stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuopio
Väestö > Väestö 1970-luvun jälkeen

Vakaan kehityksen johdosta asukasmäärä kaksinkertaistui välillä 1960–1990, jonka päätteeksi asukkaita oli noin 80 000. Väestö on kasvanut edelleen sekä kuntaliitosten että luonnollisen lisäyksen kautta. Vuosina 2004–2006 kaupunki oli muuttotappiollinen, mutta luonnollinen väestönlisäys riitti pitämään asukasmäärän kasvussa. Vuonna 2007 muuton suunta kääntyi ja voittoa tuli 30 henkeä. Luonnollinen väestönlisäys mukaan lukien kasvu oli yhteensä 340 henkeä. 2010-luvulla kaupungin väestönkasvu on selvästi nopeutunut.
Ajanjaksolla 1995–2005 Kuopio oli Pohjois-Savon ainoa asukasmääräänsä kasvattanut kunta.lähde? Tarkastelujaksolla maakunnan asukkaiden kokonaismäärä väheni noin 7 500:lla. Kehitys on jatkunut samansuuntaisena. Vuonna 2007 Kuopion seutu oli Pohjois-Savon ainoa väestömääräänsä kasvattanut kaupunkiseutu. Se on kasvanut useimpina vuosina kuitenkin hitaammin kuin muu Pohjois-Savo tyhjenee, poikkeuksena tästä vuosi 2011.
Kaupungin uusimmassa strategiassa Kuopion tavoitteena on kasvaa 150 000 asukkaan kaupungiksi. Kuopion väestönkasvu oli rivakkaa 2010-luvun alkupuoliskolla, etenkin vuosina 2012, 2013 ja 2014. Kumulatiivinen väestönkasvu 2010 luvulla oli 8411 henkilöä ja nyt 2020 luvun alussa väestönkasvu on alkanut taas kiihtymään.  Vuoden 2021 ennustettiin olevan Kuopiolle vahvasti muuttovoitteinen vuosi, sillä vuoden tammi–elokuussa muuttovoitto nousi jo 800 henkilöön, joka nosti Kuopion Suomen toiseksi suurimmaksi muuttovoittokunnaksi Tampereen jälkeen.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kuopion väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 99 687 | 99 687 |
| 1985 | 1985 |    | 102 686 | 102 686 |
| 1990 | 1990 |    | 104 675 | 104 675 |
| 1995 | 1995 |    | 108 199 | 108 199 |
| 2000 | 2000 |    | 108 890 | 108 890 |
| 2005 | 2005 |    | 110 208 | 110 208 |
| 2010 | 2010 |    | 112 336 | 112 336 |
| 2015 | 2015 |    | 116 921 | 116 921 |
| 2020 | 2020 |    | 119 379 | 119 379 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Ulkomaalaistaustaiset

Vuonna 2022 Kuopiossa asui 6 127 ulkomaalaistaustaista henkilöä, mikä vastasi 5,0 prosenttia kaupungin väestöstä. Näistä varsinaisia ulkomaan kansalaisia oli 3 924 asukasta. Muita kieliä kuin suomea, ruotsia tai saamea puhui 6 023 asukasta. Puhutuimmat vieraat kielet olivat venäjä, arabia ja englanti. Setlementti Puijolan Kompassi on ohjaus- ja neuvontapiste, joka palvelee alueen maahanmuuttajia. Neuvontapalveluita saa asumiseen, työnhakuun, työsuojeluun, verotukseen, opiskeluun, perheasioihin, vapaa-aikaan sekä viranomaisten kanssa toimimiseen.
| Syntyperä | Asukasluku | Prosenttia |
| --- | --- | --- |
|  Suomi | 116 467 | 95,0 |
|  Neuvostoliitto | 1 372 | 1,1 |
|  Syyria | 320 | 0,3 |
|  Venäjä | 313 | 0,3 |
|  Irak | 250 | 0,2 |
|  Myanmar | 239 | 0,2 |
|  Viro | 231 | 0,2 |
|  Thaimaa | 183 | 0,1 |
|  Kiina | 159 | 0,1 |
|  Nigeria | 154 | 0,1 |
|  Turkki | 150 | 0,1 |
|  Pakistan | 124 | 0,1 |
|  Sudan | 118 | 0,1 |
|  Intia | 115 | 0,1 |
|  Iran | 114 | 0,1 |
|  Bangladesh | 105 | 0,1 |
Väestö > Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Kuopiossa oli 120 210 asukasta, joista 100 341 asui taajamissa, 16 473 haja-asutusalueilla ja 1 395:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kuopion taajama-aste on 85,9 %. Kuopion taajamaväestö jakautuu 16 eri taajaman kesken: Kuopion keskustaajama on asukastiheydeltään Suomen tiheimmin asuttu taajama.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kuopion keskustaajama | 88 520 |
| 2 | Nilsiän keskustaajama | 3 026 |
| 3 | Juankosken kirkonseutu | 1 998 |
| 4 | Maaningan kirkonkylä | 908 |
| 5 | Melalahti | 825 |
| 6 | Karttulan kirkonkylä | 822 |
| 7 | Hiltulanlahti | 728 |
| 8 | Kurkimäki | 653 |
| 9 | Vehmersalmen kirkonkylä | 562 |
| 10 | Pellesmäki-Vehmasmäki | 554 |
| 11 | Pihkainmäki | 421 |
| 12 | Käärmelahti | 386 |
| 13 | Muuruvesi | 347 |
| 14 | Syvänniemi | 227 |
| 15 | Kinnulanlahti | 211 |
| 16 | Toivala-Vuorela* | 153 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Toivala-Vuorelan taajama ulottuu pääosin Siilinjärven kunnan alueelle.
Väestö > Asuminen

Kuopiolaisista 85 % asuu kaupunkimaisesti ja 15 % maaseudulla. Kuntaliitosten seurauksena Kuopiossa on maaseutua paljon.
Vuonna 2013 Kuopiossa oli 49 821 asuntoa, joista kerrostaloissa 30 217, omakotitaloissa 11 776, rivitaloissa 6 203 ja muissa rakennuksissa 1 459. Asunnon keskikoko on 70,5 m². Keskimäärin asunnossa asuu 1,9 asukasta.
Vuokra-asuntoyhtiöistä (yhteensä 18 300 vuokra-asuntoa) suurimmat ovat kaupungin omistamat Niiralan Kulma Oy (5 836) ja Kuopas (1 889). Muista merkittävimpiä ovat VVO Kiinteistöt (1 383) ja Kiinteistö KYS (1 165).
Väestö > Kuntaliitokset

Pääosa Kuopion maalaiskuntaa (noin 7 600 asukasta) liitettiin kaupunkiin 1969 ja Riistaveden kunta (noin 2 200 asukasta) 1973. Vehmersalmen kunta (noin 2 000 asukasta) liittyi Kuopion kaupunkiin 1. tammikuuta 2005 ja Karttula (noin 3 500 asukasta) vuoden 2011 alussa.
Nilsiä liittyi Kuopioon vuoden 2013 alusta, jolloin kaupungin asukasluku nousi yli 100 000:n.
Maaninka aloitti kuntaliitosneuvottelut Kuopion kanssa vuonna 2011. Maaninka liittyi Kuopioon vuoden 2015 alussa.
Kuntaliitos Siilinjärven kanssa on ollut ikuisuuskysymys, jota on pyritty jälleen viime aikoina edistämään Kuopion suunnasta. Siilinjärvi ei ole kuitenkaan ollut halukas etenemään asiassa.
Tuusniemi on hakeutumassa Paras-hankkeen ja tulevaisuudennäkymien johdosta Kuopion seutukuntaan, ja voimakkaampaan yhteistyöhön Kuopion kaupungin kanssa, hakien muun muassa palvelutoiminnan keskittämistä suurempiin kokonaisuuksiin ja oman asukasmäärän nousua kasvukeskuksen imussa. Ensimmäisenä konkreettisena toimenpiteenä Tuusniemi erosi joulukuussa 2007 Koillis-Savon kansanterveystyön kuntayhtymästä. Kuopion kaupunki on tuottanut 1. tammikuuta 2009 alkaen Tuusniemen kunnan perusterveydenhuollon palvelut. Tuusniemen kunnanvaltuusto päätti kesällä 2014, ettei se lähde kuntaliitosselvitykseen Kuopion kanssa. Kuopio on ilmoittanut ettei se tule ilman kuntaliitosta tuottamaan Tuusniemelle enää terveyspalveluita. Juankoski puolestaan ehdotti kaikille naapurikunnilleen kuntaliitosselvitysten aloittamista vuonna 2008, johon on sittemmin ryhdytty. Juankosken ja Kuopion kaupunginvaltuustot hyväksyivät kuntaliitoksen syksyllä 2014 ja valtioneuvosto hyväksyi kesäkuussa 2016 kaupunkien yhdistymisen.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kuopiossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Alavan seurakunta
Järvi-Kuopion seurakunta
Juankosken alueseurakunta
Muuruveden alueseurakunta
Nilsiän alueseurakunta
Riistaveden alueseurakunta
Säyneisen alueseurakunta
Vehmersalmen alueseurakunta
Kallaveden seurakunta (ent. Kuopion maaseurakunta)
Karttulan alue
Maaningan alue
Kuopion tuomiokirkkoseurakunta
Männistön seurakunta
Puijon seurakunta
Nämä seurakunnat muodostavat Kuopion evankelis-luterilaisen seurakuntayhtymän. Järvi-Kuopion seurakunta toimii myös Kaavin ja Tuusniemen kuntien alueilla, sen osalta on tässä mainittu vain Kuopion alueella toimivat alueseurakunnat.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kuopiossa toimivat Kuopion helluntaiseurakunta ja Kuopion Tukikohta-seurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kuopiossa toimii Nilsiän helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kuopion alueella toimii Kuopion ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kuopion kaupungin nykyisellä alueella.
Juankosken seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2011)
Karttulan seurakunta (liitetty Kallaveden seurakuntaan 2011)
Maaningan seurakunta (liitetty Kallaveden seurakuntaan 2011)
Muuruveden seurakunta (liitetty Juankosken seurakuntaan 2003)
Nilsiän seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2013)
Riistaveden seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2011)
Säyneisen seurakunta (liitetty Juankosken seurakuntaan 2003)
Vehmersalmen seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2011)
Aluejako > Kaupunginosat

Kuopiossa on yli 70 kaupunginosaa ja kylää.
Keskusta
1. Väinölänniemi
2. Vahtivuori
3. Maljalahti
4. Multimäki
5. Kuopionlahti
6. Hatsala
7. Niirala
8. Haapaniemi
9. Itkonniemi
10. Männistö
11. Linnanpelto
Saarijärvi
12. Puijonlaakso
13. Savilahti
14. Peipposenrinne
Inkilänmäki
15. Särkiniemi
16. Kettulanlahti
17. Rahusenkangas
18. Rönö
19. Rypysuo
20. Päiväranta
21. Julkula
22. Sorsasalo
23. Kelloniemi
24. Levänen
25. Jynkkä
26. Neulamäki
27. Puijo
28. Niuva
29. Neulaniemi
30. Petonen
30. Kolmisoppi
31. Neulalampi
Petonen
32. Litmanen
34. Pirtti (pl. Savolanniemi)
35. Pitkälahti
Saaristokaupunki
34. Pirtti (vain Savolanniemi)
33. Lehtoniemi
37 Rautaniemi
36. Hiltulanlahti
38. Kiviharju
39. Vanuvuori
40. Melalahti
41. Kurkimäki
42. Vehmersalmi
43. Karttula
50. Nilsiä
51. Tahko
60. Maaninka
61. Keskisaari
70. Juankoski
71. Säyneinen
Aluejako > Kunnan suuralueet ja niihin kuuluvat tilastoalueet

Keskusta lähialueineen: Keskusta, Niirala, Haapaniemi, Rönö ja sen lähisaaret, Siikalahti
Läntinen Puijo: Puijonlaakso–Taivaanpankko, Julkula, Niuva–Länsipuijo–Rypysuo, Puijonsarvi (Päiväranta)
Itäinen Puijo: Puijo (Inkilänmäki), Itkonniemi–Männistö–Linnanpelto, Saarijärvi–Rahusenkangas, Kettulanlahti, Kelloniemi–Likolahti
Neulamäki: Savilahti, Neulamäki, Kolmisoppi–Vuorilampi
Särkiniemi – Särkilahti
Jynkkä ja Levänen: Levänen, Pieni Neulamäki, Jynkkä,
Petosen puistokaupunki: Litmanen, Pitkälahti, Pirtti (pl. Savolanniemi)
Saaristokaupunki: Savolanniemi, Lehtoniemi–Keilankanta, Rautaniemi
Hiltulanlahti: Kiviharju, Vanuvuori, Hiltulanlahti
Sorsasalo
Eteläinen maaseutualue: Puutossalmi, Pellesmäki, Kurkimäki
Länsiranta: Haminalahti, Hirvilahti
Itäinen maaseutu ja Riistavesi: Ranta-Toivala, Jännevirta, Kurkiharju, Länsi-Riistavesi, Itä-Riistavesi, Melalahti
Vehmersalmi
Karttula: Itä-Karttula, Syvänniemi, Karttula
Nilsiä: Tahko, Pajulahti, Murtolahti, Palonurmi, Nilsiä
Maaninka: Käärmelahti, Pulkonkoski, Kinnulanlahti, Tuovilanlahti, Maaninka
Aluejako > Kunnan suuralueet ja niihin kuuluvat tilastoalueet > Suunnittelualueet

Pieni Neulamäki
Saarijärvi
Aluejako > Maarekisterikylät

lähde?
401 Neulaniemi, 404 Niuvanniemi, 405 Puijo, 406 Julkula, 407 Kuopio, 408 Hatsala, 409 Hakkarala, 410 Haminalahti, 411 Hiltulanlahti, 412 Hirvilahti, 413 Hirvimäki, 414 Koivusaari, 415 Jynkkä, 416 Jännevirta, 417 Kaislastenlahti, 418 Kurkiharju, 419 Lamperila, 420 Leväinen, 421 Muuruvesi, 422 Niemisjärvi, 423 Pappila, 424 Pellesmäki, 425 Pieksä, 426 Puutossalmi, 427 Ritisenlahti, 428 Ritoniemi, 429 Rytky, 430 Savilahti, 431 Savisaari, 432 Sotkanniemi, 433 Toivala, 434 Vaajasalo, 435 Vehmasmäki, 440 Kotasalmi, 441 Kuopion-Pelonniemi, 442 Leppäranta, 443 Lohilahti, 444 Melalahti, 445 Ohtaanniemi, 446 Pelonniemi, 448 Pölläkkä, 449 Riistavesi, 451 Ryönä, 452 Syrjänsaari, 453 Rissala, 454 Hakunila, 455 Iivarinsalo, 456 Enonlahti, 457 Enonsalo, 458 Hormastenlahti, 459 Juonianlahti, 460 Jänissalo, 461 Litmaniemi, 462 Miettilä, 463 Niinimäki, 464 Putroniemi, 465 Puutosmäki, 466 Roikansaari, 467 Räsälä, 468 Ukonlahti, 469 Vehmersalmi, 470 Vuorisalo.
Aluejako > Muut kylät

Asuma, Kortejoki, Niittylahti, Savulahti, Sikoniemi, Vartiala, Vehka, Pahkala
Kulttuuri

Kuopio on tehnyt itseään tunnetuksi muun muassa kalakukolla, savon murteella sekä Puijolla. Kuopiolaisiin on liitetty määrite lupsakkuus, jolla tarkoitetaan hyväntahtoisuutta, leikkimielisyyttä ja elämästä nautiskelua. Kuopiolaisia on myös pidetty vääräleukaisina, jotka hakevat aina vaihtoehtoisia kielellisiä ilmaisuja sanomalleen.
Kulttuuri > Kuopion tori

Kuopion tori on kaupungin kaupallinen keskipiste. Sen ympärille ovat keskittyneet muun muassa pankit, tavaratalot (Carlson ja Sokos) sekä kauppakeskukset (Vihtori, Aapeli, Minna, H-talo, Sektori, IsoCee). Itse torilla myydään jos jonkinlaista tavaraa, etenkin markkina-aikaan, mutta tunnetuimmat tuotteet lienevät muun muassa kalakukot ja lihapiirakat. Torin laidalla sijaitsevan vuonna 1902 valmistuneen kauppahallin yksi tunnetuimmista tuotteista, etenkin paikallisten keskuudessa, lienee jo kahden sukupolven ajan leivottu Kotileipomo Hiltusen ohrarieska. Torin lähistöllä, ruutukaava-alueella on myös vilkas ravintola- ja viihde-elämä.
Kesäkausina myös Kuopion matkustajasataman seutu keskustan lähellä on toiminnaltaan elinvoimaista sen omalla torilla, ravintoloissa ja ravintolalaivoissa järjestettävien tapahtumien, sekä matkailun vuoksi. Kuopion sataman laajentaminen sekä useat alueelle kohdistuvat matkailuhankkeet ovat työn alla.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Kuopion keskustassa sijaitsevat Kuopion museo ja Kuopion taidemuseo. Valtakunnallisesti merkittävä Suomen ortodoksinen kirkkomuseo on keskustan läheisyydessä Ison hautausmaan vieressä. Kuopion tuomiokirkko ja J.V. Snellmanin puisto muodostavat ympäristöllisesti yhtenäisen kokonaisuuden. Kuopiossa sijaitsee myös autonomian aikaan rakennettu Pyhän Nikolaoksen katedraali, joka toimi Suomen ortodoksisen kirkon pääkirkkona vuosina 1940–2017. Lisäksi keskustan laidalla sijaitsee valtakunnallisestikin merkittävä ja maineikas Kuopion musiikkikeskus.
Tanssiteatteri Minimi palkittiin vuoden 2007 teatterina.
Kuopion kaupunginteatterin perusparannuksen yhteydessä valmistui kaksi uutta katsomoa: 464-paikkainen ja 212-paikkainen. Teatterin ulkopuolelle rakennettiin ulkoilmanäyttämö. Uudistunut teatterirakennus avattiin elokuussa 2014.
Kuopiossa on eri puolille kaupunkia kiinnitetty muistolaattoja. Niitä on enemmän kuin missään muussa suomalaiskaupungissa, 67 laattaa, minkä lisäksi ulkotiloissa on muita julkisia taideteoksia ja muistomerkkejä vielä 59. Laattojen isänä pidetyn kanslianeuvos Heikki Viitalan aikana, alkaen 1970-luvulta, laattoja pystytettiin jopa 50. Uusia laattoja ei ole juurikaan 2000-luvulla enää tilattu. Spede Pasasen muistolaatta Päivärinteentie 21:n edustalla lähellä linja-autoasemaa paljastettiin huhtikuussa 2015.selvennä
Sarka – Luova Pohjois-Savo hankkeen vuonna 2009 tehdyn yrityskartoituksen mukaan Kuopiossa toimi tuolloin 450 luovan alan yritystä, kun koko Pohjois-Savossa niitä toimi yhteensä 900.
Kuopion alue on vuosina 2020–2021 eurooppalainen gastronominen maakunta. Se on kansainvälisesti arvostettu tunnustus, joka myönnetään vuosittain yhdelle tai useammalle eurooppalaiselle alueelle. Tunnustus on ensimmäinen laatuaan Suomessa. European Region of Gastronomy -yhteistyö tuo vuosittain kansainvälisiä tapahtumia ja seminaareja Kuopioon. Kokonaisuutta hallinnoivat Savonia AMK, Pro-Agria Itä-Suomi, Maa- ja kotitalousnaiset Itä-Suomi ja Savogrow.
Kulttuuri > Tapahtumat

Kuopiossa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Kuopiossa viisi kertaa: 1910 Julkulassa, 1938, 1959, 1989 sekä 2017 Nilsiässä. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Kuopiossa vuosina 1948 ja 1957.
Tunnettuja Kuopiossa järjestettäviä tapahtumia ovat muun muassa Finland Ice Marathon -luistelutapahtuma, Kuopio Tanssii ja Soi, Kuopiorock, Puijon mäkihyppykilpailut, Kuopion kansainväliset viinijuhlat, ANTI – Contemporary Art Festival sekä BarokkiKuopio-festivaali.
Kuopion urheilu

Kuopio on perinteikäs urheilukaupunki, jonka joukkueita pelaa useissa eri lajeissa pääsarjatasoilla. 2010-luvun loppupuolella menestys on ollut nousujohteista myös salibandyssa (Salibandyseura Welhot) ja ennen kaikkea amerikkalaisessa jalkapallossa (Kuopio Steelers). 2017 perustettiin todellinen lentopallon suurseura, Savo Volley.
Kaupungin urheiluelämä on varsin pitkälle keskittynyt Väinölänniemen stadionin, Kuopion keskuskentän (aik. Magnum Areena), Niiralan Monttuna tunnetun Hatsalassa sijaitsevan jäähallin sekä Puijon ympärille. Kuopioon on suunnitteilla keskuskentän paikalle uusi monitoimiareena urheilua sekä muita suurempia yleisötapahtumia varten.
1970-1980-luvulla rakennettua jäähallia eli Niiralan Monttua saneerataan ja laajennetaan. Jäähallin saneerauksen lisäksi Kuopioon on rakenteilla samalle alueelle uudenaikainen ja tilava uimahalli. Nämä liittyvät Kuopion kaupungin Kuntolaakso-hankkeeseen, mikä tuo myös asunto-, ravintola- ja pysäköintirakentamista Niiralan Montun alueelle. Hankkeen on arvioitu valmistuvan vuonna 2020.
Aikoinaan Kuopio oli myös merkittävä hiihto- ja mäkihyppykaupunki. Uudelleen 2010-luvun lopulla Kuopion mäkihyppy sai nostetta kun Mika Kojonkoski päätti rakentaa kiinalaisen mäkihypyn kotipesän Kuopioon. Myös hiihdon kansainvälisiä arvokisoja houkutellaan pidemmän tauon jälkeen takaisin Kuopioon Puijon urheilulaakson mittavilla parannuksilla.
Nilsiän ja Kuopion kaupunkien yhdistyessä 1. tammikuuta 2013 Tahkovuoren laskettelu- ja lomakeskuksesta tuli kuopiolainen.
Kuopiossa on myös sisäurheilua ja suuria yleisötapahtumia varten Kuopio-halli, sekä karting-rata, joka sijaitsee Neulamäessä. Kuopion ravirata on Sorsasalon kaupunginosassa.
Katso: Kuopion jalkapallo
Kuopion urheilu > Suurimpia urheiluseuroja

lähde?
Devils Kuopio, rullakiekko, kaukalopallo
Kuopion Taitoluistelijat
Tarinagolf
Kuopion Luisteluseura
Kalevan Pallo (KalPa), jääkiekko
Kings Kuopio, jalkapallo
Koparit, jalkapallo (lopettanut)
Kuopion Elo, jalkapallo
Kuopion Mimmifutis, jalkapallo
Kuopion Palloseura, jalkapallo
Kuopion Reipas, yleisurheilu
Linkki Kuopio, koripallo
Gladiator Factory, kamppailulajit
Kuopion Ratsastajat, ratsastus
Kuopion Reippaan Voimistelijat, voimistelu
Kuopion SalibandySeura
Kuopio Steelers, amerikkalainen jalkapallo
Kuopion Suunnistajat, suunnistus
KuPS-Volley, lentopallo (lopettanut)
Kuopion Tennisseura, tennis
Kuopion Uimaseura, uinti, vesipallo
Kuopion urheilusukeltajat, sukellus
Puijon Hiihtoseura, talviurheilu
Savo Volley, lentopallo
Salibandyseura Welhot, salibandy
Kuopion Pöytätennisseura
Puijon Latu, ulkoilulajit
Puijon Pesis, pesäpallo
Puijo Wolley, lentopallo
Cheer Stars Finland, cheerleading
Kuopion Karateseura, karate
Kuopion Sisu-Veikot, yleisurheilu (lopettanut)
Savon Liitokiekkoilijat, ultimate
Wänäri Cowboys, beach volley
Pallokissat, jalkapallo
SC KuFu-98, jalkapallo
MMA Kuopio, kamppailulajit
Liikenneyhteydet > Maantiet ja rautatiet

Varkaus, Mikkeli, Lahti, Helsinki (Etelään)

   Jyväskylä, Tampere, Loimaa, Turku (Länteen)

   Iisalmi, Kajaani, Kuusamo, Sodankylä (Pohjoiseen)

  Joensuu, Niirala (Tohmajärvi) (Itään)
Siilinjärveltä
  Viitasaari, Kyyjärvi (Länteen)
   Nurmes, Kuhmo (Koilliseen)
Valtatie 5 kulkee moottoritienä kaupungin etelärajalta Vehmasmäestä aina Siilinjärvelle saakka. Ensimmäinen osa moottoritietä, keskustasta Päivärantaan valmistui 1968, ja toinen osa moottoritietä Hiltulanlahti–Vehmasmäki on vuodelta 2000. Lisäksi tie on ainoa yhteys Kuopiosta pohjoiseen. Rinnakkaistie, jota käyttävät myös hitaat ajoneuvot, valmistui 2014 moottoritien eteläpuolelle. Rautatie Päivärannan ja Vuorelan välillä sijoittuu moottoritien ja rinnakkaistien väliin. Junaliikennettä palvelee Savon rata, jota pitkin on suorat yhteydet Helsingin, Oulun ja Turun suuntiin. Lisäksi on hyvät vaihtoyhteydet Pieksämäen kautta länteen ja itään (Jyväskylä, Tampere, Turku, Joensuu). Junilla pääsee Helsinkiin/Helsingistä kahta reittiä, joko Tampereen tai Kouvolan kautta. Syksyllä 2006 valmistunut Kerava–Lahti-oikorata yhdessä VR:n aikataulumuutosten kanssa lyhensi matka-aikaa Helsinkiin noin tunnin.
Linja-autoliikennettä Kuopiosta suuntautuu runsaasti Savon ja Pohjois-Karjalan lähikaupunkeihin sekä Jyväskylään ja Kajaaniin. Poikittainen pikavuoro Joensuun ja Vaasan välillä kulkee päivittäin Kuopion, Viitasaaren ja Seinäjoen kautta molempiin suuntiin. Näiden lisäksi linja-autoliikenne suuntautuu tiheästi myös Helsinkiin ja Ouluun.
Liikenneyhteydet > Ilmailu ja vesiliikenne

Kuopion lentoasema (Rissala) sijaitsee 14 kilometrin päässä Siilinjärvellä. Kentältä on päivittäin useita vuoroja Helsinkiin ja lisäksi paljon lomaliikennettä.
Kuopiossa on matkustajasatama, josta on kesäisin liikennettä Heinävedelle ja Savonlinnaan M/S Puijolla. sekä paikallisristeilyitä, sekä Hop-On Hop-Off laiva. Kuopion matkustajasatama oli aiemmin tunnettu sisävesihöyrylaivoistaan, mutta nykyään kaikki Kuopiosta vakituisesti liikennöivät sisävesilaivat ovat dieselmoottorialuksia. Kyseessä on Vuoksen vesistön vilkkain satama.
Kuopiosta liikennöivät kesäisin muun muassa seuraavat alukset: M/S Koski, M/S Osmo ja M/S Queen R. Satamassa on myös ravintolalaiva, M/S Ukko. Satunnaisesti satamassa saattaa nähdä myös aiemmin sieltä säännöllisesti liikennöineitä höyrylaivoja, kuten S/S Karjalankoski.
Kumpusaaressa on syväsatama, josta rahtiliikennettä Saimaan kanavan kautta Itämerelle. Lisäksi satamatoimintaa on Sorsasalossa. Kelloniemen öljysatama on jäänyt pois käytöstä (öljykuljetukset kielletty sisävesillä).
Liikenneyhteydet > Paikallisliikenne

Paikallista linja-autoliikennettä hoitaa Vilkku. Paikallisliikenteen bussit liikennöivät laajasti myös Siilinjärven asuinalueilla. Osan Siilinjärvelle suuntautuvasta paikallisliikenteestä hoitaa Pohjolan Liikenne. Vuonna 2012 Kuopiossa ilmaistiin kiinnostusta lähijunaliikennettä kohtaan. Jos suunnitelmien mukainen lähijunaliikenne toteutuisi, se kattaisi laajimmillaan välin Iisalmi–Pieksämäki. Tosin näin laajalla yhteysvälillä kyseessä olisi pikemminkin taajamajunaliikenne. Pelkästään Kuopion kaupungin ja sen lähialueet kattava liikenne on kuitenkin asukastiheyden ja rautatie- sekä asemainfrastruktuurin nykyisen kunnon ja tulevaisuuden investointitarpeiden johdosta todennäköisempää.
Liikenneyhteydet > Paikallisliikenne > Taksitiheys

Kuopiossa on 695 asukasta yhtä taksia kohden.
Liikenneyhteydet > Etäisyyksiä maanteitse

Helsinkiin 382 km
Iisalmeen 81 km
Ivaloon 779 km
Joensuuhun 136 km
Jyväskylään 144 km
Kajaaniin 169 km
Kemiin 392 km
Kilpisjärvelle 877 km
Lappeenrantaan 277 km
Mikkeliin 164 km
Nilsiään 55 km
Ouluun 284 km
Poriin 407 km
Rovaniemelle 491 km
Savonlinnaan 161 km
Tampereelle 293 km
Turkuun 449 km
Vaalimaalle 339 km
Vaasaan 375 km
Ylivieskaan 244 km
Elinkeinoelämä

| Työnantaja | Työntekijöitä Kuopiossa (1> 1.2008) |
| --- | --- |
Kuopion kaupunki: 5 905
KYS: 3 898
Itä-Suomen yliopisto (Kuopion yliopisto): 1 732
Osuuskauppa PeeÄssä: 734
Savon koulutuskuntayhtymä: 706
Niuvanniemen sairaala: 629
Posti Group: 553
ISS Palvelut: 490
Savonia-ammattikorkeakoulu: 439
Honeywell: 370
Kesko: 296
Keskisuomalainen: 296
Tieto: 288
OP-Pohjola: 265
Lemminkäinen: 263
Kuopion elinkeinorakenne on monipuolinen. Kuopiossa on yhteensä noin 5 050 yritystä ja yhteisöä, joista yli 190 käy kauppaa myös ulkomaille. Yhteensä työpaikkoja on 50 877 (2016). Merkittävä rooli kuopiolaisen elinkeinoelämän kehittämisessä on Kuopion kaupungin yrityspalvelulla. Yrityspalvelu edesauttaa Kuopiossa toimivien yritysten kehittymistä ja parantaa yritysten toimintaympäristöjä. Toimintaympäristöjen kehittämisessä keskeisintä on tontti- ja toimitilatarjonnan parantaminen. Matkailulla on suuri merkitys Kuopion elinkeinoelämälle. Majoitus- ja ohjelmapalveluiden järjestäminen antaa monelle työpaikan.
Rauhalahden leirintäalue on yksi osoitus kuopiolaisesta osaamisesta. Se on Suomen ainoa viiden tähden leirintäalue.
Kuopiossa toimii Kuopion Yrittäjät, Savon Yrittäjien paikallisyhdistys.
Elinkeinoelämä > Vähittäiskauppa ja teollisuus

2000-luvun suuriin yrityshankkeisiin on kuulunut Honeywellin Suomen toimintojen keskittäminen Kuopioon, Ark Therapeuticsin geenilääketehtaan valmistuminen, Bella-Veneiden rakentama veneteollisuuden keskittymä Marine Park Haapaniemen Siikaniemeen sekä Junttanin vuoden 2008 lopussa Kylmämäkeen valmistuneen 15 miljoonan euron kokoonpanotehtaan rakentaminen.lähde? Junttanin entisen tehtaan tontille Särkilahteen valmistui vuonna 2012 Kauppapaikka Herman.
Merkittävä teollinen toimija on myös Sorsasalossa toimiva Savon Sellu Oy, joka on nykyään Powerflute Oyj:n omistuksessa. Viime vuosien suurimpia hankkeita oli Finnpulpin maailman suurimman ja moderneimman havusellutehtaan rakentamisen valmistelu Kuopioon. Finpulp luopui hankkeesta 2022.
Vähittäiskaupan investoinneista merkittävimmät ovat K-Citymarket Kolmisopen laajennus vuonna 2022 sekä satamaan syksyllä 2022 valmistunut Maljalahden S-market.