stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen kihlakunnista
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Vaasan lääni

Korsholman itäinen kihlakunta 1809–1835
Kuortaneen kihlakunta 1835–1917
Laukaan kihlakunta 1835–1917
Korsholman eteläinen kihlakunta 1809–1859
Korsholman pohjoinen kihlakunta 1809–1859
Korsholman keskinen kihlakunta 1809–1859
Korsholman kihlakunta 1860–1917
Lapuan kihlakunta 1860–1917
Pietarsaaren kihlakunta 1860–1917
Ilmajoen kihlakunta 1860–1917
Närpiön kihlakunta 1916–1917
Viitasaaren kihlakunta 1916–1917
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Oulun lääni

Kajaanin kihlakunta 1809–1917
Kemin kihlakunta 1809–1917
Oulun kihlakunta 1809–1917
Salon kihlakunta 1809–1917
Tornion kihlakunta 1809–1839
Lapin kihlakunta 1839–1917
Haapajärven kihlakunta 1864–1917
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996

Vuonna 1885 Suomessa oli 51 kihlakuntaa, josta niiden määrä kasvoi hitaasti 55 kihlakuntaan vuonna 1937. Luettelossa kuvataan kihlakunta-jaon kehitys vuoteen 1996 saakka. Ns. vanhat kaupungit eivät kuuluneet kihlakuntiin, joten ne on seuraavassa ilmoitettu erikseen.
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Uudenmaan lääni

Raaseporin kihlakunta 1917–1996
Lohjan kihlakunta 1917–1996
Helsingin kihlakunta 1917–1972
Vantaan kihlakunta 1972–1996
Pernajan kihlakunta 1917–1996
Tuusulan kihlakunta 1946–1996
Porvoon kihlakunta 1959–1996
Espoon kihlakunta 1966–1996
Kihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Hanko, Helsinki, Loviisa, Porvoo ja Tammisaari
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Turun ja Porin lääni

Ahvenanmaan kihlakunta 1917–1918
Vehmaan kihlakunta 1917–1996
Mynämäen kihlakunta 1917–1955
Piikkiön kihlakunta 1917–1955
Halikon kihlakunta 1917–1996
Maskun kihlakunta 1917–1996
Ulvilan kihlakunta 1917–1996
Ikaalisten kihlakunta 1917–1996
Tyrvään kihlakunta 1917–1996
Loimaan kihlakunta 1917–1996
Paraisten kihlakunta 1955–1996
Kokemäen kihlakunta 1956–1996
Kihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Naantali, Pori, Rauma, Turku ja Uusikaupunki
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Ahvenanmaan maakunta

Ahvenanmaan kihlakunta 1918–1996
Kihlakuntaan kuulumaton kaupunki: Maarianhamina
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Hämeen lääni

Tammelan kihlakunta 1917–1996
Pirkkalan kihlakunta 1917–1996
Ruoveden kihlakunta 1917–1996
Jämsän kihlakunta 1917–1960 (siirrettiin Keski-Suomen lääniin 1960)
Hauhon kihlakunta 1917–1996
Hollolan kihlakunta 1917–1996
Kihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Hämeenlinna, Lahti ja Tampere
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Viipurin lääni

Viipurin läänin jäljelle jääneistä osista perustettiin Kymen lääni 1945.
Kymin kihlakunta 1917–1945
Lappeen kihlakunta 1917–1945
Jääsken kihlakunta 1917–1945
Rannan kihlakunta 1917–1945
Äyräpään kihlakunta 1917–1937
Käkisalmen kihlakunta 1917–1945
Kurkijoen kihlakunta 1917–1945
Sortavalan kihlakunta 1917–1945
Salmin kihlakunta 1917–1945
Rajajoen kihlakunta 1937–1945
Viipurin kihlakunta 1937–1945
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Viipurin lääni > Kymen lääni

Kymin kihlakunta 1945–1996
Lappeen kihlakunta 1945–1996
Jääsken kihlakunta 1945–1977
Imatran kihlakunta 1977–1996
Kouvolan kihlakunta 1949–1996
Kihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Hamina, Kotka ja Lappeenranta sekä 1944 menetetyt Käkisalmi, Sortavala ja Viipuri
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Mikkelin lääni

Heinolan kihlakunta 1917–1996
Mikkelin kihlakunta 1917–1996
Juvan kihlakunta 1917–1996
Rantasalmen kihlakunta 1917–1996
Kihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Heinola, Mikkeli ja Savonlinna
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Kuopion lääni

Kuopion läänistä erotettiin Pohjois-Karjalan lääni 1960.
Rautalammin kihlakunta 1917–1996
Kuopion kihlakunta 1917–1996
Iisalmen kihlakunta 1917–1996
Liperin kihlakunta 1917–1960
Ilomantsin kihlakunta 1917–1960
Pielisjärven kihlakunta 1917–1960
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Kuopion lääni > Pohjois-Karjalan lääni

Liperin kihlakunta 1960–1996
Ilomantsin kihlakunta 1960–1996
Pielisjärven kihlakunta 1960–1996
Kihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Iisalmi ja Kuopio sekä Pohjois-Karjalan lääniin siirtynyt Joensuu
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Vaasan lääni

Vaasan läänistä erotettiin Keski-Suomen lääni 1960, siihen liitettiin alueita myös Hämeen, Kuopion ja Mikkelin lääneistä.
Närpiön kihlakunta 1917–1996
Ilmajoen kihlakunta 1917–1996
Korsholman kihlakunta 1917–1996
Lapuan kihlakunta 1917–1996
Pietarsaaren kihlakunta 1917–1996
Kuortaneen kihlakunta 1917–1996
Laukaan kihlakunta 1917–1960
Viitasaaren kihlakunta 1917–1960
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Vaasan lääni > Keski-Suomen lääni

Jämsän kihlakunta 1960–1996 (siirrettiin Hämeen läänistä 1960)
Laukaan kihlakunta 1960–1996
Viitasaaren kihlakunta 1960–1996
Kihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Kaskinen, Kokkola, Kristiinankaupunki, Pietarsaari, Uusikaarlepyy ja Vaasa sekä Keski-Suomen lääniin siirtynyt Jyväskylä,
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Oulun lääni

Oulun läänistä erotettiin Lapin lääni 1938.
Salon kihlakunta 1917–1959
Saloisten kihlakunta 1960–1996
Haapajärven kihlakunta 1917–1996
Kajaanin kihlakunta 1917–1996
Oulun kihlakunta 1917–1996
Kemin kihlakunta 1917–1938
Lapin kihlakunta 1917–1935
Kittilän kihlakunta 1936–1938
Petsamon kihlakunta 1921–1938
Kihlakunnat itsenäisessä Suomessa 1917–1996 > Oulun lääni > Lapin lääni

Kemin kihlakunta 1938–1996
Kittilän kihlakunta 1938–1996
Petsamon kihlakunta 1938–1945
Rovaniemen kihlakunta 1943–1996
Kihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Kajaani, Oulu ja Raahe sekä Lapin lääniin siirtyneet Kemi ja Tornio
Kihlakunnat ajalla 1996–2007

Seuraavassa on lueteltu 1.12.1996 perustetut 90 kihlakuntaa. Suluissa ovat kihlakuntaan kuuluneet kunnat. Nämä uudet kihlakunnat saattoivat toimia useamman maakunnan alueella, mutta kokonaan yhden läänin alueella.
Kihlakunnat ajalla 1996–2007 > Etelä-Suomen lääni

Espoon kihlakunta (Espoo, Kauniainen, Kirkkonummi ja Siuntio)
Forssan kihlakunta (Forssa, Humppila, Jokioinen, Tammela ja Ypäjä)
Haminan kihlakunta (Hamina, Miehikkälä, Vehkalahti (31.12.2002 asti) ja Virolahti)
Heinolan kihlakunta (Hartola, Heinola, Heinolan mlk (31.12.1996 asti) ja Sysmä)
Helsingin kihlakunta (Helsinki)
Hyvinkään kihlakunta (Hyvinkää ja Nurmijärvi)
Hämeenlinnan kihlakunta (Hattula, Hauho, Hämeenlinna, Janakkala, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulos)
Imatran kihlakunta (Imatra, Parikkala, Rautjärvi, Ruokolahti, Saari (31.12.2004 asti) ja Uukuniemi (31.12.2004 asti))
Keski-Uudenmaan kihlakunta, aiemmin Järvenpään kihlakunta (Järvenpää, Kerava ja Tuusula)
Kotkan kihlakunta (Kotka ja Pyhtää)
Kouvolan kihlakunta (Anjalankoski, Elimäki, Iitti, Jaala, Kouvola, Kuusankoski ja Valkeala)
Lahden kihlakunta (Asikkala, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä, Lahti, Nastola ja Padasjoki)
Lappeenrannan kihlakunta (Joutseno, Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Savitaipale, Suomenniemi, Taipalsaari ja Ylämaa)
Lohjan kihlakunta (Karjalohja, Lohja, Lohjan kunta (31.12.1996 asti) ja Sammatti)
Loviisan kihlakunta (Lapinjärvi, Liljendal, Loviisa, Pernaja ja Ruotsinpyhtää)
Orimattilan kihlakunta (Artjärvi, Myrskylä, Mäntsälä, Orimattila ja Pukkila)
Porvoon kihlakunta (Askola, Pornainen, Porvoo, Porvoon mlk (31.12.1996 asti) ja Sipoo)
Raaseporin kihlakunta (Hanko, Inkoo, Karjaa, Pohja ja Tammisaari), kihlakunnanvirasto Tammisaaressa
Riihimäen kihlakunta (Hausjärvi, Loppi ja Riihimäki)
Vantaan kihlakunta (Vantaa)
Vihdin kihlakunta (Karkkila, Nummi-Pusula ja Vihti)
Kihlakunnat ajalla 1996–2007 > Itä-Suomen lääni

Ilomantsin kihlakunta (Ilomantsi ja Tuupovaara (31.12.2004 asti))
Joensuun kihlakunta (Eno, Joensuu, Kiihtelysvaara (31.12.2004 asti), Kontiolahti, Liperi, Outokumpu, Polvijärvi ja Pyhäselkä)
Juvan kihlakunta (Joroinen, Juva, Puumala, Rantasalmi ja Sulkava)
Kiteen kihlakunta (Kesälahti, Kitee, Rääkkylä, Tohmajärvi ja Värtsilä (31.12.2004 asti))
Koillis-Savon kihlakunta (Juankoski, Kaavi, Nilsiä, Rautavaara ja Tuusniemi), kihlakunnanvirasto Juankoskella
Kuopion seudun kihlakunta (Kuopio, Maaninka, Siilinjärvi ja Vehmersalmi (31.12.2004 asti))
Lieksan kihlakunta (Lieksa)
Mikkelin kihlakunta (Anttola (31.12.2000 asti), Hirvensalmi, Kangasniemi, Mikkeli, Mikkelin mlk (31.12.2000 asti), Mäntyharju, Pertunmaa ja Ristiina)
Nurmeksen kihlakunta (Juuka, Nurmes ja Valtimo)
Pieksämäen kihlakunta (Haukivuori (31.12.2006 asti), Jäppilä (31.12.2003 asti), Pieksänmaa (1.1.2004–31.12.2006), Pieksämäen mlk (31.12.2003 asti), Pieksämäki ja Virtasalmi (31.12.2003 asti))
Savonlinnan kihlakunta (Enonkoski, Heinävesi, Kangaslampi (31.12.2001 asti), Kerimäki, Punkaharju, Savonlinna ja Savonranta)
Sisä-Savon kihlakunta (Karttula, Rautalampi, Suonenjoki, Tervo ja Vesanto), kihlakunnanvirasto Suonenjoella
Varkauden seudun kihlakunta (Kangaslampi (1.1.2002–31.12.2004), Leppävirta ja Varkaus)
Ylä-Savon kihlakunta (Iisalmi, Keitele, Kiuruvesi, Lapinlahti, Pielavesi, Sonkajärvi, Varpaisjärvi ja Vieremä), kihlakunnanvirasto Iisalmessa
Kihlakunnat ajalla 1996–2007 > Oulun lääni

Haapajärven kihlakunta (Haapajärvi, Haapavesi, Kärsämäki, Nivala, Pyhäjärvi ja Reisjärvi)
Haukiputaan kihlakunta (Haukipudas, Ii, Kiiminki, Kuivaniemi (31.12.2006 asti), Yli-Ii ja Ylikiiminki)
Kajaanin kihlakunta (Kajaani, Paltamo, Ristijärvi, Sotkamo ja Vuolijoki (31.12.2006 asti))
Kuhmon kihlakunta (Kuhmo)
Kuusamon kihlakunta (Kuusamo)
Limingan kihlakunta (Kestilä, Liminka, Lumijoki, Muhos, Piippola, Pulkkila, Pyhäntä, Rantsila, Temmes (31.12.2000 asti), Tyrnävä, Utajärvi ja Vaala)
Oulun kihlakunta (Hailuoto, Kempele, Oulu ja Oulunsalo)
Pudasjärven kihlakunta (Pudasjärvi ja Taivalkoski)
Raahen kihlakunta (Pattijoki (31.12.2002 asti), Pyhäjoki, Raahe, Ruukki (31.12.2006 asti), Siikajoki ja Vihanti)
Suomussalmen kihlakunta (Hyrynsalmi, Puolanka ja Suomussalmi)
Ylivieskan kihlakunta (Alavieska, Kalajoki, Merijärvi, Oulainen, Sievi ja Ylivieska)
Kihlakunnat ajalla 1996–2007 > Lapin lääni

Inari-Utsjoen kihlakunta (Inari ja Utsjoki), kihlakunnanvirasto Inarin Ivalossa
Kemin kihlakunta (Kemi, Keminmaa, Simo ja Tervola)
Kittilän kihlakunta (Kittilä)
Koillis-Lapin kihlakunta (Kemijärvi, Pelkosenniemi, Salla ja Savukoski), kihlakunnanvirasto Kemijärvellä
Käsivarren kihlakunta (Enontekiö ja Muonio), kihlakunnanvirasto Muoniossa
Ranuan-Posion kihlakunta (Posio ja Ranua), kihlakunnanvirasto Ranualla
Rovaniemen kihlakunta (Rovaniemen mlk (31.12.2005 asti) ja Rovaniemi)
Sodankylän kihlakunta (Sodankylä)
Tornion kihlakunta (Tornio)
Tornionlaakson kihlakunta (Kolari, Pello ja Ylitornio), kihlakunnanvirasto Ylitorniolla
Kihlakunnat ajalla 1996–2007 > Ahvenanmaan maakunta

Ahvenanmaan maakunnan poliisipiiri
Suomen läänit, kihlakunnat ja kunnat vuonna 1935.
Pitkälampi (Hirvensalmi, Kero)

| Pitkälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°38′29″N, 26°55′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja läntiseen Savilampeen 
Järvinumero:  14.922.1.050
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,6 m  
Pituus:  540 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,318 km  
Pinta-ala:  3,311 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkälampi 
Pitkälampi  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Keron lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 540 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Liekuneen–Ryökäsveden alueeseen (14.922) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,6 metriä mpy.
Pohjankorpi

Pohjankorpi voi tarkoittaa seuraavia:
Pohjankorpi, Riihimäen kaupunginosa
Pohjankorpi, asuinalue Valkeakosken 11.:ssä kaupunginosassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pohjankorpi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pieni-Löytänä (Saarijärvi)

| Pieni-Löytänä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°47′21″N, 25°04′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Kantalaisenpuroon 
Järvinumero:  14.629.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,5 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,224 km  
Pinta-ala:  8,866 ha  
Tilavuus:  0,0002508 km³ 
Keskisyvyys:  2,83 m  
Suurin syvyys:  6,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Löytänä 
Pieni-Löytänä  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Löytänänrannan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 460 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 250 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 6,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Iso-Löytänän valuma-alueeseen (14.629) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,5 metriä mpy.
Polikhna

Polikhna (m.kreik. Πολίχνα, lat. Polichna), Polikhne (m.kreik. Πολίχνη, Polikhnē) tai Polikhnitai (m.kreik. Πολιχνίται, lat. Polichnitae) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:
Polikhna, kaupunki Lakoniassa
Polikhna, kaupunki Megariissa
Polikhna, kaupunki Messeniassa
Polikhna, kaupunki Troaksessa
Polikhne eli Polikhna, kaupunki Jooniassa lähellä Erythraita
Polikhne, kaupunki Jooniassa Khioksen saarella tai vastapäisellä rannikolla
Polikhne eli Polikhna, kaupunki Jooniassa lähellä Klazomenaita
Polikhne eli Polikhna, kaupunki Kreetan itäosissa
Polikhne eli Polikhna, kaupunki Kreetan länsiosissa
Polikhnitai, kaupunki nykyisellä Chalkidikín niemimaalla
Polikhnaioi, Deloksen meriliiton jäsenenä mainittu kaupunki Kaariassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Polikhna”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Moordrecht

| Moordrecht |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Moordrechtin sijainti.
 Moordrecht
 Koordinaatit: 51°59′N, 4°40′E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Etelä-Hollanti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Huub van der Meer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12.73 km²
 – Maa:  12.22 km²
 – Josta vettä:  0.51 km² 
Väkiluku (31.12.2008):  8 136
 – Väestötiheys:  666 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  2841
Suuntanumero(t):  0182
 
 www.moordrecht.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Moordrecht on Alankomaissa, Etelä-Hollannin provinssissa sijaitseva kunta. Asukkaita kunnassa on 8 136 (31.12.2008) ja väestötiheys on 666 as./km². Kunnan pinta-ala on 12,73 neliökilometriä, josta vettä on 0,51 km². Moordrechtin pormestari on Huub van der Meer. Kunnan keskuspaikka on samanniminen kuin kuntakin.
Moordrecht sijaitsee Reinjoen suistossa sijaitsevan Hollandse IJssel -joen varrella.
Syyskuussa 2006 järjestetyssä kansanäänestyksessä 92,8 prosenttia Moordrechtin asukkaista halusi selvittää yhdistymistä Nieuwerkerk aan den IJsselin ja Zevenhuizen-Moerkapellen kanssa. Ainoastaan 7 % halusi Moordrechtin liittyvän Goudan kanssa. Moordrecht, Nieuwerkerk aan den IJssel ja Zevenhuizen-Moerkapelle päättivät sittemmin yhdistyä 1. tammikuuta 2010 alkaen uudeksi Zuidplasin kunnaksi. Muita ehdotuksia nimeksi olivat IJssel en Rotte, Oosterschieland ja Zuidplasland.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moordrecht Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (hollanniksi)
Moordrechtin kartta[vanhentunut linkki] (hollanniksi)
Näkymä Moordrechtiin.
Plévenon

| Plévenon (Plevenon) |
| --- | --- |
 Saint-Pierren kirkko
 Plévenon
 Koordinaatit: 48°39′15″N, 2°19′53″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Côtes-d'Armor
Arrondissementti:  Dinan
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13,7 km²
Väkiluku (2017):  781 
 – Väestötiheys:  56 as./km²
Kunnan numero:  22201
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Plévenon (bretoniksi Plevenon) on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Englannin kanaalin rannalla, noin 38 kilometriä Dinanin kaupungista luoteeseen.
Kunta sijaitsee niemimaalla, jonka kärki Cap Fréhel on suosittu matkailukohde. Cap Fréhel on suojeltua nummea, jossa kanervat ja piikkiherneet kukoistavat. Niemimaalta on paikoin jopa 70 metrin äkkijyrkänne mereen. Jyrkillä kallioseinämillä ja rannikon saarilla elää noin 700 merilintuparia, kuten myrskyliitäjiä ja ruokkeja.
Cap Fréhelissä on kaksi majakkaa. Vanhemman ja pienemmän majakan rakennutti vuonna 1685 tunnettu arkkitehti-insinööri Siméon Garangeau. Hän työskenteli Vaubanille, joka puolestaan oli Ranskan kuningas Ludvig XIV sotilasarkkitehti. Suurempi majakka rakennettiin vuonna 1950. Se on 30 metriä korkea ja majakan valo yltää 110 kilometrin päähän.
Cap Fréhelin itärannalla kallion päällä on linnoitus Fort La Latte. Linnoitus tunnetaan myös nimellä Château de La Roche Goyon. Se on alun perin rakennettu 1400-luvulla, mutta muutettu linnoitukseksi 1600-luvulla. Fort La Latte oli kuvauspaikkana vuonna 1957 ilmestyneen elokuvan Viikingit loppukohtauksessa. Elokuvan pääosissa olivat Kirk Douglas ja Tony Curtis.
Cap Fréhelin jyrkkiä rantoja
Nummen kasvillisuutta
Vanha ja uusi majakka
Fort La Latte
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Plévenon Wikimedia Commonsissa
Pohjankylä

Pohjankylä on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön pohjoislaidalla Perniönjoen varrella.
Pohjankylä sijaitsee Perniönjoen pohjoisrannalla. Kylän alue ulottoon vanhalta kunnanrajalta kuivatulle Pohjanjärvelle, sekä joelta Lehmijärvelle. Kylä on pääosin peltoa, jonka keskellä on pieniä kallioisia mäkiä. Pohjankylän pohjoisosassa kohoaa Sammalsuonmäki ja lännessä Kuukallio. Pohjankylän naapurikylät ovat Pohjankartano joen vastarannalla sekä Yliskylä Pohjanjärven takana. Vanhan kunnanrajan pohjoispuolella on Salon kylien takamaita.
Pohjankylä on luultavasti Perniön vanhimpia kyliä. Se on asutettu viimeistään varhaiskeskiajalla. Kylässä on ollut 1700-luvulle tultaessa seitsemän kantatilaa kahdella erillisellä kylämäellä. Tiloilla oli useita torppia pitkin Pohjankylää. Kylän halki rakennettiin Turku–Karjaa-rautatie 1800-luvun lopulla ja kylään perustettiin Kotaladon rautatieasema, mikä elävöitti kylää. Kylään tuli posti ja kaksi kauppaa, ja Pohjankartanoon rakennettiin kansakoulu. Työnväelle rakennettiin pienasuntoja radan varteen ja kylään syntyi myös tiilitehdas sekä Lehmijärvelle terveyskylpylä. Kylpylästä tuli Alkio-opisto vuonna 1947. Pohjankylä alkoi hiljetä 1970-luvulla. Alkio-opisto muutti pois, rautatieasema ja koulu lakkautettiin ja posti ja kaupat suljettiin 1980-lukuun mennessä.
Pikkukotkat

| Pikkukotkat |
| --- | --- |
 Pikkukotka (Hieraaetus pennatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Aquilinae
Suku::  Pikkukotkat Hieraaetus  Kaup, 1844
Katso myös
   Pikkukotkat Wikispeciesissä   Pikkukotkat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkukotkat (Hieraaetus) on haukkojen heimoon kuuluva päiväpetolintusuku. Pikkukotkien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan viisi elossa olevaa lajia. Aiemmin siihen on kuulunut useampia lajeja, mutta 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä tehdyt DNA-tutkimukset havaitsivat suvun olevan polyfyleettinen. Sen jälkeen vuorikotka, afrikanvuorikotka on siirretty kotkiin ja punavatsakotka omaan Lophotriorchis-sukuunsa.
Pikkukotkiin kuuluvia lajeja

Afrikanpikkukotka (Hieraaetus ayresii)
Australianpikkukotka (Hieraaetus morphnoides)
Pikkukotka (Hieraaetus pennatus)
Sirokotka (Hieraaetus wahlbergi)
Uudenguineanpikkukotka (Hieraaetus weiskei)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Hieraaetus (englanniksi)
Morelia

Morelia voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Morelia, kaupunki Michoacánin osavaltiossa Meksikossa
puupytonit (Morelia), pytonkäärmeiden suku.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Morelia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (COPS) on Euroopan unionin neuvoston komitea, joka valmistelee unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan päätöksiä sekä seuraa ulkoministerien linjaaman politiikan toteuttamista. Komitea vastaa kriisinhallintaoperaatioiden strategisesta johdosta ja valvonnasta korkean edustajan kanssa. Komitea vastaa EU:n yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (YUTP) ja yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta (YTPP).
Mokomani

| Mokomani |
| --- | --- |
Syntynyt:  23. toukokuuta 2003 (ikä 21)
Sukupuoli:  tamma
Väri:  punarautias
Rotu:  suomenhevonen
Isä:  Hovi-Ari
Emä:  Pimpotar
Emänisä:  Vokker
Kasvattaja:  Seppo Kivimäki ja Pekka Oravisjärvi, Pyhäjoki
Omistaja:  Eero Flankkila ja Emmi,Severi,Selma ja Eino Salmela Haapajärvi-Raahe
Lähdöt:  99: 22-22-10
Autoennätys:  22,0a
Tasoitusennätys:  24,2
Voittosumma:  84 360,00 €
Suurkilpailuvoittoja
 Ravikuningatar 2014 
Päivitetty:  4. elokuuta 2014
Mokomani on suomenhevonen, joka on vuoden 2014 ravikuningatar. Tamma saavutti tittelin elokuussa Porissa järjestetyissä Kuninkuusraveissa. Hevosen valmentaja on Jukka-Pekka Kauhanen.
Ura

Mokomani aloitti uransa elokuussa 2008 omistajansa Eero Flankkilan ajamana. Hevosen 18 ensimmäistä starttia tuottivat 14 voittoa, kolme kakkossijaa ja yhden hylkäyksen. Tämän jälkeen Mokomani saavutti vuosina 2010–2013 ainoastaan kolme voittoa 62:ssa kilpailussa. Jukka-Pekka Kauhasen valmennukseen Mokomani siirtyi juuri Porin kuningatarkilpailun alla.