stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valtiovarainvaliokunta
Valiokunnan jäsenet

Valiokunnassa on 21 jäsentä ja 19 varajäsentä. Jokaisessa jaostossa on 9 jäsentä ja 2–3 varajäsentä. Valiokunta kokoontuu kolme kertaa viikossa, ja sen lisäksi jaostot kokoontuvat vielä erikseen. Hallinto- ja turvallisuusjaosto kokoontuu kolme ja verojaosto neljä kertaa viikossa. Muut jaostot kokoontuvat kaksi kertaa viikossa.
Valiokunnan jäsenet > Jäsenet vaalikaudella 2023–2027

| Jäsen | Jäsen | Puolue | Vaalipiiri |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Eestilä, MarkkuMarkku Eestilä | Kokoomus | Savo-Karjala |
|  | Heikkinen, JanneJanne Heikkinen | Kokoomus | Oulu |
|  | Heinonen, TimoTimo Heinonen | Kokoomus | Häme |
|  | Kilpi, MarkoMarko Kilpi | Kokoomus | Savo-Karjala |
|  | Sarkomaa, SariSari Sarkomaa | Kokoomus | Helsinki |
|  | Valkonen, VilleVille Valkonen | Kokoomus | Varsinais-Suomi |
|  | Koskela, JariJari Koskela | Perussuomalaiset | Satakunta |
|  | Reijonen, MinnaMinna Reijonen | Perussuomalaiset | Savo-Karjala |
|  | Savio, SamiSami Savio | Perussuomalaiset | Pirkanmaa |
|  | Ronkainen, JariJari Ronkainen | Perussuomalaiset | Häme |
|  | Vähämäki, VilleVille Vähämäki | Perussuomalaiset | Oulu |
|  | Eskelinen, SeppoSeppo Eskelinen | SDP | Savo-Karjala |
|  | Kymäläinen, SunaSuna Kymäläinen | SDP | Kaakkois-Suomi |
|  | Lindén, AkiAki Lindén | SDP | Varsinais-Suomi |
|  | Räsänen, JoonaJoona Räsänen | SDP | Uusimaa |
|  | Viitanen, PiaPia Viitanen | SDP | Pirkanmaa |
|  | Lintilä, MikaMika Lintilä | Keskusta | Vaasa |
|  | Lohi, MarkusMarkus Lohi | Keskusta | Lappi |
|  | Mikkonen, KristaKrista Mikkonen | Vihreät | Savo-Karjala |
|  | Meriluoto, LauraLaura Meriluoto | Vasemmistoliitto | Savo-Karjala |
|  | Andersson, OttoOtto Andersson | RKP | Uusimaa |
Valiokunnan puheenjohtajat

| Puolue | Puolue | Puheenjohtaja | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Suomalaiset | Ernst Nevanlinna | 1908 |
|  | SDP | Wäinö Wuolijoki | 1909–1910 |
|  | SDP | Väinö Tanner | 1910–1911 |
|  | RKP | Leo Mechelin | 1911–1912 |
|  | Suomalaiset | Onni Hallsten | 1914–1917 |
|  | SDP | Edvard Gylling | 1917 |
|  | Kokoomus | Ernst Nevanlinna | 1917–1918 |
|  | Kokoomus | Ernst Nevanlinna | 1918–1920 |
|  | Edistyspuolue | Juho Vennola | 1920–1921 |
|  | Kokoomus | Ernst Nevanlinna | 1921 |
|  | Edistyspuolue | Risto Ryti | 1921–1922 |
|  | RKP | Ragnar Furuhjelm | 1922–1930 |
|  | SDP | Mauno Pekkala |  |
|  | RKP | Ragnar Furuhjelm | 1931–1932 |
|  | SDP | Johan Helo |  |
|  | SDP | Mauno Pekkala |  |
|  | SDP | Pietari Salmenoja | 1939–1940 |
|  | RKP | Ragnar Furuhjelm | 1940–1944 |
|  | SDP | Pietari Salmenoja | 1944–1945 |
|  | SDP | Viljo Rantala | 1945–1951 |
|  | SDP | Väinö Tanner | 1951–1954 |
|  | Maalaisliitto | Nestori Kaasalainen | 1962–1966 |
|  | SDP | Eino Raunio | 1966–1968 |
|  | SDP | Valto Käkelä | 1968–1970 |
|  | Kokoomus | Erkki Huurtamo |  |
|  | Kokoomus | Pentti Sillantaus | 1975–1979 |
|  | Kokoomus | Pertti Salolainen | 1979–1987 |
|  | Kokoomus | Pentti Mäki-Hakola | 1987–1991 |
|  | Keskusta | Hannu Tenhiälä | 1991–1992 |
|  | Keskusta | Kalevi Mattila | 1992–1993 |
|  | Keskusta | Aapo Saari | 1993–1995 |
|  | Keskusta | Mauri Pekkarinen | 1995–1999 |
|  | Keskusta | Maria Kaisa Aula | 1999–2003 |
|  | Keskusta | Olavi Ala-Nissilä | 2003–2006 |
|  | Keskusta | Markku Koski | 2006–2007 |
|  | Keskusta | Kyösti Karjula | 2007 |
|  | Keskusta | Hannes Manninen | 2007–2011 |
|  | Kokoomus | Kimmo Sasi | 2011–2015 |
|  | Keskusta | Timo Kalli | 2015–2019 |
|  | SDP | Timo Harakka | 2019 |
|  | SDP | Johannes Koskinen | 2019–2023 |
|  | Keskusta | Eeva Kalli | 2023 |
|  | Keskusta | Markus Lohi | 2023– |
Aiheesta muualla

Valtiovarainvaliokunta eduskunnassa
Toivo Niskanen

Toivo Niskanen.
Toivo Niskanen (3. kesäkuuta 1887 Helsinki – 25. joulukuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen tanssitaiteilija ja koreografi. Häntä pidetään ensimmäisenä suomalaisena klassiseen balettiin suuntautuneena miespuolisena ammattitanssijana. Niskasesta ei kuitenkaan tullut varsinaista klassista tanssijaa, koska hän ryhtyi opiskelemaan balettia vasta aikuisena.
Niskanen opiskeli tanssia aluksi saksalaissyntyisen Elisabet Littsonin ohjauksessa Helsingissä. Pian hän esiintyi myös tanssinäytöksissä yhdessä Littsonin toisen oppilaan Hilma Liimanin kanssa. Vuonna 1908 Niskanen päätti luopua estetiikan ja kirjallisuuden yliopisto-opinnoistaan ja lähti hankkimaan lisää tanssikoulutusta Pietariin. Siellä hänen opettajaan oli Mariinski-teatterin kuuluisa karakteritanssija Alexander Shirajev. Pietarissa Niskanen tutustui perin pohjin muun muassa slaavilaiseen tanssiin, ja hän opiskeli myös Dalcrozen menetelmiä.
Palattuaan Suomeen Niskasen ensimmäinen julkinen tanssiesitys oli Helsingissä vuonna 1911, samana vuonna kuin myös toinen Suomen ensimmäisistä tanssitaiteilijoista, Maggie Gripenberg, piti ensimmäisen tanssikonserttinsa. Niskasen yhteisesiintyminen sisarentyttärensä Margit Liliuksen kanssa vuonna 1917 tarjosi suomalaisyleisölle ensimmäisen kosketuksen pas de deux’hön. Hän oli kiinnitettynä Pariisin Les Ballets Suédois -balettiin vuosina 1922–1924 ja Chicagon kaupunginbalettiin vuosina 1924–1925. Myöhemmin Niskanen teki uraauurtavaa työtä koreografina monissa suomalaisissa teattereissa. Hän myös opetti klassista balettia ja karakteritanssia sekä seuratansseja omassa tanssikoulussaan.
Niskanen tunnetaan erityisesti tangon tuomisesta suomalaisen tanssiyleisön tietoisuuteen. Tangon lasketaan tulleen Suomeen 2. marraskuuta 1913, jolloin Niskanen ja hänen tanssiparinsa Elsa Nyström tutustuttivat helsinkiläisyleisön tangoon elokuvateatteri Apollossa pidetyssä näytöksessä. Niskanen oli itse tutustunut tangoon käydessään Pariisissa. Pari viikkoa myöhemmin Niskanen ryhtyi jo antamaan yleisölle myös opetusta tangon tanssimisessa Katajanokalla pitämässään tanssikoulussa. Aluksi tangoa tanssittiin Suomessa samaan tapaan kuin muualla Euroopassa, mutta 1930-luvulla vakiintuivat tanssinopettaja Inkeri Kareen opettamat suomalaiset tangoaskeleet, jotka muistuttavat foksin askeleita.
Aiheesta muualla

Toivo Niskanen : Italialainen matkamuistelma, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 13.10.1929, nro 41, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Matthieu Herpin

| Matthieu Herpin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. helmikuuta 2004 (ikä 20) Aix-en-Provence, Ranska
Kansalaisuus:   Ranska  Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Masa
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  76 kg
Seura
Seura:  Jukurit
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  1
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  Koovee (Mestis)
    
Matthieu Marie Benoit Herpin (s. 1. helmikuuta 2004 Aix-en-Provence, Ranska) on ranskalais-suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureita. Hän pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa.
Ura

Herpin syntyi Ranskassa ja hänen perheensä asui Lyonin kaupungissa, kunnes Matthieun isän työt Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushankkeessa sai hänen perheensä muuttamaan Raumalle Matthieun ollessa kaksivuotias. Herpin aloitti jääkiekkoilun Rauman Lukossa, josta hän siirtyi 17-vuotiaana TUTO Hockeyn organisaatioon kaudeksi 2021–2022. Herpin pelasi kautensa pääasiassa seuran U18-joukkueessa, jossa hän torjui U18 SM-sarjassa 28 ottelussa seitsemän nollapeliä. Herpin pelasi myös neljä ottelua seuran U20-joukkueessa.
Kaudeksi 2022–2023 Herpin siirtyi Kooveen U20-joukkueeseen. Hän debytoi myös seuran Mestis-joukkueessa, jossa Herpin pelasi kauden ainoaksi jääneen ottelunsa 10. maaliskuuta 2023 vieraissa Joensuun Kiekko-Poikia vastaan. Hän lähti otteluun kakkosmaalivahtina Samu Pakariselle, mutta Herpin vaihdettiin joukkueen maalinsuulle toiseen erään Kiekko-Poikien johtaessa ottelua lukemin 3–2. Hän torjui ottelussa 26 kertaa, eikä päästänyt maaliakaan, kun Koovee voitti ottelun lopulta jatkoajalla lukemin 3–4. Kaudeksi 2023–2024 Herpin siirtyi Imatran Ketterän U20-joukkueeseen. Hän esiintyi kauden aikana myös seuran Mestis-joukkueessa, mutta Herpin ei kuitenkaan saanut siellä peliaikaa.
Herpin siirtyi kaudeksi 2024–2025 Mikkelin Jukurien U20-joukkueeseen. Hän nousi myös seuran SM-liigajoukkueen harjoitusrinkiin. Herpin sai tililleen ensimmäisen SM-liigaottelunsa runkosarjan kuudennella kierroksella 21. syyskuuta 2024 vieraissa Kiekko-Espoota vastaan, kun Eetu Anttila oli sivussa. Hän lähti otteluun kakkosmaalivahtina Markus Ruusulle. Herpin vaihdettiin Jukurien maalinsuulle 1.08 minuuttia ennen varsinaisen peliajan päättymistä, kun Kiekko-Espoo siirtyi ottelussa 3–2-johtoon. Hän oli jäällä 13 sekunnin ajan, eikä Jukurien maalia kohti lauottu, kunnes joukkue otti maalivahdin pois ottelun loppuun asti. Ensimmäisen SM-liigaottelunsa aloittavana maalivahtina Herpin pelasi 12. lokakuuta 2024 vieraissa JYPiä vastaan, kun sekä Ruusu että Anttila olivat sivussa ja lainamaalivahti Karolus Kaarlehto toimi kakkosmaalivahtina. Hän torjui Jukurien 1–4-voittoon päättyneessä ottelussa 30 kertaa. Henry Saleva valitsi Herpinin ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi.
Muuta

Herpinin isoveljet Antoine ja Louis ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Antoine Herpin pelaa hyökkääjänä II-divisoonajoukkue Hiki-Hockeyssa. Louis Herpin pelasi maalivahtina U20-ikäluokkaan asti ja hän toimii nykyään Lukon U18-joukkueen maalivahtivalmentajana.
Matthieu Herpin valmistui ylioppilaaksi Nettilukiosta keväällä 2024. Hän opiskelee tällä hetkellä ammattikorkeakoulussa tradenomiksi. Herpin harrasti lapsena myös uintia, salibandya ja jalkapalloa.
Karibia

| Karibia |
| --- | --- |

Merialue:  Atlantin valtameri
Vesialue:  Karibianmeri
Saaria yht.:  13 itsenäistä ja   17 epäitsenäistä saarivaltiota
Suurin saari:  Kuuba
Muita saaria:  Bahama, Hispaniola, Jamaika, Puerto Rico sekä 700 muuta saarta.
Pinta-ala:  2 754 000 km²
Valtio
Valtio:    Antigua ja Barbuda   Bahama   Barbados   Dominica   Dominikaaninen tasavalta   Grenada   Haiti   Jamaika   Kuuba   Saint Kitts ja Nevis   Saint Lucia   Saint Vincent ja Grenadiinit   Trinidad ja Tobago 
Territorio:    Aruba   Curaçao   Sint Maarten   Anguilla   Brittiläiset Neitsytsaaret   Caymansaaret   Montserrat   Turks- ja Caicossaaret   Guadeloupe   Martinique   Saint-Barthélemy   Saint Martin   Puerto Rico   Yhdysvaltain Neitsytsaaret 
Kunta:    Bonaire   Saba   Sint Eustatius 
Väestö
Väkiluku:  39 169 962
Asutuskeskukset:   Havanna  Holguín  Kingston  Port-au-Prince  San Juan  Santiago de los Caballeros  Santiago de Cuba  Santo Domingo 
Tärkein kieli:  englanti, espanja, haiti, hollanti, papiamentu, ranska
Karibia on alue, johon kuuluvat Karibianmeri ja sitä reunustavat saariryhmät Väli-Amerikassa. Karibian erottaa Keski-Amerikasta ja Etelä-Amerikasta Karibianmeri. Saariston pohjois- ja itäpuolella sijaitsevat Atlantin valtameri ja Sargassomeri sekä luoteispuolella Meksikonlahti.
Karibian saariryhmiä ovat Isot-Antillit (Kuuba, Hispaniola, Puerto Rico ja Jamaika), Pienet-Antillit (Windwardsaaret ja Leewardsaaret) ja Bahamasaaret sekä Trinidad ja Tobago. Karibiaan luetaan joskus myös Etelä-Amerikan mantereella oleva Guyana. Koko saaristoon kuuluu yli 7 000 saarta ja luotoa.
Maantiede

Monella Karibian saarella on tulivuoria, joista osa on aktiivisia. Korkein huippu on Pico Duarte (3 085 metriä) Dominikaanisessa tasavallassa.
Ilmasto

Karibian ilmasto on lämmin kautta vuoden. Vuorilla voi öisin olla viileää. Rankkasateet ovat yleisiä. Sateisin aika vuodesta on kesäkuusta marraskuuhun, jolloin alueella on hyvin kuumaa ja kosteaa. Esimerkiksi Jamaikan pääkaupungissa Kingstonissa sademäärä on lokakuussa keskimäärin 180 millimetriä. Hirmumyrskyjä esiintyy Karibialla heinäkuusta lokakuuhun.
Väestö

Karibian alkuperäisasukkaita olivat intiaanit, ja alue on nimetty karibien heimon mukaan. Nykyisin alueella asuu paljon afrikkalaisten orjien ja eurooppalaisten jälkeläisiä sekä jonkin verran intialaisia ja kiinalaisia. Alueen yleisimpiä kieliä ovat espanja, englanti, ranska ja hollanti. Jotkut orjien jälkeläiset puhuvat pidgin- ja kreolikieliä.
Suurin osa Karibian väestöstä elää rannikkokaupungeissa. Niiden katutorit ovat suosittuja kauppa- ja kokoontumispaikkoja.
Talous

Yleisimpiä viljelystuotteita Karibialla ovat sokeriruoko, banaani, kahvinpavut, tupakka ja kaakao, joita kasvatetaan plantaaseilla. Kalastus ei Karibialla ole erityisen tuottavaa, sillä alueen vesien kalat ovat pienikokoisia. Parhaat kalavedet ovat Bahamalla.
Turismi on joidenkin Karibian saarten tärkein elinkeino. Saarilla on lämmin ilmasto, kauniit maisemat ja hiekkarantoja. Alueella liikkuu paljon risteilyaluksia. Monella saarella on myös kansainvälinen lentokenttä.
Kulttuuri

Karibian valtauskonto on kristinusko. Espanjalaisten ja ranskalaisten entisissä siirtomaissa ihmiset ovat enimmäkseen katolisia, brittien siirtomaissa protestantteja. Muita alueen uskontoja ovat esimerkiksi hindulaisuus, islam, rastafarismi ja voodoo.
Karibian suosituimpia urheilulajeja ovat jalkapallo ja kriketti. Turisteille on tarjolla vesiurheilua, kuten sukellusta, purjehdusta ja lainelautailua.
Musiikki ja tanssi ovat tärkeä osa Karibian kulttuuria. Alueen omia musiikkilajeja ovat esimerkiksi reggae ja calypso.
Historia

Karibian saaria asuttivat ennen eurooppalaisten tuloa siboneyt, arawakit, taínot ja karibit. Kristoffer Kolumbus rantautui alueelle vuonna 1492, ja sen jälkeen alueen intiaaniväestö tuhoutui valtaosin eurooppalaisten tuomien tautien, pakkotyön ja suoranaisen kansanmurhan seurauksena. Eniten alkuperäistä väestöä on jäljellä Dominicassa. Espanja otti koko Karibianmeren alueen nimellisesti haltuunsa, mutta espanjalaisia siirtokuntia perustettiin lähinnä suurimmille saarille: Hispaniolaan, Kuubaan ja Puerto Ricoon. Intiaaniväestön vähetessä espanjalaiset alkoivat tuoda työvoimaksi orjia Länsi-Afrikasta ja käynnistivät näin vuosisatoja jatkuneen orjakaupan, mistä johtuen useimpien saarien väestö on nykyään pääosin mustaihoista.
Espanjan heikentyessä 1500-luvun lopulta alkaen alueelle alkoivat perustaa siirtokuntia muut eurooppalaiset valtiot. Saarista kilpailivat ja sotivat keskenään Britannia, Ranska ja Alankomaat. Myös Ruotsi omisti pienen Saint-Barthélemyn saaren vuosina 1784–1877 sekä Guadeloupen 1813–1814. Tanskalle kuuluivat puolestaan nykyiset Neitsytsaaret, jotka myytiin Yhdysvalloille vuonna 1917. Monet saaret ovat vaihtaneet omistajaa useaan kertaan.[lähde? ]
Oikeuden kaupankäyntiin alueella saivat eri maiden kauppakomppaniat. Merirosvot ja kaapparit alkoivat hyökkäillä alueen kauppareiteillä ja perustivat tukikohtia, joista monet vakiintuivat myöhemmin siirtokunniksi. Hollannin Länsi-Intia, Englannin Länsi-Intia, Ranskan Länsi-Intia ja Tanskan Länsi-Intia olivat 1600-luvulta 1800-luvulle taloudellisesti merkittäviä erityisesti sokerin-, kahvin- ja tupakantuotannon keskuksina.[lähde? ]
Ranskalle kuuluvan San Domingon orjakapina vuonna 1791 johti lopulta vuonna 1804 ensimmäisen itsenäisen valtion Haitin syntyyn alueelle. Perinteisen plantaasiviljelyn taloudellinen merkitys alkoi vähetä 1800-luvulla, ja orjuus lakkautettiin kaikkialla alueella saman vuosisadan aikana. Tämän jälkeen alueelle alkoi muuttaa entisten mustaihoisten orjien tilalle vapaata työväkeä Aasiasta.[lähde? ]
Espanjaan kuulunut Dominikaaninen tasavalta itsenäistyi vuonna 1844. Espanjan ja Yhdysvaltojen vuoden 1898 sodan seurauksena Espanja luopui myös Kuubasta, joka itsenäistyi vuonna 1902, ja Puerto Ricosta, joka liitettiin Yhdysvaltoihin.
Useat pienemmät Karibian saarivaltiot itsenäistyivät 1960-luvulta alkaen, joskin osa kuuluu yhä Alankomaiden, Ranskan, Britannian tai Yhdysvaltojen yhteyteen.
Itsenäiset valtiot

| Maa tai alue | Pinta-ala (km²) | Asukasluku  (arvio 7/2005) | Väestötiheys (/km²) | Pääkaupunki | Valtiomuoto | Viralliset kielet | Valuutta | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Antigua ja Barbuda | &&&&&&&&&&&&0443.&&&&00443 | &&&&&&&&&&068722.&&&&0068 722 | &&&&&&&&&&&&0155.0100000155,1 | St. John’s | edustuksellinen ja  perustuslaillinen monarkia | englanti | XCD |  |
|  Bahama | &&&&&&&&&&013940.&&&&0013 940 | &&&&&&&&&0301790.&&&&00301 790 | &&&&&&&&&&&&&021.060000021,6 | Nassau | edustuksellinen ja  perustuslaillinen monarkia | englanti | BSD |  |
|  Barbados | &&&&&&&&&&&&0431.&&&&00431 | &&&&&&&&&0279254.&&&&00279 254 | &&&&&&&&&&&&0647.0900000647,9 | Bridgetown | tasavalta | englanti | BBD |  |
|  Grenada | &&&&&&&&&&&&0344.&&&&00344 | &&&&&&&&&&089502.&&&&0089 502 | &&&&&&&&&&&&0260.0200000260,2 | St. George’s | edustuksellinen ja  perustuslaillinen monarkia | englanti | XCD |  |
|  Jamaika | &&&&&&&&&&010991.&&&&0010 991 | &&&&&&&&02731832.&&&&002 731 832 | &&&&&&&&&&&&0248.0600000248,6 | Kingston | edustuksellinen ja  perustuslaillinen monarkia | englanti | JMD |  |
|  Saint Kitts ja Nevis | &&&&&&&&&&&&0261.&&&&00261 | &&&&&&&&&&038958.&&&&0038 958 | &&&&&&&&&&&&0149.0300000149,3 | Basseterre | edustuksellinen ja  perustuslaillinen monarkia | englanti | XCD |  |
|  Saint Lucia | &&&&&&&&&&&&0616.&&&&00616 | &&&&&&&&&0166312.&&&&00166 312 | &&&&&&&&&&&&0270.&&&&00270,0 | Castries | edustuksellinen ja  perustuslaillinen monarkia | englanti | XCD |  |
|  Saint Vincent ja Grenadiinit | &&&&&&&&&&&&0389.&&&&00389 | &&&&&&&&&0117534.&&&&00117 534 | &&&&&&&&&&&&0302.0100000302,1 | Kingstown | edustuksellinen ja  perustuslaillinen monarkia | englanti | XCD |  |
|  Trinidad ja Tobago | &&&&&&&&&&&05128.&&&&005 128 | &&&&&&&&01088644.&&&&001 088 644 | &&&&&&&&&&&&0212.0300000212,3 | Port of Spain | tasavalta | englanti | TTD |  |
|  Dominica | &&&&&&&&&&&&0754.&&&&00754 | &&&&&&&&&&069029.&&&&0069 029 | &&&&&&&&&&&&&091.060000091,6 | Roseau | tasavalta | englanti | XCD |  |
|  Dominikaaninen tasavalta | &&&&&&&&&&048730.&&&&0048 730 | &&&&&&&&08950034.&&&&008 950 034 | &&&&&&&&&&&&0183.0700000183,7 | Santo Domingo | tasavalta | espanja | DOP |  |
|  Kuuba | &&&&&&&&&0110860.&&&&00110 860 | &&&&&&&011346670.&&&&0011 346 670 | &&&&&&&&&&&&0102.0400000102,4 | Havanna | tasavalta | espanja | CUP, CUC |  |
|  Haiti | &&&&&&&&&&027750.&&&&0027 750 | &&&&&&&&08121622.&&&&008 121 622 | &&&&&&&&&&&&0292.0700000292,7 | Port-au-Prince | tasavalta | haiti, ranska | HTG |  |
Itsehallintoalueet

| Emämaa | Saari | Pinta-ala (km²) | Asukasluku | Väestötiheys (/km²) | Pääkaupunki | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat |  Aruba | &&&&&&&&&&&&0193.&&&&00193 | &&&&&&&&&0103065.&&&&00103 065 | &&&&&&&&&&&&0534.&&&&00534,0 | Oranjestad |  |
|  Alankomaat |  Bonaire | &&&&&&&&&&&&0288.&&&&00288 | &&&&&&&&&&014006.&&&&0014 006 | &&&&&&&&&&&&0246.0300000246,3 | Kralendijk |  |
|  Alankomaat |  Curaçao | &&&&&&&&&&&&0444.&&&&00444 | &&&&&&&&&0180592.&&&&00180 592 | &&&&&&&&&&&&0406.0700000406,7 | Willemstad |  |
|  Alankomaat |  Saba | &&&&&&&&&&&&&013.&&&&0013 | &&&&&&&&&&&01424.&&&&001 424 | &&&&&&&&&&&&0109.0500000109,5 | The Bottom |  |
|  Alankomaat |  Sint Eustatius | &&&&&&&&&&&&&034.&&&&0034 | &&&&&&&&&&&03100.&&&&003 100 | &&&&&&&&&&&&0147.0600000147,6 | Oranjestad |  |
|  Alankomaat |  Sint Maarten | &&&&&&&&&&&&&034.&&&&0034 | &&&&&&&&&&040917.&&&&0040 917 | &&&&&&&&&&&01704.&&&&001 704,0 | Philipsburg |  |
|  Britannia |  Anguilla | &&&&&&&&&&&&&091.&&&&0091 | &&&&&&&&&&013600.&&&&0013 600 | &&&&&&&&&&&&0132.&&&&00132,0 | The Valley |  |
|  Britannia |  Brittiläiset Neitsytsaaret | &&&&&&&&&&&&0153.&&&&00153 | &&&&&&&&&&027000.&&&&0027 000 | &&&&&&&&&&&&0260.&&&&00260,0 | Road Town |  |
|  Britannia |  Caymansaaret | &&&&&&&&&&&&0264.&&&&00264 | &&&&&&&&&&060456.&&&&0060 456 | &&&&&&&&&&&&0139.0500000139,5 | George Town |  |
|  Britannia |  Montserrat | &&&&&&&&&&&&0120.&&&&00120 | &&&&&&&&&&&04655.&&&&004 655 |  | Brades |  |
|  Britannia |  Turks- ja Caicossaaret | &&&&&&&&&&&&0430.&&&&00430 | &&&&&&&&&&032700.&&&&0032 700 | &&&&&&&&&&&&&045.&&&&0045,0 | Cockburn Town |  |
|  Ranska |  Guadeloupe | &&&&&&&&&&&01780.&&&&001 780 | &&&&&&&&&0440000.&&&&00440 000 | &&&&&&&&&&&&0249.0100000249,1 | Basse-Terre |  |
|  Ranska |  Martinique | &&&&&&&&&&&01128.&&&&001 128 | &&&&&&&&&0400000.&&&&00400 000 | &&&&&&&&&&&&0132.&&&&00132,0 | Fort-de-France |  |
|  Ranska |  Saint-Barthélemy | &&&&&&&&&&&&&021.&&&&0021 | &&&&&&&&&&&07448.&&&&007 448 | &&&&&&&&&&&&0354.0600000354,6 | Gustavia |  |
|  Ranska |  Saint Martin | &&&&&&&&&&&&&053.&&&&0053 | &&&&&&&&&&035000.&&&&0035 000 | &&&&&&&&&&&&0675.&&&&00675,0 | Marigot |  |
|  Yhdysvallat |  Puerto Rico | &&&&&&&&&&&09104.&&&&009 104 | &&&&&&&&03989133.&&&&003 989 133 | &&&&&&&&&&&&0430.0200000430,2 | San Juan |  |
|  Yhdysvallat |  Yhdysvaltain Neitsytsaaret | &&&&&&&&&&&&0346.&&&&00346 | &&&&&&&&&0108448.&&&&00108 448 | &&&&&&&&&&&&0313.0100000313,1 | Charlotte Amalie |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karibia Wikimedia Commonsissa
Länsi-Intian poliittinen kehitys.
Joutsenlampi

| Joutsenlampi |
| --- | --- |

Koreografi:  Julius Reisinger
Säveltäjä:  Pjotr Tšaikovski
Perustuu:  Siegfried taru, joutsenneidot taru
Ensi-ilta:  4. maaliskuuta 1877  Bolšoi-teatteri, Moskova
Alkuperäinen seurue:  Keisarillinen baletti
Roolit:  Pelageia Karpakova (Odette/Odile), Stanislav Gillert (Siegfried), Sergei Sokolov (Von Rothbart).
Joutsenlampi (ven. Лебеди́ное о́зеро, Lebedinoje ozero) on ensimmäinen Pjotr Tšaikovskin säveltämistä kolmesta baletista. Se on yksi kaikkien aikojen tunnetuimmista ja arvostetuimmista baleteista.
Baletin tilasi säveltäjältä Bolšoi-teatterin johtokunta keväällä 1875. Sävellystyö alkoi elokuussa 1875 ja teos valmistui huhtikuussa 1876. Muutoksia ja korjauksia tehtiin vielä vuonna 1877.
Baletin historia

Keskiaikaisen Saksan joutsenritarin eli Siegfriedin taruun ja joutsenneitojen (Schwanenjungfrauen) legendaan pohjaavan libreton kirjoitti dramatisti Vladimir Begitšev. Alkuperäisen Joutsenlammen kantaesitys oli Moskovan Bolšoi-teatterissa 4. maaliskuuta 1877 (J: 20. helmikuuta). Päärooleissa tanssivat Pelageia Karpakova (Odette/Odile), Stanislav Gillert (Siegfried) ja Sergei Sokolov (Von Rothbart). Koreografian teki tšekkiläinen balettimestari Julius Reisinger. Teos säilyi teatterin ohjelmistossa vuoteen 1883 saakka, kunnes sitä varten tehdyt monimutkaiset puvut hajosivat.
Tšaikovskin kuoleman jälkeen balettia uudistivat hänen veljensä Modest Tšaikovski ja kapellimestari Riccardo Drigo. Ensin tehtiin uusi koreografia baletin toisesta näytöksestä Tšaikovskin muistoksi vuonna 1894 järjestettyyn esitykseen Mariinski-teatteriin Pietariin. Koreografiksi tuli balettimestari Lev Ivanov, koska silloinen pääbalettimestari Marius Petipa oli sairastunut.
Kokonaisena baletti saatettiin näyttämölle uudestaan Mariinski-teatterissa 27. tammikuuta 1895 (J: 15. tammikuuta). Petipa vastasi sen ensimmäisen ja kolmannen näytöksen koreografiasta, joissa liikutaan todellisuustason hovimaailmassa, ja Ivanov teki toisen näytöksen lisäksi koreografian neljänteen näytökseen, jotka molemmat kuvaavat epätodellista lumottujen joutsenten maailmaa lammen rannalla. Uudistettu baletti sai mairittelevat arvostelut, ja sitä pidettiin mestariteoksena. Päärooleissa tanssivat Pierina Legnani (Odette/Odile), Pavel Gerdt (Siegfried) ja Aleksei Bulgakov (Von Rothbart). Nykyisin baletista esitetään useimmin tätä Tšaikovskin kuoleman jälkeen uudistettua versiota, joka on lyhyempi kuin alkuperäinen.
Nykyisten esitysten koreografia perustuu useimmiten Petipan ja Ivanovin tekemään nelinäytöksiseen versioon vuodelta 1895. Baletista on tehty myös useita erilaisia modernisointeja. Balettia ei ennen vuotta 1922 esitetty kokonaisuudessaan Venäjän ulkopuolella muuten kuin venäläisen baletin vierailunäytöksinä.
Joutsenlammen Suomen kantaesitys 17. tammikuuta 1922 oli samalla koko Suomalaisen Oopperan baletin ensimmäinen balettiesitys ja maailman ensimmäinen ulkomainen produktio. Odette/Odilena oli Mary Paischeff ja Siegfriedina itse balettimestari George Gé. Lontoossa ensi-ilta oli vuonna 1937, päärooleissa Alicia Markova ja Robert Helpman. Yhdysvaltojen ensi-ilta oli San Franciscossa vuonna 1940. Ruotsissa Joutsenlammen ensi-ilta Tukholmassa vuonna 1946 oli Suomalaisen Oopperan baletin vierailuesitys.
Joutsenlammen eri versioita on esitetty Suomessa Kansallisbaletin toimesta yli 700 kertaa. Kansallisbaletin yhdestoista versio sai ensi-iltansa tammikuussa 2022.