stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mattias Timander

| Mattias Timander |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. huhtikuuta 1974 (ikä 50) Sollefteå, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Timmy
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  107 kg
Seura
Seura:  Leksands IF
Sarja:  Allsvenskan
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1993–
Aik. seurat:  MODO (Elitserien) Boston Bruins (NHL)  Providence Bruins (AHL)  Columbus Blue Jackets (NHL)  New York Islanders(NHL)  Philadelphia Flyers
NHL-varaus:  208. varaus, 1992 Boston Bruins
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Riika 2006 | jääkiekko |  |
Erik Mattias Timander (s. 16. huhtikuuta 1974 Sollefteå, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja ja maailmanmestari. Timander on isokokoinen puolustaja ja siirtyi kaudeksi 2011–2012 Allsvenskanin Leksandiin.
Timander on Sollefteå HK:n kasvatti. Ensimmäiset miesten pelinsä hän pelasi Ruotsin jääkiekon I-divisioonan Husumissa kaudella 1991–1992. Ennen tätä Boston Bruins varasi hänet yhdeksännellä kierroksella kesällä 1992. Kaudella 1993–1994 Timander debytoi Elitserienissä ja MODOssa. Hän voitti tulokaskaudellaan myös Elitserienin hopeaa.
Timander siirtyi kaudeksi 1996–1997 Boston Bruinsin organisaatioon. Hän pelasi kolme ensimmäistä kautta lähes puolet farmijoukkue Providence Bruinsissa, mutta kaudella 1999–2000 hän pelasi 60 NHL-ottelua. Timander pelasi kaudet 2000–2001 ja 2001–2002 Columbus Blue Jacketsissa ja kauden 2002–2003 New York Islandersissa, missä teki yhden kauden piste-ennätyksensä 16 pisteellään. Kaudella 2003–2004 Timander jäi Islandersissa vähälle peliajalle ja siirtyi tammikuussa 2004 Philadelphia Flyersiin. Yhteensä hän pelasi 419 NHL-ottelua ja teki niissä tehot 13+57=70. Jäähyminuutteja hän keräsi 165.
Työsulkukaudella 2004–2005 Timander palasi nykyiseen seuraansa MODOon. Hän voitti vuonna 2007 Elitserienin mestaruuden. Timander pelasi MODOssa kauteen 2010–2011, jonka jälkeen MODO ei enää ollut kiinnostunut tekemään hänen kanssaan jatkosopimusta. Heinäkuussa 2011 Timander allekirjoitti sopimuksen Allsvenskanissa pelaavan Leksandin kanssa.
Timanderin toistaiseksi ainoat miesten arvokisat ovat vuonna 2006 Riiassa pelatut MM-kilpailut, joista voitti kultaa. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 1994 ja voitti hopeaa sekä alle 18-vuotiaiden EM-kisoissa ja voitti hopeaa.
Mette Gjerskov

| Mette Gjerskov |
| --- | --- |
 Gjerskov vuonna 2011.
Tanskan elintarvike-, maatalous- ja kalastusministeri
 Helle Thorning-Schmidtin I hallitus 3. lokakuuta 2011 – 9. elokuuta 2013  
Edeltäjä:  Henrik Høegh
Seuraaja:  Karen Hækkerup
Kansankäräjäedustaja
 2005–2023  
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1966 Gundsø, Tanska
Kuollut: 12. kesäkuuta 2023 (56 vuotta)
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraatit
Aiheesta muualla
www.gjerskov.dk
Mette Gjerskov (28. heinäkuuta 1966 Gundsø – 12. kesäkuuta 2023) oli tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuodesta 2005 kuolemaansa saakka, ja toimi Tanskan elintarvike-, maatalous- ja kalastusministerinä vuosina 2011–2013.
Aiheesta muualla

Mette Gjerskov Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mette Gjerskov Wikimedia Commonsissa
Marja Väisälä

| Marja Väisälä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. elokuuta 1916 Helsinki
Kuollut: 21. joulukuuta 2011 (95 vuotta) Turku
Ammatti:  opettaja
Vanhemmat:  Yrjö Väisälä
Siviilisääty:  naimaton
Muut tiedot
Järjestö:  Suomen Lähetysseura
Marja Ilmatar Väisälä (9. toukokuuta 1916 Helsinki – 21. joulukuuta 2011 Turku) oli suomalainen matematiikan ja luonnontieteitten opettaja, joka perusti vuonna 1950 Lounais-Afrikassa Swakopmundin suomalaisen koulun ja oli tämän koulun pitkäaikaisin opettaja.
Tausta

Marja Väisälä oli tähtitieteilijä Yrjö Väisälän tytär. Valmistuttuaan yliopistosta hänen tarkoituksenaan oli ryhtyä työskentelemään isänsä assistenttina. Eräältä opiskelutoveriltaan, Lahja Väänäseltä, hän oli kuitenkin kuullut Ambomaalla tehtävästä lähetystyöstä. Väänäsen vanhemmat, lähetyssaarnaajat Nestor Wäänänen ja Martta Wäänänen olivat työskennelleet Ambomaalla, Nestor vuodet 1907–1918 ja 1921–1928 ja Martta 1909–1918 ja 1921–1928, ja Lahja oli itse syntynyt Ambomaalla Ongandjerassa vuonna 1915, joten hän tunsi Ambomaalla tehdyn lähetystyön omakohtaisesti. Hän oli myös itse myöhemmin lähetystyössä Lounais-Afrikan Kavangolla vuosina 1947–1953.
Toiminta Swakopmundissa > Valmisteleva vaihe

Väisälä saapui Afrikkaan vuonna 1949. Ensimmäisen vuoden hän käytti Etelä-Afrikassa ja Lounais-Afrikassa tärkeimpien kielten, hänelle outojen englannin ja afrikaansin kielten opiskeluun sekä maan kulttuuriin tutustumiseen. Lounais-Afrikka oli tuolloin käytännössä Etelä-Afrikan unionin viides provinssi.
Toiminta Swakopmundissa > Koulun sijainti

Ennen kuin Väisälä saapui Lounais-Afrikkaan, olivat suomalaiset lähetyssaarnaajat siellä kuulleet “tähtitieteen maisterista”, ja he olivat pelänneet kykeneekö noin korkeasti oppinut henkilö opettamaan pieniä koululaisia. Väisälä osoittautui kuitenkin erittäin kyvykkääksi pedagogiksi ja organisaattoriksi.
Väisälän saapuessa Afrikkaan suomalaiset siellä kiistelivät siitä, mihin tuleva suomalainen koulu tulisi sijoittaa. Eräät lähetyssaarnaajat puolsivat Ambomaata, missä oli ilmiselvänä taka-ajatuksena se, että ainakin osa lapsista saisi käydä koulua kotoaan käsin. Kuitenkin Kavangolla asuneille lapsille tämä olisi merkinnyt erittäin eriarvoista asemaa, sillä kotimatka lomille olisi heille ollut paljon pidempi kuin muille.
Väisälä puolsi Swakopmundia kahdesta syystä. Ensinnäkin sääolot olivat siellä suotuisammat lapsille kuin Ambomaalla, ja osittain sääoloihin liittyi sekin, ettei siellä tarvinnut pelätä niitä tauteja, jotka Ambomaalla ajoittain raivosivat, esimerkiksi malariaa. Urheiluakin olisi rannikon ilmanalassa aivan toisenlaista harrastaa.
Myös Swakopmundin henkistä ilmapiiriä Väisälä piti parempana kuin Ambomaan. Asian ratkaisi lopulta Lähetysseuran johtokunta, ja se asettui Väisälän kannalle.
Toiminta Swakopmundissa > Koulun tilat

Väisälä aloitti koulun toiminnan vuokratiloissa vuonna 1950, mutta nämä tilat osoittautuivat pian liian ahtaiksi. Myös tilojen omistajat ilmoittivat aikovansa myydä kiinteistön lähitulevaisuudessa. Uusia tiloja oli siis harkittava pikimmiten. Vuonna 1952 Väisälä kuuli, että kaupunkiin suunnitellaan uutta kaupunginosaa silloisesta kaupungista pohjoiseen. Tuon vuoden toukokuun viimeisenä päivänä hän allekirjoitti tonttikaupat kahdesta vierekkäisestä tontista tulevassa Vinetan kaupunginosassa. Tänne rakennettiin nyt rakennus, joka toimi sekä kouluna että koulukotina. Tupaantulijaisia vietettiin adventtijumalanpalveluksen yhteydessä 1953. Samalle tontille rakennettiin vuonna 1958 lisärakennus, jossa sijaitsi autotalli ja lisähuone.
Toiminta Swakopmundissa > Opetussuunnitelma

Opetussuunnitelmana Väisälä päätti käyttää suomalaista opetussuunnitelmaa. Lukuvuosi sen sijaan noudatti Etelä-Afrikan mallia, jossa kalenterivuosi oli yhtä kuin lukuvuosi. Suomeen palaaville perheille tämä olisi merkinnyt vaikeuksia, mutta monet lapset lähetettiinkin kouluun 6-vuotiaina, joten he olivat opinnoissaan puoli vuotta edellä suomalaisiin ikätovereihinsa verrattuna.
Väisälä opetti lapsille kolmea kieltä: englantia, saksaa ja ruotsia. Historiaa Väisälä opetti suomalaisten oppikirjojen mukaan, mutta maantiedossa ja biologiassa keskityttiin paikallisiin olosuhteisiin, kasveihin ja eläimiin. Laulua ja musiikkia harrastettiin, mutta urheilu, käsityö ja kuvaamataito jäivät vähemmälle.
Toiminta Swakopmundissa > Opetusmetodeista

Väisälä käytti itse kehittelemäänsä ja nimeämäänsä “laajenevien piirien menetelmää”. Tämä menetelmä syntyi olosuhteiden pakosta, kun samassa opetussalissa oli monilla eri luokilla opiskelevia lapsia. “Tunnin aihe oli kaikille sama, nuoremmille hän opetti alkeet ja perusasiat, vanhempien oppilaiden kanssa opettaja paneutui aiheeseen syvemmin”, kertoo Kalle Seppänen vuoden 1994 gradussaan. Seppänen luonnehtii Väisälän opetusta seuraavasti:
»Marja Väisälällä on ilmiselvästi ollut pedagoginen didaktinen kyky sekä eriyttää että integroida oppiaines kulloinkin vallitsevan tilanteen mukaan. Hän näyttää toteuttaneen jo 1950-luvulla sekä spiraliteettimenetelmää että teema-alueittain etenevää opetusmetodia.»
Väisälä koki vaikeimmiksi ensimmäisen luokan opettamisen, etenkin jos lapset eivät vielä kouluun tullessaan osanneet lukea. Myös luokat kolmannesta luokasta ylöspäin olivat ongelmallisia, sillä Väisälä ei voinut käyttää näiden luokkien oppilaitten opettamiseen niin paljon aikaa kuin olisi suonut. Myöhempinä vuosina hän kuitenkin sai myös apuvoimia opetustyöhön.
Seppäsen mielestä Väisälä oli opetusmetodeissaan aikaansa edellä. Usein hän ei niinkään opettanut kuin johdatti oppilaat itse ottamaan selvää asioista. Tämä päti niin koulun seinien sisällä kuin lukuisilla retkillä ja tutustumiskäynneillä eri paikkoihin.
Vuonna 1963 Lounais-Afrikan lähetyskentän esimies soitti Väisälälle ja kysyi tältä, voisiko tämä siirtyä Ambomaalle Oshigambon lukioon, josta sen perustaja Toivo Tirronen oli lähdössä lomalle Suomeen. Väisälä kirjoitti myöhemmin, että jo edellisenä vuonna hän oli kokenut erilaiset vaikeudet ja lasten sairaudet raskaiksi ja että oli jo miettinyt, oliko hän jo kenties liian vanha työskentelemään lasten parissa. Niinpä hän päätti suostua esimiehen pyyntöön.
Toiminta Ambomaalla

Vuosina 1963–1972 Väisälä toimi Ambomaalla Oshigambon lukion matematiikan ja luonnontieteellisten aineitten lehtorina. Hän on kuvannut tämän oppilaitoksen alkuvaiheita kirjassaan Ambolukion lehtorina (1967). Suomeen hän palasi vuonna 1972 hoitamaan iäkästä äitiään.
Mette Mannonen

| Mette Mannonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mette Johanna Mannonen
Syntynyt: 21. tammikuuta 1973 (ikä 51) Kotka
Kansalaisuus:  Suomi
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  meteorologia
Tunnetut työt:  MTV3-kanavan meteorologi
Mette Johanna Mannonen (s. 21. tammikuuta 1973 Kotka) on MTV3-kanavan meteorologi. Hän suoritti koulunsa Järvenpäässä Kartanon koulussa. Hän oli pitkään avoliitossa muusikko Saska Ketosen kanssa.
Työura

Mannonen valmistui meteorologiksi Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1998 ja työskenteli sen jälkeen Ilmatieteen laitoksella suunnittelijana, kunnes siirtyi vuonna 2000 televisiotöihin. Mannosen ensimmäinen televisioesiintyminen tapahtui puolenpäivän aikaan MTV3:lla lähetetyssä Lounasuutiset-ohjelmassa.
Merle Oberon

| Merle Oberon |
| --- | --- |
 Merle Oberon elokuvassa Sotapesä tähdille (1943)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Estelle Merle O’Brien Thompson
Syntynyt: 19. helmikuuta 1911 Bombay, Intia
Kuollut: 23. marraskuuta 1979 (68 vuotta) Malibu, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Alexander Korda (1939–1945) Lucien Ballard (1945–1949) Bruno Pagliai (1957–1973) Robert Wolders (1975–1979)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1928-1973
Merkittävät roolit:  Humiseva harju
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Merle Oberon (oik. Estelle Merle O’Brien Thompson 19. helmikuuta 1911 Bombay, Intia – 23. marraskuuta 1979 Malibu, Kalifornia) oli intialais-englantilainen näyttelijä.
Ura

Oberon aloitti elokuvauransa 1930-luvulla esiintyen ensin nimellä Queenie Thompson – vasta hänen ensimmäinen aviomiehensä Alexander Korda sai hänet luopumaan tästä vuonna 1938. Hänen uransa kulta-aikaa olivat 1930- ja 1940-luvut, jolloin valmistui suurin osa hänen elokuvistaan. Oberonin kuuluisin rooli on epäilemättä naispääosa elokuvassa Humiseva harju (Wuthering Heights, 1939), jossa hänen vastanäyttelijänään oli Laurence Olivier. Oberon on saanut urastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.
Yksityiselämä

Merle Oberon oli naimisissa neljä kertaa, ja hänellä oli kaksi adoptoitua lasta, Francesca ja Bruno Pagliai Jr. kolmannen aviomiehensä Bruno Pagliain kanssa. Hän kuoli halvaukseen 68-vuotiaana jättäen testamentissaan liki koko omaisuutensa jaettavaksi lastensa kesken, lukuun ottamatta miljoonaa dollaria, jotka hän lahjoitti Motion Picture Country Home & Hospitalille.
Filmografia

| Vuosi | Alkuperäinen nimi | Suomenkielinen nimi | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1928 | The Three Passions | 3 intohimoa | ensimmäinen elokuva |
| 1930 | A Warm Corner |  |  |
| 1930 | Alf's Button |  |  |
| 1931 | Never Trouble Trouble |  |  |
| 1931 | The W Plan |  |  |
| 1931 | Fascination |  |  |
| 1932 | For the Love of Mike |  |  |
| 1932 | Reserved for Ladies |  |  |
| 1932 | Ebb Tide |  |  |
| 1932 | Aren't We All? |  |  |
| 1932 | Wedding Rehearsal | Hääharjoitus |  |
| 1932 | Men of Tomorrow |  |  |
| 1933 | Strange Evidence |  |  |
| 1933 | The Private Life of Henry VIII | Henrik VIII:n yksityiselämä |  |
| 1934 | The Battle | Voiton hinta |  |
| 1934 | The Private Life of Don Juan | Don Juanin yksityiselämä |  |
| 1934 | The Broken Melody |  |  |
| 1934 | The Scarlet Pimpernel | Punainen neilikka |  |
| 1935 | Folies Bergère de Paris | Folies Bergère de Paris |  |
| 1935 | The Dark Angel | Pimeän enkeli |  |
| 1936 | These Three | Nämä kolme |  |
| 1936 | Beloved Enemy | Rakkaus ja viha |  |
| 1937 | I, Claudius |  | keskeneräinen |
| 1938 | The Divorce of Lady X | Lady X:n avioero |  |
| 1938 | The Cowboy and the Lady |  |  |
| 1939 | Wuthering Heights | Humiseva harju |  |
| 1939 | The Four Feathers | Neljä sulkaa |  |
| 1939 | Over the Moon | Miljoonatyttö |  |
| 1939 | The Lion Has Wings |  |  |
| 1940 | 'Til We Meet Again | Tapaamme jälleen! |  |
| 1941 | That Uncertain Feeling | Tuo epävarmuuden tunne |  |
| 1941 | Affectionately Yours |  |  |
| 1941 | Lydia | Lydia |  |
| 1943 | Forever and a Day | Nyt ja ikuisesti |  |
| 1943 | Stage Door Canteen | Sotapesä tähdille |  |
| 1943 | First Comes Courage |  |  |
| 1944 | The Lodger | Kostaja |  |
| 1944 | Dark Waters |  |  |
| 1945 | A Song to Remember | Suuri unelma |  |
| 1945 | This Love of Ours | Tämä meidän rakkautemme |  |
| 1946 | A Night in Paradise | Yö paratiisissa |  |
| 1946 | Temptation |  |  |
| 1948 | Night Song | Yön sävel |  |
| 1948 | Berlin Express | Maanalainen salaliitto |  |
| 1952 | 24 Hours of a Woman's Life | 24 tuntia erään naisen elämästä |  |
| 1952 | Pardon My French |  |  |
| 1952 | Dans la vie tout s'arrange |  | ranskankielinen versio elokuvasta Pardon My French |
| 1954 | Todos es posible en Granada |  |  |
| 1954 | Desirée | Desirée |  |
| 1954 | Deep in My Heart | Syvällä sydämessäni |  |
| 1956 | The Price of Fear |  |  |
| 1963 | Of Love and Desire | Rakkaus ja intohimo |  |
| 1965 | The Epic That Never Was | Minä Claudius - suurelokuva, jota ei tullutkaan | dokumentti elokuvasta I, Claudius (1937) |
| 1966 | The Oscar | Vehkeilijä Hollywoodissa |  |
| 1967 | Hotel | Hotelli |  |
| 1973 | Interval |  |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Merle Oberon Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Merle Oberon NNDB:ssä
Merle Oberon Elonetissä.
"Merle Oberon website"
Mihail Ippolitov-Ivanov

Mihail Ippolitov-Ivanov
Mihail Mihailovitš Ippolitov-Ivanov (ven. Михаил Михайлович Ипполитов-Иванов; 19. marraskuuta (J: 7 marraskuuta)[lähde? ] 1859 Hatsina[lähde? ] – 28. tammikuuta[lähde? ] 1935 Moskova, Neuvostoliitto[lähde? ]) oli venäläinen säveltäjä.
Ippolitov-Ivanov syntyi Hatsinassa Pietarin lähellä ja aloitti vuonna 1875 opiskelun Pietarin konservatoriossa. Hän opiskeli säveltäjäksi opettajanaan Nikolai Rimski-Korsakov, jonka vaikutukset pysyivät vahvoina Ippolitov-Ivanovin myöhemmässäkin tuotannossa.[lähde? ] Hän valmistui 1882.
Ippolitov-Ivanov meni valmistuttuaan Tbilisiin musiikkiakatemian johtajaksi ja orkesterin kapellimestariksi[lähde? ]. Vuonna 1905 hänestä tuli Moskovan konservatorion professori, ja hän johti konservatoriota kuolemaansa saakka. Hänen oppilaidensa joukkoon kuuluivat Reinhold Glière ja Sergei Vasilenko.[lähde? ]
Ippolitov-Ivanovin tuotannossa on Rimski-Korsakovin sävellysten lisäksi vaikutteita muun muassa kansanmusiikista, varsinkin georgialaisesta. Hänen tunnetuimpiin orkesteriteoksiinsa kuuluu muun muassa sarja Kaukasialaisia kuvia (Kavkazskije eskizy) nro 1 op. 10 vuodelta 1894. Lisäksi hän viimeisteli Modest Musorgskin keskeneräistä oopperaa Ženitban.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Vapaasti käytettävissä olevia Ippolitov-Ivanovin partituureja Mutopia Project
Ippolitov-Ivanov, Michail Michailovitch, The Encyclopedia Americana (1920) (Wikiaineisto) (englanniksi)
Mette Frederiksenin I hallitus

Mette Frederiksenin hallitus oli Tanskan kuningaskunnan 78. hallitus. Frederiksenin hallitus aloitti toimintansa 27. kesäkuuta 2019, kevään 2019 kansankäräjävaalien jälkeen. Frederiksenin hallitus oli vähemmistöhallitus, joka koostui ainoastaan sosiaalidemokraateista.
Matti Nurminen (kuvanveistäjä)

Matti Nurminen (s. 1947 Rovaniemi) on suomalainen Helsingissä asuva kuvanveistäjä.
Nurminen kävi Suomen Taideakatemian koulun 1971–1975. Materiaalikokeilujen kautta hän päätyi ensin 1980-luvun alussa tekemään puuveistoksia, joissa on toistunut muun muassa torni- ja pylvästeema. Sittemmin Nurminen on käyttänyt veistostensa materiaalina myös esimerkiksi graniittia ja pronssia.
Nurminen on osallistunut näyttelyihin ja kilpailuihin kotimaassa ja ulkomailla ja hänen teoksiaan on useissa eri kokoelmissa. Hän on myös opettanut muun muassa Lahden taidekoulussa, Kuvataideakatemiassa ja Taideteollisessa korkeakoulussa. Hän toimi Suomen Kuvanveistäjäliiton puheenjohtajana 1994–1997.
Julkisia teoksia

Nurmisen julkisia taideteoksia ovat muun muassa seuraavat:
Liike, Itä-Suomen yliopisto, Joensuu, 1975
Nimetön, Lapin yliopisto, Rovaniemi, 1986
Boa, Ulkoasiainministeriö, Helsinki, 1987
Jatkuvuus, STS Pankki, Helsinki, 1990
Käräjäkivet -ovireliefit, Rovaniemen hovioikeus, Rovaniemi, 1995
Towards Stella Polaris, Chang Chun, Kiina, 1997
Lyckas hjul, Arlandan kaupunki, Ruotsi, 2000
Merkitty, Vantaan kaupunki, 2000
Merkitty portti, Vantaan kaupunki, 2001
Broken dreams, Porta del Rosario, Espanja, 2001
Vaikea portti, Kotkan kaupunki, 2002
Julkisia teoksia > Valokuvia julkisista teoksista

Rajalla, Helsinki, 1988
Käräjäkivet, Rovaniemi, 1995.
Merkitty, Vantaa, 2001.
Merkitty portti, Vantaa, 2001.
Vaikea portti, Kotka, 2002.
Mattias Salamnius

Mattias Salamnius (n. 1650 – 21. tammikuuta 1691, Parainen) oli suomalainen pappi ja runoilija.
Salamniuksen vanhemmista ja henkilöllisyydestä ei ole juurikaan tietoa, mutta hänen oletetaan syntyneen Pohjois-Pohjanmaalla. Hänen arvellaan opiskelleen Uppsalassa tai Tartossa, mutta siitäkään ei ole varmuutta.
Se tiedetään, että Salamnius toimi pappina Inkerinmaalla vuosina 1680–1686. Hänen jo 1681 Turussa painattamansa ruumissaarna on hävinnyt, mutta sen sijaan hänen tunnetuin teoksensa on säilynyt. Se on vanhaan suomalaiseen runomittaan kirjoitettu Ilo-Laulu Jesuxesta vuodelta 1690, joka kuvaa Jeesuksen elämää ja kärsimyshistoriaa. Se sisältää 29 laulua ja 2265 säettä. Teos on Suomen huomattavin Ruotsin vallan aikainen runokirja, josta otettiin kahdensadan vuoden aikana peräti kuusitoista painosta.
Samana vuonna eli 1690 painettiin toinenkin Salamniuksen teos, 1600 säkeen mittainen Juhana Gezelius vanhemman hautajaisiin kirjoitettu Surullinen ja Jumalinen Jälkimuisto. Se on taas kuivakiskoiseksi luonnehdittu kronikka piispan elämänvaiheista.
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Mattias Salamniuksen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Ilo-laulu Jesuxesta digitoituna[vanhentunut linkki] (Helsingin yliopiston kirjasto)
Kotivuori, Yrjö: Matias Salamnius. Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu 2005.
Ilmari Heikinheimo: Suomen elämäkerrasto.  Helsinki:  Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.  Sivu 654.
Mikko Kuusela

| Mikko Kuusela> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. kesäkuuta 1987 (ikä 37)
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Seura:  Vantaan Hiihtoseura
Laji:  maastohiihto
Mikko Kuusela (s. 14. kesäkuuta 1987) on suomalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Vantaan Hiihtoseuraa.
Kuusela voitti hopeaa Vantaan Hiihtoseuran viestijoukkueessa hiihdon Suomen-mestaruuskilpailussa 2019.
Mazagran

Mazagran
Mazagran [mazagrã’] (ransk.) on kylmä musta kahvijuoma, jota tarjotaan laseista lisäämällä seltterivettä, ehkä jäätä ja konjakkia. Nimitys johtuu Algeriassa olevasta Mazagranin kylästä, jossa arabialaisten 1840 piirittämällä ranskalaisjoukolla ei lopulta ollut paljon muuta kuin kahvia ravinnokseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mazagran Wikimedia Commonsissa
Michael Dawson (jalkapalloilija)

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Michael Richard Dawson
Syntymäaika: 18. marraskuuta 1983 (ikä 40)
Syntymäpaikka:  Northallerton, Englanti
Pelipaikka: toppari
Pituus: 188 cm
Lempinimi: Daws, Awesome Dawson
Seura
Seura:  Hull City
Pelinumero: 21
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2001-2005 2005- 2014 2014- |  Nottingham Forest    Tottenham Hotspur    Hull City | 83 (7)  236 (7)  22 (0) |
Maajoukkue
| 2003-2005 |  Englanti U21 | 13 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 11. huhtikuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 10. toukokuuta 2006.
Michael Richard Dawson (s. 18. marraskuuta 1983 Northallerton, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Hull Cityä. Hän on pelipaikaltaan toppari.
Dawson aloitti uransa Nottingham Forestissa, jossa hän teki debyyttinsä 1. huhtikuuta 2002 ottelussa Walsallia vastaan. Vuoteen 2005 asti Nottinghamissa pelannut Dawson teki 7 maalia pelaamassaan 83:ssa ottelussa.
31. tammikuuta 2005 Dawson liittyi Tottenhamin miehistöön ja debyyttinsä hän teki 16. huhtikuuta 2005 2-2 tasapelissä Liverpoolia vastaan.
26. elokuuta 2014 Dawson siirtyi Englannin valioliigassa pelaavaan Hull Cityyn. Debyyttinsä hän teki 31. elokuuta 2014 2-1 tappiossa Aston Villaa vastaan.
Dawson on pelannut Englannin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa 13 ottelua ja hänen odotetaan tekevän debyytin Englannin maajoukkueessa lähiaikoina.milloin?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Michael Dawson (jalkapalloilija) Wikimedia Commonsissa
Profiili Tottenhamin sivustolla (englanniksi)
Profiili soccerbase.comissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Englannin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 James |
2 Johnson |
3 A. Cole |
4 Gerrard |
5 Dawson |
6 Terry |
7 Lennon |
8 Lampard |
9 Crouch |
10 Rooney |
11 J. Cole |
12 Green |
13 Warnock |
14 Barry |
15 Upson |
16 Milner |
17 Wright-Phillips |
18 Carragher |
19 Defoe |
20 King |
21 Heskey |
22 Carrick |
23 Hart |
Valmentaja Capello