stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pertti Seiskari
Kirjallisia teoksia

Ecological evidence of racial divergence in the capercaillie, Tetrao urogallus L., in Finland ; kirj. Pertti Seiskari, Jukka Koskimies. Riistatieteellisiä julkaisuja 16. Suomen riistanhoitosäätiö, Helsinki 1955
On the winter ecology of the capercaillie, Tetrao urogallus, and the black grouse, Lyrurus tetrix, in Finland, väitöskirja. Riistatieteellisiä julkaisuja 22. Suomen riistanhoitosäätiö, Helsinki 1962
Eläinoppi 1 ; kirj. Leo Lehtonen, Pekka Nuorteva, Pertti Seiskari. WSOY 1968, 2. painos 1971
Elämän tietojen välitys ; eripainos Uusi Suomi 29.9.1968. Helsinki 1968
Eläinoppi 2 ; kirj. Leo Lehtonen, Pekka Nuorteva, Pertti Seiskari. WSOY 1969
Meidän ympäristömme ; teksti ja kuvat Pertti Seiskari ; piirrokset Pirkko Nukari. Weilin + Göös, Helsinki 1969, 3. korj. painos 1974
Perusbiologia 6, 9. luokan kurssi ; laat. Anto Leikola, Pekka Nuorteva, Kari Pohjakallio, Pertti Seiskari ja Jorma Taarna. WSOY 1970
Perusbiologia 1, Peruskoulun 3. kouluvuosi ; kirj. Anto Leikola, Kari Pohjakallio, Aimo T. Saarinen, Pertti Seiskari ja Jorma Taarna. WSOY 1971
Perusbiologia 2 a, Peruskoulun 4. lukuvuoden syyskautta ja keskikoulua varten ; työryhmä Anto Leikola, Kari Pohjakallio, Aimo T. Saarinen, Pertti Seiskari ja Jorma Taarna. WSOY 1971
Perusbiologia 2 b, Peruskoulun 4. lukuvuoden kevätkautta ja keskikoulua varten ; työryhmä Anto Leikola, Kari Pohjakallio, Aimo T. Saarinen, Pertti Seiskari ja Jorma Taarna. WSOY 1971
Ympäristömme systeemit ; kirj. Kyösti Pulliainen, Pertti Seiskari ; piirrokset Riitta Pursiainen. Forum-kirjasto. Tammi 1972
Ihmisen ekologia : luonnonvaramme ja niiden käyttö ; piirrokset Maarit Lähteenmäki ja Pirkko Nukari. Weilin + Göös, Helsinki 1976
Meidän tapamme elää ; piirrokset Päivi Seiskari-Muoniovaara. Pohjoinen, Oulu 1984
Luonnon ja ihmisen polut ; kirj. Kyösti Pulliainen, Pertti Seiskari ; valokuvat Pekka Seiskari. Maahenki, Helsinki 2011
Toimitustöitä

Tiedotusvälineet ; toim. Pertti Seiskari, Timo Holtari ja Pertti Mustonen. Weilin + Göös, Helsinki 1970
Suomennoksia

Kasvun rajat : ihmiskunnan kohtalontilannetta koskevaan Rooman klubin tutkimussuunnitelmaan liittyvä raportti ; laatineet Donella H. Meadows ym. ; suomennos Kyösti Pulliainen, Pertti Seiskari, Hannu Taanila. Tammi 1973, 2. painos 1974 (alkuteos The limits to growth : a report for the Club of Rome' s project on the predicament of mankind)
Palkinnot

Japan Prize 65 1965 (luontodokumentista Olipa kerran)
Valtion tiedonjulkistamispalkinto 1971
Aiheesta muualla

Pertti Seiskarin muistokirjoitus. Helsingin Sanomat.
Stella Artois

Stella Artois -olutlasi
Stella Artois on belgialainen lager-olut, ja sen omistaa maailman suurin panimoalan yritys Anheuser-Busch InBev N.V. Stella Artois on merkittävä brändi, ja sitä maahantuodaan moniin kymmeniin maihin. Stella Artois -olutta alettiin tuottaa Leuvenissa Belgiassa vuonna 1926. Sen alkuperä voidaan kuitenkin jäljittää vuoteen 1366 asti. 
Tätä vuosilukua käytetään etiketeissä, ja se esiintyy myös Stella Artois -logossa ja mainoksissa. Stella Artois on vaalea lager ja maku kevyt ja raikas. Stella Artois -oluelle järjestetään vuosittain tarjoilu- ja esillepanokilpailu. Oikeaoppinen oluen tarjoaminen on yhdeksän vaihetta käsittävä "rituaali". Tarjoilutapaa pidetään hyvin tärkeänä osana Stella Artois -brändiä, mutta vain harvassa paikassa Stellaa tarjoillaan tavan mukaan. Vuoden 2006 jälkeen tuotanto on ollut yli miljardi litraa vuodessa.
| Stella Artois |  |
| --- | --- |
Alkoholi: 5 -%
Energiasisältö: 40 kcal/100 ml (170 kJ/100 ml)
Väri: 6,5 EBC
Katkerot: 26 EBU
Proteiini: 0,3 g
Hiilihydraatit: 3,5 g
Rasva: 0 g
Oluttyyppi: mannermainen
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (englanniksi)
Puronlampi (Viitasaari)

| Puronlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  62°58′32″N, 26°04′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskupuro:  Pienipuro Vesijokeen 
Järvinumero:  14.428.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,3 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,589 km  
Pinta-ala:  2,404 ha  
Tilavuus:  0.000010 km³ 
Keskisyvyys:  0,43 m  
Suurin syvyys:  1,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPuronlampi 
Puronlampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Lepistönkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 10 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Vesijoen valuma-alueeseen (14.428) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,3 metriä mpy.
Piltti Heiskanen

Piltti Heiskanen (12. toukokuuta 1912 Terijoki – 14. syyskuuta 2001 Hanover, New Hampshire, Yhdysvallat) oli suomalaissyntyinen yhdysvaltalainen diplomaatti. Hän toimi Yhdysvaltain Helsingin-suurlähetystön lehdistöpäällikkönä.
Julkaisuja

Die Sterne sind geblieben: Porträt einer Freundschaft mit Alice und Carl Zuckmayer; tekijät Christine ja Piltti Heiskanen. Classen, Zürich 1980
Toimitustöitä

Arvo Tuominen : The bells of the Kremlin: an experience in communism; toim. Piltti Heiskanen,  käännös Lily Leino, esipuhe Harrison E. Salisbury.  University Press of New England, Hanover, New Hampshire 1983
Aiheesta muualla

Piltti Heiskasen lehtiartikkeleita:
Sodan muistomerkit ovat melkein uusia, Helsingin Sanomat, 03.10.1937, nro 266, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Marssivat maailmankatsomukset, Ilta-Sanomat, 21.10.1937, nro 243, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Lontoon katujen taiteilijoita, Helsingin Sanomat, 24.10.1937, nro 287, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Unkarilainen kreivitär, josta tulee Euroopan kaunein kuningatar, Uusi Suomi, 03.04.1938, nro 90, s. 38, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
"Mahatma Gandhi'han on myös suomalainen." Missä maanosassa on Suomi? Ulkomaalaisten Suomi-käsityksiä, Ilta-Sanomat, 28.12.1937, nro 299, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Emden - elävä museo, Helsingin Sanomat, 17.04.1938, nro 103, s. 37, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Gentlemanni ottaa vapauksia, Aamulehti, 11.06.1939, nro 154, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Brittiläisen diplomatian huolet, Ilkka, 01.07.1939, nro 172, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maitomuijasta kirjailijattareksi, Satakunnan Kansa, 20.08.1939, nro 190, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Itä-Friesland, Uusi Suomi, 01.10.1939, nro 264, s. 39, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kuudensadan pikkunäyttelijän teatteri, Etelä-Suomen Sanomat, 25.11.1939, nro 137, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Portugalin Grand Prix 1990

Portugalin Grand Prix 1990 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 23. syyskuuta 1990 Estorilin radalla Portugalissa. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Nigel Mansell, jolle voitto oli kauden ensimmäinen. Kilpailun aikana johdossa olivat Ayrton Senna, Gerhard Berger ja Nigel Mansell.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Nigel Mansell | Ferrari | 61 | 1.22.11,014 | 1 | 9 |
| 2 | 27 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 61 | + 2,808 | 3 | 6 |
| 3 | 1 |  Alain Prost | Ferrari | 61 | + 4,189 | 2 | 4 |
| 4 | 28 |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 61 | + 5,896 | 4 | 3 |
| 5 | 20 |  Nelson Piquet | Benetton-Ford | 61 | + 57,418 | 6 | 2 |
| 6 | 19 |  Alessandro Nannini | Benetton-Ford | 61 | + 58,249 | 9 | 1 |
| 7 | 6 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 60 | + 1 krs. | 5 |  |
| 8 | 4 |  Jean Alesi | Tyrrell-Ford | 60 | + 1 krs. | 8 |  |
| 9 | 9 |  Michele Alboreto | Arrows-Ford | 60 | + 1 krs. | 19 |  |
| 10 | 25 |  Nicola Larini | Ligier-Ford | 59 | + 2 krs. | 22 |  |
| 11 | 23 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ford | 59 | + 2 krs. | 16 |  |
| 12 | 15 |  Mauricio Gugelmin | Leyton House-Judd | 59 | + 2 krs. | 14 |  |
| 13 | 10 |  Alex Caffi | Arrows-Ford | 58 | Kolari (Suzuki) | 17 |  |
| 14 | 30 |  Aguri Suzuki | Larrousse-Lamborghini | 58 | Kolari (Caffi) | 11 |  |
| 15 | 21 |  Emanuele Pirro | Dallara-Ford | 58 | + 3 krs. | 13 |  |
| Kesk. | 26 |  Philippe Alliot | Ligier-Ford | 52 | Kolari (Mansell) | 20 |  |
| Kesk. | 7 |  David Brabham | Brabham-Judd | 52 | Vaihdelaatikko | 25 |  |
| Kesk. | 16 |  Ivan Capelli | Leyton House-Judd | 51 | Moottori | 12 |  |
| Kesk. | 5 |  Thierry Boutsen | Williams-Renault | 30 | Moottori | 7 |  |
| Kesk. | 29 |  Éric Bernard | Larrousse-Lamborghini | 24 | Vaihdelaatikko | 10 |  |
| Kesk. | 8 |  Stefano Modena | Brabham-Judd | 21 | Vaihdelaatikko | 23 |  |
| Kesk. | 12 |  Martin Donnelly | Lotus-Lamborghini | 14 | Laturi | 15 |  |
| Kesk. | 11 |  Derek Warwick | Lotus-Lamborghini | 5 | Kaasu | 21 |  |
| Kesk. | 18 |  Yannick Dalmas | AGS-Ford | 3 | Vetoakseli | 24 |  |
| Kesk. | 22 |  Andrea de Cesaris | Dallara-Ford | 0 | Ulosajo | 18 |  |
| DNS | 3 |  Satoru Nakajima | Tyrrell-Ford |  | Vetäytyi kilpailusta |  |  |
| DNQ | 14 |  Olivier Grouillard | Osella-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 24 |  Paolo Barilla | Minardi-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 17 |  Gabriele Tarquini | AGS-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNQ | 31 |  Bertrand Gachot | Coloni-Ford |   | Karsiutui |   |   |
| DNPQ | 33 |  Roberto Moreno | EuroBrun-Judd |   | Karsiutui |   |   |
| DNPQ | 34 |  Claudio Langes | EuroBrun-Judd |   | Karsiutui |   |   |
| DNPQ | 39 |  Bruno Giacomelli | Life |   | Karsiutui |   |   |
Muuta

Paalupaikka: Nigel Mansell – 1.13,557
Nopein kierros: Riccardo Patrese – 1.18,306 (kierroksella 56)
Kilpailu lopetettiin Alex Caffin ja Aguri Suzukin kolarin takia.
kymmenes Portugalin Grand Prix
Nigel Mansellin 150. Grand Prix
Satoru Nakajiman 50. Grand Prix
Ferrarin 110. paalupaikka
Stupid Girl

| ”Stupid Girl” The Rolling Stones |
| --- | --- | --- |

Vuoden 1966 Yhdysvaltain singlen kansikuva
Singlen tiedot
 Albumilta: Aftermath
 A-puoli: ”Paint It, Black”
 Julkaistu: 1966
 Tekijä(t): Mick Jagger, Keith Richards
 Tuottaja(t): Andrew Loog Oldham
 Tyylilaji: rock, surf
 Kesto: 02.55
 Levy-yhtiö: Decca (Britannia) London (Yhdysvallat)
Stupid Girl on brittiläisen rockyhtyeen The Rolling Stonesin kappale yhtyeen vuoden 1966 albumilta Aftermath. Kappale oli Aftermathin Yhdysvaltain version ”Paint It, Black” -singlen B-puoli. Mick Jagger ja Keith Richards tekivät kappaleen.
Peter Pan ja merirosvot

| Peter Pan ja merirosvot> Fox's Peter Pan and the Pirates |
| --- | --- |
Tyyli:  piirrosanimaatio, Seikkailu, Fantasia
Kestoaika:  22 min.
Luoja(t):  Buzz Potamkin
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Fox Kids 1990–1991   MTV3 1995–1998
Esitetty:  8. syyskuuta 1990 – 10. syyskuuta 1991
Jaksoja:  65
Tuotanto
Tuottaja(t):  Buzz Potamkin
Tuotantoyhtiö(t):  Fox Children's Productions, Southern Star Productions TMS Entertainment, Project X Productions
Aiheesta muualla
IMDb 
Peter Pan ja merirosvot (eng Fox's Peter Pan and the Pirates tai Peter Pan and the Pirates) on yhdysvaltalainen piirrosanimaatiosarja. Sarja perustuu J. M. Barrien samannimiseen näytelmään. Toisaalta mukana on monia uusia seikkailuja ja hahmoja.
Sarjan kuvaus

Sarja rakentui suurimmilta osin Peter Panin ja merirosvojen välille, mutta heistä erityisesti Kapteeni Koukun ja puosu Kieron välille. 
Kapteeni Koukku on katkeroitunut, koska menetti toisen kätensä taistellessaan Peter Pania vastaan. Koukku on vannonut, että merirosvot eivät lähde Mikä-Mikä-Maasta ennen kuin hän on saanut kostonsa. Sarjan aikana Koukku yrittää tätä usein eri keinoin ja monta kertaa, tosin onnistumatta.
Monissa sarjan jaksoissa seikkaillaan tunnetuissa Mikä-Mikä-Maan osissa, kuten Maanalaisessa kodissa, Maanataisaarella, Intiaanikylässä ja Merenneitojen laguunissa. Sarjaan on myös lisätty uusia paikkoja, kuten Kuningas Ukkuokin kuningaskunta tai Kuu. Muutamissa jaksoissa kerrotaan tapahtumista ennen sarjaa. Lisäksi joissain tarinoissa on mukana teemoja mm. Jules Verneltä, Siegfried Wagnerilta ja William Shakespearilta.
Sarja Suomessa

Suomessa sarjaa esitettiin MTV3 kanavalla 1995–1998. Sarjan suomenkielisen jälkiäänityksen teki Agapio Racing Team. Suomessa jaksojen esitysjärjestys poikkesi jonkin verran alkuperäisestä. Suomessa sarjan viimeinen Jakso oli Mikä-Mikä-Maan tuho, vaikka virallisen järjestyksen mukaan se oli Poika, joka kasvoi isoksi – osa 2.
Stormarn

Stormarn on piirikunta Schleswig-Holsteinin osavaltiossa Saksassa. Se rajoittuu ja pohjoisessa Segebergin piirikuntaan, koillisessa Ostholsteinin piirikuntaan ja Lyypekin piirikunnattomaan kaupunkiin, idässä Herzogtum Lauenburgin piirikuntaan ja lounaassa Hampuriin. Stormarnin pinta-ala on noin 766 neliökilometriä ja asukasluku 288 459 vuonna 2010.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stormarn Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset kotisivut (saksaksi)
Schleswig-Holsteinin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Dithmarschen
Flensburg
Herzogtum Lauenburg
Kiel
Lübeck
Neumünster
Nordfriesland
Ostholstein
Pinneberg
Plön
Rendsburg-Eckernförde
Schleswig-Flensburg
Segeberg
Steinburg
Stormarn
Stupido

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Stupido tarkoittaa seuraavia asioita:
Stupido Groove, Miljoonasateen albumi
Stupido Records, suomalainen levy-yhtiö
Stupidot (The Stupids), John Landisin ohjaama elokuva.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Stupido”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Portugalin Grand Prix 1994

Portugalin Grand Prix 1994 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 25. syyskuuta 1994 Estorilin radalla. Kilpailun voitti Damon Hill, jolle voitto oli kauden viides ja kolmas perättäinen.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 |  Damon Hill | Williams-Renault | 71 | 1'45:10.1 | 2 | 10 |
| 2 | 2 |  David Coulthard | Williams-Renault | 71 | +0.603 | 3 | 6 |
| 3 | 7 |  Mika Häkkinen | McLaren-Peugeot | 71 | +20.193 | 4 | 4 |
| 4 | 14 |  Rubens Barrichello | Jordan-Hart | 71 | +28.003 | 8 | 3 |
| 5 | 6 |  Jos Verstappen | Benetton-Ford | 71 | +29.385 | 10 | 2 |
| 6 | 8 |  Martin Brundle | McLaren-Peugeot | 71 | +52.702 | 7 | 1 |
| 7 | 15 |  Eddie Irvine | Jordan-Hart | 70 | +1 krs. | 13 |   |
| 8 | 9 |  Christian Fittipaldi | Footwork-Ford | 70 | +1 krs. | 11 |   |
| 9 | 10 |  Gianni Morbidelli | Footwork-Ford | 70 | +1 krs. | 16 |   |
| 10 | 25 |  Éric Bernard | Ligier-Renault | 70 | +1 krs. | 21 |   |
| 11 | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Mugen-Honda | 70 | +1 krs. | 20 |   |
| 12 | 23 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ford | 69 | +2 krs. | 18 |   |
| 13 | 24 |  Michele Alboreto | Minardi-Ford | 69 | +2 krs. | 19 |   |
| 14 | 19 |  Yannick Dalmas | Larrousse-Ford | 69 | +2 krs. | 23 |   |
| 15 | 32 |  Jean-Marc Gounon | Simtek-Ford | 67 | +4 krs. | 26 |   |
| 16 | 11 |  Philippe Adams | Lotus-Mugen-Honda | 67 | +4 krs. | 25 |   |
| DSQ | 26 |  Olivier Panis | Ligier-Renault | 70 | Hylätty | 15 |   |
| Kesk. | 4 |  Mark Blundell | Tyrrell-Yamaha | 61 | Moottori | 12 |   |
| Kesk. | 5 |  Jyrki Järvilehto | Benetton-Ford | 60 | Ulosajo | 14 |   |
| Kesk. | 29 |  Andrea de Cesaris | Sauber-Mercedes | 54 | Ulosajo | 17 |   |
| Kesk. | 27 |  Jean Alesi | Ferrari | 38 | Kolari | 5 |   |
| Kesk. | 31 |  David Brabham | Simtek-Ford | 36 | Kolari | 24 |   |
| Kesk. | 30 |  Heinz-Harald Frentzen | Sauber-Mercedes | 31 | Vaihteet | 9 |   |
| Kesk. | 20 |  Érik Comas | Larrousse-Ford | 27 | Ripustukset | 22 |   |
| Kesk. | 3 |  Ukyo Katayama | Tyrrell-Yamaha | 26 | Vaihdelaatikko | 6 |   |
| Kesk. | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 7 | Vaihdelaatikko | 1 |   |
| DNQ | 34 |  Bertrand Gachot | Pacific-Ilmor |   |  |  |   |
| DNQ | 33 |  Paul Belmondo | Pacific-Ilmor |   |  |  |   |
Muuta

Nopein kierros: David Coulthard 1,24.466
David Coulthardin ensimmäinen palkintosija
Olivier Panis hylättiin liian kuluneen pohjalevyn takia
Formula 1 -luokan Portugalin Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 |
Radat: Circuito da Boavista (1958, 1960) Monsanto Park (1959) Autódromo do Estoril (1984–1996) Autódromo Internacional do Algarve (2020–2021)
Formula 1 -kausi 1994
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brasilia |  Tyynimeri |  San Marino |  Monaco |  Espanja |  Kanada |  Ranska |  Britannia |
|  Saksa |  Unkari |  Belgia |  Italia |  Portugali |  Eurooppa |  Japani |  Australia |
Sotkamon rautatieasema

Sotkamon rautatieasema (lyh. Sko) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Kainuun Sotkamossa. Sotkamoon vievä rata erkani Joensuu-Kontiomäki rataosuudesta Vuokatissa. Rata avattiin liikenteelle 1926. Henkilöliikenne jäi radalla vähäiseksi: Vuokatista Sotkamoon avattiin maan ensimmäinen VR:n linja-autolinja 1931, ja henkilöliikenne loppui kokonaan 1939. Radalla oli vähäistä tavaraliikennettä, minkä loputtua rata suljettiin liikenteeltä 1986. Vuokatin–Sotkamon radalla sijaitsi myös Tenetin seisake, joka lakkautettiin 1938. Sotkamossa oli pieni laiturirakennus, joka purettiin 1994.
Sotkamon terveysasema

| Sotkamon terveysasema |
| --- | --- |

Osoite:  Keskuskatu 9, 88600 Sotkamo
Sijainti:  Sotkamo
Koordinaatit:  64.13280°N, 28.39127°E
Valmistumisvuosi:  1968, vuodeosasto 1979
Suunnittelija:  arkkitehti Veijo Martikainen; vuodeosasto: Veijo ja Ari-Jukka Martikainen
Käyttäjä:  Kainuun hyvinvointialue, Hyvinvointiyhtymä NordLab
Runkorakenne:  betoni, paikalla tehty
Julkisivumateriaali:  tiili
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  2 471 m2
Sotkamon terveysaseman vastaanotto
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sotkamon terveysasema on Kainuun Sotkamossa toimiva julkisen palvelun terveysasema. Sen palvelut tuottaa Kainuun hyvinvointialue. Sotkamon terveysasemalla on myös hyvinvointiyhtymä NordLabin näytteenottopiste.
Sotkamon terveysasema oli arkkitehti Veijo Martikaisen suunnittelema, Suomen ensimmäinen varsinaisesti terveyskeskusta varten suunniteltu ja maakuntien rakentama rakennuskokonaisuus. Sotkamon terveydenhuoltokeskus valmistui vuonna 1968 eli ennen vuonna 1972 voimaantullutta kansanterveyslakia. Tämä laki oli varsinainen lähtölaukaus suomalaisen terveyskeskusverkoston rakentamiselle.  Sotkamon terveysaseman viereen rakennettiin paloasema ja henkilökunnan asuintalo, sekä tien toiselle puolelle Sotkamon kunnantalo (1975, Matikaisen 1973 voittaneen ehdotuksen pohjalta). Vuonna 1979 valmistui Veijo Martikaisen ja hänen poikansa Ari-Jukka Martikaisen suunnittelema Sotkamon terveysaseman vuodeosasto. Vuonna 2021 siellä oli 22 sairaansijaa.
Sotkamon terveysasema kuvattuna Niemeläntieltä päin. Oikealla vuonna 1979 valmistunut vuodeosastosiipi.
Sotkamon terveysasema palvelee normaalisti maanantaista torstaihin kello 8-16 ja perjantaisin (ja pyhien aattona) kello 8-15. Muulloin kiireellisestä hoitoa tarvittaessa otetaan yhteys Päivystysapuun (116 117; hätätilanteessa luonnollisesti Yleiseen hätänumeroon 112). Ensiapu- ja päivystyspalvelut tarjoaa ympärivuorokautisesti aukioleva Kainuun keskussairaalan yhteispäivystys (Päivystyksen ovi F2, Sotkamontie 13, Kajaani).
Aiheesta muualla

Sotkamon terveysaseman sijaintikartta (sotkamo.karttatiimi.fi)
Sunda

Sunda tarkoittaa seuraavia asioita:
Sunda, muinainen kuningaskunta
sundat, kansa Indonesiassa
sunda, austronesialainen kieli.
Sunda, kunta Färsaarilla
Sunda, eläinmaantieteellinen alue Indonesiassa
Posten Norge

| Posten Norge |
| --- | --- |

Perustettu:  1647
Toimitusjohtaja:  Tone Wille
Puheenjohtaja:  Anne Carine Tanum
Kotipaikka:  Oslo, Norja
Toimiala:  posti
Henkilöstö:  12 561 (2021)
Kotisivu:  www.posten.no
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trondheimin pääposti
Posten Norge As on Norjan valtion omistama osakemuotoinen postiyhtiö, joka vastaa Suomen Postia. Se on yksi Norjan suurimmasta konsernista, ja sen toimialueeseen kuuluu koko Norja. Lisäksi yhtiöllä on lukuisia tytäryhtiöitä, jotka toimivat lähinnä ulkomailla. Näitä Norjan postin tytäryhtiöitä ovat muun muassa:
Box Delivery
Nor-Cargo
CityMail
Ergogroup
Yrityksen liikevaihto ylsi vuonna 2021 yli 24 miljardiin kruunuun, eli noin 2,33 miljardiin euroon. Liikevoittoa yritys tuotti tuolloin yli 1,4 miljardia kruunua eli noin 136 miljoonaa euroa. Se on yksi Norjan vanhimmista valtiollisista konserneista, sillä se perustettiin jo vuonna 1647.
Historia

Postin perusti Kristian IV 17. tammikuuta 1647. Postin kantamisesta huolehtivat maanviljelijät, jotka eivät saaneet palkkaa mutta erilaisia etuuksia, kuten verovapauden ja vapautuksen armeijasta. Myöhemmin Posti oli mukana uusien tekniikoiden käyttöönotossa. Norjan posti otti muun muassa ensimmäisenä käyttöön kaksi höyrykonetta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut (norjaksi)
Pirkka Aalto

| Pirkka Aalto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Pirkka Teemu Sakari Aalto
Syntynyt: 23. toukokuuta 1969 (ikä 55) Espoo
Ammatti:  Lehtori
Poliitikko
Puolue:  Suomen Kristillisdemokraatit
Vaalipiiri:  Lapin vaalipiiri
Kotipaikka:  Kemijärvi
Koulutus:  Filosofian maisteri (2005)
Tutkinnot:  Oulun yliopisto
Puoliso:  Anitta Aalto
Pirkka Teemu Sakari Aalto (s. 23. toukokuuta 1969 Espoo) on suomalainen kristillisdemokraattinen poliitikko, Kemijärven kaupunginvaltuutettu ja Suomen Kristillisdemokraattien varapuheenjohtaja kaudella 2021–2023. Aalto työskentelee peruskoulussa biologian ja maantieteen lehtorina ja on koulutukseltaan filosofian maisteri. Aalto on valittu vuoden lappilaiseksi opettajaksi vuonna 2011.
Näkemykset

Aalto on kertonut haluavansa nostaa luonto- ja ympäristöasiat näkyvämpään rooliin puolueessa.
Varhainen elämä ja opinnot

Aalto on viettänyt lapsuutensa ja nuoruutensa Espoon Olarissa. Alakoulussa Aalto liittyi lintutieteelliseen yhdistykseen. Aalto oli kouluaikoina mukana myös koulun luontokerhossa. Aalto on opiskellut biologiaa Oulun yliopistossa.
Ura > Luonnonsuojelu

Aalto on toiminut luontoaiheisessa järjestötoiminnassa mm. BirdLife Suomen hallituksessa, edustajistossa sekä lintutieteellisten paikallisyhdistysten puheenjohtajistossa. Aalto on palkittu BirdLife Suomen ja Suomen luonnonsuojeluliiton hopeisilla ansiomerkeillä. Aalto on palkittu Vuoden bongari-arvonimellä.
Ura > Kuntapolitiikka

Aalto on toiminut Enontekiön ja Kemijärven kunnanvaltuustoissa sekä puheenjohtajistossa. Aalto on toiminut myös Kemijärven kaupunginhallituksessa, Itä-Lapin kuntayhtymän hallituksessa, Lapin liiton tarkastuslautakunnassa, Kemijärven kirkkovaltuustossa sekä kasvatustoimikunnassa. Suomen Kristillisdemokraateissa Aalto on toiminut puoluehallituksessa, puoluevaltuustossa ja Lapin piirin puheenjohtajana.