stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1407 Lindelöf

| 1407 Lindelöf |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  21. marraskuuta 1936
Muut nimet:  1936 WC, 1977 FL ja A905 AB
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  20,31  km
Pyörähdysaika:  31,151 h
Albedo:  0,187
Absoluuttinen magnitudi:  10,9  ja 11,07
Asteroidiluokka:  X-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,28 , 0,2826886  tai 0,2840190084643173
Inklinaatio:  5,82026 astetta tai 5,822257018656176 astetta
Keskianomalia:  359,95089 astetta tai 343,3014670971013 astetta
Kiertoaika:  4,59 vuotta ja 1 676,484615937032 vuorokautta
Periapsis:  1,9821356 au ja 1,97743517962923 au
Apoapsis:  3,544 au ja 3,54627341880129 au
Radan isoakselin puolikas:  2,7632846 au ja 2,76185429921526 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1407 Lindelöf on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1936 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty matemaatikko Ernst Lindelöfin mukaan. Kansainvälisissä yhteyksissä asteroidin nimi voidaan kirjoittaa myös ilman ö-kirjainta, muodossa Lindelof.
Lindelöfin likimääräinen läpimitta on 33 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,76 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 7 kuukautta.
1,3-butaanidioli

| 1,3-butaanidioli |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1,3-dihydroksibutaani
CAS-numero:  107-88-0
PubChem CID:  7896
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H10O2
Moolimassa:  90,12 g/mol
Ulkomuoto:  Väritön, viskoosinen neste
Sulamispiste:  –°C (–K)
Kiehumispiste:  207,5 °C (481 K)
Tiheys:  1,00 g/cm3
Liukoisuus veteen:  liukenee veteen
1,3-butaanidioli on orgaaninen yhdiste (alkoholi, dioli), jonka runko muodostuu butaanista, johon on liittyneenä hiiliin numero 1 ja 3 alkoholiryhmä (OH). 1,3-butaanidioli on huoneenlämmössä (20 °C) väritöntä, viskoottista, hygroskooppista nestettä. Sen kemiallinen kaava on C4H10O2 ja rakennekaava on CH3CHOHCH2CH2OH. 1,3-butaanidiolista käytetään myös nimityksiä 1,3-butyleeniglykoli, 1,3-dihydroksibutaani ja metyylitrimetyleeniglykoli. 1,3-butaanidioli on eräs butaanidiolien isomeerisistä muodoista, joita ovat muun muassa 1,2-butaanidioli, 1,4-butaanidioli ja 2,3-butaanidioli.
1,3-butaanidiolin moolimassa on 90,12 g/mol, kiehumispiste 207,5 °C, tiheys 1,00 g/cm3, leimahduspiste 121 °C, itsesyttymislämpötila 394 °C sekä CAS-numero 107-88-0. 1,3-butaanidioli liukenee hyvin veteen.
Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.
Valmistus ja käyttö

1,3-butaanidiolia valmistetaan pelkistämällä 3-hydroksibutanaalia nikkeliakatalyytin avulla. Yhdistettä voidaan käyttää eräiden erityiskäyttöön tarkoittettujen polyeetterihartsien valmistukseen. Lisäksi siitä saadaan 1,3-butadieeniä, joskin tämä käyttö on pääosin korvattu muilla valmistusmenetelmillä.
Aiheesta muualla

Käyttöturvallisuustiedote: 1,3-Butaanidioli (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Human Metabolome Database (HMDB): 1,3-Butanediol (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): 1,3-Butanediol (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 1,3-Butanediol (englanniksi)
1450 Raimonda

| 1450 Raimonda |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  20. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1934 GJ, 1938 DP, A915 TF ja 2019 CT11
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  18,481  km
Pyörähdysaika:  12,67 h
Albedo:  0,094
Absoluuttinen magnitudi:  12,3  ja 12,54
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,17 , 0,1711898  tai 0,1712370746391264
Inklinaatio:  4,86354 astetta tai 4,854797838399304 astetta
Keskianomalia:  38,16802 astetta tai 143,5543762042661 astetta
Kiertoaika:  4,22 vuotta ja 1 541,652353125515 vuorokautta
Periapsis:  2,1642530 au ja 2,164490398004963 au
Apoapsis:  3,058 au ja 3,058934375883094 au
Radan isoakselin puolikas:  2,6112769 au ja 2,611712386944029 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1450 Raimonda on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty hollantilaisen tähtitieteilijän Jean Jacques Raimondin (1903–1961) mukaan.
Raimondan likimääräinen läpimitta on 19 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,61 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 3 kuukautta.
113 Amalthea

| 113 Amalthea> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  R. Luther
Löytöaika:  12. maaliskuuta 1871
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,38 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,17 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,59 AU
Eksentrisyys:  0,088
Kiertoaika Auringon ympäri:  3,66 vuotta
Inklinaatio:  5,039°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  46 km
Pyörähdysaika:  9,94 h
Absoluuttinen kirkkaus:  8,74
Albedo:  0,265
Asteroidiluokka:  S
113 Amalthea on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi, jonka löysi R. Luther vuonna 1871. Asteroidi on nimetty kreikkalaisen mytologian Amaltheian mukaan. Spektrofotometriset tutkimukset ovat osoittaneet, että Amalthea ja toinen päävyöhykkeen asteroidi nimeltä Metis ovat samaa alkuperää. Ne ovat jäänteitä aikaisemmasta pikkuplaneettaryhmästä, jonka pienimmät jäsenet ovat jo hävinneet. Ryhmän hajotessaan muodostaneen pikkuplaneetan arvioidaan olleen 300–600 kilometriä läpimitaltaan. Asteroidi Amaltheaa ei pidä sekoittaa yhteen Jupiterin kuista.
Muita pikkuplaneettoja, joilla on sama nimi kuin Jupiterin kuilla

9 Metis
52 Europa
85 Io
204 Kallisto
1036 Ganymed
1448 Lindbladia

| 1448 Lindbladia> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  16. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1938 DF, 1949 BK ja 1964 JG
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  20,65  km
Pyörähdysaika:  10,969 h
Albedo:  0,0378
Absoluuttinen magnitudi:  12,8  ja 13,06
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,18 , 0,1840547  tai 0,1858516667930071
Inklinaatio:  5,81839 astetta tai 5,812694307281508 astetta
Keskianomalia:  89,05314 astetta tai 159,9784875519927 astetta
Kiertoaika:  3,66 vuotta ja 1 334,401368975493 vuorokautta
Periapsis:  1,9367898 au ja 1,931207351898041 au
Apoapsis:  2,811 au ja 2,812909348042537 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3736760 au ja 2,372058349970289 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1448 Lindbladia on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty ruotsalaisen tähtitieteilijän Bertil Lindbladin mukaan.
Lindbladian likimääräinen läpimitta on 15 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,37 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 8 kuukautta.
1451 Granö

| 1451 Granö> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  22. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1938 DT ja 1976 WK
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  6,17  km
Pyörähdysaika:  138,0 h
Albedo:  0,429
Absoluuttinen magnitudi:  13,1  ja 13,28
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,12 , 0,1173673  tai 0,1181729894925048
Inklinaatio:  5,10815 astetta tai 5,111822193879542 astetta
Keskianomalia:  241,57123 astetta tai 4,046281498429143 astetta
Kiertoaika:  3,27 vuotta ja 1 194,488705415476 vuorokautta
Periapsis:  1,9448266 au ja 1,94284943040495 au
Apoapsis:  2,462 au ja 2,463569080498533 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2034381 au ja 2,203209254484994 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1451 Granö on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Löytö on tehty Turussa, ja se on nimetty Turun yliopiston kanslerin J. G. Granön mukaan. Kansainvälisissä yhteyksissä asteroidin nimi voidaan kirjoittaa myös ilman ö-kirjainta, muodossa Grano.
Granön likimääräinen läpimitta on 13 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,2 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 3 kuukautta.
1453 Fennia

| 1453 Fennia |
| --- | --- |
 1938 ED1 
Löytäminen
Löytäjät:  Yrjö Väisälä
Löytöaika:  8. maaliskuuta 1938
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  1,90 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,84 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  1,95 AU
Eksentrisyys:  0,029
Kiertoaika Auringon ympäri:  954 päivää  2,61 vuotta
Inklinaatio:  23,68°
Kuiden lukumäärä:  1
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  7,2 km
Pyörähdysaika:  6,0 h
Absoluuttinen kirkkaus:  12,83
Asteroidiluokka:  S
1453 Fennia on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Yrjö Väisälä vuonna 1938. Nimensä asteroidi sai Suomen latinankielisen nimen mukaan. Ennen nimeämistään kohde tunnettiin tunnuksella 1938 ED1. Myöhemmin Väisälä löysi toisenkin asteroidin, jonka nimi tuli Suomen mukaan. Fennialla tiedetään olevan pieni kuu. Fennia kuuluu Hungaria-ryhmän asteroideihin.
1460 Haltia

| 1460 Haltia> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  24. marraskuuta 1937
Muut nimet:  1937 WC
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  8,44  km
Pyörähdysaika:  3,59 h
Albedo:  0,226
Absoluuttinen magnitudi:  12,6  ja 12,65
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,19 , 0,1879919  tai 0,1858845056782109
Inklinaatio:  6,68577 astetta tai 6,681359801787732 astetta
Keskianomalia:  31,68067 astetta tai 60,74436118899934 astetta
Kiertoaika:  4,05 vuotta ja 1 481,773939733307 vuorokautta
Periapsis:  2,0646991 au ja 2,070816916607392 au
Apoapsis:  3,021 au ja 3,016463527139762 au
Radan isoakselin puolikas:  2,5427077 au ja 2,543640221873577 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1460 Haltia on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1937 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen tunturin mukaan.
Haltian likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,54 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 1 kuukauden.
1463 Nordenmarkia

| 1463 Nordenmarkia> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  6. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1925 UB, 1925 WJ, 1927 DC, 1930 QE, 1938 CB, 1938 EE ja 1950 FD
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  36,547  km
Pyörähdysaika:  5,918 h
Albedo:  0,031
Absoluuttinen magnitudi:  10,6  ja 10,74
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,19 , 0,1933349  tai 0,1945754971916445
Inklinaatio:  7,25846 astetta tai 7,25779463323672 astetta
Keskianomalia:  274,53692 astetta tai 196,1562587042851 astetta
Kiertoaika:  5,59 vuotta ja 2 043,511643672162 vuorokautta
Periapsis:  2,5417143 au ja 2,538305928827357 au
Apoapsis:  3,760 au ja 3,764720413124713 au
Radan isoakselin puolikas:  3,1508916 au ja 3,151513170976035 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1463 Nordenmarkia on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty ruotsalaisen tähtitieteilijän N. V. E. Nordenmarkin mukaan.
Nordenmarkian likimääräinen läpimitta on 33 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,15 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 7 kuukautta.
1462 Zamenhof

| 1462 Zamenhof> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  6. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1938 CA, 1963 TS, 1964 VF2 ja 1969 TU5
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  27,366  km
Pyörähdysaika:  10,4 h
Albedo:  0,087
Absoluuttinen magnitudi:  11,2  ja 11,41
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,11 , 0,1091711  tai 0,1079377324843102
Inklinaatio:  0,96764 aste, 0,96477 aste tai 0,9640496679930478 aste
Keskianomalia:  113,41284 astetta tai 36,16440089783003 astetta
Kiertoaika:  5,58 vuotta ja 2 040,917677170882 vuorokautta
Periapsis:  2,8026007 au ja 2,808966395018124 au
Apoapsis:  3,490 au ja 3,488724914896449 au
Radan isoakselin puolikas:  3,1460594 au ja 3,148845654957286 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1462 Zamenhof on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty esperanton keksijän, puolalaisen L. L. Zamenhofin mukaan. Väisälä harrasti itse esperantoa.
Zamenhofin likimääräinen läpimitta on 29 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,15 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 7 kuukautta.
1483 Hakoila

| 1483 Hakoila> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  24. helmikuuta 1938
Muut nimet:  1929 CG, 1938 DJ1, 1963 VK ja 1975 QE
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  10,633  km
Pyörähdysaika:  239,1 h
Albedo:  0,237
Absoluuttinen magnitudi:  11,9  ja 12,05
Asteroidiluokka:  S-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,18 , 0,1763442  tai 0,180237748318892
Inklinaatio:  4,49525 astetta tai 4,489371073572947 astetta
Keskianomalia:  317,44462 astetta tai 37,10278887776562 astetta
Kiertoaika:  4,48 vuotta ja 1 635,346704682109 vuorokautta
Periapsis:  2,2392236 au ja 2,226873386151477 au
Apoapsis:  3,198 au ja 3,20610033543744 au
Radan isoakselin puolikas:  2,7186402 au ja 2,716486861385443 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1483 Hakoila on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Väisälän assistentin K. J. Hakoilan  mukaan.
Hakoilan likimääräinen läpimitta on 21 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,72 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4,5 vuotta.
1-naftyyliamiini

| 1-naftyyliamiini |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  naftaleeni-1-amiini
CAS-numero:  134-32-7
PubChem CID:  8640
SMILES:  C1=CC=C2C(=C1)C=CC=C2N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H9N
Moolimassa:  143,182 g/mol
Sulamispiste:  50 °C
Kiehumispiste:  300,8 °C
Tiheys:  1,123 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 0,496 g/l
    
1-naftyyliamiini (C10H9N) on aromaattinen amiini, josta käytetään myös nimiä alfa-naftyyliamiini ja 1-aminonaftaleeni. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet ja valmistus

1-naftyyliamiini on kiinteä valkoinen yhdiste huoneenlämpötilassa. Se on ominaisuuksiltaan tyypillinen aromaattinen amiini ja heikosti emäksinen. Se liukenee vain hyvin heikosti veteen, mutta paremmin etanoliin ja dietyylieetteriin.
1-Naftyyliamiinia valmistetaan pääasiassa pelkistämällä 1-nitronaftaleenia raudan ja laimean suolahapon avulla tai katalyyttisellä vedytyksellä. Pelkistys voidaan suorittaa myös elektrokemiallisesti tai käyttäen fotoindusoitua pelkistystä. Yhdistettä voidaan myös valmistaa korotetussa lämpötilassa ja paineessa katalyytin avulla 1-naftolista ja ammoniakista.
Käyttö

1-naftyyliamiinia käytetään naftaleenisulfonihappovärien valmistukseen. Siitä tuotetaan myös maatalouskemikaaleja, kuten rodentisidina eli jyrsijöiden torjunta-aineena käytettävää 1-naftyylitioureaa ja herbisidinä eli rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää naptalaamia. Yhdiste on myös kumien hapettumisenestoaineena käytettävän N-fenyyli-1-naftyyliamiinin synteesin lähtöaine ja siitä tuotetaan myös 1-naftolia. Metallurgiassa 1-naftyyliamiinilla on käyttöä vaahdotuksen yhteydessä.
Myrkyllisyys

1-naftyyliamiini on myrkyllinen ja ärsyttävä yhdiste. Se voi aiheuttaa methemoglobiinin muodostumista veressä. Yhdiste on mahdollisesti myös karsinogeeninen eli syövälle altistava. Ihmiskehossa 1-naftyyliamiini metaboloituu N-(1-naftyyli)hydroksyyliamiiniksi ja N-hydroksi-1-naftyyliasetamidiksi.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 1-Naphthylamine (englanniksi)
ChemBlink: 1-Aminonaphthalene (englanniksi)
1504 Lappeenranta

| 1504 Lappeenranta> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  23. maaliskuuta 1939
Muut nimet:  1939 FM
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  11,336  km
Pyörähdysaika:  15,19 h
Albedo:  0,27
Absoluuttinen magnitudi:  11,88  ja 11,77
Asteroidiluokka:  S-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,16 , 0,1579418  tai 0,155697507490453
Inklinaatio:  11,05127 astetta tai 11,0480855525802 astetta
Keskianomalia:  227,31229 astetta tai 291,3602047437676 astetta
Kiertoaika:  3,72 vuotta ja 1 358,594810102732 vuorokautta
Periapsis:  2,0199695 au ja 2,02686934479594 au
Apoapsis:  2,778 au ja 2,774417783402419 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3988478 au ja 2,400643564099179 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1504 Lappeenranta on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen kaupungin mukaan.
Lappeenrannan likimääräinen läpimitta on 18 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,4 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 9 kuukautta.
1508 Kemi

| 1508 Kemi |
| --- | --- |
 Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Kemistä.
Löytäminen
Löytäjä:  Heikki Alikoski
Löytöpäivä:  21. lokakuuta 1938
Muut nimet:  1935 FA, 1938 UO ja 1938 UP
Fyysiset ominaisuudet
Pyörähdysaika:  9,196 h
Absoluuttinen magnitudi:  12,03  ja 12,23
Asteroidiluokka:  B-tyypin asteroidi ja C-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,42 , 0,4166928  tai 0,4186724321468869
Inklinaatio:  28,72257 astetta tai 28,73006792067996 astetta
Keskianomalia:  36,74507 astetta tai 103,8142491763318 astetta
Kiertoaika:  4,61 vuotta ja 1 682,852512088366 vuorokautta
Periapsis:  1,6168407 au ja 1,609605093444237 au
Apoapsis:  3,927 au ja 3,928082029802406 au
Radan isoakselin puolikas:  2,7718511 au ja 2,768843561623321 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1508 Kemi on tähtitieteilijä Heikki Alikosken vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen kaupungin mukaan.
Kemin likimääräinen läpimitta on 18 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,77 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 7 kuukautta.
1507 Vaasa

| 1507 Vaasa> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  12. syyskuuta 1939
Muut nimet:  1939 RD ja 1964 TA
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  4,648  km
Pyörähdysaika:  34,07 h
Albedo:  0,444
Absoluuttinen magnitudi:  13,6  ja 13,68
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,24 , 0,2445539  tai 0,2443344586936363
Inklinaatio:  9,22642 astetta tai 9,22186076678878 astetta
Keskianomalia:  139,88068 astetta tai 222,9213793483893 astetta
Kiertoaika:  3,56 vuotta ja 1 300,81103017439 vuorokautta
Periapsis:  1,7612618 au ja 1,762274164429111 au
Apoapsis:  2,902 au ja 2,901890252061275 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3314196 au ja 2,332082209911313 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1507 Vaasa on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen kaupungin mukaan.
Vaasan likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,33 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 7 kuukautta.
TET (televisiokanava)

| TET |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  24. tammikuuta v. 1992
Omistaja:  1+1 media 
Kuvaformaatti:  16:9
Tunnuslause:  ”TET:issä on voimaa” (30.08.2011) "TET:in alku!" (31.12.2011) ”Kevään alku TET:issä!” (01.03.2012) "Katso kesällä!" (kesällä 2011 ja 2012) "Haluan, että kesä ei lopu koskaan" (syksy 2013) ”Hetki - ja sinä hymyilet” (12.08.2019) ”Kaikki sinun hymysi takia” (24.01.2022) ”Valo voittaa aina pimeyden” (16.05.2022) "Suurten ensi-iltojen iso kanava" (kevätkaudelle alk.13.02.2023) ”Rakastunut elämään” (14.08.2023)
Maa:   Ukraina
Näkyvyysalue:  Koko maa
Pääkonttori:  Kyrylivskakatu 23, 04080 Kiova
Korvasi kanavan:  Neloskanavan ”Ostankino” (Ukrainassa)
Aiemmin:  Tet-a-Tet TET-4
Rinnakkaiskanava(t):  1+1 Ukraina 1+1 Marafon 2+2 Bihudi 1+1 International PlusPlus UNIAN TV Comedy Central Kvartal TV
Kotisivu:  https://tet.tv/ TET Facebookissa  TET Instagrammissa
Saatavuus
Satelliitti
Astra 4A:  
Infobox OKNimi-testi OK: 
TET eli Tonis-Enter Television, aikaisemmin Tet-A-Tet tai kirjoitusasulta Tet-a-Tet ja vuosina 2000–2001 TET4 on holdingyhtiön 1+1 median 24. tammikuuta vuonna 1992 alkaen toiminut sekä yksityinen- että valtakunnallinen tieto- ja viihdetelevisiokanava Ukrainassa.
TET tai alunperin Tet-A-Tet oli yksi ensimmäisiä yksityisiä televisiokanavia Ukrainassa ja ainoa vaihtoehto lisäksi arvossa pidetylle valtion televisiokanavalle. Pääkaupungin Kiovan neloskanavalla tammikuun loppupuolella vuonna 1992 iltaisin klo 19:00 käynnistynyt "Tet-A-Tet TV Program” tai studion ”Tet-A-Tet”-kanava oli joidenkin lähteiden mukaan kesäkuuhun mennessä luonut mainetta pääosin Ukrainassa asuvien noin 8—40-vuotiaiden sekä nuorison ja nuorten aikuisten että perheiden katseluun soveltuvana  kanavana. Vuonna 2017 sen lähetyksiä katseltiin yli 100:ssa kaupungissa Ukrainassa ja sen tavoittavuus eli peittoprosentti oli 92,4 prosenttia. Vuonna 2001 se sai aluekanavan aseman ja vuonna 2003 siitä tuli valtakunnallinen kanava. Vuodesta 2009 lähtien TET on ollut osa 1+1 mediakonsernia. Huhtikuuta v. 2016 lähtien kanavan päätuottajana toimi Victoria Šulženko (myöhemmin Levtšenko), joka jätti tehtävän 16. syyskuuta 2019 ja jonka jälkeen saman vuoden marraskuun 11. päivänä Oksana Petrišinistä tuli kanavan virkaatekevä yleistuottaja.
Nykyisin TET:n oman tuotannon tuotteita seurataan paitsi Ukrainassa, myös kaikkialla maailmassa. Vuoden 2016 tulosten mukaan TET sijoittui neljänneksi ukrainalaisten kanavien joukossa.
Kanavan sloganit ja logot > Vuosi 2010

TET-televisiokanava päivittyi uudelle kaudelle 31.08.2010alkaen, jolloin henkilöstöä leikattiin ja tehtiin muutoksia kanavan logoon, jossa kuution sijasta käytettiin pelkkiä vaaleanpunaisia kirjaimia.
Kanavan sloganit ja logot > Vuosi 2011

Syyskuussa vuonna 2011 televisiokanavan TET:in uuden kauden esittely pidettiin Dante Park-ravintolassa. "TET:issä on voimaa!"-brändin uusia projekteja esittelevä televisiokanava oli muuttanut ravintolan huvipuistoksi, jonka alue oli jaettu kolmeen teemavyöhykkeeseen ja joista jokainen vastasi TET:issä sinä syksynä alkavien uusien ohjelmien ja sarjojen formaattia. Joulukuun 21. päivänä 2011 juhlittiin lähetyskampanjaa "TET:in alku!", josta uuden vuoden aattona tuli uusi slogan.  Symbolina oli maissin alku eli tähkä ja uudelle vuodelle 2012 luvattiin useita ”popcornin tapaan paukahtavia” projekteja ja jatkoa aikuisyleisön viihdyttämiselle. Joidenkin lähteiden mukaan TET:n tämän juhlallisen promootiokampanjan maissitähkäsymbolin väitettiin humoristisesti viitattavan muistoihin unohtumattoman Nikita Hruštšovin maissiin kohdistuneesta intohimosta.
Kanavan sloganit ja logot > ”Kevään alku TET:issä”

Kanavan 20-vuotissyntymäpäivänä 24.01.2012 todettiin ”TET:issä on voimaa”-brändin yhteydessä, että paljon on muuttunut viimeisen vuoden aikana, jolloin yleisö on nuortunut 10 vuotta ja kanavan päivittäinen katseluosuus on kaksinkertaistunut 2:sta 4:ään prosenttiin. Joten TET-kanava päivitti lähetystunnuksensa keväällä v. 2012 ja asiasta kerrottiin kanavan virallisessa Facebook-ryhmässä. Uusi grafiikka esittää kuvia pörröisistä palloista, jotka näyttävät pajukissoilta. Kuten kanavan lehdistöpalvelu kertoi 1. maaliskuuta, talvikauden päähenkilö maissintähkä "heräsi henkiin" keväällä uudella sloganilla: "Kevään alku TET:issä!". Näytönsäästäjän kehitti ja graafisen paketin toteutti studio Signal Red elokuva- ja televisiotuotantoyhtiöstä Film.UA. TET:in pallot saivat uusia symboloivia roolivärejä.
Kanavan sloganit ja logot > ”Katso kesällä”

Kesäkausina 2011 ja 2012 TET-kanavan näytönsäästäjät käynnistyivät animoidulla etanalla ja kutsumalauseella "Katso kesällä", vaikka 11.04.2012 kerrottiin TET-kanavan lanseeraavan kesäkaudelle uusia näytönsäästäjiä. Vuonna 2012 tunnuksen grafiikkaa ja muotoilua päivitettiin ja suunnittelun oli kehittänyt TET-kanavan suunnitteluosasto Agnia Temtšurinan johdolla.