stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lilly

| Lilly |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Lill, Lillan 
Vastineita eri kielissä:  Lili, Lilia, Lilja, Lilli, Lillia, Lillie, Lily 
Nimen alkuperä:  kasviaiheinen nimi (engl. lily ’lilja’) tai muunnos muista nimistä, esim. Elisabetista
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lilly on englantilaislähtöinen naisen etunimi. Se on liljaa merkitsevän Lily-nimen rinnakkaismuoto, joka voidaan tulkita paitsi kukka-aiheiseksi nimeksi, myös Elisabetin lyhentymäksi. Lisäksi sitä on käytetty ainakin Julian ja Karolinan kutsumamuotona. Ruotsissa Lilly oli suosittu muotinimi 1800- ja 1900-luvun vaihteessa.
Suomessa on toukokuuhun 2024 mennessä tilastoitu yhteensä 895 Lillyä. Heistä suurin osa on syntynyt 1900-luvun alkupuoliskolla.
Nimipäivät

Ruotsissa Lilly-nimi lisättiin almanakkaan vuonna 1986. Alun perin nimipäivä oli 18. lokakuuta. Vuosina 1993–2000 se oli 7. toukokuuta, ja vuodesta 2001 lähtien se on ollut 6. syyskuuta.
Norjassa Lillyn nimipäivä on 16. syyskuuta.
Tunnettuja Lillyjä

Lilly Dubb (1900–1994), suomalainen kirjailija
Lilly Kajanus-Blenner (1885–1963), suomalainen harpunsoittaja
Lilly King (s. 1997), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja
Lilly Korpiola (s. 1964), suomalainen tietokirjailija
Louise ”Lilly” Krogius (1861–1921), suomalainen yhteiskunta-aktivisti
Lilly Leemann (1896–1973), sveitsiläinen oopperalaulaja
Lilly Londen (1862–1937), suomalainen kirjailija
Lilly Reich (1885–1947), saksalainen muotoilija
Lilly Scholz (1903–?), itävaltalainen taitoluistelija ja olympiamitalisti
Lilly Singh (s. 1988), kanadalainen tubettaja, koomikko ja näyttelijä
Lilly Wachowski (s. 1967), yhdysvaltalainen elokuvantekijä
Kuvitteellisia Lillyjä

Lilly Caul, hahmo sarjakuvassa The Walking Dead
Lillian ”Lilly” Truscott, hahmo televisiosarjassa Hannah Montana
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Lilly (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Luettelo Pippin-peleistä

Tämä on luettelo Apple Bandai Pippin:n peleistä.
| Nimi | Kehittäjä | Julkaisija | JPN | USA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
1995.1.17 Hanshin Daishinsai: 
| AI Shougi |  | ASG | kyllä |  |
Anime Designer: Dragon Ball Z (Dragon Ball Z Anime Designer): 
Anpanman no AIUEO-N !: 
Carnival of the Animals: 
Chisato Moritaka CD-Rom Watarase Bashi: 
| CineNoir |  | Bandai |  | kyllä |
| Circus! | Hachette Multimedia |  |  | kyllä |
| Compton's Interactive Encyclopedia |  | Bandai |  | kyllä |
| Cool Crafts |  | Bandai |  | kyllä |
| DL-Zone: Interactive Theater |  | Bandai | kyllä |  |
| Exotic Sushi |  | Bandai |  | kyllä |
Funky Funny Aliens: 
| Gadget: Invention, Travel & Adventure | Synergy |  |  |  |
| Gundam Mobility Fleet 0079 |  | Bandai |  | kyllä |
| Gus Goes to Cyberopolis |  | Bandai |  | kyllä |
| Gus Goes to Kooky Carnival |  | Bandai |  | kyllä |
Hashitte Asobou! Kikan Sha Toomasu: 
Kids Box: 
| L-Zone | Infocity;Synergy |  |  |  |
Mobile Suit Gundam Zion Dukedom Military-File: 
Mobilesuit Gundam White Base The 13th Independent Force: 
Music ISLAND vol.1 Prokofiev Peter & the Wolf: 
Music ISLAND vol.2 Tchaikovsky The Nutcracker: 
| Movieoke |  | Bandai |  | kyllä |
| Mr. Potato Head Saves Veggie Valley | Duck Soup Productions;Turning Point Software | Bandai |  | kyllä |
| Navigator |  | Apple |  | kyllä |
PEASE Turbo: 
| Pegasus Prime (The Journeyman Project: Pegasus Prime) |  | Bandai |  | kyllä |
| Playskool Puzzles | ImageBuilder Software;Playskool |  |  |  |
| Power Rangers Zeo vs. the Machine Empire | CyberFlix | Bandai |  | kyllä |
| Racing Days |  | Bandai |  | kyllä |
SeesawC 2 - My favorite places - Sukinatokorode Eitango 400: 
Shichisokusen: 
| Shock Wave | Electronic Arts | Electronic Arts |  |  |
| Shockwave: Invasion Earth 2019 |  | Electronic Arts | kyllä |  |
| Super Marathon | Bungie Software | Bandai |  | kyllä |
| T-Break |  | Infocity | kyllä |  |
| Tarot Mystery |  | Visit | kyllä |  |
| Telebi Works |  | Apple |  | kyllä |
| Terror T.R.A.X. | Ground Zero Productions | Bandai |  | kyllä |
| Thomas the Tank Engine & Friends | Software Creations |  |  |  |
Turnin' Glue: 
TV Works: 
| Web Browser |  | Apple |  | kyllä |
| Yellow Brick Road | Synergy |  |  |  |
Zukkoke Sanningumi -Drama Satsujinjiken-:
Lydia Blåfield

| Lydia Blåfield> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Aina Lydia Blåfield, o.s. Nordström
Syntynyt: 2. syyskuuta 1871 Jämsä
Kuollut: 18. joulukuuta 1949 (78 vuotta) Mänttä
Ammatti:  näytelmäkirjailija
Kirjailija
Salanimi: Aini Sinikka
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Aina Lydia Blåfield, o.s. Nordström (2. syyskuuta 1871 Jämsä – 18. joulukuuta 1949 Mänttä) oli suomalainen näytelmäkirjailija, joka käytti kirjailijanimeä Aini Sinikka.
Lydia Blåfield oli naimisissa vuodesta 1896 postimestari Hugo Blåfieldin kanssa. Heillä oli viisi lasta joista tunnetuin oli näyttelijä Heidi Blåfield joka kuoli vuonna 1931 angiinamyrkytykseen. Myöhemmin vuonna 1935 kuoli hänen miehensä Jaakko Korhonen sarkoomaan. Lydia ja Hugo Blåfield ottivat sen jälkeen orvoksi jääneen tyttärentyttärensä Marja Korhosen kasvatettavakseen.
Teoksia

Nimimerkillä Aini Sinikka:
Raha ja rakkaus. Gummeruksen näytelmiä n:o 22. Gummerus 1926
M/S Corn Rose

| M/S Corn Rose |
| --- | --- |
Tyyppi:  Rahtilaiva
Lippuvaltio:  Malta
IMO-numero:  8611116
MMSI-numero:  256624000
Tunnuskirjaimet:  9HYW8
Aiemmat nimet:  19??–2007: Lijnbaansgracht 2007– Corn Rose
Omistaja:  Cornships Management & Agency Inc.
Aiemmat omistajat:  19??–2007 C.V. Scheepvaartonderneming Plantagegracht 2007– Cornships Management & Agency Inc.
Rakennustelakka:  Miho Zosensho K.K., Shimizu, Japani
Rakennusnumero:  1295
Luovutettu:  1988
Tekniset tiedot
Pituus:  113 m
Leveys:  18,9 m
Syväys:  8,54 m
Bruttovetoisuus:  5 994 brt
Koneisto:  1 × Hanshin 6 000 HP
Koneteho:  4 410 kW
Nopeus:  27,78 km/h
Nopeus:  15 kn
Lähteet:  
M/S Corn Rose (IMO 8611116) on turkkilaisen Cornships Management & Agency -yhtiön omistukseen rekisteröity monikäyttöinen rahtilaiva. Laiva on rakennettu vuonna 1987 Miho Zosensho K.K. -nimisellä telakalla, Shimizussa, Japanissa. Corn Rose on rekisteröity Maltan lipun alle. Aikaisemmin aluksella operoi alankomaalainen Spliethoff -varustamokonserni.
Corn Rosen sisaraluksia ovat M/S Corn Lily, M/S Margarita, M/S Vinashin Express 1, M/S Vinashin Express 2, M/S Corn Tulip, M/S Avataq, M/S MSC Anna, M/S MSC Isabelle, M/S Onego Voyager, M/S Parkgracht, M/S Pietersgracht, M/S Poolgracht, M/S Romny, M/S SCM Tepuy II, M/S Skalva, M/S Corn Crest, M/S Illawarra Chief, M/S Jaco Carrier, M/S Kapitan Grishin, M/S Kochnev, M/S Aleksandrov, M/S Socol 1, M/S Socol 7, M/S Socol-3, M/S Sofrana Kermadec, M/S Tauranga Chief ja M/S Umiavut.
Loco-motion

Loco-motion on suomalainen television viihdeohjelma. Sen käsikirjoitti ja ohjasi vuonna 1966 VEK-kolmikko, Jukka Virtanen, Aarre Elo ja Matti Kuusla. Ohjelman tuotti TV1:n ajanvietetoimitus. Ohjelma oli suunniteltu vuosittaista kansainvälistä television viihdeohjelmien kilpailua, Montreux’n Kultaista Ruusua varten. Edellisenä vuonna VEK oli voittanut Kultaisen Ruusun ohjelmallaan Lumilinna. Loco-motion ei sijoittunut palkinnoille. Loco-motion on musiikillinen ja visuaalinen kertomus tehtaan kuumeisesta työpäivästä. Ohjelman musiikki on Jaakko Salon.
Loco-motion on kuvattu Tampereella Lokomon tehtaalla ja Näsijärven jäällä. Ohjelman kesto on 28 minuuttia. Sen ensiesitys oli Yle TV1:ssä 24.3.1966.
Esiintyjät

Danny
Sinikka Oksanen
Four Cats (Esa Laukka, Pentti Lasanen, Kai Lind, Kai Ruohonen)
The Renegades
Matti Kuusla
Aarre Elo
Tekijät

Veikko Mård, kuvaus
Reino Aaltonen, musiikin äänitys
Kaarlo Nissilä, äänitys
Kaija Ahopelto, leikkaus
Aimo Pöyhönen, lavastus
Eila Lehto, naamiointi
Jaakko Salo, musiikki
Kari Tuomisaari, laulujen sanat
Tuula Luotola, kuvaussihteeri
Aarre Elo, käsikirjoittaja – ohjaaja
Matti Kuusla, käsikirjoittaja – ohjaaja
Jukka Virtanen, käsikirjoittaja – ohjaaja
Ohjelmasta kirjoitettua

Jukka Kajava, Helsingin Sanomat 25.3.1966: ”Television järjestämässä ennakkokatselutilaisuudessa yleisö ulvoi naurusta VEKin Loco-motionille… Kyllä meidän televisiomme Montreux-ohjelma on korkealuokkainen show ja omaksi edukseen poikkeava tehdasmiljööseen sijoitettuna… Loco-motion ei ole pelkkä tyylikäs abstraktio, vaan konkreettinen, silti tyylikäs ihmisen jokapäiväistä elinympäristöä lähenevä ohjelma.”
Luolalan kartano

| Luolalan kartano> Luolala gård |
| --- | --- |

Sijainti:  Naantali, Varsinais-Suomi
Rakennustyyppi:  Kartano
Perustettu:  1441
Valmistumisvuosi:  1800-luku
Runkorakenne:  Hirsi
Kerrosluku:  2
Bruttoala:  1000 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Luolalan kartano on Naantalissa, Varsinais-Suomessa sijaitseva kartano. Kartanon nykyinen päärakennus on valmistunut 1800-luvulla ja se käsittää 600 asuinneliötä. Kartanossa on muun muassa kuusi makuuhuonetta, ruokasali ja kolme oleskeluhuonetta.
Historia

Luolalan tila mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 1424. Tila sai rälssioikeudet vuonna 1441 kuningas Kristofferilta. Kartanon viimeisenä rusthollarina toimi vuodesta 1884 Aaron Karlström. Naantalin kaupunki omisti Luolalan kartanon vuodesta 1986 ja siellä toimi emäntäkoulu vuoteen 2003 asti. Vuodesta 2003 rakennus on ollut yksityisomistuksessa ja toiminut yhden perheen yksityisasuntona. Tätä ennen kartanoon oli myös remontoitu asunnot viidelle eri perheelle. Rakennus on kuitenkin palautettu yhden perheen asunnoksi sittemmin.
Asuintilaa rakennuksessa on kolmessa kerroksessa 600 neliötä. Kaiken kaikkiaan neliöitä löytyy 1 000.
Lillukka

| Lillukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Vatukat Rubus
Laji::  saxatilis
Kaksiosainen nimi
 Rubus saxatilis  L. 
Katso myös
   Lillukka Wikispeciesissä   Lillukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lillukka eli euroopanlillukka (Rubus saxatilis) on Euraasiassa kasvava monivuotinen, hyönteispölytteinen vatukkakasvi. Sitä tavataan yleisesti koko Suomessa.
Suomessa lillukka on tunnettu myös kansanomaisilla nimillä, kuten linnunmarja, lintukka, ämmänmarja, ämmänhillikka, kissanlillukka ja hämmälillukka. Nimet viittaavat kasvin vaatimattomiin, suurikivisiin marjoihin.
Ulkonäkö ja koko

Lillukka kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Varsi on pysty, karhea ja harvakseltaan hienopiikkinen. Pintarönsyt voivat kasvaa yli kolme metriä kesän aikana. Rönsyissä on kukattomia, juurehtivia ruusukkeita. Lehtiruoti on hienopiikkinen. Lehdet ovat päältä kaljuja, alta hienokarvaisia. Lehden lapa on kolmilehdykkäinen, lehdykät ovat toistamiseen terävähampaisia. Kukinto 3–15-kukkainen, sarjamainen huiskilo. Valkoiset kukat nousevat lyhyen kukkavarren päähän. Terälehdet ovat 3–6 mm pitkiä, tuskin verholehtiä pitempiä, kapeita ja pystyjä. Lillukka kukkii Suomessa kesäkuussa. Hedelmä on kirkkaanpunainen kerrannaisluumarja. Yhteenkasvaneita luumarjoja on 2–6 kappaletta.
Lillukka voi risteytyä mesimarjan (Rubus arcticus) kanssa, jolloin risteymää nimitetään mesilillukaksi (Rubus × castoreus). Risteymä on vaihtelevannäköinen ja -kokoinen, mutta muistuttaa useimmiten lillukkaa.
Levinneisyys

Lillukkaa tavataan Euroopassa Ranskasta ja Britteinsaarilta itään. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Italiaan ja Kreikkaan, pohjoisessa koko Pohjois-Euroopan metsävyöhykkeelle sekä Islantiin. Euroopasta levinneisyysalue jatkuu pitkälle Itä-Siperiaan ja Kiinaan saakka. Lisäksi sitä tavataan Grönlannissa. Suomessa lillukkaa kasvaa yleisenä koko maassa. Runsaimmillaan laji on Etelä- ja Keski-Suomessa.
Elinympäristö

Lillukka kasvaa lehdoissa, tuoreissa metsissä, harju-, kallio- ja rinnemetsissä sekä pientareilla. Laji on tyypillinen mustikkatyyppiin kuuluvilla tuoreilla kankailla.
Käyttö

Lillukan marjat ovat syötäviä ja maultaan hapahkoja. Vähäisen marjasadon vuoksi sillä ei ole kuitenkaan suurta taloudellista merkitystä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Lillukan eli euroopanlillukan levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Lillukka (Rubus saxatilis)
Luontoportti: Lillukka (Rubus saxatilis)
Pohjolan kasvien pauloissa: Rubus saxatilis - lillukka, euroopanlillukka
Valokki - nettikasvio: Lillukka (Rubus saxatilis)
ITIS: Rubus saxatilis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Rubus saxatilis (englanniksi)
Flora of China: Rubus saxatilis (englanniksi)
Tarton yliopisto (viroksi)
Lillukan kukkia.
Lillukan marjoja.
Magyar Fehér Bor

Magyar Fehér Bor (suom. unkarilainen valkoviini) eli ”magis” on suomalainen tuotenimi Altian markkinoimalle, unkarilaisista rypälelajikkeista valmistetulle sekoitevalkoviinille, jonka valmistuksessa käytetään tyypillisesti 85 % Welschrieslingiä ja 15 % Müller-Thurgau-rypäleitä. Viini on ollut Alkon valikoimissa vuodesta 1935 alkaen. Alko myy viiniä 0,75 litran pulloissa.
Vuosina 2008–2011 Magyar Fehér Bor oli Alkon myydyin viini. Vuonna 2015 Magyar Fehér Boria myytiin Alkossa 624 434 litraa, ja se oli litramäärältään neljänneksi myydyin viini.
Magyar Kupa

| Magyar Kupa |
| --- | --- |

Laji:  jalkapallo
Maa(t):   Unkari
Perustettu:  1909
Joukkueita:  128
Hallitseva mestari:  Paksi FC (2023–2024)
Eniten mestaruuksia:  Ferencváros (24)
Magyar Kupa on Unkarin miesten jalkapalloilun cupturnaus. Sitä on pelattu vuodesta 1909 lähtien. Turnauksen historian menestynein seura on Ferencváros, joka on voittanut 24 mestaruutta.
Magyar Hírlap

| Magyar Hirláp |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Hungarian Newspaper Publishers
ISSN:  ISSN 1786-478X
Perustettu:  1968
Päätoimittaja:  István Stefka
Kotikunta:  Budapest
Kotimaa:  Unkari
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  unkari
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
Magyar Hirláp on Budapestissä ilmestyvä unkarinkielinen sanomalehti. Se perustettiin vuonna 1968, ja sen päätoimittaja on István Stefka.
Magyar Hirláp oli vuoteen 1989 Unkarin sosialistisen työväenpuolueen virallinen kannattaja. Vallankumouksen jälkeen sen toimitus suuntautui vasemmistolaiseen linjaan ja piti läheisiä yhteyksiä liberaalipoliitikoihin. Unkarilainen liikemies osti lehden 2005, ja sen jälkeen lehden linja on siirtynyt oikealle. Magyar Hirláp on yhdistetty erityisesti Viktor Orbánin Fidesz-puolueeseen. Joitakin lehden toimittajia on jopa kritisoitu äärioikeistolaisista kommenteista.
Lumikki ja metsästäjä

| Lumikki ja metsästäjä> Snow White and the Huntsman |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Rupert Sanders
Käsikirjoittaja:  Hossein Amini Evan Daugherty John Lee Hancock
Perustuu:  Grimmin veljesten Lumikkiin
Tuottaja:  Sam Mercer Joe Roth Palak Patel
Säveltäjä:  James Newton Howard
Kuvaaja:  Greig Fraser
Leikkaaja:  Conrad Buff Neil Smith
Pukusuunnittelija:  Colleen Atwood
Pääosat:  Kristen Stewart Charlize Theron Chris Hemsworth Sam Claflin Ian McShane Bob Hoskins Ray Winstone Nick Frost Sam Spruell
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures Roth Films
Levittäjä:  Universal Studios UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:   30. toukokuuta 2012  1. kesäkuuta 2012  8. kesäkuuta 2012
Kesto:  127 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  170 000 000 dollaria
Tuotto:  396 592 829 dollaria
Seuraaja:  Metsästäjä ja talvinen taistelu
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lumikki ja metsästäjä (engl. Snow White and the Huntsman) on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen fantasiaelokuva, jonka on ohjannut Rupert Sanders. Elokuvan pääosissa esiintyvät Kristen Stewart, Charlize Theron ja Chris Hemsworth.
Lumikki ja metsästäjä menestyi taloudellisesti hyvin ja sai Oscar-ehdokkuudet erikoistehosteista ja puvustuksesta.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kristen Stewart  | … |  Lumikki   |
|  Chris Hemsworth  | … |  Metsästäjä   |
|  Charlize Theron  | … |  Ravenna   |
|  Sam Claflin  | … |  William   |
|  Sam Spruell  | … |  Finn   |
|  Ian McShane  | … |  Beith   |
|  Bob Hoskins  | … |  Muir   |
|  Ray Winstone  | … |  Gort   |
|  Nick Frost  | … |  Nion   |
|  Eddie Marsan  | … |  Duir   |
|  Toby Jones  | … |  Coll   |
|  Johnny Harris  | … |  Quert   |
|  Brian Gleeson  | … |  Gus   |
|  Vincent Regan  | … |  Hammond   |
|  Noah Huntley  | … |  Magnus   |
|  Noah Cyrus  | … |  Nuori Lumikki  |
Jatko-osa

Ohjaaja Rupert Sandersin mukaan oli alun perin suunnitteilla jatko-osa, mutta elokuussa 2012 ilmoitettiin, että jatko-osa olisi spin-off, joka keskittyisi Chris Hemsworthin esittämään Metsästäjää ilman Lumikkia ja näyttelijä Kristen Stewartia. Pian Universal Pictures ilmoitti, ettei alkuperäisestä jatko-osasuunnitelmasta ja Stewartin roolista ole luovuttu. Sen sijaan ohjaaja Rupert Sanders vedettiin pois projektista mahdollisesti Sandersin ja Stewartin suhdeskandaalin vuoksi. 31. heinäkuuta 2014 varmistettiin, että uudesta elokuvasta tehtäisiinkin jatko-osan sijasta esiosa.
Elokuvan ohjaajaksi oli kesäkuun 2014 tietojen mukaan ehdolla kolme: Frank Darabont, Gavin O’Connor ja Andres Muschietti, ja pian tuli tieto, että Darabontin ohjaajan paikka on viimeisiä neuvotteluja vaille sovittu. Ohjaajaksi valittiin kuitenkin tammikuussa 2015 Cedric Nicolas-Troyan.
Metsästäjä ja talvinen taistelu -esiosa sai ensi-iltansa 22. huhtikuuta 2016. Chris Hemsworthin lisäksi elokuvassa jatkavat Lumikki ja metsästäjä -näyttelijät Charlize Theron, Sam Claflin ja Nick Frost. Uusissa rooleissa esiintyvät Emily Blunt, Jessica Chastain, Rob Brydon, Alexandra Roach ja Sheridan Smith.
Liettuan puolalaiset

Liettuanpuolalaisia marssimassa Vilnassa vuonna 2008
Liettuan puolalaiset tai liettuanpuolalaiset ovat Liettuassa asuvia henkilöitä, jotka katsotaan syntyperältään tai juuriltaan puolalaisiksi. Vuoden 2012 alussa Liettuassa asui 210 600 puolalaista. Tämä on Liettuan väkiluvusta 6,6 %, mikä tekee ryhmästä maan suurimman etnisen vähemmistön. Liettuanpuolalaiset ovat myös määrältään yksi suurimmista entisen Neuvostoliiton alueilla asuvista puolalaisista diasporaryhmistä.
Historia

Puolalaisia on asunut Liettuan alueella monen vuosisadan ajan. Suhde puolalaisten ja liettualaisten välillä on monimutkainen. Puola ja Liettua olivat yhdistyneinä Puola-Liettuan valtioliiton aikana, mutta liitto lakkautettiin Puolan jaoissa. Molemmat maat saivat itsenäisyyden ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1920 erimielisyys Vilnan omistuksesta johti Puolan–Liettuan sotaan, joka johti Vilnan liittämiseen Puolaan. Riita Vilnasta kärjistyi Neuvostoliiton käytettyä valtaansa Vilnan liittämiseksi Liettuan neuvostotasavaltaan toisen maailmansodan jälkeen. Kysymys Vilnan alueesta kärjistyi uudelleen Liettuan itsenäistyttyä vuonna 1990, mutta alue pysyi Liettuan hallussa. Kiistasta huolimatta Puola kannatti suuresti Liettuan itsenäistymistä ja oli yksi ensimmäisistä maan itsenäisyyden tunnustaneista valtioista. Näin oli huolimatta Puolassa syntyneistä peloista, jotka liittyivät liettuanpuolalaisten kohteluun Liettuan itsenäistymisen jälkeen.
Tilastotiedot

Vuoden 2001 väestönlaskennassa Liettuan 3 350 400 asukkaasta 234 989 oli puolalaisia. Puolalaiset käsittävät 6,74 % väkiluvusta ollen näin Liettuan suurin etninen vähemmistö. Liettuan toiseksi suurin vähemmistö ovat venäläiset. Suurin osa liettuanpuolalaisista asuu Vilnan alueella. 216 012 puolalaista eli vuoden 2001 väestönlaskennassa Vilnan läänin alueella käsittäen läänin väkiluvusta 26 %. Liettuan pääkaupungissa Vilnassa asui 101 526 puolalaista käsittäen 19,3 % kaupungin väkiluvusta. Kunnallispiireistä puolalaisia asui eniten Vilnan kunnallispiirissä (61,3 % väkiluvusta) ja Šalčininkain kunnallispiirissä (79,5 % väkiluvusta).
Tilastotiedot > Puolalaisten määrä Liettuassa vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan

| Kunta | Lääni | Väkiluku kokonaisuudessaan | Puolalaisia väkiluvusta | Prosenttimäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Druskininkain kunta | Alytus | 25 440 | 995 | 3,9 % |
| Varėnan kunnallispiiri | Alytus | 31 137 | 2 067 | 6,6 % |
| Jonavan kunnallispiiri | Kaunas | 52 289 | 713 | 1,4 % |
| Kaišiadorysin kunnallispiiri | Kaunas | 37 649 | 374 | 1,0 % |
| Ignalinan kunnallispiiri | Utena | 23 018 | 1 908 | 8,3 % |
| Molėtain kunnallispiiri | Utena | 25 387 | 2 053 | 8,1 % |
| Zarasain kunnallispiiri | Utena | 22 826 | 1 518 | 6,7 % |
| Vilnan kaupunkikunta | Vilna | 553 904 | 104 446 | 18,9 % |
| Elektrėnain kunta | Vilna | 28 923 | 2 175 | 7,5 % |
| Šalčininkain kunnallispiiri | Vilna | 39 282 | 31 223 | 79,5 % |
| Širvintosin kunnallispiiri | Vilna | 20 207 | 2 019 | 10 % |
| Švenčionysin kunnallispiiri | Vilna | 33 135 | 9 098 | 27,5 % |
| Trakain kunnallispiiri | Vilna | 37 376 | 12 403 | 33,2 % |
| Vilnan kunnallispiiri | Vilna | 88 586 | 54 322 | 61,3 % |
Tilastotiedot > Kielet

Vuoden 2001 väestönlaskennan 234 989 puolalaisesta 187 918 (80 %) sanoi puhuvansa puolaa äidinkielenään. 22 439 puolalaista (9,5 %) sanoi äidinkielensä olevan venäjä ja 17 233 liettuan. 6 279 puolalaista (2,7 %) eivät kertoneet äidinkieltään. Loput 0,5 % ilmoittavat puhuvansa montaa eri äidinkieltä.
Tunnettuja liettuanpuolalaisia > Ennen vuotta 1940

Gabriel Narutowicz, Puolan presidentti
Józef Piłsudski, puolalainen valtiomies
Wiktor Budzyński, poliitikko
Tunnettuja liettuanpuolalaisia > Nykyään

Darjuš Lavrinovič, liettualainen koripalloilija
Kšyštof Lavrinovič, liettualainen koripalloilija
Česlav Okinčic, liettualainen poliitikko
Leokadija Počikovska, liettualainen poliitikko
Waldemar Tomaszewski, Liettuan puolalaisten vaalitoiminta -puolueen puheenjohtaja
Evelina Dobrovolska, liettualainen poliitikko, oikeusministeri vuodesta 2020
Puolalaisten prosentuaalinen määrä Liettuan kunnissa.
Luettelo Australian lentoyhtiöistä

Tämä on luettelo lentoyhtiöistä, joilla on tai on ollut Australian siviili-ilmailuviranomaisen myöntämä toimilupa (mukaan lukien Australian pienet Tyynenmeren saaret).