stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jean Charles Léonard de Sismondi

Jean Chalers Léonard de Sismondi
Jean Charles Léonard de Sismondi (9. toukokuuta 1773 Geneve – 25. kesäkuuta 1842 Chêne-Bougeries), oikealta nimeltään Semonde, oli sveitsiläinen taloustieteilijä ja historioitsija.
Sismondi perheineen muutti Ranskan vallankumouksen jälkeen vuonna 1794  Italiaan Toscanaan, missä he työskentelivät maanviljelijöinä. Sismondin havainnot alueella johtivat hänen ensimmäisen teoksensa Tableau de l’agriculture toscane syntyyn vuonna 1801. Vuodesta 1800 Sismondi asui jälleen Genevessä, missä hänestä tuli menestynyt kirjailija.
Sismondin toinen teos De la richesse commerciale (1803) käsitteli poliittista taloustiedettä ja perustui pitkälti Adam Smithin ajatuksille. Vuonna 1819 ilmestyi Sismondin tärkein taloustieteellinen teos Nouveaux principles d’économie politique (ou de la richesse dans ses rapports avec la population), joka kritisoi vallitsevia taloustieteen periaatteita. Teoksessa Sismondi peräänkuulutti valtion säätelemää kilpailua sekä tuotannon ja kulutuksen tasapainoa.
Historioitsijana Sismondin tärkeimpiin teoksiin kuuluu 16-osainen Histoire des républiques italiennes du moyen âge (1809–1818), joka käsitteli tasavaltalaisia italialaisia kaupunkeja keskiajalla. Hän kirjoitti myös 31-osaisen kirjan Ranskan historiasta (Histoire des français, 1821–1844). Pääasiassa nämä kaksi teosta toivat hänelle mainetta historioitsijana.
Vuonna 1826 Sismondista tuli Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen.
Teoksia

Tableau de l’agriculture toscane (1801)
De la richesse commerciale (1803)
Histoire des républiques italiennes du Moyen Âge (1809–1818)
De l’intérêt de la France à l’égard de la traite des nègres (1814)
Examen de la Constitution française (1815)
Économie politique (1815)
Nouveaux principes d’économie politique, ou de la richesse dans ses rapports avec la population (1819)
Histoire des Français (1821–1844)
Les colonies des anciens comparées à celles des modernes (1837)
Études de sciences sociales (1837)
Études sur l’économie politique (1837)
Précis de l’histoire des Français (1839)
Fragments de son journal et correspondance (1857)
De la richesse commerciale, 1803
Jonas Bergqvist

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jonas Bergqvist Ruotsin Urheilugaalassa Globenissa tammikuussa 2014. |  Jonas Bergqvist Ruotsin Urheilugaalassa Globenissa tammikuussa 2014. |  Jonas Bergqvist Ruotsin Urheilugaalassa Globenissa tammikuussa 2014. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lillehammer 1994 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Calgary 1988 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Itävalta 1987 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Suomi 1991 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Sveitsi 1998 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Neuvostoliitto 1986 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Saksa 1993 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 1995 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Italia 1994 | jääkiekko |  |
Pär Jonas Bergqvist (s. 26. syyskuuta 1962 Hässelholm) on ruotsalainen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli oikea laitahyökkääjä. Bergqvist on pelaajauransa jälkeen toiminut Leksands IF:n toimitusjohtajana.
Bergqvistin junioriseura oli Rögle BK, josta hän siirtyi Leksandiin 1979–1980 ja debytoi edustusjoukkueessa kaudella 1981–1982. Bergqvist pelasi Leksandissa kauden 1988–1989 loppuun.
NHL-seura Calgary Flames oli varannut Bergqvistin NHL:n varaustilaisuuden 1988 6. kierroksella 126. pelaajana. Bergqvist lähti kaudeksi 1989–1990 Pohjois-Amerikkaan ja pelasi Flamesin joukkueessa 22 NHL-ottelua. Yhden NHL-kauden jälkeen Bergqvist palasi Eurooppaan Saksan DEL-liigaan ERC Mannheimin joukkueeseen. Mannheimista Bergqvist siirtyi takaisin Leksandiin kaudeksi 1991–1992. Bergqvistin viimeinen kausi Leksandissa oli 1997–1998. Bergqvist päätti uransa Itävallan liigassa kauteen 1998–1999.
Ruotsin jääkiekkomaajoukkueessa Bergqvist pelasi 272 A-maaottelua. Hän oli voittamassa olympiakultaa Lillehammerissa 1994 ja -pronssia Calgaryssa 1988 sekä 7 MM-mitalia joista kolme oli maailmanmestaruuksia.
Bergqvistin peliuran jälkeen Leksand IF on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 18 ja Bergqvist on saanut ruotsalaisen urheilun "Stor Grab" tunnustuksen.
Käännös suomeksi
Jorma Harima

Jorma Harima (1948)
Jorma Harima, vuoteen 1933 Hohenthal, 1933–1936 Hohenthal-Harima (26. elokuuta 1908 Kokkola – 11. elokuuta 1963 Asikkala) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Hariman vanhemmat olivat kauppaneuvos Samuli Harima, aiemmin Hohenthal, ja Anna Matilda Björklund ja puolisot 1931–1942 Valma Elo ja vuodesta 1945 Ansa Paavola.Taidemaalari Ilona Harima oli hänen sisarensa. Jorma Harima kävi kolme luokkaa Helsingin Suomalaista normaalilyseota 1919–1924, suoritti Helsingin Kauppiaitten Kauppakoulun 1925–1927 ja opiskeli kaupallisia aineita Nottinghamissa Englannissa 1930–1931. Hän oli Buck & Willmanin palveluksessa Lyypekissä 1927–1928, Schlüter & Maackin palveluksessa Hampurissa 1929–1930, Talous-Osakekaupan maaseutumatkustaja 1932–1937, mainospäällikkö 1937–1942, prokuristi vuodesta 1938, toimitusjohtaja vuodesta 1943 ja johtokunnan jäsen vuodesta 1943. Harima oli myös Helsingin Talouskauppa Oy:n perustaja ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1958 ja hänellä oli useita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Harima sai 1960.
Jenina Hämäläinen

Jenina Hämäläinen (s. 31. heinäkuuta 2001) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Naisten Salibandyliigassa nurmijärveläisen SB-Pron joukkueessa kaudella 2020–2021, jolloin hän saavutti SM-hopeaa. Hän pelasi kauden aikana liigan runkosarjassa 25 ottelua, joissa hän teki seitsemän maalia ja sai kolme syöttöpistettä. Pudotuspelejä hän pelasi 15, ja niissä hän teki kaksi maalia ja syötti yhden.
Johann Jacob Dillenius

| Johann Jacob Dillenius |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1687 Darmstadt, Saksa
Kuollut: 2. huhtikuuta 1747 Oxford, Englanti, Ison-Britannian kuningaskunta
Arvonimi: professori
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  kasvitiede
Tunnetut työt:  Hortus Elthamensis (1732) Historia Muscorum (1741)
Johann Jakob Dillenius (1687–1747) oli saksalainen kasvitieteilijä. Hän harjoitti erityisesti kuvailevaa kasvitiedettä ja teki useita teoksia, joissa hän kuvasi tekstein ja piirroksin satoja lajeja.
Dillenius opiskeli yliopistossa Gießenissä Saksassa ja kokosi kaupungin lähialueilta löytämistään lajeista teoksen Catalogus Plantarum circa Gissam sponte nascentium vuonna 1718. Teos sisälsi 980 lajia putkilokasveja, 200 lajia sammalia ja muita vastaavantyyppisiä kasveja sekä 160 lajia sieniä.
Elokuussa 1721 Dillenius lähti Englantiin, jossa hänestä tuli vuonna 1728 Oxfordin yliopiston ensimmäinen kasvitieteen professori. Oxfordin yliopistossa toimiessaan Dillenius julkaisi merkittävimmät teoksensa Hortus Elthamensis (1732) ja Historia Muscorum (1741). Hortus Elthamensis sisälsi tekstikuvaukset ja piirrokset 417 kasvilajista ja Historia Muscorum sisälsi puolestaan tekstikuvaukset ja piirrokset yli 600 lajia "sammalia", jotka nykyluokittelun mukaan olivat lehtisammalia, maksasammalia, liekomaisia kasveja, leviä, jäkäliä sekä muita matalampia kasveja.
Carl von Linné on nimennyt dillenioiden (Dillenia) suvun Dilleniuksen mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johann Jacob Dillenius Wikimedia Commonsissa
Qt Group

| Qt Group Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: QTCOM
Markkina-arvo:  1950 milj. euroa (28.3.2024)
ISIN:  FI4000198031
Perustettu:  1994
Toimitusjohtaja:  Juha Varelius
Puheenjohtaja:  Robert Ingman
Kotipaikka:  Espoo, Suomi
Toimiala:  ohjelmistokehitys
Liikevaihto:   180,7 milj. euroa (2023)
Liikevoitto:   47,0 milj. euroa (2023)
Henkilöstö:   732 (2023)
Kotisivu:  www.qt.io
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Qt Group Oyj (aiempia nimiä Qt Company, Qt Development Frameworks ja Qt Software) on suomalainen ohjelmistoyritys, joka tuottaa graafisten käyttöliittymien kehittämiseen tarkoitettuja työkaluja kuten Qt-ohjelmistokirjasto ja -kehitysympäristö.
Historia > Trolltech 1994–2007

Eirik Chambe-Eng ja Haavard Nord perustivat Trolltechin Norjassa vuonna 1994. Qt:n kehitys oli alkanut jo 1991.[lähde? ] Qt Frameworkin ensimmäinen julkinen versio julkaistiin vuonna 1995.
Vuonna 2001 Trolltech julkaisi sulautettuihin Linux-järjestelmiin tarkoitetun Qtopia-sovellusalustan.[lähde? ] Yhtiö listattiin Oslon pörssiin vuonna heinäkuussa 2006. Kahden toimitusjohtajan mallilla toimineen yhtiön toinen toimitusjohtaja Chambe-Eng erosi lokakuussa 2007 terveyssyistä.
Historia > Osana Nokiaa 2008–2011

Matkapuhelinvalmistaja Nokia osti tammikuussa 2008 norjalaisen Trolltechin ja sen kehittämän sovelluskehitysympäristö Qt:n 104 miljoonalla eurolla. Qt-alustan avulla Nokia halusi yhtenäistää ja nopeuttaa internet-palveluiden, mobiililaitteiden ja pc-sovellusten sovelluskehitystä. Trolltech oli kehittänyt myös Qtopia-ympäristön, josta oli tehty Linux-kännyköitä varten oma versio. Kännykkäalusta ei kuitenkaan Nokiaa kiinnostanut. Kauppa saatiin päätökseen kesäkuussa. Kaupan jälkeen Trolltech kertoi jatkavansa tuotekehitystään myös Microsoft-ympäristössä.
Elokuussa 2009 Qt Softwaren nimeksi vaihdettiin Qt Development Frameworks.
Qt-ympäristö oli keskeisessä asemassa yhtiön strategiassa aina vuoteen 2011 saakka, kun Nokia päätti siirtyä älypuhelimissaan Windows Phone-käyttöjärjestelmään.
Historia > Osana Digiaa 2012–2015

Maaliskuussa 2011 Digia osti Nokialta Qt:n kaupallisen ja avoimen lähdekoodin lisensointi- ja palveluliiketoiminnan. Seuraavana vuonna Digia osti koko Qt-kehitysympäristön ja siihen liittyvän liiketoiminnan Nokialta. Kaupan myötä Digia alkoi vastata kaikista Qt-teknologiaan liittyvistä toiminnoista mukaanlukien tuotekehitys. Kaupan tärkeimpänä tavoitteena oli parantaa Digian asemaa Qt-ekosysteemissä ja laajentaa Qt-teknologian saatavuutta yhä useammalle alustalle. Neljän miljoonan euron Qt-sijoitus tuotti osakkeenomistajille vähintään kymmeniä miljoonia euroja. Digian toimitusjohtaja Juha Varelius neuvotteli Qt-kaupan Nokian kanssa sen jälkeen, kun Nokia oli hylännyt vanhan alihankkijansa. Vuonna 2016 Talouselämä-lehti arvioi kaupan olleen erittäin onnistunut.
Syyskuussa 2014 Digia ilmoitti perustaneensa Qt-liiketoimintaan keskittyneen Qt Company -tytäryhtiön. Samalla avattiin qt.io -verkkosivusto, joka yhdisti aiemmin eri osoitteissa toimineet avoimen lähdekoodin qt:n kehittämisen ja kaupallisen Qt:n toiminnot. Qt-tuotteilla oli maailmanlaajuisesti noin 800 000 käyttäjää.
Elokuussa 2015 Digia Oyj:n hallitus alkoi selvittää Digian kotimaan liiketoimintojen ja Qt-liiketoimintojen eriyttämistä kahdeksi eri pörssiyritykseksi.
Historia > Qt Group 2016–

Maaliskuussa 2016 Digia Oyj:n yhtiökokous päätti Digian osittaisjakautumisesta, ja jakautuminen rekisteröitiin kaupparekisteriin 1. toukokuuta. Digian Qt-liiketoiminta siirrettiin Qt Group -yhtiöön ja Digia-brändin alle jäi Digian Kotimaa-liiketoimintayksikkö. Digian toimitusjohtaja Juha Varelius nimitettiin Qt Groupin toimitusjohtajaksi. Kaupankäynti Qt Groupin osakkeella alkoi Helsingin pörssin päälistalla 2. toukokuuta 2016. Uusi yritys alkoi kehittää myyntiorganisaatiotaan.
Vuonna 2017 yhtiö keräsi 15 miljoonan pääomarahoituksen kasvusuunnitelmiaan varten.
Vuonna 2018 yhtiöllä oli 5000 asiakasta. Esimerkiksi Fortune 500-listan yrityksistä noin 80 prosenttia oli sen asiakkaita.
Kansainväliset rahoittajat kiinnostuivat yhtiöstä keväällä 2020, kun sen markkina-arvo kohosi yli 500 miljoonan euron. Korona-aika ei vaikuttanut juurikaan yhtiön tulokseen. Yhtiön markkina-arvo ylitti miljardin euron lokakuussa. Listautumishintaan verrattuna sen kurssi oli noussut yli 700 prosenttia. Yhtiön liikevaihto oli lähes 80 miljoonaa euroa ja tulos noin 17 miljoonaa euroa.
Kevääseen 2021 mennessä yhtiön osakekurssi oli lähes viisinkertaistunut vuodessa ja sen markkina-arvo oli yli kaksi miljardia euroa. Huhtikuussa yhtiö kertoi ostavansa saksalaisen Froglogicin, joka kehitti testausautomaatiotyökaluja Qt:n graafisten käyttöliittymien kehykseen perustuviin sovelluksiin. Elokuussa yhtiö nousi OMXH25-indeksiin. Qt alkoi tehdä yhteistyötä Siili Solutionsin tytäryhtiö Vala Groupin kanssa, joka oli keskittynyt ohjelmistotestaukseen, laadunvarmistukseen ja testiautomaatioon. Yhtiön liikevaihto oli 121 miljoonaa euroa ja sillä oli 455 työntekijää.
Syksyllä 2022 yhtiö kertoi ostavansa saksalaisen Axivion-yhtiön, jonka tuotteilla voi havaita ohjelmiston laatua ja toimintaa heikentäviä tekijöitä.
Maaliskuussa 2023 yhtiöllä oli 706 työntekijää, 26 prosenttia enemmän kuin vuosi aiemmin.
Organisaatio

Qt Groupin pääkonttori sijaitsee Helsingissä ja sillä on noin 800 työntekijää ympäri maailman. Yhtiön toimitusjohtaja on Juha Varelius, joka toimi Digian toimitusjohtajana vuosina 2008–2016. Vuonna 2024 yhtiön hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Robert Ingmanin lisäksi Elina Anckar, Marika Auramo, Matti Heikkonen, Mikko Marsio ja Mikko Välimäki.
Maaliskuussa 2024 yhtiön suurimpia omistajia olivat
Ingman Group, Keskinainen Eläkevakuutusyhtio Ilmarinen, Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma, Swedbank ja Vanguard.
Tuotteet

Qt Group kehittää graafisten käyttöliittymien kehittämiseen tarkoitettuja työkaluja. Työkaluja voidaan käyttää esimerkiksi pöytäkoneiden, mobiililaitteiden ja esimerkiksi autoissa, viihde-elektroniikassa ja kodinkoneissa käytetyissä sulautettujen järjestelmien visuaalisessa suunnittelussa, ohjelmoinnissa ja laadunvarmistuksessa.
Qt saa tuloja myös kehittäjä- ja jakelulisensseistä. Kehittäjälisenssin haltijat voivat kehittää Qt-sovelluksia eri alustoille. Jakelulisenssin haltijat voivat myös myydä valmistamiaan Qt:ta hyödyntäviä tuotteita. Jakelulisenssin hinta suhteutetaan lopputuotteen arvoon. Sen työkaluilla kehitettyjen lopputuotteiden lisenssituloista.
Vuonna 2024 yhtiön tuoteportfolioon kuului:
Qt:n kehitysympäristö ja työkalut
käyttöliittymän suunnittelu
laadunvarmistus ja testaus
Qt tekee tuotekehitystä esimerkiksi Infineoninja Qualcommin kanssa.
Markkinat

Qt Groupilla on asiakkaita 70 alalla yli 180 maassa ja sen tuotteita käyttää noin 1,5 miljoonaa kehittäjää. Vuonna 2023 Qt perusti uransa alkuvaiheessa oleville kehittäjille suunnatun digitaalisen verkko-oppimisympäristö Qt Academyn.
Vuonna 2018 sen suurimpia markkina-alueita olivat USA, Saksa, Japani, Etelä-Korea, Kiina, Ranska, Britannia, Italia ja Intia. Yhtiön asiakkaat toimivat esimerkiksi kulutuselektroniikan, auto- ja lentokoneteollisuuden, teollisuusautomaation, energian, puolustushallinnon, lääketieteen ja median parissa.  Sen tuotteita käyttävät esimerkiksi Panasonic, LG, Daimler, Mercedes-Benz, Ducati ja Hyundai Motor Group.
General Motors hyödyntää Qt:n käyttöliittymiä suunnitellessaan digitaalisia käyttöliittymiä ajoneuvoihinsa. GM julkaisi Qt:n tuotteisiin pohjautuvan Ultifi-ohjelmistoalustan, jolla ajoneuvojen ohjemistopäivitykset voidaan tehdä langattomasti
Aiheesta muualla

Qt (englanniksi, kiinaksi, japaniksi)
Qt Groupin sijoittajasivusto
Qt Marketplace
Trolltechin arkistoidut kotisivut
Haavard Nord vuonna 2008
Qtopia-puhelin
Qt-logo vuonna 2013
Japaninluumu

| Japaninluumu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Tuomet Prunus
Alasuku::  Luumut Prunus
Laji::  salicina
Kaksiosainen nimi
 Prunus salicina  Lindl., 1830 
Katso myös
   Japaninluumu Wikispeciesissä   Japaninluumu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Japaninluumu (Prunus salicina) on puulaji laajassa, yli 400-lajisessa ruusukasvien suvussa Prunus. Laji on kotoisin itäisestä Aasiasta, nykyään sitä viljellään jonkin verran hedelmäpuuna muuallakin lauhkean vyöhykkeen alueella. Japaninluumu sekoitetaan joskus japaninaprikoosiin (Prunus mume), jota myös kutsutaan usein luumuksi.
Kuvaus

Japaninluumu on pienehkö kesävihanta puu. Se kasvaa yleensä 9–12 metriä korkeaksi. Oksat ovat väritykseltään purppuranruskeat tai punaruskeat ja versot kellertävän punaiset. Talvisilmut ovat violetinpunaisia ja yleensä kaljuja.
Lehdet ovat ruodillisia ja korvakkeellisia, korvakkeet ovat muodoltaan tasasoukkia ja laidoiltaan nystykarvaisia. Lehtiruodit ovat 1–2 senttimetriä pitkiä, ja niissä on kaksi mesiäistä. Lehden lapa on yleensä 6–8 senttimetriä pitkä ja muodoltaan pitkänpyöreä, vastapuikea tai suikea. Lehti on yleensä teräväkärkinen, kiilatyvinen ja kaksinkertaisesti nyhälaitainen.
Kukinta tapahtuu huhtikuussa. Kukat kasvavat yleensä kolmittain. Ne ovat kaksineuvoisia ja hyönteispölytteisiä. Kukkaperä on 1–1,5-senttimetrinen. Verholehdet ovat muodoltaan pyöreähkön puikeita. Terälehdet ovat muodoltaan pitkänpyöreitä tai vastapuikeita ja väritykseltään valkoisia. Kukka on 1,5–2,2 senttimetriä leveä halkaisijaltaan.
Hedelmät kypsyvät heinä- tai elokuussa. Hedelmä on muodoltaan yleensä pallomainen luumarja. Se on kypsänä useimmiten punainen tai keltainen. Hedelmä on yleensä halkaisijaltaan 3,5–5-senttimetrinen, mutta viljelylajikkeiden hedelmät saattavat olla suurempiakin. Luumarjan kivi on yleensä munanmuotoinen.
Käyttö

Japaninluumun hedelmä on syötävä, ja sitä käytetään ravinnoksi sekä tuoreena että kypsennettynä. Hedelmästä valmistetaan piirakoita, hilloja ja säilykkeitä. Hedelmiä käytetään eniten itäisessä ja kaakkoisessa Aasiassa. Niistä tehdään alueella myös hedelmäliköörejä.
Japaninluumua on myös käytetty lääkekasvina. Lisäksi kasvin hedelmistä ja lehdistä on valmistettu väriaineita.
Levinneisyys ja elinympäristö

Japaninluumu kasvaa kotoperäisenä Itä-Aasiassa suuressa osassa Kiinaa ja Taiwanin saarella. Se viihtyy avarissa metsissä, metsien laidoilla, pensaikoissa ja jokirannoilla. Sitä esiintyy 200 metrin korkeudelta vuoristoihin 2 600 metrin korkeuteen. Laji kasvaa monenlaisilla kasvupaikoilla mutta menestyy parhaiten hiesuisella, hyvin vettä läpäisevällä maaperällä.
Jalkapallon I divisioonan kausi 1973

| I divisioonan kausi 1973 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  28. huhtikuuta− 30. syyskuuta
Mestari:  MiPK
Nousseet joukkueet:  MiPK Haka
Pudonneet joukkueet:  PoPS RPallo Jaro
Ottelut:  132
Maalit:  444 (3,36 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Matti Paatelainen (21)
Suurin yleisömäärä:  3 792 MiPK−HIFK 1−1 (26. elokuuta)
Kokonainen yleisömäärä:  123 150
Yleisökeskiarvo:  933
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  II divisioona
  ← 1972 :  1974 → 
Jalkapallon I divisioonan kausi 1973 oli Palloliiton liittohallituksen marraskuussa 1971 tekemällä päätöksellä perustetun valtakunnallisen I divisioonan ensimmäinen kausi. Kauteen 1972 saakka toinen sarjataso oli pelattu alueellisissa lohkoissa Suomensarjassa (1936–1969) ja II divisioonassa (1970–1972). Kaudella 1973 I divisioona pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana.
I divisioonan voitti MiPK, ja joukkue nousi kaudeksi 1974 Mestaruussarjaan. Toiseksi sijoittunut Haka nousi myös suoraan. Viimeisiksi sijoittuneet PoPS, RPallo ja Jaro putosivat II divisioonaan. I divisioonan maalikuninkuuden kaudella 1973 voitti Hakan Matti Paatelainen 21 maalilla. I divisioonan yleisömäärä kaudella 1973 oli yhteensä 123 150 henkeä eli keskimäärin 933 katsojaa ottelua kohti.
Joukkueet

I divisioonaan osallistui 12 joukkuetta, joista yhdeksän kauden 1972 II divisioonasta ja kolme putoajaa kauden 1972 Mestaruussarjasta. Mestaruussarjassa viimeiseksi sijoittuneet HIFK, VPS ja Haka putosivat suoraan.
| Joukkue | Kaupunki | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- |
| Gamlakarleby BK (GBK) | Kokkola |  Jarl-Erik Wikström |
| Helsingfors IFK (HIFK) | Helsinki |  Raimo Elo |
| FF Jaro (Jaro) | Pietarsaari |  Matti Aarni |
| Kronohagens IF (KIF) | Helsinki |  Nils-Erik Mikander |
| Mikkelin Pallo-Kissat (MiPK) | Mikkeli |  Juhani Pöyry |
| Myllykosken Pallo -47 (MyPa) | Sippola |  Jaakko Toikander |
| Oulun Palloseura (OPS) | Oulu |  Reino Arvola |
| Porin Palloseura (PoPS) | Pori |  Timo Mäkelä |
| Rauman Pallo (RPallo) | Rauma |  Ari Mäkinen |
| Seinäjoen Palloseura (SePS) | Seinäjoki |  Kalle Jaskari |
| Vaasan Palloseura (VPS) | Vaasa |  Raimo Hudd |
| Valkeakosken Haka (Haka) | Valkeakoski |  Esko Malm |
Huom. Sippola oli maalaiskunta.
Sarjataulukko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | MiPK (M, N) | 22 | 15 | 5 | 2 | 51 | 17 | +34 | 35  |
| 2 | Haka (N) | 22 | 14 | 4 | 4 | 58 | 27 | +31 | 32  |
| 3 | VPS | 22 | 11 | 6 | 5 | 40 | 23 | +17 | 28  |
| 4 | HIFK | 22 | 10 | 5 | 7 | 48 | 32 | +16 | 25  |
| 5 | GBK | 22 | 9 | 6 | 7 | 44 | 29 | +15 | 24  |
| 6 | SePS | 22 | 9 | 4 | 9 | 37 | 35 | +2 | 22  |
| 7 | MyPa | 22 | 8 | 4 | 10 | 39 | 43 | −4 | 20  |
| 8 | KIF | 22 | 8 | 3 | 11 | 33 | 50 | −17 | 19  |
| 9 | OPS | 22 | 7 | 4 | 11 | 24 | 43 | −19 | 18  |
| 10 | PoPS (P) | 22 | 5 | 5 | 12 | 27 | 54 | −27 | 15  |
| 11 | RPallo (P) | 22 | 5 | 4 | 13 | 24 | 44 | −20 | 14  |
| 12 | Jaro (P) | 22 | 3 | 6 | 13 | 19 | 47 | −28 | 12  |
Lähde: Jalkapallokirja 1974
(M) = Mestari; (N) = Nousija; (P) = Putoaja
Tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | MiPK | Haka | VPS | HIFK | GBK | SePS | MyPa | KIF | OPS | PoPS | RPa | Jaro |
| MiPK  |   | 4–0  | 1–2  | 1–1  | 3–2  | 4–2  | 4–1  | 4–0  | 3–0  | 4–0  | 3–0  | 2–1 |
| Haka  | 0–0  |   | 2–0  | 2–2  | 4–2  | 2–1  | 1–0  | 5–0  | 3–2  | 8–1  | 5–0  | 2–1 |
| VPS  | 0–1  | 4–1  |   | 2–2  | 0–0  | 0–0  | 1–0  | 1–1  | 7–0  | 4–3  | 3–0  | 2–0 |
| HIFK  | 2–2  | 3–2  | 3–1  |   | 0–1  | 5–0  | 5–6  | 5–0  | 2–1  | 0–3  | 4–1  | 1–2 |
| GBK  | 1–6  | 1–3  | 3–1  | 2–1  |   | 1–2  | 4–1  | 0–1  | 3–0  | 6–0  | 0–0  | 6–0 |
| SePS  | 3–4  | 2–1  | 0–3  | 0–1  | 1–1  |   | 1–0  | 0–1  | 4–0  | 2–2  | 5–0  | 3–1 |
| MyPa  | 0–0  | 2–2  | 0–3  | 0–5  | 1–3  | 3–1  |   | 7–2  | 1–1  | 4–2  | 1–1  | 3–1 |
| KIF  | 2–0  | 0–3  | 0–1  | 1–2  | 1–5  | 1–2  | 3–2  |   | 5–1  | 0–2  | 3–2  | 4–1 |
| OPS  | 0–1  | 0–4  | 2–0  | 1–0  | 1–1  | 2–1  | 1–2  | 2–2  |   | 2–0  | 1–3  | 1–1 |
| PoPS  | 0–2  | 1–1  | 4–5  | 1–0  | 1–1  | 1–1  | 2–1  | 1–4  | 0–1  |   | 0–5  | 2–1 |
| RPallo  | 0–2  | 0–3  | 0–0  | 2–3  | 2–1  | 1–3  | 0–2  | 2–0  | 0–2  | 0–0  |   | 4–0 |
| Jaro  | 0–0  | 1–4  | 0–0  | 1–1  | 0–0  | 1–3  | 0–2  | 2–2  | 0–3  | 2–1  | 3–1  |   |
Lähde: Jalkapallokirja 1974
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Tilastot > Maalintekijät

|  | Pelaaja | Joukkue | M |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Matti Paatelainen | Haka | 21 |
| 2 |  Juha-Pekka Laine | HIFK | 20 |
| 3 |  Pentti Toivola | SePS | 17 |
| 4 |  Christian Nyman | GBK | 16 |
| 5 |  Reijo Rantanen | MiPK | 15 |
| 6 |  Henry Bergström | VPS | 14 |
| 7 |  Kauko Värri | MiPK | 11 |
| 8 |  Risto Ikola | VPS | 10 |
| 8 |  Juhani Tapola | Haka | 10 |
| 10 |  Esa Hulpio | PoPS | 9 |
| 10 |  Seppo Pyykkö | OPS | 9 |
| 10 |  Hannu Vesterinen | MyPa | 9 |
Lähde: Jalkapallokirja 1974
Tilastot > Yleisömäärät

|  | Joukkue | O | Yht>  | Ka>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | MiPK | 11 | 29 199 | 2 654 |
| 2 | VPS | 11 | 14 891 | 1 354 |
| 3 | SePS | 11 | 14 095 | 1 281 |
| 4 | GBK | 11 | 11 635 | 1 058 |
| 5 | Haka | 11 | 10 527 | 957 |
| 6 | MyPa | 11 | 9 679 | 880 |
| 7 | Jaro | 11 | 7 341 | 667 |
| 8 | RPallo | 11 | 7 167 | 652 |
| 9 | HIFK | 11 | 5 556 | 505 |
| 10 | OPS | 11 | 4 800 | 436 |
| 11 | PoPS | 11 | 4 531 | 412 |
| 12 | KIF | 11 | 3 729 | 339 |
|  | Yhteensä | 132 | 123 150 | 933 |
Lähde: Jalkapallokirja 1974