stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herbert Reinecker
Yksityiselämä

Herbert Reinecker oli kaksi kertaa naimisissa, ensimmäisestä liitosta hänellä on kaksi lasta. Hän piti matkustamisesta, purjehduksesta ja golfista. Herbert Reineker kuoli 92-vuotiaana.
Palkinnot

Film Award in Silver (1953)
Film Award in Gold (1954)
Goldene Kamera (1981)
Honorary Award of Bavarian President (1993)
Aiheesta muualla

Herbert Reinecker Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Herbert Reinecker Elonetissä.
Kiinan ympäristöpolitiikka

Kiinan ympäristöpolitiikka vaikuttaa koko maailman ympäristönsuojelun tilaan, sillä Kiina on maailman väkirikkain maa ja nopeimmin kasvavia talouksia. Toistaiseksi Kiinan kehityksessä talous on ohittanut ympäristönsuojelun, vaikka ympäristöasiantuntijoiden mukaan ennakkoon puhdistaminen on useimmiten halvempaa kuin levinneiden ympäristöhaittojen korjaaminen. Maailmanpankin mukaan Kiinan ympäristön pilaantumisen kustannukset maksavat arviolta 8-12 % Kiinan BKT:stä.
Valtion ympäristöhallinnon mukaan Kiinan luonnonvarat ovat riittämättömät sen väestölle, joet ovat saastuneet, 1/3 maasta happamoitunut ja eroosio ja vesipula ovat ongelmia. Kiinan energiasta noin 80 % on hiiltä, joka on saastuttavin energiamuoto ilmastonmuutoksen, luonnon ja hengitysilman kannalta. Xinjiangin alueella Tiibetin läheisyydessä on lisäksi tehty ydinasekokeita. Kiina on kuitenkin ratifioinut Kioton sopimuksen ja maassa on runsaasti kansallispuistoja.
Ruotsin ulkopoliittisen instituutin tutkijan Johan Lagerkvistin mukaan, jos Kiinaa ei saada mukaan ilmastopolitiikkaan, ilmastonmuutosta ei voi ohjata. Kiinan teollistuminen ja kaupungistuminen kuluttavat merkittävästi maailman luonnonvaroja. Tosiasiallisesti länsimaiden poliitikot, yritykset ja kuluttajat ovat osallisia Kiinan teollistumiseen.
Tietoisuus

Maon aikana ei ollut ympäristötietoisuutta. 1950-60 luvuilla Kiina pyrki nopeaan teollistumiseen, jossa suhdetta luontoon kuvaavat kehotukset:   ”Ihmisen tulee valloittaa luonto.”   ja ”Taistelu luontoa vastaan antaa loppumatonta iloa.”  Ympäristötietoisuuden lisääminen on keskeinen haaste ympäristöpolitiikan toteutumisen kannalta. Ongelmallista on myös, että Kiinan eri alueet eroavat toisistaan tietojen ja tietoisuuden suhteen. Lehdistöllä on yhä vaikeuksia raportoida ympäristöongelmista. Ympäristötietoisuuden kasvu ja keskustelun vapautuminen aiheesta saattavat lisätä maan demokratisoitumista muillakin aloilla.
Kiinan ympäristöhaasteet ovat valtavat. Kiinan ympäristöviranomaisten mukaan 1/4 kiinalaisista juo saastunutta vettä, 1/3 väestöstä hengittää vakavasti saastunutta ilmaa ja 70 % syöpätapauksista on ympäristösaasteista. Kiinan ilmastokaasupäästöt ovat maailman suurimpia. 300 kaupungissa on vakava vesipula. Joista 70 % on vakavasti saastuneita. Kiinalaisista eläinlajeista 385 on vaarassa kuolla sukupuuttoon.
Hallinto

Kiinan valtion ympäristöhallinto SEPA perustettiin vuonna 1999. Pan Yue mukaan (SEPA) Kiinan luonnonvarat ovat riittämättömät maan väestön elättämiseen, joet ovat vahvasti saastuneita, kolmasosa maasta happamoitunut ja eroosio ja vesipula kasvavia ongelmia.
Kiina julkaisi ensimmäisenä kehitysmaana kansallisen ilmastosuunnitelman 4.6.2007. Talouskehityssuunnitelma 2006-2010 sisältää energiansäästö- ja ympäristötavoitteita, kuten energiankulutuksen 20 % lasku BKT:n verrattuna vuoteen 2010 mennessä.
Vuosina 1998-2002 Kiina käytti 1,3 % BKT:stä ympäristönsuojeluun (70 mrd. $). Ympäristöhallinnolla on yhä heikot resurssit vaikuttaa valtionyritysten ja yksityisten yritysten päästöihin.
Lainsäädännön paikallista toteutumista ja valvontaa voi heikentää myös korruptio, lehdistövapauden ja ihmisoikeuksien rajoittaminen.
Vesi

SEPA:n mukaan 2/3-osassa Kiinan kaupungeista (400/600) oli vesipula vuonna 2007. Käytössä olevat pohjavesivarat ovat entistä syvemmällä. Tilastojen mukaan kaupungeissa vedenkulutus on kaksinkertainen maaseutuun verrattuna. Pohjois-Kiinassa maataloudella on huomattava vesipula, mikä lisää muuttoa kaupunkeihin. Kiinan hallitus on ehdottanut pohjoisen vesipulan ratkaisuksi kääntää osan Jangtse-joesta. Projekti on ongelmallinen ja kallis.
Suurin osa jätevedestä johdetaan puhdistamattomana vesistöön.
Vesi > Vesivoima

Kolmen rotkon padon rakennusta hoitaa Huangeng Power. Yrityksen johtaja on pääministerin poika Li Xiaopeng. Padon rakennusta on arvosteltu ekologisista, ihmisoikeus- ja taloudellisista syistä.1,3 miljoonaa ihmistä on joutunut jättämään kotinsa padon takia. Padon rakentamista kuvaava filmi (San xia hao ren; Stilla liv) voitti kultaisen leijonan Venetsiassa vuonna 2006.
Ilma

Hiilenpoltto aiheuttaa merkittäviä ilmanpäästöjä ja lisää hengityselinsairauksia. Kiina kärsii savusumusta, joka on osa laajempaa Aasian savusumualuetta.
Eroosio

Kiinan lössiylänkö on hyvin altis eroosiolle. Kiinan lössiylänkö muodostui 2,4-1,7 miljoonaa vuotta sitten suurien jäätiköiden liikkeestä ja tuulista. Keskipaksuus on 150 metriä.  Alue on Ranskan kokoinen seuraavien provinssien alueella: Gansu, Ningxia ja Shanxi (osia Qinghai, Sisä-Mongolia, Henan). Kiina aloitti vuonna 1997 Herculean –puunistutuskampanjan. Armeija istuttaa miljoonia puuntaimia joka kevät aavikoitumisen ja eroosion estämiseksi.
Hiekkamyrskyt

Yli 40 % Kiinasta on autiomaata. 2000-luvun lopussa Kiinan aavikoituminen laajeni 3 600 km2 vuodessa. Gobin autiomaa on 150 km Pekingistä. Pohjois-Kiinan metsäkato ja aavikoituminen aiheuttavat hiekkamyrskyjä Pekingiin. Kiinalaiset arvioivat, että miljoona tonnia Gobin hiekkaa kulkeutuu Pekingiin vuosittain. Kiinan hiekkamyrskyt ulottuvat USA:n asti.
Raskasmetallit

Hiilikaivosalueilla Shanxi ja Ningxia hiili sisältää paljon arsenikkia, joka kulkeutuu veteen ja vapautuu poltettaessa esimerkiksi luola-asuntojen huoneilmaan. Puhdistamattoman arsenikkiveden pitkäaikainen käyttö voi johtaa syöpään. UNICEF avustaa paikallisia viranomaisia veden puhdistuksessa.
Liikenne ja polttoaineet

YLE:n uutisten mukaan vuoden 2008 alusta Kiinan bensiinin ja dieselin piti täyttää EU:n Euro IV-standardin normit.
Vuoden 2003 lopussa Kiinassa oli 24 miljoonaa henkilöautoa. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2002 Suomessa oli 2,5 miljoonaa autoa. Jos Kiinassa olisi henkeä kohti sama autotiheys kuin Suomessa, autoja olisi 600 miljoonaa. Shanghai on rajoittanut autoistumista, toisin kuin muut kaupungit.
Energiapolitiikka

Worldwatch instituutin mukaan 80 % Kiinan energiasta oli hiiltä vuonna 2007. Hiili on halvin ja saastuttavin energiamuoto. Maailmanpankin mukaan Kiinassa on 16 maailman 30:stä saastuneimmasta kaupungista. Virallisten lukujen mukaan 400 000 ihmistä kuolee vuosittain ilmansaasteiden vuoksi.
Hiiliriippuvuus on kasvava ongelma. Johan Lagerkvistin mukaan hiiliyritykset pelottelevat mafiahenkisesti lehtimiehiä ja paikallisia ihmisiä vaikenemaan kaivosten sääntörikkomuksista.  Pohjois-Kiinassa on suuret hiilivarat.
Kiinan öljy- ja maakaasuvarat ovat ehtymässä. 1950- ja 1960-luvulla öljyä vietiin muihin sosialistimaihin. Koska Kiinan omat öljyvarat hupenevat, Kiinan öljy-yritykset ostavat kansainvälisiä öljyesiintymiä ja etsintäyrityksiä ympäri maailmaa. Kiinalaiset etsivät öljyä 44 maassa. Kiina tekee kauppaa myös niiden maiden kanssa, jotka länsimaiset yritykset kiertävät: Sudan, Angola, Venezuela ja Burma. Valtion öljy-yrityksiin sisältyy: PetroChina, Sinopec ja CNOOC.
Luonnonsuojelu

Kiinassa on 119 kansallispuistoa ja 30 Unescon suojelualuetta.
Ympäristöjupakat

Lokakuussa 2005 Songhua-jokeen virtasi sata tonnia bentseeniyhdisteitä. Vettä käyttävät miljoonakaupungit Jilin, Harbin ja venäläiskaupunki Habarovsk. Viranomaiset kehottivat salaamaan myrkkypäästön. Päästö syntyi kemiantehtaan räjähdyksestä. Se sisälsi eri syöpää aiheuttavia bentseenijohdannaisia (bentseeni, nitrobentseeni, aniliini ja ksyleeni). Kun 80 km:n myrkkylautta saapui 9 miljoonan Harbinin kaupunkiin, viranomaiset sanoivat sulkevansa vesijärjestelmän kunnostustöiden vuoksi. 90 % asukkaista sai juomavetensä joesta.
Ekologinen balanssi ilmeni, kun linnut, jotka söivät sadon hävitettiin. Seurauksena haitalliset hyönteiset lisääntyivät siten, että ne tuhosivat sadon.
Ympäristöjupakat > Ydinkokeet

Kiina on tehnyt vähintään 64 ydinkoetta 16. lokakuuta 1964 lähtien. Kiinan koealue on Lop Norissa Xinjiangin alueella, Tiibetin läheisyydessä. Alue on uiguurien kotiseutua. Aluetta käytetään myös radioaktiivisten aineiden dumppaukseen. Ulla Klötzerin mukaan alueella on ekologinen katastrofi radioaktiivisuuden vuoksi. Uiguurien mukaan leukemia on seitsemän kertaa yleisempää kuin muualla Kiinassa. Uiguurit ovat protestoineet kokeita vastaan.
Sopimukset

Kiina on ratifioinut Kioton sopimuksen, mutta se ei velvoita Kiinaa vähentämään kasvihuonekaasujen päästöjä ennen vuotta 2012.
Kiro Gligorov

| Kiro Gligorov |
| --- | --- |

Makedonian presidentti
 27. tammikuuta 1991 –  19. marraskuuta 1999  
Seuraaja:  Boris Trajkovski
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. toukokuuta 1917
Kuollut: 1. tammikuuta 2012 (94 vuotta)
Ammatti:  asianajaja
Tiedot
Puolue:  SDSM
Tutkinnot:  Belgradin yliopisto
 Nimikirjoitus
Kiro Gligorov (mak. Киро Глигоров, 3. toukokuuta 1917, Štip – 1. tammikuuta 2012, Skopje) oli makedonialainen poliitikko ja itsenäisen Makedonian tasavallan ensimmäinen presidentti 27. tammikuuta 1991 – 19. marraskuuta 1999. Hänet valittiin uudelle kaudelle 1994.
Gligorov kävi koulunsa Skopjessa ja valmistui Belgradin yliopistosta 1938 ja työskenteli asianajajana pankissa. Toisen maailmansodan aikana hän otti osaa partisaanitoimintaan. Vuosina 1944–1945 hän oli Makedonian antifasistisen kansallisen vapautuksen liikkeen presidiumin rahastonhoitajana ja lähetettiin sodan jälkeen Belgradiin kansantasavallan edustajana.
Gligorov toimi Jugoslavian valtion ja kommunistipuolueen johtotehtävissä, hallituksen varapääsihteerinä 1945–1947 ja vastuussa taloudesta, ja liittovaltion valtiovarainministerinä 1962–1967. Hän oli yksi johtavia markkinatalouden kannattajia, mikä toteutuikin Jugoslaviassa 1960-luvulla siirryttäessä sosialistiseen markkinatalouteen ensimmäisenä sosialistimaana. 1970-luvulla hän toimi presidiumin jäsenenä 1974–1978 ja sen jälkeen parlamentin puhemiehenä, minkä jälkeen hänet käytännössä siirrettiin syrjään politiikasta. Hän oli kuitenkin yksi johtavista teoreetikoista ja kutsuttiin uudelleen Ante Markovićin hallituksen avuksi uusia markkinatalousuudistuksia suunniteltaessa.
Jugoslavian 1989–1990 kriisien myötä Gligorov teki paluun Makedonian politiikassa ajaen markkinataloutta ja monipuoluejärjestelmää. Hänet valittiin tuolloin vielä Jugoslaviaan kuuluneen tasavallan presidentiksi ensimmäisessä vapaassa vaalissa vuonna 1990 ja aloitti virkakautensa 27. tammikuuta 1991. Syyskuun kansanäänestyksen jälkeen maa julistautui itsenäiseksi ja pääsi ainoana Jugoslavian osavaltiona irtautumaan rauhanomaisesti serbian ja kroaattien taistellessa verisesti jo kesäkuussa 1991.
Gligorov valittiin uudelle kaudelle tehtiin lokakuussa 1994. Vaalituloksen kiistanalaisuuden vuoksi hän ei päässyt astumaan virkaansa heti. 3. lokakuuta 1995 häntä vastaan tehtiin murhayritys Skopjessa autopommilla. Gligorovin sijaisena toipilasaikana toimi parlamentin puhemies Stojan Andov. Gligorov menetti näön toisesta silmästään.
Konditionaali

| Konditionaali |
| --- | --- |
Ilmaisee:  tekemisen epävarmuutta tai ehdollisuutta.
Suomen kielessä
Persoonat:  yksikön 1. persoona (minä)  yksikön 2. persoona (sinä) yksikön 3. persoona (hän)  monikon 1. persoona (me) monikon 2. persoona (te)  monikon 3. persoona (he) passiivi
Aikamuodot:  preesens  perfekti 
Esimerkki:  Kävelisin, jos voisin.
Tapaluokat suomen kielessä
 Indikatiivi Konditionaali Imperatiivi Potentiaali 
Konditionaali eli ehtotapa on tapaluokka. Se ilmaisee tekemisen epävarmuutta tai ehdollisuutta, esimerkiksi: ”Kävelisin, jos voisin”. Lisäksi konditionaalia käytetään kohteliaisuuskeinona, esimerkiksi: ”Tulisitko tänne?” Konditionaalin tunnus suomen kielessä on -isi-.
Konditionaali taipuu preesens- ja perfektimuodoissa sekä kaikissa persoonamuodoissa.
Englanti

Englannin konditionaalin tunnus on yleensä -(o)uld. Kuten:
Should do - Pitäisi tehdä
Would do - Tekisi
Could do - Voisi tehdä
Aiheesta muualla

Suomen kielen verbien taivutuskaava (Arkistoitu – Internet Archive) Henri Heinosen tekemä verbien taivutuskaava
Kokemäen keskustaajama

| Kokemäen keskustaajama (ruots>  Kumo centraltätort) |
| --- | --- |
 Kokemäen keskustaajama
 Koordinaatit: 61°15.631′N, 22°20.866′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Satakunta
Kunta:  Kokemäki
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunnan keskustaajama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,938 km²
 – Maa:  15,051  km²
 – Josta vettä:  0,887  km² (18,0 %)
Väkiluku (2014):  4 402 
 – Väestötiheys:  276 as./km²
Postinumero:  32800, 32810, 32830
Suuntanumero(t):  02
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kokemäen keskustaajama on Kokemäenjoen varrella sijaitseva Kokemäen kaupungin keskustaajama. Vuonna 2016 oli taajaman väkiluku 4 402 asukasta.
Keskustaajama > Osa-alueet

Nykyiseen keskustaajamaan (2016) kuuluvia asuinalueita tai osa-alueita ovat Tulkkilan ympärillä Erkkilä, Krootila, Peuranpää, Penttilänniemi, Pappila, Kuoppala, Vuoltee ja Pyhänkorva. Peipohjassa siihen kuuluu Suokas, Haanmäki, Haanoja, Ratala, Peipohja ja Krannila. Itäisessä suunnassa sijaitsevat vielä Matomäki ja Riste.
Keskustaajama > Muotoutuminen

Tulkkilan asema kirkonkylänä ja kaupallisena keskuksena on kiistämätön selitys sen muodostumiselle taajamaksi jo 1800-luvulla.  Taajaväkiseksi yhdyskunnaksi Tulkkila muodostettiin vuonna 1923. Peipohjan erityisasema sai alkuuna, kun Tampereelta rakennettiin  Poriin rautatie. Radan pysäkkejä oli Peipohjassa, Tulkkilan lounaissivulla ja Ristellä. Risten muodostumisen syyksi mainitaan myös rautatiepysäkkiä. Kaksi vuotta Porinradan valmistumisen jälkeen siihen yhtyi Rauman rata Peipohjasta pari kilometriä luoteeseen.
Vuonna 1928 julkaistussa taloudellisessa kartatssa Kokemäen ainoa selvästi merkitty taajama oli Tulkkila  ja vuoden 1953 taloudellisen kartan mukaan suurimmat taajamat olivat Tulkkila, Peipohja ja Riste . Tämän jälkeen Tulkkilan ja Peipohjan taajamat ovat kasvaneet yhteen.
Vuoden 1962 peruskartassa Tulkkila ja Erkkilä muodostivat yhtenäisen ja vanhemman kokonaisuuden. Se täydentyi Kokemäenjoen rantaa seuraten sekä itään Sonnilanjoelle että länteen Haanojan suuntaan. Pyhänkorvan maille rakennettiin Satakunnantien eteläpuolelle kerrostaloja ja uuden liikekeskuksen ensimmäiset huoneistot. Kun saavuttiin 1980-luvulle, olivat Tulkkila ja Erkkilä sekä Krootila kasvamassa yhteen, vaikka samalla asuinrakentaminen siirtyi myös muihin kohteisiin.
Joen pohjoispuolella oli kaavoitettu asuinalueet Pappilaan, Penttilänniemeen ja Kuoppalaan, joita rakennettiin 1960-luvulla. Nämä alueet rakennettiin lähes täyteen 2010-luvulla. Silloin saatiin asuinalueiksi Kullaantien länsipuolen Vuolteen ranta-aluetta, jonka rakentaminen on käynnissä. Myös Orjapaadella Porolaan johtavan tien varressa sijaitsi vanha asuinrakennuskanta.
Riste oli syntynyt rautatien ympärille ja Ronkantien varteen. Rakentaminen seurasi Satakunnantietä kohti keskustaa, mutta siellä paineet purkautuivat Matomäen perustamiseen 1980-luvun alussa. Matomäki laajentui sen jälkeen Ristelle päin.
Peipohjan taajama syntyi Peipohjan rautatieaseman ympärille. Peipohjan läpi kulki Köyliön maantie, jonka varrelle syntyi asutusta ja johon kertyi pieniä liikkeitä. Kun valtatie 2 linjattiin Peipohjan läpi ja Köyliöntie ohitti Peipohjan, sai kylä lyhyeksi aikaa piristysruiskeen. Tien lounaispuolen  asuinalue laajeni, joka kasvoi vielä 1970-luvulla. Sekä rautatien ja valtatien välissä että uuden Köyliöntien varteen rakennettiin asuntoja. Peipohjan ammattikoulun länsipuolelle alkoi 1960-luvulla Ratalan asuinalueen rakentaminen, joka 1970-luvulla kilpaili samaan aikaan Haanojan rakentamisen kanssa. Rakentamisen vauhti hiljeni, mutta Peipohjan ja Tulkkilan välinen peltoalue on Satakunnantien ja joen varren välissä kasvamassa umpeen.
Aiheesta muualla

KAAVOITUSKATSAUS 2014[vanhentunut linkki]
Kolmannen asteen käyrä

Kokoelma kolmannen asteen käyristä. Vertaa kuvaa tekstiin.
Kolmannen asteen käyrä on algebrallinen käyrä, jonka määrittelee yhtälö
sovellettuna homogeeniseen koordinaatistoon projektiivitasolle tai epähomogeeniseen avaruuteen, joka on määritelty asettamalla z = 1 em. yhtälössä. Tässä F on lineaarinen kombinaatio kolmannen asteen monomista
Kolmannen asteen käyrä on tasokäyrä, joka on muotoa
a_{1}x^{3}+a_{2}x^{2}y+a_{3}xy^{2}+a_{4}y^{3}+a_{5}x^{2}+a_{6}xy+a_{7}y^{2}+a_{8}x+a_{9}y+a_{10}=0
polynomin kuvaaja. Tutuin esimerkki tällaisesta käyrästä on kuutioparaabeli: y = b1x3 + b2x2 + b3x + b4 = 0.
Kolmannen asteen käyrät voivat olla muodoltaan hyvin vaihtelevia. Yhteisenä piirteenä niille on kuitenkin, että ne voivat leikata suoran enintään kolmessa pisteessä.
Esimerkkejä

Alla olevissa kuvissa on joitakin esimerkkejä kolmannen asteen käyristä ja niiden yhtälöt.
Kuutioparaabeli
 y=x^{3}
Kolmannen asteen polynomifunktion kuvaaja
y = ax3+bx2+cx+d
Descartesin lehti
 x^{3}+y^{3}-3axy=0
Diokleen kissoidi
 (x^{2}+y^{2})x=2ay^{2}
de Sluzen konkoidi
(x-1)(x2+y2) = ax2
Singulaarinen kolmannen asteen käyrä
 y^{2}=x^{2}(x+1)
Oikea strofoidi
 y^{2}=x^{2}{\frac {a-x}{a+x}}
Puolikuutioparaabeli
 y^{2}=x^{3}
Serpentiinikäyrä
 y={\frac {abx}{x^{2}+a^{2}}}
Tridenttikäyrä
xy+ax3+bx2+cx = d
Maclaurinin trisectrix
2x(x2+y2) = a(3x2-y2)
Tschirnhausenin kuutiollinen käyrä
 3ay^{2}=x(x-a)^{2}
Agnesin noita
 y={\frac {8a^{3}}{x^{2}+4a^{2}}}
Högberget (Vantaa)

Högberget
Högbergetin länsipuolta peltojen ympäröimänä Sotungissa.
| --- | --- |
Tyyppi:  mäki 
Sijainti:  Vantaa, Suomi
Korkeus merenpinnasta:  74 m
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Högberget on 74 metriä korkea mäki Sipoonkorven metsässä Vantaan Sotungissa, Sotungin laakson itäreunassa. Sotungin peltojen hallitsemassa maisemassa silmiin pistävä kallionjyrkänne kohoaa 50 metriä  ympäristöään ylemmäksi. Högbergetin laella on laajoja jääkauden aikana muovautuneita silokallioita. Högberget on liitetty osaksi Sipoonkorven kansallispuistoa vuonna 2011.
Luonto

Korkealla mäellä olevat metsät ovat paikoitellen tiheän metsän peittämiä. Högbergetin juurella puolestaan kasvaa reheviä kallionaluslehtoja. Kallionlaella kasvaa harvakseltaan mäntyjä, ja niiden ympärillä on laajoja avokallioita, joilta löytyy jäkälä- ja sammalkasvustoa. Kuivuutta ja niukkuutta kestäviä lajeja, kuten jäykkärölliä, isomaksaruohoa ja kalliohatikkaa, kasvaa kallionraoissa. Alarinteillä olevissa kangasmetsissä tavataan sinivuokkoa, jotka vaihettuvat valkovuokkojen, sudenmarjojen ja muiden lehtoruohojen kanssa reheviksi lehdoiksi.
Högbergetin eläimistön runsauteen vaikuttaa erityisesti Sipoonkorven kansallispuiston laajojen yhtenäisten metsäalueiden läheisyys. Alueella tyypillisiä nisäkkäitä ovat jänikset, hirvet ja kauriit.
Linnusto on monipuolista. Högbergetillä havaitaan säännöllisesti teeriä, sirittäjiä ja palokärkiä. Lisäksi petolinnuista lehtopöllö ja hiirihaukka ovat alueella tavanomaisia.
Paljasta kalliopintaa Högbergetin päällä. Kallion päällä kasvava puusto koostuu enimmäkseen männyistä.
I Should Have Known Better

”I Should Have Known Better” on The Beatlesin kappale vuodelta 1964, ja se sisältyy yhtyeen samanvuotiselle menestysalbumille A Hard Day’s Night. Kappaleen on kirjoittanut yhtyeen kitaristi John Lennon.
”I Should Have Known Better” nauhoitettiin Abbey Roadin studiolla samana päivänä kuin Paul McCartneyn tekemä ”And I Love Her”. Näistä kappaleista Lennonin ”I Should Have Known Better” on nopeampitempoinen ja vauhdikkaampi pop rock -kappale, kun taas ”And I Love Her” on rauhallisempi balladi.
The Esquires levytti kappaleen suomeksi nimellä ”Kunpa tuntisin sinut paremmin” vuonna 1964.
Muusikot

John Lennon – laulu, akustinen kitara
Paul McCartney – bassokitara
George Harrison – sähkökitara, akustinen kitara
Ringo Starr – rummut
George Martin – tuottaja
Kirmukarmun mäki

Kirmukarmun mäeltä löytynyt miekanponsi, joka on ajoitettu 550-800-luvuille.
Kirmukarmun mäki on Vesilahdessa Pirkanmaalla sijaitseva mäki, jolla on sijainnut rautakautinen kalmisto.
Mäellä sijainnut polttokenttäkalmisto on ollut käytössä ainakin merovingi- ja viikinkiaikana. Kalmistosta löytynyt raha viittaa kuitenkin tätäkin varhaisempaan käyttöön. Mäeltä on löytynyt muun muassa kullattu eläimenmuotoinen ihmiskasvoin koristeltu miekanponsi, lukuisia erityyppisiä keihäänkärkiä, angoja, permiläisiä vyönheloja, rannerenkaita, tasavartisia solkia ja ketjuja.
Paikalle on haudattu miehiä miekkoineen ja naisia juhlapuvuissaan. Haudattujen kuulumisesta yläluokkaan todistavat ylellisyysesineet, juhlavaatteiden jäänteet, ratsastustarvikkeet ja korut. Eräs paikalta löytynyt miekka on koristelu säiläkirjoituksin.
Kalmistolla on tehty useita kaivauksia 1800-luvulta lähtien. Nykyään kalmisto on mahdollisesti kokonaan tutkittu tai hävitetty.
Kirmukarmuun liittyy paljon kansantarinoita. Jo ennen 1800- ja 1900-lukujen taitteen arkeologisia kaivauksia kerrottiin mäeltä löydetyn aarteita, jotka ovat rikastuttaneet löytäjänsä.
Höganäsin kirkko

| Höganäsin kirkko Höganäs kyrka |
| --- | --- |

Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Lundin hiippakunta
Seurakunta:  Höganäsin seurakunta
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Höganäsin kirkko (ruots. Höganäs kyrka) (myös Himmelfärdskyrkan eli Ylösnousemuksen kirkko) on Ruotsissa Höganäsin kunnan keskustaajama Höganäsissä sijaitseva kirkkorakennus. Se vihittiin käyttöön helatorstaina 1934.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Höganäsin kirkko Wikimedia Commonsissa
Höganäs har årets kyrkogård (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Höganäs kyrka
Käännös suomeksi
Hyväkkäät

| Hyväkkäät> The Goodies |
| --- | --- |
Tyyli:  tilannekomedia
Kestoaika:  30 min
Pääosissa:  Tim Brooke-Taylor Graeme Garden Bill Oddie
Alkuperämaa:   Iso-Britannia
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  BBC (1970–1980) ITV (1981–1982)
Esitetty:  11. elokuuta 1970 – 13. helmikuuta 1982
Jaksoja:  73 + 4 erikoisjaksoa
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Bob Spiers Jim Franklin
Käsikirjoittaja(t):  Tim Brooke-Taylor Graeme Garden Bill Oddie
Aiheesta muualla
IMDb 
Hyväkkäät (The Goodies) on brittiläinen televisiokomediasarja, jota esitettiin 1970–1982. Sarjassa esiintyivät Tim Brooke-Taylor, Graeme Garden ja Bill Oddie, jotka myös käsikirjoittivat sarjan jaksot.
Brooke-Taylor, Garden ja Bill Oddie olivat ensimmäisen kerran yhteistyössä radiokomediassa I'm Sorry, I'll Read that Again, jota esitettiin 1964–1973. Ennen Hyväkkäitä he tekivät myös BBC:lle sketsikomediasarjan Broaden Your Mind (1968–1969). BBC esitti Hyväkkäitä vuoteen 1980 saakka, jonka jälkeen sarja siirtyi ITV:lle. Yksittäisiä jaksoja on myöhemmin julkaistu DVD:llä.
Britanniassa tunnetaan tapaus, jossa mies kuoli nauruun katsoessaan televisiosarjan jaksoa ”Ecky-Thump” vuonna 1975. Hän sai sydänkohtauksen naurettuaan puoli tuntia yhteen menoon. Miehen leski kirjoitti myöhemmin kirjeen sarjan esiintyjille ja kiitti heitä siitä, että he olivat tehneet miehen elämän viimeisestä puolituntisesta niin miellyttävän. Miehen lapsenlapsella on myöhemmin ilmennyt perinnöllinen rytmihäiriöille altistava Pitkä QT -oireyhtymä.
Herman Adlercreutz

Herman Adlercreutz vuonna 1981.
Carl Herman Thomas Adlercreutz (10. huhtikuuta 1932 Helsinki – 26. lokakuuta 2014 Helsinki) oli suomenruotsalainen lääkäri ja kliinisen kemian professori. Hän tutki urheilulääketiedettä sekä aineenvaihduntaa ja steroidihormoneja.