stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lady Vengeance

| Lady Vengeance> 친절한 금자씨 Chinjeolhan geumjassi |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Park Chan-wook
Käsikirjoittaja:   Jeong Seo-kyeong  Park Chan-wook 
Tuottaja:   Cho Young-wuk  Lee Chun-yeong  Lee Tae-hun 
Säveltäjä:   Seung-hyeon Choi  Yeong-wook Jo  Seok-joo Na 
Kuvaaja:  Chung Chung-hoon
Leikkaaja:  Kim Sang-bum (käännä suomeksi)
Pääosat:   Lee Young Ae  Choi Min-sik 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Etelä-Korea
Levittäjä:  CJ Entertainment
Ensi-ilta:   Etelä-Korea 29. heinäkuuta 2005  Suomi 25. lokakuuta 2006 
Kesto:  112 min
Alkuperäiskieli:  korea, englanti, japani
Edeltäjä:  Oldboy
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lady Vengeance (kor. 친절한 금자씨, Chinjeolhan geumjassi, myös Sympathy for Lady Vengeance) on vuonna 2005 valmistunut eteläkorealainen jännitysdraamaelokuva, jonka on ohjannut Park Chan-wook. Se on Parkin Vengeance-trilogian viimeinen osa ensimmäisen ollessa Sympathy for Mr. Vengeance (2002) ja toisen ollessa Oldboy (2003).
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lee Young Ae  | … |  Lee Geum-ja   |
|  Choi Min-sik  | … |  Herra Baek   |
|  Kwon Yea-young  | … |  Jenny   |
|  Kim Byeong-ok  | … |  Saarnaaja   |
|  Kim Shi-hu  | … |  Geun-shik   |
|  Nam Il-wu  | … |  Etsivä Choi   |
|  Tony Barry  | … |  Jennyn isäpuoli   |
|  Anne Cordiner  | … |  Jennyn äitipuoli   |
|  Go Soo-hee  | … |  Ma-nyeo   |
|  Kim Boo-seon  | … |  Woo So-young   |
|  Lee Seung-Shin  | … |  Park Yi-jeong   |
|  Oh Dal-su  | … |  Herra Chang   |
|  Ra Mi-ran  | … |  Oh Su-hee   |
|  Seo Yeong-ju  | … |  Kim Yang-hee   |
Palkinnot

Paras naisnäyttelijä (Kansainvälinen kilpailu) (8. Cinemanilan elokuvafestivaali 2006): Lee Young Ae
Paras ohjaaja (Bangkokin elokuvajuhlat 2006): Park Chan-wook
Pieni kultainen leijona (Venetsian elokuvajuhlat 2005)
Paras naisnäyttelijä (Sitgesin elokuvafestivaalit 2005): Lee Young Ae
Paras naisnäyttelijä (Blue Dragon Awards 2005): Lee Young Ae
Lieso (järvi)

| Lieso |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°18′34″N, 25°50′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskujoki:  Liesonjoki Kolimaan 
Järvinumero:  14.474.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,9 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  3,496 km  
Pinta-ala:  36,409 ha  
Tilavuus:  0,0003218 km³ 
Keskisyvyys:  0,88 m  
Suurin syvyys:  1,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLieso 
Lieso  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Harmaalanrannan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 36 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 321 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 1,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Liesojoen valuma-alueeseen (14.474) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,9 metriä mpy.
Lanarce

| Lanarce |
| --- | --- |
 Lanarcen kirkko
 Lanarce
 Koordinaatit: 44°43′45″N, 04°00′14″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Ardèche
Arrondissementti:  Largentière
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,37 km²
Väkiluku (2013):  171
 – Väestötiheys:  7,6 as./km²
Postinumero:  07660
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lanarce on kunta Ardèchen departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 171 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 22,37 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lanarce Wikimedia Commonsissa
Kuriilit

| Kuriilit  Курильские острова  (Kurilskije ostrova)  クリル列島  (Kuriru rettō)   千島列島   (Chishima rettō)    千島  (Chishima) |
| --- | --- |
 Kuriilit sijaitsevat Venäjän Kamtšatkan niemimaan ja Japanin pohjoisen Hokkaidon saaren välisellä alueella
Merialue:  Tyyni valtameri
Vesialue:  Ohotanmeri
Saaria yht.:  56
Suurin saari:  Iturup
Muita saaria:  Paramušir, Kunašir ja Urup,
Pinta-ala:  15 600 km²
Valtio
Valtio:   Venäjä  Japani
Väestö
Väkiluku:  19 000
Asutuskeskukset:  Iturup
Tärkein kieli:  japanin kieli, venäjän kieli
Kuriilit eli Kuriilien saaret (ven. Курильские острова, Kurilskije ostrova, jap. クリル列島, Kuriru rettō tai  千島列島, Chishima rettō, "Tuhansien saarten saaristo" tai 千島, Chishima, "Tuhannet saaret") on saaristo Japanin suuren pohjoissaaren Hokkaidōn sekä Venäjän Kamtšatkan niemimaan välisellä alueella Tyynessämeressä. Kuriilien tuliperäisten saarten ketju erottaa sen luoteispuolella sijaitsevan Ohotanmeren varsinaisesta Tyynestämerestä.
Saariryhmä on historian kuluessa kuulunut niin Venäjälle kuin Japanille. Nykyään koko saaristo on Venäjän hallinnassa osana Sahalinin aluetta, mutta eteläisimpien saarten omistuksesta on valtioiden välille toisen maailmansodan jäljiltä jäänyt ratkaisematon aluekiista, Kuriilien kiista. Japani katsoo eteläisten saarten, jotka ovat Kunašir, Shikotan, Iturup sekä Habomai-saariryhmä, olevan osa sen Hokkaidōn prefektuuria. Japani käyttää näistä saarista nimitystä Hoppō (北方, "Pohjoiset territoriot").
Ainun kielessä sana "kur", mistä saariryhmän japaniin lainattu ja venäläinen nimitys juontuu, tarkoittaa miestä.
Saaret

Kuriileihin kuuluu 56 saarta, joista suurimmat, Iturup, Paramušir, Kunašir ja Urup, ovat yli 1000 neliökilometrin laajuisia.
| Saari (saariryhmä) | venäjäksi | japaniksi | ala (km²) | huippu- korkeus (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuriilit | Курильские острова Курилы | Chishima-rettō Kuriru-rettō | 10355,61 |  |
Pohjoinen ryhmä
| Atlasova (Alaid) | Атласова | Araido | 150 | 2 339 |
| Šumšu | Шумшу | Shumushu | 388 | 189 |
| Paramušir | Парамушир | Paramushiru/ Horomushiro | 2 053 | 1 816 |
| Antsiferova | Ширинки | Shirinki | 7 | 747 |
| Makanruši | Маканруши | Makanrushi | 49 | 1171 |
| Avos | Авось | Aboshi |  |  |
| Onekotan | Онекотан | Onekotan | 425 | 1 324 |
| Harimkotan | Харимкотан | Harimukotan | 68 | 1 157 |
| Tširinkotan | Чиринкотан | Chirinkotan | 6 | 742 |
| Ekarma | Экарма | Ekaruma | 30 | 1 170 |
| Šiaškotan | Шиашкотан | Shasukotan | 122 | 934 |
Keskiryhmä
| Lovuškisaaret | Ловушки | Mushiru Retsugan | 0,15 | 42 |
| Raikoke | Райкоке | Raikoke | 4,6 | 551 |
| Matua | Матуа | Matua/Matsuwa | 52 | 1 496 |
| Rasšua | Расшуа | Rasushua/Rashowa | 67 | 948 |
| Ušišir | Ушишир | Ushishiru/ Ushichi-shotō | 5 |  |
| 1. Jankitša | Янкича | Yankicha/Ushishiru |  | 401 |
| 2. Ryponkitša | Рыпонкича | Ruiponkicha |  | 121 |
| 3.Srednego-saaret  (Keskisaaret) | Среднего | Suredonebo-guntō |  | 36 |
| Ketoi | Кетой | Ketoi | 73 | 1 172 |
| Simušir | Симушир | Shimushiru | 353 | 1 539 |
Eteläinen ryhmä
| Broutona | Броутона | Buroton | 7 | 800 |
| Tšornyje Bratja  | Чёрные Братья | Chirihoi-shotō |  |  |
| 1. Tširpoi | Чирпой | Chirihoi/Cherupoi | 21 | 691 |
| 2. Brat Tširpojev | Брат Чирпоев | Chirihoi Minami-jima/ Buratto Cherupoefu | 16 | 749 |
|  Urup | Уруп | Uruppu | 1 450 | 1 426 |
| Iturup | Итуруп | Etorofu | 3 200 | 1 634 |
| Kunašir | Кунашир | Kunashiri | 1 490 | 1 822 |
| ”Pieni Kuriilien ketju” | Малая Курильская гряда |  |  |  |
| Šikotan | Шикотан | Shikotan | 250 | 413 |
| Habomai-saaret | Хабомаи | Habomai-guntō |  |  |
| 1. Polonskogo | Полонского | Taraku | 12 | 16 |
| 2. Seljonyi | Зелёный | Shibotsu | 51 | 25 |
| 3. Tanfiljeva | Танфильева | Suisho | 15 | 12 |
| 4. Signalnyi | Сигнальный | Kaigara | 2 | 34 |
| 5. Juri | Юрий | Yuri | 13 | 45 |
| 6. Anutšina | Анучина | Akiyuri | 3 | 33 |
| 7. Lisji-saaret | Лисьи | Kaiba |  |  |
| 8. Šiški-saaret | Шишки | Kabutojima |  |  |
| 9. Storoževoi | Сторожевой | Moemoshiri |  |  |
| 10. Djomina-saaret | Дёмина | Harukari |  | 34 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuriilit Wikimedia Commonsissa
Japanin ja Venäjän hallitsemien alueiden rajalinjat vuodesta 1855 (Shimodan sopimus), 1875 (Pietarin sopimus) ja 1945 alkaen. Japani on vaatinut rajan palauttamista vuoden 1855 linjalle.
Sahalin, Hokkaido ja Kuriilit satelliittikuvassa vuonna 2002.
Ostrov Atlasova: pohjoisin Kuriilien saarista
Kahden tulivuoren Onekotan-saari
Dolgaja, osa Lovuški-saariryhmää
Tanfiljeva-saari avaruudesta
Lanao del Sur

Lanao del Surin sijainti
Lanao del Sur on Filippiinien Mindanaon autonomisella muslimialueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Marawi. Provinssin naapureita ovat luoteessa Lanao del Norte, idässä Bukidnon ja etelässä Maguindanao ja Cotabato. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 933 260.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lanao del Sur Wikimedia Commonsissa
Filippiinien hallinnollinen jako
| --- | --- |
Pääkaupunki:  Manila
Alueet:   Bicolin alue  Cagayan Valley  CALABARZON  Caraga  Cordilleran hallinnollinen alue  Davaon alue  Ilocosin alue  Itä-Visayas  Keski-Luzon  Keski-Visayas  Länsi-Visayas  MIMAROPA  Mindanaon autonominen muslimialue  Pohjois-Mindanaon alue  Pääkaupunkialue  SOCCSKSARGEN  Zamboangan niemimaa 
Provinssit:   Abra  Agusan del Norte  Agusan del Sur  Aklan  Albay  Antique  Apayao  Aurora  Basilan  Bataan  Batanes  Batangas  Benguet  Biliran  Bohol  Bukidnon  Bulacan  Cagayan  Camarines Norte  Camarines Sur  Camiguin  Capiz  Catanduanes  Cavite  Cebu  Cotabato  Davao del Norte  Davao del Sur  Davao de Oro  Davao Occidental  Davao Oriental  Dinagat Islands  Eastern Samar  Guimaras  Ifugao  Ilocos Norte  Ilocos Sur  Iloilo  Isabela  Kalinga  La Union  Laguna  Lanao del Norte  Lanao del Sur  Leyte  Maguindanao  Marinduque  Masbate  Misamis Occidental  Misamis Oriental  Mountain Province  Negros Occidental  Negros Oriental  Northern Samar  Nueva Ecija  Nueva Vizcaya  Occidental Mindoro  Oriental Mindoro  Palawan  Pampanga  Pangasinan  Quezon  Quirino  Rizal  Romblon  Samar  Sarangani  Siquijor  Sorsogon  South Cotabato  Southern Leyte  Sultan Kudarat  Sulu  Surigao del Norte  Surigao del Sur  Tarlac  Tawi-Tawi  Zambales  Zamboanga del Norte  Zamboanga del Sur  Zamboanga Sibugay
Laitiala

Laitiala on Hollolan kylä, joka sijaitsee Vesijärven pohjukassa Hollolassa olevalla rannalla. Laitialassa on Laitialan kartano. Alueella on ollut kivikautista asutusta, koska asutus keskittyi kalavesien rannoille.
Laitialassa on Laitialan kartano ja Laitialan mukaan on nimetty myös sisävesimatkustaja-alus M/S Laitiala.
Kiinteät muinaisjäännökset

Laitialan kivikautinen asuinpaikka
Laitialantien historiallisen ajan kiuas
Laitialantien röykkiö
Lehmon asuinpaikka
Lehmontien kivikautinen asuinpaikka
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta • Hankaa • Hedelmätarha • Heinlammi • Herrala • Hälvälä • Kalliola • Kirkonkylä • Kukkila • Kukonkoivu • Laitiala • Länsi-Hollola • Messilä • Miekkiö • Noitala • Okeroinen • Paimela • Pyhäniemi • Sairakkala • Salpakangas • Sarva • Tennilä • Tiirismaa • Uskila • |Vaania • Vanhatalo • Vesala • Vesikansa
Luonto:  Hahmajärvi • Hammonjoki • Iso-Tiilijärvi • Keski-Tiilijärvi • Kiikunlähde • Kintterönsuon aarnimetsä • Kivijärvi • Kotajärvi • Kutajärvi • Kutajärven alue • Laasonpohja • Pirunpesä • Pähkinäkukkula • Riihikallio-Pilkanmäki • Sairakkalanjärvi • Tiirismaan luonnonsuojelualue • Työtjärvi • Vesijärvi • Vähä-Tiilijärvi
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo • Hiljaisuuden huone • Hollo ja Martta • Hollolan Hirvi • Hollolan keskiaikainen kivikirkko • Hollolan keskiaikatapahtuma • Hollolan kotiseutumuseo • Hollolan kunnantupa • Hälvälän ampumarata • Kapatuosia • Laitialan kartano • Linnamäki • Messilän kartano • Pyhäniemen kartano
Liikenne:  Herralan rautatieasema • Hollolan lentokenttä • valtatie 12 • kantatie 54 • seututie 296 • yhdystie 2955 • yhdystie 2956 • yhdystie 3173 • Launeen tie
Muuta:  Camping Messilä • Hollolan kunnanvaltuusto • Hollolan lukio • Hollolan seurakunta • Hollolan Sanomat • Hollolan Seutu • Hollolan vaakuna
Kyrgyzstan Airlines

Kyrgyzstan Airlinesin Airbus A320
Kyrgyzstan Airlines (IATA: R8, ICAO: KGA, kutsukoodi: KYRGYZ) oli Kirgisian kansallinen lentoyhtiö. Sen pääpaikka sijaitsi Biškekissä. Se perustettiin vuonna 1992, ja se lopetti toimintansa vuonna 2005.
Kohteet

Delhi, Dušanbe, Frankfurt, Hannover, Tšalal-Abad, Minsk, Moskova, München, Novosibirsk, Oš, Sharjah, Stuttgart, Ürümqi, Jekaterinburg
Lisäksi on mahdollista saada charterlento Biškekistä Pekingiin.
Laivasto

Elokuussa 2006:
1 Antonov An-26
5 Antonov An-28
1 Iljušin Il-76TD
14 Jakovlev Jak-40
3 Tupolev Tu-134A
8 Tupolev Tu-154B
2 Tupolev Tu-154M
Lars Magnus Vladimir Glansenstierna

Lars Magnus Vladimir Glansenstierna (12. lokakuuta 1854 Heinola – 19. kesäkuuta 1906 Irkutsk) oli suomalainen upseeri ja virka- ja valtiopäivämies.
Glansenstiernan vanhemmat olivat Otto Vladimir Glansenstierna ja Ulrika Monto ja puoliso Helena Lagerström. Glansenstierna opiskeli Haminan kadettikoulussa vuodesta 1867, mutta lopetti kurssinsa kesken 1874. Hän oli sitten aliupseeri joukko-osastossa Käkisalmessa ja oppilas sotakoulussa Varsovassa. Vänrikiksi hän yleni sotapalveluksessa 1876 ja aliluutnantiksi 1877.  Glansenstierna osallistui Turkin sotaan 1877–1878. Palveluksesta hän erosi luutnanttina helmikuussa 1880, mutta tuli jo seuraavan vuoden syyskuussa uudestaan palvelukseen aliluutnanttina, yleten luutnantiksi 1883, alikapteeniksi 1890 ja kapteeniksi 1897. Erottuaan palveluksesta everstiluutnanttina 1899 Glansenstierna toimi Viipurissa tulkkina ja notaarina, kunnes tuli taas sotapalvelukseen kapteenina siperialaiseen joukko-osastoon 1905 ja yleni everstiluutnantiksi tammikuussa 1906. Hän kuoli Irkutskissa saman vuoden kesäkuussa.
Glansenstierna oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1882 ja 1897.
Glansenstierna oli aatelissukunsa viimeinen miespuolinen henkilö. Hänen tyttärensä  Ingegerd Glansenstierna-Stenvallin (1891–1946) kuollessa jo vuonna 1719 aateloitu Glansenstiernan suku sammui lopullisesti.
Lanaudière

| Lanaudière |
| --- | --- |
 Hallintoalueen sijainti Quebecissä
Valtio:   Kanada
Provinssi:   Quebec
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Joliette (20 484 as., 2016)
 – suurin kaupunki:  Terrebonne (111 575 as., 2016)
Pinta-ala:  13 514 km²
 – maa:  12 308, tai 12 423,38  km²
Väkiluku (2016):  494 796
 – väestötiheys:  39,8  as./km²
BKT (2014):  12,06 mrd. CAD
Lanaudière on hallinnollinen alue Quebecin provinssissa, Kanadassa.  Lanaudièren hallintoalueen pinta-ala on 12 423 neliökilometriä ja väkiluku 494 796 (2016), toisen lähteen mukaan 502 152. Alueen hallintokeskus on Jolietten kaupunki (20 484 as., 2016), joka sijaitsee noin 60 kilometriä Montrealista koilliseen. Hallintoalueen suurimpia kaupunkeja ovat Terrebonne (111 575 as.), Repentigny ja Mascouche.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lanaudière Wikimedia Commonsissa
Québec Portal - Regional Portraits - Lanaudière (14) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)(ranskaksi) (gouv.qc.ca)
Québecin hallinnolliset alueet
Abitibi-Témiscamingue
Bas-Saint-Laurent
Capitale-Nationale
Centre-du-Québec
Chaudière-Appalaches
Côte-Nord
Estrie
Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine
Lanaudière
Laurentides
Laval
Mauricie
Montérégie
Montreal
Nord-du-Québec
Outaouais
Saguenay-Lac-Saint-Jean
Lars Lefrén

Lars Lefrén viittaa seuraaviin
Lars Lefrén (1722–1803), teologi, Turun akatemian professori
Lars Gustaf Lefrén (1778–1825), kartanonisäntä, tehtaanomistaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lars Lefrén”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kyrgyz Respublikasynyn Koomduk teleradioberüü korporatsijasy

Kyrgyz Respublikasynyn Koomduk teleradioberüü korporatsijasy (kirg. Кыргыз Республикасынын Коомдук телерадиоберүү корпорациясы) eli KTRK on Kirgisian kansallinen yleisradioyhtiö.
Historia

Neuvosto-Kirgisian ensimmäinen lankaradiokeskus alkoi toimia tasavallan pääkaupungissa Frunzessa (nykyään Biškek) vuonna 1926. Se välitti lähinnä Taškentin radioaseman ohjelmaa. Ensimmäinen paikallislähetys tehtiin vuonna 1927. Vuonna 1931 perustettiin tasavallan radiokomitea, joka lähetti ohjelmaa Frunzen ja pian myös Ošin, Karakolin ja Kyzyl-Kyjan lankaradioverkoissa. Vuonna 1936 Frunzeen saatiin ensimmäinen varsinainen yleisradiolähetin.
Radion merkitys uutisvälineenä korostui toisen maailmansodan aikana. Vuonna 1946 Kirgisiassa oli viisi alueellista radiokomiteaa ja 35 kaupunkien ja piirien radiotoimitusta. Vuonna 1954 lankaradiokeskuksia oli 140, lankaradiovastaanottimia 61 000 ja radiovastaanottimia 30 000.
Kirgisian radio lähetti 1980-luvun taitteessa ohjelmaa kahdella kanavalla yhteensä 25 tuntia päivässä. Siitä 18 tuntia oli kirgiisiksi ja 7 tuntia venäjäksi, mukaan lukien kolme tuntia stereolähetyksiä. Saksan- ja dungaaninkielisiä ohjelmia oli tunti viikossa. Lähetykset tapahtuivat keski- ja lyhytaalloilla sekä ULA-alueella. Lankaradiokeskuksia oli 318 ja lankaradiovastaanottimia 380 000. Radiovastaanottimia oli noin 450 000.
Television koelähetykset alkoivat Kirgisiassa vuonna 1958. Vuonna 1979 paikallisohjelmaa oli reilut kaksi tuntia, joista puolet värilähetyksiä. Ohjelmia välitettiin lisäksi Almatysta ja Taškentista sekä Moskovasta Orbita-satelliittijärjestelmän avulla. Televisiovastaanottimia oli noin 400 000, joista 3 000 väritelevisioita.
Tasavallan ministerineuvoston alaisella televisio- ja radiokomitealla oli osastot Ošin, Narynin ja Ysyk-Kölin alueilla. Sen palveluksessa oli vuonna 1979 noin 900 työntekijää. Komitean yhteydessä toimivat sinfoniaorkesteri ja kuoro sekä televisioelokuvia valmistava Kyrgyztelefilm-studio.
Nykypäivä

Kirgisian yleisradio organisoitiin uudelleen vuosina 1991 ja 1993, ja vuonna 2011 siitä tuli julkisen palvelun yhtiö. Sillä on kuusi televisio-ohjelmaa:
Kirgiisin- ja venäjänkielinen julkisen palvelun ensimmäinen kanava
Kirgiisin- ja venäjänkielinen uutiskanava Ala-Too 24
Kulttuurikanava Madanijat Taryh Til
Urheilukanava KTRK Sport
Musiikkikanava Muzyka
Lasten kanava Balastan.
Radio-ohjelmia on kolme:
Kirgiisin- ja venäjänkielinen uutiskanava Birintši radio
Kirgiisinkielinen kulttuurikanava Kyrgyz radiosu
Kirgiisinkielinen nuoriso- ja viihdekanava Miŋ kyjal FM.
Lastenradio Baldar FM:n ja kielivähemmistöjen Radio Dostukin toimitukset lakkautettiin vuonna 2020.
Yhtiö saa rahoituksensa etupäässä valtiolta ja mainostuloista. Sillä oli 357 työntekijää vuonna 2020.
La clemenza di Tito

La clemenza di Tito, KV 621 (suom. Tituksen lempeys) on Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämä kaksinäytöksinen ooppera, joka jäi hänen viimeisekseen.
Oopperan synty

Mozart sävelsi Tituksen tilaustyönä — Salierin kieltäydyttyä tilauksesta kiireisiinsä vedoten — keisari Leopold II:n kruunajaisiin Böömin kuninkaaksi Prahassa 1791. Kiireen takia hän viimeisteli sitä vielä vaunuissa matkalla Wienistä Prahaan. Osan oopperan secco-resitatiivijaksoista sävelsi Mozartin oppilas Franz Xaver Süssmayr.
Henkilöt

Titus/Tito Vespasiano, Rooman keisari (tenori)
Vitellia, keisari Vitelliuksen tytär (sopraano)
Servilia, Seston sisar, Annion rakastettu (sopraano)
Sesto, Tituksen ystävä, Vitellian rakastettu (sopraano)
Annio, Seston ystävä, Servilian rakastettu (mezzo)
Publio, pretoriaanien prefekti (basso)
roomalaisia, senaattoreita, patriiseja, pretoriaaneja, alistettujen provinssien lähettiläitä  - kuoro
Lars M. Boström

Lars Mikael Boström (4. marraskuuta 1920 Sipoo – 23. elokuuta 1982) oli suomenruotsalainen runoilija.
Boströmin vanhemmat olivat puutarhurimestari Hjalmar Wilhelm Boström ja Sara Elisabeth Birgitta (o.s. Berg). Boströmin puoliso oli Maire Rosalia (o.s. Lindqvist; 1918–1988) vuodesta 1941. Boström työskenteli teknikkona Helsingissä.
Teoksia

Blommor jag plockat : dikter. Omakustanne, Orivesi 1940
Häxbål : dikter. Söderström, Helsingfors 1945
Lapseni on minun

| Lapseni on minun |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Jorma Nortimo
Käsikirjoittaja:  Arvi Kivimaa
Perustuu:  Helvi Hämäläisen romaaniin Tyhjä syli
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Sulho Ranta
Kuvaaja:  Eino Kari
Leikkaaja:  Eino Kari
Lavastaja:  Ossi Elstelä
Pääosat:  Kaisu Leppänen Eino Kaipainen Regina Linnanheimo Harri Sinijärvi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  15. syyskuuta 1940
Kesto:  77 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lapseni on minun (myös Lapsi – minun lapsi) on Jorma Nortimon ohjaama suomalainen melodraamaelokuva vuodelta 1940. Elokuva perustuu Helvi Hämäläisen Tyhjä syli -nimiseen romaaniin vuodelta 1937, ja sen on käsikirjoittanut Arvi Kivimaa.
Elokuva kertoo Elsasta (Kaisu Leppänen), joka tasapainoilee lapsettoman liiton ja uuden rakkauden välillä. Hän tahtoo saada päiväläiseltä (Eino Kaipainen) lapsen, jota hänen oma miehensä (Harri Sinijärvi) ei kykene antamaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kaisu Leppänen  | … |  Elsa   |
|  Eino Kaipainen  | … |  Nihalan päiväläinen   |
|  Regina Linnanheimo  | … |  Kaisu, kartanon sisäkkö   |
|  Harri Sinijärvi  | … |  Antti, Elsan mies   |
|  Yrjö Tuominen  | … |  kartanon isäntä   |
|  Leo Sarri  | … |  Eino, Katrin mies, Nihalan isäntä   |
|  Lilli Sairio  | … |  Katri, Antin sisar, Nihalan emäntä   |
|  Tyyne Haarla  | … |  Aliina, pyykkäri   |
|  Kyllikki Väre  | … |  pyykkäri   |
|  Eine Laine  | … |  pesulan omistajatar   |
|  Ossi Elstelä  | … |  autonkuljettaja Nieminen   |
|  Kyösti Erämaa  | … |  Antin työtoveri   |
|  Irja Kuusla  | … |  pyykkäri   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  työmies Vesanen   |
|  Henny Waljus  | … |  Vesaska   |
|  Elsa Turakainen  | … |  gynekologi   |
|  Pentti Saares  | … |  miehet tansseissa   |
|  Taito Mäkelä  | … |  miehet tansseissa   |
|  Pertti Palo  | … |  Pertti   |
|  Uuno Montonen  | … |  rovasti   |
|  Impi Aro  | … |  1. pyykkäri   |
|  Osmo Harkimo  | … |  poika porraskäytävässä   |
|  Aino Angerkoski  | … |  naisia odotushuoneessa   |
|  Sylvi Palo  | … |  naisia odotushuoneessa   |
|  Rosi Rinne  | … |  naisia odotushuoneessa   |
|  Fiinu Autio  | … |  naisia odotushuoneessa   |
|  Arja Niska  | … |  Nihalan piika   |
|  Maikki Sälehovi  | … |  juoruämmä   |
|  Aatu Talanne  | … |  suutari   |
|  Unto Kuhankoski  | … |  juopporemmin jäsen   |
|  Kauko Maaniemi  | … |  puimurin hoitajat   |
|  Taavetti Someroja  | … |  puimurin hoitajat   |
|  Aino Montonen  | … |     |
|  Lilli Orri  | … |     |
|  H. Virta  | … |  malli   |
Aiheesta muualla

Lapseni on minun Elonet.
Leribe

Leribe voi olla ainakin:
Yksi Lesothon kymmenestä alueesta, katso Leriben alue.
Alueen pääkaupunki, katso Hlotse.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leribe”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lady Pank

| Lady Pank |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1982–
Kotipaikka:   Varsova, Puola
Laulukieli:  puola, englanti
Entiset jäsenet:  Jan Borysewicz, kitara, laulu   Janusz Panasewicz, laulu   Kuba Jabłoński, rummut   Krzysztof Kieliszkiewicz, basso   Michał Sitarski, kitara  
Levy-yhtiö:  Sony BMG  
Aiheesta muualla
Lady Pank
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lady Pank on puolalainen rockyhtye, joka aloitti vuonna 1981. Vuonna 1985 yhtye esiintyi Ruisrock-festivaaleilla.
Jäsenet

Jan Borysewicz (1981)
Janusz Panasewicz (1982)
Kuba Jabłoński (1994)
Krzysztof Kieliszkiewicz (1994)
Michał Sitarski (2001)
Diskografia

Lady Pank (1983)
Ohyda (1984)
Drop Everything (1985) MCA Records
LP 3 (1986)
O dwóch takich, co ukradli Księżyc cz. I (1986)
O dwóch takich, co ukradli Księżyc cz. II (1987)
Tacy sami (1988)
Zawsze tam, gdzie ty (1990)
Lady Pank '81-'85 (1992)
Nana (1994)
"Mała wojna" akustycznie (1995)
Ballady (1995)
Gold (1995)
The Best of Lady Pank (1990)
Międzyzdroje (1996)
Zimowe graffiti (1996)
W transie (1997)
Łowcy głów (1998)
Koncertowa (1999)
Złote przeboje (2000)
Nasza reputacja (2000)
Besta Besta (2002)
The Best - "Zamki na piasku" (2004)
Teraz (2004)
Strach się bać (2007)
Maraton (2011)
Aiheesta muualla

Lady Pank -keskustelupalsta