stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haaparanta-Tornion Palloveikot
Historia > Eurocity Bandy

Yhteistyöseura aloitti toimintansa nimellä Eurocity Bandy. Seura pelasi kaudet 2004–2006 Ruotsin 1. divisioonassa. Joukkueelle yritettiin alkuvaiheessa käyttää nimeä Provincia Bothniensis Bandy, mutta nimi ei saanut laajempaa kannatusta.
Joukkue perustettiin kesällä 2004. Joukkueen perustamisessa tavoiteltiin yhteistä joukkuetta Haaparannalle ja Torniolle. Useita suomalaisia pelaajia liittyikin joukkueeseen, mutta Suomen Bandyliigaa pelaava torniolainen Tornion Palloveikot (ToPV) ei tullut parhaine pelaajineen joukkueeseen. ToPV antoi vuokraamalla uudelle seuralle nuorimpia pelaajiaan. Nimekkäimpiä seuraan siirtyneitä olivat Tommi Nurkkala, Sakari Pörhölä ToPV:sta ja Jussi Hyry Vastuksesta. ToPV:lla oli parhaillaan menossa parhaat vuodet Suomen Bandyliigassa. Yhteistyöjoukkue sai perinteisen haaparantalaisen jääpalloseuran HSKT:n paikan Ruotsin jääpallon 1. divisioonassa. Uuden joukkueen valmentajaksi saatiin ToPV:ssakin valmentanut Anders Strömbeck.
Eurocity Bandy pelasi ilman nousua Allsvenskaniin seuraavina vuosina. Joukkueeseen tuli muutamia nimekkäitä pelaajia kaudelle 2005–2006, kuten Jussi Karjalainen ja Veli-Matti Körkkö ToPV:sta sekä Jari Tammilehto Karlsborgs BK:sta ja kaudelle 2006–2007 Marko Veittikoski Vastuksesta. Koska yhteistyö ei näyttänyt etenevän, haaparantalaiset yrittivät vauhdittaa omatoimisesti ilman sopimusta haaparantalais-torniolaista jääpalloyhteistyötä torniolaisseuran edustajien kanssa kesällä 2006. Samassa yhteydessä Eurocity Bandy korvattiin nimellä HaparandaTornio Bandy. Tässä vaiheessa ToPV ei suostunut vielä haluttuun parhaiden pelaajiensa siirtymiseen haaparantalaiseen seuraan.
Historia > Haaparanta–Tornion Palloveikot – nousu Elitserieniin

Kesällä 2008 tilanne sitten ratkesi ja 2000-luvun torniolainen jääpallon menestysseura Tornion Palloveikot (ToPV) antoi pelaajansa HT Bandyn käyttöön. Tällöin Suomen Bandyliigaa pelaava ToPV ja Ruotsin Allsvenskaniin noussut Eurocity Bandy -taustainen haaparantalaisseura yhdistyivät uudeksi Ruotsissa pelaavaksi seuraksi, joka alussa käytti nimeä HaparandaTornio Palloveikot, mutta nimi on vakiintunut muotoon HaparandaTornio Bandy (HT Bandy). 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen menestyksekkäimmästä jääpallojoukkueesta ToPV:sta siirtyi uuteen haaparantalais-torniolaiseen yhteisjoukkueeseen siirtyi mm. Markus Hiukka, Marko Herajärvi, Mika Jussila, Johannes Koivisto, Tuomas Mokko, Peter Norén, Kimmo Nurkkala, Jukka Ohtonen, Mikko Rytkönen, Jari Vaattovaara, Vesa Vuokila ja Igor Zolotarev.
Fuusion tapahduttua torniolaisjoukkue ToPV jatkoi pelaamista junioripitoisemmalla joukkueella Suomen Bandyliigassa. Lisäksi Haaparannan puolella HSKT alkoi pelata uudelleen Haaparannan reservijoukkueena. Pelipaikkana joukkueella oli edelleen Gränsvallenin tekojää.
HT Bandy nousi heti ensimmäisen kauden päätteeksi keväällä 2009 Elitserieniin. HT Bandyn Mikko Rytkönen oli 58 maalillaan Allsvenskanin Pohjoisen lohkon ykkösmaalintekijä. Seura säilyttikin seuraavana kautena 2009–2010 paikkansa sijoittumalla 9:nneksi. Seuraava kausi 2010–2011 palautti HT Bandyn sarjaa alemmas sijoituksen ollessa 13. HT Bandyn pelaavana valmentajana toimi vuosina 2008–2011 Jukka Ohtonen.
Historia > HT Bandy nimi vakiintuu – vuodet Allsvenskanissa

Seuraavat kaudet joukkueella ovat menneet Allsvenskanin pohjoislohkossa. Valmentajana kahtena vuonna eli 2011–2012 toimi Anders Strömbäck ja kaudella 2012–2013 kaksikko Vesa Vuokila ja Paulus Pörhölä. Keväällä 2013 valmentajanpestiin tuli venäläinen Andrei Nuzhdinov Vuokilan toimiessa kakkosvalmentajana. HT Bandy kuten myös Kalix Bandy ovat joutuneet kokemaan pitkät pelimatkat, sillä joukkueiden vastustajat niin Elitserienissä kuin Allsvenskanissa tulivat Tukholman pohjoispuolelta yli 500 kilometrin päästä.
Historia > Eurocityn ja HT-Bandyn menestys

| Seura | Kausi | Sarjataso | Sijoitus | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurocity | 2005 | 1. Divisioona  | - | - | - |
| Eurocity | 2006 | 1. Divisioona  | 3/8 | +4 | 15 |
| HT-Bandy | 2007 | 1. Divisioona  | 3/9 | +41 | 23 |
| HT-Bandy | 2008 | Allsvenskan  | 2/10 | +40 | 26 |
| HT-Bandy | 2009 | Allsvenskan  | 1/10 | +119 | 32 |
| HT-Bandy | 2010 | Elitserien  | 9/14 | +3 | 27 |
| HT-Bandy | 2011 | Elitserien  | 13/14 | -70 | 15 |
| HT-Bandy | 2012 | Allsvenskan  | 5/12 | -5 | 21 |
| HT-Bandy | 2013 | Allsvenskan  | 4/12 | +28 | 27 |
| HT-Bandy | 2014 | Allsvenskan  | 4/12 | +56 | 29 |
| HT-Bandy | 2015 | Allsvenskan  | 6/12 | +26 | 26 |
| HT-Bandy | 2016 | Allsvenskan  | 10/12 | -17 | 16 |
| HT-Bandy | 2017 | Allsvenskan  | 10/10 | -52 | 12 |
Aiheesta muualla

Joukkueen virallinen sivu
HMS Scorpion (G64)

| HMS Scorpion |
| --- | --- |
 HMS Scorpion

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  J. Samuel White and Company, Cowes
Kölinlasku:  16. joulukuuta 1944
Laskettu vesille:  15. elokuuta 1946
Palveluskäyttöön:  17. syyskuuta 1947
Loppuvaihe:  romutettavaksi 1971
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 986 t (standardi) 2 865 t (kuormattu)
Pituus:  111,2 m (kokonaispituus)
Leveys:  11,6 m
Syväys:  3,8 m
Koneteho:  40 000 shp
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  255 (laivueenjohtajana 286)
Aseistus
Aseistus:  6 x QF 4" Mk XVI -tykkiä kaksiputkisina asennuksina 4 x Bofors 40 mm/L60 kaksiputkisina asennuksina 4 x Oerlikon 20 mm kaksiputkisina asennuksina 8 x 21" torpedoputkea
HMS Scorpion (viirinumerot G64 ja D64) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Weapon-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin nimellä HMS Centaur J. Samuel White and Companylta Cowesista Isle of Wightilta, missä köli laskettiin 16. joulukuuta 1944. Alus laskettiin vesille 15. elokuuta 1946 nimettynä HMS Scorpioniksi ja valmistui 17. syyskuuta 1947.
Palvelus

Alus saapui romutettavaksi 1971.
HMS Scorpion (G72)

| HMS Scorpion |
| --- | --- |
 HMS Scorpion

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cammell Laird, Birkenhead
Kölinlasku:  19. kesäkuuta 1941
Laskettu vesille:  26. elokuuta 1942
Palveluskäyttöön:  11. toukokuuta 1943
Poistui palveluskäytöstä:  Alankomaiden laivastolle 1945 nimellä Hr. Ms. Kortenaer
Loppuvaihe:  romutettu 1962
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 737 t (standardi) 2 545 t (kuormattu)
Pituus:  110,57 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,87 m
Syväys:  4,32 m
Koneteho:  40 000 hv (30 MW)
Nopeus:  36,75 solmua
Miehistöä:  180
Aseistus
Aseistus:  4 × QF 4,7" Mk XII yksiputkisina CP Mk XXII -asennuksina 2 × Bofors 40 mm yksiputkisina asennuksina 8 × 21" (533 mm) torpedoputkea 4 × syvyyspomminheitintä ja 2 × kiskoa, joihin 70 syvyyspommia
HMS Scorpion (ex-HMS Sentinel) (viirinumero G72) oli Britannian kuninkaallisen laivaston S-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 9. tammikuuta 1941 viidennessä hätälaivueessa (engl. 5th Emergency Flotilla) nimellä HMS Sentinel Cammell Lairdilta Birkenheadistä, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 19. kesäkuuta telakkanumerolla 1094. Jokitykkivene HMS Scorpionin tuhouduttua Sumatran rannikolla 13. helmikuuta 1942 valmisteilla olevan aluksen nimeksi vaihdettiin HMS Scorpion. Valmistumista viivästyttivät suunnitteluongelmat sekä aseiden ja tulenjohtojärjestelmien toimituksen viivästyminen. Alus valmistui 11. toukokuuta 1943.
Palvelus

Toisen maailmansodan päätyttyä alus siirrettiin reserviin ja myytiin 1. lokakuuta 1945 Alankomaille, joka liitti aluksen laivastoonsa nimellä Hr. Ms. Kortenaer. Alus muutettiin 1957 fregatiksi ja romutettiin 1962.
Hevonen (kiinalainen horoskooppi)

Hevonen on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä.
Hevosen kuukausi on välillä 5. kesäkuuta – 7. heinäkuuta.
Hevosen vuosia

Vuodet on seuraavassa listassa sovitettu kansanomaisesti kuukalenteriin.  Ammattiastrologit käyttävät aurinkokalenteria, johon eläimiksi nimetyt vuodet ja kuukaudet alun perin perustuvat.
25. tammikuuta 1906 – 12. helmikuuta 1907 (tuli)
11. helmikuuta 1918 – 31. tammikuuta 1919 (maa)
30. tammikuuta 1930 – 16. helmikuuta 1931 (metalli)
15. helmikuuta 1942 – 4. helmikuuta 1943 (vesi)
3. helmikuuta 1954 – 23. tammikuuta 1955 (puu)
21. tammikuuta 1966 – 8. helmikuuta 1967 (tuli)
7. helmikuuta 1978 – 27. tammikuuta 1979 (maa)
27. tammikuuta 1990 – 14. helmikuuta 1991 (metalli)
12. helmikuuta 2002 – 31. tammikuuta 2003 (vesi)
31. tammikuuta 2014 - 18. helmikuuta 2015 (puu)
17. helmikuuta 2026 - 5. helmikuuta 2027 (tuli)
Kiinalaiset horoskoopit
Rotta | Härkä | Tiikeri | Jänis | Lohikäärme | Käärme | Hevonen | Vuohi | Apina | Kukko | Koira | Sika
Heikki Färm

Heikki Färm on suomalainen elokuvaaja.
Färm on kuvannut 1990-luvulta alkaneella urallaan yli 90 elokuvaa. Hän on ollut kuvaamassa yli 30 pitkää elokuvaa, niin näytelmäelokuvia kuin dokumenttielokuvia. Hän on kuvannut valtaosan muun muassa Virpi Suutarin, Joonas Berghällin ja Katja Gauriloffin elokuvista. Färm on kuvannut myös useita tv-sarjoja kuten Paratiisi, Mustat Lesket ja Piiritys.
Färm on Suomen Elokuvaajien Yhdistys - Finnish Society of Cinematographers, F.S.C. -järjestön jäsen.
Pitkien elokuvan filmografia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kaupunkisinfonia, 1995  Neitoperho, 1997  Sata sukupolvea, 1999  Bad Luck Love, 2000  Joutilaat, 2001  Kuutamolla, 2002  Ystäväni Henry, 2004  Pitkin tietä pieni lapsi, 2005  Unna & Nuuk, 2006  Family Meeting, 2007  |  Stadilaista tangoa etsimässä, 2009  Into Eternity, 2009  Miesten vuoro, 2010  Vähän kunnioitusta, 2010  Salla - Selling the Silence, 2010  Auf Wiedersehen Finnland, 2010  Hukkamies, 2012  Säilöttyjä unelmia, 2012  Hilton!, 2013  Ainoat oikeat, 2013  |  Tolonen, 2014  Äidin toive, 2015  The Visit, 2015  Joka toinen pari, 2016  Kuun metsän Kaisa, 2016  Yrittäjä, 2018  Tyhjiö, 2018  Suomen hauskin mies, 2018  Baby Jane, 2019  Aalto, 2020  |  70 on vain numero, 2020  Kansanradio - runonlaulajien maa, 2021  Comeback, 2023  |
Hannan

| Hannan-shi (阪南市) |
| --- | --- |
 Pichipichi-uimaranta Osakanlahdella
 lippu
 Hannanin sijainti Osakan prefektuurissa.
 Koordinaatit: 34°21′25″N, 135°14′23″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Osakan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  36,10 km²
Väkiluku (2014):  57 422
 – Väestötiheys:  1 591 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hannan (jap. 阪南市, Hannan-shi) on kaupunki Osakan prefektuurissa Japanissa. Se sijaitsee prefektuurin lounaisosassa Osakanlahden rannalla. Idässä se rajautuu Sennanin kaupunkiin, etelässä Wakayaman prefektuurin Wakayaman ja Iwaden kaupunkeihin ja lännessä Osakan prefektuurin Misakin maaseutukaupunkiin. Hannanin pinta-ala on 36,10 neliökilometriä ja siellä on 57 422 asukasta (vuonna 2014).
Hannania palvelevat JR Nishi-Nihonin Hanwa-linja ja Nankai-rautateiden Nankai-päälinja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hannan Wikimedia Commonsissa
Hannanin kaupungin internetsivut (japaniksi)
Hanne Bjurstrøm

| Hanne Bjurstrøm |
| --- | --- |
 Bjurstrøm vuonna 2009
Norjan tasa-arvo- ja syrjintävaltuutettu
 18. tammikuuta 2016–  
Edeltäjä:  Sunniva Ørstavik
Norjan työministeri
 Stoltenbergin II hallitus 21. joulukuuta 2009 – 21. syyskuuta 2012  
Edeltäjä:  Dag Terje Andersen
Seuraaja:  Anniken Huitfeldt
Henkilötiedot
Koko nimi:  Hanne Inger Bjurstrøm
Syntynyt: 20. syyskuuta 1960 (ikä 64) Oslo, Norja
Tiedot
Puolue:  työväenpuolue
Koulutus:  juristi
Tutkinnot:  Oslon yliopisto London School of Economics
Hanne Inger Bjurstrøm (s. 20. syyskuuta 1960 Oslo) on norjalainen asianajaja ja työväenpuolueen poliitikko, joka on toiminut Norjan tasa-arvo- ja syrjintävaltuutettuna vuodesta 2016. Aiemmin hän on ollut Norjan työministeri (2009–2012).
Aiheesta muualla

Hanne Bjurstrøm Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hanne Bjurstrøm Wikimedia Commonsissa
HMS Scimitar (H21)

| HMS Scimitar |
| --- | --- |
 HMS Scimitar

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John Brown and Company
Kölinlasku:  30. toukokuuta 1917
Laskettu vesille:  27. helmikuuta 1918
Palveluskäyttöön:  29. huhtikuuta 1918
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 29. kesäkuuta 1947
Tekniset tiedot
Uppouma:  919 t (standardi) 1 240 t (max)
Pituus:  84,12 m
Leveys:  8,15 m
Syväys:  2,99 m
Koneteho:  27 000 hv
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  90
Aseistus
Aseistus:  3 × QF 4"/L45 (102 mm) Mk V -tykkiä 1 × QF 2 naulan ilmatorjuntatykki 4 × 21" (533 mm) torpedoputkea 2 × 18" torpedoputkea
HMS Scimitar (viirinumero H21) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin S-luokan hävittäjä ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin huhtikuussa 1917 vuosien 1917–1918 laivasto-ohjelmien 11. tilauksessa John Brown and Companyltä Clydebankistä, missä köli laskettiin 30. toukokuuta. Alus laskettiin vesille 27. helmikuuta 1918 ja valmistui 29. huhtikuuta.
Heikki Tikka

Heikki Tikka on suomalainen rumpali. Ramblersin jälkeen Heikki Tikka soitti Kauko Röyhkän Narttu-yhtyeessä. Myöhemmin hän on soittanut mm. Hearthillissä. Tikka on toiminut vuodesta 2003 Radion sinfoniaorkesterin orkesterijärjestäjänä.
Hernán Giraldo Jaramillo

Hernán Giraldo Jaramillo (s. 21. lokakuuta 1936 Manizales) on kolumbialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 15. elokuuta 1964 ja nimitettiin Pereiran hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Alexanumin titulaaripiispaksi 27. kesäkuuta 1984. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi José Gabriel Calderón Contreras, jota avustivat Darío Castrillón Hoyos ja Alberto Giraldo Jaramillo.
7. heinäkuuta 1987 Giraldo Jaramillo sai nimityksen Málaga-Soatán ja 19. tammikuuta 2001 Bugan hiippakunnan piispaksi. Hän jäi eläkkeelle 10. toukokuuta 2012.
Heikki Toijala

Heikki Toijala  (19. kesäkuuta 1845 Teisko – 25. tammikuuta 1911 Teisko) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Toijalan vanhemmat olivat Jooseppi Fredrikinpoika Toijala ja Anna Stina Toijala ja puolisot Hilma Marjaana Toijala ja Otteliaana Toijala. Heikki Toijala oli maanviljelijä ja kunnallismies  ja talonpoikaissäädyssä Ruoveden tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1899 ja 1900.
Hanne Harlem

| Hanne Harlem> Norjan oikeusministeri |
| --- | --- |
 Stoltenbergin I hallitus 17. maaliskuuta 2000 – 19. lokakuuta 2001  
Edeltäjä:  Odd Einar Dørum
Seuraaja:  Odd Einar Dørum
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. marraskuuta 1964 (ikä 59) Oslo, Norja
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Koulutus:  Oslon yliopisto
Hanne Harlem (s. 20. marraskuuta 1964 Oslo) on norjalainen juristi ja Työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan oikeusministerinä 2000–2001.
Harlemin isä Gudmund Harlem toimi Norjan sosiaaliministerinä ja puolustusministerinä 1950- ja 1960-luvuilla. Harlemin sisko Gro Harlem Brundtland on Norjan entinen pääministeri.
Aiheesta muualla

Hanne Harlem Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
HeroQuest

HeroQuest voi tarkoittaa:
MB-pelien julkaisemaa lautapeliä HeroQuest
Issariesin julkaisemaa roolipeliä HeroQuest
Gremlin Graphicsin julkaisemaa lautapeliin perustuvaa videopeliä Hero Quest
Hero's Quest, Sierra On-Linen Quest for Glory sarja ennen uudelleen nimeämistä
Hero Quest, Tryerin albumi vuodelta 2012
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HeroQuest”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haaparannan rata

Haaparannan rata (ruots. Haparandabanan) on Ruotsin rataverkon osuus Bodenista Morajärven ja Kainuun (Kalixin) kautta Haaparannalle. Rataosa on yksiraiteinen ja kuuluu Ruotsin rataverkon runkoratoihin. Bodenin rautatieasemalta on yhteys Luulaja–Kiiruna–Narvik-radalle. Radan alkuperäinen linjaus kulki Morajärveltä Haaparannalle sisämaassa Karungin kautta. Vuonna 1961 rataosaan liitettiin 50 kilometrin mittainen sivurataosuus Morajärveltä Kainuuseen ja edelleen Karlsborgin paperitehtaille. Tämä rataosuus on uuden Kainuu–Haaparanta-radan valmistumisen myötä nykyisin osa varsinaista Haaparannan rataa, ja vanha päälinja Karungin kautta on lakkautettu.
Peruskorjaushanke

Ruotsin rataverkkoa hallinnoiva Ratavirasto aloitti 2000-luvun alussa selvitystyön, jonka tarkoituksena oli tutkia rataosien Boden–Morajärvi sekä Morajärvi–Kainuu sähköistämistä ja muuttamista kauko-ohjatuiksi.
Rataosan Boden–Kainuu perusparannustyöt ja rataosan Kainuu–Haaparanta rakennustyö etenivät kesään 2006 mennessä siihen vaiheeseen, että ensimmäinen ratatyöjuna liikennöi Kainuun ja Haaparannan välisen uuden rataosan ensimmäisellä osalla. Ratatöiden yhteydessä liikennepaikat rataosilla Boden–Morajärvi sekä Morajärvi–Kainuu uusittiin ja varustettiin sähköisin liikenteenohjauslaittein. Samalla rataosan kiskotus uusittiin. Heinäkuussa 2007 Avaforsin rautatieasema siirrettiin kauko-ohjaukseen, liikennepaikan kaukokäyttö tapahtuu Luulajan rautatieasemalta käsin.
Osuus Bodenista Kainuuseen sähköistettiin rataosan peruskorjauksen yhteydessä vuosina 2008–2011 ja ensimmäinen sähkövetoinen juna Kainuuseen liikennöi vuoden 2011 lopulla. Kaupallinen sähkövetoinen tavaraliikenne Kainuusta Haaparannalle alkoi aamulla 10. joulukuuta 2012 klo 6.00. Ensimmäinen kaupallisen liikenteen juna uudella radalla oli tavarajuna nro 6000 Bodenista Haaparannalle. Vanha rataosuus Morajärveltä Karungin kautta Haaparannalle lakkautettiin 8.12.2012. Radalla on tason 2 mukainen eurooppalaisen junankulunvalvonnan liikenteenohjausjärjestelmä.
Suurimmat sallitut ajonopeudet Haaparannan radalla vaihtelevat: vanhimmalla rataosuudella Boden–Morajärvi 90 km/h, myöhemmin rakennetulla osuudella Morajärvi–Kainuu 140 km/h, sekä hiljattain valmistuneella osuudella Kainuu–Haaparanta 250 km/h. Rataosuudella kulkee toistaiseksi kuitenkin vain tavarajunia, joiden huippunopeus on 100 km/h.
Liikenne

Uusi rataosuus Kainuu–Haaparanta mahdollistaa matkustajajunien ajamisen nykyistä bussiyhteyttä nopeammin Luulajan ja Haaparannan välillä. Norrbottenin junaliikennettä hallinnoiva Norrtåg on osoittanut kiinnostusta harjoittaa henkilöliikennettä reitillä koko 2010-luvun ajan. Matkustajaliikenne Haaparannan välillä alkoi 1. huhtikuuta 2021 kahdella päivittäisellä vuoroparilla Luulajaan ja yhdellä Uumajaan. Matka-aika Luulajaan on hieman alle kaksi tuntia, ja siihen sisältyy pysähdykset Bodenissa ja Kainuun uudella matkakeskuksella. Liikenteessä käytettävien Regina-junien huippunopeus on 200 km/h.
Radan rakentaminen

Rata Haaparannalle valmistui 1900-luvun alussa useissa osissa. Vuonna 2012 rataosuus siirtyi uudelle linjaukselle rannikkoa pitkin.
1900: Boden–Niemisel
1902: Niemisel–Morajärvi
1910: Morajärvi–Lapinjärvi
1913: Lapinjärvi–Karunki
1914: Karunki–Ylitornio
1915: Karunki–Haaparanta
2012: Kainuu–Haaparanta
Henkilöliikenne rataosalla Karunki–Ylitornio päättyi vuonna 1984 ja tavaraliikenne vuonna 1986, jonka jälkeen radan kiskotus purettiin. Radan sillat ovat kuitenkin jäljellä.
Vuonna 1986 otettiin käyttöön Morajärven ja Lapinjärven välinen 3,6 kilometrin mittainen rataoikaisu, joka lyhensi matkaa 1,5 kilometriä. Samalla Räktjärven rautatieasema jäi syrjään ratalinjalta ja lakkautettiin. Vanha rataosuus sekä Lillån-joen ylittävä rautatiesilta purettiin. Uusi ratalinja kulkee lähes viivasuorana Stråkanista Lill-Galbergetin juurelle ja ylittää Furuträsketin järven maapenkereellä.
Risteävät rataosat

Haaparanta–Tornio
Bräcke–Boden
Luulaja–Kiiruna–Narvik
sekä lakkautettu Karunki–Ylitornio
Aiheesta muualla

Banverket.se — Haparandabanan (ruotsiksi)
Uutta Haaparannan rataa Kalixissa.
Haaparannan rautatieasema.
Karungin rautatieasema.
Hannu Aho

Hannu Ilmari Aho (23. helmikuuta 1948 Nokia − 20. lokakuuta 2012 Tampere) oli suomalainen kirjailija. Aho kuvaa haltioituneen paisuttelevassa proosassaan usein sopeutumattomia tai epäonnistuneita ihmisiä.
Palkinnot ja tunnustukset

1976: WSOY:n nuortenkirjakilpailun voitto, romaanilla Kaukana vihreä meri
1978: Kalevi Jäntin palkinto
1993: Alex Matson -palkinto
1997: Runeberg-palkinto (kirjasta Kello 4.17)
5 × Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto
Tuotanto

Kello 4.17 (1996, romaani)
Visto (1993, romaani)
Elokuun yössä (1991, kuunnelma)
Taju taivaitten takana (1991, runo)
Taivaan valuuttaa (1990, novelleja)
Haaveet (1987, kuunnelma)
Sininen talo (1985, romaani)
Tuulikki (1985, kuunnelma)
Miehen monologi (1982, kuunnelma)
Pelistä pois (1982, romaani)
Taivaan mitalla (1979, romaani)
Saara (1977, romaani)
Kaukana vihreä meri (1976, nuortenkirja)
Aiheesta muualla

Hannu Ahon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Heikki Fabian Helminen

Heikki Fabian Helminen (21. elokuuta 1847 Teisko – 7. syyskuuta 1892 Viipuri) oli jyväskyläläinen liikemies. Hän perusti muun muassa sanomalehti Keski-Suomen, josta tuli vuonna 1917 Suomalaiseen yhdistymisen myötä nykyinen Keskisuomalainen.
Helminen kävi Tampereella alkeiskoulun ja oli sitten oppilaana Edvard Granbergin apteekissa. Kun Granberg ja kirjakauppias Emil Hagelberg perustivat vuonna 1871 Jyväskylään Korkeakosken viinapolttimon Helminen vastasi polttimon rakentamisesta ja oli sitten toistakymmentä vuotta polttimon isännöitsijänä. Hänestä tuli myös toinen polttimon omistajista.
Kustantaja

Helminen perusti Keski-Suomi-sanomalehden vuonna 1871, jolloin Suomessa ilmestyi muuta 19 sanomalehteä. Hän osti yhdessä lehtorien K. G. Göösin ja Johan Ferdinand Canthin kanssa piirilääkäri W. S. Schildtiltä Jyväskylän kirjapainon, jossa sanomalehteä alettiin painaa. Kirjapaino myytiin samana vuonna Göösin ja Alexander Georg Weilinin (myös jyväskyläläinen opettaja) perustamalle Weilin+Göös-yhtiölle. Keski-Suomen ensimmäinen numero ilmestyi 7. tammikuuta 1871.
Helminen toimi perustamansa lehden päätoimittajana kahteen otteeseen, vuosina 1871–1873 ja 1881–1885.
Helminen omisti myös Jyväskylän kansalliskirjakaupan, ja hän oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsenenä. Hänellä oli lisäksi maanviljelyskonekauppa, ja hän oli jonkin aikaa Keski-Suomen Maamiesseuran johtokunnan jäsenenä. Helminen muutti 1888 Jyväskylästä Tampereella ja julkaisi sitten Tampereella Sampo-nimistä lehteä, joka ei kuitenkaan menestynyt. Hän muutti jo samana vuonna Haminaan ja perusti siellä puhelinyhdistyksen. Hän oli sitten toimittajana Haminan Sanomissa ja toimi Haminassa sijainneen Weilin & Göösin kirjakaupan haarakonttorin hoitajana. Viimeksi Helminen oli Haminan puhelinyhdistyksen hoitajana ja hän oli myös perustamassa puhelinyhdistyksiä muualle lähiseudulle. Syyskuussa 1892 Helminen tavattiin hirttäytyneenä metsästä Markovillan huvilan läheltä Viipurissa, jossa hän oli ollut perustamassa puhelinyhdistystä. Hänellä oli ollut viimeisinä aikoina rahavaikeuksia, ja hänen taskustaan löytyi matkapassi Venäjälle.
Uusien keksintöjen lumo

Puhelin esiteltiin ensimmäisen kerran suurelle yleisölle Philadelphian maailmannäyttelyssä 1876, jossa myös Helminen vieraili. Hän innostui uudesta keksinnöstä ja rakensi vuonna 1878 Muuramessa sijaitsevan maatilansa ja Jyväskylän välille Keski-Suomen ensimmäisen ja yhden koko Suomen varhaisimmista puhelinyhteyksistä. Yhteys ei ollut kovinkaan käyttökelpoinen, mutta se toimi lähtölaukauksena alueen puhelinyhteyksien kehitykselle.
Philadelphian maailmannäyttelyssä esiteltiin myös kirjoituskone. Sellaisenkin Helminen päätti hankkia. Suomen ensimmäisen kirjoituskone, Remingtonin kakkosmalli, saapui Jyväskylään vuonna 1877.
Puhelimen ja kirjoituskoneen hankkiminen kuvaavat Helmisen taipumusta uutuudenviehätykseen. Hänen kerrotaan kuitenkin innostuneen liian monesta asiasta, minkä vuoksi liiketoimet joutuivat vaikeuksiin ja Keski-Suomi-lehti vaihtoi pian omistajaa.