stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luovutettujen alueiden maantiede
Luovutettujen alueiden maantieteelliset erityispiirteet > Merikarjala ja Suomenlahden rannikko

Läntisessä Merikarjalassa Suomenlahden alla oleva peruskallio on osa Baltian kilpeä. Se on Euroopan vanhinta peruskalliota. Mannerjäätikkö painoi ja muokkasi Baltian kilpeä, jonka jääkauden jälkeinen kohoaminen jatkuu edelleen. Viipurinlahdelta itään rannat ovat saaneet nykyisen muotonsa vasta joitakin tuhansia vuosia sitten. Sedimenttikertymät tasoittavat rantaviivaa ja luovat hiekkarantoja, joista tunnetuin lienee Terijoen rannikko, jossa maisemia hallitsee 25 kilometriä pitkä hiekkaranta.
Luovutettujen alueiden maantieteelliset erityispiirteet > Suomenlahden ulkosaarten itäinen ryhmä

Suomenlahden ulkosaaret ovat itäisen Suomenlahden ulkomerellä sijaitseva, useasta kymmenestä saaresta koostuva saaristo.  Näistä itäisen ryhmän muodostavat  Lavansaari ja Seiskari  saaristoineen. Muihin Suomenlahden ulappasaariin verrattuna Seiskari on matala. Sen saariryhmään kuului 33 saarta, luodot ja karikot mukaan lukien 50 nimettyä. Seiskari on hiekkakankainen saari. Ennen sotia saaresta oli noin 60% metsää, lähinnä mäntykangasta ja kuusikkoa. Saaren itärannalla on laaja hiekkadyynialue ja saarta ympäröivät sorasärkät. Lampia tai järviä on saarella muutama. Lavansaari on suurin saari omassa saariryhmässään johon kuuluu 22 saarta. Lavansaari muodostuu kahdesta osasta; varsinaisesta pääsaaresta ja kapean vetokannaksen yhdistämästä Suisaaresta. Näiden välinen kannas saattaa kovalla myrskyllä jäädä veden alle. Saaren korkein kohta 30 metriä merenpinnasta, ja saaressa on yksi järvi ja kaksi lampea. Saari on suurimmaksi osaksi hieta- ja hiekkakangasta. Saaren metsät ovat pääasiassa kuusi- tai mäntymetsää ja kosteikot ovat joko kuusta kasvavaa korpea tai puuttomiksi soistuneita.
Luovutettujen alueiden maantieteelliset erityispiirteet > Suomenlahden ulkosaarten läntinen ryhmä

Suomenlahden ulkosaarien läntisestä ryhmässä tunnetuimmat saaret ovat Suursaari ja Tytärsaari jotka sijaitsevat Suomen ja Viron rannikon välissä. Ihan Viron rannikon edessä on moreenisoran muodostamia saaria, kuten Säyvö, Itä-Viiri, Länsi-Viiri ja Ruuskeri. Suomenlahden ulappasaaret on jäänne noin 1700–1800 miljoonaa vuotta sitten syntyneestä Alppien kaltaisesta Svekofennidien poimuvuoristosta, tämän vuoksi niiden kallioperä poikkeaa Viron ja Suomen rannikon kallioperästä. Suursaaressa on neljä vuorenhuippua joista Lounatkorkia kohoaa 176 metriin asti. Kallioperä idässä ja korkeammilla kukkuloilla on porfyyriä, lännessä gneissiä ja liusketta. Saaren itäosassa on muutamia hiekkarantoja. Suursaaressa on neljä järveä ja yksi lampi. Suursaari on pääasiassa peruskalliota, jolla kasvaa harvakseltaan mäntyjä. Havumetsän lisäksi alavammilla alueilla on jonkin verran lehtipuita. Merilintuja on saaren ympäristössä runsaasti ja lähistön matalilla saarilla on ollut suuria määriä harmaahylkeitä ja itämerennorppia. Tytärsaari on suurimmaksi osaksi mäntyä kasvavaa hiekkakangasta. Saaren kosteikot ovat joko kuusta kasvavaa korpea tai puuttomiksi soistuneita. Rannoilla esiintyy leppämetsiköitä. Saaren korkein kohta on Kaunismäki, jonka huippu kohoaa 50 metriin merenpinnasta. Tytärsaaressa on runsaasti myös rantahiekkadyynejä. Kymmenen kilometriä Tytärsaaresta kaakkoon on Tiukrunnin matalikko.
Luovutettujen alueiden maantieteelliset erityispiirteet > Viipurinlahti

Viipurinlahti  on Suomenlahden itäosassa sijaitseva pohjoiseen työntyvä merenlahti. Viipurinlahden etelärajana voidaan pitää Koivistonniemen kärjessä olevasta Pullinniemestä Kuninkaansaaren kautta Säkkijärvelle Vilaniemeen kulkevaa linjaa. Saimaan kanavan eteläpää on Viipurinlahden äärimmäisessä perukassa Suomenvedenpohjassa, jonka yhdistävät muuhun lahteen Viipurin kaupungissa olevat salmet kuten Linnansalmi. Viipurinlahdessa on paljon saaria, joista suurimmat ovat Uuraansaari, Ravansaari ja Essaari lahden keskiosassa, Revonsaari Viipurinlahdesta etelään työntyvässä Makslahdessa sekä Kuninkaansaari lahden suulla. Viipurinlahteen laskee useita jokia.
Luovutettujen alueiden maantieteelliset erityispiirteet > Luovutetun Kymenlaakson rannikko

Virolahden rannikolla peruskallio on monin paikoin paljaana, rantaviiva on rikkonainen ja meren hiomia kallioita ja hiekkarantoja sekä saaristoa on paljon. Iso luovutetulle alueelle jäänyt saari Paatio oli suurelta osin karu, vain pohjoispuoli oli tasaista viljelykelpoista maata. Säkkijärveen kuului pohjoisosassa kumpuilevasta maastosta muodostunut ylämaa ja eteläosan tasaisempi entinen merenpohja. Suomenlahdella on lisäksi joitakin saaria kuten Teikarsaari. Säkkijärven ja Virolahden alueella laskevat Suomenlahteen useat joet.
Luovutettujen alueiden kaupungit ja kauppalat sekä muut taajaan asutut alueet

Suurista asutuskeskuksista luovuteltuille alueille jäivät kolme kaupunkia ja kaksi kauppalaa. Suurin  näistä oli Viipurin kaupunki, joka oli Kaakkois-Suomen ja silloisen Viipurin läänin keskus. Tämän lisäksi luovutellu alueella olivat, Laatokan rannalla olevat Käkisalmen ja Sortavalan kaupungit, jotka olivat omien alueidensa aluekeskuksia; Käkisalmi Itä-Kannaksen ja Sortavala Laatokan Karjalan.
Kauppaloista luovutelulle alueelle jäivät Suomenlahden rannalla sijaitseva Koivisto ja Laatokan rannalla oleva Lahdenpohja.
Muita mainittavia väestön keskittymiä olivat Suomenlahden saarten Lavansaari ja Seiskari, jotka olivat Suomen tiheimmin asuttuja kuntia, sekä Enson tehdasyhdyskunta Jääskessä.
Luettelo luovutettujen alueiden korkeimmista kohdista

| Sijoitus | Nimi | Korkeus mpy>  (m) | Sijainti | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Joutsenpää | 716 | Petsamo |  |
| 2 | Rohmoiva | 658 | Salla |  |
| 3 | Sallatunturi | 636 | Salla |  |
| 4 | Jonlaki | 635 | Petsamo |  |
| 5 | Petsamontunturit | 631 | Petsamo |  |
| 6 | Vuosnatunturi | 624 | Salla |  |
| 7 | Sotkoiva | 608 | Salla |  |
| 8 | Vuennijauraoaiv | 605 | Petsamo |  |
| 9 | Nuorunen | 577 | Kuusamo | Nykyisin Karjalan tasavallan korkein kohta |
| 10 | Mäntytunturi | 550 | Kuusamo |  |
| 11 | Haukkatunturi | 539 | Salla |  |
| 12 | Sieppitunturi | 537 | Salla |  |
| 13 | Leipätunturi | 530 | Salla |  |
| 14 | Airistunturi | 528 | Salla |  |
| 15 | Maattert | 528 | Petsamo |  |
| 16 | Pasaritunturi | 503 | Petsamo |  |
| 17 | Ukontunturi | 501 | Kuusamo |  |
| 18 | Kivakkatunturi | 499 | Kuusamo |  |
Muita mainittavia korkeita paikkoja luovutetuilla alueilla, on luovutetun Karjalan alueella Suojärvellä sijaitsevat Viirunvaara, Moisenvaara, Kuuttivaara, Hautavaara ja Suojärven länsirannan Pönttösenvaara, Nasareinvaara ja Rasvasenvaara sekä Korpiselän korkein kohta 194 metriä korkea Honkavaara Ala-Tolvajärven itärannalla. Karjalan Kannaksen korkein kohta taas on Raudun Kivisyrjä (205 m).
Suomenlahden saarilla mainittavia korkeita paikkoja on mm, Suursaaren vuorenhuiput; Pohjoiskorkia (113 m), Mäkiinpäällys (126 m), Haukkavuori (142 m) ja Lounatkorkia (176 m), joka on Itämeren korkein kohta. Mäkiinpäällyksellä ja Majakallion itäpuolella on kaksi Struven ketjuun kuuluvaa kolmiomittauspistettä.
Luettelo luovutettujen alueiden yli sata kilometriä pitkistä joista

| Joki  | Joen pituus | Laskupaikka | Huomautuksia  |
| --- | --- | --- | --- |
| Luttojoki | 235 km | Ylä-Tuuloman tekojärvi |  |
| Koitajoki | 200 km | Pielinen |  |
| Suojoki | 160 km | Ääninen |  |
| Vuoksi | 156 km | Laatokka |  |
| Tuntsajoki | 150 km | Koutajoki | Koutajoen vasen sivujoki, joka laskee Vienanmereen |
| Paatsjoki | 145 km | Barentsinmeri |  |
| Oulankajoki | 135 km | Pääjärvi |  |
| Tenniöjoki | 126 km | Kemijoki |  |
| Uuksunjoki | 121 km | Laatokka |  |
| Petsamonjoki | 110 km | Barentsinmeri |  |
| Jaurujoki | 100 km | Nuorttijoki | Nuorttijoki taas laskee Ylä-Tuuloman tekojärveen |
Muita mainittavia jokia Petsamon alueella on Luttojokeen laskeva Akkajoki, Jaurujokeen laskeva Anterinjoki, Paatsjokeen laskevat Kornettijoki ja Nautsijoki, sekä Barentsinmereen laskevat Vaalesjoki ja Vuoremijoki
Muita mainittavia jokia Sallan ja Kuusamon alueella on Itämereen Kemijoen ja Tenniöjoen kautta laskeva Kuolajoki ja Paanajärven kautta Vienanmereen laskeva  Sovajoki.
Muita mainittavia jokia luovutetun Karjalan alueella on Pieliseen laskevat Tolvajoki ja Volgajoki, Laatokaan laskevat Hiitolanjoki, Jänisjoki, Miinalanjoki, Taipaleenjoki, Tohmajoki, ja Tulemajoen kautta Laatokkaan laskeva Kollaanjoki, sekä Vuoksen kautta Laatokkaan laskevat Helisevänjoki, Ilmeenjoki, Kuunjoki, Kuurmanjoki, Norsjoki, Salmenkaitajoki, Yskjoki ja Unterniskanjoki. Suomenlahteen taas laskevat luovutetun Karjalan joista Kilpeenjoki, Rajajoki, Urpalanjoki, Vaalimaanjoki, Santajoki, Tervajoki, Vilajoki, Rakkolanjoki ja siihen laskeva Hounijoki. Viipurinlahteen taas laskevat Nisajoki ja Rokkalanjoki sekä Juustilanselkään laskevat Juustilanjoki ja Perojoki.
Luettelo luovutettujen alueiden suurimmista kannaksista

| Kannaksen nimi | Kannaksen koko | Ympäröivät vesistöt | Huomautuksia  |
| --- | --- | --- | --- |
| Karjalan kannas | 12000 km2 | Laatokka, Neva, Suomenlahti, Viipurinlahti, Suomenvedenpohja, Juustilanselkä |  |
| Keskisaarento | 250 km2 | Barentsinmeri; Maattivuono, Pummanginvuono, Muotkavuono |  |
Luettelo luovutettujen alueiden suurimmista niemimaista

| Niemen nimi | Niemen koko | Ympäröivä vesistö | Huomautuksia  |
| --- | --- | --- | --- |
| Kalastajasaarento | 970 km2 | Barentsinmeri | Yhdessä Keskisaarennon kanssa muodostaa 1320 neliökilometrin niemimaan |
| Pummanginniemi | 150 km2 | Barentsinmeri | Keskisaarennon länsiosa |
| Koivistonniemi | 150 km2 | Suomenlahti |  |
| Uuksalonpää | 24 km2 | Laatokka | 15 kilometriä pitkä niemi |
Luettelo luovutettujen alueiden yli kymmenen kilometriä pitkistä lahdista

| Lahden nimi | Lahden pituus | Vesistö | Huomautuksia  |
| --- | --- | --- | --- |
| Viipurinlahti | 30 km | Itämeri | Muodostaa yhdessä Makslahden, Suomenvedenpohjan ja Juustilanselän kanssa 50 kilometriä leveän lahden |
| Hiidenselkä | 28 km | Laatokka | Kirjavalahden perältä Laatokan selälle |
| Rasinselkä | 18,5 km | Laatokka | Pekonlahden perältä Laatokan selälle |
| Petsamonvuono | 18 km | Jäämeri |  |
| Makslahti | 18 km | Itämeri | Viipurinlahden haara |
| Pummanginvuono | 15 km | Jäämeri |  |
| Laikkalanlahti | 15 km | Laatokka |  |
| Lunkulanlahti | 13 km | Laatokka | Muodostaa yhdessä Uuksinlahden kanssa 25 kilometriä leveän lahden |
| Uuksinlahti | 13 km | Laatokka | Muodostaa yhdessä Lunkulanlahden kanssa 25 kilometriä leveän lahden |
| Jaakkimansalmi | 12,5 km | Laatokka |  |
| Naismeri | 12,5 km | Laatokka | Haarautuu Laikkalahdeksi ja Reikkalanlahdeksi |
| Kesvalahti | 12 km | Laatokka |  |
| Kaarlahti | 12 km | Käkisalmenselkä |  |
| Kiiskilahti | 10 km | Itämeri | Kiiskilahden perältä Suomenlahden selälle |
Muita mainittavia vuonoja Petsamon alueella on Barentsinmeressä olevat Maattivuono, Peuravuono, Pikku-Maattivuono ja Vuoremivuono. Mainittava lahti luovutetun Karjalan alueella on Sortanlahti Laatokan lounaisrannalla, joka oli tärkeä satama Suomeen kuuluessaan. Muita mainittavia lahtia Suomenlahdella ovat Saimaan kanavan ja Viipurin Linnasaaren väliin jäävät Suomenvedenpohja ja Juustilanselkä, joita pitkin tapahtuu laivaliikenne Saimaan kanavalta Viipurinlahdelle.
Luettelo luovutettujen alueiden suurimmista järvistä

| Sija | Nimi | Korkeus   (m) | Pinta-ala   (km²) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Laatokka | &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&004,0 | &&&&&&&&&&017870.&&&&0017 870,00 |
| 2 | Jänisjärvi | &&&&&&&&&&&&&064.&&&&0064,0 | &&&&&&&&&&&&0204.&&&&00204,00 |
| 3 | Käkisalmenselkä | &&&&&&&&&&&&&&05.01000005,1 | &&&&&&&&&&&&0150.&&&&00150,00 |
| 4 | Pyhäjärvi | &&&&&&&&&&&&&019.040000019,4 | &&&&&&&&&&&&&072.060000072,60 |
| 5 | Suojärvi | &&&&&&&&&&&&0137.&&&&00137,0 | &&&&&&&&&&&&&058.060000058,60 |
| 6 | Suvanto | &&&&&&&&&&&&&&07.05000007,5 | &&&&&&&&&&&&&043.031000043,31 |
| 7 | Tolvajärvi | &&&&&&&&&&&&0175.&&&&00175,0 | &&&&&&&&&&&&&041.&&&&0041,00 |
| 8 | Muolaanjärvi | &&&&&&&&&&&&&018.&&&&0018,0 | &&&&&&&&&&&&&037.090000037,90 |
| 9 | Vouvatusjärvi | &&&&&&&&&&&&&040.&&&&0040,0 | &&&&&&&&&&&&&033.087000033,87 |
| 10 | Tavajärvi | &&&&&&&&&&&&0267.&&&&00267,0 | &&&&&&&&&&&&&033.&&&&0033,00 |
| 11 | Salmijärvi | &&&&&&&&&&&&&021.&&&&0021,0 | &&&&&&&&&&&&&032.051000032,51 |
| 12 | Kiimajärvi | &&&&&&&&&&&&&019.040000019,4 | &&&&&&&&&&&&&024.060000024,60 |
| 13 | Paanajärvi | &&&&&&&&&&&&0136.&&&&00136,0 | &&&&&&&&&&&&&023.080000023,80 |
| 14 | Huutojärvi | &&&&&&&&&&&&0153.&&&&00153,0 | &&&&&&&&&&&&&021.070000021,70 |
| 15 | Ala-Vieksjärvi | &&&&&&&&&&&&0148.0700000148,7 | &&&&&&&&&&&&&020.050000020,50 |
| 16 | Ala-Akkajärvi | &&&&&&&&&&&&0157.&&&&00157,0 | &&&&&&&&&&&&&019.090000019,90 |
| 17 | Salonjärvi | &&&&&&&&&&&&0146.&&&&00146,0 | &&&&&&&&&&&&&019.070000019,70 |
Muita mainittavia järviä Petsamon alueella on Paatsjokeen kuuluvat Höyhenjärvi, Pitkäjärvi ja Töllevinjärvi. Näiden lisäksi merkittäviä järviä Petsamon alueella ovat Kuotsjärvi, Lounojärvi, Näsykkäjärvi, Piedsjärvi, Trifonajärvi, Ylä-Akkajärvi ja Ylä-Njaannamjärvi.
Mainittavia järviä luovutetun Sallan alueella on Ahkiojärvi ja Jyrhämäjärvi.
Muita järviä Raja-Karjalassa ovat Kanajärvi, Keskijärvi, Korpijärvi, Luglajärvi, Muntaanjärvi, Paastojärvi, Korpiselän Petäjäjärvi , Vieksinkijärvi, Viiksinselkä, Suojoen vesistön Yläjärvi ja Ägläjärvi.
Karjalankannaksen järviä ovat Haukkajärvi, Helisevänjärvi, Juoksemajärvi, Jääskijärvi, Kaltovesi, Muolaan Kirkkojärvi, Mertjärvi, Noskuanselkä,  Punnusjärvi, Ostamojärvi, Suulajärvi, Yläjärvi, Yskjärvi ja Äyräpäänjärvi.
Suurista järvistä osittain Suomen puolella on Pyhäjärvi Kiteellä. Muita osin Suomen puolelle jääneitä järviä ovat Kurkelanjärvi Parikkalassa, Pitkäjärvi Rautjärven Metsäkylässä sekä Pukalus ja Suokumaanjärvi Lappeenrannassa.
Viipurinlahteen yhteydessä olevia järviä Saimaan kanavan vuoksi ovat Juustilanselkä ja Ventelänselkä.
Luettelo luovutetun alueen syvimmistä järvistä.

| Järvi | Syvyys (m) |
| --- | --- |
Laatokka: 225
Paanajärvi: 130
Luovutettujen alueiden suuria sisävesisaaria

| Sijoitus | Nimi | Järvi tai joki | Kunta | Pinta-ala (km²) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pyhäjärvi Vpl ympäristöineen | Laatokka, Käkisalmenselkä, Vuoksi, Torhonjärvi, Suvanto_(järvi), Taipaleenjoki | Pyhäjärvi Vpl, Sakkola, Metsäpirtti, Vuoksenranta, Räisälä, Käkisalmi, Käkisalmen maalaiskunta | 1200 | Ympäröivät vedet eivät ole kaikki samalla korkeudella. Voidaan käsittää myös jokihaarojen väliseksi alueeksi, jollaisia ei yleensä pidetä saarina. Ennen kuin Neva syntyi noin 1350 eaa, Vuoksi, Suvanto ja Laatokka olivat samalla korkeudella, mutta Suvantoa ja Laatokkaa erotti rantavoimien kasaama kapea kynnäs. Nykyisessä muodossaan syntynyt, kun Vuoksen ja Suvannon välinen Kiviniemen kannas puhkaistiin vuonna 1857. Tätä ennen Suvanto on laskenut Vuokseen, kunnes Taipaleenjoki syntyi vuonna 1818 Suvannon ja Laatokan välisen harjukannaksen murtuessa. |
| 2 | Härskeensaari | Vuoksi, Käkisalmenselkä | Räisälä | 48 |  |
| 3 | Riekkalansaari | Laatokka | Sortavalan maalaiskunta | 41 |  |
| 4 | Mantsinsaari | Laatokka | Salmi | 40 |  |
| 5 | Lunkulansaari | Laatokka | Salmi | 38 |  |
| 6 | Kilpolansaari | Laatokka | Hiitola | 33 |  |
| 7 | Valamo | Laatokka | Sortavalan maalaiskunta | 28,45 |  |
| 8 | Pärnä | Vuoksi, Pärnänjoki, Laatokka | Käkisalmi, Käkisalmen maalaiskunta | 27 | Voidaan käsittää myös jokihaarojen väliseksi alueeksi, jollaisia ei yleensä pidetä saarina. Vedenpinta kuitenkin on saaren ympärillä samalla korkeudella. |
| 9 | Tulolansaari | Laatokka | Sortavalan maalaiskunta | 26 |  |
| 10 | Sorolansaari | Laatokka | Jaakkima | 16 |  |
| 11 | Uskinsaari | Käkisalmenselkä (Vuoksi) | Kaukola, Käkisalmen maalaiskunta | 14,5 |  |
| 12 | Kuuhkansaari | Laatokka | Lumivaara | 14 |  |
| 13 | Puutsaari | Laatokka | Jaakkima | 11 |  |
| 14 | Korpisaari (Hiitola) | Laatokka | Hiitola | 10 |  |
| 15 | Heposalonsaari | Laatokka | Jaakkima | 10 |  |
| 16 | Sammatsaari | Laatokka | Sortavalan maalaiskunta | 9,5 |  |
| 17 | Konevitsa | Laatokka | Pyhäjärvi Vpl | 8,5 |  |
| 18 | Orjatsaari | Laatokka | Sortavalan maalaiskunta | 8,5 |  |
| 19 | Hirvisaari (Käkisalmen mlk) | Käkisalmenselkä (Vuoksi) | Käkisalmen maalaiskunta | 8,5 |  |
| 20 | Timonsaari | Laatokka | Lumivaara | 8 |  |
| 21 | Karpansaari | Laatokka | Sortavalan maalaiskunta, Impilahti | 8 |  |
| 22 | Mäkisalo | Laatokka | Impilahti | 6,5 |  |
| 23 | Salonsaari | Salonjärvi | Suojärvi | 6,5 |  |
| 24 | Marttinansaari | Pyhäjärvi | Uukuniemi | 6,5 |  |
Muita mainittavia sisävesisaaria luovutetuilla alueilla ovat Laatokan ulapalla olevat Hanhipaasi, Heinäsenmaa, Jalaja, Mökerikkö, Kugrisaari, Rahmansaari, Verkkosaari, Vossinoinsaari sekä Valamon saariston saaret.
Luovutettujen alueiden merialueiden suuria saaria

| Sijoitus | Nimi | Merialue | Kunta | Pinta-ala (km²) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Koivistonsaari | Suomenlahti | Koivisto | 50 |  |
| 2 | Suursaari | Suomenlahti | Suursaari | 21 |  |
| 3 | Tiurinsaari | Suomenlahti | Koivisto | 20 |  |
| 4 | Piisaari | Suomenlahti | Koivisto | 18 |  |
| 5 | Uuraansaari | Viipurinlahti | Viipuri | 17,5 |  |
| 6 | Revonsaari | Viipurinlahti | Johannes | 16,5 |  |
| 7 | Lavansaari | Suomenlahti | Lavansaari | 15,3 |  |
| 8 | Paatio | Suomenlahti | Virolahti | 9,5 |  |
| 9 | Tytärsaari | Suomenlahti | Tytärsaari | 8,3 |  |

Muita mainittavia merialueiden saaria luovutetuilla alueilla ovat Barentsinmeressä olevat Heinäsaaret, sekä Inkerin rannikolla oleva Seiskari, joka oli Lavansaaren tavoin Suomen tiheimmin asuttuja kuntia.
Luovutettujen alueiden kansallis- ja luonnonpuistot

| Kansallispuisto | Maakunta | Kunta | Perustettu |
| --- | --- | --- | --- |
| Heinäsaarten kansallispuisto | Lapin maakunta | Petsamo | 1938 |
| Kutsan luonnonpuisto | Lapin maakunta | Salla | 1938 |
| Pääskypahdan luonnonpuisto | Lapin maakunta | Petsamo | 1938 |
| Pummangin luonnonpuisto | Lapin maakunta | Petsamo | 1938 |
| Hiisjärven luonnonpuisto | Laatokan Karjala | Salmi | 1938 |
Kivennavan kuntaan kuulunut Raivola oli tunnettu Lintulan lehtikuusimetsästä, joka aikanaan oli Suomen suurin lehtikuusikko. Metsä istutettiin 1700-luvulla Pietari Suuren aloitteesta laivanrakennuspuun tuottamiseksi. Puusto on siperianlehtikuusta (Larix sibirica), joka oli lähtöisin Uralin ja Arkangelin alueilta. Nykyään metsä on säilynyt suojelutoimien ansiosta. Pisimmät puut ovat yli 50 metriä pitkiä, ja parhaimmillaan puuta on yli 1000 kuutiometriä hehtaarilla.
Nykyisin luovutetulla alueella olevia luonnonsuojelualueita on muun muuassa Murmanskin alueella Kantalahden luonnonpuisto, johon kuuluvat mm. Petsamon alueella olevat Heinäsaaret. Karjalan tasavallassa taas on Paanajärven kansallispuisto, joka sijaitsee luovutetun Kuusamon alueella rajautuen Suomen puolella Oulangan kansallispuistoon. Luovutetussa Karjalassa on nykyisin useita luonnonsuojelualueita, kuten Laatokan saariston kansallispuisto, Valamon saariston luontopuisto, Haukkajärven suojelualue sekä Äyräpäänjärven luonnonsuojelualue Karjalan Kannaksella. Monreposin Valtion historiallinen arkkitehtuuri- ja luonnonsuojelumuseo sijaitsee Viipurin länsipuolella. Suomenlahdella on Ramsarin sopimukseen perustuva Koiviston saarien kosteikkojensuojelualue, sekä Itäisen Suomenlahden luonnonpuisto joka rajautuu lännessä Suomen puolella olevaan Itäisen Suomenlahden kansallispuistoon.
Muita luovutettuihin alueisiin ja valtakunnan rajaan tai rajavartioalueeseen rajautuvia suuria luonnonsuojelualueita nykyisen Suomen puolella on, aiemmin mainittu Itäisen Suomenlahden kansallispuisto, Joussuo Lappeenrannassa, Parikkalassa Laatokan Karjalassa oleva Siikalahden luonnonsuojelualue sekä Ilomantsissa olevat Petkeljärven kansallispuisto ja Koitajoen alue. Pohjoisempana luovutettuihin alueisiin rajautuu Kuusamossa Virmajoen suojelualue, Vapalammen-Syvälammen-Lohilammen soidensuojelualue ja Oulangan kansallispuisto sekä Sallassa Salla- ja Sorsatunturin luonnonsuojelualueet. Petsamon ja Jäniskosken alueisiin rajautuu Suomesta Urho Kekkosen kansallispuisto, Inarin retkeilyalue sekä Tsarmitunturin ja Vätsärin erämaat.
Törmäyskraatterit luovutetuilla alueilla

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Paikka | Läpimitta (km) | Ikä (milj. vuotta) |
| Jänisjärvi | 14 | 700 |
Jänisjärveä pidettiin Lappajärven tapaan pitkään tulivuorijärvenä, tulivuoriteorian "todisti" geologi Pentti Eskola tutkittuaan vuonna 1920 järven Selkäsaarien kallioita ja impaktiittia. Myöhemmin Neuvostoliiton aikana järvi paljastui meteoriittikraatteriksi.
Suuret lähteet luovutetulla alueella

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Paikka | Koko (ha) | Muuta huomautettavaa |
| Kuoppalampi | 180 ha | Suomeen kuuluessa Suomen suurin lähde |
Aiemmin luovutettujen alueiden maantiede

Tässä kappaleessa käsitellään Tarton rauhassa luovutettujen ja kansalaiskokouksissa vuosina 1918 ja 1919 Suomeen liittymisestä sopineiden Repolan ja Porajärven kuntien, sekä suuriruhtinaskunnan aikaan Venäjään vuonna 1842 osin ja vuonna 1864 kokonaan liitettyn Siestarjoen kaupungin maantiedettä.
Repolan kunta rajoittui lännessä Suomeen. Pinta-alasta suurin osa on metsää ja vesistöjä. Repola kuuluu pääosin Länsi-Karjalan ylänköön, ja sen maisemaa leimaavat kumpuileva moreenitasanko sekä lukuisat harjut ja järvet. Suurimmat järvet ovat Vuoksen vesistöön kuuluvat Lieksajärvi, Roukkulanjärvi, Tuulijärvi ja Torasjärvi.
Porajärven kunnan pinta-ala oli noin 10 000 neliökilometriä. Se rajoittui lännessä Suomeen. Pinta-alasta 99,4 prosenttia on metsää. Seudun maisemaa leimaavat luoteis-kaakkoissuuntaiset harjut ja niiden välissä levittäytyvät suot. Tärkein joki on Kivijärvestä kaakkoon virtaava Suunujoki. Muita jokia ovat Gumarina, Irsta, Lomtšezerka ja Megri. Suurimmat järvet ovat Jänkäjärvi, Tširnijärvi, Soutujärvi, Himolanjärvi, Roikonniemenjärvi, Suununjärvi, Vonkajärvi, Tšuudojärvi, Tumasjärvi ja Märätjärvi.
Repolan ja Porajärven alueet rajautuvat Suomessa Kuhmon, Lieksan ja Ilomantsin kuntiin sekä Elimyssalon, Ruunaan ja Koitajoen luonnonsuojelu- ja retkeilyalueisiin.
Siestarjoki sijaitsee 35 kilometriä Pietarin keskustasta luoteeseen Suomenlahden ja Raja- eli Siestarjoen muodostaman Roslivajärven välisellä kannaksella. Siestarjoki oli Venäjän ja Suomen rajapaikkakunta vuodesta 1812 toiseen maailmansotaan, ja osa Suomen suuriruhtinaskuntaa 1812–1864.
Barentsinmeri, jossa ovat aiemmin Suomelle kuuluneet Heinäsaaret, ja osittain Suomeen kuuluneet Kalastasaarennon niemimaa sekä Keskisaarennon kannas.
Viipurinlahti
Petsamonvuonon Liinahamarinlahtea 1930-luvulla.
Paanajärvi
Jänisjärvi
Nikolai Matvejev

Nikolai Mihailovitš Matvejev (ven. Никола́й Миха́йлович Матве́ев, 1877 Bogdat, Nertšinski Zavodin kihlakunta, Taka-Baikalian alue – 26. huhtikuuta 1951 Moskova) oli venäläinen bolševikki ja neuvostoliittolainen puoluevirkailija.
Matvejev valmistui Irkutskin junkkerikoulusta ja työskenteli Taka-Baikalian kasakkajoukkojen hallinnossa. Vuonna 1918 hän toimi Taka-Baikalian kansankomissaarien neuvoston johtajana ja Siperian kansankomissaarien neuvoston jäsenenä. Neuvostovallan kukistuttua alueella hän oli valkoisten vankina helmikuuhun 1920 saakka. Joulukuussa 1920 Matvejevista tuli Kaukoidän tasavallan hallituksen jäsen ja sotaministeri sekä vuonna 1922 tasavallan hallituksen puheenjohtaja. Venäjän kansalaissodan jälkeen hän toimi puolue- ja talousjärjestöjen palveluksessa.