Marinin hallitus
Hallituksen politiikka > Työllisyys

Hallitus asetti ohjelmassaan työllisyyspolitiikkansa päätavoitteeksi saavuttaa 75 prosentin työllisyysasteen tai kasvattaa työllisten määrää 60 000:lla henkilöllä vuoteen 2023 mennessä. Koronakriisi pysäytti työllisyyden myönteisen kehityksen, ja vastauksena huonontuneeseen tilanteeseen hallitus asetti uudeksi tavoitteekseen lisätä työllisyyttä 80 000:lla henkilöllä 2020-luvun aikana.
Helmikuuhun 2021 mennessä Marinin hallitus oli päättänyt toimista, joiden uskottiin tuovan 31 000 – 36 000 uutta työllistä. Merkittävin näistä päätöksistä oli eläkeputken poistaminen, jonka uskottiin tuovan 16 000 lisätyöllistä. Toinen merkittävä työllisyyspäätös oli pohjoismaisen työnhaun malli eli aktiivimalli kakkonen, joka toisi lähes 10 000 uutta työllistä.
| toimenpide | lisäystä | heikennystä |
| --- | --- | --- |
| Aktiivimalli purettiin hallitusohjelman kirjauksen mukaisesti, yhtenä ensimmäisistä Marinin hallituksen toimista. Purku astui voimaan 1. tammikuuta 2020. Aktiivimallin työllisyysvaikutukseksi oli arvioitu 5 000–12 000 työpaikkaa, mutta käytännössä sen vaikutuksia työllisyyteen on pidetty vähäisinä. Esimerkiksi vasemmistoliiton eduskuntaryhmän puheenjohtaja Paavo Arhinmäki on sanonut, että ”aktiivimallin työllisyysvaikutukset ovat olleet nolla”. Talouspolitiikan arviointineuvoston mukaan substituutiovaikutukset mukaan luettuna aktiivimallin poistaminen heikensi työllisyyttä 2 050–4 920 henkilöllä. |  | 2 050–4 920 |
| Aktiivimalli kakkosen täytäntöönpano: Aktiivimallin sijaan Marinin hallitus alkoi valmistella mallia, joka muistutti ”aktiivimalli kakkosena” tunnettua Sipilän hallituksen hanketta. Valtiovarainministeriö arvioi, että tämä lisäisi työllisyyttä 9 500–10 000 henkilöllä vuosikymmenen loppuun mennessä. ”Vasemmisto vastusti Sipilän ’aktiivimalli kakkosta’, nyt se toteuttaa hallituksessa lähes vastaavan”, Helsingin Sanomat otsikoi. Työttömän valvontaa ja velvoitteita tiukennetaan, ja jos työtön ei osallistu tapaamisiin tai ei hae tarpeeksi työpaikkoja, hän voi siksi herkemmin menettää työttömyysturvan. Vasemmistoliitto otti pois verkkosivuilta vetoomuksensa Sipilän hallituksen ”aktiivimalli kakkosen” kaatamisesta mutta palautti sen HS:n kysyttyä asiasta. Vasemmistoliiton mukaan eroa on siinä, että työttömiin oltaisiin aktiivisemmin yhteydessä, työvoimapalveluihin käytettäisiin enemmän rahaa. | 9 500–10 000 |  |
| Työperäisen maahanmuuton lisääminen lisää työllisyyttä 15 000 henkilöllä | 15 000 |  |
| Elinikäisen oppimisen uudistus lisää työllisyyttä 10 000 henkilöllä | 10 000 |  |
| Oppivelvollisuuden laajentaminen lisää työllisyyttä 10 000 henkilöllä | 10 000 |  |
| Työttömyysturvan lisäpäiväoikeuden alaikärajan myöhentäminen lisää työllisyyttä 6 500–7 000 henkilöllä  | 6 500–7 000 |  |
| Varhaiskasvatusmaksujen alentaminen lisää työllisyyttä 2 500–3 600 henkilöllä | 2 500–3 600 |  |
| Veromuutokset ja muutokset sosiaaliturvassa heikentävät työllisyyttä 2 900–8 600 henkilöllä |  | 2 900–8 600 |
Talouspolitiikan arviointineuvoston mukaan talouden tukeminen koronakriisin aikana oli edistänyt työllisyyttä, mutta 60 000:n tai 80 000:n uuden työllisen saavuttamiseksi olisi mahdollisesti harkittava vielä uusia työllisyystoimia.
Tilastokeskus uudisti tutkimusmenetelmäänsä vuonna 2021 sillä seurauksella, että työllisyysasteen tavoitteeksi asetettu 75 prosenttia täyttyi itse asiassa jo 74,1 prosentin kohdalla. 15–64-vuotiaiden kuukausittainen työllisyysaste ylitti 75:n kesäkuussa 2021 ja seuraavan vuoden kesäkuussa se nousi 76,9 prosenttiin saakka. Tämä oli korkein lukema korjatun tilaston historiassa eli vuodesta 2009 lähtien. Työllisten määrä nousi hallituksen aloituskuukaudesta kesäkuuhun 2022 mennessä 157 000:lla. Työllisyysasteen trendiluku, josta on poistettu kausi- ja satunnaisvaihtelu, nousi vuoden 2022 lokakuussa lukemaan 74,4 %.
Osa väitetyistä hallituksen luomista työpaikoista oli jo ennen hallituskautta päätettyjä. HS-analyysin mukaan isompi ongelma on se, että hallituksen keinot pienentävät vajetta parhaassakin tapauksessa alle miljardin ja maksavat satoja miljoonia, kun julkisen talouden rakenteellinen vaje on 10 miljardia.
Vuonna 2021 koronapandemian päättyessä talous lähti kasvuun koko maailmassa ja työllisyys parani Suomessakin kohti 75 prosenttia. Helsingin Sanomien mukaan se ei johdu hallituksen työllisyystoimista, koska esimerkiksi työttömyysputken poisto astuisi voimaan vasta myöhemmin. Jotta työllisyys saataisiin pysyvästi korkeammaksi, tulisi tehdä rakenneuudistuksia.