stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Make America Great Again

Donald Trumpin vaalimainos vuoden 2016 presidentinvaaleissa
Donald Trump pitämässä "Make America Great Again" -lakkia päässä vuonna 2016
Make America Great Again (suom. ”Tehdään Amerikasta jälleen suuri”, lyh. MAGA) on yhdysvaltalainen poliittinen iskulause, joka tuli tunnetuksi Donald Trumpin vaalikampanjassa Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2016. Sittemmin siitä on muodostunut poliittinen liike, jonka näkemyksien mukaan Yhdysvallat on menettänyt maan sisäisen turvallisuuden sekä asemansa maailmanpolitiikassa. MAGA-kannattajat näkevät, että tilanteen pystyy korjaamaan ”Amerikka ensin” -politiikalla. Siihen kuuluu protektionismin lisäämistä, maahanmuuton suurta vähentämistä ja perinteisten arvojen vahvistamista.
Iskulausetta käytti ensimmäisen kerran Ronald Reagan Yhdysvaltain presidentinvaalien 1980 vaalikampanjassa, mutta hän ei asettanut sille tavaramerkkiä. Trump sai iskulauseesta tavamerkin 14. heinäkuuta 2015, ja kuukautta myöhemmin hän ilmoitti vaalikampanjastaan. Trumpin kampanja sai nopeasti vahvaa kannatusta konservatiivisten äänestäjien keskuudessa. Voitettuaan vaalit Trumpin tuesta tuli välttämätön kaikille republikaaneille, jotka halusivat voittaa vastaehdokkaansa esivaaleissa. Presidenttinä Trump toteutti lupauksiaan MAGA-äänestäjilleen kieltämällä muun muassa maahanmuuton Yhdysvaltoihin seitsemästä muslimivaltaisesta maasta, rakennuttamalla raja-aidan Meksikon rajalle ja nimittämällä kolme konservatiivista korkeimman oikeuden tuomaria.
Vuoden 2022 lopulla neljä kymmenestä republikaanista koki itsensä MAGA-republikaaneiksi. Liikkeen vahvuuden vuoksi monet republikaanien ehdokkaat ovat yrittäneet välttää suoraa kritiikkiä Trumpia kohtaan, ja korostaneet hyväksyvänsä ainakin osan liikkeen voimakkaista näkemyksistä. Niihin kuuluu muun muassa valtamedian kritisointi valemedioiksi sekä salaliittoteorioita, kuten usko siihen, että presidentinvaaleissa 2020 tapahtui vaalivilppiä, ja että demokraatit yrittävät korvata valkoiset amerikkalaiset ei-valkoisilla maahanmuuttajilla. Yhdysvaltain presidentti Joe Biden on sanonut MAGA-aatteen olevan hänen mielestään ”puolifasistinen”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Make America Great Again Wikimedia Commonsissa
JSON

| JavaScript Object Notation |
| --- | --- |

Tiedostopääte:  .json
Mediatyyppi:  application/json
Tyypin koodi:  TEXT
Lyhenne:  JSON
Standardi(t):  RFC 4627
JSON (lyhenne sanoista JavaScript Object Notation) on yksinkertainen ja kevyt avoimen standardin tiedostomuoto tiedonvälitykseen ja tallennukseen. Ihmisten on helppo lukea ja kirjoittaa JSON tiedostoja. JSON perustuu JavaScript-ohjelmointikielistandardin ECMA-262 3. painos – joulukuu 1999 osajoukkoon. Nimestään ja JavaScript-perustastaan huolimatta JSON on täysin kielestä riippumaton, mutta käyttää käytäntöjä, jotka ovat tuttuja C-kieliperheestä. Nämä ominaisuudet tekevät JSON:ista erinomaisen tiedonsiirtokielen. Useimmat ohjelmointikielet sisältävät koodin JSON-muotoisen datan luomiseksi ja parsimiseksi. JSON:in Internet media type on application/json ja sen tiedostopääte .json.
JSON perustuu järjestämättömään joukkoon avain–arvo-pareja. Objekti alkaa vasemmalla aaltosulkeella { ja päättyy oikeaan aaltosulkeeseen }. Jokainen avain ympäröidään lainausmerkeillä, ja sitten seuraa kaksoispiste :. avain–arvo-parit erotetaan pilkuilla , toisistaan. JSON:ia käytetään yleisesti tiedon siirtämiseen verkkosovelluksissa, esimerkiksi tietojen lähettäminen palvelimelta selaimelle, jotta se voidaan näyttää verkkosivulla tai päinvastoin. JSON muistuttaa nimensä mukaisesti hyvin paljon JavaScriptin objektimuotoa.
JSON-formaatin määritteli alun perin Douglas Crockford vuoden 2000 alussa. Crockford ja Chip Morningstar lähettivät ensimmäisen JSON-viestin huhtikuussa 2001. JSON luotiin vaihtoehdoksi XML:lle, joka oli aikoinaan hallitseva tiedonvaihdon muoto. XML-tiedostojen lukeminen on ihmiselle vaikeaa ja se jättää paljon toivomisen varaa koodauksen ketteryyden suhteen. JSON oli vastaus näihin ongelmiin.
Esimerkki

Esimerkki kuvitellun henkilön JSON-tiedostosta:
{
    "etunimi": "Mari",
    "sukunimi": "Kuusirinne",
    "ikä": 27,
    "osoite": {
        "kadun_osoite": "Kirkkokatu 15",
        "kaupunki": "Oulu",
        "maakunta": "Kainuun maakunta",
        "postinumero": "90150"
    },
    "puhelin_numerot": [
        {
            "tyyppi": "työ",
            "numero": "0451231233"
        },
        {
            "tyyppi": "koti",
            "numero": "0503285815"
        }
    ],
    "on_eläkkeellä": false
}
JSON:in alkutaipale

Crockford ja Morningstarin alkuperäinen ongelma oli, että he halusivat lisätä dataa applikaatiolle alkuperäisen sivuston latauksen jälkeen. Kaikille selaimille oli oma tapansa tehdä lisäykset, mutta he halusivat tavan, joka toimisi yhtenäisesti kaikille selaimille. He päättivät käyttää hyödykseen HTML-datan lähettämistä itselleen. Crocford ja Morningstar hyödynsivät URL-rungon osoitinta, joka palautti HTML-tiedoston, jolloin JavaScript purkaisi sisällön.
Crockford antaa täyden kunnian tekniikan keksimiselle Netscape:issa työskentelevälle henkilölle, joka oli käyttänyt samaa tapaa informaation jakamiseen jopa vuodesta 1994 lähtien.
Ensimmäisen JSON viestin sisältö:
<html><head><script>
    document.domain = 'fudco';
    parent.session.receive(
        { to: "session", do: "test",
          text: "Hello world" }
    )
</script></head></html>
JavaScriptin käyttäminen JSON:in pohjana ei ollut ongelmatonta, koska JavaScript on varannut paljon sanoja. Näistä yhtä, do, he käyttävät vahingossa alkuperäisessä viestissään, jonka takia se ei toiminut. Tämän jälkeen Crockfrod päätti, että kaikki JSON:in avaimet ovat lainausmerkeissä. Tällöin varattujen sanojen kanssa ei ollut ongelmaa, koska JavaScript piti niitä vain merkkijonona. Positiivista oli, että JavaScriptin kääntäjä teki kaiken, joten JSON:ille ei tarvinnut lisätä uusia jäsentelytekniikoita, jotta se toimisi.
Alun perin JSON:in nimeäjät halusivat käyttää formaatillensa nimeä JSML, joka olisi tullut sanoista JavaScript Markup Language (suom. JavaScript-merkintäkieli). Toisin kävi, koska lyhenne oli varattu toiselle JavaScriptin lyhenteelle, jonka jälkeen he päätyivät käyttämään nykyisin tunnettua JSON-nimeä.
Crockfrod ja Morningstar huomasivat myös, että JSON oli erittäin hyödyllinen palvelinten keskeisessä kommunikoinnissa ja datan varastoinnissa. Alussa heidän oli vaikeaa saada ihmiset uskomaan JSON:iin, joka miellettiin tuntemattomaksi ja epästandardiksi formaatiksi. Tämän johdattelemana Crockford osti json.org -nettisivuston ja loi siitä standardin, jonka jälkeen suosio kasvoi tasaiseen tahtiin.
Kiinnostus Ajaxia kohtaan johti JSON:in suosion räjähdysmäiseen kasvuun. Kun ohjelmistokehittäjät huomasivat voivansa käyttää JSON:ia Ajax-sovelluksissa helposti, alkoivat useimmat heistä suosimaan sitä XML:n sijaan.
Tuetut tietomuodot

Luku: etumerkillinen desimaaliluku, joka voi sisältää murto-osan ja voi käyttää eksponentiaalista E-merkintää, mutta ei voi sisältää ei-lukuja, kuten NaN. Muoto ei tee eroa kokonaislukujen ja liukulukujen välillä. JavaScript käyttää IEEE-754-kaksoistarkkuutta liukulukumuotoa kaikissa numeerisissa arvoissaan, mutta muut JSON:ia käyttävät kielet voivat koodata numeroita eri tavalla.
Merkkijono: nollan tai useamman Unicode-merkin sarja. Merkkijonot on rajattu lainausmerkeillä, ja ne tukevat kenoviivaa.
Boolean-arvo: joko tosi (true) tai epätosi (false).
Taulukko: järjestetty luettelo nollasta tai useammasta elementistä, joista jokainen voi olla mitä tahansa tyyppiä. Taulukot rajoittuvat hakasulkeisiin [] ja elementit erotetaan pilkuilla toisistaan.
Objekti: kokoelma nimi–arvo-pareja, joissa nimet (kutsutaan myös avaimiksi) ovat merkkijonoja. Nykyinen ECMA-standardi sanoo: "JSON-syntaksi ei aseta mitään rajoituksia niminä käytettäville merkkijonoille, ei vaadi nimimerkkijonojen olevan yksilöllisiä, eikä anna mitään merkitystä nimi/arvo-parien järjestykselle. Objektit erotetaan aaltosulkeilla {} ja nimi–arvoparit erotetaan pilkuilla. Kussakin nimi–arvo-parissa kaksoispiste : erottaa avaimen tai nimen sen arvosta.
null: tyhjä arvo (null).
Standardit

JSON:ia koskevia standardointidokumentteja:
RFC 4627
ECMAScript 262, kappale 15.12
ECMA 404
RFC 7159 (korjaus versioon RFC 7158)
RFC 8259
Muihin tiedostomuotoihin vertaaminen

JSON tunnetaan XML:ää kevyempänä vaihtoehtona. Molemmilla tiedostomuodoilla on laaja tuki luomiseen, lukemiseen ja purkamiseen todellisissa tilanteissa, joissa niitä yleisesti käytetään. XML:n lisäksi muita esimerkkejä voivat olla CSV ja YAML (JSON-superjoukko). Myös Googlen Protocol Bufferit voivat täyttää tämän roolin, vaikka ne eivät olekaan tiedonsiirtokieliä.
Muihin tiedostomuotoihin vertaaminen > YAML

YAML-versio 1.2 on JSONin superjoukko; aiemmat versiot eivät olleet täysin yhteensopivia. Esimerkiksi etukenon / pystyy sulkemaan takakenolla \ JSON-tiedostomuodossa, mutta YAML ei tukenut tätä. YAML tukee kommentointia, kun taas JSON ei.
Muihin tiedostomuotoihin vertaaminen > XML

XML:ää on käytetty strukturoidun tiedon kuvaamiseen ja objektien sarjallistamiseen. Monia XML-pohjaisia protokollia on luotu edustamaan samanlaisia tietorakenteita kuin JSON, joita käytetään samanlaisiin tiedonvaihtotarkoituksiin. Dataa voidaan koodata XML-muotoon usealla tavalla. Laajennettavin muoto, jossa käytetään tagipareja tuottaa paljon suuremman tiedoston (merkkimäärällisesti) kuin JSON, mutta jos tiedot tallennetaan attribuuteissa ja "lyhyt tagi"-muodossa, jossa sulkeva tagi korvataan />:lla, tiedostosta tulee yhtä pitkä tai hieman pidempi kuin vastaavasta JSON tiedostosta. XML-attribuutilla voi kuitenkin olla vain yksi arvo, ja jokainen attribuutti voi esiintyä enintään kerran kussakin elementissä.
XML erottaa varsinaisen datan metadatasta elementtien ja attribuuttien avulla, kun taas JSONissa ei ole samanlaista käsitettä.
Toinen keskeinen ero on arvojen osoittamisessa. JSON:issa on objekteja, joissa on yksinkertainen avain–arvo-kartoitus, kun taas XML-osoitteiden määrittäminen tapahtuu "solmuissa", jotka kaikki saavat yksilöllisen ID:n XML-prosessorin kautta. Lisäksi XML-standardi määrittelee yhteisen atribuutin xml:id, jota käyttäjä voi käyttää täsmällisen ID:n antamiseen.
Käyttökohteita

JSON-RPC on JSON:in päälle rakennettu RPC-protokolla. Se on yksinkertainen protokolla, joka määrittelee vain kourallisen tietotyyppejä ja komentoja. JSON-RPC antaa järjestelmän lähettää ilmoituksia ja useita kutsuja palvelimelle, joihin voidaan vastata vapaassa järjestyksessä.
AJAJ (akronyymi sanoista Asynchronous JavaScript and JSON) viittaa samaan dynaamisten verkkosivujen metodologiaan kuin AJAX, mutta JSON on käytetty tiedostomuoto XML:n sijaan. AJAJ on web-kehitystekniikka, joka tarjoaa verkkosivulle mahdollisuuden pyytää uutta dataa selaimelle lataamisen jälkeen. Tyypillisesti se lataa uutta dataa palvelimelta vastauksena verkkosivun käyttäjän toimille. Esimerkiksi käyttäjän kirjoittaessa hakukenttään syötteen, verkkosivu lähettää sen palvelimelle, jolloin se vastaa pudotusvalikolla syötettä vastaavista tietokannan tuloksista.
Vaikka JSON:ia on käytetty määrityskielenä, siinä ei kuitenkaan ole tukea kommenteille. Vuonna 2012 Douglas Crockford kommentoi asiaa seuraavasti: ”Tiedän, että kommenttien puute tekee ihmiset surulliseksi, mutta ei sen pitäisi. Oletetaan, että käytätte JSON:ia säilyttääksenne asetustiedostot, joita haluaisitte kommentoida. Lisätkää kaikki haluamanne kommentit. Ohjaa se sitten JSMinin kautta ennen kuin annat sen JSON-jäsentäjälle.”
MongoDB käyttää JSON-tyyppistä dataa dokumenttipohjaisessa tietokannassaan.
Jotkin relaatiotietokannat, kuten PostgreSQL ja MySQL, ovat lisänneet tuen JSON-tietotyypille. Näin kehittäjät voivat tallentaa JSON-dataa suoraan relaatiotietokantaan ilman, että sitä tarvitsee muuntaa toiseen dataformaattiin. Natiivin JSON-tietotyypin myötä SQL-kyselyitä voi kohdistaa suoraan JSON-arvoihin.
Aiheesta muualla

The JSON Specification
Yleistä JSON:sta suomeksi
Parsing JSON is a Minefield (englanniksi)
JSON Schema (englanniksi)
Järvenpään vapaaseurakunta Arkki

| Järvenpään vapaaseurakunta Arkki |
| --- | --- |

 Jyväskylän vapaaseurakunta Arkki vuonna 2015.
Suuntautuminen:  vapaakirkollisuus
Kirkkokunta:  Suomen Vapaakirkko
Perustettu:  1982
Pastori:  Kari Muukka
Pääkirkko:  Wärtsilänkatu 8 40320 Järvenpää
Jäseniä:  n. 300
TV:  UskoTV
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Järvenpään vapaaseurakunta Arkki on vuonna 1982 perustettu järvenpääläinen vapaaseurakunta. Seurakunnan pastori on Kari Muukka. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Järvenpään keskustassa Wärtsilänkadulla. Seurakuntaan kuuluu noin 300 jäsentä. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan.
Järvenpään Arkki lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa UskoTV-palvelun kautta.
Historia

Vapaakirkollinen toiminta alkoi Keski-Uudellamaalla Helsingin vapaaseurakunnan maakuntalähetystyön kautta. Järvenpäässä paikallinen työ vakiintui säännölliseksi toiminnaksi 1970-luvun lopulla. Seurakunnan ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin opettaja Veikko Niskanen.
Vuosien aikana seurakunnan toiminta on laajentunut monipuolisesti kaikkiin ikäryhmiin. 2000-luvulla kehittyneitä työmuotoja ovat olleet muun muassa partio, tanssiryhmät, työttömien ruokailut, ruoka-avustuksen sekä valtakunnalliset ylistys- ja rukousseminaarit.
Järvenpään vapaaseurakunnan pastoreina ovat toimineet mm. Vesa Kamppinen, Veikko Koskinen, Harri Johansson, Heikki Turunen ja Paul Raja-Aho.
Toimitilat

Järvenpään vapaaseurakunta kokoontui alkuaikanaan Myllytien varrella sijainneessa Nikanderin talossa, jonka seurakunta saneerasi rukoushuoneeksi. Tilojen käytyä ahtaaksi seurakunta osti huoneiston Mannilantieltä 1980-luvun puolivälissä, jossa seurakunta toimi vuoteen 1997. Vuosina 1997–2001 seurakunta kokoontui Alhontien varrella vuokratiloissa.
Vuonna 2000 seurakunta alkoi suunnitella oman toimintakeskuksen rakentamista. Seurakunta osti tontin Wärtsilänkadulta kesällä 2000. Noin 1000 neliömetrin kokoinen kaksikerroksinen toimintakeskus Arkki valmistui keväällä 2001 ja se vihittiin käyttöön saman vuoden kesällä.
Tonina Torrielli

| Tonina Torrielli |
| --- | --- |
 Tonina Torrielli 1956
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1934 (ikä 90) Serravalle Scrivia, Piemonte, Italia
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Aktiivisena:  1955-1965
Tyylilajit:  popmusiikki 
Levy-yhtiöt:  Cetra, Fonit Cetra
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tonina Torrielli San Remon musiikkifestivaalilla 1958
Tonina Torrielli (s. 22. maaliskuuta 1934) on italialainen laulaja. Torrielli sijoittui vuonna 1956 toiseksi San Remon musiikkifestivaaleilla kappaleella Amami se vuoi. Kyseisessä kilpailussa etsittiin myös Italian edustajaa samana vuonna pidettyyn kaikkien aikojen ensimmäiseen Eurovision laulukilpailuun, ja koska tuona vuonna kukin maa sai lähettää kilpailuun kaksi kappaletta, Torrielli valikoitui Italian edustajaksi kilpailuun kyseisellä kappaleella. Tuona vuonna vain Eurovision laulukilpailun voittaja julkistettiin, eikä Torriellin sijoitusta kilpailussa tiedetä. Torrielli osallistui San Remon musiikkifestivaaliin yhteensä 18 eri kappaleella vuosina 1956-1963.
Torrielli meni vuonna 1960 naimisiin perkussionisti Mario Maschion kanssa. Torrielli vetäytyi julkisuudesta vuonna 1963 ja muutti Torinoon, jossa piti levy- ja soitinkauppaa vuoteen 2003. Julkisuudesta vetäytymisen jälkeenkin hän on kuitenkin tehnyt esiintymisiä silloin tällöin.
Osallistumiset San Remon musiikkifestivaaliin

| Vuosi | Kappale | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 1956 | "Amami Se Vuoi" | 2. |
| 1956 | "Il cantico del cielo" | 4. |
| 1956 | "Il bosco innamorato" | 6. |
| 1956 | "Qualcosa è rimasto" | Karsiutui semifinaalissa. |
| 1957 | "Scusami" | 3. |
| 1957 | "Intorno a te è sempre primavera" | 7. |
| 1958 | "L'edera" | 2. |
| 1958 | "Mille volte" | 9. |
| 1958 | "Nozze d'oro" | Karsiutui semifinaalissa |
| 1959 | "Tua" | 4. |
| 1959 | "Il nostro refrain" | Karsiutui semifinaalissa |
| 1959 | "Adorami" | Karsiutui semifinaalissa |
| 1960 | "Colpevole" | 4. |
| 1960 | "Perderti" | Karsiutui semifinaalissa |
| 1961 | "Febbre di musica" | 7. |
| 1961 | "Aspettandoti" | 9. |
| 1963 | "Perdonarsi in due" | 6. |
| 1963 | "Com'è piccolo il cielo" | Karsiutui semifinaalissa |
Diskografia > Albumit

I Successi Di Tonina Torrielli (1956)
Tonina Torrielli
Sovelma

Sovelma on asiakaskoneessa selaimen yhteydessä ajettava epäitsenäinen ohjelma, josta arkikielessä voidaan käyttää ilmaisua apletti. Sovelmia on tehty eniten Java-kielellä, mutta  Java-alustan tuki sovelmille päättyy Java SE 8:n jälkeen. Oraclen päätös lopettaa Java-alustan ja siihen pohjautuvien sovelmien tuki perustuu paljolti sovelmiin liittyviin turvallisuuskysymyksiin.
Veikko Leistén

Veikko Leistén, Helsinki 1930
Veikko Edvard Leistén (26. helmikuuta 1896 Alavus – 19. joulukuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.
Elämäkerta

Leisténin vanhemmat olivat liikennetarkastaja Petter Arthur Aleksander Leistén ja Lea Zuleima Swan. Hänen veljensä oli teatterinjohtaja ja kirjailija Topo Leistelä. Leistén avioitui Irja Avellanin kanssa, heidän pojastaan Jaakko Juhani Mario Leisténistä tuli hermo- ja mielitauteihin erikoistunhut lääkäri. Leistén kirjoitti ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta 1917 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1922. Leistén teki opintomatkoja Italiaan vuosina 1925–1929. Hän aloitti työuransa Arkkitehtitoimisto Oiva Kallion palveluksessa 1922–1923 ja työskenteli sitten toimistoarkkitehtina Väinö Vähäkallion palveluksessa vuosina 1923–1931 ja toimistoarkkitehtina Kulutusosuuskuntien Keskusliitossa 1931–1937. Hänellä oli oma arkkitehtitoimisto vuodesta 1938.
Leistén osallistui Suomen sisällissotaan ja toiseen maailmansotaan.
Töitä

Leistén suunnitteli muun muassa teollisuus- ja asuinrakennuksia, Elannon tavaratalon Helsinkiin 1952 (Aleksanterinkatu 9) sekä laatinut korjaussuunnitelmat Vehkalahden ja Suomenlinnan kirkkoihin. Hän suunnitteli myös MTK:n järjestöopiston Espooseen.
Sankarimuistomerkki, 1952, Hamina.
Oravaisten sankarimuistomerkki, 1954, Vöyri.
Arabien valloitusretket

Arabikalifaatti 740-luvulla ennen abbasidien vallankumousta
Arabien valloitusretket ovat osa 600-luvun alkupuoliskolla alkaneita poliittisia mullistuksia, jotka johtivat paimentolaisheimojen perustaman valtakunnan syntyyn Lähi-idässä 600- ja 700-lukujen aikana. Näissä mullistuksissa Bysantti vetäytyi Lähi-idästä, sassanidien Persia romahti, ja valtavat alueet joutuivat nomadiheimojen haltuun. Lähi-itään syntyi jättiläisvaltio, joka Aleksanteri Suuren valtakunnan tavoin yhdisti Välimeren rannat ja Persian ylängöt yhdeksi suurvallaksi. Umaijadien hallitsemasta Damaskoksesta ja myöhemmin abbasidien Bagdadista johdettu arabivaltakunta jatkoi laajentumistaan vielä 700-luvulla, mutta alkoi sitten hajota itsenäisiin tai autonomisiin osiin. Myöhempinä vuosisatoina Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä nähtiin useita nomadipohjaisten heimovaltioiden nousuja ja tuhoja. Arabien jälkeen alkoi turkkilaisten paimentolaiskansojen aika.
Arabivalloitusten historia tunnetaan lähteiden puutteen takia huonosti, ja siitä on esitetty toisistaan poikkeavia teorioita. Yleisimmin hyväksytty kuva perustuu islamilaiseen perimätietoon, jonka ongelmana kuitenkin on sen myöhäinen alkuperä. Islamilainen kuvaus esittää valloitukset profeetta Muhammedista alkunsa saaneen pyhän sodan tuloksina. Myös länsimaiset arabistit pääosin jakavat tämän käsityksen. Kilpailevan teorian mukaan valloittajat eivät olleet muslimeja, sillä islam olisi syntynyt vasta myöhemmin. Valloituksen moottorina olisi ollut uskonnon sijaan vanhojen suurvaltojen heikentymisestä johtunut sotilaallinen tyhjiö ja sen tarjoama ryöstelymahdollisuus. Nykyisen käsityksen mukaan valloittajat eivät liioin olleet arabeja, vaan tämä identiteetti kehittyi vasta valloitusten jälkeen.
Katsaus lähteisiin

| Tekijä | Teoksen nimi | Kotoisin | Kuolinvuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| Ibn Ishaq | Sirat Rasul Allah (teos on kadonnut) | Medina | 767 |
| Al-Waqidi | Kitab al-Tarikh wa al-Maghazi | Medina | 822 |
| Ibn Hisham | Sirat Rasul Allah | Irak | 834 |
| Ibn Khayyat | Tarikh | Irak | 854 |
| Ibn Abd al-Hakam | Futuh al-Misr | Egypti | 871 |
| Baladhuri | Futūḥ al-buldān | Irak | 892 |
| Al-Tabari | Vuosikirjat ym. | Iran | 922 |
| Al-Azdi | Futuh al-Shaam |  ? |  ? |
| Pseudo-Waqidi | Futuh al-Shaam |  ? |  ? |
Arabivalloituksesta kertovia islamilaisia lähteitä eli niin sanottua futuh -kirjallisuutta alkoi ilmestyä vasta 800-luvulla eli huomattavan kauan itse tapahtumien jälkeen. Futuh -kirjallisuudelle ovat ominaisia toistuvat maneerit. Tavallisia ovat esimerkiksi pitkät keskustelut, jotka edeltävät sotatoimia. Toinen yleinen piirre on, että vastapuolen lähettiläs antaa tunnustusta muslimien korkealle moraalille ja ennakoi näiden voittoa. Islamilainen kirjallisuus 600-luvun muslimivalloituksista perustuu pääasiassa oheisessa taulukossa oleviin teoksiin.
Bysantin historiankirjoituksessa on melkein yhtä suuri aukko arabivalloitusten suhteen.
Yleiskatsaus

Ensimmäisen arabivaltakunnan synty on pysynyt suurelta osin mysteerinä, sillä tapahtumista kertovia 600-luvun lähteitä on säilynyt vain niukasti. Erilaisia mielipiteitä on siitä, keitä valloittajat olivat, mistä he tulivat ja mitä olivat heidän motiivinsa.
Yleiskatsaus > Valloittajat

Länsimaissa on laajimmin hyväksytty islaminuskoisten lähteiden tarjoama näkemys, jonka mukaan valtakunta syntyi Arabian niemimaalta alkunsa saaneena invaasiona, jonka alkupisteenä oli profeetta Muhammedin pyhään sotaan innostava uskonnollinen julistus Mekassa ja Medinassa vuosina 610–632. Muhammed olisi vallannut sotilaallisesti pääosan niemimaasta, minkä jälkeen hänen seuraajansa, neljä oikeaan johdettua kalifia olisivat kukin vuorollaan suunnanneet sotaretkensä kahta suurvaltaa vastaan. Sotaretkien kuvaukset islamilaisessa perimätiedossa ovat paikoin yksityiskohtaisia, mutta kerrotuista suurtaisteluista ei ole löydetty mitään arkeologisia jälkiä. Paimentolaisten sotamenestyksen syyksi esitetään useimmin islamin synnyttämä uskonkiihko. Islamilaisen käsityksen mukaan islamin menestys oli ennalta määrätty ja johtui Jumalan tahdosta.
Länsimaissa esitettyjen vaihtoehtoisten teorioiden mukaan valtaajat eivät olleet muslimeja tai identiteetiltään arabeja,eivätkä tulleet suurvaltojen ulkopuolelta. Valtaan nousseet paimentolaisryhmät olisivat sen sijaan olleet Lähi-idässä ja sassanidien Persiassa jo asuneita beduiiniheimoja, jotka uskonnoltaan olivat joko pakanoita tai osittain kääntyneet kansanomaiseen itäiseen kristinuskoon. Heimot olisivat palvelleet apujoukkoina suurvaltojen sodissa molemmilla puolilla rintamaa ja tilaisuuden tullen kukistaneet heikkouden tilaan joutuneet isäntänsä. Suurvaltojen romahdus paimentolaisinvaasion edessä olisi johtunut pitkästä kehityksestä, jossa ilmaston kuivuminen ja kulkutaudit olivat heikentäneet perinteisten maatalousyhteiskuntien puolustuskykyä. Paimentolaiskansojen ekspansio olisi päättynyt, kun Euroopan väkiluku ja vauraus alkoivat jälleen kasvaa.
Ensimmäinen historiallisesti varmistettu arabihallitsija on Syyrian Damaskoksessa vaikuttanut Muawija (661–680), jonka hallussa olleisiin alueisiin kuuluivat Syyrian ohella Egypti ja Pohjois-Afrikan rannikot Tunisiaan asti, Arabian niemimaa, Mesopotamia ja Persia. Islamilaisessa selityksessä häntä pidetään oikeaan johdettujen kalifien seuraajana, joka sai asemansa sisällissodassa. Revisionistisessa historiankirjoituksessa hän on beduiiniheimojen keskinäisten välienselvittelyjen voittaja, jota edeltävästä ajasta ei tiedetä juuri mitään. Muawijan perustamassa umaijadidynastiassa virkakielenä oli aluksi kreikka. Islaminuskossa häntä pidetään islaminuskosta luopuneena ja rappeutuneena hallitsijana, koska merkkejä islamista ei hänen ajaltaan ole löytynyt. Revisionistisen historiankirjoituksen mukaan merkkien puuttumisen syynä oli se, ettei islamia vielä ollut syntynyt.lähde?