stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hakuteos

Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1925–1928.
Hakuteos on jonkin alan tai yleisesti kaikkien alojen tärkeimmän tiedon nopeaa löytämistä varten laadittu teos. Yleensä hakuteoksen hakusanat on järjestetty aakkosjärjestykseen, mutta ne voidaan järjestää myös esimerkiksi aihepiireittäin.
Hakuteoksia ovat muun muassa vuoden kierron ja muuta ajankohtaista tietoa sisältävä almanakka, karttoja sisältävä atlas, sanakirja, tietosanakirja, ja sanojen suhteita muihin sanoihin luetteloiva tesaurus.
Arrajärvi

| Arrajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti ja Lahti (Nastola)
Koordinaatit:  60°58′40″N, 26°05′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Tulojoki:  Arrajoki Sylvöjärvestä
Laskujoki:  Kymijoki 
Taajamat:  Metsäkylä
Järvinumero:  14.122.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  74,1 m  
Pituus:  9,1 km  
Leveys:  2,8 km  
Rantaviiva:  44,0187 km  
Pinta-ala:  9,90831 km²  
Tilavuus:  0,0286502 km³  
Keskisyvyys:  2,89 m  
Suurin syvyys:  8,96 m  
Valuma-alue:  375,25 km²  
Saaria:  7 
:  Puustellinsaari, Sepänsaari
 fiArrajärvi 
Arrajärvi  on Iitissä ja Lahden Nastolassa, Päijät-Hämeessä sijaitseva järvi. Se erkanee Kymijoen uomasta etelään, ja siellä se muodostaa joen järvimäisen laajentuman. Lahden osa järvestä kuului ennen kuntaliitosta Nastolaan.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 990 hehtaaria eli 9,9 neliökilometriä. Se on 8,9 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järven pohjoispää on joelle avoin, ja sen katsotaan alkavan Kymenkäänteessä Inkerinmaalla Mustamännyn ja sen vastarannalla olevan Saviojan suun väliseltä linjalta. Järvi työntyy Kymenjoen päävirrasta etelään päin Karjusaaren ohi ja kapean Salmen läpi, missä järven eteläinen järvenosa alkaa. Eteläosassa Kilpisaaren niemi jakaa järven kahdeksi lahdeksi. Pohjoiseen päin työntyy 2,4 kilometriä pitkä Soilahti ja etelään päin kolme kilometriä pitkä Säyhteeseen päättyvä järvenosa.
Järvessä on laskettu olevan seitsemän saarta. Niiden yhteispinta-ala on 18 hehtaaria, mikä on noin 1,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Karjusaari, Puustellinsaari ja Sepänsaari ovat yli hehtaarin suuruisia, ja neljä muuta ovat yli aarin kokoisia. Muita saaria ovat Kaijakivi ja Inkerinsaari pohjoisessa, Paskosaari Tiisalansaaren edustalla ja neljäs saari vielä Tiisalansaaren pohjoispuolella Kaalmaanpohjan edustalla.
Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 29 miljoonaa kuutiometriä eli 0,029 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 9,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Paskosaaren ja Sepänsaaren välissä. Muualla järvi on melko matala.
Järven rantaviivan pituus on 44 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5 kilometriä. Rannat ovat melko jyrkkiä lukuun ottamatta peltoalueita ja niihin rajoittuvia suoalueita. Inkerinmaan ja siitä etelään sijaitsevat rannat ovat jyrkkiä. Tiirinmaan mäki kohoaa yli 50 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven länsirannalla sijaitsevat Metsäkylä ja Säyhteen kylät. Kylien ja muiden alueiden asutus on haja-asutusta. Rannoilla on 16 kiinteää asutusta, ja maatilojen välissä on noin 140 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3136 ja siitä haarautuvilta muilta yhdysteiltä 14501, 14092, 14501, 14502, 14097 ja 14504. Saviojasta kulkee järven keskivaiheille Lahden ja Iitin välinen kuntaraja. Se halkaisee järven pohjois-etelä-suunnassa ja kääntyy etelässä Kilpisaaren ja Puusellinsaaren välistä Arrajoelle.
Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus on 74,1 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi on säännöstelty siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 73,93 metriä ja 74,13 metriä merenpinnan yläpuolella. Säännöstelyn hoitaa pääasiassa Mankalan voimalaitos Kirkkojärven suulla, mutta vedentuloa Arrajärveen säännöstellään myös yläpuolelta Vuolenkosken voimalaitoksella. Mankalan kosket on valjastettu vuonna 1950 Mankalan voimalaitoksella, ja valjastus nosti alajuoksulla vedenpintaa kahdeksan metriä. Arrajärven nimistöstä päätellen järven vedenpinnan vaihtelut ovat olleet suuria. Suuri Kilpisaari on nykyisessä järvessä niemi ja Karjusaari on soistunut kiinni mantereeseen. Korkeasta vedenpinnasta kielivät myös rannan tasanteet, joita erottaa Kansalaisen karttapaikan varjokuvasta.
Virkistysarvot > Vedenlaatu

Kymijoen valjastaminen sekä vedenkorkeuden ja virtaaman säännöstely on heikentänyt veden vaihtumista Arrajärvessä. Järveen johdetut pelto-ojat ja haja-asutuksen jätevedet ovat hiljalleen rehevöittäneet Arrajärven rantoja, ja ne ovat paikoin alkaneet kasvamaan umpeen. Vedenlaadusta on tehty viime aikoina tutkimusta. Pintaveden fosforipitoisuus on eteläisellä järvialtaalla kesällä vaihdellut 20–50 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja vuosien 2009–2013 kesäkeskiarvo on ollut 48 μg/l ja talvikeskiarvo 22 μg/l. Nämä arvot tekevät järvestä rehevän. Fosforipitoisuudet kuitenkin ylittävät raja-avon 50 μg/l ajoittain, jolloin järvi on luokiteltu erittäin reheväksi. Karjusaaren lähellä, missä Kymijoen huuhtova vaikutus tuntuu selvästi, arvot ovat olleet pienemmät. Siellä pintaveden fosforipitoisuuden kesäkeskiarvo on ollut 21 μg/l ja talvikeskiarvo 8 μg/l. Järven syvänteissä esiintyy veden lämpötilakerrostuneisuutta ja sen lisäksi vielä happivajetta. Alhaisia happipitoisuuksia on mitattu sekä talvella että kesällä 1970-luvulta saakka. Tämä on nostanut etenkin 1980–1990-luvuilla pohjan läheisiä fosforipitoisuuksia pintaveden arvoja korkeammiksi. Veden tyypipitoisuudet ovat olleet tyydyttäviä. Sepänsaaren edustalla on ollut vuosien 2010–2013 typpipitoisuuksien keskiarvo 725 μg/l, mutta Karjusaaren edustalla se on ollut vain 524 μg/l.
Virkistysarvot > Luontoarvot

Arrajärven alueelle on perustettu Natura 2000-alueita, joissa suojelun kohteina ovat kalliojyrkännealueet ja rehevöityneet lahdenpohjukat. Järven länsiosassa kulkee myös harjujakso, jonka Veljestenharju ja Puustellinsaari muodostavat maisemallisesti ja kasvillisesti kiinnostavan kohteen.
Viikon mittaisessa verkkokoekalastuksessa elokuussa 2013 saatiin saaliiksi yksilöittäin laskettuna 52 prosenttia särkeä, 32 prosenttia ahventa ja 7 prosenttia salakkaa. Muita lajeja olivat hauki, kiiski, kuha, lahna, pasuri, ruutana, sorva ja suutari. Kun lajit luokiteltiin massan perusteella oli saaliista 41 prosenttia särkeä, 27 prosenttia ahventa, 12 prosenttia kuhaa ja 6 prosenttia salakkaa. Kyselytutkimuksen mukaan järvestä saadaan satunnaisesti myös toutainta, siikaa ja madetta. Kuoretta on saatu koetroolauksessa. Järveen on tehty toistuvia istutuksia vuosina 2005–2011. Niissä istutettiin järvisiikaa ja planktonsiikaa, mutta eniten kuhaa.
Virkistysarvot > Melonta

Järvellä kulkee maakuntakaavassa osoitettu melontareitti.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alueella (14.12), jonka Mankalan Arrajärven alueeseen (14.122) järvi kuuluu.
Järvi saa pääosan vedestään ohi virtaavasta Kymijoesta, mutta myös Arrajoen valuma-alueelta (14.16) ja omalta valuma-alueelta tulee merkittävästi vettä. Järven valuma-alueen suuruus on 375,25 neliökilometriä, josta järven oma pinta-ala muodostaa vain 2,6 prosenttia. Suora yhteys Kymijokeen ja valuma-alueen lasku-uomat lyhentävät järven veden laskennallista viipymää 83 vuorokauteen..
Arrajärven lähialueella, joka rajautuu etelässä Salpausselkään, on kuusi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat järveen suoraan tai välillisesti. Niistä huomattavimpia ovat eteläpäähän laskeva Kotojärvi (62 ha) sekä ketjussa sen kautta laskevat Selkojärvi (58 ha) ja Haramaanjärvi (66 ha). Viimeksi mainittuun laskevat vielä pienet lammet Petkellammi (3 ha) ja Ymmyriäislammi (3 ha). Veljestenharjun pohjoispuolelta laskevat järven itärantaan Veljestenlammi (2 ha) ja Äijänlammi yhteistä ojaa myöten. Järven länsirantaan laskeva Arrajoki on Sylvöjärven (231 ha) laskujoki. Sen yläjuoksulla sijaitsevat muun muassa Salajärvi (810 ha) ja Ruuhijärvi (573 ha).
Hagenuk e100

| Hagenuk e100 |
| --- | --- |
Käyttöverkot:  GSM 900/1800
Mitat:  110 x 51 x 15
Paino:  76g
Kamera:  Ei ole
Radio:  on
Valmiusaika:  150
Puheaika:  2,5
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hagenuk e 100 on matkapuhelin, jossa on suuret näppäimet ja näyttö. Puhelin on seniorikännykkä, joka on tarkoitettu soittamiseen ja tekstiviestittelyyn. Puhelin on voittanut iF Design Gold 2010 palkinnon ja se on Tekniikan maailman suosittelema 5/2011.
Puhelimessa on mm. kirkas led-taskulamppu, sos-kytkin, laskin, radio ja värinähälytin. Sitä on saatavilla punaisena, mustana ja valkoisena.
Hagenuk  on vuonna 1899 perustettu tunnettu saksalainen tuotemerkki.
Aiheesta muualla

Suomenkielinen Hagenuk e 100 -tuote-esittely[vanhentunut linkki]
Puhelin suomenkielinen käyttöohje[vanhentunut linkki]
Barbara Krafftówna

| Barbara Krafftówna |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1928 Varsova, Puola
Kuollut: 23. tammikuuta 2022 (93 vuotta)
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1953–2022
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Barbara Krafftówna, Barbara Krafft-Seidner (5. joulukuuta 1928 – 23. tammikuuta 2022) oli puolalainen elokuvanäyttelijä.  Hän esiintyi yli 40 elokuvassa ja televisio-ohjelmassa vuodesta 1953 lähtien.
Valikoitu filmografia

Tuhkaa ja timanttia (Popiól i diament, 1958)
Tänä yönä kuolee kaupunki (Dzis w nocy umrze miasto, 1961)
Opimmeko rakastamaan? (Jak byc kochana, 1963)
Rakkauden harha-askel (Ich dzien powszedni, 1963)
Saragossan salaisuudet (Rekopis znaleziony w Saragossie, 1965)
Szyfry (1966)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Barbara Krafftówna Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Hareidin kirkko

| Hareidin kirkko Hareid kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Hareid, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1877
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  350
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hareidin kirkko (norj. Hareid kyrkje) on Hareidin kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva puukirkko, joka valmistui vuonna 1877.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hareidin kirkko Wikimedia Commonsissa
Barbara Bush

| Barbara Bush |
| --- | --- |

Yhdysvaltain ensimmäinen nainen
 20. tammikuuta 1989 – 20. tammikuuta 1993  
Edeltäjä:  Nancy Reagan
Seuraaja:  Hillary Clinton
Yhdysvaltain varapresidentin puoliso
 20. tammikuuta 1981 – 20. tammikuuta 1989  
Edeltäjä:  Joan Mondale
Seuraaja:  Marilyn Quayle
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1925 Flushing, New York, Yhdysvallat
Kuollut: 17. huhtikuuta 2018 (92 vuotta) Houston, Texas, Yhdysvallat
Puoliso:  George H. W. Bush
Lapset:   George  Robin  Jeb  Neil  Marvin  Dorothy 
Tiedot
Puolue:  republikaanit
 Nimikirjoitus
Barbara Pierce Bush (8. kesäkuuta 1925 New York, New York – 17. huhtikuuta 2018 Houston, Texas) oli Yhdysvaltain 41. presidentin George H. W. Bushin vaimo. Yhdysvaltain 43. presidentti George W. Bush ja Floridan kuvernöörinä toiminut Jeb Bush ovat heidän poikiaan. Barbara Bush oli Valkoisen talon emäntänä vuodet 1989–1993.
Elämäkerta

Barbara Pierce syntyi New Yorkissa ja oli kolmas Marvin Piercen ja Pauline Robinson Piercen neljästä lapsesta. Perhe oli hyvin toimeentuleva. Äiti kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 1949. McCall Corporation -julkaisuyhtiön puheenjohtajaksi noussut Marvin Pierce kuoli vuonna 1969.
Vuonna 1941 16-vuotias Barbara tapasi tanssiaisissa George Herbert Walker Bushin, joka opiskeli Phillips Academyssa Massachusettsin osavaltiossa. Toisessa maailmansodassa Bush oli laivaston torpedolentäjä, ja hän nimesi lentokoneensa Barbaran mukaan. Kun Bush palasi Yhdysvaltoihin, Barbara keskeytti opiskelunsa Smith Collegessa, ja pari meni naimisiin 6. tammikuuta 1945. Sodan jälkeen George Bush valmistui Yalen yliopistosta, ja pari muutti Texasin Midlandiin. Heille syntyi kuusi lasta: George W. Bush (s. 1946), Pauline Robinson "Robin" Bush (1949–1953, kuoli leukemiaan), Jeb Bush (s. 1953), Neil Mallon Bush (s. 1955), Marvin Pierce Bush (s. 1956) ja Dorothy Bush Koch (s. 1959).
Vaikka Bush tuki miehensä ja poikiensa vaalikampanjoita, hän vältti ottamasta julkisesti kantaa politiikkaan. Ensimmäisenä naisena hän keskittyi taloudenhoitoon, lukutaitokampanjoihin ja Valkoisen talon historian vaalimiseen. Bush kirjoitti satukirjoja ja oli mukana useissa lukutaitokampannjassa. Hänen perustamansa Barbara Bush Foundation for Family Literacy -säätiö tukee yli 1 500 lukutaitoa edistävää kampanjaa Yhdysvalloissa.
Elämäkerta > Kuolema

Ennen kuolemaansa Barbara Bush oli kärsinyt terveysongelmista ja viettänyt pitkiä aikoja sairaalassa. Huhtikuussa 2018 hän ilmoitti kieltäytyvänsä lisähoidoista. Hän kuoli kaksi päivää myöhemmin 17. huhtikuuta 2018.
Terveys

Barbara Bush sairasti kroonista autoimmuunisairautta Basedowin tautia, joka vaikuttaa kilpirauhaseen.
Bush vierailemassa Washington DC:n lastensairaalassa joulukuussa 1990.
Assam

| Assam |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Assamin sijainti Intian kartalla.
Valtio:   Intia
Perustettu:  1950
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Dispur
 – suurin kaupunki:  Guwahati
Pinta-ala:  78 438 km²
Väkiluku (2011):  31 205 576 (14.)
 – väestötiheys:  398 as./km²
Kielet:  Assami
 
http://assam.gov.in/
Assam (assamiksi অসম, Oxom) on Intian osavaltio maan koillisosassa. Se sijaitsee Himalajan juurella Brahmaputran laaksossa. Osavaltion pääkaupunki Dispur on alueen väkiluvultaan suurimman kaupungin Guwahatin esikaupunki. Suurimmasta osasta Assamia tuli osa Intiaa Intian jaon yhteydessä vuonna 1947 ja oma osavaltionsa siitä tehtiin vuonna 1950. Osavaltion virallinen kieli on assami ja alueella on myös huomattava bengalinkielinen vähemmistö. Alueella on ollut jännitteitä paikallisten ja pääosin maahanmuuttajataustaisten bengalinkielisten välillä. Suurin osa Assamilaisista on uskonnoltaan hindulaisia ja suurin osa assamilaisista asuu maaseudulla. Maatalous muodostaa alueen talouden kulmakiven. Assamin asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 31 205 576.
Maantiede

Assamin osavaltion pinta-ala on 78 438 km². Sen naapuriosavaltioita ovat Arunachal Pradesh pohjoisessa, Nagaland ja Manipur idässä, Mizoram ja Tripura etelässä, sekä Meghalaya ja Länsi-Bengali lännessä. Osavaltiolla on myös raja Bhutanin kanssa pohjoisessa ja Bangladeshin kanssa lännessä. Assam voidaan jakaa kolmeen erilliseen maantieteelliseen alueeseen, Brahmaputrajoen laaksoon pohjoisessa, Barakjoen laaksoon etelässä ja kukkulaiseen alueeseen keskellä osavaltion eteläosaa. Brahmaputran laakso on kolmesta alueesta suurin. Joki virtaa osavaltioon koillisesta kulkien kohti länttä ja kääntyen lopulta kohti etelää Bangladeshiin. Jokilaaksoa ympäröivät vuoret, joilta jokeen laskee useita pienempiä virtoja. Assam käsittää vain osan Barakjoen laaksosta, mutta sen tasanko on tärkeää maatalousaluetta. Eteläosan kukkulat kuuluvat Meghalayan ylänköön. Assamin alue on varsin altis maanjäristyksille.
Assamin korkein keskilämpötila on 36 °C elokuussa ja alin 7 °C tammikuussa. Alueella ei esiinny suurelle osalle muuta Intiaa tyypillistä kuumaa kuivaa kautta. Suurin osa alueen sateista saadaan monsuunikaudella kesäkuusta syyskuuhun, jolloin alueella esiintyy myös tulvia. Vuosittainen sadanta on osavaltion länsiosissa 1 800 mm ja itäosissa 3 000.
Noin kolmasosa Assamin alueesta on metsien peitossa. Alueella on useita luonnonsuojelualueita, joista Kazirangan kansallispuisto  ja Manasin kansallispuisto kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon.  Alueen eläimistöön lukeutuvat esimerkiksi intiantiikeri, leopardi, intiansarvikuono, aasiannorsu, gauri, sekä monet kädellislajit, lintulajit ja matelijat.
Talous

Maatalous muodostaa Assamin talouden kulmakiven. Maatalous työllistää noin puolet osavaltion työvoimasta ja tuottaa noin kolmanneksen sen bruttokansantuotteesta. Viljelykasveista tärkein on riisi. Tärkeitä vientituotteita ovat juutti ja tee. Huomattava osa koko Intian teestä kasvatetaan Assamissa ja alueella kasvatetaan myös silkkiä. Hallitus on pyrkinyt kasvattamaan ja tukemaan karjataloutta, mutta sen merkitys on edelleen vähäistä. Assamissa on myös huomattavia luonnonvaroja. Alueelta löytyy maaöljyä, maakaasua, hiiltä ja kalkkikiveä. Osavaltion teollisuussektori ei ole kovin kehittynyt. Alue on suhteellisen eristyksissä muusta Intiasta, liikenneverkko on huono ja paikallinen teollisuus palveleekin lähinnä paikallisen kysynnän tarpeita.
Väestö

Assamin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 31 205 576. Vuoden 2001 vastaavan laskennan asukasluku oli 26 655 528. Assamin väkiluku on kasvanut nopeasti 1900-luvun loppupuoliskolta lähtien ja väestö on keskittynyt suhteellisen pienelle maataloudelle suotuisalle alueelle jokilaaksoissa. Kukkulaiset ja metsäiset alueet ovat harvemmin asuttuja. Assamin asukkaat ovat pääasiassa aasialaiseen kansanosaan sekoittuneita indoiranilaisia kansoja. Alueen useat heimot eivät kuulu Intian perinteiseen kastilaitokseen. Heimoista suurin ovat bodot.
Vuonna 2011 suurin osa Assamin asukkaista (85,9%) asui maaseudulla. Kaupungeissa asui 14,1% väestöstä. Alueen neljä suurinta kaupunkia olivat Guwahati (957 352), Silchar (172 830), Dibrugarh (139 565) ja Nagaon (117 722). Miehiä alueen asukkaista oli 15 939 443 ja naisia 13 777 037. Väestötiheys oli 398 as./km² ja lukutaitoisuus 72,19%.
Assami on Assamin osavaltion virallinen kieli. Vuonna 2011 sitä puhui äidinkielenään 15 095 797 henkilöä. Muita suuria kieliä osavaltiossa olivat bengali (9 024 324), hindi (2 101 435) ja bodo (1 416 125). Assamin alueella puhutaan myös monia pienempiä kieliä, joiden valtaosa kuuluu tiibettiläis-burmalaisiin kieliin.
61,47% väestöstä oli hinduja. Suurimmat uskonnolliset vähemmistöt olivat muslimit (34,22%), kristityt (3,74%), buddhalaiset (0,18%), jainit (0,08%) ja sikhit (0,07%). Muita uskontoja harjoitti 0,09 % väestöstä. Hindujen valtaosa Assamissa harjoittaa uskon pääsuuntauksista vaishnavismia. Muslimit koostuvat pääasiassa alueelle suhteellisen hiljattain muuttaneista bangladeshilaisista. Kristinuskoa harjoittavat monet alueen heimoyhteisöistä, joista osa harjoittaa edelleen myös perinteisiä uskoja.
Kulttuuri

Bihujuhlat ovat tyypillinen assamilaisen kulttuurin piirre. Bihut olivat alun perin maatalouteen ja esimerkiksi sadonkorjuuseen liittyneitä juhlia. Bohag Bihu tai Rangoli Bihu on yleensä huhtikuun keskivaiheilla juhlittava kevätjuhla, jonka juhlintaan liittyvät tanssit ja laulut. Magh Bihu on puolestaan tammikuisin juhlittava sadonkorjuujuhla. Lokakuisin tai marraskuisin vietetään Kati Bihu-juhlaa. Bihujuhliin on perintisesti osallistuttu uskontoon tai kastiin katsomatta. Bihujuhlien lisäksi assamissa seurataan muualla Intiassa seurattavia intialaisia juhlapäiviä.
Kudonnalla on tärkeä rooli perinteisessä assamilaisessa kulttuurissa. Kudontaa ovat tehneet etenkin naiset ja lähes jokaisessa assamilaisessa talossa on kangaspuut. Kanasta valmistetaan silkistä ja puuvillasta.
Assamilaisen keittiön pääraaka-aineita ovat riisi, kala, kasvikset ja hedelmät. Tyypillinen piirre assamilaiselle aterialle on ruokailun aluksi tarjottavat kitkerät ruokalajit (khar) ja lopuksi tarjoiltavat happamat ruokalajit (tenga). Kitkerä maku voidaan saada aikaiseksi esimerkiksi banaaninlehtien tuhkasta ja kitkerä maku sarviapilan  siemenillä ja sitruunamehulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Assam Wikimedia Commonsissa
Intian osavaltiot ja territoriot
Osavaltiot: Andhra Pradesh | Arunachal Pradesh | Assam | Bihar | Chhattisgarh | Goa | Gujarat | Haryana | Himachal Pradesh | Jammu ja Kashmir | Jharkhand | Karnataka | Kerala | Länsi-Bengali | Madhya Pradesh | Maharashtra | Manipur | Meghalaya | Mizoram | Nagaland | Odisha | Punjab | Rajasthan | Sikkim | Tamil Nadu | Telangana | Tripura | Uttarakhand | Uttar Pradesh
Liittovaltion alueet: Andamaanit ja Nikobaarit | Chandigarh | Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu | Lakshadweep | Puducherry
Pääkaupunkialue: Delhi
Näkymä Brahmaputralla
Intiansarvikuonoja Assamissa.
Ahomien kuninkaan palatsi Garhgaonissa.
Väkijoukko Kamakhyan temppelillä
Bodotanssijoita
Heinisuo

Heinisuo voi tarkoittaa seuraavia:
Heinisuo, kylä Kajaanissa
Heinisuo, kylä Mäntsälässä
Heinisuo, kylä Ranualla
Heinisuo, suo Rengossa
Annika Heinisuo (s. 1988), suomalainen koripalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Heinisuo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Havuloiskärsäkäs

| Havuloiskärsäkäs |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 {{{status}}} 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Kärsäkäsmäiset Curculionoidea
Heimo::  Typpykärsäkkäät  Anthribidae
Alaheimo::  Anthribinae
Tribus::  Anthribini
Suku::  Loiskärsäkkäät Anthribus
Laji::  nebulosus
Kaksiosainen nimi
 Anthribus nebulosus  Forster, 1770 
Katso myös
   Havuloiskärsäkäs Wikispeciesissä   Havuloiskärsäkäs Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Havuloiskärsäkäs (Anthribus nebulosus) on typpykärsäkkäiden (Anthribidae) heimoon kuuluva loiskärsäkässuku. Aikuinen havuloiskärsäkäs on kooltaan 2,5 – 4 mm ja sillä on lyhyt kärsä. Lajin peitinsiivet ovat valkotäpläiset ja etuselän takareuna mutkittelee aaltomaisesti ja siinä esiintyy vaalea ristikkokuvio.
Havuloiskärsäkkään toukat elävät kuusissa ja syövät ravinnokseen kilpikirvoihin kuuluvia lajeja kuten Eulecanium tiliae ja Physokermes hemicryphus. Aikuisia havuloiskärsäkkäitä löytyy puunrunkojen lisäksi myös tuomien ja pihlajien kukista.
Havuloiskärsäkästä esiintyy Suomen lisäksi ainakin Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Havuloiskärsäkäs (Anthribus nebulosus)
iNaturalist: Havuloiskärsäkäs (Anthribus nebulosus)
ITIS: Anthribus nebulosus (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Anthribus nebulosus (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Anthribus nebulosus (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Anthribus nebulosus (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Species Anthribus nebulosus (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Species Anthribus nebulosus (kuvia) (englanniksi)