stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hattrick
Maajoukkueet

Joka maalla on sekä U20- että aikuisten maajoukkue. Maajoukkueiden managerit valitaan vaalein. Joka toisella kaudella on U20- ja joka toisella aikuisten maajoukkuevaalit.
Maajoukkueet pelaavat World Cupissa. Sen lisäksi ne voivat pelata väliviikoilla ja tiputtuaan ystävyysotteluita. Aikuisten ja junioreiden World Cupit ovat samanmuotoisia. Ne kestävät kaksi kautta. Ensimmäisellä kaudella pelataan koko kauden mittaiset karsinnat. Toisella kaudella pelataan aluksi muutama lohkovaihe ja sen jälkeen pudotuspelimuotoinen cup.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Hattrick World Cupin voittajat
| Cup | Maailmanmestari | Toiseksi tullut | Isäntämaa | Päättynyt |
| I |  Ruotsi (1.) |  Englanti |  Japani /  Etelä-Korea | 28. huhtikuuta 2002 |
| II |  Ruotsi (2.) |  Puola |  Argentiina | 8. joulukuuta 2002 |
| III |  Ruotsi (3.) |  Kanada |  Alankomaat | 20. heinäkuuta 2003 |
| IV |  Norja (1.) |  Ruotsi |  Yhdysvallat | 29. helmikuuta 2004 |
| V |  Ruotsi (4.) |  Englanti |  Espanja | 10. lokakuuta 2004 |
| VI |  Ruotsi (5.) |  Skotlanti |  Brasilia | 22. toukokuuta 2005 |
| VII |  Ruotsi (6.) |  Espanja |  Kiina | 1. tammikuuta 2006 |
| VIII |  Saksa (1.) |  Romania |  Saksa | 13. elokuuta 2006 |
| IX |  Viro (1.) |  Tšekki |  Venäjä | 25. maaliskuuta 2007 |
| X |  Portugali (1.) |  Turkki |  Portugali | 4. marraskuuta 2007 |
| XI |  Tšekki (1.) |  Ukraina |  Belgia | 15. kesäkuuta 2008 |
| XII |  Venäjä (1.) |  Kreikka |  Kolumbia | 23. tammikuuta 2009 |
| XIII |  Saksa (2.) |  Tanska |  Kreikka | 6. syyskuuta 2009 |
| XIV |  Kreikka (1.) |  Belgia |  Thaimaa | 18. huhtikuuta 2010 |
| XV |  Norja (2.) |  Bolivia |  Etelä-Afrikka | 5. joulukuuta 2010 |
| XVI |  Tanska (1.) |  Ruotsi |  Intia | 10. heinäkuuta 2011 |
| XVII |  Chile (1.) |  Sveitsi |  Trinidad ja Tobago | 19. helmikuuta 2012 |
| XVIII |  Puola (1.) |  Slovenia |  Israel | 30. syyskuuta 2012 |
| XIX |  Bulgaria (1.) |  Unkari |  Montenegro | 12. toukokuuta 2013 |
| XX |  Suomi (1.) |  Sveitsi |  Tunisia | 22. joulukuuta 2013 |
| XXI |  Chile (2.) |  Sveitsi |  Brasilia | 3. elokuuta 2014 |
| XXII |  Chile (3.) |  Alankomaat |  Andorra | 15. maaliskuuta 2015 |
| XXIII |  Kanada (1.) |  Chile |  Indonesia | 25. lokakuuta 2015 |
| XXIV |  Alankomaat (1.) |  Italia |  Viro | 5. kesäkuuta 2016 |
| XXV |  Alankomaat (2.) |  Venäjä |  Ranska | 15. tammikuuta 2017 |
Suomi Hattrickissa

Suomi oli vuonna 2017 Hattrickin 10:nneksi suurin maa. Pelissä oli tuolloin mukana noin 10 000 suomalaista käyttäjää. Suomessa Hattrickin sarjapelit pelataan lauantai-iltaisin ja cup- ja ystävyysottelut tiistai-iltaisin.
Suomen korkein sarjataso on nimeltään Mestaruussarja. Siinä pelaavat maan kahdeksan parasta joukkuetta. Loput joukkueet pelaavat eritasoisissa divisioonissa. Suomessa on kuusi divisioonaa.
Maksulliset palvelut

Hattrickissa voi ostaa maksullisen Hattrick Supporter -tuotteen. Se ei anna pelillistä etua, mutta tuo käyttäjän nähtäville monenlaisia tilastoja ja pyrkii parantamaan käyttäjän pelikokemusta mahdollistamalla esimerkiksi järjestöt. Supporter tuo käyttäjille joitain lisäominaisuuksia, kuten lehdistötiedotteet, mutta ei auta lainkaan pelillisesti.
1. marraskuuta 2011 Hattrick julkisti maksullisen Hattrick Gears -palvelun. Se on kokoelma tuotteita, jotka ovat kertamaksuisia. Niistäkään ei saa pelillistä etua, vaan niiden tarkoitus on parantaa pelikokemusta. Tuotteilla voi esimerkiksi antaa pelaajille lempinimiä.
Hattrick Creditsit ovat pelin sisäisiä rahoja, joilla voi ostaa Gears-tuotteita tai tilata tekstiviestiseurantoja esimerkiksi otteluista tai myynnissä olevista pelaajista. Lisäksi Hattrick myy Hattrick-aiheisia paitoja sekä esimerkiksi lautapeliä.
Englannin Valioliigan kausi 2001–2002

| Valioliigan kausi 2001-2002 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Mestari:  Arsenal
Pudonneet joukkueet:  Ipswich Derby Leicester
Paras maalintekijä:  Thierry Henry, Arsenal (24)
Alempi sarjataso:  1. divisioona
  ← 2000–2001 :  2002–2003 → 
Englannin Valioliigan kausi 2001–2002 oli Valioliigan kymmenes kausi. Mestaruuden voitti Arsenal, jolle Liverpool hävisi seitsemän pistettä, Manchester United kymmenen pistettä ja Newcastle 16 pistettä. Liigasta putosivat Ipswich, Derby ja Leicester. Maalikuninkuuden voitti 24 maalia tehnyt Arsenalin Thierry Henry.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arsenal  | 38 | 26 |  9 |  3 | 79 | 36 | +43 | 87 |
| 2 | Liverpool  | 38 | 24 |  8 |  6 | 67 | 30 | +37 | 80 |
| 3 | Manchester United  | 38 | 24 |  5 |  9 | 87 | 45 | +42 | 77 |
| 4 | Newcastle United  | 38 | 21 |  8 |  9 | 74 | 52 | +22 | 71 |
| 5 | Leeds United  | 38 | 18 | 12 |  8 | 53 | 37 | +16 | 66 |
| 6 | Chelsea  | 38 | 17 | 13 |  8 | 66 | 38 | +28 | 64 |
| 7 | West Ham United  | 38 | 15 |  8 | 15 | 48 | 57 | -9 | 53 |
| 8 | Aston Villa  | 38 | 12 | 14 | 12 | 46 | 47 | -1 | 50 |
| 9 | Tottenham Hotspur  | 38 | 14 |  8 | 16 | 49 | 53 | -4 | 50 |
| 10 | Blackburn Rovers  | 38 | 12 | 10 | 16 | 55 | 51 | +4 | 46 |
| 11 | Southampton  | 38 | 12 |  9 | 17 | 46 | 54 | -8 | 45 |
| 12 | Middlesbrough  | 38 | 12 |  9 | 17 | 35 | 47 | -12 | 45 |
| 13 | Fulham  | 38 | 10 | 14 | 14 | 36 | 44 | -8 | 44 |
| 14 | Charlton Athletic  | 38 | 10 | 14 | 14 | 38 | 49 | -11 | 44 |
| 15 | Everton  | 38 | 11 | 10 | 17 | 45 | 57 | -12 | 43 |
| 16 | Bolton Wanderers  | 38 |  9 | 13 | 16 | 44 | 62 | -18 | 40 |
| 17 | Sunderland  | 38 | 10 | 10 | 18 | 29 | 51 | -22 | 40 |
| 18 | Ipswich Town  | 38 |  9 |  9 | 20 | 41 | 64 | -23 | 36 |
| 19 | Derby County  | 38 |  8 |  6 | 24 | 33 | 63 | -30 | 30 |
| 20 | Leicester City  | 38 |  5 | 13 | 20 | 30 | 64 | -34 | 28 |
Edmond

Edmond voi viitata seuraaviin asiohin:
Edmond, kaupunki Kansasissa
Edmond, kaupunki Oklahomassa
Edmond, David Mamet'n näytelmä
Edmond, näytelmän pohjalta tehty elokuva
John Edmond (s. 1936), rhodesialainen folklaulaja, kitaristi ja rumpali
Edmond-Marie-Henri Abelé (1925–2017), ranskalainen katolinen piispa
Edmond About (1828–1885), ranskalainen kirjailija
Edmond Aman-Jean (1858–1936), ranskalainen taidemaalari
Edmond Bailly (1850–1916), ranskalainen säveltäjä, Librairie de l’art indépendantin perustaja
Edmond Budry (1854–1932), sveitsiläinen reformoitu pastori ja virsirunoilija
Edmond Carmody (s. 1934), irlantilais-yhdysvaltalainen katolinen piispa
Edmond Charlot (1915–2004), algerialais-ranskalainen kirjakauppias ja kustantaja
Edmond Debeaumarché (1906–1959), yksi Ranskan vastarintaliikkeen johtajista toisen maailmansodan aikana
Edmond Delfour (1907–1990), ranskalainen jalkapalloilija
Edmond H. Fischer (1920–2021), sveitsiläis-yhdysvaltalainen biokemisti, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja
Edmond de Goncourt (1822–1896), ranskalainen kirjailija
Edmond Halley (1656–1742), englantilainen tähtitieteilijä, geofyysikko, matemaatikko, meteorologi ja Astronomer Royal
Edmond Hédouin (1820–1889), ranskalainen taidemaalari ja kaivertaja
Edmond Jitangar (s. 1952), tšadilainen katolinen piispa
Edmond Kapllani (s. 1982), albanialainen jalkapalloilija
Edmond Locard (1877–1966), ranskalainen kriminologi ja lääkäri
Edmond Louveau (1895–1973), ranskalainen siirtomaavirkailija, Ranskan Sudanin kuvernööri
Edmond Membrée (1820–1882), ranskalainen säveltäjä
Edmond Neefs, belgialainen jalkapalloilija
Edmond O’Brien (1915–1985), yhdysvaltalainen näyttelijä
Edmond de Polignac (1834–1901), ranskalainen säveltäjä ja aristokraatti
Edmond Rostand (1868–1928), ranskalainen näytelmäkirjailija ja runoilija
Edmond Roudnitska (1931–2023), ranskalainen aitajuoksija
Edmond de Sélys-Longchamps (1813–1900), belgialainen liberaalipoliitikko ja eläintieteilijä
Edmond Tapsoba (s. 1999), burkinalainen jalkapalloilija
Edmond Willis, englantilainen räätäli ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä
Edmond-Marie-Henri Abelé

Edmond-Marie-Henri Abelé (4. maaliskuuta 1925 Châlons-sur-Marne – 27. syyskuuta 2017) oli ranskalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 21. lokakuuta 1951 ja nimitettiin Monacon hiippakunnan johtoon 27. kesäkuuta 1972. Piispaksi vihkiminen seurasi 15. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Gilles-Henri-Alexis Barthe, jota avustivat René-Joseph Piérard ja Angelo Raimondo Verardo.
Abelé sai 1. joulukuuta 1980 nimityksen Dignen (-Riez-Sisteronin) hiippakunnan johtoon. Hän erosi tehtävistään piispana 2. kesäkuuta 1987.
Edward Kmiec

Edward Urban Kmiec (4. kesäkuuta 1936 Trenton, New Jersey – 11. heinäkuuta 2020) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Trentonin hiippakuntaan 20. joulukuuta 1961 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Simidiccan titulaaripiispaksi 26. elokuuta 1982. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi John C. Reiss, jota avustivat George William Ahr ja James John Hogan.
Kmiec sai 13. lokakuuta 1992 nimityksen Nashvillen hiippakunnan piispaksi, ja hänet asetettiin tähän virkaan 3. joulukuuta. Kmiec nimitettiin 12. elokuuta 2004 Buffalon hiippakunnan piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 28. lokakuuta 2004. Hän jäi eläkkeelle 29. toukokuuta 2012.
Holvi

Ruodeholveja Chorinin luostarissa Brandenburgissa
Holvi on kaareutuva, kiilamaisista kivistä tai (etenkin tiilikivestä) laastilla kiilaamalla kokoonliitetty kattorakenne; myös betonista on tehty holveja jo antiikin Roomassa.
Valeholvi on holvia ulkonäöltään muistuttava rakenne, joka tehdään latomalla kiviä tai tiiliä portaittain aukon ylle.
Holvin pääosat ovat:
tuki- eli vastikemuurit, jotka kantavat holvin painon ja joille niiden sivusysäys siirtyy. Holvatun huoneen muut seinät ovat otsamuureja. Holvin jännemitta on tukimuurien etäisyys toisistaan
holvijalka on holvin alin kohta
holvikanta on vastikemuurin osa, johon holvijalka nojaa
holvilaki on sen korkein kohta
holvireisi on jalan ja laen välinen osa holvista
holviruoteet eli holvisuonet, holvipinnasta kohoavat, holvin pintoja eli kappoja eli kairoja kannattavat kaaret.
Holvin periaate

Rakennusaineina kivi, tiili, betoni ja vastaavat kestävät huomattavaa puristusta, mutta huonosti vetoa, jota esimerkiksi puu ja teräs kestävät huomattavasti paremmin. Holvi perustuu puristusjännityksiin kivien painaessa sivuttain toisiaan, lakosaumojen ollessa kohtisuoraan puristusta vastaan. Ideaalisessa holvissa tai kaaressa (joka on ylösalaisen ketjukäyrän eli hyperbolisen kosinin muotoinen) ei esiinny lainkaan veto- vaan ainoastaan puristusjännityksiä.
Holvin toiminnan kannalta on tärkeää, että holvikannat ovat vakaat eivätkä pääse liikkumaan. Holvin (ja sen päällä olevan rakenteen) paino aiheuttaa holvikantoihin sivusysäyksen, joka vastikemuurien on kyettävä ottamaan vastaan. Matalassa holvissa sivusysäys on suurempi kuin korkeassa. Kun samankokoisia holveja on vierekkäin, sivusysäykset kumoavat toisensa, eikä välissä olevien vastikemuurien tarvitse kestää kuin holvien paino; mutta kun holvisarja päättyy, on sivuvoimat pystyttävä kumoamaan. Mikäli vastikemuurin paksuus ei tähän riitä, voidaan käyttää vetotankoja tai erityisiä tukipilareita eli kontreforeja.
Oikein mitoitettu, kannoiltaan vakaa holvi kestää huomattavaa kuormitusta, kunhan se on tasaista, pistekuormia holvi kantaa heikosti, sillä ne aiheuttavat vetojännityksiä.
Tynnyri- ja luostariholvit

Tynnyriholvi on poikkileikkaukseltaan yleensä puoliympyrän tai ympyräsegmentin muotoinen, mutta myös elliptinen, sanka- tai suippokaarinen, silloissa ja tunneleissa paraabelikaarinenkin. Tavallisesti holvin akseli on suora vaakasuora viiva, mutta myös nousevia, renkaanmuotoisia ja ruuvimaisesti nousevia (porraskäytävissä) tynnyriholveja esiintyy.
Tynnyriholvissa on yhtenäinen holvimuuri, joka lepää kahdella vastikemuurilla, jotka yksinään ja koko matkalla kannattavat holvin painon ja ottavat vastaan sivulykkäyksen. Muut muurit (yleensä 2 kpl) ovat otsamuureja. Otsamureille ei tule sivulykkäystä, ja holvin muodosta johtuen ne sisältä katsoen kohoavat korkeammalle kuin vastikemuurit.
Kantavuutta lisäämään voidaan tynnyriholviin muurata muuta holvia paksumpia vahvistus- eli kannatuskaaria.
Tynnyriholvi on, kupolin ohella, vanhempia tunnettuja holvimuotoja. Manner-Suomen vanhimpana holvina pidetään Hämeen linnan "vankityrmän" nimellä kulkevan kulmahuoneen tynnyriholvia.[lähde? ]
Luostariholvi syntyy kahden tynnyriholvin leikatessa, kun pois jätetään pintojen ulko-osat. Luostariholvilla voidaan kattaa paitsi neliön muotoinen, myös muun säännöllisen monikulmion muotoinen huone; sivujen määrän kasvaessa suureksi aletaan yleensä puhua kupuholvista. Luostariholvin ongelma on, että huoneen kaikki seinät ovat vastikemuureina.
Kaukaloholviksi kutsutaan tynnyriholvia, jonka otsamuurien päälle on lisätty luostariholvin puolikas: myös tällöin kaikki seinät tulevat vastikemuureiksi.
Kappaholviksi kutsutaan matalaa holvia, jonka korkeus vain noin 1/10 jännemitasta. Koska näin matala holvi aiheuttaa suuren sivusysäyksen, ne ovat yleensä sangen pieniä. Kappaholvi voi olla tynnyri-, luostari- tai kaukalokappa. Vielä 1900-luvun alkupuolella oli yleistä tehdä kivitaloihin välipohjia, etenkin kellarin kattoja, rautaorsien väliin muuratuista tynnyrikapoista.
Korvaholvi ei ole itsenäinen holvi, vaan se leikkaa jotakin muuta holvia: yleensä korvaholvi on tynnyrikappa, joka muurataan kohtaan jossa esimerkiksi vastikemuurissa oleva ikkuna- tai oviaukko nousee holvin kantaa korkeammalle.
Peiliholvi on yhdistelmärakenne, jossa holvin alaosa on pitkin seiniä kiertävä pienisäteisen tynnyriholvin puolikas eli kovero, ja laen muodostaa matala luostariholvi eli peili. Tällainen holvi voidaan muurata millaisen huoneen yli tahansa: kaikki seinät ovat vastikemuureina.
Ristiholvit ja tähtiholvit

Ristiholvi muodostuu yksinkertaisimmillaan kahden tynnyriholvin leikatessa kun sisäosat jätetään pois. Kaikki seinät ovat otsamuureja: sivulykkäys ja paino tulevat nurkkapisteisiin: sivulykkäyksen vaikutuspiste on kuitenkin noin puolessavälissä holvin korkeutta, mikä on tuennassa huomioitava. Ristiholvissa holvivaipat eli -kairat muodostavat terävän kulman, jossa syntyvien jännitysten vuoksi tämä kohta on vahvistettava: pienimmissä, yksinkertaisissa holveissa sitä ei kuitenkaan aina tehdä.
Harjaholvi on ristiholvi, jossa kairojen pinnat kaartuvat alaspäin muodostamaan taitteeseen harjanteen, joka ottaa vastaan syntyvät voimat. Näitä on Suomessa joissakin Ahvenanmaan kirkoissa.
Ruodeholvi on rakenteellinen ratkaisu, jossa holvin taitteisiin eli kiireihin muurataan itsekantavat kaaret eli ruoteet. Ruoteet muurataan muototiilistä (tai hakatusta kivestä), ja ne kohoavat selvästi holvin pinnasta. Ruoteiden välille muurataan itse holvikairat eli -kapat, jotka myös ovat itsensäkantavia. Ruodeholveja voidaan muurata minkä tahansa muotoisen huoneen yli.
Ruoteita voidaan, enimmäkseen koristeellisista syistä, muurata enemmänkin ja muunkin tyyppisiin ristiholveihin, esimerkiksi tynnyriholvi voidaan ruotein somistaa verkkoholviksi.
Ristiruodeholvi on yksinkertaisin ruodeholvin malli, jossa ruoteet kulkevat kiirissä ja risteävät laessa: myös otsamuurien yli on ruoteet.
Tähtiholvit ovat ruodemäärältään suurempia ristiholveja, joissa ruoteet muodostavat tähtikuvion. Sivuruoteilla ei ole todellisuudessa suurtakaan rakennusteknistä merkitystä, ja ylen runsaita tähtiholveja voidaankin tässä mielessä pitää degeneroituneena muotona.
Viuhkaholvit

Viuhkaholvi syntyy, kun jokin kaari pyörähtää pystysuoran tangenttinsa ympäri synnyttäen suppilomaisen pinnan. Neliönmuotoinen ala peitetään siten, että kuhunkin kulmaan asetetaan tällaisen suppilopinnan neljännes, jotka sivuavat toisiaan sivujen keskikohdalla. Keskelle jäävä nelikärkinen tähtikuvio peitetään kalottiholvilla ja pienillä kolmiomaisilla kapoilla.
Viuhkaholvissa, samoin kuin ristiholvissa, paino ja sivusysäys tulevat holvin kulmiin. Sivusysäyksen vastaanotto ei ole aivan yhtä tarkkaa kuin ristiholvissa, mutta huomioitava. Kalottiin asetettiin toisinaan riipus, jonka massallaan arvioidaan jopa tekevän rakenteesta vahvemman muuttaessaan kaikki voimat puristukseksi.
Nimensä viuhkaholvi on saanut viuhkamaisesti nurkista leviävistä ruoteista, joilla (vaikka teknisesti ovatkin sinänsä tarpeettomia) holvin alapinta on tavattu kaunistaa, rengasmaisten väliruoteiden lisäksi.
Kupolit

Kupolit eli kupuholvit ovat yleensä puolipallon, puolikkaan ellipsoidin tai näiden kalotin muotoisia, holvimuuriltaan yhtenäisiä holvirakenteita; myös suippokaarisia kupoleita käytetään. Suuria kupoleita ei yleensä muurata laesta kiinni, vaan sinne jätetään pyöreä aukko, jonka päälle usein tehdään lanterni valoa antamaan.
Perinteinen kupoli on puolipallon muotoinen kupu. Varhaisimmat puolipyöreät kupolit rakennettiin pyöreän tai säännöllisen monikulmion muotoisen huoneen yli, jolloin koko seinä (seinät) oli vastikemuurina. Puolipallon muotoinen holvi kuitenkin poikkeaa eräässä merkittävässä suhteessa muista holveista: holvi on kyllä täysin puristusjännitysten vallassa, mutta alaosaan (alueelle 0–40 astetta vaakapinnasta luettuna) syntyy renkaanmuotoista vetojännitystä, joka kumoaa holvin sivulykkäyksen. Vastikemuurille tulee siis pelkkä holvin paino eikä lainkaan sivulykkäystä: holvin alaosan tulee kuitenkin olla riittävän paksu kestääkseen nämä voimat.
Ohuemmaksi holvin alaosa saadaan, kun tehdään pallokalotti, jonka kantakulma on maksimissaan 104 astetta. Tällöin ei muodostu lainkaan vetojännitystä, mutta kylläkin normaali sivusysäys.
Vastaavat ilmiöt koskevat myös ellipsoidisia ja suippoja holveja, mutta määrättyjä astemääriä ei voi suoraan antaa: samaten se, mitä alla sanotaan pendentiiveistä ja böömiläisistä holveista, koskee yhtä lailla ellipsoidisia muotoja.
Monimuotoisempiin ratkaisuihin kupoleja tehtäessä päästään käyttämällä pendentiivejä. Nämä ovat kolmikulmaisia pallopinnan paloja, jotka yksinkertaisimmillaan muodostuvat, kun pohjaltaan neliömäisen huoneen sisään ajatellaan pallo, jonka lävistä on huoneen lävistäjä tai jonka suurin leikkausympyrä sivuaa huoneen seiniä, ja tästä pallosta leikataan ulos jäävät osat pois.
Pendentiivien muodostaman renkaan päälle voidaan kalotiksi joko muurata halutun korkuinen kupoli, tai ensin pyöreä, pystysuora seinä, niin sanottu tamburiini eli tampuuri eli rumpu, johon voidaan puhkaista ikkuna-aukkoja (jolloin rakennetta kutsutaan lanterniksi), ja vasta sitten kupoli.
Böömiläiseksi holviksi eli böömiläiseksi kuvuksi sanotaan sellaista holvia, jossa pendentiivit jatkuvat samalla säteellä suoraan kalotiksi: huone ikään kuin leikkaa jotakin pallopintaa; pallon ollessa kyseessä, etenkin neliskulmaisen huoneen kohdalla, puhutaan myös palloholvista.
Betoniholvit

Holveja on tehty betonista aina antiikista saakka: Rooman Pantheonin halkaisijaltaan 43-metrinen puolipallonmuotoinen kupoli, joka oli pitkään maailman suurin, on huomattavin esimerkki.
Roomalaiset tekivät betoniholveja kasettitekniikalla käyttämällä tiilisiä vahvistuskaaria. 1800-luvulla alettiin uudelleen tehdä betonisia holveja, mutta kun rautabetoni ja sitten teräsbetoni tulivat käyttöön, siirryttiin pitkälti palkki- ja laattarakenteisiin, ja holvit jäivät harvinaisuudeksi. Tosin vielä 1900-luvun alkupuolella välipohjarakenteissa käytettiin kappaholvityylistä betoniholvia. Holvia käytetään lähinnä arkkitehtonisista syistä, ja ne vetojännitykset, jotka muuratussa rakenteessa ovat ongelma, voidaan helposti ratkaista terästen avulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Holvi Wikimedia Commonsissa
Kirjallisuutta

Höyhtyä, M. & Vänttinen, Y. 1989. Muuratut rakenteet 1, talonrakennus. Jyväskylä: Rakentajain Kustannus Oy.
Siikanen, U. 2001. Rakennusaineoppi. 6. uud. p. Helsinki: Rakennustieto Oy
Havainnekuva suippokaarisen tynnyriholvin vaakavoimista.
Tynnyriholvin havainnepiirros
Luostariholvin havainnepiirros
Kappaholvikatto Elannon myymälässä.
Ristiholvin havainnepiirros
Tähtiholvin havainnepiirros
Viuhkaholvi Winchesterin tuomiokirkossa
Kupoliholvin havainnepiirros
Emirates Stadium

| Emirates Stadium |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Islington, Lontoo, Englanti
Koordinaatit:  51°33′24″N, 0°6′22″W
Rakennustyöt aloitettu:  Helmikuussa 2004
Avattu:  22. heinäkuuta 2006
Omistaja:  Arsenal FC
Hoitaja:  Arsenal
Kenttä:  Hybridinurmi
Kustannukset:  390 miljoonaa puntaa
Arkkitehti:  HOK Sport
Aiemmat nimet:  Ashburton Grove
Käyttäjät
 Arsenal 
Katsojakapasiteetti
 60 355 
Kentän mitat
 105 × 68 m 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Emirates Stadium sisältä. Ottelu Arsenal - Stoke City, 2009.
Emirates Stadium on jalkapalloseura Arsenalin stadion Islingtonissa, Pohjois-Lontoossa. Sen nimeksi suunniteltiin Ashburton Grovea ja New Highburya, mutta sen nimioikeudet myytiin Emirates-lentoyhtiölle ja näin stadionin nimeksi tuli Emirates Stadium. 60 000 katsojaa vetävän Lontoon kolmanneksi suurimman stadionin rakennustyöt valmistuivat heinäkuussa 2006. Projektin rakennuskustannukset, muu infrastruktuuri mukaan lukien, olivat 390 miljoonaa puntaa. Emirates Stadium on kolmanneksi suurin Valioliiga-joukkueen stadion, vain Old Trafford ja Tottenham Hotspur Stadion ovat suurempia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Emirates Stadium Wikimedia Commonsissa
Arsenal.com/thestadium - viralliset sivut uudelle stadionille (englanniksi)
Englannin Valioliigan stadionit kaudella 2014–2015
Anfield
Boleyn Ground
Britannia Stadium
City of Manchester Stadium
Emirates Stadium
Goodison Park
KC Stadium
King Power Stadium
Liberty Stadium
Loftus Road
Old Trafford
St James’ Park
St Mary’s Stadium
Selhurst Park
Stadium of Light
Stamford Bridge
The Hawthorns
Turf Moor
Villa Park
White Hart Lane
Dream Castles

| Dream Castles: The Early Jack Vance, Volume Two |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jack Vance
Kieli:  englanti
Genre:  science fiction
Kustantaja:  Subterranean Press
Julkaistu:  2012
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  320
ISBN:  978-1-59606-451-5

Edeltävä:  Hard-Luck Diggings
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Dream Castles: The Early Jack Vance, Volume Two on vuonna 2012 ilmestynyt Jack Vancen novellikokoelma, joka sisältää 10 tarinaa vuosien 1947 ja 1977 väliltä. Teoksen toimittivat Subterranean Pressille Terry Dowling ja Jonathan Strahan. Teosta edelsi kokoelma Wild Thyme, Green Magic.
Sisältö

Introduction
”The Dogtown Tourist Agency”
”Freitzke’s Turn”
”I’ll Build Your Dream Castle”
”Golden Girl”
”Sulwen’s Planet”
”Cholwell’s Chickens”
”A Practical Man’s Guide”
”The Narrow Land”
”The Enchanted Princess”
”Son of the Tree”
Aiheesta muualla

Paul Di Filippo: Paul Di Filippo reviews Jack Vance. Locus Online 16.3.2012. (englanniksi)
Richard A. Lupoff: Dream Castles. The SF Site 2012. (englanniksi)
Elche

| Elche Elx |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Elche
 Koordinaatit: 38°16′N, 00°42′W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Valencia
Maakunta:  Alicante
Comarca:  Baix Vinalopó
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  326 km²
Väkiluku (2021):  234 205
 – Väestötiheys:  718 as./km²
 
 www.elche.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elche, katalaaniksi Elx on kaupunki Espanjassa Valencian Baix Vinalopón comarcassa lähellä Välimerta. Sen asukasluku vuonna 2021 oli 234 205. Vinalopó-joki virtaa kaupungin halki.
Kaupungissa on merkittävää kenkäteollisuutta, kumiteollisuutta ja matkailua. Elchessa on Ciutat d'Elx -konferenssikeskus, kansainvälinen Alicante-Elchen lentoasema ja yliopisto Universidad Miguel Hernández.
Lähistöllä on UNESCOn maailmanperintökohteeksi julistettu Euroopan suurin palmumetsä.
"Palmera imperial" (Phoenix dactylifera) 13 000 m² laajuisessa Huerto del Curan kasvitieteellisessä puutarhassa.
Kaupungin jalkapalloseura Elche CF pelaa kaudella 2023-2024 Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa.