stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hushed and Grim

| Hushed and Grim Mastodon |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 29. lokakuuta 2021
 Tuottaja(t): David Bottrill
 Kesto: 86.17
 Levy-yhtiö: Reprise
Listasijoitukset
  4. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
Mastodonin muut julkaisut
| Medium Rarities 2020 | Hushed and Grim 2021 |   |
Hushed and Grim on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Mastodonin studioalbumi, joka julkaistiin 29. lokakuuta 2021 levymerkillä Reprise Records. Albumi on omistettu yhtyeen edesmenneelle managerille Nick Johnille. John menehtyi syöpään vuonna 2018. Vuonna 2022 yhtye julkaisi puolitoista tuntia pitkän dokumenttielokuvan, joka kertoo albumin synnystä.
Kappaleet

Pain With An Anchor – 5.01
The Crux – 4.59
Sickle And Peace – 6.17
More Than I Could Chew – 6.51
The Beast – 6.03
Skeleton Of Splendor – 5.04
Teardrinker – 5.20
Pushing The Tides – 3.29
Peace And Tranquility – 5.55
Dagger – 5.12
Had It All – 5.25
Savage Lands – 4.24
Gobblers Of Dregs – 8.34
Eyes Of Serpents – 6.49
Gigantium – 6.54
Kokoonpano

Troy Sanders – basso, laulu
Brent Hinds – kitara, laulu
Bill Kelliher – kitara, taustalsulu
Brann Dailor – rummut, laulu
Arvostelut

Inferno:
Kaaoszine: 10-/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Hushed and Grim Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Hushed and Grim Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Imulampi (Laukaa)

| Imulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°33′16″N, 26°03′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskuoja:  oja Lillukkajokeen 
Järvinumero:  14.356.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,2 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,714 km  
Pinta-ala:  3,553 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiImulampi 
Imulampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Heinäahon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuusveden–Kynsiveden alueella (14.35), jonka Uuraisen valuma-alueeseen (14.356) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy.
Idhna

| Idhna |
| --- | --- |
 Näkymä Idhnaan.
 vaakuna
 Idhna
 Koordinaatit: 31°33′31″N, 34°58′34″E 
Valtio:  Palestiina
Kuvernoraatti:  Hebron
Väkiluku (2016)  (arvio):  25 107
 
 halhul-city.ps 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Idhna  on kaupunki Palestiinan Länsirannalla. Kaupungin asukasluku oli vuonna 2016 arviolta 25 107.
Maantiede

Idhna sijaitsee Palestiinan Länsirannan eteläosassa Hebronin kuvernoraatissa noin 15 kilometriä Hebronin kaupungista lounaaseen. Idhnan muita naapuripaikkakuntia ovat Tarqumiya pohjoisessa, Taffuh idässä ja Al Kum etelässä. Lännessä kaupunki rajautuu Israelin vastaiseen niin sanottuun vihreään linjaan. Kaupungin korkeus merenpinnasta on 400–480 metriä.
Idhnan vuotuinen sadanta on 410–440 mm ja vuoden keskilämpötila 19 °C.
Historia

Idhnan nimi on johdettu kanaanilaisesta sanasta Ishna, joka tarkoittaa lujaa tai vahvaa. Nykyisen nimensä se sai Rooman valtakunnan kaudella. Idhnaa on myöspidetty raamatullisena paikkana nimeltä Danna, joka mainitaan Joosuan kirjassa. Eusebios mainitsee paikan nimellä Onom.
Talous

Idhnan työsäkäyvästä väestöstä 35 % työllistyi hallinnossa tai yksityisellä sektorilla. Israelin työmarkkinoilla työllistyi 20 %, kaupanalalla 20 %, maataloudessa 10 %, palveluissa 10 % ja teollisuudessa 5 %. Vuonna 2007 työikäisistä 11,5 % oli työttömiä.
Väestö

Idhnan asukasluku oli Palestiinan tilastokeskuksen vuoden 2016 arvion mukaan 25 107. Vuonna 2007 vastaava luku oli 18 727.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Idhna Wikimedia Commonsissa
Ryan Murphy

Ryan Murphy -nimisiä henkilöitä ovat:
Ryan Murphy (s. 1965), yhdysvaltalainen käsikirjoittaja, televisiotuottaja ja -ohjaaja
Ryan Murphy (s. 1979), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Ryan Murphy (s. 1983), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Ryan Murphy (s. 1985), australialaisen jalkapallon pelaaja
Ryan Murphy (s. 1993), kanadalainen jääkiekkoilija
Ryan Murphy (s. 1995), yhdysvaltalainen uinnin olympiavoittaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ryan Murphy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ryan McLeod

| Ryan McLeod |
| --- | --- |
 McLeod (keskellä) ja Mikko Koskinen vuonna 2022
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1999 (ikä 25) Mississauga, Ontario
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkäjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Buffalo Sabres
Sarja:  NHL
Pelinumero:  71
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  Mississauga Steelheads (OHL) Saginaw Spirit (OHL) Bakersfield Condors (AHL) EV Zug (NL) Edmonton Oilers (NHL)
NHL-varaus:  40. varaus, 2018 Edmonton Oilers
Ryan McLeod (s. 21. syyskuuta 1999 Mississauga, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-joukkue Buffalo Sabresia. McLeod on pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja hän laukoo vasemmalta.
Edmonton Oilers varasi McLeodin toisella kierroksella 40. varausvuorolla vuoden 2018 varaustilaisuudessa. McLeod on pelannut NHL-urallaan 138 runkosarjan ottelua. Näissä hän on tehnyt 20 maalia ja 25 syöttöä eli 45 tehopistettä. Lisäksi McLeod on pelannut neljä NHL:n pudotuspelien ottelua ilman tehopisteitä. Tilastot päivitetty 8. kesäkuuta 2023.
Heinäkuussa 2024 Oilers kauppasi McLeodin ja Ty Tullion Buffalo Sabresiin vaihdossa Matt Savoieen.
Huskvarna

Huskvarnan kaupungin käytössä ollut vaakuna.
Näkymä Huskvarnaan Månbergetiltä. Taustalla Sanna udde (niemi) ja Jönköpingin keskusta.
Huskvarnan vesiputous.
Huskvarna on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyään yksi Jönköpingin kunnan kunnanosista. Huskvarna sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Vätternin etelärannalla.
Kuntajaon kehitys

Hakarpin maalaiskunnasta erotettiin osa Huskvarnan kauppalaksi vuonna 1907, ja jo vuonna 1911 kauppala muutettiin Huskvarnan kaupungiksi. Hakarpin maalaiskunta liitettiin kaupunkiin vuonna 1967. Vuonna 1971 kaupungista tuli osa Jönköpingin kuntaa, johon tulivat kuulumaan Huskvarnan, Jönköpingin ja Grännan kaupunkien lisäksi Norrahammarin kauppala ja seitsemän maalaiskuntaa.
Kirkollisen jaotuksen osalta Hakarpin seurakunnasta erotettiin Huskvarnan seurakunta vuonna 1919. Huskvarnan kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1910. Kirkon on piirtänyt Birger Damstedt, ja se muistuttaa ulkonaisesti norjalaisia sauvakirkkoja.
Huskvarna nykyään

Nykyisin Huskvarna on Jönköpingin kunnan kunnanosa. Huskvarnan asutus on jo kauan sitten kasvanut yhteen Jönköpingin kanssa, ja nykyään nämä molemmat entiset kaupungit kuuluvat Jönköpingin taajamaan. Entinen Jönköpingin kaupunki on taajaman länsiosassa ja Huskvarna itäosassa. Vuonna 2004 Huskvarnan kunnanosassa oli 21 243 asukasta. Huskvarnaan rajoittuvia kunnanosia ovat Skärstad, Lekeryd, Tenhult ja Jönköping Öster.
Teollisuus

Huskvarna on tunnettu kauniista puutarhoistaan ja teollisista perinteistään. Husqvarna AB:n edeltäjänä toiminut kivääritehdas aloitti toimintansa Huskvarnan alueella jo vuonna 1689. Nykyään Husqvarnan tehtaat valmistavat muun muassa moottorisahoja ja ruohonleikkureita. Muita tärkeitä teollisuusyrityksiä ovat Saab Training System ja Carlfors Bruk. Idrottsparkenissa on yhtiönselvennä johtajana toimineen Wilhelm Thamin rintakuva.
Kaupunginosat

Öxnehaga
Egnahem
Pettersberg
Brunstorp
Söder
Norrängen
Muita alueita ovat Smedbyn ja Stockmakarebyn sekä nykyään jo kadonnut Viktoriabyn.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Huskvarna JaVisst (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Huskvarna – Käännetty tekstiä tästä, mutta aluejakomuutokset artikkeleista Huskvarna stad ja Jönköpings kommun.
Käännös suomeksi
Ruisku

| --- | --- |
:  
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Ruisku. Katso ruisku Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Ruiskuttajan käsikirja

| Ruiskuttajan käsikirja |
| --- | --- |
Kirjailija:  Risto Lallukka
Kustantaja:  Kasvinsuojeluseura ry
Julkaistu:  1988
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  22
ISBN:  9519029338
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ruiskuttajan käsikirja on opas, jossa neuvotaan oikeaoppisesti myrkyttämään rikkakasveja, kasvitauteja ja hyötykasveja vaivaavia hyönteisiä. Ruiskuttajan kuten viljelijän on opiskeltava se suorittaessaan lakisääteisen ruiskuttajan tutkinnon. Oppaan kirjastoluokka on 67.24.
Intiankäärmepuu

| Intiankäärmepuu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit
Suku::  Käärmepuut Rauvolfia
Laji::  serpentina
Kaksiosainen nimi
 Rauvolfia serpentina  (L.) Benth. ex Kurz 
Synonyymit
 Ophioxylon serpentinum 
Katso myös
   Intiankäärmepuu Wikispeciesissä   Intiankäärmepuu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Intiankäärmepuu (Rauvolfia serpentina) on oleanterikasvien heimoon kuuluva kasvilaji.
Intiankäärmepuu on kotoisin Intian niemimaalta ja Itä-Aasiasta (Intiasta Indonesiaan) ja se on levinnyt laajalti Intiassa Himalajan eteläpuolisilla alueilla jopa 1 000 metrin korkeuteen.
Intiankäärmepuu on pystykasvuinen vajaan metrin korkuinen pensas, jonka lehdet ovat ikivihreät. Lehtien pituus on 7–20 cm. Oksat ovat ohuet, tavallisesti haarattomat, ja vahingoittuessaan ne erittävät vaaleaa, tahmeaa maitiaisnestettä. Juuristo leviää vaakasuuntaan. Juurten kuoriaineessa on runsaasti reerpiiniä. Kukat kasvavat oksankärjissä tiiviin kukintoina, joiden väri vaihtelee valkoisesta tummanpunaiseen.
Intiassa ja Nepalissa intiankäärmepuuta kasvatetaan puutarhoissa, koska sen uskotaan karkottavan käärmeitä.
Intiankäärmepuu on uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen eli CITESin piirissä.
Mahdolliset terveysvaikutukset

Intiankäärmepuu on reserpiinin lähde, jota on käytetty systolisen verenpainetaudin hoidossa, vaikka sen annosvastevaikutukset jäivät vuonna 2016 tehdyn kliinisen tutkimuksen perusteella epävarmaksi. Sitä on käytetty Intiassa lääkekasvina yli 2000 vuoden ajan.
Intiankäärmepuulla voi olla yhteisvaikutuksia erilaisten reseptilääkkeiden kanssa. Lisäksi kasvin alkaloidit itsessään voivat aiheuttaa masennusta ja mahahaavan sekä colitis ulcerosan. Kasvin sisältämä reserpiini voi aiheuttaa erilaisia haittavaikutuksia, kuten oksentelua, ripulia, huimausta, päänsärkyä, ahdistusta tai yliherkkyysreaktioita.
Aiheesta muualla

ITIS: Rauvolfia serpentina (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Rauvolfia serpentina (Serpentine wood) (Ophioxylon serpentinum) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Rauvolfia serpentina (englanniksi)
The Plant List: Rauvolfia serpentina (englanniksi)
Intiankäärmeenpää

| Intiankäärmeenpää |
| --- | --- |
 Aikuinen yksilö
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Channoidei
Heimo::  Käärmeenpäät Channidae
Suku::  Channa
Laji::  marulius
Kaksiosainen nimi
 Channa marulius  Hamilton, 1822 
Katso myös
   Intiankäärmeenpää Wikispeciesissä   Intiankäärmeenpää Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Intiankäärmeenpää (Channa marulius) on käärmeenpäiden (Channidae) heimoon kuuluva kalalaji. Francis Buchanan-Hamilton kuvaili lajin tieteelle vuonna 1822.
Ulkonäkö ja koko

Intiankäärmeenpään pohjaväritys on musta. Selkäpuolella on ruskeiden laikkujen yhtenäinen rivi. Lajin tavallinen pituus on noin 46 senttimetriä. Pisin tavattu yksilö oli 183 senttimetrin mittainen ja painavin 30 kilogramman painoinen.
Elinympäristö ja levinneisyys

Laji elää trooppisissa, 24–28 celsiusasteen lämpöisissä olosuhteissa. Sen uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan elinvoimainen.
Immunoglobuliini D

IgD eli immunoglobuliini D on yksi viidestä vasta-ainetyypistä.
Toiminta

Immunoglobuliini D:n merkitys immuunipuolustuksen kannalta on ollut epäselvä sen löytämisestä vuonna 1965 lähtien. Viime aikoina on IgD:llä kuitenkin havaittu olevan jonkinlainen rooli ylähengitysteiden suojaamisessa hengityksen mukana tulevilta patogeeneilta.
B-solujen IgD-tuotanto

Immuunipuolustuksen kypsymättömät naiivit B-solut, jotka jo muodostavat IgM-molekyylejä, alkavat tuottaa luuytimestä poistuttuaan pinnalleen myös IgD-molekyylejä. Tämän jälkeen niitä kutsutaan kypsiksi naiiveiksi B-soluiksi. Toisin kuin IgM-molekyylejä, ei IgD-molekyylejä eritetä juurikaan solun ulkopuolelle, vaan ne toimivat ensisijaisesti solukalvolla. Saman B-solun tuottamien IgD-molekyylien antigeenia sitova kohta on sama kuin sen tuottamissa IgM-molekyyleissä.
Sabine Bischoff

| Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Länsi-Saksa> Naisten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 | floretin joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Barcelona 1985 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Clermont-Ferrand 1981 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Wien 1983 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1985 | floretti |  |
|  Pronssia | Melbourne 1979 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Rooma 1982 | floretin joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Sofia 1986 | floretin joukkuekilpailu |  |
Sabine Bischoff (21. toukokuuta 1958 Tauberbischofsheim – 6. maaliskuuta 2013 Weikersheim) oli Länsi-Saksaa urheilu-urallaan edustanut miekkailija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Bischoff kuului Länsi-Saksan floretin joukkuekilpailun olympiakultaa Los Angelesissa 1984 voittaneeseen joukkueeseen. Yksilökilpailussa hän sijoittui seitsemänneksi. Maailmanmestaruuskilpailuista Bischoff voitti floretilla yksilökilpailusta hopeaa ja joukkuekilpailusta kultaa vuonna 1985. Joukkuekilpailusta hän saavutti lisäksi kaksi hopea- ja kolme pronssimitalia.
Bischoff kuoli Weikersheimissa 6. maaliskuuta 2013, 54-vuotiaana. Hän sairasti pitkään vaikeaa sairautta.
Ilmakiekko

Peli käynnissä
Ilmakiekko on kahden pelaajan pelattava peli, jossa on tarkoituksena tehdä maaleja vastapelaajan maaliin.
Välineet

Ilmakiekon pelaamiseen tarvitaan ilmakiekkopöytä, kaksi mailaa ja kiekko.
Tyypillinen ilmakiekkopöytä koostuu suuresta, kitkattomasta pelipinnasta, sitä ympäröivästä pelivälineiden pöydältä putoamisen estävästä suojakaiteesta, sekä kaiteessa olevista maaliraoista pöydän molemmilla puolilla. Pöydän päätyjen takana ja alapuolella on yleensä kiekon palauttaja. Lisäksi pöydissä on usein jonkinlaista koneistoa, joka saa ilman kohoamaan pelipinnassa olevista raoista, tarkoituksena kitkan vähentäminen ja pelinopeuden kasvattaminen. Joissakin pöydissä koneistoa kartetaan valmistus- ja huoltokustannuksien vuoksi. Tällaiset pöydät eivät ole varsinaisesti ilmakiekkopöytiä, mutta nekin yleensä käsitetään sellaisiksi.
Kiekot ovat yleensä noin senttimetrin paksuisia ja halkaisijaltaan useita senttejä leveitä muovilevyjä.
Mailat muodostuvat laakeasta kiekkoa muistuttavasta levystä, johon on kiinnitetty yksinkertainen kahva. Yleisimmät mailat muistuttavat pientä muovista sombreroa.
Pelaaminen

Molemmat pelaajat seisovat pöydän vastakkaisilla puolilla. Toinen pelaaja aloittaa lyömällä kiekkoa mailallaan kohti vastustajaansa. Pelaajat lyövät kiekkoa niin kauan, kunnes se menee toisen pelaajan maaliin tuoden näin vastakkaiselle pelaajalle yhden pisteen. Maalin päästänyt pelaaja on oikeutettu syöttämään. Peli jatkuu, kunnes toinen pelaaja saavuttaa seitsemän pistettä. Useimmissa pöydissä on myös aikaraja, jonka saavutettaessa peli lopetetaan automaattisesti. Jos aika loppuu, enemmän pisteitä saanut pelaaja voittaa. Jos molemmilla pelaajilla on saman verran pisteitä, tulee tasapeli.
Ilmakiekko on melko epämuodollinen peli ja säännöt yleensä sovitaan ennen pelin alkua. Seuraavat ovat yleisiä sääntöjä:
Pelaajat saavat lyödä kiekkoa vain mailallaan, ruumiinosat eivät saa olla kosketuksissa kiekkoon.
Pelaajat eivät saa laittaa mailaansa kiekon päälle.
Pelaajan maila ei saa ylittää omaa pelialuetta.
Myös seuraavia sääntöjä noudatetaan yleisesti epävirallisissa peleissä:
Jos kiekko putoaa pöydältä, sen noutanut pelaaja saa aloittaa.
Jos kiekon toista puolta pidetään parempana kitkattomuutensa vuoksi, on sallittua kääntää se ympäri, jos kiekko on kääntynyt kitkallisemmalle puolelle.
Jos automaattinen maalijärjestelmä ei tunnista tehtyä maalia, maalin päästäneen pelaajan tulee käsin laittaa kiekko omaan maaliin, jotta pistelasku korjaantuisi.
Kilpaileminen

Joka vuosi pidetään vähintään yhdet ilmakiekon maalimanmestaruuskisat. Nämä tapahtuvat hyväksyy Yhdysvaltojen ilmakiekkoyhdistys, joka perustettiin vuonna 1978 pelin virallisten sääntöjen valvomiseksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Air Hockey World (Arkistoitu – Internet Archive)
Air Hockey Forums (Arkistoitu – Internet Archive)
USAA United States Air Hockey Association - Yhdysvaltojen ilmakiekkoyhdistys
AirHockeyCatalunya (Arkistoitu – Internet Archive)
Russian Table Hockey Association
Boston Air Hockey (Arkistoitu – Internet Archive)
Texas Air Hockey (Arkistoitu – Internet Archive)
Georgia Air Hockey Association
Florida Air Hockey Association
Immunoglobuliini E

IgE eli immunoglobuliini E on vasta-aine. Immunoglobuliini E:llä on merkitystä erityisesti allergisissa reaktioissa ja immuunipuolustuksen torjuessa parasiitteja.
Rakenne

IgE:n rakenne koostuu kahdesta raskasketjusta ja kahdesta kevytketjusta. Raskasketjussa on neljä pysyvää osaa ja yksi vaihteleva osa, kevytketjussa yksi pysyvä ja yksi vaihteleva osa. Raskas- ja kevytketjun vaihtelevat osat muodostavat yhdessä vasta-aineen antigeenia sitovan kohdan.
Toiminta

Plasmasoluiksi aktivoituneet B-solut erittävät immunoglobuliini E -molekyylejä solunulkoiseen tilaan. IgE-molekyylit sitoutuvat voimakkaasti syöttösolujen ja basofiilien granulosyyttien pinnalla oleviin Fc-reseptoreihin. Antigeenin sitoutuminen edelleen immunoglobuliini E:hen laukaisee syöttösolun tai basofiilin erittämään erilaisia sytokiineja ja biologisesti aktiivisia amiineja, erityisesti histamiinia. Histamiini laajentaa verisuonia ja helpottaa valkosolujen, vasta-aineiden ja komplementtiproteiinien pääsyä histamiinia erittäneen solun luo. Amiinien vapautuminen aiheuttaa tyypilliset allergisen reaktion oireet.
Syöttösolut aktivoivat ja houkuttelevat paikalle myös eosinofiilejä granulosyyttejä, joiden pinnalla on myös IgE-molekyylejä sitovia Fc-reseptoreja. Eosinofiilit tappavat parasiitteja, eritoten jos niiden pinta on peitetty IgE-molekyyleillä.
Immunoglobuliini E:n rakenne kahdesta suunnasta kuvattuna.
Irwin 1943–1991

| Irwin 1943–1991 Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1994
 Formaatti: CD-levy, Kasetti, LP
 Tyylilaji: rock, folk
 Kesto: 54.49
 Levy-yhtiö: Levytuottajat
Irwin Goodmanin muut julkaisut
| Irwin 50 vuotta – Remix 1993 | Irwin 1943–1991 1994 | 20 suosikkia – Ryysyranta 1995 |
Irwin 1943–1991 on suomalaisen laulajan Irwin Goodmanin kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 1994.
Kappaleet

Rentun ruusu – 3.28
Ryysyranta (1978 versio) – 3.30
Riemu ja ratto – 2.32
St. Pauli ja Reeperbahn (1981 versio) – 3.37
Ei tippa tapa (1981 versio) – 2.38
Mutakuono ja lakupelle – 2.46
Työmiehen lauantai (1978 versio) – 2.11
Ai ai ai kun nuori ois – 2.58
Juhlavalssi (1978 versio) – 3.36
Ostoskeskus ja krouvi – 2.37
Tyttö tuli – 3.15
Lievestuoreen Liisa (1981 versio) – 3.38
Härmäläinen perusjuntti – 3.00
Kun ei rahat riitä (1978 versio) – 3.31
Suruton nuoruusaika – 3.32
En kerro kuinka jouduin naimisiin (1981 versio) – 2.22
Henkipatto – 2.52
Terveisiä perseestä – 2.39
Ruud Krol

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Rudolf Jozef Krol
Syntymäaika: 24. maaliskuuta 1949 (ikä 75)
Syntymäpaikka: Amsterdam, Alankomaat
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 184 cm
Seura
Seura: –
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1968–1980 |  Ajax | 339 | (23) |
| 1980 |  Vancouver Whitecaps | 14 | (0) |
| 1980–1984 |  Napoli | 107 | (1) |
| 1984–1986 |  Cannes | 63 | (0) |
Maajoukkue
| 1969–1983 |  Alankomaat | 83 | (4) |
Valmennusura
1989–1990:  KV Mechelen
1990:  Servette
1991–1993:  Alankomaat U21 (apuv.)
1994–1995:  Egypti U23
1995–1996:  Egypti
1997–1999:  Zamalek
1999–2001:  Alankomaat (apuv.)
2002–2005:  Ajax (apuv.)
2006–2007:  AC Ajaccio
2007–2008:  Zamalek
2008–2011:  Orlando Pirates
2012–2013:  CS Sfaxien
2013:  Tunisia
2014:  Al-Ahli Tripoli
2015:  Raja Casablanca
2016:  Club Africain
2018–:  CS Sfaxien
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ruud Krol (s. 24. maaliskuuta 1949) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.
Ura pelaajana > Seurajoukkueissa

Krol aloitti ammattilaisuransa kotikaupungin AFC Ajaxissa vuonna 1968 ja pelasi siellä suurimman osan urastaan aina vuoteen 1980 ja voitti kuusi Hollannin mestaruutta. Ajax voitti Krolin aikana Euroopan Cupin vuosina 1971–1973, mutta Krol ei pelannut vuoden 1971 finaalissa loukkaantumisen vuoksi. Vuoden 1972–73 Euroopan Cupin finaaleissa hän sen sijaan oli mukana.
Ajaxin jälkeen Ruud Krol siirtyi Vancouver Whitecapsin joukkueeseen NASL:ään, mutta viihtyi siellä vain yhden kauden. Pohjois-Amerikasta hän palasi Eurooppaan Serie A:han ja liittyi SSC Napolin kokoonpanoon. Krol pelasi Italiassa vuodesta 1980 vuoteen 1984 ja sai pronssin kaudella 1980–81. Sitten hän siirtyi Ranskan Ligue 2:een AS Cannesiin ja lopetti siellä uransa vuonna 1986.
Ura pelaajana > Maajoukkueessa

Ruud Krol debytoi Hollannin maajoukkueessa 5. marraskuuta 1969 ja pysyi maajoukkueessa 14 vuotta. Krol osallistui kaksiin MM-kisoihin ja voitti molemmista MM-hopeaa. Vuoden 1974 kisoissa hän pelasi vasempana pakkina ja onnistui kerran maalinteossa. Hollanti hävisi finaalissa Saksalle.
Vuoden 1978 kisoissa Krol pelasi liberona ja oli joukkueen kapteeni, koska Johan Cruijff oli lopettanut maajoukkueessa. Krol johdatti joukkueensa loppuotteluun, mutta jälleen tuli tappio, kun Argentiina oli vahvempi. MM-kisojen lisäksi Krol osallistui EM-kisoihin vuosina 1976 ja 1980 voittaen 1976 pronssia. Yhteensä hän pelasi 83 maaottelussa ja teki niissä 4 maalia.
Ura pelaajana > Saavutukset pelaajana

MM-hopeaa (2): 1974, 1978
EM-pronssia: 1976
Hollannin mestari (6): 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1976–77, 1978–79, 1979–80 (lisäksi 3 hopeaa ja 3 pronssia)
Hollannin cup (4):  1969–70, 1970–71, 1971–72, 1978–79
Euroopan cup (3): 1971, 1972, 1973
Intercontinental Cup: 1972
Euroopan Supercup (2): 1972, 1973