stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arthur af Hällström
Opinnot ja työura

Af Hällström valmistui rakennusmestariksi Tampereen teollisuuskoulun rakennus- ja myllyosastolta 1888. Hän teki valtion stipendin turvin useampivuotisen opintomatkan Saksaan ja Itävälta-Unkariin ja suoritti arkkitehtitutkinnon Budapestissa 1894. Opintojensa jälkeen, vuonna 1895, hän perusti rakennustoimiston Tampereelle. Toimisto sijaitsi aluksi Selinin talossa. Vuodenvaihteessa 1896–1897 se muutti vastavalmistuneeseen Hällströmin palatsiin, joka sijaitsi Hämeenkatu 10:ssä. Af Hällström suunnitteli talon itse, ja se oli hänen piirtämistään rakennuksista merkittävin. Palatsi tuhoutui vuoden 1918 sodassa.
Af Hällström toimi myös tehtailijana. Hän kuului konepaja Sommers, af Hällström & Waldensin sekä panimoyritys Pyynikki Oy:n perustajajäseniin. Lisäksi hän oli mukana perustamassa Tampereen Osake-Pankkia. Af Hällström oli Tampereella useissa kunnallisissa luottamustehtävissä muun muassa rahatoimikamarin ja useiden kunnallisten lautakuntien jäsenenä. Hän toimi myös kymmenisen vuotta kaupungin kiinteistöjen ja irtaimistojen arviomiehenä.
Vuonna 1911 af Hällström muutti Helsinkiin. Hänellä oli siellä arkkitehtitoimisto, ja hän toimi jonkin aikaa myös huonekalualalla. Vuonna 1919 hänet nimitettiin rautatiehallituksen ylimääräiseksi arkkitehdiksi. Palattuaan Tampereelle vuonna 1920 hän ryhtyi vuonna 1925 Paasikosken Puuteollisuus Oy:n toimitusjohtajaksi ja jatkoi tässä tehtävässä vuoteen 1932 asti, jolloin yhtiön toiminta päättyi. Af Hällström asui viimeksi Lempäälän Höytämönjärvellä omistamallaan metsätilalla.
Opinnot ja työura > Suunnittelutyöt Tampereella

Af Hällströmin Tampereelle piirtämät rakennukset edustivat pääasiassa uusrenessanssia. Tampereen arkkitehtuuria tutkineen Paula Kivisen mukaan Satakunnankatu 21:een vuonna 1902 tehty liike- ja asuintalo oli af Hällströmin töistä jugendhenkisin. Rakennus on purettu.
Opinnot ja työura > Suunnittelutyöt Tampereella > Nykyisiä rakennuksia

Pyynikin panimon tuotantorakennus, Koulukadun ja Tiiliruukinkadun kulma (1897)
Laukonkulma, Laukontori 10 (1901)
Opinnot ja työura > Suunnittelutyöt Tampereella > Hävinneitä rakennuksia

Hällströmin palatsi, Hämeenkatu 10 (1897, tuhoutui 1918)
Sommers, af Hällström & Waldensin tuotantorakennus, Tammelan puistokatu 13–21 (1898, purettu 1980-luvulla)
Pyynikin kioski, Palomäki (1898, purettu 1953)
Talonomistajayhdistyksen talo, Satakunnankatu 21 (1902, purettu 1973)
Opinnot ja työura > Suunnittelutyöt Tampereella > Suunnitelmia, joita ei toteutettu

Hämeenkatu 6, kolmikerroksinen rakennus (suunn. 1897)
Laukontori 8, nelikerroksinen rakennus (suunn. 1901)
Perhe

Arthur af Hällström kuului af Hällströmin sukuun. Hän oli Kukkolan kartanon omistajien Gustav Wilhelm af Hällströmin (1833–1922) ja Josefina Sofia af Hällströmin (o.s. Faller, 1832–1902) poika. Hänen veljiään olivat lääketieteen lisensiaatti Ernst af Hällström (1863–1931) ja maanmittausinsinööri Gunnar af Hällström (1874–1920).
Af Hällström solmi avioliiton serkkunsa Natalia Lovisa Karstenin (1875–1951) kanssa. Heille syntyi kaksi poikaa, Raoul ja Roland.
Arthur af Hällströmin suunnittelema rakennus Laukontorin laidalla.
Martti Hämäläinen (fyysikko)

| Martti Hämäläinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. marraskuuta 1934 (ikä 90)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  fysiikan professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (FT 1964)
Instituutti:  Turun yliopisto
Tutkimusalue:  kokeellinen fysiikka, aurinkoenergia
Martti Hämäläinen (s. 9. marraskuuta 1934) on suomalainen fyysikko ja emeritusprofessori. Hän on ollut fysiikan apulaisprofessorina ja sittemmin professorina Turun yliopistossa. Fyysikkona Hämäläinen tutki aineiden rakennetta sekä myöhemmin aurinkoenergiaa ja sen hyödyntämistä. Hän on julkaissut useita teoksia fysiikan alalta.
Elämä ja ura

Martti Hämäläinen vietti lapsuutensa Viitasaarella. Hänen isänsä toimi jatkosodan jälkeisinä vuosina pitäjässä viljelypäällikkönä, jonka tehtäviin kuului esimerkiksi jakaa öljykupongit seutukunnan viljelijöille.
Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Hämäläinen opiskeli yliopistossa fysiikkaa. Hänen opettajiinsa kuului mm. professori Martti Kantola, jonka opastuksella hän perehtyi röntgendiffraktometrin käyttöön metalliseosten tutkimuksessa. Hämäläinen väitteli filosofian tohtoriksi kokeellisen fysiikan alalta vuonna 1964 Turun yliopistossa. Hänen väitöskirjassaan käsiteltiin koejärjestelyä, jossa pulverimuodossa olevaa kuparia ja nikkeliä sekoitetaan keskenään ja sen jälkeen syntyvää metalliseosta tutkitaan röntgendiffraktion avulla.
Valmistumisen jälkeen Hämäläinen työskenteli lyhyen aikaa Turun yliopistossa fysiikan assistenttina. Vuonna 1965 hän siirtyi Jyväskylän yliopistoon, jossa hän työskenteli viitisen vuotta. Jyväskylän yliopistoon perustettiin matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta käytännössä tyhjästä vuonna 1965. Aluksi tiedekunta oli filosofisen tiedekunnan alaisuudessa matemaattis-luonnontieteellisen osaston nimellä. Martti Hämäläinen kuului tiedekunnan varsinaisiin perustajajäseniin (muut kaksi olivat Ilppo Simo Louhivaara ja Paavo Lumme), jotka pitivät osaston ensimmäisen kokouksen Helsingin yliopiston matematiikan laitoksen tiloissa 11. elokuuta 1965.
Hämäläinen oli tiedekunnan toiminnan alkuvaiheissa virkaa tekevänä fysiikan professorina vuosina 1965–1966. Fysiikan alalla ei nimittäin vielä alussa ollut vakinaista professoria. Ensimmäinen vakinainen professori nimitettiin vasta vuoden 1967 alussa, kun Juhani Kantele aloitti fysiikan professorina. Tosin hän oli vielä ensimmäisen vuoden virkavapaalla muiden tehtävien vuoksi, joten professuuria hoiti sen ajan virkaa tekevänä professorina filosofian tohtori Rauno Hämäläinen. Rauno Hämäläinen vastasi syyslukukaudesta 1966 lähtien myös professoritason opetuksesta fysiikan laitoksella.
Martti Hämäläinen toimi Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen ensimmäisenä johtajana syyskuun alusta 1965 aina elokuuhun 1966. Myöhemmin hän oli kokeellisen fysiikan apulaisprofessorina syyskuusta 1969 joulukuuhun 1969. Laitosjohtajana hänen vastuullaan oli sen toiminnan käynnistäminen. Oli varattava tarvittavat tilat ja hankittava opetusmateriaaleja. Fyysis-matemaattinen osasto toimi Jyväskylässä aluksi kokonaisuudessaan (matematiikka, fysiikka ja kemia) Yrjönkadun ja Kyllikinkadun risteyksessä sijaitsevassa rakennuksessa. Vakinaiset tilat fysiikan laitos sai vasta maaliskuussa 1968, kun laitos muutti Nisulankadun varressa olevaan kiinteistöön.
1970-luvulla Hämäläinen siirtyi Turun yliopistoon, jossa hän oli aluksi fysiikan apulaisprofessorina ja myöhemmin professorina. Viimeisinä virkavuosinaan Hämäläinen perusti yhdessä oppilaidensa kanssa aurinkopaneeleja valmistaneen yrityksen. Vuonna 2004 sen toiminta oli kuitenkin pysähdyksissä, koska öljyn hinta oli Irakin sodan takia korkealla. Hämäläinen oli eläkkeelle jäätyään vetäytynyt syrjään yrityksen operatiivisesta johtamisesta, mutta toimi vuonna 2004 edelleen sen hallituksen puheenjohtajana.
Elämä ja ura > Tutkimus

Fyysikkona Hämäläinen on erikoistunut kokeelliseen fysiikkaan. Hän tutki uransa alussa 1960-luvulla aineiden mikrorakennetta käyttäen tutkimusmenetelmänä röntgendiffraktometriaa. Hän tutki muun muassa rakeenkasvua metalleilla. Nämä tutkimukset lukeutuvat materiaalifysiikan alaan. 1980-luvulla hänen tutkimuksensa painottui aurinkoenergiaan ja sen hyödyntämiseen liittyviin kysymyksiin. Hän kehitti muun muassa aurinkopaneeleja eri tarkoituksiin.
Ollessaan apulaisprofessorina Turussa Hämäläinen rakennutti 1980-luvun puolivälissä niin sanotun tekoauringon. Se on laite, jonka avulla voidaan testata aurinkopaneelien ja materiaalien kestävyyttä. Vuonna 2004 laite oli käytössä Littoisissa sijaitsevassa yrityksessä nimeltä Solar Simulator. Laitteistolla voidaan auringonvalon lisäksi testata kokeellisesti, miten erilaiset sääolosuhteet, lämpötilat tai suolapitoisuudet vaikuttavat testattavaan kohteeseen.
Harrastukset

Työn ulkopuolella Hämäläinen on harrastanut maalaamista ja kirjoittamista.
Teokset

Martti Hämäläinen on kirjoittanut useita kirjoja ja muita julkaisuja fysiikan alalta. Hän julkaisi mm. vuonna 1977 kaksiosaisen oppikirjan röntgenmetallografiasta. Metallografia tarkoittaa tutkimusmenetelmiä, joilla tutkitaan metallien mikrorakennetta. Oppikirjassa kerrotaan, miten metallien rakennetta voidaan tutkia röntgensäteitä hyödyntämällä (esimerkiksi röntgendiffraktiomenetelmää käyttäen).
Luonnontieteellisten teosten ohella Hämäläinen on kirjoittanut filosofisen teoksen Syty ja pala: ajan arat elementit, joka ilmestyi vuonna 1990. Vuonna 1996 häneltä ilmestyi teos Eros, väkivalta ja uskonto.
Teokset > Teoksia ja muita julkaisuja

Eros, väkivalta ja uskonto. Jyväskylä: Atena, 1996. ISBN 951-796-033-6
Antti Haarto & Marttu Hämäläinen: Improvement of pyranometer data by cosine error corrections. Turku: Turun yliopisto, 1993. ISBN 951-29-0028-9
Syty ja pala: ajan arat elementit. Porvoo; Helsinki; Juva: WSOY, 1990. ISBN 951-0-16627-8
Martti Hämäläinen, Jari Härkönen & Timo Oksa: A modification of luminescent solar concentrator. Turku: Turun yliopisto, 1985. ISBN 951-642-686-7
Martti Hämäläinen & Timo Oksa: A low-cost solar simulator. Turku: Turun yliopisto, 1982. ISBN 951-642-210-1 (Turun yliopiston julkaisuja: Department of Physical Sciences, R, ISSN 0356-9896; 29.)
Röntgenmetallografia. B, Röntgensäteilyn diffraktio kiteissä. Turku: Turun yliopiston fysikaalisten tieteiden laitos, 1977. ISBN 951-641-493-1
Röntgenmetallografia. A, Kiteiden symmetria, metallien ja metalliseosten rakenne, röntgensäteily. Turku: Turun yliopiston fysikaalisten tieteiden laitos, 1977. ISBN 951-641-492-3
Martti Hämäläinen & Ilkka Iivari: Cell and platelet structures of films of alkali halides grown from the melt. Helsinki: Suomalainen tiedeakatemia, 1968. (Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 6, 304.)
Martti Hämäläinen & Kauko Kimmel: The microstructure of rapidly-cooled solid solutions (K, Na) (C1, Br) during decomposition. Helsinki: Suomalainen tiedeakatemia, 1965. (Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 6, Physica, ISSN 0066-2003; 186.)
On the microstructure of the mixed crystals (K,Na)(Cl,Br) Turku: Turun yliopisto, 1965. (Turun yliopiston julkaisuja, Sarja A 1, Astronomica. Chemica. Physica. Mathematica, ISSN 0082-7002; 81.)
An X-ray diffraction study of the alloy formation in a copper-nickel powder mixture (1964). (Hämäläisen väitöskirja, Turun yliopisto) Helsinki: Suomalainen tiedeakatemia. (Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 6, Physica, ISSN 0066-2003; 151.)
Martti Hämäläinen & Seppo Väätäjä: Effect of particle size on the homogenization of coppernickel powder mixtures. Turku: Turun yliopisto, 1964. (Turun yliopiston julkaisuja, Sarja A 1, Astronomica. Chemica. Physica. Mathematica, ISSN 0082-7002; 76.)
Martti Hämäläinen & Ilmo Mäki: An X-ray study of alloy formation in copper-zinc powder compacts. Helsinki: Suomalainen tiedeakatemia, 1964. (Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 6, Physica, ISSN 0066-2003; 159.)
Martti Hämäläinen & Simo Ojala: An X-ray study of grain growth in nickel powder. Helsinki: Suomalainen tiedeakatemia, 1964. (Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 6, Physica, ISSN 0066-2003; 160.)
Formation of mixed crystals in KC1-KBr powder mixtures. Turku: Turun yliopisto, 1964. (Turun yliopiston julkaisuja, Sarja A 1, Astronomica. Chemica. Physica. Mathematica, ISSN 0082-7002; 77.)
Martti Kantola & Martti Hämäläinen: X-ray diffraction method for studying the interdiffusion in Cu-Ni powder compacts. Helsinki: Suomalainen tiedeakatemia, 1962. (Annales Academiae scientiarum Fennicae, Series A 6, Physica, ISSN 0066-2003; 108.)
Tor-Björn Hägglund

Tor-Björn Hägglund (10. maaliskuuta 1928 Pietarsaari – 7. marraskuuta 2004 Oulu) oli suomalainen professori, hammaslääkäri (1954), lääkäri (1960), kirjailija, runoilija, nuorisopsykiatri, kasvatustieteen kunniatohtori, toimittaja ja psykoanalyytikko (1967). Hägglund toimi Oulun yliopistossa psykoterapian ja lääketieteellisen psykologian professorina sekä Helsingin yliopistossa nuorisopsykiatrian parissa 1977–1989. Hän oli kansainvälisesti tunnetuimpia suomalaisia psykoanalyytikoita.
Hägglundin puoliso oli psykoanalyyttisen ajattelun uranuurtajiin kuulunut Vilja Hägglund, jonka kanssa hän perusti Psykoterapiasäätiö Monasterin psykoterapeuttien koulutusta varten.
Teokset

Hägglund kirjoitti eri aihepiireistä kirjoja ja lehtikirjoituksia. Yksi hänen keskeisiä aiheitaan on valta ja vallan väärinkäyttö.
Nais- ja miesterapeutti latenssi-ikäisten poikien toimintaryhmätepiassa, Tor-Björn Hägglund, Kaija Liimatta. Sairaanhoitajien koulutussäätiö, 1964.
Nuoruusiän kriisi: psykiatrinen tutkimus helsinkiläisestä nuorisosta, Helsingin yliopistollinen keskussairaala, psykiatrian klinikka, 1972.
Nuorten päihdekasvatus: kasvattaja ja huumeinformaatio, työryhmä: Tor-Björn Hägglund . ym.: kuv.: Olavi Kaskisuo. Kansalaiskasvatuksen keskus, 1975
Dying: a psychoanalytical study with special reference to individual creativity and defensive organization, Tor-Björn Hägglund: transl. by Kirsti Aro. Psychiatria Fennica, 1976 ISBN 951-709-013-7 (väitöskirja)
Nuoret ja huumeet: nuoriso-ongelmien psykososiaalinen tausta ja ennaltaehkäisy, Kari Pylkkänen, Tor-Björn Hägglund. WSOY, 1976
Nuoruusiän kriisit, Tor-Björn Hägglund, Kari Pylkkänen, Vappu Taipale, Gummerus, 1978.
Lohikäärmetaistelu suomalaisten kansansatujen pohjalta, Tor-Björn ja Vilja Hägglund. Nuorisopsykoterapia-säätiö, 19851.
Onko psykoterapialla elintilaa yliopistollisen psykiatrian valtakunnassa, Psykoterapiasäätiö Monasteri, 1989
Oidipus iänikuinen: Kalevalan miesten ja naisten kuvaamana, Psykoterapiasäätiö Monasteri, 1990
Nuoruusikäisen psykoanalyysi, Tor-Björn Hägglund, Raimo Hyttinen. Kajo, 1997
Martti Mäki: elämä on palamista, vastaava toimittaja: Heikki Kastemaa, 1996
Teokset > Kaunokirjallisuus

Meidän kissa, Tor-Björn ja Vilja Hägglund ym. Gummerus, 1980.
Kun kuuset puhuvat. Pohjoinen, 1989
Uuteen kairaan: kertomuksia. Pohjoinen, 1990
Palikat osuvat seiniin. Pohjoinen, 1991
Tahdon puun elämän: Runoja. Kajo, 1992
Rakkauden kaleidoskooppi: Esseitä ja novelleja. Kajo, 1994
Raja-Jooseppi – susimies: Kertomus suuresta luonnonläheisyydestä. Kajo, 1995
Mustan kanervan aika. Kajo, 1996
Peilissä vaskiset kasvot. Kajo, 1998
Isoisän satu, Tor-Björn Hägglund, kuvittanut Raili Väänänen. Kajo, 1998
Tuulessa läsnä. Kajo, 1998
Sudenvirsta: kertomus vanhuksesta ja sudesta: Romaani. Kajo, 2000
Koirasusi Suton elämä: Romaani. Kajo, 2004
Teokset > Esseet

Piilotajunnan ääni ja muita esseitä, Pohjoinen, 1985
Kultakalan muodonmuutos ja muita esseitä, Pohjoinen, 1988
Tuonelan eteisessä: psykoanalyyttinen tutkimus ihmisen luovuudesta ja suojautumiskeinoista kuoleman edessä, Pohjoinen, 1991
Ruumiillisuuden kosketus: psykoanalyyttisia esseitä, Kajo, 1998
Rakkauden hipaisu: psykoanalyyttisia esseitä, Kajo, 2001
Teokset > Toimittajana

Lapsuus- ja nuoruusiän depressiot 1-2: Suomen lastenpsykiatrisen yhdistyksen koulutuspäivät syksyllä 1974 ja keväällä 1975, toim.: T.-B. Hägglund ja Kari Pylkkänen. Lundbeck & Co., 1976
Nuoruus vai hulluus: Suomen nuorisopsykiatrisen yhdistyksen vuosikirja I 1979, toimituskunta: Tor-Björn Hägglund. ym.: Suomen nuorisopsykiatrinen yhdistys Gummerus, 1979.
Naida vai palaa: Suomen nuorisopsykiatrisen yhdistyksen vuosikirja II, 1980, toimituskunta: Tor-Björn Hägglund. ym., Suomen nuorisopsykiatrinen yhdistys, Gummerus, 1980.
Luoda vai lyödä: Suomen nuorisopsykiatrisen yhdistyksen vuosikirja III, 1981, toimituskunta: Tor-Björn Hägglund. ym., Gummerus, 198
Itsetunto vai itseuho, toimituskunta: Tor-Björn Hägglund.ym., Suomen nuorisopsykiatrinen yhdistys. Gummerus, 1983.
Kasvu ja kehitys, toim. Tor-Björn Hägglund: julk. Suomen nuorisopsykiatrinen yhdistys ry, Gummerus, 1985.
Nuoruusiän psykiatria, toim. Tor-Björn Hägglund, Tammi, 1985
Psykoanalyysin luovuus: psykoanalyytikko Vilja Hägglundin juhlakirja 23.2.1991, toim. Tor-Björn Hägglund, Armi Nummikko-Pelkonen. Psykoterapiasäätiö Monasteri, 1991. Psykoterapiasäätiö Monasterin psykoanalyyttisia toimituksia, ISSN 0787-7595; 6
Vanhaset: esseitä vanhenemisesta, toim. Tor-Björn Hägglund Kajo, 1993
Palkinnot

Duodecim-palkinto 1970
Valtion tiedonjulkistamispalkinto 1983
Kirjallisuutta

Pekka Impiö (toim.): Susirajalla – esseitä Tor-Björn Hägglundin psykoanalyyttisestä ja kaunokirjallisesta tuotannosta. Psykoterapiasäätiö Monasteri ja Kustannusosakeyhtiö Kajo 2001 ISBN 952-9782-19-5
Aiheesta muualla

Psykoanalyysi ihmismielen valaisijana. Yle Elävä arkisto. Dokumentti (1984).
Tor-Björn Hägglundin muistokirjoitus Helsingin Sanomat (käyttäjätunnuksella).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat 
Muut:  IdRef
Rauno Hämäläinen

| Rauno Hämäläinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Rauno Martti Kalervo Hämäläinen
Syntynyt: 9. heinäkuuta 1931 Pälkjärvi
Kuollut: 7. lokakuuta 2019 (88 vuotta) Joensuu
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  fysiikan professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (FT 1963)
Instituutti:  Joensuun yliopisto
Tutkimusalue:  ydinfysiikka, teoreettinen fysiikka, kokeellinen fysiikka
Rauno Martti Kalervo Hämäläinen (9. heinäkuuta 1931 Pälkjärvi – 7. lokakuuta 2019 Joensuu) oli suomalainen fyysikko. Hän oli Joensuun yliopistossa fysiikan professori 1974–1994 ja vararehtori 1975–1978.
Elämä ja ura

Rauno Hämäläinen kirjoitti vuonna 1953 ylioppilaaksi Joensuun lyseosta. Lukion jälkeen hän opiskeli fysiikkaa yliopistossa. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1958. Kandidaatin tutkinnon jälkeen hän aloitti uransa opettajana yliopistoissa ja muissa oppilaitoksissa. Työn ohella hän suoritti jatko-opintonsa. Hänen opettajanaan toimi mm. professori Kalervo Vihtori Laurikainen. Hämäläinen väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa ydinfysiikan alalta vuonna 1963. Hänen väitöskirjansa käsitteli deuteronin hajoamista.
Valmistumisen jälkeen Hämäläinen siirtyi piakkoin Jyväskylän yliopistoon. Sinne oli vasta perustettu matemaattis-luonnontieteellinen osasto eli tiedekunta, joka aloitti toimintansa käytännössä tyhjästä vuonna 1965. Rauno Hämäläinen toimi Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen johtajana syyskuusta 1966 elokuuhun 1968 ja samalla virkaa tekevänä fysiikan professorina. Hän vastasi syyslukukaudesta 1966 lähtien myös professoritason opetuksesta fysiikan laitoksella. Fysiikan alalla ei vielä laitoksen toiminnan alussa ollut vakinaista professoria. Ensimmäinen vakinainen professori nimitettiin vasta vuoden 1967 alussa, kun Juhani Kantele aloitti fysiikan professorina. Kantele oli kuitenkin vielä ensimmäisen vuoden 1967 virkavapaalla muiden tehtävien vuoksi, joten professuuria hoiti sen ajan virkaa tekevänä professorina Rauno Hämäläinen. Vuoden 1968 alusta Hämäläinen nimitettiin fysiikan apulaisprofessoriksi opetusalana ydinrakenteen fysiikka ja hän toimi virassa vuoteen 1971 asti. Koska fysiikan laitoksella ei vielä ollut opetusmateriaalia, Hämäläinen laati opetuksen tueksi opintomonisteita esimerkiksi kvanttimekaniikan opetukseen.
Vuonna 1971 Hämäläinen siirtyi Joensuun korkeakouluun, myöhemmin Joensuun yliopisto, jossa hän toimi aluksi fysiikan apulaisprofessorina 1971–1974. Vakinainen fysiikan professori hän oli vuosina 1974–1994. Professorin tehtävien ohella hän oli Joensuun yliopiston vararehtorina 1975–1978. Vararehtorina hänellä oli merkittävä vaikutus Joensuun korkeakoulun kehittämisessä.
Elämä ja ura > Tutkimustyö

Fyysikkona Rauno Hämäläinen oli erikoistunut ydinfysiikkaan ja hän teki pitkään alan tutkimusta. 1960-luvulla hän tutki esimerkiksi deuteronin hajomista. Joensuun vuosina hän tarkasteli eräässä tutkimuksessaan ultranopeiden takyonien mekaniikkaa.
Professori Hämäläinen on julkaissut tutkimuksistaan useita tieteellisiä artikkeleita sekä teoreettisen että kokeellisen fysiikan alalta.
Kirjailija

Professori Hämäläinen julkaisi aktiiviuransa aikana useita teoksia ja julkaisuja fysiikan alalta. Niissä oli esimerkiksi useita oppikirjoja ja opiskelumonisteita. Hän on myös pyrkinyt myöhemmissä teoksissaan popularisoimaan tiedettä. Eläkevuosinaan hän toimitti lisäksi syntymäpaikkansa Pälkjärven paikallishistoriaa esittelevän teoksen (Pälkjärvi oli pieni pitäjä: kirja kultaisten muistojen kotiseudusta (2003)). Teoksen kirjoittamiseen osallistui myös Pälkjärven pitäjäseuran aktiiveja.
Aiheesta muualla

Rauno Hämäläisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland
Hätilä

| Hätilä |
| --- | --- |
 Hätilää Viipurintien varrella.
 Kaupungin kartta, jossa Hätilä korostettuna.  Luettelo Hämeenlinnan kaupunginosista
Kaupunki:  Hämeenlinna
Kaupunginosa nro:  15
Postinumero(t):  13210
Lähialueet:  Keinusaari, Sairio, Idänpää, Katinen
Hätilä on Hämeenlinnan 15. kaupunginosa, joka sijaitsee keskustan ja Vanajaveden itäpuolella. Se sijaitsee aivan Hämeenlinnan rautatieaseman tuntumassa. Hätilässä on Ortelan ja Tuomelan alakoulut ja Hämeenlinnan yhteiskoulu, jonka yhteyteen kuuluu yläkoulun lisäksi nykyään myös Tuomelan koulu. Arkkitehti Mika Ernon suunnittelema Hätilän kirkko valmistui vuonna 1956. Hätilässä sijaitsevat myös Hämeenlinnan keilahalli sekä Hämeenlinnan keskuspaloasema.
Nimestään huolimatta Puolustusvoimien Hätilän ampuma-alue, jota pääasiassa käyttää Parolannummella majaileva Panssariprikaati, ei sijaitse Hätilän vaan Taka-Hätilän kaupunginosassa.
Historia

Hätilä on muinainen hämäläiskylä, joka kuului keskiajalla Vanajan pitäjään. 1500-luvulla kylän alueet joutuivat läheisen Hämeen linnan alaisuuteen, ja sinne perustettiin yksi linnan kolmesta latokartanosta. Hätilän kartano säilyi sotilasvirkatalon muodossa 1900-luvulle asti. 1900-luvun alkupuolella Hämeenlinnan kaupungin rajan välittömässä läheisyydessä sijainneesta kylästä muodostui Hämeenlinnan maalaiskunnan suurin ja tärkein taajama, jossa oli muun muassa kauppaliikkeitä sekä sahateollisuutta. Hätilä liitettiin osaksi kaupunkia vuoden 1948 kuntaliitoksessa, minkä jälkeen lähes kaikki merkit vanhasta kyläasutuksesta ja kartanosta ovat hävinneet uuden rakennuskannan tieltä.
Aiheesta muualla

Hätilä Hämeenlinnan kaupungin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Perttu Häkkinen

Jani Tolinin tekemä Perttu Häkkistä esittävä katutaideteos Helsingin Itä-Pasilassa. Viereinen teksti ”Nauroi yksin pimeässä ja eli unelmissa” on sitaatti Kollaa kestää -yhtyeen kappaleesta ”Kirjoituksia kellarista”. Häkkinen oli itse valinnut sanat kuolinilmoitukseensa.
Perttu Eino Häkkinen (10. kesäkuuta 1979 Kokkola – 12. elokuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen muusikko ja toimittaja.
Ura muusikkona

Häkkinen perusti vuonna 1998 elektronisen musiikin yhtye Imatran Voiman yhdessä Jaakko Kestilän kanssa. Hän käytti muusikkona taiteilijanimeä Randy Barracuda ja Kestilä nimeä Fresh O Lexx. Imatran Voima julkaisi kolme albumia, ensimmäisen vuonna 2004. Imatran Voiman lisäksi Häkkinen soitti muun muassa yhtyeissä Itäväylä, Anaalivaihe, Boyz of Caligula ja Tähtiportti. Vuonna 2009 julkaistiin Häkkisen ensimmäinen sooloalbumi Randy Barracudana ruotsalaisyhtiö Flogsta Danshallin kautta. Hänen toinen sooloalbuminsa Random Works of Randy Barracuda Vol. II julkaistiin vuonna 2012 yhdysvaltalaisen Losonofono Recordsin kautta.
Häkkinen oli yksi skweeen eli skandinavian electronic funk -musiikin pioneereista. Skweee on synteesi elektronisen musiikin eri tyylilajeista, joiden pohjalta muusikot Suomessa ja Ruotsissa loivat oman tunnistettavan tyylinsä. Perttu Häkkisen ja Tatu “Mesak” Metsätähden Harmönia-levy-yhtiö on yksi tyylilajin merkittävimmistä levy-yhtiöistä, ja sen kautta ilmestyi kymmeniä julkaisuja.