stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon SM-liigakausi 2012–2013

| --- | --- |
Järjestyksessä:  38.
Joukkueita:  14
Runkosarja
Runkosarja alkoi:  13. syyskuuta 2012
Runkosarja päättyi:  12. maaliskuuta 2013
Voittaja:  Jokerit
Pistepörssin voittaja:   Juha-Pekka Haataja (Kärpät)
Paras pelaaja:   Antti Raanta (Ässät)
Pudotuspelit
Päiväys:  14. maaliskuuta –  24. huhtikuuta 2013
Mestari:   Ässät
Hopeaa:   Tappara
Pronssia:   JYP
Paras pelaaja:   Antti Raanta (Ässät) 
Pistepörssin voittaja:   Justin Azevedo (Lukko)
Liigakarsinnat
Liigajoukkue:  Ilves
Mestisjoukkue:  Jukurit
Karsinnan voittaja:  Ilves
 
Alempi sarjataso:  Mestis
 ← 2011–2012 2013–2014 → 
Jääkiekon SM-liigakausi 2012–2013 oli jääkiekon SM-liigan 38. kausi. Sarjan neljätoista joukkuetta olivat samat kuin seitsemällä edelliskaudella. Puolustavana mestarina kauteen lähti JYP. Runkosarja koostui 420 ottelusta, joita pelattiin 60 joukkuetta kohden. Runkosarja alkoi 13. syyskuuta 2012 ja päättyi 12. maaliskuuta 2013. Pudotuspelit alkoivat 14. maaliskuuta ja päättyivät 24. huhtikuuta 2013. Runkosarjan viimeiseksi jäänyt Ilves pelasi Mestiksen mestaria Jukureita vastaan paras seitsemästä -karsintasarjan, jonka Ilves voitti otteluvoitoin 4–1 ja säilytti SM-liigapaikkansa. Finaaleissa Ässät saavutti seurahistoriansa kolmannen Suomen mestaruuden voittaen Tapparan otteluvoitoin 4–2. Ässien edellinen mestaruus oli kaudelta 1977–1978.
Muutokset kilpailusääntöihin

Liigan sääntöihin tehtiin ennen kauden alkua kaksi pientä muutosta. Kolmen pisteen voittojen merkitystä tasapisteissä olevien joukkueiden keskinäisen paremmuuden ratkaisemiseksi vahvistettiin. Toinen pienempi muutos tehtiin rangaistustyypin määräytymiseen kypärän pois ottamisesta tappelutilanteessa.
Joukkueet

| Joukkue | Kotikaupunki | Areena | Kapasiteetti | Päävalmentaja | Kapteeni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Blues | Espoo | Barona-areena | 7 017 |   Lauri Marjamäki   14.2.2013     Mikko Saarinen |  Arto Laatikainen |
| HIFK | Helsinki | Helsingin jäähalli | 8 200 |   Pasi Sormunen   21.1.2013     Raimo Summanen |  Ville Peltonen |
| HPK | Hämeenlinna | Ritari-areena | 5 360 |  Ari-Pekka Selin |  Ville Viitaluoma |
| Ilves | Tampere | Hakametsän jäähalli | 7 600 |   Raimo Helminen   23.1.2013     Tuomas Tuokkola |  Erkki Rajamäki |
| Jokerit | Helsinki | Hartwall Areena | 13 349 |  Tomi Lämsä |  Ossi Väänänen |
| JYP | Jyväskylä | Synergia-areena | 4 500 |  Jyrki Aho |  Éric Perrin |
| KalPa | Kuopio | Niiralan monttu | 5 004 |  Jari Laukkanen |  Sami Kapanen |
| Kärpät | Oulu | Oulun Energia -areena | 6 768 |  Hannu Aravirta |  Ilkka Mikkola |
| Lukko | Rauma | Kivikylän Areena | 5 400 |  Risto Dufva |  Otto Honkaheimo |
| Pelicans | Lahti | Isku-areena | 5 534 |  Kai Suikkanen |  Tommi Paakkolanvaara |
| SaiPa | Lappeenranta | Kisapuiston jäähalli | 4 825 |  Pekka Tirkkonen |  Ville Koho |
| Tappara | Tampere | Hakametsän jäähalli | 7 595 |  Jukka Rautakorpi |  Tuukka Mäntylä |
| TPS | Turku | HK Areena | 11 820 |  Pekka Virta 15.10.2012   Juha Pajuoja |  Ville Vahalahti |
| Ässät | Pori | Isomäen jäähalli | 6 466 |  Karri Kivi |  Ville Uusitalo |
Runkosarja > Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  3p         |  2p         |  1p       |  0p       |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jokerit  | 60 |  28  |  10 |  7  |  15  |  168  |  136  | +32 | 111 |
| 2 | Tappara  | 60 |  29  |  7  |  7  |  17  |  178  |  145  | +33 | 108 |
| 3 | JYP  | 60 |  28  |  5  |  9  |  18  |  161  |  142  | +19 | 103 |
| 4 | Ässät  | 60 |  27  |  8  |  5  |  20  |  160  |  130  | +30 | 102 |
| 5 | KalPa  | 60 |  24  |  9  |  7  |  20  |  172  |  145  | +27 | 97 |
| 6 | HPK  | 60 |  20  |  12 |  12 |  16  |  157  |  144  | +13 | 96 |
| 7 | Kärpät  | 60 |  23  |  9  |  6  |  22  |  172  |  150  | +22 | 93 |
| 8 | HIFK  | 60 |  26  |  3  |  7  |  24  |  153  |  163  | -10 | 91 |
| 9 | SaiPa  | 60 |  23  |  7  |  6  |  24  |  162  |  173  | -11 | 89 |
| 10 | Lukko  | 60 |  24  |  3  |  8  |  25  |  151  |  170  | -19 | 86 |
| 11 | Pelicans  | 60 |  22  |  7  |  3  |  28  |  163  |  180  | -17 | 83 |
| 12 | Blues  | 60 |  21  |  6  |  5  |  28  |  151  |  164  | -13 | 80 |
| 13 | TPS  | 60 |  12  |  8  |  12 |  28  |  144  |  181  | -37 | 64 |
| 14 | Ilves  | 60 |  13  |  6  |  6  |  35  |  124  |  193  | -69 | 57 |
Runkosarja > Pistepörssin top 10

|  | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Pist> /ott. | +/− |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Juha-Pekka Haataja | Kärpät | 60 | 28 | 31 | 59 | 0,983 | +5 |
| 2. |  Justin Azevedo | Lukko | 58 | 20 | 38 | 58 | 1,000 | −1 |
| 3. |  Ville Viitaluoma | HPK | 58 | 18 | 38 | 56 | 0,966 | +20 |
| 4. |  Sakari Salminen | KalPa | 54 | 26 | 29 | 55 | 1,019 | +14 |
| 5. |  Ivan Huml | Kärpät | 57 | 16 | 39 | 55 | 0,965 | +4 |
| 6. |  Ilari Filppula | Jokerit | 53 | 19 | 35 | 54 | 1,019 | +17 |
| 7. |  Éric Perrin | JYP | 59 | 11 | 42 | 53 | 0,898 | −2 |
| 8. |  Ville Nieminen | Tappara | 57 | 22 | 28 | 50 | 0,877 | +17 |
| 9. |  Aleksander Barkov | Tappara | 53 | 21 | 27 | 48 | 0,906 | +18 |
| 10. |  Stephen Dixon | Ässät | 44 | 9 | 35 | 44 | 1,000 | +10 |
Runkosarja > Pistepörssi (puolustajat)

|  | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Pist> /ott. | +/− |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Erik Karlsson | Jokerit | 30 | 9 | 25 | 34 | 1,133 | +12 |
| 2. |  Shaun Heshka | Ässät | 60 | 8 | 23 | 31 | 0,517 | +14 |
| 3. |  Kristian Näkyvä | JYP | 59 | 6 | 22 | 28 | 0,475 | +9 |
| 4. |  Teemu Aalto | Tappara | 58 | 6 | 22 | 28 | 0,483 | +8 |
| 5. |  Adam Masuhr | KalPa | 57 | 12 | 15 | 27 | 0,474 | −8 |
| 6. |  Brian Salcido | SaiPa | 36 | 7 | 20 | 27 | 0,75 | +7 |
| 7. |  Toni Söderholm | HIFK | 53 | 4 | 23 | 27 | 0,509 | −7 |
Runkosarja > Maalivahtien torjuntapörssi

Torjuntapörssissä on huomioitu vähintään 20 ottelua pelanneet maalivahdit.
|  | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Päästetyt maalit | Nollapelit | Torjunta-% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Antti Raanta | Ässät | 45 | 80 | 5 | 94,33 |
| 2. |  Juha Metsola | Tappara | 46 | 96 | 8 | 93,01 |
| 3. |  Tuomas Tarkki | JYP | 51 | 108 | 6 | 92,73 |
| 4. |  Mika Järvinen | HPK | 41 | 81 | 3 | 92,52 |
| 5. |  Atte Engren | TPS | 47 | 117 | 1 | 92,41 |
Pudotuspelit > Villi kortti -kierros

Villi kortti -kierrokselle pääsi SM-liigan runkosarjan sijoille 7–10 sijoittuneet joukkueet. Nämä olivat Kärpät, HIFK, Lukko sekä SaiPa. Kierros pelattiin paras kolmesta systeemillä, eli kahdella voitolla sai paikan puolivälieriin.
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| JYP – Lukko 1-0 |
| --- | --- | --- | --- |
|  12.4.2013  |   JYP   |   Lukko   |  2-0  |
 JYP voitti pronssia.
Pudotuspelit > Loppuottelut (paras seitsemästä)

| Tappara – Ässät 2–4 |
| --- | --- | --- | --- |
|  15.4.2013  |   Tappara   |   Ässät   |  2-1  |
|  17.4.2013  |   Ässät   |   Tappara   |  5-1  |
|  19.4.2013  |   Tappara   |   Ässät   |  3-2  |
|  20.4.2013  |   Ässät   |   Tappara   |  4-0  |
|  22.4.2013  |     Tappara   |   Ässät   |  1-2 ja. |
|  24.4.2013  |   Ässät   |   Tappara   |  3-2  |
 Ässät mestari otteluvoitoin 4-2.
Pudotuspelit > Pistepörssi

|  | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Pist> /ott. | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Justin Azevedo | Lukko | 14 | 10 | 8 | 18 | 1,286 | +8 |
| 2. |  Mika Niemi | Ässät | 16 | 4 | 9 | 13 | 0,813 | +6 |
| 3. |  Teemu Aalto | Tappara | 15 | 5 | 7 | 12 | 0,8 | +6 |
| 4. |  Jarno Koskiranta | Tappara | 14 | 9 | 1 | 10 | 0,714 | +1 |
| 5. |  Jerry Ahtola | Lukko | 14 | 5 | 5 | 10 | 0,714 | +8 |
Pudotuspelit > Maalivahtien torjuntapörssi

|  | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Päästetyt maalit | Nollapelit | Torjunta-% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Antti Raanta | Ässät | 16 | 23 | 4 | 95,45 |
| 2. |  Tuomas Tarkki | JYP | 11 | 20 | 1 | 94,55 |
| 3. |  Juha Metsola | Tappara | 15 | 29 | 2 | 94,12 |
| 4. |  Mikko Koskinen | KalPa | 5 | 10 | 1 | 93,63 |
| 5. |  Joni Ortio | HIFK | 8 | 20 | 0 | 92,16 |
Liigakarsinta

SM-liigan runkosarjan viimeiseksi sijoittunut ja Mestiksen voittanut joukkue pelasivat paras seitsemästä -ottelusarjan.
| Ilves – Jukurit 4-1 |
| --- | --- | --- | --- |
|  22.3.2013  |   Ilves   |   Jukurit   |  2-0  |
|  26.3.2013  |     Jukurit   |   Ilves   |  1-3  |
|  28.3.2013  |   Ilves   |   Jukurit   |  2-1 ja. |
|  30.3.2013  |   Jukurit   |   Ilves   |  7-4  |
|  2.4.2013  |   Ilves   |   Jukurit   |  4-2  |
 Ilves säilytti liigapaikkansa voitoin 4–1.
Palkinnot

| Joukkuepalkinnot> Palkinto | Joukkuepalkinnot> Peruste | Joukkuepalkinnot> Saaja | Joukkuepalkinnot> Lähde | Joukkuepalkinnot> Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada-malja | SM-liigan mestari | Ässät |  |  |
| Harry Lindbladin muistopalkinto | runkosarjan voittaja | Jokerit |  |  |
| Aaro Kivilinnan muistopalkinto | paras seura | Blues |  |  |
| Hopealuistin | paras erikoistilannejoukkue | Kärpät |  |  |
Pelaajapalkinnot
| Palkinto | Peruste | Saaja | Joukkue | Lähde |
| Lasse Oksanen -palkinto | runkosarjan paras pelaaja |  Antti Raanta | Ässät |  |
| Jari Kurri -palkinto | pudotuspelien arvokkain pelaaja |  Antti Raanta | Ässät |  |
| Kultainen kypärä | pelaajien valitsema paras pelaaja |  Sakari Salminen | KalPa |  |
| Veli-Pekka Ketola -palkinto | runkosarjan pistepörssin voitto |  Juha-Pekka Haataja | Kärpät |  |
| Aarne Honkavaara -palkinto | runkosarjan paras maalintekijä |  Juha-Pekka Haataja | Kärpät |  |
| Urpo Ylönen -palkinto | paras maalivahti |  Antti Raanta | Ässät |  |
| Pekka Rautakallio -palkinto | paras puolustaja |  Shaun Heshka | Ässät |  |
| Jarmo Wasaman muistopalkinto | paras tulokas |  Artturi Lehkonen | KalPa |  |
| Raimo Kilpiö -palkinto | herrasmiespelaaja |  Aki Uusikartano | Ässät |  |
| Matti Keinonen -palkinto | paras tehotilasto |  Jere Sallinen | HPK |  |
| Veikkauksen Kultainen kypärä | pelaa eniten otteluita Kultainen kypärä päässään |  Ilari Filppula | Jokerit |  |
| Juha Rantasila -palkinto | runkosarjan paras maalintekijä (puolustaja) |  Markus Seikola | Pelicans |  |
Muut palkinnot
| Palkinto | Peruste | Saaja | Joukkue | Lähde |
| Unto Wiitala -palkinto | paras erotuomari |  Aleksi Rantala |  |  |
| Pentti Isotalo -palkinto | paras linjatuomari |  Jani Pesonen |  |  |
| Kultainen pilli | pelaajien äänestämä paras erotuomari |  Jari Levonen |  |  |
| Kalevi Numminen -palkinto | paras valmentaja |  Karri Kivi | Ässät |  |
| Mestarijoukkueen valmentajapalkinto | mestarijoukkueen päävalmentaja |  Karri Kivi | Ässät |  |
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
: Ässät
: Tappara
: JYP
4.: Lukko
5.: Jokerit
6.: KalPa
7.: HPK
8.: HIFK
9.: Kärpät
10.: SaiPa
11.: Pelicans
12.: Blues
13.: TPS
14.: Ilves
Aiheesta muualla

SM-liigan viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jääkiekon SM-liigan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970-luku |  |  |  |  |  | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 |  |  |  |  |  |  |
Oulun Kärppien hyökkääjä Juha-Pekka Haataja voitti runkosarjan pistepörssin 59:llä pisteellään.
Honda Dax

Honda TRAIL CT70 (1972) Daxin USA versio
Honda Dax tai ST-sarja on Honda Motor Companyn 1969–1996 valmistama mopo/kevytmoottoripyörä, joka muistuttaa olemukseltaan sisarmalliaan Honda Monkeytä. Suurimpana erona näiden kahden välillä on runko, joka Daxissa on prässättyä peltiä ja Monkeyssä pyöreätä putkea. Daxia on valmistettu 49–72 cm³ sylinteritilavuuksilla, jotka luokitellaan vastaavasti mopoiksi ja kevytmoottoripyöriksi. Mopoon on tehty 3- ja 4-vaihteisia moottoreita. Lisäksi mopossa on 10-tuumaiset renkaat, kaksiosainen ohjaustanko ja rungon sisällä oleva polttoainetankki. Hondan patentin umpeuduttua 1998 useilta kiinalaisilta valmistajilta, kuten Jinchengiltä ja Skyteamilta, on tullut markkinoille Dax-replikoita, joita myydään myös Suomessa.
Daxiin saa Suomesta hyvin vähän osia, joita kuitenkin valmistetaan vielä nykyäänkin. Osia saa esim. ulkomailta tilaamalla.
Dax palasi markkinoille vuonna 2022 varustettuna 125 cm³ moottorilla.
Kitukränn

Kitukränn Kauppakadulta katsottuna.
Kitukränn on Vanhassa Raumassa sijaitseva Suomen kapein katu. Kuninkaankadun ja Kauppakadun yhdistävä kuja on mitattu vain 213 cm leveäksi. Rauman Kilta päätyi mittauksessaan lukuun 263,4 senttimetriä. Pituutta sillä on noin 60 metriä. Moottoriajoneuvolla ajo on Kitukrännillä kielletty, mutta kerran vuodessa raumalaisilla autoharrastajilla on lupa ajaa kadulle mahtuvilla autoilla sen läpi.
Katu esiintyy ensimmäisen kerran kartoissa vuonna 1784, jolloin se on merkitty Daniel Gadolinin 1756 piirtämän kartan kopioon. Kitukränn on kuitenkin todennäköisesti vielä tätäkin vanhempi.
Kadun nimen jälkiosa tulee ruotsin kielen kujaa merkitsevästä sanasta ”gränd”. Etuosa tulee todennäköisesti ”kituliaasta” tai ”kitukasvuisesta”.
Aiheesta muualla

Virtuaalinen Vanha Rauma. Rauma.fi.  31.3.2004. Arkistoitu 5.12.2004.
Kitula (Suomusjärvi)

Kitula, 110-tie.
Kitula, Urheilutie.
Kitula on kylä ja taajama Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa seututien 110 varressa. Se on entisen Suomusjärven kunnan keskus, jossa sijaitsevat paikalliset palvelut,  kuten elintarvikekauppa, rautakauppa, kirjasto, ala-asteen koulu, urheilukenttä ja polttoaineen jakeluun kylmäasema. Pääosa palveluista on Urheilutien ja Helsingintien (seututie 110) välissä.
Kitula on asukasmäärältään Suomusjärven merkittävin kylä. Kitulasta on seututietä pitkin matkaa Helsinkiin 92 kilometriä ja Turkuun 87 kilometriä. Suomusjärven kirkolle on matkaa Kitulasta alle kymmenen kilometriä ja lähimpään kaupunkikeskukseen Saloon 26 kilometriä. Moottoritie E18 kulkee Suomusjärven pohjoispuolitse. Sinne on yhteys Suomusjärventien (yhdystie 2410) kautta. Kitulan lähellä sijaitsee Aneriojärven luonto-kulttuuripolku.
Kivijärvi (Jämsä, Halli)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°50′55″N, 24°42′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Haarajärveen 
Järvinumero:  35.724.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  159,2 m  
Rantaviiva:  0,95 km  
Pinta-ala:  2,219 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKivijärvi 
Kivijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella Halkomäen, Laajakallion, Rasinmäen ja Lamminkankaan välisessä painaumassa. Painauman pohja on soistunutta metsämaata. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat reunoiltaan soistuneet. Lammelle ei tule teitä. Lammen suoalue seuraa painaumaa myös etelään, missä sijaitsee avosoilla kaksi umpeen kasvavaa pientä lampea. Näiden kohtalo umpeenkasvussa on myös Kivijärven tulevaisuutta.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 159,2 metriä mpy. Lammen laskuoja lähtee ensin pohjoiseen ja kääntyy sitten lounaaseen, kunnes se laskee Hatinsuon jälkeen Haarajärveen. Siitä vesireitti jatkaa Röyhänjärven, Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Historiaa

Vuoden 1958 peruskartassa ympäristön soita ei vielä ollut ojitettu. Lammen laskuoja virtasi luontaisen aluksi pohjoiseen Rasinsuolle ja se kääntyi sitten länteen ja lounaaseen Mettisiankankaalle. Järven eteläpäässä sijaitsi mökki, jolle tuli Lintulammelta polanne. Launojärven suunnalta tuli lammen pohjoispäähän polku. Vuoden 1979 kartassa erämaajärven tilanne oli muuttunut täysin. Metsään oli rakennettu metsäteitä ja mökki on kadonnut. Suota on ojitettu vähän ja lammen vedenpinnassa on saattanut tapahtua laskua, sillä karttaan on nyt piirretty saari. Sama saari näkyy vuoden 1988 kartassa, mutta ei enää nykyisissä kartoissa.
Kemp’s Landingin taistelu

Kemp's Landingin taistelu (engl. Battle of Kemp's Landing, tunnetaan myös nimellä Kempsvillen yhteenotto (engl. Skirmish of Kempsville)) oli pienimuotoinen taistelu Yhdysvaltain itsenäistymistä vaatineiden virginialaisten ja Virginian viimeisen siirtokuntakuvernööri John Murray Dunmoren sotilaiden välillä. Taistelu käytiin 15. marraskuuta 1775 Virginian Kemp's Landingissa (nykyinen Virginia Beach). Taistelu päättyi brittien voittoon.
Pian Kemp's Landingin taistelun jälkeen Dunmore antoi niin kutsutun Dunmoren julistuksen, jossa hän julisti Virginiaan sotalain ja lupasi, että Britannian armeijan puolelle liittyneet paikalliset mustat orjat saisivat vapautuksen.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Heikki Pursiainen

| Heikki Pursiainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1974 (ikä 49–50) Kouvola
Ammatti:  pääekonomisti
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen kokoomus
Kotipaikka:  Helsinki
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Heikki Pursiainen (s. 1974 Kouvola) on suomalainen ekonomisti. Hän on työskennellyt vuodesta 2023 Helsingin kaupungin kaupunkitietopalveluiden päällikkönä. Tätä ennen Pursiainen työskenteli viestintätoimisto Ellun Kanojen pääekonomistina.
Pursiainen oli ehdolla vuoden 2023 eduskuntavaaleissa ehdolla Helsingin vaalipiirissä kokoomuksen listalta, muttei tullut valituksi 2724 äänellään.
Ura

Pursiainen opiskeli taloustiedettä Helsingin yliopistossa, valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 2000 ja väitteli valtiotieteiden tohtoriksi vuonna 2005 otsikolla "Consistent Aggregation Methods and Index Number Theory" Väitöksen jälkeen hän työskenteli mm. erikoistutkijana Turun yliopiston Julkisen valinnan teorian huippuyksikössä sekä Kilpailuvirastossa.
Pursiainen kirjoitti yhdessä Tuukka Saarimaan kanssa vuosina 2014–2017 Asiaton lehdistökatsaus -blogia.
Pursiainen työskenteli vuosina 2011–2015 erikoistutkijana Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa julkisten palvelujen ja kilpailututkimuksen parissa. Hän toimi vuosina 2015–2017 Heikki Pursiainen toimi Ajatuspaja Liberan tutkimusjohtajana.
Vuosina 2017–2022 Pursiainen työskenteli vuonna 2017 perustetun yhteiskunnallisen MustRead-digimedian strategina. Hän työskenteli viestintätoimisto Ellun Kanojen pääekonomistina vuosina 2022–2023.
Pursiainen aloitti kesäkuussa 2023 Helsingin kaupunkitietopalveluiden päällikkönä. Yksikkö vastaa kaupungin data-, tilasto- ja tutkimusaineistojen käytettävyydestä, sekä suunnittelee ja toimeenpanee yhdessä Helsingin toimialojen kanssa tiedolla johtamista parantavia uudistuksia ja hankkeita.
Yksityiselämä

Pursiaisen isä on teologi ja entinen SKDL:n kansanedustaja Terho Pursiainen.
Teokset

Paska Suomi (Tammi 2017)
Olette kaikki väärässä (Tammi 2019)
Aiheesta muualla

Heikki Pursiainen Twitterissä
Heikki Pursiaisen nettisivut
Asiaton lehdistökatsaus -blogi
Hubert Gädda

Karl Hubert Haukia (alun perin Gädda; 30. lokakuuta 1896 Vaasa – 5. helmikuuta 1977 Kajaani) oli kaksinkertainen korkeushypyn Suomen mestari. Hän harrasti myös muita hyppylajeja. Hän oli ammatiltaan rajavartija ja myöhemmin autokorjaamon omistaja Kajaanissa. Hän edusti aluksi Vaasan Hellasta, Vaasan Vasamaa, Turun Rientoa, Turun IFK:ta sekä myöhemmin Kajaanin Ärjyä ja Kajaanin Kipinää.
Suomen mestaruudet Gäddalla on vuodelta 1918 tuloksella 170 ja seuraavalta vuodelta tuloksella 175. Vaikuttaa siltä, että Urho Kekkonen piti itseään Kajaaninkin oloissa itseään Gäddaa lahjakkaampana korkeushyppääjänä, mutta nuorempana soi hänelle voiton.
Kemppinen

Kemppinen on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja suomalaisia nimenkantajia ovat:
Iivar Kemppinen (1908–1978), opettaja ja tutkija, joka sai professorin arvonimen
Jani Kemppinen (s. 1974), muusikko
Jonne Kemppinen (s. 1981), jalkapalloilija
Jukka Kemppinen (s. 1944), oikeustieteilijä, kirjailija ja suomentaja, Kullervo Kemppisen poika
Jukka Kemppinen (s. 1956), keskimatkojen juoksija
Kullervo Kemppinen (1921–2012), laamannin arvinimen saanut asianajaja ja kirjailija
Lotta Kemppinen (s. 1998), pikajuoksija
Pertti Kemppinen, Tanoke-taitokoulun perustaja
Petri Kemppinen (s. 1963), elokuva- ja televisiotuottaja, -käsikirjoittaja ja -kriitikko
Reijo Kemppinen (s. 1957), toimittaja, Euroopan unionin virkamies
Riku Kemppinen (s. 1972), näyttelijä.
Nimen muita käyttöyhteyksiä ovat:
Borenius & Kemppinen, vuonna 1911 perustettu suomalainen asianajotoimisto.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Herttalampi (Suonenjoki)

| Herttalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°31′11″N, 26°55′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.718.1.060
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,4 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,655 km  
Pinta-ala:  2,788 ha  
Suurin syvyys:  7,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHerttalampi 
Herttalampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Ahvenisen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,4 metriä mpy.
Kempsey

| Kempsey |
| --- | --- |

Valtio:  Australia
Osavaltio:  Uusi Etelä-Wales
Perustettu:  1836
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  55,8 km²
Korkeus:  12 m
Väkiluku (2016):  10 649
 – Väestötiheys:  191 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kempsey on kaupunki Australiassa, Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa. Kaupungissa oli 10 649 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa, ja se sijaitsee Newcastlesta 230 kilometriä koilliseen. Kempsey perustettiin vuonna 1836, ja siellä tuotetaan esimerkiksi maitotuotteita ja huonekaluja. Sen asukkaista noin 20 prosenttia on alle 14-vuotiaita, ja noin 21 prosenttia on yli 65-vuotiaita.
Hubert Lafortune

| Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Belgia> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu |  |
Hubert Lafortune (1889 Leuven – ?) oli belgialainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä, jossa hän oli mukana saamassa hopeaa joukkuevoimistelussa. Hänen sukulaisiaan osallistui olympialaisiin ammunnassa; hän oli Marcel ja Jacques Lafortunen veli sekä Frans Lafortunen setä.