stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Werwolf
Toimintaperiaatteet ja kokoonpano

Werwolfin tarkoitus oli aiheuttaa pelkoa, epävarmuutta ja paniikkia miehittäjien selustassa, tilanteessa jossa Liittoutuneet etenevät Saksan maaperälle.Osa Werwolfin toimintaperiaatteista lainattiin suoraan Saksan itärintamalla toimineilta partisaanijoukoilta. Werwolfin taistelukäsikirjan mukaan, Werwolfin tuli käydä miehittäjiä vastaan sissisotaa, joka jakautui kolmeen vaiheeseen:
Välittömästi miehityksen jälkeen vihollista tuli häirintä jatkuvilla pienten sissiosastojen tekemillä iskuilla, välttäen omia tappiota.
Vihollisen väsyessä jatkuviin iskuihin, tuli aloittaa sissien aloittaa laajemmat iskut vihollista vastaan suuremmilla sissijoukoilla.
Viimeisessä vaiheessa sissien tuli aloittaa laajamittainen vastarinta miehittäjää vastaan paikallisväestön tukemana, tavoitteena vapauttaa miehitetty alue kokonaan.
Werwolf-sissien tuli tehdä häirintä- ja tuhoamisiskuja miehittäjän selustan joukkoja, huoltoreittejä, kuljetusvälineitä ja viestiyhteyksiä vastaan sekä tuhota miehittäjää auttavat oman maan kansalaiset. Werwolf-sissien toiminnan piti tukea Wehrmachtin taistelua sitomalla ja tuhoamalla vihollisen joukkoja sekä tuottamalla tiedustelutietoa.
Werwolf-osastot tuli muodostaa vallitsevan tilanteen mukaisesti. Pienin Werwolf-yksikkö oli sissiryhmä, johon kuului ryhmänjohtaja ja neljä sissiä. Tarpeen mukaan tuli joukkojen toimia myös pienemmässä kokoonpanossa. Useista sissiryhmistä voitiin tarpeen mukaan muodostaa sissijoukkue, johon kuului myös komentoryhmä. Esimerkki Werwolf-sissijoukkueeseen kokoonpanosta: Joukkueen johtaja, joukkueen varajohtaja, poliittinen upseeri, viestiryhmän johtaja, taisteluvälinealiupseeri, lääkäri tai lääkintämies, kokki, huoltovääpeli sekä kirjuri.
Werwolf-sissien tuli siirtyä vihollisen linjojen taakse joko piiloutumalla, soluttautumalla rintamalinjojen läpi tai taistelemalla tiensä rintamalinjan läpi joko yksin tai tavallisen armeijan tukemana. Sissijä voitiin pudottaa toiminta-alueilleen myös laskuvarjoilla.
Werwolf-sissien varustuksen oli kevyt. Henkilökohtaisen aseen lisäksi varustukseen kuului ainoastaan luonnossa selviytymiseen tarvittavat välttämättömät välineet. Omien joukkojen tekemistä kenttäkätköistä tuli hankkia sissi-iskuihin tarvittavat aseet, räjähdysaineet ja erikoisvälineet sekä muona-, lääkintä- ja taloustarvikkeet. Varusteita voitiin pudottaa sisseille laskuvarjoilla. Todellisuudessa kenttäkätköt jäivät usein tekemättä eikä niissä ollut aseistus ja muu materiaali  mahdollistanut tehokasta sissitoimintaa.
Werwolfin toiminta

Werwolfin perustamisen jälkeen yli 5 000 vapaaehtoista liittyi järjestöön ja sai sotilaskoulutusta Werwolf-koulutusleireillä eri puolilla Saksaa. Suuri osa värväytyneistä oli teini-ikäisiä poikia, jotka kuuluivat natsien nuorisojärjestö Hitlerjugendiin. Mukana oli myös tyttöjärjestö Bund Deutscher Mädelin kuuluneita teinityttöjä. Werwolf-osastojen johtajiksi pyrittiin valitsemaan sotakokemusta omaavia SS-miehiä ja veteraaneja.
Ensimmäinen Werwolfin tekemä isku oli Aachenin kaupungin pormestarin Franz Oppenhoffin salamurha 25. maaliskuuta 1945. Oppenhoff oli nimitetty Liittoutuneiden toimesta Aachenin pormestariksi. Saksan valtakunnanjohtajan Adolf Hitlerin tulkitsi tämän maanpetturuudeksi ja käski murhata Oppenhoffin. Heinrich Himmler käytti vasta perustetun Werwolfin sissejä salamurhan suorittamisessa.
Keväästä 1945 alkaen Werwolf suoritti Liittoutuneiden miehittämillä alueella, lukuisia Liittoutuneiden kanssa yhteistyötä tehneiden saksalaisten salamurhia. Werwolf-sissit iskivät myös rautateitä ja asevarastoja vastaan sekä pyrkivät laihoin tuloksin tuhoamaan tehtaita ja kaivoksia poltetun-maan-taktiikkaa noudattaen. Saksan propagandaministeri Joseph Goebbelsin käskystä Saksan radio aloitti Radio Werwolf-lähetykset huhtikuussa 1945. Radio Werwolf suurenteli Werwolfin iskujen ja organisaation laajuutta. Propaganda sai Liittoutuneet uskomaan, että miehitetyssä Saksassa kyti todellinen kansannousu.
Sodan päätyttyä jotkin Werwolf-ryhmä jatkoivat toimintaansa jopa vuoteen 1949 saakka. Heti sodan päätyttyä suuri joukko Werwolf-sissejä piiloutui Segebergerin metsään Hampurin lähelle ja teki sieltä käsin iskuja Britannian miehitysjoukkoja vastaan. Hitlerin itsemurhan jälkeen antautuneen Saksan johtajaksi noussut suuramiraali Karl Dönitz lähetti brittien luvalla saksalaisia laskuvarjojääkäreitä tuhoamaan Segebergerin Werwolf-sissit. Sissit tuhottiin, mutta myös laskuvarjojääkäreiden tappiot olivat suuret. Vuosina 1945-1946 neuvostojoukot pidättivät Itä-Saksassa yli 10 000 nuorta, jotka myönsivät kuuluneensa Werwolfiin. Iso osa tunnustuksista saatiin kiduttamalla. Neuvostoliiton pidättämistä saksalaisnuorista yli 5 000 kuoli vankileireillä.
Sara Siipola

| Sara Siipola |
| --- | --- |
 Sara Siipola vuonna 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1997 Laihia, Suomi
Muusikko
Taiteilijanimi:  Sara Siipola
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2019–
Tyylilajit:  pop, soul
Levy-yhtiöt:  Sony Music  2019–
Aiheesta muualla
sarasiipola.fi
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sara Siipola (1997 Laihia) on suomalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän solmi levytyssopimuksen Sony Musicin kanssa vuonna 2019 ja julkaisi ensimmäisen singlensä ”Rohkee sydän” syyskuussa 2019. Sara Siipola nousi neljännelle sijalle YleX:n Läpimurto 2020 -listauksessa.
Sara Siipola julkaisi debyyttialbuminsa Kaunis kun itken 26. maaliskuuta 2021. Albumin genrejä ovat soul ja pop.
Hän on koulutukseltaan merkonomi.
Ura

Sara Siipola teki vuonna 2017 artistisopimuksen M-Eazy Musicin sekä managerisopimuksen Hannu Sormusen Aspen Musicin kanssa. Vuonna 2019 Siipola solmi lisäksi levytyssopimuksen Sony Musicin kanssa. Syksyllä 2019 julkaistu debyyttisingle ”Rohkee sydän” nousi suoraan Spotify-listan top100:n ja nousi YleX:n ja Radio Suomen soittolistoille. Kappale kuultiin myös osana Toisenlaiset teiniäidit -ohjelman mainoskampanjaa keväällä 2020. ”Rohkee sydän” voitti Radio Suomen Levylautakunta-äänestyksen lokakuussa 2019.
Myös Siipolan toinen single ”Mitä mä täällä teen” nousi YleX:n soittolistalle. Kolmas single ”Sä et oo enää mulle se” nousi Spotify-listan sijalle 78 sekä Radio Suomen soittolistalle. Marraskuussa 2020 Siipola esiintyi Ylen Nenäpäivä-konsertissa.
Tämän jälkeen Siipola on julkaisi singlet ”Thelma & Louise”, ”Kokonaan” ja ”Peto”. Siipola myös vieraili artistina Asteen singlellä ”Kuka suojelee sua”.
Sara Siipola oli mukana kilpailemassa Tähdet, tähdet -ohjelman seitsemännellä tuotantokaudella, joka julkaistiin keväällä 2023 Nelosella.
Siipolan single "Susta tulee tähti" nousi Suomen Viralliselle Singlelistalle sijalle 47.
Siipola osallistui kappaleella ”Paskana” vuoden 2024 Uuden Musiikin Kilpailuun. Kilpailussa hän sijoittui toiseksi saadessaan yleisöltä 203 pistettä ja kansainvälisiltä raadeilta 70. "Paskana" nousi Singlelistan toiseksi ja Radiolistan ensimmäiseksi. Toukokuussa 2024 Siipola julkaisi uuden singlen "Juostaan" jossa on mukana rap-artisti Sexmane. "Juostaan" nousi singlelistan ensimmäiseksi. Syyskuussa Siipola julkaisi singlen "Rakasta mua, rakasta mua, rakasta", kappaleella kuullaan yli 3000 fanin ääntä.
Siipolan toinen studioalbumi "Sanon sen nyt ääneen" julkaistiin 8. marraskuuta 2024.
Diskografia > Studioalbumit

| Nimi | Julkaisu­tiedot | Albumi­lista |
| --- | --- | --- |
| Kaunis kun itken |  Julkaistu: 26. maaliskuuta 2021  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment Finland | 49 |
| Sanon sen nyt ääneen |  Julkaistu: 8. marraskuuta 2024  Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment Finland | 7 |
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Rohkee sydän” | 2019 | – | – | Kaunis kun itken |
| ”Mitä mä täällä teen” | 2019 | – | – | Kaunis kun itken |
| ”Sä et oo enää mulle se” | 2020 | – | – | Kaunis kun itken |
| ”Thelma & Louise” | 2020 | – | – | Kaunis kun itken |
| ”Kokonaan” | 2020 | – | – | Kaunis kun itken |
| ”Paha kiertämään” | 2022 | – | – |  |
| ”Ferrari” | 2023 | – | – |  |
| ”Susta tulee tähti” | 2023 | 47 | – | Sanon sen nyt ääneen |
| ”Uusi musta” | 2023 | – | – |  |
| ”Paskana” | 2024 | 2 | 1 | Sanon sen nyt ääneen |
| ”Juostaan” (feat. Sexmane) | 2024 | 1 | 12 | Sanon sen nyt ääneen |
| ”Rakasta mua, rakasta mua, rakasta” | 2024 | 10 | 32 | Sanon sen nyt ääneen |
Aiheesta muualla

Kotisivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Hufvudstadsbladet
Tomas Galvez

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Tomas Kristian Galvez
Syntymäaika: 28. tammikuuta 2005 (ikä 19)
Syntymäpaikka: Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Pelipaikka: vasen puolustaja
Pituus: 173 cm
Seura
Seura: Cambuur (lainalla Manchester Citystä)
Junioriseurat
2016–2021: Watford
2021–2024: Manchester City
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2024– | Manchester City | 0 | (0) |
| 2024–2025 | → LASK (laina) | 3 | (0) |
| 2025– | → Cambuur (laina) | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2019 | Suomi U15 | 3 | (0) |
| 2021–2022 | Suomi U17 | 6 | (0) |
| 2022 | Suomi U18 | 1 | (0) |
| 2022 | Suomi U19 | 5 | (0) |
| 2023– | Suomi U21 | 8 | (1) |
| 2023– | Suomi | 5 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. tammikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 1. tammikuuta 2025.
Tomas Kristian Galvez (s. 28. tammikuuta 2005 Lontoo) on englanninsuomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen puolustaja. Hän edustaa Alankomaiden Eerste divisiessä pelaavaa Cambuuria, lainasopimuksella Manchester Citystä. Englannissa syntyneen ja kasvaneen Galvezin äiti on suomalainen ja isä espanjalainen.
Seurajoukkueet

Lontoossa syntynyt Galvez aloitti jalkapallouransa Watfordissa, josta hän siirtyi Manchester Cityn akatemiaan kesällä 2021. Kesällä 2022 Galvez allekirjoitti ensimmäisen ammattilaissopimuksensa Manchester Cityn kanssa.
Elokuussa 2024 Galvez siirtyi kaudeksi 2024–2025 lainalle Itävallan Bundesliigaan LASK Linzin joukkueeseen. Galvez jäi kuitenkin Itävallassa vähäiselle vastuulle ja lainasopimus purettiin ennenaikaisesti tammikuussa 2025. Loppukaudeksi 2025 Galvez lainattiin Alankomaiden toisella sarjatasolla Eerste divisiessä pelaavaan Cambuuriin.
Maajoukkueet

Galvez on edustanut Suomea junioritasolla aina alle 15-vuotiaista alle 19-vuotiaiden maajoukkueeseen saakka. Ensimmäisen A-maajoukkuekutsunsa hän sai tammikuussa 2023 harjoitusotteluun Ruotsia vastaan. Galvez oli ottelussa avauskokoonpanossa Suomen hävitessä lopulta maalein 2–0. Ottelu ei kuitenkaan vielä lukinnut Galvezin maajoukkue-edustusta. Toisen A-maaottelunsa hän pelasi EM-karsinnoissa 20. marraskuuta 2023 Suomen voittaessa San Marinon vieraskentällä maalein 2–1.
Euroopan unionin taistelujoukot

Euroopan unionin nopean toiminnan joukkoihin osallistuvat eräät Euroopan unionin jäsenvaltiot ja Norja. Tarkoituksena on koota lopuksi kaiken kaikkiaan 50 000–60 000 nopeasti liikekannalle pantavaa sotilasta, jotka voisivat olla tehtävässä kuukausista vuoteen.
Euroopan unionin nopean toiminnan joukot ja niihin osallistuvat maat (joukkoa johtava maa tummennettu):
Ranska
Ranska, Belgia, Luxemburg ja Saksa
Ranska ja Belgia
Espanja
Iso-Britannia
Iso-Britannia ja Alankomaat
Saksa, Alankomaat ja Suomi (2007)
Saksa, Itävalta ja Tšekki
Italia
Italia, Unkari, Slovenia
Italia, Espanja, Kreikka ja Portugali
Puola, Saksa, Slovakia, Latvia ja Liettua
Ruotsi, Suomi, Viro ja Norja (2008)
Ruotsi, Suomi, Irlanti, Viro ja Norja (2011)
Vuosina 2005–2006 Euroopan unionin nopean toiminnan joukot ovat rajoitetun kapasiteetin tilassa, jolloin joukoista vastaavat Britannia, Italia, Ranska ja Saksa. Lopullisena tavoitteena on Eurooppa -neuvoston kesäkuussa 2004 hyväksymä Headline Goal 2010, jolloin järjestelmä on laajimmillaan.
Tavoitteena on järjestää vuonna 2005 strateginen ilmakuljetus joukoille, aikaansaada ilmakuljetuksille yksi yhteinen EU-johto vuoteen 2010 mennessä, aloittaa varsinainen taisteluosastotoiminta viimeistään 2007, ottaa käyttöön lentotukialus tarvittavine saattoaluksineen sekä lentokoneineen viimeistään 2008 ja liittää joukkojen tietoliikenne verkoksi.
Suomen osallistuminen > Saksan, Alankomaiden ja Suomen nopean toiminnan joukot 2007

Suomi osallistuu 2007 alkaen Saksan johtamaan taisteluosastoon yhdessä Alankomaiden kanssa sekä Ruotsin johtamaan pohjoismaiseen taisteluosastoon 2008 alkaen. Suomen lisäksi pohjoismaisessa joukossa on Viro sekä Euroopan unioniin kuulumaton Norja.
Saksan johtamaan taisteluosastoon Suomi voi antaa joukon omasuojaan tarvittavan komppanian suuruisen yksikön, missä on myös elektronisen tiedustelun yksikkö.
Suomen osallistuminen > Ruotsin, Suomen, Norjan ja Viron nopean toiminnan joukot 2008

Ruotsin johtamaan taisteluosastoon Suomi voi asettaa käyttöön raskaan kranaatinheittimistön ruotsalaisen jalkaväkipataljoonan tueksi sekä tiedustelu- ja valvontakomppanian. Norjan mukana olo Ruotsin johtamissa taisteluosastossa takaa tiedustelutiedon saamisen Natolta. Kranaatinheitinosastoa opetetaan Säkylässä, suojeluosastoa Keuruulla ja topografiryhmää Espoossa. Sotilaspoliisiosasto osallistuu Ruotsin Kungsängenissä kolmen viikon kurssille yhdenmukaistamaan toimintaansa muiden maiden sotilaspoliisien kanssa.
Suomen osallistuminen > Värväys vuoden 2007 joukkoon

Puolustusvoimien henkilökuntaan jo kuuluvien (40 % joukosta) ja reserviläisten värväys (60 % joukosta) Saksan ja Hollannin sekä Suomen yhteiseen taisteluosastoon vuodeksi 2007-2008 alkoi joulukuussa 2005. Joukon taistelukoulutus alkoi keväällä 2006. Suojauskomppanian perustaa, varustaa ja kouluttaa Porin prikaati. Koulutusta annetaan myös Tikkakoskella, Utissa ja Upinniemessä. Haku joukkoihin päättyi 27. tammikuuta 2006. Myöhemmin taisteluosastoon hakuaikaa jatkettiin 10. helmikuuta 2006.
Toisen haun tuloksena oli joukkoon hakenut kaiken kaikkiaan 761 henkilöä, joista reserviläisiä oli 654 ja puolustusvoimien palveluksessa olevia 107.
Suomen osallistuminen > Värväys vuoden 2008 joukkoon

Puolustusvoimat aloitti marraskuun 2006 alussa pohjoismaisen taisteluosaston henkilöstön haun. Suomi asettaa tähän osastoon noin 80-henkisen kranaatinheitinosaston sekä joukon pienempiä osastoja, joihin kuuluu huolto-, suojelu-, elso- sekä sotilaspoliisihenkilöstöä. Haku kestää helmikuuhun 2007. Joukon koulutus käynnistyy kesällä 2007 ja taisteluosasto on valmiudessa vuonna 2008.
Euroopan unioni Naton nopean toiminnan joukoissa

Naton nopean toiminnan joukot on Naton kokoama nopean toiminnan joukko, mihin voi sisältyä Euroopan unionin taisteluosastoja myös niistä Euroopan unionin maista, jotka eivät ole Naton jäseniä.
Lainsäädännöllinen pohja

Suomessa taisteluosastotoimintaan osallistuminen edellytti rauhanturvalain muuttamista kriisinhallintalaiksi, mikä mahdollisti suomalaisten joukkojen sotilaallisen käytön maan ulkopuolella.
Lakia koskevan hallituksen esityksen hylkäsi perustuslakivaliokunnan enemmistö, jonka mukaan päätöksen suomalaisjoukkojen lähettämisestä osana taisteluosastoa tekisi tasavallan presidentti ylipäällikkönä, joka perustuslain mukaan vastaa ulkopolitiikasta yhdessä eduskunnan kanssa. Perustuslakivaliokunnan kannan vuoksi hallitus veti takaisin hallituksen esityksen kriisinhallintalaiksi. Hallituksen esitykselle kriittistä kantaa edustivat muun enemmistön ohessa puheenjohtaja Kimmo Sasi ja varapuheenjohtaja Arja Alho. Pääministeri Matti Vanhasen mielestä perustuslakivaliokunnan kanta merkitsisi käytännössä tasavallan presidentin alentamista ylipäälliköstä adjuntantiksi tai sotilaalliseksi neuvonantajaksi eikä ole loogista, että eräiden Suomen armeijan osastojen lähettämisestä päättäisi pääministeri ja muiden osastojen lähettämisestä tasavallan presidentti ylipäällikkönä.
Voimaan astuneen kriisinhallintalain mukaan päätöksen taisteluosaston lähettämiseen varautumisesta ja osaston lähettämisestä tekee tasavallan presidentti valtioneuvoston ratkaisuehdotuksesta. Tätä ennen eduskuntaa kuullaan antamalla asiasta sille selonteko. Koska taisteluosaston on tarkoitus kyetä nopeaan reagointiin, varsinaisesta osaston lähettämisestä kuullaan ainoastaan eduskunnan ulkoasiainvaliokuntaa. Tämä poikkeaa muiden kriisinhallintajoukkojen lähettämisestä. Niiden lähettämisestä kuullaan aina koko eduskuntaa.
Kriisinhallintalaissa säädetään yksityiskohtaisesti EU:n taisteluosaston henkilöstön palvelussuhteesta ja sosiaaliturvasta. Kriisinhallintajoukon jäsenet ovat sotilaita ja sotilasrangaistussäännösten alaisia. Toimivaltaisena tuomioistuimena kriisinhallintajoukon jäsenten rikosasioissa toimii Helsingin käräjäoikeus. Toisin kuin muissa kriisinhallintajoukoissa, joissa koulutukseen kutsuttu voi koska tahansa perua lähtönsä, valmiusosastossa palvelevilla on velvollisuus lähteä toimialueelle. Koulutuksen käynyt valmiusosaston jäsen on velvollinen maksamaan saamansa varallaolokorvaukset ja puolet koulutuskuluistaan, mikäli hän luopuu sitoumuksestaan.
Päällystöliiton hakusaarto

Hakuaikaa jatkettiin 10. helmikuuta 2006 saakka. Päällystöliitto pani joukot hakusaartoon 23. tammikuuta 2006 Satakunnan Kansan mukaan ennen kuin palvelussuhteen ehdoista on sovittu siksi, koska operaatioissa voi tulla haavoittumisia, vammautumisia ja kuolemantapauksia.
Saarto keskeytettiin, kun lopullinen sitoutuminen joukkoon selviää palvelusehtojen tultua selviksi.
Palkkausehdot

16. helmikuuta ilmoitettiin, että Euroopan unionin suomalaisissa joukoissa palkkaus on 7,5%:ia korkeampi kuin suomalaisessa YK-rauhanturvajoukossa tai niitä vastaavissa Nato-operaatioissa. Neuvotteluihin osallistuivat puolustusministeriö, 
Pääesikunta, Päällystöliitto ry, Sotilasammattiliitto SoAL ry ja Upseeriliitto.
Kriisinhallintalain tultua hyväksytyksi vahvistaa puolustusministeriö ehdot asetuksella. Jatkossa palkkausta tarkastellaan saatujen kokemusten perusteella.
Toiminta

Euroopan unionin saksalais-hollantilais-suomalaisella joukolla ei ole ollut tehtäviä, he harjoittelevat.
Aiheesta muualla

Suomi osallistuu EU:n ensimmäiseen monikansalliseen taisteluosastoon (Arkistoitu – Internet Archive)
The EU headline goal and the NATO Response Force (NRF) (Arkistoitu – Internet Archive)
(englanniksi) Euractiv
Pääesikunnan tiedote 23.12.2005 värväämisen alkamisesta (Arkistoitu – Internet Archive)
Värväys 23.12.2005-27.1.2006 (Arkistoitu – Internet Archive)
Pohjoismaiset taistelujoukot
Amos (nimi)

| Amos, Aamos |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Aamos: 31. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  Amos: 31. maaliskuuta
– ortodoksinen:  Aamos: 15. kesäkuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  heprealainen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Amos, suomessa myös Aamos, on alun perin heprealainen miehen etunimi. Nimen on tehnyt laajalti suosituksi Vanhan testamentin profeetta Aamos, Aamoksen kirjan kirjoittaja.
Suomessa nimi Amos on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 927 ja Aamos 1 023 miespuoliselle henkilölle, joista selvä enemmistö on vuoden 2000 jälkeen syntyneitä.  Vuodesta 2015 lähtien Amoksen nimipäivä on suomen­ruotsalaisen  kalenterin mukaan 31. maaliskuuta. Vuodesta 2025 lähtien nimi on samalla päivällä myös suomenkielisessä kalenterissa muodossa Aamos. Ortodoksisessa kalenterissa Aamoksen nimipäivä on 15. kesäkuuta, joka on profeetta Aamoksen  muistolle pyhitetty päivä.
Tunnettuja Amos- ja Aamos -nimisiä

Aamos, Vanhan testamentin profeetta
Amos Anderson, suomalainen liikemies, lehdenkustantaja, kansanedustaja ja mesenaatti, Konstsamfundetin perustaja
Amos Biwott, kenialainen juoksija
Amos Brotherus, suomalainen näyttelijä
Amos Burn, englantilainen shakinpelaaja ja shakkikirjailija
Amos Deacon, yhdysvaltalainen maahockeypelaaja
Amos Ekhalie, kenialainen jalkapalloilija
Amos Kipruto, kenialainen kestävyysjuoksija
Amos Matteucci, italialainen keihäänheittäjä
Amos Oz, israelilainen kirjailija ja kirjallisuuden professori
Amos Pasternack, suomalainen lääketieteen professori
Amos Sawyer, Liberian presidentti 1990–1994
Amos Tutuola, nigerialainen kirjailija
Amos Tversky, israelilainen psykologi
Amos Whitney, yhdysvaltalainen mekaanikko ja tehtailija
Kuvitteellisia henkilöitä

Amos, yhdysvaltalaisessa komediasarjassa Amos ’n’ Andy
Amos Diggory, Taikaministeriön virkailija Harry Potter -kirjasarjassa
Huollon tarkastaja

Huollon tarkastaja on huollon eri aselajien koulutuksen tasoa valvova sekä aselajien kehittämisestä ja suorituskyvystä vastaava upseeri Suomen puolustusvoimissa. Huollon tarkastajana toimii vuonna 2024 eversti Mika Multanen.
Huollon tarkastaja palvelee Maavoimien esikunnan huolto-osastolla Mikkelissä. Aikaisemmin tehtävä oli sijoitettuna Pääesikunnan maavoimaosastolle. Huollon tarkastaja on samalla huolto-osaston päällikkö Maavoimien esikunnassa. Vuodesta 2015 alkaen huollon tarkastaja on samalla myös maavoimien huoltopäällikkö.lähde?
Huollon tarkastajan vastaa huoltoaselajin ja kenttähuollon kehittämisestä koko Puolustusvoimissa. Hän ohjaa huollon ja logistiikan joukkotuotantoa, vastaa kenttähuoltojoukkojen kehittämisestä ja varustamisesta. Huollon tarkastaja toimii yhteistyössä Pääesikunnan logistiikkapäällikön, ilma- ja merivoimien huoltopäälliköiden kanssa Puolustusvoimien logistiikan ja huollon kehittämisessä. Logiikan ja huollon kehittäminen käsittää täydennykset, kuljetukset, kunnossapidon, lääkintähuollon ja huoltopalvelut.
Muita aselajitarkastajien tehtäviä ovat ilmatorjunnan tarkastaja, viestitarkastaja, pioneeritarkastaja, jalkaväen tarkastaja ja tykistön tarkastaja.
Huollon tarkastajia vuosien varrella

majuri (everstiluutnantti 1941) Otto Nordenswan – 1944
..
eversti (1991) Kari Suvanto 1992 – 1997 Pääesikunnassa
eversti (1996) Heikki Päivärinta 1997 – 2001
eversti (1999) Martti Tuomainen 2001 – 2004
eversti (2000) Viljo Holopainen 2004 – 2005
eversti (2000) Jari Mäenpää 2005 – 2007
eversti (2004) Jari Anttalainen, vuoden 2007 Pääesikunnassa, jakson 2008 – 2009 MAAVE:ssa
eversti (2007) Risto Kosonen 2009 – 2012
eversti (2010) Jussi-Petri Hirvonen 2012 – 2015
eversti (2014) Jyrki Nurminen 2016 – 2018
eversti (2018) Mika Multanen 2018 –
Laanila (Inari)

Laanila on kylä valtatien 4 varrella Lapissa Inarin kunnassa. Se sijaitsee noin kolme kilometriä etelään Saariselältä ja noin 34 kilometriä etelään Ivalon taajamasta. Kylä on Laaniojan varrella, Laanipalon ja Laaniselän vaarojen välissä, noin 320 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella. Kylässä sijaitsee Laanihovin hotelli. Kylän talous on voimakkaasti matkailupainotteinen.
Prospektorin kultakaivos

Laanilasta noin kilometrin verran koilliseen sijaitsee Prospektor-yhtiön vuonna 1902 rakentama kaivos, josta etsittiin kultaa. Kultaesiintymistä Saariselän alueella oli saatu viitteitä. Tätä varten aikoinaan rakennettiin tie Sodankylästä Laanilaan. Myöhemmin tietä jatkettiin aina Petsamoon saakka. Saariselän ensimmäinen rakennus oli Prospektorin konttori. Yhtiön lopetettua siellä toimintansa siitä tuli vuosikymmenien ajaksi Laanilan kestikievari, josta kerrotaan myöhemmin artikkelissa. Rakennus sijaitsi nykyisen Metsäntutkimuslaitoksen paikalla. Saksalaiset polttivat rakennuksen perääntyessään pohjoiseen Lapin sodassa vuonna 1944. Kultaa ei Prospektorin kaivoksesta koskaan löydetty. Nykyään kaivoskuilun päälle on rakennettu mökki, josta voi kurkistaa kuiluun ja kuunnella ääninauhalle taltioituja työskentelyn ääniä. Mökin pihamaalla on esillä kivikasoja ja kaivosvaunu raiteineen.