Dyme
Historia

Dyme oli yksi vanhan Akhaian liiton dodekapoliin kahdestatoista kaupungista. Se oli näistä kaikkein läntisin, mistä sen sanotaan saaneen nimensä (δυτικός, dytikos = ’läntisin’). Strabonin mukaan Dyme perustettiin yhdistämällä synoikismoksella kahdeksan demosta tai kylää, joista yksi oli Teuthea (Τευθέα). On todennäköistä, että osa niistä eri nimistä, joilla kaupunkia kutsuttiin, olivat alun perin näiden eri kylien nimiä. Niinpä Pausanias sanoo, että kaupungin vanha nimi olisi ollut Paleia (Πάλεια), kun taas Strabonin mukaan se oli Stratos (Στρατός). Runoilija Antimakhos antoi kaupungille epiteetin Kaukonis (Καυκωνίς), jonka alkuperä oli epäselvä; joidenkin mukaan se tuli kaukoneista, jotka olisivat asuttaneet seutua.
Paleialainen Oibotas voitti Olympian kisat vuonna 756 eaa. Myöhäisissä lähteissä mainitaan Dymen ja Eliin välinen sota, joka olisi käyty arkaaisella kaudella vuonna 668 eaa. Kaupungin nimi Dyme oli suhteellisen myöhäinen, ja se esiintyy ensimmäisen kerran Hekataioksella noin vuonna 500 eaa. Synoikismoksen ajankohtaa ei tunneta, mutta sen on täytynyt tapahtua ennen vuotta 496 eaa., jolloin Olympian kisojen voittajaksi on merkitty dymeläinen Pataikos. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Dymaios (Δυμαῖος) ja Dymios (Δύμιος), myöhemmin latinaksi Dymaeus.
Epameinondaan sanotaan ”vapauttaneen” Dymen Theban hegemonian aikaan vuonna 367 eaa. Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen eli hellenistisen kauden alussa Dyme päätyi Kassandroksen käsiin. Antigonoksen sotapäälliköihin kuulunut Aristodemos kuitenkin ajoi hänen joukkonsa pois vuonna 314 eaa. Dyme löi omaa aiginalaisen standardin mukaista hopea- ja pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien.
Dyme oli Patrain kanssa herättämässä Akhaian liiton uudelleen henkiin vuonna 280 eaa. Suunnilleen samoihin aikoihin tai hieman myöhemmin Dyme sai uusia asukkaita Olenoksesta, jonka asukkaat hylkäsivät kaupunkinsa. 200-luvulla eaa. kaupungin eponyymin hallintovirkamiehen nimitys oli theokolos. Samalta vuosisadalta tunnetaan Dymen fylet Stratis (tai Spatis), Dymaia ja Thesmiaia. Kleomenes III voitti Aratoksen ja hänen akhaialaiset joukkonsa lähellä Dymen alueella sijainnutta Hekatombaionia vuonna 224 eaa. Tämän jälkeen Kleomenes valtasi Langonin. Elisläiset tuhosivat usein Dymen aluetta vuonna 220 eaa. alkaneessa toisessa liittolaissodassa. Jo samana vuonna he valtasivat Teikhos Dymaionin sotapäällikkönsä Euripideen johdolla. Makedonian Filippos V valtasi linnoituksen takaisin seuraavana vuonna eli 219 eaa. ja antoi sen dymeläisille.
Livius mainitsee Dymen Rooman ja Filippos V:n välisten makedonialaissotien yhteydessä. Pausanias sanoo, että roomalaiset tuhosivat Dymen, koska se oli ainoa Akhaian kaupungeista, joka meni sodassa Filippoksen puolelle. Dyme ei koskaan toipunut tästä iskusta, ja sen sanotaan olleen autiona, kun Pompeius asutti sinne suuren joukon kilikialaisia merirosvoja. Rooman sisällissodissa osa uusista asukkaista karkotettiin ja jatkoi siksi entistä ammattiaan.
Julius Caesar teki Dymestä colonian eli roomalaisen sotilassiirtokunnan vuonna 44 eaa. nimellä Colonia Julia Dumaeorum. Marcus Antonius perusti sen uudelleen nimellä Colonia Julia Antonia Dumaeorum. Augustuksen aikana sen nimeksi vaikuttaa tulleen Colonia Julia Augusta Dumaeorum. Nimet tunnetaan piirtokirjoituksista ja kaupungin lyömistä rahoista. Dymen itsehallinto päättyi Tiberiuksen ajan lopulla, jolloin siitä tehtin Patrain alainen.
Nykyinen Dytikí Achaḯan kunnan osa Dýmin kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on ottanut nimensä Dymen kaupungista nykykreikkalaisessa nimimuodossa.