stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Al-Mukalla
Historia

Hadramawt ja sen kaupungit olivat tunnettuja vaikuttajia kauppareittien varrella jo muinaisista ajoista lähtien, mutta al-Mukallalla ei ilmeisesti ollut pitkään juurikaan merkitystä. Ptolemaios mainitsee teoksissaan paikan nimeltä Makkala, mutta nimi lienee viitannut enneminkin linnoitukseen sisämaassa. Alueella liikkuneet portugalilaiset eivät maininneet satamaa. Carsten Niebuhr ei itse käynyt kaupungissa, mutta mainitsee sen nimellä Markalla ja James Wellsted nimellä Makullah.
Pitkään huomattavasti merkittävämpi kaupunki oli al-Shihr, jonka omistuksesta kamppailivat paikalliset heimot ja seuraavan vuosisadan puolella Osmanien valtakunta. Kamppailuun sotkeutui myös Hyderabadin nizamin armeijassa palvellut Umar bin Awadh al-Qu'aiti, joka palatessaan Intiasta Jemeniin pakotti al-Mukallaa hallinneen al-Kasadi -heimon myymään itselleen puolet kaupungista. Kasadit olivat vuonna 1873 tehneet orjakaupan kieltäneen sopimuksen ja he olivat aiemmin pyytäneet brittejä ottamaan sen suojelukseensa osmanien uhatessa. Vuonna 1878 kaupungin kasadihallitsija uhkasi luovuttaa kaupungin osmaneille, Ranskalle tai Italialle estääkseen sen päätymisen Qu'aitin käsiin. Britit puuttuivat lopulta asioihin Qu'aitin puolella. Kasabien nakib lähetettiin eläkkeelle Sansibarille ja Umar al-Qu'aiti otti koko Mukallan haltuunsa vuonna 1881. Vuonna 1902 Brittiläisen Intian hallinto teki hänestä Qu'aitin sulttaanikunnan hallitsijan pääkaupunkinaan al-Mukalla.
Vuonna 1931 kaupungissa oli arviolta 10 000 asukasta ja vuonna 1977 rakennettiin tie länteen Adenin satamakaupunkiin. Jemenin sisällissodan sytyttyä Arabian niemimaan al-Qaida käytti hyväkseen maan kaoosta ja sen asejoukot valtasi al-Mukallan. Hallituksen ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien joukot valtasivat kaupungin takaisin huhtikuussa 2016 ilman suurempaa vastarintaa.
Talous

Al-Mukalla on Itä-Jemenin suurin kaupunki ja alueen kaupankäynnin keskus. Kalastus on tärkeä elinkeino. Siihen liittyen kaupungissa toimii myös kalan purkittamo ja kalajauhotehdas. Kaupungin kautta kulkee tuotteita sisämaahan ja sen kautta viedään muualle esimerkiksi kalaa ja tupakkaa. Suolattua kalaa viedään etenkin Itä-Afrikkaan ja Sri Lankaan.
Väestö

Vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan al-Mukallassa oli yhteensä 182 478 asukasta. Valtaosa kaupungin ja sen lähialueen asukkaista on uskonnoltaan sunnimuslimeja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Al-Mukalla Wikimedia Commonsissa
Kasr Alghwayzi al-Mukallassa. Pieniä linnoituksia rakennettiin aikanaan beduiinien hyökkäysten varalta.
Torikauppaa al-Mukallan kadulla.
Vesman Liikenne

| Vesman Liikenne Oy |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Ja loma alkaa jo matkalla...
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1996
Perustaja:  Lauri Vesma
Toimitusjohtaja:  Pasi Vesma
Kotipaikka:  Turku, Suomi
Toiminta-alue:  Länsi-Suomi
Toimiala:  Linja-autoliikenne
Tuotteet:  Tilausliikenne, Valmismatkat
Henkilöstö:  5-9
Kotisivu:  www.vesma.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vesman Liikenne Oy on Länsi-Suomessa toimiva tilausliikennettä harjoittava turkulainen yhtiö. Yrityksellä on kymmenkunta 12-60 -paikkaista linja-autoa.
Vesman linja-autot ovat liikennöineet jo vuodesta 1924 alkaen, tilausajoliikenteeseen yhtiö erikoistui vuonna 1996.
Perustaja Lauri Vesma johti yritystä vuoteen 1977, jolloin yhtiöstä muodostettiin kommandiittiyhtiö Linjaliikenne L. Vesma Ky, ja toimitusjohtajaksi tuli hänen poikansa Jukka Vesma. Vuonna 1984 Vesma osti Turun paikallisliikennettä ajaneen Lounaislinjat Oy:n ja vuonna 1988 paikallis- ja tilausliikennettä hoitaneen A. Jalosen Liikenne Oy:n.
Kesäkuussa 1996 Vesman Liikenne myi linjaliikenteensä Koiviston Autolle. Myyntihetkellä Vesmalla oli 45 työntekijää ja 25 linja-autoa. Kaupan jälkeen Vesmalle jäi viisi autoa.
Aiheesta muualla

www.vesma.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Vólvi

| Vólvi Βόλβη |
| --- | --- |
 Vólvi-järvi.
Valtiot:  Kreikka
Paikkakunta:  Thessaloniki, Keski-Makedonia
Koordinaatit:  40°40′46″N, 23°28′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Rícheios
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  37 m
Pituus:  21,5  km
Leveys:  6  km 
Pinta-ala:  70,8 km²
Tilavuus:  0,940  hm3 
Suurin syvyys:  22 m
Valuma-alue:  1 247 km2 
 fiVólvi 
Vólvi (kreik. Βόλβη), antiikin Bolbe (m.kreik. Βόλβη, Bolbē), on järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on kreikkalaisen Makedonian suurin ja koko Kreikan toiseksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on 70,8 neliökilometriä. Tekojärvet mukaan lukien Vólvi on maan neljänneksi suurin järvi. Järvi on suurimmillaan noin 19,5 kilometriä pitkä ja noin 5,5 kilometriä leveä. Se sijaitsee 37 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 22 metriä. Vólvin vedet laskevat Strymonikóslahteen noin 8,7 kilometriä pitkän Rícheios-joen kautta.
Vólvi sijaitsee Thessalonikin alueyksikön alueella Chalkidikín niemimaan juuressa noin 35 kilometriä itään Thessalonikin kaupungista. Vólvin kunta, joka käsittää järven ympäristön, on saanut nimensä järvestä. Pieni osa järven pohjoisrannasta kuuluu Lagkadáksen kuntaan. Järven ympärysmitta on noin 54,5 kilometriä ja sen ympäristössä sijaitsevat muun muassa kylät Apollonía, Rentína, Megáli Vólvi, Mikrí Vólvi ja Loutrá Vólvis. Järven ympäristö on kukkuloita, maanviljelysmaata, suota ja kaislikkoa. Vólvin pohjoispuolelta kulkee A2-valtatie.
Noin 11,5 kilometriä länteen Vólvista samassa linjassa sen kanssa sijaitsee Koróneia-järvi. Järvet muodostavat yhdessä merkittävän kosteikkoalueen ja ne ovat monien lintulajien talvehtimisaluetta. Järvet ympäristöineen muodostavat Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuiston. Ne on suojeltu myös Natura 2000 -alueina sekä Ramsarin sopimuksella.
Vólvi-järvi panoraamakuvassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vólvi Wikimedia Commonsissa
Väinö Luutonen

Väinö ”Isi” Luutonen (9. huhtikuuta 1889 Ruovesi – 22. elokuuta 1974 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa raittiusseura Taiston näyttämöllä, josta Luutonen siirtyi Tampereen Työväen Teatteriin vuonna 1911. Lisäksi hän esiintyi useana kesänä Pyynikin kesäteatterissa. Luutonen jäi eläkkeelle Tampereen Työväen Teatterista vuonna 1955.
Luutosella oli pieni rooli seitsemässä elokuvassa. Luutonen näytteli muun muassa Tuomas-isäntää Wilho Ilmarin elokuvassa Pitkäjärveläiset. Hän näytteli myös laivapoikaa elokuvassa Kaunis Veera eli Ballaadi Saimaalta, Salmista Niskavuoren Hetassa sekä Väinö Länsilehtoa viimeiseksi jääneessä elokuvassaan Elokuu.
Luutonen kuoli 85-vuotiaana vuonna 1974.
Filmografia

Paimen, piika ja emäntä, 1938 (Ruuhiniemen isäntä)
Yrjänän emännän synti, 1943 (tukkilainen)
Pikku-Matti maailmalla, 1947 (renki-Kustaa)
Kaunis Veera eli Ballaadi Saimaalta, 1950 (Jantsu, laivapoika)
Pitkäjärveläiset, 1951 (Tuomas, entinen talollinen)
Niskavuoren Heta, 1952 (Salminen)
Elokuu, 1956 (Väinö Länsilehto)
Vesna Fabjan

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Vesna Fabjan |  Vesna Fabjan |  Vesna Fabjan |  |
Maa:   Slovenia
Naisten maastohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Sotši 2014 | sprintti |  |
Vesna Fabjan (s. 13. maaliskuuta 1985 Zgornja Besnica, Kranj, Jugoslavia) on uransa kesällä 2020 lopettanut slovenialainen maastohiihtäjä.
Fabjan sijoittui viidenneksi junioreiden MM-kilpailujen vapaan hiihtotavan sprinttikilpailussa Strynissä 2004. Seuraavana talvena hän voitti kultaa Innsbruckin universiadien sprintissä ja osallistui ensimmäisen kerran aikuisten arvokilpailuihin Oberstdorfin MM-kilpailuissa. Sapporon MM-kisoissa 2007 hän oli Petra Majdičin kanssa parisprintissä yhdeksäs. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän oli henkilökohtaisessa sprintissä 16:s. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli Katja Višnarin kanssa parisprintissä kymmenes. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä neljänneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 Fabjan saavutti pronssia vapaan hiihtotavan sprintissä.
Fabjan sijoittui maailmancupin henkilökohtaisessa sprinttikilpailussa ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon oltuaan viides Rybinskissä joulukuussa 2007. Ensimmäisen palkintosijansa hän sai oltuaan kolmas Düsseldorfin vapaan hiihtotavan sprintissä kaudella 2009–2010. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Rybinskin vapaan hiihtotavan sprinttikilpailussa 22. tammikuuta 2010. Parisprintin maailmancupkilpailussa hän sijoittui Katja Višnarin kanssa toiseksi Rybinskissä 2010. Fabjan oli Düsseldorfin vapaan hiihtotavan sprintissä kolmas myös kaudella 2010–2011. Samalla kaudella hän voitti Rybinskin vapaan hiihtotavan sprintin. Hän sijoittui kolmanneksi Szklarska Poręban vapaan hiihtotavan sprintissä kaudella 2013–2014.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesna Fabjan Wikimedia Commonsissa
Yksi-kaksi yhdistelmä

Piirros jabista.
Piirros koukusta.
Yksi-kaksi yhdistelmä on nyrkkeilyssä käytetty termi jabin ja koukun yhdistelmästä.
Nyrkkeilijät harjoittelevat tätä yhdistelmää enemmän kuin mitään muuta. Jabia käytetään siksi että päästään vastustajan huomaamatta sopivalle etäisyydelle tästä. Sen jälkeen lyödään sisään voimakas koukku, jolla saatetaan saada vastustaja pois tasapainosta.
Wolfgang Ipolt

Wolfgang Ipolt

Wolfgang Ipolt (s. 17. maaliskuuta 1954 Gotha) on saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 30. kesäkuuta 1979 ja nimitettiin Görlitzin hiippakunnan johtoon 18. kesäkuuta 2011. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Rainer Maria Woelki, jota avustivat Konrad Zdarsa ja Joachim Wanke.
Väinö Liukkonen

| Väinö Liukkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1927
Kuollut: 10. syyskuuta 1994 (67 vuotta)
Kansalaisuus:  suomalainen
Pesäpalloilija
Seura:   Luumäen Pojat  Lappeenrannan Urheilumiehet  Puna-Mustat  Katajanokan Haukat 
Väinö Liukkonen (3. huhtikuuta 1927 – 10. syyskuuta 1994) oli suomalainen pesäpalloilija. Liukkonen pelasi pesäpallon mestaruussarjassa ja suomensarjassa vuosina 1945–1963 pääasiassa Puna-Mustien ja Katajanokan Haukkojen joukkueissa. Liukkonen pelasi pesäpallon arvo-ottelussa, Itä-Lännessä, kahdesti vuosina 1954 ja 1957.
Saavutukset

2 Itä-Länsi-ottelua: 1954, 1957
Virtalampi (Hartola)

| Virtalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°35′03″N, 25°56′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Nuoramoisen alue (14.81)
Laskuoja:  oja Nurmijärveen
Järvinumero:  14.813.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,7 m  
Pituus:  331 m  
Leveys:  118 m  
Rantaviiva:  0,791 km  
Pinta-ala:  2,119 ha   
Saaria:  ei saaria 
 fiVirtalampi 
Virtalampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ylemmäisten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Virtalampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,7 metriä mpy.
Wilfrid (nimi)

Wilfrid on miehen etunimi.
Tunnettuja Wilfrid-nimisiä henkilöitä

Wilfrid (n. 633–709), anglosaksinen pyhimys
Wilfrid Scawen Blunt (1840–1922), brittiläinen diplomaatti, runoilija, esseisti, matkailija ja arabianhevosten kasvattaja
Wilfrid Rudyerd Boulton (1901–1983), yhdysvaltalainen lintutieteilijä
Wilfrid Wedgwood Bowen (1899–1987), yhdysvaltalainen eläin- ja lintutieteilijä
Wilfrid von Christierson (1878–1945), ensimmäinen reformaation jälkeinen suomalaista syntyperää ollut katolinen pappi
Wilfrid Crabtree (1885–1957), brittiläinen jalkapalloilija ja olympiavoittaja
Wilfrid Kaptoum (s. 1996), kamerunilainen jalkapalloilija
Wilfrid Johnson (1885–1960), brittiläinen haavipalloilija
Wilfrid Pelletier (1896–1982), kanadalainen kapellimestari ja pianisti
Wilfrid Sellars (1912–1989), yhdysvaltalainen filosofi
Wilfrid Stinissen (1927–2013), belgialais-ruotsalainen katolinen pappi, karmeliittamunkki ja kirjailija
Wilfrid Laurier (1841–1919), kanadalainen liberaalipoliitikko
Venäjän koripallon superliiga-kausi 2006–2007

Kausi 2006–2007 oli 16. kausi, jolloin pelattiin Venäjän koripallon superliigan mestaruudesta. Kauden voitti PBK TsSKA Moskova.
Sarjataulukko

| # | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tappiot | Korit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PBK TsSKA Moskova | 24 | 21 | 3 | 2117 - 1642 | 45 |
| 2 | UNIKS Kazan | 24 | 21 | 3 | 2070 - 1737 | 45 |
| 3 | Himki BK | 24 | 20 | 4 | 2121 - 1774 | 44 |
| 4 | MBK Dynamo Moskova | 24 | 18 | 6 | 1949 - 1697 | 42 |
| 5 | Lokomotiv Kuban | 24 | 16 | 8 | 1960 - 1762 | 40 |
| 6 | Triumf Ljubertsy | 24 | 12 | 12 | 1812 - 1768 | 36 |
| 7 | Spartak Primorje | 24 | 12 | 12 | 1857 - 1927 | 36 |
| 8 | BK Spartak Pietari | 24 | 9 | 15 | 1801 - 1850 | 33 |
| 9 | CSK VVS Samara | 24 | 8 | 16 | 1829 - 1985 | 32 |
| 10 | PBC Ural Great | 24 | 7 | 17 | 1856 - 2000 | 31 |
| 11 | Universitet Yugra Surgut | 24 | 7 | 17 | 1826 - 2037 | 31 |
| 12 | Sibirtelecom Lokomotiv Novosibirsk | 24 | 4 | 20 | 1753 - 2196 | 28 |
| 13 | Стандарт | 24 | 1 | 23 | 1701 - 2277 | 25 |
Aiheesta muualla

Basket.ru (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Euroliiga (englanniksi)
Wilfrid

Wilfrid (noin 633–709) oli anglosaksinen pyhimys, Hexhamin ja Leicesterin piispa sekä Yorkin arkkipiispa. Syntyjään hän oli northumbrialaisen aatelismiehen poika. Hän sai koulutusta Lindisfarnessa, Canterburyssa ja Roomassa.
Anglosaksiset kuningaskunnat 600-luvulla.
Wilfridin ollessa Galliassa, jonne hän oli matkustanut piispanvihkimystä varten, hänen tilalleen piispaksi nimitettiin Chad Mercialainen. Kun Theodoros Tarsoslainen oli vuonna 668 nimitetty Canterburyn arkkipiispaksi, hän korjasi asian nimittämällä Wilfridin hiippakunnan piispaksi. Hän joutui riitoihin Northumbrian kuninkaan Ecgfrithin kanssa ja meni Roomaan valittamaan paavi Agatholle, joka päätti asian Wilfridin hyväksi, mutta Ecgfrith ei kuitenkaan taipunut vaan tuomitsi hänet maanpakoon. Hän lähti saarnaamaan pakanalliseen Sussexiin ja perusti luostarin Selseyyn.
Theodoros ja Wilfrid sopivat myöhemmin riitansa, ja uusi kuningas Aldfrith päästi Wilfridin palaamaan Yorkiin. Vuonna 691 Aldfrith karkotti hänet uudestaan, ja hän siirtyi Merciaan, jossa hän toimi piispana ja perusti lisää luostareita. Wilfrid valitti karkotuksestaan vuonna 700 uudelleen paaville. Austerfieldissä pidetty synodi vaati häntä luopumaan piispan virasta ja luostareista. Jälleen hän valitti Roomaan päätöksestä, joka todettiin vääräksi. Hänen yleisesti epäoikeudenmukaisena pidettykenen mukaan? karkotuksensa päättyi vuonna 705.
Perintö

Wilfridille on omistettu 48 kirkkoa. Nykyajan historioitsijat ovat eri mieltä hänen roolistaan. Jotkut pitävät häntä Rooman kirkon kannattajana kelttiläistä kristillisyyttä vastaan.[lähde? ]
Käännös suomeksi
Wilfredo Peláez

| Mitalit> Maa:   Uruguay.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Uruguay.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Uruguay.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Uruguay> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 1952 |  |  |
Wilfredo Andrés Peláez Esmite (27. lokakuuta 1930 San José de Mayo – 22. toukokuuta 2019) oli uruguaylainen koripalloilija ja olympiamitalisti.
Peláez saavutti olympiapronssia Uruguayn koripallomaajoukkueen pelaajana Helsingissä 1952.
Peláez kuoli 88-vuotiaana 22. toukokuuta 2019.
Aiheesta muualla

Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Uruguayn joukkue – Kesäolympialaiset 1952
3 Acosta y Lara |
4 Baliño |
5 Cieslinskas |
6 Costa |
7 Demarco |
8 García |
9 Larre Borges |
10 Lombardo |
13 Lovera |
14 Matto |
15 Peláez |
16 Roselló |
Valmentaja Rodríguez
Võru Juust

| AS Võru Juust |
| --- | --- |
Kotipaikka:  Võru, Viro
Toiminta-alue:  Viro
Toimiala:  meijeri
Liikevaihto:  33 miljoonaa euroa
Henkilöstö:  144
Kotisivu:  vjuust.havera.ee
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
AS Võru Juust on Valion virolainen tytäryhtiö Võrussa, eteläisessä Virossa. Yhtiö on maan johtava juuston valmistaja[lähde? ]. Henkilökuntaa yhtiössä on 144 ja liikevaihto on 33 miljoonaa euroa. Yhtiön päätuote on Atleet-merkkinen murukolojuusto, joka on juustolan oman tuotekehityksen tulos. Atleet on Võru Juustin tunnetuin tuote Virossa ja Venäjällä. Juustola valmistaa myös italialaisella menetelmällä Forte-merkkistä parmesaanityyppistä juustoa. Võru Juust on yksi 14 600 asukkaan Võrun kaupungin suurimmista työnantajista.
Historia

Võru Juust oli aikanaan Neuvostoliiton suurin juustola. Juustoa valmistui ennätysvuonna yhdeksän miljoonaa kiloa ja henkilökuntaa oli jopa 950. Marraskuussa 2003 Valio hankki osake-enemmistön juustolasta italialaiselta Saviolalta. Norjalainen Synnöve Finden AS jäi merkittäväksi vähemmistösosakkaaksi. Valio osti Synnöve Findenin osuuden syyskuussa 2004.
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Valion tytäryhtiöt
Finlandia Cheese
Nordic Dairy Holding
Rushold M
OOO Valio
Valio Center Odintsovo
Valio Baltic
Valio Eesti
Võru Juust
Valio Danmark
Valio International (Latvia)
Valio International (Liettua)
Valio Shanghai
Valio Sverige
Wolfgang Hanisch

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Wolfgang Hanisch |  Wolfgang Hanisch |  Wolfgang Hanisch |  |
Maa:   Itä-Saksa
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Moskova 1980 | Keihäänheitto |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Rooma 1974 | Keihäänheitto |  |
|  Pronssia | Helsinki 1971 | Keihäänheitto |  |
|  Pronssia | Praha 1978 | Keihäänheitto |  |
Wolfgang Hanisch (s. 6. maaliskuuta 1951 Großkorbetha) on saksalainen entinen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili keihäänheitossa. Hän edusti aktiiviurallaan maajoukkuetasolla Itä-Saksaa ja seuratasolla SV Hallea. Hanisch voitti olympialaisissa pronssia Moskovan kisoissa 1980 tuloksella 86,72 metriä. EM-kilpailuista hän voitti kolme mitalia, hopeaa vuonna 1974 sekä pronssia vuosina 1971 ja 1978.
Ennätykset

Keihäänheitto: 91,14 m (1978)
Villers

Villers voi tarkoittaa seuraavia:
Villers-Agron-Aiguizy, kunta Aisnen departementissa Ranskassa
Villers-Bocage, kylä Calvadosin departementissa Ranskassa
Villers-Bocagen taistelu toisessa maailmansodassa kesäkuussa 1944
Villers-Bretonneux, kunta Sommen departementissa Ranskassa
Villers-Cotterêts, kunta Aisnen departementissa Ranskassa
Villers-Semeuse, kunta Ardennesin departementissa Ranskassa
Villers-sur-Mer, kunta Calvadosin departementissa Ranskassa
Villers-la-Montagne, kunta Meurthe-et-Mosellen departementissa Ranskassa
Villers-lès-Nancy, kunta Meurthe-et-Mosellen departementissa Ranskassa
Villers-en-Prayères, entinen kunta Aisnen departementissa Ranskassa
Villers-la-Ville, kunta Brabantin provinssissa Belgiassa
Villersin luostari, muinainen sisterssiläisluostari Belgiassa lähellä Villers-la-Villeä
Marie-Denise Villers (1774–1821), ranskalainen taidemaalari.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Villers”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vesna Pisarović

Vesna Pisarović (s. 9. huhtikuuta 1978 Brčkossa, Jugoslaviassa, nykyisen Bosnia ja Hertsegovinan alueella) on kroatialainen laulaja.
Pisarović vietti lapsuutensa Kroatian Požegassa. Pienenä tyttönä hän kävi musiikkiopistossa, missä hän soitti huilua ja lauloi kuorossa sekä osallistui erilaisiin musiikkikilpailuihin. 1990-luvulla hän muutti Zagrebiin, missä jatkoi musiikillista uraansa laulaen klubeilla ja kirjoittaen omia lauluja. Vuonna 1997 hän oli esiintymällä Zadarfest-festivaaleilla, missä hän tapasi Milana Vlaovićin, joka ryhtyi kirjoittamaan hänelle lauluja.
Vuonna 2002 Pisarović voitti Kroatian Euroviisujen karsintakilpailu Doran, ja pääsi edustamaan maata vuoden 2002 Euroviisuihin kappaleella Sasvim sigurna. Karsinnoissa hän oli laulanut serbokroatiaksi, mutta esitti itse Euroviisuissa kappaleen englannin kielellä ensimmäisenä kroatialaisena Euroviisujen historiassa, mikä aiheutti monille pettymyksen. Vuonna 2004 Pisarović kirjoitti laulun In the Disco, joka edusti Bosnia ja Hertsegovinaa saman vuoden Euroviisuissa Istanbulissa. Kyseisen kappaleen esittäjänä toimi kuuluisa bosnialainen laulaja Fuad Backovic alias Deen.
Albumit

"If You Knew" (Da znaš), 2000,
"Made for you" (Za tebe stvorena), 2001
"Everything I want", 2002
"As if it was time" (Kao da je vrijeme), 2002
"Best of", released in 2003
"Singing is everything to me" (Pjesma mi je sve), 2003
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Vesna Pisarovićin esity Dora-laulukilpailussa vuonna 2002
Wallner

Wallner on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Hans Wallner (s. 1953), itävaltalainen mäkihyppääjä
Johan Wallner (s. 1965), ruotsalainen alppihiihtäjä
Marina Wallner (s. 1994), saksalainen alppihiihtäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Wolfgang Hörl

Wolfgang Hörl
Wolfgang Hörl (s. 30. lokakuuta 1983) on itävaltalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Schiklub Saalfeldeniä.
Hörl kilpaili alppihiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Kitzbühelin pujottelussa tammikuussa 2008 sijoittuen 20:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Kitzbühelin pujottelussa tammikuussa 2012 oltuaan kahdeksas. Se on toistaiseksi hänen paras sijoituksensa maailmancupissa.
Aiheesta muualla

Wolfgang Hörlin kotisivut
Ahvenanmaan miehitys

Ruotsalaisia, saksalaisia ja venäläisiä sotilaita Önningebyn kylässä Jomalassa.
Ahvenanmaan miehitys tapahtui vuonna 1918 Suomen sisällissodan aikana, kun Ahvenanmaan miehittivät ensin Ruotsin ja sen jälkeen Saksan joukot. Saarilla oli tuolloin myös suomalaisia valkoisia ja punakaartilaisia sekä venäläistä sotaväkeä. Taisteluja ei Ahvenanmaalla kuitenkaan käyty kuin yksi.
Ruotsalainen laivasto-osasto miehitti saariryhmän noin kaksi viikkoa Suomen sisällissodan syttymisen jälkeen 15. helmikuuta. Tämän jälkeen saksalaiset tekivät oman maihinnousunsa 5. maaliskuuta, ja suurin osa ruotsalaisista joukoista poistui. Saksalaiset pysyivät Ahvenanmaalla vuoden 1918 loppuun saakka, mutta varsinaisesti Ahvenanmaan kysymys ratkaistiin vasta kolme vuotta myöhemmin, kun Kansainliitto päätöksellään vahvisti saarten kuuluvan Suomelle.
Venäjän vallankumouksen myötä maan vaikutusvalta Itämeren piirissä oli heikentynyt, ja Ruotsi näki mahdollisuuden liittää strategisesti tärkeä saariryhmä alueisiinsa vasta itsenäistyneeltä Suomelta. Taustalla oli pelko siitä, että Ahvenanmaata voitaisiin käyttää Ruotsia vastaan suunnattuun hyökkäykseen. Lisäksi Ahvenanmaan väestö oli halukas liittymään osaksi Ruotsia Suomen osaksi jäämisen sijaan. Saksalla puolestaan oli omat intressinsä pohjoisen Itämeren alueella, ja se halusi saaret haltuunsa muun muassa Suomeen tehtävää maihinnousua varten. Sisällissodan syttyessä Ahvenanmaalla oli noin 2 000 miehen vahvuinen venäläinen varuskunta, jolla ei kuitenkaan ollut kiinnostusta saarten puolustamiseen.