stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreikan yliprefektuurit

Kreikan yliprefektuurit vuonna 2010.  Ateena-Pireus   Dráma-Kavála-Xánthi   Rodópi-Évros
Kreikan yliprefektuurit (kreik. υπερνομαρχίες, ypernomarchíes; yksikössä υπερνομαρχία, ypernomarchía; virallisesti νομαρχιακές αυτοδιοικήσεις, nomarchiakés aftodioikíseis; yksikössä νομαρχιακή αυτοδιοικήση, nomarchiakí aftodioikísi) olivat Kreikan hallinnollisia alueita, jotka yhdistivät eräitä maan prefektuureista ylemmän tason hallintoyksiköiksi. Hallinnollisten alueiden hierarkiassa yliprefektuurit sijoittuivat näin alueiden eli periferioiden ja prefektuurien väliin.
Yliprefektuurit lakkautettiin prefektuurien tavoin vuonna 2011 Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä ja niiden tehtävät siirtyivät tuolloin perustetuille alueyksiköille.
Yliprefektuurit olivat:
| Yliprefektuuri | Prefektuurit |
| --- | --- |
Ateenan-Pireuksen yliprefektuuri (Υπερνομαρχία Αθηνών-Πειραιώς tai Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση Αθηνών-Πειραιώς): Ateenan prefektuuri
Ateenan-Pireuksen yliprefektuuri (Υπερνομαρχία Αθηνών-Πειραιώς tai Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση Αθηνών-Πειραιώς): Pireuksen prefektuuri
Dráman-Kaválan-Xánthin yliprefektuuri (Υπερνομαρχία Δράμας-Καβάλας-Ξάνθης tai Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση Δράμας-Καβάλας-Ξάνθης): Dráman prefektuuri
Dráman-Kaválan-Xánthin yliprefektuuri (Υπερνομαρχία Δράμας-Καβάλας-Ξάνθης tai Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση Δράμας-Καβάλας-Ξάνθης): Kaválan prefektuuri
Dráman-Kaválan-Xánthin yliprefektuuri (Υπερνομαρχία Δράμας-Καβάλας-Ξάνθης tai Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση Δράμας-Καβάλας-Ξάνθης): Xánthin prefektuuri
Rodópin-Évroksen yliprefektuuri (Υπερνομαρχία Ροδόπης–Έβρου tai Νοµαρχιακής Αυτοδιοίκησης Ροδόπης-Έβρου): Rodópin prefektuuri
Rodópin-Évroksen yliprefektuuri (Υπερνομαρχία Ροδόπης–Έβρου tai Νοµαρχιακής Αυτοδιοίκησης Ροδόπης-Έβρου): Évroksen prefektuuri
Robin

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Robin voi tarkoittaa seuraavia:
Etunimi

Robin, englannin- ja saksankielisissä maissa yleinen miehen etunimi
Sukunimi

Mado Robin, ranskalainen koloratuurisopraano
Taiteilijanimi

Robin, suomalaisen iskelmälaulaja Esa Simosen (1944–2024) käyttämä taiteilijanimi
Robin, suomalaisen poplaulaja Robin Packalenin  (s. 1998) käyttämä taiteilijanimi
Robin Rekku & Jekkuorkesteri, suomalainen lastenmusiikkiyhtye
Fiktiohahmo

Robin, DC Comicsin sarjakuvahahmo, Batmanin avustaja
Robin (Dick Grayson), DC Comicsin sarjakuvahahmo, ensimmäinen Robin, nykyään tunnettu identiteetiltä Nightwing (Yösiipi).
Robin (Jason Todd), DC Comicsin sarjakuvahahmo, toinen Robin, nykyään tunnettu identiteetiltä Red Hood (Punahuppu).
Robin (Tim Drake), Tim Drake, DC Comicsin sarjakuvahahmo, kolmas Robin, tunnetaan myös identiteetiltä Red Robin.
Robin (Damian Wayne), DC Comicsin sarjakuvahahmo, viides Robinin nimeä kantava hahmo.
Robin, ruotsalaisen Magnus Carlssonin sarjakuva
Nico Robin, One Piece -manga- ja animesarjan hahmo, Olkihattujen jäsen
Muita

SS Robin, höyrylaiva.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Robin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirjallisuusvuosi 1936

Kirjallisuusvuosi 1936 käsittelee vuoden 1936 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Aleksis Kiven palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran.
Urho Karhumäki voitti kultamitalin Berliinin olympialaisten kirjallisuuskilpailussa teoksellaan Avoveteen.
Sally Salmisen teos Katrina voitti suomalais-ruotsalaisen kirjallisuuskilpailun.
Yhdysvalloissa alkoi vuosittain ilmestyä matkaopas The Negro Motorist Green Book. Siinä neuvottiin mustaihoiselle autoilevalle keskiluokalle, mitkä ruokapaikat ja motellit suhtautuivat myönteisesti värillisiin.
Julkaisuja

Betti Alver – Tolm ja tuli (runokokoelma)
Agatha Christie – Kortit pöydällä
William Faulkner – Absalom, Absalom!
Arvi Järventaus – Gönczölin vaunut
John Maynard Keynes – The General Theory of Employment, Interest and Money (taloustiedettä)
Klaus Mann – Mephisto (suom. Mefisto)
Thomas Mann – Joosef Egyptissä
L. M. Montgomery – Anna opettajana
George Orwell – Keep the Aspidistra Flying (suom. Eläköön tuonenkielo)
Sally Salminen – Katrina
Frans Emil Sillanpää – Viidestoista
Yrjö Soini – Hilman päivät (romaani, josta Matti Kassilan elokuva Hilmanpäivät)
Suomen kulttuurihistoria I–IV, neljäs osa: Industrialismin ja kansallisen nousun aika
Mika Waltari – Surun ja ilon kaupunki
Lauri Viljanen – Taisteleva humanismi (esseekokoelma)
Hella Wuolijoki – Niskavuoren naiset
Palkintoja

Otto Manninen
Eugene O’Neill
Harold L. Davis
Raatihuone

Tornion entinen raatihuone
Raatihuone, Szczecin, Puola
Raatihuone (ruots. rådhus, saks. Rathaus) on kaupungin hallinto- ja edustuskäyttöön tarkoitettu rakennus, joka tavallisesti sijaitsee keskeisen torin vieressä. Sillä on ollut tärkeä osuus edustavan kaupunkikuvan luomisessa, ja sen keskeistä asemaa voitiin vielä tehostaa tornilla, jossa oli kello. Raatihuoneen tärkein tila oli suuri sali, jossa järjestettiin istunnot ja pidettiin juhlia. Pohjakerrokseen oli usein rakennettu avoin pylväshalli.
Alun perin raatihuoneita rakennettiin raadin toimipaikoiksi. Raati oli kaupungin raastuvanoikeuden ja maistraatin jäsenistä aiemmin käytetty yhteisnimitys, johon ei sisältynyt puheenjohtajana toiminut pormestari. Nimitystä käytettiin saksalaisessa kaupunkihallintojärjestelmässä, jota noudatettiin myös esimerkiksi Pohjoismaissa. Raadin taloiksi kehittyneitä rakennuksia on ollut olemassa 1200-luvulta lähtien. Etenkin Alankomaiden, Baltian ja Pohjois-Saksan kaupungeissa raatihuone tavallisesti rakennettiin torin laidalle. Suomen keskiaikaisten raatihuoneiden yksityiskohtia ei tunneta, mutta 1500-luvulla tiedetään olleen kaksikerroksisia raatihuoneita, joiden alakerta oli suunniteltu vuokrattavia liiketiloja varten. Myöhemmin alakertaa saatettiin käyttää vankilana tai palokaluston ja vastaavien tavaroiden säilytyspaikkana. Pienempien kaupunkien raatihuoneet olivat yksikerroksisia.
Nykyisin kaupunkien uusia hallinto- ja edustusrakennuksia nimitetään kaupungintaloiksi ja raatien tehtävät hoidetaan erilaisissa virastotaloissa. Raatihuoneisiin on saattanut jäädä vain edustustiloja tai oikeuden käytöstä huolehtivat laitokset.
Raatihuonerakennuksia > Itävalta

Grazin raatihuone
Wienin raatihuone
Raatihuonerakennuksia > Puola

Toruńin raatihuone
Raatihuonerakennuksia > Ruotsi

Göteborgin raatihuone
Helsingborgin raatihuone
Härnösandin raatihuone
Motalan raatihuone
Sigtunan raatihuone
Tukholman raatihuone
Uumajan raatihuone
Vadstenan raatihuone
Östersundin raatihuone
Raatihuonerakennuksia > Saksa

Augsburgin raatihuone
Berliinin raatihuone
Bonnin vanha raatihuone
Bremenin raatihuone
Hampurin raatihuone
Heidelbergin raatihuone
Potsdamin vanha raatihuone
Schönebergin raatihuone
Raatihuonerakennuksia > Suomi

Helsingin vanha raatihuone
Hämeenlinnan raatihuone
Kajaanin raatihuone
Kristiinankaupungin raatihuone
Lappeenrannan raatihuone‎
Maarianhaminan vanha raatihuone
Pietarsaaren raatihuone
Porin raatihuone
Porvoon raatihuone
Rauman raatihuone
Tampereen raatihuone
Tornion raatihuone
Turun vanha raatihuone
Raution raatihuone
Raatihuonerakennuksia > Tanska

Kööpenhaminan raatihuone
Odensen raatihuone
Raatihuonerakennuksia > Tšekki

Prahan Vanhankaupungin raatihuone
Raatihuonerakennuksia > Venäjä

Viipurin vanha raatihuone
Raatihuonerakennuksia > Viro

Kuressaaren raatihuone
Narvan raatihuone
Tallinnan raatihuone
Tarton raatihuone
Raatihuonerakennuksia > Ukraina

Odessan raatihuone
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta raatihuoneet/kaupungintalot Wikimedia Commonsissa
Koulun kauhu

| Koulun kauhu> Big Bully |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Steve Miner
Käsikirjoittaja:  Mark Steven Johnson
Tuottaja:  James G. Robinson Gary Barber
Säveltäjä:  David Newman
Kuvaaja:  Daryn Okada
Leikkaaja:  Marshall Harvey
Pääosat:   Rick Moranis  Tom Arnold  Julianne Phillips  Carol Kane  Jeffrey Tambor 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Morgan Creek Productions  Lee Rich Productions 
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:  1996
Kesto:  93 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koulun kauhu (engl. Big Bully) on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut draamakomedia. Elokuvan pääosia esittävät muun muassa Rick Moranis, Justin Jon Ross, Tom Arnold, Michael Zwiener, Julianne Phillips, Tiffany Foster, Carol Kane, Jeffrey Tambor, Curtis Armstrong, Tony Pierce, Matthew Slowik, Harry Waters, Jr., C. J. Grayson, Faith Prince, Don Knotts ja Blake Bashoff. Elokuvan on ohjannut Steve Miner. Elokuva epäonnistui taloudellisesti ja voitti Razzie-palkinnon huonoimmasta miespääosasta.
Aiheesta muualla

Koulun kauhu Elonet.
Koulun kauhu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Koulun kauhu AllMoviessa. (englanniksi)
Koulun suurjuhlat

XIX Koulun suurjuhlat Oulussa toukokuussa 2005.
Koulun suurjuhlat, alkujaan Kansakoulun Suurjuhlat, oli Suomessa 1940-luvulta alkaen toteutettu valtakunnallinen koululaisten kulttuuritapahtuma. Se pidettiin aluksi jopa vuosittain, sitten parin-kolmen vuoden välein ja vuodesta 1975 alkaen joka viides vuosi. Sitä järjesti Koulun Kerhokeskus, joka sai alkunsakin suurjuhlien järjestelytoimikunnasta 1940-luvulla. Taloudellista ja muuta tukea tapahtuma sai Suomen opetusministeriöltä ja kouluhallitukselta.
Alkujaan suurjuhlilla esiteltiin suomenkielisten kansakoululaisten töitä ja harrastuksia, mutta myöhemmin mukaan tulivat myös oppikoulut ja lukiot sekä ruotsinkieliset koulut. Vuodesta 1990 tapahtumaan alkoivat osallistua myös ammatilliset oppilaitokset.
Koulun suurjuhlat liitettiin osaksi Nuorison taidetapahtumaa vuonna 1980. Vuosituhannen vaihteen tienoilla tapahtumat yhdistyivät Nuori Kulttuuri -tapahtumaksi.
Suurjuhlien pitopaikkoja

1946: Helsinki
1948: Turku
1949: Tampere
1950: Lappeenranta
1951: Jyväskylä
1954: Lahti
1956: Helsinki
1960: Pori
1964: Oulu
1968: Kuopio
1975: Helsinki
1980: Tampere
1985: Turku
1990: Lahti
1995: Jyväskylä
2005: Oulu
Koulumurhat

| Koulumurhat |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jussi Särkelä
Kieli:  suomi
Genre:  yhteiskuntakritiikki
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2013
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  251
ISBN:  978-951-0-34995-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Koulumurhat on Jussi Särkelän vuonna 2008 WSOY:n Barrikadi-sarjassa julkaisema pamflettikirja koulusurmista.
Aiheesta muualla

Elias Krohn: Psykologisoinnilla sopeutetaan ihmisiä tehokkuusyhteiskuntaan. Kansan uutiset 8.12.2008.
Jyrki Räikkä: Heittolaukaukset yhteiskuntaa päin eivät osu maaliin (Arkistoitu – Internet Archive). Helsingin sanomat 7.11.2008.
Veikko Lindroos: Johdatus pimeään. Uutispäivä Demari 18.3.2009.
Tomi Kiilakoski: Yhteiskuntapolitiikka syytettynä. Tieteessä tapahtuu 8/2009. (PDF)
Korallisammalet

| Korallisammalet |
| --- | --- |
 Sirokorallisammal Ptilidium pulcherrimum
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Maksasammalet Marchantiophyta
Luokka::  Aitomaksasammalet Jungermanniopsida
Alaluokka::  Jungermanniidae
Lahko::  Ptilidiales
Heimo::  Korallisammalten heimo Ptilidiaceae
Suku::  Korallisammalet Ptilidium  Nees
Katso myös
   Korallisammalet Wikispeciesissä   Korallisammalet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korallisammalet (Ptilidium) on aitomaksasammaliin kuuluva suku. Siihen kuuluu kaksi Suomessa esiintyvää lajia, jotka ovat molemmat yleisiä.
Suomessa esiintyvät korallisammallajit

isokorallisammal (Ptilidium ciliare)
sirokorallisammal (Ptilidium pulcherrimum)
Rintamaelämää (kirja)

| Rintamaelämää: Valokuvia sieltä jostakin 1939–1944 |
| --- | --- |
Kirjailija:  Unio Hiitonen
Kansitaiteilija:  Seija Kirkkala
Kieli:  suomi
Genre:  sotakirjallisuus, kuvateokset
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1979
Sivumäärä:  159
ISBN:  951-30-4880-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Rintamaelämää: Valokuvia sieltä jostakin 1939–1944 on vuonna 1979 julkaistu Unio Hiitosen teos hänen ottamistaan rintamavalokuvista.
Julkaiseminen

Teos ilmestyi vuonna 1979  Tammen kustantamana, ja se perustuu Unio Hiitosen sota-aikana ottamien valokuvien näyttelyyn Rintamaelämän arkipäivää, joka pidettiin saman vuoden alussa Suomen valokuvataiteen museossa. Hiitonen valokuvasi Zeiss Ikonta -kamerallaan talvisodassa, jatkosodassa ja Lapin sodassa kaikkiaan 1 168 otosta. Luvan valokuvaamiseen hän sai kuitenkin vasta vuoden 1943 alusta 18. divisioonan esikunnasta. Teokseen hän valitsi valokuvia, joissa on "rintamamiesten päivittäinen arkinen elämä ilman sodan inhimillisesti järkyttävien kauheuksien korostamista".
Sisältö

Kirjassa on Unio Hiitosen esipuhe lukijalle, valokuvat on ryhmitelty talvisodan (s. 7–16), jatkosodan (s. 17–138) ja Lapin sodan (s. 139–159) kuviin, nimiöaukeamalla on lisäksi yksi kuva. Kuviin on liitetty teksti, jossa todetaan kuvan ottamisaika ja -paikka, samoin kuin saatetaan mainita henkilöitä nimiltä ja yksityiskohtia aseista, varusteista ja kuvaan liittyvästä toiminnasta, esimerkiksi tykeistä, joilla Hiitosen patteri ampui talvisodan viimeiset laukaukset 13. maaliskuuta 1940 kello 10.58, kaksi minuuttia ennen aselevon alkamista. Kaikki teoksen kuvat ovat mustavalkoisia.
Sisältö > Talvisodan kuvat

Ensimmäinen talvisodan kuva on Unio Hiitosesta itsestään Helsingissä 8. joulukuuta 1939. Talvisodasta teoksessa on yhteensä vain 15 kuvaa, viimeinen niistä on kotiutuksesta Utissa 14. heinäkuuta 1940.
Sisältö > Jatkosodan kuvat

Suurin osa valokuvista on jatkosodan ajalta, niitä on lähes kaksi ja puolisataa. Ensimmäinen kuva on Joutsenon Suokumaalta 23. heinäkuuta 1941 ja viimeinen "jatkosodan  viimeiseksi muistokuvaksi" merkitty Koirinojalta 4. syyskuuta 1944. Valokuvia teoksessa on paitsi rintamamiehistä tavallisissa toimissaan ja pontikan keitossakin, myös muun muassa sotavangeista, desanteista, lotista, evakoista ja tunnetuista paikoista kuten Ilja Repinin huvilasta ja hautapaikasta Kuokkalassa. Kotirintaman kuvia jatkosodan ajalta teoksessa ei ole juuri lainkaan ja vain muutamassa kuvassa kuten Mäkriällä kesällä 1943 (s. 85–87) ja keväällä 1944 (s. 112–113) sekä Vitelessä kesäkuussa 1944 (s. 133) on esillä siviiliväestöä. Myöskään suomalaisten järjestämän siviilihallinnon kuvia ei juuri ole, poikkeuksena Aunuslinnassa itsenäisyyspäivänä 1943 otettu valokuva (s. 106). Unio Hiitonen esiintyy sen sijaan itse varsin monessa kuvassa.
Sisältö > Lapin sodan kuvat

Lapin sodasta tai "Lapin saksalaissodasta", kuten Hiitonen sitä nimittää, teoksessa on 41 kuvaa. Ensimmäinen kuva on otettu heti 5. syyskuuta 1944 Välimäellä ja viimeinen taas Helsingissä 12. marraskuuta 1944 "läksiäiskorvikkeella erojaistunnelmissa ravintola Fenniassa". Limingassa, Oulussa, Kiimingissä,  Haukiputaalla, Iissä ja Simossa otetut valokuvat edeltävät varsinaisten taistelujen aikana Kemissä, Torniossa ja Tervolassa otettuja kuvia.
Rõugen kunta

| Rõugen kunta (Rõuge vald) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Rõuge sijaitsee Kaakkois-Virossa.
 Koordinaatit: 57°43′N, 26°58′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Võrumaa
Haanjan, Misson, Mõnisten, Rõugen ja Varstun yhdistyminen:  21.10.2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta  (vir. vald)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  933,22 km²
Väkiluku (1.1.2018):  5 551
 – Väestötiheys:  6 as./km²
 
 rouge.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rõugen kunta sijaitsee Kaakkois-Virossa Võrumaan maakunnassa.
Sijainti

Kunta rajoittuu etelässä Latviaan, lännessä Valgaan, pohjoisessa Antslaan ja Võruun, idässä Setomaahan ja Venäjään.
Hallinto

Rõugen kunta muodostettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä vanha Rõugen kunta, Haanjan, Mõnisten ja Varstun kunnat sekä osa Misson kunnasta. Rõugessa on 5 551 asukasta (1.1.2018).
Kunta muodostuu Misson, Rõugen ja Varstun pienkauppaloista (alevik) sekä 274 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Rõugen pienkauppala.
Liikenne

Valtatie 7 (E77) Latvian rajalta Venäjän rajalle kulkee Rõugen kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rõugen kunta Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haanja Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Misso Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mõniste Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varstu Wikimedia Commonsissa
Kop kop kop

| Kop kop kop Kake Randelin |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1983
 Tuottaja(t): Timo Lindström
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 39.55
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
Muut kannet
 Albumin takakansi
Kake Randelin muut julkaisut
| Huoleton 1982 | Kop kop kop 1983 | Kake 1984 |
Kop kop kop on Kake Randelinin albumi vuodelta 1983.
Kappaleet

Kaikki sovitukset on tehnyt Jori Sivonen.
Kappaleet > A-puoli

Avaa hakas – 2.31 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Silloin päivänsäteen näin – 3.14 (säv. Veikko Samuli, san. Juha Vainio)
Ei kotona odota kukaan – 4.05 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Paluumuuttomies – 3.46 (säv. Jori Sivonen, san. Juha Vainio)
Et sinä tuomita saa – 3.13 (säv. Veikko Samuli, san. Raul Reiman)
Nauti rakkaani – 2.50 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Kappaleet > B-puoli

Kesäksi kotiin – 3.23 (säv. Raul Reiman, san. Raul Reiman)
Ota minut takaisin – 2.33 (säv. Raul Reiman, san. Raul Reiman)
Kuin joutsenlaulu – 3.20 (säv. Jori Sivonen, san. Juha Vainio)
Mä kelaan vaan – 2.41 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Rajaton rakkaus – 3.55 (säv. Jukka Koivisto, san. Chrisse Johansson)
Pärjään siellä vain – 3.18 (säv. Esa Nieminen, san. Juha Vainio)
Korallimeri

| Korallimeri> Coral Sea |
| --- | --- |

Koordinaatit:  
Sijainti:  Australian koillispuolella. Se rajoittuu idässä Vanuatuun ja Uuteen-Kaledoniaan sekä pohjoisessa Papua-Uuteen-Guineaan ja Salomonsaariin.
Valtio:   Australia  Vanuatu  Uusi-Kaledonia  Papua-Uusi-Guinea  Salomonsaaret
Merialue:  Tyynimeri
Pinta-ala:  4 791 000
Korallimeri on 4 791 000 neliökilometrin merialue Australian koillispuolella. Se rajoittuu idässä Vanuatuun ja Uuteen-Kaledoniaan sekä pohjoisessa Papua-Uuteen-Guineaan ja Salomonsaariin. Korallimeri yhdistyy Tasmaninmereen ja Salomonmereen, ja Torresinsalmi yhdistää sen Arafuranmereen.
Meri on saanut nimensä lukuisista korallimuodostelmistaan, joista suurin on noin 2 000 kilometriä pitkä Iso valliriutta. Siinä sijaitsee myös Korallimeren saaret. Se kuuluu subtrooppiseen vyöhykkeeseen jonka vuoksi alueella esiintyy tammi–huhtikuussa taifuuneja.
Alueella käytiin toukokuussa 1942 toisen maailmansodan Tyynenmeren sotaan kuulunut Korallimeren taistelu. Japanilaiset kärsivät suuria tappioita taistelussa ja peruuttivat niiden vuoksi suunnittelemansa maihinnousun Australiaan sen vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korallimeri Wikimedia Commonsissa
The Great Barrier Reef WWF-Australia. Viitattu 10.12.2019. (englanniksi)
Hausheer, Justine E.: River Pollution Threatens Australia’s Great Barrier Reef Cool Green Science.  3.12.2018. Viitattu 10.12.2019. (englanniksi)
Korallimeren taistelu.
Kirjallisuusvuosi 1933

Kirjallisuusvuosi 1933 käsittelee vuoden 1933 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Yhdysvaltalainen Newsweek-aikakauslehti perustettiin.
Natsit tulivat valtaan Saksassa. ”Epäsaksalaisia” eli natseille epämieluisia kirjoja poltettiin kirjarovioissa muun muassa Berliinin Opernplatzilla (nyk. Bebelplatz) toukokuussa 1933. Toiminnan organisoi Deutsche Studentenschaft -opiskelijajärjestö.
British Library osti kreikankielisen Raamatun käsikirjoituksen (Codex Sinaiticus) sadallatuhannella punnalla.
Sukupuolioppaiden klassikkoteos oli Th. van de Velden Täydellinen avioliitto: Sen fysiologian ja tekniikan tutkimus (2. p. 1933). Teosta säilytettiin monissa Suomen kirjastoissa ns. myrkkykaapissa, josta sitä annettiin lainaksi vain täysi-ikäisille lainaajille.
Kaarlo Uskelan runoteos Pillastunut runohepo (1921) oli osittain ateistinen ja kirkonvastainen runokokoelma. Se havaittiin vaaralliseksi vasta 12 vuotta myöhemmin vuonna 1933; sen jäljellä olleet kappaleet takavarikoitiin ja tuhottiin.
Julkaisuja

Frans G. Bengtsson – De långhåriga merovingerna
Raymond Chandler – Blackmailers Don't Shoot (ensimmäinen julkaistu teksti)
Sigurd Hoel – Veien til verdens ende
Ilmari Kianto – Patruunan tytär: Romaani Ämmän ja Kurimon rautaruukkien ajoilta
Volter Kilpi – Alastalon salissa
Hillevi Koski – Unohtumaton nuoruus
Joel Lehtonen – Henkien taistelu: Kertomus tunnetuista kansalaisistamme
Ivar Lo-Johansson – Hyvää yötä, maa (Godnatt, jord, suom. 1946)
Thomas Mann – Jaakobin tarina (ensimmäinen osa trilogiaa Joseph und seine Brüder)
Robert Musil – Mies vailla ominaisuuksia (kaksiosainen, Der Mann ohne Eigenschaften I–II, suom. 2006)
Hj. Nortamo – Laulajapoika I–II
Felix Salten – Florian, keisarin hevonen (suom. 2021)
Frans Emil Sillanpää – Virranpohjalta
Gunnar Suolahti – Nuori Yrjö-Koskinen
Suomen kulttuurihistoria I–IV, ensimmäinen osa, Heimoyhteiskunnan ja katolisen kulttuurin aika (toim. Eino Jutikkala)
H. G. Wells – The Shape of Things to Come
Palkintoja

Ivan Bunin
T. S. Stribling
Rõugen järvialue

Suurjärv lokakuussa 2010
Kaussjärv elokuussa 2005
Vuosittainen Veepidu ja Paadiralli Rõuge jõessa
Ratasjärven ranta-asutusta heinäkuussa 2011
Hinni kanjon kesäkuussa 2012
Pitkä Kahrila järv elokuussa 2010
Rõugen järvialue (tai vir. Rõuge järvestik, Rõugen järvistö) on Virossa Valgamaalla Rõugen kunnassa Rõuge jõen laaksoon muodostunut seitsemän järven kokonaisuus.
Maantietoa

Järvialue sijaitsee Haanjan ylängöllä Rõugen keskustaajaman kautta kulkevassa laaksossa, joka on syntynyt viime jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön sulamisvesien kuluttamana. Tällaisia laaksoja on Virossa muutama ja niitä kutsutaan alkulaaksoiksi  (vir. Rõuge ürgoru). Jäätikköjoki kuljetti lopuksi laaksosta pois suuren osan moreenista. Laakso on eteläosastaan 75 metriä syvä ja sen syvyys pienenee pohjoista kohti. Koska laakso ei ole pohjastaan tasainen, kertyi sen painaumiin heti vettä muodostaen 6,5 kilometriä pitkän  järvien ketjun. Järvien kautta alkoi virrata vettä etelästä pohjoiseen ja virtaavan veden kulutus on tasoittanut hieman järvien korkeuseroja. Rõuge jõen läpivirtausjärviä ovat yläjuoksulta alkaen lueteltuna: Liinjärv, Suurjärv, Ratasjärv, Tõugjärv ja Kahrila järv. Sekä Valgjärv että Kaussjärv ovat jokilaakson järviä, jotka laskevat molemmat Suurjärveen. Järvet ympäristöineen muodostavat 12,1 neliökilometrin kokoisen alueen Haanajan luonnonpuistosta.