stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rakkaus veitsenterällä
Vastaanotto ja myöhempi arvostus

Chicago Sun-Timesin Roger Ebert antoi ensi-iltakritiikissään elokuvalle täydet neljä tähteä ja piti sitä uskottavuudessaan yhtenä onnistuneimmista eksoottiseen tapahtumapaikkaan sijoittuvista elokuvista. Hän kehui etenkin Linda Huntin mutta myös Gibsonin ja Sigourney Weaverin roolitöitä.
Aikalaiskritiikki Suomessa oli melko nihkeää. Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta yksi antoi elokuvalle kolme tähteä, viisi arvostelijaa kaksi tähteä ja kolme yhden tähden, keskiarvona 1,78 tähteä neljästä. Televisioesityksen alla kesällä 1996 Pertti Avola harmitteli Weirin ohjausjäljen muuttuneen elokuvan aikoihin jo hollywoodmaisen siloitelluksi. Mel Gibsonilla ei vielä ole pahoja tähtimaneereja, mutta hän ei silti oikein vakuuttanut Avolaa pääosassa. Elokuvan loppu vesittyy kriitikon mielestä keskittyessään Gibsonin ja Weaverin hahmojen romanssiin.
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Aiheesta muualla

Heiter, Celeste: Film Review: The Year of Living Dangerously ThingsAsian.  29.4.2007. Viitattu 9.5.2021. (englanniksi)
Buckmaster, Luke: The Year of Living Dangerously rewatched – Linda Hunt is unforgettable The Guardian.  9.1.2015. Viitattu 9.5.2021. (englanniksi)
The Year of Living Dangerously, 1982 Letterboxd. Viitattu 9.5.2021. (englanniksi)
Heikki Kröger

| Heikki Kröger |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. kesäkuuta 1867 Kotka
Kuollut: 9. toukokuuta 1918 (50 vuotta) Kotka
Ammatti:  Varastonhoitaja
Sotilashenkilö
Taistelut ja sodat:  Savon rintama Mäntyharjun taistelu Savitaipaleen taistelu
Sotilasarvo:  Keskisen rintaman ylipäällikkö
Joukko-osasto:  Suomen suuriruhtinaskunnan armeija   Punakaarti
Heikki Kröger (26. kesäkuuta 1867 – 9. toukokuuta 1918) oli kotkalainen varastonhoitaja ja punakaartin keskisen rintaman päälliköitä Suomen sisällissodan aikana vuonna 1918.
Kröger kävi armeijan niin kutsutun vanhan väen 3 vuoden sotilaskoulutuksen yleten plutoonan aliupseeriksi. Hän reservissä oli lisäksi reservissä 2 vuotta ja nostoväessä armeijan lakkautukseen 1901 asti.
Suomen sisällissota

Suomen sisällissodassa Kröger toimi punaisten Mäntyharjun ja Savitaipaleen rintamien ylipäällikkönä, kunnes joutui juopottelun takia väistymään Aleksei Osipovin tieltä sivuun tehtävistään. Sodan jälkeen hän joutui valkoisten sotilastuomioistuimen eteen Kotkassa, tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin. Heikki Kröger esiintyy Antti Tuurin romaanissa Suuri asejuna Pietarista.
Yksityiselämä

Krögerillä oli 3 lasta.lähde?
Ordessos

| Ordessos> Ὀρδησσός.Sijainti |
| --- | --- |
 Ordessos
Koordinaatit:  46°36′51″N, 31°32′44″E
Valtio:  Ukraina
Paikkakunta:  Otšakiv(?), Mykolajiv, Mykolajiv
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Skyytia
Ordessos (m.kreik. Ὀρδησσός, Ordēssos, myös Ὀρδησός, Ordēsos; lat. Ordesus) oli antiikin aikainen kaupunki, joka sijaitsi Skyytiassa nykyisen Ukrainan alueella. Se sijoitetaan joskus Aksiakes (lat. Axiaces, nyk. Tylihul) -joen suistoalueelle ja joskus hieman idemmäksi nykyisen Otšakivin kaupungin tienoille.
Ordessos on ollut olemassa mahdollisesti jo arkaaisella kaudella, sillä Hekataios Miletoslainen saattaa viitata samaan paikkaan nimellä Kardes(s)os (Καρδησ(σ)ός). Varmuudella kaupunki on ollut olemassa ainakin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Kaupungin väestön oletetaan koostuneen osaksi kreikkalaisista ja osaksi paikallisista skyyteistä.
Arrianoksen teoksessa Mustanmeren periplus esiintyy virheellinen lukutapa ”Odessos” (Ὀδησσός), joka viittaa ilmeisesti samaan paikkaan, ja jota ei tule sekoittaa Odessoksen kaupunkiin, joka sijaitsi nykyisen Bulgarian Varnan paikalla.
Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

Spearmanin järjestyskorrelaatiokertoimeksi saadaan 1 mikäli tutkittavat kaksi muuttujaa riippuvat toisistaan monotonisesti. Spearmanin kerroin voi saada arvon 1 vaikka muuttujien välillä ei ole lineaarista riippuvuutta. Toisaalta, Pearsonin korrelaatiokerroin ei ole 1, koska tutkittavien muuttujien suhde ei ole täysin lineaarinen.
Kun parametrien välillä ei ole suuria poikkeamia, sekä Spearmanin että Pearsonin korrelaatiotesteillä saadaan yhtä suuret korrelaatiokertoimet.
Spearmanin korrelaatiokerroimeksi saatiin 0.84, kun taas Pearsonin korrelaatiokertoimeksi 0.67. Spearmanin järjestyskorrelaatio ei ole yhtä herkkä havaintoarvojen suurille poikkeamille kuin Pearsonin korrelaatio, johtuen siitä että Spearmanin korrelaatiossa havaintojen arvot korvataan järjestysluvuilla, jolloin suuret poikkeavuudet eliminoidaan.
| n | 0> 1 | 0> 05 | 0> 025 | 0> 01 | 0> 005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4: 1.0000
| 5 | 0.7000 | 0.9000 | 0.9000 | 1.0000 | 1.0000 |
| 6 | 0.6571 | 0.7714 | 0.8286 | 0.9429 | 0.9429 |
| 7 | 0.5714 | 0.6786 | 0.7857 | 0.8571 | 0.8929 |
| 8 | 0.5476 | 0.6429 | 0.7381 | 0.8095 | 0.8571 |
| 9 | 0.4833 | 0.6000 | 0.6833 | 0.7667 | 0.8167 |
| 10 | 0.4424 | 0.5636 | 0.6485 | 0.7333 | 0.7818 |
| 11 | 0.4182 | 0.5273 | 0.6091 | 0.7000 | 0.7545 |
| 12 | 0.3986 | 0.5035 | 0.5874 | 0.6713 | 0.7273 |
| 13 | 0.3791 | 0.4780 | 0.5604 | 0.6484 | 0.6978 |
| 14 | 0.3670 | 0.4593 | 0.5385 | 0.6220 | 0.6747 |
| 15 | 0.3500 | 0.4429 | 0.5179 | 0.6000 | 0.6536 |
| 16 | 0.3382 | 0.4265 | 0.5029 | 0.5824 | 0.6324 |
| 17 | 0.3271 | 0.4124 | 0.4821 | 0.5577 | 0.6055 |
| 18 | 0.3170 | 0.4000 | 0.4683 | 0.5425 | 0.5897 |
| 19 | 0.3077 | 0.3887 | 0.4555 | 0.5285 | 0.5751 |
| 20 | 0.2992 | 0.3783 | 0.4438 | 0.5155 | 0.5614 |
| 21 | 0.2914 | 0.3687 | 0.4329 | 0.5034 | 0.5487 |
| 22 | 0.2841 | 0.3598 | 0.4227 | 0.4921 | 0.5368 |
| 23 | 0.2774 | 0.3515 | 0.4132 | 0.4815 | 0.5256 |
| 24 | 0.2711 | 0.3438 | 0.4044 | 0.4716 | 0.5151 |
| 25 | 0.2653 | 0.3365 | 0.3961 | 0.4622 | 0.5052 |
| 26 | 0.2598 | 0.3297 | 0.3882 | 0.4534 | 0.4958 |
| 27 | 0.2546 | 0.3233 | 0.3809 | 0.4451 | 0.4869 |
| 28 | 0.2497 | 0.3172 | 0.3739 | 0.4372 | 0.4785 |
| 29 | 0.2451 | 0.3115 | 0.3673 | 0.4297 | 0.4705 |
| 30 | 0.2407 | 0.3061 | 0.3610 | 0.4226 | 0.4629 |
Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin, eli Spearmanin rho, on ei-parametrinen (jakaumasta riippumaton) tilastollisen riippuvuuden mitta, jota käytetään tutkittavien muuttujien välisen korrelaation mittaamiseen. Tunnusluku on saanut nimensä kehittäjänsä Charles Spearmanin mukaan.
Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin ei reagoi parametrien suuriin poikkeamiin yhtä voimakkaasti kuin esimerkiksi Pearsonin korrelaatiotesti. Spearmanin korrelaatiotestissä täydellistä positiivista korrelaatiota vastaa luku 1 ja täydellistä negatiivista korrelaatiota luku -1.
Määritelmä

Spearmanin järjestyskorrelaatiokertoimen laskemiseksi tarvitaan jokin havaintoaineisto. Olkoon tutkittavina muuttujina  x ja  y satunnaismuuttujia, joiden havainnot ovat toisistaan riippumattomia. Tällöin havaintoaineisto koostuu muuttujan x havaittujen arvojen  x_{1},x_{2},...,x_{n} ja vastaavasti muuttujan y havaittujen arvojen  y_{1},y_{2},...,y_{n} muodostamista pareista  (x_{i},y_{i})=1,2,...,n.
Muuttujien havaitut arvot järjestetään suuruusjärjestykseen pienimmästä suurimpaan ja arvoihin liitetään järjestysnumerot:
Jos keskenään yhtäsuuria havaintoja ei ole ja järjestysluvut ovat täten kaikki erillisiä kokonaislukuja, niin Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin lasketaan kaavalla
missä  d_{i}=R(x_{i})-R(y_{i}).
Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin,  \rho , voi saada arvoja väliltä +1 ja -1. Kertoimen arvon ollessa lähellä arvoa +1 muuttujien välillä vallitsee voimakas positiivinen riippuvuus. Tämä tarkoittaa, että toisen muuttujan arvon kasvaessa myös toisen muuttujan arvo kasvaa. Vastaavasti korrelaatiokertoimen arvon ollessa lähellä arvoa -1 vallitsee muuttujien välillä voimakas negatiivinen riippuvuus. Tällöin toisen muuttujan arvon kasvaessa toisen muuttujan arvo pienenee. Korrelaatiokertoimen arvon lähestyessä arvoa 0 muuttujien keskinäinen riippuvuus vähenee. Kertoimen arvo 0 merkitsee, ettei lineaarista riippuvuutta ole.
Täytyy muistaa, että Spearmanin järjestyskorrelaatiokerrointa, kuten muitakin korrelaatioanalyysin mittoja, käytetään pääasiassa mittaamaan kahden eri muuttujan lineaarisen yhteyden voimakkuutta. Se ei siis kerro selitettävän ja selittävän muuttujien välisestä kausaalisesta yhteydestä.
Merkitsevyyden testaaminen

Tilastollisen merkitsevyystason testaamisella pyritään tutkimaan ja mahdollisesti sulkemaan pois sattuman vaikutus kahden muuttujan väliseen riippuvuuteen. Korrelaatiokertoimen p-arvo, eli todennäköisyys havaita vähintään näin poikkeavia testisuureen arvoja nollahypoteesin ollessa totta, voidaan laskea seuraavan testisuureen avulla.
missä  t noudattaa Studentin t-jakaumaa vapausastein  n-2.
Vertailua

Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin on Pearsonin korrelaatiokertoimen erityistapaus. Spearmanin järjestyskorrelaatiossa mitattavien muuttujien arvot on korvattu järjestysluvuilla. Spearmanin järjestyskorrelaatio ei reagoi parametrien poikkeamille lineaarisuudesta yhtä voimakkaasti kuin Pearsonin korrelaatiotesti, koska Spearmanin järjestyskorrelaatio mittaa kahden satunnaismuuttujan välistä monotonista riippuvuutta. Pienen hajonnan omaavien muuttujien osalta molemmat korrelaatioanalyysit antavat lähes samanlaiset arvot.
Pearsonin korrelaatio perustuu normaalisuusoletukseen, kun taas Spearmanin järjestyskorrelaatio ei, koska se on ei-parametrinen.
Eräs toinen ei-parametrinen menetelmä on Kendallin järjestyskorrelaatiokerroin (Kendallin tau). Kun aineiston normaalisuudesta on epävarmuutta, on parempi käyttää Kendallin tai Spearmanin järjestyskorrelaatiokerrointa. Sekä Kendallin että Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin sopivat järjestys-, välimatka- ja suhdeasteikollisille muuttujille.
Ernst Bonsdorff

Ernst Bonsdorff 90 vuoden iässä.
Ernst Jakob Waldemar Bonsdorff (23. tammikuuta 1842 Hamina – 9. helmikuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko, pedagogi, valtiopäivämies ja tietokirjailija.
Elämäkerta

Bonsdorffin isä Nils Robert Bonsdorff toimi matematiikan ja miekkailun opettajana Haminan kadettikoulussa mutta siirtyi pian pojan syntymän jälkeen Hartolan kirkkoherraksi. Ernst Bonsdorffin vaimo oli Ida Charlotta Forsell (1846–1923). Heidän poikiansa olivat geodeetti ja tähtitieteilijä Ilmari Bonsdorff sekä professori ja rehtori Wäinö Bonsdorff. Geodeetti Axel Edvard Bonsdorff oli Bonsdorffin veli. Bonsdorff oppi lapsena suomalaisessa ympäristössä suomen kielen. Hän opiskeli Porvoon Kymnaasissa, tuli ylioppilaaksi 1859, valmistui maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1863 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1871.
Ammattiura

Bonsdorff nimitettiin vuonna 1863 vasta perustetun Jyväskylän seminaarin matematiikan lehtoriksi. Ennen opettajantoimeen ryhtymistään hän teki yhdeksän kuukauden mittaisen  opintomatkan Eurooppaan tutustuen kansakouluihin ja opettajankoulutukseen Saksassa, Sveitsissä ja Ruotsissa. Vuonna 1875 Bonsdorff siirtyi Hämeenlinnaan kaksi vuotta aikaisemmin toimintansa aloittaneen  suomalaisen normaalilyseon matematiikan ja luonnontieteiden yliopettajaksi. Normaalilyseon siirtyessä Helsinkiin vuonna 1887 Bonsdorff seurasi mukana. Eläkkeelle hän jäi vuonna 1910. Bonsdorffin molemmat tehtävät olivat suomalaisessa opettajankoulutuksessa uraa uurtavia. Bonsdorff kirjoitti suuren joukon matematiikan oppikirjoja ja tehtäväkokoelmia; niiden merkitys esimerkiksi matematiikan suomenkielisen sanaston vakiinnuttajana on ollut suuri. Hän toimi myös tieteen suomenkielisen kansantajuistamisen alalla. Vuonna 1899 Bonsdorff julkaisi suosituksi tulleen kirjan Tähtitiede ja 1882 Galois-teorian esittelyn Ekvatioonioppi substituutioteorian kannalta.
Paitsi pedagogi ja oppikirjojen tekijä, Bonsdorff oli myös huomattava matemaatikko. Hänen väitöskirjansa Den geometriska theorin för complexa funktioner tillämpad på elliptiska integralen af första ordningen on ensimmäinen Suomessa julkaistu funktioteorian alaan kuuluva tutkimus. Vuonna 1875 Bonsdorff teki toisen pitkän ulkomaanmatkan Saksaan. Osin tämän matkan tuloksena hän julkaisui useita invarianttiteorian tutkimuksia. Yksi niistä oli Härledning och geometrisk tydning av de viktigaste kombinanterna i det ternära kubiska formsystemet, Bonsdorffin pätevyysnäyte Helsingin yliopiston matematiikan professuuria varten. Hän kuitenkin hävisi keväällä 1876 tiukan kilpailun Lorenz Lindelöfin vapautuneesta virasta ruotsalaiselle Gösta Mittag-Lefflerille. Bonsdorff kirjoitti myös tutkimuksia säännöllisistä monikulmioista. Yksi niistä, vuonna 1910 julkaistu,  on ensimmäinen suomalaisen matemaatikon englanniksi julkaisema artikkeli.  Bonsdorff sai professorin arvonimen vuonna 1884. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen hän oli vuodesta 1908 ja Tiedeakatemian esimies 1912–1913. Vuonna 1923 julkaisemassaan muistelmateoksessa Elämäni varrelta Bonsdorff ei kuitenkaan mainitse toimintaansa matemaatikkona ollenkaan.lähde?
Bonsdorff oli perustamassa Suomi-, Pohjola- ja Kullervo-vakuutusyhtiöitä. Hän julkaisi vakuutusmatemaattisia tutkimuksia ja ensimmäisen suomenkielisen vakuutusmatematiikan oppikirjan Vakuutustieteen matemaattiset alkeet vuonna 1919. Vuosina 1906–1918 Bonsdorff toimi kauppaopetuksen tarkastajana.
Valtiopäivätyö

Bonsdorff oli Porvoon hiippakunnan koulunopettajien edustajana pappissäädyssä valtiopäivien jäsen 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900.
Aiheesta muualla

Bonsdorff, Ernst hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
-muistan hyvin ainakin 82 vuotta taaksepäin – 90-vuotias, joka "nauraa, kylpee, kävelee ja laskee välillä suuria laskutehtäviä", Kansan kuvalehti, 22.1.1932, nro 4, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineisto
Elämän probleemin vaikeus on yksinkertaisuus ja luonnollisuus. 'Puoli sikaria päivässä' - sanoo 90-vuotias prof. Ernst Bonsdorff, Suomen Kuvalehti, 23.1.1932, nro 4, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
"Oolannin sota" Hartolalaisen pojan näkökulmasta. Prof. Ernst Bonsdorff kertoo 80 vuoden takaisia muistojaan, Suomen Kuvalehti, 27.3.1934, nro 13–14, s. 44, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomen pappissäädyn valtiopäivämiehet
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  International Plant Names Index  Mathematics Genealogy Project 
Henkilöt:  DDB  Uppslagsverket Finland
Eidsborgin sauvakirkko

| Eidsborgin sauvakirkko Eidsborg stavkyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2013.
Sijainti:  Tokke, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1200-luku
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  70
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eidsborgin sauvakirkko (norj. Eidsborg stavkyrkje) on Tokken kunnassa Norjassa sijaitseva sauvakirkko 1200-luvulta.
Kuvia

Kirkkosali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eidsborgin sauvakirkko Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Taiteenala:  KulturNav
Kolonai (Myysia)

| Kolonai> Κολωναί.Sijainti |
| --- | --- |
 Kolonai
Koordinaatit:  40°16′51″N, 26°54′38″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  lähellä Beyçayırıa, Lapseki, Çanakkale
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Myysia
Kolonai (m.kreik. Κολωναί, Kolōnai, lat. Colonae) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Myysiassa Vähän-Aasian luoteisosassa nykyisen Turkin alueella. Sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tunneta varmuudella, mutta se sijaitsi lähellä nykyistä Çanakkalen maakunnan Beyçayırıa.
Maantiede

Kolonain kaupunki sijaitsi Myysian sisämaassa etelään Propontiin rannikosta ja itäkaakkoon Lampsakoksesta. Joskus se on sijoitettu nykyiseen Çataltepeen ja joskus Arabakonağıin; kummatkin sijaitsevat koilliseen nykyisestä Beyçayırista. Barrington Atlas of the Greek and Roman World taas sijoittaa kaupungin noin kolme kilometriä Beyçayırısta luoteeseen. Myysian Kolonaita ei tule sekoittaa toiseen Kolonaihin Troaksen rannikolla.
Historia

Kolonai oli olemassa ainakin klassisella ja hellenistisellä kaudella. Sen historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Strabonin mukaan se olisi perustettu siirtokuntana Miletoksesta käsin, mutta tätä pidetään virheenä. Nykyisin Kolonain arvellaan olleen perustettu Lampsakoksesta käsin. Myöhemmin Kolonai vaikuttaa olleen Lampsakoksen alaisuudessa, ja myös Strabon luki sen Lampsakoksen alueeseen. 400-luvulla eaa. Kolonai kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja sen on tulkittu esiintyvän liiton verotusluettelossa vuonna 425/424 eaa.
Strabonin lisäksi Kolonain mainitsee Arrianos.
Espoon hiippakunta

| Espoon hiippakunta |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Kirkkokunta:  evankelis-luterilainen
Tuomiokirkko:  Espoon tuomiokirkko
Perustettu:  1. tammikuuta 2004
Seurakuntia:  19
– Jäsenmäärä:  376 879 (2023)
– Osuus asukkaista:  56,5 %
Espoon piispa:  Kaisamari Hintikka
Hiippakuntavaltuusto:  21 paikkaa
– puheenjohtaja:  Pentti Aspila
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Espoon hiippakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon uusin hiippakunta, jonka toiminta alkoi 1. tammikuuta 2004. Hiippakunnan toiminta-alue kattaa 19 läntisen ja keskisen Uudenmaan suomenkielistä seurakuntaa Hangosta Mäntsälään.
Hiippakunnan tuomiokirkko on Espoon keskuksen Pappilanmäellä sijaitseva Espoon tuomiokirkko ja hiippakunnan tuomiokapituli sijaitsee Espoossa. Hiippakunnan piispa on Kaisamari Hintikka. Hiippakunnan ensimmäinen piispa (2004-2012) oli Mikko Heikka.
Historia > Tausta

Ensimmäisen aloitteen Espoon hiippakunnasta teki piispa Aimo T. Nikolainen vuonna 1979. Seuraavan aloitteen tekivät kirkkoherrat Arto Laitinen ja Iivari Rämä vuonna 1989 Espoon rovastikuntakokouksessa. Tuohon aikaan tuomiokapitulit ja piispat olivat valtion kustantamia, eikä valtiolla ollut haluja kirkollisiin lisäkustannuksiin. Aloitteet kaatuivat kirkkohallituksessa.
Espoon kirkkoherrat uusivat aloitteen vuoden 1996 rovastikuntakokouksessa. Aloite eteni jälleen kirkkohallitukseen, mutta jäi kuitenkin vaille välittömiä toimenpiteitä.
Historia > Hiippakunnan perustaminen

Helsingin tuomiokapituli asetti vuonna 1998 työryhmän valmistelemaan hiippakuntajakoa. Esitys eteni kirkkohallitukseen ja sen toimikunta esitti Helsingin hiippakunnan jakamista vuonna 2000. Uuden hiippakunnan keskukseksi esitettiin Espoota. Uusi hiippakunta perustettiin vuoden 2004 alussa. Uudeksi tuomiokirkoksi tuli Espoon 1400-luvulta peräisin oleva kirkko. Samalla Kanta-Espoon seurakunta muuttui Espoon tuomiokirkkoseurakunnaksi ja hiippakunnan ensimmäisenä tuomiorovastina aloitti Marjatta Laitinen. Espoon ensimmäinen piispa Mikko Heikka asetettiin virkaan 6. tammikuuta 2004.
Tuomiokapituli aloitti väliaikaisissa tiloissa osoitteessa Kotikyläntie 10, kunnes siirtyi nykyisiin toimitiloihinsa Espooseen, osoitteeseen Kirkkokatu 10, tammikuussa 2006.
Piispat

| # | Kausi | Kuva | Nimi | Syntymäaika ja -paikka | Lisätietoa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.  | 2004–2012 |  | Mikko Heikka | 19. syyskuuta 1944 Ylitornio |  |
| 2.  | 2012–2018 |  | Tapio Luoma | 15. kesäkuuta 1962 Kurikka | Tapio Luoma aloitti Turun ja Suomen arkkipiispana 1. kesäkuuta 2018. |
| 3.  | 2019→ |  | Kaisamari Hintikka | 27. kesäkuuta 1967 Helsinki |  |
Espoon hiippakunnan seurakunnat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Espoon tuomiorovastikunta (lääninrovasti Mimosa Mäkinen, Kauniaisten suom. srk:n kirkkoherra) Espoon seurakuntayhtymä(ks. myös Porvoon hiippakunta) Espoon tuomiokirkkoseurakunta  Leppävaaran seurakunta  Tapiolan seurakunta  Olarin seurakunta  Espoonlahden seurakunta  Kauniaisten seurakuntayhtymä (ks. myös Porvoon hiippakunta) Kauniaisten suomalainen seurakunta  Kirkkonummen seurakuntayhtymä (ks. myös Porvoon hiippakunta) Kirkkonummen suomalainen seurakunta |  Lohjan rovastikunta (lääninrovasti Juhani Korte, Lohjan srk:n kirkkoherra) Lohjan seurakunta Karjalohjan alueseurakunta  Lohjan kantaseurakunta  Nummen alueseurakunta  Pusulan alueseurakunta  Sammatin alueseurakunta  Virkkalan alueseurakunta  Vihdin seurakunta  Karkkilan seurakunta  Raaseporin seurakuntayhtymä (ks. myös Porvoon hiippakunta) Raaseporin suomalainen seurakunta  Hangon seurakuntayhtymä (ks. myös Porvoon hiippakunta) Hangon suomalainen seurakunta  Siuntion seurakuntayhtymä (ks. myös Porvoon hiippakunta) Siuntion suomalainen seurakunta |  Tuusulan rovastikunta (lääninrovasti Markus Tirranen, Keravan srk:n kirkkoherra) Tuusulan seurakunta  Nurmijärven seurakunta  Mäntsälän seurakunta  Hyvinkään seurakunta  Järvenpään seurakunta  Keravan seurakunta |
Ystävyyshiippakunnat

Espoon hiippakunnan ystävyyshiippakuntia ovat:
Namibian evankelis-luterilaisen kirkon läntinen hiippakunta
Skotlannin episkopaalisen kirkon Edinburghin hiippakunta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Espoon hiippakunta Wikimedia Commonsissa
Espoon hiippakunnan verkkosivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Kartta Espoon hiippakunnan rovasti- ja seurakunnista.
Nils Björklöf

| Nils Björklöf> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1921 Espoo
Kuollut: 16. syyskuuta 1987 Tukholma, Ruotsi
Uran tiedot
Laji:  melonta
Saavutukset
Voitot:  2 pronssia Lontoon kesäolympialaisissa 1948 kajakkikaksikoiden 1 000 ja 10 000 m  MM-kultaa 1948 kajakkikaksikoiden 500 m  16 SM kajakkiyksiköissä ja -kaksikoissa
Nils Torolf Björklöf (13. huhtikuuta 1921 Espoo – 16. syyskuuta 1987 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen meloja ja olympiamitalisti.
Björklöf voitti yhdessä Ture Axelssonin kanssa kaksi pronssimitalia Lontoon kesäolympialaisissa 1948 kajakkikaksikoiden 1 000 ja 10 000 metrin matkoilla. Viikko olympialaisten jälkeen he voittivat MM-kultaa 500 metrillä.
Björklöf voitti yhteensä 16 Suomen mestaruutta kajakkiyksiköissä ja -kaksikoissa. Vuonna 1956 hän muutti Ruotsiin ja sai maan kansalaisuuden 1963.
Suomen urheilu 2016

Suomen urheilu 2016 käsittelee vuoden 2016 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Leo-Pekka Tähti | Yleisurheilu |
| 2. | Henri Kontinen | Tennis |
| 3. | Mira Potkonen | Nyrkkeily |
| 4. | Lotta Lepistö | Pyöräily |
| 5. | Patrik Laine | Jääkiekko |
| 6. | Kaisa Mäkäräinen | Ampumahiihto |
| 7. | Peetu Piiroinen | Lumilautailu |
| 8. | Kaisa Lehtonen | Triathlon |
| 9. | Petra Olli | Paini |
| 10. | Antti Ruuskanen | Yleisurheilu |
Lähde: 
Vuoden valmentajaksi valittiin jääkiekkovalmentaja Jukka Jalonen.
Olympialaiset

Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 5.–21.8. Suomi saavutti yhden pronssimitalin.
Rio de Janeiron kesäparalympialaisissa 7.–18.9. Suomi sai yhden kulta-, yhden hopea- ja yhden pronssimitalin.
Ampumahiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–13.3. Oslossa, Norjassa Kaisa Mäkäräinen saavutti pronssia 12,5 kilometrin yhteislähtökilpailussa sekä sijoittui seitsemänneksi takaa-ajokilpailussa ja yhdeksänneksi 7,5 kilometrin sprintissä.
Maailmancupissa 2015–2016 Kaisa Mäkäräinen sijoittui yhteispisteissä neljänneksi. Hän voitti kauden aikana neljä osakilpailua, joihin kuuluivat kaksi viimeistä kilpailua maaliskuussa Hanty-Mansijskissa.
Autourheilu

Rallin maailmanmestaruussarjassa Volkswagenilla ajanut Jari-Matti Latvala sijoittui kuudenneksi. Hän voitti maaliskuun alussa ajetun Meksikon rallin. Heinäkuun lopussa ajetun Suomen rallin voitti ensimmäisenä brittinä Kris Meeke.
Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa suomalaismaailmanmestari Keke Rosbergin Saksaa edustanut poika Nico Rosberg ajoi Mercedeksellä maailmanmestariksi. Ferrarilla ajanut Kimi Räikkönen sijoittui MM-sarjassa kuudenneksi ja Williams-kuljettaja Valtteri Bottas kahdeksanneksi.