Komin tasavalta
Talous > Kaivannaiset ja kaivostoiminta

Komilla on rikkaat luonnonvarat. Kaivannaiset ja kaivostoiminta on tasavallan tärkein toimiala.
Komin talouden merkittävin kaivannainen on maaöljy, mihin liittyy myös paikallista öljynjalostusta. Komissa toimivia öljy-yhtiöitä ovat: Lukoil-Komi, Rosneftin RN-Severnaja Neft ja Jenisei. Merkittävä osa tuotannosta saadaan Timan-Petšoran alueelta. Tämä useasta öljykentästä koostuva öljyntuotantoalue ulottuu myös Komin pohjoispuolelle Nenetsiaan. Komin tasavalta arvioi koko Komin öljytuotannon suuruudeksi 2010—2013 noin 13,4—13,5 miljoonaa tonnia vuodessa. Venäjän toiseksi suurimmalle öljy-yhtiölle Lukoilille Timan-Petšora on yhtiön 2. suurin tuotantoalue Venäjällä. Vuonna 2011 yhtiö pumppasi alueelta 17,5 miljoonaa tonnia öljyä, josta osan Nenetsian puolelta.
Öljyä on löydetty Komissa yli 130 eri kentältä. Niistä arvioidaan voitavan pumpata yli 600 miljoonaa tonnia öljyä. Esimerkki Timan-Petšoran alueen öljykentistä on Venäjä mitassa keskikokoinen Nižnetšutinskojen öljykenttä lähellä Uhtaa. Kentän helposti hyödynnettäväksi öljyvaroiksi on arvioitu of 100,1 miljoonaa tonnia. Öljyä on geologisesti lähes kolminkertainen määrä, mutta hyödyntämistä vaikeuttaa sen sijainti noin 215 km² laajuisella alueella melko matalassa, noin 28–150 metriä paksussa kerroksessa. Muita suurempia öljykenttiä ovat Jarega, Usinsk ja Vozei. Lisäksi Komissa on liuskeöljyä, joka keskittyy Timan-Petšoraan ja Vytšegdan valuma-alueelle. Esimerkiksi Udoran piirin Tšim-Loptjugin kentän liuskeöljyvaroiksi on arvioitu yli 900 miljoonaa tonnia.
Komin öljyntuotanto on valitettavan tunnettu myös öljypäästöistään. Jo helmikuussa 1994 vuotanut, elokuussa 1994 laajemmin murtunut Komineft-yhtiön maaöljyn siirtoputki aiheutti erityisen laajan öljyonnettomuuden. Rikkoutuneesta öljyputkesta pääsi Komin pohjoisosien luontoon Usinskin läheisyydessä ainakin 79 000 tonnia raakaöljyä. Joidenkin arvioiden mukaan määrä saattoi olla jopa 350 000 tonnia. Öljymäärä vastaa suurimpia tankkerionnettomuuksia. Lokakuussa 1994 syyssateet saivat vuotovahinkojen suojaksi pystytetyn keruualtaan murtumaan. Öljyn saastuttamat vedet levisivät 186 neliökilometrin laajuisille arktisille suoalueille, tundralle ja vesistöihin, mutteivät vielä talven tullen edenneet pitemmälle. Mutta seuraavana keväänä lumen sulamisvesien mukana öljyistä vettä tulvi Kolvajokeen, sieltä Usaan, edelleen Petšoraan ja jopa Barentsinmerelle. Vaikka öljyvahinkoja on sittemmin pyritty puhdistamaan laajoissakin puhdistushankkeissa, vuonna 1994 luontoon päässyttä öljyä on yhä runsaasti maastossa. Sulamisvedet tuovat öljyä esille vuosittain. Lisäksi Komin alueella paljastuu uudempiakin öljyvuotoja. Näistä ovat raportoineet öljy-yhtiö Lukoilin omavalvonnan ohella esimerkiksi ympäristöjärjestöt Greenpeace ja Bellona.
Toinen taloudellisesti keskeinen raaka-aine on kivihiili. Petšoran hiilentuotantoalue on Venäjän merkittävimpiä ja kattaa noin 90 000 km². Tuotanto alkoi 1931 ja tähän mennessä hiiltä on kaivettu kaikkiaan noin 1,3 miljardia tonnia. Nykyään tuotantoa on neljällä hiilikentällä yhteensä kuudessa kaivoksessa Komissa. Koko alueen hiiliesiintymän geologiseksi varannoksi on arvioitu 341 miljardia tonnia, josta vain osa on hyödynnettävissä kannattavasti. Silti 11 hiilikentällä arvioidaan kullakin olevan yli 7 miljardia tonnia taloudellisesti hyödynnettäviä varantoja. Vuonna 2011 Komin Petšoran hiilikentiltä kaivettiin yhteensä 13,4 miljoonaa tonnia kivihiiltä. Severstalin suuret metallitehtaat Vologdan alueen Tšerepovetsissa käyttävät huomattavan osan Komin hiilestä. Hiiltä kulutetaan myös paikallisesti ja viedään ulkomaille lähinnä pohjoisen Euroopan yritysasiakkaille. Komin hiilikaivokset, jotka aikoinaan käynnistettiin pakkotyövoimalla, kärsivät yhä puutteellisesta työturvallisuudesta. Esimerkiksi Severstalin Vorkutan hiilikaivoksilla helmikuussa 2013 tapahtuneessa metaaniräjähdyksessä kuoli 18 henkeä.
Titaanivarat keskittyvät Jarengan ja Pižman kentille. Uhtan piirissä sijaitseva Jarengan öljy- ja titaanikenttä sisältää noin 50 % koko Venäjän tunnetuista titaanivarannoista. Tämän tuotantoalueen rakentamista, ja sen kaivos- ja kemianteollisuuden hankkeita pidetään valtakunnallisestikin merkittävinä.
Komin bauksiittivarat ovat Venäjän laajimmat. Bauksiittia esiintyy kahdella alueella: Timanin selänteen etelä- ja keskiosissa. Suureen RUSAL-konserniin kuuluva Komi Aluminiuma hyödyntää varantoja. Komissa louhittua bauksiittia kuljetetaan jatkojalostettavaksi Uralin ja Luoteis-Venäjän talousalueille.
Merkittävää kaivosteollisuutta ja kehityshankkeita liittyy myös esimerkiksi raakakvartsin, baryytti- ja mangaanimalmien sekä kultaa sisältävän malmin, rakennuskivien ja maa-aineksen, korukivien ja harvinaisten maametallien hyödyntämiseen.