stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1895
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Aarne Jaatinen, suomalainen näyttelijä (k. 1944)
3. lokakuuta – Sergei Jesenin, venäläinen runoilija (k. 1925)
8. lokakuuta – Juan Perón, Argentiinan presidentti (k. 1974)
8. lokakuuta – Zogu I, Albanian kuningas 1928–1939 (k. 1961)
10. lokakuuta – Wolfram von Richthofen, Saksan ilmavoimien sotamarsalkka (k. 1945)
22. lokakuuta – Rolf Nevanlinna, suomalainen matemaatikko, akateemikko (k. 1980)
24. lokakuuta – Roar Tønseth, norjalainen arkkitehti (k. 1985)
30. lokakuuta – Gerhard Domagk, vuoden 1939 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalainen lääkäri (k. 1964)
30. lokakuuta – Dickinson W. Richards, vuoden 1956 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen lääkäri ja fysiologi (s. 1973)
31. lokakuuta – Basil Liddell Hart, englantilainen sotateoreetikko, historioitsija ja journalisti (k. 1970)
3. marraskuuta – Hannu Haahti, suomalainen lääkäri ja tuberkuloosiopin professori (k. 1953)
5. marraskuuta – Walter Gieseking, ranskalais-saksalainen pianisti ja säveltäjä (k. 1956)
7. marraskuuta – Verner Laaksonen, suomalainen kestävyysjuoksija (k. 1985)
10. marraskuuta – Viljo Tuomela, suomalainen kotiseuturunoilija (k. 1977)
14. marraskuuta – Walter Freeman, yhdysvaltalainen lääketieteen tutkija ja neurologi (k. 1972)
14. marraskuuta – Frank J. Lausche, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja kuvernööri (k. 1990)
15. marraskuuta – Olga Nikolajevna Romanova, Venäjän keisari Nikolai II:n tytär (k. 1918)
16. marraskuuta – Paul Hindemith, saksalainen säveltäjä (k. 1963)
25. marraskuuta – Wilhelm Kempff, saksalainen pianisti ja säveltäjä (k. 1991)
25. marraskuuta – Anastas Mikojan, neuvostoliittolainen poliitikko (k. 1978)
25. marraskuuta – Ludvik Svoboda, Tšekkoslovakian presidentti 1968–1975 (k. 1979)
26. marraskuuta – Onni Hiltunen, suomalainen poliitikko (k. 1971)
26. marraskuuta – Bertil Lindblad, ruotsalainen tähtitieteilijä (k. 1965)
26. marraskuuta – William Griffits Wilson (”Bill W.”), yhdysvaltalainen päihdetyöntekijä, AA-liikkeen perustaja (k. 1971)
3. joulukuuta – Anna Freud, itävaltalaissyntyinen psykoanalyytikko, Sigmund Freudin tytär (k. 1982)
3. joulukuuta – Heikki Pesonen, suomalainen SDP:n kansanedustaja (k. 1964)
4. joulukuuta – Antero Kajanto, suomalainen kirjailija (k. 1968)
8. joulukuuta – Sven Jerring, ruotsalainen radiotoimittaja (k. 1979)
9. joulukuuta – Dolores Ibárruri, espanjalainen poliitikko (k. 1989)
13. joulukuuta – Teresia Lönnström, suomalainen teollisuus- ja kulttuurivaikuttaja (k. 1986)
14. joulukuuta – Yrjö VI, Ison-Britannian kuningas vuodesta 1936 (k. 1952)
26. joulukuuta – Arvo Saloranta, suomalainen asesuunnittelija ja kenraalimajuri (k. 1976)
28. joulukuuta – Väinö Valve, suomalainen jääkärikenraali (k. 1995)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

3. tammikuuta – Gustaf Oskar Sumelius, suomalainen tukkukauppias (s. 1835)
4. tammikuuta – Manuel Pavía, espanjalainen kenraali (s. 1827)
8. tammikuuta – Matti Haapoja, suomalainen murhaaja ja puukkojunkkari (s. 1845)
13. tammikuuta – Jacques Pucheran, ranskalainen lintutieteilijä (s. 1817)
17. tammikuuta – George Newbold Lawrence yhdysvaltalainen liikemies ja lintutieteilijä (s. 1806)
19. tammikuuta – Adolf Roos, suomalaissyntyinen Ruotsin postilaitoksen johtaja (s. 1824)
23. tammikuuta – Jules Cléret, ranskalainen katolinen piispa (s. 1835)
24. tammikuuta – Randolph Churchill, brittiläinen poliitikko ja ministeri, Winston Churchillin isä (s. 1849)
26. tammikuuta – Nikolai Giers, venäläinen poliitikko ja ministeri (s. 1820)
28. tammikuuta – François Certain Canrobert, ranskalainen marsalkka ja poliitikko (s. 1809)
30. tammikuuta – Vsevolod Krestovski, venäläinen kirjailija (s. 1840)
18. helmikuuta – Albrekt, Itävallan arkkiherttua ja sotapäällikkö (s. 1817)
19. helmikuuta – Kaarlo Pyydysmäki, suomalainen talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustaja (s. 1832)
20. helmikuuta – Frederick Douglass, yhdysvaltalainen orjuuden vastustaja (s. 1818)
21. helmikuuta – Emil Teodor Gestrin, suomalainen kirkkoherra, Pyhä-liikkeen perustaja (s. 1831)
23. helmikuuta – Carl Gustaf Borg, suomalainen yliopiston lehtori, kirjailija, kanslianeuvos ja kääntäjä (s. 1823)
24. helmikuuta – Frans Ferdinand Ahlman, suomalainen kääntäjä ja sanakirjojen tekijä (s. 1836)
24. helmikuuta – Ignaz Lachner, saksalainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1807)
1. maaliskuuta – Pauline Musters, maailman lyhytkasvuisin nainen (s. 1876)
1. maaliskuuta – Jakob Viktor Wasastjerna, suomalainen senaattori, valtiopäivämies ja hovioikeuden asessori (s. 1819)
2. maaliskuuta – Ismail pašša, Egyptin kediivi 1863–1879 (s. 1830)
2. maaliskuuta – Berthe Morisot, ranskalainen impressionistinen taiteilija (s. 1841)
3. maaliskuuta – Adolf Törngren (vanhempi), suomalainen liikemies ja valtiopäivämies (s. 1824)
4. maaliskuuta – Knud Knudsen, norjalainen kielentutkija, kirjanorjan kehittäjä (s. 1812)
5. maaliskuuta – Nikolai Leskov, venäläinen toimittaja ja kirjailija (s. 1831)
5. maaliskuuta – Henry Rawlinson, brittiläinen poliitikko, diplomaatti, arkeologi ja assyriologi, nuolenpääkirjoitusten tulkitsija (s. 1810)
6. maaliskuuta – Camilla Collett, norjalainen kirjailija, esseisti ja naisasianainen (s. 1813)
6. maaliskuuta – Francesco Filippini, italialainen taidemaalari (s. 1853)
9. maaliskuuta – Leopold von Sacher-Masoch, itävaltalainen kirjailija (s. 1836)
19. maaliskuuta – Edward Hargitt, skotlantilainen lintutieteilijä (s. 1835)
26. maaliskuuta – Anton von Leinner, itävaltalainen upseeri ja pikakirjoittaja (s. 1813)
27. maaliskuuta – Frithiof Neovius, suomalainen kenraaliluutnantti, kadettikoulun johtaja ja valtiopäiväedustaja (s. 1830)
28. maaliskuuta – Berndt Otto Schauman, suomalainen taiteenharrastaja ja tietokirjailija
30. maaliskuuta – Oskar Rancken, suomalainen professori ja ruotsinkielisen kansanperinteen kerääjä (s. 1824)
31. maaliskuuta – Carl Ahlborn, ruotsalainen kuvanveistäjä (s. 1819)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

7. huhtikuuta – James L. Kemper, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (s. 1823)
9. huhtikuuta – Gunnar Berndtson, suomalainen taidemaalari (s. 1854)
11. huhtikuuta – Lothar Meyer, saksalainen kemisti, toinen alkuaineiden jaksollisen järjestelmän keksijöistä (s. 1830)
12. huhtikuuta – Wilhelm Fabritius, suomalainen tähtitieteilijä ja pikakirjoitusjärjestelmän laatija (s. 1845)
26. huhtikuuta – Eric Stenbock, saksalais-virolainen kirjailija (s. 1860)
30. huhtikuuta – Adolf Moberg, suomalainen kemisti ja fyysikko (s. 1813)
9. toukokuuta – Zacharias Cajander, suomalainen agronomi ja tietokirjailija (s. 1818)
17. toukokuuta – Peter Hardeman Burnett, yhdysvaltalainen lakimies ja poliitikko (s. 1807)
19. toukokuuta – Eva Vilhelmina Mannerheim, suomalainen kreivitär, marsalkka Mannerheimin isoäiti (s. 1810)
19. toukokuuta – José Marti, kuubalainen kirjailija, Kuuban itsenäisyysliikkeen johtohahmo (s. 1853)
20. toukokuuta – C. G. Tötterman, Suomen Lähetysseuran lähetysjohtaja (s. 1836)
21. toukokuuta – Victor von Haartman, suomalainen hallintomies, senaattori ja säätyvaltiopäivien maamarsalkka (s. 1830)
21. toukokuuta – Franz von Suppé, itävaltalainen säveltäjä (s. 1819)
22. toukokuuta – Isaac Peral, espanjalainen insinööri, laivastoupseeri ja sukellusveneen suunnittelija (s. 1851)
28. toukokuuta – Walter Q. Gresham, yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (s. 1832)
28. toukokuuta – Alexandre Martin, ranskalainen vasemmistopoliitikko (s. 1815)
1. kesäkuuta – Miron Smirnov, karjalainen kauppias ja kotiseuduntutkija (s. 1820)
8. kesäkuuta – Lewis E. Parsons, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (s. 1817)
13. kesäkuuta – Manuel Ruiz Zorrilla, espanjalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1834)
15. kesäkuuta – Nikolai Bunge, venäläinen virkamies ja rahaministeri (s. 1823)
22. kesäkuuta – Amilcare Malagola, italialainen kardinaali (s. 1840)
23. kesäkuuta – Antti Huuskonen, suomalainen opettaja ja oppikirjojen tekijä (s. 1855)
27. kesäkuuta – Sophie Adlersparre, ruotsalainen feministi, toimittaja ja kirjailija (s. 1823)
29. kesäkuuta – Thomas Henry Huxley, brittiläinen biologi (s. 1825)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

2. heinäkuuta – Karl Johan Lönegren, suomalainen teollisuudenharjoittaja, liikemies ja varatuomari (s. 1823)
8. heinäkuuta – Luis Bográn, Hondurasin presidentti 1883–1891 (s. 1849)
8. heinäkuuta – Joseph Loschmidt, itävaltalainen fyysikko (s. 1821)
14. heinäkuuta – Karl Heinrich Ulrichs, saksalainen ihmisoikeusaktivisti (s. 1825)
17. heinäkuuta – Gustaf Rancken, suomalainen pappi ja Suomen senaatin esittelijäsihteeri (s. 1837)
18. heinäkuuta – Karl Schenk, sveitsiläinen pastori ja poliitikko (s. 1823)
18. heinäkuuta – Stefan Stambolov, bulgarialainen poliitikko ja pääministeri (s. 1854)
22. heinäkuuta – Carl Gustaf von Essen, suomalainen pappi ja herännäisyysliikkeen vaikuttaja (s. 1815)
23. heinäkuuta – Knut Forsberg, ruotsalainen puutarhuri ja maisema-arkkitehti (s. 1829)
29. heinäkuuta – Floriano Peixoto, ”rautamarsalkka”, brasilialainen sotilas ja poliitikko (s. 1839)
5. elokuuta – Friedrich Engels, saksalainen sosialistinen filosofi (s. 1820)
6. elokuuta – George F. Root, yhdysvaltalainen muusikko ja lauluntekijä (s. 1820)
19. elokuuta – Oscar Wergeland, norjalainen kenraali ja kartografi (s. 1815)
28. elokuuta – Kaarlo Kramsu, suomalainen runoilija ja toimittaja (s. 1855)
31. elokuuta – Ely S. Parker, alk. Hasanoanda, Yhdysvaltain armeijan upseeri ja intiaaniasiain komissaari (s. 1825)
2. syyskuuta – Charles Anderson, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (s. 1814)
2. syyskuuta – A. W. Liljenstrand, suomalainen professori ja kanslianeuvos (s. 1821)
4. syyskuuta – Antoine Plamondon, kanadalainen taidemaalari (s. 1804)
7. syyskuuta – Evald Ferdinand Jahnsson, suomalainen pappi, opettaja ja kirjailija (s. 1844)
8. syyskuuta – Adam Opel, saksalainen autotehtailija, Opel-yhtiön perustaja (s. 1837)
21. syyskuuta – Viktor Rydberg, ruotsalainen kirjailija, lehtimies ja runoilija (s. 1828)
24. syyskuuta – Fred Waite, yhdysvaltalainen Villin lännen cowboy ja poliitikko (s. 1853)
28. syyskuuta – Louis Pasteur, ranskalainen kemisti ja mikrobiologi (s. 1822)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

8. lokakuuta – Myeongseong, Korean (Joseonin) kuningatar, kuningas Gojongin puoliso (s. 1851)
12. lokakuuta – Cecil Frances Alexander, irlantilainen runoilija (s. 1818)
18. lokakuuta – Niilo Kivinen, Niku, suomalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1862)
24. lokakuuta – Spencer G. Millard, yhdysvaltalainen poliitikko, lakimies ja opettaja (s. 1856)
25. lokakuuta – Charles Hallé, saksalais-englantilainen kapellimestari ja pianisti (s. 1819)
25. lokakuuta – Leontine Castrén, suomalainen pietistinen uskonnollinen vaikuttaja (s. 1817)
1. marraskuuta – Benito Sanz y Forés, espanjalainen kardinaali (s. 1828)
2. marraskuuta – Georges d’Anthès, ranskalainen sotilas ja senaattori (surmasi vuonna 1837 kaksintaistelussa Aleksandr Puškinin) (s. 1812)
4. marraskuuta – Eugene Field, yhdysvaltalainen lastenkirjailija, runoilija ja pakinoitsija (s. 1850)
10. marraskuuta – Aslak Laiti, suomensaamelainen opettaja ja kääntäjä, ensimmäinen Suomessa valtion virkaan nimitetty saamelainen (s. 1837)
16. marraskuuta – Samuel Francis Smith, yhdysvaltalainen pappi, toimittaja ja kirjailija (s. 1808)
26. marraskuuta – Henry Seebohm, englantilainen terästeollisuusmies ja lintutieteilijä (s. 1832)
27. marraskuuta – Alexandre Dumas nuorempi, ranskalainen kirjailija (s. 1824)
29. marraskuuta – Eduard Taaffe, itävaltalainen kreivi, poliitikko ja pääministeri (s. 1833)
8. joulukuuta – Robert Alfred Renvall, suomalainen kirjastomies ja matrikkelien laatija (s. 1829)
13. joulukuuta – Ányos Jedlik unkarilainen benediktiinimunkki fyysikko ja keksijä (s. 1800)
19. joulukuuta – Hemming Åström, suomalainen teollisuusjohtaja ja kauppaneuvos (s. 1844)
23. joulukuuta – John Russell Hind, brittiläinen tähtitieteilijä (s. 1823)
Muuta

Kirjallisuusvuosi 1895
Sykloni

Hurrikaani Catarina oli myös sykloni, avaruudesta kuvatuna esiintymisvuotenaan maaliskuussa 2004.
Sykloni on voimakas matalapaine, jonka ympärillä ilma virtaa pohjoisella pallonpuoliskolla vastapäivään ja vastaavasti eteläisellä pallonpuoliskolla myötäpäivään. Suurin osa lauhkean ilmastovyöhykkeen lumi- ja vesisateista tulee syklonien mukana.
Terminologia

Monet meteorologiset ilmiöt, kuten hurrikaanit ja tornadot, ovat luonteeltaan sykloneita. Nimet riippuvat niiden maantieteellisestä sijainnista:
Hurrikaani: Atlantilla tai koillisella Tyynellämerellä
”Medikaani” eli välimerellinen trooppinen hirmumyrsky Välimerellä
Taifuuni: Luoteisella Tyynellämerellä
Sykloni: Eteläisellä Tyynellämerellä tai Intian valtameressä
Syklonin voimakkuuden määrittävä asteikko ei ole sama ympäri maailman. Jokaisella trooppisia sykloneja tutkivalla ja niistä varoittavalla keskuksella on oma asteikkonsa, jonka kullakin luokalla on vielä omat rajatuulennopeutensa.
Syklonien syntyolosuhteet

Nämä luonnonolosuhteet tarvitaan (tai lähes kaikki näistä), jotta trooppinen sykloni voisi syntyä:
Veden lämpötila vähintään 26,5 °C vähintään 50 metrin paksuisessa vesikerroksessa
Ilman riittävä jäähtyminen pinnasta noustessa, jotta syntyisi riittävä konvektio eli ilman nousu- ja laskuliike
Riittävästi ilmankosteutta etenkin troposfäärin ala- ja keskiosassa ruokkimaan syklonin valtavaa kosteuden tarvetta
Tuuliväänne eli ilmakerrosten välisen tuulen suunnan ja nopeuden eron pienuus, ettei kokonaisuus hajoa jo ennen kunnolla muodostumistaan
Vähintään 555 kilometrin etäisyys päiväntasaajalta, jotta Coriolis-voima kääntäisi tuulet puhaltamaan kehämäisesti
Ennestään olemassaoleva matalapaine tai muu säähäiriö, jonka yhteyteen trooppinen sykloni kehittyy
Useimmat suomalaiset meteorologit pitävät sanaa sykloni ontuvana käännöslainana, ja puhuvat sen sijaan matalapaineesta tai tarvittaessa esim. ”liikkuvasta matalapaineesta”. Muun muassa Ilmatieteen laitos ei käytä sitä yksinään lainkaan, ainoastaan ilmauksissa ”trooppinen sykloni” (eli Intian valtamerellä esiintyvä trooppinen hirmumyrsky) ja joskus ”mesosykloni” (mieluummin mesomatalapaine).
Syklonien syntyminen

Syklonit syntyvät napa- eli polaaririntamassa, joka sijaitsee Atlantin valtamerellä 35° ja 70° leveyspiirin välillä. Leveyspiiri vaihtelee vuodenajan mukaan ja on talvella etelämpänä kuin kesällä. Polaaririntama on kylmän ja lämpimän ilmamassan kohtauspaikka. Siellä syntyy pyörteitä jotka ovat lähemmin tarkasteltuna aina samankaltaisia: nopeasti liikkuva eteläinen lämmin ilmamassa pyrkii työntymään hitaan ja jähmeän kylmän ilmamassan puolelle tehden siellä eräänlaisen kielekkeen.
Ilmanpaine-erot ovat erisuuruiset ilmamassojen välillä ja sen lisäksi länsituulet työntävät tämän kielekkeen liikkeelle. Raskaampi kylmä ilmamassa pyrkii pääsemään lämpimän ilmamassan alle samalla kun lämmin ilmamassa kohoaa ylöspäin loivasti. Kylmän ja lämpimän ilmamassan kohtauspaikassa on sateista. Koska lämmin kieleke kohoaa loivasti kylmän ilmamassan päälle, ovat sateet silloin laaja-alaisia.
Kun sykloni lähtee liikkeelle itään päin, tuo se mukanaan sadetta ja samalla trooppista kosteutta ja lämpöä. Jossain vaiheessa kylmän ilmamassan vauhti hiipuu ja lämpimän ilman kielekkeen takana porskuttava kylmä ilmamassa tulee jyrkästi päin lämmintä ilmaa, joidenka kohtauspaikassa esiintyy usein puuskaista tuulta ja ukkosta kesäisin. Takaa tuleva kylmä ilma työntää lämpimän ilman kokonaan pois maan tuntumasta ja lämmin ilma sataa kosteutensa pois viimeistään siellä.
Syklonien aiheuttamat tuhot

Ihmishenkien menetyksessä mitattuna pahin tunnettu trooppinen sykloni oli vuonna 1970 matalassa jokisuistossa sijaitsevaan Bangladeshiin iskenyt Bholan sykloni 1970, joka tappoi peräti 300 000–500 000 ihmistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sykloni Wikimedia Commonsissa
Tropical Cyclones World Meteorological Organization (WMO). Arkistoitu 15.4.2021. Viitattu 21.5.2020. (englanniksi)
What is a Tropical Cyclone? Bureau of Meteorology – Australian Governmet. Viitattu 21.5.2020. (englanniksi)
Hurricanes: Science and Society: Tornadoes University of Rhode Island – Hurricanescience.net. Viitattu 21.5.2020. (englanniksi)
Forrestal-luokka

| Forrestal-luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  60 000 t
Pituus:  330 m
Leveys:  39,42 m (vesiraja) 77 m (lentokansi)
Syväys:  10,90 m
Koneteho:  280 000 hv
Nopeus:  34 solmua (63 km/h)
Miehistöä:  4 378
Aseistus
Meritorjunta:  90 lentokonetta
Ilmatorjunta:  8 × 5"/L54 Mk 42 -tykkiä
Forrestal-luokka oli Yhdysvaltain laivaston neljän 1950-luvun lopulla valmistetun lentotukialuksen muodostama alusluokka.
Tilauksen taustaa

Ensimmäisen toisen maailmansodan jälkeisen superlentotukialuksen, vuonna 1948 tilatun USS United Statesin rakennustöiden peruuttaminen oli katkera pala nieltäväksi Yhdysvaltain laivastolle, mutta kesti ainoastaan hetken ennen kuin Yhdysvaltain laivaston ydinasepelotteen esilletuonti nostettiin jälleen esille. Kongressissa olleet laivaston kannattajat nostivat asian uudelleen esille ja olivat suorastaan vainoharhaisia kaikille merkeille laivaston supistamiseksi.
Lopulta esiteltiin syiksi uusien lentotukialusten hankintaan uudet suihkukoneet, jotka todettiin 1950-luvulla ainoiksi taistelukelpoisiksi lentokoneiksi. Koneiden koko ja polttoaineentarve sekä pidempi nousu- ja laskeutumismatka vaativat aiempaa suuremman aluksen. Uudeksi rynnäkkökoneeksi esitettiin Douglas A3D:tä, joka oli valmistunut suurin piirtein edellisen projektin peruuttamisen aikaan. Lentokonetilaukset voitiin siten tehdä heti. Kongressin epäilykset saatiin hälvennettyä Korean sodan syttyessä kesäkuussa 1950 ja tilausvaltuutus annettiin nopeasti budjettivuodesta 1952 alkaen viiden aluksen tilaamiseksi vuosittain. Ensimmäinen alus USS Forrestal tilattiin heinäkuussa 1951.
Alusten suunnittelu pohjautui osittain valittuun A3D-lentokoneeseen. Hangaarin korkeus oli 25 jalkaa ja sillä oli tilat 1800 tonnille varusteita sekä 750000 gallonalle lentopetrolia. Aluksen lentokannen reunaan asennetut hissit kykenivät kantamaan 75000 paunan lentokoneen ja sen koko oli 74,5 kertaa 49 jalkaa. Aluksilla otettiin käyttöön 8 asteen kulmassa oleva lentokansi, jolle asennettiin nousua helpottamaan tyypin C7-höyrykatapultit.
Alusluokka oli ensimmäinen Yhdysvaltain laivaston lentotukialusluokka, jossa lentokansi oli kiinteä osa runkoa. Tähän vaikutti rungon jäykistämistarpeen lisäksi vaadittu teräskannen kolmen tuuman paksuus. Samoin ensimmäistä kertaa Yhdysvaltain lentotukialuksessa tykkiasemat sijoitettiin varsinaisen rungon ulkopuolelle asennettuille parvekkeille. Kummallekin puolelle sekä perään että keulaan asennettiin yksiputkiset 5"/54 DP Mk42 -tykit.
Alun perin suunniteltuna lentorykmentin kokoonpanona oli kolme hävittäjälaivuetta (F9F ja F2H), kaksi rynnäkkölaivuetta (AD ja A4D) sekä yksi pommittajalaivue (A3D) sekä kahdeksan erikoistehtäviin suunniteltua konetta (SAR-helikopterit, kuvaustiedustelu ja ilmavalvonta). Alusten elektroniikkavarustus koostui SPS-12 ja SPS-8A -tutkista.
Alukset

Luokan aluksista kaksi viimeistä valmistuivat parannellun Forrestal-luokan aluksina 3,5 vuoden viiveellä.
USS Forrestal (CVA-59)
USS Saratoga (CVA-60)
USS Ranger (CVA-61)
USS Independence (CVA-62)
Alukset > Galleria

USS Forrestal
USS Saratoga
USS Ranger
USS Independence
Blake Lively

| Blake Lively |
| --- | --- |
 Blake Lively Cannesin filmifestivaaleilla vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Blake Ellender Lively
Syntynyt: 25. elokuuta 1987 (ikä 37) Tarzana, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä malli
Puoliso:  Ryan Reynolds (2012–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1998–
Merkittävät roolit:  Bridget Neljä tyttöä ja maagiset farkut Serena van der Woodsen Gossip Girl
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Blake Ellender Lively (synt. Blake Ellender Brown; s. 25. elokuuta 1987 Tarzana, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa Neljä tyttöä ja maagiset farkut ja Accepted sekä televisiosarjassa Gossip Girl. Mentyään naimisiin näyttelijä Ryan Reynoldsin kanssa vuonna 2012 Lively muutti Bedfordiin, New Yorkiin.
Elämä

Blake Lively on nuorin viidestä sisaruksesta, joista muutkin ovat tai ovat olleet mukana viihdeteollisuudessa. Hänen vanhempansa ovat näyttelijät Ernie (ent. Brown) ja Elaine (o.s. McAlpin) Lively. Blake Livelylla on yksi isoveli Eric, siskopuolet Lori ja Robyn sekä velipuoli Jason. Lively kävi koulua Burbank High Schoolissa Burbankissa. Hän ei alun perin ollut erityisen kiinnostunut näyttelemisestä ja aikoi mennä Stanfordin yliopistoon, kunnes hänen veljensä agentti lähetti hänet pariin koe-esiintymisiin. Niiden kautta hän sai muun muassa Bridgetin roolin elokuvasta Neljä tyttöä ja maagiset farkut vuonna 2005.
Lively näytteli myös Neljän tytön jatko-osassa sekä sai myös merkittävät roolit elokuvista Green Lantern (2011) ja Raakalaiset (2012). Vuonna 2016 hän näytteli Woody Allenin elokuvassa Café Society.
Lively on ollut mainoskasvona L'Oréalille sekä Guccin hajuvedelle.
Blake Lively seurusteli vuosina 2007–2010 Gossip Girlistä tutun vastanäyttelijänsä Penn Badgleyn kanssa. Hän tapaili myös näyttelijä Leonardo DiCapriota toukokuusta lokakuuhun 2011. Syyskuussa 2012 Lively meni naimisiin Ryan Reynoldsin kanssa. Heillä  on neljä tytärtä (s. 2014, 2016, 2019 ja 2023).
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Sandman | Sandman | Trixie / Hammaskeiju |
| 2005 | Neljä tyttöä ja maagiset farkut | The Sisterhood of the Traveling Pants | Bridget Vreeland |
| 2006 | Accepted | Accepted | Monica Moreland |
| 2006 | Simon Says | Simon Says | Jenny |
| 2007 | Elvis and Anabelle | Elvis and Anabelle | Annabelle Leigh |
| 2008 | Neljä tyttöä ja maagiset farkut 2 | The Sisterhood of the Traveling Pants 2 | Bridget Vreeland |
| 2009 | New York, I Love You | New York, I Love You | Gabrielle DiMarco |
| 2009 | Pippa Leen elämä | The Private Lives of Pippa Lee | Pippa Lee nuorena |
| 2010 | The Town | The Town | Kristina ”Kris” Coughlin |
| 2011 | Hick | Hick | Glenda |
| 2011 | Green Lantern | Green Lantern | Carol Ferris |
| 2012 | Raakalaiset | Savages | Ophelia ”O” Sage |
| 2015 | The Age of Adaline | The Age of Adaline | Adaline Bowman |
| 2016 | Café Society | Café Society | Veronica Hayes |
| 2016 | The Shallows | The Shallows | Nancy Adams |
| 2017 | All I See Is You | All I See Is You | Gina |
| 2018 | Missä on Emily? | A Simple Favor | Emily Nelson |
| 2024 | Deadpool & Wolverine | Deadpool & Wolverine | Wanda Wilson / Ladypool (äänirooli) |
| 2024 | Se päättyy meihin | It Ends with Us | Lily Bloom |
| Televisio> Vuosi | Televisio> Suomenkielinen nimi | Televisio> Alkuperäinen nimi | Televisio> Rooli | Televisio> Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007–2012 | Gossip Girl | Gossip Girl | Serena van der Woodsen | Päärooli; 121 jaksoa |
| 2008–2010 | Saturday Night Live | Saturday Night Live | juontaja | 3 jaksoa |
Aiheesta muualla

Blake Lively Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Blake Lively -fanisivut. (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Blake Lively Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Elonet  Yle 
Muut:  IdRef
Hyūga (1917)

| Hyūga / 日向 |
| --- | --- |
 Hyūga

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Mitsubishi, Nagasaki
Kölinlasku:  6. toukokuuta 1915
Laskettu vesille:  27. tammikuuta 1917
Palveluskäyttöön:  30. huhtikuuta 1918
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 24. heinäkuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  30 469 t (standardi) 37 084 t (kuormattu)
Pituus:  208,18 m (kokonaispituus) 205,74 m (vesiraja)
Leveys:  28,65 m
Syväys:  8,86 m
Koneteho:  45 000 shp
Nopeus:  23,5 solmua
Miehistöä:  1 360
Aseistus
Aseistus:  12 × 356 mm/45 type 41 kaksoistorneissa 20 × 140 mm/50 type 3 4 × 80 mm/40 type 3 6 × 533 mm torpedoputkea
Hyūga (jap. 日向) oli keisarillisen Japanin laivaston Ise-luokan taistelulaiva toisessa maailmansodassa.