stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jamal Khashoggi
Tausta ja koulutus

Khashoggin isoisä oli turkkilaissyntyinen lääkäri  Muhammad Khashoggi, joka oli naimisissa saudinaisen kanssa ja toimi Saudi-Arabian kuninkaan Ibn Saudin henkilääkärinä. Kaşıkçı tarkoittaa turkiksi lusikkaseppää. Saudiarabialainen miljardööri-asekauppias Adnan Khashoggi, joka oli sekaantunut Iran-Contra-skandaaliin, oli Jamal Khashoggin setä. Khashoggin serkku oli egyptiläinen liikemies Dodi Al-Fayed, joka kuoli auto-onnettomuudessa yhdessä prinsessa Dianan kanssa.
Khashoggi kävi koulua Saudi-Arabiassa ja valmistui vuonna 1982 kaupalliselta alalta Indianan osavaltionyliopistosta Yhdysvalloista.
Kuolema Istanbulissa

Khashoggi meni 2. lokakuuta 2018 Istanbulissa olevaan Saudi-Arabian konsulaattiin hakemaan avioliittolupaa. Hänen turkkilainen kihlattunsa Hatice Cengiz jäi odottamaan konsulaatin ulkopuolella. Khashoggia ei nähty enää sen jälkeen kun hän astui sisään konsulaattiin. Saudi-Arabia kiisti osallisuutensa tapaukseen. Murhan tekijäksi on epäilty 15 saudimiehen ryhmää. The New York Timesin mukaan yhdeksällä epäillyllä on yhteyksiä Saudi-Arabian hallintoon ja tiedusteluelimiin. Yksi epäilty on mahdollisesti kruununprinssi Muhammad bin Salmanin henkivartija.
Turkin viranomaisilla on tiettävästi nauhoitteita, joiden perusteella murha voidaan osoittaa tapahtuneeksi. Turkin hallitusta lähellä olevan sanomalehti Sabahin mukaan nauhoitus olisi tapahtunut Khashoggin älykellon kautta hänen puhelimeensa ja pilvipalveluun. CNN:n haastattelemien asiantuntijoiden mukaan on kuitenkin epätodennäköistä, että Khashoggin kello olisi tallentanut mitään hänen kuolinhetkellään. Applen verkkosivuilla ei myöskään ole mainittu Turkkia niiden maiden joukossa, joissa älykellon yhdistäminen puhelimeen on mahdollista. Todennäköisempi teoria onkin, että Turkki salakuuntelee Saudi-Arabian Istanbulin-konsulaattia. Turkin ulkoministeri Mevlüt Çavuşoğlu sanoi 19. lokakuuta, ettei Turkki ole antanut tallenteita Yhdysvalloille. Marraskuussa Kanadan pääministeri Justin Trudeau kertoi, että Kanadan tiedustelupalvelu on kuunnellut nauhoitteen. Muutkin länsimaiset tiedustelupalvelut ovat saattaneet kuulla sen. Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğanin mukaan Turkki on jakanut ääninauhat muun muassa Yhdysvalloille ja Saudi-Arabialle.
Saudi-Arabiassa Riadissa järjestettiin lokakuun loppupuolella suuri investointitapahtuma Future Investment Initiative. Khashoggin katoamisen vuoksi monet sijoittajat ja mediat kuitenkin peruivat osallistumisensa, kuten CNN, CNBC, New York Times, Financial Times ja The Economist sekä yksi kolmipäiväisen tapahtuman pääpuhujista Maailmanpankin pääjohtaja Jim Yong Kim.
Saudi-Arabian viranomaiset myönsivät Jamal Khashoggin kuoleman 20. lokakuuta 2018. Viranomaiset väittivät tällöin Khashoggin kuolleen nyrkkitappelussa. Helsingin yliopiston Lähi-idän tutkimuksen professori Hannu Juusola piti kuoleman selitystä epäuskottavana. 25. lokakuuta valtiollinen saudiarabialainen al-Ekhbariya-televisiokanava kertoi saudiarabialaisen syyttäjän myöntäneen, että Khashoggin surma oli suunnitelmallinen.
Saudi-Arabian viranomaiset ovat siepanneet ennen Khashoggin katoamista myös ulkomailla asuvia Saudi-Arabian kuningashuoneen toisinajattelevia jäseniä. Heidät on ilmeisesti muilutettu takaisin Saudi-Arabiaan.
Kuolema Istanbulissa > Epäilyt Saudi-Arabian hallinnon osuudesta

Yhdysvaltojen republikaanisenaattori Bob Corker syytti joulukuussa 2018 Saudi-Arabian kruununprinssiä Khashoggin murhan määräämisestä.  The Guardianissa julkaistun artikkelin mukaan korkea-arvoinen saudivirkailija uhkasi Khashoggin murhaa tutkineen YK-virkailijan Agnès Callamardin henkeä. Callamardin mukaan Saudi-Arabian valtio oli vastussa Khashoggin murhasta. Yhdysvaltojen tiedusteluraportin mukaan Saudi-Arabian kruununprinssi Mohammed bin Salman hyväksyi Khashoggin murhasuunnitelman. Murhan motiivi olisi ollut, että Saudi-Arabian johto piti Khashoggia uhkana.
Saudi-Arabia kiisti väitteet siitä, että kruununprinssi olisi hyväksynyt Khashoggin murhan.
Kuolema Istanbulissa > Seurauksia

Tanska, Saksa ja Norja ovat lopettaneet aseiden viennin Saudi-Arabiaan.
Saudi-Arabian hallinto vangitsi 8 ihmistä Khashoggin murhasta ja tuomitsi heidät salaisissa oikeudenkäynneissä. Heistä viisi sai kuolemantuomion, mutta Khashoggin poika kertoi antaneensa murhaajille anteeksi, jolloin oikeus muutti kuolemanrangaistukset vankeudeksi.
Bidenin hallinto asetti vuonna 2021 matkustuskieltoon ja jäädytti varat Saudi-Arabian tiedustelupäälliköltä ja rankaisi muilla tavoin murhaan osallistuneita. Lisäksi 76:lle toimittajia ja aktivisteja uhanneelle henkilölle asetettiin matkustusrajoituksia. Mohammad bin Salmania itseään ei kuitenkaan rangaistu, sillä se olisi ollut vahingoksi Yhdysvaltojen ja Saudi-Arabian suhteille. Saudi-Arabia on Yhdysvaltojen tärkein liittolainen Lähi-idässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jamal Khashoggi Wikimedia Commonsissa
Iranilainen pilakuva joka syyttää Saudi-Arabian kruununprinssiä Khashoggin murhasta.
Alicante (maakunta)

Alicante (kat. Alacant) on maakunta Välimeren rannikolla itäisessä Espanjassa Valencian itsehallintoalueella. Sen rajanaapureita ovat Murcian, Albaceten ja Valencian maakunnat. Maakunnan pääkaupunki on Alicante.
Maakunnassa on noin 1,8 miljoonaa asukasta. Se sijaitsee Espanjan kaakkoisosassa, ja maisema on Välimerelle tyypillistä, missä hiekkarannat sijoittuvat vuoristoalueiden lomaan. Matkailussa sitä markkinoidaan nimikkeellä Costa Blanca. Alueella on Unescon kulttuuriperintöluetteloon kuuluva Elchen palmumetsä ja monia arkeologisia kohteita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alicante (maakunta) Wikimedia Commonsissa
Espanjan maakunnat
Álava
Albacete
Alicante
Almería
Asturia
Ávila
Badajoz
Baleaarit
Barcelona
Biskaja
Burgos
Cáceres
Cádiz
Castellón
Ciudad Real
Córdoba
A Coruña
Cuenca
Gipuzkoa
Girona
Granada
Guadalajara
Huelva
Huesca
Jaén
Kantabria
León
Lleida
Lugo
Madrid
Málaga
Murcia
Navarra
Ourense
Palencia
Las Palmas
Pontevedra
La Rioja
Salamanca
Santa Cruz de Tenerife
Segovia
Sevilla
Soria
Tarragona
Teruel
Toledo
Valencia
Valladolid
Zamora
Zaragoza
Anna Sui

| Anna Sui |
| --- | --- |
 Anna Sui vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. elokuuta 1952 (ikä 72) Detroit, Yhdysvallat
Ammatti:  muotisuunnittelija
Aiheesta muualla
Kotisivu
Anna Sui (s. 4. elokuuta 1952 Detroit, Yhdysvallat) on  yhdysvaltalainen muotisuunnittelija, joka tunnetaan värikkäistä vaatteista ja kengistä. Hänen tuotantoonsa kuuluvat myös asuste- ja kosmetiikkamallistot, ja etenkin Suin nimeä kantavat hajuvedet ovat tunnettuja maailmanlaajuisesti. Hänen tyyliinsä ovat vaikuttaneet eri aikoina muun muassa vintage, glam rock, Andy Warhol ja suomalaiset printtikankaat.
Sui valmistui Parsons School of Design -koulusta ja perusti omaa nimeänsä kantavan yrityksensä 1980-luvulla. Hän työskenteli uransa alussa muun muassa valokuvaaja Steven Meiselin kanssa. Hän piti ensimmäisen oman muotinäytöksensä vuonna 1991, ja siinä esiintyivät huippumallit Naomi Campbell, Linda Evangelista ja Christy Turlington.
Council of Fashion Designers of America (CFDA) -järjestö palkitsi Suin vuonna 2009 Geoffrey Beenen mukaan nimetyllä elämäntyöpalkinnolla. Lontoolaisessa muotimuseossa Fashion and Textile Museumissa järjestettiin vuonna 2016 Suin uraa esittelevä retrospektiivi.
Ananasmansikka

Ananasmansikka
Ananasmansikka tai valkoinen mansikka on ananakselta maistuva valkoisen värinen mansikkalajike, jonka siemenet ovat punaisia. Ne ovat pienempiä kuin suurin osa kaupallisesti tuotetuista mansikoista, kooltaan 15–23 mm:n pituisia. Marja kasvoi alun perin villinä Etelä-Amerikassa ja hollantilaiset marjanviljelijät pelastivat sen sukupuuttoon kuolemiselta. Niitä kasvatetaan kasvihuoneissa, ja marjat ovat aluksi vihreitä mutta vaalenevat kypsyessään.
Aiheesta muualla

VitalBerry: More about Pineberries (englanniksi)
Anna Takanen

| Anna Takanen |
| --- | --- |
 Anna Takanen vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1968 (ikä 55–56) Kungsbacka, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä, ohjaaja ja kirjailija
Anna Takanen (s. 1968 Kungsbacka, Ruotsi) on ruotsinsuomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja. Hän työskenteli vuodesta 2006 Göteborgin kaupunginteatterissa. Vuonna 2015 hänet valittiin Tukholman kaupunginteatterin taiteelliseksi johtajaksi toimitusjohtaja Benny Fredrikssonin rinnalle. Hän on näytellyt aiemmin sen Unga Klara -teatterissa.
Takasen isä tuli nelivuotiaana sotalapseksi Ruotsiin. Takanen on viettänyt kesiä Suomessa. Hänen serkkunsa on suomalainen toimittaja, kirjailija ja entinen poliitikko Päivi Storgård.
Takanen valittiin Vuoden ruotsinsuomalaiseksi 2019.
Andreas Schlüter

Andreas Schlüter, piirros 1800-luvulta.
Schlüterin veistämä suuren vaaliruhtinaan ratsastajapatsas Berliinissä alkuperäisellä paikallaan.
Andreas Schlüter (13. heinäkuuta 1659 – 1714 Pietari, Venäjä) oli saksalainen kuvanveistäjä ja arkkitehti. Hänen on sanottu olleen myöhäisbarokin ensimmäinen merkittävä mestari Saksassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andreas Schlüter Wikimedia Commonsissa
Ananassalvia

| Ananassalvia |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Alaheimo::  Nepetoideae
Suku::  Salviat Salvia
Laji::  elegans
Kaksiosainen nimi
 Salvia elegans  Vahl 
Katso myös
   Ananassalvia Wikispeciesissä   Ananassalvia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ananassalvia (Salvia elegans) on huulikukkaiskasvien (Lamiaceae) heimoon, salvioiden (Salvia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se kasvaa luontaisena Meksikossa sekä Guatemalassa, ja sitä käytetään myös yrttinä ja koristekasvina.
Ananassalvia on luontaisessa ympäristössään monivuotinen kasvilaji. Sen varret ovat nelisärmäisiä ja )lehdet sijaitsevat varressa vastakkaisesti. Lehtilavat ovat vaaleanvihreitä, pehmeäkarvaisia, muodoltaan soikeita ja enintään noin 7,5 cm pitkiä. Hienonnetuista lehdistä lähtee ananasmainen aromi, josta lajin kansanomainen nimikin tulee. Ananassalvian kukat ovat kirkkaanpunaisia, ja ne sijaitsevat harsuina kiehkuroina enintään noin 20 cm pitkissä latvatähkissä. Ananassalvia kukkii loppukesästä syksyyn. Kukat houkuttelevat kolibreja ja perhosia.
Ananassalvia kasvaa luontaisena Meksikossa ja Guatemalassa, missä sitä kasvaa tyypillisesti suurina mättäinä syrjäseutujen vuoristometsissä 1 800–2 700 metrin korkeudessa.
Ananassalviaa voidaan kasvattaa koristekasvina esimerkiksi reunaistutuksissa, kukkapenkissä tai kasvatusastioissa tai hyötykasvina yrttitarhassa. Ananassalvia on luontaisesti monivuotinen, mutta viileämmän ilmaston alueilla sitä voi kasvattaa yksivuotisena. Se kasvaa parhaiten humuspitoisessa ja kosteassa, mutta hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa. Laji sietää jonkin verran kevyttä varjoa, huonolaatuisempaa maaperää ja kuivuutta mutta ei erityisemmin märkää maaperää. Maanalaisten rönsyjensä avulla laji voi levitä ympäristöönsä kasvustoja muodostaen.
Ananassalvian kukkia voi käyttää ruokien koristeina tai lisätä hedelmäcocktaileihin tai salaatteihin. Myös lehtiä voi käyttää salaateissa tai yrtti- tai jääteessä. Kuivatut lehdet sopivat myös maustesekoituksiin.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Ananassalvia (Salvia elegans)
Anastasija Barannikova

Anastasija Barannikova vuonna 2013.
Anastasija Barannikova (s. 27. marraskuuta 1987) on venäläinen mäkihyppääjä.
Barannikova sijoittui Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 normaalimäessä 26:nneksi ja sekajoukkuemäessä yhdeksänneksi, Falunin MM-kilpailuissa 2015 normaalimäessä 35:nneksi ja Lahden MM-kilpailuissa 2017 normaalimäessä 21:nneksi ja sekajoukkuemäessä kuudenneksi. Vuoden 2018 talviolympialaisissa hän hyppäsi normaalimäessä 27:nneksi.
Maailmancupissa Barannikova kilpaili ensimmäisen kerran joulukuussa 2011 Lillehammerissa ja sijoittui 46:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut yhdeksänneksi joulukuussa 2015 Nižni Tagilissa.
Hän lopetti uransa marraskuussa 2018.
Atjekjaure

| Atjekjaure Átjekjávrre |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Läänit:  Norrbottenin lääni
Maakunnat:  Norrbotten
Kunnat:  Jällivaara
Koordinaatit:  66°45′39″N, 20°42′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rånejoen vesistö
Valuma-alue:  Atjekjoen valuma-alue
Laskujoki:  Atjekjoki Rånejokeen
Järvinumero:  SE741655-171596
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  380,1 m  mpy. 
Pituus:  2,174 km  
Leveys:  1,445 km  
Rantaviiva:  7,394 km  
Pinta-ala:  1,955 km²  
Tilavuus:  1 970 000  m3 
Suurin syvyys:  1,5  m 
Valuma-alue:  20,22 km²  
Keskivirtaama:  noin 0,2 m³/s  
Saaria:  2
 fiAtjekjaure 
Atjekjaure (ruots. Atjekjaure, luulajansaameksi Átjekjávrre ) on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.
Maantietoa

Atjekjaure on 2,2 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 196 hehtaaria eli 1,96 neliökilometriä. Se sijaitsee Atjekvaaran itäpuolella sen juurella ja keskellä laajempaa järvialuetta, jossa sijaitsee kymmeniä järviä ja runsaasti pikkulampia lähellä toisiaan. Seutu on myös suoperäistä, sillä metsämaata on paikoin vähemmän kuin suomaata. Atjekjauren luoteispuolelle jää laaja Vaarasenjänkkä, joka on laaja suomainen koskeikkoalue. Myös järven länsipuolella aukeaa laaja avosuon alue, joka jää järven ja Atjekvaaran väliin. Muissa ilmansuunnissa ympäristöä pirstoaa pienet lammet ja niitä ympäröivät suot sekä vähemmistönä esiintyvät metsäsaarekkeet. Järven rannat ovat yleensä avointa suomaata paitsi lounaassa vaaran rinteiden juurella, idässä niemien kärjissä ja koillisessa jäeven rannoilla, missä näkyy metsämaata. Vain vaaran rinnettä seuraava tie ohittaa järven läheltä ja tien lähellä sijaitseekin kolme mökkiä. Tie tulee Nattavaaran ja Messauren väliseltä maantieltä ja se kulkee luoteeseen päin kiertäen siellä Pikkuvaaran. Järven eteläosassa on kaksi saarta kaakkoisrannan tuntumassa. Etäämpänä rannasta olevassa saaressa on löydetty muinaismuistoja tunnisteella ”Sommargravar” .
Luontoarvoja

Järven valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (41 %), turve (40 %) ja kallioalue (2,5 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.
Vesistösuhteet

Atjekjaure kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Atjekjoen  sivujoen valuma-alueeseen . Atjekjoen (myös Atjejoki, luulajansaameksi Átjekjåhkå ) valuma-alueen pinta-ala on noin 41 neliökilometriä (km²), joka on noin 1 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta. Järven luusuan kohdalla arvioitu keskivirtaama on noin 0,2 kuutiometriä sekunnissa . Joki yhtyy Rånejokeen 6,5 kilometriä Nattavaarasta länsi-luoteeseen päin Syväsuannon kohdalle. Järven pohjoispäähän on karttoihin merkitty suo-oja tai puro, jonka nimi on Vaarasenjoki. Se virtaa Vaarasenjänkkän läpi ja sen reitille kuuluu joitakin pieniä läpivirtausjärviä: Långsjön on lähdejärvi ja Salmijärvi on yksi läpivirtausjärvistä. Purolle tulee myös sivu-uomia toisista järvistä. Rånejoki laskee yli 120 kilometrin päässä Perämereen Råneån taajamassa Luulajassa.
Lähteitä > Huomautuksia

1 2  Virtaamat on laskettu vesistöviranomaisten kuukausittain kokoamista kuukauden keskivirtaamista vuosilta 1981–2012.
1 2  Asia on luettu ruotsinkielisestä wikipediasta artikkelista sv:Atjekjaure.
Alicja Szemplińska

| Alicja Szemplińska |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 2002, Ciechanów, Puola
Muusikko
Aktiivisena:  2016-
Tyylilajit:  popmusiikki 
Levy-yhtiöt:  Universal Music Polska
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Alicja Maria Szemplińska (s. 29. huhtikuuta 2002 Ciechanów, Puola), yleisemmin tunnettuna Alicja, on puolalainen laulaja, joka voitti Puolan The Voicen kymmenennen kauden vuonna 2019. Seuraavana vuonna hän voitti Puolan Euroviisukarsinnan Szansa na sukces kappaleellaan ”Empires”, jonka hän olisi esittänyt vuoden 2020 Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa Rotterdamissa 14. toukokuuta 2020. Kilpailu kuitenkin peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. Tämän jälkeen Alicja kertoi mielellään edustavansa Puolaa Eurovision laulukilpailussa 2021.
Diskografia > Singlet

"Prawie my" (2019)
"Empires" (2020)
Käännös suomeksi
Alvar Renqvist

| Alvar Renqvist |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. helmikuuta 1868 Viipuri
Kuollut: 28. heinäkuuta 1947 (79 vuotta) Kirkkonummi
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kirjakustantaja
Puoliso:  Karin Elisabet o.s. Serlachius
Alvar Renqvist (15. helmikuuta 1868 Viipuri – 28. heinäkuuta 1947 Kirkkonummi) oli Kustannusosakeyhtiö Otavan monivuotinen toimitusjohtaja ja keskeinen hahmo suomalaisessa kustannustoiminnassa. Suomen Kirjasäätiö jakaa vuosittain Alvar Renqvist -palkinnon ansioituneille kustannustoimittajille.
Elämä ja ura

Renqvistin vanhemmat olivat majuri, postinhoitaja Johan Renqvist ja Flora Amanda Hongelin. Hän opiskeli 1871–1878 Oulun ruotsalaisessa lyseossa ja myöhemmin Porvoon lyseossa. Vuosina 1889–1892 hän toimi Helsingissä kansakoulunopettajana. Valmistuttuaan filosofian kandidaatiksi 1892 hän siirtyi kahden vuoden ikäisen Otavan toimitusjohtajaksi. Seuraavana vuonna hän yhdessä Gösta Brandersin kanssa perusti Akateemisen Kirjakaupan, jonka toimitusjohtajana hän toimi seuraavat neljä vuotta. Hänen hoitamiaan tehtäviä ja toimia olivat muun muassa:
Akateemisen Kirjakaupan perustaja ja toimitusjohtaja 1893–1897
Kansallis-Osake-Pankin johtokunnan jäsen 1898–1903
Otavan toimitusjohtaja 1892–1898 ja uudelleen 1904–1938
Otavan johtokunnan puheenjohtaja 1938–1947
Suomen Kustannusyhdistyksen johtokunnan jäsen 1893–98 ja 1904–1947, puheenjohtaja 1911–1931, kunniajäsen v:sta 1928
Suomen liikemiesten kauppaopiston johtokunnan jäsen
Tietosanakirja Oy:n, Rautatiekirjakauppa Oy:n, Kirjateollisuusasioimisto Oy:n ja Koulutarpeiden Keskusliike Oy:n perustaja ja johtokunnan jäsen
Pohjoismaiden Yhdyspankin hallintoneuvoston jäsen 1906–1919
Suomen Taideyhdistyksen johtokunnan jäsen 1915–17.
Renqvist toimi vuosien 1904–1905 valtiopäivillä porvarissäädyn edustajana. Professorin arvonimi hänelle myönnettiin 1928.
Renqvistin puoliso oli Karin Elisabet o.s. Serlachius ja heidän poikiaan Yrjö Reenpää, Heikki Reenpää, Hannes Reenpää, Kari Reenpää ja Jorma Reenpää.
Kirjallisuutta

Salokannel, Juhani: Hengen paloa & painettua sanaa. Renqvist-Reenpäät kustantajina 1815-2015.  Otava, 2015.  ISBN 978-951-1-27838-2.
Aiheesta muualla

Pilke, Helena: Seitsemän sukupolvea, 200 vuotta kustannustoimintaa. Kirja-arvostelu teoksesta Salokannel, Juhani: Hengen paloa & painettua sanaa. Renqvist-Reenpäät kustantajina 1815-2015. Otava, 2015. (Agricolan kirja-arvosteluja, 26.5.2015.)
Alibi (lehti)

| Alibi |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  rikokset
Kustantaja:  Pressimiehet
Julkaisija:  Pressimiehet Oy
Levikki:  25 876 (2014)
Perustettu:  1979
Päätoimittaja:  Mika Lahtonen
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  217 × 280 mm
Ilmestymistiheys:  12 kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Alibi on suomalainen kerran kuussa ilmestyvä rikoslehti. Lehti kertoo rikosten tekijöistä, uhreista, syistä ja seurauksista. Lehti myös selvittää tapahtumia ja niiden taustoja.
Lehti on perustettu vuonna 1979, ja sen päätoimittaja on Mika Lahtonen.
Lehteä julkaisi 1. elokuuta 2023 saakka Otavamedia Oy, joka osti tuotannon Pressimiehiltä. Liiketoiminta siirtyi tuolloin Pressimiehet Oy:lle. Vuosilevikki vuonna 2006 oli 32 515.
Päätoimittajat

Timo Toivonen 1979
Raimo Vesa 1979–1984
Antero Maunula 1984–1993
Matti Paloaro 1993–
Mika Lahtonen, 1998 nykyinen päätoimittaja–
Aiheesta muualla

Alibin kotisivu
Atjekjoki

| Atjekjoki Átjekjåhkå |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Norrbotten
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Jällivaara
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rånejoen vesistö
Valuma-alue:  Atjekjoen valuma-alue
Pinta-ala:  41,45 km²  
Pääuoman pituus:  13 km 
Pääuoman osuudet:  Atjekjoki ←Vaarasenjoki ←(järviketju)
Yhtyy:  Rånejoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Atjekjaure, Jällivaara
 :  66.7694°N, 20.7138°E
Laskupaikka:  Syväsuando, Rånejoki, Jällivaara
 :  66.7891°N, 20.8299°E
Sivu-uomat:  Kivioja
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  381 m  mpy. 
Laskukorkeus:  326 m  mpy. 
Korkeusero:  55 m
Pituus:  8 km  
Kaltevuus:  6,88 m/km
Keskiylivirtaama:  3,07 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  0,49 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,11 m³/s (MNQ) 
Muuta
Atjekjoki (joskus myös Atjejoki, luulajansaameksi Átjekjåhkå) on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Jällivaarassa Rånejoen vesistössä virtaava 13 kilometriä pitkä Rånejoen sivujoki.
Joen kulku

Joki saa alkunsa Atjekjauresta ja se laskee Rånejokeen 8 kilometrin päässä. Sen virtaamissuunta on pääosin kaakkoinen. Se virtaa puolet matkastaan järvialueella, josta se poistuu alitettuaan Nattavaarasta tulevan metsäautotien. Alkuosuus putoaa yli 30 metriä neljän kilometrin matkalla ja sitten se putoaa 20 metriä viimeisellä neljällä kilometrillä. Koko joen kaltevuus on lähes 7 metriä kilometrillä.
Valuma-alue

Atjekjoki kuuluu Rånejoen vesistöön (päävesistötunnus 7) ja on Rånejoen sivujoki. Sen valuma-alueen pinta-ala on noin 41 neliökilometriä (km²), joka on noin 1,0 % koko Rånejoen vesistön 4 207 km² pinta-alasta. Joki yhtyy Rånejokeen 6,5 kilometriä Nattavaarasta länsi-luoteeseen päin Syväsuannon kohdalle. Rånejoki laskee yli 120 kilometrin päässä Perämereen Råneån taajamassa Luulajassa.
Valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (39,1 %), turve (49,6 %), kalliomaa (1,3 %) ja jäätikköjokijäänteet (4,0 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (52,8 %), soita ja kosteikkoja (40,7 %) ja joutomaita (0,5 %). Näiden lisäksi on 6,0 % vesistöjä.
Joki virtaa varsin soistuneella seudulla, jossa sen valuma-alueella esiintyy runsaasti lampia ja järviä. Alueen järvet muodostavat tiheän esiintymän, joka erottuu kartoissa muusta ympäristöstä selvästi. Valuma-alueen pääuoma muodostuu ala- ja keskijuoksulla Atjekjoesta, sitten Atjekjauresta, yläjuoksulla Vaarasenjoesta ja pienten järvien muodostamasta vesistöketjusta.
Valuma-alue > Sivu-uomia ja järviä

Alajuoksulla alin sivuoja yhtyy siihen kaksi kilometriä joensuusta. Se on Kivioja, jonka lähde on Ratnivuoman suoalue. Kilometrin verran yläjuoksulle päin yhtyy jokeen etelästä tuleva lyhyt puro. Puron valuma-alueeseen kuulu kaksi järveä Saarijärvi ja Rapakkojärvi. Saman tapainen sivupuro löytyy 1,7 kilometrin päässä Atjekrovan itäpuolelta. Se virtaa monien lampien ja järven kautta. Atjekjauren lounaispuolella kohoava Atkekvaara ja luoteispuolinen Pikkuvaara ovat valuma-alueen vedenjakajia. Atjekjaureen tulevat ojat alkavat luoteen suunnassa Vaarasenjänkän takana. Siellä virtaa Vaarasenjoki, johon yhtyvät monen järven laskupurot. Tällaisia järviä ovat Vaarasenjärvi, Salmijärvi ja Långsjön. Muita nimellä esiintyviä mutta laskujoettomia karttajärviä ovat vielä Saarijärvi, Kortetjärvi, Kirkasjärvi, Ahvenjärvi, Iso Haukijärvi ja Pieni Haukijärvi. Erikoisin järvi on Tavijärvi, jossa sijaitsee entinen kesäkalmisto . Myös Atjekjauren saaressa sijaitsee kesäkalmisto .
Andreas Strand

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 1908 | joukkuekilpailu |  |
Andreas Strand (4. helmikuuta 1889 Fredrikstad – 19. huhtikuuta 1958 Glemmen) oli norjalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa ja oli siellä mukana saamassa hopeaa joukkuevoimistelussa.
Alexander Sims

Alexander Sims vuonna 2023.
Alexander Sims (s. 15. maaliskuuta 1988 Lontoo, Englanti, Iso-Britannia) on brittiläinen moottoriurheilija. Sims kilpailee tällä hetkellä IMSA SportsCar Championship -sarjassa.