Luettelo Leevi Madetojan sävellyksistä
Yksinlaulut

Kaikki sävellykset on tehty lauluäänelle ja pianolle, ellei toisin ole merkitty.
Lähdettyäs, op. 2, nro 1 (Lähdettyäs, armahani, oi – Seit du von mir gingst, 1908). Teksti V. A. Koskenniemi, saksankielinen käännös Johann Jacob Meyer. Julkaistu 1909 ja 1912.
Yksin, op. 2, nro 2 (Taivas välkkyväisin jalokivin, 1908). Teksti V. A. Koskenniemi. Julkaistu 1910.
Talviaamu, op. 2, nro 3 (Mikä hiljainen ja suuri onni onkaan, 1908–1909). Teksti V. A. Koskenniemi. Julkaistu 1910.
Tähtitaivas, op. 2, nro 4 (Nuo tähtöset taivaan – Stjärnhimlen, 1915?). Teksti Zachris Topelius, suomennos Paavo Cajander. Julkaistu 1921.
Yrtit tummat, op. 9, nro 1 (Yrtit tummat etelän yössä – Dark-Hued Leaves in the warm southern ev’ning – Dunkla örter i sydländska nätter – Dunkle Blätter, 1911). Teksti L. Onerva, englanninkielinen käännös George Buckbee, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg, saksankielinen käännös Johannes Öhquist. Julkaistu 1912, 1925, 1983, 2013.
Hymyi Hypnos, op. 9, nro 2 (Hymyi Hypnos, solisi Lethen vesi, valkea kyyhky istahti ikkunallesi – Hypnos lächelt’, 1911). Teksti L. Onerva, saksankielinen käännös Johannes Öhquist. Julkaistu 1912, 1987, 2013.
Tule kanssani, op. 9, nro 3 (Tule kanssani lehtohon kultaisaan – Take my hand – Kom med mig – Komm mit mir, 1911). Teksti L. Onerva, englanninkielinen käännös George Buckbee, ruotsinkielinen käännös Essi Sandell, saksankielinen käännös Johannes Öhquist. Julkaistu 1912, 1983, 2013.
Rukous, op. 9, nro 4 (Korkea Klotho, vieläkö kehräät kultaista lankaa? – Gebet, 1911). Teksti L. Onerva, saksankielinen käännös Johannes Öhquist. Julkaistu 1912, 1993, 2013. Sovitus lauluäänelle ja orkesterille (vain luonnos tunnetaan).
Geisha, op. 9, nro 5 (Muut’ ihanaista ei taivahan alla kuin sinä vaan! – Schöneres giebt es nicht unter dem Himmel, 1911). Teksti L. Onerva, saksankielinen käännös Johannes Öhquist. Julkaistu 1912, 1993, 2013. Sovitus lauluäänelle ja orkesterille (Madetoja ja Olavi Pesonen, ei ole julkaistu).
Katson virran kalvohon, op. 13, nro 3' (Älvens vågor, 1909–1912). Lauluääni ilman säestystä. Teksti V. A. Koskenniemi, ruotsinkielinen käännös Joel Rundt. Julkaistu 1909, 1924 ja 1928. Sovitus sekakuorolle (1912), julkaistu 1912.
Serenaadi, op. 16, nro 1 (Tuli tuoksuvat illat ja tyynet veet – Ständchen, 1912). Teksti Eino Leino, saksankielinen käännös Johannes Öhquist. Julkaistu 1912, 1916, 1987, 2013, 2018. Sovitus lauluääni ja orkesteri (käsikirjoitus).
Kristallikukkia, op. 16, nro 2 (Kuurassa seisoo rautainen tammi, 1912). Teksti Larin-Kyösti. Julkaistu 1912, 1993, 2013, 2019.
Kehtolaulu, op. 16, nro 3 (Sa olet valkeain unten laps’ – Vaggsång, 1912). Teksti Lauri Pohjanpää, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1912, 1987, 2013.
Pohjois-pohjalaisia kansanlauluja, op. 18 . Opuksen kaikki osat on nuotinnettu lauluäänelle tai viululle ja pianolle. Muut kuin ensimmäinen osa ovat Madetojan sovituksia suomalaisista kansansävelmistä. Kaikki tekstit ovat kansanlauluja, jotka on toimittanut Aapo Similä.
1. Linnut ne laulaa. Sävelletty 1913. Julkaistu 1922, 2012, 2013, 2018.
2. Ajetaanpa poijat. Sovitettu 1913. . Julkaistu 1922, 2013, 2018.
3. Mamma se luuli. Sovitettu 1913. . Julkaistu 1922, 2008.
4. Mammanpoika se pulska. Sovitettu 1913. Julkaistu 1922.
5. Kapakasta kapakkahan. Sovitettu 1913. Julkaistu 1922.
Isänmaallisia lauluja, op. 20a
1. Kymmenen virran maa (Maa ponteva Pohjolan äärillä on – De tio älvars land, 1913/1917). Teksti A. V. Koskimies, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1919, 2013
2. Viipurin laulu (Nyt laulamme kunniaa Karjalan maan – Viborgs sång, 1916). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1916 (Tuulispää), 1919, 2013.
3. Suomen leijona (Sua, Suomen Leijona, tervehdän – Finlands lejon, 1917). Teksti Teksti V. A. Koskenniemi, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1919, 2013. Sovitus sekakuoro nimellä Leijonalippu 1944. Sovitus sekakuoro, lauluääni ja sinfoniaorkesteri (1917, käsikirjoitus).
Nuorison lauluja, op. 20b
1. Suksimiesten laulu (Ylös Suomen pojat nuoret – Skidlöparsång, 1913?). Teksti Suonio, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1920, 1953, 1994. 2008, 2013, 2019.
2. Suomen soitto (Nyt kuulkaa Suomen soitto ja laulu luonnikas! – Suomalainen sävel – Finlands toner, 1913?). Teksti J. H. Erkko, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1920, 1994, 2013, 2018.
3. Kosiovarsa (Nuori varsa mulla on – My wooing foal – Friarfålen – Das Freiersfüllen, 1915?). Teksti Larin-Kyösti, englanninkielinen käännös Paul Sjöblom, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg, saksankielinen käännös Friedrich Ege. Julkaistu 1915, 1920, 1952, 1957, 1993, 2012, 2013, 2019.
4. Toisen oma (Heräsin aamulla aikuisin, niin viesti sa mulle tuodaan! – Den övergivne, 1913?). Teksti Ilmari Kianto, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1920, 1981, 1987, 1993, 1994, 2013.
5. Joululaulu (Arkihuolesi kaikki heitä – Syttyi siunattu joulutähti – Julsång – Vardagssogerna, glömm dem alla – Weihnachtslied – Laß in Alltagslast und Sorgen – Cast aside all care and sorrow, 1916). Vaihtoehtoinen säestyssoitin urkuharmoni. Teksti Alpo Noponen, saksankielinen käännös Trudelies Hofmann, venäjänkielinen käännös Eleanore Joffe, englanninkielinen käännös J. J. Mary Hatakka. Ruotsinkielisen käännöksen tekijää ei tiedetä. Julkaistu 1916 ja sen jälkeen useissa kymmenissä julkaisuissa. Useimmissa julkaisissa laulu esiintyy alkusanojensa mukaisella nimellä Arkihuolesi kaikki heitä. Sovitus sekakuoro (1944, käsikirjoitus).
Taas kaukaa laulavat lauluaan, op. 25, nro 1 (Nu sjunger skymmande ödemo, 1915). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist. Julkaistu 1917, 1987, 2013. Omistus Arvida Eerola.
Talvinen tie, op. 25, nro 2 (Me kuljemme ääneti, kahden – Vinterväg, 1915). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1910-luku, 1987, 2013.
Tuulinen sää, op. 25, nro 3 (Pois, pois halu on – I blåst, 1915). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1910-luku, 1987, 2013.
Synnyinmaja, op. 25, nro 4 (Vihreän virran reunalla synnyin, 1913–1914). Teksti Larin-Kyösti. Julkaistu 1914, 2013, 2019.
Itkisit joskus illoin, op. 25, nro 5 (Yrttitarhassa yksin kuljet, siniset silmäsi nauraa – Vid avfärden, 1915). Teksti Larin-Kyösti, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1915, 1920, 1948, 1979, 1987, 2012, 2013, 2019.
Jää hyvästi, op. 26, nro 1 (Sa pienokainen armainen, jää hyvästi! – Farväl, 1915). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist. Julkaistu 1915, 1924, 1948. 1987, 1993, 2008, 2013.
Vieno siipi, op. 26, nro 2 (Mua muistatko kuin muistan ma sua – Fjärilsvingen, 1915). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Rafael Lindqvist. Julkaistu 1915, 1994, 2013.
Majan ma tahtoisin rakentaa, op. 26, nro 3 (Synnyinmaja, 1913–1914). Teksti Larin-Kyösti. Julkaistu 2013, 2019. Sovitus tenori ja mieskuoro, julkaistu 1915, 1989, 2020.
Merituuli, op. 26, nro 4 (Ah, merituuli, haltia lakkapään laineen, 1916). Teksti L. Onerva. Julkaistu 1917, 1987, 2013. Omistus Aino Ackté. Sovitus lauluääni ja sinfoniaorkesteri (käsikirjoitus).
Talvikuutamolla, op. 26, nro 5 (Niin hiljainen on katu – By winter moonlight – Vintermånsken – Mondschein im Winter, 1916). Teksti Larin-Kyösti, englanninkielinen käännös George Buckbee, ruotsinkielinen käännös Joel Rundt, saksankielinen käännös Arnulf Otto-Sprunck. Julkaistu 1916, 1922, 1927. 1983, 1987, 2013, 2019. Omistus Annikki Uimonen.
Romance sans paroles, op. 36 (Il pleure dans mon coeur – Sanaton romanssi – Sydän tulvillaan on, sade kaupungin yllä, 1.4.1916). – Teksti Paul Verlaine, suomennos L. Onerva. Julkaistu 1917, 1987, 2013. Omistus Aino Ackté.
Kansan valta, op. 42, nro 3 katso Säestykselliset kuorosävellykset
Vapauden marssi, op. 42, nro 4 (Missä marssi Vöyrin koulu, muistaa Ristiina ja Oulu – Kanta-aliupseerikoulun kunniamarssi – Päällystöopiston kunniamarssi – Vöyrin kaartin marssi – Vöyrin marssi – Frihetsmarsch, 1918). Teksti Eino Leino, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1918, 1919.
Mies mieheltä, op. 42, nro 5 katso Säestykselliset kuorosävellykset
Fire Sange, op. 44 (Neljä laulua. 1919).
Sang bag Ploven, op. 44, nro 1 (I solen går jeg bag min plov – Auran takana. Teksti Ludvig Holstein, suomennos L. Onerva. Julkaistu 1920, 2013.
Far, hvor flyver Svanerne hen? op. 44, nro 2 (Taatto, minne liitävät joutsenet nuo?). Teksti Ludvig Holstein, suomennos L. Onerva. Julkaistu 1920, 1987, 2013. Sovitus lauluääni ja sinfoniaorkesreri (1919, kopistin tekemä käsikirjoitus).
Den gyldenhvide Himmellys, op. 44, nro 3 (De tavse, sorte Skove – Iltataivas – On iltataivas kultainen). Teksti Ludvig Holstein, suomennos L. Onerva. Julkaistu 1919, 1920, 1987, 2013.
Vårsang, op. 44, nro 4 (Ved Foråstide det risler med Sang – Kevätlaulu – Kevätaikana helkkyvi laulusta maa). Teksti Sophus Michaëlis, suomennos L. Onerva. Julkaistu 1920, 2013.
Terve päivä Pohjolahan, op. 49, nro 1 (Hell dig, dagning högt i Norden, 1920). Teksti Eino  Leino, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1920, 2013.
Suomen puu, op. 49, nro 2 (Löi Ukko Ylijumala maan halki vasamansa – Finlands vårdträd, 1920). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1920, 1934, 2013. Sovitus lauluääni ja sinfoniaorkesteri (1937, käsikirjoitus). Sovitus mieskuoro, julkaistu 1937.
Heijaa, heijaa! op. 60, nro 1 (Kultainen kehto, purppuralaiva unelman prinssiä pienoista vie – Kehtolaulu – Gunga, gunga – Vaggsång – Nukkuos lapseni – Heiluos hellästi köyhänkin kehto, 1924?/1926). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Joel Rundt. Julkaistu 1924, 1926, 1929, 1987, 1997, 2013.
Kaihoni, op. 60, nro 2 (Taakse taivahitten siintävitten – Längtan, 1927 tai aikaisemmin). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1927, 1929, 1931, 2013.
Ilta, op. 60, nro 3 (Niin tulee tumma ilta – Kväll – Abend, 1930). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Joel Rundt, saksankielinen käännös Elisabeth Kurkiala. Julkaistu 1930, 1942, 1987, 2013. Omistus Aulikki Rautawaara. Sovitus lauluääni ja jousiorkesteri (1947, käsikirjasto).
Syksy, op. 68 (Laulusarja L. Onervan runoihin). Teksti L. Onerva, ruotsinkielinen käännös Joel Rundt. Sovitus lauluääni ja sinfoniaorkesteri (1940, käsikirjoitus).
1. Syksy (Lehdet lentää, tuuli käy – Höst, 1930). Julkaistu 1930, 1947, 1967, 1987, 2013.
2. Lähtö (Yksin, yksin meren kuultoa vasten ja taivaan – Uppbrott). Julkaistu 1930, 1962, 1967, 1987, 2013.
3. Luulit, ma katselin sua… (Du trodde mig dig betrakta – Du dachtest, ich schaute auf dich nur – Why did you think that I watch’ed you). Englanninkielinen käännös George Buckbee, saksankielinen käännös Arnulf Otto-Sprunck. Julkaistu 1930, 1967, 1982, 1987, 2013.
4. Hyvää yötä (Saapuu hetki toivottuni – God natt, 1914/1926?). Julkaistu 1927, 1930, 1967, 1987, 2013, 2015.
5. Lintu sininen (Fågel blå, 1930?). Julkaistu 1930, 1967, 1984, 1987, 1989, 2013.
6. Ijät hyrskyjä päin! (Evigt svallet emot! 1930). Julkaistu 1930, 1967, 1981, 1987, 2013.
Kotihin mielin, op. 71, nro 1 (Jag längtar hem – Ich möchte heim, 1926?). Teksti Karl von Gerok, suomennos Hilja Haahti, ruotsinkielinen käännös Nino Runeberg. Julkaistu 1929, 1941, 1987, 2013, 2018.
Mestarin käsky, op. 71, nro 2 (Mestarin jalkain juuressa – Juuressa Mestarin jalkain nöyrinä – At the feet of the Master – Mästarens maning, 1925). Yksiääninen kuoro ja piano. Teksti Jiddu Krishnamurti, suomennos ja ruotsinkielinen käännös Armas Rankka. Julkaistu 1925, 1929, 2007, 2013, 2018. Sovitus sekakuoro (1927), julkaistu 1927.
Sotilaan nimi, op. 79, nro 1 (On Suomen kylissä hiljaista, moni koti on hiljainen, 1942). Teksti Lauri Viljanen. Ei ole julkaistu.
Sotilaan laulu, op. 79, nro 2 (Ma Suomenmaata vartioin, kun sotatorvi soi, 1918?). Lauluääni ilman säestystä. Teksti Larin-Kyösti. Julkaistu 1918, 1924, 1935, 1937, 1941. Sovitus kaksi lauluääntä, julkaistu 1928, 2002. Sovitus lauluääni ja piano, julkaistu 1933, 1936, 1945.
Taistelulaulu, op. 79, nro 3  (Eestä kansan ja maan, eestä Suomenmaan, 1939–1940). Lauluääni, kaksi trumpettia ja piano. Teksti L. Onerva. Julkaistu 1944. Sovitus lauluääni ja sinfoniaorkesteri (käsikirjoitus). Sovitus mieskuoro ja jousiorkesteri (1940, käsikirjoitus).
Aatekuteet, toiveniidet, LM002 (Päivä istuttu oli alla haapain, 19-?). Teksti Eino Leino. Luonnoksia.
Agronomien marssi, LM003 (Missä tehdään Suomen työtä auroin, aattein, miettehin, 1937). Teksti Eero Eerola. Julkaistu 2013. Sovitus sekakuoro (1938), julkaistu 1938.
Auringon noustessa, LM030 (Nää, oi mun sieluni, auringon korkea nousu, 1909). Lauluääni ilman säestystä. Teksti V. A. Koskenniemi. Julkaistu 1909, 1911–1918.
Blåbärsriset har svarta bär, LM033 (1915). Kolme poikaääntä. Teksti suomenruotsalainen kansanlaulu. Kadoksissa.
Enkelien joululaulu, LM044 (Ylistäkää Jumalaa, taivas ja maa! – Preiset den Herrn, 1931?). Teksti [[L. Onerva], saksankielinen käännös Trudelies Hofmann. Julkaistu 1932, 1933, 1944, 1945, 1954, 1957, 1968, 1978, 1980, 1990, 2006, 2013. Sovitus sekakuoro, julkaistu 1931, 1944, 1968.
Erakkomaja, LM045 (Sua kiitän, Herra, siitä – Resitatiivi, 1914?). Teksti [[L. Onerva].
Eräässä kansanjuhlassa, LM046 (Maan, vetten yli ilma raikas kulki, 1913). Lauluääni ilman säestystä. Teksti Paavo Cajander. Julkaistu 1913, 1918.
Framför en domkyrka, LM048 (Ur den sovande stadens trängsel, 1944). Teksti Jarl Hemmer.
Herra Petteri, LM073 (Kansantaru pakanallisesta pajarista, 1924). Baritoni ja piano. Teksti on kansanballadi, jonka on koonnut Aapo Similä. Julkaistu 2013.
Huvituksen laulu, LM074 (Joka kolkalta saavuimme syntymämaan tänne armaitten rantojen teille, 1941?). Tekijää tai tekstin lähdettä ei tiedetä.
Hämeen rykmentin marssi, LM077 (Taistohon vastaan valtoja halpoja käymme, 1918?). Lauluääni ilman säestystä. Teksti Larin-Kyösti. Julkaistu 1918.
Hämeen suojeluskuntamarssi, LM078 (On rannat Roineen ja Päijänteen ja Rauttuun rannat – Hämeen marssi, 1919). Teksti Albert Eerola. Julkaistu 1920.
Hämeessä olen minä syntynyt, LM079 (Hämäläislaulu – Hämeessä olen minä syntynyt ja siell’ olen kasvuni saanut, 1918?). Lauluääni ilman säestystä. Teksti Larin-Kyösti. Julkaistu 1918, 1928.
Ihmisrinnan kaipaus, LM084 (On ihmisrinnan kaipaus niin suur’ ja syvä – Ei hetken helyjä, 1909?/1912?). Lauluääni. Teksti Irene Mendelin. Julkaistu 1913, 1918–1947.
Ikävyys, LM085 (Mi ikävyys, mi hämäryys). Teksti Aleksis Kivi. Luonnoksen syntyaikaa ei tiedätä.
Ikävät on illat pitkät, LM086. Teksti Kanteletar. Luonnoksen syntyaikaa ei tiedätä.
Ilkka, LM087 (Viel’ elää Ilkan työt), Teksti Kaarlo Kramsu. Luonnoksen syntyaikaa ei tiedätä.
Iltatähti, LM090 (Kas, kuin iltatähti tuolta katsoo Pohjan lasta – Viisi lastenlaulua, 1931?). Teksti Niilo Mantere. Julkaistu 1932, 1933, 1944, 2013. Sovitus sekakuoro, julkaistu 1944.
Immer zu, ohne Rast und Ruh’, LM092 (28.4.1933). Teksti Johann Wolfgang von Goethe. Julkaistu 2013. Omistus L. Onerva.
Joulupolska, LM109 (Taas joulu tulla taisi, tuo aika suurten sulhojen, 1915). Teksti L. Onerva. Julkaistu 1915.
Junkkerin koti-ikävä, LM116 (Jo kylässä kaikki nukkuu ja kaikk’ ovat kotonaan – Surullinen laulu, 1908). Teksti V. A. Koskenniemi. Julkaistu 2013.
Järven jäällä, LM117 (Siliällä, siliällä järven jäällä, se viima niin vinhasti puistaa, 1918?). Lauluääni ilman säestystä. Teksti Antti Rytkönen. Julkaistu 1918, 1928, 1934, 1939.
Kevätvirrat, LM132 (Nuorta verta me täynnä hyrskymme – Soista, järvistä jäät on lähtennä, 1918?). Lauluääni ilman säestystä. Teksti J. H. Erkko. Julkaistu 1918, 1921, 1924, 1928–1947.
Kodin laulu, LM136 (Niin kauas kuin taivahan ranta tuo kaartuvi rajaton, 1937?). Lauluääni ilman säestystä. Tekstin tekijää tai lähdettä ei tiedetä. Julkaistu 1937, 1939.
Koivikossani, LM137 (Oi kuin tääll’ on hyvä olla alla lehtikatoksen – Viisi lastenlaulua, 1931?). Teksti Irene Mendelin. Julkaistu 1932, 1933, 2013, 2018.
Kotimaasta lähtiessä, LM139 (Kun riennämme pois nyt Suomesta, 1918?). Lauluääni ilman säestystä. Teksti Zachris Topelius, suomenkielinen teksti Jalmari Finne. Julkaistu 1918.
Kun sataa, LM145 (Vettä sataa vihmoo, vihmokohon vaan – Viisi lastenlaulua, 1931?). Teksti Irene Mendelin. Julkaistu 1932, 1933, 1944, 2013, 2018. Sovitus sekakuoro, julkaistu 1944 ja 1990-luku.
Land i vår sång, LM154 (Land, du som trätt ur urtidens fram – Laulumme maa – Maa, joka muinaisuudesta nous’, 1939). Teksti Joel Rundt, suomennos L. Onerva. Julkaistu 1940, 2013. Sovitus lauluääni ja sinfoniaorkesteri (1939, käsikirjoitus). Sovitus mieskuoro (1939–1940), julkaistu 1940, 1944, 1989, 2020. Sekakuoro, julkaistu 1940.
Lars Petter, LM156 (1900). Lauluääni ja kantele. Ruotsalaisen kansanlaulun sovitus, josta ei ole löydetty aineellisia dokumentteja.
Laulu työlle, LM158 (Oi rauhan työ, on siunattu sun tiesi, 1928?). Lauluääni ilman säestystä. Teksti V. A. Koskenniemi. Julkaistu 1928
Laulu työlle, LM159 (Oi rauhan työ, on siunattu sun tiesi, 1928?). Lauluääni ilman säestystä. Teksti V. A. Koskenniemi. Laulun LM158 varhainen luonnos, joka poikkeaa siitä musiikillisesti.
Lempeä hämärä, LM161 (Katson elämää kuin virran vuota). Teksti L. Onerva. Luonnoksen sävellysaikaa ei tiedetä.
Musta on taivas, LM185 (Musta on taivas ja aalto ei käy). Tekstin lähdettä tai luonnoksen sävellysaikaa ei tiedetä.
Nordens sommar, LM189 (När jag är död, 1929?). Teksti Jarl Hemmer.
Näköpiiri, LM202 (Kun laaksoista kunnaille kuljen, 1941?). Lauluääni ilman säestystä. Teksti Yrjö Jylhä. Luonnos.
Ota se kaunis kannel taas, LM227 (Ota se kaunis kannel taas ja istu sen koivun alle, 1913–1915?). Teksti Larin-Kyösti. Julkaistu 2013, 2019.
Paimentytöt, LM229. Lauluääni ilman säestystä. Katso Näyttämömusiikki
Pohjatuulen torvi, LM235. Lauluääni ilman säestystä. Katso Säestyksellinen kuoromusiikki
Porilaisten marssi, LM237 (Pojat kansan urhokkaan, sovitettu 1928?). Tenori ja soitinyhtye. Teksti Johan Ludvig Runeberg, suomennos Heikki Klemetti. Tunnetaan vain äänitteenä.
Puhjetessa kukka puhtahin, LM244 (Puhjetessa kukka puhtahin, lehti tuorein hiirenkorvallisna, 1913?). Teksti J. H. Erkko. Julkaistu 2013, 2018.
Runni, LM252 (Onpa hyvä viivähdellä Runnin ihmelähtehellä – Runnin viisu, 13.6.1937 Runni). Lauluääni ilman säestystä. Teksti L. Onerva. Julkaistu 1938 (käsikirjoituksen näköispainos).
Suomen vartio, LM276 (Me linna oomme Suomenmaan, sen vankempaa ei lie, 1918). Lauluääni ilman säestystä. Teksti L. Onerva. Julkaistu 1918.
Taistelkaatte, LM286 katso Sekakuoro
Talvilaulu, LM288 (Äsken kuohui järvi vaahtoaalloissa, 1917). Lauluääni ja piano tai harmoni. Teksti Zachris Topelius, suomennos Alpo Noponen. Julkaistu 1917, 1919, 2013, 2018. Sovitus lauluääni ilman säestystä, julkaistu 1917.
Topeliuksen muistolle, LM297 (Lähti lintu kotivaaran alta, 1937?). Lauluääni ilman säestystä. Teksti Eino Leino. Julkaistu 1937.
Toukokuun 12. päivänä, LM298 (Hän, Luoja, hän vahvisti murtunehen, 1914). Lauluääni ilman säestystä. Teksti [[Kaarlo Kramsu]. Julkaistu 1918.
Ukon tie, LM307 (Tien suunta päin ryssää itään on – JR 8:n kunniamarssi, 1943). Yksi tai kaksi lauluääntä ja piano. Teksti Kyösti Terä.
Vaasan Merenkyntäjäin laulu, LM311 katso Säestykselliset kuorosävellykset
Vanha sotamieslaulu, LM319 (Kasarmilaulu – Oulun kasarmi on rakennettu paikalle parahalle, 1920). Teksti suomalainen kansanlaulu. Julkaistu 1920.
Varpunen, LM322 (Tiu, tiu, tuuli käy – Viisi lastenlaulua, 1931?). Teksti Irene Mendelin. Julkaistu 1932, 1933, 2018. Sovitus sekakuoro, julkaistu 1944.
Vuoksen varrella, LM333 katso Näyttämömusiikki