stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lassi Toivola
Ura

Toivola tuomaroi viisissä kesäolympialaisissa: Münchenissä 1972, Moskovassa 1980, Los Angelesissa 1984, Soulissa 1988 ja Barcelonassa 1992. Hän oli ollut vuoden 1952 Helsingin olympiakisoissa – silloin painikilpailujen toimitsijana. Hän toimi tuomarina myös kymmenissä muissa kansainvälisissä arvoturnauksissa vuosina 1969–1992. Toivola nimettiin FILA:n kansainväliseen painin hall of fameen sen historian toisena tuomarina ja ensimmäisenä suomalaisena yhdessä Kustaa Pihlajamäen kanssa vuonna 2005. Vuonna 2007 hänelle myönnettiin Unkarin painiliiton ansioristi. Vuonna 2011 Toivolalle myönnettiin Liikuntakulttuurin ja urheilun kultainen ansioristi.
Suku

Toivolan Erkki-veli ja Karri-poika ovat myös toimineet painituomareina. Hänen isänsä Aleksanteri Toivola saavutti kreikkalais-roomalaisen painin olympiahopeaa Pariisin kesäolympialaisissa 1924 ja oli Viipurin Voimailijat -urheiluseuran perustajajäseniä. Aleksanteri Toivolan neljä veljeä ja Lassin ja Erkin kaksi veljeä harrastivat painia. Lassin sisko Sirpa Konttila voitti jousiammunnan maailmanmestaruuden. Maratonjuoksija Jukka Toivola oli Aleksanteri Toivolan veljen pojanpoika.
Aiheesta muualla

Lassi Toivolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Leidys Brito

Leidys Brito (s. 5. heinäkuuta 1984) on venezuelalainen jousiampuja. Hänen paras sijoituksensa FITA:n ranking-listalla on 28. tila, jonka hän saavutti vuonna 2005.
Brito sijoittui Pan-Amerikan kisoissa 2007 henkilökohtaisessa kilpailussa yhdeksänneksi ja oli mukana maansa kuudenneksi sijoittuneessa joukkueessa. Hän osallistui Pekingin olympialaisissa 2008 henkilökohtaiseen kilpailuun, jossa hän oli 31. hävittyään toisella kierroksella Georgian Khatuna Phutkaradze-Narimanidzelle.
Leif Andersson

Leif Andersson -nimisiä henkilöitä ovat muun muassa:
Leif Andersson, suomalainen lääketieteen alan professori
Leif Andersson, suomalainen soutaja
Leif Andersson, ruotsalainen ampumahiihtäjä ja olympiamitalisti
Leif Andersson, ruotsalainen painija
Leif Erland Andersson, ruotsalainen astronomi
Leif Andersson, ruotsalainen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leif Andersson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Synnitön lankeemus

| Synnitön lankeemus |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Hannu Leminen
Käsikirjoittaja:  Hannu Leminen Ilmari Unho
Perustuu:  Cecil Scott Foresterin romaaniin The Wonderful Week, 1927; Ihmeellinen viikko. Suom. Alpo Kupiainen. Hämeenlinna: Karisto, 1928.
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Tapio Ilomäki
Kuvaaja:  Felix Forsman Vittorio Mantovani
Leikkaaja:  Hannu Leminen
Lavastaja:  Hannu Leminen
Pääosat:  Hannes Häyrinen Toini Vartiainen Aino Lohikoski Elsa Turakainen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF Oy
Ensi-ilta:  21. marraskuuta 1943
Kesto:  80 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Synnitön lankeemus on Hannu Lemisen ohjaama jännityskomedia vuodelta 1943. Käsikirjoitus perustuu Cecil Scott Foresterin romaaniin Ihmeellinen viikko (1927).
Juoni

Vakoilutarinassa antikvariaatin myyjä Timo harrastaa näyttelemistä. Näytelmäharjoituksissa ohjaaja kehottaa kokematonta miestä harjoittelemaan suutelemista. Timo joutuu kidnappauksen todistajaksi ja joutuu itsekin pahoinpitelyn kohteeksi. Vuokraemäntä kauhistelee hänen kolhittua olemustaan. Hän päätyy esiintymään kidnappauksen kohteeksi joutuneen Ailin sulhasena.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hannes Häyrinen  | … |  Timo Hattara   |
|  Toini Vartiainen  | … |  Aili Kataja   |
|  Aino Lohikoski  | … |  rouva Karpalo   |
|  Elsa Turakainen  | … |  Sofia Blom, Ailin täti   |
|  Verna Piponius  | … |  täti Augusta   |
|  Laila Rihte  | … |  nainen näyttämöllä   |
|  Toppo Elonperä  | … |  setä August   |
|  Hugo Hytönen  | … |  tohtori Sergei Krasnov   |
|  Sasu Haapanen  | … |  Mihail   |
|  Veikko Itkonen  | … |  ylioppilas Esko Hako   |
|  Onni Korhe  | … |  ylioppilas Lauri Kehä   |
|  Topo Leistelä  | … |  insinööri Kataja   |
|  Uuno Montonen  | … |  Antti Blom, Ailin setä   |
|  Jalmari Rinne  | … |  teatterinjohtaja   |
|  Pentti Saares  | … |  näyttelijä Yrjö Koski   |
|  Yrjö Tuominen  | … |  asetehtailija Adam Goldschmidt   |
|  Pentti Viljanen  | … |  ylioppilas Ruupe Nieminen   |
|  Senja Soitso  | … |  naamioitsija   |
|  Eija Hiltunen  | … |  näyttelijätär   |
|  Aaro Kiviluoto  | … |  vahtimestari   |
|  Kalevi Hartti  | … |  Kalle   |
|  Oili Jaatinen  | … |  Ester, palvelijatar   |
|  Lauri Kyöstilä  | … |  mies uimahallissa   |
|  Urho Westman  | … |  Krasnovin avustaja   |
|  Leo Sarri  | … |  asemamies   |
|  Eino Salmi  | … |  Krasnovin autonkuljettaja   |
|  Onni Korhonen  | … |  varjostaja   |
|  Aarne Salonen  | … |  James, varjostaja   |
|  Ensio Jouko  | … |  Ivan, varjostaja   |
|  Vilho Siivola  | … |  Pjotr   |
|  Veikko Linna  | … |  Krasnovin avustaja   |
|  Olavi Suominen  | … |  Krasnovin avustaja   |
|  Vilho Jägermalm  | … |  näyttelijä   |
|  Vilho Ruuskanen  | … |  poliisiupseeri   |
Tuotanto

Elokuvan käsikirjoitustiedoista puuttui alun perin pohjana oleva englantilaisen kirjailijan romaani, joka ilmestyi suomeksi jo seuraavana vuonna nimellä Ihmeellinen viikko Alpo Kupiaisen suomentamana. Käsikirjoituksen nimilehdellä tekijäksi on merkitty Eino Seisjoki, jota Leminen ja Unho olivat käyttäneet edellisessä yhteistyöelokuvassaan.
Alkuperäisen romaanin tapahtumaympäristö on Lontoossa 1920-luvun lopussa. Elokuvassa tapahtumat siirrettiin Helsinkiin ja lähemmäksi nykyaikaa.
Arviot

Aikalaisarvioissa elokuvan vastaanotto oli laimea. Toini Aaltonen (Suomen Sosialidemokraatti) paheksuu sitä, ettei alkuteosta ole mainittu. Toinen hänen kritiikkinsä kohde on elokuvan nimi, josta voisi odottaa intohimodraamaa, ja kuitenkin kysymyksessä on ”paroodinen jännityselokuva, josta kaikki synnillisyys on hyvin kaukana”. Vittorio Mantovanin avustama kuvaaja Felix Forsman sai kiitosmaininnan Paula Talaskiveltä (Helsingin Sanomat) ”loisteliaan joustavasti toteutetusta, mielikuvitusrikkaasta ja teknillisesti varmasta kameran käyttelystä, jossa tuntui olevan merkkejä oikean tunnelman tajuamisesta yli ohjaajan”. Samoin hän kiitti Hannes Häyristä, joka ”sai esitykseensä aitoa huumoria”.
Leskhes

| Leskhes> Λέσχης.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 700-luku eaa. Pyrrha, Lesbos
Kuollut: 600-luku eaa.?
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka (eeppinen)
Aikakausi:  antiikki
Kirjallinen suuntaus: eeppinen runous
Pääteokset:  Pieni Ilias
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Leskhes (m.kreik. Λέσχης, Leskhēs, lat. Lesches), joskus Leskheus (Λέσχευς, lat. Lescheus; 700/600-luku eaa.), oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoilija, joka oli kotoisin Pyrrhasta Lesbokselta. Hän oli yksi kyklisistä runoilijoista, ja hänen nimiinsä on laitettu eepos Pieni Ilias (Ἰλιὰς μικρά, Ilias mikra, myös Ἰλιὰς ἡ ἐλάσσων, Ilias hē elassōn).
Leskhes oli Aiskhylinoksen poika ja kotoisin Pyrrhasta, joka sijaitsi Mytilenen lähellä. Siksi häntä kutsutaan joskus myös mytileneläiseksi tai lesboslaiseksi. Antiikin lähteiden mukaan hän toimi 18. olympiadin aikaan eli vuonna 708 eaa. Näin tarina, joka kertoo hänen kilpailleen Arktinosta vastaan, on anakronistinen, sillä Arktinos eli olympiadien alkupuolella. Perinne lienee syntynyt siitä, että Leskhes käsitteli eepoksessaan osittain samoja tapahtumia kuin Arktinos eepoksessaan Aithiopis.
Pieni Ilias koostui neljästä kirjasta ja kertoi Troijan sodan tapahtumista Homeroksen Iliaan tapahtumien ja Akhilleuksen kuoleman jälkeen, mukaan lukien Troijan puuhevosen rakentaminen. Se, kuten muutkin kykliset eepokset, laitettiin usean eri runoilijan nimiin. Näitä olivat Leskheen lisäksi Homeros itse, Thestorides Fokaialainen, Kinaithon Spartalainen ja Diodoros Erythrailainen. Runoelmasta on säilynyt tiivistelmä Prokloksella.
Laurentius-koulu

| Laurentius-koulu |
| --- | --- |
 Kuva koulun yläkouluosasta ja vieressä sijaitsevasta Laurentius-sali, 2010.
Sijainti:  Kirkkokatu 6, Lohja
Perustettu:  2021
Rehtori:  Satu-kristiina Hautamäki
Luokat:  1-9
Oppilaita:  800
Verkkosivut
Laurentius-koulu on Lohjalla sijaitseva, vuonna 2021 perustettu koulu. Se muodostettiin Tytyrin ja Anttilan kouluista. Rehtorina toimii Satu-kristiina Hautamäki ja oppilaita on noin 800. Koulussa opetetaan luokkia 1–9. Samoissa rakennuksissa toimivat myös muun muassa Lohjanseudun kuvataidekoulu, Hiiden opisto, päiväkoti ja ruotsinkielinen Solbrinken skola.
Historia

Koulu perustettiin vuonna 1914 nimellä Lohjan yhteiskoulu Anttilan tilan päärakennukseen. Vuonna 1917 koulu sai oman rakennuksen, jota nykyään kutsutaan Puu-Anttilaksi, ja jota nykyään käytetään moniin kulttuuritarkoituksiin. Koulu siirtyi vuonna 1957 valtion omistukseen ja sai nimen Lohjan yhteislyseo, jossa oli keskikoulu ja lukio.
Tytyrin koulun rakennus valmistui vuonna 1962, ja sen suunnitteli sairaala-arkkitehtinä tunnettu Reino Koivula.
Peruskoulun tullessa Lohjalle koulu jakautui Lohjan lukioksi ja Anttilan yläasteeksi. Yläaste toimi aluksi kahdessa paikassa, Puu-Anttilassa ja Tytyrissä, kunnes koulu vuonna 1982 punatiilisen koulurakennuksen muutaman sadan metrin päähän Puu-Anttilasta. Vuonna 1994 koulu jakautui kahteen, kun Harjun yläaste aloitti toimintansa Harjun koulussa. Anttilan koulu jäi entisiin tiloihin.
Koulun yhteydessä toimii 500-paikkainen konserttisali, Laurentius-sali.
Vuonna 2017 Tytyrin koulun rakennus purettiin sisäilmaongelmien takia, ja samoihin aikoihin Anttilan koulu remontoitiin huonon kunnon takia. Tytyrin koulu päätettiin korvata uudisrakennuksella ja yhdistää koulut. Rakennus valmistui vuonna 2021. Entinen Anttilan koulu ja uusi talo on yhdistetty kävelysillalla.
Leveämiekka

Leveämiekka
Leveämiekka on epätarkka suora käännös englanninkielen suoraa lyömämiekkaa tarkoittavasta termistä 'broadsword'. Sillä tarkoitetaan 1600-luvulla Italiassa kehitettyä schiavona-miekkatyyppiä. Se on raskas- ja leveäteräinen. Usein siinä on "basket hilt" -käsisuojus ja sitä pidetään yhdellä kädellä. Aina leveämiekassa tosin ei ollut ollenkaan käsisuojusta tai sitten siinä oli jokin perinteestä poikkeavan tyyppinen suojus.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lentokoulu

Englantilaisen Oxford Aviation Academy -lentokoulun koneita Oxfordin lentoasemalla.
Lentokoulu on koulu, jossa lento-oppilaalle opetetaan lentokoneella lentämistä sekä muita lentämiseen olennaisesti liittyviä taitoja, kuten sääoppia. Opetus muodostuu tietystä määrästä lento-tunteja sekä teoriaopetusta. Autokoulun tapaan lentokoulutuksen loppupuolella oppilas todistaa teoriaosaamisen teoriakokeella ja lentotaidon tarkastuslennolla.
Opetus

Lentokoululle ilmailuviranomainen asettaa vaatimuksia teoriaopettajien, lennonopettajien ja opetusmateriaalin suhteen. Lentokoulun johtajalle ja päälennonopettajalle asetaan erityisiä vaatimuksia, he ovat vastuussa koulutuksen tasosta ja lentokoulutuksen turvallisuudesta.
Lentokoulun käynyt henkilö saa lentolupakirjan, joka oikeuttaa tietyntyyppisillä lentokoneilla ja -aluksilla lentämiseen.
Lentokoulutoiminta Suomessa

Suomen suurin lentokoulu on Porissa toimiva Suomen Ilmailuopisto, joka kouluttaa pääasiassa Finnairin lentäjiä, mutta myös muut lentoyhtiöt palkkaavat lentäjiään kyseisestä koulusta. Myös valtio-omisteinen Patria kouluttaa lentäjiä. Liikennelentäjäksi voi kouluttautua myös kotimaisissa pienyhtiöissä, kuten BF-Lento, Salpauslento ja Aeropole. Koulutusta yksityislentäjän lupakirjaa varten antavat edellä mainittujen lisäksi myös Blue Skies, Airspark, Constella Aviation, Lentokoulu V Fly, sekä useat lentokerhot.
Lentokoulutusta voi saada myös asevelvollisuusaikana Puolustusvoimissa.
Historia

Maailman ensimmäisen lentokoulun perusti taitolentäjä Earl S. Daugherty vuonna 1919 Long Beachin lentoasemalle.
Lennu Juvela

Onni Muusari : Taiteilija Juvela 1912.
Lennu Juvela (ent. Juvenius, ent. etunimet Toivo Lennart, v. 1905–1910 käyttänyt nimeä Toivo Kalervo, 7. marraskuuta 1886 Tampere –
26. marraskuuta 1979) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko. Juvelan maalaukset kuvasivat usein tamperelaisia koti-interiöörejä.
Juvela opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1906–1907, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1907–1909 ja Pariisissa Académie Colarossissa 1911.
Juvela sai Tampere-palkinnon vuonna 1964, Pro Finlandia -palkinnon vuonna 1953 ja valtion taiteilijaeläkkeen vuonna 1958.
Kirjallisuutta

Pöykkö, K.:Lennu Juvela, Tampereen taideyhdistys, 1984
Lennu Juvela: Piirustuksia, WSOY, 1947
Aiheesta muualla

Lennu Juvela Kansallisgallerian kokoelmissa
Kuvataiteilijamatrikkeli
Hiljainen taiteilija täyttää vuosia, Aamulehti, 08.11.1936, nro 304, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Lennosto

lennosto
lentorykmentti
laivue
lentue
parvi
pari tai partio
Lennosto on Suomen ilmavoimien operatiivinen joukko-osasto ja samalla valmiusyhtymä. Sitä johtaa lennoston komentaja. Suomen ilmavoimien organisaatiossa on kolme lennostoa: Lapin lennosto Rovaniemellä, Karjalan lennosto Siilinjärven Rissalassa ja Satakunnan lennosto Tampereen Pirkkalassa.
Lapin lennosto tunnettiin aikaisemmin nimellä Hämeen Lennosto ja sitä ennen 1. lennosto. [lähde? ]
Organisaatio

Lennosto jakautuu yhteen tai useampaan laivueeseen, kuten hävittäjälaivueet. Suomen ilmavoimien nykyisessä organisaatiossa laivue on hävittäjälentolaivue, kuten Hävittäjälentolaivue 41. Laivueen osa taas on lentue, esimerkiksi yhteyslentue.
Suomessa jokaisen lennoston alaisuudessa toimii pääjohtokeskus, joiden alaisuudessa puolestaan toimii tutka-asemia. [lähde? ]
Nimitykset

| Lennosto | aikaisempi lennosto | aikaisempi lennosto | lentorykmentti | lentoasema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Karjalan lennosto | Karjalan lennosto | 3. lennosto | Lentorykmentti 3 |  |
| Lapin lennosto | Hämeen lennosto | 1. lennosto | Lentorykmentti 4 |  |
| Satakunnan lennosto | Satakunnan lennosto | 2. lennosto | Lentorykmentti 1 | Lentoasema 5 |
Leif A. Waltari

Leif Aulis Waltari (s. 2. lokakuuta 1935 Helsinki) on suomalainen ruotsin kielellä kirjoittava kirjailija. Waltarin 1972 ilmestynyt romaani Våld föder våld sijoittuu vankilamaailmaan.
Teoksia

Våld föder våld: roman. Söderström, Lovisa 1972
Listonsalmen kanava

Listonsalmen kanava on Listonniemen poikki rakennettu kanava Keiteleellä Konginkankaalla. Kanava puhkaisee Listonniemen Pyhälahden koillisrannalla. Kanavan pituus on 500 m, leveys 7,5 m, syväys 2,4 m, ei rajoitusta mastonkorkeudessa. Kanava on osa vanhaa kalatietä, joka johtaa Pyhälahden pohjukkaan. Lähellä on tehty kivikautisia asuinpaikkalöytöjä kuten kvartsi-iskoksia. Kanava sijaitsee Konneveden kirkolta noin 30 km pohjoiseen.
Aiheesta muualla

Merenkulkulaitos (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF)
Listonsalmen kanava
Kymijoen vesistön kanavat
Kalkkisten kanava
Heposelän reitti: Kellosalmen kanava – Likastin kanava
Keiteleen reitti: Listonsalmen kanava – Neiturin kanava
Kiesimän reitti: Kerkonkosken kanava – Kiesimän kanava – Neiturin kanava
Niiniveden reitti: Säynätsalmen kanava
Nilakan reitti: Kolun kanava
Pielaveden reitti: Säviänvirran kanava
Vesijärvi: Vääksyn kanava
Virmasveden reitti: Kuttakosken kanava
Köyhän naisen paratiisi

| Köyhän naisen paratiisi Kaija Kärkinen & Ile Kallio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2012
 Julkaistu: 2012
 Tuottaja(t): Ile Kallio
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 44.38
 Levy-yhtiö: Edel Records Finland
Kaija Kärkisen & Ile Kallion muut julkaisut
Sodassa ja rakkaudessa 2005: Köyhän naisen paratiisi 2012
Ile Kallion muut julkaisut
| Kirjeitä 2007 | Köyhän naisen paratiisi 2012 | Rock on rock – The Best of 1977–1993 2008 |
Köyhän naisen paratiisi on suomalaisen Kaija Kärkinen & Ile Kallio -duon 12. albumi. Se julkaistiin  2012.
Kappaleet

Jumalan jos näkisin – 5.06
Lähtö – 4.12
Harsoa haurainta – 4.26
Ei rakkautta saa palaamaan – 3.42
Köyhän naisen paratiisi – 3.37
Tie jatkuu äärettömiin – 3.30
Sade loputon – 5.18
Kiitos ystävyydestä – 4.08
Luottaa ei saa – 4.31
Aina uudelleen – 4.56
Tuulee taas – 4.03
Muusikot

Kaija Kärkinen – laulu
Ile Kallio – kitarat ja mandoliini ja  taustalaulu
Anssi Nykänen – rummut ja lyömäsoittimet
Anssi Maasalo – basso
Pekka Gröhn – kosketinsoittimet ja taustalaulu
Ona Kamu – taustalaulu
Minna Pensola – viulu
Verneri Pohjola – trumpetti
Muusikot > Tuotanto

Ile Kallio - tuottaja
Miikka Huttunen – äänittäjä, miksaaja
Pauli Saastamoinen – masteroija
Riitta Sourander – valokuvat
Timo Honkanen – kansikuva
Arvostelut

Desibeli.net:
Listserv

| Listserv |
| --- | --- |
Luoja:  Eric Thomas
Kehittäjä:  L-Soft
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
LISTSERV on sähköpostilistojen luomiseen ja hallintaan tarkoitettu ohjelma. Listserv-ohjelman kehitti L-Softin perustaja Eric Thomas vuonna 1986, tehden ohjelmasta ensimmäisen postituslistojen käsittelyyn tarkoitetun työvälineen. Listserv on yksi vanhimmista Euroopassa kehitellyistä Internet-ohjelmistoista joka on yhä laaja-alaisessa käytössä ympäri maailman. Ohjelman kehitys jatkuu myös Euroopassa.
Listserv auttaa käyttäjiä laatimaan ja ylläpitämään erilaisia sähköpostilistoja, esimerkiksi uutiskirjeitä, keskustelulistoja ja sähköisiä asiakastiedotteita. Listserv-ohjelmaa kehittää, myy ja tukee sähköpostiviestintäratkaisuihin erikoistunut yritys L-Soft. L-Softin pääkonttori on Tukholmassa.
Postituslistoista vastaava hoitaa postituslistoja Listserv-ohjelman www-käyttöliittymän kautta. Kojelautatyyppisen käyttöliittymän avulla käyttäjä näkee yleissilmäyksen postituslistoista ja niiden jäsenistä sekä voi hoitaa postituslistapalvelimen hallinnan. Listserv-ohjelman perustoimintoja ovat muun muassa postituslistojen monet eri asetusvaihtoehdot, sähköpostilistoille liittyminen (opt-in -järjestelmä), poistuminen (opt-out), mukautettavissa olevat ohjelmaviestit postituslistan jäsenille (esimerkiksi tervetuliasviesti ja muut automaattiset viestit), bounce-virheviestien käsittelyjärjestelmä sekä postituslistaviestien www-arkistointi. Www-käyttöliittymä on mahdollista muokata, esimerkiksi käännös suomeksi tai muille kielille on mahdollista.
Monista pitkäikäisistä keskustelulistoista on syntynyt tukiyhteisöjä eri aiheiden ympärille. Sähköpostilistoilla voi olla tuhansia tilaajia ja vilkaimmilla keskustelulistoilla satojakin postituksia päivässä. Listserv-postituslistoja käytetään myös yhdensuuntaisina tiedotukseen, uutisille ja viikkokirjeille. Yritys tai organisaatio asentaa ohjelman useimmiten omalle palvelimelle. Muussa tapauksessa L-Soft tarjoaa Listserv-postituslistojen ulkoistamispalveluita.
Listserv-ohjelmaa on saatavilla useille eri käyttöjärjestelmille: Windows, Unix, Mac OS X, OpenVMS ja IBM:n z/VM. Listserv-ohjelmasta on olemassa ilmaisversio harrastuskäyttöön (Listserv Free Edition).
Listserv-ohjelmaan voidaan joissakin käyttöjärjestelmissä yhdistää F-Secure Anti-Virus, joka tarkastaa jokaisen postituslistojen kautta lähetetyn sähköpostiviestin liitteineen ennen lähettämistä ja suojaa täten postituslistoja tietokoneviruksilta. Mikäli sähköpostiviesti sisältää viruksen, Listserv estää kyseessä olevan viestin levittämisen.
Aiheesta muualla

Käyttöohjekirjat ja dokumentit
Leipyöli

Leipyöli (ruots. Lövböle) on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön eteläosassa Perniönjoen alajuoksun varrella.
Leipyöli sijaitsee Perniönjoen pohjoisrannalla Aitolahden ja Puopyölin välissä. Joen vastarannalla on Kestrikki ja kylän pohjoisosaa hallitsevan drumliinimuodostelman takana on Kyynämäki. Leipyölin kyläalue on pääosin tasaista peltoa. Pohjoisosassa on metsäistä mäkimaata. Kylässä on Leipöylin kantatila Löfböle sekä siitä lohkottu Uuttulan tila. Muuta rakennuskantaa ei ole.
Leipyöli on asutettu ennen 1300-lukua. Kylä oli vuoteen 1957 asti kantatila Löfbölen muodostama yksinäistila. Löfböle on toiminut historiansa aikana muun muassa augmenttitilana sekä nimismiehen virkatalona.
Lennox Lewis vs. Mike Tyson

Lennox Lewis vs. Mike Tyson oli Lennox Lewisin ja Mike Tysonin välillä 8. kesäkuuta 2002 käyty nyrkkeilyottelu. Ottelussa panoksena olivat Lewisin WBC-, IBO- ja IBF- liittojen maailmanmestaruudet. Lewis voitti Tysonin tyrmäyksellä 8. erässä.
Ottelu

Molemmat aloittivat ottelun lyömällä jabia. Myöhemmin Lewis iski kaksi jabia, ja Tysonin oikea koukku meni ohitse. Kun ensimmäistä erää oli jäljellä minuutti, Tyson iski kovan kohokoukun. Tämän jälkeen Lewis sitoi Tysonin työntäen tämän edellään köysiin ja iski muutaman jabin.
Toisessa erässä tuomari varoitti Lewistä useaan otteeseen sitomisesta. Lewis sai iskujaan erän aikana enemmän lävitse kuin Tyson.
Kolmannessa erässä Tyson puski Lewistä päällään eikä saanut kamppailua hallintaansa.
Neljännessä erässä Tyson hyökkäsi raivokkaasti mutta hänen suojauksensa oli avoin, ja Lewis iski läpi erän kaksi jabia, jonka jälkeen kovan oikean. Kun erää oli jäljellä 10 sekuntia, Tyson kaatui maahan. Tuomari tulkitsi tilanteen liukastumiseksi eikä laskenut lukua. Lewisiltä hän otti pisteen pois katsottuaan, että Lewis olisi työntänyt Tysonin kanvesiin.
Viidennessä erässä tuomari huomautti Lewistä sitomisesta.
Seitsemännessä erässä Tysonin silmäkulmat olivat verillä. Tyson oli tulla tyrmätyksi erän aikana. Lewis hallitsi erää ylivoimaisesti iskujen ollessa Lewisin 31 vastaan Tysonin 4.
Kahdeksannessa ja viimeisessä erässä Lewis pommitti Tysonia. Lopulta miehet ajautuivat sidontatilanteeseen, jossa Tyson vajosi kanveesiin jaksamatta nousta ylös.
Ottelun jälkeen

Kuukausi ottelun jälkeen Lewis menetti IBF-liiton tittelin kieltäydyttyään puolustamasta sitä Chris Byrdiä vastaan.
Live at the Turku Rock Festival

| Live At The Turku Rock Festival Canned Heat |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 21. elokuuta 1971
 Julkaistu: 1990
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Adolfo de la Parra
 Tyylilaji: blues rock
 Kesto: 73.31
 Levy-yhtiö: Bear Tracks
Canned Heatin muut julkaisut
| Reheated 1988 | Live At The Turku Rock Festival 1990 | Burnin' live 1991 |
Live at the Turku Rock Festival on blues rock yhtye Canned Heatin livelevy vuodelta 1971. Levy nauhoitettiin 21. elokuuta, Ruisrockin toisena päivänä. Levy julkaistiin vasta vuonna 1990.
Kappaleet

Introduction – 0.17
She Don't Want Me No More – 10.10
Let's Work Together – 8.15
On The Road Again – 7.00
That's All Right – 9.15
Hill Stomp (Instrumental) – 8.26
Long Way From L.A. – 4.23
Watch Yourself – 5.00
Canned Heat Boogie – 16.00
Late Night Blues – 4.17
Kokoonpano

Bob Hite – laulu , huuliharppu
Henry Vestine – soolokitara
Joel Scott Hill - kitara, laulu
Antonio de la Barreda - basso
Adolfo de la Parra - rummut
Arviot

Allmusic:
Laura Korpikaivo-Tamminen

| Laura Korpikaivo-Tamminen |
| --- | --- |
 Laura Korpikaivo-Tamminen Taidekutomon myymälässä Lappeenrannassa
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. syyskuuta 1904 Urjala
Kuollut: 14. kesäkuuta 2001 (96 vuotta) Lappeenranta
Arvonimi: kotiteollisuusneuvos
Muut tiedot
Yritys:  Taidekutomo
Tutkinnot:  kotiteollisuusopettaja
Puoliso:  Lauri Tamminen
Laura Korpikaivo-Tamminen, o.s. Korpikaivo  (1. syyskuuta 1904 Urjala – 14. kesäkuuta 2001 Lappeenranta) oli suomalainen kotiteollisuusopettaja, yritysjohtaja ja yrittäjä, joka sai ensimmäisenä Suomessa kotiteollisuusneuvoksen arvonimen, vuonna 1974.