stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Primera Divisiónin kausi 2015–2016
Parhaat maalintekijät

| # | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Luis Suárez | Barcelona | 40 |
| 1. |  Cristiano Ronaldo | Real Madrid | 35 |
| 3. |  Lionel Messi | Barcelona | 26 |
| 4. |  Karim Benzema | Real Madrid | 24 |
| 4. |  Neymar | Barcelona | 24 |
| 5. |  Antoine Griezmann | Atlético Madrid | 22 |
| 6. |  Aritz Aduriz | Athletic Bilbao | 20 |
| 7. |  Rubén Castro | Real Betis | 19 |
| 7. |  Gareth Bale | Real Madrid | 19 |
| 8. |  Borja Bastón | Eibar | 18 |
| 9. |  Lucas Pérez | Deportivo de La Coruña | 17 |
| 10. |  Kévin Gameiro | Sevilla | 16 |
| 10. |  Youssef El Arabi | Granada | 16 |
| 11. |  Iago Aspas | Celta Vigo | 14 |
| 12. |  Imanol Agirretxe | Real Sociedad | 13 |
| 12. |  Paco Alcácer | Valencia | 13 |
Aamulla rakkaani näin

| Aamulla rakkaani näin Lea Laven |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1978
 Studio : Soundtrack Studio   Finnvox-studiot
 Julkaistu: kesällä 1978   1998 (CD)
 Formaatti: LP-levy (CBS 82802)   C-kasetti (CBS 40-82802)   CD-levy (COL 082802 2)
 Tuottaja(t): Jori Sivonen ja   Ulf Ahrenberg
 Tyylilaji: iskelmä, pop, disko, funk, soul
 Kesto: 38.49
 Levy-yhtiö: CBS Records
 Levymerkki: CBS   Columbia (CD)
Listasijoitukset
  Suomi: 9. (heinäkuu 1978)
Lea Lavenin muut julkaisut
| Chanson Laven 1977 | Aamulla rakkaani näin 1978 | Rotunainen 1979 |
Singlet albumilta Aamulla rakkaani näin
 ”Aamulla rakkaani näin” Julkaistu: 1978  ”Hän mennyt on” Julkaistu: 1978
Aamulla rakkaani näin on suomalaislaulaja Lea Lavenin seitsemäs, kesällä 1978 julkaistu studioalbumi. Albumin tunnetuin kappale on nimikappale ”Aamulla rakkaani näin”, joka oli yksi vuoden 1978 suurimmista hittikappaleista.
CBS Records julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina vuonna 1978. Columbia Records julkaisi albumin CD-levynä vuonna 1998.
Kappalemateriaali

Levyn kahdestatoista kappaleesta seitsemän on käännöskappaleita ja kuusi suomalaista alkuperää. Albumin avausraitana toimii ”Hän mennyt on”, jonka yhdysvaltalaislaulaja Jeane Manson levytti alun perin nimellä ”Avant de nous dire adieu”. Markku Aro levytti kappaleen kaksi vuotta aiemmin Vexi Salmen suomentamana levylleen Etsin kunnes löydän sun (1976). Pertti Reponen suomensi espanjalaisduo Baccaran hittikappaleen ”Sorry, I’m a Lady” suomeksi nimellä ”Sorry, jos oon lady”. Seuraava kappale ”Sorrento” on Raul Reimanin käännös Easy Connection -yhtyeen hittikappaleesta ”To Sorrento”. ”En koskaan” on Juha Vainion suomennos Pino Donaggion säveltämästä kappaleesta ”Io che non vivo (senza te)”, joka tunnetaan paremmin englanninkielisellä nimellään ”You Donʼt Have to Say You Love Me”. Kappaleen ovat tulkinneet englanniksi muun muassa Elvis Presley ja Dusty Springfield. Suomeksi kappaleen ovat levyttäneet muun muassa Kristiina Hautala, Harri Marstio ja Topi Sorsakoski. ”Takaisin kotiin” on ensimmäinen levyn suomalaista alkuperää oleva kappale. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut kitaristi Eero Lupari. A-puolen päättää Jori Sivosen säveltämä ja Chrisse Johanssonin sanoittama ”Se tuntuu taas”. Sivonen ja Johansson tekivät myös koko levyn päättävän kappaleen ”Yön sininen katse”.
B-puolen avaa levyn nimikappale ”Aamulla rakkaani näin”, jolla Laven osallistui vuoden 1978 Suomen euroviisukarsintaan. Kappale tuli toiseksi häviten 13 pisteellä Seija Simolan kappaleelle ”Anna rakkaudelle tilaisuus”. Raul Reimanin säveltämä ja sanoittama kappale sovitettiin dramaattiseksi valssiksi ja kappale käsittelee Reimanille tyypilliseen tapaan kuolemaa. Kappale kertoo onnettomuudessa kuolevasta ihmisestä. Karsinnoissa Lavenia tuki naisista koostunut taustakuoro, johon kuuluivat Maarit Hurmerinta, Paula Koivuniemi ja Irina Milan. ”Sä oot niin kultainen” on Pertti Reposen vaimon, Angela Reposen, suomentama versio yhdysvaltalaisduo Carpentersin kappaleesta ”Sweet, Sweet Smile”. ”Kahvilaan pieneen mä käyn” on Pertti Reposen suomentama kappale hollantilaissäveltäjä Pierre Kartnerin kappaleesta ”In ’t kleine café aan de haven”. Kartner on säveltänyt muun muassa Muumilaakson tarinoita -televisiosarjan tunnusmusiikin. ”Voi sua” on kosketinsoittaja Hillel Tokazierin säveltämä kappale, johon Johansson teki sanoituksen. ”En ollut uskoton” on Reimanin suomennos saksalaislaulaja Tina Rainfordin kappaleesta ”Big Silver Angel”.
Vastaanotto

Nimikappaleen suosio näkyi myös levymyyntilistoilla, kun albumi oli heinäkuussa (9.) ja elokuussa (11.) kuukausittaisen TOP 20 -albumilistalla. Vuonna 1979 albumi ylitti kultalevyrajan ja Laven sai albumista ensimmäisen kultalevynsä.
Kappaleet

Hän mennyt on – 4.11 (alkup. ”Avant de nous dire adieu”, säv. Jean Renard, san. Michel Mallory, suom. san. Vexi Salmi, sov. Jori Sivonen)
Sorry, jos oon lady – 3.06 (alkup. ”Sorry, I’m a Lady”, säv. ja san. Frank Dostal – Rolf Soja, suom. san. Pertti Reponen, sov. J. Sivonen)
Sorrento – 3.32 (alkup. ”To Sorrento”, säv. Roferri, san. Romano Bais – Bob OʼBrian – Carlo Poggiani – Ivano Tonini, suom. san. Raul Reiman, sov. J. Sivonen)
En koskaan – 2.44 (alkup. ”AIo che non vivo (senza te)”, eng. ”You Donʼt Have to Say You Love Me”, säv. Pino Donaggio, san. Vito Pallavicini, suom. san. Juha Vainio, sov. J. Sivonen)
Takaisin kotiin – 2.45 (säv. , san. ja sov. Eero Lupari)
Se tuntuu taas – 3.05 (säv. ja sov. J. Sivonen, san. Chrisse Johansson)
Aamulla rakkaani näin – 3.02 (säv. ja san. R. Reiman, sov. J. Sivonen)
Sä oot niin kultainen – 2.54 (alkup. ”Sweet, Sweet Smile”, säv. Juice Newton – Otha Young, san. O. Young, suom. san. Angela Reponen, sov. J. Sivonen)
Kahvilaan pieneen mä käyn – 3.57 (alkup. ”In ’t kleine café aan de haven”, säv. ja san. Pierre Kartner, suom. san. P. Reponen, sov. J. Sivonen)
Voi sua – 3.42 (säv. Hillel Tokazier, san. C. Johansson, sov. J. Sivonen)
En ollut uskoton – 2.55 (alkup. ”Big Silver Angel”, säv. ja san. Wayne Carson, suom. san. R. Reiman, sov. J. Sivonen)
Yön sininen katse – 2.55 (säv. ja sov. J. Sivonen, san. C. Johansson)
Lähteet:
Tekijät > Muusikoita

Lea Laven – laulu
Irina Milan – taustalaulu (1–3, 5–12)
Irma Tapio – taustalaulu (1, 6, 10, 12)
Juha Björninen – kitarat (1, 3, 7–9, 11)
Heikki Laurila – kitarat (1, 3, 8, 9)
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso (1–3, 6–12)
+
Heikki Jäntti – huuliharppu (8)
Pentti Lahti – saksofonit (1–3, 5, 6)
Mauri Pietikäinen – alttoviulu (1–3, 5, 9, 10, 12)
Jaakko Raulamo – sello (7)
Tekijät > Tuotanto

Jori Sivonen & Ulf ”Uffe” Ahrenberg – tuottajat
Timo Tarvainen / Soundtrack – äänittäjä
Iain Churches / Finnvox – äänittäjä, miksaus
Erik Uddström – valokuvat & kansi
Raz, oik. Paulyn De Fresnes – logo
Aiheesta muualla

"Aamulla rakkaani näin" -albumi Suomen äänitearkiston tietokannassa[vanhentunut linkki]
Lea Laven: "Aamulla rakkaani näin" -video Ylen Elävässä arkistossa
| n k Lea Laven |
| --- | --- |
Albumit:  Se jokin  Vuosikertaa 1972  Niin  Lea  Näin se käy  Chanson Laven  Aamulla rakkaani näin  Rotunainen  Määränpäänä tähdet  Bella Cara  Lahjan sain  Sanat murenevat  Rakkaus  Lea Laven  Kortit kertoo kohtalomme  Mustasukkaisuutta  Ali Baba  Käyn uudelleen eiliseen  Vie  Mitä rakkaus on  Adios amigo  Missä olit silloin  Leidit Levyllä  Lähelläsi  Tähdenlennon alla 
Kokoelmat:  Parhaat  20 suosikkia – Tumma nainen  Vuosikertaa  Parhaat – 18 suosituinta sävelmää  Leidit levyllä  Suuret sävelet  20 suosikkia – Nyt kun oot mennyt  40 unohtumatonta laulua  Collections  Se on elämää – Kaikki levytykset 1969–1973
Eskil Kinneberg

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten suunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten suunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten suunnistus.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten suunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tartto 2017 | viesti |  |
|  Kultaa | Riika 2018 | keskimatka |  |
|  Kultaa | Riika 2018 | viesti |  |
|  Hopeaa | Doksy 2021 | viesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ticino 2018 | viesti |  |
|  Kultaa | Rakvere 2022 | viesti |  |
|  Kultaa | Mór 2024 | viesti |  |
|  Hopeaa | Jeseník 2016 | viesti |  |
|  Hopeaa | Rakvere 2022 | pitkä matka |  |
|  Pronssia | Neuchâtel 2021 | sprinttiviesti |  |
Eskil Kinneberg (s. 17. toukokuuta 1992) on norjalainen suunnistaja. Hän on voittanut maailmanmestaruuden viestissä Tarton MM-kilpailuissa 2017 sekä keskimatkalla ja viestissä Riian MM-kilpailuissa 2018. Doksyn MM-kilpailuissa 2021 Kinneberg saavutti viestissä hopeaa. EM-kilpailuissa hän voitti viestissä kultaa Ticinossa 2018 ja saavutti hopeaa Jesenikissä 2016. EM-kilpailuissa Neuchâtelissa 2021 hän oli mukana Norjan pronssia voittaneessa sprinttiviestijoukkueessa. Viron EM-kilpailuissa 2022 Kinneberg oli pitkällä matkalla toinen. Lisäksi hän oli Norjan voittaneessa viestijoukkueessa. Unkarin EM-kilpailuissa 2024 Kinneberg oli Norjan voittaneessa viestijoukkueessa.
Juniorien MM-kilpailuista Kinnebergillä on kaksi maailmanmestaruutta ja kaksi pronssia.
Seuratasolla Kinneberg edustaa IFK Göteborgia, jonka joukkueessa hän voitti Jukolan viestin Joensuussa 2017.
Douaumont

| Douaumont |
| --- | --- |
 Douaumontin linnoitusta.
 vaakuna
 Douaumont
 Koordinaatit: 49°13′15″N, 5°25′56″E 
Valtio:  Ranska
Région:  Lorraine
Departementti:  Meuse
Arrondissementti:  Verdun
Kantoni:  Charny-sur-Meuse
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Marie-Claude Minmeister 2008–2014
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,14 km²
Korkeus:  240–395 m
Väkiluku (2006):  7
 – Väestötiheys:  1,1 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  55100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Douaumont on kunta Meusen departementissa Lorrainein hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Verdunin arrondissementtiin ja Charny-sur-Meusen kantoniin. Kunnassa oli vuoden 2006 väestönlaskennassa seitsemän asukasta, joista naisia oli 42,9 prosenttia ja miehiä 57,1 prosenttia. Douaumontin pinta-ala on 6,14 neliökilometriä.
Kunnasta on matkaa Fleury-devant-Douaumontiin 2,5 kilometriä, Vaux-devant-Damloupiin 3,2 km, Louvemont-Côte-du-Poivreen 3,2 km, Bezonvaux’hon 3,2 km, Bras-sur-Meuseen 4,2 km, Ornes’hen 4,7 km ja Beaumont-en-Verdunois’han 4,8 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 229 kilometriä.
Kunta tuhoutui 21. helmikuuta–19. joulukuuta 1916 käydyssä ensimmäiseen maailmansotaan kuuluvassa Verdunin taistelussa. Samassa taistelussa tuhoutuivat myös läheiset Beaumont-en-Verdunois’n, Bezonvaux’n, Cumières-le-Mort-Hommen, Fleury-devant-Douaumontin, Haumont-près-Samogneux’n, Louvemont-Côte-du-Poivren, Ornes’n ja Vaux-devant-Damloupin kunnat, joista ainoastaan kaksi jälkimmäisinä mainittua ovat nykyisin asutettuja.
Väkiluvun kehitys

Douaumontin väkiluvun kehitys vuodesta 1884 vuoteen 1914 sekä vuodesta 1962 vuoteen 2006:
| Vuosi | Väkiluku | Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1884 | 192 | 1975 | 8 |
| 1886 | 576 | 1982 | 7 |
| 1914 | 288 | 1990 | 10 |
| 1962 | 13 | 1999 | 6 |
| 1968 | 12 | 2006 | 7 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Douaumont Wikimedia Commonsissa
Ossuaire de Douaumont (ranskaksi) (saksaksi) (englanniksi)
Les villages détruits (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Andrine Benjaminsen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Andrine Benjaminsen vuonna 2018. |  Andrine Benjaminsen vuonna 2018. |  Andrine Benjaminsen vuonna 2018. |  |
Maa:  Norja
Naisten suunnistus
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Doksy 2021 | sprinttiviesti |  |
|  Hopeaa | Doksy 2021 | keskimatka |  |
|  Pronssia | Doksy 2021 | viesti |  |
|  Pronssia | Trekantområdet 2022 | sprinttiviesti |  |
|  Pronssia | Flims Flaax 2023 | pitkä matka |  |
|  Pronssia | Flims Flaax 2023 | viesti |  |
|  Pronssia | Edinburgh 2024 | sprinttiviesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Mór 2024 | viesti |  |
|  Pronssia | Ticino 2018 | sprinttiviesti |  |
|  Pronssia | Neuchâtel 2021 | sprinttiviesti |  |
|  Pronssia | Rakvere 2022 | viesti |  |
|  Pronssia | Mór 2024 | keskimatka |  |
|  Pronssia | Mór 2024 | pitkä matka |  |
Andrine Benjaminsen (s. 1995) on  norjalainen suunnistaja. Suunnistuksen EM-kilpailuissa 2018 Sveitsin Ticinossa Benjaminsen saavutti pronssia sprinttiviestissä. Riian MM-kilpailuissa 2018 hän saavutti neljännen sijan viestissä ja sekaviestissä. Henkilökohtaisissa kilpailuissa hän oli pitkän matkan yhdeksäs ja keskimatkan kymmenes. Doksyn MM-kilpailuissa 2021 Benjaminsen saavutti hopeaa sprinttiviestissä ja keskimatkalla sekä pronssia viestissä.   Tanskan MM-kilpailuissa 2022 hän oli Norjan kolmanneksi tulleessa sprinttiviestijoukkueessa. Sprintissä hän oli neljäs. Flims Flaaxin MM-kilpailuissa 2023 Benjaminsen saavutti pronssia pitkällä matkalla ja viestissä. Edinburghin MM-kilpailuissa Benjaminsen saavutti pronssia Norjan sprinttiviestijoukkueessa.
Neuchâtelin EM-kilpailuissa 2021 Benjaminsen oli pudotussprintissä kolmas ja oli mukana Norjan kolmanneksi tulleessa sprintiviestijoukkueessa. Rakveren EM-kilpailuissa 2022 hän oli kolmanneksi tulleessa viestijoukkueessa. Vuoden 2024 EM-kilpailuissa Unkarin Mórissä Benjaminsen oli sekä pitkällä matkalla että keskimatkalla kolmas. Hän oli mukana myös Norjan toiseksi tulleessa viestijoukkueessa.
Peter Nylander

| Peter Nylander> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. tammikuuta 1976 (ikä 49) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Nylle
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  AIK IF
Sarja:  SuperElit
Tehtävä:  päävalmentaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1996–2012
Seurat:  Huddinge IK (Ruotsi I) JyP HT (SML) Brynäs IF (SEL) Västerås IK (SEL) Augusta Lynx (ECHL) SKA Pietari (RSL) Mora IK (SEL) SaiPa (SML) Timrå IK (SEL) Amur Habarovsk (RSL/KHL) Almtuna IS (Allsv.) Asplöven HC (Ruotsi I) Lørenskog IK (Norja) HC Litvínov (ČEL) Coventry Blaze (EIHL) HC Vita Hästen (Ruotsi I)
Peter Christian Nylander (s. 20. tammikuuta 1976 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osasi pelata myös laidassa. Nylander pelasi suurimman osan urastaan kotimaassaan Elitserienissä, jossa hän teki yhteensä 356 runkosarjaottelussa tehot 42+43=85 ja keräsi 146 jäähyminuuttia sekä 27 playoff-ottelussa tehot 2+3=5 ja keräsi 33 jäähyminuuttia. Nylander voitti Ruotsin-mestaruuden Brynäs IF:ssä vuonna 1999. Hän pelasi urallaan myös Suomessa, Pohjois-Amerikassa, Venäjällä, Norjassa, Tšekissä ja Isossa-Britanniassa. Elite Prospects -sivuston mukaan Nylander oli hyvällä työmoraalilla varustettu roolipelaaja,
joka pelasi aina energisesti illasta toiseen. Hän oli myös hyvä laukoja, vaikka Nylanderia ei juurikaan tunnettu luontaisena maalintekijänä. Nykyään hän toimii AIK IF:n J20-junioreiden päävalmentajana SuperElitissä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Boston 1996 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Red Deer 1995 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. EM-kilpailut  | Alle 18-v. EM-kilpailut  | Alle 18-v. EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Puola 1993 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Jyväskylä 1994 | jääkiekko |  |
Nylander pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1995 ja 1996, joista jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan ja ensimmäinen turnaus pronssiin. Vuoden 1996 turnauksessa hän oli Ruotsin paras maalintekijä neljällä osumallaan. Nylander pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1993 ja 1994, joista molemmat turnaukset päättyivät Euroopan-mestaruuteen.
Pelaajauran jälkeen

Kaudella 2016–2017 Nylander aloitti AIK IF:n J20-junioreiden päävalmentajana SuperElitissä. Joukkueen kausi päättyi pronssiin.
Muuta

Nylanderin isoveli Michael on entinen jääkiekkohyökkääjä ja kaksinkertainen maailmanmestari, joka pelasi omalla urallaan pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 967 NHL-ottelua. Michaelin pojista William Nylander pelaa NHL-joukkue Toronto Maple Leafsin ja Alexander Nylander Buffalo Sabresin organisaatiossa hyökkääjänä. Michaelin ja Peterin pikkuveli Thommy Nylander pelasi omalla urallaan Ruotsin alemmissa sarjoissa.
Mansaaren englanti

Mansaaren sijainti Brittein saarilla.
Mansaaren englanti on Mansaarella puhuttu englannin kielen murre. Se on saanut vaikutteita saarella puhutusta kelttiläiseen kieliin kuuluvasta manksin kielestä ja myös muinaisnorjasta. Murre on nyttemmin melkein kadonnut suuren siirtolaismäärän takia.
Esimerkkejä murteellisista sanoista:
| Mansaaren englanti | Standardienglanti | Suomi |
| --- | --- | --- |
| Aye | Yes | Kyllä |
| Comeover | – | Mansaarelle muuttanut ulkopuolinen |
| Himself | Master of the house | Talon isäntä |
| Jinny Nettle | Stinging nettle | Nokkonen |
| Kirk | Church | kirkko (erityisesti seurakuntien nimissä) |
| Lhergy | Hill-slope | mäenrinne |
| Manxie | – | mansaarelainen; mansaarenkissa |
| Moal | Slow; ill | Hidas; sairas |
| Qualtagh | First-footer | Ensimmäinen henkilö, joka astuu taloon uudenvuodenpäivänä (tuo perinteen mukaan onnea) |
| Skeeal | News | Uutinen |
Käännös suomeksi
Jyväskylän yliopiston päärakennus

| Jyväskylän yliopiston päärakennus |
| --- | --- |

Sijainti:  Seminaarinmäki, Jyväskylä, Suomi
Koordinaatit:  62°14′11″N 25°43′57″E﻿ / ﻿62.23631°N 25.73245°E﻿ / 62.23631; 25.73245
Rakennustyyppi:  Koulurakennus (d)
Suunnittelija:  Alvar Aalto
Valmistumisvuosi:  1954
Omistaja:  Suomen Yliopistokiinteistöt
Käyttäjä:  Jyväskylän yliopisto
 fiJyväskylän yliopiston päärakennus 
  
Jyväskylän yliopiston päärakennus on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.
Kuvia

Yliopiston päärakennus, Aallon puiston puoleinen osa. Kuva vuodelta 1984.
Päärakennus vuonna 1975.
Opiskelijoita päärakennuksen läpikulkuhallin portaissa 1950-luvun lopussa.
Päärakennuksen aula.
Päärakennuksen juhlasali vuonna 1984.
Suomen Teollisuuspankki (1918)

Suomen Teollisuuspankki, Osakeyhtiö (ruots. Finlands Industribank, Aktiebolag) oli vuonna 1918 Helsinkiin perustettu liikepankki.
Pankin yhtiöjärjestys vahvistettiin vuonna 1918. Pankin osakkeista vanhat liikepankit omistivat yhteensä 80 %.
Teollisuuspankki yhdistettiin Helsingin Osakepankkiin ja yhtiö lakkautettiin 1922.
Konstanze Klosterhalfen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Konstanze Klosterhalfen |  Konstanze Klosterhalfen |  Konstanze Klosterhalfen |  |
Maa:   Saksa
Naisten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Doha 2019 | 5 000 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | München 2022 | 5 000 m |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Belgrad 2017 | 1 500 m |  |
|  Hopeaa | Glasgow 2019 | 3 000 m |  |
|  Hopeaa | Istanbul 2023 | 3 000 m |  |
| Maastojuoksun EM-kilpailut  | Maastojuoksun EM-kilpailut  | Maastojuoksun EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Torino 2022 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Dublin 2021 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Torino 2022 | henkilökohtainen |  |
Konstanze Klosterhalfen  (s. 18. helmikuuta 1997) on saksalainen keskimatkojen juoksija, kestävyysjuoksija ja 5 000 metrin juoksun Euroopan-mestari.
Klosterhalfen saavutti Dohan MM-kilpailuissa 2019 pronssia 5 000 metrillä ajalla 14.28,43. Hän sijoittui neljänneksi 5 000 metrillä yleisurheilun EM-kilpailuissa 2018. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän oli 10 000 metrillä kahdeksas. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 Klosterhalfen karsiutui 5 000 metrin alkuerissä. Samana vuonna hän voitti Münchenin EM-kilpailuissa 5 000 metrin Euroopan-mestaruuden ajalla 14.50,47. 10 000 metrillä hän oli samoissa kilpailuissa neljäs.
Sisäradoilla hän on saavuttanut EM-kilpailuissa hopeamitalin 1 500 metrillä Belgradissa 2017 ajalla 4.04,45 sekä 3 000 metrillä Glasgow'ssa 2019 ajalla 8.34,06 ja Istanbulissa 2023 ajalla 8.36,50. Lisäksi hän on ollut sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 seitsemäs 3 000 metrillä.
Alle 23-vuotiaiden sarjassa Klosterhalfen on saavuttanut EM-kultaa 1 500 metrillä vuonna 2017. Juniorien sarjoissa hän on saavuttanut pronssia 3 000 metrillä maailmanmestaruuskilpailuissa 2016 ja pronssia 1 500 metrillä EM-kilpailuissa 2015.
Maastojuoksun EM-kilpailuissa Klosterhalfen saavutti henkilökohtaisessa kilpailussa hopeaa ja joukkuekilpailussa kultaa 2022. Hän sai  joukkuekilpailussa hopeaa ja oli henkilökohtaisessa kilpailussa viides 2021. Alle 20-vuotiaiden sarjassa hän sai henkilökohtaisessa kilpailussa kultaa 2015 ja 2016 sekä joukkuekilpailussa kultaa 2015, hopeaa 2016 ja pronssia 2014. Alle 23-vuotiaiden sarjassa hän sai 2017 hopeaa sekä henkilökohtaisessa kilpailussa että joukkuekilpailussa.
Hänen ennätyksensä ulkoradoilla ovat 800 metrillä 1.59,65, 1 500 metrillä 3.58,92, maililla 4.21,11, 2 000 metrillä 5.34,53, 3 000 metrillä 8.20,07, 5 000 metrillä 14.26,76, 10 000 metrillä 31.01,71 ja puolimaratonilla 1.05.41. Mailin, 2 000 metrin, 3 000 metrin, 5 000 metrin ja 10 000 metrin ajat ovat Saksan ennätyksiä. Sisäradoilla hän on juokssut 5 000 metrin Euroopan ennätyksen 14.30,79 ja lisäksi Saksan ennätyksiksi 1 500 metrillä 3.59,87, maililla 4.17,26 ja 3 000 metrillä 8.32,47.
Tšekkoslovakian miehitys (1939)

Tšekkoslovakian jako vuosina 1938–1939. Münchenin sopimuksen mukaan sudeettisaksalaisten alueet luovutettiin Saksalle ja Teschenin alue Puolalle. Slovakian osittain unkarilaisenemmistöiset etelä- ja itäosat liitettiin Unkariin marraskuussa 1938 ja maaliskuussa 1939 Slovakian-Unkarin sodan jälkeen.
Tšekkoslovakian miehitys oli ennen toista maailmansotaa natsi-Saksan suorittama sotilasoperaatio, jossa Tšekkoslovakia miehitettiin. Miehitys tapahtui 14.–15. maaliskuuta 1939, jolloin Saksan armeija ylitti rajan sudeettialueiden kautta ja valtasi nopeasti Böömin ja Määrin alueet. Tšekkoslovakian armeija ei tehnyt miehityksen aikana merkittävää vastarintaa lukuun ottamatta pieniä kahakoita Moravská Třebován kaupungissa ja Čajánekin kasarmien puolustustaistelua Frýdek-Místekin kaupungissa. Miehityksen seurauksena Tšekkoslovakian presidentti Edvard Beneš joutui maanpakoon.
Myöhemmin Unkarin armeija hyökkäsi Slovakiaan, ja osa vallatuista alueista liitettiin Unkariin. Tšekin alueesta muodostettiin Saksaan kuuluva Böömin ja Määrin protektoraatti ja Slovakiasta tehtiin itsenäinen Slovakian tasavalta, joka oli todellisuudessa saksalaisten hallitsema nukkevaltio.
Tšekin vastarintaliike teki useita pieniä hyökkäyksiä saksalaisia vastaan miehityksen aikana. Merkittävin niistä oli operaatio Anthropoid, jossa Heinrich Himmlerin apulainen Reinhard Heydrich murhattiin. Tšekkoslovakia oli saksalaisten miehittämänä aina sodan loppuun saakka. Puna-armeija valtasi Prahan vasta 9.–11. toukokuuta 1945.
Iina Kuustonen

| Iina Kuustonen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. huhtikuuta 1984 (ikä 40) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Vanhemmat:  Mikko Kuustonen
Puoliso:  Sebastian Rejman (2015–2022)
Lapset:  2
Sukulaiset:  Minka Kuustonen   Sami Hedberg
Näyttelijä
Merkittävät roolit:   Syke  8 päivää ensi-iltaan  Helsingin herra 
Palkinnot
 Parhaan nais­näyttelijän Kultainen Venla 2012 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Iina Katariina Kuustonen (s. 18. huhtikuuta 1984 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.
Kuustonen on esiintynyt muun muassa elo­kuvissa 8 päivää ensi-iltaan, Kekkonen tulee!, Rölli ja kultainen avain, Nuoren Wertherin jäljillä, Kesäkaverit ja Viikossa aikuiseksi. Televisiossa hänen roolejaan on nähty ohjelmissa Kingi, Putous, Syke, Klikkaa mua, Helsingin herra, Kimmo ja Ivalo.
Hänet on palkittu Kultainen Venla -palkinnolla vuoden 2012 parhaana nais­näyttelijänä rooleistaan sarjoissa Helsingin herra ja Putous.
Ura

Kuustonen opiskeli Helsingin Teatteri­korkea­koulussa, josta hän valmistui teatteri­taiteen maisteriksi keväällä 2011.
Kuustonen on esiintynyt teatterissa näytelmän Pirkko & Åke toisessa pää­roolissa Pirkko Mannolana, Ryhmäteatterin Ronja ryövärin­tyttäressä ja Espoon kaupunginteatterin musiikki­teatteri­esityksessä Kojootti­kuu. Kuustonen on tehnyt myös ääni­rooleja.