stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Woman (albumi)

| Woman Justice |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. marraskuuta 2016
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Gaspard Augé, Xavier de Rosnay
 Tyylilaji: nu-disco, funk, elektro
 Kesto: 54.10
 Levy-yhtiö: Ed Banger Because Music
Listasijoitukset
  47.
Justicen muut julkaisut
| Access All Arenas 2013 | Woman 2016 |   |
Singlet albumilta Woman
 ”Safe and Sound” Julkaistu: 13. heinäkuuta 2016  ”Randy” Julkaistu: 14. syyskuuta 2016  ”Alakazam !” Julkaistu: 21. lokakuuta 2016  ”Fire” Julkaistu: 18. marraskuuta 2016
Woman on ranskalaisen elektronisen musiikin yhtye Justicen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 18. marraskuuta 2016.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Safe and Sound | 5.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Pleasure (featuring Morgan Phalen of Diamond Nights) | 4.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Alakazam ! | 5.11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Fire (featuring M. Yaman) | 5.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Stop (featuring Johnny Blake) | 4.57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Chorus | 7.09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Randy (featuring Morgan Phalen of Diamond Nights) | 6.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Heavy Metal | 4.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Love S.O.S. (featuring Romuald) | 5.03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Close Call | 5.08 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 54.10 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Metacritic: 72/100
Consequence of Sound: B–
The Guardian:
Aiheesta muualla

Yhtyeen viralliset sivut
Zabolin maakunta

| Zabolin maakunta |
| --- | --- |

Valtio:  Afganistan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Qalat (Qalat-i-Ghilzai)
Pinta-ala:  17 293 km²
Väkiluku (2012):  287 996[lähde? ]
Zabol Afganistanin kartalla.
Zabol, myös Zabul, (paštuksi ja pers. ‏زابل‎) on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee Etelä-Afganistanissa ja rajoittuu Pakistaniin. Asukkaita maakunnassa on vuonna 2012 on 287 996, ja asukastiheys on 16,61 neliökilometrillä.
Zabulissa on lentokenttä maakunnan pääkaupungissa Qalatissa (Qalat-i-Ghilzai)
Zabulin maakunnan alueet.
Maakunta jakautuu yhdeksään alueeseen:
Arghandab
Atghar
Daychopan
Mizan
Qalat (Qalat-i-Ghilzai)
Shahjoy
Shamulzayi
Shinkay
Tarnak Wa Jaldak
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
AIMS Afghanistan Provincial Maps: Zabul Province (PDF, 370 KB)
Afganistanin maakunnat
Badahšan
Badghis
Baghlan
Balkh
Bamiyan
Daikond
Džouzdžan
Farah
Farjab
Ghazni
Ghowr
Helmand
Herat
Kabul
Kandahar
Kapisa
Khust
Konar
Qunduz
Laghman
Logar
Nangarhar
Nimruz
Nurestan
Uruzgan
Paktia
Paktika
Panjshir
Parvan
Samangan
Sar-e Pol
Takhar
Vardak
Zabol
Marker-kromosomi

Kasvainsolulinjan karyotyyppi. 46 kromosomin lisäksi löytyy monien muiden kromosomipoikkeavuuksien ohella merkkikromosomi voidaan nähdä ylhäällä kuvassa.
Marker-kromosomi on pieni ylimääräinen kromosominpala, joka ei ole kiinnittynyt mihinkään muuhun kromosomiin, eikä vielä tiedetä, minkä kromosomin materiaalia se on. Osa markereista on viattomia, osa aiheuttaa kehityshäiriöitä.
Marker-kromosomi on pääpiirteissään osittainen trisomia. Joskus markeria hillitsee epäaktiivi perintöaines, jolloin sillä on hyvin vähän tai ei lainkaan vaikutusta. On olemassa joitain markereita, jotka kulkeutuvat perheessä vähäisellä vaikutuksella; ja joitain, jotka syntyvät ilman, että vanhemmat ovat sairastavia tai kantajia. Toisinaan markerit eivät periydy, sillä ne voivat kadota solujakautumisen aikana pienen kokonsa vuoksi. On olemassa henkilöitä, joilla on multippeleita markereita.
Erityisiä tutkimuksia aineksen tunnistamiseksi tehtäessä voidaan luoda johtopäätöksiä markerin vaikutuksesta. On olemassa tavallisempi marker, jota kutsutaan kromosomi 15:n käänteiseksi kahdentumiseksi. Tässä erityisessä syndroomassa esiintyy kehityksellisiä vajavaisuuksia ja fyysisiä muunnelmia. Vaikea tilanne syntyy, kun marker-kromosomi löytyy sikiökauden tutkimuksessa, lapsivesipunktiossa. Jos marker ei kuulu tavallisempiin markereihin eikä kummallakaan vanhemmista sitä ole, voi olla hyvin vaikeaa ennustaa markerin vaikutuksia. Tavallisesti, kun vanhempi kantaa samaa markeria, vaikutus on paljon pienempi.
Käännös suomeksi
Marie-Guillemine Benoist

| Marie-Guillemine Benoist |
| --- | --- |
 Omakuva, noin vuodelta 1796
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. joulukuuta 1768 Pariisi
Kuollut: 8. lokakuuta 1826 (57 vuotta)
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  Taidemaalari
Puoliso:  Pierre-Vincent Benost
Marie-Guillemine Benoist (18. joulukuuta 1768 Pariisi – 8. lokakuuta 1826) oli ranskalainen taidemaalari. Hän sai maalauksistaan useita tilauksia Napoleonin hallitukselta ja esitteli niitä usesasti julkisissa näyttelyissä Versailles’ssa.
Benoist meni naimisiin vuonna 1793 Pierre-Vincent Benoistin kanssa, mutta tämä jouduttiin karkottamaan maasta, jotta ei joutuisi pidätetyksi Marie Antoinetten pelastamisen suunnittelusta. Vuonna 1800 Benoistin kuuluisin teos Madeleinen muotokuva esiteltiin yleisölle.
Benoistin mies nimitetiin valtioneuvostoon vuonna 1815, jolloin Benoist lopetti uransa miehensä aseman sivistymisen takia.
Teoksia

Madeleinen muotokuva (1800).
Viattomuus Vicen ja Virtuen välillä (1790).
Muotokuva naisesta (1799).
Rouva Philippe Panon Desbassayns de Richemont (1802).
Franz Joseph Gall (1807–1808).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marie-Guillemine Benoist Wikimedia Commonsissa
Matolampi (Petäjävesi)

| Matolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°11′03″N, 25°14′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Laskujoki:  oja Hyötylampeen 
Järvinumero:  14.524.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,3 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,173 km  
Pinta-ala:  6,378 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMatolampi 
Matolampi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Metsäkulman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 470 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy.
Mickey Roach

Roach 1920-luvulla
Mickey Roach (1. toukokuuta 1895 – 1. huhtikuuta 1977) oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi kahdeksan kautta National Hockey Leaguessa Toronto St. Patsissa, Hamilton Tigersissä ja New York Americansissa. Hän syntyi Bostonissa.
Tiedostojärjestelmä

Hakemistopuu perustasolta eli juurihakemistosta Unixin kaltaisessa käyttöjärjestelmässä.
Tiedostojärjestelmä on käyttöjärjestelmän toiminto, jolla informaatio järjestetään massamuistiin. Käyttöjärjestelmä tekee abstraktion tallennusmedian fyysisistä ominaisuuksista ja tarjoaa loogisen tallennusyksikön eli tiedoston. Käyttöjärjestelmä hallinnoi tiedostojen sijoittamisen fyysiseen tallennuslaitteeseen, joka on normaalisti haihtumatonta eli tallennettu sisältö säilyy virran katkaisussa ja järjestelmän uudelleen käynnistyksessä.
Tiedostojärjestelmä tallettaa tiedostojen lisäksi hakemistorakenteen ja tiedostojen käyttöoikeudet.
Käyttäjän näkökulmasta tiedostojärjestelmä on käyttöjärjestelmän tärkeimpiä ominaisuuksia, joka pitää huolen tietojen säilömisestä pitkäaikaisesti, ja mahdollistaa tietojen järjestämisen kätevällä tavalla.
Fyysisellä massamuistilaitteella tiedostot ja hakemistot voivat olla tallennettuna pieninä paloina eikä jatkuvina kokonaisuuksina. Tiedostojärjestelmä pitää huolen palojen sijainnista, jotta tiedosto näkyy yhtenä jatkuvana kokonaisuutena sitä käsittelevälle ohjelmalle. Tiedostot järjestetään loogiseen hakemistohierarkiaan (hakemistopuu), joka säilötään erikseen tiedostojärjestelmässä.
Tiedostojärjestelmä luodaan tyypillisesti massamuistille tai kiintolevyn osiolle. Windows-käyttöjärjestelmässä osiot näkyvät eri levyasemakirjaimina. Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä eri tiedostojärjestelmiä ei oteta automaattisesti käyttöön kuin järjestelmän käynnistyksen vaatimat. Loput tiedostojärjestelmät liitetään (engl. mount) hakemistopuuhun hakemistojen alle. Esimerkiksi hakemisto /home voi olla liitoskohta (mount point) tiedostojärjestelmälle joka sisältää käyttäjien omat tiedot. Myös uudemmat Windows-käyttöjärjestelmät osaavat liittää tiedostojärjestelmiä hakemistopuuhun.
Historia

Tiedostojärjestelmät voidaan jakaa sukupolviin seuraavasti:
sukupolvi 0: ei järjestelmää, vain tietovirta. Esimerkiksi reikäkortti tai C-kasetti.
sukupolvi 1: varhainen hajasaanti. Useampia nimettyjä tiedostoja ilman hakemistoja tai metatietoa.
sukupolvi 2: varhainen järjestäminen (hakemistot, kansiot). Paljon tiedostoja.
sukupolvi 3: metatiedot kuten käyttäjäoikeudet ja omistajuus. Useiden käyttäjien tuki.
sukupolvi 4: journalointi, joka parantaa vikasietoisuutta ongelmatilanteissa ja tekee epätodennäköisemmäksi tietojen menettämisen.
Viidennen sukupolven määrittää sisäänrakennettu taltionhallinta, lohkokohtainen tarkistussumma, itsekorjaava RAID, copy-on-write tilannekuvat, asynkroninen replikointi ja tulevaisuuteen skaalautuvuus.
Tiedostojärjestelmän ikä ei vastaa sen sukupolvea: uudet sulautettuihin järjestelmiin suunnatut tai muut erikoistuneet tiedostojärjestelmät eivät sisällä uudemman sukupolven ominaisuuksia kuten zonefs:ssä.
Ensimmäinen käyttöjärjestelmä, jossa oli hierarkkinen tiedostojärjestelmä, oli mahdollisesti Multics. Multicsin tiedostojärjestelmästä kerrottiin vuonna 1965, jossa mainittiin että tiedosto oli vain lineaarinen taulukko dataa, johon voidaan viitata symbolisellä nimellä. Unixissa oli hierarkkinen tiedostojärjestelmä, joka salli minkä tahansa syvyyden hakemistopuulle.
Hakemistot ja tiedostot

Nykyiset tiedostojärjestelmät sisältävät käyttäjälle näkyviä tiedostoja, jotka organisoituvat hierarkkiseksi (tai joskus jopa verkkomaiseksi) järjestelmäksi hakemistojen (engl. directory) avulla. Teknisestä näkökulmasta hakemistot ovat tiedostoja, joissa on luettelo tiedostoista. Tyypillisesti tiedostot ovat tiedostojärjestelmän kannalta vain yksiulotteinen joukko tavuja ilman tiettyä rakennetta.
Graafisissa käyttöliittymissä hakemistot esitetään usein kansioina (engl. folder) tai laatikostoina (engl. drawer).
Tiedostojärjestelmän perustaso on niin sanottu juurihakemisto (engl. root), joka sisältää kaikki tiedostot ja hakemistot. Sisäkkäisistä hakemistoista muodostuu haarautuva, puumainen kokonaisuus, joka usein esitetään ylösalaisin, niin että juurihakemisto on ylhäällä ja hakemistopuu haarautuu alaspäin. Vaihtoehtoisesti juurihakemisto voi olla vasemmalla, jolloin hakemistopuu haarautuu ensisijaisesti oikealle. Tiedostoihin ja hakemistoihin viitataan hakemistopolun avulla eli luettelemalla sisäkkäiset hakemistot tiedostojärjestelmän juuresta lähtien. Tällöin hakemistot tyypillisesti erotetaan toisistaan ja tiedostosta vinoviivalla (/) tai kenoviivalla (\) joskin muitakin tapoja on käytetty:
/etc/apt/sources.list
A:\ATK\OMAT\Sol.exe
x.Y (OpenVMS)
Hard Drive:My Folder:My Document ("Classic" Mac OS)
Tiedostojärjestelmä voi sisältää symbolisia tai kovia linkkiä tiedostoihin: tiedostolla voi olla useampia nimiä ja samaan tiedostoon voidaan viitata myös eri hakemistosta. Kovalinkityllä tiedostolla on sama inode riippumatta nimestä ja sitä ei voida tehdä hakemistolle. Symbolinen linkki (myös pehmeä linkki) ei sisällä kohteen tietoja ja kohde voi sijaita myös esimerkiksi verkkolevyllä.
Tilanvaraus

Tiedostojärjestelmän tärkeä ominaisuus on hallita massamuistin vapaata ja varattua tilaa. Tämä koskee tietokoneeseen liitettyä fyysisista mediaa, ei niinkään verkkotiedostojärjestelmiä (niiden tilanvaraus tapahtuu palvelinkoneen massamuistilla).
Tyypillisesti massamuisti jaetaan määräkokoisiin lohkoihin, varausyksiköiksi (engl. allocation unit). Varausyksiköt ovat tyypillisesti 512 tavun kerrannaisyksikköjä (2x, 4x, 8x, 16x, jne.), mutta niiden tarkka koko riippuu tiedostojärjestelmästä ja sen parametreista. Pieni varausyksikkö lisää levyn kirjanpitoon kuluvaa tilaa ja saattaa hidastaa toimintaa. Suuri varausyksikkö taas tuhlaa tilaa pieniä tiedostoja tallennettaessa. Joissain tiedostojärjestelmissä kierretään ongelma tallentamalla useita pieniä tiedostoja yhteen varausyksikköön tai varatun tilan koko voi vaihdella tarvittaessa, esimerkiksi Btrfs (engl. block suballocation).
Yksittäisten lohkojen sijaan voidaan käyttää extent -lohkoja suurien jatkuvien osien varaamiseen suurille tiedostoille, jolloin vältetään yksittäisten lohkojen varaamiset: esimerkiksi JFS ja Ext4 tukevat tätä ominaisuutta.
Tiedostot pyritään tallentamaan siten että niille varattu tila on yhtenäinen. Jos näin ei voida tehdä, sanotaan että tiedosto fragmentoituu eli pirstoutuu. Tämä on haitallista etenkin levymuisteilla, koska tiedostoa luettaessa joudutaan lukupäätä siirtämään, mikä vie aikaa ja hidastaa toimintoa. Tilanvaraus on vaikeaa, koska käyttöjärjestelmä ei yleensä tiedä tiedoston kokoa kun sitä aletaan kirjoittaa. Lisäksi vanhoja tiedostoja poistettaessa myös tiedostojärjestelmän tyhjä tila fragmentoituu. Tämä vuoksi joissain käyttöjärjestelmissä on mukana erityinen ohjelma tiedostojärjestelmän tiedostojen tai/ja tyhjän tilan eheyttämiseksi eli defragmentoimiseksi.
Yksi tilanvaraukseen liittyvä erikoiskysymys on vapaan tilan hallinta. Vapaa tila voidaan käsittää tilaksi, joka ei ole minkään tiedoston käytössä (esim. MS-DOSin FAT). Vapaa tila voi myös olla erikoinen tiedosto tai tiedostoja, joista siirretään tilaa muille tiedostoille tarvittaessa. Eräissä käyttöjärjestelmissä voidaan myös rajoittaa osa tilasta vain ylikäyttäjän käyttöön siten että tavallinen käyttäjä ei voi täyttää levyä ja kaataa tärkeitä palvelinohjelmistoja.
Tiedostojärjestelmän tallentamat tiedot

Tiedostojärjestelmä tallentaa tiedostojen data lisäksi myös muita tietoja. Tiedoston nimi on tyypillisin. Lisäksi tiedostojärjestelmä pitää kirjaa tiedostoihin liittyvistä aikaleimoista kuten luontipäivä, muutospäivä tai viimeisin lukupäivä (tiedoston avaus) tai sen tilan muutos. Muita tiedostoihin liittyviä tietoja ovat niiden tyypit ja tietoturvaan liittyvät tiedot, kuten tiedoston omistaja/luoja ja pääsylistat. Tilanvaraukseen liittyviä tietoja ovat tiedoston koko ja sille varatut varausyksiköt.
Käsitteitä

Journalointi eli lokinpito tarkoittaa tiedostojärjestelmän kykyä säilyttää tiedon johdonmukaisuus vaikka tietokoneen toiminta katkeaisikin virtakatkokseen tai ohjelmistovirheeseen. Tämä saavutetaan pitämällä kirjaa tehdyistä muutoksista erityisellä tiedostojärjestelmän osalla (loki, engl. journal), josta tiedot päivitetään transaktion päättymisen jälkeen varsinaiseen tiedostojärjestelmään. Ilman journalointia tiedostojärjestelmän eheyttäminen erilaisilla työkaluilla, kuten fsck Unixin kaltaisissa järjestelmissä, on hitaampaa eikä välttämättä yhtä tuloksellista.
Osio (engl. partition) on yhdelle massamuistille luotu alue, jolle luodaan erillinen tiedostojärjestelmä kapasiteetin jakamiseksi
Tilannekuva (engl. snapshot) tarkoittaa hetkellisen tilanteen jäädyttämistä, jotta tilanteeseen voidaan palata myöhemmin. Tämä voi myös helpottaa varmennuksien tekemistä.
Taltio (engl. volume) viittaa useiden levyjen kapasiteetin yhdistämiseen virtuaaliseksi levyksi, vähintään yhden osion kapasiteetti.
Klusteroitu tiedostojärjestelmä tarkoittaa levyjärjestelmää, joka kattaa useiden tietokoneiden levykapasiteetin. Klusteroituja tiedostojärjestelmiä on pääasiassa kahta tyyppiä: hajautettu levyjärjestelmä sekä jaettu levyjärjestelmä. Tiedostojärjestelmä voi rakentua esimerkiksi TCP/IP protokollan päälle tai muiden kuten Fibre Channel, iSCSI, InfiniBand. Klusteroitua tiedostojärjestelmää kutsutaan toisinaan myös verkkotiedostojärjestelmäksi.
Verkkotiedostojärjestelmä: katso Klusteroitu tiedostojärjestelmä
inode on Unix- ja Unixin kaltaisissa käyttöjärjestelmissä käytetty tietorakenne, joka sisältää tiedostosta kaiken muun tiedon paitsi sen nimen ja varsinaisen sisällön (datan)
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä

Kategoriaan kuuluvat nimenomaan Unix-tyyppisille käyttöjärjestelmille kehitettyjä tiedostojärjestelmiä, joita voidaan tukea myös muunkaltaisilla alustoilla.
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > Unix Filesystem (UFS)

UFS on Unixin alkuaikojen tiedostojärjestelmä, joka vakiinnutti nykyisen käytännön joka sallii tiedoston käyttää minkä vain määrän tavuja (ei sidottu ”tietueen” kokoon).
UFS on levinnyt laajasti eri käyttöjärjestelmiin (BSD, Nextstep, Mac OS X ja Solaris).
Alkuaikojen tiedostojärjestelmä oli hyvin yksinkertainen toteuteukselta ja myös hyvin hidas.
Siihen on tarpeen vaatiessa kehitetty lisäominaisuuksia kuten journalointi ja soft-updates.
Ei yhtä standardia toteutusta: paljon eri variaatioita.
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > Fast File System (FFS)

Uudelleen toteutettu UFS nimellä ”Fast File System for UNIX” BSD 4.2:ssa.
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > UFS2

FreeBSD:n tiedostojärjestelmä UFS2
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > AdvFS

Digital Equipment Corporationin AdvFS-tiedostojärjestelmä Digital Unixissa (myöhemmin Tru64 UNIX)
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > BFS

UnixWaren Boot File System
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > EFS

SGIn IRIX käyttöjärjestelmässä, korvasi aiemman tiedostojärjestelmän (System V -tyyppisen)
myöhemmin korvattu XFS tiedostojärjestelmällä
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > Hi Performance FileSystem (HFS)

HP-UX käytössä ollut tiedostojärjestelmä (eri kuin Mac OS:n Hierarchical File System)
Variaatio alkuperäisestä Unix UFS-tiedostojärjestelmästä
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > LFS

Log-structured File System on Berkeleyssä kehitetty lokirakenteinen tiedostojärjestelmä
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > QNX4FS, QNX6FS

QNX käyttöjärjestelmän tiedostojärjestelmä
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > Veritas File System (VxFS)

1988 lähtien
perustunut UFS:ään alkuaikoina, myöhemmin BSD FFS
useille alustoille, mm. HP-UX
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > XFS

XFS on Silicon Graphicsin (SGI) kehittämä journaloiva tiedostojärjestelmä, joka on kehitetty SGI:n IRIX-käyttöjärjestelmälle.
Täysin 64-bittinen journaloiva tiedostojärjestelmä.
Otettiin mukaan viralliseen Linux-kerneliin kehitysversiossa 2.5.36, mutta oli saatavilla ja yleisesti käytössä jo 2.4-sarjan aikana kernelistä 2.4.23 lähtien.
Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien tiedostojärjestelmiä > ZFS

Sun Microsystemsin kehittämä alun perin Solaris-käyttöjärjestelmälle.
lähdekoodit on julkaistu CDDL-lisenssillä OpenSolaris projektissa
vuonna 2010 Oracle Corporation jatkoi kehitystä suljetussa haarassa, jolloin avoimen lähdekoodin versio jatkui OpenZFS projektina
Linuxin tiedostojärjestelmät

Linux osaa käyttää kymmeniä eri tiedostojärjestelmiä virtuaalisen tiedostojärjestelmän (VFS, Virtual File System) abstraktiokerroksen ansiosta. 
VFS tarjoaa käyttäjän prosesseille yhtenäisen rajapinnan tiedostojärjestelmiin. VFS määrittää yhteisen tiedostomallin, joka voi esittää minkä tahansa tiedostojärjestelmän ominaisuuksia ja toimintoja.
Listassa (paitsi minix) nimenomaan Linuxille kehitettyjä tiedostojärjestelmiä.
Linuxin tiedostojärjestelmät > Minix, xiafs

Linuxin alkuperäinen tiedostojärjestelmä oli Minix-käyttöjärjestelmän tiedostojärjestelmä. Seuraavan sukupolven tiedostojärjestelmiä olivat muun muassa xiafs ja extfs, jotka ovat nykyään jääneet käytöstä.
Linuxin tiedostojärjestelmät > ext2fs, ext3fs, ext4fs

Versiot ovat yhteensopivia siltä osin kuin uusia ominaisuuksia ei käytetä, esimerkiksi voi ext3fs:n liittää ext2fs:nä, jolloin journali ei sillä kerralla ole käytössä.
Linuxin tiedostojärjestelmät > ext2fs, ext3fs, ext4fs > Ext2

Ext2 korvasi aiemman Extfs:n vuonna 1993.
Ext2 on vielä suosittu esimerkiksi Flash- ja USB-muisteilla.
Linuxin tiedostojärjestelmät > ext2fs, ext3fs, ext4fs > Ext3

Ext3 kehittyi laajennuksena aiemmalle Ext2:lle vuonna 1998.
Ext3 tukee journalointia.
Linuxin tiedostojärjestelmät > ext2fs, ext3fs, ext4fs > Ext4

Ext4 kehittyi edelleen Ext3:sta ja julkaistiin Linux versiossa 2.6.28 vuonna 2008.
Ext4 tukee journalointia.
Linuxin tiedostojärjestelmät > bcachefs

bcachefs on tiedostojärjestelmä, joka tukee muun muassa copy-on-write -mekanismia, tilannekuvia ja useita tallennusvälineitä. bcachefs on julkaistu Linuxin ytimen versiossa 6.7. bcachefs:n pääkehittäjä on Kent Overstreet, joka kehitti sen edelleen lohkotason välimuistiratkaisusta (bcache).
Linuxin tiedostojärjestelmät > Btrfs

Btrfs on uutta kehitystä edustava tiedostojärjestelmä suunniteltu tukemaan copy-on-write mekanismia.
Btrfs tukee levyjärjestelmiä 16 eksatavuun saakka, joko suurina levyinä tai levyryhminä.
Tiedostojärjestelmän kehityksen aloitti Oracle Corporation Linuxia varten vuonna 2007.
Tiedostojärjestelmän käyttäjiä ovat mm. Facebook.
Myös Jolla Oy:n Sailfish OS käyttää tiedostojärjestelmää.
Linuxin tiedostojärjestelmät > F2FS

Samsungin kehittämä tiedostojärjestelmä Linuxille, joka on suunniteltu käyttöön Flash-muistia käyttävillä massamuisteilla kuten SSD-levyt, eMMC ja SD-kortit.
Linuxin tiedostojärjestelmät > NILFS

NILFS (lyhenne sanoista New Implementation of a Log-structured Filesystem) on lokirakenteinen tiedostojärjestelmä, joka on kehitetty Linuxille. Lokirakenteiset tiedostojärjestelmät kirjoittavat rengaspuskurin tapaan aina loppuun, joka on nopea kirjoittaa mutta hitaampaa lukea. Ominaisuuksiin kuuluu tilannekuvat.
Linuxin tiedostojärjestelmät > FUSE

Linuxin FUSE (engl. Filesystem in Userspace) mekanismin avulla tuetaan tiedostojärjestelmiä, joiden lähdekoodit eivät lisenssiltään yhteensopivia suoraan ytimeen liittämiseksi.
Ubuntu käyttää tätä NTFS-tuen kanssa.
Linuxin tiedostojärjestelmät > ReiserFS ja Reiser4

ReiserFS oli ensimmäinen journaloiva tiedostojärjestelmä, joka otettiin mukaan Linuxiin (versiossa 2.4.1-pre4). Sen alkuperäinen nimi oli TreeFS, mutta erinäisten syiden vuoksi se nimettiin lopulta suunnittelijansa Hans Reiserin mukaan. ReiserFS:n erityispiirteitä ovat muun muassa mahdollisuus pakata useita pieniä tiedostoja samalle varausyksikölle, puurakenteesta johtuva hyvä suorituskyky käytettäessä paljon pieniä tiedostoja sisältäviä hakemistoja sekä dynaamisten varausyksiköiden käyttö. Näiden piirteiden vuoksi sitä käytetään usein uutisryhmäpalvelimissa ja muissa vastaavissa kohteissa.
Hans Reiserin pidätyksen ja murhatuomion jälkeen ja hänen yrityksensä ajauduttua konkurssiin tiedostojärjelmän kehitys ja käyttö on lakannut. Alkuvuodesta 2023 Linux-kehittäjät päättivät poistaa tiedostojärjestelmän Linuxista ja sen käyttö antaa varoituksen, jonka mukaan tiedostojärjestelmä poistuu vuoden 2025 aikana.
Reiser4 on pääosin saman kehittäjäryhmän toteuttama kokonaan uusi tiedostojärjestelmä, jota ei ikinä otettu mukaan Linux-ytimeen.

Tiedostojärjestelmää kehittää edelleen entinen Namesysin työntekijä Edward Shishkin, joka julkaisi 2019 uuden Reiser5:n.
Microsoftin tiedostojärjestelmät > FAT (File Allocation Table)

Sijainti osion nollauralla
Pitää kirjaa muun muassa tiedoston nimestä, koosta, tiedostoattribuuteista ja varausyksiköistä, jotka sisältävät itse tiedoston tiedot.
Kiintolevyn (tai paremminkin sen osion) koko vaikuttaa varausyksikön kokoon.
Tiedostojärjestelmään on myöhemmin lisätty ominaisuuksia jotka mahdollistavat yli 8+3 merkin tiedostonimet (ns. VFAT) ja yli 2 GB levyosiot (ns. FAT32).