stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valentina Rastvorova

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Rastvorova Rooman kesäolympialaisissa 1960. |  Rastvorova Rooman kesäolympialaisissa 1960. |  Rastvorova Rooman kesäolympialaisissa 1960. |  |
Maa:   Neuvostoliitto
Naisten miekkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rooma 1960 | floretti, joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Rooma 1960 | floretti, yksilökilpailu |  |
|  Hopeaa | Tokio 1964 | floretti, joukkuekilpailu |  |
Valentyna Ksenofontovna Rastvorova (myöh. Grišina, ukr. Валентина Ксенофонтовна Растворова, ven. Валентина Ксенофонтовна Растворова (Грішина), Valentina Ksenofontovna Rastvorova, 17. kesäkuuta 1933 Odessa, Ukrainan SNT – 24. elokuuta 2018) oli ukrainalaissyntyinen Neuvostoliittoa edustanut miekkailija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Rastvorova voitti floretin joukkuekilpailussa olympiakultaa Roomassa 1960 ja saavutti olympiahopeaa Tokiossa 1964. Lisäksi hän saavutti Roomassa olympiahopeaa floretin yksilökilpailussa. Rastvorova kilpaili myös Melbournen kesäolympialaisissa 1956.
Rastvorova meni naimisiin Boris Grišinin kanssa, ja hän on Jevgeni Grišinin sekä Jelena Grišinan äiti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valentina Rastvorova Wikimedia Commonsissa
Uudenmaan liitto

| Uudenmaan liitto> Nylands forbund |
| --- | --- |
Perustettu:  1934 (Uudenmaan maakuntaliitto ry)
Tyyppi:  kuntayhtymä (maakuntaliitto)
Toimiala:  aluekehitys, strateginen suunnittelu ja maakuntakaavoitus
Päämaja:  Esterinportti 2 B, 00240 Helsinki
Toiminta-alue:  Uudenmaan maakunta
Jäsenet:  Uudenmaan 26 kuntaa
Maakuntajohtaja:  Tuija Telén
Päätöksentekoelin:  Uudenmaan maakuntavaltuusto
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uudenmaan liitto (ruots. Nylands förbund) on maakunnan liitto, joka toimii Uudenmaan maakunnassa. Liittoon kuuluu 26 kuntaa, joiden alueella asuu noin 1,7 miljoonaa ihmistä.
Ylintä päätösvaltaa liitossa käyttää 2–3 kertaa vuodessa kokoontuva maakuntavaltuusto, johon jäsenkunnat nimeävät 80 edustajaa asukasluvun mukaisessa suhteessa jäsenkuntien kunnanvaltuutetuista. Maakuntavaltuustoa useammin eli noin kerran kuukaudessa kokoontuu 15-henkinen maakuntahallitus. Maakuntahallitus ohjaa noin sata henkeä työllistävän Uudenmaan liiton työskentelyä. Maakuntavaltuuston puheenjohtajana on kaudella 2021–2025 on helsinkiläinen Pentti Arajärvi.  Maakuntaliiton operatiivisena johtajana toimii maakuntajohtaja Tuija Telén.
Maakuntaliiton historia juontaa juurensa vuoteen 1934, jolloin perustettiin Uudenmaan maakuntaliitto. Aluesuunnittelu käynnistyi seutukaavaliittojen perustamisen myötä. Nykyisen Uudenmaan maakunnan alueella toimineista seutukaavaliitoista aluesuunnittelun aloitti vuonna 1946 perustettu Helsingin ja sen ympäristön aluesuunnitelmaliitto.
Uusimaa-päivä

Uudenmaan liitto lanseerasi vuonna 2024 Uusimaa-päivän, jonka ideana on juhlistaa Uuttamaata ja tuoda yhteen paikallisia uusmaalaisia toimijoita ja asukkaita. Päivää juhlittiin ensimmäisen kerran 21. toukokuuta 2024.
Aiheesta muualla

Uudenmaan liiton sivusto (uudenmaanliitto.fi)
Uusimaa-ohjelman valmistelu on käynnissä (2022-2025) (Arkistoitu – Internet Archive) (uudenmaanliitto.fi)
Petteri Juuti (4.12.2014) Uudenmaan tuulipuistotoiveet kasautumassa Loviisan harteille (yle.fi)
Jarmo Huhtanen (6.11.2018) Oletko ihmetellyt, miksi Suomen tuulivoimalat sijaitsevat lännessä? ”Sanon niille, että rakentakaa muualle Suomeen”, kommentoi insinööri Pääesikunnasta, Jarmo Huhtanen (6.11.2018) Miksi kaavaan merkitään tuulivoimaloita, vaikka Pääesikunnan tiedetään torppaavan ne? Suomenlahdelle ei ole tulossa tuulivoimaa, myöntää kaavoittaja  (hs.fi)
Jarkko Hakala (13.2.2013) Uudenmaan liitto narahti nimityksestä (tilaajille) (hs.fi)
Marja Salomaa (19.12.2019) Uudenmaan kunnat saamassa tahtonsa läpi sotessa: Maakuntaan viisi itsehallintoaluetta, Helsingistä tulossa oma alueensa (hs.fi)
Tukholma (taajama)

| Tukholma |
| --- | --- |
 Tukholma
 Koordinaatit: 59°19′36″N, 18°4′16″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti ja Södermanland
Kunta:  Tukholman kunta, Huddingen kunta, Solnan kunta, Järfällan kunta, Sollentunan kunta, Botkyrkan kunta, Haningen kunta, Tyresön kunta, Sundbybergin kunta, Nackan kunta, Danderydin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  381,63 km²
Väkiluku:  1 372 565
 – Väestötiheys:  3 596,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vuoden 2015 taajamarajauksen mukainen Tukholman taajama sinisellä sekä Sollentunan ja Upplands Väsbyn taajama punaisella.
Tukholman taajama (ruots. Stockholm) on Ruotsin ja koko Pohjoismaiden suurin taajama. Se sijaitsee kokonaan Tukholman läänin alueella, mutta jakautuu kahden historiallisen maakunnan alueelle. Eteläosa taajamasta sijaitsee Södermanlandissa ja pohjoisosa Uplannissa. Ruotsin suurin kaupunki ja pääkaupunki Tukholma sisältyy käytännössä kokonaan taajaman alueeseen. Taajamaan kuuluu kokonaan tai suurelta osin myös useimpien Tukholman naapurikuntien väestö. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli yhteensä 1 372 565 asukasta ja sen maapinta-ala oli 381,63 km². Taajaman väestötiheys oli siten 3 596,6 asukasta maaneliökilometriä kohti.
Väestö kunnittain

Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu ne kunnat, joiden alueelle Tukholman taajama ulottuu, kuntien kokonaisväkiluku ja Tukholman taajama-alueeseen kuuluvilla alueilla asuvien määrä. Tiedot ovat vuoden 2010 lopusta. Viimeiseen sarakkeeseen on laskettu Tukholman taajamassa asuvien osuus kunnan väestöstä. Tiedot on järjestetty Tukholman taajamassa asuvan väestömäärän mukaan laskevaan järjestykseen.
| Kunta | Kunnan väkiluku | Siitä Tukholman taajamassa |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Tukholman kunta | 847 073 | 846 928 | 100,0 |
| Huddingen kunta | 97 453 | 95 234 | 97,7 |
| Solnan kunta | 68 144 | 68 144 | 100,0 |
| Järfällan kunta | 66 211 | 66 065 | 99,8 |
| Sollentunan kunta | 64 630 | 60 236 | 93,2 |
| Botkyrkan kunta | 82 608 | 54 280 | 65,7 |
| Haningen kunta | 77 054 | 44 877 | 58,2 |
| Tyresön kunta | 42 947 | 39 427 | 91,8 |
| Sundbybergin kunta | 38 633 | 38 633 | 100,0 |
| Nackan kunta | 90 108 | 32 911 | 36,5 |
| Danderydin kunta | 31 330 | 25 830 | 82,4 |
Tukholman kunnassa asui näiden tietojen perusteella 61,7 % koko Tukholman taajaman väestöstä.
Tukholman taajama kuntien keskustaajamana

Tukholman, Huddingen, Solnan, Järfällan, Täbyn, Haningen, Tyresön, Sundbybergin, Nackan ja Danderydin kuntien keskuspaikat (ruots. centralort) eivät muodosta omia keskustaajamiaan useimpien muiden Ruotsin kuntien tapaan, vaan ne ovat kaikki osa kuntarajat ylittävää Tukholman taajamaa. Sen sijaan Botkyrkan kunnan keskustaajama Tumba ei ole osa Tukholman taajamaa, vaan muodostaa oman taajamansa.
Taajaman kasvu

Tukholman taajamaan on vuosien mittaan sulautunut useita lähitaajamia:
vuonna 1970: Flemingsberg, Jakobsberg ja Tullinge
vuonna 1975: Alby, Bollmora, Fittja, Handen, Kallhäll ja Norsborg
vuonna 1980: Stäket
vuonna 1995: Sollentuna ja Tyresö
Väestönkehitys

| Tukholman taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 957 655 | 957 655 |
| 1965 | 1965 |    | 962 306 | 962 306 |
| 1970 | 1970 |    | 973 392 | 973 392 |
| 1975 | 1975 |    | 995 296 | 995 296 |
| 1980 | 1980 |    | 989 424 | 989 424 |
| 1990 | 1990 |    | 1 040 907 | 1 040 907 |
| 1995 | 1995 |    | 1 148 953 | 1 148 953 |
| 2000 | 2000 |    | 1 212 179 | 1 212 179 |
| 2005 | 2005 |    | 1 252 118 | 1 252 118 |
| 2010 | 2010 |    | 1 372 565 | 1 372 565 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Tukholman taajama kasvoi yhteen Flemingsbergin, Jakobsbergin ja Tullingen kanssa vuonna 1970, Albyn, Bollmoran, Fittjan, Handenin, Kallhällin ja Norsborgin kanssa 1975, Stäketin kanssa 1980 sekä Sollentunan ja Tyresön kanssa 1995.
Käännös suomeksi
Tähtilordi

| Tähtilordi |
| --- | --- |

Luoja(t):  Steve Englehart ja Steve Gan
Kustantamo:  Marvel Comics
Ensiesiintyminen:  Marvel Preview nro 4 (tammikuu 1976)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Peter Jason Quill
Ryhmäsidokset:  Galaksin Vartijat Annihilation Shi’ar-eliittikaarti
Voimat:  Nerokas strategisti ja ongelmanratkaisija. Taitava ampuja ja miekkailija. Puvun kanssa: Yli-inhimilliset voimat ja kestävyys. Lentäminen. Kyky matkustaa avaruuden halki.
Tähtilordi (engl. Star-Lord), oikealta nimeltään Peter Quill, on Marvel-kustantamon sarjakuvien supersankarihahmo, joka esiintyi ensi kerran Marvel Preview -lehden numerossa 4 (tammikuu 1976). Hahmon loivat Steve Englehart ja Steve Gun. Peter Quillin äiti on Meredith Quill ja isä Spartaxin keisari J’Son, mikä johtaa hänen tulemiseensa planeettojenväliseksi lainvartijaksi.
Tähtilordin aiemmat esiintymiset olivat kuitenkin vähemmän merkittäviä, kunnes hahmo sai tärkeän roolin sarjakuvista Annihilation (2006) ja Annihilation: Conquest (2007). Vuonna 2008 alkaneessa uudessa Guardians of the Galaxy -sarjakuvassa hän ryhtyi johtamaan avaruudessa toimivaa supersankariryhmää Galaksin Vartijat, joka oli uusi kokoonpano vuonna 1969 toimineesta samannimisestä supersankariryhmästä. Chris Pratt on näytellyt hahmoa Marvel Cinematic Universen elokuvissa alkaen vuoden 2014 elokuvasta Guardians of the Galaxy.
Hahmon fiktiivinen historia

Tehtyään pakkolaskun Maahan, J’son tapaa Meredith Quillin, joka majoittaa hänet luokseen. J’son ja Meredith rakastuvat toisiinsa, mutta korjattuaan aluksensa J’son joutui lähtemään sotaan. Meredith oli kuitenkin J’sonin tietämättä tullut raskaaksi ja synnytti myöhemmin pojan nimeltä Peter Quill. 10 vuotta myöhemmin Badoon-sotilaat tappoivat Meredithin ja yrittivät tappaa myös Peterin estääkseen J’sonin sukua jatkumasta. Peter ampuu avaruusolennot ja löytää sattumalta isänsä aseen ennen kuin pakenee Badoonien jälkeensä jättämällä aluksella. Peter päätyy orpokotiin ja liittyy myöhemmin NASAan.
Vuosia myöhemmin hänen aluksensa vaurioituu ja jää ajelehtimaan avaruuteen mistä Yondun (tämä Yondu oli vaihtoehtoisesta tulevaisuudesta tulevan ja alkuperäisiin Galaksin Vartijoihin kuuluvan Yondu Udontan esi-isä) johtamat avaruusrosvot, ravagerit, löytävät hänet. Pelastuttuaan Peter yrittää varastaa näiden aluksen, huijaten jokaista avaruusrosvoa ja lyöden jopa itse Yondun tajuttomaksi. Herättyään Yondu vapautui ja antoi Peterille kaksi vaihtoehtoa: joko hänet heitettäisiin avaruuteen tai tapettaisiin suoraan aluksessa. Mutta Peter pyytääkin sen sijaan, että saisi liittyä ravagereihin. Yondu ei suostu, ennen kuin ymmärtää heidän molempien olevan "lapsia vailla kotia". Vaikka hän olikin ravagereille pelkkä siivooja, Peter käytti tilaisuutta hyväkseen oppiakseen avaruudesta kaiken.
Myöhemmin Tähtilordi on kuolla kohdatessaan Langenneen, yhden entisistä Galactuksen apulaisista, ja lisäksi Tähtilordin alus tuhoutuu. Kaksikko vangitaan galaksienväliseen vankilaan, Kylniin. Supersankari Nova vapauttaa Tähtilordin, joka päätyy auttamaan häntä sodassa Annihilusia vastaan. Tähtilordi toimii myöhemmin krii-kenraali Ronan Syyttäjän neuvonantajana.
Kun Phalanx valtaa kriiden kotiplaneetta Halan, Tähtilordi johtaa kapinaa valloittajia vastaan. Estääkseen toisen galaksienvälisen sodan, Tähtilordi muodostaa uuden kokoonpanon Galaksin Vartijoista. He ovat "ennakoivia" ja pyrkivät tekemään ennaltaehkäiseviä iskuja galaktisia uhkia vastaan, mutta epäonnistuvat estämään sodan kriiden ja Shi’arin välillä. Thanoksen toimien seurauksena toisen universumin uhatessa heidän universumiaan, Tähtilordi ja Nova ovat valmiita uhraamaan itsensä Thanoksen pysäyttämiseksi, mutta Nova on ainut, joka kuolee, ja Thanos pääsee pakoon.
Muissa medioissa > Elokuva > Animaatio

Tähtilordi tekee cameoesiintymisen animaatioelokuvassa Planet Hulk yhtenä Sakaarin gladiaattoriareenan katsojista.
Tähtilordia näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Anthony Ruivivar |  |  | Marvel Heroes |
| 2013–2015 | Chris Cox | Ultimate Spider-Man Avengers Assemble Hulk ja M.Ä.I.S.K.:n agentit |  | Disney Infinity: Marvel Super Heroes Disney Infinity 3.0 |
| 2014, 2017–2019, 2022–2023 | Chris Pratt | The Guardians of the Galaxy Holiday Special | Guardians of the Galaxy Guardians of the Galaxy Vol. 2 Avengers: Infinity War Avengers: Endgame Thor: Love and Thunder Guardians of the Galaxy Vol. 3 |  |
| 2015–2019 | Will Friedle | Hulk ja M.Ä.I.S.K.:n agentit Guardians of the Galaxy |  |  |
| 2021 | Brian T. Delaney | What If...? |  |  |
| 2021 | Jon McLaren |  |  | Guardians of the Galaxy |
Aiheesta muualla

Marvel-kustantamon kotisivujen osuus Tähtilordista (englanniksi)
Verna-lasisarja

Verna-laseja
Verna on lasitaiteilija Kerttu Nurmisen suunnittelema lasisarja, joka oli Iittalan lasitehtaan tuotannossa 1999–2011. Sana ’verna’ on feminiinimuoto latinan sanasta 'keväinen'.
Verna-sarjaan kuului alun perin viinilasi, annoskulho (140 mm) ja iso kulho (185 mm). Tuotteita valmistettiin jo alusta alkaen useassa eri värissä, sillä suunnittelijan ajatus oli mahdollistaa kattauksen ilmeen muuttaminen erivärisiä laseja käyttämällä. Koska lasit ja kulhot osoittautuivat nopeasti erittäin suosituiksi, suunnitteli Nurminen sarjaan myös syvän lautasen (180 mm), kaksi matalaa lautasta (210 ja 285 mm) sekä jalallisen kulhon. Vähitellen lautaset poistuivat ja markkinoille tuli kirkkaasta lasista tehdyt maljakko sekä oluen juontiin tarkoitettu suurempi lasi.
Verna-lasisarja oli suosioltaan Iittalan kärkituotteita.
Vasaraperä

Vasaraperä on kylä Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee Yli-Kitkan järveen ulottuvan lähes kahdenkymmenen kilometrin pituisen niemen kapeimmassa osassa järven itärannalla, noin 30 kilometrin päässä Kuusamon keskustasta länsiluoteeseen. Kylää halkoo kantatie 81.
Viljelysmaisemassa sijaitseva rajoittuu pohjoisessa jopa 85 metrin korkeuteen järven pinnan yläpuolelle kohoavaan Kotivaaraan ja etelässä Naatikkalahteen ja sen eteläpuoliseen Vasaraniemeen. Alueen pääelinkeino on maatalous, jota tukevat kotitarvekalastus sekä Yli-Kitkan järveen tukeutuva matkailu.
Kylän rakennuskantaan kuuluu vanhempiakin rakennuskokonaisuuksia, muun muassa 1880-luvulla rakennettu Päätalon talo ja vuodelta 1918 peräisin oleva Lehtoahon talo.
Kylän asutus on alkanut 1600-luvulla. Sompion käräjät antoi vuonna 1689 luvan Paltamon Melalahdesta kotoisin olevalle Olli Ollinpoika Haatajalle luvan asettua asumaan Vasaraperälle. Vuonna 1767 alueella oli 19 tilaa.
Vanuatu kesäparalympialaisissa 2012

Vanuatu osallistui Lontoon kesäparalympialaisiin vuonna 2012 joukkueella, johon kuului vain sprintteri Marcel Houssimoli, joka osallistui kolmelle juoksumatkalle ja toimi myös maan lipunkantajana avajaisissa. Mitaleita hän ei kuitenkaan saanut, vaikka pääsikin 400 metrin juoksussa (luokassa T38) finaaliin sijoittuen sen seitsemänneksi.
Joukkue > Yleisurheilu

Marcel Houssimoli - Miesten 100 ja 200 metrin juoksut (Luokka:T37) ja 400 metrin juoksu (Luokka:T38)
Ulla-Lena Lundberg

| Ulla-Lena Lundberg |
| --- | --- |
 Ulla-Lena Lundberg syyskuussa 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. heinäkuuta 1947 (ikä 77) Kökar, Ahvenanmaa
Kirjailija
Palkinnot
 Runeberg-palkinto (1998)   Finlandia-palkinto (2012) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ulla-Lena Lundberg (s. 14. heinäkuuta 1947 Kökar, Ahvenanmaa) on suomenruotsalainen kirjailija. Hänelle myönnettiin vuoden 2012 Finlandia-palkinto teoksesta Jää.
Lundberg on filosofian maisteri (1985) ja Åbo Akademin kunniatohtori (1993). Hänet nimettiin taiteilijaprofessoriksi vuosiksi 1994–1999. Hän asui lähes neljäkymmentä vuotta Porvoossa mutta muutti Maarianhaminaan 2010-luvulla. Vuonna 2018 hän palasi Porvooseen, sillä hänet valittiin Runoilijakodin asukkaaksi.
Lundbergin teoksista Leo käsittelee ahvenanmaalaisten talonpoikien purjehdusta 1800-luvun puolivälistä lähtien. Päähenkilö on 15-vuotias poika, jonka isä on tehnyt itsemurhan maatilan suurien velkojen vuoksi. Poika alkaa rakentaa alusta maksaakseen korot ja toivottavasti velatkin. Kuninkaan Anna ja Kökarin Anna kertovat Annan elämästä 1900-luvulla: lapsuus Kökarissa, rakkaussuhde Tukholmassa, opettajana Paraisilla ja Loviisassa. Allt kan man önska sig käsittelee Afrikkaa ja Ahvenanmaata etnologin näkökulmasta.
Teokset

Utgångspunkt (runoja) 1962
Strövtåg (matkakertomus) 1966
En berättelse om gränser (matkakertomus) 1968
Gaijin-utlänning i Japan (matkakertomus) 1970
När barometern stod på Karl Öberg och andra hörspel (kuunnelmia) 1974
Kökar (reportterin työ) 1976
Tre afrikanska berättelser (novellikokoelma) 1977
Öar i Afrikas inre (antropologinen työ) 1981
Kungens Anna (romaani) 1982 (Kuninkaan Anna, 1983)
Ingens Anna (romaani) 1984 (Kökarin Anna, suom, Kaija Kauppi 1985)
Franciskus i Kökar 1985
Sand (romaani) 1986 (Kalaharin hiekkaa, suom. Veijo Kiuru 1987)
Leo (romaani) 1989, suom. Leena Vallisaari
Stora världen (romaani) 1991 (Suureen maailmaan, 1991, suom. Leena Vallisaari)
Sibirien ett självporträtt med vingar (matkakertomus) 1993 (Linnunsiivin Siperiaan, suom. Leena Vallisaari 1994)
Allt kan man önska sig (romaani) 1995 (Mitä sydän halajaa romaani, suom. Leena Vallisaari 1995)
Regn (romaani) 1997 (Sade), 1997, suom. Leena Vallisaari)
Marsipansoldaten (romaani) 2001 (Marsipaanisotilas, 2001, suom. Leena Vallisaari)
Åke Hellman: människan och målaren (Åke Hellman: ihminen ja taiteilija) (yhdessä Erik Kruskopfin kanssa) 2005
Is (romaani) 2012 (Jää, suom. Leena Vallisaari)
Liekinkantajat.  (Lyser och lågar, 2022)  Suomentanut Leena Vallisaari. Helsinki:  Teos, 2022.  ISBN 978-952-363-299-8.
Palkinnot ja tunnustukset

Kiitos kirjasta -palkinto 1990
Svenska Akademiens Finlandspris 1990
Landsbygdens författarstipendium 1993
Tidningen VI:s litteraturpris 2001
Stina Aronsons pris 2004
Runeberg-palkinto 1998
Valtion kirjallisuuspalkinto 1971, 1982, 1992
Kaarlen päivän palkinto 1990
Finlandia-palkinto 2012
Lundberg on ollut neljästi ehdokkaana Finlandia-palkinnon ja kolmesti Pohjoismaisen kirjallisuuspalkinnon saajaksi.
Aiheesta muualla

Numers-Ekman, Katarina von: / Lundberg, Ulla-Lena (1947–). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  10.3.2014. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Ulla-Lena Lundberg Teoksen sivulla. (Arkistoitu – Internet Archive)
Lundberg, Ulla-Lena hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Vahva ja heikko tyypitys

Vahva ja heikko tyypitys on ohjelmointikielien tyyppijärjestelmän ominaisuus, joka määrittelee miten erityyppisten muuttujien väliset muunnokset käsitellään keskenään. Kieli voi käyttää joko vahvaa tai heikkoa tyypitystä.
Vahvan ja heikon tyypityksen karkeaksi eroksi voidaan sanoa, että heikko tyypitys tekee muunnokset toisiinsa liittymättömien tyyppien välillä implisiittisesti, kun taas vahva tyypitys ei salli muunnosta. Vahvasti tyypitetty kieli vaatii eksplisiittisen muunnoksen tyyppien välillä kuten cast-operaattorin käytön. Toisiinsa liittymättömillä tyypeillä tarkoitetaan eri perhettä: lyhyt ja pitkä kokonaisluku voivat liittyä samaan mutta merkkijono ja kokonaisluku eivät.
Huomaa, että joistakin kielistä kuten C-kielestä on esitetty ristiriitaisia tietoja vahvan ja heikon tyypityksen suhteen. Osoittimen käytöllä tyyppijärjestelmän voi ohittaa kokonaan.
Eri ohjelmointikielet käyttävät joko vahvaa tai heikkoa tyypitystä.
Vahvan tyypityksen ansiosta ohjelmointikielen kääntäjä huomaa jotkin ohjelmointivirheet automaattisesti.
Vahvaa tyypitystä käyttäviä kieliä

Ada
Java
C++
C#
Pascal
Fortran
Heikkoa tyypitystä käyttäviä kieliä

Perl
JavaScript
PHP
Tukkutalo Heinonen

| Tukkutalo Heinonen Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Reseptimme on laatu
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1959
Toimitusjohtaja:  Kimmo Heinonen
Kotipaikka:  Seinäjoki & Jyväskylä ,Suomi
Toiminta-alue:  Pohjanmaa & Keski-Suomi
Tuotteet:  Hedelmät, Vihannekset ja muut pävittäiselintarvikkeet, Talon Salaattiateriat, Hedelmäboxi
Liikevaihto:  12 milj. (2014)
Henkilöstö:  40
Tytäryhtiöt:  Suomen Palvelutukkurit Oy, Safkalafka Oy
Kotisivu:  www.tukkutalo.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tukkutalo Heinonen Oy (puhekielessä Tukkutalo, vuoteen 2007 saakka Kala ja Maatuote) on suomalainen perheyhtiö, jonka toimiala on päivittäiselintarvikkeiden toimitustukkukauppa. Yrityksen toiminta alkoi hedelmien, vihannesten ja tuoreen kalan välityksestä Seinäjoella vuonna 1959. Yhtiö on kehittynyt vuosien saatossa monipuoliseksi HoReCa-sektorin tukkuliikkeeksi, jolla on merkittävä asema maakuntien ruokatoiminnoissa. Yhtiöllä on myös oma tuotemerkki TALON sekä Hedelmäboxi, joka on palvelukonsepti toimistoja ja kokoustiloja varten sekä Takuulla Läheltä -lähiruokakonsepti. Tukkutalon tukkutoimipisteet sijaitsevat Seinäjoella ja Jyväskylässä, jossa sijaitsee myös tuotantolaitos.
Talon Salaattiateriat (Talon) brändillä valmistetaan ja markkinoidaan Takeaway ja - eines ruokia päivittäistavarakaupoille ja Horeca-sektorille.
Tukkutalo on valtakunnallisen Patu-Suomen Palvelutukkurit Oy:n perustajaosakas. Patu-Palvelutukkurit on suurkeittiöitä palveleva tukkukauppaketju. Palvelutukkureita pidetään yhtenä viidestä valtakunnallisesta päätukusta.
Yhtiön toiminnot on sertifioitu ISO 9001 -laatustandardilla vuonna 2011. Tukkutalo valittiin Kauppalehden vuoden 2004 Maakunnan menestyjäksi. Yhtiölle valmistui vuonna 2009 uusi HoReCa- varasto- ja logistiikkaterminaali Seinäjoelle.
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivut
Tukkutalo Kauppalehdessä[vanhentunut linkki]
Varaukset

Varaukset eli varat eli varaussanat olivat suomalaisessa kansanperinteessä loitsuja, joilla suojeltiin etukäteen mahdollisilta vaikeuksilta ja uhilta. Varauksilla haettiin suojelusta erityisesti yliluonnollisia uhkia vastaan. Varauksia luettiin eli lausuttiin tai laulettiin usein lähtiessä, kuten lähtiessä aviopuolisoksi, sotaan tai metsästämään.
Varoilla suojeltu ihminen (tai eläin tai esine) oli varattu. Erityisen paljon varoja tunteva oli varaväkevä. Kalevalaisessa runoudessa esimerkiksi Antero Vipunen on varaväkevä. Hänestä sanottiin:
Sil on tieto suussa suuri

mahti ponneton povessa

vatsassa varat väkevät
↑  Ponneton tarkoittaa nykyisin kyvytöntä tai tehotonta, mutta entisaikaan se tarkoitti rajoittamatonta. Ponsi nimittäin on osa, johon miekka päättyy, joten ponneton on päättymätön.[lähde? ]