stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iltaisin

Iltaisin on Lasse Mårtensonin säveltämä ja Kari Tuomisaaren sanoittama musiikkikappale, joka voitti vuonna 1965 Eurovision laulukilpailun Suomen karsintaan liittyneen sävellyskilpailun. Sitä ei kuitenkaan valittu Suomen edustuskappaleeksi, vaan loppukilpailuun lähetettiin Viktor Klimenkon esittämä ”Aurinko laskee länteen”, joka jäi pisteittä. Kappaleen ”Iltaisin” esittivät duettona säveltäjä Mårtenson ja Marjatta Leppänen.
Tahtilajiin 12/8 kirjoitetussa laulussa on vain yksi säkeistö, jonka Marjatta Leppänen laulaa ensin flamencotyylisen akustisen kitaran ja bassokitaran säestyksellä. Kertauksessa säestys vaihtuu jazztyyliseksi, pääsoittimena sähköurut, ja saman säkeistön aloittaa Lasse Mårtenson. Säkeistön puolivälistä Leppänen laulaa melodiaa ja Mårtenson toista ääntä. Sanoituksessa laulun kertoja on onnellinen päästessään iltaisin kuulemaan rakastettunsa lauluesitystä.
1980-luvun alussa Mårtenson julkaisi kappaleesta instrumentaaliversion. Vuonna 2010 Varjokuva-yhtye levytti oman lauletun versionsa kappaleesta albumille Monta polkua.
IPI

IPI voi tarkoittaa jotain seuraavista:
International Press Institute
Intelligent Peripheral Interface
Inter-processor interrupt
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”IPI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kanadan Grand Prix 2023

|  Kanadan Grand Prix 2023  |
| --- | --- |
 8. osakilpailu 22 osakilpailusta kaudella 2023. 

Päivämäärä:  18. kesäkuuta 2023
Rata:  Circuit Gilles-Villeneuve
Sijainti:  Montreal, Kanada
Ratatyyppi:  Osittainen katurata
Radan pituus:  4,361 km
Kilpailun pituus:  70 kierrosta, 305,270 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Paaluaika:  1.25,858
Palkintokoroke
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Toinen:   Fernando Alonso   (Aston Martin Aramco-Mercedes)
Kolmas:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Sergio Pérez   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Kierrosaika:  1.14,481 (kierroksella 70)
Kanadan Grand Prix 2023 (virallisesti Formula 1 Pirelli Grand Prix du Canada 2023) oli Formula 1 -kauden 2023 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 18. kesäkuuta Circuit Gilles-Villeneuven osittaisella katuradalla Montrealissa Kanadassa.
Vapaat harjoitukset

Ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Alpinen Pierre Gaslyn autossa oli voimayksikkövika, minkä vuoksi auto jäi radanvarteen ja radalla heilutettiin punaisia lippuja. Harjoitukset jouduttiin lisäksi keskeyttämään aikaisessa vaiheessa huoltotöiden vuoksi, koska radan valvontakamerajärjestelmässä oli tekninen vika, mikä aiheutti kisajärjestäjille turvallisuusuhan. Ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein oli Alfa Romeon Valtteri Bottas ennen Aston Martinin Lance Strollia ja Fernando Alonsoa.
Toisissa vapaissa harjoituksissa harjoitusaikaa pidennettiin ensimmäisten harjoitusten teknisen vian vuoksi. Radalla oli harjoitusten aikana kaksi punaisten lippujen tilannetta, kun ensin Haasin Nico Hülkenbergin auton moottori hajosi savuttamalla ja myöhemmin Alpinen Esteban Ocon pysäytti autonsa radalle vesivuodon vuoksi. Lisäksi harjoitusten lopussa alkoi sataa. Mercedeksen Lewis Hamilton oli toisten vapaiden harjoitusten nopein ennen tallikaveriaan George Russellia ja Ferrarin Carlos Sainzia.
Kolmansien vapaiden harjoitusten aikana radalla satoi. Sainzille harjoitukset olivat vaikeat, kun hän pyörähti radalla ja osui autollaan ratavalliin, minkä seurauksena punaiset liput otettiin radalle. Lisäksi Sainz joutui tuomariston puhutteluun, koska hän oli estellyt Williamsin Alexander Albonia. Red Bullin Max Verstappen oli kolmansien vapaiden harjoitusten nopein, Ferrarin Charles Leclerc toinen ja Alonso kolmas.
Aika-ajot

Aika-ajojen ensimmäisessä osiossa Gasly karsiutui, koska hänen mukaansa Sainz esteli häntä nopealla aikakierroksellaan. Toisessa osiossa Leclerc ja Red Bullin Sergio Pérez karsiutuivat. Kolmannessa osiossa punaiset liput otettiin radalle, kun McLarenin Oscar Piastri kolaroi aikakierroksellaan. Verstappen ajoi paalupaikalle ennen Hülkenbergiä ja Alonsoa, mutta Hülkenbergin lähtöruuturangaistuksen vuoksi Alonso nousi toiseksi ja Hamilton kolmanneksi.
Kilpailu

Verstappen ajoi kilpailun voittoon, Alonso oli toinen ja Hamilton kolmas.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Numero | Kuljettaja | Valmistaja | Osiot> Q1 | Osiot> Q2 | Osiot> Q3 | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda RBPT | 1.20,851 | 1.19,092 | 1.25,858 | 1 |
| 2 | 27 |  Nico Hülkenberg | Haas-Ferrari | 1.22,730 | 1.20,305 | 1.27,102 | 5 |
| 3 | 14 |  Fernando Alonso | Aston Martin Aramco-Mercedes | 1.21,481 | 1.19,776 | 1.27,286 | 2 |
| 4 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.21,554 | 1.20,426 | 1.27,627 | 3 |
| 5 | 63 |  George Russell | Mercedes | 1.21,798 | 1.20,098 | 1.27,893 | 4 |
| 6 | 31 |  Esteban Ocon | Alpine-Renault | 1.22,114 | 1.20,406 | 1.27,945 | 6 |
| 7 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Mercedes | 1.21,998 | 1.19,347 | 1.28,046 | 7 |
| 8 | 55 |  Carlos Sainz | Ferrari | 1.22,248 | 1.19,856 | 1.29,294 | 11 |
| 9 | 81 |  Oscar Piastri | McLaren-Mercedes | 1.22,190 | 1.19,659 | 1.31,349 | 8 |
| 10 | 23 |  Alexander Albon | Williams-Mercedes | 1.21,938 | 1.18,725 | Ei aikaa | 9 |
| 11 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1.21,843 | 1.20,615 |  | 10 |
| 12 | 11 |  Sergio Pérez | Red Bull Racing-Honda RBPT | 1.22,151 | 1.20,959 |  | 12 |
| 13 | 18 |  Lance Stroll | Aston Martin Aramco-Mercedes | 1.22,677 | 1.21,484 |  | 16 |
| 14 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.22,351 | 1.21,678 |  | 13 |
| 15 | 77 |  Valtteri Bottas | Alfa Romeo-Ferrari | 1.22,332 | 1.21,821 |  | 14 |
| 16 | 22 |  Yuki Tsunoda | AlphaTauri-Honda RBPT | 1.22,746 |  |  | 19 |
| 17 | 10 |  Pierre Gasly | Alpine-Renault | 1.22,886 |  |  | 15 |
| 18 | 21 |  Nyck de Vries | AlphaTauri-Honda RBPT | 1.23,137 |  |  | 17 |
| 19 | 2 |  Logan Sargeant | Williams-Mercedes | 1.23,337 |  |  | 18 |
| 20 | 24 |  Zhou Guanyu | Alfa Romeo-Ferrari | 1.23,342 |  |  | 20 |
107 % aika: 1.26,510
Lähteet:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda RBPT | 70 | 1:33.58,348 | 1 | 25 |
| 2. | 14 |  Fernando Alonso | Aston Martin Aramco-Mercedes | 70 | +9,570 | 2 | 18 |
| 3. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 70 | +14,168 | 3 | 15 |
| 4. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 70 | +18,648 | 10 | 12 |
| 5. | 55 |  Carlos Sainz | Ferrari | 70 | +21,540 | 11 | 10 |
| 6. | 11 |  Sergio Pérez | Red Bull Racing-Honda RBPT | 70 | +51,028 | 12 | 8+1 |
| 7. | 23 |  Alexander Albon | Williams-Mercedes | 70 | +1.00,813 | 9 | 6 |
| 8. | 31 |  Esteban Ocon | Alpine-Renault | 70 | +1.01,692 | 6 | 4 |
| 9. | 18 |  Lance Stroll | Aston Martin Aramco-Mercedes | 70 | +1.04,402 | 16 | 2 |
| 10. | 77 |  Valtteri Bottas | Alfa Romeo-Ferrari | 70 | +1.04,432 | 14 | 1 |
| 11. | 81 |  Oscar Piastri | McLaren-Mercedes | 70 | +1.05,101 | 8 |  |
| 12. | 10 |  Pierre Gasly | Alpine-Renault | 70 | +1.05,249 | 15 |  |
| 13. | 4 |  Lando Norris | McLaren-Mercedes | 70 | +1.08,363 | 7 |  |
| 14. | 22 |  Yuki Tsunoda | AlphaTauri-Honda RBPT | 70 | +1.13,423 | 19 |  |
| 15. | 27 |  Nico Hülkenberg | Haas-Ferrari | 69 | +1 kierros | 5 |  |
| 16. | 24 |  Zhou Guanyu | Alfa Romeo-Ferrari | 69 | +1 kierros | 20 |  |
| 17. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 69 | +1 kierros | 13 |  |
| 18. | 21 |  Nyck de Vries | AlphaTauri-Honda RBPT | 69 | +1 kierros | 17 |  |
| Kesk. | 63 |  George Russell | Mercedes | 53 | Jarrut | 4 |  |
| Kesk. | 2 |  Logan Sargeant | Williams-Mercedes | 6 | Öljyvuoto | 18 |  |
Nopein kierros: Sergio Pérez (Red Bull Racing-Honda RBPT) 1.14,481 (kierroksella 70).
Lähteet:
Muuta

Osakilpailua varten radan ensimmäisen ja toisen mutkan väliin lisättiin ratavalli, jonka tarkoituksena oli estää kuljettajan oikaiseminen tämän ajaessa mutkan suoraksi. Vallista luovuttiin kesken kilpailuviikonlopun kuljettajien antaman palautteen vuoksi.
Red Bullin 100. osakilpailuvoitto.
Kilpailukykysopimus

Kilpailukykysopimus (kiky-sopimus) on kesällä 2016 solmittu työehtosopimus, jonka avulla pyrittiin parantamaan Suomen talouden kilpailukykyä ja työllisyyttä. Sopimus sisälsi palkkatason jäädyttämistä, työajan pidentämistä, lomarahojen leikkauksia ja työnantajamaksujen vähentämistä. Aluksi tarkoituksena oli pidentää päivittäistä työaikaa puolella tunnilla, mutta neuvottelujen myötä pidennys kutistui lopulta puoleen tuntiin viikossa.
Syntyminen

Vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen muodostetun Sipilän hallituksen pääministeri Juha Sipilä vaati painokkaasti "yhteiskuntasopimuksen" solmimista Suomen talouden kohentamiseksi. Tavoitteeksi asetettiin tuottavuuden nousu viidellä prosentilla. Lehdistössä hanke uutisoitiin jopa "kiristyksenä", koska hallitus uhkasi tekevänsä 1,5 miljardin lisäsäästöt ja jättävänsä tekemättä ehdolliset veronkevennykset, jos sopimusta ei synny. Työnantajien puolelta esiteltiin keinoksi "yhteiskuntasopimuksen" viiden prosentin tuottavuuden nousuun "merkittävä työajan lisäys ilman kustannusten nousua". Tämä tarkoittaisi samaa kuin palkkojen alentaminen eli sisäinen devalvaatio.
Alustavissa neuvotteluissa hanke sai nimen kilpailukykysopimus, ja sitä valmisteltiin monissa neuvottelupöydissä syksyn 2015 ja kevään 2016 aikana. Kesäkuun 2016 alkuun mennessä lähes kaikki ammattiliitot hyväksyivät kilpailukykysopimuksen. Sen ulkopuolelle jäivät Elintarviketyöläisten Liitto, Rakennusliitto sekä Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT. Arvioiden mukaan kilpailukykysopimus alensi työvoimakustannuksia 4,2 prosenttia. Jos sopimusta verrataan tilanteeseen, että työehtosopimukset olisivat sisältäneet yhden prosentin korotuksen palkkoihin, on vaikutus lähes viisi prosenttia. Valtiovarainministeriön arvion mukaan sopimus tuo noin 35 000 uutta työpaikkaa.
Maaliskuussa 2016 useimmat suomalaiset kannattivat palkankorotuksista luopumista vuodeksi (68 %), työajan pidentämistä 24 tunnilla vuodessa ilman palkkaa (53 %) sekä lomarahojen leikkaamista kolmanneksella (52 %), vaikka työmarkkinajärjestöjen sopimusluonnoksessa lomarahoja leikattaisiin vain julkisella sektorilla. Kaikkia esityksiä vastusti 6 %.
Sisältö

Sopimuksen mukaan palkat jäädytettiin vuoden ajaksi silloisten sopimusten päättymisajasta eteenpäin. Vuosittaista työaikaa pidennettiin keskimäärin 24 tunnilla siten, että näistä tunneista ei makseta erillistä korvausta. Eri aloilla tämä pidennys toteutettiin eri tavoin (esimerkiksi viikoittaisena tai kokonaisina lisäpäivinä). Julkisen sektorin lomarahoja vähennettiin 30 prosentilla vuosiksi 2017–2019. Työnantajien keskimääräistä työeläkemaksua ja sosiaaliturvamaksua alennettiin neljän vuoden ajaksi sekä työttömyysvakuutusmaksua kahden vuoden ajaksi. Vastaavat työntekijöiden maksut nousivat. Palkasta pidätettävien maksujen muutokset vähensivät työnantajien osuutta vuonna 2017 1,59 %-yksikköä ja 2018 vielä 0,60 %-yksikköä.
Valtiovarainministeriön tuolloisten laskelmien mukaan kilpailukykysopimus jäi pahasti jälkeen tavoitteistaan, ja niin vaatimaton uudistus tuskin synnyttäisi niin paljon työpaikkoja kuin hallitus toivoi.
In Between

In Between voi viitata:
In Between (Jazzanovan albumi)
In Between (Paul van Dykin albumi)
In Between (EP), EP Rosie Thomasilta
”In Between” (Linkin Parkin kappale)
In Between (Run Level Zeron albumi), albumi Run Level Zerolta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”In between”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Klaus Kröll

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Klaus Kröll vuonna 2008. |  Klaus Kröll vuonna 2008. |  Klaus Kröll vuonna 2008. |  |
Maa:   Itävalta
Miesten alppihiihto
| Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pra Loup 1999 | syöksylasku |  |
|  Kultaa | Québec 2000 | supersuurpujottelu |  |
|  Hopeaa | Québec 2000 | syöksylasku |  |
Klaus Kröll (s. 24. huhtikuuta 1980 Öblarn, Steiermark, Itävalta) on itävaltalainen alppihiihtäjä, joka on erikoistunut syöksylaskuun ja supersuurpujotteluun.
Kröll voitti junioreiden MM-kilpailuissa 1999 kultaa syöksylaskussa sekä 2000 kultaa supersuurpujottelussa ja hopeaa syöksylaskussa. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli syöksylaskussa 22:s. Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui sekä syöksylaskussa että supersuurpujottelussa kymmenenneksi. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli syöksylaskussa yhdeksäs ja Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 samassa lajissa yhdestoista. Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui syöksylaskussa neljänneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli syöksylaskussa 22:s.
Maailmancupissa Kröll saavutti ensimmäisen palkintosijansa oltuaan toinen Val d'Iseren syöksylaskussa 14. joulukuuta 2002. Ensimmäisen voittonsa hän sai Kitzbühelin supersuurpujottelussa 23. tammikuuta 2009. Kaudella 2011–2012 hän voitti syöksylaskun kokonaiskilpailun.
Maailmancupin palkintosijat

Syöksylasku
Kausi 2002–2003: Val d'Isere toinen
Kausi 2005–2006: Garmisch-Partenkirchen toinen
Kausi 2007–2008: Kvitfjell kolmas
Kausi 2008–2009: Bormio toinen, Kitzbühel kolmas, Kvitfjell voitto; syöksycupin kokonaispisteissä toinen
Kausi 2009–2010: Kvitfjell kolmas
Kausi 2010–2011: Wengen voitto, Chamonix kolmas, Kvitfjell toinen; syöksycupin kokonaispisteissä kolmas
Kausi 2011–2012: Beaver Creek kolmas, Bormio kolmas, Kitzbühel kolmas, Chamonix voitto, Kvitfjell voitto; syöksycupin voitto
Kausi 2012–2013: Lake Louise kolmas, Wengen toinen, Garmisch-Partenkirchen kolmas, Kvitfjell kolmas; syöksycupin kokonaispisteissä toinen
Kausi 2013–2014: Lake Louise toinen
Kausi 2015–2016: Wengen kolmas
Supersuurpujottelu
Kausi 2008–2009: Kitzbühel voitto
Kausi 2010–2011: Kvitfjell toinen
Kausi 2011–2012: Kvitfjell voitto; supersuurpujottelucupin kokonaispisteissä viides
Maailmancupin kokonaiskilpailu
Kausi 2010–2011: kymmenes
Kausi 2011–2012: seitsemäs
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Kautta aikain

| Kautta aikain Juice Leskinen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 27. tammikuuta 1997
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Listasijoitukset
  Suomi: 4. (tammikuu 1997) 
Juice Leskisen muut kokoelmalevyt
| 20 suosikkia – Ei elämästä selviä hengissä 1995 | Kautta aikain 1997 | Onnellinen mies 1997 |
Kautta aikain on Juice Leskisen neljäs kokoelma-albumi, joka on myös Leskisen myydyin albumi. Se julkaistiin vuonna 1997. Kahden CD:n kokoelma sisältää pääosin Juice Leskisen vanhoja hittejä, mutta mukana on myös uusi versio kappaleesta ”Virsi”.
Kokoelma on saatavana myös C-kasettina, joka tosin on hieman erilainen sisällöltään kuin CD.
Levyn kansikuvassa Leskinen soittaa Gibson S-1 -mallista sähkökitaraa.
Kappaleet > CD 1

Juankoski, here I come
Luonas kai olla saan
Marilyn
Norjalainen villapaita
Viidestoista yö
Heinolassa jyrää
3.30
Vaasankin veri vapisee
Paperitähdet
Myrkytyksen oireet
Rakkauden ammattilainen
Jyrki boy
Midas
Rock’n Roll’n Blues’n Jazz
Pyhä toimitus
Ei elämästä selviä hengissä
Kuumaa tuhkaa
Musta aurinko nousee
Kappaleet > CD 2

Virsi (remix)
Eesti (On My Mind)
Kuopio tanssii ja soi
Kaksoiselämää
Skitsofrenia
Edestakaisin (Laihia–Heinäpää)
Viimeinen kylähullu
Syksyn sävel
Elämässä pitää olla runkkua
Anni Domini
Valssaaja konepajalla
Pilvee pilvee
Ollaan ihmisiksi
Daisarit
Minea
Einarin polkupyörä
Eilen hän kertoi
Anne ja Jacques
Suloista ja haikeaa
In Cold Blood

In Cold Blood voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kylmäverisesti (In Cold Blood), Truman Capoten kirja vuodelta 1966
Kylmäverisesti (In Cold Blood), Richard Brooksin ohjaama vuoden 1967 elokuva, joka perustuu Capoten kirjaan
In Cold Blood – Jääkylmä murha, Jonathan Kaplanin ohjaama vuoden 1996 minisarja, joka perustuu Capoten kirjaan
In Cold Blood, Johnny Thundersin albumi vuodelta 1983
In Cold Blood, Malevolent Creationin albumi vuodelta 1997
In Cold Blood, Revolution Softwaren kehittämä videopeli vuodelta 2000.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”In Cold Blood”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kolding

| Kolding |
| --- | --- |
 Koldingshusin linna.
 vaakuna
 Kolding
 Koordinaatit: 55°29′0″N, 9°28′0″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Etelä-Tanskan alue
Kunta:  Koldingin kunta
Väkiluku:  60 300
 Ajankohdan 1.1.2017 mukainen väkilukutieto koskee taajamaa (tansk. by), ja sen lähteenä on Danmarks Statistik. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kolding on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Koldingin kunnan keskustaajama. Vuoden 2017 alussa taajamassa oli 60 300 asukasta. Taajama sijaitsee liikenteen kannalta keskeisessä paikassa, Fyn-saarelle johtavan salmen suulla. Kunnan pinta-ala on  605 km² ja asukastiheys 147,22 /km².
Kolding on myös entinen kaupunki, mutta vuonna 1970 Tanskassa luovuttiin kaupunkikäsitteestä. Keskustaajamassa sijaitsee Koldingshusin linna. Sen vanhin osa on vuodelta 1248 ja se on kuningas Eerik Klippingin rakennuttama. Vuonna 1452 Kolding sai yksinoikeuden alueensa kaupankäyntiin, ja se kiihdytti kaupungin kasvua. Parisataa vuotta myöhemmin kehitys hyytyi, kun 1600-luvun lukuisat sodat tuhosivat aluetta, levittivät kulkutauteja ja haittasivat kaupankäyntiä. Elintarvikevienti Norjaan ja Fyn-saarelle elpyi 1700-luvulla.
Vuonna 1658 Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaa hyökkäsi Tanskan kimppuun jäätyneiden Tanskan salmien yli, ja Tanskan puolustajien voittoisa taistelu käytiin saman vuoden joulupäivänä Koldingissa. Myös parisataa vuotta myöhemmin käydyssä ensimmäisessä Saksan–Tanskan sodassa käytiin Koldingin lähellä taistelu 23. huhtikuuta 1849.
Kolding nousi median huomion keskipisteeseen Seestin ilotuliteonnettomuudessa joulukuussa 2004, kun Seestin kylässä sijainneen N. P. Johnsens Fyrværkerifabrik -nimisen ilotulitetehtaan varasto syttyi palamaan. Yksi palomies kuoli ja parikymmentä ihmistä loukkaantui.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolding Wikimedia Commonsissa
Kiuruvesi-lehti

Kiuruvesi-lehti on 1953 perustettu sanomalehti, joka ilmestyy Kiuruvedellä. Kiuruvesi-lehti on Sanomalehtien Liiton jäsen. Lehti on 1-päiväinen ja ilmestyy keskiviikkoisin. Lehti painetaan Eurotabloid-formaatissa, eli se on kooltaan 315 x 430 mm. Kiuruvesi-lehteä julkaisee Kiuruvesi Lehti Oy ja sen päätoimittajana on Jaana Selander. Kiuruvesi-lehti on valittu Suomen parhaaksi painetuksi paikallislehdeksi yhdessä kuusamolaisen Koillissanomien kanssa vuonna 2019.
Aiheesta muualla

Kiuruvesi-lehti
Klemettilä

Klemettilä voi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimenä

Klemettilä, Vaasan kaupunginosa
Klemettilä, kylä Luhangassa
Sukunimenä

Hannele Klemettilä (s. 1966), suomalainen myöhäiskeskiajan kulttuurihistoriaan erikoistunut tutkija ja tietokirjailija
Jouko Klemettilä (s. 1961), suomalainen näyttelijä
Matti Klemettilä (1875–1964), suomalainen monarkisti, joka päätti 1937 pyrkiä Suomen kuninkaaksi nimellä Matti I.
Sinikka Klemettilä (s. 1956), suomalainen toimittaja ja tietokirjailija
Tiina Klemettilä, suomalainen toimittaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Klemettilä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kawasaki Ki-32

| Kawasaki Ki-32 |
| --- | --- |
 Kawasaki Ki-32
Tyyppi:  kevyt pommikone
Alkuperämaa:   Japani
Valmistaja:  Kawasaki Kokuki K.K.
Suunnittelija:  Isamu Imashi ja Shiro Ota
Ensilento:  maaliskuu 1937
Esitelty:  1938
Poistettu käytöstä:  1945
Tila:  ei käytössä
Pääkäyttäjät:  Keisarillisen Japanin armeijan ilmavoimat
Valmistusmäärä:  854 
Valmistusvuodet:  heinäkuusta 1938 toukokuuhun 1940
Kawasaki Ki-32 (jap. 九八式軽爆撃機, Kyuhachi-shiki keibakugekiki, Army Type 98 Light Bomber) (liittoutuneet: Mary) oli Kawasakin suunnittelema keisarillisen Japanin armeijan ilmavoimien yksimoottorinen kevyt pommikone, joka ennen toista maailmansotaa hävisi tarjouskilpailun Mitsubishi Ki-30:lle. Se otettiin kuitenkin myöhemmin tuotantoon.
Tausta

Japanin armeija laati 1930-luvun puolivälissä kunnianhimoisen laajennus- ja modernisointisuunnitelman uusien Japanissa tuotettujen lentokoneiden hankkimiseksi. Keväällä 1936 esiteltiin prototyypit uusista hävittäjistä, raskaista pommikoneista ja tiedustelukoneista, ja sen jälkeen aloitettiin Nakajima Ki-27, Mitsubishi Ki-21 ja Mitsubishi Ki-15 tuotanto. Puuttumaan jäi siten ainoastaan armeijan ilmavoimien keveiden pommikoneiden Kawasaki Ki-3:n ja Mitsubishi Ki-2:n korvaava konemalli. Armeijan esikunta määräsi toukokuussa 1936 sekä Mitsubishin (Mitsubishi Ki-30) että Kawasakin toimittamaan joulukuuhun mennessä kaksi uuden koneen prototyyppiä. Koneiden vaatimuksiksi esitettiin:
maksiminopeus 3 000 metrin korkeudessa 400 km/h
toimintakorkeus 2 000-4 000 metriä
nousunopeus 3 000 metriin 8 minuuttia
yksimoottorisen koneen moottorina tuli olla 825 hevosvoiman Mitsubishi Ha-6, 850 hevosvoiman Nakajima Ha-5 tai 850 hevosvoiman Kawasaki Ha-9-IIb
normaalin pommikuorman tuli olla 300 kg ja enimmäiskuorman 450 kg
aseistuksena tuli olla eteenpäin ampuva kiinteä konekivääri ja taakse ampuva liikuteltava konekivääri
kyky 60 asteen syöksyyn
kahden hengen miehistö
paino kuormattuna ei saa ylittää 3 200 kg
Suunnittelu

Kawasakilla insinöörien Isamu Imashin ja Shiro Otan johtama suunnitteluryhmä aloitti keskisiipisen ja kiinteillä laskutelineillä varustetun sekä sisäisellä pommikuilulla varustetun lentokoneen suunnittelun. Voimanlähteeksi valittiin Kawasakin valmistama 12-sylinterinen ja nestejäähdytteinen Ha-9-II-moottori. Ensimmäinen kahdeksasta prototyypistä teki ensilentonsa maaliskuussa 1937, mutta moottorissa havaitut ongelmat rajoittivat koelentoja ja lisäksi havaittiin tarve vahvistaa voimansiirtoa. Testeissä Mitsubishin konetta vastaan Ki-32 oli lento-ominaisuuksiltaan parempi, mutta armeija antaa tilauksen Mitsubishille varmemman moottorin vuoksi. Heinäkuussa 1938 Kawasakille kuitenkin toimitettiin tilauspyyntö, ja koneita valmistettiin loppujen lopuksi enemmän kuin kilpailun voittanutta Mitsubishin konetta.
Tuotanto

Kawasaki Kokuki Kogyo K. K.:lla valmistui kaikkiaan 854 Kawasaki Ki-32:a eli kahdeksan prototyyppiä ja 846 sarjatuotantokonetta heinäkuusta 1938 toukokuuhun 1940.
Käyttö

Lentokoneen hyvien lento-ominaisuuksiensa vuoksi miehistöt pitivät siitä. Näin varustetut laivueet osallistuivat toiseen Kiinan-Japanin sotaan, vaikka moottoriin tuli herkästi vikoja. Joulukuussa 1941 kalusto oli edelleen käytössä pommituslennoilla murrettaessa Hongkongin puolustusta. Sen jälkeen kalusto siirrettiin koulutusyksiköihin.
Lähde: Francillon 1979 s. 92
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 2
Pituus: &&&&&&&&&&&&&011.064000011,64 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&015.&&&&0015 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&02.09000002,9 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&034.&&&&0034 m²
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&02349.&&&&002 349 kg
Lentopaino: &&&&&&&&&&&03539.&&&&003 539 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&&03762.&&&&003 762 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Army Type 98 (Ha-9-IIb)
Potkuri: kolmelapainen
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0423.&&&&00423 km/h
Matkalentonopeus: &&&&&&&&&&&&0300.&&&&00300 km/h
Aseistus
2 × 7,7 mm type 89 konekivääri
300 kg pommikuorma (norm.)
450 kg (max)
Aiheesta muualla

http://www.aviationofjapan.com/2010/12/models-kawasaki-ki-32-mary.html
Lentueellinen Kawasaki Ki-32 "Mary" kevyitä pommittajia.
Kawasaki Ki-32