stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Phantom Stranger
Videopeleissä

Phantom Stranger esiintyi ei-pelattavana hahmona DC Universe Online ja DC Legends -peleissä.
Simpele

| Simpele> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Rautjärvi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Simpeleen kirkko
Lääni:  Kymen lääni
Maakunta:  Etelä-Karjalan maakunta
Kuntanumero:  752
Hallinnollinen keskus:  Simpele
Perustettu:  1923
Kuntaliitokset:  osa Parikkalasta (1946)
Liitetty:  1973
– liitoskunnat:  Rautjärvi Simpele
– syntynyt kunta:  Rautjärvi
Pinta-ala:   km²   (1.1.1972)
– maa:  94,6 km²
Väkiluku:  3 893   (31.12.1972)
– väestötiheys:  41,16 as./km²
Simpele on entinen Suomen kunta Etelä-Karjalan maakunnassa. Ennen viime sotien aiheuttamia aluemuutoksia kunta kuului Karjalan historialliseen maakuntaan – nykymaakuntiin rinnastettavaan Laatokan Karjalaan . Vuonna 1973 Simpele liitettiin Rautjärven kuntaan, jonka kuntakeskus se nykyään on. Entisen Simpeleen kunnan alue, yhdessä nykyisen Parikkalan kunnan alueiden (entisten Parikkalan, Saaren ja Uukuniemen kuntien alueet) ja Tuupovaaraan jo heti sotien jälkeen liitetyn niin sanotun Tynkä-Korpiselän kanssa ovat ainoita nyky-Suomen puolelle jääneitä alueita Suomeen aiemmin kuuluneesta vanhasta Laatokan Karjalasta. Simpeleen kunnan naapurikuntia olivat Parikkala ja Rautjärvi, ennen 1940-luvun alueluovutuksia myös Hiitola.
Simpele tunnetaan vuonna 1906 käynnistyneestä Aktiebolaget Simpeleen paperitehtaasta – nykyisestä Metsä Boardin (ent. M-real) Simpeleen kartonkitehtaasta, Hiitolanjoesta sekä Marja-Liisa Kirvesniemestä.
Historia > Kunnalliselämä

Simpeleen kunta (1923–1972), Kunnanvaltuuston puheenjohtajat
Veli Byström (1923–1925)
Juhana Kojo (1926)
Yrjö Peippo (1926–1929, 1931–1932)
Heikki Nenonen (1930)
Adolf Vento (1933–1938, 1941–1949)
Emil Kojo (1939–1940)
Tauno Saukkonen, ML (1950–1964)
Matti Mäkinen, Kok. (1965–1972)
Kyliä

Kivijärvi, Pitkäjärvi, Sarajärvi, Änkilä, Kangaskoski
Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Simpeleen ainoa taajama oli Tehdasalue (Simpele), jossa oli 1 822 asukasta vuonna 1960 ja 2 211 asukasta vuonna 1970.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Simpeleen väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1930–1970.
| Simpeleen väestönkehitys 1930–1970 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1930 | 1930 |    | 2 313 | 2 313 |
| 1940 | 1940 |    | 2 698 | 2 698 |
| 1950 | 1950 |    | 3 563 | 3 563 |
| 1960 | 1960 |    | 3 737 | 3 737 |
| 1970 | 1970 |    | 3 894 | 3 894 |
Lähde: Tilastokeskus.
Osa kunnasta luovutettiin Neuvostoliitolle. Vuonna 1946 Parikkalasta liitettiin Simpeleeseen alue, jossa oli 665 asukasta.
Liikenneyhteydet

Simpeleen taajama sijaitsee valtatie 6:n ja Karjalan radan välittömässä läheisyydessä. Imatralle on matkaa noin 40 kilometriä, Lappeenrantaan ja Savonlinnaan molempiin noin 80 kilometriä sekä pääkaupunkiin Helsinkiin noin 300 kilometriä.
Liikenneyhteydet > Välimatkoja maanteitse lähialueelle kotimaassa

Parikkala, 18 km
Ruokolahti, 38 km
Imatra, 41 km
Punkaharju, 43 km
Savonlinna, 77 km
Lappeenranta, 78 km
Puumala, 85 km
Kitee, 97 km
Joensuu, 155 km
Mikkeli, 158 km
(Välimatkat Simpeleen eteläisestä valtatie 6:n liittymästä.)
Karjalan radan varrella on Simpeleen rautatieasema, josta on junayhteydet (yht. kymmenen junavuoroa) Helsingin ja Joensuun suuntiin. Myös Helsingin–Joensuun ja Joensuun–Helsingin väliset OnniBus.com -bussit liikennöivät Simpeleen kautta.
Lähimmät lentoasemat ovat Lappeenrannan lentoasema Lappeenrannassa ja Savonlinnan lentoasema Savonlinnassa.
Imatralla sijaitsee lähin kansainvälinen rajanylityspaikka Venäjälle, Imatra–Enso.
Liikenneyhteydet > Välimatkoja maanteitse lähialueelle Venäjällä

Imatra-Enso rajanylityspaikan kautta Ensoon (Svetogorsk) kertyy matkaa noin 50 kilometriä, Viipuriin 105 kilometriä ja Pietariin 240 kilometriä.
Luonto

Luonnonmaantieteellisesti Simpeleen seutu kuuluu Laatokan Karjalaan.  Maisemamaakuntajaon osalta Simpeleen alue kuuluu Itäisen Järvi-Suomen maisemamaakuntaan ja siinä Laatokan-Karjalan seutuun.
Simpeleen asutuskeskuksen lähellä virtaava Hiitolanjoki (Kokkolanjoki), johon Laatokan lohi nousee, on merkittävä sekä historiallisena että virkistyskohteena. Hiitolanjoki on ainoa paikka Suomessa, johon Laatokan lohi pääsee esteettömästi nousemaan sekä myös kutemaan, ja näin ollen ylipäänsä ainoa paikka koko Suomessa, jossa järvilohi lisääntyy luontaisesti.
Hiitolanjoesta yhdessä siihen laskevista jokialueista (Silamusjoki ja Torsanjoki) on tulevaisuudessa kehittymässä ainutlaatuinen jokikalastuskohde.
Osin entisen Simpeleen kunnan sekä nykyisen Rautjärven kunnan alueella – sen lounaisimman osan osalta sijaitseva ja Hiitolanjoen vesistöalueeseen kuuluva Simpelejärvi on merkittävä virkistyskalastusvesistö, jonka käyttöä hankaloittaa valtakunnanraja.lähde? Silti Simpele on tunnettu siioistaan. Laulunsäe "Simpeleen siiat ja Parikkalan piiat" oli varsinkin takavuosina yleisesti kuultu. Simpelejärveen yhtyy Kivijärvensalmen kautta Simpeleen taajaman tuntumassa oleva Kivijärvi. Simpeleen läheisyydessä sijaitsevia muita järviä ovat Silamus, Torsanjärveen kuuluva sen osa Pieni-Torsa sekä Pitkäjärvi ja Koantaus.
Etelä-Karjalan korkein paikka Haukkavuori sijaitsee Simpeleen taajaman lähettyvillä, ja on ollut aiemmin kolmen kunnan eli Rautjärven, Ruokolahden ja Simpeleen rajapaikkana, kuten myös historiallisena rajapyykkinä useamman rauhan rajalinjauksen kohdalla.
Simpele sijoittuu linjalle, jota Laatokan läntistä reunaa pitkin muuttavat linnut seuraavat. Simpeleen vesitornista onkin laskettu huimia muuttolintusummia ja nähty monia harvinaisuuksia.
Urheilu

Simpeleläisiä urheiluseuroja ovat urheilun yleisseurat Simpeleen Urheilijat (lajeina hiihto, jalkapallo, jääkiekko, kuntoliikunta, naisliikunta ja yleisurheilu) ja Simpeleen Vesa (lajeina kuntoliikunta, paini, pöytätennis ja petanque) sekä erikoisseuroista ampumaseura Simpeleen Hahlo ja keilaseura Simpeleen Keilaajat. Lisäksi Simpeleellä toimii Rautjärven ja Parikkalan kuntien alueilla toimiva suunnistuksen erikoisseura RAPSU.
Simpeleellä sijaitsee Konkalammen hiihtokeskus, Konka Ski.
Simpeleelle valmistui 2017 tekonurmikenttä, jossa voi pelata jalkapalloa.
Koulutus

Peruskoulutuksen osalta Simpeleellä toimii Simpeleen koulu, 1.–9. luokkien yhtenäiskoulu. Samassa yhteydessä Simpeleen koulun kanssa on myös Rautjärven lukio.
Lisäksi Simpeleellä toimii Parikkalan ja Rautjärven yhteinen kansalaisopisto Simpelejärven opisto.
Kulttuuri

Simpeleen perinne on perusteiltaan eteläkarjalaista – entisen Simpeleen kunnan, kuten myös nykyisen Rautjärven kunnan alueen kuuluessa Etelä-Karjalan kansankulttuurin perinnealueeseen.
Eräs merkittävimpiä tapahtumia Simpeleellä on joka kesä järjestettävät Antiikki ja Keräily Kesäpäivät, joka on osa Rautjärven kulttuuriviikkoa. Tapahtuma kerää tuhansia antiikin ja keräilyesineiden ystäviä messuille ja kesäpäivän viettoon.
Simpele populaarikulttuurissa ja muissa yhteyksissä

Pekka Himanka: Simpeleen siiat ja Parikkalan piiat -kappale (Maailman valot -albumi, 1976)
Sleepy Sleepers: Simpeleen Ilotalo -kappale (Voikkaa ja huikkaa -albumi, 1985).
Kaik lutviutuup – Ankat haastaat ko Etelä-Karjalas (Sanoma Magazines Finland, 2004). Helena Anttosen Simpeleen seudun murteelle kääntämä Disney-murrealbumi.
Metsän tarina -dokumenttielokuva (ensi-ilta 28.12.2012). Parikkalassa ja Rautjärvellä, ml. entisen Simpeleen kunnan alueella, sekä Punkaharjulla parikkalalaisen luontokuvaaja Hannu Siitosen ja simpeleläisen luontokuvaaja Mikko Pölläsen kuvaama luontodokumentti.
Simpeleläiset, fiktiiviset sketsihahmot Sisko ja Veli Sikiö MTV3-televisiokanavan Putous-viihdeohjelmassa (4. tuotantokausi, 2013).
Järven tarina -dokumenttielokuva (ensi-ilta 15.1.2016)
M/S Simpele , Finnlines. Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n ensimmäinen laiva ja Suomen ensimmäinen nosturilaiva.
Simpeleen murre

Simpeleen seudulla puhuttava murre kuuluu Suomen murrealueista kaakkoismurteisiin eli ns. "Karjalan murteisiin". Simpeleen murre on alkujaan varsinaisten kaakkoismurteiden pääryhmässä Luoteis-Laatokan (alamurreryhmän) murretta, jonka puhuma-alueeseen ovat kuuluneet entisten Simpeleen sekä Parikkalan ja Saaren kuntien lisäksi Neuvostoliitolle luovutetulla alueella Hiitolan, Jaakkiman, Kaukolan, Kurkijoen ja Lumivaaran kunnat sekä Lahdenpohjan kauppala.
Tunnettuja simpeleläisiä

Tunnettuja Simpeleellä syntyneitä, entisiä tai nykyisiä simpeleläisiä henkilöitä
Marja-Liisa Kirvesniemi, hiihtäjä
Sirkka Laine, kirjailija
Jaakko Pakkasvirta, elokuvaohjaaja ja näyttelijä
Jussi Reinikainen, kalterijääkäri
Sami Repo, hiihtäjä
Aili Runne, säveltäjä ja sanoittaja (syntynyt entisen Parikkalan kunnan aikana Simpeleen ollessa osa Parikkalaa)
Tauno Saukkonen, kansanedustaja (Maalaisliitto), kunnallisneuvos
Pauli Siitonen, hiihtäjä
Tunnettuja simpeleläisiä > Kesäasukkaita

Jukka-Pekka Palo, näyttelijä
Aiheesta muualla

Simpeleen kyläyhdistys ry:n kotisivut
Simpeleen Urheilijat ry
Simpeleen Antiikki ja Keräily Kesäpäivät
| n k Etelä-Karjalan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Imatra  Lappeenranta  Lemi  Luumäki  Parikkala  Rautjärvi  Ruokolahti  Savitaipale  Taipalsaari 
Entiset kunnat:  Joutseno  Lappee  Lauritsala  Nuijamaa  Saari  Simpele  Suomenniemi  Uukuniemi  Ylämaa 
Suomen Neuvostoliitolle 1940-luvulla luovuttamat alueet
| Kokonaan luovutetut kunnat |
| --- | --- |
kaupungit:  Käkisalmi | Sortavala | Viipuri
kauppalat:  Koivisto | Lahdenpohja
maalaiskunnat:  Antrea | Harlu | Heinjoki | Hiitola | Impilahti | Jaakkima | Johannes | Kanneljärvi | Kaukola | Kirvu | Kivennapa | Koiviston maalaiskunta | Kuolemajärvi | Kurkijoki | Käkisalmen maalaiskunta | Lavansaari | Lumivaara | Metsäpirtti | Muolaa | Petsamo | Pyhäjärvi Vpl | Rautu | Ruskeala | Räisälä | Sakkola | Salmi | Seiskari | Soanlahti | Sortavalan maalaiskunta | Suistamo | Suojärvi | Suursaari | Terijoki | Tytärsaari | Uusikirkko | Valkjärvi | Viipurin maalaiskunta | Vuoksela | Vuoksenranta | Äyräpää
Osin luovutetut kunnat
sodan jälkeen muihin kuntiin yhdistetyt:  Jääski | Korpiselkä | Pälkjärvi | Säkkijärvi | Vahviala
toimintaansa vuoden 1948 jälkeen jatkaneet:  Ilomantsi | Inari | Kitee | Kuusamo | Lappee | Nuijamaa | Parikkala | Rautjärvi | Ruokolahti | Saari | Salla | Simpele | Tohmajärvi | Vehkalahti | Virolahti | Uukuniemi | Värtsilä | Ylämaa
Vuokra-alueeseen sisältyneet kunnat
kokonaan:  Hanko
osin:  Bromarv | Degerby | Espoo | Inkoo | Kirkkonummi | Siuntio
Yksittäisiä mainittavia paikkoja luovutetuilla alueilla
 :  Elisenvaara | Enso | Ihantala | Ilmee | Kolosjoki | Konevitsa | Kyyrölä | Liinahamari | Pitkäranta | Pölläkkälä | Uuras | Valamo
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  Yle 
Kartta nykyisen Rautjärven aluemuutoksista. Vuonna 1923 itsenäistynyt Simpele kävi aluevaihdon Parikkalan kanssa vuonna 1934. Neuvostoliitolle luovutettujen alueiden vastapainoksi Kaljusen ja Innasennurkan kylät liitettiin Parikkalasta vuonna 1946. Simpele yhdistyi Rautjärveen vuonna 1973.
Ennu Oka

Ennu Oka (16. heinäkuuta 1913 Turku – 11. maaliskuuta 1940 Kärstilä, Viipurin maalaiskunta) oli suomalainen kuvanveistäjä. Oka kävi Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1932–1934 ja hän toimi sittemmin vt. opettajana tässä koulussa. Ennu Okan taiteilijan debyytti on Turussa 1932, hänen töitään oli näytteillä Kööpenhaminassa 1953.
JR 13:n II pataljoonassa alikersanttina palvellut Ennu Oka kaatui talvisodassa 11. maaliskuuta 1940 Viipurin maalaiskunnan Kärstilässä. Myös hänen vanhempi veljensä JR 32:ssa palvellut luutnantti Orvo Oka kaatui talvisodan alkupäivinä 1. joulukuuta 1939 Valkjärven Viiniojalla.
Teoksia

Poika ja kala, pronssiveistos. 1938
Turun hautausmaan Ylösnousemuskappelin hiekkakivireliefit ja muut kuvanveistotyöt. 1939–1941, Jussi Vikaisen kanssa
Halon kantaja, veistos Turun työväentalon ulkoseinällä, Ursininkatu 5. 1940.
Halon kantaja, 1940, Turku.
André Citroën

André Citroën
André-Gustave Citroën (5. helmikuuta 1878 Pariisi – 3. heinäkuuta 1935 Pariisi) oli ranskalainen tehtailija. Hänet tunnetaan Citroën-automerkin perustajana.
André-Gustave Citroën oli viisihenkisen perheen kuopus. Hänen isänsä oli nimeltään Levie Citroen ja äitinsä Mazra Kleinmann (syntynyt Varsovassa, Puolassa). Citroënin perhe oli alun perin juutalaista alankomaalais-puolalaista timanttikauppiassukua. Suku muutti vuonna 1873 Amsterdamista Pariisiin, jossa perhe muutti nimensä Citroëniksi. Citroen tarkoittaa hollanniksi sitruunaa. André Citroënin isä teki itsemurhan, kun André oli 6-vuotias.lähde?
Citroën perusti vuonna 1919 autotehtaan, josta tuli maailman neljänneksi suurin 1930-luvulla. Citroën kuoli mahasyöpään Pariisissa vuonna 1935. Hänet on haudattu Cimetière du Montparnasseen.lähde?
Aiheesta muualla

Irja Spira : Andre Citroën, Europan Ford, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 15.06.1930, nro 24, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta André Citroën Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Kreikka  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Seminaarin koulu

| Seminaarin koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Seminaarinkatu 2, 13130 Hämeenlinna ja Mäyräntie 3, 13600 Hämeenlinna
Koordinaatit:  60.9972°N, 24.4498°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Jari Aalto
Luokat:  1–6
Oppilaita:  730 (2024)
Verkkosivut
Seminaarin koulu on Hämeenlinnan Kaurialan kaupunginosassa toimiva 1.-6. luokkien alakoulu. Vuonna 2023 koulussa oli noin 750 lasta.Lapsista 90 opiskeli Ojoisten Lastentaloksi kutsutussa rakennuksessa Puistonmäen kaupunginosassa (4 luokka-asteiden 1-2 luokkaa). Koulussa toimi yhteensä 27 suomenkielistä yleisopetuksen luokkaa ja yksi ruotsinkielinen perusopetuksen luokka. Lisäksi kahdessa luokassa annettiin valmistavaa opetusta alkujaan vieraskielisille oppilaille.
Seminaarin koulu on elokuussa 2012 toimintansa aloittanut suurehko alakoulu, joka toimii aiemman Hämeenlinnan normaalikoulun ja opettajankoulutuslaitoksen tiloissa. Koulutoiminta on aiemman Ojoisten koulun jatkoa; vuonna 2012 Hämeenlinnasta Tampereelle siirretyn normaalikoulun oppilaat kirjattiin tuolloin Ojoisten koulun oppilaiksi. Muodostunut uusi, aiempaa laajempi alakoulu nimettiin tammikuussa Seminaarin kouluksi. Sen koulurakennukset ovat pääosin Suomen yliopistokiinteistöt Oy:n omistuksessa ja Hämeenlinnan kaupunki on vuokrannut ne koulukäyttöön. Rakennuksista vanhin on Seminaarin kivitalo (keltainen rakennus, vuodelta 1930). Tähän on yhdistetty vuoden 1979 lisärakennus liikuntasaleineen. Vaaleankeltainen rakennus on vuodelta 1953 ja harmaa lisärakennus vuodelta 1984. Ojoisten Lastentaloksi kutsuttu uudisrakennus (Mäyräntie 3) valmistui aiemman Ojoisten koulun tilalle vuonna 2013; rakennuksessa toimii myös päiväkoti ja neuvola.
Koulun rehtorina toimii Jari Aalto ja apulaisrehtorina Kristiina Lindoors.
Tarzanin erämaan seikkailut

| Tarzanin erämaan seikkailut> Tarzan’s Desert Mystery |
| --- | --- |

Ohjaaja:  William Thiele
Käsikirjoittaja:   Edward T. Lowe  Carroll Young 
Tuottaja:  Sol Lesser
Säveltäjä:  Paul Sawtell
Kuvaaja:   Russell Harlan  Harry J. Wild 
Leikkaaja:   John Lockert  Ray Lockhart 
Lavastaja:   Stanley Murphy  Victor A. Gangelin 
Pääosat:   Johnny Weissmuller  Nancy Kelly  Johnny Sheffield  Otto Kruger  Joe Sawyer 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   RKO Pictures  Sol Lesser Productions 
Levittäjä:  RKO Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1943
Kesto:  70 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Tarzan ja viidakkokansa
Seuraaja:  Tarzan ja amatsonit
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarzanin erämaan seikkailut (Tarzan’s Desert Mystery, suomeksi myös Tarzan ja erämaan seikkailut ja Tarzanin erämaaseikkailu) on William Thielen ohjaama yhdysvaltalainen seikkailuelokuva vuodelta 1943. Sen nimiosaa näyttelee Johnny Weissmuller, mutta ilman Maureen O’Sullivanin Jane-hahmoa. Tarzanin poikaa esittää elokuvassa Johnny Sheffield. Naispääosaa, kiertävää taikuria, näyttelee Nancy Kelly. Elokuvan tuotti aiempien elokuvien Metro-Goldwyn-Mayer-yhtiön sijasta Sol Lesser Productions ja RKO.
Åsen

| Åsen |
| --- | --- |
 Åsen vuonna 2005.
 Åsen
 Koordinaatit: 63°36′29″N, 11°03′06″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Trøndelag
Kunta:  Levanger
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,6 km²
Väkiluku (2023):  669
 – Väestötiheys:  1 115 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Åsen on taajama Levangerin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 669 vuonna 2023.
Åsen oli itsenäinen kunta vuoteen 1962.
Skognin asema Nordlandin radan varrella.
Bakken kirkko

Bakken kirkko tarkoittaa seuraavia Norjassa sijaitsevia kirkkoja:
Bakken kirkko Flekkefjordin kunnassa
Bakken kirkko Trondheimin kunnassa
Bakken kirkko Øvre Eikerin kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Bakke Church”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vår Frue -kirkko

| Vår Frue -kirkko Vår Frue kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Trondheim, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1200-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  540
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Vår Frue -kirkko (norj. Vår Frue kirke) on Trondheimin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1200-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vår Frue -kirkko Wikimedia Commonsissa
Elmer

| Elmer |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  3. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  3. tammikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Elmeri
Vastineita eri kielissä:  Helmer
Nimen alkuperä:  muinaisenglantilainen Æðelmær
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elmer on miehen etunimi. Nimi on peräisin muinaisenglantilaisesta nimestä Æðelmær, jonka alkuosa æðel merkitsee jaloa ja loppuosa mær kuuluisaa.
Suomessa Elmerin nimipäivä on 3. tammikuuta, jolloin on myös Elmon ja Elmerin nimipäivä. Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut kirjoilla 1 440 Elmeriä.
Tunnettuja Elmereitä

Elmer Bernstein (1922–2004), yhdysvaltalainen säveltäjä
Elmer Bäck (s. 1981), suomalainen näyttelijä
Elmer Diktonius (1896–1961), suomenruotsalainen kirjailija
Elmer A. Forsberg (1883–1950), amerikansuomalainen taidemaalari ja professori
Elmer Gedeon (1917–1944), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Elmer George (1928–1976), yhdysvaltalainen autourheilija
Elmer Green (1925–2018), suomenruotsalainen näyttelijä
Elmer Iseler (1927–1998), kanadalainen kuoronjohtaja
Elmer Kelton (1926–2009), yhdysvaltalainen lännenkirjailija
Elmer Koskinen (1923–2013), suomalainen konesuunnittelija ja purjelennon kouluttaja
Elmer Kääntä (s. 1997), suomalainen jalkapalloilija
Elmer Lach (1918–2015), kanadalainen jääkiekkoilija
Elmer Lahti (1913–1976), suomalainen elokuvaleikkaaja
Elmer Meilahti (1920–1963), suomalainen pesäpalloilija
Elmer Osmar Ramón Miani (1933–2014), argentiinalainen katolinen piispa
Elmer Niklander (1890–1942), suomalainen yleisurheilija
Elmer Pratt, Geronimo Pratt (1947–2011), yhdysvaltalainen ihmisoikeusaktivisti, Mustien pantterien johtohahmo
Elmer Rice (1892–1967), yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija, teatteriohjaaja ja elokuvakäsikirjoittaja
Elmer S. Riggs (1869–1963), yhdysvaltalainen paleontologi
Elmer Snowden (1900–1973), yhdysvaltalainen muusikko
Elmer Söderblom (s. 2001), ruotsalainen jääkiekkoilija.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elmer Wikimedia Commonsissa
Antiikin demokratia

Demokratia (m.kreik. δημοκρατία, dēmokratia) eli kansanvalta oli antiikin Kreikassa yksi kolmesta tärkeimmästä polisten eli kaupunkivaltioiden valtiomuodoista oligarkian ja tyrannian ohella. Parhaiten tunnettu on Ateenassa 300-luvulla eaa. käytössä ollut järjestelmä (Ateenan demokratia). Yhteensä ainakin 106 kaupunkivaltion tiedetään olleen demokratia jossakin vaiheessa historiaansa.
Antiikin demokratia oli yleensä suoraa demokratiaa. Politiikkaan saivat osallistua kaikki miespuoliset kansalaiset, mutta siitä suljettiin pois muun muassa naiset ja orjat.
Historia

Alun perin useimmat kreikkalaiset kaupungit olivat monarkioita (basileia). Kaupunkivaltioiden eli polisten kehittyessä niiden valtiomuotoina olivat arkaaisella kaudella ennen kaikkea aristokratia, oligarkia ja tyrannia. Demokratia kehittyi 500-luvulla eaa. useissa kaupungeissa. Kyseinen valtiomuoto tunnetaan ennen kaikkea Ateenasta, jonka demokratia sai alkunsa noin vuonna 508 eaa. Se ei kuitenkaan ollut ensimmäinen demokraattisesti hallittu polis. Muita varhaisia demokratioita olivat muun muassa Akragas, Ambrakia, Argos, Elis, Eretria, Herakleia Pontike, Khalkis, Khios, Knidos, Kos, Kyrene, Mantineia, Megara, Naksos, Samos ja Syrakusa. Myös Sparta, joka usein nähdään oligarkiana, käytännössä yhdisteli valtiomuodossaan demokratiaa, oligarkiaa ja monarkiaa.
Klassisella kaudella ja erityisesti 400-luvun eaa. loppupuolen peloponnesolaissodan ja 300-luvun eaa. sotien aikaan esikuvallisiksi, kilpaileviksi ja toisiaan vastaan asetetuiksi malleiksi muodostuivat ateenalainen suora demokratia ja spartalainen oligarkiavetoinen malli. Ateena pyrki levittämään demokratiaa puuttuessaan muiden kaupunkivaltioiden politiikkaan ensin Deloksen meriliiton ja sitten toisen Ateenan liiton kautta. Kreikkalaisten demokratioiden huippukausi päättyi suurimman osan jouduttua Makedonian vallan alle 300-luvun eaa. loppupuolella, vaikka monet kaupungit säilyttivätkin demokratioiden ulkoisen muodon seuranneella hellenistisellä ja vielä roomalaisellakin kaudella.
Kreikkalaisten demokratioiden luonne

Antiikin demokratioissa kaikilla miespuolisilla kansalaisilla oli oikeus osallistua politiikkaan. Kaikkien oikeudet eivät kuitenkaan aina olleet yhtä suuret, sillä esimerkiksi virkatehtävät saattoi olla rajattu vain varakkaammille yhteiskuntaluokille eli maanomistajille, jolloin demokratiassa oli timokratian piirteitä. Kaikilla miespuolisilla kansalaisilla oli kuitenkin ainakin joitakin oikeuksia, ja ihmisillä oli mahdollisuus parantaa luokka-asemaansa.
Antiikin demokratia nähdään usein suorana demokratiana, jollainen se oli Ateenassa ja monissa muissa kaupunkivaltioissa. Kuitenkin myös epäsuora eli edustuksellinen demokratia tunnettiin antiikin aikana ja oli käytössä joissakin kaupungeissa. Demokratian käytännön toteuttamiseksi demokraattisissa poliksissa oli yleensä ekklesia tai demos eli kansankokous ja usein myös bule eli neuvosto.
Demokratia asetetaan nykyisin usein ennen kaikkea tyranniaa vastaan, ja näin oli myös antiikin aikana. Todellisuudessa demokraattiset hallinnot eivät aina olleet erityisen hyviä, ja monien tyrannien voidaan katsoa hallinneen paremmin ja toteuttaneen hyödyllisiä yhteiskunnallisia uudistuksia. Ainakin osa tyranneista nousi valtaan kansan tuella.
Myös Platon ja Aristoteles katsoivat, että jos demokratialle ei aseteta mitään rajoja, se voi taantua ajan kuluessa joko tyranniaksi tai okhlokratiaksi eli ”rahvaan/roskaväen vallaksi”. Taiteessa demokratia henkilöitiin joskus Demokratia-nimiseksi personifikaatioksi.