stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirkkonummen taistelut
Tapahtumat > Tapahtumat Mäkiluodolla

Upinniemeen saavuttuaan kaartilaiset asettuivat Edön graniittilouhoksen parakkeihin. Sieltä oli tarkoitus siirtyä jään yli vajaan kymmenen kilometrin päässä sijaitsevaan Mäkiluodon linnakesaareen, jota venäläistä sotilaat pitivät hallussaan. Luutnantti Hast tiedusteli Mäkiluodon tilanteesta paikalliselta kalastajalta tietämättä, että tämä oli punaisten kannattaja. Kalastaja otti Hastin poistuttua yhteyttä punakaartin esikuntaan Helsinkiin ja kertoi valkoisten suunnitelmista. Aikaisin seuraavana aamuna Hastin johtama 20–30 hengen ryhmä suuntasi kohti Mäkiluotoa. Matkan aikana kymmenen miestä jätettiin miehittämään Träskön ja Lilla-Träskön saarissa sijaitsevia asemia. Kymmenen miestä puolestaan miehitti Rönnskärin majakkasaaren ja riisui siellä olleet kuusi matruusia aseista. Hast meni Mäkiluotoon parin miehen kanssa ja jätti loput selustatueksi, myös matkassa olleet hevoset jätettiin saarten suojiin. Linnakkeeseen oli jo aikaisemmin Sigurdsista lähetetty tunnustelijoita, jotka kuitenkin oli vangittu ja ilmeisesti kaksi heistä oli saanut surmansa. Mäkiluodossa oli Hastin saapuessa 40 venäläistä matruusia sekä aseistettuja venäläisiä, suomalaisia ja virolaisia työmiehiä. Matruusit olivat yhtä bolševikkia lukuun ottamatta menševikkejä ja työmiehet puolestaan punaisten kannattajia. Hast sai kuitenkin heihin yhteyden paljastamatta itseään ja alkoi käymään kauppaa elintarvikkeista. Neuvottelujen jälkeen hän lähetti viestinviejän noutamaan kuljetusapua, mutta odottamaan jääneet miehet tulkitsivat tämän sanoman väärin ja suojeluskuntalaiset aloittivat hyökkäyksen kohti Mäkiluotoa. Matruusit avasivat konekivääri- ja tykkitulen hyökkääjiä vastaan, jolloin yksi mies haavoittui kuollettavasti. Hast jäi 15 miehen kanssa venäläisten vangiksi, loppujen perääntyessä takaisin manterelle.
Tapahtumat > Antautuminen

Edön louhoksella majailleiden suojeluskuntalaisten tilanne oli nyt muodostumassa epätoivoiseksi. He olivat eristyksissä kaukana toisista valkoisísta, eikä ruokaakaan ollut enää jäljellä. Lisäksi louhosta ammuttiin Mäkiluodon linnakkeesta. Sigurdskåren päätti nyt hajaantua ja poistua Upinniemestä lännen suuntaan. Kaksi kaartin esikunnan jäsentä oli jo ehtinyt lähtemään omille teilleen. Hieman ennen puoltapäivää paikalle kuitenkin saapui kaksi ratsumiestä valkoista lippua kantaen. He paljastuivat Ruotsin suurlähetystön edustajaksi, jotka olivat neuvotelleet punaisten ylipäällikö Eero Haapalaisen kanssa Sigurdskårenin antautumisesta. Luutnantti Liljeqvist, parooni Wrede ja esikuntapäällikkö V. F. Johanson lähtivät ruotsalaisten mukana jatkamaan neuvotteluja. Ruotsalaisten esityksen mukaan Sigrudskårenin miehiä kohdeltaisiin kansainvälisten sopimusten mukaisesti sotavankeina ja heidät sijoitettaisiin asianmukaisiin oloihin Helsingissä. Lisäksi punaiset lupasivat pitää huolta kaatuneista ja haavoittuneista suojeluskuntalaisista. Sopimuksen mukaan punaiset lupasivat myös antautumisen jälkeen jättää alueen valkoiset isännät rauhaan. Punaisilla oli Helsingin seudulla valmiina tuhansia miehiä, joten suojeluskuntalaiset päättivät lopulta suostua ehtoihin. Luutnantti Liljeqvist ei kuitenkaan upseerina katsonut voivansa antautua ja niin hänet päästettiin 18 miehen mukana poistumaan Tammisaaren saaristoon, jossa ryhmä asettui Tovön saareen saksalaisten saapumiseen saakka. Antautuneet 467 suojeluskuntalaista kuljetettiin 28. helmikuuta kahdella junalla Helsinkiin, jossa heidät sijoitettiin Ruotsalaisen reaalilyseon tiloihin Kruununhaan kaupunginosaan. Haavoittuneet puolestaan kuljetettiin Sigurdsin sairashuoneelta Teddy Biaudet’n johdolla Punaisen Ristin sotasairaalaan Hotelli Kämpiin. Vankeja kuulustelemaan perustettiin tutkintakomitea, jonka johtoon asetettiin O. H. Kekäläinen.
Sigurdskåren pysyi vangittuna saksalaisten Helsingin valtaukseen 13. huhtikuuta saakka. Tämän jälkeen Sigurdskårenin miehistä ja Porvoon saaristossa niin sanotulla Pellingin retkellä mukana olleista ruotsinkielisistä suojeluskuntalaisista muodostettiin Länsi-Uudenmaan pataljoona, joka huhti–toukokuun aikana teloitti ainakin 200 punaista tai punaiseksi epäiltyä eri puolilla Uuttamaata. Niistä tunnetuimmat ovat Västankvarnin teloitukset Inkoossa.
Muistomerkit ja muistelmat

Kirkkonummen kirkon vierustalla olevan Sigurdskårenin muistomerkin on tehnyt kuvanveistäjä Viktor Jansson. Ingelsissä on Sigurdsin taisteluissa kaatuneiden suojeluskuntalaisten muistomerkki. Masalassa kulkevan Tinapellontien varrella puolestaan on neljän punakaartilaisten muistolaatta.
Vuonna 2008 ilmestyi tammisaarelaisen historianopettajan Sture Lindholmin toimittama kirja Sigurds saga, joka sisältää tapahtumissa mukana olleen Sigurdsin kartanon taloudenhoitajan Henrik Lindebergin (1893–1961) päiväkirjamerkintöjä ja piirustuksia. Muistelmateoksia Sigurdsin ja Suitian kaarteista ovat kirjoittaneet myös Ivar Hortling, Alf Brenner ja Sven Berglund.
Kirjallisuutta

Berglund, Sven: Svidja Kåren.  Helsingfors:  Holger Schildts, 1920.  Teoksen verkkoversio.
Brenner, Alf: Sigurdskåren.  Helsingfors:  Söderström & Co, 1958.
Hortling, Ivar: Kirkkonummen taistelut. Muistelmia ja vaikutelmia punakaartikapinan ajoilta v. 1918.  Helsinki:  Kustannusosakeyhtiö Kirja, 1918.
Lindeberg, Henrik & Lindholm, Sture (toim.): Sigurds saga. Berättelsen om den västnyländska Sigurdskårens kamp våren 1918.  Ekenäs:  Proclio, 2008.  ISBN 978-952-92341-3-4.
Aiheesta muualla

Sigursin taisteluista Kirkkonummella 20 vuotta, Helsingin Sanomat, 27.02.1938, nro 56, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Koripallo kesäolympialaisissa 1996

Koripallo
Vuoden 1996 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 20. heinäkuuta – 4. elokuuta 1996 Forbes Arenalla ja Georgia Domessa Atlantassa. Tämä oli 14. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa virallisena lajina. Mukana oli 284 osanottajaa 19 eri maasta.
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  YhdysvallatCharles Barkley Penny Hardaway Grant Hill Hakeem Olajuwon Karl Malone Reggie Miller Shaquille O'Neal Gary Payton Scottie Pippen Mitch Richmond David Robinson John Stockton |  JugoslaviaDejan Tomašević Miroslav Berić Dejan Bodiroga Željko Rebrača Predrag Danilović Vlade Divac Aleksandar Đorđević Saša Obradović Žarko Paspalj Zoran Savić Nikola Lončar Milenko TopićValmentaja: Željko Obradović |  LiettuaArvydas Sabonis Rimas Kurtinaitis Darius Lukminas Saulius Štombergas Eurelijus Žukauskas Šarūnas Marčiulionis Mindaugas Žukauskas Gintaras Einikis Andrius Jurkūnas Artūras Karnišovas Rytis Vaišvila Tomas Pačėsas |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  YhdysvallatTeresa Edwards Dawn Staley Ruthie Bolton Sheryl Swoopes Jennifer Azzi Lisa Leslie Carla McGhee Katy Steding Katrina Felicia McClain Rebecca Lobo Venus Lacy Nikki McCray |  BrasiliaHortência Marcari Oliva Maria Angelica Adriana Aparecida Santos Leila Sobral Maria Paula Silva Janeth Arcain Roseli Gustavo Marta Sobral Silvinha Alessandra Oliveira Cintia Santos Claudia Maria Pastor |  AustraliaRobyn Maher Allison Cook Sandy Brondello Michele Timms Shelley Sandie Trisha Fallon Michelle Chandler Fiona Robinson Carla Boyd Jenny Whittle Rachael Sporn Michelle Brogan |
Ottelut > Miehet > Alkulohkot > Lohko A

| Joukkue | V | H | Korit+ | Korit– | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 5 | 0 | 522 | 345 | 177 | 10 |
|  Liettua | 3 | 2 | 427 | 354 | 73 | 8 |
|  Kroatia | 3 | 2 | 422 | 386 | 36 | 8 |
|  Kiina | 2 | 3 | 360 | 502 | −142 | 7 |
|  Argentiina | 2 | 3 | 351 | 396 | −45 | 7 |
|  Angola | 0 | 5 | 280 | 379 | −99 | 5 |
Ottelut > Miehet > Alkulohkot > Lohko B

| Joukkue | V | H | Korit+ | Korit– | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Jugoslavia | 5 | 0 | 478 | 364 | 114 | 10 |
|  Australia | 4 | 1 | 492 | 438 | 54 | 9 |
|  Kreikka | 3 | 2 | 402 | 416 | −14 | 8 |
|  Brasilia | 2 | 3 | 498 | 494 | 4 | 7 |
|  Puerto Rico | 1 | 4 | 447 | 465 | −18 | 6 |
|  Etelä-Korean | 0 | 5 | 422 | 562 | −140 | 5 |
Ottelut > Miehet > Lopputulokset

| Sija | Maa |
| --- | --- |
:  Yhdysvallat
:  Jugoslavia
:  Liettua
4.:  Australia
5.:  Kreikka
6.:  Brasilia
7.:  Kroatia
8.:  Kiinan
9.:  Argentiina
10.:  Puerto Rico
11.:  Angola
12.:  Etelä-Korea
Ottelut > Naiset > Alkulohkot > Lohko A

| Joukkue | V | H | Korit+ | Korit– | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brasilia | 5 | 0 | 424 | 360 | 64 | 10 |
|  Venäjä | 4 | 1 | 378 | 342 | 36 | 9 |
|  Italia | 3 | 2 | 330 | 309 | 21 | 8 |
|  Japani | 2 | 3 | 365 | 396 | −31 | 7 |
|  Kiina | 1 | 4 | 347 | 378 | −31 | 6 |
|  Kanada | 0 | 5 | 293 | 352 | −59 | 5 |
Ottelut > Naiset > Alkulohkot > Lohko B

| Joukkue | V | H | Korit+ | Korit– | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 5 | 0 | 507 | 339 | 168 | 10 |
|  Ukraina | 3 | 2 | 354 | 358 | −4 | 8 |
|  Australia | 3 | 2 | 369 | 319 | 50 | 8 |
|  Kuuba | 2 | 3 | 365 | 377 | −12 | 7 |
|  Etelä-Korea | 2 | 3 | 347 | 389 | −42 | 7 |
|  Zaire | 0 | 5 | 287 | 447 | −160 | 5 |
Ottelut > Naiset > Lopputulokset

| Sija | Maa |
| --- | --- |
:  Yhdysvallat
:  Brasilia
:  Australia
4.:  Ukraina
5.:  Venäjä
6.:  Kuuba
7.:  Japani
8.:  Italia
9.:  Kiina
10.:  Etelä-Korea
11.:  Kanadan
12.:  Zaire
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2. |  Brasilia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 2. |  Jugoslavia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4. |  Australia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 4. |  Liettua | 0 | 0 | 1 | 1 |
Lapsensurma

Lapsensurma on Suomen laissa henkirikos, jossa henkilö synnytyksestä johtuvassa uupumuksessa tai ahdistuksessa surmaa lapsensa. Rikoslain mukaan syyllinen "on tuomittava lapsensurmasta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi."
Lapsensurmasta rangaistaan lievemmin kuin "tavallisesta" lapseen kohdistuvasta surmasta tai taposta. Taustalla on ajatus, että lapsensurmaan syyllistyvä äiti on osaksi syyntakeettomassa tilassa.
Aiheesta muualla

Putkonen, H., G. Weizmann-Henelius ja M. Eronen, Vanhempien lapsiinsa kohdistamat henkirikokset Suomessa. Duodecim 2009(a);125:991-6. Terveysportti.fi 2009 (pdf)
Putkonen, H. ja G. Weizmann-Henelius: Moniongelmaisten perheiden tuki on tarpeen. Kuka tappaa lapsensa? Pääkirjoitus. Duodecim 2012;128:1004–5) Terveysportti.fi, 2012 (pdf)
Lasiaissamentuma

Esimerkki lasiaissamentumasta taivaalle katsottaessa
Lasiaissamentuma on ilmiö, jossa näkökentässä näkyy pieniä leijuvia pisteitä tai epätasaisia rivejä tai isoja rihmoja, jotka leijuvat näkökentässä vaalealle taustalle katsottaessa. Pisteet näkyvät, kun katsoo esimerkiksi vaaleaa seinää, taivasta tai esimerkiksi kirjan sivuja. Isommat ja varsinkin tummemmat samentumat näkyvät myös hämärässä.
Lasiaissamentumat ovat tavallisesti täysin vaarattomia, ja niitä esiintyy kaikilla. Jos niitä kuitenkin näkyy paljon tai ne ovat tummia, ne voivat häiritä elämää. Joissakin harvinaisissa tapauksissa lasiaissamentumat voivat kuitenkin olla oire verkkokalvon irtaumasta, etenkin, jos niiden yhteydessä esiintyy välähdyksiä.
Lasiaissamentumia voivat aiheuttaa muun muassa eräät vahvat lääkkeet.
Lasiaissamentumat voidaan poistaa vitrektomialla, jota kuitenkin Suomessa tehdään harvoin ainoastaan samentumien vuoksi.
La Paun metroasema

La Pau on Barcelonan metron linjojen 2 ja 4 asema. Se sijaitsee Sant Martín alueella Barcelonan kaupungin itäosassa.
La Paun asema avattiin vuonna 1982 linjan 4 pääteasemana. Linja 2 puolestaan saavutti aseman vuonna 1997.
Aiheesta muualla

La Paun asema Trens de Catalunya -sivustolla (katalaaniksi)
Kymen pioneeripataljoona

| Kymen pioneeripataljoona |
| --- | --- |
 Kymen pioneeripataljoonan lippu
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  maavoimat
Rooli:  valmiusyhtymän pioneeripataljoona
Osa joukkoa:  Karjalan prikaati
Tukikohta:  Vekaranjärvi, Kouvola
Kymen pioneeripataljoona on Suomen maavoimien valmiusyhtymään Karjalan prikaatiin kuuluva pioneeriaselajin joukkoyksikkö Vekaranjärvellä Kouvolassa. Yksikkö sotilasopettaa taistelupioneereja, raivaajapioneereja ja erilaisten pioneeriaselajiin kuuluvien koneiden käyttäjiä. Suomen puolustusvoimien maavoimissa suojelupioneerien sotilasopetuksesta huolehtii Porin prikaati Säkylän varuskunnassa. Suojeluala, nykyinen suojelupioneerien tehtävä, kuului Suomen puolustusvoimissa aikaisemmin huoltoaselajiin.
Historia

Kymen pioneeripataljoona perustuu Viipurissa olleeseen pioneeripataljoona 1:een, joka siirrettiin Elimäen Korialle joulukuussa 1920. Jo ennen joulukuuta 1920 siirrettiin Korialle 1919 Suomenlinnassa perustettu ponttoonikomennuskunta. Komennuskunta yhdistettiin pioneeripataljoona 1:een. 1922 tuli pioneeripataljoona 1:stä pelkkä pioneeripataljoona. Talvisodan aikana Korian ympäristössä Myllykoskea, Kuusankoskea ja Uuttakylää myöten toimi pioneerikoulutuskeskus. Välirauhan aikana toimi Korialla pioneeripataljoona 2, josta perustettiin jatkosodan pioneeripataljoona 14. Sotien lopussa Lapin sodan varsinaisen hyökkäysvaiheen jälkeen 19. marraskuuta 1944 pioneeripataljoona 14 siirrettiin Korialle. 4. joulukuuta 1944 perustettiin Pioneerirykmentti, joka lakkautettiin 15. heinäkuuta 1967 ja perustettiin Kymen pioneeripataljoona sekä Keski-Suomen Pioneeripataljoona Keuruulle siirrettäväksi. Keski-Suomen Pioneeripataljoonaa perustava etukomennuskunta siirtyi samana päivänä Korialta Keuruulle. 1. heinäkuuta 1994 Kymen pioneeripataljoona liitettiin Karjalan prikaatiin Vekaranjärvelle Valkealaan komentajineen, esikuntineen, teknisine komppanioineen, kaksine pioneerikomppanioineen ja aliupseerikouluineen.
Toiminta

Kymen pioneeripataljoona kouluttaa taistelupioneereja, raivaajapioneereja ja erilaisten pioneeriaselajiin kuuluvien koneiden käyttäjiä. Suomen puolustusvoimien maavoimissa suojelupioneerien koulutuksesta huolehtii Porin prikaati Säkylän varuskunnassa. Suojeluala, nykyinen suojelupioneerien tehtävä, kuului Suomen puolustusvoimissa aikaisemmin huoltoaselajiin.
Killat

Karjalan prikaatiin liittyen toimii Kouvolassa Korian pioneerikilta ry.
Museot

Suomen valtakunnallinen pioneerimuseo toimi Korialla, mutta siirtyi Miehikkälään, kun Korialla olleesta entisestä varuskunnasta kiinteistökehitettiin Pioneeripuisto. Miehikkälästä museo siirrettiin osaksi Suomen tykistömuseon, Suomen valtakunnallisen viestimuseon ja pioneerimuseon yhdessä muodostamaa kokonaisuutta, Museo Militariaa Suomen kasarmille.
La Paloma

Beniamino Giglin levytys ”La Palomasta” vuodelta 1906, kesto 3 min 23 s
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Laulun säveltäjä Sebastián de Iradier y Salaverri (tai Yradier, 1809–1865).
La Paloma (suom. Kyyhkynen) on espanjalaisen Sebastián Iradierin säveltämä habanera-rytminen, sanoitukseltaan merimiesaiheinen musiikkikappale 1800-luvun puolestavälistä. Siitä on tehty lukemattomia instrumentaali- ja lauluversioita eri puolilla maailmaa, ja niistä jopa 5 000 levytystä, enemmän kuin mistään muusta sävelmästä. Sitä ovat levyttäneet hyvin monentyyliset muusikot: viihdelaulajat kuten Dean Martin ja Mireille Mathieu, viihdeinstrumentalistit kuten Klaus Wunderlich ja James Last, jazzmuusikot Charlie Parkerista Carla Bleyhin, oopperalaulajat kuten Beniamino Gigli, Luciano Pavarotti ja Maria Callas sekä folk-, country- ja maailmanmusiikkinimet, kuten Joan Baez, Merle Haggard, Ivan Rebroff ja Los Panchos. Suomessakin sen on levyttänyt yli 30 artistia monilla eri teosnimillä.
Historiaa

Baskisäveltäjä Sebastián Iradier sävelsi ”La Paloman” vierailtuaan pari vuotta aiemmin Kuubassa ja kuultuaan Havannassa suosittua habanera-musiikkia. Iradier kuoli pian kappaleen valmistumisen jälkeen.
”La Paloma” alkoi kulkeutua purjelaivojen miehistöjen mukana ympäri maailmaa. Ensimmäisenä se nousi suosioon Meksikossa, jossa siihen ihastuttiin kuningashuonetta myöten. Laulusta tuli erittäin suosittu mitä erilaisimmissa musiikkikulttuureissa: Afganistanissa, Havaijilla, Filippiineillä, Saksassa, Romaniassa, Afrikan itärannikon Sansibarissa ja Intian Goassa. Sitä voidaan pitää ensimmäisenä maailmanlaajuisena ”hittikappaleena”. Kappaleen suosioon amatöörisoittajien keskuudessa vaikutti sekin, että sen säestys koostuu vain kahdesta vuorottelevasta soinnusta, toonikasta ja dominantista.
Laulun alkuperäinen ja tunnetuin sanoitus perustuu antiikin Kreikan myyttiin, jossa Persian kuninkaan Dareios I:n sotapäällikkö Mardonius oli tulossa sotaretkelle Ateenaan. Yksi hänen laivoistaan joutui Athos-vuoren edustalla merihätään ja upposi. Rannalla olleet kreikkalaiset näkivät heille oudon valkoisen kyyhkysen nousevan laivasta taivaalle. Valkokyyhkyjä käytettiin tuolloin kirjekyyhkyinä Persiassa, mutta Kreikassa ne olivat tuntemattomia. Tästä lähti elämään uskomus, jonka mukaan valkoinen kyyhkynen tuo hukkuvalta merimieheltä viimeisen lemmenviestin.
”La Paloma” suomeksi

Ensimmäinen suomenkielinen levytys ”La Palomasta” lienee amerikansuomalaisen Walfrid Lehdon nimellä Volpi Leuto vuonna 1928 New Yorkissa tekemä gramofonilevy ”Siirtolaisen kaiho”.
Tunnetuin suomenkielinen sanoitus sävelmään on Raili Kahilaisen kirjoittama. Siinä merimies sanoo lähtiessään rakkaimmalleen, että jos kuolee matkallaan, hänen sielunsa jää elämään valkean kyyhkysen muodossa. Sen ensimmäinen levyttäjä on Erkki Junkkarinen vuodelta 1955, Toivo Kärjen sovituksena nimeltä ”La Paloma”. Vuotta myöhemmin sen levytti samalla nimellä Olavi Virta ja kahta vuotta myöhemmin Kalevi Korpi, vuonna 1970 Eino Grön, vuonna 1974 Matti Esko, vuonna 1977 Teuvo Valo ja vuonna 1979 Erkki Junkkarinen. Suuressa toivelaulukirjassa numero 1 on kappaleen nuotit ja Kahilaisen teksti nimellä ”Kyyhkynen”. Sillä nimellä sävelmän ovat levylle laulaneet ainakin Arja Saijonmaa (1994) ja Viktor Klimenko (1998). Kari Tapio on levyttänyt sanoituksen nimellä ”Valkokyyhkynen”. Sitten on vielä monia instrumentaaliversioita sekä Vesa-Matti Loirin sanoittama ja Jean-Pierre Kuselan hahmossa esittämä huumoriversio ”Merten di Verten” eli ”Lääketieteen opiskelijan epätoivo” (1986).
Käännös suomeksi
Laakeriöljy

Laakeriöljy voi tarkoittaa seuraavia asioita:
laakerin (kone-elin) voiteluun käytetty öljy
laakeripuun lehdistä puristettava öljy, myös laakerinlehtiöljy, jota käytetään kosmetiikassa ja elintarviketeollisuudessa; erikseen on vielä laakerinmarjaöljy, joka puristetaan laakeripuun marjoista ja käytetään kosmetiikassa
Kirjallisuutta

Facta 2001 s. 516-518
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laakeriöljy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lars Homén (senaattori)

Lars Homén (28. joulukuuta 1844 Eura – 12. marraskuuta 1906 Helsinki) oli suomalainen senaattori ja hovioikeudenneuvos.
Homénin vanhemmat olivat kirkkoherra, rovasti Gustaf Wilhelm Homén (1804–1874) ja Maria Fredrika Augusta Adlerstjerna. Hän pääsi ylioppilaaksi 1861 Turun lukiosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1867, filosofian maisteriksi 1869 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1873. Homén sai varatuomarin arvon 1875.
Homén oli yleisen revisio-oikeuden kanslistina 1876–1880 ja notaarina 1880–1886, prokuraattoritoimituskunnan sihteerinä 1886–1889, lainvalmistelukunnan jäsenenä 1888–1890 ja Viipurin hovioikeudessa asessorina 1889–1900 sekä hovioikeudenneuvoksena vuonna 1900. Hän oli Suomen senaatin oikeusosastolla senaattorina 1900–1901 ja 1905–1906 sekä toimi asianajajana Helsingissä 1901–1905 jossa hänellä oli oma asianajotoimisto P. E. Svinhufvudin kanssa.
Homén oli Helsingin rahatoimikamarin sihteerinä 1877–1884 ja kamarin jäsenenä sekä kaupunginvaltuuston jäsenenä. Hän oli Uudenmaan Osakepankin hallintoneuvoston jäsen 1901–1905.
Homén oli naimisissa vuodesta 1878 Anna Ulrika Selina Baarmanin kanssa. Heidän poikiansa olivat kirjallisuudentutkija, kirjastonhoitaja ja professori Lars Olaf Homén ja jääkärieversti, kunnallisneuvos Lars Birger Homén.
La chica de la habitación de al lado

| La chica de la habitación de al lado Fran Perea |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu:  Espanja 20. lokakuuta 2003  Suomi 26. syyskuuta 2007
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Joaquín Torres
 Tyylilaji: pop, rock
 Levy-yhtiö: Globomedia
Listasijoitukset
 Suomen albumilista: #10 
Fran Perean muut julkaisut
|     | La chica de la habitación de al lado 2004 | En concierto 2005 |
La chica de la habitación de al lado ("Tyttö seinän takaa") on Fran Perean vuonna 2003 ilmestynyt esikoisalbumi, joka nousi Espanjan musiikkilistoille menestyksekkään Serranon perhe -televisiosarjan myötä. Perea näytteli itse sarjassa Marcos Serranoa ja esittää levyllä olevan sarjan tunnuslaulun 1 más 1 son 7, joka nousi listaykköseksi Espanjassa. Muita tunnettuja sarjassa esille tulleita lauluja albumilta ovat La vida al revés ja La chica de la habitación de al lado.
Albumi julkaistiin Suomessa 26. syyskuuta 2007. Seuraavalla viikolla se oli noussut Suomen albumilistan sijalle 21 ja kahta viikkoa myöhemmin sijalle 10.
Kappaleet

Mi corazón – 4.18
La vida al revés – 3.41
1 más 1 son 7 – 2.57
Esperaré – 2.46
Empieza por una idea – 3.02
No me imagino – 3.13
Cuenta conmigo – 3.11
Dame una alegría – 3.28
Que va a ser – 3.55
Nada – 4.09
Déjate envolver – 3.12
La chica de la habitación de al lado – 3.15
Voy a pensar en ti – 3.22
Kovelan traktorimuseo

| Kovelan traktorimuseo |
| --- | --- |
 Kovelan traktorimuseo Perinnepäivien aikaan 2009.
Tyyppi:  Liikennemuseo 
Osoite:  Kovelantie 130, 09810 Nummi  
Sijainti:  Nummi 
Kotisivut:  kovelantraktorimuseo.net 
Koordinaatit:  60°23′49″N, 23°50′49″E
 fiKovelan traktorimuseo 
  
Kovelan traktorimuseo on Kovelan kartanossa Lohjan Nummella toimiva traktorimuseo, joka sai alkunsa Eero ja Erkki Karhun vuoden 1936 vuosimallin Fordin entistämistöistä. Museon traktorit ovat pääosin vuosilta 1920-1955.
Luettelo > Traktorit

David Brown (1952)
Ford County (1924)
Fordson (noin 1920)
Forson (1926)
Fordson (1935)
Fordson (1938)
Deutz (1942)
Hanomag (1943)
Ideal (1928)
International (1921)
John Deere (1926)
John Deere (1938)
Olivier (1948)
Luettelo > Puimurit

Heinrich Lanz (hevoskiertopuimakone)
Massey-Ferguson (1961)
Massey-Harris (1953)
Sampo (1957)
Luettelo > Maamoottorit

Alex Sjöholm (Turku)
Teijo
John Deere
Veto (Porin Konepaja)
Kuvia Kovelan perinnepäiviltä

Erkki Karhu, toinen Kovelan omistajista
Eero Karhu, toinen Kovelan omistajista
Nelinkertainen kynnön suomenmestari Matti Rautiainen kyntää.
Aiheesta muualla

Kovelan traktorimuseo
Erkki Karhun videohaastattelu, (Arkistoitu – Internet Archive) Hs.fi
Suomen traktorimuseot
Etelä-Pohjanmaan traktorimuseo (Nurmo)
Gårdskullan museo (Siuntio)
Kovelan traktorimuseo (Nummi-Pusula)
Mäkilän traktorimuseo (Somero)
Vammalan Auto- ja traktorimuseo (Vammala)
Lars Homén

Lars Homén voi tarkoittaa ainakin:
senaattori Lars Homénia (1844–1906)
jääkäri Lars Birger Homénia (1880–1947)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lars Homén”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.