stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Einar Kristinn Guðfinnsson

| Einar Kristinn Guðfinnsson |
| --- | --- |

Alþingin puhemies
 2013–2016  
Edeltäjä:  Ásta Ragnheiður Jóhannesdóttir
Seuraaja:  Steingrímur J. Sígfússon
Islannin kalastus- ja maatalousministeri
 24. toukokuuta 2007 – 1. helmikuuta 2009  
Edeltäjä:  Einar Kristinn Guðfinnsson (kalastusministeri), Guðni Ágústsson (maatalousministeri)
Seuraaja:  Steingrímur J. Sígfússon
Islannin kalastusministeri
 27. syyskuuta 2005 – 24. toukokuuta 2007  
Edeltäjä:  Árni M. Mathiesen
Seuraaja:  Einar Kristinn Guðfinnsson (kalastus- ja maatalousministeri)
Kansanedustaja
 1991–2016  
Ryhmä/puolue:  Itsenäisyyspuolue
Vaalipiiri:  Vestfirðir (1991–2003), Norðvesturkjördæmi (2003–2016)
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. joulukuuta 1955 (ikä 69) Bolungarvík
Kansalaisuus:   Islanti
Puoliso:  Sigrún Jóhanna Þórisdóttir
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  Itsenäisyyspuolue
Einar Kristinn Guðfinnsson (s. 2. joulukuuta 1955) on islantilainen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka toimi kansanedustajana Alþingissä vuosina 1991–2016, kalastus- ja maatalousministerinä vuosina 2007–2009 ja Alþingin puhemiehenä vuosina 2013–2016.
Einar syntyi Bolungarvíkissä. Hän opiskeli politiikkaa Englannissa Essexin yliopistossa ja valmistui vuonna 1981. Vuosina 1983–1991 hän toimi telakanjohtajana Bolungarvíkissä. Hänet valittiin Alþingiin vuonna 1991. Vuosina 1995–1999 hän toimi liikennevaliokunnan puheenjohtajana, vuosina 1999–2000 perustuslakierityisvaliokunnan puheenjohtajana, vuosina 1999–2003 kalastusvaliokunnan puheenjohtajana, vuosina 1999–2005 äänestyslippuvaliokunnan puheenjohtajana ja vuonna 2003 talous- ja kauppavaliokunnan puheenjohtajana. Vuosina 2003–2005 hän oli itsenäisyyspuolueen parlamenttiryhmän puheenjohtaja.
Vuonna 2005 Einar nimitettiin kalastusministeriksi ja vuonna 2007 maatalousministeriksi; vuonna 2008 ministerinsalkut yhdistettiin, ja hän toimi vuoteen 2009 asti kalastus- ja maatalousministerinä. Vuosina 2013–2016 hän toimi Alþingin puhemiehenä.
Silta salaiseen maahan (elokuva)

| Silta salaiseen maahan> Bridge to Terabithia |
| --- | --- |
 Alkuperäinen englanninkielinen elokuvajuliste elokuvasta.
Ohjaaja:  Gábor Csupó
Käsikirjoittaja:  Katherine Paterson (kirja) David L. Paterson Jeff Stockwell
Tuottaja:  David Paterson Lauren Levine Hal Lieberman
Säveltäjä:  Aaron Zigman
Kuvaaja:  Michael Chapman
Leikkaaja:  John Gilbert
Pääosat:  Josh Hutcherson AnnaSophia Robb Robert Patrick Bailee Madison Zooey Deschanel
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Uusi-Seelanti    Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Pictures (USA)
Levittäjä:  Moviemax Netflix Disney+
Ensi-ilta:   16. helmikuuta 2007  3. elokuuta 2007
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  60 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Silta salaiseen maahan (Bridge to Terabithia) on  Katherine Patersonin romaaniin perustuva lastenelokuva. Pääosissa ovat AnnaSophia Robb ja Josh Hutcherson. Elokuva kertoo kahdesta lapsesta, jotka luovat oman mielikuvitusmaailman, josta he saavat voimaa nousta koulukiusaajia vastaan.
Juoni

Jess on 10-vuotias poika, joka pitää juoksemisesta ja piirtämisestä. Hänen perheensä on kuitenkin köyhä. Jessin kouluun tulee uusi tyttö nimeltä Leslie, ja heistä tulee hyvät ystävykset. Lapset luovat oman mielikuvitusmaan nimeltä Terabithia, jonne he pääsevät heilauttamalla itsensä köydellä joen yli. Terabithiassa he joutuvat monenlaisiin seikkailuihin ja vaaroihin, jotka symboloivat heidän oikeassa elämässä kohtaamiaan haasteita. Eräänä päivänä Jessin opettaja pyytää Jessiä mukaansa museoon. Jess unohtaa sopineensa menevänsä Leslien kanssa Terabithiaan. Kun Jess palaa museosta hänen vanhempansa kertovat Leslien pudonneen jokeen ja kuolleen köyden katkettua. Jess selviää hiljalleen Leslien kuolemasta ja päättää rakentaa sillan joen yli. Siltaa pitkin Jess vie siskonsa Terabithiaan ja jakaa näin mielikuvitusmaailmansa tämän kanssa.
Rooleissa

| Alkuperäinen näyttelijä | Suomalainen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Josh Hutcherson | Niilo Syväoja | Jess Aarons |
| AnnaSophia Robb | Mirjami Heikkinen | Leslie Burke |
| Bailee Madison |  | May Belle Aarons |
| Robert Patrick |  | Jack Aarons |
| Zooey Deschanel |  | neiti Edmunds |
| Kate S. Butler |  | Mary Aarons |
Grace Brannigan: 

| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Steingrímur J. Sigfússon

| Steingrímur J>  Sigfússon |
| --- | --- |

Alltingin puhemies
 29. lokakuuta 2017 – 25. syyskuuta 2021  
Edeltäjä:  Unnur Brá Konráðsdóttir
Seuraaja:  Birgir Ármansson
 29. lokakuuta 2016 – 24. tammikuuta 2017  
Edeltäjä:  Einar Kristinn Guðfinnsson
Seuraaja:  Unnur Brá Konraðsdóttir
Vihreän vasemmiston puheenjohtaja
 1999–2013  
Seuraaja:  Katrín Jakobsdóttir
Islannin työ- ja innovaatioministeri
 1. syyskuuta 2012 – 23. toukokuuta 2013  
Islannin talous- ja kauppaministeri
 31. joulukuuta 2011 – 31. elokuuta 2012  
Edeltäjä:  Árni Páll Árnason
Islannin kalastus- ja maatalousministeri
 31. jouukuuta 2011 – 31. elokuuta 2012  
Edeltäjä:  Jón Bjarnason
 1. helmikuuta 2009 – 10. toukokuuta 2009  
Edeltäjä:  Einar Kristinn Guðfinnsson
Seuraaja:  Jón Bjarnason
Islannin valtiovarainministeri
 1. helmikuuta 2009 – 31. joulukuuta 2011  
Edeltäjä:  Árni M. Mathiesen
Seuraaja:  Oddný G. Harðardóttir
Islannin maatalous- ja liikenneministeri
 28. syyskuuta 1988 – 30. huhtikuuta 1991  
Edeltäjä:  Jón Helgason (maatalousministeri), Matthías Á. Mathiesen (liikenneministeri)
Seuraaja:  Halldór Blöndal
Kansanedustaja
 1983–2021  
Ryhmä/puolue:  Alþýðubandalagið (1983–1998), vihreä vasemmisto (1999–2021)
Vaalipiiri:  Norðurland eystra (1983–2003), Norðausturkjördæmi (2003–2021)
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. elokuuta 1955 (ikä 69) Gunnarsstaðir, Þistilfjörður, Norðurland eystra
Kansalaisuus:  Islanti
Tiedot
Puolue:  Vihreä vasemmisto
Steingrímur Jóhann Sigfússon (s. 4. elokuuta 1955) on islantilainen vihreä vasemmistoa edustava poliitikko. Hän toimi Alltingin puhemiehenä 2016–2017 ja 2017–2021 ja sitä ennen useissa ministerinviroissa. Vuosina 1999–2013 hän toimi puolueensa puheenjohtajana.
Steingrímur syntyi Gunnarsstaðirin tilalla Þistilfjörðurissä. Hän opiskeli maantiedettä Islannin yliopistossa ja valmistui kandidaatiksi vuonna 1981. Vuonna 1982 hän suoritti kasvatustieteiden ja pedagogiikan tutkinnon. Vuoden 1983 parlamenttivaaleissa hänet valittiin Alltingiin. Vuosina 1987–1988 hän toimi Alþýðubandalagiðin parlamenttiryhmän puheenjohtajana. Vuosina 1988–1991 hän toimi maatalous- ja liikenneministerinä, helmikuusta toukokuuhun 2009 kalastus- ja maatalousministerinä, vuosina 2009–2011 valtiovarainministerinä, vuosina 2011–2012 talous- ja kauppaministerinä sekä kalastus- ja maatalousministerinä, heinäkuusta syyskuuhun 2012 teollisuusministeri Katrín Júlíusdóttirin sijaisena ja vuosina 2012–2013 työ- ja innovaatioministerinä.
Vuosina 2013–2016 Steingrímur toimi Alltingin neljäntenä varapuhemiehenä, vuosina 2016–2017 puhemiehenä, vuonna 2017 ensimmäisenä varapuhemiehenä ja virkaa toimittavana puhemiehenä sekä vuosina 2017–2021 puhemiehenä.
Sólveig Pétursdóttir

Sólveig Pétursdóttir vuonna 2005.
Sólveig Guðrún Pétursdóttir (s. 11. maaliskuuta 1952) on islantilainen oikeistolaisen itsenäisyyspuolueen poliitikko.
Sólveig opiskeli lakia Islannin yliopistossa ja valmistui vuonna 1977. Sólveig valittiin Islannin parlamenttiin ensimmäistä kertaa vuonna 1991. Hän edusti vuosina 1991–2003 Reykjavíkin vaalipiiriä ja sen jälkeen Reykjavíkin eteläistä vaalipiiriä. Hän toimi vuosina 1999–2003 maansa oikeus- ja kirkollisministerinä. Hän oli vuosina 2005–2007 Alltingin puhemies.
Guðbjartur Hannesson

| Guðbjartur Hannesson |
| --- | --- |

Islannin hyvinvointiministeri
 1. tammikuuta 2011 – 23. toukokuuta 2013  
Edeltäjä:  virka perustettu
Seuraaja:  Kristján Þór Júlíusson (terveysministeri) Eygló Harðardóttir (sosiaali- ja asumisministeri)
Islannin sosiaali- ja sosiaaliturvaministeri
 2. syyskuuta 2010 – 31. joulukuuta 2010  
Edeltäjä:  Árni Páll Árnason
Seuraaja:  virka lakkautettu
Islannin terveysministeri
 2. syyskuuta 2010 – 31. joulukuuta 2010  
Edeltäjä:  Álfheiður Ingadóttir
Seuraaja:  itse (hyvinvointiministerinä)
Alltingin puhemies
 2009  
Edeltäjä:  Sturla Böðvarsson
Seuraaja:  Ásta Ragnheiður Jóhannesdóttir
Kansanedustaja
 2007–2015  
Ryhmä/puolue:  Sosiaalidemokraattinen liitto
Vaalipiiri:  Norðvesturkjördæmi
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1950 Akranes
Kuollut: 23. lokakuuta 2015 (65 vuotta) Akranes
Kansalaisuus:   Islanti
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen liitto
Kumppani:  Sigrún Ásmundsdóttir
Guðbjartur Hannesson (3. kesäkuuta 1950 – 23. lokakuuta 2015) oli islantilainen sosiaalidemokraattisen liiton poliitikko, joka toimi Islannin terveysministerinä, sosiaali- ja sosiaaliturvaministerinä sekä hyvinvointiministerinä.
Guðbjartur syntyi Akranesissa. Hän valmistui opettajaksi Islannin opettajakorkeakoulusta vuonna 1971 sekä vapaa-ajanpedagogiksi Tanskan Vanløsen Seminariet for Fritidspædagogerista. Vuosina 1992–1995 hän suoritti Islannin opettajakorkeakoulussa kouluhallinnon jatko-opintoja. Vuonna 2005 hän suoritti Lontoon yliopiston Institute of Educationissa kasvatustieteen maisterintutkinnon.
Vuosina 1971–1973 ja 1979–1981 Guðbjartur työskenteli opettajana Akranesin peruskoulussa ja vuosina 1978–1979 Tanskassa Kööpenhaminan Amagerissa. Vuosina 1981–2007 hän oli Akranesin peruskoulun rehtori. Vuosina 1986–1998 hän istui Akranesin kaupunginvaltuustossa ja kaupunginhallituksessa; hän oli vuosina 1986–1989 ja 1995–1997 kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja vuosina 1988–1989, 1994–1995 ja 1997–1998 kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Vuosina 1998–2003 hän istui Islannin keskuspankin hallituksessa ja vuosina 2002–2003 Islannin keskuspankin omistaman brittiläisen Heritable Bankin hallituksessa.
Guðbjartur istui kansanedustajana Alltingissa vuosina 2007–2015. Vuosina 2007-2009 hän oli sosiaali- ja sosiaaliturvavaliokunnan puheenjohtaja sekä vuosina 2007–2009 ja 2009–2010 valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja. Vuonna 2009 hän toimi Alltingin puhemiehenä. Syyskuusta joulukuuhun 2010 hän toimi terveysministerinä sekä sosiaali- ja terveysministerinä ja vuosina 2011–2013 hyvinvointiministerinä.
Guðbjartur kuoli syöpään vuonna 2015.
Wienin metro

| U-Bahn Wien |
| --- | --- |


Sijainti:  Wien, Itävalta
Avattu:  1976
Pituus:  78,4 km
Asemia:  93
Linjoja:  5
Matkoja päivässä:  1,3 milj.
Matkoja vuodessa:  567,6 milj.
  
Linjojen U4 ja U6 junat ohittavat toisensa lähellä Längenfeldgassen asemaa.
Wienin metro (saks. U-Bahn Wien) on Itävallan pääkaupungin Wienin metro. Se koostuu viidestä enimmäkseen maan päällä kulkevasta metrolinjasta, jotka on numeroitu U1–U6. Linjaa U5 rakennetaan parhaillaan yhdessä linjan U2 laajennuksen yhteydessä. Metrolla pääsee helposti paikasta toiseen koko Wienin alueella, ja se on yhteydessä muun julkisen liikenteen lisäksi S-Bahn-järjestelmän kanssa.
Vuonna 2028 U2 kulkisi Seestadtista Matzleinsdorfer Platzille ja U5 kulkisi Karlsplatzilta Frankhplatzille vuonna 2026. Toisessa vaiheessa U2:sta laajennetaan Wienerbergiin ja U5:sta Hernalsin S-Bahn-asemalle vuonna 2032. Linjat kohtaisivat Rathausin asemalla.
Metroverkoston kartta laajennuksen jälkeen.
Linjat

| Linja | Reitti | Pituus | Asemat |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Oberlaa–Leopoldau | 21,0 km | 24 |
|  | Karlsplatz–Seestadt | 16,7 km | 20 |
|  | Ottakring–Simmering | 13,4 km | 21 |
|  | Hütteldorf–Heiligenstadt | 16,4 km | 20 |
|  | Siebenhirten–Floridsdorf | 17,3 km | 24 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Die Wiener U-Bahn/The Vienna Metro System (yksityinen sivusto)
Wienin liikennelaitoksen viralliset sivut (saksaksi) (englanniksi)
Suomi-sarjan kausi 2024–2025

| Suomi-sarjan kausi 2024–2025 |
| --- | --- |
Järjestyksessä oleva kausi:  26.
Joukkueiden määrä:  14
Sarja alkoi:  13. syyskuuta 2024
Ylempi sarjataso:  Mestis
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 2023–2024 :  2025–2026 → 
Suomi-sarjan kausi 2024-2025 on järjestyksessään 26. Suomi-sarjan kausi. Tällä kaudella sarjaan liittyy kaksi joukkuetta, joukkuemäärän kasvaessa viime kaudesta kahdestatoista neljääntoista. Sarjaan liittyvät uudet joukkueet ovat Mestiksestä pudonnut FPS sekä II-divisioonasta noussut PEPO HC.
Suomi-sarjan kauden 2024-2025 runkosarja alkaa 13. syyskuuta 2024 ja päättyy 23. helmikuuta 2025.
Pelitapa

Kaudella 2024-2025 pelataan kaksinkertainen sarja (26 ottelua) sekä lisäksi välisarjoissa A ja B kaksinkertaiset välisarjat, välisarjassa C kaksinkertainen välisarja ja lisäottelut. Näiden lisäksi pelataan kaksi lisäkierrosta. Kaikkiaan runkosarjassa jokainen joukkue pelaa 36 ottelua.
Pudotuspeleihin pääsee sarjan kahdeksan parasta joukkuetta. Pudotuspelit pelataan paras viidestä-systeemillä. Suomi-sarjan mestari etenee Mestis-karsintoihin.
Sijoille 13-14 sijoittuneet jatkavat putoamiskarsintaotteluihin, jotka pelataan paras viidestä -systeemillä. Häviäjä jatkaa Suomi-sarjan karsintaan II-divisioonan voittajien kanssa. Voittaja säilyttää paikkansa Suomi-sarjassa.
Joukkueet

Suomen jääkiekkoliiton lisenssikomitea myönsi 17. toukokuuta kaikille 14 Suomi-sarjajoukkueelle lisenssin kaudelle 2024-2025.
| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Suomi-sarjaan |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FPS | Forssa | Forssan jäähalli | 1931 | 2024 |
| Hunters | Porvoo | Kokonniemen jäähalli | 1997 | 2014 |
| JHT | Kalajoki | Kalajoen jäähalli | 1992 | 2006 |
| Muik Hockey | Uusikaarlepyy | Komarov Arena | 1984 | 2017 |
| Pyry | Nokia | Nokian jäähalli | 1905 | 2009 |
| Raahe-Kiekko | Raahe | Raahen jäähalli | 1994 | 2018 |
| Lapuan Virkiä | Lapua | Lapuan jäähalli | 1907 | 2022 |
| LeKi | Lempäälä | Kiekkobussi Areena | 1904 | 2022 |
| Riemu | Jyväskylä | LähiTapiola Areena | 2011 | 2016 |
| S-Kiekko | Seinäjoki | Seinäjoen jäähalli 2 | 1996 | 2007 |
| Titaanit | Kotka | KSOY Areena | 1974 | 2016 |
| SapKo | Savonlinna | Mediatili Areena | 1929 | 2023 |
| Haukat | Järvenpää | K-Rauta Areena | 1929 | 2017 |
| PEPO HC | Lappeenranta | Lappeenrannan kisapuiston jäähalli | 1999 | 2024 |
Sarjataulukko

Sarjataulukko runkosarjan viimeisen kierroksen jälkeen 23.2.2025
| Sij>  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pyry | 36 | 29 | 1 | 1 | 5 | 195 | 102 | +93 | 90 | Pudotuspeleihin |
| 2 | Haukat | 36 | 22 | 3 | 2 | 9 | 150 | 117 | +33 | 74 | Pudotuspeleihin |
| 3 | SapKo | 36 | 16 | 5 | 2 | 13 | 126 | 121 | +5 | 60 | Pudotuspeleihin |
| 4 | Virkiä | 36 | 19 | 1 | 1 | 15 | 144 | 133 | +11 | 60 | Pudotuspeleihin |
| 5 | LeKi | 36 | 15 | 5 | 2 | 14 | 145 | 128 | +17 | 57 | Pudotuspeleihin |
| 6 | Muik Hockey | 36 | 17 | 1 | 3 | 15 | 115 | 100 | +15 | 56 | Pudotuspeleihin |
| 7 | JHT | 36 | 13 | 7 | 1 | 15 | 138 | 150 | −12 | 54 | Pudotuspeleihin |
| 8 | Hunters | 36 | 16 | 1 | 2 | 17 | 126 | 113 | +13 | 52 | Pudotuspeleihin |
| 9 | Riemu | 36 | 15 | 0 | 7 | 14 | 121 | 116 | +5 | 52 | Kesälomalle |
| 10 | PEPO HC | 36 | 12 | 5 | 0 | 19 | 123 | 162 | −39 | 46 | Kesälomalle |
| 11 | Raahe-Kiekko | 36 | 13 | 1 | 2 | 20 | 112 | 143 | −31 | 43 | Kesälomalle |
| 12 | S-Kiekko | 36 | 9 | 3 | 8 | 16 | 114 | 147 | −33 | 41 | Kesälomalle |
| 13 | Titaanit | 36 | 11 | 2 | 3 | 20 | 121 | 152 | −31 | 40 | Karsintaan |
| 14 | FPS | 36 | 8 | 2 | 3 | 23 | 92 | 138 | −46 | 31 | Karsintaan |
Lähde: https://tulospalvelu.leijonat.fi/serie/?season=2025&lid=66&did=9&stgid=5547&page=sarjataulukko
Pudotuspelit

Pudotuspelit pelataan paras viidestä-periaatteella. Pudotuspelit alkaa 28.2.2025 ja mestaruus ratkeaa viimeistään 24.3.2025.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Finaalit | Finaalit | Finaalit |
 
|   | 1 |  Pyry | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  Hunters | 0 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  Hunters | 0 |   |   | 1 |  Pyry | 3 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 1 |  Pyry | 3 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 6 |  Muik Hockey | 0 |   |  |  |  |  |
|  | 2 |  Haukat | 3 |   |   | 6 |  Muik Hockey | 0 |   |  |  |  |  |
|  | 2 |  Haukat | 3 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|   | 7 |  JHT | 1 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 1 |  Pyry |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 4 |  Virkiä |  |
|   | 3 |  SapKo | 2 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | 6 |  Muik Hockey | 3 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | 6 |  Muik Hockey | 3 |   |   | 2 |  Haukat | 0 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 2 |  Haukat | 0 |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   | 4 |  Virkiä | 3 |   |  |  |  |  |
|  | 4 |  Virkiä | 3 |   |   | 4 |  Virkiä | 3 |   |  |  |  |  |
|  | 4 |  Virkiä | 3 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 5 |  LeKi | 2 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Karsinnat

Karsinnat pelataan paras viidestä-periaatteella.
| Titaanit – FPS 1-2 |
| --- | --- | --- | --- |
|  1.3.2025  |   Titaanit   |   FPS   |  4-1  |
|  2.3.2025  |   FPS   |   Titaanit   |  4-1  |
|  8.3.2025  |     Titaanit   |   FPS   |  3-4  |
|  15.3.2025  |     FPS   |   Titaanit   |  .-.  |
|  16.3.2025 (tarvittaessa)  |     Titaanit   |   FPS   |  .-.  |
Uskomuslääkintä

Mäen Manta kuppaa Juuvilan mammoa Tupalan Annassa.
Uskomuslääkintä tai uskomushoidot tarkoittaa Duodecimin lääketieteen sanaston mukaan lääketieteelliseen tutkimukseen perustuvan lääkinnän ulkopuolelle jääviä hoitomenetelmiä. Tämä tarkoittaa, että menetelmää ei ole joko lääketieteellisesti tutkittu tai menetelmän vaikutuksesta ei ole saatu lääketieteellistä näyttöä.
Uskomuslääkinnällä voidaan tarkoittaa myös ihmisten tai eläinten hoitamista menetelmin, jotka eivät kuulu virallisen terveydenhoitojärjestelmän valtakulttuuriin. Käytännössä rekisteröidyiltä terveydenhuollon ammattihenkilöiltä ei edellytetä pelkästään tutkimukseen perustuvan lääkinnän käyttämistä vaan yleisesti hyväksyttyjä ja kokemusperäisiä perusteltuja menettelytapoja koulutuksensa mukaisesti.
Uskomuslääkinnän piiriin kuuluu osittain myös hoitomuotoja, joista on käytetty termejä vaihtoehtolääkintä, vaihtoehtohoidot, täydentävät hoidot, täydentävät hoitomuodot, vaihtoehtoiset hoitomuodot, vointihoidot, kansanparannus, kansanlääkintä ja luonnonlääkintä. Näiden käsitteiden piiriin kuuluu kuitenkin myös sellaisia vanhastaan käytettyjä hoitomuotoja, jotka on voitu osoittaa vaikuttaviksi ja joita näin ollen ei ole pidettävä uskomuslääkintänä mutta jotka jokin uudempi, yleensä tehokkaampi lääkinnällinen menetelmä on syrjäyttänyt. Käytännössä käsitteet uskomuslääkintä ja vaihtoehtolääkintä kuitenkin usein samastetaan keskenään. Virallisesti hyväksyttyjen ja vaihtoehtoisten lääkintämenetelmien raja ei kuitenkaan ole yksikäsitteisen selvä, ja esimerkiksi akupunktiota tai kiropraktiikkaa ei voida luokitella pelkästään jompaankumpaan.
Nimitys

Termi uskomuslääkintä on uudissana, joka voitti Duodecimin sanakilpailun vuonna 1995. Uskomuslääkintä- ja uskomushoito-termit ovat erityisesti vaihtoehtohoitoihin kielteisesti suhtautuvien käytössä.
Nimitys > Historiaa

Lääketieteeseen perustumatonta lääkintää kutsuttiin 1970-luvulla luonnonlääkinnäksi tai luontaislääkinnäksi. Käsitteillä tarkoitettiin rohdosvalmisteiden ja kansanomaisten hoitojen käyttöä sairauksien hoitoon ja ehkäisyyn. Luontaislääkinnän nousu kytkeytyi 1960-luvun Yhdysvalloissa niin sanottuihin vaihtoehtoliikkeisiin, ja tämän vuoksi luontaislääkinnän nimitykseksi tuli yleisesti käyttöön sana vaihtoehtolääkintä.
Anglosaksisessa kulttuurissa käytetään käsitettä alternative medicine vastakohtana lääketieteelliseen näyttöön perustuvalle lääkinnälle. Sen historiallinen perusta on professori Arno Forsiuksen mukaan siinä, että erityisesti Yhdysvalloissa oli 1800-luvulla laillistettuja homeopaattisia lääkäreitä. Varhaisin maininta alternative medicinestä terveydenhuollon ammattilehdistön otsikkotasolta löytyy vuodelta 1975. Termi vaihtoehtolääkintä ilmestyi suomalaisten ammattilehtien otsikoihin kymmenen vuotta myöhemmin 1985, jolloin Duodecimissa julkaistiin artikkeli 'Vaihtoehtoiset hoidot' ja syöpä.
Nimitys > Kritiikkiä

Jotkut näkevät termin uskomuslääkintä olevan leimaava käsite, jonka käyttäjä tuntuu vihjaavan, että hän itse harjoittaa lääkintää, joka perustuu yksinomaan tutkittuun tietoon.
Professori Forsius on kritisoinut vaihtoehtolääkinnän termiä sen vuoksi, että sen piiriin kuuluu paljon sellaista hoitotoimintaa, jota ei "tieteellisin perustein tai parhaalla tahdollakaan voi pitää "lääkintä" -käsitteeseen sisältyvänä". Lisäksi Forsiuksen mukaan vaihtoehtohoitoihin luettavat hoitomenetelmät eivät yleensä toimi oikean lääketieteen hoitojen todellisina vaihtoehtoina.
Määritelmä

"Uskomuslääkinnän" vastakohta on näyttöön perustuva lääketiede (engl. evidence-based medicine), joka ei ole sama asia kuin virallinen lääketiede. Monet virallisessa järjestelmässä käytettävät käytännön hoitomuodot eivät perustu pätevään näyttöön. Virallisessa lääketeteessä näyttöön perustuvien hoitojen arvioidaan saavan lisää jalansijaa. Näyttöön perustuvassa lääketieteessä korostetaan voimakkaasti satunnaistetuissa kontrolloiduissa tutkimuksissa, eli niin sanotuissa kaksoissokkokokeissa hankittua näyttöä. Joidenkin hoitojen tehoa myös pidetään niin ilmeisenä, ettei tutkimuksia pidetä tarpeellisena. TämLisbn, fisäksi kaikkia asioita ei ole vielä tutkittu, vaikka se periaatteessa olisikin mahdollista.
Uskomuslääkintä-käsitteeseen ei sisällytetä näyttöön perustuvia täydentäviä hoitoja. Näitä ovat muun muassa musiikkiterapia, mindfulness-meditaatio tai D-vitamiinilisän käyttö.
Taustaa

Vaihtoehtoisia hoitoja ovat kehittäneet ja käyttäneet monet henkilöt, joilla ei ole ollut lupaa toimia lääkäreinä sekä myös lääkärit. Diagnoosin tekeminen ja sisäisesti annettavien lääkkeiden määrääminen on yleisesti hyväksytty vain lääkärien oikeudeksi, mutta rajanveto siitä, mitkä aineet on määriteltävä lääkkeiksi, on aiheuttanut kiistaa. Kirurgisia toimenpiteitä lukuun ottamatta ulkoisten hoitojen antaminen on varsin usein katsottu kenen tahansa oikeudeksi. Uskomuslääkintään kuuluu keskustelu ja neuvonta.
Esimerkkejä uskomuslääkinnästä ovat muun muassa perinteinen kansanparannus, homeopatia, kiviterapia, otsoniterapia, vyöhyketerapia ja luontaislääkkeiden käyttö. Osalla menetelmistä on pitkät perinteet. Joitakin hoitomuotoja, kuten akupunktio tai kiropraktiikka, on hyväksytty osittain myös terveydenhoidon piiriin. Joillekin hoitomuodoille rajanveto ei ole niin selvä.
Luonnonparannus (luontaisparannus, luontaishoito) tarkoittaa tautien parantamista lääkkeittä ruokavalion, liikunnan, kylpyjen tai muiden vastaavien avulla. Luonnonparannukseen kuuluvat myös erilaiset luonnon kasvit, joita hyödynnetään myös nykyisessä tieteellisessä lääketieteessä, niiden todistettujen vaikutusten takia.
Rajanveto täydentävien ja vaihtoehtoisten (CAM) hoitojen ja lääketieteellisten hoitojen välillä on usein haastavaa maallikoille. Hoitojen jakaminen tehottomiin ja vaarallisiin voi olla vaikeaa terveydenhuollon ammattilaisillekin tutkimustiedon vähäisyyden vuoksi. Jotkin hoitomuodot voivat olla tieteelliseen näyttöön perustuvia vain tietyissä tapauksissa. Esimerkiksi hieronnan hyödyllisyydestä on tieteellistä näyttöä krooniseen alaselkäkipuun, kun se yhdistetään kuntoutukseen. Hieronnasta yksinään ei ole taas vahvaa tieteellistä näyttöä hoitomuotona. Ilman kuntoutusta vaikutukset jäävät vain hetkellisiksi.
Uskomuslääkintään luetaan myös hoitomuotoja, jotka joissain maissa voivat, yleensä historiallisista, poliittisista tai ideologisista syistä, sisältyä terveydenhoitojärjestelmään tai ne on voitu katsoa kannattaviksi sisällyttää yksityisten vakuutusten korvattavuuden piiriin. Esimerkiksi Saksassa 1930-luvulla rakennettu heilpraktiker-järjestelmä kuului pitkään myös laajan korvattavuuden piiriin. Suomessa taas vaihtoehtoisiin hoitoihin luokiteltavasta lymfahieronnasta sai KELA-korvauksia vuoteen 2023 asti.