stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tietopalvelu
Tietopalvelun historiaa Suomessa

Geologiseen tutkimuskeskukseen perustettiin kirjasto vuonna 1885. Teollisuusyrityksiin ja pankkeihin kirjastoja alkoi syntyä 1920-luvulta lähtien. Teollisuuden voimakas kasvu sotien jälkeen aktivoi tutkimuksen ja tuotekehityksen tiedontarpeita ja edelleen synnytti tietopalvelun organisaatioita. Esimerkiksi Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen tietopalvelu on perustettu vuonna 1947 nimellä Julkaisu- ja kirjallisuuspalveluosasto. Myös Keskuslaboratorio ja Kemian keskusliitto saivat tietopalvelutoimintonsa 1940-luvulla. Sanaa tietopalvelu alettiin laajemmin käyttää 1970-luvulla.
Tietopalvelussa toimivien yhteistyöorganisaatioksi perustettiin Suomen kirjallisuuspalvelun seura vuonna 1947. Nimi muutettiin Tietopalveluseuraksi 1981 ja edelleen Tietoasiantuntijat ry:ksi 2004. Ruotsin vastaava yhdistys, Tekniska Litteratursällskapet on perustettu vuonna 1936. 
Ensimmäinen tietopalvelukurssi Suomessa toteutettiin 1968 Suomen kirjallisuuspalvelun seuran aloitteesta nimellä Informaatio- ja dokumentaatiokurssi. Kurssilta valmistuneita nimitettiin dokumentalisteiksi (ranskan sanasta documentaliste). Aiemmin, jo 1940-luvulla, oli järjestetty vastaavanlainen kurssi tietopalveluinsinööreille.
Tietopalvelua (informaatiopalvelua) ja kirjastoa on voitu pitää jyrkästikin eri toimintoina. Tietopalvelua hoitivat yrityksissä ja julkisissa organisaatioissa tietopalveluun koulutetut sisältöasiantuntijat, kuten kemistit ja insinöörit, kirjastoista vastasivat kirjastonhoitajat.
Nykyään toiminnot rinnastava ilmaisu "kirjasto ja tietopalvelu" on tavallinen esimerkiksi oppilaitoksissa.
Vuokko Tieva-Niittyvuopio

Vuokko-Maija Tieva-Niittyvuopio (o.s. Tieva; s. 2. toukokuuta 1956 Haukipudas) on suomalainen varatuomari ja asianajaja, joka toimi Utsjoen kunnanjohtajana 2012–2022. Aikaisemmin hän toimi Inarin–Utsjoen yleisenä oikeusavustajana. Utsjoen kunnanvaltuusto valitsi hänet kunnanjohtajaksi äänin 8–7 vuonna 2012. Kunnanjohtajavaalissa tapahtuneen muotovirheen takia valinta uusittiin vuonna 2014. Pohjois-Suomen hallinto-oikeus kumosi Tieva-Niittyvuopion valinnan toukokuussa 2014, mutta 5. syyskuuta samana vuonna Utsjoen kunnanvaltuusto valitsi hänet yksimielisesti uudelleen kunnanjohtajaksi.
Tieva-Niittyvuopio on ollut Inarin kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1993 ja kuului kunnanhallitukseen vuosina 1997–2001.
Tieva-Niittyvuopio siirtyi eläkkeelle helmikuun lopussa 2022, ja hänen seuraajakseen Utsjoen kunnanjohtajana tuli Taina Pieski.
Luettelo Suomen junatyypeistä

Tämä on luettelo Suomen junatyypeistä.
Kaukoliikenne

Taajamajuna, Dm12 (HDM)
Taajamajuna, Sm (HSM)
InterCity (IC)
Museojuna (MUS)
Kalustonsiirtojuna, kaukoliikenne (MV)
Pikajuna (P)
Yöpikajuna (PYO)
Pendolino (S)
Venäjän liikenne

Allegro (AE)
Pikajuna, Venäjä (PVV)
Lähiliikenne

Lähijuna (HL)
Kalustonsiirtojuna, lähiliikenne (HV)
Veturivetoinen lähiliikenne (HLV)
Tavaraliikenne

Vaihtotyö (PAI)
Tavarajuna (T)
Muu liikenne

Radantarkastusvaunu tai muu Väyläviraston (ent. Liikenneviraston) ajo (LIV)
Museojuna, vaihtotyö (MUV)
Päivystäjä, veturi (PAI)
Saatto (SAA)
Työjuna (TYO)
Veturijuna (VET tai VEV)
Lisäveturi, vaihtotyö veturina (VLI)
Eva Tigerstedt

Eva Kristina Tigerstedt (s. 30. marraskuuta 1966 Helsinki) on suomalainen huilisti ja Yleisradion musiikkitoimittaja. Hän toimi orkesterihuilistina, kunnes sai käsivamman ja vaihtoi ammattia toimittajaksi. Hän toimii musiikkitoimittajana Yle Radio 1 -kanavalla.
Tigerstedt valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemian solistiselta linjalta ja opiskeli huilunsoittoa myös ulkomailla. Hän ehti toimia kymmenisen vuotta ammattihuilistina, kunnes dystonia katkaisi muusikonuran. Uuden ammatin saamiseksi hän opiskeli dokumenttielokuvan tekoa, elokuvakäsikirjoittamista ja taidehallintoa ja päätyi toimittajan työhön. Yleisradiossa hän aloitti television kulttuuriohjelmien parissa.
Tigerstedtin ohjelmia Yle Radio 1:ssä ovat erityisesti Klasariparatiisi, Utelias äänimatkailija ja 8 klasaria.
Eva Tigerstedtin vanhemmat ovat kasvinjalostustieteilijä Peter Tigerstedt ja lääketieteen ja kirurgian tohtori Irma Leena Wiherheimo.
Karhusaari

Karhusaaren topografinen kartta
| --- | --- |
Sijainti:  Huippuvuoret Norja
Merialue:  Pohjoinen jäämeri
Korkein kohta:  Urd, 535 m
Pinta-ala:  178 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Karhusaari (norj. Bjørnøya) on osa Norjalle kuuluvaa Huippuvuorten saariryhmää. Hallinnollisesti Karhusaari muodostaa Huippuvuorten eteläisimmän osan. Se on yksi Huippuvuorten hallintoalueen kolmesta asutusta saaresta Länsimaan (Spitsbergen) ja Hopenin ohella. Maantieteellisesti saari kuitenkin on Huippuvuorista erillään ja sijaitsee suunnilleen Nordkappin ja Huippuvuorten puolivälissä, Norjanmeren ja Barentsinmeren rajalla.
Karhusaaren jyrkkää rantatörmää
Tutkijoiden leiri Karhusaarella
Miseryfjelletin kaksi huippua, Urd 535 m ja Skuld 454 m, ovat Karhusaaren korkeimmat kohdat. Vuori sijaitsee saaren itäosassa noin kilometrin päässä rannasta.
Maantiede

Saaren pinta-ala on 178 km². Saaren eteläosa on vuoristoista. Korkein kohta kaakkoisrannikolla sijaitsevalla Miseryfjelletillä kohoaa 536 metriin merenpinnasta. Muita huippuja ovat saaren eteläkärjessä Antarcticfjellet (360 m), Alfredfjellet (420 m), Hambergfjellet (440 m) ja Fuglefjellet (411 m).
Suurin osa saaresta, mukaan lukien saarta ympäröivä vesialue neljän meripeninkulman eli noin 7,4 kilometrin säteellä, kuuluu vuonna 2002 perustettuun Karhusaaren luonnonsuojelualueeseen. Ainoastaan saaren sääaseman ympäristö 1,2 km²:n laajuisena on erotettu suojelualueesta. Saari on muodoltaan etelään osoittavan kolmion mallinen. Suurin pituus pohjois–etelä-suunnassa on noin 20 km ja itä–länsi-suunnassa noin 15,5 km.lähde?
Golfvirta lämmittää Karhusaaren vedet paljon lämpimämmäksi kuin kyseiset leveysasteet yleensä ovat. Tammikuu on kylmin kuukausi −8,1 °C:n keskilämpötilalla, ja kesän lämpimimmän jakson keskilämpötila heinä–elokuun vaihteessa on +4,4 °C. Golfvirran ansiosta saaren lähivesien lämpötila saattaa kohota kesäisin jopa +10 asteeseen. Vaikka saaren rannat jäätyvät talvisin, meri saaren ympärillä on yleensä vapaa kiintojäästä. Barentsinmereltä kulkeutuvia ahtojäälauttoja ei yleensä tavata ennen helmikuuta.
Kaamos alkaa Karhusaarella 8. marraskuuta ja kestää 3. helmikuuta asti. Keskiyön aurinko paistaa 2. toukokuuta alkaen aina elokuun 11. päivään asti.
Historia

Willem Barents ja Jacob van Heemskerk löysivät saaren 10. kesäkuuta 1596. Karhusaari nimettiin lähistöllä uineen jääkarhun mukaan. Vaikka Karhusaari on ollut asuttu useaan otteeseen historian aikana, ovat asutukset olleet kausiluonteisia. Mursulahdessa (norj. Kvalrossbukta) sijaitsi valaanpyyntiasema 1900-luvun alussa, ja vuosina 1916–1925 saarelta louhittiin kivihiiltä. Kaivostoiminta kuitenkin kuihtui taloudellisesti kannattamattomana. Romuttuneet kaivosrakennukset ja rata höyryvetureineen ovat säilyneet sangen hyvin syrjäisen saaren kylmässä ilmanalassa näihin päiviin asti. Venäjä ja Neuvostoliitto on useaan otteeseen vaatinut Karhusaarta itselleen, ensimmäisen kerran vuonna 1609 sekä myöhemmin vuosina 1899 ja 1947.
Karhusaaren sääasema sijaitsee saaren pohjoisrannan keskiosissa Posadowskin niemen ja Nordhamnan lahden välillä. Norjalaiset perustivat sääaseman saarelle 1900-luvun alussa. Vuoden 2014 tietojen mukaan norjalaisten sää- ja radioaseman henkilökunta onkin saaren ainoat vakituiset asukkaat.
Karhusaaren eläimistö ja kasvisto

Saarella kasvaa lähinnä sammalia ja jäkäliä sekä tunturikasvustoa, kuten varpuja. Kukkivista kasveista tunnetummat ovat sinirikko ja huippuvuortenunikko.
Harvalukuiset naalit ovat saaren ainoat nisäkkäät. Jääkarhut, joista saari on saanut nimensä, ovat harvinaisia satunnaisvieraita. Jääkarhun saaliseläimien, norppien ja partahylkeiden, kannat ovat huvenneet lähes tyystin saaren vesiltä, joten jääkarhutkaan eivät tule saarella toimeen. Myös ennen yleiset mursut ovat nyttemmin jääneet vierailijoiksi. Maalinnuista saarella esiintyvät pulmunen ja kiiruna. Merilinnuista yleisiä ovat etelänkiisla, lunni, myrskykeiju, pikkukajava ja isolokki. Muitakin merilintuja pesii säännöllisesti. Karhusaari on tärkeä kevät- ja syysmuuton levähdyspaikka lyhytnokkahanhille. Karhusaaren vesistöissä elää myös oma nieriäkantansa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karhusaari Wikimedia Commonsissa
Kivihiilen louhinnan jäänteitä Karhusaarella, kaivospienoisrautatien penkkaa ja kiskotuksen jäänteitä.
Huippuvuortenunikko (Papaver dahlianum ssp. polare) puskee ylös Karhusaaren soraikosta.
Luettelo Lentolaivue 28:n ilmavoitoista ja sotatoimitappioista

Luettelo erittelee Suomen ilmavoimien Lentolaivue 28:n talvi- ja jatkosodassa saavuttamat ilmavoitot (väitteet ilmavoitoista) sekä sotatoimitappiot.
Voitot talvisodassa

| Laivueen ilmavoitot talvisodassa> Päivämäärä | Laivueen ilmavoitot talvisodassa> Aika | Laivueen ilmavoitot talvisodassa> Paikka | Laivueen ilmavoitot talvisodassa> Ohjaaja | Laivueen ilmavoitot talvisodassa> Oma kone | Laivueen ilmavoitot talvisodassa> Alasammuttu kone |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. joulukuuta 1939 | 14.45 | Korppoo | Luutn Tuomo Hyrkki | MS-301 | DB-3 |
| 20. helmikuuta 1940 | 11.00 | Rauma | Luutn Reino Turkki | MS-307 | SB-2 |
| 20. helmikuuta 1940 | 11.00 | Rauma | Luutn Mikko Linkola | MS-316 | SB-2 |
| 20. helmikuuta 1940 | 14.25 | Viron rannikko | Luutn Veikko Karu | MS-321 | 2 x SB-2 |
| 26. helmikuuta 1940 | 15.30 | Nauvo | Vänr Julius Röhr | MS-308 | SB-2 |
| 2. maaliskuuta 1940 | 13.25 | Nauvo | Vänr Pauli Massinen | MS-318 | DB-3 |
| 2. maaliskuuta 1940 | 13.45 | Örö | Kapt Eino Jutila | MS-316 | 1/2 I-152 |
| 2. maaliskuuta 1940 | 13.45 | Örö | Vänr Paavo Reinikainen | MS-317 | 1/2 I-152 |
| 2. maaliskuuta 1940 | 14.35 | Kiikala | Alik Urho Lehtovaara | MS-326 | SB-2 |
| 9. maaliskuuta 1940 | 12.20 | Uusikirkko | Vänr Jouko Myllymäki | MS-330 | I-16 |
| 9. maaliskuuta 1940 | 16.30 | Viipurinlahti | Luutn Mogens Fensboe | MS-320 | I-153 |
| 11. maaliskuuta 1940 | 15.15 | Loviisa | Luutn Mikko Linkola | MS-302 | DB-3 |
| 11. maaliskuuta 1940 | 15.15 | Loviisa | Vänr Martti Inehmo | MS-304 | DB-3 |
| 11. maaliskuuta 1940 | 15.15 | Loviisa | Vänr Aarre Linnamaa | MS-306 | DB-3 |
Tietosuoja

Tietosuoja (engl. data protection) on osa perustuslain takaamaa yksityisyyden suojaa. Tietosuojan tarkoituksena on varmistaa, että organisaatiot käsittelevät henkilötietoja lainmukaisesti ja vain silloin, kun niiden käsittelyyn on lainmukainen peruste. Rekisteröidyllä on myös oikeus tarkastaa kunkin organisaation hallussa olevat henkilötietonsa ja tarvittaessa korjata niitä.
EU:n yleistä tietosuoja-asetusta  alettiin soveltaa vuonna 2018. Asetuksen tavoitteena on parantaa henkilötietojen suojaa koko EU:n alueella. Asetusta täydentää kansallinen tietosuojalaki, joka tuli voimaan vuoden 2019 alussa.
Tietosuoja-asetus velvoittaa organisaatiot ilmoittamaan tietosuojavaltuutetun toimistolle toiminnassaan tapahtuneista tietoturvaloukkauksista. Tietoturvaloukkauksella tarkoitetaan tapahtumaa, jossa henkilötietoja esimerkiksi päätyy vääriin käsiin, tuhoutuu tai katoaa. Jos tietoturvaloukkauksesta koituu rekisteröidyille korkea riski (esimerkiksi mahdollisuus, että luottokorttitietoja voidaan käyttää väärin), myös heille on ilmoitettava viipymättä.
Tietosuojavaltuutettu on tietosuojalainsäädännön noudattamista valvova viranomainen, joka voi antaa rekisteröidyn oikeuksia koskevia määräyksiä ja joka käsittelee organisaatioilta tulleet ilmoitukset tietoturvaloukkauksista. Tietosuojavaltuutetun toimiston seuraamuskollegio voi lisäksi määrätä organisaatioille hallinnollisia sakkoja tietosuoja-asetuksen noudattamatta jättämisestä. Jos tietosuojarikkomuksessa epäillään rikosta, asia kuuluu poliisille.
Sosiaali- ja terveydenhuollon potilastiedot

Esimerkiksi Helsingin kaupunki on myöntänyt sadoille työntekijöille oikeuden katsella potilastietojärjestelmä Pegasoksen niin sanottuja selainnäkymiä, joiden kautta saa näkyviin myös muiden kuin omien potilaiden kaikki elinaikaiset diagnoosit ja lääkitystiedot. Selainnäkymien väärinkäyttöä ei voida valvoa, sillä niiden käytöstä ei jää jälkeä lokitietoihin toisin kuin potilasrekisterin normaalista katselusta. Kyseinen käytäntö rikkoo lakiakenen mukaan? myös siltä osin, että jokaisessa potilastietojärjestelmässä on oltava ominaisuus, joka tallentaa tietojen katsojan henkillöllisyyden..
Potilastiedon Kanta-arkiston projektipäällikkönä ja Helsingin sosiaali- ja terveysviraston potilastietokannan vastuupääkäyttäjänä työskennellyt Antti Lähteenmäki huomautti kaupunkia ja Valviraa vuonna 2014 edellä kuvatuista teknisistä ja organisatoristia tietoturvaongelmista. Kaupunki ei ole silti pyytänyt Pegasos-järjestelmän toimittajaa korjaamaan tietoturva-aukkoa tai poistanut työntekijöiltään selainnäkymän katseluoikeutta.
Suomessa tulee säännöllisesti ilmi tapauksia, joissa on urkittu yksityisyyden suojan piiriin kuuluvia potilastietoja. Esimerkiksi Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote kertoi vuonna 2015, että sen palveluksessa ollut työntekijä oli urkkinut luvatta yli 500 potilaan tietoja. Normaalisti tietojen katselijan henkilöllisyys kirjautuu tietojärjestelmän niin sanottuihin lokitietoihin, jolloin asiatonta katselua voi yrittää valvoa esimerkiksi pistokokeiden avulla.
Julkisella puolella havaittuun urkintaan puututaan ja urkinnasta tehdään rikosilmoituksia. Ilmitulleista tapauksista syyteharkintaan saakka päätyy vuosittain jopa kolmesataa, joista käräjille asti etenee noin sata. Uhrien määrä voi olla monikymmenkertainen, sillä urkkija ei useinkaan tyydy kalastelemaan tietoja vain yhdestä ihmisestä..
Standardit

Kansainväliset standardisoimisjärjestöt ISO ja IEC ovat julkaisseet vuonna 2012 yleisen tietosuojaa käsittelevän standardin ISO/IEC 29100, jonka Standardisoimisliitto on vahvistanut kansalliseksi standardiksi SFS-ISO/IEC 29100. Aiheesta on myös muita kansainvälisiä ISO/IEC-standardeja. Näistä on tietoja SFS:n verkkosivuilla.
Kirjallisuutta

Andreasson, Ari ym.: Osaava tietosuojavastaava. Helsinki : Tietosanoma, 2017. ISBN 978-951-885-419-0.
Hanninen, Minna ym.: Henkilötietojen käsittely : EU-tietosuoja-asetuksen vaatimukset. Helsinki : Kauppakamari, 2017. ISBN 978-952-246-483-5.
Kuula, Arja: Tutkimusetiikka: Aineiston hankinta, käyttö ja säilytys. Tampere: Vastapaino, 2006. ISBN 951-768-172-0.
Pahlman, Irma (toim.): Asiakastietojen käsittely, salassapito ja asiakkaan tiedonsaantioikeus sosiaali- ja terveydenhuollossa.  Helsinki : Edita, 2010.
Pulkkinen, Otto (toim.): Tietosuojalait. Helsinki : Edita, 2016. ISBN 978-951-37-6966-6.
Luettelo kaksoistähdistä

Luetteloon kaksoistähdistä on koottu tietoja kaksoistähdistä, joita on huomattava osa kaikista tähdistä.
Kirkkaimmat kaksoistähdet

Moni tunnettu tähti on kaksoistähti, esim. Alfa Centauri,
Beta Cygni eli Albireo, Epsilon Lyrae, Mizar, Castor, Sirius ja Procyon.
Pohjoisella tähtitaivaalla:
Gamma Andromedae
Gamma Arietis
Theta Aurigae
Myy Bootis
Epsilon Bootis Izar
Zeta Cancri
Alfa Canum Venaticorum
Beta Cassiopeiae
Eta Cassiopeiae
Iota Cassiopeiae
Delta Cephei
Beta Cygni
Gamma Delphini
Nyy Draconis
Alfa Geminorum Castor
Alfa Herculis
Zeta Herculis
Rho Herculis
Gamma Leonis ABDC
Alfa Leonis
Beta Lyrae
Eta Ophiuchi
Epsilon Lyrae Epsilon 1,2 Lyrae
Zeta Lyrae
Zeta Persei ABD
Epsilon Persei
Alfa Piscium
Theta Serpentis
Theta Tauri
Alfa Ursae Minoris Pohjantähti
Zeta Ursae Majoris Mizar
Ksii Ursae Majoris
Epsilon Pegasi Enif
Eteläisellä tähtitaivaalla:
Alfa Librae
Zeta Aquarii
Alfa Capricorni
Alfa Centauri
Beta Centauri eli Hadar
Gamma Centauri
Alfa Circini
Delta Corvi
Alfa Crucis Acrux
Gamma Crucis Mimosa
Theta Eridani
Epsilon Hydrae
Gamma Leporis
Gamma Lupi
Epsilon Canis Majoris
Beta Orionis eli Rigel
Delta Orionis eli Mintaka AC
Iota Orionis
Zeta Orionis Alnitak
Theta Orionis
Beta Phoenicis
Gamma Puppis
Alfa Scorpii
Beta Scorpii
Nyy Scorpii
Sigma Scorpii
Beta Tucanae
Gamma Velorum
Delta Velorum
Myy Velorum
Alfa Virginis
Gamma Virginis
Kaksoistähtiä, joiden rata-alkiot tunnetaan hyvin

Kiertoajan mukaisessa järjestyksessä:
Delta Equulei AB
13 Ceti
Khii Pegasi
ADS 188
Epsilon Hydrae AB
Burnham 883
Otto Struve 341
Zeta Sagittarii
Burnham 612
9 Argus (Burnham 101)
83 Aquarii
Burnham 395
Zeta Sagittae
42 Comae
85 Pegasi AB
Beta Delphini AB
Burnham 1185
Burnham 524
Struve 3121
Zeta Herculis
Burnham 1266
Alfa Canis Minoris
Burnham 1111
Burnham 416
Eta Coronae Borealis
Myy1 Herculis BC
Ksii Scorpii AB
Struve 2173
Burnham 581
Krüger 60
Tau Gygni
Otto Struve 269
Alfa Canis Majoris
Burnham 513
99 Herculis
Gamma Andromedae BC
Otto Struve 298
Burnham 648
Zeta Cancri AB
Secchi 2
Ksii Ursae Majoris
Otto Struve 235
8 Sextantis
Otto Struve 234
Alfa Centauri
Otto Struve 400
Burnham 552
70 Ophiuchi
Gamma Coronae Borealis
Otto Struve 285
55 Tauri (Otto Struve 79)
Burnham 80
Epsilon Equulei
Struve 3062
Psii Ursae Majoris (Otto Struve 208)
Omega Leonis (Otto Struve 1356)
Läheisiä kaksoistähtiä

Alfa Centauri
Sirius
61 Cygni
Procyon
Kruger 60
Omikron 2 Eridani
70 Ophiuchi
Aiheesta muualla > Pieniä listoja

Stargazer
MAPUG
(Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Varsinaisia kaksoistähtiluetteloita

Washington Double Star Catalog (Arkistoitu – Internet Archive)
Struve Catalog (Arkistoitu – Internet Archive)
8th Orbital Elements Catalog
Aiheesta muualla > Yleisiä tähtiluetteloita

Alcyone BSC
SAO
BSC
Hipparcos
HD
Kari Karjalainen (kaupunginjohtaja, 1955)

| Kari Karjalainen> Raahen kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
 2006–2016  
Edeltäjä:  Jaakko Nahkuri
Seuraaja:  Ari Nurkkala
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1955 (ikä 70) Rovaniemi
Tiedot
Koulutus:  hallintotieteiden maisteri
Kari Karjalainen (s. 11. helmikuuta 1955 Rovaniemi) toimi Raahen kaupunginjohtajana vuodesta 2006 vuoden 2016 marraskuun loppuun, jolloin hän siirtyi Senior Advisoriksi Raahen kaupunginhallituksen alaisuuteen. Karjalainen siirtyi osatyökyvyttömyyseläkkeelle.
Karjalainen on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri. Aiemmin hän on toiminut Parkanon kaupunginjohtajana, Punkalaitumen kunnanjohtajan sijaisena, Oriveden kaupungin suunnittelupäällikkönä sekä VR:n palveluksessa. Vuonna 2012 hänet yritettiin erottaa Raahen kaupunginjohtajan virasta.
Tieteen päivät

Tieteen päivät on suurelle yleisölle suunnattu monitieteinen tapahtuma, jossa eri alojen tutkijat kertovat yleistajuisesti ja laaja-alaisesti tieteestä ja tutkimuksesta. Tavoite on tarjota ajankohtaista tutkimustietoa ja antaa ihmisille aineksia järkiperäisen todellisuuskäsityksen muodostamiseen. Päiviä järjestää Tieteellisten seurain valtuuskunta, Suomen Kulttuurirahasto, Suomalainen Tiedeakatemia, Suomen Tiedeseura, Teknillisten Tieteiden Akatemia ja Svenska Tekniska Vetenskapsakademien i Finland. Tieteen päivät järjestetään Helsingin yliopiston päärakennuksessa joka toinen vuosi.
Tieteen päivät keräävät Helsingissä noin 15 000 kävijää. Puhujia tapahtumassa on liki 300. Vuodesta 2001 alkaen osa Tieteen päivien ohjelmasta on lähetetty suorana verkkoon. Ohjelmatallenteet löytyvät Tiede-tv:stä, Tieteellisten seurain valtuuskunnan hallinnoimalta Youtube-kanavalta.
Vuodesta 2011 alkaen Tieteen päiviä on järjestetty Helsingin lisäksi myös muualla Suomessa. Toisin kuin Helsingissä, muissa kaupungeissa Tieteen päivien järjestelyistä on vastannut kunkin kaupungin yliopiston viestintäyksikkö. Alkupääoman päiville ovat antaneet Suomen Kulttuurirahasto ja Tieteen tiedotus ry.
Historia

Vuonna 1922 ja 1926 pidettiin Tutkijainkokouksen nimellä yksittäiset tiedepäivät. Vuonna 1954 järjestettiin Tieteen päivät, jotka kuitenkaan eivät tuolloin muodostuneet perinteeksi. Nykyisenkaltaisia säännöllisesti pidettäviä Tieteen päiviä on järjestetty säännöllisesti tammikuusta 1977 lähtien. Aluksi niitä järjestettiin joka viides vuosi, sittemmin joka kolmas vuosi. Vuodesta 1995 tilaisuus on pidetty joka toinen vuosi. Tieteen päivien keskuspaikaksi Helsingin päivillä on vakiintunut Helsingin yliopiston päärakennus Fabianinkadulla.
Tieteen päivien teemat

| Vuosi | Teema  | Ohjelmatoimikunnan puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |
| 2025 | Oivallus ja erehdys – Insikter och misstag | professori Pauline von Bonsdorff |
| 2023 | Alku – Början | professori  Tuomas Heikkilä |
| 2021 | Hyvä ja paha tieto – Kunskap på gott och ont | professori  Maria Lähteenmäki |
| 2019 | Rohkeus – Mod | professori  Tuija Pulkkinen |
| 2017 | Vapauden rajat – Frihetens gränser | johtaja Teija Tiilikainen |
| 2015 | Sattuma – Slumpen | professori  Ari Sihvola |
| 2013 | Kriisi – uhka ja alku; Kriser – hot och begynnelser | professori  Pirjo Ståhle |
| 2011 | Arjen arvoitus – Vardagens under | akatemiaprofessori  Ilkka Hanski |
| 2009 | Evoluutio – Evolution | kansleri Ilkka Niiniluoto |
| 2007 | Rajalla – Invid gränser | kansleri Kari Raivio |
| 2005 | Suhteellista? – Relativt? | kansleri Risto Ihamuotila |
| 2003 | Tiede ja muutos – aaveet ja haaveet; Vetenskap i förändring –  visioner och missioner | akatemiaprofessori  Risto Näätänen |
| 2001 | Tiede ja elämä – Vetenskapen och livet | professori  Carl G. Gamberg |
| 1999 | Matkalla tulevaisuuteen – Forskning och framtid | professori  Ilkka Niiniluoto |
| 1997 | Maailmankuvaa etsimässä – På jakt efter en världsbild | professori  Ilkka Niiniluoto |
| 1995 | Tutkimuksen etulinjassa; suomalainen kansainvälinen huippututkimus | kansleri Lauri Saxén |
| 1992 | Ihmisen ja tieteen uudet maailmat; taustalla Kolumbuksen Amerikan ”löytämisen” 500-vuotisjuhla | professori  Raimo Lehti |
| 1987 | Yleisteemana Isaac Newtonin Principia-teos ja siitä lähteneet tieteelliset ja aatehistorialliset kehityslinjat | professori  Raimo Lehti |
| 1982 | Ei varsinaista yleisteemaa; pääteemoina tieteentraditiot, Suomen asema autonomian aikana, pohjoisten alueiden tutkimus, elin- ja geenisiirrot | akateemikko Olli Lehto |
| 1977 | Suomen tieteen ulottuvuuksia | professori  Pertti Pesonen |
Tieteen kansantajuistusta

Pääteemaan liittyvän luentosarjan lisäksi Tieteen päivien ohjelma sisältää aina luentoja myös muusta ajankohtaisesta tutkimuksesta, keskusteluja ja väittelyitä, erikoisseminaareja, näyttelyitä, uutuuskirjojen esittelyitä, tiedevideoita ja planetaarioesityksiä.
Suorien ja nauhoitettujen internet-lähetysten, radion, television ja lehdistön välityksellä päivät levisivät koko maahan.
Tieteessä tapahtuu -lehti tapaa julkaista useissa päiviä seuraavissa numeroissaan tilaisuuden antia esitelmäartikkeleina. Päivien esityksistä kootaan myös kirja .
Tieteen päivien avajaisten musiikki liittyy kyseisten päivien teemaan ja käsiteltävien aiheiden aikakauteen.