stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Allan Sandage
Aiheesta muualla

Schneider, Evan: Allan Sandage: A Biographical Memoir Astrobites.  30.11.2011. Viitattu 9.2.2019 (englanniksi).
Wright, Paul: Oral History Interviews – Allan Sandage American Institute of Physics – AIP.  16.5.1974. Viitattu 9.2.2019 (englanniksi).
DeVorkin, David: Allan R. Sandage (1926 - 2010) American Astronomical Society. Arkistoitu 9.2.2019. Viitattu 9.2.2019 (englanniksi).
Teerikorpi, P.: Allan Sandage Sandage ja maailmankaikkeuden laajeneminen Tuorlan observatorio, Turun yliopisto. Viitattu 9.2.2019 (englanniksi).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  Scopus  zbMATH 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  SNAC  IdRef
Sari Sarkomaa

| Sari Sarkomaa |
| --- | --- |
 Sarkomaa vuonna 2023.
Suomen opetusministeri
 Vanhasen II hallitus 19.4.2007–19.12.2008  
Edeltäjä:  Antti Kalliomäki
Seuraaja:  Henna Virkkunen
Kansanedustaja
 24.3.1999–  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. syyskuuta 1965 (ikä 59) Tampere
Puoliso:  Kim Ruokonen (vih. 1998)
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  röntgenhoitaja (1984) terveydenhuollon maisteri (1996)
Sari Johanna Sarkomaa (s. 24. syyskuuta 1965 Tampere) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana vuodesta 1999 alkaen. Sarkomaa oli Vanhasen II hallituksen opetusministeri vuosina 2007–2008. Vaalikaudella 2019–2023 hän toimi kokoomuksen eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana.
Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä Sarkomaa on toiminut vuosina 1997–2012 ja uudestaan vuodesta 2021 alkaen.
Tausta

Sarkomaa on kirjoittanut ylioppilaaksi Lappeenrannan Lyseon lukiosta vuonna 1984 ja valmistunut röntgenhoitajaksi Helsingin IV terveydenhuolto-oppilaitoksesta 1988. Myöhemmin hän valmistui terveydenhuollon maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1996. Lukuvuoden 1990–1991 Sarkomaa vietti Edinburghin yliopistossa.
Ennen kansanedustajan työtään Sarkomaa on toiminut erilaisissa terveydenhuollon tehtävissä Suomen lisäksi myös Ruotsissa. Lukio- ja opiskeluaikojen kesätyökokemuksiin kuuluvat muun muassa työskentely kahvilatyöntekijänä, perushoitajana, toimistoapulaisena insinööritoimistossa sekä hevostenhoitajana ja valmentajana ravitallilla.
Poliittinen ura

Yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta Sarkomaa kiinnostui opiskeluaikoinaan yliopistossa. Hän toimi Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunnan puheenjohtajana 1994–1995, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksessa 1992 sekä Suomen ylioppilaskuntien liiton hallituksessa 1993.
Politiikan korkeakoulunaan Sarkomaa pitää työskentelyä kokoomuksen eduskuntaryhmän poliittisena sihteerinä 1996–1999. Tämän jälkeen Sarkomaa toimi kokoomuksen varapuheenjohtajana vuosina 1999–2004. Vuosina 2004–2008 Sarkomaa oli kokoomuksen puoluevaltuuston puheenjohtaja.
Sarkomaa oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1997–2012. Vuosina 1999–2007 hän oli kaupunginhallituksen varajäsen. Hän ei ollut ehdolla vuoden 2012 kunnallisvaaleissa, mutta lähti jälleen mukaan kuntavaaleihin 2021. Hän toimi muun muassa ympäristölautakunnan puheenjohtajana (1997–1999). Vuosina 2005–2007 Sarkomaa oli YTV:n hallituksen jäsen.
Sarkomaa toimi opetusministerinä 19. huhtikuuta 2007 – 19. joulukuuta 2008. Hän erosi ministerin tehtävistä vuoden 2008 lopulla antaakseen aikaa perheelleen.
Eduskunnassa Sarkomaa on toiminut useissa eri valiokunnissa. Eduskuntakaudella 2015−2019 hän on toiminut sivistysvaliokunnassa sekä sosiaali- ja terveysvaliokunnassa, valtiovarainvaliokunnassa, sekä valtiovarainvaliokunnan kunta- ja terveys- sekä sivistys- ja tiedejaostoissa.
Yksityiselämä

Sarkomaa on ollut naimisissa diplomi-insinööri Kim Ruokosen kanssa vuodesta 1998. Heillä on kolme lasta. Sarkomaalla diagnosoitiin keväällä 2023 rintasyöpä ja hän jäi sairauslomalle kesken hallitusneuvotteluiden.
Sarkomaan isä oli professori Pertti Sarkomaa.
Tylppösara

| Tylppösara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  obtusata
Kaksiosainen nimi
 Carex obtusata  Lilj. 
Katso myös
   Tylppösara Wikispeciesissä   Tylppösara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tylppösara (Carex obtusata) on sarakasvien heimoon kuuluva kasvilaji, jonka varret ovat 10–20 senttimetriä pitkiä. Laji on monivuotinen ja kaksineuvoinen. Varsien päässä on 8–15 millimetriä pitkä tähkä. Laji on sirkumpolaarinen eli sitä tavataan koko pohjoisella pallonpuoliskolla, ja sitä kasvaa kuivilla ja keväisin kosteilla alueilla.
Kuvaus

Tylppösara kasvattaa kolme monivuotista vartta, jotka ovat 10–20 senttimetriä pitkiä. Lehdet kasvavat lähes maanpinnasta, ja lehtilavat ovat lähes litteitä ja 0,5–1,5 millimetriä leveitä. Varren tyvi vaihtelee väritykseltään punaruskeasta ruskeanviolettiin.
Varren päässä on yksittäinen 8–15 millimetriä pitkä tähkä, jonka juuressa ei ole tukilehteä. Tylppösara on kaksineuvoinen. Tähkän päässä on hedekukka ja sen alla emikukka.
Tähkään kehittyy myöhäiskevään ja keskikesän välisenä aikana 1–6 hedelmää. Hedelmissä on useita pähkylöitä, joita ympäröi pullakko. Kukinnon tähkyläranka on jopa yli puolet pidempi kuin pähkylä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Tylppösara on pohjoisella pallonpuoliskolla sirkumpolaarinen kasvilaji eli sitä tavataan Euraasian ja Pohjois-Amerikan pohjoisosissa. Yhdysvalloissa sen levinneisyysalue ulottuu etelässä Utahiin, New Mexicoon, Etelä-Dakotaan ja Minnesotaan.
Tylppösara elää kuivilla tai keväisin kosteille ruohoalueilla, jyrkänteillä, hiekkaisilla tulvatasangoilla, vyörysoramuodostumissa ja harjanteiden huipulla.
Dynamiittivaihde

Dynamiittivaihde (lyh. Dmv, ruots. Dynamitväxel, km 199+185) on rautatieliikennepaikka Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosuudella Karjaa–Hanko. Linjavaihteeksi luokiteltu rautatieliikennepaikka sijaitsee Hangon kaupungissa noin kahdeksan kilometrin päässä Hangon rautatieasemalta Karjaan suuntaan. Liikennepaikalla on ainoastaan tavaraliikennettä, eikä siellä ole asemarakennusta. Vuoden 1976 loppuun saakka liikennepaikka sijaitsi Bromarvin kunnan alueella.
Liikennepaikan ratapiha käsittää Karjaan–Hangon radasta haarautuvan erkanemisvaihteen sekä kaksi noin 150 metrin mittaista sivuraidetta, joilla on myös veturin ympäriajomahdollisuus. Liikennepaikka palvelee Forcit Oy:n kuljetuksia. Vaihteen yhteydessä toimi myös henkilöliikenteen seisake vuosina 1939–1977.
Hankoniemen pohjoisrannalle perustettiin räjähdysainetehdas vuonna 1893. Tehdas sijoitettiin turvallisuussyistä harvaan asutulle alueelle Hangon kaupungin ja Santalan kartanon välimaastoon. Toisaalta sijoittamiseen vaikuttivat hyvät kuljetusyhteydet niin rautateitse kuin vesitsekin. Räjähdysainetehtaalla oli käytössä kapearaiteinen tehdasrata vuosina 1901–1937. Tehdasradan päähän avattiin vuonna 1914 Finska Forcit A.B.:n eli vuodesta 1920 Dynamiittiraiteen liikennepaikka (ruots. Dynamitspåret). Kapearaiteisen radan tilalle valmistui vuonna 1937 normaaliraiteinen rata, ja kaksi vuotta myöhemmin vaihteen yhteyteen avattiin samanniminen seisake.
Talvisodan jälkeen liikennepaikka jäi Hangon vuokra-alueelle. Alueen takaisinvaltauksen jälkeen loppuvuonna 1941 seisake otettiin uudelleen käyttöön ja sen nimeksi tuli Dynamiittitehdas (ruots. Dynamitfabrik). Vuonna 1943 seisake ja vaihde yhdistettiin Dynamiittivaihde-nimiseksi laiturivaihteeksi. Liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1963 ja henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1977.
Dynamiittivaihde risteää valtatien 25 tasoristeyksessä.
Ari Koponen

| Ari Koponen |
| --- | --- |
 Koponen vuonna 2023.
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Uudenmaan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. toukokuuta 1982 (ikä 42) Vantaa
Tiedot
Puolue:  perussuomalaiset
Aiheesta muualla
arikoponen.fi
Ari Juhani Koponen (s. 5. toukokuuta 1982 Vantaa) on suomalainen poliitikko, joka valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran perussuomalaisten listalta vuonna 2019 Uudenmaan vaalipiiristä. Hänet tunnetaan avustustoiminnastaan myös nimellä Brother Christmas, joka kerää lahjoituksia erityisesti sosiaalisessa mediassa ja jakaa niitä edelleen avustuksina apua pyytäville. Hyväntekeväisyystoimintaa varten Koponen on perustanut Brother Christmas ry -nimisen yhdistyksen, jonka hallituksen puheenjohtajana hän on toiminut.
Avustustoiminta

Tuusulalainen Ari Koponen aloitti hyväntekeväisyystoimintansa joulupukin partaa, pipoa ja ruutupaitaa käyttävän Brother Christmas -hahmonsa kautta lokakuussa 2015. Hän ei halunnut esiintyä omilla kasvoillaan, jotta auttaminen ei yksilöityisi ja jotta hän voisi rakentaa hahmon ympärille brändin.
Aluksi Brother Christmas -yhdistys keräsi rahaa rintamerkkien ja rannekkeiden myynnillä. Yhdistys sai rahankeräysluvan heinäkuussa 2017.
Brother Christmas on kerännyt lahjoituksia yksityisiltä ja yrityksiltä. Brother Christmas on auttanut esimerkiksi veteraaneja, vanhuksia, vähäosaisia lapsiperheitä, maahanmuuttajia ja kodittomia. Brother Christmasin toimintaan on kuulunut muun muassa ruoan jakaminen leipäjonossa, risteilypakettien jakaminen vähävaraisille perheille, vähävaraisten perheiden viemistä Linnanmäelle sekä puhuminen kouluissa. Vuonna 2017 Brother Christmas keräsi rahaa kuolemansairaiden lasten toiveiden toteuttamiseen.
Koponen on raportoinut hyväntekeväisyystempauksistaan ja niiden tuloksista Facebookin kautta. Helmikuuhun 2018 mennessä Brother Christmas oli kerännyt hyväntekeväisyyteen lähes miljoona euroa. Yhdistyksen mukaan se auttoi vuonna 2017 yhteensä 7 000 henkilöä.
Koponen oli itsenäisyyspäivän vastaanotolla kutsuvieraana vuonna 2016 eli jo ennen kansanedustajaksi nousemista. Hänet on palkittu Suomen sotaveteraaniliiton ansiomitalilla ja valittu vuoden vapaaehtoiseksi.
Poliittinen toiminta

Koponen oli perussuomalaisten ehdokkaana vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Hän sai 5 383 ääntä ja tuli valituksi eduskuntaan.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Koponen sai 3 021 ääntä ja hänet valittiin toiselle kaudelle.
Kohut > Helsingin Sanomien väärinkäytössyytökset

Helsingin Sanomat julkaisi helmikuussa 2018 jutun, jossa Brother Christmasin rahankeräystoimintaan väitettiin liittyvän epäselvyyksiä ja väärinkäytöksiä. Itä-Uudenmaan poliisi tiedotti huhtikuussa 2018 alkavansa selvittää rahankeräykseen mahdollisesti liittyviä väärinkäytöksiä.
Syytösten kumoamiseksi Brother Christmas ry teetti valitsemaltaan aikaväliltä syksyllä 2017 tilien erityistarkastuksen, jonka suoritti RMS Finland. Yhdistyksen tileistä ei löytynyt tältä ajalta viitteitä Helsingin Sanomien ja Seura-lehden väittämästä ”oman edun tavoittelusta.” Yhdistys ei kyseisenä aikana tehnyt rahansiirtoja Koposelle tai hänen lähipiirilleen ja sen somevideoita oli tehty ilman rahallista korvausta. Syytösten vuoksi yhdistyksen lahjoitusten määrä kuitenkin putosi alle kymmenesosaan.
Poliisi sai tammikuussa 2019 valmiiksi Brother Christmas ry:n toimintaan liittyvän esitutkinnan, ja juttu siirtyi syyttäjälle. Poliisi epäili Brother Christmasia kolmesta rahankeräysrikoksesta ja törkeästä kirjanpitorikoksesta. Poliisi epäili yhdistyksen muun muassa keränneen rahaa ilman asianmukaista rahankeräyslupaa sekä kertoneen yleisölle keräysvarojen käytöstä epäselvästi. Lisäksi monesta maksusta puuttui poliisin mukaan tosite. Siitä ei poliisin mukaan kuitenkaan ole viitteitä, että varoja olisi käytetty muuhun kuin yhdistyksen toimintaan. Koponen kiisti kaikki väitteet väärinkäytöksistä.
Huhtikuussa 2019 kerrottiin, että esitutkinnassa ei löytynyt näyttöä avustusvarojen väärinkäytöstä, joten syyttäjä ei nosta syytettä törkeästä kirjanpitorikoksesta. Sen sijaan Ari Koponen ja kaksi muuta yhdistyksen vastuuhenkilöä sai syytteen rahankeräysrikoksista. Juttu käsiteltiin Helsingin käräjäoikeudessa syyskuun alussa 2019 ja Koponen tuomittiin 15 päiväsakkoon, joka hänen tuloillaan oli 1 035 euroa. Kaksi muuta yhdistyksen vastuuhenkilöä jätettiin tuomitsematta. Koponen haki lokakuussa 2019 muutosta käräjätuomioonsa ennakkopäätösvalituksella suoraan korkeimmasta oikeudesta, mutta helmikuussa 2020 korkein oikeus ilmoitti, ettei se myönnä valitusoikeutta, joten tuomio jäi voimaan.
Kohut > Rasismi- ja seksismikohu

Helmikuussa 2018 Suomen lehdistössä julkaistiin useita juttuja, joissa kerrottiin Brother Christmasin rasistisista ja seksistisistä viesteistä. Koponen oli sanonut muun muassa tummaihoisista ihmisistä seuraavaa: ”Kyl täs sisäinen easismi [rasismi] herää ku noi vitun neekerit ei tee mitää noille skideilleen. Saatana mitä käytöstä”. Hän oli myös kutsunut toimittaja-juontaja Sanna Kiiskeä ”huoraksi” ja käyttänyt CP-vammaisia halventavaa haukkumasanaa ”separi”. Brother Christmas oli todennut Facebook-viestissä, että rahaa on tarkoitus kerätä itselle, eikä ”millekään separeille”.
Kirjallisuutta

Lindblom, Tomi: Tapaustutkimus: Brother Christmas – parran takana ei ollutkaan roisto.  Visual Media Productions oy, 2020.  ISBN 978-952-94-3034-5
Aiheesta muualla

Brother Christmas -verkkosivusto
Perussuomalaisten kansanedustajat
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (39):  Antikainen  Eerola  Elomaa  Halla-aho (2019–)1  Hakkarainen (2019)2  Huhtasaari (2019)3  Huru (2019–)3  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kankaanniemi (2019–)2  Koponen  Koskela  Kotiaho  Laakso  Lehto  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Mäkynen  Niemi  Niikko  Packalén  Peltokangas  Puisto  Purra  Raatikainen (2019)1  Ranne  Rantanen  Reijonen  Ronkainen  Rydman (2023–)5  Savio  Simula  Slunga-Poutsalo  Tavio  Turtiainen (2019–2020)4  Tynkkynen  Vallin  Vähämäki  Wihonen 
 1 Jussi Halla-aho aloitti kansanedustajana vasta heinäkuussa 2019. Mika Raatikainen toimi hänen varaedustajanaan siihen saakka.  2 Teuvo Hakkarainen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2019, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Toimi Kankaanniemi.  3 Laura Huhtasaari siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2019, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Petri Huru.  4 Ano Turtiainen erotettiin ryhmästä kesäkuussa 2020.  5 Wille Rydman erosi kokoomuksesta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään tammikuussa 2023. 
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (46):  Aittakumpu (2024–)3  Antikainen  Bergbom  Eerola  Elomaa  Garedew  Halla-aho  Huhtasaari  Huru  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kangas  Keskisarja  Koponen  Koskela  Laakso  Lehtinen  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Niemi  Nieminen  Peltokangas  Piisinen  Polvinen  Puisto  Purra  Ranne  Rantanen  Rasinkangas (2024–)2  Reijonen  Rintamäki  Ronkainen  Rostila  Rydman  Savio  Seppänen  Sillanpää  Simula  Strandman  Tavio  Tynkkynen (2023–2024)2  Vigelius  Vornanen (2023–2024)1  Vähämäki 
 1  Timo Vornanen erotettiin ryhmästä toukokuussa 2024.  2  Sebastian Tynkkynen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2024, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Merja Rasinkangas.  3 Pekka Aittakumpu erosi keskustasta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään lokakuussa 2024. 
Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat
| n k Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (36):  Adlercreutz  Blomqvist  Elo  Guzenina  Harakka  Harkimo  Hopsu  Hyrkkö  Juvonen  Kaikkonen  Kauma  Keto-Huovinen  Kiljunen  A. Koponen  N. Koponen  Kvarnström  Laiho  Laukkanen  Lepomäki  Lindtman  Lohikoski  Meri  Multala  Mykkänen  Niikko  Petelius  Purra  Rehn-Kivi  Rinne  Saramo  Sjöblom  Slunga-Poutsalo  al-Taee  Tolvanen  Vanhanen  Vestman 
| n k Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (37):  Adlercreutz  Andersson  Elo  Fagerström  Guzenina (2023–2024)  Harkimo  Hopsu  Hyrkkö  Juvonen  Kaikkonen  Kauma  Keskisarja  Keto-Huovinen  Kiljunen  Koponen  Kumpula-Natri (2024–)  Kvarnström  Laiho  Limnéll  Lindtman  Lohikoski (2024–)  Marttila  Meri  Multala  Mykkänen  Paasi (2024–)  Peltonen  Perholehto  Piisinen  Poutala  Purra  Päivärinta  Rostila  Räsänen  Sammallahti  Saramo (2023–2024)  Toveri (2023–2024)  Vestman  Viljanen  Wickström 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Yussuf Poulsen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 15. kesäkuuta 1994
Syntymäpaikka: Kööpenhamina, Tanska
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 192 cm
Seura
Seura: RB Leipzig
Pelinumero: 9
Junioriseurat
: BK Skjold
2010–2011: Lyngby BK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2011–2013 | Lyngby BK | 35 | (11) |
| 2013– | RB Leipzig | 308 | (75) |
Maajoukkue
| 2010 | Tanska U16 | 1 | (0) |
| 2010–2011 | Tanska U17 | 19 | (2) |
| 2011–2012 | Tanska U18 | 7 | (4) |
| 2012–2013 | Tanska U19 | 12 | (8) |
| 2012 | Tanska U20 | 3 | (0) |
| 2013–2015 | Tanska U21 | 15 | (4) |
| 2014– | Tanska | 82 | (13) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 24. kesäkuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 24. kesäkuuta 2024.
Yussuf Yurary Poulsen (s. 15. kesäkuuta 1994 Kööpenhamina) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on edustanut RB Leipzigia heinäkuusta 2013 lähtien.
Hänen isänsä oli tansanialainen ja äitinsä on tanskalainen. Hänen isänsä kuoli syöpään vuonna 1999.
Seurajoukkueessa

Poulsen aloitti uransa BK Skjoldissa puolustajana. Vuoden 2010 alussa hän siirtyi Lyngby BK:hon. Vuonna 2011 hän teki debyyttinsä ykkösjoukkueessa ja maaliskuussa 2012 hän jatkoi sopimusta tanskalaisseuran kanssa kesään 2014.
Heinäkuussa 2013 Poulsen teki neljän vuoden sopimuksen saksalaisen RB Leipzigin kanssa. Leipzig nousi Bundesliigaan vuonna 2016. Ensimmäisellä pääsarjakaudella Poulsen pelasi liigassa 29 ottelua ja teki niissä viisi maalia. Seuraavalla kaudella hän teki 30 ottelussa neljä maalia. Kaudella 2018–2019 hän pelasi 31 bundesliigaottelua, joista 27 ottelua avauskokoonpanossa, ja teki niissä 15 maalia, muun muassa hattutempun Hertha Berliniä vastaan maaliskuun 2019 lopulla. Kaudella 2019–2020 Poulsen pelasi 22 bundesliigaottelua ja teki niissä viisi maalia. Kaudella 2020–2021 hän pelasi Bundesliigassa 27 ottelua, joista 14 ottelua avauskokoonpanossa, ja teki niissä viisi maalia. Kaudella 2021–2022 hän teki 25 bundesliigaottelussaan kuusi maalia. Seuraavalla kaudella hän pelasi Bundesliigassa 19 ottelua ja teki kaksi maalia. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 28 bundesliigaottelua ja teki niissä viisi maalia.
Mestarien liigassa Poulsen on pelannut neljä ottelua kaudella 2017–2018, kahdeksan ottelua kausilla 2019–2020 ja 2020–2021, neljä ottelua kaudella 2021–2022, viisi ottelua kaudella 2022–2023 ja seitsemän ottelua kaudella 2023–2024. Hän teki joulukuussa 2020 maalin Istanbulissa kotijoukkue Başakşehiria vastaan. Eurooppa-liigassa Poulsen on pelannut 14 ottelua ja tehnyt yhden maalin.
Maajoukkueessa

Poulsen pelasi Tanskan kaikissa juniorimaajoukkueissa alle 16-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin. Debyyttinsä Tanskan A-maajoukkueessa hän teki 11. lokakuuta 2014 Albaniaa vastaan. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki kesäkuussa 2015 EM-karsintaottelussa Serbiaa vastaan. Kolmestatoista maalistaan viisi hän on tehnyt EM-karsinnoissa ja kaksi MM-karsinnoissa. Hän pelasi MM-kilpailuissa 2018 kolmessa Tanskan neljästä ottelusta jouduttuaan olemaan poissa viimeisestä alkulohko-ottelusta varoitustilin täyttymisen vuoksi ja teki ensimmäisessä alkulohko-ottelussa Perua vastaan ottelun ainoan maalin. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän teki alkulohkossa maalin Belgiaa ja Venäjää vastaan. Hän pelasi välieriin edenneessä Tanskan joukkueessa viisi ottelua. Neljännesvälierästä Walesia vastaan hän oli sivussa reisivamman vuoksi. Hän kuului Tanskan joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 2022, muttei saanut peliaikaa. EM-kilpailuissa 2024 hän on päässyt vaihdosta kentälle.
Maajoukkueessa > Maalit Tanskan maajoukkueessa

| # | Päivämäärä | Pelipaikka | Vastustaja | Lopputulos | Kilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 13.6.2015 | Kööpenhamina, Tanska |  Serbia | 2–0 | EM-kilpailujen 2016 karsinnat |
| 2 | 17.11.2015 | Kööpenhamina, Tanska |  Ruotsi | 2–2 | EM-kilpailujen 2016 karsinnat |
| 3 | 8.10.2016 | Varsova, Puola |  Puola | 2–3 | MM-kilpailujen 2018 karsinnat |
| 4 | 9.6.2018 | Brøndby, Tanska |  Meksiko | 2–0 | Ystävyysottelu |
| 5 | 16.6.2018 | Saransk, Venäjä |  Peru | 1–0 | MM-kilpailut 2018 |
| 6 | 10.6.2019 | Kööpenhamina, Tanska |  Georgia | 5–1 | EM-kilpailujen 2020 karsinnat |
| 7 | 12.10.2019 | Kööpenhamina, Tanska |  Sveitsi | 1–0 | EM-kilpailujen 2020 karsinnat |
| 8 | 2.6.2021 | Innsbruck, Itävalta |  Saksa | 1–1 | Ystävyysottelu |
| 9 | 17.6.2021 | Kööpenhamina, Tanska |  Belgia | 1–2 | EM-kilpailut 2020 |
| 10 | 21.6.2021 | Kööpenhamina, Tanska |  Venäjä | 4–1 | EM-kilpailut 2020 |
| 11 | 7.9.2021 | Kööpenhamina, Tanska |  Israel | 5–0 | MM-kilpailujen 2022 karsinnat |
| 12 | 17.10.2023 | Serravalle, San Marino |  San Marino | 2–1 | EM-kilpailujen 2024 karsinnat |
| 13 | 8.6.2024 | Brøndby, Tanska |  Norja | 3–1 | Ystävyysottelu |
Aiheesta muualla

Profiili RB Leipzigin sivustolla (saksaksi)
RB Leipzig – Saksan Bundesliiga
1 Gulácsi |
3 Geertruida |
4 Orbán |
5 Bitshiabu |
6 Elmas |
7 Nusa |
8 Haidara |
9 Poulsen |
10 Simons |
11 Openda |
13 Seiwald |
14 Baumgartner |
16 Klostermann |
18 Vermeeren |
19 Silva |
20 Ouédraogo |
22 Raum |
23 Lukeba |
24 Schlager |
25 Zingerle |
26 Vandevoordt |
30 Šeško |
39 Henrichs |
44 Kampl |
Valmentaja Rose
Tanskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Schmeichel |
2 Krohn-Dehli |
3 Vestergaard |
4 Kjær |
5 Knudsen |
6 Christensen |
7 Kvist |
8 Delaney |
9 Jørgensen |
10 Eriksen |
11 Braithwaite |
12 Dolberg |
13 Jørgensen |
14 Dalsgaard |
15 Fischer |
16 Lössl |
17 Larsen |
18 Lerager |
19 Schöne |
20 Poulsen |
21 Cornelius |
22 Rønnow |
23 Sisto |
Valmentaja Hareide
Tanskan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2020
1 Schmeichel |
2 Andersen |
3 Vestergaard |
4 Kjær |
5 Mæhle |
6 Christensen |
7 Skov |
8 Delaney |
9 Braithwaite |
10 Eriksen |
11 Skov Olsen |
12 Dolberg |
13 Jørgensen |
14 Damsgaard |
15 Nørgaard |
16 Lössl |
17 Larsen |
18 Wass |
19 Wind |
20 Poulsen |
21 Cornelius |
22 Rønnow |
23 Højbjerg |
24 Jensen |
25 Christiansen |
26 Boilesen |
Valmentaja Hjulmand
Tanskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Schmeichel |
2 Andersen |
3 Nelsson |
4 Kjær |
5 Mæhle |
6 A. Christensen |
7 Jensen |
8 Delaney |
9 Braithwaite |
10 Eriksen |
11 Skov Olsen |
12 Dolberg |
13 Kristensen |
14 Damsgaard |
15 Nørgaard |
16 O. Christensen |
17 Larsen |
18 Wass |
19 Wind |
20 Poulsen |
21 Cornelius |
22 Rønnow |
23 Højbjerg |
24 Skov |
25 Lindstrøm |
26 Bah |
Valmentaja Hjulmand
Tanskan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2024
1 Schmeichel |
2 Andersen |
3 Vestergaard |
4 Kjær |
5 Mæhle |
6 Christensen |
7 Jensen |
8 Delaney |
9 Højlund |
10 Eriksen |
11 Skov Olsen |
12 Dolberg |
13 Jørgensen |
14 Damsgaard |
15 Nørgaard |
16 Hermansen |
17 Kristiansen |
18 Bah |
19 Wind |
20 Poulsen |
21 M. Hjulmand |
22 Rønnow |
23 Højbjerg |
24 Dreyer |
25 Kristensen |
26 Bruun Larsen |
Valmentaja K. Hjulmand
Help Me, Rhonda

| ”Help Me, Rhonda” The Beach Boys |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: The Beach Boys Today!
 Julkaistu: 1965
 Tekijä(t): Brian Wilson, Mike Love
 Tyylilaji: rock
Help Me, Rhonda on The Beach Boysin hittisävelmä vuodelta 1965. Sen on säveltänyt Brian Wilson ja sanoittanut Mike Love. Kappaleesta on olemassa kaksi hieman erilaista versiota, albumilla The Beach Boys Today! julkaistu versio (jossa Rhonda kirjoitetaan muodossa Ronda) ja singleversio. Kappale ylsi listaykköseksi Yhdysvaltain listalla.