stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paula Szalit

Paula Szalit
Paula Szalit (myös Paulina Szalitówna; 5. marraskuuta 1886 Drohobytš – 1920 Kulparkiv) oli puolalainen pianisti ja säveltäjä. Hän aloitti opintonsa Lvivissä ja jatkoi niitä Wienissä, jossa hänen opettajinaan toimivat Robert Fischhof, Josef Hofmann, Heinrich Schenker ja Teodor Leszetycki. Eugen d'Albert opetti häntä Baijerissa.
Harold Schonberg piti Szalitia varhaisena lupauksena, Artur Schnabel jopa ihmelapsena. Hänen esiintymisensä Wienissä 14. helmikuuta 1894 oli todennäköisesti hänen debyyttinsä. Szalit esiintyi vuosina vuonna 1898 Pietarissa ja Moskovassa sekä vuonna 1904 Lvivissä ja Krakovassa. Vuoden 1907 paikkeilla hän opetti pianonsoittoa musiikki-instituutissa Lvivissä. Syksyllä 1913 hän teki viimeisen esiintymisensä viulisti Paweł Kochańskin kanssa.
Maja Trochimczykin kirjan A Romantic Century in Polish Music mukaan Szalitin lahjakkuutta hyväksikäytettiin, eikä hän kestänyt taiteellisen uran mukanaan tuomia paineita. Hänen elämänsä päättyi psykiatriseen sairaalaan.
Szalitin sävellystuotantoon kuuluu pienimuotoisia pianokappaleita.
Aiheesta muualla

IMSLP: Paula Szalit: nuotteja
Nuutajärven työväentalo Iirilä

| Iirilä> Nuutajärven työväentalo |
| --- | --- |

Osoite:  Rauhalantie 17, 31160 Nuutajärvi 
Sijainti:  Nuutajärvi, Urjala
Koordinaatit:  61°02′55″N, 23°26′10″E
Valmistumisvuosi:  1908
Purkuvuosi:  1963 (sali ja näyttämö)
Rakennuttaja:  Nuutajärven Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nuutajärven työväentalo Iirilä on Urjalan kunnan Nuutajärven kylässä sijaitseva työväentalo/tanssilava.
Historiaa

Nuutajärven työväenyhdistys Työ perustettiin vuonna 1905. Rakennusrahastoa työväentaloa varten alettiin koota vuonna 1906 muun muassa arpajaisia järjestämällä. Lisäksi otettiin Urjalan Säästöpankista 1 000 markan laina. Seuraavana vuonna yhdistys osti Iirilä-nimisen rantahuvilan. Lisäksi ostettiin meijerirakennus, jonka hirsistä rakennettiin Iirilään sivusiipi, johon tuli juhlasali näyttämöineen. Talon vihkiäisiä vietettiin helluntaina 1908. Tontti oli alkuun vuokralla, kunnes vuonna 1927 yhdistys lunasti sen omaksi.
Tanssilava rakennettiin talon yhteyteen mahdollisesti jo pian talon valmistumisen jälkeen. Lava uusittiin vuosina 1946 ja 1958. Myös lavaa alettiin kutsua Iiriläksi. Vuonna 1963 talon saliosuus purettiin ja myytiin, ja taloon tehtiin myös pienempiä korjauksia ja muutoksia. Nykyään (vuonna 2023) ainakin lava on yhä pystyssä ja Nuutajärven työväenyhdistyksen omistuksessa. Talon kohtalosta 1990-luvun jälkeen ei ole varmuutta.
Rakennus

Talo oli hirsirakenteinen, ja siihen kuului kamari, keittiö sekä sali näyttämöineen. Se oli punaiseksi maalattu, paitsi ovien ja ikkunoiden pielet, jotka olivat vaalean keltaisia. Talo sähköistettiin vuonna 1927. Vuoden 1963 remontin yhteydessä siirryttiin puulämmityksestä öljylämmitykseen.
Toimintaa työväentalolla

Talossa pidettiin yhdistyksen kokouksia, ja lisäksi siellä toimi eri harrastepiirejä, torvisoittokunta harjoitteli, pidettiin kursseja, iltamia ja teatteriesityksiä, ja taloa myös vuokrattiin esimerkiksi hää- ja syntymäpäiväjuhlia varten. Myös lasityöntekijäin ammattiosasto vuokrasi taloa. Ainakin 1920-luvulla taloa vuokrasivat myös kiertävät elokuvien esittäjät ja sirkukset. Näiltä ”humpuukiseuroilta” perittiin 100 markan vuokra; toisaalta esimerkiksi Marttayhdistys sai pitää keittokurssin ilman vuokraa. Myös joitakin perhejuhlia annettiin pitää ilman vuokraa. Taloon tuli myös heti alusta vuokralle Nuutajärven Työväen Osuuskauppa. 1990-luvulla taloa vuokrattiin kesäisin tanssien järjestäjille, urheiluseura Esalle sekä häitä ja muita juhlia varten yksityisille. Lisäksi siellä kokoontuivat eläkeläiset säännöllisesti.
Onkamo (Tohmajärvi)

Onkamon seisake maaliskuussa 2006.
Onkamo on kylä Tohmajärven kunnassa, Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kylä sijaitsee valtateiden 6 ja 9 risteyskohdassa, noin 40 kilometriä Joensuusta etelään päin. Onkamon alueella asuu noin 440 henkeä, ja kylässä on myös runsaasti kesäasukkaita.
Historia ja palvelut

Onkamon kylä perustettiin 1500-luvulla järvien rajaamalle kannakselle. Kylän elinkeinorakenne on historiallisesti painottunut maa- ja metsätalouteen sekä kalastukseen. Varsinkin kalastus on ollut kylälle tärkeä elinkeino, koska kylän maasto on ollut kivistä ja huonohkoa viljelymaata. Kannaksen alueelta löytyy edelleen valtakunnallisesti arvokasta kulttuurihistoriallista ympäristöä, jossa näkyvät historian merkit, kuten kaskiviljely. Karjalan radan valmistuminen 1800-luvun lopulla kehitti kylää merkittävästi, ja Onkamon aseman ympärille kasvoi pieni kaupan keskus. Onkamon seisake siirtyi hieman 1960-luvulla, kun uusi rata valmistui. Viimeksi juna on pysähtynyt Onkamossa vuonna 2005.
Onkamossa on aiemmin toiminut kyläkauppoja. Niistä viimeinen, kyläkauppa Orho, lopetettiin loppuvuonna 2005. Posti- ja pankkipalvelut lopetettiin vuonna 1996. Vielä 1960-luvulla Onkamossa toimi useita kauppoja. Onkamossa on aiemmin toiminut myös tanssilava sekä leirintäalue Onkamo Camping.
Onkamossa oli alakoulu, joka siirtyi 2000-luvulla entisen metsäkoulun tiloihin ja lakkautettiin kevätlukukauden 2011 lopussa. Nykyisin Onkamoa lähin koulu toimii noin neljän kilometrin päässä Tikkalassa. Kylässä on myös toiminut itsenäinen Onkamon metsäkoulu, joka siirtyi Kiteen oppimiskeskuksen alaisuuteen 1990-luvulla. Koulu on sittemmin lopetettu.
Nykyisin Onkamossa toimii autokorjaamo Onkamon Auto. Vapon Valkeasuon turvesuo sijaitsee kylän läheisyydessä. lisäksi täälä on ollut orhon kauppa
Luonto

Onkamon kylä kuuluu Suomen valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin.  Onkamon luontoa leimaavat laajat, vaihtelevat metsä- ja suoalueet, joista osaan kuuluu myös rauhoitettuja alueita. Metsät vaihtelevat kangas- ja lehtometsistä koivikoihin, ja lisäksi kylässä on runsaasti perinnebiotooppeja, kuten kaskimetsiä. Yleisiä kasvilajeja ovat muiden muassa valkolehdokki, karjalanruusu, valkoailakki ja mäkitervakko.
Onkamossa sijaitseva Hirvisuo koostuu sekä aapa- että keidassuosta. Se on Natura 2000 -suojelualuetta ja lintujen, etenkin kahlaajien, tärkeää pesimäaluetta. Valkeasuon pellot ovat monien lintulajien, kuten varpus-, kahlaaja- ja sorsalintujen tärkeä levähdyspaikka.
Onkamossa on muutamia järviä: Suuri-Onkamo, Särkijärvi ja Kangaslampi. Suuri-Onkamon ja Särkijärven väliin jää viiden kilometrin pituinen ja kapeimmillaan alle kilometrin levyinen kannas, jolle kylä aikoinaan perustettiin. Onkamojärvet on tunnettu pitkään yhtenä Pohjois-Karjalan tuottavimmista kalavesistä. Myös Salpausselät kulkevat kylän halki.
Liikenneyhteydet

Onkamo on risteyspaikka. Onkamossa on valtatien 6 ja Niiralan rajanylityspaikan kautta Sortavalaan johtavan maantien, valtatien 9 risteys. Onkamosta on matkaa Tohmajärven keskustaan eli Kemieen 14 kilometriä, Kiteelle 25 kilometriä, Joensuuhun 40 kilometriä ja Lappeenrantaan 190 kilometriä.
Vanha ja uusi Karjalan rata kohtaavat Onkamon Lapinahossa. Vanha rata johtaa Niiralan kautta Venäjälle, ja se on vain tavarajunien ja satunnaisten Petroskoi–Joensuu-tilausjunien käytössä. Onkamon seisake ei ole enää henkilöliikennekäytössä; viimeinen Joensuu–Helsinki-välin matkustajajuna pysähtyi Onkamossa 2005. Paikallisliikenne kiskobussilla Joensuuhun lakkautettiin jo 1980-luvulla.
Kirjallisuutta

Kyläkirja Onkamo - kaloista kuulu julkaistiin vuonna 2005.
Onkamossa on paljon perinnebiotooppeja, ja mäkitervakko on yksi niillä runsaana esiintyvistä kasvilajeista.
Operaatio Swarmer

UH-60 Black Hawk-helikoptereita operaatio Swarmerissa. Kuva: Sgt 1st class Antony Joseph, US Army 16.3.2006 Defenselink/DoD
Operaatio Swarmer oli Yhdysvaltain armeijan Irakin koalitiojoukkojen ja Irakin uuden armeijan 16. maaliskuuta 2006 aloittama sotilasoperaatio, jonka tarkoituksena oli kukistaa Irakin Salah Ad Dinn maakunnassa sijaitsevan Samarran kaupungin luoteispuolella ollut vastarinta. Operaatioon ryhdyttiin sen jälkeen, kun neuvottelut Irakin hallituksessa ajautuivat umpikujaan.
Operaatioon liittyi 1 500 sotilasta, 200 ajoneuvoa ja 60 Black Hawk-, Apache- sekä Chinook -helikopteria. Operaatio oli ilmaoperaationa laajin sitten 2003 Irakin valtauksen, mutta sotilasmäärältään se oli vähäisempi kuin Fallujahin, Ramadi ja Najafin operaatiot. Siihen osallistui muun muassa Yhdysvaltain 101. maahanlaskudivisioonan yksiköitä, muun muassa 29. ratsuväkirykmentti. Irakin armeijasta operaatioon osallistui kenraali Abdel Jabbarin komentama neljännen divisioonan ensimmäinen prikaati. Yhteensä operaatiossa oli 850 irakilaista ja 700 yhdysvaltalaista sotilasta. Monikansallisten joukkojen komentaja kenraaliluutnatti Peter Chiarelli mainitsi, että operaation suorittivat pääasiassa irakilaiset, mikä ei olisi ollut mahdollista 11 kuukautta aikaisemmin.
CH-47 Chinook-helikopteri operaatio Swarmerissa.
Samarran lähellä räjäytettiin 22. helmikuuta 2006 pommi šiiamoskeijassa, minkä jälkeisissä levottomuuksissa Irakissa on kuollut 500 ihmistä.
Joukkojen ensimmäinen kohde oli Al-Jalam 2500 hehtaarin laajuinen alue, mistä vastarintamiesten etsinnät alkoivat. Seuraavana päivänä etsinnät jatkuivat talvivehnäpelloilla ja maatalousrakennuksissa. Kiinni oli jäänyt yhdeksi vastarinnan johtajiksi epäilty baathistinen Jaish Mohammed-liikkeen johtaja.
Operaation tarkoituksena oli estää alueeseen tukeutuva vastarinta ja vastarinnan mahdollistava aseiden, muun muassa 120 mm:n, 170 mm:n rakettien, 130 mm:n kranaatinheitinammusten sekä SA-7 ohjusten kätkeminen.
Joukot olivat löytäneet kranaatinheitinten ammuksia, muoviräjähdettä sekä räjähteiden kauko-ohjaukseen tarvittavia puhelimia. 17 Samarrassa kiinni otettua vapautettiin. Etsinnässä löytyi kuusi peittämätöntä asekätköä.
Korean sodan aikainen harjoitus Swarmer

Yhdysvallat suoritti Korean sodan aikana toukokuussa 1950 harjoitus Swarmerin Pohjois-Carolinassa Fort Braggin lähellä. Harjoitukseen osallistui Yhdysvaltain 11. maahanlaskudivisioona Korean sotaa varten.
Philippe de Gaulle

Philippe de Gaulle 1975.
Philippe de Gaulle (28. joulukuuta 1921 Pariisi, Ranska – 12. tai 13. maaliskuuta 2024 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen amiraali ja senaatin jäsen. Hänen isänsä oli Ranskan presidentti Charles de Gaulle. Isänsä tavoin Philippe de Gaulle toimi toisen maailmansodan aikana vastarintaliikkeessä. Hän kirjoitti isästään myyntimenestyskirjan De Gaulle mon père ja olikin koko ikänsä paljolti isänsä varjossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Philippe de Gaulle Wikimedia Commonsissa
Orionin haara

Orionin haara kuvassa oranssilla tekstillä 2b. Orion–Cygnus. Aurinkokunnan sijainti Orionin haarassa on merkitty punaisella tekstillä kuvan keskelle.
Orionin haara on kotigalaksimme Linnunradan sivuhaara, leveydeltään noin 3 500 valovuotta ja pituudeltaan 10 000 valovuotta. Sen keskikohdassa sisäsyrjän tuntumassa sijaitsee meidän aurinkokuntamme noin 25 000 valovuoden päässä Linnunradan keskustasta. Orionin haarassa sijaitsevat myös esimerkiksi kirkkaana Maahan näkyvät tähdet Betelgeuze ja Rigel. Orionin haara on saanut nimensä Orionin tähdistön mukaan.
Pariisin Kevään diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Pariisin Kevät esiintymässä Qstockissa vuonna 2012.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 8 |  |
| ↙EP:t | 1 |  |
| ↙Singlet | 29 |  |
| ↙Musiikkivideot | 21 |  |
Tämä artikkeli käsittää suomalaisyhtye Pariisin Kevään diskografian.
Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Meteoriitti |  Julkaistu: 18. helmikuuta 2008  Formaatti: CD / Digitaalinen  Levy-yhtiö: SonyBMG | #12 | – |
| Astronautti |  Julkaistu: 10. toukokuuta 2010  Formaatti: CD / Digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | #12 | 10 000+ (kultaa) |
| Kaikki on satua |  Julkaistu: 20. helmikuuta 2012  Formaatti: CD / LP / Digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | #2 | 10 000+ (kultaa) |
| Jossain on tie ulos |  Julkaistu: 13. syyskuuta 2013  Formaatti: CD / LP / Digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | #2 | – |
| Musta laatikko |  Julkaistu: 24. huhtikuuta 2015  Formaatti: CD / LP / Digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | #2 | – |
| Kuume |  Julkaistu: 3. helmikuuta 2017  Formaatti: CD / LP / Digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | #1 | – |
| Reuna |  Julkaistu: 16. elokuuta 2019  Formaatti: CD / LP / Digitaalinen  Levy-yhtiö: Fullsteam | #4 | – |
| Sun yö on pian täällä |  Julkaistu: 24. toukokuuta 2024  Formaatti: CD / LP / Digitaalinen  Levy-yhtiö: Fullsteam / Sony Music | #4 |  |
Singlet

| Vuosi | Single | Singlelista | Latauslista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | ”Samoilla raiteilla” | – | – | – | Meteoriitti |
| 2007 | ”Pikku Huopalahti” | 14 | 14 | – | Meteoriitti |
| 2008 | ”Meteoriitti” | – | – | – | Meteoriitti |
| 2008 | ”Mä haluun sua enemmän ku muut haluu” (mukana Katri Ylander & Super Janne) | – | – | – | — |
| 2009 | ”Joulujoulumaa” | – | – | – | — |
| 2010 | ”Invisible Man” (Promosingle) | – | – | – | Astronautti |
| 2010 | ”Tämän kylän poikii” (Promosingle) | 4 | 4 | 2 | Astronautti |
| 2010 | ”Matkalla etelään” (Promosingle) | – | – | – | Astronautti |
| 2011 | ”Painovoimaa (Korkeushyppääjän rakkaus)” (Promosingle) | – | – | – | Astronautti |
| 2011 | ”Imatrankoski” (Promosingle) | – | – | – | Astronautti |
| 2011 | ”Saari” | 17 | 17 | 29 | Kaikki on satua |
| 2012 | ”Kesäyö” | 8 | 3 | 1 | Kaikki on satua |
| 2012 | ”Kevät” (Promosingle) | – | – | – | Kaikki on satua |
| 2013 | ”Häikäisee” (Promosingle) | – | – | – | Kaikki on satua |
| 2013 | ”Odotus” | – | 9 | 6 | Jossain on tie ulos |
| 2013 | ”Mielikuvituksen tuotetta” (Promosingle) | – | – | 38 | Jossain on tie ulos |
| 2014 | ”Oveton ovi” (Promosingle) | – | – | – | Jossain on tie ulos |
| 2014 | ”Pimeyden tango” (Promosingle) | – | – | – | Eput rautaa |
| 2015 | ”Haamupuhelu” | – | 20 | 39 | Musta laatikko |
| 2015 | ”Hän saapuu luokseni pimeydessä” (Promosingle) | – | – | – | Musta laatikko |
| 2016 | ”Tiputa sun aseet” | – | 23 | – | Kuume |
| 2016 | ”Hei mä soitan sulle ihan kohta” | – | – | 81 | Kuume |
| 2017 | ”Pilvissä” | – | – | 98 | Kuume |
| 2019 | ”Tuuli” | – | – | – | Reuna |
| 2019 | ”Liekki” | – | – | – | Reuna |
| 2019 | ”Onks se rakkautta” | – | – | – | Reuna |
| 2023 | ”Haaveet, haaveet” |  |  |  | Sun yö on pian täällä |
| 2024 | ”Fantasiaa” |  |  |  | Sun yö on pian täällä |
| 2024 | ”Me ei olla ystävii enää” |  |  |  | Sun yö on pian täällä |
Singlet > Muut singlet

| Vuosi | Single | Singlelista | Latauslista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | ”Tanssit läpi kaupungin” (Miikka Koivisto & Pariisin Kevät) | – | – | – | – |
| 2023 | ”Muuttolinnut, rantahiekkaa,” (Paperi T & Pariisin Kevät) | 24 | – | – | – |
EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot |
| --- | --- |
Kattojen yllä:  Julkaistu: Kesäkuu 2006  Formaatti: Digitaalinen
Musiikkivideot

Pikku Huopalahti (2008 – ohj. Markus Nieminen & Erik Lintunen)
Samoilla raiteilla (2009 – ohj. Veera Luhtala)
Invisible Man (2010)
Matkalla etelään (2010 – ohj. Hannu Aukia)
Painovoimaa (Korkeushyppääjän rakkaus) (2011 – ohj. Hannu Aukia)
Imatrankoski (2011)
Saari (2012 – ohj. Hannu Aukia)
Kesäyö (2012 – ohj. Hannu Aukia)
Kevät (2012)
Häikäisee (2013 – ohj. Virpi Suutari)
Odotus (2013 – ohj. Hannu Aukia)
Mielikuvituksen tuotetta (2013 – ohj. Hannu Aukia)
Oveton ovi (2014)
Pimeyden tango (2014)
Haamupuhelu (2015 – ohj. Herra Ylppö)
Hän saapuu luokseni pimeydessä (2015 – ohj. Herra Ylppö)
Outoja aikeita (2015 – ohj. Teemu Keisteri)
Hei mä soitan sulle ihan kohta (2016 – ohj. Hannu Aukia)
Pilvissä (2017 – ohj. Hannu Aukia)
Onks se rakkautta (2019 – ohj. Juho R.A. Lähdesmäki)
Fantasiaa (2024 – ohj. Wille Hyvönen)
Otakar Vindyš

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Otakar Vindyš |  Otakar Vindyš |  Otakar Vindyš |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Antwerpen 1920 | jääkiekko |  |
Otakar ”Otto, Vend” Vindyš (9. huhtikuuta 1884 – 23. joulukuuta 1949) oli tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja. Hän osallistui kesäolympialaisiin 1920 ja talviolympialaisiin 1924.
Vindyš syntyi ja kuoli Prahassa, Tšekkoslovakiassa.
Hän voitti vuonna 1911 Euroopan mestaruuden Böömin sekä 1922 ja 1925 Tšekkoslovakian paidassa.
Vindyš oli myös mukana Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkueessa, joka sijoittui pronssille olympialaisissa 1920.
Neljä vuotta myöhemmin hän osallistui historian ensimmäisiin talviolympialaisiin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Otakar Vindyš
Otakar Vávra

Otakar Vávra vuonna 1980
Otakar Vávra (28. helmikuuta 1911 Hradec Králové, Itävalta-Unkari – 15. syyskuuta 2011 Praha, Tšekin tasavalta) oli tšekkiläinen elokuvaohjaaja.
Vávra syntyi Hradec Královéssa ja opiskeli arkkitehtuuria yliopistoilla Brnossa ja Prahassa. Hän teki elokuva-alan töitä jo opiskeluaikanaan, ja ensimmäinen ohjaus Filosofská historie on vuodelta 1937. Useissa Vávran varhaisissa elokuvissa esiintyi paitsi Lída Baarová, myös hänen vähemmän tunnettu sisarensa Zorka Janů, joka kuoli oman kätensä kautta vain 24-vuotiaana. Vuodelta 1947 on Vávran sodanvastaisesti asennoitunut Karel Čapekin romaaniin pohjautuva Krakatit.
Vávran kenties tunnetuin ohjaus on Václav Kaplickýn kirjaan pohjautuva Kladivo na čarodějnice vuodelta 1969. Hän jatkoi ohjaajantöitä vanhuusiälleen saakka ja antoi huomattavia vaikutteita suurimmalle osalle myöhemmistä tšekkiläisistä ohjaajista. Hänelle myönnettiin vuonna 2002 Tšekin leijona (Český lev, maan tärkein kansallinen elokuvapalkinto) ja vuonna 2004 presidentillinen ansiomitali.
Vávran edellä mainitsemattomien tunnettujen töiden joukkoon kuuluu Romance pro křídlovku (1966). Hänestä tuli vuonna 1963 Prahan esittävien taiteiden akatemian professori, ja hänen opiskelijoidensa joukkoon lukeutuu muiden muassa Miloš Forman.
Pensassininokka

| Pensassininokka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Sininokat Spermophaga
Laji::  haematina
Kaksiosainen nimi
 Spermophaga haematina  (Vieillot, 1805) 
Katso myös
   Pensassininokka Wikispeciesissä   Pensassininokka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pensassininokka (Spermophaga haematina) on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Pensassininokkaa tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Sen on raportoitu olevan harvinainen, vaikkakin paikallisesti runsaslukuinen. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Peura (sukunimi)

Peura on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Annukka Peura (s. 1968), runoilija
Antti Peura (s. 1984), jalkapalloilija
Einari Peura (1902–1955), rovasti, päätoimittaja ja kirjailija
Emma Peura (s. 1988), kuvataiteilija
Eskil Peura (1906–1971), kenraalimajuri, Einari Peuran veli
Heikki Peura (1882–1949), kansanedustaja (Maalaisliitto), maanviljelijä ja pankinjohtaja
Heikki Peura (1870–1937), maanviljelijä, kauppaneuvos ja puunjalostusteollisuudenharjoittaja
Jouni Peura (s. 1955), pesäpalloilija
Juha Peura (s. 1936), suomentaja
Juho Peura (1879–1918), kansanedustaja (SDP)
Maria Peura (s. 1970), kirjailija ja dramaturgi
Matti Peura (1962–2010), taitolentäjä
Simo Peura (s. 1957), Lapuan hiippakunnan ent. piispa
Tero Peura (s. 1961), jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Olavi Harva

Olavi Johannes Harva, vuoteen 1935 Holmberg (8. lokakuuta 1915 – 18. joulukuuta 1999) oli suomalainen kemisti. Harva oli Teknillisen korkeakoulun orgaanisen kemian professori 1960–1969 ja teknisen kemian professori 19690–1976.
Ennen korkeakoulu-uraansa hän toimi 1944–1956 Unilever-yhtymän palveluksessa ja Neste oy:n pääkemistinä 1956–1959. Hän tutki saippuateollisuuden ja öljynjalostuksen prosesseja.
Palapeli

Palapelin kokoamista
Kolmiulotteinen palapeli
Palapeli on peli, jossa tarkoituksena on koota palasiin hajotettu kuva tai muoto kokonaisuudeksi. Tavallisesti palapelin palat ovat pieniä ja toisiinsa yhteensopivia. Kussakin palassa on pieni osa lopullisesta kuvasta: palapelin kokoaja päättelee sen ja muodon perusteella palan sijainnin palapelissä. Valmis palapeli muodostaa täydellisen ja tavallisesti yhtenäisen kuvan.
Perinteinen palapeli valmistetaan maalaamalla jokin kuva tasaiselle alustalle ja leikkaamalla se palasiksi. Kunnia ensimmäisen palapelin valmistuksesta annetaan yleensä John Spilsburylle, lontoolaiselle kartantekijälle, joka valmisti palapelin noin vuonna 1760. Varhaiset palapelit valmistettiin puusta, nykyään useimmiten pahvista. Ennen leikkausta pahville liimataan suurennettu valokuva tai muu kaksiulotteinen kuva. Tavallisimmin palapelin kuvat esittävät maisemia tai rakennuksia.
Muunnelmia

Palapelin vaikeusastetta nostetaan palojen lukumäärää lisäämällä. Tavallisissa palapeleissä on 500, 750 tai 1 000 palaa, mutta suurempiakin on olemassa. Vuonna 2011 on ainakin 32 256 palan palapelejä kaupallisesti saatavilla. 
Guinnessin ennätysten kirja mainitsee luvun 212 323 suurimpana palamääränä
.
Tuhannen palan palapelit koostuvat useimmiten 38x27 palasta, mikä tekee yhteensä 1 026 palaa. Lasten palapelien palojen lukumäärä vaihtelee tavallisimmin kymmenestä sataan.
Palapeli voi olla kaksipuolinen, mikä nostaa vaikeustasoa, koska kokoaja ei voi tietää kummin päin palat tulevat valmiiseen kuvaan.
Viime aikoina ovat yleistyneet myös pallopalapelit ja kolmiulotteiset eli 3D-palapelit. Ne on usein koottava tietyssä järjestyksessä, koska jotkut palat eivät enää sovi paikoilleen mikäli toisia on kiinnitetty liikaa. Jotkut valmistajat numeroivat palat, jotta kokoaminen on helpompaa.
Palapelejä on myös tietokoneohjelmina, samoin palapelejä ratkovia tietokoneohjelmia.
Palapelien tyypit

Nuppipalapelit ovat palapelejä joiden paloissa on nupit. Tavallisesti palaset eivät myöskään kosketa toisiaan vaan palat asetetaan taustalevyssä oleviin koloihin. Nuppipalapelit on suunnattu lapsille joiden hahmotuskyky ja motoriikka ei vielä ole riittävän kehittynyt tavanomaisten palapelien tekemiseen.
Ensipalapelit ovat palapelejä joissa on kahdesta kolmeen palaa. Tyypillisesti ensipalapelit myydään sarjoina joissa on useita erillisiä hahmoja jotka koostuvat kahdesta kolmesta tai neljästä palasta. Ensipalapelit on tarkoitettu pienille lapsille, joiden hahmotuskyky ei vielä riitä suurempien palamäärien käsittelyyn.
Kehyspalapelit ovat palapelejä, jotka kootaan taustalevylle kehyksen sisälle. Kehyspalapelien koko rajoittuu kohtuullisen pieneksi, koska suurta kehystä on hyvin vaikea kuljettaa kustannustehokkaasti. Mitoiltaan pienehköt kehyspalapelit ovat kuitenkin äärimmäisen kustannustehokkaita, koska ne voidaan pinota tiiviiksi pinoiksi toisin kuin laatikoihin pakatut palapelit. Myös kehyspalapelien säilyttäminen vaatii verrattain vähän tilaa, koska tilaa vievää laatikkoa ei tarvita.
Muotopalapeleiksi kutsutaan palapelejä, joiden ulkomuoto ei ole suorakaiteen muotoinen vaan noudattaa palapelin kuvan muotoja.
Jättipalapelien palat ja ulkomitat ovat poikkeuksellisen suuria. Tyypillisessä jättipalassa palan koko voi olla noin 10x10cm.
Tavanomaisena palapelinä voidaan pitää peliä, joka on pakattu laatikkoon, jonka palat lukittuvat toisiinsa ja ulkomuoto on suorakaide.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kokoa palapelejä selaimellasi
Pohjois-Pohjanmaan museo - kokoa palapelejä verkossa
Elliott Avedon Museum & Archive of Games: Jigsaw Puzzles (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
British Library (Arkistoitu – Internet Archive) - maailman ensimmäinen palapeli (englanniksi)
Anne D. Williams: Jigsaw Puzzles, a Brief History (englanniksi)
Puzzle Machine - kuinka palapeli valmistetaan (englanniksi)
Webpuzzle - kokoa palapelejä verkossa (saksaksi)