stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Niger
Politiikka

Ennen sotilasvallankaappausta elokuussa 2023 Niger oli semipresidentiaalinen tasavalta, jonka valtionpäämies on vaaleilla viisivuotiskaudella valittava presidentti. Presidentti nimitti pääministerin, joka johtaa hallitusta. Yksikamarisella kansalliskokouksella oli puolestaan lainsäädännöllinen valta. Kansalliskokouksessa on 171 paikkaa. Niistä 158 valitaan suoralla kansanvaalilla. 8 edustajaa on vähemmistöillä, ja 5 valitaan ulkomailla asuvien nigeriläisten äänillä.
Nigerin presidentiksi valittiin presidentinvaalien toisella kierroksella helmikuussa 2021 Mohamed Bazoum. Hän sai vallan Mahamadou Issoufoulta siirtymässä, joka oli Nigerin historian ensimmäinen demokraattinen vallanvaihto. Kansainvälisten tarkkailijoiden mukaan vaalit olivat suhteellisen vapaat, vaikka oppositio syyttikin voittanutta puoluetta vaalivilpistä, mikä nostatti protesteja ja väkivaltaa ympäri maata. Demokraattista vallanvaihtoa pidetään silti merkittävänä askeleena, sillä maassa on ollut useita sotilasvallankaappauksia. Asevoimat onkin merkittävä poliittinen taustavaikuttaja. Vuosien 1999 ja 2010 vallankaappauksissa asevoimat on kuitenkin pyrkinyt palauttamaan perustuslaillisen hallituksen eikä haalimaan valtaa itselleen.
Bazoum valitsi vuonna 2021 hallituksensa pääministeriksi Ouhoumoudou Mahamadouun, joka edustaa Nigerin demokratian ja sosialismin puoluetta (PNDS). Se sai vuoden 2020 parlamenttivaaleissa 80 paikkaa 166 valitusta. Koronapandemian takia viisi ulkonigerilaisten paikkaa jätettiin valitsematta. PNDS:n jälkeen toiseksi eniten paikkoja sai Mouvement démocratique nigérien pour une fédération africain, jolle tuli 19 edustajaa. Kaikkiaan 19 puoluetta sai edustajan parlamenttiin. PNDS ja MNSD ovat Nigerin perinteisiä puolueita, mutta puoluekenttä on yleensä varsi hajanainen eikä puolueilla ole juurikaan toimintaa isompien kaupunkien ulkopuolella. Äänestäjät valitsevatkin usein ehdokkaansa klietelististen tai henkilökohtaisten suhteiden kautta. Valtapuolue PNDS rajoittaa joissain määrin oppositiopuolueiden toimintaa.
Talousongelmien takia maassa on poliittisesti levotonta. Maanviljelijöiden ja paimentolaisten elintapojen välillä on jännitteitä varsinkin kuivina vuosina. Paimentolaisina elävät tuaregit kokevat tulevansa syrjityiksi ja kapinoivat. Huhtikuussa 2009 tuaregikapinallisten järjestön MNJ:n (Mouvement des Nigeriens pour la Justice) johto ja maan hallitus sopivat vihamielisyyksien lopettamisesta Libyan Tripolissa pidetyissä rauhanneuvotteluissa. Tuaregien lisäksi 2000-luvulla turvallisuushuolia ovat aiheuttaneet muslimiterroristit. Boko Haram on ollut uhkana Diffan alueella, ja Malin puolelta iskuja tekee Suur-Saharan Islamilainen valtio (ISIS).
Politiikka > Nigerin vallankaappaus 2023

Heinäkuun 2023 lopulla sotilaat väittivät kaataneensa Nigerin hallinnon vallankaappauksen jälkeen, kun presidentin vartiokaartin jäsenet pidättivät demokraattisissa vaaleissa valitun presidentti Mohamed Bazoumin.
Vallan kaapanut Kotimaan turvallisuuden kansallinen neuvosto ilmoitti 28. heinäkuuta 2023, että neuvoston puheenjohtajaksi on nimitetty kenraali Abdourahamane Tchiani, joka toimi aiemmin presidentin henkivartiokaartin komentajana.
Vallankaappauksen vuoksi Ranska veti suurlähettiläänsä Sylvain Itten pois entisestä siirtomaastaan syyskuussa. Ranskan presidentti Emmanuel Macron päätti lokakuussa 2023 vetää maansa joukot Nigeristä, mihin juntta ilmaisi tyytyväisyytensä.
Maaliskuussa 2024 Nigerin juntta katkaisi sopimuksen Yhdysvaltain joukkojen oleskelusta ja tukikohdista Nigerissä, kun Yhdysvaltain Afrikan asioiden alivaltiosihteeri Molly Phee ja kenraali Michael Langley olivat vierailleet maassa. Nigeriläisten mukaan amerikkalaiset eivät ole maassa auttamassa taistelussa aseellisia ryhmiä vastaan, vaan vastustamassa Kiinan, Venäjän, Turkin ja Iranin vaikutusvaltaa.
Yhdysvallat ilmoitti joukkojensa vetäytyneen Nigeristä 16. syyskuuta 2024.
Politiikka > Vapauksien kehitys

Freedom Housen vuoden 2022 raportin mukaan Nigerissä tapahtui ensimmäinen vallansiirto demokraattisesti valittujen presidenttien välillä vuosien 2020–2021 vaaleissa, vaikkakin vaaleja sotkivat syytökset petoksista ja väkivaltaisiksi paisuneet mielenosoitukset. Taistelu aktiivisten militanttiryhmien aiheuttamia turvallisuushaasteita vastaan on toiminut hallitukselle alibina kansalaisvapauksien rajoittamiseen. Turvallisuus, avoimuus ja sukupuolten tasa-arvo eivät ole toteutuneet.
Nigerin sotilashallitus esti 13.12.2024 BBC:n lähetykset kolmeksi kuukaudeksi. BBC:ta syytettiin valeuutisten levittämisestä, jotka voivat horjuttaa yhteiskunnallista rauhaa ja demoralisoida jihadisteja vastaan ​​taistelevia joukkoja. BBC lähettää ohjelmia maassa paikallisten radiokumppanien kautta. Niihin kuuluvat muun muassa hausa, Nigerin puhutuin kieli, ja ranska. Vuonna 2024 ohjelmat tavoittivat maassa 2,4 miljoonaa ihmistä, joka on noin 17 prosenttia aikuisväestöstä. Vaikka BBC:n radio-ohjelmat on keskeytetty, verkkosivuja ei ole estetty ja radiota voi edelleen käyttää lyhytaaltojen kautta.
Armeija

Nigerin asevoimat ovat saaneet paljon materiaalia lahjoituksina länsimailta, jotka ovat myös kouluttaneet Nigerin joukkoja. 1980-luvulla Yhdysvallat ja Länsi-Saksa kouluttivat maan ilmavoimat ja kunnostivat lentokentän lähellä Libyan rajaa. Ranska on perinteisesti varustanut ja kouluttanut Nigerin maavoimia. Sotilasapu ei ole pyyteetöntä, vaan sen on sanottu liittyvän naapurimaa Libyan uhkaan.
Nigerin hallitus teki vuonna 2013 sopimuksen Ranskan ja Yhdysvaltojen kanssa, että ne saavat pitää maassa pysyvää tukikohtaa. Tukikohdasta on harjoitettu muun muassa dronella tehtyä tiedustelua Malin alueella. Niameysta on tullut merkittävä tukikohtakaupunki Ranskan ja Yhdysvaltojen tiedustelupalveluille.   Sopimus päättyi syksyllä 2023.
Venäläiset sotilasohjaajat saapuivat huhtikuussa 2024 Nigeriin kouluttamaan maan armeijaa. Niameyyn saapuneiden armeijan asiantuntijoiden nähtiin purkamassa varusteita rahtikoneesta. Yksi ohjaajista kertoi Nigerin televisiolle, että he ovat kouluttamassa Nigerin armeijaa … kehittämään sotilaallista yhteistyötä Venäjän ja Nigerin välillä. Sotilasohjaajat tuovat myös ilmapuolustusjärjestelmän. Venäjän ohjaajien saapuminen oli seurausta vasta sovitusta Nigerin sotilasajuntan ja Venäjän välistä sopimusta turvallisuusyhteistyön tehostamisesta. Juntta katkaisi pitkäaikaiset sotilaalliset ja diplomaattiset suhteet Ranskaan naapurimaiden Malin ja Burkina Fason tavoin ja se kääntyy Venäjän tukeen jihadistisen kapinan torjunnassa.
Demokratiaa edistävän Konrad Adenauer -säätiön Sahelin alueen asiantuntija Ulf Laessing, kertoi BBC:lle, että sotilastarvikkeet näyttivät olevan osa "hallinnon selviytymispakettia". Laessing tulkitsi sotilashallituksen olevan huolissaan fyysisestä puuttumisesta Nigeriin Länsi-Afrikan valtioiden poliittisen ja taloudellisen liiton Ecowasin toimesta. Hänen mukaansa tämä on luultavasti syy Venäjän ilmapuolustusjärjestelmän toimittamiseen sen sijaan, että se auttaisi tukahduttamaan islamistisia taistelijoita. Laessing sanoi: "Minulla ei ole muita selityksiä, koska jihadisteilla ei ole lentokoneita",
Nigerin viranomaisten mukaan Yhdysvallat suostui 19. huhtikuuta 2024 vetämään yli 1 000 sotilastaan ​​Nigeristä.
Turvallisuus

Vaikka jihadistit ovat olleet uhkaamassa kaikilta maan rajoilta, Niger on toistaiseksi pystynyt estämään militanttiryhmien asettumisen alueelleen.
Kaikista Sahelin alueen valtioista Niger on ainoa, joka joutuu ottamaan vastaan turvattomuutta kolmelta suunnalta. Näitä ovat kaakossa Nigerian rajalla on Boko Haram ollut aktiivinen, lännessä jihadistiryhmät ja pohjoisessa Islamilainen valtio ja Libyan valtion romahtaminen. Mikään maan alue ei ole ollut pysyvästi terroristiryhmien miehittämä lukuun ottamatta Tšadjärven Nigerin saaria.
Nigerin sietokyky johtuu suurelta osin siitä, että sen armeijan on joutunut tukahduttamaan erilaisia kapinoita. Esimerkiksi kapinat vuosina 1991–1995, joka päättyi Ouagadougoun rauhansopimukseen. Armeija tukahdutti myös Mouvement des Nigériensin (Nigerilaiset oikeuden puolesta) kapinan, joka käynnistettiin vuonna 2007. Nigerin asevoimat sai taistelukokemusta, jota se käyttää nyt hyväkseen taistellessaan islamistiterroristeja vastaan.
Myös varusteiden ja koulutuksen hankinnassa on tehty paljon työtä. Niger on useiden vuosien ajan täyttänyt 15 prosenttia vuosibudjetistaan turvallisuusmenoihin. Nigerin kansalaisyhteiskunnnan ryhmät ovat julkistaneet kavallusskandaaleja. Ne arvioivat, että turvallisuus- ja puolustussektorille on maksettu lähes 1,7 miljardia CFA-frangia (yli 2,6 miljardia dollaria) viimeisten 10 vuoden aikana.
Nigerin resilienssiä lisää myös operatiivinen puolustusstrategia, joka kokoaa yhteen kansallisen armeijan ja sisäiset turvallisuusjoukot. Näihin kuuluvat kansalliskaarti, santarmijoukot ja kansallisen poliisin sekä muut puolisotilaalliset joukot. Vaikka Niger on Länsi-Afrikan suurin maa pinta-alaltaan, sillä on puolustus- ja turvallisuusverkosto. Esimerkiksi kaakkoisrajalla on laaja liikkuvien ja staattisten operointipisteiden verkosto.
Niger lopetti yhteistyösopimuksen Yhdysvaltojen kanssa maaliskuussa 2024, jossa sallittiin yhdysvaltalaisen henkilöstön lähettämisen maahan. Sotilasjuntta on lähestynyt yhteistyössä Venäjää. Yhdysvaltain armeija työllisti Nigerissä joulukuussa 2023 noin 650 henkilöä. Yhdysvaltain armeijalla on suuri lentotukikohta Nigerin kaupungissa Agadezissa, noin 920 kilometrin päässä Niameysta. Sitä käytetään miehitettyihin ja miehittämättömiin valvontalentoihin, joilla on kohdistettu Sahelin alueella olevia ISIL ja Jama'at Nusrat al-Islam wal Muslimeenin (JNIM) taistelijoita. Niger on ollut Yhdysvaltojen toimintojen keskus Länsi- ja Pohjois-Afrikassa. Sen lentotukikohta Nigerissä on kallein Yhdysvaltain hallituksen koskaan toteuttama rakennusprojekti. Se pystytettiin terrorismin vastaista sotaa varten, mutta se on myös suuntautunut Yhdysvaltain vallan suuntaamiseksi Venäjää ja Kiinaa vastaan.
Turvallisuus > Turvallisuus 2024 alkaen

Maaliskuun lopulla 2024 islamistiset terroristit tappoivat ainakin 23 Nigerin sotilasta ja haavoittivat 17 muuta hyökkäyksessä maan länsiosassa. Yli 100 aseistettua miestä ajoi moottoripyörillä ja käytti improvisoituja räjähteitä ja itsemurhapommeja sotilasyksikön väijytyksessä, kun se oli matkalla takaisin operaatiosta Tillabérin alueella lähellä Nigerin, Burkina Fason ja Malin rajaa. 30 hyökkääjää sai surmansa.
25. kesäkuuta 2024 aseilla varustetut jihadistit tappoivat 20 sotilasta ja yhden siviilin Länsi-Nigerissä.
Turvallisuus > Humanitaarinen tilanne ja turvallisuus

Niger kärsii edelleen merkittävistä humanitaarisista tarpeista konfliktien, väestön siirtymien, ruokaturvan, lasten aliravitsemuksen ja epidemioiden vuoksi. Useita alueita koetteleva väkivalta on pakottanut 376 000 ihmistä eri puolilla maata jättämään kotinsa. Lisäksi 255 000 pakolaista on paennut maahan turvattomuutta naapurimaiden Burkina Fasosta, Malista ja Nigeriasta.
Humanitaarisen avun toimittaminen näille haavoittuville väestöryhmille on edelleen haaste jatkuvan väkivallan vuoksi.
Marraskuussa 2024 Nigerin sotilasjuntta peruutti ranskalaisen humanitaarisen kansalaisjärjestö Actedin toimiluvan entisen siirtomaahallitsijansa kanssa vallinneiden jännitteiden takia.
Hallintoalueet

Niger jakautuu seitsemään alueeseen (région; luettelon numerot liittyvät oheiseen kuvaan). Lisäksi pääkaupunki Niamey muodostaa oman pääkaupunkialueensa.
| Hallintoalue | kartalla | Pääkaupunki | Pinta-ala (km2) | Väkiluku (1> 7.2019) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Agadez | 1 | Agadez | 667 799 | 605 629 |
| Diffa | 2 | Diffa | 156 906 | 738 021 |
| Dosso | 3 | Dosso | 33 884 | 2 634 733 |
| Maradi | 4 | Maradi | 41 796 | 4 359 398 |
| Niamey | 5 | pääkaupunki | 255 | 1 283 888 |
| Tahoua | 6 | Tahoua | 113 371 | 4 284 435 |
| Tillabéri | 7 | Tillabéri | 97 251 | 3 495 100 |
| Zinder | 8 | Zinder | 155 778 | 4 541 740 |
Talous

Nigerin talous on ollut lähes koko itsenäisyyden ajan kriisissä. YK:n vähiten kehittyneiden maiden listaan liittyvän arvion mukaan Niger on yksi maailman köyhimmistä valtioista.
Nigerin ruokatilanne oli erityisen huono vuoden 2004 loppupuolen kuivuuden sekä heinäsirkkatuhojen jälkeen. Otsikoihin nousi G8-kokous, jossa annettiin Nigerin velkoja anteeksi, mutta ei lainkaan käsitelty nälkäasiaa. Nälänhädän arvioitiin koskevan ainakin 2,5 miljoonaa nigeriläistä. Vuosien 2005–2008 sadot olivat hiukan parempia, mutta 2009 oli jälleen katovuosi.
Bruttokansantuote (PPP) henkeä kohti vuonna 2021 oli 1200 Yhdysvaltain dollaria, sama kuin muutamana edellisenä vuonna. Näillä lukemilla Niger on maailman kymmenen köyhimmän maan joukossa. YK:n kehitysohjelma UNDP:n laskeman Inhimillisen kehityksen indeksiksillä (Human Development Index, HDI) mitattuna Niger sijoittui vuonna 2012 viimeiselle eli 187. sijalle. Sen HDI-arvo on noussut vuosina 2000–2007 lähes neljällä prosentilla vuosittain.
Tärkeimmät ravintokasvit ovat hirssi ja durra. Vientiin kasvatetaan papuja ja sipuleita.
Niger on yksi maailman suurimmista uraanintuottajista. Vuonna 2022 se tuotti noin viisi prosenttia maailman kaikesta uraanintuotannosta. Arlitin avolouhosta hyödynnetään yhdessä ranskalaisten kanssa, Akoutan malmi on ehtynyt 2021 mutta uutta esiintymää tutkitaan.
Merkittävimpiin luonnonvaroihin kuuluvat uraanin lisäksi kivihiili, rautamalmi, tina ja fosfaatti.
Talouden yksityissektorin on Nigerissä vaikea lähteä kehittymään. Maan sisämarkkinat ovat pienet ja yritysten on vaikea saada luottoa kehityshankkeisiinsa. Ulkomaisia investoijia ei ole juurikaan tullut, vaikka maan hallinto on yrittänyt niitä aktiivisesti houkutella.
Maan kansantuote on noussut vuosien 2016–2018 aikana 5,6 prosenttia. Kasvun on aiheuttanut investoinnit infrastruktuuriin, palveluihin ja luonnonvarateollisuuteen. Myös maatalouden tuottavuus on parantunut. Maan koulutusoloissa ja terveydenhoidossa on havaittu myönteistä kehitystä. Köyhyydessä elävien kansalaisten osuus väestöstä oli 48 prosenttia vuonna 2011, mutta enää 40 prosenttia vuonna 2016. Nuorisotyöttömyys on ollut kuitenkin nousussa: 17 prosenttia nuorista oli työttömiä vuonna 2017.
Nigerin talous kasvoi 6,3 prosenttia vuonna 2019. Talouskasvun veturina toimi maatalous, joka hyötyi hyvistä sääolosuhteista. Lisäksi maahan rakennettiin uutta infrastruktuuria. Talouden uhkana olivat naapurimaasta Nigeriasta levinneet levottomuudet ja maiden välinen raja suljettiin elokuussa 2019.
Vuonna 2020 Nigerin taloutta uhkasivat erityisesti koronaviruspandemia, heikentynyt turvallisuus ja öljyn hinnan halpeneminen. Koronaviruspandemian jälkeen on maan talous lähtenyt jälleen kasvuun. Afrikan kehitys- ja investointipankki arvioi maan talouskasvun olevan 11,4 prosenttia vuonna 2024. Maan yksityissektori on vedonnut voimakkaasti ulkomaisten investointintien saamikseksi. Investointeja kaivattaisiin liikenneyhteyksien ja vesihuollon parantamiseen, digitalisaatioon ja naisten yrittäjyyden vahvistamiseen.Lisäksi pankkisektori kaipaa kehittämistä. Vaikeutena on, että osa Afrikan maista pitää Nigerin nykyistä sotilashallintoa laittomana.
Talous > Öljyvarat

Nigeristä on löydetty myös öljyesiintymiä. Vuonna 1992 yhdysvaltalainen Hunt Oil Company sai oikeuden hyödyntää Djadon ylängön öljyesiintymiä. China National Petroleum sai oikeuden hyödyntää Teneren alueen öljyvarantoja vuonna 2003. Yhtiö on luvannut hyödyntää enemmänkin Nigerin öljyvarantoja ja rakentaa jalostamon lähelle Zinderiä. Lisäksi tekeillä on öljyputki viennin helpottamiseksi. Myös venäläinen Gazprom on kiinnostunut toimimaan alueella. Öljyä on pumpattu vuodesta 2011, mutta tuotanto on mennyt omaan jalostamoon. China National Petroleum sai lisää oikeuksia vuonna 2013. Vientiliikennettä suunnitellaan Tšadin ja Kamerunin kautta.
Öljyputki Nigeristä Beniniin oli valmistumaisillaan vuonna 2023, kun sotilasjuntta otti vallan, ja sen käyttöönotto on siirtynyt epämääräiseksi ajaksi. Kesäkuussa 2024 kapinalliset tuhosivat osan öljyputkesta Nigerissä ja vaativat syrjäytetyn presidentti Bazoumin vapauttamista. Yhteenotossa tapettiin kuusi putkea vartioinutta nigeriläistä sotilasta.
Liikenne

Nigerissä on 30 lentokenttää, joista kymmenen kiitotie on päällystetty. Niamey on varsinainen kansainvälisen liikenteen keskus, mutta myös Agadezista on lentoja Pariisiin. Vesiväyliä on 300 km, Niger-joki on kulkukelpoinen Gayaan asti syyskuusta maaliskuuhun. Maanteitä on paljon, mutta vain vajaat 4 000 kilometriä on päällystetty.
Rautatietä maassa ei ollut ennen 2010-lukua. Niger on osallisena hankkeissa jotka yhdistäisivät maan Länsi-Afrikan rataverkkoon. Euroopan unioni, Ranska ja romanialainen kaivosmiljonääri Frank Timiş olivat käynnistämässä ratahanketta, joka yhdistäisi Niameyn Burkina Fason pääkaupunkiin Ouagadougouhun. Hanketta ryhdyttiin valmistelemaan vuonna 2013 ja rata palvelisi vientiä.
Toinen ratahanke yhdistäisi Niameyn Benininläiseen Cotonoun satamakaupunkiin. Beninin ja Nigerin presidentit allekirjoittivat asiaa koskevan sopimuksen maaliskuussa 2014. Rautatieprojektin juhlallisia avajaisia vietettiin Niameyssä 7. huhtikuuta 2014. Paikalla olivat Nigerin, Togon ja Beninin presidentit.
Ratahanke on osa suurempaa Länsi-Afrikan pääkaupunkeja yhdistävää ratahanketta. Rautatien on tarkoitus yhdistää Cotonoun, Niameyn, Ouagadougoun ja Abidjanin kaupungit. Lisäksi rakennettaisiin yhteys Loméen. Sekä henkilö- että tavaraliikennettä palvelevan radan pitäisi valmistua vuonna 2020.päivitettävä Liikennöinti Niameysta Dosson kaupunkiin alkoi jo 18 kuukautta sopimuksen allekirjoittamisesta.
Helmikuussa 2021 ilmoitettiin uudesta rautatiehankkeesta, joka valmistuessaan yhdistäisi Nigeriassa olevan Kanon kaupungin Nigerissä olevaan Maradin kaupunkiin. Kiinalainen China Civil Engineering Construction Corporationin oli tarkoitus aloittaa rakennustyöt vuonna 2022.
Radan rakentaminen ei kuitenkaan lähtenyt odotetusti liikkeelle. Nyt hankkeessa on myös kiinalaista rahoitusta ja maaliskuussa 2024 Nigerian hallitus ilmoitti myöntäneensä maat yhdistävälle ratahankkeelle 1,3 miljardia Yhdysvaltain dollaria määrärahaa. Hanketta pidetään talouden kehittymisen kannalta tärkeänä. Rakennustyöt hoitaa portugalilainen yhtiö ja radan pitäisi valmistua kahden vuoden kuluttua.
Väestö

Nigerin tilastokeskuksen mukaan maan väkiluku 1. heinäkuuta 2019 oli 21 942 944. Nigerin syntyvyysaste ja väestönkasvuprosentti kuuluvat koko maailman suurimpiin. Samaan aikaan kuolleisuusaste on Afrikan korkeimpia. Vuonna 2015 kokonaishedelmällisyysluku oli 7,3, ja Population Reference Bureaun mukaan väestönkasvu on 3,8 prosenttia vuodessa. Väestö on myös hyvin nuorta, sillä yli puolet asukkaista on alle 15-vuotiaista. Määrä on suurempi kuin missään muualla.
Nigerin suurimmat etniset ryhmät ovat hausat (55,4 % vuonna 2001), djermat ja songhait (21,0 %), tuaregit (9,3 %), fulbet (8,5 %), kanurit ja mangat (4,7 %), gurmat (0,4 %) ja tubut (0,4 %). Nigerin virallinen kieli on ranska, mutta sitä lopulta ymmärtää vain pieni osa kansasta. Suurimmat kielet ovat hausa ja songhai. Hausa on yksi Länsi-Afrikan merkittävimpiä kieliä, ja sitä ymmärtää myös iso osa osa nigeriläisistä. Seuraavaksi suurimpia paikallisia kieliä ovat fulbejen fulani, tuaregien tamashek ja kanuri.
Noin neljä viidesosaa kansasta on sunnimuslimeja. Šiialaisten osuus on noin viisi prosenttia. Kristittyjä on jonkun verran kaupungeissa, ja se on pääosin eurooppalaisten uskonto. Perinteisen animismin seuraajien osuus on noin yhdeksän prosenttia.
YK:n kehitysohjelma UNEPin tilastoi Nigerin vuonna 2015 maailman alhaisimman lukutaitoprosentin maaksi: ainoastaan 19,1 prosenttia aikuisista oli lukutaitoisia. Koulunkäynti on periaatteessa pakollista kuuden vuoden ajan, mutta osallistumisaste on matala. Osallistujien määrä on kuitenkin pystytty 2010-luvulla nostamaan, mutta silti yli 50 prosenttia 7–16-vuotiaista ei ole koulussa. Peruskoulun aloitti vuonna 2017 yli 74,7 prosenttia ikäluokasta, kun vuonna 2011 sen aloitti 66,5 prosenttia. Tyttöjen aloitusprosentti on kasvanut noin kymmenen prosenttiyksikköä 59,8 prosentista 69,2 prosenttiin. Toiselle asteelle meni vuonna 2017 noin 24 prosenttia ja korkeakouluihin 3,7 prosenttia ikäluokasta. Koulutuksen taso on erityisesti maaseudulla erittäin huono, ja monin paikoin ei edes ole mahdollisuutta koulunkäyntiin. Vuoden 2017 tietojen mukaan vain alle kahdeksan prosenttia koululaisista saa peruskoulusta riittävän lukutaidon ja matemaattisen osaamisen ja vain kolmanneksella opettajista oli hyväksyttävät opetustaidot.
Nigerin terveydenhuolto on riittämätöntä, ja imeväiskuolleisuus on korkea. Maaseudulla terveyspalvelut ovat kuitenkin onnistuneet taistelussa unitautia ja aivokalvontulehdusa vastaan, mutta maassa esiintyy edelleen tuberkuloosia, malaria ja lepraa. Maailman nälkäindeksissä Nigerin tulos oli vuonna 2019 30,2, kun se oli ollut vuonna 2000 perät 52,1. Alle viisivuotiaiden kuolleisuus on laskenut vuosien 2000–2017 aikana 22,4 prosentista 8,5 prosenttiin. Lapsikuolleisuuden laskussa on ollut erityisen mekrittävässä osassa naisten ja lasten terveydenhuoltopalvelujen parantuminen, rokotekampanjat, hyönteismyrkyillä käsitellyt sänkyverkot ja ravinto-ohjelma. Lasten kroonista aliravitsemusta on saatu 2000-luvulla pienennettyä, mutta monien nigeriläisten ravinto on silti riittämätöntä.
Kulttuuri

Koska Nigerin valtion rajat ovat siirtomaaisäntien vetämät, ne eivät noudattele etnisiä tai perinteisiä kulttuurien rajoja. Itsenäistymisestä alkaen hallitus on pyrkinyt luomaan yhtenäistä nigeriläistä kulttuuria.
Saharan paimentolaisheimot ylläpitävät vanhoja kulttuuriperinteitä. Monet tuaregit elävät puolinomadista elämää, ja joissakin kylissä on sekaisin savimajoja ja siirrettäviä telttoja.
Nigeriläistä perusruokaa on paksu hirssipuuro, jonka lisukkeena on kasviskastiketta, johon toisinaan lisätään vähän lihaa. Yleisemmin liha kuitenkin tarjotaan erillisenä, grillattuna tai paistettuna. Pohjoisessa hirssipuuroa keitetään myös vuohenmaitoon. Hirssin lisäksi viljoista käytetään maissia, durraa ja juhlatilanteissa riisiä.
Maan hallitus omistaa vuonna 1958 perustetun radioaseman nimeltä La Voix du Sahel. Maassa on myös monia yksityisiä radioasemia kuten Anfani FM , Radio Sarounia ja Radio et Musique. Niissä on ohjelmia sekä ranskaksi, että paikallisilla kielillä kuten hausaksi ja djermaksi.
Urheilu

Niger on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1972 alkaen. Issaka Daborg sai nyrkkeilyssä pronssia vuonna 1972, ja on maansa toistaiseksi ainoa olympiamitalisti. Lontoon olympiakisoissa vuonna 2012 maata edusti soutaja Hamadou Issaka sekä viisi muuta urheilijaa.
Nigerin jalkapallomaajoukkue on jäänyt yhdeksi maanosansa heikoimmista maajoukkueista. FIFAn rankingissa se on sijalla 154.