stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yūki Tsunoda
Formula 1 -ura > Tulokset kilpailuittain

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | AlphaTauri | BHR 9 | EMI 12 | POR 15 | ESP Kesk. | MON 16 | AZE 7 | FRA 13 | STY 10 | AUT 12 | GBR 10 | HUN 6 | BEL 15 | NED Kesk. | ITA DNS | RUS 17 | TUR 14 | USA 9 | MXC Kesk. | SÃP 15 | QAT 13 | SAU 14 | ABU 4 |  |  | 32 | 14. |
| 2022 | AlphaTauri | BHR 8 | SAU DNS | AUS 15 | EMI 7 | MIA 12 | ESP 10 | MON 17 | AZE 13 | CAN Kesk. | GBR 14 | AUT 16 | FRA Kesk. | HUN 19 | BEL 13 | NED Kesk. | ITA 14 | SIN Kesk. | JPN 13 | USA 10 | MXC Kesk. | SÃP 17 | ABU 11 |  |  | 12 | 17. |
| 2023 | AlphaTauri | BHR 11 | SAU 11 | AUS 10 | AZE 10 | MIA 11 | EMI C | MON 15 | ESP 12 | CAN 14 | AUT 19 | GBR 16 | HUN 15 | BEL 10 | NED 15 | ITA DNS | SIN Kesk. | JPN 12 | QAT 15 | USA 8 | MXC 12 | SÃP 96 | LVG 18† | ABU 8 |  | 17 | 14. |
| 2024 | RB | BHR 14 | SAU 15 | AUS 7 | JPN 10 | CHN Kesk. | MIA 78 | EMI 10 | MON 8 | CAN 14 | ESP 19 | AUT 14 | GBR 10 | HUN 9 | BEL 16 | NED 17 | ITA Kesk. | AZE Kesk. | SIN 12 | USA 14 | MXC Kesk. | SÃP 7 | LVG 9 | QAT 13 | ABU 12 | 30 | 12. |
| 2025 | RB | AUS   | CHN   | JPN   | BHR   | SAU   | MIA   | EMI   | MON   | ESP   | CAN   | AUT   | GBR   | BEL   | HUN   | NED   | ITA   | AZE   | SIN   | USA   | MXC   | SÃP   | LVG   | QAT   | ABU   | - | - |
Formula 1 -ura > Kaudet numeroina

| Kausi | Talli | Sijoitus | Kilpailut | Pisteet | Voitot | Palkinto- pallisijat | Paalu- paikat | Nopeimmat kierrokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | AlphaTauri-Honda | 14. | 22 (21 starttia) | 32 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2022 | AlphaTauri-RBPT | 17. | 22 (21 starttia) | 12 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2023 | AlphaTauri-Honda RBPT | 14. | 22 (21 starttia) | 17 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| 2024 | RB-Honda RBPT | 12. | 24 | 30 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Yhteensä (4 kautta) | Yhteensä (4 kautta) | Yhteensä (4 kautta) | 90 (87 starttia) | 91 | 0 | 0 | 0 | 1 |
Formula 1 -ura > Merkkipaalut

| Nro | Merkkipaalu | Ajetut GP:t | Osakilpailu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ensimmäinen kilpailu | 1 | Bahrainin GP 2021 |
| 2 | Ensimmäiset MM-pisteet | 1 | Bahrainin GP 2021 |
| 3 | Ensimmäinen kilpailun nopein kierros | 62 | Yhdysvaltain GP 2023 |
Tuurujärvi

| Tuurujärvi  (Joutsijärven lahti) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Ulvila
Koordinaatit:  61°30′58″N, 22°08′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Harjunpäänjoen valuma-alue‎ (35.14)
Tulouomia:  salmet Joutsijärvestä
Laskujoki:  uoma Palusjärveen
Mittaustietoja (lahti)
Pinnankorkeus:  44,5 m  
Pituus:  2,2 km  
Leveys:  1,5 km  
Keskisyvyys:  2,3 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Valuma-alue:  4,6 km²  
Saaria:  8
 fiTuurujärvi 
Tuurujärvi on Satakunnassa‎ Ulvilan Kullaalla sijaitseva Joutsijärven huomattavan kokoinen lahtimainen järvenosa.
Maantietoa

Tuurujärven pituus on 2,2 kilometriä, leveys 1,5 kilometriä ja sen pinta-ala on 139 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä (km²). Se muodostaa 17 % Joutsijärvestä, jonka kokonaispinta-ala on 840 hehtaaria. Joutsijärvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen mukaan Tuurujärvi on suhteellisen tasapohjoinen lukuun ottamatta kivikkoisen seudun vuoksi järvessä sijaitsevaa runsasta kivikkoa. Lahden keskellä on laaja yli 3-metrinen alue, jossa on syvimmillään 3,5 metriä vettä. Tuurujärven keskisyvyydeksi ilmoitetaan 2,3 metriä.
Säännöstely ja vedenotto

Tuurujärven ja Joutsijärven veden pintaa säännöstellään Tammen padolla, joka sijaitsee Joutsijärvestä alkunsa saavan Joutsijoen suulla. Järven keskimääräinen vedenpinnan korkeus on noin 44,5 metriä mpy. Säännöstelyssä pyritään pitämään vedenpinnan korkeus välillä 44,02–44,77 metriä mpy.
Joutsijoki on Tuurujärven luonnonmukainen laskujoki, jolloin Tuurujärven vesi virtaa ensin salmien kautta Joutsijärveen. Vedenottamon toiminnan vuoksi virtaus on välillä käänteinen ja Tuurujärven vesi korvautuu Joutsijärvestä virtaavalla ravinteikkaammalla ja humuspitoisemmalla vedellä. Joutsijärven veden laadulla on näin suuri merkitys Tuurujärven veteen.
Tuurujärvi on Porin kaupungin pääasiallinen raakaveden lähde. Tuurujärven eteläosassa sijaitsee vedenottamo, mistä puhdistettava järvivesi ohjataan 9 kilometrin pituista raakavesijohtoa pitkin Harjakankaan tekopohjavesilaitokselle. Vettä otetaan Tuurujärvestä noin 270 litraa sekunnissa. Tekopohjavesilaitoksen vieressä sijaitsee matalampi Tyvijärvi, jonka vesi on huomattavasti Tuurujärven vettä humuspitoisempaa, minkä takia Tuurujärven vesi on helpommin puhdistettavissa ja Tyvijärven vesi on vain tilapäinen raakavesilisä tekopohjavesilaitoksen vesilähteenä.
Vesistösuhteet

Joutsijärvi ja Tuurujärvi sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), jonka Joutsijärven alueeseen (35.143) se kuuluu. 
Niiden valuma-alueen pinta-ala on 117 km², josta Tuurujärven osuus on 4,6 km².
Joutsijärven laskujoen nimi muuttuu matkalla Joutsijoesta useasti muun nimiseksi ja se laskee Harjunpäänjokena Kokemäenjokeen. Tuurujärvellä on toinen lasku-uoma länteen Palusjärveen ja se muodostaa näin bifurkaation.
Pelle Miljoona & 1980

| Pelle Miljoona & 1980 |
| --- | --- |
 Pelle Miljoona & 1980 esiintymässä Lepakossa
Tiedot
Toiminnassa:  1978–12. joulukuuta 1979, 2004−
Tyylilaji:  rock, punk
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Pelle Miljoona, laulu ja rummut   Tumppi Varonen, laulu ja rummut   Ari Taskinen, basso   Rubberduck Jones, kitara   Stefan Piesnack, kitara  
Levy-yhtiö:  Love Records   Johanna  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pelle Miljoona & 1980 syntyi kahden Pelle Miljoonan yhtyeen nimenvaihdoksen kautta. Yhtyeen ensimmäinen nimi oli Pelle Miljoona & 1978, tämän jälkeen nimeksi vaihtui Pelle Miljoona & 1979. Yhtyeessä oli historiansa aikana kaksi erilaista kokoonpanoa. Yhtye toimi syksystä 1978 loppuvuoteen 1979. Pelle Miljoona & 1980 alkoi keikkailla uudelleen vuonna 2004.
Ensimmäinen kokoonpano

Ensimmäinen kokoonpano syntyi Pohjalla-LP:n julkaisemisen jälkeisellä kiertueella syksyllä 1978. Tämä kokoonpano oli nimeltään Pelle Miljoona & 1978, ja siihen kuuluivat Pelle Miljoona (laulu), Rubberduck Jones (kitara), Ari Taskinen (basso) ja Tumppi Varonen (rummut). Koiton keikalla kokoonpanoon kuului myös Pelle Miljoona & N.U.S.:in kitaristi Pasi ”Bastard” Huopalainen.
Yhtyeen nimeksi vaihtui Pelle Miljoona & 1979 luultavimmin vuodenvaihteessa 1978–1979. Tämä ei ollut kauan kokoonpanon nimenä, kun se jo vaihdettiin alkuvuodesta 1979 muotoon Pelle Miljoona & 1980. Tämä kokoonpano julkaisi 7"-singlet ”Pelkistettyä todellisuutta” / ”Ramblin' Rose” ja ”Mulla menee lujaa” / ”Rakastava voima”. Tämän lisäksi kokoonpano julkaisi keväällä 1979 Pelko ja viha -LP:n. Ensimmäinen kokoonpano ei ollut kuitenkaan kovin pitkäikäinen, ja se muuttui kesällä 1979.
Toinen kokoonpano

Toinen kokoonpano syntyi kesällä 1979, kun yhtyeeseen liittyi toiseksi kitarististiksi Stefan Piesnack. Toinen kokoonpano on yhtyeen tunnetuin. Jonkin aikaa yhtyeen nimenä oli myös pelkkä '1980'. Näin oli Viimeinen syksy -LP:n ensipainoksessa ja loppuvuoden 1979 mainosjulisteissa sekä Tahdon rakastella sinua -singlen etiketissä.
Toinen kokoonpano levytti ja julkaisi yhtyeen tunnetuimmat julkaisut. Se julkaisi 7"-singlet ”Lanka palaa” / ”Intiaanikesä” ja ”Tahdon rakastella sinua” / ”Viimeinen syksy (jukebox)”. Näiden lisäksi kokoonpano julkaisi LP:n Viimeinen syksy, josta tuli yksi suomirockin historian ja uuden aallon merkittävimmistä levyistä. Levy nimittäin sisälsi jo singlenä julkaistun hitin ”Tahdon rakastella sinua”, jota yleisesti pidetään Pelle Miljoonan yhtyeiden suurimpana hittinä Pelle Miljoona Oy:n ”Moottoritie on kuuma” -kappaleen rinnalla.
Toinen kokoonpano hajosi loppuvuodesta Tavastian viimeiseen keikkaan 12. joulukuuta 1979. Tällä keikalla äänitetty live-LP Näyttämökuvia julkaistiin vuoden 1980 puolella. Keikan esityksiä löytyy viisi kappaletta lisää Metropolis-livekokoelmalevyltä (1980/1996). Kuvamateriaalia tuosta televisiota varten kuvatusta esiintymisestä on säilynyt viiden kappaleen verran. Kappaleet julkaistiin vuonna 2005 Pelle Miljoonan Elä DVD:llä, ja se onkin ainoa kolmesta Tavastia-tallenteesta, joka sisältää kappaleen ”Gabriel”.
Pelle Miljoona & 1980 on Pellen tunnetuin kokoonpano Pelle Miljoona & N.U.S:in ja Pelle Miljoona Oy:n rinnalla. Yhtye sai Pelle Miljoonan maineen nousuun ja toi suomirockin historiaan vieläkin soitettuja sekä tunnettuja hittejä. Seuraava Pellen menestysyhtye oli Pelle Miljoona Oy, joka syntyi joulukuussa 1979 Pelle Miljoona & 1980:n toisen kokoonpanon hajottua.
Comeback

Pelle Miljoona & 1980 esiintyi harvakseltaan eri tilaisuuksissa vuosina 2004–2007. Yhtyeeltä julkaistiin vuonna 2004 kokoelma-albumi Vallankumous kulttuuriin. Yhtye esiintyi yhtenä illan kokoonpanoista Pelle Miljoonan 50-vuotisjuhlassa Helsingin Nosturissa 11. helmikuuta 2005. Yksitoista keikalla esitettyä kappaletta on mukana vuonna 2005 julkaistulla Pelle Miljoonan Elä DVD:llä. Varsinaisena comebackina voitaneen pitää minikiertuetta helmikuussa 2007 kokoonpanolla Pelle Miljoona (laulu ja rummut), Rubberduck Jones (kitara), Stefan Piesnack (kitara), Ari Taskinen (basso) ja Tumppi Varonen (laulu ja rummut). Tällöin yhtye palasi myös Tavastialle 22. helmikuuta 2007.
Pelle Miljoona & 1980:n julkaisut

7" single: ”Pelkistettyä todellisuutta” / ”Ramblin' Rose” (1979)
7" single: ”Mulla menee lujaa” / ”Rakastava voima” (1979)
albumi LP: Pelko ja viha (1979)
7" single: ”Lanka palaa” / ”Intiaanikesä” (1979)
7" single: ”Tahdon rakastella sinua” / ”Viimeinen syksy” (jukebox) (1979)
albumi LP: Viimeinen syksy (1979)
albumi LP: Näyttämökuvia (live) (1980)
kokoelma-albumi CD: Vallankumous kulttuuriin (2004)
Yhtye on mukana myös kokoelmilla:
albumi Pohjalla, nimellä 1978: ”Elektroninen xtaasi” (yhdessä säkeistössä laulajana Sehr Schnellin Kari Haapala, ”Stressi”)
albumi 3LP/1CD: Metropolis (live) (1980/1996) (Pelle Miljoona & 1980: ”Juosten kohti elämää” / ”Ajassa tapahtuu” / ”Tämä sukupolvi” / ”Raitsikka oot” / ”Koko yö”)
DVD: Pelle Miljoona: Elä (2005) (sisältää otokset konserteista: Tavastia 12.12.1979 (5 kappaletta) ja Nosturi 11.2.2005 (11 kappaletta))
Pelle Miljoona & 1980:ssa soittaneet

Pelle Miljoona – laulu ja rummut
Tumppi Varonen – laulu ja rummut
Rubberduck Jones – kitara
Ari Taskinen – basso
Stefan Piesnack – kitara
Pasi ”Bastard” Huopalainen – basso (Koiton keikka)
Energia Azerbaidžanissa

Azerbaidžanin keskeinen öljy- ja maakaasuinfrastruktuuri 2011. Öljyputket vihreällä, kaasuputket punaisella.
Tuulivoimala Azerbaidžanissa.
Energia Azerbaidžanissa käsittelee Azerbaidžanin energian tuotantoon ja kulutukseen liittyviä asioita.
Energiaa tuotetaan vuosittain 23,57 miljardia kilowattituntia (2016 arvio) ja maassa kulutetaan 20,24 terawattitunnin verran energiaa (2016 arvio). Maasta viedään energiaa 265 miljoonan kilowattitunnin verran (2015 arvio) ja tuodaan 114 miljoonaa kilowattituntia (2016 arvio).
Azerbaidžanissa tuotettu energia jakautui 2010-luvun loppupuolella eri tavoin tuotettuun energiaan seuraavasti:
fossiiliset polttoaineet: 84 % kokonaiskapasiteetista (arvio 2016)
uusiutuva energia: 2 % kokonaiskapasiteetista (arvio 2017)
vesivoima: 14 % kokonaiskapasiteetista (arvio 2017)
2020-luvulla maa on panostanut myös tuulivoimaan ja aurinkovoimaan, ja suunnittelee sähköverkon runkolinjan vetämistä Mustanmeren ali Kaspianmeren tuulivoimaloiden käytön tehostamiseksi.
Vuonna 2022 uusiutuvat energianlähteet kattoivat 1,5 % maan energiantuotannosta ja 6 % sähköntuotannosta. Niille olisi merkittävää potentiaalia: maassa on suotuisat olot aurinko-, tuuli- ja vesivoiman tuotannolle, maalämmölle ja biomassan käytölle.
Öljy ja maakaasu kattavat 90 % vientituloista. Maakaasun vienti on kasvanut huomattavastoi 2000-luvulla Şahdənizin kaasukentän löytymisen jälkeen. Energiasektori on pääosin valtionomisteisten toimijoiden käsissä, vesivoimassa on pieniä yksityisiä yrityksiä-
Fossiiliyhtiö SOCAR on valtion suurin yritys.
Energiankulutus

Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2019 oli 64,461 miljoonaa BTU:ta, maailmassa 86. suurinta. Energiaa kulutettiin vuonna 2021 11,5 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia (Mtoe). Loppukäyttäjistä suurin ryhmä on kotitalouksien energiankäyttö, 4,6 Mtoe. Toiseksi suurin on liikenne, 2,6 Mtoe.
Öljy

Azerbaidžan tuottaa maaöljyä. Vuosina 1848–49 porattu maailman ensimmäinen öljykaivo sijaitsi maan pääkaupunki Bakusta etelään. Nobelin veljekset (Alfred Nobel ja Emanuel Nobel) perustivat sinne öljyntuotantoyrityksen vuonna 1879.
Vuonna 1994 Azerbaidžan antoi kansainvälisten öljy-yhtiöiden yhteenliittymälle luvan kolmen avomerellä sijaitsevan öljykentän tutkimiselle ja hyödyntämiselle, ja vuonna 1997 tästä sopimuksesta syntynyt öljyntuotanto käynnistyi.
Syyskuussa 2002 alettiin rakentaa putkea, jonka tarkoitus on siirtää öljyä Azerbaidžanista Georgian Tbilisin kautta Turkkiin Ceyhaniin. Tämä Baku–Tbilisi–Ceyhan-öljyputki avattiin virallisesti heinäkuussa 2006.
Nykyään maassa tuotetaan raakaöljyä 789 300 barrelia päivässä (2017 arvio), josta ulkomaille viedään 718 800 barrelia päivässä (2015 arvio). Maahan ei tuoda öljyä ollenkaan ja todettuja raakaöljyvarantoja siellä on seitsemän miljardin barrelin verran.
Maakaasu

Maakaasua Azerbaidžanissa tuotetaan 16,96 miljardia m3 (2017 arvio), josta maassa kulutetaan 10,34 miljardia m3 (2017 arvio) Maasta viedään 8,042 miljardia m3 (2017 arvio) maakaasua ja sinne tuodaan sitä 2,095 miljardia m3 (2017 arvio). Tiedossa olevia maakaasuvarantoja maassa on 991,1 miljardia m3 (arvio 1.1.2018.).
Vuonna 2010 British Petroleum alkoi suunnitella Venäjän ohittavaa kaasuputkea Azerbaidžanista Euroopaan. Putki otettiin käyttöön vuonna 2020.
Vesivoima

Azerbaidžanissa on kymmenen suurta ja lukuisia pieniä vesivoimaloita. Suurimmat ovat Mingəçevirin (kapasiteetti 424 MW), Şəmkirin (380 MW) ja Yenikəndin (150 MW) vesivoimalat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Energia Azerbaidžanissa Wikimedia Commonsissa
| n k Energia Euroopan maissa |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaanivaltio  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta 
Epäitsenäiset ja kiistanalaiset alueet:  Abhasia  Etelä-Ossetia  Transnistria  Vuoristo-Karabah 
Itsehallinnolliset alueet:  Ahvenanmaa  Färsaaret  Gibraltar  Jersey  Mansaari 
Öljykaivoja Balaxanıssa.
Azerbaidžanin maakaasun vienti ulkomaille vuosina 2007–2017.
Ilmari Pallari

Lauri Ilmari Pallari (12. helmikuuta 1898 Oulu – 16. maaliskuuta 1965) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja sodanaikainen rykmentin komentaja.
Sisällissodan aikana 1918 Pallari osallistui taistelutoimiin valkoisten riveissä ja haavoittui Ahlaisissa. Pallari kävi kadettikoulun 1920 sekä taistelukoulussa majurikurssin 1931. 1920-luvulla hän toimi erilaisissa nuoremman upseerin tehtävissä ja aliupseerikoulun johtajana. 1930-luvulla hän toimi pataljoonan komentajana sekä Kadettikoulussa kouluttajana. Sotilasohjaajana hän toimi 1938-1939.
Talvisodassa Pallari toimi pataljoonankomentajana 1939-1940 ja haavoittui Suomussalmen taisteluissa. Välirauhan aikaa elokuussa 1940 hänet nimitettiin Pohjois-Kymenlaakson suojeluskuntapoiirin komentajaksi. Jatkosodan sytyttyä hän komensi pitkän ajan JR 25:a kesäkuuhun 1944 asti, jolloin 4. divisioonan komentaja Pietari Autti syrjäytti hänet. Tämän jälkeen vuodesta 1944 alkaen hän toimi Kouvolan sotilaspiirin päällikkönä. Pallari ylennettiin everstiksi 16.9.1942.
Virkansa ohella Pallari on toiminut Huopalahden yhdyskunnan kunnanvaltuustossa ja myöhemmin Kouvolan kauppalanvaltuustossa.
Kalvaskääpä

| Kalvaskääpä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Vaarantunut
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Fomitopsidaceae
Suku::  Rivikäävät Antrodia
Laji::  cretacea
Kaksiosainen nimi
 Antrodia cretacea  K. Runnel, Spirin & A. Lõhmus 
Synonyymit
 Resinoporia cretacea (K. Runnel, Spirin & A. Lõhmus) Audet, 2017 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalvaskääpä (Antrodia cretacea) on vanhoissa metsissä viihtyvä kääpälaji, jota on tavattu myös talousmetsistä. Se kasvaa vielä kuorellisella tai kelottuneella, maassa makaavalla kuusella, joskus myös kannossa. Lajin levinneisyys on Suomessa eteläinen, ja sitä tavataan myös ainakin Keski-Euroopassa. Kalvaskääpä on erottettu omaksi lajikseen kalkkikäävästä.
Monivuotinen itiöemä on alustanmyötäisesti kasvava ja matalia portaittaisia pseudopileuksia muodostava, tuoreena juustomainen ja kuivana liitumainen (lohkeava muttei halkeileva). Pillipinta on sileä ja väriltään valkoinen, portaissa näkyy keltaista. Pillit ovat pyöreitä tai kulmikkaita ja niitä on 4–5 millimetrillä. Vanhan itiöemän reuna rappeutuu harmaanruskeaksi. Leikkauspinnassa vain nuorin pillistön vuosilusto on selvä, muut pillikerrokset ja malto ovat sekaista valkoista massaa. Kalvaskääpä ei tummu ja kovetu kuivuessaan kuten sitkaskääpä. Kalvaskäävällä on tuoreena voimakas, miellyttävän makea tuoksu, mutta se maistuu kitkerältä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kalvaskääpä (Antrodia cretacea)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q108316501  CoL: 4RT4N  GBIF: 9697699  IndexFungorum: 552869  MycoBank: 552869  NCBI: 1711994  Open Tree of Life: 5984755  SpeciesFungorum: 552869
Finkarby

| Finkarby |
| --- | --- |
 Finkarby
 Koordinaatit: 59°13′28″N, 17°18′37″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Nykvarn
Väkiluku (31.12.2023):  218
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Finkarby on taajama Nykvarnin kunnassa Tukholman läänissä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 218 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Finkarby Wikimedia Commonsissa
Energia Tanskassa

Energia Tanskassa kuvaa Tanskan energian tuotantoa, kulututusta ja jakelua.
Tanskalla on omaa öljyä ja maakaasua, joita se tuottaa myös vientiin.
Tanska on tuulivoiman käytössä maailman kärjessä, tuulivoiman osuus sekä sähkön tuotannosta että kokonaisenergiasta on maailman korkein.
Tuotanto

Öljyn ja maakaasun tuotanto Pohjanmerellä alkoi vuonna 1972, maa on ollut nettoviejä vuodesta 1997 ja fosiiliset polttoaineet tuottavat merkittävän osan maan bruttokansantuotteesta. Tanska  on päättänyt ilmastosyistä luopua Pohjanmeren öljy- ja kaasuvarojensa käytöstä vuoteen 2050 mennessä, ja kieltänyt uusien esiintymien etsimisen.
Kulutus

Energiankulutus Tanskassa vuonna 2019 on 124,163 miljoonaa BTU henkeä kohti - maailmassa sijalla 43.
Rakennusten lämmitykseen menee lähes puolet kulutetusta energiasta, kaksi kolmannesta siitä asuinrakennuksissa. Liikenteeseen kuluu yli neljännes. Maassa on vähemmän runsaasti energiaa käyttävää teollisuutta kuin muissa Pohjoismaissa, mikä alentaa henkeä kohti käytetyn energian määrää.
Sähkö

Vuonna 2020 Tanskan sähköntuotantokapasiteetista 57% oli tuulivoimaa, 23% biopolttoaineilla ja 15% fossiilisilla (11% kivihiilellä ja 4% maakaasulla) tuotettua sähköä ja 4% aurinkovoimaa. Maan sähköverkko muodostuu kahdesta lähes itsenäisestä osasta, Itä-Tanskan verkko on synkronoitu Pohjoismaiden ja Länsi-Tanskan verkko Manner-Euroopan kanssa. Tuulivoiman suurta osuutta kompensoidaan heikkotuulisina jaksoina  Norjasta tuotavalla vesivoimalla.
Kuluttajien maksama sähkön hinta vuoden 2021 alkupuoliskolla oli Euroopan toiseksi korkein, vain Saksassa sähkö oli kalliimpaa.
Aiheesta muualla

Kuukausi- ja vuositilastot Danish Energy Agency (englanniksi)
Jack Doohan

| Jack Doohan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Jack Doohan
Syntynyt: 20. tammikuuta 2003 (ikä 21) Gold Coast, Australia
Kansalaisuus:   Australia
Formula 1 -ura
Auton numero:  7
Aktiivivuodet:  2024-
Nykyinen talli:  Alpine (2024-)
Kilpailuja:  1
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Abu Dhabin GP 2024
Sijoitus kaudella 2024:  24. (0 p.)
Aiheesta muualla
jackdoohan.com
| Jack Doohan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. tammikuuta 2003 (ikä 21) Gold Coast, Australia
Kansalaisuus:   Australia
Moottoriurheilija
FIA Formula 2 Championship
Tilastot
Vuodet:  2021–2023
Tallit:  MP Motorsport (2021) Virtuosi Racing (2022–2023)
Kilpailuja:  60 (59 starttia)
Voittoja:  6
Paalupaikkoja:  5
Nopeimpia kierroksia:  7
Paras sijoitus:  3. kaudella 2023
Aikaisemmat sarjat
2018 2018 2018 2019 2019–2020 2020–2021 2021–2023:  Britannian Formula 4 ADAC Formula 4 Italian Formula 4 Euroformula Open Aasian Formula 3 Formula 3 Formula 2
Aiheesta muualla
jackdoohan.com
Jack Doohan (s. 20. tammikuuta 2003 Gold Coast, Australia) on australialainen rata-autoilija, joka ajaa Formula 1 -sarjaa Alpinen tallissa. Hänen isänsä on ratamoottoripyöräilijä Mick Doohan.
Ura

Doohan kilpaili vuosina 2020–2021 FIA Formula 3 Championship -sarjassa, missä hän ajoi ensimmäisen voittonsa Ranskan osakilpailussa.
Doohan kilpaili vuosina 2021–2023 FIA Formula 2 Championship -sarjassa MP Motorsport ja Virtuosi Racing -talleissa.
Ura > F1:ssä 2024–

Doohan ajaa kaudella 2025 Alpine-tallissa, mutta pääsi ajamaan jo kauden 2024 viimeisen osakilpailun Abu Dhabissa, koska Alpine-kuski Esteban Ocon sai potkut kesken kauden.
Formula 3 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | HWA Racelab | AUTFEA 14 | AUTSPR Kesk. | STYFEA 22 | STYSPR 20 | HUNFEA Kesk. | HUNSPR 25 | GBRFEA Kesk. | GBRSPR 27 | GBRFEA 26 | GBRSPR 21 | ESPFEA 14 | ESPSPR 15 | BELFEA 12 | BELSPR Kesk. | ITAFEA 17 | ITASPR 21 | TUSFEA 13 | TUSSPR 11 |  |  |  | 0 | 26. |
| 2021 | Trident | ESPSP1 17 | ESPSP2 8 | ESPFEA 2 | FRASP1 7 | FRASP2 5 | FRAFEA 1 | AUTSP1 3 | AUTSP2 7 | AUTFEA 27 | HUNSP1 9 | HUNSP2 13 | HUNFEA 3 | BELSP1 12 | BELSP2 1 | BELFEA 1 | NEDSP1 6 | NEDSP2 18 | NEDFEA 4 | RUSSP1 15 | RUSSP2 C | RUSFEA 1 | 179 | 2. |