stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nils Kjær
Teokset

Fremmede forfattere, 1895
Boger og billeder, 1898
I forbigaaende, 1903
Smaa epistler, 1908
Nye Epistler, 1912
Svundne Somre, 1920
Siste epistler, 1924
Ukjente epistler, 1995
Regnskabets dag, 1902
Mimosas hjemkomst, 1907
Det lykkelige valg, 1913
For træet er der haab, 1917
Teokset > Suomennetut teokset

Kuvia ja esseitä, suom. Yrjö Koskelainen. Helsinki: Lilius & Hertzberg, 1910.
Tilinteon päivä: kolminäytöksinen näytelmä (Regnskabets dag), suom. Yrjö Koskelainen. Helsinki: Lilius & Hertzberg, 1910
Onnellinen vaali (Det lykkelige valg), esitetty Kansallisteatterissa 1914
Mimoosan kotiintulo (Mimosas hjemkomst), esitetty Kansallisteatterissa 1918
Näytteitä Kjærin suomennetusta tuotannosta on antologiassa Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja, WSOY 1930
Aiheesta muualla

Nils Kjær: Katkelmia Florensista, Valvoja, 1908, s. 268-281
Colin Edwin

Colin Edwin esiintymässä Porcupine Treen kanssa Poznańissa, Puolassa.
Colin Edwin (s. 2. heinäkuuta 1970 Melbourne, Australia) on brittiläisen progressiivisen rockyhtye Porcupine Treen basisti. Hän on soittanut yhtyeessä tavallisen bassokitaran lisäksi nauhatonta bassoa ja kontrabassoa. Edwin liittyi yhtyeeseen joulukuussa 1993. Edwin on jäsenenä myös Ex-Wise Headsissä, etnisiä ja postmoderneja vaikutteita ambientiin yhdistävässä triossa, sekä metallivaikutteisessa Random Noise Generatorissa.
Vuonna 2001 Edwin soitti kontrabassoa arvostusta saavuttaneen, Porcupine Treen johtohahmo Steven Wilsonin sivuprojektissa No-Manissa. Edwin ja Wilson ovat ystäviä kouluajoilta.
Colin Davis

Colin Davis on seuraavien henkilöiden nimi:
Colin Davis, kapellimestari
Colin Davis, kilpa-autoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Colin Davis”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Méxicon kansainvälinen lentoasema

| Méxicon kansainvälinen lentoasema> Aeropuerto Internacional de la Ciudad de México |
| --- | --- |

IATA-koodi:  MEX
ICAO-koodi:  MMMX
Sijainti:  México, Meksiko
Koordinaatit:  19°26′10″N, 099°04′19″W
Matkustajamäärä (2014):  34 255 739
Méxicon kansainvälinen lentoasema (esp. Aeropuerto Internacional de la Ciudad de México, AICM); virallisesti Aeropuerto Internacional Benito Juárez; (IATA: MEX, ICAO: MMMX) on lentoasema, joka palvelee Méxicoa, Meksikon pääkaupunkia. Vuonna 2014 lentoaseman kautta matkusti 34 255 739 ihmistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Méxicon kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Mozilla Firefox

| Mozilla Firefox |
| --- | --- |

 Firefox 114 macOS:ssä.
Kehittäjä:  Mozilla Foundation ja sitä avustavat tahot Mozilla Corporation
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  23. syyskuuta 2002
Vakaa versio:  131.0.2 (9. lokakuuta 2024)
Kehitystilanne:  aktiivinen
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  verkkoselain
Käyttökielet:  97 
Alusta:  Linux Windows 10 tai uudempi macOS 10.15 tai uudempi Android 5.0 tai uudempi iOS 15.0 tai uudempi
Ohjelmointikielet:  C, C++, Rust, JavaScript, CSS, XUL, XBL
Lisenssi:  MPL
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Mozilla Firefox on Mozilla-projektin tekemä vapaa, avoimen lähdekoodin verkkoselain, joka on saatavilla Windowsille, Linuxille, macOS:lle ja Androidille. Yhteensopiva sähköpostiohjelma on Mozilla Thunderbird. Firefox on saatavilla myös suomeksi. Firefox käyttää Gecko-selainmoottoria. Firefox-selaimella oli 11. maaliskuuta 2024 185 miljoonaa asennettua käytössä olevaa selainohjelmaa maailmanlaajuisesti.
Historia

Mozilla Firefox tunnettiin aiemmin nimillä Phoenix ja Mozilla Firebird.
Ohjelman kehitys alkoi, kun Dave Hyatt ja Blake Ross alkoivat karsia mielestään turhia ominaisuuksia Mozilla Suitesta. Ensimmäinen julkinen testiversio julkaistiin syyskuussa 2002 nimellä Phoenix. 14. huhtikuuta 2003 ohjelman nimi vaihdettiin Mozilla Firebirdiksi, koska BIOS-valmistaja Phoenix Technologies näki nimen rikkovan heidän tavaramerkkiään. Lopulta 9. helmikuuta 2004 nimi sai lopullisen muotonsa Mozilla Firefox, tai lyhyemmin vain Firefox. Nimenmuutos johtui siitä, että monet pelkäsivät Firebird-nimen sekoittuvan Firebird-tietokantaohjelmistoon. Näiden tapausten takia ja tarpeesta suojella selaimen brändiä Firefox on nykyisin Mozilla Foundationin tavaramerkki.
Firefoxia kehittävät Mozilla Foundation ja monet vapaaehtoiset.
Mozillan kehitys on siirtynyt osittain käyttämään uutta Mozilla-projektin kehittämää Rust-ohjelmointikieltä. Rust on kuitenkin vielä pahasti vaiheessa, eikä Firefoxin kääntymistä taata kuin tietyllä, samaan aikaan julkaistulla Rustin versiolla. Esimerkiksi Firefox 115 (ESR) kääntämiseen käytetään Rustin versiota 1.69.0.
Firefoxin versiohistoria

ESR-versiot ovat yrityksille ja organisaatioille tarkoitettuja pidennetyn tuen versioita, joihin julkaistaan vain tietoturvapäivityksiä julkaisun jälkeen ja vakauskorjauksia Mozillan harkinnan mukaan. Näitä ovat olleet versiot 10, 17, 24, 31, 38, 45 ja 52. Seuraava julkaisu on poikkeuksellisesti versio 60 eikä 59. Muutos tehtiin, koska siten Mozilla sai lisäaikaa kehitykseen, siirtymäaika organisaatioiden versiopäivityksessä pidentyi ja suurimmat muutokset olivat versiossa 57.
Osaa ilmoitetuista ominaisuuksista ei välttämättä ole kaikissa beetaversioissa. Firefox päivittyy uuteen versioon kuuden viikon välein. Käyttöjärjestelmien mukana tulleet versiot ovat tuettuja niin kauan, kuin itse järjestelmä (esimerkiksi Linux-jakelupaketeissa).
Versiossa 94 Linux-versio siirtyi X Window Systemin GLX-laajennuksen sijaan käyttämään EGL:ää, jota voidaan käyttää X11:sta ja Waylandin kanssa. Muutoksen myötä suorituskyky on parempi, virrankäyttö on pienempi, bugien määrä on pienempi ja laitteistokiihdytys on lähempänä.
Versiosta 127 alkaen Firefox vaihtaa automaattisesti salaamattomat HTTP-yhteydet HTTPS-yhteyksiin kun sisällössä on sekayhteyksiä (molempia käytössä).
Ominaisuudet

Firefox-selain tarjoaa ominaisuuksia, jotka on suunniteltu parantamaan käyttäjien yksityisyyttä ja turvallisuutta. Yksi näistä on yksityinen selaustila, joka mahdollistaa verkon selaamisen ilman, että selaushistoriaa, salasanoja tai evästeitä tallennetaan. Lisäksi selaimessa on seurannan suojaus, joka estää yli 2 000 mainosseuraajaa seuraamasta käyttäjää verkossa..
Firefox mahdollistaa tietojen synkronoinnin eri laitteiden välillä. Tämä ominaisuus synkronoi kirjanmerkit, salasanat ja avoimet välilehdet kayttäjän muiden selainten kanssa. Kirjanmerkit voi järjestellä kansioihin ja tageihin.​.
Mukautettavuus on yksi Firefoxin vahvuuksista. Käyttäjä voi muuttaa selaimen ulkonäköä teemoilla ja lisätä uusia työkaluja, ominaisuuksia sekä lisäosia selaimeen..
Selaimessa on sisäänrakennettu kuvakaappaus.
Multimediaominaisuudet, kuten Picture-in-Picture -toiminto, mahdollistavat videoiden siirtämisen kelluvaksi ikkunaksi, jotta voi jatkaa selaamista samalla kun katsoo videota. Firefox-selaimessa voi avata ja muokata PDF-tiedostoja suoraan, käyttäjän ei tarvitse enään ladata erillistä ohjelmaa tähän tarkoitukseen​​.
Versiosta 118 lähtien saatavilla on ollut www-sivun kielenkääntö-ominaisuuksia. Versiossa 128 mukaan tuli valitun tekstin kääntäminen. Mozillan mukaan kääntäminen tapahtuu selaimessa itsessään ei erillisellä palvelimella.
Firefoxin kehittäjätyökalut ovat verkkosivustojen suunnittelijoille ja kehittäjille, tarjoten kattavat työkalut verkkosivustojen suunnitteluun ja kehittämiseen. Firefox tarjoaa myös paljon muita työkaluja, kuten Eyedropper-työkalun, joka tunnistaa tarkan värin sivulla ja kopioi sen värikoodin.
Ominaisuudet > Poistettuja ominaisuuksia

RSS- ja Atom-virtojen lukeminen poistettiin versiossa 64.
Versiot

Firefoxin perusversion lisäksi on julkisesti saatavilla kolme virallista versiota, jotka ovat Beta, Developer Edition ja Nightly. Kaikissa näissä versioissa selain lähettää dataa Mozillalle ja mahdollisesti heidän kumppaneilleen. Betaversio on julkinen testausversio, joka sisältää ominaisuuksia, jotka ovat melkein täysin valmiita viralliseen versioon. Versiossa tehdään viimeiset kokeillut, jotta harvinaisemmatkin löydettäisiin.
Developer Edition, suomeksi kehittäjien versio, on verkkokehittäjille suunnattu versio, joka tarjoaa Firefoxin perustyökalujen lisäksi vielä enemmän työkaluja verkkokehitykseen. Versiossa on esimerkiksi seuraavat työkalut:
Firefoxin oma debugger, joka antaa tarkastaa arvoja, mitä niiden sisällä löytyy ja niiden erikoisfunktiot.
DOM-keskeytyskohdat, jotka mahdollistavat keskeytyskohdan laittamisen tiettyyn DOM:iin liittyvään rakenteeseen. Tämä helpottaa laajojen ja dynaamisten selainten debuggausta.
CSS gridin visualisointi, joka auttaa sen ymmärtämistä sekä epäaktiivisten CSS:n arvojen näyttö ja niiden sääntöjen indikaattori. Tämä mahdollistaa helpon debuggauksen CSS-tyyleille ja arvoille. Työkalu antaa myös lisää tietoa siitä, miksi joku arvo ei ole päällä, mikä helpottaa debuggausta entisestään. Sivun fonteille on myös erikoistunut työkalu, joka tekee fonttien muokkauksesta helppoa ja nopeaa.
Helppokäyttöisyyden tarkistustyökalu, joka käy läpi jokaisen noden DOM-rakenteessa ja tarkastaa niiden esteettömyyden. Työkalu näyttää siten mahdolliset ongelmat, jotka liittyvät sivun esteettömyyteen.
Nightly on Firefoxin versio, johon kaikki uudet ominaisuudet ja bugien korjaukset lisätään päivittäin. Tätä käytäntöä käytetään, jotta voidaan löytää uudet bugit helpommin ja tiedetään, että ne liittyvät edellisiin päivityksiin. Samalla käyttäjät saadaan nopeammin testaamaan uusia ominaisuuksia ja bugeja.[lähde? ]
Turvallisuus

Mozilla Foundation tarjoaa ohjelmointivirheiden löytämisestä "bugipalkkiota" (3 000–20 000 Yhdysvaltain dollarin rahapalkkio), jonka suuruus riippuu raportin laadusta ja ohjelmointivirheen aiheuttamasta haavoittuvuudesta Firefoxiin. Viralliset ohjeet tietoturva-aukkojen käsittelystä eivät suosittele haavoittuvuuksien varhaista paljastamista, jotta mahdolliset hyökkääjät eivät saisi etulyöntiasemaa haavoittuvuuksien käytöstä. Viralliset ohjeet tietoturva-aukkojen käsittelystä eivät myöskään suosittele haavoittuvuuksien varhaista paljastamista julkisesti.
Maaliskuussa 2021 Firefox lanseerasi SmartBlockin versiossa 87 tarjotakseen suojan sivujen välistä seurantaan vastaan rikkomatta käyttäjien käyttämiä verkkosivustoja. Se tunnetaan myös nimellä state partitioning tai total cookie protection. Toiminto eristää tiedot jokaiselta käyttäjän käymältä sivustolta varmistaakseen, että seurantaskriptaaminen on hyvin vaikeaa ellei mahdotonta. Ominaisuus eristää myös paikallisen tallennuksen, palvelutyöntekijät ja muut tavalliset tavat, joilla sivustot tallentavat tietoja.
Lisäosat

Firefox tunnettiin laajasta muokattavuudestaan.
Firefox tuki alun perin XUL-kieltä (XML User Interface Language). Tämän avulla oli mahdollista luoda käyttöliittymiä XML-koodilla. Käyttöliittymän toimintaa voi muuttaa XBL (XML Binding Language) -määrityksillä. Firefox salli myös liitännäisille laajan pääsyn XPCOM (Cross Platform Component Object Model) -komponenttirajapintaan, jota selain käyttää sisäisesti. Mahdollisuus muuttaa koko selaimen toimintaa laajennuksilla oli yksi Firefoxin vahvimmista puolista ja teki siitä muokattavamman kuin muista selaimista. Firefox salli käyttöliittymän muokkaamisen XUL-koodilla, kunnes tämä mahdollisuus poistettiin versiossa 57. Ainut selaimen sallima laajennuskeino on nykyisin WebExtensions API, joka on samanlainen ja paljolti yhteensopiva Chromen ja Operan kanssa.
Firefoxin lisäosat jaetaan kuuteen luokaan: laajennukset, teemat, liitännäiset, hakutyökalut, oikolukusanastot ja kielipaketit sekä sovellukset.
Lisäosat > Laajennukset

Laajennuksilla voidaan laajentaa selaimen toiminnallisuuksia. Laajennukset tuovat selaimeen uusia toimintoja, kuten kirjainmerkkien hallinnoinnin, muokattuja työkalurivejä, FTP- ja sähköpostiohjelmia tai kehittäjien työkaluja. Osa lisäosista muuttaa nettisivun ulkonäköä. Esimerkiksi uBlock Origin estää mainoksia ja Greasemonkey sallii käyttäjien tekemien makrojen (script) ajamisen selaimessa. [lähde? ]
Lisäosat > Laajennukset > Esimerkkejä laajennuksista

uBlock Origin / Adblock Plus (mainostenesto)
Greasemonkey (skriptien ajaminen)
NoScript (aktiivisen sisällön suorituksen esto)
Stylus / Stylish (verkkosivustojen tyylimukautus)
Lisäosat > Teemat

Teemat (alussa persoonat) olivat alun perin Firefoxin lisäosia, mutta niiden tuki lisättiin selaimeen versiosta 3.6 lähtien.
Taustakuva (Background Theme) – voi muuttaa taustaväriä ja -kuvaa valikkorivillä.
Teema (Complete Theme) – voi muuttaa selainikkunan, valikkorivin, välilehtien, pikavalikoiden ja valikoiden ulkoasua
Lisäosat > Liitännäiset

Firefoxin versio 57 loppuvuodesta 2017 poisti tuen vanhanmallisilta NPAPI-selainlaajennuksilta (Netscape Plugin Application Programming Interface).
Lisäosat > Hakutyökalut

Firefox mahdollistaa usean hakutyökalun käytön nopeasti. Context Search laajennus lisää listan käyttäjän hakutyökaluista valitun kohteen viereen.
Lisäosat > Oikolukusanastot ja kielipaketit

Suomenkielinen sanakirja ja oikoluku olivat alkuun saatavilla Voikko-liitännäisen avulla.
Firefoxiin on saatavilla suomen kielen kielipaketti, mutta oikolukua ei ole enää saatavilla.
Firefoxin versio 57 poisti tuen selaimen liitännäisiltä. Uudemmat versiot tukevat vain WebExtensions-rajapintaa.
Firefox ei nykyisellään tule lainkaan oikeinkirjoituksen tarkistimia, ainoastaan sanakirjalaajennuksia, jotka eivät riitä suomen kielen oikeinkirjoituksen tarkistukseen.
Lisäosat > Sovellukset (Apps)

Firefox OS:n julkaisun jälkeen luotiin Mozilla Marketplace, jolla mobiilisovelluksia voi suorittaa Firefoxin pc-versiossa.
Firefox 4 julkaistiin maaliskuussa 2011 Android-laitteille ja Nokian kehittämälle Maemo-laitteille.
Firefox for iOS julkaistiin marraskuussa 2015 iPhonelle ja iPadille.
Firefox julkaisi uuden yksityisyyteen keskittyvän Firefox Focus -verkkoselaimen iOS-laitteille marraskuussa 2016. Kesäkuussa 2017 Firefox Focus julkaistiin Androidille.
Lisäosat > Firefox Reality (AR/VR)

Firefox Reality julkaistiin lisätyn todellisuuden ja virtuaalitodellisuuslaseille syyskuussa 2018. Se tukee perinteistä verkkoselailua 2D-ikkunoiden kautta ja mukaansatempaavia VR-sivuja Web VR:n kautta. Firefox Reality on saatavilla HTC Vive-, Oculus-, Google Daydream- ja Microsoft Hololens -kuulokkeilla. Helmikuussa 2022 Mozilla ilmoitti lopettavansa Firefox Realityn päivittämisen ja tuen. Igalia otti projektin ohjauksen haltuunsa uudella nimellä Wolvic.
Suosio ja markkinaosuus

Selain saavutti huomattavaa suosiota jo kehitysvaiheessaan. Se saavutti 200 miljoonan latauksen rajapyykin 31. heinäkuuta 2006.
Lokakuussa 2011 Firefoxin maailmanlaajuisen markkinaosuuden arvioitiin olevan noin 22 prosenttia. Suurin markkinaosuus selaimella oli Suomessa, jossa se oli noin 45,9 prosenttia (maaliskuun 2008 tilanne). Puola seurasi heti perässä 44,0 prosenttia. Firefoxin markkinaosuus oli tuolloin toiseksi suurin heti Microsoftin Internet Explorerin jälkeen, jonka markkinaosuus oli lokakuussa 2011 noin 52 prosenttia.
Maaliskuussa 2008 Firefoxia käytti Euroopassa 28,8 ja Oseaniassa 31,2 prosenttia useampi kuin muualla.
Firefox 3:n virallinen julkistamispäivä oli 17. kesäkuuta 2008. Vuorokauden aikana yritettiin tehdä uusi ohjelmatiedoston lataamisen maailmanennätys. Tarkoituksena oli, että mahdollisimman moni noutaisi Firefox 3 -selaimen 24 tunnin sisällä 17.6.–18.6.2008. Ennätykseksi tuli 8 002 530 eri koneilta loppuun suoritettua latausta. Ennätys kirjattiin Guinnessin ennätysten kirjaan.
Joulukuussa 2011 Firefox menetti toisen sijansa Googlen Chromelle. Vuoden aikana ero pysyi pienenä, ja marraskuussa 2011 Chromen markkinaosuus oli 25,7 prosenttia ja Firefoxin 25,2 prosenttia.
StatCounterin mukaan Firefoxilla oli 20,82 prosentin markkinaosuus vuonna 2013. Seuraavan vuoden helmikuussa markkinaosuus oli 18,3 prosenttia pitäen kolmannen sijan selainmarkkinoilla.
Net Applicationsin mukaan 2015 maaliskuussa IE:n markkinaosuus oli 55,83 Chromen 25,68 ja Firefoxin 11,70 prosenttia.
Elokuussa 2016 NetMarketShare kertoi Firefoxin työpöytäkoneiden markkinaosuudeksi 7,69 prosenttia.
Lokakuussa 2020 Firefoxilla oli 3,39 prosentin osuus NetMarketSharen mukaan ja 3,98 StatCounterin mukaan.
Firefox Mobile

Mozilla on julkaissut Firefoxista myös oman versionsa mobiililaitteille. Firefox Mobile päivittyy samoihin versionumeroihin kuin työpöytäversio. Firefox Mobile on julkaistu Googlen Androidille sekä Nokian MeeGolle. Lisäksi selain on upotettuna Mozillan kehittämään Firefox OS-mobiilikäyttöjärjestelmään. Selaimen mobiiliversio muistuttaa työpöytäversiota, sillä ominaisuudet ovat pitkälti samat. Firefox Mobilen ominaisuuksiin lukeutuvat muun muassa synkronointi työpöytä- sekä mobiiliselaimen välillä (Firefox Sync), lisäosat ja hakuja helpottava älykäs osoitepalkki.
Brändi ja tavaramerkit

Nimi Firefox on Mozilla-säätiön rekisteröity tavaramerkki, ja ohjelman logon käyttöä koskevat tietyt ehdot. Firefoxin logoa ja nimeä saa käyttää vain lähdekoodiltaan muuttamattomissa versioissa ja Mozilla-säätiön virallisella luvalla. Levittäjä voi muuttaa selaimen nimen helposti vaihtamalla kääntämisvaiheessa asetuksia. Esimerkiksi Debian-projekti tekee Firefoxiin useita omia päivityksiään ja näki että he eivät voineet käyttää alkuperäistä kuvaketta sen käyttörajoitusten takia. Mozilla-säätiö pyysi heitä myös lopettamaan tämän takia Firefox-nimen käytön, sillä logoa ja nimeä saa käyttää vain yhdessä.
Aiemmin, mm. Debian versionumerossa 7:ssa (version nimi wheezy) Debianin Firefox-selain oli nimeltään Iceweasel. Nykyisin (vuonna 2021) Debianin mukana tulee oletusarvoisesti asennettuna selain Firefox ESR (Extended Standard Release) joka saa päivityksiä normaalien järjestelmäpäivitysten yhteydessä.
Debianissa oli Firefox ESR oletuksena sekä Debian buster-versiossa (versionumero 10) että on bullseye-versiossa (versionumero 11). Debian bullseye (versionumero 11) on julkaistu vakaaksi (stable) Debianin versioksi 14.8.2021.
Vastaavasti Debianiin perustuva Ubuntu käyttää vain uudelleenpaketoitua versiota, joten he saavat käyttää alkuperäistä nimeä ja logoa. Nykyään myös Debian-käyttöjärjestelmäjakelu saa käyttää alkuperäistä nimeä ja logoa. Selaimissa ei kuitenkaan ole merkittäviä käytännön eroja.
Debian käyttää GNU-työkaluja ja usein Linux-ydintä, mutta Mozilla Firefox ei ole GNU-työkalu eikä osa GNU-käyttöjärjestelmäprojektia, vaan Mozilla Foundationin tekemä verkkoselain. Debianista käytetään joskus nimitystä Debian GNU/Linux, vaikka Linux ei ole vaadittu osa Debiania, mutta GNU-työkalut ja lisenssiehdot siihen sisältyvät.
Mozilla Firefox ei vaadi GNU- eikä Linux-teknologiaa vaan se toimii myös Microsoft Windowsilla ja muillakin alustoilla (käyttöjärjestelmillä). Debianin asennusohjelma asentaa Firefox ESR-selaimen, joka on käyttövalmis verkkoselain valmiiksi asennetussa Debian-järjestelmässä ESR-versiona Debian-oletusasennuksen jälkeen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mozilla Firefoxin kotisivu
Mozilla-säätiön kotisivu (englanniksi)
Mozilla-ohjelmien epävirallinen tuki (englanniksi)
Mozilla-ohjelmien suomennosprojekti
Firefoxin käyttöopas
Laajennukset, teemat, oiko­luku­sanastot ja kieli­paketit
Noel Gunler

| Noel Gunler> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. lokakuuta 2001 (ikä 23) Luulaja, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  187 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  Carolina Hurricanes
Sarja:  NHL
Pelinumero:  38
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Luleå HF (SHL) Brynäs IF (SHL) Chicago Wolves (AHL) Kärpät (SML)
NHL-varaus:  41. varaus, 2020 Carolina Hurricanes
Karl Noel Joakim Gunler (s. 7. lokakuuta 2001 Luulaja, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, jolla on sopimus NHL-seura Carolina Hurricanesin kanssa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Gunler laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

Gunler pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021, jolloin hän oli tehoilla 4+1=5 Ruotsin paras maalintekijä sekä jakoi sisäisen pistepörssin voiton Lucas Raymondin, Victor Söderströmin ja Simon Holmströmin kanssa. Gunler jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Emil Andraen kanssa lukemalla +3. Hänet valittiin Itävaltaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Ruotsin ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Gunler pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2017. Yhteensä hän on pelannut viisi nuorten ja 30 poikien maaottelua.
Muuta

Gunlerin isä Joakim pelasi omalla urallaan hyökkääjänä seitsemän Elitserien-ottelua Luleå HF:ssä kaudella 1992–1993, mutta suurimman osan urastaan hän pelasi kuitenkin Ruotsin alemmissa sarjoissa.
Bäckebolin piiri

| Bäckebolin piiri |
| --- | --- |
 Sisäänkäynti Bäckebolin kirkkosaliin
 fiBäckebolin piiri 
 57°45′04″N, 11°58′55″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Bohuslän
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Kunta:  Göteborgin kunta
Piirikoodi:  109006
Väestö
Väkiluku (2022):  10 685 
Bäckebolin piiri (ruots. Bäckebols distrikt) sijaitsee Göteborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 10 685  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Göteborgin kunnan piirit
Bântéay Méancheăy

Maakunnan sijainti
Maakunnan jakautuminen piirikuntiin
Bântéay Méancheăy on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan luoteisosassa rajautuen luoteessa Thaimaahan. Maakunnan pinta-ala on 6 679 neliökilometriä ja sen alueella asui vuoden 2008 väestönlaskennassa yhteensä 678 033 ihmistä. Sen pääkaupunki on noin 61 000 asukkaan Sisŏphŏn (2008). Bântéay Méancheăyn maakunta jakaantuu kahdeksaan piirikuntaan, ja edelleen 64 kuntaan.
Alue on kuulunut Khmerien valtakuntaan, ja sen loiston päiviltä on jäljellä Banteay Chhmarin temppeli, joka on rakennettu 1100–1200-luvulla. Sen jälkeen maakunta on vaihtanut omistajaa useasti, aluksi thaimaalaisilta khmereille, myöhemmin punaisten khmerien ja maan hallituksen välillä.
Piirikunnat

Maakunnassa sijaitsevat piirikunnat geokoodeineen:
| --- | --- |
  0102 Mongkol Bourei  0103 Phnum Srok  0104 Preah Netr Preah  0105 Ou Chrov:   0106 Serei Saophoan  0107 Thma Puok  0108 Svay Chek  0109 Malai
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bântéay Méancheăy Wikimedia Commonsissa
Kambodžan maakunnat
| --- | --- |
Maakunnat:   Bântéay Méancheăy   Băt Dâmbâng   Kâmpóng Cham  Kâmpóng Chhnăng   Kâmpóng Spœ   Kâmpóng Thum   Kâmpôt  Kândal   Kaôh Kông   Krâchéh  Môndôl Kiri  Ŏtâr Méancheăy  Preăh Vihéar  Poŭthĭsăt   Prey Vêng  Rôtanak Kiri   Siĕm Réab  Stŏeng Trêng  Svay Riĕng   Takêv 
Maakuntatasoiset kunnat:   Kêb  Pailĭn  Phnom Penh  Sihanoukville
Netšajev

Netšajev, naisilla Netšajeva, on venäläinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Elina Netšajeva (s. 1991), virolainen koloratuurisopraano
Leonid Netšajev (1939–2010), venäläinen elokuvaohjaaja
Sergei Netšajev (1847–1882), venäläinen vallankumouksellinen
Viktor Netšajev (s. 1955), neuvostoliittolainen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Bos en lommer

Amsterdamin kartta, johon Bos en Lommerin kaupunginosa on merkitty vihreällä.
Bos en Lommer (suom. Metsä ja siimes) on kaupunginosa Amsterdamin läntisellä puolella, Alankomaissa. Alueella asuu reilut 30000 ihmistä ja sen pinta-ala on 2,71 km². Bos en Lommeriin kuuluva Kolenkitbuurt kantaa kyseenalaista titteliä olemalla koko Alankomaiden huonoin lähiö asua ja elää hollantilaisen televisiokanavan RTL:n julkaiseman Top 40 ongelma-alueet -listan mukaan.
Alueet ("buurten") Bos en Lommerissa

Erasmusbuurt
Gibraltarbuurt
Gulden Winckelbuurt
Kolenkitbuurt
Landlustbuurt
Robert Scottbuurt
Myös Sloterdijkin vanha kylä on osa Bos en Lommeria.
Bos en Lommerin kaupunginosavaltuusto

Valtuusto koostuu 17 jäsenestä.
PvdA, jota johtaa Erik de Groot
GroenLinks, jota johtaa Wessel Breunesse
VVD, jota johtaa Kartinie Martowirono
D66, jota johtaa Gerolf Bouwmeester