stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gazan sota 2023–
Sodan kulku > Sotatoimet Gazassa jatkuvat

Tammikuussa 2024 YK:n alainen Haagin kansainvälinen tuomioistuin määräsi Israelin estämään kansanmurhan, mutta ei määrännyt taistelujen lopetettaviksi. Tuomioistuin totesi, että osa Israelin toimista saattaa rikkoa holokaustin jälkeen voimaan tullutta kansanmurhasopimusta.
Tammikuun lopussa 2024 Israelin asevoimat piiritti Khan Yunisin, minkä jälkeen yli puolet Gazan väestöstä joutui hakemaan suojaa Etelä-Gazan Rafahista. Helmikuuhun mennessä noin puolet Gazan 2,3 miljoonasta asukkaasta oli työnnetty Rafahiin.
Helmikuun lopussa 2024 "jauhoverilöylyksi" kutsutussa tapauksessa Israelin joukot avasivat tulen kohti avustustarvikkeita jonottavia palestiinalaisia ja tappoivat yli sata ihmistä. Israelin mukaan ihmiset saivat surmansa väkijoukon ryntäyksessä ja Israelin joukot ampuivat vain ”ryöstäjiä”.
Israel ilmoitti suunnittelevansa maaoperaatiota Rafahiin väittäen, että Hamasin neljä prikaatia olivat siellä. Ilmoitus tuomittiin maailmanlaajuisesti. Helmikuussa Maailman terveysjärjestö WHO:n edustaja Gazassa ja miehitetyllä Länsirannalla sanoi, että ”kaikki katseet” ovat Rafahissa, johon Israelin oli aikomus hyökätä. Israel keskeytti suunnitelmansa Rafahin maahyökkäyksestä, kun Iran teki kostoiskun Israeliin. Maahyökkäyksen keskeyttämisestä huolimatta Israel lisäsi pommituksia alueella.
Sodan kulku > Qatarin ja Egyptin välittämät tulitaukoneuvottelut

Toukokuun 7. päivänä 2024 Hamas hyväksyi Qatarin ja Egyptin ehdotuksen tulitaukosopimuksesta, jonka mukaan kaikki israelilaiset vangit, sekä siviilit että sotilaat, tulisi vapauttaa vastineeksi määrittelemättömästä määrästä palestiinalaisvankeja. Siinä kehotettiin Israelia päästämään lisää apua Gazaan, vetäytymään asteittain Gazasta ja sallimaan jälleenrakentaminen sekä lopettamaan saarron, jonka se on asettanut erillisalueelle vuodesta 2007 lähtien.
Tulitaukoneuvottelut kuitenkin päättyivät ilman sopimusta, koska Israel ei suostunut pysyvään tulitaukoon ja sanoi yhä tähtäävänsä Hamasin täydelliseen hajottamiseen.
Sodan kulku > Maahyökkäys Rafahiin

Kaksi päivää toukokuun 2024 tulitaukoneuvotteluiden kariuduttua Israel määräsi Rafahin evakuoinnin ja käynnisti maahyökkäyksen, jonka seurauksena sadattuhannet siviilit joutuivat siirtymään kotiseudultaan. Israel pommitti Rafahissa turvalliseksi alueeksi nimettyä Tal al-Sultanin leiriä, jolloin ainakin 50 palestiinalaista sai surmansa ja yli 200 loukkaantui. Israelin mukaan alueella ”operoivat merkittävät Hamas-terroristit”.
Israelin hyökkäys Rafahiin aiheutti kansainvälistä paheksuntaa, ja muun muassa YK:n pääsihteeri António Guterres tuomitsi sen. Israel pommitti seuraavaksi toista turvalliseksi nimettyä aluetta, al-Mawasin leiriä. Iskussa kuoli ainakin 21 ihmistä. Kansainvälinen tuomioistuin (ICJ) määräsi 24. toukokuuta Rafahin "katastrofaaliseen" tilanteeseen vedoten Israelin lopettamaan hyökkäyksensä. Tuomioistuin ei uskonut, että evakuointi riittää suojelemaan siviilejä hyökkäyksen seurauksilta.
Toukokuun lopussa Israelin armeija sai haltuunsa loputkin Gazan maarajoista, kun se otti haltuunsa strategisesti tärkeän Gazan ja Egyptin rajalla sijaitsevan Philadelphin käytäväksi kutsutun puskurivyöhykkeen.
Sodan kulku > Hamasin ja Hizbollahin johtohahmojen salamurhat

Kesällä ja syksyllä 2024 salamurhattiin useita Hizbollahin ja Hamasin johtohahmoja.
Heinäkuun 30. päivänä Israel sanoi tappaneensa Hizbollahin korkea-arvoisen komentajan Fuad Shukrin ilmaiskussa Libanonin pääkaupunkiin Beirutiin.
Heinäkuun 31. päivänä Hamasin poliittinen johtaja Ismail Haniyya salamurhattiin Iranin pääkaupungissa Teheranissa. Iranin vallankumouskaartin mukaan Haniyya oli kaupungissa osallistuakseen Iranin presidentti Masud Pezeškianin virkaanastujaisiin. The New York Timesin selvityksen mukaan Haniyyan tappoi vierasrakennukseen ennalta sijoitettu räjähde. Israel ei ole kieltänyt tai myöntänyt olevansa Haniyyan salamurhan takana. Kaksi päivää Haniyyan kuoleman jälkeen Israelin asevoimat väitti, että se oli tappanut Hamasin johtohahmo Muhammad Deifin ilmaiskussa jo 13. heinäkuuta. Hamas on kuitenkin kiistänyt Deifin kuoleman.
Hizbollahin johtaja Hassan Nasrallah ja Abbas Nilforoushan saivat surmansa 27. syyskuuta 2024, kun Israel pommitti rakennusta, jossa he olivat Libanonin pääkaupungissa Beirutissa. Iran syytti Israelia hyökkäyksestä, vaikka Israel ei ole vahvistanut eikä kiistänyt osallisuutta.
Israelin joukot surmasivat 17. lokakuuta Hamasin johtajan Yahya Sinwarin Rafahissa.
Sodan kulku > Gazan aselepo 19. tammikuuta 2025

Israel ja Hamas pääsivät sopuun aluksi kuusi viikkoa kestävästä kolmivaiheisesta aselevosta alkuvuodesta 2025. Aselepo astui voimaan 19. tammikuuta 2025. Aselevon oli sopimuksen mukaan määrä alkaa kello 8.30, mutta tulitauon alkaminen viivästyi, koska Hamas ei toimittanut Israelin vaatimaa listaa vapautettavista panttivangeista sovittuun määräaikaan mennessä lauantaina 18. tammikuuta 2025. Aseleposopimuksen mukaan Hamasin on määrä vapauttaa sodan alussa ottamiaan panttivankeja, joita vastaan Israel vapauttaa noin 1 900 palestiinalaista vankia. Palestiinalaishallinto on kertonut ottavansa Gazan täyden hallinnon sodan jälkeen.
Rinnakkaistapahtumat > Länsiranta

Marraskuun alussa sodan pelättiin leviävän myös Länsirannalle. Länsirannalla oli pidätetty noin 7 800 ihmistä 8. joulukuuta mennessä Israelin viranomaisten pidättämänä. Tyypillisesti syynä on ollut kivien heittäminen israelilaisia joukkoja päin mielenosoituksissa. Joidenkin palestiinalaisten mukaan Länsirannalla on vallinnut oma sotansa.
Länsirannalla oli lisääntynyt poliittinen väkivalta merkittävästi jo lähes vuotta ennen sodan alkua.
Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International mukaan Israelin armeija on teloittanut ihmisiä laittomasti Länsirannalla.
Rinnakkaistapahtumat > Israelin ja Libanonin raja

Israelin tankit alkoivat liikkua Libanonin rajalla varsinaisen sodan seuraavana päivänä. Tällöin spekuloitiin sodan laajenemisesta myös sieltä kautta Hizbollahin ja Israelin ottaessa yhteen. Sodan alussa Libanonin rajalta ammuttiin miehitetylle Kfar Shubanin alueelle joitain kymmeniä raketteja. Israel vastasi raketteihin tykistötulella. Libanonin valtion tiedotusvälineiden mukaan Israelin tykistötulen seurauksena kolme ihmistä loukkaantui. Täten yhteenotot alkoivat, mutta 23. lokakuuta tutkija Susanne Dahlgrenin mukaan sekä Israel että Hizbollah haluavat välttää täysimittaista sotaa, jolla voisi olla massiiviset seuraukset Lähi-idälle. Israelin puolustusministeri on vakuuttanut tuhoavansa myös Libanonin, jos heidän välilleen syttyy sota.
Israelin ja Libanonin välinen tulitus oli jatkunut kesäkuuhun mennessä lähes päivittäin. Israel ilmoitti hyväksyneensä operatiiviset suunnitelmat hyökkäyksestä Libanoniin. Israelin ulkoministeri Israel Katz uhkasi Hizbollahia ”totaalisella sodalla”.
Rinnakkaistapahtumat > Syyria

Israel ja Syyria ampuivat toisiaan sodan alkuaikoina sen jälkeen, kun Israel oli ilmoittanut Syyrian tulittaneen Israelin pohjoisosia kranaatinheittimillä. Syrian Observatory for Human Rights -järjestön perustaja Rami Adbel Rahman kertoi Israelin hyökänneen ilmasta Aleppon lentokentälle 15. lokakuuta. Hyökkäyksessä haavoittui viisi ihmistä, mutta Rahman ei kommentoinut olivatko he kaikki siviilejä. Syyrian puolustusministerin mukaan lentokenttä jouduttiin poistamaan käytöstä iskun jälkeen sen kokemien vaurioiden vuoksi. Israel oli iskenyt lentokentälle myös muutamaa päivää aiemmin, jolloin se poistettiin käytöstä. Uusi isku tapahtui hetki kentän uudelleen avaamisen jälkeen. Viikko lentokenttäiskun jälkeen Israel kertoi kiihdyttävänsä Gazan iskujen ohessa myös Syyriaan kohdistuvia iskujaan. Israelin omia yhteisöjä Libanonin lähellä evakuoitiin nopeasti Israelin iskujen seurauksena. Hetki tämän jälkeen Israel iski Aleppon lentokentälle kaksi kertaa. Iskuissa kuoli yhteensä kahdeksan ihmistä. Israelin iskut aiheuttivat toistuvasti lentojen keskeytymisiä sekä Damaskoksen että Aleppon lentokentillä.
Marraskuun alkupuolella Yhdysvallat iski pelottelumielessä ilmaiskun Syyriassa sijainneeseen asevarastoon. 9. marraskuuta Israel ja Yhdysvallat ilmoittivat tappaneensa erillisiskuissa 12 Iranin tukemaa taistelijaa Syyriassa.
Rinnakkaistapahtumat > Iran

Iranin mahdollista osallistumista sotaan on spekuloitu sen alusta lähtien. Israelin kansallisen turvallisuuden neuvonantaja Tzachi Hanegbi väitti myös Yhdysvaltojen liittyvän konfliktiin, jos Iran ja Hizbollah hyökkäävät Israeliin.
Rinnakkaistapahtumat > Iran > Isku Iranin konsulaattiin

Israel teki 1. huhtikuuta 2024 ilmaiskun Iranin konsulaattiin Syyrian pääkaupunkiin Damaskoksessa. Iskussa kuoli 13 ihmistä, mukaan lukein seitsemän Iranin vallankumouskaartin Quds-joukkojen jäsentä. Kaksi kuolleista oli Qudsin joukkojen komentaja ja hänen sijaisensa. Iran sanoi, että hyökkäys loukkasi sen suvereniteettia.
Rinnakkaistapahtumat > Iran > Huhtikuun ilmaiskut

Iran iski Israeliin 13.–14. huhtikuuta 2024 noin 300:lla ohjuksella ja lennokilla. Valtaosa ohjuksista ja lennokeista torjuttiin, eikä kukaan kuollut iskussa. Suurin osa ammuttiin Iranista, ja osa Irakista ja Jemenistä. Kyse oli ensimmäisestä Iranin tekemästä suorasta hyökkäyksestä Israelia vastaan.  Israel väitti ampuneensa suuren osan ohjuksista alas ennen niiden saapumista maan rajojen sisäpuolelle.
Huhtikuun 19. päivänä Israel teki Iranin keskiosissa sijaitsevaan Isfahanin kaupunkiin lennokki-iskun. Iranin mukaan isku ei aiheuttanut uhreja tai vahinkoja.
Rinnakkaistapahtumat > Iran > Lokakuun ilmaiskut

Iran iski toista kertaa Israelia vastaan lokakuun 1. päivänä. Kyse oli sen mukaan kostosta Hizbollahin Hassan Nasrallahin ja Abbas Nilforoushanin sekä Hamasin poliittisen johtajan Ismail Haniyyan salamurhista.
Israel käynnisti iskut Iraniin 25. lokakuuta. Iranin muakan iskuissa kuoli neljä sotilasta. Iranilainen valtionmedia uutisoi myös yhdestä kuolleesta siviilistä. Iran ilmoitti ampuneensa alas suurimman osan sitä vastaan laukaistuista ohjuksista.
Rinnakkaistapahtumat > Jemen

Jemenin huthikapinalliset valtasivat Punaisellamerellä Israelia kohti kulkevia aluksia marraskuussa 2023, jotta ne voisivat tukea Hamasia sodassa. Israel kertoi ryhtyvänsä toimenpiteisiin laivahyökkäysten loppumiseksi joulukuussa, jos kansainvälinen yhteisö ei siihen puuttuisi.
Yhdysvallat ja Britannia aloittivat 11. tammikuuta 2024 ilmaiskut huthien kohteisiin Jemenissä. Iskuja on tehty muun muassa ilmapuolustus- ja tutkajärjestelmiin.
Ruotsi lähetti helmi-maaliskuun vaihteessa 2024 Punaisellemerelle sotilaita avuksi turvaamaan laivaliikennettä. Maaliskuussa myös Suomen kerrottiin suunnittelevan samankaltaisia toimenpiteitä.
Ensimmäiset kuolonuhrit huthien hyökkäyksissä tuli 7. maaliskuuta, kun eräässä hyökkäyksessä kuoli kolme ihmistä.
Osapuolten vahvuudet > Israel > Puolustusvoimat

Israelin puolustusvoimat perustettiin vuonna 1948 kaksi viikkoa Israelin valtion perustamisen jälkeen. Israel on joutunut historiansa aikana panostamaan suuria summia puolustusvoimiinsa sotaisan historiansa takia. Israelin puolustusvoimat saa vuosittain noin 3,8 miljardia dollaria sotilaallista tukea Yhdysvalloilta. Israelin vuosittainen puolustusbudjetti onkin yli 20 miljardia euroa. Yhdysvalloilta saamillaan tuilla Israel on hankkinut muun muuassa kehittyneitä hävittäjiä. Lokakuussa Israel otti käyttöön uuden tarkkuusasejärjestelmän ”Iron Sting” Gazan sodassa. Järjestelmän valmistajan mukaan uusi ase vähentää siviiliuhreja.
Yhdysvallat siirsimilloin? suuren määrän aseistusta Israelille. Wall Street Journalin mukaan Yhdysvallat oli joulukuun alkuun 2023 mennessä rahdannut Israeliin 15 000 lentopommia, mihin kuului 900 kg:n bunkkeripommeja ja 57 000 tykistön 155 mm:n kranaattia. Lisäksi ulkoministeri Antony Blinken lähetti Israelille hätävaltuuksiin 14 000 panssarivaunun tykin kranaattia.
Osapuolten vahvuudet > Hamas

Hamas on vahvistanut aseistettuja joukkojaan vuosien varrella. Se on hankkinut aseita erityisesti Lähi-idästä, mutta myös esimerkiksi Kiinasta. Pääosa sen raketeista on paikallisesti valmistettuja ja alkeellisia. Iranin johto on yli neljän vuosikymmenen ajan sitoutunut Israelin tuhoamiseen, ja siksi Iran ei peittele vahvaa tukeaan Hamasia kohtaan ja tarjoaa sille aseita, rahoitusta ja koulutusta. Hamasin joukoissa on noin 20 000 taistelijaa, omaa asetuotantoa, ulkomaista rahoitusta sekä kattava tunneliverkosto.
Osapuolten tavoitteet > Israel

Päätavoitteenaan Israel yrittää kaataa Hamasin vallasta. Lisäksi Israel yrittää tuhota Hamasin sotilaalliset valmiudet toteuttaa tulevaisuudessa muita sotilaallisia toimia. Israel haluaa saada myös kaikki panttivangit tuotua Gazan alueelta turvaan kotimaahansa. Israelin sotilastiedustelun entisen johtajan Amos Yadlin mukaan Israelin päämäärä sodassa ei ole tappaa jokaista Hamasin taistelijaa, ja se olisi käytännössä mahdotonta.
Helmikuussa 2024 Israel julkisti ensimmäisen tarkemman suunnitelman siitä, miltä se haluaa Gazan näyttävän Israelin lopetettua sotatoimet siellä. Suunnitelman mukaan Gazaa hallinnoisi Hamasin sijasta paikallisista asiantuntijoista koostuva siviilihallitus, jonka jäsenillä ei saisi olla kytköksiä terrorismia tukeviin järjestöihin tai valtioihin, eivätkä he saisi saada niiltä rahaa. Keskipitkällä aikavälillä Israel säilyttäisi sotilaallisen toimintavapauden Gazassa, perustaisi puskurivyöhykkeen ja osallistuisi operaatioihin salakuljetuksen estämiseksi Egyptin ja Gazan rajalla. Netanjahu sanoi suunnitelman julkistamistilaisuudessa, että tämä tehtäisiin yhdessä Yhdysvaltojen kanssa ja Yhdysvaltojen avustuksella. Keskipitkällä aikavälillä Gazan pitäisi olla demilitarisoitu ja deradikalisoitu. Netanjahu lisäsi, että Gazan jälleenrakennus voi tulla kyseeseen vain tilanteessa, jossa alue on ”demilitarisoitu ja deradikalisaatiotoimet on aloitettu”. Suunnitelman mukaan Israel jatkaa yrityksiään sulkea Yhdistyneiden Kansakuntien avustusjärjestö Palestiinan pakolaisille Lähi-idässä, ja korvata se uudella kansainvälisellä järjestöllä.
Osapuolten tavoitteet > Hamas

Hamas on vannonut tuhoavansa Israelin ja korvaavan sen islamilaisella valtiolla. Hamasin Gazan-johtaja Yahya Sinwar halusi Israelin yhä pysyvän Gazassa kesäkuussa 2024, koska siviilikuolemat ovat "tarpeellinen uhraus", joka muuttaa yleistä mielipidettä. Sinwar rinnasti sodan Algerian itsenäisyyssotaan, jossa sadat tuhannet kuolivat.
Sodan aiheuttamat tuhot ja uhrit > Uhrit ja panttivangit

Gazan sota on ollut poikkeuksellisen tappava. Hyväntekeväisyysjärjestö Oxfamin mukaan tammikuuhun 2024 mennessä Israelin armeija oli tappanut konfliktin aikana keskimäärin 250 palestiinalaista päivässä, mikä on enemmän päiväkohtaisia kuolemia kuin missään muussa 2000-luvun merkittävässä konfliktissa. On arvioitu, että sodan uhriluku on todennäköisesti luultua suurempi. Lääketieteellisen julkaisun The Lancetin mukaan sodan uhriluku voi nousta jopa 186 000:een.
Israelin sotatoimet Gazan kaistalla ovat tappaneet alueen terveysministeriön mukaan jo yli 40 000 ihmistä ja yli 90 000 ihmistä on loukkaantunut. Gazan terveysviranomaisten julkaisemia lukujen on arvioitu sodan jatkuessa olevan yhä epätarkempia tilastoinnin vaikeutuessa. Sodan alettua yli 600 ihmistä on tapettu myös Israelin miehittämällä Länsirannalla. Ihmisiä on kuollut myös muualla Israelissa sekä Etelä-Libanonissa ja Syyriassa. Israelin asevoimat sanoo tappaneensa noin 17 000 Hamasin taistelijaa sodan alkamisen jälkeen.
Huhtikuun alussa seitsemän World Central Kitchenin avustustyöntekijää kuoli Israelin ilmaiskussa, mikä herätti kansainvälistä suuttumusta ja lisäsi Israelille kohdistettuja vaatimuksia päästää lisää kansainvälistä avustusta Gazaan. Yhdysvaltojen painostuksesta Israel avasi Erezin rajanylityspaikan ensimmäistä kertaa sitten lokakuun 7. päivän. Israelin armeija vetäytyi myös Gazan kaistan eteläosasta.
Sodan aiheuttamat tuhot ja uhrit > Uhrit ja panttivangit > Panttivangit

Lokakuussa Hamasin arvioitiin ottaneen yli 200 panttivankia. Muun muassa Yhdysvallat, Ranska, Britannia, Ukraina, Nepal ja Thaimaa ovat vahvistaneet maiden kansalaisten saaneen surmansa lokakuun 7. päivän iskussa.
Syyskuuhun 2024 mennessä yhteensä 97 lokakuussa panttivangiksi otettua henkilöä oli yhä kateissa. Israelin virallisten lukujen mukaan Gazan kaistalla yhä pidettäviä panttivankeja on yhteensä 101, mutta maa laskee mukaan neljä vuosina 2014 ja 2015 otettua panttivankia, joiden uskotaan kuolleen.
Sodan aiheuttamat tuhot ja uhrit > Uhrit ja panttivangit > Seksuaalinen väkivalta

Hamasin taistelijat syyllistyivät lokakuun 7. päivän iskussa todennäköisesti seksuaaliseen väkivaltaan, mutta seksuaalisen väkivallan mittakaavasta ollaan erimielisiä. Israelilaisten silminnäkijöiden mukaan Hamasin taistelijat raiskasivat ja silpoivat naisia. Hamas on kieltänyt väitteet. Niiden vahvistamista on vaikeuttanut israelilaisviranomaisten mukaan henkiin jääneiden uhrien vähäinen määrä ja se, että tavanomaista rikospaikkatutkintaa ei saatu tehtyä aktiivisten taisteluiden takia. Al-Jazeeran selvityksessä väitteet naisten systemaattisesta raiskaamisesta on kuitenkin todettiin vääriksi. Israelilaiset pelastustyöntekijät ovat vetäneet joitakin antamiaan lausuntoja seksuaalisesta väkivallasta takaisin. Useita kansainvälisessä mediassa levinneitä silminnäkijälausuntoja antoivat ortodoksijuutalaisen Zaka-järjestön työntekijät. Zakan antamien tietojen luotettavuus on kyseenalaistettu.
Sodan aiheuttamat tuhot ja uhrit > Uhrit ja panttivangit > Lapset

Gazan kaistalla kuolleista liki 16 500 on alueen terveysministeriön mukaan lapsia. Tuhansia lapsia kuoli jo ensimmäisten kahden viikon aikana. Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri António Guterres kuvaili Gazaa jo marraskuussa 2023 ”lasten hautausmaaksi”. Tuolloin arvioitiin, että alueella kuolee yksi lapsi kymmenen minuutin välein. Joulukuussa Unicefin johtajan mukaan Gaza on maailman vaarallisin paikka olla lapsi.
Maaliskuussa 2024 Unicef arvioi yli miljoonan lapsen tarvitsevan mielenterveys- ja psykososiaalista tukea Gazan alueella. YK:n mukaan ainakin kymmenen lasta oli kuollut aliravitsemukseen ja nestehukkaan maaliskuun ensimmäisen viikkoon mennessä. Unicefin mukaan joka kuudes alle kaksivuotias lapsi kärsii vakavasta aliravitsemuksesta Gazan alueella.
Sodan aiheuttamat tuhot ja uhrit > Uhrit ja panttivangit > Hamasin tappiot

Lokakuussa 2024 Israelin armeija julkaisi Telegram-kanavallaan videon, joka näyttää heidän mukaansa Hamasin johtajan Yahya Sinwarin viimeiset hetket. Naamioitunut mies istuu loukkaantuneena lähes täysin tuhoutuneessa asuinrakennuksessa nojatuolissa, ja heittää kepin kohti lähestyvää droonia.
Sodan aiheuttamat tuhot ja uhrit > Gazan humanitaarinen tilanne > Tilanne ennen sotaa

Gazan kaistan elintaso on ollut jo vuosikymmeniä hyvin heikko. Suurinta osaa alueen hieman yli kahden miljoonan asukkaan väestöstä on vaivannut köyhyys. Alue on myös äärimmäisen tiheään asuttua. Gazan kaista on noin kymmenen kilometriä leveä ja siitä kaksi kolmasosaa on rakennettua. Väestö on ahtautunut noin 360 neliökilometrin suuruiselle eli noin Nurmijärven kokoiselle alueelle.
Jo vuonna 2021 lähes koko väestöllä ei ollut mahdollisuutta saada puhdasta juomavettä, minkä lisäksi sähköstä oli suuri pula. Monet lapset kärsivät aliravitsemuksesta ja alueen kaikista lapsista noin 60 prosenttia kärsi anemiasta. Suurin osa väestöstä on sunnimuslimeita.
Sodan aiheuttamat tuhot ja uhrit > Gazan humanitaarinen tilanne > Sodan alettua

Sodan alkuvaiheilla Israel keskeytti ruoan, veden sekä sähkön viennin Gazaan. Israelin piirityksen vuoksi välttämättömien elintarvikkeiden vienti alueelle on käytännössä mahdotonta.milloin? Gazan viranomaisten mukaan yli puolet alueen asunnoista on tuhoutunut asumiskelvottomiksi tai vahingoittunut vakavasti konfliktin alkamisen jälkeen. Sähkön loppumisen myötä gazalaiset eivät voi ladata puhelimiaan eivätkä täten tiedä miten maailmalla uutisoidaan sodasta.
Vain viikkoja sodan alkamisen jälkeen ainakin 16 sairaalaa ja 32 terveyskeskusta oli poissa käytöstä. Yhteensä 113 terveyskeskukseen oli hyökätty sekä kolme kirkkoa ja 56 moskeijaa oli vaurioitunut. Samoihin aikoihin kodeistaan oli paennut noin 1,5 miljoonaa ihmistä, joka on 62 prosenttia Gazan väestöstä.
Marraskuun 2023 puolenvälin jälkeen Israel iski kahteen Gazan pohjoisosassa sijaitsevaan kouluun. Hyökkäyksissä kuoli noin 50 ihmistä. Marraskuun lopulle mentäessä Israelin kouluiskuissa oli kuollut 183 opettajaa. Tammikuun loppupuolella Israel oli iskenyt yli 390 oppilaitokseen Gazassa.
Sodan aiheuttamat tuhot ja uhrit > Gazan humanitaarinen tilanne > Pakolaisuus

Ihmiset pakenevat sotaa jalkaisin, sekä erilaisilla kulkuvälineillä, kuten autoilla ja rekoilla. Jo kolmen ensimmäisen päivän aikana kodeistaan paenneita ihmisiä oli yli 187 000.
Lokakuun lopulla 629 000 gazalaista pakolaista oli turvassa 150 UNRWA:n tiloissa. 15. marraskuuta yli kaksi kolmasosaa Gazan yli kahdesta miljoonasta asukkaasta oli paennut sodan alkamisen jälkeen. He etsivät suojaa muun muassa sairaaloiden pihoista, autoista, kaduilta ja sukulaisten kodeista.
Palestiinalaiset eivät ole paenneet Gazan kaistalta ulkomaille yhä suurissa määrin kuin esimerkiksi ukrainalaiset tekivät Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022 muun muassa koska rajanylityspaikat ovat suljettuja. Egypti ja Jordania valtiot ovat kieltäytyneet jyrkästi ottamaan Gazan sodan pakolaisia maahansa. UNRWA tarjoaa pakolaisille sosiaalipalveluja, koulutusta, terveydenhuoltoa ja suojaa muutamissa valtioissa ja myös sota-alueilla.
Sodan aiheuttamat tuhot ja uhrit > Gazan humanitaarinen tilanne > Sairaalat

Lokakuun 2023 loppupuolella Gazan kaistalla oli jäljellä enää pari toimivaa, joista nekin toimivat puutteellisesti. Marraskuussa kerrottiin Gazassa sijaitsevan sairaalan Al-Shifan joutuneen hyökkäyksen kohteeksi viisi kertaa alle vuorokaudessa. Marraskuussa Maailman terveysjärjestö kertoi Gazan ja Länsirannan sairaaloiden tai muiden terveydenhuollosta vastaavien palveluiden saaneen yli 250 iskua. Israelin armeijan mukaan Hamas on käyttänyt sairaaloita operatiivisena tukikohtana ja olisi piilottanut aseita niiden alla kulkeviin tunneleihin. Hamas on kiistänyt kaikki syytteet. Marraskuussa iskujen seurauksena sairaalassa olleet haavoittuneet gazalaiset pakotettiin etsimään turvapaikkaa muualta.
On arvioitu, että noin 180 naista synnyttää joka päivä Gazan kaistalla. Syntyvät vauvat ovat usein hyvin pienikokoisia tai sairaita, he syntyvät kuolleina tai kuolevat nopeasti synnytyksen jälkeen. Synnyttävien äitien ja lasten on kerrottu kärsivän aliravitsemuksesta, nestehukasta, ja keisarileikkaukset toteutetaan hyvin rajatulla puudutuksella.Alueen sairaaloihin on tuotu useita lapsia, jotka ovat menettäneet perheensä sodassa. Sodassa kuoleekin kokonaisia perheitä yksittäisissä ilmaiskuissa.
Marraskuussa 2023 Israelin ilmaiskun raportoitiin tuhonneen Al-Shifan sairaalan sydänosaston. Kolme päivää myöhemmin tehohoidossa olevien vauvojen evakuointia suunniteltiin Israelin armeijan toimesta. Palestiinalaisviranomaisten mukaan sairaalassa oli kuollut ennen suunnitelmaa kaksi vastasyntynyttä ja kymmenien olleen vaarassa sairaalaan kohdistuvien iskujen keskellä.
Marraskuun puolivälissä Israel julkaisi videon, jonka mukaan Hamas olisi ollut piilossa sairaalan alla. Videossa Israel väitti Hamasin rakentaneen erilaisia tiloja sairaalan alle. Helsingin sanomien faktantarkastaja John Helinin mielestä video oli erittäin vaikeasti todistettavissa. Samoihin aikoihin Israelin asevoimat teki rynnäkön al-Shifan sairaalaan. Israelin ja Yhdysvaltaiset lähteet kertoivat löytäneensä sieltä Hamasin tukikohdan ja aseita. Hamas kiisti kaikki väitteet tukikohdista ja aseista. Sairaala oli ollut viime päivinä ennen iskua laajojen sotilaallisten toimien kohteena. YK:n mukaan sairaalassa oli iskujen aikaan yli 2 300 ihmistä.
Israel ilmoitti lopettaneensa sotilaalliset toimet 17. joulukuuta Gazan kaistalla sijaitsevassa sairaalassa. Palestiinalaisten mukaan Israel tulitti potilashuoneita ja pidätti henkilökuntaa. Israelin joukot hyökkäsivät Nasserin sairaalaan helmikuussa 2024. WHO kertoi olleensa järkyttynyt sairaalan kokemista tuhoista.