stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salman Khan (kouluttaja)
Palkintoja ja tunnustuksia

Salman Khan on esiintynyt The Colbert Report -ohjelmassa, PBS:n NewsHour -ohjelmassa, CNN -uutiskanavalla ja National Public Radio -radioverkolla. Vuonna 2009 Khan Academy sai The Tech Museum of Innovation -museon Microsoft Tech Award -palkinnon koulutussarjassa. Syyskuussa 2010, Google lahjoitti kaksi miljoonaa dollaria tukeakseen uusien kurssien luomista sekä mahdollistamaan Khan Academyn sisällön kääntämisen maailman eniten puhutuille kielille. Samoihin aikoihin, Bill ja Melinda Gatesin säätiö antoi Khan Academy:lle 1,5 miljoonaa dollaria tukeakseen järjestön kasvua. Lokakuussa 2010, Khan oli #34 Fortune -lehden vuosittaisella "40 under 40" -listalla, joka antaa tunnustusta liiketoiminnan nouseville tähdille.
Palkintoja ja tunnustuksia > Palkintoja

21. maaliskuuta 2013, Austin College myönsi Khanille Posey Leadership Award -palkinnon Perot Museum of Nature and Science -museossa (sijaitsee Shermanissa, Texasissa). Khan vieraili myös useassa opikselijajärjestössä ollessaan kampuksella.
Khan oli yksi viidestä henkilöstä, jotka saivat arvostetun Heinz Award -palkinnon. Hänen palkintonsa oli alalta ”Human Condition”. Khan sai tunnustusta siitä, kuinka hän on mullistanut tavan, jolla opiskelijat voivat oppia matematiikkaa, luonnontieteitä sekä muita aihealueita.
Palkintoja ja tunnustuksia > Puheita

Maaliskuussa 2011, Salman Khan sai kutsun puhumaan TED -konferenssissa Bill Gatesilta, joka on sanonut, että hän käyttää Khan Academyn harjoitusohjelmistoa opettamaan omia lapsiaan.
Salman Khan esiintyi Stanfordin kauppakorkeakoulussa 21. helmikuuta 2012.
6.3.2012, Salman Khan esiintyi Kalifornian yliopistossa (Berkeleyssa).
Khan puhui Bellarmine College Preparatory -koululla TEDxSanJoseCA -tapahtumassa koulutuksen tärkeydestä ja siitä, miten Khan Academy perustettiin. Khan oli myös vierailevana puhujana Ricen yliopiston valmistujaisjuhlassa 12. toukokuuta 2012 ja MIT:n valmistujaisjuhlassa 8. kesäkuuta 2012.
Salman Khan esiintyi AtGoogleTalks -tapahtumassa Googlen hallituksen puheenjohtajan Eric Schmidtin kanssa vuonna 2012.
Salman Khan esiintyi Salt Lake Cityssä pidetyssä Adobe Digital Marketing Summit 2013 -tapahtumassa 7. maaliskuuta 2013.
Khan piti puheen University of New Orleans -yliopistolla New Orleansissa 20. toukokuuta 2013.
Palkintoja ja tunnustuksia > Haastatteluita

15.4.2011, LinkedIn -verkostoitumisyhteisön toimitusjohtaja Jeff Weiner haastatteli Salman Khanin.
2.6.2011, Salman Khan esiintyi The Colbert Report -ohjelmassa, jossa hän puhui opettamisestaan haastattelun muodossa. Hän kertoi yleisölle siitä miten hän suunnitteli käyttää ohjelmistoaan mullistamaan koulutusalan.
Journalisti Charlie Rose on haastatellut Khanin kahdesti. Hän esiintyi Charlie Rose-ohjelmassa ensimmäisen kerran 4. toukokuuta 2011 ja toisen kerran 26. helmikuuta 2013. Hänet on myös haastatellut uutisankkuri Tom Brokaw.
Salman Khan esiintyi haastattelussa Aspen Instituten hallituksen puheenjohtajan ja toimitusjohtajan Walter Isaacsonin kanssa syksyllä 2012. 3. elokuuta 2013, Khan esiintyi haastattelussa Henry Paulsonin kanssa Aspen Instituten 20th Annual Summer Celebration -tapahtumassa.
Khan on esiintynyt haastattelussa MIT:n presidentin Rafael Reifin kanssa MIT:n kampuksella 8. toukokuuta 2013.
16. tammikuuta 2012, Khan esiintyi haastattelussa Harvard Business Review -lehden päätoimittajan Alison Beardin kanssa HBR Ideacast -podcastissa, jossa hän puhui ”E-oppimisen vallankumouksesta”.
Palkintoja ja tunnustuksia > Muita

Huhtikuussa 2012 Khan oli Time-lehden vuosittaisella maailman sadan vaikutusvaltaisimman henkilön listalla.
Marraskuussa 2012 Forbes-lehti esitti Khanin kannessaan artikkelilla "$1 Trillion Opportunity".
Salman Khan on esiintynyt San Francisco Chronicle -lehdessä, on the Public Broadcasting Service -televisioverkossa, National Public Radio -radioverkossa, CNN -televisiokanavalla, ja CNN Money -ohjelmassa.
Salman Khan on myös esiintynyt Edutopia-järjestön verkkosivulla, jossa hän keskusteli käänteisestä opetuksesta.
Teoksia

Khan, Salman: The One World Schoolhouse: Education Reimagined.  New York:  Twelve, 2012.  ISBN 978-1455508389  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Khan Academy. Järjestön kotisivu. (englanniksi)
Let's use video to reinvent education (Arkistoitu – Internet Archive). Salman Khanin TED-puhe maaliskuusta 2011. (englanniksi)
Talks and interviews. Kokoelma Salman Khanin pitämiä haastatteluja ja esitelmiä. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Japani  Korea  Puola 
Tieteilijät:  CiNii  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  zbMATH 
Muut:  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Salman Khan (educator)
Käännös suomeksi
Ajan sävel

| Ajan sävel Maria Lund |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : loppukesästä 2008 Tampereella ja Seinäjoella
 Julkaistu: 5. marraskuuta 2008
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tuottaja(t): Valtteri Tynkkynen
 Tyylilaji: pop, suomirock
 Kesto: 38.14
 Levy-yhtiö: Universal Music Group
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 12.
Maria Lundin muut julkaisut
| Äänet hämärässä 2005 | Ajan sävel 2008 | Tahdon! 2009 |
Ajan sävel on suomalaislaulaja Maria Lundin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin 5. marraskuuta 2008.
Valtteri Tynkkysen tuottama albumi sisältää suomirock-klassikoita svengaavina 60-luvun versioina. Lund versioi muun muassa Nightwishiä, Neljää Ruusua, Apulantaa, Uniklubia ja Kolmatta Naista. Mukana on myös pari uutta Lundin ja Tynkkysen kirjoittamaa kappaletta.
Ensimmäisenä singlenä julkaistiin Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus -hitti "Surupuku".
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 25, ja ylsi parhaimmillaan sijalle 12. Se pysyi listalla yhteensä 23 viikkoa.
Kappaleet

Huomenna – 2.21 (alkup. Uniklubi)
Itkupilli – 3.44 (alkup. Neljä ruusua)
Uinuva aurinko (Sleeping Sun) – 3.16 (alkup. Nightwish)
Sut voin unohtaa – 3.22
Surupuku – 3.52 (alkup. Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus)
Valokuvia – 3.54 (alkup. Mamba)
Lelukaupan häät – 4.03 (alkup. Miljoonasade)
Teit meistä kauniin – 3.06 (alkup. Apulanta)
Kaunis uni – 3.44
Sekaisin – 3.01 (alkup. J. Karjalainen)
Elämän tarkoitus – 3.51 (alkup. Kolmas Nainen)
Arvostelut

Dome.fi:
Hifimaailma: positiivinen
Soundi:
Turun Sanomat: suopea
Veljet (priki)

| Weljet |
| --- | --- |
Tyyppi:  priki
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Oulu
Omistaja:  Carl E. Junnelius
Vesillelasku:  1852
Neitsytmatka:  Hull, Englanti
Status:  haaksirikko 1852
Tekniset tiedot
Uppouma:  156 t
Weljet oli suomalainen Oulussa rakennettu priki, joka haaksirikkoutui 26. syyskuuta 1852 ensimatkallaan myrskyssä Pohjanlahdella Uumajan edustalla, Gaddan- eli Gaddsnytan-nimisen saaren kohdalla. Laivan miehistö selviytyi onnettomuudesta.
Priki lähti heinäkuussa 1852 Oulusta ensimmäiselle matkalleen kohti englantilaista Hullin kaupunkia lastinaan noin 83 lästiä tervaa. Paluumatkalla myrsky yllätti laivan Merenkurkussa, ja se haaksirikkoutui. Laivalla oli ollut ennen onnettomuustilannetta kapinahenki päällä. Miehistön käyttäytyminen onnettomuustilanteessa aiheutti Oulun Merimieshuoneen asiamiehen onnettomuustutkinnassa muistutuksia miehistön merimiespasseihin. Osa miehistä asetettiin syytteeseen uppiniskaisuudesta ja tottelemattomuudesta. Onnettomuushetkellä laivan kapteenina oli Carl E. Junnelius ja perämiehenä Adolf Ingman.
Röda holme

| Röda holme |
| --- | --- |

 Röda holme
 Koordinaatit: 57°22′09″N, 11°57′47″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Hallanti
Kunta:  Kungsbacka
Väkiluku (31.12.2023):  683
Röda holme on taajama Kungsbackan kunnassa Hallandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 683 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Röda holme Wikimedia Commonsissa
Haida

| Haida |
| --- | --- |
 Haidan levinneisyys ennen eurooppalaisten saapumista
Oma nimi:  Xaad Kíl
Tiedot
Alue:   Alaska  Kanada
Virallinen kieli:   Alaska  Haidojen neuvosto
Puhujia:  14 (2014)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  isolaattikieli
Kielikoodit
ISO 639-2:  hai
ISO 639-3:  hai
ISO 639-3:  hai
 Ohje 
Haida on erittäin uhanalainen haidojen puhuma kieli. Vuonna 2014 kieltä sujuvasti puhuvia oli enää 14. Haidan kieli on isolaattikieli, jota on pidetty joskus na-denekieliin kuuluvana. Kieli voidaan jakaa kahteen murteeseen. Pohjoista murretta (X̲aad Kil) puhutaan Haida Gwaiin pohjoisosassa ja Alaskan puolella. Etelämurretta (X̲aayda Ki) puhutaan saariston eteläosissa.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Asema ja käyttö

Kanadan vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan kieltä osasi 446 puhujaa. Sujuvasti kieltä puhuu kuitenkin vain muutamia vanhuksia. Saarilla on kuitenkin järjestetty kielen opetusta. Haidojen neuvosto on myös määritellyt kielen viralliseksi kielekseen.
Alaskassa haida on ollut yksi osavaltion virallisista kielistä vuodesta 2014 lähtien.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Bilabiaalit | Alveolaarit> Keskiset | Alveolaarit> Lateraalit | Postalveolaarit/ Palataalit | Palataalit/ Velaarit | Uvulaarit | Faryngaalit | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiilit | tavalliset | b̥ | d̥ |  |  | ɡ̊ | ɢ̥ | (ʕ̥) | ʔ |
| Klusiilit | aspiroidut |  | tʰ |  |  | kʰ | qʰ |  |  |
| Klusiilit | ejektiivit |  | tʼ |  |  | kʼ | qʼ |  |  |
| Affrikaatat | lenis |  |  | d̥͡ɮ̊ | d̥͡ʒ̊ |  |  |  |  |
| Affrikaatat | fortis |  |  | t͡ɬʰ | t͡ʃ |  |  |  |  |
| Affrikaatat | ejektiivit |  | t͡sʼ | t͡ɬʼ |  |  |  |  |  |
| Frikatiivit | soinnittomat |  | s | ɬ |  | x | χ | (ħ) | h |
| Nasaalit | tavalliset | m | n |  |  | ŋ |  |  |  |
| Nasaalit | glottalisoidut | mˀ | nˀ |  |  |  |  |  |  |
| Approksimantit | tavalliset |  |  | l | j | w |  |  |  |
| Approksimantit | glottalisoidut |  |  | lˀ |  |  |  |  |  |
Lähde:
Tavun alussa tavalliset klusiilit esiintyvät osittain soinnillisina. Joillakin puhujilla /t͡ʃ/ esiintyy ainoastaan sanan alussa kun taas /t͡s/ ei esiinny siellä; tällöin ne ovat saman foneemin allofoneja.
Fonologia > Vokaalit

Lähde:
Aiheesta muualla

http://www.haidalanguage.org/ (englanniksi)
haidan kielen ääninäytteitä
Haidankielinen elokuva Edge of the Knife Internet Movie Databasessa
Isolaattikielet
abinomn
aimara
ainu
baski
bung
burušaski
hadza
haida
huaorani
japani
jeniseiläiskielet
jukagiiri
karkar-yuri
kehu
korea
kuot
kutenai
nihali
nivhi
odiai
porome
sandawe
sause
washo
yaghan
yalë
zuni
Valskog

| Valskog |
| --- | --- |

 Valskog
 Koordinaatit: 59°26′29″N, 15°56′41″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västmanlandin lääni
Maakunta:  Västmanland
Kunta:  Kungsör
Väkiluku (31.12.2023):  692
Valskog on taajama Kungsörin kunnassa Västmanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 692 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valskog Wikimedia Commonsissa
Robert Austerlitz

| Robert Austerlitz> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. joulukuuta 1923 Bukarest
Kuollut: 9. syyskuuta 1994 (70 vuotta) New York
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Columbian yliopisto
Tutkimusalue:  kielitiede
Robert Austerlitz (13. joulukuuta 1923 – 9. syyskuuta 1994) oli yhdysvaltalainen kielitieteilijä.
Elämäkerta > Lapsuus ja nuoruus

Robert Austerlitz syntyi Romanian Bukarestissa saksankieliseen perheeseen. Hänen isänsä oli itävaltalainen ja äitinsä yhdysvaltalainen. Austerlitzin ollessa neljävuotias hänen perheensä muutti Brașoviin. Hän kävi saksankielistä alkeiskoulua neljä vuotta eikä oppinut romaniaa ennen kuin alkoi opiskella romaniankielisessä lukiossa. Vanhemmat erosivat hänen ollessaan lapsi, jolloin tehtiin sopimus, että 15-vuotiaana Austerlitz muuttaisi äidilleen New Yorkiin.
Vuonna 1938 Austerlitz muutti New Yorkiin äitinsä luo, missä hän opiskeli Stuyvesant high schoolissa vuoteen 1941 asti. Vuonna 1943 hän palveli armeijassa vuoteen 1945, jolloin hänet kotiutettiin. Sota-aikana Austerlitz osallistui Normandian maihinnousuun ja jäi sotavangiksi yhdeksän kuukauden ajaksi.
Elämäkerta > Yliopisto-opinnot

Austerlitz aloitti yliopisto-opintonsa New Orleanssissa sijainneessa pienessä jesuiittayliopistossa nimeltä Loyola, jossa hän opiskeli puolivuotta. Sen jälkeen hän jatkoi New Yorkiin, jossa hän aloitti New School for Social Research -yliopistossa filosofian opinnot. Austerlitz suoritti opintoja myös Columbian yliopistossa, jossa muinaisenglantiin perehtynyt professori houkutteli hänet opiskelemaan kielitiedettä.
Vuonna 1947 Austerlitz tapasi unkarinamerikkalaisen kielitieteilijä János Lotzin, joka sai hänet kiinnostumaan uralistiikasta. Lotz opetti unkaria ja samojedia. Valmistuttuaan New Schoolista kandidaatiksi (B.A.) Austerlitz pääsi Columbian yliopistoon opiskelemaan kielitiedettä vuosina 1949–1951, jossa hänestä tuli maisteri (MA) 1950.
Lotzilta Austerlitz kuuli M. A. Castrénista, mikä sai hänet kiinnostumaan siperialaisesta ketin kielestä. Castrénin käsikirjoitukset ja ketinkielen tutkimus sai Austerlitzin matkaamaan Suomeen 1951. Suomessa hän opiskeli suomalais-ugrilaisia ja turkinsukuisia kieliä vuoteen 1953, jonka jälkeen hän matkusti Japaniin. Japanissa Austerlitz opiskeli giljakkia vuoden ajan.
Vuonna 1955 Austerlitz väitteli tohtoriksi Columbian yliopistossa ostjakkien ja vogulien kansanrunouden metriikasta.
Elämäkerta > Ura ja kunnianosoitukset

Austerlitz toimi Columbian yliopiston kielitieteen ja uralistiikan professorina vuosina 1958–1993. Hän tutki muun muassa pohjois-Japanin, New Mexicon ja Alaskan alkuperäiskansojen kieliä ja Unkarin romaniväestön kansanperinnettä.
Urho Kekkonen myönsi Austerlitzille Suomen Leijonan ritarikunnan kunniamerkin 1969.
Elämäkerta > Kuolema

Austerlitz kuoli syöpään 1994.
Aiheesta muualla

Robert Austerlitz kansallisbiografiassa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Muut:  SNAC  IdRef
Tjuvkil

| Tjuvkil |
| --- | --- |

 Tjuvkil
 Koordinaatit: 57°53′48″N, 11°44′32″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Kungälv
Väkiluku (31.12.2023):  1 372
Tjuvkil on taajama Kungälvin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 372 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tjuvkil Wikimedia Commonsissa
Kareby och Ringby

| Kareby och Ringby |
| --- | --- |
 Kareby och Ringby
 Koordinaatit: 57°54′49″N, 11°55′13″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Kungälv
Väkiluku (31.12.2023):  259
Kareby och Ringby on taajama Kungälvin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 259 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kareby och Ringby Wikimedia Commonsissa
Venussimpukat

| Venussimpukat |
| --- | --- |
 Venussimpukoihin kuuluvia lajeja
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Autobranchia
Lahko::  Venerida
Heimo::  Venussimpukat Veneridae  [Rafinesque, 1815
Katso myös
   Venussimpukat Wikispeciesissä   Venussimpukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Venussimpukat (Veneridae) on simpukoihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan meri- ja murtovesistä.
Taksonomia ja anatomia

Elossa olevat venussimpukat jaetaan 13 alaheimoon ja 110 sukuun. Lajeja heimossa on 400–500. Heimon lajien kuori on paksu ja siinä voi olla harjanteita tai uurteita. Muodoltaan kuori on vaihtelevasti soikea, kolmiomainen tai pitkänomainen. Venussimpukoiden jalka on kookas. Sifonien sisään- ja ulosvirtausputket ovat joko yhtyneet tai erilliset ja niiden pituus vaihtelee.
Levinneisyys ja elintavat

Venussimpukoita tavataan maailmanlaajuisesti meristä. Heimon lajit elävät matalissa vesissä kaivautuneina hiekka- tai mutapohjaan. Ravinnokseen ne suodattavat vedestä eloperäistä ainesta.
Vinohammassimpukat

| Vinohammassimpukat |
| --- | --- |
 Mactra corallina
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Autobranchia
Lahko::  Venerida
Heimo::  Vinohammassimpukat Mactridae  Lamarck, 1809
Alaheimot
 Lutrariinae  Mactrinae  Resaniinae  Tanysiphoninae 
Katso myös
   Vinohammassimpukat Wikispeciesissä   Vinohammassimpukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vinohammassimpukat (Mactridae) on simpukoihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan niin merivesistä kuin makeista vesistäkin.
Taksonomia ja anatomia

Elossa olevat vinohammassimpukat jaetaan neljään alaheimoon ja 30 sukuun. Lajeja heimossa on noin 150. Heimon lajien kuori on muodoltaan soikea, kolmiomainen tai pitkänomainen. Kuoressa on hammastusta. Vinohammasimpukoiden jalka on kookas. Sifonien sisään- ja ulosvirtausputket ovat yhtyneet ja ne ovat lyhyehköt.
Levinneisyys ja elintavat

Vinohammassimpukoita tavataan maailmanlaajuisesti meristä ja muutamia lajeja myös makeista vesistä. Heimon lajit elävät usein matalissa vesissä kaivautuneina hiekkapohjaan. Ravinnokseen ne suodattavat vedestä eloperäistä ainesta.
Gabriel Calamnius

Gabriel Calamnius (20. lokakuuta 1695 Haapajärvi – 25. toukokuuta 1754 Sulva) oli suomalainen pappi ja runoilija.
Calamniuksen vanhemmat olivat Haapajärven kappalainen Josef Calamnius (1660–1716) ja Elin Thorwöste. Hän kävi koulua Kokkolan pedagogiossa ja pääsi ylioppilaaksi vuonna 1712. Hän tuli Ylivieskan vt. kappalaiseksi vuonna 1715 ja toimi myös veronkantomiehenä. isonvihan aikana Calamnius joutui vuonna 1717 venäläisten vangitsemaksi, häntä ruoskittiin Vaasassa ja hänet pidettiin 13 viikon ajan vangittuna Turun linnassa vuonna 1718. Papiksi Calamnius vihittiin vasta vuonna 1721 Strängnäsissä Ruotsissa.
Calamnius nimitettiin Kalajoen kappalaiseksi vuonna 1726 ja hän hoiti tätä virkaa kuolemaansa saakka. Calamnius kuoli Sulvassa ollessaan matkalla Vaasaan. Calamnius oli naimisissa Catharina Forbusin kanssa ja heillä oli viisi lasta.
Calamniuksen tunnetuin teos on vuonna 1734 ilmestynyt Suru-Runot Suomalaiset jossa kuvataan suomalaisten koettelemuksia isonvihan aikana. Hän kirjoitti myös tilapäisrunoja häitä, syntymäpäiviä ja muita juhlatilaisuuksia varten. Calamniuksen kuoleman jälkeen hänen runojaan ilmestyi Vähäinen cocous suomalaisista runoista -nimisessä kokoelmassa. Tämä teos oli ensimmäinen suomenkielinen runokokoelma ja se oli myös ainoa Ruotsin vallan aikana ilmestynyt maallisia aiheita käsitellyt suomenkielinen runokokoelma.
Teokset

Suru-Runot Suomalaiset. 1734, uusi painos 1778
Vähäinen cocous suomalaisista runoista. 1755
Duvesjön

| Duvesjön |
| --- | --- |
 Duvesjön
 Koordinaatit: 57°57′09″N, 12°01′19″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Kungälv
Väkiluku (31.12.2023):  320
Duvesjön on taajama Kungälvin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 320 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Duvesjön Wikimedia Commonsissa
Kynäsjoki

Kynäsjoki on Pomarkussa ja Porissa Satakunnassa virtaava joki. Joki saa alkunsa Kynäsjärvestä ja laskee Inhottujärveen kuuluen näin Karvianjoen vesistöön.  Jokea on kunnostettu 2010-luvulla pusikoitumisen vuoksi.
Yhdystie 2701

Yhdystie 2701 Noormarkussa.
Yhdystie 2701 on yhdystie joka kulkee Porin Noormarkusta saman kaupungin alueella sijaitsevalle Poikeljärvelle. Tien pituus on noin kuusi kilometriä.
Tien osoitenimenä on Vanha Vaasantie koko matkan.
Diseröd

| Diseröd |
| --- | --- |

 Diseröd
 Koordinaatit: 57°55′35″N, 12°01′34″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Kungälv
Väkiluku (31.12.2023):  1 570
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Diseröd on taajama Kungälvin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 570 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Tunnettuja henkilöitä

Björn Gustafsson (s. 1986), koomikko ja näyttelijä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Diseröd Wikimedia Commonsissa
Anadyr

Anadyr (ven. Анадырь) on:
Anadyr, joki Venäjällä
Anadyr, kaupunki Venäjällä
Anadyrinlahti, merenlahti Venäjällä
Anadyrvuoret, vuoristo Venäjällä
Anadyr, Venäjän Tyynenmeren laivaston kuunari, jonka englantilais-ranskalainen laivasto-osasto tuhosi Petropavlovskin piirityksen aikana
Anadyr, Wärtsilän Turun telakan Neuvostoliiton laivastolle toimittama sukellusveneiden tukialus, nykyään öljyntuotantolautta Petrojarl IV
operaatio Anadyr, Kuuban ohjuskriisiin johtanut Neuvostoliiton sotilasoperaatio
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Anadyr”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Catilina

Cicero (vas.) puhuu Catilinaa (oik.) vastaan Rooman valtakunnan senaatissa.
Lucius Sergius Catilina (108–62 eaa.) oli roomalainen poliitikko. Hänet tunnetaan parhaiten Catilinan salaliitosta, jonka oli tarkoitus kaataa Rooman tasavalta, ennen muuta ylhäisten sukujen hallitsema senaatti.
Catilina syntyi köyhään aatelissukuun. Hänen kerrotaan olleen kauhea kasvoiltaan. Hän oli mukana liittolaissodassa Pompeiuksen ja Ciceron kanssa. Hän tuki Sullaa 80-luvulla eaa. käydyssä sisällissodassa. Catilina oli vuonna 68 eaa. preetori Africassa. Tämän jälkeen häntä syytettiin vallan väärinkäytöstä, mutta hänet vapautettiin syytteistä.
Cicero voitti hänet konsulinvaalissa 63 eaa. Catilina alkoi järjestellä salaliittoa. Cicero sai tämän selville ja julkisti asian senaatissa. Catilina pakeni Etruriaan. Seuraavana vuonna armeija sai hänet kiinni ja hän kuoli seuranneessa taistelussa.
Catilinan salaliitto on yksi Rooman tasavallan kuuluisimmista tapauksista. Ciceron pitämät Catilinan syytöspuheet, joita oli useita, kuuluvat maailmanhistorian tunnetuimpiin puheisiin retoristen ansioidensa vuoksi. Cicero otti irti kaiken mahdollisen poliittisen hyödyn tapauksesta. Hän sai myös arvonimen pater patriae. Sallustiuksen laatima Catilinan salaliitto (40-luvulla eaa.) on toinen keskeisistä lähteistä Catilinan elämälle.
Kirjallisuutta

Henrikson, Alf: Antiikin tarinoita 1–2.  WSOY, 1993.  ISBN 951-0-18515-9
Sallustius: Catilinan salaliitto. Teoksessa Sallustius: Catilinan salaliitto; Jugurthan sota.  ((Catilinae coniuratio; Bellum Iugurthinum.) Suomentanut ja nimistöosan laatinut Marja Itkonen-Kaila. Johdannon kirjoittanut Unto Paananen. Antiikki-sarja. Ilmestynyt aiemmin 1963 WSOY:n kustantamana Antiikin klassikot -sarjassa)  Helsinki:  Gaudeamus, 1980.  ISBN 951-662-244-5
Tuomisto, Pekka: Rooman diktaattorit.  Karisto, 2003.  ISBN 951-23-4442-4
Serlachius

Serlachius voi tarkoittaa seuraavia asioita: