stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Wildest Dreams (Taylor Swiftin kappale)
Wildest Dreams (Taylor’s Version)

| ”Wildest Dreams (Taylor’s Version)” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: 1989 (Taylor’s Version)
 Studio : Kitty Committee (Lontoo)
 Julkaistu: 17. syyskuuta 2021
 Formaatti: lataus, suoratoisto
 Tekijä(t): Taylor Swift   Max Martin   Shellback
 Tuottaja(t): Taylor Swift   Shellback   Christopher Rowe
 Tyylilaji: synthpop
 Kesto: 03.40
 Levy-yhtiö: Republic Records
Listasijoitukset
  19.    25.
”Wildest Dreams (Taylor’s Version)” on vuonna 2021 julkaistu uusi versio Taylor Swiftin vuoden 2014 kappaleesta ”Wildest Dreams”. Swift alkoi levyttää vanhaa tuotantoaan uudelleen vuonna 2021 musiikin oikeuksiin liittyvän kiistan takia. Yksi uudelleen levytetyistä albumeista on alkuperäisen kappaleen sisältävä albumi 1989.
Wildest Dreams (Taylor’s Version) > Tuotanto ja julkaisu

Uuden version tuottajina toimivat Swift, Shellback ja Christopher Rowe. Max Martin ei palannut työskentelemään uusintalevytyksillä. Uuden levytyksen tuotanto on samantyylinen kuin alkuperäisellä.
Swift julkaisi ”Wildest Dreams” -kappaleen uuden version ”Wildest Dreams (Taylor’s Version)” digitaalisena promosinglenä 17. syyskuuta 2021.
Julkaisun ajankohtaan vaikutti se, että alkuperäinen kappale oli saanut suosiota Tiktok-palvelussa. ”Wildest Dreams (Taylor’s Version)” lisättiin 1989-albumin uudelle versiolle 1989 (Taylor’s Version) vuonna 2023.
Wildest Dreams (Taylor’s Version) > Vastaanotto

”Wildest Dreams (Taylor’s Version)” sai positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta. Useissa arvosteluissa kehuttiin Swiftin parantunutta lauluääntä. Levytystä pidettiin muutoin hyvin samanlaisena kuin alkuperäistä versiota.
”Wildest Dreams (Taylor’s Version)” nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 19 ja Britanniassa listasijalle 25. Se oli singlelistojen top 20:ssä Kanadassa, Irlannissa, Singaporessa, Australiassa ja Filippiineillä.  Kappale on myynyt platinaa Australiassa ja Brasiliassa.
Wildest Dreams (Taylor’s Version) > Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Alankomaat (Single Top 100): 69
 Australia (ARIA Charts): 14
 Etelä-Afrikka (RISA, suoratoisto): 63
 Filippiinit (Billboard PH Hot 100): 15
 Irlanti (IRMA): 15
 Iso-Britannia (Britannian singlelista): 25
 Kanada (Canadian Hot 100): 18
 Kreikka (IFPI, ulkomaiset singlet): 39
 Malesia (RIM, ulkomaiset artistit): 10
 Portugali (AFP): 44
 Ruotsi (Sverigetopplistan): 53
 Saksa (Gfk, Offizielle Top 100): 51
 Singapore (RIAS, Top Digital): 5
 Slovakia (IFPI, digitaaliset singlet): 47
 Sveitsi (Hitparade): 53
 Tsekki (IFPI, digitaaliset singlet): 28
 Unkari (Mahasz): 29
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 21
 Vietnam (Billboard): 80
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 19
Global 200 (Billboard): 19
Wildest Dreams (Taylor’s Version) > Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | 2x platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Brasilia | 2x platinaa | Pro-Música Brasil |
|  Iso-Britannia | kultaa | British Phonographic Industry |
|  Kreikka | kultaa | IFPI Greece (ΕΕΠΗ) |
|  Puola | kultaa | Związek Producentów Audio Video |
|  Uusi-Seelanti | kultaa | Recorded Music NZ |
Huomioita

1 2 3 4 5  Kyseinen lista ei erottele kappaleen levytyksiä toisistaan. Listasijoitus on merkitty ”Wildest Dreams (Taylor’s Version)” -levytykselle, koska kappale tuli listalle kyseisen version julkaisun jälkeisellä viikolla.
Aiheesta muualla

Wildest Dreams -kappaleen musiikkivideo
Wildest Dreams (Taylor's Version) -kappaleen lyriikkavideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Škoda Octavia (1996)

| Škoda Octavia Typ 1U |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Intia  Kazakstan  Tšekki  Ukraina
Valmistaja:  Škoda Auto
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  1996–2010
Korimalli:  5-ovinen hatchback 5-ovinen farmari
Luokka:  C-segmentti
Seuraaja:  Škoda Octavia (Typ 1Z)
Teknisesti samankaltaisia:   A4-pohjalevyn mallit * Audi A3 (Typ 8L) Audi TT (Typ 8N)  SEAT León (Typ 1M)  SEAT Toledo (Typ 1M)  Škoda Roomster  Volkswagen Bora  Volkswagen Bora (2007)  Volkswagen C-Trek  Volkswagen Golf IV  Volkswagen Lavida I  Volkswagen New Beetle  
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group A4
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,4–2,0 l
Teho:  60–180 hv
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti 5-vaihteinen automaatti
Škoda Octavia Typ 1U on Škoda Octavian ensimmäisen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1996–2010.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Škoda Octavia (1996) Wikimedia Commonsissa
Škoda Octavia Combi
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Facelift-mallin Škoda Octavia Combi.
Škoda Octavia RS
Škoda Octavia RS Combi
Evakuointi (täsmennyssivu)

Evakuointi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
väestön tai väestön osan massasiirtoa viranomaisten johdolla
sodassa haavoittuneiden ja sairaiden siirtoa kauemmas etulinjasta, kuten joukkosidontapaikalta kenttäsairaalaan
ihmisten, eläinten ja materiaalisen omaisuuden siirtoa pois vaara-alueelta tai vaarallisesta kohteesta
ihmisten, eläinten ja materiaalisen omaisuuden siirtoa pois toisen valtion haltuun luovutettavalta alueelta, esim. Porkkalan vuokra-alueen evakuointi
slangi-ilmauksena ja eufemismina: (hylätyn) omaisuuden varastamista. Tässä merkityksessä sanaa käytetään mm. Tuntematon sotilas -romaanissa: "Älkäähän jääkö evakuoimaan. Eteenpäin."
Heikki Niskanen

Heikki Niskanen (28. elokuuta 1896 Nivala – 16. kesäkuuta 1962 Nivala) oli suomalainen maanviljelijä ja kansanedustaja (1933–1945). Niskanen edusti Kansanpuoluetta 1933–1939, Pienviljelijäin ja maalaiskansan puoluetta 1939–1941 sekä Maalaisliittoa 1941–1945. Hän oli presidentin valitsijamiehenä 1937, 1940 ja 1943.
Niskanen osallistui sisällissodassa sotamiehenä Tampereen valtaukseen hallituksen joukoissa. Myös talvisotaan ja jatkosotaan hän lähti vapaaehtoisena sotamieheksi, vaikka kansanedustajat oli vapautettu palveluksesta. Muut saman tehneet kansanedustajat olivat Väinö Havas ja Paavo Susitaival.
Konikapina

Niskanen tuomittiin pulaliikkeen huomattavimpina johtomiehenä osallisuudesta Nivalan konikapinaan kahdeksi vuodeksi kuritushuoneeseen 20. heinäkuuta 1933 ja oli siksi estynyt osallistumasta vuoden 1933 valtiopäiville. Lukuisten anomusten jälkeen presidentti suostui armahdukseen, ja pulamiehet vapautettiin 22. joulukuuta 1933.
Aiheesta muualla

.aspx Heikki Niskanen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kirjastovirma: Heikki Niskanen (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Kansanpuolueen kansanedustajat 1933–1936 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (2):  Hautala  Niskanen 
| n k Pienviljelijäin ja maalaiskansan puolueen kansanedustajat 1939–1945 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (2):  Niskanen  Rytinki 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Eduskunta
Kaikenkattava kauneus

| Kaikenkattava kauneus> Collateral Beauty |
| --- | --- |

Ohjaaja:  David Frankel
Käsikirjoittaja:  Allan Loeb
Tuottaja:   Anthony Bregman  Bard Dorros  Kevin Scott Frakes  Allan Loeb  Michael Sugar 
Säveltäjä:  Theodore Shapiro
Kuvaaja:  Maryse Alberti
Leikkaaja:  Andrew Marcus
Lavastaja:  Kara Zeigon
Pääosat:   Will Smith  Edward Norton  Michael Peña  Kate Winslet 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Anonymous Content  Overbrook Entertainment  PalmStar Media  Likely Story  Village Roadshow Pictures 
Levittäjä:  Warner Bros. InterCom Netflix
Ensi-ilta:  2016
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  36–40,3 miljoonaa dollaria
Tuotto:  88,5 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaikenkattava kauneus (Collateral Beauty) on vuonna 2016 julkaistu yhdysvaltalainen fantasia-draamaelokuva, jonka on ohjannut David Frankel ja kirjoittanut Allan Loeb. Elokuvan pääosassa näyttelee Will Smith ja muissa rooleissa nähdään Edward Norton, Keira Knightley, Michael Peña, Naomie Harris, Jacob Latimore, Kate Winslet ja Helen Mirren.
Kaikenkattava kauneus sai ensi-iltansa Dubain kansainvälisillä elokuvajuhlilla 13. joulukuuta 2016. Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin 16. joulukuuta 2016. Will Smith oli roolistaan ehdolla NAACP Image Award -palkinnon saajaksi. Naomie Harris voitti vuonna 2016 yhdistetysti sekä roolistaan Madeleinena että työstään Moonlight-elokuvassa Hollywood Breakthrough Performance Award -nimisen palkinnon.
Juoni

Menestyvä mainosjohtaja Howard Inlet (Will Smith) masentuu tyttärensä traagisen kuoleman jälkeen. Howard viettää aikaansa yksin tekemällä dominorakennelmia toimistolla. Howardin ystävät ja liikekumppanit Whit Yardsham (Edward Norton), Claire Wilson (Kate Winslet) ja Simon Scott (Michael Peña) pelkäävät sekä Howardin terveyden että heidän yrityksensa puolesta, sillä Howardin käyttäytyminen on aiheuttanut yritykselle taloudellista haittaa. Kolmikko palkkaa yksityisen tutkijan, Sally Pricen (Ann Dowd), hankkimaan todisteita siitä, ettei Howard sovellu johtamaan yritystä, mikä antaisi kolmikolle mahdollisuuden ottaa langat käsiinsä.
Howard kirjoittaa ”Rakkaudelle”, ”Ajalle” ja ”Kuolemalle” kirjeet ja esittelee ne ryhmälle. Whit, Claire ja Simon palkkaavat Brigitten (Helen Mirren), Raffin (Jacob Latimore) ja Amyn (Keira Knightley) näyttelemään ”Rakkautta”, ”Aikaa” ja ”Kuolemaa”, jotta Howard voisi kohdata hänen kirjeidensä kohteet. Suunnitelmana on, että Sally tallentaa nämä kohtaamiset ja poistaa näyttelijät digitaalisesti, jotta Howard vaikuttaisi olevan henkisesti epätasapainossa ja he voisivat myydä yrityksen.
Valmistuessaan rooleihinsa Brigitte, Raffi ja Amy viettävät aikaa Simonin, Clairen ja Whitin kanssa, jotka käyvät läpi omia henkilökohtaisia ongelmiaan. Kohdattuaan ”Rakkauden”, ”Ajan” ja ”Kuoleman”, Howard osallistuu sururyhmään, jossa hän ystävystyy Madeleinen (Naomie Harris) kanssa, joka on myös kokenut kovia. Madeleine kertoo Howardille, että tyttärensä Olivian kuolinpäivänä nainen sairaalassa oli käskenyt häntä huomaamaan ”kaikenkattavan kauneuden”, jonka hän on oppinutkin myöhemmin tunnistamaan. Howard kohtaa uudelleen ”Rakkauden”, ”Ajan” ja ”Kuoleman”. Seuraavana päivänä Howard osallistuu kokoukseen, jossa näytetään kuvia aiemmista kohtaamisista. Howard tajuaa oman henkisen tilansa ja ilmaisee kiitoksensa siitä ystävilleen.
Howard vierailee Madeleinen luona jouluaattona, ja tämä suostuttelee hänet katsomaan videon, jossa hänen miehensä leikkii heidän tyttärensä kanssa. Hänen miehensä osoittautuu Howardiksi, joka pelaa dominoa heidän tyttärensä Olivian kanssa. Hän murtuu ja lopulta sanoo tyttärensä nimen ja kuolinsyyn sekä halaa Madeleinen. Brigitte paljastuu naiseksi, joka oli kertonut Madeleinelle kauneudesta.
Howard ja Madeleinen kävelevät käsi kädessä Central Parkin läpi. Hän kääntyy ja näkee Amyn, Raffin ja Brigitten katsomassa kävelysillalta, mutta he katoavat, kun Madeleinen kääntyy heitä kohti.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Will Smith  | … |  Howard Inlet   |
|  Edward Norton  | … |  Whit Yardsham   |
|  Michael Peña  | … |  Simon Scott   |
|  Kate Winslet  | … |  Claire Wilson   |
|  Ann Dowd  | … |  Sally Price   |
|  Keira Knightley  | … |  Amy Moore / ”Rakkaus”   |
|  Jacob Latimore  | … |  Raffi / ”Aika”   |
|  Helen Mirren  | … |  Brigitte / ”Kuolema”   |
|  Naomie Harris  | … |  Madeleine   |
|  Shirley Rumierk  | … |  Rouva Scott, Simonin vaimo   |
Lähde:
Rooleissa > Kuvauspaikat

Elokuvan kuvaukset alkoivat 22. helmikuuta 2016 Queensissa, New Yorkissa ja Manhattanilla. Elokuvaa kuvattiin myös Whitney Museum of American Artissa.
Julkaisu

Warner Bros. julkaisi elokuvan 16. joulukuuta 2016. Elokuvan budjetti oli 36 miljoonaa dollaria ja elokuva tuotti maailmanlaajuisesti yli 88,5 miljoonaa dollaria.
Aiheesta muualla

Wloszczyna, Susan: Collateral Beauty RogerEbert.com. 16.12.2016. Viitattu 24.5.2021. (englanniksi)
Schilling, Dave: Here's every single thing that is wrong with Collateral Beauty The Guardian. 21.12.2016. Viitattu 24.5.2021. (englanniksi)
Rooney, David: ‘Collateral Beauty’: Film Review The Hollywood Reporter. 13.12.2016. Viitattu 24.5.2021. (englanniksi)
Citroën Xsara
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Citroën Xsara Wikimedia Commonsissa
Presta-venttiili

Suljettu Presta -venttiili
Presta-venttiili on venttiili, jota käytetään erityisesti haluttaessa korkea paine polkupyörien renkaisiin, esimerkiksi maantiepyörissä. Presta-venttiilin rakenteeseen kuuluu venttiilin varsi sekä sisäinen venttiilirunko. Rungon päässä on lukkomutteri, joka kierretään auki kun renkaaseen halutaan lisätä ilmaa. Auki kierrettynä venttiilin korkkia voi painaa paineen vapauttamiseksi ja renkaan tyhjentämiseksi. Joissain Presta-venttiileissä sisäinen runko on irroitettavissa.
Presta-venttiili on polkupyörien yleisin venttiilityyppi. Tähän on vaikuttanut se, että maantiepyörissä on  perinteisesti käytetty hyvin kapeita renkaita, mikä on edellyttänyt asianmukaisesti mitoitettujen vanteiden käyttöä, ja vanteiden mitoitus puolestaan on määrittänyt venttiilityypin valintaa. Venttiilinreikä on vanteen heikoin kohta. Mitä pienemmäksi venttiilin reikä saadaan mitoitettua, sitä vahvempi vanne ja sen ympärille rakennettu kiekko. Schrader-venttiilin, samoin kuin Dunlop-venttiilin ulkohalkaisija on 8 millimetriä, kun Presta-venttiilin halkaisija on vain 6 millimetriä. Prestan suosiota on mahdollisesti edesauttanut, että se on myös 4–5 grammaa muita venttiilityyppejä kevyempi.
Presta-venttiiliä on kritisoitu muita venttiilityyppejä hieman heikomman rakenteen vuoksi. Prestan haittapuoliin kuuluu se, että Prestalla varustetun renkaan täyttäminen esimerkiksi huoltoasemalla ei onnistu ilman erillistä venttiiliadapteria. Lisäksi esimerkiksi tubeless-renkaiden asennus voi edellyttää suurta ilmavirtaa, joka ylittää Presta-venttiilin kapasiteetin.
Roomalainen mytologia

Historia
200-luvun kriisi
myöhäisantiikki
Hallinto ja politiikka
kuninkaat
konsulit
keisarit
senaatti
provinssit
Oikeus
Talous
Kulttuuri
kirjallisuus
mytologia
ruoka
tekniikka
Sotahistoria
legioona
n
k
Osa artikkelisarjaa
Roomalainen mytologia tarkoittaa antiikin Rooman tarustoa. Se oli saanut voimakkaita vaikutteita kreikkalaisesta mytologiasta. Rooman perustamistarinan mukaan Rooman kaupungin perustivat Romulus ja Remus. Romulus ja Remus olivat veljeksiä, ja taru kertoo, että heidän äitinsä oli Alba Longan kuninkaan Numitorin tytär, papitar Rhea Silvia, ja heidän isänsä sodanjumala Mars. Rhea Silvian olisi papittarena pitänyt olla naimaton, mutta kun hän sai kaksoset, vauvat hylättiin korissa Tiberjokeen. Eräs susiemo oli tarun mukaan ottanut Romuluksen ja Remuksen huostaansa ja kasvattanut aikuisiksi.
Rooman keisariaikana runoilija Vergilius kirjoitti keisari Augustuksen toiveesta Roomalle ja Augustuksen suvulle sankarieepoksen Aeneis, joka kytkeytyi kreikan mytologiseen tarustoon ja etenkin Troijan sotaan. Vergiliuksen mukaan Troijan hävityksestä pelastunut sankari Aineias perusti roomalaisen sivilisaation Italian niemimaalle saatuaan jumalilta siihen kehotuksen.
Vahvasti uskonnollisuuteen taipuvainen Rooman kuningas Numa Pompilius yhdisti ja yhdenmukaisti vanhoista myyteistä oppirakennelman, josta tuli Rooman virallinen valtionuskonto ja joka tunnetaan hänen mukaansa Numan uskona.
Roomalaisten tärkeitä jumalia

Ylijumala Juppiter (kreikkalaisten vastine Zeus)
Ylijumalan puoliso Juno (kreikkalainen vastine Hera)
Sodan jumala Mars ja jumalatar Bellona (kreikkalainen vastine Ares)
Meren jumala Neptunus (kreikkalainen vastine Poseidon)
Manalan valtias Pluto (kreikkalainen vastine Hades)
Ennustamisen ja sivistyksen jumala Apollo (kreikkalainen vastine Apollon)
Sodankäynnin ja viisauden jumalatar Minerva (kreikkalainen vastine Athene)
Sanansaattaja Mercurius  (kreikkalainen vastine Hermes)
Metsästyksen jumalatar Diana (kreikkalainen vastine Artemis)
Rakkauden ja kauneuden jumalatar Venus (kreikkalainen vastine Afrodite)
Sadonkorjuun jumala Saturnus (kreikkalainen vastine Kronos)
Onnetar Fortuna (kreikkalainen vastine Tykhe)
Voiton jumalatar Victoria (kreikkalainen vastine Nike)
Kodin jumalatar Vesta (kreikkalainen vastine Hestia)
Lemmenlevittäjä Cupido (kreikkalainen vastine Eros)
Roomalaisilla oli myös täysin omia jumalia, kuten Bellona (Sodan jumalatar), Janus, laarit ja penaatit.
Jumalten taantuminen

Roomalainen valtionuskonto alkoi menettää asemaansa erilaisille mysteeri- ja muille kulteille, joista suosituimmaksi nousi ennen pitkää Kristuksen kultti. Valtio pyrki säilyttämään valtionuskonnon asemaa määrittelemällä kristinuskon kielletyksi taikauskoksi (superstitio, vastakohtana oikea uskonto religio). Kristinuskon leviämistä yritettiin moneen otteeseen rajoittaa vainoilla. Vainot olivat aluksi katkonaisia. 200 jaa. alkaen vainot kuitenkin yleistyivät, mutta vuonna 310 ne loppuivat, kun keisari Konstantinus Suuri antoi roomalaisille uskonvapauden. Keisari Theodosius I teki kristinuskosta valtionuskonnon 380-luvulla.
Roomalaisten jumalat elävät edelleen aktiivisesti kirjallisuudessa ja länsimaisessa kulttuuriperinnössä.
Kirjallisuutta

Henrikson, Alf: Antiikin tarinoita.  (Antikens historier, 1959.) Suomennos: Maija Westerlund. 3. täydennetty painos (1. painos 1963)  Helsinki:  WSOY, 1993 (12. painos 2004).  ISBN 951-0-18515-9
Marja-Leena Hänninen: Uskonnot antiikin Roomassa.  Helsinki:  Teos, 2012.  ISBN 978-951-851-360-8
Kivimäki, Arto: Akilleen kantapäästä Zeuksen salamaan.  (Kuvittanut Matti Mustonen)  Hämeenlinna:  Karisto, 1999.  ISBN 951-23-3917-X
Lilja, Saara: Antiikkia ja myyttejä.  Helsinki:  WSOY, 1990 (2. painos 1999).  ISBN 951-0-16609-X
Mustakallio, Katariina: Uskonto ja yhteisö antiikin Roomassa.  Helsinki:  Gaudeamus, 2008.  ISBN 978-952-495-061-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta roomalainen mytologia Wikimedia Commonsissa
12 roomalaisen jumalan pantheonin alttari: Venus ja Mars Cupidon yhdistämänä, Juppiter, Minerva, Apollo, Juno, Neptunus, Vulcanus, Mercurius, Vesta, Diana ja Ceres. Marmoria, löydetty  Gabiista (Italia), 1. vuosisata jaa.
Itämerennorppa

| Itämerennorppa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Silmälläpidettävä  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Hylkeet Phocidae
Suku::  Pusa
Laji::  Norppa hispida
Alalaji::  botnica
Kolmiosainen nimi
 Pusa hispida botnica  (Gmelin, 1788) 
Synonyymit
 Phoca hispida botnica 
Katso myös
   Itämerennorppa Wikispeciesissä   Itämerennorppa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Itämerennorppa eli pohjanlahdennorppa (Pusa hispida botnica, aiemmin Phoca hispida botnica) on Itämerellä elävä norpan alalaji.
Levinneisyys

Itämerennorppia elää Pohjanlahdella, Saaristomerellä, Riianlahdella ja Suomenlahdella. Esiintymisen painopiste on Pohjanlahdella, jossa eli vuoden 2015 arvion mukaan 17 600 yksilöä. Riianlahdella laskettiin vuonna 1 400 yksilöä, mutta lukumäärä on ollut vähenemään päin. Itäisellä Suomenlahdella puolestaan elää enää noin sata yksilöä. Vaikka itämerennorppien kokonaismäärä on pienempi kuin 1900-luvun alussa, niiden yksilömäärä on ollut kasvussa 1970-luvun jälkeen. Alalajia pidetään siksi kansainvälisesti elinvoimaisena. Suomessa se luokitellaan silmälläpidettäväksi.
Ulkonäkö ja koko

Itämerennorpan ruumiin pituus on 100–160 senttimetriä ja paino 45–90 kilogrammaa. Aikuinen norppa on harmaankirjava, vastasyntynyt kuutti on kermanvalkoinen. Pää on kapeampi kuin saimaannorpalla.
Elinympäristö

Norpat viettävät kesää ulkosaariston luodoilla. Talvella ne uivat jääpeitteen alla ja tekevät jäähän hengitysavantoja. Nuoremmat yksilöt pysyttelevät jään reunalla. Norppa on ainoa puhtaasti arktinen hyljelajimme ja se myös poikii keskelle jääkenttiä. Poikaspesä on yleensä yhteenajautuneiden jäiden alla suojassa vihollisilta. Norpan elinympäristölle asettamat vaatimukset estävät sen leviämisen eteläisille ja jäättömille merialueille.
Ilmastonmuutoksen on arveltu muuttavan radikaalisti Itämeren talvisia jääolosuhteita. Heikot jäätalvet vaikeuttavat norppien lisääntymistä, ja tulevaisuudessa kuuttien kannalta riittävästi jäätä löytyy ehkä vain Pohjanlahdelta. Norppien kannan kasvua uhkaa myös ympäristömyrkyistä johtuva hedelmättömyys, jonka takia viidesosa aikuisista naaraista on pysyvästi lisääntymiskyvyttömiä.
Muualla Itämerellä itämerennorppa on rauhoitettu, mutta Suomessa sitä on saanut metsästää vuodesta 2010 alkaen. Metsästys on sallittua Pohjanlahdella kalaverkkojen läheisyydessä.
Ravinto

Norpat syövät kalaa ja pohjaeläimiä, kuten äyriäisiä ja muita selkärangattomia.
Lisääntyminen

Norppanaaraat saavuttavat sukukypsyyden 5–8 vuoden iässä, urokset kuusivuotiaina. Kantoaika on 10,5–11 kuukautta. Poikaset syntyvät kevättalvella jäälle emon kaivamaan lumiluolaan. Kuutit ovat syntyessään noin puolimetrisiä ja painavat 4–5 kiloa. Niillä on paksu valkoinen turkki, joka vaihtuu harmaaksi noin kolmen viikon kuluttua syntymästä.
Missään maailmassa ei ole pysyvää norppakantaa ilman jäätä lisääntymisaikaan. Jos norppa joutuu pesimään rantalouhikkoon, kuutti on helppo saalis ketulle ja merikotkille. EU:n luontodirektiivi vaatii, että itämerennorpan levinneisyysalue ei saa pienentyä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itämerennorppa Wikimedia Commonsissa
Itämerennorppa, WWF
Itämerennorppa Saaristomerellä uhanalainen, WWF
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q16535326  Wikispecies: Pusa hispida botnica  CoL: 5KSQM  EoL: 1274058  GBIF: 5219373  iNaturalist: 533493  ITIS: 622062  IUCN: 41673  MSW: 14001070  NCBI: 248493  Open Tree of Life: 179608  WoRMS: 255029  Laji.fi: MX.200555