stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lars Molin
Valmentajaura

Molin on pelaajauransa jälkeen toiminut IF Björklövenin ja Timrå IK:n päävalmentajana.
Muuta

Molinin poika Oscar pelaa Ruotsin I-divisioonaa Kiruna IF:ssä.
Lesonen

Lesonen on suomenkielinen sukunimi. Lesonen-nimisiä henkilöitä:
Arttu Lesonen (s. 1993), suomalainen kitaristi
Mirella Lesonen (s. 1983), suomalainen esteratsastaja
Rauno Lesonen (s. 1959), suomalainen jalkapalloilija
Veikko Lesonen (s. 1957), suomalainen suursijoittaja ja liikemies
Väinö Lesonen (1941–2013), suomalainen kirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lighters (The One)

| ”Lighters (The One)” Gabz |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The One
 Äänitetty : 2013, Lontoo
 Julkaistu: 30. kesäkuuta 2013
 Formaatti: Digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Graham Stack
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 02.44
 Levy-yhtiö: Sony
Gabzin muut singlet
|   | ”Lighters (The One)” 2013 | ”Lie There” 2013 |
Lighters (The One) (alun perin "The One") on brittiläislaulaja Gabzin kappale, joka julkaistiin 30. kesäkuuta 2013 hänen debyyttialbumiltaan. Kappaleen sanoitti Gabz, ja se on luotu hänen oikean nimen, Gabrielle Gardinerin alaisena. Kappaleen tuotti Graham Stack. Kappale pääsi Britannian singlelistalla korkeimmillaan kuudennelle sijalle.
Kappaleet

Lighters (The One) – 2.44
Listasijoitukset

| Listat (2013) | Sija |
| --- | --- |
Irlanti (Irlannin singlelista): 10
Skotlanti (Official Charts Company): 7
Britannia (Britannian singlelista): 6
Käännös suomeksi
Les Rita Mitsouko

Les Rita Mitsouko
Les Rita Mitsouko on ranskalainen pop- ja rockyhtye, jonka perustivat laulaja Catherine Ringer ja kitaristi Frédéric Chichin vuonna 1980.
Les Rita Mitsouko teki ensiesiintymisensä vuonna 1980, mutta saavutti maanlaajuista huomiota vasta "Marcia Baïla" -singlensä julkaisun myötä kesällä 1985. Kyseinen laulu omistettiin 32-vuotiaana vuonna 1981 syöpään menehtyneen ystävän, argentiinalaisen koreografi Marcia Moretton muistolle.
Yhtyeen tyylillisesti monipuolinen debyyttialbumi Rita Mitsouko on vuodelta 1984.
Les Rita Mitsoukon viimeinen albumi Variéty ilmestyi keväällä 2007. Toinen yhtyeen johtohahmoista, Chichin kuoli nopeasti edennesseen syöpään 53-vuotiaana saman vuoden marraskuun 28. päivänä.
Diskografia > Studioalbumit

Rita Mitsouko (1984)
The No Comprendo (1986)
Marc et Robert (1988)
Systeme D (1993)
Cool Frénésie (2000)
La Femme Trombone (2002)
Variéty (2007)
Diskografia > Kokoelmat

RE (1990)
Bestov Les Rita Mitsouko (2001)
Essentiel (2004)
Diskografia > Livealbumit

Acoustiques (1996)
Live avec l'Orchestre Lamoureux (2004)
Chante Les Rita Mitsouko and more à la Cigalle (2008)
Diskografia > EP:t

The Eye, More Variety (2007)
Variety Remixes (2007)
Lintulan luostarin kirkko

| Lintulan luostarin kirkko |
| --- | --- |
 Lintulan luostarin kirkko.
Sijainti:  Honkasalontie 3, 79830 Palokki (Heinävesi)
Koordinaatit:  62.57099°N, 28.59205°E
Rakentamisvuosi:  1973
Suunnittelija:  Vilho Suonmaa
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lintulan Pyhän Kolminaisuuden kirkko on ortodoksinen kirkkorakennus Lintulan nunnaluostarin yhteydessä Heinävedellä.  Kirkon suunnitteli Vilho Suonmaa ja se rakennettiin kevyistä lohkotiilistä. Kirkko valmistui vuonna 1973. Kirkko on pyhitetty Pyhälle Kolminaisuudelle samoin kuin Kivennavalla  ennen sotia sijainnut Lintulan luostarin alkuperäinen kirkko. Arkkipiispa Paavali vihki kirkon käyttöön.
Kirkko luostarin etupihalta nähtynä.
Kirkko on tasakattoinen ja lähes neliön muotoinen. Etuoven yllä on avonainen kellotorni, jossa on seitsemän kelloa. Eteisestä laskeutuu portaat alemmas kirkkosaliin. Kirkkosalin katolla on kupoli, jonka ikkunoista lankeaa valoa saliin.
Ikonostaasissa ja muualla kirkossa on monia kirkkoa varten maalattuja ikoneja sekä vanhempia ikoneja, kuten  Jerusalemin Jumalanäidin ikoni Kivennavalla sijainneesta kirkosta. Kuuluisa ikonimaalari Petros Sasaki, joka on haudattu luostarin hautausmaalle, on maalannut osan ikonostaasin ikoneista sekä alttarilla olevan suuren ikonin.
Aiheesta muualla

Lintulan luostarin kotisivut (lintulanluostari.fi)
Heinävesi
| --- | --- |
Taajamat:  Hasumäki (kirkonkylä) · Karvio · Kerma · Palokki · Sarvikumpu · Varistaipale · Vihtari
Kylät:  Hevonlahti · Kansala · Karhilantaipale · Koivumäki · Kuittua · Kypäräjärvi · Lajunlahti · Lampu · Lepikkomäki · Malkkila · Niinimäki · Näätänmaa  · Papinniemi · Pilppa · Petruma · Polvijärvi · Pyylinsaari · Pölläkkä · Raaminmäki · Rummukkala · Sappu · Sompasaari · Syrjä · Särkelä · Säynämö · Tetrivaara · Timonmäki · Vaaluvirta · Vahvalahti · Viitalahti
Nähtävyydet:  Valamon luostari · Lintulan luostari · Valamon luostarin pääkirkko · Valamon luostarin talvikirkko · Valamon luostarin vanha kirkko · Lintulan luostarin kirkko · Heinäveden kirkko
Liikenne:  Heinäveden reitti · Varistaipaleen kanava · Taivallahden kanava · Karvion kanava · Kerman kanava · Vihovuonteen kanava · Pilpan kanava · Koukunpolvi · Heinäveden rautatieasema · Syrjän rautatieasema · Vihtarin rautatieasema
Vesistöt:  Kermajärvi · Juojärvi · Petrumajärvi· Iso-Vihtari
Muuta Heinäveteen liittyvää:  Heinäveden historia · Vaakuna · Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta · Heinäveden Höyrylaiva Oy · Kermansavi · Heinäveden lehti
Lesoparkovajan metroasema

| Lesoparkovaja> Лесопарковая |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Butovskaja
Sijainti:  55.5821°N, 37.5769°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  27. helmikuuta 2014
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Lesoparkovaja (ven. Лесопарковая) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 27. helmikuuta 2014.
Atlas II

Atlas II oli Atlas-rakettiperheeseen kuuluva kantoraketti, jota käytettiin 1991–2004. Sitä valmistettiin kolmea mallia: II, IIA ja IIAS.
Viimeinen laukaisu

Viimeinen Lockheed-Martin -yhtiön Atlas II -kantoraketti laukaistiin 31. elokuuta 2004. Tämä oli 63. Atlas II- kantoraketin onnistunut laukaisu ja kaikkiaan 584. Atlas-raketin laukaisu. Atlas II toimi moitteettomasti 13 viimeisen vuotensa ajan – ei yhtään räjähdystä. Raketti oli täten maailman luotettavimpia kantoraketteja.
Atlas II:n korkea luotettavuus oli Suomellekin onneksi, koska vuonna 1995 ESA:n SOHO-luotain laukaistiin Atlas II:lla. Siinä oli ensimmäiset suomalaiset suuret avaruuslaitteet, ERNE ja SWAN, jotka tutkivat edelleen Aurinkoa. Muiden kantorakettien (Ariane 5, Pegasus, Proton) kyydissä on menetyksiä koettu useita kertoja.
Laukaisu oli samalla viimeinen, joka tehtiin Cape Canaveral Air Force Basen laukaisutorni 36A:sta. Torni 36A oli käytössä 42 vuotta ja siitä tehtiin 68 laukaisua. Etelä-Floridan "Cape Kennedy" alun perin oli Ilmavoimien rakettien laukaisukeskus. Laukaisutorni 36A oli ensin Ilmavoimien käytössä, sitten NASA käytti sitä miehittämättömien lentojen laukaisuihin ja palautti sen Ilmavoimille 1980-luvulla.
15-kerroksisen kerrostalon korkuisella (47 metriä) Atlas IIAS-kantoraketilla oli kuormanaan U.S. National Reconnaissance Office’n (NRO) NROL-1-satelliitti. Lennonjohto antoi satelliitille kutsumanimen "Nemesis". Koska NRO:n toimiala on vakoilu satelliittien avulla, satelliitista ei saada enempää tietoa muutamaan vuosikymmeneen.
Laukaisun toteutti International Launch Services (ILS) yhtiö, joka käytti pääomistajansa Lockheed-Martinin rakettia. Raketti oli aiemmin General Dynamicsin tuote, kunnes se myi 1990-luvulla kaiken avaruuteen liittyvän toimintansa. Atlas on Convair-yrityksen suunnittelema.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Atlas IIA Encyclopedia Astronautica. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Atlas IIAS Encyclopedia Astronautica. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Atlas IIA(S) Data Sheet Space Launch Report.  10.10.2015. Arkistoitu 11.10.2018. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Cape Canaveral Air Force Station - Launch Complex 36 Air Force Space and Missile Museum. Arkistoitu 28.12.2018. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Atlas Mission Planner’s Guide for the Atlas Launch Vehicle Family, Revision 3.  San Diego, California:  General Dynamics Commercial Lanch Services inc., huhtikuu 1992.  Teoksen verkkoversio (viitattu 28.12.2018). (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Ray, Justin: Atlas 2 rocket retires with remarkable record Spaceflight Now.  31.8.2004. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Cleary, Mark C.: Medium and Light Military Space Operations - ATLAS II/CENTAUR Missions fas.org.  The Cape: Miltary Space Operations 1971-1992 - Fas.org. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Krebs, Gunter Dirk: Atlas-2AS Gunter's Space Page.  12.12.2017. Viitattu 28.12.2018 (englanniksi).
Kantoraketit
| --- | --- |
Nykyiset::   Ariane 6  Atlas V  Athena  Delta IV  Dnepr  Electron  Falcon 9 9 B4  9 B5  Falcon Heavy  GSLV  H-IIA  Kosmos-3M  Pitkä marssi -rakettiperhe  Minotaur  Pegasus  Proton  PSLV  Rokot  Shavit  Štil  Start-1  UR-100  Space Launch System  Strela  Sojuz U  FG  2  Taurus  Tsyklon 3  Volna  Vega  Zenit 
Suunnitteilla::   Angara  BFR  GSLV III  GX  H-IIB  KSLV  New Glenn  Taurus II  Vulcan 
Entiset::   Ariane 1  2  3  4  5  Atlas SM-65 Atlas  I  II  III  Black Arrow  Delta  II  III  Diamant  Energija  Europa  Falcon 1  Falcon 9 9 v1.0  9 v1.1  9 v1.2  H-II  J-I  Juno I  Lambda  Mu (V)  Molnija M  N1  Poljot  R-7  Saturn I  IB  V  INT-21  Scout  Sparta  Thor  Thor-Agena  Thor-Burner  Thorad-Agena  Titan I  II  III  IIIB  IV  Tsiklon 2  Vanguard  Voshod  Vostok 
Atlas EELV-sarjan (Evolved Expendable Launch Vehicle) kantoraketteja.
Lesotho Fatse La Bontata Rona

Lesotho Fatse La Bontata Rona on Lesothon kansallislaulu. Sen sanoitukset kirjoitti ranskalainen lähetyssaarnaaja François Coillard ja musiikin sävelsi Ferdinand-Samuel Laur. Kappaletta on käytetty Lesothon kansallislauluna vuodesta 1967 lähtien. Perinteisten afrikkalaisten musiikkivaikutteiden sijasta laulun sävellys ja sanoitukset ovat muodostuneet eri eurooppalaisista musiikkityyleistä, muun muassa sveitsiläisestä 1800–luvun laulukirjasta. Tämän seurauksena laulun sanat ja sävellys eivät sovi hyvin yhteen, ja alkuperäisen laulun viidestä säkeistöstä keskimmäiset on poistettu niiden perinteistä kulttuuria vastustavien sanojen vuoksi.
Lepilemur jamesorum

| Lepilemur jamesorum> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Heimo::  Kärppämakit Lepilemuridae
Suku::  Lepilemur
Laji::  jamesorum
Kaksiosainen nimi
 Lepilemur jamesorum  (Louis et al, 2006) 
 Levinneisyyskartta
Katso myös
   Lepilemur jamesorum Wikispeciesissä   Lepilemur jamesorum Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lepilemur jamesorum on vain Manombon suojelualueella Madagaskarin kaakkoisosassa tavattava Lepilemur-suvun maki. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt sen äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi.
Taksonomia

Lajin aikaisempi tieteellinen nimi oli Lepilemur jamesi ja nykyinen Lepilemur jamesorum. Suvun Lepilemur-lajien asemasta on kiistelty. Lajin L. jamesorum asema omana lajinaan on kuitenkin ilmeisesti selvempi, kuin joidenkin muiden. Muita lajeja on määritelty geneettinen etäisyyden perusteella. Lajin L. jamesorum diploidin kromosomien määrä on 2n=26.
Koko ja ulkonäkö

L. jamesorum on Lepilemur-lajiksi suurikokoinen. Suppean määrän mittaustulosten mukaan sen paino on keskimäärin 780 grammaa. Ruumiin pituus on 319–355 mmm ja hännän pituus 279–315. Turkki on lyhyt ja sileä. Väritys on pääosin ruskea. Vatsapuoli on selkäpuolta vaaleampi. Päältä alas selkärankaa hännän juureen kulkee mustaa karvaa. Korvat ovat harmaat mustin reunoin. Korvien alla on vaalea läikkä. Naamassa on valkoinen tai harmaa naamiokuviointi. Häntä on ruskea ja hännänpää musta.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lajia tavataan Manombon suojelualueella Madagaskarin kaakkoisosassa. Koko levinneisyysalueen kooksi on arvioitu noin 70 km², joskin sen levinneisyysalueen etelä- tai pohjoisrajaa ei tunneta tarkasti.
Lajin elinympäristö käsittää alavien maiden kosteita sademetsiä. Kannan tiheys on Manombon erityissuojelualueella 45 yksilöä neliökilometrillä ja Manombon metsässä 23 yksilöä neliökilometrillä.
Uhat ja suojelu

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt lajin Lepilemur jamesorum äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Koko tunnetun kannan koko vuonna 2010 oli 1 386 yksilöä. Kannan koko on laskussa.
Lajin pääasiallisia uhkatekijöitä ovat elinympäristön häviäminen maatalouden takia, sekä metsästys. Laji kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen I.
Vuonna 2018 arvioitiin, että tämä laji on maailman 25 uhanalaisimman apinalajin joukossa.
Lisää kaupunkia Helsinkiin

Lisää kaupunkia Helsinkiin on suomalainen avoin Facebook-ryhmä, jonka jäsenet haluavat kehittää Helsingistä kaupunkimaisemman. Ryhmä on tarkoitettu ihmisille, jotka haluavat kaupunkiin lisää tiiviitä kerrostalokortteleita, kivijalkaliikkeitä  ja korttelipuistoja Jäsenet tekevät ehdotuksia täydennysrakentamisesta ja liikenneratkaisuista sekä kommentoivat viranomaisten tekemiä suunnitelmia. Ryhmän perusti Mikko Särelä 22. marraskuuta 2009.
Ryhmä etsii aktiivisesti paikkoja lisäkaavoitukselle Helsingistä, ja on vaikuttanut kaavoitukseen muun muassa esittämällä Koskelan sairaala-aluetta rakennettavaksi. Helsingin ensimmäisen varjoyleiskaavan, Pro Helsinki 2.0:n, loivat ryhmän kautta toisensa tavanneet ihmiset.  Ryhmä on myös järjestänyt muun muassa kaupunkisuunnittelupubeja ja yleisöpaneeleja. Myös Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto on kiinnostunut tekemään yhteistyötä ryhmän kanssa.
Helsingin yliopiston tutkijoiden mukaan ryhmän toiminta on kaupunkiaktivismia, joka on uudenlaista omaehtoista kansalaistoimintaa. Kaupunkiaktivismissa kaupunkilaiset ottavat edustukselliselle päätöksenteolle kuuluneita tehtäviä itselleen. Tyypillisesti kaupunkiaktivismi suuntautuu toimintaan eikä keskity poliittiseen mielipidevaikuttamiseen. Muita esimerkkejä kaupunkiaktivismista ovat muun muassa Kallioliike, ravintolapäivä ja ruokapiirit. Facebook-ryhmää on myös kutsuttu Helsingin ”uuden urbanismin kasvoiksi”.
Helsingin Sanomien toimittaja Teppo Moisio on kutsunut ryhmää ”soininvaaralaisten hommafoorumiksi”. Moision mukaan ryhmässä käydään kaupunkisuunnittelusta kiivasta keskustelua, johon osallistuvat rivikansalaisten lisäksi poliitikot, virkamiehet ja tutkijat. Ryhmän keskusteluja arvostetaan yli puoluerajojen. Imagen mukaan ryhmä on ”klassinen yhden asian liike” ja moni sen perustajista on mukana Vihreissä. Ryhmässä oli lokakuussa 2016 yli 10 000 jäsentä.
Lisää kaupunkia Helsinkiin -ryhmän perustamisen ansiosta Kaupunkitoimittajat ry valitsi Mikko Särelän ”vuoden kaupunkilaiseksi” 2014.
Aiheesta muualla

Ryhmä Facebookissa
Faehnle, Maija, Lehtonen, Tuuli & Mäenpää, Pasi: ”Jälkistalinistinen hirviö” vai suunnittelukeskustelun uudistaja? Laiturilla ruodittiin Lisää kaupunkia Helsinkiin -ryhmää
Lisävalot

Lisävaloilla tarkoitetaan autoon tai muuhun moottoriajoneuvoon jälkikäteen asennettavia valoja. Lisävaloja käytetään tyypillisesti jos ajoneuvon alkuperäiset valot eivät ole tarvittavan tehokkaat, tai jos ajoneuvoon tehdyt rakenteelliset muutokset lisäävät valaisun tarvetta tai huonontavat alkuperäisten valaisimien toimivuutta. Lisävalot käyttävät useimmiten ajoneuvon omaa sähköjärjestelmää ja toimivat siten 12 tai 24 voltin jännitteellä, mutta esimerkiksi moottoripyörissä voidaan käyttää lisävaloja, joilla on erillinen akku. Lisävaloja valmistavat muun muassa Bosch ja Hella.
Lainsäädäntö henkilöautojen osalta

Lisäkaukovalojen asennuksessa on otettava huomioon niin sanottu referenssiluku, joka saa olla yhtäaikaa päällä olevilla kaukovaloilla 100. Ennen 24. lokakuuta 2009 tämä suurin sallittu luku oli vuoden 1980 jälkeen rekisteröidyille autoille 75 ja ennen vuotta 1980 rekisteröidyille autoille 100. Ennen vuotta 1980 rekisteröityjen autojen osalta uusi säännös ei tuonut muutoksia. Referenssiluku on merkitty valaisimen lasiin.
Lepanto (1929)

| Lepanto |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Sociedad Española de Construcción Naval, Cartagena
Kölinlasku:  19. heinäkuuta 1928
Laskettu vesille:  9. marraskuuta 1929
Palveluskäyttöön:  7. elokuuta 1930
Poistui palveluskäytöstä:  24. toukokuuta 1957
Loppuvaihe:  romutettu 1958
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 650 t (normaali) 2 067 t (kuormattu)
Pituus:  101 m
Leveys:  9,6 m
Syväys:  3,3 m
Koneteho:  42 000 hv
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  160
Aseistus
Aseistus:  5 × 120 mm/45 tykkiä 1 × 76 mm ilmatorjuntatykki 4 × konekivääriä 6 × 533 mm torpedoputkea 2 × syvyyspommikiskoa
Lepanto oli Espanjan laivaston vuonna 1930 vesillelaskettu Churruca-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Sociedad Española de Construcción Navalilta Cartagenasta, missä köli laskettiin 19. heinäkuuta 1928. Alus laskettiin vesille 9. marraskuuta 1929 ja otettiin palvelukseen 7. elokuuta 1930.
Palvelus

Espanjan sisällissodan alussa alus osallistui Gibraltarin salmen sulkemiseen, millä estettiin kapinallisten joukkojen siirrot Marokosta Etelä-Espanjaan. Kapinallisten ilmahyökkäyksessä 5. elokuuta 1936 alus vaurioitui vain muutamaa tuntia ennen kuin Convoy de la Victoriaksi nimetty saattue läpäisi sulun. Syyskuussa alus liittyi laivueeseen, joka lähti Biskajanlahdelle tukeakseen tasavaltalaisten pohjoisrintamalla eristykseen jääneitä joukkoja. Pääosan vuodesta 1937 alus oli saattuetehtävissä ja eräässä tehtävässä se osallistui Cape Cherchellin taisteluun.
Cape Palosin taistelussa alus saattoi kahden muun hävittäjän kanssa risteilijä Libertadia. Hävittäjät laukaisivat torpedonsa kohti hyökänneitä tasavaltalaisia, jolloin risteilijä Baleares upposi.
Alus poistettiin palveluksesta 24. toukokuuta 1957 ja romutettiin seuraavana vuonna.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Spanish destroyer Lepanto
Käännös suomeksi
Aulis Ruostepuro

Aulis Ruostepuro (1. marraskuuta 1925 Kaarina – 24. toukokuuta 2012 Turku) oli suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja. Hän oli keskeinen henkilö turkulaisen Samppalinnan kesäteatterin toiminnassa sen perustamisesta 1960 alkaen. Vuodesta 1968 hän toimi sen toimitusjohtajana. Hän sai teatterineuvoksen arvonimen vuonna 1995.
Aulis Ruostepuro syntyi Kaarinan Nummenpakalla, joka nykyisin kuuluu Turkuun. Hänen näyttämöuransa alkoi 1950-luvulla Turun Pienessä Teatterissa, minkä lisäksi hän teki tenorirooleja Turun Musiikkilautakunnan oopperatuotannoissa. Ruostepuro joutui keskeyttämään teatterikoulun sodan takia ja toimi aluksi liikealalla kunnes pääsi 1958 näyttelijäksi Jyväskylän työväenteatteriin. Sittemmin hän näytteli Lahden ja Hämeenlinnan kaupunginteattereissa ja toimi 1960-luvun lopulla Kemin kaupunginteatterin johtajana. Kemissä hän sai katsojamäärät nousuun, mutta häntä syytettiin kaupallisuudesta. Vuonna 1970 hän siirtyi kotikaupunkinsa Turun kaupunginteatteriin ensin ohjaajaksi ja sitten hallintojohtajaksi. Ruostepuro jäi eläkkeelle 1990. Samppalinnan kesäteatterin toiminnasta hän vetäytyi yli 40 vuoden jälkeen vuonna 2005.
Aulis Ruostepuro toimi teatterityönsä ohella myös soitinkauppiaana, ja tätä toimintaa on jatkanut hänen poikansa Tommi Ruostepuro. Vuonna 1975 Aulis Ruostepuro oli mukana perustamassa Turun teatterikerhon säätiötä. 2000-vuosikymmenen keskivaiheilla Ruostepuro oli mukana puuhaamassa Turun teatterielämän kaksiosaista historiateosta, Teatteria Turussa 1940-luvulta 1970-luvulle ja Teatteria Turussa 1970-luvulta 2000-luvulle. Hän oli Turun seudun Suomi–Israel-yhdistyksen kunniapuheenjohtaja.
Aulis Ruostepuron tyttärentytär oli laulaja Miisa.
Lisäyslajittelu

Lisäyslajittelu (insertion sort) on hidas (O(n2)) ja vakaa lajittelualgoritmi, joka toimii 'paikallaan' (eli ei vaadi lisämuistia). Lisäyslajittelun asymptoottinen suoritusaika on yhtä suuri kuin kuplalajittelulla, mutta käytännössä sen ajoaika on kuitenkin usein huomattavasti tätä pienempi. Yksinkertaisuutensa vuoksi se onkin usein nopein vaihtoehto lajittelualgoritmiksi hyvin pienillä taulukoilla.
Algoritmi toimii pitämällä taulukon alkuosan koko ajan järjestyksessä lisäämällä yksitellen jokaisen alkion käsittelemättömästä loppuosasta oikealle paikalleen alkuosaan.
Ohessa lisäyslajittelun pseudokielinen toteutus:
algoritmi Lisäyslajittelu(taulukko t)
  
   n := taulukon t alkioiden lukumäärä
   
   // Käydään taulukon jokainen  (paitsi ensimmäinen) alkio läpi  
 
   for i = 2 to n
 
      j := i
 
    // Siirretään alkio oikealle paikalleen järjestettyyn alkuosaan
   
      while(t[j] < t[j-1] ja j > 1)
 
         Vaihda alkioiden t[j] ja t[j-1] arvot keskenään
         j := j - 1
 
      end while
 
   end for
Esimerkkitoteutus C-kielellä

void    insertionsort(void *tab, int ts, int vs, int (*cmp)(void *a, void *b))
{
        int             i;
        int             j;
        char    *ctab;

        if (tab != NULL && ts > 1 && vs > 0)
        {
                i = 0;
                ctab = (char *)tab;
                while (++i < ts)
                {
                        j = i + 1;
                        while (--j > 0 && (*cmp)(ctab + (j - 1) * vs, ctab + j * vs) > 0)
                                swap(ctab + (j - 1) * vs, ctab + j * vs, vs);
                }
        }
}

void    swap(void *a, void *b, int vs)
{
        char    c;
        int             i;

        if (a != b)
        {
                i = -1;
                while (++i < vs)
                {
                        c = *((char *)a + i);
                        *((char *)a + i) = *((char *)b + i);
                        *((char *)b + i) = c;
                }
        }
}
Lepchan kirjaimisto

| Lepchan kirjaimisto |
| --- | --- |
 Käsikirjoitus lepchaksi
Tyyppi:  abugida
Kielet:  lepchan kieli
Kehittäjä:  Thikúng Mensalóng
Aikakausi:  1600-luku–
Kirjoitussuunta:  vasemmalta oikealle
ISO 15924:  Lepc, 335
Lepchan kirjaimisto (lepchaksi ᰛᰩᰴᰛᰧᰴ, órangrang), tai rong-kirjaimisto, on lepchan kielen käyttämä kirjoitusjärjestelmä. Tyyliltään kirjaimisto on abugida, joissa konsonanttien kanssa käytetään oletusarvoisesti vokaalia [a]..
Kirjoitussuunta on vasemmalta oikealle.
Historia

Lepchalaisen kansanperinteen mukaan kirjaimiston kehitti Thikúng Mensalóng joskus 1600-luvulla. Ensimmäinen lepchan kirjaimistolla painettu teksti oli Matteuksen evankeliumin käännös vuonna 1845..
Kirjaimisto on saanut peräisin tiibetiläisestä kirjaimistosta, jota on toisinaan myös käytetty lepchan kirjoittamiseen.