stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1933
Tulokset > Naiset, 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Helga Koskimies | Vehkalahden Veikot | 17.11 |
| 2 | Eeva Heikkinen | Kainuun Hihtoseura | 17.13 |
| 3 | Alli Simenius | Mäntsälän Veli | 17.13 |
| 4 | Anni Alareinikka | Kurikan Ryhti | 17.28 |
| 5 | Vilma Harju | Virolahden Sampo | 17.51 |
| 6 | Aino Jalkanen | Iisveden Kiri | 18.25 |
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Seura | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Veikko Iivanainen | Puijon Hiihtäjät | 217,7 | 38,0 - 39,0 m |
| 2 | Väinö Tiihonen | Puijon Hiihtäjät | 214,5 | 36,5 - 40,0 m |
| 3 | K.Huttunen | Suonenjoen Vasama | 213,2 | 38,0 - 39,0 m |
| 4 | M.Luode | Lahden Hiihtoseura | 203,8 | 36,0 - 38,5 m |
| 5 | P.Soininen | Puijon Hiihtäjät | 202,4 | 37,0 - 37,0 m |
| 6 | P.Kunnas | Puijon Hiihtäjät | 194,1 | 34,5 - 38,0 m |
Kilpailu käytiin Kuopion Puijolla 26. helmikuuta 1933. Kotimäessään kuopiolaiset ottivat kaksoisvoiton Iivanaisen ja Tihoselle johdolla. Muutenkin kuuden joukossa oli neljä Pujon mäkimiestä. Seitsemäs oli viipurilaisen Karjalan Urheilijoiden konkari Sulo Usa.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lauri Valonen | Lahden Hiihtoseura | 448,9 (237,6 + 211,3) |
| 2 | Aarne Valkama | Ounasvaaran Hiihtoseura | 425,3 (240,0 + 185,3) |
| 3 | Timo Moberg | Ounasvaaran Hiihtoseura | 423,1 (201,1 + 222,0) |
| 4 | Väinö Tiihonen | Puijon Hiihtäjät | 377,0 (168,0 + 209,0) |
| 5 | P.Kunnas | Puijon Hiihtäjät | 374,0 (181,2 + 192,8) |
| 6 | P.Luode | Lahden Hiihtoseura | 373,0 (180,0 + 193,0) |
Yhdistetyn SM-kisat pidettiin Kuopion Puijolla 9.-10. helmikuuta 1934. Hiihto-osuudella erottui kolme yhdistetyn hiihtäjää eli Ounasvaaran Aarne Valkama, joka hiihdollaan olisi sijoittunut erikoismiesten 17 km:llä 18:ksi sekä Lahden Valonen ja Hausjärven Urheilijoiden A.Lehto. Mäessä erottui hyvillä hypyillään Ounasvaaran Timo Moberg, joka nosti itsensä SM-pronssille. Selkeästi Mobergille hävisivät mäessä kaksi seuraavaksi parasta miestä eli jo hiihdossa hyvin menestynyt Lauri Valonen ja Kuopion Väinö Tiihonen. Valonen varmisti hyvällä mäkisuorituksella SM-kultansa ohittaen Ounasvaaran hyvin hiihtäneen Aarne Valkaman, joka näin sai SM-hopeaa.
Suopursut

| Suopursut |
| --- | --- |
 Suopursu (Rhododendron tomentosum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Ericales
Heimo::  Kanervakasvit Ericaceae
Alaheimo::  Ericoideae
Tribus::  Rhodoreae
Suku::  Alppiruusut Rhododendron
Alasuku::  Rhododendron
Sektio::  Rhododendron
Alasektio::  Suopursut Ledum  (L.) Kron & Judd
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suopursut eli pursut (Ledum) on alppiruusujen (Rhododendron) sukuun kuuluva alasektio (Rhododendron subsect. Ledum). Aikaisemmin suopursut olivat oma sukunsa kanervakasvien (Ericaceae) heimossa, mutta myöhemmin geneettiset tutkimukset ovat osoittaneet niiden kuuluvan alppiruusuihin. Tutkimuksen tekijät Kathleen Kron & Walter Judd antoivat 1990-luvun alussa lännenpursulle alppiruusujen suvun tieteellisen nimen ja Harri Harmaja muille lajeille.
Suopursut ovat ainavihreitä pensaita tai varpuja, joita kasvaa luonnonvaraisena pohjoisella havumetsävyöhykkeellä. Lajeja on kahdeksan. Joillakin lajeilla on otettu käyttöön uudet tieteelliset lajinimet, koska entiset nimet olivat jo käytössä laajassa alppiruusujen suvussa.
Lajit

Entiset Ledum-suvun lajien nimet ja niiden nykyiset Rhododendron-suvun nimet:
Ledum decumbens → Rhododendron subarcticum
Ledum glandulosum → Rhododendron neoglandulosum
Ledum groenlandicum → Rhododendron groenlandicum – lännenpursu (grönlanninpursu)
Ledum hypoleucum → Rhododendron hypoleucum – idänpursu
Ledum macrophyllum → Rhododendron tolmachevii – isolehtipursu
Ledum palustre → Rhododendron tomentosum – suopursu
Ledum palustre var. diversipilosum → Rhododendron diversipilosum – japaninpursu
Ledum subulatum → Rhododendron subulatum
Yksi luonnollinen risteytymä tunnetaan:
Ledum columbianum → Rhododendron × columbianum (R. groenlandicum × R. neoglandulosum)
Joensuun Hoiva- ja palveluyhdistys

Joensuun Hoiva- ja palveluyhdistys ry on vanhustenasuntoja Joensuussa ylläpitävä yhdistys, jonka jäseninä on yksityishenkilöitä sekä yhteisöjä, kuten Joensuun kaupunki ja puolueiden kunnallisjärjestöjä. Yhdistyksen palvelutoimintaa hoitaa Joen Hoiva Oy, ja sen markkinointinimi on JoenKoti. Yhdistys täytti 70 vuotta vuonna 2022.
Alkuvuodet

Joensuuhun perustettiin 17.4.1952 Joensuun Vanhainkotiyhdistys ry, jonka tavoitteena oli kohentaa kaupungin vanhusten asumisoloja. Perustajina oli kaupunkilaisia sekä Joensuun virkamiehiä ja luottamushenkilöitä.
Vanhainkotitoiminta alkoi vuonna 1952 Sairaalakatu 8:ssa, johon valmistuneessa kaupungin virkailijoiden talosta yhdistys sai useita huoneita vuokrattavaksi. Sairaala- ja Kauppakadun kulmassa  sijaitseva talo sai nimen Kyyhky sijaintikorttelinsa mukaan. Nykyisin talo on Joensuun Ellin opiskelijatalo.
Vuonna 1963 yhdistys otti hoitaakseen kaupungin rakentamat uudet vanhustentalot Nepenmäellä. Yhdistys järjesti myös vapaa-ajantoimintaa Joensuun vanhuksille.
Omat vanhustentalot

Ensimmäinen oma vanhainkoti valmistui Linnunlahdelle 1967. Sitä sanottiin maan nykyaikaisimmaksi; uutta oli, että kaikilla asukkailla oli omat huoneet, jotka he saivat sisustaa omilla huonekaluilla. Asukaspaikkoja oli 55.
Kyyhkyn ja Nepemäen talot siirtyivät kaupungille vuonna 1975 ja Linnunlahden vanhainkoti vuonna 1981.
Yhdistyksen uudet vuokratalot valmistuivat Rantakylän Ruoritielle kahdessa vaiheessa vuosina 1976 ja 1977. Kaupungin keskustaan Sepänkadulle nousi vuokratalo ja palvelukeskus vuonna 1984 ja Noljakan Vakkakujalle rivitaloja 1985. Avohuollosta tuli yhdistykselle uusi toimintamuoto.
Vuokratalo Sepänhelmi valmistui Sepänkadulle 2021. Osa Ruoritien talosta purettiin, ja sen tilalle valmistui 2024 Ruoritien Helmi, nykyaikainen tehostetun palveluasumisen yksikkö, jossa on 101 asuntoa. Rakennus on suunniteltu niin, että se voidaan muuttaa tarvittaessa senioritaloksi.
Nimenvaihdos ja yhtiön myynti

Vanhainkotiyhdistys muutti nimensä Joensuun Hoiva- ja palveluyhdistykseksi vuonna 1997. Palvelutoimintaa varten perustettiin Joen Hoiva Oy 2013. Yhtiö myytiin Attendolle vuonna 2018, jolloin yhdistykselle jäi kiinteistöjen omistus ja vuokraus
Vuonna 2022 yhdistyksellä on 220 asuntoa. 
Yhdistyksen yhteisöjäseniä ovat 2020-luvulla Joensuun kaupunki, Joensuun työväenyhdistys, Keskustan ja Kokoomuksen Joensuun kunnallisjärjestöt sekä Rantakylän Eläkkeensaajat.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1926

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1926 pidettiin Haapavedellä 15.–16. tammikuuta ja Kajaanissa 13.–14. maaliskuuta 1926. Mäkikisa käytiin Hämeenlinnassa 28. helmikuuta 1926.
Tulokset > Miehet, 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tapani Niku | 38.27 |
| 2 | Matti Ritola | 39.12 |
| 3 | Juho Kurra | 39.29 |
| 4 | Erkki Kämäräinen | 39.50 |
| 5 | Väinö Lahti | 40.19 |
| 6 | Antti Vanhatalo | 40.34 |
Kilpailu käytiin Haapavedellä 16. tammikuuta. Haapaveden Hiihtäjät voitti joukkuekilpailun, johon laskettiin viiden hiihtäjän yhteistulos.
Tulokset > Miehet, 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tapani Niku | 1.59.01 |
| 2 | Erkki Kämäräinen | 2.02.19 |
| 3 | Matti Ritola | 2.02.57 |
| 4 | Erkki Penttilä | 2.04.46 |
| 5 | Väinö Lahti | 2.09.00 |
| 6 | Anton Collin | 2.09.11 |
Kilpailu käytiin Haapavedellä 17. tammikuuta.
Tulokset > Miehet, 60 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jaakko Seppänen | 4.10.40 |
| 2 | Kalle Tuppurainen | 4.12.50 |
| 3 | T. Nuutinen | 4.14.02 |
| 4 | Eeli Härkönen | 4.16.21 |
| 5 | Antti Härkönen | 4.20.25 |
Kilpailu käytiin Kajaanissa 15.3. osana 5. Kainuun Talvipäiviä. Matka hiihdettiin kolmena 20 kilometrin lenkkinä.
Tulokset > 5 x 2 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Iisalmen Visa |  | 41.03,8 |
| 2 | Ristijärven Humu |  | 41.55 |
| 3 | Paltamon Urheilijat |  | 42.50,5 |
Kilpailu käytiin Kajaanissa 13.3. Kainuun 5. Talvikisojen yhteydessä.
Tulokset > Naiset, 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Siiri Lievonen | 20.51 |
| 2 | Venla Koskenkorva | 22.31 |
| 3 | Aune Siiri | 22.36 |
| 4 | Helmi Ärve | 22.47 |
| 5 | Nanni Kaikkonen | 23.29 |
Kilpailu käytiin Haapavedellä.
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Paavo Nuotio | 18,48 | pisin hyppy 30m |
| 2 | Yrjö Kivivirta | 18,39 | pisin hyppy 29m |
| 3 | S. Wikström | 18,36 | pisin hyppy 28m |
| 4 | Sulo Usa | 18,30 |  |
| 5 | Toivo Reingoldt | 17,69 |  |
| 6 | Urho Kunttu | 17,69 |  |
Kilpailu käytiin Hämeenlinnassa 28.2. Kilpailijoita oli kaikkiaan 22.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Toivo Nykänen | 38,41 |  |
| 2 | Esko Järvinen | 36,05 |  |
| 3 | Ami Koskinen | 34,99 |  |
| 4 | Uuno Suomalainen | 33,56 |  |
| 5 | Toivo Järvinen | 32,75 |  |
| 6 | Toivo Reingoldt | 32,39 |  |
Kilpailu käytiin Helsingissä 30.-31.1. Mäkikilpailu suoritettiin Alppilassa. Kilpailut olivat samalla valintakisat Lahdessa pidettäviin MM-kisoihin.
Fakhruddin Ali Ahmed

| Fakhruddin Ali Ahmed |
| --- | --- |

Intian presidentti
 24. elokuuta 1974 – 11. helmikuuta 1977  
Edeltäjä:  V. V. Giri
Seuraaja:  Basappa Danappa Jatti (vt.)
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. maaliskuuta 1905
Kuollut: 11. helmikuuta 1977 (71 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Intian kongressipuolue
Fakhruddin Ali Ahmed (urduksi ‏فخرالدین علی احمد‎, Faxruddīn Alī Ahmad; 13. maaliskuuta 1905 – 11. helmikuuta 1977) oli Intian viides presidentti. Hän toimi ministerinä Intian parlamentissa vuodesta 1966 lähtien. Hän asettui ehdolle presidentiksi Intian kongressipuolueen jäsenenä. Ahmedin virkakautensa kesti 24. helmikuuta 1974 – 11. helmikuuta 1977. Hän kuoli kesken toimikauden.
Önos

Önosin logo
AB Önos on vuonna 1903 Ruotsin Eslövissä perustettu elintarvikeyritys, joka kuuluu nykyisin Orkla-konserniin. Önos valmistaa muun muassa mehuja, hilloja ja säilykkeitä.
Aiheesta muualla

onos.se (ruotsiksi)
Samuli Vauramo

| Samuli Vauramo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. lokakuuta 1981 (ikä 43)  Suomi, Vantaa
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Sune (Tyttö sinä olet tähti)  Arto Ratamo (Ratamo)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Samuli Vauramo (s. 22. lokakuuta 1981 Vantaa) on suomalainen näyttelijä. Hän teki läpimurtonsa Tyttö sinä olet tähti -elokuvan miespääosassa.
Elämäkerta

Vauramo kouluttautui näyttelijäksi Teatterikorkeakoulussa, josta hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi keväällä 2005. Vuoden 2006 alusta vuoden 2007 alkuun hänellä oli kiinnitys Kotkan kaupunginteatteriin. Ensimmäinen näytelmä, jossa hän Kotkassa esiintyi, oli Tuomo Aitan ohjaama Aleksis Kiven Nummisuutarit, jossa hän esitti Mikko Vilkastusta. Muita näytelmiä, joissa Vauramo Kotkassa näytteli, olivat Johanna Freundlichin ohjaamat Eurooppa (David Greigin näytelmä) ja Brand (Henrik Ibsenin näytelmä), jossa hän esiintyi nimiroolissa, ja Kari Arffmanin ohjaama Veriveljet (Willy Russellin musikaali).
Elokuvan puolella Vauramo nähtiin ensimmäistä kertaa Aki Kaurismäen ohjaamassa elokuvassa Mies vailla menneisyyttä (2002), jossa hän toimi avustajana. Ensimmäisen ison roolinsa hän teki Dome Karukosken ohjaamassa elokuvassa Tyttö sinä olet tähti, joka sai ensi-iltansa lokakuussa 2005. Vauramo sai roolistaan rap-muusikko Sunena Jussi-ehdokkuuden kategoriassa paras miespääosa.
Seuraavan elokuvaroolinsa hän teki Markku Pölösen ohjaamassa elokuvassa Lieksa!, joka sai ensi-iltansa syyskuussa 2007. Muita suomalaiselokuvia, joissa Vauramo on näytellyt, ovat muun muassa Aku Louhimiehen Käsky, joka ilmestyi vuonna 2008, ja Marko Mäkilaakson War of the Dead, joka kuvattiin vuonna 2007, ja joka sai Suomen ensi-iltansa vuonna 2012. Television puolella Vauramo on nähty pienissä rooleissa sarjoissa Sairaskertomuksia (2004) ja Rikospoliisi ei laula (2006), Vesa Suomisen roolissa sarjassa Uutishuone (2009) sekä Nils Grönholmin roolissa Tapio Piiraisen ohjaamassa televisioelokuvassa Bodomin legenda. Hän esiintyy myös Irinan ja Maija Vilkkumaan musiikkivideolla ”Kunnon syy” vuodelta 2010.
Vauramo oli vuonna 2009 yksi kymmenestä European Film Promotionin Shooting Stars -näyttelijästä. Hän on näytellyt suomalaiselokuvien ja -sarjojen lisäksi myös kansainvälisissä tuotannoissa. Vauramo näyttelee pientä roolia, ruotsalaista palkkamurhaajaa, elokuvassa The American (2010), jonka pääosaa esittää George Clooney, ja lisäksi hän on pääosassa itävaltalais-amerikkalaisessa elokuvassa. Autumn Blood -niminen elokuva on kuvattu Itävallassa, ja se kertoo ankaran isän varjossa kasvaneesta nuoresta metsästäjästä. Vauramon lisäksi elokuvassa nähdään muun muassa Peter Stormare, Sophie Lowe ja Gustaf Skarsgård. Elokuvan on ohjannut Markus Blunder, ja sen maailmanensi-ilta oli syyskuussa 2013 Oldenburgin kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla. Hän on näytellyt myös Bryan Singerin tuottamassa, vuonna 2011 kuvatussa nettisarjassa H+, jossa hänellä on suomalaissyntyisen Topi Kuuselan rooli.
Vauramo näyttelee uudessa, vuoden 2017 versiossa Tuntemattomasta sotilaasta luutnantti Lammion roolin. Hänellä on rooli myös kotimaisessa elokuvassa
Kääntöpiste, joka sai ensi-iltansa maaliskuussa 2018.
Vuonna 2024 julkaistussa Tony Heinon Routa -elokuvassa Vauramo näyttelee toista pääosaa Jouko Aholan kanssa. Vauramo on elokuvassa "Mikael Wittberg", joka on kansainvälisen teknologiayrityksen kehitysjohtaja. Elokuvan tarinassa hän koittaa estää yrityskaappauksen.
Yksityiselämä

Vauramo kihlautui huhtikuussa 2017 yhdysvaltalaisen naisen kanssa.
Aiheesta muualla

Samuli Vauramo Elonetissä.
Samuli Vauramo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1922

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1922 pidettiin Jyväskylässä 4.–5. maaliskuuta ja Iisalmella 18.–19. maaliskuuta 1922.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Anton Collin | 37.19,0 |
| 2 | Matti Raivio | 37.19,1 |
| 3 | K. Smedberg | 38.52,0 |
| 4 | P. Väisänen | 39.09,0 |
| 5 | P. Auvinen | 39.57,0 |
Kilpailu käytiin 19. maaliskuuta klo 8 aamulla Iisalmessa. Matkaan lähti 11 hiihtäjää, joista 3 keskeytti.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Aaro Mäkelä | 2.09.30 |
| 2 | T. Nopanen | 2.09.50 |
| 3 | Tapani Niku | 2.10.02,5 |
| 4 | O. Mässeli | 2.11.26,5 |
| 5 | P. Väisänen | 2.11.47 |
| 6 | O. Nissinen | 2.12.18,5 |
Kilpailu käytiin Jyväskylässä 5.3. Osanottajia 28, joista 19 hiihti loppuun. Keskeyttäneiden joukossa Collin, Manne Vuorinen, Siukko ja Alestalo.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 60 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Matti Raivio | 4.33.42 |
| 2 | Tapani Niku | 4.44.36 |
| 3 | Harry Vainio | 5.05.03 |
| 4 | Auvinen | 5.27.18 |
Kilpailu käytiin Iisalmessa 19. maaliskuuta.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 5 x 2 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Iisalmen Visa | Nieminen   Väisänen   Ruotsalainen   Kiiskinen   Lindberg | 36.45,5 |
| 2 | Ähtärin Urheilijat |  | 37.46,1 |
Kilpailu käytiin Jyväskylässä 4.3. Vain kaksi joukkuetta osallistui.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 5 x 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| up | Ähtärin Urheilijat | Anton Collin   U. Raivio   E. Väliaho   Matti Raivio | 3.19.35 |
| 1 | Iisalmen Visa 1 |  | 3.28.25 |
| 2 | Vieremän Koitto |  | 3.34.29 |
| 3 | Iisalmen Visa 2 |  | 3.37 |
| 4 | Rutakon Pahka |  | 3.45.12 |
Kilpailu käytiin Iisalmella 18.3. Ähtärin viides hiihtäjä oli mennyt Jyväskylään jaloittelemaan ja myöhästyi junasta, joten vaadittavaa viestin viisimiehisjoukkuetta ei saatu koottua. Ähtärin joukkue kuitenkin osallistui viestiin kilpailun ulkopuolella siten, että Matti Raivio hiihti kaksi osuutta.
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Elsa Kumpulainen | 20.08,6 |
| 2 | Miina Huttunen | 20.36,2 |
| 3 | Aino Raivio | 23.44 |
| 4 | Impi Raivio | 23.47 |
| 5 | Lempi Ruuska | 23.53 |
Kilpailu käytiin Jyväskylässä 5.3.
Mitalistit > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tuure Nieminen | 18,854 | pisin 21,5 m |
| 2 | T. Tukia | 18,739 |  |
| 3 | Verner Eklöf | 18,703 |  |
| 4 | Sulo Jääskeläinen | 18,417 |  |
| 5 | A. Jansson | 18,208 |  |
| 6 | U. Suomalainen | 17,558 |  |
| 7 | T. Valkama | 16,833 |  |
Kilpailu käytiin Alppilassa 27.2.
Johan Henrik Thomander

Johan Henrik Thomander
Johan Henrik Thomander (16. kesäkuuta 1798 – 9. heinäkuuta 1865) oli ruotsalainen piispa. Thomander oli vuodesta 1833 teologian professorina Lundin yliopistossa. Hänet nimitettiin 1856 Lundin piispaksi. Vanhoillisuudestaan huolimatta hän taisteli tarmokkaasti tieteen vapauden puolesta ja julkaisi yhdessä Henrik Reuterdahlin kanssa aikakauskirjaa Theologisk Qvartal skrift. Thomander ansioitui myös saarnaajana ja vapaamielisenä valtiopäivämiehenä.
Thomander valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi vuonna 1855.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johan Henrik Thomander Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Per Daniel Amadeus Atterbom | Ruotsin akatemia, tuoli 18 1855–1865 | Seuraaja: Gustaf Ljunggren |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1927

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1927 pidettiin Tampereella 22.–23. tammikuuta ja Jyväskylässä 20. maaliskuuta 1927. Yhdistetyn käytiin Kuopiossa 25. maaliskuuta 1927.
Tulokset > Miehet, 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Matti Raivio | 40.25 |
| 2 | Martti Lappalainen | 40.25 |
| 3 | Toivo Kontula | 40.27,2 |
| 4 | Erkki Kämäräinen | 40.42 |
| 5 | H. Wiik | 40.47,2 |
| 6 | E. Ansala | 40.47,5 |
Kilpailu käytiin Tampereella Hippoksen raviradalla 22. tammikuuta. Osanottajia kaikkiaan 45. Koska Raivio ja Lappalainen saivat kisassa täsmälleen saman ajan, heille järjestettiin seuraavana päivänä 23.1. uusintakilpailu. Sen Raivio voitti selvästi ajalla 39.45. Lappalaisen aika oli 42.11.
Tulokset > Miehet, 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Matti Raivio | 2.09.15 |
| 2 | Martti Lappalainen | 2.12.38 |
| 2 | Veli Saarinen | 2.12.38 |
| 4 | A. Paasonen | 2.16.13 |
| 5 | Asser Autio | 2.16.17 |
| 6 | Erkki Kämäräinen | 2.17.03 |
Kilpailu käytiin Tampereella 23. tammikuuta.
Tulokset > Miehet, 60 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Adiel Paananen | 4.17.15 |
| 2 | Y. Pukama | 5.25.56 |
Kilpailu käytiin Jyväskylässä 20.3. Kilpailuun osallistui kaikkiaan vain kolme kilpailijaa, joista yksi keskeytti.
Tulokset > Miehet, 5 x 2 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Haapaveden Hiihtäjät |  | 42.24 |
| 2 | Viipurin Urheilijat |  | 42.47 |
| 3 | Jyväskylän Kisatoverit |  | 43.03,8 |
Kilpailu käytiin Tampereella 22.1.
Tulokset > Naiset, 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Siiri Lievonen | 29.05 |
| 2 | Olga Sippola | 29.49 |
| 3 | Miina Huttunen | 29.53 |
| 4 | Aino Raivio | 30.54 |
| 5 | Lyyli Siukola | 31.12 |
Kilpailu käytiin Tampereella 22.1.
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Paavo Nuotio | Lahden Hiihtoseura | 19,20 |  |
| 2 | Harald Holm | Kotkan Hiihtoseura | 18,25 |  |
| 3 | Arvo Lucander | Helsingin Hiihtäjät | 18,22 |  |
| 4 | L.Vesalainen | Kotkan Hiihtoseura | 18,19 |  |
| 5 | A. Ilvonen | Lahden Hiihtoseura | 18,17 |  |
| 6 | R. Davidsson | Helsingin Hiihtäjät | 18,15 |  |
Kilpailu käytiin Kotkassa 27.2. Kisassa 8. oli kotkalainen, paremmin uimarina tunnettu Toivo Reingoldt ja 9. kokenut viipurilainen Sulo Usa.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto + mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Toivo Järvinen | Lahden Hiihtoseura | 36,275 | (18,125 + 18,15) |
| 2 | Martti Uosikkinen | Kuopion Urheilu-Veikot | 34,605 | (17,135 + 17,47) |
| 3 | Paavo Nuotio | Lahden Hiihtoseura | 33,925 | (14,805 + 19,12) |
| 4 | Esko Järvinen | Lahden Hiihtoseura | 33,835 | (16,125 + 17,71) |
| 5 | Teemu Pälli | Kouvolan Hiihtoseura | 31,375 | (14,875 + 16,50) |
| 6 | T. Rahkonen | Karjalan Urheilijat | 30,805 | (13,125 + 17,68) |
Kilpailu käytiin Kuopiossa 24.-25.2. Toivo Järviselle yhdistetyn Suomen mestaruus jäi ainoaksi, Kilpailussa hopeaa otti myöhemmin paremmin voimistelijana tunnettu kuopiolainen Martti "Make" Uosikkinen. Kilpailuissa oli mukana myös myöhemmin mestarihiihtäjänä tunnettu Veli Saarinen, mutta hyvän hiihto-osuuden jälkeen hän kaatui kolmesta hypystä kaksi ja loppusijoitus oli 7.
Käyttöaste

Käyttöaste tarkoittaa sitä tuotantokyvyn tai muun kapasiteetin osaa, mikä kulloinkin on käytössä. Palvelualoilla lasketaan henkilöstön käyttöastetta, matkailualalla hotellihuoneiden käyttöastetta ja tehdasteollisuudessa tehtaan kapasiteetin käyttöastetta.
Tehtaan tuotantokykyä voidaan lisätä rakentamatta lisätuotantokykyä siten, että osa valmistusvaiheiden vaatimasta tuotantokyvystä hankitaan valmistustapahtuman ulkopuolelta.lähde?
Jos tehtaan käyttöaste on 50 %, käy tehdas puolella tuotantokyvystään. Suuressa pääomavaltaisessa teollisuudessa pyritään jatkuvasti korkeaan, jopa yli 90 %:n jatkuvaan käyttöasteeseen. Miltei 100 %:n kapasiteetin käyttöaste voi konerikkojen, raaka-aineiden tai energian tilapäisen saamattomuuden vuoksi aiheuttaa suurehkon toimitusepävarmuuden. Tämän vuoksi useimmat tuotantolaitokset mitoitetaan kulloistakin myyntimäärää suuremmaksi, koska käyttämättömään kapasiteetin osaan sisältyy liikevaihdon kasvunvara.lähde?
Burgred

Mercian kuningas Burgred kolikkokuvissa.
Burgred (k. 874 tai 875, Rooma) oli Mercian kuningas vuosina 852–874. Noustuaan valtaan Burgred pyysi Wessexin kuningas Ethelwulfilta apua taistelussa walesilaisia vastaan. Ethelwulf suostui pyyntöön, ja sotaretki walesilaisia vastaan osoittautui menestykseksi. Wessexin ja Mercian liitto sinetöitiin Ethelwulfiin tyttären Aethelswithin ja Burgredin avioliitolla.
Vuonna 868 Burgred joutui jälleen turvautumaan Wessexin apuun. Tanskalainen viikinkiarmeija oli valloittanut Nottinghamin, ja Burgredin avuksi tulivat Wessexin kuningas Ethelred ja tämän veli Alfred joukkoineen. Armeijat eivät käyneet varsinaisia taisteluita. Viikingit viipyivät Merciassa talven yli ja vetäytyivät sitten tukikohtaansa Yorkiin. Vuonna 872 viikingit valloittivat Lontoon, ja 874 he marssivat Lindseystä Reptoniin ja pakottivat Burgredin pakenemaan. Burgred pakeni Roomaan, jossa hän sittemmin kuoli.