stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juha Lallukka

| Juha Lallukka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. lokakuuta 1979 (ikä 44) Kouvola
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Seura:  Kouvolan Hiihtoseura
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2002–2011
Paras sijoitus:  3.
Palkintokorokkeella:  1
 Tietolaatikko päivitetty 3. tammikuuta 2019 
Juha Lallukka (s. 27. lokakuuta 1979 Kouvola) on suomalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä joka edusti Kouvolan Hiihtoseuraa.
Lallukka harrasti ensin pesäpalloa, mutta siirtyi 12-vuotiaana hiihtäjäksi. Menestyttyään nuorten kilpailuissa hän siirtyi päätoimiseksi hiihtäjäksi. Lallukka oli vapaan hiihtotavan hiihtäjä, eikä nuorisosarjojen jälkeen juurikaan perinteisellä kilpaillut. Ensimmäisessä maailmancupin kilpailussaan vuonna 2002 hän oli 46:s. Lallukan paras sijoitus yksittäisessä maailmancupin osakilpailussa on vuodelta 2005, kun hän Lahdessa sijoittui 15 kilometrin vapaalla neljänneksi. Falunin maailmancupfinaalissa 2009 hän oli 15 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailun osuusajoissa kolmanneksi nopein. Lallukka osallistui urallaan 22 maailmancupin henkilökohtaiseen osakilpailuun. Arvokisoissa hänen parhaat sijoituksensa ovat hiihdon MM-kisoista 2011, joissa hän hiihti neljänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa kolmannen osuuden ja oli 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa kahdeksas.
Lallukka lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2018.
Doping

Marraskuussa 2011 Lallukan antama dopingnäyte osoittautui positiiviseksi kasvuhormonin osalta. Kesäkuussa 2013 Suomen Antidopingtoimikunnan valvontalautakunta vapautti Lallukan dopingepäilystä, mutta ADT valitti asiasta Urheilun oikeusturvalautakuntaan. ADT:n valitus hylättiin, jolloin WADA valitti asiasta edelleen CAS:iin. Marraskuussa 2014 CAS katsoi Lallukan syyllistyneen dopingrikkomukseen. Lallukka oli päätöshetkellä kärsinyt kahden vuoden kilpailukiellosta jo vuoden ja kahdeksan kuukautta ja vapautui kilpailemaan 27. maaliskuuta 2015. Hän palasi kilpaladuille Imatran SM-hiihdoissa tammikuussa 2016.
Tuloksia

2010–2011 – Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut – 4×10 km viesti 4., 50 km (v) 8.
2009–2010 – Olympialaiset – 15 km (v) 34:s
2008–2009 – Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut – 50 km (v) 15:s
2006–2007 – Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut – 15 km (v) 11. ja 4×10 km viesti 6.
2004–2005 – Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut – 15 km (v) 32.
Tuloksia > SM-kisat

| Kausi | Kilpailu | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 2016−2017 | 50 km (v) | 5. |
| 2016−2017 | 4×10 km viesti | 3. |
| 2013−2014 | 10 km (v) | 6. |
| 2010−2011 | 50 km (v) | 1. |
| 2009–2010 | 10 km (v) | 2. |
| 2008–2009 | 4×10 km viesti | 2. |
| 2008–2009 | 15+15 km (p+v) | 7. |
| 2007–2008 | 4×10 km viesti | 2. |
| 2007–2008 | 15+15 km (p+v) | 9. |
| 2006–2007 | 4×10 km viesti | Joutsan Pommi 4. |
| 2006–2007 | 15+15 km (p+v) | 9. |
| 2005–2006 | 10 km (v) | 2. |
| 2004–2005 | 15 km (v) | 2. |
| 2003–2004 | 30 km (v) | 9. |
| 2003–2004 | 10 km (v) | 5. |
| 2002–2003 | 15 km (v) | 6. |
| 2000–2001 – Nuorten SM-kilpailut | 10 km (v) | 1. |
| 1997–1998 – Nuorten SM-kilpailut | 30 km (v) | 1. |
Tuloksia > Maailmancup

| Kausi | Osakilpailut | Sijoitukset | Kokonaissijoitus | Kokonaissijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010–2011 | 3 | 13., 49., 14., viesteissä 11., 4. | 38 (38) | 97. (54.) |
| 2009–2010 | 1 | 48. | Ei pisteitä | Ei pisteitä |
| 2008–2009 | 2 | 15., 29. | 70 (66) | 74. (47.) |
| 2007–2008 | 1 | 18., viestissä 8. | 13 (13) | 123. (69.) |
| 2006–2007 | 4 | 24., 21., viesteissä 9., 8. | 17 (17) | 117. (67.) |
| 2005–2006 | 3 | 42., 51., viestissä 7. | Ei pisteitä | Ei pisteitä |
| 2004–2005 | 4 | 21., 23., 25., 4. | 74 (74) | 57. (35.) |
| 2003–2004 | 2 | 59., 26. | 5 (5) | 143. (102.) |
| 2002–2003 | 1 | 52. | Ei pisteitä | Ei pisteitä |
| 2001–2002 | 1 | 46. | Ei pisteitä | Ei pisteitä |
Käpylän kirjasto

| Käpylän kirjasto |
| --- | --- |
 Käpylän kirjaston (1939) suunnitteli arkkitehti Gunnar Taucher.
Sijainti:  Väinölänkatu 5, 00610 Helsinki
Koordinaatit:  60.21083°N, 24.94712°E
Tyyppi:  Helsingin kaupunginkirjaston toimipiste
Perustettu:  1926
Kotisivut
Käpylän kirjasto on Helsingin Käpylän kaupunginosassa sijaitseva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
Käpylän kirjasto on perustettu vuonna 1926. Käpylän kirjaston rakennus on arkkitehti Gunnar Taucherin suunnittelema ja se valmistui vuonna 1939.
Kirjastoa sisältä.
Lasten osastoa.
Aiheesta muualla

Maija Alftan: Käpylän kirjasto nosti kapinalipun (Tilaajille)  10.5.2005. Helsingin Sanomat, hs.fi. Viitattu 14.6.2021.
Kroerin kirkko

| Kroerin kirkko Kroer kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2004.
Sijainti:  Ås, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1925
Suunnittelija:  Harald Sund
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  120
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kroerin kirkko (norj. Kroer kirke) on Åsin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1925.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kroerin kirkko Wikimedia Commonsissa
Lamont Turner

| Lamont Turner> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Lamont Turner
Syntynyt: 6. marraskuuta 1976 (ikä 47)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies/Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  193 cm
Paino:  92 kg
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
:   Missouri Western
Seurajoukkueet
 2004–2005 :   Oklahoma Storm  Pyrbasket  Kansas Cagerz
Lamont Turner (s. 1980 tai 6. marraskuuta 1976) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Turner on Missouri Western State Universityn kasvatti. Hän on pelannut Suomen pääsarjassa ja Yhdysvaltain pienissä ammattilaissarjoissa.
Turner pelasi yliopistokoripalloa NCAA:n II-divisioonassa Missouri Western State Universityn joukkueessa. Hän pelasi tämän jälkeen yhdysvaltalaisissa ammattilaissarjoissa ennen siirtymistään suomalaiseen Pyrbasketiin elokuussa 2004. Pyrbasketissa Turner pelasi kaudella 2004–2005 35 ottelussa 23,9 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla, joka oli kauden toiseksi korkein Tim Kisnerin jälkeen. Turner saavutti IS-tähtikisassa 42 tähteä ollen Pasi Riihelän kanssa kauden päätteeksi neljäs. Pyrbasket sijoittui runkosarjassa kymmenenneksi eikä selviytynyt pudotuspeleihin. Suomen pääsarjan ottelukohtaisen piste-ennätyksensä, 45 pistettä, Turner teki KTP:tä vastaan 7. marraskuuta 2004. Suomen-kautensa jälkeen hän palasi Yhdysvaltoihin.
Laboule

| Laboule |
| --- | --- |
 Näkymä Laboulen kylään
 Laboule
 Koordinaatit: 44°35′19″N, 04°10′00″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Ardèche
Arrondissementti:  Largentière
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,45 km²
Väkiluku (2013):  145
 – Väestötiheys:  8,3 as./km²
Postinumero:  07110
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laboule on kunta Ardèchen departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 145 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 17,45 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laboule Wikimedia Commonsissa
Jussi K. Niemelä

| Jussi K>  Niemelä |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1967 Pori
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  toimittaja
Kirjailija
Esikoisteos:  Keisarinnan uudet (v)aatteet (2006)
Aiheesta muualla
[jussikniemela.blogspot.com Kotisivut]
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jussi Kalevi Niemelä (s. 1967 Pori) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija.
Niemelä on kuulunut Skepsis ry:n hallitukseen ja ollut Darwin-seuran puheenjohtaja.. Niemelä toimi Vapaa-ajattelijain liiton puheenjohtajana vuodesta 2008 marraskuuhun 2010. Hän toimi myös Vapaa ajattelija -lehden ja Suomen humanistiliiton lehden Humanistin päätoimittajana sekä Helsingin vapaa-ajattelijoiden puheenjohtajana.
Niemelä on julkaissut naistutkimusta arvostelevan pamfletin Keisarinnan uudet (v)aatteet yhdessä Osmo Tammisalon kanssa sekä uskontoa käsittelevän keskustelukirjan Kamppailu Jumalasta yhdessä Jaakko Heinimäen kanssa. Hän on toimittanut uusateismia käsittelevän kirjoituskokoelman Mitä uusateismi tarkoittaa?.
Elämä

Oppivelvollisuuden jälkeen Niemelä on itseopiskellut. Hän harrasti nuorena rockmusiikkia ja on myöhemmin tehnyt sanoituksia muun muassa 22-Pistepirkolle ja Kuusumun Profeetalle. Niemelä on kääntänyt englanniksi 22-Pistepirkosta kertovan kirjan ja jatkanut Tiina Raevaaran kanssa edesmenneen Tapani Hietaniemen aloittamaa teoksen Ateismi käännöstyötä.
Niemelä on vihreiden entinen jäsen. Hän erosi puolueesta vuonna 2010 vihreiden liiallisen islam-myönteisyyden vuoksi. Hän ei myöskään enää toimi järjestäytyneissä vapaa-ajattelija- ja humanistiliikkeissä.
Teokset

Jussi K. Niemelä & Osmo Tammisalo: Keisarinnan uudet (v)aatteet: Naistutkimus luonnontieteen näkökulmasta.  Helsinki:  Terra Cognita, 2006.  ISBN 952-5202-95-X.
Ville Hytönen (toim.): Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?.  Turku:  Savukeidas, 2010.  ISBN 978-952-5500-78-3.
Jaakko Heinimäki & Jussi K. Niemelä: Kamppailu Jumalasta: 12 erää uskosta.  Helsinki:  Helsinki-kirjat, 2011.  ISBN 978-952-587417-4.
Jussi K. Niemelä (toim.): Mitä uusateismi tarkoittaa?.  Turku:  Savukeidas, 2011.  ISBN 978-952-5500-95-0.
Aiheesta muualla

Go Rin No Sho. Blogi.
Muut blogit
Sosiobiologiaa humanisteille ja muille vasta-alkajille (PDF) masters.fi. Arkistoitu 29.9.2007. Viitattu 25.3.2010.
Kaisa Tanttu haastattelee Jussi K. Niemelää[vanhentunut linkki]. Pod.fi 19.2.2010.
Kuusiniemi

Kuusiniemi on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Jussi Kuusiniemi (s. 1996), autourheilija
Kari Kuusiniemi (s. 1957), pesäpalloilija
Kari Kuusiniemi (s. 1960),  tuomari, professori, Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti
Pia Kuusiniemi (s. 1974), maisema-arkkitehti
Santeri Kuusiniemi (s. 1998), pika- ja pika-aitajuoksija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kääpiöhaukat

| Kääpiöhaukat |
| --- | --- |
 Afrikankääpiöhaukka (Polihierax semitorquatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Jalohaukkalinnut Falconiformes
Heimo::  Jalohaukat Falconidae
Suku::  Kääpiöhaukat Polihierax  Kaup, 1847
Synonyymit
 Neohierax 
Katso myös
   Kääpiöhaukat Wikispeciesissä   Kääpiöhaukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kääpiöhaukat (Polihierax) on jalohaukkojen heimoon kuuluva päiväpetolintusuku. Kääpiöhaukkojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Kääpiöhaukkoihin kuuluvia lajeja

Aasiankääpiöhaukka (Polihierax insignis)
Afrikankääpiöhaukka (Polihierax semitorquatus)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Polihierax (englanniksi)
Käpylä United

| Käpylä United |
| --- | --- |
Koko nimi:  Käpylä United
Lempinimet:  United
Perustettu:  2019
Kaupunki:  Helsinki, Suomi
Kenttä:  Käpylän Juniorihalli (Fumax Oy)
Puheenjohtaja:  Timo Maakannas
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Käpylä United on Helsingin Käpylään perustettu jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 2019. Käpylä Unitedin toiminta pohjautuu pääosin junioritoimintaan. Käpylä United järjestää myös juniorijalkapalloleirejä nuorille joka vuosi säännöllisesti. Talvisin seura harjoittelee Käpylän Jalkapallohallissa.
Nykyhetki

Käpylä Unitedilla on juniorijoukkueita ikäluokissa 2010–2020 syntyneet. Seuralla toimii myös Naisten Harraste -sekä Miesten "Old Boys" -ryhmät. Seuran harjoitukset pidetään Käpylän liikuntapuistossa. Juniorit jaetaan seurassa oman tason mukaan - Kilpa/Eliitti, Haaste ja Harraste luokkiin.
Seuran varustekumppanina toimii Craft syyskuuhun 2023 asti. Käpylä United ja Joma solmivat yhteistyösopimuksen, joka alkaa syyskuussa 2023.
Kaudesta 2023–2024 alkaen Käpylä United, sekä FC Espoo aloittavat seurayhteistyön. Yhteistyön ideana on panostaa pelaajien kehityksiin omilla tasoilla.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Seuran harjoituskentän kotisivut
Kveekarimatkijat

| Kveekarimatkijat |
| --- | --- |
 Kveekarimatkija (Cinclocerthia ruficauda)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Matkijat Mimidae
Suku::  Kveekarimatkijat Cinclocerthia  G. R. Gray, 1840
Katso myös
   Kveekarimatkijat Wikispeciesissä   Kveekarimatkijat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kveekarimatkijat (Cinclocerthia) on matkijoiden heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kveekarimatkijoiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Kveekarimatkijoihin kuuluvia lajeja

Harmaakveekarimatkija (Cinclocerthia gutturalis)
Kveekarimatkija (Cinclocerthia ruficauda)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Cinclocerthia (englanniksi)
Laihialaisvitsi

Laihialaisvitsi on vitsi, joka perustuu stereotypiaan Laihian asukkaiden eli laihialaisten ylenpalttisesta säästeliäisyydestä tai suoranaisesta saituudesta. Laihia on vakiintunut Suomen kansanperinteessä alueeksi, jonka asukkaita pidetään saituuden perikuvina.
Aihe on kansainvälinen ja useilla kansoilla on vastaavaa huumoria, joka kohdistuu kussakin maassa jonkin tietyn alueen asukkaisiin. Maailmanlaajuisesti tunnetuimpia lienevät skotlantilaisten itaruutta pilkkaavat skottivitsit. Näistä monia on soveltaen käännetty suomeksi laihialaisvitseiksi.
Laihian kunta on pyrkinyt hyödyntämään laihialaisvitsien tuomaa julkisuutta käyttämällä sitä itsensä brändäämiseen. Kunnan kotisivuille on koottu aiheeseen liittyviä vitsejä ja Laihiassa sijaitsee säästeliäisyydelle omistettu Nuukuuren museo.
Esimerkit

Miksi Laihialla ei ole jääkaappia? – Laihialaiset eivät usko, että kaapin valo sammuu, kun ovi laitetaan kiinni.
Mitä konduktööri sanoo, kun juna saapuu Laihialle? – Turvavyöt kiinni, kuljemme yhdellä kiskolla.
Miksi variksella oli reppu selässä, kun se lensi Laihialle? – Koska tunkioillakaan ei ole mitään syömistä.
Juodkrantė

Vanhoja huviloita Juodkrantėssa.
Kylän sijainti kartalla
Juodkrantė (saks. Schwarzort) on kylä ja kylpyläkeskus Kuurinkyntäällä, Neringan kunnassa, Klaipėdan läänissä, Länsi-Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 720 asukasta. Suomeksi käännettynä sana juodkrantė tarkoittaa "mustaa rannikkoa".
Ennen Liettuan aikaa Juodkrantė, aiemmalta saksalaiselta nimeltään Schwarzort, oli osa Preussia. 1800- ja 1900-lukujen taitteessa alkoi Schwarzortin kalastajakylään virrata matkalaisia, ja kylästä tulikin suosittu lomakohde. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saksa menetti Itä-Preussin pohjoisosat, mukaan lukien Schwarzortin. Kylästä tuli osa Liettuaa, ja liettualaiset nimesivät sen Juodkrantėksi.
Historia

Juodkrantė, tuolloin Schwartzort, mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1429 Saksalaisen ritarikunnan kirjeessä, jossa kuvailtiin kylän kokemia myrskyvahinkoja. Kylä sijaitsi alun perin Itämeren rannalla noin 2,5 kilometriä kylän nykyisestä sijaintipaikasta. 1600-luvun alussa Schwartzort menetti lähes kaikki asukkaansa Mustan surman johdosta. Tuulen mukaan liikkuvat hiekkadyynit aiheuttivat vaaran, että kylän talot olisivat jääneet hiekan alle. 1680-luvulla kylän keskus siirrettiin nykyiseen paikkaansa Kuurinkyntäälle. Vuoden 1724 jälkeen kylän ei enää mainita sijaitsevan Itämeren rannalla vaan Kuurinkynnäällä. Schwartzortin uusi sijainti osoittautui hyväksi. Majatalo avattiin vuonna 1673, koulu 1743 ja puukirkko 1795. Kirkko paloi vuonna 1878, minkä jälkeen korvaajaksi rakennettiin tiilinen luterilainen kirkko.
1860-luvulla Schwarzortissa tapahtui useita muutoksia. 1850-luvun lopulla laguunin vesireittiä syvennettiin, mikä mahdollisti laivojen saapumisen kylän rannalle. Ruoppauksen yhteydessä löydettiin meripihkaa, ja vuonna 1860 aloitettiin meripihkan kaivutyö kylän pohjoispuolella. Kaivutoiminta jatkui 30 vuotta, ja sen aikana kaivettiin 2250 tonnia meripihkaa. Suurimmillaan kaivuyritys työllisti 1000 ihmistä. Meripihkan kaivaminen vaikutti positiivisesti Schwarzortin talouteen, ja kylään rakennettiinkin parakki meripihkan kaivajille, toinen koulu, huvila ja satama laivoille. Meripihkan yhteydessä kaivettua maata käytettiin rannikon muokkaamiseen muun muassa vahvistamalla soisten alueiden maaperää. Vuonna 1890 meripihkaa kaivanut yritys lopetti toimintansa Schwarzortissa, minkä seurauksena kylän väkiluku putosi noin puolella. Vuonna 1895 kylässä asui 423 asukasta.
Matkailutoiminta alkoi kylässä 1860-luvulla, kun liikemies Edward Stellmacher muunsi vanhan majatalon hotelliksi nimeltä Kurischer Hof. Meripihkaliiketoiminnan johdosta Schwarzortin kylä laajeni pohjoisemmas, ja kylän pohjoisalueille rakennettiin useita huviloita ja hotelleja. 1900-luvun alussa kylässä sijaitsi viisi hotellia, 20 huvilaa ja parantola. Kylästä tuli kylpyläkohde, ja Schwarzortissa vierailikin noin 3000 vierailijaa vuosittain.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saksa menetti Itä-Preussin pohjoisosat, mukaan lukien Schwarzortin. Kylästä tuli osa Liettuaa, ja liettualaiset nimesivät sen Juodkrantėksi. Vuonna 1940 Juodkrantėsta tuli osa Neuvostoliittoa muun Liettuan ohella. Toisen maailmansodan aikana kylän kylpylätoiminta lakkasi kokonaan. Neuvostoaikana Neringan kunnan alue, Juodkrantė mukaan lukien, oli tiukasti valvottua raja-aluetta. Vasta 1960-luvulla kylään alkoi saapua jälleen turisteja. Kuitenkin lähikylä Nida houkutteli enemmän vierailijoita. Neuvostoaikana Juodkrantėn asukkaiden pääelinkeinoksi tuli kalastus. Kylästä tuli osa itsenäistä Liettuaa vuonna 1991 Neuvostoliiton hajottua. Tämän jälkeen matkailuala on lähtenyt jälleen nousuun.
Matkailutoiminta nykyään

Liettuan itsenäistymisen jälkeen Juodkrantėn matkailu on alkanut jälleen kasvaa. Kylässä on nykyisin useita matkailukohteita. Näitä ovat muun muassa puupatsaita täynnä oleva mäki Raganų kalnas (Noitien mäki). Patsaspuisto aloitti toimintansa vuonna 1979. Laguunin rannalla sijaitsee myös toinen patsaspuisto, Land and Water, jossa on 31 kivi- ja metallipatsasta.
Juodkrantė on myös suosittu vesiurheilun harrastuspaikka. Koska kylän ranta-alue on avoin kaikille erisuuntaisille tuulille, harrastetaan rantavesillä paljon muun muassa leijalautailua, varjoliitoa ja purjelautailua kesäaikaan. Kylässä on myös kaksi vierasvenelaituria huvi- ja purjeveneille. Juodkrantėsta on suora vesiväylä Nidaan. Alueen meriliikennettä ohjaa Juodkrantėn majakka.
Kuvagalleria

Vuonna 1885 rakennettu Juodkrantėn luterilainen kirkko.
Kylän rannikkoa.
Patsaspuisto.
Rantatie.
Taidegalleria.
Pyörätie.
Kylän keskustaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Neringan kunnan matkailusivut (englanniksi) (saksaksi) (ranskaksi) (venäjäksi) (liettuaksi)
Klaipėdan lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Klaipėdan kaupunkikunta • Klaipėdan kunnallispiiri • Kretingan kunnallispiiri • Neringan kunta • Palangan kaupunkikunta • Šilutėn kunnallispiiri • Skuodasin kunnallispiiri
Kaupungit:  Klaipėda • Gargždai • Priekulė • Kretinga • Salantai • Palanga • Šilutė • Skuodas
Kauppalat:  Vėžaičiai • Dovilai • Kretingalė • Veiviržėnai • Endriejavas • Plikiai • Judrėnai • Darbėnai • Kartena • Grūšlaukė • Švėkšna • Žemaičių Naumiestis • Rusnė • Vainutas • Mosėdis Ylakiai • Lenkimai • Barstyčiai
Kylät:  Agluonėnai • Dercekliai • Dreverna • Vydmantai • Kūlupėnai • Padvariai • Kretingsodis • Kurmaičiai • Nida • Juodkrantė • Preila • Traksėdžiai • Juknaičiai • Macikai • Saugos • Pagryniai • Daukšiai • Notėnai • Šaukliai • Šatės • Mažieji Rūšupiai
Schwarzortin meripihkasatama 1880-luvulla.
Juodkrantėn kylän lippu.
Kuningatar Alian kansainvälinen lentoasema

Kuningatar Alian kansainvälinen lentoasema (arab. مطار الملكة علياء الدولي) (IATA: AMM, ICAO: OJAI) on lentoasema Jordaniassa. Se sijaitsee Zizyassa noin 30 kilometriä pääkaupunki Ammannista pohjoiseen. Se rakennettiin vuonna 1983 ja toimii Royal Jordanian -lentoyhtiön solmukohtana. Asema on nimetty Kuningas Husseinin kolmannen vaimon Alian mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuningatar Alian kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Kuningastrapit

| Kuningastrapit |
| --- | --- |
 Kuningastrappi (Ardeotis kori)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Trapit Otididae
Suku::  Kuningastrapit Ardeotis  Le Maout, 1853
Katso myös
   Kuningastrapit Wikispeciesissä   Kuningastrapit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuningastrapit (Ardeotis) on trappien heimoon kuuluva lintusuku. BirdLife Suomen mukaan sukuun kuuluu kahdeksan lajia. Luokitus on kuitenkin epäselvä, sillä esimerkiksi Handbook of the Birds of the World sijoittaa osan lajeista vielä naamiotrappeihin, vaikka molekyylitodisteet kannattaisivat sijoittamista kuningastrappeihin.
Kuningastrappilajit

Aavikkotrappi (Ardeotis arabs)
Australiantrappi (Ardeotis australis)
Intiantrappi (Ardeotis nigriceps)
Kuningastrappi (Ardeotis kori)
Kapintrappi (Ardeotis ludwigii)
Sinikaulatrappi (Ardeotis denhami)
Naamiotrappi (Ardeotis heuglinii)
Saharantrappi (Ardeotis nuba)
K-19

| K-19 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Sevmaš, Severodvinsk
Kölinlasku:  17. lokakuuta 1958
Laskettu vesille:  8. huhtikuuta 1959
Palveluskäyttöön:  30. huhtikuuta 1961
Poistui palveluskäytöstä:  1991
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 000 t (pinnalla) 6 000 t (sukellus)
Pituus:  115,0 m
Leveys:  9,0 m
Syväys:  7,0 m
Koneteho:  2 &times höyryturbiinia á 17 500 hv
Nopeus:  20 solmua (pinnalla) 25 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  50 vuorokautta
Miehistöä:  80
Aseistus
Aseistus:  6 x 533 mm torpedoputkea keulassa 4 x 406 mm torpedoputkea peräosassa D-2-laukaisujärjestelmä kolmella SS-N-4-ohjuksella
K-19 oli Neuvostoliiton laivaston Projekti 658 -luokan (ven. Проект 658, Nato-raportointinimi Hotel) ydinsukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Sevmašilta Severodvinskistä, missä köli laskettiin 17. lokakuuta 1958. Alus laskettiin vesille 8. huhtikuuta 1959. Järjestetty seremonia ei sujunut odotusten mukaisesti, sillä samppanjapullo ei rikkoutunut osuessaan aluksen kylkeen. Miehistö piti tapahtumaa huonona enteenä. Alus valmistui 12. lokakuuta 1960 ja luovutettiin 30. huhtikuuta 1961 laivastolle.
Muuta

Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov esitti 1. helmikuuta 2006  Norjan Nobel-komitealle, että K-19:n miehistölle tulisi antaa Nobel-palkinto sen 4. elokuuta 1961 tekemästä työstä, joka saattoi estää ydinsodan. Kapteeni Nikolai Zatejev palkittiin pokaalilla.
Vuonna 2002 julkaistiin sukellusveneestä kertova elokuva K-19 – The Widowmaker. Rooleissa olivat muun muassa Harrison Ford ja Liam Neeson. Elokuva ei ollut taloudellinen menestys: sata miljoonaa dollaria maksanut elokuva tuotti lopulta vain noin 66 miljoonaa.
Aiheesta muualla

The Encyclopedia of Russian Underwater Fleet: Проект 658 (658М) (NATO – “Hotel I” (“Hotel II”)). (venäjäksi)
The Encyclopedia of Russian Underwater Fleet: ПЛ «К-19» («КС-19») (venäjäksi)
http://www.cracked.com/article_18519_6-people-youve-never-heard-who-probably-saved-your-life.html (englanniksi)
http://www.todayifoundout.com/index.php/2013/05/vasili-arkhipov-the-man-who-saved-the-world/
http://www.pbs.org/wnet/secrets/episodes/the-man-who-saved-the-world-watch-the-full-episode/905/ (englanniksi) (sis. Suomessa Yle TV1:n 19.2.-14 lähettämä tv-ohjelma, mutta ilman suomennosta)