stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Krafton
Historia

Bluehole perustettiin TERA-pelin kehittämistä varten ja se solmi 2008 sopimuksen pelin julkaisusta Koreassa ja Japanissa NHN:n kanssa ja perusti En Masse Entertainment -yhtiön ylläpitämään peliä Pohjois-Amerikassa. Euroopan julkaisusta sovittiin 2010 Frogster -yhtiön kanssa.
TERA julkaistiin tammikuussa 2011 Koreassa ja samana vuonna Japanissa. Taiwanin, Pohjois-Amerikan ja Euroopan palvelimet avattiin 2012. Pelin julkaisi Kiinassa Kunlun vuonna 2014 ja Venäjällä Destiny Development vuotta myöhemmin. Korean julkaisijaksi vaihtui 2016 Nexon.
Peli julkaistiin Playstation 4:lle ja Xbox Onelle 2018.
Bluehole lopetti TERA:n kehityksen 2022 ja Euroopan/Pohjois-Amerikan julkaisija Gameforge ilmoitti PC-version sulkeutuvan 30. kesäkuuta 2022.
TERA pyörii edelleen Xbox- ja PlayStation-konsoleilla.
Vuonna 2009 kuusi Blueholen työntekijää tuomittiin NCSoftin keskeneräisen Lineage III -pelin varastamisesta kun he lähtivät NCSoftilta. Entinen NCSoftilla työskennellyt tuotepäällikkö tuomittiin 18 kuukaudeksi vankeuteen ja kahden vuoden ehdonalaiseen.
Blueholen seuraava peli oli isometrinen action-RPG/MMO  Devilian, jonka Trion Worlds julkaisi joulukuussa 2015.
Pelin palvelimet suljettiin maaliskuussa 2018 vähäisen pelaajamäärän vuoksi.
PlayerUnknown’s Battlegrounds julkaistiin 2017. Peliä kehittämään ja julkaisemaan perustettiin PUBG Corporation. Joulukuussa 2020 PUBG Corporation muuttaa nimensä PUBG Studiosiksi.
Studion uusin peli oli Ascent: Infinite Realm (A:IR), jonka julkaisijana oli Kakao Games. Peli on MMO, jossa pääroolissa ovat pelaajien väliset taistelut ja taistelut ilmalaivoilla.
Pelin oli tarkoitus julkaista lännessä syksyllä 2018. Peli oli avoimessa beeta-testauksessa Koreassa joulukuussa 2017.
Beeta-testauksen jälkeen peli suunniteltiin pitkälti uudelleen ja sen julkaistu venyi vuosia ja se uuden nimen Elyon.
Peli julkaistiin lopulta Koreassa 10. joulukuuta 2020 ja Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa syksyllä 2021. Vielä ennen julkaisua peli muutettiin maksullisesta ilmaiseksi pelattavaksi, mikä viivytti julkaisua muutamia kuukausia.
Peli pyöri EU/NA-alueilla vajaan vuoden ennen kuin julkaisija ilmoitti sen sulkeutuvan 7. joulukuuta 2022. Peli suljettiin myös Koreassa 2. maaliskuuta 2023.
Historia > Krafton

Marraskuussa 2018 Bluehole perusti Kraftonin toimimaan holding- ja emoyhtiöinä. Blueholen aiemmin omistamat studiot PUBG Studios, RisingWings, Striking Distance Studios, Dreammotion, Unknown Worlds, 5minlab toimivat Krafton Game Unionin alaisuudessa ja myös Bluehole on yksi Kraftonin tytäryhtiöistä.
Erkki Laitila

Erkki ”Ville” Laitila (9. maaliskuuta 1935 Helsinki – 25. joulukuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen lehtikuvaaja, joka työskenteli Helsingin Sanomille 1950-luvun alkupuolelta 1990-luvun puoleenväliin. Hän voitti useita Vuoden lehtikuva -palkintoja etenkin suomalaisista ja ulkomaisista huippupoliitikoista ottamillaan kuvilla.
Laitila sai vuonna 1948 työpaikan valokuvaaja Kaius Hedenströmin studion lähettinä. Hedenström oli tottunut kutsumaan juoksupoikiaan nimellä ”Ville”, ja siitä Laitila sai elinikäisen kutsumanimen. Vuonna 1953 hän siirtyi Helsingin Sanomien toimitukseen ja tuli tunnetuksi monipuolisena ja hyväntuulisena lehtikuvaajana. Vuonna 1958 Laitila sai kinofilmikameroiden käytön opetusta Saksassa Leica-kamerayhtiössä yhdessä Helge Heinosen, P. K. Jaskarin, Seppo Saveksen ja Antti Taskisen kanssa.
Eräänä aamuna vuonna 1960 Laitila sai pääministerin virka-asunnon Kesärannan ulkopuolella kuvan Nikita Hruštšovista ja voitti sillä toisen palkinnon World Press Photo -kilpailussa. Vuonna 1971 hän sai Vuoden lehtikuva -palkinnon ikuistettuaan Saksan liittotasavallan liittokanslerin Willy Brandtin Kesärannan rantakallioilla. Palkinnon johdosta hän sai vielä onnittelukirjeen Brandtilta ollessaan kuvaamassa Sapporon olympiakisoja. Lokakuussa 1981 Laitila kuvasi Tamminiemen puistossa sairasta Urho Kekkosta taluttavan seurueen hienovaraisesti selkäpuolelta, ja tuloksena oli jälleen vuoden lehtikuva Suomessa.
Alkuvuodesta 1985 ”promillen sadasosa” Erkki Laitilan lehtikuvatuotannosta koottiin näyttelyksi Finnfoton galleriaan Helsingissä.
Juhani Merimaa

Juhani Merimaa SuomiAreena-tapahtumassa 2015.
Kauko Juhani Merimaa (s. 26. marraskuuta 1947 Toijala) on suomalainen musiikkialan vaikuttaja ja liikemies. Hän toimi rockklubi Tavastian toimitusjohtajana sekä järjesti muun muassa Ruisrock- ja Ankkarock-musiikkifestivaaleja. Häntä on sanottu suomalaisen rockbisneksen kunnioitetuimmaksi ja arvostetuimmaksi vaikuttajaksi.
Elämä

Merimaa on opiskellut matematiikkaa ja on luonnontieteiden kandidaatti.
Merimaa johti Tavastiaa vuosina 1980–2023. Klubi oli hänelle ennestään tuttu, sillä hän toimi Tavastian omistaneen Hämäläis-Osakunnan kuraattorina 1970-luvun lopussa. Keväällä 2014 lähtien hän toimi Maria Veitolan kanssa Tähdet, tähdet -viihdeohjelman tuomarina.
Yksityiselämä

Juhani Merimaa on naimisissa ja hänellä on vaimonsa kanssa vuosina 1974 ja 1977 syntyneet tyttäret. Heistä vanhempi on Tiketin omistaja Mirva Merimaa. Mirvan poika Mikko Merimaa puolestaan jatkaa isoisänsä työtä toimimalla Tavastian ohjelmavastaavana vuoden 2019 syksystä lähtien.
Juhani Merimaa harrastaa jalkapalloa ja on Veikkausliigassa pelaavan HJK:n pitkäaikainen kannattaja. Hän istuu myös seuran hallituksessa.
Aiheesta muualla

Turun Sanomien haastattelu 24.2.2001 (Arkistoitu 30.9.2007)
Juomanlaskija: Tavastia Suomi-rockin Mekkana 30 vuotta
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle 
Musiikkialan liikemies Juhani Merimaa (1980)
Jouko Niinimäki

Jouko Niinimäki (s. 7. lokakuuta 1966 Oulu) mekaanisen prosessitekniikan professori, joka toimi Oulun yliopiston rehtorina. Koulutukseltaan hän on tekniikan tohtori (1998) ja diplomi-insinööri (1992). Niinimäki valittiin rehtoriksi syksyllä 2014. Hän aloitti ensimmäisen viisivuotiskautensa rehtorina 1. tammikuuta 2015. Niinimäen edeltäjä, vuoden 2014 lopussa rehtorikautensa päättänyt Lauri Lajunen, toimi Oulun yliopiston rehtorina vuosina 1993–2014. Niinimäki valittiin 12.6.2019 jatkokaudelle rehtoriksi vuosiksi 2020-2024. Rehtorina häntä seurasi vuoden 2025 alusta Arto Maaninen.
Kimpanlampi (alempi)

| Kimpanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°38′18″N, 27°06′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  Suonenjoki 
Järvinumero:  14.781.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,1 m  
Pituus:  720 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,662 km  
Pinta-ala:  11,175 ha  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKimpanlampi 
Kimpanlampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 720 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suonenjoen alueeseen (14.781) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,1 metriä mpy.
Montepulciano d’Abruzzo

Pescaralainen Montepulciano-viinitarha.
Montepulciano d’Abruzzo on italialainen pääosin tai kokonaan Montepulciano-rypäleestä valmistettu punaviini. Sitä tuotetaan Abruzzon alueella Keski-Italiassa. Montepulciano d’Abruzzo -viinit ovat olleet DOC-laatuluokiteltuja ja nimisuojattuja vuodesta 1968.
Montepulciano d'Abruzzo tunnetaan syvän värinsä, matalan hapokkuutensa ja pehmeiden tanniinien ansiosta. Viini on suosittu sekä tuottajien että kuluttajien keskuudessa, sillä se on helppojuotavaa ja voi ikääntyä erittäin hyvin korkeatasoisissa viineissä.
Montepulciano d’Abruzzon tuotantoalue on kaikkiaan 87 neliökilometriä (vuonna 2014) ja vuotuinen tuotantomäärä noin 86 miljoonaa litraa (vuonna 2015). Viini on italialaisista laatuviineistä (DOC tai DOCG) toiseksi eniten tuotettu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montepulciano d’Abruzzo Wikimedia Commonsissa
Pieni Uuhijärvi

| Pieni Uuhijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°28′54″N, 27°11′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Tulouomat:  oja Haapajärvestä
Laskujoki:  joki Isoon Uuhijärveen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,4 m  
Pituus:  800 m  
Leveys:  500 m  
Rantaviiva:  3,1 km  
Pinta-ala:  19 ha  
Suurin syvyys:  13 m  
Valuma-alue:  3 km²  
Saaria:  1 
:  Kalliosaari
 fiPieni Uuhijärvi 
Pieni Uuhijärvi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Suonteen kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Nimitys ja väärinkäsitys

Suonteella on vierekkäin kaksi järveä. Järviwikissä Ison Uuhijärven nimi on Uuhijärvi ja Suomen ympäristökeskuksen (Syke) Hertta-tietokannassa Iso Uuhijärvi. Kummassakaan ei ole Pientä Uuhijärveä ja saattaa olla, että niihin on viitattu yhdessä Uuhijärvenä. Kun järven tietoja tarkastelee, voidaan huomata niissä olevan virheitä. Tässä artikkelissa esitellään Pieni Uuhijärvi ja sitten on vielä erikseen Iso Uuhijärvi riippumatta siitä, miten vesistöviranomainen on asian tarkoittanut.
Maantietoa

Pieni Uuhijärvi on lähes 800 metriä pitkä, 500 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19 hehtaaria . Se sijaitsee Haapajärven ja Ison Uuhijärven välissä Suonteella. Se on yhteydessä itäpuoliseen Isoon Uuhijärveen siten, että niiden vedenpinnat ovat samalla tasolla. Sen pohjoisrannat ovat alavat ja tasaiset, mutta etelärannasta kohoaa loivarinteinen mäki 20 metriä järvenpinnan yläpuolelle. Järven ainoa saari on Kalliosaari, jonka on 140 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on kartasta mitattuna 0,95 hehtaaria . Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat, mutta mittaustietoja ei ole tässä käytettävissä. Järvessä on yksi syvänne, jonka syvin kohta on karttoihin merkitty 13,0 metriä syväksi.
Järven rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä . Rannat ovat enimmäkseen metsämaata, mutta kahdessa kohtaa ulottuvat peltomaat rantaan asti. Pohjoispuolella sijaitsevat Suonteen peltomaat, jotka viettävät järvelle päin, ja eteläpuolella on ojitettua suomaata, jotka myös viettävät järvelle. Rantavyöhykkeellä sijaitsee 5–6 kiinteästi asuttua tilaa ja näiden lisäksi on vielä alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Haapakoskelta Suonteen kautta Suonenjoelle kulkee tieyhteys aivan länsirantaa viistäen. Tien vieressä kulkee lisäksi Savon rata. Suonteella tästä haarautuu kaakkoon päin menevä yhdystie 4520, joka ylittää järven järvialtaiden välistä kannasta myöten. Tämä tie menee Hietakylän kautta Jäppilään.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Paikkatietoikkunassa on vielä rajattu valuma-alueet Isolle ja Pienelle Uuhijärvelle. Sen mukaan Pienen Uuhijärven valuma-alue on noin 3,0 neliökilometriä . Järvi olisi muuten latvajärvi, ellei sen länsipäähän olisi johdettu Haapajärvestä laskuoja. Näin muodostuu järveen heikko läpivirtaus, joka jatkuu kahden lasku-uoman kautta Isoon Uuhijärveen ja sieltä edelleen jokimaista uomaa myöten Suontienselän Heinäveteen. Kaikkien kolmen järven vedenpinnat ovat samalla tasolla eli 99,4 metriä mpy.
Historiaa

Suonenjoen alussa sijaitsevia Yläkoskea ja Myllykoskea perattiin 1820-luvulla. Vanhojen asiakirjojen mukaan Suontienselän vedenpintaa laskettiin 1,3 metriä. Kaakkoisrantojen muinaisrannat viittaavat kuitenkin siihen, että toteutunut järvenlasku jäi pienemmäksi. Järvenlasku on samalla vaikuttanut myös Pieneen ja Isoon Uuhijärveen, joiden vedenpinnat ovat edelleen samalla korkeudella Suontienselän kanssa. Tämä voisi selittää pohjoisrannoilla sijaitsevia kosteikot. Samalla jää pohdittavaksi, olivatko Iso ja Pieni Uuhijärvi aikoinaan samaa järveä vai peräti Suontienselän lahtea.
1900-luvun alussa perusti K.E. Blomberg sahan Pienen Uuhijärven rantaan. Suonenjoelle on rekisteröity Pienen Uuhijärven suojeluyhdistys.
Panimoravintola Beer Hunter’s

Old Buck viskipullo
Panimoravintola Beer Hunter's on Porissa sijaitseva vuodesta 1998 toiminut panimoravintola. Ravintolan yhteydessä toimii pienpanimo ja vuonna 2001 aloittanut mallasviskitislaamo. Lisäksi yrityksellä on Porin Herralahdessa toinen isompi panimo.
Oluita panimo myy Mufloni-nimellä. Nimi tulee Säpin majakkasaarta asuttavista mufloni-lampaista. Beer Hunter'sin olut on valittu kaksi kertaa Helsinki Beer Festivalin vuoden parhaaksi olueksi: Mufloni Stout valittiin parhaaksi vuonna 2000 ja Mufloni Single Hop Simcoe vuonna 2011. Vuonna 2016 Mufloni Pils voitti Suomen Paras Olut -kilpailun.
Joulukuussa 2004 Beer Hunter's julkaisi Suomen ensimmäisen mallasviskin Old Buckin. Viskikirjoittaja Jim Murray valitsi Whisky Bible 2009:ssä Old Buckin vuoden mannereurooppalaiseksi viskiksi. Old Buck on todella pienten tuotantoerien mallasviski, sillä jokainen pullote koostuu vain yhdestä tynnyristä ja pulloja on julkaistu vain 60-150 per tuotantoerä. 13 ensimmäisen viskintuotantovuoden aikana Old Buckia on tehty vain 4000 litraa. Joulukuussa 2009 Olutliitto nimesi Beer Hunter'sin pääpanijan Mika Heikkisen vuoden 2009 Hyväksi Tuomaaksi.
Samoilla omistajilla oli omistuksessaan lokakuusta 2012 kesään 2014 saakka entisellä Porin Oluttehtaan tontilla toimiva Ravintola Panimo, jonka tiloissa toimi aiemmin Sinebrychoffin pienpanimo Karhupanimo. Ravintolan lisäksi tiloissa toimi Beer Hunter'sin toinen olutpanimo. Ravintola Panimon lopettamisen jälkeen Beer Hunter's rakensi uudet isommat tuotantotilat Porin Herralahteen.
Aiheesta muualla

Panimoravintola Beer Hunter'sin kotisivut
Ravintola Panimon kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen panimot
| --- | --- |
Suuret panimot:  Hartwall  Olvi  Sinebrychoff 
Pienpanimot:  Hailuodon Panimo  Hollolan Hirvi  Fiskarsin Panimo  Laitilan Wirvoitusjuomatehdas  Lammin Sahti  Mallaskoski  Malmgårdin Panimo  Nokian Panimo  Panimoravintola Beer Hunter's  Panimoravintola Bruuveri  Panimoravintola Koulu  Koskipanimo (Panimoravintola Plevna)  Panimoyhtiö Hiisi  Panimoyhtiö X  Perhon Panimo  Saimaan Juomatehdas  Sonnisaari Panimo  Stadin Panimo  Stallhagen  Suomenlinnan Panimo  Teerenpeli  Vakka-Suomen Panimo 
Katso myös:  Pienpanimo  Panimo
Ahvenlampi (Suonenjoki, Suontee)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°29′42″N, 27°12′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.782.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,9 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,553 km  
Pinta-ala:  2,052 ha  
Suurin syvyys:  3,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Suonteen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,9 metriä mpy.
Jylhänlampi (Suonenjoki)

| Jylhänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°30′21″N, 27°16′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Eteläselkään 
Järvinumero:  14.782.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,4 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,978 km  
Pinta-ala:  4,904 ha  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJylhänlampi 
Jylhänlampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Herralan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy.
Juhani Melart

Aulis Juhani Melart (19. tammikuuta 1933 Mäntsälä – 24. marraskuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen urheilutoimittaja ja kirjailija. Hän sai Suomalaisen Sanomalehtimiesliiton Olli-palkinnon vuonna 2004 ja vuonna 1982 hänet valittiin vuoden urheilutoimittajaksi. Hän oli erikoistunut moottoriurheiluun ja kirjoitti formuloista jo 1950-luvulta lähtien. Hänen moottoriurheiluaiheisia juttujaan ovat julkaisseet muun muassa Uusi Suomi ja Vauhdin Maailma. Lisäksi hän kirjoitti moottoriurheilua käsitteleviä kirjoja ja käsikirjoitti urheiludokumentin Pelin henki (1977).
Kirjat

Elämä pelissä: Grand Prix -ratojen sankarit (Kari Melartin kanssa, WSOY, 1998)
Heikki Mikkola – Maailmanmestari (Weilin+Göös, 1978)
Rallin maailma (Helge Nygrénin kanssa, Otava, 1967)
Kuva

Kuva on kaksi- tai kolmiulotteinen esitys. Brian MacKay & Ahmad Abas 
Mahdoton kolmio (eli Penrosen kolmio) veistoksena.
Kuva
Kuva on näköaistin tai tuntoaistin avulla havaittava kaksi- tai kolmiulotteinen esitys. Sen havaitsemiseen käytetään silmiä, joiden kautta kuvan sisältämä visuaalinen informaatio välittyy aivoihin, jossa katsoja tulkitsee sen itselleen ymmärrettäväksi kokonaisuudeksi.
Johan Amos Comenius yhdisti kuvan ja sanan oppikirjassaan Orbis Sensualium Pictus (Kuvitettu näkyväinen maailma), 1658.
Kuva on tarkasteltavaksi ja viestiksi tarkoitettu näkyvä muodostelma. Se on tehty jostain materiaalista ja se on rajattu, joten se voidaan kopioida.

Kuvaa verrataan joskus sanaan ja kieleen. Kuva on sekä taiteen että viestinnän kieli.
Visuaalinen

Visuaalinen tarkoittaa jotain näköaistiin liittyvää tai kuvallista. Visuaalinen kulttuuri on kuviin liittyvää kulttuuria. Visuaalinen viestintä on kuvallista viestintää.
Visuaalista pohditaan usein vertaamalla visuaalista ja verbaalista eli kuvaa ja sanaa, niiden eroja ja yhtäläisyyksiä. Perinteisesti kristillisen kulttuurin arvostama media on ennen kaikkea sana. Esimerkiksi Johanneksen evankeliumin alussa sanotaan "Alussa oli Sana. Sana oli Jumalan luona, ja Sana oli Jumala." Toisaalta esimerkiksi taidemaalari Leonardo da Vinci kärjisti johtopäätöksenään, että kuva edustaa totuutta, kun taas sana liittyy valheeseen ja kuvitelmiin.
Janne Seppänen toteaa kirjassaan Visuaalinen kulttuuri, että "Visuaalinen kokemus ei koskaan täysin palaudu kielelliseen raportointiin: ihmiset ajattelevat ja tuntevat syvemmin kuin kykenevät kielellisesti ilmaisemaan. Tämä ei ole pelkästään visuaalisen kulttuurin vaan koko yhteiskuntatieteellisen tutkimuksen metodinen tosiasia."
Kuvan ulottuvuudet

Kaksiulotteisen kuvan ulottuvuudet ovat korkeus ja leveys ja sellaisen kuvan syvyys on aina illuusio. Syvyyden esittämiseksi on historian aikana kehitetty erilaisia keinoja, joista eräs on perspektiivi.
Myös kolmiulotteisia esineitä voidaan kutsua kuviksi. Esimerkiksi kuvanveisto on patsaiden ja veistosten valmistusta tai teollinen muotoilu teollisesti valmistettavien esineiden visuaalisen eli kuvallisen hahmon suunnittelua.
Laserin avulla voidaan valmistaa selvästi kolmiulotteisilta näyttäviä kuvia, joita sanotaan hologrammeiksi.
Kuvan neljäs ulottuvuus on aika. Tällöin liikkumattomasta kuvasta tulee liikkuva eli elokuva tai animaatio. Molemmat otettiin käyttöön 1800-luvun lopulla. Tietokone helpottaa sellaisten kuvien esittämistä, joissa on tilaulottuvuuksia enemmän kuin kolme.
Näköhavainto

Havaitseminen on katsojan valintaa ja tulkintaa. Näkemistä suodattavat havaitsevan ihmisen aikaisempien kokemusten, kuvien ja tietojen lisäksi kuvan esityskonteksti ja muut aistit. Ihmisen tulkitsemia havaintoja, ajatuksia ja kokemuksia sanotaan myös mielikuviksi.
Näköaisti ja aivot rekisteröivät usein ikonien ja graafisten symbolien merkityksen nopeammin kuin niiden sanalliset vastineet. Toisaalta graafisten symbolien, kuten sanojenkin, merkitykset on ensin opeteltava. Visuaalisissa esityksissä graafinen informaatio ja kuvaukset helpottavat tiedon tulkintaa.
Kuva optiikassa

Optiikassa kuva on kohta, jossa jostakin kohteesta, esineestä lähtevät valonsäteet tai niiden suorat jatkeet leikkaavat toisensa siten, että näyttää siltä kuin esine olisi kyseisessä kohdassa. Kuva muodostuu, kun kohteesta lähteneet valonsäteet taittuvat linssistä tai heijastuvat peilistä. Jos valonsäteet leikkaavat toisensa samassa kohdassa, on kyseessä todellinen kuva, jollaisia ovat esimerkiksi projektorilla valkokankaalle tai kameralla filmille muodostetut kuvat. Jos vain valonsäteiden jatkeet leikkaavat toisensa, on kyseessä valekuva. Sellainen muodostuu esimerkiksi suurennuslasilla tai tavallisella tasopeilillä.
Analoginen ja digitaalinen

Analoginen ja digitaalinen ovat tietotekniikan käsitteitä, joilla kuvataan informaation eli signaalien välittymistä siirtoteitä eli kuljetusväyliä pitkin tiedonsiirtojärjestelmissä. Kuva voidaan tallentaa analogisin tai digitaalisin menetelmin ja se voidaan synnyttää, siirtää ja sitä voi muokata näillä järjestelmillä.
Digitaaliset kuvat erilaisine tallennusformaatteineen alkoivat yleistyä erilaisten kuvankäsittely- ja kuvanteko-ohjelmien kehityttyä. Digitaalisen kuva-aineiston määrä kasvoi 1980-luvulta alkaen, kun kuvanlukijat eli skannerit sekä digitaaliset valokuvauskamerat sekä myöhemmin digitaaliset videokamerat ilmestyivät kulutustavaramarkkinoille.
Digitaalinen piirtäminen ja maalaaminen on kuvan prosessointia, jossa käsitellään pikseleitä käden kontrolloimana. Syöttölaite voi olla hiiri, joka sopii huonosti piirtämiseen tai stylus eli piirrin, joka yhdistetään piirustuslaudan (piirustuslevy, digitointipöytä) kautta tietokoneeseen.
Kuvien reproduktio

Industrialismin aikana kehitettiin kuvan reproduktio- eli monistamiskeinoja, jotka mahdollistivat niiden esittämisen yhä tarkemmin ja tehokkaammin. Erilaisten painotekniikoiden ja vuonna 1826 keksityn valokuvauksen käyttöönotto alkoi yleistyä 1800-luvun lopulta alkaen.
Digitalisoituminen aiheuttaa muutoksia juuri kuvan reproduktion suhteen. Vaikka digitaalisen kuvan tarkkuus ei tavallisesti ole lähelläkään filmin tarkkuutta, kuvien tekeminen, vertaaminen, siirtäminen, muokkaus, kopiointi ja julkaiseminen on tavallisesti nopeampaa ja helpompaa kuin aikaisemmin. Tietokoneistuminen muuttaa kuvan tekemisen välineitä ja prosesseja lähes kaikilla kuvallisen viestinnän ammattialoilla, kun tietokoneesta on tullut yksi kuvan tekemisen apuväline muiden rinnalle.
Kuvatulva

Teknisen reproduktion eräs historiallinen seuraus yhteiskunnassa on kuvien määrän huomattava kasvu, jota sanotaan kuvatulvaksi. Vielä 1900-luvun alussa kuva oli huomattavasti harvinaisempi osa länsimaisen teollisen yhteiskunnan kansalaisen arkea kuin nykyisin. Tänään ihmiset viettävät kuvien parissa merkittävän osan päivittäisestä elämästään.
Mitä seurauksia kuvien määrän lisääntymisellä on? Kuvatulvan on arveltu aiheuttavan ainakin niiden merkityksen vähentymisen (ilmiötä sanotaan merkitysinflaatioksi). Yleistyessään kuvat myös väistämättä tulevat yhä ideologisemmiksi, kun kuvallinen viestintä globalisoituu ja koskettaa erilaisia kulttuureita. Esimerkkejä tilanteista, joissa kuvia on käytetty aatteellisten taisteluiden välikappaleina ovat vuosina 2005-2006 koettu Muhammad-pilapiirrosjupakka tai Tallinnassa keväällä 2007 kärjistynyt kiista Pronssisoturi-patsaan sijoituspaikasta.