stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tammerontalo

Tammerontalo.
Tammerontalo on Tampereella osoitteessa Hämeenkatu 18 sijaitseva liike- ja toimistotalo. Talon kaksi alinta kerrosta ovat vuosilta 1907 ja 1909, neljä ylintä kerrosta puolestaan vuodelta 1926. Talo on saanut nimensä siinä vuonna 1942 avatun Tammeron kahvilan mukaan.
Tammeron talon paikalle valmistui 1907 arkkitehti August Krookin kauppahalliksi suunnittelema jugendtyylinen Oy Keskusmyymäläin kangashallit, joka korotettiin jo vuonna 1909 kaksikerroksiseksi. Rakennusta korotettiin uudelleen 1926 neljällä kerroksella arkkitehtien Bertel Strömmerin ja Vilho Kolhon suunnitelmien mukaan ja rakennus oli korotuksen jälkeen tyyliltään lähinnä 1920-luvun klassisismia.
Talo on suojeltu asemakaavalla vuonna 2001.
Telemark

Telemark voi tarkoittaa:
Telemarkin lääni Norjassa
Telemark, laskettelun kantamuoto
Telemark, mäkihypyn alastulo.
Telemark Team, tanssiurheiluseura
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Telemark”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Säätölapapotkuri

Säätölapapotkuri on vesialuksessa käytettävä potkurityyppi, jossa lapakulmia voidaan muuttaa käytön aikana. Tämä tekee mahdolliseksi aluksen ajamisen eteen- tai taaksepäin halutulla nopeudella potkurin pyörimissuuntaa muuttamatta. Jyrkempi lapakulma tuottaa suuremman ja loivempi lapakulma pienemmän työntövoiman suhteessa kierroslukuun. Kääntämällä lapakulmat "negatiivisiksi" saadaan potkurin työntövoiman suunta käännettyä ja alusta voidaan peruuttaa.
Eräs tunnetuimpia säätölapapotkurin valmistajia, jonka nimestä on muodostunut eräänlainen potkurityypin synonyymi, on KaMeWa.
Säätölapapotkuria käytetään myös osana Kaplan-tyyppistä vesiturbiinia, jossa sen muuttuva lapakulma on erittäin iso etu, sillä muuttamalla lapojen kulmaa turbiinin käyttöolosuhteiden mukaan saadaan vesivoimakoneiston hyötysuhde pysymään korkeana hyvin laajalla tehoalueella. Tästä sekä Suomen vesistöjen rakenteesta johtuen erittäin monessa suomalaisessa vesivoimalassa käytetään Kaplan-turbiineita.
Toiminta

Säätölapapotkurin lapakulmia säädetään potkuriakselin sisällä kulkevan säätöakselin avulla. Säätöakselia käyttää potkuriakselin toisessa päässä oleva hydraulisesti toimiva säätölaitteisto, OD-box.
Kaplan-turbiineissa on koko koneen läpi kulkevan koneiston akselin sisällä samanlainen säätötanko (kara) kuin laivakäytöissä, jolla joko annetaan juoksupyörän navalle ohje oikeasta lapakulmasta tai sitten kara ilmoittaa lapojen asennon, ja hydrauliikkaöljyn paineella hoidetaan lapoja liikuttavan servon säätö. Vesivoimakäytössä on koneistoja uusittaessa ja uusissa käytöissä alettu käyttää myös "vesinapaa", jossa lapojen säätövoiman antava servo toimii öljyllä, mutta välitysmekanismi servolta lavoille on veden ja inhibiitin (ruosteenestoaineen) voitelema. Näin saadaan eliminoitua Kaplan-turbiineille tyypillistä öljyvuotojen ongelmaa.
Tankki-Veikko

Tankki-Veikko oli rintamalehti, joka ilmestyi ainakin jatkosodan aikana. Sen toimittajana oli valistusupseeri, vänrikki Helge Ukkola. Lehti tiedotti tarkasti pataljoonan miesten kihlautumiset, naimisiinmenot ja lasten syntymät. Rintama-asioita pyrittiin lehdessä käsittelemään humoristisesti, kun virallinen propaganda ei enää sotaa nähneisiin miehiin purrut.
TYP (yhtye)

TYP, tai The Young Professionals, on israelilainen  elektronista musiikkia  esittävä yhtye, joka solmi levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa vuonna 2011. TYPin jäsenet ovat Ivri Lider ja Yonatan Goldstein. Yhtye oli ehdolla vuoden 2011 MTV Europe Music Awardseissa parhaaksi kansainväliseksi bändiksi.
Diskografia > Albumit

09:00 to 17:00, 17:00 to Whenever (2011)
Diskografia > Singlet

20 Seconds (2011)
D.I.S.C.O. (2011)
Video Games (2012)
Aiheesta muualla

TYPin viralliset kotisivut
TYP Facebookissa
TYP Youtubessa
The Fundamental Elements of Southtown

| The Fundamental Elements of Southtown P> O.D. |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : helmikuussa 1999 Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
 Julkaistu: 1999
 Tuottaja(t): Howard Benson
 Tyylilaji: rapcore   reggae   alternative metal
 Kesto: 57.37
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
P.O.D.:n muut julkaisut
| Limited Edition Bonus EP 1999 | The Fundamental Elements of Southtown 1999 | Satellite 2001 |
The Fundamental Elements of Southtown on Rock-yhtye P.O.D.:n kolmas studioalbumi. Levy oli bändin lopullinen läpimurto, joka on yhtyeen musiikin kehityksen ja aiempaa suuremman levy-yhtiön ansiota. Albumi julkaistiin 1999, ja siltä ilmestyi kaksi singleä: Rock The Party (Off The Hook) ja Southtown. Levystä tuli P.O.D.:n siihen asti julkaistuista levyistä myydyin, ja sitä on myyty yli miljoona kappaletta ympäri maailman.milloin?
Useat kristilliset levykaupat käyttivät sensuroituaselvennä albumin kantta levyn etukantenaselvennä uskonnollisista syistäselvennä.
Kappaleet

Greetings – 1.29
Hollywood – 5.22
Southtown – 4.07
Checkin' Levels – 1.06
Rock The Party (Off The Hook) – 3.26
Lie Down – 5.09
Set Your Eyes To Zion – 4.06
Lo Siento – 0.33
Bullet The Blue Sky – 5.18
Psalm 150 – 0.55
Image – 3.32
Shouts – 0.55
Tribal – 4.26
Freestyle – 3.50
Follow Me – 3.43
Outkast – 9.33
Raita 9 (Bullet The Blue Sky) on cover U2-yhtyeen kappaleesta.
The Movement (kirjallisuus)

The Movement oli 1950-luvulla syntynyt löyhä brittiläinen kirjailijaryhmä, jonka synnyn provosoi Dylan Thomas vastavaikutuksena retoriikalle. Ryhmän periaatteita olivat runon puhekielenomaisuus, proosamaisuus ja arkiset aiheet. Sen jäseniä olivat Philip Larkin, Donald Davie, Elizabeth Jennings, Kingsley Amis ja John Wain.
Takriini

| --- | --- |

Takriini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
1,2,3,4-tetrahydroakridiini-9-amiini
Tunnisteet
CAS-numero: 321-64-2
ATC-koodi: N06DA01
PubChem CID: 1935
DrugBank: APRD00690
Kemialliset tiedot
Kaava: C13H14N2
Moolimassa: 198,264 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 17%
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 2–4 tuntia
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Takriini eli tetrahydroaminoakridiini (Cognex) on lyhytvaikutteinen antikoliiniesteraasi, jota käytetään Alzheimerin taudin hoitoon. Takriinin käyttö on vähentynyt parempien antikoliiniesteraasien käyttöönoton myötä.
Takriinia otetaan neljä kertaa vuorokaudessa lyhyen vaikutusajan vuoksi. Takriini voi aiheuttaa maksaentsyymiarvojen nousua, sekä perifeerisiä kolinergisiä haittoja kuten pahoinvointia noin kolmasosalle potilaista.
Aiheesta muualla

http://www.chemspider.com/Chemical-Structure.1859 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Tacrine (englanniksi)
ChEMBL: Takriini (CHEMBL95) (englanniksi)
http://fdasis.nlm.nih.gov/srs/srsdirect.jsp?regno=4VX7YNB537 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Taking the Stage

Taking to the the Stage on yhdysvaltalainen musiikkiaiheinen tositelevisio-ohjelma. Sitä tehtiin kahden tuotantokauden verran ja esitettiin vuosina 2009-2010. Ohjelma kertoo taidekoulusta, jossa on nuoria opiskelijoita. Osan lahjakkuus on laulutaito, tanssi, instrumentin soitto tai jokin muu musiikkiin liittyvä taito. Ohjelmassa näytetään myös rakkauskuvioita ja draamaa oppilaiden suhteiden välillä. Sarjaa on esitetty Suomessa MTV Music Television -kanavalla.
Aiheesta muualla

Taking the Stage Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Taking the Stage MTV:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Cincinnati.com: SCPA debuts tonight[vanhentunut linkki] (englanniksi)
LA times Television Review: 'Taking the Stage' (englanniksi)
Tamana (Kumamoto)

| Tamana (玉名市) |
| --- | --- |
 Rengein Tanjō-jin temppeli
 lippu:  Symboli
 Tamanan sijainti Kumamoton prefektuurissa
 Tamana
 Koordinaatit: 32°56′07″N, 130°33′46″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Kumamoton prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  152,6 km²
Väkiluku (08/2019):  66 184
 – Väestötiheys:  433,7 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Bonsai-mänty
 – Kukka:  Higon japaninkurjenmiekka
 – Lintu:  Valkoinen haikara
 
 https://www.city.tamana.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tamana (jap. 玉名市, Tamana-shi) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Kumamoton prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Kumamoton suurkaupungin luoteispuolella Ariakenmeren rannikolla. Kaupungin ydinalue on rakentunut Kikuchijoen alajuoksulle. Tamanassa on 66 184 asukasta (elokuussa 2019) ja sen pinta-ala on 152,6 neliökilometriä.
Tamanan nykyinen Takasen kaupunginosa kehittyi keskiajalta lähtien Kikuchijoen satamana, josta käytiin myös ulkomaankauppaa Kiinaan ja Kaakkois-Aasiaan. Edo-kaudella se kukoisti etenkin riisin kauppapaikkana osana Kumamoton daimiokuntaa. Tamanan kaupunki perustettiin vuonna 1954, kun silloiseen Tamanan maaseutukaupunkiin liitettiin 11 muuta kuntaa. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2005, kun siihen liitettiin Taimein, Yokoshiman ja Tensuin maaseutukaupungit. Ariakenmeren rannikkoalueita on otettu maantäytöillä maatalouskäyttöön Edo-kaudelta saakka, ja nykyisin tärkeitä maataloustuotteita ovat riisin lisäksi erilaiset hedelmät. Rannikolta kerätään nori-merilevää ja japaninmattosimpukoita (asari). Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu esimerkiksi Tamana-onsenin kuuma lähde.
Tamanaa palvelevat suurnopeusjunalinja Kyūshū Shinkansen ja JR Kyūshūn Kagoshima-päälinja.
Kuvia

Jagatanin puistoa
Tamanan kaupungintalo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tamana Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Taksamittari

Saksalainen taksamittari
Ruotsalainen taksamittari
Taksamittari on takseissa oleva elektroninen tai mekaaninen laite, joka mittaa taksikuljetuksen hinnan. Mittarin laskema hinta perustuu aikaan ja matkaan. Taksamittarin kehitti saksalainen German Wilhelm Bruhn vuonna 1891. Ensimmäinen taksamittarilla varustettu auto tuli käyttöön vuonna 1897, Gottlieb Daimlerin tekemänä.
Taksamittarin asentaminen ja korjaaminen on luvanvaraista toimintaa. Suomessa mittareita saa käsitellä vain Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin hyväksymä asennusliike. Auton lakisääteisen vuosikatsastuksen yhteydessä mittari tarkastetaan lisätarkastuksena.
Taksamittarissa voi olla myös tulostin, joka antaa kuitin asiakkaan matkasta. Mittarissa voi myös olla lisälaite, joka mahdollistaa maksamisen pankki- tai luottokortilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taksamittari Wikimedia Commonsissa
Haiacab.co.uk, Taxi facts
Takrolimuusi

| --- | --- |

Takrolimuusi
Systemaattinen (IUPAC) nimi
3S-[3R*[E(1S*,3S*,4S*)],4S*,5R*,8S*,9E,12R*,14R*,15S*,16R*,18S*,19S*,26aR*-5,6,8,11,12,13,14,15,16,17,18,19,24,25,26,26a-heksadekahydro-5, 19-dihydroksi-3-[2-(4-hydroksi-3-metoksisykloheksyyli)-1-metyylietenyyli]-14,16-dimetoksi-4,10,12,18-tetrametyyli-8-(2-propenyyli)-15,19-epoksi-3H-pyrido[2,1-c] [1,4]oksa-atsasyklotrikosiini-1,7,20,21(4H,23H)-tetroni
Tunnisteet
CAS-numero: 104987-11-3
ATC-koodi: L04AD02
PubChem CID: 445643
DrugBank: DB00864
Kemialliset tiedot
Kaava: C44H68NO12 
Moolimassa: 804,018 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 126 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 20 %
Proteiinisitoutuminen: 75–99 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 11,3 tuntia
Ekskreetio: Ulosteiden mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Topikaalinen, oraalinen
Takrolimuusi on lääke muun muassa atopian hoitoon. Esimerkiksi Protopic on yksi atooppiseen ihottumaan käytettävissä oleva voide, joka ei sisällä kortisonia.
Takrolimuusia saadaan Streptomyces tsukubaensis -bakteerista. Takrolimuusi kuuluu ns. makrolideihin ja se on kalsineuriini-entsyymin salpaajaa eli tulehdussalpaajaa, jota on viime vuosiin saakka käytetty pääasiassa sisäisesti elintensiirtojen jälkeisten hylkimisreaktioiden estoon.
Takrolimuusin kemiallinen kaava on C44H69NO12, moolimassa 804,018 g/mol ja CAS-numero 104987-11-3.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto: Matti Hannuksela, Takrolimuusivoiteet, 22.1.2009 (Arkistoitu – Internet Archive)
PubChem: Tacrolimus (englanniksi)
DrugBank: Tacrolimus (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Tacrolimus (englanniksi)
ChemBlink: Tacrolimus (englanniksi)
Telemarkin kanava

M/S Henrik Ibsen Vrangfossenissa vuonna 2005
Telemarkin kanava (norj. Telemarkskanalen) on Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva kanava, joka kulkee Skienistä Daleniin. Kanavan pituus on 105 kilometriä ja se valmistui kokonaisuudessaan vuonna 1892. Skienin ja Norsjø-järven välinen osuus avattiin jo vuonna 1861. Kanavaan kuuluu 18 sulkua. Kanavassa järjestetään kesäisin risteilyjä. Vuonna 1994 kanava sai Europa Nostra -mitalin.
Kanavan reitti kartalla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Telemarkin kanava Wikimedia Commonsissa
Tammenjalosoukko

| Tammenjalosoukko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Silmälläpidettävä 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Elateriformia
Yläheimo::  Kauniaismaiset Buprestoidea
Heimo::  Jalokuoriaiset Buprestidae
Alaheimo::  Agrilinae
Tribus::  Agrilini
Suku::  Jalosoukot Agrilus
Laji::  sulcicollis
Kaksiosainen nimi
 Agrilus sulcicollis  Lacordaire in Boisduval & Lacordaire, 1835 
Katso myös
   Tammenjalosoukko Wikispeciesissä   Tammenjalosoukko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tammenjalosoukko (Agrilus sulcicollis) on jalokuoriaisten (Buprestidae) heimoon ja jalosoukkojen (Agrilus) sukuun kuuluva kovakuoriaislaji. Tammenjalosoukon tieteellinen lajinimi sulcicollis tulee latinan kielen sanoista sulcus (”ura”) ja collum (”niska”). Se on tavallisesti 6–8,5 millimetrin mittainen. Kuori on yleensä väritykseltään vihreä, kullanvihreä tai sinivihreä. Sen tuntosarvet ovat sisäpinnaltaan sahamaisen muotoisia. Lajin levinneisyys kattaa alueita Länsi-Euroopasta aina Kaukasukselle ja Pohjois-Euroopan eteläosista Italiaan asti. Suomessa laji on vakiintunut, mutta hyvin harvinainen, eläen pääosin maan lounaisosassa ja luokitellaan alueellisesti silmälläpidettäväksi lajiksi. Tammenjalosoukko lisääntyy tammen paksuissakin oksissa. Toukan kehitys kestää noin yhden vuoden. Aikuisia yksilöitä voi havaita kesäkuun puolivälistä heinäkuuhun asti.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tammenjalosoukko (Agrilus sulcicollis)
ITIS: Agrilus sulcicollis (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Agrilus sulcicollis (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Agrilus sulcicollis (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Species Agrilus sulcicollis - European Oak Borer (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Agrilus sulcicollis (englanniksi)
Sähkönjohtavuus (limnologia)

Sähkönjohtavuus on vesistöjen tutkimuksessa yksi luonnonveden ominaisuutta ilmaiseva suure, jolla pyritään selvittämään vesistöön liuenneiden mineraalien eli suolojen aiheuttamaa sähkönjohtavuutta. Sähkönjohtavuudesta voidaan epäsuorasti päätellä suolojen yhteispitoisuus vedessä ja suuri veden sähkönjohtavuusarvo merkitsee korkeaa veden suolapitoisuutta.
Mittaaminen > Yksikkö

Sähkönjohtavuus, jonka SI-tunnus on σ tai γ, on resistiivisyyden ρ käänteisluku. Silloin sähkönjohtavuuden yksikkö on
eli siemensiä metriä kohti, missä siemens  S on ohmin  \Omega  käänteisluku. Veden sähkönjohtavuus on niin pientä, että sen arvot ilmoitetaan yleensä millisiemensinä metriltä eli mS/m. Aikaisemmin se ilmoitettiin mikrosiemensinä senttimetriltä eli µS/cm. Nämä vastaavat toisiaan 1 mS/m = 10 µS/cm.
Mittaaminen > Mittaaminen

Sähkönjohtavuuden laajan asteikon takia tulee ensin määrittää näytteen sähkönjohtavuuden kertaluokka. Sen mukaan valitaan mittalaitteiston elektrodit ja astiat (astiavakio). Mittarin puhdistuksen ja kalibroinnin jälkeen voidaan suodatettu ja mahdollisesti hallitusti laimennettu liuos asettaa mittalaitteeseen. Koska sähkönjohtavuus riippuu veden lämpötilasta, tempperoidaan se 25 °C lämpöiseksi. Elektrodit huuhdellaan kahdesti puhdistetulla vedellä ja kahdesti näytteellä. Sitten suoritetaan mittaus. Mikäli lämpötilaa ei voida säätää, tulee suorittaa tulosten muunto lämpötilan mukaisella korjauskertoimella.
Mittaaminen > Vesistöjen ja vesien sähkönjohtavuusarvoja

Suomalaiset järvet ovat vähäsuolaisia, koska kova kallioperä on heikosti rapautuvaa. Sen vuoksi veden sähkönjohtavuus vaihtelee suppealla alueella 5–10 mS/m. Suomalaiset jokivedet johtavat sähköä 10–20 mS/m, mutta jos joet virtaavat viljeltyjen alueiden läpi, kohoaa sähkönjohtavuus arvoon 15–20 mS/m. Itämerellä Suomen rannikon tuntumassa sähkönjohtavuus on jo moninkertainen 1000–1200 mS/m eli 1,0–1,2 S/m. Itämeren suolapitoisuus on pääasiallinen syy suureen sähkönjohtavuuden eroon makeaan veteen verrattuna. Atlantilla, missä on merisuolaa 35 grammaa litrassa, on sähkönjohtavuus 4800 mS/m eli 4,8 S/m.
Erittäin puhdistetun veden, jollainen on esimerkiksi ionivaihdettu vesi, sähkönjohtavuus on 5,50·10−6 mS/m = 0,00550 μS/m eli 0,00000550 mS/m. Hyvälaatuinen juomavesi sisältää yleensä vain vähän suoloja ja epäpuhtauksia. Sen sähkönjohtavuus on tavallisesti 0,0005–0,05 mS/m. Uima-altaan vesi puskuroidaan hieman emäksiseksi ja siihen lisätään klooria. Nämä toimenpiteet nostavat suolojen määrää ja lisäävät veden sähkönjohtavuuden 0,25–0,30 mS/m. Yhteiskunnan jätevesiin jää suoloja luonnonvesiä selvästi enemmän. Tämä havaitaan sähkönjohtavuuden kohoamisena ja sen tavallisia arvoja ovat 50–100 mS/m.
Sähkönjohtavuuden syitä

Järvien ja lampien veden sähkönjohtavuutta lisäävät lähinnä katioinien natriumin, kaliumin, kalsiumin ja magnesiumin sekä anionien kloridien ja sulfaattien pitoisuudet. Suomalaisten järvien alusvesien sähkönjohtavuus kohoaa hieman talvella, koska happipitoisuuden pienetyessä alkavat pohjaan laskeutuneet ravinteet liueta takaisin veteen ja kohottavat siten alusveden suolapitoisuutta. Sähkönjohtavuus kasvaa pääsääntöisesti liikuttaessa pinnalta järven pohjaan päin. Tämä johtuu orgaanisten ainesten hajoamisessa vapautuneista suoloista.
Pitkällä aikavälillä vesiemme sähkönjohtavuus on kohonnut kulttuurivaikutusten lisääntyessä. Kulttuurivaikutuksiin voidaan lukea sade- eli hulevesien johtaminen vesistöihin, peltojen väkilannoittaminen, maanteiden suolaus ja puhdistettujenkin jätevesien määrän kasvaminen. Sähkönjohtavuuden kasvu on kuitenkin pysähtynyt 1990-luvulla.
Koska jätevedet johtavat sähköä luonnonvesiä paremmin, voidaan jätevesien kulkeutumista vesistöissä tarkkailla seuraamalla sähkönjohtavuuden kasvua tai vähenemistä. Esimerkiksi Tampereen kaupungin jätevedet kertyvät joka talvi Lehtisaaren syvänteeseen, koska järvessä on selvä lämpötilakerrostuminen ja alusveteen kertynyt aines vaihtuu vasta kevään täyskierrossa. Samaa periaatetta, vaikkakin sähkönjohtavuudeltaan päinvastainen ilmiö, on jokivesien seuraaminen merellä. Jokiveden sähkönjohtavuus on alempi kuin merivedellä, joten jokiveden sekoittumista voi seurata merellä kilometrien päähän. Siellä jokiveden ja meriveden välinen ero on niin suuri, että ero vesityyppien välillä selviää sähkönjohtavuudella helposti.
Aiheesta muualla

Kemianluokka: Suolapitoisuuden määritys (Arkistoitu – Internet Archive) (opettajan ohje)
Tetjana Tkalitš

Tetjana Myh’ailivna Tkalitš (ukr. Тетяна Михайлівна Ткаліч, s. 30. toukokuuta 1975 Hrebinka) on ukrainalainen pikajuoksija.
Tkalitš saavutti alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1994 pronssia 200 metrillä ajalla 23,35. Ateenan kesäolympialaisissa 2004 hän karsiutui 100 metrillä ensimmäisellä kierroksella. 4 × 100 metrin viestissä Tkalitš sijoittui EM-kilpailuissa 2002 viidenneksi ja MM-kilpailuissa 2003 neljänneksi. Olympialaisissa 2004 Tkalitšin edustama viestijoukkue karsiutui ensimmäisellä kierroksella.
Tkalitš voitti 200 metrillä Ukrainan mestaruuden sekä ulkoradoilla että sisäradoilla vuosina 1999 ja 2001.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde:
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 11,25 | Harkova | 17. toukokuuta 2003 |
| 200 m | 23,07 | Kiova | 22. syyskuuta 1999 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 7,15 | Zaporižžja | 29. tammikuuta 2004 |
| 200 m | 23,39 | Lviv | 7. helmikuuta 1999 |
Sweet Desire

| Sweet Desire Lullacry |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: heavy metal, hard rock
 Kesto: 46.59
 Levy-yhtiö: Heart, Trust & Respect Records
Lullacryn muut julkaisut
|   | Sweet Desire 1999 | Be My God 2001 |
Sweet Desire on suomalaisen metalliyhtyeen Lullacryn ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 1999 levymerkillä Heart, Trust & Respect Records.
Kappaleet

For Evermore – 4.24
Alone – 4.26
All For Nothing – 5.12
Sweet Desire – 4.09
My Dear Skinwalker – 3.46
Downwards – 3.56
Whisper in the Chaos – 3.24
I Will Make My Paradise – 2.59
The Chant – 4.34
Feardance – 6.05
The Autumn – 4.04
Albumille nauhoitettiin myös kaksi kappaletta, May the Times Change sekä cover-versio The Cultin kappaleesta The Rain, mutta ne julkaistiin vasta vuonna 2014 levyn uudelleen masteroidun painoksen mukana.
Kokoonpano

Heavy Hiltunen – basso
Sauli Kivilahti – kitara
Sami Leppikangas – kitara
Jukka Outinen – rummut
Tanya Kemppainen – laulu
Aiheesta muualla

Sweet Desire Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Sweet Desire Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Lullacry
| --- | --- |
Studioalbumit:   Sweet Desire  Be My God  Crucify My Heart  Vol. 4  Where Angels Fear 
Kokoelmat:   Legacy: 1998–2014 
EP:t:   Fire Within
Telemark Team

Telemark Team ry on oululainen tanssiurheiluseura.
Tanssiseura Telemark ry perustettiin vuonna 1965. Seura oli mukana Suomen Valtakunnallisen Tanssiurheiluliiton perustamisessa vuonna 1968. Nimi vaihtui Telemark Team ry:ksi, kun Telemark ja toinen oululainen tanssiurheiluseura Tanssitiimi yhdistyivät.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Telemark-alastulo

Telemark-alastulo on mäkihypyssä käytetty alastulotyyli, joka on peräisin Telemarkista.  Sitä pidetään yleisesti tyylikkäimpänä alastulona. Telemark eroaa tasajalka-alastulosta siten, että siinä sukset tömähtävät maahan aavistuksen peräkkäin ja toinen jalka on hitusen edellä toista. Se on saanut nimensä laskettelua muistuttavasta asennostaan. Alastulo saa olla enintään kaksi mäkihyppysuksen paksuutta leveä, muuten tyylipisteet vähenevät.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Telemark-alastulo Wikimedia Commonsissa