Suomen ja Venäjän rajakriisi 2023
Tapahtumia > Vaikutukset

Viranomaiset ovat pyrkineet rauhoittamaan yhteiskuntaa kertomalla, että maastorajan yli ei noin vain tulla. Samalla luvattomat rajanylitykset herättävät huomiota, huolta ja uutiskynnyksen.
Suomen venäläiset ovat osoittaneet mieltä sekä rajan sulkemisen puolesta että vastaan.
Marraskuussa 2023 Venäjä alkoi käyttää pakolaisia Suomea vastaan osana hybridivaikuttamistaan. Toiminta oli Suomen valtiojohdon mukaan järjestelmällistä Venäjä päästi rajalle henkilöitä, joiden matkustusasiakirjat eivät ole olleet kunnossa.
Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Arkady Moshes arvioi, että Vladimir Putinin on täytynyt vähintään hyväksyä Venäjän toimet Suomen rajalla. Hänen mukaansa Venäjä halusi luoda lännen rasitteeksi mahdollisimman monimutkaisen kriisin, joka koostui useista ongelmista. Venäjän kannalta olisi ihanne, jos länsi siirtäisi huomiotaan pois Ukrainan sodasta tai jopa alkaisi neuvotella Venäjän kanssa.
Venäjän rajaoperaatio oli Putinin läheisen tukijan Sergei Kirijenkon suunnittelema, väitti venäläinen turvallisuusasioita seuraava VTsk-OGPU-Telegram-kanava, joka sanoi tietojensa perustuvansa FSB-lähteeseen.
Suomi rakensi itärajalle tilapäisiä esteitä. Puolustusvoimat avusti tehtävässä Rajavartiolaitosta. Suomen Punainen Risti tuki Rajavartiolaitosta Raja-Joosepin, Sallan ja Vartiuksen raja-asemilla auttamassa tulijoiden vastaanotossa. Tämä tapahtui Rajavartiolaitoksen pyynnöstä. Paikalla oli työntekijä sekä vapaaehtoisia. He järjestivät tarvittaessa ensiapua. Lisäksi paikalla oli Vapaaehtoisen pelastuspalvelun vapaaehtoisia, jotka järjestivät muonitusta. Toiminta päättyi 30. marraskuuta 2023, ja järjestö on valmiudessa auttamaan myöhemmin viranomaisia, jos tarvetta uudelleen ilmenee. Suomi pyysi apua myös Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontexilta itärajan turvaamiseen, ja sai sitä kahdeksi kuukaudeksi.
Tammikuussa 2024 uutisoitiin, että rajavartiolaitos epäili yli tuhatta Suomen itärajan yli tullutta turvapaikanhakijaa valtionrajarikoksista. Valtionrajarikoksesta voidaan epäillä, jos raja ylitetään luvattomasti ilman asiakirjoja tai muualta kuin rajanylityspaikalta. Valtionrajarikoksesta voidaan tuomita sakkoa tai enintään vuosi vankeutta. Rikoksesta ei kuitenkaan tuomita, jos epäilty hakee kansainvälistä suojelua.
Eduskunnan hallintovaliokunnan puheenjohtaja Mauri Peltokangas ehdotti, että turvapaikanhakijat sijoitettaisiin turvallisuussyistä säilöönottoyksiköihin turvapaikkaprosessin ajaksi. Ehdotus pohjasi Suojelupoliisin arvioon, jonka mukaan Venäjä pyrkii palkaamaan Suomeen turvapaikanhakijoita tiedustelijoiksi. Henkilö voidaan ottaa säilöön esimerkiksi, jos hänen henkilöllisyydestään on epäselvyyttä tai hänen voidaan epäillä vastustavan maasta poistamista. Säilöön voidaan ottaa myös, jos henkilön epäillään syyllistyneen rikokseen tai muodostavan uhan kansalliselle turvallisuudelle. Päätöksen asiasta tekee joko poliisi tai rajavartiosto yksilöllisen harkinnan perusteella. Säilöönottoyksiköitä hallinnoi Maahanmuuttovirasto. Sisäministeri Mari Rantanen ei tyrmännyt Peltokankaan ajatusta turvapaikanhakijoiden sijoittamisesta säilöönottoyksiköihin. Nykylainsäädändön mukaan kaikkia tulijoita ei voida kuitenkaan ottaa säilöön, sillä lainsäädäntö ei mahdollista turvapaikanhakijoiden järjestelmällistä säilöönottoa.
Tammikuun 2024 alussa 11 iranilaismiestä ylitti itärajan maaston kautta Nuijamaan ja Joutsenon väliseltä alueelta. Samalla viikolla neljä miestä taas ylitti luvatta rajan Parikkalan rajanylityspaikan läheisyydessä. He olivat saaneet joltakin ulkopuoliselta taholta apua rajanylitykseen. Rajavartiolaitoksen mukaan Venäjän puolella Suomen rajan läheisyydessä oli tuolloin merkittävä määrä kolmansien maiden kansalaisia, joilla on pyrkimys tulla Suomeen ja Suomen kautta muualle Eurooppaan. Laitos katsoi, että riski ilmiön laajentumiselle on olemassa. Luvattomia rajan ylittäjiä alettiin epäillä valtioraja­rikokseta, mutta heitä ei voi tuomita, sillä he hakivat turvapaikkaa Suomesta. Parikkalassa rajan ylittäneet syyrialaismiehet arvioivat, että Venäjällä on jopa 2 000–3 000 heidän kaltaistaan ihmistä, jotka odottavat rajan aukeamista päästäkseen Suomeen. Miehet kertoivat Yleisradiolle, että kukin heistä maksoi salakuljettajalle 6 000 euroa päästäkseen Suomeen. Heidän matkansa Venäjältä Suomeen alkoi Pietarista, josta tadžikistanilaiset Yandex-taksikuskit lähtivät tuomaan heitä kahdella autolla kohti rajaa. Toinen kuljettajista oli arabi.
Maaliskuussa 2024 viranomaiset kertoivat, että Rajavartiolaitoksella ja Puolustusvoimilla on suunnitelmat valmiina virka-apuun, mikäli itärajan maastorajalle kohdistuu keväällä paljon yrityksiä laittomaan maahantuloon. Viranomaiset olivat siis varautuneet siihen, jos Venäjä ohjaa turvapaikanhakijoita raja-asemien lisäksi yrittämään maastorajan ylityksiä Suomeen, kun lumet sulavat. Virka-apusuunnitelman mukaan Puolustusvoimien kantahenkilökuntaa ja varusmiehiä voitaisiin käyttää erilaisissa tukitehtävissä. He eivät kuitenkaan valvoisi rajaa tai yrittäisi ottaa kiinni luvattomia rajanylittäjiä. Puolustusvoimat auttaisi tarvittaessa esimerkiksi kiinniotettujen valvonnassa ja kuljetuksissa. Tilanne oli keväällä rajalla poikkeuksellisen jännitteinen, ja Suojelupoliisi arvioi, että Venäjän masinoima maahantulo voi jatkua vielä pitkään. Sydäntalvella laittomien rajanylitysten määrä olikin ollut tavanomaista isompi. Kevään korvalla arvioitiin, että laittomat maahantulijat saattavat käyttää reitteinään vanhoja tilapäisiä rajanylityspaikkoja, joita oli ollut 2000-luvun alussa vielä parikymmentä.
Tammikuussa 2025 keskusrikospoliisi kertoi, että noin 50:n itärajan yli tulleen turvapaikanhakijan epäillään syyllistyneen rikoksiin Suomessa. Lisäksi tulijoiden joukosta on tunnistettu kymmeniä henkilöitä, joiden on arvioitu mahdollisesti uhkaavan Suomen sisäistä turvallisuutta. Rikosepäilyt koskevat ennen kaikkea henkeen ja terveyteen kohdistuvia rikoksia ja omaisuusrikoksia. Poliisin tietoon on tullut myös seksuaali-, huumausaine- ja liikennerikosepäilyjä sekä viranomaisia vastaan kohdistuneita rikoksia. Vuoden 2025 alussa merkittävä osa Suomeen itärajan yli saapuneista kolmansien maiden kansalaisista oli saapumisensa jälkeen kadonnut ja eräässä vaiheessa kadonneena oli ollut noin 35 prosenttia saapuneista.