stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Opioidikriisi
Epidemian hillintä > Narcan-lääkevalmiste kuolemantapausten vähentäjänä

Opioidiepidemiaa hillitään Opiant Pharmaceuticals -yhtiön naloksonia sisältävällä Narcan-nenäsumutteella jota markkinoi Adapt Pharma. Nenäsumute on suomalainen keksintö.
Epidemian hillintä > Rajoitukset opioidilääkkeiden määräämiselle

28 Yhdysvaltojen osavaltiota on asettanut rajoituksia opioidiresepteille. 17 osavaltiota rajoittaa opioidireseptit 3–14 vuorokaudeksi. Tämän vuoksi kroonisesta kivusta kärsivien potilaiden kipulääkkeiden saanti on vaikeutunut.
Epidemian hillintä > Reseptiheroiini, metadoni ja buprenorfiini

Kanadassa on sallittu syyskuussa 2016 tasalaatuinen reseptiheroiini, jota lääkärit voivat määrätä vakavasta opioidiriippuvuudesta kärsiville. Maaliskuussa 2018 Kanada edelleen helpotti metadonin sekä reseptiheroiinin saatavuutta. Kanadassa maaliskuussa 2018 julkaistun hoito-ohjeen mukaan Suboxonen (buprenorfiini-naloksoni-yhdistelmävalmiste) pitäisi olla ensimmäinen vaihtoehto, eikä metadonin. Suboxone on turvallisempi ja suunniteltu kotikäyttöön, siinä missä metadoni täytyy ottaa päivittäin apteekissa valvonnan alaisena.
Yhdysvalloissa tällaisia hoitomuotoja vastustetaan yleisesti. Yhdysvalloissa saa enemmän kannatusta ajatus, että käyttö pitäisi vain päättää lopettaa kuin seinään. Tähän useat voittoa tavoittelevat toimijat tarjoavat katkaisuhoitoa ja apua luonteen lujittamiseen. Yhdysvalloissa on kansanviisaus, että parantuakseen addiktiosta, kehon täytyy olla kemikaaleista vapaa, kuten hoitojen nimissäkin oleva sana detoxification (detox), ’myrkkyjen poistaminen’ osoittaa.
Epidemian hillintä > Trumpin toimet epidemian pysäyttämiseksi

Maaliskuussa 2018 presidentti Trump julkisti aloitteensa opioidiepidemian pysäyttämiseksi. Toimenpiteisiin sisältyy kuolemanrangaistus huumeiden salakuljettajille. Trump on myös vaatinut Kiinaa ottamaan käyttöön kuolemanrangaistuksen fentanyylin jakelijoille.
Epidemian hillintä > Lääkekannabis kipulääkkeenä opioidien sijaan

Joidenkin mukaan lääkekannabiksen määrääminen kipulääkkeeksi saattaisi hillitä opioidiepidemiaa. 12. heinäkuuta 2018 New Yorkin osavaltio saattoi voimaan hätälainsäädännön, jossa opiodilääkkeitä kipuun määrääviä lääkäreitä kehotetaan harkitsemään lääkekannabista vaihtoehdoksi. Kalifornian yliopisto (Los Angeles) on ryhtynyt tieteellisesti tutkimaan lääkekannabista kivunlievityksessä.
Aiheesta muualla

Quinones, Sam. Dreamland: The True Tale of America's Opiate Epidemic. 2015
https://www.drugabuse.gov/drugs-abuse/opioids/opioid-overdose-crisis (englanniksi)
https://www.cdc.gov/drugoverdose/epidemic/index.html (englanniksi)
Supply-Side Drug Policy in the Presence of Substitutes: Evidence from the Introduction of Abuse-Deterrent Opioids (englanniksi)
https://www.vox.com/2015/11/7/9684928/angus-deaton-white-mortality (englanniksi)
https://www.pnas.org/content/112/49/15006 (englanniksi)
Béhanzinin aarteet

Béhanzinin aarteet (ransk. Trésor de Béhanzin) on 26 esineen kokoelma, jonka kenraali Alfred Amédée Dodds lahjoitti Pariisissa olevalle Trocaderon etnografiselle museolle.
Esineet ovat peräisin Abomeyn taisteluista, ja ne on otettu Dahomeyn kuninkaallisen palatsin tulipalon aikana, jonka Abomeyn kuningas Béhanzin sytytti 17. marraskuuta 1892.
Kahdeksan esinettä luovutettiin museolle vuonna 1893 ja 18 kaksi vuotta myöhemmin.
Elokuussa 2016 Beninin tasavalta vaati esineiden palauttamista.
Vuonna 2018 Ranskan valtion toimeksiannosta tehdyn raportin (Sarr & Savoyn raportti) mukaan Ranskan julkisissa kokoelmissa on noin 90 000 esinettä Saharan eteläpuolisesta Afrikasta. Niistä suurin osa on Musée de Quai Branlyssa Pariisissa.
Joulukuussa 2020 Ranskan parlamentti päätti kulttuuriministeri Roselyne Bachelotin esityksestä palauttaa esineet Beniniin. Samalla hyväksyttiin myös yhden esineen (sapeli ja tuppi) palauttaminen Senegaliin Ranskan sotamuseosta.
Joulukuussa 2019 Ranska ja Benin allekirjoittivat yhteistyösopimuksen, jossa Ranska myöntää taloudellista tukea Beninille museoiden rakentamiseen tai jälleentakentamiseen sekä tarjoaa koulutusta perintöasiantuntijoille.
Beninin kulttuuriministerin mukaan kokoelman vastaanotto koskee museoita kahdessa kaupungissa. Ouidahin historiallinen museo kunnostetaan ja entisöidään, ja se valmistuu kesä-heinäkuussa 2021. Samaan yhteyteen rakennetaan myös kansainvälinen muistin ja orjuuden museo (MIME). Ministerin mukaan esineiden lopullinen sijoituspaikka on Abomeyn kaupunkiin vuosina 2022–2023 valmistuva museo. Esineiden odotetaan saapuvan Beniniin vuoden 2021 lopulla.
Luettelo

|  | Musée duquai Branlyn luettelonumero | Kuvaus | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 71.1893.45.1 | Kuningas Ghézon antropomorfinen patsas |  |
| 2 | 71.1893.45.2 | Kuningas Glèlèn antropomorfinen patsas |  |
| 3 | 71.1893.45.3 | Kuningas Béhanzinin antropomorfinen patsas |  |
| 4 | 71.1893.45.4 | Abomeyn kuninkaallisen palatsin ovi |  |
| 5 | 71.1893.45.5 | Abomeyn kuninkaallisen palatsin ovi |  |
| 6 | 71.1893.45.6 | Abomeyn kuninkaallisen palatsin ovi |  |
| 7 | 71.1893.45.7 | Abomeyn kuninkaallisen palatsin ovi |  |
| 8 | 71.1893.45.8 | Kuninkaallinen istuin |  |
| 9 | 71.1895.16.1 | Recade (valtikka) varattu blu- pataljoonan miehille, koostui vain ulkomaalaisista |  |
| 10 | 71.1895.16.2 | Kuninkaalliset kalebassit, veistetty ja kaiverrettu Abomeyssä, otettiin sodassa kuninkaallisista palatseista |  |
| 11 | 71.1895.16.3 | Kannettava asen |  |
| 12 | 71.1895.16.4 | Kuningas Behanzinin asen |  |
| 13 | 71.1895.16.5 | Asen keskeneräisestä kuninkaallisesta palatsista |  |
| 14 | 71.1895.16.6 | Asen keskeneräisestä kuninkaallisesta palatsista |  |
| 15 | 71.1895.16.7 | Kuningas Glèlèn valtaistuin |  |
| 16 | 71.1895.16.8 | Kuningas Ghézon valtaistuin (aikaisemmin"Kuningas Béhanzinin valtaistuin" ) |  |
| 17 | 71.1895.16.9 | Aseñ Hotagatin kannettava alttari pantterille, Porto-Novon, Alladan ja Abomeyn kuninkaallisten sukujen esi-isälle |  |
| 18 | 71.1895.16.10 | Värttinä |  |
| 19 | 71.1895.16.11 | Kangaspuut |  |
| 20 | 71.1895.16.12 | Sotilashousut |  |
| 21 | 71.1895.16.13 | Kataklé- kolmijalkainen jakkara, jolla kuningas lepäsi jalkaansa |  |
| 22 | 71.1895.16.14 | Tunika |  |
| 23 | 71.1895.16.15 | Recade (valtikka) varattu blu- pataljoonan miehille, jotka koostuivat vain ulkomaalaisista |  |
| 24 | 71.1895.16.16 | Recade, varattu  ulkomaalaisista koostuvan blu-pataljoonan miessotilaille |  |
| 25 | 71.1895.16.17 | Asen keskeneräisestä kuninkaallisesta palatsista |  |
| 26 | 71.1895.16.18 | Nahkalaukku |  |
Käännös suomeksi
Kusti Laurela

Kusti (Kustaa Aadolf) Laurela, sukunimi aik. Laurén (6. marraskuuta 1874 Hämeenlinna – 7. heinäkuuta 1942 Hämeenlinna) oli suomalainen kunnallisneuvos ja Hämeenlinnan ensimmäinen kaupunginjohtaja.
Laurelan vanhemmat olivat ajuri David Laurén (1841–1893) ja Eva Kristiina Ylijoki (1850–1899). Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sitten kirjaltajana 1888–1900. Hän  perusti vuonna 1900 Hämeenlinnan uuden kirjapainon joka muutettiin osakeyhtiöksi 1908 ja yhdistettiin Arvi A. Karisto oy:hyn vuonna 1918, Laurela oli kirjapainon johtokunnan puheenjohtajana ja toimitusjohtajana vuoteen 1918 saakka ja perustamansa Hämeen sitomo- ja konttorikirjatehtaan johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1919 alkaen. Hän oli Arvi A. Karisto oy:n teknillisenä johtajana ja varapuheenjohtajana vuodesta 1918 lähtien aina vuoteen 1933 saakka ja oli myös eräiden muiden liikeyritysten perustaja ja johtokunnan jäsen. Laurela sai taloustirehtöörin arvonimen 1915 ja kunnallisneuvoksen arvon 1931.
Laurela oli perustamassa ja johtamassa monia paikallisia liikeyhtymiä. Hän oli muun muassa Hämeenlinnan Puhelinyhtiön johtokunnan puheenjohtaja sekä Suomalaisen Säästöpankin, Oy Hämeen Sähkön, Hämeenläänin Paloapuyhdistyksen ja Käsityö- ja Tehdasyhdistyksen johtokunnan jäsenenä. Lisäksi Laurela oli muun muassa Suomen Graafillisen liiton, Suomen kirjansitomonomistajain liiton, Tapaturmavakuutusyhtiö Aarnin, Suomen Teollisuusvaltuuskunnan keskuskomitean johtokunnan jäsenenä.
Laurela oli Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä 1911–1921, rahatoimikamarin puheenjohtajana 1917–1929 ja kaupunginjohtajana 1930–1938, Hän oli Hämeenlinnan käsityö-ja tehtailijayhdistyksen puheenjohtajana viiden vuoden ajan, Hämeenläänin hevosjalostusyhdistysten liiton puheenjohtajana kuuden vuoden ajan ja toimi Hämeenlinnan VPK:n päällikkönä 1915–1930.
Kusti Laurela oli naimisissa vuodesta 1898–1934 Hilma Gustafssonin (1878–1934) kanssa.
Teoksia

Katsaus Hämeenläänin hevosjalostusyhdistysten liiton toimintaan 1906–1916. Hämeenlinna 1916
Matkapuhelinnumerot Suomessa

Tämä artikkeli käsittelee matkapuhelinnumeroita eli matkaviestinverkkojen numerointia Suomessa.
Suomessa matkaviestinverkot ja -palvelut numeroidaan puhelinnumeroilla, jotka alkavat joko 04 tai 050.
Numeron muoto > Suuntanumero

Matkapuhelinnumeron alussa on 3–5 numeroa pitkä suuntanumero. Suuntanumero alkaa numeroilla 04 tai 050. Varattuna on myös numeroilla 059 alkava alue.
Suuntanumerot ovat alkaneet numerolla 0 vuodesta 1996. Sitä ennen käytettiin 94- ja 950-alkuisia suuntanumeroita.
Numeron muoto > Numeron pituus

Matkapuhelinnumeron pituus on 7–13 numeroa. Pituus tarkoittaa tässä pituutta kotimaisessa muodossa ilman maatunnusta +358. Esimerkiksi numeron 040 123 4567 pituus on 10 numeroa.
Uusien annettavien matkapuhelinnumeroiden pituus on 9–11 numeroa. Tavallisin pituus on 10 numeroa, mutta myös lyhyempiä 7- ja 8-numeroisia matkapuhelinnumeroita on olemassa.
049-alkuiset numerot ovat muita pidempiä: niiden pituus on 12 numeroa. Matkaviestinverkkojen ohivalintavaihteiden kutsunumeroiden pituus on 7–11 numeroa.
Numeron käyttö

Kotimaassa matkapuhelimeen soitetaan valitsemalla puhelinnumero sellaisenaan.
Ulkomailta soitettaessa matkapuhelinnumeron eteen valitaan ulkomaantunnus (usein 00), Suomen maatunnus 358 ja numeron ensimmäinen nolla jää pois.
Kielitoimiston mukaan matkapuhelinnumero esitetään tavallisesti ryhmittelemällä numerot 3 tai 4 numeron ryhmiin välilyönnillä eroteltuna. Viivoja tai sulkeita ei käytetä:
040 123 4567
Kansainvälisessä muodossa sama matkapuhelinnumero on:
+358 40 123 4567
Suuntanumerot

Suuntanumero kertoi aiemmin, minkä teleyrityksen verkkoon matkapuhelinnumero kuului. Puhelinnumeroiden siirto operaattorilta toiselle on ollut mahdollista 25. heinäkuuta 2003 alkaen, eikä pelkän numeron perusteella enää voi päätellä, minkä teleyrityksen numerosta on kysymys. Tiedon siitä, minkä teleyrityksen verkossa numero on, saa osoitteesta http://www.siirretytnumerot.fi/.
Suuntanumerot myöntää Viestintävirasto. Aiemmin myönnettiin 3-numeroisia suuntanumeroita, mutta nykyisin myönnettävät suuntanumerot ovat 4 tai 5 numeroa pitkiä. Teleyritykset voivat halutessaan luovuttaa numeroalueitaan toisten teleyritysten käyttöön. Tällaiset alueet on esitetty luettelossa kohdissa ”poikkeukset”.
Suuntanumerot > 040

040 Telia Finland Oyj
Poikkeukset:
040920–040927 Line Carrier Oy
04094 Setera Oy
04095 Globetel Oy
Alun perin 040 oli Telecom Finlandin, myöhemmältä nimeltään Soneran, GSM-numeroiden numeroalue.
Suuntanumerot > 041

041 DNA Oyj
Alun perin 041 oli Telivon, myöhemmin Telia Finlandin (ennen vuoden 2003 TeliaSonera-fuusiota) numeroalue.
Suuntanumerot > 042

042 Telia Finland Oyj
Alun perin 042 oli Telecom Finlandin, myöhemmältä nimeltään Soneran, numeroalue.
Suuntanumerot > 043

0431 Vapaa (aiemmin Turun Puhelin)
04320 Cuuma Communications Oy (GSM Suomi Oyj 2007–2009, Dicame Oy 2009–2013)
04321 Cuuma Communications Oy (GSM Suomi Oyj 2007–2009, Dicame Oy 2009–2013)
04322 Enreach Oy (aiemmin Benemen Oy)
04323 Vapaa (aiemmin Top Connect OÜ)
04324 UAB B2B Network (aiempi nimi UAB Nord Connect)
04325 Nettia Oy (aiemmin Suomen Turvallisuusverkko Oy)
04326 Lancelot Telecom B.V.
0435 Suomen Erillisverkot Oy
0436 DNA Oyj (aiemmin TDC Oy Finland)
0437 Suomen Erillisverkot Oy
0438 DNA Oyj (aiemmin Turun Puhelin, sittemmin Auria Networks, myöhemmin TDC Oy Finland)
0439 Suomen Erillisverkot Oy (aiemmin Turun Puhelin, sittemmin Auria Networks)
Alun perin 043 oli Finnet-ryhmän numeroalue, joka oli myönnetty vuonna 1997. Alueen numeroiden käyttö oli jaettu Finnet-yhtiöiden keskinäisellä sopimuksella. Kun sopimuksen voimassaolo oli lakannut, numeroalueet 0431, 0438 ja 0439 jäivät Turun Puhelimen käyttöön vuoden 2001 lopussa. Muut alueet palautuivat joko samassa yhteydessä tai jo aiemmin reserviin, mistä ne on myöhemmin otettu uudelleen käyttöön.
Suuntanumerot > 044

044  DNA Oyj
Alun perin 044 oli Suomen Kolmegeen UMTS-numeroalue. Alue siirrettiin DNA:lle vuonna 2001.
Suuntanumerot > 045

0450 Setera Communications Oy vuodesta 2024 (Telia Finland vuosina 2007–2024)
0451 Elisa Oyj (aiemmin Saunalahti Group Oyj)
0452 Elisa Oyj
0453 Elisa Oyj
0454:
04540 Vapaa (aiemmin MobiWeb Limited)
04541 Vapaa (aiemmin Hämeen Puhelin, sittemmin Telia Finland)
04542 Nokia Networks
04543 Nokia Networks
04544 Nokia Networks
04545 Interactive Digital Media GmbH (aiemmin SCNL Truphone)
04546 Vapaa (aiemmin IPIFY Limited, vuoteen 2018 NextGen Mobile Limited)
04547 SMS Provider Corp. (aiemmin Mundio Mobile (Finland) Limited)
04548 Vapaa (aiemmin Voxbone S.A.)
04549 Twilio Ireland Ltd.
0455:
04550 Suomen Erillisverkot Oy (aiemmin Wirile Oy)
04551 Vapaa (aiemmin Suomen Turvallisuusverkko Oy)
04552 Suomen Erillisverkot Oy
04554 Suomen Erillisverkot Oy
04555 Nokia Networks (aiemmin Global Networks Switzerland AG)
04556 Väylävirasto (alkujaan Ratahallintokeskuksen GSM-R-verkko)
04557 Vapaa (aiemmin Compatel Limited)
04558 Vapaa (aiemmin Calltoall Oy, sittemmin Suomen Turvallisuusverkko Oy)
04559 Vapaa (aiemmin RSL COM ja AinaCom, sittemmin MI Carrier Services AB)
0456:
0456 Elisa Oyj (aiemmin Jippii Group eli Saunalahti)
0457:
04570 Ålands Telekommunikation Ab
04571 Vapaa (aiemmin Tismi BV)
04572 Telavox AB / Telavox OY
04573 Ålands Telekommunikation Ab
04574 DNA Oyj
04575 Ålands Telekommunikation Ab
04576 DNA Oyj
04577 DNA Oyj. Poikkeukset:
045770 Wireless Maingate Oy
045775 Setera Communications Oy
045778 Wireless Maingate Oy
045779 Wireless Maingate Oy
04578 DNA Oyj. Poikkeukset:
045782 Benemen Oy
045783 European Mobile Operator Oy
045785 Navigil Oy
045787 European Mobile Operator Oy
045788 Line Carrier Oy
04579 DNA Oyj
0458:
0458 Elisa Oyj
Suuntanumerot > 046

046 Elisa Oyj
Poikkeukset:
046710–046714 Line Carrier Oy
04687 Line Carrier Oy
Alun perin 046 oli Radiolinjan numeroalue.
Suuntanumerot > 047 (ei käytössä)

047 Liikenne- ja viestintäviraston numeroreservissä
Suuntanumerot > 048 (poistunut käytöstä)

048 Liikenne- ja viestintäviraston numeroreservissä. Aiemmin Telecom Finland (Sonera) kaukohaku.
Suuntanumerot > 049 (koneiden välinen viestintä)

04940 Telia Finland Oyj
04941 Ukkoverkot Oy
04942 Telit Wireless Solutions GmbH
04944 DNA Oyj
04946 Elisa Oyj
Numeroalue 049 on nykyisin tarkoitettu koneiden väliseen viestintään. Numeroalueita väliltä 0490–0494 voidaan myöntää käyttöön, kun taas alueet 0495–0499 ovat reservissä.
Alun perin 049 oli Telecom Finlandin (myöhemmin Sonera) NMT-verkon numeroalue. Alue vapautui muuhun käyttöön, kun NMT 450 -verkko suljettiin vuoden 2002 lopussa. Tuohon asti olivat käytössä alueet 0491, 0492 ja 0493.
Suuntanumerot > 050

050 Elisa Oyj
Poikkeukset:
0509520000-0509529999 Moontalk Oy
Alun perin 050 oli Radiolinjan numeroalue.
Suuntanumerot > 059 (ei käytössä)

059 Liikenne- ja viestintäviraston numeroreservissä
Vanhat suuntanumerot (vuoteen 1996 asti)

Matkaviestinten suuntanumerot vaihdettiin vuonna 1996. Vanhat numerot lakkasivat toimimasta 12. lokakuuta 1996. Numerot muuttuivat seuraavasti:
940 → 040 Telecom Finland Oy GSM
9400 → 0400
9422 → 0422 Telecom Finland Oy NMT (Ringo)
948 → 048 Telecom Finland Oy kaukohaku
949 → 049 Telecom Finland Oy NMT
950 → 050 Oy Radiolinja Ab GSM
9500 → 0500
Lyhytnumerot

Radiolinja on aikanaan myynyt niin sanottuja lyhytnumeroita. Lyhytnumero on muotoa 050-1xxx, 050-2xxx tai 050-6xxxx. Lyhyitä 7-numeroisia myytiin tiettävästi noin 280 kappaletta, kun taas 8-numeroisia meni noin 6 800. Lyhytnumeroita myytiin Radiolinjan osakeliittymän hankkijoille 5 000 markalla. Osa numeroista on edelleen käytössä.
Delmenhorst

| Delmenhorst |
| --- | --- |
 Delmenhorstin raatihuone
 lippu:  vaakuna
 Delmenhorst
 Koordinaatit: 53°03′02″N, 08°37′54″E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  62,36 km²
Korkeus:  7 m
Väkiluku (2011):  73 332
 – Väestötiheys:  1 252 as./km²
 
 www.delmenhorst.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Delmenhorst on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa, luoteisessa Saksassa. Se kuuluu Bremenin ja Oldenburgin metropolialueeseen. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 73 332 asukasta, ja pinta-alaltaan se on 62,36 neliökilometrin suuruinen. Asukastiheys kaupungissa on 1 252 as./km².
Delmenhorst mainittaan ensimmäisen kerran kirjallisessa tekstissä vuonna 1254. Itsenäiseksi kaupungiksi se julistettiin 15. heinäkuuta vuonna 1371.
Ystävyyskaupungit

Allonnes
Borisoglebsk
Eberswalde
Kolding
Lublin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Delmenhorst Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Ammerland
Aurich
Braunschweig
Celle
Cloppenburg
Cuxhaven
Delmenhorst
Diepholz
Emden
Emsland
Friesland
Gifhorn
Goslar
Göttingen
Grafschaft Bentheim
Hameln-Pyrmont
Hannoverin piirikunta
Harburg
Helmstedt
Hildesheim
Holzminden
Leer
Lüchow-Dannenberg
Lüneburg
Nienburg
Northeim
Oldenburgin piirikunta
Oldenburg
Osnabrückin piirikunta
Osnabrück
Osterholz
Osterode am Harz
Peine
Rotenburg
Salzgitter
Schaumburg
Soltau-Fallingbostel
Stade
Uelzen
Vechta
Verden
Wesermarsch
Wilhelmshaven
Wittmund
Wolfenbüttel
Wolfsburg
Dave Moylan

Dave Moylan (s. 13. elokuuta 1967 Tillsonburg, Ontario) on uransa päättänyt kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Moylan on Buffalo Sabresin neljännen kierroksen varaus vuodelta 1985.
Moylan pelasi juniorikiekkoa OHL-liigan Sudbury Wolvesissa ja viimeisen juniorikautensa Kitchener Rangersissa. Huolimatta varauksestaan Moylan ei missään vaiheessa kyennyt murtautumaan Buffalon NHL-miehistöön. Junioriuran jälkeen Moylan pelasi noin puolitoista kautta Buffalon AHL-farmiseura Rochester Americansissa sekä Baltimore Skipjacksissa. Kesken kauden 1988-1989 Moylan tuli Suomeen pelaamaan Jokereiden 1-divisioonajoukkueeseen. 15 ottelussa Moylan teki neljä maalia ja kahdeksan tehopistettä. Kauden päätteeksi Jokerit nousi Liigaan ja Moylan jatkoi joukkueen mukana toisenkin kauden. Liigassa pelejä kertyi 42 ja niissä hän teki kolme maalia ja 11 tehopistettä. Jäähyllä Moylan istui 107 minuuttia, mikä oli ylivoimaisesti eniten Jokereiden joukkueessa.
Liiga-vuoden jälkeen Moylan palasi pohjois-Àmerikkaan pelaamaan AHL:n New Haven Nighthawksissa, IHL:n Phoenix Roadrunnerssissa sekä Kalamazoo Wingsissä. Kalamazoossa Moylan pelasi myös seuraavat kaksi kautta ja päätti sitten uransa Colonial Hockey Leaguen Brantfordissa kauteen 1993-1994.
Luettelo Ylen TV1- ja TV2-kanavien tunnuksista

Luettelo Ylen TV1- ja TV2-kanavien tunnuksista esittelee Yleisradion televisiokanavien Yle TV1 ja Yle TV2 visuaalisten kanavatunnusten kehitystä vuosien mittaan. Muiden pitkäikäisten kanavien (Yle Teema, Yle Fem) suppeammat tunnusesittelyt ovat ko. kanavien artikkelien lopussa.
Yle TV1 > 1958–1965

Vuoden 1958 alussa käyttöön otetussa Suomen Television tunnuksessa oli neljä joutsenta, joiden keskellä luki "Suomen Televisio". Taustaväri oli harmaa, koska siihen aikaan ei ollut värilähetyksiä. Tunnusta esitettiin lähetyksen alkaessa ja loppuessa sekä oli käytössä 1. maaliskuuta 1965 asti.
Yle TV1 > 1965

Maaliskuusta joulukuuhun 1965 kanavalla oli väliaikainen tunnus. Tv-ohjelma 1:n lähetyksen loppupuolella nähtiin ruutu, jossa näkyi valkoisia viivoja ja tumman ympyrän sisällä näkyy teksti "Yleisradio tv-ohjelma 1". Tunnuksessa soi lyhyt kellopelillä soitettu melodia.
Yle TV1 > 1965–1991

Jouluaatosta 1965 vuoden 1991 loppuun Tv-ohjelma 1:n lähetys alkoi ja päättyi tunnuksella, jossa oli sininen (ennen väriaikakautta harmaa) tausta ja jossa neljä joutsenta kohtasi toisensa muodostaen vinoneliön. Neliön sisäpuolen yläosaan ilmestyi sana ”Yleisradio” tai (ruotsiksi ”Rundradion”, jos päivä alkoi tai loppui ruotsinkielisellä ohjelmalla) ja alaosaan teksti ”TV 1”. Tv-ohjelma 2:lla oli sama tunnus, paitsi alaosaan ilmestyi teksti TV 2 (ks. kuva artikkelista Yle TV2). Vuoden 1992 alusta kesään 2000 TV1:n lähetykset aloitti ja päätti Yleisradion rengastunnus, josta kerrotaan tarkemmin Yleisradion artikkelissa kohdassa Yhtiötunnukset.
Yle TV1 > 1972–1987

TV1:llä oli pitkään 30. elokuuta 1987 asti käytössään logo, joka esitti leveähköä ykköstä, jonka sisällä oli kirjaimet ”tv”. Tuolloin TV1:llä ei ollut tunnusfilmiä, vaan ennen MTV:n ohjelmaosuuksia ja niiden jälkeen näytettiin päivittäin vaihtuvaa luontokuvaa, johon oli liitetty TV1:n logo ja jonka aikana kuului ote joutsentunnuksen sävelestä kellopelillä soitettuna. Joskus ennen MTV:n osuutta saatettiin esittää myös joutsentunnus, mikäli TV1:n osuus oli jo päättynyt siltä päivältä. 9. syyskuuta 1986 Yleisradio täytti 60 vuotta ja sen kunniaksi syyskuun alussa näytettiin erikoistunnusta, jossa oli teksti yle60, joka näkyi aluksi keltaisena, mutta sitten tausta muuttui siniseksi sekä teksti valkoiseksi. Lopussa TV1:n logo ilmestyi vasempaan yläkulmaan. 60-vuotisjuhlatunnuksessa joutsentunnuksen sävel kuului syntetisaattorilla soitettuna.
Vuosina 1982–1993 TV1 soitti illan viimeisten ohjelmien jälkeen jonkin rauhoittavan iskelmäkappaleen, jonka aikana näytettiin yleensä öistä luonto- tai kaupunkikuvaa, johon oli liitetty kappaleen nimi sekä Hyvää yötä. Illan päätti Yleisradion tunnus. Useimpina 1980-luvun arkipäivinä lähetettiin illan lopuksi kymmenisen minuuttia Teksti-tv:n uutisia ja säätä sekä hyvän yön toivotuskappale sen jälkeen.
Yle TV1 > 1987–1992

31. elokuuta 1987 TV1 otti käyttöönsä logon, joka esitti ykköstä, jonka jokainen viiva oli erivärinen. Tunnusfilmissä oli tummansininen tausta ja siinä ykkönen ensin kasaantui, näkyi vähän aikaa ja lopulta hajosi. Tunnusfilmiä esitettiin ennen MTV:n ohjelmaosuuksia ja niiden jälkeen. Tunnus oli käytössä vuoden 1992 loppuun asti.
Yle TV1 > 1993–1998

Vuosina 1993–1998 TV1:llä oli käytössä logo, joka oli tummanpunainen neliö, jonka oikeassa reunassa oli valkoinen ykkönen. Logon suunnitteli Liisa Kallio. Tunnusfilmissä käytettiin kuutiota, jonka jokaisella puolella oli eri taustaväri. Kuution jokaisen puolen oikeassa reunassa oli myös läpinäkyvä ykkönen.
Yle TV1 > 1998–2007

Vuosina 1998–2007 käytössä ollut logo oli muunnelma vuosina 1993–1998 käytössä olleesta logosta. Neliö oli muutettu kirkkaamman punaiseksi, sen reunoja oli pyöristetty ja siitä oli lohkaistu irti ykkönen. Vuosina 1998–2000 käytetyssä kanavatunnuksessa oranssi ja valkoinen tausta liikkuu verhon tavoin. Sumeasti näkyvä punainen logo ja teksti ”TV 1” ilmestyvät tämän jälkeen ruudulle. Elokuussa 1998 käyttöön otettu logo näkyi nyt myös ruudun oikeassa yläkulmassa (toukokuun lopussa 2005 yläkulmaan tuli tilalle teksti "|YLE| TV1"; tuossa yhteydessä YLE
TV2 sai uuden ilmeen, mutta YLE TV1:n kanavailme säilyi). Vuosien 1998–2007 logon aikana käytössä olleista kanavailmeistä jälkimmäinen, punataustainen ilme tuli käyttöön vuoden 2001 ensimmäisenä päivänä. Lokakuussa 2002 jälkimmäinen ilme sai pientä päivitystä.