stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tongan kuningas

| Tongan kuningas |
| --- | --- |
 Tongan kuninkaan käyttämä lippu
 
 Nykyinen Tupou VI 18.3.2012 lähtien
Virka-asunto:  Tongan kuninkaallinen palatsi
Kauden pituus:  elinikäinen
Perustettu:  1875
Ensimmäinen:  George Tupou I
Kotisivut:  https://www.royalpalace.to/index.php
Tongan kuningas on Tongan valtionpäämies. Nykyinen kuningas on Tupou VI, joka nousi valtaistuimelle 18. maaliskuuta 2012 veljensä George Tupou V:n kuoltua.
Vuonna 2017 valtion budjetista korvamerkittiin hovin kuluihin 4 894 900 pa‘angaa.
Historia ja valtaoikeudet

Kuningas-instituutio perustettiin Tongan perustuslain nojalla vuonna 1875 ja ensimmäisenä kuninkaana toimi George Tupou I. Perustuslain mukaan kuningasta ei voi asettaa syytteeseen ilman maan hallituksen suostumusta. Lisäksi kuninkaalla on mm. seuraavat valtaoikeudet:
Armahdusvalta kaikissa muissa tapauksissa paitsi viraltapanossa
Valta myöntää aatelistitteleitä
Tongan asevoimien ylipäällikkö
Lisäksi kuningas päättää loppupeleissä Tongan kansalaisuuden myöntämisestä sen jälkeen, kun hakijat ovat täyttäneet muut kanalaisuuslain asettamat ehdot.
Kruununperimys ja tittelit

Kruunu periytyy ensisijaisesti hallitsevan monarkin vanhimmalle avioliitosta syntyneelle pojalle ja sitten edelleen tämän avioliitossa syntyneille pojille. Miespuolisten laillisten jälkeläisten puutteessa myös tyttäret voivat periä kruunun. Kruununperimysjärjestyksessä riittävän korkealla olevat henkilöt eivät saa mennä naimisiin ilman kuninkaan lupaa. Henkilö, joka on tuomittu yli 2 vuoden vankeuteen ei voi periä kruunua. Perustuslaki kieltää myös "hulluja ja imbesillejä" perimästä kruunua.
Hallitsevaa monarkia puhutellaan tittelillä "Teidän Majesteettinne" ja tämän koko titteli on Me [nimi] Jumalan armosta, Tongan kuningas (engl. We [Name] By the grace of God, King of Tonga).
Tongan kuningas omistaa virallisesti kaikki maassa olevat lepakot, ja vain kuningasperheen jäsenet saavat metsästää niitä.
Luettelo Tongan kuninkaista

| Kuva | Nimi | Valtakausi | Suhde edeltäjäänsä |
| --- | --- | --- | --- |
|  | George Tupou I | 1845–1893 | – |
|  | George Tupou II | 1893–1918 | pojanpojanpoika |
|  | Salote Tupou III | 1918–1965 | tytär |
|  | Taufa’ahau Tupou IV | 1965–2006 | poika |
|  | George Tupou V | 2006–2012 | poika |
|  | Tupou VI | 2012– | veli |
Lähde:
Heggjabygdan kirkko

| Heggjabygdan kirkko Heggjabygda kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Stad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1936
Suunnittelija:  Anders Karlsen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Heggjabygdan kirkko (norj. Heggjabygda kyrkje) on Stadin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1936.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heggjabygdan kirkko Wikimedia Commonsissa
Tomáš Rachůnek

| Tomáš Rachůnek |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. helmikuuta 1991 (ikä 33) Zlín, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  181 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  HC Karlovy Vary
Sarja:  Tipsport Extraliga
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Orli Znojmo (Tšekki I) HC Plzeň (ČEL) HC Sparta Praha (ČEL) Lev Praha (KHL) Metallurg Novokuznetsk (KHL) HC Slovan Bratislava (KHL) HC Olomouc (ČEL)
KHL-varaus:  31. varaus, 2012 Lev Praha
Tomáš Rachůnek (s. 26. helmikuuta 1991 Zlín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa Extraliga-joukkue HC Karlovy Varyssä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.
Ura > Seuraura

Rachůnek on HC Zlínin kasvatti. Hän voitti Tšekin U18-junioriliigan mestaruuden vuonna 2007. Kaudeksi 2007–2008 Rachůnek siirtyi HC Vsetínin U20-junioreihin. OHL-joukkue Sault Ste. Marie Greyhounds varasi hänet 19. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 2008. Rachůnek vietti siellä kaksi kautta, jonka jälkeen hän palasi kaudeksi 2010–2011 kotimaahansa ja siirtyi Tšekin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle 1. Národní Hokejová Ligaan Orli Znojmon joukkueeseen. Rachůnek debytoi samalla kaudella myös Extraligassa HC Plzeňin paidassa, jossa hän pelasi 12 runkosarja- ja neljä playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Hän vahvisti myös Znojmon A-nuoria kevään 2011 pudotuspeleissä, jotka päättyivät Extraliga juniorůn mestaruuteen.
Kaudeksi 2011–2012 Rachůnek siirtyi yhtä aikaa isoveljensä Ivanin kanssa HC Sparta Prahaan. Tomášin sopimus oli yksivuotinen. Hänen ensimmäinen Extraliga-kautensa toi 52 runkosarja- ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 10+8=18. Rachůnek pelasi kauden aikana myös neljä playoff-ottelua lainalla sarjatasoa alempana Piráti Chomutovissa voittaen kauden päätteeksi 1. ligan mestaruuden. Lev Praha varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 31. pelaajana KHL:n varaustilaisuudessa 2012. Rachůnek teki jo samana kesänä sopimuksen seuran kanssa. Hänen tulokaskautensa KHL:ssä toi 36 runkosarja- ja neljässä playoff-ottelussa tehot 6+9=15. Rachůnek pelasi kauden aikana myös kymmenen ottelua lainalla Sparta Prahassa, jonne Lev lainasi hänet kuukaudeksi lokakuussa 2012. Kauden 2013–2014 Rachůnek vietti kokonaan lainalla Spartassa.
Rachůnek siirtyi kaudeksi 2014–2015 jatkamaan KHL-uraansa Metallurg Novokuznetskiin. Hän pelasi siellä 14 ottelua tehopistein 1+1=2, kunnes Rachůnek ja Metallurg purkivat yhteisymmärryksessä sopimuksensa lokakuussa 2014. Noin viikkoa myöhemmin hän siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella KHL:n slovakialaisjoukkue HC Slovan Bratislavaan. Marraskuun lopulla Rachůnek jätti kuitenkin myös Bratislavan. Hän siirtyi joulukuussa loppukaudeksi kotimaahansa Extraliga-joukkue HC Olomoucin paitaan. Kaudeksi 2015–2016 Rachůnek siirtyi HC Karlovy Varyn riveihin.
Ura > Maajoukkueura

Rachůnek pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2009. Tšekin A-maajoukkueessa hän on pelannut yhteensä 11 ottelua tehden neljä syöttöpistettä. Rachůnek teki A-maajoukkuedebyyttinsä 7. helmikuuta 2013 Oddset Hockey Gamesin avausottelussa Malmössä Ruotsia vastaan.
Muuta

Rachůnekin isoveljet Karel ja Ivan ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Karel pelasi omalla urallaan puolustajana yli 300 NHL-ottelua ja kuului Tšekin vuoden 2010 maailmanmestarijoukkueeseen. Hän kuoli Lokomotiv Jaroslavlin lento-onnettomuudessa syyskuussa 2011. Ivan pelaa puolestaan Slovakian Extraligan HC Košicessa.
Aseistakieltäytyjäliitto

| Aseistakieltäytyjäliitto |
| --- | --- |

Perustettu:  1974
Toimiala:  antimilitarismi
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  pääsääntöisesti Suomi
Puheenjohtaja:  Vili Nurmi
Jäsenlehti:  Antimilitaristi (levikki: 1 600 – 3 000 kpl, v. 2023)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aseistakieltäytyjäliitto (lyh. AKL, ruots. Vapenvägrarförbundet, pohjoissaameksi Vearjjuinbeahttaleaddjiid lihttu) on antimilitaristinen nuorten rauhanjärjestö. Se toimii suomalaisten aseistakieltäytyjien (siviilipalvelusmiehet, totaalikieltäytyjät, reservinkieltäytyjät) etujärjestönä, mutta se on avoin myös kaikille muille militarismin vastustajille iästä tai sukupuolesta riippumatta. Järjestö perustettiin vuonna 1974 nimellä Suomen Siviilipalvelusmiesliitto, nykyisen nimensä se sai vuonna 1987.
Aseistakieltäytyjäliiton toiminnan pohjana on kansainvälinen sodanvastustajien julistus: ”Sota on rikos ihmiskuntaa vastaan. Siksi olen päättänyt olla tukematta minkäänlaista sotaa ja kamppailla sotien kaikkien syiden poistamiseksi.” Liitto näkee sotien syinä ihmisten välisen eriarvoisuuden ja todellisten vaikutusmahdollisuuksien puutteen, jotka luovat ja ylläpitävät militaristisia rakenteita. Se toimii näiden syiden poistamiseksi ja militarismin murtamiseksi. Se näkee sekä asevelvollisuuden että armeij­alaitoksen tarpeettomana ja vahingollisena ihmiskunnan hyvinvoinnin kannalta.
Hallinto

Ylintä valtaa AKL:ssa käyttää vähintään kaksi kertaa vuodessa kokoontuva liittokokoukseksi kutsuttu vuosikokous, joka valitsee hallituksen. Vuosikokous on avoin kaikille järjestön jäsenille. Hallitus kokoontuu keskimäärin kerran kuukaudessa ja huolehtii liiton asioista ja toiminnasta liittokokouksien välissä. Myös hallituksen kokoukset ovat avoimia kaikille jäsenille. Hallituksen keski-ikä oli toukokuussa 2007 noin 25 vuotta (jäsenten ikien vaihdellessa hieman alle 20 vuodesta hieman yli 30 vuoteen).
Aseistakieltäytyjäliiton puheenjohtajana toimii Vili Nurmi. Yhdistyksen kotipaikka on Helsinki.
Periaatteet

AKL ilmoittaa, että se ei usko aseisiin perustuvaan turvallisuuteen. Liiton mukaan on väärä lähtökohta, että eri valtioiden ja niissä asuvien ihmisten edut ovat vastakkaiset, että turvallisuus on turvallisuutta toisia valtioita, toisia ihmisiä vastaan. Toisten ihmisten tappaminen tai siihen valmistautuminen ei luo suojaa todellisia uhkia, esimerkiksi ympäristöongelmia tai köyhyyttä, vastaan. Pikemminkin sota ja asevarustelu pahentavat näitä ongelmia tuhlaamalla niiden ratkaisemiseen ja ehkäisemiseen tarvittavia taloudellisia ja inhimillisiä voimavaroja.
Tavoitteidensa mukaan AKL pyrkii rakentamaan maailmaa, jossa vallitsee turvallisuus, joka ei perustu aseisiin, vaan siihen, ettei kukaan enää tarvitse aseita. Armeijat ovat liiton mukaan rakenteellisen väkivallan tulos ja ylläpitäjä. Tämän takia AKL pitää aseistakieltäytymistä ja antimilitaristista toimintaa tärkeänä osana kamppailussa oikeudenmukaisemman maailman puolesta.
Tavoitteet

Liiton tavoitteina ovat muun muassa siviilipalveluksen lyhentäminen lyhimmän mahdollisen asepalveluksen mittaiseksi eli kuuden kuukauden pituiseksi, siviilipalvelushenkilöiden vapauttaminen aseellisesta palveluksesta kokonaan, palvelun mahdollistaminen ulkomailla esimerkiksi kehitysyhteistyötehtävissä, asevelvollisten taloudellisen ja sosiaalisen aseman parantaminen, palvelukseen kutsuttavien määrän vähentäminen ja totaalikieltäytyjien vankeusrangaistusten poistaminen.
Toiminta

Aseistakieltäytyjien etujärjestönä toimimisen lisäksi liitto toimii antimilitaristisena nuorten rauhanjärjestönä. Painopisteinä ovat viime vuosina olleet toiminta ydinasevarustelua vastustavan liikkeen kanssa ja Ruokaa, ei aseita -kampanjan edistäminen. AKL on osallistunut myös erilaisten kulttuuritapahtumien järjestämiseen, lähinnä musiikkitapahtumien. 1990-luvulla Aseistakieltäytyjäliiton jäseniä toimi myös Antifassa, johon yhteydet olivatkin vahvat.
Liitto pyrkii osallistumaan julkiseen keskusteluun ja levittää neljästi vuodessa ilmestyvää lehteä Antimilitaristi.
Talous > Rahoitus

| Rahoituksen lähde | 2023 | 2022 | 2021 | 2020 | 2019 | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 | 2006 | 2005 | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 63 000 € | 63 000 € | 63 000 € | 63 000 € | 65 000 € | 65 000 € | 65 000 € | 60 000 € | 52 000 € | 49 000 € | 43 000 € | 43 000 € |  -  | 42 000 € |  -  | 33 000 € | 31 000 € | 26 000 € | 24 000 € | 20 000 € | 13 000 € | 13 000 € | 75 000 mk |
| Rahoituksen lähde | 2023 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| Oikeusministeriön yleisavustukset rauhantyön valtakunnallisten järjestöjen toimintaan | 6 000 € | 5 000 € |
| Rahoituksen lähde | 2004 | 2003 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön avustus rauhantyön edistämiseen | 1 100 € | 1 000 € |  700 € |
Kirjallisuutta

Raninen, Kaj (toim.): Katkelmia alistumisesta ja vastarinnasta.  Helsinki:  Aseistakieltäytyjäliitto, 1998.  ISBN 951-97947-0-0
Tuomikoski, Juha: Aseistakieltäytyjän maailma.  Helsinki:  Aseistakieltäytyjäliitto, 1989.  ISBN 952-90-1019-2
Aiheesta muualla

Aseistakieltäytyjäliitto
Toni Kluuskeri

| Toni Kluuskeri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1991 (ikä 33) Uusikaupunki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  75 kg
Seura
Seura:  Perth Thunder
Sarja:  AIHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  TPS (SML) HC Morzine-Avoriaz (Ranska) Nittorps IK (Ruotsi I)
Toni Kluuskeri (s. 7. huhtikuuta 1991 Uusikaupunki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Australiann korkeimmalla sarjatasolla AIHL:n  Perth Thunderissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja laukoo oikealta.
Ura > Seuraura

Kluuskeri on Uudenkaupungin Jää-Kotkien kasvatti. Hän edusti joukkuetta C-juniori-ikäiseksi kevääseen 2006 saakka, jonka jälkeen Kluuskeri siirtyi Turun Palloseuraan. Hän voitti B-nuorten SM-hopeaa vuonna 2007 ja A-nuorten SM-hopeaa vuonna 2009. Kluuskeri nousi kaudella 2009–2010 TPS:n A-nuorten varakapteeniksi. Hän oli tehoilla 11+20=31 joukkueen toiseksi paras pistemies Santtu Huhtalan jälkeen. Kluuskeri jakoi myös A-nuorten SM-liigan alivoimamaalipörssin voiton kolmella osumallaan Jokereiden Henrik Koiviston ja Ilmari Pitkäsen kanssa.
Kaudeksi 2010–2011 Kluuskeri nostettiin TPS:n SM-liigarinkiin. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 28. syyskuuta 2010 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Kluuskeri sai ottelussa jääaikaa 8.06 minuuttia. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kaikkiaan yhdeksän runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Kluuskeri pelasi TPS:ssä myös kymmenen European Trophy -ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös yhteensä kuuden Mestis-ottelun verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa ja lainalla TuTossa tehopistein 2+2=4. Suurimman osan kaudestaan Kluuskeri pelasi kuitenkin vielä TPS:n A-nuorissa, joiden kapteenina Kluuskeri toimi.
Kesällä 2011 Kluuskeri teki sopimuksen Rauman Lukon kanssa. Hän ei kuitenkaan pelannut seuran SM-liigajoukkueessa ainuttakaan peliä, vaan Kluuskerin kausi 2011–2012 eteni pääasiassa Lukon A-nuorissa. Kluuskeri pelasi kuitenkin miesten pelejä kahden ottelun verran lainalla Suomi-sarjajoukkue HC Satakunnassa.
Kaudeksi 2012–2013 Kluuskeri siirtyi Ranskan pääsarja Ligue Magnusin HC Morzine-Avoriaziin. Hänen ensimmäinen kokonainen pääsarjakautensa toi 26 runkosarja- ja kahdeksassa playoff-ottelussa tehot 1+2=3. Ranskan liigacupissa Kluuskeri teki pisteitä huomattavasti paremmalla tahdilla, kun kahdeksassa ottelussa syntyi tehot 2+4=6. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi samaan aikaan isoveljensä Nikon kanssa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle I-divisioonan Nittorps IK:hon. Kluuskeri jakoi joukkueen sisäisen syöttöpörssin voiton Oscar Petterssonin kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä toiseksi hänen jälkeensä tehoilla 5+16=21. Kevään 2014 karsintasarjassa he jakoivat Nittorpin sisäisen pistepörssin voiton Kluuskerin tehtyä tehot 4+4=8, mutta joukkueen kausi päättyi kuitenkin putoamiseen Ruotsin II-divisioonaan. Kaudella 2014–2015 hän jatkaa uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla FFHG Division 1:n HG Dunkerquessa.
Ura > Maajoukkueura

Kluuskeri pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2008. Yhteensä hän on pelannut kolme nuorten ja 33 poikien maaottelua.
Muuta

Kluuskerin veljet Niko ja Jani pelaavat myös jääkiekkoa. Isoveli Niko on pelannut puolustajana SM-liigatasolla ja edustaa nykyään Ruotsin II-divisioonan HA74:ää. Pikkuveli Jani pelaa puolustajana Rauman Lukon B-nuorissa. Veljesten isä Tapani on entinen alempien sarjojen puolustaja.
Tuulikaappi

Huoneiston sisäänkäynnin jälkeen ennen eteistä sijaitseva tuulikaappi.
Tuulikaappi eli välieteinen on kahden peräkkäisen ulko-oven väliin jäävä tila. Tilan tarkoitus on vähentää ilman liikettä ja lämmön siirtymistä.
Tuulikaappi estää vedon tunnetta oleskeluvyöhykkeellä asunnossa ulko-ovea avattaessa. Se parantaa myös lämpötaloutta; lämmintä sisäilmaa virtaa ulos vähemmän ulko-ovea aukaistaessa.
Tuulikaappi on muuntunut ajan myötä kuistista ja porstuasta, sisäänkäynnin edessä olevasta lämmittämättömästä etutilasta. Kuisteja alettiin Suomessa rakentaa Ruotsista tulleiden vaikutteiden pohjalta ensin länsisuomalaisiin taloihin: varhaisin maininta kuistista on Kokemäen kartanosta vuodelta 1641.. Nykyrakentamisessa tuulikaapista usein luovutaan; ulko-ovien parantuneen lämmöneristyskyvyn myötä ne ovat jääneet pitkälti tarpeettomiksi.lähde?
Julkisissa ja liikerakennuksissa tuulikaappi korvataan usein pyöröovella tai puhaltamalla oviaukon eteen lämmin ilmaverho. Tämä on lämmitetty ilmavirta, joka estää kylmää ilmaa virtaamasta tilan sisäpuolelle. Sellaista käytetään mm. teollisuusrakennuksissa ja tavarataloissa.
Kjølsdalenin kirkko

| Kjølsdalenin kirkko Kjølsdalen kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Stad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1940
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kjølsdalenin kirkko (norj. Kjølsdalen kyrkje) on Stadin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1940.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kjølsdalenin kirkko Wikimedia Commonsissa
Mesquite (Texas)

| Mesquite |
| --- | --- |

 Mesquite sijaitsee Dallasin piirikunnassa lukuun ottamatta kaakkoisinta osaansa, joka sijaitsee Kaufmanin piirikunnassa
 Mesquite
 Koordinaatit: 32°46′58″N, 96°36′36″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Texas
Piirikunta:  Dallasin piirikunta, Kaufmanin piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  122,3 km²
 – Maa:  121,89 km²
 – Josta vettä:  0,41 km² (0,34 %)
Korkeus:  151 m
Väkiluku (2023):  147 317
 – Väestötiheys:  1 205 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6
 – Kesäaika:  UTC-5
Postinumero:  75149, 75150, 75181
Suuntanumero(t):  214, 469, 945, 972
 
 cityofmesquite.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mesquite on kaupunki Texasissa Yhdysvalloissa. Dallasin–Fort Worthin metropolialueella sijaitsevan Mesquiten väkiluku oli vuonna 2023 noin 147 000.
Maantiede

Mesquite sijaitsee Texasin pohjoisosassa noin 19 kilometriä Dallasista itään ja noin 17 kilometriä Garlandista etelään.
Ilmasto

Mesquiten ilmasto on kostean subtrooppinen. Kesät ovat kuumia ja talvet leutoja. Elokuun keskimääräinen korkein lämpötila on noin 34 °C ja tammikuun keskimääräinen alin noin 3 °C. Lämpötila laskee harvoin alle -4 °C:n ja nousee harvoin yli 38 °C:n.
Historia

Mesquite perustettiin varastokaupungiksi Texas and Pacific -rautatien varrelle toukokuussa 1873. Se sai nimensä läheisen Mesquite Creekin mukaan. Postitoimisto avattiin 1874 ja ensimmäinen kirkko rakennettiin 1877. Mesquiten asema kaupunkina virallistettiin 3. joulukuuta 1887. Seuraavan vuosisadan aikana kehitys jatkui, kaupunki sai sähkölaitoksen 1914 sekä vesi- ja viemärijärjestelmän 1920-luvulla. Mesquite kasvoi vähitellen Dallasin esikaupungiksi. Dallasin ja Mesquiten välinen paikallisliikenne kehittyi muun muassa Sycene Roadin päällystyksen myötä. Myöhemmin tiestä tuli Texas State Highway 352.
Mesquite kasvoi myös kuntaliitosten myötä. Vuonna 1950 sen pinta-ala oli noin 2,5 neliökilometriä ja kymmenen vuotta myöhemmin yli 50 neliökilometriä. Asukasluku vuonna 1960 oli noin 28 000. Useat kaupungin asukkaista kävivät töissä Dallasissa. Vuonna 1970 avattiin korkeakoulutusta tarjoava Dallas College Eastfield Campus. Noin 3 400 neliömetriä laaja Mesquite Arts Center avattiin joulukuussa 1995. Syyskuun 11:nnen päivän terrori-iskun muistoksi avattiin Mesquite Freedom Park vuonna 2015. Yhdysvaltain väestönlaskentaviranomaiset ilmoittivat huhtikuussa 2020 Mesquiten väkiluvuksi 150 108, mutta kaupunki itse ilmoitti väkiluvun kolmisen prosenttia pienemmäksi saman vuoden lokakuussa.
Talous

Mesquiten suurin yksityinen työnantaja on United Parcel Service (UPS). Muita merkittäviä työllistäjiä ovat esimerkiksi Pepsi Co., Ashley Furniture Industries ja Walmart-valintamyymäläketju.
Liikenne

Mesquiten logistinen sijainti on edullinen. Kaupungissa risteävät Interstate-tiet 30, 635 ja 20 sekä U.S. Route 80. Mesquitellä on oma lentoasema, Mesquite Metro Airport.
Aiheesta muualla

Mesquite, Texas, USA — Sunrise, Sunset, and Daylength
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mesquite (Texas) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Mesquite, Texas
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Israel 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Käännös suomeksi
Totlandin kirkko

| Totlandin kirkko Totland kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Stad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1912
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Totlandin kirkko (norj. Totland kyrkje) on Stadin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1912.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Totlandin kirkko Wikimedia Commonsissa
Stårheimin kirkko

| Stårheimin kirkko Stårheim kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Stad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1864
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  350
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Stårheimin kirkko (norj. Stårheim kyrkje) on Stadin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1940.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stårheimin kirkko Wikimedia Commonsissa
Tarhakotilot

| Tarhakotilot |
| --- | --- |
 Viinimäkikotilo (Helix pomatia)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Kotilot Gastropoda
Lahko::  Keuhkokotilot Pulmonata
Alalahko::  Maakeuhkokotilot Stylommatophora
Heimo::  Tarhakotilot Helicidae  Rafinesque, 1815
Katso myös
   Tarhakotilot Wikispeciesissä   Tarhakotilot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarhakotilot (Helicidae) on keuhkokotiloihin kuuluva usein suurikokoisten maakotiloiden heimo. Sen lajeilla on pyöreämuotoinen kuori, joka on joillakin lajeilla litteä. Sukukypsillä tarhakotiloilla on lemmennuoleksi kutsuttu uloke, jonka ne voivat sinkauttaa toiseen yksilöön paritellessaan. Tarhakotiloita tavataan koko palearktisella alueella Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa.
Joitakin tarhakotilolajeja kasvatetaan tai poimitaan luonnosta ihmisten ruoaksi. Juuri nämä ovat gastronomian tuntemia etanaherkkuja - erityisesti Helix pomatia ja Helix aspersa.
Lajit Suomessa

Tarhakotiloita on Suomessa ainakin kuusi lajia: valkotarhakotilo (Cepaea hortensis), tummatarhakotilo (Cepaea nemoralis), nappikotilo (Helicigona lapicida), viinimäkikotilo (Helix pomatia) ja lehtokotilo (Arianta arbustorum) sekä pelkästään kasvihuoneissa tavattu sagriinikotilo (Helix aspersa). Näistä lehtokotilo on yleisin. Valkotarhakotilo ja tummatarhakotilo ovat nuorina hyvin samanlaisia. Lajien erottaminen toisistaan helpottuu yksilöiden aikuistuessa, jolloin niiden kuoren reunaan kehittyy huuli, joka valkotarhakotiloilla on vaalea ja tummatarhakotiloilla musta.
Heimoon kuuluvia sukuja

Arianta
Cantareus
Cepaea
Cornu
Eobania
Helicigona
Helix
Otala
Theba
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tarhakotilot (Helicidae)
Suomen kotilot ja simpukat: Heimo Helicidae - tarhakotilot (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Helicidae (englanniksi)
UniProt, Taxonomy: Helicidae (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Helicidae (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1418257  Wikispecies: Helicidae  ADW: Helicidae  AFD: Helicidae  BOLD: 1491  CoL: 7NHSG  EoL: 2640  EPPO: 1HELIF  Fauna Europaea: 11479  Fauna Europaea (new): 1885c332-8db9-4c56-87fc-f04fec4bdf49  GBIF: 6540  iNaturalist: 47484  IRMNG: 113631  ITIS: 77903  NBN: NHMSYS0001702031  NCBI: 6533  NZOR: 49938c1f-b9e5-42a7-a7f3-edb65f4644aa  Open Tree of Life: 997082  Paleobiology Database: 94483  Plazi: 5C371C6D-2715-FFC7-FF20-8F6CFC06FC91  WoRMS: 153968