stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Transferaasit
Luokittelu

Transferaasit voidaan jakaa seuraaviin alaluokkiin niiden katalysoimien ryhmänsiirtoreaktioiden mukaisesti.
EC 2.1.x.x - Entsyymit siirtävät yhden hiiliatomin sisältäviä ryhmiä. Tähän luokkaan kuuluvat muun muassa metyyli- ja formyylitransferaasit.
EC 2.2.x.x - Entsyymit siirtävät aldehydi- tai ketoniryhmän. Tähän ryhmään kuuluvat transaldolaasi ja transketolaasi.
EC 2.3.x.x - Asyylitransferaasit siirtävät asyyliryhmän joko hydroksyyliryhmälle muodostaen esterin tai aminoryhmälle muodostaen amidin.
EC 2.4.x.x - Glykosyylitransferaasit siirtävät sokeriryhmiä ja muodostavat glykosidisidoksia.
EC 2.5.x.x - Ryhmän entsyymit siirtävät alkyyli- tai aryyliryhmiä ryhmän luovuttajalta vastaanottajamolekyylille.
EC 2.6.x.x - Transaminaasit eli aminotransferaasit siirtävät aminoryhmiä ja muodostuva tuote on usein aminohappo.
EC 2.7.x.x - Ryhmän entsyymit siirtävät fosforiatomin sisältäviä ryhmiä. Ryhmä voi olla fosfaattiryhmä, difosfaattiryhmä täi nukleotidiryhmä.
EC 2.8.x.x - Ryhmän entsyymit siirtävät rikkiatomin sisältäviä ryhmiä.
EC 2.9.x.x - Ryhmän entsyymit siirtävät seleeniatomin sisältäviä ryhmiä.
EC 2.10.x.x - Metallotransferaasit siirtävät molybdeeni- tai volframi-ioneja rikkiä sisältäville proteiineille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Transferaasit Wikimedia Commonsissa
Jan-Erik Andelin

Jan-Erik Andelin (s. 1962) on suomalainen toimittaja. Hän toimii Kyrkpressen-lehden pääkirjoitustoimittajana. Hän on aikaisemmin toiminut KSF Media -ryhmittymässä muun muassa Borgåbladetin päätoimittajana 2004–2007, Hufvudstadsbladetin ja mediatalon paikallislehtien pääkirjoitustoimittajana 2010–2018 ja Pohjoismaiden kirjeenvaihtajana 2018–2020. Andelin siirtyi Kyrkpresseniin 2022.
Andelin oli mukana perustamassa Vasemmistoliittoa vuonna 1990 ja pyrki puolueensa ehdokkaana eduskuntaan vuoden 2003 vaaleissa. Hän toimi vasemmistolaisen Ny Tid -lehden päätoimittajana vuosina 2002–2004, mutta on tämän jälkeen ollut puolueisiin sitoutumaton. Andelin, joka on metodisti, sai vuoden 2006 Kirkon tiedonvälityspalkinnon. Koulutukseltaan Andelin on valtiotieteen kandidaatti.
Botox

| Botox |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Veijo Baltzar
Kantaesitys:  17. huhtikuuta 2009
Kantaesityspaikka:  Vuotalo, Helsinki
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Botox on kirjailija Veijo Baltzarin moderni näytelmä, joka kertoo aikansa monikulttuurisesta Suomesta. Sen ensi-ilta oli Vuosaaren Vuotalossa 17. huhtikuuta 2009.
Käsikirjoitus, ohjaus: Veijo Baltzar
Rooleissa: Jaana Pöllänen, Antti Uusi-Videnoja, Armi Vihattula, Ilnas Khaliki, Timopekka Sillantaus, Aino Ranne, Ria Bäckström, Tanja Hedman
Musiikki: Timopekka Sillantaus, Lyhty ry:n Musiikkityöpaja
Lavastus: Esa Toppila
Esityspaikat: Vuotalo, Stoa, Kulttuurikeskus Caisa
Sowa

| Sowa |
| --- | --- |
 Sowan kaupungin lippu
 Sowa
 Koordinaatit: 20.5653°S, 26.2236°E 
Valtio:  Botswana
Hallintoalue:  Central District
Perustettu:  1991
Väkiluku (2022)  ():  2 914
Aikavyöhyke:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sowa on suolakaivoskaupunki Central Districtin alueella Botswanan koillisosassa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä 454 kilometriä pääkaupunki Gaboronesta pohjoiseen ja 150 kilometriä Francistownista länsiluoteeseen.
Kaupunki on perustettu vuonna 1991. Kaupungin väkiluku on 2 914 (VL2022; VL2011: 3 598 as.).
Sowan eli Suan suolapannu on yksi Botswanan kolmesta suuresta suolapannusta (muut ovat Ntwetwen suolapannu ja Nxain suolapannut). Sowan kaupungin asukkaista moni työskentelee tätä suolapannua hyödyntävän, vuonna 1991 perustetun Botswana Ash Ltd. (Botash) -yhtiön palveluksessa. Yhtiön keruualtaat ja tuotantolaitokset sijaitsevat noin 19 kilometriä kaupungin länsipuolella. Botswanan valtio (50%) ja eteläafrikkalainen Chlor Alkali Holdings Ltd (50%) omistavat Botash -yhtiön tasaosuuksin. Tuotteita ovat natriumkarbonaatti (eli sooda, Na2CO3) ja eri puhtausasteen vuorisuola (NaCl).
Sowaan johtaa valtatieyhteys. Kaupungin eteläpuolitse kulkee kaivosteollisuutta palveleva kansallisen rautatieyhtiön (Botswana Railways) pistorata, mutta junarahdin osuus on supistunut 30 prosenttiin rautatiekuljetusten heikon saatavuuden vuoksi.
Makgadikgadin suolatasangon paikkoja. Suan eli Sowan suolapannu ja Sowan kaupunki sijaitsevat suolatasangon itäosassa.
Botash-yhtymän keinotekoisia soodan ja suolan tuotannon lammikoita Sowan länsipuolella.
Botash-yhtiön tuotantoonsa käyttämiä suolalammikoita värillisinä Suan (Sowan) suolapannun pohjoisosassa. Sowan kaupunki sijaitsee siitä itään (kuvan oikeassa osassa, klikkaa isommaksi; Landsat 8 -satelliitin OLI-laitteen kuva, 9.1.2018).
Kuten edellä, mutta kuvattu 15.4.2018.
Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta

Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta on Suomen perhe- ja lapsilainsäädännön perussäädöksiin kuuluva säädös, johon on sisällytetty tärkeimmät lapsenhuoltoa koskevat säännökset. Tämän lain ohella muun muassa avioliittolaki, isyyslaki, laki lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanosta sekä lapsen oikeuksien sopimus ja lastensuojelulaki määrittelevät lapsenhuoltoon ja -suojeluun liittyviä oikeuksia, velvollisuuksia ja päätöksentekoa sekä lapsen kohtelua inhimillisenä ja oikeudellisena subjektina lapsi- ja perheoikeudessa.
Uusittu laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta astui voimaan joulukuussa 2019.
1 § Lapsen huolto: Lapsen huollon tarkoituksena on turvata lapsen tasapainoinen kehitys ja hyvinvointi lapsen yksilöllisten tarpeiden ja toivomusten mukaisesti. Huollon tulee turvata myönteiset ja läheiset ihmissuhteet erityisesti lapsen ja hänen vanhempiensa välillä. Myös muita lapselle tärkeitä ihmissuhteita on vaalittava. Lapselle tulee turvata hyvä hoito ja kasvatus sekä lapsen ikään ja kehitystasoon nähden tarpeellinen valvonta ja huolenpito. Lapselle on pyrittävä antamaan turvallinen ja virikkeitä antava kasvuympäristö sekä lapsen taipumuksia ja toivomuksia vastaava koulutus. Lasta on suojeltava kaikenlaiselta ruumiilliselta ja henkiseltä väkivallalta, huonolta kohtelulta ja hyväksikäytöltä. Lasta tulee kasvattaa siten, että lapsi saa osakseen ymmärtämystä, turvaa ja hellyyttä. Lasta ei saa alistaa, kurittaa ruumiillisesti eikä kohdella muulla tavoin loukkaavasti. Lapsen itsenäistymistä sekä kasvamista vastuullisuuteen ja aikuisuuteen tulee tukea ja edistää.
2 § Tapaamisoikeus: Tapaamisoikeuden tarkoituksena on turvata lapselle oikeus luoda ja säilyttää myönteinen ja läheinen suhde vanhempaansa, jonka luona lapsi ei asu. Tapaamisoikeuteen kuuluu, että lapsi saa ajoittain olla tämän vanhemman luona tai tavata tätä muualla taikka pitää tähän yhteyttä muulla tavoin. Lapsen kummankin vanhemman on omalta osaltaan myötävaikutettava tapaamisoikeuden toteutumiseen. Vanhemman on kasvatustehtävässään vältettävä kaikkea, mikä on omiaan aiheuttamaan haittaa lapsen ja toisen vanhemman väliselle suhteelle.
Traakia

Traakian nykyalue Kreikassa, Turkissa ja Bulgariassa.
Traakia (m.kreik. Θρᾳκία, Thrakia, Θρᾴκη, Thrakē ja Θρῄκη, Thrēkē, kreik. Θράκη, Thráki, bulg. Тракия, Trakiya/Trakia, turk. Trakya) on historiallinen alue Kaakkois-Euroopassa Balkanilla. Siihen kuuluvat Kreikan koillisin osa eli Länsi-Traakia, Turkin Eurooppaan kuuluva alue eli Itä-Traakia sekä eteläinen Bulgaria.
Maantiede

Nimellä Traakia on eri aikoina tarkoitettu eri laajuista aluetta. Vanhalla ajalla traakialaiset asuivat alueella, joka käsitti nykyisen Bulgarian ja Eurooppaan kuuluvan Turkin, Koillis-Kreikan sekä itäosan nykyistä Serbiaa ja Pohjois-Makedoniaa. Pohjoisessa se rajoittui Tonavaan, idässä Mustaanmereen ja Marmaranmereen, etelässä Egeanmereen ja lännessä Vardar- ja Iso Morava -jokiin. Roomalaisaikana Traakian provinssi oli hieman pienempi; sen pohjoisrajana olivat Balkanvuoret ja länsirajana Mesta-joki.
Kreikkaan kuuluva Traakian osa kuuluu Itä-Makedonian ja Traakian hallinnolliseen alueeseen. Turkkiin kuuluvasta Traakian alueesta käytetään myös nimitystä Rumelia.
Historia > Antiikki

Traakialaisten arvioidaan tulleen alueelle noin 1600–1200 eaa. pohjoisesta, kuten fryygialaiset ja lyydialaisetkinselvennä.
Traakia on kuulunut historiansa aikana monelle valtiolle. Kreikkalaiset perustivat siirtokuntia sinne noin 500-luvulta eaa. alkaen. Merkittäviä kreikkalaisia siirtokuntia olivat muun muassa Apollonia (nykyinen Sozopol), Perinthos (myöhemmin Herakleia, nykyinen Ereğli) ja Byzantion (nykyinen Istanbul).
Traakia joutui Persian vallan alle noin vuonna 513 eaa. Dareios I:n skyyttejä vastaan tekemän sotaretken aikana. Makedonian kuningas Filippos II:n (382–336 eaa.) aikana Traakia joutui Makedonian vallan alle. Traakialaiset sotilaat taistelivat Aleksanteri Suuren armeijassa tämän sotaretkellä Persian valtakuntaa vastaan. Aleksanterin kuoleman jälkeen diadokit nimittivät Lysimakhoksen Traakian hallitsijaksi. Rooman valtakunnan vallattua Makedonian myös Traakia joutui Rooman vallan alle. Siitä tehtiin oma Thracian provinssinsa vuonna 46.
Thracian provinssi säilyi Rooman valtakunnan loppuun ja Itä-Rooman valtakunnassa tehtyihin uudistuksiin saakkaselvennä. 200- tai 300-luvulla siitä erotettiin kuitenkin useita provinsseja. Jäljelle jäänyt Thracian provinssi ja nämä uudet provinssit kuuluivat Thracian diokeesiin. Alueen provinsseissa tapahtuivat roomalaisella kaudella seuraavat muutokset:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Itä-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Europa | Europa | (Turkin Euroopan puoleinen osa) |
| Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia | Thracia | (Bulgaria eteläinen) |
| Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Haemimontus | Haemimontus | (Bulgaria kaakkoinen) |
| Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Thracia vuodesta 44/46 jaa. | Rhodope | Rhodope | (Kreikka pohjoinen) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
Historia > Myöhempi historia

Bysantin valtakunta menetti Traakian Bulgarialle vuonna 917, mutta valtasi sen myöhemmin takaisin. Lopulta turkkilainen Osmanien valtakunta valtasi Traakian Bysantilta.
Ensimmäisessä Balkanin sodassa vuosina 1912–1913 Bulgaria ja Kreikka valloittivat kumpikin osan siihen saakka Turkille kuuluneesta Traakiasta. Uudet rajat vahvistettiin sodan lopettaneessa rauhansopimuksessa, jossa Turkin Eurooppaan kuuluvat alueet pienenivät nykyiselleen. Rauhansopimuksen mukaan Bulgarialle kuului myös osa Egeanmeren pohjoisrannikkoa, jonka se kuitenkin menetti Kreikalle ensimmäisen maailmansodan jälkeen.
Rooman provinssit Balkanin pohjoisosissa, Thracia reunustettu violetilla.
Tremadog

Tremadogin kylä panoraamakuvassa.
Tremadog (ennen Tremadoc) on kylä Porthmadogin alueella Gwyneddin kreivikunnassa Walesissa, Isossa-Britanniassa. Sen perusti William Madocks, joka osti maan vuonna 1798.
Kylän 1810 rakennettu kappeli on valittu kulttuurisesti merkittäväksi. Tremadog tunnetaan muun muassa brittiläisen sotilashenkilön T. E. Lawrencen synnyinpaikkana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tremadog Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Tremadog
Käännös suomeksi
Max Arhippainen

Max Joakim Arhippainen (s. 16. kesäkuuta 1963 Helsinki) on suomenruotsalainen toimittaja ja ekonomisti. Hän oli Hufvudstadsbladetin vastaava päätoimittaja vuosina 2002–2008. Vuodesta 2013 Arhippainen on työskennellyt puolustusministeriön viestintäjohtajana.
Arhippainen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1982, valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1990 ja lisensiaatiksi vuonna 1994 Helsingin yliopistosta. Hän on suorittanut myös ortodoksisen teologian perusopinnot Joensuun avoimessa yliopistossa vuonna 2001. Arhippainen on toiminut puheenjohtajana Finlands Svenska Skolungdomsförbundissa (1982–1983), RKP:n nuorisojärjestö Svensk Ungdomissa (1985–1987) ja Suomenruotsalaisilla kansankäräjillä (1989–1993). Hän on ollut myös RKP:n puoluehallituksen (1985–1987) ja työvaliokunnan (1985–1999) jäsen.
Vuonna 1983 Arhippainen työskenteli Svensk Presstjänstin toimittajana. Vuosina 1989–1992 hän oli ministereinä toimineiden Christoffer Taxellin ja Ole Norrbackin erityisavustajana. Arhippainen työskenteli vuosina 1992–1993 Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen projektitutkijana, 1994–1998 vierailevana tutkijana ja 1998–2002 ekonomistina. Vuosina 1994–1996 hän oli Suomen Akatemian tutkimusassistentti ja 1996–1998 Svenska handelshögskolanin kansantaloustieteen assistentti.
Arhippaisella oli vain satunnaista kokemusta toimitustyöstä kun hänet valittiin Hufvudstadsbladetin vastaavaksi päätoimittajaksi vuonna 2002. Vuonna 2008 hän oli myös HBL:n toimitusjohtaja. Elokuussa 2008 Hannu Olkinuora valittiin HBL:n toimitusjohtajaksi ja vastaavaksi päätoimittajaksi ja Arhippainen ilmoitti ettei jatka enää lehden palveluksessa.
Hufvudstadsbladetin jälkeen Arhippainen toimi valtioneuvoston kanslian talousneuvoston toimintaa arvioivan työryhmän asiantuntijasihteerinä 2009–2010, Kvarteret Victoria ry:n asiamiehenä 2009–2011, Englantilaisen koulun säätiön asiamiehenä 2010–2014 ja Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liiton yhteiskuntasuhteista ja viestinnästä vastaavana johtajana 2011–2013. Arhippainen työskenteli vuosina 2008–2011 myös freelancetoimittajana ja -kolumnistina muun muassa Suomen Kuvalehdessä, Seurassa, Aamun Koitossa ja Yle Vegassa.
Puolustusministeri Carl Haglund (rkp) nimitti Arhippaisen syyskuun 2013 alusta puolustusministeriön viestintäjohtajaksi viiden vuoden määräajaksi.
Tragurion

| Tragurion> Τραγούριον |
| --- | --- |
 Antiikin aikaisia raunioita osana Trogirin kaupunginmuseota.
Sijainti
 Tragurion
Koordinaatit:  43°31′3″N, 16°15′2″E
Valtio:  Kroatia
Paikkakunta:  Trogir, Split-Dalmatia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  200-luku eaa.–
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Illyria
Provinssi:  Dalmatia
Tragurion (m.kreik. Τραγούριον, Tragūrion tai Tragourion, myös Tragyrion, Τραγύριον; lat. Tragurium, Ragurium) oli antiikin aikainen kaupunki Illyriassa nykyisen Kroatian alueella. Se sijaitsi nykyisen Trogirin kaupungin paikalla.
Maantiede

Tragurion sijaitsi Illyrian rannikon edustalla Adrianmeressä olleella saarella, joka oli erotettu mantereesta keinotekoisella kanavalla. Itinerarium Antonini Augustin mukaan se sijaitsi 13 roomalaista mailia Salonasta länteen, mikä vastaa hyvin nykyistä etäisyyttä Trogirista Soliniin.
Historia

Tragurion oli alun perin issalaisten emporion eli kauppa-asema, joka perustettiin 200-luvun eaa. loppupuolella. Tämä kuvaa kreikkalaisen asutuksen etenemistä alueella: kreikkalaiset asuttivat ensin alueen saaret, ja etenivät sitten myös mannermaan puolelle.
Roomalaisella kaudella Tragurion kuului Dalmatian provinssiin. Plinius vanhempi kutsuu kaupunkia nimityksellä ”Tragurium civium Romanorum” ja sanoo, että se oli tunnettu marmoristaan. Kaupungin nimi on säilynyt nykyisen Trogirin, italialaisittain Traù, nimessä. Nykyinen Trogir on Unescon maailmanperintökohde.
Rakennukset ja löydökset

Trogirista on löydetty muun muassa kreikkalais- ja roomalaisaikaisten rakennusten jäänteitä. Kaupungin ruutuasemakaavan on katsottu palautuvan jo hellenistiselle kaudelle. Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä, kuten veistoksia, keramiikkaa ja rahoja, on esillä Trogirin kaupunginmuseossa.
Reliefi, jossa on kuvattuna illyrialainen Silvanus-jumala.
Herakleelle omistettu alttari. Trogirin kaupunginmuseo.
Toxoplasma gondii

| Toxoplasma gondii |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Chromalveolata
Pääjakso::  Alveolata
Alajakso::  Itiöeläimet Apicomplexa
Luokka::  Conoidasida
Lahko::  Eucoccidiorida
Heimo::  Sarcocystidae
Suku::  Toxoplasma
Laji::  gondii
Kaksiosainen nimi
 Toxoplasma gondii  (Nicolle & Manceaux, 1908) Nicolle & Manceaux, 1909 
Katso myös
   Toxoplasma gondii Wikispeciesissä   Toxoplasma gondii Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toxoplasma gondii on Chromalveolata-eliökuntaan kuuluva yksisoluinen loiseliö. Se kuuluu samaan alajaksoon kuin malariaa aiheuttavat Plasmodium-itiöeläimet. Sen pääisäntiä ovat kissaeläimet, mutta sitä voi esiintyä myös muilla tasalämpöisillä eläinlajeilla, ihminen mukaan luettuna. T. gondii kykenee suvulliseen lisääntymiseen ainoastaan kissoissa; muissa tasalämpöisissä eläimissä se lisääntyy suvuttomasti.
Tartunta

Toxoplasman invaasiomekanismi eli mekanismi, jota loinen käyttää tunkeutuakseen isäntäsoluun, eroaa useiden bakteerien ja virusten passiivisesta invaasiosta. Useimmat bakteerit ja virukset käyttävät soluun tunkeutumiseen fagosytoosia tai endosytoosia kun taas Toxoplasman invaasiomekanismi on aktiivinen. Soluun tunkeutuminen voidaan erotella eri vaiheisiin. Ensin loinen kiinnittyy isäntäsolun pintaan. Tämän jälkeen se tunkeutuu tekemänsä erityisen portaalin, moving junction, läpi ja päätyy isäntäsolun sisään. Invaasio kestää noin minuutin.
Aktiinilla on tärkeä rooli invaasiossa. Loisen aktiini-myosiinimoottori mahdollistaa loisen liikkumisen. Tämä liikkumistapa on oleellinen invaasiossa, sillä se mahdollistaa loisen liikkumisen isäntäsolun pinnalla. Se myös mahdollistaa itse invaasion sekä loisen poistumisen ulos solusta. Toxoplasmalla on yksi aktiinigeeni, act1. Aktiinin rooli invaasiossa ymmärrettiin kun huomattiin että aktiinin polymerisaation estäjä sytokalasiini D (CytD) estää invaasiota. Loiskannoissa, joissa aktiinigeenin toiminta on estetty, loisten liikkumiskyky ja taudinaiheuttamiskyky heikkenee. Aktiinin rooli on oleellinen Toxoplasman invaasion viimeisissä vaiheissa. Aktiinin puuttuminen myös hidastaa invaasiota huomattavasti.
Seuraukset

T. gondii aiheuttaa toksoplasmoosina tunnetun oireyhtymän, joka ei yleensä ole vaarallinen. Ihmisellä tavallisin oire on useiden viikkojen kuluttua tartunnasta ilmaantuva lievän flunssan kaltainen sairaus, joka sairastetaan lähes huomaamatta. Poikkeuksen muodostavat ihmiset, joiden vastustuskyky on muusta syystä alentunut, sekä odottavat naiset, jotka eivät ole aiemmin saaneet tartuntaa. Mikäli äiti saa toksoplasmoositartunnan raskauden aikana, voi siitä olla sikiölle vakavia seurauksia, jopa kuolema. Tartunnan ihminen voi saada erittävän kissan ulosteista esimerkiksi puhdistaessaan hiekkalaatikkoa tai syömällä huonosti kypsennettyä lihaa. Ookystat voivat päätyä elimistöön kissan ulosteista ja kudoskystat huonosti kypsennetystä lihasta. Kystat ovat paksukuorisia loisen kestomuotoja. Ookystat ja kudoskystat kulkeutuvat vatsan läpi ja ohutsuolessa niistä vapautuu sporotsoiitteja. Ne tunkeutuvat suoliston epiteelin läpi ja erilaistuvat takytsoiiteiksi, jotka leviävät muualle kehoon. T. gondiin aiheuttaman akuutin infektion jälkeen se voi siis johtaa elinikäiseen piilevään infektioon eri kudoksissa, esimerkiksi aivoissa.
Joissakin tapauksissa tartunta muuttaa tartunnan saaneen eläimen käyttäytymistä. Hiirten ja rottien tapauksessa tämä tarkoittaa sitä, että tartunnan saanut yksilö muuttuu aktiivisemmaksi eikä pelkää saalistajia (esimerkiksi kissoja) kuten terve yksilö. Kissan virtsan hajun on huomattu laskevan tartunnan saaneiden rottien aivojen pelkokeskusten aktiivisuutta ja aktivoivan niiden mielihyväkeskuksia, mikä saattaa johtaa itsetuhoiseen käytökseen ja auttaa T. gondiin pääsyssä takaisin kissaan.
Hiirillä toxoplasma infektio alentaa yleistä ahdistuneisuutta, lisää tutkivaa käyttäytymistä ja vähentää yleistä vastenmielisyyttä tai välttelevyyttä petoeläimiä kohtaan. Käyttäytymismuutosten vakavuuden ja toxoplasma gondii kystien määrän välillä on havaittu olevan positiivinen korrelaatio, mikä kuvaa epäsuorasti tulehduksen tasoa aivoissa kolonisaation aikana. Nämä tulokset viittaavat epäspesifisiin ja immuunijärjestelmään liittyviin muutoksiin infektoituneiden hiirten aivoissa, jotka puolestaan liittyvät tai johtavat muuttuneisiin käyttäytymismalleihin. Nämä tulokset yhdessä viittaavat mahdollisesti suvuttoman leviämisen suosimiseen väli-isäntien välillä, joka johtaa T. gondiin laajaan leviämiseen.
Ihmisillä tartunta voi tehdä sairastuneesta impulsiivisemman, nopeammin pitkästyvän ja hitaampirefleksisen, mikä saattaa johtaa riskikäyttäytymiseen esimerkiksi liikenteessä. Tutkimuksissa tartunta on liitetty myös esimerkiksi skitsofreniaan.
Aiheesta muualla

Toksoplasmatartunnan yleisyys vaihtelee kissaroduittain Helsingin yliopisto 2017
Toxoplasma gondii seroprevalence varies by cat breed PLoS ONE 2017
Toksoplasma on levinnyt laajalle, eikä loista pitäisi aliarvioida (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin Sanomat 1.7.2015
Tutkimus: Joka toisella suomalaiskissalla toksoplasmaloinen (Arkistoitu – Internet Archive)
Zoonoosikeskus: Toksoplasmoosi (Arkistoitu – Internet Archive)
Toksoplasma gondii – Ruokavirasto
Toxoplasma gondii in the Subarctic and Arctic
Kissaliitto: Kissa ja toksoplasma (Arkistoitu – Internet Archive)
Feline toxoplasmosis in Finland[vanhentunut linkki]
Toxoplasmosis - Recent advances, Open access book published in September 2012
Lynx as host of Toxoplasma gondii in Finland
Cat Parasite Modified Into An Effective Cancer Vaccine
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Toxoplasma gondii:  Wikidata: Q131003  Wikispecies: Toxoplasma gondii  AFD: Toxoplasma_gondii  BOLD: 705821  EoL: 2908714  EPPO: TOXPGO  GBIF: 8014281  iNaturalist: 366905  IRMNG: 11736205  ISC: 61379  NCBI: 5811  NZOR: 05ed8648-da26-46fc-8ea4-98f3e7824e93  Open Tree of Life: 252145  WoRMS: 563542 
Leishmania gondii:  Wikidata: Q78187637  GBIF: 10402874
Traneksaamihappo

| --- | --- |


Traneksaamihappo
Systemaattinen (IUPAC) nimi
4-(aminometyyli)sykloheksaani-1-karboksyylihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 1197-18-8
ATC-koodi: B02AA02
PubChem CID: 5526
DrugBank: DB00302
Kemialliset tiedot
Kaava: C8H15NO2 
Moolimassa: 157,21
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 386–392 °C 
Liukoisuus veteen: 167 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 1–2 h
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen, intravenoosi
Traneksaamihappo on aminohappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää verenvuodon hoitamiseen ja ehkäisyyn muun muassa leikkausten yhteydessä. Traneksaamihappo kuuluu WHO:n julkaisemaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.
Ominaisuudet ja käyttö

Huoneenlämpötilassa traneksaamihappo on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen, hieman etanoliin ja on liukenematonta muihin orgaanisiin liuottimiin. Traneksaamihappo sitoutuu plasminogeeniin ja estää sen hydrolyysin aktiiviseksi plasmiiniksi. Tällöin verihyytymien hydrolyysi heikkenee ja tämä estää verenvuotoa. Traneksaamihappoa annostellaan joko oraalisesti tai ruiskeena suoneen. Lääkeainetta käytetään leikkausten ja synnytysten yhteydessä ehkäisemään verenvuotoa sekä runsaan kuukautisvuodon hoitamiseen..
Haittavaikutukset

Traneksaamihappo on yleensä hyvin siedetty lääkeaine. Harvinaisia haittavaikutuksia voivat olla huonovointisuus, oksentelu ja ripuli.
Valmistus

Traneksaamihapon synteesin ensimmäisessä vaiheessa p-syanotolueenin metyyliryhmä hapetetaan karboksyylihapporyhmäksi, jolloin muodostuu p-syanobentsoehappoa. Seuraavassa vaiheessa syanoryhmä pelkistetään aminoryhmäksi vedyttämällä Raney-nikkelin toimiessa katalyyttinä. Viimeisessä vaiheessa aromaattinen rengas pelkistetään vedyttämällä platinan toimiessa katalyyttinä ja tuotteena muodostuu traneksaamihappoa.