stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyöräily kesäolympialaisissa 1896 – miesten aika-ajo

| Pyöräily kesäolympialaisissa 1896> Maantiepyöräily  | Pyöräily kesäolympialaisissa 1896> Maantiepyöräily  | Pyöräily kesäolympialaisissa 1896> Maantiepyöräily  | Maantiepyöräily  | Maantiepyöräily  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maantieajo |   | miehet |  |  |
| Ratapyöräily  | Ratapyöräily  | Ratapyöräily  |  |  |
| Aika-ajo |  | miehet |  |  |
| Sprintti |  | miehet |  |  |
| 10 kilometrin ajo |  | miehet |  |  |
| 100 kilometrin ajo |  | miehet |  |  |
| 12 tunnin ajo |  | miehet |  |  |
Miesten pyöräilyn aika-ajo kesäolympialaisissa 1896 järjestettiin 11. huhtikuuta. Vuonna 1896 oli ainoa kerta, kun tämän kilpailun matka oli 333 metriä, sillä kun kilpailu palasi olympiaohjelmaan vuonna 1928, matkan pituus oli yksi kilometri.
Tulokset

| Sija | Nimi | Maa | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Paul Masson |  Ranska | 24,0 s |
| 2 | Stamatios Nikolopulos |  Kreikka | 26,0 s |
| 2 | Adolf Schmal |  Itävalta | 26,0 s |
| 4 | Edward Battel |  Yhdistynyt kuningaskunta | 26,2 s |
| 5 | Frank Keeping |  Yhdistynyt kuningaskunta | 27,0 s |
| 5 | Theodor Leupold |  Saksa | 27,0 s |
| 5 | Léon Flameng |  Ranska | 27,0 s |
| 8 | Joseph Rosemeyer |  Saksa | 27,2 s |
Tulokset > Kilpailu 2. sijasta

| Sija | Nimi | Maa | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Stamatios Nikolopulos |  Kreikka | 25,4 s |
| 2 | Adolf Schmal |  Itävalta | 26,6 s |
Koska Nikolopoulos ja Schmal saivat saman ajan, ajoivat he uusinnan toisesta ja kolmannesta sijasta. Nikolopoulos oli nopeampi ja sijoittui toiseksi.
Pitkäjärvi (Tampere, Velaatta)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°47′20″N, 23°57′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Vehkajärveen 
Järvinumero:  35.329.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146 m  
Rantaviiva:  2,903 km  
Pinta-ala:  14,37 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi  on Pirkanmaalla Tampereen Velaatassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,4 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146 metriä mpy.
Pitkäjärvi (Ruovesi)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°00′14″N, 23°56′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.413.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  182,5 m  
Rantaviiva:  0,659 km  
Pinta-ala:  1,065 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Joensuun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Mutiojan valuma-alueeseen (35.413) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 182,5 metriä mpy.
Pitkäjärvi (Tampere, Sorila)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°35′15″N, 23°55′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  Pitkäjärvenoja 
Järvinumero:  35.319.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,2 m  
Rantaviiva:  7,086 km  
Pinta-ala:  43,009 ha  
Saaria:  1 
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Sorilan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy.
Porsche Supercup -kausi 2003

Porsche Supercup -kausi 2003 oli Porsche Supercup -sarjan 11. kausi. Kauden kilpailut ajettiin Formula 1 -kauden 2003 -kilpailuviikonloppujen yhteydessä.
Kilpailukalenteri ja tulokset

| Kisa | Kisa | Rata | Maa | Päivämäärä | Paalupaikka | Nopein kierros | Voittanut kuljettaja | Voittanut talli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | R |  Autodromo Enzo e Dino Ferrari | Italia | 19. huhtikuuta |  Frank Stippler |  Luca Riccitelli |  Pierre Kaffer |  Infineon Team Farnbacher PZM |
| 2 | R |  Circuit de Catalunya | Espanja | 4. toukokuuta |  Pierre Kaffer |  Pierre Kaffer |  Pierre Kaffer |  Infineon-Team Farnbacher PZM |
| 3 | R |  A1 Ring | Itävalta | 18. toukokuuta |  Frank Stippler |  Frank Stippler |  Frank Stippler |  Infineon-Team Farnbacher PZM |
| 4 | R |  Circuit de Monaco | Monaco | 1. kesäkuuta |  Frank Stippler |  Frank Stippler |  Wolf Henzler |  Aqua Nova Racing Team Kadach |
| 5 | R |  Nürburgring | Saksa | 29. kesäkuuta |  Patrick Long |  Roland Asch |  Mike Rockenfeller |  Porsche AG |
| 6 | R |  Circuit de Nevers Magny-Cours | Ranska | 6. heinäkuuta |  Wolf Henzler |  Pierre Kaffer |  Wolf Henzler |  Infineon-Team Farnbacher PZM |
| 7 | R |  Silverstone Circuit | Englanti | 20. heinäkuuta |  Patrick Huisman |  Frank Stippler |  Frank Stippler |  Infineon-Team Farnbacher PZM |
| 8 | R |  Hockenheimring | Saksa | 3. elokuuta |  Frank Stippler |  Frank Stippler |  Frank Stippler |  Infineon-Team Farnbacher PZM |
| 9 | R |  Hungaroring | Unkari | 24. elokuuta |  Frank Stippler |  Patrick Huisman |  Frank Stippler |  Infineon-Team Farnbacher PZM |
| 10 | R |  Autodromo Nazionale Monza | Italia | 14. syyskuuta |  Mike Rockenfeller |  Patrick Long |  Frank Stippler |  Infineon-Team Farnbacher PZM |
| 11 | R1 |  Indianapolis Motor Speedway | Yhdysvallat | 27. syyskuuta |  Patrick Huisman |  Sebastiaan Bleekemolen |  Patrick Huisman |  DeWalt Racing/PZRO-JAM |
| 11 | R2 |  Indianapolis Motor Speedway | Yhdysvallat | 28. syyskuuta |  Wolf Henzler |  Walter Lechner Jr. |  Wolf Henzler |  Infineon-Team Farnbacher PZM |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:2003 Porsche Supercup
Käännös suomeksi
Porsche Supercup -kausi 2002

Porsche Supercup -kausi 2002 oli Porsche Supercup -sarjan 10. kausi. Kauden kilpailut ajettiin Formula 1 -kauden 2002 -kilpailuviikonloppujen yhteydessä.
Kilpailukalenteri ja tulokset

| Kisa | Kisa | Rata | Maa | Päivämäärä | Paalupaikka | Nopein kierros | Voittanut kuljettaja | Voittanut talli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | R |  Autodromo Enzo e Dino Ferrari | Italia | 14. huhtikuuta |  Emmanuel Collard |  Luca Riccitelli |  Luca Riccitelli |  Porsche AG |
| 2 | R |  Circuit de Catalunya | Espanja | 28. huhtikuuta |  Stéphane Ortelli |  Stéphane Ortelli |  Stéphane Ortelli |  Kadach Tuning + Service |
| 3 | R |  A1 Ring | Itävalta | 12. toukokuuta |  Philipp Peter |  Philipp Peter |  Marco Werner |  Infineon-Team Farnbacher PZN |
| 4 | R |  Circuit de Monaco | Monaco | 26. toukokuuta |  Philipp Peter |  Christophe Bouchut |  Philipp Peter |  Infineon-Team Farnbacher PZN |
| 5 | R |  Nürburgring | Saksa | 23. kesäkuuta |  Marco Werner |  Philipp Peter |  Philipp Peter |  Infineon-Team Farnbacher PZN |
| 6 | R |  Silverstone Circuit | Englanti | 7. heinäkuuta |  Stéphane Ortelli |  Wolf Henzler |  Wolf Henzler |  Kadach Tuning + Service |
| 7 | R |  Hockenheimring | Saksa | 28. heinäkuuta |  Stéphane Ortelli |  Marc Lieb |  Stéphane Ortelli |  Kadach Tuning + Service |
| 8 | R |  Hungaroring | Unkari | 24. elokuuta |  Marco Werner |  Marco Werner |  Marco Werner |  Infineon-Team Farnbacher PZN |
| 9 | R |  Circuit de Spa-Francorchamps | Belgia | 1. syyskuuta |  Stéphane Ortelli |  Marc Lieb |  Stéphane Ortelli |  Kadach Tuning + Service |
| 10 | R |  Autodromo Nazionale Monza | Italia | 15. syyskuuta |  Marco Werner |  Emmanuel Collard |  Marco Werner |  Infineon-Team Farnbacher PZN |
| 11 | R1 |  Indianapolis Motor Speedway | Yhdysvallat | 28. syyskuuta |  Alex Davison |  Alex Davison |  Alex Davison |  Software AG-Manthey Racing |
| 11 | R2 |  Indianapolis Motor Speedway | Yhdysvallat | 29. syyskuuta |  Wolf Henzler |  Alex Davison |  Wolf Henzler |  Kadach Tuning + Service |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:2002 Porsche Supercup
Käännös suomeksi
Pitkäjärvi (Viitasaari, Kymönkoski)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°08′42″N, 25°53′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  oja Vermatlampeen 
Järvinumero:  14.421.1.039
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,8 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  2,551 km  
Pinta-ala:  14,285 ha  
Tilavuus:  0,0003564 km³ 
Keskisyvyys:  2,49 m  
Suurin syvyys:  8,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kymökosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 356 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 8,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,8 metriä mpy.
Pikkunoidanlukko

| Pikkunoidanlukko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Ophioglossopsida
Lahko::  Ophioglossales
Heimo::  Käärmeenkielikasvit Ophioglossaceae
Suku::  Niittynoidanlukot Botrychium
Laji::  simplex
Kaksiosainen nimi
 Botrychium simplex  E. Hitchc. 
Katso myös
   Pikkunoidanlukko Wikispeciesissä   Pikkunoidanlukko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkunoidanlukko (Botrychium simplex) on Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa tavattava pienikokoinen saniaislaji. Se on sekä Euroopassa ja Suomessa erittäin uhanalainen, Euroopan unionin erityisesti suojelema laji. Pikkunoidanlukko on rauhoitettu koko Suomessa, myös Ahvenanmaalla.
Ulkonäkö ja koko

Pikkunoidanlukko on vaatimattoman ulkomuotonsa takia varsin vaikeasti havaittava kääpiösanikkainen. Se kasvaa vain 3–15 cm korkeaksi. Kasvin lehti on tavallisesti tyvestään jakautunut lehteen ja itiöpesäkkeistöön. Lehden kellanvihreä lapa on lyhytruotinen, lehden liuskat ja lehdykät tavallisesti pyöreäkärkisiä. Lehdykkäpareja on enintään kolme. Itiöpesäkkeistö on lähes haaraton tai harvahaarainen. Itiöpesäkkeet ovat lyhytperäisiä ja muodostavat usein rypälemäisiä ryhmiä. Kypsinä itiöpesäkkeet ovat väriltään ruosteenruskeita. Pikkunoidanlukon itiöt kypsyvät Suomessa kesä-heinäkuussa. Itiöt voivat säilyttää itävyytensä maaperässä vuosikymmeniä. Alkeisvarsikko on maansisäinen ja mukulamainen. Laji on muiden noidanlukkojen tapaan riippuvainen sienijuuresta.
Pikkunoidanlukko on ulkoasultaan hyvin muunteleva, ja laji käsittääkin ilmeisesti useita eri rotuja. Se saattaa joskus muistuttaa läheisesti hentokasvuista ketonoidanlukkoa (B. lunaria) tai saunionoidanlukkoa (B. matricariifolium). Määrittelyä vaikeuttaa myös lajien samankaltaiset kasvupaikat.
Levinneisyys

Pikkunoidanlukon levinneisyysalue on hyvin epäyhtenäinen. Yleisimmillään laji on Pohjois-Amerikan itärannikolla. Sitä tavataan myös Pohjois-Amerikan länsirannikolla, Japanissa, Grönlannissa, Islannissa ja Euroopassa lähinnä mantereen keski- ja pohjoisosista. Pohjoismaissa ja Baltiassa pikkunoidanlukkoa tavataan harvinaisena.
Suomessa pikkunoidanlukkoa on tavattu paristakymmenestä paikasta eri puolilta maata Ahvenanmaalta Kainuun ja Simon korkeudelle saakka. Nykyään lajista tunnetaan kahdeksan esiintymää Ahvenanmaalta ja Varsinais-Suomen saaristosta, joista on tavattu parhaimmillaan alle 200 yksilöä. Yksilömäärä vaihtelee voimakkaasti vuodesta toiseen, ja kasvi voi pysyä huonoina vuosina kokonaan maan alla tekemättä lehtiä.
Elinympäristö

Pikkunoidanlukko kasvaa kosteilla, hiekkaisilla ja laidunnetuilla niityillä. Laji suosii erityisesti merenrantojen tulvaniittyjä. Sitä saattaa tavata myös kosteilta kallionpengermiltä ja kalliopainanteista. Useilla kasvupaikoillaan laji on tavattu vain kerran. Pikkunoidanlukko suosii kalkkipitoista maata. Laji on kaikkialla Euroopassa huomattavasti taantunut. Suurin syy tähän on kasvupaikkojen umpeenkasvu laidunnuksen loputtua.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Pikkunoidanlukon (Botrychium simplex) levinneisyys Suomessa.
Suomen ympäristökeskus: Harvinaistuneet noidanlukot etsintäkuulutetaan koko maassa
Reprieve

Reprieve on usean sellaisen järjestön yhteisnimitys, jotka toimivat kuolemanrangaistuksen poistamiseksi. Sen toimintamuotoa on tarjota kuolemaantuomituille oikeudellista apua. Se toimii Britanniassa, Yhdysvalloissa, Australiassa ja Alankomaissa. Britanniassa sen perusti 1999 ihmisoikeusjuristi Clive Stafford Smith.
Järjestö toimii myös muiden ihmisoikeusasioiden puolesta. Se on työskennellyt Guantanamo Bayn vankileirin vankien hyväksi.
Aiheesta muualla

Reprieve Britannia
Reprieve Yhdysvallat
Reprieve Australia
Reprieve Alankomaat
Rakkaudesta elämään

| Rakkaudesta elämään Pelle Miljoona & Avoimet Ovet |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1981, Finnvox-studiot
 Julkaistu: helmikuu 1981
 Tuottaja(t): Atte Blom ja Avoimet Ovet
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 45.12
 Levymerkki: Johanna
Pelle Miljoonan muut julkaisut
| Meillä menee lujaa 1980 | Rakkaudesta elämään 1981 | Matkalla tuntemattomaan 1981 |
Rakkaudesta elämään (JHN 2034) on Pelle Miljoona & Avoimet Ovet -yhtyeen studioalbumi vuodelta 1981. Se on yhtyeen ainoaksi jäänyt albumi sekä Pelle Miljoonan kuudes albumi. Tällä levyllä Pelle Miljoona ottaa kantaa yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Albumista ilmestyi CD-versio vuonna 1995 (JHNCD 2034).
Albumin sisäpussin kuvat ovat 'Sienipilven varjossa' -kiertueelta 17. marraskuuta – 15. joulukuuta 1980.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Pelle Miljoona sekä sovittanut Avoimet Ovet.
A-puoli
Aika laulaa, tanssia ja kasvaa – 3.40
Avoimet ovet – 4.08
Euroopan valot – 5.13
Kun aseet puhuvat – 4.07
Äiti, mull on paha olla – 5.17
B-puoli
Joskus tulee aika maksaa takaisin – 6.43
Mitä tänään koulussa opit – 3.42
Katsoin ajan peiliin – 6.19
Vielä jossain on rakkautta – 3.36
Jalokiviä yössä – 1.45
Kokoonpano

Pelle Miljoona – laulu, vähän kitaraa ja huuliharppua
Pekka "Rekku" Rechardt – kitara; urut (A3)
Junior Simola – basso ja laulu
Vando Suvanto – lyömäsoittimet ja laulu
+
Pedro Hietanen – urut (A1, A2, A4)
Kokoonpano > Tuotanto

Risto Hemmi – äänittäjä, miksaaja
Atte Blom ja Avoimet Ovet – tuottaja
Liisu – kannen suunnittelu
Pelle Miljoona – kannen suunnittelu
Riipinen – valokuvat & leiska, kannen suunnittelu
YK-liitto ja Serge Lutens – takakannen kuvat
Republic Motor Truck Company

Republic-kuorma-auto vuodelta 1923.
Republic-merkkisten kuorma-autojen valmistus aloitettiin vuonna 1912 Alma Motor Truck Company Of Alma, Michigan -nimisessä yhtiössä. Yhtiön nimeksi vaihdettiin 1914 Republic Motor Truck Co, Alma, Michigan. Vuonna 1917 yhtiön vuosituotanto oli jo kasvanut yli 10 000 kuorma-autoon. Seuraavana vuonna Yhdysvaltain suurimmaksi kuorma-autonvalmistajaksi kasvaneen yhtiön tuottamia Republic-kuorma-autoja oli myyty jo yhteensä 30 000 kappaletta 1 300:n jälleenmyyjän kautta.
1920-luvun alkaessa taloudelliset vaikeudet supistivat yhtiön tuotantoa huomattavassa määrin.
Republic kuorma-autot erottuivat silmiinpistävän keltaisista rungoistaan.
Vuonna 1929 Republic sulautui American LaFrance Truck Co -yhtiöön, ottaen kaupalliseksi nimekseen LaFrance-Republic Corporation, eikä kuorma-autoja enää sen jälkeen valmistettu alkuperäisellä Republic merkillä.
Suomeen Republic-autojen maahantuontia ja kokoonpanoa hoiti SOK, siksi niitä oli 1920–1940-luvuilla varsin runsaasti osuuskauppojen tavarankuljetuksissa.
Vuonna 1920 SOK ”valmisti” Helsingin Vallilassa sijaitsevalla korjauspajallaan yhteensä 57 kappaletta Republic 20 -kuorma-autoa. Näistä yksi on saatu säilytetyksi alun alkaen muutaman helsinkiläisen automobiiliharrastajan ansiosta. Auton on sittemmin entistänyt alkuperäistä vastaavaksi sen nykyinen omistaja, Veteraanikuorma-autojen seura ry.
Pitkäjärvi (Sysmä)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°24′37″N, 25°37′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Enojärveen 
Järvinumero:  14.229.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,8 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  670 m  
Rantaviiva:  6,728 km  
Pinta-ala:  47,997 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Nikkaroisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 48 hehtaaria, se on 2,0 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Lintulanjoen valuma-alueeseen (14.229) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,8 metriä mpy.
Pötsi

Märehtijän maha. v = pötsi.
Pötsi (lat. rumen) on useampimahaisten eläinten ruuansulatusjärjestelmän osa.
Pötsi on märehtijöiden (tärkeimpiä nauta, vuohi, lammas) etumahoista ensimmäinen ja suurikokoisin. Kamelieläinten etumaha toimii myös pötsin tapaan.
Rakenne ja kehitys

Useimmilla märehtijöillä on kolme etumahaa: pötsi, verkkomaha ja satakerta eli lehtimaha. Pötsi-verkkomaha on yhtenäinen sekoittumispooli ja tilavuudeltaan suurin märehtijöiden ruoansulatuskanavan osa. Vastasyntyneillä ja nuorilla vasikoilla, kileillä ja vasoilla muodostuu niiden juodessa etumahoihin märekouru, joka johtaa maidon suoraan juoksutusmahaan etumahojen ohi. Pötsin ja muiden etumahojen laajuus sekä lihaksiston ja sisäpinnan rakenne (ns. papillit) kehittyvät aikuisen märehtijän kaltaisiksi ensimmäisten elinviikkojen ja -kuukausien aikana eläimen alkaessa syödä kiinteää ravintoa maidon ohella. Aikuisella märehtijällä pötsi täyttää valtaosan vatsaontelon vasemmasta puolesta. Pötsissä on voimakas lihaksisto, jota tarvitaan ruokasulamassan kääntelyyn ja sekoittamiseen sekä märepalojen nostamiseen märehdittäviksi.
Toiminta

Pötsissä tapahtuu suurin osa märehtijöiden ruoansulatuksesta ja ravintoaineiden imeytymisestä. Hiilihydraatit, joiden energiaa mikrobit käyttävät energianlähteenään glykolyysissä, pilkkoutuvat haihtuviksi rasvahapoiksi (VFA = volatile fatty acids). 
Haihtuvat rasvahapot ovat pääasiassa etikkahappoa (60 %), voihappoa (10–15 %) sekä propionihappoa (20–25 %). Suurin osa pötsissä muodostuvista haihtuvista rasvahapoista imeytyy pötsin seinämän läpi verenkiertoon, ja eläin käyttää näitä energianlähteenään. Propionihappoa myös muunnetaan märehtijän maksassa ja munuaisissa glukoosiksi, joten se on myös märehtijän verensokerin lähde.
Mikrobit hajottavat pötsiin niellyt valkuaisaineet. Hajoamistuotteina syntyy ammoniakkia ja hiilidioksidia, joita mikrobit käyttävät omaksi rakennusaineekseen hiilihydraattien energiaa hyväksi käyttäen. Märehtijä käyttää bakteerimassaa valkuaisenlähteenään. Märehtijät kierrättävät myös virtsa-ainetta syljen kautta uudestaan pötsiin ja pieneliöt käyttävät myös sen typpeä valkuaissynteesissään.
Pötsin lihaksiston liikkeet sekoittavat ruokasulamassaa säännöllisesti sulatusprosessin edistämiseksi. Myös säännöllinen käymiskaasujen poisto röyhtäilemällä ja märepalojen nosto ruokatorvea pitkin uudelleen pureskeltavaksi eli märehdittäväksi ovat välttämätön osa pötsi-verkkomahan normaalia toimintaa.
Ruoansulatuselimistö
suu
nielu
kupu
ruokatorvi
pötsi
verkkomaha
satakerta
mahalaukku
haima
sappirakko
maksa
ohutsuoli
paksusuoli
pohjukaissuoli
peräsuoli
peräaukko
Rauhanruhtinas

Rauhanruhtinas voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
eräs Raamatun Jesajan kirjassa (Jes. 9:5) mainittu Messiaan nimitys
kristinuskossa eräs Jeesuksen nimitys (sillä edellisen oletetaan tarkoittavan Jeesusta)
Espanjan pääministeri Manuel de Godoyn (1767–1851) arvonimi
Rauhanruhtinas, useiden suomalaisten uskonnollisten laulujen nimi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rauhanruhtinas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rakennuksen vaippa

Rakennuksen vaippa eli ulkovaippa tarkoittaa rakennuksen niitä rakennusosia, jotka erottavat rakennuksen lämmöneristetyt tilat ulkoilmasta, maaperästä tai lämmittämättömästä tilasta. Vaipan osia ovat esimerkiksi ulkoseinät, yläpohja ja alapohja. Vaippaan eivät kuulu rakennuksen sisäiset eri tiloja toisistaan erottavat rakennusosat.
Suomen rakentamismääräyskokoelmassa annetaan vaipan ominaisuuksille erilaisia määräyksiä muun muassa sen lämmöneristyskyvyn, ilmatiiviyden, vesihöyryn läpäisevyyden ja kosteusteknisen toimivuuden suhteen.
Rakennusarkkitehti

Rakennusarkkitehti (AMK) on ammattikorkeakoulusta (aiemmin teknillisestä oppilaitoksesta) valmistunut suunnittelija. Nykyisen tutkinnon laajuus on 240 opintopistettä. Rakennusarkkitehdin koulutuksen tarkoituksena on antaa monipuoliset valmiudet toimia rakennussuunnittelijana ja asiantuntijana rakennetun ympäristön suunnittelun eri tehtävissä.
Ennen ammattikorkeakouluja rakennusarkkitehti oli ammatillisen korkea-asteen tutkinto, jota opetettiin teknillisissä oppilaitoksissa. Rakennustekniikan lisäksi tutkinto sisältää koulutusta rakennus- tai yhdyskuntasuunnittelijaksi. Rakennusarkkitehtien koulutus Suomessa päättyi vuoden 1996 jälkeen, mutta koulutusohjelman uudelleenkäynnistämistä selvitettiin 2013. Vuoden 2014 alusta toimiluvan koulutuksen järjestämiselle saivat Metropolia, Savonia-ammattikorkeakoulu, Tampereen ammattikorkeakoulu ja Oulun seudun ammattikorkeakoulu.
Rakennusarkkitehdin koulutuksen tarkoituksena on antaa monipuoliset valmiudet toimia rakennussuunnittelijana ja asiantuntijana rakennetun ympäristön suunnittelun eri tehtävissä. Suunnittelutehtävien lisäksi rakennusarkkitehti voi työskennellä opetus- ja viranomaistehtävissä tai rakennustuoteteollisuuden tuotekehityksessä ja markkinoinnissa.
Racing Club de France

Racing Club de France 92 on Pariisin luoteisesta esikaupungista Colombesista kotoisin oleva jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1896. Se oli menestyksekäs seura vielä 1950-luvulle asti, kunnes se putosi alemmille sarjatasoille. Se nähtiin Ligue 1:ssa vielä 1980-luvulla, mutta lopulta rahavaikeudet pakottivat seuran konkurssiin ja se menetti ammattilaisasemansa. Nykyisin Racing Club de France pelaa Ranskan neljännellä sarjatasolla eli National 2 -tasolla.
Saavutukset

Liigamestaruudet: 1 (1936)
Cup-mestaruudet: 5 (1936, 1939, 1940, 1945, 1949)