Hallusinogeenit
Nimet ja luokittelu > Aineryhmän nimet

Tämän artikkelin kuvaamia aineita on kutsuttu useilla erilaisilla nimillä, joista useimmat kytkeytyvät tiettyyn teoriaan, jolla on pyritty kuvaamaan niiden vaikutuksia.
Louis Lewin käytti sanaa fantastika vuoden 1928 tutkielmassaan, joka käsitteli organismeja, jotka "kiihottavat aivotoimintaa aiheuttamalla hallusinaatioita, harhoja ja näkyjä [...] sekä tajuttomuutta tai muita poikkeuksellisen aivotoiminnan tiloja." Lewin kuitenkin koki käsitteen puutteelliseksi: "Sana ei onnistu välittämään toivomaani merkitystä". LSD:n keksimisestä seuranneen tutkimuksen määrän kasvun seurauksena syntyi useita uusia käsitteitä laajentamaan aiempaa sanastoa, esimerkiksi "hallusinogeeni", "fanerotyymi", "psykedeeli", "psykotomimeetti", "psykolyytti", "skitsofrenogeeni", "kataleptogeeni", "mystikomimeetti", "psykodyslepti" ja "enteogeeni".
"Psykoosia matkivaa" tarkoittava ilmaisu "psykotomimeetti" heijastelee tutkijoiden varhaisia hypoteeseja, joiden mukaan hallusinogeenien vaikutukset vastaavat luonnollisesti ilmenevän skitsofrenian oireita. Myöhemmin on todettu, että joidenkin hallusinogeenien vaikutus muistuttaa psykoottisia tiloja toisia enemmän. Vaikka serotonergisten psykedeelien (LSD, psilosybiini, meskaliini jne.) subjektiiviset vaikutukset eroavat merkittävästi NMDA-antagonistisisten dissosiatiivien (PCP, ketamiini, dekstrometorfaani) vaikutuksista, on ilmeistä että vaikutukset ovat myös limittäisiä, ja vaikuttavat samoihin mielen prosesseihin. Tutkimuksin on myös osoitettu, että kummankin aineryhmän vaikutusten psykoosinomaiset puolet syntyvät samankaltaisin mekanismein. Eräässä kaksoissokkotutkimuksessa vertailtiin DMT:n ja ketamiinin vaikutuksia. Tutkijat esittivät hypoteesin, jonka mukaan LSD:n kaltaisten aineiden vaikutukset muistuttavat erityisesti paranoidia skitsofreniaa, siinä missä PCP:n kaltaiset aineet muistuttavat tarkemmin määrittelemättömän skitsofrenian katatonisia alatyyppejä. Tutkijat esittivät näkemyksen, jonka mukaan "skitsofrenian kaltaista heterogeenista häiriötilaa ei luultavasti ole mahdollista mallintaa tarkasti yksittäisen kemiallisen vaikuttimen avulla."
Käsitteen "psykedeeli" keksi Humphry Osmond. Sanan jossain määrin mystinen mutta arvoneutraali merkitys tarkoittaa "mieltä ilmentävää". Käsitettä "enteogeeni", käytetään monesti kuvaamaan psykedeelien uskonnollista ja rituaalista käyttöä antropologisissa tutkimuksissa. Sanat "entaktogeeni", "empatogeeni", "dissosiatiivi" ja "deliriantti" ovat syntyneet viittaamaan klassisten psykedeelien kaltaisten aineiden alaryhmiin, joille on koettu tarpeelliseksi nimetä omat alaryhmänsä.
»Monia sanoja on vuosien varrella ehdotettu tämän aineryhmän nimeksi. Aiemmin tällä vuosisadalla kuuluisa saksalainen toksikologi Louis Lewin käytti nimeä "fantastika", ja kuten tulemme myöhemmin havaitsemaan, kyseinen kuvaus ei lopulta ole kovinkaan kaukaa haettu. Useimpia yleisessä käytössä olevia nimitykset – "hallusinogeeni", "psykotomimeetti" ja "psykedeeli" ("mieltä ilmentävä") on käytetty ristikkäin. Tällä hetkellä "hallusinogeeni" on kaikista yleisimmin tieteellisessä kirjallisuudessa esiintyvä käsite, vaikka se kuvaakin huonosti aineryhmän todellisia vaikutuksia. Maallikkolehdistön keskuudessa laajimmalle on levinnyt "psykedeeli", joka on pitänyt pintansa jo neljän vuosikymmenen ajan. Tieteen piirien ulkopuolella on viime aikoina kiinnitetty huomiota erityisesti näiden aineiden kykyyn tuottaa mystisiä kokemuksia ja aiheuttaa hengellisen merkityksellisyyden tunteita. Kreikan kielen sanasta "entheos" johdettu käsite "enteogeeni" otettiin käyttöön Ruckin ym. toimesta, ja sen käyttö on vähitellen yleistynyt. Sana vihjaa näiden aineiden paljastavan tai mahdollistavan yhteyden "sisäiseen jumaluuteen". Vaikka vaikuttaakin epätodennäköiseltä, että käsitettä koskaan hyväksyttäisiin muodollisen tieteen piiriin, sen käyttö valtavirtamediassa ja internetissä on levinnyt nopeasti. Näitä aineita käyttävän alakulttuurin keskuudessa "enteogeeni" on korvannut "psykedeelin" nimenä, ja tämän kehityskulun voi olettaa jatkuvan.»