stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hemingway
Sukunimi

Anthony Hemingway (s. 1977), yhdysvaltalainen ohjaaja
Dave Hemingway (s. 1960), brittiläinen muusikko
Ernest Hemingway (1899–1961), yhdysvaltalainen kirjailija, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja
George Hemingway (s. 1947), Budapest Honvéd FC:n toimitusjohtaja
Gerry Hemingway (s. 1955), yhdysvaltalainen säveltäjä ja muusikko
Gregory Hemingway, Gloria Hemingway (1931–2001), yhdysvaltalainen lääkäri, Ernest Hemingwayn poika
Hilary Hemingway (s. 1961), yhdysvaltalainen kirjailija, Ernest Hemingwayn veljentytär
John Hemingway (s. 1960), yhdysvaltalainen kirjailija, Ernest Hemingwayn pojanpoika
Jack Hemingway (1923–2000), Ernest Hemingwayn poika
Leicester Hemingway (1915–1982), yhdysvaltalainen kirjailija, Ernest Hemingwayn veli
Lorian Hemingway (s. 1951), yhdysvaltalainen kirjailija, Ernest Hemingwayn pojantytär
Lynn Hemingway, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, Utahin edustajainhuoneen ent. jäsen
Maggie Hemingway (1946–1993), brittiläinen kirjailija
Margaux Hemingway (1955–1996), yhdysvaltalainen näyttelijä, Ernest Hemingwayn pojantytär
Mariel Hemingway (s. 1961), yhdysvaltalainen näyttelijä, Ernest Hemingwayn pojantytär
Mary Welsh Hemingway (1908–1986), yhdysvaltalainen toimittaja, Ernest Hemingwayn neljäs vaimo.
Matt Hemingway (s. 1972), yhdysvaltalainen korkeushyppääjä
Nick Hemingway (s. 1976), brittiläinen levytuottajar
Peter Hemingway (1929–1995), brittiläinen arkkitehti
Thomas Hemingway, yhdysvaltalainen juristi
Tom Hemingway (s. 1986), brittiläinen rugbyn pelaaja
Toby Hemingway (s. 1983), brittiläinen  näyttelijä
Wayne Hemingway (s. 1961), brittiläinen muotisuunnittelija
Paikkoja

Hemingway (Etelä-Carolina)
Kulttuuri

Hemingway (comics), sarjakuvahahmo
Muita merkityksiä

3656 Hemingway, asteroidi
Hot (Innan kappale)

| ”Hot” Inna |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hot
 Julkaistu: 12. marraskuuta 2008
 Tuottaja(t): Play & Win
 Tyylilaji: Electro house
 Kesto: 03.39 (Play & Win:n radioversio) 05.04 (Play & Win:n klubiversio) 03.43 (US Radioversio)
 Levy-yhtiö: Roton, Ultra, All Around the World
Innan muut singlet
|   | ”Hot” 2008 | ”Love” 2009 |
Hot on romanialaisen laulaja-lauluntekijä Innan kappale hänen samannimiseltä studioalbumilta. Sen julkaisi Roton Records albumin ensimmäisenä singlenä 12. marraskuuta 2008. Sebastian Baracin, Radu Bolfean sekä Marcel Botezanin sanoittama ja tuottama kappale on ylätempoinen electro house-kappale trancemusiikin elementeillä. Sanoituksellisesti kappale kertoo tarinan siitä kuinka vahva yhteys voi olla kahden rakastajan välillä.
Kappale vastaanotettiin myönteisesti musiikkikriitikoiden keskuudessa, jotka kehuivat sen biittiä, yksinkertaisuutta sekä tehokkuutta. "Hot" oli kaupallinen menestys, sijoittuen virallisen singlelistan kärkeen Espanjassa sekä tanssilistan kärkeen Unkarissa, Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Kappale on päässyt kymmenen parhaan joukkoon Belgiassa, Tšekissä, Ranskassa, Alankomaissa ja Romaniassa. Kappaleelle on tehty myös kaksi eurooppalaisen klubiteeman omaavaa musiikkivideota, joista ensimmäinen julkaistiin 10. marraskuuta 2008. Inna on esittänyt kappaleen lukuisissa tapahtumissa ympäri Eurooppaa, kuten vuoden 2009 Eska Music Awardsissa, Legendario Ice Experiencessä, Loop Livessä, sekä Sopot Hit Festival-tapahtumassa Puolassa.
Käännös suomeksi
Hannes Kettunen

Hannes Kettunen.
Hannes Kettunen (27. marraskuuta 1898 – 11. marraskuuta 1961) oli suomalainen laulaja. Hän levytti 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa Homocord-orkesterin ja Dallapén solistina muun muassa tangon Me kahvilassa istuttihin.
Kettunen opiskeli laulua Helsingissä ja hän kävi kanttori-urkurikoulun. Hän oli päätyökseen posti- ja lennätinlaitoksen palveluksessa ja hän toimi myös Oulunkylän kunnalliskodin kanttori-urkurina. Kettunen levytti Homocord-levymerkille iskelmiä muun muassa Dallapén solistina ja Columbia-levymerkille iskelmien lisäksi taidemusiikkia.
Aiheesta muualla

Äänitearkisto : Hannes Kettusen levytyksiä (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hannes Kettunen
Käännös suomeksi
Henley Business School Finland

Henley Business School Finland on vuonna 1945 Ison-Britannian ensimmäisenä business-kouluna perustetun Henley Business Schoolin Suomessa toimiva osa. Henley Business School on toiminut Suomessa vuodesta 1986. Henleyn toimisto sijaitsee Helsingin ydinkeskustassa.
Akkreditoinnit ja rankingit

Henley Business School on kansainvälisissä yliopistovertailuissa maailman parhaiden koulujen joukossa.[lähde? ] Henleyllä on kolmoisakkreditointi: AMBA, EQUIS ja AACSB.
Britanniassa toimiva Henley Business School sijoittui vuonna 2018 The Economist -lehden laatuarvostelussa sijalle 61. ja Financial Times -lehden laatuarvostelussa sijalle 32.
Tutkinnot ja koulutusohjelmat

Henley Business School Finland tarjoaa koulutusohjelmia, jotka on suunnattu jo kokeneille johtajille ja työelämässä pitkään mukana olleille henkilöille. Lisäksi koulu räätälöi yrityskohtaisia koulutuksia tarpeen mukaan.
Osa koulutusohjelmista toteutetaan Suomessa ja osa Englannissa.
Aiheesta muualla

Henley Business School Finlandin verkkosivut
Henley Business School UK verkkosivut
Henry Kellett

Heny Kellett
Henry Kellett (2. marraskuuta 1806 – 1. maaliskuuta 1875), oli brittiläinen vara-amiraali, laivastonupseeri ja tutkimusmatkailija.
Ura

Kellett liittyi Kuninkaalliseen laivastoon 1822. Hän oli kolme vuotta Länsi-Intiassa ja palveli sitten William Fitzwilliam Owenin alaisena tutkimusaluksilla Afrikassa, HMS Sulphurilla Edward Belcherin alaisena Itä-Intiassa, ja HMS Starlingin kapteenina Kiinan kanssa käydyssä ensimmäisessä oopiumisodassa, jonka aikana hänet ylennettiin komentajakapteeniksi 1841 ja kapteeniksi 1842.
Vuonna 1845 hänet nimitettiin HMS Heraldin kapteeniksi tehtävänä hydrografiset mittaukset lähinnä Pohjois-Amerikassa Guayaquilsta Vancouveriin, mukaan lukien Galápagossaaret. Hän sai tilapäisen komennuksen 1848 tutkimusretkellä kadonneen John Franklinin etsimiseksi. Tällä matkalla hän purjehti Beringinsalmen kautta ja yli Tšuktšimeren ja löysi Geraldinsaaren. Kellett nousi maihin Geraldinsaarelle ja nimesi saaren laivansa mukaan. Hän myös näki Wrangelinsaaren läntisessä horisontissa. Tällä retkellä oli mukana William Pullen. Vuonna hän komensi HMS Resolutea ja purjehti auttamaan Robert McClurea, jonka alus Investigator oli jumittunut Arktiksella. Hänen miehensä rakensivat varastorakennuksen Kanadaan Dealynsaarelle Melvillensaaren etelärannikolle.
Useiden ylennysten jälkeen hän jäi eläkkeelle 1871.
Jälkimaine

Hongkongissa on nimetty Kellettin mukaan useita paikkoja: Kellettinsaari, Kellettinlahti ja Kellettinvuori. Kellettinjyrkänne Washingtonin Henry Islandilla on todennäköisesti myös nimetty Kellettin mukaan. Hänen mukaansa on nimetty Kelletia kelletii -kotilo.
Käännös suomeksi
Hino (Tokio)

| Hino (日野市) |
| --- | --- |
 Kongō-ji eli Takahata Fudō
 lippu:  Symboli
 Hinon sijainti Tokion metropolissa
 Hino
 Koordinaatit: 35°40′16.6″N, 139°23′42.5″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Tokio
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  27,55 km²
Väkiluku (2017):  184 285
 – Väestötiheys:  6 689 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Chrysanthemum morifolium
 – Puu:  Kashi (ikivihreä tammi)
 – Lintu:  Kuningaskalastaja
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.hino.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hino (jap. 日野市, Hino-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Tokion metropolissa. Se sijaitsee Taman alueella Tokion erillisalueiden länsipuolella Tama- ja Asajokien yhtymäkohdassa ja rajautuu Akishiman, Fuchūn, Hachiōjin, Kunitachin, Tachikawan ja Taman kaupunkeihin. Hinossa on 184 285 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 27,55 neliökilometriä.
Edo-kaudella Hino kukoisti Kōfuun vievän Kōshū-kaidō-tien varren postiasemana (shukuba). Nykymuotoinen Hinon kaupunki perustettiin 3. marraskuuta 1963. Kaupunki tunnetaan Shinsengumi-joukoissa vaikuttaneiden Hijikata Toshizōn ja Inoue Genzaburōn kotipaikkana. Sen eteläosassa kohoavat Taman kukkulat. Kaupungissa sijaitsee lisäksi Taman eläintarha.
Hinoa palvelevat JR Higashi-Nihonin Chūō-päälinja ja kaupungin läpi kulkeva Chūō-moottoritie.
Kuvia

Kirsikankukkia Nejoen varrella
Taman monorail Taman eläintarhan asemalla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hino Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Haukijärvi (Orivesi, Maunus)

| Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°46′57″N, 24°36′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  oja Kartsikajärveen 
Järvinumero:  35.756.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,7 m  
Rantaviiva:  0,637 km  
Pinta-ala:  1,679 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukijärvi 
Haukijärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen ja Längelmäen pohjoispuolen mäkisellä ylänköalueella olevassa painanteessa. Sen kolmella eri sivulla kohoaa korkeat mäet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven eteläpuolelle mäelle tulee metsäautotie yhdystieltä 14299.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,7 metriä mpy. Järveen laskee Ahvenjärven laskuoja ja sen oma laskuoja lähtee vastarannasta kohti länttä ja laskee Kartiskajärven kautta Heinäojaan, joka laskee Vähään Petääjärveen.
Haukijärvi (Padasjoki)

| Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°19′16″N, 25°06′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  metsäoja 
Järvinumero:  35.786.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,4 m  
Rantaviiva:  0,651 km  
Pinta-ala:  2,089 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukijärvi 
Haukijärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy.
Haukijärvi (Nokia)

| Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°32′03″N, 23°32′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  Leppioja 
Järvinumero:  35.213.1.005 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,9 m 
Rantaviiva:  0,746 km 
Pinta-ala:  0,02798 km² 
Suurin syvyys:  3,6 m 
Valuma-alue:  noin 1 km² 
 fiHaukijärvi 
Haukijärvi  on Pirkanmaalla Nokian ja Ylöjärven rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Haukijärvi on osa Vihnusjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Siihen ei laske yhtään ojaa, mutta sillä on järven kaakkoispäästä alkunsa saava laskuoja Leppioja, joka yhtyy kolmen kilometrin päässä Haukiluomassa Pohjajärvestä tulevaan laskuojaan. Nämä jatkavat Myllypuron nimisenä etelään laskien Nokianvirtaan. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on muualla soistuvaa metsää, mutta eteläranta on moreenimäen rinnettä. Mäellä sijaitsee kaksi kiinteistöä ja neljä vapaa-ajan asuntoa. Järvelle pääsee Ylöjärven Soppeenmäen ja Nokian Lähdeniittyn yhdistävältä tieltä. Kuntien välinen raja ylittää järven niin, että yli puolet jää Nokian puolelle. Järven kaakkoisrannassa on rajapyykki, josta saa alkunsa myös Tampereen ja Ylöjärven välinen Leppiojaa seuraava raja.
Vedenlaatu

Haukijärven vedenlaatua on tutkittu vähän. Vedenväri on erittäin ruskeaa ja vesi on hyvin hapanta. Vuonna 1985 sen väriluku oli 180 mg Pt/l ja veden happamuustaso eli pH-arvo oli 5,1, joka on jo haitallista useimmille kalalajeille. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan ei enää ollut jäljellä, joten järvi oli todennäköisesti happamoitunut. Veden ravintopitoisuudet olivat koholla. Fosforipitoisuus mitattiin tuolloin 28 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Sen perusteella vesi oli lievästi rehevöityneen järven tasoa. Järven virkistysarvo oli vuonna 1985 välttävä.
Historiaa

Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa Iso-Ahvenistolle johtavalta metsätieltä on Haukijärvelle merkitty polku, joten järvi on kuulunut jonkun ylöjärveläisen talon talouskäyttöön.
Järvi on ollut autio, mutta vuoden 1964 peruskartassa järven etelärantaan oli merkitty rantatontin rajat ja Ylöjärven Soppeenmäen suunnasta oli merkitty tienvaraus. Kun tie rakennettiin Nokian Niittymäen suuntaan, heräsi kiinnostus rakentaa järvelle asuntoja.
Hopearuusu

| Hopearuusu Eero Aven |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1999
 Formaatti: CD
 Kesto: 39.05
 Levy-yhtiö: Poptori
Eero Avenin muut julkaisut
| Lauluja matkan varrelta 1998 | Hopearuusu 1999 | Kenties (quizas, quizas, quizas) 2002 |
Hopearuusu on Eero Avenin kokoelma-albumi vuodelta 1999.
Kappaleet

Aina
Hopearuusu
Yksinäinen mies
Rakkauden Onnenpyörä
Rakkaussuhde
Mystinen Nainen
Mennään Tanssimaan
Elämänkoulittu Ihminen
Valkoakaasiat
Rovaniemen Markkinoilla
Maailmain
Unelma Valssi
Kouilou

| Kouilou |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Kongon tasavalta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Pointe-Noire
Väkiluku (2009):  95 457
Kouilou on yksi Kongon tasavallan kymmenestä alueesta, joka sijaitsee eteläisessä osassa valtiota ja sillä on osittainen raja myös merelle. Alueen pohjoispuolella sijaitsee Niari. Kouiloun pääkaupunki ja hallinnollinen keskus on Pointe-Noire.
Vuoden 2009 väestönlaskennassa alueen väkiluku oli 95 457.
Haplorrhini

| Haplorrhini |
| --- | --- |
 Bonobo (Pan paniscus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini  Pocock, 1918
Osalahkot
 Apinat Simiiformes  Kummituseläinmäiset Tarsiiformes 
Katso myös
   Haplorrhini Wikispeciesissä   Haplorrhini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haplorrhini on kädellisten alalahko, joka sisältää apinat ja kummituseläimet.
Ero puoliapinoihin

Haplorrhini-eläimillä on useita yhteisiä piirteitä, jotka erottavat ne kädellisten toisesta alalahkosta, puoliapinoista. Ensinnäkin Haplorrhini-lahkon eläimet ovat kaikki menettäneet C-vitamiinia tuottavan entsyymin toiminnan, kun taas puoliapinoilla entsyymi on säilynyt. Haplorrhini-eläimillä ylähuuli ei ole kiinnittynyt nenään eikä niillä ole ole pitkää kuonoa kuten puoliapinoilla. Lisäksi Haplorrhini-eläimillä aivojen suhde ruumiin kokoon on huomattavasti suurempi kuin puoliapinoilla ja niiden ensisijainen aisti on näkö, kun taas puoliapinoilla hajuaisti. Useimmat Haplorrhini-eläimet ovat päiväeläimiä; poikkeuksen tekevät kummituseläimet ja yöapinat. Puoliapinat ovat taas enimmäkseen yöeläimiä.
Käännös suomeksi
Guyanankaimaanilisko

| Guyanankaimaanilisko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Osalahko::  Skinkkimäiset Scincomorpha
Heimo::  Teijuliskot Teiidae
Suku::  Dracaena
Laji::  guianensis
Kaksiosainen nimi
 Dracaena guianensis  Daudin, 1802 
Katso myös
   Guyanankaimaanilisko Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Guyanankaimaanilisko eli krokotiiliteiju (Dracaena guianensis) on teijuliskojen heimoon kuuluva suurikokoinen liskolaji.
Ulkonäkö ja koko

Guyanankaimaaniliskolla on vihreä tai ruskea ruumis ja punertavanoranssi pää. Poikaset ovat kirkkaamman vihreitä kuin aikuiset. Sen häntä on pitkä ja sivuilta litteä. Guyanankaimaaniliskolla on niskassa kohollaan olevia suomuja, jotka saattavat antaa liskolle hieman suojaa, kun taas selässä ja hännässä on vahvoja harjasuomuja. Lisko muistuttaa silmälasikaimaania, lukuun ottamatta sen leveää, suhteellisen lyhyttä päätä, joka näyttää teijun päältä. Sillä on haarautunut kieli, jolla se paikantaa saaliinsa. Suuressa, jykevässä päässä on vahvat leuat ja lyhyet, pyöristyneet hampaat. Guyanankaimaanilisko kasvaa 0,6–1,3 metriä pitkäksi ja voi painaa 4,5 kiloa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Guyanankaimaaniliskoa tavataan Brasiliassa (Amazonas, Maranhão, Amapá, Acre), Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa, Guyanassa, Surinamessa ja Ranskan Guayanassa. Se elää mahdollisesti myös Boliviassa. Havainnot Ranskan Guayanasta saattavat olla virheellisiä. Krokotiiliteiju viettää suurimman osan ajastaan paistatellen soiden, tulvametsien ja virtojen yllä roikkuvilla oksilla.
Elintavat

Guyanankaimaanilisko etsii ruokaa päivällä ja piileskelee puissa ja puskissa öisin. Se viettää suurimman osan ajastaan vedessä tai paistatellen oksilla. Guyanankaimaaniliskolla on kirkas kolmas silmäluomi, joka toimii suojalasin tapaan veden alla. Sitä saalistavat luonnossa lähinnä jaguaarit, käärmeet ja krokotiilit. Guyanankaimaanilisko hyppää uhattuna usein veteen ja ui pakoon. Se pystyy kuitenkin myös käyttämään häntäänsä piiskana ja puremaan saalistajaa. Guyanankaimaanilisko on myös hyvä kiipeilijä.
Elintavat > Ravinto

Guyanankaimaanilisko syö pääasiassa selkärangattomia, kuten kotiloita, rapuja ja simpukoita. Kun lisko on saanut saaliin kiinni, se siirtää sen leukojensa takaosaan nostamalla päätään. Sen jälkeen se murskaa eläimen suurilla soikeilla takahampaillaan, sylkee pois kuoren ja syö sen pehmeät osat. Saalis pysyy suussa guyanankaimaaniliskon kielen ja hampaita ympäröivien lihaksikkaiden ikenien ansiosta. Ainakin vankeudessa guyanankaimaaniliskot pyydystävät saaliinsa vedestä, mutta syövät sen vasta rannalla. Guyanankaimaaniliskon on havaittu kiipeilevän kuivan kauden aikaan puissa etsimässä hyönteisiä ja munia.
Elintavat > Lisääntyminen

Guyanankaimaaniliskon lisääntymisestä ei tiedetä paljoa. Pesue koostuu 5–7 munasta, jotka naaras munii koloihin joentörmässä ja peittää ne. Poikaset kuoriutuvat itsenäisinä noin 179 päivän jälkeen.
Uhat ja suojelu

Guyanankaimaaniliskoa metsästettiin aiemmin laajasti sen nahan takia, mutta 1970-luvulla annettiin määräyksiä metsästyksen hillitsemiseksi. Sen jälkeen kanta on voinut toipua. Nahan kysynnän takia guyanankaimaaniliskoa nykyään tarhataan metsästyksen sijasta. Vaikka metsästys on vähentynyt, guyanankaimaaniliskoa todennäköisesti uhkaa saastuminen, metsän hävittäminen ja elinympäristön häviäminen. Myös paikallinen alkuperäiskansa metsästää krokotiiliteijua lihan vuoksi, vaikkei se välttämättä ole merkittävä uhka kannalle.
Haminan työväentalo

| Haminan työväentalo Työski |
| --- | --- |

Osoite:  Sibeliuskatu 28
Sijainti:  Hamina
Koordinaatit:  60°33′59″N, 27°11′35″E
Valmistumisvuosi:  1911, laajennuksia 1926 ja 1959
Rakennuttaja:  Haminan Työväenyhdistys
Omistaja:  yksityinen
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  1, 1,5
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haminan työväentalo 1910-1920
Haminan työväentalo Työski sijaitsee Haminan kaupungin keskustassa. Se toimii nykyisin hotellin juhla- ja kokouspaikkana.
Historia

Akseli Toivosen laatimat talon piirustukset ovat vuodelta 1910. Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu lainoilla ja keräyksillä. Talo on valmistunut vuonna 1911, ja sitä on laajennettu vuosina 1926 ja 1959. Vuonna 1959 tehty laajennus on tehty palkkatyövoimalla.
Talo vaurioitui talvisodan pommituksissa. Jatkosodan aikana vuosina 1942 ja 1944 talo on ollut armeijan käytössä.
Rakennus

Talo on hirsirunkoinen ja vuorattu laudoilla. Talo on maalattu vihreäksi. Katteena on pelti. Sisäkatto on paneloitu. Juhlasalissa on vaneri. Eteisessä on lastulevyt. Sisäseinät on paneloitu ja osittain peitetty lastulevyillä. Alkuperäinen uunilämmitys on vuonna 1960 muutettu öljykeskuslämmitykseen. Talossa on vesijohto, viemäri ja wc vuodelta 1945. Talon ikkunat on uusittu vuonna 1945 ja ovet vuonna 1974.
Talossa on juhlasali näyttämöineen vuodelta 1926, ravintola, keittiö, eteinen, kolmen huoneen ja keittiön asunto. Piharakennuksessa on sauna, takkahuone, autotalli ja varasto. Piharakennus on rakennettu vuonna 1977.
Toimintaa työväentalolla

Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, teatteria ja juhlia. (1982)
Henry Karjalainen

| Henry Karjalainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. elokuuta 1995 (ikä 29) Lappeenranta, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Karja, Henkka
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Unia Oświęcim
Sarja:  Polska Hokej Liga
Pelinumero:  17
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  SaiPa (SML) TUTO Hockey (Mestis) Ketterä (Mestis) Titaanit (S-S)
Henry Karjalainen (s. 5. elokuuta 1995 Lappeenranta) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Puolan Polska Hokej Ligan Unia Oświęcimissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Muuta

Karjalaisen isä Harri on entinen alempien sarjojen hyökkääjä.
Koukkari

Koukkari voi tarkoittaa:
Antti Koukkari (1914–1958), kansanedustaja
Esa Koukkari (s. 1938), rakennusmestari ja kirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koukkari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hot Butter

Hot Butter oli yhdysvaltalainen popyhtye, joka vaikutti 1970-luvulla. Se tuli kuuluisaksi syntetisaattori-  ja instrumentaalimusiikista. Yhtyeen tunnetuin esittämä kappale on Gershon Kingsleyn "Popcorn", joka oli suuri hitti myös Suomessa vuonna 1972.
Jäsenet

Stan Free
Dave Mullaney
John Abbott
Bill Jerome
Steve Jerome
Danny Jordan
Gershon Kingsley
Kosmaatit

Kosmaattien tekemää lattiaa Santa Maria Maggioren basilikassa
Kosmaatit olivat 1300-luvulla Roomassa työskennelleen Cosma-nimisen taiteilijasuvun jäseniä. Kosmaatit uudistivat kirkkojen kuori-aitausten, saarnastuolien ja alttarikatosten ornamentiikkaa. He hyödynsivät töissään antiikin kuva-aiheita ja sommittelivat erivärisiä marmoripaloja mosaiikkimaisiksi pinnoiksi. Kosmaattien töitä on Cività Castellanan ja Orvieton katedraaleissa sekä eräissä Rooman ja sen lähiseudun kirkoissa, muun muassa Santa Maria Maggioressa, Santa Maria sopra Minervassa ja Santa Maria in Aracoelissa.
Kosmas

Kosmas (kreik. Κοσμάς, lat. Cosmas) voi viitata seuraaviin:
Kosmas (200-luku), varhaiskristillinen marttyyri ja pyhä yhdessä veljensä Damianoksen kanssa
Kosmas Aitolialainen (1714–1779), pappismarttyyri ja pyhä
Kosmas Indikopleustes (500-luku), kreikkalainen kauppias, merimies, matkailija, maantieteilijä ja munkki
Kosmás, kylä ja Nótia Kynourían kunnan kunnallisyksikkö Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella Kreikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Cosmas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.