stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Samuli Putro
Julkaisut > Soolo

Elämä on juhla (2009)
Älä sammu aurinko (2011)
Tavalliset hautajaiset (2012)
Taitekohdassa (2014)
Valkoinen hetero (2017)
Pienet rukoukset (2019)
Keskellä kesää (2021)
Ikävä mummoa (2023)
Palkinnot

Emma-gaala, vuoden miessolisti (Elämä on juhla, 2010)
Juha Vainio -palkinto, tunnustuspalkinto taiteellisesta työstä (2012)
Ehdokkuudet

Jussi-palkinto, paras musiikki (Menolippu Mombasaan, 2003)
Emma-gaala, vuoden debyyttialbumi (Elämä on juhla, 2010)
Emma-gaala, kriitikoiden valinta (Elämä on juhla, 2010)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samuli Putro Wikimedia Commonsissa
Samuli Putron sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Samuli Putron sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Samuli Putron sovitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Samuli Putro Ylen Elävässä arkistossa
Samuli Putro
| --- | --- |
Studioalbumit:  Elämä on juhla  Älä sammu aurinko  Tavalliset hautajaiset  Taitekohdassa  Valkoinen hetero  Pienet rukoukset  Keskellä kesää  Ikävä mummoa 
EP:t:  Täysikasvuinen 
Singlet:  ”Avoin kirje”  ”Elämä on juhla”  ”Älä huuda mulle”  ”Minä rakastan sinua”  ”Saaressa on aina sunnuntai”  ”Älä sammu aurinko”  ”Huono sängyssä”  ”Olet puolisoni nyt”  ”Tavalliset hautajaiset”  ”Anna nyt”  ”Kuka tahansa kelpaa”  ”Milloin jätkät tulee”  ”Älkää unohtako toisianne”  ”Valkoinen hetero”  ”Matkamuistot”  ”Ilmasta tehtyjä”  ”Kesän tyynet hetket”  ”Sydän hakkaa ahneesti”  ”Kakarat”  ”Tanssilattialla on tungos”  ”Osuma” 
Konserttikiertueet:  Putro pienenä  Isä, poika ja pyhät naiset  Putro 50 
Muuta:  Diskografia  Luettelo kappaleista 
Zen Café
| --- | --- |
Studioalbumit::  Romuna  Idiootti  Ua ua  Helvetisti järkeä  Vuokralainen  Laiska, tyhmä ja saamaton  STOP 
Kokoelmat::  Jättiläinen 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle 
Zen Café esiintymässä Kaivopuiston kansanjuhlan sivulavalla vuonna 1999.
Sofia Rönnegård

| Sofia Rönnegård |
| --- | --- |
 Rönnegård vuonna 2020.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Maria Sofia Margareta Rönnegård
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1974 (ikä 50) Malung, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Maria Sofia Margareta Rönnegård (s. 20. heinäkuuta 1974 Malung) on ruotsalainen näyttelijä. Hän opiskeli Tukholman teatterikorkeakoulussa vuosina 1994–1998 ja on sen jälkeen näytellyt teatterissa, televisiossa ja elokuvissa.
Rooleja

Rosan elämää (2005) – Rosan opettaja
Ennen kuolemaa (2017) – Rakel
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sofia Rönnegård Wikimedia Commonsissa
Johanna Pakonen

| Johanna Pakonen |
| --- | --- |
 Johanna Pakonen elokuussa 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. toukokuuta 1976 (ikä 48) Oulu
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2002–
Tyylilajit:  pop, iskelmä
Levy-yhtiöt:  Sony Music Finland, Suomen Mediamusiikki Oy
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Satu Johanna Desiree Pakonen (s. 2. toukokuuta 1976 Oulu) on vuoden 2002 tangokuningatar. Pakonen oli mukana Suomen euroviisukarsinnoissa vuonna 2006. Pakonen keikkailee aktiivisesti sekä omalla bändillään että vierailee mm. Lauantain Toivotut -bändin toisena solistina. Hän on opiskellut klassista laulua ja kitaran- ja klarinetinsoittoa konservatoriossa.
Pakonen juonsi vuoden 2009 Tangomarkkinat yhdessä Mikko ”Peltsi” Peltolan kanssa. Pakosella oli naispääosa Rauman Kaupunginteatterissa esitetyssä Vexi Salmen elämästä kertovassa musikaalissa Villit vuodet. Pakonen on työskennellyt myös juontajana Iskelmäradiossa ja Radio Pookissa Oulussa.
Yksityiselämä

Pakonen oli naimisissa kuljetusalan yrittäjän Juha Laihoniemen kanssa vuosina 2010–2015.
Pakosella on vuonna 2012 syntynyt tytär Nelli. Hän menetti jo 23. raskausviikolla syntyneet kaksospoikansa vuonna 2010, kun toinen heistä syntyi kuolleena ja toinen menehtyi elettyään vain puoli tuntia.
Pakonen seurusteli vuosina 2016–2019 Hunks-tanssija Antti Lehdon kanssa. Pakonen on opiskellut puutarhurin perustutkintoa syksystä 2021 lähtien ja on valmistunut pihasuunnittelijaksi  keväällä 2023.
Diskografia > Albumit

Anna yksi yö (2003)
Niin kiire rakkauteen (2004)
Kosketus jää (2007)
Jälkeen kaiken suuren (2010)
Vähän Valoa (2021)
Diskografia > Kokoelma-albumit

Kaikkien aikojen parhaat (2012) (Kokoelma)
Diskografia > Singlet

"Simsalabim" (2014)
"Sitä et koskaan kysynyt" (2014)
"Vieläkö tanssii nainen" (2015)
"Nämä päivät" (2016)
"HittiMedley 2017" (2017)
"Metsämiehen laulu" (2020)
"Kummitus" (2021)
"Missä vaan" (2021)
"Sumutorvet" (2021)
"Vähän valoa" (2021)
"Köysissä" (2023)
"Ihana päivä" (2023)
"Sexgame" (2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johanna Pakonen Wikimedia Commonsissa
Johanna Pakosen kotisivu
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuningattaret
| --- | --- |
1980-luku:  1987: Arja Sipola  1988: Kirsi Rissanen  1989: Arja Koriseva 
1990-luku:  1990: Jaana Lammi  1991: Kaija Pohjola  1992: Eija Kantola  1993: Merja Raski  1994: Tiina Räsänen  1995: Marita Taavitsainen  1996: Saija Varjus  1997: Niina Päivänurmi  1998: Kirsi Ranto  1999: Taina Kokkonen 
2000-luku:  2000: Mira Kunnasluoto  2001: Mira Sunnari  2002: Johanna Pakonen  2003: Saija Tuupanen  2004: Johanna Debreczeni  2005: Kati Fors  2006: Elina Vettenranta  2007: Jenna Bågeberg  2008: Hanna Talikainen 
2010-luku:  2011: Mervi Koponen  2013: Heidi Pakarinen  2014: Maria Tyyster  2015: Susanna Heikki  2016: Erika Vikman  2017: Aino Niemi  2018: Saana Sassali  2019: Pirita Niemenmaa 
2020-luku:  2022: Heta Halonen  2023: Charlotta Saari  2024: Miia Laitinen 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz
Utrecht

| Utrecht |
| --- | --- |
 Yönäkymä Utrechtin keskustaan
 lippu:  vaakuna
 Utrecht
 Koordinaatit: 52°05′00″N, 05°07′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Utrecht
Kaupunkioikeudet:  1122
Hallinto:  
 – Pormestari:  Sharon Dijksma
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  99,32 km²
Väkiluku (2015):  338 500
 – Väestötiheys:  3 184 as./km²
 
 www.utrecht.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kartta Utrechtin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Utrecht (holl.  [ˈytrɛxt] (ohje)) on samannimisen provinssin pääkaupunki ja neljänneksi suurin kaupunki Alankomaissa. Utrecht sijaitsee keskeisellä paikalla maa-, rautatie- ja vesiväylien solmukohdassa, Reinin ja Amsterdamin välisen kanavan varrella, ja on siksi hyvin tärkeä talous- ja kokouskaupunki. Utrechtin kaupungissa on 338 500 asukasta (1.1.2015) ja kaupunkiseudulla (stadsgewest) 640 000.
Utrechtissä sijaitsee Alankomaiden suurin yliopisto, vuonna 1636 perustettu Utrechtin yliopisto. Siellä on myös Alankomaiden rautateiden pääkonttori. Utrecht on myös yksi Alankomaiden vanhimmista kaupungeista. Historiallisessa keskustassa sijaitsee Alankomaiden korkein kirkontorni (112,3 m). Utrechtissä syntyi paavi Hadrianus VI 2. maaliskuuta 1459.
Utrecht on Alankomaiden korkeimmalla sarjatasolla pelaavan jalkapalloseuran, FC Utrechtin kotikaupunki.
Maantiede

Utrecht sijaitsee keskeisellä paikalla Reinin varrella. Se on tärkeä rautatiesolmukohta, josta on suora rautatieyhteys kahta lukuun ottamatta jokaisen Alankomaiden provinssin pääkaupunkiin. Utrechtiin kulkee myös kolme tärkeää moottoritietä, A2, A12 ja A27.
Kaupungin pohjois- ja eteläpuolella on isoja asumalähiöitä, tärkein näistä on Nieuwegein.
Maantiede > Seutukunta

Utrecht kuuluu hallinnollisesti yhteen Utrechtin seutukunnan kanssa. Seutukunnassa ei ole muita keskuksia kuin Utrechtin kaupunki. Silti kyliä Vleuten, De Meern ja Haarzuilens pidetään omina kylinään, eikä Utrechtin kaupunginosina.
Seutukunnan pormestari vuodesta 2008 lähtien on A. Wolfsen.
Historia > Varhaishistoria

Utrecht on lähes 2 000 vuotta vanha paikkakunta. Se on saanut alkunsa roomalaisena leiripaikkana. Tämän jälkeen se oli raja-asema joenylityspaikasta (Trecht) alavirtaan (Uut). Raja-aseman avulla suojattiin kauppareittiä Englannin ja Kölnin välillä. Vuonna 1122 piispa myönsi Utrechtille kaupunkioikeudet. Kaupungin ympärille saatiin nyt rakentaa muuri. Muurin sisälle nousi hyvinrakennettuja kivitaloja ja katuverkosto. Kivitalot olivat tuohon aikaan vielä harvinaisuus muissa alankomaisissa kaupungeissa.
Historia > Nykypäivä

Vuoden 2019 maaliskuussa kaupungissa tapahtui terrori-isku, kun turkkilainen, pitkän rikoshistorian omaava mies avasi tulen raitiovaunussa, minkä seurauksena neljä ihmistä, joista yksi oli 74-vuotias, kuoli ja 6 loukkaantui.
Ystävyyskaupungit

Utrechtilla on kolme ystävyyskaupunkia:
León
Brno
Kinshasa
Myös Hannover on ollut Utrechtin ystävyyskaupunkina, mutta kaupungit peruivat sopimuksen vuonna 1976.
Kuuluisia Utrechtilaisia:
Dafne Schippers, pikajuoksun maailmanmestari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Utrecht Wikimedia Commonsissa
Utrechtin provinssi (hollanniksi)
Utrechtin kotisivu (hollanniksi)
| n k Utrechtin provinssin kunnat |
| --- | --- | --- |
|  Amersfoort  Baarn  Bunnik  Bunschoten  De Bilt  De Ronde Venen  Eemnes  Houten  IJsselstein  Leusden  Lopik  Montfoort  Nieuwegein  Oudewater  Renswoude  Rhenen  Soest  Stichtse Vecht  Utrecht  Utrechtse Heuvelrug  Veenendaal  Vijfheerenlanden  Wijk bij Duurstede  Woerden  Woudenberg  Zeist  |  Amersfoort  Baarn  Bunnik  Bunschoten  De Bilt  De Ronde Venen  Eemnes  Houten  IJsselstein  Leusden  Lopik  Montfoort  Nieuwegein  Oudewater  Renswoude  Rhenen  Soest  Stichtse Vecht  Utrecht  Utrechtse Heuvelrug  Veenendaal  Vijfheerenlanden  Wijk bij Duurstede  Woerden  Woudenberg  Zeist  |  |
Sikiön alkoholioireyhtymä

| Sikiön alkoholioireyhtymä |
| --- | --- |
 Tyypilliset sikiön alkoholioireyhtymään liittyvät kasvonpiirteet
Luokitus
ICD-10:  Q86.0
ICD-9:  760.71
MedlinePlus:  000911
MeSH:  D005310
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Sikiön alkoholioireyhtymä eli fetaalialkoholisyndrooma (FAS) kuuluu luokkaan fetaalialkoholispektrin häiriöt, jotka ovat äidin raskaudenaikaisen alkoholinkäytön aiheuttamia sikiön keskushermoston ja osin muidenkin elinten ja elinryhmien vakavia ja pysyviä toimintahäiriöitä.
Raskaudenaikainen alkoholialtistus on yksi suurimpia kehitysvammaisuuden aiheuttajia länsimaissa. Koska muille päihteille altistuneille ei ole maailmanlaajuista WHO:n hyväksymää yhtenäistä diagnostista kriteeristöä, ja koska alkoholi on selkeästi yleisin ja vakavin teratogeeni joka aiheuttaa valtaosan sikiövaurioista on tähän artikkeliin sisällytetty soveltuvin osin myös muiden päihteiden, kuten Suomessa kiellettyjen huumeiden teratogeenisiä vaikutuksia käsittelevää ainesta.
Sikiövaurioiden laajaa kirjoa kuvataan termillä FASD (Fetal Alcohol Spectrum Disorders). FASD sisältää neljä eri diagnoosia:
FAS (fetal alcohol syndrome) eli sikiön alkoholioireyhtymä
PFAS (partial fetal alcohol syndrome) eli osittainen sikiön alkoholioireyhtymä
ARND (alcohol related neurobehavioral disorder) eli alkoholialtistuksen aiheuttama keskushermoston vaurio
ARBD (alcohol related birth defect) eli alkoholin aiheuttama epämuodostuma.
Aikaisemmin osittaisesta sikiön alkoholioireyhtymästä on käytetty termiä FAE (fetal alcohol effects), mutta PFAS on nykyään korvannut sen.
Ilmiön diagnostiikka, muodot, esiintyvyys ja hoito > Sikiön alkoholioireyhtymä (FAS)

FAS on diagnooseista vaikea-asteisin. Siihen liittyy muun muassa hidas kasvu, keskushermoston häiriöitä sekä tunnistettavia ulkonäköpiirteitä. Suomessa syntyy vuosittain noin 80–100 FAS-lasta.lähde?
Ilmiön diagnostiikka, muodot, esiintyvyys ja hoito > Sikiön alkoholioireyhtymä (FAS) > Diagnostiset kriteerit

Yhdysvaltojen Fetal Alcohol Study Group of the Research Society on Alcoholism asetti vuonna 1980 minimikriteerit FAS:lle jotka ovat edelleen voimassa. Seuraavassa nämä FAS:in kriteerit Rosettin (1980) mukaan:
Sikiöaikainen ja/tai syntymänjälkeinen kasvuviivästymä (sikiön tai lapsen pituus, paino tai päänympärys alle 10 persentiilin raskauden kestoon korjattuna.)
Keskushermoston toimintahäiriö – neurologinen poikkeavuus, kehitysviive tai älyllinen heikkolahjaisuus
Tyypillinen kasvojen kasvuhäiriö, vähintään kaksi seuraavista:
a) pienipäisyys (mikrokefalia eli päänympärys alle kolme persentiiliä)
b) pienisilmäisyys (mikro-oftalmia tai lyhyt luomirako)
c) nenä-huulivako puuttuu, ohut ylähuuli ja/tai matala yläleuka (huonosti kehittynyt filtrum, ohut ylähuuli tai maksillahypoplasia)
Millainen alkoholinkäyttö vaurioittaa sikiötä? > Alkoholi ja imetys

Tutkimukseen perustuva tieto alkoholin käytöstä ja sen vaikutuksista imetyksen aikana on vähäistä. Imettävän äidin satunnainen, kohtuullinen alkoholin käyttö ei ole este imetykselle. Sen sijaan säännöllistä ja etenkin humalajuomista tulisi välttää lapsen fyysisen ja psyykkisen turvattomuuden sekä muun muassa varhaiseen vuorovaikutukseen kohdistuvien kielteisten vaikutusten ja etenkin hoidon laiminlyönnin vaaran takia jos äiti vastaa lapsen hoidosta ollessaan päihtyneenä.
Tuoreen tutkimuksen mukaan vähäisistä ja osin puutteellisista tutkimuksista huolimatta, voidaan melko luotettavasti laskea lapsen veren alkoholipitoisuus imettävän äidin alkoholin nauttimisen jälkeen. Esimerkiksi 60-kiloiselle naiselle pullollisen punaviiniä aiheuttaa veren alkoholipitoisuuden huippuarvoksi noin 1,5 promillea. Tämän huippupitoisuuden aikana litrassa rintamaitoa olisi puhdasta alkoholia 1,5 ml muuntokertoimella 0,79 laskettuna. Tämän perusteella rintamaidossa olisi noin sadasosa yhdestä alkoholiannoksesta. Huippupitoisuuksista lähtien alkoholipitoisuus pienenee jokaisella imetyskerralla, rintamaidon ollessa 12 tunnin kuluttua on täysin alkoholitonta jos muuta alkoholia ei ole nautittu.
Vertailun vuoksi tutkijat laskivat myös muiden lapselle annettavien aineiden alkoholipitoisuuksia. Esimerkiksi imeväisikäisten suositus D-vitamiinin päiväannokseksi vesipohjaisilla ns. Jekovit-tipoilla sisältää noin 0,02 g puhdasta alkoholia. Suunnilleen saman määrän vauva voi siis saada äidin nautittua kaksi alkoholiannosta. Kaikissa yllä mainituissa tapauksissa lapsen veren alkoholipitoisuus jää kuitenkin varsin pieneksi.
Suosituksena on todettu, että imetyksessä kannattaa pitää noin kolmen tunnin tauko jos alkoholia on nautittu enemmän kuin muutama alkoholiannos ja toisaalta humalajuomista tulee välttää.lähde?
Millainen alkoholinkäyttö vaurioittaa sikiötä? > Alkoholi ja muut päihteet

Suomessakin on yhä lisääntyvässä määrin raskaana olevia sekakäyttäjiä, äitejä jotka käyttävät alkoholia ja lääkkeitä tai huumeita samanaikaisesti. Näihin kaikkiin liittyy sikiön keskushermoston vaurioitumisen riski. Lapsen myöhempi ennuste on riippuvainen eri aineiden aiheuttaman altistuksen määrästä.
Tuoreessa tutkimuksessa "Raskaana olevan päihdeongelmaisen naisen hoito: Helsingin mallin kuvaus ja kokemukset 312 potilaan aineistosta" (huume, alkoholi ja lääkkeet (HAL) -poliklinikassa toteutettu tutkimus, 2002-2005 jossa on hoidettu 312 raskaana olevaa huumeriippuvaista) saatiin seuraavia tuloksia: 32 % oli käyttänyt huumeita suonensisäisesti myös raskauden aikana, 43 %:lla oli pääasiallisena päihteenä opiaatit tai amfetamiini ja 105 (33 %) synnyttäjää oli puhtaasti opiaattien käyttäjiä. Raskauksista 21 (6,7 %) abortoitiin naisen toiveesta ja 4 (1,3 %) meni spontaanisti kesken. Lapsen synnyttäneistä 41:llä (13 %) pääasiallinen päihde oli alkoholi, 10:llä (3 %) kannabis ja 135 (43 %) oli ns. kovien huumeiden käyttäjiä (amfetamiini ja opiaatit). Puhtaasti lääkeriippuvaisia oli 4 (1 %). Raskaudet ja synnytykset onnistuivat pääsääntöisesti hyvin, mutta lapsilla oli runsaasti sairaalahoitoa pidentäviä vieroitusoireita. Puolet lapsista kotiutettiin avohuollon tukitoimin, 11 % sijoitettiin, 4 % otettiin huostaan ja yksi lapsi annettiin adoptioon.
Syntyneet lapset olivat pääsääntöisesti hyväkuntoisia eikä epämuodostumia todettu keskimääräistä enempää. Lapset olivat sairaalassa vieroitusoireiden takia pitkään. Vieroitusoireita hoidettiin morfiinilla ja hoito kesti jopa 3–6 viikkoa. Myöhemmin ainakin kaksi lasta on kuollut kätkytkuoleman seurauksena ja yksi äiti on kuollut huumeiden yliannostukseen vuoden sisällä synnytyksestä.
Alkoholisikiövaurioiden ehkäisy, puuttuminen ja raskaana olevien hoito > Päihteet ja raskaudenehkäisy

Voimassa oleva käypä hoito -suositus päihteitä, tosin lähinnä huumeita käyttävien osalta, toteaa, että hedelmällisyysikäiset naiset on syytä ohjata ajoissa ehkäisyneuvontaan. Jos raskaus on kuitenkin jo alkanut, on potilaan kanssa syytä keskustella äitiysneuvolassa mahdollisesta raskaudenkeskeytyksestä, koska huumeiden käyttö aiheuttaa riskin sikiölle ja lapsen hoitaminen voi olla äidille ylivoimainen tehtävä ja että jo odottavalle äidille kerrotaan myös hoitomahdollisuuksista ja ensikotien toiminnasta.
Alkoholisikiövaurioiden ehkäisy, puuttuminen ja raskaana olevien hoito > Raskaana oleva päihteidenkäyttäjä

Suomessa on aika ajoin keskusteltu siitä, tulisiko lastensuojelulaki ulottaa koskemaan myös syntymätöntä lasta. Tämän perusteella esimerkiksi sikiön kemiallinen pahoinpitely nähtäisiin laittomana tilanteena johon voitaisiin puuttua myös ilman päihteitä käyttävän äidin tahtoa. Tällä hetkellä äidin sikiövauriota aiheuttavaa päihteidenkäyttöä ei ole ulotettu tahdonvastaisen hoidon indikaatioksi tai kriminalisoitu kuten esimerkiksi Norjassa.
Päihteitä käyttäville äideille ja osin perheille on tarjolla erityyppisiä palveluja. Näissä on havaittu, että alkoholisteista noin kaksi kolmesta pystyy vähentämään tai lopettamaan juomistaan merkittävästi osallistuessaan hoitoon, jossa yhdistyvät raskauden seuranta, jatkuva terveyskasvatus ja psykososiaalinen tuki. Loput jatkavat usein vuosia jatkuvaa juomistaan. Juominen on saattanut alkaa 10–15-vuotiaana ja jatkua parikymmentä vuotta. Pahimmillaan tällaisissa tilanteissa syntyy alkoholin vaurioittamia FAS-lapsia. Narkomaaninaiset ovat keskimäärin 25-vuotiaita eli hiukan nuorempia kuin alkoholisoituneet synnyttäjät. Raitistuminen ei ole tavallista heidänkään piirissään. Äitiyspoliklinikalla toteutettu korvaushoito voi parantaa ennustetta, koska tutkimukset osoittavat, että korvaushoidossa olevan narkomaanin raskaus sujuu paremmin ja lapsi syntyy paremmassa kunnossa kuin kadulta huumeensa ostavan äidin.
 Hoitoon hakeutuminen on kuitenkin usein varsin vähäistä. Esimerkiksi Ensi- ja tuvakotien liiton odottaville päihdeäideille tarkoitettuihin yksiköihin on hakeutunut varsin vähän päihteitä käyttäviä naisia.
FASD-lasten kuntoutus ja hoito

Alkoholivaurioista kärsivien lasten elämään liittyy tyypillisesti paljon ongelmia ja myös kärsimystä. Lapsen ennustetta voidaan kuitenkin parantaa huomattavasti tehokkaalla kuntoutuksella ja lapsen tukitoimilla. Ilmiön ennaltaehkäisy on kuitenkin kaikkein tärkeintä. Viime aikoina muun muassa Ensi- ja turvakotien liitto on Raha-automaattiyhdistyksen tuella järjestänyt raskaana olevien äitien päihdekuntoutusta . Ongelmana siinä tosin voidaan yhä nähdä se, että toiminta on naiselle täysin vapaaehtoista, ja että ennen syntymää tapahtuvan prenataalisen lastensuojelun ja sikiön suojelua ei nähdä lastensuojeluna, ja toiminnan keskiössä, vaan näkökulma on lähinnä vain aikuiskeskeinen äidin kuntouttaminen.
Mikäli preventiivinen prenataalinen lastensuojelu on epäonnistunut on fetaalialkoholispektrin vaurioista kärsivien lasten kuntouttaminen vaikeaa. Erityinen pääpaino kuntoutuksessa tulisi tutkimuksen mukaan kiinnittää varhaisen vuorovaikutuksen ja kiinnittymisvaiheessa turvallisen, synkronisen ja ei-kaltoinkohtelevan hoivan ja kiintymyssuhteen rakentamiseen. Tämä osa-alue on useilla lapsilla puutteellisista kasvuympäristöistä johtuen vakavasti alikehittynyt. FASD-lapset tarvitsevat usein myös monia muita kuntoutustoimenpiteitä laajan ja monimuotoisena esiintyvän oirekirjon takia.
Keskustelua FASD-ongelmasta ja sen käsittelystä

On keskusteltu siitä, alkoholin vaikutukset sikiöön olisivat täysin ennalta ehkäistävissä. Aika ajoin Suomessa onkin keskusteltu siitä, että juomisen lopettaminen pelastaisi lapsen tulevaisuuden, mutta naisen subjektiivinen oikeus juoda läpi raskauden on Suomessa niin vahva, että se ylittää lapsen oikeuden syntyä terveenä.
Esimerkiksi Norjassa raskaana oleva päihdeongelmainen nainen voidaan ottaa vastentahtoisesti hoitoon, mikäli se katsotaan välttämättömäksi. Tulokset ovat olleet hyviä. Lapset syntyvät paremmassa kunnossa ja normaalipainoisempina, ja osa äideistä pääsee kuiville pysyvästi tai pitkäksi ajaksi.
Autti-Rämö onkin todennut (Autti-Rämö, I., Päihteet ja raskaus – syylliset ja syytön. Suomen lääkärilehti, 2001. 56(10): p. 1099.), että:
Historia

Varoituksia raskaana olevan henkilön alkoholinkäytöstä löytyy jo antiikin maailmasta, muun muassa juutalaisten Talmudista ja nähtävästi myös Raamatusta, vaikka aina ei tehdä eroa äidin ja isän päihtymyksen välillä. Platon (k. 347 eaa) kirjoitti asiasta seuraavasti: "Lapsia ei myöskään pitäisi tehdä silloin kun ruumiit ovat päihtymyksestä hervottomia, vaan sikiön on päästävä kehittymään kohdussa tukevasti, varmasti ja rauhallisesti." Vanhan Testamentin Tuomarien kirjalla arvellaan  olevan ikää noin 3000 vuotta. Siinä todetaan: "Ja hän sanoi minulle: 'Katso, sinä tulet raskaaksi ja synnytät pojan; älä siis juo viiniä ja väkijuomaa äläkä syö mitään saastaista, sillä poika on oleva Jumalan nasiiri äitinsä kohdusta aina kuolinpäiväänsä asti'."
Aldous Huxleyn kirjassa Uljas uusi maailma alimpien kastien deltojen ja epsilonien alkiot käsitellään etanolilla niin, että heidän älykkyydensä jää alhaiseksi ja pituuskasvu heikkenee. Huxleyn aikana sikiön alkoholioireyhtymää ei tunnettu, mutta hän osasi kuvata sen vaikutukset realistisen tarkasti.
Nykyajalla ilmiön toivat esille ja diagnoosille antoivat nimen vuonna 1973 Kenneth Lyons Jones ja David Weyhe Smith.