stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helena Uusitalo

Anna Helena Elisabet Uusitalo (s. 7. marraskuuta 1962 Sodankylä) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen keihäänheittäjä. Hän edusti Lapin Veikkoja ja hänen valmentajanaan toimi Kari Pippola.
Kalevan kisoista Uusitalo saavutti keihäänheiton pronssia vuonna 1984. Maaotteluissa Uusitalo edusti Suomea vuosina 1980, 1984 ja 1985. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1987 jälkeen.
Heksanoli

| 1-Heksanoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  111-27-3
PubChem CID:  8103
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H13OH
Moolimassa:  102,17 g/mol
Ulkomuoto:  väritön neste
Sulamispiste:  −52 °C
Kiehumispiste:  156,4 °C
Tiheys:  0,8136 g/cm3
Liukoisuus veteen:  1,3 g/l (23 °C)
Heksanoli C6H13OH on kuusiatomisesta hiiliketjusta koostunut väritön normaaliolosuhteissa nestemäinen alkoholi. Heksanoli liukenee hyvin veteen. 1-heksanolista käytetään myös seuraavia nimiä: heksyylialkoholi, n-heksanoli, n-heksyylialkoholi, 1-hydroksiheksaani, amyylikarbinoli ja kaproyylialkoholi.
1-heksanolia esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Heksanolilla on kaksi muuta isomeeriä, 2-heksanoli ja 3-heksanoli, jotka eroavat toisistaan alkoholin toiminnallisen ryhmän (-OH) paikalla. 2-heksanolissa toiminnallinen ryhmä (-OH) sijaitsee toisessa hiilessä. Kun taas 3-heksanolissa toiminnallinen ryhmä sijaitsee kolmannen hiiliatomin kohdalla.
Heksanoli valmistetaan hydroformyloimalla penteenia, josta saadaan heksanaalia. Hydrausprosessissa heksanaali muutetaan heksanoliksi.
Juuri leikatun ruohon haju sisältää heksanolia.
Aiheesta muualla

Heksanolin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: 1-Hexanol
Human Metabolome Database (HMDB): 1-Hexanol (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): 1-Hexanol (englanniksi)
ChemBlink: Hexyl alcohol (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Hexanol (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound – 6OH (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical – 6OH (englanniksi)
Alkoholit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| metanoli | etanoli | propanoli | butanoli | pentanoli | heksanoli | heptanoli | oktanoli | nonanoli | dekanoli | undekanoli | dodekanoli |
| CH3OH | C2H5OH | C3H7OH | C4H9OH | C5H11OH | C6H13OH | C7H15OH | C8H17OH | C9H19OH | C10H21OH | C11H23OH | C12H25OH |
Hankajärvi (Parkano)

| Hankajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  61°56′06″N, 23°11′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  Melajoki 
Järvinumero:  35.572.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,6 m 
Rantaviiva:  5,387 km 
Pinta-ala:  0,46178 km² 
 fiHankajärvi 
Hankajärvi  eli Hankojärvi  on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Hankajärvi on osa Vahojärven-Aurejoen aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 1,5 kilometriä, leveys 1,1 kilometriä ja sen pinta-ala on 46 hehtaaria. Se sijaitsee Vahojärven kylässä Vahojärven ja Ruojärven välissä. Järvi sijaitsee maastossa olevassa painaumassa, joka on virtaussuuntaan nähden poikittain. Järveä kiertää 140 metrin korkeusjäyrä, mutta esimerkiksi eteläpäässä vedestä kohoaa yli 20 metriä korkeita mäkiä. Järvi on saareton. Siihen laskee seitsemän metsä- tai pelto-ojaa. Suurin osa järven läpi virtaavasta vedestä tulee Vahojärveltä, Vähäjärveltä ja Hankalammelta kapean salmen kautta. Hankajärven vesi kulkeutuu toisen salmen kautta Hepolahteen, josta se laskee Lierunkosken kautta Melajokeen ja siitä edelleen Ruojärveen. Rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä. Rannat ovat pääosin kangasmetsää, mutta rantaa reunustaa peltotilkut kolmessa kohtaa. Järven ympärillä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kolmekymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoisrannan ohittaa yhdystie 13289 ja länsirantaa seuraa etelään Saukonperälle asti kulkeva tie. Tampere-Seinäjoki-junarata ohittaa järven itäpuolta kulkien Vähäjärven yli.
Virkistys

Järven pohjoispään länsirannalla sijaitsee Vahojärven leirikeskus, jonka omistaa Parkanon kaupunki.
Järven vedenlaatu seuraa pienellä viiveellä Vahojärven vedenlaatua. Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi.
Aiheesta muualla

Kalapaikka.net: Hankajärvi
(35.5)
Grellingin–Nelsonin paradoksi

Grellingin–Nelsonin paradoksi on semanttinen itseviittaavuuteen liittyvä paradoksi, jonka Kurt Grelling ja Leonard Nelson muotoilivat vuonna 1908. Se yhdistetään välillä virheellisesti saksalaiseen filosofi ja matemaatikko Hermann Weyhin. Paradoksia kutsutaan toisinaan nimillä Weylin paradoksi ja Grellingin paradoksi. Grellingin–Nelsonin paradoksi muistuttaa läheisesti joitakin muita tunnettuja paradokseja, erityisesti parturin paradoksia ja Russellin paradoksia.
Paradoksi

Oletetaan, että kuvailevat sanat (kuten adjektiivit) voidaan luokitella ”autologisiksi” ja ”heterologisiksi” seuraavasti:
Sana on autologinen (joskus homologinen) jos ja vain jos se kuvaa itseään. Esimerkiksi sana ”suomenkielinen” on autologinen, koska sana ”suomenkielinen” on suomenkielinen. Myös esimerkiksi ”tavanomainen” ja ”tavuviivaton” ovat autologisia.
Sana on heterologinen jos se ei kuvaa itseään. Esimerkiksi sana ”pitkä” on heterologinen, samoin ”kaksitavuinen”.
Vaikuttaisi siltä, että kaikki adjektiivit voidaan luokitella auto- tai heterologisiksi, koska jokainen adjektiivi joko kuvaa itseään tai ei. Grellingin–Nelsonin paradoksi ilmenee, kun yritetään luokitella sanaa ”heterologinen”. Esimerkiksi kuvitteellisen ”pönkihtävä”-sanan autologisuutta voidaan kokeilla määrittämällä, onko ”pönkihtävä” pönkihtävä sana. Jos vastaus on ”kyllä”, ”pönkihtävä” on autologinen. Jos vastaus on ”ei”, se on heterologinen. Toisaalta voidaan kysyä onko ”heterologinen” heterologinen sana. Jos vastaus on ”kyllä”, ”heterologinen” on autologinen (mikä johtaa ristiriitaan). Jos vastaus on ”ei”, ”heterologinen” on heterologinen (mistä seuraa taas ristiriita, koska ei-heterologinen eli autologinen sana kuvaisi itseään).
Paradoksi voidaan ratkaista muuttamatta käsitteen heterologinen merkitystä muuntamalla sen määritelmää siten, että se käsittää kaikki epäautologiset sanat paitsi sanan ”heterologinen”. Sanaan ”epäautologinen” liittyy sama paradoksi kuin sanaan ”heterologinen”, johon tämä ratkaisu ei päde, koska kielelliset säännöt määrittävät sen merkityksen sanasta ”autologinen” eroavaksi.  Samankaltainen määritelmänmuutos koskien sanaa ”autologinen” (kuten sen määritteleminen ei-”epäautologiseksi” tai vastaavaksi) saattaa vaikuttaa ratkaisevan paradoksin, mutta paradoksi käsittää silti sanojen ”autologinen” ja ”heterologinen” synonyymit kuten ”itseäkuvaava” ja ”itseäkuvaamaton”, joisen merkityksiä olisi myös määriteltävä uudelleen, jolloin näillä muutoksilla olisi seuraamuksia ja niin edelleen. Grellingin–Nelsonin paradoksin poistamiseksi kielestä pelkästään sanojen ”autologinen” ja ”heterologinen” (ja niiden synonyymien) määritelmien muuntelu ei riitä, vaan siihen vaaditaan paljon enemmän kielen muuntelua. Näiden ongelmien laajuutta voidaan verrata matemaattisia joukkoja käsittelevään Russellin paradoksiin seuraavin perustein.
Paradoksi > Onko sana ”autologinen” autologinen?

Voidaan kysyä onko sana ”autologinen” ”autologinen”. Tähän voidaan vastata kahdella eri tavalla:
jos vastataan, että ”autologinen” on autologinen, ja kysytään kuvaako sana itseään, vastaus on kyllä, ja sana on täten autologinen;
jos vastataan, että ”autologinen” ei ole autologinen, ja kysytään kuvaako sana itseään, vastaus on ei, ja sana ei täten ole autologinen.
Tämä on sanan ”heterologinen” tilanteen vastakohta: ”heterologinen” ei voi loogisesti olla autologinen tai heterologinen, mutta ”autologinen” voi olla kumpi tahansa, joskaan ei kumpiakin yhtä aikaa.
Loogisesti esitettynä sanan ”autologinen” tilanne on seuraava:
kun taas sanan ”heterologinen” tilanne on:
Vastaavuudet Russellin paradoksiin

Grellingin–Nelsonin paradoksi voidaan soveltaa Bertrand Russellin paradoksiksi seuraavasti: ensin jokaiselle kuvailevalle sanalle on määriteltävä joukko, jonka jäseniin kyseinen sana pätee. Esimerkiksi adjektiivi ”punainen” on siis sama kuin pelkästään punaisia asioita käsittävä joukko, ja sana ”monitavuinen” on sama kuin monitavuisten asioiden joukko, johon sana ”monitavuinen” itsekin kuuluu. Näin autologinen sana voidaan määritellä joukoksi, jonka yksi jäsen on joukko itse. Kysymys sanan ”heterologinen” heterologisuudesta voidaan siis esittää kysymyksenä siitä, sisältääkö kaikki ei-itsensä sisältävät joukot käsittävä joukko itsensä vai ei.
Aiheesta muualla

Englanninkielisiä autologisia sanoja (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Grelling–Nelson paradox
Käännös suomeksi
HSK

HSK voi tarkoittaa jotakin seuraavista:
Helsingin Shakkiklubi
Helsingfors Segelklubb
Helsingfors Skridskoklubb
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HSK”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hedvig von Numers

Hedvig von Numers
Hedvig Constantia Fredrika von Numers, o.s. Ehrenstam (18. lokakuuta 1830 Karlskrona, Ruotsi – 24. syyskuuta 1863 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija joka asui myös jonkin aikaa Suomessa.
Hedvig von Numersin isä oli valtioneuvos J. F. Ehrenstam. Hän meni naimisiin 1858 Suomen senaatin protokollasihteeri Karl Johan Oskar von Numersin kanssa ja muutti sitten asumaan Helsinkiin.
Von Numersin kirjallinen tuotanto koostui näytelmistä, novelleista ja romaaneista.
Teoksia

Den orientaliska frågan, huvinäytelmä. Albert Bonniers förlag, 1855
"Om ett år!": novell, af Hedvig. Bonnier, Stockholm 1856
På Gröna Lund: scenisk framställning under tal och sång i två akter; svenskt original af H. C. F. Stockholm, Alb. Bonniers förlag, 1856 (kuvaus elämästä kustavilaisena aikana, päähenkilönä Carl Michael Bellman)
Andra tider, andra seder: lustspel med sång i 5 akter. Stockholm 1857 (nimimerkillä X2)
Dikter, af H. F. C.; Helsingfors, Wasenius & Komp. förlag, 1858
Ett äfventyr i Humlegården: under Carl Israel Hallmans tid, af författaren till "På Gröna Lund". Stockholm: Albert Bonniers förlag, 1859
Studentens flammor. Åbo: J. W. Lillja, 1860
Stora verldens lycka: ett äfventyr från "Grefvens tid", af H. C. F., författare till "På Gröna Lund" m.fl. Stockholm: Flodin, 1861
Andeskådaren: romantisk teckning af Hedvig v. Numers, född Ehrenstam. Stockholm: J. J. Flodins förlag, 1863
Agatringen af Hedvig von Numers, född Ehrenstam. Stockholm: J. J. Flodins förlag, 1864
Tre noveller af Hedvig von Numers, född Ehrenstam. Stockholm: J. J. Flodins förlag, 1867 (Sisältö: Hvarföre?, Kusinerna, Papperslappen.)
Aiheesta muualla

Anneli Mäkelä-Alitalo: / Numers, Hedvig von (1830–1863) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  3.4.2006. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Harold Franks

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Antwerpen 1920 | 79,4 kg |  |
Harold ”Harry” Franks (2. lokakuuta 1891 Hackney – 1973 Kent) oli brittiläinen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla lontoolaista St. Pancras Amateur Boxing Clubia. Franks osallistui Antwerpenin olympialaisiin 1920, joissa hän sai pronssia alle 79,4-kiloisten sarjasta.
Heikki Paavilainen

| Heikki Paavilainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. toukokuuta 1962 (ikä 62) Valkeakoski
Ammatti:  näyttelijä, teatterinjohtaja, ohjaaja, käsikirjoittaja
Puoliso:  Mervi Paavilainen
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Vilho Erkkilä, (Talvisota)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Heikki Paavilainen (s. 12. toukokuuta 1962 Valkeakoski) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja ja teatterinjohtaja. Hän on näytellyt televisiosarjoissa, elokuvissa ja teattereissa. Ensimmäinen merkittävä rooli oli Mikko Niskasen elokuvassa Ajolähtö (1982). Yksi hänen rooleistaan on Talvisota-elokuvan (1989) Vilho Erkkilä. Paavilainen sai Ida Aalberg -palkinnon vuonna 1982. Heikki Paavilainen perusti Teatteri Eurooppa Neljän vuonna 1989 Keski-Suomessa ja toimi sen johtajana vuoteen 1995. Vuonna 1997 Paavilainen toimi Virgo-musikaalin ohjaajana. Paavilainen toimi Rauman kaupunginteatterin johtajana vuosina 1999–2005 sekä Hämeenlinnan kaupunginteatterin johtajana vuosina 2005–2013.
Vuonna 2013 Heikki ja Mervi Paavilainen perustivat ammattikesäteatteri Suomen Kesäteatteri Oy:n, joka toimii Valkeakosken Apianniemessä. Suomen Kesäteatteri Oy on tuottanut myös esityksiä Sappeen Kesäteatteriin vuodesta 2015. Tuotantoon on kuulunut muun muassa On kesäyö -musikaali Topi Sorsakosken elämästä vuonna 2018, Kirka-musikaali vuonna 2016 sekä musikaalit  Irwin Goodmanista ja Mikko Alatalosta vuonna 2023. Suomen Kesäteatterissa on ollut yhteensä katsojia yli 200 000.
Aiheesta muualla

Heikki Paavilainen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Heikki Paavilainen Elonetissä.
Hard Skool

| Hard Skool Guns N’ Roses |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 25. helmikuuta 2022
 Formaatti: CD, vinyyli, kasetti
 Levy-yhtiö: Geffen Records
Guns N’ Rosesin muut julkaisut
|   | Hard Skool 2022 |   |
Hard Skool on Guns N’ Rosesin EP, joka julkaistiin vuoden 2022 alussa. Kappaleet ”Hard Skool” ja ”Absurd” ovat peräisin Chinese Democracy-albumin sessioista.
Kappaleet

Hard Skool – 3.41
ABSUЯD – 3.23
Don’t Cry (Live) – 4.24
You’re Crazy (Live) – 4.24
Hilse (täsmennyssivu)

Hilse voi tarkoittaa seuraavia:
hilse, ihosta irronneiden kuolleiden ihosolujen muodostamaa eloperäistä eritettä
Hilse, vuosina 1977–1980 ilmestynyt aikakauslehti
Hilse-levyt, suomalainen levymerkki
Hilse II, suomalainen albumi vuodelta 1979
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hilse”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Heikki Ollikainen

Heikki Aatos Ollikainen (29. maaliskuuta 1930 Oulu – 28. elokuuta 2020 Oulu) oli suomalainen jääpalloilija.
Ollikainen pelasi Suomen maajoukkueessa kahdeksan A-maaottelua ja kahdeksan B-maaottelua. Maajoukkueessa hän teki yhden maalin. Ollikainen kuului Suomen jääpallojoukkueeseen Oslon talviolympialaisissa 1952, jossa jääpallo oli näytöslajina.
SM-sarjassa Ollikainen saavutti Oulun Palloseuran joukkueessa kuusi Suomen mestaruutta (vuosina 1953, 1960–1964), seitsemän hopeaa (1948, 1950–1952, 1957–1959) ja kaksi pronssia (1949, 1954). TUL:n mestaruuden hän voitti Oulun Työväen Palloilijoiden joukkueessa vuonna 1955. Lisäksi hän edusti urallaan Oulun Luistinseuraa. SM-sarjassa Ollikainen pelasi yhteensä 137 ottelua tehden niissä 101 maalia. Kaudella 1952–1953 Ollikainen oli ratkaisija OPS:n voittaessa ensimmäisen Suomen-mestaruutensa. OPS ja Veiterä päätyivät tuolloin sarjassa tasapisteisiin ja joukkueet pelasivat uusintaottelun, jonka OPS voitti maalein 3–2. Ollikainen teki maaleista kaksi.
Ollikaisen veli Pentti Ollikainen oli myös jääpalloilija, kaksinkertainen Suomen-mestari (1963 ja 1964).
Aiheesta muualla

Heikki Ollikainen Olympedia. (englanniksi)
Harold Faltermeyer

| Harold Faltermeier |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. lokakuuta 1952 (ikä 72)
Ammatti:  kosketinsoittaja, säveltäjä
Muusikko
Tyylilajit:  Synthpop, Elokuvamusiikit
Soittimet:  syntetisaattori, piano
Levy-yhtiöt:  Deutsche Grammophon 
Aiheesta muualla
haroldfaltermeyer.net
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Harold Faltermeyer (syntymänimeltään Harald Faltermeier, s. 5. lokakuuta 1952 München) on saksalainen muusikko, säveltäjä ja tuottaja. Faltermeyer tunnetaan soundtrackeistään elokuviin kuten Running Man – juokse tai kuole, Top Gun – lentäjistä parhaat ja Beverly Hills kyttä. Faltermeyerin elektroniseen musiikkiin painottuvasta tuotannosta tunnistettavin esimerkki lienee Beverly Hills kytän tunnussävelmä ”Axel F”, joka on julkaisunsa (1984) jälkeen noussut usein uudestaan hitiksi, viimeksi vuonna 2005 Crazy Frogin esittämänä.
Harold F. Greeney

Harold Francis Greeney on yhdysvaltalainen, Ecuadorissa asuva biologi.
Greeney muutti Ecuadoriin luonto-oppaaksi ja perhostutkijaksi Phillip J. DeVriesin oppiin. Hän toimi oppaana useita vuosia ja tutki Amazonin hyönteisfaunaa. Hän perusti Yanayacun biologisen aseman (Yanayacu Biological Station) Cosangaan Ecuadoriin ja toimii aseman johtajana.
Lintuja Greeney ryhtyi tutkimaan vuonna 2001, jolloin julkaisi ensimmäisen kuvauksen lännenmuuran (Dysithamnus occidentalis) pesinnästä. Hän on tutkinut useiden lintulajien ekologiaa ja julkaissut suuren määrän lintutieteellisiä artikkeleita.
Greeney väitteli filosofian tohtoriksi Wrocławin yliopistossa Puolassa vuonna 2008. Väitöskirja käsitteli pisaraorneeron (Premnoplex brunnescens) pesimäekologiaa.
Grandes écoles

Grandes écoles ovat ranskalaisia yliopistoja, jotka ovat olemassa maan muun korkeakoululaitoksen rinnalla. Nämä yliopistot ovat erikoistuneet teknisiin tieteisiin, talouteen tai humanistisiin tieteisiin, ja ne ovat yleensä omalla alallaan arvostetuimpia. Ne ovat suuntautuneet erityisesti perustutkimukseen, kun taas grand établissement -laitoksilla on vastaava asema tutkimuksessa ja tutkijakoulutuksessa.
Yleensä grandes écoles -korkeakoulujen pääsyvaatimukset ovat hyvin korkeat, ja niihin kuuluu sekä suullinen että kirjallinen osuus. Ylioppilastutkinnon suoritettuaan monet käyttävät ainakin yhden välivuoden sisäänpääsykokeisiin valmistautumiseen. Yleisesti noin 5 % hakijoista saa hakuprosessin jälkeen opiskelupaikan. Grandes écoles yliopistoilla onkin maine selektiivisinä, arvovaltaisina instituutioina, joskin niitä on kritisoitu elitistisistä piirteistä. Opiskelijat nousevat yleensä Ranskan yhteiskunnassa johtotehtäviin.
Esimerkkejä oppilaitoksista:
C

CentraleSupélec
CPE Lyon
E

ENSEEG
ESSEC
École Centrale de Lille
École centrale de Lyon
École Centrale de Nantes
École des hautes études commerciales de Paris
École des Mines de Douai
École Nationale d'Administration
École Nationale Supérieure Agronomique de Montpellier
École Nationale Supérieure d'Agronomie et des Industries Alimentaires
École Nationale Supérieure d'Arts et Métiers
École Nationale Supérieure d'Électronique, d'Électrotechnique, d'Informatique, d'Hydraulique, et de Télécommunications
École Nationale Supérieure d'ingénieurs en Informatique Automatique Mécanique énergétique Electronique
École Nationale Supérieure de Chimie de Montpellier
École nationale supérieure des mines de Nancy
École nationale supérieure des mines de Paris
École Nationale Supérieure des Télécommunications
École Nationale Supérieure des Télécommunications de Bretagne
École nationale supérieure de techniques avancées
École nationale de l'aviation civile
École Nationale de la Statistique et de l'Administration Économique
École nationale des ponts et chaussées
École Normale Supérieure
École Normale Supérieure de Cachan
École normale supérieure de Lyon
École Polytechnique
École Spéciale Militaire de Saint-Cyr
École Supérieure d'Électricité
École Supérieure de Commerce de Paris
École Supérieure de Commerce de Pau
École Supérieure de Commerce de Rouen
G

Grenoble École de Management
I

ICN Business School
IECS
INSA
INSA Rennes
INSA Toulouse
Institut d'Etudes Politiques de Paris
Institut d'Informatique d'Entreprise
Institut Européen d'Etudes Commerciales Supérieures de Strasbourg
Institut National Agronomique Paris-Grignon
Institut national des langues et civilisations orientales
Institut national des sciences appliquées de Lyon
Institut National Polytechnique de Grenoble
Institut Polytechnique des Sciences Avancées
Institut Supérieur de l'Aéronautique et de l'Espace
Institut Supérieur d'Electronique du Numérique (ISEN)
T

Toulouse Business School
U

Université de Technologie
Käännös suomeksi
Harold Fraser

| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten golf. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten golf. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten golf. Olympialaiset  | Maa:  Yhdysvallat> Miesten golf. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | St. Louis 1904 | joukkuekilpailu |  |
Harold William ("Harry") Fraser (26. lokakuuta 1872 Woodstock, Ontario, Kanada – 4. tammikuuta 1945 Ottawa Hills, Ohio, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen golfaaja. Hän pelasi Inverness Clubille Ohion Toledossa. Vuoden 1904 kesäolympialaisissa Saint Louisissa hän sai joukkuekilpailussa pronssia United States Golf Associationin jäsenenä.
Heikki Orama

Heikki Orama (s. 1953) on suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja, joka on äänialaltaan basso.
Orama varttui Espoon Laurinlahdessa. Hän aloitti laulamisen Cantores Minoresissa vuonna 1962. Vuonna 1973 Orama aloitti opiskelun Sibelius-Akatemiassa, josta hän valmistui vuonna 1978 opettajanaan Pekka Salomaa. Hän täydensi opintojaan muiden muassa Luigi Riccin ja Kim Borgin johdolla. Orama sai vuonna 1978 toisen palkinnon Lappeenrannan laulukilpailussa ja tunnustuspalkinnon Timo Mustakallio -laulukilpailusta. Hänet kiinnitettiin Suomen kansallisoopperaan vuosiksi 1978–1980, minkä jälkeen hän työskenteli kymmenen vuoden ajan Saksan oopperataloissa. Saksasta palattuaan Orama asettui Inkooseen. Hän on esiintynyt vierailijana Suomen kansallisoopperassa, suomalaisilla musiikkifestivaaleilla ja ulkomaisissa tapahtumissa. Orama sai director cantuksen arvonimen vuonna 2008 ja tuli valituksi Lohjan Tenoripäivien Vuoden taiteilijaksi vuonna 2014.
Orama on lukuisten oopperarooliensa lisäksi esiintynyt keskeisissä oratorioissa ja passioissa. Hänellä on myös laaja yksinlauluohjelmisto. Orama on pitänyt suosikkiroolinaan Sarastroa Wolfgang Amadeus Mozartin Taikahuilusta. Hän työskenteli kanttorina Lohjan seurakunnassa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2018. Hän on myös ollut taiteellisena koordinaattorina Karjalohjan kirkon kesäkonserteissa.
Aiheesta muualla

Heikki Oraman esiintymishistoria Suomen kansallisoopperan ja -baletin tietokannassa
Heikki Orama Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
HSG Nordhorn

HSG Nordhorn on saksalainen käsipalloseura, jonka kotikaupunkina on Nordhorn. Seura pelaa tällä hetkellä (2008) Saksan Bundesliigassa, joka on maan korkein sarjataso. Seura pelaa kotiottelunsa Euregium-areenalla. Joukkueen värit ovat punainen ja valkoinen, ja sitä valmentaa Ola Lindgren. 
Vuonna 2008 joukkue voitti EHF-cupin lyömällä finaalissa Tanskan F.C. København Håndboldin.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Hedwig Raabe

Hedwig Niemann-Raabe
Hedwig Raabe (avionimi Hedwig Niemann-Raabe; 3. joulukuuta 1844 Magdeburg – 20. huhtikuuta 1905 Berliini) oli saksalainen näyttelijä. Erityisen ilmaisukykyinen hän oli muun muassa Goethen ja Ibsenin klassikkoteoksissa.