stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilias
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla > Teos

Homeros: Ilias. Otto Mannisen suomennos. Project Gutenberg.
Homeros: Ilias. Perseus. (muinaiskreikaksi) (englanniksi)
Homeros: Ilias ja Odysseia. Useita erikielisiä käännöksiä. Project Gutenberg. (englanniksi) (ranskaksi) (muinaiskreikaksi)
Aiheesta muualla > Muuta

Biggins, Peter: The Iliad Map (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Cummings, Michael J.: The Iliad: A Study Guide. Cummings Study Guide. (englanniksi)
Jordan, Herbert (toim.): The Iliad of Homer. Comments on background, plot, themes, authorship, and translation issues. (englanniksi)
Ortiz, Santiago (toim.): Gods, Achaeans and Troyans. Interaktiivinen visualisointi Iliaan henkilöistä ja näiden välisistä suhteista. (englanniksi)
The Iliad (Arkistoitu – Internet Archive) study guide, themes, quotes, teacher resources. (englanniksi)
Antiikin kreikkalaiset eepokset
| --- | --- |
Troijan kyklos:  Kypria  Ilias  Aithiopis  Pieni Ilias  Troijan tuho  Nostoi (”Paluut”)  Odysseia  Telegoneia 
Theban kyklos:  Oidipodeia  Thebais  Epigonoi  Alkmaionis 
Korintin kyklos:  Titanomakhia  Europia  Korinthiaka 
Muita:  Argonautika  Batrakhomyomakhia  Dionysiaka  Fokais  Jumalten synty  Kerkopes  Margites  Oikhalian valtaus  Posthomerica  Työt ja päivät 
Homeros ja hänen oppaansa Glaukos. William-Adolphe Bouguereau (1825–1905).
Kreikka Iliaan mukaan.
Iliaan alku muinaiskreikaksi.
Giovanni Battista Tiepolo, Akhilleuksen viha, 1700-luku.
Menelaoksen ja Pariin kaksintaistelu Afroditeen ja Artemiin katsellessa. Punakuviotekniikalla valmistettu kyliks, 490-480 eaa.
Kuvitusta Iliaan 5. lauluun. Käsikirjoitus 400- tai 500-luvulta. Codex F205, Milano, Biblioteca Ambrosiana.
Kuollut Sarpedon. Punakuviotekniikalla valmistetty hydria, n. 400 eaa.
Nikolai Ge, Akhilleus suree Patrokloksen kuolemaa, 1855.
Akhilleus häpäisee Hektorin ruumista. Fresko 1800-luvulta, Achílleio, Korfu.
Costa Rican presidentti

| Costa Rican presidentti |
| --- | --- |
 Presidente de la República de Costa Rica
 
 
 Nykyinen Rodrigo Chaves Robles 8. toukokuuta 2022 lähtien
Virka-asunto:  Casa Presidencial
Kauden pituus:  4 vuotta, ei mahdollisuutta asettua ehdolle peräkkäiselle kaudelle
Perustettu:  8. toukokuuta 1847
Ensimmäinen:  José Castro Madriz
Kotisivut:  President of Costa Rica
Costa Rican presidentti on Costa Rican valtionpäämies ja hallituksen johtaja. Presidentti valitaan neljän vuoden välein suoralla vaalilla ja hänen tehtäviinsä kuuluu esimerkiksi hallituksen ministereiden nimittäminen.
Suupanniityn koulu

| Suupanniityn koulu> Pirkkalan yläaste |
| --- | --- |
Sijainti:  Pirkkala
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1967
Rehtori:  Marita Intonen
Luokat:  7–9
Oppilaita:  814
Verkkosivut
Suupanniityn koulu (elokuuhun 2017 saakka Pirkkalan yläaste) on reilun 800 oppilaan yläkoulu Pirkkalassa. Koulu kuuluu Suomen suurimpiin pelkästään yläasteen sisältäviin kouluihin. Koulurakennus sijaitsee osoitteessa Koulutie 8 ja on osittain kaksikerroksinen.
Koulu remontoitiin perusteellisesti viimeksi vuosina 2003–2004, mutta koulusta on havaittu pahoja kosteusongelmia. Aiemmin rakennuksen rakenteissa uskottiin olevan myös hometta, mutta tätä tutkimukset eivät pystyneet osoittamaan. Suurin osa ongelmista korjataan kesälomalla 2013, mutta osa korjauksista venyy syksyyn. Tämän vuoksi kuusi opetustilaa siirretään väistötiloihin syyslukukaudeksi 2013.
Pirkkalan yläaste on panostanut teknologian käyttöön opetuksessa. Opetuskäyttöön on tarjolla kaksi täysmittaista 20-paikkaista ATK-opetustilaa, kaksi kymmenen kannettavan tietokoneen siirreltävää vaunua, joita voidaan käyttää eri tiloissa vapaasti sekä Naistenmatkan ala-asteen kanssa jaettavia iPad-taulutietokoneita. Kaikissa luokissa on tietokone, videotykki ja dokumenttikamera. Lisäksi koulun alueelle perustettiin iPadeja ja kannettavia tietokoneita varten suljettu WLAN-verkko, joka ei toistaiseksi ole oppilaiden vapaassa käytössä.
Koulu on myös selvästi liian pieni vuonna 2004 remontin yhteydessä valmistuneesta laajennusosasta huolimatta sekä yläasteelle että lukiolle. Tilojen ennustetaan olevan liian pienet pelkästään yläasteelle vuonna 2015. Uutta lukiorakennusta on suunniteltu muun muassa Rantaniittyyn, mutta se voi valmistua aikaisintaan vasta vuonna 2016.
Suupanniityn koulu muuttui Vähäjärven kouluksi 1.8.2023. Koulua alettiin purkaa 2024 keväällä jolloin ensin taidesiipi purettiin. Kesällä 2024 alkoi ruokalan ja parakkien purkaminen. Vuoden 2024 syksyllä ne olivat purettu, nykyään tilalla on vain iso kampus nimeltään Verso.lähde?
Aiheesta muualla

Suupanniityn koulu
Protocetidae

| Protocetidae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Valaat
Alalahko::  Muinaisvalaat Archaeoceti
Heimo::  Protocetidae  Stromer, 1908
Infobox OKNimi-testi OK: 
Protocetidae oli muinaisvalaisiin kuulunut heimo, jota esiintyi keskisen eoseenin aikana Euroopassa, Afrikassa, Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa. Tähän heimoon kuului 9 sukua. Nämä muinaisvalaat olivat nelijalkaisia ja liikkuivat sekä maalla että meressä. Ne hankkivat ruokansa merestä, mutta poikaset syntyivät kuivalla maalla. erosivat nykyisistä valaista alaleuan suhteen ja myös nilkkaluiden suhteen ja sen suhteen, miten takaraajat olivat yhteydessä selkärankaan.
Tim Rice

Rice vuonna 2020.
Timothy Miles Bindon Rice (s. 10. marraskuuta 1944 Amersham, Buckinghamshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen sanoittaja. Hän on tehnyt paljon yhteistyötä säveltäjä Andrew Lloyd Webberin kanssa, muun muassa musikaalit Jesus Christ Superstar (1971) ja Evita (1978). Elton Johnin kanssa hän teki lauluja Leijonakuningas-elokuvaan (1994). Hän laati tekstit myös Abba-muusikoiden musikaaliin Chess (1986).
Lulu (täsmennyssivu)

Lulu tarkoittaa seuraavia:
Lulu, ooppera
Lulu, yhdysvaltalainen kirjapainoyritys
Lulu, naisen nimi
Lulu, oik. Marie McDonald McLaughlin Lawrie (s. 1948), skotlantilainen laulaja
Lulu, Tuulan Amberlan albumi vuodelta 1984
”Lulu”, Tuula Amberlan Lulu-albumilla julkaistu musiikkikappale
Lulu, Lou Reedin ja Metallican vuonna 2011 julkaisema yhteislevytys
Ludwigslust, kaupunki Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa Saksassa, lempinimeltään Lulu.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1926

Suomen Uimaliitto järjesti mestaruuskilpailut kolmessa osassa so. Porissa, Viipurissa ja Tampereella. Ensimmäisen osan mestaruuskilpailut järjestettiin 24.-25.7.1925 Porissa naisille. Toisen osan kilpailut Viipurissa Pantsarlahden uimalaitoksessa 31.7.-2.8.1926. Kolmannen osan kilpailut Tampereella Palomäen uimalaitoksellaa 21.-22.8.1926.
Miehet > 100 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Gunnar Wasastjerna | 1.10,4 |
| 2 | Herman Salmi | 1.10,8 |
| 3 | Jussi Kahma | 1.10,8 |
| 4 | O.Aspegren |  |
| 5 | Vilho Wiklund |  |
Miehet > 200 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Herman Salmi | 2.44,8 |
| 2 | O.Appelgren | 2.51,3 |
| 3 | Armas Koskinen | 2.53,1 |
| 4 | Aarne Vihavainen | 2.54,4 |
| 5 | P.Lahtinen | 2.58,3 |
Miehet > 500 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Herman Salmi | 7.46,2 |
| 2 | Toivo Virtanen | 7.58,1 |
| 3 | P.Lahtinen | 7.58,4 |
| 4 | Aarne Vihavainen | 8.10,4 |
| 5 | Armas Koskinen | 8.19,4 |
| 6 | R.Bergroth | 8.31,7 |
| 7 | Reino Mallenius | 8.35,7 |
Miehet > 1 000 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Toivo Virtanen | 20.15,5 |
| 2 | R.Bergroth | 20.40,5 |
| 3 | Aarne Vihavainen | 20.50,2 |
| 4 | P.Lahtinen | 20.50,7 |
| 5 | Emil Koskinen | 21.29,4 |
| 6 | Reino Mallenius | 21.38,9 |
| 7 | Armas Koskinen | 21.46,8 |
| 8 | A.Niskanen | 22.26,4 |
Miehet > 100 m selkäuinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Unto Palonen | 1.26,2 |
| 2 | P.Lahtinen | 1.31,48 |
| 3 | V.Sarvanto | 1.31,5 |
| 4 | Vilho Wiklund | 1.34,9 |
Miehet > 200 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Arvo Aaltonen | 3-02,4 |
| 2 | Toivo Reingoldt | 3.05,4 |
| 3 | A.Kallio | 3.13,2 |
| 4 | Vilho Wiklund |  |
Miehet > 4 x 100 m vapaauintiviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingfors Simsällskap (J.Lindgren, O.Appelgren, H.Salmi, G.Wasastjerna) | 4.52,6 |
| 2 | Helsingin Uimarit (A.Vihavainen, A.Koskinen, U.Alho, U.Palonen) | 4.58,4 |
| 3 | Jyväskylän Uimaseura  | 5.21,2 |
| 4 | Viipurin Uimaseura  | 5.27,8 |
| 5 | Hämeenlinnan Uimaseura  | 5.36,8 |
Miehet > 4 x 200 m vapaauintiviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Uimarit (T.Virtanen, A.Vihavainen, U.Palonen, A.Koskinen) | 11.43 |
| 2 | Helsingfors Simsällskap (E.Limnell, O.Aspegren, Lindgren, H.Salmi) | 11.53,4 |
| 3 | Viipurin Uimaseura (Kiiski, Niskanen, Rinkinen, Kaija) | 12-29,8 |
Miehet > Vaihtelevat ponnahduslautahypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Atte Lindqvist | 239,95 | 3 |
| 2 | E.Sorsa | 226,23 | 7 |
| 3 | Yrjö Lampila | 219,28 | 10 |
| 4 | Kalle Kainuvaara |  |  |
Miehet > Suorat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalle Kainuvaara | 104,25 | 3 |
| 2 | Yrjö Lampila | 100,0 | 5 |
| 3 | Hugo Koivuniemi | 94,25 | 10 |
| 4 | Harald Belewicz | 94,75 | 11 |
| 5 | Lagerström |  |  |
| 6 | Arvo Rissanen |  |  |
Miehet > Vaihtelevat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalle Kainuvaara | 233,65 | 4 |
| 2 | I.Holmberg | 231,2 | 6 |
| 3 | Yrjö Lampila | 219,7 | 9 |
| 4 | Atte Lindqvist | 202,25 | 11 |
| 5 | Österlund |  |  |
Naiset > 50 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Liisa Lehmus | 37,0 |
| 2 | Ada Onnela | 37,6 |
| 3 | Ester Lehmus | 39,0 |
| 4 | Lussi Niilikoski | 41,5 |
| 4 | Suoma Laine | 41,6 |
Naiset > 100 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Liisa Lehmus | 1.27,1 |
| 2 | Ada Onnela | 1.29,1 |
| 3 | Taimi Linna | 1.34,7 |
| 4 | Lussi Niilikoski | 1.34,7 |
Naiset > 500 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lempi Lamminsalo | 10.20 |
| 2 | Elli Lehtinen | 10.30,2 |
| 3 | Ilma Virtanen | 11.37,2 |
Naiset > 100 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Liisa Lehmus | 1.38,5 |
| 2 | Lempi Lamminsalo |  |
| 3 | Hilda Kuusela |  |
| 4 | Sylvi Lehtinen  |  |
Naiset > 4 x 50 m vapaauintiviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Uimarit (S.Kylmälä, T.Linna, H.Mäkinen, A.Rissanen) | 2.38,5 |
| 2 | Vaasan Uimaseura (G.Onnela, E.Laine, S.Laine, A.Onnela) | 2.43,2 |
| 3 | Hämeenlinnan Uimaseura (A.Mäenpää, E.Envall, E.Lehmus, L.Lehmus) | 2.47,8 |
Naiset > Suorat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijaluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Toini Nyberg | 104,5 | 3 |
| 2 | Ester Salonen | 92,5 | 7 |
| 3 | Sally Blomberg | 90,0 | 9 |
| 4 | Ester Envall | 85,0 | 12 |
| 5 | Anni Aaltonen | 78,25 | 15 |
Nina Persson

Nina Persson
Nina Elisabet Persson (s. 6. syyskuuta 1974 Jönköping, Ruotsi) on laulaja The Cardigans -yhtyeessä. Hän on myös työskennellyt soolouralla sekä sivuprojektiyhtyeessä A Camp.
Persson on näytellyt elokuvassa Om Gud vill, jonka ensi-ilta oli vuonna 2006.
Persson varttui Bankerydissä Jönköpingin kunnassa.
Diskografia

A Camp (2001) – albumi
God Willing (2006) – soundtrack
Colonia (2009)
Animal Heart (2014)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nina Persson Wikimedia Commonsissa
Nina Persson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana
Bankeryd

| Bankeryd |
| --- | --- |
 Bankerydin kirkko
 Bankeryd
 Koordinaatit: 57°51′31″N, 14°07′23″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Jönköping
Väkiluku (2021):  8 838
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bankeryd on taajama Jönköpingin kunnassa Jönköpingin läänissä Smålannin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 8 838 asukasta vuonna 2021.
Tunnettuja henkilöitä

Michael Claesson (s. 1965), Ruotsin puolustusvoimien komentaja
Meliz Karlge (s. 1973), näyttelijä
Nina Persson (s. 1974), laulaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bankeryd Wikimedia Commonsissa
Marianella Morena

| Marianella Morena> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. maaliskuuta 1968 (ikä 56) Sarandí Grande, Uruguay
Ammatti:  näytelmäkirjailija, teatteriohjaaja, opettaja
Kirjailija
Äidinkieli: espanja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Marianella Morena (s. 29. maaliskuuta 1968 Sarandí Grande, Uruguay) on uruguaylainen näytelmäkirjailija, teatteriohjaaja ja opettaja, joka on kirjoittanut ja ohjannut muun muassa klassisten teoksien uudelleentulkintoja ja uruguaylaiseen kansallistunteeseen liittyviä myyttejä purkavia teoksia. Suomessa hänen UPM:n Uruguayn toimia tutkiva teoksensa Metsä Furiosa kantaesitettiin maaliskuussa 2024 Suomen Kansallisteatterissa.
Morena on opiskellut näyttelijäksi, mutta vuodesta 1995 hän on keskittynyt näytelmien kirjoittamiseen ja opettamiseen. Hän on teatteritöissään kiinnostunut länsimäisen teatteriperinteen uudelleentulkinnoista nykyhetkeen. Hän kirjoitti ja ohjasi Don Juanin hahmoon perustuvan näytelmän Don Juan, el lugar del beso, joka sai Uruguayssa kaksi teatterialan Florencio-palkintoa. Morenan kirjoittama Antígona Oriental (2013) on puolestaan mukaelma Sofokleen Antigonesta. Sen ohjasi Uruguayssa saksalainen Volker Lösch. Näytelmässä Morena yhdistää Antigoneen mukaan Uruguayn vuosien 1973–1985 diktatuurin entisten vankien, vainottujen tyttärien ja maanpakolaisten todistuksia.
Morenan on teoksissaan tutinut myös uruguaylaiseen kansallistunteeseen liittyviä myyttejä. Tällaisia teoksia ovat Las julietas (2009) ja No daré hijos, daré versos (2014). Morena yhdisti musikaaliaineksia teoksissaan Barranca abajo (2016), joka on varsin vapaa mukaelma Florencio Sánchezin työstä, ja Rabiosa melancolía (2017).
Morenan kirjoittama ja ohjaama Metsä Furiosa kantaesitettiin maaliskuussa 2024 Suomen Kansallisteatterissa. Se käsittelee UPM:n Paso de los Torosin sellutehtaan aiheuttamia ympäristöongelmia sekä muita vaikutuksia. Näytelmä on myös osa vuosien 2021–2024 suomalais-uruguaylaista taide- ja tutkimushanketta Metsä geopolitiikan näyttämönä.
The View

The View voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
The View, skotlantilainen musiikkiyhtye
The View, rumpali Chad Wackermanin albumi (1993)
”The View”, Lou Reedin ja Metallican kappale albumilta Lulu (2011)
The View, yhdysvaltalainen aamupäivän keskusteluohjelma
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”The View”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Dervissit

Pyörivä tanssi on vain turkkilaisen mevlevi-suuntauksen käyttämä rituaali. Kullakin veljeskunnalla on omat rituaalinsa
Dervissit (derviššit) ovat islamilaisia hartaudenharjoittajia, jotka kuuluvat johonkin suufilaiseen veljeskuntaan (tariqa). Veljeskuntia alkoi syntyä 1100-luvulla. Veljeskuntaan pyrkivien tulee alistua sen šeikin johtoon ja omaksua veljeskunnan hengelliset ajatukset.
Dhikr

Dervissien pääasiallinen uskonnollinen rituaali on dhikr,  joka tarkoittaa jonkin Jumalaa ylistävän formulan toistamista tavoitteena päästä uskonnolliseen hurmokseen. Dhikr kehittyi Koraanin resitaatiosta lyhyiksi toistettaviksi formuloiksi, kuten lā ilāha illa ʾllāh (ei ole muuta Jumalaa kuin Jumala), Allahu akbar (Jumala on suurin) tai al-ḥamdu līʾllāh (ylistys Jumalalle).  Suufilaisten veljeskuntien rituaalit pyrkivät hypnoottiseen tilaan ja ekstaattiseen transsiin myös fyysisten harjoitusten, esimerkiksi pyörivän tanssin avulla.  Rituaalit olivat kullekin ryhmälle erityisiä, ja ulottuivat Jumalan nimien toistamisesta veriuhreihin, miekkatansseihin, tulen tai käärmeiden käsittelyyn, keskinäiseen ruoskimiseen ja moneen muuhun.
Elämäntapa ja vaikutus

Dervissit asuvat veljeskunnan asuntoloissa tai ovat maallikkoveljiä, mutta molemmissa tapauksissa he ovat tulleet yleensä alemmista yhteiskuntaluokista. Keskiajalla dervissiyhteisöillä oli tärkeä poliittinen asema muslimimaissa, mutta nykyään ne ovat usein hallitusten valvomia, ja virallinen islam hyljeksii niiden teologisia näkemyksiä. Kerjäläisdervissejä kutsutaan fakiireiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dervissit Wikimedia Commonsissa
Roar Tønseth

| Roar Tønseth |
| --- | --- |
 Tønseth noin vuonna 1930.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. lokakuuta 1895 Trondheim, Norja
Kuollut: 25. toukokuuta 1985 (89 vuotta) Trondheim, Norja
Ammatti:  arkkitehti
Arkkitehti
Koulutus:  Norjan teknillinen korkeakoulu
Roar Tønseth (24. lokakuuta 1895 Trondheim – 25. toukokuuta 1985 Trondheim) oli norjalainen arkkitehti. Hän valmistui Norjan teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1919 ja suunnitteli muun muassa teollisuusrakennuksia ja kirkkoja.
Töitä

Ranheimin kirkko (1933)
Tempen kirkko (1960)
Charlottenlundin kirkko (1973)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roar Tønseth Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Norja 
Taiteenala:  KulturNav
Kesäloma

Tukholmalaislapsia kesänvietossa Fredhällsparkenissa 1946.
Kesäloma on peruskoululaisten, opiskelijoiden ja monien työpaikkojen loma. Työntekijöiden oikeudesta lomaan säädetään vuosilomalaissa. Kouluissa kesäloma on useimmissa Euroopan ja Pohjois-Amerikan maissa vuoden pisin loma.
Suomen koulujen kesäloma

Suomen peruskouluissa, lukioissa ja ammattikouluissa kesäloma alkaa viikon 22 lauantaina eli vuodesta riippuen joko toukokuun lopussa tai kesäkuun alkupäivinä. Kesäloma on pisin loma koulujen lukuvuodessa. Viimeisenä päivänä ennen lomaa pidetään kouluvuoden päättäjäiset, jolloin oppilaille jaetaan mahdolliset todistukset. Kesäloma loppuu elokuun puolivälissä. Loppumispäivään vaikuttavat tulevan lukuvuoden muiden lomien pituudet. Kesäloma kestää koulusta riippuen 8-11 viikkoa.
Kesäloma erottaa toisistaan eri lukuvuodet. Sen jälkeen koululaiset siirtyvät joka vuosi aina seuraavalle vuosiluokalle, paitsi jos heidät heikkojen oppimistulosten tai muiden syiden vuoksi jätetään luokalle.
Vuoteen 1970 saakka Suomen kansa- ja oppikouluissa kesälomaa olivat kesä-, heinä- ja elokuu kokonaisuudessaan. Kouluun palattiin syyskuun ensimmäisenä arkipäivänä. Syyslukukauden 1971 alusta Suomen kouluissa siirryttiin viisipäiväiseen työviikkoon eli lauantait tulivat eräin poikkeuksin vapaapäiviksi (aikaisemmin ne olivat olleet lyhyitä päiviä). Jotta koulupäivien lukumäärä vuodessa ei olisi vähentynyt kovin paljon, lyhennettiin samalla kuitenkin kesälomaa loppupäästä ja koulu alkoi jo elokuussa. Koulupäivien määrä vähentyi noin kahdestasadasta noin sataanyhdeksäänkymmeneen. 1990-luvulla päätösvalta koulujen lomista siirrettiin osittain kunnille, kuitenkin siten, että nykyisen asetuksen mukaan kaikissa kunnissa kevätlukukausi päättyy viikon 22 lauantaina.  Tämä merkitsi samalla, että useimpina vuosina koulua käydään vielä muutama päivä kesäkuun alussa. Vuonna 2024 viikon 22 lauantai on 1. kesäkuuta.
Jalopähkinäkasvit

| Jalopähkinäkasvit |
| --- | --- |
 Saksanjalopähkinä (Juglans regia)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliopsida
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset eudicots
Lahko::  Fagales
Heimo::  Jalopähkinäkasvit Juglandaceae  DC. ex Perleb
Synonyymit
 Engelhardiaceae Reveal & Doweld  Platycaryaceae Doweld 
Katso myös
   Jalopähkinäkasvit Wikispeciesissä   Jalopähkinäkasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jalopähkinäkasvit (Juglandaceae) on kasviheimo, joka kuuluu Fagales-lahkoon.
Jalopähkinäkasveihin kuuluu yhdeksän sukua ja noin 75 lajia. Ne ovat kesävihantia yksikotisia puita, joita tavataan pääasiassa pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla.
Tuntomerkit

Jalopähkinäkasvit ovat aina- tai kesävihantia puita, joiden nuorissa versoissa on pieniä, aromaattisia rauhasia. Lehtiasento on lähes vastakkainen, ja lehdet ovat kerrannaisia ja korvakkeettomia; lehdykät ovat usein sahalaitaisia. Kukinto on tavallisesti haaraton, tähkämäinen. Hedekukissa heteitä on kahdesta paljoon ja niissä on myös emiön jäänne. Emikukissa on yhdislehtinen sikiäin, joka on kärjestään yksilokeroinen; siemenaiheet sijaitsevat epätäydellisten väliseinien yläosassa ja ovat pystyjä. Hedelmä on luumarjamainen, pähkinä, samara tai muulla tavoin siivellinen; hedelmäseinän sisäkerros (endokarppi) on usein turvonnut sisäänpäin monimutkaisesti. Siemenessä on niukka endospermi tai se puuttuu kokonaan; sirkkalehdet ovat hyvin laskostuneet.
Luokittelu

Jalopähkinäkasvit jaetaan kahteen alaheimoon:
Alaheimon kolme tai neljä sukua käsittää 14 lajia, jotka kasvavat Himalajalta Malaijien saaristoon ja Uuteen-Guineaan sekä Meksikosta Kolumbiaan ulottuvalla alueella. Niiden lehtiasento on vuorottainen tai vastakkainen, ja lehdet ovat tasaparisia, lehdykät tavallisesti ehytlaitaisia. Emikukinto on norkkomainen, ja siinä on kolmiliuskaisia suojuslehtiä. Hedelmä on pähkinä, jonka seinässä on syysolujen muodostama kerros.
Alaheimoon kuuluu viisi sukua ja 35 lajia, jotka kasvavat pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeassa vyöhykkeessä, Keski-Amerikassa ja Andeilla. Euroopassa on vain yksi laji Balkanin niemimaalla. Kasviyksilöt kukkivat siten, että toiset ovat hedevaiheessa ja toiset emivaiheessa (heterodikogamia). Hedekukkien suojuslehdet ovat liuskaisia, emikukkien liuskattomia. Pähkinän seinässä on kivisoluja.
Suvut

Alfaroa – 7 lajia
hikkorit, hikkoripuut (Carya) – 19 lajia
Cyclocarya – laji Cyclocarya paliurus
Engelhardia – 13 lajia
jalopähkinät (Juglans) – 21 lajia
kolibripähkinät (Oreomunnea) – 4 lajia
Platycarya – 2 lajia
siipipähkinät (Pterocarya) – 6 lajia
Rhoiptelea – (yksi laji Rhoiptelea chiliantha, joka on luokiteltu myös omaan heimoonsa Rhoipteleaceae)
Kuvia

Carya floridana -hikkorilaji
Engelhardia spicata
Meksikonkolibripähkinä (Oreomunnea mexicana)
Platycarya strobilacea
Kaukasiansiipipähkinä (Pterocarya fraxinifolia).
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Jalopähkinäkasvit (Juglandaceae)
ITIS: Juglandaceae (englanniksi)
Flora of China: Juglandaceae (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q216944  Wikispecies: Juglandaceae  APNI: 131657  CoL: BJB  EoL: 4299  EPPO: 1JUGF  FNA: 10460  FoAO2: Juglandaceae  FoC: 10460  GBIF: 2499  GRIN: 595  iNaturalist: 54497  IRMNG: 119103  ITIS: 19222  NBN: NBNSYS0000160245  NCBI: 16714  NZOR: 019a9268-774c-4c80-85e0-c227da8cdd28  Open Tree of Life: 438186  Paleobiology Database: 54584  Plazi: 0D1C9556-6336-D377-EA0E-CE9ED28B1954  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:77126720-1  Tropicos: 42000058  VASCAN: 149  VicFlora: 310fb5d4-9c10-4721-a509-29ba4df764ba  Watson & Dallwitz: juglanda  WFO: wfo-7000000309