stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kvinoa
Kasvu ja viljely

Kvinoa on yksivuotinen kasvi, joka saattaa kasvaa 2,5 metriä korkeaksi. Lehdet ovat pitkulaiset, ja siemenet muodostavat rypäsmäisiä röyhyjä.
Kvinoa kestää hyvin monenlaista maaperää, ilmastoa, kuivuutta, pakkasta, suolaisuutta, tauteja ja tuholaisia. Kvinoa menestyy parhaiten hiekkaisessa maaperässä ja hiekansekaisessa savessa, joka läpäisee vettä hyvin. Se kasvaa myös heikkolaatuisessa maaperässä, joka on kuivaa tai vetistä, tai jonka pH-arvo on alimmillaan 4,8 ja ylimmillään 9,5. Kvinoa kasvaa suhteellisessa ilmankosteudessa 40–88 % välillä. Se kestää aina neljän asteen pakkasia ja 38 asteen helteitä, mutta sen ihannelämpötila on 15–20 astetta. Se tuottaa kohtalaista satoa alimmillaan 100–200 millimetrin vuotuisella sadannalla.
Sadonkorjuu on 5–8 kuukauden kuluttua kylvöstä, kun kasvi kuivuu ja pudottaa lehtensä. Siemenet voidaan kerätä käsin tai mekaanisesti. Siemenet puidaan, puhdistetaan, kuivataan auringossa ja varastoidaan.
| Suurimmat tuottajat 2005 (miljoonaa tonnia) |
| --- | --- |
Peru: 27,0
Bolivia: 23,5
Ecuador: 0,7
Maailma yhteensä: 51,2

Kestäväksi ja ravinteikkaaksi havaittu kvinoa nousi 1900-luvun lopulla Bolivian ja Perun merkittäväksi vientituotteeksi. Sitä kasvatetaan nykyisin laajalla alueella Kolumbiasta Chileen merenpinnan tasosta aina 3 800 metrin korkeuteen. Kvinoan viljelyä on aloiteltu myös muissa maanosissa, ja sen on havaittu sopeutuvan hyvin uusiin viljelyalueisiin. Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus (MTT) julkisti vuonna 2013, että MTT on 15 vuoden jalostuksella pystynyt tuottamaan kvinoalajikkeen, joka kestää myös Suomen pohjoista ilmastoa.
Käyttö

Kvinoan siemeniä voidaan syödä riisin tapaan keitettynä, tai aamiaismurojen tapaan. Sitä voidaan jauhaa jauhoksi, josta tehdään hiutaleita, tortilloja, pannukakkuja, keksejä tai leipää. Sitä voi myös kuumentaa popcornin tapaan, ja sitä voi käyttää olueksi. Kvinoaa käytetään myös karjan rehuna, ja siemenen tärkkelystä käytetään teollisuudessa. Kasvia on käytetty myös esimerkiksi kipulääkkeenä, desinfiointiaineena ja hyönteiskarkotteena.
Ravintosisältö

Kvinoan siemenet sisältävät runsaasti proteiinia (12–23 % kuivapainosta), ja myös niiden proteiinikoostumus on erinomainen. Kvinoa sisältää kaikkia ihmisen tarvitsemia välttämättömiä aminohappoja oikeassa suhteessa, mikä on harvinaista kasvikunnan tuotteissa.
Kvinoa sisältää myös runsaasti hiilihydraattia, lähinnä tärkkelystä, rasvoja, vitamiineja, kuten tiamiinia, foolihappoa, riboflaviinia ja C-vitamiinia, sekä kivennäisaineita, kuten kalsiumia, rautaa, sinkkiä, kuparia ja mangaania. Siinä on vain vähän fruktoosia ja glukoosia, minkä vuoksi sitä on suositeltu kakkostyypin diabeetikoille vehnän sijaan.
Kvinoa kiinnostaa länsimaissa myös keliakiaa sairastavia, koska se on luontaisesti gluteeniton. Jotkin kvinoalajikkeet aiheuttavat silti osalle keliaakikoista immuunipuolustuksen hyökkäyksen omia kudoksia vastaan sisältämiensä prolamiinien vuoksi.
Kvinoassa on myös antiravintoaineita, kuten saponiineja, fytiinihappoa ja tanniineja. Saponiineja on kvinoan kaikissa osissa, mutta eniten siemenen ulkokerroksessa. Saponiinit maistuvat kitkeriltä ja aiheuttavat myrkytysoireita. Toisaalta ne myös torjuvat lintuja ja hyönteisiä. Kvinoa luokitellaan kitkeräksi, jos siinä on yli 0,11 prosenttia saponiineja, ja makeaksi, jos saponiineja on vähemmän. Saponiinit voidaan poistaa kvinoasta huuhtelemalla, hankaamalla tai näiden yhdistelmällä.
|   | Kvinoa, keitetty | Riisi, keitetty | Peruna, keitetty kuorineen |
| --- | --- | --- | --- |
| Vettä | 71 g | 68,6 g | 77,8 g |
| Proteiineja | 4,4 g | 2,38  g | 2,86 g |
| Rasvaa | 1,92 g | 0,21  g | 0,10 g |
| Hiilihydraatteja | 21,3 g | 28,59 g | 17,21 g |
| Kuituja | 2,8 g | 0,3 g | 3,3 g |
| Fosforia | 152 mg | 37 mg | 54 mg |
| Rautaa | 1,48 mg | 1,49 mg | 6,07 mg |
Aiheesta muualla

ITIS: Chenopodium quinoa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Chenopodium quinoa (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Chenopodium quinoa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Chenopodium quinoa (quinoa) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q139925  Wikispecies: Chenopodium quinoa  BioLib: 38681  CoL: TXKJ  Ecocrop: 2509  EoL: 489447  EPPO: CHEQU  GBIF: 3083935  GRIN: 10194  iNaturalist: 122848  IPNI: 165175-1  IRMNG: 10205972  ITIS: 506567  MoBotPF: 279158  NBN: NBNSYS0000014667  NCBI: 63459  NZOR: 264c4030-5890-4c27-bef9-43cad4f392f7  Observation.org: 17149  Open Tree of Life: 117198  PFI: 9059  Plant List: kew-2717733  PLANTS: CHQU  Plazi: 2BB185EE-CE12-AABD-260A-055DA2B97505  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:165175-1  RHS: 140062  Tropicos: 7200325  WFO: wfo-0000601712  Laji.fi: MX.290835 
Kvinoan siemeniä.
Screem Writers Guild

| Screem Writers Guild Lordi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 31. maaliskuuta 2023
 Formaatti: CD, Vinyyli, digitaalinen
 Tuottaja(t): Mr. Lordi, Mana & Janne Halmkrona
 Kesto: 55.12
 Levy-yhtiö: Atomic Fire Records
Listasijoitukset
  7. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
Lordin muut julkaisut
| Lordiversity 2021 | Screem Writers Guild 2023 | Limited Deadition 2025 |
Singlet albumilta Screem Writers Guild
 ”Lucyfer Prime Evil” Julkaistu: 27. tammikuuta 2023  ”Thing in the Cage” Julkaistu: 3. maaliskuuta 2023
Screem Writers Guild on suomalaisen hard rock- ja heavy metal -yhtye Lordin kahdeksastoista studioalbumi, joka julkaistiin 31. maaliskuuta 2023. Albumin on miksannut Ilkka Herkman ja masteroinut Pauli Saastamoinen. Rajoitettu painos sisältää ”Live At Masters Of Rock” -DVD:n. Albumi henkii Hollywoodin kauhuelokuvien tematiikkaa. Kyseessä on yhtyeen ensimmäinen albumi, jolla kaikki yhtyeen jäsenet laulavat taustalauluja. Mukana albumilla on Koneen ja Hellan yhteinen soolo. Albumin avauskappaleeseen "Dead Again Jayne" on tehty musiikkivideo.
Kappaleet

Dead Again Jayne – 4.33
SCG XVIII: Nosferuiz Horror Show – 1.04
Unliving Picture Show – 3.47
Inhumanoid – 3.43
Thing in the Cage – 5.13
Vampyro Fang Club – 4.15
The Bride – 4.08
Lucyfer Prime Evil – 4.48
Scarecrow – 3.57
Lycantropical Island – 3.50
In the Castle of Dracoolove – 4.40
The SCG Awards – 1.40
Heavengeance – 4.13
End Credits – 5.15
Kokoonpano

Hiisi – bassokitara
Kone – kitara
Mr. Lordi – laulu
Hella – kosketinsoittimet
Mana – rummut
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 6½/10
Inferno:
Kaaoszine:
Soundi:
Aiheesta muualla

Screem Writers Guild Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Screem Writers Guild Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Lordi |
| --- | --- |
 Mr. Lordi  Kone  Hiisi  Hella  Mana   G-Stealer  Magnum  Enary  Kalma  Kita  Otus  Awa  OX  Amen 
Studioalbumit:  Get Heavy  The Monsterican Dream  The Arockalypse  Deadache  Babez for Breakfast  To Beast Or Not To Beast  Scare Force One  Monstereophonic – Theaterror vs. Demonarchy  Sexorcism  Killection  Lordiversity  Screem Writers Guild 
Kokoelmat:  The Monster Show  Famous Five (EP)  Zombilation  Scarchives Vol. 1 
Singlet:  ”Would You Love a Monsterman?”  ”Devil Is a Loser”  ”My Heaven Is Your Hell”  ”Blood Red Sandman”  ”Hard Rock Hallelujah”  ”Who's Your Daddy?”  ”Would You Love a Monsterman 2006”  ”It Snows in Hell”  ”They Only Come Out at Night”  ”Beast Loose in Paradise”  ”Bite It Like a Bulldog”  ”Deadache”  ”This Is Heavy Metal”  ”Rock Police”  ”The Riff”  ”Nailed by the Hammer of Frankenstein”  ”Hug You Hardcore”  ”Your Tongue’s Got the Cat”  ”Naked in My Cellar”  ”Shake the Baby Silent”  ”I Dug a Hole in the Yard for You”  ”Like A Bee To The Honey”  ”Believe Me”  ”Abracadaver”  ”Borderline”  ”Merry Blah Blah Blah”  ”Demon Supreme”  ”Day Off Of The Devil”  ”Spear Of The Romans”  ”Reel Monsters”  ”Hard Rock Hallelujah” (Feat. Bürger Lars Dietrich)  ”Lucyfer Prime Evil”  ”Thing in the Cage”  ”Made Of Metal” 
DVD:t:  Market Square Massacre  Bringing Back the Balls to Stockholm 2006  Recordead Live – Sextourcism in Z7 
Elokuvat:  The Kin  Dark Floors 
Kirjat:  Mie oon Lordi  Songs for the Rockoning Day  Lordiary 
Varhaistuotanto:  Bend Over and Pray the Lord 
Muuta:  Lordin aukio  Lordi’s Rocktaurant  Bringing Back the Balls to Rock  Diskografia  Kappaleluettelo  Hahmokuvaukset
Tuulenpesäsieni

| Tuulenpesäsieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Taphrinomycetes
Lahko::  Taphrinales
Heimo::  Taphrinaceae
Suku::  Taphrina
Laji::  betulina
Kaksiosainen nimi
 Taphrina betulina  Rostr. 
Katso myös
   Tuulenpesäsieni Wikispeciesissä   Tuulenpesäsieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuulenpesiä koivussa
Tuulenpesäsieni eli koivuntuulenpesä (Taphrina betulina) on kotelosieni, joka aiheuttaa tuulenpesiksi kutsuttuja kasvannaisia useimpiin koivulajeihin koko Suomessa. Se on ehdoton loinen, eikä tule toimeen ilman isäntäpuuta. Siltä puuttuu itiöemä tyystin; mikroskooppiset itiökotelot kehittyvät suoraan loisitun kasvin kuoren pinnalle. Koivuntuulenpesän rihmasto kasvaa puun solujen väleissä aiheuttaen syöpämäistä kasvua. Itse tuulenpesä on pääasiassa koivun solukkoa. Tuulenpesien läpimitta vaihtelee kymmenestä sentistä metriin. Niitä näkee eniten vanhoissa ja huonokuntoisissa puissa, jotka ovat esimerkiksi tautien tai toisten loisten vaivaamia. Koivuntuulenpesä ei vaikuta kovin haitallisesti isäntäpuuhun, joka voi kasvaa vielä vuosien ajan. Tuulenpesien poisto ei myöskään vaikuta taudin etenemiseen. Tuulenpesäsienten sukuun kuuluu useita muitakin lajeja, joista useimmat ovat isäntäspesifejä. Tuulenpesien lisäksi ne aiheuttavat lehtien käpristymistä tai hedelmien mutaatioita.
Aiheesta muualla

Metsäntutkimuslaitos (Metla): Koivuntuulenpesä (Taphrina betulina) (Arkistoitu versio)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1950448  Wikispecies: Taphrina betulina  CoL: 54S7G  EoL: 188002  EPPO: TAPHBE  Fungorum: 233990  GBIF: 2593105  iNaturalist: 384484  IRMNG: 11358319  MycoBank: 233990  NatureServe: 2.1086181  NBN: NHMSYS0001499373  NCBI: 203079  NZOR: 6b01e547-5a82-4065-bdc5-a7a1c8d06e6d  Observation.org: 18943  Open Tree of Life: 733508  PPE: taphrina-betulina  Laji.fi: MX.238186
Oddan kirkko

| Oddan kirkko Odda kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Ullensvang, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1870
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  500
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Oddan kirkko (norj. Odda kyrkje) on Ullensvangin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1870.
Kuvia

Kirkkosali
Urut
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oddan kirkko Wikimedia Commonsissa
Remingtonocetus

| Remingtonocetus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Lahko::  Valaat Cetacea
Alalahko::  Muinaisvalaat Archaeoceti
Heimo::  Remingtonocetidae
Suku::  Remingtonocettus  Kumar & Sahni, 1986
Infobox OKNimi-testi OK: 
Remingtonocetus  on sukupuuttoon kuollut muinaisvalaisiin kuulunut suku. Näillä muinaisvalailla oli pitkä kuono ja kapea. Niiden hampaisto ei ollut samankaltainen kuin nykyisten valaiden hampaisto vaan se muistutti enemmän maanisäkkäiden hampaistoa. Hampaistossa etuhampaat ja poskihampaat erottuivat selvästi. Nämä muinaisvalaat muistuttivat enemmän nykyisiä hammasvalaita kuin heimon Basilorauridae muinaisvalaita. Remingtonocetuksia esiintyi keskisellä Eoseenillä Aasian puoleisella Tethysmerellä. Sukuun kuuluvia lajeja ovat Remingtonocetus harudiensis ja Remingtonocetus sloani
Påryd

| Påryd |
| --- | --- |
 Påryd
 Koordinaatit: 56°34′10″N, 15°55′57″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Kalmar
Väkiluku (31.12.2023):  655
Påryd on taajama Kalmarin kunnassa Kalmarin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 655 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Påryd Wikimedia Commonsissa
Päijänteen pohjoisosa

| Päijänteen pohjoisosa  (Päijänteen järvenosa) |
| --- | --- |
 Ristinselkä kuvattuna ilmasta Rutalahden suunnalta. Vesialueen oikeassa reunassa näkyy Hauhonselkä ja suuri Muuratsalo.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi,
Kunnat:  Jyväskylä, Muurame, Toivakka
Koordinaatit:  62°05′08″N, 25°47′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö
Valuma-alue:  vesistön pääuoma
Laskujoki:  Kärkistensalmi 
Järvinumero:  14.231.1.001
Mittaustietoja (järvenosa)
Pinnankorkeus:  78,3 m  
Rantaviiva:  407,93 km  
Pinta-ala:  141,088 km²  
Tilavuus:  2,20143064106 km³  
Keskisyvyys:  15,6032 m  
Suurin syvyys:  94 m  
Saaria:  235 
 fiPäijänteen pohjoisosa 
Päijänteen pohjoisosa sijaitsee Keski-Suomessa Jyväskylässä, Muuramessa ja Toivakassa, ja se käsittää Päijänteen sen osan, joka jää Kärkistensalmen pohjoispuolelle ja joka sisältyy viranomaistiedoissa Ristiselän–Murtoselän alueeseen (vesistöaluetunnus 14.231). Tässä artikkelissa kerrotaan Päijänteestä ne asiat, jotka sisältyvät tähän järvenosaan. Tämän järvenosan tunnetuimmat rannassa sijaitsevat taajamat ovat Jyväskylän kaupunkialue, Muuramen kirkonkylä, Vaajakosken taajama, Säynätsalon kirkonkylä ja Rutalahden taajama. Jos tämä järvenosa olisi järvi, se olisi Suomen 35. suurin järvi. Päijänne on Suomen toiseksi suurin järvi.
Maantietoa > Järven piirteitä

Päijänteen pohjoisosaan kuuluu se osa järveä, joka jää Korpilahden kirkonkylän länsipuolella Kärkistensalmen entisen lossin (nykyään sillan) itä- ja pohjoispuolelle. Sen pinta-ala on 14 109 hehtaaria eli 141,1 neliökilometriä. Sen pituus on 35 kilometriä mitattuna Jyväskylän Haapalahdelta Synsiänlahdelle ja leveys on 22 kilometriä mitattuna Muuramen Uimolan Kylmärannasta Rutalahden pohjukkaan. Järvenosan äärimitat eivät ilmaise pohjoisosan todellista kokoa, sillä se on saaristoista ja se on lisäksi niemien ja lahtien rikkomaa vesialuetta. Sillä on viisi laajempaa järvenosaa, jotka ovat pohjoisesta lukien Murtoselkä, Hauhonselkä, Ristinselkä ja Mustanselkä. Murtoselän pohjoispuolella Jyväskylässä on paljon niemiä ja lahtia, joista Jyväsjärveä kutsutaan kuitenkin järveksi sen historiaan vedoten. Ristinselkä muistuttaa ristiä, jonka itäinen sakara on itsenäinen ja pitkä Rutalahti ja sen läntinen haara lyhyt Hautalahti. Mustanlahdella on kaksi kapeasuista lahtea, jotka työntyvät etelään: Pajulahti eli Soukka ja Synsiänlahti. Pohjoisosan suuret saaret vievät runsaasti tilaa ja tekevät sekä järvenosan pohjoispäästä että Muuramen keskustaajaman edustasta sokkeloiset.
Maantietoa > Saaret

Järven pohjoisosassa on 235 saarta, joiden pinta-ala on 2 124,27 hehtaaria eli noin 21,2 neliökilometriä. Niiden pinta-ala on noin 13 % järven pohjoisosan pinta-alasta. Kolme saarta ovat yli neliökilometrin suurisia. Suurin saari on Muuratsalo, joka on 5,5 kilometriä pitkä, 3,2 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on kartasta mitattuna noin 9,7 neliökilometriä . Toiseksi suurin saari on Vuoritsalo, joka on 4,1 kilometriä pitkä, 1,7 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,8 neliökilometriä . Säynätsalo on pituudeltaan ja leveydeltään 1,6 kilometriä ja sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä . Muista saarista 38 ovat yli hehtaarin suuruisia, 161 ovat yli aarin ja loput 33 saarta ovat pienempiä luotoja.
Päijänteen pohjoispäässä heti Vaajanvirran alla sijaitsee Varassaari. Päijänne on pohjoispäästään monilahtinen, ja itäosan erottaa Haaplahdesta Haapaniemi. Ahtaan lahden itärannasta työntyy Laurinniemi, jonka suojaan jää Laurinlahti ja siellä sijaitsevat Majasaari ja Itikkasaari. Haapalahden suun suojaa Iso Haapasaari, ja sen takana sijaitsee Pikku Haapasaari. Samulinniemen edustalla laivaliikenteen vieressä ovat pienet Tiirinsaari ja Saukonsaari. Vaikka Päijänne leviää tässä kohdassa, on siinä rinnakkain heti neljä suurta saarta: Lehtissaari, Kalasaari, Vuoritsalo ja Siikasaari. Saarien takana aukeaa Murtoselkä, joka jatkuu Säynätsaloon ja Muuratsaloon asti. Murtoselän länsipuolella on muutama saari, jotka ovat pohjoisesta lukien: Pieni-Lehtinen, Pieni Vuoritsalo, Vähä-Urtti, Vähä-Poro ja Iso-Poro. Iso-Urtti ei ole saari vaan niemi. Itäpuolella on lisäksi Iso-Holsti, Pieni-Holsti ja Iso Teerisaari. Muuratsalo halkaisee Päijänteen kahtia, ja läntinen eli Muurame ja sen saaristoinen puoli jäävät suojaisaksi järvenalueeksi ja itäinen Hauhonselän puoli avoimeksi järvenseläksi. Pieni Kaakkosaari sijaitsee Hauhonselän pohjoisosassa. Suojapuolella löytyy Säynätsalon saari, Lehtissaari, Lappi, Korpinen, Majasaari, Tervaluoto, Kontti, Verkkosaari, Saarenkylä, Vuohisaari ja Viitesaari.
Muuratsalon eteläpuolella aukeaa Ristinselkä, jonka järvenselät haarautuvat neljään eri suuntaan. Selän keskellä sijaitsee pieni Sudensaari. Luoteeseen työntyvässä Hautalahdella on Lapinsaari ja kaakkoon työntyvässä pitkässä Rutalahdessa on Kummelinsaari, Iso Selkäsaari ja Soransaari sekä edempänä on Pätiänsaari. Ristinselän eteläpuolella pääsee Rutasalmen kautta Mustanselälle, jonka keskellä ovat Mustatsaaret, Kalliosaaret, Neihtyensaaret, Revonsaari ja Sahinsaaret. Selän etelärannoilla sijaitsevat Huhtsaari ja Livansaaret. Kärkistensalmen suulla ovat Lintusaari, Heinäsaari ja Tahkosaari. Etelään työntyvässä Synsiänlahdella on lahdensuussa ensin Ritosaari, Haapasaari ja Puustinsaari, ja pohjukassa Jysmänsaaret, Kiviluoto, Isosaari ja Alasaari.
Maantietoa > Syvyysvaihtelut

Päijänteen pohjoisosan tilavuus on 2 201,43 miljoonaa kuutiometriä eli 2,20143 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 15,6 metriä ja suurin syvyys on 94 metriä. Jyväskylän kaupunkialueen lahtien ja Vuoritsalon ympäristön pohja on melko epätasaisena yleensä vain alle 20 metriä syvä vaikka täällä on joitakin syvänteitä, jotka painuvat enintään 38 metrin syvyyteen. Vuoritsalon eteläpuolella Murtoselällä sijaitsee luode-kaakko-suuntainen syvännejako, joka katoaa pohjoisessa saarten väliin ja joka seuraa kaakossa järvenselän itärantaa kapeana syvänteenä. Se on alle 50 metriä syvä. Etelämpänä on Muuratsalon länsipuolella sijaitseva Hauhonselkä on alle 40 metriä syvä ja itäpuolella oleva Lehtisselkä epätasaisenakin jopa Hauhonselkää syvempi. Siellä on useita yli 40 metriin painuvia paikallisia syvänteitä, jotka ovat kaikki alle 47 metriä syviä. Yhtä syvää on myös Hauhonselän eteläosassa.
Ristinselällä tulee kaakosta päin Rutalahden pitkä syvännejakso. Se on Rätiänsaaren kohdalla jo 77 metriä syvä, mutta se jatkuu Ristinselän keskellä yli 70-metriä syvänä. Sen syvimmät kohdat ylettyvät yli 80 metrin syvyyteen ja täällä lienee pohjoisen järvenosan syvin kohta 94 metriä (karttalukema 92 metriä). Koska Päijänteen vedenpinta on 78,3 metriä merenpinnan yläpuolella, sijaitsee syvin kohta noin 16 metriä merenpinnan alapuolella (kryptodepressio). Rutasalmen lounaispuolella on Mustanselkä ja Kalliosaarenselkä ja lopuksi vielä Kärkistensalmi. Täällä on Kalliosaarenselällä laaja syvänne, jonka syvin kohta 54 metriä sijaitsee Huhtsaaren edustalla. Myös Mustanselällä on 54 metriä syvää. Muualla on sitten huomattavasti tätä matalampaa.
Maantietoa > Ympäristö

Pohjoisosan rantaviivan pituus on 407,9 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 122,8 kilometriä. Suurin osa rannoista on metsämaata, joka on mäkistä ja myös jyrkkärantaista. Rannoille asti ulottuvia peltomaita esiintyy Muuramessa, Raidanlahdella, Synsiänlahdella, Ravionkylässä ja Nisulassa. Kuitenkin asuinalueet Jyväskylän kaupungissa, Vaajakoskella, Säynätsalossa ja Muuramessa ovat järven peltoalueita laajemmat. Kun tarkasteluun otetaan mukaan myös haja-asutusalueet, ovat Päijänteen pohjoisosan rannikkoalueet varsin tiiviisti rakennettuja. Tieyhteyksien päärungon järvenosan eri seuduille muodostuvat Jyväskylästä alkavat valtatiet 9 ja 4, joista haarautuvat rantojen lähelle tulevat tiet. Jyväskylän keskustan halki kulkee vielä valtatien 4 loppuosa ja sen rinnalla Jyväsjärven eteläpuolella kulkevat peräkkäin valtatie 18 ja yhdystie 6019. Niistä haarautuvat tiet järven kummankin sivun pohjoisrannoille. Keljon kautta kulkevaa yhdystietä 6110 pääsee Kinkomaalle ja Säynätsaloon, mutta yhdystie 6090 jatkaa rantatiestöä Muuramen taajamaan asti. Muuramen eteläpuolella Heinosniemen tiestö on hajamaisempi ja siellä kulkeva seututie 610 on merkittävä alueen sivuteiden kannalta. Seututie ylittää Kärkistensalmen Kärkisten siltaa pitkin ja siitä haarautuu vastarannalla itään ja pian pohjoiseen kohti Rutalahtea kulkeva yhdystie 16637. Rutalahden pohjoispuolella Haukanmaan tiestö on myös hajanainen ja lähimmäksi rantoja pääsee seuraamalla yhdysteitä 16638 ja 16634. Nämä yhtyvät Leppäveden rannoilla seututielle 644, joka seuraa valtatietä 4 Jyväskylään asti. Seututieltä haarautuu esimerkiksi Ilmopohjalle ja Haukanmaalle ulottuvat kylätiet.
Vesistösuhteet > Laajat valuma-alueet

Päijänteen pohjoisosa sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Sen vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy. Siihen on johdettu ja siihen laskee lukuisia ojia, puroja ja jokia, joista osa on lueteltu alempana.
Suurin tulovirtaama Päijänteeseen saadaan Leppäveden–Kynsiveden alueelta (14.3), joka kokoaa ja tuo Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4), Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) ja Koliman alueen (14.47) vedet Päijänteeseen. Ne laskevat Vaajakoskella sijaitsevaa Vaajavirtaa pitkin Vaajakosken vesivoimalaitokseen. Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueen (14.29) laskujoki Tourujoki laskee Jyväsjärveen, jonka länsirantaan laskee vielä pienempi Köhniönjärven valuma-alueen (14.232) Köyhänoja. Muuremessa Päijänteen Lehtisselkään laskee Muuratjärven valuma-alueen (14.28) Muuramenjoki. Muiden ojien valuma-alueet ovat pieniä. Ne kuuluvat Ristiselän alueeseen ja ne laskevat kaikki Päijänteen itärantaan. Hauhonselän Ilmolahteen laskee Ilmojärvien valuma-alueen (14.233) laskuoja Isosta Ilmojärvestä. Muut lasku-uomat laskevat Rutalahteen. Ne ovat Nisulassa järveen laskevat Tervaojan valuma-alueen (14.234) Tervaoja ja Vihijärvestä laskeva Vihijärven valuma-alueen (14.235) oja. Rutalahdessa lahden pohjukkaan laskevat Rutajärvestä alkava Rutajoen valuma-alueen (14.236) Rutajoki ja Järnätjärvestä alkana Haapajoen valuma-alueen (14.237) Haapajoki. Vielä Päiväkunnassa järveen laskee Kivijärvestä alkava Ravioja, joka on Ravionojan valuma-alueen (14.238) laskuoja. Viimeinen suuri uoma on Synsiässä Synsiänlahteen Tyystlammen viereen laskeva Tyystijoen valuma-alueen (14.239) Tyystjoki, joka alkaa Kaitajärvestä ja Vahtajärvestä.