stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jón Þór Birgisson
Kielet

Jón puhuu äidinkielenään islantia. Hän puhuu myös englantia, mutta vahvalla islantilaisella korostuksella. Sigur Rósin kotisivujen mukaan Sigur Rósin ensimmäiset kolme albumia Jón lauloi lähinnä islanniksi lukuun ottamatta kahta kappaletta (Von ja Olsen Olsen), jotka on laulettu vonlenskaksi. Kaikki ( )-levyn laulut ovat vonlenskaa. Vonleska on keksitty kieli, jolla Jón laulaa ennen kuin sanoitukset on kirjoitettu ylös. Se on improvisoitua, merkityksetöntä laulantaa, joka sopii musiikkiin ja toimii vain yhtenä instrumenteista. Jón määrittelee sen joksikin, mitä laulajat toisinaan tekevät, kun ovat jo päättäneet kappaleen melodian, mutta eivät ole vielä keksineet sanoituksia. Sigur Rós harkitsi monien eri kielien käyttämistä levyllä ( ), mutta päätyi lopulta vonlenskaan.
Juha-Pekka Alanen

| J-P Alanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  freelancer
Muusikko
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Sisin (2011–) Altaria (2005–) Celesty (2000–2005)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
J-P Alanen on suomalainen kitaristi ja tuottaja. Hän on muun muassa soittanut Celesty- sekä Altaria-yhtyeissä sekä vieraillut ja tuottanut esimerkiksi punk rock- yhtye The Knobin albumeilla.
Diskografia > Altaria

The Fallen Empire (2006)
Divine Invitation (2007)
Unholy (2009)
Diskografia > Celesty

Times Before the Ice (demo) (2002)
Reign of Elements (2002)
The Keepers of Jericho: A Tribute to Helloween Part II - The Chance (2003)
Legacy of Hate (2004)
Hangar of souls: Tribute to Megadeth - Holy Wars... The Punishment Due (cover of Megadeth song) (2005)
Diskografia > The Knob

Thir13en Ways To Go (2007)
Call to arms (2009)
EP 2012 (2012)
Diskografia > Sisin

Alkusoitto (EP) (2012)
Isku Sydämeen (2017)
Diskografia > Henkka & Kulkurit

Aikajana (2018)
Aiheesta muualla

Juha-Pekka Alanen Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Juha-Pekka Alanen Discogsissa. (englanniksi)
Kansainvälinen suomalais-ugrilaisten opiskelijoiden konferenssi

Kansainvälinen suomalais-ugrilaisten opiskelijoiden konferenssi (engl. International Finno-Ugric Students’ Conference, lyh. IFUSCO) on vuosittainen kansainvälinen konferenssi, joka on tarkoitettu suomalais-ugrilaisista eli uralilaisista kielistä ja kansoista kiinnostuneille opiskelijoille. Opiskelijat toimivat vuosittain itse konferenssien järjestäjinä. IFUSCO:a on järjestetty vuodesta 1984 saakka vuosittain eri paikkakunnilla. IFUSCO kokoaa yhteen eri aineiden opiskelijoita esimerkiksi kielitieteen, etnografian, historian, kirjallisuuden, kääntämisen ja monen muun tieteenalan parista. Esimerkiksi vuoden 2019 Wienin-konferenssissa oli lukuisien esitelmien lisäksi muutamia työpajoja ja monenlaisia kulttuuritapahtumia. Esitelmien ja työpajojen aiheita olivat edellä mainittujen lisäksi uralilaisten kielten puhujayhteisöiden folkloristiikka, opetus ja arkeologia.
Konferenssin tunnus vuodelta 2009, jolloin konferenssi järjestettiin Petroskoissa.
IFUSCO on aina ollut monikielinen konferenssi, jossa on käytetty sekä uralilaisia kieliä että englantia, venäjää ja saksaa. Eräs IFUSCO:n pitkään vaalittu perinne on kolmen kielen sääntö, jonka mukaan jokaisen esitelmän on koostuttava kolmesta kielestä – yhdestä esitelmän tiivistelmässä, toisesta sen monisteissa tai kalvoilla ja kolmannesta itse esitelmän puheessa.
Vuonna 2021 konferenssi järjestettiin Riiassa, vuonna 2022 Prahassa, ja vuonna 2023 se järjestettiin Turussa. Vuonna 2024 tapahtuma järjestettiin Budapestissa Eötvös Loránd -yliopistossa yhteistyössä Szegedin yliopiston kanssa.
Kansainvälinen talous

Kansainvälinen talous käsittää kansainvälisen kaupan, rahamarkkinat sekä rahapolitiikan. Taloustieteessä tutkitaan kansainvälistä taloutta tarkastelemalla maiden välisiä eroja taloudellisessa toiminnassa ja kuluttajien preferensseissä sekä sitä, miten kansainväliset instituutiot vaikuttavat niihin. LIsäksi kansainvälisen talouden tutkimus selittää toimintamalleja muun muassa kansainvälisessä kaupassa, monikansallisten yritysten toiminnasa ja investoinneissa.
Kalvaskynsimö

| Kalvaskynsimö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Kynsimöt Draba
Laji::  oxycarpa
Kaksiosainen nimi
 Draba oxycarpa  Sommerf. 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalvaskynsimö (Draba oxycarpa) on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon ja kynsimöiden (Draba) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja suhteellisen suurikukkainen kynsimölaji. Nykyisin kalvaskynsimö luokitellaan omaksi lajikseen, mutta aiemmin sitä on pidetty kultakynsimön (Draba alpina) kanssa samana lajina.
Kalvaskynsimö voi kasvaa noin kymmenkunta senttimetriä korkeaksi. Sen varsi on lehdetön sekä yleensä karvainen, mutta toisinaan kalju. Varressa on useimmiten sekä tähtikarvoja että tavallisia yksihaaraisia karvoja. Lehdet kasvavat ruusukkeena varren tyvellä ja ovat väriltään tummanvihreitä. Lehdet ovat myös karvaisia ja toisinaan hammaslaitaisia. Kukat ovat vaaleankeltaisia, ja terälehdet menevät reunoiltaan usein hieman päällekkäin. Kalvaskynsimö kukkii kesä–heinäkuussa. Hedelminä olevat lidut ovat karvaisia.
Kalvaskynsimö kasvaa tuntureilla kalliohyllyillä sekä vuotomailla. Kalvaskynsimöä ei kasva Suomessa.
Aiheesta muualla

JSTOR Global Plants: Draba oxycarpa (englanniksi)
Flora of North America: Draba oxycarpa (englanniksi)
Kaitajärvi (Jyväskylä, Synsiä)

| Kaitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°56′27″N, 25°51′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskujoki:  Kaitajoki Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.239.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,4 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  3,267 km  
Pinta-ala:  13,294 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaitajärvi 
Kaitajärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Synsiän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,3 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Tyystijoen valuma-alueeseen (14.239) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,4 metriä mpy.
KS Górnik Zabrze

Górnik Zabrze Zabrzen kaupungissa Puolassa toimiva jalkapallojoukkue. Joukkue voitti Puolan mestaruuden 14 kertaa vuosien 1957 ja 1986 välillä. Vuonna 1970 se pelasi Cup-voittajien cupin loppuottelussa.
Kenttä Ernest Pohl
Saavutuksia

Puolan mestaruus (14): 1957, 1959, 1961, 1963, 1964, 1965, 1966, 1967, 1971, 1972, 1985, 1986, 1987, 1988.
Puolan cup (6): 1965, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972.
Puolan supercup: 1988.
Puolan liigacup: 1978.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Górnik Zabrze (90minut.pl)
Jani Illikainen

Jani Petteri Illikainen (s. 26. tammikuuta 1976 Pudasjärvi) on suomalainen voimamies. Hän on kilpaillut myös yleisurheilussa.
Illikainen on voittanut Suomen vahvimman miehen tittelin vuosina 2005, 2006, 2007 ja 2008. Kuulantyönnössä Illikaisella on SM-pronssia hallista vuosilta 2001 ja 2003. Hänen ennätyksensä on 20,56. 20 metrin rajan hän ylitti ensimmäistä kertaa tammikuussa 1999 työnnettyään 20,43. Hän oli 20 metrin kerhon neljästoista jäsen. Kuulantyönnössä Illikainen ei ole kilpaillut vuoden 2003 jälkeen.
Voimamieskisojen parhaat saavutukset ovat Suomen vahvin kisan neljä voittoa ja 2004 vuoden kolmas sija, sekä Bulgarian GP:n 2. sija ja Liettuan GP:n 3. sija. Illikaisella on hallussaan tukkipunnerruksen suomenennätys (175kg). Voimamies-kisojen lajeista hänen parhaisiin lajeihin kuuluvat Hercule hold, farmari kävely, tukkipunnerrus, maastaveto (toistokilpailuna) ja merimieskävely.
Illikainen on 196 cm pitkä ja paino vaihtelee 150–160 kilon välillä. Hän on kotoisin Torniosta.
Kaitajärvi (Jyväskylä, Markkulanjärvi)

| Kaitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°01′30″N, 25°38′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Sammalistoon 
Järvinumero:  14.221.1.200
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,8 m  
Pituus:  590 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  1,328 km  
Pinta-ala:  3,814 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaitajärvi 
Kaitajärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Markkulanmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,8 metriä mpy.
Kalvaskananhirssi

| Kalvaskananhirssi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Kananhirssit Echinochloa
Laji::  frumentacea
Kaksiosainen nimi
 Echinochloa frumentacea  Link 
Katso myös
   Kalvaskananhirssi Wikispeciesissä   Kalvaskananhirssi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Echinochloa frumentacea
Kalvaskananhirssi (Echinochloa frumentacea) on alkuperältään trooppinen, yksivuotinen heinälaji. Laji on levinnyt eri puolille maailmaa ja sitä on tavattu myös Pohjoismaissa hyvin harvinaisena satunnaistulokkaana, ei kuitenkaan Suomessa.
Kalvaskananhirssi kasvaa 30–110 senttimetriä korkeaksi ja muistuttaa japaninkananhirssiä (Echinochloa esculenta). Siihen verrattuna lajilla korren solmut ovat toisinaan karvaisia ja lehden kielekkeenä on usein lyhyt karvarivi. Kukintona on nuokkuva röyhy, joka jakaantuu sormimaisiin haaroihin, joissa on tiheästi rinnakkain kolmen millimetrin mittaisia tähkylöitä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kalvaskananhirssi (Echinochloa frumentacea)
ITIS: Echinochloa frumentacea (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Echinochloa frumentacea (englanniksi)
Flora of China: Echinochloa frumentacea (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Echinochloa frumentacea (White millet) (Panicum frumentaceum) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Echinochloa frumentacea (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Echinochloa frumentacea (Japanese millet) (englanniksi)
Jäätelösooda

Jäätelösooda parin pikkuleivän kanssa jälkiruokana.
Jäätelösooda on jäätelöstä ja hiilihapollisesta juomasta sekoitettu kuohuva juoma. Yhdysvaltalainen keksijä Robert M. Green sekoitti alkuperäiseen soodaansa makeaa kermaa, siirappia, ja hiilihapollista juomaa. Vuonna 1874 hän kerman loputtua keksi sekoittaa juomaan jäätelöä, jolloin jäätelösoodasta tuli suosikkituote, jota käytettiin myös raittiuskampanjoissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jäätelösooda Wikimedia Commonsissa
Koskinen, Pertti: Muistatko tämän 60-luvun Amerikan-herkun? IS selvitti, minne katosi jäätelösooda Ilta-Sanomat.  18.5.2013. Viitattu 24.7.2020.
Lindgren, Tuuli: Miksi supersuositut jäätelöbaarit katosivat katukuvasta? ”Forumissa ja Lasipalatsissa oli jatkuva jono” MTV3 Uutiset.  7.8.2016. Viitattu 24.7.2020.
Jäätelösooda Valio. Viitattu 24.7.2020.
Journal de Genève

Journal de Genève oli ranskankielisessä Sveitsissä ilmestynyt lehti. Se perustettiin Genevessä, ja se ilmestyi vuosina 1826–1998. Sen julkaisija oli Société Anonyme du Journal de Genève et de la Gazette de Lausanne.
Kansainliiton perustamisen jälkeen lehti sai runsaasti huomiota kansainvälisiä kysymyksiä pohtivilla artikkeleillaan. Vuosien ajan sen tärkein kirjoittaja oli William Martin.
Lehti ilmestyi kaksi kertaa viikossa vuosina 1832–1950, sen jälkeen päivittäin. 1960-luvulla lehdellä oli lauantaisin ilmestynyt kirjallisuusliite Samedi littéraire. Vuonna 1972 lehti aloitti toimituksellisen yhteistyön vaikeuksissa olleen Gazette de Lausannen kanssa, joka yhdistyi 1991 Journal de Genèveen niin, että sen nimi jäi pelkäksi alaotsikoksi. Tappioiden vuoksi Journal de Genève lakkautettiin helmikuun lopussa 1998 painoksen ollessa 32 000 kappaletta. Sen jälkeen kun lausannelainen kustantaja Edipresse oli lakkauttanut tappiollisen laatulehden Nouveau Quotidienin tarkoituksessa, että lehdet yhdistettäisiin, uusi päivälehti Le Temps alkoi ilmestyä maaliskuussa 1998.
Aiheesta muualla

Online-Archiv, Journal de Genève 1826–1998
Joulun rauhaa (Jarkko Aholan albumi)

| Joulun rauhaa Jarkko Ahola |
| --- | --- | --- |

Albumin kansikuva
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. marraskuuta 2023
 Tuottaja(t): Janne Huttunen
 Tyylilaji: joulumusiikki
 Kesto: 38.54
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  7. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Jarkko Aholan muut julkaisut
| Metallisydän 2019 | Joulun rauhaa 2023 |   |
Joulun rauhaa on Jarkko Aholan marraskuussa 2023 julkaistu joulumusiikkialbumi. Sen on tuottanut Janne Huttunen. Albumi sisältää suomen- ja englanninkielisiä cover-kappaleita sekä kaksi alkuperäistä teosta. Albumilla soittavat muun muassa Lenni-Kalle Taipale ja Sampo Haapaniemi, sekä orkesteriosuuksissa Bratislava Symphony Orchestra ja Budapest Art Orchestra. Taustalaulussa ovat Club for Five -yhtyeen Juha Viitala ja Maija Sariola.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Maa on niin kaunis | suom. Hilja Haahti | trad. | 2.52 |  |  |  |  |  |
| 2. | Taivas korkealla | Hanna Johde | Janne Huttunen | 3.25 |  |  |  |  |  |
| 3. | Kun joulu on | Alpo Noponen | Otto Kotilainen | 2.36 |  |  |  |  |  |
| 4. | Joulun rauhaa | Juha Vainio, Jukka Virtanen | trad. | 3.15 |  |  |  |  |  |
| 5. | When You Wish Upon A Star | Ned Washington | Leigh Harline | 3.14 |  |  |  |  |  |
| 6. | White Christmas | Irving Berlin | Berlin | 2.11 |  |  |  |  |  |
| 7. | Have Yourself A Merry Little Christmas | Ralph Blane | Hugh Martin | 3.55 |  |  |  |  |  |
| 8. | Walking In The Air | Howard Blake | Blake | 3.46 |  |  |  |  |  |
| 9. | Kuului laulu enkelten | Roine Rikhard Ryynänen | trad. | 3.07 |  |  |  |  |  |
| 10. | Pieni rumpali | suom. Hilkka Norkamo, Katherine Kennicott Davis, Henry Onorati, Harry Simeone | Davis, Onorati, Simeone | 3.04 |  |  |  |  |  |
| 11. | Ken on tuo lapsi | suom. Seppo Järvinen | trad. | 3.53 |  |  |  |  |  |
| 12. | Auld Lang Syne | Robert Burns | trad. | 3.30 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 38.54 |  |  |  |  |  |
Kappaleet > CD-julkaisun bonuskappale

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 13. | Yksi oikea | Juho Raja, Kaisa Korhonen | Huttunen | 3.32 |  |  |  |  |  |
Kansainvälinen säteilysuojelukomissio

Kansainvälinen säteilysuojelukomissio (ICRP, International Commission on Radiological Protection) on vuonna 1928 perustettu riippumaton, tieteellinen säteilyturvallisuuden asiantuntijajärjestö. Sen tehtävänä on edistää yleistä säteilyturvallisuutta, alan tieteellistä tutkimusta ja etenkin määrittää kansainvälisesti, lähes universaalisti noudatettuja säteilyturvallisuuden suosituksia ja normeja. ICRP toimii yhteistyössä alan muiden tieteellisten organisaatioiden kuten YK:n alaisten IAEA:n ja UNSCEAR:n sekä OECD:n ydinenergiajärjestö NEA:n kanssa, sekä kansallisten säteilyturvallisuusviranomaisten kuten suomen Säteilyturvakeskuksen kanssa.
ICRP:n muodostavat sitä johtava 12-jäseninen komissio, tieteellinen sihteeristö ja neljä pysyvää komiteaa, jotka ovat:
Säteilyn vaikutusten komitea
Säteilyannoskomitea
Lääketieteellisen säteilysuojelun komitea
Suositusten soveltamisasioiden komitea
ICRP:n suositukset summaavat alan tieteellistä tietoa ja ne ovat lähes universaalisti hyväksyttyjä. Lähes kaikkien maiden säteilylainsäädäntö perustuu ICRP:n suosituksille.
Aiheesta muualla

ICRP:n kotisivut
Kamikaze (1922)

| Kamikaze / 神風 |
| --- | --- |
 Kamikaze

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Mitsubishi, Nagasaki
Kölinlasku:  15. joulukuuta 1921
Laskettu vesille:  25. syyskuuta 1922
Palveluskäyttöön:  19. joulukuuta 1922
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 400 t (normaali) 1 750 t (kuormattu)
Pituus:  102,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,1 m
Syväys:  2,9 m
Koneteho:  38 500 ihp
Nopeus:  37,25 solmua
Miehistöä:  154
Aseistus
Aseistus:  4 × 120 mm/45 type 3 -tykkiä 2 × 7,7 mm type 92 -ilmatorjuntakonekivääriä 6 × 533 mm torpedoputkea 18 × syvyyspommia
Kamikaze (jap. 神風) oli Keisarillisen Japanin laivaston Kamikaze-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Mitsubishin Nagasakin telakalta. Sen köli laskettiin 15. joulukuuta 1921. Alus laskettiin vesille 25. syyskuuta 1922 ja otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 19. joulukuuta.
Jan Śrutwa

Jan Śrutwa (s. 1. joulukuuta 1940) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Lublinin hiippakuntaan Piotr Kałwa 31. toukokuuta 1964, ja hänet nimitettiin Lublinin vihkipiispaksi sekä Liberalian titulaaripiispaksi 25. heinäkuuta 1984. Piispaksi vihkiminen seurasi 1. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Józef Glemp, jota avustivat Boleslaw Pylak ja Piotr Hemperek.
Śrutwa sai 25. maaliskuuta 1992 nimityksen Zamość-Lubaczówin hiippakunnan piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 5. elokuuta 2006.
Kamil Grosicki

Kamil Grosicki (2023)
Kamil Paweł Grosicki (s. 8. kesäkuuta 1988 Szczecin, Puola) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitalinkki. Hän edustaa kotimaassaan Pogoń Szczeciniä. Kotimaansa lisäksi hän on pelannut vuonna 2008 lainasopimuksella sveitsiläisseura Sionissa, vuosina 2011–2013 turkkilaisseura Sivassporissa, vuosina 2014–2017 Ranskan Rennesissä sekä vuosina 2017–2021 Englannin Hull Cityssä ja West Bromwich Albionissa.
Grosicki on pelannut Puolan A-maajoukkueessa 93 maaottelua ja tehnyt niissä 17 maalia. Hän kuului Puolan joukkueeseen vuosien 2012 ja 2016 EM-kilpailuissa sekä vuosien 2018 ja 2022 MM-kilpailuissa..
Aiheesta muualla

Kamil Grosicki (90minut.pl)
Puolan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2012
1 Szczęsny |
2 Boenisch |
3 Wojtkowiak |
4 Kamiński |
5 Dudka |
6 Matuszczyk |
7 Polanski |
8 Rybus |
9 Lewandowski |
10 Obraniak |
11 Murawski |
12 Sandomierski |
13 Wasilewski |
14 Wawrzyniak |
15 Perquis |
16 Błaszczykowski |
17 Sobiech |
18 Mierzejewski |
19 Wolski |
20  Piszczek |
21 Grosicki |
22 Tytoń |
23 Brożek |
Valmentaja Smuda
Puolan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Szczęsny |
2 Pazdan |
3 Jędrzejczyk |
4 Cionek |
5 Mączyński |
6 Jodłowiec |
7 Milik |
8 Linetty |
9 Lewandowski |
10 Krychowiak |
11 Grosicki |
12 Boruc |
13 Stępiński |
14 Wawrzyniak |
15 Glik |
16 Błaszczykowski |
17 Peszko |
18 Salamon |
19 Zieliński |
20 Piszczek |
21 Kapustka |
22 Fabiański |
23 Starzyński |
Valmentaja Nawałka
Puolan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Szczęsny |
2 Pazdan |
3 Jędrzejczyk |
4 Cionek |
5 Bednarek |
6 Góralski |
7 Milik |
8 Linetty |
9 Lewandowski |
10 Krychowiak |
11 Grosicki |
12 Białkowski |
13 Rybus |
14 Teodorczyk |
15 Glik |
16 Błaszczykowski |
17 Peszko |
18 Bereszyński |
19 Zieliński |
20 Piszczek |
21 Kurzawa |
22 Fabiański |
23 Kownacki |
Valmentaja Nawałka
Puolan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Szczęsny |
2 Cash |
3 Jędrzejczyk |
4 Wieteska |
5 Bednarek |
6 Bielik |
7 Milik |
8 D. Szymański |
9 Lewandowski |
10 Krychowiak |
11 Grosicki |
12 Skorupski |
13 Kamiński |
14 Kiwior |
15 Glik |
16 Świderski |
17 Żurkowski |
18 Bereszyński |
19 S. Szymański |
20 Zieliński |
21 Zalewski |
22 Grabara |
23 Piątek |
24 Frankowski |
25 Gumny |
26 Skóraś |
Valmentaja Michniewicz
Puolan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2024
1 Szczęsny |
2 Salamon |
3 Dawidowicz |
4 Walukiewicz |
5 Bednarek |
6 Piotrowski |
7 Świderski |
8 Moder |
9 Lewandowski |
10 Zieliński |
11 Grosicki |
12 Skorupski |
13 Romanczuk |
14 Kiwior |
15 Puchacz |
16 Buksa |
17 D. Szymański |
18 Bereszyński |
19 Frankowski |
20 S. Szymański |
21 Zalewski |
22 Bułka |
23 Piątek |
24 Slisz |
25 Skóraś |
26 Urbański |
Valmentaja Probierz
KNM Harald Haarfagre (1897)

| KNM Harald Haarfagre |
| --- | --- |
 Harald Haarfagre kuivatelakalla Hortenissa

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Armstrong Whitworth, Elswick
Kölinlasku:  18. maaliskuuta 1896
Laskettu vesille:  4. tammikuuta 1897
Palveluskäyttöön:  10. kesäkuuta 1897
Poistui palveluskäytöstä:  Saksan laivastossa 1940-1945 nimellä Thetis palautettu Norjan laivastolle
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1948
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 920 t
Pituus:  92,66 m
Leveys:  14,78 m
Syväys:  5,38 m
Koneteho:  4 500 hv
Nopeus:  16 solmua
Miehistöä:  225
Aseistus
Aseistus:  2 × BL 8,2"/L45 -tykkiä 6 × QF 4,7"/L45 -tykkiä 6 × QF 12 naulan tykkiä 6 × QF 1,5 naulan tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
KNM Harald Haarfagre oli Norjan laivaston toisessa maailmansodassa palvellut Tordenskjold-luokan rannikkopanssarilaiva, joka osallistui Norjan puolustukseen Saksan hyökättyä maahan huhtikuussa 1940.
Valmistus

Alus tilattiin 1896 Armstrongin Low Walkerin telakalta Elswickistä. Suunnittelijana oli Phillip Watts. Köli laskettiin 18. maaliskuuta 1896 telakkanumerolla 648. Alus laskettiin vesille 4. tammikuuta 1897. Aluksen viimeiset telakan koeajot päättyivät ja se luovutettiin tilaajalle 10. kesäkuuta 1898.
Palvelus

Harald Haarfagre todettiin sotaan kelpaamattomaksi 1930-luvun puolivälissä. Saksan hyökättyä Norjaan huhtikuussa 1940 alus jäi saksalaisille.
Thetis

Saksan laivasto muutti aluksen ilmatorjuntatehtäviin aseistettuna kuudella 105, kahdella 40 ja neljällätoista 20 millimetrin  ilmatorjuntatykillä ja nimesi sen Thetikseksi.
Toisen maailmansodan jälkeen

Alus  palautettiin Saksan antauduttua ja Euroopan sotatoimien päätyttyä Norjan laivastolle, joka sijoitti sen majoituskäyttöön sekä kuljettamaan saksalaisia sotavankeja. Alus myytiin romutettavaksi 1948.
Kalkki

| Kalkki |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  1305-78-8
PubChem CID:  14778
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  CaO
Moolimassa:  56,08 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen kiinteä aine
Sulamispiste:  2 572 °C
Kiehumispiste:  2 850 °C
Tiheys:  3,35 g/cm3
Liukoisuus veteen:  1,19 g/l (25 °C)
Kalkin kierto eri prosesseissa.
Kalkki eli kalsiumoksidi (CaO), josta käytetään myös nimiä poltettu kalkki tai sammuttamaton kalkki, on valkoinen emäksinen kiteinen yhdiste. Kalkkia valmistetaan esimerkiksi kalkkikivestä saatavasta kalsiumkarbonaatista kuumentamalla sitä kalkkiuunissa noin 1 100 °C:n lämpötilassa, jolloin siitä lohkeaa hiilidioksidia. Kalsiumoksidia muodostuu myös eräiden muiden kalsiumyhdisteiden, kuten kalsiumnitraatin kuumentamisen yhteydessä.
CaCO3 → CaO + CO2.
Kalkkia käytetään sementin ja laastin valmistukseen sekä maataloudessa peltojen kalkitsemiseen. Se reagoi herkästi veden kanssa, jolloin syntyy kalsiumhydroksidia, jota sanotaan myös sammutetuksi kalkiksi. Reaktio on tällöin seuraava:
CaO + H2O → Ca(OH)2.
Kalkin pH-arvo on 13.
Merkittävimmät esiintymisalueet

Britannia
Yhdysvallat
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kalsiumoksidin kansainvälinen kemikaalikortti
OVA-ohje: Kalsiumoksidi (Arkistoitu – Internet Archive)
PubChem: Calcium oxide (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Calcium oxide (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Calcium oxide (englanniksi)
Food and Agriculture Organization (FAO): Calcium oxide (pdf) (englanniksi)
ChemBlink: Calcium oxide (englanniksi)