stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Muenken oireyhtymä

Muenken oireyhtymä on FGFR3-geenin mutaatiosta johtuva oireyhtymä, johon yleensä liittyy kallon saumojen ennenaikainen luutuminen sikiöaikana eli kraniosynostoosi. Pieni osa tapauksista on kuitenkin oireettomia tai lähes oireettomia ja oireiden vaikeusasteessa on muutenkin huomattavia eroja, koska mutaation penetranssi vaihtelee yksilöllisesti. Muenken oireyhtymän aiheuttavan geenivirheen periytymistapa on autosomin kautta vallitseva, mutta oireisto voi johtua myös satunnaisesta de novo -mutaatiosta.
Kun Muenken oireyhtymään liittyy kraniosynostoosi, yleisiä oireita ovat hydrokefalia, kallon sisäisen paineen kasvu, kuulovamma ja poikkeavasti muotoutuneet keskikasvot. Noin 15 %:lla Muenken oireyhtymää sairastavista on yhteenluutuminen kuitenkin ollut normaalia. Näistäkin henkilöistä osalla saattaa olla makrokefalia. Kraniosynostoosin aiheuttavista Muenken oireyhtymätapauksista lähes 60 prosenttia näkyy keskikasvojen vajaakehittyneisyytenä. Silmät sijaitsevat tällöin etäällä toisistaan. Tällöin puolilla ovat silmäluomiraot alaspäin suuntautuneet ja neljänneksellä ilmenee ptoosi. Yleensä yhteenluutuminen koskee otsansuuntaisen kallon saumoja. Niiden molemminpuolinen yhteenluutuminen aiheuttaa brakykefaliaa eli lyhytpäisyyttä ja turribrakykefaliaa eli tornikalloisuutta. Jos otsansuuntaisen kallon saumojen luutuminen ilmenee yksipuoleisena, ovat kasvot ja kallo epäsymmetriset. Kallon saumat voivat kuitenkin olla yhteenluutuneita myös muutoin kuin otsansuuntaisesti.
Kuulovammaisuutta esiintyy useimmilla Muenken oireyhtymästä kärsivistä. Sen vaikeusaste on yksilöllisesti vaihteleva. Muita Muenken oireyhtymään joskus liittyviä piirteitä ovat suu- ja huulihalkiot, toistuvat korvatulehdukset, raajojen lieväasteiset poikkeavuudet, ranteen ja nilkan luiden fuusioituminen, psykomotorinen kehitysviive (n. 33 %:lla), epilepsia, lievä kehitysvamma ja käytöshäiriöt.
Muenken oireyhtymästä on arvioitu kärsivän yhden 30 000:sta vastasyntyneestä. Kliinisen kuvan vaihtelevuuden johdosta diagnosoinnin kannalta oleellisinta on taudin aiheuttavan geenimuutoksen toteaminen. Varsinkin 3–6 kuukauden ikäisillä vauvoilla kallon muotoa voidaan pyrkiä korjaamaan kirurgisesti. Muenken oireyhtymän ei ole katsottu heikentävän elinajanodotetta. Ensimmäisen kuvauksen oireyhtymästä laati Maximilian Muenke vuonna 1997.
Moijasjärvi

| Moijasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°11′59″N, 24°25′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ristajoen valuma-alue (35.65)
Laskujoki:  Vaissinsalmi 
Järvinumero:  35.651.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,6 m  
Rantaviiva:  6,86882 km  
Pinta-ala:  66,2853 ha  
Tilavuus:  0,00133623 km³ 
Keskisyvyys:  2,02 m  
Suurin syvyys:  7,19 m  
Saaria:  1 
 fiMoijasjärvi 
Moijasjärvi  on Keski-Suomessa Keuruulla Riihon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 7,2 metriä. Siinä on ilmoitettu olevan 1 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,01 hehtaaria, mikä on noin 0,01 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista loput 1 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Huumonsalmin alueeseen (35.651) se kuuluu.
Hyperurikemia

Hyperurikemia on seerumin kohonnut virtsahappopitoisuus, joka voi johtua virtsahapon lisääntyneestä muodostumisesta tai vähentyneestä erityksestä virtsaan. Useimmiten taustalla on jälkimmäinen syy. Lievä hyperurikemia on yleinen; virtsahappopitoisuus on viitearvojen yläpuolella noin 20 %:lla väestöstä. Miehillä viitearvojen yläraja on 480, alle 50-vuotiailla naisilla 350 ja yli 50-vuotiailla naisilla 400 µmol/l.
Hyperurikemia lisää kihdin riskiä sitä voimakkaammin, mitä korkeampi virtsahappopitoisuus on. Jos virtsahappopitoisuus on enemmän kuin 600 µmol/l, viisivuotisseurannassa joka kolmas potilas sairastuu kihtiin. Kihti voi kuitenkin ilmetä myös ilman hyperurikemiaa. Kihdissä virtsahappokiteitä kertyy niveliin, joskus muihinkin kudoksiin. Lisäksi korkea virtsahappopitoisuus aiheuttaa munuais- ja virtsatiekiviä. Hyperurikemia on yleinen henkilöillä, jotka kärsivät sydän- ja verisuonisairauksista tai kroonisesta munuaisten vajaatoiminnasta, mutta hyperurikemian itsenäinen rooli näiden taustatekijänä on kiistanalainen. Munuaisten vajaatoimintaan liittyy vähentynyt virtsahapon eritys, jolloin virtsahappopitoisuus voi kasvaa huomattavan korkeaksi. Tilanteessa, jossa soluja syntyy tai kuolee runsain määrin, virtsahappoa muodostuu huomattavasti. Siksi hyperurikemia on tyypillinen löydös polysytemiassa, psoriasiksessa sekä leukemiaa ja lymfoomaa hoidettaessa. Psoriasis voi suurentaa virtsahappopitoisuutta kiihdyttämällä puriiniaineenvaihduntaa. Syöpätaudissa hyperurikemia voi johtua joko sairaudesta itsestään tai sytostaatti- tai sädehoidosta. Tuumorilyysioireyhtymässä hyperurikemia on hyperkalemian, hyperfosfatemian ja hypokalsemian ohella tyypillinen löydös. Myös raskausmyrkytys voi johtaa hyperurikemiaan. Sydämen vajaatoiminnassa, hypoksiassa ja paikallisessa iskemiassa hyperurikemia on yleistä merkkinä ksantiinioksidaasin aktivaatiosta.
Hyperurikemian ja diabeteksen välillä on tilastollinen korrelaatio. Niin sydän- ja verisuonitaudit sekä munuaisten vajaatoiminta kuin diabeteskin näyttävät olevan sitä yleisempiä, mitä suurempi on seerumista todettava virtsahappopitoisuus. Metabolinen oireyhtymä, alkoholi ja runsaasti puriineja sisältävä ruokavalio lisäävät virtsahapon tuotantoa itsessään. Samoin virtsahapon liikatuotantoon liittyvä hyperurikemia kuuluu Lesch–Nyhanin ja Kelley–Seegmillerin oireyhtymiin. Virtsahapon eritystä vähentäviin tekijöihin puolestaan kuuluvat munuaisten vajaatoiminnan ohella alkoholi ja useat lääkkeet, kuten diureetit. Ainakin miehillä alkoholin suurkulutus nostaa hyperurikemian riskiä. Kohtuullinen alkoholinkäyttö ei näytä sitä nostavan.
Hyperurikemiaa voidaan hoitaa lääkkeillä, mutta oireeton hyperurikemia ei yleensä vaadi allopurinolihoitoa. Hyperurikemian aiheuttajasta riippuen neste- ja ruokavaliomuutokset saattavat alentaa virtsahappopitoisuutta. Kihdin hoidossa lääke voidaan ottaa käyttöön, mikäli elämäntavat eivät ole riittävästi alentaneet virtsahappopitoisuutta.
Mueda

| Mueda |
| --- | --- |

 Mueda
 Koordinaatit: 11.6625°S, 39.5621°E 
Valtio:  Mosambik
Maakunta:  Cabo Delgado
Piiri:  Muedan piiri
Hallinnollinen alue:  (Posto Administrativo de) Mueda
Aikavyöhyke:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mueda (port. Vila de Mueda) on kaupunki ja laajan Muedan piirin (190 082 as., 14 150 km², vuonna 2020) hallinnollinen keskus Mosambikin pohjoisosassa, Cabo Delgadon maakunnassa. Se on makondejen kulttuurin keskus.
Vuonna 1960 kaupungissa oli mielenosoitus, joka päättyi verilöylyyn. Viisisataa henkeä sai surmansa.
Tapahtumasta alkoi Mosambikin portugalilaisvastainen liike, joka johti maan itsenäistymiseen. Se toi myös Neuvostoliiton mukaan alueelle.
Mueller

Mueller on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alexandra Mueller (s. 1988), yhdysvaltalainen tennispelaaja
Armin Mueller-Stahl (s. 1930), saksalainen näyttelijä
Bill Mueller (s. 1971), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Chris Mueller (s. 1986), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Eric Mueller (s. 1970), yhdysvaltalainen soutaja
Ferdinand von Mueller (1825–1896), saksalais-australialainen kasvitieteilijä
Greg Mueller (s. 1971), kanadalainen jääkiekkoilija ja pokeriammattilainen
Jean Mueller (s. 1950), yhdysvaltalainen tähtitieteilijä
Karl Mueller (1963–2005), yhdysvaltalainen muusikko, Soul Asylum -yhtyeen basisti
Kiel Mueller, Kiel Martin (1944–1990), yhdysvaltalainen näyttelijä
Les Mueller (1919–2012), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Lisel Mueller (1924–2020), yhdysvaltalainen runoilija
Otto Mueller (1874–1930), saksalainen taidemaalari ja -graafikko
Otto-Werner Mueller (1926–2016), saksalaissyntyinen kapellimestari, pianisti ja pedagogi
Peter Mueller (s. 1988), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Peter Mueller (s. 1954), yhdysvaltalainen pikaluistelija, olympiavoittaja
Richard Mueller, yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja
Robert Mueller (s. 1944), Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n johtaja vuosina 2001–2013
Tom Mueller, yhdysvaltalainen raketti-insinööri
Huoneentaulu

Huoneentaulu oli liite Martti Lutherin Vähässä katekismuksessa, jossa oli tulkintaa Raamatun ohjeista perheenjäsenten ja yhteiskunnan eri ryhmien velvollisuuksista toisiaan kohtaan. Tähän sisältyy kolmisäätyoppi.
Miesten 10 metrin ilmakivääri ammunnan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2007

10 m:n ilmakiväärillä miehet ampuvat 60 laukausta peruskilpailussa ja kahdeksan parasta ampujaa peruskilpailun tuloksen perusteella pääsee 10 laukauksen finaaliin.
Joukkuekilpailussa joukkueen muodostavat kolme saman maan kilpailijaa.
Miesten ilmakiväärin EM-kilpailut 2007 järjestettiin 17. maaliskuuta, Deauvillessä.
Henkilökohtainen kilpailu > Finaali

|  | Kilpailija | Kilpailija | Peruskilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Finaali | Tulos | Uusinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Konstantin Prihodtšenko |  Venäjä | 599 | 9.9 | 10.7 | 10.7 | 9.4 | 10.7 | 10.0 | 10.6 | 10.1 | 9.9 | 9.8 | 101.8 | 700.8 |  |
|  | Henri Häkkinen |  Suomi | 596 | 10.2 | 10.7 | 10.6 | 10.1 | 9.7 | 10.6 | 10.6 | 9.9 | 10.3 | 10.8 | 103.5 | 699.5 |  |
|  | Rajmond Debevec |  Slovenia | 596 | 10.6 | 10.5 | 10.6 | 10.4 | 10.1 | 10.5 | 10.4 | 10.3 | 9.9 | 9.9 | 103.2 | 699.2 | 10.7 |
| 4. | Christian Planer |  Itävalta | 599 | 10.4 | 9.5 | 9.9 | 9.1 | 10.4 | 10.4 | 10.2 | 9.2 | 10.5 | 10.6 | 100.2 | 699.2 | 9.8 |
| 5. | Vitali Bubnovitš |  Valko-Venäjä | 597 | 9.4 | 9.8 | 10.0 | 10.2 | 10.4 | 10.5 | 10.5 | 10.5 | 10.3 | 10.2 | 101.8 | 698.8 |  |
| 6. | Jozef Gonci |  Slovakia | 596 | 9.7 | 10.6 | 9.7 | 10.2 | 10.4 | 10.0 | 10.2 | 10.5 | 10.7 | 10.3 | 102.3 | 698.3 |  |
| 7. | Thomas Farnik |  Itävalta | 596 | 10.4 | 9.3 | 10.1 | 10.4 | 10.3 | 10.6 | 9.9 | 10.3 | 10.5 | 10.4 | 102.2 | 698.2 |  |
| 8. | Are Hansen |  Norja | 595 | 10.0 | 9.5 | 9.8 | 10.6 | 10.4 | 10.3 | 10.8 | 10.0 | 10.3 | 10.2 | 101.9 | 696.9 |  |
Musta torni IV: Velho

| Velho> Wizard and Glass |
| --- | --- |
 Uudistetun suomalaisen painoksen kansi (2003).
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Stephen King
Kansitaiteilija:  Steve Stone
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia
Julkaistu:  1997
Suomennos
Suomentaja:  Kari Salminen
Kustantaja:  Book Studio
Julkaistu:  1998
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  867
ISBN:  951-611-900-X
Sarja: Musta torni
Edeltävä:  Joutomaa
Seuraava:  Callan sudet
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Musta torni IV: Velho (engl. Wizard and Glass: The Dark Tower IV) on Stephen Kingin Musta torni -kirjasarjan vuonna 1997 ilmestynyt neljäs osa, joka julkaistiin suomeksi Velho -nimellä 1998. Tämän kirjan jälkeen seurasi pisin tauko ennen kuin sarja jatkui vuonna 2003.
Himoshoppaajan salaiset unelmat (elokuva)

| Himoshoppaajan salaiset unelmat> Confessions of a Shopaholic |
| --- | --- |

Ohjaaja:  P. J. Hogan
Käsikirjoittaja:   Kayla Alpert  Tim Firth  Tracey Jackson 
Tuottaja:  Jerry Bruckheimer
Säveltäjä:  James Newton Howard
Kuvaaja:  Jo Willems
Leikkaaja:  William Goldenberg
Pukusuunnittelija:  Patricia Field
Pääosat:   Isla Fisher  Hugh Dancy  Krysten Ritter 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Touchstone Pictures
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix Disney+
Ensi-ilta:  Suomi 6. maaliskuuta 2009
Kesto:  104 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Himoshoppaajan salaiset unelmat (Confessions of a Shopaholic) on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut P. J. Hoganin ohjaama romanttinen komediaelokuva. Se perustuu Sophie Kinsellan romaaneihin Himoshoppaajan salaiset unelmat (alkup. The Secret Dreamworld of a Shopaholic, Yhdysvalloissa Confessions of a Shopaholic) ja Himoshoppaaja vierailla mailla (alkup. Shopaholic abroad).
Elokuvassa kuullaan sujuvaa suomen kieltä Janne Virtasen (näyttelijänä Tuomas Hiltunen) suusta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Isla Fisher   | … |   Rebecca Bloomwood   |
|  Hugh Dancy   | … |   Luke Brandon   |
|  Krysten Ritter   | … |   Suze   |
|  John Goodman   | … |   Rebeccan isä (Graham)   |
|  Joan Cusack   | … |   Rebeccan äiti (Jane)   |
|  John Lithgow   | … |   Edgar West   |
|  Kristin Scott Thomas   | … |   Alette Naylor   |
|  Leslie Bibb   | … |   Alicia Billington   |
|  Lynn Redgrave   | … |   Drunken Lady at Ball   |
|  Julie Hagerty   | … |   Hayley   |
|  Tuomas Hiltunen   | … |   Janne Virtanen   |
Minsheng Bank Building

Minsheng Bank Building kuvattuna vuonna 2017.
Minsheng Bank Building (kiin.: 武汉民生银行大厦; pinyin: Wǔhàn Mínshēng yínháng dàshà) on Wuhanissa Kiinassa sijaitseva 331 metriä korkea pilvenpiirtäjä, joka on kaupungin neljänneksi korkein rakennus. Torni rakennettiin vuosina 2001–2008, ja siinä on 68 kerrosta. Tornissa on toimistotiloja, ja se on valmistettu kokonaisuudessaan teräksestä.
Hypertensiivinen kriisi

| Hypertensiivinen kriisi> Luokitus |
| --- | --- |
ICD-10:  I10
ICD-9:  401-405
Tautitietokanta:  7788
MedlinePlus:  000491
MeSH:  D006974
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Hypertensiivinen kriisi (myös verenpainekriisi) on voimakas verenpaineen nousu, jossa alapaine on vähintään 120 ja yläpaine 180–200. Sellaisessa kiirellisessä tilanteessa, jossa on kohde-elinvaurioita, kuten esimerkiksi aivo-oireita, aortan repeämä tai sydämen tai munuaisen vajaatoiminta, verenpaine pitää laskea välittömästi mieluiten suonensisäisellä lääkkeellä. Kiireellisessä tilanteessa, jossa elinvaurioita ei ole, voidaan hoito aloittaa suun kautta otettavalla lääkkeellä, ja tilanne on tarkistettava 1–3 vuorokauden päästä. Keskipitkä- tai pitkävaikutteiset kalsiumkanavan salpaajat ovat hyviä lääkkeitä. Lyhytvaikutteista nifedipiiniä ei saa käyttää.
Hoito

Hoito on hätätilanteessa suonensisäinen lääkitys esimerkiksi nitroprussidilla, labetalolilla tai klonidiinillä. Klonidiini ei kuitenkaan auta feokromosytoomassa. Verenpainetta seurataan toistuvasta ja joskus invasiivisesti eli valtimonsisäisesti. Joskus tarvitaan tehohoitoa. Jos elinvaurioita ei ole, voidaan hoito aloittaa oraalisella lääkityksellä. Siihen sopivat erityisesti keskipitkä- tai pitkävaikutteiset kalsiumkanavansalpaajat. Hypertensiivisen kriisin akuutti hoidon jälkeen aloitetaan pysyvä lääkitys.
Monisolu-ukkonen

Monisoluinen ukkosmyrsky on ukkonen, jossa syntyy jatkuvasti uusia ukkospilviä. Kesän ukkosissa monisoluiset ukkoset ovat tavallisia. Yhden ukkossolun eli ukkospilven ikä on noin 20 minuuttia. Monisoluisessa ukkosessa on vierekkäin monessa eri kehitysvaiheessa olevia ukkospilviä. Kun yksi pilvi on käyttänyt voimansa loppuun, uusi pilvi alkaa jyristä ja salamoida. Usein uusi pilvi kehittyy sinne suuntaan mistä tuuli tulee.[lähde? ]
Monisoluisen ukkosen synty ja kehitys > Ukkosten tyypit

Ukkossolu tarkoittaa yhtä ukkospilveä. Ukkonen voi olla yksittäinen ukkossolu tai rintamamainen laajalla, noin 50 km:n läpimittaisella alueella oleva monisoluinen ukkonen, ukkospilvien ryhmä. Kolmas tyyppi on voimakas supersolu-ukkonen. Suuri ukkosalue koostuu useista ukkospilvistä tai pilviryppäistä, jotka voivat ukkostaa tuntikausia.
Monisoluisen ukkosen synty ja kehitys > Yksi ukkossolu

Yksisoluinen ukkosmyrsky jota harvoin englanniksi on kutsuttu nimellä pulse storm yksittäinen ukkospilvi, lyhytikäinen, noin 20-30 minuuttia tai tunnin. Ulosvirtausalueella tapahtuva sade luo nopeasti alas laskevan virtauksen, joka tuhoaa ukkospilven. Nämä ovat Suomessa tavallisimpia. Niihin liittyy harvoin trombi tai tornado. Heinäkuiset "iltapäiväkuurot" ovat näitä.
Monisoluisen ukkosen synty ja kehitys > Monisoluinen ukkonen

Monisoluinen ukkosmyrsky on pitkäikäinen, sillä uusia ukkosia syntyy edellisten hävitessä. Näin monisoluisessa järjestelmässä on eri kehitysvaiheissa olevia ukkospilviä. Nämä ukkostavat vuoron perään.
Monesti ukkospilvet esiintyvät nauhamaisina jonoina. Ukkosen vallitessa käy usein niin, että kun aikaisempi ukkospilvi siirtyy pois, tilalle tulee uusi. Heikkenevien pilvien lähelle syntyy nopeasti uusia pilviä. Monesti useita ukkospilviä sisältävän ukkosalueen läpimitta on 40–50 km. Kesällä tyypillisesti ukkospilvistä koostuva rykelmä pyrkii kehittymään rintamaksi, jonka molemmilla sivuilla on pitkät kuuropilvijonot. Tällöin etenevä ukkonen muistuttaa ]-merkkiä tai väärin päin käännettyä C:tä. Monisoluinen ukkonen on monesti joko melkein paikallaan pysyttelevä 20–50 km:n läpimittainen pilviryhmä, tai noin 60 km pitkä, 40 km leveä liikkuva pilvijono. Pilvijonossa syntyy joskus uusia ukkosia edellisten mentyä ohi.
Monisoluinen ukkonen voi näyttää pysyvän paikallaan, kun uusia ukkossoluja syntyy nopeammin vanhojen taakse, vaikka ylätuuli kuljettaa pilviä pois. Monisoluinen ukkonen voi myös syntyä takana tulevien ukkospilvien puuskarintamaan. Näin ukkonen voi lähestyä havaitsijaa nopeasti. Vaikka esimerkiksi ukkostutkassa ukkonen voi näyttää olevan kaukana, alkaa lähellä äkkiä ukkostaa. Monisoluisen ukkosen syntymahdollisuutta lisää suuri tuulen suuntashear. Jos ukkospilvestä lähtevä puuskarintama on hidas, se ehtii synnyttää uuden ukkospilven ennen hajaantumistaan. Uusi ukkossolu syntyy yleensä paikkaan, missä puuskarintama osuu ukkospilveä syöttävään sisäänvirtaukseen. Se on vanhan ukkospilven etureunassa. Monesti uusi ukkossolu syntyy myös hieman sivullepäin, joten etenevä ukkonen leviää moniksi pilviksi. Monisoluinen ukkonen voi syntyä kahden toisiaan lähelle eri suunnista tulevan ukkosen vuorovaikuttaessa keskenään.
Monisoluisesta ukkosesta tai epämääräisestä ukkospilvien ryhmästä voi kehittyä pitkäikäinen mesomittakaavan konvektiiviseksi järjestelmäksi, joka voi säilyä elossa tunteja ja matkata satoja kilometrejä. Toiset mesomittakaavan konvektiiviset järjestelmät ovat järjestymättömiä, toiset rintamaa muistuttavia. Monen ukkospilven ryhmän eräs pilvi voi kehittyä hyvin voimakkaaksi supersolu-ukkoseksi.[lähde? ] Pitkäikäinen, voimakas supersolu on Suomessa hyvin harvinainen. Se muodostuu, kun tuulen nopeus tai suunta muuttuu voimakkaasti ylöspäin mennessä eli on suuri tuulen shear. Ylösvirtausalueella ei sada. Supersolut ovat voimakkaimpia ja eniten vaurioita aiheuttavia ukkosia. 30 prosenttia supersoluista tuottaa tornadoja.
Aiheesta muualla

Types of Thunderstorms National Weather Service.
Minouche Barelli

Minouche Barelli (oik. Mary-Pierre Barelli, 13. joulukuuta 1947 – 20. helmikuuta 2004) oli ranskalainen laulaja. Barelli syntyi laulaja Lucienne Delylen ja trumpetisti-kapellimestari Aimé Barellin tyttäreksi.
Barelli edusti Monacoa Eurovision laulukilpailussa 1967 kappaleella "Boum-Badaboum". Hän sijoittui kilpailussa viidenneksi 17 kilpailijan joukosta. Barelli osallistui Ranskan euroviisukarsintaan 1980 kappaleella "Viens dans ma farandole", mutta ei tullut valituksi.
Laulajan lisäksi Barelli toimi myös radio- ja tv-juontajana. Vuonna 1995 Barelli levytti äitinsä muistolle levyn Elle et moi.
Barelli sai Monacon kansalaisuuden vuonna 2002 ja kuoli Monacossa vuonna 2004.
Minouche Smit

Minouche Smit (s. 6. maaliskuuta 1975 Hoorn, Pohjois-Hollanti) on entinen alankomaalainen uimari, joka edusti kotimaataan vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa.
Siellä hän sijoittui kuudenneksi 4x200 metrin vapaauintiviestissä ajalla 8.08,48. Joukkueessa uivat myös Carla Geurts, Patricia Stokkers ja Kirsten Vlieghuis. Vuotta aiemmin hän oli voittanut samalla matkalla hopeaa pitkän radan EM-uinneissa. Atlantassa Smit oli myös neljäs 4x100 metrin vapaauintiviestissä. Joukkueessa uivat myös Marianne Muis, Wilma van Hofwegen, ja Karin Brienesse. Ainoassa henkilökohtaisessa startissaan 200 metrin sekauinnissa Smit oli seitsemäs, ajalla 2.16,73.
Smit on naimisissa toisen alankomaalaisen huippu-uimarin, Pieter van den Hoogenbandin kanssa. Parilla on yksi lapsi.
Henrik Jansson

Henrik Jansson vuonna 2015.
Jan Anders Henrik Jansson (s. 20. maaliskuuta 1955 Pietarsaari) on turkulainen kirjailija, kriitikko ja kirjoittajaryhmien ohjaaja.
Teoksia > Ruotsiksi

Blues för bimba, Sahlgren, 1996
Encore: En familjeroman Schildt, 1986
Godnatt treans spårvagn, Sahlgren, 2000.
Gruppen hette No C:o: Roman, Boklaget, 1984
Isbergens tid, Schildt, 1988
Lejonhonans stillhet,  novelleja, Sahlgren, 2003.
Lit de parade,  kuvat: J-E. Andersson, Boklaget,  1981
Min dotter Näckros, Scriptum, 2005
Nattsmycken, Sahlgren, 1993
Per Olov Enquist och det inställda upproret : ett författarskap i relation till svensk debatt 1961-1986, Åbo akademis förlag, 1987. (väitöskirja)
Protokollsutdrag från subversiva möten, Scriptum, 2007
Samspelet mellan samhälleligt och privat i Per Olov Enquists symbolvärld, Åbo akademi, 1985.
Vernissage, Schildt, 1991
Teoksia > Suomennettuja teoksia

Hyvää yötä, kolmosen raitiovaunu. (Alkuteos: Godnatt treans spårvagn.) Suomentanut Torsti Lehtinen. Sahlgren, 2001.
Otteita kumouksellisista kokouksista: Romaani. (Alkuteos: Protokollsutdrag från subversiva möten.) Suomentanut Mikko Laaksonen. Sammakko, 2009.
Aiheesta muualla

Kiiltomato.net
Himpulat

Sarjan Himpo
Himpulat (The Fimbles) on BBC:n tuottama ihmisnukkesarjaselvennä, jossa seikkailevat Pom, Himpo ja Hopsu. Lisäksi Pomilla, Himpolla ja Hopsulla on ystävinään Reko-sammakko, Rolli-vaari, Lissu-lintu ja Lissun lapsi Piip.
Suomen tuotanto

Hahmojen suomalaisina ääninä toimivat Outi Alanen, Rainer Kaunisto, Kaija Kiiski, Pertti Koivula, Ilkka Merivaara ja Leena Uotila. Sarjan suomensi ja ohjasi Jertta Ratia ja Sanna Virtanen.
Aiheesta muualla

Himpulat Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Mud’s Greatest Hits

| Mud’s Greatest Hits Mud |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1972–1975
 Julkaistu: 1975
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: glam rock, purukumipop, rock and roll
 Levy-yhtiö: RAK Records
Listasijoitukset
  25. (1. marraskuuta 1975)
Mudin muut julkaisut
| Mud Rock Vol II 1975 | Mud’s Greatest Hits 1975 | Use Your Imagination 1975 |
Mud’s Greatest Hits on brittiläisen Mud-yhtyeen vuonna 1975 julkaistu kokoelma-albumi. Mukana ovat yhtyeen vuosien 1972–75 kaikkien singlejen A-puolet.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittaneet Nicky Chinn ja Mike Chapman, ellei toisin mainita.
A-puoli
Dyna-Mite – 2.56
Rocket – 4.06
The Secrets That You Keep – 3.11
The Cat Crept In – 3.58
One Night – 2.55 (säv. Pearl King/Dave Bartholomew)
Oh Boy – 2.51 (säv. Norman Petty/Bill Tilghman/Sonny West)
B-puoli
Tiger Feet – 3.49
Hypnosis – 2.45
Moonshine Sally – 3.18
Crazy – 3.10
Lonely This Christmas – 3.31
Lähde: