stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
30. sotasairaala
Sairaalan toiminta > Tilat

Kenttäsairaala muodostui osastoista, joiden toimintaan vaikuttivat hoidettavat sairaudet ja niiden vaikeusaste. A-osastot ja sairaalat oli tarkoitettu kirurgisille potilaille, joiden hoitoon tarvittiin leikkaussalia, röntgeniä ja laboratoriota. B-osastoilla hoidettiin lievemmin haavoittuneita ja järjestettiin kirurgisten potilaiden kuntoutus. Lisäksi siellä hoidettiin sisätautien potilaita ja tartuntatauteja sairastavia. Koulujen muuttaminen sairaaloiksi tuotti haasteita. Isoissa luokkahuoneissa ei voitu järjestää yhden hengen huoneita potilaille, joiden hoito olisi sitä vaatinut. Rakennuksissa ei ollut hissejä. Pesutiloja ja vessoja ei ollut riittävästi. Luokkahuone muutettiin leikkausosastoksi jakamalla se pahviseinin pienemmiksi tiloiksi. Pommisuojia ei ollut, vaan potilaat siirrettiin esimerkiksi pannuhuoneen takana olevaan halkoliiteriin. Kaikkia potilaita ei sinne saatu pommituksen aikana. Koulu tärisi pommien pudotessa ja ovet heiluivat ilmanpaineen vaikutuksesta auki ja kiinni. Koska kaikkia ei oltu saatu pommisuojaan, jäi osa henkilökunnasta potilaiden luo pommitusten ajaksi.
Sairaalan toiminta > Puolustusvoimien veripalvelu

Puolustusvoimien veripalvelu toimi sotasairaalan alaisuudessa. Verensiirtoihin käytettiin O-verta. Veri säilytettiin virvoitusjuomapuolloissa sitraattiverenä. Luovutettu veri pelasti lukemattomien haavoittuneiden hengen. Veripalvelu toimi Jyväshovin piharakennuksessa Kauppalaisseuran tiloissa. Myös ympäröivällä maaseudulla järjestettiin verenluovutuksia.
Sairaalan toiminta > Lääkehuolto

Suurimmissa sotasairaaloissa oli oma apteekki, jota hoiti farmasian oppilas. Osastoilla oli omat lukitut lääkekaappinsa, jota ylläpiti osastonhoitaja. Osastonhoitaja annosteli ja jakoi lääkkeet sekä huolehti lääketilauksen tekemisestä. Kirugisia potilaita hoitavalla osastolla lääkekaapista löytyi aspiriini, codeiini, morffiini, sulfonamidi, mikstura simpelx, lakritsipulveri, opiumtipat, parafiini- ja risiiniöljy. Haavanhoidossa oli käytössä esimerkiksi vitolan-, boori-  ja sinkkisalva, sterisol-liuos, kaliumpermangnaatti, jodi, rivnoli ja lyijyvesi. Sterisolia käytettiin haavojen puhdistamiseen toukista. Kaadettaessa sterisolia haavaan toukat tippuivat alla olleeseen kaarimaljaan. Lisäksi käytösä olivat sabadillaetikka, harmaasalva, ravistusmikstuura ja syyhysalva. Antibiootteja ei vielä ollut käytössä sulfa tuli käyttöön vasta jatkosodan loppupuolella. Potilaan nukuttamiseen käytössä oli vain sairaanhoitajien annostelema eetteri. Tämä ei vastannut kuitenkaan nykyaikaisia nukutusaineita, vaan potilaan lihakset jännittyivät  ja potilaita oli pidettävä kiinni leikkauksen aikana. Välillä potilaita myös sidottiin remmeillä kiinni leikkauspöytään.
Sairaalan toiminta > Sidetarpeet ja välinehuolto

Sidetarpeiden pesusta huolehti pesula, josta ne toimitetiin osastoille. M-siteet ja kolmioliinat silitettiin pesulassa. Sideharsot rullattiin, kompressit silitettiin, taiteltiin ja käärittiin paperiin. Suojakäsineet pestiin, kuivattiin, talkittiin ja taiteltiin paperiin. Tämän jälkeen ne lähetettiin yleisen sairaalan autoklaaviin steriloitavaksi. Instrumentit, lasiset ruiskut ja muut hoitovälineet puhdistettiin, pestiin ja tämän jälkeen ne keitettiin osaston instrumenttikattilasa.
Sairaalan toiminta > Ruokahuolto

Ruokahuollon järjestämiseen osallistuivat lotat. Pääemäntinä toimivat talousopettajina toimineet henkilöt. Lisäksi ruokahuoltoon osallistuivat keittiöapulaiset ja siivoajat, jotka olivat usein maalaistaloista kotoisin olevia työhön tottuneita naisia. Astioiden tiskaaminen myös työllisti. Diettiruokiin erikoistuneet emännät ohjasivat diettiruokien valmistamista. Perunoiden kuorimiseen osallistuivat myös potilaat. Ruokavaliota pyrittiin monipuolistamaan tekemällä potilaiden kanssa marja- ja sieniretkiä lähiseudulle. Muonituslotat osallistuivat myös joissakin sairaaloissa ruoan jakamiseen. Saksalaisilla potilailla oli aluksi omat ruoat, mutta myöhemmin Saksasta tullut ruoka jaettiin koko sairaalalle. Jatkosodan loppupuolella ruoka yksipuolistui. Jouluksi emännät pyrkivät tarjoamaan maukkaampaa ruokaa. Lottien mielestä keittiötyötä pidettiin henkisesti helpompana, koska potilaiden kärsimystä ja tuskaa ei tarvinnut näin joka hetki kohdata.
Sairaalan toiminta > Virkistystoiminta

Sairaalassa oli sekakuoro, joka koostui laulavista hoitajista ja potilaista. Se kiersi laulamassa esimerkiksi adventtina "Hoosiannaa" osastoilla. Piano ja harmoni mahdollistivat erilaisen musisoinnin. Järjestettiin myös puutarhajuhlia sekä Suomi-Ruotsi -maaottelu suomalaisen ja ruotsalaisten henkilöstön edustajien välillä. Lapset kävivät esittämässä tansseja. Asemasodan aikaan hankittiin radiot potilashuoneisiin, käytävillä pelattiin koronaa ja potilashuoneissa korttia sekä "lentopetiä". Potilaita autettiin myös ulos. Viihdytyskiertueet kävivät myös sotasairaaloissa. Näissä esiintyi esimerkiksi Aulikki Rautawaara, Jorma Huttunen ja Leif Wager. Myös paikkakunnan kuorot kävivät esiintymässä. Myös rintamakuorot, kuten Hilkkeen Peesto Kannakselta esiintyi.
Lotat huolehtivat kirjastovaunuista ja sairaalaan tilattiin myös lehtiä. Potilaille jaettiin lippuja teatteriin ja elokuviin. Tuntemattoman sotilaan paketteja jaettiin erityisesti jouluna. Virkistystehtävissä toimineet lotat tekivät tätä oman työnsä lisäksi. Toimintaan osallistui myös iäkkäämpiä lottia, jotka eivät itse kuuluneet sotasairaalan henkilökuntaan.
Toiminnan lopettaminen talvisodan päättyttyä

Talvisodan päättyessä Jyväskylään saapui hoidettavaksi myös tarkka-ampuja Simo Häyhä. Hänet siirrettiin Kinkomaan sairaalaan hoidettavaksi, jossa häntä leikattiin pohjoismaisena yhteistyönä. Sotainvalidien Veljesliitto perustettiin talvisodan jälkeen 18. elokuuta 1940 Jyväskylässä Cygneuksen koulun juhlasalissa. Paikalla oli esimerkiksi sotamarsalkka C. G. E. Mannerheim. Sairaaloiden luovutus takaisin niiden alkuperäisille käyttäjille tapahtui 31. elokuuta 1940. Talvisodan päätyttyä 30. sotasairaalan materiaali varastoitiin Seppälänkankaan varastoalueelle Jyväskylän suojeluskuntapiirin toimesta.
30. sotasairaalan toiminnan päättyminen

30. sotasairaalan toiminta päättyi 30. marraskuuta 1944. Silloin kaikki sairaalan kirjoissa olevat potilaat kotiutettiin ja siirrettiin 30. sotavammasairaalaan, jonne potilaat kirjattiin sisään 1. joulukuuta 1944. Toimintansa lopettaneet jaossairaalat toimittivat arkistonsa 30. sotasairaalan esikunnalle. Toimintaan jääneet jaossairalat toimittivat arkistonsa 30. sotavammasairaalalle. Yhteislyseossa toimineen sotavammasairaalan toiminta päättyi maaliskuussa 1945, jonka jälkeen se siivottiin ja tilat siirtyivät takaisin opetuskäyttöön.
Kenttäsairaaloista saapuvat potilaat saapuivat sairasjunilla öisin Jyväskylän rautatieasemalle, jossa lääkärit lajittelivat potilaat. Tämän jälkeen potilaat kuljetettiin hoidettavaksi sotasairaalaan ambulansseiksi muutetuilla linja-autoilla.
Vapaa sisältö

Vapaa sisältö on sisältöä, jonka käyttöä ei merkittävästi rajoiteta. Sisältöä on vapaus käyttääkenen mukaan?, jakaa sen kopioita, muokata tai jakaa muokattuja teoksia.
Vapaa sisältö kattaa kaikki vapaasti yleisessä käytössä olevat (eli public domainissa olevat) teokset, sekä ne tekijänoikeuden alaiset teokset, joiden lisenssi kunnioittaa yllä mainittuja vapauksia. Koska tekijänoikeuslaki antaa tekijälle tai tekijänoikeuden haltijalle yksinoikeuden teostensa käyttöön, tekijänoikeuden alaiset sisällöt on nimenomaisesti julistettava vapaiksikenen mukaan?, yleensä viittaamalla tai liittämällä teokseen lisenssitiedot.
Avoin sisältö

Kuten ohjelmistojenkin osalta puhutaan avoimista sekä vapaista ohjelmistoista, voidaan sisältöjenkin osalta puhua avoimesta sekä vapaasta sisällöstä. Nämä ovat toistensa synonyymeja. Termien takana on hieman erilainen näkökulma, arvot ja kulttuuri. Onkin mielipidekysymys, kumpi näistä näkökulmista halutaan tuoda esiin.
Alppilan kirkko

| Alppilan kirkko |
| --- | --- |
 Kirkon julkisivu Kotkankadulle.
Sijainti:  Kotkankatu 2, Alppila, Alppiharju, Helsinki
Koordinaatit:  60°11′29″N, 024°56′28″E
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Helsingin hiippakunta
Seurakunta:  Kallion seurakunta, Alppilan seurakunta (1957–2011)
Rakentamisvuosi:  1957
Suunnittelija:  Keijo Ström ja Olavi Tuomisto
Istumapaikkoja:  500
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Alppilan kirkko on Helsingin Alppilassa sijaitseva Kallion seurakunnan kirkkorakennus. Se sijaitsee tiheästi asutulla alueella lähellä Linnanmäen huvipuistoa. Vaikka kirkkoa ei ole suojeltu kaavassa, Museovirasto on määritellyt sen osaksi valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä kirkon korkeatasoisen arkkitehtuurin ja edustavuuden takia. Vuonna 2025 rakennus on poistumassa kirkollisesta käytöstä ja sen tulevaisuus on epäselvä.
Historia

Vuonna 1953 kirkon rakentamista varten järjestettiin arkkitehtuurikilpailu, jonka voittivat Keijo Ström ja Olavi Tuomisto.  Kirkon rakentaminen tapahtui aikakautena, jolloin Helsinkiin rakennettiin paljon uusia kirkkoja ja niitä hoitamaan uusia seurakuntia. Kirkon paikalla oli puutaloja, joiden asukkaille rakennettiin korvaavat asunnot kerrostaloon Kustaan kadulle, jonne rakennettiin myös tiloja seurakuntatoiminnalle. Vuonna 1957 valmistuneen kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Keijo Ström ja Olavi Tuomisto. Kirkon alkuvaiheessa sen hahmottaminen kirkoksi koettiin sen modernin arkkitehtuurin takia vaikeaksi. Kirkon nimi oli alun perin Kotkankadun seurakunnallinen työkeskus. Se suunniteltiin palvelemaan monipuolisesti alueen pääasiassa työväenluokkaista väestöä. Alppilan kirkko rakennettiin varsin kookkaaksi huoneistoalaltaan, joka on yhteensä noin 3875 neliömetriä. Alppilan kirkko rakennettiin alun perin Alppilan seurakunnan käyttöön, mutta se liitettiin vuonna 2011 Kallion seurakuntaan, minkä jälkeen Alppilan kirkosta tuli uuden Kallion seurakunnan toinen kirkkorakennus. Kirkon peruskorjaus valmistui vuonna 2011. Pääasiassa talotekniikkaan kohdistunut korjaus maksoi noin 5 miljoonaa euroa.
Arkkitehtuuri

Ulkopuolelta kirkko on valkoiseksi rapattua tiiltä ja se on pääosin räystäätön. Kirkkosalissa on 500 paikkaa, mutta yhdistämällä se seurakuntasaliin saadaan 100 lisäpaikkaa. Kirkkosali on muodoltaan suorakaiteinen, johon valo tulee kuorissa olevasta pystyikkunasta ja katonrajassa olevasta ikkunanauhasta. Alttaritaulua kirkossa ei ole, vaan sen tilalla on alttarin yläpuolella oleva suuri risti. Kirkkosalin sisäpinnat ovat valkoiseksi maalattua tiiltä. Kirkko on tiloiltaan monitoimirakennus, siinä on kirkkosalin lisäksi seurakuntasali, kappeli, rippikoulusali ja kirkkoherranvirasto sekä urheilu- ja kerhotiloja. Rakennuksen yhteydessä on kahdeksan asuntoa.
Kappelin eteisaulassa on taidemaalari Veikko Vionojan suurikokoinen teos Kristus arkisen aherruksen keskellä. Seurakuntasalissa on taidemaalari Juhani Linnovaaran Ristinkukka ja seurakuntasalin lämpiössä kirkon edesmenneen kanttorin Matti Kostian maalaus Pääsiäisaamu. Kirkkohopeat ovat akateemikko Bertel Gardbergin ja tekstiilit Hilkka Vuorisen sekä Eila Annikki Vesimaan suunnittelemat. Lisäksi kirkossa on ystävyysseurakunnilta saatu alttariliina ja ehtoollisleipälautanen.
Kirkon 26-äänikertaiset urut on rakentanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1958. Niiden mekaanis-sähköpneumaattinen rakenne on Suomessa ainutlaatuinen. Urut on peruskorjattu vuonna 2011. Kirkon etuosassa on myös urkupositiivi, joka on ollut aiemmin tilapäiskäytössä lukuisissa muissa Helsingin seurakuntien kirkoissa. Vuonna 1989 se sijoitettiin pysyvästi Alppilaan Lisäksi kirkkosalissa on flyygeli.
Käyttö

Jo kirkon rakentamisvaiheessa se suunniteltiin laajemmin alueen asukkaiden käyttöön ja kirkossa onkin ollut tiloja myös muun muassa erilaiselle harrastetoiminnalle.  Kirkon liikuntasalissa on muun muassa toiminut paikallinen koripalloseura ja kirkossa on erilaisia tiloja käsityön harrastamiselle.  Kirkossa on järjestetty suomenkielisen seurakuntatoiminnan lisäksi muun muassa kiinan- ja vironkielistä seurakuntatoimintaa. Vuodesta 2011 kirkossa on toiminut myös Kallion seurakunnan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöille järjestetty sateenkaaritoiminta.  2010-luvulla kirkosta pyrittiin rakentamaan "merimieskirkkomaisen kaupunkiyhteisön" keskus, jota johtamaan kirkkoon palkattiin toiminnanjohtaja. Alppilan kirkossa onkin järjestetty muun muassa kaikille avoimia ruokailuja ja pidetty kahvilaa.
Helsingin seurakuntayhtymä on tiedottanut, että kirkkorakennus on vuonna 2010 toteutetusta peruskorjauksesta huolimatta huonokuntoinen ja se vaatisi perusteellista korjaamista. Kirkon noin 30 miljoonaa euroa maksavaan peruskorjaukseen ei ole löytynyt varoja ja jopa kirkon purkamista on pohdittu.  Vuonna 2024 Kallion seurakunta ilmoitti luopuvansa kirkosta. Alppilan kirkon toiminta siirtyy Kallion kirkkoon ja mahdollisiin vuokratiloihin. Kaikelle kirkon toiminnalle ei kuitenkaan pystytä tarjoamaan uusia tiloja.  Samanaikaisesti Helsingissä monesta muustakin kirkosta ollaan luopumassa kirkosta eroamisesta johtuvista talousvaikeuksista. Kirkon omistava Helsingin seurakuntayhtymä aikoo säilyttää tontin omistuksen itsellään, mutta myymään kirkon tiloja asuinrakentamiselle. Kirkon arvokkaimpia osia on kuitenkin tavoitteena säilyttää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alppilan kirkko Wikimedia Commonsissa
| n k Helsingin kirkot ja kappelit |
| --- | --- |
Kirkot:  Mikael Agricola  Alppila  Andreaskirkko  Diakonissalaitoksen kirkko  Hakavuori (ei enää käytössä)  Herttoniemi  Huopalahti  Itäkeskus  St. Jacobs kyrka  Jakomäki (purettu 2023)  Johanneksenkirkko  Kallio  Kannelmäki  Karunan kirkko  Konala (ei enää seurakuntakäytössä)  Kontula  Koskelan kirkko  Kristuskyrkan  Kulosaari  Käpylä  Laajasalo  Lauttasaari  Luther-kirkko  Lähetyskirkko  Malmi  Maunula  Meilahti  Merimieskirkko  Munkkiniemi  Munkkivuori  Myllypuro  Olaus Petrin kirkko  Oulunkylä  Oulunkylän puukirkko  Paavali  Pakila  Pasila (purettu 1978)  Pihlajamäki  Pitäjänmäki  Puistola  Pyhän Henrikin katedraali  Pyhän Kolminaisuuden kirkko  Pyhän Marian kirkko  Pyhän Nikolauksen kirkko  Roihuvuori  Saalem-temppeli  Saksalainen kirkko  Suomenlinna  Tammisalo  Tapanila  Temppeliaukio  Tuomaankirkko  Tuomiokirkko  Töölö  Uspenskin katedraali  Vanha kirkko  Vartiokylä  Viikki  Vuosaari  Östersundom 
Kappelit:  Herttoniemenranta  Jätkäsaari  Kamppi  Katukappeli (Vuosaari)  Leposaari (Kulosaari)  Länsi-Pasila (ei enää seurakunnan käytössä)  Malminkartano  Merirasti-kappeli  Puotila  Pyhän Laurin kappeli  Pyhän Sydämen kappeli  Ruoholahti  Vankilahotellin kappeli
Saab Rb 08

Saab Rb 08, ruotsalainen meritorjuntaohjus.
Saab Rb 08 oli ruotsalaisen Saabin valmistama kylmän sodan aikainen laivasto-ohjus, joka on tarkoitettu aluksi pinta-aluksista, kuten hävittäjäaluksista, ammuttavaksi.selvennä Ohjus käytti esimerkiksi Fouga Magister-konetyypistä tunnettua, Turbomeca Marbore-suihkumoottoria. Ohjus oli tulosta yhteistyöstä ranskalaisen Nord Aviation -yhtymän kanssa. Rb 08:n omamassa on 900 kg.
Saab Rb 08 laukaistaan Halland-luokan hävittäjäaluksesta.
Saab Rb 08:n kehittely osui 1960-luvun alkuun ja sen keskivaiheille. Kehitystyö alkoi vuonna 1962. Ohjus oli 70 km kantomatkaltaan ja 900 km/h enimmäisnopeudeltaan. Ohjuksen räjähdepanos oli 250 kg fragmentoituva HE-panos, ja ohjautus tapahtui radio-ohjauksen ja aktiivisen tutkahakeutumisen (ARH) yhdistelmällä. Halland-luokan alukset ottivat ohjuksen käyttöön vuonna 1966. Rannikko-ohjus otettiin käyttöön vuonna 1968. Asetta on verrattu venäläiseen P-15 Termit-tyypin ohjukseen. Ohjustyypin tuotanto päättyi vuonna 1970. Tämä ohjustyyppi oli käytössä vuoteen 1995. Sen korvasi RBS-15.
Käännös suomeksi
Tommi Kivistö

| Tommi Kivistö |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. kesäkuuta 1991 (ikä 33) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Stone, Stouni
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura:  Kärpät
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  4
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  Jokerit (SML/KHL) Kiekko-Vantaa (Mestis) Florida Everblades (ECHL) Charlotte Checkers (AHL) Ilves (SML) Avtomobilist Jekaterinburg (KHL) ZSC Lions (NL)
NHL-varaus:  208. varaus, 2009 Carolina Hurricanes
Tommi Petteri Kivistö (s. 7. kesäkuuta 1991 Vantaa) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Oulun Kärpissä. Hän toimii joukkueen varakapteenina.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Valko-Venäjä 2014 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Venäjä 2016 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2009 | jääkiekko |  |
| Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Ivan Hlinkan muistoturnaus  |  |
|  Hopeaa | Hodonín 2007 | jääkiekko |  |
Kivistö edusti Suomea Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Hän oli myös nimettynä joukkueensa varapelaajana Pekingin olympiakisoihin 2022. Kivistö pelasi myös MM-kilpailuissa vuosina 2014, 2016 ja 2018, joista kaksi ensimmäistä turnausta päättyi hopeaan. Hänet valittiin ensimmäisessä turnauksessa Latviaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Kivistö putosi kuitenkin viimeisten joukosta Suomen MM-leiriryhmästä vuosien 2017 ja 2021 turnauksiin. Yhteensä hän on pelannut 81 A-maaottelua tehopistein 4+8=12. Kivistö teki A-maajoukkuedebyyttinsä vuoden 2014 MM-leirin ensimmäisessä Euro Hockey Challenge -ottelussa 10. huhtikuuta 2014 Jyväskylässä Latviaa vastaan. Hänet merkittiin Suomen nelospuolustajapariin Oskari Korpikarin viereen. Kivistön ensimmäinen maajoukkuemaali syntyi itse kisoissa 16. toukokuuta 2014 alkulohkon ottelussa Valko-Venäjän Minskissä Sveitsiä vastaan.
Kivistö pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2009, 2010 ja 2011 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2008 ja 2009, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Hänet valittiin vuoden 2009 turnauksessa myös Yhdysvaltoja vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Kivistö pelasi myös Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuosina 2007 ja 2008, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2008.
Kivistö valittiin Pohjola-leirin tähdistökentälliseen vuonna 2006.
Andrew Yogan

| Andrew Yogan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. joulukuuta 1991 (ikä 33) Coconut Creek, Florida, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  93 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Windsor Spitfires (OHL) Erie Otters (OHL) Peterborough Petes (OHL) Connecticut Whale (AHL) Greenville Road Warriors (ECHL) Hartford Wolf Pack (AHL) San Antonio Rampage (AHL) Cincinnati Cyclones (ECHL) Iowa Wild (AHL) Syracuse Crunch (AHL) St. John’s IceCaps (AHL) HC Bolzano (EBEL) HC TWK Innsbruck (EBEL) Fehérvár AV19 (EBEL) Dornbirner EC (ICEHL) HC Slovan Bratislava (SloEL) HK Poprad (SloEL) Graz 99ers (ICEHL)
NHL-varaus:  100. varaus, 2010 New York Rangers
Andrew Yogan (s. 4. joulukuuta 1991) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hän on New York Rangersin neljännen kierroksen varaus vuodelta 2010. Hän on ensimmäinen NHL:ään varattu Floridan osavaltiossa syntynyt pelaaja. Aiemmin Floridassa syntyneitä, mutta muualla kasvaneita pelaajia ovat olleet Val James, Dallas Eakins, Dan Hinote, Blake Geoffrion ja Brandon Maxwell.
Pelaajaura

Yogan pelasi juniorikiekkoa OHL:ssä, johon hänet varattiin Windsor Spitfireen vuonna 2007 varaustilaisuuden viidentenä pelaajana. Hänet oli sijoitettu 19. sijalle, koska joukkueet pelkäsivät, ettei hän ollut halukas pelaamaan OHL:ssä. Hän liittyi Erie Ottersiin vuonna 2008. Kaudella 2008–2009 ennen varausikään tulemista Yogan kärsi aivotärähdyksestä, joka saattoi tiputtaa hänen varausnumeroaan. Ennen aivotärähdystä jotkut pitivät häntä jopa potentiaalisena ensimmäisen kierroksen varauksena. Kaudella 2009–2010 Yogan teki 25 maalia ja 30 syöttöä Eriessä. Kaudella 2010–2011 hän pelasi runkosarjassa vain kymmenen ottelua ja pudotuspeleissä kolme kärsittyään olkapäävammasta. Vuonna 2011 hänet kaupattiin Peterborough Petesiin. Kaudella 2011–2012 Yogan valittiin 12.–18. maaliskuuta viikon pelaajaksi. Hän teki viikon aikana neljä maalia ja sai yhtä monta maalisyöttöä kolmessa pelaamassaan ottelussa. Kauden päättyessä Yogan oli OHL:n maalipörssin kuudes 41 osumalla ja pistepörssin 15. 78 pisteellä. Yogan uskoo itse parantaneensa puolustustaitojaan kauden aikana.
21. maaliskuuta 2012 Yogan allekirjoitti AHL-joukkue Connecticut Whalen kanssa try out -sopimuksen ja 26. maaliskuuta hän teki kolmen vuoden kaksisuuntaisen sopimuksen New York Rangersin kanssa. Hän pelasi kauden aikana vielä kaksi ottelua Whalessa ja teki niissä kaksi maalia sekä sai yhden syöttöpisteen. Molemmat maalit syntyivät hänen ammattilaisdebyytissään 9. huhtikuuta 2011.
Varaushetkellään Yogan piti käsiään ja laukaustaan parhaina ominaisuuksinaan jääkiekkoilijana. Suurimpana kehitettävänä asiana hän piti luistelunopeuttaan. Hänen nopeuden puutteensa voi johtua siitä, että hän aloitti jääkiekon pelaamisen vanhempana, kuin useimmat.
6. lokakuuta 2014 Yogan kaupattiin Rangersista yhdessä Steven Kampferin kanssa Florida Panthersin organisaatioon vaihdossa Joey Crabbiin.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Andrew Yogan
Käännös suomeksi
Palpatine

| Darth Sidious> Sheev Palpatine |
| --- | --- |

Luoja(t):  George Lucas
Elokuva:   Imperiumin vastaisku (1980)  Jedin paluu (1983)  Star Wars: Episodi I – Pimeä uhka (1999)  Star Wars: Episodi II – Kloonien hyökkäys (2002)  Star Wars: Episodi III – Sithin kosto (2005)  Star Wars: The Rise of Skywalker (2019) 
Elokuvasarja:  Tähtien sota
Ammatti:  Sithin musta valtias Naboon senaattori Galaktisen tasavallan ylikansleri Galaktisen Imperiumin keisari Viimeisen ritarikunnan keisari
Näyttelijä(t):  Ian McDiarmid (Episodit I–III, VI, IX, Episodin V uusi versio, The Clone Wars kausi 7 ja Rebels kausi 4) Marjorie Eaton (Episodi V alkuperäinen versio) Clive Revill (ääni, Episodi V alkuperäinen versio) Ian Abercrombie (ääni, The Clone Wars -elokuva ja The Clone Wars -televisiosarja kaudet 1–4) Tim Curry (ääni, The Clone Wars kaudet 5–6) Sam Witwer (ääni, The Force Unleashed, The Force Unleashed II ja Rebels kausi 2)
Sheev Palpatine (tunnettu myös nimillä senaattori Palpatine, ylikansleri Palpatine, keisari Palpatine ja Darth Sidious) on yhdysvaltalaisen elokuvaohjaajan George Lucasin luoma fiktiivinen hahmo, joka esiintyy Tähtien sota -elokuvasarjassa. Hän on elokuvasarjan Skywalker-saagan sekä useiden oheismateriaalin tarinoiden pääantagonisti, jota esitti pääosin Ian McDiarmid.
Alkuperäisessä trilogiassa Palpatine kuvataan ikääntyneenä kalpeakasvoisena Galaktisen Imperiumin keisarina ja esiosatrilogiassa Naboon karismaattisena senaattorina, joka valheiden ja manipuloinnin kautta nousee koko Galaktisen tasavallan ylikansleriksi. Palpatine näytti alkuun ennen nousemistaan keisariksi hyväntahtoiselta poliitikolta ja demokratian tukijalta mutta olikin todellisuudessa sithin musta valtias Darth Sidious, osa Voiman pimeän puolen käyttäjien muodostamaa sith-järjestöä, jonka luultiin tulleen hävitetyksi jo vuosituhannen ajan. Sidiousina hän aloittaa Kloonisodat, tuhoaa lähes kaikki jedit ja muuttaa Tasavallan Imperiumiksi. Hän houkuttelee Anakin Skywalkerin palvelemaan rinnallaan nimellä Darth Vader. Anakinin poika Luke Skywalker tekee lopun Palpatinen valtakaudesta, mutta jatko-osatrilogiassa jo pitkään kuolleeksi luultu Palpatine on manipuloinut Exegolista käsin Ensimmäisen ritarikunnan yksinvaltias Snokea ja sen myötä Snoken seuraajaa Kylo Reniä, tarkoituksena luoda Viimeinen ritarikunta valtaamaan koko galaksi ja perustamaan uusi Imperiumi, mutta hänen pojantyttärekseen paljastuva Rey tekee lopun hänen kavalista suunnitelmistaan.