stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
L-19 (1938)
Valmistus

Sukellusvene tilattiin Vladivostokista Dalzavodin telakalta, missä köli laskettiin 26. joulukuuta 1935. Vene laskettiin vesille 26. toukokuuta 1938 ja otettiin palvelukseen 4. marraskuuta 1939.
Palvelus

Vene poistettiin 1950-luvulla alusluettelosta.
Käänteinen puolalainen notaatio

Käänteinen puolalainen notaatio eli RPN- (Reverse Polish Notation) tai postfix-notaatio on pinomainen matemaattisten kaavojen merkintätapa.
Puolalaisen notaation keksi Jan Lucasiewicz 1920-luvulla ja Charles L. Hamblin ehdotti 1950-luvun lopulla operaattorin sijoittamista operandien jälkeen, jolloin käänteinen puolalainen notaatio syntyi.
Notaatiota on käytetty muun muassa Hewlett-Packardin laskimissa.
RPL-ohjelmointikieli käyttää käänteistä puolalaista notaatiota.
Laskusäännöt

Käänteisessä puolalaisessa notaatiossa lasketaan seuraavien sääntöjen avulla:
Laskut suoritetaan alkaen sisimmistä suluista. Periaatteessa järjestys on vapaa, mutta vasemmalta oikealle helpottaa muistamaan, mitä on jo laskenut.
Operandit tulevat ennen niitä koskevaa operaatiota.
Kun operaatio suoritetaan, tuloksesta itsestään tulee operandi myöhempiä operaatioita varten.
Postfix-notaatiolla laskukaava:
..voidaan esittää muodossa:
.. tai:
Esimerkki

Lasku ((1 + 2) * 4) + 3 voidaan suorittaa käänteisessä puolalaisessa notaatiossa (HP) seuraavasti:
Aloitamme sisimmistä sulkeista syöttämällä Enterillä luvun 1 sisään eli pinon toiselle tasolle. Kun tämän jälkeen syötämme numeron 2, sisällä on kaksi lukua, joiden välillä suoritetaan laskenta eli yhteenlasku - toinen rivi, ja saamme tulokseksi 3.
Kun sen jälkeen syötämme ulommassa sulussa olevan luvun 4, aiempi tulos nousee automaattisesti toiselle tasolle. Jälleen meillä on tarjolla kaksi lukua, joiden välillä suoritamme kertolaskun - rivi kolme, ja nyt saamme tulokseksi 12.
Kun vielä syötämme luvun 3, nousee esillä ollut lukema taas automaattisesti pinon toiselle tasolle, ja meillä on tarjolla kaksi lukua, joiden välillä teemme yhteenlaskun, ja saamme tulokseksi 15.
Ensimmäisen luvun voi syöttää myös yhteen- ja vähennyslaskumerkeillä mutta ei kerto- tai jakolaskumerkeillä, jolloin luvuksi tulee nolla.
Pinon nosto alimman ja toisen tason välillä tapahtuu automaattisesti, mutta tasoa voi nostaa erikseen Enterillä. Luvut voitaisiin laskea myös takaperoisessa järjestyksessä
ja laskutentävien jälkeen tuloksiksi tulevat järjestyksessä 3, 12 ja 15.
Tämä esitystapa siis vain havainnollistamaan pinon toimintaa. Käytännössä se ei ole suositeltavaa ainakaan huonomuistisille, koska pinon arvot muuttuvat koko ajan ja ovat siten vaikeasti muistettavia.
(Aloittaen vasemmalta pinoon talletetaan ensin tulevat operandit 1 ja 2. Seuraavaksi vastaan tulee operaatio +, jolla suoritetaan lasku, jonka tulos sijoitetaan operandien ja operaattorin tilalle. Kaava on yksinkertaistunut siis muotoon
Aloitetaan taas vasemmalta ja samaan tapaan suoritetaan *-operaatio, jolloin kaava yksinkertaistuu edelleen:
Viimeisen operaation jälkeen jäljelle jää luku 15, joka on laskun tulos.)
Lars Anders Baer

Lars Anders Baer maaliskuussa 2008.
Lars Anders Baer (s. 3. marraskuuta 1952) on ruotsinsaamelainen poronhoitaja ja poliitikko. Hän opiskeli juridiikkaa 1970-luvun lopussa Uppsalan yliopistossa ja avusti saamelaisasiamiestä Tomas Craméria. Hän oli ruotsinsaamelaisten nuorten yhdistyksen Sáminuorran puheenjohtaja 1970-luvulla ja Ruotsin saamelaisyhdistyksen Svenska Samernas Riksförbundin puheenjohtaja vuosina 1994–2001. Hän on johtanut myös Ruotsin saamelaispuoluetta ja ollut Ruotsin saamelaiskäräjien jäsen.
Lars-Levi Laestadius

Lars-Levi Laestadius vuonna 1952.
Lars-Levi Laestadius (26. joulukuuta 1909 Uumaja – 18. elokuuta 1982) oli ruotsalainen kirjailija ja teatterinjohtaja, Lars Levi Laestadiuksen pojanpojan poika. Hän oli Hälsingborgin kaupunginteatterin johtaja 1946–1950, Malmön kaupunginteatterin johtaja 1950–1960 ja Tukholman kaupunginteatterin johtaja vuodesta 1960. Hän julkaisi myös näytelmiä. Hänet tunnetaan myös etevänä organisaattorina.
Laura Kelly

| Laura Kelly |
| --- | --- |

 Kansasin kuvernööri
 14. tammikuuta 2019–  
Varakuvernööri:  Lynn Rogers David Toland
Edeltäjä:  Jeff Colyer
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. tammikuuta 1950 (ikä 74)  New York City, New York, USA
Kansalaisuus:   yhdysvaltalainen
Puoliso:  Ted Daughety
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Tutkinnot:  Bradleyn yliopisto Indianan yliopisto Bloomingtonissa
Uskonto:  katolilainen
Aiheesta muualla
www.laurakellyforkansas.com
Laura Kelly (s. 24. tammikuuta 1950) on yhdysvaltalainen terapeutti ja poliitikko, joka on vuodesta 2019 lähtien toiminut Kansasin osavaltion kuvernöörinä. Hän edustaa demokraattista puoluetta.
Tausta ja yksityiselämä

Kelly syntyi vuonna 1950 New Yorkissa. Perheessä oli sotilastaustaa.
Kelly on opiskellut psykologiaa Bradleyn yliopistossa, josta hän valmistui kandidaaksi vuonna 1971. Tämän jälkeen hän jatkoi opintojaan maisterin tasolle Indianan yliopistossa Bloomingtonissa valmistuen terapeutiksi.
Valmistuttuaan Kelly on työskennellyt terapeuttina lasten terapiakeskuksessa ja sittemmin psykoterapiasta ja liikunnanopetuksesta vastaavana johtajana kansallisessa juutalaisten sairaalassa Denverissä. Vuosina 1988–2004 hän toimi Kansasin puistoista vastaavan organisaation toiminnanjohtajana.
Kelly on naimisissa Ted Daughetyn kanssa. Parilla on kaksi aikuista tytärtä. Uskonnolliselta vakaumukseltaan Kelly on katolilainen.
Poliittinen ura

Ensimmäisen kerran Kelly valittiin poliittiseen luottamustehtävään vuonna 2004, kun hänet valittiin Topekan edustajaksi Kansasin osavaltion senaattiin. Hän toimi vähemmistön ryhmäpuheenjohtajana ja istui mm. sosiaali- ja terveydenhuollosta vastaavassa komitessa.
Kuvernöörinvaaleihin Kelly osallistui ensimmäistä kertaa vuonna 2018, ja hän valitsi varakuvernööriehdokkaakseen toisen Kansasin senaatissa toimivan edustajan, Lynn Rogersin. Hän tuli valituksi marraskuussa 2018 saatuaan 48 % äänistä. Kelly oli ensimmäinen Kansasin kuvernööri, joka valittiin uusien kuvernöörille asetettujen pätevyysvaatimusten voimassa ollessa. Tätä ennen osavaltio ei asettanut minkäänlaisia vaatimuksia kuvernööriehdokkaille. Kelly vannoi virkavalansa 14. tammikuuta 2019.
Kelly valittiin uudelleen kuvernööriksi vuonna 2022. Tällä kertaa hänen varakuvernööriehdokkaansa oli David Toland, joka oli noussut varakuvernööriksi jo vuonna 2021, kun Rogers nimitettiin Kansasin valtiovarainministeriksi. Hänen vastaehdokkaansa oli republikaaneja edustava Derek Schmidt, Kansasin pitkäaikainen oikeusministeri.
Poliittinen ura > Poliittisia kantoja

Kelly kannattaa naisten oikeutta aborttiin sanoen, että aborttioikeuden rajoittaminen veisi Kansasin kohti keskiaikaa. Kun osavaltiossa järjestettiin kansanäänestys aiheesta vuonna 2022, Kelly asettui muutosehdotusta vastaan. Kun ehdotus kaatui, Kelly lähetti sähköpostia kannattajilleen ympäris maata, jossa pyysi näitä lahjoittamaan rahaa, jotta vastaavanlaisissa kansanäänestyksissä aborttioikeutta ei heikennettäisi.
Vuonna 2022 Kelly vahvisti lain, jonka nojalla ruuan myyntiveroa pienennettäisiin asteittain siten, että se poistettaisiin kokonaan vuoteen 2025 mennessä.
Kuusalu

| Kuusalu (Kuusalu vald) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kuusalu sijaitsee Harjumaalla Pohjois-Virossa.
 Koordinaatit: 59°26′38″N, 25°26′29″E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Harjumaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  709,50 km²
Väkiluku (1.1.2018):  6 547
 – Väestötiheys:  9,2 as./km²
 
 www.kuusalu.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuusalu (vir. Kuusalu vald, saks. Kuusal) on kunta Harjumaan maakunnassa, Virossa. Sen asukasluku oli 6 547 henkeä 1. tammikuuta 2018, pinta-ala 710 neliökilometriä ja asukastiheys 9 asukasta neliökilometrillä.
Sijainti

Kuusalu sijaitsee Suomenlahden etelärannalla Valtatie 1:n varrella Tallinnasta noin 40 kilometriä itään.
Kunnan osat

Kunta muodostuu Kiiun, Kolgan ja Kuusalun pienkauppaloista (alevik) sekä 64 kylästä. Kunnan keskuspaikka on Kiiun pienkauppala. Kunnan asema ei muuttunut vuoden 2017 kuntauudistuksessa.
Viron puolustusvoimien keskusharjoitusalue (vir. Kaitseväe keskpolügoon) sijaitsee Kuusalun kunnan itäosasssa.
Väestö

Vuonna 2011 Kuusalun kunnassa oli 6 412 asukasta, joista 6 057 (94,5 %) oli virolaisia, 252 (3,9 %) venäläisiä ja 99 (1,5 %) muita kansallisuuksia.
Nähtävyydet

Kuusalun pienkauppalan lisäksi merkittävimmät paikat ovat yhdestä asuintornista koostuva vasallilinnoitus, Kiiun munkkitorni, sekä Kolgan kartano.
Kuusalun hautausmaalla lepää ensimmäinen Viron vapaussodassa vuonna 1919 kaatunut suomalaisen vapaaehtoissotilas, Viron vapaudenristin ritari Aukusti Tuominen, jonka muistokivi paljastettiin juhlallisesti 3. tammikuuta 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuusalu Wikimedia Commonsissa
Kiiun munkkitorni
Lehtiasento

a) kierteinen
b) ristikkäisesti vastakkainen
c) kaksirivisesti vastakkainen
d) säteittäinen
Ristikkäinen lehtiasento
Lehtiasento kertoo, miten kasvin lehdet sijaitsevat varressa toisiinsa nähden. Lehtiasento on tärkeä tekijä kasvin lajia määritettäessä; joissakin kasviheimoissa monilla heimon lajeilla on keskenään samantyyppinen lehtiasento.
Yleisesti tunnistetut lehtiasentotyypit ovat:
kierteinen: lehdet kiertävät ympyrää varren ympärillä tiheästi tai harvassa
vuorottainen: kierteisen asennon erityistapaus, jossa perättäisten lehtien välinen kulma on 180°
vastakkainen: lehdet ovat asettuneet ikään kuin toistensa peilikuviksi
säteittäinen eli kiehkurainen: monta lehteä tietyssä kohdassa vartta
ruusukkeinen: varsinkin kasvin alalehdet sijaitsevat kasvin tyvessä tiheästi ja ympäröiden vartta ruusukkeena. Esimerkiksi voikukkien lehdet ovat asettuneet tällä tavoin.
Klabbi

| Klabbi Kari Tapio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syksyllä 1976 
 Studio : Finnvox- ja Finnlevy-studiot
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: LP-levy (SLP 639)   C-kasetti (SMK 5639)   CD-levy (50-51865-5503-2-7)
 Tuottaja(t): Chrisse Johansson
 Tyylilaji: iskelmä, pop, country
 Kesto: 39.02
 Levy-yhtiö: Scandia-Musiikki   Warner Music Finland (CD)
 Levymerkki: Scandia   WEA (CD)
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Kari Tapio muut julkaisut
| Nostalgiaa 1976 | Klabbi 1976 | Kaipuu 1977 |
Singlet albumilta Klabbi
 ”Laula kanssain” / ”Onnettaren poika” Julkaistu: 1976 (KS 963)
Klabbi on suomalaislaulaja Kari Tapion kolmas studioalbumi vuodelta 1976. Levyn nimi tulee Tapion lempinimestä ”Klabbi”. Albumin lähes kaikki kappaleet ovat käännöskappaleita ja suurimman osan levystä on sovittanut Veikko Samuli. Tämä oli Samulin ja Tapion ensimmäinen yhteistyö ja he tekivät paljon yhteistyötä tulevaisuudessakin.
Levy sisältää Tapion ensimmäisen hittikappaleen ”Laula kanssain”, joka kohosi Suomessa listaykköseksi. Kappaleen single myi hyvin ja nousi kymmenen myydyimmän singlen listalle sijalle 7. Kappale soi tiuhaan baareissa ja kahviloissa ja oli täten joulukuun 1976 Raha-automaattiyhdistyksen jukeboxien soitetuin single. Kappaleen ovat levyttäneet muun muassa Fredi, Juhani Markola, Matti ja Teppo sekä Jamppa Tuominen, mutta Tapion versio on kaikista suosituin ja tunnetuin.
Scandia julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina vuonna 1976. Vuonna 2009 Warner Music Group eli WEA julkaisi albumin ensi kertaa CD-levynä samoissa kansissa Tapion Olen suomalainen -albumin kanssa. Elokuussa 2020 Levykauppa Äx julkaisi 100 kappaleen numeroidun uusintapainoksen vinyylilevynä.
Tietoa kappaleista

Levyn avausraitana toimii Tapion ensimmäinen todellinen hittikappale ”Laula kanssain”, joka on käännös Jackpot-yhtyeen kappaleesta ”Sing My Love Song”. ”Mihin vain mua pyydätkin” kappaleen säveltäjä Paul Anka lauloi sen levylle vuonna 1976, vuotta aiemmmin kappaleen levytti Frank Sinatra. Sinatran levytyksen tapaan Veikko Samulin käännösversion sovitus on todella mahtipontinen sähkökitaroineen, puhaltimineen, jousiryhmineen ja taustakuoroineen. Italialaisen Luciano Angelerin sävellyksen ”Me vain ja yö” Tapio esittää huomattavasti hitaampana versiona verrattuna Angelerin alkuperäisversioon. Italiasta on peräisin myös levyn seuraava kappale ”Op eh oh”, jonka El Tigre levytti vuonna 1974. Kummankin kappaleen käännöksestä vastaa Chrisse Johansson. Vaikka Samuli sovitti suurimman osan levyn kappaleista, Olli Heikkilä osallistui myöäs sovitustyöhön. Kappaleen ”Niinkuin yö” (”Love Hurts”) ovat englanniksi laulaneet muun muassa The Everly Brothers, Nazareth sekä Roy Orbison. A-puolen päättää Henry Haapalaisen suomennos ”Etäisyyden äänet” kappaleesta ”Everybody’s Talkin’”. Kappaleen tunnettuiman version on esittänyt Harry Nilson.
B-puolen avausraitana toimii paremmin Marion Rungin esittämänä tunnetuksi tullut ”Ballerino”, jonka Juha Vainio käänsi suomeksi nimellä ”Kylähäät”. Tapion versio on jäänyt Marionin version varjoon, syynä hyvin pitkä ”lallattelu-intro”. ”Onnettaren poika” on tuttu Elvis Presleyn esittämänä (”Moody Blue”), mutta Chrisse Johansson käänsi siitä suomenkielisen version. Elvis oli yksi Tapion nuoruuden suurimmista idoleista. ”Romanella” on levyn toinen kahdesta Heikkilän sovittmaasta kappaleesta ja kappale on alun perin ranskalainen sävelmä, jonka tulkitsijana toimi italialainen Gianni Nazaro. Kappaleen mahdoliiniosuudet soittaa Heikki Laurila ja kappaleessa on mukana 10-henkinen jousiryhmä. Seuraavaksi kuullaan Leo Caertsin tunnetuin sävelmä ”Valentina”, jonka sovituksessa Samuli hyödynsi mandoliinia, jousisoittimia sekä kuusihenkistä taustakuoroa. ”Menetetty mies” on levyn ainoa suomalaista alkuperää oleva kappale, jonka sävelsi Jori Sivonen ja sanoitti Chrisse Johansson. Kappale on yksi Sivosen ensimmäisistä sävellyksistä ja hänen soittamien kosketinsoittimien lisäksi kappaleella kuullaan keskeisessä roolissa nuorten Juha Björnisen ja Sami Hurmerinnan kitarointia. Albumin päätösraitana kuullaan ”Menköön bussi viimeinen”, jonka suomensi Pertti Reponen. Kappaleen alkuperäislevytyksen esitti Candlewick Green -yhtye vuonna 1975.
Kappaleet > A-puoli

Laula kanssain – 3.46 (alkup. ”Sing My Love Song”, säv. McRonald, alkup. san. McRonald – R. Dunhills, suom. san. Vexi Salmi, sov. Veikko Samuli)
Mihin vain mua pyydätkin – 3.25 (alkup. ”Anytime (I’ll Be There)”, säv. ja alkup. san. P. Anka, suom. san. Pertti Reponen, sov. V. Samuli)
Me vain ja yö – 4.30 (alkup. ”Chi di noi”, säv. ja alkup. san. L. Angeleri, suom. san. Chrisse Johansson, sov. V. Samuli)
Op eh op – 2.45 (alkup. ”Op eh op”, säv. J. Garko, alkup. san. M. Logan, suom. san. C. Johansson, sov. V. Samuli)
Niinkuin yö – 3.08 (alkup. ”Love Hurts”, säv. ja alkup. san. B. Bryant, suom. san. P. Reponen, sov. Olli Heikkilä)
Etäisyyden äänet – 2.15 (alkup. ”Everybody’s Talkin’”, säv. ja alkup. san. F. Neil, suom. san. Henry Haapalainen, sov. V. Samuli)
Kappaleet > B-puoli

Kylähäät – 3.15 (alkup. ”Ballerino”, säv. ja alkup. san. F. Bracardi, suom. san. J. Vainio, sov. V. Samuli)
Onnettaren poika – 3.17 (alkup. ”Moody Blue”, säv. ja alkup. san. M. James, suom. san. C. Johansson, sov. V. Samuli)
Romanella – 3.00 (alkup. ”Romanella”, säv. ja alkup. san. Barbelivien – Cywie – Riviére, suom. san. C. Johansson, sov. O. Heikkilä)
Valentina – 3.00 (alkup. ”Valentina”, säv. Caerts, alkup. san. Delsey, suom. san. C. Johansson, sov. V. Samuli)
Menetetty mies – 2.57 (säv. ja sov. Jori Sivonen, san. C. Johansson)
Menköön bussi viimeinen – 3.44 (alkup. ”Last Bus Home”, säv. Spiro – Wilkins, suom. san. P. Reponen, sov. V. Samuli)
Lähteet:
Kokoonpano

Kari Tapio (oik. Kari Jalkanen) – laulu
Kokoonpano > Muusikot

Olli Heikkilä – kapellimestari (9)
Veikko Samuli – kapellimestari (1–8, 10, 12), piano (1, 2, 4, 9, 10, 12), syntetisaattori (3, 7), sähköpiano (3, 5, 8, 12)
Jori Sivonen – kapellimestari ja kosketinsoittimet (11)
Esa Katajavuori – piano (6)
Kari Kuusamo – kosketinsoittimet (11), piano (7), sähköpiano (5)
Aaro Kurkela – harmonikka (10)
Ami Aspelund ja Marjo-Riitta Kervinen – taustalaulu (1, 8–10)
Vesa Enne – taustalaulu (4, 5, 7, 8, 12)
Kalle Fält – taustalaulu (2–5, 7, 10–12)
Maija Hapuoja – taustalaulu (7)
Aimo Jaara – taustalaulu (1, 2, 4, 8–12)
Aira Korteoja – taustalaulu (3, 10)
Irina Milan – taustalaulu (2, 11)
Irma Tapio – taustalaulu (3, 5, 7, 10)
Jori Auvinen – kitarat (2, 3)
Juha Björninen ja Sami Hurmerinta – kitarat (11)
Raimo Korhonen – kitarat (5)
Pekka Leminen – kitarat (1, 10)
Eero Lupari – kitarat (3, 5, 6)
Nono Söderberg – kitarat (2)
Taisto Wesslin – kitarat (1, 4, 7, 10)
Heikki Laurila – kitarat (3, 4, 7–9, 12), mandoliini (1, 9, 10)
Ilpo Kallio – rummut (9)
Nappi Ikonen – rummut (1–4, 7, 10), lyömäsoittimet (2–4, 7, 10)
Roope Koistinen – rummut (2, 5, 7, 8, 11, 12), lyömäsoittimet (2, 7, 8, 11)
Lyly Rajala – rummut ja lyömäsoittimet (8)
Martti Metsäketo – lyömäsoittimet (5)
Harri Merilahti – basso (11)
Matti Tyni – basso (1–8, 10)
Häkä Virtanen – basso (12)
Ilkka Willman – basso (9)
Lähde:
Kokoonpano > Muusikot > Puhallinsoittajat

Juhani Aalto – pasuunat (2)
Sointu Huuskonen – pasuunat (2)
Seppo Peltola – pasuunat (2, 6, 12)
Unto Haapa-aho – baritonisaksofoni (2, 4, 6), klarinetti (12)
Markku Johansson – trumpetit (2, 4)
Raimo Korhonen ja Simo Salminen – trumpetit (2)
Jörgen Petersen – trumpetit (4)
Ossi Runne – trumpetti (6, 12)
Lähde:
Kokoonpano > Muusikot > Jousiryhmä

Jarmo Ahvenainen ja Ahti Pilvi – alttoviulut (1, 2, 4–6, 8–10, 12)
Veli-Pekka Bister – sellot (5, 6, 10, 12)
Pauli Heikkinen – sellot (2, 8)
Juhani Kivilaakso – sellot (9, 10)
Kari Lindstedt – sellot (1, 2, 4–6, 8, 9, 12)
Staffan Stenström – sellot (1, 4)
Pekka Helasvuo – viulut (2, 8)
Heikki Hämäläinen – viulut (1, 4–6, 9, 10, 12)
Yrjö Lasonpalo – viulut (1, 4–6, 10, 12)
Pekka Kari ja Juhani Tiainen – viulut (1, 2, 4–6, 8, 9, 12)
Marjukka Nenonen – viulut (1, 2, 4, 8–10)
Jussi Pesonen – viulut (5, 6, 9, 10, 12)
Seppo Rautasuo – viulut (2, 8, 10)
Jorma Ylönen – viulut (1, 2, 4–6, 8–10, 12)
Lähde:
Kokoonpano > Tuotanto

Jouko Ahera / Finnvox-studiot, Helsinki – äänitys (syksyllä 1976)
Jukke Teittinen / Finnlevy-studiot, Helsinki – äänitys (syksyllä 1976)
Chrisse Johansson – tuottaja
Erik Uddström – valokuvat, kannen suunnittelu
Lähteet:
Aiheesta muualla

Albumi Fono.fi:n Äänitetietokannassa
Kari Tapio
| --- | --- |
Studioalbumit:  Aikapommi • Nostalgiaa • Klabbi • Kaipuu •  Kari Tapio • Jää vierellein • Olen suomalainen • Ovi elämään • Osa minusta • Elämän viulut • Tää kaipuu • Aikaan täysikuun • Yön tuuli vain • Sinitaikaa • Laulaja • Myrskyn jälkeen • Meren kuisketta • Sinut tulen aina muistamaan • Valoon päin • Bella Capri • Joulun tarina • Juna kulkee • Toiset on luotuja kulkemaan • Paalupaikka • Kuin taivaisiin • Kaksi maailmaa • Viimeiseen pisaraan • Vieras Paratiisissa
Kokoelmat:  28 suosituinta levytystä • Toivotut • Viisitoista kesää • 20 suosikkia – Olen suomalainen • 20 suosikkia – Luoksesi Tukholmaan • Parhaat • Kaikki parhaat • 20 suosikkia – Kulkurin kyyneleet • 20 suosikkia – Sanoit liian paljon • Kaikkien aikojen parhaat – 40 klassikkoa • Nostalgia • Lauluja rakkaudesta • Kaikkien aikojen parhaat Vol.2 • Klabbi/Olen Suomalainen • Sinivalkoinen ääni
Livealbumit:  Kari Tapio konserttilavalla • Vihdoinkin!
Lehtelä

Lehtelä on suomalainen sukunimi. Nimen tunnettuja kantajia ovat:
Helena Lehtelä (1941–2018), viulutaiteilija
Jorma Lehtelä (s. 1963), kilpasoutaja ja muusikko
Matti Lehtelä (1906–1971), näyttelijä
Toivo Lehtelä (1914–1985), muusikko, kapellimestari, säveltäjä ja sellisti
Veikka Lehtelä, Nebi (s. 1999), artisti, tuottaja ja lauluntekijä
Veli Lehtelä (1935–2020), kilpasoutaja ja olympiamitalisti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lentopallon miesten Etelä-Amerikan olympiakarsinta 2012

Karsinta Lontoon olympiakisojen lentopalloturnaukseen suoritettiin Etelä-Amerikan maiden osalta Almirante Brown Municipal Sports Centressa, Argentiinassa 11.–13. toukokuuta 2012. Argentiina voitti kaikki ottelunsa ja selviytyi suoraan olympiakisoihin.
Sarjataulukko

| Joukkue | O | V3 | V2 | H1 | H0 | Erät | Eräpisteet | P |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Argentiina | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 9-0 | 227-162 | 9 |  | 3-0 | 3-0 | 3-0 |
|  Venezuela | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 6-4 | 237-213 | 6 | - |  | 3-1 | 3-0 |
|  Kolumbia | 3 | 0 | 1 | 0 | 2 | 4-8 | 231-272 | 2 | - | - |  | 3-2 |
|  Chile | 3 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2-9 | 204-252 | 1 | - | - | - |  |
Argentiina olympiaturnaukseen. Venezuela jatkaa maailmankarsintaan.
Kurt Jara

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kurt Jara
Syntymäaika: 14. lokakuuta 1950 (ikä 73)
Syntymäpaikka: Innsbruck, Itävalta
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1969–1973 1973–1975 1975–1980 1980–1981 1981–1985 |  FC Wacker Innsbruck  Valencia CF  MSV Duisburg  FC Schalke 04  Grasshopper-Club Zürich | 114 (40) 57 (11) 160 (20) 31 (2) 110 (24) |
Maajoukkue
| 1978–1982 |  Itävallan maajoukkue | 59 (15) |
Valmennusura
1986–1988 1988–1991 1991–1994 1994–1995 1996–1997 1997–1998 1999–2001 2001–2003 2004–2005 2005–2006:  Grasshopper-Club Zürich  FC St. Gallen  FC Zürich  VfB Mödling  AO Xanthi  APOEL FC  FC Tirol Innsbruck  Hamburger SV  1. FC Kaiserslautern  Red Bull Salzburg
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kurt Jara (s. 14. lokakuuta 1950) on itävaltalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.
Ura pelaajana

Jara aloitti peliuransa FC Wacker Innsbruckin joukkueessa 1969. Hän teki nopeasti läpimurtonsa seuran avauskokoonpanoon ja oli voittamassa Wackerille kolmea Itävallan mestaruutta 1971–73. Menestys poiki Jaralle sopimuksen espanjalaisseura Valencian kanssa, mutta Jara jätti joukkueen vain kahden kauden jälkeen siirtyen saksalaiseen MSV Duisburgiin.
Jara edusti Duisburgia 1970-luvun lopun ja pelasi Bundesliigassa 160 ottelua. Parhaimmillaan seura sijoittui kaudella 1977/78 kuudenneksi. Eurokentillä Jara edusti Duisburgia parhaimmillaan UEFA Cupin välierissä 1978/79.
Kaudeksi 1980/81 Jara siirtyi FC Schalkeen, jossa lopetti uransa Saksan kentillä ja siirtyi Sveitsiin Grasshopper-Club Zürichiin, jota edusti uransa neljä viimeistä kautta. Hän lopetti uransa kolminkertaisena Sveitsin mestarina vuonna 1985.
Itävallan maajoukkuetta Jara edusti 59 maaottelussa tehden niissä 15 maalia. Hän oli mukana MM-kisoissa 1978 ja 1982.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Itävallan mestaruus (3): 1971, 1972, 1973
Itävallan cup (2): 1970, 1973
Sveitsin mestaruus (3): 1982, 1983, 1984
Sveitsin cup: 1983