Jemen
Historia > Arabikevät ja sisällissota

Jemenin presidentti Ali Abdullah Saleh valittiin uudelleen vuonna 2006. Hän nousi alun perin Pohjois-Jemenin johtoon vuonna 1978. Vuoden 2003 vaaleissa presidenttiä tukeva puolue Yleinen kansankokous sai enemmistön äänistä, 235 paikkaa ja oppositio 63. Helmikuussa 2009 parlamentti päätti siirtää vaaleja kaksi vuotta tehdäkseen uudistuksia ja välttääkseen maassa kärjistyvän kriisin.
Vuoden 2011 alussa Tunisian vallankumous rohkaisi levottomuuksia, ja presidentti Saleh lupasi luopua vallasta kautensa päättyessä 2013. 18. maaliskuuta tilanne kiristyi, ja poliisi alkoi ampua mielenosoittajia surmaten kymmeniä ja haavoittaen satoja. 20. maaliskuuta presidentti erotti hallituksen. Maan 1. divisioonan komentaja ilmoitti siirtyneensä mielenosoittajien puolelle Salehia vastaan.
Presidentti Saleh lähti Jemenistä Saudi-Arabiaan haavoituttuaan kranaatti-iskussa 3. kesäkuuta 2011. Sekä länsimaat että arabimaat kehottivat häntä olemaan palaamatta tilanteen rauhoittamiseksi.
Saleh luopui vallasta kuukausien mielenosoitusten jälkeen marraskuussa 2011 Riadissa allekirjoittamallaan sopimuksella. Valta siirtyi varapresidentti Abdrabuh Mansur Hadille, vaikka Saleh säilyikin kolmen kuukauden ajan ”kunniapresidenttinä”. Sinä aikana järjestettiin uudet vaalit. Varapresidentti Abdrabuh Mansur Hadi oli ainoana ehdokkaana 21. helmikuuta 2012 järjestetyissä presidentinvaaleissa.
Vuonna 2014 alettiin valmistella perustuslakimuutosta, joka tekisi Jemenistä liittovaltion. Uudistuksella olisi tarkoitus rahoittaa Jemenin alueiden tyytymättömyyttä pääkaupungin ylivaltaa kohtaan ja laajentaa niiden hallinto-oikeuksia.
Arabikevään kansanousu suisti Jemenin syvempään epävakauteen. Uusi hallitus ei ole onnistunut ulottamaan valtaansa koko maahan ja tätä tyhjiötä ovat täyttäneet al-Qaida, huthikapinalliset ja Etelä-Jemenin separatistit. Vuonna 2012 Jemen aloitti Yhdysvaltojen tuella sotilasoperaation menetettyjen kaupunkien valtaamiseksi. Operaatio oli aluksi menestyksekäs mutta sittemmin hallituksen joukkojen eteneminen on pysähtynyt. Al-Qaida vastasi operaatioon tekemällä useita terrori-iskuja eri puolille Jemeniä, ja muun muassa Sanaan pommi-iskussa 2012 kuoli 96 ihmistä.
Syyskuussa 2014 huthit onnistuivat helposti valtaamaan pääkaupungin Sanaan keskeiset hallintokohteet ja mediat. Monet epäilevät huthien liittoutuneen syrjäytetyn presidentti Salehin kanssa, eivätkä kapinalliset ole suostuneet vetäytymään pääkaupungista. Kapinalliset piirittivät 19. tammikuuta 2015 Jemenin pääministerin Khalid Bahahin asuintalon ja ampuivat kohti hänen saattuettaan. Helmikuussa huthit ilmoittivat hajottavansa parlamentin ja ottavansa maan hallintaansa. Parlamentin tilalle perustettiin kansallisneuvosto.
Huthit valtasivat maaliskuun 2015 aikana osan maan kolmanneksi suurimmasta kaupungista Taizzista. Jo aiemmin oli presidentti Hadi joutunut väistymään pääkaupungista maan eteläosaan Adeniin. YK:n turvallisuusneuvosto varoitti maaliskuun 2015 lopulla, että Jemen näyttää ajautuvan sisällissodan partaalle. Neuvosto ilmoitti tukevansa maan presidenttiä Abdrabuh Mansur Hadia. Saudi-Arabian johtama liittouma aloitti sotilasoperaation huthikapinallisia vastaan 25. maaliskuuta 2015. Siihen osallistuu 150 000 sotilasta ja sata lentokonetta. Shiiajohtoiset Iran ja Irak tuomitsivat operaation. Liittouman joukkoja nousi elokuussa maihin Adenissa, minkä jälkeen ne ovat ottaneet osaa täysimittaiseksi kuvailtuun maasotaan hutheja vastaan.
Saudi-Arabian, Yhdistyneiden Arabiemiraattien sekä muiden koalitioon osallistuvien maiden tuki presidentti Abd Rabbo Mansour Hadin hallinnolle on ollut voimakasta, mutta kuitenkin  Huthi-joukot (Ansar Allah) ovat pystyneet säilyttämään valtaamansa alueet. 2020-luvulle tultaessa huthit hallitsevat yhä maan pääkaupunkia ja läntisiä alueita. Rintamalinjat eivät ole viime vuosina muuttuneet merkittävästi.  Syksyllä 2019 arvioitiin, että jos hutheja vastaan yhdessä taistelevat Jemenin kansallinen armeija (Yemen National Army, YNA) ja Etelä-Jemeniin vahvempaa itsemääräämisoikeutta tavoitteleva STC (Southern Transitional Council) alkavat taistella enemmän toisiaan vastaan, tasapaino saattaa muuttua huthien eduksi. 2020-luvulle tultaessa 100 000 ihmisen arvioidaan kuolleen vuodesta 2015 lähtien ja maan humanitaarinen tilanne on katastrofaalinen.