stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuuma linja
Washingtonin ja Moskovan välinen kuuma linja > Suomessa

Linjavaurioiden välttämiseksi kaapeleita oli useita. Suomen alueella kulki ainakin kaksi reittiä. Yhteys tuli Ruotsista merikaapelina Turkuun ja joidenkin lähteiden mukaan yhteys olisi kulkenut Pääskyvuoren linkkitornin ja lähellä Tukholmaa sijaitsevan Kaknäsin linkkitornin kautta niiden valmistuttua.
Ensimmäinen Suomessa kulkenut yhteys kulki Turusta Suomusjärven, Lohjan, Vihdin, Espoon ja Helsingin kautta Tallinnaan ja sieltä edelleen Moskovaan, Helsingin solmupiste sijaitsi Postitalon kolmannen kerroksen puhelinkonttorissa.
Toinen Suomen kautta kulkenut reitti kulki Turusta Tammelan, Forssan, Hämeenlinnan, Lahden, Kouvolan ja Lappeenrannan ja Leningradin kautta Moskovaan.
Kaapeliyhteyksien lisäksi oli radioyhteyteen perustunut varalinja, joka kulki Marokon Tangerin kautta.
Vaikka kaapeleiden reitit eivät varsinaisesti olleet julkisia, niistä kertoivat maastossa punaiseksi maalatut Posti- ja lennätinlaitoksen merkillä varustetut tolpat, joista moni on edelleen olemassa. Lisäksi reitillä on vahvarakenteisia vahvistinasemia ja kevyempiä huoltokoppeja ilmeisesti aina kaapelikelan vaihdon kohdalla. Suomessa nämä maakaapelit välittivät myös normaalia puhelinliikennettä.
Reitin kulkua on arvioitu sen katkeamista koskevien uutisten perusteella. Katkeamisia sattui Suomessa usein esimerkiksi maankaivutöiden yhteydessä. Katkeamisia tapahtui myös ulkomailla, esimerkiksi Tanskassa neuvostoliittolainen alus katkaisi kaapelin vetäessään hiekkasärkälle ajautunutta alusta irti.
Linja toimi Suomen kautta vuoteen 1978, jolloin kaapeli- ja radioyhteyteen perustunut varalinja korvattiin kahdella satelliittiyhteydellä. Alkuperäinen Suomen kautta kulkenut kaapeliyhteys oli vielä tämän jälkeen vuoteen 1988 varayhteytenä. Silloin Neuvostoliitto suostui Yhdysvaltojen jo aiemmin toivomaan teleksiyhteyden lopettamiseen, ja tilalle tulivat telefaksit. Vuodesta 2008 kuuma linja on toiminut sähköpostiyhteytenä suojatussa verkossa.
Kuumat linjat. Alkuperäinen linja kulki reitillä Helsinki – Espoo – Vihti – Lohja – Suomusjärvi – Turku. Myöhemmin valmistui toinen yhteys, joka kulki reitillä Helsinki – Hämeenlinna – Forssa – Turku. Vuonna 1966 valmistui uusi yhteys reitille Helsinki – Hämeenlinna – Lahti – Lappeenranta – Leningrad.
Washingtonin ja Moskovan välinen kuuma linja > Käytössä

Presidentti John F. Kennedyn salamurha 1963
Kuuden päivän sota 1967 (Egypti ja Israel)
Intian ja Pakistanin välinen sota 1971
Jom kippur -sota 1973
Turkin hyökkäys Kyprokselle 1974
Neuvostoliiton miehitys Afganistanissa 1979
Libanonin sota 1982
Puolan sotatila 1981
Persianlahden sota 1991
Irakin sota 2003
Muut kuumat linjat > Lontoo–Washington

Toisen maailmansodan aikana Lontoon ja Washingtonin välillä oli vihjelinja, joka oli käytössä vuosina 1943–1946 ja joka tehtiin turvalliseksi käyttämällä ensimmäistä kertaa äänen salauskonetta nimeltä SIGSALY.
Muut kuumat linjat > Peking–Moskova

Pekingin ja Moskovan välistä vihjelinjaa käytettiin ensimmäistä kertaa vuoden 1969 välisen rajaselkkauksen aikana. Kiina kuitenkin kieltäytyi rauhaneuvotteluista Neuvostoliiton kanssa ja katkaisi viestintäyhteyden Neuvostoliiton kanssa. Kiinan ja Venäjän välinen vihjelinja avattiin vasta vuonna 1996.
Muut kuumat linjat > Pariisi–Moskova

Neuvostoliiton vierailun yhteydessä vuonna 1966 Ranskan presidentti Charles de Gaulle ilmoitti, että Pariisin ja Moskovan välille avataan vihjepuhelin. Linja päivitettiin teleksistä nopeaksi faksiksi vuonna 1989.
Muut kuumat linjat > Lontoo–Moskova

Lontoon ja Moskovan välille perustettiin  virallinen vihjelinja vuonna 1992.
Muut kuumat linjat > New Delhi–Islamabad

Intia ja Pakistan sopivat 20. kesäkuuta 2004 ydinkoekiellon pidentämisestä ja vihjelinjan perustamisesta ulkoministeriöiden välille. Linjan tarkoituksena on estää väärinkäsitykset, jotka voivat johtaa ydinsotaan. Vihjelinja perustettiin Yhdysvaltain asevoimien henkilökunnan teknisellä tuella.
Muut kuumat linjat > Peking–Washington

Yhdysvallat ja Kiina perustivat puolustuslinjan vuonna 2008.
Muut kuumat linjat > Peking–New Delhi

Intia ja Kiina ilmoittivat vihjelinjasta molempien maiden ulkoministeriöiden väille vuonna 2010.
Muut kuumat linjat > Pjongjang–Seoul

Pohjois- ja Etelä-Korean välillä on yli 40 suoraa puhelinlinjaa, joista ensimmäinen avattiin syyskuussa 1971. Suurin osa näistä vihjelinjoista kulkee Panmunjomin yhteisen turvallisuusalueen kautta, ja niitä ylläpitää Punainen Risti. Vuodesta 1971 lähtien Pohjois-Korea on poistanut vihjelinjat käytöstä 7 kertaa, viimeisen kerran helmikuussa 2016. Kim Jong-unin uudenvuodenpuheen jälkeen rajapuhelin avattiin uudelleen 3. tammikuuta 2018.
Muut kuumat linjat > New Delhi–Washington

Elokuussa 2015 Washingtonin ja New Delhin välinen kuumalinja aloitti toimintansa. Päätös tämän puhelinlinjan perustamisesta tehtiin presidentti Barack Obaman Intian-vierailulla tammikuussa 2015.
Aiheesta muualla

Jarmo Huuhtanen, Kylmän sodan kuumaa linjaa supervaltojen välillä ohjattiin Helsingin Postitalosta. Hs.fi 4.10.2015 (jatkojuttu)
Kora

Kora
Kora
Kora on länsiafrikkalainen harpun kaltainen 21-kielinen soitin. Sillä on merkittävä osa Senegalin, Gambian, Malin ja Guinean musiikkikulttuureissa. Nykyään on olemassa myös 25-kielisiä kora-soittimia, mutta 21-kielinen on tavallisin.
Kromioksidi

Alkuaineen kromi oksideja ovat ainakin:
Kromi(II)oksidi (CrO)
Dikromitrioksidi (Cr2O3) eli kromi(III)oksidi
Kromidioksidi (CrO2) eli kromi(IV)oksidi
Kromitrioksidi (CrO3) eli kromi(VI)oksidi
Kromi(VI)peroksidi (CrO5)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kromioksidi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kora Sikyonlainen

| Kora> Κόρα |
| --- | --- |
 Jean-Baptiste Regnault, Maalaustaiteen alkuperä, 1785.
Henkilötiedot
Syntynyt: 600-luku eaa. Sikyon
Kuollut: 600/500-luku eaa.?
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 650 eaa.
Kora Sikyonlainen (m.kreik. Κόρα, lat. Cora), joissakin versioissa Kallirrhoe (m.kreik. Καλλιῤῥόη, Kallirrhoē, lat. Callirrhoe), oli antiikin kreikkalainen savenvalaja ja kuvanveistäjä Butadeen tytär, joka esitettiin antiikissa piirustustaiteen keksijänä. Hän oli kotoisin Sikyonista ja toimi Korintissa, ja hänet on sijoitettu arkaaiselle kaudelle noin vuoteen 650 eaa.
Butadeesta ja Korasta kerrottiin myyttiä tai tarua, jolla antiikin aikana selitettiin piirustuksen, maalauksen tai kuvanveiston syntyä. Myyttiä on kuvattu eri versioin ja tavoin eri aikoina, ja sen nimeksi mainitaan esimerkiksi ”Kuvaamataiteen alkuperä”, ”Maalaustaiteen alkuperä” tai ”Piirustuksen alkuperä”. Antiikista se tunnetaan parhaiten Plinius vanhemman kertomana.
Tarun mukaan Kora oli rakastunut isänsä Butadeen oppipoikaan. Kun rakastetun oli tarkoitus päättää opiskelunsa ja lähteä pois, Kora piirsi hänen kasvojensa varjon ääriviivan seinälle. Valon lähteenä oli eri versioissa kynttilä, lamppu tai aurinko. Butades teki piirustuksesta reliefin ja poltti sen kovaksi keramiikkauunissa. Näin tytär saattoi säilyttää kuvan rakastetustaan. Reliefi oli tallessa nymfaionissa Korintissa aina siihen saakka, kunnes Mummius tuhosi kaupungin.
Libanon kesäolympialaisissa 2016

Libanon osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti yhdeksän urheilijaa seitsemässä lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi judoka Nacif Elias.
Joukkue > Ammunta

Ray Bassil – naisten trap
Joukkue > Judo

Nacif Elias – miesten alle 81 kg
Joukkue > Melonta

Richard Merjan – miesten kanadalaisyksikkö
Joukkue > Miekkailu

Mona Shaito – naisten floretti
Joukkue > Pöytätennis

Mariana Sahakian – naisten kaksinpeli
Joukkue > Uinti

Anthony Barbar – miesten 50 m vapaauinti
Gabrielle Doueihy – naisten 400 m vapaauinti
Joukkue > Yleisurheilu

Ahmad Hazer – miesten 110 m aidat
Chirine Njeim – naisten maraton
Kraniotomia

Aivot näkyvissä kraniotomian aikana
Kraniotomia eli kallon avausleikkaus on kirurginen toimenpide, jossa kallo avataan ts. kallosta irrotetaan pala, jotta päästäisiin käsiksi aivoihin. Kraniotomia tehdään tavallisesti yleisanestesiassa, mutta erityistilanteissa potilas voidaan myös pitää hereillä, ja toimenpide tehdä paikallispuudutuksessa.  Operaatiota edeltää huolellinen suunnittelu ja kuvantaminen joko tietokonetomografiaa (CT) tai magneettikuvausta (MRI) käyttäen.
Irrotettavan palan suuruus riippuu suoritettavasta operaatiosta. Tavallisesti irrotettu luupala kiinnitetään toimenpiteen lopuksi takaisin paikalleen erityisillä kalloniiteillä. Kohonneen kallonsisäisen paineen ja aivoturvotuksen hoitamiseksi voidaan kallosta irrottaa suurempi pala, jopa miltei puolet, jotta paine laskee ja aivoilla on tilaa turvota. Tällaista toimenpidettä kutsutaan kraniektomiaksi. Luupala voidaan pakastaa ja asettaa takaisin paikalleen myöhemmin (kranioplastia), akuutin tilanteen rauhoituttua.
Kranaatti

Yhdysvaltalainen 155 millin kenttätykin sirpalekranaatti latauskourussa.
Yhdysvaltalainen Mk 2 -sirpalekäsikranaatti Vietnamin sodan ajoilta.
Kranaatti on yli 20 millimetrin kaliiperisella ammusaseella ammuttava tai käsin heitettävä räjähtävä ampumatarvike. Sana kranaatti tulee granaattiomenaa tarkoittavasta espanjan sanasta granada. Alun perin krenatöörit (grenadier) olivat sotilaita, jotka käyttivät aseistuksenaan heitettäviä käsipommeja.
Nykyisin käsin heitettäviä kranaatteja kutsutaan käsikranaateiksi. Useat aseet ampuvat räjähtäviä ammuksia, kranaatteja. Arkikielessä sana ”kranaatti” viittaa useimmiten käsikranaattiin, ellei asiayhteydestä ilmene muuta merkitystä. Kuitenkin vain räjähtävä ja sirpaloituva ammus on varsinainen kranaatti.
Kenttätykistö ja kranaatinheittimistö ampuvat pääasiassa kranaatteja sekä joitakin erikoisammuksia. Nykyään yleisin panssarinläpäisevä ammustyyppi on ontelokranaatti, jonka teho perustuu suunnattuun räjähdysvaikutukseen.
Toisen maailmansodan aikana yleistyivät valokranaatit, joilla saatiin tarvittaessa valoa kohteeseen; valokranaatissa on aikasytytin ja pienehkö laskuvarjo joka hidastaa sen putoamista ja esimerkiksi tykistöllä on täten kiintopiste ammuntaa varten. Valokranaattien paloaika vaihteli tarpeen mukaan noin puolesta minuutista kahteen.
Kool Ski

| Pasi Palonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1967
Ammatti:  DJ, musiikkituottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kool Ski, Kool Skinny, Skinny La Rock
Aktiivisena:  1984-
Tyylilajit:  hip hop
Yhtyeet:  The Master Brothers Kollabo Brothers
Levy-yhtiöt:  Kool Kat Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kool Ski (oik. Pasi Mikael Palonen, s. 1967 Helsinki) on suomalainen DJ, musiikkituottaja, tapahtumajärjestäjä ja yrittäjä. Myös nimillä Kool Skinny ja Skinny La Rock tunnettua Palosta pidetään yhtenä suomalaisen hiphopin pioneereista.
Palonen kiinnostui hiphopista 1980-luvun alussa nähtyään graffiteja jalkapallojoukkueensa pelimatkalla Ruotsissa ja kuultuaan Grandmaster Flashin musiikkia Yleisradion Rockradiosta. Lopullisesti hän omistautui uudelle alakulttuurille katsottuaan hiphop-klassikko Beat Streetin helsinkiläisessä elokuvateatteri Bristolissa kesällä 1984.
Vuonna 1986 Palonen oli mukana perustamassa The Master Brothers -ryhmää, joka toimi aluksi graffitijenginä. Lopulta siitä muodostui rap-yhtye, johon kuuluivat Palosen lisäksi Raymond ".B.O.W." Ebanks, Jukka "Jay Rock" Harju ja Kai "Duke Dee" Salo.
Palonen toimi ryhmän DJ:nä, kun taas Ebanks huolehti vokaaleista, Harju bassosta ja Salo beatboxaamisesta sekä taustavokaaleista. The Master Brothersin ensimmäinen keikka järjestettiin Graffiti SM -kilpailun yhteydessä Lepakossa 4. maaliskuuta 1988.
Kaiken kaikkiaan The Master Brothers heitti vuosien 1988-1990 välillä noin 30 keikkaa, mutta levytettyä materiaalia se ei tuolloin vielä julkaissut. Myöhemmin ryhmä on keikkaillut satunnaisesti sekä julkaissut livetaltioinnin ja albumin.
Vuosina 1988-1991 Palonen teki itselleen nimeä vetämällä Radio Cityllä omaa Edit of Sound -nimistä ohjelmaansa. Lisäksi Palonen julkaisi soitti lukuisissa eri tapahtumissa sekä perusti oman Kool Production -toiminimen vuonna 1991.
Vuonna 1992 Palonen aloitti Vellu "DJ Slow" Maurulan kanssa Suomen ensimmäisen säännöllisen hiphop-klubin nimeltä Way Back. Tapahtumajärjestäjänä Palosen ensimmäinen iso buukkaus oli yhdysvaltalainen rap-duo Eric B. & Rakim, joka esiintyi Lepakossa syksyllä 1992.
Samana syksynä Palonen perusti silloisen vaimonsa kanssa Suomen ensimmäisen hiphop-liikkeen nimeltä Da’ Joint. Liikkeen valikoimiin kuului muun muassa vaatteita ja levyjä.
Da’ Jointin perintöä on jatkanut Palosen perustama Kool Kat Records, jonka toimintaan kuuluu myös äänitteiden tuottaminen, julkaiseminen ja kustantaminen. Levy-yhtiötoiminnan lisäksi Kool Kat Records on verkkokauppa ja tapahtumajärjestäjä.
Kool Kat Records tunnetaan ehkä parhaiten Rap SM Freestyle Battlen eli freestyleräpin suomenmestaruuskilpailujen järjestäjänä. Kool Katin muihin vuosittaisiin kilpailuihin lukeutuivat aiemmin myös break-harrastajille suunnattu Helsinki Battle sekä turntablism-painotteinen DJ-kilpailu Raaputus Battle.
2000-luvun alkuvuosina Palonen aloitti tiiviin yhteistyön raumalaislähtöisen tuottaja-DJ Markus "Staffro" Saarisen kanssa. Kaksikko muodostaa yhteisen kokoonpanon nimeltä Kollabo Brothers.
Vuoden 2005 Funky Awardseissa Paloselle myönnettiin erityistunnustus pitkäjänteisestä toiminnasta.
Palonen asuu Rovaniemellä. Hänellä on kolme aikuista lasta.
Aiheesta muualla

Kool Skin esittely Kool Kat Recordsin sivustolla
Ks1030

| Ks1030 |
| --- | --- | --- |
Ks1030 Ks1030
Teknisiä tietoja
Tyyppi: veneet
Teho: 
Iskutilavuus: 
Moottori: trader (diesel) 6-syl
Vääntömomentti: 
Puristussuhde: 
Uppouma: n.0.9m (riippuen varusteista)
Valmistaja: Keihässalmen veneveistämö , 1970-2000, Munapirtti
| Pituus | 10,30m |  |
| Nopeus | km/h | 3,3-28,5 |
| Leveys | 3,2m |  |
| Massa | 4-8tn |  |
Kehitys
Aikaisempi malli: 
Seuraava malli: Ks1120

KS1030 on uppoumarunkoinen matka-, kalastus- ja yhteysvene. Se on keskimoottorivene, jolle tunnusomaista on muista veneistä poikkeava pohjan muodot sekä suurenkin moottorin mahtuminen täysin lattian alle.
Venemalli on ollut myös Suomen armeijan käytössä vuosikymmeniä vahvan rakenteensa vuoksi. Armeijan käytön vuoksi rungolle on myönnetty Lloyd's:n laivaluokitukset, jotka ovat huviveneissä melko harvinaisia. 
Venettä on saanut etu-, taka- ja täysin katetulla kajuutalla. Useat veneet on myyty puolivalmisteena, jolloin ostajat ovat itse asentaneet moottorin sekä rakentaneet kajuutat.
Armeijan malli
Armeijan malli takaapäin
Venemallin historia

Keihässalmen veneet ovat syntyneet itäisellä Suomenlahdella, Munapirtissä Pyhtäällä. Veneet on suunnitellut veneveistäjä Erik Kärkkäinen (1929-2015).  Puuveneveistoon Erik Kärkkäinen haki oppinsa Jussi Varmalta, jonka luona Pernajan Kabbölessä Erik vietti yhden kesän oppipoikana ilman palkkaa.
KS1030 on perinteisen näköinen uppoumarunkoinen vene ja sen erikoisuutena ovat rungon voimakkaat nousulistat, joiden avulla veneestä tulee riittävän konetehon avulla puoliliukuva. Veneen linjoja haettiin vanhoista veneistä, niitä kehiteltiin ja paranneltiin. 
Nousulistoilla haettiin nopeutta, mutta sisempien nousulistojen ansiosta myös kone voitiin asentaa tavallista alemmas ja näin mm. painopisteestä tuli edullisempi.
Keihässalmen veneet ovat lähteneet veneveistämöltä yleensä puolivalmisteina. Paljon KS-veneitä on mennyt ammattikalastajille, mutta niitä on käytössä myös huviveneinä.
Tasaperäiseen KS1120-kalastusveneeseen sopii 150–300 hevosvoiman moottori ja noin 200 hv moottoriteholla veneelle luvattiin 20 solmun nopeus ilman kuormaa.
Myös KS1120 lähti Keihässalmen veneveistämöltä pääasiassa ns. puolivalmisteena.
Keihässalmen veneveistämön toimintaa jatkaa veneveistäjä Mikko Kärkkäinen.
Kuvia

Tehdastekoinen takahytti
Ks1030
Ks1030
Ainutlaatuinen pohjan muotoilu
Aiheesta muualla

Viton venesivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kumpuaminen

Kumpuaminen on oseanografinen ilmiö, jossa tiheää, yleensä ravinteikasta vettä kohoaa meren pintaa kohti. Kumpuamista tapahtuu yleensä rannikoiden läheisyydessä, mutta tuuli voi aiheuttaa kumpuamista myös keskemmällä valtamerta tai se voi liittyä merenpohjan topografiaan. Vastakkaista ilmiötä, jossa vesi painuu kohti pohjaa, kutsutaan painumiseksi.
Rannikon lähettyvillä tapahtuva kumpuaminen tunnetaan parhaiten ja siitä on ihmiselle eniten hyötyä kalastuksen kannalta. Kumpuaminen tuo pintaan ravinteikasta vettä, jonka perässä tulevat planktonia ravintonaan käyttävät merenelävät. Kumpuamista tapahtuu etenkin Perun, Arabianmeren ja Kalifornian rannikoilla sekä eteläisen Afrikan länsi- ja Uuden-Seelannin itärannikolla.
Avaintekijä rannikon lähellä tapahtuvassa kumpuamisessa on Coriolis-ilmiö, joka kääntää merivirtoja pohjoisella pallonpuoliskolla virtaussuunnasta oikealle ja eteläisellä vasemmalle. Kun tuuli puhaltaa rannikon suuntaisesti, Coriolis-ilmiö aiheuttaa joko rannikolta poispäin tai rannikkoa kohti suuntautuvan virtauksen, ns. Ekmanin kuljetusvirran. Jos vesi kulkeutuu rannikolta poispäin, sen korvaa syvemmältä nouseva tiheämpi vesi. Päinvastaisessa tapauksessa tapahtuu painumista.
Myös konvektio voi aiheuttaa veden nousemisen kohti pintaa, mutta tällöin ei tarkkaan ottaen ole kyse kumpuamisesta. Konvektiota tapahtuu myös muissa fluideissa, esimerkiksi Maan vaipan magmassa tai tähden plasmassa.
Biologiset seuraukset

Kumpuaminen nostaa pintaan ravinteikasta vettä, jossa on runsaasti nitraatteja ja fosfaatteja, mikä johtaa yksisoluisten levien eli fytoplanktonin runsaaseen lisääntymiseen. Tämän vaikutus näkyy koko ravintoketjussa, jonka viimeinen lenkki plankton on. Esimerkiksi merenalaisen vuoren lähellä tapahtuvat merivirtojen poikkeamat voivat aiheuttaa paikallista kumpuamista, mikä näkyy eliörikkaana alueena keskellä muuten tuottamatonta valtamerta.
Aiheesta muualla

Itämeriportaali – kumpuamisen fysiikkaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuopion Sisu-Veikot

| Kuopion Sisu-Veikot |
| --- | --- |
Perustettu:  1923
Paikkakunta:   Kuopio, Suomi
Lajit:  • Yleisurheilu
Kuopion Sisu-Veikot oli vuosina 1923–2011 toiminut kuopiolainen yleisurheiluseura. Seuraa edustivat kestävyysjuoksussa mm. Hannu Okkola, Vesa Laukkanen ja Pertti Miettinen. Hannu Okkola, Pertti Miettinen ja Vesa Laukkanen saavuttivat estejuoksussa Suomen mestaruuksia. Pikajuoksupuolella maineikkaimmat nimet olivat Juhani Tiihonen ja Tapani Turunen,
Sisu-Veikot lakkautettiin vuonna 2011, kun seuran toiminta ja Kuopion NMKY:n yleisurheilujaosto yhdistettiin Kuopion Reippaaksi.
Aiheesta muualla

Arponen, Antti O. & Puustinen, Veli: 60 vuotta savolaista sisua. Sisu-Veikot 1923–1983.
Koadjuuttorisota

Koadjuuttorisota oli Vanhalla-Liivinmaalla vuosina 1556–1557 käyty sisällissota. Sodan osapuolina olivat puolalaismielinen Riian arkkipiispa ja tätä vastustanut Liivinmaan ritarikunta. Sota päättyi Puolan sekaantumiseen sotaan ja Posvolissa vuonna 1557 solmittuun puolustus- ja hyökkäysliittoon.
Tausta

Riian arkkipiispana toimi ennen sotaa maakreivi Wilhelm, jolla oli läheiset suhteet veljeensä, Preussia johtaneeseen Albrektiin ja serkkuunsa Puolan kuninkaaseen Sigismund II:een. Wilhelm oli lisäksi koonnut ympärilleen puolalaispuolueen, jota hän aikoi käyttää noustakseen Vanhan-Liivinmaan johtoon. Lähentääkseen suhteita Puolaan Wilhelm valitsi koadjuuttorikseen Mecklenburgin herttuan Kristoferin. Lisäksi hän solmi suhteet ritarikunnan puolalaismieliseen maamarsalkkaan Jaspar Münsteriin, joka pyrki puolestaan ritarikunnan koadjuuttoriksi. Münsterin sijaan ritarikunta valitsi kuitenkin koadjuuttorikseen puolalaisvastaisen Wilhelm von Fürstenbergin.
Sota

Kun ritarikunnalle oli paljastunut puolalaismielisten valtapyrkimykset, se hyökkäsi Riian arkkihiippakuntaan ja valtasi kaikki alueen linnat. Myös itse arkkipiispa ja hänen koadjuuttorinsa jäivät vangeiksi. Tapahtumien seurauksena Puola keskitti runsaasti joukkoja rajalle ja pakotti näin ritarikunnan kanssaan neuvotteluihin. Neuvotteluihin lähti ritarikunnan Fürstenberg, joka oli tällä välin valittu maamestariksi.
Seuraukset

Puolalaiset ja ritarikunta solmivat sodan päättäneen sopimuksen Posvolissa syyskuussa 1557. Sopimuksen mukaan Riian arkkipiispa ja hänen koadjuuttorinsa palautettiin virkoihinsa ja ritarikunnan oli pakko solmia hyökkäys- ja puolustusliitto Puolan kanssa. Liiton oli määrä tulla voimaan Puolan ja Venäjän välisen välirauhansopimuksen rauettua viiden vuoden kuluttua. Posvolin sopimus lisäsi merkittävästi puolalaisten vaikutusvaltaa Liivinmaalla, mutta se ei tarjonnut suojaa ulkoista hyökkäystä vastaan. Venäjä hyökkäsikin maahan vuoden kuluttua ja aloitti Vanhan-Liivinmaan hajoamiseen johtaneen Liivinmaan sodan.
Aiheesta muualla

The coadjutor conflict in Livonia (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Riian arkkihiippa Wilhelm von Brandenburg.
Luettelo 505 Gamesin videopeleistä

Tämä on luettelo 505 Gamesin julkaisemista videopeleistä.
505 Gamesin kehittämiä

| Nimi | Lajityyppi | Alusta | Julkaistu | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B-Units: Build it! | Building simulator | Nintendo DS, Wii | 2011 |  |
| Bust-a-Move Online | Puzzle | PC | 2007 | Game licensed and published by Taito. |
| Championship Foosball | Table top game | Wii | 2008 |  |
| Emergency Rescue | Casual game | Nintendo DS | 2010 |  |
| Farmtopia | Farmer simulator | Nintendo DS | 2010 |  |
| Furu Furu Park | Minigames | Wii | 2008 | Game co-developed with Taito. |
| Learning to Spell | Brain training | Nintendo DS | 2010 |  |
| Little Book of Big Secrets | Casual game | Nintendo DS | 2010 |  |
| Maths Made Simple | Brain training | Nintendo DS | 2008 |  |
| My Ballet Studio | Casual game | Nintendo DS, Wii | 2009 |  |
| My Beauty Salon | Casual game | Nintendo DS | 2009 |  |
| My Fashion Studio | Casual game | Nintendo DS | 2008 |  |
| My First Dollhouse | Casual game | Nintendo DS | 2010 |  |
| My Little Helper: Spring Cleaner | Casual game | Nintendo DS | 2010 |  |
| Picture Perfect Hair Salon | Casual game | Nintendo DSi | 2009 |  |
| Picture Perfect Pcket Stylist | Casual game | Nintendo DSi | 2011 |  |
| Salon Superstar | Casual game | Nintendo DS | 2009 |  |
| Spellbound | Brain training | Nintendo DS | 2008 |  |
| Spellbound 2 | Brain training | Nintendo DS | 2010 |  |
| Spellbound Party | Brain training | Wii | 2010 |  |
| Tangram Mania | Puzzle | Nintendo DS | 2008 |  |
| World Championship Spelling | Brain training | Nintendo DS | 2010 |  |
Kruununvero

Kruununvero oli Suomessa eri aikoina valtiolle kannettu joko välillinen tai välitön vero muun muassa maasta tai muusta kiinteistöstä, elinkeinosta, perinnöstä tai senkaltaisesta tulosta. Kun maaverot ja henkirahat oli poistettu 1900-luvun alkupuolella, tärkeimpiä kruununveroja olivat tulo- ja omaisuusvero sekä perintö- ja lahjavero.
Kopřivnice

| Kopřivnice |
| --- | --- |
 Kopřivnicen tekniikan museo.
 lippu:  vaakuna
 Kopřivnice
 Koordinaatit: 49°35′58″N, 18°08′28″E 
Valtio:  Tšekki
Lääni:  Määri-Sleesia
Piirikunta:  Nový Jičín
Hallinto:  
 – Pormestari:  Josef Jalůvka
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  27,5 km²
Korkeus:  320 m
Väkiluku (2020)  (arvio):  21 851
 – Väestötiheys:  794,6 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.koprivnice.cz/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kopřivnice (saks. Nesselsdorf) on kaupunki Määrin-Sleesian läänissä Tšekissä. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2020 arvion mukaan 21 851. Kaupungissa on Tatran päämaja ja autotehdas. Tehdas työllisti ennen yli 16 000 henkilöä, mutta nykyinen henkilöstömäärä on 3 700.
Kopřivnice sijaitsee noin 320 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen pinta-ala on 27,5 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kopřivnice Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut