stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cispadaaninen tasavalta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cispadaaninen tasavalta Wikimedia Commonsissa
Ranskan vasallivaltiot vallankumoussotien (1792–1802) ja Napoleonin sotien (1803–1815) aikana
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ranskan vasallit | Balkanilla | Illyrian provinssit | Illyrian provinssit | Illyrian provinssit |  |
| Ranskan vasallit | Saksassa | Cisrhenia • Danzig • Mainz | Cisrhenia • Danzig • Mainz | Cisrhenia • Danzig • Mainz |  |
| Ranskan vasallit | Irlannissa | Connaught | Connaught | Connaught |  |
| Ranskan vasallit | Italiassa | Alba • Ancona • Bergamo • Bologna • Brescia • Cisalppinia • Cispadania • Crema • Etruria • Italia • Liguria • Parthenopaea • Pescara • Rooma • Subalppinia • Tiberina • Transpadania | Alba • Ancona • Bergamo • Bologna • Brescia • Cisalppinia • Cispadania • Crema • Etruria • Italia • Liguria • Parthenopaea • Pescara • Rooma • Subalppinia • Tiberina • Transpadania | Alba • Ancona • Bergamo • Bologna • Brescia • Cisalppinia • Cispadania • Crema • Etruria • Italia • Liguria • Parthenopaea • Pescara • Rooma • Subalppinia • Tiberina • Transpadania |  |
| Ranskan vasallit | Alankomaissa | Batavia • Bouillon | Batavia • Bouillon | Batavia • Bouillon |  |
| Ranskan vasallit | Sveitsissä | Helvetia • Lemania • Raurakia • Rhodania • Sveitsin konfederaatio | Helvetia • Lemania • Raurakia • Rhodania • Sveitsin konfederaatio | Helvetia • Lemania • Raurakia • Rhodania • Sveitsin konfederaatio |  |
| Muut Napoleonin luomat valtiot | Saksassa | Reinin liitto • Berg • Frankfurt • Leyen • Westfalen • Würzburg | Reinin liitto • Berg • Frankfurt • Leyen • Westfalen • Würzburg | Reinin liitto • Berg • Frankfurt • Leyen • Westfalen • Würzburg |  |
| Muut Napoleonin luomat valtiot | Italiassa | Etruria • Italia • Napoli | Etruria • Italia • Napoli | Etruria • Italia • Napoli |  |
| Muut Napoleonin luomat valtiot | Alankomaissa | Hollanti | Hollanti | Hollanti |  |
| Muut Napoleonin luomat valtiot | Puolassa | Varsova | Varsova | Varsova |  |
City Heat – tuli hännän alla

| City Heat – tuli hännän alla> City Heat |
| --- | --- |
 Virallinen elokuvateatterijuliste
Ohjaaja:  Richard Benjamin
Käsikirjoittaja:  Blake Edwards Joseph Stenson
Tuottaja:  Fritz Manes
Säveltäjä:  Lennie Niehaus
Kuvaaja:  Nick McLean
Leikkaaja:  Jacqueline Cambas
Pääosat:  Clint Eastwood Burt Reynolds Jane Alexander Richard Roundtree
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix Fandango at Home
Ensi-ilta:   5. joulukuuta 1984  8. maaliskuuta 1985
Kesto:  93 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
City Heat – tuli hännän alla on toiminta- ja komediaelokuva, joka valmistui vuonna 1984. Pääosissa nähdään Clint Eastwood ja Burt Reynolds. Elokuva on parodia näiden kahden omista, kovaksikeitetyn macho-sankarin rooleista.
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen harmittelee, etteivät löysä parodia ja totinen paukuttelu kohtaa elokuvassa. Hän antoi City Heatille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.
1540 Kevola

| 1540 Kevola |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  16. marraskuuta 1938
Muut nimet:  1926 GT, 1933 UM, 1933 WR, 1936 KL, 1937 QG, 1938 WK ja 1940 EJ
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  43,875  km
Pyörähdysaika:  20,082 h
Albedo:  0,048
Absoluuttinen magnitudi:  10,7  ja 10,97
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,08 , 0,0857296  tai 0,08537187096406822
Inklinaatio:  11,97238 astetta tai 11,97141261255509 astetta
Keskianomalia:  161,05814 astetta tai 130,0039923763343 astetta
Kiertoaika:  4,8 vuotta ja 1 755,114209905839 vuorokautta
Periapsis:  2,6032544 au ja 2,604448999699083 au
Apoapsis:  3,091 au ja 3,090650280582872 au
Radan isoakselin puolikas:  2,8473572 au ja 2,847549640140977 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1540 Kevola on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteen tutkimusaseman Kevolan mukaan.
Kevolan likimääräinen läpimitta on 29 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,85 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 10 kuukautta.
Cilla

| Cilla |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Silla, Zilla 
Nimen alkuperä:  Cecilia, Priscilla, Drusilla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cilla on naisen etunimi. Suomessa ja Ruotsissa se tunnetaan Cecilian muunnelmana, mutta englantilaisella kielialueella se voi olla myös lyhentymä nimistä Priscilla ja Drusilla.
Nimi Suomessa

Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on marraskuuhun 2021 mennessä kirjattu noin 150–160 Cilla-nimistä naista.
Cilla-nimi sisältyi suomenruotsalaiseen almanakkaan vuosina 1950–1972. Nimipäivä oli 22. marraskuuta. Nimen vähäinen käyttö oli ilmeisesti syy siihen, että Cilla poistettiin almanakasta.
Tunnettuja Cilloja

Cilla Back (s. 1971), suomalainen teatteriohjaaja
Cilla Black, oik. Priscilla White (1943–2015), englantilainen laulaja-lauluntekijä ja televisioesiintyjä
Cilla Johnson (1911–2002), suomalaissyntyinen ruotsalainen kielenkääntäjä
1544 Vinterhansenia

| 1544 Vinterhansenia> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  15. lokakuuta 1941
Muut nimet:  1928 DO, 1937 RK, 1939 CL, 1941 UK, 1948 QT, 1974 YB, A906 DB ja A919 UB
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  24,561  km
Pyörähdysaika:  13,536 h
Albedo:  0,058
Absoluuttinen magnitudi:  11,9  ja 11,95
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,10 , 0,1054821  tai 0,1039988036288876
Inklinaatio:  3,33401 astetta tai 3,332848178483932 astetta
Keskianomalia:  53,27510 astetta tai 124,6124992764947 astetta
Kiertoaika:  3,66 vuotta ja 1 335,865146810938 vuorokautta
Periapsis:  2,1228825 au ja 2,126921121615188 au
Apoapsis:  2,624 au ja 2,620664326021997 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3732142 au ja 2,373792726660607 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1544 Vinterhansenia on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tanskalaisen tähtitieteilijän Julie Marie Vinter Hansenin (1890–1960) mukaan.
Vinterhansenian likimääräinen läpimitta on 20 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,37 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 8 kuukautta.
153 Hilda

| 153 Hilda |
| --- | --- |
 Hilda on osoitettu nuolella, jossa ei ole numeroa.
Löytäminen
Löytäjät:  J. Palisa
Löytöaika:  2. marraskuuta 1875
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,97 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  3,42 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  4,52 AU
Eksentrisyys:  0,138
Kiertoaika Auringon ympäri:  2892 päivää  7,92 vuotta
Inklinaatio:  7,83°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  171 km
Pyörähdysaika:  5,96 h
Absoluuttinen kirkkaus:  7,48
Albedo:  0,062
Asteroidiluokka:  X
153 Hilda on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. Palisa vuonna 1875. Pikkuplaneetta sai nimensä tähtitieteilijä Theodor von Oppolzerin (luultavasti vanhimman) tyttären mukaan. Hilda on kooltaan melko suuri päävyöhykkeen kohde, sillä sen läpimitta on noin 171 kilometriä.
Hildan rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella). Uloin kuvan planeetoista on Jupiter
Rata

Hilda kiertää Aurinkoa päävyöhykkeen ulko-osissa, ja se on 3:2 rataresonanssissa Jupiterin kanssa. Tämä tarkoittaa sitä että Hilda kiertää Auringon kolmesti ajassa, jossa Jupiter suorittaa kaksi kierrosta. Asteroidin radan eksentrisyys on noin 0,138, inklinaatio 7,83° ja kiertoaika 7,92 vuotta. Hilda on Hilda-ryhmän nimikkokappale. Ryhmä on samanlaisessa resonanssissa Jupiterin kanssa kuin Hilda itsekin. Ryhmän jäsenten radat ovat resonanssin vuoksi vakaita. Hilda ryhmä on samanlaisilla radoilla liikkuvien pikkuplaneettojen joukko, jotka eivät ole syntyneet yhden kappaleen hajotessa osiin. Ne muistuttavatkin tässä suhteessa Kuiperin vyöhykkeellä Neptunuksen kanssa 2:3 resonanssissa olevia plutinoita. Hildan lisäksi Hilda-ryhmään kuuluu satoja muita asteroideja.
15 Eunomia

| 15 Eunomia |
| --- | --- |
 Eunomia VLT:n kuvaamana vuonna 2021.
Löytäminen
Löytäjät:  Annibale de Gasparis
Löytöaika:  29. heinäkuuta 1851
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  395,429  milj km 2,643 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  321,429  milj km 2,149 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  469,429   milj km 3,138 AU
Eksentrisyys:  0,187
Kiertoaika Auringon ympäri:  1569,687 päivää 4,30 vuotta
Keskiratanopeus:  18,16 km/s
Inklinaatio:  11,738°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  330×245×205 km
Massa:  3,26±0,12×10E19 kg 
Putoamiskiihtyvyys pinnalla:  0,08 m/s2
Pyörähdysaika:  0,2535 päivää (6,083 tuntia)
Akselin kaltevuus:  165
Albedo:  0,209
Pakonopeus:  0,16 km/s
Asteroidiluokka:  S
Pinnan lämpötila:  alin: K keski: ~166 K ylin: 260 K (-13° C)
15 Eunomia (symboli: ) on asteroidiksi suuri Marsin ja Jupiterin välillä sijaitsevan asteroidivyöhykkeen kappale. Se lienee törmäyksestä jäljelle jäänyt pala. Eunomia on asteroidivyöhykkeen 8.–12. suurin asteroidi. Eunomia on Eunomia-ryhmän nimikkoasteroidi ja massaltaan 1 % koko asteroidivyöhykkeen massasta. Eunomian löysi Annibale de Gasparis 29. heinäkuuta 1851. Nimensä asteroidi sai kreikkalaisen mytologian Eunomia-jumalattaren mukaan.
Löytymisestä

Eunomia oli yksi monista 1850-luvun tuntumassa löytyneistä asteroideista. Ensimmäisenä löytyneitä asteroideja oli pidetty planeettoina, mutta kun yhä uusia rupesi löytymään vuodesta 1845 (Astraea  löytyi kyseisenä vuonna) lähtien kiihtyvällä tahdilla, niin ne menettivät asemansa.
Fyysiset ominaisuudet

Eunomia pyörii taannehtien. Asteroidi on melko kirkas pinnaltaan ja sisältää silikaattikiveä ja jonkin verran rautanikkeliä. Se kuuluu runsassilikaattiseen tyyppiin S. Silikaatti on lähinnä runsaasti kalsiumia sisältävää pyrokseenia ja oliviinia. Eunomiassa on koostumukseltaan erilaisia alueita: laaja alue on vähäpyrokseeninen, runsasmetallinen oliviinialue, toinen, pienempi alue eräällä pallonpuoliskolla runsaspyrokseeninen basalttialue.
Eunomiaa on väitetty kosketuskaksoisasteroidiksi, mutta se ei pitäne paikkaansa. Sen uskotaan olevan suuremman asteroidin törmäyksestä jäänyt ydin ja Eunomian koostumus ei olisi huokoinen vastoin aikaisempia olettamuksia. Osa asteroidia on alkuperäiskappaleen vaippaa, osa kuorta. Rautaydintä ei näy asteroidista tehdyissä mittauksissa.
Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Eunomiasta.
Eunomian rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella). Uloin kuvan planeetoista on Jupiter
Charles Chaplinin filmografia
Essanay-elokuvat

Kaikki elokuvat pituudeltaan kaksi kelaa, ellei toisin mainita.
Essanay-elokuvat > 1915

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivämäärä | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Muuta |
| 1. helmikuuta | Uusi työpaikka | His New Job | statisti | Vielä tuntematon Gloria Swanson sivuroolissa. |
| 15. helmikuuta | Ravintolailta | A Night Out | juhlija | Edna Purviancen ensiesiintyminen. |
| 11. maaliskuuta | Nyrkkeilymestari | The Champion | nyrkkeilijä |  |
| 18. maaliskuuta | Puistossa | In the Park | Charlie | Yksikelainen. |
| 1. huhtikuuta | Pakoretki | A Jitney Elopement | kilpakosija, kreivinä esiintyvä huijari |  |
| 11. huhtikuuta | Kulkuri | The Tramp | kulkuri |  |
| 29. huhtikuuta | Rannalla | By the Sea | kävelijä | Kuvattu Crystal Pierillä Los Angelesissa. Yksikelainen. |
| 21. kesäkuuta | Charlie puuhassa | Work | sisustajan oppipoika |  |
| 12. heinäkuuta | Charlie naisena | A Woman | Charlie ja "nainen" |  |
| 9. elokuuta | Charlie pankissa | The Bank | vahtimestari |  |
| 4. lokakuuta | Kaapattu | Shanghaied | Charlie |  |
| 20. marraskuuta | Charlie näytännössä | A Night in the Show | Mr. Pest/Mr. Rowdy |  |
Essanay-elokuvat > Chaplinin sopimuksen päättymisen jälkeen julkaistut elokuvat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Julkaispäivämäärä | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Muuta |
| 22. huhtikuuta 1916 | Carmen | Charlie Chaplin's Burlesque on Carmen | Darn Hosiery | Alun perin Chaplinin kuvaama kaksikelainen elokuva, jonka Essanay kuitenkin laajensi neljäkelaiseksi. Chaplin haastoi studion oikeuteen työnsä käyttämisestä ilman lupaa. |
| 27. toukokuuta 1916 | Charlie murtovarkaana | Police | entinen vanki |  |
| 11. elokuuta 1918 | Kolminkertaista harmia | Triple Trouble | vahtimestari | Koostettu Chaplinin jälkeensä jättäneestä työmateriaalista ja Leo Whiten ohjaamista lisäkohtauksista. |
Mutual-elokuvat

Kaikki elokuvat pituudeltaan kaksi kelaa.
Mutual-elokuvat > 1916

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Julkaisupäivämäärä | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Muuta |
| 15. toukokuuta | Tarkastaja | The Floorwalker | asiakas | Juoni kehitelty yhdessä Vincent Bryanin kanssa. |
| 12. kesäkuuta | Palomies | The Fireman | palomies | Juoni kehitelty yhdessä Bryanin kanssa. |
| 10. heinäkuuta | Vaeltaja | The Vagabond | katumuusikko | Juoni kehitelty yhdessä Bryanin kanssa. |
| 7. elokuuta | Pikkutunneilla | One A.M. | humalainen |  |
| 4. syyskuuta | Kreivi | The Count | räätälin oppipoika |  |
| 2. lokakuuta | Panttilainaaja | The Pawnshop | panttilainaajan apulainen |  |
| 13. marraskuuta | Valkokankaan takana | Behind the Screen | apulainen |  |
| 4. joulukuuta | Viinuri luistimilla | The Rink | tarjoilija ja rullaluistelija |  |
Mutual-elokuvat > 1917

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Julkaisupäivämäärä | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Muuta |
| 22. tammikuuta | Charlie poliisina | Easy Street | poliisiksi ryhtyvä kulkuri |  |
| 16. huhtikuuta | Charlie terveyshoitolassa | The Cure | palomies |  |
| 17. kesäkuuta | Charlie siirtolaisena | The Immigrant | siirtolainen | Lisätty National Film Registryyn vuonna 1998. |
| 22. lokakuuta | Charlie Chaplin kahlekarkuri | The Adventurer | karannut vanki |  |
First National -elokuvat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Muuta |
| 1918 | Koiranelämää | A Dog's Life | kulkuri | Kolmekelainen. Chaplin sävelsi elokuvaan musiikin sen vuoden 1959 uudelleenjulkaisua varten. |
| 1918 | - | The Bond | kulkuri | Puolen kelan pituinen propagandaelokuva, jonka Chaplin valmisti sotaobligaatioiden myymistä varten. |
| 1918 | Kivääri olalle vie! | Shoulder Arms | alokas | Kolmekelainen. Chaplin sävelsi elokuvaan musiikin sen vuoden 1959 uudelleenjulkaisua varten. |
| 1919 | Auringon puolella | Sunnyside | karjatilan apulainen | Kolmekelainen. |
| 1919 | Kulkurin päivän ilot | A Day's Pleasure | perheenisä | Kaksikelainen. |
| 1921 | Chaplinin poika | The Kid | kulkuri | Chaplinin ensimmäinen pitkä ohjaustyö. |
| 1921 | Turha on kävellä | The Idle Class | kulkuri/aviomies | Kaksikelainen. |
| 1922 | Tilipäivä | Pay Day | työmies | Kaksikelainen. |
| 1923 | Susi lammasten vaatteissa | The Pilgrim | karannut vanki | Neljäkelainen. Chaplin sävelsi elokuvaan musiikin sen vuoden 1959 uudelleenjulkaisua varten. |
United Artists -elokuvat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Muuta |
| 1923 | Nainen Pariisissa | A Woman of Paris | cameorooli matkatavaroiden kantajana | Chaplin ei esiinny elokuvassa itse muussa kuin cameoroolissa. Uudelleenjulkaistu uudella musiikilla varustettuna vuonna 1976. |
| 1925 | Kultakuume | The Gold Rush | The Lone Prospector | Uudelleenjulkaistu dubatulla ääniraidalla ja soundtrackilla vuonna 1942. Lisätty National Film Registryyn vuonna 1992. |
| 1928 | Sirkus | The Circus | kulkuri | Viimeinen mykkäelokuvan aikakautena kuvattu elokuva. Chaplin sai Oscar-kunniapalkinnon elokuvan ohjaamisesta, käsikirjoittamisesta, näyttelemisestä ja tuottamisesta. Uudelleenjulkaistu uudella musiikilla varustettuna vuonna 1968. |
| 1931 | Kaupungin valot | City Lights | kulkuri | Ilman dialogia, mutta soundtrack ja ääniefektejä. Lisätty National Film Registryyn vuonna 1991. |
| 1936 | Nykyaika | Modern Times | kulkuri | Viimeinen mykkäelokuva ja elokuva, jossa Chaplin esittää kulkuria. Kulkuri esittää Titine-laulun elokuvan lopussa, mikä oli ainoa kerta, kun hahmon ääntä kuultiin. Lisätty National Film Registryyn vuonna 1989. |
| 1940 | Diktaattori | The Great Dictator | juutalainen parturi/Adenoid Hynkel | Ensimmäinen varsinainen äänielokuva.Chaplin oli elokuvasta ehdolla parhaan miespääosan- sekä parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-palkinnoille. Lisätty National Film Registryyn vuonna 1997. |
| 1947 | Ritari Siniparta | Monsieur Verdoux | Henri Verdoux | Orson Wellesin ideaan perustuva. Alun perin työnimellä Comedy of Murders. Chaplin ehdolla parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-palkinnolle. |
| 1952 | Parrasvalot | Limelight | Calvero | Maailman ensi-ilta Britanniassa Yhdysvaltojen sijaan. Sai parhaan musiikin Oscar-palkinnon vuonna 1973.    |
Britanniassa tuotetut elokuvat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Muuta |
| 1957 | Kuningas New Yorkissa | A King in New York | kuningas Shahdov | Tuotantoyhtiönä Archway-Attica. Kuvattu Sheppertonin studioilla. Julkaisu Yhdysvalloissa vasta vuonna 1967. |
| 1967 | Hongkongin kreivitär | A Countess from Hong Kong | cameorooli purserina | Chaplinin ainoa värielokuva. Kuvattu Pinewoodin studioilla. Tuottajana Chaplinin sijasta Jerome Epstein. Tuotantoyhtiönä Universal Pictures. |
Aiheesta muualla

Tietoa elokuvista Chaplinin virallisella sivustolla
155 Scylla

| 155 Scylla |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  J. Palisa
Löytöaika:  8. marraskuuta 1875
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,76 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,99 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,52 AU
Eksentrisyys:  0,277
Kiertoaika Auringon ympäri:  1672 päivää  4,58 vuotta
Inklinaatio:  11,39°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  40 km
Pyörähdysaika:  7,96 h
Albedo:  0,031
155 Scylla on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. Palisa vuonna 1875. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Skyllan mukaan. Löytämisensä jälkeen asteroidi kadotettiin monen vuosikymmenen ajaksi, kunnes se lopulta löytyi uudelleen. Scyllan läpimitta on noin 40 kilometriä ja se pyörähtää ympäri noin 7,96 tunnissa.
Claudia Marcella Major

Claudia Marcella Major (syntyi n. 43/41 eaa.) oli Augustuksen sisaren Octavian ja Gaius Claudius Marcelluksen vanhempi tytär. Marcellalla oli kaksi sisarusta: Marcus Claudius Marcellus ja Claudia Marcella Minor. Marcellalla oli myös kaksi siskopuolta äitinsä avioliitosta Marcus Antoniuksen kanssa.
Marcella Major meni 28 eaa. naimisiin Marcus Vipsanius Agrippan kanssa, joka oli Augustuksen läheinen liittolainen. Avioliiton tarkoituksena saattoi olla Agrippan sitominen vanhoihin tasavaltalaissukuihin tai lujittaa miesten välistä sidettä. He saivat mahdollisesti kaksi tytärtä. He erosivat 21 eaa. jotta Agrippa voisi mennä naimisiin Augustuksen tyttären Julian.
Marcella Major meni seuraavaksi naimisiin Iullus Antoniuksen kanssa, joka oli Marcus Antoniuksen ja Fulvian poika. He olivat kasvaneet yhdessä, sillä Octavia oli huolehtinut Marcus Antoniuksen muista lapsista. Marcella Major ja Iullus saivat pojan, Lucius Antoniuksen, ja mahdollisesti tyttären. Vuonna 2 eaa. puhkesi skandaali, jonka keskiössä olivat Augustuksen tytär Julia ja Iullus. Julia karkotettiin ja Iullus teloitettiin tai hän teki itsemurhan.
1545 Thernöe

| 1545 Thernöe |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  15. lokakuuta 1941
Muut nimet:  1932 YD, 1941 UW, 1955 VV, 1957 HY, A906 FE ja A915 CE
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  18,656  km
Pyörähdysaika:  17,2 h
Albedo:  0,097
Absoluuttinen magnitudi:  11,8  ja 11,83
Asteroidiluokka:  K-tyypin asteroidi (en)
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,24 , 0,2383224  tai 0,2379836133870031
Inklinaatio:  2,95401 astetta tai 2,953715641198863 astetta
Keskianomalia:  213,39906 astetta tai 195,8527156636913 astetta
Kiertoaika:  4,61 vuotta ja 1 683,12967634407 vuorokautta
Periapsis:  2,1092358 au ja 2,110135824914618 au
Apoapsis:  3,429 au ja 3,428159315451084 au
Radan isoakselin puolikas:  2,7691978 au ja 2,769147570598267 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1545 Thernöe on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tanskalaisen tähtitieteilijän Karl August Thernöen mukaan. Kansainvälisissä yhteyksissä asteroidin nimi voidaan kirjoittaa myös ilman ö-kirjainta, muodossa Thernoe.
Thernöen likimääräinen läpimitta on 19 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,77 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 7 kuukautta.
1552 Bessel

| 1552 Bessel |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  24. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1933 FJ1, 1938 DE1, 1948 EH ja 1951 UF
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  18,514  km
Pyörähdysaika:  8,996 h
Albedo:  0,156
Absoluuttinen magnitudi:  11,4  ja 11,52
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,10 , 0,0989064  tai 0,1003918228807402
Inklinaatio:  9,83436 astetta tai 9,83423784807323 astetta
Keskianomalia:  298,19061 astetta tai 240,0329778201411 astetta
Kiertoaika:  5,22 vuotta ja 1 906,239515308652 vuorokautta
Periapsis:  2,7114232 au ja 2,706695630063706 au
Apoapsis:  3,307 au ja 3,310803318714487 au
Radan isoakselin puolikas:  3,0090361 au ja 3,008749474389097 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1552 Bessel on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty saksalaisen tähtitieteilijän F. W. Besselin mukaan.
Besselin likimääräinen läpimitta on 27 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,01 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 3 kuukautta.
Christo ja Jeanne-Claude

| Christo ja Jeanne-Claude |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Kansalaisuus:  bulgarialainen ja amerikkalainen
Taiteilija
Ala:  ympäristötaiteilija
Taidesuuntaus:  uusi realismi,ympäristötaide
Aiheesta muualla
christojeanneclaude.net
Ympäristötaide
Casagrande & Rintala, , teräksinen puisto Japanissa, 2003.
Suuntauksia
Installaatio | Maataide | Paikkasidonnainen taide | Tilataide | Valotaide
Suomalaisia tekijöitä
Jan-Erik Andersson | Marco Casagrande | Saara Ekström | Kaarina Kaikkonen| Ismo Kajander | Marja Kanervo | Jussi Kivi | Antti Laitinen | Harri Larjosto | Tuuli Luukas | Annikki Luukela | Anni Rapinoja | Sami Rintala | Catarina Ryöppy | Charles Sandison | Maaria Wirkkala
Ulkomaisia tekijöitä
Carl Andre | John Baldessari | Christo ja Jeanne-Claude | Jan Dibbets | Ian Hamilton Finlay | Hamish Fulton | Andy Goldsworthy | Hans Haacke | Michael Heizer | Robert Irwin | Nancy Holt | Richard Long | Walter de Maria | Ana Mendieta | Dennis Oppenheim | Robert Smithson | James Turrell | Wolf Vostell
Teoksia
Hiljainen kansa | Kolme aitaa | Maaltapako | 1000 Rauhanlippua
Paketoituja huonekaluja Museo Würth La Riojan näyttelyssä Espanjassa.
Valley curtain 1972.
Christo ja Jeanne-Claude oli taiteilijapariskunta Christo Javacheff (alkuaan Hristo Javašev, bulg. Христо Явашев, (13. helmikuuta 1935 Gabrovo, Bulgaria – 31. toukokuuta 2020 New York, New York, Yhdysvallat) ja Jeanne-Claude Denat de Guillebon (13. kesäkuuta 1935 Casablanca, Ranskan Marokko – 18. marraskuuta 2009 New York, New York, Yhdysvallat). Christo oli bulgarialaissyntyinen Yhdysvalloissa asuva ympäristötaiteilija.
Christo ja Jeanne-Claude tunnetaan paketointiteoksistaan, joilla kritisoidaan kulutusyhteiskuntaa. Aluksi Christo paketoi pienehkojä esineitä, mutta paketointikohteet kasvoivat sittemmin monumentaalisiksi.
Jeanne-Claude kuoli aivoaneurysmaan vuonna 2009 ja Christo kuoli 84-vuotiaana toukokuussa 2020.