stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heathrow’n lentoasema
Laajennuskiista

Britannian tavoite on vähentää ilmastokaasuja 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Pääministeri Gordon Brown ennustaa Britannian lentomatkailun kaksinkertaistuvan 25 vuodessa. Kriitikoiden mukaan britit lentävät enemmän kuin mikään muu kansakunta. Eniten lennetään Pariisiin, jonne on junayhteys. Kriitikot esittävät, että lentämistä tuetaan erityisesti. Britanniassa lentäminen saattaa olla junalla matkustamista halvempaa. Britannian hallitus kannattaa Heathrown laajennusta kolmannella kiitotiellä, jotta lentojen määrä voisi kasvaa kentältä 480 000:sta 720 000:een. Lontoon konservatiivinen pormestari Boris Johnson vastusti hanketta. Kentän lähellä on paljon asustusta, joka valittaa nykyisistäkin ilmansaasteista ja melusta. Lentämisen ilmastovaikutusten rajoittamiseksi Greenpeace pyrkii hidastamaan ja estämään kentän laajennusta ostamalla maata alueelta ja myymällä sen ympäri maailmaa. Tällöin myös maan lunastaminen vaikeutuu ja hidastuu. Hallitus hyväksyi hankkeen 15.1.2009. Greenpeacen mukaan suunnitellaan Britannian suurinta hiilidioksidilähdettä. Pormestari Johnson ilmoitti, ettei hanke tule toteutumaan. BBC valitsi aiheen yhdeksi viikon kuvaksi 10.–16.1.2009 Kuva.
Numerotietoa

Terminaalien määrä: 5 sekä 1 rahtiterminaali
Matkustajien määrä: 65 881 660
Lentoyhtiöiden määrä: >90
Lentokohteiden määrä: n. 170
Kiitotiet: 2
Yhteydet kentälle

Heathrow'sta pääsee Lontoon keskustaan Heathrow Express -junalla, joka kulkee Paddingtonin rautatieaseman ja terminaalin 5 välillä 15 minuutin välein, varttitunnissa. Hitaampi Heathrow Connect pysähtyy lentokentän ja Paddingtonin välillä viidellä asemalla. Sen vuoroväli on puoli tuntia ja matka kestää 25 minuuttia. Molemmat yhteydet ovat käytettävissä ilmaiseksi terminaalien välisessä liikenteessä.
Metron Piccadilly-linjalla on Heathrow'ssa kolme asemaa terminaaleille 1–3, 4 ja 5. Joka toinen linjalla kulkeva vuoro kiertää silmukan keskustasta terminaali 4:n ja terminaalien 1, 2 ja 3 kautta takaisin keskustaan ja loput kulkevat 27. maaliskuuta 2008 avattuun terminaalin 5 asemalle. Molempiin on kuusi vuoroa tunnissa. Matka-aika keskustaan on noin 40–50 minuuttia. Vuonna 2022 avattava Elizabeth Line seuraa samaa reittiä.
Lentoasemalta on myös linja-autoyhteyksiä Lontoon keskustaan, lentoaseman lähialueille sekä muualle maahan.
Heathrow'n lentoaseman läheisyydessä kulkevat moottoritiet M4 ja M25, joilta on yhteydet lähialueen teitä pitkin eri terminaaleihin. Terminaalien läheisyydessä sekä lentoasema-alueen ulkopuolella on useita paikoitusalueita, joista jälkimmäisiltä on bussikuljetus terminaaleille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heathrow’n lentoasema Wikimedia Commonsissa
Heathrow'n lentoaseman kotisivut
Yhdistyneen kuningaskunnan lentoasemat
| --- | --- |
Lontoo::  City • Gatwick • Heathrow • Luton • Stansted •  Ashford • Southend
Englanti::  Birmingham • Blackpool • Bournemouth • Bristol • Coventry • Doncaster-Sheffield • Durham Tees Valley • East Midlands • Exeter • Humberside • Leeds-Bradford • Liverpool • Manchester • Newcastle • Newquay • Norwich • Southampton • Brighton • Land’s End • Plymouth City • St. Mary’s
Skotlanti:  Aberdeen • Edinburgh • Glasgow International • Glasgow Prestwick • Inverness • Sumburgh • Barra • Benbecula • Campbeltown • Dundee • Fair Isle • Islay • Kirkwall • Lerwick • North Ronaldsay • Papa Westray • Stornoway • Tiree • Westray • Wick 
Wales::  Cardiff
Pohjois-Irlanti::  Belfast City • Belfast International • Derry
Kruununsiirtomaat::  Alderney • Guernsey • Mansaari • Jersey
Merentakaiset alueet::  Anguilla • Ascension • Bermuda • Ambergris Cays • Anegada • Beef Island • Virgin Gorda • Little Cayman • Cayman Brac • Grand Cayman • Mount Pleasant • Port Stanley • Gibraltar • Montserrat • Saint Helena • Grand Turk • Middle Caicos • North Caicos • Pine Cay • Providenciales • Salt Cay • South Caicos
Vanha terminaali 2 vuonna 2007
Vanha terminaali 2 vuonna 2006
Terminaali 3 ilmakuva
Ilmakuva Terminaali 4:stä
Ilmakuva Terminaalista 5
Virgin Atlantic Airwaysin entinen Boeing 747-400 rullaamassa Heathrow’lla.
Air Canadan Airbus A330-300 laskeutumassa Heathrow’lle.
Iberian Airbus A320 rullaamassa Heathrow’lla. Taustalla Qantasin Airbus A380
Aer Lingusin Airbus A320 laskeutumassa Heathrow’lle.
Kenya Airwaysin Boeing 777-200ER laskeutumassa Heathrow’lle.
Malaysia Airlinesin entinen Boeing 747-400 rullaamassa Heathrow’lla.
Bulgaria Airin Airbus A320 rullaamassa Heathrow’lla.
British Airwaysin entinen Boeing 747-400 nousemassa Heathrow’lta.
United Airlinesin Boeing 767-300ER vanhassa värityksessä rullaamassa Heathrow’lla.
Entinen Bmin Airbus A330-200 rullaamassa Heathrow’lla.
Emiratesin Boeing 777-300 rullaamassa Heathrow’lla.
British Airwaysin Boeing 777-300ER rullaamassa Heathrow’lla.
Singapore Airlinesin Airbus A380 rullaamassa Heathrow’lla.
Turkish Airlinesin Airbus A321 rullaamassa Heathrow’lla.
Heathrow Express
Helsingin Juniorijouset

Helsingin Juniorijouset (The Helsinki Strings) on Csaba ja Géza Szilvayn vuonna 1972 perustama jousiorkesteri. Orkesterin viitisenkymmentä soittajaa ovat 10–20 -vuotiaita ja he opiskelevat musiikkia Itä-Helsingin musiikkiopistossa ja Sibelius-Akatemiassa.
Orkesteri teki ensimmäisen pitkä­soittonsa Scandia-levy­merkille vuonna 1978. Sen jälkeen on yhtyeeltä ilmestynyt useita pitkä­soittoija, niin että niiden yhteis­määrä on nykyisin 40 kappaletta.
Juniorijousten yli 70 televisio-ohjelmasta ”Viuluviikarit Musiikkimaassa” -sarja on vaikuttanut Suomen musiikkikasvatukseen. Helsingin Juniorijousten jäsenistä on kasvanut satoja ammattimuusikoita – kansainvälisen tason solisteja, kamari- ja orkesterimuusikoita, konserttimestareita, kapellimestareita, jousisoiton opettajia ja muita musiikkialan ammattilaisia. Orkesteri on tehnyt noin 50 ulkomaan kiertuetta konsertteineen, muun muassa vuonna 2013 se soitti Wienin filharmonikkojen kultaisessa salissa.[lähde? ]
Juniorijousten perustajat (1972) ja pitkäaikaiset johtajat Csaba ja Géza Szilvay siirtyivät eläkkeelle vuonna 2010. Lukuvuoden 2010–2011 Juniorijousia johti Pirkko Simojoki ja vuosina 2011-2022 Jukka Rantamäki. Syksystä 2022 lähtien orkesteria on johtanut Kasmir Uusitupa.
Diskografia

Keiteleeltä Tonavalle (1978,  Scandia)
Aiheesta muualla

Helsingin Juniorijousten www-sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Space Launch System

Taiteilijan näkemys SLS:n laukaisusta.
Space Launch System (SLS, "avaruuslaukaisujärjestelmä") on Nasan kertakäyttöinen raskas kantorakettiperhe. Vuonna 2020 se oli Nasan nykyisistä laukaisujärjestelmistä ainoa, joka pystyy viemään miehitetyn lennon tai muun raskaan kuorman yhdellä kertaa maata kiertävää rataa kauemmaksi, esimerkiksi Kuuhun yhdellä lennolla. Raketti on tarkoitettu Artemis-ohjelman sekä myöhempien tehtävien tarpeisiin.
Järjestelmän pääosat ovat ensimmäisen vaiheen ydinvaihe, siihen kiinnittyvät kaksi boosteria ja toinen vaihe. Näistä kukin on eri valmistajan tekemä, myöhässä ja suuresti yli budjetin. Raketeissa aiotaan käyttää ensin avaruussukkuloiden moottoreita ja sitten niiden loputtua uusia, jotka nekin ovat ainakin myöhässä. Esimerkiksi Nasan toimintaa arvioivan Office of Inspector Generalin 10. maaliskuuta 2020 päivätyssä raportissa todetaan kustannusten ylittyneen siten, että Nasan on tiedotettava maan Kongressia ja tehtävä koko hankkeen uudelleenarviointi. Hankkeessa on ollut useita myöhästymisiä ja kustannukset ovat kasvaneet. Lisäksi jo kertakäyttöisyys sinänsä ja vanhan tekniikan uudelleenlämmittely ovat kritiikin kohteena.
Suuri osa tuesta on ollut poliittista kun taas tieteelliset tahot ovat SpaceX:n Falcon Heavyn kannalla, joka on huomattavasti kustannustehokkaampi ratkaisu uudelleenkäytettävyyden johdosta.
Historia

SLS:n kehittäminen nykymuodossaan alkoi 2011. Se osittaista jatkumoa vuonna 2010 perutulle Constellation-ohjelman Ares V-raketille. Vuonna 2020 tavoitteena on tehdä ensimmäinen lento vuonna 2021. Laukaisulla lähetettäisiin miehittämätön Orion (MPCV) lennolle Kuun ympäri. Ensimmäisen version on tarkoitus pystyä nostamaan maata kiertävälle radalle 70 tonnin kuorma. Jatkokehiteltyjä versioita voitaisiin sitten käyttää kuulentoihin, matkoihin Maata lähelle tuleville asteroideille ja Mars-lentoon.
SLS:ssä käytettäväksi tarkoitettuja kiinteän ajoaineen apurakettien testikappaletta käytettiin 11. maaliskuuta 2015  onnistuneesti koko lennolla aiotun ajan.
Ydinvaiheessa käytettäväksi aiottuja RS-25-rakettimoottoreja testattiin onnistuneesti 9 minuutin täysimittaisen polton ajan 27. elokuuta 2015.
65-metrinen kantoraketti esiteltiin julkisesti 9. joulukuuta 2019.
Ensimmäistä miehittämätöntä lentoa lykättiin maaliskuulta 2021 seuraavalle vuodelle. Aiemmin ensimmäistä lentoa on suunniteltu vuodelle 2017.
Miehittämätön Artemis I -tehtävä Orion-aluksen kanssa laukaistiin 16. marraskuuta 2022. Artemis I -tehtävän tarkoitus on osoittaa SLS-raketin ja Orion-aluksen valmius Kuuhun suuntaaviin tehtäviin, jotka lopulta johtavat miehitettyihin lentoihin Marsiin. SLS-raketin kyydissä on myös kymmenen cubesat-satelliittia, jotka otetaan käyttöön matkalla Kuuhun.
Space Launch Systemin kehitykseen on käytetty 15 miljardia dollaria vuodesta 2011 lähtien. Maaliskuuhun 2024 mennessä kehitykseen on käytetty 29 miljardia dollaria ja sen ennakoidaan kasvavan 36 miljardiin dollariin vuoteen 2026 mennessä.
Nasan raportti elokuussa 2024 viittasi pääurakoitsija Boeingin laadunvalvonnan ongelmiin ja epäpätevän työvoiman käyttöön syynä viivästyksille ja kustannuksien ylittämiselle.
Rakenne > Block 1

SLS pohjaa vahvasti Avaruussukkulan tekniikkaan. Ensimmäinen vaihe koostuu ydinvaiheesta ja kahdesta apuraketista. Ydinvaihe pohjautuu avaruussukkulan ajoainetankkiin, johon perään on tehty sovitteet neljälle rakettimoottorille ja kärkeen liitoskappale. Rakettimoottoreina käytetään ensimmäisillä lennoilla jäljelle jääneitä muunneltuja avaruussukkuloiden RS-25-moottoreita mutta myöhemmillä lennoilla ne on tarkoitus korvata tarkoitukseen suunnitelluilla moottoreilla.
Ensimmäisessä vaiheessa käytetään kahta kiinteän ajoaineen apurakettia avaruussukkulan tapaan. Apuraketit ovat kehitetty sukkuloissa käytetyistä mutta niissä on osioita neljän sijaan viisi.
Ensimmäisen raketin ja sen rahdin pääurakoitsijat ovat:
Boeing: Ensimmäinen vaihe.
Aerojet Rocketdyne: Ensimmäisen vaiheen moottorit.
Northrop Grumman: Boosterit
Boeing ja United Launch Alliance: Toinen vaihe eli Interim Cryogenic Propulsion Stage, joka on muunneltu Delta Cryogenic Second Stage.
Lockheed Martin: Orion-avaruusalus eli laukaisun rahti.
ESA ja Airbus Defence and Space: European Service Module: Orionin huoltomoduuli.
Lennot

| Tehtävä | Päiväys | Versio | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| SLS-1/EM-1 (Artemis I) | 16. marraskuuta 2022 | Block 1 | Miehittämätön Orion-alus Kuun ympäri |
| SLS-2/EM-2 (Artemis II) | marraskuu 2024 | Block 1B | Orion neljän hengen miehistöllä Kuun kiertoradalle miehittämättömillä aluksilla siirretylle asteroidille. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Space Launch System Wikimedia Commonsissa
Space Launch System NASA (englanniksi)
Artemis
| --- | --- |
Lennot:   Artemis I  Artemis II  Artemis III  Artemis IV 
Koelennot:   Exploration Flight Test 1 
Alukset:   Orion 
Kantoraketit:   Space Launch System 
Kantoraketit
| --- | --- |
Nykyiset::   Ariane 6  Atlas V  Athena  Delta IV  Dnepr  Electron  Falcon 9 9 B4  9 B5  Falcon Heavy  GSLV  H-IIA  Kosmos-3M  Pitkä marssi -rakettiperhe  Minotaur  Pegasus  Proton  PSLV  Rokot  Shavit  Štil  Start-1  UR-100  Space Launch System  Strela  Sojuz U  FG  2  Taurus  Tsyklon 3  Volna  Vega  Zenit 
Suunnitteilla::   Angara  BFR  GSLV III  GX  H-IIB  KSLV  New Glenn  Taurus II  Vulcan 
Entiset::   Ariane 1  2  3  4  5  Atlas SM-65 Atlas  I  II  III  Black Arrow  Delta  II  III  Diamant  Energija  Europa  Falcon 1  Falcon 9 9 v1.0  9 v1.1  9 v1.2  H-II  J-I  Juno I  Lambda  Mu (V)  Molnija M  N1  Poljot  R-7  Saturn I  IB  V  INT-21  Scout  Sparta  Thor  Thor-Agena  Thor-Burner  Thorad-Agena  Titan I  II  III  IIIB  IV  Tsiklon 2  Vanguard  Voshod  Vostok 
SLS:n aiottu kehitys
Haukivaara (Korpiselkä)

Haukivaara oli kylä Korpiselän kunnan pohjoisosassa Raja-Karjalassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Haukivaaran kyläkeskus sijaitsi Tolvajoen itäpuolella Ala-Tolvajärveen pohjoisesta laskevan pienen Haukilammen rannalla noin 30 kilometriä kirkonkylästä itään. Haukivaaran naapurikyliä olivat koillisessa Yläjärvi, idässä Kitilänselkä ja Ägläjärvi sekä etelässä Tolvajärvi.  Haukivaaran johti kylätie, joka yhtyi Tolvajärvellä Korpiselän kirkonkylästä Suojärvelle vievään maantiehen.
Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa vuonna 1940 Haukivaara luovutettiin Neuvostoliitolle. Kyläläiset oli evakuoitu muualle Suomeen jo sodan aikana. Jatkosodan alussa 1941 kylä vallattiin takaisin ja asukkaat pääsivät jälleenrakentamaan kotejaan, mutta 1944 alueelta oli vetäydyttävä ja väestö evakuoitiin uudelleen.
Harmaahaikarat

| Harmaahaikarat |
| --- | --- |
 Harmaahaikara (Ardea cinerea)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pelikaanilinnut Pelecaniformes
Heimo::  Haikarat Ardeidae
Suku::  Harmaahaikarat Ardea  Linnaeus, 1758
Katso myös
   Harmaahaikarat Wikispeciesissä   Harmaahaikarat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmaahaikarat (Ardea) on haikaroiden heimoon kuuluva lintusuku.
Harmaahaikarat ovat levittäytyneet lähes koko maapallolle ja puuttuvat vain kylmimmiltä alueilta. Harmaahaikarat elävät kosteilla paikoilla. Niiden ravinto koostuu sammakoista, kaloista ja muista pienistä eläimistä. Useimmat lajit pesivät yhdyskunnissa ja rakentavat pesänsä puuhun. Pohjoisessa pesivät harmaahaikarat muuttavat talveksi etelään.
Harmaahaikarat ovat suurikokoisia lintuja, joiden nokka, kaula ja jalat ovat pitkät.
Lajit

BirdLife Suomen mukaan sukuun kuuluvat seuraavat lajit:
Harmaahaikara Ardea cinerea
Amerikanharmaahaikara Ardea herodias
Eteläamerikanhaikara Ardea cocoi
Valkopäähaikara Ardea pacifica
Kobolttihaikara Ardea melanocephala
Madagaskarinhaikara Ardea humbloti
Himalajanhaikara Ardea insignis
Paksunokkahaikara Ardea sumatrana
Goljathaikara Ardea goliath
Ruskohaikara Ardea purpurea
Jalohaikara Ardea alba
Pikkujalohaikara Ardea intermedia
Käännös suomeksi
Hermanni

Hermanni voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Hermanni, miehen etunimi
Hermannin koulu, oppilaitos Salossa
Hermannin lentoasema, entinen lentopaikka
Sirkuspelle Hermanni, Pikku Kakkosen ohjelma
Herra Hermanni, sarjakuvahahmo
Ystävyyskakku Hermanni, leivos
Maantieteellisiä kohteita

Hermanni, kaupunginosa Helsingissä
Hermanni, kaupunginosa Salossa
Hermanni, saari Leppävirralla
Hermanni, saari Merikarvialla
Hermannit, saariryhmä Oulun edustalla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hermanni”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Herefossin kirkko

| Herefossin kirkko Herefoss kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2002.
Sijainti:  Birkenes, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1865
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Herefossin kirkko (norj. Herefoss kyrkje) on Birkenesin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1865.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herefossin kirkko Wikimedia Commonsissa
Hermann von Salza

Hermann von Salzan suurmestarivaakuna.
Hermann von Salza  (k. 1239) oli Saksalaisen ritarikunnan suurmestari vuodesta 1210. Hänen aikanaan ritarikunta asettui Preussiin. Keisari Fredrik II:n ystävänä hän esiintyi usein välittäjänä tämän ja paavien keskinäisissä riidoissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hermann von Salza Wikimedia Commonsissa
Herojiv Dnipran metroasema

| Herojiv Dnipra (Героїв Дніпра) |
| --- | --- |

 Kiovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Obolonsko-Teremkivska-linja
Sijainti:  50°31′22″N, 30°29′55″E
Paikkakunta:  Kiova, Ukraina
Avattu:  6. marraskuuta 1982
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Herojiv Dnipra (ukr. Героїв Дніпра) on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 6. marraskuuta 1982.
Galleria

Aseman lippuhalli
Aseman sisäänkäynti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herojiv Dnipran metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  Obolonsko-Teremkivska-linja päätepiste |  | Minskan metroasema ▷ Teremkyn metroasema |
muokkaa wikidataa
Higglytown Heroes

| Higglytown Heroes |
| --- | --- |
Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  30 min
Pääosissa:  Taylor Masamitsu (Eubie)   Frankie Ryan Manriquez (Wayne)  Liliana Mumy (Twinkle)   Rory Thost (Kip)   Edie McClurg (Fran the Squirrel)   Dee Bradley Baker (Pizza Guy, Uncle Zooter)   Kevin Michael Richardson (Uncle Lemmo)   Mindy Sterling (Aunt Mellie)   Jim Wise (Fripp)   Rachel York (Bitty)   Alanna Ubach (Plunkie)   Lara Jill Miller (Wiki, Tini)
Alkuperämaa:   Yhdysvallat  Etelä-Korea
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Disney Channel  Playhouse Disney
Esitetty:  11. syyskuuta 2004 – 19. tammikuuta 2008
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Walt Disney Television Animation
Aiheesta muualla
IMDb 
Higglytown Heroes on yhdysvaltalais-korealainen televisiosarja. Se kertoo viidestä lapsesta, jotka muistuttavat venäläisiä nukkeja. Higglytown Heroes kertoo viisikon seikkailuista, ongelmista ja ystävyydestä. Sarja opettaa alle kouluikäisiä lapsia, miten ihminen ratkaisee ongelmansa ja pulmansa. Higglytown Heroes on animaatiosarja, jossa lapsi voi opetella yhdessä ja oikein toimimista. Sarjaa esitetään Playhouse Disney -kanavalla ja on tarkoitettu 2–5-vuotiaille lapsille. Sarjaa ei ole dubattu taikka tekstitetty suomeksi.
Hermann von Rosenberg

Hermann Karl Benjamin von Rosenberg (7. huhtikuuta 1817 Darmstadt - 15. marraskuuta 1888 Haag) oli saksalainen luonnontieteilijä.

Rosenberg värvättiin Alankomaiden Itä-Intiaan sotilaalliseksi kartoittajaksi, jonka tehtävänä oli suorittaa topografisia tutkimuksia. Hän vietti 30 vuotta työskennellen nykyisessä Indonesiassa. Vuosina 1840–1856 hän palveli Sumatralla ja sen naapurisaarilla. Myöhemmin hän siirtyi siviilihallinnon palvelukseen ja työskenteli kartoittajana ja tutkijana Molukeilla ja Uuden-Guinean länsiosissa. Hän palasi Eurooppaan 1871.
Rosenberg oli kiinnostunut linnuista ja alkoi 1860-luvulla kerätä näytteitä, jotka hän toimitti Hermann Schlegelille Leidenin yliopiston luonnonhistorialliseen museoon tutkittavaksi ja luokiteltavaksi. Rosenberg nimesi joitakin lintujen alalajeja, muun muassa australianviikunansyöjän (Sphecotheres vieilloti) alalajin cucullatus.
Rosenberg julkaisi joitakin kirjoja ja artikkeleita työstään Itä-Intiassa. Näissä hän kuvailee alueen maantiedettä, eläimistöä, kansanperinteitä ja kieliä. Hänen kuuluisin kirjansa on Der Malayische Archipel. Land und Leute in Schilderungen, gesammelt während eines dreissigjährigen Aufenthaltes in den Kolonien (Leipzig. Verlag von Gustav Weigel, 1878). Teoksen kuvitus on painettu puukaiverruksista, jotka oli tehty Rosenbergin alkuperäismaalausten perusteella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hermann von Rosenberg Wikimedia Commonsissa
Heroin (Z-Ron albumi)

| Heroin Z-Ro |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2009–2010
 Julkaistu: 17. kesäkuuta 2010
 Tyylilaji: gangsta rap
 Levy-yhtiö: Rap-A-Lot Records
Muut kannet
 Vaihtoehtoinen kansikuva    Slowed & Chopped -painos
Z-Ron muut julkaisut
| Cocaine 2009 | Heroin 2010 | Meth 2011 |
Heroin on Z-Ron neljästoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2010. Levystä on myös ilmestynyt Screwed & Chopped versio. Huhujen mukaan Z-Ro olisi itse myynyt aikaisempaa levyä Cocaine, Heroin mixtapen nimissä ja tämä saattoi olla syy miksi Rap-A-Lot Records siirsi alun perin 24. marraskuuta 2009 ilmestyvän levyn julkaisua vuoteen 2010.
Kappaleet

| --- | --- |
 Standardipainos Never Let It Go – 3.59  Denzel Washington – 4.08  (feat. Paul Wall ja Chamillionaire)  Driving Me Wild – 4.36  Boss – 3.58  (feat. Mya)  Thug Nigga – 3.41  Blast Myself – 4.18  Do Bad On My Own – 4.06  Real Or Fake – 4.54  (feat. Mike D)  We Dont Speed – 4.28  (feat. Chris Ward)  Gangsta Girl – 5.06  (feat. Billy Cook)  Eyez On Da Prize – 4.40  Come Back Wit It – 4.13  Move Your Body – 4.46  Rollin On Swangaz – 4.15  (feat. Chris Ward)  Letz Ride – 4.36  (feat. Chris Ward) :  Slowed & Chopped -painos Intro  Never Let It Go  Denzel Washington (feat. Paul Wall, Chamillionaire)  Driving Me Wild  Boss (feat. Mya)  Thug Nigga  Blast Myself  Do Bad On My Own  Real Or Fake (feat. Mike D)  We Dont Speed (feat. Chris Ward)  Gangsta Girl (feat. Billy Cook)  Eyez On Da Prize  Come Back Wit It  Move Your Body  Rollin On Swangaz (feat. Chris Ward)  Letz Ride (feat. Chris Ward)  Outro
Arvostelut

HipHopDX:
Ho Kan

Ho Kan  (yksink.: 霍刚; perint.: 霍剛; pinyin: Huò Gāng; 23. heinäkuuta 1932 Nanjing, Kiina) on kiinalainen maalari. Hän on yksi 1900-luvun merkittävimmistä kiinalaisista alallaan.
Taidemarkkinat

Sotheby'sin Hongkongin huutokaupassa vuonna 2021 Ho Kanin teos Abstract Composition 抽象構圖 (1967) myytiin 149 974 eurolla.
Hermann von François

Hermann von François
Hermann Karl Bruno von François (31. tammikuuta 1856 Luxemburg – 15. toukokuuta 1933) oli saksalainen kenraali, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Hänellä oli merkittävä rooli itärintaman ensimmäisissä taisteluissa syksyllä 1914.
François aloitti upseerinuransa vuonna 1875 kaartinrykmentissä. Hänestä tuli 1905 rykmentinkomentaja ja 1913 jalkaväenkenraali ja ensimmäisen armeijakunnan komentaja. Sen johdossa hän osallistui myös maailmansodan ensimmäisiin taisteluihin Itä-Preussissa 1914. François oli hyökkäävä ja omapäinen. Aivan sodan alussa hän käynnisti 8. armeijan komentajan Max von Prittwitzin tietämättä hyökkäyksen Stallupönenissä. Françoisin menestys kannusti myös Prittwitzin hyökkäämään, mutta tappiollisen Gumbinnenin taistelun jälkeen Pritwittz korvattiin Paul von Hindenburgilla ja Erich Ludendorffilla. Tannenbergin taistelussa François rikkoi myös Ludendorffin määräyksiä ja lähti hyökkäämään puolustautumisen sijasta. Saavutetun menestyksen vuoksi hänen toimiaan katsottiin läpi sormien, mutta Ludendorff menetti luottamuksensa häneen. Hindenburgin siirryttyä koko itärintaman päälliköksi François komensi kahdeksatta armeijaa hetken aikaa loka–marraskuussa 1914. Sen jälkeen hän ei kuitenkaan enää saanut armeijaa komentoonsa, vaan joutui toimimaan lopun sodan ajan armeijakunnan komentajana.
Keväällä 1915 François osallistui 41:nnen reserviarmeijakunnan komentajana Eberhard von Mackensenin johtamaan suurhyökkäykseen itärintamalla. Kesäkuusta 1915 kesäkuuhun 1918 hän oli 7. armeijakunnan komentajana länsirintamalla Ranskassa. Hän jätti sotapalveluksen lokakuussa 1918.
François kirjoitti useita sotahistoriallisia tutkimuksia ja sodan jälkeen pari muistelmakirjaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hermann von François Wikimedia Commonsissa