stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Investointi
Yksityiset investoinnit

Yksityinen investointi edellyttää säästämistä, eli taloudellisen vaurauden kerryttämistä tai lainaa. Usein investoinnit toteutetaan omalla säästetyllä vauraudella ja ulkopuolisen rahoituslaitoksen tarjoamalla luototuksella eli lainalla. Esimerkiksi pankit vaativat yhteiskunnan velvoittamina asuntolainaa hakiessa tietyn osuuden asunnonostajan omaa vaurautta asuntoinvestointiin lainan takaisinmaksukyvyn ja yhteiskunnallisen vakauden turvaamisen johdosta. Investoinniksi katsotaan myös varastojen kasvu.
Jos investoidaan enemmän kuin säästetään, lainataan ulkopuolista vaurautta, jolloin tulee huolehtia takaisinmaksukyvystä, eli siitä että yksityisiin investointeihin otettu laina voidaan maksaa takaisin.
Esimerkiksi asuntolaina tai yrityksen tuotannon kehittäminen ovat yksityisiä investointeja.
Julkiset investoinnit

Julkiset investoinnit poikkeavat yksityisistä, sillä julkinen osa yhteiskuntaa on erilainen ja laajempi toimija taloudessa.
Yhteiskunnan tuotannollista taloutta mitataan bruttokansantuotteella, ja maksukykyä luottoluokituksella, johon esimerkiksi yhteiskunnan hyvinvointi, yleinen vakaus ja turvallisuus vaikuttavat. Suomella on luottoluokitukset kolmelta luottoluokituslaitokselta, S&P Global Ratingsilta, Moody’silta ja Fitch Ratingsilta. Pitkäaikaisen lainan osalta ne ovat AA+, Aa1 ja AA+. Jokainen edellä mainituista luokituksista on hyvä, ja luokituksen selitteenä jokaisesta näistä on vakaat näkymät.
Julkisissa investoinneissa oleellista on pitää lainanhoitokulujen määrä tuotannon kasvua pienempänä, ja kiinnittää huomiota julkisten investointien hyödyllisyyteen, tehokkuuteen ja vaikuttavuuteen, eli siihen, että niillä saadaan lisättyä yhteiskunnan hyvinvointia kestävällä tavalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen luottoluokitus, Valtiokonttori (Arkistoitu – Internet Archive)
Yritys-Suomi, Suomen työ- ja elinkeinoministeriö (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilan Ramon

| Ilan Ramon> אילן רמון |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. kesäkuuta 1954 Ramat Gan, Israel
Kuollut: 1. helmikuuta 2003 (48 vuotta) Texasin yläpuolella
Ura
Sotilasarvo:  eversti
Lennot

:  STS-107
 
Ilan Ramon (hepr. ‏אילן רמון‎ s. 20. kesäkuuta 1954 – 1. helmikuuta 2003) oli Israelin ilmavoimien eversti ja ensimmäinen israelilainen astronautti. Ramon menehtyi ennenaikaisesti avaruussukkula Columbian lennolla STS-107, jossa sukkula hajosi kappaleiksi Maan ilmakehässä paluulennon aikana.
Elämä > Nuoruus ja opinnot

Ilan Ramon syntyi 20. kesäkuuta 1954 juutalaiseen perheeseen Ramat Ganin kaupungissa Israelissa. Hänen Puolasta kotoisin ollut äitinsä oli toisessa maailmansodassa vankina Auschwitzin keskitysleirillä, ja hänen Saksassa syntynyt isänsä oli Israelin itsenäisyyssodan veteraani.
Ramon valmistui peruskoulutuksesta vuonna 1972, ja myöhemmin hän opiskeli Tel Avivin yliopistossa vuosien 1983 ja 1987 välisenä aikana. Yliopisto-opintojensa päätteeksi hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon elektroniikasta ja ohjelmistotuotannosta.
Elämä > Ilmavoimissa

Ramon liittyi jo nuorena Israelin ilmavoimiin ja oli mukana vuoden 1973 Jom kippur -sodassa, jossa Israel taisteli Egyptin ja Syyrian joukkoja vastaan. Ramon valmistui Israelin ilmavoimien lentokoulusta vuonna 1974 ja hänelle annettiin lentokoulutusta yhdysvaltalaisilla A-4 Skyhawk - ja ranskalaisilla Dassault Mirage III -suihkuhävittäjillä. Vuonna 1980 hänestä yksi ensimmäisistä israelilaisista sotilaslentäjistä, jotka lensivät Israelin ilmavoimien hankkimilla F-16 Fighting Falcon -hävittäjillä. Myöhemmin samana vuonna Ramon siirrettiin jatkokoulutukseen Yhdysvaltain ilmavoimien Hillin lentotukikohtaan Utahin osavaltiossa Yhdysvalloissa.
7. heinäkuuta 1981 Ramon osallistui Israelin ilmavoimien operaatio Operaan, joka oli Israelin ilmavoimien suorittama ilmaisku rakennusvaiheessa olleeseen Osirakin ydinvoimalaan Irakissa. Ramon jatkoi uraansa ilmavoimissa ja vuonna 1988 hänet nimitettiin ilmavoimien F-4 Phantom -lentueen laivuejohtajaksi. Vuonna 1990 Ramon kuitenkin siirrettiin F-16 Fighting Falcon -lentueen laivuejohtajaksi, ja vuonna 1994 hänet ylennettiin everstiksi ja nimitettiin ilmavoimien asekehitysosaston johtajaksi. Ramon erosi Israelin ilmavoimista vuonna 1998.
Israelin ilmavoimien virallisten tietojen mukaan Ramon oli erittäin kokenut lentäjä, jolla oli yli 3 000 lentotuntia A-4 Skyhawk -, F-4 Phantom - ja Dassault Mirage III -konetyypeillä sekä yli 1 000 lentotuntia F-16 Fighting Falcon -konetyypillä.
Elämä > Astronauttina

Vuonna 1997 Yhdysvaltain ilmailu- ja avaruushallinto NASA valitsi Ramonin avaruussukkuloiden hyötykuorma-asiantuntijaksi, jolloin hänestä tuli Israelin ensimmäinen avaruuslentäjä. Vuonna 1998 hänet siirrettiin Texasin osavaltiossa sijaitsevaan Lyndon B. Johnson Space Centeriin, jossa hänelle annettiin koulutusta vuoteen 2003 saakka.
Ramonin ensimmäinen ja viimeinen avaruuslento oli avaruussukkula Columbian lento STS-107, jonka aikana hän ja muut miehistönjäsenet suorittivat painottomuuteen liittyviä tutkimuksia. Kun sukkula oli palaamassa takaisin Maan ilmakehään, se hajosi kappaleiksi Texasin yläpuolella. Ramon ja kaikki kuusi muuta miehistönjäsentä menehtyivät onnettomuudessa. NASA:n virallisen lausunnon mukaan onnettomuus johtui polttoainesäiliön ulkoiseen lämpöeristeeseen syntyneen jääpalan irtoamisesta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Payload Specialist Astronaut Bio: Ilan Ramon NASA.gov. (englanniksi)
Official biography at NASA
Photo of Ilan Ramon with Chabad Rabbi Zvi Konikov
Ilan Ramon STS-107 Crew Memorial (Arkistoitu – Internet Archive)
A collection of articles about Ilan Ramon
Ilan Ramon Memorial pages in the Israel Science and Technology Directory
Spacefacts biography of Ilan Ramon
Excerpts from Ilan Ramon's diary (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilan Ramon – Obituary and public tribute
Ilan Ramon.
Iso-Viljamoinen

| Iso-Viljamoinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°40′34″N, 24°03′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pukalan valuma-alue (35.39)
Laskujoki:  salmi Savonjärveen 
Järvinumero:  35.392.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,6 m  
Rantaviiva:  4,549 km  
Pinta-ala:  30,111 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Viljamoinen 
Iso-Viljamoinen  on Pirkanmaalla Tampereella Savonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,6 metriä mpy.
Isover

Isoverin Hyvinkään tehdas
Isover on ranskalaisen monialayhtiön Saint-Gobainin eristeitä valmistavan divisioonan nimi ja tuotemerkki. Divisioonalla on toimintaa ympäri maailman ja se on markkinajohtaja alallaan.
Isoverin Suomessa toimiva yhtiö on nimeltään Saint-Gobain Rakennustuotteet Oy. Vuonna 2017 yhtiön nimeksi tuli Saint-Gobain Finland Oy. (v. 2007 asti Saint-Gobain Isover Oy). Yhtiö valmistaa lasivillaeristeitä tehtaillaan Hyvinkään Sahanmäessä ja Forssassa. Yhtiö perustettiin vuonna 1994, kun Saint-Gobain osti A. Ahlström Osakeyhtiön lasivillatehtaat. Ahlström oli valmistanut lasivillatuotteita vuodesta 1941 alkaen, ensin Karhulassa ja myöhemmin Ruukissa, Hyvinkäällä ja Forssassa. Hyvinkään ja Forssan tehtaat tuottavat vuosittain n. 50 000 tonnia lasivillaeristeitä lämmön- ja ääneneristämiseen.[lähde? ] Eristeet valmistetaan n. 80-prosenttisesti kierrätyslasista.
Saint-Gobain Rakennustuotteet Oy:llä on tehdas myös Venäjän Jegorievskissa lähellä Moskovaa ja myyntiyhtiöitä sekä -konttoreita Itä-Euroopan ja Baltian maissa.
Aiheesta muualla

Saint-Gobain Rakennustuotteet Oy
Isover (englanniksi)
Iso-Visuri

| Iso-Visuri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°03′07″N, 22°59′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Parkanonjärven alue (35.53)
Laskujoki:  oja Visurinlampeen 
Järvinumero:  35.533.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,6 m 
Rantaviiva:  1,555 km 
Pinta-ala:  0,125 km² 
 fiIso-Visuri 
Iso-Visuri  on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Iso-Visuri on osa Riuttasjärven-Linnanjärven aluetta.
Maantietoa

Järvi on 600 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee Mustanevan eteläpäässä ja sen rannat ovat suota. Etelärannalla on leveämpi avosuoalue. Järveen on kaivettu seitsemän ojaa, joista pohjoispäässä olevat tuovat siihen Mustanevan vettä. Kaakoiskärjestä lähtee laskuoja, joka laskee Visurinlampeen ja jatkaa siitä Riuttasjärveen. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 3 Parkanon keskustan suunnalta.
Historiaa

Vanhassa 1800-luvun pitäjänkartassa lammen nimi oli kirjoitettu "Visurilampi" ja se  oli piirretty samaan karttaan toisen "Visurilampi" kanssa. Kartturi ei tuolloin erotellut niitän mitenkään. Iso-Vihurista oli piirretty laskuoja, joka laski nykyiseen Visurilampeen.
Hollolan kulttuuritie

Hollolan kulttuuritie on matkailureitti, jonka varrella kulkee pyörätie pitkiä osuuksia. Sen muodostavat Lahden keskustasta Hollolan kirkonkylään johtava, Vesijärven rantaa myötäilevä Rantatie eli yhdystie 2956 sekä Hollolan kirkonkylästä Viipurin yliselle tielle, nykyiselle valtatie 12:lle vievä yhdystie 3161, Kirkkotie.
Reitti alkaa Lahden keskustasta linja-autoaseman eteläpuolella olevasta kiertoliittymästä, jonka kautta kulkee seututie 140 (entinen valtatie 4, kiertoliittymästä koilliseen Lahdenkadun ja lounaaseen Hollolankadun nimisenä) ja josta itään johtaa Aleksanterinkatu ja länteen Jalkarannantie.  Reitti alkaa tästä kohdasta Jalkarannantietä pitkin.
Lahdesta Hollolaan > Kartano, Teivaa ja Jalkaranta

Nykyinen Lahden keskusta oli aikoinaan Hollolan pitäjään kuulunut Lahden kylä. Hollolan kulttuuritie alkaa sieltä, ja sen alkuosa kulkee Jalkarannantietä pitkin. Lahden linja-autoasema jää kulttuuritien pohjoispuolelle, ja sen eteläpuolella on Shellin huoltoasema, joka toimii liikenneaseman tapaan kahvilana, mutta jossa on edelleen auton automaattipesumahdollisuus. Shellin aseman länsipuolelta sen ja Lahden urheilutalon välistä on purettu Esson ja Teboilin huoltoasema, minkä vuoksi paikalle on jäänyt runsaasti pysäköintitilaa pääasiassa Lahden urheilutalon käyttäjiä varten niin kuin linja-autoaseman pysäköintialueellakin.
Lahden linja-autoaseman takana pohjoisessa on Fellmanin kartano, joka toimii Lahden kaupunginmuseon päänäyttelypaikkana. Sen eteläpuolella ja kulttuuritien pohjoispuolella on ensiksi Lahden kisapuisto ja lännempänä kiertoliittymän ympärillä Lahden urheilutalo sekä Pikku-Vesijärven puisto, jossa ja myös Kariniemessä on puulajipuisto, arboretum. Pikku-Vesijärven puistossa ovat myös Lahti Energian vesiurut sekä itsenäisyyden juhlavuodeksi 1977 istutettu visakoivu muistolaattoineen.
Vesijärven rannassa Jalkarannantie ylittää suojatien länsipuolelta entisen ratapenkeren, joka on muutettu Lahden stadionilta Vesijärven satamaan johtavaksi kävely- ja pyörätieksi.
Tie jatkuu alenevana Teivaan vedenottamon pohjoispuolelta ja Vesijärven etelärannan eteläpuolelta Teivaan venesataman ohitse Pallaksenrannan kiertoliittymään.
Tie jatkuu korkealla kohti Tapanilaa, jossa se laskeutuu jälleen Vesijärven rannan tasolle. Tapanilaan laskeutuvan tien eteläpuolella, vasemmalla puolella, on entinen Jalkarannan kansakoulun paikka ja oikealla puolella on Myllysaari, johon johtaa kaksi peräkkäistä siltaa. Myllysaari on Lahden purjehdusseuralle siirtynyt saari, josta on löydetty muinaisjäännöksiä. Myllyn paikkana on käytetty Myllysaaren eteläpuolella olevaa pientä saarta, josta 1900-luvun alussa tuli huvitilaisuuksien järjestämispaikka.
Jalkarannantien eteläpuolella on Sammalsuonkatu, joka on nykyään ainoa Jalkarannasta valtatie 12:lle johtava tie, sillä toinen aikaisempi reitti on katkaistu Läntiselle hautausmaalle johtavaksi umpikujaksi. Myös Sammalsuonkadun liikennettä on muutettu kumpareiden ja liikenteenjakajien avulla. Sammalsuonkadun ylitse on rakennettu kaksi hirsistä jalankulkusiltaa pururadan ja hiihtoladun käyttäjien turvaksi.
Jalkarannantie nousee Vesijärven tasosta Kankolassa, jossa on tien pohjoispuolella Kankolankatu ja ostoskeskus sekä eteläpuolella Jalkarannan koulu, Tapanilan vanhainkoti ja sairaala.
Toinen Kankolan alueen tienristeys on Kiikkulan tienristeys, mihin liittyvä Kiikkulankatu johtaa myös Vesijärven rantaan.
Lahdesta Hollolaan > Hollolan Messilä

Tie jatkuu länteen nousten jälkeen harjulle Korpikankareelle ja Rautakankankareelle, jonka länsipuolella tie laskee jälleen Vesijärven rannan tasolle Messilässä, jossa on Camping Messilä rannalla ja Messilän mäen päällä Messilän kartano. Camping Messilässä toimii elintarvikekioskin tasoinen kauppa, Messilän venesatama ja avoin langaton lähiverkko, jonka SSID on CampingMessila. Alueella on runsaasti asuntovaunuasukkaita. Kesällä maanantaita lukuun ottamatta rannasta järjestetään linjaliikennettä Vesijärven poikki aikataulun mukaan Lahteen, haluttaessa myös Enonsaareen Messilän satamasta.
Kutajärvi

Messilästä tie johtaa Kutajärvelle, jossa on lintutorni. Tornin pysäköintialueelta rantaan johtava tie on suljettu betonisin estein ajoneuvoilta. Autolla lähimmäksi lintuhavaintotornia pääsee ajamalla edemmäs Ehtootie 26:een Hollolan vanhainkodin rakennuksille, joiden kaakkoiskulmasta Kutajärven suuntaan johtavan tien päätepisteeseen voi pysäköidä. Kutajärven lintutorni sijaitsee Kuivasniemen kärjessä. Länsipään rannassa on kahlaajia ja vesilintuja.
Kutajärvi kuuluu Kutajärven alue-nimiseen Natura 2000-luonnonsuojelualueeseen.
Kutajärvi > Pyhäniemi

Messilän jälkeen tie jatkuu miltei Vesijärven rannan tasoisena Pyhäniemeen saakka, jossa on Pyhäniemen kartano. Kartanossa järjestetään vuosien tauon jälkeen taidenäyttelyitä ja muita kulttuuritilaisuuksia. Pyhäniemen kartanon pohjoispuolella olevalla Vesijärven lahdella talvisodan aikana toimi Pyhäniemen lentokenttä. Pyhäniemen pohjoispuolella on Kotomäki-niminen huvila-asutusalue.
Kutajärvi > Hollolan kirkonkylä

Tie jatkuu Hollolan kirkonkylään, jossa on Hollolan kunnantupa, Hollolan keskiaikainen kivikirkko, Hentilän talomuseo, Hollolan kotiseutumuseo, Kapatuosian linnavuori sekä matkan päässä Parinpellon leirikeskus. Kylässä on myös Osuuskauppa Hämeenmaan Sale, joka rakennettiin lakkautetun osuuskaupan myymälän tilalle uudisrakennukseen.  Osuuskauppa Hämeenmaan lakkautetun myymälän, jonka on korvannut kauempana oleva Sale, ja Hollolan kunnantuvan välissä on museoitu puhelinkioski ja kioski, joka juhli 2009 viisikymmenvuotista toimintaansa. Näistä rakennuksista länteen on miniatyyrinaivisti Asta Pulkkisen taideateljee. Osuuskauppa Hämeenmaan entinen kauppa edustaa tyyliltään 1930-luvun funktionalismia.
Hollolan kunnan nykyinen kuntakeskus sijaitsee Salpakankaalla valtatie 12:n varrella.
Hollolan kirkonkylässä on myös ollut osuuspankki, jonka alkuperäinen rakennus on purettu. Purkamisen jälkeen pankki toimi uudisrakennuksesta, mutta nykyisin se on lopetettu. Kirkonkylässä on myös Kirkonlahden venesatama Hollolan pappilan rannassa. Hollolan pappilasta Elias Lönnrot  lähti 1827 ensimmäiselle runonkeruumatkalleen.
Heinäkuun 25.–27. päivinä 2010 järjestettiin kirkonkylässä kahdeksas Hollolan keskiaikatapahtuma, jossa teemana oli roomalaiskatolisen kirkon pyhimys Katariina Aleksandrialainen. Hollolan keskiaikainen kivikirkko on nimetty pyhän Marian mukaan, mutta Hämeessä lähin Katariina Aleksandrialaiselle nimetty kirkko on Lammin kirkko Hollolan keskiaikainen kivikirkko on tiekirkko, jossa on päivystää opas.
Kutajärvi > Kirkkotie

Hollolan kirkonkylästä etelään kulttuuritie jatkuu yhdystietä 3161 eli Kirkkotietä pitkin kohti valtatietä 12. Sen länsipuolella on Harjulan tanssilava, Kiikunlähteelle vievä tie, Hollolan sodanaikainen lentokenttä ja itäpuolella Hämeen Rykmentin hallinnoima Suomen puolustusvoimien Hälvälän ampumarata. Ampumaradan tapaan myös lentopaikaksi myöhemmin määritelty Hollolan lentokenttä on sotilasaluetta, jolla saa liikkua vain Hämeen Rykmentin komendantin luvalla. Alueen opastaulu näkyy kuitenkin tielle, mistä näkyy hiekkakentän kiitoteiden sijoittelu. Kentällä on järjestetty seuroja ja Kalevan kisat.
Tie kulkee Työtjärven länsipuolelta ja liittyy valtatie 12:n entiseen Kukonkoivu-Soramäki-Salpakangas -linjaukseen Vesalassa.
Kutajärvi > Kirkk'ailan kalmisto ja Kankaantaan kyläryhmä

Yhdystie 3161:sta eli entisestä Tampereentieltä pohjoiseen sijaitsee Hakosillantien risteys, josta Hakosillantietä pitkin mentäessä on tien itäpuolella Kirkk'ailan kalmisto ja Kankaantaan kyläryhmä, minkä paikalle Hollolan evankelis-luterilainen seurakunta on 1938 pystyttänyt muistomerkin. Kalmiston on päätelty olleen käytössä noin vuosina  1050-1300, mutta ei tiedetä, oliko se roomalaiskatolisen vai ortodoksisen kirkon käytössä. Kalmiston vuoksi paikalla on uskottu olleen Hollolan seurakunnan ensimmäisen kirkon.
If You Had My Love

| ”If You Had My Love” Jennifer Lopez |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: On the 6
 B-puoli: ””No Me Ames””
 Äänitetty : Tammikuu 1999
 Julkaistu: 21. toukokuuta 1999
 Formaatti: CD, kasetti, 12"
 Tuottaja(t): Darkchild
 Tyylilaji: pop, R&B
 Kesto: 04.25
 Levy-yhtiö: Epic Records, Work Records
Jennifer Lopezin muut singlet
|   | ”If You Had My Love” 1999 | ”No Me Ames” 1999 |
”If You Had My Love” on yhdysvaltalaisen laulajan Jennifer Lopezin esikoisalbumilta On the 6 ensimmäisenä julkaistu single. Rodney Jerkinsin, LaShawn Danielsin ja Cory Rooneyn kirjoittama single julkaistiin toukokuussa 1999 ja se sijoittui Yhdysvaltojen Billboard Hot 100 -listan kärkeen ja Britannian singlelistan sijalle neljä. ”If You Had My Love” -singleä myytiin Australiassa ja Yhdysvalloissa platinaa, ja Saksassa ja Ranskassa kultaa. Paul Hunterin ohjaama musiikkivideo kuvattiin huhtikuussa 1999 ja sillä oli neljä ehdokkuutta vuoden 1999 MTV Video Music Awards -tapahtumassa: ”Best Female Video”, ”Best Dance Video”, ”Best Pop Video” ja ”Best New Artist”.
Kappaleet

If You Had My Love – 4.25
No Me Ames – 5.03 (Tropical Remix, duetto Marc Anthonyn kanssa)
István Szondy

István Szondy vuonna 2014.
| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten nykyaikainen viisiottelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | yksilökilpailu |  |
István Szondy (29. joulukuuta 1925 Berettyóújfalu, Hajdú-Bihar – 31. toukokuuta 2017) oli unkarilainen urheilija, joka edusti maataan kolmissa perättäisissä kesäolympialaisissa (1948–1956) nykyaikaisessa viisiottelussa ja ratsastuksessa.
Lontoossa 1948 Szondy kilpaili nykyaikaisessa viisiottelussa yksilökilpailussa ja sijoittui kahdeksanneksitoista. Helsingissä 1952 hän osallistui sekä yksilö- että joukkuekilpailuun saaden ensin mainitussa pronssia ja jälkimmäisessä kultamitalin. Vuonna 1956 hän osallistui sekä esteratsastukseen että joukkue-esteratsastukseen mutta ei yltänyt kummassakaan mitaleille.
Ivan Bošnjak

Ivan Bošnjak (s. 6. helmikuuta 1979 Vinkovci, Jugoslavia) on kroatialainen jalkapalloilija. Hyökkäävänä keskikenttäpelaajana ja kärkimiehenä pelaava Bošnjak on solminut kesäkuussa 2006 sopimuksen belgialaisen KRC Genkin kanssa.
Bošnjak aloitti ammattilaisuransa kotikaupunkinsa HNK Cibaliassa kaudella 1996/1997. Vuonna 2000 hän siirtyi Hajduk Splitiin, jossa pelasi kaksi kautta. Vuonna 2000 hänet valittiin sarjan vuoden parhaaksi pelaajaksi. Tämän jälkeen Bošnjak vietti yhden pelikauden Libyassa Al-Ittihad Tripolissa, muttei päässyt pelaamaan yhtään virallista ottelua. Bošnjak palasi Kroatiaan ja Dinamo Zagrebiin vuonna 2004. Dinamossa hän voitti Kroatian liigan maalikuninkuuden vuonna 2006 22 maalilla.
Ensimmäisen maaottelunsa Bošnjak pelasi 16. elokuuta 2000 Slovakiaa vastaan. Hän oli mukana vuoden 2006 MM-kisoissa, mutta peliaika jäi Japani-ottelussa pelattuun neljään minuuttiin. Bošnjak on pelannut 14 maaottelua, joissa on tehnyt yhden maalin (tilanne 22. kesäkuuta 2006).
Ivan Boldirev

| Ivan Boldirev |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. elokuuta 1949 (ikä 75) Zrenjanin, Serbia, Jugoslavia
Kansalaisuus:   Kanada  Jugoslavia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1970–1985
Seurat:  Boston Bruins California Golden Seals Chicago Black Hawks Atlanta Flames Vancouver Canucks Detroit Red Wings
NHL-varaus:  11. varaus, 1969 Boston Bruins
Ivan Boldirev (s. 15. elokuuta 1949 Zrenjanin, Serbia, Jugoslavia) on jugoslavialaissyntyinen kanadalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Boldirev pelasi urallaan 1 052 NHL-ottelua ja teki niissä tehot 361+505 ja istui 507 jäähyminuuttia. Boldirev muistetaan uraltaan erityisesti taitavana mailankäsittelijänä.
Boldirev muutti perheensä mukana Jugoslaviasta Kanadaan ollessaan kaksivuotias. Boldirev aloitti jääkiekon pelaamisen kotikaupunkinsa Sault Ste. Marien joukkueessa. Kaudellé 1967-1968 Boldirev siirtyi pelaamaan OHA-liigaan Oshawa Generalsin riveihin. Boston Bruins varasi hänet 1. kierroksella vuoden 1969 varaustilaisuudessa kaikkiaan 11. pelaajana. Varauksen jälkeen Boldirev pelasi kauden 1969–1970 CHL-farmiliigan Oklahoma City Blazersin joukkueessa. Seuraavalla kaudella Boldirev pääsi pelamaan kaksi ottelua NHL:ssa kauden kuluessa muutoin edelleen Oklahomassa. Kauden 1971–1972 Boldirev aloitti Bostonissa kunnes 11 ottelun jälkeen hänet vaihdettiin California Golden Sealsiin vaihdossa Rich Leduciin ja Chris Oddleifsoniin. Boldirev pelasi Oaklandissa kauden 1973–1974 loppuun. Ennen seuraavan kauden alkua hänet vaihdettiin Chicago Black Hawksiin. Chicagossa Boldirev pelasi viisi kautta ennen kuin maaliskuussa 1979 hänet vaihdettiin Atlanta Flamesiin osana isoa kauppaa, jossa liikkui peräti kahdeksan pelaajaa.
Atlantassa Boldirev pelasi vain 65 ottelua kahden kauden aikana, kunnes hänet vaihdettiin helmikuussa 1980 jälleen länsirannikolle Vancouver Canucksiin. Kaupassa Atlanta luopui Boldirevin lisäksi Darcy Rotasta ja sai vastineeksi myös kaksi pelaajaa. Vancouver puolestaan vaihtoi Boldirevin Detroit Red Wingsiin tammikuussa 1983 vastineeksi Mark Kirtonista. Boldirev pelasi Detroitissa kaksi ja puoli kautta ja päätti uransa keväällä 1985. Detroitissa Boldirev muodosti tulokas Steve Yzermanin kanssa tehokkaan keskushyökkääjäkaksikon, jonka avulla Red Wings pääsi pudotuspeleihin ensi kerran sitten vuoden 1978.
Käännös suomeksi
Iso-Vihtanen

| Iso-Vihtanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Lestijärvi
Koordinaatit:  63°27′11″N, 24°56′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskupuro:  Vihtapuro 
Järvinumero:  14.457.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157,1 m  
Pituus:  750 m  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  1,892 km  
Pinta-ala:  14,342 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Vihtanen 
Iso-Vihtanen  on Keski-Pohjanmaalla Lestijärvellä  Mustikankylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 750 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Jääjoen valuma-alueeseen (14.457) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,1 metriä mpy.