stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ueli Maurer

Ueli Maurer vuonna 2010.
Ueli Maurer (s. 1. joulukuuta 1950 Wetzikon, Zürichin kantoni) on sveitsiläinen poliitikko. Hän on toiminut Sveitsin kansallisneuvostossa vuosina 1991–2008, Sveitsin liittoneuvostossa vuodesta 2009 ja Sveitsin liittopresidenttinä kaksi kertaa, vuosina 2013 ja 2019. Maurer edustaa Sveitsin kansanpuoluetta, jonka puheenjohtaja hän oli vuosina 1996–2008. Maurer on ollut Hinwilin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1978–1986 ja Zürichin kantonin parlamentissa vuosina 1983–1991.
Hän on jatkanut puolueen johtajana Zürichin kantonissa. Sotilasarvoltaan Maurer on majuri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ueli Maurer Wikimedia Commonsissa
Sveitsin liittopresidentit
Furrer | Druey | Munzinger | Furrer | Naeff | Frey-Herosé | Furrer | Stämpfli | Fornerod | Furrer | Stämpfli | Frey-Herosé | Knüsel | Stämpfli | Fornerod | Dubs | Schenk | Knüsel | Fornerod | Dubs | Welti | Dubs | Schenk | Welti | Cérésole | Schenk | Scherer | Welti | Heer | Schenk | Hammer | Welti | Anderwert | Droz | Welti | Bavier | Ruchonnet | Welti | Schenk | Deucher | Droz | Hertenstein | Hammer | Ruchonnet | Welti | Hauser | Schenk | Frey | Zemp | Lachenal | Deucher | Ruffy Müller | Hauser | Brenner | Zemp | Deucher | Comtesse | Ruchet | Forrer | Müller | Brenner | Deucher | Comtesse | Ruchet | Forrer | Müller | Hoffmann | Motta | Decoppet | Schultess | Calonder | Ador | Motta | Schultess | Haab | Scheuer | Chuard | Musy | Häberlin | Motta | Schultess | Haab | Musy | Häberlin | Motta | Schultess | Pilet-Golaz | Minger | Meyer | Motta | Baumann | Etter | Pilet-Golaz | Wetter | Etter | E. Celio | Stampfli | von Steiger | Kobelt | Etter | E. Celio | Nobs | Petitpierre | von Steiger | Kobelt | Etter | Rubattel | Petitpierre | Feldmann | Streuli | Holenstein | Chaudet | Petitpierre | Wahlen | Chaudet | Spühler | von Moos | Tschudi | Schaffner | Bonvin | Spühler | von Moos | Tschudi | Gnägi | N. Celio | Bonvin | Brugger | Graber | Gnägi | Furgler | Ritschard | Hürlimann | Chevallaz | Furgler | Honegger | Aubert | Schlumpf | Furgler | Egli | Aubert | Stich | Delamuraz | Koller  | Cotti | Felber | Ogi | Stich | Villiger | Delamuraz | Koller | Cotti | Dreifuss | Ogi | Leuenberger | Villiger | Couchepin | Deiss | Schmid | Leuenberger | Calmy-Rey | Couchepin | Merz | Leuthard | Calmy-Rey | Widmer-Schlumpf | Maurer | Burkhalter | Sommaruga |  Schneider-Ammann | Leuthard | Berset | Maurer | Sommaruga
Jussi Ketola

Jussi Israel Ketola (16. huhtikuuta 1908 Lapua – 25. syyskuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos. Hän oli Jussi Ketola & Co ja sen edeltäjän Rakennustoimisto Jussi Ketolan toimitusjohtaja 1947–1986. Hän toimi myös elokuva-alalla Suomen Elokuvateatteriomistajien liiton johtokunnan puheenjohtajana 1952–1963 ja Suomen filmikamarin hallituksen jäsenenä 1952–1963 sekä laivanvarustamotoiminnassa 1970-luvulla neljällä aluksella.
Ketola valmistui rakennusmestariksi Turun teknillisestä oppilaitoksesta 1934.
Tädykkeet

| Tädykkeet |
| --- | --- |
 Unelmatädyke (Veronica gentianoides)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Ratamokasvit Plantaginaceae
Suku::  Tädykkeet Veronica  L.
Tyyppilaji
 rohtotädyke Veronica officinalis L. (1753) 
Katso myös
   Tädykkeet Wikispeciesissä   Tädykkeet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rantatädykkeen kukintoja.
Murattitädykkeen kukka.
Ojatädykkeen lehtiä.
Varputädyke kukka.
Tädykkeet (Veronica) on kasvisuku ratamokasvien (Plantaginaceae) heimossa. Aiemmin suku sijoitettiin naamakukkaiskasvien heimoon, jonka nykyinen nimi on syyläjuurikasvit. Tädykkeisiin kuuluu kaikkiaan noin 460 lajia, joita esiintyy lähes maailmanlaajuisesti. Pohjoismaissa kasvavat lajit ovat yleensä pieniä yksi- tai monivuotisia ruohoja. Monia tädykelajeja viljellään perennoina eli monivuotisina koristekasveina.
Tädykelajeja > Lajit Suomessa

Alkuperäiset ja vakiintuneet lajit:
himmeätädyke (Veronica opaca)
kaukasiantädyke (Veronica filiformis)
ketotädyke (Veronica arvensis)
kevättädyke (Veronica verna)
kiiltotädyke (Veronica polita)
konnantädyke (Veronica anagallis-aquatica)
luhtatädyke (Veronica scutellata)
murattitädyke (Veronica hederifolia )
peltomurattitädyke (V. hederifolia subsp. hederifolia)
tarhamurattitädyke (V. hederifolia subsp. lucorum)
muukalaistädyke (Veronica peregrina )
silomuukalaistädyke (V. peregrina subsp. peregrina)
nystymuukalaistädyke (V. peregrina subsp. xalapensis)
nurmitädyke (Veronica chamaedrys)
ojatädyke (Veronica beccabunga)
orvontädyke (Veronica serpyllifolia )
pohjanorvontädyke eli pohjantädyke (V. serpyllifolia subsp. humifusa)
etelänorvontädyke eli orvontädyke (V. serpyllifolia subsp. serpyllifolia)
peltotädyke (Veronica agrestis)
persiantädyke (Veronica persica)
rantatädyke (Veronica longifolia)
rohtotädyke (Veronica officinalis)
tunturitädyke (Veronica alpina )
pulmuntunturitädyke eli tunturitädyke (V. alpina subsp. alpina)
sopulintunturitädyke (V. alpina subsp. pumila)
tähkätädyke (Veronica spicata)
varputädyke (Veronica fruticans)
Satunnaisena tavatut lajit:
hoikkatädyke (Veronica dillenii)
liejutädyke (Veronica scardica)
loistotädyke (Veronica teucrium, syn. V. austriaca subsp. teucrium)
mutkatädyke (Veronica campylopoda)
mätästädyke (Veronica prostrata)
norotädyke (Veronica anagalloides)
pyökkitädyke (Veronica montana)
unelmatädyke (Veronica gentianoides)
vesitädyke (Veronica catenata)
Tädykelajeja > Lajeja muissa Pohjoismaissa

alvaritädyke (Veronica praecox)
tahmatädyke (Veronica triphyllos)
Tädykelajeja > Muita lajeja

altaintädyke (Veronica krylovii)
hopeatädyke (Veronica incana, syn. V. spicata subsp. incana)
japanintädyke (Veronica nipponica)
kääpiötädyke (Veronica repens)
sahalinintädyke (Veronica schmidtiana)
siperiantädyke (Veronica grandis)
syystädyke (Veronica subsessilis)
azorientädyke (Veronica dabneyi)
dahuriantädyke (Veronica daurica)
etiopiantädyke (Veronica abyssinica)
kampatädyke eli itävallantädyke (Veronica austriaca)
kilkkatädyke (Veronica cymbalaria)
nokkostädyke (Veronica urticifolia)
perhotädyke (Veronica jacquinii)
suikerotädyke (Veronica forrestii)
sulkatädyke (Veronica multifida)
Veronica thessalica
Aiemmin tädykkeiden sukuun on sijoitettu virginiantädykkö eli virginiantädyke (Veronicastrum virginicum, syn. Veronica virginica), joka kuuluu tädykköjen (Veronicastrum) sukuun. Pensastädykkeet, jotka yleensä luokitellaan tädykkeiden alasuvuksi, kuuluvat vaihtoehtoisesti sukuun Hebe.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Veronica
Funet: Tädykkeet (Veronica)
ITIS: Veronica (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Veronica (englanniksi)
Flora of China: Veronica (englanniksi)
Juho Tuomikoski

Juho Tuomikoski
Viljo Johannes ”Juho” Tuomikoski (14. joulukuuta 1888 Ilmajoki – 20. kesäkuuta 1973) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti Suomea vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä, sijoittuen maratonilla viidenneksi ennätysajallaan 2.40.18,8.
Tuomikoski asui Yhdysvalloissa. Suomessa hänet julistettiin kuolleeksi 28. heinäkuuta 1981.
Aiheesta muualla

Juho Tuomikoski Olympedia. (englanniksi)
Julia Sweeney

| Julia Sweeney |
| --- | --- |
 Julia Sweeney vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. lokakuuta 1959 (ikä 65)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä ja kirjailija
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Julia Sweeney (s. 10. lokakuuta 1959 Spokane, Washington) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja kirjailija. Hän tuli tunnetuksi The Groundlings -improvisaatiokomediaryhmästä ja pääsi myöhemmin muun muassa Saturday Night Liveen. Näyttelijällä on ollut rooleja myös elokuvissa, joiden joukossa ovat Pat – ikuinen arvoitus (1994) ja Ajanpysäyttäjät (2002). Pat – ikuinen arvoitus oli myös Sweeneyn käsikirjoittama. Näyttelijänä hän esitti siinä Pat Rileytä, jona hänet tunnetaan Saturday Night Livestäkin.
Sweeney syntyi Spokanessa, Washingtonissa, ja opiskeli Washingtonin yliopistossa. Hän on entinen katolilainen, nyttemmin ateisti. Hän on The Skeptics Societyn jäsen. Hänen veljensä kuoli syöpään vuonna 1995; pian tämän jälkeen hän itse sairastui kohdunkaulan syöpään, josta toipui täysin.
Huomattavana ateistina Sweeney sai vuonna 2006 Atheist Alliance Internationalin Richard Dawkins -palkinnon.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Julia Sweeney Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tähtimäinen alue

Tähtimäinen alue ei välttämättä ole kupera tavanomaisessa merkityksessään.
Rengasalue ei ole tähtimäinen alue .
Matematiikassa euklidisen avaruuden  \mathbb {R} ^{n} joukko S on tähtimäinen alue, jos on olemassa sellainen joukon S piste x0, että jokainen S:n piste voidaan yhdistää pisteeseen x0 janalla, joka on kokonaan S:ssä. Määritelmä voidaan yleistää mielivaltaiselle reaaliselle tai kompleksiselle vektoriavaruudelle.
Esimerkkejä

Mielivaltainen  \mathbb {R} ^{n}:n suora tai taso on tähtimäinen alue.
Suora tai taso ei ole tähtimäinen alue, jos siitä on poistettu yksittäinen piste.
Jos A on  \mathbb {R} ^{n}:n joukko, niin joukko  B=\{ta:a\in A,t\in [0,1]\}, joka saadaan yhdistämällä kaikki A:n pisteet origoon, on tähtimäinen alue.
Mikä tahansa epätyhjä kupera joukko on tähtimäinen alue. Joukko on kupera jos ja vain jos se on tähtimäinen alue jokaisen joukon pisteen suhteen.
Ristin muotoinen kuvio on tähtimäinen muttei kupera alue.
Tähden muotoinen monikulmio on tähtimäinen alue, jonka reuna on yhtenäisten janojen ketju.
Ominaisuudet

Tähtimäisen alueen sulkeuma on tähtimäinen alue, mutta tähtimäisen alueen sisus ei välttämättä ole tähtimäinen alue.
Jokainen tähtimäinen alue on kutistuva joukko suoraviivaisen homotopian kautta. Erityisesti jokainen tähtimäinen alue on yksinkertaisesti yhtenäinen joukko .
Jokainen tähtimäinen alue ja ainoastaan tähtimäinen alue voidaan ”kutistaa itseensä”. Toisin sanoen jokaiselle kutistumissuhteelle r <1 tähtimäinen alue voidaan kutistaa suhteella r siten, että kutistettu tähtimäinen alue sisältyy alkuperäiseen tähtimäiseen alueeseen.
Kahden tähtimäisen alueen yhdiste ja leikkaus eivät välttämättä ole tähtimäisiä alueita.
Epätyhjä ja avoin  \mathbb {R} ^{n}:n tähtimäinen alue S on diffeomorfinen  \mathbb {R} ^{n}:lle.
Aiheesta muualla

Humphreys, Alexis. "Star convex". MathWorld.
Julia Garner

| Julia Garner |
| --- | --- |
 Garner vuonna 2020
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 1994 (ikä 30) New York City, New York, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Mark Foster (vih. 2019)
Näyttelijä
Aktiivisena:  2010–
Merkittävät roolit:  Ruth Langmore (Ozark)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Julia Garner (s. 1. helmikuuta 1994 New York City, New York, Yhdysvallat)) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan pääroolistaan Ruth Langmorena Netflixin rikosdraamasarjassa Ozark (2017–2022), josta hän sai kriitikoiden ylistystä ja voitti kaksi Primetime Emmy -palkintoa parhaasta naissivuosasta draamasarjassa. Garner on myös ollut vuonna 2020 Golden Globe-ehdokkaana parhaasta naissivuosasta televisiossa.
Garnerilla oli myös rooleja FX -draamasarjassa The Americans (2015–2018), Netflixin minisarjassa Maniac (2018), tosirikossarjassa Dirty John (2018–2019). Ozarkin jälkeen hän on näytellyt nimiroolia Netflixin minisarjassa Inventing Anna. Hänellä on ollut pääosat elokuvissa Electrick Children (2012), We Are What We Are (2013), Grandma (2015) ja The Assistant (2019) sekä sivuosat elokuvissa Martha Marcy May Marlene (2011), Elämäni seinäruusuna (2012) ja Sin City: A Dame to Kill For (2014).
Garner syntyi Riverdalen naapurustossa New Yorkin Bronxissa. Hänen äitinsä Tami Gingold teki menestyksekkään uran näyttelijänä ja koomikkona kotimaassaan Israelissa ennen uraa terapeuttina. Julian isä Thomas Garner on taidemaalari ja taideopettaja, kotoisin Ohiosta. Hänen vanhempi sisarensa Anna on myös taiteilija. Garner on äitinsä tavoin juutalainen. Hän ymmärtää hepreaa, muttei puhu sitä sujuvasti.
Garner kävi Eagle Hill High Schoolia Greenwichissä, Connecticutissa. Hän aloitti näyttelytunnit 15-vuotiaana voittaakseen ujoutensa. Garner valmistui Indianan yliopistosta vuonna 2015 pääaineenaan psykologia.
Paul Weitz, Lily Tomlin, Julia Garner ja Mo Aboul-Zelof vuoden 2015 Sundance-elokuvafestivaaleilla
Garner meni naimisiin laulaja Foster the People -yhtyeen solistin Mark Fosterin kanssa joulukuussa 2019 New Yorkin kaupungintalolla pidetyssä seremoniassa.
Jovian Hediger

| Jovian Hediger |
| --- | --- |
 Hediger maailmancupin osakilpailussa Quebecissä 2012
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. joulukuuta 1990 (ikä 33)
Uran tiedot
Seura:  Bex
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2009–
Paras sijoitus:  4.
 Tietolaatikko päivitetty 13. helmikuuta 2022 
Aiheesta muualla
www.jovianhediger.ch
Jovian Hediger (s. 17. joulukuuta 1990) on sveitsiläinen entinen maastohiihtäjä. Sprintterinä tunnetuksi tullut Hediger lopetti kilpauransa kauden 2021–2022 jälkeen.
Maailmancupissa Hediger kilpaili ensimmäisen kerran Davosissa joulukuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Roglan vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2011 oltuaan 22:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Lahden vapaan hiihtotavan sprintissä maaliskuussa 2013. Parhaimmillaan hän sijoittui maailmancupissa neljänneksi Toblachin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2015 ja vapaan hiihtotavan parisprintissä hän oli Roman Furgerin kanssa toinen Ulricehamnissa helmikuussa 2021.
Hediger sijoittui MM-kilpailujen perinteisen hiihtotavan sprintissä 25:nneksi Val di Fiemmessä 2013, 21:nneksi Falunissa 2015 ja 12:nneksi Oberstdorfissa 2021. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän oli vapaan hiihtotavan sprintissä yhdestoista ja Seefeldissä 2019 39:s. Sotŝin olympialaisissa 2014 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 47:nneksi ja Pyeongchangissa 2018 perinteisen sprintissä 18:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli vapaan hiihtotavan sprintissä 22:s.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jovian Hedigerin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Täällä taas (albumi)

| Täällä taas Terapia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elokuu 1994
 Julkaistu: 24. syyskuuta 1994
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 41.20
Terapian muut julkaisut
| Tule & kazo 1993 | Täällä taas 1994 | Uusi levy 1995 |
Täällä taas on tamperelaisen gospel-rock -yhtye Terapian toinen albumi. Albumi julkaistiin 24. syyskuuta 1994.
Kappaleet

Täällä taas – 5.15
Helvetti takana – 6.03
Rakkautta – 3.27
Yö ja päivä – 4.29
Kaipuu – 4.06
Hiljaisuus – 3.40
Kaamos – 3.50
Pieni elämä – 5.27
Meistäpä kai – 4.59
Aiheesta muualla

Levystä Terapian kotisivuilla. (Arkistoitu – Internet Archive)
Pätkä kappaleesta Rakkautta.
Terapia
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tule & Kazo • Täällä taas • Uusi levy • Kovia ääniä ja vaikeita sanoja • Joona • K23 • Hoosianna
Kokoelmat ja EP:t:  Studio 7 • Hullut nuoruuden päivät
Singlet:  Single
Tribuuttialbumit:  Terapian tarpeessa
Katso myös:  Kristillinen metallimusiikki • Luettelo Terapian kappaleista • Tera
Tomohisa Yamashita

| Tomohisa Yamashita> 山下 智久 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1985 (ikä 39)
Ammatti:  Laulaja, näyttelijä, idoli, TV- ja radiojuontaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Yamapi, Tomo-kun, TomoPi, YamaP, 山P, Yamapī, Yama-Pī, Yama-P, Yama-Pi, TomoPī, Tomo-Pī ja Tomo-Pi 
Aktiivisena:  1996–
Tyylilajit:  J-pop
Yhtyeet:  NEWS
Levy-yhtiöt:  WMG Japan (2012–)  Johnny's Entertainment (2004–2011)
Aiheesta muualla
www.johnnys-net.jp/page?id=artistTop&artist=18&lang=en_us ja tomohisayamashita.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tomohisa Yamashita (jap. 山下 智久, Yamashita Tomohisa, s. 9. huhtikuuta 1985 Chiba, Japani) on japanilainen näyttelijä, laulaja sekä TV-juontaja. Hän on  J-pop -yhtyeen NEWSin entinen jäsen. Hän aloitti soolouransa vuonna 2006 ja hänen ensimmäinen sinkkunsa ilmestyi vuonna 2011, jolloin hän jätti NEWSin. Yamashita on valmistunut Meijin yliopiston kauppatieteellisestä tiedekunnasta. Yamashita on näytellyt muun muassa sarjoissa Summer Nude, Monsters, Kurosagi, Buzzer Beat ja Nobuta wo Produce.
Televisio

5-ji kara 9-ji made: watashi ni koi shita obōsan (Fuji TV, 2015)
Summer Nude (Fuji TV, 2013)
MONSTERS (TBS, 2012)
Honto ni Atta Kowai Hanashi 2012 Akai Tsume (Fuji TV, 2012)
Saikou no Jinsei no Owarikata~Ending Planner~ (TBS, 2012)
Code Blue 2 as Aizawa Kousaku (Fuji TV, 2010)
Buzzer Beat as Kamiya Naoki (Fuji TV, 2009)
Code Blue SP as Aizawa Kousaku (Fuji TV, 2009)
Code Blue as Aizawa Kousaku (Fuji TV, 2008)
Proposal Daisakusen SP as Iwase Ken (Fuji TV, 2008)
Proposal Daisakusen as Iwase Ken (Fuji TV, 2007)
Byakkotai as Sakai Shintaro & Sakai Mineji (TV Asahi, 2007)
Kurosagi as Kurosaki (TBS, 2006)
Nobuta wo Produce as Kusano Akira (NTV, 2005)
Dragon Zakura as Yajima Yusuke (TBS, 2005)
Sore wa, Totsuzen, Arashi no you ni... as Fukazawa Takuma (TBS, 2004)
Budo no Ki (Grapevine) as Shindo Yosuke (2003)
Stand Up!! as Iwasaki Kengo (TBS, 2003)
Lunch no Joou as Nabeshima Koshiro (Fuji TV, 2002)
Long Love Letter as Otomo Tadashi (Fuji TV, 2002)
Shounen wa Tori ni Natta as Nagashima Ken (TBS, 2001)
Kabachitare as Tamura Yuta (Fuji TV, 2001)
All Star Chushingura Matsuri as Asano Takumi (2000)
Shijo Saiaku no Date as Okamura Yuki (2000, ep1)
Ikebukuro West Gate Park as Mizuno Shun (TBS, 2000)
Kiken na Kankei as Miyabe Satoshi (Fuji TV, 1999, ep10-11)
Kowai Nichiyobi (NTV, 1999, ep13)
P.P.O.I. as Amano Taira (NTV, 1999)
Nekketsu Renaido (NTV, 1999, ep7)
Shounentachi as Kakuda Shinya (NHK, 1998)
Televisio > TV-sarjojen tunnarit

Daite Senorita, Kurosagi alkutunnari (2006)
Seishun Amigo, Nobuta wo Produce alkutunnari, Kamenashi Kazuyan kanssa (2005)
Colorful (カラフル), Dragon Zakura, lisäys (2005)
Televisio > Elokuvat

Kinkyori Renai (2014)
Ashita no Joe (2011)
Kurosagi (2008)
Shinrei Surfer no Shi (1996)
Televisio > Palkinnot

15th Nikkan Sports Drama Grand Prix (Tammi-Maalis 2012): Paras näyttelijä Saikou no Jinsei no Owarikata~Ending Planner~
13th Nikkan Sports Drama Grand Prix (Kesä 2009) Paras näyttelijä Buzzer Beat
11th Nikkan Sports Drama Grand Prix (Kevät 2007): Paras näyttelijä  Proposal Daisakusen
9th Nikkan Sports Drama Grand Prix (2005-06): Paras näyttelijä Nobuta wo Produce
4th Nikkan Sports Drama Grand Prix (2000-01): Paras "uusitulokas"  Ikebukuro West Gate Park
Liittynyt Jpop yhtyeisiin: B.I.G., 4TOPS, NEWS, Shuji to Akira, Kitty GYM
Julius Schreck

| Julius Schreck> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1898  München, Saksa
Kuollut: 16. toukokuuta 1936 (37 vuotta)
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksa
Sotilasarvo:  SS-Oberführer
Joukko-osasto:   Schutzstaffel
Julius Schreck, toinen vasemmalta, Adolf Hitlerin seurassa.
Julius Schreck (13. heinäkuuta 1898 München – 16. toukokuuta 1936) oli varhainen Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen jäsen, SS:n ensimmäinen komentaja, Adolf Hitlerin ystävä ja autonkuljettaja. Hänen korkein SS-arvonsa oli Oberführer.
Ensimmäisessä maailmansodassa ja Freikorps-joukoissa palvellut Schreck liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen vuonna 1920. Hän oli aktiivijäsen ja teki tiiviisti yhteistyötä Hitlerin kanssa. Epäonnistuneen oluttupavallankaappauksen jälkeen Schreck joutui muiden pidätettyjen natsijohtajien lailla vankilaan.
Hitler perusti puolueen uudelleen vuonna 1925. Schreck ja Emil Maurice loivat tuolloin Stosstrupp Adolf Hitler -nimisen henkivartiokaartin johtajansa turvaksi. Myöhemmin samana vuonna kaarti nimettiin uudelleen ”Suojajoukoksi” (Schutzstaffel, lyhyemmin SS) ja Schreckistä tuli tällöin SS-mies numero 5. Hitler pyynnöstä Schreckistä tuli SS:n ensimmäinen Reichsführer, vaikka hän ei koskaan käyttänyt itsestään tätä titteliä. Seuraavana vuonna SS:n johtajaksi astui Joseph Berchtold. Schreck pysyi SS:n listoilla aluksi SS-Führerin ja vuodesta 1930 SS-Standartenführerin arvoisena, vaikka käytännössä hän oli vain Hitlerin autonkuljettaja.
Vuoden 1936 keväällä Schreck sairastui aivokalvontulehdukseen. Hän kuoli lyhyen sairastamisen jälkeen 16. toukokuuta. Hänet ylennettiin postuumisti SS-Brigadeführeriksi ja 1. SS-Standarten ”Münchenin” kunniakomentajaksi.
Aiheesta muualla

Diktaattorien kaksoisolennoilla on hengenvaara ammattina, Kuva, 02.08.1939, nro 16, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Julius Schrader

Wilhelm Camphausen, Taiteilija Julius Schrader, litografia, 1844.
Leopold von Ranken muotokuva.
Julius (Friedrich Anton) Schrader (16. kesäkuuta 1815 Berliini – 16. helmikuuta 1900 Lichterfelde) oli saksalainen taidemaalari. Hän opiskeli 1830–1832 Berliinin taideakatemiassa ja Düsseldorfin taideakatemiassa 1837–1844.
Teokset

Die Übergabe von Calais (1847)
Wallenstein und Seni (1850)
Die Tochter Jephthas
Der Tod Leonardo da Vincis (1851)
Karl I., von seiner Familie Abschied nehmend (1855), Nationalgelerie Berlin
Esther vor Ahasver (1856)
Die Morgenwacht (1858)
Die schlafwandelnde Lady Macbeth (1860)
Abschied Oldenbarneveldts
Huldigung der Städte Berlin und Cölln (1874)
Die Anbetung der Weisen (1885)
Muotokuva Alexander von Humboldtista (1859), öljy kankaalle, 158,8 x 138,1 cm, Metropolitan Museum of Art New York
Muotokuva Peter Reichenspergerista (1865),  öljy kankaalle, 162,5 x 77 cm, yksityisomistuksessa
Muotokuva Leopold von Rankeista (1868), Nationalgalerie Berlin
Seinämaalaus Einweihung der Hagia Sofia durch Justinian, Südkuppelsaal des Neuen Museums
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jussi Liimatainen

Jussi Liimatainen
Jussi Liimatainen on suomalainen markkinointitoimiston johtaja ja yrittäjä. Liimatainen on valmistunut valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta. Hän meni 1990-luvun alussa Nokia Oyj:n palvelukseen ja on sittemmin toiminut muun muassa konsulttina, projektipäällikkönä Helsingin yliopistossa ja vuodesta 1996 mainostoimistossa, toimitusjohtajana vuodesta 2003. Hän osti vuonna 2006 johtajamansa yrityksen liiketoiminnot amerikkalaiselta pörssiyhtiöltä Interpublic Group of Companiesilta ja perusti Ezpa Oy:n. Minkä Lopulta osti OSG.
Liimatainen on toiminut vuodesta 2010 Markkinointiviestinnän Toimistojen Liitto MTL:n hallituksen puheenjohtajana. Sitä ennen hän oli liiton toimialayhdistyksen MTL Mainostoimistot puheenjohtaja.
Jussi Leskinen

| Jussi Leskinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. toukokuuta 1901 Sääminki
Kuollut: 28. helmikuuta 2010 (108 vuotta) Rantasalmi
Ammatti:  maanviljelijä
Albin Juhana ”Jussi” Leskinen (1. toukokuuta 1901 Sääminki – 28. helmikuuta 2010 Rantasalmi) oli kuollessaan 108-vuotias ja Suomen sen hetken vanhin ihminen. Leskinen asui Rantasalmella ja teki elämäntyönsä maanviljelijänä.
Leskisen kuoleman jälkeen keväällä 2010 Suomen vanhin ihminen oli Helsingin Sanomien mukaan 107-vuotias Helsingissä asunut nainen, jonka henkilöllisyyttä ei aluksi julkaistu. Marraskuussa 2012 ilmestyneessä Helsingin Sanomien artikkelissa Suomen vanhimman asukkaan kerrottiin olevan vuonna 1903 syntynyt turkulainen Selma Tuominen.
Tulilampi (Suonenjoki, Viippero)

| Tulilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°30′51″N, 27°03′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  Viipperonjoki Sorvalampeen 
Järvinumero:  14.798.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,9 m  
Pituus:  570 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,291 km  
Pinta-ala:  4,535 ha  
Suurin syvyys:  10 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiTulilampi 
Tulilampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Viipperon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 570 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.