stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nikolai Ramm Østgaard

Nikolai Ramm Østgaard (30. lokakuuta 1885 – 20. kesäkuuta 1958) oli norjalainen upseeri ja urheilujohtaja. Hänet palkattiin vuonna 1914 silloisen kruununprinssi Olavin liikunnanohjaajaksi, sitten adjutantiksi, ja hänestä tuli lopulta kruununperillisen lähin työtoveri yli 40 vuoden ajaksi. Hän oli myös yksi Norjan tärkeimmistä urheilujohtajista maailmansotien välisenä aikana.
Østgaard eteni sotilasurallaan samalla kun työskenteli hovissa. Hänestä tuli kapteeni 1921, majuri 1935 ja everstiluutnantti vuonna 1940. Adjutanttina hän seurasi kruununprinssiä ja myöhemmin kruununprinssiparia myös ulkomaanmatkoille, myöhemmin suomalaistaustaisen vaimonsa Ragnin o.s. Gullichsen kanssa joka oli kruununprinsessan hovineito. Vuosina 1940–1945 hän seurasi kuningasta ja kruununprinssiä maanpakoon Britanniaan, ja kruununprinssiä tämän matkoille Yhdysvaltoihin ja Kanadaan.
Työuransa ohella hän toimi urheilujärjestöissä, ja oli Kansainvälisen hiihtoliiton varapuheenjohtaja 1928–-1934 ja puheenjohtaja 1934–1951. Häntöä sanottiin hiihtomaailman diplomaatiksi, joka loi yhteyksiä Pohjoismaiden ja Keski-Euroopan talviurheilupiirien välille. Hän edisti myös yhteistyötä Neuvostoliiton ja Itä-Euroopan maiden kanssa.
Østgaard oli itsekin tunnettu urheilija, joka osallistui murtomaahiihtoon Holmenkollenin kisoissa 1910 ja 1913 ja voitti jalkapallon Norjan mestaruuden Lyn Fotballin riveissä vuosina 1908, 1910 ja 1911. Østgaard oli Norjan hiihtoliiton puheenjohtaja vuosina 1927–1930.
Nikolajevin eteläinen telakka

| Mustanmeren telakka |
| --- | --- |

Perustettu:  1895
Kotipaikka:   Mykolajiv, Ukraina
Toimiala:  laivanrakennus
Emoyhtiö:  Ukroboronprom
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mustanmeren telakka (ukr. Чорноморський суднобудівний завод, Tšornomorskyi sudnobudivnyi zavod), aiemmin Nikolajevin eteläinen telakka, on telakka Mykolajivin kaupungissa Ukrainassa. Se on suurin Mustanmeren telakoista.[lähde? ]
Mustanmeren telakan eli Mykolavjin eteläisen telakan ohella kaupungissa on kaksi muutakin telakkaa, joista mainittakoon ainakin Mykolavjin telakka OKEAN.
Telakka perustettiin vuonna 1879 belgialaisomistuksessa. Neuvostoaikana se nimettiin André Martyn mukaan nimetyksi telakaksi numero 198 ja myöhemmin Ivan Nosenkon mukaan telakaksi numero 444.
Telakka on rakentanut yli tuhat laivaa. Telakalla on rakennettu muun muassa panssarilaiva Potjomkin sekä kaikki Neuvostoliiton isoimmat alukset: Moskva-luokan helikopteritukialukset, Kiova-luokan alukset ja lentotukialus Admiral Kuznetsov ja sen sisaralus Varjag.
Telakkaa vuonna 1900.
Keskeneräisiä sukellusveneitä (1941).
Tiedustelukuva (1984) rakenteilla olleesta, lentotukialukseksi luokitellusta aluksesta.
Telakka-alueen nostureita (2010).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikolajevin eteläinen telakka Wikimedia Commonsissa
PAO Tšernomorski sudostroitelnyi zavod (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (englanniksi) (chsz.biz)
Public Joint Stock "Chernomorsky Shipbuilding Yard": INFORMATION ABOUT THE ENTERPRISE (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (chsz.biz)
Chernomorsky Shipbuilding Yard (englanniksi) (smart-holding.com)
Публічне акціонерне товариство "Чорноморський суднобудівний завод" (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi) (rada.com.ua)
Суд порушив справу про банкрутство Чорноморського суднобудівного заводу (11.2.2014) (ukrainaksi) (unian.ua)
N. M. Weckström

Nils Matias Weckström (13. elokuuta 1830 Helsinki – 19. joulukuuta 1863 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.
Weckströmin vanhemmat olivat postiexpeditööri Mathias Weckström ja Alexandra Uschakoff (1811-1936). Helsingin yksityislyseosta ylioppilaaksi kirjoittanut Weckström opiskeli Helsingin yliopistossa oikeustieteitä ja suoritti suuremman kameraalitutkinnnon 1851. Myöhemmin hän opiskeli arkkitehdiksi ja viimeisteli opintojaan Italiassa. Weckstöm suunnitteli rakennuksia ainakin Helsinkiin.  Hän ehti myös toimimaan Turun ja Porin läänin vt. lääninarkkitehtina G. T. Chiewitzin erottua virasta 1860.
Weckström kuoli 33-vuotiaana keuhkotautiin, ja hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle. Hänen haudallaan on kuvanveistäjä Carl Sjöstrandin tekemä muotokuvamedaljonki.
Poliisikuulustelu

Kuulusteluhuone
Poliisikuulustelu on poliisitutkintaan tai esitutkintaan kuuluva toimenpide, jossa poliisi kuulustelee joko luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä edustavaa luonnollista henkilöä. Poliisitutkinta suoritetaan jonkin tapahtumakulun selvittämiseksi – esimerkiksi hirvikolareissa ja tietyissä onnettomuustilanteissa. Esitutkinta puolestaan suoritetaan rikoksen johdosta rikosoikeudellisen vastuun sekä korvauskysymysten selvittämiseksi.
Henkilöä voidaan kuulustella asianomistajana, rikoksesta epäiltynä tai todistajana. Lisäksi tietyissä tilanteissa henkilöä voidaan kuulla ”asian selvittämiseksi”. Asianosaisella on aina oikeus avustajaan. Avustajan lisäksi läsnä voi olla muun muassa kuulustelutodistaja. Ennen kuulustelua poliisimies kertoo kuulusteltavalle tämän oikeuksista ja velvollisuuksista. Todistajan velvollisuudet ovat ankarimmat, rikoksesta epäillyn vähäisimmät. Lain mukaan rikoksesta epäillyn ei tarvitse kertoa poliisille kuin henkilötietonsa.
Kuulustelun suorittamisesta säädetään esitutkintalaissa. Toimenpiteenä kuulustelu on säännelty melko tarkoin. Varsin yksityiskohtaisia säännöksiä sisältyy muun muassa lapsen tai vajaavaltaisen kuulustelemista koskeviin pykäliin. Valtaosa kuulusteluista tallennetaan Suomessa edelleen kirjallisessa muodossa, vaikka videokuvauskin on yleistynyt viime vuosina.
Esitutkintalaki ei velvoita poliisia tallentamaan kuulusteluja videolle tai äänitallenteelle, mutta poliisi on vuodesta 1989 lähtien saanut käyttää videokameraa tai äänitallenninta niin halutessaan. Pakollista kuulustelun videointi on vain silloin, kun kuulustellaan alle 15-vuotiasta. Korkein oikeus on päätöksessään KKO:1990:36 katsonut, että kuulustelunsa nimenomaisesta kiellosta huolimatta nauhoittanut ei syyllistynyt salakuuntelurikokseen. Poliisien yksityisyyttä ei kuulustelussa voitu loukata. Suomen lain ja oikeuskäytännön mukaan keskustelut ja puhelut, joissa on itse osallisena saa nauhoittaa. Salakuuntelusta ei voi syyttää, koska kuuntelu ei ole lain tarkoittamalla tavalla oikeudetonta.
Puhuttaminen tarkoittaa poliisin suorittamaa epävirallisempaa keskustelua. Kuulemisesta tehdään kirjallinen dokumentti.
Kuulusteltavan oikeudet

Kuulustelevan poliisin on
ennen kuulustelun alkamista kerrottava kuulusteltavan asema kuulustelussa: asianomistaja, todistaja vai epäilty. Epäillyllä ei ole totuudessapysymisvelvollisuutta. Kenenkään ei kuitenkaan tarvitse kertoa omasta tai läheisensä syyllisyydestä. Epäillyn valehtelusta ei rangaista.
epäillylle kerrottava mistä teosta häntä epäillään. Teon aika ja paikka on kerrottava, pelkkä rikosnimikkeen kertominen ei riitä.
pyydettävä paikalle asianajaja, kun epäilty sitä vaatii. Tämän voi tehdä myös kesken kuulustelun.
käyttäydyttävä rauhallisesti ja asiallisesti.
kuulusteltava tavalla, jossa hän ei käytä lainkaan vääriä ilmoituksia, lupauksia tai uskotteluja erityisistä eduista, uuvuttamista, uhkausta, pakkoa tai muita kuulusteltavan ratkaisuvapauteen, tahdonvoimaan, muistiin tai arvostelukykyyn vaikuttavia sopimattomia keinoja tai menettelytapoja tunnustuksen tai määrättyyn suuntaan käyvän lausuman saamiseksi.
järjestettävä tulkki sellaiselle henkilölle, joka ei puhu Suomen virallisia kieliä tai hän ei voi tulla aisti- tai puhevian takia ymmärretyksi.
aina laadittava kirjallinen kuulustelupöytäkirja.
aina annettava kuulustelupöytäkirja heti kuulustelun päätyttyä kuulusteltavan tarkastettavaksi.
aina muokattava kuulustelupöytäkirja sellaiseksi kuin kuulusteltava sen haluaa. Kuulusteltava päättää täysin kuulustelupöytäkirjan sisällöstä. Vasta kun kuulusteltava on täysin samaa mieltä jokaisesta sivusta, hän allekirjoittaa jokaisen pöytäkirjan sivun erikseen.
oikeus estää kuulusteltavaa tallentamasta kuulustelua.
suoritettava kuulustelu alle kuudessa tunnissa kerrallaan, kun kuulusteltava ei ole epäilty. Kuulustelu on pidettävä kello 7–22 välillä, ellei ole erityistä syytä kuulustella muulloin.
suoritettava kuulustelu enintään 12 tunnissa, kun kuulusteltava on epäilty, mutta ei pidätetty tai vangittu. Joissakin erityistapauksissa epäillyn kuulustelu saa kestää enintään 24 tuntia, jonka päätteeksi on joko vapautettava tai pidätettävä. Kuulustelu on pidettävä kello 7–22 välillä, ellei ole erityistä syytä kuulustella muulloin.
annettava kuulusteltavalle tilaisuus säännölliseen ateriointiin ja riittävään lepoon kuulustelun aikana.
Kuulusteltavan oikeudet > Ilmaisematta jättäminen

Epäillyn ei tarvitse kertoa tai muuten ilmaista kuulustelussa kuin henkilötietonsa.
Todistajat ja asianomistajat voivat kieltäytyä vastaamasta kysymyksiin tietyissä tilanteissa. Tällöin kieltäytymisen peruste on osattava selkeästi kertoa. Esimerkiksi tilanteessa, jossa lähiomaisella olisi tietoa, joka voisi auttaa tuomitsemaan hänen lähiomaisensa voi kieltäytyä vastaamasta kysymykseen sanomalla esimerkiksi: "Kieltäydyn todistamasta lähiomaistani vastaan". Eräät henkilöt eivät myöskään saa ilmaista asiasta mitään. Esimerkiksi henkilöillä, joille on mahdollistettu taikka määrätty vaitiolovelvollisuus ei heillä ole velvollisuutta todistaa eikä edes suostua esitutkinnassa kuultavaksi asiassa. Tällaisia henkilöitä ovat esimerkiksi lääkäri, apteekkari, kätilö tai heidän apulaisensa; taikka, asiamies tai oikeudenkäyntiavustaja.
Jos todistaja jättää vastaamatta kysymyksiin ilman laillista perustetta suoritetaan todistajankuulustelu tuomioistuimessa eli sopivimmassa käräjäoikeudessa.
Kuulustelutavat

Vapaa kerronta: Kuulusteltava kertoo omin sanoin kaiken sen, mitä näki tai muistaa tapahtumista. Kuulustelija ei keskeytä kertomusta ja esittää tarkentavia kysymyksiä vasta lopuksi.
Avoimet kysymykset vai suljetut kysymykset: Poliisit käyttävät mieluiten avoimia kysymyksiä ("mitä siellä tapahtui?") suljettujen ("oliko auto punainen vai sininen?") sijaan, sillä suljetut kysymykset ovat nopeampi kuulustelumenetelmä, mutta silloin voi jäädä kuulematta jotain oleellista uutta tietoa. Kuulusteleva poliisi paljastaa tällöin helposti myös omat tietonsa asiasta.
Johdattelevat kysymykset: Luotettavuudeltaan heikointa tietoa saadaan esittämällä kuulusteltavalle johdattelevia kysymyksiä. Johdatteleva kysymys sisältää oletuksen vastaukseksi ja taivuttaa näin kuulusteltavaa vastaamaan tietyllä tavalla (ja sittenkö A löi B:tä?). Niiden käyttöä vältetään erilaisissa viranomaiskuulemisissa, mutta tuomioistuimessa johdattelevien kysymysten teko on sallittua vastakuulustelussa, eli kuulusteltaessa vastapuolen nimeämää todistajaa.
Ristikuulustelua käytetään Suomessa harvoin. Sillä saadaan tehokkaasti hankala kuulusteltava puhumaan[lähde? ], mutta arka ihminen menee helposti kuoreensa, kun useat ihmiset pommittavat häntä kysymyksillä.
Kuulustelutavat > Vilpillisyyden tunnistaminen kuulusteluissa

Valehtelevan ihmisen tunnistaminen on melkoisen vaikeaa jopa sellaisille, jotka tekevät sitä työkseen.
Asiaa Yhdysvaltain viranomaisille kuten merijalkaväelle ja FBI:lle kouluttavan, Kalifornian yliopiston psykologian professorin Edward Geiselmanin vuonna 2011 julkaistun metatutkimuksen mukaan valehtelijan tunnistaa kuulustelussa varsin luotettavasti seuraavista:
Valehtelija kertoo yleensä mahdollisimman vähän.
Vaitonaisuudesta huolimatta hän perustee spontaanisti asioita joista kuulustelija ei edes kysy.
Toistaa kuulustelijan kysymyksiä saadakseen lisäaikaa vastaamiseen.
Tarkkailee kuulustelijan reaktioita tietääkseen, uskotaanko häntä.
Muuntelee puhenopeutta. Rehellinen puhuu tasaisella puheen tempolla.
Käyttävät usein epätäydellisiä lauseita, eli eivät vastaa kysymykseen loppuun asti.
Jos heiltä kysytään yksityiskohdista, eivät tarkenna vastauksia. Rehellinen tarkentaa vastauksia.
Rehellinen kohdistaa katseensa pois kysyjästä, kun kysymys on vaikea. Valehtelija saattaa vain vilkaista pois.
Arkaluontoisen kysymyksen aikana huulten yhteen puristaminen ja hiusten koskettelu kielivät valehtelusta.
Valehtelija ei yleensä pysty kertomaan kuvaamiaan tapahtumia takaperin.
Kritiikki

Helsingin Sanomissa on vuonna 2014 kritisoitu sitä, että poliisikuulusteluja tallennetaan vain harvoin. Lehden lähteiden mukaan tallentamista pitäisi tehdä systemaattisemmin. Oikeudessa on toistuvasti tapauksia, joissa syytetty kertoo, että esitutkintakertomus ei vastaa todellisuutta, tai, että joku lausuma on annettu jonkun väärän tiedon tai painostuksen tuloksena. Poliisi vain yleensä kirjaa kuulustelun keskeisen sisällön tietokonelomakkeelle kuulustelun aikana ja kuulusteltu voi hyväksyä poliisin kirjoittaman kuulustelupöytäkirjan allekirjoittamalla sen kuulustelun lopuksi. Poliisin esitetään usein antaneen vääriä lupauksia, kuten lupauksia vapautumisesta, jos tunnustaa. Näitä ei poliisi tietenkään kuulustelupöytäkirjaan kirjaa ja epäilty on väitteensä kanssa heikoilla allekirjoitettuaan pöytäkirjan. Erityisesti yleisiä ovat syytetyn kertomukset siitä, että pöytäkirja on kirjattu väärin tai kuulusteltavaa on painostettu.
Kritiikki > Valemuistot ja väärät tunnustukset

Yhdysvalloissa on huomattu että syyttömistä henkilöistä noin joka kolmas on antanut itseään vastaan raskauttavia lausuntoja poliisille tai jopa tunnustanut rikoksen jota ei ole tehnyt. Jopa 30 prosenttia DNA-testeillä täydellä varmuudella syyttömiksi todistetuista henkilöistä on antanut kuulusteluissa itseään vastaan raskauttavia lausuntoja, tehnyt tunnustuksia tai jopa myöntänyt syyllisyytensä siitä huolimatta, että ovat syyttömiä. Tämä todistaa, että kuulusteluissa tapahtuva vaikuttaminen ja muut kuulusteltavasta riippumattomat ulkopuoliset asiat voivat saada myöntämään myös asioita, joista ei ole todellisuudessa tietoa tai syyllisyydentuntoa. Vaikuttimia ja syitä vääriin lausuntoihin on useita.
Bedfordshiren yliopiston tutkimuksessa todistettiin, että ihmiset on yllättävän helppo johdatella uskomaan olevansa syyllisiä rikokseen vaikka he eivät olisi tehneet mitään. Tutkimuksessa suuri osa syyttömistä vapaaehtoisista saatiin muutamassa tunnissa uskomaan, että he olivat syyllistyneet vakavaan rikokseen. Ryhmässä, jossa vapaaehtoisille uskoteltiin heidän syyllistyneen rikokseen, 71 prosentille kehittyi varkautta koskeva valemuisto. Toisessa ryhmässä, jossa vapaaehtoisille uskoteltiin heidän kokeneen jonkin emotionaalisesti kuohuttavan tapauksen, 76 prosentille kehittyi elävä valemuisto.
Netflixin esittämä dokumentaarinen nettitelevisiosarja Making a Murderer kertoo Steven Averysta, joka oli syyttömänä tuomittuna vankilassa 18 vuotta. Vapauduttuaan Avery nosti kanteen asuinpaikkansa poliisia ja piirikuntaa vastaan, ja pian sen jälkeen häntä syytettiin murhasta. Dokumentissa käsitellään myös samasta murhasta syytetyn ja sen tunnustaneen 16-vuotiaan Brendan Dasseyn kuulusteluja ja oikeudenkäyntiä. Poliisit kuulustelivat Dasseya ilman vanhemman tai asianajajan läsnäoloa ja johdattelivat Dasseya, jonka älykkyysosamäärä oli välillä 69–73.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oikeustieteen professori James Duane, esitelmä: "Älä puhu poliisille" (englanniksi)
N. Katravás

N. Katravás (kreik. Ν. Κατραβάς) oli kreikkalainen uimari, joka osallistui vuoden 1896 kesäolympialaisissa 1 200 metrin vapaauintiin. Kilpailuun osallistui yhteensä yhdeksän uimaria, mutta yksi keskeytti, eikä kolmen kreikkalaisen uimarin nimeä ei edes tiedetä. Vain kahden parhaan uimarin ajat sekä sijoitukset tiedetään. Katravás ei sijoittunut kahden parhaan joukkoon. Katravás ei osallistunut muihin kilpailuihin olympialaisissa.
Neisi Dajomes

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Neisi Dajomes vuonna 2021. |  Neisi Dajomes vuonna 2021. |  Neisi Dajomes vuonna 2021. |  |
Maa:   Ecuador
Naisten painonnosto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | 76 kg |  |
|  Pronssia | Pariisi 2024 | 81 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Anaheim 2017 | 75 kg |  |
|  Pronssia | Ašgabat 2018 | 76 kg |  |
|  Pronssia | Pattaya 2019 | 76 kg |  |
Neisi Patricia Barrera Dajomes (s. 12. toukokuuta 1998 Puyo) on ecuadorilainen painonnostaja ja olympiavoittaja. Dajomes on kilpaillut 75, 76 ja 81 kg:n sarjassa. Hän voitti olympiakultaa Tokion kesäolympialaisissa 2020. Hän tempaisi 118 kg ja työnsi 145 kg, joista kumpikin oli kilpailun paras tulos. Yhteistulos 263 kg on myös 76-kiloisten sarjan olympiaennätys. Rio de Janeiron kesäolympialaisissa hän oli 69 kg sarjan seitsemäs ja Pariisissa 2024 olympiapronssilla 81 kg:n sarjassa. Dajomesilla on lisäksi MM-hopeaa vuodelta 2017 sekä MM-pronssia vuosilta 2018 ja 2019.
Portama

| Portama |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola, Sysmä
Koordinaatit:  61°24′46″N, 26°09′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Salajärveen 
Järvinumero:  14.174.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,1 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  740 m  
Rantaviiva:  6,027 km  
Pinta-ala:  63,988 ha  
Saaria:  18 
 fiPortama 
Portama  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Peruveden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 64 hehtaaria, se on 1,5 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 18 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pajujärvien valuma-alueeseen (14.174) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy.
Niahin luolat

Sisäänkäynti illalla Niahin pääluolaan.
Niahin luolat on Malesiassa, Niahin kansallispuistossa sijaitseva kalkkikiviluolasto. Lähellä sijaitsevia kaupunkeja ovat Miri ja Bintulu. Luolissa on asunut muinoin ihmisiä. Yhtä luolista on käytetty hautapaikkana.  Luolissa on lepakoita ja pääskyjä. Pääskysen pesiä kerätään ja niistä tehdään pääskysenpesäkeittoa. Tunnetuin luolista on 75 metriä korkea.Sen katossa on tippukivimuodostumia ja sen pohjalla on viherleviä ja myrkyllisiä eläimiä, kuten skorpioneja.
Tom Harrisson teki kaivauksia vaimonsa Barbaran kanssa luolissa 1950–1970-luvulla. Vuonna 1958 sieltä löytyi varhaisen ihmisen kallo. Sen iäksi määritettiin radiohiiliajoituksella 40 000 vuotta. 2000-luvun alkupuolella Graham Barker Cambridgen yliopistosta tutki sitä uudestaan ja määritti sen iäksi 37 000 vuotta.
Kuvia

Niahin luolasta löydetty Homo sapiensin kallo.
Kalliomaalauksia luolasta.
Suuri luola sisältä.
Niahin luolan katosta roikkuu tippukiviä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Niahin luolat Wikimedia Commonsissa
Natalja Petrusjova

Natalja Anatoljevna Petrusjova (ven. Ната́лья Анато́льевна Петрусёва; s. 2. syyskuuta 1955 Pavlovski Posad, Moskovan alue) on aktiiviurallaan Neuvostoliittoa edustanut venäläinen pikaluistelija.
Petrusjova voitti tuhannen metrin pikaluistelun kultaa vuoden 1980 talviolympialaisissa Lake Placidissä olympiaennätysajalla 1.24,10. Hän ylsi myös pronssille 500 metrillä sekä sijoittui kahdeksanneksi 1 500 ja 3 000 metrillä. Vuonna 1984 hän voitti Sarajevon olympialaisissa kaksi pronssimitalia 1 000 ja 1 500 metrin pikaluistelussa. Lisäksi hän oli kuudes 500 metrillä ja yhdeksäs 3 000 metrillä.
Petrusjova voitti yleisluistelun maailmanmestaruuden Hamarissa 1980, jolloin oli nopein kolmella lyhimmällä matkalla, ja Sainte-Foyssa 1981, jolloin oli paras 500 ja 1 000 metrillä. Hän sai yleisluistelun MM-hopeaa  Haagissa 1979 ja pronssia  Inzellissä 1982 sekä sijoittui neljänneksi Deventerissä 1984.
Petrusjova voitti sprinttimaailmanmestaruuden Alkmaarissa 1982 oltuaan nopein jokaisessa lähdössä. Hän sai sprinttereiden MM-hopeaa Helsingissä 1983 ja pronssia Grenoblessa 1981 sekä sijoittui yhdeksänneksi Trondheimissa 1984.
Petrusjova voitti Euroopan-mestaruuden Heerenveenissä 1981 ja 1982 sekä sai samassa kaupungissa EM-pronssia 1983. Hän sijoittui EM-kilpailuissa yhdeksänneksi Groningenissa 1985.
Petrusjova voitti Neuvostoliiton-mestaruuden yleisluistelussa 1980, 1981 ja 1982, sprinttiluistelussa 1980 ja 1981, 500 metrillä 1979 ja 1982, 1 000 metrillä 1981, 1 500 metrillä 1981 ja 1982 sekä 3 000 metrillä 1978, 1980 ja 1981.
Petrusjova pääsi Kansojen ystävyyden ritarikuntaan vuonna 1980. Hän saavutti uransa aikana kymmenen aikuisten ja viisi nuorten maailmanennätystä ja oli valmennustöissä vielä vuoden 2006 talviolympialaisissa Torinossa.
Maailmanennätykset

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 000 m | 1.23,01 | Medeo | 27. maaliskuuta 1980 |
| miniottelu | 173,434 | Medeo | 26.–27. maaliskuuta 1980 |
| 1 500 m | 2.06,01 | Medeo | 3. tammikuuta 1981 |
| miniottelu | 171,149 | Medeo | 3.–4. tammikuuta 1981 |
| 1 500 m | 2.05,39 | Medeo | 27. maaliskuuta 1981 |
| 1 000 m | 1.20,81 | Medeo | 28. maaliskuuta 1981 |
| miniottelu | 168,387 | Medeo | 27.–28. maaliskuuta 1981 |
| 1 500 m | 2.04,04 | Medeo | 25. maaliskuuta 1983 |
| 1 000 m | 1.19,31 | Medeo | 26. maaliskuuta 1983 |
| miniottelu | 166,682 | Medeo | 25.–26. maaliskuuta 1983 |
Henkilökohtaiset ennätykset

| Matka | Aika | Vuosi |
| --- | --- | --- |
| 500 m | 40,51 | 1984 |
| 1 000 m  | 1.19,31 | 1983 |
| 1 500 m | 2.04,04 | 1983 |
| 3 000 m | 4.29,31 | 1981 |
| 5 000 m | 7.51,8 | 1981 |
Niagara (kappale)

| ”Niagara” Jannika B |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 15. huhtikuuta 2016 
 Tuottaja(t): Jukka Immonen ja Eppu Kosonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.32
 Levy-yhtiö: The Fried Music
Jannika B:n muut singlet
| ”Äänet ja askeleet” 2014 | ”Niagara” 2016 | ”Skumppalaulu” 2016 |
Niagara on Jannika B:n kappale, joka julkaistiin 15. huhtikuuta 2016.
Jannika B julkaisi pitkän tauon jälkeen jälleen musiikkia. Niagara biisi on Regina-yhtyeen Iisan kirjoittama, Egotripin Knipin säveltämä ja Jukka Immosen sekä Eppu Kososen tuottama kappale. Kappale poikkeaa muista Jannika B:n kappaleista siten, ettei hän ole itse sitä kirjoittanut.
Niagara kappale kertoo kuitenkin pelokkaammasta ja epävarmemmasta Jannikasta.
Kappaleeseen on myös kuvattu musiikkivideo jonka on ohjannut Viivi Huuska.
Kappaleet

Niagara – 3.32
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 24
Suomen virallinen latauslista: –
Radiolista: 59
Nokia Lumia 510

| Nokia Lumia 510 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  2012
Tuoteperhe:  Nokia Lumia
Seuraaja:  Nokia Lumia 520
Käyttöverkot:  GSM 850/900/1800/1900, HSDPA 850/900/1900/2100, GPRS, EDGE,
Mitat:  120,7 × 64,9 × 11,46 mm
Paino:  129 g
Näyttö:  4" (102 mm) TFT kapasitiivinen kosketusnäyttö
Näytön kuvatarkkuus:  480 × 800
Suoritin:  800 MHz yksiytiminen ARM Cortex-A5
Muisti:  4 Gt Flash, 256 Mt RAM
Kamera:  5 Mpix (2 592 × 1 944), 4x zoom, 480p VGA-videokuvaus (640 × 480)
Radio:  FM-radio
Valmiusaika:  n. 740 h
Puheaika:  2G n. 6 h 3G n. 8 h
Käyttöjärjestelmä:  Windows Phone 7.8
Tiedonsiirto:  Bluetooth 2.1, WLAN, microUSB 2.0
Muuta:  1 300 mAh akku
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia Lumia 510 on matkapuhelinvalmistaja Nokian tuottaman Lumia-sarjan puhelin. Sen paino on 129 g ja mitat 120,7 mm, 64,9 mm ja 11,46 mm.
Puhelin on saanut kritiikkiä muun muassa microSD -korttipaikan puutteesta, pienestä 4 Gt tallennustilasta, salaman puutteesta sekä pienestä 256 Mt keskusmuistista, jonka takia se on hidas eikä kykene suorittamaan kaikkia Windows Phone -sovelluksia.
Käännös suomeksi
Murikka-opisto
Aiheesta muualla

Murikka-opiston kotisivut
Nikolai Andrianov
Aiheesta muualla

Andrianov Olympic.orgissa