stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lex Karpela
Lainmuutoksen seurauksia > Tulkinnan epämääräisyys

Opetusministeriö pyrki selventämään 13. syyskuuta 2005 tiedotteella lain sisältöä virheellisesti, mikä meni Jukka Liedeksen haastatteluna Helsingin Sanomiin 16. syyskuuta. Maanantaina 19. syyskuuta Jukka Liedes peruutti aikaisemman lausuntona ilmoittaen panneensa "mutkat suoriksi". Opetusministeriö poisti tiedotteen verkkosivuiltaan, mutta ei toimittanut oikaisua. Opetusministeriöstä tulevan tiedon oikeellisuuteen ja luotettavuuteen viitattiin myöhemmin myös 4. lokakuuta lainmuutosta koskevassa eduskuntakeskustelussa.lähde?
Lakiesityksen tultua suureen valiokuntaan sivistysvaliokunnasta esitti lain tasavallan presidentille esittelevä toinen opetusministeri Tanja Saarela, ettei lakiesitystä voida avata enää tässä vaiheessa, koska se on direktiivin mukainen. Jos Suomi jättäisi lakiesityksen hyväksymättä, EU:n komissio haastaisi Suomen EY-oikeuteen.lähde?
Lappeenrannan teknillisen yliopiston informaatio- ja oikeustieteen professori Jukka Kemppinen kritisoi lakiesitystä epäselvyydestä, mutta antoi tunnustusta lakiesitystä valmistelleelle Jukka Liedekselle neuvotteluista ranskalaisten kanssa.lähde?
Lainmuutoksen seurauksia > Eurooppalainen tekijänoikeuslaki

Euroopan unionin tekijänoikeutta koskeva velvoittava lainsäädäntönormi, tekijänoikeusdirektiivi, on vuodelta 2001. Direktiivi on annettu 22. toukokuuta 2001, ja sen mukaan jäsenmaiden olisi pitänyt viedä lainsäädäntöönsä tarvittavat muutokset 22. joulukuuta 2002 mennessä Paavo Lipposen II hallituksen aikana, jolloin II opetusministerinä oli Kaarina Dromberg Suvi Lindénin seuraajana. Eri EU-maat ovat toteuttaneet direktiiviä omassa lainsäädännössään eri aikoina. Suomen todettiin 7. joulukuuta 2004 viivytelleen tekijänoikeusdirektiivin mukaisen lain säätämisessä. 1. heinäkuuta 2005 alkoi uhkasakon riski, mikä merkitsisi 30 000 euron uhkasakkoa päivältä ja enintään 20 000 000 euron sakkoa, mikäli tekijänoikeuslakia ja sille sanktiot määrittelevää rikoslakia ei säädetä direktiivin mukaiseksi.lähde?
25 EU-maan tekijänoikeuslait eivät ole vielämilloin? direktiivinkään mukaisiksi säädettyinä yhtenevät, mikä näkyy muun muassa siinä, että Ranskan immateriaalioikeuden mukaan taideteoksista, tietokoneohjelmista tai tietokannoista ei saa ottaa muita kopioita (L122-5), kuin yhden varmuuskopion (L122-6-1-II). (Vertaa: Ranskan tekijänoikeuslaki jäljempänä)lähde?
Suomessa annettavan lakiesityksen mukaan kopiointi tätäkään tarkoitusta varten ei ole sallittua. Näin ollen eri maiden tekijänoikeuslakien direktiivinmukaisuus ratkaistaneen EY-oikeusistuimessa tuomittavien ennakkotapauksiksi katsottavien oikeusjuttujen perusteella.lähde?
Masinointiepäily

Lakiesityksen mentyä ensimmäisen käsittelyn jälkeen suureen valiokuntaan, joka käsittelee kaikki ensimmäisessä käsittelyssä asiantuntijavaliokunnan (sivistysvaliokunta) muuttuneet lakiesitykset, kulttuuriministeriselvennä epäili, että kansanedustajien saama runsas sähköpostipalaute olisi järjestetty kampanja eikä spontaani kansalaisreaktio. Lakiin kriittisesti suhtautunut kansanedustaja Jyrki Kasvi kiisti masinoinnin ja piti reaktiota tavanomaisena kansalaisyhteiskuntaan kuuluvana ilmiönä, jossa oli uutta uusien vuorovaikutteisten medioiden, esimerkiksi blogien laajamittainen hyödyntäminen.lähde?
Masinointisyytöksiä poikinut sähköpostikampanja sai alkunsa toimittaja Janos Honkosen MBnet-sivuston Net.nyt-blogissa julkaisemasta "Kansalaisaktivismia tekijänoikeusmunausta vastaan" -kirjoituksesta, jossa kerrottiin lakiehdotuksen ongelmakohdista sekä kehotettiin lukijoita lähestymään mediaa, kansanedustajia ja kuluttajajärjestöjä. Ajatus sähköpostikampanjasta levisi nopeasti muille keskustelualueille, nettisivuille ja blogeihin. Kulttuuriministeri Karpelan lisäksi myös monet uutta tekijänoikeuslakia puoltavat organisaatiot leimasivat sähköpostikampanjan keskusjohtoiseksi jonkin tietyn tahon masinoimaksi kampanjaksi, joka ei näin ollen ole aitoa ja spontaania kansalaispalautetta ja esimerkiksi Lyhty Ry:n sivuilla julkaistussa "Mikrobitin nettisivuilla ohjeet meilikampanjalle" -kirjoituksessa kerrottiin, kuinka Net.nytissä annettiin sähköpostikampanjalle "aloitus- ja lopetuskomennot"lähde tarkemmin?.
Lakia vastaan järjestettiin myös mielenosoitus tiistaina 4.10.2005 kello 13 eduskuntatalon edessä. Mielenosoituksen pääjärjestäjänä oli helsinkiläinen Mikko Särelä, ja se järjestettiin viiden päivän varoitusajalla.
Toimeenpano

Laki tuli voimaan 1. tammikuuta 2006. Kuitenkin hallinnollisia järjestelyjä ja päätöksiä vaativien sopimuslisenssi- ja hyvitysmaksusäännösten muutokset tulivat voimaan 1. tammikuuta 2007.lähde?
Kansalaistottelemattomuuskampanja

Vuoden 2006 alussa alkoi Mikko Rauhalan johtama ”Organisoitu keskustelu” -kampanja, jonka tarkoituksena oli selvittää lain tulkintaa sananvapautta rajoittavilta osilta. Varta vasten organisoiduilla web-foorumilla, IRC-kanavalla ja postituslistalla käytiin keskustelua kopiosuojausten kiertomenetelmistä viikon ajan. Osa keskustelijoista otti osaa keskusteluun nimellisesti ansiotarkoituksessa, eli Rauhalan maksamaa viiden sentin palkkiota vastaan. 39 henkilöä allekirjoitti joukkotunnustuksen osallistumisestaan keskusteluun, ja kahdeksan atk-alan ammattilaista toimitti tunnustuksen poliisilaitokselle 7. tammikuuta 2006.lähde?
Ensimmäistä, Jyväskylässä asuvaa kampanjaan osallistunutta kuulusteltiin 23. tammikuuta 2006. Mikko Rauhalaa kuulusteltiin 22. toukokuuta. Mikko Rauhalalle ja Einar Karttuselle luettiin syyte 13. helmikuuta 2007. Helsingin käräjäoikeus vapautti 25. toukokuuta 2007 tekijänoikeusloukkausrikkomuksesta syytteessä olleet Mikko Rauhalan ja Einar Karttusen perusteluinaan, että DVD-elokuvalevyjen Content Scrambling System (CSS) on suojaustekniikkana "tehoton" eikä sitä voi rikosmielessä murtaa..
Tämän jälkeen Helsingin hovioikeus on päättänyt Rauhala ja Karttunen -oikeusjutussa suojauksen olevan tehokas tekninen toimenpide. Joulukuussa 2008 korkein oikeus ilmoitti, ettei se anna hovioikeuden päätöksestä valituslupaa, joten tuomio jäi voimaan. Myös Helsingin käräjäoikeus on katsonut CSS-suojauksen muuttuneen hovioikeuden päätöksen mukaisesti tehokkaaksi ja tuomitsi 22.10.2008 nettiaktivisti Marko Sihvolle organisoidusta keskustelusta 30 päiväsakkoa. Helsingin Hovioikeus otti myös Marko Sihvon tuomion käsiteltäväkseen ja 9. kesäkuuta 2010 annetussa päätöksessä hovioikeus piti voimassa käräjäoikeuden päätöksen.. Oikeusprosessissa avoinna olevia asioita on vielä Rauhalan ja Karttusen tuomiosta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelta pyydetty lausunto.päivitettävä
Lain vaikutuksia > Ohjelmien kopioiminen verkosta

MTV3:n 22.7.2007 julkaiseman uutisen, joka perustui tekijänoikeusjärjestöjen Tekijänoikeusbarometri 2007:ään ja Ficix Ry:n tilastoihin, mukaan vuoden 2007 kevään tekijänoikeusoikeudenkäynnit väliaikaisesti vähensivät piratismia, mutta yleisesti tiedostojen laittoman nettilevittämisen jatkavan kasvuaan. Eurobarometri 2007, joka ei suoraan kerro Suomen tilanteesta vaan kartoitti EU-maiden lasten suhtautumista internetiin, kertoi lasten pitävän kopiointia jos ei laillisena niin hyväksyttävänä.
Ensimmäinen rikostuomio "waretuksesta" tuli käräjäoikeudessa 15. toukokuuta 2007 euralaismiehelle.
Lain vaikutuksia > DVD-levyjen CSS-suojauksen purkaminen

Helsingin käräjäoikeus ei pitänyt DVD-levyjen CSS-suojauksen purkamista laittomana, koska CSS ei ole lain tarkoittama tehokas tekninen toimenpide sen vuoksi, että purkuohjelmia on vapaasti saatavilla Internetissä. Helsingin hovioikeus teki Helsingin käräjäoikeudelle vastakkaisen päätöksen päättäessään, että kyseessä onkin tehokkaan suojausmenetelmän purku. Norjassa purkamista ei pidetty rangaistavana.
Lain vaikutuksia > Huomautus opetusministeriölle tekijänoikeuslain valmistelusta

Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Jukka Lindstedt piti lainvalmistelutehtävien asianmukaisen hoitamisen kannalta ongelmallisena sitä, että keskeisiä tekijänoikeuslain muutokseen liittyviä tehtäviä valmistellut virkamies, opetusministeriön johtaja Jukka Liedes, oli samanaikaisesti myös Gramexin alaisen Esekin ja Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskuksen (Avek) johtokuntien jäsenenä ja on aiemmin toiminut Teosto Ry:n täysipäiväisenä juristina. Apulaisoikeusasiamiehen mukaan opetusministeriö tai viestintäkulttuuriyksikön johtaja eivät kuitenkaan menetelleet lainvastaisesti, koska lainvalmistelutehtäviin ei sovelleta hallintolain esteellisyyssäännöksiä.
Lain vaikutuksia > Verkkosivujen estäminen

Helsingin käräjäoikeus antoi lokakuussa 2011 rekisteröidyn yhdistyksen, Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus ry:n (TTVK) vaatimuksesta väliaikaisen määräyksen internetoperaattori Elisalle estää sen asiakkaiden pääsy The Pirate Bay -verkkosivulle sakon uhalla. Määräys tuli voimaan 9. tammikuuta 2012, ja osoitteeseen mentäessä katkaistaan yhteys palvelimeen automaattisesti. TTVK:n odotetaan nyt esittävän saman vaatimuksen muillekin internetoperaattoreille ja aloittavan oikeusprosessin Suomessa The Pirate Bay -sivuston ylläpitäjiä vastaan. Elisa ilmaisi tuoreeltaan tyytymättömyytensä päätökseen muun muassa siksi, että estoa olisi hankala toteuttaa oikeuden antamien teknisten tietojen perusteella.
Aiheesta muualla > Normeja

Tekijänoikeuslaki 1.1.2006 voimaantulleine muutoksineen
Hallituksen esitys 28/2004 perusteluineen
HE 28/2004:n käsittely eduskunnan sivuilla
Kasvin ja Hautalan aloite lain muuttamiseksi 23.11.2005 (lähde: eduskunta)
Tekijänoikeusdirektiivi
Aiheesta muualla > Opetusministeriön ja EU:n tiedotusta

Ministeri Tanja Saarelan sivut: "Tekijänoikeuslain väärinkäsityksiä, vastaus sähköpostiviesteihin lokakuussa 2005"
EU:n komission vuoden 2001 tekijänoikeusdirektiivin täytäntöönpanon laiminlyömistä koskevat rikkomismenettelyt Ranskaa, Suomea, Espanjaa ja Tšekkiä vastaan
Tekijänoikeusdirektiivi muualla EU:ssa (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Kansalaisjärjestöjen, tutkijoiden ja kuluttajien kritiikkiä epäkohdista

Electronic Frontier Finland (EFFI) tekijänoikeuslaista
Tekijänoikeus.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Foundation for information policy research: The Second IPR Enforcement Directive – A Threat to Competition and to Liberty (Arkistoitu – Internet Archive)
Masinointi.orgin ja kaikkien poliittisten puolueiden nuorisojärjestöjen kannanotto tekijänoikeuslakia vastaan 4.10.2005, kopio Internet Archiven palvelimella
Organisoitu keskustelu -kampanja[vanhentunut linkki]
Varastokirjasto-lehti 2/2006, tekijänoikeuslain muutokset numero (Arkistoitu – Internet Archive)
TKVK.org:in kritiikkiä tekijänoikeuslain monimutkaisuudesta (Arkistoitu – Internet Archive)
The Pirate Bay
13. syyskuuta

13. syyskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 256. päivä (257. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 109 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Orvo
suomenruotsalainen kalenteri: Ylva
ortodoksinen kalenteri: Niila, Vieno
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Dávgon
vanhemmissa kalentereissa: Amatius, Amatus, Ambjörn, Hyvälempi, Jorma, Natanael
Tapahtumia

335 – Jerusalemin Pyhän haudan kirkko vihittiin.
533 – Ad Decimumin taistelu: itäroomalainen sotapäällikkö Belisarius kukisti kuningas Gelimerin johtamat vandaalit.
1759 – Kanadassa käytiin Quebecin taistelu, jossa britit voittivat ranskalaiset.
1808 – Suomen sota: Georg Carl von Döbelnin johtamat ruotsalaisjoukot voittivat venäläisjoukot Juuttaan taistelussa.
1882 – Britit voittivat egyptiläiset Urabi-kapinan ratkaisutaistelussa Tall al-Kabirissa.
1922 – Mustafa Kemalin johtama Turkin armeija poltti Smyrnan kaupungin.
1923 – Miguel Primo de Rivera teki asevoimien tukemana vallankaappauksen Espanjassa.
1936 – Yrjö Väisälä löysi asteroidin 1406 Komppa.
1941 – Panssarilaiva Ilmarinen upposi törmättyään merimiinaan, 271 ihmistä hukkui.
1949 – Suomen toinen hakemus Yhdistyneiden kansakuntien jäseneksi hylättiin.
1971 – Yhdysvaltain kansalliskaarti tukahdutti verisesti Attican vankilakapinan, jossa kuoli 43 ihmistä.
1972 – Yes-yhtyeen yksi suosituimmista albumeista Close to the Edge julkaistiin.
1985 – Super Mario Bros. julkaistiin NES-videopelikonsolille Japanissa.
1989 – Suurin apartheidin vastainen mielenosoitus Etelä-Afrikassa Desmond Tutun johdolla.
1993 – PLO ja Israel solmivat rauhan.
1993 – Ensimmäinen Conan O'Brienin juontama Late Night esitettiin Yhdysvalloissa.
1996 - Räppäri Tupac Amaru Shakur murhattiin
1997 – Ensimmäinen BumtsiBum!-viihdeohjelma esitettiin.
2007 – Formula 1 -talli McLaren sai 100 miljoonan dollarin sakot vakoilujupakasta.
2014 – Kaikkien aikojen ensimmäinen Formula E -sarjan osakilpailu Kiinan Pekingissä.
Kuolleita

81 – Titus, Rooman keisari (s. 39)
1321 – Dante Alighieri, italialainen kirjailija (Jumalainen näytelmä) (kuoli joko 13. tai 14. syyskuuta) (s. 1265)
1507 – Cesare Borgia, italialainen kardinaali, poliitikko ja kondottieeri (s. 1475)
1592 – Michel de Montaigne, ranskalainen kirjailija ja filosofi (s. 1533)
1598 – Filip II, Espanjan, Napolin ja Sisilian sekä Portugalin kuningas (s. 1527)
1612 – Kaarina Maununtytär, Ruotsin kuningatar, Eerik XIV:n puoliso (s. 1550)
1694 – Jean Barbier d’Aucour, ranskalainen asianajaja ja kirjallisuuskriitikko, Ranskan akatemian jäsen (s. 1641)
1774 – Johan Deutsch, suomalainen kirkkoherra (k. 1707)
1817 – Matthias Calonius, suomalainen lainopin professori ja prokuraattori (s. 1737)
1872 – Ludwig Feuerbach, saksalainen filosofi (s. 1804)
1899 – Johan Knutson, ruotsalais-suomalainen taidemaalari (s. 1816)
1903 – August Meissner, saksalais-suomalainen sellisti ja kapellimestari (s. 1839)
1924 – Pekka Juhani Hannikainen (”P. J. Hannikainen”), suomalainen säveltäjä, kuoronjohtaja ja musiikin lehtori (s. 1854)
1931 – Lili Elvenes (”Lili Elbe”, alk. Einar Wegener), tanskalainen taiteilija (s. 1882)
1946 – Amon Göth, itävaltalainen SS-upseeri (s. 1908)
1949 – August Krogh, vuoden 1920 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut tanskalainen fysiologi ja eläintieteilijä (s. 1874)
1963 – Lempi Jääskeläinen, suomalainen kirjailija (s. 1900)
1965 – Axel Slangus, suomalainen näyttelijä (s. 1890)
1984 – Konsta Jylhä, suomalainen kansanmusiikin säveltäjä (s. 1910)
1987 – Mervyn LeRoy, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja (s. 1900)
1991 – Joe Pasternak, ukrainalais-yhdysvaltalainen elokuvatuottaja (s. 1901)
1993 – Liisa Kulhia, suomalainen poliitikko (s. 1925)
1996 – Tupac Shakur, yhdysvaltalainen hip hop -artisti ja näyttelijä (s. 1971)
1997 – Kauko Helovirta, suomalainen näyttelijä (s. 1924)
1997 – Donald Schön, yhdysvaltalainen professori, organisaation oppimisen tutkija (s. 1930)
2000 – Lippo Koivujuuri, suomalainen laulaja (s. 1942)
2003 – Dorothy McGuire, yhdysvaltalainen näyttelijä (Hiljainen sopimus) (s. 1916)
2005 – Julio César Turbay Ayala, Kolumbian presidentti 1978–1982 (s. 1916)
2006 – Ann Richards, yhdysvaltalainen poliitikko ja kuvernööri (s. 1933)
2012 – Pentti Rekola, suomalainen pikajuoksija (s. 1934)
2012 – Otto Stich, Sveitsin liittopresidentti 1983–1995 (s. 1927)
2015 – Carl Emil Schorske, yhdysvaltalainen kulttuurihistorioitsija (s. 1915)
2016 – Pekka Valkeejärvi, suomalainen näyttelijä (s. 1957)
2017 – Pete Domenici, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (s. 1932)
2017 – Yrjö Kärkkäinen, suomalainen kenraaliluutnantti (s. 1918)
2017 – Frank Vincent, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1937)
2019 – György Konrád, unkarilainen romaanikirjailija ja esseisti (s. 1933)
2019 – Edward Joseph Mahoney (”Eddie Money”), yhdysvaltalainen muusikko (s. 1949)
2022 – Jean-Luc Godard, ranskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja (s. 1930)
Aqča

| Aqča |
| --- | --- |
 Aqča
 Koordinaatit: 36°54′6″N, 66°11′14″E 
Valtio:   Afganistan
Maakunta:  Džouzdžan
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aqča (dariksi ‏آقچه‎, Āqca) on kaupunki Afganistanin pohjoisosassa Džouzdžanin maakunnassa.
Maantiede

Aqča sijaitsee Afganistanin Džouzdžanin maakunnassa keidasalueella Balkabjoen varrella.
Historia

Aqča mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1600-luvulla, jolloin paikalla oli pieni linnoitettu kylä. Sittemmin paikkakunta oli oman ubekkien kaanikuntansa keskus. Aqčan kaanikunta oli alisteinen Buharan kaanille. Aqčasta tuli osa Afganistania 1800-luvulla emiiri Dust Muhammad Khanin valtakaudella. Sen asukasluku oli vuonna 1845 arviolta 7 000–8 000.
Sodat ja kapinointi aiheuttivat mittavia tuhoja alueella 1800-luvun jälkipuoliskolla. Heinäkuussa 1869 alueelle tehtiin erityisen tuhoisa ryöstöretki, jota seurasi nälänhätä. Vuonna 1886 Aqčaa kuvailtiin raunioituneeksi ja lähes kokonaan hylätyksi kaupungiksi. Kaupunki toipui kuitenkin seuraavan vuosisadan alussa, kun Venäjän ja Neuvostoliiton hallistemista osista keski-Aasiaan tuli uzbekki- ja turkmeenipakolaisia. Vuonna 1956 alettiin rakentaa uutta ruutukaavan mukaista kaupunginosaa, josta muodostui kaupungin palvelu- ja liikekeskusta.
Väestö

Kaupungin asukakat ovat pääasiassa tukrmeeneja ja uzbekkeja. Perinteisesti kaupungissa on käyty kauppaa viljalla, lampailla ja hevosilla. Aikanaan kaupunki ja etenkin sen basaari houkuttelivat myös matkailijoita.
Torikauppaa meloneilla Aqčassa.
Akupunktio
Hoito > Perinteinen diagnoosi

Akupunktion suorittaja päättää mitä kohtia hoitaa havainnoimalla potilasta ja keskustelemalla tämän kanssa, jotta voi tehdä diagnoosin käyttämänsä perinteen mukaan. Perinteisessä kiinalaisessa lääkinnässä on neljä diagnostiikkamenetelmää: havainnointi, auskultaatio ja olfaktointi, kyseleminen, sekä palpaatio.
Havainnointi keskittyy kasvoihin ja erityisesti kieleen, sisältäen kielen koon, muodon, jännityksen, värin ja peitteen arviointia. Myös mahdolliset hampaiden jäljet kielen reunassa pannaan merkille.
Auskultaatio ja olfaktointi tarkoittavat tiettyjen äänien kuuntelua (esimerkiksi vinkuna), ja kehon hajun havainnointia.
Kyseleminen keskittyy "seitsemään kysymykseen", jotka ovat kylmänpuistatukset ja kuume; hikoilu; ruokahalu; jano ja makuaisti; ulostus ja virtsaus; kipu; uni; kuukautiset ja valkovuoto.
Palpaatio sisältää arkojen "ashi"-pisteiden etsimisen tunnustelemalla, sekä pulssin tunnustelun tietyissä ranteen kohdissa.
Hoito > Läheisesti liittyvät hoitomuodot

Akupainanta - On uskomuslääkintää, jossa käytetään fyysistä painetta, jota kohdistetaan akupunktiopisteisiin kädellä tai kyynärpäällä tai erilaisilla laitteilla. Akupainannassa ei lävistetä ihoa millään esineellä.
Akupunktioon yhdistetään välillä  moksibustiota. Moksibustiossa poltetaan kuivatusta pujosta tehtyjä moksatikkuja iholla tai lähellä sitä, yleensä akupunktiopisteessä tai sen lähettyvillä. Perinteisesti akupunktiota käytettiin akuutin tilan hoitamiseen, kun taas moksibustiota käytettiin kroonisiin sairauksiin. Moksibustio voi olla suoraa (tikku laitetaan suoraan iholle ja sen annetaan polttaa ihoa, jolloin muodostuu rakkula ja lopulta arpi), tai epäsuoraa (tikun ja ihon väliin laitetaan viipale valkosipulia, inkivääriä tai jotain muuta vihannesta taikka tikkua pidetään lähellä ihoa, jolloin se lämmittää tai polttaa sitä).
Kuppaus - On ikivanha kiinalainen uskomuslääkinnän muoto, jossa iholle luodaan paikallista imua yleensä kuppauskupujen muodostaman alipaineen avulla. Harjoittajat uskovat sen laittavan verenkiertoa liikkeelle jolloin se edistäisi paranemista.
Tui na - On perinteisen kiinalaisen lääkinnän menetelmä, jolla yritetään stimuloida qin virtausta erilaisilla paljain käsin suoritetuilla tekniikoilla. Siihen ei sisälly neuloja.
Sähköakupunktio - Akupunktiomuoto, jossa akupunktioneulat kiinnitetään laitteeseen, joka tuottaa jatkuvia sähköimpulsseja (sitä on luonnehdittu seuraavasti: "Pohjimmiltaan TNS-hoidon naamioimista akupunktioksi").
Tulineula-akupunktio - Akupunktiomuoto, jossa liekillä lämmitetyt, hehkuvan punaiset neulat laitetaan erittäin nopeasti kehon akupunktiopisteisiin.
Korva-akupunktio - On ikivanha kiinalainen akupunktiomuoto, jossa neuloja laitetaan ulkokorvan alueelle. Nykyiset käytännöt kehitettiin Ranskassa 1950-luvulla. Ei ole tieteellisiä todisteita, että sillä pystyisi parantamaan sairauksia ja todisteet sen tehokkuudesta ovat merkityksettömiä.
Tehokkuus

Akupunktiota on tutkittu laajasti. Vuonna 2013 PubMed-viitetietokannassa oli lähes 1500 satunnaistettua vertailukoetta joiden otsikossa oli sana "akupunktio". Akupunktion tehokkuutta koskevat tulokset eivät kuitenkaan olleet vakuuttavia.
Yhdysvaltain terveysvirasto julkaisi vuonna 1997 konsensusjulkilausuman, jossa päädyttiin siihen, että akupunktio saattaa olla tehokasta neurologisten oireiden ja kivun hoidossa. Maailman terveysjärjestö WHO:n vuonna 2008 julkaisemassa tutkimuskatsauksessa päädyttiin samaan. WHO:n vuonna 2003 julkaisemassa raportissa todettiin lisäksi, että akupunktio oli osoittautunut tehokkaaksi kontrolloiduissa kliinisissä tutkimuksissa yli kahdenkymmenen sairauden hoidossa mukaan lukien punatauti ja valkosolujen vähäinen määrä veressä. Akupunktion perusteista ja tehosta kiisteltiin tästä huolimatta vielä vuonna 2007 eli samaan aikaan, kun akupunktio oli aktiivisen tutkimuksen kohteena.
Monet akupunktion tehoa käsittelevät katsaukset olivat esimerkiksi todenneet, että akupunktion vaikutukset olisi mahdollista selittää lumevaikutuksella Esitettiin jopa väitteitä, joiden mukaan yksikään akupunktiota koskeva tutkimus ei olisi ollut luotettava tai ettei akupunktio olisi osoittautunut hyödylliseksi minkään sairauden hoidossa yhdenkään luotettavasti tehdyn tutkimuksen mukaan. Tutkija Edzard Ernst kollegoineen kävi kyseisten väitteiden vuoksi läpi siihen mennessä julkaistut akupunktiota koskevat tutkimukset päätyen vuonna 2007 siihen johtopäätökseen, että akupunktiosta saatu tieteellinen tutkimusnäyttö oli vahvistunut 2000-luvun aikana ja että näyttöä oli ehtinyt kertyä siitä, että akupunktio tehoaa 31 eri sairauteen tai oireeseen. Akupunktio oli osoittautunut siten tehoavaksi 74 prosentissa niistä sairauksista, joiden hoitoa oli tutkittu. Vahvinta tutkimusnäyttöä oli kertynyt aivoinfarktin, astman, kokaiini- ja opiaattiriippuvuuden, niskasäryn, nivelrikon, pahoinvoinnin, selkäsäryn, tupakoinnin vieroitusoireiden, unettomuuden ja ylipainon hoidossa.
Akupunktion tehoa niskakivun hoidossa tarkastelevan vuonna 2007 julkaistun koontitutkimuksen mukaan oltiin saatu kohtuullista tutkimusnäyttöä sen puolesta, että akupunktio tehoaa lumehoitoa todennäköisemmin niskakipuun ja tuottaa lyhytaikaista helpotusta verrattuna odotuslistalla olijoihin., ja vuoteen 2011 mennessä saatiin lisää tätä näkemystä tukevaa tutkimusnäyttöä.