stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tietoisku

Tietoiskujen vuonna 1972 käyttöön otettu ensimmäinen tunnus, jossa sormi osoittaa katsojaan.
1980-luvulla käyttöön tullut tunnus, jossa kämmeneen muodostui liekki.
Tietoisku on Yleisradion lähettämä ihmisiä valistava lyhyt televisio-ohjelma. Sen tavoitteena on edistää yhteiskunnassa yleisesti hyödyllisenä pidettyjä asioita, muistuttaa turvallisuusasioista sekä viestiä kansalaisille yleishyödyllisten toimijoiden hätäapukeräyksistä sekä kampanjoista, jotka palveluviestillään hyödyttävät suomalaisia. Tietoiskujen aiheet liittyvät esimerkiksi ihmisarvoon, turvallisuuteen, terveyteen, ympäristönsuojeluun tai kehitysyhteistyötä edistäviin kampanjoihin.
Ohjelmaa on esitetty Yleisradion kanavilla 1960-luvun alusta alkaen. Tietoiskun tavaramerkiksi tuli sormien napsautus, jota alettiin käyttämään vuonna 1972. Ensimmäisessä Esko Favenin suunnittelemassa tunnuksessa käsi napsauttaa sormia, ja sormi osoittaa katsojaan. 1980-luvulla käyttöön tulleessa uudessa tunnuksessa esitettiin kämmentä, johon muodostui liekki. Jälkimmäisessä Tietoisku-tunnuksessa esiintynyt käsi kuului näyttelijä Jyrki Nousiaiselle. Eniten Tietoiskuja tehtiin TV2:n tuotantona, ja niiden pääsääntöisenä toimittajana, tuottajana ja ohjaajana toimi Seppo Vihtonen.
Yksi tunnetuimmista tietoiskuista on Camilla Mickwitzin vuonna 1986 valmistunut pala-animaatioelokuva Varokaa heikkoa jäätä, jota on esitetty Pikku Kakkosen yhteydessä.
Palkintoja

Ylen tietoiskuja palkittiin usein suomalaisten mainoselokuvakilpailujen yhteiskunnallisissa sarjoissa. Tietoiskut menestyivät toisinaan myös kansainvälisissä kilpailuissa. Vuonna 1975 toistasataa tietoiskua ohjanneen Martti Jänneksen alkoholiaiheinen tietoisku voitti Venetsiassa hopeaa. Vuonna 1978 tietoisku nimeltä ”Öljylamppu” palkittiin Cannesin kansainvälisessä mainoselokuvakilpailussa Pronssileijonalla.
Kritiikkiä

Toisinaan tietoiskut suunniteltiin niin kärkeviksi, että jokin taho saattoi pahastua niistä. Esimerkiksi vuonna 1983 sähköstä kertovaa tietoiskua arvosteltiin Ylelle epäsopivasta puolueellisuudesta energiamuotojen suhteen. Animoidusta tietoiskusta poistettiin Öljyalan Keskusliiton pyynnöstä kuva karille ajaneesta ja öljyvahingon aiheuttaneesta tankkerista, ja poistoa kannatti myös tietoiskun takana ollut Suomen voimalaitosyhdistys.
Parodiat

Tietoiskuista on tehty useissa suomalaissa viihdeohjelmissa parodisia sketsejä, kuten esimerkiksi Yleisradion omassa viihdeohjelmassa Velipuolikuu.
Aiheesta muualla

Yleisradio: Tietoiskuja
Ylen tekemien Tietoiskujen lähetystietoja Radio- ja televisioarkiston tietokannassa
Kiko (jalkapalloilija, 1988)

Kiko eli Francisco José Olivas (s. 21. elokuuta 1988 Antequera, Malaga) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan Segunda Divisiónissa pelaavaa Córdobaa. Pelipaikaltaan hän on puolustaja.
Karhunvartijan tyhjiö

Kartta Karhunvartijan tyhjiöstä
Karhunvartijan tyhjiö (tai Suuri tyhjiö) on valtava, melko pallomainen alue avaruudessa, joka sisältää hyvin vähän galakseja. Se sijaitsee Karhunvartijan tähdistön lähellä, josta sen nimi juontuu. Sen keskuksen sijainti on rektaskensio 14h 50m ja deklinaatio 46°.
Yleiskuva

Huikealla lähes 330 miljoonan valovuoden halkaisijallaan (joka on noin 0,27 prosenttia maailmankaikkeutemme halkaisijasta) ja lähes 236 000 Mpc3:n tilavuudellaan Karhunvartijan tyhjiö on yksi suurimmista tiedossa olevista tyhjiöistä universumissa, ja sitä kutsutaankin supertyhjiöksi (engl. supervoid). Sen löydön raportoivat vuonna 1981 Robert Kirshner ja muut galaktisia punasiirtymiä koskevassa tutkimuksessa. Karhunvartijan tyhjiön keskusta on noin 700 miljoonan valovuoden päässä Maasta.
Muut tähtitieteilijät havaitsivat pian, että tyhjiö sisälsi muutamia galakseja. Vuonna 1987 J. Moody, Robert Kirshner, G. MacAlpine sekä S. Gregory julkaisivat löytönsä tyhjiön sisältämästä kahdeksasta galaksista. M. Strauss ja John Huchra ilmoittivat löytäneensä vielä kolme galaksia vuonna 1988, ja Greg Aldering, G. Bothun, Robert P. Kirshner, ja Ron Marzke ilmoittivat vuonna 1989 löytyneen 15 galaksia. Vuonna 1997 Karhunvartijan tyhjiön tiedettiin sisältävän 60 galaksia.
Tähtitieteilijä Greg Alderingin mukaan tyhjiön mittakaava on sellainen, että "jos Linnunrata olisi Karhunvartijan tyhjiön keskellä, emme olisi saaneet tietää muiden galaksien olemassaolosta ennen 1960-lukua."
Herkuleksen Superjoukko muodostaa osan tyhjiön reunaa.[lähde? ]
Toistaiseksi Karhunvartijan tyhjiössä on havaittu vasta 60 galaksia. Käyttämällä karkeaa arviota noin 1 galaksista jokaista 10 miljoonaa valovuotta kohti (joka on 4 kertaa kauempana kuin Andromedan Galaksi on maasta) Karhunvartijan tyhjiössä pitäisi olla noin 2 000 galaksia.
Alkuperä

Karhunvartijan tyhjiön ja kosmologisen evoluution Lambda-CDM-mallin yhteydessä ei ole mitään havaittuja epäjohdonmukaisuuksia . On esitetty teoria, että Karhunvartijan tyhjiö muodostui pienempien tyhjiöiden sulautuessa yhteen, aivan kuten pienet saippuakuplat sulautuvat yhteen isommiksi kupliksi. Tämä voisi selittää tyhjiön läpi kulkevan pienestä galaksimäärästä muodostuvan putkimaisen alueen.
Kartta galaksityhjiöistä
Kerkonkosken kanava

Kerkonkosken kanava
Kerkonkosken kanava sijaitsee Rautalammilla Niiniveden ja Kiesimän välisellä kannaksella Kerkonjoessa. Kanava on osa Keiteleen ja Iisveden välistä reittiä, joka rakennettiin vuosina 1919–1926. Reitillä on lisäksi Neiturin kanava ja Kiesimän kanava.
Kanavan pituus on 1 110 metriä ja putouskorkeus on noin kolme metriä. Siinä on yksi sulku jonka mitat ovat 43 × 8,3 × 2,7 metriä. Kanavassa voivat kulkea alukset, joiden maksimipituus 35,0 metriä, leveys 7,5 metriä, syväys 2,4 metriä sekä maston korkeus enintään 5,5 metriä. Kanavan ylittää yksi kiinteä maantiesilta. Kiesimän kanavaa alettiin rakentaa vuonna 1919, mutta määrärahojen puute viivästytti rakennustöitä niin, että kanava valmistui vasta 1926.
Niiniveden puoleiseen Kanavasaareen valmistui 1920–1921 kanavakasöörin asuin- ja toimistorakennus sekä kanavamiehistön asuinrakennus ulkorakennuksineen. Kanavan ympäristön koristeistutukset suunnitteli Saimaan kanavan puutarhuri Martti Parikka.
Neiturin, Kiesimän ja Kerkonkosken kanaviin asennettiin kokonaan uutta tekniikkaa: Sulkuportit rakennettiin puun sijaan teräksestä. Tämän ansiosta ei enää tarvinnut noudattaa periaatetta, että yhdellä sulkukammiolla nostetaan veden tasoa enintään kolme metriä. Sulut rakennettiinkin yksikammioisiksi. Vettä ei johdeta sulkukammioon eikä siitä pois sulkuporteissa olevien avattavien luukkujen kautta, vaan sivumuureissa olevan putkiston kautta. Tätä tekniikkaa käytettäessä sulkukammion vesi ei aaltoile eikä sulun pituussuuntaista virtausta synny. Veden korkeuden muutos myös tapahtuu selvästi nopeammin kuin luukkuperiaatteella toimivissa kanavissa. Samaa periaateratkaisua sovellettiin myöhemmin Saimaan kanavan suursuluissa.
Kanavaa käytettiin alusta saakka puutavaran kuljetukseen, joka kuitenkin loppui vuoteen 2002 mennessä koko Kymijoen vesistössä.  Kanavan sulku toimii nykyisin itsepalveluperiaatteella.
Kerkonkosken, Kiesimän, Kolun ja Neiturin kanavien käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana NRC Group Finland Oy.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kerkonkosken kanava Wikimedia Commonsissa
Kymijoen vesistön kanavat
Kalkkisten kanava
Heposelän reitti: Kellosalmen kanava – Likastin kanava
Keiteleen reitti: Listonsalmen kanava – Neiturin kanava
Kiesimän reitti: Kerkonkosken kanava – Kiesimän kanava – Neiturin kanava
Niiniveden reitti: Säynätsalmen kanava
Nilakan reitti: Kolun kanava
Pielaveden reitti: Säviänvirran kanava
Vesijärvi: Vääksyn kanava
Virmasveden reitti: Kuttakosken kanava
Rautalammin reitti
Suontienselkä–Paasvesi
Pielavesi – Säviänvirran kanava – Haapajärvi – Pieksänjärvi
Iisvesi – Rasvanki – Virmasvesi – Hirvijärvi–Kallioselkä–Ahveninen–Suovu ‎
Nilakka – Kolun kanava – Äyskoski
Koskelovesi-Miekkavesi – Nokisenkoski – Niinivesi – Säynätsalmen kanava – Iisvesi
Kiesimä – Kerkonkosken kanava – Sonkari – Vesantojärvi – Kiesimän kanava – Neiturin kanava
Konnekoski – Hankavesi – Myhinkoski – Myhinjärvi
Konnevesi – Kellanvirta – Liesvesi – Vanginvesi – Korholankosket – Kynsivesi–Leivonvesi – Simunankoski – Kuusvesi
Armisvesi – Hankavesi – Kuuhankavesi – Venejoki
Lievestuoreenjärvi – Sahinjoki
Uurainen – Nurminen – Ahveninen
Tarvaalankoski – Saraavesi
Hankavesi
Kirjopyrstökolibrit

| Kirjopyrstökolibrit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Kirjopyrstökolibrit Phlogophilus  Gould, 1860
Katso myös
   Kirjopyrstökolibrit Wikispeciesissä   Kirjopyrstökolibrit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjopyrstökolibrit (Phlogophilus) on kolibrien heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu kaksi Etelä-Amerikassa elävää lajia.
Kirjopyrstökolibrilajit

Ecuadorinkirjopyrstö (Phlogophilus hemileucurus)
Perunkirjopyrstö (Phlogophilus harterti)
Kirjomerienkeli

| Kirjomerienkeli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Merienkelikalat Squatiniformes
Heimo::  Merienkelit Squatinidae
Suku::  Squatina
Laji::  californica
Kaksiosainen nimi
 Squatina californica  Ayres, 1859 
 Kalifornianmerienkelin levinneisyys
Katso myös
   Kirjomerienkeli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjomerienkeli eli kalifornianmerienkeli (Squatina californica) on yksi kenties parhaiten pohjaelämään sopeutuneista hailajeista. Se muistuttaa huomattavasti rauskuja leveine rintaevineen ja litteine ruumiineen, mutta suu on kuonon kärhessä eikä vatsan alla kuten rauskuilla. Sukupuolet ovat eri kokoiset. Koiraan enimmäispituus on noin 120 senttimetriä ja naaraan 150 senttimetriä. Kirjomerienkeli elää korkeintaan 35-vuotiaaksi.
Levinneisyys ja ravinto

Kirjomerienkelin levinneisyysalue ulottuu eteläisestä Alaskasta Chilen rannikolle.
Se viihtyy hiekka- ja mutapohjilla 3–100 metrin syvyydessä, mutta havaintoja on tehty vielä 185 metrin syvyydessä. Joidenkin rauskujen tavoin se osaa jopa kaivautua pohjaan piiloon. Näin se pystyy saalistamaan pääravintoaan rauskuja, kampeloita ja muita pohjakaloja väijyksistä. Myös selkärangattomat kuten hummerit kelpaavat. Pelästyessään tai hyökätessään se pystyy ampaisemaan nopeasti liikkeelle vahvalla pyrstöllään. Sitä itseään saalistaa ihmisen lisäksi (kirjomerienkelin lihalla on taloudellista merkitystä) mm. valkohai (Carcharodon carcharias). Ihmisen ei tarvitse pelätä kirjomerienkeliä ellei tätä häiritä.
Lisääntyminen

Lisääntymisaika on touko-elokuussa. Koiraat tulevat sukukukypsiksi 8 vuoden iässä ja naaraat 13 vuoden iässä. Munat kehittyvät emon sisällä 10 kuukautta ja poikaset syntyvät 23 sentin pituisina. Kerralla voi syntyä 1–13 poikasta.
Aiheesta muualla

Squatina californica (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Kimmo Jarva

Kimmo Petteri Jarva (s. 1969 Tampere) on suomalainen kaupunginjohtaja, koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri. Hän oli Lappeenrannan kaupunginjohtaja. Hän jätti eronpyynnön 20.11.2023, ja ero astui virallisesti voimaan 20. toukokuuta 2024. Hän aloitti virassaan joulukuun puolivälissä 2011.
Jarva valmistui hallintotieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1995. Hän toimi Vihdin kunnanjohtajana vajaat kolme vuotta joulukuuhun 2011 asti, jota ennen hän oli Karjalohjan kunnansihteerinä 1995–1997, Padasjoen vs. hallintojohtajana 1997, Säkylän kunnansihteerinä 1997–1999, Taipalsaaren kunnanjohtajana 2000–2003 sekä Kurikan kaupunginjohtajana 2003–2009. Jarvalla on kaksi lasta.
Ylen haastatteluissa tuli esiin, että Jarvan eroon Lappeenrannan kaupunginjohtajan tehtävästä ei liity yksittäisiä syitä eikä väärinkäytöksiä. Valtuutetut kommentoivat toimintaa liian passiiviseksi ja häntä liian näkymättömäksi ja nostavat esiin jämäkkyyden puutteen. Häntä on kuitenkin pidetty miellyttävänä, ja yhteistyö on sujunut.
Kirjopunavarpunen

| Kirjopunavarpunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Punavarpuset Carpodacus
Laji::  trifasciatus
Kaksiosainen nimi
 Carpodacus trifasciatus  Verreaux, 1871 
Katso myös
   Kirjopunavarpunen Wikispeciesissä   Kirjopunavarpunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjopunavarpunen (Carpodacus trifasciatus) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kirjopunavarpusta tavataan Bhutanissa, Kiinassa ja Intiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Jääkiekon SM-liigan pudotuspelit 2019

Jääkiekon SM-liigan pudotuspelit 2019 pelattiin SM-liigakauden 2018–2019 runkosarjan jälkeen 16. maaliskuuta – 4. toukokuuta 2019. Pudotuspeleihin etenivät runkosarjan kymmenen parasta joukkuetta, joista kuusi parasta suoraan puolivälieriin.
HPK ja Kärpät etenivät loppuottelusarjaan, joka päättyi HPK:n voittoon seitsemännessä ottelussa.
1. kierros

Pudotuspelien 1. kierroksella pelasivat runkosarjan sijoille 7–10 sijoittuneet joukkueet: Lukko, Ilves, SaiPa ja JYP. Kierros pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä, jossa kahdella voitolla joukkue eteni puolivälieriin.
1. kierros > Lukko – JYP

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. maaliskuuta | Lukko | 5–1 | JYP | Kivikylän Areena |  |
17:00: 
| 17:00 | (0–0, 2–1, 3–0)  | (0–0, 2–1, 3–0)  | (0–0, 2–1, 3–0)  | Yleisömäärä: 3 018  Tuomarit:  Fonselius   Vikman |  |
| 17:00 |    Liedes – 22.35   Keränen (Reunanen, Liedes) yv – 29.03   Reunanen (Ilomäki, Heinola) yv – 52.23   Keränen (Ilomäki, Krejcik) tm – 58.02   Ilomäki tm – 58.58 | Raportti  0–1   1–1   2–1   3–1   4–1   5–1 |   20.29 – Turkulainen (Tuppurainen, Kalteva) | Yleisömäärä: 3 018  Tuomarit:  Fonselius   Vikman |  |
| 17:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 3 018  Tuomarit:  Fonselius   Vikman |  |
| 17:00 | 3 x 2 min = 6 min |  | 5 x 2 min = 10 min | Yleisömäärä: 3 018  Tuomarit:  Fonselius   Vikman |  |
| 17:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 3 018  Tuomarit:  Fonselius   Vikman |  |
| 17:00 | Lehtinen 6+6+3=15 |  | 8+14+11=33 Laurikainen   (pois: 57.23 – 58.02 ja 58.20 – 58.58) | Yleisömäärä: 3 018  Tuomarit:  Fonselius   Vikman |  |
17:00: 
17:00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. maaliskuuta | JYP | 4–1 | Lukko | LähiTapiola Areena |  |
17:00: 
| 17:00 | (1–0, 1–0, 2–1)  | (1–0, 1–0, 2–1)  | (1–0, 1–0, 2–1)  | Yleisömäärä: 3 188  Tuomarit:  Boman Kova |  |
| 17:00 |  Louhivaara (Hytönen, Kalteva) vt – 19.00 Tuppurainen (Turkulainen, Mäenpää) – 26.25 Jokinen (Allén, Ikonen) – 46.15 Perrin (Yonkman, Immonen) tm – 56.51 | Raportti  1–0   2–0   3–0   4–0   4–1 |      58:52 – Koivisto (Keränen, Heinola) yv2, im | Yleisömäärä: 3 188  Tuomarit:  Boman Kova |  |
| 17:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 3 188  Tuomarit:  Boman Kova |  |
| 17:00 | 6 x 2 min = 12 min |  | 3 x 2 min = 6 min | Yleisömäärä: 3 188  Tuomarit:  Boman Kova |  |
| 17:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 3 188  Tuomarit:  Boman Kova |  |
| 17:00 | Laurikainen 8+11+3=22 |  | 9+2+4=15 Lehtinen   (pois: 55.23 – 56.51, 58.44 – 58.52 ja 59.07 – 60.00) | Yleisömäärä: 3 188  Tuomarit:  Boman Kova |  |
17:00: 
17:00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19. maaliskuuta | Lukko | 4–1 | JYP | Kivikylän Areena |  |
18:30: 
| 18:30 | (1–0, 2–0, 1–1)  | (1–0, 2–0, 1–1)  | (1–0, 2–0, 1–1)  | Yleisömäärä:  3054  Tuomarit:   Fonselius   Kaukokari |  |
| 18:30 |   Keränen (Reunanen, Liedes) yv, vt – 14.15   Heinola – 31.00   Ahonen (Keränen, Ilomäki) – 31.24   DeFazio (Danforth) tm – 55.23 | Raportti  1–0   2–0   3–0   4–0   4–1 |       59.47 – Tomášek (Perrin, Kolehmainen) | Yleisömäärä:  3054  Tuomarit:   Fonselius   Kaukokari |  |
| 18:30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä:  3054  Tuomarit:   Fonselius   Kaukokari |  |
| 18:30 | 6 x 2 min = 12 min |  | 5 x 2 min = 10 min | Yleisömäärä:  3054  Tuomarit:   Fonselius   Kaukokari |  |
| 18:30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä:  3054  Tuomarit:   Fonselius   Kaukokari |  |
| 18:30 | Lehtinen 10+10+5=25 |  | 14+5+1=20 Laurikainen   (pois: 54:15 – 55:23) | Yleisömäärä:  3054  Tuomarit:   Fonselius   Kaukokari |  |
18:30: 
18:30: 






Lukko voitti ottelusarjan 2–1.
1. kierros > Ilves – SaiPa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. maaliskuuta | Ilves | 3–2 JE1 | SaiPa | Hakametsän jäähalli |  |
17:00: 
| 17:00 | (0–1, 0–1, 2–0, 1–0)  | (0–1, 0–1, 2–0, 1–0)  | (0–1, 0–1, 2–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 4 805  Tuomarit:   Koistinen  Levonen |  |
| 17:00 |     Lepaus (Ruotsalainen, Peltola) VT – 49.15    Flood (Vainionpää, Rautiainen) – 50.18   Vainionpää (Flood, Liuksiala) VT – 62.46 | Raportti  0–1   0–2   1–2   2–2   3–2 |   10.39 – Tanus (Maalahti, Kunyk) VT   34.55 – Nikko (Kunyk, Tanus) | Yleisömäärä: 4 805  Tuomarit:   Koistinen  Levonen |  |
| 17:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 4 805  Tuomarit:   Koistinen  Levonen |  |
| 17:00 | 1 x 2 min = 2 min |  | 3 x 2 min = 6 min | Yleisömäärä: 4 805  Tuomarit:   Koistinen  Levonen |  |
| 17:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 4 805  Tuomarit:   Koistinen  Levonen |  |
| 17:00 | Dostál 10+8+3+5=26 |  | 3+13+8+1=25 Tuohimaa | Yleisömäärä: 4 805  Tuomarit:   Koistinen  Levonen |  |
17:00: 
17:00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. maaliskuuta | SaiPa | 3–2 JE1 | Ilves | Kisapuiston jäähalli |  |
17:00: 
| 17:00 | (1–1, 1–1, 0–0, 1–0)  | (1–1, 1–1, 0–0, 1–0)  | (1–1, 1–1, 0–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 3 364  Tuomarit:   Heikkinen  Lindqvist |  |
| 17:00 |   Salo (Nättinen, Kaksonen) – 18:13 Nättinen (Morley, Maalahti) YV – 33:50  Oksanen (Goodwin, Tanus) YV, VT – 76:15 | Raportti  0–1   1–1   2–1   2–2   3–2 |  10.39 – Peltola (Ruotsalainen, Rautiainen) YV   36:53 – Ruotsalainen (Rautiainen, Suomi) YV | Yleisömäärä: 3 364  Tuomarit:   Heikkinen  Lindqvist |  |
| 17:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 3 364  Tuomarit:   Heikkinen  Lindqvist |  |
| 17:00 | 4 x 2 min + 1 x 10 min = 18 min |  | 8 x 2 min | Yleisömäärä: 3 364  Tuomarit:   Heikkinen  Lindqvist |  |
| 17:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 3 364  Tuomarit:   Heikkinen  Lindqvist |  |
| 17:00 | Tuohimaa 7+8+6+6=27 |  | 4+8+6+3=21 Dostál | Yleisömäärä: 3 364  Tuomarit:   Heikkinen  Lindqvist |  |
17:00: 
17:00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19. maaliskuuta | Ilves | 4–2 | SaiPa | Hakametsän jäähalli |  |
18:30: 
| 18:30 | (2–1, 0–1, 2–0)  | (2–1, 0–1, 2–0)  | (2–1, 0–1, 2–0)  | Yleisömäärä:  5141  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
| 18:30 |   Suomi (Rautiainen, Ruotsalainen) – 07.45    Flood (Suomi, Ruotsalainen) – 14.20    Rautiainen (Ikonen, Antonen) yv – 47.59   Ikonen – 57.03 | Raportti  1–0   1–1   2–1   2–2   3–2   4–2 |    12.01 – Nättinen (Kaksonen, Morley)    35.21 – Salo (Kunyk, Tanus) | Yleisömäärä:  5141  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
| 18:30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä:  5141  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
| 18:30 | 4 x 2 min + 1 x 10 min = 18 min |  | 4 x 2 min = 8 min | Yleisömäärä:  5141  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
| 18:30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä:  5141  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
| 18:30 | Dostál 4+8+6=18 |  | 5+9+10=24 Tuohimaa   (pois: 58:26 – 60:00) | Yleisömäärä:  5141  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
18:30: 
18:30: 






Ilves voitti ottelusarjan 2–1.
Pronssiottelu > Tappara – HIFK

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19. huhtikuuta | Tappara | 3–2 JE1 | HIFK | Tampereen jäähalli |  |
18:30: 
| 18:30 | (0–0, 2–0, 0–2, 1–0)  | (0–0, 2–0, 0–2, 1–0)  | (0–0, 2–0, 0–2, 1–0)  | Yleisömäärä:  5002  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
| 18:30 |   Ojamäki (Järvinen, Záborský) – 21.09   Rauhala (Karjalainen, Kemiläinen) – 28.03     Záborský (Malinen, Suhonen) yv, vm – 75.11 | Raportti  1–0   2–0   2–1   2–2   3–2 |     42.39 – Eronen (Salminen, Tyrväinen)   56.32 – Tyrväinen (Varakas) yv | Yleisömäärä:  5002  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
| 18:30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä:  5002  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
| 18:30 | 3 x 2 min = 6 min |  | 7 x 2 min = 14 min | Yleisömäärä:  5002  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
| 18:30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä:  5002  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
| 18:30 | Heljanko 6+10+6+4=26 |  | 1+10+8+6=25 Engren | Yleisömäärä:  5002  Tuomarit:   Koistinen   Levonen |  |
18:30: 
18:30: 






Tappara voitti pronssia.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Kirjopapurikko

| Kirjopapurikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
  
 
Suomessa:
 Erittäin uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Täpläperhoset Nymphalidae
Alaheimo::  Heinäperhoset Satyrinae
Tribus::  Elymniini
Suku::  Lopinga
Laji::  achine
Kaksiosainen nimi
 Lopinga achine  (Scopoli, 1763) 
Synonyymit
 Pararge achine 
Katso myös
   Kirjopapurikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjopapurikko (Lopinga achine) on täpläperhosiin kuuluva perhoslaji. Sitä tavataan laajalla alueella Euroopassa, mutta missään se ei ole yleinen. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä IV. Suomessa lajia on tavattu kahdella alueella Etelä-Suomessa: Valkeakosken suunnalla ja Kaakkois-Suomessa ja Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU). IUCN on luokitellut lajin alueellisesti vaarantuneeksi Euroopassa vuonna 2009.
Kirjopapurikko on yleisväriltään hopeanharmaa. Siipien reunoissa yläpinnalla kullanruskean reunustamien tummanruskeiden soikioiden helminauha, alapinnassa kelta-mustat silmäkuviot.
Lopinga achine ♂
Lopinga achine ♂   △
Aiheesta muualla

LuontoPortti: Kirjopapurikko (Lopinga achine)
Suomen Perhoset: Kirjopapurikko
Keskisuomalainen: Kirjopapurikko[vanhentunut linkki]
Eurobutterflies, valokuvia
UniProt, Taxonomy: Lopinga achine (englanniksi)
Kastanjakuhankeittäjä

| Kastanjakuhankeittäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kuhankeittäjät Oriolidae
Suku::  Kuhankeittäjät Oriolus
Laji::  traillii
Kaksiosainen nimi
 Oriolus traillii  (Vigors, 1832) 
Katso myös
   Kastanjakuhankeittäjä Wikispeciesissä   Kastanjakuhankeittäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kastanjakuhankeittäjä (Oriolus traillii) on kuhankeittäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kastanjakuhankeittäjää tavataan Aasian kaakkoisosissa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kavén

Kavén on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Mikko Kavén (s. 1975), jalkapallomaalivahti
Pertti Kavén (s. 1941), sotalapsi, yrittäjä ja tietokirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.