stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kvelertak
Diskografia > Singlet

”Mjød” (2010)
”Blodtørst” (2010)
”Bruane Brenn” (2013)
”Kvelertak” (2013)
”1985” (2016)
”Berserkr” (2016)
”Bråtebrann” (2019)
”Crack of Doom” (feat. Troy Sanders) (2020)
Krøterveg Te Helvete (2023)
Skoggangr (2023)
Endling (2023)
Diskografia > EP:t

Gojira/Kvelertak Live (2013,  split-EP Gojiran kanssa)
Diskografia > Demot

Westcoast Holocaust (2007)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut
Virallinen MySpace-sivu
Rannikkotykistörykmentti 3 (1919)

Rannikkotykistörykmentti 3 oli Suomen rannikkopuolustuksen tykistörykmentti, jonka tehtävänä oli Laatokan puolustus.
Historia

Perustettaessa vuonna 1919 rannikkotykistörykmentin esikunta oli Sortavalassa. Vuonna 1923 tehtiin päätös, jonka mukaisesti pääosa rykmentin henkilöstöstä siirtyisi Jaakkimaan Lahdenpohjan kauppalaan. Tiloiksi pakkolunastettiin 1930 Rauhalan kartano ja ensimmäisten kasarmien rakentaminen aloitettiin jo samana vuonna.
Pyhitty

| Pyhitty |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°15′50″N, 27°13′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Myllyjoki
Järvinumero:  04.257.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,7 m 
Rantaviiva:  16,18 km 
Pinta-ala:  6,61 km² 
Tilavuus:  0,0173 km³ 
Keskisyvyys:  2,61 m 
Suurin syvyys:  8,65 m 
Saaria:  3
:  Rantasaari Selkäsaari
 fiPyhitty 
Pyhitty on matala järvi Pieksämäen keskustan kaakkoispuolella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 6,6 neliökilometriä ja se koostuu suurelta osin yhdestä melko tasasyvästä ja tasalevyisestä järvenselästä. Etäisyys Mikkelistä on 61 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Pyhityn pituus kaakosta luoteeseen on 4,9 kilometriä. Järvi on suurelta osin noin 1,7 kilometriä leveä. Paakinniemi jakaa järven eteläosan Rikonlahteen ja Paakinlahteen. Pohjoisessa järvi kapenee Pohoslahdeksi, jonka lounaispuolella sijaitsee Hovinlahti. Noin 40 prosenttia Pyhitystä on vähintään kolme ja enintään neljä metriä syvä. Enintään metrin syvyistä on noin kymmenesosa järven alasta. Järven pohjoisosassa sijaitsee vajaan hehtaarin laajuinen vähintään kuusi metriä syvä alue, jossa on myös järven syvin piste, noin yhdeksän metriä.
Pyhityn saariluku on kolme. Saaret ovat alle hehtaarin mutta yli aarin laajuisia ja ne sijaitsevat järven eteläosassa. Laajin saari on lounaisen rannan lähellä sijaitseva Rantasaari. Pyhityn ranta-alueella on sekä metsämaata, suota että pieniä peltoalueita (Riihisuo, Välisuo, Pyhitynkangas). Pyhityn lounaispuolella sijaitsee Heiniö-järvi, järvien välisellä kannaksella on Inkilänkylä. Itäpuolella sijaitsee Ruokojärvi. Pyhityn ja Ruokojärven välissä on Pyhitty-niminen kylä. Pyhityn länsipuolitse kulkee kantatie 72, joka viistää järven rantaa Hovinlahden kohdalla.
Pyhittyyn virtaa useita suo-ojia. Pyhitty laskee vetensä järven itäosan Jokilahdesta alkavaa Myllyjokea itään Iso-Tuoppuun (118,9 metriä mpy), joka laskee Tuopunjokea itään Ruokojärveen (118,6 metriä mpy).
Pyhityn vesitilavuus on 17 285 000 kuutiometriä.
Pyhitty (04.257.1.023) kuuluu Längelmäenjoen valuma-alueeseen (04.257), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sysmäjärven valuma-alue (04.25) ja ensimmäinen jakovaihe on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Längelmäenjoen valuma-alueella on 26 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Pyhitty, Ruokojärvi ja Suuri-Läänä ovat isoimmat.
Pyry Niskala

Pyry Pauli Petteri Niskala (s. 6. marraskuuta 1990 Isojoki) on suomalainen kiekonheittäjä. Hän edustaa Seinäjoen Seudun Urheilijoita ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2010 lähtien toiminut Jorma Haaranen. Aiemmin häntä valmensi myös Ari Niskala ja Antti Vierula.
Niskala sijoittui kuudenneksi Ostravan alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2007. Hän karsiutui loppukilpailusta Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008, mutta sijoittui seuraavana vuonna kahdeksanneksi saman ikäluokan EM-kilpailuissa Novi Sadissa. Hän karsiutui loppukilpailusta  Ostravan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011.
Kalevan kisoista Niskala on voittanut kiekonheiton kultaa vuosina 2014, 2015 ja 2016, hopeaa vuosina 2018 ja 2021 sekä pronssia vuosina 2013 ja 2017. Kiekonheiton talvimestaruuskilpailuissa hän on saavuttanut kultaa vuosina 2015, 2016 ja 2017 ja hopeaa vuosina 2013 ja 2014.
Niskalan ennätys kiekonheitossa on 61,66 metriä vuodelta 2017. Hallissa hän on heittänyt 61,43 metriä vuonna 2017. Niskalalla on hallussaan 19-vuotiaiden kiekonheiton Suomen ennätys vuodelta 2009, 62,32 m (1,75 kg kiekko).
Aiheesta muualla

Pyry Niskala Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Pyry Niskala Twitterissä
Pyhittäjä Gregorioksen luostari

| Pyhittäjä Gregorioksen luostari Μονή Οσίου Γρηγορίου |
| --- | --- |
 Pyhittäjä Gregorioksen luostari.
Sijainti:  Athos,  Kreikka
Koordinaatit:  40°10′47″N, 24°15′21″E
Kirkkokunta:  ortodoksinen kirkko
Tyyppi:  munkkiluostari
Perustettu:  1300-luku
Asukkaita:  96
Tyylisuunta:  bysanttilainen
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Athosvuori 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Pyhittäjä Gregorioksen luostari (kreik. Μονή Οσίου Γρηγορίου, Moní Osíou Grigoríou tai Μονή Γρηγορίου, Moní Grigoríou, myös Gregorioun luostari, Grigorioun luostari) on ortodoksinen luostari Athoksen autonomisessa luostaritasavallassa Kreikassa. Athoksen kahdenkymmenen luostarin välisessä hierarkiassa Gregorioksen luostari on sijalla seitsemäntoista.
Pyhittäjä Gregorioksen luostaria.
Pyhittäjä Gregorioksen luostari on perustettu 1300-luvulla. Sen perustaja oli pyhittäjä Gregorios, josta luostari on saanut nimensä. Luostarissa oli vakavat tulipalot vuosina 1500 ja 1762. Luostari rakennettiin kummallakin kerralla uudelleen ulkoisen tuen voimin. Välillä luostari taantui ja siirtyi idiorytmiseen kilvoittelutapaan. Se palasi kinobioottiseen elämäntapaan vuonna 1840. Vuonna 2011 luostarissa oli 96 asukasta.
Luostari sijaitsee Athoksen niemimaan länsirannikon eteläosassa lähellä merenrantaa. Luostarin pääkirkko (katholikon) on rakennettu vuonna 1770 ja sen seinämaalaukset ovat vuodelta 1779. Kirkko on omistettu Pyhälle Nikolaokselle. Kirkkoa laajennettiin vuosina 1840 ja 1851. Luostariin kuuluu seitsemän kappelia sen sisäpuolella ja kuusi sen ulkopuolella, kuusi keljaa sekä muita asuntoja. Luostarin kirjastossa on 279 käsikirjoitusta ja noin 6 000 painettua kirjaa.
Luostarin pohjoispuolella linnuntietä noin 1,5 kilometrin päässä sijaitsee Simonópetran luostari ja kaakkoispuolella noin kahden kilometrin päässä Pyhän Dionysioksen luostari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhittäjä Gregorioksen luostari Wikimedia Commonsissa
Pyhittäjä Gregorioksen luostari. Kaikkien Athosvuoren Pyhien Perintösäätiö.
Grigoriun luostari. Ortodoksi.net.
Athos (Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio)
| --- | --- |
Luostarit:   Suuri lavra  Vatopédin luostari  Ivíronin luostari  Chilandárin luostari  Pyhän Dionysioksen luostari  Koutloumoúsin luostari  Pantokrátorin luostari  Xiropótamoksen luostari  Zográfoksen luostari  Docheiárioksen luostari  Karákalloksen luostari  Filótheoksen luostari  Simonópetran luostari  Pyhän Paavalin luostari  Stavronikítaksen luostari  Xenofónin luostari  Pyhittäjä Gregorioksen luostari  Esfigménoksen luostari  Pyhän Panteleimonin luostari  Konstamonítoksen luostari 
Skiitat:   Bogoroditsan skiitta  Johannes Kastajan skiitta  Johannes Kastajan skiitta (Ivíron)  Neitsyt Marian ilmestyksen skiitta  Profeetta Elian skiitta  Pyhän Andreaan skiitta  Pyhän Annan skiitta  Pyhän Demetrioksen skiitta  Pyhän Demetrioksen skiitta (Lákkos)  Pyhän Kolminaisuuden skiitta  Pyhän Panteleimonin skiitta  Uusi skiitta 
Kylät:   Dáfni  Karyés
Raul Mälk

| Raul Mälk> Viron ulkoministeri |
| --- | --- |
 Siimannin hallitus 14.10.1998–25.3.1999  
Edeltäjä:  Toomas Hendrik Ilves
Seuraaja:  Toomas Hendrik Ilves
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. toukokuuta 1952 (ikä 72) Pärnu
Raul Mälk (s. 14. toukokuuta 1952 Pärnu) on virolainen poliitikko, joka on toiminut vuodesta 2007 Viron pysyvänä edustajana Euroopan unionissa. Aiemmin urallaan Mälk on toiminut muun muassa Viron ulkoministerinä ja maan suurlähettiläänä Irlannissa, Isossa-Britanniassa ja Portugalissa.
Mälk valmistui Tarton valtionyliopiston taloustieteiden laitokselta vuonna 1975, minkä jälkeen hän työskenteli Viron radion palveluksessa vuosina 1977–1990. Viron uudelleenitsenäistymisen jälkeen Mälk työskenteli eri tehtävissä ulkoministeriössä vuosina 1992–1996, minkä jälkeen hänet nimitettiin Viron suurlähettilääksi Isoon-Britanniaan ja Irlantiin. Mälk toimi myös Viron ulkoministerinä 1998–1999. Ison-Britannian suurlähettiläänä Mälk toimi vuoteen 2001 ja Irlannin vuoteen 2003 saakka. Hän oli myös Viron Portugalin suurlähettiläänä vuosina 2000–2003. Suurlähettilään tehtävien jälkeen Mälk palasi takaisin ulkoministeriön palvelukseen Viroon.
Linnansaaren luontokeskus Oskari

Linnansaari Linnansaaren kansallispuistossa.
Linnansaaren luontokeskus Oskari oli vuonna 1994 perustettu luontokeskus, jonka alkuperäinen nimi oli Rantasalmen Järviluonnon keskus. Luontokeskus sijaitsi Rantasalmen keskustassa osoitteessa Ohitustie 7, ja se oli samalla Linnansaaren kansallispuiston opastuskeskus. Sen toiminnasta vastasi Metsähallitus. Rantasalmen Järviluonnon keskus muuttui vuonna 2004 Linnansaaren luontokeskus Oskariksi. Oskari-nimi tulee Linnansaaren viimeisestä torpparista Oskari Parviaisesta.
Perusnäyttely oli Oskarin päivä Linnansaaressa. Esitys kertoi Linnansaaren kansallispuiston luonnosta, kulttuurihistoriasta ja saaristosta. Näyttelyssä voi tutustua muun muassa Linnansaaren lehtoihin, perinnemaiseman hoitoon ja saaristoasutukseen. Saimaannorppa oli näyttelyssä keskeinen. Pysyvässä näyttelyssä oli saariston lintuja esittelevä lintuluoto, kalastusmenetelmiä sekä vedenalaiseen luonto. Lisäksi luontokeskuksessa oli murtovesiakvaario. Luontokeskuksessa oli 48-paikkainen auditorio, jossa esitettiin saaristoaiheisia videoesityksiä. Toinen luontokeskuksen pysyvä näyttely oli Rantasalmella sijainneen Haapaniemen kadettikoulun historiasta kertova näyttely.
Oskarissa palveli Rantasalmen matkailuinfo, josta sai tietoa seudun matkailuasioista. Luontokeskuksen rakennuksessa huomioitiin myös liikuntaesteiset. Luontokeskuksen pihalla oli 700 metrin pituinen geologinen luontopolku. Se esitteli Suomen geologista historiaa 2 300 miljoonan vuoden takaa nykypäivään. Luontokeskus lopetti toimintansa vuonna 2015.
Palvelut

Retkeilyneuvontaa Linnansaaren, Koloveden ja Repoveden kansallispuistoihin sekä lähiseudun muiden luonnonsuojelualueiden, esim. Siikalahden lintukosteikon ja Pihlajaveden, luonnosta ja retkeilymahdollisuuksista.
Kanootteja ja kajakkeja vuokrattavana
Tietoa sekä esitteitä Metsähallituksen ylläpitämistä kohteista
Myytävänä karttoja, kirjoja, julisteita sekä muita tuotteita
Auditorio, jota voi vuokrata kokoustilaksi
Luontokeskuksen läheisyydessä sijaitsee hotelli, ravintola, kauppa, uimaranta ja vierasvenesatama
Aiheesta muualla

http://www.rantasalmitravel.com/fi/nahtavyydet.html (Arkistoitu – Internet Archive)
Raul Kelecom

| Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Belgia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pariisi 1900 | joukkuekilpailu |  |
Raul Kelecom oli belgialainen jalkapalloilija. Hän kuului Université libre de Bruxellesin joukkueeseen, joka sai pronssimitalin vuoden 1900 kesäolympialaisissa Pariisissa. Kelecomin lisäksi pronssijoukkueessa pelasivat Albert Delbecque, Marcel Leboutte, Lucien Londot, Ernest Moreau de Melen, Eugène Neefs, Georges Pelgrims, Alphonse Renier, Emile Spannhoghe, Eric Thornton ja Hendrik Van Heukelum.
Raul Khadzimba

Raul Khadzimba on abhasialainen poliitikko. Hänet valittiin Abhasian presidentiksi elokuussa 2014 pidetyissä vaaleissa, jotka Georgia ja Euroopan unioni julistivat laittomiksi. Khadzimba on opiskellut KGB:n koulussa ja häntä pidetään venäläismielisenä.
Vladimir Putinin suosikiksi mainittu Khadzimba oli Sergei Bagapšin vastaehdokkaana jo vuoden 2004 vaalien ensimmäisellä kierroksella. Silloin sovittiin että hänestä tulee varapresidentti. Bagapš ja Khadzimba olivat vastakkain myös vuoden 2009 valeissa.
Ralf Westerlund

Ralf Westerlund (s. 7. syyskuuta 1947 Tammisaari) on suomalainen urheiluampuja, joka on kilpaillut kansainvälisellä tasolla kiväärilajeissa. Hän on edustanut Raseborgs Skyttaria.
Suomen Ampumaurheiluliitto valitsi Westerlundin vuoden ampumaurheilijaksi 1985.
| Sija | Kilp  Paikka  Vuosi | Laji | Tulos | Final | Lopput | Ennätys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | WCH SKOEVDE 1986 | 300STR3X20 | 575 |  | 575 |  |
| 2 | WC MOSCOW 1988 | AR60 | 591 | 102.2 | 693.2 |  |
| 1 | ECH LAHTI 1987 | 300FR40KN | 393 |  | 393 |  |
| 1 | ECH VARNA 1985 | AR60 | 594 |  | 594 | WR |
| 2 | ECH LAHTI 1987 | 300FR60PR | 596 |  | 596 |  |
| 3 | ECH LAHTI 1987 | 300FR3X40 | 1167 |  | 1167 |  |
| 5 | ECH WINTERTHUR 1991 | 300FR60PR | 593 |  | 593 |  |
| 5 | ECH LAHTI 1987 | 300FR40ST | 375 |  | 375 |  |
| 6 | ECH WINTERTHUR 1991 | 300STR3X20 | 574 |  | 574 |  |
| 7 | ECH LAHTI 1989 | 300FR60PR | 595 |  | 595 |  |
| 8 | ECH BODEN 1995 | 300FR3X40 | 1154 |  | 1154 |  |
| 8 | ECH LAHTI 1989 | 300STR3X20 | 573 |  | 573 |  |
| 8 | ECH LAHTI 1989 | 300FR40KN | 387 |  | 387 |  |
| 8 | ECH LAHTI 1989 | 300FR3X40 | 1154 |  | 1154 |  |
CISM Kansainvälinen Sotilasurheiluliitto
Paras Maa, Paras Kivääriampuja ,   Sotilas Maailmanmestari
Paras kivääriampuja (vakiokivääri+sotilaspikaammunta)
1984 1 FIN        Ralf Westerlund 1131
1986 1 FIN        Ralf Westerlund 1145
1991 1 FIN        Ralf Westerlund 1142
300m  Vakiokivääri
1991 1FIN          Ralf Westerlund 579
300m Sotilas pikaammunta
1984  1FIN         Ralf Westerlund 559
1986  1FIN         Ralf Westerlund 566
300m Vakiokivääri joukkue
1986  1 FIN   2306
Raiteensulku

Suomalainen raiteensulku perusasennossaan, punainen sulkukappale nostettuna kiskolle.
Raiteensulku eli "poliisi" tai "pollari" on rautateillä käytettävä turvalaite, jonka tarkoitus on turvata pääraiteen junaliikenne estämällä sivuraiteelta karkaavia vaunuja pääsemästä luvatta pääraiteelle. Raiteensulun toimintaperiaate on yksinkertainen: suojaavaan asentoon asetettuna se suistaa kiskoilta ohitse pyrkivän vaunun, veturin tai muun raiteilla liikkuvan yksikön. Raiteensulku voi olla siirrettävä tai kiinteä. Kiinteissä raiteensuluissa voi olla myös sähkökääntölaite. Siirrettäviä raiteensulkuja ei ole käytössä Suomessa.
Käyttö ja sijoitus

Raiteensulkuja käytetään sellaisilla pää- tai muuhun junaliikenteen käytössä olevaan raiteeseen yhtyvillä sivu-, pisto ja kuormausraiteilla, joilta pääsyä pääraitelle ei ole estetty vaihteiden eli niin sanottujen turvavaihteiden avulla. Joissakin maissa raiteensulkuja käytetään myös turvavaihteiden sijasta estämässä kaluston luvatonta siirtymistä.
Lisäksi raiteensulkuja käytetään muun muassa vaarallisten kemikaalien lastauspaikoilla. Tällöin Suomessa käytetään kahta peräkkäistä raiteensulkua, joista toisen on tarkoitus estää lastauspaikalla olevien vaunujen karkaaminen, ja toisen tarkoitus on estää lastauspaikalle pääsy silloin, kun lastaus on käynnissä. Kemikaalien lastauspaikkojen yhteydessä raiteensulkujen lukitus on kytketty lastauslaitteistoon siten, että raiteensulun voi avata vasta, kun lastauslaitteiston ja lastauspaikalla olevien vaunujen väliset kytkennät on irrotettu ja laitteisto on kytketty pois käytöstä.
Joissakin maissa, erityisesti Yhdysvalloissa, siirrettäviä raiteensulkuja käytetään myös suojaamaan ratatöitä tekevää henkilökuntaa sekä raiteella seisovan kaluston parissa työskenteleviä.
Rakenne

Raiteensulkuja on kolmea eri tyyppiä. Yleisin on kiilanmuotoinen teräskappale, joka suojaavaan asentoon asetettuna sopii kiskon harjalle. Kun kalustoyksikön pyöräkerta vierii sulkukappaleen ylitse, sulkukappale nostaa pyörän kiskolta ja ohjaa sen raiteen sivuun, suistaen vaunun kiskoilta.
Kannettava raiteensulku on kevytrakenteinen, ja se voidaan lukita kiskonharjalle erityisin lukkolaittein. Kannettavia raiteensulkuja käytetään muun muassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa teollisuuslaitoksilla sekä rata- ja kunnossapitotöissä sellaisissa paikoissa, jossa kiinteää raiteensulkua ei ole käytettävissä.
Käytössä on myös raiteensulkuja, jotka muodostuvat joko kokonaisesta vaihteesta tai pelkästään vaihteenkielistä eli vaihteen liikkuvista osista. Tämäntyyppiset vaihdejärjestelyt, joista englanninkielisissä maissa käytetään nimitystä trap points tai catch points, ovat yleisiä eritoten Britteinsaarilla.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Raiteensulun sulkukappale perusasennossaan käännettynä kiskonharjalle. Kuvassa oleva sulkukappale on oikealle suistavaa mallia: se nostaa kuvassa vasemmalta lähestyvän vaunun pyörän ilmaan, ja sulkukappaleen lieve ohjaa pyörän kulkusuunnassa oikealle raiteen ulkopuolelle.
Catch points -tyyppinen raiteensulku Stoke Giffordin ratapihalla Britteinsaarilla.
Pyry Nikkilä

| Pyry Nikkilä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1989 (ikä 34–35)
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2011–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Pyry Nikkilä (s. 1989) on suomalainen näyttelijä. Hän on valmistunut teatteritaiteen maisteriksi Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta vuonna 2015.
Nikkilällä on lapsi yhdessä näyttelijäpuolisonsa Niina Koposen kanssa.
Aiheesta muualla

Pyry Nikkilä Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pyry Nikkilä Elonetissä.
Pyry Nikkilän profiili Näyttelijäliiton sivuilla
Quarna Sopra

| Quarna Sopra |
| --- | --- |
 Quarnan kirkko.
 Quarna Sopra
 Koordinaatit: 45°52′N, 8°22′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Maakunta:  Verbano-Cusio-Ossola
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Carlo Quaretta
Pinta-ala:  
 – Maa:  9,39 km²
Korkeus:  860 (min. 375 - maks. 1 424) m
Väkiluku (2015):  259
 – Väestötiheys:  28 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Quarna Sopra on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. Quarnan naapurikunnat ovat Germagno, Loreglia, Omegna, Quarna Sotto ja Valstrona.
Loistokeisarikala

| Loistokeisarikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Keisarikalat Pomacanthidae
Suku::  Pomacanthus
Laji::  xanthometopon
Kaksiosainen nimi
 Pomacanthus xanthometopon  (Bleeker, 1853) 
Katso myös
   Loistokeisarikala Wikispeciesissä   Loistokeisarikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Loistokeisarikala (Pomacanthus xanthometopon vanh. myös Euxiphipops xanthometopon ja Holacanthus xanthometopon) on keisarikaloihin kuuluva kala, jota pidetään joskus meriakvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Loistokeisarikala kasvaa 38 cm pitkäksi. Poikasen väri poikkeaa aikuisen kalan värityksestä tyystin: nuoret yksilöt ovat ruskeavalkoraitaisia, aikuiset turkoosinsinisiä, ja niillä on kirkkaankeltainen pyrstö ja silmänympäristö, sekä tummansininen pää ja pilkku pyrstössä. Koirasta ja naarasta ei voi erottaa ulkonäön perusteella.
Alkuperä

Loistokeisarikala on kotoisin indopasifiselta merialueelta.
Käyttäytyminen ja ravinto

Loistokeisarikala viettää luonnossa päivänsä nyppien koralliriutalta sienieläimiä, Meriakvaariossa sen ruokavalioon kuuluvat levävalmisteet ja lihapitoiset pakasteruoat. Sitä ei voi pitää riutta-akvaariossa sillä se syö pehmytkorallit, ja näykkii kivikorallien tentakkeleita ja monia selkärangattomia. Se on myös varsin reviiritietoinen, eikä sovellu toisten keisarikalojen seuraan.
Aiheesta muualla

ITIS: Pomacanthus xanthometopon (englanniksi)
Louise Brough

Louise Brough
Althea Louise Brough Clapp (11. maaliskuuta 1923 Oklahoma City, Oklahoma – 3. helmikuuta 2014 Vista, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen tennispelaaja.
Brough tunnetaan yhtenä historian parhaista lentolyöntipelaajista. Hän voitti Wimbledonissa 13 mestaruutta kaksinpelissä, nelinpelissä ja sekanelinpelissä. Yhdysvaltain mestaruuskilpailussa voittoja kertyi 17 ja Grand Slam -titteleitä yhteensä 35. Hänet valittiin International Tennis Hall of Famen jäseneksi 1967.
Grand Slam -turnaukset

Australian mestaruuskilpailut
Kaksinpelin mestaruus: 1950
Nelinpelin mestaruus: 1950
Ranskan mestaruuskilpailut
Nelinpelin mestaruus: 1946, 1947, 1949
Nelinpelin finaalissa: 1950
Wimbledon
Kaksinpelin mestaruus: 1948, 1949, 1950, 1955
Kaksinpelin finaalissa: 1946, 1952, 1954
Nelinpelin mestaruus: 1946, 1948, 1949, 1950, 1954
Nelinpelin finaalissa: 1947, 1951, 1952
Sekanelinpelin mestaruus: 1946, 1947, 1948, 1950
Sekanelinpelin finaalissa: 1949, 1955
Yhdysvaltain mestaruuskilpailut
Kaksinpelin mestaruus: 1947
Kaksinpelin finaalissa: 1942, 1943, 1948, 1954, 1957
Nelinpelin mestaruus: 1942, 1943, 1944, 1945, 1946, 1947, 1948, 1949, 1950, 1955, 1956, 1957
Nelinpelin finaalissa: 1952, 1953, 1954
Sekanelinpelin mestaruus: 1942, 1947, 1948, 1949
Sekanelinpelin finaalissa: 1946
Grand Slam -finaalit kaksinpelissä > Voitot (6)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Turnaus | Vastustaja loppuottelussa | Loppuottelun tulos  |
| 1947 | Yhdysvaltain mestaruuskilpailut |  Margaret Osborne duPont | 8–6, 4–6, 6–1 |
| 1948 | Wimbledon |  Doris Hart | 6–3, 8–6 |
| 1949 | Wimbledon (2) |  Margaret Osborne duPont | 10–8, 1–6, 10–8 |
| 1950 | Australian mestaruuskilpailut |  Doris Hart | 6–4, 3–6, 6–4 |
| 1950 | Wimbledon (3) |  Margaret Osborne duPont | 6–1, 3–6, 6–1 |
| 1955 | Wimbledon (4) |  Beverly Fleitz | 7–5, 8–6 |
Grand Slam -finaalit kaksinpelissä > Loppuotteluhäviöt (8)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Turnaus | Vastustaja loppuottelussa | Loppuottelun tulos  |
| 1942 | Yhdysvaltain mestaruuskilpailut |  Pauline Betz Addie | 4–6, 6–1, 6–4 |
| 1943 | Yhdysvaltain mestaruuskilpailut |  Pauline Betz Addie | 6–3, 5–7, 6–3 |
| 1946 | Wimbledon |  Pauline Betz Addie | 6–2, 6–4 |
| 1948 | Yhdysvaltain mestaruuskilpailut |  Margaret Osborne duPont | 4–6, 6–4, 15–13 |
| 1952 | Wimbledon |  Maureen Connolly Brinker | 7–5, 6–3 |
| 1954 | Wimbledon |  Maureen Connolly Brinker | 6–2, 7–5 |
| 1954 | Yhdysvaltain mestaruuskilpailut |  Doris Hart | 6–8, 6–1, 8–6 |
| 1957 | Yhdysvaltain mestaruuskilpailut |  Althea Gibson | 6–3, 6–2 |
Lohikäärmeet: Pelastuspartio

DreamWorksin Lohikäärmeet: Pelastuspartio (Dragons: Rescue Riders) on lapsille suunnattu Netflix-sarja.
Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin 27. syyskuuta.
Lohikäärmeet: Pelastuspartio on spinoff Näin koulutat lohikäärmeesi -elokuvista ja sarjoista.
Juoni

Sarja kertoo kaksosista, nimeltä Leila ja Daki. He pelastavat lohikäärmeitä ja auttavat Kotapohjan asukkaita. Kaksoset ovat asuneet lohikäärmeiden kanssa koko elämänsä, joten lapset pystyvät kommunikoimaan heidän kanssa.
Rooleissa > Suomenkieliset ääninäyttelijät

| Rooli | Näyttelijä |
| --- | --- |
Leila: Saana Norra / Hanna Mönkäre
Daki: Sampo Kovalainen / Rasmus Kärkkäinen
Herja: Julia Nurmi
Terävä: Luca Vieri
Rouske: Vilppu Uusitalo
Inari: Emma Louhivuori
Ässä: Henri Piispanen
Duggard: Petri Hanttu / Markus Niemi
Elbone: Joonathan Kettunen
Magnus: Joonathan Kettunen
Lurkki: Bruno Lähteenmäki / Joonathan Kettunen
Vixa: Hannamaija Nikander
Kyylä: Markus Niemi
Rooleissa > Alkuperäiset ääninäyttelijät

| Rooli | Näyttelijä |
| --- | --- |
Leila: Brennley Brown
Dak: Nicolas Cantu
Aggro: Marsai Martin
Cutter: Andre Robinson
Burple: Noah Bentley
Summer: Skai Jackson
Winger: Zach Callison
Duggard: Carlos Alzraqui
Hannahr: Moira Quirk
Elbone: Roshon Fegan
Magnus: Brad Grusnick
Lurke: Carlos Alazraqui
Tekijät

Vastaavat tuottajat: Jack Thomas & Brian K. Roberts (co-executive producer)
Ohjaaja: TJ Sullivan
Suomenkielinen ohjaus: Bruno Lähteenmäki & Joonas Lähteenmäki
Studio: Uptempo Ltd