Muinaisen Egyptin lääketiede
Lääketieteelliset papyrukset

Muinaisen Egyptin lääketiedettä alettiin ymmärtää länsimaissa paremmin vasta, kun muinaisia  papyruksia alettiin kääntämään eurooppalaisille kielille 1800-luvun jälkipuoliskolla. Ensimmäinen käännös oli vuonna 1862 julkaistu Berliinin papyrus, joka on kirjoitettu 1200 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Monet muinaisen Egyptin papyruksista ovat tuhoutuneet aikojen saatossa, muun muassa pyramidien haudanryöstäjien takia.
Lääketieteelliset papyrukset käsittelevät monia eri sairauksia, kuten lapsettomuutta ja käärmeen puremia. Kirjoituksissa on tietoa sairauksista, niiden diagnosoinnista ja hoitamisesta. Papyruksissa on muun muassa tietoa kirurgisista toimenpiteistä, yrttilääkkeiden käytöstä ja hoitoloitsuista.
| Papyrus | Kirjoitusvuosi | Sisältö | Julkaisu ja käännös |
| --- | --- | --- | --- |
| Edwin Smithin Papyrus | 1550 E.A.A. | Papyruksessa on 17 sivua joista 5 sivun toiselle puolelle on myös kirjoitettu. Kirjoituksessa on pääasiallisesti hoitomuotoja erilaisiin sairauksiin. Lisäksi siinä opastetaan diagnosoimaan potilaan terveydentilaa. Papyruksessa ei ole juurikaan taikuutta tai loitsuja. Teksti sisältää merkittävässä määrin erilaisten traumojen hoitomuotoja, muun muassa hoitotapoja aivovammaan. Myös selkärangan, raajojen ja niskan vammoja käsitellään. | Smithin toiminta Egyptissä oli varsin hämärää. Hän toimi siellä niin väärentäjänä kuin antiikkikauppiaana. Smith yritti kääntää papyrusta, mutta varsinaisen käännöksen tekivät Von Daines, Grapon ja Westendorf, jotka käänsivät sen saksaksi. Papyrus on otettu lääkärinä toimineen ihmisen haudasta. Papyrus on New Yorkin tiedeakatemiassa. |
| Ebersin papyrus | 1534 E.A.A. | Papyrus on 110 sivua pitkä, joista osassa on kirjoituksia myös kääntöpuolella. Papyrusta on luonnehdittu hieman epäselvästi jäsennellyksi.  Se sisältää hoitomuotoja pääasiassa ihosairauksiin. Sen viimeisessä osiossa on ohjeita kirurgisiin toimenpiteisiin, kuten kasvainten ja haavojen leikkaamiseen. Papyruksessa on 875 lääkkeiden valmistusohjetta. | Edwin Smith hankki myös tämän papyruksen, mahdollisesti samasta haudasta kuin Smithin Papyruksenkin. Georg Ebers osti sen vuonna 1872. Sen käänsi saksaksi tohtori Joachim vuonna 1890.  Papyrus on Leipzigin yliopiston kirjastossa. |
| Kahunin papyrus | 1825 E.A.A. | Sisältää pääasiassa tietoa gynekologisista hoidoista. Papyruksessa on käytännöllisiä ohjeita naisten sairauksien hoitoon. Teksti on pahasti vaurioitunut. | Flinders Petrie hankki tekstin vuonna 1889. Se sijaitsee Lontoon yliopistossa. |
| Hearstin papyrus | 18. dynastian aika. | Papyrus on 18 sivua pitkä. Se keskittyy virtsatien sairauksiin, vereen, hiuksiin sekä puremien hoitoon. | Kalifornian yliopiston tutkimuskunta vaihtoi papyruksen maanviljelijän kanssa multaan vuonna 1901. Se on nimetty tutkimusta rahoittaneen William Randolph Hearstin äidin mukaan. |
| Chester Beattyn papyrukset | Alkoi 19. dynastian aikaan | Koostuu 19 eri papyruksesta. |  |
| Berliinin papyrus | Tyylin perusteella 19. dynastian aikakaudelta. | Sisältää 24 sivua ja sisältö vastaa paljon Ebersin papyrusta. |  |
| The London Medical Papyrus | Tutankhamonin aikakausi | Sisältää 19 sivua ja keskittyy lähinnä taikaloitsuihin. Papyrus on hyvin huonossa kunnossa. |  |
| Ramesseumin papyrukset | 13. dynastia. | Kokonaisuus sisältää 17 papyrusta. Ne sisältävät osioita silmien terveydestä, gynekologiasta, lastentaudeista sekä lihaksista ja jänteistä. |  |
| Carlsbergin papyrus | Kirjoitettu 19. ja 20. dynastian tyylillä | Papyrus käsittelee silmäsairauksia ja raskauksia. Sen sisällöllä on yhteneväisyyksiä Kahunin ja Berliinin papyruksiin. |  |
| Brooklynin papyrus | 30. dynastian aika | Sisältää tietoa pelkästään käärmeiden, lintuhämähäkkien ja skorpionien puremista. | Sijaitsee nykyään Brooklyn Museumissa. |