stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuro
Voimat

Kuro käyttää aseinaan "kissan käpäliä", joissa kynsinä ovat katanat. Hän on uskomattoman nopea ja tappoi yksin Merivoimien aluksellisen miehiä ja lähetti yhden heistä, Morganin toteuttamaan hänen suunnitelmaansa. Kuro tunnetaan monista suunnitelmistaan, jotka eivät koskaan epäonnistu (ennen Luffyä).
Kuro on niin nopea, että häntä on hankala havaita, kun hän juoksee. Ennen juoksemistaan hän "steppailee" kengillään, joissa on mustavalkoiset kaaret kuvioina. Sen jälkeen hän pinkaisee nopeuksissa minne lystää. Kuron spesiaalihyökkäys on "Shakushi" (tuomion tuuli), joka antaa hänelle niin nopean vauhdin, ettei hän edes näe itse mihin hän raapaisee. Hän saattaa jopa vahingoittaa omaa miehistöään. Paljon myöhemmin One Piecessä ilmestyy joukko nimeltä CP9, joka hallitsee vastaavanlaisen nopeuden liikkeellä "soru", mutta ainoa ero, mikä näissä kahdessa hyökkäyksessä on se, että Kuro ei näe kehen iskee, mutta CP9:n jäsenet näkevät.
| --- | --- |
One Piece Media:   Eiichirō Oda  Alkuperäinen One Piece  Mangaluvut  Animejaksot  Luettelo One Piecen tarinoista 
Anime-elokuvat:   One Piece: The Movie  One Piece The Movie: Dead End no Bōken  One Piece: The Cursed Holy Sword  One Piece Movie: The Desert Princess and the Pirates: Adventures in Alabasta  One Piece Film: Strong World  One Piece Film: Z  One Piece Film: Gold  One Piece: Stampede 
Videopelit:   Become The Pirate King!  Grand Battle!  Set Sail Pirate Crew!  Grand Battle! 2  Grand Battle! Rush  One Piece  Pirates' Carnival  Grand Adventure  Unlimited Adventure  Unlimited Cruise/SP  Grand Collection  Pirate Warriors  Pirate Warriors 2  Romance Dawn  Unlimited World Red  Pirate Warriors 3  Treasure Cruise  Burning Blood  World Seeker 
Muuta:   One Piece (vuoden 2023 televisiosarja)  One Piece diskografia 
-maailma
| --- | --- |
Olkihattupiraatit:   Monkey D. Luffy  Roronoa Zoro  Nami  Usopp  Sanji  Tony Tony Chopper  Nico Robin  Franky  Going Merry  Thousand Sunny 
Ystävät:   Nefertari Vivi  Portgas D. Ace 
Pääviholliset:   Buggy-klovni  Kuro  Don Krieg  Arlong  Baroque Works  Wapol  Bellamy  Ener  Foxy  CP9  Thriller Bark 
Maailmanhallitus:   Smoker  Aokiji 
Merirosvot:   Shanks Punatukka  Valkoparta  Mustaparta  Gold Roger 
One Piece -merirosvoryhmät:   Arlong-merirosvot  Bellamy-piraatit  Buggyn merirosvojoukko  Foxy-piraatit  Krieg-merirosvot  Merirosvoliittouma Apinatarha  Mustan kissan merirosvot  Mustaparta-merirosvot  Olkihattupiraatit  Peltikunkku-merirosvot  Punapää-merirosvot  Thriller Bark  Valkoparta-merirosvot 
Muita organisaatioita:   Maailmanhallitus  Merivoimat Merivoimien jäsenet  Kaapparilordi  Cipher Pol  Baroque Works  Skypiean papisto  Shandiat  Galley-La Company  Frankyn perhe  Yonkou 
Muuta:   One Piecen paikat  Grand Line
Ericus Birgeri

Erik Birgersson, syntynyt 1390-luvulla, kuollut 1449, oli ruotsalainen katolinen pappi ja Strängnäsin hiippakunnan piispa vuosina 1443-1449.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Ericus Birgeri
Latvian päähallintopiiri

Latvian päähallintopiiri oli toisen maailmansodan aikana Latvian sosialistisen neuvostotasavallan käsittävä alue, joka kuului Saksan muodostamaan miehityshallintoon, Ostlandin valtakunnankomissariaattiin.  Latvian päähallintopiirin kenraalikomissaarina toimi Otto-Heinrich Drechsler. Latviaan perustetun muodollisesti riippumattoman itsehallintoelimen johdossa oli kenraali Oskars Dankers.
Latvian päähallintopiiri oli jaettuna Dünaburgin (Daugavpilsin), Libau (Liepājan), Mitaun (Jelgavan), Riaan (Riika) ja Wolmarin (Valmieran) alapiireihin.
Sotarikokset

Latvian päähallintopiirissä hävitettiin noin 18 000 latvialaista, 70 000 juutalaisia ja 2 000 romania. Lähes koko Latvian juutalaisväestö kuoli. Noin 25 000 juutalaista oli tuotu Saksasta, Itävallasta sekä Böömin ja Määrin protektoraatista. Heistä surmattiin noin 20 000. Tehtävään osallistuivat latvialaiset yhteistoimintamiehet, Sicherheitsdienst sekä Einsatzgruppe A.
Latvialaisten osallistuminen sotatoimiin

Latvialaiset jakautuvat kahtia. Osa liittyi saksalaismiehityksen alettua Neuvostoliiton johtamaan noin 1 500 hengen Latvian partisaaniliikkeeseen, joka teki erilaisia sabotaaseja saksalaiskohteisiin.
Toisaalta saksalaiset muodostivat latvialaisista 15. Waffen-SS-divisioona (1. latvialainen). Puna-armeija valtasi Riian 13. lokakuuta 1944 edettyään halki maan heinäkuun puolessa välissä 1944. Latvialaisjoukko hävisi taistelun Kurzemessä, ja loput joukot olivat pääasiassa Kuurinmaan motissa sodan loppuun asti.
Koska Latvia oli hyväksytty jäseneksi elokuussa 1940 Neuvostoliittoon, piti Neuvostoliitto Saksan puolella vapaaehtoisesti tai pakko-otoin taistelleita latvialaisia maanpettureina sekä rankaisi heitä. Latviassa on edelleen joidenkin SS-veteraanien ja venäläisten kesken suuri erimielisyys Saksan riveissä taistelleiden oikeutuksesta, mikä näkyy muun muassa erimielisyyksinä muistoparaateissa ja -merkeissä.
Elis Lagerblad

Gustaf Elis Lagerblad (21. tammikuuta 1845 Orimattila – 13. huhtikuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja oppikirjojen tekijä.
Lagerbladin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Gustaf Adolf Lagerblad ja Elisabet Charlotta Nordenstedt. Hän pääsi ylioppilaaksi 1865 Helsingfors lyceumista ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1872 ja maisteriksi 1873.
Lagerblad toimi Ruotsalaisen normaalilyseon historian, maantiedon ja ruotsin kollegana ja viimeksi vanhempana lehtorina 1876–1926. Hän oli myös vuonna 1885 perustetun Svenska litteratursällskapet i Finland-yhdistyksen arkistonhoitajana.
Lagerblad julkaisi ruotsin kielen ja maantiedon oppikirjoja. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä ja oli kansakoulujen johtokunnan jäsenenä 1881–1905.
Elis Lagerblad oli naimisissa 1874–1917 Jenny Augusta Granholmin (k. 1917) kanssa.
Aiheesta muualla

Arkiv, minne, glömska. (Arkistoitu – Internet Archive) (sisältää laajasti tietoa Elis Lagergladista s. 283–)
Emiko Kubo

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Emiko Kubo
Syntymäaika: 28. joulukuuta 1966 (ikä 57)
Syntymäpaikka: Osaka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Takatsuki Ladies FC Nishiyama High School Club Takatsuki Ladies FC |  |
Maajoukkue
| 1981–1984 | Japani | 4 (0) |
Emiko Kubo (jap. 久保 恵美子, Kubo Emiko; s. 28. joulukuuta 1966 Osaka) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Kubo debytoi Japanin maajoukkueessa syyskuussa 1981. Hän on pelannut neljä maaottelua.
Emil Collan (päätoimittaja)

Emil Collan (7. helmikuuta 1851 Sulkava – 26. elokuuta 1900) oli suomalainen opettaja, painoasiamies ja päätoimittaja.
Collanin vanhemmat olivat nimismies, toimitusvouti Zachris Collan (1814–1877) ja Anna Lovisa Davidsson (1815–1891). Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lukiosta 1868 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1875.
Collan toimi Savonlinnan reaalikoulun ja lyseon matematiikan ja luonnonhistorian vt. kollegana 1878–1887 ja oli Savonlinna-lehden päätoimittajana 1883–1884. Hän toimi myös kansakoulunopettajana Suursaarella ja Kemissä. Collan oli painoasiamiehenä Viipurissa 1888–1890 ja toimi Östra Finland -lehdessä aputoimittajana 1888–1893 ja päätoimittajana vuodesta 1894 alkaen. Hän oli perustamassa Kemissä Perä-Pohjolainen-lehteä ja toimi sen ensimmäisenä päätoimittajana 1897–1898. Viimeksi Collan toimi Wiborgs Nyheter -lehden päätoimittajana vuonna 1900.
Collan kuoli elokuun lopulla 1900 sydänkohtaukseen ollessaan ylittämässä veneellä Iijokea.
Emil Collan oli naimisissa vuodesta 1881 Matilda Charlotta Allénin (s. 1861) kanssa. Heidän lapsiaan olivat tehtaan isännöitsijä, haulikkoampuja Emil Collan (s. 1882), lähetyssaarnaaja Sakari Collan (s. 1883), puutarhaviljelyn kehittäjä Olavi Collan (s. 1887) sekä voimistelunopettaja Anna-Liisa Laitakari (s. 1892).
Suomennoksia

Kemialliset lannoitus-aineet ja niiden käyttäminen. G.W. Edlund, Helsinki 1875
Ericus Svenonius

| Ericus Svenonius> Turun piispa |
| --- | --- |
 1523–1527 
Edeltäjä:  Arvid Kurki
Seuraaja:  Martti Skytte
Henkilötiedot
Kuollut: viim. 1541
Muut tiedot
Uskonto:  Luterilaisuus
Ericus Svenonius (n. 1480 – viim. 1541) oli 24. Suomen piispa ja Suomen ensimmäinen luterilainen piispa. Ericus toimi piispana vuosina 1523–1527,  reformaation aattona. Hän edisti reformaatiota maltillisesti.
Paavi ei vahvistanut Ericuksen vaalia, mikä teki hänestä ensimmäisen ei-katolisen suomalaisen piispan. Svevonius oli Erasmus Rotterdamilaisen kannattaja.
Latvian pääministeri

| Latvian pääministeri |
| --- | --- |
 Latvijas Republikas Ministru prezidents
 
 
 Nykyinen Evika Siliņa 2023 lähtien
Nimittäjä:  Latvian presidentti
Perustettu:  1918
Ensimmäinen:  Kārlis Ulmanis
Kotisivut:  www.mk.gov.lv/en
Latvian pääministeri on Latvian hallituksen johtaja. Hänet nimittää Latvian presidentti sen jälkeen, kun pääministeri on saavuttanut enemmistön saeimassa eli Latvian kansallisessa parlamentissa.
Nykyinen pääministeri on Evika Siliņa, joka edustaa Yhtenäisyys (Vienotība) -puoluetta. Hän astui virkaan vuonna 2023.
Luettelo pääministereistä (1918–1940)

| # | Nimi | Astui virkaan | Lopetti | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kārlis Ulmanis, 1. kausi | 19. marraskuuta 1918 | 18. kesäkuuta 1921 | Latvijas Zemnieku savienība |
| 2 | Zigfrīds Anna Meierovics, 1. kausi | 19. kesäkuuta 1921 | 26. tammikuuta 1923 | Latvijas Zemnieku savienība |
| 3 | Jānis Pauļuks | 27. tammikuuta 1923 | 27. kesäkuuta 1923 | Latvijas Zemnieku savienība |
|  | Zigfrīds Anna Meierovics, 2. kausi | 28. kesäkuuta 1923 | 26. tammikuuta 1924 | Latvijas Zemnieku savienība |
| 4 | Voldemārs Zāmuēls | 27. tammikuuta 1924 | 18. joulukuuta 1924 | Demokrātiskā centra partija |
| 5 | Hugo Celmiņš, 1. kausi | 19. joulukuuta 1924 | 23. joulukuuta 1925 | Latvijas Zemnieku savienība |
|  | Kārlis Ulmanis, 2. kausi | 24. joulukuuta 1925 | 6. toukokuuta 1926 | Latvijas Zemnieku savienība |
| 6 | Arturs Alberings | 7. toukokuuta 1926 | 18. joulukuuta 1926 | Latvijas Zemnieku savienība |
| 7 | Marģers Skujenieks, 1. kausi | 19. joulukuuta 1926 | 23. tammikuuta 1928 | Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku Partija |
| 8 | Pēteris Juraševskis | 24. tammikuuta 1928 | 30. marraskuuta 1928 | Demokrātiskā centra partija |
|  | Hugo Celmiņš, 2. kausi | 1. joulukuuta 1928 | 26. maaliskuuta 1931 | Latvijas Zemnieku savienība |
|  | Kārlis Ulmanis, 3. kausi | 27. maaliskuuta 1931 | 5. joulukuuta 1931 | Latvijas Zemnieku savienība |
|  | Marģers Skujenieks, 2. kausi | 6. joulukuuta 1931 | 23. maaliskuuta 1933 | Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku Partija |
| 9 | Ādolfs Bļodnieks | 24. maaliskuuta 1933 | 16. maaliskuuta 1934 | Jaunsaimnieku Partija |
|  | Kārlis Ulmanis, 4. kausi | 17. maaliskuuta 1934 | 20. kesäkuuta 1940 | Latvijas Zemnieku savienība |
Vuosina 1940-1990 Latvia kuului Neuvostoliitolle.
Luettelo pääministereistä (1990–)

| # | Kuva | Nimi | Astui virkaan | Lopetti | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ivars Godmanis | 7. toukokuuta 1990 | 3. elokuuta 1993 | Latvijas Tautas Fronte |
| 2 |  | Valdis Birkavs | 3. elokuuta 1993 | 15. syyskuuta 1994 | Latvijas Ceļš |
| 3 |  | Māris Gailis | 15. syyskuuta 1994 | 21. joulukuuta 1995 | Latvijas Ceļš |
| 4 |  | Andris Šķēle | 21. joulukuuta 1995 | 7. elokuuta 1997 | (ei puoluetta) |
| 5 |  | Guntars Krasts | 7. elokuuta 1997 | 26. marraskuuta 1998 | Tēvzemei un Brīvībai/LNNK |
| 6 |  | Vilis Krištopans | 26. marraskuuta 1998 | 16. heinäkuuta 1999 | Latvijas Ceļš |
| (4) |  | Andris Šķēle | 16. heinäkuuta 1999 | 5. toukokuuta 2000 | Tautas partija |
| 7 |  | Andris Bērziņš | 5. toukokuuta 2000 | 7. marraskuuta 2002 | Latvijas Ceļš |
| 8 |  | Einars Repše | 7. marraskuuta 2002 | 9. maaliskuuta 2004 | Jaunais Laiks |
| 9 |  | Indulis Emsis | 9. maaliskuuta 2004 | 2. joulukuuta 2004 | Latvijas Zaļā partija |
| 10 |  | Aigars Kalvītis | 2. joulukuuta 2004 | 20. joulukuuta 2007 | Tautas partija |
| (1) |  | Ivars Godmanis | 20. joulukuuta 2007 | 12. maaliskuuta 2009 | Latvijas Pirmā Partija/Latvijas Ceļš |
| 11 |  | Valdis Dombrovskis | 12. maaliskuuta 2009 | 22. tammikuuta 2014 | Jaunais Laiks/ 2011- Vienotība |
| 12 |  | Laimdota Straujuma | 22. tammikuuta 2014 | 11. helmikuuta 2014 | Vienotība |
| 13 |  | Māris Kučinskis | 11. helmikuuta 2014 | 23. tammikuuta 2019 | Liepājas partija |
| 14 |  | Krišjānis Kariņš | 23. tammikuuta 2019 | 15. syyskuuta 2023 | Vienotība |
| 15 |  | Evika Siliņa | 15. syyskuuta 2023 | virassa | Vienotība |
Kustaa Saarilahti

Kustaa Adolf Saarilahti, vuoteen 1901 Lindgren (10. elokuuta 1883 Uusikirkko T.l.  – 15. toukokuuta 1959 Uusikaupunki) oli pappi, opettaja ja lähetyssaarnaaja, joka toimi pitkään Suomen Lähetysseuran palveluksessa.
Henkilöhistoria

Saarilahden vanhemmat olivat laivuri Karl Niklas Lindgren ja Maria Henrika Nylund ja puoliso vuodesta 1911 Jenny Maria Kalkkinen. Saarilahti tuli ylioppilaaksi Turun reaalilyseosta 1905 ja vihittiin papiksi 1911. Hän toimi lähetyssaarnaajana Kiinassa 1912–1920, Suomen Lähetysseuran lähetyskoulun opettajana 1921–1922 ja 1926–1933 sekä lähetysopiston johtajana 1930–1950, Raahen seminaarin uskonnon ja historian lehtorina 1922–1926 ja Suomen Lähetysseuran sihteerinä 1932–1950 ja apulaisjohtajana 1934–1950. Hän oli myös Suomen Lähetysseuran johtokunnan ja Evankelis-luterilaisen sisälähetyssäätiön hallituksen jäsen. Rovastin arvonimen Saarilahti sai 1938.
Julkaisuja

Miksi teemme lähetystyötä?, 1930
Niinkuin tulen leimaus. Ensimmäiset evankeeliset lähetyssaarnaajat Peter Heiling, Hieronymys von Dorne, Andreas Blumenhagen: 300-vuotismuisto, 1932, Yrjö Karilas ja Kustaa Saarilahti
Palava henki: Justinianus von Weltz, 1932, Kustaa Saarilahti ja Matti Tarkkanen
Lähetystyön merkitys Suomen kansalle, 1933
Diego López Noguerol

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Diego López Noguerol
Syntymäaika: 13. toukokuuta 2002 (ikä 22)
Syntymäpaikka: Turón, Espanja
Pelipaikka: hyökkääjä tai laitalinkki
Pituus: 172 senttimetriä
Seura
Seura: Valencia
Pelinumero: 16
Junioriseurat
2005–2010: Figueiredo
2010–2011: Xeitosa
2011–2017: Sporting Gijón
2017–2018: Real Madrid
2018–2021: Barcelona
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2021–2023 | Valencia B | 52 | (14) |
| 2022– | Valencia | 46 | (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 29. toukokuuta 2024.
Diego López Noguerol (s. 13. toukokuuta 2002 Turón, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Valenciaa ja on pelipaikaltaan hyökkääjä tai oikea laitalinkki.
Seurajoukkueura

López on pelannut uransa alkuvaiheessa muun muassa Sporting Gijónin, Real Madridin, Barcelonan junioriakatemioissa. Valencian reservijoukkueeseen hän liittyi 7. heinäkuuta 2021.
López teki ensiesiintymisensä maan pääsarjassa Primera Divisiónissa 29. elokuuta 2022 ottelussa Atlético de Madridia vastaan.
Aiheesta muualla

Diego Lópezin tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
Diego Lópezin tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Valencia – Primera División
1 Domènech |
3 Mosquera |
4 Diakhaby |
5 Gabriel |
6 Guillamón |
8 Guerra |
9 Duro |
10 Almeida |
11 Castillejo |
12 Correia |
13 Rivero |
14 Gayà |
15 Özkacar |
16 D. López |
18 Pepelu |
20 Foulquier |
21 Vázquez |
22 Marcos André |
23 Pérez |
24 Cömert |
25 Mamardašvili |
Valmentaja Baraja
Leeman Bennett

Leeman Bennett (s. 20. kesäkuuta 1938) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja. Hänet muistetaan parhaiten kahden NFL-seuran, Atlanta Falconsin (1977–1982) ja Tampa Bay Buccaneersin (1985–1986) päävalmentajana.
Leena-Maaria Lamminen

Leena-Maaria Lamminen (s. 1. huhtikuuta 1978) on suomalainen pesäpalloilija. Lamminen edusti koko uransa Superpesiksessä Porin Pesäkarhuja. Lamminen saavutti yhden SM-kullan kaudella 2002 ja yhden SM-pronssin kaudella 2001. Lamminen pelasi kaksi Itä-Länsi-ottelua vuosina 2001 ja 2002. Hän pelasi ulkokentällä siepparina. Lamminen pelasi 170 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi seitsemän kunnaria ja 43 tavallista juoksua, toi 217 juoksua ja keräsi 713 kärkilyöntipistettä. Lamminen pelasi 29 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi kaksi kunnaria ja yhden tavallisen juoksun, toi 41 juoksua ja keräsi 132 kärkilyöntipistettä.
Descend

| Descend My Shameful |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. huhtikuuta 2008
 Tuottaja(t): Sami Rautio
 Tyylilaji: doom metal, funeral doom
 Kesto: 50.26
 Levy-yhtiö: Firedoom Music
My Shamefulin muut julkaisut
| The Return to Nothing 2006 | Descend 2008 | Penance 2013 |
Descend on suomalaisen doom metal -yhtyeen My Shamefulin neljäs studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2008 levymerkillä Firedoom Music.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Sami Rautio sekä sovittanut My Shameful, ellei toisin mainittu.
Allconsuming – 8.15
Deity of Retribution – 5.22
This Hate – 7.10
Of Haunting – 8.48
Kill the Emptiness – 5.01
Unrepentant – 7.02 (säv. Harri Jussila)
Self-Abuse – 8.48
Kokoonpano

Sami Rautio – laulu, kitara, äänittäjä, tuottaja, miksaaja, layout
Mario Hahn – kitara, äänittäjä
Twist – basso
Jürgen Frohling – rummut
Kokoonpano > Tuotanto

Harri Jussila – äänittäjä
Minna Rautio – valokuvat
Minerva Pappi – masteroija
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net: 9–/10
Metal Storm: 7.5/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Albumi Descend Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Descend discogs.com -sivustolla
Latvian presidentti

| Latvian presidentti |
| --- | --- |
 Latvijas Valsts prezidents
 
 
 Nykyinen Edgars Rinkēvičs 8. heinäkuuta 2023 lähtien
Virka-asunto:  Riian linna
Kauden pituus:  neljä vuotta, uudelleenvalinta mahdollinen
Perustettu:  14. marraskuuta 1922
Ensimmäinen:  Jānis Čakste
Latvian presidentti on Latvian valtionpäämies, jonka tehtävä on ensisijaisesti seremoniallinen. Nykyinen presidentti on vuonna 2023 virkaan astunut Edgars Rinkēvičs. Presidentti on muun muassa valtion päämies ja asevoimien ylipäällikkö. Latviassa presidenttiä ei valita suoralla kansanvaalilla, vaan hänet valitsee parlamentti eli Saeima neljän vuoden virkakaudelle, joita voi olla korkeintaan kaksi peräkkäin. Ennen vuotta 1997 kauden pituus oli vain kolme vuotta. Presidentin tulee olla Latvian kansalainen ja vähintään 40-vuotias.
Luettelo > Ensimmäinen tasavalta

|  | Nimi | Kuva | Virassa | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 1 | Čakste, Jānis Jānis Čakste |  | 1922–1927 | Demokraattinen keskusta |
| 02 2 | Zemgals, Kviesis Gustavs Zemgals |  | 1927–1930 | Demokraattinen keskusta |
| 03 3 | Kviesis, Alberts Alberts Kviesis |  | 1930–1936 | Latvian maanviljelijöiden liitto |
| 04 4 | Ulmanis, Kārlis Kārlis Ulmanis |  | 1936–1940 | Latvian maanviljelijöiden liitto |
Luettelo > Toinen tasavalta

|  | Nimi | Kuva | Virassa | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 05 5 | Ulmanis, Guntis Guntis Ulmanis |  | 1993–1999 | Latvian maanviljelijöiden liitto |
| 06 6 | Vīķe-Freiberga, Vaira Vaira Vīķe-Freiberga |  | 1999–2007 | Riippumaton |
| 07 7 | Zatlers, Valdis Valdis Zatlers |  | 2007–2011 | Riippumaton |
| 08 8 | Bērziņš, Andris Andris Bērziņš |  | 2011–2015 | Vihreiden ja maanviljelijöiden liitto |
| 07 9 | Vējonis, Raimonds Raimonds Vējonis |  | 2015–2019 | Latvian vihreä puolue |
| 07 10 | Levits, Egils Egils Levits |  | 2019–2023 | Riippumaton |
| 07 11 | Rinkēvičs, Edgars Edgars Rinkēvičs |  | 2023– | Riippumaton |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Latvian presidentti Wikimedia Commonsissa
Riian linna on Latvian presidentin edustusasunto.
Ericus Tigerstedt

Ericus (Erik) Tigerstedt (Fahlander) (21. maaliskuuta 1640 Turku – 16. huhtikuuta 1697 Turku) oli suomalainen virka- ja tiedemies.
Tigerstedtin vanhemmat olivat kirkkoherra Erik Fahlander ja Magdalena Harmainen. Hän opiskeli vuodesta 1650 Turussa ja nähtävästi myös Uppsalassa, tuli maisteriksi ja 1666 Turun hovioikeuden auskultantiksi. 1668 Tigerstedtistä tuli Turun Akatemian filosofisen tiedekunnan apulainen ja 1699 yliopiston sihteeri. Hän toimi myös varalaamannina ja lainlukijana. 1671 Tigerstedtistä tuli heprean ja kreikan kielten professori ja 1682 lainopin professori. Akatemian rehtorina hän toimi 1681–1682. Tigerstedt jatkoi luentojaan yliopistossa senkin jälkeen, kun hänestä oli 1685 tullut hovioikeuden asessori. 1694 Tigerstedt toimi Turun ja Porin läänin vt. maaherrana. Hänet aateloitiin nimellä Tigerstedt vuonna 1691. Tigerstedt julkaisi yhteensä 16 väitöskirjaa, etupäässä siveys- ja oikeusfilosofiasta.Tigerstedtin puoliso 1660-luvulta alkaen oli Kristina Wallenstjerna (k. 1731).
Aiheesta muualla

Tigerstedtin 16 väitöskirjaa. Viitattu 7.5.2014.
Pesäpallon SM-sarja 1951

Pesäpallon mestaruussarjassa 1951 Lahden Mailaveikot uusi edellisen vuoden mestaruutensa kohtalaisen selvällä erolla. Loimaan Palloilijat hävisi Lahdelle peräti juoksuin 51-6, joskin Lahti teki 23 juoksua viimeisessä vuorossa ottelun jo lopullisesti ratkettua.
Kesätauolla pelattiin mestarit (1950) - muu Suomi -ottelu. Lahti piti kotikentällään hyvin pintansa ja voitti selvin numeroin 8-1. Edellinen mestarit - muu Suomi -ottelu oli pelattu 1932, jolloin Lahti hävisi 3-17.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Juoksusuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lahden Mailaveikot | 12 | 11 | 0 | 1 | 218–45 | 4,84 | 22 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 12 | 9 | 1 | 2 | 116–78 | 1,49 | 19 |
| Jyväskylän Kiri | 12 | 8 | 0 | 4 | 121–69 | 1,75 | 16 |
| Haminan Palloilijat | 12 | 6 | 2 | 4 | 81–63 | 1,29 | 14 |
| Loimaan Palloilijat | 12 | 6 | 2 | 4 | 57–104 | 0,55 | 14 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 12 | 5 | 3 | 4 | 83–77 | 1,08 | 13 |
| Jyväskylän Veikot | 12 | 6 | 1 | 5 | 79–96 | 0,82 | 13 |
| Kuusankosken Puhti | 12 | 5 | 1 | 6 | 64–72 | 0,89 | 11 |
| Katajanokan Haukat | 12 | 5 | 0 | 7 | 69–80 | 0,86 | 10 |
| Työväen Mailapojat | 12 | 5 | 0 | 7 | 73–89 | 0,82 | 10 |
| Tampereen Pyrintö | 12 | 4 | 0 | 8 | 61–86 | 0,71 |   8 |
| Nokian Urheilijat | 12 | 1 | 2 | 9 | 64–139 | 0,46 |   4 |
| Tainionkosken Urheilijat | 12 | 1 | 0 | 11 | 53–141 | 0,38 |   2 |
Mestaruussarja > Ottelut

| Joukkue | LMV | PT | JK | HP | LP | RPL | JV | KP | KH | TMP | TP | NoU | TU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lahden Mailaveikot |  | 4–6 |  | 8–0 | 51–6 |  |  |  |  | 18–3 | 13–12 | 35–4 |  |
| Helsingin Pallo-Toverit |  |  |  |  | 12–4 |  | 10–3 | 12–4 | 5–1 |  | 9–6 |  | 23–4 |
| Jyväskylän Kiri | 4–22 | 24–3 |  | 15–12 | 4–5 |  |  | 8–1 |  | 13–5 |  |  |  |
| Haminan Palloilijat |  | 11–1 |  |  |  |  | 5–7 | 9–5 | 2–3 |  | 16–4 |  | 6–3 |
| Loimaan Palloilijat |  |  |  | 3–3 |  | 3–3 | 6–2 |  |  | 3–2 | 4–3 |  | 9–4 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 2–4 | 7–23 | 9–7 | 6–6 |  |  |  |  | 7–3 |  |  | 18–3 |  |
| Jyväskylän Veikot | 0–17 |  | 6–5 |  |  | 1–1 |  |  | 18–10 |  | 9–5 |  | 13–4 |
| Kuusankosken Puhti | 0–12 |  |  |  | 8–1 | 0–4 | 15–6 |  |  | 6–2 |  | 0–0 |  |
| Katajanokan Haukat | 3–9 |  | 0–11 |  | 5–1 |  |  | 7–3 |  | 10–2 |  |  | 16–2 |
| Työväen Mailapojat |  | 3–5 |  | 5–6 |  | 15–10 | 7–2 |  |  |  |  | 13–10 | 7–5 |
| Tampereen Pyrintö |  |  | 1–5 |  |  | 6–4 |  | 2–7 | 7–6 | 1–9 |  | 9–2 |  |
| Nokian Urheilijat |  | 7–7 | 1–18 | 3–5 | 7–12 |  | 11–12 |  | 13–5 |  |  |  |  |
| Tainionkosken Urheilijat | 5–25 |  | 4–7 |  |  | 6–12 |  | 9–15 |  |  | 2–5 | 5–3 |  |
Tampere, Nokia ja Tainionkoski putosivat sarjasta.
Mestarijoukkue: Vilho Kokkonen (lukkari), Pertti Jantunen (sieppari), Leo Hannula (1-vahti), Olli Hanski (2-vahti), Antti Elomaa (polttaja), Juha Broman (3-vahti), Pertti Ahonen (2-vara), Jarmo Suokas (3-vara), Taisto Lehto (koppari), Jorma Kallinen.