stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turku 1200-luvulla
Piispanistuin siirretään Koroisiin

Paavi Gregorius IX:n vuonna 1229 myöntämän luvan mukaisesti piispanistuin siirrettiin Nousiaisista Koroisiin, joka sijaitsee lähellä Turun nykyistä keskustaa. Mikään ei viittaa siihen, että varsinaista Turun kaupunkia olisi vielä tässä vaiheessa ollut olemassa. Kaupunkia ei kuitenkaan perustettu asumattomalle maalle, vaan paikalla oli peltoja ja luultavasti myös talonpoikaiskylä. Arkeologi Markus Hiekkanen on arvellut, että kaupunki perustettiin kuninkaan, piispan ja vuonna 1249 perustetun dominikaanikonventin yhteisestä aloitteesta 1280- tai 1290-luvulla. Perustamisvuotta ei tiedetä, koska mitään aiheeseen liittyvää asiakirjaa ei ole säilynyt.
1200-luvulla meri oli noin viisi metriä nykyistä korkeammalla, joten Koroistenniemi oli ehkä myös mereltä tavoitettava kauppapaikka. Arkeologiset kaivaukset ovat osoittaneet, että paikalle on rakennettu kivikirkko ja kaksi kolmikerroksista kivirakennusta. Kahta muuta rakennusta nimitetään piispan palatsiksi ja puolustustorniksi. Kirkosta ja sen pohjoispuolelta on löydetty 300 hautaa. Kirkkoon on haudattu kolme 1200-luvulla elänyttä piispaa. Viimeisin heistä oli piispa Catillus.
Koroistenniemien ympärille oli rakennettu puinen puolustusaita. Aluetta oli helppo puolustaa etelästä, lännestä ja pohjoisesta, josta se oli veden ympäröimä. Sen itäpuolelle rakennettiin valli ja kaivettiin vallihauta, joka oli ylitettävä laskusiltaa pitkin.
Suomen ensimmäiset laajat ja nykyaikaiset arkeologiset kaivaukset suoritettiin Koroistenniemellä vuosina 1898–1902. Koroistenniemellä on nykyään nähtävissä 1200-luvun piispankirkon kiviperustuksia ja valkoinen muistoristi.
Kaupunki siirtyy nykyiselle paikalleen

Maan noustessa Aurajoki madaltui ja kaupankäynti siirtyi nykyisen Turun vanhan keskustan paikalle. Vuonna 1290 myös piispanistuin siirrettiin nykyisen Turun keskustaan, ja Unikankareen kummulle alettiin rakentaa Tuomiokirkkoa. Koroisten kirkko toimi vielä 1300-luvulla piispan toisena asuntona, kunnes vitaaliveljet tuhosivat sen vuonna 1396.
Arkeologiset kaivaukset Tuomiokirkon ympärillä ovat osoittaneet, että harvalukuiset varhaisimmat rakennukset ovat 1200-luvun lopulta ja vasta 1300-luvun ensimmäiset vuodet olivat voimakkaan rakentamisen aikaa. 1200-luvun rakennukset edustavat enemmän maaseutua kuin kaupunkimaista asutusta, ja arkeologisissa kerrostumissa Unikankareen kummun ympärillä onkin vain jälkiä peltoviljelystä.
Tuomiokirkon rakentaminen nykyiselle paikalleen aloitettiin 1280-luvulla ja se vihittiin käyttöönsä kesäkuussa 1300. Pyhälle Olaville pyhitetty dominikaanikonventti oli perustettu Turkuun jo vuonna 1249, ja se on saattanut sijaita alusta asti Kaskenmäessä. Keskiaikaisen kaupungin ulkopuolelle Aurajoen suulle perustettiin 1200-luvun lopulla Turun linna ruotsalaisten vallan tukikohdaksi lounaiselle rannikolle.
Vanha teoria

Vanhentuneen teorian mukaan Turussa olisi ollut jo 1200-luvulla saksalaisten kauppiaiden muodostamaa asutusta, joka olisi vuosisadan lopulla saanut kaupunkioikeudet. Tähän asutukseen olisi kuulunut myös Unikankareen kummulla ollut puukirkko, jonka tilalle Tuomiokirkko olisi rakennettu. Vanhan käsityksen mukaan asutus olisi myös ensin syntynyt Unikankareen ympärille, mistä se olisi 1300-luvulla levinnyt Suurtorin alueelle.
Galleria

Turun tuomiokirkon rakennustyöt aloitettiin 1280-luvulla.
Koroistenniemi
Arkeologinen kaivaus Turun keskustassa.
Koroisten risti ja kirkon rauniot Koroistenniemellä.
Douglasin piirikunta (Nebraska)

Douglasin piirikunta (engl. Douglas County) on Yhdysvaltojen Nebraskan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 584 526 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus ja suurin kaupunki on Omaha, joka on myös osavaltion suurin kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1854.
Väestö

Vuoden 2020 väestönlaskennassa Douglasin piirikunnan asukasluku oli 584 526. Arvion mukaan asukkaista valkoisia on 79,2 %, mustia 11,6 %, aasialaisia 4,6 %, alkuperäisasukkaita 1,4 % ja Tyynenmeren alkuperäisasukkaita 0,1 %. Asukkaista 3,2 % kuuluu kahteen tai useampaan rotuun. 15,3 % asukkaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 10,0 % asukkaista on syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Douglasin piirikunta (Nebraska) Wikimedia Commonsissa
Nokivatsamuura

| Nokivatsamuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Xenornis
Laji::  setifrons
Kaksiosainen nimi
 Xenornis setifrons  Chapman, 1924 

Katso myös
   Nokivatsamuura Wikispeciesissä   Nokivatsamuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Nokivatsamuura (Xenornis setifrons) on puumuuriin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö

Nokivatsamuura kasvaa 15–17 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Nokivatsamuurakoiraan päälaki, selkä ja siivet ovat ruskeat ja niissä on vaaleampia kellanruskeita juovia. Naama, rinta ja vatsa ovat tummanharmaat. Nokivatsamuuranaaraan pää selkä ja siivet ovat samanlaiset kuin koiraalla. Kurkku on valkoinen ja rinta ja vatsa ruskeat. Rinnassa on vaaleita kuvioita.
Levinneisyys ja elintavat

Nokivatsamuuraa tavataan Panamassa ja Kolumbiassa. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät. Nokivatsamuura liikkuu useimmiten pareittain ja liittyy toisinaan sekaparviin. Sen ravintoa ovat hyönteiset.
Nokivatsamuura luokitellaan silmälläpidettäväksi lajiksi, ja kannan kooksi arvioidaan 2 500–10 000 yksilöä. Kantaa uhkaa elinympäristön häviäminen teiden rakentamisen ja kaivostoiminnan vuoksi.
Romanos Melodos

Romanos Melodos
Romanos Melodos (k. noin 555, aika Karl Krumbacherin arvioima) oli bysanttilainen runoilija. Häntä pidetään keskeisiä ortodoksisen hymnografian perustajia.
Romanosta pidetään kansallisuudeltaan kreikkalaisena,lähde? mutta hän syntyi Syyriassa ja teki elämäntyönsä Konstantinopolissa ja Beirutissa. Hänen työtavastaan on kerrottu, että hän kuuli unessa kauniin melodian ja näki Neitsyt Marian ilmestyksen ja sai siitä aiheen hymniinsä Kristuksen syntymä.lähde?
Romanos on kirjoittanut tuhatkunta muodoltaan dialogista hymniä, joista on säilynyt 80, useimmat aiheiltaan raamatullisia, näiden joukossa aiheet Munkin kuolema, Viimeinen tuomio, Juudaksen kavallus ja Stefanuksen marttyyrius.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Romanos Melodos Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  5  6  7  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola 2  Vatikaani 
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  Europeana  IdRef
Jussi Hietanen

| Jussi Hietanen |
| --- | --- |
 Jussi Hietanen 1920-luvulla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. maaliskuuta 1903 Tampere
Kuollut: 19. elokuuta 1941 (38 vuotta) Kiestinki
Taiteilija
Ala:  kuvanveisto
Kuuluisimpia töitä:  Kalevankankaan hautausmaan punaisten muistomerkki
Elis Johannes ”Jussi” Hietanen (29. maaliskuuta 1903 Tampere – 19. elokuuta 1941 Kiestinki) oli suomalainen kuvanveistäjä, jonka päätyö on Tampereen Kalevankankaan hautausmaalla sijaitseva punaisten hautamuistomerkki.
Elämä

Tehdastyöläisen perheeseen syntynyt Hietanen oli sisällissodan aikana 14-vuotiaana punakaartin lääkintäosaston juoksupoikana Tampereella. Hänet vangittiin Tampereen taistelun jälkeen Kaupunginhotellista ja vietiin Tampereen vankileirille. Lokakuussa 1918 valtiorikosoikeus hylkäsi häntä vastaan nostetun syytteen avunannosta valtiopetokseen.
Hietanen opiskeli kuvanveistoa vuodesta 1923 Richard Rautalinin ja vuosina 1924–1926 Evert Porilan johdolla. Vuosina 1934–1935 Hietanen opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Hänen teoksiaan oli ensi kertaa esillä näyttelyssä vuonna 1923 Tampereella. Vuonna 1939 Hietanen työskenteli Porilan avustajana tämän veistäessä Tampereelle pystytettyä Mannerheimin patsasta. Syksyllä 1940 Tampereen työväenjärjestöjen muistomerkkitoimikunta tilasi Hietaselta suunnitelmat Kalevankankaalle pystytettävään punaisten muistomerkkiin, joka paljastettiin helatorstaina toukokuussa 1941. Hänen muita töitään ovat Ikaalisten sankaripatsas sekä Messukylän vuonna 1918 kaatuneiden muistomerkki, jonka Viljo Savikurki valmisti hänen luonnostensa pohjalta vuonna 1945.
Hietanen kaatui jatkosodan hyökkäysvaiheessa Kiestingissä, ja hänet on myös itse haudattu Kalevankankaan hautausmaalle. Jussi Hietasen poika oli kuvanveistäjä Unto Hietanen.
Kuvia

Punaisten muistomerkki Kalevankankaan hautausmaalla.
Punaisten muistomerkki, 1945, Messukylä, Tampere.
Aiheesta muualla

Jussi Hietanen taiteilijamatrikkelissa
Hyvinkäänkylä

| Hyvinkäänkylä |
| --- | --- |

Kaupunki:  Hyvinkää
Suuralue:  Lounainen
Koordinaatit:  60°36′07″N, 024°49′18″E
Kaupunginosa nro:  17
Pinta-ala:  1,07 km² 
Osa-alueet:  Pilvenmäki, Aluesairaala
Postinumero(t):  05840, 05850
Hyvinkäänkylä on kaupunginosa ja kylä Hyvinkäällä. Se käsittää Uudenmaankadun osuuden Vehkojalta Åvikille ja sen ympäristöä sekä Hyvinkään sairaalan. Hyvinkäänkylä on Hyvinkään vanhin kaupunginosa, ja se mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1495 nimellä Höffinge. Siellä sijaitsi 1600–1800-luvuilla kestikievari vuoteen 1862 asti. Hyvinkäänkylä kuului aikoinaan Nurmijärven pitäjään ennen irtautumistaan vuonna 1917 osaksi Hyvinkäätä.
Hyvinkäänkylän koulu aloitti toimintansa 1875, ja vuonna 1891 sille valmistui oma rakennus. Se toimii nykyisin nuorisotalona. Nykyinen Hyvinkäänkylän kivikoulu rakennettiin vuonna 1955.
Karpaatit

| Karpaatit |
| --- | --- |
 Slovakian Karpaatteja (Tatra)
Maantiede
 Karpaatit satelliittikuvassa.
Sijainti:   Tšekki  Slovakia  Puola  Ukraina  Romania
Korkein kohta
Nimi:  Gerlachovský štít
Korkeus meren-pinnan tasosta:  2 655 m
Koordinaatit:  49.164164°N, 20.135831°E
Karpaatit on vuoristo Itä-Euroopassa Tšekin, Slovakian, Puolan, Ukrainan ja Romanian alueella. Karpaattien pituus on noin 1 500 km ja korkein kohta Slovakiassa sijaitseva Gerlachovský štít (2 655 m). Karpaatit muodostuivat noin 30 miljoonaa vuotta sitten.
Nimi

Karpaatit tunnettiin tällä nimellään jo antiikin aikana, ja ne mainitaan sekä kreikkalaisissa että roomalaisissa kirjoituksissa. Jotkut arvelevat nimen tulevan eräästä nykyisen Romanian vuorilla roomalaisaikaan asuneesta daakialaisesta heimosta, mutta voi olla, että heimo oli päinvastoin saanut nimensä vuoriston mukaan. On myös esitetty, että nimi periytyisi jostakin indoeurooppalaisen kantakielen vuoriin tai kiviin liittyvästä sanasta.
Antiikin kreikassa Karpaatit olivat ó Karpátes oros, latinassa Carpates montes tai lyhyemmin Carpatae. Rooman valtakuntaan kuulumattomia Itä-Karpaatteja saatettiin sarmaattien kansan mukaan kutsua myös nimellä Montes Sarmatici. Kaikissa nykykielissä käytetään jotakin termin Carpatae johdannaista.
Maantiede > Sijainti

Lännessä Karpaattien vuoristo alkaa Itävallan puolelta läheltä Wieniä, jossa sen erottaa Alpeista vain Tonavan laakso. Tšekinmaalla vuoristo tuskin erottuu Tšekin läntisistä reunavuorista. Slovakian pääkaupungin Bratislavan kohdalla Alpit ja Karpaatit lähestulkoon kohtaavat. Suurin osa Slovakiasta kuuluu Karpaattien alueeseen, korkeimmillaan Länsi-Karpaatit ovat Puolan ja Slovakian rajaseuduilla. Täällä olevasta alueesta käytetään nimitystä Korkea Tatra, johon myös Gerlachovský štít kuuluu.
Slovakian ja Puolan itäosassa olevalla matalalla alueella kulkee Itä- ja Länsi-Karpaattien rajalinja. Idempänä, Ukrainan länsiosassa, Karpaattien vuorijono on alle 100 km leveä, ja se erottaa Rutenian (Karpato-Ukrainan) muusta Ukrainasta. Itä-Karpaatit jatkuvat leveämpinä etelään, Romanian keskiosaan, ja jättävät Moldavian itäpuolelleen. Karpaattien toinen korkea alue kuuluu Etelä-Karpaatteihin (Transilvanian Alpit), jotka kulkevat itä–länsi-suunnassa Romanian poikki muodostaen Valakian pohjoisrajan, ja päättyvät ennen Tonavaa. Täällä korkein huippu on Vârful Moldoveanu (2 544 m).
Romanian luoteinen osa lasketaan joskus myös Karpaatteihin. Aivan maan länsiosassa ovat melko matalat Romanian Länsi-Karpaatit, ja näiden keskellä on Transilvanian ylätasanko. Karpaatit ympäröivät Unkarin alankoa (Pannonian tasanko) sekä itä- että pohjoispuolelta, Unkarissa onkin vain pieni osa Länsi-Karpaateista. Tasangot ympäröivät Karpaatteja myös pohjois-, itä- ja kaakkoispuolelta. Etelässä Karpaattien saatetaan joskus sanoa jatkuvan myös Tonavan ylitse Serbian puolelle. Tonava laskee Unkarin alangolta kapean Rautaportti-nimellä tunnetun laakson läpi, ja sen eteläpuolella olevia ylänköalueita voidaan kutsua Serbian Etelä-Karpaateiksi. Normaalisti näin ei kuitenkaan tehdä, vaan Serbian vuoristot lasketaan kuuluvaksi Stara Planinaan eli Balkanin vuoriin.
Maantiede > Maanmuodot

Varsinainen Karpaattien vuoristo on koko matkaltaan noin 100–300 km leveä, kaikkein leveimmillään se on Slovakian ja Puolan läntisillä raja-alueilla. Näin se tekee karkeasti ottaen puoliympyrän, joka sulkee sisäänsä koko Unkarin, Slovakian eteläosat, Ukrainan Rutenian ja koko Romanian Transilvanian alueen. Lisäksi Romaniassa olevia Etelä-Karpaatteja ei aina pidetä Karpaattien osana, vaan niitä kutsutaan nimellä Transilvanian Alpit. Tämän määritelmän mukaan Karpaattien vuoristo ulottuu siten puolikaaren muotoisena Tšekin itäosista aina keskelle Romaniaa.
Vaikka Karpaatteja nimitetäänkin vuorijonoksi, eivät ne muodosta yhtenäistä linjaa, vaan koostuvat useista erillisistä, hieman korkeammista alueista. Ne ovat Alppien jälkeen pinta-alaltaan Keski-Euroopan toiseksi suurin vuoristo, mutta niiden korkeimmatkin huiput ovat vain kahden ja puolen kilometrin korkuisia, siis selvästi Alppeja matalampia. Karpaateilla ei ole jäätiköitä, ja jopa korkeimmiltakin alueilta lumi sulaa kesällä. Vuoriston luonto muistuttaakin siis paljon Alppilaaksojen luontoa. Toisaalta vaikka Karpaatit siis ovatkin vain keskikokoinen vuoristo, muodostavat ne kuitenkin selvän eron niitä ympäröiviin tasankoalueisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karpaatit Wikimedia Commonsissa
Karpaattien vuoriston aluejako. Vuoriston osien nimistö on kielellisen ja historiallisen monimuotoisuuden vuoksi varsin moninainen, erityisesti Beskidien alueella.
Nikita Krivokrasov

| Nikita Krivokrasov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. joulukuuta 2000 (ikä 23) Westminster, CO, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Venäjä  Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Krivo
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura (P):  Jukurit
Sarja:  SM-liiga
Nyk. seura:  Peliitat (Mestis)
Pelinumero:  29 / 54
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Nikita Sergejevitš Krivokrasov (ven. Никита Сергеевич Кривокрасов; s. 23. joulukuuta 2000 Westminster, Colorado, Yhdysvallat) on venäläis-yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa lainalla SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureista. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Muuta

Krivokrasovin isä Sergei pelasi omalla urallaan hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 471 NHL-ottelua ja hän kuului myös Venäjän olympiahopeaa voittaneeseen joukkueeseen Naganossa 1998. Sergei Krivokrasov toimii nykyään valmentajana.
Kanawhan piirikunta

Kanawhan piirikunta (engl. Kanawha County) on Yhdysvaltojen Länsi-Virginian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 180 745 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus ja suurin kaupunki on Charleston, joka on myös osavaltion suurin kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1789.
Väestö

Vuoden 2020 väestönlaskennassa Kanawhan piirikunnan asukasluku oli 180 745. Arvion mukaan asukkaista valkoisia on 88,4 %, mustia 7,4 %, aasialaisia 1,1 % ja alkuperäisasukkaita 0,2 %. Asukkaista 2,8 % kuuluu kahteen tai useampaan rotuun. 2,4 % asukkaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,9 % asukkaista on syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanawhan piirikunta Wikimedia Commonsissa
Rondo (viiniköynnös)

Rondon rypäleterttuja
Rondo eli GM 6494-5 on viiniköynnöksen hybridilajike. Sen risteytti professori Vilém Kraus vuonna 1964 silloisessa Tšekkoslovakiassa. Kraus luovutti risteytyksen eteenpäin tohtori Helmut Beckerille Geisenheimin puutarhatalouden ja viininviljelyn tutkimuslaitokseen, jossa jalostustyötä jatkettiin. Nykyisen nimensä lajike sai vuonna 1999, jota ennen se oli parin vuoden ajan tunnettu nimellä Amurensis Walk. Rondo on Pohjoismaiden eniten kaupallisesti viljelty tumma viinirypäle.
Rondon siniset, keskikokoiset ja aromikkaat rypäleet kypsyvät lokakuussa, ja ne sopivat hyvin viininvalmistukseen. Lajike kestää pakkasta lähteestä riippuen 20–29 astetta, ja sitä suositellaan kasvuvyöhykkeille I–II tai I–III. Suojausta keväthalloilta suositellaan.
Vuonna 2011 brittiläinen viinitarha Denbies voitti kultaa International Wine Challenge -kilpailusta vuoden 2010 Chalk Ridge Rose -viinillään, joka on valmistettu täysin Rondon rypäleistä.
Perimä

Rondon vanhemmat ovat amurinviinin ja aitoviinin risteytys Zarya Severa ja aitoviini St. Laurent.
Dumont

Dumont, DuMont on ranskalainen sukunimi muun muassa seuraavilla:
Henkilöitä

Allen Balcom DuMont, (1901–1965), yhdysvaltalainen insinööri ja keksijä
Alberto Santos-Dumont, (1873–1932), ilmailun alkuajan epäonnisia yrittäjiä, Brasilian ilmailun isä
Auguste Dumont, (1801–1884), ranskalainen kuvanveistäjä
Brigitte Gapais-Dumont, (1944–2018), ranskalainen miekkailija ja olympiamitalisti
Bruno Dumont, (s. 1958), ranskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Charles Dumont, (1929–2024), ranskalainen laulaja ja säveltäjä
Charles Henri Frédéric Dumont de Sainte-Croix (1758–1830), ranskalainen lintutieteilijä
Christian Dumont, (1963–2021), ranskalainen ampumahiihtäjä
Emma Dumont, (s. 1994), yhdysvaltalainen näyttelijä, malli ja tanssija
Gabriel Dumont, (1837–1906), Länsi-Kanadassa asuvien métisien johtaja
Jean-Pierre ”J. P.” Dumont, (s. 1978), kanadalainen jääkiekkoilija
Jules Dumont d'Urville, (1790–1842), ranskalainen laivaston amiraali
Louise Dumont, (1862–1932), saksalainen näyttelijä, Düsseldorfin teatterin perustaja
Margaret Dumont, oik. Daisy Juliette Baker, (1889–1965), yhdysvaltalainen näyttelijä ja oopperalaulaja
René Dumont, (1904–2001), ranskalainen maataloustieteilijä ja poliitikko
W. Yvon Dumont, (s. 1951), kanadalainen poliitikko ja Manitoban varakuvernööri
Muita

DuMont Laboratories yhdysvaltalainen katodisädeputki- ja televisiovalmistaja
DuMont Television Network, maailman ensimmäinen kaupallinen televisioverkko
FS Dumont D'Urville (L9032), Ranskan laivaston Champlain-luokan kuljetusalus
Coulée verte René-Dumont, kävelypuisto Pariisissa
Santos Dumontin lentoasema, lentoasema Rio de Janeirossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Dumont”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Roosa Törmänen

Roosa Törmänen (s. 1998) on suomalainen pesäpalloilija. Törmänen edustaa Superpesiksessä pelaavia Kempeleen Kiriä. Hän on pelannut Superpesistä myös Oulun Lipottarissa ja Porin Pesäkarhuissa. Porin Pesäkarhuissa pelatessaan Törmänen saavutti SM-hopean kaudella 2018. Hän on pelannut urallaan yhden B-tyttöjen Itä-Länsi-ottelun.
Törmänen on pelannut urallaan 63 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt kaksi kunnaria ja 11 tavallista juoksua, tuonut 43 juoksua ja kerännyt 239 kärkilyöntiä. Superpesiksen ylemmissä pudotuspeleissä Törmänen on pelannut kolme ottelua. Näissä hän on tuonut kaksi juoksua ja kerännyt yhdeksän kärkilyöntiä.
Michael D. Moore

Michael D. Moore (keskellä) vuonna 1921.
Michael D. Moore (14. lokakuuta 1914 – 4. maaliskuuta 2013) oli kanadalainen Yhdysvalloissa työskennellyt entinen lapsinäyttelijä ja avustava ohjaaja.
Moore syntyi Victoriassa, Brittiläisessä Kolumbiassa, ja esiintyi vuosina 1919–1927 kymmenissä elokuvissa nimellä Mickey Moore. Myös hänen veljensä Pat oli tunnettu näyttelijä.
Avustavana ohjaajana Moore menestyi 1940-luvun lopulta lähtien. Hän työskenteli muun muassa Elvis Presleyn elokuvissa ja Steven Spielbergin kaikissa kolmessa Indiana Jones -elokuvassa. Hän jatkoi uraansa varsin iäkkääksi; hän työskenteli vielä vuonna 2000 Disneyn 102 dalmatialaisessa.
Aiheesta muualla

Michael D. Moore Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet
Arvada

| Arvada |
| --- | --- |
 Ilmakuva Arvadasta.

 Koordinaatit: 39°50′01″N, 105°09′01″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Colorado
Piirikunta:  Jefferson Adams
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  102,47 km²
 – Josta vettä:  1,76 km² 
Korkeus:  1 662 m
Väkiluku (2010):  106 433
 – Väestötiheys:  1 204,13 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-7 (kesäaika UTC-6)
 
 arvada.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Arvada on kaupunki Jeffersonin ja Adamsin piirikunnissa Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 106 433. Kaupunki perustettiin 24. elokuuta 1904. Arvadan pormestarina toimii Marc Williams. Kaupunki kuuluu Denverin metropolialueeseen.
Väestö

Kaupungin asukkaista 79,8 prosenttia on valkoisia, 13,19 prosenttia latinalaisamerikkalaisia ja 2,09 prosenttia aasialaisia. 97,9 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 40,5 vuotta.
Kuvia kaupungista

Historiallista keskustaa.
Kappeli Arvadassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arvada Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut
Turku 1800-luvulla

Esihistoria
Kivikausi
Pronssikausi
Rautakausi
Keskiaika
1200-luku
1300-luku
1400-luku
Uusi aika
1500-luku
1600-luku
1700-luku
Uusin aika
1800-luku
1900-luku
näytä
keskustele
Osa artikkelisarjaa
Suomen sota

Turussa ei ryhdytty minkäänlaiseen vastarintaan venäläisten marssiessa kaupunkiin lokakuussa 1809 Suomen sodan yhteydessä. Elämä Turussa jatkui miehityksestä huolimatta rauhallisena. Turun hovioikeus jatkoi venäläisten saapuessa istuntoaan ja myöhemmin keväällä Turun piispa Jacob Tengström ja Turun akatemian opettajakunta vannoivat uskollisuudenvalan keisarille.
Suuriruhtinaskunnan pääkaupunkina

Ruotsin hävittyä sodan Venäjän kanssa ja luovutettua Suomen alueen Haminan rauhassa, Turusta tuli 1809 Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallinnon sijoituspaikka eli autonomisen Suomen pääkaupunki. Turussa oli historiallisen asemansa vuoksi entuudestaan tärkeitä virastoja. Turun tuomiokapituli ja piispa olivat maan johtava kirkollinen auktoriteetti. Turussa sijaitsi yliopisto, ja kaupunki oli Suomen kaupan ja merenkulun keskus.
Pääkaupunki siirrettiin kuitenkin Helsinkiin vuonna 1812, koska keisari Aleksanteri I:n mielestä Turku oli ruotsalaismielinen ja liian lähellä entistä emämaata. Myöhemmin Carl Erik Mannerheim, jota pidetään Suomen ensimmäisenä pääministerinä, kommentoi muistelmissaan, että pääkaupungin siirtäminen Turusta Helsinkiin oli hänen mielestään virhe, johon olivat vaikuttaneet suomalaiset "onnenonkijat ja projektimaakarit". Kaupunki säilytti kirkollisen keskuksen asemansa, ja vuonna 1817 Turun hiippakunta muutettiin arkkihiippakunnaksi.