stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keskustan Pohjois-Savon piiri
Kunnat

Keskustan Pohjois-Savon piirin toiminta-alueeseen kuuluu Pohjois-Savon maakunnan 19 kuntaa. Kesäkuussa 2021 pidetyissä kuntavaaleissa keskusta oli suurin puolue kaikissa muissa maakunnan kunnissa paitsi  Varkaudessa.
| Kunta | Valtuuston koko | Valtuutettuja | Osuus äänistä |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iisalmi | 43 | 13 | 27,7 % |  |  |  |  |  |
| Joroinen | 21 | 8 | 36,8 % |  |  |  |  |  |
| Kaavi | 17 | 5 | 23,8 % |  |  |  |  |  |
| Keitele | 19 | 9 | 47,3 % |  |  |  |  |  |
| Kiuruvesi | 29 | 11 | 37,3 % |  |  |  |  |  |
| Kuopio | 59 | 14 | 22,9 % |  |  |  |  |  |
| Lapinlahti | 31 | 12 | 37,7 % |  |  |  |  |  |
| Leppävirta | 35 | 15 | 39,4 % |  |  |  |  |  |
| Pielavesi | 21 | 11 | 48,7 % |  |  |  |  |  |
| Rautalampi | 21 | 10 | 41,4 % |  |  |  |  |  |
| Rautavaara | 15 | 5 | 32,7 % |  |  |  |  |  |
| Siilinjärvi | 43 | 17 | 36,0 % |  |  |  |  |  |
| Sonkajärvi | 21 | 10 | 43,0 % |  |  |  |  |  |
| Suonenjoki | 27 | 12 | 41,9 % |  |  |  |  |  |
| Tervo | 17 | 10 | 53,8 % |  |  |  |  |  |
| Tuusniemi | 17 | 8 | 42,0 % |  |  |  |  |  |
|  Varkaus | 43 | 3 | 8,1 % |  |  |  |  |  |
| Vesanto | 21 | 13 | 59,9 % |  |  |  |  |  |
| Vieremä | 21 | 10 | 43,2 % |  |  |  |  |  |
Lähde: Oikeusministeriö
Koppi

Koppi on pieni ja kevyt rakennelma jolla voidaan esimerkiksi eristää osa huonetta toisesta.
Kopit ovat usein liikuteltavia ja ovat hyödyllisiä, jos pysyvä rakennelma ei ole tarpeen. Esimerkiksi äänestyskopit.
Perussuomalaisten Keski-Suomen piiri

| Perussuomalaisten Keski-Suomen piiri ry |
| --- | --- |


Alue:  Keski-Suomi
Johto:  Tapani Mäki (pj.)  Jamaica Hakkarainen (Siht.)
Kansanedustajia:  2 (2015)
Kunnanvaltuutettuja:  18 (2008)
Aiheesta muualla
Sivusto
Perussuomalaisten Keski-Suomen piiri on Keski-Suomen vaalipiirissä toimiva Perussuomalaisten piirijärjestö. Piirin puheenjohtaja on Pentti Tuomi Saarijärveltä ja piirisihteeri Pekka Kataja Jämsänkoskelta.
Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Keski-Suomen Perussuomalaiset asettivat 11 ehdokasta. Puolue oli vaaliliitossa Itsenäisyyspuolueen (IPU) kanssa.
Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Perussuomalaiset asettivat yhteensä 58  ehdokasta 11 kunnassa. Valtuustoihin valittiin 18 ehdokasta 9 kunnassa. Perussuomalaisten vahvin kannatus Keski-Suomessa on Uuraisten kunnassa, jossa sillä on 4 (21) kunnanvaltuutettua. Kunnissa suurimmat äänimäärät saivat Lasse Nortunen (Hankasalmi, 180) ja Erkki Sivula (Uurainen, 105) sekä jaetun ykköstilan Marko Manninen (Laukaa, 230).
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Keski-Suomen Perussuomalaiset asettivat täyden 14 ehdokkaan listan. 

Eduskuntaan heistä valittiin Teuvo Hakkarainen Viitasaarelta ja Kauko Tuupainen Jyväskylästä. Tuupainen oli ehdolla myös 2007. 

Varaedustajaksi ylsi Marke Tuominen Äänekoskelta.
Piirijärjestö on rekisteröity vuonna 1968 ja se on entinen SMP:n piirijärjestö.
Nykyiset kansanedustajat

Teuvo Hakkarainen, Viitasaari 2011-
Toimi Kankaanniemi, Jyväskylä 2015-
Aikaisempia kansanedustajia

Tina Mäkelä, SMP 1987-1994
Olavi Tupamäki, SMP 1970-1972
Kauko Tuupainen, Jyväskylä 2011-2015
Vaalitilastoja

Äänimäärät kunnittain
| Kunta | P-2006 | Ek-2007 | K-2008 | valt>  | Ek-2011 |  %-osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hankasalmi | 161 | 53 | 180 | 1 | 797 | 26,5 |
| Joutsa | 83 | 70 | 64 | - | 513 | 19,1 |
| *** Leivonmäki | 25 | 13 |   * |   * |   * |   * |
| Jyväskylä | 1667 | 1160 | 2736 | 3 | 11 792 | 16,3 |
| *** Jyväskylän mlk | 857 | 509 |   * |   * |   * |   * |
| *** Korpilahti | 144 | 79 |   * |   * |   * |   * |
| Jämsä | 405 | 244 | 342 | 1 | 2 400 | 20,2 |
| *** Jämsänkoski | 208 | 93 |   * |   * |   * |   * |
| Kannonkoski | 27 | 19 | - | - | 169 | 20,0 |
| Karstula | 107 | 54 | - | - | 385 | 15,5 |
| Keuruu | 321 | 112 | 315 | 2 | 1 160 | 19,1 |
| Kinnula | 25 | 26 | - | - | 131 | 12,0 |
| Kivijärvi | 20 | 7 | - | - | 99 | 12,9 |
| Konnevesi | 69 | 58 | - | - | 337 | 20,5 |
| Kuhmoinen | 62 | 33 | - | - | 313 | 21,5 |
| Kyyjärvi | 27 | 22 | - | - | 123 | 14,6 |
| Laukaa | 429 | 297 | 471 | 2 + 1 | 2 071 | 22,3 |
| Luhanka | 20 | 19 | - | - | 119 | 23,2 |
| Multia | 47 | 13 | - | - | 184 | 18,0 |
| Muurame | 171 | 87 | 142 | 1 | 906 | 18,5 |
| Petäjävesi | 103 | 58 | - | - | 481 | 22,8 |
| Pihtipudas | 93 | 47 | - | - | 337 | 14,6 |
| Saarijärvi | 219 | 138 | 183 | 1 | 994 | 18,3 |
| *** Pylkönmäki | 22 | 3 |   * |   * |   * |   * |
| Toivakka | 56 | 32 | - | - | 306 | 23,1 |
| Uurainen | 134 | 68 | 264 | 4 | 444 | 26,0 |
| Viitasaari | 143 | 38 | 111 | - | 640 | 16,6 |
| Äänekoski | 295 | 282 | 677 | 3 | 2 112 | 19,9 |
| ** Sumiainen | 34 | **) |   * |   * |   * |   * |
| ** Suolahti | 113 | **) |   * |   * |   * |   * |
| YHTEENSÄ | 6088 | 3616 | 5508 | 18 + 1 | 26 813 | 18,1 |
HUOM! **) Kuntaliitos Äänekoski - Suolahti - Sumiainen 1.1.2007 

 ***) 1.1.2008 (Joutsa - Leivonmäki) ja 1.1.2009 (muut) voimaan tuleva kuntaliitos

 Laukaassa Harry Ruotsalainen siirtyi 2010 keskustasta perussuomalaisten valtuustoryhmään.
Charles

| Charles |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Charlot 
Vastineita eri kielissä:  Carel, Carl, Carlei, Carlo, Carlos, Carolus, Charley, Charlie, Kaarle, Kaarlo, Kalle, Karel, Karl, Karlo, Karol, Karolus, Károly 
Nimen alkuperä:  yläsaksan sana charal ’vapaa talonpoikaismies’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Charles on miehen etunimi. Se on germaanisen Karl-nimen englantilainen ja ranskalainen vastine. Nimi pohjautuu muinaisyläsaksan sanaan charal, jonka merkitys on ’vapaa talonpoikaismies’.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Charles on tammikuuhun 2025 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä 2 042 miehellä.
Nimipäivä

Charlesilla ei ole suomalaista, suomenruotsalaista eikä ortodoksista nimipäivää.
Ruotsin almanakassa Charlesilla oli vuosina 1986–1992 nimipäivä 19. heinäkuuta.
Tunnettuja Charleseja > Kuninkaallisia

Euroopan historiasta tunnetaan useita Charles-nimisiä monarkkeja. Suomessa näistä hallitsijoista on ollut tapana käyttää nimeä Kaarle, eikä heitä siksi luetella tässä yhteydessä. Suomen kielen lautakunnan vuonna 2002 tekemän linjauksen mukaan uusien hallitsijoiden nimiä ei enää suomalaisteta, joten vuonna 2022 kuninkaaksi noussut Charles III on suomenkielisissäkin yhteyksissä Charles eikä Kaarle.
Charles-nimisiä kuninkaallisia
Charles III (s. 1948), Yhdistyneen kuningaskunnan nykyinen kuningas
Charles Edward (1884–1954), englantilainen prinssi ja kuningatar Viktorian pojanpoika
Charles Edward Stuart (1720–1788), englantilainen kruununtavoittelija ja kuningas Jaakko II:n pojanpoika
Charles Ferdinand (1778–1820), ranskalainen prinssi ja Berryn herttua; myöhemmän kuninkaan Kaarle X:n poika
Charles Lucien Bonaparte (1803–1859), ranskalainen prinssi ja luonnontieteilijä; keisari Napoleon I:n veljenpoika
Kuninkaita, joiden alkuperäinen nimi on ollut Charles
Ntare V (1947–1972), alk. Charles Ndizeye, Burundin kuningas
Tunnettuja Charleseja > Muita

| --- | --- |
Kuvitteellisia Charleseja

Charles Montgomery Burns, hahmo animaatiosarjassa Simpsonit
Charles ”Charlie” Eppes, hahmo televisiosarjassa Num3rot
Charles Augustus Milverton, hahmo samannimisessä Sherlock Holmes -novellissa
Charles Swann, hahmo romaanisarjassa Kadonnutta aikaa etsimässä
Charles Dexter Ward, hahmo romaanissa Charles Dexter Wardin tapaus
Charles Westmoreland, hahmo televisiosarjassa Pako
Charles Widmore, hahmo televisiosarjassa Lost
Charles Francis Xavier, Professori X, Marvel-universumin supersankari
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Charles (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Keskustan Keski-Suomen piiri

| Keskustan Keski-Suomen piiri |
| --- | --- |


Alue:  Keski-Suomi
Toimisto:  Yliopistonkatu 17 B, Jyväskylä
Johto:  Tahvo Anttila (pj.)  Sinikka Varila (tj.)
Kansanedustajia:  3 (2019)
Aiheesta muualla
Sivusto
Keskustan Keski-Suomen piiri on Suomen Keskustan piirijärjestö Keski-Suomen vaalipiirissä. Keskusta on alueen suurin puolue kolmella kansanedustajallaan. Piiritoimisto sijaitsee Jyväskylässä.
Presidentinvaalit 2012

Keski-Suomen piirihallitus ehdotti Suomen Keskustan presidenttiehdokkaaksi Paavo Väyrystä
Eduskuntavaalit 2011

Keski-Suomen piiri asetti 17. huhtikuuta 2010 ensimmäiset ehdokkaat eduskuntavaaleihin 2011 Keski-Suomen vaalipiiriä varten. Vaikka Keski-Suomen vaalipiiristä valitaan vain kymmenen kansanedustajaa, voi jokainen puolue asettaa vaalipiirin koosta riippumatta vähintään 14 ehdokasta.
Kansanedustajat > Nykyiset

Anne Kalmari, Kivijärvi, (2007–)
Joonas Könttä (2019–)
Petri Honkonen (2015–)
Kansanedustajat > Entiset

Aila Paloniemi (2003–2019)
Lauri Oinonen (1999–2011)
Petri Neittaanmäki (1999–2007)
Johannes Leppänen (1991–2003)
Aino Suhola (1991–1999)
Pirkko Ikonen (1983–1991)
Mauri Pekkarinen (1979–2019)
Paavo Vesterinen (1975–1987)
Esko Härkönen (1970–1979)
Sylvi Saimo (1966–1979)
Mauno Pohjonen (1960–1970, 1971–1972)
Veikko Savela (1958–1962)
Eino Uusitalo (1955–1962)
Artturi Jämsen (1954–1971)
Eero Saari (1951–1955)
Vilho Leivonen (1951–1954, 1962–1966)
Matti Rankila (1948–1958)
Eino Palovesi (1939–1960)
Matti Luoma-aho (1939–1944)
Artturi Leinonen (1936–1939, 1944–1945)
Jussi Annala (1930–1939, 1945–1951)
Aleksi Hakala (1927–1933)
Taavi Vilhula (1929–1930, 1933–1954)
Kaarlo Hurme (1924–1929)
Vihtori Vesterinen (1919–1951)
Lauri Perälä (1919–1922)
Antti Rentola (1917–1919)
Mikko Luopajärvi (1917–1917)
Matti Latvala (1909–1917, 1919–1922)
IPhone 6s

| iPhone 6s |
| --- | --- |

 Ruusukullan värinen iPhone 6S.
Valmistaja:  Apple
Slogan:  The only thing that’s changed is everything.
Julkaistu:  9. syyskuuta 2015
Tuoteperhe:  iPhone
Edeltäjä:  iPhone 6
Seuraaja:  iPhone 7
Muut versiot:  iPhone 6s Plus
Käyttöverkot:  GSM, CDMA, 3G, EVDO, HSPA+, LTE, LTE Advanced
Mitat:  138,3 mm × 67,1 mm × 7,1 mm
Paino:  143 g
Näyttö:  4,7 tuuman Retina HD 3D Touch -näyttö
Näytön kuvatarkkuus:  1 334 × 750 px (326 ppi)
Suoritin:  Apple A9
Keskusmuisti:  2 Gt
Flash-muisti:  16 Gt, 32 Gt, 64 Gt, 128 Gt
Takakamera:  12 Mpx
Etukamera:  5 Mpx
Valmiusaika:  240 t
Puheaika:  14 t
Käyttöjärjestelmä:  iOS 9 (alkuperäinen)  iOS 15.7.1(viimeisin)
Akku:  1 715 mAh
Liitännät:  3,5 mm:n kuulokeliitäntä, Lightning-liitäntä
Muistikorttipaikka:  ei ole
Muuta:  Touch ID -sormenjälkitunnistin
Infobox OKNimi-testi OK: 
iPhone 6s on Applen älypuhelin, joka julkaistiin 9. syyskuuta 2015. Se tuli myyntiin kaupoissa Yhdysvalloissa 25. syyskuuta 2015. Samaan aikaan julkaistiin myös iPhone 6s Plus, jonka näyttö on 0,8 tuumaa suurempi. iPhone 6s:n värivaihtoehtoina on tähtiharmaa, hopea ja kulta ja uutena värivaihtoehtona ruusukulta.
Ominaisuudet

iPhone 6s -puhelimessa on uudistunut 4,7 tuuman Retina HD 3D -kosketusnäyttö, jonka tarkkuus on 326 pistettä tuumaa kohti. Puhelimessa on 12 megapikselin takakamera ja viiden megapikselin etukamera. Kameralla voi kuvata 4K-videota. Käyttöjärjestelmänä on iOS 9, joka on päivitettävissä iOS 15.8.3 -versioon. Puhelimen suorittimena toimii A9-prosessori. iPhone 6s:stä on saatavilla neljä eri tallennustilavaihtoehtoa: 16 Gt, 32 Gt, 64 Gt ja 128 Gt. Lisäksi puhelimessa on 2 Gt RAM-käyttömuistia. Akun kapasiteetti on 1 715 milliampeerituntia. Puhelimessa on myös Touch ID -sormenjälkitunnistin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta IPhone 6s Wikimedia Commonsissa
| n k iOS |
| --- | --- |
iPhone:  iPhone  iPhone 3G  iPhone 3GS  iPhone 4  iPhone 4S  iPhone 5  iPhone 5c  iPhone 5s  iPhone 6  iPhone 6 Plus  iPhone 6S  iPhone 6S Plus  iPhone SE  iPhone 7  iPhone 7 Plus  iPhone 8  iPhone 8 Plus  iPhone X  iPhone XS  iPhone XS Max  iPhone XR  iPhone 11  iPhone 11 Pro  iPhone 11 Pro Max  iPhone SE (2020)  iPhone 12  iPhone 12 mini  iPhone 12 Pro  iPhone 12 Pro Max  iPhone 13  iPhone 13 mini  iPhone 13 Pro  iPhone 13 Pro Max  iPhone SE (2022)  iPhone 14  iPhone 14 Plus  iPhone 14 Pro  iPhone 14 Pro Max  iPhone 15  iPhone 15 Plus  iPhone 15 Pro  iPhone 15 Pro Max  iPhone 16  iPhone 16 Plus  iPhone 16 Pro  iPhone 16 Pro Max 
iPad:  iPad  iPad 2  iPad (3. sukupolvi)  iPad Mini  iPad (4. sukupolvi)  iPad Air  iPad Mini 2  iPad Air 2  iPad Mini 3  iPad Mini 4  iPad Pro 
Muut:  iPod nano  iPod Touch  Apple TV
Kaappari Lamminparras

| Kaappari Lamminparras |
| --- | --- |

Kirjailija:  Lauri Puintila
Kieli:  suomi
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2010
Sivumäärä:  246
ISBN:  9789510396056
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kaappari Lamminparras on Lauri Puintilan kirjoittama kirja vuodelta 2010. Kirja kertoo Aarno Lamminpartaasta, joka vuonna 1978 kaappasi Finnairin Caravelle-lentokoneen aseella uhaten. Kirjan lähteinä ovat olleet muiden muassa Lamminpartaan ja lentokoneen miehistöön kuuluneiden haastattelut sekä lentokoneen matkustajien kuulustelupöytäkirjat.
Kirjasta on tehty myös elokuva, Kaappari. Ensi-iltansa elokuva sai 18. tammikuuta 2013.
Reaktioyhtälö

Reaktioyhtälö on kemiallisiin merkkeihin ja kaavoihin perustuva kemiallisten reaktioiden merkitsemistapa, johon on merkitty vasemmalle puolelle reaktion lähtöaineet ja oikealle puolelle reaktiotuotteet. Lisäksi reaktioyhtälöön merkitään kertoimet, jotka osoittavat, missä suhteissa eri aineiden molekyylejä tai ioneja reaktioon osallistuu. Hieman muunnetussa muodossa reaktioyhtälöitä käytetään myös ydinreaktioiden kuvaamiseen.
Reaktioyhtälön muotoilu

Kemiallisen reaktioyhtälön muodostavat toisaalta lähtöaineiden, toisaalta reaktiotuotteiden kemialliset kaavat. Reaktioyhtälöön merkitään nuoli, joka erottaa toisistaan lähtöaineiden ja reaktiotuotteiden kaavat. Reaktionuolia on käytössä useita. Yhteen suuntaan etenevää reaktiota kuvataan yksisuuntaisella nuolella (→), olosuhteista riippuen kumpaan tahansa suuntaan tapahtuvaa reaktiota kuvataan kahdella vastakkaisuuntaisella nuolella ja tasapainoreaktion tapauksessa käytetään kaksisuuntaista puolinuolta ( \rightleftharpoons ). Kaksipäistä nuolta (↔) käytetään reaktiomekanistisissa esityksissä kuvaamaan elektronien delokalisaatiota. Jos lähtöaineita ja/tai reaktiotuotteita on useita, niiden väliin kirjoitetaan plus-merkki (+).
Esimerkiksi reaktio, jossa kaksiatominen vetymolekyyli ja happiatomi yhtyvät muodostaen vettä, voitaisiin merkitä näin:
missä H tarkoittaa vetyä ja O happea. Happea ei kuitenkaan juuri esiinny luonnossa yksiatomisena, vaan kaksiatomisina molekyyleinä O2. Yksi H2- ja yksi O2-molekyyli eivät kuitenkaan voi reagoida muodostaen vesimolekyyliä, koska tällöin happiatomien lukumäärä ei säilyisi. Tämän vuoksi reaktioyhtälö on tasapainotettava jäljempänä selostetulla tavalla.
Reaktioyhtälöissä kemiallisten kaavojen jälkeen merkitään usein myös suluissa aineiden olomuodot, jolloin (s) tarkoittaa kiinteää ainetta, (l) nestettä, (g) kaasua ja (aq) veteen liuennutta ainetta.
Reaktioyhtälön muotoilu > Reaktioyhtälön tasapainottaminen

Toisin kuin ydinreaktioissa, kemiallisissa reaktioissa alkuaineet eivät muutu toisiksi alkuaineiksi, vaan jokaisen alkuaineen lukumäärä säilyy. Myös mahdollisten sähkövarausten kokonaismäärä säilyy. Tämän vuoksi kemiallisiin reaktioyhtälöihin merkitään yhdisteiden kaavojen eteen kertoimet, jotka osoittavat, missä suhteessa eri aineiden molekyylejä osallistuu reaktioon.
Koska esimerkiksi happi ja vety esiintyvät molemmat kaksiatomisina molekyyleinä, tarvitaan kaksi vetymolekyyliä, jotta ne voisivat reagoida yhden happimolekyylin kanssa muodostaen vettä, ja tällöin syntyy kaksi vesimolekyyliä.  Niinpä tämän reaktion yhtälö on kirjoitettava muotoon:
Tällä tavoin yhtälö on tasapainotettu, sillä sen molemmilla puolilla on yhteensä neljä vety- ja kaksi happiatomia.
Vastaavasti metaanin (CH4) palamisen reaktioyhtälö on
Tämä osoittaa, että yhden metaanimolekyylin palamiseen tarvitaan kaksi molekyyliä happea, ja tällöin syntyy yksi molekyyli hiilidioksidia (CO2) ja kaksi molekyyliä vettä (käytännössä vesihöyryä, H2O(g). Reaktioyhtälön molemmilla puolilla on yksi hiili- (C), neljä vety- (H) ja neljä happiatomia (O).
Reaktioyhtälöiden kertoimet voivat olla suurempiakin, niinpä esimerkiksi valkoisen fosforin (P4) palamisen reaktioyhtälö on
Monimutkaisempienkin reaktioiden kertoimet voidaan laskea lineaaristen yhtälöryhmien avulla.
Ionireaktiot

Monet aineet, ioniyhdisteet, koostuvat positiivisista ja negatiivisista ioneista, jotka liuoksissa esiintyvät toisistaan erillisinä. Tällöin monissa reaktioissa vain ionit reagoivat keskenään ja voivat esimerkiksi muodostaa saostumia, jos eri aineiden liuoksia sekoitetaan keskenään. Jos esimerkiksi kalsiumkloridi- ja hopeanitraattiliuokset sekoitetaan, syntyy hopeakloridia, joka saostuu, koska se ei liukene veteen. Jos aineiden ioniluonnetta ei oteta huomioon, reaktioyhtälö on seuraava:
Koska kyseessä kuitenkin ovat ioniyhdisteet, tässä esiintyvät liuenneiden aineiden kaavat korvataan usein vastaavien ionien kaavoilla, jolloin reaktioyhtälö kokonaisuudessaan on:
Kun kuitenkaan kalsium- (Ca2+) ja nitraatti-ionit (NO33+) eivät muutu reaktiossa miksikään, ne voidaan jättää reaktioyhtälöstä pois, jolloin se saa muodon:
mikä voidaan esittää myös supistetussa muodossa:
Happojen liuoksissa esiintyy oksoniumioneja (H3O+) ja emästen liuoksissa hydroksidi-ioneja (OH−). Vahvana happona esimerkiksi vetykloridi (suolahappo) ei esiinny vesiliuoksessa HCl-molekyyleinä, vaan se reagoi veden kanssa seuraavasti:
Jos ionien muodostumista ei oteta huomioon, vetykloridin ja natriumhydroksidin välinen neutraloituminen voidaan esittää seuraavalla reaktioyhtälöllä:
Ionireaktiona vastaava reaktioyhtälö on kuitenkin
tai koska natrium- ja kloridi-ionit eivät osallistu reaktioon, se voidaan lyhentää muotoon
Koska protoni kuitenkin on vain löyhästi kiinni oksoniumionissa, reaktioyhtälöissä on usein tapana korvata se vetyionilla, jolloin vastaava yhtälö saa muodon
Tämä yhtälö kuvaa minkä tahansa hapon ja emäksen neutraloitumista vesiliuoksessa.
Reaktioyhtälöt ydinfysiikassa

Samaan tapaan kuin kemiassa, käytetään reaktioyhtälöitä myös ydinfysiikassa kuvaamaan ydinreaktioita. Tällöin kuitenkin alkuaineet muuttuvat toisiksi alkuaineiksi, mutta nukleonien kokonaislukumäärä ja sähkövaraus säilyvät. Koska samankin alkuaineen eri isotoopit käyttäytyvät ydinreaktioissa eri tavalla, on niiden massaluvut aina merkittävä alkuaineen kemiallisen merkin edelle. Usein merkitään lisäksi alkuaineen järjestysluku eli protonien lukumäärä massaluvun alle.
Niinpä esimerkiksi radium-226 merkitään joko 226Ra tai 22688Ra.  Sen alfahajoamista esittää reaktioyhtälö:
Tässä sekä järjestys- että massalukujen summa on kummallakin puolella sama, koska protoni ei muutu neutroniksi eikä päinvastoin.  Sen sijaan beetahajoamisessa yksi ytimen neutroneista hajoaa protoniksi sekä elektroniksi ja antineutriinoksi, josta kaksi jälkimmäistä poistuvat ytimestä. Esimerkiksi radiohiilen (hiili-14:n) beetahajoamisen reaktioyhtälö on
Aiheesta muualla

Chemical Equation Balancer, reaktioyhtälöiden tasapainotusohjelma
Classic Chembalancer, tietoa reaktioyhtälöiden tasapainottamisesta
Online calculator, laskinohjelma reaktioyhtälön kertoimien laskemiseksi
Pirates of the Caribbean: Vierailla vesillä

| Pirates of the Caribbean: Vierailla vesillä> Pirates of the Caribbean:  On Stranger Tides |
| --- | --- |
 Virallinen elokuvajuliste.
Ohjaaja:  Rob Marshall
Käsikirjoittaja:  Ted Elliot Terry Rossio
Tuottaja:  Jerry Bruckheimer
Säveltäjä:  Hans Zimmer Klaus Badelt
Kuvaaja:  Dariusz Wolski
Leikkaaja:  Michael Kahn  David Brenner Wyatt Smith
Tuotantosuunnittelija:  John Myhre
Pukusuunnittelija:  Penny Rose
Lavastaja:  John Myhre
Erikoistehosteet:  H. Barclay Aaris
Pääosat:  Johnny Depp Penélope Cruz Ian McShane Geoffrey Rush Kevin McNally
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Pictures
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix Disney+
Ensi-ilta:   18. toukokuuta 2011  18. toukokuuta 2011  20. toukokuuta 2011
Kesto:  137 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  250 000 000 $
Tuotto:  1 045 713 802 $
Edeltäjä:  Pirates of the Caribbean: Maailman laidalla (2007)
Seuraaja:  Pirates of the Caribbean: Salazar’s Revenge (2017)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pirates of the Caribbean: Vierailla vesillä (engl. Pirates of the Caribbean: On Stranger Tides) on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut Pirates of the Caribbean -elokuvasarjan neljäs osa. Sen on ohjannut aiemmista elokuvista poiketen Rob Marshall. Pääosissa ovat Johnny Depp, Penélope Cruz, Ian McShane, Geoffrey Rush ja Kevin McNally. Elokuva oli julkaisuhetkellä maailman kallein elokuva hurjalla 410 miljoonaan kokonaisbudjetillaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Johnny Depp  | … |  Jack Sparrow   |
|  Geoffrey Rush  | … |  Hector Barbossa   |
|  Penélope Cruz  | … |  Angelica Teach   |
|  Ian McShane  | … |  Mustaparta   |
|  Kevin McNally  | … |  Joshamee Gibbs   |
|  Sam Claflin  | … |  Philip   |
|  Àstrid Bergès-Frisbey  | … |  Syrena   |
|  Stephen Graham  | … |  Scrum   |
|  Greg Ellis  | … |  luutnantti Theodore Groves   |
|  Óscar Jaenada  | … |  Spaniard   |
|  Richard Griffiths  | … |  Kuningas Yrjö II   |
|  Anton Lesser  | … |  Lordi Carteret   |
|  Richard Thomson  | … |  Derrick   |
|  Christopher Fairbank  | … |  Ezekiel   |
|  Paul Bazely  | … |  Salaman   |
|  Gemma Ward  | … |  Tamara   |
|  Bronson Webb  | … |  kokki   |
|  John Bryant Davila  | … |  Mustaparran miehistönjäsen   |
|  Judi Dench  | … |  Nainen (cameo)   |
|  Robbie Kay  | … |  Hyttipoika  |
Tuotanto > Roolijako

Aiemmissa elokuvissa Jack Sparrow’ta näytellyt Johnny Depp lupautui elokuvaan ennen kuin käsikirjoituksen kirjoittaminen oli aloitettu. Myös Geoffrey Rush ilmaisi halunsa jatkaa Hector Barbossan näyttelemistä neljännessä elokuvassa. Deppin ja Rushin lisäksi Ian McShane näyttelee elokuvassa tunnettua merirosvoa, Mustapartaa, ja Penélope Cruz hänen tytärtään ja Jack Sparrow’n kiinnostuksen kohdetta.
Aiemmissa osissa Will Turneria esittänyt Orlando Bloom ja Elizabeth Swannia esittänyt Keira Knightley eivät olleet enää kiinnostuneita uusimaan roolejaan elokuvassa.
Tuotanto > Kuvaukset

Elokuvan kuvaukset alkoivat 14. kesäkuuta 2010. Elokuvaa on kuvattu Pinewood Studiossa Englannissa sekä suurelta osin Havaijilla.
Vastaanotto

Suomessa elokuva keräsi avausviikonloppunaan 114 222 katsojaa ja tuotti lipputuloja yli 1,2 miljoonaa euroa. Ainoastaan 007 Quantum of Solace on tuottanut enemmän. Maailmanlaajuisesti elokuvan avaustulos oli kaikkien aikojen neljänneksi suurin. Sen edellä ovat ainoastaan Harry Potter ja puoliverinen prinssi, Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3 sekä Pirates of the Caribbean: Maailman laidalla.
Soundtrack

Elokuvan musiikkikappaleet ovat:
Guilty of Being Innocent of Being Jack Sparrow
Angelica
Mutiny
The Pirate That should Not Be
Mermaids
South of Heaven’s Chanting Mermaids
Palm Tree Escape (Feat. Rodrigo y Gabriela)
Blackbeard
Angry and Dead Again
On Stranger Tides
End Credits
Guilty of Being Innocent of Being Jack Sparrow (Remixed by DJ Earworm)
Angelica (Grant Us Peace Remix) (Remixed by Ki: Theory)
The Pirate That Should Not Be (Remixed by Photek)
Blackbeard (Remixed by Super Mash Bros & Thieves)
South of Heaven's Chanting Mermaids (Remixed by Paper Diamond)
Palm Tree Escape (Remixed by Adam Freeland)
Angry and Dead Again (Remixed by Static Revenger)