stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uskonto Turussa
Muut kristilliset yhteisöt > Vapaakirkko

Vapaakirkollisten toiminta alkoi Turussa 1870-luvulla. 1883 rakennettiin Humalistonkadulle pieni rukoushuone, joka toimi yhteisön kokoontumispaikkana aina huoneiston palamiseen vuonna 1891 asti. Turun Vapaaseurakunta perustettiin 1889. Rukoushuoneen tuhouduttua kauppias Ulrik Palmu rakennutti vuonna 1891 Immanuel-kappelin Eerikinkadun varteen Antintalon takapihalle. Seurakunnalla oli sekä ruotsin- että suomenkielistä kokoustoimintaa kunnes se jakaantui 1920-luvulla, kun suomenkieliset muuttivat omiin kokoustiloihinsa Kauppiaskatu 12:een vuonna 1924, ruotsinkielisten jatkaessa kokoontumista Immanuel-kappelissa aina kappelin purkamiseen 1960-luvulla asti.
Turun Vapaaseurakunnan nykyinen rukoushuone Tuureporinkatu 10:ssä valmistui vuonna 1957. Vuonna 1979 Turun Vapaaseurakunnan käynnistämän työn tuloksena perustettiin Raisioon itsenäinen vapaaseurakunta. Vuonna 1991 seurakunnalla oli 670 jäsentä, joista varsinaisia aikuisjäseniä oli 420. Seurakunnan toiminta oli vilkasta koostuen esimerkiksi jumalanpalveluksista, rukouskokouksista, nuortentoiminnasta ja partiosta seurakunnan partiolippukunnan Turun Versojen kautta. Nykyään seurakunnalla on noin 500 jäsentä.
Vuonna 1983 alkaneen aluetoiminnan Varissuolla seurauksena perustettiin vuonna 1997 Varissuon Vapaaseurakunta.
Ruotsinkielinen Svenska Friförsamlingen i Åbo tai Missionskyrkan i Åbo kokoontui vuoden 1966 jälkeen kerrostalo-osakkeessa Linnankadulla. 1980-luvun aikana seurakunta koki lähes täydellisen uusiutumisen, niin että vuonna 1996 sen noin 30 jäsenestä suuri osa oli nuoria, erityisesti opiskelijoita, jäsenien vaihtuvuuden ollessa suuri. Sunnuntaisiin jumalanpalveluksiin osallistui noin 30 henkeä. Nykyään seurakunnan jäsenmäärä on noin 40, suurimman osan jäsenistöstä ollen edelleen opiskelijoita ja nuoria aikuisia. Seurakunta kokoontuu metodistien Betlehem-kirkolla Hämeenkadulla.
Muut kristilliset yhteisöt > Raamattu puhuu -liike

Raamattu puhuu -seurakunnan toiminta alkoi Turussa vuonna 1984 yhden liikkeeseen kuuluvan pariskunnan muuttaessa Helsingistä Turkuun. 1996 seurakunnalla oli 55 jäsentä ja toimintaa Turun lisäksi Raumalla ja Loimaalla. Seurakunta rekisteröityi nimellä Suuri Armo ry ja toimii Talousseuran talossa Hämeenkadulla. 1996 seurakunnan pääkokouksissa oli yleensä läsnä 30–40 henkeä.
Kristillisperäiset uskontokunnat

Kristillisperäisistä uskontokunnista Turussa toimivat ainakin mormonit, joilla on Turussa kaksi seurakuntaa, sekä Jehovan todistajat.
Kristillisperäiset uskontokunnat > Mormonit

Mormonien Turun seurakunta perustettiin vuonna 1948. Seurakunnan toimintakeskusta rakennettiin talkootyönä neljä vuotta ja se valmistui Mäntymäen aukiolle vuonna 1967. Seurakunta jaettiin kahtia Turun ensimmäiseen ja toiseen seurakuntaan lokakuussa 1995 tilojen käytyä ahtaiksi. Vuonna 1996 ensimmäiseen seurakuntaan kuului 230 ja toiseen 200 jäsentä. Tuolloin niitten toimialueeseen kuului suuri osa Varsinais-Suomea sekä Ahvenanmaa, suurimman osan jäsenistöstä ollessa Turusta.
Kristillisperäiset uskontokunnat > Jehovan todistajat

Jehovan todistajien toiminta Turussa alkoi vuonna 1909. Vuonna 1996 Turussa oli neljä valtakunnansalia. Suomenkielisiä seurakuntia oli seitsemän, joiden lisäksi oli myös ruotsin- ja englanninkieliset seurakunnat. Lisäksi oli venäjän- ja espanjankielistä toimintaa. Seurakunnilla oli yhteensä vajaa 800 kastettua jäsentä.
Muut uskontokunnat

Muita uskontokuntia Turussa edustavat ainakin juutalainen Turun juutalainen seurakunta, jolla on oma synagoga, buddhalainen Suomen vietnamilaisten buddhalaisten yhdyskunta, sekä islamilaiset Turun Islamilainen Yhdyskunta, Anjuman-e-Islahul-Muslimeen of Turku, Al.Imam Al.Baker Islamilainen yhdistys ry ja Turun Islam Keskus ry, joista kaksi jälkimmäistä edustavat islamin šiialaista haaraa.
Muut uskontokunnat > Turun juutalainen seurakunta

Turussa alkoi olla juutalaisasutusta merkittävämmässä määrin 1870-luvulta lähtien. Juutalaisten hautausmaa oli perustettu 1850-luvulla ja sitä hoitamaan perustettiin vuonna 1878 hautausseura Hevra Kadisha. Turkuun muuttaneet juutalaiset olivat pääosin entisiä sotilaita ja he asuivat aluksi Kauppatorin pohjoispuolella. Myöhemmin juutalaisasutus keskittyi Aninkaistenmäen taakse alueelle, jolle rakennettiin synagoga vuonna 1912, sekä Raunistulan ja Pohjolan alueille. Seurakunta perustettiin virallisesti vuonna 1919. Vuonna 1956 rakennettiin seurakuntatalo synagogan kanssa samalle tontille, Brahenkatu 17:ään. Vuonna 1996 seurakuntaan kuului noin 150 jäsentä.
Aiheesta muualla

Kartta Turun uskonnollisista paikoista
| n k  Uskonto Suomessa |
| --- | --- |
Alueittain:  Etelä-Karjala Lappeenranta  Etelä-Pohjanmaa Seinäjoki  Etelä-Savo Mikkeli  Kainuu Kajaani  Kanta-Häme Hämeenlinna  Keski-Pohjanmaa Kokkola  Keski-Suomi Jyväskylä  Kymenlaakso Kouvola  Lappi Rovaniemi  Pirkanmaa Tampere  Pohjanmaa Vaasa  Pietarsaari  Pohjois-Karjala Joensuu  Pohjois-Pohjanmaa Oulu  Pohjois-Savo Kuopio  Päijät-Häme Lahti  Satakunta Pori  Uusimaa Helsinki  Espoo  Vantaa  Varsinais-Suomi Turku 
Kristinusko:  Historia  Protestantismi Luterilaisuus Evankelis-luterilaisuus  Baptismi  Metodismi  Vapaakirkollisuus  Adventismi  Helluntaiherätys  Evankelioimisliike  Uuskarsimaattisuus  Ekumeenisuus  Sitoutumaton  Anglikaanisuus  Katolisuus  Ortodoksisuus  Jehovan todistajat  Mormonismi 
Muut uskonnot:  Bahai-usko  Buddhalaisuus  Esoteerisuus Uuspakanuus  Vapaamuurarit  Islam  Juutalaisuus  Sikhiläisyys  Skientologia  Uskonnottomuus 
Mytologia:  Saamelainen muinaisusko  Suomalainen muinaisusko 
Turun tuomiokirkko.
Mikaelinkirkko.
Martinkirkko.
Henrikin kirkko.
Pyhän Katariinan kirkko.
Maarian kirkko.
Paattisten kirkko.
Lutherin kirkko sisältä.
Turun Adventtiseurakunnan Betel-kirkko. Kirkossa pitää jumalanpalveluksiaan myös Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta.
Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko.
Pyhän marttyyrikeisarinna Aleksandran kirkko.
Mormonien kirkko Turussa.
Turun synagoga.
Tatuointi

Rap-muusikko Amir Tataloo tatuointeineen.
Tatuointikone.
Tatuointi on ihon koristamista pysyvillä kuvioilla etenkin pistelemällä ihoon väriainetta. Sana tatuointi tulee tahitin kielen sanasta tatau, merkitä. Tatuointi on eräs kehonmuokkauksen ja kehotaiteen muoto.
Historia

Tatuointien historiaa on mahdotonta ajoittaa tarkkaan, mutta tatuoinnit on tunnettu eri kulttuureissa ympäri maailmaa vuosituhansien ajan. Esimerkiksi maailman parhaiten säilyneellä kivikautisella ihmisruumiilla, vuonna 1991 Alpeilta löytyneellä 5300 vuotta vanhalla jäämies Ötzillä oli tatuointeja.
Japanissa tatuoinnilla on pitkät perinteet. Nykyajan Japanissa tatuoinnit usein yhdistetään rikolliseen Yakuzaan, jonka jäsenillä on usein lähes koko vartalon peittävät tatuoinnit, jotka saa juuri ja juuri piiloon vaatteiden alle.
Euroopassa tatuointeja harrastivat esimerkiksi keltit. Tatuoinnit palasivat Eurooppaan löytöretkeilijöiden mukana 1600- ja 1700-luvuilla. Merimiehet antoivat alkuasukkaiden tatuoida itseään ja toivat tatuoituja alkuasukkaita myös näytille Eurooppaan. 1800-luvulla tatuoinnit olivat muotia Euroopan kuninkaallisten keskuudessa, esimerkiksi Tanskan kuninkaalla Frederikillä oli tatuointi. 1920-luvulla tatuointien suosio laski länsimaissa, ja niitä harrastivat lähinnä rikolliset ja merimiehet.lähde?
Uudelleen tatuoinnit alkoivat nousta suosioon 1960- ja 70-luvuilla. 1990-luvulla tatuoinnista tuli jopa trendi. Tällöin niin sanotut tribaalikuviot tulivat muotiin. Ne ovat yleensä mustia, varsinaisesti mitään esittämättömiä kuvioita. Muita suosittuja kuva-aiheita olivat niin sanotun vanhan koulukunnan kuvat eli perinteiset ruusut, pantterit ja muut esittävät selkeät kuviot sekä niin sanotut musta ja harmaa -kuvat. Suomen ensimmäiset viralliset tatuointiliikkeet avattiin vuonna 1987.lähde?
Historia > Tatuointi merkitsemis- ja rangaistusvälineenä

Tatuoinnilla on eri maissa myös merkattu muun muassa sotilaita, prostituoituja ja vankeja. Esimerkiksi Natsi-Saksassa keskitysleirivangit merkittiin numerotatuoinnilla. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset SS-sotilaat merkittiin tatuoimalla heidän veriryhmänsä käteen. Irezumi oli Japanissa feodaaliajalla tuomitulle rikolliselle suoritettu rangaistustatuointi. Asiantunteva henkilö saattoi käsivarren tatuoinnista lukea henkilön rikoshistorian ja asiaatuntematonkin näki heti, että kyse oli tuomitusta ja rangaistusta rikollisesta. Irezumi antoi kantajalleen pysyvän rikollisen leiman ja johti usein tatuoidun ajautumiseen yhteiskunnan ulkopuolelle, kokopäiväiseksi rikolliseksi.lähde?
Tatuoinnin terveysriskit > Tatuointihaavan tulehdus ja allergiset reaktiot

Tatuointi on avohaava, ja se paranee ihotyypistä riippuen kahden viiden viikon kuluessa.lähde?
Tatuoinnit saattavat aiheuttaa allergisia reaktioita. Etenkin raskaana olevia sekä ihotautia tai muuta sairautta potevien tulisi olla tietoisia tatuointeihin liittyvistä haittavaikutuksista.
Tatuoinnin terveysriskit > Tatuointivärit

Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) ja kuntien terveydensuojeluviranomaiset valvovat tatuointipalveluiden turvallisuutta. Euroopan unionissa tatuoinneissa käytettävien väriaineiden on tullut olla olla kemikaalilainsäädännön mukaisia vuodesta 2022 alkaen.
Eettisyys

Tatuointeja ei suositella tehtäväksi alle 18-vuotiaille. Suomen laki ei suoranaisesti kiellä tekemästä alle 18-vuotiaalle tatuointia. Joissain liikkeissä tatuointeja ei tehdä alaikäisille lainkaan, joskus vaaditaan vähintään vanhempien kirjallinen lupa ja joissain liikkeissä on vanhemman oltava tatuoitavan nuoren mukana.
Kaikissa liikkeissä ei suostuta toteuttamaan kaikkia ehdotuksia, esimerkiksi kasvoihin tehtävää tatuointia tai loukkaavia kuvioita. Kasvojen pinnalla on myös hyvin paljon hermoja, jotka voivat helposti vaurioitua kuvaa tehdessä.lähde?
Monet henkilöt eivät hyväksy tatuointeja. Tämä voi joissakin tapauksissa, varsinkin asiakaspalvelutehtävissä, muodostua esteeksi esimerkiksi työnsaannille, mikäli tatuointi on näkyvässä paikassa. Joidenkin mielestä tatuoinnit rikkovat ihmiskehon kauneuden ja sopusoinnun.
Tatuoinnin poisto

Archives of Dermatology -lehdessä vuonna 2008 julkaistun tutkimuksen mukaan tatuoinneista halutaan päästä eroon myöhemmällä iällä, koska niiden koetaan kuuluvan menneeseen elämään ja nuoruuteen. Noin neljänneksellä 18–30-vuotiaista yhdysvaltalaisista on tatuointi. Arviolta noin viidennes tatuoinnin ottaneista on tyytymätön tatuointiinsa, mutta vain kuusi prosenttia päättää poistattaa ihokuvionsa. Kaksi kolmasosaa tatuoinnin poistajista on naisia. Syy miksi naiset poistattavat tatuointejaan herkemmin kuin miehet on häpeän tunne tai kielteiset huomautukset sekä vaikeus peittää tatuointi vaatteilla. Tutkijoiden mukaan naisten tatuointeja ei vielä nykyisinkään hyväksytä samalla tavoin kuin miesten tatuointeja. Tähän viittaa heidän mielestään myös se, että naiset ottavat yhä tatuointinsa suojattuihin paikkoihin.
Pienet tatuoinnit voidaan poistaa leikkaamalla iho pois tatuoinnin kohdalta. Tämän jälkeen ympärillä oleva iho venytetään ja ommellaan tikeillä kiinni. Vielä noin kämmenen kokoisen kuvan verran voidaan ihoa venyttää, mutta sitä suuremmat tatuoinnit tarvitsevat ihonsiirron toisaalta kehosta ja huomattavasti vaativamman kirurgisen operaation. Leikkauksella pystytään poistamaan tatuointi täydellisesti, mutta sen seurauksena ihoon jää aina arpi.lähde?
Toinen tapa poistaa tatuointi on ihon ”hiominen” hiilidioksidilaserilla. Tulokset riippuvat siitä miten syvällä muste ihossa on. Hiilidioksidilaserilla voidaan poistaa vain tasaisesti tehtyjä tatuointeja, joten piikeillä tehdyt tatuoinnit täytyy poistaa muulla tavalla. Hiilidioksidilaser jättää ihoon arven, joka saattaa olla pahakin. Värilaser on poistomenetelmistä tehokkain ja kallein, koska jokaisen eri värin poistoon tarvitaan oma laitteensa ja ne ovat harvinaisia.lähde?
Tatuointeja poistavat lähinnä yksityiset sairaalat ja poikkeuksetta tatuoinnin poiston hinta on moninkertainen sen ottamiseen verrattuna. Tatuointiinsa kyllästyneelle helpoin tapa on teettää sen päälle uusi tatuointi. Uusia tatuointimenetelmiä joissa käytetään kosmetiikkateollisuudesta tuttuja väriaineita on kehitteillä. Tatuointiväri kapseloidaan muutaman mikrometrin kokoisiin polymeerihelmiin. Tatuoinnin poisto vaatii vain yhden laserkäsittelyn, jossa värin ympärillä oleva helmi rikkoontuu, jolloin väri valuu soluihin ja hajoaa itsestään.lähde?
UV-tatuoinnit

On myös mahdollista teettää UV-valossa loistavia tatuointeja, jolloin ihon alle tatuoidaan sitä varten valmistettua erikoismustetta, jota on saatavissa monissa eri väreissä. UV-tatuoinnit ovat käytännössä lähes näkymättömiä auringonvalossa, mutta niitä voidaan yhdistää tavallisten tatuointien kanssa yhdeksi suureksi kokonaisuudeksi. Tosin tatuointikone voi jättää pieniä arpia ihoon. UV-valoja, joissa tatuoinnit näkyvät, on esimerkiksi monissa yökerhoissa.lähde?
Useita UV-musteita on epäilty karsinogeeneiksi sekä allergeeneiksi. UV-musteen tunnettuja haittavaikutuksia ovat kutina ja ihottuma. Mahdollisista sivuvaikutuksista ja työskentelyvaiheen vaikeuksista johtuen monet tatuoijat kieltäytyvät työskentelemästä UV-musteilla.lähde?
UV-tatuoinnit > Demografia

Saksalaistutkimuksessa useimmin tatuointeja ottivat 25-34-vuotiaat miehet, lävistyksiä 14-24-vuotiaat naiset. Tatuointeja oli 8,5 %:lla väestöstä, lävistyksiä 6,5 %:lla.
Kirjallisuutta

Belitz-Henriksson, Jenny: Naisen iholla. 32 tarinaa tatuoinneista.  Helsinki:  Tammi, 2013.  ISBN 978-951-31-7077-6
Hemingson, Vince: Tatuoinnit. Kehotaiteen käsikirja.  ((Tattoo Design Directory. The Essential Reference for Body Art, 2009.) Käännös: Johanna Virtanen)  Helsinki:  Readme.fi, 2009.  ISBN 978-952-220-189-8
Juntunen, Juho: Tatuoitu.  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29522-1
Ruotsalainen, Jari: Kosmeettisia häiriöitä? Kertomuksia suomalaisesta tatuoinnista.  Joensuu:  Ilias, 2001.  ISBN 952-5309-31-2
Ruotsalainen, Jari: Iholle kaiverrettu. Tatuoimisen kulttuurinen murros Suomessa.  Joensuu:  Itä-Suomen yliopisto, 2015.
Watkins, Jack: Tatuointi. Symbolit ja niiden merkitykset.  ((Tattoo. Symbols and Meanings, 2010.) Suomentanut Teemu Leminen)  Helsinki:  Minerva, 2011.  ISBN 978-952-492449-8
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Airola, Kristiina: Tatuointi Lääkärikirja Duodecim. 18.12.2019. Viitattu 4.9.2020.
Itkonen, T. I.: Sotamaalaus ja tatuointi. Luonnonkansojen aatelis- ja arvomerkeistä merimiesten ankkurinkuviin. Hakkapeliitan joulu 1.12.1934, s. 39, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.
Moilanen, Ulla & Maaranen, Nina: Muinaiset tatuoinnit – Vartalon värjäämisen historiaa. Kalmistopiiri 17.5.2021.
Tatuoinnit ja hennatatuoinnit Allergia.fi. 24.1.2020. Viitattu 4.9.2020.
Pitkätukka-Harry tatuoi. Kuva 1.12.1937, nro 5, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot-
Tatuoinnin teko.
Codesys

CODESYS on ohjauslaitteiden, kuten ohjelmoitava logiikka, ja sulautettujen järjestelmien ohjelmointiin tarkoitettu kansainvälisen IEC 61131-3 normin mukainen ohjelmointiympäristö.
Esittely

CODESYSin on kehittänyt ja sitä markkinoi saksalainen ohjelmistoyritys 3S-Smart Software Solutions, joka sijaitsee Kemptenin kaupungissa Baijerissa. 
Ensimmäinen versio, V.1.0, julkaistiin vuonna 1994. CODESYS on lyhenne sanoista COntroller DEvelopment SYStem. CODESYS on lisenssivapaa ilmaisohjelma ja sen voi ladata yrityksen kotisivuilta.
Ohjelmointiympäristö kattaa teollisuusautomaation eri lajit yhdessä ohjelmistossa.
Tekniikka

Ohjelmointikielinä CODESYS-kehitysympäristössä ovat kaikki viisi IEC 61131-3 normin mukaista ohjelmointitapaa.
Tekstieditorit:
IL (Instruction list) eli käskylista, muistuttaa assembler-ohjelmointikieltä
ST (Structured text) eli rakenteinen teksti, muistuttaa Pascal- ja C-kieliä
Graafiset editorit:
LD (Ladder logic) eli tikapuu- tai relekaavio-ohjelmointi yhdistää virtapiirit virtuaalisesti
FBD (Function block diagram) eli toimilohkokaavio visuaaliseen ohjelmointiin
SFC (Sequential function chart) eli vuokaavio-ohjelmointi askelmaiseen ohjelmointiin
Lisäksi CODESYS sisältää graafisen editorin, joka ei ole IEC-normin mukainen:
CFC (Continuous Function Chart) eli sekvenssikaavio-ohjelmointi muistuttaa lähinnä vapaalla kädellä ohjelmoitavaa toimilohkokaaviota (FBD).
Toimintolohko-ohjelmoinnissa kytkennät lohkojen tulojen ja lähtöjen välille muodostetaan automaattisesti. Sekvenssikaavio-ohjelmoinnissa pitää ohjelmoijan piirtää ne. 
Kaikki lohkot voidaan asetella vapaasti, mikä mahdollistaa takaisinkytkentäsilmukoiden tekemisen ilman apumuuttujia.
Integroidut kääntäjät muuntavat CODESYSillä luodun sovelluskoodin natiiviksi konekieliseksi binäärikoodiksi, joka sen jälkeen ladataan ohjaimeen. Tärkeimmät 16- ja 32-bittiset suoritinperheet (CPU) on tuettu,
kuten C166, TriCore, 80x86, ARM/Cortex, Power Architecture, SH, MIPS ja BlackFin.
CODESYS ohjelman ollessa yhteydessä ohjaimeen, se tarjoaa laajat käännöstoiminnot, kuten monitorointi/kirjoitus/pakotus, asettamalla kirjanmerkkejä/suorittamalla yksittäisiä askelia tai tallentamalla muuttujien arvoja yhteydessä olevan ohjaimen rengaspuskuriin (Näytteenoton jäljitys).
CODESYS V3.x perustuu ns CODESYS Automation Platform -alustaan, joka on automaatiojärjestelmärunko laitevalmistajille. Nämä voivat laajentaa CODESYSiä omilla liitännäismoduuleillaan.
CODESYS Professional Developer Edition tarjoaa mahdollisuuden lisätä lisenssinalaisiin työkaluihin komponentteja, kuten esimerkiksi integroidun UML-kielen tuen, yhteyden SVN-versionhallintaan tai sovelluskoodin staattisen analysoinnin.
Maksuttomalla CODESYS Application Composer -ohjelmistolla voidaan luoda IEC 61131-3 automaatiosovelluksia. Koneen tai laitoksen konfigurointi voi perustua moduuleihin, esim. määritellään koneen mekaaninen rakenne tai käytettävät ohjelmatoiminnot jotka sisältävät koko projektin sisältämät toiminnot.
Runtime

CODESYS Control Runtime Systemin implementoinin jälkeen älykkäät ohjainlaitteet voidaan ohjelmoida CODESYSllä. Maksullinen Toolkit sisältää tämän Runtime systemin lähde- ja objektikoodin ja se voidaan sovittaa eri alustoille.
Kenttäväyläteknologia

Erilaisia kenttäväyliä voidaan käyttää suoraan CODESYS ohjelmointiympäristössä. Tähän tarkoitukseen on olemassa konfigurointityökalut yleisimpiin kenttäväyliin, kuten Profibus, Modbus RTU ja TCP, CANopen,CAN-väylä, EtherCAT, Profinet, Ethernet IP sekä Ethernet TCP/IP. Joihinkin järjestelmiin on saatavilla protokollapinot CODESYS-kirjastosta, jotka voidaan ladata erikseen.
FDT (Field Device Tool) -standardin avulla voidaan liittää kolmansien osapuolten laitekohtaisia rajapintoja. Kommunikointi näiden rajapintojen kautta toteutetaan DTM-laitekuvauksen (Device Type Manager) luomalla yhteydellä.
Visualisointi

Integroitu editori auttaa käyttäjää luomaan näyttöjen ja käyttöliittymien visualisoinnit suoraan CODESYS-ohjelmointiympäristössä, ja niiden animointi perustuu sovelluksen muuttujiin. Saatavilla olevat valmiit visualisointielementit helpottavat sovellusten tekoa. Optiona saatavilla oleva toolkit mahdollistaa omien elementtien tekemisen. Näin luotuja näyttöjä voidaan käyttää sovellusten testauksessa ja käyttöönotossa ohjelmointiympäristön ollessa yhteydessä ohjaimeen. 
Yhdessä visualisointi-asiakasohjelmiston kanssa näitä näyttöjä voidaan käyttää myös koneiden ja laitosten ohjauksissa (jolloin ohjain ja näyttö on yhdistetty samaan laitteeseen), nettiselaimessa (verkkoselain) tai siirrettävässä runtimessä Windows tai Linux alustalla.
Liikkeenohjaus

CODESYS SoftMotion on ohjelmointiympäristöön integroitu modulaarinen lisäsovellus, joka mahdollistaa monimutkaisten liikkeiden ohjauksen IEC 61131-3 ohjelmoinnilla. 
Modulaariset sovellukset sisältävät:
Editorit liikkeenohjaukseen. esimerkiksi CAM-ohjaus tai DIN 66025 normin mukainen CNC-ohjaus.
Ohjelmakirjastot dekooderille, interpolointiin, ohjelman suoritukseen, esimerkiksi PLCopen MotionControlin mukaisesti, kinematiikkamuunnoksiin ja visualisointimalleille.
Turvallisuus

Jotta saavutettaisiin riskiarvion perusteella vaadittava turvallisuuden eheystaso (engl. Safety Integrity Level, SIL), kaikkien järjestelmän komponenttien tulee täyttää kyseisen tason vaatimukset. Esisertifioidut ohjelmistokomponentit CODESYS-ohjelmistossa helpottavat laitevalmistajien ohjaimien hyväksyntää SIL2 tai SIL3 turvatasoihin. CODESYS Safety koostuu komponenteista, jotka sisältyvät ohjelmointiympäristöön ja runtime systemiin, kun taas projektisuunnittelu on kokonaan integroitu IEC 61131-3 ohjelmointiympäristöön.
Käyttö teollisuudessa

Yli 350 laitevalmistajaa eri teollisuusaloilta tarjoaa älykkäitä CODESYS-ohjelmoitavia automaatiolaitteita. Sen vuoksi tuhannet loppukäyttäjät, kuten koneiden ja tehtaiden rakentajat, ympäri maailmaa käyttävät CODESYSiä kaikenlaisissa automaatiosovelluksissa.
CODESYS Device Directory -laitevalmistajakirjasto tarjoaa yleiskatsauksen lähes 400 laitteeseen jotka ovat CODESYS-ohjelmoitavia. Nämä johtavat laitevalmistajat ovat aloilta, kuten ohjaus- ja säätötekniikka, automaatiokomponentit ja sulautetut järjestelmät.
Aiheesta muualla

Homepage of 3S-Smart Software Solutions (Arkistoitu – Internet Archive)
CODESYS Device Directory (Arkistoitu – Internet Archive)
CODESYS Store
Homepage CODESYS Users' Conference (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.oscat.de/ OpenSource library for version 2 and 3 of CODESYS
3S - Smart Software Solutions GmbH kotisivut (englanniksi)
Kirjallisuutta

Saksankielistä:
B. Vogel-Heuser/A. Wannagat (2008) Modulares Engineering und Wiederverwendung mit CoDeSys V3, Oldenbourg Industrieverlag
Herbert Bernstein (2007) SPS-Workshop mit Programmierung nach IEC 61131 mit vielen praktischen Beispielen, mit 2 CD-ROM, VDE Verlag.
Prof. Dr. Birgit Vogel-Heuser (2008) Automation & Embedded Systems, Oldenbourg Industrieverlag.
Heinrich Lepers (2005) SPS-Programmierung nach IEC 61131-3 mit Beispielen für CoDeSys und STEP 7, Franzis Verlag
Günter Wellenreuther/Dieter Zastrow (2007) Automatisieren mit SPS - Übersichten und Übungsaufgaben, Vieweg Verlag.
Norbert Becker (2006) Automatisierungstechnik, Vogel Buchverlag.
Muilla kielillä:
Russian: Igor Petrov: Controller Programming: The standard languages and most important development tools. Solon Press, 2007
Portuguese: Marcos de Oliveira Fonseca et al.(2008) Aplicando a norma IEC 61131 na automação de processos, ISA América do Sul.
Norwegian: Dag Håkon Hanssen (2008) Programmerbare Logiske Styringer – baser på IEC 61131-3, tapir akademisk forlag.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:CoDeSys
Käännös suomeksi
Nakeke

Nakeke oli Suomen Lähetysseuran lähetysasema Ambomaan Ongandjeran heimon alueella. Sen perustivat Emil Liljeblad ja Heikki Saari vuonna 1903 kuningas Tshaanikan hallitessa Ongandjeraa.
Tausta

Suomen Lähetysseuran ensimmäinen yritys tehdä lähetystyötä Ongandjerassa tapahtui Rehobothin lähetysasemalla vuosina 1871–1873.
Suomalaiset lähetystyöntekijät olivat vuodesta 1873 lähtien voineet tehdä työtä vain Ondongassa. Vuonna 1903 kuitenkin perustettiin uusi asema Ongandjeraan, koska pelättiin katolisten pian saapuvan sinne. Reinin lähetys oli pyytänyt Saksan hallitusta tekemään päätöksen Ongandjeran ja Uukwambin antamisesta yksinomaan suomalaisille, mutta hallitus ei tähän voinut suostua, koska roomalaiskatolisella keskustapuolueella oli voimakas edustus Saksan valtiopäivillä. Niinpä suomalaisten oli otettava nämä heimot itselleen oman työnsä kautta.