stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristiinankaupunki
Kulttuuri > Ruoka

Kristiinankaupungin ruokaperinteessä perunalla on iso rooli ja kaupunki on Suomen suurin perunantuottaja. Kaupungissa kasvatetaan perunaa noin 3 000 hehtaarilla ja peräti kolmannes Suomen ruokaperunasta viljellään Kristiinankaupungissa. Kristiinankaupungin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla silakkaperunat.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Kristiinankaupungin keskusta 1- ja 2-kerroksisine puutaloineen ja kapeine kujineen on parhaimmin säilyneitä ruutukaavoitettuja kaupunkeja Pohjoismaissa. Kaupungissa ei ole koko sen 350-vuotisen olemassaolon aikana sattunut yhtään laajaa tulipaloa. Kantakaupungissa sijaitsee myös kapeudestaan tunnettu Kissanpiiskaajankuja.
Nykyään hyvin säilynyt vanhakaupunki toimii seudun kaupan ja huvielämän keskuksena, ja siellä on erilaisia liikkeitä ja palveluita. Turismista ja vapaa-ajan asumisesta on 2000-luvulla tullut kaupungille tärkeä tulonlähde.lähde?
Kristiinankaupungin ja Karijoen rajalla sijaitsee Susiluolaksi kutsuttu, kalliononkalossa sijaitseva mahdollisesti 120 000 vuotta vanha ihmisen leiriytymispaikka. Kaupunki ja Museovirasto pyrkivät yhdessä kehittämään luolan kulttuurikäyttöä.
Kulttuuri > Urheilu

Kristiinankaupungista kotoisin olevia urheiluseuroja ovat muun muassa Kristiinan kärpäset (jääkiekko), Kristiinan Urheilijat (yleisurheilu, hiihto, uinti), IF Länken (voimanosto, sulkapallo, yleisurheilu, hiihto, pyöräily), Sporting Kristina (jalkapallo) ja SC Saragoza (salibandy).
Hallinto ja politiikka > Hallinto

Kristiinankaupungin kaupunginjohtaja oli vuosina 2005–2018 Riitta El-Nemr. Mila Segervall aloitti virassa El-Nemrin jäätyä eläkkeelle.
Hallinto ja politiikka > Politiikka

Kristiinankaupungin valtuustossa on 27 paikkaa, joista 15 on RKP:n hallussa kaudella 2021–2025.
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | RKP | RKP | KOK | KOK | KESK | KESK | SDP | SDP | PS | PS | KD | KD | VAS | VAS | Johto |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Johto |
| 2017 | 2 235 | 55,2 | 658 | 16,3 | 485 | 12,0 | 231 | 5,7 | 201 | 4,9 | 127 | 3,2 | 107 | 2,6 | 38,9 |
| 2021 | 1 879 | 53,2 | 616 | 17,5 | 360 | 10,2 | 267 | 7,6 | 185 | 5,2 | 158 | 4,5 | 64 | 1,8 | 35,7 |
Tunnettuja kristiinalaisia

Otto Wendelin (1824–1888), kauppias, laivanvarustaja ja valtiopäivämies
Petri Pihlajaniemi (s. 1968), kansanedustaja (kok.), kiinteistösijoittaja
Lulu Ranne (s. 1971), kansanedustaja, ministeri
Kurt Högnäs (1931–2021), lehtori, runoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristiinankaupunki Wikimedia Commonsissa
Kristiinankaupungin kotisivut
Tilastokeskus – Kristiinankaupungin avainluvut
Kristiinankaupunki matkailukohteena (Arkistoitu – Internet Archive)
Kristiinankaupungin museot (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Kaskinen  Korsnäs  Kristiinankaupunki  Kruunupyy  Laihia  Luoto  Maalahti  Mustasaari  Närpiö  Pedersören kunta  Pietarsaari  Uusikaarlepyy  Vaasa  Vöyri 
Entiset kunnat:  Alaveteli  Bergö  Björköby  Jepua  Koivulahti  Lapväärtti  Maksamaa  Munsala  Oravainen  Petolahti  Pirttikylä  Purmo  Raippaluoto  Siipyy  Sulva  Teerijärvi  Tiukka  Uudenkaarlepyyn maalaiskunta  Vähäkyrö  Vöyri-Maksamaa  Ylimarkku  Ähtävä 
| n k  Pietari Brahen perustamat kaupungit |
| --- | --- |
 Hämeenlinna (1638)  Savonlinna (1639)  Raahe (1649)  Lappeenranta (1649)  Kristiinankaupunki (1649)  Kajaani (1650)  Hamina (1653)  Kuopio (1653)  Brahea (1653) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Pronssikautinen hautaröykkiö Metsälässä.
Kristiinankaupungille tyypillistä katunäkymää, taustalla raatihuone ja Ulrika Eleonoran kirkon kellotapuli.
Kristiinankaupungin uusi kirkko.
Kristiinankaupungin raatihuone.
Kiilin satamaa Siipyyn kirkonkylässä.
Ulrika Eleonoran kirkko.
Kristiinankaupungin markkinoita vuonna 1989
Susiluola.
Adam Drese

Adam Drese (15. joulukuuta 1620 mahd. Weimar, Thüringen, Saksa – 15. helmikuuta 1701 Arnstadt Thüringen) oli saksalainen kapellimestari ja säveltäjä.
Drese toimi vuodesta 1652 muusikkona Saksin-Weimarin herttuan Wilhelmin hovissa ja hänet lähetettiin saamaan lisää oppia Varsovaan Marco Scacchin johdolla, ja hänet nimitettiin kapellimestariksi 1655. Herttuan kuoleman jälkeen hänen poikansa herttua Bernhard otti Dresen mukaansa Jenaan, nimitti hänet sihteerikseen ja vuonna 1672 pormestariksi. Drese jäi Jenaan vuoteen 1683 saakka, jolloin hänet nimitettiin Arnstadtiin hoviin kapellimestariksi.
Hänen sävellyksiään on säilynyt vähän, ja ne ovat pääasiassa sarjoja ja tansseja juhlatilaisuuksia vasten, hengellisiä motetteja ja koraaleja.  Hänen säveltämiään koraaleja säilynyt niin Weimarin hovin sihteerin Georg Neumarkin kuin kreivi Nicolaus Ludwig von Zinzendorfin kirjoittamiin virsiin. Tunnetuin hänen sävelmänsä on hänen omaan tekstiinsä ”Seelenbräutigam, Jesu, Gottes Lamm” kirjoitettu sävelmä, joka on tullut yleisemmin tunnetuksi Zinzendorfin tekstiin "Jesu, geh voran".
Johann Sebastian Bach on käyttänyt Dresen melodiaa koraalisävellyksiään BWV 496 ja  BWV 497.
Dresden sävelmä "Seelenbräutgam" suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa
Suomen ev. lut. kirkon virsikirja
388 Jeesus, johdata (Nikolaus Ludwig von Zinzendorf 1725, Jesu, geh voran. Suom. Elias Lönnrot 1874, uud. Jooseppi Mustakallio 1900, komitea 1984.)
471 Hyvä Jumala, kiitän kodista  (Heikki Vaahtoniemi 1984)
816 Luoja teidät loi (Niilo Rauhala 2001)
Ruotsin kirkon virsikirja
284 Sana ikuinen, puhuit taitaen / Ord av evighet (Emil Liedgren 1919, suom. Pekka Kivekäs 1997)
566 Valvo rukoillen, kestä taistellen/ Vaka själ, och bed (Johan O. Wallin, Anders Frostenson 1979, suom. Martti Ruuth 1903, uud. suom. Niilo Rauhala 1997)
Hengellinen laulukirja
340 Jeesus, johdata
Seurakunta laulaa
341 Jeesus, johdata  Elias Lönnrot 1874, uud)
432 Hyvä Jumala kiitäs kodista  (Heikki Vaahtoniemi 1984)
Hengellisiä lauluja ja virsiä
227 Valvo rukoillen, Kestä taistellen (Johan Olof Wallin, suom. Martti Ruuth 1903)
Luettelo Vanessa Redgraven saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Palkinnot ja ehdokkuudet
| Palkinto | Voitto | Ehdokkuus |
| Oscar | 1 | 6 |
| Golden Globe | 2 | 13 |
| Bafta | 1 | 4 |
| SAG | 1 | 4 |
| Critics’ Choice | 0 | 1 |
| Tony | 1 | 3 |
| Grammy | 0 | 1 |
| Primetime Emmy | 2 | 6 |
| Olivier | 1 | 5 |
Cannes: 2
Venetsia: 1
Voitot ja ehdokkuudet yhteensä
| Yhteensä | 12 | 46 |
Viitteet
Tämä on luettelo Vanessa Redgraven saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Oscar-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | Paras naispääosa | Morgan – toivoton tapaus | Ehdokkuus |  |
| 1968 | Paras naispääosa | Isadora | Ehdokkuus |  |
| 1971 | Paras naispääosa | Maria, skottien kuningatar | Ehdokkuus |  |
| 1977 | Paras naissivuosa | Muistojeni Julia | Voitto |  |
| 1984 | Paras naispääosa | Bostonilaiset | Ehdokkuus |  |
| 1992 | Paras naissivuosa | Talo jalavan varjossa | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Golden Globe -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Morgan – toivoton tapaus | Ehdokkuus |  |
| 1967 | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Camelot | Ehdokkuus |  |
| 1968 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Isadora | Ehdokkuus |  |
| 1971 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Maria, skottien kuningatar | Ehdokkuus |  |
| 1977 | Paras naissivuosa | Muistojeni Julia | Voitto |  |
| 1984 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Bostonilaiset | Ehdokkuus |  |
| 1986 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Muodonmuutos | Ehdokkuus |  |
| 1987 | Paras naissivuosa | Prick Up Your Ears | Ehdokkuus |  |
| 1988 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Kuninkaan miehet | Ehdokkuus |  |
| 1995 | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Kuukausi järvellä | Ehdokkuus |  |
| 1997 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Bella Mafia | Ehdokkuus |  |
| 2000 | Paras naissivuosa sarjassa, minisarjassa tai televisioelokuvassa | Hiljaiset seinät 2 | Voitto |  |
| 2002 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | The Gathering Storm | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Bafta-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | Paras naisnäyttelijä | A Farewell to Arms | Voitto |  |
| 1966 | Paras brittiläinen naisnäyttelijä | Morgan – toivoton tapaus | Ehdokkuus |  |
| 1987 | Paras naissivuosa | Prick Up Your Ears | Ehdokkuus |  |
| 2002 | Paras naisnäyttelijä | The Gathering Storm | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Screen Actors Guild -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Paras naisnäyttelijä televisioelokuvassa tai minisarjassa | Hiljaiset seinät 2 | Voitto |  |
| 2002 | Paras naisnäyttelijä televisioelokuvassa tai minisarjassa | The Gathering Storm | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Paras naisnäyttelijä televisioelokuvassa tai minisarjassa | Kuume | Ehdokkuus |  |
| 2013 | Paras näyttelijäkokoonpano | The Butler | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Critics’ Choice -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Paras naissivuosa | Sovitus | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Primetime Emmy -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1980 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Auschwitzin tyttöorkesteri | Voitto |  |
| 1986 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Muodonmuutos | Ehdokkuus |  |
| 1986 | Paras naissivuosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Pietari Suuri | Ehdokkuus |  |
| 1991 | Paras naissivuosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Young Catherine | Ehdokkuus |  |
| 2000 | Paras naissivuosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Hiljaiset seinät 2 | Voitto |  |
| 2002 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | The Gathering Storm | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Cannesin elokuvajuhlat

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | Paras naisnäyttelijä | Morgan – toivoton tapaus | Voitto |  |
| 1968 | Paras naisnäyttelijä | Isadora | Voitto |  |
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Venetsian elokuvajuhlat

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | Paras naissivuosa | Pikku Odessa | Voitto |  |
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Tony-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Paras naispääosa näytelmässä | Pitkän päivän matka yöhön | Voitto |  |
| 2007 | Paras naispääosa näytelmässä | Maagisen ajattelun aika | Ehdokkuus |  |
| 2010 | Paras naispääosa näytelmässä | Driving Miss Daisy | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Olivier-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1984 | Paras naispääosa näytelmän uusintaesityksessä | Aspernin paperit | Voitto |  |
| 1988 | Paras naispääosa näytelmän uusintaesityksessä | Pisara runoilijaa | Ehdokkuus |  |
| 1991 | Paras saavutus | When She Danced | Ehdokkuus |  |
| 1996 | Paras naispääosa näytelmässä | John Gabriel Borkman | Ehdokkuus |  |
| 2018 | Paras naissivuosa näytelmässä | The Inheritance | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio-, teatteri- ja musiikkipalkinnot > Grammy-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Paras lasten äänikirja | Oscar Wilde: The Selfish Giant & The Nightingale and the Rose | Ehdokkuus |  |
Kunnianosoituksia > Arvonimet

| Vuosi | Kunniaritarikunta | Arvonimi / kunniamerkki | Myöntäjä | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1968 | Brittiläisen imperiumin ritarikunta | komentaja (CBE) | Yhdistynyt kuningaskunta |  |
| 2022 | Brittiläisen imperiumin ritarikunta | ritarikomentaja (Dame; DBE) | Yhdistynyt kuningaskunta |  |
Kunnianosoituksia > Nimityksiä ja elämäntyöpalkintoja

British Film Institute Fellowship (1988)
Nimitys American Theater Hall of Fame -kunniagalleriaan (2003)
Bafta Academy Fellowship (2010)
Kultainen leijona -kunniapalkinto (2018)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanessa Redgrave Wikimedia Commonsissa
Vanessa Redgrave Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Homoikoni

Judy Garlandia pidetään yhtenä kaikkien aikojen suurimmista homoikoneista
Homoikoni on julkisuuden henkilö, joka on noussut erityisesti seksuaalivähemmistöjen suosioon tai jonka homopiirit ovat ottaneet omakseen.
Historia

Pyhää Sebastiniusta pidetään yhtenä varhaisimmista homoikoneista. Tennessee Williams nimesi näytelmäänsä Äkkiä viime kesänä päähenkilön Sebastianiksi Pyhän Sebastianuksen mukaan. Myös 1800-luvulla elänyttä kirjailijaa Oscar Wildeä pidetään homoikonina.
Historia > 1900-luku

1920-luvulta 1960-luvun lopulle asti uraansa tehnyttä näyttelijää ja laulajaa Judy Garlandia pidetään yhtenä kaikkien aikojen suurimmista homoikoneista. Myös Joan Crawford, Bette Davis, Lucille Ball ja Marilyn Monroe tunnetaan yleisesti varhaisina homoikoneina. 1970-luvun merkittävimpiä homoikoneita olivat muun muassa näyttelijät Joan Rivers, Meryl Streep ja Bette Midler, sekä muusikot Donna Summer, Gloria Gaynor ja Cass Elliot. Judy Garlandin tyttärestä Liza Minnellista tuli myös homoikoni. 1980- ja 1990-luvuilla merkittävimpiä homoikoneita olivat etenkin laulajat Madonna, Cher, Kylie Minogue, Tori Amos, Whitney Houston ja Cyndi Lauper sekä juontaja Oprah Winfrey.
Viihdemaailman varhaisimpia miespuolisia homoikoneja on 1930–60-luvulla näyttelijänä toiminut Cary Grant, jonka arvellaan olleen itsekin homoseksuaalisessa suhteessa. Myös näyttelijät James Dean, Harvey Fierstein, Stephen Fry ja Neil Patrick Harris sekä muusikot Freddie Mercury ja Elton John kuuluivat viime vuosisadan suurimpiin miespuolisiin homoikoneihin.
Politiikan alalta viime vuosisadan suurimpia homoikoneita olivat muun muassa näyttelijänäkin toiminut Argentiinan presidentin puoliso Eva Perón, Walesin prinsessa Diana sekä San Franciscon kaupunginvaltuutettu Harvey Milk.
Historia > 2000-luku

Madonna ja Cher kuuluvat edelleen suurimpiin homoikoneihin. Muita viihdemaailman homoikoneina pidettäviä ovat nykyään muun muassa Lady Gaga, Lily Allen, Lana Del Rey, Mariah Carey, Miley Cyrus, Ariana Grande, Kesha, Jennifer Lopez, Demi Lovato, Nicki Minaj, Katy Perry, Sia, Britney Spears, Rihanna, Paris Hilton, Taylor Swift,, Adam Lambert, George Michael, Macklemore ja Justin Timberlake.
Musiikkimaailman ulkopuolelta homoikoneita ovat muun muassa urheilun saralta jalkapalloilijat David Beckham ja Cristiano Ronaldo sekä uimahyppääjä Tom Daley, sekä näyttelijöistä etenkin Kathy Griffin ja Jake Gyllenhaal. 2000-luvun politiikan homoikoneina pidetään muun muassa Islannin pääministerinä toiminutta Jóhanna Sigurðardóttiria ja monissa Suomen ministerin viroissa toiminutta Pekka Haavistoa.
Käännös suomeksi
Työ (yhtiö)

| Osakeyhtiö Työ |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1920
Lakkautettu:  1930
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  kirjapainotoiminta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Osakeyhtiö Työ oli suomalainen vasemmistolainen kirjapainotoimintaa harjoittanut yritys, joka toimi vuosina 1920–1930. Työn kirjapainossa Helsingin Kotkankadulla tehtiin muun muassa Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen pää-äänenkannattaja Suomen Työmies ja puoluetta seuranneen vaalijärjestön Työväenjärjestöjen Tiedonantaja sekä monia liikkeen lähiyhteisöjen ja ammattiliittojen lehtiä.
Yhtiön varsinainen toiminta päättyi vasemmiston julkisen toiminnan kieltämisen seurauksena vuonna 1930, mutta omistuksia ei takavarikoitu. Vuonna 1944 toiminta Työn entisissä tiloissa aloitettiin uudelleen Kustannusosakeyhtiö Yhteistyön puitteissa.
Historia > Perustaminen

Päätös uuden SSTP:n suuntausta edustaneen kirjapainon perustamisesta tehtiin sen jälkeen, kun kiista Työväen Sanomalehtiosakeyhtiön painon omistuksesta ratkesi sosialidemokraattien hyväksi. Oy Työn perustava kokous pidettiin syksyllä 1920. Osakepääomaksi määriteltiin 100 000 markkaa, jota korotettiin tammikuussa 1921 500 000 markkaan. Enemmistön osakkeista merkitsivät poliittiset ja ammatilliset järjestöt. Yhtiö sai varoja myös lahjoituksina. Kirjapainoa varten ostettiin Flora Tekniska Fabriks -yhtiön talo ja tontti Kotkankadulta. Painon lisäksi kaksikerroksiseen puutaloon sijoitettiin Suomen Työmiehen toimitus ja konttori. Työn kirjapaino aloitti toimintansa elokuussa 1921 laitteilla, jotka ostettiin Folkbladet-yhtiöltä Vaasasta. Loppuvuonna laitteistoa täydennettiin sanomalehtirotaatiolla, latomakoneilla ja pienemmillä kirjapainoilla, ja toiminta alkoi täysipainoisesti vuoden 1922 alusta alkaen. Suomen Työmies siirtyi omaan kirjapainoon. SSTP:n ja sen lähiyhteisöjen lisäksi Työn kirjapainoon keskittivät painotyönsä monet vasemmiston hallitseman Suomen Ammattijärjestön liitot.
Viranomaiset tekivät Työn kirjapainossa usein takavarikkoja ja ratsioita estääkseen kieltämänsä kirjallisuuden lähettämisen tilaajille. Oikeuslaitos tuomitsi painokset myöhemmin hävitettäviksi. Toimintaa vaikeuttivat myös sadat painon lehdille rikoslain 16. luvun 24. pykälän mukaan annetut painokanteet. Osakeyhtiölle tuli sensuuritoimista huomattavia tappioita.
Työn taloudenhoitajina toimivat Alpo Halme (1920–1922) ja Pekka Pirskanen (1922–192x)
Historia > Toimintakielto ja uusi alku

Elokuun 1923 alussa SSTP:n toiminta kiellettiin, toimijat pidätettiin, kirjapainot suljettiin ja lehdet lakkautettiin. Vaatimus kirjapainojen lakkauttamisesta kaatui kuitenkin hovioikeudessa kesäkuussa 1924 ja poliisi poisti sinetit Kotkankadulta 27. kesäkuuta. Vanhat asiakkaat palasivat ja koneet olivat jälleen syksyllä täysipainoisesti käytössä. Työväenjärjestöjen Tiedonantaja siirtyi omaan painoon. Taloudenhoitajan toimi muutettiin isännöitsijäksi ja tehtävässä toimi Kaarlo Karila vuoteen 1928.
Työ osti kuvalaattoja yksityisiltä klisheelaitoksilta kunnes huhtikuussa 1923 perustettiin Osakeyhtiö Kuvatyö laattoja ja leimasimia valmistamaan. Toiminta alkoi varsinaisesti vasta Työn toimintakiellon jälkeen 1924. Kuvatyö toimi ensin Neljännellä linjalla ja syksystä 1927 Kotkankadulla.
Historia > Tulipalo ja uusi rakennus

Työn toimitilat Kotkankadulla vaurioituivat pahoin tulipalossa 4. marraskuuta 1926. Paino- ja latomokoneet menetettiin mutta rakennuksen kiviosassa sijainnut rotaatiokone säästyi. Vakuutuksista saadut korvaukset jäivät huomattavasti taloudellisia menetyksiä pienemmiksi. Palon arveltiin saaneen alkunsa talon keskiosasta. Poliisi ei saanut selville syttymissyytä. Omistajat epäilivät tuhopolttoa etenkin palon räjähdysmäisestä leviämisestä johtuen. Työn henkilökunta ja Tiedonantajan toimitus siirtyivät noin kuukaudeksi evakkoon Porvoonkadulle. Latomokoneet korjattiin pian alustavasti siten, että katkos lehden ilmestymisessä kesti vain kolme päivää. Ladonta jouduttiin suorittamaan aluksi käsin ja lehdessä oli vähemmän sivuja.
Palanut talo korjattiin auttavasti mutta pian alettiin kerätä varoja uuden rakentamiseksi. August Niemistö ja Antti Timonen kiersivät maata keräystä edistääkseen. Rakennusrahastoon kertyi pian tarvittavat varat ja rakennustoimikunta muodostettiin marraskuussa 1926. Kolmikerroksisen tiilitalon piirustukset valmistuivat helmikuussa. Urakkasopimus Lindroos & Tähtisen kanssa allekirjoitettiin 12. maaliskuuta 1927. Rakennustyöt valmistuivat loppukesästä ja uusi paino aloitti toimintansa konesiirtojen jälkeen syyskuun lopussa. Uuden rakennuksen myötä tiloja oli käytössä kolme kertaa enemmän kuin aiemmin. Projektin kustannukset olivat yhteensä 1 175 000 markkaa.
Uuteen taloon tulivat painojen lisäksi Oy Työn toimisto sekä Kuvatyön toimitilat. Rotaatiopaino jäi vanhaan paikkaansa. Puutalossa jatkoivat myös Tiedonantajan konttori, postitus ja osa toimituskunnasta.
Vuodenvaihteessa 1924–1925 Oy Työ teki aloitteen Uusi Työmies -sanomalehden perustamiseksi, jonka vaihtoehtona nähtiin Työväenjärjestöjen Tiedonantajan toimituksen vaihtaminen. Hanke kumpusi yhtiön vaikeasta taloudellisesta tilanteesta, Tiedonantajan vaatimattomasta levikistä ja ammattiyhdistysliikkeen piiristä lehdelle tulleesta kritiikistä. Työlle huomattavasti velkaantunut lehti oli sensuroinut muun muassa SAJ:n vaalijulistusta. Kirjapaino sai tukea ajatuksilleen ammattiliittojen toimihenkilöiltä ja STPV:n eduskuntaryhmästä. Lehden edustajat sekä Suomen Kommunistisen Puolueen byroot Suomessa ja Neuvostoliitossa sen sijaan vastustivat sitä. Kullervo Manner piti hanketta yrityksenä vallata Oy Työ ”keskustanoskeille”. Puolueen kanta voitti. Alpo Halme erosi yhtiöstä. Järjestettiin uusi osakeanti, jossa merkinnät tehtiin SKP:n rahoilla luotettujen henkilöiden nimiin. Puolue antoi yhtiölle myös lahjoituksia ja lainoja.