stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toralinna (Tampere)
Kirjallisuutta

Tuuli Kataja ja Kirsti Lehtomäki: Toralinna 1904–2004: täynnä elämää. Tampere: Työväen keskusmuseo, 2004. ISBN 952-99449-0-X.
Toimihenkilöunioni TU

Toimihenkilöunioni TU:n logo
Toimihenkilöunioni TU ry (lyh. TU, ruots. Tjänstemannaunionen, engl. Union of Salaried Employees TU) oli toimihenkilöiden muodostama ammattiliitto vuosina 2001–2011. Vuoden 2011 alusta Toimihenkilöunioni ja Ammattiliitto Suora yhdistyivät ja uuden ammattiliiton nimeksi tuli Ammattiliitto Pro.
TU oli Toimihenkilöiden keskusjärjestö on STTK:n suurin yksityisen sektorin ammattiliitto. Sen puheenjohtajana toimi 1. lokakuuta 2005 alkaen oikeustieteen kandidaatti Antti Rinne. Jäseniä Toimihenkilöunionissa oli noin 125 000, jotka olivat jäseninä noin 290 jäsenyhdistyksessä, ja joille Toimihenkilöunioni teki 43 työehtosopimusta (TES).
Yleistä

Toimihenkilöunionissa työskenteli noin 130 henkilöä 11 aluetoimistossa sekä Helsingin keskustoimistossa. Keskustoimiston ohessa toimi Toimihenkilöiden työttömyyskassa (TU-kassa), jota johti kassanjohtaja Marjatta Väisänen. Toimihenkilöunionin jäsenlehtenä oli PRO Toimihenkilöunioni, jota kustansi Unionimedia Oy. Lisäksi aktiivijäsenille toimitettiin eTU-lehteä. Jäsenmaksu oli 1,2 % palkkasummasta. Toimihenkilöunionin varsinaisen toiminnan kulujäämä vuonna 2004 oli 20,5 miljoonaa ja jäsenten keski-ikä vuonna 2004 oli 46,6 vuotta.
Liitto ilmoitti tavoitteekseen
edistää toimihenkilöiden ammatillista järjestäytymistä,
parantaa ja valvoa heidän palkka- ym. ammatillisia, sosiaalisia ja oikeudellisia etujaan sekä edistää tasa-arvon toteutumista,
työskennellä heidän yhteisvastuullisuutensa, yhteiskunnallisen tietoutensa ja ammattiyhdistystietoutensa lujittamiseksi sekä ammattitaitonsa ja työmarkkina-asemansa turvaamiseksi ja kehittämiseksi,
tukea heitä mahdollisen työttömyyden aikana huomioiden työttömyyskassalain 1 §:n määräykset.
Useimpien ammattiliittojen tapaan TU oli puoluepoliittisesti sitoutumaton.
Historia > Kiista soveltamisalasta

Kukin ammattiliitto haluaa, että alalla noudatetaan juuri sen työehtosopimusta, ja samalla halutaan kasvattaa oman liiton jäsenmäärää ja sitä kautta painostusvoimaa. Rajariita toimihenkilöiden soveltamistaalasta nousi jälleen esiin syksyllä 2009 seurauksella Toimihenkilöunioni järjesti piste- ja vauhdituslakkoja Teknologiateollisuuden yrityksissä. Toimihenkilöunionin mukaan työnantaja ei sovella kaikilla työpaikoilla unionin ja työnantajaliiton välistä työehtosopimusta niihin toimihenkilöihin, joihin pitäisi. Sen sijaan työnantaja – TU:n mukaan – siirtää toimihenkilöitä ylempien toimihenkilöiden piiriin, jolloin toimihenkilöiltä jää saamatta tuhansia euroja ylityökorvauksia ja matkustusajan palkkaa. Kiistan piti olla sovittu jo vuonna 2007, jolloin liitot ja työnantaja sopivat, että kiistanalaiset tapaukset selvitetään yhdessä.
Hallinto ja yhdistysrakenne

Liiton yhdistysjäseniksi hyväksyttiin toimihenkilöiden muodostamat rekisteröidyt yhdistykset, joiden hyväksymisestä päätti liittohallitus. Järjestön ylintä päätösvaltaa käytti liittokokous. Jäsenet valitsivat liittokokousedustajat (350 edustajaa) joka neljäs vuosi pidettävään liittokokoukseen, jossa muun muassa valittiin liittovaltuusto (61 jäsentä), liittohallitus (18 jäsentä), liiton puheenjohtajat, päätettiin toiminnasta, taloudesta, toimintalinjasta ja piirijaosta. Toimihenkilöunionin piirien toimintaa koordinoivat aluetoimistot liiton piiriohjesäännön mukaisesti. Liittovaltuusto kokoontui vuosittain, tyypillisesti kaksi kokousta vuodessa, liittohallitus tavallisesti kuukausittain. Piirikokouksissa yhdistykset valitsivat keskuudestaan jäsenet piirien hallintoon piiriohjesäännön mukaisesti. Työehtosopimusneuvotteluista ja mahdollisista työtaistelutoimenpiteistä päätti liittohallitus.
Paikalliset jäsenyhdistykset saivat varansa jäsenmaksupalautuksena 0,1 % jäsenten liitolle maksamasta jäsenmaksusta. Yhdistyksessä varojen käyttöä hallinnoi jäsenten vuosittain valitsema johtokunta. Jäsenyhdistys tyyppejä on useita: alueellinen-, ala-, sopimusalakohtainen-, yrityskohtainen- ja kokoomayhdistys. Kokoomayhdistys on tavallisesti alueellinen yhdistys, joka ei ole keskittynyt mihinkään tiettyyn alaan tai sopimusalaan vaan jäseniä on monesta eri yrityksestä sekä sopimusaloilta. Yhdistysten koko vaihtelee kymmenistä yli tuhannen jäsenen yhdistyksiin. Suuret yhdistykset ovat keskittyneet pääasiassa Etelä-Suomeen. Yhdistysten erilaisista jäsenmääristä johtuen yhdistysten varallisuudessa voi olla suuriakin eroja.
Sopimusalat

Toimihenkilöunioni TU  teki seuraaville aloille työehtosopimuksia (TES). Osa sopimuksista oli yleissitovia (YS), osa yrityskohtaisia sopimuksia (YK) osa yleissitovuutta vailla (YV).
Ahtausalan toimihenkilöiden työehtosopimus (YS)
Autoalan toimihenkilöitä koskeva TES (YS)
Digita ja Yle (YK)
Elintarvikeala
Meijereiden erikoiskoulutuksen saaneita ja tekn. toimihenk. koskeva työehtosopimus (YS)
Lihateollisuuden asiamiesten työehtosopimus (YS)
Elintarviketeollisuuden toimihenkilöiden työehtosopimus (YS)
Finnair
Finnairin työehtosopimus (YK)
Lentovirkailijoiden työehtosopimus (YK)
Hammaslaboratorioalan työehtosopimus (YS)
Iittala TES (YK)
Kemianalan toimihenkilösopimus (YS)
Laboratorioala TES
Lasikeraamisen teollisuuden toimihenkilöitä koskeva työehtosopimus (YS)
MTV3 ja Finnlab toimihenkilöiden TES (YK)
Puuteollisuus
Mekaanisen metsäteollisuuden työehtosopimus (YS)
Pahvi ja paperijalostus työehtosopimus (YS)
Puusepänteollisuuden toimihenkilöiden työehtosopimus (YV)
Palvelualojen Toimialaliiton toimihenkilöitä koskeva työehtosopimus (YV)
Paperiteollisuuden toimihenkilöiden TES (YS)
Rakennusalan toimihenkilöiden työehtosopimus (YS)
Rakennusaine- ja betoniteollisuuden toimihenkilöitä koskeva työehtosopimus (YS)
Silja-konserni TES (YK)
Suunnittelu- ja konsulttialan toimihenkilöiden työehtosopimus (YS)
Talotekniikka-alan toimihenkilöiden työehtosopimus (YS)
Teknologiateollisuuden (Metalliteollisuuden) toimihenkilöiden työehtosopimus (YS)
Tekstiili- ja vaatetusteollisuuden toimihenkilöitä koskeva työehtosopimus (TeVa) TES (YS)
Tietoala ja posti
Tietotekniikan palveluyritysten teknisiä toimihenkilöitä koskeva työehtosopimus (YV)
Postin teknisten työehtosopimus (YK)
Tavarankuljetusalan työehtosopimus (YK)
Tietoliikennealan TES (YV)
Tilitoimistoalan TES (YV)
Työnantajien yleinen ryhmän/Kenkä- ja Nahka-alan TES (YV)
Viestintätyönantajat VTA:n ja Toimihenkilöunioni TU:n välinen työehtosopimus (YK)
Sosiaali- ja terveysministeriön alainen Työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamislautakunta vahvistaa päätöksellään, onko valtakunnallinen työehtosopimus yleissitova. Työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamislautakunnan päätökset ja yleissitovat työehtosopimukset löytyvät Finnlex-tietokannasta
Alyson Noël

Alyson Noël Hannoverissa 2012.
Alyson Noël (s. 3. joulukuuta 1965 Laguna Beach, Kalifornia) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen keskeinen tuotantonsa on fantasiaromaaneita ja -romaanisarjoja.
Toimihenkilö

Toimihenkilö on yleisnimitys yksityisessä liikkeessä tai yrityksen palveluksessa olevasta työntekijästä. Toimihenkilö on työntekijä, johon työnantaja soveltaa toimihenkilöiden työehtosopimusta. Toimihenkilöstä ja virkamiehistä käytettiin aikaisemmin nimitystä henkisen työn tekijä. Toimihenkilön palkka maksetaan yleensä kuukausittain tai puolikuukausittain, erotuksena esimerkiksi tuntipalkkaisista työntekijöistä. Yrityksen työntekijöistä osa tai kaikki voivat olla toimihenkilöitä.
Tilastokeskuksen mukaan Suomessa oli vuonna 2007 2,2 miljoonaa palkansaajaa, joista  toimihenkilöitä 819 000 ja ylempiä toimihenkilöitä 594 000. Työntekijöitä oli 761 000.
Toimihenkilöiden määrittely

Toimihenkilön määrittely ei ole yksiselitteinen. Tutkija Kimmo Kevätsalon mukaan voidaan todeta ainakin, että
toimihenkilöt eroavat työväestä (työntekijöistä)selvennä
toimihenkilöillä on eri suhdeselvennä yrityksen sisäiseen informaatioon verrattuna työntekijöihin tai suorittavaan työntekijäportaaseen
toimihenkilöillä on yhteisiä etuja suhteessa työnantajaanselvennä
toimihenkilöillä ei ole selvästi määriteltävää yhteiskunnallista luokka-asemaaselvennä
toimihenkilö on tilastollinen käsiteselvennä
toimihenkilö on nimikkeellinen määritelmäselvennä, ei enää puhtaasti työn sisältöön liittyvä (toimihenkilö, ylempi toimihenkilö, tekninen toimihenkilö, konttoritoimihenkilö, pankkitoimihenkilö jne.)
toimihenkilö on ay-järjestöpoliittinen määrittely: eri toimihenkilöryhmät ovat järjestäytyneet eri liittoihin ja eri keskusjärjestöihin (yksityisellä sektorilla STTK- ja Akavalaisiin –liittoihin erotuksena työntekijöiden SAK:laisista liitoista)
toimihenkilöillä on erilainen järjestöhistoria verrattuna työntekijöihinselvennä
toimihenkilöillä on aikaisemminselvennä ollut koulutuksellisesti erottava tekijä: työntekijöillä on alemman keskiasteen koulutus, esimerkiksi asentaja, mekaanikko, keittäjä jne. erotuksena toimihenkilöistä, joilla on keskiasteen, ylemmän keskiasteen tai korkea-asteen koulutus, esimerkiksi sairaanhoitaja, teknikko, insinööri, maisteri jne.
toimihenkilö saattaa olla esimiesasemassa suhteessa työntekijöihin tai toisiin toimihenkilöihin.
Juridinen problematiikka toimihenkilöiden määrittelystä

Vaikka työsopimuslaki koskee kaikkia työntekijöitä, on polemiikkia synnyttänyt eri työntekijöihin ja eri toimihenkilöryhmiin sovellettavat eri työehtosopimukset (TES). Myös toimihenkilöiden määrittely on työsopimusjuridisesti osoittautunut haasteelliseksi: Työtuomioistuimessa on riitautettu useita toimihenkilöiden soveltamisalaan kuuluvia ay-liittojen välisiä kanteita. Yksityisellä sektorilla toimihenkilöiksi määritellyillä työntekijäryhmillä (toimihenkilöt ja ylemmät toimihenkilöt) on oikeus valita keskuudestaan omat luottamushenkilöt. Heihin sovelletaan eri työehtosopimusta (TES). Onko henkilö ylempi toimihenkilö vai toimihenkilö tulee lainsäädännöstä: Työsopimuslain 2 luvun 7 §:n ja työehtosopimuslain 4 §:n 2 momentin mukaisesti sovellettava työ-ehtosopimus määräytyy työtehtävien perusteella.
Työehtosopimuksen soveltamisala ratkeaa henkilön työtehtävien ja nimenomaan tämän pääasialliseen toimenkuvaan kuuluvien tosiasiallisten työtehtävien ja niiden vaativuuden perusteella.
Riitaa korostaa eri ay-liittojen toimihenkilöitä koskevat työehtosopimusten sisällöt: toisilla toimihenkilöryhmillä on työehtosopimuksessa etuja, jotka toisilta toimihenkilöryhmiltä puuttuvat. Se, minkä ay-liiton soveltamisalan työehtosopimusta työnantaja noudattaa, sen ay-liiton jäseniksi järjestäytyvät kyseisen sopimuksen piiriin kuuluvat työntekijät. Riita on siis osin ay-järjestöpoliittinen. Ylempien toimihenkilöiden ja toimihenkilöiden ammattiliitot ovat sopineet tekemissään työehtosopimuksissa nk. soveltamisalasta, joka määrittää kehen henkilöön sovelletaan toimihenkilön ja kehen ylemmän toimihenkilön sopimusta (nk. ylärajanveto). Raja ei ole yksiselitteinen, ja siitä on paitsi oikeuskäytännössä riidelty toimihenkilöiden ja työnantajien kesken, myös julkisuudessa eri toimihenkilö ay-liittojen kesken (esim. Akavan YTN ja STTK:n Toimihenkilöunioni).
Aiheesta muualla

Ammattiliitto Pro, Toimihenkilöiden Ammattiliitto
Christiaan Tonnis

| Christiaan Tonnis |
| --- | --- |
 Christiaan Tonnis vuonna 2012
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1956 Saarbrücken, Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Taiteilija
Ala:  taidemaalari
Taidesuuntaus:  nykytaide
Christiaan Dirk Tonnis (s. 5. kesäkuuta 1956 Saarbrücken) on saksalainen taidemaalari, videotaiteilija ja kirjailija. Hän edustaa tyylillisesti symbolismia ja realismia.
Julkaisut

Christiaan Tonnis, Krankheit als Symbol, Berlin Pro Business, 2006, ISBN 978-3-939533-34-4
Christiaan Tonnis, Everyone we know, Sketchbook Project 3, 2009, Cat. No. 135.8-5, 2009 Brooklyn Art Library, New York
5+5=1!, DVD Video, in Zusammenarbeit mit der Oswald-von-Nell-Breuning-Schule Rödermark, im Archiv der Stadt Rödermark, 2011
ROT, Axel Dielmann-Verlag, Frankfurt am Main', 2013, s. 15-16, 145, 148-149, 15, ISBN 978-3-86638-180-3
Montez im Exil – Kunstverein Familie Montez, Frankfurt am Main, Kerstin Krone-Bayer ja Hanna Rut Neidhardt (Julkaisija), 2014, ISBN 978-3-00-045918-4
Fit im Alter - gesund essen - besser leben, 2016, DVD Video für die Agaplesion Markus Diakonie, Frankfurt
Familie Hecht – Eine Erinnerung, 2017, DVD Video — In Zusammenarbeit mit der Oswald-von-Nell-Breuning-Schule, Rödermark, im Archiv des Jüdischen Museums Frankfurt
Christiaan Tonnis – Die Leipziger Baumwollspinnerei, epubli Verlag Berlin, 2017, ISBN 978-3-7450-7655-4
Christiaan Tonnis – Das grafische Werk, epubli Verlag Berlin, 2017, ISBN 978-3-7450-6724-8
Christiaan Tonnis – Videos 2009 - 2017, Kunstverein Familie Montez, Werkverzeichnis, epubli Verlag Berlin, 2017, ISBN 978-3-7450-0580-6
Christiaan Tonnis – Copy and Paste, epubli Verlag Berlin, 2017, ISBN 978-3-7450-9175-5
Christiaan Tonnis – Texte und Schriften: 1986-2017, epubli Verlag Berlin, 2017, ISBN 978-3-7450-3054-9
Christiaan Tonnis – Catwalk: Die Collagen, epubli Verlag Berlin, 2019, ISBN 978-3-7502-5286-8
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Christiaan Tonnis Wikimedia Commonsissa
Christiaan Tonnis – Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Christiaan Tonnis – Kunstverein Familie Montez – Family Album
Christiaan Tonnis – artfacts.net
Näyttelyitä (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana
Tiukka (taajama)

| Tiukka Tjöck (ruots> ) |
| --- | --- |
 Tiukka
 Koordinaatit: 62°18′06″N, 21°27′19″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjanmaa
Kunta:  Kristiinankaupunki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Postinumero:  64140
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tiukka (ruots. Tjöck) on kylä ja taajama Kristiinankaupungissa Pohjanmaan maakunnassa. Kylä oli Tiukan kunnan hallinnollinen keskus ennen liittymistään Kristiinankaupunkiin vuonna 1973. Kylä ei kuitenkaan ole kirkonkylä, sillä Tiukan kunnan alueella ei ole koskaan ollut omaa kirkkoa. Tiukassa sijaitsee siunauskappeli ja hautausmaa Tiukantien varrella, kylästä kolme kilometriä lounaaseen.  Kristiinankaupungin keskustaan on Tiukasta matkaa noin 5,5 kilometriä. Teuvanjoki virtaa kylän lävitse. Yhdystiet 6651 ja 6650 risteävät Tiukassa valtatien 8 kanssa.
Tiukka muodostaa nykyään oman taajamansa. Vuoden 2022 taajamarajauksessa sen asukasluku oli 228, maapinta-ala 2,01 km² ja väestötiheys 113,4 as./km². Tiukan taajama on Kristiinankaupungin kolmesta taajamasta väkiluvultaan pienin. Vuosina 1960 ja 1970 Tiukka ei muodostanut taajamaa.
Kylässä sijaitseva Butsbackenin kyläasutus kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Butsbackenin rakennuskanta on hyvin säilynyt 1800- ja 1900-luvuilta. Alueella sijaitsee mäen päällä Tiukantien varrella Tiukan kotiseututalo, jossa on toiminut koulu ennen toisen maailmansodan alkua.
Tiukassa oli rautatieliikennepaikka Tiukan seisake (lyh. Tka) Perälä–Kristiinankaupunki rataosalla. Seisake lakkautettiin toukokuussa 1968. Myös Puskamarkissa on ollut seisake samalla rataosuudella.
Tolteekit

Tolteekkien "Atlantes"-sotilaspatsaita
Tulan hieroglyfejä.
Tolteekit olivat nahuatlia puhuva kansa, joka hallitsi Meksikon laaksoa noin vuosina 900-luvulta 1100-luvulle, kunnes chichimeekit kukistivat heidät. Tolteekit olivat alkujaan kiertelevä metsästäjä-keräilijäkansa, joka saapui Meksikon ylängölle pohjoisesta. Tolteekit olivat sukulaistensa asteekkien tapaan sotilaskansa, joka uhrasi ihmisiä. Tolteekit saivat vaikutteita vuoden 750 jaa tienoilla kukistuneesta Teotihuacánista, jonka ryöstämisestä heitä tai heidän edeltäjiään epäillään. Tolteekkien mahti kasvoi suureksi 900-luvulla. Vaikka tolteekit olivat sotilaskansa, chichimeekit kukistivat heidät 1160. Tiedot tolteekkien historiasta perustuvat osin arkeologisiin löytöihin, osin vaikeasti tulkittavaan ja epämääräiseen perimätietoon.
Tolteekkien kulttuuri

Tolteekkeja pidetään taitavina rakentajina. Heidän tyylinsä oli jäykempää kuin edeltäjäkulttuuri Teotihuacánin. Heidän valtakuntansa kantamaa oli muinaista Texcoco-järveä ympäröineellä Meksikon keskiylängöllä. Tolteekit kävivät jatkuvasti sotia. He valtasivat itselleen veroa maksavia alueita. Tolteekkivaltiota johti soturiylimystö, joka oli jakautunut moneen klaaniin, mm. kotkan, kojootin ja jaguaarin klaaneihin. Tolteekeilla oli kaksi kilpailevaa jumaluutta, Quetzalcoatl, sulkakäärme ja Tezcatlipoca, "savuava peili", sodan ja tyrannian jumala.
Tolteekkityyliä on löydetty melko kaukaa koillisesta ja luoteesta muun muassa taraskien alueelta. Heidän valtakuntansa ulottui Jukatanille ja Guatemalaan asti. Tolteekkikeramiikkaa on löydetty jopa Costa Ricasta asti. Tolteekkien pääkaupunki oli Tula, joka sijaitsee Méxicosta luoteeseen nykyisen Meksikon Hidalgon osavaltiossa Tula de Allenden kaupungin lähellä. Siellä on noin 12 km² laajuinen alue, jossa asui muinoin 30 000 – 40 000 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tolteekit Wikimedia Commonsissa
Tomsk

| Tomsk (Томск) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Tomskin alue, alla kaupungin sijainti alueella (tulossa)
 Tomsk
 Koordinaatit: 56°29′N, 84°59′E 
Valtio:  Venäjä
Feneraatiopiiri:  Siperian federaatiopiiri
Alue:  Tomskin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  292,89lähde? km²
Väkiluku (2010):  524 669
Aikavyöhyke:  UTC+7 (MSK+4)
Postinumero:  634000-634059
Suuntanumero(t):  +7 3822
 
 www.admin.tomsk.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tomsk (ven. Томск) on Tomskin alueen pääkaupunki Keski-Siperiassa Venäjällä Tomjoen varrella. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 524 669.
Historia

Venäjän tsaari Boris Godunov määräsi kasakkajohtaja Gavril Pisemskin perustamaan linnoituksen Tomjoen varrelle Tataarien maahan vuonna 1604. Tomsk oli tärkeä sotilaallinen keskus sodissa alueen alkuperäisväestöä vastaan. Siitä kehittyi myös merkittävä hallintokeskus. Kaupungin väkiluku kasvoi nopeasti 1830-luvun alun kultalöytöjen myötä. Kaupungissa on useita yliopistoja ja korkeakouluja. Tomskin yliopisto perustettiin 1878 ja se oli ensimmäinen yliopisto Siperiassa.
1890-luvulla rakennettu Siperian rata kulkee lähes 70 km Tomskin eteläpuolelta ja sen valmistumisen jälkeen Tomskin suhteellinen tärkeys alueella laski esimerkiksi Novosibirskiin verrattuna. Haara Tomskiin valmistui 1896.
Kaupungin hallintopiirit

Tomsk on jaettu neljään hallintopiiriin, rajoniin, joissa oli asukkaita vuonna 2010 seuraavasti:
Kirovski (128 591)
Leninski (123 940)
Oktjabrski (159 157)
Sovjetski (112 981)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tomsk. Information and Entertainments.
Tomsk (venäjäksi)
Tomskin yliopiston kotisivu
Tomskin puuarkkitehtuuria
Tiukka

| Tiukka Tjöck> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°18′5″N, 021°27′20″E
Lääni:  Vaasan lääni
Maakunta:  Pohjanmaan maakunta
Kuntanumero:  847
Hallinnollinen keskus:  Tiukka
Perustettu:  
– emäpitäjä:  Lapväärtti
Liitetty:  1973
– liitoskunnat:  Kristiinankaupunki Lapväärtti Siipyy Tiukka
– syntynyt kunta:  Kristiinankaupunki
Pinta-ala:   km²   (1.1.1972)
– maa:  92,0 km²
Väkiluku:  808   (31.12.1972)
– väestötiheys:  9,08 as./km²
Tiukka (ruots. Tjöck, vuoteen 1919 Kristiinankaupungin maalaiskunta, Kristinestads landskommun) on Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta, joka nykyisin on osa Kristiinankaupunkia. Tiukan naapurikunnat olivat Karijoki, Kristiinankaupunki, Lapväärtti, Närpiö ja Teuva.
Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 90 prosenttia Tiukan asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.
Tiukan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1969.
Tiukan nimestä

Vanhoista asiakirjoista löytyvät muodot: Tobbe de Tinka t. Tiuka (1303), Tiocko, Tyocko (1546), Tiokkoo (1553), Tiockio (1571), Tiukan kylässä (1879), Tiukka (1923). T. E. Karsten on pitänyt nimeä alun perin joennimenä (Tjöck-å) ja antanut alkuosalle kaksi mahdollista selitystä, joko "leveä" tai "hidas". Lars Huldén on kuitenkin pitänyt uskottavampana, että nimi on alkuaan yksiosainen ja henkilönimitaustainen, mahdollisesti suomalainen Teukku. Nimellä saattaa olla myös yhteys naapurikunnan Teuvan nimeen. Suomenkielistä rinnakkaismuotoa Tiukka on käytetty ensin kylän, sittemmin myös rautatieaseman ja kunnan nimenä.
Maantiede

Tiukan kunnan alue muodosti 6–9 kilometriä leveän, rannikolta sisämaahan suuntautuneen kaistaleen Tiukanjoen molemmin puolin. Muusta kunnan alueesta erillään olivat pieni maa-alue meren rannalla Kristiinankaupungin luoteispuolella ja muutama rannikon edustan saari. Maisemallisesti Tiukka on Etelä-Pohjanmaalle tyypillistä alavaa ja tasaista maastoa, joka nousee vähitellen sisämaahan päin. Maaston korkeus merenpinnasta on lounaisrajalla noin 20–30 metriä, koillisessa Karijoen rajalla 40–60 metriä. Lukuun ottamatta muutamia pieniä metsälampia Tiukan alueella ei ole järviä.
Henkikirjakylät

Puskamarkki (Påskmark), Tiukka (Tjöck).
Historia

Tiukan nimi mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1303, jolloin kuningas Birger Maununpoika antoi kolmelle miehelle oikeuden viljellä maata silloisessa Hämeessä. Nämä miehet olivat Michael de Lappfaerd, Andar de Sastamell ja Tobbe de Teuka. Nimityksiin liittyvät miesten kotipaikat Lapväärtti (ruots. Lappfjärd), Merikarvia (Sastmola) ja Tiukka.
Tiukan ja Puskamarkin kylät mainitaan jo vuodelta 1546 olevassa ensimmäisessä maakirjassa, jonka mukaan edellisessä oli 21 talonpoikaa ja jälkimmäisessä viisi. Vuonna 1649 perustettuun Kristiinankaupunkiin liitettiin Lapväärtistä läänityksinä Tiukan ja Puskamarkin kylät vuonna 1651. Läänitys kuitenkin peruttiin vuonna 1685 ja kylät liitettiin takaisin Lapväärttiin. Kristiinankaupungin ehdotuksesta samat kylät alkoivat vuonna 1787 maksaa kirkollisia maksujaan kaupungin kappalaiselle, ja ne pysyivät kaupungin yhteydessä vielä sen jälkeen, kun Kristiinankaupunki oli vuonna 1897 kirkollisesti erotettu Lapväärtistä. Tästä lähtien Tiukka kuului seurakunnallisesti Kristiinankaupunkiin, eikä siellä ollut koskaan omaa kirkkoa tai pappia. Ensimmäinen varma tieto Tiukan asukasluvusta on vuodelta 1830, jolloin se oli 831.
Kunnallishallinto alkoi Tiukassa vuonna 1868 pidetyn kuntakokouksen jälkeen. Ensimmäinen kunnanvaltuusto valittiin vuonna 1918, ja seuraavana vuonna kunnan viralliseksi nimeksi tuli Tiukka.
Pääosa Tiukan kunnan asukkaista sai toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta. Aiemmin myös kalastus oli tärkeä tulonlähde. Maatilojen pienen keskikoon vuoksi monet viljelijät erikoistuivat kasvihuoneviljelyyn. Tärkeimmät lasinalaisviljelyn tuotteet olivat tomaatti ja kurkku. Yksipuolisen elinkeinorakenteen vuoksi kunnan väkiluku väheni 1960-luvulta lähtien lähikaupunkeihin ja Ruotsiin suuntautuneen muuttoliikkeen vuoksi. Vuoden 1973 alussa Tiukka liitettiin Kristiinankaupunkiin yhdessä Lapväärtin ja Siipyyn kanssa.
Liikenne

Tiukan kautta kulkee valtatie 8, jota pitkin on matkaa Poriin noin 90 ja Vaasaan noin 100 kilometriä. Aiemmin Tiukan kautta kulki myös Kristiinankaupungin rata, joka erosi Suupohjan radasta Perälän rautatieasemalla Teuvassa. Henkilöliikenne koko Suupohjan radalla lopetettiin vuonna 1968 ja Kristiinankaupungin rata poistettiin kokonaan käytöstä vuonna 1982. Tiukan rautatieasema arkkitehti Thure Hellströmin suunnittelemine asemarakennuksineen sijaitsi Tiukan kylässä. Sekä rata että asemarakennus on purettu.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Tiukan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.
| Tiukan väestönkehitys 1880–1970 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 1 426 | 1 426 |
| 1890 | 1890 |    | 1 399 | 1 399 |
| 1900 | 1900 |    | 1 429 | 1 429 |
| 1910 | 1910 |    | 1 314 | 1 314 |
| 1920 | 1920 |    | 1 220 | 1 220 |
| 1930 | 1930 |    | 1 254 | 1 254 |
| 1940 | 1940 |    | 1 129 | 1 129 |
| 1950 | 1950 |    | 1 202 | 1 202 |
| 1960 | 1960 |    | 1 001 | 1 001 |
| 1970 | 1970 |    | 837 | 837 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Tiukassa ei ollut lainkaan taajamia. Vuonna 1960 siellä oli yksi taajama, 207 asukkaan Puskamarkki, joka kuitenkin menetti statuksensa v. 1970.