stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Renault Espace
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Renault Espace Wikimedia Commonsissa
Renault-mallit
| --- | --- |
Nykyiset:  Alaskan | Arkana | Austral | Captur | Kiger | Kwid | Triber | Twingo | Clio | Duster | Sandero | Mégane | Kangoo | Scénic | Taliant | Talisman | Espace | Koleos
Numeraaliset:  3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 25 | 30
Nimelliset:  Alliance/Encore | Fluence | Fuego | Kadjar | Medallion | Safrane | Premier | Torino | Rodeo | Avantime
Toisen maailmansodan jälkeiset:  4CV | Caravelle | Colorale | Dauphine | Dauphinoise | Floride | Frégate | Ondine
Maailmansotien väliset:  Celtaquatre | Juvaquatre | Nervastella | Primaquatre | Reinastella | Viva Grand Sport | Vivaquatre | Vivasix
Ensimmäistä maailmansotaa edeltävät:  10CV | 12CV | 35CV | 40CV | 50CV / 50/60CV | A | AG/AG-1 | B | C | D | E | G/H/J | L/M | N(a)/N(b)/S | N(c)/Q/U(a/e) | R/T | U | AS/V | X/X-1 | Y
Alpine–Renault:  A106 | A108 | A110 | A305 | A310 | A610/GTA
Renault Sport:  Clio Renault Sport | Spider | Mégane Renault Sport | Clio V6 Renault Sport
Konseptit:  Alpine 210 RS | Altica | Argos | BRV | Espace F1 | EPURE | EVE | Egeus | Etoile Filante | Fiftie | Initiale | Koléos | Laguna | Mégane | Next | Racoon | Scénic | Talisman | VESTA 2 | Wind | Steppe
Paketti- ja kuorma-autot:  Estafette | Fourgonette | Kangoo | Express | Kerax | Magnum | Mascott | Master | Messenger | Midlum | Trafic | 50-sarja
Dacia-merkki:  Lodgy | Logan | Sandero | Duster | Dokker
Renault-Samsung Motors:  SM3 | SM5 | SM7
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Rick Tabaracci

| Rick Tabaracci> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. tammikuuta 1969 (ikä 55) Toronto, Ontario
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1989–2001
Seurat:  Pittsburgh Penguins (NHL) Winnipeg Jets (NHL) Washington Capitals (NHL) Calgary Flames (NHL) Tampa Bay Lightning (NHL) Atlanta Thrashers (NHL) Colorado Avalanche (NHL)
NHL-varaus:  26. varaus, 1987 Pittsburgh Penguins
Richard Stephen ”Rick” Tabaracci (s. 2. tammikuuta 1969 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkomaalivahti.
Tabaracci varattiin vuoden 1987 varaustilaisuudessa 26. pelaajana. Varaajana oli Pittsburgh Penguins. Tabaracci pelasi myös Winnipeg Jetsissä, Washington Capitalsissa, Calgary Flamesissa, Tampa Bay Lightningissa, Atlanta Thrashersissa ja Colorado Avalanchessa. Tabaracci pelasi 286 ottelua NHL:ssä vuosien 1989 ja 1999 välillä. Vuonna 2000, kun Columbus Blue Jackets ja Minnesota Wild liittyivät NHL:ään, ne saivat vuorollaan valita pelaajia muista joukkueista. Tabaracci oli koko tilaisuuden ensimmäinen varattu pelaaja, mutta hän ei kuitenkaan pelannut enää yhtään NHL-ottelua, vaan siirtyi IHL-joukkue Utah Grizzliesiin, jossa lopetti uransa.
Tabaracci edusti Kanadaa kolmessa arvoturnauksessa.
Rantalitukka

| Rantalitukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Erittäin uhanalainen
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Tribus::  Cardamineae
Suku::  Litukat Cardamine
Laji::  parviflora
Kaksiosainen nimi
 Cardamine parviflora  L. 
Katso myös
   Rantalitukka Wikispeciesissä   Rantalitukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rantalitukka (Cardamine parviflora) on Euraasiassa laajalle levinnyt ristikukkaiskasvi. Suomessa rantalitukka on harvinainen ja rauhoitettu laji.
Ulkonäkö ja koko

Yksivuotinen rantalitukka kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Sen varsi on pystykasvuinen, hento ja kalju. Kasvilla ei ole tyviruusuketta. Päättöparisten varsilehtien lehdykät ovat suikeita tai lähes tasasoukkia sekä kapeatyvisiä. Lehtiä on runsaasti. Valkoiset kukat ovat vaatimattomia ja pieniä. Kasvin lituperät ovat noin puolet lidun koosta. Rantalitukka kukkii kesä-heinäkuussa.
Suomessa kasvavista litukoista rantalitukka muistuttaa eniten metsälitukkaa (Cardamine flexuosa) ja mäkilitukkaa (Cardamine hirsuta).
Levinneisyys

Rantalitukkaa tavataan Euroopasta Kiinaan ja Japaniin saakka, mutta levinneisyysalue on hyvin epäyhtenäinen. Pohjois-Euroopassa sitä tavataan Etelä-Norjassa, Keski-Ruotsissa, Etelä-Suomessa, Suomenlahden saarilla ja Venäjän Karjalassa. Suomessa esiintymät ovat keskittyneet Kokemäenjoen vesistön alueelle Porista Tampereelle, Varsinais-Suomen rannikolle ja Uudellemaalle. Rantalitukan asrvellaan tulleen Suomeen viikinkiretkien aikana ja myöhemmin myös laivojen painolastien mukana.
Elinympäristö

Rantalitukka kasvaa pääasiassa jokien ja järvien liejukkorannoilla sekä rannikon soraikko- ja kivikkorannoilla aallokon ulottuvilla. Lajia tavataan vaihtelevasti myös muista kosteista kasvuympäristöistä kuten ojista, pellonreunoilta ja lehtokallioilta. Suomessa lajin kasvupaikkoja uhkaavat umpeenkasvu laidunnuksen loputtua sekä rantarakentaminen.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2016: Rantalitukan (Cardamine parviflora) levinneisyys Suomessa
ITIS: Cardamine parviflora (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Cardamine parviflora (englanniksi)
Flora of China: Cardamine parviflora (englanniksi)
Ritarivääpeli

| Ritarivääpeli |
| --- | --- |

Kirjailija:  Reino Lehväslaiho
Kansitaiteilija:  Aimo Virtasalo & Pekka Kuronen
Kieli:  suomi
Genre:  sotaromaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1985
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  316
ISBN:  951-0-13066-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ritarivääpeli  on Reino Lehväslaihon kirjoittama sotaromaani.
Rautiosaari

Rautiosaaren kylää ilmasta katsottuna.
Rautiosaari on Rovaniemellä sijaitseva kylä ja saari, joka sijaitsee keskustasta hieman alle kahdenkymmenen kilometrin päässä etelässä Kemijoen itäpuolentien eli seututien 926 varressa. Nelostieltä pääsee itäpuolelle Valajaskosken voimalaitoksen patosiltaa pitkin. Rautiosaaren yhdistää mantereeseen penkattu maasilta Pieskanniemen kohdalla ja saaren länsipäässä betonisilta. Molemmat sillat sijaitsevat Rautiosaaren kylänraitilla eli Rautiosaarentiellä.
Rautiosaaren tuorein osayleiskaava valmistui vuonna 2012, jonka jälkeen alueelle on muuttanut runsaasti lapsiperheitä. Rautiosaaren postinumeroalueen 97110 väkiluku oli vuoden 2022 lopussa 482 henkilöä. Asukkaiden keski-ikä oli 40 vuotta.
Rautiosaaren naapurikyliä ovat Hirvas, Muurola, Alakorkalo ja Pahtaja.
Maantiede

Rautiosaaren maisemaa hallitsee voimakkaasti Kemijoki, joka virtaa kylän pohjoispuolella, mutta muodostaa kaksi lahtea mantereen ja saaren väliin. Joen törmät ovat paikoitellen melko jyrkät Rautiosaaren rannoilla. Kylän kohdalla joessa on Illinallas (Kursungin allas), valjastettu Valajaskoski, Isosuvanto (Rautionsuvanto), Hanninpudas, Isopudas, Piimäkallio, Hirvassuvanto sekä Elingonkoski. Joenvarresta nousee mantereella useita vaaroja Rautiosaaren kylän kohdalla. Illinperältä alkaen vaaroja on etelään päin mentäessä joen suuntaisesti lueteltuna Mäntyvaara, Kylmävaara, Hietavaara, Seitsenharjut, Kotivaara ja Takavaara.
Rautiosaaren kylällä on paljon kulttuurihistoriallisesti arvokkaita peltoalueita, niin Heikkilänrannalla kuin Rautiosaaressakin.
Kylä muodostuu Illinperästä, Heikkilänrannasta, Rautiosaaresta ja Elingonrannasta. Asutusta on syntynyt runsaasti sotien jälkeen myös Kemijoen Itäpuolentienvarteen, jonka varressa kylän koulukin sijaitsee.
Rautiosaaresta Sukulanrakan rinteeltä on löytynyt 14 hiidenkirnua. Hiidenkirnuille on opastus Kemijoen Itäpuolentieltä. Alueen kirnuista suurin on Paholaisen Liemikirnu, joka leveydeltään kahdeksan metriä ja syvyydeltään 15 metriä. Kaksi muuta syvää kirnua ovat nimeltään Piispa Hemmingin kirnu ja Ison Hiiden piilopirtti. Hiidenkirnujen aluetta hoitaa Rautiosaaren kyläyhdistyksen johdolla Rautiosaaren aktiiviset kyläläiset.
Rautiosaaren koulu ja päiväkoti

Rautiosaaren koulu perustettiin 1909, eli kylän koulu on yksi Rovaniemen alueen vanhimmista edelleen toiminnassa olevista kouluista. Aluksi koulua kävivät myös joen toisella puolella asuvat lapset, kunnes Hirvaalle ja Muurolaan perustettiin omat koulut. Ensimmäinen koulu sijaitsi Rautiosaaren länsipäässä kunnalliskodin kupeessa, ja vuonna 1963 koulu muutti nykyisiin tiloihinsa Itäpuolentien varteen. Rautiosaaren koulu on ollut kautta aikain tunnettu kuorolauluperinteen ylläpidosta. Vuonna 2018 koulussa oli 57 oppilasta.
Rautiosaaren päiväkoti perustettiin syksyllä 1976 ja on siten vanhimpia päiväkoteja nykyisessä Rovaniemen kaupungissa. Ennen päiväkodin perustamista kylällä toimi vanhempien ylläpitämä yksityinen päiväkoti. Päiväkoti oli kylällä tarpeellinen, koska alueella asui jo silloin paljon nuoria lapsiperheitä. Monet vanhainkodilla työskentelevät toivat lapset hoitoon Rautiosaaren päiväkotiin. Päiväkodin sijaitsi pitkään palvelukodin välittömässä läheisyydessä, mutta nykyään päiväkoti toimii myös koulun yhteydessä samoissa tiloissa.
Rovaniemen kaupunki suunnitteli vuonna 2020 Rautiosaaren ja Hirvaan koulujen yhdistämisestä sekä uuden monitoimitalon rakentamisesta Valajaskoskentien varteen Häkinvaaraan. Vuonna 2022 Rovaniemen kaupunki päätti ensivaiheessa rakentaa Häkinvaaraan pelkästään päiväkodin, jonka on määrä valmistua vuonna 2024. Päiväkodin rakentamista varten tehty kaava mahdollistaa koulun rakentamisen alueelle myöhemmin.
Muuta

Rovaniemen seurakunnan omistama Paloniemen hautausmaa sijaitsee Rautiosaaren kylän eteläosassa Kemijoen rantatörmän päällä. Hautausmaa perustettiin vuonna 1930 aluksi kunnalliskodin asukkaiden viimeiseksi leposijaksi.
Rautiosaaren kohdalla Kemijoen kalastusoikeuden omistaa Muurolan-Jaatilan osakaskunta. Osakaskunnan muodostavat useat alueen tilat, joiden omistamiin kiinteistöihin sisältyy osakkuus osakaskuntaan. Osakaskunnalta on mahdollisuus ostaa kalastuslupia.
Napapiirin kuljetuksen soranottoalue on toiminut Rautiosaaren kylässä Hietavaaran alueella ja ympäristössä jo vuosikymmeniä.
Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys ry. omistaa Rautiosaaressa sijaitsevan leirikeskuksen. Leirikeskuksessa valmistui vuonna 1984 ja siellä on siitä lähtien pidetty vuosittain kymmeniä lapsille, nuorille, aikuisille ja aviopuolisoille suunnattuja leirejä. Lisäksi kesäisin leirikeskuksessa on pidetty myös useita rippikoululeirejä. Leirikeskus jouduttiin sulkemaan tammikuussa 2023 vakavien kiinteistövaurioiden vuoksi. Sulkemisen seurauksena suunniteltu leiritoiminta on siirretty toistaiseksi Ranuan kristilliselle kansanopistolle ja vuokratiloihin. SRK selvittää erilaisia ratkaisuvaihtoehtoja leiritoiminnan pysyvän jatkumisen mahdollistamiseksi. Vaihtoehtoina on uuden kiinteistön rakentaminen Rautiosaareen nykyiselle paikalle tai toimintojen yhdistäminen Ranuan kr. kansanopiston kanssa.
Rautiosaaren kyläyhdistys ry. rakentaa Hietavaaran soramontun alueelle 18-väyläisen frisbeegolf-radan vuoden 2024 aikana. Rata rakennetaan pääosin talkoovoimin, jonka lisäksi siihen on saatu rahoitusta Rovaniemen kylien kehittämissäätiöstä.
Kirjallisuutta

Heikkilä, Paavo: Rautiosaaren kylähistoria. Rautiosaaren kylätoimikunta, 1994.
Pursimo, Elina: Rautiosaari: elämää vanhoillislestadiolaisessa kyläyhteisössä, Lapin kylätutkimuksen IV osaraportti. Lapin maakuntamuseo, 1992.
Vanhahanni, Sirpa: Rovaniemen maalaiskunnan vanhainkoti 100 vuotta 1888-1988. Rovaniemen maalaiskunta, 1988.
Rovaniemen kaupunginosat ja kylät
Alakorkalo
Ala-Nampa
Auttinseutu
Hirvas
Jaatila
Juotasniemi
Karvonranta
Katajaranta
Kauko
Kiiruna
Kivitaipale
Kolpene
Korkalovaara
Koskenkylä
Lehtojärvi
Leipee
Lohiniva
Marrasjärvi
Marraskoski
Meltaus
Misi
Muurola
Narkaus
Niesi
Nivankylä
Nivavaara
Norvajärvi
Oikarainen
Ojanperä
Olkkajärvi
Ounasrinne
Paavalniemi
Patokoski
Pekkala
Perunkajärvi
Petäjäinen
Pisa
Pullinranta
Pöykkölä
Rantaviiri
Rautiosaari
Ruikka
Saarenkylä
Sinettä
Santamäki
Sonka
Syväsenvaara
Tapionkylä
Tennilä
Teollisuuskylä
Tiainen
Tuhnaja
Vaarala
Vanttausjärvi
Vanttauskoski
Vennivaara
Viiri
Vikajärvi
Välijoki
Ylikylä
Yli-Nampa
Rautiosaaren vanha karttakuva. Kartan vasen puoli on vuodelta 1967 ja oikea puoli on vuodelta 1956.
Rantalentopallo olympialaisissa

Rantalentopallo on ollut olympialajina Atlantan  vuoden 1996 olympialaisista asti. Parhaiten menestyneet maat ovat Yhdysvallat ja Brasilia.
Mitalistit > Miehet

|  Miesten rantalentopallon olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1996 Atlanta tulokset |   Karch Kiraly ja Kent Steffes (USA) |   Mike Dodd ja Mike Whitmars (USA) |   John Child ja Mark Heese (CAN) |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Dain Blanton ja Eric Fonoimoana (USA) |   Zé Marco de Melo ja Ricardo Santos (BRA) |   Axel Hager ja Jörg Ahmann (GER) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Ricardo Santos ja Emanuel Rego (BRA) |   Javier Bosma ja Pablo Herrera (ESP) |   Stefan Kobe ja Patrick Heuscher (SUI) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Phil Dalhausser ja Todd Rogers (USA) |   Fábio Luiz ja Márcio Araújo (BRA) |   Ricardo Santos ja Emanuel Rego (BRA) |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Julius Brink ja Jonas Reckermann (GER) |   Alison Cerutti ja Emanuel Rego (BRA) |   Martinš Plavinš ja Janis Šmedinš (LAT) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Alison Cerutti ja Bruno Oscar Schmidt (BRA) |   Daniele Lupo ja Paolo Nicolai (ITA) |   Alexander Brouwer ja Robert Meeuwsen (NED) |  |
| 2020 Tokio tulokset |   Anders Mol ja Christian Sørum (NOR) |   Vjatšeslav Krasilnikov ja Oleg Stojanovski (ROC2) |   Cherif Younousse ja Ahmed Tijan (QAT)  |  |
  Lähde: Beach Volleyball — Beach Volleyball, Men Olympedia. Viitattu 9.11.2023. (englanniksi)
Mitalistit > Naiset

|  Naisten rantalentopallon olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1996 Atlanta tulokset |   Jackie Silva ja Sandra Pires (BRA) |   Mônica Rodrigues ja Adriana Samuel (BRA) |   Natalie Cook ja Kerri Pottharst (AUS) |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Natalie Cook ja Kerri Pottharst (AUS) |   Shelda Bede ja Adriana Behar (BRA) |   Adriana Samuel ja Sandra Pires (BRA) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Misty May-Treanor ja Kerri Walsh (USA) |   Shelda Bede ja Adriana Behar (BRA) |   Holly McPeak ja Elaine Youngs (USA) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Misty May-Treanor ja Kerri Walsh (USA) |    Wang Jie ja Tian Jia  (CHN) |   Xue Chen ja  Zhang Xi (CHN) |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Misty May-Treanor ja Kerri Walsh (USA) |   April Ross ja Jennifer Kessy (USA) |   Juliana Silva ja Larissa França (BRA) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Laura Ludwig ja Kira Walkenhorst (GER) |   Ágatha Bednarczuk ja Bárbara Seixas  (BRA) |   April Ross ja Kerri Walsh Jennings (USA) |  |
| 2020 Tokio tulokset |   April Ross ja Alix Klineman (USA) |   Mariafe Artacho ja Taliqua Clancy (AUS) |   Anouk Vergé-Dépré ja Joana Heidrich (SUI) |  |
  Lähde: Beach Volleyball — Beach Volleyball, Women Olympedia. Viitattu 9.11.2023. (englanniksi)
Mitalitaulukko

| Rantalentopallon olympiamitalit> Sija | Rantalentopallon olympiamitalit> Maa | Rantalentopallon olympiamitalit> Kultaa | Rantalentopallon olympiamitalit> Hopeaa | Rantalentopallon olympiamitalit> Pronssia | Rantalentopallon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 7 | 2 | 2 | 11 |
| 2 |  Brasilia | 3 | 7 | 3 | 13 |
| 3 |  Saksa | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 4 |  Australia | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 5 |  Norja | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6 |  Kiina | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 7 |  Italia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 |  Venäjän olympiakomitea | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 |  Espanja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10 |  Sveitsi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 11 |  Kanada | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 11 |  Latvia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 11 |  Alankomaat | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 11 |  Qatar | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 14 | 14 | 14 | 42 |
Päivitetty: 9.11.2023
Lähde: Olympic Analytics – Medals by Countries – Beach Volleyball olympanalyt.com. Viitattu 9.11.2023. (englanniksi)
Rajalammi (Tammelan Porras)

| Rajalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°45′03″N, 23°58′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  ei ole 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,5 m 
 fiRajalammi 
Rajalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Turpoonjoen alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Tammelassa on toinenkin Rajalammi.
Maantiede

Lammen pituus on 120 metriä ja leveys 70 metriä. Se sijaitsee harjun vieressä olevassa painaumassa, joka on rinteille saakka soistunut. Lammella ei ole luontaisia laskuojia, mutta viereinen Vehkalammi ja vieressä oleva pikkulampi on yhdistetty Rajalammiin ojilla. Lammet saavat vetensä sekä sadantana että pohjavetenä. Pohjaveden lähteenä toimii Karjuharju, jonka ydin on soraa. Lammen sannat ovat soistunutta metsämaata, jonka hiekkaisilla rinteillä sijaitsee kolme loma-asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2824.
Lampi sijaitsee Karjuharjun eteläpuolella. Harju on osa Kolmatta Salpausselkään kuuluvaa harjujaksoa ja hiekka-aluetta. Alue kuuluu niin sanottuun Perunnummen hiekkamassiiviin, joka on hyvää pohjavesialuetta. Tämä heijastuu järviin ja lampiin, jotka ovat usein kirkasvetisiä. Rajalammi on todennäköisesti suppa, vaikka asiaa ei ole todistettu tutkimuksin.
Riihelä

Riihelä on Lahden kaupunginosa. Se on alun perin Hollolan Okeroisissa sijainnut alue, jonka Hollolan kunta luovutti Lahden kaupungille vuonna 1956. Nykyinen Riihelän alue rakennettiin asuntomessualueeksi vuonna 1978 ja asuntomessualueen viereen rakennettiin vuoden 1978 hiihdon maailmanmestaruuskisojen kisakylä. Alueen rakennuskanta koostuu matalista omakoti-, rivi- ja kerrostaloista. Alueella on asutuksen yhteydessä lampi ja yli kahdenkymmenen vuoden aikana kasvavat istutetut puut ovat tehneet alueesta puistomaisen. Nimi Riihelä tulee 1500-luvun talonnimestä.
Riihelään pääsee Lahden paikallisliikenteen bussilinjalla 6, joka jatkaa torille ja siitä Saksalaan. Päätepysäkki sijaitsee Uotilankadun päässä.
Rinaldo Capello

Capello vuonna 2007.
Rinaldo ”Dindo” Capello (s. 17. kesäkuuta 1964 Asti, Italia) on italialainen autourheilija. Hänen suurimpiin saavutuksiinsa kuuluu Le Mansin 24 tunnin ajon voittaminen vuosina 2003, 2004 ja 2008. Lisäksi hän voitti vuosina 2001 ja 2002 Sebringin 12 tunnin ajon. Capello voitti kausilla 2006 ja 2007 American Le Mans Series -sarjan prototyyppiluokan mestaruuden yhdessä skotti Allan McNishin kanssa.
Aiheesta muualla

Capellon viralliset kotisivut
Rita Chikwelu

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 6. maaliskuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Asaba,  Nigeria
Pelipaikka: Keskikenttä
Seura
Seura:  Umeå IK
Junioriseurat
:  Akwa Starlets FC
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| –2005 |  Akwa Starlets FC | – | (–) |
| 2006–2009 |  FC United | – | (28) |
| 2010–2016 |  Umeå IK | 58 | (8) |
| 2017– |  Kristianstads DFF |  |  |
Maajoukkue
| 2007– |  Nigeria | 33 | (15) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 22.2.2013.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 5.7.2011.
Rita Chikwelu (s. 6. maaliskuuta 1988 Asaba) on nigerialainen jalkapalloilija. Hän edustaa ruotsalaista Kristianstadia.
Chikwelu on aiemmin pelannut neljän kauden ajan Suomessa Pietarsaaren FC Unitedissa. Hän oli Naisten Liigan paras maalintekijä vuonna 2009. Kausina 2010–2016 hän edusti Ruotsissa Umeå IK:ta.
Nigerian naisten jalkapallomaajoukkueessa Chikwelu on esiintynyt yli 30 kertaa ja on edustanut maataan vuosien 2007, 2011 ja  2019 maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän kuului Nigerian joukkueeseen myös vuoden 2008 Pekingin olympialaisissa.
Rohtakin piirikunta

Rohtakin piirikunta (hindiksi रोहतक जिला, Rohataka jilā, pandžabiksi ਰੋਹਤਕ ਜ਼ਿਲਾ, Rohataka zilā) on yksi Intian Haryanan osavaltion 21 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Hisarin, Jindin ja Sonipatin piirikuntiin, etelästä Jhajjarin piirikuntaan ja lännestä Bhiwanin piirikuntaan.
Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 061 204 asukasta.
Rita Elmgren

Rita Maria Elmgren-Huldén (27. syyskuuta 1929 Helsinki – 6. heinäkuuta 2003 Loviisa) oli suomalainen laulaja ja näyttelijä. Elmgren toimi Kullervo Linnan yhtyeen laulusolistina. Hän levytti kaikkiaan 57 levynpuolta, joista tunnetuimmat ovat ”Päivän työ”, ”Lemmi mua” ja ”Viidakon rummut”. Hän myös näytteli elokuvissa Kuisma ja Helinä (1951), Rantasalmen sulttaani (1953), Hilja – maitotyttö (1953) ja Rakkaus kahleissa (1955).
Elmgren suoritti teatteriopintoja Suomessa, Tanskassa ja Ruotsissa. Laulutunteja hänelle antoi Ester Rask. 1950-luvun puolivälissä hän esiintyi useasti radiossa, useimmiten yhdessä Leif Wagerin ja Börje Lampeniuksen kanssa.
Aiheesta muualla

Rita Elmgren Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Riipputorni

Riipputorni
Riipputorni eli satulatorni on varsinkin myöhäiskeskiajalla ja renessanssin aikana rakennuksiin tehty seinäpinnasta ulkoneva, pieni tornimainen rakennelma, jossa on ikkunoita ja erillinen vesikatto. Riipputornille on tunnusomaista, ettei se ulotu maahan saakka, vaikka se saattaa olla usean kerroksen korkuinen. Se voi sijaita talon pääjulkisivussa, rakennuksen kulmassa ja linnoissa joskus muurin harjalla. Riipputorni voi olla tuettu seinään konsoleilla tai joskus myös maahan pilasterin välityksellä. Riipputorneja alettiin tehdä rakennuksiin jälleen 1800-luvun lopulla.
Rohtoaaloe

| Rohtoaaloe |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Soihtukasvit Asphodelaceae
Suku::  Aloë
Laji::  arborescens
Kaksiosainen nimi
 Aloë arborescens  Mill. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Rohtoaaloe (Aloë arborescens) on soihtukasvien heimoon kuuluva kasvilaji.
Rohtoaaloella on mehevät lehdet, jotka kasvavat ruusukkeena. Se voi kasvaa neljä metriä korkeaksi. Kukat ovat oranssinpunaiset, aluksi pystyt mutta vanhemmiten roikkuvat.
Se on alkujaan kotoisin Afrikan eteläkärjestä, mutta se on levinnyt ihmisen mukana Pohjois-Afrikkaan, Espanjaan, Ranskaan ja Portugaliin, Meksikoon, Koreaan ja Australiaan.
Rohtoaaloe  on lämpimillä alueislla suosittu koristekasvi puutarhoissa, mutta sillä on ollut muutakin käyttöä. Etelä-Afrikassa rohtoaaloeta on kasvatettu pensasaitoina suojaamassa karjaa. Aasiassa sitä kasvatetaan puutarhoissa ja käytetään palovammojen ja naarmujen hoitoon. Hiroshiman ydinpommin uhreja hoidettiin rohtoaaloella, mikä toi kasvin länsimaisten ihmisten tietoon.
Roc Nation

| Roc Nation |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Yksityinen
Perustettu:  2008
Perustaja:  Shawn Carter
Kotipaikka:  New York, Yhdysvallat
Toiminta-alue:  Maailmanlaajuinen
Toimiala:  Viihde
Tytäryhtiöt:  Roc Nation Sports
Kotisivu:  rocnation.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Roc Nation LLC on rap-artisti Shawn ”Jay Z” Carterin vuonna 2008 perustama viihdeyhtiö, jolla on toimistoja New Yorkissa, Los Angelesissa ja Lontoossa.
Roc Nationin alaisuudessa toimivat muun muassa levy-yhtiö ja elokuva- ja tv-tuotantoyhtiö. Levy-yhtiö on koti muun muassa Jay Z:lle, Big Seanille, Fabolousille, Rihannalle ja Kanye Westille. Lisäksi se on yhteistyössä Universal Music Groupin kanssa.
Roc Nationilla on myös tytäryhtiö Roc Nation Sports, joka perustettiin vuonna 2013.
René Rémond

René Rémond (30. syyskuuta 1918 Lons-le-Saunier – 14. huhtikuuta 2007 Pariisi) oli ranskalainen historioitsija ja politologi. Hän toimi yliopistoprofessorina Pariisin Institut d’études politiquessa ja oli Pariisi-Nanterren yliopiston (Université Paris-Nanterre) kansleri, kuin myös Ranskan kansallisen politiikan tutkimuksen säätiön puheenjohtaja. Hän oli myös Ranskan akatemian jäsen.
Rémondin tutkimustyö suuntautui nykyajan Ranskan poliittiseen, intellektuaaliseen ja uskonnolliseen historiaan. Teoksissa näkyy eritoten halu avata poliittinen historia myös valtiotieteelle ja tuoda esiin ajatusten ja poliittisen elämän pitkäaikaisesti vaikuttavat tapahtumat. Tämän alueen uudistamiseen hän ryhtyi jo 1970-luvulta lähtien.