stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rizen maakunta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rizen maakunta Wikimedia Commonsissa
Rize Province, Turkey (6.8.2015) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (nationalgeographic.com)
Thomas Brinkhoff: Turkey - Rize (englanniksi) (citypopulation.de)
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Karamanin maakunta

| Karamanin maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 37.181°N, 33.223°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu kuuteen piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Karaman (148 362 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  8 678 km²
Väkiluku (2014)  ():  240 362
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-70
Karamanin maakunta (turk. Karaman ili) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 240 362 vuonna 2014.
Maakunnan pääkaupunki ja ainoa yli 20 000 asukkaan kaupunki on Karaman (148 362 as., 31.12.2014 arvio).
Piirikunnat

Maakunta on jaettu kuuteen piirikuntaan.
| --- | --- |
 Ayrancı  Başyayla  Ermenek :  Kazımkarabekir  Merkez  Sarıveliler
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karamanin maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Karamanin maakunnan piirikuntajako.
Malatyan maakunta

| Malatyan maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 38.348°N, 38.318°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 13 piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Malatya (438 000 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  12 259 km²
Väkiluku (2014)  ():  769 544
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-44
Malatyan maakunta (turk. Malatya ili) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 769 544 vuonna 2014.
Maakunnan pääkaupunki on Malatya (438 000 as., 31.12.2014 arvio).
Piirikunnat

Malatyan maakunta on jaettu 13 piirikuntaan.
| --- | --- |
 Akçadağ  Arapgir  Arguvan  Battalgazi  Darende  Doğanşehir  Doğanyol :  Hekimhan  Kale  Kuluncak  Pütürge  Yazıhan  Yeşilyurt
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malatyan maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Malatyan maakunnan piirikuntajako.
Talasin alue

| Talasin alue Талас облусу, Таласская область |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 42.5219°N, 72.2478°E 
Valtio:  Kirgisia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Talas (35 900 as., 2016)
Pinta-ala  ():  11 400 km²
Väkiluku (1.1.2016)  ():  251 300
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  KG-T
 
talas.gov.kg
 aikavyöhyke UTC+6 
Talasin alue (kirg. Талас облусу, Talas oblusu; ven. Таласская область,  Talasskaja oblast) on hallinnollinen alue Kirgisian luoteisosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Kazakstaniin, idässä Tšüin alueeseen, etelässä Žalal-Abadin alueeseen ja lounaassa Uzbekistaniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Talasin alue Wikimedia Commonsissa
Suomen ulkoministeriön matkustusohje Kirgisaan (formin.finland.fi)
Kirgisian alueet
Biškek
Batkenin alue
Tšyin alue
Žalal-Abadin alue
Narynin alue
Ošin alue
Oš
Talasin alue
Yssyk-Kölin alue
Muğlan maakunta

| Muğlan maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 37.2152°N, 28.3635°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 13 piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Muğla (68 173 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  12 654 km²
Väkiluku (2015)  ():  908 877
 – väestötiheys:  71,8 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-48
Muğlan maakunta (turk. Muğla il) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Länsi-Turkissa.
Maakunta rajoittuu Välimereen etelässä, Egeanmereen lännessä, Aydıninin, Denizlin ja Burdurin maakuntaan pohjoisessa sekä Antalyan maakuntaan etelässä.
Maakunnan pääkaupunki on Muğla. Muita kaupunkeja ovat esim. Marmaris, joka on suosittu lomakohde. Maakunnan väkiluku oli 837 804 vuoden 2011 väestönlaskennassa; vuoden 2015 lopun arvio oli 908 877 asukasta.
Maakunnan tärkein tulonlähde on matkailu.
Piirikunnat

Maakunta on jaettu 13 piirikuntaan.
Bodrum
Dalaman
Datça
Fethiye
Kavaklıdere
Köyceğiz
Marmaris
Menteşe (Merkez)
Milas
Ortaca
Seydikemer
Ula
Yatağan
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muğlan maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Muğlan maakunnan piirikunnat
Ošin alue

| Ošin alue Ош облусу, Ошская область |
| --- | --- |
 Sijainti
 Koordinaatit: 40.2643°N, 72.6173°E 
Valtio:  Kirgisia
Perustettu:  21.11.1939
Aluemuutos:  27.1.1959 (Ošin alue)
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Oš
 – suurin kaupunki:  Ösgön (Uzgen) (56 100 as., 2016)
Pinta-ala  ():  29 000 km² (3.)
Väkiluku (1.1.2016)  ():  1 259 700 (1.)
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  KG-O
 
gov.kg/osh/
 aikavyöhyke UTC+6 
Ošin alue (kirg. Ош облусу, Oš oblusu; ven. Ошская область, Ošskaja oblast) on hallinnollinen alue Kirgisian eteläosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Žalal-Abadin alueeseen, koillisessa Narynin alueeseen, kaakossa Kiinaan, etelässä Tadžikistaniin, lännessä Batkenin alueeseen ja luoteessa Uzbekistanin Andižanin alueeseen.
Ošin alueen sisällä sijaitsee Ošin kaupunki (275 700 as. (2016)), joka toimii Ošin alueen hallintokeskuksena, vaikkei ole osa aluetta.
Sen laajuus ja pinta-ala ovat muuttuneet useasti vuosikymmenten saatossa.
Ošin alueen väkiluku on 1,26 miljoonaa. Paikallishallintoa varten alue on jaettu seitsemään piiriin. Piiritason ohjauksessa olevia kaupunkeja alueella on kolme (Karasuu, Nookat, Ösgön; venäjästä translitteroiden: Kara-Suu, Nookat, Uzgen).
Kevään 2015 katsauksen mukaan Ošin alueella ei tuolloin ollut omaa tunnustettua lippua eikä vaakunaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ošin alue Wikimedia Commonsissa
Suomen ulkoministeriön matkustusohje Kirgisaan (formin.finland.fi)
Geografija[vanhentunut linkki] (venäjäksi) (gov.kg/osh)
Природно-климатические условия (ilmastosta)[vanhentunut linkki] (venäjäksi) (gov.kg/osh)
Население и вероисповедание (väestöstä)[vanhentunut linkki] (venäjäksi) (gov.kg/osh)
Kirgisian alueet
Biškek
Batkenin alue
Tšyin alue
Žalal-Abadin alue
Narynin alue
Ošin alue
Oš
Talasin alue
Yssyk-Kölin alue
Leena Aarikka-Stenroos

Leena Annika Aarikka-Stenroos (o.s. Aarikka, s. 28. syyskuuta 1970 Kaarlela) on vuodesta 2020 lähtien toiminut Tampereen yliopiston tuotantotalouden professorina.
Aarikka-Stenroos kirjoitti ylioppilaaksi Kuninkaanhaan lukiossa 1989 ja väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Turun kauppakorkeakoulussa 2011. Hänen väitöskirjansa nimike on Reference communication and third actors in the initiation of business relationships. Aarikka-Stenroosin erityisiä osaamisalueita ovat kestävä liiketoiminta, kiertotalous ja vähähiilinen liiketoiminta.
Niğden maakunta

| Niğden maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 37.969°N, 34.676°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu kuuteen piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Niğde (127 980 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  7 234 km²
Väkiluku (2014)  ():  343 898
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-51
Niğden maakunta (turk. Niğde ili) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 343 898 vuonna 2014.
Maakunnan pääkaupunki on Niğde (127 980 as., 31.12.2014 arvio). Seuraavaksi suurin kaupunki on Bor (41 257 as.).
Piirikunnat

Maakunta on jaettu kuuteen piirikuntaan.
| --- | --- |
 Altunhisar  Bor  Çamardı :  Çiftlik  Merkez  Ulukışla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Niğden maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Niğden maakunnan piirikuntajako
Narynin alue

| Narynin alue Нарын облусу, Нарынская область |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 41.4286°N, 75.9977°E 
Valtio:  Kirgisia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Naryn (38 200 as., 2016)
Pinta-ala  ():  45 200 km² (1.)
Väkiluku (1.1.2016)  ():  277 600
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  KG-N
 
gov.kg/naryn/
 aikavyöhyke UTC+6 
Narynin kaupunki sijaitsee Narynjoen jokijaaksossa.
Narynin alue  (kirg. Нарын облусу, Naryn oblusu; ven. Нарынская область,  Narynskaja oblast) on hallinnollinen alue Kirgisian eteläosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Tšyin alueeseen, koillisessa Yssyk-Kölin alueeseen, etelässä Kiinaan, lounaassa Ošin alueeseen ja lännessä Žalal-Abadin alueeseen.
Alueen väkiluvuksi arvioitiin 277 600 asukasta (2016). Paikallishallintoa varten alue jakautuu Narynin kaupunkiin (38 200 as., alueen ainoa kaupunki) ja viiteen piiriin.
Lampaita laitumella Song-Köl -järven rantaniityllä.
Vuoristoa Aq-Talaan piirissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Narynin alue Wikimedia Commonsissa
Suomen ulkoministeriön matkustusohje Kirgisaan (formin.finland.fi)
Kirgisian alueet
Biškek
Batkenin alue
Tšyin alue
Žalal-Abadin alue
Narynin alue
Ošin alue
Oš
Talasin alue
Yssyk-Kölin alue
Kevin Hassett

Kevin Hassett
Kevin Allen Hassett (s. maaliskuu 1962 Greenfield, Massachusetts) on yhdysvaltalainen taloustieteilijä. Hän oli Donald Trumpin ensimmäisen presidentinhallinnon vanhempi neuvonantaja ja talousneuvonantajien neuvoston puhemies vuosina 2017–2019. Vuoden 2025 alussa hänet nimitettiin Yhdysvaltain kansallisen talousneuvoston johtoon.
Hassett väitteli taloustieteessä filosofian tohtoriksi Pennsylvanian yliopistosta. Hän oli aikoinaan American Enterprise Instituten ekonomisti ja Federal Reserve Systemin vanhempi ekonomisti. Hassett oli neuvonantajana George W. Bushin, John McCainin ja Mitt Romneyn presidentinvaalikampanjoissa. Hän on toiminut associate professorina Columbian yliopistossa ja vierailevana professorina New Yorkin yliopistossa. Hassett oli Hoover-instituutin Brent R. Nicklas Distinguished Fellow vuodesta 2019 tammikuuhun 2025.
Hassettin julkaisuihin kuuluu James K. Glassmanin kanssa kirjoitettu Dow 36,000 (1999), jossa väitettiin pörssiosakkeiden olleen suuresti aliarvostettuja ja ennustettiin Dow Jones Industrial Average -indeksin arvon moninkertaistuminen. Todellisuudessa kuitenkin IT-kupla puhkesi pian kirjan julkaisun jälkeen. Hassett on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Žalal-Abadin alue

| Žalal-Abadin alue Жалал-Абад облусу, Джалал-Абадская  область |
| --- | --- |
 Sijainti
 Koordinaatit: 40.9297°N, 73.0012°E 
Valtio:  Kirgisia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Žalal-Abad (111 100 as., 2016)
Pinta-ala  ():  33 700 km²
Väkiluku (1.1.2016)  ():  1 146 500
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  KG-J
 aikavyöhyke UTC+6 
Taškömürin kaupunkia Žalal-Abadin alueella.
Žalal-Abadin alue (kirg. Жалал-Абад облусу,  Žalal-Abad oblusu; ven. Джалал-Абадская область, Džalal-Abadskaja oblast) on hallinnollinen alue Kirgisian länsiosassa, Keski-Aasiassa. Se rajoittuu lounaassa ja lännessä Uzbekistaniin, pohjoisessa Talasin alueeseen, koillisessa Tšyin alueeseen, idässä Narynin alueeseen ja etelässä Ošin alueeseen.
Alueen hallintokeskuksena toimii Žalal-Abadin kaupunki (111 100 as., 2016). Paikallishallintoa varten alue jakautuu kahdeksaan piiriin ja neljään piirien tavoin aluehallinnon alaisuudessa toimivaan kaupunkiin. Näistä kolmen yhteydessä on yhteensä neljä kaupunkityyppistä taajamaa. Lisäksi alueella on neljä piiriensä hallintokeskuksina toimivaa kaupunkia.
Kevään 2015 katsauksen mukaan Žalal-Abadin alueella ei tuolloin ollut omaa tunnustettua lippua eikä vaakunaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Žalal-Abadin alue Wikimedia Commonsissa
Suomen ulkoministeriön matkustusohje Kirgisaan (formin.finland.fi)
Kirgisian alueet
Biškek
Batkenin alue
Tšyin alue
Žalal-Abadin alue
Narynin alue
Ošin alue
Oš
Talasin alue
Yssyk-Kölin alue
Nevşehirin maakunta

| Nevşehirin maakunta |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 38.624°N, 34.713°E 
Valtio:  Turkki
Piirikunnat:  Maakunta jakautuu 8 piirikuntatason yksikköön.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Nevşehir (95 476 as., arvio 31.12.2014)
Pinta-ala  ():  5 485 km²
Väkiluku (2014)  ():  286 250
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TR-50
Nevşehirin maakunta (turk. Nevşehir ili) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 286 250 vuonna 2014.
Maakunnan pääkaupunki on Nevşehir (95 476 as., 31.12.2014 arvio).
Piirikunnat

Maakunta on jaettu kahdeksaan piirikuntaan.
| --- | --- |
 Acıgöl  Avanos  Derinkuyu  Gülşehir :  Hacıbektaş  Kozaklı  Merkez  Ürgüp
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nevşehirin maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkin maakunnat
Adana
Adıyaman
Afyonkarahisar
Ağrı
Aksaray
Amasya
Ankara
Antalya
Ardahan
Artvin
Aydın
Balıkesir
Bartın
Batman
Bayburt
Bilecik
Bingöl
Bitlis
Bolu
Burdur
Bursa
Çanakkale
Çankırı
Çorum
Denizli
Diyarbakır
Düzce
Edirne
Elazığ
Erzincan
Erzurum
Eskişehir
Gaziantep
Giresun
Gümüşhane
Hakkari
Hatay
Iğdır
Isparta
İstanbul
İzmir
Kahramanmaraş
Karabük
Karaman
Kars
Kastamonu
Kayseri
Kilis
Kırklareli
Kırıkkale
Kırşehir
Kocaeli
Konya
Kütahya
Malatya
Manisa
Mardin
Mersin
Muğla
Muş
Nevşehir
Niğde
Ordu
Osmaniye
Rize
Sakarya
Samsun
Şanlıurfa
Siirt
Sinop
Sivas
Şırnak
Tekirdağ
Tokat
Trabzon
Tunceli
Uşak
Van
Yalova
Yozgat
Zonguldak
Nevşehirin maakunnan piirikuntajako.
Cuanza Norte

| Cuanza Norte |
| --- | --- |
 Koulurakennus N'Dalatandossa
 Sijainti
 Koordinaatit: 8.8°S, 15.0°E 
Valtio:   Angola
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  Maakunta
 – hallinnollinen keskus:  Cazengo
Pinta-ala:  20 500 km²
Väkiluku (2019)  (arvio):  509 969
 – väestötiheys:  24,9 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  AO-CNO
Cuanza Norte on Angolan maakunta, joka sijaitsee maan luoteisosassa. Sen pinta-ala on 20 500 neliökilometriä ja siellä asui vuoden 2019 arvion mukaan 509 969 asukasta. Maakunnan hallintopaikaksi on asetettu on Cazengo (kunta). aiemman Ndalantando kaupungin sijasta. Ndalantando on vuoden 2024 lain mukaan Cazengon kunnanosa.
Cuanza Norte sijaitsee Cuanzajoen pohjoisrannalla. Naapurimaakuntia ovat Uíge pohjoisessa, Malanje idässä, Huambo etelässä ja Bengo lännessä. Cuanza Norten ilmasto on trooppinen ja kostea. Keskimääräinen lämpötila vaihtelee 22 °C ja 24 °C välillä. Lämpimintä on lokakuusta huhtikuuhun, jolloin sateet ja sumu ovat yleisiä.
Cuanza Norte on vielä 2024 alussa jaettu kymmeneen kuntaan.
Ambaca
Banga
Bolongongo
Cambambe
Cazengo
Golungo Alto
Lucala
Ngonguembo
Quiculungo
Samba Cajú
Vuoden 2024 aluejaossa kuntajakoa kuitenkin uudistettin, ja maakuntaan tuli monia uusia kuntia.
Ndalatando sijaitsee linnuntietä 192 kilometriä pääkaupunki Angolan Luandan keskustasta itäkaakkoon. Useat valtakunnalliset maantiet kulkevat maakunnan kautta. Maanteitse matkaa on 248 kilometriä. Ndalatandon kautta kulkee myös Luandan rautatienä tunnettu ratalinja pääkaupunki Luandasta Malanjeen.
Batkenin alue

| Batkenin alue Баткен облусу, Баткенская область |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 40.0619°N, 70.8219°E 
Valtio:  Kirgisia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Batken (23 800 as., 2016)
Pinta-ala  ():  17 000 km²
Väkiluku (1.1.2016)  ():  492 600
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  KG-B
 
gov.kg/batken/
 aikavyöhyke UTC+6 
Batkenin alue (kirg. Баткен облусу, Batken oblusu, ven. Баткенская область, Batkenskaja oblast) on hallinnollinen alue Kirgisian lounaiskulmassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Uzbekistaniin, idässä Ošin alueeseen sekä etelässä, lännessä ja luoteessa Tadžikistaniin.
Alueella on kolme piiriä ja kuusi kaupunkia, joista kolme tilastoidaan rinnasteisesti piirien kanssa. Yhteen kaupunkialueista kuuluu myös kaupunkityyppinen taajama. Alueen väkiluku oli vuoden 2016 alussa noin 492 600. Batkenin alue on Kirgisian alueista viimeksi perustettu. Se muodostettiin Ošin alueen kolmesta läntisimmästä piiristä vuonna 1999.
Batkenin alueen sisällä on useita pieniä enklaaveja, jotka kuuluvat joko Uzbekistaniin tai Tadžikistaniin. Nämä enklaavit syntyivät 1930-luvulla neuvostotasavaltojen rajoja määriteltäessä ja ne ovat aiheuttaneet ongelmia neuvostotasavaltojen itsenäistymisen jälkeen.
Tie Batkenissa
Koulu Batkenin laitamilla
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kyrgyzstan: Districts - Map (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (grinda.no)
Obštšaka informatsija o Batkenskoi oblasti (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (gov.kg/batken)
Kirgisian alueet
Biškek
Batkenin alue
Tšyin alue
Žalal-Abadin alue
Narynin alue
Ošin alue
Oš
Talasin alue
Yssyk-Kölin alue
Itärintama (ensimmäinen maailmansota)

Ensimmäisen maailmansodan itärintama syntyi sodan sytyttyä Venäjän sekä Saksan ja Itävalta-Unkarin välille vuonna 1914. Saksalaiset löivät etenevät venäläiset Tannenbergin taisteluissa Itä-Preussissa ja Masurian järvialueella Puolassa pian sodan alettua elo–syyskuussa 1914. Etelämpänä venäläiset etenivät Itävalta-Unkariin Galitsiaan, mutta heidät ajettiin pois sieltä ja Puolasta vuonna 1915. Vuonna 1916 venäläiset hyökkäsivät itärintamalla, mutta heidät ajettiin taas valtaamiltaan alueilta pois. Vuoden 1917 lopulla itärintama ulottui Itä-Liettuasta Puolan itäpuolelle ja Itä-Romaniaan. Vuonna 1918 Vladimir Lenin solmi saksalaisten kanssa Brest-Litovskin rauhan, ja luovutti muun muassa Ukrainan saksalaisille.
Itä- ja länsirintaman tapahtumat vaikuttivat toisiinsa ensimmäisessä maailmansodassa. Länsirintama avattiin alkujaan itärintaman turvaamiseksi. Länsi- ja itärintama olivat molemmat maisemallisesti tyypillistä Eurooppaa, mutta kehittymättömässä Itä-Euroopassa esimerkiksi rautatieverkko oli huonompi kuin pitkälle teollistuneessa lännessä. Huonot yhteydet vaikeuttivat huollon järjestämistä ja hidastivat joukkojen siirtoja. Itärintama oli pitkä, ja taistelut siellä liikkuvampia kuin länsirintamalla. Sotilastiheys rintamakilometriä kohti oli alhainen, ja rintama oli siten helppo murtaa hyökkäyksellä. Tämän vuoksi sodankäynti oli liikkuvaa koko sodan ajan.
Itärintama > Venäjän hyökkäys Itä-Preussiin ja Galitsiaan

Venäjän keisari Nikolai II nimitti komentajaksi serkkunsa suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitšin, joka oli kokenut sotilas. Saksalaisten suunnitelma oli voittaa pikaisesti Ranska Schlieffen-suunnitelman mukaisesti ennen kuin Venäjä ehtisi mobilisoida joukkonsa. Venäjän liikekannallepano oli kuitenkin saksalaisten odottamaa nopeampi.
Venäläiset hyökkäsivät elokuussa 1914 Itä-Preussiin kahden kenraalin, Paul von Rennenkampfin ja Aleksandr Samsonovin johtaman ensimmäisen ja toisen armeijan voimin.
Samsonov eteni nopeasti eteläisessä Itä-Preussissa, mutta Rennenkampf, joka pelkäsi saksalaisia, viivytteli joukkojensa etenemistä. Alussa venäläiset etenivät ja tukahduttivat heitä vastaan suunnatun vastahyökkäyksen pelkän ylivoimansa turvin. Venäläisten höyryjyrän oletettiin murskaavan Saksan. Saksalaisten komentaja kenraali Maximilian von Prittwitz määräsi vetäytymisen Itä-Preussista, jolloin esikuntapäällikkö Helmuth von Moltke erotti hänet ja kutsui eläkkeeltä Paul von Hindenburgin ja hänelle avuksi Erich Ludendorffin.
Saksalaiset kuuntelivat venäläisten salaamattomia lennätinviestejä ja tiesivät venäläisten joukkojen sijainnit. Elokuussa 1914 Tannenbergin taistelussa saksalaiset saartoivat venäläisen armeijan, ja venäläiset antautuivat. Saksalaiset kärsivät hyvin pienet tappiot ja venäläiset menettivät yhteensä 125 000 sotilasta. Itä-Preussissa syyskuussa käydyissä Masurian järvialueen taisteluissa Hindenburgin johtamat alivoimaiset saksalaiset löivät kaksi venäläistä armeijaa ja aiheuttivat venäläisille merkittävät tappiot.
Syyskuussa 1914 venäläiset voittivat Itävallan Galitsiassa (nykyisen Ukrainan ja Puolan alueella) Lembergin taistelun ja valtasivat käytännössä koko Galitsian, ja saarsivat Przemyślin linnoituksen, joka antautui vasta 1915. Venäläiset kohtelivat Galitsiaa huonosti, muun muassa vainosivat alueen uskontoa ja juutalaisia. Venäläisten menestys pakotti Saksan siirtämään joukkojaan länsirintamalta helpottamaan itävaltalaisten ahdinkoa.
Lokakuussa 1914 Saksa eteni hieman Veikseljoen taistelussa (tai Varsovan taistelussa), ja myös Łódźin taistelussa saman vuoden marraskuussa.
Talvella 1914–1915 Itävalta-Unkarin ja Venäjän armeijat taistelivat Karpaattien lähellä, missä  Venäjän joukot ylittivät Karpaatit helmi–maaliskuussa 1915. Venäjän armeijan taistelukyky heikkeni kuitenkin kaiken aikaa, kun teollisuus oli kykenemätön toimittamaan uusia aseita ja tarvikkeita. Samalla tilanne länsirintamalla vakiintui, ja Saksa päätti siirtää pääpainon itärintamalle vuodeksi 1915 ja siirsi sinne suuria joukkoja. Helmikuussa käyty toinen Masurian järvien taistelu tuhosi suuren osan Venäjän 10. armeijaa.