stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helmipihlaja-angervo
Aiheesta muualla

Laji.fi: Helmipihlaja-angervo (Sorbaria grandiflora)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Sorbaria grandiflora (englanniksi)
Herralahden koulu

| Herralahden koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Kuninkaanhaanaukio 4, Pori
Tyyppi:  alakoulu
Perustettu:  1975
Lakkautettu:  2015
Rehtori:  Kristiina Aalto
Luokat:  1-6
Herralahden koulu oli peruskoulun 1–6 luokkien koulu Porissa. Se perustettiin vuonna 1975 ja toimi vuoteen 2015 asti Kuninkaanhaan kaupunginosassa, vaikka nimi viittaakin Herralahteen. Samassa rakennuksessa toimi myös Herttuan erityiskoulu. Koulu lakkautettiin vuonna 2015, ja oppilaat siirrettiin Uudenkoiviston ja Cygnaeuksen kouluihin.
Koulurakennus

Koulu oli Suomen ensimmäinen solukoulu, joka oli jaettu viiteen eri alueeseen eli soluun, jotka maalattiin eri väreillä: punaiseen, siniseen, vihreään, oranssiin ja keltaiseen.selvennä Iso rakennus oli näin helpommin koululaisen hahmotettavissa. Koulu oli arkkitehti Pentti Moilasen suunnittelema. Koulurakennus purettiin vuonna 2019.
Rehtorit

Olli Runsamo (1975–1986)
Seppo Välimäki (1986–1995)
Lauri Lehtonen (1995–1998)
Kristiina Aalto (1998–2015)
Ibrahima Diawara

Ibrahima Diawara (s. 8. toukokuuta 1970 Bandiagara) on malilainen liikemies. Hän omistaa IBI Group -yritysryhmän ja toimii sen pääjohtajana.
Suoritettuaan ylioppilastutkinnon Diawara lähti monien soninkenuorten tavoin etsimään onneaan ulkomailta. Hän muutti veljensä luokse Thaimaahan ja siirtyi sitten Indonesiaan, jossa hän perusti pakettiyhtiö Sabikan. Jakartassa vieraillut pääministeri Ibrahim Boubacar Keïta kehotti Diawaraa investoimaan Maliin. Vuonna 1995 hän perusti Bamakoon aurinkopaneeleja myyvän Diawara Solar -yhtiön ja vuonna 1997 tiilitehdas Diawara Concrete Industryn. Palattuaan Maliin pysyvästi vuonna 2000 Diawara perusti lentoyhtiö Malian Aero Companyn, joka aloitti toimintansa sadepilvien kylvämisestä. Vuodesta 2010 lähtien yritys on tehnyt myös sairaskuljetuksia ja tilauslentoja.
Diawara yhdisti yrityksensä IBI Group SA:ksi vuonna 2011. Diawara Concrete Industry sai nimen Stones, ja Diawara Solarista tuli Builders. Vuodesta 2012 lähtien IBI Group on toiminut myös Norsunluurannikolla, Guineassa ja Mauritaniassa. Vuonna 2013 perustettiin uusiutuvaan energiaan erikoistunut yhtiö Belale. Sitä seurasivat kaivosteollisuuden alalla toimiva Bricoco ja kuljetusyritys Diawei. IBI Groupin liikevaihdon arvioitiin nousevan 50 miljoonaan euroon vuonna 2018. Yhtiöllä on yli 500 työntekijää.
Aiheesta muualla

IBI Groupin sivusto (ranskaksi)
Hammerheart Records

| Hammerheart Records |
| --- | --- |

Perustettu:  2011
Tyylilajit:  Black metal, Death metal, Thrash metal
Kotimaa:  Alankomaat
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hammerheart Records (aikaisemmin nimellä Karmageddon Media vuosina 2004–2010) on alankomaalainen itsenäinen metallimusiikkiin erikoistunut levy-yhtiö.
Hammerheart Records on julkaissut muun muassa Cruachanin, Thyrfingin, Forefatherin ja Mercenaryn levyjä.
Aiheesta muualla

KaaosZine: Avainsana: hammerheart records
István Bérczi

István Bérczi (1. heinäkuuta 1945 – 10. huhtikuuta 2021) oli unkarilainen telinevoimistelija. Münchenin olympialaisissa 1972 hän sijoittui joukkuekilpailussa kahdeksanneksi, moniottelussa 64:nneksi ja eri telineistä parhaimmillaan hevosella 45:nneksi. Hän toimi tuomarina vuosien 2012 ja 2016 voimistelukilpailuissa.
Isovelhomonni

| Isovelhomonni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Imumonnit Loricariidae
Alaheimo::  Siimapyrstöt Loricariinae
Suku::  Velhomonnit Loricaria
Laji::  simillima
Kaksiosainen nimi
 Loricaria simillima  Regan, 1904 
Katso myös
   Isovelhomonni Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isovelhomonni (Loricaria simillima) on velhomonnien (Loricaria) sukuun ja imumonnien (Loricadiidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan Etelä-Amerikassa Argentiinan, Brasilian, Ecuadorin, Paraguayn, Perun ja Venezuelan alueilla. Lajin elinympäristöä ovat jokien hiekkapenkat ja uppopuut. Isovelhomonnit kasvavat noin 25 senttimetrin mittaisiksi.
István Báthory

István Báthory voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
István Báthory (Ecsed) (k. 1530), Unkarin varakuningas.
István Báthory (Somlyó), (1477–1534), Transilvanian voivodi.
Stefan Batory (1533–1586), edellisen nuorin poika. Transilvanian ruhtinas ja sittemmin Puola-Liettuan kuningas.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”István Báthory”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Isoveli

Isoveli on Oseania-nimisen valtion yksinvaltainen johtaja George Orwellin romaanissa Vuonna 1984. Teos kuvaa tiukan valvonnan alaista totalitaarista yhteiskuntaa ja siitä on myös lähtöisin sanonta ”isoveli valvoo” (engl. ”Big Brother is watching you.”).
Teoksessa Isoveli voidaan nähdä henkilökultin luoneiden diktaattoreiden, kuten Josif Stalinin vertauskuvana. Romaanissa jää epäselväksi, onko Isoveli todellinen henkilö vai pelkkä propagandakoneiston luoma mielikuva. Yhteiskunta kuitenkin valvoo, että kansalaiset eivät ajattele negatiivisesti Isoveljestä, eli tee ajatusrikoksia.[lähde? ]
Nykyisin termejä isoveli ja ”isoveli valvoo” käytetään kuvaamaan tiukkaa ylemmän tahon suorittamaa valvontaa eri yhteyksissä. Tästä ovat saaneet nimensä myös televisiosarja Big Brother sekä eri puolilla maailmaa jaettavat Isoveli-palkinnot, jotka annetaan vuosittain yksityisyyden suojaa loukanneille tahoille.
Usein isoveli valvoo -ilmaus liitetään tietotekniikan soveltamiseen, Internetiin ja sosiaalisen median sovelluksiin.[lähde? ]
Isoveli valvoo -fraasiin sisältyvää ajatusta voidaan käyttää paitsi kriittisesti, myös toiveikkaasti. Sakari Virkkusen toimittamassa Suomalaisessa fraasisanakirjassa siteerataan Kansan Uutiset -lehden vuoden 1971 yleisönosastokirjoitusta, jossa toivotaan autoilijoiden valvontaa vartiotorneista. Tämä olisi yleisönosastokirjoittajan mielestä halvempaa kuin lisätä poliisiautoja.
Alun perin kirjan Vuonna 1984 suomennoksessa hahmon nimi kirjoitettiin tarkoituksella sanavälin kanssa muodossa Iso Veli. Sittemmin on vakiintunut käytännöksi kirjoittaa se yhteen muotoon Isoveli.[lähde? ]
Ibresin piiri

Ibresin piiri Tšuvassian kartalla.
Ibresin piiri (ven. Ибре́синский райо́н, Ibresinski raion, tšuvassiksi Йĕпреç районě, Jĕpreç raionĕ) on paikallinen itsehallintoalue Tšuvassian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 1 201 neliökilometriä ja asukkaita on 28 500 henkeä (vuonna 2009).
Piiri sijaitsee Tšuvassian keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Vurnaryn ja Kanašin piireihin, idässä Komsomolskojen piiriin, etelässä Batyrevon ja Alatyrin piireihin sekä lännessä Poretskojen ja Šumerljan piireihin. Hallinnollinen keskus on Ibresin taajama. Sen lisäksi piiriin kuuluu 12 maalaiskuntaa.
Seutu kuuluu Tšuvassian tasankoon. Järvet ja joet ovat pieniä. Pinta-alasta 63 % on metsää.
Piirin kautta kulkee Kanašin ja Saranskin välinen rautatie. Ibresistä on maantieyhteys Kanašiin ja Tšeboksaryyn.
Väestöstä 83 % on tšuvasseja.
Piirissä on puunjalostus-, elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta. Suurin osa yrityksistä on keskittynyt Ibresiin ja Buinskiin. Maatalous on erikoistunut viljan, perunan ja vihannesten viljelyy, lihan ja maidon tuotantoon sekä mehiläistenhoitoon.
Piirilehtenä ilmestyy tšuvassin- ja venäjänkielinen Çenterüšĕn.
Aiheesta muualla

Ibresin piiri Tšuvassian tasavallan sivustolla (venäjäksi)
Alatyr •
Alatyr •
Alikovo •
Batyrevo •
Ibresi •
Jadrin •
Jaltšiki •
Jantikovo •
Kanaš •
Kanaš •
Komsomolskoje •
Kozlovka •
Krasnoarmeiskoje •
Krasnyje Tšetai •
Mariinski Posad •
Morgauši •
Novotšeboksarsk •
Poretskoje •
Šemurša •
Šumerlja •
Šumerlja •
Tšeboksary •
Tšeboksary •
Tsivilsk •
Urmary •
Vurnary
István Barta

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten vesipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1932 | Vesipallo |  |
|  Hopeaa | Amsterdam 1928 | Vesipallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Budapest 1926 | Vesipallo |  |
|  Kultaa | Bologna 1927 | Vesipallo |  |
|  Kultaa | Pariisi 1931 | Vesipallo |  |
Miesten uinti
| Unkarin-mestaruuskilpailut  | Unkarin-mestaruuskilpailut  | Unkarin-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | 1924 | 100 m rintauinti |  |
|  Kultaa | 1926 | 100 m rintauinti |  |
István Barta (joskus myös Berger; 13. elokuuta 1895 Álmosd – 16. helmikuuta 1948 Budapest) oli unkarilainen vesipalloilija, uimari ja olympiavoittaja. Hän pelasi maalivahtina ja edusti seuratasolla III. Kerületi Vivó Egyletia sekä myöhemmin Újpesti Torna Egylet -seuraa. Barta osallistui olympialaisiin kolmesti vuosina 1924–1932. Hän voitti kaksi olympiamitalia, kultaa Los Angelesin kisoista 1932 ja hopeaa Amsterdamista 1928. Barta oli mukana maansa kultaa voittaneessa joukkueessa EM-kisoissa vuosina 1926, 1927 ja 1931. Hänet valittiin juutalaisen urheilun kunniagalleriaan vuonna 1998.
Barta menestyi myös uinnissa; hän voitti maansa mestaruuden 100 metrin rintauinnissa vuosina 1924 ja 1926.
Herrainpäivät (Pori)

| Herrainpäivät |
| --- | --- |
 Luontopolkua Herrainpäivien itäosassa.
Kaupunki:  Pori
Suuralue:  Meri-Pori
Kaupunginosa nro:  64
Postinumero(t):  28840
Herrainpäivät on Porin kaupunginosa, joka sijaitsee Yyterin ja Mäntyluodon välissä. Kaupunginosassa on paljon kesäasuntoja ja siellä sijaitsee luontopolku.
Vanhan kansan kertoman mukaan Herrainpäivät on saanut nimensä siitä, että siellä muinaisina aikoina on pidetty "käräjiä". Tätä tarua tukee se seikka, että ainakin 1900-luvun alkupuolella siellä oli nähtävissä kivirinki, jonka kivillä istuen on hyvinkin voitu pitää neuvonpitoa. Toinen tarina väittää, että Herrainpäivät on saanut suhteellisen erikoisen nimensä siitä, että entisinä aikoina tuli porilaista herrasväkeä veneillä silloiselle saarelle viettämään viikonloppujaan ja lomiaan. Niemi on vielä nykyisinkin porilaisten hyvin tuntema ja suosima vapaa-ajanviettoalue, jossa on useita kesämökkejä.
Herranpäivien niemi on kokonaisuudessaan Porin kaupungin omistuksessa. Porin kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1989 ympäristönsuojelulautakunnan aloitteesta esittää niemenkärjen rauhoittamista luonnonsuojelulain nojalla. Rauhoituksen perusteena oli se, että niemi on säilynyt suhteellisen luonnontilaisena ja se on maisemallisesti merkittävä Yyterin manneralueen uloin niemenkärki.
Rauhoitetun alueen luonto on hyvin samanlaista kuin ulkosaariston suuremmilla luodoilla: kivikkorantoja reunustaa lehtomainen rakkolevävallille muodostunut iäkäs tervaleppävyö, jonka takana niemen keskiosissa kasvaa järeähköä, osittain aarnimaista havupuustoa lähes luonnonmetsänä. Kasvillisuudessa on mm. taikinanmarja, puna-ailakki, lehtotähtimö, lehtoarho, tesma, koiranvehnä, lehtokielo, käenkaali ja meriputki. Niemen kärjessä on ketomainen alue, jossa kasvaa mm. pihlaja, kataja, ahomansikka, rohtotädyke ja keto-orvokki. Alueella on myös laajahko hiekkainen katajaketo.
Lintuharrastajien suosiossa Herrainpäivät on ollut jo vuosikymmeniä. Niemeä kiertävän luontopolun varrella näkee sekä metsien että ulkosaariston lintulajeja. Varsinkin muuttoaikoina lintuharrastajia käy polulla runsaastikin, mutta linnut viihtyvät niemellä myös talvisaikaan. Kasvilajisto on Porin rannikolle ominainen: tyypillisiä meren rantojen ja ulkosaariston lajeja löytyy Herrainpäivien niemeltä.
Herrainpäivien niemi on rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla 1990 ja samana vuonna valmistui myös niemen kärkeä kiertävä luontopolku.
Luontopolun varrelta avautuu merinäköala Preiviikinlahdelle ja Kuuminaisten saaristoon. Preiviikinlahti ympäröivine rannikoineen on luontonsa puolesta arvokas maisemakokonaisuus, jolta löytyy matalia lieterantoja, rantaniittyjä, parikymmentä metriä korkeita merituulen kasaamia hiekkadyynejä sekä ulkosaaristoa. Luontopolun varrella voi tutustua myös hiekkaisiin katajaketoihin, synkkiin kuusikoihin, tikkojen koloamiin pökkelöihin ja syksyllä komeisiin myrskytyrskyihin.
Kuvia

Rantamaisemia Herrainpäivien itäpuolella.
Herrainpäivien mökkialuetta Lomatiellä.
Aiheesta muualla

Herrainpäivät Pori-tiedossa (poritieto.com)
Porin kaupunginosat
1. Linna | 2. Teljä | 3. Malminpää | 4. Karhunpää | 5. Itätulli | 6. Päärnäinen | 7. Aittaluoto | 8. Isosanta | 9. Riihiketo | 10. Tiilinummi | 11. Tiilimäki | 12. Uusikoivisto | 13. Kuninkaanhaka | 14. Herralahti | 15. Tupala | 16. Koivula | 17. Kalaholma | 18. Isojoenranta | 19. Sunniemenranta | 20. Koivistonluoto | 21. Karjaranta | 22. Käppärä | 23. Musa | 24. Tikkula | 25. Vähärauma | 26. Liinaharja | 27. Liikastenmäki | 28. Tuorsniemi | 29. Pietniemi | 30. Ulasoori | 31. Leppäkorpi | 32. Isomäki | 33. Tiiliruukki | 34. Kyläsaari | 35. Uusiniitty | 36. Pihlava | 37. Rieskala | 38. Metsämaa | 39. Enäjärvi | 40. Harmaalinna | 41. Kartano | 42. Impola | 43. Vanhakoivisto | 44. Väinölä | 45. Metallinkylä | 46. Mikkola | 47. Sampola | 48. Paratiisinmäki | 49. Luotsinmäki | 50. Murtosenmutka | 51. Ruosniemi | 52. Toejoki | 53. Pormestarinluoto | 54. Hyvelänviiki | 55. Lotskeri | 56. Hyvelä | 57. Kirjurinluoto | 58. Hanhiluoto | 59. Hevosluoto | 60. Yyteri | 61. Kaanaa | 62. Uniluoto | 63. Karhuluoto | 64. Herrainpäivät | 65. Mäntyluoto | 66. Kirrinsanta | 67. Kaanaankorpi | 68. Huvilaranta | 69. Viikinäinen | 70. Raatimiehenluoto | 71. Reposaari | 72. Parkkiluoto | 73. Tahkoluoto | 74. Isokatava | 75. Vähäkatava | 76. Tyltty | 77. Lukkarinsanta | 78. Tuulikylä | 79. Paarnoori | 80. Honkaluoto | 81. Finpyy | 82. Lahdenmaa | 83. Hakalanvainio | 84. Länsimetsä | 85. Mäntylä | 86. Palstakallio | 87. Lehtola | 88. Kotometsä | 89. Klasipruuki | 90. Perko | 91. Susikoski | 92. Salaplakkari
Igor Vorontšihin

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Innsbruck 1964 | 30 km |  |
|  Pronssia | Innsbruck 1964 | 4×10 km viesti |  |
Igor Nikolajevitŝ Vorontšihin (ven. Игорь Николаевич Ворончихин, 14. huhtikuuta 1938 Moskova – 10. maaliskuuta 2009 Moskova) oli venäläinen maastohiihdon olympiamitalisti, joka aktiiviurallaan edusti Neuvostoliittoa. Hän oli pituudeltaan 177 cm ja hän edusti seuratasolla Burevestnik Moskva -seuraa.
Vorontšihin saavutti Innsbruckin olympialaisissa 1964 pronssia 30 kilometrillä ja 4 × 10 kilometrin viestissä, jossa hän hiihti kolmannen osuuden. Hän sijoittui samoissa kilpailuissa lisäksi 15 kilometrillä seitsemänneksi ja 50 kilometrillä 11:nneksi. Grenoblen olympialaisissa 1968 hän oli 50 kilometrillä 31:s. Muihin arvokilpailuihin hän ei uransa aikana osallistunut.
Vorontšihin voitti universiadeissa kultaa 11,5 kilometrillä 1962, 15 kilometrillä ja 4 × 8 kilometrin viestissä 1964 sekä 15 kilometrillä ja 4 × 10 kilometrin viestissä 1966. Hän voitti Neuvostoliiton-mestaruuden 30 kilometrillä 1964 ja viestissä 1966.
Aktiiviuransa jälkeen Vorontšihin toimi hiihtovalmentajana Burevestnik Moskva -seurassa sekä Neuvostoliiton maajoukkueessa, ensin naisten, sitten miesten joukkueessa. 1990-luvulla hän toimi Venäjän nuorten maajoukkueen päävalmentajana.
Heikki Laurila

Heikki Risto Ylermi Laurila (15. toukokuuta 1934 Kouvola – 9. helmikuuta 2021 Nizza, Ranska) oli suomalainen kitaristi. Hän soitti sekä oman yhtyeensä kanssa (noin sata kappaletta) että useiden muiden yhtyeiden levyillä. Laurila on Suomen levyttänein muusikko yli 7 000:n levytetyn raidan määrällä. Laurila oli luotettu studiomuusikko, koska hän omaksui kappaleet erittäin nopeasti ja oli tyylilajien suhteen laaja-alainen. Laurila on Suomen eniten levyttänyt studiomuusikko kautta aikojen. Vuoteen 2008 mennessä hän oli Gramexin tilastojen mukaan levyttänyt 7 272 raitaa. Laurila käytti Gibson ES-175-, Fender Stratocaster- ja Gibson Les Paul -kitaroita.
Laurila soitti myös mandoliinia ja banjoa sekä sovitti useita kappaleita.
Hän sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1999.
Laurilan puoliso oli laulaja Ritva Mustonen ja heidän tyttärensä lapsitähtenä tunnetuksi tullut Mari Laurila.
Diskografia

Heikki Laurila kitara (1971)
A Taste of guitar (1971)
Herkkupaloja (1973)
Maniska (1976)
Moliendo cafe (1981)
Tallella – Suomalaisia kansanlauluja ja laulelmia (Ritva Mustonen-Laurilan kanssa, 1984)
Sadoin kitaroin (2003)
Aiheesta muualla

Heikki Laurilan sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Heikki Laurilan sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Laurilan haastattelu Ylen Elävässä arkistossa
Diskografia
Heikki Laurilan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
István Sofron

| István Sofron |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. helmikuuta 1988 (ikä 36) Miercurea Ciuc, Romania
Kansalaisuus:   Unkari
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  HSC Csíkszereda
Sarja:  Erste Liga
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Fehérvár AV19 (EBEL)   Krefeld Pinguine (DEL)   Klagenfurter AC (EBEL)   Wichita Thunder (ECHL)   Villacher SV (EBEL)   MAC Újbuda (EL)
István Sofron (s. 24. helmikuuta 1988 Miercurea Ciuc, Romania) on unkarilainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi kauden 2022–2023 romanialaisessa HSC Csíkszeredassa monikansallista Erste Ligaa.
Aiemmin ammattilaisurallaan Sofron on pelannut kotimaansa Fehérvárissa Keski-Euroopan EBEL-liigaa, Krefeld Pinguinessa Saksan DEL-liiga, itävaltalaisissa Klagenfurtissa ja Villacherissa, Wichita Thunderissa ECHL-liigaa sekä Erste Ligan unkarilaisessa MAC Újbudassa.
Maajoukkuetasolla Sofron on edustanut Unkaria arvokisoissa useaan otteeseen.
István Seregély

István Seregély vuonna 2010.
István Seregély (13. maaliskuuta 1931 Szombathely – 31. joulukuuta 2018) oli unkarilainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 19. kesäkuuta 1955 ja nimitettiin Egerin arkkihiippakunnan arkkipiispaksi 5. kesäkuuta 1987. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi László Paskai, jota avustivat Izidor István Marosi ja Endre Kovács.
Seregély jäi eläkkeelle 15. maaliskuuta 2007.
Haapalampi (Pieksämäki, Siikakoski)

| Haapalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°09′10″N, 26°55′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskupuro:  Haapalamminpuro Kyyveteen 
Järvinumero:  14.932.1.067
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,7 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,044 km  
Pinta-ala:  7,209 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaapalampi 
Haapalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Siikakosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,7 metriä mpy.
Iso-Rummukka

| Iso-Rummukka |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Heinävesi
Koordinaatit:  62°26′15″N, 28°22′43″E
Järvinumero:  04.278.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,5 m 
Rantaviiva:  20,93 km 
Pinta-ala:  2,7 km² 
Tilavuus:  0,011 km³ 
Keskisyvyys:  4 m 
Suurin syvyys:  21 m 
 fiIso-Rummukka 
Iso-Rummukka on järvi Heinäveden länsiosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 71 kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede

Iso-Rummukka jakautuu läntiseen ja itäiseen altaaseen. Läntinen allas on kaakkois–luoteissuuntaisesti pitkä, itäinen allas puolestaan lounais–koillissuuntaisesti pitkä. Läntisestä altaasta työntyy itään Kalliolahti. Itäinen allas jakautuu koillisosastaan Valkamalahteen ja Hiisilahteen. Altaan eteläosasta kaakkoon työntyy pitkä ja kapea Saunalahti. Iso-Rummukan mutkaisen rantaviivan pituus on 20 933,2 metriä. Järven itäinen allas on läntistä allasta syvempi, syvin kohta sijaitsee itäisen altaan keskivaiheilla.
Iso-Rummukassa on kahdeksan pientä saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,27 hehtaaria ja ne sijaitsevat pääosin järven luoteisosassa. Iso-Rummukan pohjoisrannalla sijaitsee Rummukkalan kylä peltoaukeineen, järven metsäinen itäranta kohoaa noin 160 metriä merenpinnan yläpuolelle eli 70 metriä järven pinnan yläpuolelle.
Iso-Rummukan luusua sijaitsee Kalliolahden koillisrannalla, josta lähtee noin puolentoista kilometrin mittainen Myllyjoki luoteeseen Pieni-Rummukkaan (86,7 metriä mpy).
Iso-Rummukan vesitilavuus on 10 846 000 kuutiometriä.
Iso-Rummukka (04.278.1.007) kuuluu Vaahtovanjoen valuma-alueeseen (04.278), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden alaosan alue (04.27) ja ensimmäinen jakovaihe Haukiveden-Kallaveden alue (04.2). Vaahtovanjoen valuma-alueella on noin 50 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Iso-Rummukka, Haapanen ja Kypärä-Levänen ovat laajimmat.
István Szívós

István Szívós -nimisiä henkilöitä ovat olleet:
István Szívós (1920–1992), unkarilainen vesipalloilija ja olympiavoittaja
István Szívós (1948–2019), unkarilainen vesipalloilija ja olympiavoittaja, edellisen poika
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”István Szívós”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Helmipeipot

| Helmipeipot |
| --- | --- |
 Ruusuhelmipeippo (Hypargos margaritatus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Helmipeipot Hypargos  Reichenbach, 1862
Katso myös
   Helmipeipot Wikispeciesissä   Helmipeipot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helmipeipot (Hypargos) on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Helmipeippojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Helmipeippoihin kuuluvia lajeja

Punahelmipeippo (Hypargos niveoguttatus)
Ruusuhelmipeippo (Hypargos margaritatus)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Hypargos (englanniksi)
Heavy as a Really Heavy Thing

| Heavy as a Really Heavy Things Strapping Young Lad |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994
 Julkaistu: 4. huhtikuuta 1995
 Tuottaja(t): Devin Townsend
 Tyylilaji: extreme metal, industrial metal
 Kesto: 39.48
 Levy-yhtiö: Century Media
Strapping Young Ladin muut julkaisut
|   | Heavy as a Really Heavy Things 1995 | City 1997 |
Heavy as a Really Heavy Thing on Strapping Young Ladin esikoisalbumi, joka julkaistiin 4. huhtikuuta 1995.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Devin Townsend, ellei toisin mainita.
S.Y.L. – 4.47 (säv. Townsend, Adrian White)
In the Rainy Season – 4.37 (säv. Townsend, White)
Goat – 3.30
Cod Metal King – 5.08
Happy Camper (Carpe B.U.M.) – 3.00 (säv. Townsend, White)
Critic – 4.07
The Filler - Sweet City Jesus – 5.24
Skin Me – 3.29
Drizzlehell – 3.09
Satan's Ice Cream Truck – 2.33
Japan – 5.18 (Vain Japanin painos ja remaster, säv. Townsend, White)
Monday – 5.14 (Vain vuoden 2006 remasteroitu versio)
Exciter – 13.40 (Ainoastaan Euroopan versio ja remaster)