stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Prohairesis
Termin merkitys

Sana prohairesis (πρό, pro, ”ennen” + αἵρεσις, hairesis, ”valinta”) tarkoittaa kirjaimellisesti ”esivalintaa” tai ”valintaa ennen valintaa”. Termin stoalaiseen merkitykseen sisältyy kuitenkin ajatus ”sielunkyvystä”, kuten sellaisesta valinnan kyvystä, joka on tyypillinen juuri ihmiselle — ei pelkästään jostakin teosta, kuten valitsemisesta tai esivalitsemisesta.
Prohairesis voidaan tulkita esimerkiksi moraaliseksi tarkoitukseksi, valinnaksi tai tahdoksi. Muita kreikan kielen sanaan sisältyviä merkityksiä ovat muun muassa käytös, johdattaminen, menettelytapa, luonne, maine, hyvä tahto ja ilmaistu mielipide. Epiktetos-suomennoksissa prohairesis on käännetty muun muassa ”henkiseksi olemukseksi”, ”henkisen olemuksen säilyttämiseksi” ja ”sieluksi”.
Epiktetos määrittelee prohairesiksen olevan:
Rationaalinen sielunkyky, joka kykenee käyttämään vaikutelmia, ja jonka alaisia kaikki muut sielunkyvyt ovat (esim.: Keskusteluja II,23,6-15; II,23,20-29).
Sielunkyky, joka kykenee käyttämään vaikutelmia ja ymmärtämään niiden käyttötarkoituksia (esim. Keskusteluja II,8,4-8).
Teoreettinen kyky, joka voi arvioida kaikkia muita sielunkykyjä (esim.: Keskusteluja I,1,1-13; I,17,1-3; I,20,1-6).
Kyky, jota ei voida orjuuttaa (esim.: Keskusteluja II,10,1; I,17,21) tai alistaa muiden kykyjen alaisuuteen (esim. Keskusteluja II,10,1; I,17,21; IV,1,161).
Epiktetokselle prohairesis on keskeinen ihmistä määrittävä kyky: sen käyttäminen on ihmiselämän ylin muoto ja tarkoitus. Epiktetoksen mukaan ”me olemme prohairesiksemme”:
»Mieti kuka olet. Ensinnäkin ihminen, siis olento jolle on kaikkein tärkeintä hänen henkinen olemuksensa (prohairesis); kaikki muu on sille alamaista, se itse on orjuuttamaton ja alistamaton. Mieti siis, mistä kaikista sinä tämän perusteella eroat. Eroat villieläimistä, eroat lampaista. Lisäksi olet kaikkeuden kansalainen ja sen osa, et kuulu palvelijoihin vaan ensiarvoisiin olentoihin, sillä pystyt käsittämään jumalallisen hallinnon ja ymmärtämään mitä siitä seuraa.»
Prohairesis erottaa toimijat toisistaan; esimerkiksi järjelliset ihmiset eläimistä:
»Kasvit eivät pysty käyttämään mielikuvia, siksi et niiden kohdalla voi puhua hyvästä. Hyvä edellyttää siis mielikuvien käyttämistä. Mutta vainko sitä? Jos vain sitä, voit väittää, että muihinkin elollisiin olentoihin kuin ihmiseen liittyy hyvä, onni ja onnettomuus. Et kuitenkaan väitä näin [...] sillä vaikka ne kuinka pystyisivät käyttämään mielikuvia, niiltä puuttuu näitä käyttäessään ymmärrys. Tämä on luonnollista, sillä ne ovat muiden palvelijoita, eivät ensiarvoisia olentoja.»
Kykynä prohairesis on sellainen, ettei edes Zeus pysty käskemään sitä. Epiktetoksen mukaan prohairesis on täydessä toiminnassa silloin kun me haluamme tai torjumme jotain, koemme jonkun houkuttavan meitä tai ajavan meitä pois, tai hyväksymme tai vastustamme jotakin. Prohairesis voi ottaa kaksi muotoa suhteessa dihairesikseen, asioiden jakamiseen ja erotteluun: se voi olla joko dihairesiksen mukainen tai sen vastainen.
Prohairesis stoalaisessa etiikassa

Epiktetoksen mukaan mitään ei voida pitää hyvänä tai pahana, paitsi niitä asioita, jotka ovat omassa hallinnassamme. Ainoa todella hallinnassamme oleva asia on oma vapaa tahtomme, prohairesis, joka valitsee sen, miten arvioimme vaikutelmiamme.
Jos joku esimerkiksi sanoo jotain arvostelevaa, se ei ole arvostelun kohteelle pahaa. Samoin, jos joku kiittää jotakuta, se ei ole kiitoksen kohteelle hyvää. Tämä johtuu siitä, että tällaiset asiat ovat ulkoisia kohteen kannalta, eivätkä hänen hallintavallassaan. Valinnan vapautta käyttämällä on mahdollista säilyttää mielenmaltti arvostelun ja kiitoksen edessä. Tällainen mielenmaltin säilyttäminen on moraalisesti hyvä asia, eli hyve.
Kun joku puolestaan hermostuu arvostelusta tai haltioituu kiitoksesta, tämä on moraalisesti paha asia eli pahe, koska tällainen henkilö on erehtynyt arvostelmissaan pitämällä hänen hallintavaltansa ulkopuolella olevia asiota, kuten arvostelua ja kiitosta, jonkin arvoisina asioina (eli pahana tai hyvänä). Seurauksena tällainen henkilö antaa oman elämänsä hallinnan muiden käsiin.
Epiktetokselle prohairesiksen merkitys on siinä, että sen avulla ihmisille on mahdollista valita rationaalisesti, kuinka he haluavat suhtautua erilaisiin vaikutelmiin:
»Muista, ettei se sinua loukkaa, joka sinua solvaa tai lyö, vaan käsitys, että hän loukkaa sinua. Kun joku ärsyttää sinua, tiedä siis että sinua ärsyttää oma käsityksesi. Pyri ennen kaikkea siihen, ettet anna mielikuvan harhauttaa itseäsi.»
Kirjallisuutta

Aristoteles: Nikomakhoksen etiikka.  ((Ethica Nicomachea.) Kääntänyt ja selitykset laatinut Simo Knuuttila. 2. tarkistettu painos. Teokset 7)  Helsinki:  Gaudeamus, 2005.  ISBN 951-662-941-5
Epiktetos: Käsikirja ja Keskusteluja.  ((Alkuteokset: Enkheiridion ja Diatribai.) Valikoinut ja kreikan kielestä suomentanut Marja Itkonen-Kaila. Seitsentähdet)  Helsinki:  WSOY, 1978.  ISBN 951-1-04742-6
Prosessio

Prosessio ja edessä kannettava prosessioristi
Prosessio (lat. processio) tarkoittaa juhlakulkuetta. Erityisesti kirkollista juhlakulkuetta kutsutaan prosessioksi. Kirkollisen kulkueen edessä kannettavaa ristiä taas kutsutaan prosessioristiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prosessio Wikimedia Commonsissa
Myer Prinstein

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Myer Prinstein vuonna 1904. |  Myer Prinstein vuonna 1904. |  Myer Prinstein vuonna 1904. |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | Kolmiloikka |  |
|  Kultaa | Saint Louis 1904 | Pituushyppy |  |
|  Kultaa | Saint Louis 1904 | Kolmiloikka |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1900 | Pituushyppy |  |
| Olympialaiset välikisat  | Olympialaiset välikisat  | Olympialaiset välikisat  |  |
|  Kultaa | Ateena 1906 | Pituushyppy |  |
Myer (tai Meyer) Prinstein (alkujaan Mejer Prinsztejn, 22. joulukuuta 1878 – 10. maaliskuuta 1925) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija ja moninkertainen olympiavoittaja.
Varhaisvaiheet

Prinstein syntyi 1878 Szczuczynissa, Puolassa. Hänen vanhempansa Jacob ja Julia Prinstein emigroituivat Yhdysvaltoihin 1883 aluksi New Yorkiin ja sittemmin Syracuseen. Myer oli kolmas perheen yhdeksästä lapsesta.
Hän oli Syracusen yliopiston yleisurheilujoukkueen kapteeni ja suoritti loppututkinnon oikeustieteessä.
Maailmanennätys

Prinstein teki epävirallisen maailmanennätyksen pituushypyssä 11. kesäkuuta 1898 New Yorkissa tuloksella 723,5 cm. Ennätyksen rikkoi Irlannin William Newburn vain viikkoa myöhemmin. Seuraavana vuonna Alvin Kraenzlein paransi ennätystä. Prinstein otti ennätyksen uudelleen haltuunsa hyppäämällä 750 cm 28. huhtikuuta 1900 Philadelphiassa. Neljä kuukautta myöhemmin ennätyksen rikkoi Irlannin Peter O'Connor tuloksella 761, minkä IAAF hyväksyi yli kymmenen vuotta myöhemmin ensimmäiseksi viralliseksi maailmanennätykseksi.
Olympialaiset

Prinstein sai hopeaa Pariisissa 1900 pituushypyssä tuloksella 717,5. Voittaja Alvin Kraenzlein hyppäsi vain sentin enemmän. Prinsteinin tulos oli alkukilpailusta, koska hänen yliopistonsa viranomaiset kielsivät häntä kilpailemasta sunnuntaina. Kraenzleinilla ei ollut vastaavaa rajoitusta ja hän teki voittotuloksensa loppukilpailussa. Tämä siitä huolimatta, että Prinstein oli juutalainen ja Kraenzlein kristitty. Väitetään Prinsteinin olleen niin vihainen, että hän löi Kraenzleinia. Seuraavana päivänä Prinstein voitti kolmiloikan tuloksella 14,47 edellisen olympiavoittajan James Connollyn jäädessä hopealle. Tulos oli 76 senttimetriä pidempi kuin Connollyn edellinen olympiaennätys.
Saint Louisin olympialaisissa Prinstein korjasi edellisten kisojen "vahingon" voittamalla olympiahistoriassa ainutlaatuisen tuplamestaruuden. Voittotulokset olivat 734 ja 14,325. Lisäksi hän sijoittui viidenneksi sekä 60 että 400 metrillä. Pituushypyn voittotulos paransi Kraenzleinin olympiaennätystä 15,5 senttimetrillä.
Ateenan välikisoissa Prinstein voitti jälleen pituushypyn tuloksella 720 jättäen maailmanennätysmies O'Connorin hopealle. Prinstein hyppäsi vain kerran loukkaantuen samalla. O'Connor protestoi tuomaritoimintaa vastaan, sillä ainoa tuomari oli Yhdysvaltain joukkueenjohtaja Matthew Halpin.
Myöhempi ura

Prinstein ei kilpaillut olympialaisissa välikisojen jälkeen. Hän eli New Yorkissa liikemiehenä ja kuoli sydänvaivoihin vain 46-vuotiaana.
Pretegelen-jääkausi

| Ajanjakso | Alajakso | Epookki | Miljoonaa vuotta sitten |
| --- | --- | --- | --- |
| Neogeeni | Pleistoseeni | Tegelen | 1,80–2,40 |
| Neogeeni | Pleistoseeni | Pretegelen | 2,40–2,588 |
| Neogeeni | Plioseeni | Piacenzian | 2,588–3,60 |
Pretegelen-jääkausi tai kylmäkausi oli ajoitusten mukaan noin 2,588–2,40 miljoonaa vuotta sitten. Se on samanaikainen kuin Englannissa ollut Preludhamian. Kautta edelsi plioseeni.
Maa oli romahtanut lämpökausien ja jääkausien vuorottelun kylmään tilaan jo ennen Pretegeleniä. Pretegelen-kaudella koettiin kolme aikaisempia huomattavasti kylmempää kautta, joiden aikana jäätiköt levisivät aiempaa laajemmalle ja Alankomaihin levisi arktinen kasvillisuus, kun heinäkuun keskilämpötila laski siellä alimmillaan 6 asteen tienoille.
Pretegelen kerrostumissa

Perinteisesti varhaisia ilmastonmuutoksia on tutkittu Alankomaissa. Se näkyi kylmän ilmanalan kasvillisuuden ilmaantumisena Alankomaihin Subarktinen avoin maisema levisi Alankomaihin, ja puuraja siirtyi vähäksi aikaa ensi kertaa kenotsooisella maailmankaudella Alankomaiden eteläpuolelle.
Lämpimän ilmanalan kasvillisuus oli Alankomaissa hyvin harvinainen, hyvin lämmintä kosteaa eli subtrooppista ilmastoa useimmiten suosivat punapuun tai mammuttipetäjän tyyppiset kasvit Sequoia-kasvillisuus ja hieman viileämmässä viihtyvä suosypressit (Taxodium) olivat hävinneet Alankomaista
Alankomaiden kasvillisuus muistutti joinakin aikoina viime jääkauden kylmien vaiheiden kasvillisuutta, ja kylminä vaiheina kasvoi vain koivua (Betula), mäntyä (Pinus) ja leppää (Alnus). Matalat, ruohon korkuiset kasvit, kuten Gramineae, sarakasvit (Cyperaceae) ja kanervakasvit (Ericaceae) vallitsivat. Mänty oli yleinen Meinwegissä, mutta leppä ja varsinkin kuusi yleensä harvinaisia. Erässä vaiheessa leppä suhteessa mäntyyn yleistyi männyn harvinaistuessa.
Kaudella kasvoi Alankomaissa vielä mesotsooisia lajeja, esimerkiksi Classopollis.
Kylminä kausina marunat (Artemisia) levisivät Pohjois-Hollantiin ja vallitsi kylmyydeltään vähintään subarktinen ilmasto. Tegelen-Reuverin alueella havaitaan selviä merkkiä maan jäätymisestä kylminä kausina.
Lämpötila laski Alankomaissa kauden alussa arktisen tundran lukemiin, lämpimimmän kesäkuukauden keskilämpötila oli kylmimmilleen 6 C.
Pohjanmerestä on löydetty merkkejä tämän ajan kolmesta kylmästä ja kahdesta lämpimästä kaudesta.
Kylminä MIS98:lla ja MIS96:lla oli Alankomaissa  matalaa tundramaista kasvillisuutta ruohoja Gramineae, saroja (Carex), kanervaa (Erica) ja marunaa (Artemisia). Puolassa Stuchlikissa oli puutonta preboreaalista aroa tämän jakson kylminä kausina.
Ehkä tuulen mukana etelästä kulkeneen suosypressin siitepölyä saattoi hieman esiintyäkin, muttei lainkaan subtrooppisissa oloissa viihtyvän mammuttipetäjän tyyppisen Sequoian siitepölyä.
Erässä vaiheessa pajut (Salix) yleistyivät, samoin leppä (Alnus), ja joskus esiintyi hieman marunaakin..
Kauden alussa yleistyivät heinäkasvit (Poaceae) ja sarakasvit (Cyperaceae). Kuusi (Picea abies) oli harvinainen ja harvinaistui kauden alussa, koivu (Betula pendula/B. pubescens) taas jonkun verran yleistyi vaikka olikin harvinainen.. Eräässä vaiheessa kaudelle yleistyivät kanervat (Erica) ja tuulipölytteiset ruohot.
Kauden jääkentät

Kautta vastaa Amerikan jääkausi oli Pre-Illinoian K hieman yli 2,5 miljoonaa vuotta sitten.
Vielä laajempia jäätiköitä syntyi Islantiin 2,5–2,4 miljoonaa vuotta sitten.
Norjanmereltä on löydetty jään kuljettamaa hiekkaa tältä ajalta, mikä liittynee laajoihin Skandinavian jäätiköitymisiin..
Kaudella ajelehti suuri määrä jäätä meressä 2,45, 2,5 ja 2,54 miljoonaa vuotta sitten kylminä kausina.
Islannissa oli ilmeisesti suuri jääkenttä jo Reuver-kaudella 2,9 miljoonaa vuotta sitten, joka ei liene kattanut koko saarta. Jäätiköityminen voimistui noin 2,6 (2,7–2,5) miljoonaa vuotta sitten.
Tällöin Islannin jääkenttä vastasi suurimmillaan suunnilleen nuoremman dryaksen aikaista jääkenttää.
On vaikea sanoa, miten laajalle jäätiköt levisivät tällä kaudella Pohjoismaissa. Eri arvioiden mukaan ne saattoivat levitä Länsi-Lappiin, Pohjanmaalle tai jopa Etelä-Suomeen asti.
Pretegelen-kauden ajoitus ja jako

Eri arvioiden mukaan Pretegelen-kausi alkoi 2,56–2,54 miljoonaa vuotta sitten ja loppui 2,42–2,44 miljoonaa vuotta sitten. Kautta voidaan yrittää eri ajoitusmenetelmien avulla yhdistää eli korreloida muihin kerrostumasarjoihin.
Yleisimmin kauden katsotaan alkavan Matuyama-magneettikauden alusta tai melko pian sen jälkeen.
Kaudella tuli kylmempää kuin koskaan plioseenilla ja se oli ensimmäinen tai ensimmäisiä pleistoseenin jääkausia. Ennen tätä kautta Reuver-vaiheessa Maan lämpötila oli viilentynyt, lämmennyt taas ja viileni nopeasti kohti Pretegeleniä. Kausi osuu plioseenikaiden Gelasian-kaudelle. Pretegelen-kautta seurasi yleensä lämmin Tegelen-kausi.
Nykyisten korrelaatioiden mukaan kausi käsitti happi-isotooppivaiheet MIS104-MIS95.
Kausi saattoi alkaa jo puolivälissä kylmää kautta MIS102. Kaudella oli kolme kylmää huippua, MIS 100, MIS 98 ja MIS 96.
| Happi-isotooppi-vaihe MIS | Miljoonaa  vuotta sitten | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| MIS100 | 2,52 | kylmä |
| MIS99 | 2,500 | lämmin lyhyt |
| MIS98 | 2,480 | kylmä |
| MIS97 | 2,464 | lämmin lyhyt |
| MIS96 | 2,448 | kylmä |
Eräs harvemmin käytetty tapa on sijoittaa Pretegelenin aika noin 2,2–2,0 miljoonaa vuotta sitten olleeseen aikaan MIS78-MIS82.
Pretegelenin nimityksiä

Kaudesta käytetään myös nimityksiä Pt, Pretiglian, Pre-Tiglian, Prätegelen, Pretiglien, Praetiglian ja niin edelleen.
Itä-Englannissa kautta vastaa Pre-Ludham ja luultavasti osa niin sanottua Red Crag -muodostumaa. Erään uuden tutkimuksen mukaan Ludham-kausi olisi siirtymä lämpimästä MIS 97:stä kylmään MIS 96:een.
Kausi saattaa olla sama kuin Alpeilla ollut Biber-kausi (Bieber) tai Saksassa ollut Brüggen-kausi.
Kaudella syntyi Pohjanmeren Westkapelle-kerrostuma.
Saksan Liethissä hieman Hampurista pohjoiseen kautta vastaa Ekholt ja ehkä myös Nordende 1.
Itä-Euroopassa Pretegelenia vastaa Puolassa ollut Ròźcian-kausi, jolta ovat peräisin Ròźche- ja muun muassa Stuchlikin kerrostumat, joissa puutonta boreaalista aroa tuohon aikaan. Idempänä Olkhovskian-kausi ja Siver.
Kauden loppuosa on nimeltään Icenian-kausi, jolta ovat peräisin Littoral Amstelian -kerrostumat..
Pretegelen saattaa olla ainakin osittain vastaava kuin Englannissa ollut Waltonian-kausi. Keski-italian jäätiköityminen oli Acquatraverse. Kautta vastaa Calabrian-rantaviiva ja Luoteis-Euroopan Amstelian-kausi. Kaudella oli varhaista ja keskistä Villafranca-kauden eläimistöä. Ranskan oli kauden lopulla Pardines-eläimistöä. Unkarissa oli Villanyan-kausi. Keski-Euroopassa oli Zwarten-eläimistöä.
Aiheesta muualla

The Early Pleistocene Praetiglian and Ludhamian
Kirjallisuutta

Kolfschoten, Th. van & P.L. Gibbard (EDS.): The Dawn of the Quaternary. Proceedings of the SEQS-EuroMam symposium 1996
Pretegelen-kauden kylmät vaiheet merenpohjan kerrostumissa. Merkinnät, pystyakselin delta-O18, happi-isotoopin O18 määrä. Jos se korkea, niin on kylmää. Vaaka-akselin x1000 yr ago, tuhansia vuosia sitten. Tämän mukaan lämpötila olisi laskenut yhtä alas kuin Rederstall- ja Herning-jäätiköitymisten aikana.
Noordwijkistä tehty syväkairaus, jossa näkyy merieläimistöjen vaihteluja Pretegelen-kaudella. Luvut metriä merenpinnan alla.
Propionihappo

| Propionihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  79-09-4
PubChem CID:  1032
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H6O2
Moolimassa:  74,08 g/mol
Ulkomuoto:  väritön kirkas öljymäinen neste
Sulamispiste:  –22 °C (251 K)
Kiehumispiste:  140,7 °C (414 K)
Tiheys:  0,993 g/cm3
Liukoisuus veteen:  sekoittuu veteen
Propionihappo eli propaanihappo (C2H5COOH) on pistävän eltaantuneen hajuinen karboksyylihappo. Proprionihapon anioneja, suoloja ja estereitä  kutsutaan propionaateiksi. Aineesta käytetään myös nimiä etyylimuurahaishappo, metyylietikkahappo ja etaanikarboksyylihappo.
Propionihapon rakennekaava on CH3CH2COOH.
Sen happovakio pKa on 4,87, leimahduspiste 54 °C c.c. eli suljetun astian (closed cup) menetelmällä ja 57 °C o.c. eli avoimen astian (open cup) menetelmällä mitattuna ja itsesyttymislämpötila 485 °C.
Propaanihappoa valmistetaan hapettamalla propanolia tai etanolin ja hiilimonoksidin välisellä reaktiolla. Myös eräät bakteerit tuottavat sitä heksooseista. Yhdistettä käytetään orgaanisessa synteesissä sekä viljan säilöntään.
Propionihappoa esiintyy monissa juustoissa. Sitä käytetään myös elintarvikkeissa säilöntäaineena ja sen E-koodi on E 280. Propionihapon suoloista on elintarvikkeissa sallittu käytettäväksi natriumpropionaatti (E 281), kalsiumpropionaatti (E 282) ja kaliumpropionaatti (E 283).
Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Propionihapon kansainvälinen kemikaalikortti
Propionihapon käyttöturvallisuustiedote
Human Metabolome Database: Propionic acid (englanniksi)
DrugBank: Propanoic acid (englanniksi)
KEGG: Propionic acid (englanniksi)
ChemBlink: Propionic acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Propionic-acid (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound – 3Acid (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical – 3Acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:   Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1:  Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:   Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:   Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:   Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:   Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:   Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12:  Petroseliinihappo (18:1)
Prost AP04

| Prost AP04 |
| --- | --- |
 Jean Alesi.
Talli:   Prost
Suunnittelija(t):   Henri Durand  John Barnard
Kuljettajat:   Jean Alesi  Heinz-Harald Frentzen  Gastón Mazzacane  Luciano Burti  Tomáš Enge
Teknisiä tietoja
Renkaat:  M Michelin
Polttoaine:  Shell
Runko:  hiilikuitumonokokki
Moottori:  Ferrari Acer 049-01 B, 72° V10
Voimansiirto:  7-vaihteinen puoliautomaattinen pituussuuntainen vaihdelaatikko
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Australian Grand Prix 2001
Kilpailuja:  17
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  4
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Prost AP04 oli Prostin Formula 1 -kilpa-auto vuonna 2001. Kuljettajina toimivat kauden mittaan Jean Alesi, Heinz-Harald Frentzen, Gastón Mazzacane, Luciano Burti ja Tomáš Enge. Auto ei ollut missään vaiheessa kautta kilpailukykyinen ja se keräsi vain neljä MM-pistettä.
Auto pohjautui pitkälti Ferrari F2000 -autoon, jota Ferrari-talli oli käyttänyt edellisellä kaudella. Koko auton peräpää, moottori, vaihteisto ja jousitus tulivat F2000:sta. Tämän myötä auton luotettavuus oli hyvällä tasolla ja se olikin kauden toiseksi luotettavin auto heti Ferrarin jälkeen. Tästä huolimatta auton suorituskyky oli heikko, vaikka sitä yritettiinkin parantaa kauden aikana.
Talvitesteissä ennen kauden alkua autolla oli saavutettu hyvinkin kilpailukykyisiä aikoja, mutta myöhemmin kävi ilmi, että tämä johtui yksinkertaisesti siitä, että sponsoreita etsivä talli oli ajattanut sitä alipainoisena. Kun kausi alkoi maaliskuussa, Prost oli käytännössä yhtä kaukana kärkiautojen vauhdista kuin edellisenäkin vuonna. Kausi jäikin suurissa talousvaikeuksissa olleen tallin viimeiseksi, vaikka se yrittikin mukaan vielä kaudelle 2002.
Propyleenidiamiini

| Propyleenidiamiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Propaani-1,2-diamiini
CAS-numero:  78-90-0
PubChem CID:  6567
SMILES:  CC(CN)N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H10N2
Moolimassa:  73,14 g/mol
Kiehumispiste:  120,5 °C
Tiheys:  0,858 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Propyleenidiamiini eli 1,2-diaminopropaani tai 1,2-propaanidiamiini (C3H10N2) on amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä. Propyleenidiamiini on trimetyleenidiamiinin isomeeri.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa propyleenidiamiini on väritöntä nestettä. Yhdisteellä on amiineille tunnusomainen pistävä haju. Se liukenee erittäin hyvin veteen ja on myös hygroskooppista. Propyleenidiamiini liukenee myös useisiin orgaanisiin liuottimiin ja muodostaa niiden kanssa atseotrooppisia seoksia. Propyleenidiamiini on kiraalinen yhdiste, mutta yleensä sitä käytetään raseemisena seoksena. Aine on muiden amiinien tavoin vahvasti emäksistä. Propyleenidiamiini on ärsyttävää ja voi emäksisyytensä vuoksi syövyttää ihoa ja silmiä joutuessaan niiden kanssa kosketuksiin.
Propyleenidiamiinia voidaan valmistaa 1,2-dibromipropaanin ja ammoniakin välisellä reaktiolla. Teollisesti tyypillisempi tapa on kuitenkin ammoniakin ja propyleenioksidin tai aminopropanolien välinen reaktio. Yhdistettä käytetään polttoaineiden ja voiteluaineiden lisäaineena. Lisäksi propyleenidiamiinista valmistetaan lääkkeitä, maatalouskemikaaleja ja väriaineita. Yhdessä kuparisulfaatin kanssa sitä voidaan käyttää analyyttisenä reagenssina elohopean ja elohopeayhdisteiden tunnistamiseen.
Propionyylikoentsyymi-A

| Propionyylikoentsyymi-A |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  146-17-8
PubChem CID:  92753
SMILES:  CCC(=O)SCCNC(=O)CCNC(=O)C(C(C)(C)COP(=O)(O)OP(=O)(O)OCC1C(C(C(O1)N2C=NC3=C2N=CN=C3N)O)OP(=O)(O)O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C24H40N7O17P3S
Moolimassa:  823,61 g/mol
Propionyylikoentsyymi-A (C24H40N7O17P3S) on koentsyymi-A:n johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Samalla tavoin kuin asetyylikoentsyymi-A:ta voidaan pitää etikkahapon biologisesti aktiivisena muotona voidaan propionyylikoentsyymi-A:ta pitää propaanihapon biologisesti aktiivisena muotona. Yhdistettä esiintyy eliöissä muun muassa osana eräiden amino- ja rasvahappojen aineenvaihduntaa.