stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1908
Miehet > 200 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | K. Aaltonen | 3.28,2 |
| 2 | E. Ojanen | 3.32,0 |
| 3 | E. Lehtinen | 3.32,0 |
| 4 | P. Fritsch | 3.34,0 |
| 5 | Siro | 3.43,2 |
| 6 | Arvo Aaltonen | 3.46,0 |
Miehet > 100 m hengenpelastusuinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Herman Cederberg | 2.13,6 |
| 2 | H. Johnsson | 2.29,6 |
| 3 | S. Strömberg | 2.31,5 |
Miehet > 4 x 50 m viesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vaasan Uimaseura (Bremer, Cederberg, Kahma, Henrikson) | 2.34,6 |
| 2 | Helsingin Uimaseura (Jonsson, Salmi, Strömberg, Toivo Aro) | 2.41,6 |
Miehet > Ponnahduslauta

| Sija | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Oskar Wetzell |  |
Miehet > Kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Oskar Wetzell | 227 |
| 2 | W. Ullström | 203 |
Miehet > Suorat hypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Eino Karjalainen | 111,50 |
| 2 | C. Flinkenberg | 106,75 |
| 3 | A. Rydman |  |
Miehet > Vesipallo

Vesipallomestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap, joka voitti Helsingfors Idrottsklubbin 7-1.
Naiset > 100 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Anna Björkman | 1.51,1 |
| 2 | Ragnhill Säll | 1.51,8 |
| 3 | Maria Henell | 1.57,7 |
Naiset > Suorat hypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Walborg Florström | 104 |
Sollentunan kunta

| Sollentunan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Sollentuna
Kuntakoodi:  0163
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  52,62 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  75 108
 – Väestötiheys:  1 427,4 as./km²
 
 www.sollentuna.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sollentunan kunnantalo.
Sollentunan kirkko.
Sollentunan kunta (ruots. Sollentuna kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Sollentuna.
Kunnan maapinta-ala on 52,62 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 75 108 henkeä (31.12.2021).
Sollentunan naapurikuntia ovat Täby, Danderyd, Solna, Sundbyberg, Tukholma, Järfälla ja Upplands Väsby.
Sollentuna on kasvanut Tukholman ja Uppsalan välisen rautatien varteen.
Tuusula on Sollentunan suomalainen ystävyyskunta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 1,37 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Sollentunan kuntaa ei ole jaettu tai yhdistetty minkään kunnan kanssa 1950- ja 1970-lukujen kuntauudistuksissa. Se käsittää saman alueen kuin vanha Sollentunan pitäjä, josta muodostettiin maalaiskunta vuonna 1863. Joitakin pieniä rajamuutoksia on toki tehty. Vuonna 1929 perustettiin Norrvikenin taajaväkinen yhdyskunta. Se lakkautettiin vuonna 1944, jolloin koko Sollentunan maalaiskunta muutettiin kauppalaksi. Kauppalasta tuli jälleen kunta vuonna 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.
Väestönkehitys

| Sollentunan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 18 631 | 18 631 |
| 1955 | 1955 |    | 20 887 | 20 887 |
| 1960 | 1960 |    | 25 145 | 25 145 |
| 1965 | 1965 |    | 33 145 | 33 145 |
| 1970 | 1970 |    | 37 723 | 37 723 |
| 1975 | 1975 |    | 43 413 | 43 413 |
| 1980 | 1980 |    | 45 868 | 45 868 |
| 1985 | 1985 |    | 48 212 | 48 212 |
| 1990 | 1990 |    | 51 377 | 51 377 |
| 1995 | 1995 |    | 54 553 | 54 553 |
| 2000 | 2000 |    | 58 048 | 58 048 |
| 2005 | 2005 |    | 59 355 | 59 355 |
| 2010 | 2010 |    | 64 630 | 64 630 |
| 2015 | 2015 |    | 70 251 | 70 251 |
| 2020 | 2020 |    | 73 990 | 73 990 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 15 907 | 22,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 5 189 | 7,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 6 514 | 9,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 42 641 | 60,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 345 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 11,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 547 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 234 724 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 119 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 25,2 %
18–64-vuotiaat: 59,7 %
65 vuotta täyttäneet: 15,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,2 | 0,2 |
|   | jalostus | 15,4 | 13,7 |
|   | palvelut | 83,8 | 85,5 |
|   | tuntematon | 0,6 | 0,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 24 476 | 31 230 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 78,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 81 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tukholma* | 60 236 |
| 2 | Sjöberg* | 4 306 |
| 3 | Täby* | 7 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on  1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan. Koko Sjöbergin taajamassa on 4 310 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Danderydin kuntaan. Koko Täbyn taajamassa on 61 272 asukasta, ja se kuuluu pääosin Täbyn kuntaan, mutta osittain myös Danderydin kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Rotebro
Sollentuna
Viby
Luettelossa mainituista taajamista Rotebro ja Viby ovat sittemmin kasvaneet yhteen Sollentunan taajaman kanssa, joka puolestaan on kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Söderby och Hemmingstorp*
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Söderby och Hemmingstorp kuuluu osin myös Upplands Väsbyn kuntaan.
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Sollentunan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Sollentuna Första (29 valtuutettua)
Sollentuna Andra (32 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sollentunan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 11 | 16 | 19 | 18 | 19 | 20 | 20 | 24 | 19 | 26 | 26 | 22 | 19 |  |
|   | Keskustapuolue | 11 | 8 | 6 | 6 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 4 |  |
|   | Liberaalit | 6 | 6 | 6 | 2 | 7 | 8 | 7 | 6 | 5 | 11 | 7 | 7 | 6 | 6 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 2 | 5 | 4 | 4 | 2 | 4 | 5 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 4 | 5 | 3 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 16 | 15 | 18 | 16 | 19 | 16 | 19 | 15 | 16 | 13 | 11 | 12 | 13 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 4 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 |  |
|   | Muut | 5 | 8 | 6 | 4 | 4 | 6 | 8 | 6 | 4 | 4 | 5 | 6 | 4 | 2 |  |
|   | Yhteensä  | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Sollentunan piiri.
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Sollentuna
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Sollentuna
Seurakunnat > Kirkot

Edsbergskyrkan
Kummelbyn kirkko
Sankt Erikin kirkko
Silverdalskapellet
Sollentunan kirkko
Turebergskyrkan
Kuuluisia sollentunalaisia

Kajsa Bergqvist, korkeushyppääjä
Thomas Bodström, jalkapalloilija, poliitikko, oikeusministeri
Ted Gärdestad, pop-muusikko
Anders Hillborg, säveltäjä
Jonatan Johansson, lumilautailija
Ulrika Jonsson, televisiojuontaja
Britta Leijon, poliitikko
Yngwie Malmsteen, kitaristi, säveltäjä ja yhtyeen keulahahmo
Christer Pettersson, epäilty Olof Palmen murhasta
Rednex, yhtye
Farhad Shakely, runoilija
Linda Skugge, kirjailija
Sonic Dream Collective, pop-yhtye
Mats Sundin, jääkiekkoilija
Anna Ternheim, muusikko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sollentunan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sollentuna kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Tukholman läänin kunnat
Käännös suomeksi
Shades 1968–1998

| Shades 1968-1998 Deep Purple |
| --- | --- | --- |

Boksi-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 1968–1998
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: hard rock, heavy rock, rock
 Levy-yhtiö: Warner Bros., Rhino
Deep Purplen muut julkaisut
| 30 Very Best of Deep Purple 1998 | Shades 1968-1998 1999 | In Profile 1999 |
Shades 1968-1998 on Deep Purplen vuonna 1999 julkaisema neljän CD:n boksi yhtyeen 30-vuotisjuhlan kunniaksi. Se sisältää materiaalia yhtyeen virallisilta albumeilta ja myös harvinaisempia versioita ja kappaleita.
Zhawarin taistelu

Zhawarin taistelu oli Afganistanin sodan aikana käyty taistelu Neuvostoliiton tukemien Afganistanin asevoimien ja muhjahid-taistelijoiden välillä Zhawarin tukikohdan hallinnasta Paktian maakunnassa lähellä Pakistanin vastaista rajaa 2.–19. huhtikuuta 1986. Muhjahidien tärkeä Zhawarin tukikohta vallattiin veristen taistelujen jälkeen, mutta siltä vetäydyttiin vain muutaman tunnin jälkeen. Afganistanissa taistelua juhlittiin virallisesti voittona, mutta tukikohta toimi uudestaan täydellä teholla jo muutaman viikon kuluttua.
Tausta

Zhawar oli Afganistanissa sotineiden mudjahidjoukkojen tukikohta Paktian maakunnassa lähellä Pakistanin vastaista rajaa. Rajan toisella puolella sijaitsi heille tärkeä huoltotukikohta Miram Šah. Zhawar oli perustettu uusien taistelijoiden koulutuskeskuksena ja siitä oli tullut huomattava operaatioiden huolto- ja kokoamistukikohta. Tukikohta oli rakennettu kaakkoon kohti Pakistania avautuvaan kanjoniin, johon oli kaivettu vähintään 11 suurempaa tunnelia.
Tukikohtaa puolusti sinne vakituisesti sijoitettu 500-henkinen niin sanottu Zhawarin rykmentti. Rykmentti vastasi muualla Afganistanissa toimivien Islamilaisen puolueen (HIK) taistelijoiden huollosta. Rykmentin käytössä oli kaksi Afganistanin armeijalta vallattua T-55-panssarivaunua, D-30-haupitsi, kiinalaisia BM-12-raketinheittimiä, ZPU-1- ja ZPU-2-ilmatorjuntakonekiväärejä, sekä olalta laukaistavia brittiläisiä Blowpipe-ilmatorjuntaohjuksia.
Zhawarin tukikohdan kautta kulki noin 20 % kaikista Afganistanin taistelijoille saapuvista tarvikkeista. Tukikohtaan johtavilla reiteillä oli niitä puolustavia joukkoja, jotka kuuluivat Afganistanin Kansalliseen Islamilaiseen Rintamaan (NIFA), Islamilaisen puolueen toinen ryhmittymä (HIH) ja Islamin Vapautuksen Islamilainen Liitto (ITT). Paktian maakunnan komennossa toimi Džalal al-Din Haqqani. Yhteensä mudjahidineja oli alueella noin 10 000 ja he saattoivat tarvittaessa tuoda nopeasti lisää täydennyksiä Pakistanin puolelta.
Afganistanin armeija oli iskenyt tukikohtaa vastaan syyskuussa 1985. Joukot joutuivat kuitenkin vetäytymään 42 päivää kestäneiden taistelujen ja raskaiden tappioiden jälkeen. Zhawarista tuli Pakistanin raja-alueen valloittamattomuuden symboli, jonka Afganistanin kommunistihallinto ja Neuvostoliitto halusivat murskata. Neuvostoliitto painosti Afganistania tekemään uuden hyökkäyksen tukikohtaa vastaan. Neuvostoliitossa haluttiin myös Afganistanin ottavan johtavamman roolin taisteluissa yleensä. Afganistanin joukkojen johtoon asetettiin seudulla syntynyt kenraaliluutnantti Šahnawaz Tanai. Afgaanijoukkoihin kuului yksikköjä 7. 8. 12. ja 14. divisioonasta. Neuvostoliitto osallistui operaatioon maahanlaskujoukkojen rykmentillä 103. kaartin maahanlaskudivisioonasta. Neuvostoliiton ilmavoimat antoivat ilmatukea. Yhteensä miehiä oli noin 12 000. Joukot alkoivat siirtyä kohti taistelualuetta Gardizista. Siirtymiseen kului lopulta noin kuukausi.
Seuraukset

Muhjahidit olivat vieneet mukanaan osan kalustostaan tukikohdasta. Mukana oli esimerkiksi kaksi T-55-panssarivaunua. Suurin osa tukikohdan tarvikkeista jäi kuitenkin jälkeen. Afgaanijoukot riistivät saatavilla olleet tarvikkeet itselleen. Paikalta vietiin esimerkiksi tukikohdan kenttäsairaalan amerikkalaiset tarvikkeet, kuten ultraäänikone. Yhdestä luolasta löytyi T-34-panssarivaunu. Zhawarin tukikohtaa ei kuitenkaan ollut tarkoitus pitää Afganistanin ja Neuvostoliiton hallussa, vaan se oli päätetty tuhota. Aikaa oli kuitenkin liian vähän. Paikalta haluttiin vetäytyä nopeasti mahdollisten vastahyökkäysten takia. Uhkana oli loukkuun jääminen alueelle, jolloin ulosmurtautumiseen tarvittaisiin jälleen suuri operaatio. Muhjahidit olivat jo alkaneet ampua raketteja Pakistanin puolelta. Luolien räjäytyksiin jäi aikaa vain viisi tuntia. Samalla asetettiin miinoitteita. Joukkojen lähdettyä muhjahidit palasivat jo seuraavana päivänä. Osa sai surmansa miinoitteissa, jotka saatiin lopulta kuitenkin raivattua. Monien tunnelien suut olivat romahtaneet, mutta niiden taakse oli jäänyt edelleen käyttökelpoista tavaraa.
Afganistanissa Zhawarin taistelua juhlittiin paraatein ja myönnetyin ansiomerkein. Todellisuudessa tukikohta oli jälleen täysimittaisessa toiminnassa vain viikko taistelujen jälkeen. Muhjahidit menettivät itsensä mukaan kaatuneina 281 miestä ja haavoittuneina 363. Afganistanin mukaan heitä kaatui 2 000 ja haavoittui 4 000. Afganistanin tai Neuvostoliiton joukkojen tappioita ei tunneta. Muhjahidien mukaan he surmasivat tai haavoittivat noin 1 500 vihollisen sotilasta. Vangiksi jäi muhjahidien mukaan 530 henkilöä. Kahdelle everstille annettiin kuolemantuomio ja lopuille tarjottiin mahdollisuus pakkotöistä armahduksesta, virallisen syyn mukaan koska sotilaat olivat asevelvollisina pakotettuja taistelemaan. Suurin osa vapautettiin vuoden tai kahden jälkeen.
Zhawarin luolat Yhdysvaltojen ilmavoimien ottamassa kuvassa vuonna 2002.
Burmaneväpalmu

| Burmaneväpalmu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Arecales
Heimo::  Palmukasvit Arecaceae
Suku::  Eväpalmut Caryota
Laji::  mitis
Kaksiosainen nimi
 Caryota mitis  Lour. 
Katso myös
   Burmaneväpalmu Wikispeciesissä   Burmaneväpalmu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Burmaneväpalmu (Caryota mitis) on eväpalmujen sukuun kuuluva kasvilaji, jota käytetään huonekasvina. Se on kotoisin Myanmarin, Malesian ja Filippiinien alueelta. Luonnossa se kasvaa yli kymmenen metriä korkeaksi, mutta huonekasvina se jää noin kaksi metriä korkeaksi. Laji ei ole nopeakasvuinen. Eväpalmu sopii hyvin kosteuttamaan ilmaa ja varjostamaan pienempiä kasveja, jotka viihtyvät suodattuneessa valossa, kuten maijat ja nukkumatit. Näiden kasvien erilaiset lehdet myös täydentävät toisiaan.lähde?
Hoito

Burmaneväpalmu sopii tilavaan ja mahdollisimman valoisaan paikkaan, mutta suoraan paahtavaa aurinkoa on syytä välttää. Se vaatii vähintään 15 °C:n lämpötilan ympäri vuoden, ja lämpiminä kesinä sitä voi pitää ulkona. Kastelusta huolehditaan hyvin kesäkaudella, kun valoa ja lämpöä riittää. Talvella kastelua vähennetään ja mullan annetaan kuivahtaa kastelujen välillä. Burmaneväpalmu viihtyy kosteassa.lähde?
Oranssimaljakas

| Oranssimaljakas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Pezizomycetes
Lahko::  Pezizales
Heimo::  Pyronemataceae
Suku::  Aleuria
Laji::  aurantia
Kaksiosainen nimi
 Aleuria aurantia  (Pers.) Fuckel 
Katso myös
   Oranssimaljakas Wikispeciesissä   Oranssimaljakas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oranssimaljakas (Aleuria aurantia) on maljasieniin kuuluva laji. Maljasieniin kuuluvat myös punamaljakas (Sarcoscypha austriaca) ja hytymaljakas (Sarcosoma globosum), jotka tosin kuuluvat eri sukuun kuin oranssimaljakas. Se on syötäväksi kelpaava sieni.
Ulkonäkö

Itiöemän muoto on maljamainen ja yläosasta kuppimainen. Sisältä se on väriltään oranssi ja ulkopinta on vaalea. Itiöpöly on valkoista. Myös malto on valkoista ja se
on haurasta.
Elinympäristö

Oranssimaljakasta esiintyy hiekkaisilla mailla. Tyypillisiä esiintymispaikkoja ovat joutomaat ja tien varret.
Pyöreän pöydän ritarit (vuoden 1974 elokuva)

| Pyöreän pöydän ritarit> Lancelot du Lac |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Bresson
Käsikirjoittaja:  Robert Bresson
Tuottaja:   Jean-Pierre Rassam  François Rochas  Jean Yanne 
Säveltäjä:  Philippe Sarde
Kuvaaja:  Pasqualino De Santis
Leikkaaja:  Germaine Lamy
Pääosat:   Luc Simon  Laura Duke Condominas  Humbert Balsak 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:   Mara Films  Laser Production  ORTF 
Levittäjä:  Gaumont Netflix
Ensi-ilta:  toukokuu 1974
Kesto:  85 min.
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyöreän pöydän ritarit (Lancelot du Lac) on Robert Bressonin ohjaama ranskalainen vuoden 1974 elokuva. Se perustuu taruun kuningas Arthurista ja pyöreän pöydän ritareista. Se käsittelee Graalin maljan etsintää sekä Lancelotin ja Guineveren rakkaustarinaa.
Tuotanto

Pyöreän pöydän ritareiden piti olla Bressonin seuraava elokuva 1950-luvulla Papin päiväkirjan jälkeen, mutta sen tuotantoa siirrettiin useaan kertaan taloudellisten syiden takia. Tuottajat eivät olleet valmiita antamaan Bressonin tapaisen epäkaupallisen ohjaajan tehdä elokuvaa aiheesta, joka näytti paperilla toiminnan täyteiseltä. Lopulta vuonna 1974 Bresson sai mahdollisuutensa tuottaa projekti, josta hän oli unelmoinut jo pitkään. Hänen tuekseen tulivat valtion omistama viestintäyhtiö ORTF, näyttelijä-ohjaaja Jean Yanne ja tuottaja Jean-Pierre Rassam.
Aihe oli Bressonille tärkeä ja jossain vaiheessa hän täysin periaatteidensa vastaisesta harkitsi päärooleihin jopa Hollywood-näyttelijöitä. Bresson kävi 1950-luvulla kirjeenvaihtoa yhdysvaltalaisen tuottaja George Cukorin kanssa ja pyysi tätä tiedustelemaan Burt Lancasteria ja Natalie Woodia pääosiin. Wood osoittikin kiinnostusta, mutta Lancaster ilmoitti, ettei pysty osallistumaan projektiin aikataulukiireiden vuoksi. Lancaster oli lupautunut jo John Frankenheimerin elokuvaan Juna. Libération-lehden tietojen mukaan Bresson olisi harkinnut Lancelotin rooliin myös Richard Burtonia seurattuaan Kuuma ranta -elokuvan kuvauksia Pariisissa. Lopulta vuoden 1974 tuotanto tehtiin kuitenkin Bressonille tuttuun tapaan. Elokuvan pääosissa olivat amatöörinäyttelijät Luc Simon Lancelotina, Laura Duke Condominas Guineverena ja Humbert Balsan Arthurina.
Elokuva kuvattiin lähellä Noirmoutier'tä Vendéen departementissa. Se sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla toukokuussa 1974 ja Pariisissa 26. syyskuuta.
Kirjallisuutta

Hiltunen, Taneli: ”Nuo synkistelevät ritarit kolisevissa sotisovissaan: Bresson, Rohmer ja Boorman kuningas Arthurin hovissa”. Filmihullu 3/2020.
Eliittikisat 1989

Eliittikisat järjestettiin vuonna 1989 seitsemällä paikkakunnalla: Torniossa, Lapinlahdella, Lappeenrannassa, Lahdessa, Pieksäämellä, Lohjalla ja Tampereella.
Osakilpailut

| Päivä | Kaupunki |
| --- | --- |
15. kesäkuuta: Tornio
25. kesäkuuta: Lapinlahti
4. heinäkuuta: Lappeenranta
10. elokuuta: Lahti
13. elokuuta: Pieksämäki
27. elokuuta: Lohja
29. elokuuta: Tampere
Osakilpailut > Tornio

Tornion eliittikisat järjestettiin 15. kesäkuuta 1989.
Miehet
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 m (+0,0) |  Janne Pajunen | 22,15 |  Thomas Koech | 22,17 |  Ilkka Yli-Tuomi | 22,33 |
| 800 m |  Esko Parpala | 1.47,73 |  Mika Hänninen | 1.47,78 |  Álvaro Silva | 1.48,44 |
| 5 000 m |  Ezequiel Canário | 13.36,09 |  Phil Clode | 13.41,79 |  Mats Erixon | 13.53,05 |
| 3 000 m esteet |  Patrick Sang | 8.23,77 |  Joseph Chelelgo | 8.37,67 |  Vesa Siivonen | 8.40,67 |
| 400 m aidat |  Marek Helinurm | 51,31 |  Markku Karvonen | 51,71 |  Daniel Ogidi | 52,46 |
| Seiväshyppy |  Doug Wicks | 540 |  Asko Peltoniemi | 530 |  Tim Canfield | 530 |
| Pituushyppy |  Juha Plosila | 7,68 (+0,7) |  Leif Björkgren | 7,49 (+1,0) |  Joseph Taiwo | 7,21 (+0,0) |
| Keihäänheitto |  Marek Kaleta | 81,34 |  Seppo Räty | 80,52 |  Tapio Korjus | 79,32 |
| Kuulantyöntö |  Raimo Hekkala | 17,88 |  Mika Halvari | 17,10 |  |  |
Naiset
| Laji | 1>  sija | Tulos | 2>  sija | Tulos | 3>  sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m (+0,0) |  Nzaeli Kyomo | 12,22 |  Kaisa Moilanen | 12,32 |  Margareetta Honkaharju | 12,53 |
| 400 m |  Marja Tennivaara | 57,47 |  |  |  |  |
| 800 m |  Helen Hawley | 2.07,41 |  Pilvi Moilanen | 2.15,59 |  Sirje Eichelmann | 2.17,23 |
| Korkeushyppy |  Minna Kemilä | 165 |  Rose-Marie Waara | 160 |  Annu Montell | 160 |
| Keihäänheitto (vanha malli) |  Päivi Alafrantti | 61,70 |  Karin Bergdahl | 50,46 |  Heli Tolkkinen | 48,14 |