Suomen ja Venäjän rajakriisi 2023
Tapahtumia > Keskustelu ennen rajan sulkemista

Ennen rajanylityspaikkojen sulkemista hallitus yritti ottaa käyttöön kireämpiä toimia, mutta apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalaisen mukaan se ei olisi antanut riittäviä takeita sille, että aito ja tehokas mahdollisuus hakea kansainvälistä suojelua Suomesta olisi säilynyt. Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen verkostojohtaja Jukka Savolainen arvosteli Puumalaisen päätöstä torpata hallituksen esitys itärajan rajoitustoimien kiristämisestä. Myöhemmin Savolainen totesi, että Suomeen "voi potentiaalisesti tulla käsittämätön määrä ihmisiä". Hän nosti esiin yhden kansainvälisen oikeuden periaatteen, jonka mukaan valtio ei voi noudattaa sellaista sopimusta, joka muuttuu sille itselleen vaaralliseksi. EU-oikeuden osalta periaate on hänen mukaansa se, että perussopimuksissa painotus on kansallisella turvallisuudella.
Helsingin Sanomien mielipidetiedustelun mukaan 75 prosenttia suomalaisista olisi halunnut sulkea koko itärajan ja liki kolmannes kannatti sitä, että hallitus voi jättää noudattamatta joitakin kansainvälisten sopimusten vaatimuksia, jos turvallisuustilanne sen mielestä niin vaatii.
Kun itäraja päätettiin sulkea kokonaan, oikeuskansleri Tuomas Pöysti totesi, että hänen arvionsa mukaan perustuslakivaliokunnan rajavartiolaista antamassa lausunnossa tarkoitettu ”erittäin poikkeuksellisen olosuhteen” tilanne täyttyi.
Puolustusministeri Antti Häkkänen totesi tilanteesta 18. marraskuuta, että jos tarve vaatii, koko itäraja suljetaan. Tuolloin rajalle oli tullut noin 300 turvapaikanhakijaa. Eduskunnan puhemies Jussi Halla-aho arvioi 19. marraskuuta, että Venäjä saattaa masinoida Suomeen turvapaikanhakijoiksi naamioituneita Venäjän erikoisjoukkoja tai Wagner-armeijan sotilaita. Halla-ahon mukaan Wagner oli jo palkannut palkkasotilaita Afrikassa ja Lähi-idässä.
Myös valtioneuvoston laatimassa muistiossa todettiin, että Suomeen olisi voinut todennäköisesti saapua sotarikollisia, radikalisoituneita henkilöitä, rikollisjärjestöjen jäseniä tai siviileiksi tekeytyneitä sotilaita. Muistion mukaan Venäjän toiminta muodosti uhkan Suomen kansalliselle turvallisuudelle. Itärajan ilmiö ja uhka sen laajenemisesta aiheuttivat vakavan uhan kansalliselle turvallisuudelle ja yleiselle järjestykselle. Suuri turvapaikanakijamäärä mahdollistaisi myös joukkojen lähettämisen Suomeen. Viranomaiset havaitsivat ilmiön sisältävän myös kansainvälistä rikollisuutta. On todennäköistä, että ilmiö tulee aiheuttamaan yhteiskunnassa turvattomuutta. Poliisihallituksen mukaan tulijoiden joukossa havaittiin turvallisuuden kannalta mahdollisesti vaarallisia henkilöitä. Maaliskuussa 2024 keskusrikospoliisi kertoi, että Suomeen on saapunut itärajan yli muutamassa kuukaudessa useita kymmeniä henkilöitä, jotka voivat olla vaaraksi sisäiselle turvallisuudelle. Tuota ennen myös suojelupoliisi kertoi itärajan yli tulleisiin turvapaikanhakijoihin liittyvistä mahdollisista turvallisuusuhkista. KRP totesi, että henkilöiden suuren lukumäärän vuoksi kaikista henkilöistä ei ole ollut mahdollista tehdä uhka-arviota.
Venäjän tavoitteena saattaa olla myös Suomen sisäiseen yhteneväisyyteen vaikuttaminen. Poliisihallitus odotti esimerkiksi mielenosoitusten ja vastamielenosoitusten lisääntyvän, mikä olisi voinut merkitä syvenevää vastakkainasettelua. Itärajan sulkemista vastaan osoitettiin mieltä useasti, muun muassa Helsingissä. Ruotsin pääministeri Ulf Kristersson totesi, että tilanne toi Venäjän hyökkäyksen Ukrainaan lähemmäs Pohjoismaita. Ulkopoliittisen instituutin tutkija Margarita Zavadskaya sanoi Aftonbladet-sanomalehdelle, että Venäjä onnistui tavoitteessaan provosoida Suomea.
11. marraskuuta uutisoitiin, että matka Tunisiasta Moskovan kautta Suomen rajan tuntumaan opiskelijaviisumilla maksoi noin 5 000 euroa. Varsovan yliopiston professori, Eurooppaan suuntautuvaan maahanmuuttoon erikoistunut Maciej Duszczyk nimitti tilannetta hybridisodaksi ja totesi, että rikosverkostoja hallitsevat turkkilaiset ja saudiarabialaiset, jotka ovat verkostoituneet tehokkaasti ympäri maailman. Hän lisäsi, että siirtolaisten ohjailu on tulonlähde myös Valko-Venäjälle ja Venäjälle. Hän varoitti Suomea ja kehotti maata olemaan erittäin valmistautunut lisäprovokaatioihin, sillä hänen näkemyksensä mukaan Venäjä ei tule lopettamaan toimintaansa. Duszczykin mielestä Suomeen ihmisiä houkuttelee sosiaaliturva.
Suomen päätökset itärajan tilanteesta välittyivät nopeasti arabiankielisiin sosiaalisen median ryhmiin, joita salakuljettajat hallitsevat. Ryhmissä turvapaikanhakijat, salakuljettajat ja muut toimijat jakavat tietoa Suomeen tai muihin maihin pääsystä. Yleisradio kävi läpi satoja viestejä, joita julkaistiin arabiankielisissä sosiaalisessa mediassa marraskuussa 2023. Monet Facebookin ja viestipalvelu Telegramin ryhmät ovat isoja, ja ne olivat toimineet useita vuosia. Joillakin ryhmillä oli jopa noin 200 000 seuraajaa. Kriisin aikaan Suomi nousi tärkeimmäksi keskustelunaiheeksi muiden Euroopan maiden sijaan. Suomea markkinoitiin salakuljettajien viesteissä helpoksi reitiksi Eurooppaan. Marraskuun lopussa yksi keskustelijoita puhuttava asia oli Suomen rajaviranomaisten ilmoitus siitä, että itärajan eteläisimpien raja-asemien Vaalimaan, Nuijamaan, Imatran ja Niiralan oli määrä aueta jälleen 23. joulukuuta.
Rajanylittäjien mukaan Venäjän viranomaiset osallistuvat siirtolaisten tuomiseen Suomeen ja kieltävät palaamasta Venäjälle. Eräs rajanylittäjä kertoi kuulleensa Venäjän rajapoliisin asemalla, että jos Suomen raja menee kiinni, Venäjä ohjaa pakolaisia Norjaan, Viroon tai Liettuaan.