stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
L-koodi
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leisha Hailey  | … |  Alice Pieszecki (kaudet 1–6)   |
|  Katherine Moennig  | … |  Shane McCutcheon (kaudet 1–6)   |
|  Jennifer Beals  | … |  Bette Porter (kaudet 1–6)   |
|  Laurel Holloman  | … |  Tina Kennard (kaudet 1–6)   |
|  Mia Kirshner  | … |  Jenny Schecter (kaudet 1–6)   |
|  Pam Grier  | … |  Kit Porter (kaudet 1–6)   |
|  Erin Daniels  | … |  Dana Fairbanks (kaudet 1–3, vieraileva kausi 4)   |
|  Sarah Shahi  | … |  Carmen de la Pica Morales (kaudet 2–3, vieraileva kausi 6)   |
|  Rachel Shelley  | … |  Helena Peabody (kaudet 2–6)   |
|  Daniela Sea  | … |  Moira/Max Sweeney (kaudet 3–6)   |
|  Marlee Matlin  | … |  Jodi Lerner (kaudet 4–6)   |
|  Cybill Shepherd  | … |  Phyllis Kroll (kaudet 4–6)   |
|  Rose Rollins  | … |  Tasha Williams (kaudet 4–6)   |
|  Karina Lombard  | … |  Marina Ferrer (kausi 1, vieraileva kaudet 4, 6)    |
|  Eric Mabius  | … |  Tim Haspel (kausi 1, vieraileva kaudet 2, 3, 6)    |
|  Lauren Lee Smith  | … |  Lara Perkins (kaudet 1–3)   |
|  Eric Lively  | … |  Mark Wayland (kausi 2)   |
|  Dallas Roberts  | … |  Angus Partridge (kaudet 3–4, vieraileva kausi 6)   |
|  Alexandra Hedison  | … |  Dylan Moreland (kaudet 3, 6)   |
|  Janina Gavankar  | … |  Eva "Papi" Torres (kausi 4, vieraileva kausi 6)   |
|  Clementine Ford  | … |  Molly Kroll (kaudet 4–6)   |
|  Kate French  | … |  Niki Stevens (kaudet 5–6)   |
Jaksot > 1. tuotantokausi

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen esitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pilot | Mistä lapselle isä? | 18. tammikuuta 2004 |
| 2 | Let's Do It | Tuskallinen tilanne | 25. tammikuuta 2004 |
| 3 | Longing | Sekavia suhteita | 1. helmikuuta 2004 |
| 4 | Lies, Lies, Lies | Tahtojen taistelu | 8. helmikuuta 2004 |
| 5 | Lawfully | Epäilyksen varjoja | 15. helmikuuta 2004 |
| 6 | Losing It | Epätoivon vallassa | 22. helmikuuta 2004 |
| 7 | L'Ennui | Pettymyksen karvas kalkki | 29. helmikuuta 2004 |
| 8 | Listen Up | Identiteettiongelmia | 7. maaliskuuta 2004 |
| 9 | Luck, Next Time | Mitta täysi | 14. maaliskuuta 2004 |
| 10 | Liberally | Suhteet solmussa | 21. maaliskuuta 2004 |
| 11 | Looking Back | Palm Springsin paratiisi | 28. maaliskuuta 2004 |
| 12 | Locked Up | Porukka putkassa | 4. huhtikuuta 2004 |
| 13 | Limb from Limb | Intohimojen orjat | 11. huhtikuuta 2004 |
Jaksot > 2. tuotantokausi

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen esitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Life, Loss, Leaving | Tiet eroavat | 20. helmikuuta 2005 |
| 2 | Lap Dance | Päätösten aika | 28. helmikuuta 2005 |
| 3 | Loneliest Number | Yksinäisiä sieluja | 6. maaliskuuta 2005 |
| 4 | Lynch Pin | Vastoinkäymisten suma | 13. maaliskuuta 2005 |
| 5 | Labyrinth | Lollipoppeja ja labyrinttejä | 20. maaliskuuta 2005 |
| 6 | Lagrimas de Oro | Lämmin, kultainen vesi | 27. maaliskuuta 2005 |
| 7 | Luminous | Loistavaa! | 3. huhtikuuta 2005 |
| 8 | Loyal | Lojaalit langat | 10. huhtikuuta 2005 |
| 9 | Late, Later, Latent | Liian dildo, dildompi, latentti | 17. huhtikuuta 2005 |
| 10 | Land Ahoy | Libidot laivalla | 24. huhtikuuta 2005 |
| 11 | Loud and Proud | Laventelikansan laatuhetkiä | 1. toukokuuta 2005 |
| 12 | L'Chaim | Lämmintä legatoa elämälle | 8. toukokuuta 2005 |
| 13 | Lacuna | Lapsi! | 15. toukokuuta 2005 |
Jaksot > 3. tuotantokausi

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen esitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Labia Majora | Labia Majora | 8. tammikuuta 2006 |
| 2 | Lost Weekend | Leningissä | 15. tammikuuta 2006 |
| 3 | Lobsters | Liemessä | 22. tammikuuta 2006 |
| 4 | Light My Fire | Liekeissä | 29. tammikuuta 2006 |
| 5 | Lifeline | Lääkärissä | 5. helmikuuta 2006 |
| 6 | Lifesize | Luonnottomuus | 12. helmikuuta 2006 |
| 7 | Lone Star | Lähtöpassit | 19. helmikuuta 2006 |
| 8 | Latecomer | Lahjakkuus | 26. helmikuuta 2006 |
| 9 | Lead, Follow or Get Out of the Way | Lankeemus | 5. maaliskuuta 2006 |
| 10 | Losing the Light | Liukumia | 12. maaliskuuta 2006 |
| 11 | Last Dance | Lentoon | 19. maaliskuuta 2006 |
| 12 | Left Hand of the Goddess | Lemmenlaulu | 26. maaliskuuta 2006 |
Jaksot > 4. tuotantokausi

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen esitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Legend in the Making | Lain tuolla puolen | 7. tammikuuta 2007 |
| 2 | Livin' La Vida Loca | Livin' La Vida Loca | 14. tammikuuta 2007 |
| 3 | Lassoed | Lassoilua | 21. helmikuuta 2007 |
| 4 | Layup | Lattarilepakon lentishaaste | 28. tammikuuta 2005 |
| 5 | Lez Girls | Leikillään | 4. helmikuuta 2007 |
| 6 | Luck Be a Lady | Laavaa, sulaa laavaa | 11. helmikuuta 2007 |
| 7 | Lesson Number One | Läksytys | 18. helmikuuta 2007 |
| 8 | Lexington & Concord | Lohduntuoja | 25. helmikuuta 2007 |
| 9 | Lacy Lilting Lyrics | Lesbouden oppitunti | 4. maaliskuuta 2007 |
| 10 | Little Boy Blue | Liian lähellä | 11. maaliskuuta 2007 |
| 11 | Literary License To Kill | Luupin alla | 18. maaliskuuta 2007 |
| 12 | Long Time Coming | Lesbouden sietämätön keveys | 25. maaliskuuta 2007 |
Jaksot > 5. tuotantokausi

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen esitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | LGB Tease | Lebensraum vs. lemmenpesä | 6. tammikuuta 2008 |
| 2 | Look Out, Here They Come! | Lisää löylyä! | 13. tammikuuta 2008 |
| 3 | Lady of the Lake | Liekehtivä lesbolanne | 20. tammikuuta 2008 |
| 4 | Let's Get This Party Started | Libido vie! | 27. tammikuuta 2008 |
| 5 | Lookin' At You, Kid | Leffabileet | 3. helmikuuta 2008 |
| 6 | Lights! Camera! Action! | Lakanavalssia | 10. helmikuuta 2008 |
| 7 | Lesbians Gone Wild | Lätinää ja loisketta | 17. helmikuuta 2008 |
| 8 | Lay Down the Law | Lain kirjain | 24. helmikuuta 2008 |
| 9 | Liquid Heat | Lämpöaalto | 2. maaliskuuta 2008 |
| 10 | Lifecycle | Lapsus | 9. maaliskuuta 2008 |
| 11 | Lunar Cycle | Liipaisimella | [6. maaliskuuta 2008] |
| 12 | Loyal and True | La dolce vita | 23. maaliskuuta 2008 |
Jaksot > 6. tuotantokausi

| Nro | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen esitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Long Night's Journey Into Day | Loputon suo | 18. tammikuuta 2009 |
| 2 | Least Likely | Lapsellista touhua | 25. tammikuuta 2009 |
| 3 | LMFAO | Lesboviidakkorumpu | 1. helmikuuta 2009 |
| 4 | Leaving Los Angeles | Lokerointia | 8. helmikuuta 2009 |
| 5 | Litmus Test | Lihasaisti | 15. helmikuuta 2009 |
| 6 | Lactose Intolerant | Lennä, leppäkerttu | 22. helmikuuta 2009 |
| 7 | Last Couple Standing | Liittomme vahvistukoon | 1. maaliskuuta 2009 |
| 8 | Last Word | Lopulta | 8. maaliskuuta 2009 |

Lähde:
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
The L Word Internet Movie Databasessa (englanniksi)
L-koodi MTV3:n sivuilla
The L Word Tv.com-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
The L Word Online (Arkistoitu – Internet Archive)
Tšeljabinsk

| Tšeljabinsk Челябинск |
| --- | --- |
 Kävelykatu Tšeljabinskissa
 lippu:  vaakuna
 Tšeljabinskin alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Tšeljabinsk
 Koordinaatit: 55.154722°N, 61.375833°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Tšeljabinskin alue
Perustettu:  1736
Kaupungiksi:  1787
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  530 km²
Väkiluku (2012):  1 149 829
 – Väestötiheys:  2 169,5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+5 (MSK+2) 
 
 www.cheladmin.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tšeljabinsk (ven. Челя́бинск) on kaupunki Itä-Uralilla Venäjällä. Se on myös samannimisen alueen hallinnollinen keskus. Vuonna 2012 kaupungin asukasluku oli 1 149 829. Tšeljabinsk on tärkeä teollisuuskeskus, josta on hyvät kulkuyhteydet Keski-Venäjälle, Siperiaan ja Kazakstaniin.
Alkuperäinen Siperian rata rakennettiin Tšeljabinskistä itäänpäin lähtien. Kaupungissa on monipuolista metalliteollisuuden tuotantoa ja siellä sijaitsee muun muassa teknillinen korkeakoulu.
15. helmikuuta 2013 Tšeljabinskin taivaalla tapahtui meteoriräjähdys.
Historia

Tšeljabinsk perustettiin linnoitukseksi baškiirikylän paikalle vuonna 1736. Kaupunkioikeudet se sai vuonna 1787. Alkujaan kaupunki oli maatalousalueen keskus, mutta alkoi kasvaa Siperian radan rakentamisen myötä 1894–1896. Tšeljabinskin kasvuun 1900-luvulla vaikutti voimakkaasti toisen maailmansodan aikainen teollisuuden evakuointi itään 1940-luvun alussa.
Väestö > Asukasluvun kehitys

Oheinen taulukko kuvaa Tšeljabinskin väkiluvun kehitystä väestönlaskentojen perusteella. Vuoden 1840 arvo on kuitenkin Venäjän imperiumin kaupunkitilastosta. Ensimmäinen koko Venäjän kattanut väestönlaskenta tehtiin vuonna 1897. Vuosien 1926 ja 1939 luvut puuttuvat.
| Vuosi | Tšeljabinskin asukasluku |
| --- | --- |
1840: 3 568
1897: 19 998
1959: 689 049
1970: 875 210
1979: 1 029 522
1989: 1 141 777
2002: 1 077 174
2010: 1 130 132
Väestö > Suomalaisten joukkotuho Tšeljabinskissä 1938

Suomesta Neuvostoliittoon 1930-luvulla loikanneista noin 15 000 suomalaisesta vajaa 2 000 kuljetettiin Uralille. Heistä noin 800:n tiedetään joutuneen Stalinin käskystä toimeenpantujen systemaattisten teloitusten uhreiksi. Suurin yksittäinen surmatyö tapahtui Tšeljabinskissä maaliskuussa 1938, jolloin kahden päivän aikana surmattiin 252 suomalaista.
Suomalaisten joukkohauta sijaitsee Zolonyi Goran entisen kultakaivoksen alueella, jossa on 1950-luvulta saakka sijainnut myös kaupungin kaatopaikka. Paikalle pystytettiin 1990-luvulla muistokivi kertomaan joukkotuhosta.
Talouselämä > Liikenne

Tšeljabinsk on alueensa liikenteellinen keskus. Tšeljabinskin päärautatieasema on Jekaterinburgin rautatieaseman rinnalla toinen keskeinen Uralin federaatiopiirin eteläosien rataverkon solmukohta. Alkujaan Siperian rataakin rakennettiin lähtien tästä kaupungista itään.
Valtatie M5 (Eurooppatie E30) saapuu Moskovasta Ufan kautta, ja jatkaa idemmäs Siperiaan. Kaupungista johtavat valtatiet myös esimerkiksi pohjoiseen Jekaterinburgiin (M36, 202 km) ja Kazakstanin Astanaan (M36, E123).
Kaupungin koillispuolella on Venäjän keskisuurten lentoasemien joukkoon kuuluva kansainvälinen Tšeljabinskin lentoasema.
Talouselämä > Energiantuotanto

TGK-10 sijaitsee oleellisimmilta osiltaan Tšeljabinskissa. Fortum on hankkimassa enemmistöosuutta yhtiöstä.lähde?
Tšeljabinsk Landsat-satelliittikuvassa.
Tšeljabinskin rautatieasemaa pimeällä.
Tšeljabinskin lentoaseman edustaa.
Etelä-Uralin valtionyliopisto.
Urheilu

Venäjän- ja Itä-Euroopan KHL-liigan jääkiekkoseura Traktor Tšeljabinsk on kotoisin Tšeljabinskista. Seuran kotihalli on 7 500 katsojaa vetävä Traktor-Arena.
Vuonna 2018 kaupungissa järjestettiin Jääkiekon U-18-nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018.
Ystävyyskaupungit

Columbia, Yhdysvallat (1995)
Nottinghamshire, Yhdistynyt kuningaskunta (2000)
Ramla, Israel (2000)
Ürümqi, Kiina (2004)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tšeljabinsk Wikimedia Commonsissa
Tšeljabinsk (venäjäksi)
Tšeljabinskin alueen kaupungit
Lutetium

Lutetium (lat. lutetium) on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Lu ja järjestysluku 71. Lutetium on lantanoidien sarjan viimeinen alkuaine, ja se kuuluu harvinaisiin maametalleihin. Se on eräs harvinaisimmista lantanoideista ja se esiintyy tavallisesti yttriumin kanssa. Sitä käytetään joskus metalliseoksissa, iänmäärityksessä ja katalyyttinä.
Lutetium on hopeanvalkoinen korroosiota kestävä kolmiarvoinen metalli, joka on suhteellisen vakaa ilmassa ja on harvinaisista maametalleista raskain ja kovin. Joskus lutetium luokitellaan ryhmän 3 siirtymäalkuaineeksi.
Lutetiumia on hyvin kallista tuottaa suuria määriä, ja siksi sen kaupallinen käyttö on vähäistä. Sitä tuotetaan vuosittain vain noin 10 tonnia, ja se on harvinaisista maametalleista kalleinta: puhtaan (99,9 %) lutetiumin hinta vuonna 2016 oli noin 100 dollaria grammalta, ja se on siten kalliimpaa kuin paremmin tunnetut arvometallit kulta, hopea tai platina.
Historia

Lutetium on saanut nimensä Pariisin muinaisen latinalaisen nimen Lutetia mukaan.
Lutetiumin löysivät vuonna 1907 toisistaan riippumattomasti ranskalainen Pariisin Sorbonnen yliopiston kemisti Georges Urbain, itävaltalainen mineralogi Carl Auer von Welsbach ja yhdysvaltalainen kemisti Charles James. Urbain kutsui aluksi ainetta nimellä lutecium, mutta se muutettiin vuonna 1949 lutetiumiksi. Auer eristi lutetiumia yttriumoksidista ja kutsui sitä nimellä cassiopeium Kassiopeia-tähtikuvion (lat. Cassiopeia) mukaan. New Hampshiren yliopistossa toimiva Charles James oli samoihin aikoihin tuottanut jo suuria määriä lutetiumia, mutta koska hän oli varovainen tulostensa julkaisemisen kanssa, alkuaineen löytämisen kunnia meni Urbainille ja Auerille.
Ensimmäisen kerran puhdasta lutetiummetallia valmistettiin vasta vuonna 1953.
Lutetiumin inflaatiolla korjattu reaalinen hinta on pysynyt hieman yli 10 000 USD/kg tason lähes koko ajan 1950-luvun loppupuolelta vuoteen 1998 saakka.
Fysikaaliset ominaisuudet

Puhtaana metallina lutetium on hopeanvalkoista ja suhteellisen pysyvää ilmassa. Lutetium on paramagneettista kaikissa lämpötiloissa aina sulamispisteeseensä 1 936 K (1 663 °C) asti. Siitä tulee suprajohtavaa 0,022 K (−273,128 °C) lämpötilassa ja yli 4,5 GPa paineessa.
Lutetiumilla on vain yksi allotrooppinen muoto, jonka kiderakenne on heksagonaalinen tiivispakkaus. Hilavakiot ovat a = 350,52 pm ja c = 554,94 pm huoneenlämpötilassa.
Fysikaaliset ominaisuudet > Isotoopit

Luonnon lutetium koostuu kahdesta isotoopista: pysyvästä 175Lu (97,4 %) ja radioaktiivisesta 176Lu (2,6 %, puoliintumisaika 3,76×1010 vuotta). Tätä radioaktiivista isotooppia voidaan käyttää meteoriittien iän määritykseen. Se on heikko beetasäteilijä.
Lutetiumille tunnetaan yhteensä 34 radioaktiivista isotooppia, pois lukien ydinisomeerit. Niiden massaluvut vaihtelevat välillä 150–184. Näistä isotoopeista pysyvin on edellä mainittu 176Lu, sen jälkeen seuraavat 174Lu puoliintumisajalla 3,31 vuotta ja 173Lu puoliintumisajalla 1,37 vuotta. Kaikkien muiden radioisotooppien puoliintumisajat jäävät alle yhdeksän päivän, useimpien alle muutaman tunnin. Ne lutetiumin isotoopit, joiden massaluku on pienempi kuin pysyvän isotoopin massaluku 175, hajoavat pääasiassa β+-hajoamisella, mutta joukossa on myös elektroninsieppauksella hajoavia nuklideja. Raskaammat isotoopit hajoavat pääasiassa β--hajoamisella hafniumin isotoopeiksi.
Lutetiumilla on runsaasti ydinisomeereja, ja niistä pitkäikäisimmät ovat 177mLu (puoliintumisaika 160,44 päivää),  174mLu (142 päivää) ja 176mLu (3,664 tuntia). Kaikkien muiden tunnettujen ydinisomeerien puoliintumisajat jäävät alle puoleen tuntiin.
Kemialliset ominaisuudet

Lutetium esiintyy yhdisteissään aina hapetusluvulla +3. Useimpien lutetiumsuolojen vesiliuokset ovat värittömiä, ja kuivuessaan suolat muodostavat valkeita kiteitä, poikkeuksena ruskea lutetiumjodidi LuI3. Lutetium liukenee helposti laimeisiinkin happoihin. Vetyfluoridin vesiliuoksiin se kuitenkin on liukenematonta, koska metallin pinnalle muodostuu liukenematon suojaava lutetiumfluoridin LuF3 kerros. Veteen liukenevat suolat, kuten lutetiumnitraatti, -sulfaatti ja -asetaatti muodostavat kidevedellisiä hydraatteja kiteytyessään. Lutetiumoksidi, -hydroksidi, -fluoridi, -karbonaatti, -fosfaatti ja -oksalaatti eivät liukene veteen.
Lutetiumoksidi Lu2O3 on tärkein alkuaineen yhdiste. Lutetiummetalli tummuu ilmassa hitaasti lutetiumoksidiksi.
Lutetiummetalli on sangen elektropositiivista ja reagoi hitaasti kylmän ja nopeasti kuuman veden kanssa muodostaen lutetiumhydroksidia Lu(OH)3 ja vetykaasua:
Lutetium muodostaa yhdisteitä kaikkien halogeenien kanssa:
Esiintyminen ja tuotanto

Lutetiumia on maankuoressa vain 0,5 miljoonasosaa, maaperän pinta-aineksissa 0,3 miljoonasosaa. Merivedessä lutetiumia on 0,3 biljoonasosaa. Vaikka lutetium on harvinainen alkuaine, se on kuitenkin yleisempää kuin hopea.
Lutetiumia esiintyy pääosin samoissa mineraaleissa kuin muitakin lantanoideja. Kaikissa mineraaleissa sen pitoisuudet ovat pieniä. Esimerkiksi monatsiitti sisältää lutetiumia vain 0,003 %.
Lutetiumin arvioidut maailmanlaajuiset varannot ovat 200 000 tonnia. Sen vuotuinen tuotanto on 10 tonnia lutetiumoksidin muodossa. Tärkeimmät tuotantoalueet ovat Kiina, Yhdysvallat, Brasilia, Intia, Sri Lanka ja Australia.
Lutetium erotetaan mineraaleista liuotinuutolla ja ioninvaihdolla. Metallista lutetiumia saadaan kuumentamalla lutetiumkloridia tai lutetiumfluoridia alkalimetallin tai maa-alkalimetallin, kuten kalsiumin kanssa.
Käyttö

Lutetiumilla on vain vähäistä käyttöä tieteellisen tutkimuksen ulkopuolella. Sitä on käytetty katalyyttinä öljyntuotannossa raakaöljyn krakkauksessa ja joissakin alkyloinneissa ja polymeroinneissa. Sitä voidaan myös käyttää katalyyttinä joissakin hydrogenointiprosesseissa, joissa vetyä lisätään kasviöljyyn kovetetun lopputuotteen aikaansaamiseksi.
Lutetiumin isotooppi 177Lu säteilee korkeaenergisia beetahiukkasia. Sitä on tutkittu käytettäväksi sädehoidossa.
Eräs lutetiumin teksafyriinikompleksi, moteksafiinilutetium, on kliinisissä kokeissa. Sitä tutkitaan käytettäväksi eturauhas- ja rintasyöpien, melanooman, silmänpohjan rappeuman ja sepelvaltimotaudin fotodynaamisissa hoidoissa. Se toimii herkistimenä, joka infrapunavalolla säteilytettäessä tuottaa soluille myrkyllisiä happiradikaaleja..
Lutetium-PSMA on on aine, jossa PSMA toimii kantaja-aineena, joka kuljettaa vaikuttavan korkeaenergisen lutetium-177-isotoopin kasvaimen pintaan. Tätä käytetään pitkälle edenneissä hoitoresistenteissä eturauhassyövissä. Hoito on pidentänyt potilaiden elinikää.
Lutetiumalumiinigranaattia (LuAG, Al5Lu3O12) on tutkittu käytettäväksi korkean taitekertoimen linsseihin immersiolitografiassa, jota käytetään mikropiirien valmistamiseen. Lutetiumalumiinigranaattia on käytetty myös väriaineena joissakin LED-valoissa ja optisena väliaineena lasereissa. Myös lutetiumoksisulfidia (Lu2O2S) on tutkittu lasereita varten.
Lutetiumia on käytetty douppausaineena gadoliniumgalliumgranaatissa (GGG, Gd3Ga5O12), jota on joskus käytetty tietokoneteknologiassa, tarkemmin magneettisissa kuplamuisteissa.
Lutetiumtantalaatti (LuTaO4) on tihein tunnettu väriltään valkoinen pysyvä materiaali (tiheys 9,81 g/cm3). Tämän takia sitä on suunniteltu käytettäväksi röntgensäteilyalueen fosforoivana aineena. Ainoa vielä tiheämpi valkoinen aine on toriumdioksidi (tiheys 10,0 g/cm3), mutta se on radioaktiivista, mikä vaikeuttaa sen käyttöä tekniikassalähde?.
Biologinen rooli ja käyttöturvallisuus

Lutetiumilla ei ole minkäänlaista biologista roolia, eikä se ole kovin myrkyllistä ihmiselle. Sen joidenkin suolojen on tosin todettu kiihdyttävän aineenvaihduntaa. Veteen liukenevat suolat voivat olla lievästi myrkyllisiä suurina annoksina, mutta liukenemattomat eivät ollenkaan. Toisaalta lutetiumin myrkyllisyydestä ei ole kovin paljon tietoa, joten sen käsittelyyn on suositeltu varovaisuutta.
Lutetiumin yhdisteiden kokonaismääriä ihmiskehossa ei tiedetä tarkalleen, mutta ne ovat hyvin pieniä. Kasvien juuret eivät ota lutetiumia maaperästä juuri lainkaan, joten se ei pääse rikastumaan ravintoketjussa. Eräiden vihannesten lutetiumpitoisuuksiksi on mitattu 10 biljoonasosaa kuivapainosta. Ihmisen ravinnosta saamat määrät ovat todennäköisesti mikrogrammoja vuodessa.
Biologinen rooli ja käyttöturvallisuus > Lutetiumyhdisteiden myrkyllisyys ja käyttöturvallisuus

Lutetiumkloridin akuutiksi myrkyllisyydeksi rotilla on saatu LD50-arvo 315 mg/kg vatsaontelonsisäisesti (intraperitoneaalisesti) ja 7 100 mg/kg suun kautta annosteltuna.
Lutetiumfluoridi ärsyttää ihoa ja on myrkyllistä hengitettynä.
Jauhemainen tai pölymäinen lutetiumoksidi voi olla myrkyllistä hengitettynä tai syötynä.
Lutetiumnitraatti muodostaa tulipalo- ja räjähdysvaaran sitä kuumennettaessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lutetium Wikimedia Commonsissa
Wikisanakirjassa:  lutetium – sanan synonyymit, käännökset ja sanakirjamääritelmä
Periodictable: Technical data for Lutetium (englanniksi)
Luettelo lutetiumin isotoopeista The Isotopes Project Home Page (englanniksi)
Webmineral: Mineral Species containing Lutetium (Lu) (englanniksi)
Mindat: The Mineralogy of Lutetium (englanniksi)
The Royal Society of Chemistry (RSC): Lutetium (englanniksi)
PeriodicTable: Lutetium (Lu) (englanniksi)
PubChem: Lutetium (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Lutetium (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Lutetium (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Lutetium (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Lutetiumia
Carl Auer von Welsbach
Lutetiumin kidehilan rakenne.
Monatsiitti sisältää pieniä määriä lutetiumia.
Luettelo Manitoban kunnista

Manitoban kunnat korostettuna kartalla.
Luettelo Manitoban kunnista käsittää Kanadan provinssin Manitoban kunnat. Provinssissa on kuntia tällä hetkellä 197. Kunnat jaetaan kaupunki- ja maalaiskuntiin, joiden lisäksi provinssissa on kaksi paikallishallintoaluetta. Kunnat vastaavat paikallishallinnosta ja tietyistä palveluista kuten kouluista ja terveydenhuollosta. Paikallishallinto kattaa vain noin viidenneksen Manitoban pinta-alasta, mutta 94 % provinssin väestöstä asuu jonkin kunnan alueella.
Manitoba on toteuttamassa vuoden 2015 alussa kuntauudistuksen, jossa kaikki alle tuhannen asukkaan kunnat yhdistetään johonkin kuntaan. Kuntauudistus koskee sataa kuntaa, jotka yhdistyvät 47 uudeksi kunnaksi. Tuolloin provinsissa tulee olemaan 144 kuntaa.
Aiheesta muualla

Manitoba Municipal Board
Kalle Saramäki

| Kalle Saramäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. heinäkuuta 1994 (ikä 30) Jyväskylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kalu
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Pelikaanit
Sarja:  II-divisioona
Pelinumero:  51
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–
Aik. seurat:  JYP-Akatemia (Mestis) JYP (SML) SaPKo (Mestis)
Kalle Saramäki (s. 27. heinäkuuta 1994 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa II-divisioonajoukkue Vaajakosken Pelikaaneissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura

Saramäki on JYPin kasvatti. Hän toimi kaudella 2010–2011 seuran B2-nuorten varakapteenina. Saramäki oli kaudella 2012–2013 JYPin A-nuorten kolmanneksi paras maalintekijä 12 osumallaan. Kevään 2013 pudotuspeleissä hän jakoi kolmella osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Oula Palveen kanssa. Kaudella 2013–2014 Saramäki debytoi miesten peleissä. Hän pelasi tulokaskautensa Mestis-joukkue JYP-Akatemiassa tehden 50 runkosarjaottelussa tehot 7+6=13. Saramäki voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +8.
Kaudeksi 2015–2016 Saramäki nimettiin JYP-Akatemian varakapteeniksi. Hän nousi kauden mittaan myös joukkueen kapteeniksi Mikko Virtasen noustua JYPin SM-liigajoukkueeseen. Saramäki itsekin debytoi siellä kauden aikana saaden tililleen kaksi runkosarjaottelua. Hän teki liigadebyyttinsä loukkaantumissuman aikana 20. marraskuuta 2015 Pelicansia vastaan. Saramäki merkittiin JYPin nelosketjuun Joel Sundin viereen, kun joukkue pelasi ottelun vain kolmella täydellä hyökkäysketjulla. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.55 minuuttia. Saramäki teki ottelussa myös liigauransa avausmaalin heti ensimmäisessä vaihdossaan ajassa 2.25. Jari Korhonen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.
Saramäki siirtyi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhon riveihin. Hän oli 16 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä Teemu Lepauksen kanssa. Saramäki voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden. Joulukuussa hän teki SaPKon kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kauden 2017–2018 päätteeksi hän voitti Mestis-pronssia. Saramäki pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla JYPin SM-liigajoukkueessa helmikuussa 2018.
Kaudeksi 2018–2019 Saramäki siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue KeuPa HT:hen. Hän ei ehtinyt pelata joukkueessa yhtään sarjaottelua, kunnes Saramäen sopimus purettiin yhteisymmärryksessä lokakuussa 2018. Hän oli kokonaan pelaamatta kaksi kautta, kunnes Saramäki siirtyi kaudeksi 2020–2021 vuoden mittaisella sopimuksella II-divisioonajoukkue Vaajakosken Pelikaaneihin.
Muuta

Saramäki valmistui ylioppilaaksi Voionmaan lukiosta syksyllä 2013.