääosissa esiintyvät Samuli Edelmann, Matleena Kuusniemi, Mikko Kouki, Laura Malmivaara, Jussi Parviainen ja Pentti Siimes.
Elokuvan näki vuonna 2006 elokuvateattereissa 78 077 ihmistä . Sivuosassa oleva Mikko Kouki voitti roolisuorituksestaan Jussi-palkinnon .
Elokuva on esitetty Suomen televisiossa ensi kerran 10. marraskuuta 2008 MTV3-kanavalla.
Käsikirjoittajan ja elokuvan tekijöiden kiista

Elokuvan käsikirjoittaja Veli-Pekka Hänninen vaati jo elokuvan tekovaiheessa tuotannon keskeyttämistä sopimusrikkomuksen takia, sillä hän ei hyväksynyt käsikirjoitukseen tehtyjä muutoksia. Helsingin käräjäoikeus hylkäsi kuitenkin Hännisen kanteen ennenaikaisena, sillä käsikirjoitusta voidaan verrata vasta valmiiseen elokuvaan.
Helsingin hovioikeus antoi jutussa tuomion tammikuun lopulla 2007. Oikeus asetti Riisuttu mies -elokuvan esityskieltoon 100 000 euron sakon uhalla. Hovioikeus katsoi, että tuotantoyhtiö Lasihelmi Filmi on rikkonut sekä Hännisen yrityksen kanssa tekemää sopimusta että Hännisen oikeuksia. Hännisen yhtiö Kirjoituksia Ruudun Takaa irtisanoi sopimuksen Lasihelmi Filmin kanssa elokuussa 2005.
Maaliskuun lopulla 2007 Hänninen pääsi sopimukseen elokuvaa rahoittaneiden FS Filmsin ja MTV3:n kanssa. Hänninen totesi esityskiellon aiheuttavan rahoittajille kohtuuttomia taloudellisia vahinkoja, koska nämä eivät olleet riidan osapuolia. Elokuvaa ei tulla näkemään enää valkokankaalla, mutta sen muut esitysmuodot, esimerkiksi televisioesitykset ja DVD-myynti ovat sallittuja.
Arvioita

Suomalaiskriitikot antoivat elokuvasta monenlaisia arvioita. Helsingin Sanomien Leena Virtanen valitti, ettei elokuva oikein kerro kirkosta tai uskosta mitään, vaan sen menevä mieshahmo voisi toimia melkein millä alalla vain. Turun Sanomien Tapani Maskulan mukaan Riisuttu mies ei edusta kotimaisella mittapuulla suoranaista pohjanoteerausta, mutta se käsittelee uskonnollisen vakaumuksen maallistumista ulkokohtaisen laiskasti ja silkkihansikkain. Maskulan mielestä ei voi syntyä purevaa satiiria, jos elokuvalla ei ole mitään pahaa sanottavana itsensä pyhäksi julistaman instituution kyvystä vastata ympäristön muuttuviin haasteisiin.
Aiheesta muualla

Riisuttu mies Suomen elokuvasäätiön sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Aku Louhimies |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Levottomat (2000)  Kuutamolla (2002)  Paha maa (2005)  Valkoinen kaupunki (2006)  Riisuttu mies (2006)  Käsky (2008)  60 Seconds of Solitude in Year Zero (2011)  Vuosaari (2012)  8-pallo (2013)  Tuntematon sotilas (2017)  Odotus (2021)  Omerta 6/12 (2021) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Näin meitä huijataan (1994)  Kotikatu (1996–2003)  Sydänten akatemia (1998)  Tähtitehdas (1998)  Elämä on näytelmä (osa: Jatkoaika) (1999)  Isänmaan toivot (1998–2002)  Irtiottoja (2003)  Uusi päivä (2014)  Rebellion (2016)  Tuntematon sotilas (2018–2019)  Rig 45 (2020) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Vastauksena valtaus (1991)  Pikkusisko (1994)  Ratkaisun paikka (1995)  Sinkkuristeily (1996)  Urpon ja Turpon salaisuus (1996)  Hispaniolan muukalainen (2004)  Uneternal City (2008) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Antakaa eläinten nukkua rauhassa (1992)  Minun punainen palloni (1992)  AB 139 (1995)  Sirpaleita (1996)  Juna (1996)  Ann Bell Fell: Rainy Dayz (1996)  Ultra Bra: Nainen, joka elää vapaaherran elämää (1996)  Ensi tiistaina Brahmsia (1998)  Iso poika (1998)  Ultra Bra: Videot 1996–2001 (2001)  Veikkaus Casino arpa – tuuletin (2005)  Talolliset.fi (2007)  Late Fragments (2008)  Vapaapäivä (2010)  Dreamland (2010)  Laura Närhi: Hetken tie on kevyt (2012)  The Rasmus: Stranger (2012)  Haloo Helsinki!: Vapaus käteen jää (2013)  Haloo Helsinki!: Tuntematon (2017)