stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pitkälehtivita

| Pitkälehtivita |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Vitakasvit Potamogetonaceae
Suku::  Vidat Potamogeton
Laji::  praelongus
Kaksiosainen nimi
 Potamogeton praelongus  Wulfen 
Katso myös
   Pitkälehtivita Wikispeciesissä   Pitkälehtivita Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pitkälehtivita (Potamogeton praelongus) on vitakasvien (Potamogetonaceae) heimoon, vitojen (Potamogeton) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on suurikokoinen ja vankkarakenteinen vesikasvi, joka kasvaa kokonaan vedenpinnan alapuolella. Pitkälehtivita on tunnistettavissa pitkien ja leveiden sekä puolittain sepivien lehtiensä perusteella. Pitkälehtivita voi kuitenkin risteytyä useiden muiden lajien kanssa. Risteymiä tunnetaan poimuvidan (Potamogeton crispus), heinävidan (Potamogeton gramineus), ahvenvidan (Potamogeton perfoliatus) ja välkevidan (Potamogeton lucens) kanssa. Risteymät ovat yleensä vaikeasti tunnistettavia.
Pitkälehtividan kukintotähkä
Pitkälehtividan varsi on poikkileikkaukseltaan pyöreä ja voi kasvaa kaksimetriseksi asti. Kaikki pitkälehticidan lehdet ovat keskenään samannäköisiä uposlehtiä, eikä sillä ole lainkaan erillisiä kelluslehtiä. Lehdet ovat ruodittomia ja tyviltään puoliksi sepiviä. Lehtilavat ovat tummanvihreitä ja suuria, usein noin 20 cm pitkiä ja muutaman senttimetrin levyisiä. Pitkälehtividan kukintona on noin parikymmentä senttimetriä pitkän varren päässä oleva noin 5 cm pitkä tähkä. Pitkälehtividan hedelmät ovat voimakkaasti köliselkäisiä.
Pitkälehtivita kasvaa runsasravinteisissa, mutta kirkasvetisissä järvissä ja usein melko syvällä. Suomessa pitkälehtivitaa tavataan siellä täällä ympäri maata Ahvenanmaalta ja etelärannikolta aina Enontekiölle ja Utsjoelle asti.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pitkälehtivita (Potamogeton praelongus)
Luopioisten kasvisto: Pitkälehtivita (Potamogeton praelongus)
JSTOR Global Plants: Potamogeton praelongus (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Potamogeton praelongus (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Potamogeton praelongus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Potamogeton praelongus (englanniksi)
Flora of China: Potamogeton praelongus (englanniksi)
Poroeno

Poroeno (pohjoissaameksi Boazoeatnu) on Enontekiön ja samalla Suomen käsivarren pohjoisimpia ja ylimpänä viraavia jokia. Se on pohjoisempi Lätäsenon latvahaaroista ja sen valuma-alue on osin Norjan puolella. Valuma-alueeseen kuuluu muun muassa 739 metrin korkeudella merenpinnasta oleva Pihtšosjavri. Itse Poroeno alkaa Porojärvestä, virtaa itäkaakkoon ja saavuttaa Norjan rajan Tenomuotkan kohdalla, vaikkei jokea varsinaisesti rajajoeksi lasketakaan. Itse Lätäsenon katsotaan alkavan kun Poroeno kohtaa lännestä virtaavan Rommaenon. Poroeno on myös kalastuskohde ja siinä on lohikaloja, ainakin harjusta.
Pokémon Let’s Go Pikachu ja Let’s Go Eevee

| Pokémon Let's Go Pikachu Pokémon Let's Go Eevee |
| --- | --- |
 Pokémon Let’s Go Pikachun ja Let’s Go Eeveen kansikuvat. Kuvissa on Pokémon-hahmot Pikachu ja Eevee.
Kehittäjä:  Game Freak
Julkaisija:  Nintendo The Pokémon Company
Ohjaaja:  Junichi Masuda
Pelisarja:  Pokémon
Julkaistu:   16. marraskuuta 2018
Lajityyppi:  roolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  USK 0 
Alusta:  Nintendo Switch
Jakelumuoto:  Nintendo Switch -pelimoduuli, Nintendo eShop
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Pokémon Let's Go Pikachu ja Let's Go Eevee (jap. ポケットモンスター Let's GO！・ピカチュウ・Let's GO！ イーブイ, Poketto Monsutā Let's GO! Pikachū・Let's GO! Ībui) ovat Game Freakin kehittämiä ja Nintendon julkaisemia Pokémon-aiheisia roolipelejä. Pelit on julkaistu 16. marraskuuta 2018 Nintendo Switchille.
Pelin tarina on uudistettu versio Pokémon Yellow’sta, mutta pelissä on myös uusia ominaisuuksia, kuten mahdollisuus megakehittää pokémoneja, pyydystää alolalaisia variaatioita Kanton pokémon-lajeista, mahdollisuus muodostaa yhteys Pokémon Go -peliin ja lähettää pelien välisiä lahjoja, sekä Poké Ball Plus -lisäohjaimen käyttö.
Aiheesta muualla

Pokémon: Let's Go, Pikachu! MobyGamesissa (englanniksi)
Pokémon: Let's Go, Eevee! MobyGamesissa (englanniksi)
Poro (tähdistö)

Poro (lat. Tarandus vel Rangifer eli Tarandus tai Rangifer) on pieni pohjoisen tähtitaivaan tähdistö. Se on lähellä Pohjantähteä, Kefeuksen ja Kirahvin tähdistön välissä. Poron tähdistöä ei käytetä nykyään. Tähdistön kehitti ranskalainen tähtitieteilijä Pierre-Charles Le Monnier. Monnier julkaisi Poron tähdistön kirjassaan La Théorie des Comètes vuonna 1743 oltuaan vuosina 1736–1737 Pierre Louis Moreau de Maupertuis'n retkikunnan kanssa Suomen Lapissa tutkimassa, onko maapallo navoiltaan litistynyt.
Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1972

Pesäpallon naisten Mestaruussarjassa kaudella 1972 pelattiin yhdentoista joukkueen yksinkertainen sarja, jonka perusteella määräytyivät suoraan lopulliset sijoitukset. Mestaruuden voitti Puna-Mustat ja sarjasta putosi Keravan Pallokerho. Pallo-Toverit säilyttivät sarjapaikkansa karsinnan jälkeen.
Naisten Mestaruussarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puna-Mustat | 10 | 9 | 1 | 0 | 246-35 | 19 |
| Työväen Mailapojat | 10 | 9 | 0 | 1 | 210-49 | 18 |
| Kauhajoen Karhu | 10 | 7 | 1 | 2 | 143-54 | 15 |
| Lännen Pallo | 10 | 6 | 0 | 4 | 80-77 | 12 |
| Jyväskylän Kiri | 10 | 6 | 0 | 4 | 71-73 | 12 |
| Lapuan Virkiä | 10 | 5 | 0 | 5 | 85-72 | 10 |
| Roihuvuoren Roihu | 10 | 4 | 0 | 6 | 95-110 | 8 |
| Oulun Lippo | 10 | 4 | 0 | 6 | 83-107 | 8 |
| Hyvinkään Tahko | 10 | 3 | 0 | 7 | 82-167 | 6 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 10 | 1 | 0 | 9 | 52-146 | 2 |
| Keravan Pallokerho | 10 | 0 | 0 | 10 | 26-283 | 0 |
Naisten Mestaruussarja > Karsintasarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vetelin Urheilijat | 2 | 2 | 0 | 0 | 24-8 | 4 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 2 | 0 | 1 | 1 | 12-14 | 1 |
| Ulvilan Pesä-Veikot | 2 | 0 | 1 | 1 | 8-22 | 1 |
Vetelin Urheilijat nousi Mestaruussarjaan ja Pallo-Toverit säilyi siinä.
Palkinnot naisten Mestaruussarjassa

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden naispesäpalloilija | Tuula Rantanen | Työväen Mailapojat |
| Vuoden naislukkari | Marja Kanerva | Puna-Mustat |
| Lyöjäkuningatar | Tuula Rantanen | Työväen Mailapojat |
| Etenijäkuningatar | Tuula Rantanen | Työväen Mailapojat |
Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alue

| Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alue Αποκεντρωμένη Διοίκηση Πελοποννήσου, Δυτικής Ελλάδας και Ιονίου> Hajautetun hallinnon alue |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Alueet:  Peloponnesos Länsi-Kreikka Jooniansaaret
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Patras
Pinta-ala:  29 147 km²
Väkiluku (2021):  1 392 287
 – väestötiheys:  47,77 as./km²
 
apd-depin.gov.gr
Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alue (kreik. Αποκεντρωμένη Διοίκηση Πελοποννήσου, Δυτικής Ελλάδας και Ιονίου, Αpokentroméni Dioíkisi Peloponnísou, Dytikís Elládas kai Ioníou) on yksi Kreikan aluehallinnon seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Se käsittää Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan sekä Jooniansaarten alueet ja sen pääkaupunki on Patras. Alueen väkiluku on 1 392 287 (2021).
Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alue perustettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä vuoden 2011 alussa.
Alueet, alueyksiköt ja kunnat > Peloponnesoksen alue

Arkadian alueyksikkö
Gortynía · Megalópoli · Nótia Kynouría · Trípoli · Vóreia Kynouría
Argoliin alueyksikkö
Árgos-Mykínes · Epídavros · Ermionída · Náfplio
Korinthian alueyksikkö
Kórinthos · Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi · Neméa · Sikyóna · Vélo-Vócha · Xylókastro-Evrostína
Lakonian alueyksikkö
Anatolikí Máni · Elafónisos · Evrótas · Monemvasiá · Spárti
Messenian alueyksikkö
Kalamáta · Messíni · Oichalía · Pýlos-Néstoras · Trifylía · Dytikí Máni
Alueet, alueyksiköt ja kunnat > Länsi-Kreikan alue

Akhaian alueyksikkö
Aigiáleia · Erýmanthos · Kalávryta · Patras · Dytikí Achaḯa
Aitolia-Akarnanian alueyksikkö
Agrínio · Áktio-Vónitsa · Amfilochía · Mesolóngi · Nafpaktía · Thérmo · Xirómero
Eliksen alueyksikkö
Archaía Olympía · Andravída-Kyllíni · Andrítsaina-Kréstena · Ilída · Pineiós · Pýrgos · Zacháro
Alueet, alueyksiköt ja kunnat > Jooniansaarten alue

Korfun alueyksikkö
Etelä-Korfu · Keski-Korfu ja Diapontiset saaret · Paxoí · Pohjois-Korfu
Ithakan alueyksikkö
Ithaka
Kefalonián alueyksikkö
Argostóli · Lixoúri · Sámi
Lefkaksen alueyksikkö
Lefkas · Meganísi
Zákynthoksen alueyksikkö
Zákynthos
Aiheesta muualla

Αποκεντρωμένη Διοίκηση Πελοποννήσου, Δυτικής Ελλάδας και Ιονίου. Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alueen kotisivu. (kreikaksi)
Kreikan hajautetun hallinnon alueet
Attika
Egea
Epeiros ja Länsi-Makedonia
Kreeta
Makedonia ja Traakia
Peloponnesos, Länsi-Kreikka ja Jooniansaaret
Thessalia ja Keski-Kreikka
Pokémon Mini

Pokémon Mini
Pokémon Mini on pienin olemassa oleva pelimoduulipohjainen käsikonsoli. Sen on kehittänyt Nintendo ja se julkaistiin vuonna 2000. Laitteessa on mustavalkoinen ruutu, kello ja sisäinen tärinäominaisuus.
Pelit

Pichu Bros. Mini (kokoelma minipelejä)
Pokémon Breeder (pelaaja hoitaa nuorta Pokémonia)
Pokémon Party Mini (kokoelma minipelejä)
Pokémon Pinball Mini (flipperipeli)
Pokémon Puzzle Collection (kokoelma puzzlepelejä)
Pokémon Puzzle Collection 2 (kokoelma puzzlepelejä)
Pokémon Race (kilpailupeli)
Pokémon Tetris (Tetris ja Pokémon)
Pokémon Zany Cards (kokoelma korttipelejä)
Snorlax's Snacktime
Togepi's Great Adventure (seikkailupeli)
Phnom Penhin kansainvälinen lentoasema

Phnom Penhin kansainvälinen lentoasema (khmeriksi អាកាសយានដ្ឋានអន្តរជាតិភ្នំពេញ) (IATA: PNH, ICAO: VDPP) on Kambodžan suurin lentoasema. Se sijaitsee lähellä maan pääkaupunkia Phnom Penhiä. Lentoasemalla on yksi kolme kilometriä pitkä asfalttipäällysteinen kiitotie. Asema sijaitsee noin 12 metriä merenpinnan yläpuolella.
Matkustajamäärän kehitys

Lentokentän matkustajamäärän kehitys vuosien 2002–2009 välillä.
| Vuosi | Matkustajia | Vuosi | Matkustajia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 948 614 | 2006 | 1 322 267 |
| 2003 | 867 190 | 2007 | 1 598 000 |
| 2004 | 1 022 203 | 2008 | 1 692 000 |
| 2005 | 1 081 745 | 2009 | 1 588 000 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Phnom Penhin kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Lentoaseman kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) cambodia-airports.com (englanniksi)
Pokémon HeartGold ja SoulSilver

| Pokémon HeartGold ja SoulSilver |
| --- | --- |


Kehittäjä:  Game Freak
Julkaisija:  The Pokémon Company Nintendo
Ohjaaja:  Shigeki Morimoto
Tuottaja:  Junichi Masuda Shusaku Egami Hitoshi Yamagami Hiroaki Tsuru
Taiteilija:  Takao Unno
Säveltäjä:  Go Ichinose Shota Kageyama Hitomi Sato Junichi Masuda Takuto Kitsuta
Pelisarja:  Pokémon
Julkaistu:  JP 12. syyskuuta 2009 NA 14. maaliskuuta 2010 AUS 25. maaliskuuta 2010 EU 26. maaliskuuta 2010
Lajityyppi:  tietokoneroolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 3+ ESRB: E
Alusta:  Nintendo DS
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Pelin mukana tuleva Pokéwalker-lisälaite.
Pokémon HeartGold ja Pokémon SoulSilver ovat vuonna 2009 Japanissa ja vuonna 2010 muualla Nintendo DS -konsolille julkaistut videopelit. Ne kuuluvat Pokémon-videopelisarjan neljänteen sukupolveen.
Pelit ovat uusitut versiot vuonna 1999 julkaistuista peleistä Pokémon Gold ja Silver. Ne ovat juoneltaan suurilta osin samanlaiset kuin esikuvansa, mutta ne on teknisesti ja graafisesti päivitetty ja joitakin ominaisuuksia on lisätty.
Pelit eivät eroa toisistaan paljoakaan. Osaa Pokémoneista ei ole saatavilla toisessa versiossa eikä osaa vastaavasti toisessa (esim. Arbok, Teddiursa, Primeape ja Meowth).
Juoni

Peli alkaa Johto-alueelta, jossa pelaajan tulee voittaa kahdeksan salia. Sen jälkeen pitää taistella Pokémon-liigan Elite Fouria vastaan, ja pelaajan on voitettava hallitseva mestari Lance, minkä jälkeen pelihahmo saa professori Elmiltä laivalipun. Laivalla voi mennä Kantoon, jossa on myös kahdeksan salia. Salit suoritettuaan voi mennä Mt. Silver -vuorelle, jonka huipulla on kouluttaja Red. Peli loppuu kun pelaaja voittaa Redin.
Pitkäkumpu

Gussage Downin pitkäkumpu Cranborne Chasen alueella Dorsetissa.
Pitkäkumpu oli muinainen hautakumpu, jossa oli puisia tai kivisiä kammioita. Pitkäkummut liittyvät alkujaan kivikautiseen varhaisneoliittiseen maanviljelykulttuuriin. Niitä rakennettiin perinteisesti sosiaaliselle yläluokalle, kun tavalliset ihmiset tuhkattiin tai haudattiin huonommin tehtyihin hautoihin. Britannian tunnetuin hautakumpu on Sutton Hoo Suffolkissa, mutta parhaiten säilynyt on West Kennet Long Barrow Wiltshiressä.
Aiheesta muualla

West Kennet Long Barrow
Megaliths in Mecklenburg–Vorpommern
Poro (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Poro voi tarkoittaa
poro, hyötyeläin
Poro, tähdistö
Poro, miesten salaseura Sierra Leonessa
tuhka
kahvinporot, kahvin jätteet
Iso-Poro, saari pohjois-Päijänteellä
Operaatio Poro, toisen maailmansodan aikainen operaatio
Poro, marraskuussa 2023 julkaistu suomalainen kielimalli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Poro”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pietari–Vologda-rata

Pietari–Vologda-rata on Venäjän rataverkkoon kuuluva rautatie, joka alkaa Pietarin Moskovan asemalta ja kulkee Laatokan eteläpuolitse ja Rybinskin tekojärven pohjoispuolitse Vologdaan. Sen tärkeimpiä väliasemia ovat Namkku, Olhava, Tihvinä, Podborovje ja Babajevo. Rata valmistui tammikuussa 1906.[lähde? ]
Alkujaan koko rataosa tunnettiin Pietarin–Vologdan–Vjatkan ratana. Vuonna 1908 rata liitettiin vastaperustettuun Pohjoiseen rautatiehen yhdessä Moskovan–Jaroslavlin–Arkangelin rautatien kanssa.
Toisen maailmansodan aikana elokuussa 1941 saksalaiset katkaisivat Leningrad–Olhava-rataosan Mujan aseman luona. Sodan aikana rata oli Leningradin huollon kannalta elintärkeä. Venäläiset valtasivat tammikuussa 1944 saksalaisten hallussa olleen radan osan takaisin. Nykyisin rataosa Pietari–Košta kuuluu Lokakuun rautatiehen, loppuosa Pohjoiseen rautatiehen. Nykyisin (2006) rata on kokonaan sähköistetty, viimeisenä Olhavan–Koštan rataosa.
Pitkäluoto (Rymättylä)

Pitkäluoto
Pitkäluodon ja Nimettömän saarten välisen kapean suntin edustalla Laitsalmessa on kalankasvustaltaita.
| --- | --- |
Sijainti:  60°20′24″N, 21°56′01″E, Naantali Varsinais-Suomi Suomi
Merialue:  Saaristomeri
Korkein kohta:  45 m
Pinta-ala:  0,81 km² 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pitkäluoto on saari entisen Rymättylän kunnan, nykyisen Naantalin kaupungin eteläosassa. Saareen on kiinteä tieyhteys. Pitkäluodon pinta-ala on 80,9 hehtaaria ja suurin pituus 2,1 kilometriä. Pitkäluoto on vanha laidun- ja niittysaari, joka on jaettu seitsemän kylän kesken. Enimmäkseen kallioisella saarella on myös muutamia peltoja, ja kymmenisen asuintaloa sekä noin kolmekymmentä loma-asuntoa.
Maantiede ja luonto

Pinnanmuodoiltaan vaihtelevan Pitkäluodon pohjois- ja itäosa on korkealle merenpinnasta kohoavaa kallioselännettä, kun eteläpuoli ja keskiosat ovat tasaisempaa maata. Saaren korkein kohta on 45 metriä merenpinnan yläpuolella ja neljäsosa saaren pinta-alasta on yli 20 metrin korkeudella, ja noin puolet saaresta on avokalliota. Pohjoisranta nousee jyrkästi merestä Lapinvuoren kallioalueelle, jonka länsipäässä on saaren korkeimmat kohdat ja jyrkänteitä. Lapinvuorella on maisemallista merkittävyyttä. Saaren alavilla mailla on peltoa noin 10 hehtaaria ja ruovikoita eteläpuolen matalilla rannoilla. Etelärinteillä kasvaa paikoin runsaasti pähkinäpensaita, tammia ja sinivuokkoja. Saaren kaakkoiskulmassa on pieni luonnonsuojelualue, Pitkäluodon pähkinäpensaslehto.
Pitkäluodon ympärillä olevista saarista mainittavimmat ovat pohjoispuolella pääsaari Otava, jossa Laitsalmen pohjoisrannalla Röölän kylä, idässä kapean suntin ja lyhyen sillan erottama Nimetön, lounaassa suuri Airismaa, etelässä Koivusaari ja sen takainen Iso Maisaari, ja länsipuolella Keusto, joka on käytännössä kuroutunut kiinni Pitkäluotoon.
Tie tulee saarelle itäosasta hyvin pienen sillan kautta Nimettömän saaresta. Pitkäluodossa autotie kulkee etelärannan tuntumassa saaren päästä päähän, ja siitä erkanee ajoteitä tonteille. Kiinteä tieyhteys saarelle saatiin, kun Nimettömän eteläpuolella sijaitseville suurille Airismaan ja Aaslan saarille rakennettiin pääsaarelta tuleva yhdystie 1890 eli Luotojen tie vuonna 1958. Tie rakennettiin kulkemaan Nimettömän itäosan läpi, josta erkanee tie Pitkäluotoon.
Saarella on alle kymmenen asuintaloa ja noin kolmekymmentä loma-asuntoa. Etelärannalla on venesatama. Vuoden 1968 peruskartassa saarella kulki kärrytie samaa reittiä kuin nykyinenkin tielinjaus. Muuten saarella oli vain polkuja. Taloja oli reilut kymmenen ja pohjoisranta rakentamatonta. Saarelle tuli sähkö- ja puhelinlinja Nimettömästä. Vuoden 1981 peruskartassa talojen määrä oli noin 25, joista suurin osa mökkejä. Talot olivat keskittyneet itä- ja länsipäähän. Vuoden 1968 ja 1981 peruskartoissa etelärannan tuntumassa oli kahdessa eri paikassa pieniä kareja ja saaria, joista suurin on kahden hehtaarin Kutuluoto. 1981 kartassa Kutuluodossa oli viisi loma-asuntoa ja pienemmällä saarella yksi. Näiden loma-asuntojen määrä on edelleen sama ja nykyisin saaret ovat kasvaneet kiinni Pitkäluotoon ja niihin on tieyhteys. Vuoden 1997 peruskartassa talojen määrä on lähes sama kuin nykyisin, sillä tuon ajan jälkeen loma-asuntoja on rakennettu vain kaksi. Saarelle oli myös rakennettu taloille johtavia ajopolkuja, jotka nykyisin ovat ajoteitä. Saaren pelto pinta-ala on pienentynyt hyvin vähän vuoden 1968 jälkeen, vain talojen piha-alueilta.
Pitkäluodon ja Nimettömän välisen suntin pohjoisrannalla Laitsalmessa on kasvatettu kalaa verkkoaltaissa vuodesta 1973 lähtien. Kalankäsittelylaitos sijaitsee Nimettömän puolella sadan metrin päässä Pitkäluodosta. Kalankasvatuslaitoksen tuotantomäärät ovat vähentyneet vuosikymmenien saatossa. Viime vuosina paikalla on kasvatettu kirjolohta noin 30 000 kilon lisäkasvulla vuodessa.
Pjotr Gribanov

Pjotr Gribanov on venäläinen kapellimestari ja pedagogi, Georgi Jeržemskin oppilas. Vuonna 1988 hän voitti Grand Prix -palkinnon Venäjän kansallisessa kapellimestarikilpailussa. Hän on ollut vuosina 1999–2006 Pietarin konservatoriossa orkesterinjohtamisen lehtorina ja on toiminut siellä Mihailovski-teatterin kapellimestarina. Vuodesta 2006 hän on toiminut Karagandan sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina Kazakstanissa.
Princessa (suklaa)

Princessa on puolalainen vohvelimainen suklaapatukka, jota valmistaa nykyisin Nestlé. Princessa-patukalla on ollut Puolassa suurta markkinointikilpailua pidempään markkinoilla olleen Prince Polo -patukan kanssa.
Patukasta on saatavilla seuraavanlaisia vaihtoehtoja.
Princessa Snack - päällystetty maitosuklaalla, sisällä hasselpähkinäkermaa ja kaakaovoita.
Princessa Kokosowa - katettu valkosuklaalla ja sisältä täynnä kookoskermaa.
Princessa Kokosowa Maxi - isompi versio Kokosowasta.
Princessa Czekoladowa - päällystetty suklaalla, sisältö täynnä suklaakermaa.
Princessa Mleczna - päällystetty maitosuklaalla, sisältö täynnä maitokermaa.
Princessa Mleczna Maxi - isompi versio Mlecznasta.
Princessa Orzechowa - päällystetty maitosuklaalla ja sisältö hasselpähkinäkermaa.
Princessa Orzechowa Maxi - isompi versio Orzechowasta.
Princessa Gold - päällystetty maitosuklaalla, sisältää maapähkinäkermaa ja siroteltua pähkinää.
Princessa Carmelove - pyöreä vohveli kermakaramellillä.
Pierre Bastien

Pierre Bastien esiintymässä Havenkwartierissa, Deventerissä.
Pierre Bastien (s. 1953 Pariisi) on ranskalainen muusikko, säveltäjä ja soitinrakentaja. Bastien on erikoistunut mekaanisiin soittimiin, joita hän alkoi rakentaa nuoruudessaan käyttäen metronomeja, symbaaleja ja taljoja. Uransa varhaisessa vaiheessa hän teki yhteistyötä Pascal Comeladen kanssa ja sävelsi musiikkia tanssiryhmille.
Vuonna 1986 Bastien muodosti Meccano-rakentelusarjasta rakennetuista koneista koostuvan orkesterinsa Mecanium. Koneet soittavat eri instrumentteja, kuten luuttua, viulua, marokkolaista tamburiinia bendiriä, kotoa ja gamelan-soittimia. Koneita pyörittivät vanhojen levysoitinten moottorit. 1990-luvulla Mecanium koostui jo yli 80 eri koneesta ja kiersi eri taide- ja musiikkifestivaaleja Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Bastien on tehnyt yhteistyötä muun muassa Robert Wyattin, Lukas Simonisin ja Jaki Liebezeitin kanssa sekä julkaissut levytyksiään Rephlex Recordsilla, Tigersushilla ja Alga Marghenilla.
Belgrado, 2006
Mecanium
Diskografia

2008, Pierre Bastien & Dominique Grimaud, cd, Rag-Time vol. 2, InPolysons, IPS0308
2007, cd, Les Premières Machines: 1968-1988, Gazul, distribution Musea
2005, cd, POP, Rephlex, Cat 162
2005, cd, Téléconcerts, Signature, SIG 11042
2005, cd, Sé Verla al Revés, g33g, G3GPB1
2004, Mcd, Boite Nº 7, Editions Cactus, cd 007
2001, lp/cd, Mecanoid, Rephlex, CAT 119 cd/LP
2001, Pierre Bastien & Alexei Aigui, cd, Musique Cyrillique, SoLyd Records, SR0308
2002, Pierre Bastien & Lukas Simonis, cd, Mots d´Heures: Gousses, Rames, InPolysons, IPS0402
2000, cdrom, Neuf Jouets Optiques, Éditions Cactus
1998, cd, Musiques Paralloïdres, Lowlands, 012
1998, Pierre Bastien & Klimperei, cd, Mécanologie Portative, Prikosnovénie
1997, w/ Pascal Comelade, Jac Berrocal & Jaki Liebezeit, cd, Oblique Sessions, DSA, DSA54054
1996, cd, Eggs Air Sister Steel, In Poly Sons, IPS 10-94
1996, cd, Boîte N°3, Éditions Cactus, cd 003
1994, 7", Mécanisme de l'Arcane 17, G33G
1993, cd, Musiques Machinales, SMI NM204
1988, lp, Mecanium, ADN, DMM 007R
1988, K7, Pierre Bastien & Peter Bastiaan & Bernard Pruvost, Hommage à Jean Raine, BPC
1977, Nu Creative Methods, Nu Jungle Dances, NCM
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pierre Bastienin virallinen sivusto
Live-esiintyminen. 52 min. MP3. (Arkistoitu – Internet Archive)