stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
AUC
Toiminta

AUC toimi Kolumbiassa keräämällä "suojelurahoja" maanviljelijöiltä ja toimii aktiivisesti kokaiinin valmistuksessa. Se pyrki hajottamaan kommunistiset liikkeet ja vähentämään niiden vaikutusvaltaa Kolumbiassa. AUC perustettiin puolustusaseeksi kommunistisia liikkeitä vastaan. Toisin kuin FARC ja ELN, AUC ei kasvata kokaa tai marihuanaa, mutta se kauppasi niitä eteenpäin. AUC ei kohdistanut iskujaan ulkomaalaisia kohtaan, mutta käytti kidnappauksia omien poliittisten päämääriensä saavuttamiseksi. AUC oli kuitenkin Kolumbian väkivaltaisin ryhmittymä, joka kohdisti tappoiskunsa paikalliseen väestöön. Kolumbiassa on pahimpina vuosina kuollut yli 30 000 terroristijärjestöjen konflikteissa ja iskuissa.
Vuonna 2003 AUC ryhtyi rauhanneuvotteluihin Kolumbian hallituksen kanssa ja lupautui luovuttamaan aseitaan armahduksia vastaan. Huhtikuuhun 2006 mennessä yli 30 000 taistelijaa on luovuttanut aseensa valtiolle ja aseriisunta on saatu päätökseen. Eri lähteiden mukaan AUC:lla on kuitenkin vielä 10 000 aseistettua miestä ja se on lisännyt vaikutusvaltaansa Kolumbian eteläosissa.
FK Čelik Nikšić

Fudbalski Klub Čelik Nikšić on jalkapalloseura Nikšićistä. Seura on perustettu vuonna 1957.
Saavutukset

Druga liga (1):
Kausi

| Kausi | Sarjataso | Liiga | Paikka | Linkki | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006/2007 | 2. | Druga liga | 10. |  |  |
| 2007/2008 | 2. | Druga liga | 2. |  |  |
| 2008/2009 | 2. | Druga liga | 10. |  |  |
| 2009/2010 | 2. | Druga liga | 8. |  |  |
| 2010/2011 | 2. | Druga liga | 8. |  |  |
| 2011/2012 | 2. | Druga liga | 1. |  |  Joukkue nousee Prva liga |
| 2012/2013 | 1. | Prva liga | 3. |  |  |
| 2013/2014 | 1. | Prva liga | 3. |  |  Putoaminen 3. liga |
Aiheesta muualla

FK Čelik Nikšić Soccerway
FLR-9

FLR-9 antennijärjestelmä Misawassa, Japanissa.
FLR-9 on noin puolen kilometrin kokoinen myös "elefanttihäkiksi" kutsuttu antennijärjestelmä, jolla voidaan kuunnella HF-taajuisia radiolähetyksiä sekä myös lähetyskulmien avulla suuntia lähettimen sijainti. Yhdysvaltain laivasto aloitti "Iron Horse" (Rautahevonen) -nimisen operaation 1964, jonka tuloksena FLR-9 -antenneja pystytettiin useisiin paikkoihin. Myös ilmavoimilla oli samankaltainen järjestelmä.
FLR-9 -verkostoon kuuluvia Yhdysvaltain ilmavoimien asemia:
Elmendorf Achorage, Alaska
Chicksands -1995 (Britannia)
San Vito dei Normanni -1993 (Italia)
Kuramusel (Turkki)
Filippiinit, Clark Avia Base -*
Masset (Kanada, Brittiläinen Kolumbia)
Misawa (Japani)
Yhdysvaltain laivaston vastaavanlaisia FLR-9 -asemia
Rota (Espanja)
Bremerhaven (Saksa)
Edzell (Britannia Skotlannissa)
Guam (Yhdysvaltain erityishallintoalue)
Puerto Rico (Yhdysvaltain erityishallintoalue)
Aiheesta muualla

Arnold, Christopher: Silencing the Arctic Mammoth 25th Air Force.  23.5.2016. Arkistoitu 4.2.2019. Viitattu 3.2.2019 (englanniksi).
AN/FLR-9 Elephant Cage GlobalSecurity.org.  18.10.2014. Viitattu 3.2.2019 (englanniksi).
Slavin, Erik: Misawa begins dismantling its 'Elephant Cage' Stars and Stripes.  15.10.2014. Viitattu 3.2.2019 (englanniksi).
Aero VT 100 Démant

Aero VT 100 Démant (nykyinen nimi myös Moravan VT 100) on yksipaikkainen suurtehoinen tšekkiläisen Aeron valmistama purjelentokone.
L. Smrcek lensi tämän lentokoneen ensilennon marraskuussa 1955. Lentokone on puurakenteinen. Vladislav Zejda lensi 30. toukokuuta 1957 koneella edestakaisen purjelennon matkaennätyksen, 518 km. Kaksi tällaista konetta on edelleen lentokelpoisia.
Ominaisuudet

Pituus 7,35 m
Kärkiväli 17,0 m
Korkeus 2,2 m
Tyhjäpaino 280 kg
Suurin sallittu lentoonlähtöpaino 440 kg
Suurin sallittu lentonopeus 250 km/h
Sakkausnopeus 64 km/h
Liitoluku 33 lentonopeudella 88 km/h
Aiheesta muualla

Datenblatt im virtuellen Luftfahrtmuseum (Arkistoitu – Internet Archive)
FliegerRevue, 1/2008, S. 67, ISSN 0941-899X
Eteläpuiston kenttä

Eteläpuiston kenttä on  Tampereella sijaitseva ulkojääkenttä, jossa Tampereen Ilves aikoinaan pelasi kotiotteluitaan vuoteen 1945 saakka.
Etelänylänköjuoksija

| Etelänylänköjuoksija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Limicoli
Heimo::  Ylänköjuoksijat Thinocoridae
Suku::  Isoylänköjuoksijat Attagis
Laji::  malouinus
Kaksiosainen nimi
 Attagis malouinus  Boddaert, 1783 
Katso myös
   Etelänylänköjuoksija Wikispeciesissä   Etelänylänköjuoksija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Etelänylänköjuoksija, aikaisemmalta nimeltään valkovatsaylänköjuoksija (Attagis malouinus) on eteläamerikkalainen, siemenravintoon erikoistunut kahlaaja. Se on pyyn kokoinen ja elää alavammilla alueilla kuin lumiylänköjuoksija. Etelänylänköjuoksijan levinneisyys käsittää Etelä-Chilen ja -Argentiinan, Magalhãesinsalmen ja Kap Hornin edustan saaret. Lajin holotyypin kuvailivat Pieter Boddaert Falklandsaarilta 1783.
First Utterance

| First Utterance Comus |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : marras-joulukuussa 1970, Pye Studios, Lontoo
 Julkaistu: 1971
 Tuottaja(t): Barry Murray
 Tyylilaji: psykedeelinen folk, progressiivinen folk
 Kesto: 49.08
 Levy-yhtiö: Dawn (DNLS 3019)
Gong muut julkaisut
|   | First Utterance 1971 | To Keep from Crying 1972 |
First Utterance on brittiläisen progressiivistä ja psykedeelistä rockia sekä folkia yhdistelleen Comusin esikoisalbumi.
Kappaleet > A-Puoli

Diana – 4.37 (säv. Colin Pearson)
The Herald – 12.12 (säv. Roger Wootton, Glenn Goring, Andy Hellaby)
Drip Drip – 10.54 (säv. Wootton)
Kappaleet > B-Puoli

Song to Comus – 7.30 (säv. Wootton)
The Bite – 5.26 (säv. Wootton)
Bitten – 2.15 (säv. Hellaby, Pearson)
The Prisoner – 6.14 (säv. Wootton)
Kokoonpano

Roger Wootton – kitara, laulu
Glen Göring – slide-kitara, 6–, ja 12–akustinen kielinen kitara, sähkökitara, käsirumpu, laulu
Colin Pearson – viulu, alttoviulu
Rob Young – huilu, oboe, käsirumpu
Andy Hellaby – basso, slide-basso, laulu
Bobbie Watson – lyömäsoittimet, laulu
Arviot

Allmusic:
Aiheesta muualla

First Utterance discogs.com -sivustolla
First Utterance progarchives.com -sivustolla
Frederiksborgin linna

Frederiksborgin linna Tanskassa.
Frederiksborgin linna (tansk. Frederiksborg Slot) on linna Hillerødin kunnassa, Tanskassa. Se sijaitsee Slotsø-järvellä kolmella pienellä saarella. Linna edustaa hollantilaista renessanssityyliä ja on Pohjoismaiden suurin renessanssilinna. Lisäksi linnaa ympäröi suuri barokkipuutarha.
Linnan vanhimmat osat ovat vuoden 1560 tienoilta, jolloin Tanskan kuningas Fredrik II rakennutti paikalle linnan. Linna on saanut nimensä hänen mukaansa, mutta suurimmaksi osaksi nykyisen linnan rakennutti kuningas Kristian IV vuosina 1602–1620. Suunnittelijoina tuolloin toimivat hollantilaiset arkkitehdit Hans ja Lorents van Steenwinckel.
Kuningas Kristian IV:n kuoleman jälkeen linnaa käytettiin lähinnä seremoniallisiin tarkoituksiin. Vuonna 1720 Frederiksborgin rauha kirjoitettiin linnassa. 1850-luvulla palatsista tuli jälleen kuninkaallinen residenssi, kun kuningas Fredrik VII otti sen käyttöönsä. Vuonna 1859 kuninkaan ollessa läsnä tulipalo tuhosi suuren osan linnan sisätiloja. Linnan uudelleenrakennus rahoitettiin julkisella keräyksellä, ja suurimpia lahjoittajia olivat itse kuningas, Tanskan valtio ja Carlsbergin panimon perustaja J. C. Jacobsen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frederiksborgin linna Wikimedia Commonsissa
Frederiksborg-museo (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietoa linnasta Tanskan linna- ja kiinteistöhallinnon sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi, englanniksi)
2010 TK7

| 2010 TK7 |
| --- | --- |
 2010 TK7 on ympäröity vihreällä.
Löytäminen
Löytäjät:  Wide-field Infrared Survey Explorer
Löytöaika:  1. lokakuuta 2010
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  1,00 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  0,81 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  1,19 AU
Eksentrisyys:  0,191
Kiertoaika Auringon ympäri:  365 päivää 1,00 vuotta
Inklinaatio:  20,88°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  0,3 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  20,627
2010 TK7 (kirjoitetaan myös 2010 TK7) on pikkuplaneetta, joka kiertää Aurinkoa 1:1 rataresonanssissa Maan kanssa. Se on siis Maan troijalainen asteroidi. Se sijaitsee Maan radan L4 Lagrangen pisteessä. Se löydettiin Wide-field Infrared Survey Explorer-avaruusteleskoopilla vuonna 2010. Sen läpimitta on vain noin 300 metriä.
Näkyminen Maasta

Koska maapallon troijalaiset jakavat Maan kiertoradan ja niillä on vain vähän omaa painovoimaa, niiden saavuttaminen saattaa tarvita vähemmän energiaa kuin Kuu, vaikka ne ovatkin paljon kauempana. 2010 TK7 ei kuitenkaan ole energisesti houkutteleva kohde avaruustehtävälle sen kiertoradan kaltevuuden vuoksi: Se liikkuu niin paljon Maan kiertoradan ylä- ja alapuolella, että vaadittu delta-v nopeuden muutos, jotta avaruusaluksen lentorata vastaisi Maan suunnasta tulevaa lentorataa, olisi 9,4 km/s, kun taas jotkin muut Maata lähellä olevat asteroidit vaativat alle 4 km/s.
Asteroidilla oli 5.12.2012 lähestyminen etäisyyteen 0,197 AU (29 500 000 km; 18 300 000 mi) Maan kanssa ja  magnitudi oli noin 21.
2010 TK7 sijainti Maan suhteen vuonna 2011.
Potentiaalienergian kaavio näyttää Maan Lagrangen_pisteeiden L4:n ja L5:n vaikuttavuuden ääriviivat hevosenkengän kiertoradalla (ei mittakaavassa).
Frederikssundin kunta

| Frederikssundin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Pääkaupunkialue
Keskustaajama:  Frederikssund
Hallinto:  
 – Pormestari:  Ole Find Jensen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  248,5 km²
Väkiluku:  45 327
 – Väestötiheys:  182,4 as./km²
 
 www.frederikssund.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Frederikssund on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 45 327 asukasta, ja sen pinta-ala oli 248,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Frederikssund.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Frederikssundin kunnan kotisivut (tanskaksi)
FLTK

FLTK (Fast Light Toolkit) on käyttöliittymäkirjasto, jonka Bill Spitzak on kehitti käyttöliittymien rakentamiseen kolmiulotteista grafiikkaa OpenGL:lla piirtäviin ohjelmiin.
FLTK suunniteltiin alun perin yhteensopivaksi Silicon Graphicsin koneilla käytetyn Forms-kirjaston kanssa. X11-versio tästä kirjastosta tunnetaan nimellä XForms.
FLTK on suunnattu lähinnä X Window Systemille. Kirjastossa on myös tuki Xrender-laajennuksen antialiasoitulle grafiikan piirrolle.
Kokeellinen FLTK2 on kirjoitettu Cairo-grafiikkakirjaston päälle.
FLTK toimii yleisimmillä käyttöjärjestelmillä ja sillä tehdyt ohjelmat näyttävät samanlaisilta alustasta riippumatta, sillä se ei käytä käyttöjärjestelmän omia elementtejä. FLTK on kehitetty C++-kielellä, mutta sidonnat löytyvät myös Pythonille ja Rubylle. FLTK on erittäin kevyt. Yksinkertainen ja lyhyt FLTK:lla tehty ohjelma on käännettynä vain noin 100 kilotavun kokoinen.
FLTK-ohjelmia

CinePaint Glasgow
Dillo
EDE
Aiheesta muualla

FLTK:n kotisivu
FLTK.net
Franco Lovignana

Franco Lovignana (s. 22. marraskuuta 1957 Aosta) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Aostan hiippakuntaan Ovidio Lari 21. kesäkuuta 1981. Hänet nimitettiin Aostan piispaksi 9. marraskuuta 2011, ja piispaksi vihkiminen seurasi 18. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Cesare Nosiglia, jota avustivat Giuseppe Anfossi ja Alberto Maria Careggio.
Etelänummen koulu

| Etelänummen koulu |
| --- | --- |
 Koulurakennus kuvattuna heinäkuussa 2019.
Sijainti:  Runeberginkatu 2, Pietarsaari
Koordinaatit:  63.6723°N, 22.7055°E
Tyyppi:  yläkoulu
Rehtori:  Kim Pitkäkangas
Luokat:  6–9
Oppilaita:  n. 300
Etelänummen koulu on yläkoulu Pietarsaaren kaupungissa. Koulu on aiemmin toiminut samassa rakennuksessa lukion kanssa, mutta vuoden 2006 syksyllä lukio-opetus siirrettiin Pursisalmen koululle. Yläkoulussa opiskelevat perusopetuksessa olevien lisäksi erityisluokat sekä Oravaisten pakolaiskeskuksessa asuvat oppilaat. Kuudesluokkalaiset ovat opiskelleet Etelänummella syksystä 2018 lähtien. Koulurakennus valmistui vuonna 1957 entisen kuuromykkäinkoulun tontille. Rakennuksessa toimi suomalainen oppikoulu vuoden 1973 peruskoulu-uudistukseen asti.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut
Etelänukonputki

| Etelänukonputki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Suku::  Ukonputket Heracleum
Laji::  sphondylium
Kaksiosainen nimi
 Heracleum sphondylium  L. 
Muunnoksia
 Heracleum sphondylium var. chaetocarpoides  Heracleum sphondylium var. sphondylium  
Katso myös
   Etelänukonputki Wikispeciesissä   Etelänukonputki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Etelänukonputki eli euroopanukonputki eli ukonputki (Heracleum sphondylium) on monivuotinen putkikasvi ukonputkien (Heracleum) suvussa. Sen lähisukuinen laji, mahdollisesti alalaji, on idänukonputki (Heracleum sibiricum).
Kasvin käsittely voi aiheuttaa auringonvalon kanssa samantyyppisiä palovammoja iholle kuin jättiputket, tosin lievemmässä muodossa.
Etelänukonputki kasvaa 50–150 senttimetriä korkeaksi. Sen suurimmat lehdet ovat parilehdykkäisiä ja lehdykät pariliuskaisia. Kukintona on enintään 20 cm leveä kerrannaissarja; pienet kukat ovat valkoisia.
Suomessa etelänukonputki on lähes koko maassa melko yleinen uustulokas.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Ukonputki (euroopanukonputki) – Heracleum sphondylium
Kasviatlas 2018: Euroopanukonputken (Heracleum sphondylium) levinneisyys Suomessa
United States Department of Agriculture (USDA): Heracleum sphondylium (englanniksi)
Akseli Lajunen

Akseli Lajunen (s. 1. helmikuuta 1982) on suomalainen yhdistetyn kilpailija ja mäkihyppääjä, joka edusti Jyväskylän Hiihtoseuraa. Hän on yhdistetyn olympiavoittajan Samppa Lajusen veli.
Mäkihypyn maailmancupissa Lajunen kilpaili ensimmäisen kerran maaliskuussa 1999 sijoittuen 30:nneksi Kuopion suurmäen kilpailussa. Se jäi myös hänen parhaaksi sijoituksekseen maailmancupissa. Tammikuussa 2000 hän oli mukana nuorten MM-kilpailujen joukkuemäessä, jossa Suomi sijoittui pronssille. Hänen kanssaan Suomen joukkueessa hyppäsivät Veli-Matti Lindström, Juha-Matti Ruuskanen ja Kimmo Yliriesto. Samana kautena hän voitti myös mäkihypyn Continental Cupin kokonaiskilpailun. Kaudeksi 2001–2002 hän nousi mäkihypyn A-maajoukkueeseen, muttei päässyt kiertämään talvikisoja. Mäkihyppykilpailut jätettyään vuonna 2002, hän aloitti kilpailemisen yhdistetyssä. Siinä Lajunen kilpaili vain B-maailmancupissa, sijoittuen parhaimmillaan 25:nneksi maaliskuussa 2003. Se jäi myös hänen viimeiseksi kilpailukseen yhdistetyssä.
École polytechnique fédérale de Lausanne

| École polytechnique fédérale de Lausanne |
| --- | --- |
 Ecublensin kampus Genevenjärven pohjoisrannalla.
 engl. Swiss Federal Institute of Technology in Lausanne 
Perustettu:  alun perin 1853 (yksityinen oppilaitos), 1969 (valtion korkeakoulu)
Tyyppi:  julkinen
Rahoitus:  liittovaltio 88 %
Budjetti:  966 milj. Sfr. (2018)
Henkilökunta:  6 100 (2019)
Opiskelijoita:  11 400 (2019)
Jatko-opiskelijoita:  2 400 (2019)
Sijainti:  Ecublens, Vaud  Sveitsi
Osoite:  Route Cantonale, 1015 Lausanne
Kampus:  5 toimipaikkaa: Ecublens, Fribourg, Geneve, Neuchâtel, Sion
Sivusto:  http://www.epfl.ch/
École polytechnique fédérale de Lausanne, EPFL (engl. Swiss Federal Institute of Technology in Lausanne, saks. Eidgenössische Technische Hochschule Lausanne, ETHL) on Sveitsin valtiollinen teknillinen korkeakoulu Lausannen lähellä Ecublensissa. Korkeakoulu on perustettu vuonna 1969. Sen opetus tapahtuu seitsemässä tiedekunnassa, pääosin ranskaksi. Opiskelijoita on runsaat 11 000. EPFL:n pääkampus on Ecublensissa, joka on myös yksi Lausannen yliopiston kampuksista. Toimintaa on  myös muualla ranskankielisessä Sveitsissä: Fribourgissa, Genevessä, Neuchâtelissa ja Sionissa.
Historiaa

Korkeakoulun juuret juontavat vuoteen 1853, jolloin Lausanneen perustettiin Ecole spéciale de Lausanne, yksityinen insinöörioppilaitos. Siitä tuli vuonna 1869 osa Vaud’n akatemiaa nimellä Ecole polytechnique de l'Université de Lausanne (EPUL). EPUL siirtyi vuonna 1969 liittovaltion vastuulle, ja siitä tuli Sveitsin toinen valtiollinen teknillinen korkeakoulu vuonna 1855 perustetun saksankielisen ETH Zürichin lisäksi.
Tiedekunnat ja kampukset

EPFL:llä on seitsemän tiedekuntaa:
arkkitehtuurin ja rakentamisen tiedekunta (Faculté de l’environnement naturel, architectural et construit)
tietojenkäsittelyn ja viestinnän tiedekunta (Faculté informatique et communications)
tieteen perusteiden tiedekunta: matematiikka, fysiikka, kemia (Faculté des sciences de base)
insinööritieteiden tiedekunta (Faculté des sciences et techniques de l'ingénieur)
biotieteiden tiedekunta (Faculté des sciences de la vie)
teknologian tiedekunta (Collège du management de la technologie)
humanistinen tiedekunta (Collège des humanités).
Opiskelijoille on tarjolla 13 kandidaattiohjelmaa ja 25 maisteriohjelmaa teknisten tieteiden ja luonnontieteiden alueilla.
EPFL:llä on Fribourgissa vuonna 2015 perustettu tulevaisuuden asumisen laboratorio Smart Living Lab. Genevessä EPFL:llä on Geneven yliopiston kanssa yhteinen kampus, Campus Biotech, jossa toimii useita biotekniikkaan liittyviä laboratorioita. Myös Neuchâtelissa EPFL:llä on yhteinen kampus paikallisen yliopiston kanssa. Toiminta on keskittynyt mikroteknologiaan. Sionin 400 hengen kampus Valais’ssa on keskittynyt energia-, ympäristö- ja terveysteemoihin.
Opiskelijat ja henkilökunta

Vuonna 2019 korkeakoulussa oli 11 449 opiskelijaa. Suurin osa heistä opiskeli perustutkintoja, joko kandidaatin tutkintoa (5 700) tai maisterin tutkintoa (3 300). Tohtori- ja muita jatko-opiskelijoita oli yhteensä 2 400. Kaikista opiskelijoista oli miespuolisia 71 prosenttia. Sveitsiläisiä opiskelijoita oli 41 prosenttia ja ranskalaisia 31 prosenttia. Suomalaisia opiskelijoita oli vuonna 2019 yhteensä 10.
Henkilökuntaa EPFL:llä oli vuonna 2019 yhteensä 6 134, täysaikaisiksi muutettuna 5 701 henkilötyövuotta. Professoreita oli täysaikaiseksi muutettuna 315.
Taloustietoja

Vuonna 2018 korkeakoulun kulut olivat 966 milj. Sfr. Päärahoittaja oli liittovaltio (854 milj. Sfr. eli 88 %). Loput tuloista (113 milj. Sfr.) tuli muualta, esimerkiksi tilaustöistä ja palvelumyynnistä.
Vertailua

EPFL on maailmanlaajuisissa vertailuissa 2010-luvulla luokiteltu varsin vaihtelevasti sijoille 12–150.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta École polytechnique fédérale de Lausanne Wikimedia Commonsissa
Peter Fleer ja Hans Werner Tobler: Eidgenössische Technische Hochschulen (ETH) (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli Sveitsin teknillisistä korkeakouluista) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  27.11.2012. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Ahvenlampi (Kirkkonummi)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kirkkonummi
Koordinaatit:  60°16′00″N, 24°23′00″E
Järvinumero:  22.008.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  54,4 m 
Rantaviiva:  1,1 km 
Pinta-ala:  0,07 km² 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi on suojärvi Kirkkonummen pohjoisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 6,9 hehtaaria. Etäisyys Veikkolasta on kolme kilometriä länteen ja Helsingin keskustasta 33 kilometriä länsiluoteeseen.
Maantiede

Ahvenlammen länsi–itäsuuntainen pituus on 350 metriä. Järvi on saareton, sen lähiympäristö on mäkistä, metsäistä ja soista. Aivan Ahvenlammen länsirannan tuntumassa kulkee Vihdin raja, järven itäpuolella sijaitsee Kaljärvi ja luoteispuolella Palojärvi.
Ahvenlampi (22.008.1.013) kuuluu Harvsån valuma-alueeseen (22.008), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen vesistössä (22). Ahvenlampi on Siuntionjoen vesistön itäisiä vakavesiä.
Muuta

Kirkkonummen Evitskogin ja Vihdin Palojärven rajaksi vuonna 1532 nimellä Abbortiena merkitty suolampi lienee sama kuin nykyinen Ahvenlampi. Nimen suomenkielinen muoto on todennäköisesti ruotsinkielistä vanhempi.
Suomessa on yli 330 Ahvenlampi-nimistä vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Frederiksborgin amt

| Frederiksborgin amt |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Tanska
Perustettu:  1793
Lakkautettu:  2007
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Hillerød
Pinta-ala:  1347 km²
Väkiluku (2006):  378 686
Frederiksborgin amt on vuosina 1793–2007 Pohjois-Själlannissa toiminut amt, johon kuului 19 kuntaa. Amt lakkautettiin vuonna 2007 osana Tanskan rakenneuudistusta.
Kunnat

Allerød
Birkerød
Farum
Fredensborg-Humlebæk
Frederiksværk
Frederikssund
Græsted-Gilleleje
Helsinge
Helsingør
Hillerød
Hundested
Hørsholm
Jægerspris
Karlebo
Skibby
Skævinge
Slangerup
Stenløse
Ølstykke
Pormestarit

Amtin pormestari on valittu vuodesta 1970 lähtien. Seuraavat henkilöt toimivat Frederiksborgin amtin pormestareina vuosina 1970–2006:
1970–1978: Hans Andersen
1978–1982: Svenn Schmidt
1982: vt. Jorgen Christiansen
1982–1985: Bent Løber
1986–1989: Jorgen Christiansen
1990–1997: Kirsten Ebbensgaard
1998-2001: Lars Løkke Rasmussen
2002–2006: Jorgen Christensen
AB Pictoris

| AB Pictoris |
| --- | --- |
 AB Pictorisin koronagrafikuva jossa näykyy seuralainen joka voi olla ruskea kääpiö tai eksoplaneetta.
HD-designaatio:  44627
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  9,16 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  5,87 Mv
Spektriluokka:  K2V
Lämpötila:  4800 K
Muuttujatyyppi:  BY Draconis
Pyörimisnopeus:  12 km/s
Metallipitoisuus:  −0,64
Ikä:  3 × 107 – 4 × 107
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Maalari
Rektaskensio (J2000):  06h 19m 12,9135s
Deklinaatio (J2000):  −58° 03′ 15,522″
Etäisyys:  148 ± 6 valovuotta
Parallaksi:  21,97 ± 0,82 mas
Säteisnopeus:  22,2 ± 0,3 km/s
Ominaisliike:  RA: 14,13 Dec.: 45,21 mas/v
AB Pictoris, josta käytetään myös designaatiota HD 44627, on K-tyypin tähti 148 valovuoden päässä Maalarin tähdistössä. Massan perusteella sillä uskotaan olevan eksoplaneetta, mutta kyseessä saattaa olla myös ruskea kääpiö. Planeetan massaksi on arvioitu 13,5 ± 0,5 kertaa Jupiterin massa ja se havaittiin ensimmäisen kerran vuonna 2005.
ABrowse

ABrowse on verkkoselain AtheOS:iin ja Syllableen. Kuten Applen tietokoneiden Safari-selain, se käyttää KHTML:ää pohjana. ABrowsen käyttöönotto ja KHTML-kääntö ovat Kurt Skauenin käsialaa.
KHTML:n käännösongelmien vuoksi Syllablessa, ABrowserin käyttämä KHTML-selainpohja saatetaan poistaa käytöstä ABrowserissa ja siinä saatetaan alkaa käyttää Geckoa pohjalla sen helpon käännettävyyden vuoksi.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .