stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen entisistä kunnista
K

Kaarlela – liitetty 1977 Kokkolan kaupunkiin
Kajaanin maalaiskunta – liitetty 1977 Kajaanin kaupunkiin
Kakskerta – liitetty 1968 Turkuun
Kalanti (aikaisemmin Uusikirkko Tl) – liitetty Uuteenkaupunkiin 1993
Kalvola – yhdistyi Hämeenlinnaan 2009
Kangaslampi – liitetty Varkauteen 2005
Kanneljärvi – luovutettu Neuvostoliitolle
Karhula – liitetty 1977 Kotkaan
Karinainen – yhdistetty 2005 Pöytyän kanssa Pöytyän kunnaksi
Karjaa – yhdistettiin Tammisaaren ja Pohjan kanssa Raaseporin kaupungiksi 2009
Karjaan mlk – liitetty 1969 Karjaaseen
Karjala – liitetty 1977 Mynämäkeen
Karjalohja – muodosti uuden Lohjan kaupungin Lohjan ja Nummi-Pusulan kanssa 2013
Karkku (aikaisemmin Sastamala) – liitetty 1973 Vammalaan; Vammala yhdistyi 2009 Sastamalaksi
Karttula – liitetty Kuopioon 2011
Karuna – liitetty 1969 Sauvoon, Sandön alue Kemiöön
Karunki – liitetty Tornioon 1973
Kaukola – luovutettu Neuvostoliitolle
Kauvatsa – liitetty 1969 Kokemäkeen
Keikyä – yhdistetty Kiikan kanssa Äetsäksi vuonna 1981; Äetsä yhdistyi 2009 Sastamalaksi
Kemijärven mlk – yhdistetty Kemijärven kanssa 1973
Kemiö – yhdistetty Dragsfjärdin ja Västanfjärdin kanssa Kemiönsaareksi 2009
Kerimäki – muodosti uuden Savonlinnan kaupungin Savonlinnan ja Punkaharjun kanssa 2013
Kestilä – yhdistetty Pulkkilan, Piippolan ja Rantsilan kanssa Siikalatvan kunnaksi 2009
Kesälahti – liitetty Kiteeseen 2013
Kiihtelysvaara – liitetty Joensuuhun 2005
Kiikala – yhdistetty Saloon 2009
Kiikka – yhdistetty Keikyän kanssa Äetsäksi vuonna 1981; Äetsä yhdistyi 2009 Sastamalaksi
Kiikoinen – liitetty Sastamalaan 2013
Kiiminki – muodosti uuden Oulun kaupungin Oulun, Haukiputaan, Oulunsalon ja Yli-Iin kanssa 2013
Kirvu – luovutettu Neuvostoliitolle
Kisko – liitetty Saloon 2009
Kiukainen – liitetty Euraan 2009
Kivennapa – luovutettu Neuvostoliitolle
Kodisjoki – liitetty Rauman kaupunkiin 1. tammikuuta 2007
Koijärvi – jaettu 1969 Forssan ja Urjalan kesken
Koivisto – luovutettu Neuvostoliitolle
Koiviston mlk – luovutettu Neuvostoliitolle
Koivulahti – liitetty Mustasaareen 1973
Konginkangas – liitetty Äänekoskeen 1993
Korpilahti – liitetty Jyväskylään 2009
Korpiselkä – luovutettu Neuvostoliitolle, osa liitetty Tuupovaaraan 1946
Korppoo – liitetty Länsi-Turunmaahan (nyk. Paraisiin) 2009
Kortesjärvi – liitetty Kauhavaan 2009
Koskenpää – liitetty Jämsänkoskeen 1969, joka yhdistyi 2009 Jämsään
Kuhmalahti – liitetty Kangasalaan 2011
Kuivaniemi – liitetty Iin kuntaan 1. tammikuuta 2007
Kullaa – liitetty 2005 Ulvilaan
Kulosaari – liitetty 1946 Helsinkiin
Kuolemajärvi – luovutettu Neuvostoliitolle
Kuopion mlk – liitetty Kuopioon (pääosa) ja Siilinjärveen 1969
Kuorevesi – liitetty Jämsään 2001
Kurkijoki – luovutettu Neuvostoliitolle
Kuru – liitetty Ylöjärveen 2009
Kuusankoski – liitetty Kouvolaan 2009
Kuusisto – liitetty Kaarinaan 1946
Kuusjoki – liitetty Saloon 2009
Kylmäkoski – liitetty Akaan kaupunkiin 2011
Kymi – liitetty 1977 Kotkaan
Kyyrölä – liitetty Muolaaseen 1934
Käkisalmen mlk – luovutettu Neuvostoliitolle
Käkisalmi – luovutettu Neuvostoliitolle
Kälviä – liitetty Kokkolaan 2009
Köyliö – liitetty Säkylään 2016.
L

Lahdenpohja – luovutettu Neuvostoliitolle
Lammi – yhdistyi Hämeenlinnaan 2009
Lappee – liitetty 1967 Lappeenrantaan
Lappi – liitetty Raumaan 2009
Lapväärtti – liitetty 1973 Kristiinankaupunkiin
Lauritsala – liitetty Lappeenrantaan 1967
Lavansaari – luovutettu Neuvostoliitolle
Lavia – liitetty Poriin 2015
Lehtimäki – yhdistyi Alajärven kanssa 2009
Leivonmäki – yhdistyi Joutsaan 2008
Lemu – liitetty Maskuun 2009
Liljendal – muodosti uuden Loviisan kaupungin Loviisan, Pernajan ja Ruotsinpyhtään kanssa 2010
Lohjan kunta ja Lohja yhdistyivät Lohjaksi 1997
Lohtaja – liitetty Kokkolaan 2009
Loimaan kunta ja Loimaa yhdistyivät Loimaaksi 2005
Lokalahti – liitetty Uuteenkaupunkiin 1981
Lumivaara – luovutettu Neuvostoliitolle
Luopioinen – liitetty Pälkäneen kuntaan 1. tammikuuta 2007
Luvia – liitetty Eurajokeen 2017
Längelmäki – jaettu Jämsän ja Oriveden kesken 1. tammikuuta 2007
M

Maaninka – liitetty 2015 Kuopioon
Maaria – liitetty 1967 Turkuun
Maksamaa – yhdistetty Vöyrin kanssa Vöyri-Maksamaan kunnaksi 1. tammikuuta 2007
Mellilä – liitetty Loimaaseen 2009
Merimasku – liitetty Naantaliin 2009
Messukylä – liitetty Tampereeseen 1947
Metsämaa – liitetty 1976 Loimaan maalaiskuntaan, joka 2005 yhdistyi Loimaahan
Metsäpirtti – luovutettu Neuvostoliitolle
Mietoinen – liitetty Mynämäen kuntaan 1. tammikuuta 2007
Mikkelin mlk – liitetty Mikkeliin 2001
Mouhijärvi – liitetty Sastamalaan 2009
Munsala – liitetty Uuteenkaarlepyyhyn 1975
Muolaa – luovutettu Neuvostoliitolle
Muurla – liitetty Saloon 2009
Muuruvesi – liitetty Juankoskeen 1971, joka liitetty Kuopioon 2017
Mänttä – liitetty Vilppulan kanssa Mänttä-Vilppulaksi 2009
N

Naantalin mlk – liitetty Naantalin kaupunkiin 1964
Nastola – liitetty Lahteen 2016.
Nauvo – liitetty Länsi-Turunmaahan (nyk. Paraisiin) 2009
Nilsiä – liitetty Kuopioon 2013
Noormarkku – liittyi Poriin 2010
Nuijamaa – liitetty Lappeenrannan kaupunkiin 1989
Nummi – yhdistetty 1981 Pusulan kanssa Nummi-Pusulaksi, joka liitetty Lohjaan 2013
Nummi-Pusula – liitetty Lohjaan 2013
Nurmeksen mlk liitetty 1973 Nurmeksen kauppalaan
Nurmo – liitetty Seinäjokeen 2009
O

Oravainen – liitetty Vöyri-Maksamaan kanssa uudeksi Vöyrin kunnaksi 2011
Oulujoki – liitetty 1965 pääosaltaan Ouluun ja muut osat Haukiputaaseen, Kempeleeseen, Kiiminkiin, Oulunsaloon, Tyrnävään, Utajärveen ja Ylikiiminkiin
Oulunkylä – liitetty 1946 Helsinkiin
Oulunsalo – muodosti uuden Oulun kaupungin Oulun, Haukiputaan, Kiimingin ja Yli-Iin kanssa 2013
P

Paattinen – liitetty 1973 Turkuun
Paavola – yhdistetty 1973 Revonlahden kanssa Ruukiksi, joka 2007 yhdistettiin Siikajokeen
Paraisten mlk – yhdistyi Paraisten kanssa 1967
Pattijoki – liitetty Raaheen 2003
Pernaja - muodosti uuden Loviisan kaupungin Loviisan, Ruotsinpyhtään ja Liljendalin kanssa 2010
Perniö – liitetty Saloon 2009
Pertteli – liitetty Saloon 2009
Pertunmaa – liitetty Mäntyharjuun 2025
Peräseinäjoki ja Seinäjoki yhdistyivät 2005 Seinäjoen kaupungiksi
Petolahti – liitetty Maalahteen 1973
Petsamo – luovutettu Neuvostoliitolle jatkosodan jälkeen
Pieksämäen mlk – yhdistetty 2004 Jäppilän ja Virtasalmen kanssa Pieksänmaaksi
Pieksänmaa – liitetty 1. tammikuuta 2007 Pieksämäen kaupunkiin
Pielisensuu – liitetty 1954 Joensuuhun
Pielisjärvi – liitetty 1973 Lieksaan
Pihlajavesi – liitetty 1969 Keuruuseen
Piikkiö – liitetty Kaarinaan 2009
Piippola – yhdistetty Pulkkilan, Rantsilan ja Kestilän kanssa Siikalatvan kunnaksi 2009
Pirttikylä – liitetty 1973 Närpiöön
Pohja – yhdistettiin Tammisaaren ja Karjaan kanssa Raaseporin kaupungiksi 2009
Pohjaslahti – liitetty 1973 Vilppulaan ja Virtoihin
Porin mlk – liitetty Poriin 1967
Porvoon mlk ja Porvoo lakkautettiin ja perustettiin uusi kaupunki vanhalla nimellä Porvoo 1997
Pulkkila – yhdistetty Piippolan, Rantsilan sekä Kestilän kanssa Siikalatvan kunnaksi 2009
Punkaharju – muodosti uuden Savonlinnan kaupungin Savonlinnan ja Kerimäen kanssa 2013
Purmo – liitetty Pietarsaaren maalaiskuntaan (nyk. Pedersören kuntaan) 1977
Pusula – yhdistetty 1981 Nummen kanssa Nummi-Pusulaksi
Pyhäjärvi Ul – liitetty 1969 Karkkilaan
Pyhäjärvi Vpl – luovutettu Neuvostoliitolle
Pyhämaa – liitetty 1974 Uuteenkaupunkiin.
Pyhäselkä – liitetty Joensuuhun 2009
Pylkönmäki – liitetty Saarijärveen 2009
Pälkjärvi – luovutettu Neuvostoliitolle, osa liitetty Tohmajärveen 1946
R

Raippaluoto – liitetty Mustasaareen 1973
Rantsila – yhdistetty Pulkkilan, Piippolan sekä Kestilän kanssa Siikalatvan kunnaksi 2009
Rauman mlk – liitetty Raumaan 1993
Rautio – liitetty 1973 Kalajokeen
Rautu – luovutettu Neuvostoliitolle
Renko – yhdistyi Hämeenlinnaan 2009
Revonlahti – yhdistetty 1973 Paavolan kanssa Ruukiksi, joka 2007 yhdistettiin Siikajokeen
Riistavesi – liitetty 1973 Kuopioon
Ristiina – muodosti uuden Mikkelin kaupungin Mikkelin ja Suomenniemen kanssa 2013
Rovaniemen mlk – yhdistetty 2006 Rovaniemen kaupungin kanssa Rovaniemeksi
Ruotsinpyhtää - muodosti uuden Loviisan kaupungin Loviisan, Pernajan ja Liljendalin kanssa 2010
Ruskeala – luovutettu Neuvostoliitolle
Ruukki – liitetty Siikajoen kuntaan 1. tammikuuta 2007
Rymättylä – liitetty Naantaliin 2009
Räisälä – luovutettu Neuvostoliitolle
S

Saari – liitetty 2005 Parikkalan ja Uukuniemen kanssa Parikkalan kunnaksi
Sahalahti – liitetty 2005 Kangasalan kuntaan
Sakkola – luovutettu Neuvostoliitolle
Salmi – luovutettu Neuvostoliitolle
Saloinen – liitetty 1973 Raaheen – Saloinen oli "Salo" vuoteen 1913
Sammatti – liitetty 2009 Lohjaan
Savonranta – liitetty Savonlinnaan 2009
Seinäjoen mlk – liitetty 1959 Seinäjokeen
Seiskari – luovutettu Neuvostoliitolle
Siipyy – liitetty 1973 Kristiinankaupunkiin
Simpele – liitetty 1973 Rautjärveen
Sippola – yhdistetty Anjalan kunnan kanssa 1975 Anjalankosken kauppalaksi; Anjalankoski liitetty 2009 Kouvolaan
Snappertuna – pääosa liitetty 1977 Tammisaareen ja loput Karjaaseen; vuodesta 2009 Raaseporia
Soanlahti – luovutettu Neuvostoliitolle
Somerniemi – liitetty 1977 Someroon
Sortavala – luovutettu Neuvostoliitolle
Sortavalan mlk – luovutettu Neuvostoliitolle
Suistamo – luovutettu Neuvostoliitolle
Sulva – mantereen puoleinen osa liitetty 1973 Mustasaareen ja Sundom Vaasan kaupunkiin
Sumiainen – liitetty Äänekosken kaupunkiin 2007
Suodenniemi – liitetty Vammalan kaupunkiin 1. tammikuuta 2007; vuodesta 2009 Sastamalaa
Suojärvi – luovutettu Neuvostoliitolle
Suolahti – liitetty Äänekosken kaupunkiin 2007
Suomenniemi – muodosti uuden Mikkelin kaupungin Mikkelin ja Ristiinan kanssa 2013
Suomusjärvi – liitetty Saloon 2009
Suoniemi – liitetty 1973 Nokiaan
Suursaari – luovutettu Neuvostoliitolle
Säkkijärvi – luovutettu Neuvostoliitolle, osia liitetty Miehikkälään ja Ylämaahan 1946
Särkisalo – liitetty Saloon 2009
Säyneinen – liitetty Juankoskeen 1971, joka liitetty Kuopioon 2017
Säynätsalo – liitetty Jyväskylään 1993
Sääksmäki – liitetty 1973 Valkeakoskeen
Sääminki – pääosa liitetty 1973 Savonlinnaan ja loput Punkaharjuun
T

Tammisaaren mlk – liitetty Tammisaareen 1977
Tammisaari – yhdistettiin Karjaan ja Pohjan kanssa Raaseporin kaupungiksi 2009
Tarvasjoki – liitetty Lietoon 2015
Teerijärvi – liitetty Kruunupyyhyn 1969
Teisko – liitetty Tampereeseen ja Kuruun 1972
Temmes – liitetty pääosin Tyrnävään 2001, osia Liminkaan, Lumijokeen ja Rantsilaan
Tenhola – liitetty 1993 Tammisaareen, joka 2009 yhdistyi Raaseporiksi
Terijoki – luovutettu Neuvostoliitolle
Tiukka – liitetty 1973 Kristiinankaupunkiin
Toijala – yhdistetty Viialan kanssa Akaan kaupungiksi 1. tammikuuta 2007
Tottijärvi – liitetty 1976 Nokiaan
Tuulos – yhdistyi Hämeenlinnaan 2009
Tuupovaara – liitetty 2005 Joensuuhun
Tyrväntö – liitetty 1971 Hattulaan
Tyrvää – liitetty 1973 Vammalaan – Vammala erotettiin Tyrväästä 1915. Vuodesta 2009 Sastamalaa
Tytärsaari – luovutettu Neuvostoliitolle
Töysä – liitetty Alavuden kaupunkiin 2013
U

Ullava – liitetty Kokkolaan 2009
Uskela – liitetty 1967 Saloon
Uudenkaarlepyyn mlk – liitetty 1975 Uuteenkaarlepyyhyn
Uudenkaupungin mlk – liitetty 1969 Uuteenkaupunkiin
Uukuniemi – yhdistetty 2005 Parikkalan ja Saaren kanssa Parikkalan kunnaksi
Uusikirkko Vpl – luovutettu Neuvostoliitolle
V

Vahto – liitetty Ruskoon 2009
Vahviala – luovutettu Neuvostoliitolle, osia liitetty Lappeeseen ja Ylämaahan 1946
Valkeala – liitetty Kouvolaan 2009
Valkjärvi – luovutettu Neuvostoliitolle
Valtimo – liitetty Nurmekseen 2020
Vammala – yhdistettiin Mouhijärven ja Äetsän kanssa Sastamalan kaupungiksi 2009
Vampula – liitetty Huittisiin 2009
Vanaja – jaettu 1967 Hämeenlinnan, Hattulan, Janakkalan ja Rengon kesken.
Varpaisjärvi – liitetty Lapinlahden kuntaan 2011
Vehkalahti – liitetty Haminaan 2003
Vehmersalmi – liitetty Kuopioon 2005
Velkua – liitetty Naantaliin 2009
Vihanti – liitetty Raaheen 2013
Viiala – yhdistetty Toijalan kanssa Akaan kaupungiksi 1. tammikuuta 2007
Viipuri – luovutettu Neuvostoliitolle
Viipurin mlk – luovutettu Neuvostoliitolle
Viljakkala – liitetty Ylöjärven kaupunkiin 2007
Vilppula – liitetty Mäntän kanssa Mänttä-Vilppulaksi 2009
Virtasalmi – yhdistetty 2004 Pieksämäen mlk:n ja Jäppilän kanssa Pieksänmaaksi, joka 2007 yhdistyi Pieksämäkeen
Vuoksela – luovutettu Neuvostoliitolle
Vuoksenranta – luovutettu Neuvostoliitolle
Vuolijoki – liitetty Kajaaniin 2007
Värtsilä ja Tohmajärvi yhdistyivät 2005 Tohmajärven kunnaksi
Vähäkyrö – liitetty Vaasaan 2013
Västanfjärd – yhdistetty Kemiön sekä Dragsfjärdin kanssa Kemiönsaareksi 2009
Vöyri-Maksamaa – yhdistetty Oravaisten kanssa uudeksi Vöyrin kunnaksi 1. tammikuuta 2011
Y

Yli-Ii – muodosti uuden Oulun kaupungin Oulun, Haukiputaan, Kiimingin ja Oulunsalon kanssa 2013
Ylihärmä – liitetty Kauhavaan 2009
Ylikiiminki – liitetty Ouluun 2009
Ylimarkku – yhdistetty Närpiön kanssa Närpiön kaupungiksi 1. tammikuuta 1973
Ylistaro – liitetty Seinäjokeen 2009
Ylämaa – liittyi Lappeenrantaan 2010
Yläne – liitetty Pöytyään 2009
Ä

Äetsä – liitetty Sastamalaan 2009
Ähtävä – liitetty Pietarsaaren maalaiskuntaan (nyk. Pedersören kuntaan) 1977
Äyräpää – luovutettu Neuvostoliitolle
Äänekosken mlk – liitetty Äänekoskeen 1969
Ö

Öja – liitetty Kaarlelaan 1969, joka liitetty Kokkolaan 1977
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuntajaon muutokset 1922–2011 (XLS) Kunnat.net. Viitattu 16.9.2011.
Suomen ajallinen paikkaontologia SAPO onki.fi. Viitattu 7.1.2012.
Suomen kunnat
| --- | --- |
Hallinto:  Kuntavaalit  Kunnanvaltuusto Suomessa  Kunnanhallitus Suomessa  Kunnanjohtaja Suomessa  Kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Kunnanhallituksen puheenjohtaja  Kuntayhtymä  Suomen Kuntaliitto  Suomen kunnanvaakunat  Kuntanumero  Pitäjänkokous  Kuntakokous 
Kuntaluettelot:  Luettelo Suomen kunnista  Luettelo Suomen entisistä kunnista  Luettelo Suomen kunnista väkiluvun mukaan  Luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan  Luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan  Luettelo Suomen kuntien koordinaateista  Luettelo Suomen ruotsin- ja kaksikielisistä kunnista  Luettelo Suomen kunnista postinumeropiireittäin  Luettelo Suomen postinumeroista kunnittain  Luettelo Suomen rannikkokunnista  Luettelo Suomen kuntanumeroista  Luettelo Suomen kunnista vuonna 2008 
Kaupunkiluettelot:  Suomen kaupungit  Luettelo Suomen kaupungeista  Luettelo Suomen entisistä kaupungeista  Luettelo Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan 
Suomen kuntauudistukset:  Vuoden 1865 kunnallisasetus  Suuri kuntauudistus (1961–1982)  Kunta- ja palvelurakenneuudistus (2005–2012)  Sote-uudistus (2011–) 
Kuntamuutokset:  Kuntajakolaki  Kuntaliitos Suomessa  Luettelo kuntaliitoksista Suomessa kunnittain  Kuntaliitokset Suomessa ilman yhteistä rajaa  Luettelo Suomen kuntien nimenmuutoksista  Alueliitos  Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa 
Historialliset kuntamuodot:  Suomen keskiaikaiset seurakunnat  Luettelo Suomen kirkkopitäjistä  Kaupunki  Kauppala  Luettelo Suomen kauppaloista  Maalaiskunta  Epäitsenäinen kauppala  Taajaväkinen yhdyskunta  Luettelo Suomen taajaväkisistä yhdyskunnista  Vanhat kaupungit Suomessa  Uudet kaupungit Suomessa  Suomen laittomat kunnat
Singaporen kansalaisuus

Singaporen passi.
Singaporen kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Singaporen tasavallan välillä. Maassa noudatetaan ius sanguinis -periaatetta. Kansalaisuuden voi saada joko syntymän perusteella tai kansalaisuushakemuksen kautta. Kansalaisuuden saamisen ehdot on kirjattu Singaporen perustuslakiin.
Historia

Singaporen kansalaisuusjärjestelmä luotiin maan itsenäistyttyä Malesiasta vuonna 1965.
Kansalaisuuden saaminen

Lapsi saa automaattisesti Singaporen kansalaisuuden, jos vähintään toinen vanhemmista on Singaporen kansalainen lapsen syntyessä.
Singaporen kansalaisuutta voi hakea henkilö, jolla on:
Ollut Singaporen pysyvä oleskelulupa vähintään kaksi vuotta ja on yli 21-vuotias
Ollut pysyvä oleskelulupa kaksi vuotta ja on ollut naimisissa Singaporen kansalaisen kanssa vähintään kaksi vuotta
Alle 21-vuotias naimaton lapsi, jonka vanhempi on Singaporen kansalainen
Pysyvä oleskelulupa ja on opiskelija, joka on asunut Singaporessa yli kolme vuotta
Kaksoiskansalaisuus

Singapore ei hyväksy kaksoiskansalaisuutta ja kaksoiskansalaisuuden lapsena saaneiden on luovuttava joko toisen maan tai Singaporen kansalaisuudesta täyttäessään 21-vuotta.
Velvollisuudet

Mieshenkilöiden tulee suorittaa asevelvollisuus saadessaan Singaporen kansalaisuuden.
Vasili A. Arhipov

Vasili Arhipov
Neuvostoliiton diesel-käyttöinen hyökkäyssukellusvene B-59.
Vasili Aleksandrovitš Arhipov (ven. Василий Александрович Архипов) (30. tammikuuta 1926 Moskovan alue – 19. elokuuta 1998 Moskovan alue) oli venäläinen Neuvostoliiton laivaston sukellusveneupseeri, arvoltaan vara-amiraali.
Arhipov osallistui nuoresta iästään huolimatta toiseen maailmansotaan ja palveli muun muassa K-19-sukellusveneellä. Arhipov yleni lopulta aina vara-amiraaliksi saakka sukellusveneiden taisteluosastossa.
Arhipovin saavuttamista meriiteistä merkittävimmäksi on jälkimaailma nostanut sen, että hän todennäköisesti esti ydinsodan syttymisen Yhdysvaltoja vastaan. Neuvostoliitto oli poistanut väliaikaisesti käytöstä kaikki ydinreaktorilla varustetut aluksensa K-19:llä sattuneen vakavan onnettomuuden johdosta. Kuuban lähistöllä dieselkäyttöisten alusten päälliköillä oli vapaat valtuudet käyttää ydinaseita, ilman Moskovasta tullutta erillistä suostumusta. Sukellusvene B-59:n kapteeni Vasili G. Savitski oli aikeissa laukaista kT-luokan ydinkärjellä ladatun T-5 torpedon amerikkalaisia sota-aluksia kohti. Protokollan mukaan kuitenkin ydinaseen laukaisu vaati suostumuksen kaikilta sukellusveneen ylimmiltä upseereilta eli kapteenilta, komissaarilta ja mikäli sellainen oli paikalla, kommodorilta ja tuolloin kommodorin arvoinen Arhipov esti (RDS-9 -tyyppisen) ydinaseen laukaisun.
TV-dokumentti on esittänyt Arhipovin hermojen pitäneen erittäin tiukassa tilanteessa ja juuri hänen estäneen ydinaseen käytön kovan paineen alaisuudessa. Tilanteessa Yhdysvaltain laivaston sota-alukset ahdistivat B-59 -nimistä sukellusvenettä Kuuban ohjuskriisin aikana.
Arhipov menehtyi vuonna 1998 munuaissyöpään, mahdollisesti K-19:llä saamiensa säteilyvammojen seurauksena.
Mihail Gorbatšov esitti vuonna 2006, että K-19:n merisotilaille myönnettäisiin jälkikäteen Nobelin rauhanpalkinto, mikä olisi tullut myös Vasili Arhipovin osalle.
K-19 "Hotel"-luokan SSBN-sukellusvene.
Käännös suomeksi
Merikeskus Vellamo

| Merikeskus Vellamo |
| --- | --- |
 Merikeskus Vellamo
Osoite:  Tornatorintie 99
Sijainti:  Kotka
Koordinaatit:  60°28′22″N, 026°56′42″E
Valmistumisvuosi:  2008
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto Lahdelma & Mahlamäki Oy
Rakennuttaja:  Kotkan kaupunki
Käyttäjä:  Suomen merimuseo, Kymenlaakson museo, Merivartiomuseo, Kotkan kulttuuri- ja tapahtumapalvelut
Runkorakenne:  teräs
Julkisivumateriaali:  lasi ja pelti
Huoneistoala:  14 366 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Merikeskus Vellamo on Kotkan Kantasatamaan vuonna 2008 valmistunut rakennus, jossa sijaitsevat Suomen merimuseon, Kymenlaakson museon, Merivartiomuseon ja Kotkan kulttuuri- ja tapahtumapalvelut.
Museorakennus

Rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Ilmari Lahdelma ja Rainer Mahlamäki. Sen julkisivut koostuvat vuoroon laudoitetuista erivärisistä peltikaseteista ja silkkipainetusta lasilevystä. Merikeskuksessa sijaitsevat Suomen merimuseon ja Kymenlaakson museon työ- sekä näyttelytilat, auditorio sekä ravintola ja museokauppa. Tietokeskus Vellamon kirjastopalvelut avattiin yleisölle syyskuussa 2008. Syksyllä 2009 yleisölle avautuivat myös Tietokeskuksen arkistopalvelut.
Rakennusvaiheet > Suunnittelu

Suomen Arkkitehtiliitto SAFA ja Kotkan kaupunki järjestivät vuoden 2004 huhtikuun ja syyskuun lopun välillä arkkitehtikilpailun merimuseon suunnittelusta. Arkkitehtikilvan voittajan palkintosumma oli 80 000 euroa. Myös rakennuksen nimestä järjestettiin yleisökilpailu, jonka raati esitti kolme vaihtoehtoa: Aava, Pooki ja Vellamo.  Kotkan kaupunginhallitus päätti kahden kokouksen jälkeen, että rakennuksen nimeksi annetaan Merikeskus Wellamo, mutta Museoviraston kehotuksesta kaupunginhallitus vaihtoi nimen suomen kielen oikeinkirjoituksen mukaisesti Vellamoksi vuonna 2006.
Rakennusvaiheet > Rakentaminen

Merikeskus Vellamon rakentaminen alkoi varastokuurin purkamisella tammikuussa 2006. Vellamon peruskivi muurattiin juhlatilaisuudessa 15. syyskuuta 2006 klo 12.30, tilaisuudessa olivat paikalla muun muassa silloinen eduskunnan puhemies Paavo Lipponen. Rakennuksen harjannostajaisia vietettiin 29. maaliskuuta 2007. Rakennustöiden osalta Vellamo valmistui marraskuussa 2007. Tämän jälkeen alettiin rakentaa Kymenlaakson museon ja Suomen merimuseon näyttelyitä. Alun perin Helsingin Hylkysaaressa sijainnut merimuseo muutti Vellamoon joulukuussa 2007.
Rakennuksen suunnittelijat ja rakentajat palkittiin Vuoden teräsrakenne -kilpailussa 2008. Suomen Valoteknillinen Seura palkitsi Vellamon vuoden 2009 Valaistuskohteeksi ulkovalaistussarjassa.
Vellamon rakennuskustannukset olivat kaiken kaikkiaan 38 miljoonaa euroa, 12 miljoonaa euroa enemmän kuin alkuperäiseen suunnitelmaan kuului. Pääurakoitsijana toimi Lemminkäinen-konserniin kuuluva Lemcon Oy.
Rakennuksen katto on vuotanut sen valmistumisesta lähtien yli kymmenen vuoden ajan. Tästä syystä Kotkan kaupunki vaati oikeusteitse neljän miljoonan euron korvauksia YIT:ltä, johon Lemminkäinen yhdistyi. Vuonna 2022 käräjäoikeus määräsi rakennusyhtiön maksamaan kaupungille 646 000 euron vahingonkorvaukset ja kaupungin korvaamaan YIT:lle 104 600 euron asianosais- ja oikeudenkäyntikulut, mutta sen sijaan osapuolet sopivat keskenään, että YIT maksaa kaupungille lopullisena korvauksena 735 000 euroa, minkä jälkeen kumpikin luopuu muista vaatimuksistaan toistaan kohtaan.
Näyttelyt

Museo avattiin yleisölle 11. heinäkuuta 2008. Ensimmäisen viikonlopun aikana museossa vieraili 3 700 kävijää. Ensimmäisen vuoden tavoitteeksi asetettu 50 000 kävijän raja ylitettiin 27. syyskuuta 2008.
Suomen merimuseon pysyvän päänäyttelyn nimi on ”Pohjantähti, Etelän risti”. Kymenlaakson museo toimii Kotkan kaupunginmuseona ja Kymenlaakson alueellisena vastuumuseona.
Vuonna 2020 museot yhdistivät voimansa ja loivat uuden, yhteisen ja laajemman pysyvän näyttelyn. Kohtalona Ruotsinsalmi -näyttely rikkoi avajaiskesänään 2020 kävijäennätyksiä keräten viidessä viikossa 13 000 kävijää.
Alakerran monitoimitila Ruuma tarjoilee vaihtuvia pieniä kuvataide- ja valokuvapainotteisia näyttelyitä, jotka ovat maksuttomia.
Museoalukset

Museorakennuksen yhteydessä olevassa museoaluslaiturissa sijaitsevat muun muassa majakkalaiva Kemi ja jäänmurtaja Tarmo. Jäänmurtaja Tarmo on avoinna yleisölle kesäisin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yllättäviä näkökulmia. Vellamo. Viitattu 7.5.2020.
Näyttelyt Vellamo. Viitattu 7.5.2020.
Maritime Centre Vellamo Lahdelma & Mahlamäki architects. Viitattu 7.5.2020.
Sex and the Sea -näyttely täyttää merikeskus Vellamon pyllynmuotoisilla pähkinöillä, merenneidoilla, kaipuulla ja yksinäisyyden tunteella Yle Uutiset. 17.7.2018. Viitattu 7.5.2020.
Krautsuk, Satu: "Mosambikissa ja Guatemalassa oli parhaat naiset" – näin satamien daamit tekivät 15-vuotiaasta suomalaispojasta miehen Yle Uutiset. 29.6.2018. Viitattu 7.5.2020.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Merikeskus Vellamo (Q2945864)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: merenkulkumuseo, museo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Kotka
katuosoite: Tornatorintie 99, 48100 Kotka
koordinaatit: 60°28′N 26°57′E﻿ / ﻿60.47°N 26.95°E﻿ / 60.47; 26.95

Vellamon venehalli.
Jäänmurtaja Tarmo