stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maruša Ferk Saioni

Maruša Ferk (2017)
Maruša Ferk Saioni (s. 27. syyskuuta 1988 Jesenice, Jugoslavia) on slovenialainen alppihiihtäjä.
Ferk Saioni saavutti pronssia junioreiden MM-kilpailujen alppiyhdistetyssä Altenmarktissa 2007. Aikuisten arvokilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Åren MM-kilpailuissa 2007. Hän sijoittui alppiyhdistetyssä kymmenenneksi Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 ja 15:nneksi Vancouverin olympialaisissa 2010. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 hän oli alppiyhdistetyssä yhdeksäs ja syöksylaskussa kahdestoista. Hän sijoittui alppiyhdistetyssä kymmenenneksi Sotšin olympialaisissa 2014, kahdeksanneksi Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 ja kymmenenneksi Cortina d'Ampezzon MM-kilpailuissa 2021. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui alppiyhdistetyssä yhdeksänneksi sekä supersuurpujottelussa ja syöksylaskussa 23:nneksi.
Ferk Saioni sijoittui 18:nneksi uransa ensimmäisessä maailmancup-kilpailussa, Cortina d’Ampezzon suurpujottelussa 21. tammikuuta 2007. Ensimmäisen palkintosijansa hän sai oltuaan kolmas Garmisch-Partenkirchenin pujottelussa 30. tammikuuta 2009. Sitä ennen hän oli sijoittunut maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan 15:nneksi.
Ferk Saioni sijoittui Euroopan cupin kokonaiskilpailussa kaudella 2006–2007 toiseksi ja voitti alppiyhdistetyn Euroopan cupin. Hän voitti tuolla kaudella yhden osakilpailun sekä pujottelussa että alppiyhdistetyssä. Helmikuussa 2012 hän voitti osakilpailun alppiyhdistetyssä ja pujottelussa. Huhtikuussa 2007 hän voitti Slovenian mestaruuden suurpujottelussa, maaliskuussa 2010 syöksylaskussa ja 2016 alppiyhdistetyssä.
Ferk Saionin puoliso on ranskalainen, vuosien 1998 ja 2002 talviolympialaisissa kilpaillut alppihiihtäjä Christophe Saioni.
Maruša Štangar

| Mitalit> Maa:  Slovenia.Naisten judo.Euroopan kisat  | Mitalit> Maa:  Slovenia.Naisten judo.Euroopan kisat  | Mitalit> Maa:  Slovenia.Naisten judo.Euroopan kisat  | Maa:  Slovenia> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Minsk 2019 | 48 kg |  |
| Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  |  |
|  Pronssia | Tarragona 2018 | 48 kg |  |
Maruša Štangar (s. 31. tammikuuta 1998) on slovenialainen judon EM-mitalisti. Hän on kilpaillut 48 kg:n sarjassa vuodesta 2013 lähtien.
Štangar saavutti pronssia alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa ja alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 44 kg:n painoluokassa 2013. Seuraavana vuonna hän oli kolmas alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 48 kg:n sarjassa. nuorten olympialaisissa 2014 hän sai pronssia sekä 52-kiloisissa että joukkuekilpailussa. Vuonna 2015 hän saavutti 48 kg:n painoluokassa alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden ja alle 21-vuotiaiden MM-hopeaa. Vuonna 2017 hän sai samassa sarjassa pronssia alle 21-vuotiaiden MM-kilpailuissa.
Štangar sijoittui 48-kiloisissa seitsemänneksi Tel Avivin EM-kilpailuissa 2018. Tarragonan Välimeren kilpailuissa hän saavutti pronssia. Hän oli samana vuonna seitsemäs Bakun MM-kilpailuissa. Hän saavutti Minskin Euroopan kisoissa 2019 pronssia 48 kg:n painoluokassa. Lissabonin EM-kilpailuissa 2021 hän oli samassa sarjassa viides.
Štangar on saavuttanut IJF World Tour -kilpailuissa yhden voiton, yhden kakkossijan ja neljä kolmossijaa. Maailmancupeista / Continental Open -kilpailuista hänellä on yksi voitto ja yksi kakkossija. Hän on voittanut aikuisten sarjassa viisi Slovenian-mestaruutta.
Luettelo Lontoon metron asemista

Lontoon metrokartta, mukana myös Overground, DLR sekä Crossrail.
Lontoon metro on maailman vanhin maanalainen rautatie. Se koostuu 11 linjasta, joilla on yhteensä 270 asemaa. Järjestelmän omistaa Transport for London (TfL). Linjoista noin 55 prosenttia kulkee maan päällä.
Suunnitellut asemat

Transport for London suunnittelee Metropolitan Linelle jatketta, joka toisi yhteensä neljä uutta asemaa.
| Asema | Linjat | Sijainti | Oyster- vyöhyke | Suunniteltu avaamisvuosi | Muut nimet | Aiempi metrohistoria |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cassiobridge | Metropolitan | Watford | 7-9 | 2016 | Ascot Road: Ehdotettu |  |
| Watford High Street | Metropolitan | Watford | 7-9 | 2016 |  | Osa Bakerloo Linea 1917–1982 |
| Watford Vicarage Road | Metropolitan | Watford | 7-9 | 2016 | Watford Hospital/Watford General Hospital: Ehdotettu |  |
| Watford Junction | Metropolitan | Watford | 7-9 | 2016 |  | Osa Bakerloo Linea 1917–1982 |
Käännös suomeksi
Manoel

Manoel
Näkymä Manoel-saarelle
| --- | --- |
Muut nimet:  maltaksi Il-Gżira Manoel engl. Manoel Island entinen: l'Isola del Vescovo tai l'Isolotto (maltaksi il-Gżira tal-Isqof) myös: Manoel-saari Manoelsaari Manoelin saari 
Sijainti:  35°54′14″N, 14°30′7.2″E, Gżira  Malta
Saariryhmä:  Maltan saaristo
Korkein kohta:  17  m 
Pinta-ala:  0,3 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton  GeoNames-tietokannassa 2563104
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Malta, Marsamxett-satama
Manoel eli Manoel-saari, myös Manoelsaari tai Manoelin saari (maltaksi Il-Gżira Manoel, engl. Manoel Island), entinen l'Isola del Vescovo tai l'Isolotto (maltaksi il-Gżira tal-Isqof on Maltan itärannikolla, tal-Marsamxettin satamassa Vallettan edustalla sijaitseva tasainen ja asumaton saari Välimeressä. Pääsaareen Maltaan pienen saaren yhdistää kivisilta.
Tal-Marsamxettin myrskyiltä suojaavassa luonnonsatamassa sijaitseva saari on saanut nimensä Maltan kansan keskuudessa suositun portugalilaisen aatelismiehen, Jerusalemin Pyhän Johanneksen suvereenin sotilaallisen ja hospitaliittaritarikunnan 66. suurmestarin António Manoel de Vilhenan mukaan. Manoelin pinta-ala on 0,3 neliökilometriä. ja se on nykyisin Maltan saarivaltion Gżiran kaupungin hallinnollinen yksikkö.
Nähtävyydet ja perintörakennukset > Duck-maatila

Sillan lähistöllä vasemmalla Manoel-saarella on useita vuosia ollut epävirallinen ja vapaaehtoistyöllä toimiva maatila ja suojapaikka nimeltä Duck Village eli Ankkakylä erilaisille siivekkäille ja monille muille eläimille. Rannikon pieneen kulmaan hyväntekeväisyyshankkeena perustettu turvasatama oli alun perin tarkoitettu höyhenpelisille ystäville paikaksi, jossa he voivat levätä metsästäjien tai kissojen häiritsemättä. Tärkeimmät asukkaat ovat tietenkin ankkoja, mutta siellä on muitakin asukkeja: joutsenia, kanoja ja hanhia. Kylän laajentuessa marsujen, metsästäjiä pakenevien kanien ja muiden pieneläinten lisäksi tänne alkoi majoittua kulkukissoja. Ankkakylän lähellä on uurna lahjoituksia varten ja kylän laitamilla on hautausmaa menehtyneille kyläläisille. Entisestään yhä laajentunut asukaskirjo elelee pikkuruisissa puutaloissa, kylään on ilmainen sisäänpääsy ja asukeille tuodaan niin ruokaa kuin leluja.
Nähtävyydet ja perintörakennukset > Royal Yacht Club

Oikealla puolella siltaa, ei kaukana Manoelin saaren linnoituksesta, on maltalainen Royal Yacht Club (Royal Malta Yacht Club) ja vasemmalla laiturialueet. Manoel-saarella sijaitseva Yacht Yard Ltd. (MIYY) on yksi Välimeren vanhimmista vakiintuneista jahtienkorjaamoista, jolla on kokemusta merikulkuneuvojen ja -aluksien, puu-, teräs-, alumiini- ja GRP-jahtien kunnossapidosta ja huollosta. Saarella sen käytössä on yli 33 tuhannen neliön tilat ja laitureihin mahtuu pituudeltaan 50, jopa 80 metriin ja painoltaan 450-500 tonniin yltäviä aluksia ja veneitä.
Maltan kuninkaallisen Yacht Clubin perustamisen päivämäärästä ei ole kuitenkaan tarkempaa tietoa, mutta sen oletetaan toimineen jo vuonna 1835. Vuonna 1873 amiraliteetti myönsi sinisen lipun käyttöä varten luvan, joka julkaistiin uudelleen vuosina 1894 ja 1935. Vuoteen 1892 mennessä klubi oli kuitenkin saavuttanut huippunsa ja käytännöllisesti katsoen lakannut olemasta.
Suunnilleen vuonna 1896 pieni ryhmä Maltalla asuvia "Rhoda" nimisten kutterien omistajasyndikaatin jäseniä muodostivat yhdistyksen, joka tunnettiin yleisesti nimellä "Rhoda Sailing Club". Aluksi heidän kiinnostuksensa kohteena olivat ensisijaisesti risteilyt, mutta myöhemmin järjestettiin kilpailuja niin purjeveneitä kuin pieniä paikallisia veneitä varten, mikä houkutteli paikalle alkuperäisen syndikaatin jäsenten lisäksi muita harrastajia. Alullepanijat että uudet tulokkaat yhdessä perustivat vuonna 1905 kerhon, joka tunnetaan nimellä Mediterranean Skiff Club (Välimeren Veneklubi) ja joka pysyi toiminnassa vuoteen 1916 saakka. Vuonna 1921 kerhotoiminta aloitettiin uudelleen nimellä "Malta Yacht Club" ja vuonna 1928 sille annettiin virallinen tunnustus etuliitteellä "Royal". Vuonna 1929 onnistuneen moottoriveneregatan jälkeen perustettiin Maltan moottorivenekerho, ja vuonna 1930 molemmat klubit yhdistettiin. Elokuussa 1935 amiraliteetin komissaarit uusivat Maltan kuninkaalliselle Yacht Clubille sinisen lipun käytön etuoikeuden. Italian kanssa käydyn sodan puhkeamisen jälkeen vuonna 1940 klubi lakkasi toimimasta. Vuotta myöhemmin jotkut innokkaat jäsenet kaavailivat kilpailua, kunnes Luftwaffen ilmahyökkäykset ajoivat heidät pois vesiltä. Pommi tuhosi kerhotalon kokonaan 18. heinäkuuta 1942 ja vaurioitti monia veneitä. Vasta vuonna 1970 tal-Marsamxettin satamassa sijainneet Valletta Yacht Clubin tilat muutettiin nykyisiin tiloihin Manoelin saarella ja klubi palasi 13. marraskuuta 1990 alkuperäiseen nimeensä "The Royal Malta Yacht Club". Uusi kerhotalo saatiin käyttöön lokakuussa 2009.
Suunnitteilla Manoelille

Saaren länsipuolelle on suunnitteella asuinalue, joka käsittää sarjan matalahkoja, 3–4 kerroksisia asuintaloja, jotka tarjoavat huoneistoja yhdestä kolmeen makuuhuoneen kanssa. Lazzarett, joka on vuosisatojen ajan ollut mukautettuna erilaisiin käyttötarkoituksiin, on tarkoitus kunnostaa ja muuttaa se viiden tähden hotelliksi kasinoineen. Kauppoja on suunniteltu saaren avoimien julkisten tilojen ja historiallisen karjatalon ympärillä sijaitseville kävelykaduille. Etelärannikolla sijaitseva venesatama uudistetaan poukamaksi, joka tarjoaa noin 180 ankkuripaikkaa niin pieni- kuin suurikokoisille jahdeille.
Manoelin linnoituksesta on tarkoitus tulla kulttuurin ja taiteen keskus, joka koostuu gallerioista, museoista, kaupoista, ravintoloista ja paraatikentästä ulkoilmatapahtumille, joihin yleisölle on vapaa pääsy. Kappelia on tarkoitus käyttää niin yhteisötapahtumiin kuin hääjuhliin. Ajoneuvojen pysäköinti ja liikenneväylät sijaitsevat maan alla, jolloin syntyy suurelta osin autovapaa katumaisema jalankulkijoille. Katutasolla luodaan suurelle yleisölle sopivien julkisten avoimien tilojen ja piazzojen yhdistelmäsarja. Myös säilytetään että kunnostetaan yli 80 000 neliömetriä uutta viher- ja perhepuistoaluetta ympäri Manoel-saaren, mukaan lukien merenranta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manoel Wikimedia Commonsissa
Maltan saaret
Malta
Gozo
Comino
Cominotto
Filfla
St. Paul’s Island
Manoel Island
Fungus Rock
Ankkakylä Manoelilla
Maltan Yacht Yard
Malesian filharmoninen orkesteri

Malesian filharmonisen orkesterin logo
Malesian filharmoninen orkesteri (malaijiksi Orkestra Filharmonik Malaysia) on Malesiassa toimiva sinfoniaorkesteri. Se piti ensimmäisen esityksensä Kuala Lumpurin Dewan Filharmonik Petronasissa 17. elokuuta 1998. Tässä konsertissa kapellimestarina toimi orkesterin musiikillinen johtaja Kees Bakels.
Malesian filharmonisen orkesterin kanssa työskennelleiden muusikoiden joukossa ovat olleet Lorin Maazel, Mstislav Rostropovitš, Neville Marriner, Jehudi Menuhin, Vadim Repin, Joshua Bell, Jean-Yves Thibaudet ja Truls Mørk. Malesian filharmonisen orkesterin kiertuekohteisiin ovat kuuluneet Singapore, Japani, Korea, Australia, Kiina ja Taiwan. Orkesteri on saavuttanut arvostusta levytyksillään. Sen yhteydessä toimii Malesian filharmonisen orkesterin nuoriso-orkesteri. Orkesterin pääasiallinen tukija on Petroliam Nasional Berhad.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Lyhenne

Lyhenne (lyhenne lyh.) on tilan tai kirjoitusvaivan säästämiseksi käytetty lyhyempi versio jostakin sanasta tai usean sanan kokonaisuudesta. Yleensä lyhentäminen on nimenomaan kirjoitusasuun liittyvä ilmiö ja lyhennetyt sanat oletetaan lausuttavan lyhentämättöminä. Ääntämyksellisesti poikkeavia lyhennetyyppejä ovat kuitenkin kirjainlyhenteet sekä lyhennesanat eli akronyymit.
Lyhenne voidaan muodostaa katkaisemalla sana (yleensä konsonantin ja vokaalin välistä) tai pudottamalla kirjaimia sanan sisältä. Lyhentäminen ei kuitenkaan ole mielekästä, jollei lyhennettävä ilmaus typisty vähintään puoleen alkuperäisestä. Lyhenteiden haittapuolena on, että liiallisesti tai huolimattomasti käytettyinä ne voivat heikentää tekstin ymmärrettävyyttä ja sujuvuutta: lukija voi joutua pohtimaan ja erikseen jäljittämäänkin oudon lyhenteen merkitystä, tai kirjoittajalta voi jäädä huomaamatta, että sama lyhenne voi viitata eri asioihin.
Arkikielessä lyhenteiksi usein kutsutaan myös jonkin kansainvälisen järjestelmän mukaisia tunnuksia, jotka on alun perin kenties muodostettu lyhentämällä, mutta jotka eivät enää varsinaisesti kytkeydy minkään yksittäisen kielen sanoihin tai lyhentämiskäytäntöihin. Tällaisia ovat muun muassa kansainvälisen yksikköjärjestelmän mukaiset mittayksiköiden tunnukset, kuten s (’sekunti’), cm (’senttimetri’), °C (’celsiusaste’) ja Ω (’ohmi’).
Yksittäisten sanojen lyhentäminen

Lyhenteiden kolme perustyyppiä ovat katkaisulyhenteet, sisälyhenteet, ja poimintalyhenteet. Lyhenteisiin voidaan rinnastaa myös eräät erikoismerkit.
Yksittäisten sanojen lyhentäminen > Katkaisulyhenteet

Katkaisulyhenteestä eli loppulyhenteestä katkaistaan sanan loppuosa. Tyypillisesti katkaisulyhenne päättyy konsonanttiin, joka aloittaisi sanan ensimmäisen, toisen tai kolmannen tavun: s. (’sivu, sivulla; sana; substantiivi; syntynyt’), ins. (’insinööri’), apul. (’apulainen’). Katkaisulyhenne voi päättyä myös vokaaliin, mutta yleensä vain, jos se on sanan ensimmäinen kirjain: a. (’adjektiivi’; tavallisemmin kuitenkin: adj.).
Lyhenteen katkeaminen osoitetaan tavallisesti pisteellä, joka auttaa lukijaa hahmottamaan, että kyseessä on nimenomaan lyhenne (lyhennepisteet voidaan tosin jättää pois erityiseen tiiviyteen pyrkivissä teksteissä, kuten sanakirjoissa). Yleisesti pisteettömiä ovat mitta- ja rahayksiköiden lyhenteet tai tunnukset, joita käytetään numeroin kirjoitettujen lukuarvojen yhteydessä: 10 m (’kymmenen metriä’), 10 kr (’kymmenen kruunua’), 10 v (’kymmenen vuotta’); kuitenkin pisteellisenä, jos lyhenne esiintyy muuten kuin mittayksikkönä: 10-v. (’kymmenvuotias’), v. 2024 (’vuosi 2024, vuonna 2024’). Mittayksikön lyhenne tai tunnus erotetaan numerosta sanavälillä, joka tietokoneella kirjoitetaan mieluiten sitovana välilyöntinä.
Poikkeuksellisesti pisteettömiä ja vokaaliloppuisia ovat viikonpäivien lyhenteet, joita kuitenkin suositellaan käytettäväksi lähinnä luettelomaisissa yhteyksissä: ma, ti, ke, to, pe, la, su.
Yksittäisten sanojen lyhentäminen > Sisälyhenteet

Sisälyhenteeseen kirjoitetaan sanan alku ja loppu, mutta sisältä jätetään kirjaimia pois: klo (’kello’), krs (’kerros’), Hki (’Helsinki’). Vanhahtavan käytännön mukaan saatetaan puuttuva osa joskus osoittaa kaksoispisteellä: n:o (’numero’; kuitenkin nykyään tavallisesti ilman kaksoispistettä: nro). Sisälyhenteen loppuun ei lisätä pistettä (jollei se päätä virkettä).
Yksittäisten sanojen lyhentäminen > Poimintalyhenteet

Poimintalyhenteeseen poimitaan yleensä sanan alkukirjain ja vähintään yksi kirjain sanan sisältä: ks. (’katso’), vrt. (’vertaa’), mrd. (’miljardi)’. Poimintalyhenteitä voidaan kutsua myös sisä-loppulyhenteiksi, koska kirjaimia jätetään pois sekä sanan sisältä että lopusta. Kuten katkaisulyhenteissäkin, sanan loppuosan puuttuminen osoitetaan tavallisesti pisteellä, paitsi jos kyseessä on mittayksikkö: 10 ltk (’kymmenen laatikkoa’), 10 kpl (’kymmenen kappaletta’); kuitenkin pisteellisenä, jos lyhenne esiintyy muuten kuin mittayksikkönä: kpl. 10 (’kappale kymmenen’ puhuttaessa tekstin tai oppikirjan jaksosta).
Yksittäisten sanojen lyhentäminen > Lyhenteenomaiset erikoismerkit

Mitta- ja rahayksiköiden lyhenteiden kaltaisia ovat myös eräät erikoismerkit, joita käytetään numeroin kirjoitettujen lukuarvojen yhteydessä: 10 % (’kymmenen prosenttia’), 10 € (’kymmenen euroa’), 10 $ (’kymmenen dollaria’). Mittayksikkö­tunnusten ja -lyhenteiden tavoin tällainen lyhenteenomainen erikoismerkki kirjoitetaan suomessa numeron perään ja erotetaan siitä sanavälillä, joka tietokoneella kirjoitetaan mieluiten sitovana välilyöntinä. Erikoismerkkiin ei lisätä lyhennepistettä.
Eräät tunnuksiksi määritellyt erikoismerkit kirjoitetaan poikkeuksellisesti kiinni numeroon: 10° (’kymmenen kulma-astetta’), 10′ (’kymmenen kulmaminuuttia; jalkaa’), 10″ (’kymmenen kulmasekuntia; tuumaa’). Erikseen on kuitenkin huomattava, että lämpötilaa ilmaistaessa asteen merkki on kiinteä osa celsiusasteen tunnusta, joka kokonaisuutena erotetaan numerosta sanavälillä: 10 °C.
Pykälän merkki voi esiintyä numeron edessä tai jäljessä: § 10 (’pykälä kymmenen’) tai 10. § (’kymmenes pykälä’; tosin lakikielessä järjestysluvun piste jää yleensä pois: 10 §).
Yhdyssanojen ja sanaliittojen lyhentäminen

Yhdyssanojen ja sanaliittojen lyhenteet ovat muunnelmia yksittäisten sanojen lyhennetyypeistä. Suoraviivaisimmin yhdyssana voidaan lyhentää katkaisemalla sen perusosa: nimim. (’nimimerkki’), yliopp. (’ylioppilas’). Yhdyssanan osana esiintyvä sisälyhenne voidaan liittää muuhun osaan suoraan tai joskus selvyyden vuoksi yhdysviivalla: sivunro tai sivu-nro (’sivunumero’), tstotarvikkeet tai tsto-tarvikkeet (’toimistotarvikkeet’).
Erikoismerkkejä ei yleensä käytetä yhdyssanojen osina: ei siis kirjoiteta  vero-% eikä %-yksikkö vaan lyhentämättä veroprosentti ja prosenttiyksikkö.
Lyhenteet voivat liittyä myös toisiin lyhenteisiin esimerkiksi siten, että yhdyssanan perusosana on katkaisulyhenne ja määriteosana sisälyhenne: tstosiht. (’toimistosihteeri’). Jos sekä määriteosana että perusosana on katkaisulyhenne, kumpikin osa päättyy lyhennepisteeseen: toim.joht. (’toimitusjohtaja’). Jos lyhenneyhdistelmän osat ovat keskenään rinnasteisia, ne lisäksi liitetään toisiinsa yhdysviivalla: suom.-ruots. (’suomalais-ruotsalainen’). Käytännössä yhdysviivan käyttö tosin horjuu: joskus viiva saatetaan jättää pois rinnasteisten osien välistä, mutta joskus sitä saatetaan käyttää silloinkin, kun osat eivät ole rinnasteisia.
Toisiinsa kytkeytyviä lyhenteitä ei yleensä eroteta sanavälillä, jollei kyse ole oppiarvon lyhenteestä, joka on muodostettu sanaliitosta: fil. tri (’filosofian tohtori’), kasvatust. kand. (’kasvatustieteen kandidaatti’). Aina sanavälillä sen sijaan erotetaan sellaiset lyhenteet, jotka ovat peräkkäin mutta eivät kiinteästi kytkeydy toisiinsa: 10 milj. km (’kymmenen miljoonaa kilometriä’; tässä milj. on lukuarvon lyhenne ja km puolestaan mittayksikön tunnus).
Yhdyssanojen ja sanaliittojen lyhentäminen > Koostelyhenteet

Usein yhdyssanoja kuitenkin lyhennetään voimakkaammin, niin että lyhenteeseen otetaan vain kunkin osan alkukirjain. Tällöin voidaan puhua koostelyhenteestä. Se vertautuu poimintalyhenteeseen, joten lyhennepiste merkitään ainoastaan lyhenteen loppuun: pj. (’puheenjohtaja’), alv. (’arvonlisävero’). Toisinaan koostelyhenteeseen voidaan alkukirjainten lisäksi sisällyttää muitakin kirjaimia: pvm. (’päivämäärä’). Kuten yksittäisiäkin sanoja lyhennettäessä, mittayksiköiden lyhenteet ja tunnukset ovat pisteettömiä: 10 km (’kymmenen kilometriä’), 10 mpk (’kymmenen meripeninkulmaa’).
Sanaliitoista voidaan muodostaa koostelyhenteitä samalla tavalla kuin yhdyssanoistakin lisäämällä lyhennepiste vain lyhenteen loppuun: ts. (’toisin sanoen’), jne. (’ja niin edelleen’). Vanhemman mallin mukaan piste on mahdollista kirjoittaa jokaisen kirjaimen perään, mutta näin tehdään nykyään vain poikkeustapauksissa: o.s. (’omaa sukua’); vrt. loppulyhenteeseen os. (’osoite; osasto’).
Koostelyhenne voi joskus esiintyä laajemman yhdyssanan osana. Yhdyssanan perusosana esiintyvä koostelyhenne voidaan liittää määriteosaan joko yhdysviivalla tai suoraan, jos tämän ei koeta haittaavan luettavuutta: vara-pj. tai varapj. (’vara­puheenjohtaja’). Jos koostelyhenne esiintyy yhdyssanan määriteosana, se voidaan liittää perusosaan yhdysviivalla ilman lyhennepistettä: yo-kokelas (’ylioppilas­kokelas’), pj-kausi (’puheenjohtajuus­kausi’) – tällöin koostelyhenne helposti hahmottuu kirjainlyhenteeksi, joka paitsi kirjoitetaan myös lausutaan lyhentyneenä.
Yhdyssanojen ja sanaliittojen lyhentäminen > Kirjainlyhenteet

Kirjainlyhenne (myös alku- tai isokirjainlyhenne) eli initialismi on koostelyhenteen erityistapaus, joka muodostetaan yhdyssanan tai sanaliiton osien alkukirjaimista ja lausutaan kirjain kirjaimelta: HTML [hoo-tee-äm-äl] (engl. ’hypertext markup language’), STT [äs-tee-tee] (’Suomen Tietotoimisto’), USA [uu-es-aa] (engl. ’United States of America’). Lähtökohtaisesti kirjainlyhenteet kirjoitetaan yleensä kokonaan suuraakkosin ja ilman lyhennepisteitä.
Koska mikä tahansa koostelyhenne on mahdollista lausua kirjaimittain tai lyhentämättömänä, kirjainlyhenteen ja muunlaisen koostelyhenteen erottelu on toisinaan tulkinnanvaraista. Rajaa liudentaa sekin, että jotkin hyvin arkisiksi koetut kirjainlyhenteet, kuten TV (’televisio’) tai ATK (’automaattinen tietojenkäsittely’), kirjoitetaan usein pienaakkosin mutta silti kirjainlyhenteen tavoin ilman lyhennepistettä.
Erityisenä kirjainlyhennetyyppinä voidaan pitää henkilöiden nimikirjaimia, jotka saattavat esiintyä yksittäin tai usean kirjaimen ryhmänä: M. Meikäläinen, J. R. R. Tolkien. Tyypillisistä kirjainlyhenteistä ne poikkeavat siten, että kirjoitettaessa jokainen nimikirjain hahmottuu erilliseksi katkolyhenteeksi, joten kunkin perään kirjoitetaan lyhennepiste ja lisäksi ne erotetaan toisistaan välilyönnillä (mieluiten sitovalla). Usein sanavälit ja toisinaan lyhennepisteetkin tosin jätetään pois, ja tällöin nimikirjainkokonaisuus alkaa näyttää tavanomaiselta kirjainlyhenteeltä: UKK (’Urho Kaleva Kekkonen’).
Yhdyssanojen ja sanaliittojen lyhentäminen > Lyhennesanat eli akronyymit

Kirjainlyhenteitä saatetaan kutsua myös akronyymeiksi, mutta oikeastaan akronyymi eli lyhennesana on pikemminkin kirjainlyhenteen muunnelma. Akronyymia ei äännetä kirjain kirjaimelta vaan tavallisen sanan tavoin, minkä vuoksi vakiintuneimpien akronyymien lyhennealkuperä saattaa hämärtyä ja unohtuakin. Akronyymeihin ei kirjoiteta lyhennepisteitä, ja suomen kielessä ne kirjoitetaan mieluiten pienaakkosin: laser (engl. ’light amplification by stimulated emission of radiation’), Kela (’Kansaneläkelaitos’), Nato (engl. ’North Atlantic Treaty Organization’).
Lyhenneluetteloita > Kirjoituslyhenteitä

Luettelo lyhenteistä
Luettelo suomen kielen lyhenteistä
Luettelo laivatyyppien lyhenteistä
Lyhenneluetteloita > Järjestelmälyhenteitä

Luettelo Suomen rautatieliikennepaikkojen lyhenteistä
Luettelo yliopistotutkintojen lyhenteistä
Lyhenneluetteloita > Järjestelmälyhenteitä > ISO-standardit

Maakoodit
Valuuttakoodit
Kielikoodit
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jukka Korpela, Nykyajan kielenopas. ”Lyhenteet ja tunnukset”.
Timo Nurmi, Kirjoittajan ABC-kortti. ”Lyhentämisen periaatteita”.
Kotimaisten kielten tutkimuskeskus. Lyhenneluettelo.
Malvikin kirkko

| Malvikin kirkko Malvik kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Malvik, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1846
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  550
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Malvikin kirkko (norj. Malvik kirke) on Malvikin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1846.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malvikin kirkko Wikimedia Commonsissa