stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eryks
Historia > Arkaainen ja klassinen kausi

Eryksiin ei koskaan perustettu kreikkalaista siirtokuntaa, mutta se hellenisoitui eli kreikkalaistui vähitellen muiden Sisilian kaupunkien tavoin. Vielä Thukydides puhui Eryksin samoin kuin Segestan asukkaista kuitenkin barbaareina. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Erykīnos (Ἐρυκῖνος), myöhemmin latinaksi Erycīnus. Vaikka Eryks itse ei saanutkaan kreikkalaista siirtokuntaa, spartalainen Dorieus perusti kuitenkin jonnekin sen lähelle Herakleian kaupungin 500-luvun eaa. lopulla, mutta elymit ja foinikialaiset tuhosivat sen pian.
Eryksin historiasta ei tiedetä juuri mitään ennen 400-luvun eaa. loppupuolta, mutta sen vaiheet seurasivat todennäköisesti vahvemman Segestan vaiheita. Ateenan epäonnistuneen Sisilian sotaretken 415–413 eaa. jälkeen kaupunki joutui Karthagon alaisuuteen. Vuonna 406 eaa. Syrakusan ja Karthagon laivastot kävivät kaupungin edustalla meritaistelun, jonka Syrakusa voitti. Syrakusan tyrannin Dionysioksen läntiseen Sisiliaan suuntautuneen sotaretken aikana vuonna 397 eaa. Eryks liittyi Syrakusan puolelle hieman ennen Motyen piiritystä, mutta karthagolaiset saivat vallattua kaupungin takaisin Himilkonin johdolla seuraavana vuonna. Dionysios sai kaupungin takaisin haltuunsa hieman ennen kuolemaansa, mutta tämän jälkeen se päätyi taas karthagolaisille ainakin Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen sotaretkeen vuonna 278 eaa. saakka.
Historia > Hellenistinen ja roomalainen kausi

Pyrrhoksen sotaretken aikaan Eryksissä oli vahva varuskunta, joka kykeni puolustautumaan pitkään, kunnes Pyrrhos onnistui itse johtamallaan hyökkäyksellä valloittamaan sen. Ensimmäisen puunilaissodan 264–241 eaa. aikaan kaupunki oli jälleen karthagolaisten hallussa. Hamilkar tuhosi kaupungin vuonna 260 eaa. ja siirrätti sen asukkaat Drepanonin niemelle, johon perusti Drepanonin kaupungin. Eryksin paikka ei kuitenkaan jäänyt kokonaan autioksi, ja vuonna 249 eaa. roomalaiset saivat kaupungin ja Afroditen temppelin ensimmäistä kertaa käsiinsä konsuli Junius Pulluksen johdolla. Roomalaisten gallialaiset palkkasotilaat ryöstelivät temppeliä tässä yhteydessä, mutta tämä jäi ainoaksi kerraksi, ja menetykset paikattiin pian.
Hamilkar Barka valtasi kaupungin yllätyksellä takaisin Karthagolle vuonna 244 eaa., mutta ei saanut vallattua sen linnoitusta. Hän siirrätti kaupungin asukkaat Drepanoniin. Karthagolaiset joutuivat hylkäämään Eryksin ja Drepanonin vasta sen jälkeen, kun Lutatius Catulus voitti nämä Aegatessaarten taistelussa vuonna 241 eaa. Tämän jälkeen lähes koko Sisilia tuli Rooman hallintaan.
Roomalaisella kaudella Eryksiin suhtauduttiin suopeasti, koska sekä se että roomalaiset itse katsoivat polveutuvansa troijalaisista Afroditen ja Aineiaan kautta. Kaupunki itse vaikuttaa kuitenkin taantuneen merkityksettömäksi, siinä missä sen temppeli säilyi olemassa. Muun muassa Cicero mainitsee temppelin, mutta ei kaupunkia. Plinius mainitsee kaupungin Sisilian tavallisten roomalaiskaupunkien (municipium) joukossa. Tacituksen perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että kaupunki oli riippuvainen Segestasta.
Koko läntisen Sisilian taantuessa myös Eryksin temppeli rappeutui, ja segestalaiset vetosivat vuonna 25 jaa. keisari Tiberiukseen sen kunnostamiseksi. Keisari antoi tästä määräyksen, mutta sitä ei pantu toimeen; työ jäi myöhemmälle ajalle keisari Claudiukselle. Tämän jälkeen temppeliä ei enää mainita historiassa, eikä sen hylkäämisen tai tuhoutumisen ajankohtaa tunneta. Myös Roomaan rakennettiin oma Venus Erycinan temppeli.
Historia > Myöhempi historia

Asutus säilyi ylhäällä vuorella antiikin aikaisen linnoituksen ja temppelin paikalla läpi keskiajan. Normannivallan aikana se sai nimen Monte San Giuliano. Nykyinen kaupunki nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1934 italialaisessa nimimuodossa Erice.
Rakennukset ja löydökset

Eryksin linnoitus ja Afroditen temppeli sijaitsivat vuoren huipulla nykyisen Ericen kaupungin paikalla ja varsinainen kaupunki ilmeisesti vuoren rinteessä noin puolivälissä nykyisen Pyhän Annan luostarin lähistöllä.
Afroditen temppeli
Afroditen temppeli sijaitsi Eryks-vuoren huipun kaakkoislaidalla nykyisen Castello di Véneren paikalla. Pyhäköstä ja sen osista, kuten pylväistä, on tehty joitakin satunnaisia löytöjä 500–400-luvuilta eaa. eri puolilta kaupunkia. Muutoin ainoat merkittävimmät jäänteet ovat peräisin Rooman keisarikaudelta, mahdollisesti keisari Claudiuksen ajalta, jolloin se rakennettiin uudelleen.
Temppelillä oli onni historiansa aikana nauttia sekä foinikialaisten, karthagolaisten, kreikkalaisten että roomalaisten kunnioitusta. Thukydides kertoo sen olleen jo Ateenan sotaretken aikaan vuonna 415 eaa. täynnä kultaisia ja hopeisia astioita ja muita lahjoja, joita segestalaiset käyttivät hämätäkseen ateenalaisia luulemaan heitä rikkaammiksi kuin olivatkaan. Roomalaiset, jotka kunnioittivat temppeliä suuresti sen Aineias-kytköksen vuoksi, pitivät tapana, että Sisilian provinssiin nimetyt hallintovirkamiehet kävivät temppelillä osoittamassa kunnoitustaan. Temppelillä oli oma vartiokaarti, ja seitsemäntoista Sisilian tärkeintä kaupunkia oli määrätty maksamaan vuosittain summa pyhäkön kaunistamiseksi.
Muurit
Eryksin foinikialaisaikaisista muureista on säilynyt laajoja osuuksia erityisesti nykyisen kaupungin länsilaidalla. Iso osa nykyisin paikalla olevista rakenteista on kuitenkin myöhemmän kunnostuksen ja uudelleenrakentamisen tulosta keskiajalta aivan nykypäiviin saakka. Varhaisin rakennusvaihe on peräisin 700–500-luvuilta eaa., ja se oli tehty suurista kivistä ja muistutti kyklooppimuuria. Toinen rakennusvaihe eli muurien ylemmät osat on ajoitettu 500–200-luvuille eaa. Muurit on tulkittu pyhäkköaluetta suojanneeksi linnoitukseksi tai eräänlaisiksi vahvoiksi peribolos-muureiksi ennemmin kuin varsinaisiksi kaupunginmuureiksi sillä perusteella, että varsinainen asutus sijaitsi alempana.
Esinelöydöt
Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa kypro-foinikialaista ja puunilaista vaikutusta edustavia pienoispatsaita, skarabeita ja muita amuletteja sekä terrakotasta tehtyä keramiikkaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eryks Wikimedia Commonsissa
Eryksin niin kutsuttua foinikialaista tai puunilaista muuria.
Venus Erycina ja tämän temppeli roomalaisaikaisessa denaarissa, 57 eaa.
Kartta Eryksin foinikialaisaikaisista muureista suhteessa nykyiseen Ericen kaupunkiin.
Niin kutsuttua foinikialaista tai puunilaista muuria.
Fosnavåg

| Fosnavåg |
| --- | --- |
 Fosnavåg kesällä 2016.
 Fosnavåg
 Koordinaatit: 62°20′30″N, 5°38′02″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Møre ja Romsdal
Kunta:  Herøy
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,1 km²
Väkiluku (2022):  3 466
 – Väestötiheys:  1 118 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fosnavåg on taajama ja kaupunki Herøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja asukasluku 3 466 vuonna 2022.
Herøyn kunnantalo
Tunnettuja henkilöitä

May-Britt Moser (s. 1963), Nobel-palkittu neurotieteilijä
Fanta Siby

Fanta Siby vuonna 2020.
Fanta Siby (s. 1962 Bandiagara) on malilainen lääkäri, joka toimii maan terveys- ja sosiaaliministerinä.
Siby valmistui lääketieteen tohtoriksi Malin lääketieteellisestä korkeakoulusta vuonna 1990. Hän työskenteli Koulikoron poliklinikan päälääkärinä ja vuodesta 2000 lähtien kansallisessa terveyshallinnossa. Siby nimitettiin Bamakon piirikunnan terveysjohtajaksi vuonna 2005 ja kansallisen rokotuskeskuksen rokotusohjelman päälliköksi vuonna 2015. Vuosina 2016–2017 hän toimi aids-yksikön koordinaattorina ja vuodesta 2017 Unicefin tehtävissä. Siby nimitettiin Moctar Ouanen johtaman siirtymäkauden hallituksen terveys- ja sosiaalikehitysministeriksi lokakuussa 2020.
Fanta Damba

Fanta Damba on malilainen laulaja, joka tunnetaan myös nimellä La Grande Vedette Malienne. Hän syntyi muusikkoperheeseen Ségoun kaupungissa vuonna 1938. Damba aloitti laulamisen jo lapsena kasvaessaan muusikkoperheessä. Hän aloitti äänittämisen parikymppisenä Radio Malille. Vuonna 1975 hänestä tuli ensimmäinen malilainen naislaulaja, joka on tehnyt soolokiertueen Euroopassa.
Aurinkoarkkitehtuuri

Darmstadtin teknillisen yliopiston suunnittelema aurinkoenergiaa hyödyntävä asuintalo, jolla yliopisto voitti joka toisena vuotena järjestettävän aurinkorakentamisen Solar Decathlon -kilpailun vuonna 2007
Aurinkoarkkitehtuuri tarkoittaa Auringon säteilyn, valon ja lämmön, hyödyntämistä rakennuksissa ottamalla Aurinko huomioon arkkitehtuurissa. Aurinkoarkkitehtuuri voi olla passiivista (yksinkertaista, luonnollista) tai aktiivista (monimutkaisempaa sähköön perustuvaa teknologiaa hyödyntävää). Aurinkoarkkitehtuuria voidaan hyödyntää kaikenlaisissa rakennuksissa omakotitaloista pilvenpiirtäjiin: käytännössä sitä hyödynnetäänkin laajasti valaistuksessa ikkunoiden avulla. Aurinkoarkkitehtuuri on ekorakentamista, sillä Auringon säteilyn energia on ilmaista, uusiutuvaa ja saasteetonta, ja se on perustava osa nollaenergiatalojen suunnittelua.
Perusteet

Aurinkoarkkitehtuurissa tarvitaan yksinkertaistetusti lämmityskäytössä seuraavat elementit: 1) auringonpaisteen sisältämää energiaa 2) lämpöä sitova rakenne 3) säätömekanismi(t) energiamäärän säätelyyn.
Aurinkoenergiaa voidaan hyödyntää avaamalla rakennus aurinkoiseen suuntaan; pohjoisella pallonpuoliskolla etelään ja eteläisellä pallonpuoliskolla pohjoiseen päin. Rakennus imee Auringon säteilyenergiaa esimerkiksi suurten ikkunoiden ja absorboivien rakennusosien avulla, ja ulkovaippa suljetaan Auringosta poispäin. Aurinkoarkkitehtuurisessa otetaan huomioon Auringon kulkureitti joka vaihtelee vuoden aikana ja vuorokauden mittaan. Aurinkoarkkitehtuuri vähentää muun lämmitysenergian tarvetta talviaikaan ja jäähdyttämisen tarvetta kesäaikaan.
Aurinko > Auringon kulkureitti

Passiivisessa aurinkorakentamisessa otetaan huomioon Auringon kulku vuoden aikana, minkä ansiosta Aurinko paistaa kesällä korkealta ja talvella talvipäivänseisauksena 47 astetta kesäpäivänseisausta matalammalta. Kääntöpiirien välinen etäisyys on 47 astetta. Auringon korkeus kesäpäivänseisauksena, jolloin Auringon zeniitti on 23,5 astetta pohjoista leveyttä, voidaan laskea leveyspiirin avulla: 90 asteesta eli suorasta kulmasta vähennetään leveyspiirin mukainen asteluku, joka on Helsingin tapauksessa noin 60 astetta pohjoista leveyttä, ja tulokseen lisätään kesäpäivänseisauksen zeniittiaseman mukainen 23,5 astetta. Kesäpäivänseisauksena Aurinko paistaa Helsingissä siis noin 53,5 asteen korkeudelta. Esimerkiksi New York (noin 40,5 astetta pohjoista leveyttä) sijaitsee 19,5 astetta Helsinkiä etelämpänä, ja siten kesäpäivänseisauksena Aurinko paistaa siellä korkeammalta, noin 73 asteen korkeudelta.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajankohta | 21. tam | 20. hel | 20. maa | 20. huh | 21. tou | 21. kes | 21. hei | 22. elo | 22. syy | 21. lok | 21. mar | 21. jou |
| Auringon kulma likimäärin | 10° | 19° | 30° | 41,5° | 50° | 53,5° | 50° | 41,5° | 30° | 19° | 10° | 6,5° |
| Aurinko nousee | 8:59 | 7:45 | 6:22 | 5:49 | 4:28 | 3:54 | 4:35 | 5:51 | 7:05 | 8:15 | 8:34 | 9:24 |
| Aurinko laskee | 16:05 | 17:24 | 18:35 | 20:52 | 22:08 | 22:50 | 22:17 | 20:54 | 19:20 | 17:54 | 15:38 | 15:13 |
| Päivän pituus | 7:06 | 9:39 | 12:13 | 15:03 | 17:39 | 18:56 | 17:42 | 15:03 | 12:16 | 9:39 | 7:03 | 5:49 |
timeanddate.com
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajankohta | 21. tam | 20. hel | 20. maa | 20. huh | 21. tou | 21. kes | 21. hei | 22. elo | 22. syy | 21. lok | 21. mar | 21. jou |
| Auringon kulma likimäärin | 29,5° | 38,5° | 49,5° | 61° | 69,5° | 72,7° | 69,5° | 61° | 49,5° | 38,5° | 29,5° | 26° |
| Aurinko nousee | 7:14 | 6:43 | 6:59 | 6:09 | 5:33 | 5:25 | 5:42 | 5:51 | 6:43 | 7:14 | 6:50 | 7:16 |
| Aurinko laskee | 17:00 | 17:37 | 19:08 | 19:41 | 20:12 | 20:30 | 20:21 | 19:43 | 18:52 | 18:06 | 16:33 | 16:31 |
| Päivän pituus | 9:46 | 10:54 | 12:09 | 13:31 | 14:39 | 15:06 | 14:39 | 13:30 | 12:09 | 10:52 | 9:43 | 9:15 |
timeanddate.com
Taulukoiden asteluvut tarkoittavat Auringon korkeutta keskipäivällä, jolloin Aurinko on korkeimmillaan. Päivämäärät menevät näin, jotta Auringon korkeus menee tasan molemmilla vuoden puoliskoilla.
Aurinko > Insolaatio

Insolaatio tarkoittaa Auringon säteilyvoimakkuutta, ja sitä mitataan kilowattitunteina neliömetriä kohden vuorokaudessa. Insolaatioon vaikuttavat muun muassa Auringon kulma, maanpinnan kaltevuus ja pilvisyys. Vuorokauden insolaatio on vuorokauden keskimääräinen insolaatio, ja siten aurinkoisina tunteina lämpösäteily neliömetriä kohden on yötä suurempi. Korkeilla leveysasteilla, kuten Suomessa, insolaatio on talvella alhainen, aurinkotunteja on vähän ja siten Auringosta saatava lämpöhyöty on eteläisempiä alueita huomattavasti vähäisempi.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuukausi | Tammikuu | Helmikuu | Maaliskuu | Huhtikuu | Toukokuu | Kesäkuu | Heinäkuu | Elokuu | Syyskuu | Lokakuu | Marraskuu | Joulukuu |
| Insolaatio (kWh/m2) | 0,28 | 0,99 | 2,23 | 3,83 | 5,14 | 5,37 | 5,17 | 3,98 | 2,47 | 1,12 | 0,46 | 0,16 |
NASA Langley Research Center Atmospheric Science Data Center; New et al. 2002
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuukausi | Tammikuu | Helmikuu | Maaliskuu | Huhtikuu | Toukokuu | Kesäkuu | Heinäkuu | Elokuu | Syyskuu | Lokakuu | Marraskuu | Joulukuu |
| Insolaatio (kWh/m2) | 1,79 | 2,66 | 3,66 | 4,44 | 5,21 | 5,70 | 5,65 | 5,00 | 3,98 | 2,89 | 1,89 | 1,57 |
NASA Langley Research Center Atmospheric Science Data Center; New et al. 2002
Aurinko > Varjostus

Auringon säteilyä estävät pilvisyys, muut rakennukset ja puut.
Tekniikat > Tilojen lämmitys

Auringon energiaa voidaan käyttää rakennusten lämmittämiseen ikkunoiden ja absorboivien materiaalien avulla. Aurinkoenergian potentiaali lämmityskäytössä on suurempi mitä lähempänä sijainti on päiväntasaajaa, sillä silloin auringonpaisteessa on enemmän energiaa, ja toisena tekijänä mitä enemmän lämmitystarvetta tarvitaan vuoden aikana. Suuri potentiaali on mantereisen ilmaston alueilla  (esimerkiksi Yhdysvaltain keskiosissa ja Pohjois-Kiinassa), kylmien merivirtojen viilentämillä alueilla (esimerkiksi Yhdysvaltain koillisosassa ja Japanin Hokkaidōssa) ja vuoristoalueilla (esimerkiksi Alpeilla ja Balkanvuorilla).
Tekniikat > Veden lämmitys

Peseytymiseen ja käsien pesemiseen, tiskaamiseen ja vaatteiden pesemiseen tarvittavaa vettä voidaan lämmittää passiivisesti aurinkokeräimillä.
Tekniikat > Jäähdytys

Auringon energiaa voidaan käyttää jäähdyttämiseen siten, että viileää ilmaa vedetään maan alle sijoitetun putken kautta rakennuksen sisälle. Jäähdyttäminen perustuu siihen, että maa pysyy kesäisin viileänä. Ilman vetämiseen käytetään lämmetessään ylöspäin kohoavaa ilmaa, jolloin lämmin poistoilma päästetään katolta ulos ja viileä korvausilma virtaa maan alle sijoitetun putken kautta sisään. Silloin kun jäähdytystarve kasvaa, lämmin ilma kohoaa nopeammin ylöspäin ja vastaavasti viileää ilmaa tulee tällöin tilalle enemmän. Jäähdytyksen toiminta on siis periaatteessa automaattista. Lämpimän ilman muuttuessa viileämmäksi ilman suhteellinen kosteus nousee, joten ilman viilentyessä ilmasta on tehtävä kuivempaa, jotta se olisi rakennuksen sisälle soveltuvaa.
Tekniikat > Valaistus

Auringonvaloa eli päivänvaloa voidaan hyödyntää valaistuksessa esimerkiksi tavallisten ikkunoiden, kattoikkunoiden ja lasikatosten avulla. Kattoikkunoiden ja lasikatosten täytyy olla lämpösäteilyä heijastavia, koska muuten rakennus lämpenisi turhaan sisältä kesäisin. Valoa kuljettavien putkien (engl. light tube) avulla myös maanalaisiin tiloihin voidaan tuoda valoa. Valoa voidaan myös kuljettaa kerrosten välillä esimerkiksi rakennuksen katolta alempiin kerroksiin. Passiivisen valaistuksen puutteena on se, että jos aurinko ei paista, niin valaistusta ei saada. Päivänvaloa hyödyntämällä voidaan kuitenkin pienentää sähkövalaistuksen tarvetta aurinkoiseen aikaan.
Suunnittelutekijöitä > Eristäminen

Auringosta peräisin oleva lämpö saadaan pidettyä rakennuksen sisällä käyttämällä riittävästi lämpöeristeitä rakenteissa. Eristämisessä voidaan noudattaa matalaenergiataloille asetettuja määräyksiä. Ikkunoiden tulee olla energiatehokkaita, sillä niistä täytyy tulla enemmän energiaa rakennuksen sisälle, kuin niiden kautta karkaa ulos.
Suunnittelutekijöitä > Julkisivu

Rakennuksen julkisivun tulisi olla mahdollisimman hyvin kohti päiväntasaajaa eli pohjoisella pallonpuoliskolla etelään ja eteläisellä pallonpuoliskolla pohjoiseen. Rakennuksen tulisi olla leveä päiväntasaajan suunnassa, jotta auringonpaiste saataisiin maksimoitua. Julkisivulla tulisi olla suuret paljon auringonpaistetta sisään päästävät ikkunat. Kesäaikaan auringonpaiste ei kuitenkaan saisi turhaan lämmittää sisäilmaa, jolloin esimerkiksi ikkunan ulkopuolisilla ikkunaluukuilla paiste voidaan estää.
Suunnittelussa on huomioitava ikkunoiden läpäisemä suuri lämmitysenergia kesäisin (säteilyteho 1 000 W/m²) joka  vaatii jäähdytystä tai ikkunoiden peittämistä/varjostamista, sekä lämmityskautena ikkunan seinärakenteita heikompi lämmönpitävyys, joka on noin kuudesosa normaalin seinärakenteen vastaavasta. Rakennuksen vuoden lämmitystehosta vaaditaan noin 80 prosenttia talviaikaan, jolloin hyvinkin suunnatun ikkunan läpäisemä lämmittävä säteilyteho on suhteellisen pieni. Suunnittelussa tulee huomioida energiatalouden kokonaisuus ja ratkaisujen toimivuus niin kesällä kuin talvella.
Suunnittelutekijöitä > Varjostaminen

Auringon kulkureittiä hyödyntäen voidaan varjostaa erilaisilla ratkaisuilla siten, että Aurinko ei paista kesällä esimerkiksi ikkunoista sisään, mutta syksystä talveen mentäessä yhä enemmän sisätilaa lämmittäen. Lisäksi puita voidaan istuttaa varjostamaan rakennuksen kattoa, ja puskia estämään esimerkiksi pohjoisia kylmiä tuulia.
Suunnittelutekijöitä > Absorptiokyky

Auringon säteilyn lämpövaikutukseen vaikuttaa myös materiaalin lämpösäteilyn absorptiokyky. Esimerkiksi Aurinkoon päin olevan ikkunan alle voidaan laittaa tummia savilaattoja, jotka absorboivat lämpösäteilyä. Rakennuksen katto ja seinät voidaan tehdä lämpösäteilyä heijastaviksi.
Auringon korkeus vuoden mittaan; leveysasteena käytetty New Yorkia
Fixin

| Fixin |
| --- | --- |
 Saint-Martinin kirkko ja viiniviljelmiä
 vaakuna
 Fixin
 Koordinaatit: 47°14′47″N, 4°58′24″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Beaune
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,1 km²
Korkeus:  292 m
Väkiluku (2018):  750 
 – Väestötiheys:  74 as./km²
Kunnan numero:  21265
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fixin on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 29 kilometriä Beaunen kaupungista pohjoiseen.
Kunnan keskustassa oleva Saint-Martinin kirkko on peräisin 1100- 1300-luvuilta. Vähän matkaa kunnan keskustasta olevassa Fixeyn kylässä on romaaninen Saint-Antoinen kirkko. Se on peräisin 900-luvulta ja 1000-luvun alusta. Se kuuluu historiallisten monumenttien luetteloon. Kunnan alueella on Napoleon I:lle omistettu museo Musée et Parc Noisot, jonka perusti paikallinen Napoleonin keisarillisen kaartin upseeri Claude Noisot.
Viinintuotanto

Kunta sijaitsee Côte de Nuitsin viinintuotantoalueella, ja siellä tuotetut viinit saavat käyttää Fixin (AOC) laatumerkintää. Fixin on yksi etappipaikkakunta 60 kilometriä pitkälle Route des Grands Crus -viinitiellä.
Saint-Antoinen kirkko
Musée et Parc Noisot
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fixin Wikimedia Commonsissa
Elokuvavuosi 1994

Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1994 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.
Katsotuimmat elokuvat

Nämä elokuvat olivat Suomen kymmenen katsotuinta vuonna 1994:
Forrest Gump (339 089 katsojaa)
Schindlerin lista (290 584)
Mies ja alaston ase 33 1/3 – Viimeinen solvaus (261 063)
The Flintstones – Kiviset ja Soraset (246 785)
Tosi valheita (212 877)
Leijonakuningas (206 592)
Mrs. Doubtfire – Isä sisäkkönä (185 036)
Aladdin (148 479)
Beethovenin toinen (141 070)
Beverly Hills kyttä 3 (125 025)
Katsotuimmat elokuvat > Suomalaisen elokuvan heikko vuosi

Vuonna 1994 kotimaisen elokuvan osuus Suomen elokuvateattereiden katsojamäärissä laski kaikkien aikojen alhaisimpaan lukemaan, noin neljään prosenttiin. Vuoden katsotuimmat suomalaiselokuvat olivat Timo Koivusalon Pekko ja poika (runsaat 60 000 katsojaa) ja Hannu Seikkulan Uuno Turhapuron veli (noin 20 000 katsojaa), molemmat Spede-Tuotanto Oy:n tekemiä.
Uudet elokuvat

| --- | --- |
 Ace Ventura – lemmikkidekkari  Beethovenin toinen  Crow  Ed Wood  Fist of Legend  Forrest Gump  Isku Kolumbiaan  Jafarin paluu  Joutsenprinsessa  Kaahari katkoviivalla  Karate Kid saa seuraajan  Killing Zoe  Kolme väriä: Punainen  Kolme väriä: Sininen  Kolme väriä: Valkoinen  Kylmä syli  Legend of the Red Dragon  Leijonakuningas  Leon  Luotisade Broadwaylla  Maverick  Mies ja alaston ase 33 1/3 – Viimeinen solvaus  Mutta mitä tapahtui joulupukille? :  Neljät häät ja yhdet hautajaiset  Nuija ja tosinuija  Palatsin hiljaisuus  Priest – papin tarina  Priscilla, aavikon kuningatar  Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta  Rakkauden yhtälö  Rita Hayworth – avain pakoon  Sininen taivas  Speed – Kuoleman kyydissä  Street Fighter II: The Animated Movie  Street Fighter  Syntyneet tappajiksi  The Mask – naamio  Timecop  Tosi valheita  Tähtiportti  Vaarallisella alueella  Veren vangit  Väkivallan vihollinen 5 – kalman kasvot  Wing Chun
Uudet elokuvat > Suomalaiset teatteriensi-illat

Lähde:
Aapo, ohj. Tero Jartti
Anita, ohj. Peter Lindholm
Avuton Anna, ohj. Marjo Valve
Esa ja Vesa – auringonlaskun ratsastajat, ohj. Aleksi Mäkelä
Kadotettu paratiisi, ohj. Markku Lehmuskallio
Kaikki pelissä, ohj. Matti Kassila
Kissan kuolema, ohj. Raimo O. Niemi
Leningrad Cowboys Meet Moses, ohj. Aki Kaurismäki
Matka on pitkä, ohj. Liisa Helminen
Orpojen joulu, ohj. Anu Kuivalainen
Paratiisin lapset, ohj. Rauni Mollberg
Pekko ja poika, ohj. Timo Koivusalo
Pidä huivista kiinni, Tatjana, ohj. Aki Kaurismäki
Rosa Was Here, ohj. Kaija Juurikkala
Tallinnan pimeys, ohj. Ilkka Järvi-Laturi
Tigrero – elokuva joka ei valmistunut, ohj. Mika Kaurismäki
Tino, ohj. Tahvo Hirvonen
Total Balalaika Show, ohj. Aki Kaurismäki
Työttömän pöytäkirja, ohj. Kanerva Cederström
Uuno Turhapuron veli, ohj. Hannu Seikkula
Vääpeli Körmy – taisteluni, ohj. Ere Kokkonen
Äidinkasvot, ohj. Virke Lehtinen
Kuolleita

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivämäärä | Päivämäärä | Nimi | Ikä kuollessa | Ammattinimike |
| Tammikuu | 1 | Cesar Romero | 86 | Näyttelijä |
| Helmikuu | 6 | Joseph Cotten | 88 | Näyttelijä |
| Helmikuu | 11 | Sorrell Booke | 64 | Näyttelijä |
| Helmikuu | 11 | William Conrad | 73 | Näyttelijä |
| Helmikuu | 19 | Derek Jarman | 52 | Näyttelijä |
| Maaliskuu | 4 | John Candy | 43 | Koomikko ja näyttelijä |
| Maaliskuu | 6 | Melina Mercouri | 73 | Näyttelijä |
| Maaliskuu | 23 | Giulietta Masina | 72 | Näyttelijä |
| Huhtikuu | 5 | Kurt Cobain | 27 | Muusikko, näyttelijä |
| Toukokuu | 8 | George Peppard | 65 | Näyttelijä |
| Kesäkuu | 7 | Dennis Potter | 59 | Kirjailija |
| Kesäkuu | 14 | Henry Mancini | 70 | Säveltäjä |
| Elokuu | 11 | Peter Cushing | 81 | Näyttelijä |
| Syyskuu | 11 | Jessica Tandy | 85 | Näyttelijä |
| Lokakuu | 20 | Burt Lancaster | 80 | Näyttelijä |
| Lokakuu | 24 | Raúl Juliá | 54 | Näyttelijä |
Aiheesta muualla

Elokuvavuosi 1994 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suomen katsotuimmat ensi-iltaelokuvat vuonna 1994