stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eero Kettunen (s. 1906)
Urheilu-uran jälkeinen aika

Aktiiviuransa jälkeen Kettunen toimi Palloliiton liittohallituksessa 1944-1955 sekä jää- ja jalkapallovaliokunnissa. Hän toimi myös jääpallotuomarina. Kettunen johti Suomen jalkapallojoukkuetta Helsingin vuoden 1952 olympialaisissa.
Roseanna

| Roseanna |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Daniel Alfredson
Käsikirjoittaja:  Jonas Cornell 
Perustuu:  Sjövallin ja Wahlöön poliisiromaaniin Roseanna (1965)
Tuottaja:  Hans Lönnerheden
Säveltäjä:  Stefan Nilsson
Kuvaaja:  Dan Myhrman 
Leikkaaja:  Hélène Berlin 
Pääosat:   Gösta Ekman  Kjell Bergqvist  Rolf Lassgård  Niklas Hjulström 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi, Saksa
Ensi-ilta:  1993
Kesto:  94 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Roseanna (Roseanna) on Daniel Alfredsonin ohjaama ruotsalainen elokuva vuodelta 1993. Se perustuu Sjöwallin ja Wahlöön kirjoittamaan samannimiseen poliisiromaaniin, jonka päähenkilö on Martin Beck.
Elokuva kuuluu ruotsalais-saksalaisena yhteistuotantona tehtyjen Beck-elokuvien sarjaan. Muut sarjan elokuvat ovat Kadonnut paloauto, Polis, polis, potatismos, Stockholm Marathon, Mies parvekkeella ja Beck: Poliisimurha.
Juoni

Götan kanavasta löytyy nuoren naisen ruumis. Komisario Martin Beckin (Gösta Ekman) johtama ryhmä selvittää, että naisen nimi on Roseanna McGraw ja hän on tullut Nebraskasta Ruotsiin. Tutkijat aloittavat työnsä selvittämällä Roseannan viimeisten päivien tapahtumia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Gösta Ekman  | … |  Martin Beck   |
|  Kjell Bergqvist  | … |  Lennart Kollberg   |
|  Rolf Lassgård  | … |  Gunvald Larsson   |
|  Niklas Hjulström  | … |  Benny Skacke   |
|  Lena Nilsson  | … |  Åsa Thorell   |
|  Ingvar Andersson  | … |  Per Månsson   |
|  Bernt Ström  | … |  Einar Rönn   |
|  Torgny Anderberg  | … |  Evald Hammar   |
|  Jacob Nordenson  | … |  Folke Bengtsson   |
|  Anita Ekström  | … |  Inga Beck   |
|  Tova Magnusson-Norling  | … |  Putte Beck   |
|  Anna Helena Bergendal  | … |  Roseanna   |
|  Donald Högberg  | … |  Karl Åke Eriksson   |
|  Viktor Ginner  | … |  Erik Beck   |
|  Agneta Ekmanner  | … |  Greta Hjelm   |
|  Birger Österberg  | … |  Kvant   |
|  Per-Gunnar Hylén  | … |  Kristiansson   |
|  Tom Younger  | … |  komisario Kafka   |
|  Hans Ullberg  | … |  eversti   |
|  Barbro Hiort af Ornäs  | … |  everstinna   |
|  Karin Sjöberg  | … |  Karin Larsson   |
|  Wallis Grahn  | … |  Göta Isaksson   |
|  Inga Sarri  | … |  Karin Larssonin äiti   |
|  Tove Edfeldt  | … |  onkiva tyttö   |
|  Barbro Christenson  | … |  lääkäri   |
|  Lasse Petterson  | … |  Dianan perämies   |
|  Chris Torch  | … |  Mylvaney   |
Iskuri.net

| Iskuri> net |
| --- | --- |
Lähetykset alkoivat:  1. toukokuuta 2004
Maa:   Suomi
Aiemmin:  Livechat.fi 0700 1 111 deitti Digiviihde Sextv.fi
Kotisivu:  iskuri.net
Saatavuus
Antenniverkko
Digita:  kanava 18 (HD)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Digiviihteen logo
Iskuri.net (ent. Livechat.fi, 0700 1 111 deitti, Digiviihde ja sitä ennen Sextv.fi) on televisiokanava, joka aloitti 1. toukokuuta 2004 nimellä Sextv.fi. Kanavan ohjelmisto koostuu suurimmaksi osaksi ulkomaalaisista ja suomalaisista pornoelokuvista. Kanava oli ilmainen syyskuuhun 2007 asti ja lähetykset ovat vastaanotettavissa maanpäällisessä digitaalitelevisioverkossa. Iskuri.net -kanavalla on myös oma teksti-TV. Iskuri.net näkyy antenniverkossa teräväpiirtoisena kanavapaikalla 18.
Digiviihde muuttui maksulliseksi ja samalla osaksi PlusTV-kanavapakettia 1. syyskuuta 2007, kun Suomi siirtyi maanpäällisessä verkossa digitaalisiin televisiolähetyksiin. Digiviihteen suunnitelmissa oli aloittaa 3D-lähetykset ennen vuodenvaihdetta 2011–2012.
Ohjelmisto

Iskuri.net esittää aikuisviihde-elokuvia klo 00.00 alkaen, tämän jälkeen kanavalla jatkaa aamuyökolmeen asti Kuvalinko. Ulkomaalaisia elokuvia ei ole tekstitetty suomeksi.
Ohjelmistoa

SexTV.fi perjantai–sunnuntai 00.00 – 02.40 Tuotanto Fiamax Oy.
Powered by Hustler.fi maanantai-torstai 00.00 – 02.00 Tuotanto Pressmasters Oy.
Aiheesta muualla

Livechat.fin kotisivut
Alissa Nikkinen

| Alissa Nikkinen |
| --- | --- |

Näyttelijä(t):  Johanna Puhakka
Kesto:  Salatut elämät: 2015–2019  Rantabaari: 2019–2022, 2023, 2024
Ensi- esiintyminen:  Osa 2839: Heikki saa Sebastianista lenkkeilykaverin  (10. kesäkuuta 2015)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 3548: Alissa ja riemuloma Rivieralla  (10. huhtikuuta 2019)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Alissa Claudia Nikkinen
Status:  eronnut
Ammatti:  yrittäjä
Sukupuoli:  nainen
Asuinpaikka:  Helsinki
Suhteet
Vanhemmat:  Aki Nikkinen (isä)  äiti  (ei ole esiintynyt sarjassa)
Puoliso(t):  Gunnar Mustavaara (eronnut)  Tommi Juslin  (eronnut) Anssi Koski (eronnut)
Isovanhemmat:  Erik Ekholm (isoisä, kuollut) Salme Hämäläinen (isoäiti, kuollut)
Tädit ja sedät:  Markus Ekholm (setäpuoli, kuollut)
Muut sukulaiset:  Karin Ekholm (sedän äiti) Henrik Ekholm (isän serkku) Erika Ekholm (isän serkku)
Tutut:  Lola Vinberg (paras ystävä, kuollut)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alissa Claudia Nikkinen (ent. Mustavaara, s. 2. huhtikuuta 1993, es. Johanna Puhakka) on kuvitteellinen hahmo Salatuissa elämissä, joka esiintyi sarjassa vuosina 2015–2019. Salattujen elämien jälkeen hahmo on esiintynyt Rantabaari-sarjassa.
Yleistä > Perhe

Alissa on Aki Nikkisen tytär, joka saapui Pihlajakadulle vuonna 2015. Alissan äiti on mainittu ainoastaan Salattujen elämien spin-off-sarjassa Bikinejä ja timantteja, mutta hänen henkilöllisyyttään ei siitä huolimatta tiedetä. Alissalla on isäänsä viha-rakkaussuhde. He ovat keskenään hyvin samanlaisia persoonia.
Alissan isovanhemmat ovat Salme Hämäläinen sekä Erik Ekholm. Isöisäänsä Alissa ei ole koskaan ehtinyt tavata, koska tämä kuoli vuonna 2001 luuydinsyöpään. Isoäitinsä kanssa Alissa oli aluksi läheinen, mutta kuultuaan tämän hyväksikäyttäneen Akia seksuaalisesti katkaisi Alissa välinsä Salmeen välittömästi eikä koskaan antanut tälle anteeksi. Salme kuoli sydänkohtaukseen vuonna 2018.
Alissalla on myös yksi setä Markus Ekholm, joka on hänen isänsä velipuoli. Alissa ei ehtinyt tavata setäänsä koskaan, sillä Markus menehtyi vuonna 2002 huumeiden yliannostukseen.
Yleistä > Asunto

Saavuttuaan Pihlajakadulle Alissa asui lähinnä vain majatalo Amandan tiloissa, joko omassa huoneessaan tai isänsä vuokraaman huoneiston tiloissa. Keväällä 2018 hän päätti ostaa Pihlajakatu 23:sta asunnon B5 ja muutti sinne asumaan. Pihlajakadulla Alissan alivuokralaiseksi muutti Lola Vinberg, joka jäi asuntoon Alissan muutettua myöhemmin Ranskaan (Nizzaan).
Yleistä > Työelämä

Saavuttuaan Helsinkiin Alissa auttoi isäänsä tämän viinintuontifirmassa Vinottaressa. Myöhemmin kävi ilmi, että Aki oli perustanut veronkiertofirman Monetanumin tyttärensä nimissä. Alissa potki isänsä pihalle firmasta ja jatkoi yksin Vinottaren pyörittämistä. Monetanumin kautta Alissa omisti Vinottaren lisäksi myös osuuden Majatalo Amandasta. Amandan osuuden hän myi kuitenkin Sebastian Vuorelalle.  Akin kieroilujen seurauksena Vinotar kuitenkin meni vararikkoon ja Alissa joutui luovuttamaan osuutensa takaisin Akille.
Elämä Pihlajakadulla > Suhteet Janneen ja Jiriin

Alissa iski silmänsä Janne Haukkalaan saavuttuaan Pihlajakadulle. Alun perin hän teki sen ärsyttääkseen Iida Mustosta, josta Alissa ei pitänyt ollenkaan, koska tämä oli Alissalle velkaa. Myöhemmin he saivat välinsä korjattua. Alissa ja Janne puolestaan pysyivät ystävinä, vaikkakin pientä flirttiä kaksikon välillä oli myöhemminkin.
Alissan ensimmäinen seurustelusuhde Pihjalakadulla oli Jiri Viitamäen kanssa. Aluksi pariskunta piti suhteensa salassa, koska Jirin ex-tyttöystävä Eva Tamminen haikaili vielä Jirin perään. Alissan ja Jirin suhde kuitenkin syveni ja Jiri muutti lopulta Alissan luokse. Alissan ja Jirin suhde kuitenkin päättyi, kun Alissa jäi kiinni petettyään Jiriä Jannen kanssa. Alissa puolestaan ei pitänyt siitä että naapurin Monica Mustavaara odotti Jirin lasta.
Alissalla ja Jirillä oli pitkään nihkeät välit toisiinsa, mutta vuonna 2018 parin välit alkoivat lämmetä. He aloittivat seurustelusuhteen uudestaan. Sittemmin Alissa ja Jiri erosivat taas.
Elämä Pihlajakadulla > Avioliitto Gunnarin kanssa

Kevään 2017 päätösjaksossa Alissa meni naimisiin Alzheimerin tautia sairastavan varakkaan Gunnar Mustavaaran kanssa. Gunnarin piti alun perin mennä naimisiin Ulla Taalasmaan kanssa, mutta Alissa käytti hyväkseen Gunnarin muistisairautta ja yllätti pihalla odottavat häävieraat Gunnarin kanssa. Myöhemmin Gunnar tajusi Alissan haluavan vain hänen rahansa ja päätyi allekirjoittamaan avioeropaperit, minkä jälkeen Alissa kertoi tälle toivovansa Gunnarin kuolevan. Alissan lähdettyään pois paikalta hän sattui vilkaisemaan taakseen juuri, kun Gunnar kompastui ja kaatui raitiovaunun radalle. Raitiovaunu olisi ajanut hänen ylitseen, jos Alissa ei olisi pelastanut Gunnaria. Sittemmin hän vaihtoi itsellensä Mustavaara-sukunimen, vaihdettua sen taas takaisin Nikkiseksi. Alissan ja Gunnarin virallinen avioero astui voimaan tammikuussa 2018.
Elämä Pihlajakadulla > Rikokset ja kidnappaus

Myöhemmin Gunnarin ja Alissan eron myötä Alissa joutui kodittomaksi, mutta muutti asumaan majatalo Amandaan sovittuaan välinsä isänsä kanssa. Kun Sergei Kuula murtautui parkkihallista löytyneeseen autoon, hän näki takapenkillä nukkuvan vielä tällöin kodittoman Alissan. Sergei ja Alissa rupesivat tekemään yhteisiä rikosbisneksiä, mutta olivat vähällä joutua poliisiratsiaan. Kun Sergein rikollisystävät saivat tietää tästä, Alissa ja Sergei saivat tappouhkauksen ja heillä vaadittiin suuria rahasummia. He juonivat muutamia esitettyjä kidnappauksia, joiden seurauksena he olisivat saaneet tarvittavan rahasumman Gunnarilta. Kidnappaukset kuitenkin epäonnistuivat ja Sergei päätti lopettaa yhteistyönsä Alissan kanssa. Alissa päätti pyytää Akia kidnappaamaan hänet ja he lähettivät Gunnarille videoviestejä, joista näkyi kuinka myöhemmin Akiksi paljastunut henkilö osoitti kärsivän Alissan päätä aseella. Gunnarin olisi täytynyt maksaa kiristäjille, eli Alissalle ja Akille, miljoona euroa. Sergei sai tietää Nikkisten valekaappauksesta ja uhkasi kertoa siitä poliiseille, jos ei saisi puolta voitosta. Nikkiset suostuivat lopulta yhteistyöhön ja kolmikko teki yhteistyötä Alissan ”kaappauksessa”, kunnes Gunnarin tytär Camilla Mustavaara maksoi heille rahat. Kun Sergei lopulta sai osuutensa rahoista, Nikkiset päättivät kostaa hänelle. Sergei pidätettiin tekemistään rikoksista ja hän joutui vankilaan, mutta karkasi sieltä. Sergein pakoauto tuhoutui, ja pitkään hänen luultiinkin olevan kuollut. Kun selvisi hänen olevan elossa, paljastui, että hän on Alissan piinaaja.
Elämä Pihlajakadulla > Suhde Tommiin ja lähtö

Syksyllä 2018 Alissa tapasi Tommin Moosessa. Myöhemmin Alissa ja Tommi tapasivat sattumalta Vermossa, joka teki yhteistyötä Alissan ja Akin viiniyrityksen, Vinottaren kanssa. Aluksi Alissa oli epävarma Tommin suhteen. Alissan isä, Aki ei hyväksynyt Tommia, sillä hän työskenteli hevosten kanssa. Kuitenkin Alissa ja Tommi aloittivat seurustelemaan.
Keväällä 2019 Alissa ja Tommi muuttivat yhdessä Ranskaan, Nizzaan Tommin saadessa sieltä töitä.
Vihamieliset suhteet

Iida Mustonen: kilpailivat Jannesta ja nahistelivat
Eva Tamminen: kilpailivat Jiristä, jonka jälkeen pientä nahistelua
Sanni Pohjonen: Alissa tönäisi Sannia
Elämä Rantabaarissa

Sarjassa Alissa on muuttanut takaisin Helsinkiin erottuaan Tommista. Hän saa töitä Trissa-ravintolasta, joka on ystävänsä Lola Vinbergin työpaikka ja muuttaa myös Lolan ja Pietarin kämppikseksi. Myöhemmin Lola ja Alissa ostavat yhdessä Trissan, jotta sen silloiset työntekijät saisivat pitää työpaikkansa. Alissa seurustelee Perttu Männistön kanssa, kunnes tämä kaappaa hänet veneelle ja samalla paljastuu Pertun osallisuus Anssi Kosken ja tämän siskon Pinjan adoptiovanhempien kuolemaan. Alissa ja Anssi päätyvät yhteen kesän lopussa.
Seuraavana kesänä Trissassa järjestetään murhamysteeri-ilta, jossa Lola murhataan. Lola oli aiemmin päätynyt sänkyyn Anssin kanssa, jonka seurauksena Alissa katkaisi välinsä häneen. Alissaa syytetään Lolan murhasta, jonka tekijäksi paljastuu lopulta toimittaja Minna Laurikainen. Alissa ei kykene enää jatkamaan Trissan omistajana ja päätyy myymään ravintolan Krista Eerolalle ja Suvi Taivalsalolle.
Seuraavana kesänä Alissa aloittaa suhteen Kaapo Järviahon kanssa, mutta kauden lopussa hän tajuaa yhä rakastavansa Anssia ja pari päättää mennä naimisiin.
Viidennellä kaudella, kaksi vuotta myöhemmin Alissa ja Anssi ovat eronneet ja Alissa on muuttanut ulkomaille. Kauden päätösjaksossa paljastuu kuitenkin, että Alissa on yhdessä Friida Kettusen kanssa päättänyt huijata Anssin rahat. Motiivi jää pimentoon.
Seuraavana kesänä selviää, että Alissan motiivi oli kosto. Alissalle oli pian häiden jälkeen diagnosoitu aggressiivinen rintasyöpä ja Anssi oli jättänyt hänet tekstiviestillä, koska pelkäsi menettävänsä hänet. Alissa alkaa saada epäilyttäviä viestejä Instagramissa ja Anssi auttaa häntä selvittämään niiden yhteyttä Alissan deitin ja Friidan kuolemiin. Lopulta selviää, että kaiken takana on Alissalle ja Anssille kostoa hautonut Minna, joka yrittää jälleen murhata heidät. Kaikki päättyy kuitenkin hyvin, ja lopulta Alissa ja Anssi palaavat yhteen.
Sukutilakunniakirja

Sukutilakunniakirja on kunniamaininta, jonka myöntää nykyään ProAgria. Sen voi saada vähintään kaksisataa vuotta saman suvun hallussa olevan maatilan omistaja. Ruotsissa sukutilakunniakirjoja alettiin jakaa 1929 laajasti. Suomessa kirjailija Jalmari Finne ryhtyi tilauksesta laatimaan omistajaluetteloita. 22. tammikuuta 1931 Maatalousseurojen Keskusliitto otti tehtäväkseen sukutilakunniakirjojen jakamisen antaakseen julkisen tunnustuksen samaa tilaa pitkäaikaisesti hallinneille suvuille, herättääkseen kunnioitusta esivanhempien työtä kohtaan ja vahvistaakseen nykyisenkin sukupolven kiintymystä kotikontuun.
Ensimmäiset 75 sukutilakunniakirjaa annettiin Raumalla Satakunnan maanviljelysseuran maatalousnäyttelyiden yhteydessä 31. heinäkuuta 1931. Sukutilakunniakirjoja annettiin vuosittain poikkeuksena vuodet 1940-1941 ja 1943-1946.lähde? Vuoden 1952 loppuun mennessä oli annettu 2545 sukutilakunniakirjaa siten, että Hämeen lääniin 369, Kymen lääniin ja sen edeltäjään Viipurin lääniin oli annettu 333, Kuopion lääniin 192, Lapin lääniin ei ainuttakaan, Mikkelin lääniin 145, Oulun lääniin 128, Turun ja Porin lääniin 759, Vaasan lääniin 352 ja Uudenmaan lääniin 267.lähde?
Sukutilarekisteristä löytyy tarkempaa tietoa sukutilakunniakirjan saaneista tiloista. Huomioitavaa on, ettei tietoja löydy tiloista, jotka eivät ole rekisteröineet itseään sukutilarekisteriin.
Uudisluu

Uudisluu eli kallus on luun murtumakohtaan muodostuvaa ainesta. Se tukee ja sitoo yhteen murtunutta luuta. Varsinainen uudisluun muodostuminen alkaa, kun solut tuottavat murtuma-alueelle ensin sidekudospohjaista osteoidia, joka jo sitoo murtumakappaleita paikoilleen. Osteoidin luutuessa syntyy uudisluu.
Kanavanippu F

Kanavanippu F on Digitan maksullinen kanavanippu.
Valtioneuvosto myönsi 1. syyskuuta 2010 mennessä tehdyistä hakemuksista ensimmäiset toimiluvat ajalle 1. tammikuuta 2011 – 31. joulukuuta 2016. Luvanhaltijan oli aloitettava ohjelmatoiminta 1. maaliskuuta 2011 mennessä.
Kanavanippu F:n tiedonsiirtonopeus on 37,2 Mb/s. Tämä siirtokyky voidaan jakaa viiteen teräväpiirtokanavaan, joista jokaisen siirtonopeus on 6,3 Mb/s, yhteensä 31,5 Mb/s. Jäljelle jäävä 5,7 Mb/s voidaan jakaa tavallisen erottelukyvyn kanaville, joista jokainen edellyttää 1,5 Mb/s -tiedonsiirtonopeutta. Yhden teräväpiirtokanavan kaistaleveydellä voidaan toteuttaa neljä tavallisen terävyyden televisiokanavaa valinnaisesti.
Suomessa 2009-2010 yleisesti käytössä olevat digitaalitelevisiot ja digitaalimuuntimet (digiboksit) eivät kykene käsittelemään DVB-T2-tekniikalla toteutettuja televisiolähetyksiä. Tämän vuoksi näitä lähetyksiä varten on hankittava siihen erikseen valmistetut laitteet. Islannin, Irlannin, Norjan, Ruotsin, Suomen ja Tanskan televisioyhtiöiden ja maanpäällisten televisioverkko-operaattoreiden yhteinen forum, NorDig, on määritellyt pohjoismaiseen DVB-T2:een liittyviä laitteilta odotettavia minimivaatimuksia.
Kanavanipun kanavat

V Sport 1 Suomi HD
V Sport 2 Suomi HD
V Sport + Suomi HD
V Sport Golf HD
V Film Action HD
V Sport Vinter HD
Eurosport 1 HD
Eurosport 2 HD
MTV Urheilu 3
Investigation Discovery
Disney Channel
AdultTV.fi
Aiheesta muualla

NorDig Unified Requirements ver 2.1  (Arkistoitu – Internet Archive)
test specification for the NorDig compliant DVB-T2 IRDs, version 1.0.1.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Häljarp

| Häljarp |
| --- | --- |
 Saxån-joki
 Häljarp
 Koordinaatit: 55°51′13″N, 12°54′47″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Landskrona
Väkiluku (31.12.2023):  4 024
Häljarp on taajama Landskronan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 4 024 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Häljarp Wikimedia Commonsissa
Annelöv

| Annelöv |
| --- | --- |
 Annelövin kirkko
 Annelöv
 Koordinaatit: 55°49′43″N, 13°00′55″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Landskrona
Väkiluku (31.12.2023):  445
Annelöv on taajama Landskronan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 445 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Annelöv Wikimedia Commonsissa
Kaarlo Kuusamo

Kaarlo Kuusamo v. 1951 Kuva: Museovirasto, kuvaaja Pekka Kyytinen
Kaarlo Kuusamo (3. huhtikuuta 1891 Turku − 28. helmikuuta 1974 Kuopio) oli suomalainen agronomi ja talousneuvos. Hän toimi Itä-Karjalan kansanopiston johtajana Impilahdella ja Punkaharjulla v. 1919-1955. Hän edisti alueellisena vaikuttajana maaseudun henkistä ja taloudellista kehitystä useissa kunnallisissa, osuustoiminnallisissa ja liike-elämän luottamustehtävissä sekä maa- ja kotieläintalousyhdistysten ja vapaan sivistystyön järjestöjen johtoelimissä. Hänen perustamansa ja toimittamansa Nuori Karjala -lehti ilmestyi laatokankarjalaisen nuoriso- ja vapaan sivistystyön äänenkannattajana ja laatokankarjalaisuuden vaalijana vuosina 1935-2009.
Tausta ja opinnot

Kaarlo Oskar Egon Kuusamo (Karlsson  vuoteen 1910) syntyi Turussa 3.4.1891. Hänen vanhempansa olivat merikapteeni  Karl Oskar Karlssonin ja hänen puolisonsa Alfhild Ingeborg os. Ericsson.  Hän kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta klassillisesta lyseosta v. 1910 ja opiskeltuaan maatalousaineita Helsingin yliopistossa valmistui agronomiksi 1919.
Opiskeluaikanaan hän teki (opiskelurahoja ansaitakseen) maatalous- ja puutarhatöitä.  Vuosina 1913-1914 hän opiskeli Ruotsissa tunnetun maatalousreformaattorin ja pienviljelyksen esitaistelijan Per Jönson Rösiön johtamassa Nordiska Landbruksskolan maatalouskoulussa  ja sai tältä voimakkaita vaikutteita. Sen jälkeen hän hankki käytännön kokemusta tilanhoitajana Maariassa vuoden verran ja viljeli omaa maatilaansa Orimattilassa pari vuotta. Vuosina 1918-1919 hän teki suotutkimusta Leteensuon koeaseman assistenttina  suunnitellen tiedemiehen uraa.
Työura Impilahdella

Kuusamo kutsuttiin v. 1919 Itä-Karjalan kansanopiston johtajaksi Impilahdelle.  Opisto etsi maataloutensa nykyaikaistajaksi agronomikoulutuksen saanutta henkilöä ja maanviljelysopin professori Gösta Grotenfelt, tuntien Kuusamon aloitekyvyn ja energisyyden, suositteli häntä tehtävään.  Kuusamon aikana 1920- ja -30 -luvuilla kansanopiston maatila kunnostettiin ja kehitettiin mallitilaksi opiston maatalousopetuksen tueksi  ja jakamaan tietoa maa- ja metsätalouden uusista menetelmistä ympäristön maanviljelijöille.  Kuusamo opetti maatalousaineiden  lisäksi musiikkia. Hänet tunnettiin kuorojen ja soittokuntien perustajana ja hän johti kansanopiston kuoron lisäksi suurta maakuntakuoroa. Musiikinteorian opetuksen tukena hän käytti opetusharmonia  ja säesti lauluesityksiä pianolla.
Kuusamolla oli tiiviit yhteydet pohjoismaiseen kansanopistomaailmaan ja kansansivistystyöhön.  Hän teki ja järjesti matkoja ja osallistui aktiivisesti yhteistyöelimien kokouksiin. Opintomatkoja hän teki myös Saksaan ja Sveitsiin.
Kuusamo ja hänen suomenruotsalainen puolisonsa karjalaistuivat nopeasti täysin  ja Kaarlo Kuusamo paneutui määrätietoisesti Laatokan-Karjalan taloudellisen ja henkiseen kehittämiseen. Hän oli yhteiskunnallisesti huomattavan toimelias ja hoiti monia luottamus- ja järjestötehtäviä. Hänen aloitteestaan Impilahdelle perustettiin useita osuustoiminnallisia yrityksiä, mm. osuuskassa ja osuusmeijeri, joiden johtokuntiin hän kuului. Samoin mylly ja sähkölaitos saatiin paikkakunnalle hänen toimestaan.  Hän oli myös perustamassa seudun elinkeinoille ja asukkaiden toimeentulolle tärkeitä maa- ja karjatalousalan yhdistyksiä ja osallistui niiden toimintaan johtokuntien puheenjohtajana tai jäsenenä. Samoin hän oli synnyttämässä Laatokan Karjalan Maakuntaliittoa v. 1935 (myöhemmin Laatokankarjalaisten liitto) ja toimi myös jonkin aikaa sen hallituksen puheenjohtajana.
Kansanopistouransa ohella Kuusamo osallistui kansansivistystyöhön alueen opintokerhojen keskusjärjestöksi v. 1925 perustetun Raja-Karjalan Sivistysliiton (toiminta jatkui vsta 1945 Suomen nuorisoseurojen liitossa) perustajajäsenenä ja puheenjohtajana.  Vuonna 1935 liitto alkoi julkaista Kuusamon perustamaa Nuori Karjala -lehteä, jonka päätoimittajana hän työskenteli koko elämänsä ajan. Hänen työnsä laatokankarjalaisen nuorison hyväksi näkyi myös v. 1933 toimintansa aloittaneen maakunnallisen keskusjärjestön Laatokan-Karjalan Nuorisoseurojen Liiton perustamisessa  ja johdossa. Itä-Karjalan kansanopistosta tulikin Kuusamon kaudella Laatokan-Karjalan kansansivistystyön keskus.
Kuusamo tunnettiin aloitekykyisenä taistelijaluonteena, joka ei arkaillut saamaansa vastustusta ajaessaan tarpeellisiksi katsomiaan asioita.  Hyvänä puhujana ja kynänkäyttäjänä hän esiintyi jatkuvasti erilaisissa tilaisuuksissa ja lehdissä kuuluen mm. sanomalehti Laatokan toimitusvaliokuntaan.  Hän kirjoitti myös Itä-Karjalan kansanopiston historiikin.
Toiminta sota-aikana

Talvisodan aikana Kuusamo komennettiin evakuointityöhön ja henkisen huollon palvelukseen siirtoväen keskuuteen Savossa ja Pohjanmaalla. Vapauduttuaan evakuointitehtävistä Kesälahdella hän hankki kansanopistolle uuden paikan Punkaharjulta, Vaahersalossa sijaitsevasta Valoniemen täyshoitolasta  ja joutui ostoa varten ottamaan lainan omiin nimiinsä.
Välirauhan solmimisesta alkaneina Karjalaan paluun ja jälleenrakennuksen vuosina v. 1941-1944  Impilahdella suoritetun mittavan jälleenrakennustoiminnan tavoitteena oli, että Itä-Karjalan kansanopisto palaisi  entiselle kotipaikalleen. Kuusamon työn painopiste oli opiston maatilan ja sen vaurioituneiden ja tuhoutuneiden rakennusten korjaamisessa ja rakentamisessa sekä opintokerho-, kurssi- ja nuorisoseuratoiminnan elvyttämisessä Impilahdella, kun hän samalla vastasi opiston toiminnasta Punkaharjulla.  Henkisen jälleenrakennuksen puolella häntä työllistivät myös esitelmät Sortavalan radiossa, sanomalehtikirjoittelu ja esiintyminen puhujana monissa tilaisuuksissa.  Lisäksi hänen varsinaisena työnään oli Laatokan Karjalan Maanviljelysseuran palveluksessa mm. karjan toimittaminen kanta-Suomesta Karjalaan palanneille ja palaaville.  Lopullisen lähdön  tultua hän kuului Impilahden evakuointiesikuntaan.