stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fantasiapelit
Historia > Roolipelien julkaisijaksi

1985–1995 roolipelaaminen kasvoi Suomessa, ja alalla kilpailtiin etenkin tunnettujen roolipelien käännöslisensseistä. Kauppaa tehtiin yhä useammin myymälöissä, jotka tarjosivat myös paikan pelaamista varten. Fantasiapelien suurin kilpailija vuosikymmenten vaihteessa oli Jari Paunan ja Eija Väinämön 1986 perustama Protocol Productions. Se aloitti toimintansa julkaisemalla Floppy Magazinea, Commodore 64 -diskettilehteä, mutta vuonna 1987 yritys perusti jo oman kauppansa, Game Worldin, City-käytävään. Protocol meni kuitenkin ulosottoon 1991 ja kauppa suljettiin samalla. Myös Suomalainen kirjakauppa myi vuodesta 1985 alkaen strategia-, rooli- ja miniatyyripelejä.
1986 WSOY oli epäonnistunut saamaan D&D:n toisen version, Advanced Dungeons & Dragonsin, käännösoikeudet. Seuraavana vuonna WSOY:n kanssa D&D:n käännösoikeuksista kilpailivat sekä Fantasiapelit että Protocol. Niistä jälkimmäinen sai Paunan suoran yhteydenoton avulla lisenssin itselleen. 1988 Protocol julkaisikin säännöt suomeksi, ja vaikka käännös oli laadultaan epätasainen, se oli tärkeä askel Suomen roolipelialan kehitykselle. Fantasiapelit alkoi kiirehtiä saadakseen oikeuksia muiden tärkeiden roolipelien kääntämiseksi. Se saikin oikeudet Avalon Hillin RuneQuestiin sekä Game Designer's Workshopin Travelleriin, Twilight: 2000:een ja Space: 1889:ään. Yritys perusti ACE Pelit -yhtiön pelien kääntämistä varten. RuneQuestin suomennos myi noin 50 000 kappaletta.
Kääntämisen lisäksi pelejä julkaistiin myös suomalaisten suunnitteljoiden pelejä. Suomalaisen roolipelisuunnittelun skenessä keskeinen hahmo oli Fantasiapelien Tampereen myymäläpäällikkö Risto Hieta. Hän kirjoitti Nordic-nimimerkillä MikroBittiin ”Peliluola”-palstaa, josta suuri yleisö luki ensi kertaa roolipeleistä. ACE Pelit kustansi hänen suunnittelemansa roolipelit Miekka ja Magian 1987, Rapierin 1989 ja Elhendin 1993. Fantasiapelit julkaisi myös Magus-nimistä roolipelilehteä, joka oli paitsi harraste- myös mainoslehti. Sen kilpailija oli Protocolin Sininen lohikäärme. Magus-lehden viimeinen numero julkaistiin 2001.
Fantasiapelit ja Protocol kilpailivat myös tukkutoiminnassa. Kirjalito osti roolipelituotteita välitykseen yritysten kautta.
Vuonna 1993 Helsingin myymälä siirtyi Velhonlinna-ostoskeskukseen Vuorikadulle Tarjoustalon yhteyteen, 1996 Kaisa-ostoskeskukseen ja 2014 Kaivopihalle. Fantasiapelit laajentui 2000-luvun vaihteessa ympäri Suomea, sekä omia myymälöitä perustamalla että franschising-menetelmällä. Joensuun liike avattiin 1999, Jyväskylän 2002. Kuopioon 2005 perustettu myymälä suljettiin kannattamattona 2010, ja uusi avattiin franchising-kauppana. Kotkan 2011 perustettu liike muutti Lahteen 2013 ja se suljettiin samana vuonna.
Historia > Valikoiman laajentamista

Pöytäroolipelien myynti alkoi vähentyä 1990-luvun puolivälissä, joten tuotevalikoimaa piti uudistaa. Miniatyyripelit alkoivat syrjäyttää pöytästrategiapelejä valikoimassa. Suureksi tulonlähteeksi muodostuivat keräilykorttipelit sekä Magic: the Gathering, jonka lisenssin Fantasiapelit hankki heti kun peli oli esitelty Gen Gonissa 1993. Ykköstuotteeksi 2000-luvun alussa tuli Pokémon-keräilykorttipeli, jonka lisenssin Fantasiapelit onnistui saamaan. Samalla myymälöihin otettiin myyntiin lisää mangaa ja muuta sarjakuvaa, mikä toi lisää nuorempaa asiakaskuntaa.
2000-luvun alun jälkeen Fantasiapeleille oli tiedossa ongelmia. Pelaajakunta alkoi vanhentua ja internet-aikakauden kulutustavat poikkesivat entuudesta. Pokémon-kortit menettivät suosiotaan ja talouden lama painoi päälle vuosikymmenen loppua lähestyttäessä. 2010-luvulla liikeketju on tehnyt tasaisesti tappiota, pysyen pystyssä Magic: The Gatheringin ja Pokémonin menestysvuosista säästetyillä myyntituotoilla. Myymäläverkostoa on supistettu ja valikoimaa laajennettu. Harva enää ostaa kaupasta roolipelejä.
Tunnustukset

Vuoden 2003 Ropeconissa Jyrki ja Lauri Tudeer saivat ensimmäisen Kultainen Lohikäärme -palkinnon. Vuonna 2004 sen sai Mika Laaksonen ja vuonna 2006 Risto Hieta, kaikki Fantasiapeleissä työskennelleitä. Historioitsija Louis Clercin mukaan palkinnot kertovat siitä, kuinka ”yhtiön menestys on riippunut ihmisistä, joilla on ollut samaan aikaan kykyä johtaa järkevästi liiketoimintaa, ja syvää tuntemusta ja kunnioitusta alakulttuuria kohtaan.” Clercin mukaan Fantasiapelit on ollut ”suurimpia nörttikulttuurin edistäjiä Suomessa”.
Julkaisutoiminta

Fantasiapelit on maahantuonnin ja myynnin lisäksi myös kustantanut pelejä suomenkielisinä käännöksinä. Vuosina 1987–1994 julkaisutoiminta tapahtui Fantasiapelien omistajien perustamien Ace-Pelit Oy ja Finnish Game House -nimisten kustantamojen kautta, mutta 2000-luvulla he ovat julkaisseet pelejä itse. Ace-Pelit julkaisi myös roolipelilehti Magusta.
Julkaisutoiminta > Ace pelit Oy:n julkaisemat roolipelit

RuneQuest (1988)
Rapier (1989)
Keski-Maa roolipeli (1990)
Tie tähtiin 2300 (1990)
Astra (1991)
Taru sormusten herrasta -seikkailupeli (1992)
Elhendi (1993)
Roolimestari (1993)
Julkaisutoiminta > Ace pelit Oy:n julkaisemat lauta- ja korttipelit

Sivilisaatio (1992)
Keski-Maan velhot keräilykorttipeli (1995)
Julkaisutoiminta > Fantasiapelien julkaisemat lautapelit

King's Gate (2002)
Citadels (2006)
Space Hulk: Death Angel – korttipeli (2010)
Red November (2011)
Munchkin (2013)
Aiheesta muualla

Fantasiapelien verkkosivut
Maastohiihdon Suomen Cup 2023–2024

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Maastohiihdon Suomen Cup 2023–2024
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup | Ristomatti Hakola | Jasmi Joensuu |
| Viesticup | Jämin Jänne | Vuokatti Ski Team Kainuu |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 6
Henkilökohtaiset kilpailut: 9
Viestit: 5
← 2022–2023 2024–2025 →
Maastohiihdon Suomen Cupin kausi 2023–2024 oli kilpailusarjan 13. kausi. Se alkoi Sotkamon Vuokatista 4. marraskuuta 2023 ja päättyi Rovaniemelle 7. huhtikuuta 2024.
Kilpailut

Kilpailupaikkakunnat
Kilpailut > Miehet

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 4. marraskuuta 2023 |  Vuokatti | 1,3 km sprintti (v) | Olli Ahonen, IU | Lauri Lepistö, JäJä | Emil Liekari, VuokattSKT | Tulokset |
| 2 | 18. marraskuuta 2023 |  Ruka | 1,5 km sprintti (p) | Lauri Vuorinen, Skiteam 105 | Joni Mäki, PohtiST | Marko Kilp, TampY | Tulokset |
| 3 | 19. marraskuuta 2023 |  Ruka | 10 km väliaikalähtö (p) | Iivo Niskanen, PHS | Ristomatti Hakola, JäJä | Markus Vuorela, JäJä | Tulokset |
| 4 | 2. helmikuuta 2024 |  Vantaa (SM) | 1,5 km sprintti (v) | Joni Mäki, PohtiST | Verneri Suhonen, HU-46 | Lauri Vuorinen, Skiteam 105 | Tulokset |
| 5 | 3. helmikuuta 2024 |  Vantaa (SM) | 20 km väliaikalähtö (p) | Ristomatti Hakola, JäJä | Niko Anttola, ProSki Oulu | Lauri Lepistö, JäJä | Tulokset |
| 6 | 24. helmikuuta 2024 |  Kuopio | 12 km väliaikalähtö (v) | Niko Anttola, ProSki Oulu | Arsi Ruuskanen, KEV | Lauri Lepistö, JäJä | Tulokset |
| 7 | 22. maaliskuuta 2024 |  Äänekoski (SM) | 10 km väliaikalähtö (v) | Perttu Hyvärinen, PHS | Markus Vuorela, JäJä | Ristomatti Hakola, JäJä | Tulokset |
| 8 | 23. maaliskuuta 2024 |  Äänekoski (SM) | 15 km takaa-ajo (p) | Perttu Hyvärinen, PHS | Ristomatti Hakola, JäJä | Markus Vuorela, JäJä | Tulokset |
| 9 | 7. huhtikuuta 2024 |  Rovaniemi (SM) | 50 km väliaikalähtö (p) | Remi Lindholm, IU | Markus Vuorela, JäJä | Miro Karppanen, IU | Tulokset |
Kilpailut > Miehet > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5. marraskuuta 2023 |  Vuokatti | 3x9 km (v) | Jämin Jänne Niko Husu Markus Vuorela Lauri Lepistö | Imatran Urheilijat -1 Ville Ahonen Remi Lindholm Miro Karppanen | Puijon Hiihtoseura -1 Petteri Koivisto Perttu Hyvärinen Niilo Mäkinen | Tulokset |
| 2 | 4. helmikuuta 2024 |  Vantaa (SM) | Parisprintti (p) | Jämin Jänne -1 Ristomatti Hakola Lauri Lepistö | Imatran Urheilijat -1 Ville Ahonen Miro Karppanen | Puijon Hiihtoseura -1 Valtteri Pennanen Iivo Niskanen | Tulokset |
| 3 | 25. helmikuuta 2024 |  Kuopio | 3x7,5 km (p) | Jämin Jänne -1 Markus Vuorela Ristomatti Hakola Lauri Lepistö | Imatran Urheilijat -1 Olli Ahonen Ville Ahonen Miro Karppanen | Puijon Hiihtoseura -1 Valtteri Pennanen Niilo Mäkinen Iivo Niskanen | Tulokset |
| 4 | 24. maaliskuuta 2024 |  Äänekoski (SM) | 4x10 km (p,p,v,v) | Pohti SkiTeam -1 Juuso Haarala Juuso Mäkelä Joel Ikonen Joni Mäki | Jämin Jänne Niko Husu Ristomatti Hakola Markus Vuorela Lauri Lepistö | Imatran Urheilijat -1 Olli Ahonen Ville Ahonen Remi Lindholm Miro Karppanen | Tulokset |
| 5 | 6. huhtikuuta 2024 |  Rovaniemi | 3x7,5 km (v) | Pohti SkiTeam -1 Niilo Moilanen Juuso Haarala Joni Mäki | Jämin Jänne Lauri Lepistö Markus Vuorela Ristomatti Hakola | Imatran Urheilijat Ville Ahonen Remi Lindholm Miro Karppanen | Tulokset |
Kilpailut > Naiset

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 4. marraskuuta 2023 |  Vuokatti | 1,3 km sprintti (v) | Jasmi Joensuu, VHS | Tiia Olkkonen, HK | Anne Kyllönen, KHS | Tulokset |
| 2 | 18. marraskuuta 2023 |  Ruka | 1,5 km sprintti (p) | Johanna Matintalo, PöytUrh | Jasmi Joensuu, VHS | Katri Lylynperä, VuokattSKT | Tulokset |
| 3 | 19. marraskuuta 2023 |  Ruka | 10 km väliaikalähtö (p) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Kerttu Niskanen, Koitto | Jasmi Joensuu, VHS | Tulokset |
| 4 | 2. helmikuuta 2024 |  Vantaa (SM) | 1,5 km sprintti (v) | Jasmi Joensuu, VHS | Jasmin Kähärä, VuokattSKT | Anne Kyllönen, KHS | Tulokset |
| 5 | 3. helmikuuta 2024 |  Vantaa (SM) | 20 km väliaikalähtö (p) | Johanna Matintalo, PöytUrh | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Jasmi Joensuu, VHS | Tulokset |
| 6 | 24. helmikuuta 2024 |  Kuopio | 12 km väliaikalähtö (v) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Vilma Nissinen, VuokattSKT | Jasmin Kähärä, VuokattSKT | Tulokset |
| 7 | 22. maaliskuuta 2024 |  Äänekoski (SM) | 5 km väliaikalähtö (v) | Kerttu Niskanen, Koitto | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Jasmi Joensuu, VHS | Tulokset |
| 8 | 23. maaliskuuta 2024 |  Äänekoski (SM) | 10 km takaa-ajo (p) | Kerttu Niskanen, Koitto | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Johanna Matintalo, PöytUrh | Tulokset |
| 9 | 7. huhtikuuta 2024 |  Rovaniemi (SM) | 30 km väliaikalähtö (p) | Kerttu Niskanen, Koitto | Johanna Matintalo, PöytUrh | Jasmi Joensuu, VHS | Tulokset |
Kilpailut > Naiset > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5. marraskuuta 2023 |  Vuokatti | 3x6 km (v) | Kainuun Hiihtoseura Johanna Ukkola Anni Alakoski Anne Kyllönen | Vuokatti Ski Team Kainuu Katri Lylynperä Vilma Nissinen Jasmin Kähärä | Vantaan Hiihtoseura -1 Eeva Haasanen Rebecca Immonen Jasmi Joensuu | Tulokset |
| 2 | 4. helmikuuta 2024 |  Vantaa (SM) | Parisprintti (p) | Kainuun Hiihtoseura -1 Anni Alakoski Anne Kyllönen | Vuokatti Ski Team Kainuu Vilma Nissinen Katri Lylynperä | Ylöjärven Ryhti Elsa Torvinen Eevi-Inkeri Tossavainen | Tulokset |
| 3 | 25. helmikuuta 2024 |  Kuopio | 3x5 km (p) | Vuokatti Ski Team Kainuu Jasmin Kähärä Vilma Nissinen Katri Lylynperä | Ikaalisten Urheilijat Katariina Lonka Krista Pärmäkoski Hilla Niemelä | Pohti SkiTeam Ella Noora Haapalehto Oona Kettunen Tuuli Raunio | Tulokset |
| 4 | 24. maaliskuuta 2024 |  Äänekoski (SM) | 3x5 km (p,v,v) | Vuokatti Ski Team Kainuu Katri Lylynperä Jasmin Kähärä Vilma Nissinen | Ikaalisten Urheilijat Katariina Lonka Krista Pärmäkoski Hilla Niemelä | Vantaan Hiihtoseura -1 Anni Kainulainen Eeva Haasanen Jasmi Joensuu | Tulokset |
| 5 | 6. huhtikuuta 2024 |  Rovaniemi | 3x5 km (v) | Ikaalisten Urheilijat Katariina Lonka Krista Pärmäkoski Hilla Niemelä | Vuokatti Ski Team Kainuu Vilma Nissinen Eveliina Piippo Jasmin Kähärä | Kainuun Hiihtoseura Anne Kyllönen Anni Alakoski Johanna Ukkola | Tulokset |
Pisteet

Pisteitä jaetaan jokaisen kilpailun 30 parhaalle oheisen taulukon perusteella. Viestikilpailuissa seuroille jaetaan kaksinkertaiset pisteet.
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pisteet | 100 | 80 | 60 | 50 | 45 | 40 | 36 | 32 | 29 | 26 | 24 | 22 | 20 | 18 | 16 | 15 | 14 | 13 | 12 | 11 | 10 | 9 | 8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Palkintorahat

Palkintorahoja maksetaan kaudella 2023–2024 yhteensä 70 000 €. SM-kilpailuista ei jaeta osakilpailukohtaisia palkintoja. Viestikilpailujen palkinnot jaetaan seuroille. Palkinnot jaetaan oheisen taulukon perusteella.
Taulukossa lyhenne HK tarkoittaa henkilökohtaisia kilpailuja.
| Sijoitus | HK-kokonaiscup | Viestikokonaiscup | HK-osakilpailu | Viestiosakilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5 000 € | 5 000 € | 600 € | 1 000 € |
| 2. | 3 000 € | 3 000 € | 400 € | 500 € |
| 3. | 2 000 € | 2 000 € | 200 € | 300 € |
| 4. | 800 € | 900 € |  |  |
| 5. | 600 € | 600 € |  |  |
| 6. | 400 € | 300 € |  |  |
Televisiointi

Suomen Cupin kaikki kilpailut televisioidaan Ylen ja Viaplayn kanavilla.
Vålerengan kirkko

| Vålerengan kirkko Vålerenga kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2022.
Sijainti:  Oslo, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Oslon hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1902
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  450
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Vålerengan kirkko (norj. Vålerenga kirke) on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1902.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vålerengan kirkko Wikimedia Commonsissa
Artek

| Artek oy ab |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1935
Perustaja:  Alvar Aalto, Aino Aalto, Maire Gullichsen, Nils-Gustav Hahl
Toimitusjohtaja:  Marianne Goebl
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  sisustustarvikkeiden valmistus ja myynti
Tuotteet:  huonekalut, valaisimet, sisustustuotteet
Liikevaihto:   15,3 milj. € (2017)
Tilikauden tulos:   0,3 milj. € (2017)
Henkilöstö:   45 (2017)
Omistaja:  Vitra AG
Kotisivu:  www.artek.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Artek oy ab on vuonna 1935 perustettu modernin muotoilun myynti- ja markkinointiorganisaatio. Artekin perustivat Maire Gullichsen, Alvar Aalto, Aino Aalto ja Nils-Gustav Hahl. Ensisijaisesti Artek perustettiin Aallon huonekalujen markkinointiin ja myyntiin, mutta muiden valmistajien, kuten Knollin, Vitran ja Fritz Hansenin tuotteet otettiin jo varhain valikoimaan. Sittemmin yrityksen omaan mallistoon on otettu useiden muidenkin suunnittelijoiden huonekaluja ja muita esineitä.
Artek siirtyi ruotsalaisen sijoitusyhtiö Proventuksen omistukseen vuonna 1992. Sveitsiläinen huonekaluyritys Vitra AG osti yhtiön Proventukselta vuonna 2013.
Tuotanto ja myynti

Artek osti sen huonekaluja Suomessa vuosikymmeniä valmistaneen Huonekalutehdas Korhosen liiketoiminnan itselleen vuonna 2014. Valaisimet valmisti vuosina 1953–1975 Valaistustyö Viljo Hirvonen / Valaistustyö Ky ja sittemmin Valaisinpaja sekä Cariitti Oy. Nykyään osa valaisimista valmistetaan ulkomailla, osa Suomessa, jossa niitä valmistaa Laaksonen & Poika. Artekilla oli tehdas Ruotsin Hedemorassa osoitteessa Callerholmsgatan 3. Tehdas aloitti toiminnan vuonna 1945. Rakennuksessa toimii nyt Österling Bygg Ab.lähde?
Artekin lippulaivamyymälä sijaitsee Helsingin Keskuskadulla, minkä lisäksi yrityksellä on Helsingissä käytettyjen Artek-huonekalujen myyntiin keskittynyt 2nd Cycle -myymälä Pienellä Roobertinkadulla. Kotimaan ulkopuolella Artekilla on myymälät Tokiossa ja Antwerpenissä.
Tuotanto ja myynti > Artekin uustuotannossa olevia huonekaluja

Alkuperäiset valmistajat Avarte ym.
Nojatuoli Crinolette, Ilmari Tapiovaara 1962.
Nojatuoli Domus, Ilmari Tapiovaara 1946.
Nojatuoli ja rahi Karuselli, Yrjö Kukkapuro 1965.
Sohva, lepotuoli ja penkki Kiki, Ilmari Tapiovaara 1960.
Nojatuoli ja keinutuoli Mademoiselle, Ilmari Tapiovaara 1956.
Tuotanto ja myynti > Suunnittelijoita

Artekin suunnittelijoita yrityksen historian aikana:
| --- | --- |
 Alvar Aalto  Aino Aalto  Elissa Aalto  Eero Aarnio  Ronan & Erwan Bouroullec  Konstantin Grcic  Ville Kokkonen :  Harri Koskinen  Yrjö Kukkapuro  Juha Leiviskä  Ben af Schultén  Ilmari Tapiovaara  Tapio Wirkkala
Kirjallisuutta

Mikonranta, Kaarina: Kultakello ja mehiläispesä – Alvar ja Aino Aallon valaisimia. Alvar Aallon muotoilua 1.  Jyväskylä:  Alvar Aalto-museo, 2002.
Aiheesta muualla

Artek (suomeksi, englanniksi, kiinaksi)
Artekin lippulaivamyymälä Helsingin Keskuskadulla.
Østre Akerin kirkko

| Østre Akerin kirkko Østre Aker kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2018.
Sijainti:  Oslo, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Oslon hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1860
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  500
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Østre Akerin kirkko (norj. Østre Aker kirke) on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1860.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Østre Akerin kirkko Wikimedia Commonsissa
Gaëtan Dugas

| Gaëtan Dugas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. helmikuuta 1953 
Kansalaisuus:   Kanada
Ammatti:  lentostuertti
Gaëtan Dugas (20. maaliskuuta 1953 Quebec – 30. maaliskuuta 1984 Quebec) oli kanadalainen lentostuertti, jonka väitettiin aiheuttaneen AIDSin leviämisen Yhdysvaltoihin 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Väitteet on sittemmin kumottu perustuvina osin väärinkäsitykseen.
Elämä

Dugas syntyi Quebec Cityssä vuonna 1953. Hänen äidinkielensä oli ranska, mutta hän muutti Vancouveriin oppiakseen englantia, jotta voisi tulla stuertiksi. Hän sai töitä stuerttina Air Canada -lentoyhtiössä vuonna 1973. Hän vietti paljon aikaa San Franciscossa ja New Yorkissa, jotka ovat tunnettuja homoseksuaalisten miesten piireistä. Dugas oli homoseksuaalinen, ja oman ilmoituksensa mukaan hän oli harrastanut vuosien 1979 ja 1981 välillä seksiä noin 250 miehen kanssa. Hänellä todettiin vuonna 1980 harvinainen Kaposin sarkooma, jonka AIDS oli aiheuttanut. Hän hakeutui hoitoon New Yorkiin, ja vaikka hän suhtautui epäilyksellä juuri alkaneeseen uutisointiin AIDS-epidemiasta, hän tarjosi Yhdysvaltain Centers for Disease Control and Prevention -viranomaisille 72 seksikumppaninsa tiedot vuonna 1982. Tämä mahdollisti tarkemman tutkimuksen taudin leviämisestä. HIV:n geneettinen koodi saatiin myöhemmin analysoitua Dugasin verinäytteestä.
Dugas kuoli vuonna 1984.
Väitteet AIDSin levittäjyydestä

Kuolemansa jälkeen Dugasin väitettiin tuoneen AIDSin Yhdysvaltoihin. Väitteet perustuvat kirjailija Randy Shiltsin Yhdysvaltain AIDS-epidemian alusta kertoneeseen, vuonna 1987 julkaistuun kirjaan And the Band Played On, jossa hänen väitettiin olleen epidemian patient zero eli ensimmäinen potilas, sekä hänen jättäneen lääkärien neuvot huomiotta ja siten levittäneen sairautta tietoisesti. Shiltsin kirjaan perustuvassa samannimisessä elokuvassa Dugasia näytteli Jeffrey Nordling.
Väitteet Dugasista AIDSin alkuperäisenä tuojana Yhdysvaltoihin on sittemmin kumottu. Vuonna 2016 AIDSin todettiin tulleen Yhdysvaltoihin jo vuosien 1969 ja 1973 välillä Haitista. Dugasin osuutta laajan huomion saaneille huhuille on selitetty väärinkäsityksellä. Dugasia merkittiin alkuperäisessä, vuoden 1980 tutkimuksessa kirjaimella O, sanoista out of California (suom. Kalifornian ulkopuolelta), joka oli sittemmin sekaantunut numeroon nolla, viitaten käsitteeseen patient zero (suom. potilas nolla). Historioitsija Richard McKayn mukaan Dugas oli ”yksi eniten demonisoiduista potilaista” ja yksi useista henkilöistä, joiden väitettiin pahantahtoisesti levittävän sairautta.
Kaavio, joka kuvaa vuonna 1980 tehdyssä tutkimuksessa tutkittujen AIDS-tapausten yhteyttä toisiinsa. Dugas on merkitty numerolla 0.
Pilvisyys

Maapallon pilvisyystilanne 11. heinäkuuta 2005.
Pilvisyys on pilvien peittämä osuus taivaasta. Se voi olla esimerkiksi kokonaan pilvessä, puolipilvinen, lähes pilvetön tai pilvetön. Pilvipeite vaikuttaa esimerkiksi Auringon näkymiseen paitsi laajuudeltaan, myös paksuudeltaan. Ohut yläpilvi varjostaa vain vähän, ja Aurinko kuultaa pilven läpi.
Kuvaukset

Virallisissa säähavainnoissa pilvisyys ilmoitetaan kahdeksasosina taivaankannen pinta-alasta:
| --- | --- |
0/8: selkeää
1/8–2/8: melkein selkeää
3/8–5/8: puolipilvistä
6/8–7/8: melkein pilvistä
8/8: pilvistä
9/8: pilvisyyttä ei voida määrittää esimerkiksi  tiheän sumun tai runsaan lumisateen vuoksi
Pilvisyysmerkit ammattimaisella sääkartalla, ei esimerkiksi TV:n sääkartalla:
| --- | --- |
: Selkeää
: Melkein selkeää
: Verrattain selkeää
: Verrattain selkeää
: Puolipilvistä
: Verrattain pilvistä
: Verrattain pilvistä
: Melkein pilvistä
: Pilvistä
: Taivas ei näy.
Maapallon pilvisyys

Maan pinnasta on noin 70 % pilvien peitossa, yhtenäisiä laajoja pilvialueita on 20–30 %.
Pilvisyyden pienienkin muutosten arvellaan vaikuttavan maan pintalämpötilaan, koska pilvet heijastavat monesti paljon säteilyä, toki pilvilajista riippuen.
Eri alueiden tyypillinen pilvisyys vaihtelee huomattavasti. Aavikot ja jäätiköt ovat melko pilvettömiä, meret pilvisiä. Kosteat manneralueet ovat melko pilvisiä.
Pilvisyys Saharan yllä on 10–40 %, sademetsässä 60–70 % ja savannilla 50 % ja Euroopan ja Aasian metsäalueilla 50–70 %. Pilvettömintä on Etelämantereella. Hyvin pilvistä on esimerkiksi keskisellä pohjoisella Pohjois-Atlantilla, 80–100 %. Merien pilvisyys on välillä
40–100 %, mannerten 5–7 5%.
Pilvien valonheijastuskyky on keskimäärin 55 %, 40–80 %.
Mäntyjen ja kuusien vapauttamat terpeenit nousevat ilmakehään ja lisäävät pilviä tuhannen metrin korkeudessa. Männyt ja kuuset vapauttavat niitä enemmän lämpimämmässä.
Ryssämarkan kirkko

| Ryssämarkan kirkko Kistrand kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2016.
Sijainti:  Porsanki, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1856
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  160
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ryssämarkan kirkko (norj. Kistrand kirke) on Porsangin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1856.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ryssämarkan kirkko Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Taiteenala:  KulturNav
Gunbuster

Gunbuster on Gainaxin tuottama japanilainen anime.
Tähän animeen sekoittuu draamaa, toimintaa ja sci-fiä. Anime luotiin vuonna 1988 ja animen koko nimi on Gunbuster Top o Nerae! (トップをねらえ!) mikä voidaan kääntää Aim for the Top! Tässä kuusiosaisessa sarjassa pääpainona on ihmissuhteet ja mechat kyllästettynä toiminnalla, joka tapahtuu suurimmaksi osaksi avaruudessa.
Tarina kertoo nuoresta Noriko Takaya nimisestä tytöstä, joka on sarjan alussa koulukiusattu, mutta monien vastoinkäymisten myötä hänestä tulee Gunbusterin ohjaaja. Myöhemmässä vaiheessa hänen harteillensa jää ihmiskunnan pelastaminen avaruusolentojen hyökkäykseltä.
Erikoisuutena tässä sarjassa on mustavalkoiseksi tehty loppuosa ja väli-episodit, joissa pidetään "fysiikan oppitunteja". Nämä oppitunnit pitävät enemmän tai vähemmän paikkaansa, mutta ovat realistista antia, kun kysymys on animesta.
Gunbusterista tuli myös jatkoa vuonna 2004 nimellä Gunbuster 2, Top o Nerae.
Aiheesta muualla

Gunbusterin tuottajan Gainaxin kotisivut (japaniksi)