stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuhmoisten kirkko

| Kuhmoisten kirkko |
| --- | --- |
 Kuhmoisten kirkko luoteesta.
Sijainti:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°33′41.8″N, 025°10′30.8″E
Seurakunta:  Hollolan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1785, tapuli 1786
Suunnittelija:  Matti Åkerblom tapuli Mats Åkergren
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  800
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuhmoisten kirkko on rakennettu Pirkanmaan Kuhmoisiin vuosina 1784–1785 aikakautensa merkittävimpiin kirkonrakentajiin kuuluvan eräjärveläisen Matti Åkerblomin johtamana. Se nimettiin valmistumisaikansa hallitsijan mukaan Kustaa III:n kirkoksi. Kirkko on pohjamuodoltaan sisäviisteinen puinen ristikirkko. Suhteikkaan kirkkorakennuksen ulkoseinissä on empiretyylinen ulkovuoraus korostettuine kulmapilastereineen. Ulkovuoraus on vuodelta 1828. Paanukaton keskeltä kohoaa korkea paanupeitteinen viirintanko. Kirkon sisustaa leimaa 1930-luvulla tehty uudistus.
Kuhmoinen mainitaan Padasjoen emäseurakunnan kappeliseurakuntana jo vuonna 1540. Oma kirkkoherrakuntansa Kuhmoinen oli vuosina 1639–1741. Sen jälkeen Kuhmoinen oli uudelleen Padasjoen kappelina vuoteen 1860, jolloin se itsenäistyi omaksi seurakunnaksi. Vuodesta 2017 lähtien Kuhmoinen on ollut osa Hollolan seurakuntaa ja siihen kuuluvaa Kuhmoinen-Padasjoki kappeliseurakuntaa joka ylittää Pirkanmaan ja Päijät-Hämeen maakuntarajan.
Mats Åkergrenin rakentama kellotapuli.
Kirkkoon liittyy erillinen Mats Åkergrenin vuonna 1786 rakentama kellotapuli. Lounaissuomalaista tapulityyppiä edustavan 1700-luvun loppupuolen kellotapulin huipussa ollut tyypillinen sipulikupoli on myöhemmin korvattu kahdeksankulmaisella kartiolla. Tapulissa on samanlainen empiretyyppinen vuoraus kuin kirkossa.
Sisäseinien puuvuoraus tehtiin 1887 arkkitehti Alfred Cavénin suunnitteleman korjauksen yhteydessä. Koko sisätila uusittiin 1932 arkkitehti Kauno S. Kallion suunnitelmien mukaan. Taiteilija Emil Filén toteutti lehtereiden reliefit 1935.
Viimeksi kirkkoa kunnostettiin vuonna 1986 arkkitehti Olli Kuusen suunnitelman mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuhmoisten kirkko Wikimedia Commonsissa
L (albumi)

| L Juice Leskinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2000
 Julkaistu: 2000
 Tuottaja(t): Juice Leskinen
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 01.00.37
 Levy-yhtiö: Johanna
Listasijoitukset
  Suomi: 4. (helmikuu 2000) 
Juice Leskisen muut julkaisut
| 20 suosikkia – Onnellinen mies 1997 | L 2000 | Vaiti, aivan hiljaa 2002 |
L on Juice Leskisen albumi, joka julkaistiin vuonna 2000 Leskisen 50-vuotispäivän kunniaksi. L tarkoittaa roomalaisilla numeroilla viittäkymmentä.
Kappalelista

Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Juice Leskinen, paitsi ”Mikä mies” (sov. Leskinen–Suvalo), ”Nolojen tilanteiden chachacha” (sov. Leskinen–Kätkä), ”Rampojen valssi” (sov. Kätkä) ja ”Vahdinvaihto” (säv. Bob Dylan, suom. san. Leskinen)
Talo lehmusten alla – 2.54
Karelia blues – 3.22
Hänet synnytettiin – 2.20
Kalevalan kankahilla – 2.25
Nuoruus ja turhuus – 1.57
Täyttymys – 2.51
Mikä mies – 2.32
Kahden miehen nainen – 4.25
Latotanssit – 1.51
Aila bailaa – 2.51
Nolojen tilanteiden chachacha – 3.28
Espoosta, päivää – 3.36
Mela Sulkavalla – 3.24
Usko sinä vaan – 2.31
Huomenna en – 4.42
Kantreista paras – 3.09
Ämpärillä hilloo – 3.51
Rampojen valssi – 2.11
Vahdinvaihto – 6.20
Kokoonpano

Leskisen taustalla soittaa edellisen Kiveä ja sämpylää -albumin tavoin nimekäs, menestyneistä ja osaavista suomalaisista muusikoista koottu taustayhtye.
Juice Leskinen – laulu, kitara
Juuso Nordlund – basso
Antti Tammilehto – basso, kitara, laulu
Frogley – rummut, lyömäsoittimet, laulu
Ippe Kätkä – lyömäsoittimet, rummut
Eero ”Safka” Pekkonen – piano, urut, urkuharmooni, syntetisaattori, haitari, lyömäsoittimet, laulu
Ila Loueranta – laulu
Jari Yliaho – kitara, laulu
Dave Lindholm – kitara
Seppo Alajoki – kitara, banjo, laulu
Levyllä vierailevat myös Vesa Hyrskykari (tenorisaksofoni), Pia Bos (laulu, tinapilli), Seija Hurskainen (laulu), Jukka Kaven, Pirkko Kontkanen (viulu), Toni Lähteenmäki (laulu, kitara), Marjo Minkkinen (laulu), Nipa Niilola (kitara, mandoliini), Jari Pasanen (kitara), Ursula Salo (laulu), Satu Sopanen (kantele, laulu) ja Salli Suvalo (laulu, tinapilli).
Kölintarkastus

Kölintarkastus oli aiemmin Suomessa nimitys ulkomailta saapuneen laivan tullitarkastukselle.
Kölintarkastukseksi sanottiin sitä laivan tarkastusta, joka tehtiin ulkomailta saapuneeseen laivaan sen jälkeen kun sen lasti oli purettu. Laivan sisusta tutkittiin tarkasti sen varalta, oliko laivassa salaisia säilytyspaikkoja ja niissä tavaraa, jonka tuonti oli kielletty taikka joka oli tullissa ilmoitettava. Nimitys oli käytössä ainakin 1930-luvun Suomessa.
Kreivi Nefaria

| Kreivi Nefaria |
| --- | --- |
 Kreivi Nefaria, Maggian johtaja
Luoja(t):  Stan Lee & Jack Kirby
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Avengers #13 (helmikuu 1965)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Luchino Nefaria
Status:  Aktiivinen
Ryhmäsidokset:  Maggia
Voimat:  Yli-inhimillisen suuri fyysinen voima, nopeus, kestävyys ja notkeus. Optiset sätet, pysähtynyt ikääntyminen, lentokyky, regeneraatio
Kreivi Luchino Nefaria on Marvel-kustantamon luoma superroisto, jonka ensiesiintyminen tapahtui Avengers-lehden numerossa 13 (helmikuu 1965). Kreivi Nefarian loivat Stan Lee ja Jack Kirby.
Suomessa Kreivi Nefaria ilmestyi MEGA -lehden numerossa 2 (2006).
Voimat ja varusteet

Nefarialla on kaikkien Kuolettavan Legioonan jäsenten yhdistetyt voimat tehostettuna satakertaisiksi. Nefarian fyysinen voima on yliluonnollisen korkea, ja sen tarkka yläraja on tuntematon (Marvel-universumin korkein mitattavissa oleva voimaluokitus on kyky nostaa sata tonnia tai yli).
Nefaria on kuitenkin taistellut tasaväkisesti jopa Thorin kanssa. Saatuaan voimansa Nefaria kykeni hyppäämään jalkalihaksillaan valtavia matkoja (vrt. Hulk). Nyttemmin Nefaria on oppinut lentämään pakonopeuden nopeudella.
Kreivi Nefaria kestää erittäin hyvin kaikenlaisia fyysisiä vaurioita. Hän kestää leikiten suurikaliiperisia ammuksia, äärimmäisiä lämpötiloja ja suuria fyysisiä iskuja ilman näkyviä vaurioita.
Nefaria on kuitenkin haavoittuvainen tietyille säteilyaallonpituuksille ja kosmisille energioille - varsinkin ionipohjaisille aseille.
Nefaria kykenee ampumaan optisia säteitä silmistään. Säteiden voiman avulla Nefaria on leikannut jopa titaaniterästä.
Voimat ja varusteet > Rajoitukset

Nefarian voimat ovat peräisin hänen ioniolomuodostaan. Säilyttääkseen voimansa Nefarian pitää imeä itseensä säännöllisin väliajoin muita ioniolentoja.
Aiheesta muualla

Marvel Directory-sivuston osuus Kreivi Nefariasta (englanniksi)
Leader's Lair-sivuston osuus Kreivi Nefariasta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Mutant High-sivuston osuus Kreivi Nefariasta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Uncanny X-Men.Net-sivuston osuus Kreivi Nefariasta (englanniksi)
Marvel Character List-sivuston osuus Kreivi Nefariasta (englanniksi)
Classic Marvel-sivuston osuus Kreivi Nefariasta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kreivi Nefaria Draculana (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Norseman Central-sivuston osuus Kreivi Nefariasta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kölikäärme

| Kölikäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Käsnäkäärmeet Acrochordidae
Suku::  Acrochordus
Laji::  granulatus
Kaksiosainen nimi
 Acrochordus granulatus  (Schneider, 1799) 
Katso myös
   Kölikäärme Wikispeciesissä   Kölikäärme Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kölikäärme (Acrochordus granulatus) on käsnäkäärmeisiin kuuluva käärmelaji, jota tavataan Intian itärannikolta Ceylonille ja aina Filippiineille saakka ulottuvien alueiden jokisuissa ja rannikoilla.  Nimensä kölikäärme on saanut vatsapuolella olevasta kölimäisestä suomurivistä, joka ilmeisesti on apuna uimisessa. Käsnäkäärmeitä pyydystetään vuosittain suuria määriä, sillä niiden nahkoja voidaan käyttää kenkien ja laukkujen raaka-aineena.
Kukësin maakunta

| Kukësin maakunta Qarku i Kukësit |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:  Albania
Kuntia:  3
Perustettu:  2000
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kukës
Pinta-ala:  2 374 km²
Väkiluku (2011):  85 292
 – väestötiheys:  35,9 as./km²
 
Qarku Kukës
Kukësin maakunta (alb. Qarku i Kukësit) on yksi Albanian 12:sta maakunnasta. Se sijaitsee maan koillisosassa ja rajautuu idässä Pohjois-Makedoniaan ja Kosovoon sekä pohjoisessa Montenegroon. Maakunnan pinta-ala on 2 374 neliökilometriä ja asukasluku arviolta 85 292 (vuonna 2011).
Vuoden 2015 kuntauudistuksesta lähtien Kukës on jaettu kolmeen kuntaan: Has, Kukës ja Tropojë.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kukësin maakunta Wikimedia Commonsissa
Qarku Kukës (albaniaksi)
Albanian maakunnat
Beratin maakunta
Dibërin maakunta
Durrësin maakunta
Elbasanin maakunta
Fierin maakunta
Gjirokastërin maakunta
Korçën maakunta
Kukësin maakunta
Lezhën maakunta
Shkodërin maakunta
Tiranan maakunta
Vlorën maakunta
Lapin komitea

Lapin komitea oli vuonna 1901 perustettu ja vuonna 1904 toimintansa lopettanut komitea. Komitea sijaitsi Lapissa.
Tehtävä

Komitean tehtävä oli toimittaa Lapin kihlakunnalle selvitys asukkaiden viljelyssuhteista ja muun muassa taloudellisesta tilasta.
Laganosuchus

| Laganosuchus |
| --- | --- |
 Taiteilijan näkemys lajista L. thaumastos.
 Myöhäisliitukausi Cenomanum-vaihe  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia/Sauropsida
Alaluokka::  Diapsidit Diapsida
Osaluokka::  Archosauromorpha
Ylälahko::  Crocodylomorpha
Kladi::  Crocodyliformes
Kladi::  Mesoeucrocodylia
Kladi::  Neosuchia
Heimo::  †Stomatosuchidae
Suku::  †Laganosuchus  Sereno & Larsson, 2009
Lajit
 †L. thaumastos Sereno & Larsson, 2009 (tyyppilaji)  †L. maghrebensis Sereno & Larsson, 2009 
Katso myös
   Laganosuchus Wikispeciesissä   Laganosuchus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laganosuchus on sukupuuttoon kuollut krokotiilimaisten arkosaurien suku. Sen fossiileja on löydetty Nigeristä ja Marokosta myöhäiseltä liitukaudelta. Suvun tieteellinen nimi tulee kreikan sanoista laganon (pannukakku) ja souchos (krokotiili). Samalla kun Laganosuchus thaumastos löydettiin Echkarin muodostumasta Nigeristä, löydettiin myös muita krokotiilieläimiä kuten Anatosuchus ja Kaprosuchus samasta paikasta. Sen kuvanneet tutkijat antoivat sille lempinimen ”PancakeCroc” (pannukakkukrokotiili). Toinen laji, L. maghrebensis, löydettiin Kem Kem Bedsistä Marokosta.
Kuvaus

L. thaumastos oli arviolta kuusimetrinen tanakka kalansyöjä, jolla oli noin metrin mittainen litteä kallo. Serenon mukaan se saattoi odottaa saalista sirot, terävähampaiset leuat ammollaan tuntikausia.
Aiheesta muualla

Prehistoric Wildlife: Laganosuchus (englanniksi)
Tieteen Kuvalehti: Pannukakkukrokotiili väijyi kaloja
National Geographic: BoarCroc, RatCroc, DogCroc, DuckCroc and PancakeCroc (englanniksi)
Laganosuchuksen kallon rekonstruktio.
Kuopion Työnkulma

| Kuopion Työnkulma, Rupla |
| --- | --- |

Osoite:  Maaherrankatu 25
Sijainti:  Kuopio, Vahtivuori
Koordinaatit:  62.89397°N, 27.68750°E
Valmistumisvuosi:  1957
Purkuvuosi:  2022
Suunnittelija:  Kaj Michael
Rakennuttaja:  Kuopion toimitilayhdistys ry
Omistaja:  YIT Oyj
Runkorakenne:  betoni
Julkisivumateriaali:  alumiini
Kerrosluku:  3
Kerrosala:  2097 neliömetriä
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Työnkulma, kuva Kansan Arkisto.
Työnkulma, kuvaaja Jänis, kuva Kansan Arkisto.
Kuopion Työnkulma oli Kuopion Vahtivuoressa sijainnut työväentalo, josta käytettiin myös nimeä Rupla. Talolla on sanottu olleen rakennus- ja kulttuurihistoriallista arvoa, ja Museovirasto suositti sen suojelemista asemakaavassa vuonna 2013. Kuopion kaupunginhallitus päätti kuitenkin sallia Työnkulman purkamisen. Purkamisesta kiisteltiin vuosia, kunnes rakennus purettiin vuonna 2022.
Historiaa

Työnkulman taustalla oli Kuopion toimitaloyhdistys ry, jonka jäseninä oli pienempiä yhdistyksiä, kuten vasemmistolaisia puolueita, ammattiyhdistyksiä ja urheiluseuroja. Isoimpia jäseniä olivat SKDL:n ja  SKP:n Kuopion osastot. Kuopion toimitilayhdistys ry etsi 1950-luvulla tonttia keskustasta, mutta sellaista ei haluttu heille myydä. Lopulta tontti löytyi halvalla syrjästä suon laidalta, Maaherrankadun ja Tulliportinkadun kulmasta. Talon suunnitteli arkkitehti Kaj Michael, joka on suunnitellut useita rakennuksia Kuopioon ja muualle Pohjois-Savoon. Talo rakennettiin pääosin talkoilla, joihin osallistui väkeä myös maaseudulta: työväenyhdistyksen paikallisjaostoja ja urheiluseuroja. Talolliset lahjoittivat lisäksi mailtaan puuta. Työnkulma-niminen talo valmistui vuonna 1957.
Rupla-lempinimen talolle keksi Kaj Michael. Talon nimi oli ollut piirustuksista asti Työnkulma, mutta sille haluttiin myös ns. käyttönimi, josta järjestettiin nimikilpailu. Michael sai työstään ja nimikilpailun voitostaan palkinnoksi kuukauden matkan Neuvostoliittoon.
Melko pian taloa perustamassa olleet järjestöt alkoivat siirtää toimintansa muualle muun muassa tilantarpeen kasvun vuoksi. 1980-luvulla rakennuksen ylläpito vaikeutui, ja talolta tulevia tuloja käytettiin usein muuhun kuin sen ylläpitoon. Korjauksia tehtiin vain pakon edessä. 1990-luvun alussa kulttuuriministeriöltä saatiin 500 000 markkaa salitekniikan parantamiseen, ja remontin yhteydessä saliin rakennettiin katsomo. Samalla vuosikymmenellä korjaussuunnitelmia tehtiin paljon. Kellarikerrokseen myös rakennettiin teatteri/musiikkitila aloitteleville tekijöille, mutta se ei läpäissyt rakennustarkastusta muun muassa ilmanvaihdon osalta. Laman myötä välttämättömiä korjauksia ei saatu tehtyä, ja talon käyttö hiipui väistämättä. 2000-luvun alussa rakennus oli pakko myydä, sillä Kuopion kaupunki ei halunnut sen ylläpitäjäksi. Omistajaksi tuli Kuopion Rupla Oy, mutta sekään eivät pystynyt pitämään taloa yllä kuin muutaman vuoden. Työnkulma myytiin Lemminkäinen Oyj:lle (nykyisin osana YIT-konsernia) vuonna 2009.
Rakennus

Työnkulma oli pääosin teräsbetonirunkoinen, tyypillisen 1950-luvun liiketalon mallinen rakennus. Rakennuksessa oli kolme kerrosta ja kellari; korkean juhlasalin kohdalla kerroksia oli vain kaksi. Talossa oli kokous-, toimisto- ja liiketilaa sekä talonmiehen asunto, ja sen pinta-ala oli 2 097 neliömetriä. Rakennuksen seinissä oli alumiinipinnoitus, joka oli sen valmistuessa uutta tekniikkaa, mutta yleistyi nopeasti 1950-luvun lopulla. Maaherrankadun varteen sijoittui liiketiloja ja rakennuksen pääsisäänkäynti aulatiloineen. Toisessa kerroksessa oli juhlasali ja siihen liittyvä lämpiötila/ravintolatila, kolmannessa taas toimistotilaa, pieni luentosali ja juhlasalin parvi.
Toimintaa työväentalolla

Valmistumisen jälkeen rakennuksessa toimi piirustusten mukaan SKDL:n ja SKP:n paikalliset toimistot, Kansan Sanan kirjapaino, baari ja juhlasali aulatiloineen. Tiloissa pidettiin myös ahkerasti eri ammattiliittojen paikallisosastojen kokouksia, myyjäisiä ja tanssiaisia, ja Kuopion toimitilayhdistyksen eri jäsenyhdistykset järjestivät talolla omia tilaisuuksiaan ja juhlia. Työnkulma oli alkuvaiheessaan tärkeä keikka- ja tanssipaikka läpi aatteellisten taustojen. Siellä esiintyi talon omistavien yhdistysten kontaktien kautta muun muassa neuvostoblokin muusikkoja ja suomalaisia sen ajan huippunimiä. Vuonna 1983 Työnkulmassa pidettiin Juho Rissas -maalausleiri, jolle kokoontui osallistujia sosialistisista maista. Osallistujat maalasivat rakennuksen seinille kuvia kotiseuduistaan, itsestään jne. Myöhemmin maalaukset peitettiin punaisella maalilla. Talolla järjestettiin myöhemmin myös seniorien päivätansseja, jotka olivat hyvin suosittuja. Vuoden 2012 lopusta lähtien rakennus oli kokonaan tyhjillään.
Kuolema ei ole lasten leikkiä

| Kuolema ei ole lasten leikkiä> The Weed That Strings the Hangman's Bag |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Alan Bradley
Kieli:  englanti
Genre:  salapoliisiromaani
Julkaistu:  2010
Suomennos
Suomentaja:  Laura Beck
Kansitaiteilija:  Satu Kontinen
Kustantaja:  Bazar
Julkaistu:  2014
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  383 (kiitoksilla 389)
ISBN:  978-952-279-170-2
Sarja: Flavia de Luce
Edeltävä:  Piiraan maku makea
Seuraava:  Hopeisen hummerihaarukan tapaus
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuolema ei ole lasten leikkiä on Alan Bradleyn kirjoittama salapoliisiromaani. Se on Flavia de Luce -sarjan toinen osa. Englanninkielinen alkuteos The Weed That Strings the Hangman's Bag ilmestyi vuonna 2010 ja suomennos 2014.
Juoni

Kiertävän nukketeatterin auto hajoaa Bishop’s Laceyn hautausmaan kohdalla. Teatteriseurueen muodostavat televisiostakin tuttu marionettitaiteilija Rupert Porson ja hänen avustajansa Nialla. Saadakseen rahaa auton korjaamiseen Porson järjestää kaksi näytöstä seurakuntatalolla.
Flavia on osunut paikalle auton hajottua ja päätyy avustamaan esitysten valmistelussa. Toinen näytös päättyy kuitenkin dramaattisesti Porsonin kuolemaan, ja pian Flavia huomaa taas tutkivansa murhaa. Esiin alkaa nousta kyläläisten salaisuuksia vuosien takaa.
Laganás

| Laganás Λαγανάς |
| --- | --- |
 Laganáksen kylää.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Laganás
 Koordinaatit: 37°43′38″N, 20°51′50″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Zákynthos
Kunta:  Zákynthos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  330106
Väkiluku (2011):  6 986
 – Kylä:  729
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laganás (kreik. Λαγανάς) on Kreikan kylä sekä samanniminen Zákynthoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Λαγανά, Dimotikí Enótita Laganá) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Zákynthoksen saarella, Zákynthoksen alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 6 986 ja varsinaisen Laganáksen kylän väkiluku 729 (vuonna 2011).
Laganáksen satamaa.
Laganáksen kylä sijaitsee Zákynthoksen etelärannikolla Laganáksenlahden rannalla noin kahdeksan kilometriä lounaaseen Zákynthoksen kaupungista. Laganáksen kunnallisyksikkö käsittää saaren eteläpään. Alue tunnetaan rannastaan, joka on valekarettikilpikonnien pesimäaluetta. Kunnallisyksikön suurimmat asutukset ovat on Mouzákin ja Lithakián kylät.
Laganás oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Zákynthoksen kuntaan yhdessä Alykéen, Arkádioin, Artemisían ja Elátian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Laganáksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Agalás | Agalás | 323 |
| Agalás | Ái Giánnis | 8 |
| Agalás | Ámpelos | 2 |
| Agalás | Stimiés | 9 |
| Kalamáki | Kalamáki | 890 |
| Kalamáki | Margaraíika | 303 |
| Kalamáki | Pefkákia | 0 |
| Kerí | Apeláti | 35 |
| Kerí | Kerí | 469 |
| Kerí | Límni Keríou | 253 |
| Kerí | Marathiás | 31 |
| Lithakiá | Lithakiá | 1 307 |
| Mouzáki | Mouzáki | 1 702 |
| Pantokrátoras | Laganás | 729 |
| Pantokrátoras | Pantokrátoras | 925 |
Yhteensä: 6 986
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laganás Wikimedia Commonsissa
Kuoppanummen koulukeskus

| Kuoppanummen koulukeskus |
| --- | --- |
 Kuoppanummen koulu.
Sijainti:  Kuoppanummentie 18 Nummela, Vihti
Tyyppi:  yhtenäiskoulu
Perustettu:  2004
Rehtori:  Markku Tolvanen
Luokat:  1–9
Oppilaita:  750
Verkkosivut
Kuoppanummen koulukeskus on Vihdin Nummelassa sijaitseva yhtenäiskoulu, joka avattiin syksyllä 2004. Koulukeskuksessa on oppijoita aina pienistä päiväkotilapsista yläluokkalaisiin asti, kaikkiaan lähes 750. Henkilökuntaa talossa on 140. Rehtorina toimii Markku Tolvanen.
Liikuntatilat

Kuoppanummen koulukeskuksen liikuntatilat mahdollistavat muun muassa palloilulajien, tanssin ja voimistelun sekä kamppailulajien harrastamisen. Palloilu- ja liikuntasalin kokonaispinta-ala on 397 m², tanssi- ja voimistelusalin 193 m² ja kamppailusalin 193 m². Palloilu- ja liikuntasali voidaan jakaa kahteen osaan katosta laskeutuvilla väliseinillä.
Lagarde

Lagarde on muun muassa seuraavien nimi:
Henkilöitä

Charles Lagarde (1878–1954), ranskalainen yleisurheilija
Christine Lagarde (s. 1956), ranskalainen poliitikko, Euroopan keskuspankin pääjohtaja
Claude Lagarde (1895–1983), ranskalainen ampuja
Maxime Lagarde (s. 1994), ranskalainen shakin suurmestari
Pascal Martinot-Lagarde (s. 1991), ranskalainen pika-aitajuoksija
Paul Lagarde (1891–1964), ranskalainen seiväshyppääjä
Romain Lagarde (s. 1997), ranskalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja
Tom LaGarde (s. 1955), yhdysvaltalainen koripalloilija ja olympiavoittaja
Ranskan kuntia

Lagarde, kunta Ariègen departementissa
Lagarde, kunta Gersin departementissa
Lagarde, kunta Haute-Garonnen departementissa
Lagarde, kunta Hautes-Pyrénées’n departementissa
Lagarde, kunta Mosellen departementissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lagarde”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuolema kulkee sumussa

| Kuolema kulkee sumussa> The Tiger in the Smoke.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Margery Allingham
Kieli:  englanti
Genre:  jännityskirjallisuus
Suomennos
Suomentaja:  Arto Tuovinen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1960
Sivumäärä:  344
ISBN:  951-011-960-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuolema kulkee sumussa on Margery Allinghamin vuonna 1952 ilmestynyt romaani. Kirja julkaistiin suomenkielisenä kahdeksan vuotta myöhemmin WSOY:n kustantamana.
Aiheesta muualla

Kuolema kulkee sumussa Kirjasampo.fi-palvelussa
Kuoppamäki (albumi)

| Kuoppamäki Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1970
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 34.05
 Levy-yhtiö: Parlophone
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| On the Rocks 1970 | Kuoppamäki 1970 | Trubaduurilauluja 1971 |
Kuoppamäki on iskelmälaulaja Jukka Kuoppamäen albumi vuodelta 1970. Kaikki sävellykset ja sanoitukset ovat Kuoppamäen omia.
Kappaleet

Näin sävel soi – 3.40  (sov. Paroni Paakkunainen)
Kortti tuo, kortti vie – 2.19  (sov. Paroni Paakkunainen)
Tyttö pieni – 2.23  (sov. Ilpo Saastamoinen)
Minä lähdin, sinä jäit – 4.01  (sov. Paroni Paakkunainen)
Ohikulkija – 2.14  (sov. Ilpo Saastamoinen)
Muistot mukaan vien – 2.14  (sov. Ilpo Saastamoinen)
Mä sinun luoksesi saavun – 3.08  (sov. Paroni Paakkunainen)
Katson veden pintaan – 2.47  (sov. Paroni Paakkunainen)
Niin aina on – 2.41  (sov. Raimo Henriksson)
Odotan – 3.13  (sov. Ilpo Saastamoinen)
Naisen asein – 2.42  (sov. Paroni Paakkunainen)
En vielä tuntenut mä sua – 2.37  (sov. Raimo Henriksson)
Keskinen Pirttijärvi (Tampere)

| Keskinen Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°47′13″N, 23°55′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Ala-Pirttijärveen 
Järvinumero:  35.316.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,6 m  
Rantaviiva:  2,247 km  
Pinta-ala:  21,356 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen Pirttijärvi 
Keskinen Pirttijärvi  on Pirkanmaalla Tampereen Velaatassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.