stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liechtenstein talviolympialaisissa 2014
Joukkue > Alppihiihto

Liechtenstein sai olympialaisten alppihiihtoon kaikkiaan seitsemän maapaikkaa, mutta maan olympiakomitea päätti nimetä kisoihin lähteväksi vain kolme urheilijaa.
Alppihiihtäjä Tina Weirather joutui jättäytymään pois kilpailuista harjoituksissa sattuneen loukkaantumisen takia.
| Urheilija | Laji | 1>  lasku.Aika | 1>  lasku.Sija | 2>  lasku.Aika | 2>  lasku.Sija | Yhteensä> Aika | Yhteensä> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marco Pfiffner | Miesten suurpujottelu | 1:27.64 | 46 | 1:29.08 | 44 | 2:56.72 | 42 |
| Marco Pfiffner | Miesten pujottelu | 53.46 | 47 | 1:02.02 | 26 | 1:55.48 | 24 |
| Marina Nigg | Naisten pujottelu | 57.47 | 27 | 53.17 | 18 | 1:50.64 | 21 |
| Tina Weirather | Naisten syöksylasku | — | — | — | — | DNS | DNS |
| Tina Weirather | Naisten supersuurpujottelu | — | — | — | — | DNS | DNS |
| Tina Weirather | Naisten alppiyhdistetty | DNS | DNS | DNS | DNS | DNS | DNS |
| Tina Weirather | Naisten suurpujottelu | DNS | DNS | DNS | DNS | DNS | DNS |
Joukkue > Pohjoismaiset hiihtolajit > Maastohiihto

Liechtenstein sai yhden maapaikan maastohiihtoon.
| Urheilija | Laji | Perinteinen> Aika | Perinteinen> Sija | Vapaa> Aika | Vapaa> Sija | Lopputulos> Aika | Lopputulos> Ero kärkeen | Lopputulos> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Philipp Haelg | Miesten 15 km (p) | — | — | — | — | 40:41.5 | +2:11.8 | 27 |
| Philipp Haelg | Miesten yhdistelmähiihto 30 km | 37:51.8 | 44 | 34:22.7 | 41 | 1:12:47.8 | +4:32.4 | 43 |
Aiheesta muualla

Liechtenstein Sotšin olympialaisissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Valtiot talviolympialaisissa 2014
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aasia |  Etelä-Korea |  Filippiinit |  Hongkong |  Intia |  Iran |  Itä-Timor |
| Aasia |  Japani |  Kazakstan |  Kiina |  Kiinan Taipei |  Kirgisia |  Libanon |
| Aasia |  Mongolia |  Nepal |  Pakistan |  Tadžikistan |  Thaimaa |  Uzbekistan |
| Afrikka |  Marokko |  Togo |  Zimbabwe |  |  |  |
| Amerikka |  Argentiina |  Bermuda |  Brasilia |  Brittiläiset Neitsytsaaret |  Caymansaaret |  Chile |
| Amerikka |  Dominica |  Jamaika |  Kanada |  Meksiko |  Paraguay |  Peru |
| Amerikka |  Venezuela |  Yhdysvallat |  Yhdysvaltain Neitsytsaaret |  Yhdysvaltain Neitsytsaaret |  |  |
| Eurooppa |  Alankomaat |  Albania |  Andorra |  Armenia |  Azerbaidžan |  Belgia |
| Eurooppa |  Bosnia ja Hertsegovina |  Bulgaria |  Espanja |  Georgia |  Irlanti |  Islanti |
| Eurooppa |  Iso-Britannia |  Israel |  Italia |  Itävalta |  Kreikka |  Kroatia |
| Eurooppa |  Kypros |  Latvia |  Liechtenstein |  Liettua |  Luxemburg |  Pohjois-Makedonia |
| Eurooppa |  Malta |  Moldova |  Monaco |  Montenegro |  Norja |  Portugali |
| Eurooppa |  Puola |  Ranska |  Romania |  Ruotsi |  Saksa |  San Marino |
| Eurooppa |  Serbia |  Slovakia |  Slovenia |  Suomi |  Sveitsi |  Tanska |
| Eurooppa |  Turkki |  Tšekki |  Ukraina |  Unkari |  Valko-Venäjä |  Venäjä |
| Eurooppa |  Viro |  |  |  |  |  |
| Oseania |  Australia |  Tonga |  Uusi-Seelanti |  |  |  |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Liechtenstein at the 2014 Winter Olympics
Käännös suomeksi
Linnut II

| Linnut II> The Birds II: Land’s End |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Rick Rosenthal (nimellä Alan Smithee)
Käsikirjoittaja:   Ken Wheat  Jim Wheat  Robert Eisele 
Perustuu:  Daphne du Maurierin novelliin
Tuottaja:   David A. Rosemont  Ted Kurdyla 
Säveltäjä:  Ron Ramin
Kuvaaja:  Bruce Surtees
Leikkaaja:  Maryann Brandon
Pääosat:   Brad Johnson  Chelsea Field  James Naughton  Jan Rubeš  Tippi Hedren 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Universal Television  Rosemont Productions International 
Levittäjä:  Universal Studios
Ensi-ilta:   14. maaliskuuta 1994 (Yhdysvallat)  21. syyskuuta 1999 (Suomi) 
Kesto:  87 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Linnut
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Linnut II (The Birds II: Land’s End) on yhdysvaltalainen kauhutelevisioelokuva vuodelta 1994. Se on ohjannut Rick Rosenthal ja se on jatko-osa Alfred Hitchcockin vuoden 1963 elokuvalle Linnut. Elokuvassa esiintyy myös lyhyessä roolissa Linnuissa pääosaa näytellyt Tippi Hedren, tosin ei samana hahmona.
Elokuva juoneltaan varsin yhtäläinen edellisen elokuvan kanssa; linnut alkavat hyökkäillä ihmisten kimppuun ilman järjellistä syytä. Lintujen hyökkäyksen kohteiksi päätyy myös Hockenin perhe.
Linnut II ei saanut kriitikoilta osakseen lämmintä vastaanottoa, etenkin elokuvan käsikirjoitusta ja näyttelyä on moitittu. Ohjaaja Rick Rosenthal ei myöskään halunnut esiintyä omalla nimellään vaan turvautui yleisesti käytettyyn Alan Smithee -salanimeen. Myös Tippi Hedrenin on kerrottu pitäneen elokuvaa ”hirvittävänä ja nolona” ja aikoinaan kritisoineen roolinsa lyhyyttä, kuvaillen sen olleen melkeinpä cameoksi luokiteltavissa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Brad Johnson   | … |  Ted Hocken   |
|  Chelsea Field   | … |  Mary Hocken   |
|  James Naughton   | … |  Frank   |
|  Jan Rubeš   | … |  Karl   |
|  Tippi Hedren   | … |  Helen   |
|  Stephanie Milford   | … |  Jill   |
|  Megan Gallacher   | … |  Joanna   |
|  Richard K. Olsen   | … |  Doc Rayburn   |
Limetti

| Limetti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Ruutakasvit Rutaceae
Suku::  Sitruspuut Citrus
Laji::  aurantiifolia
Kaksiosainen nimi
 Citrus aurantiifolia  (Christm.) Swingle 
Katso myös
   Limetti Wikispeciesissä   Limetti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Limetti (Citrus aurantiifolia) on ruutakasveihin (Rutaceae) kuuluva sitruspuu (Citrus), joka on kotoisin Kaakkois-Aasiasta. Limetti on sukaattisitruunan ja Citrus micranthan luonnollinen risteymä. Limettiä kasvatetaan trooppisilla alueilla kaikkialla maailmassa. Sen hedelmää kutsutaan samalla nimellä, tosin usein hedelmästä käytetään suomen kielessä sen vieraskielistä nimeä lime. Limetin hedelmä on vihreä ja sitruunaa pienempi, ja se on mehukas ja hapan. Sen hedelmäliha on vaalean keltaisenvihreää.
Limettipuu on pensasmainen ja kasvaa noin viiden metrin korkuiseksi. Siitä on olemassa myös pienoislajikkeita, joita on mahdollista kasvattaa sisällä tai kasvihuoneessa. Puun soikeat lehdet muistuttavat appelsiinin lehtiä. Kukat ovat halkaisijaltaan noin 2,5 senttiä ja väriltään kellertävän valkoisia, ja niiden ulkoreunoissa on hiukan vaaleaa violettia.
Käyttö

Limetin hedelmien mehua käytetään usein juomissa, kuten alkoholipitoisissa drinkeissä (esimerkiksi margarita, mojito, caipirinha ja cuba libre) sekä virvoitusjuomien ja mehujen ainesosana. Limetti on perusraaka-aine meksikolaisessa ja thaimaalaisessa keittiössä.
Ruoanlaitossa limetistä käytetään useimmiten sen mehua tai raastettua kuorta.
Limettiä voidaan käyttää myös ruokien tai juomien koristeluun viipaleina tai lohkoina.
Limettimehu sisältää runsaasti C-vitamiinia, minkä vuoksi sitä on käytetty keripukin torjunnassa. Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimat otti käyttöön päivittäisen limettimehuannoksen keripukin torjuntaan laivoillaan 1700-luvulla. Brittimerimiehet saivat tästä lempinimen limey, joka yleistyi tarkoittamaan brittejä yleisesti.
Limettiöljy

Limettiöljy (lat. aetheroleum limettae) on limetin ja muidenkin sitrushedelmien, kuten sitruunan, kuorista puristettu tai tislattu eteerinen öljy. Se sisältää sitraalia, linalolia ja linalyyliasetaattia. Limettiöljyä käytetään juomien ja hajuvesien valmistuksessa sekä siivoustuotteissa ja aromaterapiassa.
Aiheesta muualla

ITIS: Citrus X aurantiifolia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Citrus ×aurantiifolia (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Citrus aurantiifolia (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Citrus aurantiifolia (lime) (englanniksi)
Gernot Katzer's Spice Pages: Lime (Citrus aurantifolia) (englanniksi)
Littoral (Kamerun)

| Littoral |
| --- | --- |
 Douala
 Sijainti
 Koordinaatit: 4°00′0″N, 10°00′0″E 
Valtio:  Kamerun
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Douala
Pinta-ala:  20 248 km²
Väkiluku (2015)  (ennuste):  3 350 000
 – väestötiheys:  166 as./km²
Littoral on Kamerunin luoteisosassa sijaitseva maakunta. Maakunnan hallinnollinen keskus on rannikolla sijaitseva Douala. Maakunnassa asui vuoden 2015 ennusteen mukaan noin 3,35 miljoonaa ihmistä, joista valtaosa Doualassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Littoral Wikimedia Commonsissa
Kamerunin maakunnat
Adamaoua
Centre
Est
Extrême-Nord
Littoral
Nord
Nord-Ouest
Ouest
Sud
Sud-Ouest
Káto Nevrokópi

| Káto Nevrokópi Káto Nevrokópin kunta Κάτω Νευροκόπι Δήμος Κάτω Νευροκοπίου |
| --- | --- |
 Káto Nevrokópin kaupunkia.
 Kunnan sijainti
 Káto Nevrokópi
 Koordinaatit: 41°21′N, 23°52′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Dráma
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0203
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  873,6 km²
Väkiluku (2011):  7 860
 – Kaupunki:  2 157
 – Väestötiheys:  9,00 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΡΜ
 
 www.nevrokopi.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Káto Nevrokópi (kreik. Κάτω Νευροκόπι; kath.kreik. Κάτω Νευροκόπιον, Káto Nevrokópion) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κάτω Νευροκοπίου, Dímos Káto Nevrokopíou), joka sijaitsee Dráman alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 873,6 neliökilometriä ja väkiluku 7 860. Varsinaisen Káto Nevrokópin kaupungin väkiluku on 2 157 (vuonna 2011).
Káto Nevrokópi sijaitsee Kreikan pohjoisosassa, Itä-Makedonian luoteiskulmassa Bulgarian rajalla. Kaupungin aiempi nimi oli Zýrnovo (Ζύρνοβο). Nimi Káto Nevrokópi, "Alempi Nevrokópi", otettiin käyttöön vuonna 1927, ja se viittaa Bulgarian puolella olevaan Nevrokopin (nykyinen Gotse Deltšev) kaupunkiin.
Kunnan osat

Káto Nevrokópin kunta muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Achladéa | Achladéa | 92 |
| Chrysokéfalos | Chrysokéfalos | 344 |
| Dasotó | Dasotó | 235 |
| Exochí | Exochí | 150 |
| Granítis | Granítis | 78 |
| Katáfyto | Katáfyto | 232 |
| Káto Nevrokópi | Káto Nevrokópi | 2 157 |
| Káto Vrontoú | Káto Vrontoú | 554 |
| Lefkógeia | Lefkógeia | 465 |
| Mikrokleisoúra | Mikrokleisoúra | 111 |
| Mikrokleisoúra | Pérasma | 26 |
| Mikromiléa | Mikromiléa | 38 |
| Ochyró | Ochyró | 514 |
| Pagonéri | Pagonéri | 154 |
| Perithóri | Perithóri (Perithório) | 898 |
| Potamoí | Potamoí | 323 |
| Vathýtopos | Vathýtopos | 461 |
| Vólax | Vólax | 1 028 |
Yhteensä: 7 860
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Káto Nevrokópi Wikimedia Commonsissa
Δήμος Κάτω Νευροκοπίου. Káto Nevrokópin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Itä-Makedonian ja Traakian alue
| --- | --- |
Dráman alueyksikkö:   Doxáto  Dráma  Káto Nevrokópi  Paranésti  Prosotsáni 
Évroksen alueyksikkö:   Alexandroúpoli  Didymóteicho  Orestiáda  Samothráki  Souflí 
Kaválan alueyksikkö:   Kavála  Néstos  Pangaío 
Rodópin alueyksikkö:   Arrianá  Íasmos  Komotiní  Maróneia-Sápes 
Thásoksen alueyksikkö:  Thásos
Xánthin alueyksikkö:   Ávdira  Mýki  Tópeiros  Xánthi
Louejärvi

Louejärvi
Louejärvi on noin 20[lähde? ] asukkaan kylä Rovaniemellä. Louejärvi sijaitsee 32 kilometriä Rovaniemeltä ja 10 kilometriä Muurolasta. Louejärvellä sijaitsee Louejärvi-niminen järvi, jonka pinta-ala on 144,9 hehtaaria, sekä Loma- että Louevaarat. Muurolasta Ylitorniolle johtava seututie 930 on linjattu Louejärven kautta. Louejärveen tulee Katiskojoki ja Loejärvestä lähtee Louejoki, joka laskee vetensä Kemijokeen.
Louevaarassa sijaitsee 1681 hehtaarin luonnonmetsän Natura-alue (FI1301306). Louejärven alueella on asunut ja asuu vieläkin muun muassa seuraavien sukujen jäseniä: Körkkö, Kantolainen, Toratti, Salovaara ja Hirvonen.
Kuumajärvi

Kuumajärven sijainti Peipsijärvellä.
Näkymä Kuumajärvelle länsirannikon Meeksistä.
Mehikoorman majakka, joka on opastanut Kuumajärven vesiliikennettä.
Koidula liikennöi Laaksaaren ja Piirsaaren väliä.
Kuumajärvi  tai joskus Lämmijärvi  (vir. Lämmijärv, Soejärv , ven. Тёплое озеро, Tjoploje ozero) on Narvanjoen vesistöalueeseen kuuluvan Peipsijärven keskiosa, joka jää eteläpuolisen järvenosan Pihkovanjärven ja pohjoispuolisen osan Suurjärven väliin. Kuumajärvi sijaitsee Viron ja Venäjän rajalla niin, että kummallekin jää puolet sen pinta-alasta.
Järvenosan nimitykset

Sekä virolainen että venäläinen nimi viittaa lämpimään järveen. Tämä ominaisuus on paikallisten huomaama, sillä Kuumajärven vesi on yleensä lämpimämpää kuin pohjoisen järvialtaan vesi. On uskottu, että järven pohjassa olevista lähteistä purkautuu lämmintä vettä . Suurjärveä saatetaan tämän vuoksi kutsua Külmjärveksi. Kuumajärvi nimenä on suomalaisilta tätä taustaa vasten erikoinen valinta.
Maantietoa > Yleistä

Kuumajärven pohjoisraja Peipsin suurjärveä vastaan kulkee linjalla Uhtinan niemi–Piirissaare–Podborovjen kylä. Tälle esitetään myös vaihtoehtoiseksi rajaksi pohjoisempaa kulkevaa Varnjasta alkavaa linjaa. Etelässä raja Pihkovanjärveä vastaan kulkee Värskanlahden länsirannan lahdensuun ja Mtežin niemen kärjen (ven. Мтеж) välisellä linjalla.
Kuumajärvi on noin 30 kilometriä pitkä. Sen suurin leveys on 8,1 kilometriä (Rovjajoen lahti) ja sen keskileveys on 7,9 kilometriä . Se on keskikohdassaan kapeimmillaan 1,7 kilometriä. Järvenosan pinta-ala on 236 neliökilometriä (km²) , mikä on 7 % koko Peipsijärven pinta-alasta. Sen keskisyvyys on noin 2,5 metriä, mutta sen pohjassa kulkee kapea syvänne, jossa on 15,3 metriä syvää . Tiedetään myös syvempikin mittaus, joka olisi 17,6 metriä , mutta se on varmistamaton. Kuumajärven tilavuudeksi on näin saatu 0,6 kuutiokilometriä (km³, noin 2 % koko järvestä) .  Kummallekin maalle kuuluu 118 km² vesialuetta .
Kuumajärven rantaviivan pituus on 83 kilometriä . Itäiset rannat sijaitsevat Remdovskin niemimaalla ja ne kuuluvat Venäjälle. Niemimaa on alavaa suomaata, jonka maaperä turpeen alla lienee hiekkaa tai moreenia. Monilla rannoilla näkyy ilmakuvissa hiekkapohjia. Niemimaan länsirannoilla on paikoitellen myös asutusta. Rovjajoen pohjoispuolella sijaitsevat kylät Kobylje Gorodištše (Кобылье Городище), Samolva (Самолва), Tšudskaja Rudnitsa (Чудская Рудница), Tšudskaja Zahody (Чудская Заходы), Pnevo (Пнево) ja Put'kovo (Путьково), sen eteläpuolella Homutovo (Хомутово) ja Kizovoštšina (Κузовощина), ja etelässä, Mtežin niemellä, kylät Osatno (Осатно), Kurokta (Курокта) ja Mtež (Мтеж). Viimeksi mainitulle niemelle ei tule mantereelta tietä, vaan kylät ovat suomaan takana veneyhteyden varassa. Niemimaa on suurelta osin Remdovskin luonnonpuistoa (ven. Ремдовский заказник, Remdovskij zakaznik).
Kuumajärven länsirannat kuuluvat Virolle ja siellä ovat olosuhteet itärantoja helpommat. Pohjoisrannikko kuuluu  Põlvamaahan. Rannikon kyliä ovat Meerapalu ja Parapalu. Niiden rannassa on Laaksaaren satama, josta lähtee laivayhteys Piirisaaren etelärannasta alkavaan Toonin satamakanavaan. Mantereella ovat seuraavat kylät ovat Naha, Linte ja Tootse. Niiden eteläpuolella sijaitsee Räpinan kauppala, jonka kautta laskee Võhandu jõgi, Ristipalo kiertäen, Kuumajärven eteläosaan. Joki on samalla Võrumaan rajajoki. Kaksi kylää jää Võrumaan puolelle, nimittäin Beresje ja Lüübnitsa. Viimeinen kylä on jo Värskan lahden suulla.
Maantietoa > Vesistöt

Suurin Kuumajärveen laskevista joista on Võhandu jõgi, jonka valuma-alueen pinta-ala on 1 402 km² ja keskivirtaama (MQ) 10–11 m³/s. Muita virolaisia vesistöjä ovat esimerkiksi Meeksi oja ja Naha oja. Näiden ja Võhandun välissä on rannikon peltomaita suojaamassa kanava, joka estää peltojen vettymisen liikaa tulvan aikana. Toiseksi suurin joki on Želtšajoki. Se laskee Kuumajärven pohjoisosien itärannassa Želtšan lahteen. Joen valuma-alueen pinta-ala on 1 220 km² ja sen keskivirtaama on lähes Võhandun veroinen. Muut joet tulevat suo-alueelta ja ne ovat lyhyitä. Niiden virtaama on suurin Peipsijärven kevättulvan jälkeen, kun suolle noussut vesi palaa järveen. Suojoista suurin on Rovja, joka laskee omaan lahteensa.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järvenosa on 1900-luvun aikana rehevöitynyt selvästi useilla vedenlaadun mittarilla arvioituna. Suurin syy tähän hypertrofiseksi muuttunut Pihkovanjärvi, josta virtaa ravinteikasta vettä Kuumajärveen. Veden näkösyvyys on keskimäärin 0,95 metriä (vaihtelua 0,6–1,5 metriä). Sameutta aiheuttaa järven mataluus yhdessä levien kasvun kanssa. Rehevyydestä kertoo korkeat klorofylli-α tulokset, jotka ovat keskimäärin 33,3 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l, vaihtelua 13,6–81,0 μg/l). Levien lisääntymisen kriittiset ravintoaineet ovat fosforia ja typpeä sisältävät yhdisteet. Kokonaisfosforipitoisuus on keskimäärin 66,7 μg/l (vaihtelua 31,9–139,6 μg/l) ja kokonaistyppipitoisuus on 896 μg/l (vaihtelua 573–1 401 μg/l). Nämä korkeat arvot tekevät järvenosasta voimakkaasti rehevöityneen. Järvenosa voidaan luokitella eutrofisen ja hypertrofisen välille.
Järvenosan nimitykset

Kaikki Kuumajärvestä nykyään käytettävät nimitykset, virolaiset Lämmijärv ja Soe järv sekä venäläinen Tjopjoje ozero (Тёплое о́зеро), tarkoittavat lämmintä järveä. Kirjoitetuissa lähteissä nimen idea ilmaantuu varsin myöhään (suluissa vuosiluku): Lämmijärv (1926), Lämmi järv (1934) ja Soejärv (1977). Slaavilaisissa teksteissä on keskiajalla ollut aikaisemmin käytössä järvenosan muotoon ja sijaintiin perustuva nimitys. Nimitys na Yzmeni (1242, на Узмени) tarkoittaa ”kapeikkoa, kapeaa järveä, salmea tai lahtea”. Keskiajalla Kuumajärvestä käytettiin nimeä Žalatskaja voda (Жалацкая вода) johtuen Piirisaaren venäläisestä nimestä, jolla on ollut kirjoitusasuna Želatško (1370, Желачко), Žalatško (Жалачко), Žalatšek (Жалочек) ja Želatško (Желачек). Kuumajärvestä on käytetty myös nimeä Žereglo (Жерегло), joka tulee sanasta žerelo (жерело) ja joka tarkoittaa muodoissaan žerelo (жерело, pohjoismurteissa) tai žeroglo (жерогло, pihkovanmurteissa) sanoja ”aukko, suu, leuat” tarkoituksessa ”järven kurkku”.
Loudy Wiggins

Loudy Wiggins (o.s. Tourky; s. 7. heinäkuuta 1979) on australialainen uimahyppääjä. Hän syntyi Haifassa, Israelissa, mutta on asunut kolmevuotiaasta Australiassa.
Wiggins osallistui jo Atlantan kesäolympialaisiin 1996 ja voitti myöhemmin pronssia sekä Sydneyssä 2000 että Ateenassa 2004. Hän on lisäksi menestynyt Uinnin maailmanmestaruuskilpailuissa ja Kansainyhteisön kisoissa.
Wiggins esiintyi helmikuussa 2006 Black+White-lehdessä. Hän opiskeli Mansfield State High Schoolissa ja on naimisissa jalkapalloilija Simon Wigginsin kanssa.
Lifan Group

Lifan logo
Lifan Industry (Group) Co., Ltd. tai Lifan Group tai Lifan (kiin. 力帆实业(集团)股份有限公司) on 1992 perustettu kiinalainen, yksityisomisteinen yritys, joka valmistaa moottoripyöriä, autoja, mopoja ja moottoreita. Holdingyhtiönä toimivalla emoyrityksellä (Chongqing Lifan Holdings Co., Ltd.) on lähes 13 000 työntekijää. Se on listattu useasti Kiinan 500 kärkiyrityksen joukkoon. Tytäryhtiön (Lifan Group) osake noteerataan Shanghain pörssissä (SSE: 601777).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lifan Group Wikimedia Commonsissa
Jeremy Hamilton: 5 Top Chinese Motorcycle Manufacturers  13.11.2013. chinamotorrider.com. Viitattu 21.9.2016. (englanniksi)
Company Overview of Lifan Industry (Group) Co., Ltd (englanniksi) (bloomberg.com)
Lifan Industry (Group) Co. Ltd., 601777 (China: Shanghai) (englanniksi) (wsj.com)
Equities: Lifan Industry Group Co Ltd; 601777:SHH (englanniksi) (ft.com)
Lifanin 2- ja 3-pyöräisiä malleja (englanniksi) (chinamotorcycles.cn)
Yrityksen kotisivut (kiinaksi) (englanniksi) (lifan.com)
Lilian Genth

Lillian Genth: Adagio, maalattu vuonna 1910.
Lilian Mathilde Genth (1876 – 1953) oli yhdysvaltalainen, impressionistinen taiteilija. Hänet tunnetaan parhaiten maalauksistaan, jotka esittävät alastomia naisia luonnossa. Lisäksi hän oli kysytty muotokuvamaalari. Uransa jälkipuoliskolla hän ryhtyi maalaamaan konservatiivisempia aiheita, joihin sai inspiraatioita matkoiltaan muun muassa Pohjois-Afrikkaan, Kiinaan ja Japaniin.
Elämänvaiheita

Genth opiskeli taidetta aluksi Philadelphia School of Design for Womenissa ja hankki opiskelurahansa tekemällä pukuja. Vuonna 1900 hän sai stipendin joka mahdollisti kahdeksi vuodeksi taideopiskelun Pariisissa. Siellä hänen opettajanaa toimi James McNeill Whistlerin oppilaana. Opettajalla oli suuri vaikutus oppilaansa taiteelliseen tyyliin.
Yhdysvaltoihin Genth palasi vuonna 1904, jolloin hän alkoi osallistua lukuisiin näyttelyihin, ja samana vuonna hänellä oli ensimmäinen yksittäisnäyttelynsä Pennsylvania Academy of Fine Artsissa. Vasta vuonna 1906 Genth alkoi tutkia alastomia naismalleja. Hän loi tyylinsä, joka kuvaa alastoman naisen muotoa luonnollisissa maisemaympäristöissä. Hänen menestyksensä perustui hänen kykyynsä sulauttaa alaston muoto luontevasti maisemaan. Hän saavutti suurta menestystä tästä aiheesta. Vuonna 1928 hän kuitenkin ilmoitti, ettei enää maalaa naisia vaan omistautuu yksinomaan espanjalaisille ja itämaisille teemoille.
Liebe

| Liebe Andrea Jürgens |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1991
 Julkaistu: 4. marraskuuta 1991
 Tuottaja(t): Peter Wagner
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 36.32
 Levy-yhtiö: White Records
Andrea Jürgensin muut julkaisut
| Küsse der Nacht 1990 | Liebe 1991 | Ich krieg nie genug von Dir 1993 |
Liebe on saksalaisen iskelmälaulaja Andrea Jürgensin vuonna 1991 julkaistu albumi. Levyn kappaleista neljä on julkaistu myös singlenä: Santa Catarina, Sommer in Avignon, Liebe ja Morgens vor dem Radio. Nimikappale Liebe on Jack Whiten ja Norbert Hammerschmidtin työstämä versio vanhasta kansanlaulusta. Santa Catarina on julkaistu vuonna 1997 Andrea Jürgensin 20-vuotisjuhlalevyllä Momente. Liebe, Sommer in Avignon ja Morgens vor dem Radio on julkaistu BMG:n Nur das Beste -sarjaan kuuluvalla viidentoista kappaleen kokoelmalla vuonna 2000. Sommer in Avignon on julkaistu myös BMG:n Dieter Thomas Häck präsentiert: Die Grossen Erfolge - Stargala -sarjan kokoelmalla vuonna 1996.
Liebe julkaistiin CD:nä, vinyylialbumina ja musiikkikasettina. CD:n kansivihko käsittää yhden aukeaman, jossa on sävelmien perustiedot.
Kappaleet

Sommer in Avignon (3:56)
Jack White - Norbert Hammerschmidt - "Young" Musikverlag GmbH
Liebe (3:30)
Trad./Bearb.: Jack White/Norbert Hammerschmidt - "Young" Musikverlag GmbH
Morgens vor dem Radio (3:41)
Jack White - Barry Mason/dt. T.: Norbert Hammerschmidt - "Young" Musikverlag GmbH
Wie am allerersten Tag (4:08)
Jack White - Mark Spiro/dt. T.: Norbert Hammerschmidt - "Young" Musikverlag GmbH
Die Liebe kommt (3:38)
Jack White - Mark Spiro/Norbert Hammerschmidt - "Young" Musikverlag GmbH
Santa Catarina (3:41)
Wolff Ekkehardt Stein - Siegward Kastning - "Young" Musikverlag GmbH
Der nächste Tanz (3:44)
Jack White - Norbert Hammerschmidt - "Young" Musikverlag GmbH
Gracias a Dios (3:32)
Hans-Herbert Gebhard-Menges - Chris Stephan - "Young" Musikverlag GmbH
Die Uhr geht vor, Du kannst noch bleiben (3:19)
Jack White - Fred Jay - "Young" Musikverlag GmbH
Ich danke Dir (3:26)
Jack White - Jack White/Norbert Hammerschmidt - "Young" Musikverlag GmbH
Aiheesta muualla

CD-Lexikon