Liège
Historia

Liègen seutu on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla. Vanhimmat asutuksen jäljet ovat peräisin ajalta 200 000 eaa. Varsinaisen kaupungin perustaminen tapahtui vuoden 700 paikkeilla. Maastrichtin piispalla Lambertuksella oli huvila Liègen alueella, ja siellä hänet murhasivat kilpailijan lähettämät murhaajat. Murhapaikasta tuli pyhiinvaelluskohde. Piispan seuraaja kuljetti edeltäjänsä maalliset jäännökset Liègen nykyiselle paikalle ja rakensi sinne pienen kappelin. Siitä ei ole todisteita, että samalla olisi haluttu muuttaa hiippakunnan pääkaupunkia, mutta niin käytännössä tapahtui.
Syntyneen kaupungin alueella ja sen lähitienoilla on syntynyt esimerkiksi frankkien kuningas ja keisari Kaarle Suuri noin vuonna 742. Kaarlen hallinnon päätyttyä 820 viikingit hävittivät seutua ensimmäisen kerran. Verdunin sopimuksella tehdyssä valtakunnan jaossa Liège liitettiin Lotharingianiin. Kaupungista tuli Liègen ruhtinaskunnan pääkaupunki vuonna 980, kun keisari vahvisti Liègen piispan omistusoikeudet. Piispalle kuului maaomistuksen myötä myös maallisen ruhtinaan arvo ja keisarin takaama täydellinen koskemattomuus. Privilegioiden antaja oli keisari Otto II. Niin varsinainen Liègen valtio oli syntynyt, ja sellainen se oli vuoteen 1795 saakka. Koko tämän pitkän historiallisen ajan ruhtinas-piispan johtamien Liègen kaupungin ja Liègen ruhtinaskunnan historiat ovat pitkälti samat.
Euroopassa 1700-luvulla yleistyneet liberaalit valituksen aatteet löysivät hedelmällisen maaperän myös Liègestä. Kaupunkiyhteisössä tapahtui vuonna 1789 myös oma vallankumous, joskin onnellisempi kuin Pariisissa, sillä Liègessä ei katkottu kauloja. Se johti kuitenkin Liègen itsenäisyyden päättymiseen. Ruhtinaskunnan alueet liitettiin pian Ranskan tasavaltaan vuosiksi 1795–1815 ja sen jälkeen Alankomaiden kuningaskuntaan vuosiksi 1815–1830. Vuonna 1830 useat Liègen asukkaat osallistuivat jälleen uuteen vallankumoukseen, jonka seurauksena syntyi Belgian kuningaskunta.
Kaupungin historiassa on varsinkin Belgian kuningaskunnan muodostumisen jälkeen oleellista voimakas eri alojen teollisuuden rakentaminen ja kehittäminen kankaan kudonnasta aseiden valmistukseen. Liège oli toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan saakka hyvin tyypillinen eurooppalainen teollisuuskaupunki. Vain sodat toivat tavanomaiseen arkeen suuria poikkeuksia.
Kaupungin  puolustusrakenteiden urheat vastustustaistelut saksalaisia hyökkääjiä vastaan vuonna 1914 toivat sille Ranskan kunnialegioonan suurristin 7. elokuuta 1919. Liège oli ensimmäinen ei-ranskalainen kaupunki, jolle tunnustus osoitettiin. Toisen maailmansodan aikana kaupungille myönnettiin Belgian korkein kunniamerkki.
Teollistuneena kaupunkina Liègessä on järjestetty suuria näyttelyitä. Vuonna 1905 siellä järjestettiin maailmannäyttely, Liègen maailmannäyttely, Belgian itsenäisyyden 75-vuotisjuhlan kunniaksi. Maan satavuotista itsenäisyyttä juhlittiin 1930 Liègen kansainvälisellä näyttelyllä, joka oli erikoistunut luonnontieteisiin ja teollisuuteen.
Kaupungissa sattui ampumavälikohtaus, kun mieshenkilö ampui 13. joulukuuta 2011 neljä ihmistä ja haavoitti yli 120 ihmistä, joista osaa hengenvaarallisesti. Ampujan, 33-vuotiaan Nordine Amranin, motiiveista ei ole tietoa. Ampuminen tapahtui vilkkaaseen joulunalusaikaan keskellä Liègen kauppa-aluetta Saint-Lambertin aukiolla.
Syksyllä 2020 Liègessä oli paha koronavirusepidemia.