stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kestävyysvaje
Kestävyysvajeen määrä

Kestävyysvajeen määrä riippuu sovellettavasta laskentatavasta. Ekonomistien keskuudessa ei vallitse konsensusta kestävyysvajeen laskennan oikeasta määritelmästä. Esimerkiksi tammikuun 2010 ja maaliskuun 2011 välillä laskettiin seuraavia Suomea koskevia kestävyysvajearvioita:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Julkaisija | Julkaisukuukausi | Arvio % / BKT | Arvio mrd€ (2010 BKT) |
| VM | 2/2010 | 5,5 | 9,9 |
| OECD | 4/2010 | 8 | 14,4 |
| Euroopan komissio | 6/2010 | 4,3 | 7,7 |
| IMF | 8/2010 | 6 | 10,8 |
| Suomen Pankki | 9/2010 | 6 | 10,8 |
| Standard & Poor's | 10/2010 | 8 | 14,4 |
| VM | 12/2010 | 5 | 9 |
| ETLA | 1/2011 | 2,5 | 4,5 |
| VM | 3/2011 | 5 | 9 |
| Palkansaajien tutkimuslaitos | 3/2011 | 0,5 | 1 |
| Keskiarvo (VM mukana vain viim.) |  | 5,0 | 9 |
Kun julkisyhteisöjen nettovarallisuus vuonna 2019 oli 74 prosenttia bruttokansantuotteesta eläkerahastojen ansiosta, 2060-luvulla luku lienee VM:n ja talouspolitiikan arviointineuvoston mukaan negatiivinen. Lisätulojen tarve on VM:n ja talouspolitiikan arviointineuvoston sihteeristön laskelmissa 3,6–8,2 prosenttia joka vuosi. Talouden emeritusprofessori Pertti Haaparanta kritisoi tätä näkemystä Palkansaajien tutkimuslaitoksen blogissaan virheellisesti arvioiduksi.
Kritiikki Suomen VM:n kestävyysvaje-laskelmia kohtaan

Muun muassa Pertti Haaparanta on arvostellut kestävyysvajelaskelmia talouspolittiisen keskustelun pohjana niiden puutteellisuuden vuoksi. Hänen mukaansa laskelmien kokonaistaloudelliset taustaoletukset ovat ristiriidassa laskelmien tulosten kanssa, velan kehityksen arviointi perustuu kyseenalaisille oletuksille ilman mitään herkkyysanalyysejä. Oletukset valtion velan korosta ja tuottavuuden kasvusta ovat puutteellisesti perusteltuja. Laskelmien oletusta, että julkisilla menoilla ei ole kasvuvaikutuksia, hän pitää myös ongelmallisena.
Talouspolitiikan arviointineuvoston sihteeristö teki Haaparannan ja PT:n tutkijoiden kritiikkiin perustuen vaihtoehtoiset laskelmat, joissa oletettiin pysyvästi matalat korot. Jos korot ja osaketuotot olisivatkin pysyvästi 2,9 prosenttiyksikköä oletettua alempia, kestävyysvaje pahenisi ja valtio tarvitsisi joka vuosi 8,2 % lisää tuloja sen paikkaamiseksi, kun VM:n perusuralla luku olisi ollut 3,6 %. Jos korkotuotot olisivat alhaisia mutta osaketuotot eivät, luku olisi 4,1 %. Haaparanta  vastasi PT:n blogissaan kriittisesti näihin laskelmiin.
Sosiaali- ja terveysjärjestöjen kattojärjestö Sosten pääekonomisti Jussi Ahokkaan mukaan VM:n kestävyysvajelaskelmat sisältävät todella paljon oletuksia, joita on todella vaikea perustaa mihinkään. Ahokkaan mukaan VM:n viestinnässä ei tuoda tarpeeksi selväksi sitä, että kestävyysvajeesta voitaisiin laskea tuhansia eri skenaarioita.
Aiheesta muualla

Jaakko Kiander: Liikkumavara ja kestävyysvaje. Kansantaloudellinen aikakauskirja, 2007, 103. vsk, nro 4, s. 437–448.  Artikkelin verkkoversio. (pdf)
Jaakko Kiander: Julkisen talouden liikkumavara. Valtiovarainministeriön julkaisuja, 2007, nro 4.  Valtiovarainministeriö. Artikkelin verkkoversio.
Julkinen talous tienhaarassa. (Finanssipolitiikan linja -hanke) Valtiovarainministeriön julkaisuja, 2010, nro 8.  Valtiovarainministeriö. ISBN 978- 952-251-038-9.  Artikkelin verkkoversio.
Onko valtiovarainministeriön arvio kestävyysvajeesta kohtuuttoman synkkä? Politiikkaradio 18.3.2019, Yle Areena
Timo Vuorensola

| Timo Vuorensola |
| --- | --- |
 Vuorensola Iron Sky -näytöksessä vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. marraskuuta 1979 (ikä 44) Helsinki, Suomi
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Iron Sky
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Timo Vuorensola (s. 29. marraskuuta 1979 Helsinki) on suomalainen elokuvaohjaaja, näyttelijä ja muusikko. Hän on ohjannut Samuli Torssosen luoman Star Wreck -sarjan elokuvat Star Wreck V: Lost Contact ja Star Wreck: In the Pirkinning. Hän myös esittää näissä elokuvissa luutnantti Dwarfia. Vuorensola ohjasi myös vuonna 2012 valmistuneen elokuvan Iron Sky, sekä vuonna 2019 valmistuneen jatko-osan Iron Sky: The Coming Race.
Elokuvien lisäksi Vuorensola toimii industrial-metallia soittavan Älymystö-yhtyeen solistina. Hän on yksi yhtyeen perustajajäsenistä. Timo Vuorensola meni naimisiin Annika Rytkösen kanssa toukokuussa 2015.
Filmografia

Star Wreck IV: The Kilpailu (1996)
Star Wreck V: Lost Contact (1997)
Star Wreck: In the Pirkinning (2005)
Iron Sky (2012)
Iron Sky: The Coming Race (2019)
Jeepers Creepers: Reborn (2022)
97 Minutes (2023)
Filmografia > Suunnitteilla olevia elokuvia

Fear Paris
The Ark: An Iron Sky Story
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Timo Vuorensola Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Timo Vuorensola Elonetissä.
Timo Vuorensola Twitterissä
Timo Vuorensolan haastattelu
The Future Sound of London

| The Future Sound of London |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1988–
Tyylilaji:  ambient techno, IDM, ambient, techno, big beat, breakbeat
Jäsenet:  Garry Cobain, 1988-   Brian Dougans, 1988-  
Levy-yhtiö:  Jumpin' & Pumpin',   Astralwerks   Rephlex Records   Virgin Records   Quigley   Hypnotic   Future Sound of London Recordings   FSOLDigital   Electronic Brain Violence  
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Future Sound of London (lyh. FSOL) on 1980-luvulla perustettu brittiläinen yhtye, joka tekee elektronista musiikkia. Yhtye tunnetaan mm. Lifeforms-albumistaan sekä ”Papua New Guinea”-hitistään.
Yhtye soitti yllätyskeikan The Amorphous Androgynous -nimellä ILMIÖ -festivaalilla Turussa la 21. heinäkuuta 2012.
Alias-nimiä

Aircut
Amorphous Androgynous
Art Science Technology
Candese
Deep Field
Homeboy
Humanoid
Indo Tribe
Intelligent Communication
Mental Cube
Metropolis
Semtex
Semi Real
Smart Systems
The Far-out Son Of Lung
Yage
Yunie
Zeebox
Diskografia > Albumit

Accelerator (1991)
Earthbeat (as Various Artists) (1992)
Tales of Ephidrina (as Amorphous Androgynous) (1993)
Lifeforms (1994)
ISDN (1994)
Dead Cities (1996)
The Isness (as Amorphous Androgynous, except in the U.S.A.) (2002)
Alice in Ultraland (as Amorphous Androgynous) (2005)
The Peppermint Tree & The Seeds Of Superconsciousness (as Amorphous Androgynous) (2008)
Environments (2008)
Environments II (2009)
Environments 3 (2010)
Environments 4 (2012)
Environment Five (2014)
Environment Six (2016)
Environment 6.5 (2016)
Yage 2019 (2019)
Diskografia > Singlet

Q (198-)
Crystals (Brian Dougans) (198-)
Stakker Humanoid (as Humanoid) (1988)
Stakker Humanoid (Part 2) (as Humanoid) (1988)
Slam (as Humanoid) (1989)
Tonight (as Humanoid featuring Sharon Benson) (1989)
The Deep (as Humanoid) (1989)
The Tingler (as Smart Systems) (19--)
AST (as Art Science Technology) (1990)
Mental Cube EP (as Mental Cube) (1990)
So This Is Love (as Mental Cube) (1991)
Principles of Motion EP (as Intelligent Communication) (1991)
Papua New Guinea (1991)
Fuzzy Logic EP (as Yage) (1992)
Stakker '92 (as Humanoid) (1992)
People Livin' Today (as Semi-Real) (1992)
Metropolis (as Metropolis) (1992)
Liquid Insects (as Amorphous Androgynous) (1993)
"Cascade" (1993)
Lifeforms (feat. Elizabeth Fraser) (1994)
Expander (1994)
The Far-Out Son of Lung and the Ramblings of a Madman EP (1994)
ISDN (Remix) (1995)
My Kingdom (1996)
We Have Explosive (1997)
Papua New Guinea Translations (2002)
Diskografia > Kokoelmat

Teachings From The Electronic Brain (The Best Of FSOL) (2006)
From The Arcives (2XLP) (2007)
From The Arcives Vol. 1 (2007)
From The Arcives Vol. 2 (2007)
From The Arcives Vol. 3 (2007)
By Any Other Name (2007)
The Pulse EPs (2007)
From The Arcives Vol. 4 (2008)
From The Arcives Vol. 5 (2008)
From The Arcives Vol. 6 (2010)
Diskografia > Muut

the Otherness (Bonus 14 Track Album from the "the Isness & the Otherness" (2XCD SPECIAL LDT EDITION) (2003)
Diskografia > Remixit

Unity, Unity (1992)
Inner City, Praise (1992)
Prefab Sprout, If You Don't Love Me (1992)
Curve, Rising (1993)
Bryan Ferry, I Put A Spell On You (1993)
The Shamen, Re:iteration (1993)
David Sylvian/Robert Fripp, Darshana (1993)
Apollo 440, Liquid Cool (1994)
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Keskisenjärvi

| Keskisenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Pirkkala
Koordinaatit:  61°25′35″N, 23°40′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  Keskisenoja 
Järvinumero:  35.217.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105 m 
Rantaviiva:  0,835 km 
Pinta-ala:  0,04575 km² 
Tilavuus:  0.000063 km³ 
Suurin syvyys:  4,1 m 
 fiKeskisenjärvi 
Keskisenjärvi  on Pirkanmaalla Pirkkalan Keskisenkulmalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Keskisenjärvi on osa Sikojoen valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Se sijaitsee maastossa olevssa kahden mäen välisessä notkossa, jota kutsutaan Putkistoksi. Järveen laskee etelärantaan suo-oja, joka tuo myös Pulkajärven vedet 14 metriä ylempää. Järven laskuoja lähtee järven länsipäästä ja laskee Koivistonjärveen 1,8 kilometrin päässä. Järvien korkeusero on 15 metriä. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä. Luoteisrannat reunustavat pellonreunaa,  etelä- ja länsirannat soistunutta metsää. Järven lähellä on kaksi maatilaa. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Pirkkalan Huovin ja Toivion väliseltä tieltä.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1977, 1991, 1993, 1996, 2005, 2010 ja 2015. Vedenväri on hieman ruskeaa johtuen humuksesta. Vesi on kuitenkin melko kirkasta. Veden sähkönjohtavuus on suurempi, kuin yläpuolisella Pulkajärvellä. Tämä voi johtua läheisen kaatopaikan suotovesistä. Järven veden happamuustaso on normaali ja sen puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä. Järvi on matala, mutta se lämpötilakerrostuu kesäisin lievästi. Mataluudesta huolimatta pohjan lähellä olevassa alusvedessä hapen kulutus on nopeaa ja keskellä kesää saattaa pohjan lähellä olla jopa hapetonta vettä. Talvella tilanne kärjistyy jääkannen takia. Uutta happea ei pääse liukenemaan veteen, jolloin happi kuluu loppuun. Talvella 2010 järven vesi oli hapetonta kolmea metriä syvemmissä kohdissa. Päällysvedessäkin hapen kylläisyysaste oli laskenut 12 prosenttiin. Talvella 2015 päällysveden hapen kylläisyysaste oli 26 %. Muuten vesi oli vähähappista tai hapetonta. Tämä asetti kalakannan vaaratilanteeseen. Yleensä Keskisenjärvi on karulla tai lieveästi rehevöityneellä tasolla. Poikkeuksen muodosti kesä 2010, jolloin havaittiin voimakas leväkukinta, joka ilmaisi korkeaa rehevyystasoa. Järven hygieninen tila on pääosin hyvä. Järvi soveltuu virkistysjäyttöön tyydyttävästi.
Historiaa

Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin pelkästään ”Keskinenjärvi”, joka on samassa kartassa samanniminen kuin lounaassa oleva ”Keskinenjärvi”. Järvi on kartassa autio.
Vuoden 1953 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Keskinen järvi”. Järven luoteispuolella oli peltoja enemmän kuin nykyään, mutta muissa ilmansuunnissa oli vain metsää. Vuoden 1975 kartassa Keskisenkulmalla kulki Toivion ja Naistenmatkan yhdistävä metsäinen tie. Samalla järven rantaan ilmaantuvat uudet talot. Tien varteen ilmaantuu ennen vuotta 1975 kaatopaikka.
Kiki ja Luonnonlapset

Kiki ja Luonnonlapset on helsinkiläinen folk-poppia, jazzia ja progressiivista rockia soittava yhtye, joka on perustettu vuonna 2002. Musiikki on suomen- ja ruotsinkielistä.
Yhtyeen perustivat vuonna 2002 Sir Elwoodin Hiljaiset Värit -yhtyeen basisti-viulisti Riku Järvinen (1967-2004) yhdessä Kiki Raution kanssa. Ensimmäisessä kokoonpanossa soittivat myös kitaristit Jarmo Julkunen ja Vesa Jaakola sekä rumpali Tuomo Lassila. Riku Järvisen tapaturmaisen kuoleman jälkeen yhtyeen basistina toimi Hannu Rantanen.[lähde? ] Nykyisessä kokoonpanossa soittavat Raution ja Lassilan lisäksi basisti Timo Tuppurainen ja pianisti Antti Utriainen. Yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä 2017 postuumisti Riku Järvisen kuoleman jälkeen. Vuonna 2004 tehdystä demosta hiottiin EP: Sä liu’ut hiljaa pois.
Kloriitti

Kloriitti tarkoittaa kahta asiaa:
kloriitti-ioni (ClO2-), jota esiintyy esimerkiksi valkaisuaineissa
kloriitti, mineraali (Mg,Fe)5Al(Si3Al)O10(OH)8
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kloriitti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Technicolour (kappale)

|  Technicolour |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Montaigne
Levy-yhtiö:  Wonderlick Recording Company
Kesto:  2:49
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  5. maaliskuuta 2021
Säveltäjä(t):  Dave Hammer Jessica Cerro (Montaigne)
Sanoittaja(t):  Dave Hammer Jessica Cerro
Tuottaja(t):  Dave Hammer
Euroviisutiedot
Vuosi:  2021
Maa:  Australia
Kieli:  englanti
Sijoitus semifinaalissa:  14.
Pisteet semifinaalissa:  28
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Don't Break Me” (2020) 
 ”Not The Same” (2022) ► 
Technicolour on australialaisen laulajan Montaignen esittämä kappale, jolla hän edusti Australiaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa.   Kappale sijoittui ensimmäisessä semifinaalissa neljänneksitoista 28 pisteellä, jääden vaille finaalipaikkaa.
Tahkoluodon voimalaitos

| Tahkoluodon voimalaitos |
| --- | --- |

Sijainti:  Tahkoluoto, Pori
Rakennustyyppi:  hiilivoimalaitos
Valmistumisvuosi:  1976
Omistaja:  Pohjolan Voima
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tahkoluodon voimalaitos oli vuonna 1976 valmistunut Porin Tahkoluodossa sijaitseva Pohjolan Voiman omistama hiilivoimalaitos, joka suljettiin 2015. Laitosta modernisoitiin useaan otteeseen, ja sen sähköteho oli 235 MW. Myöhemmin valmistunut Meri-Porin voimalaitos käyttää samaa 150 metriä korkeata savupiippua.
Voimalaitos suljettiin kannattamattomana vuonna 2015 ja helmikuussa 2017 Pohjolan Voima ilmoitti sen purkamisesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tahkoluodon voimalaitos Wikimedia Commonsissa
Tahkoluodon voimalaitos (pdf) Pohjolanvoima. Arkistoitu 23.6.2020. Viitattu 23.6.2020.
Thomas Hearns

| Thomas Hearns |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Thomas Hearns
Syntynyt: 18. lokakuuta 1958 (ikä 65) Memphis, Tennessee
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  The Hitman Motor City Cobra
Pituus:  185 cm
Painoluokka:  VälisarjaYlempi välisarjaKeskisarjaYlempi keskisarjaRaskas keskisarjaAlempi raskassarja
Kätisyys:  Oikeakätinen, eli nyrkkeilytermein orthodox
Ammattilaistilastot
Ottelut:  67
Voitot:  61
– tyrmäysvoitot:  48
Tappiot:  5
Ratkaisemattomat:  1
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
Aiheesta muualla
thomashitmanhearns.net
Thomas Hearns (s. 18. lokakuuta 1958 Memphis, Tennessee) on yhdysvaltalainen nyrkkeilijä. Hän voitti kaikkiaan 8 maailmanmestaruutta kuudessa eri painoluokassa.
Saavutukset

Hearns on historian ensimmäinen nyrkkeilijä, joka on voittanut maailmanmestaruuden neljässä eri painoluokassa. Hän on myös ensimmäinen joka on voittanut viisi mestaruutta viidessä eri painoluokassa. Hän iski urallaan lukuisia ikimuistoisia tyrmäysiskuja ja häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaimmista tyrmääjistä. Hänet äänestettiin kaikkien aikojen parhaimmaksi ylemmän välisarjan nyrkkeilijäksi arvostetussa nyrkkeilyaiheisessa Ring Magazine-lehdessä ja sai "Fighter of the Year" -palkinnon vuonna 1980 ja 1984.
Hearns otteli kaikkiaan kahtakymmentäyhtä nykyistä, mennyttä tai tulevaa maailmanmestaria vastaan.
Nyrkkeilijänä

Hän oli poikkeuksellisen pitkä välisarjalaiseksi (185 cm) ja hänellä oli leveä selkä ja huomattavan pitkät käsivarret. Hearnsilla olikin hyvä ulottuvuus ja ennen kaikkea ainutlaatuisen tuhoisa iskuvoima ja hänestä käytettiin liikanimeä The Hitman (suom. Salamurhaaja). Hänen tavaramerkkejään olivat tuhoisa oikeankädenlyönti, voimakas vasen koukku sekä erikoinen otteluasento; hän piti aina vasenta kättään normaalia alempana houkutellakseen vastustajan iskujenvaihtoon, lisätäkseen nopeutta ja mahdollistaakseen jabin lyönnin eri kulmista (tekniikka nimeltä flicker jab, suom. välähtävä jabi).
Aiheesta muualla

Ammattilaisottelutilastot Boxrec-tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
tommyhearns.com – infosivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kloridiripuli

Synnynnäinen kloridiripuli (engl. congenital chloride diarrhea, lyhyemmin CCD tai CLD), josta usein käytetään lyhyemmin vain nimitystä kloridiripuli, on kaikkialla maailmassa esiintyvä harvinainen geneettinen ja resessiivinen sairaus. Tavallista useammin tautia ilmenee Suomessa, erityisesti maan pohjoisosissa. Suomessa sitä sairastavia lapsia syntyy muutama vuosittain. Potilailla on kloridi-ionin imeytymishäiriö (DRA, down regulated in adenoma), joka estää kloridia imeytymästä ulosteesta ja sitä kautta aiheuttaa osmoottisen ripulin.
Synnynnäisen kloridiripulin ensimmäinen oire on raskaudenaikainen vesivatsaisuus. Lapsi syntyy ennenaikaisesti ja menettää ensimmäisinä elinpäivinään paljon painoaan. Vatsa pullottaa epänormaalisti, ja lapsella on vesiripulia. Ilman hoitoa useimmat sairaudesta kärsivät vastasyntyneet kuolevat muutaman kuukauden sisällä ja eloon jäävät kehittyvät ja kasvavat normaalia hitaammin. Suomessa oireet osataan yleensä tunnistaa heti synnytyssairaalassa.
Parantavaa hoitoa ei ole, mutta nykyaikaisen lääkityksen ansiosta vaivasta ei ole suurta haittaa. Kloridiripulia hoidetaan korvausliuoshoidolla, jolla korjataan nestetasapaino. Hoito on elinikäinen ja vaatii seurantaa.
Toivo Heiskanen

Toivo Heiskanen (19. heinäkuuta 1928 Kuopio – 30. marraskuuta 2012 Espoo) oli suomalainen lehdistösihteeri ja ulkomaankirjeenvaihtaja.
Heiskanen pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1947 ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa lakia ja myöhemmin englannin kieltä. Hän meni Helsingin Sanomien palvelukseen toimittajaksi 1955. Heiskanen oli Helsingin Sanomien kirjeenvaihtajana Lontoossa 1956–1962 ja Bonnissa Länsi-Saksassa 1962–1966 asuen tällöin perheineen Bad Godesbergissä. Tämän jälkeen Heiskanen toimi Suomen Englannin suurlähetystöön lehdistötiedottajana Lontoossa 1966–1968 ja palattuaan Suomeen hän oli aluksi Yhdysvaltain Suomen suurlähetystön tiedottajana Helsingissä sekä vuonna 1969 Sauna-Seuran toiminnanjohtajana.Viimeksi Heiskanen toimi ulkoministeriön lehdistösihteerinä vuoteen 1988 saakka jolloin hän jäi eläkkeelle.
Kesäesikko

| Kesäesikko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Esikkokasvit Primulaceae
Suku::  Esikot Primula
Laji::  florindae
Kaksiosainen nimi
 Primula florindae  Kingdon-Ward 
Katso myös
   Kesäesikko Wikispeciesissä   Kesäesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäesikko (Primula florindae) on esikoiden (Primula) sukuun kuuluva kasvilaji, joka on kotoisin Tiibetistä.
Ulkonäkö ja koko

Kesäesikko kasvaa 60–120 cm korkeaksi ja 30–60 cm leveäksi. Sen vana on tukeva ja lehdet ovat maata vasten ruusukkeena. Lehdet ovat noin 20 cm pitkiä, ja lehtilapa on yleisesti soikea, pitkänomainen ja soikeahko sekä karvaton. Kukinto on pitkän vanan päässä oleva rento sarja, ja sen kellomaiset kukat ovat tuoksuvia. Kukkien väri on oranssista keltaiseen. Verhiö on vaaleanvihreä sekä suippoliuskainen ja teriö keltainen sekä 15–30 mm leveä.
Kasvupaikka

Kesäesikko kasvaa perennana parhaiten hyvin viileässä ja kosteassa, niin kuin muutkin esikot.
Käyttö

Kesäesikko ei kasva Suomessa luonnonvaraisena, mutta sitä käytetään koristekasvina. Kesäesikko kukkii kesä-heinäkuussa. Juurakkoa voidaan jakaa aikaisin keväällä.
Toivo Helojärvi

Toivo Adolf Helojärvi (20. toukokuuta 1891 Savonranta – 30. marraskuuta 1960) oli suomalainen kansakoulunopettaja, toimittaja ja Maalaisliiton puoluesihteeri.
Helojärven vanhemmat olivat kauppias Erik Hendolin ja Anna Hällström. Helojärvi valmistui kansakoulunopettajaksi 1914 ja toimi opettajana Hollolassa, Sippolassa ja Säkkijärvellä 1914–1918. Hän oli Maaseutu-lehden toimittajana Haminassa 1918–1926, toimi Maalaisliiton puoluesihteerinä 1927–1943 ja oli viimeksi Helsingin Sanomain levikkipäällikkönä vuodesta 1944 alkaen.
Helojärvi oli Maalaisliiton Helsingin paikallisosaston puheenjohtajana 1929–1944, Maalaisliiton sanomalehtimiesyhdistyksen johtokunnan jäsenenä 1924–1944 ja yhdistyksen puheenjohtajana 1932–1933 sekä Suomen sanomalehtimiesten liiton hallituksen jäsenenä 1932–1933.
Tokko

Tokko voi tarkoittaa:
tokot (Gobiidae), tokkokaloihin (Gobiiformes) kuuluva kalaheimo
tokot (Gobius), kalasuku
Tokko, joki Siperiassa
tokkō, sanoista tokubetsu kōgeki, 2. maailmansodan aikainen japaninkielinen ilmaisu itsemurhahyökkäykselle.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tokko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kesäpuu

Kesäpuu on puun vuosiluston osa, joka muodostuu loppuvuodesta. Se on pienionteloisempaa ja paksuseinäisempää kuin alkuvuodesta muodostuva kevätpuu. Viimeisimmäksi syntyvässä kesäpuussa solujen seinät muodostuvat vahvoiksi puun sisäpuolella. Lehtipuilla kesäpuun, kuten myös kevätpuun, sävy vaihtelee vuosittain. Vaahteran, tammen ja jalavan vuosilustojen erilaiset tummuusasteet tekevät puun sisäosan kuviolliseksi.
Kesäpoika

Henry Scott Tuke, Youth in white trousers
Kesäpoika, suomalainen jumalolento, joka tuo keväällä elämänvoiman luontoon ja ihmisiin.
Kesäpoika - sommarpojken, Johan Bargumin novellikokoelma (1984)
kesäpoika on myös nimitys esineellistävässä mielessä valokuvatulle miehelle tai kesän ajaksi otetulle poikaystävälle (vrt. kesätyttö, kesäkissa)
kesäpoika on kesätöihin otetusta nuoresta mieshenkilöstä käytettävä alentava ilmaus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kesäpoika”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Killing Romance

| ”Killing Romance” For My Pain> .. |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 2002 & maalis–huhtikuu 2004 Tico Tico Studio ja Tempputupa Studios
 Julkaistu: 16. kesäkuuta 2004
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Jarmo Kylmänen, Juha Kylmänen, For My Pain
 Tyylilaji: goottimetalli
 Kesto: 04.18
 Levy-yhtiö: Spinefarm
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 7.
For My Painin muut julkaisut
| ”Fallen” 2003 | ”Killing Romance” 2004 |   |
Killing Romance on suomalaisen goottimetallin yhtyeen For My Painin single, joka julkaistiin 16. kesäkuuta 2004. Se ylsi Suomen virallisen singlelistan sijalle 7.
Kappaleet 1 ja 2 on nauhoitettu Tempputupa-studiolla ja Tico Tico -studiolla maalis–huhtikuussa 2004, ja kappale 3 nauhoitettiin yhtyeen esikoisalbumin Fallen nauhoituksissa vuonna 2002.
Kappaleet

Killing Romance – 4.19 (säv. Jarmo Kylmänen, For My Pain, san. Juha Kylmänen)
Joutsenlaulu – 5.38 (Yö -cover, säv. ja san. Jussi Hakulinen)
Too Sad to Live – 5.06 (säv. ja san. Juha Kylmänen)
Kokoonpano

Altti Veteläinen – bassokitara
Petri Sankala – rummut
Olli-Pekka Törrö – kitara
Lauri Tuohimaa – kitara
Juha Kylmänen – laulu
Tuomas Holopainen – kosketinsoitin (kappale 3)
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Tero Kinnunen	Keyboards
Miriam Elisabeth Renvåg – laulu (kappale 3)
Kokoonpano > Tuotanto

Tero Kinnunen – äänittäjä (kappaleet 1 ja 2)
Ahti Kortelainen – äänittäjä (kappale 3)
Mikko Karmila – miksaaja
Minerva Pappi – masteroija
Travis Smith – kansikuva
Aiheesta muualla

Albumi Killing Romance Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
”Killing Romance” discogs.com -sivustolla