stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
21 tuuman torpedo (Britannia)
21 inch Mark VII

Mark VII oli suunniteltu 1920-luvun puolivälissä raskaille risteilijöille. Voimanlähteenä torpedoissa oli hapella rikastettu ilma.
21 inch Mark VIII

Vuonna 1925 suunniteltu Mark VIII otettiin käyttöön vuonna 1927 ja sen paino oli 1 566 kilogrammaa, mistä taistelukärjen osuus oli 340 kg. Torpedon pituus oli 6,58 metriä. Toimintaetäisyys oli 4 570 metriä 40 solmun nopeudella.
Suuremmalla 327 kg taistelukärjellä varustetun parannetun version Mark VIII* nopeus maksimitoimintaetäisyyden pysyessä samana kasvoi 45,6 solmuun. Toinen parannettu versio Mark VIII** toimintaetäisyys oli 6 400 metriä 41 solmun nopeudella ja taistelukärjen räjähdysaine oli vaihdettu Torpexiin, mitä oli 365 kg.
21 inch Mark IX

Mark IX esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1930 ja sitä parannettiin vuonna 1939. Se oli käytössä Leander-luokan risteilijöissä ja sen jälkeen valmistetuissa risteilijöissä sekä A-luokan hävittäjistä alkaen hävittäjissä.
21 inch Mark X

Mark X otettiin käyttöön vuodesta 1939 alkaen sukellusveneissä, moottoritorpedoveneissä ja hävittäjissä.
21 inch Mark XI

Akkukäyttöinen torpedo, jossa taistelulatauksena 322 kg TNT:tä. Torpedo otettiin käyttöön toisessa maailmansodassa hävittäjillä.
21 inch Mark 12

Mark 12 tunnettiin ensin koodinimellä Ferry ja sitten Fancynä. Torpedoa ei kuitenkaan koskaan otettu tuotantoon. Vuodesta 1952 suunnitellussa torpedossa oli taistelukärjessä 340 kg torpexia ja sen voimanlähteenä oli HTP, mikä mahdollisti 5 kilometrin toimintamatkan 28 solmun nopeudella.
21 inch Mark 20 Bidder

Koodinimellä Bidder suunniteltu akkukäyttöinen torpedo Mark 20 oli varustettu passiivisella etsimellä. Torpedosta oli kaksi versiota 20E pinta-aluksille ja 20S sukellusveneille. Pinta-alus versio poistui nopeasti käytöstä ohjelmointivaikeuksien vuoksi ja sukellusveneissä torpedo korvattiin 1980-luvulla Tigerfishillä.
21 inch Mark 21 Pentane

Short Sturgeon sukellusveneidentorjuntalentokoneelle suunniteltu aktiivi/passiivi kaikuluotaimella ohjautuva torpedo. Projekti peruutettiin, mutta etsin siirrettiin Tigerfishiin.
21 inch Mark 22

Vickersin suunnittelema lankaohjattu Mark 20.
21 inch Mark 23 Grog

Vuonna 1971 palvelukseenotettu lankaohjattu Mark 20, joka oli vanhentuneesta teknologiastaan huolimatta käytössä kunnes Tigerfish saatiin käyttöön.
Mark 24 Tigerfish

Ensimmäinen Tigerfish saatiin palvelukseen vuonna 1980 ja ne poistettiin vuonna 2004. Torpedosta valmistui useita eri versioita.
Spearfish

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:British 21 inch torpedo
Käännös suomeksi
Reijo Ruskeepää

| Reijo Ruskeepää> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1914 Suomusjärvi
Kuollut: 14. helmikuuta 1945 (30 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  taidemaalari
Reijo Rikhard Ruskeepää (26. huhtikuuta 1914 Suomusjärvi – 14. helmikuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, jonka aiheina olivat erityisesti henkilöt ja maisemat. Hän toimi myös kivipiirtäjänä.
Ruskeepään vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Rikhard Jeremias Ruskeepää ja Irene Amanda Ruskeepää omaa sukua Alanko. Reijo Ruskeepää kävi viisi luokkaa Porvoon yhteislyseota ja opiskeli taidetta 1937–1939 Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa, jossa sai oppilaspalkinnon. Lisäoppia hän hankki opintomatkalla Tukholmaan ja Kööpenhaminaan 1939.
Ensi kerran Ruskeepään teoksia oli esillä näyttelyssä Helsingissä 1939. Suomalaisissa yhteisnäyttelyissä hänen maalauksiaan oli esillä Suomen Taiteilijaseuran näyttelyissä 1942 ja 1945 sekä Nuorten näyttelyssä 1939, 1940 ja 1943. Hänen muistonäyttelynsä järjestettiin Helsingissä 1945. Ruskeepään teoksia on hyväksytty Ateneumin taidemuseon, Imatran taidemuseon ja Alvar Aalto -museon kokoelmiin. Hänelle myönnettiin valtion apuraha 1939 ja Lindemarckin stipendi 1941. Palkintoja Ruskeepää voitti maalauksillaan usein. Hän sai ensimmäisen palkinnon Nuorten talvinäyttelyssä 1943, neljännen palkinnon valtion taidekilpailussa 1943 sekä toisen palkinnon valtion taidekilpailussa 1944. Suomen Taiteilijaseuran jäseneksi Ruskeepää valittiin 1940.
Aiheesta muualla

Reijo Ruskeepää taiteilijamatrikkelissa
Suomalaisen kuvataiteen bibliografia
Warcraft-universumin rodut ja ryhmittymät

Tämä artikkeli käsittelee kuvitteellisia rotuja, jotka esiintyvät Warcraft-tietokonepelisarjan universumissa.
Liittouma

Liittouma (engl. Alliance) on ihmisten perustama ryhmittymä, joka on esiintynyt tavalla tai toisella kaikissa Warcraft-peleissä. Kahdessa ensimmäisessä Warcraft-pelissä he esiintyvät oman kampanjansa sankareina ja World of Warcraftissa Liittouma on toinen kahdesta sankarillisesta ryhmittymästä. Toinen ryhmittymä, Lauma, on kuitenkin heidän vihollisensa. Ihmisten lisäksi Liittoumaan kuuluivat alun perin korkeahaltiat (suurin osa erosi myöhemmin Liittoumasta), kääpiöt, maahiset. World of Warcraftissa Liittoumaan liittyvät myös yöhaltiat, draeneit, worgenit sekä Tushuin pandareenit.
Liittouma > Ihmiset

Ihmiset (engl. Humans) ovat kaikissa Warcraft-peleissä esiintyvä rotu. Heidän kulttuurinsa muistuttaa keskiajan eurooppalaisia valtioita. Peleissä Warcraft: Orcs & Humans sekä Warcraft II: Tides of Darkness he ovat ihmisten kampanjassa sankareita ja örkkien kampanjassa vihollisia. Näissä peleissä ihmisten sanottiin taistelevan Taivaan nimissä ja örkit Helvetin nimissä. Mutta tämä idea hylättiin pelistä Warcraft III: Reign of Chaos alkaen.
Ihmiset ovat yksi Azerothin nuorimmista roduista. He polveutuvat paimentolaisheimosta nimeltä Arathi, joka alisti valtaansa muut ihmisheimot ja perusti Arathorin valtakunnan. Arathin itse uskotaan olevan vrykuleiden mutatoituneita lapsia. Ennen ensimmäisen Warcraft-pelin tapahtumia Arathorin maille oli muodostunut seitsemän uutta valtakuntaa, mutta tässä pelissä niistä esiteltiin vain Azerothin valtakunta (tunnettu World of Warcraftista alkaen nimellä Stormwind (suom. Myrskytuuli). Warcraft II:ssa nähtiin ensi kertaa ihmisten muut valtakunnat, jotka oli perustettu Itäisten kuningaskuntien pohjoisosiin: Lordaeron (Liittouman perustaja), Gilneas, Stromgarde (Arathorin entinen pääkaupunki), Dalaran (perustajina Arathin velhot, joista tuli myöhemmin Kirin Tor), Kul Tiras ja Alterac. Ihmiset puhuvat yleiskieltä (engl. Common language), mikä ei ole välttämättä heidän itse luomansa. Sitä ymmärtävät monet Azerothin ja Draenorin rodut.
World of Warcraftissa ihmisille on saatavilla seuraavat hahmoluokat: maagi, paladiini, pappi, roisto, manaajavelho, soturi, kuolonritari (lisäosasta Wrath of the Lich King alkaen), metsästäjä (lisäosasta Cataclysm alkaen) ja munkki (lisäosasta Mists of Pandaria alkaen). Heitä johti aluksi Stormwindin kuningas Varian Wrynn, joka oli myös koko Liittouman korkea kuningas, jonka kuoltua valtaistuimen peri hänen poikansa Anduin Wrynn. Ihmisten ominaisratsuina toimivat hevoset.
Liittouma > Korkeahaltiat

Korkeahaltiat (engl. High Elves) ovat Kalimdorista karkotettuja Korkeasyntyisten (engl. Highborne) jälkeläisiä. He asettuivat Eastern Kingdomsin koillisosiin. Mutta sitten Amani-heimon peikot uhkasivat heitä. Arathorin ihmisten avulla he torjuivat uhan ja vastapalveluksena korkeahaltiat opettivat nämä käyttämään magiaa. Tämän jälkeen korkeahaltiat perustivat valtakunnan nimeltä Quel'Thalas ja nimesivät sen pääkaupungin Silvermoon Cityksi. He myös loivat magiansa lähteeksi Auringon kaivon (engl. Sunwell), jossa virtasi Ikuisuuden kaivosta mukaan otettua vettä.
Toisen sodan aikana Zul'jinin joukot varastivat korkeahaltioilta riimuja käyttäen niitä uusien jättimaagien (engl. Ogre Mages) kasvattamiseen, jolloin haltiat liittyivät täysin haluin kääpiöiden ja maahisten tavoin osaksi Liittoumaa. Kolmannen sodan aikana Kalmoruton epäkuolleet kuitenkin hyökkäsivät Quel'Thalasiin. Auringon kaivo korruptoitui ja suuri osa korkeahaltioista sai surmansa. Heitä nostettiin kuolleista bansheeksi ja ghouleiksi muutettuina. Suurin osa selvitytyjistä liittyi prinssi Kael'thas Sunstriderin seuraan kutsuen itseään nimellä sin'dorei eli "veren lapset", tunnettu myös verihaltioina. Selvityjistä vain kymmenesosa säilytti vanhan nimensä ja oleskeli Kirin Torin suojeluksessa Dalaranissa.
Korkeahaltiat ovat nykyään osa Silver Covenantia, joka vastustaa Lauman jäsenten hyväksymistä osaksi Kirin Toria. Heitä johtaa vartija-kenraali Vereesa Windrunner, jonka aviomies Rhonin oli eläessään Kirin Torin johtaja. Korkeahaltiat ovat World of Warcraftissa ei-pelattava rotu.
Lisäosassa Legion paljastui, että Alleria Windrunner oli löytänyt korkeahaltioiden alalajin nimeltä tyhjiöhaltiat (engl. Void Elves), joka oli hyödyntänyt korruptoivaa varjotaikuutta. Alleria itsekin muutti itsensä tyhjiöhaltiaksi ja huomasi pystyvänsä hallitsemaan varjotaikuutta. Tämän jälkeen hänestä tuli tyhjiöhaltioiden johtaja. Lisäosassa Battle for Azeroth tyhjiöhaltiat ovat yksi Liittouman liittolaisroduista.
Liittouma > Kääpiöt

Kääpiöt (engl. Dwarves) ovat pienikokoisia, lähes ihmisten kaltaisia olentoja. Kääpiöt ovat hyvin kiintyneitä kiveen, ja he olivat alun perin kaivostoimintaa. Heidät haudataankin yleensä kiveen, jossa onkin jo muitakin kivihautoja, ne taas sijaitsevat luolassa joka sattuu myös olemaan kiveä. Vaikka kääpiöt ovatkin niin kiintyneitä kiveen, he rakastavat myös luontoa, eivätkä tuhoa sitä, koska käyttävät rakennusaineena kiveä.
Kääpiöt syntyivät, kun suurin osa kivestä koostuvasta ja titaanien luomasta maallisten (engl. Earthen) rodun edustajista altistui Vanhojen Jumalten langettamalle Lihan kiroukselle (engl. Curse of Flesh), ja parannuskeinon löytymistä odottaneet kiroukselle altistuneet maalliset heräsivät 10 000 vuotta sitten, Muinaisten sodan jälkeen, muuttuneina lihallisiksi ja kuolevaisiksi kääpiöiksi.
Kääpiöillä on nykyään kolme klaania: Bronzebeard (suom. Pronssiparta), Dark Iron (suom. Hämyrauta) ja Wildhammer (suom. Villivasara). Ja kaikki nämä kaalnit asustavat Khaz Modanin maanosassa, Itäisissä kuningaskunnissa. Bronzebeardin ja Wildhammerin kääpiöiden iho on samanvärinen kuin ihmisillä. Dark Ironin kääpiöillä on tummanharmaa iho ja punaiset silmät. Bronzebeardin kääpiöt kuuluvat Liittoumaan ja heidän pääkaupunkinsa on Ironforge (suom. Rauta-ahjo). Wildhammerit eivät varsinaisesti kuulu siihen, mutta tekevät yhteistyötä siihen kuuluvien rotujen kanssa. Heidän pääkaupunkinsa on Aerie Peak. Dark Ironin kääpiöt puolestaan ovat sekä Liittouman että Lauman vihollisia ja he palvelevat tulielementtaalien johtajaa, Ragnarosia. Bronzebeardit vihaavat heitä eniten, koska keisari Dagran Thaurissan oli vietellyt kuningas Magni Bronzebeardin tyttären, Moiran. Dagranin kuoltua Moirasta tuli Dark Ironin johtaja ja liitti isänsä kuoleman jälkeen heidät osaksi Liittoumaa.
World of Warcraftissa kääpiöille on saatavilla seuraavat hahmoluokat: metsästäjä, paladiini, pappi, roisto, soturi, kuolonritari (lisäosasta Wrath of the Lich King alkaen), maagi (lisäosasta Cataclysm alkaen), shamaani (lisäosasta Cataclysm alkaen), manaajavelho (lisäosasta Cataclysm alkaen) ja munkki (lisäosasta Mists of Pandaria alkaen). Kääpiöiden ominaisratsuina toimivat pässit (engl. Rams).
Kuningas Magni Bronzebeard hallitsi alun perin Ironforgea, mutta hänen sulauduttuaan yhteen sen timanttiytimen kanssa ennen Catclysmin tapahtumia, johtajiksi nousi Kolmen vasaran neuvosto (engl. Council of Three Hammers), joka koostuu kaikkien kolmen klaanin johtajista. Willhammer-klaania johti Falstad Wildhammer. Dagranin kuoltua, Moirasta oli tullut Dark Ironin johtaja ja Bronzebeardin johtajaksi nousi Magnin aiemmin kuolleeksi luultu veli, Muradin. Neuvosto johtaisi Ironforgea siihen asti, kunnes Dagranin ja Moiran poika, Dagran Thaurissan II, olisi tarpeeksi vanha valtaistuimelle.
Liittouma > Maahiset

Maahiset (engl. Gnomes, esiintyneet Suomessa myös nimellä tontut) ovat kääpiöitäkin lyhyempiä, mutta älykäs rotu, joka on lahjakas sekä taikuuden että teknologian käsittelyssä. He olivat alun perin kotoisin Ironforgen naapurikaupungista nimeltä Gnomeregan, joka oli hyvin kehittynyt. Mutta taistelussa troggeja vastaan he tulivat vapauttaneeksi suuren määrän ydinjätettä. Ne, jotka altistuivat säteilylle, muuttuivat "pitalisiksi maahisiksi" (engl. Leper Gnomes), jotka olivat vainoharhaisia ja väkivaltaisia. Ne hyökkäsivät jokaisen muuta rotua olevan olennon kimppuun. Säteilyltä selvinneet maahiset asettuivat Ironforgeen.
Maahisista tuli osa Liittoumaa Warcraft II:ssa. He asustivat vielä sen tapahtumien jälkeen Ironforgessa, kunnes lisäosan Cataclysm tapahtumien aikaan he alkoivat tuntea itsensä ulkopuolisiksi ja alkoivat valmistella paluuta Gnomereganiin.
World of Warcraftissa maahisille on saatavilla seuraavat hahmoluokat: maagi, roisto, manaajavelho, soturi, kuolonritari (lisäosasta Wrath of the Lich King alkaen), pappi (lisäosasta Cataclysm alkaen) ja munkki (lisäosasta Mists of Pandaria alkaen). Maahisten ominaisratsuina toimivat Mechanostriderit, mekaaniset kasuaarien näköiset olennot. Heitä johtaa kuningas ja ylinikkari Gelbin Mekkatorque.
Liittouma > Yöhaltiat

Yöhaltiat (engl. Night Elves, tai kal'dorei eli "tähtien lapset" heidän omalla kielellään) ovat Azerothin vanhimpia inhimillisiä rotuja. Yöhaltiat esiintyivät ensi kerran Warcraft III:ssa. 10 000 vuotta sitten normaalien yöhaltioiden sekä Korkeasyntyisten välille syntyi erimielisyyksiä. Lordi Xaviusin johdolla Korkeasyntyiset käyttivät ikiaikaisen magiansa lähdettä, Ikuisuuden kaivoa (engl. Well of Eternity), tuodakseen pahaksi kääntyneen titaani Sargeraksen Azerothiin, joka lähetti Palava Legioonaksi kutsumansa demoniarmeijan Kalimdoriin pyrkien hävittämään Azerothista kaiken elämän. Muut titaanit olivat kuitenkin asettaneet lohikäärmeaspektit suojelemaan maailmaa erilaisilta uhilta ja auttoivat yöhaltioita estämään Korkeasyntyisten aikeet. Taistelun seurauksena kuitenkin Ikuisuuden kaivo tuhoutui ja Kalimdor hajosi useiksi eri mantereiksi. Eastern Kingdoms, Northrend ja Pandaria irtautuivat Kalimdorista ja keskelle muodostui Maelstrom.
Yöhaltiat rakensivat uuden Ikuisuuden kaivon, joka sijaitsi maailmapuu Nordrassilin alla. Vihreän lohikäärmeaspekti Yseran siunaamana se antoi yöhaltioille kuolemattomuuden. 10 000 vuotta yöhaltiat saivat elää rauhassa, kunnes Palava Legioona palasi Azerothiin. Liittouman ja Lauman rodut saapuivat Kalimdoriin ja liittoutuivat yöhaltioiden kanssa käydäkseen viimeiseen taisteluun Legioonaa vastaan Hyjal-vuoren huipulla. Demonilordi Archimonden saadessa surmansa Palava Legioona voitettiin taas kerran, mutta Nordrassil tuhoutui ja yöhaltiat menettivät kuolemattomuutensa. He pystyttivät uuden maailmanpuun, Teldrassilin, ja rakensivat sen oksille uuden pääkaupunkinsa, Darnassuksen. Mutta Teldrassil ei saanut lohikäärmeiltä siunausta, joten yöhaltiat jäivät kuolevaisiksi.
Yöhaltioilla on suipot korvat. Heidän ihonsa väri vaihtelee liilasta vaaleaan. Heillä ovat pitkät korvat ja he ovat pitkiä ja vahvarakenteisia. Yöhaltiamiehet ovat vielä lihaksikkaampia kuin naiset ja joillakin heistä kasvaa päähän sarvet. Heidän silmänsä hohtavat joko sinisinä tai valkoisina kuin kuun valo. Mutta yöhaltioilla, joilla uskottiin olevan suuri kohtalo, on pihkankeltaiset silmät. Yöhaltioiden hiukset ovat siniset tai vihreät.
World of Warcraftissa yöhaltioille on saatavilla seuraavat hahmoluokat: druidi, metsästäjä, pappi, roisto, soturi, kuolonritari (lisäosasta Wrath of the Lich King alkaen), maagi (lisäosasta Cataclysm alkaen), munkki (lisäosasta Mists of Pandaria alkaen) ja demoninmetsästäjä (lisäosasta Legion alkaen). Yöhaltioita ovat jo 10 000 vuoden ajan johtaneet arkkidruidi Malfurion Stormrage (joka kuitenkin vietti suuren osan ajastaan Smaragdiunessa) sekä Elunen papitar Tyrande Whisperwind (josta tuli ennen Cataclysmin tapahtumia Malfurionin puoliso). Yöhaltioiden ominaisratsuina toimivat sapelihammaskissat (engl. Saber cat).
Liittouma > Draeneit

Draeneit ovat osa vanhaa eredarien rotua. Toisin kuin muut eredarit, nämä pakenivat 25 000 vuotta sitten kotiplaneetaltaan, Argusilta, Pimeyden titaani Sargaksen korruptiota. Nimi "draenei" [ˈdɹænɑɪ] tarkoittaa "karkotettuja". He matkustivat ulottuvuuksienvälisen rodun, naarujen, avaruusaluksella Genedarilla läpi Kieppuvan tuonen. Yli 200 vuotta ennen ihmisten ja örkkien ensimmäistä sotaa, he saapuivat örkkien kotiplaneetalle ja nimesivät sen Draenoriksi. Genedar jäi planeetalle vuorenmuotoiseksi kappaleeksi, jonka örkit nimesivät Oshu'guniksi. Palava Legioona kuitenkin seurasi heitä ja korruptoi örkit hyökkäämään draeneita vastaan. Draenorin murskautuessa palasiksi Toisen sodan aikana, osa draeneista alistui Palavan Legioonan alaisuuteen muuttuen "Kadonneiksi" (engl. Lost Ones) tai "Murtuneiksi" (engl. Broken). Vuosia myöhemmin Kael'thas Sunstriderin johtamien verihaltioiden vallattua naarujen leijuvan tukikohdan, Tempest Keepin, draeneit pakenivat yhdellä sen siivistä, Exodarilla, Azerothiin. Exodar teki pakkolaskun Azuremystin saarelle. He liittyivät osaksi Liittoumaa havaittuaan ihmisten olevan heidän tavoin Pyhän Valon (engl. Holy Light) kunnioittajia.
Draeneiden ihonväri vaihtelee sinisestä ja purppuraan. Miespuoliset draeneit ovat taureenien kokoisia ja naispuoliset taas yöhaltioiden kokoisia. Heillä on samanlaiset hännät kuin liskoilla sekä jaloissa kaviot kuin hevosilla. Heiltä lähtee päistään myös lonkeroita. Varmaa tietoa siitä, ovatko draeneit kuolemattomia vai eivät, ei ole. Mutta he kykenevät elämään kymmeniätuhansia vuosia.
Draeneit mainittiin ensi kerran Warcraft II:ssa ja Warcraft III:ssa tekivät ensiesiintymisen "Kadonneet", demonisen magian mutatoimat draeneit. Vähemmän mutatoituneita draeneita taas kutsutaan "Murtuneiksi". Täysin korruptoitumattomat draeneit tekevät ensiesiintymisen vasta World of Warcraftin lisäosassa The Burning Crusade.
Draeneit ovat The Burning Crusadessa Liittouman uusi pelattava rotu. Draeneille on saatavilla seuraavat hahmoluokat: metsästäjä, maagi, paladiini, pappi, shamaani, soturi, kuolonritari (lisäosasta Wrath of the Lich King alkaen) ja munkki (lisäosasta Mists of Pandaria alkaen). Draeneiden johtajana jo heidän lähdöstään Argusilta alkaen on toiminut profeetta Velen. Heidän ominaisratsuina toimivat elekkit, norsua muistuttavat olennot.
Liittouma > Worgenit

Worgenit ovat ihmissusia muistuttava rotu. He esiintyivät ensi kerran World of Warcraftissa. Alkuperäiset worgenit olivat yöhaltioita, jotka oli muutettu susihirviöiksi puolijumala Goldrinnin hampaasta tehdyn "Elunen viikatteen" avulla. Heidät karkotettiin Samaragdiuneen, josta arkkimaagi Arugal on vapautti heidät taistelemaan hänen rinnallaan, mutta worgenit eivät suostuneet ja alkoivat levittää kirousta, joka muutti Gilneasin ihmisiä myös worgeneiksi. He ovat erittäin julmia, vaarallisia ja älykkäitä olentoja, jotka eivät käytä muita aseita kuin omia kynsiään ja hampaitaan.
Worgeniksi muuttava kirous on saavuttanut pandemian kaltaisen tason, ja viimeiset taistelevat ihmisyydestään. Gilneas eristäytyi ulkomaailmasta Toisen sodan jälkeen eroten näin Liittoumasta. Tämä ansiosta he myös säästyivät Kolmannen sodan aikana Lich-kuninkaan hyökkäyksiltä. Mutta Deathwingin paluun tuhotessa Greymane Wallin ja Hylättyjen aloitettua maihinnousun aikomuksenaan vallata heidän maansa. Lisäosassa Cataclysm he liittyivät Liittoumaan saadakseen maansa takaisin ja päästäkseen eroon kirouksesta.
Worgenit ovat Cataclysmissä Liittouman uusi pelattava rotu. Worgeneille on rakennettu oma kaupunginosa yöhaltioiden pääkaupunkiin Darnassukseen (lisäosan alkuperäinen suunnitelma oli se, että kaupunginosa oltaisiin rakennettu Stormwindiin). Worgenien aloitusalue kuitenkin katosi ajan myötä. Pelaaja voi valita esiintyykö worgenin vai ihmisen muodossa, mutta taistelussa hän muuttuu worgeniksi. Worgeneille on saatavilla seuraavat hahmoluokat: druidi, metsästäjä, maagi, pappi, roisto, manaajavelho, soturi ja kuolonritari. Worgeneilla ei ole ominaisratsua, vaan he juoksevat mieluummin itse omilla käpälillään. Heitä johtaa Gilneasin kuningas, Genn Greymane.
Liittouma > Tushuin pandareenit

Tushuin filosofiaa seuraavat pandareenit ovat liittyneet osaksi Liittoumaa. Kyseinen filosofia perustuu rauhalliseen harkintaan sekä meditointiin, tiukkaan harjoitteluun ja moraaliseen ymmärrykseen. Tätä filosofiaa noudattavia pandareenejä johtaa Aysa Cloudsinger.
Lauma

Lauma (engl. Horde) oli alun perin örkkien ja jättien ryhmittymä, joka kahdessa ensimmäisessä Warcraft-pelissä oli Palavan Legioonan korruptoima. Tällöin he yrittivät vallata ihmisten kuningaskunnat. He olivat saaneet väliaikaisiksi liittolaisikeen myös metsäpeikot sekä hiidet Warcraft III:ssa nuori sotapäällikkö Thrall vapauttaa orjuutetut örkit ja liittoutuu Darkspear-heimon peikkojen sekä Mulgoren tasangoilla elävien taureenien kanssa. Örkit olivat vähällä korruptoitua taas, kunnes siitä vastuussa ollut demoni sai surmansa. World of Warcraftissa Lauma on yksi kahdesta sankarillisesta ryhmittymästä. Toinen ryhmittymä, Liittouma, on kuitenkin heidän vihollisensa. World of Warcraftissa örkkien, peikkojen ja taureenien lisäksi Laumaan liittyvät myös Kalmoruton vallasta vapautunut Hylätyiksi kutsuttu epäkuolleiden ryhmittymä, verihaltiat, Kezanin hiidet sekä Huojinin pandareenit.
Lauma > Jätit

Jätit (engl. Ogre) ovat örkkien tavoin klaaneissa elävä rotu. Heitä hallitsevat yleensä klaanien fyysisesti vahvimmat yksilöt. Mutta toisinaan maageiksi ryhtyneet jätit usein kontrolloivat klaania johtajansa auktoriteetin ulkopuolella.
Jätit olivat örkkien liittolaisia jo pelissä Warcraft: Orcs & Humans. Heillä on samanlainen rooli myös Warcraft II: Tides of Darkness.
World of Warcraftissa jätit eivät ole pelattava rotu. Alkuperäisen Lauman kukistumisen myötä heidän klaaninsa olivat levittäytyneet eri puolille Azerothia. Heistä ainoastaan Stonemaul-heimon jätit ovat enää Laumalle ystävällisiä, vaikka he eivät suoraan näitä enää tuekkaan.