stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korać cup 1991–1992
Tulokset > Toinen karsintakierros

Mukana oli 32 joukkuetta. Pelit pelattiin 31. lokakuuta–7. marraskuuta 1991.
|  | Joukkue 1 | Pisteet | Joukkue 2 | 1>  peli | 2>  peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Iraklis BC  | 182–181 |  Collado Villalba | 89–84 | 93–97 |
|  | Peristeri BC  | 169–165 |  KK Bosna | 84'–84 | 85–81 |
|  | Paris Basket Racing  | 155–128 |  KBBK Ast | 74–67 | 81–61 |
|  | CB Valladolid  | 184–160 |  ABB Leuven Basket | 83–84 | 101–76 |
|  | Il Messaggero  | 166–125 |  Reims Champagne Basket | 72–54 | 94–71 |
|  | Panathinaikos BC  | 155–145 |  KK Vojvodina | 74–77 | 81–68 |
|  | Club Baloncesto Zaragoza  | 199–155 |  Danone Honved | 113–96 | 86–59 |
|  | KK Zadar  | 184–171 |  CASA TED Kolejliler | 86–76 | 98–95 |
|  | Hapoel Tel Aviv BC  | 214–145 |  Polonia Przemyśl | 98–75 | 116–70 |
|  | Efes Pilsen SK  | 181–195 |  Hapoel Jerusalem BC | 78–99 | 103–96 |
|  | Benetton Treviso  | 168–133 |  Cukurova SK | 82–64 | 86–69 |
|  | TAU Cerámica  | 184–165 |  EnBW Ludwigsburg | 94–91 | 90–74 |
|  | Pallacanestro Cantù  | 153–147 |  Şişecam Paşabahçe | 72–80 | 81–67 |
|  | Scavolini Basket  | 224–138 |  TBB Trier | 115–69 | 109–69 |
|  | AEK Ateena BC  | 165–139 |  Videoton Sport Club | 81–70 | 84–69 |
|  | Cholet Basket  | 170–141 |  Budivelnik | 92–76 | 78–65 |
Tulokset > Lohkovaihe

Lohkojen kaksi parasta joukkuetta pääsivät pudotuspeleihin. Kaikki joukkueet pelasivat toisiaan vastaan kahdesti. Ottelut pelattiin 27. marraskuuta 1991–15. tammikuuta 1992.
Tulokset > Lohkovaihe > Lohko A

|  | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tappiot | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Scavolini Basket | 6 | 5 | 1 | 549 | 432 | +117 |
| 2. |  Paris Basket Racing | 6 | 3 | 3 | 434 | 452 | −18 |
| 3. |  AEK Ateena BC | 6 | 3 | 3 | 451 | 474 | −23 |
| 4. |  Hapoel Jerusalem BC | 6 | 1 | 5 | 485 | 561 | −76 |
Tulokset > Lohkovaihe > Lohko B

|  | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tappiot | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Il Messaggero | 6 | 5 | 1 | 525 | 491 | +34 |
| 2. |  Cholet Basket | 6 | 4 | 2 | 501 | 463 | +38 |
| 3. |  Club Baloncesto Zaragoza | 6 | 2 | 4 | 466 | 485 | −19 |
| 4. |  Panathinaikos BC | 6 | 1 | 5 | 465 | 518 | −53 |
Tulokset > Lohkovaihe > Lohko C

|  | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tappiot | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  CB Valladolid | 6 | 5 | 1 | 508 | 490 | +18 |
| 2. |  Pallacanestro Cantù | 6 | 4 | 2 | 517 | 483 | +34 |
| 3. |  Hapoel Tel Aviv BC | 6 | 3 | 3 | 551 | 515 | +36 |
| 4. |  Iraklis BC | 6 | 0 | 6 | 495 | 583 | −88 |
Tulokset > Lohkovaihe > Lohko D

|  | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tappiot | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  TAU Cerámica | 6 | 4 | 2 | 526 | 519 | +7 |
| 2. |  KK Zadar | 6 | 4 | 2 | 559 | 528 | +31 |
| 3. |  Benetton Treviso | 6 | 3 | 3 | 533 | 513 | +20 |
| 4. |  Peristeri BC | 6 | 1 | 5 | 500 | 558 | −58 |
Tulokset > Pudotuspelit

Kahdeksan jäljellä olevaa joukkuetta pelasivat parittain kaksi peliä. Voittaja selvisi taas yhteenlaskettujen korien määrällä. Puolivälierät pelattiin 29. tammikuuta–5. helmikuuta. Välierät pelattiin 19. helmikuuta–26. helmikuuta ja finaalit pelattiin 11. maaliskuuta ja 18. maaliskuuta 1992.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Scavolini Basket |  178 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Scavolini Basket |  178 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Cholet Basket |  163 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Cholet Basket |  163 |   |   |   Scavolini Basket |  163 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   Scavolini Basket |  163 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   Pallacanestro Cantù |  162 |   |   |  |  |
|  |   TAU Cerámica |  150 |   |   |   Pallacanestro Cantù |  162 |   |   |  |  |
|  |   TAU Cerámica |  150 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Pallacanestro Cantù |  164 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Pallacanestro Cantù |  164 |   |   |  |  |   |   |   Scavolini Basket |  180 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   Scavolini Basket |  180 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |   Il Messaggero |  193 |
|  |   CB Valladolid |  178 |   |   |  |  |   |   |   Il Messaggero |  193 |
|  |   CB Valladolid |  178 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   KK Zadar |  171 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   KK Zadar |  171 |   |   |   CB Valladolid |  137 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   CB Valladolid |  137 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |   Il Messaggero |  142 |   |   |  |  |
|  |   Il Messaggero |  151 |   |   |   Il Messaggero |  142 |   |   |  |  |
|  |   Il Messaggero |  151 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Paris Basket Racing |  142 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   Paris Basket Racing |  142 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Aiheesta muualla

FIBA
Kotihoidon tuki

Kotihoidon tuki on avustus, jonka Suomessa Kansaneläkelaitos (Kela) maksaa alle kolmevuotiaan lapsen hoitamiseen. Lasta voi hoitaa isä, äiti tai muu hoitaja, kuten sukulainen. Lapsi voi olla myös yksityisen päivähoidon tuottajan hoidossa, jolloin perhe voi hakea joko kotihoidon tukea tai yksityisen hoidon tukea.
Kotihoidon tuki maailmalla

Kotihoidon tukea vastaavaa tukea maksetaan tai on maksettu ainakin Norjassa (kontantstøtte), Ruotsissa (vårdnadsbidrag), Tanskassa[lähde? ] ja Saksassa (Erziehungsgehalt).
Norjassa kotihoidon tukea maksetaan alle kaksivuotiaan lapsen kotona hoitamisesta. Ruotsissa kotihoidon tuki on lakkautettu vuonna 2016. Tanskassa kotihoidon tuki riippuu asuinkunnasta. Saksassa on elokuussa 2013 otettu käyttöön kotihoidon tuki alle kolmevuotiaan lapsen hoitamiseksi, ja se on suuruudeltaan 150 euroa.
Tukea on kritisoitu Norjassa ja Ruotsissa samoista syistä kuin Suomessakin, eli sen negatiivisista vaikutuksista äitien ja isien tasa-arvoon, lasten kielen kehitykseen sekä maahanmuuttajien integraatioon.
Englanniksi kotihoidon tukea vastaava termi riippuu maasta, jossa tuki on käytössä. Suomen kotihoidon tukeen viittaava termi on child home care allowance, kun taas Norjassa vastaava tuki tunnetaan englanniksi termillä cash-for-care benefit.
Kotihoidon tuki Suomessa

Kotihoidon tuki jakaantuu hoitorahaan ja hoitolisään, joista hoitolisä riippuu perheen tuloista. Perheen yli kolmevuotiaista mutta alle kouluikäisistä lapsista voi saada kotihoidon tukea, mikäli perheessä on vähintään yksi alle kolmevuotias lapsi, josta kotihoidon tukea maksetaan.
Kotihoidon tuki maksetaan Kelan kautta, mutta kustannuksista vastaa kunta. Useat kunnat maksavat lakisääteisen vähimmäismäärän ylittävää kuntalisää, jonka ehdot vaihtelevat. Joillakin paikkakunnilla erillistä kuntalisää haetaan suoraan kunnalta tai kaupungilta (esim. Kerava), kun taas toiset kunnat ovat tehneet Kelan kanssa kuntalisäsopimuksen, jonka perusteella Kela maksaa kuntalisän yleisen kotihoidon tuen yhteydessä ilman erillistä hakemusta.
Kotihoidon tuki Suomessa > Kotihoidon tuen määrä

Kotihoidon tuen määrä voi vaihdella, sillä Kela tekee siihen vuosittain indeksitarkistuksen.
Kotihoidon tuki Suomessa > Kotihoidon tuen määrä > Hoitoraha ja hoitolisä

Perheen tulot eivät vaikuta hoitorahan määrään. Loppuvuodesta 2022 määrä oli
yhdestä alle kolmevuotiaasta 362,61 €/kk
muista alle kolmevuotiaista sisaruksista kustakin 108,56 €/kk
kustakin yli kolmevuotiaasta, alle kouluikäisestä sisaruksista 69,76 €/kk.
Hoitolisä puolestaan määräytyy perheen koon ja tulojen mukaan. Sitä maksetaan vain yhdestä lapsesta, ja loppuvuodesta 2022 määrä oli enimmillään 194,06 €/kk.
Kotihoidon tuki Suomessa > Kotihoidon tuen määrä > Kuntalisä

Osa kunnista maksaa kotihoidon tuen osana kuntalisää tietyin lisäehdoin.
| Kunta | Kuntalisän suuruus | Ehdot | Kelan kuntalisäsopimuksessa |
| --- | --- | --- | --- |
| Espoo | 160,00 €/kk | maksetaan yhdestä alle 2 v 6 kk ikäisestä edellyttää, että kaikki alle kouluikäiset lapset hoidetaan kotona | Kyllä |
| Helsinki | 264,00 €/kk | maksetaan vain perheen nuorimmasta alle 1-vuotiaasta, josta maksetaan kotihoidon tukea | Kyllä |
| Kauniainen | 220,00 €/kk alle 18 kk ikäisestä 200,00 €/kk yli 18 kk, alle 24 kk ikäisestä | maksetaan vain perheen nuorimmasta kotihoidon tuen piirissä olevasta lapsesta | Kyllä |
| Kerava | 100,00 €/kk | maksetaan yhdestä alle 1 v 9 kk ikäisestä lapsesta | Ei |
| Tuusula | 150,00 €/kk | maksetaan kaikista kotihoidon tukeen oikeuttavista alle 2-vuotiaista lapsista | Kyllä |
Tietyt kunnat ovat aiemmin maksaneet kotihoidon tuen kuntalisää, mutta ovat sittemmin lopettaneet tuen maksamisen. Esimerkiksi Tampere-lisää maksettiin aiemmin 120 €/kk perheen nuorimmasta kotihoidon tukeen oikeuttavasta lapsesta ja 100 €/kk muista alle 3-vuotiaista, mutta se lakkautettiin alkaen vuoden 2014 alusta. Vantaan aiemmin maksama 10 kk – 1 v 6 kk ikäisistä lapsista maksettu 160 €/kk tuki puolestaan lakkautettiin elokuussa 2022. Sekä suoraan Kelan tiedossa olevien Kelan kautta maksettujen kuntalisien pohjalta että Kuntaliiton toteuttaman varhaiskasvatuskyselyn tulosten mukaan kotihoidon tuen kuntalisien maksaminen onkin harvinaistunut 2010-luvulla.
Tutkimuksia

Kotihoidon tukea ja sen vaikutuksia tutkitaan osana sosiaalipolitiikkaa. Esimerkiksi Jorma Sipilä, Minna Rantalaiho, Katja Repo ja Tapio Rissanen ovat julkaisseet tutkimuksia kotihoidon tuesta.
Tutkimuksia > Vaikutus maahanmuuttajien kotoutumiseen

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) on vuonna 2018 julkaisemassaan tutkimuksessa kritisoinut kotihoidon tukea sen maahanmuuttajanaisia passivoivasta vaikutuksesta Suomessa. Kotihoidon tukea saavat maahanmuuttajaäidit pysyvät kotonaan, minkä johdosta lapsien osallistuminen esikouluun on matalammalla tasolla, ja näin esimerkiksi kielen oppiminen viivästyy.
Tutkimuksia > Vaikutus lapsiin

Palkansaajien tutkimuslaitos on vuonna 2018 julkaissut tutkimuksen kotihoidon tuen vaikutuksista lapsiin yhdessä Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT:n) kanssa. Kotihoidon tuen käytön ja kuntalisien aineiston pohjalta havaittiin suuremman kotihoidon tuen vähentävän äitien työllisyyttä ja pidentävän kotihoidon jaksojen pituutta. Lapsiin pidempien kotihoidon tuen jaksojen puolestaan havaittiin vaikuttavan suurempana todennäköisyytenä saada huonompi tulos neuvolan testeissä varhaiskasvatukseen osallistuneisiin verrattuna. Toisaalta vaikutusta peruskoulun päättötodistukseen, ylioppilaskirjoitusten arvosanoihin tai toisen asteen kouluvalintaan ei havaittu.
VATT:n kotihoidon tukea koskeva tutkimus vuodelta 2022 niin ikään vahvistaa aiemman tuloksen lisääntyneistä virheistä neuvolan terveystarkastuksissa lapsille, joilta kotihoidon tukea on maksettu yksivuotiaana. Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että saatuaan yksivuotiaana korotettua kotihoidon tukea kuntalisän muodossa, lapset jäävät todennäköisemmin pois toiselta koulutusasteelta tai valitsevat toisen asteen koulutuspaikakseen harvemmin lukion. Tällöin myös ennen aikuisikää tehdyt rikokset lisääntyivät neljän prosentin tasolta noin viisi prosenttia. Positiivisia vaikutuksia kotihoidon tuesta lapsiin ei löydetty.
Tutkimuksia > Vaikutus äiteihin

VATT:n vuoden 2022 tutkimuksen tulokset osoittavat äitien työllisyyden ja ansiotulojen vähenevän euromääräisesti suuremmista kotihoidon tuista jopa kymmenen vuotta lapsen syntymän jälkeen. Tulokset viittaavat siihen, että ns. lapsisakko, eli mitta siitä kuinka paljon äidin ansiotulot laskevat isän tuloihin verrattuna ensimmäisen lapsen syntymän jälkeen, putoaisi 20–30 % tasolle, jos lasten kotihoidon tuki poistettaisiin; nykyisellään lapsisakko on Suomessa yli 70 % ensimmäisen lapsen syntymän jälkeen, ja se vähenee 20 % tasolle 8–10 vuotta lapsen syntymän jälkeen.
Historia

Ensimmäinen laki lapsen kotihoidon tuesta säädettiin vuonna 1985. Vuonna 1993 lapsen kotihoidontuki tuki yhdessä lapsilisän kanssa siirrettiin Kelan kautta maksettavaksi. Vuonna 1997 lakia uudistettiin niin, että se kattaa myös yksityisen hoidon tuen.
Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) asettama taloustieteen professori Markus Jäntin johtama riippumaton työryhmä ehdotti raportissaan vuonna 2021 kotihoidon tuen lakkauttamista. Tilalle lapsiperheiden taloudellisen tilanteen helpotukseksi työryhmä ehdotti veronalaista lapsilisän tulosidonnaista lisäosaa, joka olisi sidottu lapsen ikään. Marinin hallituksen hallitusohjelmassa kotihoidon tukea oli kuitenkin Keskustan vaatimuksesta tarkoitus olla lyhentämättä, ja TEM:n tutkijaryhmän toimenpide-ehdotuksen vastaisesti tukea ei lakkautettu. Kristillisdemokraattien puheenjohtajan Sari Essayahin mukaan myöskään Orpon hallitus ei ottanut kotihoidon tuen leikkauksia ohjelmaansa.
Aiheesta muualla

Kela – Kotihoidon tuki
Tilastokeskus – Lastenhoidon tuet
Indianapolis Racers

| Indianapolis Racers |
| --- | --- |
Perustettu:  1974
Lakkautettu:  1978
Kaupunki:   Indianapolis, Indiana
Kotiareena:  Market Square Arena
Sarjataso:  WHA
Värit:                
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Indianapolis Racers oli jääkiekkojoukkue, joka pelasi WHA-liigassa vuosina 1974–1978. Joukkuetta edusti muun muassa Wayne Gretzky, Mark Messier, Marcel Dionne ja Dave Keon. Racers voitti kaudella 1975–1976 WHA:n itäisen divisioonan mestaruuden.
ILLIAC IV

| ILLIAC IV |
| --- | --- |

Valmistaja:  Burroughs Corporation
Kehittäjä:  Illinois’n yliopisto
Tyyppi:  supertietokone
ILLIAC IV oli Illinois’n yliopiston kehittämä yksi ensimmäisistä vektorisuorittimia käyttävistä tietokoneista.
Tietokone oli suuren mittakaavan rinnakkaissuoritusta hyödyntävä tietokone, joka oli aikanaan yksi nopeimmista. Tietokone oli ensimmäinen, joka perustui täysin puolijohdemuistille.
Tietokoneessa oli 64 suoritinta, joilla jokaisella oli oma muistinsa ja käsittelivät eri asioita toisista riippumatta. Tietokone oli ensimmäisiä, jotka eriytyivät John von Neumannin "yksi askel kerrallaan" suoritusmuodosta.
Tietokoneen suunnittelija Daniel Slotnick suunnitteli tietokoneessa olevan maksimissaan 256 suoritinta.
Tietokone toimitettiin NASAn Amesin laitokseen vuonna 1971 ja se kytkettiin ARPAnetiin vuonna 1975. Tietokone oli yli vuoden maailman nopein voittaen Crayn Cray-1-tietokoneen.
Sopimus tietokoneen kehittämisestä tehtiin jo vuonna 1964 ja samaan aikaan tapahtuneet kehitysaskeleet mikropiiriteknologialle uhkasivat tehdä tietokoneesta vanhentuneen ennen sen valmistumista.
Aiheesta muualla

Dokumentaatiota bitsavers.org-palvelussa
Hurja joukko (täsmennyssivu)

Hurja joukko voi tarkoittaa Sam Peckinpahin elokuvan lisäksi ainakin seuraavia:
Hurja joukko, Speden ja kumppaneiden kokoelmalevy vuodelta 1989
Hurja joukko, Aku Ankan taskukirja numero 228
Hurja joukko, suomalainen televisio-ohjelma
Hurja joukko, Ilse Raution käsikirjoittama kolmiosainen minisarja vuodelta 2002.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hurja joukko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Håkan Streng

Håkan Streng
Håkan Ralf Streng (s. 21. tammikuuta 1947) on suomalainen laulaja, säveltäja ja sanoittaja, joka on laulanut myös Trio Saludo -lauluyhtyeessä.
Hänelle myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuonna 2007.
Diskografia

Jubileums-cd:n "Föd mig visa - Fyll mig sång" (2007)
Vägen väntar vandraren (2006)
Tibaaks ti röötre - Heimlaga ä bäst (2004)
Till Dig (2000)
Internationell Shanty Festival (1997)
The Finnish Crew - Ralph & Roger - Sailing again (1995)
För fulla segel - Täysin purjein (1990)
Wientrubaduren (1994)
Der Wienertrubadour (1994)
Du och Jag (1992)
Med dig i mina armar II (1989)
Med dig i mina armar I (1989)
Niin kaunis on maa (1987)
So schön ist die Weld (1987)
Vid kvällens slut (1986)
Det fina i livet (1984)
Indiansommar (1983)
Meir heimlaga (1980)
Gungan (1980)
Heimlaga (1979)
Dagboken (1978)
Gå förbi med en sång (1976)
Aiheesta muualla

Håkan Strengin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Håkan Strengin sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Håkan Strengin sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Hollywood Walk of Fame

Kermit-sammakon tähti Hollywood Walk of Famella
Hollywood Walk of Fame
Hollywood Walk of Fame on osa Hollywood Boulevardin ja Vine Streetin jalkakäytäviä Hollywoodissa, Los Angelesissa. Näiden katujen jalkakäytävällä on yli 2 500 viisisakaraista tähteä, joista jokainen on omistettu jollekin julkisuuden henkilölle hänen työstään viihdeteollisuuden hyväksi. Palkitut saavat nimensä tähteen saavutuksista elokuva-, teatteri-, radio-, televisio- tai musiikkialalla. Joillain palkituilla on monia tähtiä saavutuksista useilla mainituista aloista. Ainoa jokaisella viidellä alalla palkittu on Gene Autry.
Historia

Walk of Fame rakennettiin vuonna 1958, ja 1978 Los Angelesin kaupunki nimitti sen kulttuuri- ja historiakohteeksi. Ensimmäinen tähti nimettiin Joanne Woodwardin kunniaksi 9. helmikuuta 1960. Alkuperäisellä Walk of Famella oli 2 500 tyhjää tähteä, joista 1 558 oli nimetty ensimmäisen kuudentoista kuukauden aikana.[lähde? ] Siitä lähtien tähtiä on myönnetty hitaammin, noin kaksi kuukaudessa. 1994 yli 2 000 alkuperäistä tähteä oli nimetty, ja tähtiä lisättiin edelleen. Uusista nimistä päättää Hollywoodin kauppakamari. Apollo 11:n astronauteille on myönnetty tähtien sijaan täysikuuta muistuttavia muistolaattoja. Tähtien sijainnit eivät välttämättä ole lopullisia, vaan niitä on toisinaan jouduttu siirtämään esimerkiksi rakennustöiden takia.
Tähtiä on myönnetty myös kolmelle koiralle, Lassielle sekä mykkäelokuva-aikakauden Strongheartille ja Rin Tin Tinille.
Historia > Fiktiiviset hahmot, joille on myönnetty tähti

Aku Ankka
Alvin ja pikkuoravat
Godzilla
Ipanat
Kermit-sammakko (Muppetit)
Maiskiset (Ihmemaa Oz)
Mikki Hiiri
Minni Hiiri
Muppetit
Nakke Nakuttaja
Nalle Puh
Ressu (Tenavat)
Shrek
Simpsonit
Tipu Tilava (Seesamtie)
Väiski Vemmelsääri
Lumikki (Lumikki ja seitsemän kääpiötä)
Helinä-keiju (Peter Pan)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen verkkosivu
Hollywood Walk of Fame sivustolla Seeing-Stars.com
Hollywood Boulevard's Price of Fame, Fox Newsin artikkeli vuodelta 2003
John Lennonin tähti Hollywood Walk of Famella.
IK Örnen

| IK Örnen |
| --- | --- |
Perustettu:  1933
Paikkakunta:  Espoo
Lajit:  suunnistus
Kotisivu:  http://www.örnen.fi
IK Örnen (Örnen) on Suomen vanhin, vuonna 1933 perustettu suunnistuksen erikoisseura. Kaksikielisen IK Örnenin lajina on lisäksi ampumahiihto.
Seura on voittanut Jukolan viestin vuosina 1951 ja 1971. Suunnistaja Rolf Koskinen on edustanut seuraa.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Hr. Ms. Dordrecht (M852)

| Hr>  Ms. Dordrecht |
| --- | --- |
 Latvian laivaston Tālivaldis

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Van der Giessen de Noord, Alblasserdam
Kölinlasku:  5. tammikuuta 1981
Laskettu vesille:  12. kesäkuuta 1981
Palveluskäyttöön:  16. marraskuuta 1983
Poistui palveluskäytöstä:  Latvialle 2005 nimellä Tālivaldis
Tekniset tiedot
Uppouma:  562 t (standardi) 595 t (kuormattu)
Pituus:  51,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  9 m
Syväys:  3,5 m
Koneteho:  1 900 bhp
Nopeus:  15 solmua
Miehistöä:  55
Aseistus
Aseistus:  1 x 20 mm ilmatorjuntatykki 2 x 12,7 mm konekivääriä
Hr. Ms. Dordrecht (runkonumero M852) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Alkmaar-luokan miinantorjunta-alus.
Valmistus

Alus tilattiin Van der Giessen de Noordilta Alblasserdamista, missä köli laskettiin 5. tammikuuta 1981. Se laskettiin vesille 12. kesäkuuta 1981 ja valmistui 16. marraskuuta 1983.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 5. heinäkuuta 2001 ja myytiin 2005 Latvialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Tālivaldis runkonumerolla M-06.
Hr. Ms. Evertsen (1894)

| Hr>  Ms. Evertsen |
| --- | --- |
 Hr. Ms. Evertsen

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Koninklijke Maatschappij De Schelde, Vlissingen
Kölinlasku:  1893
Laskettu vesille:  29. syyskuuta 1894
Palveluskäyttöön:  1. helmikuuta 1896
Poistui palveluskäytöstä:  1913
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 464 t
Pituus:  86,2 m
Leveys:  14,33 m
Syväys:  5,23 m
Koneteho:  4 700 ihp
Nopeus:  16 solmua
Miehistöä:  263
Aseistus
Aseistus:  3 × 8,2" tykkiä 2 × 15 cm tykkiä 6 × 7,5 cm tykkiä 8 × 1 naulan tykkiä 3 × 45 cm torpedoputkea
Hr. Ms. Evertsen oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Evertsen-luokan rannikkopanssarilaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin vuonna 1893. Alus laskettiin vesille 29. syyskuuta 1894 ja se otettiin palvelukseen 1. helmikuuta 1896.
Palvelus

Alus lähti 4. helmikuuta 1896 yhdessä sisaraluksensa Hr. Ms. Kortenaerin kanssa koulutuspurjehdukselle Välimerelle. Satamalakkojen aikana 11. toukokuuta alus oli Rotterdamissa. Kaksi päivää myöhemmin Hr. Ms. Kortenaer oli partiomatkalla Maasilla. Evertsen, Hr. Ms. Piet Hein ja poliisikuunari Argus vastaanottivat partiointitehtävän myöhemmin. Lakko päättyi 21. toukokuuta.
Alus lähti 5. toukokuuta 1898 Den Helderistä Lissaboniin, jossa se osallistui Vasco da Gaman Intian meritien löytämisen 400-vuotis juhlallisuuksiin. Portugalin hallitsijapari tutustui vierailun aikana alukseen.
Aluksen päällikönä oli 1911-1913 komentajakapteeni Jean Jacques Rambonnet, joka teki useita matkoja Pohjanmerellä. Alus poistettiin palveluksesta 1913.
Hurjanhaka

| Hurjanhaka |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kouvola
Osa-alueet:  On itse Korian kaupunginosan osa-alue
Postinumero(t):  45610
Lähialueet:  Korian keskusta, Karisuo, Nappa
Hurjanhaka on Kouvolan Korialla sijaitseva asuinalue. Hurjanhaassa on kerros- ja omakotitaloja.
Humanistimanifesti II

Humanistimanifesti II (engl. Humanist Manifesto II) on vuonna 1973 julkaistu humanismin esittely, jonka kirjoitti Paul Kurtz ja julkaisi American Humanist Association.
Allekirjoittajat

Britannia:
H. J. Blackham
Brigid Brophy
Francis Crick
H. J. Eysenck
Raymond Firth
Antony Flew
James Hemming
Margaret Knight
Ritchie Calder
Yhdysvallat:
Isaac Asimov
Paul Edwards
Sidney Hook
Irving Horowitz
Corliss Lamont
B. F. Skinner
Bertram Wolfe
Vashti McCollum
Jugoslavia
Svetozar Stojanovic
Neuvostoliitto:
Andrei Saharov
Hr. Ms. Delfzijl (M851)

| Hr>  Ms. Delfzijl |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Van der Giessen de Noord, Alblasserdam
Kölinlasku:  1979
Laskettu vesille:  29. lokakuuta 1982
Palveluskäyttöön:  17. elokuuta 1983
Poistui palveluskäytöstä:  Latvialle 2005 nimellä Visvaldis
Tekniset tiedot
Uppouma:  562 t (standardi) 595 t (kuormattu)
Pituus:  51,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  9 m
Syväys:  3,5 m
Koneteho:  1 900 bhp
Nopeus:  15 solmua
Miehistöä:  55
Aseistus
Aseistus:  1 x 20 mm ilmatorjuntatykki 2 x 12,7 mm konekivääriä
Hr. Ms. Delfzijl (runkonumero M851) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Alkmaar-luokan miinantorjunta-alus.
Valmistus

Alus tilattiin Van der Giessen de Noordilta Alblasserdamista, missä köli laskettiin 1979. Se laskettiin vesille 29. lokakuuta 1982 ja valmistui 17. elokuuta 1983.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 19. kesäkuuta 2001 ja myytiin 2005 Latvialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Visvaldis runkonumerolla M-07.
Humanistimanifesti I

Humanistimanifesti (engl. Humanist Manifesto), tunnetaan myös nimellä Humanistimanifesti I erotuksena sen seuraajista, on vuonna 1933 julkaistu humanismin esittely, jonka allekirjoitti 34 henkilöä. American Humanist Association julkaisi Paul Kurtzin johdolla Humanistimanifesti II:n vuonna 1973.