stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jordaninlaakson taistelut
Taistelut > Degania

Haganan johtaja Yigael Yadin sai lähetettyä Jordaninlaaksolle tykkipatterin, jonka kalusto koostui ensimmäisen maailmansodan aikaisista 65 mm vuoritykeistä. Tykit olivat sillä hetkellä yksi harvoista käytettävissä olevista vapaista joukoista ja David Ben-Gurion olisi halunnut lähettää ne Jerusalemin suunnalle. Lopulta Yadin ajoi kuitenkin läpi oman kantansa. Tykit saapuivat rinteille Deganian länsipuolella juuri ajoissa seuraavia taisteluja varten.
Aamulla 20. toukokuuta syyrialaiset aloittivat odotetun hyökkäyksen kohti kahta Deganiaa. Degania Alefia puolusti noin 70 miestä ja Degania Betiä noin 80. Suurin osa heistä oli kibbutsien asukkaita. Tietä Samakhista Degania Alefia kohti puolusti kaksi 20 mm tykkiä Beit Yerahssa, Kinneretin kibbutsilla Deganioista pohjoiseen oli kolme 81 mm kranaatinheitintä. Degania Alefissa oli lisäksi yksi kranaatinheitin. Molemmilla Deganioilla oli yksi PIAT ja tueksi oli saatu Haganan vuoritykkipatteri.
Syyrialainen hyökkäys oli alkanut puolen tunnin pituisella tykistökeskityksellä. Hyökkäykseen osallistui 3. jalkaväkipataljoona, jota tuki 8–12 Renault R-35-panssarivaunua ja 20 panssariautoa. Ne etenivät kolmena kolonnana Samakhista kohti Degania Alefin itäosaa. Hyökkäys hidastui israelilaisten tuleen, mutta panssariajoneuvot jatkoivat etenemistään. Joitakin panssarivaunuja tuhottiin PIAT-singoilla, 20 mm tykeillä ja polttopulloilla. Syyrialaiset panssariajoneuvot olivat edenneet kauas tukevasta jalkaväestä ja lopulta ne kääntyivät takaisin. kello 7.45 hyökkäys oli pysähtynyt. Sama toistui Degania Betissä. Degania Betissä kahta syyrialaista jalkaväen komppaniaa tuki kahdeksan panssarivaunua ja panssariautoa. Syyrialaiset etenivät aina aivan puolustajien linjan tuntumaan saakka ja kaivautuivat sitten itse asemiin.
Hyökkäykset molempiin Deganioihin olivat pysähtyneet, mutta syyrialaisilla oli nyt asemat aivan niiden vieressä. Kibbutseja tulitettiin edelleen tykein ja käsiasein. Tällä välin israelilaiset toivat viimein asemiin vuoritykkinsä Alumotissa Deganioista pohjoiseen. Noin kello 13.20 ne alkoivat tulittaa Samakjia. Syyrialaiset yllättyivät israelilaisten tulen yltäessä heidän etukomentoasemaansa. Yksi israelilaisten kannalta onnekas osuma räjäytti ammusvaraston, jonka jälkeen tykit alkoivat tulittaa syyrialaista jalkaväkeä ja panssariajoneuvoja Samakhin ja Deganioiden välissä. Syyrialaiset ajautuivat paniikkiin samalla, kun tykit sytyttivät kuivaa maastoa tuleen heidän ympärillään. Jalkaväki alkoi paeta kohti itää siitäkin huolimatta, että syyrialaiset upseerit yrittivät tätä estää ilmeisesti ampumalla joitakin sotilaitaan.
Seuraukset

Verinen taistelu oli päättynyt syyrialaisten tappioon. Joukot vetäytyivät aina Tel al-Qasirille saakka ja vasta vallatut Samakh, Masada ja Sha'ar Hagolan hylättiin. Haganan joukot valtasivat hylätyn Samakhin seuraavana päivänä.
Syyrialaiset syyttivät tappiotaan israelilaisten puolustusvarustelujen voimakkuudesta, sekä hyökkäyksen puutteellisista valmisteluista. Joidenkin syyrialaisten mielestä irakilaisten joukkojen oli ollut tarkoitus tukea heidän hyökkäystään, mutta tämä ei jostain syystä toteutunutkaan. 1. ja 2. prikaatin komentajat erosivat. Heitä seurasi myös Syyrian puolustusministeri.
Britit olivat seuranneet taistelun tapahtumia ja arabien tappio vakuutti heidät siitä, että arabit eivät tulisi voittamaan koko sotaa. Joidenkin taistelua kommentoineiden mukaan syyrialaisilla oli Deganiassa etulyöntiasema, jollaista he eivät todennäköisesti enää sodan aikana saavuttaisi. Taistelua verrattiin toisen maailmansodan taisteluun Britanniasta.
Degania Alefiin edennyt syyrialainen Renault R-35 on säilytetty taistelun muistomerkkinä. Se tuhottiin polttopulloin sen läpäistyä israelilaisten asemat syyrialaisten hyökkäyksen kärjessä.
Syyrialaisten hyökkäys 15.–16. toukokuuta.
Samakhin kukistuminen.
Hyökkäys kohti Deganiaa.
Syyrialainen Renault R-35 Degania Alefissa.
Deganiaa taistelujen jälkeen.
Hemnes

Hemnes on Norjan kunta Nordlandin läänissä. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Rana, etelässä Hattfjelldal ja lännessä Vefsn. Idässä kunnalla on pitkä raja Ruotsin kanssa. Kunnan taajamia ovat Hemnesberget, Bjerka ja Korgen, jossa sijaitsee kunnan hallintokeskus. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 4 459 asukasta.
Kuvia

Hemnesberget
Kunnan asukasluvun kehitys vuosina 1951–2010.
Hemnesin kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Christen Finbak (1904–1954), kemian professori
Gidsken Jakobsen (1908–1990), lentäjäpioneeri
Kristen Rivertz (1862–1937), arkkitehti
Reidar Sørensen (s. 1956), näyttelijä
Gerd-Liv Valla (s. 1948), ammattiyhdistysjohtaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hemnes Wikimedia Commonsissa
Nordlandin läänin kunnat
Alstahaug
Andøy
Ballangen
Beiarn
Bindal
Bodø
Brønnøy
Bø
Dønna
Evenes
Fauske
Flakstad
Gildeskål
Grane
Hadsel
Hamarøy
Hattfjelldal
Hemnes
Herøy
Leirfjord
Lurøy
Lødingen
Meløy
Moskenes
Narvik
Nesna
Rana
Rødøy
Røst
Saltdal
Sortland
Steigen
Sømna
Sørfold
Tjeldsund
Træna
Tysfjord
Værøy
Vefsn
Vega
Vestvågøy
Vevelstad
Vågan
Øksnes
Norjan läänit | Norja
Hukattu aika

| Hukattu aika Jodarok |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2004
 Tuottaja(t): Walka, Kilari Audio, Timmi, Jodarok, Seyed Ali, TKK, Lempo, Ramihuana
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Hella Records
Jodarokin muut julkaisut
|   | Hukattu aika 2004 | Stabiili asunnoton 2004 |
Hukattu aika on rap-artisti Jodarokin ensimmäinen sooloalbumi. Sen julkaisi Hella Records vuonna 2004.
Kappaleet

Tervetulloo (MilleniumFalkon) – 3.41
Iha pikkuse kaikille – 5.16
Hukassa ollaan – 5.28 (mukana Timmi, Dxxxa D & Soppa)
Paras piittaa semifreestyke – 3.32
Tilitä papille freestyke – 4.36
Camp MRQ – 3.35
Jumissa (MilleniumFalkon) – 4.12
Laitonta mainosta – 5.28
Tytöt on hölmöjä 1 – 4.50 (mukana TKK)
Kaikki syyniin freestyke – 4.29
123 ja 4 – 3.09 (mukana Herra Soppa)
Räppielämää – 4.14
Säätää elääkseen – 4.40 (mukana Puukko-B)
Tytöt on hölmöjä 2 – 4.51 (mukana TKK)
Se on skitso – 4.38 (Live @ Green Grass, mukana Psyko H)
Biitit

Walka: 1, 8
Kilari Audio: 2
Timmi: 3
Jodarok: 4, 6, 7, 10, 12, 13
Seyed Ali: 5
TKK: 9, 14
Lempo: 11
Ramihuana: 15
Hukat (urheiluseura)

Hukat oli viipurilaisten lähinnä Viipurin Palloseuran entisten jäsenten vuonna 1942 Helsingissä perustama urheiluseura. Hukat perustettiin jatkosodan aikana kun Viipurin Sudet siirtyivät takaisin vallattuun Viipuriin ja kun ei haluttu entisinä viipurilaisina siirtyä helsinkiläisiin seuroihin. Hukat pelasivat jalkapalloa, jääpalloa, pesäpalloa ja käsipalloa.
Vuonna 1945 Puna-Mustien pesäpalloilijat siirtyivät pelaamaan Hukkien nimissä. Vuodet 1945, 1946 ja 1947 seura pelasi mestaruussarjassa. Vuonna 1949 pesäpalloilijat palasivat takaisin Puna-Mustiin, joka sai Hukkien suomensarjapaikan.
Jääpallon SM-sarjassa Hukat pelasivat yhtäjaksoisesti 1945-1950, kunnes luopuivat sarjapaikastaan. Myös vuosien 1943 ja 1944 cup-muotoisissa mestaruuskilpailuissa Hukat olivat mukana. Vuonna 1945 Hukat hävisivät pronssiottelussa HIFK:lle 5-6 ja 1948 niin ikään pronssiottelussa Lappeenrannan Urheilu-Miehille 4-3. Nämä kaksi neljättä sijaa jäivät seuran parhaiksi sijoituksiksi. Talvesta 1950 tuli Hukkien viimeinen kausi jääpallossa, sillä perinteikäs viipurilaisen jääpallon helsinkiläinen evakkoseura Sudet sai Hukkien paikan syksyllä 1950.
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Itä-Länsi-valinnat

Nils Hagman (1945)
Rainer Nuutinen (1945)
Lauri Salminen (1945, 1946)
Unto Liukkonen (1946)
Reino Pesonen (1946)
Lauri Ritvola (1947)
Erkki Heikkilä (1948)
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Liitto-Lehdistö-valinnat

Unto Liukkonen (1946)
Lauri Salminen (1946)
Pekka Uosukainen (1946)
Hemmo Louhivuori

Hemmo Louhivuori vuonna 1957. (Kuva Pauli Huovila.)
Hemmo Unto Wilhelm Louhivuori (11. helmikuuta 1910 Viipuri – 9. kesäkuuta 1981 Mikkeli) oli suomalainen taidemusiikin säveltäjä.
Hemmo Louhivuori oli Viipurin tuomiokirkon kanttorin Eemil Louhivuoren poika. Hemmo opiskeli pianonsoittoa kahdeksanvuotiaasta, mutta keskikoulun jälkeen hän opiskeli ensin kansakoulunopettajaksi Raumalla. Hän toivoi voivansa jatkaa musiikkiopintoja Viipurin musiikkiopistossa syksyllä 1939, mutta sota keskeytti opinnot saman tien. Syksyllä 1944 hänet hyväksyttiin Sibelius-Akatemian oppilaaksi; samalla hän työskenteli koulunopettajana Helsingissä. Louhivuoren opettajiin kuuluivat Leo Funtek (soitinnus) ja Aarre Merikanto (sävellys). Louhivuori piti sävellyskonsertin vuonna 1951.
Säveltäjänuransa ohella Louhivuori työskenteli Helsingin koulujen musiikinopettajana, pisimpään Lauttasaaren yhteiskoulussa (1954–1969) sekä johti kuoroja, muun muassa Koiton sekakuoroa.
Louhivuoren sävellystuotanto käsittää erityisesti laulumusiikkia suomalaisten runoilijoiden teksteihin (mm. Eila Kivikk’aho, Einari Vuorela, Toivo Lyy).
Teoksia > Kuorolle

Laulu Amphionista mieskuorolle ja orkesterille (1951)
Kesän lauluja sekakuorolle (1952)
Hämärän lauluja sekakuorolle (1953)
Kevät naiskuorolle (1954)
Lauluja salomailta mieskuorolle (1956)
Suviyön kulkija mieskuorolle (1958)
Teoksia > Sooloäänelle

Serenadi baritonille ja orkesterille (1956)
Lokkien lähtiessä sooloäänelle ja pianolle
lukuisia yksinlauluja
Teoksia > Soitinyhtyeille

Sarja jousille (1950)
Jousikvartetto (1956)
Pyhän Mikaelin kirkon holvit kamariyhtyeelle (1978)
Idempotenssi

Matematiikassa funktion sanotaan olevan idempotentti, jos sillä suoritettava operaatio tuottaa saman tuloksen riippumatta siitä, suoritetaanko se vain yhden vai useamman kerran. Tämä ominaisuus on nimeltään idempotenssi. Toisin sanoen funktio  f on idempotentti, jos ja vain jos kaikille alkioille  x pätee
Matriisia A sanotaan idempotentiksi, jos A2 = A. Tällöin A:n määrittelemä lineaarikuvaus on funktiona idempotentti. Tällaiset lineaarikuvaukset ovat projektioita.
Tietotekniikassa

Tietotekniikassa metodi on idempotentti, jos sen vaikutukset ovat samat riippumatta siitä, suoritetaanko se vain yhden vai useamman kerran. Esimerkiksi metodi, joka toteuttaa asiakkaan osoitetietojen hakemisen tietokannasta on idempotentti metodi, sillä kysely ei muuta tietokannan tilaa. Toisaalta osoitetietojen tallennuskin voi olla idempotentti: se kyllä muuttaa tietokannan tilaa, mutta samojen osoitetietojen tallennus uudelleen ei sitä enää muuta. Sen sijaan asiakkaan tekemän tilauksen tallentava metodi ei tyypillisesti ole idempotentti, sillä metodin kutsuminen useita kertoja lisää vastaavan määrän tilauksia tietokantaan. Huomaa myös, että metodilla voi olla ohjelman tilaa muuttavia sivuvaikutuksia, vaikka se olisi idempotentti.
C-kielessä otsikkotiedostot pyritään yleensä suunnittelemaan idempotenteiksi siinä mielessä, että ohjelman toimintaan ei vaikuta se, otetaanko otsikkotiedosto mukaan käännettäessä #include-direktiivillä yhden vai useamman kerran. ISO-standardin mukaan standardikirjastojen otsikkotiedostojen on oltava idempotentteja.
WWW:n tiedonsiirrossa käytetyn HTTP-protokollan GET-metodia tulisi standardin mukaan RFC 2616 käyttää ainoastaan tiedon hakuun palvelimelta, mikä on idempotentti ominaisuus (toisin sanoen, useiden samanlaisten GET-metodien suorittaminen vaikuttaa palvelimen tilaan samalla tavalla kuin jos metodi suoritettaisiin vain kerran). Käytännössä usein näin ei kuitenkaan ole, vaan järjestelmän tilaa muuttavat toiminnot kuten päivitykset ja poistot on toteutettu GETillä. Myös DELETE-metodin tulisi olla idempotentti: sillä on kyllä vaikutus palvelimen tilaan, nimittäin tietyn resurssin poistaminen, mutta saman pyynnön toistaminen ei aiheuta enää lisää vaikutuksia. POST-pyynnön taas voidaan olettaa olevan ei-idempotentti.
Honka-liitto

Veikko Vennamo ja Suomen Pientalonpoikien Puolueen presidenttiehdokas Olavi Hongan luona 30. kesäkuuta 1961.
Honka-liitto eli Honka-rintama oli Suomessa kuuden puolueen organisoima hanke presidentti Urho Kekkosen uudelleenvalinnan estämiseksi ja oikeuskansleri Olavi Hongan valitsemiseksi tasavallan presidentiksi vuoden 1962 presidentinvaaleissa. Honka luopui ehdokkuudestaan noottikriisin seurauksena marraskuussa 1961, eikä siten ollut ehdolla lopullisessa vaalissa.
Tapahtumat > Tausta

Kuusi puoluetta (Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP), Kansallinen Kokoomus, Suomen Kansanpuolue, Ruotsalainen kansanpuolue (RKP), Suomen Pientalonpoikien Puolue (SPP) ja Vapaamielisten Liitto) päättivät yhteisessä neuvonpidossaan 16. maaliskuuta 1961 muodostaa niin sanotun Honka-liiton ja asettaa Olavi Hongan presidenttiehdokkaakseen vuoden 1962 presidentinvaaliin istuvaa presidenttiä Urho Kekkosta vastaan. Tämän jälkeen SDP:n puoluevaltuuskunta ja kokoomuksen puoluekokous vahvistivat valinnan.
Suurelle yleisölle melko tuntematon ja poliittisesti kokematon Honka oli nimenomaan SPP:n puheenjohtajan Veikko Vennamon löytö hajanaisen rintaman yhteiseksi ehdokkaaksi. Ensimmäisenä Honkaa olivat pyytäneet ehdokkaakseen SDP:n edustajat 22. helmikuuta 1961 puheenjohtaja Väinö Tannerin johdolla.
Tapahtumat > Ehdokkuudesta luopuminen

Honka luopui kuitenkin ehdokkuudesta ennen valitsijamiesten vaalia noottikriisin yhteydessä. Hongalla ei ollut aikaisempaa poliittista kokemusta, mitä moni piti kuitenkin jopa hyvänä asiana. Hänen veljensä, entinen kansanedustaja Aarne Honka, oli toiminut kokoomuksen puoluesihteerinä vuosina 1942–1946.
Hongan luopuminen ehdokkuudestaan ei ilahduttanut Kekkosta, joka olisi halunnut käydä täysin normaalin vaalikamppailun. Kekkonen kirjoitti Hongalle vaalien jälkeen, ettei hänellä ollut missään vaiheessa ollut epäilyksiä tämän vilpittömyydestä ulkopolitiikan suhteen, mutta sanoi ymmärtävänsä Hongan ratkaisua, koska vaalikampanjan aloittajat olivat vetäneet Hongan ehdokkuuden ylle ”valitettavan varjostuksen”, jota ”ei voinut millään todistelulla torjua”.
Tapahtumat > Seuraukset

Muistelmissaan Honka on kuvannut myös Honka-liiton eräänlaisen jälkinäytöksen. Honka ilmoittautui vuonna 1962 avoimeksi tulleeseen oikeusministeriön lainvalmistelukunnan vanhemman jäsenen virkaan, mutta häntä ei valittu tähän tehtävään. Hongan käsityksen mukaan silloinen pääministeri Ahti Karjalainen esti hänen valitsemisensa.
Hurulan talo

| Hurula |
| --- | --- |
Sijainti:  Keminmaa, Lappi
Rakennustyyppi:  Entinen kruunun virkatalo
Valmistumisvuosi:  1700-luku
Omistaja:  Penttisaarien suku
Runkorakenne:  Hirsi
Julkisivumateriaali:  Laudoitus
Kerrosluku:  1,5
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hurulan talo on 1700-luvulla valmistunut rakennus Ilmolassa, Keminmaalla. Rakennus on toiminut ruotusotalaitoksen upseerien puustellina, eli virkatalona. Tätä ennen Hurula oli valtion omistama kruunun tila. Kruunun tiloja Kemin pitäjässä oli yhteensä 18.
Rakennus on ollut suvun Pentinsaari omistuksessa 1800-1900-luvun vaihteesta lähtien ja rakennus nousi uutisiin vuonna 2014, kun suku alkoi entisöidä tätä yli 200 vuotta vanhaa taloa. Päärakennus on 1,5 kerroksinen ja T-mallinen. Sen runko on rakennettu hirrestä ja ulkovuorauksena toimii punaiseksi maalattu laudoitus. Rakennuksessa on satulakatto ja kaksi savupiippua.
Herzogtum Lauenburg

| Herzogtum Lauenburg |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Schleswig-Holstein
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Ratzeburg
 – Pääministeri:  Gerd Krämer
Pinta-ala:  1 263 km²
Väkiluku (2007):  187 094
 – väestötiheys:  148 as./km²
 
Thüringen
Herzogtum Lauenburg on Saksan Schleswig-Holsteinin osavaltion eteläisin piirikunta. Alue sisältää useita historiallisesti merkittäviä kaupunkeja, kuten esimerkiksi Lauenburg/Elbe, Mölln ja Ratzeburg.
Kaupungit ja kunnat

(suluissa olevat väkiluvut ovat 31. joulukuuta 2006 olleen tilanteen mukaan)
| Kaupungit |  |
| --- | --- |
 1. Geesthacht, kaupunki (29 348)  2. Lauenburg/Elbe, kaupunki (11 591)  3. Mölln, kaupunki (18 642):  4. Ratzeburg, kaupunki (13 837)  5. Schwarzenbek, kaupunki (14 890)  6. Wentorf bei Hamburg (11 527)
Amt (saks. Ämter)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1. Amt Berkenthin Behlendorf (394)  Berkenthin* (2076)  Bliestorf (695)  Düchelsdorf (153)  Göldenitz (231)  Kastorf (1203)  Klempau (623)  Krummesse (1512)  Niendorf bei Berkenthin (185)  Rondeshagen (854)  Sierksrade (307) 2. Amt Breitenfelde (keskuspaikkakunta: Mölln) Alt Mölln (869)  Bälau (254)  Borstorf (292)  Breitenfelde (1 789)  Grambek (409)  Hornbek (176)  Lehmrade (458)  Niendorf/Stecknitz (632)  Schretstaken (505)  Talkau (532)  Woltersdorf (275) 3. Amt Büchen Besenthal (77)  Bröthen (274)  Büchen* (5 483)  Fitzen (367)  Göttin (48)  Gudow (1637)  Güster (1 210)  Klein Pampau (631)  Langenlehsten (164)  Müssen (967)  Roseburg (516)  Schulendorf (475)  Siebeneichen (248)  Tramm (337)  Witzeeze (930) |  4. Amt Hohe Elbgeest Aumühle (3 108)  Börnsen (3 864)  Dassendorf* (3 079)  Escheburg (3 254)  Hamwarde (764)  Hohenhorn (452)  Kröppelshagen-Fahrendorf (1 090)  Wiershop (167)  Worth (168)  Wohltorf (2 317)  Sachsenwald 5. Amt Lauenburgische Seen (keskuspaikkakunta: Ratzeburg) Albsfelde (54)  Bäk (842)  Brunsmark (153)  Buchholz (232)  Einhaus (384)  Fredeburg (40)  Giesensdorf (92)  Groß Disnack (85)  Groß Grönau (3 547)  Groß Sarau (897)  Harmsdorf (263)  Hollenbek (431)  Horst (245)  Kittlitz (251)  Klein Zecher (248)  Kulpin (239)  Mechow (90)  Mustin (694)  Pogeez (381)  Römnitz (61)  Salem (561)  Schmilau (611)  Seedorf (518)  Sterley (950)  Ziethen (995) 6. Amt Lütau (keskuspaikkakunta: Lauenburg/Elbe) Basedow (699)  Buchhorst (153)  Dalldorf (361)  Juliusburg (188)  Krukow (190)  Krüzen (340)  Lanze (383)  Lütau (728)  Schnakenbek (842)  Wangelau (207) |  7. Amt Sandesneben-Nusse Duvensee (531)  Grinau (315)  Groß Boden (210)  Groß Schenkenberg (556)  Klinkrade (567)  Koberg (760)  Kühsen (395)  Lankau (476)  Labenz (855)  Linau (1 172)  Lüchow (199)  Nusse (1 010)  Panten (689)  Poggensee (360)  Ritzerau (277)  Sandesneben* (1 623)  Schiphorst (586)  Schönberg (1 315)  Schürensöhlen (161)  Siebenbäumen (688)  Sirksfelde (316)  Steinhorst (574)  Stubben (414)  Walksfelde (185)  Wentorf A.S. (703) 8. Amt Schwarzenbek-Land (keskuspaikkakunta: Schwarzenbek) Basthorst (394)  Brunstorf (623)  Dahmker (156)  Elmenhorst (906)  Fuhlenhagen (305)  Grabau (291)  Groß Pampau (134)  Grove (252)  Gülzow (1288)  Hamfelde (469)  Havekost (146)  Kankelau (218)  Kasseburg (535)  Kollow (651)  Köthel (294)  Kuddewörde (1 377)  Möhnsen (537)  Mühlenrade (191)  Sahms (366) |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herzogtum Lauenburg Wikimedia Commonsissa
Schleswig-Holsteinin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Dithmarschen
Flensburg
Herzogtum Lauenburg
Kiel
Lübeck
Neumünster
Nordfriesland
Ostholstein
Pinneberg
Plön
Rendsburg-Eckernförde
Schleswig-Flensburg
Segeberg
Steinburg
Stormarn
Hukankorennot

| Hukankorennot |
| --- | --- |
 Sorjahukankorento (Libellula fulva)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Sudenkorennot Odonata
Alalahko::  Aitosudenkorennot Anisoptera
Heimo::  Varsinaiset sudenkorennot Libellulidae
Suku::  Hukankorennot Libellula  Linnaeus, 1758
Katso myös
   Hukankorennot Wikispeciesissä   Hukankorennot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hukankorennot (Libellula) on laajalle levinnyt aitosudenkorentojen suku. Ne kuuluvat varsinaisten sudenkorentojen (Libellulidae) heimoon. Euroopassa suvun lajeja esiintyy neljä, joista kolmea tavataan Suomessa.
Hukankorennoilla on usein leventynyt takaruumis ja takasiipien tyvellä mustaa tai tummaa kuviointia. Monilla lajeilla koiraille kehittyy sinihärmäisyyttä.
Suomessa esiintyvät hukankorentolajit

Litteähukankorento (Libellula depressa)
Ruskohukankorento (Libellula quadrimaculata)
Sorjahukankorento (Libellula fulva)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Libellula
Sudenkorentojen suomenkieliset nimet (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
ITIS: Libellula (englanniksi)
Hip Hop Hitit Vol 8

| Hip Hop Hitit Vol 8 Smurffit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: Marraskuu 2001
 Levy-yhtiö: EMI
Listasijoitukset
  10.
Smurffien muut julkaisut
| Hip Hop Hitit Vol 7 2000 | Hip Hop Hitit Vol 8 2001 | Smurffit Rock-Festareilla 2001 |
Hip Hop Hitit Vol. 8 on Smurffien kahdeksas albumi vuodelta 2001. Marraskuussa 2001, levy saavutti Smurffeille 2 kultalevyä ja yhden platinalevyn .
Kappaleet

Smurffailen Taas (Leijailen) – 3.23
Smurffisirkus (Padam) – 3.32
Su-Su-Suursmurffi (F-F-F-Falling) – 3.50
Villismurffi (Let's Have a Party) – 3.56
Raitapaita Ja Pilli (Baila Baila Comigo) – 3.02
Da Da Da (Da Da Da - I Don't Love You You Don't Love Me, Aha Aha Aha) – 3.38
Boom, Boom, Boom! (Boom, Boom, Boom, Boom) – 3.26
Missä Smurffi Luuraa? (Microphoneaye) – 3.30
Smurffikisat (This Is How We Do It) – 3.29
Smurffien Tyyliin (Doing It Smurf Style) – 4.22
Smurffaava smurffi (Smurffery Smurf) – 4.20
Smurffataan Vaan (Smurfing Along) – 3.51
Yksinäinen Smurffi (Lonely Little Smurf) – 2.32
Aiheesta muualla

tiedote[vanhentunut linkki]
Ilmanvaihto

Ilmanvaihto tarkoittaa rakennuksen sisäilman poistoa ja korvaamista toista kautta tuodulla ulkoilmalla sekä sisäilman puhdistusta. Ilmanvaihdon tehtävänä on tuoda rakennukseen hapekasta ja puhdasta ilmaa siellä oleskelevien ihmisten tai muiden eläinten hengitykseen sekä poistaa ilmasta hiilidioksidia ja siihen kertyneitä epäpuhtauksia, hajuja ja kosteutta.
Hiilidioksidimäärän nousu voi aiheuttaa päänsärkyä ja muuta lievää oireilua. Erityisesti maan tasalla olevassa asuinkerroksessa myös radonia voi tulla maaperästä enemmän asuntoon, jos ilmanvaihto ei ole kunnossa.
Ilmanvaihto perustuu paine-eroihin, joiden takia ilma virtaa suuremmasta paineesta pienempään. Paine-erojen syntytavan mukaan ilmanvaihto voi olla joko luonnollinen eli painovoimainen tai koneellinen.
Luonnollisessa ilmanvaihdossa sisä- ja ulkoilman tiheyserot sekä tuloilman ja poistoilman aukkojen korkeuserot synnyttävät paine-eron, jonka ansiosta ilmaa poistuu poistoaukoista ja tuloaukoista tulee korvausilmaa tilalle. Tuloilma-aukot voivat olla muun muassa tuloilmaventtiilejä seinässä, ikkunankarmiventtiilejä, tai yhdistettynä niin sanottuihin tuloilmaikkunoihin tai tuloilmapattereihin.
Koneellisessa ilmanvaihdossa poistoilmakanavan yläpäähän sijoitetaan poistopuhallin, joka huolehtii riittävästä ilman virtauksesta. Poistopuhaltimen toiminta voi olla joko automaattista tai käsin säädettävää. Myös tuloilmaa voidaan puhaltaa koneellisesti rakennuksen sisätilohin. Pelkkään poistopuhallukseen perustuvaa koneellista ilmanvaihtoa kutsutaan poistoilmanvaihdoksi, ja kun järjestelmä sisältää myös tuloilman puhalluksen, puhutaan tulo- ja poistoilmanvaihdosta. Jos tuloilmaa lisäksi kostutetaan tai jäähdytetään, on kyseessä ilmastointi.
Riittävä ja hallittu korvausilman saanti on keskeistä sekä luonnollisen ilmanvaihdon että poistoilmanvaihdon toimivuuden kannalta. Tuloilmapuhalluksen sisältävien järjestelmien etuna on se, että niihin voidaan liittää tuloilman suodatus ja poistoilman lämmön talteenotto, mutta ne vaativat myös enemmän huoltoa ja suodattimien kunnon valvontaa tuloilman puhtauden varmistamiseksi. Sekä luonnollista että koneellista ilmanvaihtoa voidaan tarvittaessa tehostaa ikkunatuuletuksella.
Suomessa asuntojen yleisin ilmanvaihtotapa on painovoimainen ilmanvaihto. Se oli 1960-luvulle saakka lähes yksinomainen ilmanvaihtotapa. Nykyään uusien asuinrakennusten ilmanvaihtoa ei enää yleensä järjestetä painovoimaisena, koska sen ei katsota enää riittävän kaikkiin huonetiloihin. Koneellinen ilmanvaihto mahdollistaa myös hukkalämmön talteenottamisen poistoilmasta. Talteenotettu lämpö voidaan lämmönsiirtimen välityksellä siirtää tuloilmaan tai lämpöpumpputekniikkaa hyödyntäen myös veteen.
Sisäministeriön julkaiseman rakentamismääräyskokoelman osassa D2 on määritelty tyypillisimpien tilojen vähimmäisilmamäärät litroina (dm3) sekunnissa neliötä tai henkilöä kohden.