stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kōnan (Kōchi)

| Kōnan (香南市) |
| --- | --- |
 Tein kalastussatamaa
 lippu:  Symboli
 Kōnanin sijainti Kōchin prefektuurissa
 Kōnan
 Koordinaatit: 33°33′51″N, 133°42′02″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Shikoku
Prefektuuri:  Kōchin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  126,46 km²
Väkiluku (09/2019):  33 349
 – Väestötiheys:  263,7 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Meelia
 – Kukka:  Citrus unshiu
 – Lintu:  Japaninrilli
 
 https://www.city.kochi-konan.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kōnan (jap. 香南市, Kōnan-shi) on Japanin kaupunki Shikokun saarella Kōchin prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Tosanlahden rannikolla noin 20–30 kilometriä prefektuurin pääkaupungista Kōchista itään. Kaupungin eteläosaan kuuluu osa Kachōn tasangosta ja sen länsirajalla mereen laskee Monobejoki. Pohjoisosat nousevat Shikokuvuorille 300–600 metrin korkeudelle merenpinnasta. Kōnanissa on 33 349 asukasta (syyskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 126,46 neliökilometriä.
Kōnan on hallinnollisena yksikkönä suhteellisen uusi: kaupunki perustettiin vuonna 2006 liittämällä yhteen Akaokan, Kagamin, Noichin ja Yasun maaseutukaupungit sekä Yoshikawan kyläkunta. Niistä Akaoka ja Kagamin alueen Kishimoto keihttyivät historiallisesti Tosa-kaidō-tien varren solmukohtina, Yasussa sijaitseva Tein alue vuorostaan vilkkaan satamansa ansiosta. Merkittäviä elinkeinoja ovat riisin, vihannesten, kukkien ja mikan-mandariinien viljely.
Kōnanin nähtävyyksiin kuuluvat esimerkiksi matalat Tosanlahden hiekkarannat ja Dainichi-jin temppeli, joka on osa Shikokun pyhiinvaellusreittiä (temppeli nro. 28). Kōnania palvelee Tosa Kuroshio -rautateiden Asa-linja.
Kuvia

Yoshikawan satama illanhämyssä
Dainichi-jin temppeli
Noichin rautatieasema
Niidajūnishon pyhäkkö
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kōnan Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Lars Oskar Wilhelm af Heurlin

Lars Oskar Wilhelm af Heurlin (30. tammikuuta 1844 Turku – 12. huhtikuuta 1875 Rooma, Italia) oli suomalainen liike- ja valtiopäivämies.
Af Heurlinin vanhemmat olivat hovioikeudenneuvos Johan Wilhelm af Heurlin ja Johanna Karolina Prytz ja puoliso vuodesta 1871 järjestöaktiivi Augusta Helena Bergbom, senaattori Johan Erik Bergbomin tytär. Turussa 1863 ylioppilaaksi tullut af Heurlin omisti kirjapainon Helsingissä ja maatilan Paraisilla. Hän oli valtiopäiväedustaja aatelissäädyssä 1867 ja 1872.
Af Heurlinin poikia olivat lääkäri, valtiopäivämies Maunu Ossian af Heurlin ja pankinjohtaja, poliitikko Lauri af Heurlin. Laulunopettaja, raittiusasia-aktiivi Paula af Heurlin oli puolestaan hänen tyttärensä.
Konglomeraatti (liiketalous)

Konglomeraatti on liiketaloudessa yritys, jossa yksi yritys omistaa useita muita yrityksiä. Yrityksien toimiala on yleensä eri kuin alkuperäisen yrityksen.
Konglomeraatti on monialayritys, konserniyritys, johon kuuluu monenlaisia eri toimialan yrityksiä, joiden keskinäinen synergia voidaan katsoa heikoksi. Konglomeraatit olivat tavoiteltuja 1960-luvulla ja 1970-luvun alkupuolella, jolloin rahoituksen ja markkinoinnin kannalta pidettiin suurta monialaista konsernirakennetta edullisena.[lähde? ]
1980- ja 1990-luvulla puolestaan katsottiin, että konglomeraattien pilkkominen ja niiden osien uudelleen järjestely lisäisi erikoistumisen kautta tehokkuutta ja lisäisi näin omistaja-arvoa.[lähde? ]
Lars Ove Aunli

| Lars Ove Aunli> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1993 (ikä 31)
Uran tiedot
Seura:  Strindheim IL
Laji:  maastohiihto
 Tietolaatikko päivitetty 31. joulukuuta 2016 
Lars Ove Aunli (s. 8. maaliskuuta 1993) on norjalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Strindheim IL:ää.
Aunli kilpaili Skandinavia Cupissa ensimmäisen kerran Skellefteåssa 4. tammikuuta 2014. Hän on ollut parhaimmillaan 21:s 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa Lillehammerissa 12. joulukuuta 2014.
Norjan-mestaruuskilpailuissa Aunli on ollut henkilökohtaisilla matkoillaan parhaimmillaan 14:s yhdistelmäkilpailussa Løtenissä 2013. Tromssassa 2016 hän saavutti NM-pronssia Strindheim IL:n viestijoukkueessa yhdessä Petter Northugin ja Even Northugin kanssa.
Aunlin suvussa on useita tunnettuja hiihtäjiä. Hänen vanhempansa Ove Aunli (s. 1956) ja Berit Aunli (o.s. Kvello, s. 1959) saavuttivat kumpikin kahdeksan arvokisamitalia ja äidinisä Kristen Kvello (1931–1998) oli moninkertainen NM-mitalisti.
Kätkijät (vuoden 2010 elokuva)

| Kätkijät> 借りぐらしのアリエッティ  (Karigurashi no Arrietty) |
| --- | --- |
 Elokuvan suomenkielinen juliste
Ohjaaja:  Hiromasa Yonebayashi
Käsikirjoittaja:  Hayao Miyazaki, Keiko Niwa
Tuottaja:  Toshio Suzuki
Säveltäjä:  Cécile Corbel
Kuvaaja:  Atsushi Okui
Pääosat:  Mirai Shida, Ryūnosuke Kamiki, Shinobu Ōtake, Keiko Takeshita, Tomokazu Miura, Kirin Kiki
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Japani
Tuotantoyhtiö:  Studio Ghibli
Levittäjä:  Tōhō Netflix HBO Max
Ensi-ilta:  17. heinäkuuta 2010
Kesto:  94 min
Alkuperäiskieli:  japani
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kätkijät (jap. 借りぐらしのアリエッティ, Karigurashi no Arrietty) on vuonna 2010 valmistunut japanilainen animaatioelokuva. Se perustuu Mary Nortonin Kätkijät-lastenkirjaan. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 28. lokakuuta 2011.
Juoni

14-vuotias Arietta on pikkuväkeen kuuluva tyttö, joka asuu perheineen vanhan lähiökartanon lattian alla. Ariettan perhe elää rauhallista elämää, lainaten talossa asuvien ihmisten tavaroita elääkseen ja varoen paljastumista. Eräänä päivänä taloon muuttava sairas poika, Shō, kuitenkin näkee Ariettan, mikä muuttaa perheen elämän.
Elokuvassa ei nähdä Ariettan sisarusta Peagreen (Suom. Kellolainen), vaan tämä on Ariettan äiti. Ensimmäisellä kätkentäkerrallaan Shō näkee Ariettan, kun tämä on isänsä kanssa kätkemässä silkkipaperia ja sokeria. Säikähtäessään ja paikalta paetessaan Arietta pudottaa sokeripalan, jonka Shō tuo myöhemmin hänelle. Sokeripalan mukana on pieni lappu, jossa lukee "Taisit unohtaa jotain."
Eräänä iltana Ariettan isä palaa kätkentäreissultaan jalkansa nyrjäyttäneenä. Hän tapasi Petterin, joka auttoi hänet kotiin. Myöhemmin Petteri auttaa perhettä muuttamaan.
Kodinhoitaja Haru rikkoo Ariettan ja tämän perheen idyllin kutsumalla tuholaistorjujat paikalle ja vangitsemalla Ariettan äidin lasipurkkiin. Shō:n avulla Arietta saa pelastettua äitinsä, jonka jälkeen perhe muuttaa.
Shōlla on sydänsairaus ja hän odottaa leikkaukseen pääsyä. Poika kuitenkin tietää, että leikkauksesta selviäminen on hyvin epätodennäköistä.
Tuotanto > Tuotannon aloitus

Elokuva pohjautuu Mary Nortonin vuonna 1952 julkaistuun lasten fantasiaromaaniin Kätkijät. Ghiblin ohjaajat Hayao Miyazaki ja Isao Takahata suunnittelivat Kätkijöiden animaatioversion tekoa jo 40 vuotta aiemmin, mutta projektia alettiin toteuttaa vasta vuonna 2008. Aluksi projekti kulki nimellä Chiisana Arrietty (”Pikku Arietta”). Hiromasa Yonebayashin asettaminen ohjaajaksi oli tuottaja Toshio Suzukin ehdotus.
Tuotanto > Kartanon malli

Elokuvan tapahtumapaikan japanilais-eurooppalaisen kartanon mallina oli Aomorin prefektuurin Hirakawassa sijaitseva Seibien, jonne Ghiblin työntekijät tekivät matkan vuonna 2008. Hayao Miyazakin mukaan elokuvassa kartano sijaitsee Tokion Koganeissa.
Tuotanto > Julkistaminen

8. maaliskuuta 2010 yhteensä kahteenkymmeneen japanilaiseen elokuvateatteriin asennettiin telttakankaasta tehdyt 1,8 × 10,5 m -kokoiset Karigurashi no Arrietty -julisteet. Lisäksi Tokion nykytaiteen museossa järjestettiin 17. heinäkuuta – 3. lokakuuta 2010 ”Karigurashi no Arrietty × Taneda Yōhei” -näyttely. 1 200 neliömetrin suuruiseen näyttelysaliin oli koottu Ariettan talo lavasteena.
17. kesäkuuta 2010 mennessä elokuvan ennakkolippuja oli myyty kahdessa kuukaudessa 54 000 kappaletta, mikä on noin kolme kertaa Ponyo rantakalliolla -elokuvan vastaava määrä.
Tuotanto > Vastaanotto

Kätkijät sai ensi-iltansa Japanissa 447 kopion voimin. Kahtena avauspäivänään 17. ja 18. heinäkuuta 2010 se tuotti 900 miljoonaa jeniä ja sen näki 680 000 katsojaa, mikä oikeutti ykköstilaan Japanin ranking-listalla. Kolmena ensimmäisenä päivänä katsojia kertyi 1 038 138 ja tuloja yli 1,3 miljardia jeniä. Katsojista 60 % oli naisia. Pia-kustantamon ensi-illan katsojatyytyväisyyskyselyssä elokuva tuli neljänneksi.
Päähahmot

Elokuvan 14-vuotias päähenkilö. Sadakon perheen kartanon lattian alla salaa asuva tyttö, joka elää perheineen lainaamalla ihmisten tavaroita. Reipas ja utelias, mutta uhkarohkea.
Sairas 12-vuotias poika, joka muuttaa kartanoon viikoksi ennen sydänleikkausta ja löytää sattumalta Ariettan. Shōn vanhemmat ovat eronneet ja hän elää äitinsä Natsumin kanssa, joka ei kuitenkaan voi juurikaan viettää aikaa poikansa kanssa kiireisen diplomaatin työnsä vuoksi.
Ariettan 52-vuotias äiti, joka hoitaa perheen taloutta lainattuja esineitä hyödyntäen. Hemmeli on huolissaan villin tyttärensä tempauksista.
Kartanon 68-vuotias emäntä ja Shōn isotäti. Rauhallinen luonne, joka toivoo, että Shōn äiti viettäisi enemmän aikaa poikansa kanssa.
Pikkuväkeen kuuluva 12-vuotias poika. Elää yksin luonnossa jousi mukanaan.
Ariettan 61-vuotias isä. Uhmaa joka päivä vaaroja lainatakseen perheen tarvitsemia esineitä.
Sadakon utelias, 65-vuotias taloudenhoitaja, joka on asunut vuosia kartanossa.
Ääninäyttelijät

| Japaniksi | Englanniksi (StudioCanal) | Englanniksi (Disney) | Suomeksi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mirai Shida | Saoirse Ronan | Bridgit Mendler | Satu Pikkusaari | Arietta |
| Ryūnosuke Kamiki | Tom Holland | David Henrie | Antti L. J. Pääkkönen | Shō |
| Shinobu Ōtake | Olivia Colman | Amy Poehler | Eija Ahvo | Hemmeli |
| Keiko Takeshita | Phyllida Law | Gracie Moore | Anitta Ahonen | Sadako Maki |
| Tatsuya Fujiwara | Luke Allen-Gale | Moises Arias | Rasmus Lehtosaari | Petteri |
| Tomokazu Miura | Mark Strong | Will Arnett | Veikko Honkanen | Podi |
| Kirin Kiki | Geraldine McEwan | Carol Burnett | Titta Jokinen | Haru |
Aiheesta muualla > Arvostelut

Aleksi Salonen: Sokeria lainaamassa (Kätkijät)  27.10.2011. Filmgoer.fi.
Studio Ghiblin tuotanto
Kuisma Taipale

Kuisma Taipale (s. 15. helmikuuta 1970 Veteli) on suomalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä. Hän edusti urallaan Kalajoen Junkkareita, Lapuan Virkiää ja Vetelin Urheilijoita. Hän on ammatiltaan maanviljelijä.
Taipale osallistui nuorten hiihdon maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 1990. Falunin MM-kisoissa 1993 hän sijoittui 30 kilometrin perinteisellä 16. sijalle. Ramsaun MM-kisoissa 1999 hän oli 30 kilometrin vapaalla 31. ja osallistui myös 50 kilometrin perinteisen kilpailuun, joka päättyi keskeytykseen. Val Di Fiemmen MM-kisoissa 2003 hän oli 10 kilometrin perinteisen + 10 kilometrin vapaan yhdistelmäkilpailun 26. ja 30 kilometrin perinteisen yhteislähdön 33. Taipale valittiin myös Suomen 4 × 10 kilometrin viestijoukkueeseen hiihtäen toisen perinteisen osuuden 6. sijaan päättyneessä kilpailussa. Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 hän oli 15 kilometrin perinteisellä 30. ja 50 kilometrin perinteisellä 48. Hän oli myös avausosuuden perinteisen hiihtäjä 4 × 10 kilometrin viestissä, joka päättyi Suomen osalta 11. sijaan.
Taipale sijoittui maailmancupissa seuraavasti: 1993 52., 1994 71., 1996 56., 1997 83., 1999 109., 2000 109., 2003 90. Hän on voittanut vuosien 1993–2007 välillä kahdeksan mitalia SM–kilpailuissa.
Taipale lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2014. Myös Kuisma Taipaleen isä Hannu Taipale on entinen huippuhiihtäjä.
Aiheesta muualla

Kuisma Taipale Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Kruunupyyn rautatieasema

Kruunupyyn rautatieasema (ruots. Kronoby järnvägsstation) on rautatieliikennepaikka Pohjanmaan radalla. Se sijaitsee Kruunupyyn kunnassa kirkonkylän tuntumassa. Asema palveli aikoinaan niin kruunupyyläisiä, teerijärveläisiä kuin kaustisilaisia. Kuitenkin sotien jälkeen tehdyt uudet maantielinjaukset johdettiin rannikon sijaan Kokkolan ja Pännäisten suuntiin, jäi aseman merkitys melko vähäiseksi. Se alennettiin pysäkiksi jo 1953 ja henkilöliikenne lakkautettiin 1983. Asemarakennus on säilynyt hyväkuntoisena alkuperäisasussaan. Nykyisin liikennepaikka toimii lähinnä junakohtauspaikkana.
Lars Patrick Berg

| Lars Patrick Berg |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  ID-ryhmä (2019–2021) ECR-ryhmä (2021–)
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. marraskuuta 1982 (ikä 41) Hammarö, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Tiedot
Puolue:  Bündnis Deutschland
Muut puolueet:  Vaihtoehto Saksalle (2019–2021) Liberal-Konservative Reformer (2021–2023)
Lars Patrick Berg (s. 22. tammikuuta 1966 Frankfurt am Main, Saksa) on saksalaine poliitikko. Berg edustaa Bündnis Deutschland-puoluetta. Aikaisemmin Berg on toiminut Vaihtoehto Saksalle-puolueessa. Berg on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa nykyisin konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Kujur

Kujur on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Angelus Kujur (s. 1946), intialainen katolinen piispa
Gabriel Kujur (s. 1945), intialainen katolinen piispa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lars Peter Hansen

| Lars Peter Hansen |
| --- | --- |
 Lars Peter Hansen
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. lokakuuta 1952 Urbana, Illinois, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Christopher A. Sims
Instituutti:  Chicagon yliopisto
Tutkimusalue:  Kansantaloustiede
Palkinnot:   Nobelin taloustieteen palkinto (2013)
Lars Peter Hansen (s. 26. lokakuuta 1952) on yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja Chicagon yliopiston taloustieteen, tilastotieteen ja rahoitusteorian professori. Hänelle myönnettiin vuonna 2013 yhdessä Eugene Faman ja Robert Shillerin kanssa Nobelin taloustieteen palkinto arvopaperien hintojen määräytymisen empiirestä analyysista.
Hansen tunnetaan erityisesti GMM (engl. generalized method of moments) -tilastomenetelmän kehittämisestä. Tämä on useiden tunnettujen tilastomenetelmien (OLS, 2SLS jne.) yleistys, joka mahdollistaa makrotaloudellisten mallien estimoinnin ilman mallin ratkaisemista, mikä on usein haastavaa. Yhdessä yhteistyökumppaniensa kanssa, erityisesti Hansen-Singleton (1982), Hansen sovelsi menetelmää osakehinnoittelumallien estimointiin.[lähde? ]
Hansen on tunnettu myös niin sanottujen Hansen-Jagannathan -rajojen todistamisesta, yhdessä oppilaansa Javi Ragannathanin kanssa.[lähde? ]
Viime vuosinamilloin? Hansenin työ on keskittynyt epävarmuuden analysointiin päätösteorian työkaluja käyttäen. Vuonna 2008 hän julkaisi pitkäaiksen yhteistyökumppaninsa Thomas Sargentin kanssa kirjan Robustness, joka käsittelee epävarmuuden mallintamista. Tutkimustyössään Hansen on soveltanut näitä työkaluja esimerkiksi ilmastonmuutokseen ja koronaviruspandemian hoitoon liittyvissä kysymyksissä.[lähde? ]
Lauri Kuoppamäki

Lauri Kuoppamäki (1910-luvun loppu). Kuvaaja Thorvald Nyblin.
Lauri Kuoppamäki (Mäkinen) (23. tammikuuta 1877 Alavus – 2. tammikuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen kotiteollisuusmies ja Maalaisliiton kansanedustaja.
Kuoppamäen vanhemmat olivat lehtori Eero Mäkinen ja Emilie Stenbäck, sukunimensä hän muutti 1924. Hän pääsi ylioppilaaksi 1897, suoritti Helsingin teollisuuskoulun koneosaston kurssin seuraavana vuonna ja Reutlingenin kutomaopiston diplomin 1899. Toimittuaan 1901−1908 ísänsä perustaman ammattikoulun puusepäntehtaan johtajana Sortavalassa hän tuli 1908 teollisuushallituksen eli sittemmin maataloushallituksen tarkastajaksi. Kuoppamäki työskenteli kotiteollisuuden hyväksi eri tavoin, muun muassa perustamansa Kotiteollisuus -lehden päätoimittajana 1907−1921 ja julkaisemalla useita kirjoja alalta. Hän oli Suomen Messujen toimitusjohtaja 1920−1925. Kansanedustajana Kuoppamäki toimi 1917. Hän kuului useisiin valtionkomiteoihin, oli Suomen Näyttämöiden Liiton puheenjohtaja 1922−1927 ja toimi opetusfilmien levittämiseksi. Teollisuusneuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1930.
Kuoppamäen ensimmäinen puoliso vuodesta 1899 oli Anna Matilda Nyberg (k. 1923) ja toinen vuodesta 1927 Katri (Elsa Katarina) Stenbäck, joka oli ministeri Heikki Ritavuoren leski. Laulaja Jukka Kuoppamäki on Lauri Kuoppamäen pojanpoika.
Aiheesta muualla

.aspx Lauri Kuoppamäki Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Mäkinen (Kuoppamäki) Lauri
Hellsten, Tanja: Kuoppamäki, Lauri (1877–1935) Kansallisbiografia
Lauri Kähkönen

Lauri Risto Kalevi Kähkönen (19. helmikuuta 1947 Pielisjärvi – 13. toukokuuta 2016 Lieksa) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1999–2011.
Kähkönen oli mukana Lieksan kaupunginvaltuustossa vuodesta 1989 lähtien, varapuheenjohtajana 1989–1992 ja puheenjohtajana 1997–1998, sekä vuodesta 2001 lähtien. Kaupunginhallituksessa hän oli mukana 1993–1996 ja 1999–2000. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana hän toimi vuosina 1995–1996 ja 1999–2000. Kähkönen ei ollut ehdolla enää vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Joulukuussa 2012 hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen.
Kähkönen teki työuran matematiikan opettajana ja Lieksan lukion rehtorina. Hän kuoli pitkäaikaiseen sairauteen 13. toukokuuta 2016 69-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Lauri Kähkösen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
.aspx Lauri Kähkönen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Pohjois-Karjalan vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011
Hannu Hoskonen
Lauri Kähkönen
Esa Lahtela
Pekka Ravi
Eero Reijonen
Anu Vehviläinen
Koirankasvattaja

Luovutusikäisiä japaninpystykorvan pentuja
Koirankasvattaja (eli lyhyemmin kasvattaja) on se henkilö tai ne henkilöt, jotka omistavat nartun astutuksen tapahtuessa tai henkilö, jolle koiranomistaja on jalostusoikeuden kirjallisesti sen pentueen osalta siirtänyt.
Jos syntyneet pennut ovat puhdasrotuisia, kasvattaja rekisteröi pennut Suomen Kennelliiton lomakkeella, mikäli pentueen vanhemmat ja kasvattaja täyttävät rekisteröinnin ehdot. Ainoastaan kasvattajalla on pentujen rekisteröintioikeus eikä hän voi siirtää oikeutta toiselle henkilölle. Kasvattajan tulee olla täyttänyt 15 vuotta rekisteröidessään pentuetta.
Koirankasvattajalla voi olla kennelnimi tai hän voi olla rekisteröimätön. Kansainvälinen kennelliitto FCI myöntää kasvattajalle kennelnimen, jota hänen on sen jälkeen käytettävä aina rekisteröidessään pentuja. Kennelnimi on koiran sukunimi: siitä näkee keneltä kasvattajalta koira on lähtöisin. Rekisteröidyn koiran virallinen nimi alkaa aina kennelnimellä, joka voi olla kaksiosainenkin. Jos kasvattajalla ei ole kennelnimeä, koiralle voidaan rekisteröidä vain yksisanainen enintään 15 merkkiä pitkä nimi.
Syntyneet pennut ovat kasvattajan omaisuutta, kunnes hän luovuttaa ne toiselle henkilölle. Pennut saa luovuttaa aikaisintaan 7 viikon ikäisenä. Lupaavalta vaikuttavan pennun kasvattaja voi myös sijoittaa, jolloin jalostus- ja omistusoikeus säilyy kasvattajalla, kunnes sopimusehdot ovat täyttyneet. Myynnistä tai sijoittamisesta pitäisi tehdä kirjallinen sopimus Suomen Kennelliiton lomakkeella.
Kasvattajan tehtävät

Kasvattajan tavoitteena on kasvattaa puhdasrotuisia, terveitä ja hyväluonteisia koiria, jotka sopivat käyttötarkoitukseensa (esimerkiksi seura- tai paimenkoiraksi rodun käyttötarkoituksen mukaan).
Kasvattajan tulee kartuttaa tietojaan harrastamastaan rodusta, koiranjalostuksesta ja yleensä koiran oikeasta hoidosta.
Kasvattaja ottaa huomioon koiran iän ja terveyden harkitessaan jalostuskäyttöä eikä rasita narttuaan liian tiheillä pennutuksilla.
Kasvattaja valitsee nartulleen sopivan uroksen ottaen huomioon molempien koirien virheet suhteessa rotumääritelmään.
Kasvattaja aloittaa pentujen lisäruokinnan (esimerkiksi raejuustoa, kalaa tai jauhelihaa) niiden ollessa 3 viikon ikäisiä.
Kasvattaja rekisteröi kaikki pentueen elossa olevat pennut rekisteröintimääräysten mukaisesti.
Kasvattaja järjestää pennuille virikkeellisen ja turvallisen kasvuympäristön sekä totuttaa pennut ihmisiin ja normaaleihin kodin ääniin.
Kasvattaja luovuttaa pennut aikaisintaan 8 viikon ikäisenä vain koiranpitoon ja rodulle soveltuviin olosuhteisiin sekä opastaa tarvittaessa kasvattiensa hoidossa ja seuraa niiden kehitystä.
Myydessään tai luovuttaessaan koiran sijoitukseen kasvattaja tekee siitä kirjallisen sopimuksen.
Kasvattaja käyttää koiriaan koiranäyttelyissä ja rodunomaisissa kokeissa sekä kannustaa myös kasvattejaan käymään niissä mittauttaakseen kasvatustyönsä tuloksia.
Kasvattaja tutkituttaa koiriensa terveyden (esimerkiksi polvitarkastus) eikä salaa koiriensa vikoja tai sairauksia.
Aiheesta muualla

Suomen Kennelliitto - Jalostusosasto
Suomen Kennelliiton lomakkeet ja säännöt - Jalostus ja kasvatus
Kuismanen

Kuismanen on suomalainen sukunimi muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Into Kuismanen (1908–1955), kaukopartiomies ja tiedustelujohtaja
Kauko Kuismanen (1921–2015), eversti
Kimmo Kuismanen (s. 1950), arkkitehti
Leevi Kuismanen (1930–2016), kajakkimeloja
Mika Kuismanen, taloustieteilijä
Olavi Kuismanen (s. 1929), urheilija, jonka lajeja olivat muun muassa pesäpallo
Pertti Kuismanen (s. 1943), rata-autoilija ja jääkiekkoilija
Simo Kuismanen (1932–2015), meloja, Leevi Kuismasen veli
Muut

Osasto Kuismanen, erillinen pataljoona 4:n osasto
Kuismanen competition, rata-autoilun kilpatalli
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Koirankielet

| Koirankielet |
| --- | --- |
 Rohtokoirankieli (Cynoglossum officinale)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Alaheimo::  Boraginoideae
Suku::  Koirankielet Cynoglossum  L.
Katso myös
   Koirankielet Wikispeciesissä   Koirankielet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koirankielet (Cynoglossum) on kasvisuku lemmikkikasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 75 lajia. Suvun tieteellinen nimi Cynoglossum johtuu kreikan kielen koiraa ja kieltä tarkoittavista sanoista.
Lajeja

tiibetinkoirankieli (Cynoglossum amabile)
kreetankoirankieli (Cynoglossum creticum)
saksankoirankieli (Cynoglossum germanicum)
rohtokoirankieli eli koirankieli (Cynoglossum officinale)
intiankoirankieli (Cynoglossum wallichii, syn. C. glochidiatum)
Tiibetinkoirankieli ja intiankoirankieli ovat Aasiasta kotoisin olevia koristekasvina viljeltyjä lajeja. Suomessa tavataan luonnonvaraisena rohtokoirankieltä, joka on harvinainen muinaistulokaskasvi Etelä-Suomessa.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Koirankielet (Cynoglossum)
Suomen Lajitietokeskus: Koirankielet – Cynoglossum
ITIS: Cynoglossum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Cynoglossum (englanniksi)
Flora of China: Cynoglossum (englanniksi)
Lars P. Jensen

| Lars P>  Jensen.Tanskan kauppaministeri |
| --- | --- |
 Jens Otto Kragin II hallitus 26. syyskuuta 1964 – 21. syyskuuta 1966  
Edeltäjä:  Hilmar Baunsgaard
Seuraaja:  Tyge Dahlgaard
 Viggo Kampmannin I ja II hallitus 31. maaliskuuta 1960 – 7. syyskuuta 1961  
Edeltäjä:  Kjeld Philip
Seuraaja:  Hilmar Baunsgaard
Kansankäräjäedustaja
 1945–1966  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Alf Børge Lars Peter Jensen
Syntynyt: 23. huhtikuuta 1909 Søllerød, Tanska
Kuollut: 9. lokakuuta 1986 (77 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Alf Børge Lars Peter Jensen (23. huhtikuuta 1909 Søllerød – 9. lokakuuta 1986) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1945–1966 ja toimi Tanskan kauppaministerinä 1960–1961 sekä 1964–1966.
Aiheesta muualla

Lars P. Jensen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Lentokonejänkä

Lentokonejänkä voi tarkoittaa ainakin seuraavia paikkoja:
Lentokonejänkä (Rovaniemi)
Lentokonejänkä (Kittilä)
Lentokonejänkä (Inari)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lentokonejänkä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.