stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nukkekauppias ja kaunis Lilith

| Nukkekauppias ja kaunis Lilith |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Jack Witikka
Käsikirjoittaja:  Jack Witikka Walentin Chorell
Perustuu:  Walentin Chorellin kuunnelmaan Dockhandlaren och den sköna Lilith (1947)
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Simon Parmet
Kuvaaja:  Marius Raichi
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Martti Katajisto Hillevi Lagerstam Heikki Savolainen Tauno Palo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF Oy
Ensi-ilta:  1955
Kesto:  73 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nukkekauppias ja kaunis Lilith on Jack Witikan ohjaama elokuva vuodelta 1955. Sen käsikirjoituksen ovat Walentin Chorellin kuunnelman Dockhandlaren och den sköna Lilith (1947) pohjalta tehneet yhdessä Witikka ja Chorell.
Aikuisten satuelokuvan aiheena on diktatuuri, jossa leikkiminen on kielletty. Totalitaarisen valtion johtajaa näyttelee Tauno Palo, tämän epäilysten kohteeksi joutunutta nukkekauppiasta Martti Katajisto, jonka rakastajatarta näyttelee Hillevi Lagerstam. Lasten vallankumousta johtavaa anarkistia näyttelee Heikki Savolainen. Nuket ovat maineikkaan nukketeatterin perustajan Mona Leon suunnittelemia.
Arviot

Myöhempien tv-esitysten yhteydessä jotkut kriitikot ovat esittäneet mielipiteenään, että Berliinin elokuvajuhlilla kehuja saanut elokuva ei ole kestänyt aikaa. Toisaalta sitä on kiitetty rohkeasti tyylitteleväksi utopiasaduksi tehokkuutta tavoittelevasta yhteiskunnasta ja siinä pyristelevistä kansalaisista.
Aiheesta muualla

Nukkekauppias ja kaunis Lilith Elonet.
Nukkekauppias ja kaunis Lilith (1955) Kino Regina.
Murheenkryynin poika

| Murheenkryynin poika |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Aarne Laine
Käsikirjoittaja:  Toivo "Topias" Kauppinen
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Toivo Kärki
Kuvaaja:  Olavi Tuomi
Leikkaaja:  Elmer Lahti
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Veikko Sinisalo Uljas Kandolin Siiri Angerkoski Maija Karhi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  23. toukokuuta 1958
Kesto:  78 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Murheenkryynin poika on Aarne Laineen ohjaama komedia vuodelta 1958. Se on lajityypiltään sotilasfarssi ja suoranaista jatkoa 20 vuotta aiemmin valmistuneelle Suomen ensimmäiselle sotilasfarssille, Yrjö Nortan ja Toivo Särkän ohjaamalle Rykmentin murheenkryynille, jonka senkin käsikirjoitus oli Toivo "Topias" Kauppisen.
Elokuva oli näyttelijä Aarne Laineen viimeinen ohjaus. Edellisen elokuvan näyttelijöistä mukana on ainakin Siiri Angerkoski, jälleen samassa roolissa Mimmi Aaltosena, mutta mukana on monia suomalaisen elokuvan kärkinimiä, joskaan tuolloin vielä ei niin merkittäviä näyttelijöitä. Monet elokuvan näyttelijät ovat Tampereelta, etenkin Veikko Sinisalo, Veijo Pasanen, Ritva Valkama ja Vili Auvinen.
Elokuvan katsojamäärät jäivät vuoden keskitasoa tuntuvasti alhaisemmiksi.
Juoni

Entisen rykmentin murheenkryynin eli pienviljelijä Hemminki Aaltosen (Uljas Kandolin) ja vaimonsa Mimmin (Siiri Angerkoski) poika Heikki Hemminki (Veikko Sinisalo) valmistautuu armeijapalvelukseensa. Poika on kuin mallisotilas, kunnes kasarmille saapuu melkein samanniminen alokas Heikki Anselmi Aaltonen (Veijo Pasanen), viaton kirjakauppa-apulainen. Kirjakauppa-apulainen ei välitä paljoa armeijasta ja ei osaakaan paljoa mitään. Kahden lähes samannimisen Aaltosen välille syntyy sekaannuksia ja erehdyksiä, siksi Hemminki ja Mimmi saapuvat kasarmille asiaa selvittelemään.
Arvioita

Elokuvaa on luonnehdittu 2000-luvun kritiikeissä heikoksi sotilasfarssiksi ja "umpikiltiksi ja pöllöksi", ja sen vitsejä venytetään pitkään ja puuduttuvasti. Jo aikalaiskritiikki ruttasi käsikirjoituksen ja ohjauksen, mutta näyttelijät saivat tuolloin kiitosta, samoin kuvaaja Olavi Tuomen työ on nostettu esiin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Veikko Sinisalo  | … |  alokas Heikki Hemminki Aaltonen   |
|  Uljas Kandolin  | … |  pienviljelijä Hemminki Aaltonen, "rykmentin murheenkryyni"   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Mimmi Aaltonen   |
|  Maija Karhi  | … |  Helvi, Heikin morsian   |
|  Marja Korhonen  | … |  everstinna Sylvi Rantala   |
|  Helge Herala  | … |  everstiluutnantti Rantala   |
|  Ritva Valkama  | … |  keittäjätär   |
|  Toivo Lahti  | … |  kenraalimajuri Routanen   |
|  Tauno Söder  | … |  luutnantti   |
|  Heimo Lepistö  | … |  vääpeli   |
|  Veijo Pasanen  | … |  alokas Heikki Anselmi Aaltonen   |
|  Vili Auvinen  | … |  korpraali Aitanen   |
|  Pentti Irjala  | … |  kapteeni Oksanen   |
|  Pertti Palo  | … |  korpraali   |
|  Tuulikki Suomela  | … |  Irma   |
|  Harri Tirkkonen  | … |  korpraali   |
|  Mauri Heikkilä  | … |  sotilaskirjuri   |
|  Tommi Rinne  | … |  autosotamies / vartiosotilas   |
|  Matti Dahlberg  | … |  alokas   |
|  Matti Aulos  | … |  lääkintämajuri Leppä   |
|  Walle Siivonen  | … |  alokas   |
|  Hannes Veivo  | … |  majuri   |
|  Paavo Hukkinen  | … |  upseeri   |
|  Arvo Kuusla  | … |  kapteeni   |
|  Matti Kuusla  | … |  alokas   |
Aiheesta muualla

Murheenkryynin poika Elonet.
Olo n:o 22

Osa Pasi Karjulan ja Marko Vuokolan Olo n:o 22 -teoksesta.
Olo n:o 22 on vuonna 2000 julkistettu ympäristöteos Helsingin Hietalahdessa. Teos koostuu yli viidestäkymmenestä erikokoisesta peilinkiiltävästä teräspallosta, jotka on sijoitettu Hietalahden satama-altaan ympäristöön. Jokunen pallo on alueen liiketiloissa, muun muassa ravintola Salvessa ja asuinrakennusten sisäpihoilla. Teos ei ala eikä lopu mistään, vaan on koko ajan läsnä koko alueella.
Helsingin taidemuseo järjesti kutsukilpailun, jonka tarkoituksena oli löytää ympäristötaideteos Hietalahden allasta ympäröivälle alueelle. Kilpailuun oli kutsuttu mukaan Teuri Haarla, Jussi Heikkilä, Henrietta Lehtonen, Jaakko Niemelä, Gediminas Urbonas (Liettuasta) sekä Olo-ryhmä eli Pasi Karjula ja Marko Vuokola.tarvitaan parempi lähde Kilpailun voitti Olo-ryhmän veistos Olo n:o 22. Teos julkistettiin 25. heinäkuuta 2000.lähde tarkemmin?
Olo-teossarja on usean kymmenen teoksen kokonaisuus. Maaretta Jaukkurin mukaan taide edustaa Olo-ryhmälle verbimäistä läsnä olemisen tapaa. Heidän teoksensa reflektoivat ympäröivää maailmaa, ja asettuvat todellisen elämän ja taiteen väliselle alueelle.tarvitaan parempi lähde
Myrskylasi

Myrskylasi
Myrskylasi eli säälasi on sään ennustamista varten kehitetty laite, joka koostuu nesteellä täytetystä lasiastiasta. Laitteen toiminta perustuu lasin sisällä olevan nesteen ulkonäön muutokseen, minkä perusteella voidaan yrittää ennustaa erilaisia säätiloja. Nykyaikaiset kokeet eivät ole kyenneet todistamaan myrskylasin toimivuutta.
Säälasi eli poroskooppi on keksintö, jolla piti voitaman ennustaa säätä. Se oli vääriin edellytyksiin perustuva säänennustuskoje, umpinainen putki, joka sisälsi alkoholiin liuennetun salpietarin, salmiakin ja kamferin sekä veden sekoitusta. Liuoksen kiteytvmisilmiöiden oli tarkoitus ennustaa odotettavissa olevaa säätä siten, ettil kauniin ilman edellä pohjakerros on pilven-tapaisesti samea, päällimmäinen kerros kirkas, huonon sään edellä pintakerros samea.
Kuvaus

Lasin sisällä oleva neste koostuu useista eri aineista, useimmiten tislatusta vedestä, etanolista, salpietarista, ammoniumkloridista ja kamferista. Seoksen kehitti amiraali Robert FitzRoy, joka käytti myrskylaseja säätilojen ennustamiseen matkoillaan Charles Darwinin kanssa HMS Beaglella.
Matkoillaan FitzRoy seurasi tarkasti myrskylasin käyttäytymistä ja dokumentoi sen toimintaa eri säätiloissa:
Nesteen ollessa kirkasta, on tiedossa kirkasta ja selkeää säätä.
Nesteen ollessa sameaa, on sää pilvinen, mahdollisesti sateinen.
Jos nesteessä on pieniä täpliä, odotettavissa on sumua.
Mikäli neste on samea ja siellä on pieniä kidekukkia, on tiedossa kesällä myrskyistä säätä tai talvella lumisadetta.
Jos nesteessä on pieniä kiteitä kirkkaana talvipäivänä, on tiedossa lumisadetta.
Suuret hiutaleet nesteessä kertovat kesäisin pilvisyydestä ja talvisin lumisateesta.
Jos pohjalle alkaa kertyä kristalleja, on pakkanen kiristymässä.
Pitkät kiteet lasin yläosassa kertovat tuulisesta säästä.
Britteinsaaria koettelivat vuonna 1859 pahat myrskyt. Britannian kruunu reagoi jakamalla myrskylaseja monille pienille kalastajayhteisöille, joilta laivaväki kysyi neuvoa ennen merille lähtöä. Myrskylasit tulivat sitten tunnetuiksi nimellä ”FitzRoyn ilmapuntari”.
Tarkkuus

Artikkelissa ”Journal of Crystal Growth” julkaistun kokeen mukaan lämpötilan muutos on ainoa tekijä, joka saa aikaan kiteiden kasvamisen myrskylasissa.
Cecil Adams suorittimilloin? epävirallisia kokeita myrskylaseilla ja huomasi, että myrskylasin onnistuminen sään ennustamisessa on verrattavissa sattumaan.
Ainesosat

2,5 g salpietaria
2,5 g ammoniumkloridia
33 ml tislattua vettä
40 ml etanolia
10 g kamferia
Kuumenna tislattu vesi ja sekoita joukkoon salpietari ja ammoniumkloridi. Lisää lopuksi etanoli ja kamferi. Kaada valmis seos korkilla suljettuun koeputkeen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Shtormglass: analysis of recipes, research
Admiral FitzRoy's remarks on barometers and thermometers
Contemporary design
Kiteiden ulkonäkö myrskylasissa sään muuttuessa (video) - YouTube
Kiteitä FitzRoyn myrsylasissa
Nisshin (1869)

| Nisshin / 日進 |
| --- | --- |
 Nisshin

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Gips & Son, Dordrecht
Laskettu vesille:  1869
Palveluskäyttöön:  28. huhtikuuta 1870
Poistui palveluskäytöstä:  30. toukokuuta 1892
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1893
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 490 t
Pituus:  61,8 m
Leveys:  8,76 m
Syväys:  4,2 m
Koneteho:  710 ihp
Nopeus:  11 solmua
Miehistöä:  145
Aseistus
Aseistus:  1 × Armstrong 7″ ML -tykki 6 × 30 naulan tykkiä
Nisshin (jap. 日進) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1869 vesillelaskettu puurunkoinen parkkitakiloitu potkurikorvetti, joka valmistettiin alun perin Tokugawa-shogunaatille.
Valmistus

Tokugawa-shogunaatti tilasi aluksen Gips and Sonsilta Dordrechtista Alankomaista. Alus laskettiin vesille vuonna 1869, mutta se ei kuitenkaan valmistunut ennen sisällissodan päättymistä, joten Hizenin klaani lunasti aluksen.
Palvelus

Alus liitettiin keisarillisen Japanin laivastoon 28. huhtikuuta 1870, ja se nimettiin Nisshiniksi 22. kesäkuuta. Aluksen aseistus vaihdettiin vuonna 1885 kuuteen Kruppin valmistamaan 4,7 tuuman takaaladattavaan tykkiin. Alus poistettiin alusluettelosta 30. toukokuuta 1892, ja myytiin romutettavaksi vuonna 1893.
New Super Mario Bros. Wii

| New Super Mario Bros>  Wii |
| --- | --- |
 Pelin levykotelon kansikuva
Kehittäjä:  Nintendo EAD
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Tuottaja:  Takashi Tezuka
Säveltäjä:  Shiho Fujii
Pelisarja:  Mario
Julkaistu:  AUS 11.  marraskuuta 2009 NA 15. marraskuuta 2009 EU 20. marraskuuta 2009 JP 3. joulukuuta 2009
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 3
Alusta:  Wii
Jakelumuoto:  12 cm optinen levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
New Super Mario Bros. Wii on Nintendo kehittämä ja vuonna 2009 julkaisema tasohyppelypeli. Peli julkaistiin alun perin Australiassa 11. marraskuuta 2009, sitten Pohjois-Amerikassa 15. marraskuuta , Euroopassa 20. marraskuuta sekä Japanissa 3. joulukuuta. Peli on jatkoa vuonna 2006 julkaistulle New Super Mario Bros. -pelille.
New Super Mario Bros. Wii on myynyt yhteensä 27,88 miljoonaa kappaletta, tehden siitä viidenneksi myydyimmän Wii-pelin.
Pelaaminen

Pelin pelaaminen on samantyyppistä kuin edeltäjässään New Super Mario Bros. -pelissä: pelaajan kuuluu edetä kentissä pisteestä A pisteeseen B ennen ajan loppumista. Tavoitteena on päästä lipputankoon asti. Jokaisessa kentässä on myös lippu, jota koskettamalla pääsee jatkamaan lipun kohdasta, jos pelihahmo kuolee. Kentissä on myös erilaisia lisävoimia ja esineitä, joita voi hyödyntää. Esteitä ovat erilaiset viholliset ja rotkot. Pelaaja osaa tyypillisesti kävellä, juosta, hyppiä ja tehdä muita perinteisiä liikkeitä. Super Mario Worldistä tuttu pyörähdyshyppy on tehnyt paluun. Pelaaja pystyy hyödyntämään Wii Remoten liikkeentunnistusta, muun muassa liikuttamalla erilaisia objekteja (kuten keinulautoja).
Jokaisessa kentässä on kolme Tähtikolikkoa. Niitä keräilemällä voi ostaa Toad-taloja sekä erilaisa neuvoa antavia videoita Prinsessa Peachin linnasta.
Peli sisältää täysin uudenlaisen moninpelitilan, jossa maksimissaan neljä pelaajaa voi liikkua kentissä. Pelaajat voivat kantaa ja heitellä toisiaan. Jos joku pelaaja ottaa laatikon, josta tulee lisävoimia, sieltä tulee niitä niin monta kuin pelaajia on. Tietyn pelaajan kuollessa hän palaa kenttään kuplan sisällä, jolloin muut pelaajat voivat puhkaista sen. Coin Battle -moninpelitilassa kilpaillaan kolikoiden keräämisestä.
Pelaaja menee kenttiin ylhäältäpäin kuvatussa karttavalikossa, jossa kuljetaan teitä pitkin. Kenttien lisäksi kartalla on Toad-taloja, joissa pelattavista minipeleistä voi voittaa erilaisia palkintoja ja Warp-kanuunoita, joiden avulla voi päästä uusiin maailmoihin. Kartoissa on myös salareittejä, joiden avulla voi ohittaa erilaisia kenttiä. Sekä Warp-kanuunoiden että salareittien löytäminen vaatii salaisen uloskäynnin löytämistä tietyistä kentistä. Kartalla on Super Mario Bros. 3:n tapaan vihollisia. Niihin törmätessään pelaajan pitää kerätä ajassa kentältä löytyvät kahdeksan Toad-merkkiä varoen samalla vihollisia.
Pelissä on useita lisävoimia, klassiset Fire Mario ja Invincible Mario sekä edeltäjästään tuttu Mini-Mario tekevät paluun. Uusia lisävoimia ovat Propeller Mario, jolla voi lentää korkealle ja Penguin Mario, joka osaa heitellä jääpalloja, uida hyvin ja liukua jään päällä. Myös Super Mario Galaxyssä esiintynyt Ice Mario esiintyy tällä kertaa jääpalloja heittelevänä versiona.
New Super Mario Bros. Wiissä pääsee Super Mario Worldin tapaan ratsastamaan Yoshilla. Yoshit voivat syödä vihollisia ja ne osaavat myös tehdä potkuhypyn, jolla pääsevät korkealle.
Jos pelaajalle tulee ongelmia, hän voi saada avukseen Super Guide -nimisen oppaan, jossa Luigi läpäisee kentän pelaajan puolesta. Pelaaja voi sitten läpäistä kentän itse uudelleen tai ohittaa sen.
Juoni

On Prinsessa Peachin syntymäpäivä. Hänen juhliessaan ystäviensä Marion, Luigin, sinisen ja keltaisen Toadin kanssa, paikalle tuodaan syntymäpäiväkakku, josta hyppäävät Koopalingit ja Bowser Jr., jotka kidnappaavat Peachin. Mario, Luigi ja Toadit lähtevät pelastusretkelle.
Aiheesta muualla

Pelin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Mario-pelit
| --- | --- |
Tasohyppelyt:   Donkey Kong  Mario Bros.  Super Mario Bros.  Super Mario Bros.: The Lost Levels (SMB2J)  Super Mario Bros. 2  Super Mario Land  Super Mario Bros. 3  Super Mario World  Super Mario Land 2  Super Mario 64  Super Mario Sunshine  Super Princess Peach  New Super Mario Bros.  Super Mario Galaxy  New Super Mario Bros. Wii  Super Mario Galaxy 2  Super Mario 3D Land  New Super Mario Bros. 2  New Super Mario Bros. U  Super Mario 3D World  Super Mario Odyssey 
Roolipelit:   Super Mario RPG  Mario & Luigi: Superstar Saga  Mario & Luigi: Partners in Time  Mario & Luigi: Bowser’s Inside Story  Mario & Luigi: Dream Team Bros.  Mario & Luigi: Paper Jam Bros. 
Paper Mario:   Paper Mario  Paper Mario: The Thousand-Year Door  Super Paper Mario  Paper Mario: Sticker Star  Paper Mario: Color Splash  Paper Mario: The Origami King 
Spinoff-pelit:   Mario Kart -pelisarja  Mario Party -pelisarja  Mario Golf -pelisarja  Mario Tennis -pelisarja  Luigi's Mansion  Mario Superstar Baseball  Mario Smash Football  Mario Strikers: Charged Football  Dance Dance Revolution Mario Mix  Super Mario Ball  Dr. Mario -pelisarja  Wrecking Crew  Wrecking Crew 98  Mario Slam Basketball  Mario Sports Mix  Mario & Sonic at the Olympic Games  Mario & Sonic at the Olympic Winter Games  Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games  Boom Street  Luigi’s Mansion 2  Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games  Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games  Mario & Sonic at the Tokyo 2020 Olympic Games 
Uudelleenjulkaisut:   Super Mario All-Stars  Super Mario Bros. DX  Super Mario Advance  Super Mario Advance 2  Super Mario Advance 4  Super Mario 64 DS 
Ajopelit:   Super Mario Kart  Mario Kart 64  Mario Kart: Super Circuit  Mario Kart: Double Dash!!  Mario Kart DS  Mario Kart Wii  Mario Kart 7  Mario Kart 8  Mario Kart 8 Deluxe 
Yoshi-pelit:   Super Mario World 2  Super Mario Advance 3  Yoshi’s Story  Yoshi’s Island DS  Yoshi’s Universal Gravitation  Yoshi Touch & Go  Yoshi’s New Island  Yoshi’s Woolly World  Yoshi’s Crafted World 
Muut pelit:   Hotel Mario  Marios FUNdamentals  Mario Is Missing!  Mario Teaches Typing  Mario's Time Machine  Super Mario: Blue Twilight DX  Super Mario's Wacky Worlds  Captain Toad: Treasure Tracker  Super Mario Maker  Super Mario Maker 2
Murheen mailla 1996–2007

| Murheen mailla 1996–2007 Kotiteollisuus |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1996–2007
 Tuottaja(t): Jani Viitanen (Noitavasara-single) TT Oksala (Kuulohavaintoja-EP) Mikko Karmila (kaikki muut)
 Tyylilaji: rock, hard rock, heavy metal
 Kesto: 188.20
 Levy-yhtiö: Megamania
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 7.
Kotiteollisuuden muut julkaisut
| Iankaikkinen 2006 | Murheen mailla 1996–2007 2007 | Murheen mailla singlet 1996–2007 2008 |
Murheen mailla 1996–2007 on Kotiteollisuuden kolmen CD:n kokoelma-albumi, joka julkaistiin 7. marraskuuta 2007. Levy sisältää kaikki yhtyeen julkaisemat EP:t (livekappaleita lukuun ottamatta), kaikki singlet b-puolineen, sekä uuden, ennenjulkaisemattoman kappaleen Valomerkki. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 7. Albumia on myyty yhteensä 26 700 kappaletta, mikä on kultalevyn oikeuttava määrä.
Levystä pääsi julkaisupäivänä myyntiin pieni erä virheellistä painosta, jossa kokoelman ensimmäinen CD sisältää alkuperäisen sisällön sijasta Smurffien tuotantoa.
Kokoelman ensimmäinen CD sisältää kaikki yhtyeen EP-raidat pois lukien EP:illä julkaistut livekappaleet, toinen cd sisältää kaikki singleinä julkaistut albumiraidat, kolmas taas sisältää aiemmin singlejen bonusraitoina julkaistuja kappaleita.
Kokoelmasta julkaistiin vuonna 2008 pienennetty versio nimeltä Murheen mailla singlet 1996–2007, joka sisältää ainoastaan toisen CD:n hitti-/klassikkokappaleet sekä "Valomerkki" raidan.
Myöhemmin Kotiteollisuus on julkaissut myös toisen vastaavan kokoelman Murheen mailla II 2007–2014.
Kappaleet > CD 1

Routa ei lopu (on ilmoja pidelly) – 03:25 (Routa ei lopu (on ilmoja pidelly))
Tuulten pyyhkimä – 01:48 (Kuulohavaintoja)
Noitavasara – 02:43 (Noitavasara)
Valtakunta (Tappava Pila-remix) – 04:10 (±0)
Kuolemajärvi – 05:22 (Kummitusjuna)
Kultalusikka – 03:42 (Kultalusikka)
Käärmeiden historiaa (2001) – 04:00 (Yksinpuhelu)
Yksinpuhelu – 05:39 (Yksinpuhelu)
Teatterissa – 01:52 (Noitavasara)
Puhetta – 02:39 (Noitavasara)
±0 – 03:59 (±0)
Veisu – 05:00 (Kummitusjuna)
Iäisyyskutsu – 03:31 (±0)
Suurelle tuntemattomalle – 03:36 (Kuulohavaintoja)
Aamusta aamuun – 06:20 (Kummitusjuna)
Käärmeiden historiaa (1997) – 03:19 (Kuulohavaintoja)
Kappaleet > CD 2

Valomerkki – 03:47 (uusi kappale)
Kadonneet – 03:40 (Iankaikkinen)
Helvetistä itään – 04:46 (Helvetistä itään)
Eevan perintö – 04:12 (Eevan perintö)
Minä olen – 04:27 (Helvetistä itään)
Kaihola (levyversio) – 05:10 (7)
Rakastaa/ei rakasta – 04:28 (Kuolleen kukan nimi)
Jos sanon – 04:04 (Tomusta ja tuhkasta)
Vuonna yksi ja kaksi – 03:59 (Kuolleen kukan nimi)
Vieraan sanomaa – 04:32 (7)
Tuonelan koivut – 04:38 (Iankaikkinen)
Kädessäni – 04:32 (Tomusta ja tuhkasta)
Arkunnaula – 04:08 (Iankaikkinen)
Juoksu – 03:16 (Eevan perintö)
Routa ei lopu (1998) – 03:18 (Aamen)
Tämän taivaan alla (levyversio) – 05:13 (Helvetistä itään)
Kappaleet > CD 3

Trilogia bassolle, rummuille, kitaralle ja laululle – 01:13 (Minä olen, b-puoli)
Harakat – 02:32 (Routa ei lopu, b-puoli)
Suru – 02:35 (Eevan perintö, b-puoli)
Jää makaamaan – 03:02 (Jos sanon, b-puoli)
Väsyneen kuva – 03:54 (Kädessäni, b-puoli)
Voi luoja – 03:14 (Rakastaa/ei rakasta, b-puoli)
Pirunpelto – 05:14 (Vuonna yksi ja kaksi, b-puoli)
Isä, poika ja paha henki – 04:49 (Helvetistä itään, b-puoli)
Rakkaus ja minä 6–0 – 04:06 (Minä olen, b-puoli)
Viimeinen lause – 06:30 (Minä olen, b-puoli)
Kukko laulaa – 05:03 (Tämän taivaan alla, b-puoli)
Suomi. Nyt. – 03:54 (Vieraan sanomaa, b-puoli)
Ei-kenenkään maa – 03:36 (Kaihola, b-puoli)
Helvetinpyörä – 04:07 (Arkunnaula, b-puoli)
Viimeistä päivää – 05:18 (Tuonelan koivut, b-puoli)
Kokoonpano

Jouni Hynynen – laulu, kitarat
Janne Hongisto – basso, taustalaulu
Jari Sinkkonen – rummut, taustalaulu
+
Aki Virtanen – kitarat (CD 1:n raidoilla 2, 3, 9, 10, 14 ja 16)
Miitri Aaltonen ja Janne Hynynen – taustalaulut
Tuomas Holopainen – koskettimet
Mikko Karmila – kitarat, koskettimet, tuotanto, äänitys, miksaus
Jani Viitanen – tuotanto, äänitys, miksaus (CD 1:n raidat 3, 9 ja 10)
TT Oksala – tuotanto, äänitys ja miksaus (CD 1:n raidat 2, 14 ja 16)
Arvostelut

Desibeli.net:
Dome.fi:
Rumba: suopea
Soundi:
My Name Is El Muerte

| My Name Is El Muerte Los Bastardos Finlandeses |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 23. maaliskuuta 2007
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 43.03
 Levy-yhtiö: 100% Record Company
muut julkaisut
|   | My Name Is El Muerte 2007 | Return of El Diablo 2008 |
Singlet albumilta My Name Is El Muerte
 ”Viva! Los Bastardos!” Julkaistu: 2007  ”Born ’n’ Raised” Julkaistu: 2007
My Name Is El Muerte on Los Bastardos Finlandeses -yhtyeen ensimmäinen albumi, joka julkaistiin 23. maaliskuuta 2007. Albumi sisältää myös animaatiomusiikkivideot kappaleista ”Viva! Los Bastardos!” ja ”Born ’n’ Raised”.
Kappaleet

Born ’n’ Raised – 3.04
No Diamonds to Heaven – 4.00
El Diablo’s Day – 4.45
Happy on the Run – 3.11
Bad Blood – 4.14
Red Eye Station – 3.34
Devil’s Country – 4.11
Here with You – 5.05
When the Balloon Goes Up – 4.05
Wheelspinning – 3.42
Viva! Los Bastardos! – 3.12
Arvostelut

Desibeli.net:
Nyt.fi:
Imperiumi.net:
Soundi:
Naruskajoki

| Naruskajoki |
| --- | --- |
 Porttikosken alapuolinen suvanto
Alkulähde:  Naruskajärvi
Laskupaikka:  Tenniöjoki
Maat:  Suomi
Pituus:  47 km
Virtaama:  10 m³/s
Valuma-alue:  740 km²
Naruskajoki sijaitsee Suomessa Sallan pohjoisosassa. Joki saa alkunsa Naruskajärvestä ja laskee 47 km myöhemmin Tenniöjokeen, joka on Kemijoen sivujoki. Putouskorkeutta Naruskajoella on noin 80 metriä. Naruskajoen valuma-alue on 740 neliökilometriä. Keskivirtaama jokisuussa on 10 kuutiometriä sekunnissa.[lähde? ]
Naruskajärveen laskeva latvajoki on Ylä-Naruskajoki. Naruskajoen suurimpia sivujokia ovat Sorsajoki, Suoltijoet ja Sätsijoki. Naruskajoen koskia ovat mm. Siekaköngäs, Iso-Kuutsiköngäs, Porttikoski, Pystökoski ja Rovakaltionkoski.
Nohra

Nohran sijainti Saksassa
Nohra on kunta Saksassa Thüringenin osavaltiossa. Kansallissosialistit perustivat ensimmäiset keskitysleirinsä Nohraan.
Seurakuntien ystävyysseurakuntasuhteen Viitasaari - Nohra 1987.