stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Linnunlaulu (Helsinki)
Historia

1800-luvulla Linnunlaulun kalliolla sijaitsi muun muassa Fogelsång (Linnunlaulu) -niminen huvilatila, joka on merkitty muun muassa C. H. Nummelinin vuonna 1876 laatimaan Helsingin osoite- ja matkailukarttaan.
Vuonna 1877 Helsingin kaupunki määritti uuden maanjaon Eläintarhanlahden pohjoispuolella olevalle huvila-alueelle, jonka tilojen vuokra-aika päättyi. Alueella oli vuokratilat 38 Bredvik, 39 Ilola, 40 Grönudd, 41 Linnunlaulu, 42 Alppi, 44 Viksberg ja 45 Tallberg. Tämä uusi maanjako perustui Töölön puistoyhtiön jo vuonna 1865 teettämään, ruotsalaisen puutarha-arkkitehti Knut Forsbergin laatimaan suunnitelmaan, jossa Töölönlahden itäpuolinen alue jaettiin 14:ään aidattuun huvilatilaan. Alue sai nimekseen Djurgårds villor (Eläintarhan huvilat / Eläintarhan villat). Eläintarhan huvila 8 sijoittui entisen Linnunlaulun huvilatilan alueelle.
Eläintarhan huvilat on rakennettu etupäässä 1880- ja 1890-luvulla. Jo aikaisemmin alueella oli kuitenkin ollut muutamia rakennuksia, joista tunnetuin oli 1840-luvulla rakennettu, aikoinaan ravintolana ja kahvilana toiminut Vihreä huvila (Gröna villan).
Eläintarhan huviloiden tonttien vuokra-aika päättyi 1940-luvulla, minkä jälkeen vuokra­sopimuksia jatkettiin pitkään vain vuodeksi kerrallaan. Rakennukset olivat pitkään purku-uhan alaisia, ja rautatien itä­puoliselle alueelle vahvistettiin vuonna 1943 uusi, kuitenkin toteuttamatta jäänyt asemakaavakin, jolla alue olisi pääosin muutettu puistoksi ja julkisten rakennusten tonteiksi.
Jo silloin, kun huvilat rakennettiin, rautatie kulki alueen poikki kallioon louhitussa kuilussa ja jakoi siten alueen kahtia. Myöhemmin rautatien kuilua on vielä useita kertoja levennetty, minkä vuoksi 1960-luvun lopulla osa huviloista purettiin. Lisäksi alku­­peräisen Eläintarhan huvila-alueen itä­osasta purettiin 1960-luvulla neljä huvilaa myös sinne rakennetun Helsingin kaupunginteatterin tieltä. Rautatien viereen on lisäksi aikoinaan, muun muassa Alvar Aallon keskustasuunnitelmassa 1960-luvulla, suunniteltu keskustasta Pasilaan johtavaa leveää liikenneväylää, Vapauden­katua, jonka tieltä olisi myös jouduttu purkamaan useita huviloita. Tämän tiesuunnitelman Helsingin kaupunginvaltuusto on kuitenkin hylännyt kahteen kertaan. Viimeiset maaleikkaukset Linnunlaulussa tehtiin 1990-luvun lopulla Leppävaaran kaupunkiradan rakentamisen yhteydessä. Samalla rakennettiin radan yli uusi jalankulkusilta, joka siirrettiin paikalleen huhtikuussa 2000.
Alkuperäisistä 15 Eläintarhan huvilasta on nykyisin jäljellä vielä seitsemän piha­rakennuksineen, ja osa niistä on kunnostettu. Helsingin kaupunki on suojelemassa huvilat uudessa asemakaavassa.
Alueen huviloita

Eläintarhan huvilatonteilla on järjestys­numerot, jotka poikkeavat niiden nykyisistä osoite­numeroista. Huvilat 1–8 sekä 14–15 sijaitsivat rautatien itä-, huvilat 9–13 länsi­puolella.
Huvila 1 sijaitsi lähimpänä Hakaniemen toria ja purettiin aikoinaan Ensi linja -kadun suunnitellun, mutta rakentamatta jääneen jatkeen tieltä. Huvilat 2–5 purettiin 1960-luvulla Kaupungin­teatterin uuden rakennuksen tieltä.
Huvila 6 on useimmista muista poiketen kivirakenteinen ja sijaitsee Kaupungin­teatterin luoteis­puolella. Siinä toimii yksityinen naisten vanhain­koti Hedvig Sofiahemmet.
Huvila 7 on myös kivi­rakenteinen ja rakennettiin alun perin sokeiden ammatti­kouluksi. Nykyään se on Helsingin kaupungin päivä­hoito­viraston käytössä. Sen pihalla lähempänä rautatietä sijaitsevassa puutalossa toimii päiväkoti.
Huvila 9 oli alun perin yksityistalo, mutta vuonna 1929 sen osti Helsingin Diakonissalaitos, joka perusti sinne kehitysvammaisten lasten hoitokodin, Rinnekodin. Myöhemmin Rinnekoti muutti pohjois-Espooseen. Huvilan omisti vuodesta 1977 lähtien Aulis Junes, joka kunnosti huvilaa hyvin hitaasti uhkasakkojen uhkaamana.
Valkoinen huvila 10, nykyiseltä osoitteeltaan Linnunlauluntie 7, sijaitsee ranta­kalliolla aivan Töölönlahden rannalla. Nykyään se on nimeltään Kirjailijatalo Villa Kivi.Huvila on kirjailijoiden käytössä ja Kivi-talo säätiön hallinnoima.Sen eteläpuolella sijaitsee Sininen huvila (huvila 11), missä on taiteilijapariskunta Marja ja Jorma Heleniuksen asunto sekä heidän vuokralle tarjoamansa huoneisto. Sen piharakennuksessa toimii myös kahvila.
Huvilassa 13 toimi Brummerska hemmet -niminen vanhainkoti. Se samoin kuin huvila 15 sekä Vihreä huvila purettiin 1960-luvulla rautatien levennystöiden tieltä. Vuonna 1889 rakennetussa Eläintarhan huvila 14:ssä, joka sijaitsee Tokoinrannan puistoalueen reunalla, on Helsingin kulttuuriasiainkeskuksen näyttely Linnunlaulun huviloista.
Huvila-alueen välittömässä läheisyydessä on myös Helsingin Diakonissalaitoksen rakennusryhmä.
Alueen tiet

Huvila-alueen vanha päätie on ollut Eläintarhantie, joka ulottui aikoinaan Hakaniemen torin luoteis­kulmasta Mannerheimin­tielle saakka. Se ylitti rauta­tien 1800-luvulla rakennettua ns. Linnun­laulun siltaa pitkin. Töölön­lahden koillis­kulmassa Eläin­tarhan­tie teki jyrkän mutkan siten, että sen loppuosa muodosti käytännössä Helsingin­kadun jatkeen, mutta oli myös Eläintarhan­tien niminen.
Kun rautatietä 1960-luvun lopulla levennettiin ja se samalla sähköistettiin, vanha Linnunlaulun silta purettiin ja korvattiin jalankulkusillalla. Nimi Eläin­tarhan­tie jäi tällöin vain rauta­tien itä­puoleiselle osalle tietä, joka samalla linjattiin osittain uudestaan, niin että se nykyisin johtaa Wallinin­kadulle. Rautatien länsi­puolella oleva tieosuus sai nimen Linnun­lauluntie, ja tien loppuosa Helsinginkadun päästä Mannerheimintielle muutettiin nimeltäänkin osaksi Helsinginkatua. Aikaisemmin nimi Linnunlauluntie oli annettu rautatien itäpuolelle suunnitellulle, rakentamatta jääneelle kadulle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ylen Elävä arkisto – Minun Helsinkini
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Linnunlaulun huvilatila C. H. Nummelinin kartalla vuodelta 1876.
I.K.Inhan kuva junasta Linnunlaulun kallioleikkauksessa vuonna 1908. Rata oli tällöin vielä kaksiraiteinen.
Vuoden 1900 kartta: Eläintarhan huvilat.
Sininen huvila Töölönlahden vastarannalta katsottuna.
Linnunlauluntien varrella on Jussi Valtakarin viisiosainen tila- ja ääniteos Linnun laulu vuodelta 2009.
Naapurissa kummittelee (elokuva)

| Naapurissa kummittelee> House |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Steve Miner
Käsikirjoittaja:   Fred Dekker  Ethan Wiley 
Tuottaja:  Sean S. Cunningham
Säveltäjä:  Harry Manfredini
Kuvaaja:  Mac Ahlberg
Lavastaja:  John Reinhatt
Pääosat:   William Katt  George Wendt  Richard Moll  Kay Lenz  Mary Stavin  Michael Ensign 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New World Pictures
Levittäjä:  New World Communications
Ensi-ilta:  1986
Kesto:  93 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Naapurissa kummittelee 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naapurissa kummittelee on vuonna 1986 tehty kauhuelokuva. Se on Naapurissa kummittelee -trilogian ensimmäinen osa. Elokuvan on ohjannut Steve Miner.
Roger Cobb on menestyvä kauhukirjailija, mutta nyt hänellä on kaikki ideat lopussa. Syynä onkin että hänen poikansa on kadonnut jäljettömiin, vaimonsa ottanut avioeron ja hänen tätinsä on tehnyt itsemurhan. Roger saa idean muuttaa tätinsä vanhaan taloon, jonka jätti Rogerille perinnöksi. Siellä Roger saisi aikaa ja rauhaa miettiä uutta kirjaa. Mutta pian Roger huomaakin että talossa asuu jokin muukin kuin Roger.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  William Katt  | … |  Roger Cobb   |
|  George Wendt  | … |  Harold Gorton   |
|  Richard Moll  | … |  Big Ben   |
|  Kay Lenz  | … |  Sandy Sinclair   |
|  Mary Stavin  | … |  Tanya   |
|  Michael Ensign  | … |  Chet Parker   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Naapurissa kummittelee saa yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.
Aiheesta muualla

Naapurissa kummittelee Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tohtori Ben Casey

Sammy Davis Jr. tohtori Ben Caseyn (Vince Edwards) potilaana 1963.
Tohtori Ben Casey (Ben Casey) on yhdysvaltalainen, alun perin ABC-televisioyhtiölle tehty sairaaladraamasarja vuosilta 1961–1966. Sitä alettiin lähettää lokakuussa 1961, ja siitä tuli nopeasti ABC:n katsotuin ohjelma. Sarjan viisi kautta käsittivät yhteensä 153 jaksoa. Se palkittiin kahdella Emmyllä ja oli yhdeksän muuta kertaa ehdolla palkinnon saajaksi. Suomen televisiossa Ben Caseya on nähty viimeksi arki-iltapäivisin Yle TV2 -kanavalla keväällä 2007.
Vince Edwardsin näyttelemä päähenkilö Ben Casey on nuori ja idealistinen neurokirurgi, joka joutuu kohtaamaan hankaluuksia sairaalan muun henkilökunnan kanssa tuoreilla opeillaan ja vakaalla pyrkimyksellään potilaiden oikeudenmukaiseen kohteluun. Hänen tukenaan on Sam Jaffen näyttelemä johtava kirurgi David Zorba. Zorba esiintyi ohjelman jaksoissa vuoteen 1965 asti.
NBC-yhtiön kilpaileva sarja oli Tohtori Kildare (1961–1966), jota myös esitettiin Suomessa. ABC-yhtiön seuraava lääkärisarja oli vuosina 1969–1976 esitetty Marcus Welby, M.D. Sitä ei liene esitetty Suomessa.
Aiheesta muualla

IMDb: Ben Casey
The Museum of Broadcast Communications: Ben Casey (Arkistoitu – Internet Archive)
Tohtori Ben Casey Yle TV2:n sivuilla
Mercy Peakin lääkäriasema

| Mercy Peakin lääkäriasema> Mercy Peak |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Alkuperämaa:   Uusi-Seelanti
Verkko:   TV One  Yle TV1
Esitetty:  2001 – 2004
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  60
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  South Pacific Pictures
Aiheesta muualla
IMDb 
Mercy Peakin lääkäriasema (Mercy Peak) on uusiseelantilainen draamasarja. Sarjan pääosassa on tohtori Nicky Somerville (Sara Wiseman), joka muuttaa suurkaupungin vilinästä työskentelemään pikkupaikkakunnan sairaalaan. Nickin työkavereina ovat William (Jeffrey Thomas) ja tämän poika Alistair (Craig Parker).
Sarjaa tehtiin kolme kautta, ja sen ensimmäinen jakso esitettiin Uudessa-Seelannissa 25. heinäkuuta 2001 ja viimeinen 19. maaliskuuta 2004. Suomessa sarjaa alettiin esittää Yle TV1:llä 23. joulukuuta 2010, ja viimeinen jakso esitettiin 10. maaliskuuta 2011.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sara Wiseman  | … |  Nicky Somerville   |
|  Jeffrey Thomas  | … |  William Kingsley   |
|  Craig Parker  | … |  Alistair Kingsley   |
|  Alison Bruce  | … |  Louise Duval   |
|  Tim Balme  | … |  Ken Wilder   |
|  Renato Bartolomei  | … |  Kieran Masefield   |
|  Tamati Te Nohotu  | … |  Cliff Tairoa   |
|  Miriama Smith  | … |  Dana McNichol   |
|  Dwayne Cameron  | … |  Gus Van der Velter   |
Aiheesta muualla

Mercy Peakin lääkäriasema Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Mercy Peakin lääkäriasema. Yle TV1. 13.12.2010. Arkistoitu 1.1.2017.
Kanakanabu

| Kanakanabu> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Taiwan
Puhujia:  6 (2014)
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  tsoukielet
ISO 639-3:  xnb
 Ohje 
Kanakanabu on Taiwanilla puhuttava austronesialainen kieli. Se on uhanalainen ja sillä on jäljellä noin 6 puhujaa Taiwanin keskiosissa (vuonna 2014). Kielen puhujat käyttävät myös mandariinikiinaa ja bununia. Kanakanabun lähin sukulaiskieli on saaroa.
Saaroa

| Saaroa> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Taiwan
Puhujia:  10 (2012)
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  tsoukielet
ISO 639-3:  sxr
 Ohje 
Saaroa on Taiwanilla puhuttava austronesialainen kieli. Sillä on noin 10 äidinkielistä puhujaa (2012). Saaraon puhujat käyttävät myös mandariinikiinaa, minnania ja bununia. Vanhemman väestön keskuudessa puhutaan myös Japania. Puhujat elävät Taiwanin länsiosissa. Saaroan lähin sukulaiskieli on kanakanabu.
Netanya

| Netanya נְתַנְיָה |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Netanya
 Koordinaatit: 32°20′N, 34°51′E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Keski-Israel
Perustettu:  1929
Väkiluku (2018):  217 244
 
 www.netanya.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Netanya (hepr. ‏נְתַנְיָה‎), on kaupunki Israelissa. Netanya on perustettu 1929, ja vuoden 2018 lopussa sen asukasluku oli 217 244.
Historia

Netanya on nimetty amerikanjuutalaisen filantrooppi Nathan Strauksen mukaan. Kaupungin perustivat vuonna 1929 40 siirtolaista alueelle, jolla ei aikaisemmin sijainnut juutalaisia asutuskeskuksia. Kaupungin sijainti Tel Avivin ja Haifan välissä mahdollisti nopean talouskasvun ja kaupunki levisi ympäröivälle maaseudulle. Vuonna 1948 kaupungissa oli noin 8 500 asukasta ja vuonna 1968 jo 60 100. Islamilainen jihad -järjestö teki kaupungissa 22. tammikuuta 1995 pommi-iskun, jossa kuoli 18 ihmistä ja loukkaantui 50. Toisen intifadan aikana kaupungissa tehtiin useita iskuja, joista suurin oli itsemurhaisku Park Hotellilla, jossa kuoli 22 henkilöä ja haavoittui 140.
Talous

Netanyan talouden tärkeimpiä haaroja ovat turismi ja teollisuus. Kaupunki on yksi Israelin pääasiallisista merenrantalomakohteista ja siellä sijaitsee useita hotelleja. Teollisuuden tärkein ala oli pitkään timanttien hionta. Ala tuotiin kaupunkiin 1940-luvulla natsien miehittämästä Belgiasta, mutta se on painottunut viime aikoina Tel Avivin alueelle. Kaupungin nykyisiä teollisuuden aloja ovat esimerkiksi teräs-, lääke-, elintarvike-, tekstiili- ja elektroniikkateollisuus. Hieman kaupungista etelään sijaitsee Israelin suurin panimo.
Väestö

Vuoden 2018 lopussa Netanyan asukasluku oli 217 244. Siirtolaisia Netanyaan on tullut esimerkiksi Ranskasta, Neuvostoliitosta, Etiopiasta, Etelä-Amerikasta ja englanninkielisistä maista.Vuonna 2013 maahanmuuttajat muodostivat kaikkiaan 35 % kaupungin väestöstä.
Ystävyyskaupungit

| --- | --- |
  Gelendžik, Venäjä   Bournemouth, Iso-Britannia   Gold Coast, Australia   Giessen, Saksa   Dortmund, Saksa   Iaşi, Romania   Nowy Sącz, Puola :   Nizza, Ranska   Sunny Isles Beach, Yhdysvallat   Stavanger, Norja   Sarcelles, Ranska   Como, Italia   Siófok, Unkari   Stavanger, Unkari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Netanya Wikimedia Commonsissa
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Näkymä Netanyaan vuonna 1939.
Netanyan stadion.
Arad (Israel)

| Arad |
| --- | --- |
 Arad ilmakuvassa.
 vaakuna
 Arad
 Koordinaatit: 31°15′N, 35°13′E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Eteläinen
Perustettu:  1961
Väkiluku (2017):  25 530
 
 arad.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Arad (hepr. ‏ערד‎) on kaupunki Israelin Eteläisellä hallintoalueella Negevin autiomaan koillisosassa. Lähellä sijaitsevat muinaisen Tell Aradin rauniot, ja nykyinen kaupunki on perustettu vuonna 1961. Vuoden 2017 lopussa kaupungin asukasluku oli 25 530.
Maantiede

Arad sijaitsee Etelä-Israelissa Negevin autiomaan koillisosassa. Kaupunki sijaitsee noin 45 kilometriä Beersebasta itään ylängöllä Kuolleenmeren yläpuolella noin 610 metrin korkeudella merenpinnasta. Aradin hallinnollisen alueen pinta-ala on noin 9 km².
Historia > Tell Arad

Nimi Arad esiintyy Raamatun Vanhassa testamentissa kanaanilaisena kuningaskuntana ja Egyptin faarao Siisakin luettelossa hänen valtaamistaan paikkakunnista nykyisessä Israelissa. Neljännen Mooseksen kirjan mukaan Aradin kuningas kärsi tappion taistelussa israelilaisia vastaan ja nämä hävittivät hänen kaupunkinsa perusteellisesti, jolloin paikka sai uuden tuhoon viittavan nimen Horma. Tell Arad on arkeologinen kohde noin 9 kilometriä nykyisestä kaupungista länteen. Paikalla on ollut asutusta jo kalkoliittiselta kaudelta ja varhaisella pronssikaudella paikka oli kehittynyt tärkeäksi kaupan keskukseksi. Tell Aradia pidetään yleensä yhtenä eteläisimmistä kanaanilaisista keskuksista. Arkeologisia löytöjä on tehty sittemmin myös hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta, sekä vielä myöhemmiltä islamilaiselta ja osmanien kausilta. Lopulta paikka oli kuitenkin käytännössä autioitunut. Viimeisimmät esimerkit lienevät merkkejä satunnaisesta asutuksesta vanhojen raunioiden keskellä.
Historia > Nykyinen kaupunki

Ennen nykyisen kaupungin rakentamista Aradin aluetta asuttivat beduiinit. Nykyistä Aradia yritettiin asuttaa ensimmäisen kerran vuonna 1921, jolloin paikalle saapui joukko brittiarmeijassa palvelleen Zion Mule Corps -yksikön veteraaneja. Paikan asuttaminen ei kuitenkaan tuolloin onnistunut juomaveden puutteen takia. Nykyinen kaupunki on peräisin vuodelta 1961. Kaupunki rakennettiin osana Negevin alueen kehittämistä ja sen suunnittelusta vastasivat kaupunkiin muuttaneet arkkitehdit ja insinöörit. Tarkoitus oli luoda alueelle uusi teollinen keskus. Paikalle rakennettiin kuusi tiheään asutuksi tarkoitettua naapurustoa, joiden suunnittelussa otettiin huomioon esimerkiksi varjoisuus. Kaupunki rakennettiin 50 000 asukkaan tarpeita varten, mutta se alkoi kasvaa huomattavasti vasta 1990-luvulla, jolloin Israeliin saapui suuri joukko siirtolaisia entisen Neuvostoliiton alueelta.
Talous

Lähellä Aradia on useita luonnonvarojen esiintymiä. Zefassa noin 16 kilometriä kaupungista etelään on merkittäviä fosfaattiesiintymä ja Rosh Zoharissa viisi kilometriä kaupungista kaakkoon on maakaasukenttä. Lisäksi Kuollutmeri on huomattava mineraalien tuotantoalue. Itse kaupungissa on esimerkiksi kemikaaliteollisuutta. Monet paikalliset käyvät lisäksi töissä Kuolleenmeren hotelleilla. Kaupunki on pyrkinyt myös panostamaan paikalliseen turismiin. Asukkaita Aradiin on vetänyt esimerkiksi alhaiset elinkustannukset, mutta kaupunki on kohdannut myös taloudellisia vaikeuksia. Esimerkiksi paikallinen tekstiilitehdas suljettiin vuonna 2014.
Väestö

Aradin asukasluku oli Israelin tilastokeskuksen mukaan vuoden 2017 lopussa 25 530. Kaupungissa asuu israelilaisia aškenasi- ja sefardijuutalaisia, sekä monia maahanmuuttajia entisen Neuvostoliiton alueelta, Ranskasta, Italiasta ja Etiopiasta. Kaupungissa on myös hasidilainen yhteisö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arad (Israel) Wikimedia Commonsissa
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Tell Aradin raunioita.
Näkymä nykyisessä kaupungissa.
Paikallinen synagoga.
Rukai

| Rukai> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Taiwan
Puhujia:  10 500
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
ISO 639-3:  dru
 Ohje 
Rukai on Taiwanilla puhuttava austronesialainen kieli. Kieli jakautuu kuuteen tärkeimpään murteeseen. Kieltä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Rukailla on noin 10 500 äidinkielistä puhujaa (2002).
Ofakim

| Ofakim אֳפָקִים |
| --- | --- |

 Logo
 Ofakim
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Eteläinen hallintoalue
Kaupunki:  19. huhtikuuta 1955
Hallinto:  
 – Pormestari:  Zvika Greengold
Väkiluku (2012):  24 634
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ofakim (hepr. אֳפָקִים) on kaupunki Israelissa eteläisellä hallintoalueella, 20 kilometriä länteen Beersebasta. Vuonna 2012 kaupungin väkiluku oli 24 634. Sen pinta-ala on 10 neliökilometriä. Kaupunki on perustettu 19. huhtikuuta 1955.
Historia

Ofakim perustettiin alueen maaseutuyhteisöjen keskukseksi. Varhaiset asukkaat olivat juutalaisia maahanmuuttajia Pohjois-Afrikasta ja Intiasta.
Väestö

Vuonna 2001 99,7 % väestöstä oli juutalaisia ja muita ei-arabeja. Miehiä oli 11 200 ja naisia 11 800. 41,8 % oli 19-vuotiaita tai nuorempia, 14,5 % oli 20 - 29 -vuotiaita, 18,5 % 30–44 -vuotiaita, 12,5 % 45–59 -vuotiaita, 3,6 % 60–64 -vuotiaita, ja 9,1% 65-vuotiaita tai vanhempia. Väestönkasvu vuonna 2001 oli 0,6 %.
Talous

Kuten muissa kehityskaupungeissa, teollisuus on perinteisesti ollut keskeisessä osassa Ofakimin taloudessa. Vuonna 1972 33 % palkkatyöläisistä (754 ihmistä) oli teollisuussektorilla ja 1983 yhteensä 924 ihmistä (23 %). Tänä aikakautena tekstiilitehtaat työllistivät eniten työntekijöitä, 72 %:sta (1982–83) 82 %:iin (1972). Of-Ar -tekstiilitehdas (lyhenne sanoista Ofakim-Argentina) oli keskeinen työllistäjä.