stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harry Bild
Ura > Ruotsi

Bildin syntyessä hänen isänsä ei ollut juurikaan kiinnostunut urheilusta, sillä hänen piti hoitaa neljää lasta. Kuusivuotiaana Bild sai ensikosketuksensa jalkapalloon. Koska hän asui maaseudulla, oli maata tarpeeksi pelaamiseen. Aluksi hänen valmentajanaan toimi vanhempi veli Åke, sillä pelipallo kuului hänelle. Aluksi he pelasivat jalkapalloa vain lajin hauskuuden takia, eikä harjoittelu ollut organisoitua. Ollessaan 14-vuotias Bild debytoi Nöbbele BK:n edustusjoukkueessa. Hänen vanhempansa eivät innostuneet pojan harrastuksesta, sillä heidän mukaansa oli parempaakin tekemistä kuin pallon perässä juoksu. Bild joutui pyöräilemään kaksikymmentä kilometriä seuran harjoituksiin. Seura pelasi maakuntatasolla, eikä joukkueen otteluja seurannut moni.
Vuonna 1955 Lessebo IF juhli vuosijuhliaan ja järjesti ystävyysottelun IFK Norrköpingiä vastaan. Yhdessä toisen Nöbbelestä tulleen pelaajan kanssa Bild valittiin joukkueeseen, joka pelasi moninkertaista Ruotsin mestaria vastaan. Peli sujui hänen osaltaan hyvin ja Norrköping kiinnostui hänestä. Bild oli kuitenkin tyytyväinen elämäänsä Nöbbelessä, eikä uskonut pääsarjaseuran tekevän hänellä mitään. Hän halusikin mennä johonkin suurempaan kaupunkiin opiskelemaan.
Bild suoritti asevelvollisuutensa Växjössä, eikä hän ehtinyt panostaa jalkapalloon. Tämän jälkeen hänen piti päättää, jatkaako jalkapallouraa vai opiskelua. Lopulta Bild päätti siirtyä IFK Norrköpingiin. Ensiesiintymisen seuran paidassa hän teki ystävyysottelussa Kristianstadia vastaan. Hän onnistui tekemään ottelun alussa maalin, vaikkei ollut harjoitellut paljon ottelua ennen. Joukkueessa oli kilpailua pelipaikoista, mutta kesän aikana Bild onnistui tekemään harjoitusotteluissa maaleja. Ensimmäisen sarjaottelun hän pelasi Halmstadsia vastaan. Bild ei ollut vielä tottunut sarjan kovatempoiseen peliin, mutta hän onnistui tekemään ottelun lopussa tasoittavan 2–2-maalin. Syyskauden päätteeksi hän oli tehnyt yhdeksän maalia. Kauden parhaan pelinsä Bild pelasi Västeråsia vastaan ja teki viisi maalia. Kauden päätteeksi hän voitti Allsvenskanin maalikuninkuuden ja johdatti Norrköpingin Ruotsin mestariksi.
Kaudella 1957–1958 Norrköping taisteli myös mestaruudesta ja oli kauden päätteeksi samoissa pistelukemissa IFK Göteborgin kanssa. Paremman maalisuhteen avulla Göteborg voitti kuitenkin maan mestaruuden. Seuraavalla kaudella Norrköping jäi jälleen hopealle, sillä Djurgården voitti kultaa. Vuonna 1960 Norrköping voitti seurahistorian yhdeksännen mestaruuden ja sama toistui kausina 1962 ja 1963. Loppuvuonna 1963 hänelle myönnettiin Guldbollen-palkinto. Bild pelasi seuran riveissä 167 perättäistä ottelua, mutta joutui keväällä 1964 olemaan yhden ottelun sivussa lievän loukkaantumisen takia. Kausi 1964 päättyi huonoimpaan sijoitukseen Bildin seurahistorian aikana ja Norrköping oli neljäs.
Ura > FC Zürich ja Feyenoord

Hyvät otteet nostivat ulkomaisten seurojen kiinnostusta Bildiä kohtaan. Jo keväällä 1964 Standard Liège pyysi häntä siirtymään seuraan. Myös Hertha BSC oli kiinnostunut hänestä, mutta koska siirtosumma oli liian pieni, ei seuravaihtoa tapahtunut. Bild oli jo siirtymässä italialaiseen Genoaan, mutta samalla FC Zürich tarjosi paljon parempaa sopimusta. Koska Bild ajatteli läpimurron tekemisen olevan helpompaa Zürichissä, allekirjoitti hän lopulta seuran kanssa sopimuksen. Ensimmäinen ammattilaiskausi Keski-Euroopassa ei sujunut hänen osaltaan hyvin. Myöskään joukkueen kausi ei kulkenut ja tuloksena oli kymmenes sija. Bildin kautta hankaloittivat useat loukkaantumiset. Ensin hänellä oli hammaskipuja, jonka jälkeen hän mursi pohjeluunsa. Kun Zürich hankki Klaus Stürmerin, joutui Bild lähtemään seurasta, sillä ainoastaan yhtä ulkomaalaispelaajaa sai peluuttaa. Hollantilaisseura Feyenoord oli kiinnostunut hänestä, jonka johdosta Zürich myi Bildin Hollantiin.
Hollannissa Bildin peli sujui paremmin ja hän johdatti Feyenoordin kaudella 1965–1966 toiselle sijalle Hollannin liigassa. Myös seuraavana kautena Feyenoord sijoittui toiselle sijalle Ajaxin jälkeen. Tilastojen valossa jälkimmäinen kausi oli Bildin paras ammattilaiskentillä, sillä hän teki 24 maalia ja oli maalintekijätilaston jaetulla toisella sijalla. Hän jäi yhdeksän maalin päähän Johan Cruijffista, joka oli paras maalintekijä.
Ura > Paluu Ruotsiin

Myös Feyenoordista Bild joutui lähtemään ulkomaalaisasetusten takia, sillä seura oli hankkimassa jugoslavialaista maajoukkuepelaajaa. Koska joukkue sai peluuttaa vain yhtä ulkomaalaispelaajaa, siirtyi Bild Ruotsin toisella sarjatasolla pelanneeseen Östersiin, jossa hän pelasi ensimmäisen pelinsä kauden 1967 päätöskierroksella. Kyseisessä ottelussa IS Halmiaa vastaan Bild onnistui heti maalinteossa. Kun joukkue karsi pääsarjapaikasta, onnistui hän tekemään kaksi maalia Sandvikenia vastaan. Ratkaisevan ottelun IK Bragea vastaan Östers voitti maalein 1–0 ja nousi pääsarjaan.
Kausi 1968 sujui seuralta hyvin ja ennen viimeistä kierrosta Östers oli neljän muun seuran kanssa mestaruuskamppailussa. Seura voitti viimeisessä ottelussaan Örgryten ja saavutti mestaruuden parhaan maalieronsa ansiosta. Mestaruutta seuranneet kaudet olivat seuralle vaikeat. Kaudella 1969 Östers sijoittui kuudenneksi, mutta vuonna 1970 seura oli lähellä putoamista. Ottelussa Åtvidabergia vastaan joukkue oli tappiolla maalein 2–0, joka olisi tarkoittanut putomista. Bildin tekemät kaksi nopeaa maalia pelastivat seuran vielä tällöin putoamiselta. Kausina 1972 ja 1973 Östers nousi taas mestaruustaistoon ja sijoittui kolmannelle ja toiselle sijalle. Tämän jälkeen Bild lopetti pääsarjauransa.
Ura > Maajoukkue

Nuorten maajoukkueissa Bild esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1956 maaotteluissa Tanskaa ja Norjaa vastaan. Jo keväällä 1957 hän nousi Ruotsin aikuisten maajoukkueeseen. Ensimmäisen maaottelunsa Bild pelasi 1–0-tappioon päättyneessä ottelussa Itävaltaa vastaan. Ottelun jälkeen media kritisoi hänen olevan liian pehmeä ja yllätyksetön kansainvälisiin otteluihin. Ottelu sai hänet myös harkitsemaan jalkapallon lopettamista. Ensimmäisen maaottelumaalinsa Bild teki Pohjoismaiden-mestaruusturnauksessa Tanskaa vastaan. Ruotsi voitti ottelun maalein 6–0 ja Bild teki kaksi maalia. Hän oli mukana Ruotsin joukkueessa vuoden 1964 EM-kilpailuissa. Turnauksen ainoan maalinsa Bild teki neljännesvälierissä Jugoslaviaa vastaan. Ruotsi selviytyi kisoissa puolivälieriin, joissa se hävisi Neuvostoliitolle. Kaiken kaikkiaan Bild pelasi EM-kilpailuissa neljä ottelua.
Pelityyli

Bildin mukaan hän osasi vain laukoa tullessaan Norrköpingiin. Hänellä oli ainutlaatuinen potkukyky, jonka avulla hän teki lukuisia maaleja suoraan kuljetuksesta rangaistusalueen ulkopuolelta. Bild sanoi omanneensa myös vaistoa mennä tilanteisiin. Bild tunnettiin taistelustaan ja periksiantamattomuudestaan kentällä. Hänen heikkoutensa oli hitaus sekä halu pitää palloa paljon itsellään. Bild oli pelaajaksi melko painava, mutta käytti massaansa myös hyväksi muun muassa taklauksissa.
Hänen päätehtävänsä kentällä oli maalinteko, jonka vuoksi hän harvoin syötti laitoihin. Norrköpingissä hänelle annettiin ohjeeksi laukaista mahdollisimman nopeasti palloa maaliin. Bildin mukaan hän ei kuitenkaan välittänyt omista tilastoistaan, vaan pelasi joukkueensa eteen.
Yksityiselämä

Bildin vanhemmat Gunnar ja Ruth olivat maanviljelijöitä. Harry Bild oli perheen neljäs lapsi. Hänen vaimonsa oli Maud ja ensimmäinen lapsi nimeltään Ann-Charlotte.
Kun Bild oli suorittanut koulun loppuun, ryhtyi hän maalariksi. Lyhyen aikaa hän toimi myös metsurina, jolloin hän vahvistui sekä fyysisesti että psyykkisesti. Hän arveli sen auttaneen häntä jalkapallourallakin.
Vaxjön Intersport-myymälä on nimetty Bildin mukaan.
Saavutukset

Ruotsin mestaruus: 1957, 1960, 1962, 1963, 1968
Guldbollen: 1963
Maajoukkuemaalit

| # | Päivä | Pelipaikka | Vastustaja | Ottelun lopputulos | Ottelutyyppi | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 21. kesäkuuta 1957 | Kööpenhamina |  Tanska | 6–0 | PM-ottelu | 2 |
| 2. | 2. elokuuta 1959 | Malmö |  Suomi | 3–1 | PM-ottelu | 1 |
| 3. | 23. lokakuuta 1960 | Göteborg |  Tanska | 2–0 | PM-ottelu | 1 |
| 4. | 9. elokuuta 1961 | Norrköping |  Suomi | 4–0 | PM-ottelu | 1 |
| 5. | 7. huhtikuuta 1962 | Göteborg |  Tšekkoslovakia | 3–1 | Ystävyysottelu | 1 |
| 6. | 18. syyskuuta 1963 | Malmö |  Jugoslavia | 3–2 | EM-karsinta | 1 |
| 7. | 6. lokakuuta 1963 | Kööpenhamina   |  Tanska | 2–2 | PM-ottelu | 1 |
| 8. | 27. lokakuuta 1963 | Göteborg   |  Unkari | 2–2 | Olympiakarsinnat | 1 |
| 9. | 3. marraskuuta 1963 | Tukholma   |  Saksa | 2–1 | Ystävyysottelu | 1 |
| 10. | 28. kesäkuuta 1964 | Kööpenhamina   |  Tanska | 4–1 | PM-ottelu | 1 |
| 11. | 30. kesäkuuta 1965 | Tukholma   |  Brasilia | 1–2 | Ystävyysottelu | 1 |
| 12. | 22. elokuuta 1965 | Luulaja   |  Suomi | 2–2 | PM-ottelu | 1 |
Taulukossa Ruotsin maalit mainitaan aina ensin.
Bild oikealla
Ulmalanlampi

| Ulmalanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°42′25″N, 25°56′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.835.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,4 m  
Pituus:  570 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,321 km  
Pinta-ala:  6,075 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiUlmalanlampi 
Ulmalanlampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Kauhtuen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 570 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Iso-Paljon valuma-alueeseen (14.835) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,4 metriä mpy.
Kalatonjärvi (Karkku)

| Kalatonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°28′49″N, 22°59′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuloveden alue‎ (35.13)
Laskuoja:  oja Hourunojaan 
Järvinumero:  35.131.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,6 m 
Rantaviiva:  0,712 km 
Pinta-ala:  0,02044 km² 
 fiKalatonjärvi 
Kalatonjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa  Rautaveden aluetta.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 70 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 1,6 kilometriä pitkä laskuoja Hourunojaan. Järven rantaviiva on 0,71 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin suota, jota ympäröi  moreeni- ja kalliopohjainen metsämaasto.
Lauri Hakanen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 23. toukokuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Vihti, Suomi
Pelipaikka: puolustava keskikenttäpelaaja
Pituus: 183 cm
Seura
Seura: FC Inter
Tehtävä: apuvalmentaja
Junioriseurat
1996–1999: NuPS
2000–2001: VJS
2002: Atlantis
2004–2005: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003–2004 | LoPa | – | (–) |
| 2005 | Klubi 04 | 3 | (0) |
| 2006 | FC Espoo | 23 | (1) |
| 2007 | PK-35 | 11 | (0) |
| 2007 | → LoPa (laina) | 3 | (0) |
| 2008–2009 | LoPa | 51 | (4) |
| 2010 | FC Espoo | 20 | (0) |
| 2011 | NuPS | 18 | (2) |
| 2012–2014 | FC Hämeenlinna | 69 | (2) |
| 2015 | Haka | 5 | (0) |
| 2015 | → PS-44 | 9 | (3) |
| 2016–2019 | HJS | 44 | (6) |
| 2018 | → JanPa | 1 | (0) |
| 2020 | JanPa | 3 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 260 | (19) |
Valmennusura
2014: FC Hämeenlinna (apuv.)
2015: Haka (apuv./A-jun.)
2016–2022: HJS
2023–: FC Inter (apuv.)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Lauri Hakanen (s. 23. toukokuuta 1985) on suomalainen jalkapallovalmentaja. Hän toimii turkulaisen FC Interin apuvalmentajana.
Hakanen on aiemmin valmentanut Kakkosessa pelaavaa HJS Akatemiaa, jonka valmentajana hän on toimi seuran toiminnan alusta 2015 lähtien. Itseään Hakanen luonnehtii analyyttiseksi ja vaativaksi valmentajaksi.
Pelaajauraa Hakasella on FC Hämeenlinnassa, Valkeakosken Hakassa, FC Espoossa, Nummelan Palloseurassa sekä Lohjan Pallossa. Hän toimi HJS:n toiminnan alkuvuosina joukkueen pelaajavalmentajana, mutta on sittemmin pitäytynyt valmentamisessa. Pelaajauransa tärkeimpänä saavutuksena Hakanen on pitänyt kahta A-junioreiden Suomen-mestaruutta.
Nohkuanjärvi

| Nohkuanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°28′06″N, 23°05′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuloveden alue‎ (35.13)
Laskuoja:  Nohkuanoja 
Järvinumero:  35.131.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  57,9 m 
Rantaviiva:  1,843 km 
Pinta-ala:  0,14682 km² 
 fiNohkuanjärvi 
Nohkuanjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa  Rautaveden aluetta.
Maantiede

Järven pinta-ala on 14,7 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 300 metriä. Järveen laskee neljä pelto-ojaa, joista yksi on Kakkurilammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 1,7 kilometriä pitkä Nohkuanoja.
Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltomaata. Sitä ympäröi Nohkuanjärvenmaan kylä ja eteläpuolelta sen ohittavat korkeajännitelinja ja rautatie.
Campbell-verkosto

Campbell-verkosto (engl. Campbell Collaboration) on vuonna 1999 perustettu, voittoa tavoittelematon järjestö, joka tuottaa koulutukseen, rikollisuuteen, sosiaalipolitiikkaan ja kansainväliseen kehitykseen liittyviä katsauksia, jotka sisältävät kaiken saatavilla olevan tutkimustiedon tarkasti rajatusta aiheesta. Sen kirjallisuuskatsauksissa ensisijaisena ja luotettavimpana tutkimusmenetelmänä pidetään satunnaistettua vertailukoetta. Verkosto lisää kirjastoonsa katsauksia neljä kertaa vuodessa ja julkaisee ne Campbell Library -lehdessä. Campbell-verkosto on Cochrane-verkoston sisarorganisaatio, ja sen pohjoismainen jaos on Tanskan sosiaalisen tutkimuksen laitoksen Nordic Campbell SFI. Järjestö on nimetty yhdysvaltalaisen psykologin ja yhteiskuntatieteilijän Donald T. Campbellin mukaan. Joistakin katsauksista on myös saatavilla käyttäjien kirjoittamia tiivistelmiä, jotka pyritään kirjoittamaan helposti ymmärrettävästi. Kirjallisuuskatsauksissa arvioidaan, esimerkiksi sosiaalityön työpanosten ja interventioiden vaikuttavuutta arvioimalla näyttöön perustuvia (evidence-based) empiirisiä tutkimuksia.
Esimerkkejä katsauksista

Campbell-verkoston ladatuin katsaus koskee koululuokanhallintamenetelmiä
. Katsaus kognitiivisen terapian vaikutuksia rikoksista tuomituille on ladatuin rikollisuuteen liittyvistä katsauksista. Molemmat edellä mainituista katsauksista löysivät näyttöä toimivista interventioista. Luetuin katsaus, joka käsittelee interventiota, jonka vaikutukset ovat näytön perusteella haitallisia, on katsaus Scared Straight -hankkeista, jossa käytösongelmaiset oppilaat tapaavat vankeja. Tarkoituksensa vastaisesti kokeilut Scared Straight -hankkeista osoittivat, että kokeiluryhmään arvottujen oppilaiden todennäköisyys syyllistyä rikoksiin myöhemmässä iässä kasvoi.
Vähä Säynätjärvi

| Vähä Säynätjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°42′43″N, 26°05′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Jääsjärveen 
Järvinumero:  14.831.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,1 m  
Pituus:  2,6 km  
Leveys:  530 m  
Rantaviiva:  6,103 km  
Pinta-ala:  86,025 ha  
Tilavuus:  0,00445977 km³ 
Keskisyvyys:  5,18 m  
Suurin syvyys:  17,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Säynätjärvi 
Vähä Säynätjärvi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Joutsan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,6 kilometriä pitkä, 530 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 86 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,46 miljoonaa kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 5,2 metriä. Sen suurin syvyys on 17,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,1 metriä mpy.
Säynätlampi (Joutsa)

| Säynätlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°52′27″N, 26°01′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.838.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,4 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,482 km  
Pinta-ala:  1,365 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSäynätlampi 
Säynätlampi on Keski-Suomessa Joutsassa Vartiamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se sijaitsee Haapasuon länsilaidalla. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat suomaata lukuun ottamatta itärantoja, jossa kasvaa metsää.
Leivonmäen kansallispuisto

Lammen rannat kuuluvat Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Kauempana lammesta kulkee viitoitettu kävelyreitti. Itse lampi sijaitsee alueella, jossa liikkuminen on rajoitettua kevään ja kesän lintujen pesimäkauden ajan.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Kostamonjoen valuma-alueeseen (14.838) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy.
Kauko Aalto

Kauko Emil Aalto (14. maaliskuuta 1934 Jämsä – 21. joulukuuta 2023 Mikkeli) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.
Ura ja elämä

Aallon vanhemmat olivat puuseppä Emil Aalto (1897–1964) ja Elli Metsänen (ent. Mehtänen). Hän pääsi ylioppilaaksi Jämsän yhteiskoulusta 1953 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän kasvatustieteellisestä korkeakoulusta 1957. Aalto toimi kansakoulunopettajana Pielisjärvellä vuosina 1957–1958, Padasjoella 1965–1966, Vehmersalmella 1958–1967 ja Juvalla vuodesta 1967. Opetustyötä hän jatkoi kirjoittamisen ohella vuoteen 1994 asti. 1980-luvulla hän toimi myös Juvan lukion musiikinopettajana noin neljän vuoden ajan. Aalto kehitti bänditoimintaa ja järjesti musiikki-iltamia. Aalto on säveltänyt lukuisia runojaan laulujen muotoon.
Aalto on kuvannut teoksissaan koulumaailmaa ja sen kautta yksilöä ja yhteiskuntaa. Aalto voitti J. H. Erkon palkinnon runosarjan vuonna 1960. Aalto ja vaimonsa toimivat tällöin opettajina Vehmersalmen Ritoniemessä.
Helsingin Sanomien Mies ja myllynkivi -teoksen kirja-arviossa Aallon kuvattiin kirjoittavan niin katkelmallisesti, että pidemmälle tuskin voi mennä etenemättä eräänlaiseen proosarunokokoelmaan. Autokausi oli aforistiikkaa ja pakinointia, joka parhaimmillaan toi kriitikko Harry Forsblomin mieleen Erno Paasilinnan mutta jossa hänen mukaansa liiallisen nerokkuuden väsyttävä vaara on lähellä.
Aalto kirjoitti lehtiin kaunokirjallisia novelleja 1960–70-luvuilla, satunnaisesti kirjallisuusarvosteluja ja Kansan Uutisiin kirjallisuuskritiikkejä. Savon Sanomiin hän kirjoitti kolumneja, pakinoita ja Parnassoon aforismeja. Aalto on ollut perustamassa kolmea kirjoittajayhdistystä: Kuopion Vestäjät ry:tä, Kirja-Varkautta ja Mikkelin kirjoittajia. 1980-luvulla hän piti myös Juvalla laulu- ja kirjallisuuspiirejä. Aalto asui myöhempinä vuosinaan Mikkelissä.
Teokset

Viimeinen oppitunti historiassa, näytelmä. Jyväskylä 1962
Mies ja myllynkivi, romaani. Tammi 1963
Autokausi, runoja. Tammi 1970
Lumikki, proosarunoelma. Itäkirja, Mikkeli 1972
Palkinnot

J. H. Erkon rahaston kirjoituskilpailu 1960
Kirjallisuutta

Tiina Aalto: Emil Aallon kapina. Punaisen tykkimiehen muistelmat 1918–1919. Helsinki 2005
Vähä-Paljo

| Vähä-Paljo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°44′46″N, 25°56′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Iso-Paljoon 
Järvinumero:  14.835.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,7 m  
Pituus:  940 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  2,331 km  
Pinta-ala:  13,241 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä-Paljo 
Vähä-Paljo  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Haran lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 940 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Iso-Paljon valuma-alueeseen (14.835) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,7 metriä mpy.
Ymmyriäislammi (Sysmä)

| Ymmyriäislammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°36′27″N, 25°47′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Kaitalampeen 
Järvinumero:  14.833.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,5 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,468 km  
Pinta-ala:  1,39 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYmmyriäislammi 
Ymmyriäislammi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Taipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy.
Hurttionjärvi

| Hurttionjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°28′07″N, 23°01′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuloveden alue‎ (35.13)
Laskuoja:  Hourunoja 
Järvinumero:  35.131.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,7 m 
Rantaviiva:  2,19 km 
Pinta-ala:  0,14525 km² 
 fiHurttionjärvi 
Hurttionjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa  Rautaveden aluetta.
Maantiede

Järven pinta-ala on 14,5 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 400 metriä. Järveen laskee kaksi suo-ojaa ja sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 6,5 kilometriä pitkä oja, joka on alajuoksulla nimeltään Hourunoja.
Järven rantaviiva on 2,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannoista ovat metsäistä suota. Rannoilla on muutamia loma-asuntoja, joille johtaa teitä Karkun Palvialasta.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Hurtiojärvi" ja järven muoto poikkeaa oleellisesti nykypäivän kartasta. Sama voidaan havaita vuoden 1847 pitäjänkartasta . Tämä voi johtua järvenlaskusta, jolloin puolet järvestä on kuivunut suoksi.