stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kohde (televisiosarja)

| Kohde> Person of Interest |
| --- | --- |
 Sarjan nimiplanssi.
Tyyli:  rikosdraama
Kestoaika:  43 min
Luoja(t):  Jonathan Nolan
Pääosissa:   Jim Caviezel  Taraji P. Henson  Kevin Chapman  Michael Emerson  Amy Acker  Sarah Shahi 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   CBS  MTV3
Esitetty:  22. syyskuuta 2011 20. helmikuuta 2013 – 21. kesäkuuta 2016
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  103
Tuotanto
Tuottaja(t):   Athena Wickham  Melissa Scrivner-Love  Margot Lulick  Gail Barringer  Zak Schwartz 
Vastaava(t) tuottaja(t):   J. J. Abrams  Bryan Burk  Jonathan Nolan  Greg Plageman 
Ohjaaja(t):   Chris Fisher  Richard J. Lewis  Frederick E.O. Toye 
Käsikirjoittaja(t):   Sean Hennen  Lucas O'Connor  Erik Mountain 
Säveltäjä(t):  Ramin Djawadi
Kuvaaja(t):   Dave Insley  Teodoro Maniaci  Manuel Billeter 
Tuotantoyhtiö(t):   Kilter Films  Bad Robot  Warner Bros. Television 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Kohde (engl. Person of Interest) on yhdysvaltalainen Jonathan Nolanin luoma rikosdraamasarja. Sen esittäminen alkoi Yhdysvalloissa CBS-televisiokanavalla 22. syyskuuta 2011. Suomessa sarjaa esitettiin MTV3-kanavalla 20:nnestä helmikuuta 2013 alkaen.
CBS ilmoitti sarjan lopettamisesta viidennen tuotantokauden jälkeen. Päätösjakso esitettiin 21. kesäkuuta 2016.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jim Caviezel  | … |  John Reese   |
|  Kevin Chapman  | … |  Lionel Fusco   |
|  Michael Emerson  | … |  Harold Finch   |
|  Amy Acker  | … |  Root   |
|  Taraji P. Henson  | … |  Joss Carter   |
|  Sarah Shahi  | … |  Sameen Shaw   |
|  John Nolan  | … |  John Greer   |
|  Enrico Colantoni  | … |  Carl Elias   |
Tarina

Sarja kertoo kuolleeksi luullusta entisestä CIA-agentista ja Yhdysvaltain armeijan erikoisjoukkojen sotilaasta John Reesestä (Jim Caviezel), joka lyöttäytyy yhteen salamyhkäisen miljardöörin Harold Finchin (Michael Emerson) kanssa estääkseen suunnitteilla olevia väkivaltarikoksia New Yorkissa.
Finch oli kehittänyt terroristien ja epäilyttävien tapahtumien seuraamiseen tietotekniikkaa hyödyntävän maanlaajuisen valvontalaitteiston, joka pyrkii tunnistamaan epäilyttäviä henkilöitä ja ehkäisemään terroritekoja ennalta. Hallitus käyttää järjestelmää terrorismin ehkäisemiseen. Järjestelmä pystyy myös ennakoimaan tavallisiin ihmisiin kohdistuvia väkivaltarikoksia, mutta hallitus ei ole sellaisesta toiminnasta kiinnostunut. Finch käyttää hallituksen tietämättä luomaansa järjestelmää henkirikosten ehkäisemiseen ja uhrien pelastamiseen yhdessä Reesen kanssa. Heillä on käytettävissään ainoastaan tulevan rikoksen uhrin tai rikoksen tekijän henkilötunnus.
Reeseä metsästää NYPD:n väkivaltarikosyksikön tutkija Joss Carter (Taraji P. Henson). Korruptoitunut etsivä Lionel Fusco (Kevin Chapman) toimii Reesen vastentahtoisena myyränä poliisivoimissa.
Tuotanto

CBS kertoi tilanneensa sarjan Kohde toukokuussa 2011. Saman vuoden kesäkuussa CBS ilmoitti sarjan alkavan 22. syyskuuta 2011.
CBS ilmoitti tilanneensa toisen tuotantokauden 14. maaliskuuta 2012 ja kolmannen 27. maaliskuuta 2013.
Ennen kolmatta kautta kerrottiin sivurooleissa esiintyvien Sarah Shahin ja Amy Ackerin nousevan pysyviin rooleihin.
CBS tilasi neljännen tuotantokauden 13. maaliskuuta 2014 ja viidennen, viimeisen kauden 11. toukokuuta 2015.
Soundtrack

Sarjasta on julkaistu kolme musiikkikoostetta:
Person of Interest — Original TV Soundtrack (2012)
Person of Interest: Season 2 — Original TV Soundtrack (2014)
Person of Interest: Seasons 3 and 4 — Original TV Soundtrack (2016)
Vastaanotto

CBS kertoi Kohteen saaneen parhaat arvostelut draamasarjojen koenäytöksissä yli 15 vuoteen.
Rotten Tomatoes antoi sarjalle arvosanaksi 92 % ja Metacritic antoi pisteiksi 66/100.
TV.comin arvostelija Tim Surette piti ensimmäisen kauden jaksoa "Many Happy Returns" yhtenä sarjan parhaista, sillä se keskittyi Caviezelin roolisuoritukseen sekä hahmojen tutkimiseen.
Helsingin Sanomain Juho Typpö kehui sarjaa vuoden 2022 lopulla ja mainitsi, että se on luettu ”peräti parhaiden scifisarjojen joukkoon”.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kohde Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kohde TV.comissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Näyttelijät Jim Caviezel, Michael Emerson ja Kevin Chapman vuonna 2014 Comic-Conissa.
Kyle Naughton

Kyle Naughton vuonna 2010
Kyle Naughton (s. 17. marraskuuta 1988, Sheffield) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitapuolustaja. Hän edustaa tällä hetkellä Englannin valioliigassa pelaavaa Swansea Cityä, jonne hän siirtyi tammikuussa 2015 Tottenham Hotspurista.
Maajoukkuetasolla Naughton saa halutessaan edustaa kotimaansa Englannin sijaan myös Irlannin maajoukkuetta.
Korruptio Venäjällä

Tämä artikkeli käsittelee korruptiota Venäjällä. Korruptio on ollut tyypillisesti näkyvä ongelma Venäjällä. Korruptiota edistää muun muassa virkamiesten pienet palkat. Valvonnan heikkouden takia monet virkailijat hankkivat lisätuloja lahjuksia ottamalla.
Transparency International

Transparency Internationalin raportin mukaan korruptio on uhka maan demokratialle. Venäjä putosi Transparency Internationalin korruptioindeksissä Vladimir Putinin kaudella vuosina 2000-2007 sijalta 82 sijalle 143. Vuonna 2008 sija oli 147 ja vuonna 2009 sija 146 arvioiduista 180:stä maasta. Lahjontaa saattaa esiintyä kaikilla tasoilla: siivoojista ministereihin. Ongelmat luovat mahdollisuuksia harmaalle taloudelle. Korruptiossa virkamiehelle maksetaan edullisen tuloksen saavuttamiseksi. Epäselvä lainsäädäntö ja tulkinnanvaraisuus lisää virkamiesten valtaa ja luo maaperää korruptiolle. Maaperää luo myös suuret virheiden sakot ja rangaistukset.
Indem-säätiö

Indem-säätiö (Information Science for Democracy, perustettu 1990) on Venäjän ensimmäisiä riippumattomia kansalaisjärjestöjä. INDEM –säätiön mukaan Venäjän korruptiossa liikkuvan rahan määrä nousi vuosina 2000–2005 40 mrd. $:sta yli 300 mrd. $:n.
Kansalaisten näkemys

Venäläisten näkemyksen mukaan: 86 % venäläisistä kokee television ja lehdet korruptoituneeksi. Vähintään 2/3 väestöstä kokee poliisin, lääkärit, sairaalat, puolustusvoimat, koulutuksen, lupaviranomaiset ja veroviranomaiset korruptoituneena. Sosiaaliturvan ja eläkkeiden myöntämiseen koetaan liittyvän korruptiota. 5/6 väestöstä kokee viranomaiset korruptoituneeksi. Enemmistö ei kuitenkaan kertonut itse maksaneensa lahjuksia, koska ei ollut tarvinnut lähiaikana puolustusvoimia tai lupia, eivätkä kaikki viranomaiset ole korruptoituneita.
Lahjonta

Boris Jeltsinin entisen neuvonantajan Georgi Satarovin tutkimuslaitoksen Indemin mukaan lahjuksia maksetaan vuosittain 2,5 kertaa valtion budjetin verran. Indemin mukaan viranomaisille maksettava lahjus on nykyisin keskimäärin 13 500 $, vuosituhannen alussa 10 000 $. Yliopistojen lahjonnassa on sanottu liikkuvan miljardi euroa.
Julkiset sektorin työntekijöiden matalat palkat ja palkanmaksun myöhästyminen ovat lisänneet työntekijöiden kokemaa tarvetta lahjuksiin. 1990-luvulla palkat ja eläkkeet jäivät maksamatta, koska niillä pelattiin valuuttamarkkinoilla. Lahjonta on erityisen runsasta palvelualan yrityksissä, kuten ravintolat ja yökerhot. Sitä esiintyy myös lupien hankinnassa. Tullia, palo- ja saniteettiviranomaisia, verotarkastajia, tuomioistuimia, poliisia ja julkisen sektorin tarjouskilpailuja pidetään korruptoituneena.
Vuonna 2008 Venäjällä tutkittiin 40 000 julkishallinnon korruptioepäilyä, joista 12 000 liittyi tutkimusten mukaan korruptiota.
Tarjouskilpailut

Tarjouskilpailuihin liittyy korruptiota ja harmaata toimintaa. Tarjouskilpailusta on esimerkiksi tiedotettu vain valikoituja sisäpiiriläisiä, tarjouksista on vuodettu tietoja tai voittajan väitetään lahjoneen päätöksentekijät. Henkilösuhteet korostuvat etenkin suurissa liiketoimissa kuten maakaupoissa ja tehdashankkeissa. Kiinteistöbisnes on ollut erityisen kannattavaa, koska hyvistä kohteista on pulaa ja tontteja tai korjattavia rakennuksia ei jaeta avoimella tarjouskilpailulla.
Haastattelujen mukaan yritysten on odotettu lahjovan virastoille tietokoneita ja tulostimia anomiensa lupien vastineeksi. Yritysten kanssa on myös neuvoteltu hyväntekeväisyydestä, kuten koulujen rakentamisesta ja muusta yhteiskunnallisesta sponsoroinnista.
Korruption torjunta

Korruptiota vastaan voi suojautua lakeja noudattamalla, maksamalla mahdolliset sakot ja laatimalla asiapaperit huolellisesti. Monikenen mukaan? pitää korruption suurimpana syynä lahjusten antajia.
Laserleikkaus

Laserleikkaus voi viitata seuraaviin:
Laserleikkaus teollisuudessa
Laserleikkaus lääketieteessä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laserleikkaus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kosola (artisti)

| Esa Rahijärvi |
| --- | --- |
 Kosola YleXPopissa Lahdessa kesäkuussa 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. joulukuuta 1986 (ikä 37) Tuusula
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kosola Asetti Zhet
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  rap
Soittimet:  räppäys, beatboxaus
Yhtyeet:  Lakend4life Vitut ent Kosola & Jussi Nujakka
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kosola (oikealta nimeltään Esa Rahijärvi, s. 10. joulukuuta 1986 Tuusula) on järvenpääläinen rap-artisti ja beatboxaaja. Kosola on osallistunut Rapin SM-kisoihin viisi kertaa. Vuonna 2005 hän hävisi ensimmäisessä battlessa 8-tahdille ja vuonna 2006 hän ei päässyt karsinnoista eteenpäin. Vuonna 2007 hän sijoittui kolmanneksi ja vuosina 2008 ja 2009 toiseksi. Kosola juontaa YleX-kanavalla Solosen ja Xmiehen kanssa Lyömättömät-nimistä radio-ohjelmaa.
Diskografia > Albumit

Vuokranmaksu (mixtape, sadan kappaleen erä, jotka myytiin suodatinpusseihin käärittynä 2008)
Noutonauha (mixtape, 2010)
XX EP (Solosen kanssa, 2011)
Kolmetoista kertaa kovempi ku kukaan (Solosen kanssa, 2013)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieläki Lepposaa | "Mä pysyn skarppina" | TKU808 |  | 2009 |
| Solonen | "Rehellinen rikollinen" | Harmaanaaman kirous |  | 2009 |
| Solonen | "Läski!" | Harmaanaaman kirous | Alamaa | 2009 |
| X23 | "Tammikuu" | X23-12X | Hahmo | 2010 |
| X23 | "Heinäkuu" | X23-12X | Flaidis, Pekkajäbä, Alamaa, Solonen, McArthur, Casper, Tembe & Veejay | 2010 |
| X23 | "Joulukuu" | X23-12X |  | 2010 |
| Juno | "Äänitorvia" | J.K x 2 Tunti terapiaa |  | 2010 |
| Saurus | "Pois edestä" | Elossa | Solonen | 2011 |
| HKI Crates | "Spessujopo" | HKI Crates | Solonen | 2012 |
| Flaidis & Pekkajäbä | "Hoodiblues" | All In | Solonen & Käyttörikos | 2013 |
| Flaidis & Pekkajäbä | "Puhtaalta pöydältä" | All In |  | 2013 |
| Aivovuoto | "Piilotajunnasta sylkee myrkkyy" | Aivovuoto | Särre | 2013 |
| Eri esittäjiä | "Miljoona vuotta (Meripihkahuone)" | Nyt kolisee | Solonen | 2014 |
| Korstoraatio | "K.E.R.M.A" | Tsekkaa Mutsi |  | 2016 |
| Rekami | "Suut kii" | Pihlderberg-tuottajalevy |  | 2018 |
Aiheesta muualla

Kosola Myspacessa (englanniksi)
Kvalia

Yksi kvalian peruskysymyksistä koskee värien näkemistä.
Kvalia (lat.: yks. quale, ”mitä lajia?”; mon. qualia) tarkoittaa mielenfilosofiassa tietoista kokemusta tai aistinsisältöä, eli henkisten tilojen kokemuksellisia eli fenomenaalisia ominaisuuksia.
Kvalioita ovat esimerkiksi punaisuus ja kivun tunteminen. Usein kvalioita kuvataan muodossa ”millaista on...?”: millaista on nähdä veren punainen väri, millaista on tuntea kipu kädessä ja niin edelleen. Kvaliat erotetaan niistä fysikaalisista tilanteista jotka saivat ne aikaan sekä niiden aikaansaamista vaikutuksista käyttäytymisessä.
Suuri osa kvalioihin liittyvästä keskustelusta on koskenut niiden tarkkaa määritelmää, koska eri filosofit painottavat tiettyjen ominaisuuksien olemassaoloa tai kieltävät ne. Kvaliat ovat merkityksellisiä mielenfilosofiassa ennen kaikkea siksi, että niiden nähdään usein tuottavan fysikalismille perustavia ongelmia: kvaliat ovat subjektiivisina käsitettäviä vain tietoisen olennon omasta näkökulmasta. Jotkut filosofit kuitenkin kieltävät kvaliat kokonaan. Reduktionismin mukaan kvaliat voidaan selittää aivojen neurofysiologisten tapahtumien kautta. Epifenomenalismin mukaan kvaliat supervenioivat eli päältävät aivojen tapahtumia, mutta niitä ei voida suoraan johtaa niistä. Dualismin mukaan kvaliat ovat fysiikkaan nähden riippumattomia ja kuuluvat mielen ei-fysikaaliselle alueelle.
Aiheesta muualla

Tye, Michael: Qualia The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Nida-Rümelin, Martine: Qualia: The Knowledge Argument The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Byrne, Alex: Inverted Qualia The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Online papers on qualia (Arkistoitu – Internet Archive), by various authors, compiled by David Chalmers (englanniksi)
Laserleikkaus (lääketiede)

Ihotautilääkärin käytössä oleva laser.
Laserleikkauksessa laserin tarkasti kohdistunutta energiaa käytetään leikkaamaan kudosta äärimmäisen tarkasti. Silmien korjausleikkauksessa silmän linssin muotoa korjataan, jolloin likinäköisyys, kaukonäköisyys ja/tai hajataitto korjaantuu. Operaatioita on kolme perustyyppiä, LASIK, LASEK ja PRK.
Laseria käytetään myös neurokirurgiassa ja lihaskirurgiassa. Nykyisin käytetään yleensä YAG- tai CO2-lasereita, mutta vapaaelektronilaserien käyttöä suunnitellaan.
Lääketieteen tutkimuksessa on paljon hyötyä siitä, että laserilla voidaan leikata jopa yksittäistä solua pienempiä kohteita.
Laseria käytetään myös hampaiden porauksessa. Suurena etuna tässä on, että potilas ei tunne lainkaan vihlontaa tai muuta kipua. Laserporaus ei ole kuitenkaan vielä yleistynyt hammaslääkäreiden käytössä.[lähde? ]
Laseria käytetään myös luomien ja neurofibroomien poistossa iholta. Laseria on mahdollisuus käyttää näissä toimenpiteissä joko veitsen tai höylän tavoin. Höylätessä iholta tasoitetaan epätasaisuuksia. Laseria on käytetty myös kauneuskirurgiassa esimerkiksi ryppyjen poistoon.
Kulttuuriantropologia

Tutkimus
Aatehistoria
Etnologia
Kulttuuriantropologia
Kulttuurihistoria
Kulttuurintutkimus
Keskeisiä käsitteitä
Kulttuuri
Populaarikulttuuri
Taide
Katso myös
Historia
Ihminen
Kieli
Yhteiskunta
Kulttuuriantropologia on antropologian alalaji, joka tutkii ihmisten kulttuureja. Tieteenalan voidaan katsoa syntyneen 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. 1900-luvun alusta kulttuuriantropologinen tutkimus jakautui kahteen merkittävään (strukturalistiseen ja funktionalistiseen) koulukuntaan, jotka molemmat syrjäyttivät 1960-luvulta eteenpäin uudemmat koulukunnat (jälkistrukturalismi, kognitivismi).
Yleistä

Antropologian keskeinen menetelmä on ollut etnografia 1900-luvulla. Etnografia on teos, joka kuvaa jonkin kansan elintapoja mahdollisimman tarkasti ja laajasti. Siten etnografioissa on käsitelty muun muassa sellaisia aiheita, kuin kansojen käyttämät sukulaisuustermistöt, uskonnolliset ajatukset ja myytit sekä muut tavat.
Antropologian varustaminen kulttuuri-etuliitteellä on ollut eräiden antropologien tapa tehdä ero pääasiassa yhdysvaltalaisen ja brittiläisen antropologian välillä. Britanniassa koulukunnat korostivat enemmän yhteiskuntien normeja ja rakenteellisia seikkoja, kun Yhdysvalloissa korostettiin enemmän myyttejä ja symbolisia asioita kulttuurissa. [lähde? ]
Soveltava antropologia

Kulttuuriantropologian soveltamisella yhteiskunnassa on pitkät perinteet. Jo tieteenalan varhaisvuosina kulttuuriantropologit vaikuttivat brittiläisessä siirtomaahallinnossa Afrikassa. Yhdysvalloissa kulttuuriantropologiaa sovellettiin alun alkaen intiaani- ja siirtolaiskysymyksissä. Toisen maailmansodan jälkeen yhdysvaltalaisia antropologeja tarvittiin järjestämään oloja miehitetyillä Tyynenmeren saarilla. Viime aikoina Yhdysvallat on käyttänyt antropologeja auttamaan sotilasoperaatioiden onnistumisessa Afganistanissa ja Irakissa. Kulttuuriantropologian sekaantuminen koloniaalisiin toimiin ja kyseenalaisiin poliittisiin hankkeisiin on herättänyt eettisiä kiistoja vielä 1970-luvulla. Antropologia on myös tutkinut kehitysmaapolitiikkaan liittyviä kysymyksiä.
Kirjallisuutta

Jargon. Kulttuuriantropologian englanti-suomi oppisanasto.  (6., korjattu ja täydennetty painos)  Jyväskylä:  Kampus kustannus, 2002.  ISBN 951-9113-65-7.
Kosminen tiedottomuus

| Kosminen tiedottomuus Radiopuhelimet |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 27. huhtikuuta – elokuu 2019
 Studio : Wolfbeat-studio, Kempele
 Julkaistu: 14. helmikuuta 2020
 Formaatti: CD, LP, kasetti, digitaalijulkaisu
 Tuottaja(t): Riku Mattila
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 34.25
 Levy-yhtiö: If Society
Listasijoitukset
  26. (albumilista)    5. (fyysinen albumilista)
Radiopuhelinten muut julkaisut
| Saastan kaipuu 2016 | Kosminen tiedottomuus 2020 | Radiopuhelimet 2023 |
Kosminen tiedottomuus on Radiopuhelimet-yhtyeen 15. studioalbumi, joka julkaistiin 14. helmikuuta 2020 levymerkillä If Society. Albumi sijoittui ilmestymistään seuraavalla viikolla Suomen virallisen listan albumilistalla sijalle 26 ja fyysisten albumien listalla sijalle 5.
Albumi sai kriitikoiden taholta erinomaisen vastaanoton. Soundi, Kulttuuritoimitus, Desibeli, Noise, Karjalainen ja Savon Sanomat antoivat levylle neljä tähteä viidestä. Soundin kriitikkoäänestyksessä albumi valittiin vuoden 2020 neljänneksi parhaaksi kotimaiseksi albumiksi.
Kappaleet

Uusi mahdollisuus – 3.49 (säv. Jarno Mällinen, san. J. A. Mäki, sov. Radiopuhelimet, Pekka Tuomi, Pekka Gröhn)
Lappajärvi -75 – 3.26 (säv. Mällinen, san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet, Tuomi)
Naapurit – 3.53 (säv. Mällinen, Katz, Mäki, san. Mäki, sov. Radiopuhelimet, Riku Mattila, Tuomi)
Hailuoto 2 – 2.02 (säv. Mällinen, san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet, Tuomi)
Vankifarmilla – 3.06 (säv. Mällinen, san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet, Pentti Amore)
Vanhus ja piru – 6.31 (säv. Mällinen, san. Mäki, sov. Radiopuhelimet, Tuomi, Amore)
Oma tie – 2.06 (säv. Mällinen, san. Mäki, sov. Radiopuhelimet)
Yhtiön mies – 3.04 (säv. Mällinen, san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet)
Jeesus Kristus ja ateisti – 2.39 (säv. Mällinen, Mäki, san. Juha Hurme, sov. Radiopuhelimet)
Supertietoisuus – 2.40 (säv. Mällinen, san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet)
Vankifarmilla 2 – 1.12 (säv. Mällinen, Katz, Mäki, san. Mällinen, sov. Radiopuhelimet, Amore, Mikko Karmila)
Kokoonpano

Jyrki Raatikainen: rummut, taustalaulu (”Vankifarmilla 2”)
Antti Annunen: basso, taustalaulu (”Vankifarmilla 2”)
Jarno Mällinen: kitara, koskettimet (”Vanhus ja piru”, ”Oma tie”, ”Yhtiön mies”, ”Supertietoisuus”), taustalaulu (”Yhtiön mies”, ”Vankifarmilla 2”)
Katz: kitara, taustalaulu (”Vankifarmilla 2”)
J. A. Mäki: laulu, huuliharppu
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Pentti Amore: lyömäsoittimet (”Uusi mahdollisuus”, ”Vanhus ja piru”), taustalaulu (”Vankifarmilla 2”)
Pekka Gröhn: piano (”Uusi mahdollisuus”)
Pekka Tuomi: saksofonit
Tuotanto

Äänitys ja soitonvalvonta: Riku Mattila (Wolfbeat-studio, Kempele)
Jälkiäänitykset: Pentti Amore, Katz, Pekka Tuomi, Riku Mattila
Miksaus: Mikko Karmila ja Jarno Mällinen (Finnvox, Helsinki)
Masterointi: Mika Jussila (Finnvox)
Kannet: J. A. Mäki
Valokuvat: Jaani Föhr (bändikuva), J. A. Mäki (katukuva), Jarno & Vilho Mällinen (silmäkuva)
Arvostelut

Desibeli.net:
Noise.fi:
Soundi:
Korpipohjanen

| Korpipohjanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°52′10″N, 23°45′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jänhijoen valuma-alue (35.97)
Laskujoki:  oja Heinijärveen 
Järvinumero:  35.973.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,1 m 
Rantaviiva:  0,931 km 
Pinta-ala:  0,04094 km² 
 fiKorpipohjanen 
Korpipohjanen on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laske pari suo-ojaa ja järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 470 metriä pitkä suo-oja Heinijärveen.
Järven rantaviiva on 0,93 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannat ovat metsäiset ja niille on rakennettu kaksi loma-asuntoa, joille kulkee tiet Tammelasta ja Forssasta.
Luonnonhistoria

Läheisen Hinnersuon pohjatutkimuksista selvisi, että suo on syntynyt usean tai suuremman lammen umpeenkasvamisen seurauksena. Yksi lammista, tai suuremman lammen osa, oli juuri Korpipohjainen, jonka reunat ovat syntyneet umpeenkasvun seurauksena. Lampi on nykyään 2−3 metriä ylempänä kuin Hinnersuon kaakkoiset reunat ja sen rannat jatkavat umpeenkasvua.
Kyösti Ålander

Kyösti Kalervo Ålander (12. heinäkuuta 1917 – 17. huhtikuuta 1975) oli suomalainen arkkitehtuurin tutkija, kriitikko ja Suomen rakennustaiteen museon ensimmäinen intendentti. Ålander kirjoitti lukuisia arkkitehtuuria ja arkkitehtuurin historiaa käsitteleviä lehtiartikkeleita ja kirjoja, joista merkittävin on vuonna 1954 julkaistu Gustaf Strengellin muistokirja Rakennustaide renessanssista funktionalismiin.
Ålander toimi SAFA:n arkiston hoitajana vuosina 1949–1956 ja Suomen rakennustaiteen museon intendenttinä eli johtajana 1956–1975. Hän sai vuonna 1974 professorin arvonimen.
Lamu (Siikalatva)

Lamun kylä on Vähä-Lamujärven rannalla. Näkymä museotieltä.
Lamu on kylä Siikalatvan kunnassa. Se sijaitsee kunnan eteläosassa, ja oli aiemmin jo lakkautetun Piippolan kunnan kylä. Kylä sijaitsee Vähä-Lamujärven länsirannalla noin 15 kilometrin päässä Piippolan taajamasta eteläkaakkoon ja noin 12 kilometrin päässä Pyhännältä länteen.
Lamulla on perustettu hirsisiä mökkejä, saunoja ja aittoja valmistava Salvos Finland Oy, joka muutti vuonna 2011 Pyhännän kuntaan uusiin tehdastiloihin.
Alueen tärkeimmät kulkuväylät ovat kylän lähistöllä kulkeva valtatie 28 sekä pohjoisempi kantatie 88 sekä kylän läpi kulkeva historiallisesti arvokas valtatie 8000 (Saviselkä–Piippola-tie).
Aiheesta muualla

Lamun kylän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Siikalatvan kylät
| --- | --- |
Kestilän kylät:   Hyvölänranta  Järvikylä  Kestilä  Leiviskänranta  Mäläskä  Pihkalanranta  Väyrylänsaari 
Piippolan kylät:   Kangaskylä  Lamu  Leskelä  Piippola 
Rantsilan kylät:   Kerälä  Rantsila  Kärsämä  Mankila  Savaloja  Sipola 
Pulkkilan kylät:   Hyvärilä  Junnonoja  Laakkola  Latva  Pukkila  Pulkkila  Vorna