stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hattujen sota
Pikkuviha ja Turun rauha

Miehitys ei aiheuttanut samanlaista hallinnon lamaantumista kuin isoviha, vaan elämä jatkui olosuhteisiin nähden tavanomaisissa uomissaan. Venäläiset nimittivät Suomen kenraalikuvernööriksi Johan Balthasar von Campenhausenin. Ainut, mikä rasitti suomalaisia, oli venäläisten sotilaiden majoittaminen, kuljettaminen ja ruokkiminen.
Sota päättyi Turun rauhaan 7. elokuuta 1743. Uusi raja vedettiin etelässä Kymijokeen, ja se vei Ruotsilta sekä koko Etelä-Karjalan että Savonlinnaa ympäröivän alueen. Rajasta tuli entistä vaikeammin puolustettava, kun Haminan ja Lappeenrannan rajalinnoitukset ja vanha Olavinlinna jäivät Venäjän puolelle.
Ruotsi yritti Kustaa III:n sodalla (kesäkuu 1788 – elokuu 1790) toisen kerran hankkia menetyksiään takaisin, mutta epäonnistui.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Hattujen sotaa Lappeenrannassa
| n k Hattujen sota |
| --- | --- |
Taistelut:  Lappeenrannan taistelu  Korpoströmin taistelu 
Muuta:  Suomen kuningaskuntahanke (1742)  Pikkuviha (1742–1743)  Turun rauha 
Ruotsin ja Novgorodin/Venäjän rauhansopimukset (päättyneet sodat)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Pähkinäsaaren rauha 1323 Täyssinän rauha 1595 (pohjoismainen viisikolmattavuotinen sota) | Stolbovan rauha 1617 (Inkerin sota) | Kardisin rauha 1661 (Pohjan sota) | Uudenkaupungin rauha 1721 (suuri Pohjan sota)   Turun rauha 1743 (hattujen sota) | Värälän rauha 1790 (Kustaa III:n sota) | Haminan rauha 1809 (Suomen sota) |  |
Lorenz Pasch vanhempi, Arvid Horn.
Carl Gyllenborg
Charles Emil Lewenhaupt, David Klöcker Ehrenstrahlin maalaus.
Charles-André van Loo, Keisarinna Elisabet, 1760.
Turun rauhan rajamuutokset
Louisen ritarikunta

Ritarikunnan risti
Louisen ritarikunta (saks. Luisen-Orden) oli preussilainen ritarikunta, joka perustettiin 3. elokuuta 1814 kuningas Fredrik Vilhelm III:n käskystä. Ritarikunnan nimi on viittaus hänen kuolleseen vaimoonsa Louisehen. Sitä jaettiin tunnustuksena erityisen ansioituneille naisille kaikissa yhteiskuntaluokissa. Aluksi nimitysten määrä oli rajattu sataan ja ritarikunnassa oli vain yksi luokka.
Ritarikunnassa oli vuodesta 1865 lähtien kaksi luokkaa sekä näiden yläpuolella oleva erikoisluokka, jota jaettiin vain kahdesti. Ritarikunnan nauha on valkoinen kahdella mustalla raidalla:
ritarikunnan nauha
Matikkahirviöt

| Matikkahirviöt> Monster Math Squad |
| --- | --- |
Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  12 min.
Alkuperämaa:   Kanada
Verkko:   Yle TV2 (2013–2016)   Qubo
Esitetty:  12. marraskuuta 2012 – 14. syyskuuta 2013
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  50
Aiheesta muualla
IMDb
Matikkahirviöt (engl. Monster Math Squad) on Jeff Rosenin tuottama kanadalainen animaatiosarja, jonka on luonut CBC:n ja DHX Median sijasta. Sarjaan on tuotettu kaksi kautta. Sarjan päähahmot ovat Max, Lilja ja Pöö, jotka auttavat, ratkaisevat pulmat ja ongelmat. Suomessa sitä on esittänyt Yle TV2-kanavalla 29. toukokuuta 2013 lähtien.
Hahmot

Max (engl. Max)
Lilja (engl. Lily)
Pöö (engl. Goo)
Matikkahirviöiden jaksot

Turre ulkoilee
Numeromussuttaja
Kadonnut hirviötalo
Hirviösotku
Roskishirviö pulassa
Pulmia hirviöiden päiväkodissa
Mönjä-sedän erehdys
Röyhtäyshirviö kirjastossa
Hirviöt leikkivät
Hirviökaksosten hirviökeilaus
Ronkelihirviön eväsretki
Muffinimysteeri
Kuka on ensimmäinen?
Pelotusnaamiot sekaisin
Hirviöhattuhässäkkä
Limajädetötterö
Haiseva juttu
Pulmia leipomossa
Pieni pomppuhirviö
Hirviöiden ruutuhyppy
Aivasteleva jääkaappihirviö
Hirviön roskakasa
Kauhan varressa
Hirviöiden teekutsut
Varaosahirviön kadonnut nenä
Keinuhirviön arvoitus
Hammashirviöt kilpasilla
Hirviöiden katulätkä
Liikennepulmia
Äkäpäähirviön leluhässäkkä
Matti Elovaara

Matti Juhani Elovaara (s. 30. joulukuuta 1939 Paimio) on suomalainen liike-elämän vaikuttaja ja kauppaneuvos. Elovaara toimi Oy Tamro Ab:n toimitusjohtajana vuosina 1985–1999.
Matti Elovaara valmistui ekonomiksi Kauppakorkeakoulusta vuonna 1963. Vuosina 1964–1971 hän toimi Tam-Tradingin Oy:n toimitusjohtajana. Tästä tehtävistä Elovaara siirtyi vuonna 1971 Oy Aurum-Pharmakon Ab:n ja Tampereen Rohdoksen fuusiossa syntyneen Oy Tamro Ab:n toimitusjohtaja Nils Snellmanin assistentiksi. Vuonna 1974 Elovaara nimitettiin 2. varatoimitusjohtajaksi, sitten 1. varatoimitusjohtajaksi ja viimeksi toimitusjohtajaksi vuonna 1985. Eläkkeelle siirtymisensä jälkeen Elovaara toimi Suomen Posti Oyj:n hallituksen puheenjohtajana sekä neljän suomalaisen ja kolmen ruotsalaisen yhtiön palveluksessa. Kauppaneuvoksen arvon Elovaara sai vuonna 1995.
Eläkkeelle jäätyään Elovaara muutti Portugalin Algarveen. Nollaverotuksen hän kertoi yhdeksi muuttoon vaikuttaneeksi tekijäksi (HS 18.10.2015).
Juudaksenkorva

| Juudaksenkorva |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Incertae sedis
Lahko::  Auriculariales
Heimo::  Auriculariaceae
Suku::  Puunkorvat Auricularia
Laji::  auricula-judae
Kaksiosainen nimi
 Auricularia auricula-judae  (Bull.) Quél. 
Katso myös
   Juudaksenkorva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juudaksenkorva (Auricularia auricula-judae) on puun rungolla kasvava lahottajasieni.
Ulkonäkö ja koko

Juudaksenkorvan itiöemät ovat halkaisijaltaan 2–15 cm, muodoltaan epäsymmetrisiä, usein korvaa muistuttavia. Malto on läpikuultavan kumi- tai hyytelömäistä.
Levinneisyys

Juudaksenkorvia tavataan Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa sekä Aasiassa.
Käyttö

Juudaksenkorvaa ja sen sukulaislajeja käytetään aasialaisessa ruoanlaitossa, enemmän rakenteen ja värin kuin maun takia. Ne kuivataan ja leikataan suikaleiksi, jotka sekoitetaan keittoon tai salaattiin. Koska lahottajasienien kasvattaminen on helpompaa kuin mykoritsasienien, juudaksenkorvia kasvatetaan myyntiin tukkien ja puulastusäkkien pinnalla satojatuhansia tonneja vuodessa. Auricaria-suvun sieniä käytetään myös kiinalaisessa lääketieteessä, ja niiden mahdollista käyttöä syöpälääkkeenä tutkitaan.
Fluugalaiset

Fluugalaiset (engl. Floogals) on brittiläis-yhdysvaltalainen Sproutin TV-animaatiosarja, jotka ovat tuottaneet Nevision Studios, Jellyfish Pictures ja Zodiak Kids. Sarjan päähahmot ovat Veikka, Leenu ja Juppe, jotka etsivät, tutkivat ja raportoivat. Suomessa sitä on esittänyt Yle TV2-kanavalla 17. huhtikuuta 2016 lähtien.
| Fluugalaiset> Floogals |
| --- | --- |
Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  11 min.
Alkuperämaa:   Yhdysvallat  Iso-Britannia
Verkko:   Yle TV2 (2016–2025)   Cartoonito   Sprout     Nick Jr.
Esitetty:  15. tammikuuta 2016 – 22. maaliskuuta 2020
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  130
Aiheesta muualla
IMDb
Hahmot

Veikka (engl. Fleeker)
Leenu (engl. Flo)
Juppe (engl. Boomer)
Suomenkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Markus Niemi  | … |  Veikka   |
|  Saara Lehtonen  | … |  Leenu   |
|  Joonathan Kettunen  | … |  Juppe   |
|  Sampo Kovalainen  | … |  Poika-ihmeinen   |
|  Minna Tasanto  | … |  Äiti-ihmeinen   |
|  Antti Jaakola  | … |  Isäihmeinen   |
|  Jari Salo  | … |  muut sivuroolit, tunnuslaulu   |
|  Julia Tasanto  | … |  Tyttöihmeinen   |
|  Bruno Lähteenmäki  | … |  muut sivuroolit   |
|  Iris Kovalainen  | … |  muut sivuroolit   |
Fluugalaisten jaksot

Tehtävä: Jää
Tehtävä: Kilpikonna
Tehtävä: Ilmapallo
Tehtävä: Trumpetti
Tehtävä: Taskulamppu
Tehtävä: Vauva
Tehtävä: Hihna
Tehtävä: Palapeli
Tehtävä: Kupla
Tehtävä: Halloween
Tehtävä: Peili
Tehtävä: Banaani
Tehtävä: Yökyläily
Tehtävä: Kello
Tehtävä: Helikopteri
Tehtävä: Hammasharja
Tehtävä: Pyykinpesu
Tehtävä: Liima
Tehtävä: Kuminauha
Tehtävä: Hiekka
Tehtävä: Pahvilaatikko
Tehtävä: Pääsiäismuna
Tehtävä: Toukka
Tehtävä: Savi
Tehtävä: Puutarhaletku
Tehtävä: Piano
Tehtävä: Teltta
Tehtävä: Popcorn
Tehtävä: Pölyjen pyyhkiminen
Tehtävä: Siemenet
Tehtävä: Rullaluistimet
Tehtävä: Piknik
Tehtävä: Jänis
Tehtävä: Maalaus
Tehtävä: Laulu
Tehtävä: Levysoitin
Tehtävä: Pöytätennis
Tehtävä: Robotti
Tehtävä: Syntymäpäiväkakku
Tehtävä: Posti
Tehtävä: Magneetti
Tehtävä: Sormus
Tehtävä: Sateenvarjo
Tehtävä: Laastari
Tehtävä: Pölynimuri
Tehtävä: Korurasia
Tehtävä: Loma
Tehtävä: Alumiinifolio
Tehtävä: Hamsteri
Tehtävä: Lyijykynä
Tehtävä: Sateenkaari
Tehtävä: Leija
Israelin Gazan operaatiot 2007

Israelin Gazan operaatiot 2007 olivat seurausta Hamasin Israeliin ampumille Katjuša-raketeista, joihin Israel vastasi ilmaiskuilla. Hamas jatkoi rakettien ampumista ja itsemurhaiskuja. Israel pidätti kaksi palestiinalaishallinnon ministeriä. Ilmaiskuissa sai surmansa ainakin 48 palestiinalaista, ja 30 palestiinalaista pidätettiinselvennä. Samaan aikaan palestiinalaiset ampuivat lähes 250 rakettia Israelin alueelle. Kaikkiaan vuoden 2007 aikana noin 2 000 rakettia ammuttiin Gazasta Israeliin.lähde?
Aikajana > 15. toukokuuta

Pääministeri Ehud Olmert ja puolustusministeri Amir Peretz päättivät vastatoimien lisäämisestä. Edellisellä viikolla yli 30 rakettia ammuttiin Israeliin.
Aikajana > 16. toukokuuta

Israelin ilmavoimat iskivät Hamasin päämajaan Rafahissa. Fatahin mukaan iskussa kuoli kuusi ja ainakin 15 haavoittui.
Aikajana > 17. toukokuuta

Kaksi ihmistä, joiden oletettiin valmistautuvan Qassam-raketin laukaisuun kuoli Israelin ohjusiskussa. Kaksi ihmistä haavoittui lievästi Sderotissa raketti-iskuista.
Aikajana > 18. toukokuuta

Viisi Hamasin jäsentä kuolee Israelin ilmaiskussa Gazassa. Israelin mukaan miehet yrittivät kaivaa tunnelia Israelin puolelle. Kolme ihmistä haavoittui raketin iskettyä Sderotiin.
Aikajana > 19. toukokuuta

Kaksi Hamasin jäsentä kuoli autoonsa Israelin ilmaiskussa. Kolmas paikallaolija kuoli myöhemmin vammoihinsa.
Aikajana > 20. toukokuuta

Kymmenen rakettia ammutaan Gazasta, mutta kukaan ei haavoittunut iskuissa. Israelin ilmaiskussa Gazan kaupunkiin kuoli kahdeksan ihmistä ja kolmetoista haavoittui. Israelin mukaan kuolleista viisi oli Hamas-liikkeen terroristeja. Ilmaiskun kohteena hamaspoliitikko, Khalil al-Hayan kotitalo. al-Haya ei ollut kotona iskun aikaan. Toisessa iskussa kuoli palestiinalaisten mukaan yksi siviili ja kolme muuta haavoittui. Kolmannessa iskussa kohteena oli Islamilainen jihad -ryhmälle raketteja valmistanut tehdas. Pääministeri Olmert kertoi harkitsevansa diplomaattista ratkaisua konfliktiin yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa. Hän myös määräsi lisää ilmaiskuja raketti-iskujen pysäyttämiseksi.
Aikajana > 21. toukokuuta

Neljä Islamilainen jihadin terroristia kuoli autoonsa Israelin ilmaiskussa Beit Lahian kaupungissa pohjois-Gazassa. He olivat laukaisseet joitakin Qassam-raketteja Israeliin. Palestiinalaisten raketti-iskussa kuollut israelilaisnainen oli ensimmäinen kuolonuhri marraskuun jälkeen. Israelilaisten mielenosoituksessa poltettiin renkaita, mutta protesti keskeytyi rakettihälytyksen vuoksi.
Aikajana > 22. toukokuuta

Hamas-järjestön terroristit ilmoittivat ampuneensa useita raketteja Israeliin. Israel tuhosi ilmaiskussa ammusvaraston. Paikallisten mukaan iskussa haavoittui seitsemän ihmistä.
Aikajana > 23. toukokuuta

Terroristit ampuivat kahdeksan rakettia Israeliin. Kukaan ei kuitenkaan loukkaantunut. Kaksi israelilaissotilasta haavoittui Gazan rajalla. Iskusta epäiltiin terroristeja, mutta IDF piti mahdollisena vahinkoa.
Aikajana > Jatko

Iskuista huolimatta Hamas sai Gazan kaistaleen hallintaansa 15. kesäkuuta 2007. Syyskuussa Israel julisti sen vihollisalueeksi.
Lakialoite

Lakialoite tarkoittaa ehdotusta uudeksi laiksi tai ehdotusta jo olemassa olevan lain muuttamisesta. 
Lakialoitteeita koskevasta aloiteoikeudesta ja niiden käsittelystä on säädetty valtion perustuslaissa tai muussa, oikeushierarkiassa vastaavalla tasolla olevassa laissa.
Kuka voi tehdä lakialoitteen

Oikeus lakialoitteen tekemiseen on yleensä parlamentaarikoilla ja hallituksella kuten mm. Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Valtioiden välillä on kuitenkin eroja, esimerkiksi Chilessä lakialoitteen voi tehdä ainoastaan presidentti, ja Venäjällä lakialoitteen voi tehdä presidentti, hallitus, federaationeuvosto, duuma sekä muutamat erityisryhmät.lähde?
Lakialoitteen käsittely Suomessa > Jos lakialoite koskee muita lakeja kuin perustuslakia

Lakialoite ohjataan asiaa valmistelevan valiokunnan käsittelyyn, joka antaa siitä mietintönsä eduskunnan kahteen täysistuntoon. Ensimmäisessä käsittelyssä esitellään mietintö, käydään keskustelua ja päätetään varsinaisen lakiehdotuksen sisältö. Lakialoite voidaan ensimmäisessä käsittelyssä myös lähettää suuren valiokunnan käsittelyyn. Toisessa käsittelyssä päätetään lakialoitteen hylkäämisestä tai hyväksymisestä.
Lakialoitteen käsittely Suomessa > Jos lakialoite koskee perustuslakia

Mikäli lakialoitteella halutaan muuttaa perustuslakia, ensimmäinen ja toinen vaihe etenevät samalla tavalla kuin alempiarvoisia lakeja koskeva lakialoite. Toisessa käsittelyssä kuitenkin päätetään siitä, hylätäänkö ehdotus vai jätetäänkö se odottamaan ensimmäisiin eduskuntavaalien jälkeisiin valtiopäiviin. Muutoksen perustuslakiin vahvistaa siis vasta seuraava eduskunta. Uusi eduskunta vahvistaa päätöksen 2/3:n enemmistöllä annetuista äänistä yhdessä käsittelyssä.
Lakimuutos perustuslakiin voidaan kuitenkin julkistaa kiireelliseksi vähintään viidellä kuudesosalla annetuista äänistä. Tällöin ehdotus ei jää lepäämään, vaan se voidaan hyväksyä 2/3:n enemmistöllä.
Väinö Nurmimaa

Väinö Nurmimaa tulossa Yhdysvaltoihin 1962.
Väinö Johannes Nurmimaa (1923–1995) oli suomalainen yritysjohtaja, koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi 1983. Hän oli Sanoma Oy:n toimitusjohtaja 1976–1985. Sitä ennen hän oli Tesvision toimitusjohtaja 1959–1964, Rank Xeroxin toimitusjohtaja 1964–1967, Asea:n toimitusjohtaja 1967–1969, Saab-Valmetin toimitusjohtaja 1969–1971 ja Sanoma oy:n varatoimitusjohtaja 1971–1976.
Nurmimaan veli oli lavastaja Seppo Nurmimaa.
Selkäkivun hoito
Tyräleikkaus

Noin 15 prosenttia välilevytyristä hoidetaan Suomessa leikkaushoidolla. Leikkaus tehdään kiireellisenä, jos pullistuma on niin suuri, että se aiheuttaa virtsan kulun häiriöitä, ulosteen pidätysongelmia tai lihasheikkoutta jalkaan. Leikkaus tehdään nykysin mikroskooppiavusteisesti, jolloin ympäröivät lihakset vauriotuvat mahdollisimman vähän. Välilevyä ei pystytä korjaamaan, mutta selkäytimeen kohdistuvaa painetta kyetään vähentämään poistamalla vauriokohdasta ylimääräistä välilevyainesta ja verihyytymiä.
Tyräleikkaus vähentää Ruotsin selkärekisteritietojen mukaan selkäkivusta aiheutuvan toimintakyvyn keskimääräisen aleneman 46 haittapisteestä 18 pisteeseen keskimääräisen hoitotuloksen pysyessä vakaana koko viiden vuoden seuranta-ajan. Leikkauksen läpikäyneistä 81 prosenttia oli tyytyväisiä lopputulokseen vielä viiden vuoden kuluttua.
Selkäydinkanavan väljennysleikkaus

Ruotsin selkärekisterin mukaan selkäydinkanavan väljennysleikkaus vähentää selkäkivusta aiheutuvan toimintakyvyn keskimääräisen aleneman 43 haittapisteestä 29:ään. Tyytyväisten potilaiden osuus laski leikkauksen jälkeisen viiden vuoden aikana vain lievästi eli 69 prosentista 66:een. Leikkauksessa väljennetään nikaman juuriaukkoja.
Neurorefleksihoito (NRT)

Espanjan julkisessa terveydenhuollossa tarjotaan selkärankaperäistä kipua poteville niin sanottua neurorefleksihoitoa (NRT). Selän kipupisteiden ihon alle asennetaan siinä kolmen kuukauden ajaksi pieniä metalli-implantteja, joiden vaikutus kohdistuu ihonalaisiin hermopäätteisiin. NRT:n hoitovaikutuksen arvellaan perustuvan hermotulehdusta, kipuja, lihasspasmeja ja lihasten toimintahäiriöitä aikaansaavan hermotoiminnan vähentymiseen.
Vuosituhannen alussa tehdyissä kaksoissokkotutkimuksissa havaittiin, että NRT tuottaa keskimäärin noin 24 prosentin kivunlievityksen plasebovaikutus pois lukien. Kansainvälisen Cochrane-yhdistyksen vuonna 2004 julkaisemassa tutkimuskatsauksessa todettiin, että neuroimplanttihoito vähentää myös potilaiden toimintarajoitteita ja terveyspalveluiden tarvetta. Vuosina 2013 ja 2022 julkaistujen epidemiologisten tutkimusten mukaan kipu lievittyi kliinisesti merkittävässä määrin 75 prosentilla vuosina 2004-2012 julkisessa terveydenhuollossa hoidetuista alaselkäpotilaista. Hoitotulos oli 72 prosenttia yli vuoden kestäneestä selkäkivusta kärsineiden kohdalla. Yli 80 prosenttia hoitoa saaneista kykeni luopumaan lääkityksestään. Selkäkivun mediaanivoimakkuus ennen hoitoa oli 7/10 ja hoito jouduttiin uusimaan 15 prosentilla potilaista.
Kantasoluterapia

Kantasoluterapia vähentää välilevyn tulehdusta. Sen on havaittu myös hidastavan tai pysäyttävän välilevyn rappeutumiskehityksen koe-eläimillä, mutta tuloksissa on ollut paljon selittämättömäksi jäänyttä vaihtelua.
Ihmisillä tehtyjen interventiokokeiden tulokseksi saatiin vuonna 2022 julkaistun tutkimuskatsauksen mukaan, että selkäkipu oli vähentynyt vähintään puoleen puolen vuoden kuluttua hoidosta 55 prosentilla verihiutalepitoisia plasmainjektioita saaneista ja 41–54 prosentilla mesenkyymikantasoluja saaneista. Lisäksi 44–74 prosenttia potilaista koki vähintään 30 prosentin parannuksen toimintakyvyssään. Kantasoluhoidon nettotehoa on kuitenkin mahdoton arvioida ilman tietoa niiden potilaiden määrästä, joiden kipu oli mittausajankohtana alkutilannetta voimakkaampaa tai toimintakyky heikompaa. Tutkimusnäytön todistusvoimaa vähentää myös se, ettei tutkimuksissa käytetty lumeryhmiä.
Sähköhoidot

1970-luvulla osoitettiin tieteellisesti, että keskushermostoon päin kulkevien tuntohermojen sähköinen stimulointi saattaa lievittää kipua. Vuonna 2019 julkaistun tieteellisen tutkimuskatsauksen mukaan sähköakupunktiolla näyttäisi olevan keskimäärin noin 33 prosentin suuruinen kivunlievitysteho selkäkivun hoidossa. Niin ikään heikkoon sähkövirtaan perustuvan TENS-hoidon teho oli noin 18 prosenttia. TENS-hoidossa iholle laitetaan mietoa sähkövirtaa johtavat tarrat, jotka ärsyttävät kipukohdan viereisiä lihaksia. Sähköärsytyksen tarkoitus on, että kipusignaali koettaisiin vaimeampana, kun se joutuu kilpailemaan läheisen alueen sähköimpulssien kanssa.
Selässä tai SI-nivelessä tuntuvaa kipua ja siihen liittyvää spasmitaipumusta voidaan lievittää fasettinivelen ritsotomialla, eli radiofrekvenssilämpökäsittelyllä. Fasettinivelen hermojuurisäikeitä tuhotaan siinä polttamalla ne voimakkailla mikroaalloilla. Hoidon tehosta on saatu ristiriitaisia tuloksia, mutta kipu on lievittynyt lievittynyt osalla potilaista jopa useiksi kuukausiksi. Hermosäikeiden takaisinkasvu kestää 9 kuukaudesta kahteen vuoteen, minkä jälkeen hoidon voi uusia.
Muita sähköön perustuvia hoitomuotoja ovat esimerkiksi  pulssimuotoinen sähkömagneettinen säteilytys (engl. PEMF) ja interferenssihoito (engl. IF). Vuonna 2012 julkaistussa pienen otannan (N=40) egyptiläistutkimuksessa tutkittiin päivittäisen pulssihoidon tehoa hermojuuripinteestä kärsivillä kipukroonikoilla. Tuloksena oli, että kipu lievittyi PEMF-hoitoa saaneilla 2,3 pistettä lumehoitoa saaneita enemmän kymmenportaisella kipuasteikolla mitattuna. Interventioryhmään arvottujen kivun keskiarvo oli 7,1 ennen hoitoja ja 3,6 hoitokuurin päätyttyä. Hoitoa annettiin 3 viikon ajan 20 minuuttia päivässä sähkökentän voimakkuuden vaihdellessa välillä 5-15 Gaussia ja taajuuden välillä 7-4 kilohertsiä. Osanottajien kipua oli kestänyt keskimäärin vuoden.
Interferenssihoidossa kohdistetaan samanaikaisesti kahdenlaista keskipitkällä taajuudella toimivaa vaihtovirtaa syvälle lihaksiin, jolloin niissä syntyy amplitudimoduloitua matalataajuista sähkövirtaa. Keskipitkät taajuudet läpäisevät ihoa matalataajuista paremmin, minkä johdosta hoito tuntuu miellyttävämmältä kuin jos iholle syötettäisiin matalataajuista sähkövirtaa. Interferenssihoito vilkastuttaa aineenvaihduntaa, vähentää paikallista turvotusta, laukaisee lihasjännityksiä ja aktivoi lihaksia.
Jos mikään muu hoito ei ole auttanut, potilaan ihon alle voidaan asentaa myös jatkuvatoiminen stimulaattori, joka lähettää heikkoja sähköimpulsseja kipualueella sijaitsevaan selkärangan hermokudokseen. Stimulaattori ei poista kivun aiheuttajaa, mutta häiritsee kipusignaalin kulkua aivoihin. Ihonalaisesta stimulaattorista saatava hyöty vaihtelee tapauskohtaisesti. Stimulaattorin lähettämien sähköimpulssien tarkoituksena on, että kipusignaali vaimenee, kun saman alueen tuntohermoja ärsytetään.
Lämpöhoito

Lämpöhoito tehostaa verenkiertoa, mikä vähentää lihasten jäykkyyttä ja tuo kipualueelle happea ja ravinteita. Infrapunahoidolla oli vuonna 2019 julkaistun tieteellisen tutkimuskatsauksen mukaan noin 30 prosentin teho (plasebovaikutus pois lukien), mikä teki siitä yhden parhaista selkäkivun lievittäjistä.
B12-vitamiini (kobalamiini)

Vuonna 2019 julkaistun tieteellisen tutkimuskatsauksen mukaan esimerkiksi tonnikalassa, naudanlihassa ja kypsytetyissä juustoissa runsaasti esiintyvä B12-vitamiini (kobalamiini) vähentää selkäkipua yli 26 prosenttia plasebovaikutus pois lukien.
Ergonomiahoidot

Palkka- ja kotitöitä tehtäessä on etsittävä selkää kuormittamattomia asentoja ja muistettava selkää säästävät oikeat nosto- ja istuma-asennot.
Ergonomiahoidot > Tukikorsetti

Vuonna 2014 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että selän taipumista 14-prosenttisesti jäykistävän korsetin käyttäminen kuukauden ajan vähensi toimintarajoitteita kuvaavan summamuuttujan (Modified Oswestry Low Back Pain Disability Questionnaire) arvoa keskimäärin 35 prosenttia, kun korsettia käyttämättömien verrokkien vähenemä oli vain 7 prosenttia. Muista tutkimuksista on saatu samantapaisia tuloksia.
Ergonomiahoidot > Apuvälineiden käyttö

Roskapihdeillä voi poimia ja siirtää monenlaisia esineitä kuormittamatta selkää.
Istumatyötä tekevälle ergonominen satulatuoli ja korkeussäädettävä työpöytä mahdollistavat selkäterveyden kannalta haitattoman työympäristön.
Hyvät kengät vaimentavat selkään kohdistuvia iskuja.
Erilaisista alaselkätuotteista kuten tyynyistä voi olla hyötyä jokapäiväisessä elämässä (esimerkiksi lannetukirullat, liiketehostimet ja selkätuet).
Selkälauta saattaa auttaa selän kiputiloihin, mutta asiasta ei löydy tutkimustietoa.
Tukiliivin kipuja lievittävästä vaikuttavuudesta selkäkivussa on vain niukkaa näyttöä.