stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joel Haahtela
Palkinnot

Vuonna 2001 Haahtela sai Suuren Suomalaisen Kirjakerhon tunnustuspalkinnon ja vuonna 2002 Olvi-säätiön kirjallisuuspalkinnon romaanistaan Tule risteykseen seitsemältä. Hän on ollut ehdolla Finlandia-palkinnon saajaksi romaaneillaan Elena (2003) ja Katoamispiste (2010). Vuonna 2007 Haahtelan romaani Perhoskerääjä oli Runeberg-palkintoehdokkaana. Vuonna 2024 Haahtelalle myönnettiin Pro Finlandia -mitali.
Teokset

Kaksi kertaa kadonnut.  Helsinki:  Otava, 1999.  ISBN 951-1-15966-6
Naiset katsovat vastavaloon.  Helsinki:  Otava, 2000.  ISBN 951-1-17078-3
Tule risteykseen seitsemältä.  Helsinki:  Otava, 2002.  ISBN 951-1-18157-2
Elena. Pienoisromaani.  Helsinki:  Otava, 2003.  ISBN 951-1-18956-5
Perhoskerääjä.  Helsinki:  Otava, 2006.  ISBN 951-1-21152-8
Lumipäiväkirja.  Helsinki:  Otava, 2008.  ISBN 978-951-1-22920-9
Katoamispiste.  Helsinki:  Otava, 2010.  ISBN 978-951-1-24118-8
Traumbach.  Helsinki:  Otava, 2012.  ISBN 978-951-1-25995-4
Tähtikirkas, lumivalkea.  Helsinki:  Otava, 2013.  ISBN 978-951-1-27196-3
Mistä maailmat alkavat.  Helsinki:  Otava, 2017.  ISBN 978-951-1-30726-6
Adèlen kysymys.  Helsinki:  Otava, 2019.  ISBN 978-951-1-33253-4
Hengittämisen taito.  Helsinki:  Otava, 2020.  ISBN 978-951-1-36764-2
Jaakobin portaat.  Helsinki:  Otava, 2022.  ISBN 978-951-1-40886-4
Yö Whistlerin maalauksessa : pienoisromaani.  Helsinki:  Otava, 2023.  ISBN 978-951-1-46569-0
Marijan rakkaus : pienoisromaani.  Helsinki:  Otava, 2024.  ISBN 978-951-1-47486-9
Aiheesta muualla

Joel Haahtela Kirjasampo.fi:ssä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat 
Muut:  IdRef
Otaniemi

| Otaniemi> Otnäs |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Otaniemi korostettuna.
Suuralue:  Suur-Tapiola
Koordinaatit:  
Kaupunginosa nro:  10
Pinta-ala:  5,2 km² 
Väkiluku:  4 574 (31.12.2023)
Osa-alueet:  Keilaniemi, Keilaranta, Teekkarikylä
Postinumero(t):  02150
Otaniemi (ruots. Otnäs) on kaupunginosa ja yliopisto- eli kampusalue Espoossa.
Otaniemi sijaitsee Laajalahden etelärannalla, Tapiolan naapurina lähellä Helsingin rajaa. Se kuuluu Suur-Tapiolan suuralueeseen. Otaniemen ja Tapiolan rajana on Kehä I. Otaniemessä sijaitseva Aalto-yliopiston metroasema otettiin käyttöön vuonna 2017.
Nimi

Otaniemen nimi on uyhdistetty niin suomen kielen sanaan ohto eli "karhu" kuin etunimeen Uoti. Tuoreimpien ehdotusten mukaan nimen taustalla voi olla aikaisemmin hautaraunio, jolloin alkuperäismuoto oli Hautaniemi. Muita ehdotuksia nimelle ovat olleet keihään kärkeen ja niemen muotoon viittaava oka tai saamelaisten metsäistä ja alavaa maata tarkoittava outa. Vanhoina kirjoitusmuotoina esiintyvät Outnäs, Owttenes ja Outenesby.
Kampus

Otaniemessä sijaitsee Aalto-yliopiston pääkampus, johon kuuluvat insinööritieteiden, kemian tekniikan, perustieteiden ja sähkötekniikan korkeakoulut (ent. Teknillinen korkeakoulu), taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu ja kauppakorkeakoulu (2019 alkaen). Otaniemen kampusalueen asemakaava, Harald Herlin -oppimiskeskus ja TKK:n päärakennus, Otaniemen ostoskeskus sekä liikuntakeskus Otahalli ovat arkkitehti Alvar Aallon suunnittelemia.  Reima Pietilä ja Raili Pietilä ovat suunnitelleet nykyisin Aalto-yliopiston omistaman Dipolin. Otaniemen teekkarikylässä opiskelija-asuntoja tarjoavat AYY, Otaniemen asuntosäätiö OAS sekä Helsingin seudun opiskelija-asuntosäätiö. Alueella on erilaisia asuntoja: isompia huoneistoja avio- ja avopareille ja kaveruksille perhekylässä ja pienempiä (yksiöitä ja soluja) niin sanotussa poikamieskylässä.
Historia > Valtaväylien rakentuminen

Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla aloitettiin eteläisen tieyhteyden suunnittelua Helsingistä länteen. Helsingin kaupunki osti Lauttasaaren 1930-luvulla ja sen myötä tie päätettiin rakentaa Lauttasaaresta Jorvakseen. Otaniemen etelärajalla kulkeva Jorvaksentie, eli nykyinen Länsiväylä, avattiin liikenteelle vuonna 1937. Porkkalan palauttamisen myötä, vuonna 1956, tiestä tuli tärkeä yhteys läntiselle Uudellemaalle. Tien rakentaminen moottoritieksi aloitettiin vuonna 1961 ja tie valmistui Espoonlahdelle vuonna 1969. Tien nimeksi vakiintui tällöin Länsiväylä.
Otaniemen länsirajan muodostava Kehä I:n osuus Länsiväylältä Leppävaaraan rakennettiin 1960-luvulla yleiseksi tieksi.
Historia > Otaniemen rakentuminen

Vuonna 1927 Af Forsellesit myivät Otaniemen kolmelle yksityishenkilölle, jotka perustivat alueelle osakeyhtiön Ab Otnäs Gård. 1930-luvulla yhtiön omistus siirtyi Kansallispankille ja sen nimeksi tuli Otaniemi Oy. Vuonna 1949 valtio osti edellä mainitulta yhtiöltä, Teknillisen korkeakoulun aloitteesta, ”Vanhan tykkitien” eli Lehtisaarentien pohjoispuolisen noin 107 hehtaarin alueen. Samanaikaisesti hankki korkeakoulun ylioppilaskunta noin kaksi hehtaaria maata Otaniemestä tulevaa Teekkarikylää varten.
Otaniemen kartano ja sen lähiympäristö esiintyvät Nyrki Tapiovaaran elokuvassa Varastettu kuolema (1938), jossa eräässä kohtauksessa kasakat ajavat aktivisteja takaa ja karauttavat hevosillaan suoraan kartanon pihaan.
Teknillisen korkeakoulun muuttoa Helsingin Hietalahdentorilta ryhdyttiin valmistelemaan 1940- ja 1950-lukujen vaihteessa. Jo vuonna 1950 alkoi niemellä sijaitsevan Teekkarikylän rakentaminen. Sen ensimmäiset talot valmistuivat Heikki ja Kaija Sirenin suunnittelemina toukokuussa 1952. Rakennusmateriaalina oli käytetty muun muassa tiiliä, joita saatiin Helsingin pommituksissa tuhoutuneen Neuvostoliiton lähetystön raunioista. Samojen arkkitehtien suunnittelema kappeli valmistui vuonna 1957. Teekkarikylän talot toimivat heti tuoreeltaan Helsingin olympialaisten urheilijoiden majoitustiloina. Teekkarikylän rakentaminen sekä teekkarien näyttävä tempaus vuonna 1956 vauhdittivat korkeakoulun muuttoa Otaniemeen Helsingin kantakaupungin ahtaista tiloista. Korkeakoulun päärakennuksen pystyttäminen aloitettiin vuonna 1961, jolloin myös purettiin sen paikalla sijainnut, 1700-luvun lopulla tai 1800-luvun alussa rakennettu vanha kartano. Päärakennus valmistui vuonna 1964 ja vihittiin virallisesti käyttöön 1966. Samaan aikaan korkeakoulun kanssa Helsingistä siirrettiin Otaniemeen myös Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT).
Otaniemen Teekkarikylä toimi vuosina 1983 ja 2005 Helsingissä järjestettyjen yleisurheilun MM-kilpailujen kisakylänä. Kesän 2005 kisojen ansiosta uusien opiskelija-asuntojen rakentaminen vauhdittui ja kisojen alla Teekkarikylään valmistui kuusi uutta rakennusta Jämeränaukiolle ja Otarantaan. lähde?
Haukilahden lukio siirtyi Otaniemeen syksyllä 2016. Syyslukukaudella 2019 Otaniemessä aloitti lisäksi noin 800 opiskelijan Otaniemen lukio, joka perustettiin samassa yhteydessä lakkautetuista Pohjois-Tapiolan ja Olarin lukioista.
Väestö

Vuoden 2022 lopulla Otaniemen postinumeroalueella, johon kuuluvat myös Keilaniemi, Servinniemi, Teekkarikylä, Maari, asui toiseksi eniten ulkomaalaistaustaisia, kun huomioon otetaan kaikki Suomen postinumeroalueet eli 44 prosenttia. Tilastokeskuksen tekemän selvityksen mukaan Otaniemen postinumeroalue 02150 Espoo on Suomen köyhin. Otaniemen asukkaiden mediaanitulo vuonna 2012 oli vain 11 062 euroa vuodessa.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Otaniemen väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 2 404 | 2 404 |
| 1980 | 1980 |    | 2 106 | 2 106 |
| 1985 | 1985 |    | 2 070 | 2 070 |
| 1990 | 1990 |    | 2 117 | 2 117 |
| 1995 | 1995 |    | 2 887 | 2 887 |
| 2000 | 2000 |    | 3 258 | 3 258 |
| 2005 | 2005 |    | 3 496 | 3 496 |
| 2010 | 2010 |    | 3 654 | 3 654 |
| 2015 | 2015 |    | 3 908 | 3 908 |
| 2020 | 2020 |    | 4 219 | 4 219 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Yritys- ja tutkimuskeskukset

Otaniemessä sijaitsee kongressikeskus Dipoli, Technopolis Innopoli, useita VTT:n yksiköitä, CSC – Tieteen tietotekniikan keskus, Geologian tutkimuskeskus GTK sekä kemiallisen metsäteollisuuden tutkimuskeskus KCL, jonka tutkimus- ja laboratoriotoiminta on liitetty VTT:hen vuonna 2009. VTT:llä on Otaniemessä maanalaista laboratoriotilaa lähes 6000 kuutiota ja 15 000 neliömetriä louhittuna yli 20 metrin syvyydessä.
Otaniemen kaupunginosaan kuuluu myös Keilaniemi, jossa sijaitsevat muun muassa Fortumin, Nesteen ja Koneen pääkonttorit. Keilaniemeen valmistui joulukuussa 2007 Swing Life Science Centerin viides talo, joka saattaa keskuksen rakennustyöt valmiiksi. Swing Life Science Centerissä on tällä hetkellä kolmisenkymmentä yritystä yhteensä neljässä, toisiinsa yhteydessä olevissa taloissa.
Muuta

Otaniemessä sijaitsi Raja- ja merivartiokoulun koulutuskeskus, jonka toiminta päättyi vuonna 2014, kun koulun toimintoja keskitettiin Imatralle. Vuoteen 2008 asti Poliisiammattikorkeakoulun päällystökoulu sijaitsi myös Otaniemessä.
Otaniemeen on tulossa uusi paloasema suunnitellun opiskelijatalon yhteyteen, sillä alueelle ei ehditä vaaditussa aikataulussa. Paloasema vaatii asemakaavamuutoksen sekä nykyisen Nesteen kylmäaseman purkamisen. Rakennuksen tavoitehinta on 5,3 miljoonaa euroa. Kaupunginhallituksen ja -valtuuston on vielä hyväksyttävä suunnitelma.
Liikenneyhteydet

Otaniemen ohi kulkee Kehä I, ja alue sijaitsee lähellä sen Länsiväylän puoleista päätä. Suorin autoiluyhteys Helsingin keskustasta Otaniemeen kulkee Länsiväylän ja Kehä I:n länsipään kautta. Lisäksi Helsingin Munkkiniemestä Otaniemeen johtaa saariketjun kautta kulkeva Kuusisaarentie.
Otaniemen Teekkarikylässä on useiden Espoon bussien päätepysäkki, lisäksi alueen ohi kulkee useita seutulinjoja.
Vuonna 2017 valmistuneen Länsimetron Aalto-yliopiston metroasema sijaitsee Otaniemessä yliopiston päärakennuksen lounaispuolella.
Lokakuussa 2023 liikenteen Otaniemen alueen läpi aloitti pikaraitiotie 15.
Virkistys > Retkeily

Merenrannan rantaviivaa pitkin kulkee Espoon rantaraitti, joka ulottuu aina Helsingin vastaiselta rajalta Kirkkonummen rajalle. Otaniemen alueella sijaitsee kaksi luonnonmuistomerkkiä. Itämetsän kuusi sijaitsee sijaitsee Otsolahden rannan lähellä Itämetsässä. Noin 28 metriä korkea puu on ympärysmitaltaan noin 2,8 metriä ja on kansainvälisestikin erikoinen monihaarainen kuusi. Puu on rauhoitettu luonnonmuistomerkiksi vuonna 1982. Otaniemen pohjoisosassa, Laajarannan perinneympäristössä, sijaitsee Sakkolantien tammi, joka on ympärysmitaltaan noin 3,3 metriä. Latvuksen leveys on peräti 25 metriä. Sakkolantien tammi on rauhoitettu vuonna 1958.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Teekkaritempaus 1956 - Korkeakoulu Otaniemeen
Teekkarikylän kotisivut[vanhentunut linkki]
Teknillisen korkeakoulun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Espoo |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Helsingin seutukunta  Pääkaupunkiseutu 
| Pohjois-Espoo |  Bodom  Kalajärvi  Lahnus  Lakisto  Luukki  Niipperi  Perusmäki  Röylä  Vanhakartano  Velskola  |  |
| Suur-Espoonlahti |  Espoonlahti  Kaitaa  Latokaski  Nöykkiö  Saunalahti  Soukka  Suvisaaristo  |  |
| Suur-Kauklahti |  Espoonkartano  Kauklahti  Kurttila  Vanttila  |  |
| Suur-Leppävaara |  Karakallio  Kilo  Laaksolahti  Leppävaara  Lintuvaara  Lippajärvi  Sepänkylä  Viherlaakso  |  |
| Suur-Matinkylä |  Henttaa  Matinkylä  Olari  |  |
| Suur-Tapiola |  Haukilahti  Laajalahti  Mankkaa  Niittykumpu  Otaniemi  Pohjois-Tapiola  Tapiola  Westend  |  |
| Vanha-Espoo |  Espoon keskus  Gumböle  Högnäs  Järvenperä  Karhusuo  Karvasmäki  Kaupunginkallio  Kolmperä  Kuurinniitty  Muurala  Nupuri  Kunnarla  Nuuksio  Siikajärvi  Vanha-Nuuksio  Ämmässuo  |  |
Aalto-yliopiston Kandidaattikeskuksen auditorio, suunnittelu Alvar Aalto
Otaniemen kartano keväällä 1956
Otaniemi lintuperspektiivistä (kuva vuodelta 1989)
Technopolis Innopoli 1
Aalto-yliopiston metroasema tammikuussa 2019.
AG 11

| AG 11 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Electric Boat Company, Groton, Connecticut
Kölinlasku:  1915
Laskettu vesille:  1916
Palveluskäyttöön:  9. syyskuuta 1916
Poistui palveluskäytöstä:  3. huhtikuuta 1918
Loppuvaihe:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  355 t (pinnalla) 433 t (sukellus)
Pituus:  46,0 m
Leveys:  4,9 m
Syväys:  3,8 m
Koneteho:  2 × dieselmoottori, 400 hv (pinnalla) sähkömoottori 200 hv (sukellus)
Nopeus:  14,5 solmua (pinnalla) 10,5 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  700 mpk
Miehistöä:  32
Aseistus
Aseistus:  1 × 47 mm tykki 4 × 450 mm torpedoputkea
AG 11 (ven. Американский Голланд, Amerikanski Golland) oli Venäjän keisarikunnan laivaston AG-luokan sukellusvene. Alus oli osa 1915 yhdysvaltalaisten Holland sukellusveneiden piirustusten pohjalta tehtyä Itämeren telakalta tehtyä tilausta. Aluksen osat valmistettiin Yhdysvalloissa ja ne koottiin Putilovin telakalla Pietarissa.
Valmistus

Alus tilattiin 1915 Pietarista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna. Alus laskettiin vesille 1916 ja otettiin palvelukseen 9. syyskuuta 1916.
Palvelus

Miehistö upotti aluksensa 3. huhtikuuta 1918 Hangossa.
BIOS-tutkimusyksikkö

BIOS-tutkimusyksikkö on vuonna 2015 perustettu itsenäinen tutkimusyksikkö, joka tutkii ympäristö- ja resurssitekijöiden vaikutuksia suomalaiseen yhteiskuntaan ja ennakoi sosio-ekologisia muutoksia. Yksikössä toimii 10 tutkijaa, jotka edustavat useita eri ympäristötutkimuksen aloja. BIOSin tutkijoita ovat muiden muassa Tere Vadén, Ville Lähde ja Jussi T. Eronen. Yksikkö on saanut rahoitusta mm. Koneen säätiöltä ja Suomen Akatemialta.
Yksikön tunnetuin aloite on ekologisen jälleenrakennuksen ohjelma, jota on verrattu kansainvälisiin "green new deal"-aloitteisiin. "Ekologinen jälleenrakennus" on mainittu mm. Sitran megatrendinä ja Sanna Marinin hallituksen hallitusohjelmassa. Ekologinen jälleenrakennus suosittelee ilmastonmuutoksen ja muiden ekologisten kriisien kohtaamiseksi kokonaisvaltaista yhteiskunnallista muutosta, jossa jälleenrakennusajan mukaisesti luodaan hyvinvointia ja jossa julkisvallalla on nykyistä suurempi taloutta ohjaava rooli. Vuonna 2017 yksikkö fasilitoi 68 asiantuntijan allekirjoittaman julkilausuman Suomen metsänkäyttösuunnitelmien ilmasto- ja monimuotoisuusvaikutuksista. Kansainvälistä huomiota on saanut yksikön raportti "Governance of Economic Transition", joka laadittiin tausta-aineistona YK:n globaalin kestävän kehityksen vuoden 2019 raportille. Tutkimuksen lisäksi BIOS on osallistunut laajasti julkiseen keskusteluun ja tiedonvälitykseen, mm. yhteistyössä YLE:n kanssa "Tehtävänä tulevaisuus" -nimisen ohjelmien ja uutisten kokonaisuuden tekoon. Vuonna 2021 BIOS osallistui Helsinki Biennaaliin Vallisaaren tutkimusasemalla teoksella, jonka inspiraationa oli yksikön kehittämä siirtymäpolitiikan kojelauta.
Aiheesta muualla

BIOS-tutkimusyksikön verkkosivut
Kansallisteatterin ja BIOSin järjestämä ekologisen jälleenrakennuksen esittelytilaisuus
AG 14

| AG 14 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Electric Boat Company, Groton, Connecticut
Kölinlasku:  1915
Laskettu vesille:  1916
Palveluskäyttöön:  1916
Poistui palveluskäytöstä:  upotetti heinäkuussa 1917
Tekniset tiedot
Uppouma:  355 t (pinnalla) 433 t (sukellus)
Pituus:  46,0 m
Leveys:  4,9 m
Syväys:  3,8 m
Koneteho:  2 × dieselmoottori, 400 hv (pinnalla) sähkömoottori 200 hv (sukellus)
Nopeus:  14,5 solmua (pinnalla) 10,5 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  700 mpk
Miehistöä:  32
Aseistus
Aseistus:  1 × 47 mm tykki 4 × 450 mm torpedoputkea
AG 14 (ven. Американский Голланд, Amerikanski Golland) oli Venäjän keisarikunnan laivaston AG-luokan sukellusvene. Alus oli osa 1915 yhdysvaltalaisten Holland sukellusveneiden piirustusten pohjalta tehtyä Itämeren telakalta tehtyä tilausta. Aluksen osat valmistettiin Yhdysvalloissa ja ne koottiin Putilovin telakalla Pietarissa.
Valmistus

Alus tilattiin 1915 Pietarista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna. Alus laskettiin vesille 1916 ja otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.
Palvelus

Alus upotettiin heinäkuussa 1917 Libaun edustalla.
Hyvärilä nuorisokeskus

Hyvärilä nuoriso- ja matkailukeskus on yksi Suomen kahdeksasta opetus- ja kulttuuriministeriön tukemasta valtakunnallisesta nuorisokeskuksista . Hyvärilä sijaitsee Pielisen rannalla Nurmeksessa Pohjois-Karjalassa.
Historia

Hyvärilä on alunperin rakennettu Korpi-Jaakon eli Jakob Stenius vanhemman raivaaman tilan pohjalle. Alueella sijaitsi 1880-luvulla vanha vaivaistalo ’Kurjala’. Päärakennus valmistui vuonna 1920 Nurmeksen maalaiskunnan kunnalliskodiksi, joka huolehti vanhusten ohella maatilasta ja mielisairaalasta. Vanhainkotiin vastaanotettiin vanhusten lisäksi muun muassa huutolaiset ja irtolaiset.
Kunnalliskoti omisti peltojen ja metsän lisäksi navetan, sikalan ja tallin. Maatilan hoitoon osallistui paitsi palkattua henkilökuntaa myös parempikuntoisia potilaita. Henkilökunta asui kunnalliskodin alueella.
Nykyisessä Pehtoorissa eleli tilanhoitaja ja ns. entinen vastaanottorakennus eli Unhola toimi työntekijöiden asuntona. B-mielisairaala sijaitsi nykyisessä Rantatuvassa.
Hyvärilän tilojen kunnostamiseen ryhdyttiin 1970-luvun lopulla, kun päätös nuorisokeskuksen perustamisesta tehtiin. Aluksi remontoitiin navetta auditoriota lukuun ottamatta kurssirakennukseksi sekä toimistorakennus. Vuonna 1980 leirintäalue siirrettiin kaupungin keskustasta Hyvärilään.
B-mielisairaalan toiminta loppui vuonna 1980 ja vanhainkodin 1986.
Nykypäivää

Hyvärilä tarjoaa puitteet muun muassa leirikouluille, rippi- ja muille leireille, yhdistysten vuosikokouksille, seminaareille ja urheilutapahtumille.
Pehtoorin talo remontoitiin 1980-luvun puolivälissä. Vuonna 1992 valmistui arkkitehti Erkki Helasvuon suunnittelema vanhan kunnaskodin päärakennuksen saneeraus hotelliksi. Liikuntahalli PielisAreena valmistui 2012.
Uudisrakennuksia ovat myös muun muassa rantasauna, leirintäalueen huoltorakennukset, lomamökit- ja huoneistot.
AG 22

| AG 22 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Nikolajevin telakka, Nikolajev
Kölinlasku:  1917
Laskettu vesille:  1919
Palveluskäyttöön:  1919
Poistui palveluskäytöstä:  joulukuu 1920
Loppuvaihe:  hylätty marraskuu 1923
Tekniset tiedot
Uppouma:  355 t (pinnalla) 433 t (sukellus)
Pituus:  46,0 m
Leveys:  4,9 m
Syväys:  3,8 m
Koneteho:  2 × dieselmoottori, 400 hv (pinnalla) sähkömoottori 200 hv (sukellus)
Nopeus:  14,5 solmua (pinnalla) 10,5 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  700 mpk
Miehistöä:  32
Aseistus
Aseistus:  1 × 47 mm tykki 4 × 450 mm torpedoputkea
AG 22 (ven. Американский Голланд 22, Amerikanski Golland 22) oli Venäjän keisarikunnan laivaston AG-luokan sukellusvene.
Valmistus

Ensimmäisten kolmen veneen osat valmistettiin maaliskuuhun 1916 mennessä St. Johnsissa New Brunswickissa. Lokakuussa Canadian Vickers toimitti veneet Vancouverin kautta Venäjälle Vladivostokiin, mistä ne toimitettiin edelleen Siperian rataa pitkin Nikolajeviin Mustan meren rannalle koottaviksi. Veneet liitettiin Venäjän keisarikunnan Mustan meren laivastoon 9. maaliskuuta 1917.
Alus tilattiin Nikolajevista Nikolajevin telakalta, missä köli laskettiin 1917. Se laskettiin vesille 1919 ja otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.
Palvelus

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Mustanmeren laivastoon, mutta se ei osallistunut operatiiviseen toimintaan. Alus pakeni joulukuussa 1920 Bizertaan, jossa se internoitiin. Alus hylättiin marraskuussa 1923.
AG 15

| AG 15 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Electric Boat Company, Groton, Connecticut
Kölinlasku:  1915
Laskettu vesille:  1916
Palveluskäyttöön:  15. marraskuuta 1916
Poistui palveluskäytöstä:  3. huhtikuuta 1918
Loppuvaihe:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  355 t (pinnalla) 433 t (sukellus)
Pituus:  46,0 m
Leveys:  4,9 m
Syväys:  3,8 m
Koneteho:  2 × dieselmoottori, 400 hv (pinnalla) sähkömoottori 200 hv (sukellus)
Nopeus:  14,5 solmua (pinnalla) 10,5 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  700 mpk
Miehistöä:  32
Aseistus
Aseistus:  1 × 47 mm tykki 4 × 450 mm torpedoputkea
AG 15 (ven. Американский Голланд, Amerikanski Golland) oli Venäjän keisarikunnan laivaston AG-luokan sukellusvene. Alus oli osa 1915 yhdysvaltalaisten Holland sukellusveneiden piirustusten pohjalta tehtyä Itämeren telakalta tehtyä tilausta. Aluksen osat valmistettiin Yhdysvalloissa ja ne koottiin Putilovin telakalla Pietarissa.
Valmistus

Alus tilattiin 1915 Pietarista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna. Alus laskettiin vesille 1916 ja otettiin palvelukseen 15. marraskuuta 1916.
Palvelus

Miehistö upotti aluksensa 3. huhtikuuta 1918 Hangossa.
Wright
Von Wright

Von Wright on suomalainen aatelissuku, jonka tunnettuja jäseniä ovat:
Henrik Wright (1685–1766), ruotsalainen eversti, suvun kantaisä
Atte von Wright, kuopiolainen professori
Ferdinand von Wright (1822–1906), taidemaalari, yksi von Wrightin taiteilijaveljeksistä
Ferdinand von Wright (1863–1930), kauppaneuvos, kansanedustaja 1922–1923
Frans Julius von Wright (1871–1934), everstiluutnantti ja metsänhoitaja
Georg Henrik von Wright (1723–1797), everstiluutnantti ja maaherra
Georg Henrik von Wright (1916–2003), filosofi
Gunnar von Wright (1894–1974), jääkärieversti
Heidi von Wright (s. 1980), suomalainen runoilija ja kulttuurikirjailija
Johan von Wright (1924–2015), filosofi
Karl Magnus von Wright (1847–1898), kuvanveistäjä
Magnus von Wright (1805–1868), taidemaalari, yksi von Wrightin taiteilijaveljeksistä
Maijaliisa Rauste-von Wright (s. 1936), kasvatusopin professori
Sven von Wright (1895–1955), jääkärimajuri.
Viktor Julius von Wright (1856–1934), tehtailija, työväenyhdistyksen perustaja
Wilhelm von Wright (1810–1887), taidemaalari, yksi von Wrightin taiteilijaveljeksistä.
Nimen muita merkityksiä

Wright Company, Orville ja Wilbour Wrightin perustama lentokonetehdas
Curtiss-Wright, yhdysvaltalainen lentokonevalmistaja
Wright Cycle Company, yhdysvaltalainen polkupyörien valmistaja
Wrightin osavaltionyliopisto, yliopisto Ohiossa, Yhdysvalloissa
USS Wright, Yhdysvaltain laivaston saattuetukialus
USS Wright, Yhdysvaltain laivaston apualus
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kaikkivaltiaan Jumalan seurakunta

Kaikkivaltiaan Jumalan seurakunta (kiina: 东方闪电; pinyin: Dōngfāng Shǎndiàn; kiina: 全能神教会; pinyin: Quánnéng Shén Jiàohuì) on uusi uskonnollinen liike, joka perustettiin Kiinassa vuonna 1991. Kiinan hallituksen lähteet kertovat tunnustajien määräksi 3-4 miljoonaa jäsentä, joskin tutkijat pitävät näitä lukuja jonkin verran liian korkeina. Nimi "Eastern Lightning" tulee Uudesta testamentista, (Matt. 24:27): "Sillä niin kuin salama leimahtaa idässä ja valaisee taivaan länteen asti, niin on oleva Ihmisen Pojan tulo."
Liikkeen pääopetus on, että Jeesus Kristus palaa maan päälle Jumalan ruumiillistumana (全能神) lähitulevaisuudessa. Hänen uskotaan ilmestyvän kiinalaisena naisena. Monet kiinalaiset viranomaiset  pitävät liikettä hallituksen vastaisena ('xie jiao'). Seurakuntaa syytetään erinäisistä rikoksista, kuten Zhaoyuanin McDonald'sin kulttimurhasta. Kristityt vastustajat ja kansainvälinen media ovat kuvanneet liikettä kultiksi ja jopa "terroristiorganisaatioksi". Seurakunta on kiistänyt syytökset. On myös tutkijoita, jotka ovat todenneet syytösten olevan valheellisia tai liioiteltuja.