stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Parra (laskettelukeskus)
Aiheesta muualla

Vapaa-ajankeskus Parra Oy
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:   Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:   Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:   Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Parrasvalot (kappale)

| ”Parrasvalot” Yö |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Loisto
 Äänitetty : 2009
 Julkaistu: 27. tammikuuta 2010
 Formaatti: CDS, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Mikko Kangasjärvi ja Jari Latomaa
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Yön muut singlet
| ”Kiitos ja kunnia” 2009 | ”Parrasvalot” 2010 | ”Onnen hohteessa” 2011 |
Parrasvalot on tammikuussa 2010 ilmestynyt Yön single, joka on julkaistu Loisto-albumilta. Se sisältää kappaleen single- ja albumiversiot sekä siitä kuvatun musiikkivideon QuickTime-version. Lyhyempi singleversio on tehty radiosoittoa varten.
Kappale oli alun perin suunniteltu toteutettavaksi ilman kuoro-osuuksia, mutta Jussi Hakulinen päätti lopulta säveltää ne laulun pituuden lisäämiseksi. Levyllä laulava kuoro on porilainen lapsikuoro Katajanmarjat. Lisäksi mukana on muun muassa Tampere Filharmonian jousiryhmä, jolle kappaleen jousisovituksen teki Anssi Tikanmäki. Tommi Lepolan ohjaama musiikkivideo kuvattiin Keski-Porin kirkossa. Koululaiskuoron sijasta sillä esiintyy porilainen nuorisokuoro Katajanmarjat.
Muusikot

Olli Lindholm – laulu
Daffy Terävä – kitara
Jukka Lewis – basso
Ari Toikka – rummut
Mikko Kangasjärvi – kosketinsoittimet
Jari Latomaa – akustinen kitara, taustalaulu
Suvi Teräsniska – taustalaulu
Ellinoora Hakulinen – sopraanolaulu
Esa Juutilainen – huilu
Kari Nikkanen – oboe ja englannintorvi
Eeva Kulhia – sooloviulu
Timo Siren – viulu
Tampere Filharmonian jousiryhmä – 1. viulut, 2. viulut, alttoviulut
Itä-Porin yhtenäiskoulun musiikkiluokan kuoro
Kappaleet

Parrasvalot (singleversio) – 5.02 (säv. & san. Jussi Hakulinen)
Parrasvalot (albumiversio) – 5.51 (säv. & san. Jussi Hakulinen)
Parrasvalot (musiikkivideo) – 5.44
Fureidis

| Fureidis |
| --- | --- |
 Näkymä kylään.
 Fureidis
 Koordinaatit: 32°35′48″N, 34°57′02″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Haifa
Väkiluku (2018):  13 085
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fureidis (arab. الفريديس‎, al-Furaydīs, hepr. ‏פוריידיס‎, Fureydis) on lähinnä arabien asuttama kylä Israelin Haifan hallintoalueella. Kylän asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 13 085.
Maantiede

Fureidis sijaitsee Israelissa Karmelvuoren juurella lähellä Zikhron Ya'akovin kaupunkia.
Historia

Arkeologisissa kaivauksissa nykyisen Fureidisin alueelta on löydetty jäänteitä kalkoliittiselta kaudelta ja pronssikaudelta. Kylän nykyinen nimi Fureidis on johdettu mahdollisesti kreikan kielen paratiisia tarkoittavasta sanasta paradeisos.
Juutalaisten siirtolaisten perustettua Zikhron Ya'akovin Fureidisin viereen kylän arabit ja juutalaissiirtolaiset muodostivat läheisiä taloudellisia siteitä. Israelin itsenäisyyssodan alettua vuonna 1948 Fureidis oli yksi harvoista lähiseudun arabikylistä, jonka asukkaat eivät paenneet kodeistaan. Paikka sai oman kuntansa aseman vuonna 1952.
Väestö

Fureidiksen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 13 085. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 9 350 ja vuonna 1969 2 810. Kylän asukkaat ovat pääasiassa islaminuskoisia arabeja.
Kylän rakennuksia.
Panssari

Panssari tarkoittaa vahvoja erikoisteräksestä valmistettuja levyjä, joita käytetään esimerkiksi sotalaivan tai panssarivaunun suojaamiseen vihollisen ammuksilta. Myös eräillä eläimillä, esimerkiksi kilpikonnalla, on ympärillään luusta muodostunut suojakilpi, jota kutsutaan panssariksi.
Panssarityypit maajoukkojen nykysodankäynnissä

Nykysodankäynnissä on käytössä useita erilaisia panssarityyppejä. Maailmansotien tuloksena kehitettiin tehokkaampia suojautumiskeinoja vihollisen tulelta. Ontelokranaateilta suojaamaan on kehitetty reaktiivipanssarointi ja komposiittipanssarointi.
Reaktiivipanssarointi sijoitetaan usein panssarivaunujen tai ajoneuvojen normaalin panssarin päälle useina eri komponentteina. Osuman saadessaan reaktiivikomponentti räjähtää, vaimentaen panssarintorjunta-aseen tehoa 60–90 prosentilla. Reaktiivipanssari ei kuitenkaan välttämättä sovellu keveiden panssariajoneuvojen suojaksi, sillä räjähdys voi vaurioittaa itse ajoneuvoa. Poikkeuksena kuitenkin on Rafaelin kehittämä LBR (Low Burning Rate explosive) -reaktiivipanssari, jota käytettiin esimerkiksi Bradley-rynnäkköpanssarivaunun lisäsuojana Irakissa. Reaktiivipanssaroinnista ei kuitenkaan ole hyötyä kineettisiä ammuksia vastaan, sillä ne eivät käytä läpäisyyn räjähdysaineen tuottamaa energiaa, vaan liike-energiaa.
Komposiittipanssaroinnissa on sisällä ”onttoja” kohtia, jotka ontelokranaatin osuessa vaimentavat räjähdyksen päästäen ammuksen läpi ainoastaan ensimmäisestä seinämästä, mutta jättäen toisen seinämän ehjäksi. Nykyään on kuitenkin kehitetty niin sanottuja tupla-onteloita, joissa on kaksi räjähdyspanosta. Ensimmäinen tuhoaa komposiittipanssarin ensimmäisen seinämän, ja toinen läpäisee tämän jälkeen panssarin kokonaan.
Norrköpingin kunta

| Norrköpingin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa ja Södermanland
Keskustaajama:  Norrköping
Kuntakoodi:  0581
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 495,52 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  144 458
 – Väestötiheys:  96,6 as./km²
 
 www.norrkoping.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Motalanvirta Norrköpingin keskustassa Saltängin sillalta kuvattuna.
Vanhaa teollisuusmaisemaa Norrköpingissä.
E22-moottoritie Norrköpingistä etelään.
Kuddbyn kirkko Vikbolandetin alueella.
Bråvikenin lahti Kolmårdenin eläinpuistosta kuvattuna.
Glan-järvi kuvattuna uimapaikalta Svärtingessä.
Ågelsjön.
Norrköpingin kunta (ruots. Norrköpings kommun) on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan ja Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Norrköping.
Kunnan maapinta-ala on 1 495,52 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 144 458 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 348,62 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 23,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nykyisen Norrköpingin alueella sijaitsi vuoden 1862 kuntauudistuksen jälkeen Norrköpingin kaupunki ja 25 maalaiskuntaa. Kaupungin rajojen ulkopuolelle kasvaneen asutuksen hallinnoimiseksi perustettiin kaksi taajaväkistä yhdyskuntaa: vuonna 1885 Norrköpings norra förstad ja vuonna 1900 Borgs villastad. Vuonna 1917 Östra Enebyn maalaiskunta liitettiin kaupunkiin, jolloin ensimmäisenä mainittu yhdyskunta lakkautettiin. Vuonna 1918 liitettiin Sankt Johanneksen maalaiskunta, ja vuonna 1936 Borgin maalaiskunta, jolloin myös jälkimmäisenä mainittu yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kuusi "suurkuntaa" itse kaupungin lisäksi:
Kolmården (Krokek ja Kvarsebo)
Kvillinge (Kvillinge ja Simonstorp)
Norsholm (Kimstad ja Skärkind)
Skärblacka (Kullestad ja Vånga)
Västra Vikbolandet
Östra Vikbolandet
Norrköpingin kaupunki (Norrköping sekä Styrstadin ja Tingstadin kunnat).
Näistä Kolmården sai nimensä Itä-Götanmaan ja Södermanlandin rajalla sijaitsevan metsäalueen mukaan. Historiallisesti Kvarsebon katsotaankin kuuluvan Södermanlandin maakuntaan. Norsholm ja Skärblacka nimettiin kuntien alueilla sijaitsevien taajamien mukaan. Norrköpingin itäpuolella sijaitsevan Vikbolandetin niemimaan alueen länsi- ja itäosat muodostivat oman kuntansa.
Jo vuonna 1962 Norsholm liitettiin Skärblackaan. Vuonna 1967 Västra ja Östra Vikbolandet yhdistettiin kunnaksi, jonka nimeksi tuli pelkkä Vikbolandet. Norrköpingin kunta muodostettiin 1971, jolloin Kolmården, Kvillinge ja Skärblacka liitettiin kaupunkiin. Nykyiset rajansa Norrköping sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä Vikbolandet.
Vaakuna

Kunnan vaakuna on entisen Norrköpingin kaupungin vanha vaakuna. Kaupunki on aiemmin käyttänyt myös toisennäköistä vaakunaa.
Norrköpingin kaupungin vanha vaakuna.
Väestönkehitys

| Norrköpingin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 110 222 | 110 222 |
| 1955 | 1955 |    | 112 449 | 112 449 |
| 1960 | 1960 |    | 113 059 | 113 059 |
| 1965 | 1965 |    | 116 089 | 116 089 |
| 1970 | 1970 |    | 120 959 | 120 959 |
| 1975 | 1975 |    | 119 169 | 119 169 |
| 1980 | 1980 |    | 119 238 | 119 238 |
| 1985 | 1985 |    | 118 567 | 118 567 |
| 1990 | 1990 |    | 120 522 | 120 522 |
| 1995 | 1995 |    | 123 795 | 123 795 |
| 2000 | 2000 |    | 122 199 | 122 199 |
| 2005 | 2005 |    | 124 642 | 124 642 |
| 2010 | 2010 |    | 130 050 | 130 050 |
| 2015 | 2015 |    | 137 035 | 137 035 |
| 2020 | 2020 |    | 143 478 | 143 478 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 24 395 | 17,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 8 457 | 6,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 9 241 | 6,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 94 942 | 69,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 340 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 231 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 277 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 32 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,4 %
18–64-vuotiaat: 61,2 %
65 vuotta täyttäneet: 18,4 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,4 | 1,3 |
|   | jalostus | 20,4 | 22,0 |
|   | palvelut | 77,8 | 76,2 |
|   | tuntematon | 0,4 | 0,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 58 686 | 58 237 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 100,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 22 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 12 838 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Norrköping | 87 247 |
| 2 | Åby | 4 980 |
| 3 | Lindö | 4 915 |
| 4 | Krokek | 4 285 |
| 5 | Skärblacka | 4 059 |
| 6 | Svärtinge | 2 963 |
| 7 | Jursla | 1 692 |
| 8 | Kimstad | 1 510 |
| 9 | Östra Husby | 792 |
| 10 | Ljunga | 688 |
| 11 | Norsholm | 615 |
| 12 | Strömsfors | 528 |
| 13 | Åselstad | 475 |
| 14 | Öbonäs | 457 |
| 15 | Ensjön | 333 |
| 16 | Strandhugget | 261 |
| 17 | Simonstorp | 258 |
| 18 | Graversfors | 246 |
| 19 | Skriketorp | 246 |
| 20 | Herstadberg | 236 |
| 21 | Vånga | 220 |
| 22 | Eksund | 206 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Loddby
Röbrinken
Smedby
Luettelossa mainituista taajamista Smedby on sittemmin kasvanut yhteen Norrköpingin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Arkösund
Djurön
Gruvstugan
Göstadberg
Hagsätter
Hultsbruk
Kopparbo
Kvarsebo
Kättinge
Lindö
Loddby
Loddbynäset
Ludden
Lövdalen
Marbystrand
Mem
Puksten
Skärkind
Stora Sidus
Styrstad och Gräsnäs
Svärtinge gård
Tallebo
Tåby
Ystad Fågellund
Östra Ny
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Almborga
Eksund
Ensjön
Graversfors
Kolstorp
Kårtorp
Lindö
Skenäs
Skriketorp
Sund
Åselstad
Öbonäs
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Norrköpingin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Norrköpings norra valkrets (43 valtuutettua)
Norrköpings södra valkrets (42 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Norrköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 14 | 15 | 19 | 22 | 22 | 19 | 22 | 24 | 23 | 18 | 23 | 24 | 21 | 20 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 19 | 17 | 11 | 9 | 6 | 8 | 5 | 5 | 2 | 4 | 5 | 4 | 4 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 8 | 8 | 4 | 10 | 9 | 8 | 4 | 3 | 8 | 5 | 6 | 6 | 5 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 2 | 8 | 7 | 6 | 4 | 4 | 5 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 1 | 4 | 4 | 4 | 5 | 7 | 5 | 3 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 43 | 42 | 42 | 45 | 43 | 39 | 34 | 42 | 34 | 35 | 32 | 31 | 29 | 26 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 5 | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 9 | 7 | 5 | 5 | 5 | 7 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 10 | 14 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 2 | 2 | 2 | 0 | 1 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 85 | 85 | 85 | 85 | 85 | 85 | 85 | 85 | 85 | 85 | 85 | 85 | 85 | 85 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Borgin piiri
Dagsbergin piiri
Furingstadin piiri
Häradshammarin piiri
Jonsbergin piiri
Kimstadin piiri
Konungsundin piiri
Krokekin piiri
Kuddbyn piiri
Kullerstadin piiri
Kvarsebon piiri
Kvillingen piiri
Norrköpingin Hedvigin piiri (Norrköpings Hedvigs distrikt)
Norrköpingin Matteuksen piiri (Norrköpings Matteus distrikt)
Norrköpingin Sankt Johanneksen piiri (Norrköpings Sankt Johannes distrikt)
Norrköpingin Sankt Olain piiri (Norrköpings Sankt Olai distrikt)
Rönön piiri
Simonstorpin piiri
Skärkindin piiri
Styrstadin piiri
Svärtingen piiri
Tingstadin piiri
Tåbyn piiri
Vrinnevin piiri
Vångan piiri (Itä-Götanmaa)
Ån piiri
Östra Enebyn piiri
Östra Husbyn piiri
Östra Nyn piiri
Östra Stenbyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Norrköpings S:t Olof
Kolmården
Norrköpings Borg
Norrköpings S:t Johannes
Västra Vikbolandet
Östra Husby
Jonsberg
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Dagsberg
Furingstad
Häradshammar
Jonsberg
Kimstad
Konungsund
Konungsunds
Kolmårdsrote* (ei ollut seurakunta)
Krokek
Kuddby
Kullerstad
Kvarsebo (Kristine kapell)
Kvillinge
Löt*
Norrköpings Borg (Borg, Borg och Löt)
Norrköpings Hedvig (Hedvig, Norrköpings tyska)
Norrköpings mosaiska
Norrköpings Matteus (Norrköpings Norra)
Norrköpings reformerta*
Norrköpings Sankt Johannes (Sankt Johannes)
Norrköpings Sankt Olai (Sankt Olai)
Norrköpings Östra Eneby (Eneby, Östra Eneby)
Rönö (Cathrinae kapell)
Simonstorp (Sankt Pers kapell)
Skärkind
Styrstad
Tingstad
Täby
Vånga
Å
Östra Husby (Husby)
Östra Ny (Ny)
Östra Stenby (Stenby)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Norrköpingin kunnan kotisivut[vanhentunut linkki]
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Norrköpings kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Itä-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Norrköpingin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Owen

Owen voi tarkoittaa seuraavia:
Owen, miehen etunimi
Owen, Ouen, pyhimys
Owen-konepistooli, australialainen konepistooli
Owen, seuraavien henkilöiden sukunimi:
Arthur Owen (1915–2000), brittiläinen Formula 1 -kuljettaja
Beverley Owen (1937–2019), yhdysvaltalainen näyttelijä
Bill Owen (1914–1999), englantilainen näyttelijä
Chris Owen (s. 1980), yhdysvaltalainen näyttelijä
Clive Owen (s. 1964), englantilainen näyttelijä
Cris Owen (s. 1960), ruotsalainen muusikko
David Owen (s. 1938), brittiläinen poliitikko
John Owen (1827–1901), englantilainen pappi ja shakinpelaaja
Kai Owen (s. 1975), walesilainen näyttelijä
Ken Owen (s. 1970), englantilainen rumpali
Laurence Owen (1944–1961), yhdysvaltalainen taitoluistelija
Mark Owen (s. 1972), brittiläinen popmuusikko
Michael Owen (s. 1979), englantilainen jalkapalloilija
Michael Owen, muutaman australialaisen kirjailijan yhteinen nimimerkki
Richard Owen (1804–1892), brittiläinen eläintieteilijä, anatomi ja paleontologi
Robert Owen (1771–1858), brittiläinen sosiaalipolitiikan ja osuustoiminnan uranuurtaja
Samuel Owen (1774–1854), brittiläis-ruotsalainen mekaanikko, keksijä ja liikemies
Syd Owen (1922–1998), englantilainen jalkapalloilija,
Wilfred Owen (1893–1918), brittiläinen runoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Owen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Garry Trudeau

Garry Trudeau vuonna 1999.
Garretson Beekman (Garry) Trudeau (s. 21. heinäkuuta 1948 New York) on yhdysvaltalainen sarjakuvantekijä. Hänet tunnetaan parhaiten satiirisesta ja poliittisesti kantaa ottavasta strippisarjakuvastaan Doonesbury, jota hän on piirtänyt vuodesta 1968.
Trudeau syntyi varakkaaseen perheeseen ja opiskeli taideaineita Yalen yliopistossa, josta hän valmistui maisteriksi vuonna 1970. Hän piirsi opiskelijalehti Yale Daily Newsissä ilmestynyttä Bull Tales -nimistä sarjakuvaa, josta tuli Doonesburyn varhainen muoto. Trudeaun esikuvia olivat sarjakuvapiirtäjät Jules Feiffer ja Walt Kelly, jotka tunnettiin myös poliittisesta kannanotostaan liberaalien näkemysten puolesta. Bull Tales saavutti opiskelijapiireissä kulttimaineen, joten vuonna 1970 Universal Press Syndicate otti sen levitykseensä ja se alkoi ilmestyä valtakunnallisesti nimellä Doonesbury. Sarjasta tuli suosittu ja kriitikkojen kehuma. Trudeau sai vuonna 1975 Pulitzer-palkinnon pilapiirtäjien sarjassa, ensimmäisenä sarjakuvapiirtäjänä. Trudeau piti 1980-luvun alussa kaksi vuotta kestäneen tauon eli niin sanotun sapattivapaan Doonesburyn piirtämisestä, minä aikana hän työsti muun muassa sarjaansa pohjautunutta Broadway-musikaalia. Palattuaan piirtämään Doonesburya vuonna 1984 hän muutti tyyliään, siirsi sarjansa hahmot opiskelijamaailmasta työ- ja perhe-elämään, ja antoi heidän tästä alkaen vanheta luonnollisesti ajan kuluessa.
Trudeau käsikirjoitti vuonna 1977 Doonesburyyn perustuneen lyhytanimaation A Doonesbury Special, joka voitti Cannesin elokuvajuhlilla tuomariston palkinnon ja sai Oscar-ehdokkuuden parhaan lyhytanimaation sarjassa. Hän on käsikirjoittanut myös Robert Altmanin ohjaamat poliittiset dokumenttiparodiat Tanner ’88 (minisarja, 1988) ja Tanner on Tanner (elokuva, 2004). Vuosina 2013–2014 Trudeau on käsikirjoittanut Amazon.com-internetsivulla julkaistavaa Alpha House -nimistä poliittiseen satiiriin keskittyvää televisiosarjaa, ja on keskeyttänyt sen vuoksi Doonesburyn piirtämisen kahdesti. Doonesbury on tällä hetkellä edelleen tauolla.
Filiátes

| Filiátes Filiáteen kunta Φιλιάτες Δήμος Φιλιατών |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Filiátes
 Koordinaatit: 39°36′N, 20°19′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Thesprotia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  2003
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  590,6 km²
Väkiluku (2011):  7 710
 – Kunnallis­yksikkö:  5 970
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  2 639
 – Kaupunki:  2 512
 – Väestötiheys:  13,05 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΗΝ
 
 www.filiates.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Filiátes (kreik. Φιλιάτες) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Φιλιατών, Dímos Filiatón), joka sijaitsee Thesprotian alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 590,6 neliökilometriä ja väkiluku 7 710. Varsinaisen Filiáteen kaupungin väkiluku on 2 512 (vuonna 2011).
Filiátes sijaitsee Kreikan luoteiskulmassa Joonianmeren rannalla vastapäätä Korfua, Albanian rajan pinnassa. Nykyinen Filiáteen kunta muodostui, kun Filiátes ja Sagiáda yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Aiheesta muualla

Δήμος Φιλιατών. Filiáteen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Epeiroksen alue
| --- | --- |
Ártan alueyksikkö:   Árta  Geórgios Karaïskákis  Kentriká Tzoumérka  Nikólaos Skoufás 
Ioánninan alueyksikkö:   Dodóni  Ioánnina  Kónitsa  Métsovo  Pogóni  Vóreia Tzoumérka  Zagóri  Zítsa 
Prévezan alueyksikkö:   Párga  Préveza  Zirós 
Thesprotian alueyksikkö:   Filiátes  Igoumenítsa  Soúli