stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mae Questel
Elämäkerta

Mae Kwestel syntyi Bronxissa vuonna 1908. Ollessaan 17-vuotias hän voitti erään paikallisen kilpailun, jossa etsittiin laulaja Helen Kanea muistuttavaa tyttöä. Tämän myötä Mae aloitti esiintymään vaudevillen näytelmissä. Erään kiertueen aikana paikalle oli saapunut animaattori Max Fleischer, joka etsi sopivaa ääntä luomalleen hahmolle Betty Boopille. Sukunimensä Questeliksi muuttanut Mae lauloi aikaisemmin Helen Kanen laulamaa laulua ”Boop-boop-a-doop”, josta Fleischer piti ja palkkasi hänet hahmon rooliin. Questel oli hahmon roolissa vuosien 1931–1939, jonka aikana hän äänitti yhteensä yli 150 lyhytanimaatiota ennen hahmon viimeistä esiintymistä animaationa. Samaan aikaan hän julkaisi laulun ”On the Good Ship Lollipop”, joka myi yli kaksi miljoonaa kopiota. Vuonna 1988 Questel uusi monen vuoden jälkeen Betty Boobin ääniroolin elokuvassa Kuka viritti ansan, Roger Rabbit?.
1930-luvun puolesta välistä lähtien Questel toimi myös Olgan äänenä Kippari-Kallen lyhytanimaatioissa. Hänen kerrottiin luoneen Olgalle nasaali äänen näyttelijä ZaSu Pittsin mukaan. Questel kieltäytyi muuttamasta Miamiin, kun Fleischer Studios muutti sinne vuonna 1938. Tämän myötä Margie Hines tuli hahmon ääneksi vuodesta 1939 aina vuoteen 1944 asti. Questel palasi takaisin Olgan ääneksi heti vuonna 1944 ja toimi roolissaan aina 1960-luvulle asti.
Questel esiintyi tämän jälkeen muutaman kerran näytelmärooleissa elokuvissa Funny Girl (1968), Kuuma kesä (1985) ja New York Stories (1989). 1970-luvulla Hanna-Barbera loi uuden Kippari-Kalleen perustuvan animaatiosarjan The All-New Popeye Hour. Questel joutui tällä kertaa koe-esiintymään roolia varten, joka kuitenkin meni toiselle ääninäyttelijälle Marilyn Schrefflerille. Questel esiintyi viimeisen kerran elokuvassa Joulupuu on kärvennetty vuonna 1989.
Questel kuoli Alzheimerin tautiin vuonna 1998 ollessaan 89-vuotias.
Aiheesta muualla

TV.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Voice Chasers (Arkistoitu – Internet Archive)
Jyrkilä

Jyrkilä voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Jyrkilä, kylä Juustilan lähistöllä luovutetussa Karjalassa
Jyrkilä, kotkalainen linja-autoyritys.
Faina Jyrkilä (1917–2008), sosiologi, professori
Reino Jyrkilä (1930–1997), maanviljelijä ja kanslisti, SMP:n kansanedustaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jyrkilä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo diplomaattisista edustustoista Bahrainissa

Tämä on luettelo diplomaattisista edustustoista Bahrainissa. Tällä hetkellä  Manamassa on 38  suurlähetystöä.
Suurlähetystöt

Manama
| Edusutsto | Tyyppi |
| --- | --- |
 Algeria: Suurläheystö
 Bangladesh: Suurläheystö
 Brunei: Suurläheystö
 Kiina: Suurläheystö
 Egypti: Suurläheystö
 Ranska: Suurläheystö
 Saksa: Suurläheystö
 Intia: Suurläheystö  
 Indonesia: Suurläheystö
 Israel: Suurläheystö
 Irak: Suurläheystö
 Italia: Suurläheystö
 Japani: Suurläheystö
 Jordania: Suurläheystö
 Etelä-Korea: Suurläheystö
 Kuwait: Suurläheystö
 Libanon: Suurläheystö
 Libya: Suurläheystö
 Malesia: Suurläheystö
 Marokko: Suurläheystö
   Nepal: Suurläheystö
 Oman: Suurläheystö
 Pakistan: Suurläheystö
 Palestiina: Suurläheystö
 Filippiinit: Suurläheystö
 Venäjä: Suurläheystö
 Saudi-Arabia: Suurläheystö
 Senegal: Suurläheystö
 Sudan: Suurläheystö
 Syyria: Suurläheystö
 Sri Lanka: Suurläheystö
 Thaimaa: Suurläheystö
 Tunisia: Suurläheystö
 Turkki: Suurläheystö
 Yhdistyneet arabiemiraatit: Suurläheystö
 Yhdistynyt kuningaskunta: Suurläheystö
 Yhdysvallat: Suurläheystö
 Jemen: Suurläheystö
Edustustot

Taiwan (Taiwanin kaupallinen toimisto  )
Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta [vanhentunut linkki]
Akkreditoidut suurlähetystöt

Argentiina (Riad)
Australia (Abu Dhabi)
Armenia (Abu Dhabi)
Kanada (Riad)
Keski-Afrikan tasavalta (Kuwait City)
Chile (Abu Dhabi)
Costa Rica (Abu Dhabi)
Kolumbia (Abu Dhabi)
Pohjois-Korea (Kuwait City)
Fidži (Abu Dhabi)
Georgia (Riad)
Kenia (Riad)
Kosovo (Riad)
Irlanti (Riad)
Meksiko (Riad)
Paraguay (Kairo)
Peru (Riad)
Puola (Kuwait City)
Sierra Leone (Kuwait City)
Singapore (Riad)
Slovakia (Kuwait City)
Tansania (Riad)
Vietnam (Kuwait City)
Luhtakerttunen

| Luhtakerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttuset Acrocephalidae
Suku::  Ruokokerttuset Acrocephalus
Laji::  palustris
Kaksiosainen nimi
 Acrocephalus palustris  (Bechstein, 1798) 

Katso myös
   Luhtakerttunen Wikispeciesissä   Luhtakerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Luhtakerttunen.
Äänitetty Italiassa.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Luhtakerttunen (Acrocephalus palustris) on keskikokoinen kerttusten heimoon kuuluva varpuslintu. Se elää lauhkeassa osassa Eurooppaa ja läntisessä Aasiassa. Luhtakerttunen on muuttolintu.
Tuntomerkit

Linnun pituus nokan kärjestä pyrstön kärkeen on 13–15 cm. Luhtakerttunen on hieman suurempi kuin hyvin samannäköinen rytikerttunen. Yläpuolen väri on ruskea, kevätpuvussa aavistuksen vihertävä. Alapuoli on kellahtavan valkea. Nokka on pitkä ja terävä, vähän lyhyempi kuin rytikerttusen. Nuoret luhta- ja rytikerttuset ovat niin samannäköisiä, että varma määritys onnistuu usein vasta silloin, kun lintu on kädessä. Siipisulkien pituuksien ja kovertumien erot ovat tärkeitä tuntomerkkejä, samoin kynsien väri ja takavarpaan kynnen pituus. Paino on keskimäärin 11–12 g.
Laulu on luhtakerttusen paras tuntomerkki. Se on Suomen linnuston parhaimpia laulutaitureita. Laulu on erittäin kiihkeää, nopearytmistä ja pulppuilevaa. Siinä on runsaasti matkintoja eri lintulajeilta, joista suuri osa on kotoisin sen talvehtimisalueilta eteläisestä Afrikasta. Ääni on terävä naksahdus ”tsäk”, erilainen kuin rytikerttusen ”tret”.
Vanhin suomalainen rengastettu luhtakerttunen on ollut 6 vuotta 10 kuukautta 19 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut ruotsalainen vähintään 9 vuotta 1 kuukautta vanha lintu.
Levinneisyys

Luhtakerttusen levinneisyysalue koostuu Keski- ja Itä-Euroopasta sekä osasta läntistä Keski-Aasiaa. Suomen ensimmäinen havainto on Helsingistä vuodelta 1944. Laji on lisääntynyt vahvasti, ja varsinkin 1970- ja 1980-luvuilla se laajensi asuinaluettaan nopeasti. Suomessa pesii 3 300 – 26 000 paria. Luhtakerttunen muuttaa elokuussa eteläiseen Afrikkaan ja palaa sieltä toukokuun lopulta alkaen.
Lajin esiintymisalueen laajuus on 1–10 miljoonaa neliökilometriä, Euroopassa elää 6,4–14 miljoonaa yksilöä, ja lajin kanta on elinvoimainen.
Elinympäristö

Lajin elinympäristöjä ovat kaikenlaiset kosteikot: jokien, järvien ja merenlahtien pensaikkoiset ja ruoikkoiset rannat, valtaojien reheväkasvuiset penkat ja rantaluhtien nokkos- ja vattupuskat. Muuttoaikoina luhtakerttusta voidaan tavata myös karuilla meren saarilla.
Lisääntyminen

Koiras valtaa reviirin heti saavuttuaan muuttomatkalta ja laulaa aktiivisesti etenkin hämärissä ja yöllä. Löydettyään naaraan laulu loppuu lähes tyystin. Naaraat saapuvat muutamia päiviä myöhemmin ja valittuaan koiraan ne ryhtyvät heti pesänrakennuspuuhiin. Pesä rakennetaan ruohonkorsien, usein mesiangervon, varaan noin puolen metrin korkeuteen. Munia on 4 tai 5. Naaras hautoo 12–14 vrk, ja poikaset kuoriutuvat lähes samanaikaisesti. Ne viipyvät pesässä vain 10–12 vrk, eivätkä osaa vielä kunnolla lentää jättäessään pesän. Emot huolehtivat niistä vielä 1–2 viikkoa.
Ravinto

Luhtakerttusen ravintoa ovat pienet hyönteiset, kuten perhostoukat, surviaissääsket, kärpäset ja kovakuoriaiset. Se syö myös hämähäkkejä ja marjoja.
Aiheesta muualla

Luhtakerttunen Lintukuva-verkkopalvelussa
Luhtakerttusen munia.
Maastohiihdon Suomen Cup 2014–2015

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Maastohiihdon Suomen Cup 2014–2015
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup | Ville Nousiainen | Kerttu Niskanen |
| Viesticup | Kouvolan Hiihtoseura | Hämeenlinnan Hiihtoseura |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 6
Henkilökohtaiset kilpailut: 9
Viestit: 5
Perutut kilpailut: 0
Keskeytetyt kilpailut: 0
← 2013–2014 2015–2016 →
Maastohiihdon Suomen Cupin kausi 2014–2015 alkoi Vuokatissa 8. marraskuuta 2014 ja päättyi Kuusamon SM-kilpailuissa 29. maaliskuuta 2015. Henkilökohtaisen kokonaiskilpailun voitti miesten sarjassa Ville Nousiainen ja naisten sarjassa Kerttu Niskanen. Viesticupin voitti miesten sarjassa Kouvolan Hiihtoseura ja naisten sarjassa Hämeenlinnan Hiihtoseura.
Kilpailut > Miehet > Henkilökohtaiset kilpailut

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8. marraskuuta | Vuokatti | sprintti 1,5 km (v) | Juho Mikkonen | Joni Mäki | Ville Nousiainen |
| 2 | 22. marraskuuta | Rovaniemi | 12,5 km (v) väliaikalähtö | Matti Heikkinen | Iivo Niskanen | Ville Nousiainen |
| 3 | 23. marraskuuta | Rovaniemi | 15 km (p) väliaikalähtö | Iivo Niskanen | Sami Jauhojärvi | Ville Nousiainen |
| 4 | 18. tammikuuta | Vantaa | 20 km (v) yhteislähtö | Matti Heikkinen | Ville Nousiainen | Sami Jauhojärvi |
| 5 | 30. tammikuuta | Jämi (SM-kilpailut) | sprintti (p) | Matias Strandvall | Anssi Pentsinen | Ristomatti Hakola |
| 6 | 31. tammikuuta | Jämi (SM-kilpailut) | 15 km (v) väliaikalähtö | Matti Heikkinen | Ville Nousiainen | Perttu Hyvärinen |
| 7 | 1. helmikuuta | Jämi (SM-kilpailut) | 30 km (p) väliaikalähtö | Lari Lehtonen | Ville Nousiainen | Perttu Hyvärinen |
| 8 | 21. maaliskuuta | Pyhäjärvi | sprintti 1,6 km (p) | Toni Ketelä | Matias Strandvall | Lauri Vuorinen |
| 9 | 29. maaliskuuta | Kuusamo (SM-kilpailut) | 50 km (v) väliaikalähtö | Matti Heikkinen | Kusti Kittilä | Ville Nousiainen |
Kilpailut > Miehet > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 9. marraskuuta | Vuokatti | 3 × 6 km (v) | Vuokatti Ski Team 1 Martti Jylhä Mikko Koutaniemi Iivo Niskanen | Kouvolan Hiihtoseura 1 Lauri Vuorinen Ville Nousiainen Lauri Lepistö | Jämsänkosken Ilves 1 Janne Häkkinen Jussi Simula Anssi Pentsinen |
| 2 | 17. tammikuuta | Vantaa | 3 × 6,6 km (v) | Vuokatti Ski Team 1 Mikko Koutaniemi Teemu Härkönen Sami Jauhojärvi | Vantaan Hiihtoseura 1 Olli Hiidensalo Waltteri Vinkanharju Matti Heikkinen | Kouvolan Hiihtoseura 1 Lauri Vuorinen Lauri Lepistö Ville Nousiainen |
| 3 | 22. maaliskuuta | Pyhäjärvi | 3 × 7,5 km (p) | Kouvolan Hiihtoseura 1 Lauri Vuorinen Kari Varis Ville Nousiainen | IF Minken 1 Matias Strandvall Oskar Sjölund Toni Ketelä | Oulun Hiihtoseura 1 Lasse Paakkonen Jarmo Rissanen Kusti Kittilä |
| 4 | 27. maaliskuuta | Kuusamo (SM-kilpailut) | parisprintti (p) | Jämsänkosken Ilves 1 Henri Jelonen Anssi Pentsinen | Kouvolan Hiihtoseura 1 Lauri Vuorinen Ville Nousiainen | IF Minken 1 Matias Strandvall Toni Ketelä |
| 5 | 28. maaliskuuta | Kuusamo (SM-kilpailut) | 4 × 10 km (2 × p + 2 × v) | Vuokatti Ski Team Sami Jauhojärvi Iivo Niskanen Mikko Koutaniemi Martti Jylhä | Kouvolan Hiihtoseura Lauri Vuorinen Ville Nousiainen Kari Varis Lauri Lepistö | Oulun Hiihtoseura 1 Lasse Paakkonen Jarmo Rissanen Heikki Palosaari Kusti Kittilä |
Kilpailut > Naiset > Henkilökohtaiset kilpailut

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8. marraskuuta | Vuokatti | sprintti 1,5 (v) | Mona-Liisa Malvalehto | Kerttu Niskanen | Riikka Sarasoja-Lilja |
| 2 | 22. marraskuuta | Rovaniemi | 7,5 (v) väliaikalähtö | Kerttu Niskanen | Krista Pärmäkoski | Riitta-Liisa Roponen |
| 3 | 23. marraskuuta | Rovaniemi | 10 km (p) väliaikalähtö | Krista Pärmäkoski | Kerttu Niskanen | Laura Mononen |
| 4 | 18. tammikuuta | Vantaa | 10 km (v) yhteislähtö | Riitta-Liisa Roponen | Katri Lylynperä | Maija Hakala |
| 5 | 30. tammikuuta | Jämi (SM-kilpailut) | sprintti (p) | Anne Kyllönen | Mona-Liisa Malvalehto | Kerttu Niskanen |
| 6 | 31. tammikuuta | Jämi (SM-kilpailut) | 10 km (v) väliaikalähtö | Riitta-Liisa Roponen | Kerttu Niskanen | Krista Pärmäkoski |
| 7 | 1. helmikuuta | Jämi (SM-kilpailut) | 15 km (p) väliaikalähtö | Kerttu Niskanen | Krista Pärmäkoski | Laura Mononen |
| 8 | 21. maaliskuuta | Pyhäjärvi | sprintti 1,5 km (p) | Mona-Liisa Malvalehto | Anne Kyllönen | Aino-Kaisa Saarinen |
| 9 | 29. maaliskuuta | Kuusamo (SM-kilpailut) | 30 km (v) väliaikalähtö | Krista Pärmäkoski | Laura Mononen | Anne Kyllönen |
Kilpailut > Naiset > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 9. marraskuuta | Vuokatti | 3 × 4 km (v) | Hämeenlinnan Hiihtoseura Laura Mononen Anni Kainulainen Maija Hakala | Vieremän Koitto Marjaana Pitkänen Jenni Raivio Kerttu Niskanen | Kangasniemen Kalske Heini Hokkanen Silja Tarvonen Terttu Lappi |
| 2 | 17. tammikuuta | Vantaa | 3 × 3,3 km (v) | Oulun Hiihtoseura Ruut Vähämetsä Eeva Palosaari Riitta-Liisa Roponen | Kangasniemen Kalske Silja Tarvonen Terttu Lappi Heini Hokkanen | Liperin Hiihtoseura Jenni Tolonen Kati Roivas Krista Niiranen |
| 3 | 22. maaliskuuta | Pyhäjärvi | 3 × 5 km (p) | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Lempäälän Kisa Leena Nurmi Sanni Alatalo Aino-Kaisa Saarinen | Liperin Hiihtoseura Krista Niiranen Jenni Tolonen Kati Roivas |
| 4 | 27. maaliskuuta | Kuusamo (SM-kilpailut) | parisprintti (p) | Lempäälän Kisa 1 Leena Nurmi Aino-Kaisa Saarinen | Vieremän Koitto Marjaana Pitkänen Kerttu Niskanen | Hämeenlinnan Hiihtoseura Maija Hakala Laura Mononen |
| 5 | 28. maaliskuuta | Kuusamo (SM-kilpailut) | 3 × 5 km (1 × p + 2 × v) | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Lempäälän Kisa 1 Leena Nurmi Mervi Pesu Aino-Kaisa Saarinen | Kouvolan Hiihtoseura Mona-Liisa Malvalehto Jonna Heimonen Heli Heiskanen |
Maanrauha

Maanrauha on historiallinen nimitys, joka tarkoittaa yhteiskunnan vakiintunutta olotilaa, joka ilmenee oikeusjärjestyksen noudattamisena. Maanrauha tarkoittaa paitsi rauhanomaista ja turvallista olotilaa myös lakia tai sopimusta, jossa tällainen tila säädetään.
Tunnettu maanrauha on keisari Maksimilian I 1495 Wormsin valtiopäivillä antama "ikuinen maanrauha". Ruotsissa Birger-jaarli ja Maunu Ladonlukko antoivat rauhanvalalait (edsöre), jotka koskivat myös yleisen maanrauhan ylläpitämistä.
Maksalaatikko

Einesmaksalaatikkoa.
Maksalaatikko on suomalainen perinneruoka. Maksalaatikko on vakiinnuttanut asemansa myös ympärivuotisena ruokalajina. Maksalaatikon valmistukseen on käytetty muun muassa riisiä, voita tai margariinia, siirappia, kananmunaa, sipulia ja jauhettua maksaa sekä rusinoita.
Laatikko tarjotaan perinteisesti sulattaen kirnuvoita sen päälle ja joskus hapankarvaista marjoista, kuten puolukasta tai karpaloista, tehdyn soseen kanssa. Tämä heijastelee varhaissuomalaista elintapaa, jossa helposti säilyvät elintarvikkeet, kuten voi ja happamat marjasoseet, tyydyttivät vitamiinintarvetta yli talven samalla, kun sisäkasvatukseen sopivat eläimet, kuten sika, teurastettiin yhteen tai kahteen otteeseen talven yli muiden ravintoaineiden saannin takaamiseksi.[lähde? ]
Myös maksalaatikon valmistustapa seuraa aikaisen maatalousyhteiskunnan rytmejä: se on leimallisesti uunin jälkilämmössä varovasti haudutettu sekä hitaasti pinnaltaan ruskistettu ruokalaji. Alun perin se lienee ollut tapa käyttää sian tai suuremman metsäriistan sisäelimiä yhdessä nauriin kanssa eräänlaiseksi pataruoaksi, hieman kuten Itä-Suomessa on syntynyt lihaisempi karjalanpata. Riisin ja rusinoiden saavuttua Suomeen siitä on sittemmin jalostunut nykymuotoinen kiinteä, makeanomainen laatikkoruoka.[lähde? ]
Saarioinen aloitti maksalaatikon valmistuksen 1957. Aluksi maksalaatikoita myytiin suoraan pakettiautosta joitakin kymmeniä rasioita päivässä.
Vuonna 2015 tehdyssä tutkimuksessa maksalaatikko oli suosituin einesruoka, etenkin yli 30-vuotiaiden keskuudessa.
Maksakysta

Maksakysta on maksaan kehittyvä kysta, jota esiintyy arviolta 5 %:lla väestöstä. Vain noin 5 %:lle potilaista kehittyy oireita, joihin saattavat lukeutua kylläisyyden tunne ylävatsalla ja kipu. Maksakystat eivät vaikuta maksan toimintakykyyn, ja vain oireilevat potilaat tarvitsevat hoitoa. Yleensä maksakystia on potilaalla vain yksi, mutta niitä voi olla enemmän. Pienellä osalla sairastuneista on polykystinen maksatauti.
Yksinkertaiset maksakystat ovat hyvänlaatuisia. Kystiset kasvaimet ovat yleisimmin kystadenoomia. Myös pahanlaatuisia kystadenokarsinoomia tavataan. Maksakokeissa ei yleensä näy muutoksia, ellei syöpää ole kehittynyt.
Maastohiihto talviolympialaisissa 1936 – miesten 18 km

Vuoden 1936 talvilolympialaisten 18 kilometrin maastohiihtokilpailu käytiin 12. helmikuuta. Kilpailuun osallistui 75 hiihtäjää. 18 km maastohiihtokilpailu oli samalla myös hiihto-osuus kisojen yhdistetyn kilpailusta, johon osa hiihtäjistä samalla osallistui. Olosuhteet olivat erinomaiset, lämpötilat vaihtelivat välillä −2 ... −5 °C. Korkeuseroja ladulla oli 275 metriä. Kilpailijat lähtivät matkaan puolen minuutin välein.
Pohjoismaiden hiihtäjät lähtivät matkaan ennakkosuosikkeina. Yllättävintä oli, että Suomi ei lähettänyt matkaan edellisten MM-kilpailujen maailmanmestaria Klaes Karppista, vaan hänen sijastaan hiihti Pekka Niemi. Myös Norjalta puuttui matkan vahva hiihtäjä Sverre Brodahl, jonka sijasta hiihti Arne Rustadstuen.
Matkan aikaisemmista lähtijöistä vahvin oli Tšekkoslovakian Lukáš Mihalák, joka johti kilpailua ennen kuin Oddbjørn Hagen kirjautti maaliin tullessaan lähes kolme ja puoli minuuttia paremman ajan. Hagenin aikaa eivät kyenneet lyömään suomalainen matkan maailmanmestari vuodelta 1934 Sulo Nurmela, eikä Ruotsin Martin Matsbo. Sen sijaan Ruotsin 23-vuotias Erik Larsson teki loistavan hiihdon. Hän lähti matkaan puoli minuuttia Norjan Arne Rustadstuenin jälkeen, hiihti norjalaisen kiinni ja löi maalissa Hagenin ajan 55 sekunnilla. Kolmanneksi hiihti Pekka Niemi, joka teki maalissa kolme sekuntia paremman ajan kuin Ruotsin Matsbo.
Larsson oli vain 23-vuotias voittaessaan olympiakultaa. Hän lopetti hiihtouransa pian olympiavoittonsa jälkeen, lahjoitti mitalinsa lestadiolaisseurakunnalle ja ryhtyi maallikkosaarnaajaksi kotikaupungissaan Kiirunassa.
Maastohiihdon Suomen Cup 2016–2017

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Maastohiihdon Suomen Cup 2016–2017
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup | Ristomatti Hakola | Krista Pärmäkoski |
| Viesticup | Jämin Jänne | Hämeenlinnan Hiihtoseura |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 6
Henkilökohtaiset kilpailut: 9
Viestit: 5
Perutut kilpailut: 0
Keskeytetyt kilpailut: 0
← 2015–2016 2017–2018 →
Maastohiihdon Suomen Cupin kausi 2016–2017 alkoi Sotkamon Vuokatissa 29. lokakuuta 2016 ja päättyi Ylitornion SM-kilpailuissa 9. huhtikuuta 2017.
Kilpailut > Miehet > Henkilökohtaiset kilpailut

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 29. lokakuuta | Vuokatti, Sotkamo | sprintti (p) | Matias Strandvall | Ristomatti Hakola | Lauri Vuorinen |  |
| 2 | 19. marraskuuta | Rovaniemi | sprintti (v) | Ristomatti Hakola | Martti Jylhä | Matias Strandvall |  |
| 3 | 20. marraskuuta | Rovaniemi | 15 km (p), väliaikalähtö | Iivo Niskanen | Sami Jauhojärvi | Ari Luusua |  |
| 4 | 14. tammikuuta | Jämi, Jämijärvi | 15 km (v), väliaikalähtö | Lari Lehtonen | Sami Jauhojärvi | Ville Nousiainen |  |
| 5 | 3. helmikuuta | Keuruu (SM-kilpailut) | sprintti (v) | Ristomatti Hakola | Anssi Pentsinen | Ville Nousiainen |  |
| 6 | 4. helmikuuta | Keuruu (SM-kilpailut) | 15 km (p), väliaikalähtö | Sami Jauhojärvi | Matti Heikkinen | Ville Nousiainen |  |
| 7 | 31. maaliskuuta | Kontiolahti (SM-kilpailut) | 10 km (v), väliaikalähtö | Lari Lehtonen | Perttu Hyvärinen | Ristomatti Hakola |  |
| 8 | 2. huhtikuuta | Kontiolahti (SM-kilpailut) | 30 km (p), yhteislähtö | Ristomatti Hakola | Ari Luusua | Lari Lehtonen |  |
| 9 | 9. huhtikuuta | Ylitornio (SM-kilpailut) | 50 km (v), väliaikalähtö | Kusti Kittilä | Lari Lehtonen | Sami Jauhojärvi |  |
Kilpailut > Miehet > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 30. lokakuuta | Vuokatti, Sotkamo | 3 × 6 km (v) | Jämin Jänne 1 Markus Vuorela Antti Ojansivu Ristomatti Hakola | Kouvolan Hiihtoseura 1 Lauri Vuorinen Ville Nousiainen Lauri Lepistö | Vantaan Hiihtoseura 1 Olli Hiidensalo Waltteri Vinkanharju Anssi Pentsinen |  |
| 2 | 15. tammikuuta | Jämi, Jämijärvi | 3 × 8 km (p) | Kouvolan Hiihtoseura 1 Lauri Lepistö Kari Varis Ville Nousiainen | Ounasvaaran Hiihtoseura 1 Joonas Sarkkinen Juuso Mäkelä Ari Luusua | Pyhäjärven Pohti 1 Heikki Korpela Miikka Kinnunen Lasse Paakkonen |  |
| 3 | 5. helmikuuta | Keuruu (SM-kilpailut) | parisprintti (p) | IF Minken 1 Juuso Haarala Matias Strandvall | Vuokatti Ski Team Kainuu 1 Martti Jylhä Sami Jauhojärvi | Pyhäjärven Pohti 1 Lasse Paakkonen Heikki Korpela |  |
| 4 | 1. huhtikuuta | Kontiolahti (SM-kilpailut) | 4 × 10 km (2 p + 2 v) | Vantaan Hiihtoseura Waltteri Vinkanharju Anssi Pentsinen Olli Hiidensalo Matti Heikkinen | Jämin Jänne Aku Nikander Ristomatti Hakola Markus Vuorela Antti Ojansivu | Kouvolan Hiihtoseura Lauri Vuorinen Ville Nousiainen Juha Lallukka Kari Varis |  |
| 5 | 8. huhtikuuta | Ylitornio | 3 × 7,5 km (v) | Jämin Jänne 1 Antti Ojansivu Markus Vuorela Ristomatti Hakola | Kouvolan Hiihtoseura Juha Lallukka Kari Varis Ville Nousiainen | Haapajärven Kiilat Anssi Koirikivi Tero Seppälä Risto Uusivirta |  |
Kilpailut > Naiset > Henkilökohtaiset kilpailut

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 29. lokakuuta | Vuokatti, Sotkamo | sprintti (p) | Anne Kyllönen | Andrea Julin | Ann-Mary Ähtävä |  |
| 2 | 19. marraskuuta | Rovaniemi | sprintti (v) | Mari Laukkanen | Krista Pärmäkoski | Riitta-Liisa Roponen |  |
| 3 | 20. marraskuuta | Rovaniemi | 10 km (p), väliaikalähtö | Krista Pärmäkoski | Anne Kyllönen | Laura Mononen |  |
| 4 | 14. tammikuuta | Jämi, Jämijärvi | 10 km (v), väliaikalähtö | Eveliina Piippo | Sini Alusniemi | Heini Hokkanen |  |
| 5 | 3. helmikuuta | Keuruu (SM-kilpailut) | sprintti (v) | Anne Kyllönen | Kerttu Niskanen | Laura Mononen |  |
| 6 | 4. helmikuuta | Keuruu (SM-kilpailut) | 10 km (p), väliaikalähtö | Krista Pärmäkoski | Laura Mononen | Aino-Kaisa Saarinen |  |
| 7 | 31. maaliskuuta | Kontiolahti (SM-kilpailut) | 5 km (v), väliaikalähtö | Kaisa Mäkäräinen | Krista Pärmäkoski | Aino-Kaisa Saarinen |  |
| 8 | 2. huhtikuuta | Kontiolahti (SM-kilpailut) | 15 km (p), yhteislähtö | Kerttu Niskanen | Krista Pärmäkoski | Aino-Kaisa Saarinen |  |
| 9 | 9. huhtikuuta | Ylitornio (SM-kilpailut) | 30 km (v), väliaikalähtö | Krista Pärmäkoski | Kaisa Mäkäräinen | Kerttu Niskanen |  |