stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helsingin yliopiston hallintorakennuksen valtaus

Helsingin yliopiston hallintorakennuksen valtaus (13.–15. helmikuuta 1990) oli spontaanisti alkanut talonvaltaus, jossa noin kahdeksansataa Helsingin yliopiston opiskelijaa ja henkilökuntaan kuuluvaa valtasi Fabianin- ja Yliopistonkadun risteyksessä sijaitsevan yliopiston hallintorakennuksen kolmannen ja neljännen kerroksen. Valtaus alkoi Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan järjestämän  mielenosoituksen päätyttyä.
Valtaajista noin kaksisataa vietti myös yöt vallatussa rakennuksessa. Valtauksen aikana hallintorakennuksen katolle nostettiin musta lippu valtauksen merkiksi. Lippu oli alkujaan Limes ry.:n kerhotilan pöytäliina. Valtaajat käyttivät myös ylioppilaslakkia tunnuksenaan. Valtauksen aikana opiskelijat, vahtimestarit ja yliopiston rehtori Päiviö Tommila sopivat että valtaajat käyttäytyvät hallintorakennuksessa siivosti ja toisaalta poliisia ei kutsuta paikalle, vaan että tilanne hoidetaan yliopiston sisäisenä asiana. Hallintorakennuksen valtaajien johtoryhmän muodostivat Ritva Ruotsalainen, Otto-Ville Mikkelä, Lauri Jetsu ja Ruurik Holm. Samaan aikaan valtauksen kanssa oli pankkilakko, ja yliopiston henkilökunnan palkat oli tarkoitus jakaa työntekijöille käteen. Yliopiston johto yritti painostaa valtaajia sillä ettei palkkoja voitaisi jakaa turvallisuussyihin vedoten, mikäli valtaus olisi käynnissä.
Opiskelijat halusivat valtauksella kiinnittää huomiota yliopistolla tuolloin kiihkeänä käyneeseen keskusteluun opiskelijoiden oikeusturvasta ja vaikutusmahdollisuuksta yliopistossaan. Opetusministeriössä oli valtauksen aikaan työn alla kauan valmisteltu esitys Helsingin yliopiston uudesta hallintomallista, jonka valmistelussa virallisiin keskusteluihin oli otettu vain yliopiston nykyinen johto vaikka uuden mallin myötä myös muut yliopiston ryhmät pääsisivät mukaan hallintoon. Valtaajat kannattivat neljän tasavertaisen ryhmän yhteishallintoa, jossa aiemmin yksin yliopistoa hallinneet professorit olisivat hallinnossa tasavertaisessa asemassa muun muassa opiskelijoiden kanssa. Professorien esityksessä muut ryhmät (opiskelijat, opetushenkilökunta, muu henkilökunta) pääsisivät mukaan hallintoon, mutta ylin päätösvalta säilyisi professoreilla.
Valtaus sai aikaan huomattavaa liikehdintää poliittisessa kentässä ja valtauksen alkua seuraavana päivänä opetusministeri Christoffer Taxellin lisäksi useiden eduskuntaryhmien edustajat kävivät tapaamassa valtaajia. Eduskuntaryhmien kannanotot ja lupaukset kuultuaan valtaajat äänestivät valtauksen päättämisestä ja kaksi vuorokautta valtauksen alkamisesta valtaus päätettiin lopettaa toistaiseksi. Valtauksen aikana opiskelijat keräsivät lähes 7 000 nimen adressin tavoitteensa puolesta.
Tunnettuja valtaukseen osallistuneita ovat Aleksi Bardy, Peik Johansson, Tuomas Rantanen, Jukka Relander, Jari Sedergren, Vesa Sisättö ja Teivo Teivainen.[lähde? ]
Han Hyo-joo

| Han Hyo-joo |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. helmikuuta 1987 (ikä 37) Cheongju, Chungcheongbuk-do, Korean tasavalta
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2003–
Aiheesta muualla
www.flamme.co.jp/actress/profile.php?talentid=15
IMDb 
Han Hyo-joo (hangul: 한효주, s. 22. helmikuuta 1987 Cheongju, Chungcheongbuk-do, Korean tasavalta) on korealainen näyttelijä.
Han Myung-Woo

| Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Etelä-Korea> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Soul 1988 | 82 kg |  |
Han Myung-Woo (s. 12. marraskuuta 1956) on eteläkorealainen entinen vapaapainija ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Soulin olympialaisissa 1988 alle 82-kiloisten sarjassa.
Han Heijenbrock

Han Heijenbrock vuonna 1952.
Wilhelm Johann ”Han” Heijenbrock (27. lokakuuta 1929 Amsterdam – 26. heinäkuuta 2015 Purmerend) oli alankomaalainen soutaja. Hän edusti Alankomaita Helsingin kesäolympialaisten 1952 perämiehellisessä nelosessa.
HMS Wallflower

| HMS Wallflower |
| --- | --- |
 HMS Wallflower

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Smiths Dock Company, South Bank-on-Tees
Kölinlasku:  23. heinäkuuta 1940
Laskettu vesille:  14. marraskuuta 1940
Palveluskäyttöön:  7. maaliskuuta 1941
Poistui palveluskäytöstä:  myyty 29. heinäkuuta 1946
Tekniset tiedot
Uppouma:  925 t
Pituus:  62,48 m
Leveys:  10,11 m
Syväys:  4,14 m
Koneteho:  2 750 hv
Nopeus:  16 solmua (30 km/h)
Miehistöä:  85
Aseistus
Aseistus:  1 × BL 4"/L45 (102 mm) Mk IX -tykki 1 × kaksipiippuinen Vickers .50" -ilmatorjuntakonekivääri 1 × kaksipiippuinen .303" Lewis-pikakivääri 2 × Mk II syvyyspomminheitintä, joihin yhteensä 40 syvyyspommia
HMS Wallflower (viirinumero K44) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 31. elokuuta 1939 Smiths Dock Companyltä South Bank-on-Teesistä, missä köli laskettiin 23. heinäkuuta 1940. Alus laskettiin vesille 14. marraskuuta ja valmistui 7. maaliskuuta 1941.
Palvelus

Aluksen miehistö pelasti 19. elokuuta 1941 merestä kymmenen elonjäänyttä brittiläisestä matkustaja-aluksesta Aquilasta, joka oli joutunut Saksan laivaston sukellusveneen U-201 torpedoimaksi (49°23′N, 17°56′W). Aluksen miehistö pelasti 28. elokuuta 1942 merestä 28 eloonjäänyttä hollantilaiselta  rahtialukselta Abbekerkiltä, jonka sukellusvene U-604 oli torpedoinut Atlantilla kolme päivää aiemmin (52°05′N, 30°50′W). Alus upotti 25. elokuuta 1943 Vigon länsipuolella HMS Wandererin kanssa syvyyspommein sukellusveneen U-523 (42°03′N, 18°02′W).
Alus poistettiin heinäkuussa 1945 alusluettelosta ja myytiin 29. heinäkuuta 1946. Alus muutettiin 1949 poijualukseksi Spermacet Whalinginille, joka nimesi sen Asbjörn Larseniksi. Alus myytiin 1951 Kosmokselle, joka muutti sen Kielissä kesällä kalastusalukseksi. Se makasi ankkurissa pari seuraavaa vuotta, minkä jälkeen se palasi palvelukseen. Aluksen viimeinen kausi oli 1965–1966, minkä jälkeen se oli ankkurissa Sandefjordissa ainakin lokakuussa 1966. Alus myytiin romutettavaksi Grimstadissa.
Päälliköt

Aluksen päällikköinä olivat:
Ismay James Tyson 14. helmikuuta 1941 – 18. toukokuuta 1942
George Richard Greaves
Trevor Davies Bennett 21. lokakuuta 1944 – huhtikuu 1945
Herbert Bednorz

Herbert Bednorz
Herbert Bednorz (22. syyskuuta 1908 Gliwice – 12. huhtikuuta 1989) oli puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Stanisław Adamski 22. kesäkuuta 1932. Hänet nimitettiin Katowicen hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi sekä Bulla Regian titulaaripiispaksi 4. toukokuuta 1950, ja piispaksi vihkiminen seurasi 24. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Adamski, jota avustivat Juliusz Bieniek ja Teodoro Kubina. Bednorz osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
Bednorzista tuli 12. marraskuuta 1967 Katowicen piispa. Hän jäi eläkkeelle 3. kesäkuuta 1985.
Han Lue

| Han Lue |
| --- | --- |
 Han Luen näyttelijä Sung Kang vuonna 2007.
Luoja(t):  Justin Lin Ernesto Foronda Fabian Marquez Chris Morgan
Näyttelijä(t):  Sung Kang
Ensi- esiintyminen:  Better Luck Tomorrow (2002)
Henkilötiedot
Status:  Aktiivinen
Ammatti:  Kilpa-ajaja
Sukupuoli:  Mies
Suhteet
Puoliso(t):  Cara Mirtha (ex) Gisele Yashar
Lapset:  Elle (adoptiotytär)
Serkut:  Virgil Hu
Tutut:  Dominic Toretto Leticia Ortiz Brian O’Conner Mia Toretto Roman Pearce Tej Parker Deckard Shaw Rico Santos Tego Leo Vince Kretch (kuollut) Luke Hobbs Sean Boswell
Infobox OKNimi-testi OK: 
Han Lue (alias Han Seoul-Oh) on hahmo Hurjapäät-elokuvasarjassa ja Better Luck Tomorrow -elokuvassa. Hänet loivat Justin Lin, Ernesto Foronda, Fabian Marquez ja Chris Morgan. Häntä näyttelee Sung Kang.
Hanna Toivonen

Hanna Toivonen (s. 19. toukokuuta 1979) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen aitajuoksija. Seuratasolla hän edusti koko kilpailu-uransa ajan Lahden Ahkeraa ja hänen valmentajanaan toimi Klaus Kuusisaari. Kalevan kisoista Toivonen saavutti pronssia 400 metrin aitajuoksussa vuonna 1995. Ulkoradoilta hän saavutti lisäksi SM-hopeaa 4 x 400 metrin viestijuoksussa. Sisäratojen SM-kisoista Toivonen saalisti palkintokaappiinsa lisäksi hopeaa 300 metrin aitajuoksussa vuonna 1996. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1997 jälkeen.
HMS Walney

| HMS Walney |
| --- | --- |
 HMS Walney

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  General Engineering and Drydock Company, Oakland, Kalifornia
Laskettu vesille:  10. helmikuuta 1930
Palveluskäyttöön:  12. toukokuuta 1941
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut 8. marraskuuta 1942
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 732 t
Pituus:  76,20 m (kokonaispituus)
Leveys:  12,80 m
Syväys:  4,88 m
Koneteho:  3 200 ihp (2,4 MW)
Nopeus:  16 solmua (29,6 km/h)
Miehistöä:  200
Aseistus
Aseistus:  1 x 5"/L51 -tykki 2 x 3"/L50 -ilmatorjuntatykki 4 x Oerlikon 20 mm 4 x .303" konekivääriä
HMS Walney (viirinumero Y04) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Banff-luokan sluuppi toisessa maailmansodassa. Alus oli alun perin Lend-Lease-sopimuksen nojalla Yhdysvaltain luovuttama Yhdysvaltain rannikkovartioston kutteri USCG Sebago.
Valmistus

Alus tilattiin Yhdysvaltain rannikkovartioston Lake-luokan kutterina General Engineering and Drydock Companyltä Oaklandista Kaliforniasta. Alus laskettiin vesille 10. helmikuuta 1930 nimellä USCG Sebago ja valmistui puoli vuotta myöhemmin 2. syyskuuta.
Aiheesta muualla

USCG (englanniksi)
USCG Sebago (englanniksi)
Hanhentatar

| Hanhentatar |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tatarkasvit Polygonaceae
Suku::  Kosteikkotattaret Persicaria
Laji::  maculosa
Kaksiosainen nimi
 Persicaria maculosa  Gray 
Synonyymit
 Polygonum persicaria L. 
Katso myös
   Hanhentatar Wikispeciesissä   Hanhentatar Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hanhentatar (Persicaria maculosa) on kosteikkotattarien eli ukontattarien sukuun kuuluva yksivuotinen kasvilaji.
Ulkonäkö ja koko

Hanhentatar kasvaa 10–60 senttimetriä korkeaksi. Se muistuttaa paljon ukontatarta. Kasvin lehdet ovat suikeat ja niiden keskellä on usein musta täplä. Hanhentattaren kukintona on tiheä tähkä. Kukkien kehä on yleensä punainen, harvoin valkoinen.
Hanhentatar Suomessa

Suomessa hanhentatar on harvinainen tai melko harvinainen. Sitä on tavattu Oulun korkeudelle asti sekä vielä Inarin Lapista. Aivan Etelä-Suomessa laji on muinaistulokas, muuten uustulokas. Hanhentatar kasvaa esimerkiksi ojissa, lätäköissä ja rannoilla.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Hanhentattaren levinneisyys Suomessa.
LuontoPortti: Hanhentatar (Persicaria maculosa)
ITIS: Persicaria maculosa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Polygonum persicaria (englanniksi)
Flora of China: Polygonum persicaria (englanniksi)
Halo

Halo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Luonnontieteissä

haloilmiö, optinen ilmakehän ilmiö
Linnunradan halo, Linnunradan kiekkoa ympäröivä pallomaisista tähtijoukoista ja yksittäisistä tähdistä koostuva alue
Musiikissa

DJ Halo, muusikko
Halo, Jonna Tervomaan neljäs albumi vuodelta 2004
Halo, Amorphiksen albumi vuodelta 2022
”Halo”, Machine Head -yhtyeen kappale vuodelta 2007
”Halo”, Beyoncén kappale vuodelta 2008
”Halo”, LUM!Xin kappale, Itävallan edustaja Eurovision laulukilpailussa 2022
Muissa yhteyksissä

halo eli sädekehä, positiivinen stigma
haloefekti, psykologinen ilmiö
Halo, videopelisarja, jonka ensimmäinen osa oli Halo: Combat Evolved
Halo, sytytystulppa, jossa on kahdesta renkaasta muodostuva pää
H.A.L.O. (Highly Advanced Loader Operations), värikuulapelin väline
HALO-hyppy (High Altitude Low Opening), laskuvarjohyppy, jossa hypätään korkealta, mutta varjo avataan vasta matalalla.
Halo, Formula-1-autoissa käytettävä kuljettajan päänsuojus.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Halo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Heat Waves

| ”Heat Waves” Glass Animals |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Dreamland
 Julkaistu: elokuu 2020
 Tuottaja(t): Dave Bayley
 Tyylilaji: indie pop
 Kesto: 03.55
Listasijoitukset
   Britannian singlelista: 5.   Suomen virallinen singlelista: 7.   Billboard Hot 100: 12. 
Glass Animalsin muut julkaisut
| ”Dreamland” 2020 | ”Heat Waves” 2020 | ”It’s All So Incredibly Loud” 2020 |
Heat Waves on englantilaisen Glass Animalsin elokuussa 2020 julkaisema single yhtyeen kolmannelta albumilta Dreamland. Se ylsi Billboard Hot 100 -listalla sijalle 12. Kappaleen kasvamista ja etenemistä suureen suosioon edisti sen suuri suosio netissä.
Listasijoitukset

| Lista | Sijoitus | Lähde |
| --- | --- | --- |
|  Dutch Single Top 100 | 6. |  |
|  ARIA Singles Chart | 1. |  |
|  Irlannin singlelista | 5. |  |
|  Britannian singlelista | 5. |  |
|  Italian singlelista | 40. |  |
|  Canadian Hot 100 | 5. |  |
|  VG-lista | 2. |  |
|  Ranskan singlelista | 14. |  |
|  Sverigetopplistan | 6. |  |
|  Saksan singlelista | 2. |  |
|  Suomen virallinen singlelista | 7. |  |
|  Singles Top 100 | 3. |  |
|  Hitlisten | 9. |  |
|  Billboard Hot 100 | 12. |  |
Heikinharjun sairaala

| Heikinharjun sairaala |
| --- | --- |
 Sairaalan päärakennuksessa toimii nykyisin vastaanottokeskus.
Sijainti
Osoite:  Heikinharjuntie 66, 90630 Oulu
Koordinaatit:  65°03′35″N, 025°36′03″E
Organisaatio
Sairaanhoitopiiri:  Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri
Tyyppi:  psykiatrinen sairaala
Historia
Perustettu:  1960
Lakkautettu:  1991
Heikinharjun sairaala oli psykiatrinen sairaala Heikinharjun kaupunginosassa Oulussa. Sairaalarakennus on nykyisin pakolaisten vastaanottokeskuksena.
Heikinharjun sairaala perustettiin Oulun ympäristökuntien kuntainliiton B-mielisairaalaksi silloisen Oulujoen kunnan alueelle. B-mielisairaaloissa hoidettiin kroonikkoja ja helppohoitoisia potilaita, kun taas A-mielisairaalat oli tarkoitettu akuuteille ja vaikeahoitoisille potilaille. Ensimmäiset potilaat Heikinharjun sairaalaan otettiin tammikuussa 1960. Henkilökuntaa sairaalassa oli tuolloin noin sata ja potilaspaikkoja 320. Sairaalarakennukset suunnitteli Inkeri ja Erkki Linnasalmen arkkitehtitoimisto.
Heikinharjun sairaalaa ylläpitänyt kuntainliitto yhdistettiin Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiriin vuoden 1989 alussa. Sairaanhoitopiiri lakkautti Heikinharjun sairaalan alkuvuonna 1991 osana säästötoimenpiteitä. Viimeiset potilaat lähtivät sairaalasta saman kevään aikana. Rakennukset vuokrattiin sosiaalihallitukselle pakolaisten vastaanottokeskusta varten.
Heikinheimo

Heikinheimo on usean henkilön sukunimi. Nimi on saatu suomentamalla Heikelistä.
Aarne Heikinheimo (1894–1938), suomalainen jääkärikenraalimajuri
Albert Heikinheimo (1899–1976), suomalainen kirkkoherra ja diakonissalaitoksen johtaja
Anna-Liisa Heikinheimo (1905–2000), opettaja ja järjestövaikuttaja
Annamari Heikinheimo, lääketieteen professori
Antti Heikinheimo (s. 1954), suomalainen asianajaja
Assari Mikael Heikinheimo (1871–1939), lyseon lehtori, rehtori ja suomentaja
Eva Heikinheimo (1879–1955), Edistyspuolueen kansanedustaja
Hannu Heikinheimo (1943–2020), suomalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja, televisio-ohjaaja ja toimittaja
Helmi Heikinheimo (1879–1968), suomalainen lähetyslääkäri ja hermo- ja mielitautien erikoislääkäri
Ilmari Heikinheimo (1891–1966), suomalainen kirjallisuudentutkija ja toimittaja
Ilmari Heikinheimo (s. 1988), suomalainen lyömäsoittaja
Jaakko Heikinheimo (1915–1990), suomalainen kirkkoherra ja runoilija
Jalo Heikinheimo (1890–1972), suomalainen jääkärieverstiluutnantti
Kaarina Heikinheimo (s. 1946), suomalainen tekstiilitaiteilija
Lasse Heikinheimo (1917–2000), suomalainen metsätieteilijä.
Maija Heikinheimo (1908–1963), suomalainen sisustusarkkitehti
Mikko Heikinheimo (1881–1960), suomalainen sähkötekniikan professori
Mikko Heikinheimo (1946–2022), suomalainen suurlähettiläs ja tietokirjailija
Olli Heikinheimo (1882–1973), suomalainen metsänhoitaja, Metsäntutkimuslaitoksen johtaja
Oskari Heikinheimo (1873–1950), Kokoomuksen kansanedustaja
Päivi Heikinheimo (s. 1938), suomalainen laulaja
Sakari Heikinheimo (1907–1985), pianisti ja arkistonhoitaja
Seppo Heikinheimo (1938–1997), suomalainen musiikkitieteilijä, musiikkikriitikko, kirjailija ja kääntäjä sekä Suomalaisuuden liiton puheenjohtaja
Siljamari Heikinheimo (s. 1985), suomalainen viulisti
V. A. Heikinheimo (1875–1948), suomalainen kirkkoherra, rehtori, rovasti ja Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian assistentti
Valma Krank-Heikinheimo (1880–1955), suomalainen kotitalousopettaja ja tietokirjailija
Vesa Heikinheimo (s, 1983), suomalainen jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hans Christian Hansenin I hallitus

Pääministeri Hans Christian Hansen
Hans Christian Hansenin II hallitus oli Tanskan hallitus 1.2.1955–28.5.1957. Se koostui pelkästään Sosiaalidemokraattisesta puolueesta.
Ministerit

Pääministeri ja ulkoministeri
Hans Christian Hansen
Valtiovarainministeri
Viggo Kampmann
Sisäministeri
Johannes Kjærbøl 1.2.1955–30.8.1955
Carl Petersen 30.8.1955–28.5.1957
Asuntoministeri
Johannes Kjærbøl
Grönlanti-ministeri
Johannes Kjærbøl 30.8.1955–28.5.1957
Sosiaaliministeri
Johan Strøm
Kalastusministeri
Christian Christiansen
Puolustusministeri
Rasmus Hansen 1.2.1955–25.5.1956
Poul Hansen 25.5.1956–28.5.1957
Maatalousministeri
Jens Smørum
Talous- ja työministeri
Jens Otto Krag
Opetusministeri
Julius Bomholt
Kirkkoministeri
Bodil Koch
Kauppa-, teollisuus- ja merenkulkuministeri
Lis Groes
Oikeusministeri
Hans Erling Hækkerup
Julkisten töiden ministeri (liikenneministeri)
Carl Petersen 1.2.1955–30.8.1955
Kai Lindberg 30.8.1955–28.5.1957
Salkuton ministeri
Ernst Christiansen 30.8.1955–28.5.1957
Luettelo filosofian osa-alueista, koulukunnista ja opeista

Filosofi
Luettelo filosofeista
Luettelo filosofian osa-alueista, koulukunnista ja opeista
Filosofian teemasivu
Filosofian tietosanakirja
Osa-alueita

Estetiikka
Etiikka
Filosofian historia
Kielifilosofia
Logiikka
Metafysiikka
Mielenfilosofia
Ontologia
Poliittinen filosofia
Retoriikka
Tieteenfilosofia
Tietoteoria
Yhteiskuntafilosofia
Osa-alueita > Erityistieteiden ja tutkimusalojen filosofioita

Biologian filosofia
Filosofinen antropologia
Fysiikan filosofia
Historianfilosofia
Ihmistieteiden filosofia
Kasvatusfilosofia
Kemian filosofia
Matematiikan filosofia
Musiikin filosofia
Oikeusfilosofia
Psykologian filosofia
Sosiaalitieteiden filosofia
Taiteen filosofia
Taloustieteen filosofia
Tietojenkäsittelytieteen filosofia
Uskontofilosofia
Yhteiskuntatieteen filosofia
Traditioita

Buddhalainen filosofia
Hindulainen filosofia
Islamilainen filosofia
Itämainen filosofia
Juutalainen filosofia
Kiinalainen filosofia
Länsimainen filosofia
Koulukuntia ja suuntauksia

A
Analyyttinen hermeneutiikka
Analyyttinen filosofia
Aristotelismi
Averroismi
Avicennalaisuus
B
Brittiläinen empirismi
Brittiläinen idealismi
C
Carvaka
D
Dekonstruktionismi
Dialektinen koulukunta
Dialektinen materialismi
E
Eksistentialismi
Epikurolaisuus
F
Feministinen filosofia
Fenomenologia
Frankfurtin koulukunta
H
Hegeliläisyys
Hermeneutiikka
Historiallinen materialismi
J
Jälkianalyyttinen filosofia
Jälkistrukturalismi
K
Kantilaisuus
Kriittinen teoria
Kungfutselaisuus
Kyreneläisyys
Kyynisyys
L
Looginen empirismi
Looginen positivismi
M
Mannermainen filosofia
Marxilainen filosofia
Mannermainen rationalismi
Megaralaisuus
N
Nuorhegeliläisyys
Nyaya
O
Objektiivinen idealismi
Objektivismi
P
Peripateettisuus
Platonismi
Postanalyyttinen filosofia
Posthumanismi
Postmodernismi
Poststrukturalismi
Pragmatismi
Praxis-ryhmä
Pyrrhonismi
Pythagoralaisuus
R
Radikaalifeminismi
Ramismi
Ranskalainen feminismi
Ranskalainen materialismi
Romantismi
S
Saksalainen idealismi
Satanismi
Skeptismi
Skotismi
Sofismi
Spinozismi
Strukturalismi
Stoalaisuus
Surrealismi
T
Taolaisuus
Tomismi
Transsendentaalinen idealismi
U
Uskonnollinen humanismi
Utilitarismi
Uuskantilaisuus
Uuskungfutselaisuus
Uusobjektiivisuus
Uusplatonismi
Uuspragmatismi
Uuspythagoralaisuus
Uusstoalaisuus
Uustomismi
V
Vanhahegeliläisyys
W
Wienin piiri
Z
Zen-buddhalaisuus
Oppeja

A
Absolutismi, eettinen
Absoluuttinen idealismi
Agnostismi
Antirealismi
Ateismi
Atomismi
D
Deismi
Deontologia
Determinismi
Dualismi
E
Eliminatiivinen materialismi
Emergenssi
Emergentti materialismi
Emotivismi
Empirismi
Eudaimonismi
F
Fallibilismi
Falsifikationismi
Fatalismi
Fenomenalismi
Fenomenologia
Funktionalismi
Fysikalismi
H
Hedonismi
Holismi
Hyve-etiikka
I
Idealismi
Inkompatibilismi
Instrumentalismi
Intuitionismi
Irrealismi
K
Kartesiolainen dualismi
Kompatibilismi
Konseptualismi
Konsumerismi
Kriittinen rationalismi
Kristillinen eksistentialismi
Kristillinen humanismi
Kulttuurirelativismi
Käsiterealismi
L
Legalismi
Legalismi (kiinalainen filosofia)
Logisismi
Looginen atomismi
M
Materialismi
Modernismi
Mohismi
Monismi
N
Naturalismi
Neutraali monismi
Nihilismi
Nominalismi
O
Oikeuspositivismi
Okkasionalismi
P
Pankriittinen rationalismi
Panpsykismi
Platonilainen realismi
Pluralismi
Positivismi
Pragmatismi
Presentismi
Prosessiontologia
R
Rationalismi
Rationalismi, mannermainen
Realismi (ontologinen)
Realismi (tieteenfilosofinen)
Reduktionismi
Reduktiivinen materialismi
Relativismi
Representationalismi
S
Sensualismi
Seurausetiikka
Skeptismi
Skeptismi, eettinen
Skolastiikka
Sofismi
Solipsismi
Subjektiivinen idealismi
T
Teismi
Teleologia
V
Velvollisuusetiikka
Vitalismi
Voluntarismi
Hampurin yliopisto

| Hampurin yliopisto> Universität Hamburg |
| --- | --- |
  
Motto:  der Forschung, der Lehre, der Bildung
Perustettu:  1919
Tyyppi:  Julkinen
Rehtori:  Dieter Lenzen
Opiskelijoita:  yli 42 000
Sijainti:  Hampuri,  Saksa
Yhteistyö:  EUA
Sivusto:  www.uni-hamburg.de
Hampurin yliopiston päärakennus.
Hampurin yliopisto (saks. Universität Hamburg) on yliopisto Hampurin kaupungissa, Saksassa. Se perustettiin 1. huhtikuuta vuonna 1919 Wilhelm Sternin johdolla. Alkujaan yliopistossa oli neljä tiedekuntaa, mutta sittemmin tiedekuntien määrä on kasvanut kahdeksaan. Nykyisin yliopistossa opiskelee yli 42 000 opiskelijaa, ollen Saksan viidenneksi suurin yliopisto. Yliopisto kuuluu EUA:han (European University Association).
Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Hampurin yliopisto ylsi vuonna 2016 sijaluvulle 201–300 ja oli kansallisessa vertailussa Saksan yliopistoista sijalla 15–21. THE-yliopistorankingissa 2017 yliopisto arvioitiin sijalle 180.
Tiedekunnat

Humanistinen (Geisteswissenschaften)
Psykologian ja kinesiologian (Psychologie und Bewegungswissenschaft)
Kasvatustieteen (Erziehungswissenschaft)
Kauppa- ja yhteiskuntatieteellinen (Wirtschafts- und Sozialwissenschaften)
Liiketaloustieteen (Betriebswirtschaft)
Lääketieteellinen (Medizin)
Matematiikan, informatiikan ja luonnontieteiden (Mathematik, Informatik und Naturwissenschaften)
Oikeustieteellinen (Rechtswissenschaft)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hampurin yliopisto Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut