stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Psoriasis
Patogeneesi

Psoriasis on immunologinen sairaus, johon liittyy sekä geneettisiä että ympäristötekijöitä. Ihon CD4+ TH1 -solut ja CD8+ T -solut kerääntyvät taudissa orvasketeen. Ne erittävät ympäristöönsä sytokiineja ja kasvutekijöitä, jotka käynnistävät keratinosyyttien erittäin nopean jakautumisen, jolloin ne eivät ehdi kehittyä normaalisti. Tämän seurauksena ilmaantuvat psoriasikselle tyypilliset ihomuutokset. Ihomuutokset voivat aiheutua myös paikallisesta traumasta, jolloin puhutaan Koebnerin ilmiöstä. Trauman ajatellaan aiheuttavan ihossa tulehduksellisen muutoksen. Hoidossa käytettävät lääkkeet toimivat kolmella tavalla: estämällä T-solujen aktivaatiota ja lisääntymistä, vähentämällä T-solujen liikkumista ja yhteisvaikutusta keratinosyyttien kanssa sekä rajoittamalla T-soluja sitouttamalla tuumorinekroositekijän omaan reseptoriinsa.
Histologia

Histologisessa kuvassa nähdään orvaskeden paksuuntumista eli akantoosia, johon liittyy rete-tappien pidentymistä alaspäin verinahkaa kohti. Orvaskeden jyvässolukerros häviää, ja parakeratoosi aiheuttaa ihon hilseytymisen. Neutrofiilit muodostavat useita aggregaatteja eli yhteenliittymiä turvonneeseen orvasketeen (Kogojn pustulat) ja parakeratoottiseen sarveiskerrokseen (Munron mikroabsessit). Samanlaisia muutoksia nähdään myös pinnallisissa sieni-infektioissa, joka on otettava huomioon histologista diagnoosia tehtäessä.
Iho-oireet

Ihottuma esiintyy useimmin taiveiholla tai päänahassa. Oireina iholla on tarkkarajainen, paksuuntunut ja punottava läiskä. Ihottumakohdat hilseilevät ja melko usein myös kutiavat. Hilseen kuorimalla alta paljastuu punottava laikku, jolla voi esiintyä myös tihkuvaa verenvuotoa. Läiskät saattavat olla hyvin pistemäisiä, tai niitä voi esiintyä hyvinkin suurina läiskinä.
Psoriasis voi esiintyä myös märkärakkulaisena, tai se voi keskittyä taipeisiin. Harvinainen erytrodorminen psoriasis on joko koko ihon kauttaaltaan tai yli 75 prosenttia ihosta peittävä psoriasiksen muoto, joka vaatii sairaalahoitoa.
Nivelpsoriasis

Iho-oireiden lisäksi psoriasikseen voi liittyä myös niveloireita, joita voi esiintyä myös kokonaan ilman iho-oireita. Tällöin kyseessä on nivelpsoriasis tai psoriasisartriitti, joka on reumaa muistuttava niveltulehdus. Tyypillisesti nivelpsoriasista esiintyy sormien tai varpaiden kärkinivelissä. Nivelpsoriasista voi esiintyä myös muissa nivelissä ja selkärangassa (rinta- ja lanneranka). Tyypilliset oireet aiheuttavat jäykkyyttä, turvotusta ja kipua niveliin ja voivat pahimmillaan aiheuttaa muutoksia nivelissä. Ihopsoriaatikoista arviolta 5–8 prosenttia kärsii myös niveloireista.
Nivelpsoriasis on krooninen ja etenevä tulehduksellinen reumasairaus, jolle on tyypillistä niveltulehduksen ja psoriasiksen esiintyminen samanaikaisesti. Nivelpsoriasis luokitellaan spondyloartropatioihin, kuten myös selkärankareuma, reaktiivinen artriitti sekä tulehdukselliseen suolistotautiin liittyvä artriitti. Nivelpsoriasis on yhtä yleinen sairaus sekä miehillä että naisilla. Sairaus alkaa keskimäärin 40 vuoden iässä.
Nivelpsoriasis > Hoito

Nivelpsoriasiksen hoito on yksilöllistä johtuen taudinkuvan vaihtelusta eri potilaiden välillä. Lievissä psoriasiksen aiheuttamissa jänteen kiinnityskohdan tulehduksissa riittää yleensä pelkkä oireenmukainen tulehduskipulääkitys. Nivelpsoriasiksen hoitotutkimuksia varhaisemmilta vuosilta on vähän; yhteisiä seurantamittareita ei ole ollut käytettävissä. Perinteisistä reumalääkkeistä on eniten käytetty metotreksaattia, sulfasalatsiinia ja syklosporiinia. Myös muita reumalääkkeitä, kuten atsatiopriinia ja kulta- sekä klorokiinivalmisteita, on aiemmin kokeiltu. Myös Leflunomidilla on saatu myönteisiä hoitotuloksia.
Psoriasispotilaan ihossa ja tulehtuneessa nivelkalvossa on runsaasti tuumorinekroositekijä-α-nimistä tulehduksen välittäjäainetta. Kliinisissä tutkimuksissa on saatu hyviä hoitotuloksia sekä iho- että nivelpsoriasiksen hoidossa tuumorinekroositekijä-α:n vaikutuksen estoon perustuvilla lääkkeillä (esimerkiksi adalimumabilla, etanerseptilla ja infliksimabilla). Vaikeassa nivelpsoriasiksessa on syytä ripeästi aloittaa tehokas yhdistelmähoito tai biologinen reumalääkitys.
Muita oireita

Ihoalueiden lisäksi psoriasis voi esiintyä myös limakalvoilla. Suun muutokset jäävät usein huomaamatta niiden aiheuttamien oireiden vähäisyyden tai oireettomuuden vuoksi. Peniksen alueella psoriasis esiintyy kroonisesti punottavina läiskinä.
Psoriasis saattaa aiheuttaa myös kynsimuutoksia, jotka aiheuttavat kynsiin joko pistemäisiä kuoppia, kynsien paksuuntumista, värimuutoksia tai kynnen irtoamisen kokonaan. Tyypillisesti nivelpsoriasiksen yhteydessä on myös kynsimuutoksia.
Erään tutkimuksen mukaan psoriasis aiheuttaa 2,5-kertaisen riskin sairastua syöpään, joka ei ole ihon melanooma. Riski on yhtenevä molemmilla sukupuolilla, eikä se liity mihinkään tiettyyn histologiseen syövän alatyyppiin.
Psoriasiksen aiheuttama krooninen tulehdus heikentää insuliinin vaikutusta. Tästä seuraa, että psoriasista sairastavat lihovat ja sairastuvat diabetekseen keskimääräistä helpommin. Yhdysvalloissa tehdyn tutkimuksen mukaan psoriasista sairastavissa on lähes kaksi kertaa niin paljon lihavia kuin väestössä keskimäärin. Jatkuva tulehdus rasittaa muutenkin elimistöä. Myös lievää psoriasista sairastavalla on kohonnut riski saada sydäninfarkti. Riski kasvaa psoriasiksen vaikeusasteen myötä. Myös rytmihäiriön ja aivohalvauksen riski on normaaliväestöä korkeampi mutta vähenee yli 50-vuotiailla. Tämänkin taustalla arvioidaan olevan psoriasikseen liittyvä tulehdus. Psoriasista sairastavilla on todettu olevan jopa kolminkertainen riski muuhun väestöön verrattuna kuolla sydän- ja verisuonitauteihin.
Vaikeaan ja keskivaikeaan psoriasikseen voi liittyä metabolinen oireyhtymä, kakkostyypin diabetes, verenpainetauti ja kohonneet rasva-arvot.
Nykyään on enenevässä määrin alettu kiinnittää huomiota psoriasiksen vaikutukseen elämänlaatuun. Suuri osa psoriaatikoista tuntee taudin jatkuvana ongelmana, johon liittyy esimerkiksi häpeäntunnetta ja arkuutta sosiaalisissa suhteissa. Kahdeksan kymmenestä prosiasispotilaasta kokee, että hänen sairauttaan vähätellään. Suomalaistutkimus kertoo, että potilaiden mielestä edes iso osa lääkäreistä ei suhtaudu psoriasikseen riittävän vakavasti.
Hoito

Psoriasikseen ei ole parantavaa hoitoa, ja nykyiset hoidot tasapainoilevat tehokkuuden ja haitallisuuden kanssa. Psoriasiksen hoidossa on useita mahdollisuuksia. Hoitoina voi käyttää valohoitoa, sillä ultraviolettisäteilyn tiedetään lieventävän taudin oireita tulehdusta parantavan vaikutuksensa vuoksi. Valohoidon muotoja ovat auringonotto, ilmastohoitomatkat, hoidot SUP-, UVA- tai UVB-lamppujen avulla. Paikallishoitoina käytetään perusvoiteita ja lääkevoiteita, joista yleisimmät ovat kortisonivoiteet ja kalsipotriolit (D-vitamiinijohdannaiset). Kansanomaisiin parannuskeinoihin kuuluvat erilaiset kylvyt ja tervahoidot. Psoriasiksen vaikeampiin muotoihin käytetään systeemisiä hoitoja, jotka ovat niin sanotusti sisäisesti käytettäviä immuunijärjestelmän toimintaan kohdistuvia hoitoja. Uusimpia tulokkaita hoidoissa ovat biologiset hoidot, jotka ovat myös immuunijärjestelmän toimintaan liittyviä hoitoja
Erilaisia ruokavalioita on viime aikoina pyritty esittämään hoitomenetelmänä psoriasikseen, mutta niiden vaikutusta ei ole todistettu tutkimuksilla. Terveelliset elämäntavat parantavat elämän laatua psoriaatikoilla siinä missä muillakin ihmisillä.
Hoidolla pyritään vähentämään oireita ja parantamaan potilaan työ- ja toimintakykyä. Valtaosa potilaista pärjää pelkillä paikallishoidoilla.
Hoito > Sinivalohoito

LED-sinivalohoito on osoittautunut tehokkaaksi psoriasiksen hoitokeinoksi. Sininen valo kuuluu näkyvän valon spektriin ja ei siten sisällä UV-säteilyä. Tutkimuksen mukaan sininen valo hillitsee sarveissolujen kiihtynyttä lisääntymistä ja edistää niiden erilaistumista. Myös tulehdusta estävä vaikutus mainitaan tutkimuksessa. Sininen valo deaktivoi imusoluja, kuten T-soluja ja dendriittisoluja, ja pystyy katkaisemaan itseäänvahvistavan tulehduksen noidankehän iholla. UV-säteetön sininen valo on saatavilla kannettavan lääkinnällisen laitteen muodossa, joka ei käytä mitään kemiallisia aineita.
Hoito > Biologiset lääkkeet

Vakavimpiin psoriasiksen oireisiin voidaan käyttää suhteellisen uusia biologisia lääkkeitä, jotka kohdistuvat elimistön immuunijärjestelmään. Suomessa on käytössä adalimumabi (Humira), etanersepti (Enbrel), infliksimabi (Remicade) ja ustekinumabi (Stelara). Adalimumabi, etanersepti ja infliksimabi ovat TNF-α-reseptorin salpaajia, ja ustekinumabi vaikuttaa IL-12- ja IL-23-sytokiinien toimintaan. Lääkkeiden yleisenä haittavaikutuksena on infektioherkkyys.
Luuydinsiirto ja psoriasis

Lääketiede on rekisteröinyt tapauksia, joissa psoriasis on siirtynyt luuydinsiirron myötä luovuttajalta vastaanottajalle. On myös näyttöä, että psoriasis olisi parantunut luuytimen vastaanottajalta luuydinsiirron jälkeen, kun luovuttaja on ollut terve..
Taudin luokitellut muodot

Pisarapsoriasis (Psoriasis guttata)
Läiskäpsoriasis (Psoriasis vulgaris)
Taivepsoriasis (Psoriasis inversa)
Märkärakkulainen psoriasis (Psoriasis pustulosa)
Erytroderminen psoriasis (Psoriasis erythrodermica)
Nivelpsoriasis l. psoriasisartriitti (Psoriasis arthropatica)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Psoriasis Wikimedia Commonsissa
Psoriasisliiton kotisivut
Psoriasisliiton Nuorisotoimikunnan kotisivut
National Psoriasis Foundation -sivusto
Psoriasisliitto – Elämänlaatukysely psoriaatikoille itsearviointiin (Arkistoitu – Internet Archive)
Psoriasis – Tohtori Fish psoriaasin hoidossa
psoriasis.qualitycare.fi – tietoa psoriasiksesta
Psoriasiksen aiheuttamaa ihottumaa psoriaatikon käsivarressa.
Kaksi karttaa

| Kaksi karttaa Laura Voutilainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : MTV-Musiikkistudiot, Helsinki
 Julkaistu: elokuu 1996
 Tuottaja(t): Timo Lindström
 Tyylilaji: iskelmämusiikki
 Kesto: 56.00
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
 Levymerkki: Fazer Records
Listasijoitukset
  3.
Laura Voutilaisen muut julkaisut
| Laura Voutilainen 1993 | Kaksi karttaa 1996 | Lumikuningatar 1997 |
Kaksi karttaa on Laura Voutilaisen toinen studioalbumi vuodelta 1996. Esikoisalbumin balkanilaissävellysten ja Turkka Malin sanoitusten sijasta sävellykset ovat yhtä lukuun ottamatta Kassu Halosen ja sanoitukset valtaosin Vexi Salmen ja Hectorin käsialaa. Halonen on myös sovittanut kaikki kappaleet.
Kaksi karttaa ylsi kultalevyn myyntimääriin kolmessa päivässä ja sai vielä julkaisuvuonnaan platinalevyn. Albumi ylsi Suomen virallisen listan kolmannelle sijalle ja pysyi listalla yhteensä yksitoista viikkoa.
Voutilainen palkittiin vuonna 1996 toistamiseen vuoden naissolistina vuoden 1994 voiton jälkeen.
Helsingin Sanomien Pirkko Kotirinnan mukaan Voutilaisen kakkosalbumille on haettu nostetta yli tavanomaisimman iskelmäkuvion: ”Solisti vetää hyvin osuutensa, mutta teksteissä ja biiseissä viiletetään välillä alamäkeä.” Hänestä tanssipoptyyliset kappaleet sopivat Voutilaiselle hyvin, mahtipohtisempi euroviisulinja huonommin, mutta kokonaisuus pysyy silti kasassa mollivoittoisten hitaiden kappaleiden ansiosta.
Albumilta julkaistiin single ”Kaksi karttaa” / ”Prinsessa”. Syksyllä 1996 Voutilainen teki albumin nimeä kantavan, ensimmäisen konserttisalikiertueensa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet lukuun ottamatta raitoja 1 ja 4 on säveltänyt Kassu Halonen. Hän on myös sovittanut kaikki kappaleet, raidan 9 yhdessä Juha Björnisen kanssa.
Teethän sen – 4.10 (säv. Ambrozy Istvan, Demjen Ferenc, Kovacs Kati, Lerch Istvan, san. Pekka Ruuska)
Prinsessa – 4.47 (säv. Kassu Halonen, san. Vexi Salmi)
Kesäsade – 3.47 (säv. Kassu Halonen, san. Hector)
Sinä saat mut itkemään – 3.56 (säv. Hector, san. Hector)
Kaksi karttaa – 4.29 (säv. Kassu Halonen, san. Pirjo Nyman)
Hotelli rannalla – 3.27 (säv. Kassu Halonen, san. Pekka Ruuska)
Ikuinen hääyö – 3.58 (säv. Kassu Halonen, san. Vexi Salmi)
Niin hyvää – 4.10 (säv. Kassu Halonen, san. Vexi Salmi)
Silti uskon huomiseen – 5.37 (säv. Kassu Halonen, san. Hector)
Itkien me naurettiin – 4.00 (säv. Kassu Halonen, san. Vexi Salmi)
Nuorallatanssi – 3.40 (säv. Kassu Halonen, san. Vexi Salmi)
Ei sydäntäni voida ostaa – 3.50 (säv. Kassu Halonen, san. Vexi Salmi)
Yhteinen uni – 4.22 (säv. Kassu Halonen, san. Hector)
Surun suuri meri – 4.22 (säv. Kassu Halonen, san. Vexi Salmi)
Tekijät > Muusikot

Laura Voutilainen – laulu, sellot (”Surun suuri meri”)
Marjo-Riitta Kervinen, Kim Lönnholm ja Virve ”Vicky” Rosti – taustalaulu
Vantaan kamarikuoron VKK Group – taustalaulu (”Ikuinen hääyö”)
Kassu Halonen – piano, kosketinsoittimet, taustalaulu
Jari Laasanen – ohjelmointi, kosketinsoittimet
Jarmo Tinkala – harmonikka (ei: ”Kesäsade”)
Pentti Lahti – saksofonit; sopraanosaksofoni (”Kesäsade”), huilut
Juha Björninen ja Jarmo Nikku – kitarat
Harri Rantanen – basso
Jari Kettunen – rummut (ei: ”Kesäsade”)
Anssi Nykänen – rummut
Tekijät > Tuotanto

Timo Lindström – tuottaja
Jari Laasanen / MTV-Musiikkistudiot, Helsinki – äänitys ja miksaus
Pauli Saastamoinen / Finnvox – masterointi
Lauri Eriksson – valokuvat
Marita Vierula – stailaus
Leena Waggoner – maskeeraus
Latvia yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. | 4 | 3 | 3 | 10 |
Latvia on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman Euroopan-mestaruuskilpailuihin vuosina 1934 ja 1938 sekä uudelleen itsenäistymisensä jälkeen vuodesta 1994. Maa on saavuttanut yhteensä kymmenen mitalia, joista neljä on kultaa. EM-kisojen mitalitilastossa se on 29. sijalla.
Latvialle Euroopan-mestaruuden ovat voittaneet Jānis Daliņš 50 kilometrin kävelyssä Torinossa 1934, Stanislavs Olijars 110 metrin aitajuoksussa Göteborgissa 2006, Ineta Radeviča pituushypyssä Barcelonassa 2010 ja Zigismunds Sirmais keihäänheitossa Amsterdamissa 2106. Olijars on Latvian ainoa kaksinkertainen EM-mitalisti.
Latvian menestys kisoittain

Torinon EM-kilpailuissa 1934 Jānis Daliņš voitti kultaa 50 kilometrin kävelyssä. Neljänneksi sijoittuivat keihäänheitossa Otto Jürgis ja kymmenottelussa Jānis Dinza. Vuoden 1938 EM-kilpailuissa paras latvialainen oli naisten keihäänheitossa viidenneksi ja kuulantyönnössä kuudenneksi sijoittunut Lavize Aldzere-Puce.
Helsingin EM-kilpailuissa 1994 Māris Bružiks saavutti kolmiloikassa pronssia. Budapestissa 1998 Latvian ainoa mitalisti oli 20 kilometrin kävelyssä hopeaa saavuttanut Aigars Fadejevs. Münchenissä 2002 Stanislavs Olijars saavutti 110 metrin aitajuoksussa hopeaa. Ēriks Rags sijoittui keihäänheitossa neljänneksi, Jelena Prokoptšuka 10 000 metrin juoksussa viidenneksi ja Liga Klavina seitsenottelussa kahdeksanneksi. Göteborgissa 2006 Olijars voitti kultaa 110 metrin aitajuoksussa. Hänen lisäkseen kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuivat Dmitri Milkevitš neljänneksi 800 metrin juoksussa, Vadims Vasiļevskis neljänneksi ja Ainārs Kovals viidenneksi keihäänheitossa sekä Jelena Prokoptšuka kuudenneksi 10 000 metrin juoksussa. Barcelonassa 2010 Latvia saavutti pituushyppääjä Ineta Radevičan kultamitalin ja kuulantyöntäjä Māris Urtānsin pronssimitalin lisäksi kaksi pistesijaa: keihäänheittäjistä Ainārs Kovals oli kuudes sekä Madara Palameika kahdeksas. Urtāns nousi pronssimitalistiksi kun kilpailun alkuperäinen voittaja Andrei Mih’nevitš hylättiin dopingin vuoksi. Helsingissä 2012 Laura Ikauniece ja Aiga Grabuste saavuttivat seitsenottelussa hopeaa ja pronssia, minkä lisäksi Latvia saavutti viisi pistesijaa. Zürichissä 2014 latvialaisurheilijat jäivät ilman mitaleja ja saavuttivat kolme pistesijaa. Amsterdamissa 2016 Zigismunds Sirmais voitti keihäänheitossa kultaa ja lisäksi kaksi urheilijaa oli pistesijoilla.
| Kisavuosi ja -paikka | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1934 Torino | 1 | 0 | 0 | 1 | 9. |
| 1938 Pariisi ja Wien | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1994 Helsinki | 0 | 0 | 1 | 1 | 22. |
| 1998 Budapest | 0 | 1 | 0 | 1 | 19. |
| 2002 München | 0 | 1 | 0 | 1 | 23. |
| 2006 Göteborg | 1 | 0 | 0 | 1 | 17. |
| 2010 Barcelona | 1 | 0 | 1 | 2 | 13. |
| 2012 Helsinki | 0 | 1 | 1 | 2 | 20. |
| 2014 Zürich | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2016 Amsterdam | 1 | 0 | 0 | 1 | 17. |
| 2018 Berliini | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| Yhteensä | 4 | 3 | 3 | 10 | 29. |
Latvian EM-mitaliurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet | Lajit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stanislavs Olijars | 1 | 1 | 0 | 2 | 2002–2006 | 110 metrin aitajuoksu |
| Jānis Daliņš | 1 | 0 | 0 | 1 | 1934 | 50 kilometrin kävely |
| Ineta Radeviča | 1 | 0 | 0 | 1 | 2010 | pituushyppy |
| Zigismunds Sirmais | 1 | 0 | 0 | 1 | 2016 | keihäänheitto |
| Aigars Fadejevs | 0 | 1 | 0 | 1 | 1998 | 20 kilometrin kävely |
| Laura Ikauniece | 0 | 1 | 0 | 1 | 2012 | seitsenottelu |
| Māris Bružiks | 0 | 0 | 1 | 1 | 1994 | kolmiloikka |
| Māris Urtāns | 0 | 0 | 1 | 1 | 2010 | kuulantyöntö |
| Aiga Grabuste | 0 | 0 | 1 | 1 | 2012 | seitsenottelu |
Liettua yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 34. | 2 | 3 | 4 | 9 |
Liettua on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman Euroopan-mestaruuskilpailuihin vuonna 1934 sekä uudelleen itsenäistymisensä jälkeen vuodesta 1994. Maa on saavuttanut yhteensä yhdeksän mitalia, joista kaksi on kultaa. EM-kisojen mitalitilastossa se on 34. sijalla. Maan ainoat Euroopan-mestarit ovat kiekonheittäjiä. Virgilijus Alekna voitti kultaa Göteborgissa 2006 ja Andrius Gudžius Berliinissä 2018. Hänen lisäkseen mitaleille ovat yltäneet korkeushyppääjät Nelė Žilinskienė, Raivydas Stanys ja Airinė Palšytė, pikajuoksija Lina Grinčikaitė sekä keihäänheittäjä Liveta Jasiūnaitė.
Liettuan menestys kisoittain

Liettualaisurheilijat eivät saavuttaneet pistesijoja – tuolloin pistesijoja olivat kuusi ensimmäistä sijaa – vuoden 1934 EM-kilpailuissa. Helsingissä 1994 Nelė Žilinskienė saavutti korkeushypyssä pronssia, ja hänen lisäkseen kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuivat Rita Ramanauskaitė keihäänheitossa viidenneksi, Remigija Nazarovienė seitsenottelussa seitsemänneksi sekä Audrius Raizgys kolmiloikassa kahdeksanneksi. Budapestissa 1998 Virgilijus Alekna saavutti kiekonheitossa pronssia ja Nazarovienė sijoittui seitsenottelussa neljänneksi. Münchenissä 2002 Alekna sai kiekonheitossa hopeaa, Austra Skujytė sijoittui seitsenottelussa neljänneksi ja Kristina Saltanovič oli 20 kilometrin kävelyssä seitsemäs. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 Alekna voitti kiekossa kultaa ja Živilė Balčiūnaitė sijoittui maratonilla neljänneksi. Barcelonassa 2010 Živilė Balčiūnaitė voitti maratonin mutta menetti kultamitalinsa myöhemmin dopingkäryn vuoksi. Näin Liettua jäi kisoissa ilman mitaleja. Pistesijoille päätyivät viidenneksi sijoittuneet kiekonheittäjät Virgilijus Alekna ja Zinaida Sendriūtė, kuudenneksi kymmenottelija Darius Draudvila ja 20 kilometrin kävelijä Kristina Saltanovič. Helsingissä 2012 Raivydas Stanys saavutti korkeushypyssä hopeaa ja Lina Grinčikaitė 100 metrin juoksussa pronssia. Heidän lisäkseen kahdeksan parhaan joukkoon pääsi vain Natalija Piliušina 800 metrin juoksussa. Zürichissä 2014 liettualaisurheilijat jäivät ilman mitaleja ja saavuttivat kaksi pistesijaa. Amsterdamissa 2016 Airinė Palšytė saavutti korkeushypyssä hopeaa ja pistesijalle ylsivät neljänneksi puolimaratonilla sijoittunut Rasa Drazdauskaitė ja kahdeksanneksi naisten puolimaratonin joukkuekilpailussa sijoittunut joukkue. Berliinissä 2018 Andrius Gudžius voitti kiekonheitossa kultaa ja Liveta Jasiūnaitė saavutti keihäänheitossa pronssia.
| Kisavuosi ja -paikka | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1934 Torino | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 1994 Helsinki | 0 | 0 | 1 | 1 | 22. |
| 1998 Budapest | 0 | 0 | 1 | 1 | 23. |
| 2002 München | 0 | 1 | 0 | 1 | 23. |
| 2006 Göteborg | 1 | 0 | 0 | 1 | 17. |
| 2010 Barcelona | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2012 Helsinki | 0 | 1 | 1 | 2 | 20. |
| 2014 Zürich | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2016 Amsterdam | 0 | 1 | 0 | 1 | 24. |
| 2018 Berliini | 1 | 0 | 1 | 2 | 17. |
| Yhteensä | 2 | 3 | 4 | 9 | 34. |
Liettuan EM-mitaliurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet | Lajit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Virgilijus Alekna | 1 | 1 | 1 | 3 | 1998–2006 | kiekonheitto |
| Andrius Gudžius | 1 | 0 | 0 | 1 | 2018 | kiekonheitto |
| Raivydas Stanys | 0 | 1 | 0 | 1 | 2012 | korkeushyppy |
| Airinė Palšytė | 0 | 1 | 0 | 1 | 2016 | korkeushyppy |
| Nelė Žilinskienė | 0 | 0 | 1 | 1 | 1994 | korkeushyppy |
| Lina Grinčikaitė | 0 | 0 | 1 | 1 | 2012 | 100 metrin juoksu |
| Liveta Jasiūnaitė | 0 | 0 | 1 | 1 | 2018 | keihäänheitto |
Laurea-ammattikorkeakoulu

| Laurea-ammattikorkeakoulu |
| --- | --- |

Perustettu:  1991
Hallintomuoto:  osakeyhtiö
Rehtori:  Jouni Koski 
Toimipaikat:  Hyvinkää, Leppävaara, Lohja, Otaniemi, Porvoo ja Tikkurila
Opiskelijamäärä:  n. 9 900
Kotisivu:  www.laurea.fi
Laurea-ammattikorkeakoulu (engl. Laurea University of Applied Sciences) on monialainen ammattikorkeakoulu, joka toimii kuudella paikkakunnalla Uudellamaalla. Kampukset sijaitsevat Espoossa (Leppävaara ja Otaniemi), Vantaalla, Lohjalla, Porvoossa ja Hyvinkäällä. Laurea saavutti Eurooppa-yliopiston aseman vuonna 2024.
Historia

Espoon-Vantaan ammattikorkeakoulun toiminta alkoi vuonna 1991. Ammattikorkeakoulun nimi muutettiin Laurea-ammattikorkeakouluksi 1. elokuuta vuonna 2001.
Laurea liittyi European University Association'in (EUA) jäseneksi vuonna 2025.
Nykyisyys

Laurea sisältää nykyisin ammattikorkeakoulututkintojen lisäksi myös ylemmät ammattikorkeakoulututkinnot ja erikoistumisopinnot. Laurean toiminta perustuu Learning by Developing -toimintamalliin, joka tuo yhteen ammattikorkeakoulun opiskelijat sekä opetus- ja t&k-toiminnan osaajat lukuisissa yhteistyöhankkeissa. Opiskelijoita Laurea-ammattikorkeakoulussa on noin 9900 ja henkilökuntaa noin 660 kuudelle kampukselle.
Kampukset

Laurea Hyvinkää
Laurea Leppävaara, Espoo
Laurea Lohja
Laurea Otaniemi, Espoo
Laurea Porvoo
Laurea Tikkurila, Vantaa
Laurea ilmoitti vuonna 2025 vetäytyvänsä Kivenlahden uudesta kampushankkeesta, koska SRV:n johtama metrokeskushanke viivästyi. Laurean tarkoituksena on lakkauttaa Otaniemen kampus ja keskittyä Leppävaaraan kampuksen kehitystyöhön.
Koulutukset tutkintonimikkeineen

Matkailu- ja ravitsemisala
Degree Programme in Tourism (restonomi (AMK), Bachelor of Hospitality Management, 210 op)
Degree Programme in Facility Management (restonomi (AMK), Bachelor of Hospitality Management, 210 op)
Hotelli- ja ravintola-alan liikkeenjohdon koulutus (restonomi (AMK), 210 op)
Matkailun koulutus (restonomi (AMK), 210 op)
Palveluliiketoiminnan koulutus (restonomi (AMK), 210 op)
Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala
Degree Programme in Nursing (sairaanhoitaja (AMK), Bachelor of Health Care, 210 op)
Degree Programme in Social Services (sosionomi (AMK), Bachelor of Social Services 210 op)
Fysioterapeuttikoulutus (fysioterapeutti (AMK), 210 op)
Kauneudenhoitoalan koulutus (estenomi (AMK), 210 op)
Sairaanhoitajakoulutus (sairaanhoitaja (AMK), 210 op)
Sosionomikoulutus (sosionomi (AMK), 210 op)
Sosionomikoulutus rikosseuraamusala (sosionomi (AMK), 210 op)
Terveydenhoitajakoulutus (terveydehoitaja (AMK), 240 op)
Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala
Degree Programme in Business Management (tradenomi (AMK), Bachelor of Business Administration (BBA), 210 op)
Degree Programme in Security Management (tradenomi (AMK), Bachelor of Business Administration (BBA), 210 op)
Degree Programme in Business Information Technology (tradenomi (AMK), Bachelor of Business Administration in IT, BBA, 210 op)
Liiketalouden koulutus (tradenomi (AMK), 210 op)
Tietojenkäsittelyn koulutus (tradenomi (AMK), 210 op)
Turvallisuusalan koulutus (tradenomi (AMK), 210 op)