stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Solovetskin luostari
Historia

Luostarin perustivat 1400-luvulla munkit Savvati Solovetskilainen ja Herman Solovetskilainen. Savvatin kuoltua Herman jatkoi luostarin rakentamista Sosima-nimisen munkin kanssa. He asettuivat asumaan saarelle. Vähitellen väkeä kerääntyi lisää, ja saarelle rakennettiin Kristuksen kirkastumisen muistolle pyhitetty kirkko.
1500-luvulla saarelle rakennettiin jyhkeä linnoitus. Luostari sai tuolloin laajoja valtuuksia Vienanmeren alueen luonnonvarojen käytössä, ja siitä tuli myös alueen taloudellisen toimeliaisuuden keskus. Siellä oli muun muassa suolatehtaita, ja se hallitsi kalastusta, turkispyyntiä ja osin kaivostoimintaakin. Luostari oli yksi rikkaimpia pääluostareita Venäjällä. Se omisti maata Karjalassa ja se rikastui erityisesti Vienanmeren talonpoikien kustannuksella. Sillä oli kiinteät suhteet Moskovan Venäjän keskushallintoon ja muodosti siten keskeisen osan Venäjän valtiollista rakennelmaa Pohjois-Venäjällä. Linnoituksessa oli myös voimakas varuskunta.
Luostarista muodostui ennen pitkää Pohjois-Venäjän kristillisyyden keskus. Solovetskissa jäljennettiin kirjoja 1400-luvulla. 1600-luvulla luostarissa oli 350 munkkia ja yli 600 muuta työntekijää.
Vuosina 1668–1676 Solovetskin luostari oli uskonnollisen ja poliittisen kriisin näyttämö, kun munkit tukivat kirkon ja keskusvallan kannalta katsottuna kapinallisia vanhauskoisia. Seurauksena oli, että munkkiveljestö vaihdettiin lähes kokonaan ja luostari alistettiin vasta perustetun Holmogoryn arkkipiispanistuimen valvontaan.
Luostarin toiminta lakkautettiin neuvostoaikana vuonna 1920. Vuosina 1923–1933 paikka toimi ojennus- ja pakkotyöleirinä, jota voi pitää Gulag-pakkotyöleirijärjestelmän prototyyppinä. Sittemmin leiri muutettiin vankilaksi, joka toimi talvisodan alkamiseen 1939 saakka. Toisen maailmansodan jälkeen saaret olivat sotilaskäytössä. Neuvostoliiton romahtamisen (1991) jälkeen luostarin toimintaa on ryhdytty elvyttämään. Vuodesta 1992 luostari on toiminut museona, joka on suosittu matkailukohde. Siellä toimii myös pieni munkkiveljestö.
Luostarissa on sinne vuonna 1596 tuotu muinainen Manamansalon kirkon kello, jonka venäläiset ryöstivät 1580-luvulla. Suomalaisten tietoon kellon olemassaolo tuli 1970-luvulla.
Aiheesta muualla

Luostarin viralliset sivut Venäjän ortodoksinen kirkko (venäjäksi)
Solovetskin museon sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi) (englanniksi)
Solovetskin luostari ortodoksi.net
Solovetskin luostari, Suomen Kuvalehti 1874 1. 9.1874, n. 41 (Kansallikirjaston digitaalinen lehtiarkisto)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sylheti

| Sylheti |
| --- | --- |
Oma nimi:  ছিলটী (chilaṭī)
Tiedot
Alue:  Sylhet (Bangladesh)
Puhujia:  10 miljoonaa
Kirjaimisto:  bengalilainen kirjaimisto
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  indoiranilaiset kielet indoarjalaiset kielet
ISO 639-3:  syl
 Ohje 
Sylheti on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Sylhetin alueella Bangladeshissa ja ympäröivillä alueilla. Kieli on läheistä sukua bengalille ja sitä kirjoitetaan nykyisin bengalilaisilla kirjaimilla. Historian saatossa sylhetiä on kirjoitettu myös arabialaisilla kirjaimilla ja omalla syloti-nagri-kirjaimistollaan. Sylhetillä on noin 10 miljoonaa puhujaa.
Suomen luontokeskus Haltia

Vielä rakenteilla olevan Haltian pohjoissivu Nuuksiontielle.
Haltian julkisivu Nuuksion Pitkäjärvelle.
Haltian itäpääty. Näkötorni Pohjannaula avautuu kansallispuistoon päin.
Suomen luontokeskus Haltia on toukokuussa 2013 avattu luontokeskus Solvallan urheiluopiston vieressä Nuuksion kansallispuiston läheisyydessä Espoossa Nuuksion kaupunginosassa. Keskuksen rakennutti kiinteistöosakeyhtiö Nuuksiokeskus Oy, jonka osakkaat ovat Metsähallitus, Espoon kaupunki ja Solvalla Nedre Ab. Luontokeskuksen toimintaa rahoittaa Metsähallituksen ja Solvalla Nedre Ab:n ohella kuusi lähikuntaa: Espoo, Helsinki, Kauniainen, Kirkkonummi, Vantaa ja Vihti. Suomen luontoa esittelevä keskus tavoittelee sekä lähi- että kaukomatkailijoita. Haltian rakennus on arkkitehti Rainer Mahlamäen suunnittelema. Luontokeskus sai miljoonan euron lahjoituksen Jane ja Aatos Erkon säätiöltä.
Haltiassa on myös Ravintola Haltia ja luontomyymälä.
Näyttelyt

Haltian päänäyttelyn ytimenä ovat Suomen 40 kansallispuistoa, mutta pääosin se keskittyy Nuuksioon ja pääkaupunkiseudun lähiluontoon. Näyttelyn kuvat seuraavat luonnon vuodenkierron rytmiä. Näyttelyn sydämenä toimii Osmo Rauhalan teos Peliteoria. Kuviin ja av-tekniikkaan perustuvaa näyttelyä on mahdollista uudistaa säännöllisesti. Viherkehä ja kaupunkiluonto esittelee pääkaupunkiseutua ympäröivän luontokohteiden verkoston, Viherkehän, ja sen luontoharrastusmahdollisuuksia. Haltian erikoisnäyttelyt avaavat erilaisia näkökulmia luontoon. Erikoisnäyttelyt vaihtuvat kerran tai kaksi vuodessa.
Arkkitehtuuri, design ja ekoteknologia > Arkkitehtuuri

Haltian arkkitehtuurin innoittaja on kalevalainen kulttuuri. Haltian on suunnitellut arkkitehtitoimisto Lahdelma & Mahlamäki Oy pääsuunnittelijanaan professori Rainer Mahlamäki. Haltia on ensimmäinen kokonaan massiivipuuelementeistä rakennettu julkinen rakennus Suomessa.
Arkkitehtuuri, design ja ekoteknologia > Ekoteknologia

Haltia on suunniteltu ja rakennettu mahdollisimman kestävän rakentamisen periaatteiden mukaisesti tavoitteena mahdollisimman pieni hiilijalanjälki. Ympäristönäkökulmat huomioidaan Haltian toiminnassa. Rakennuksen julkisivumateriaalit puu, kupari, luonnonkivi, ruohokate ja kuusi kestävät aikaa. Katon viherkate sitoo lisäksi ilmakehän hiilidioksidia. Ulkoverhouslaudat on vesilasikäsitelty, mikä takaa myrkyttömästi kyllästetyn sahatavaran kestävyyden.
Haltia lämpenee ja jäähtyy auringosta ja maasta saatavalla energialla. Se on lämmityksen suhteen 75-prosenttisesti omavarainen ja jäähdytyksen suhteen 100-prosenttisesti omavarainen. Kesällä rakennus jäähdytetään aurinkoenergian avulla siirtämällä lämpöä kallioon, josta se taas talvella otetaan lämmityskäyttöön. Kalliosta ja auringosta saatavan hybridienergian ansiosta vain 25 prosenttia lämmitysenergiasta tarvitaan verkkosähkönä. Haltia käyttää uusiutuvaa puusähköä.
Keväällä 2017 Haltiaan pystytettiin sähköautojen latauspisteet yhteistyössä Fortumin ja OP-kulun kanssa. Oman sähköauton voi ladata maksutta ja käydä samalla itse latautumassa luonnosta lähipoluilla.
Haltian aktiivinen ilmastointijärjestelmä reagoi ihmisten lukumäärään. Samoin käymälöiden ja toimistotilojen valaistus himmenee ja kirkastuu automaattisesti tarpeen mukaan. Rakennuksen käyttövesi lämmitetään kesällä aurinkokeräimistä saatavalla energialla, ja automaattiset hanat ja vedettömät pisuaarit pienentävät veden kulutusta. Kylmälaitteiden, keittiölaitteiden ja ilmanvaihtojärjestelmien lämpö otetaan talteen.
Rakennus on saanut ensimmäisenä maailmassa kestävän kehityksen EMYA-palkinnon vuonna 2015.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen luontokeskus Haltia Wikimedia Commonsissa
Luontokeskuksen verkkosivusto
National Parks Traveler
Sylfest Glimsdal

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten ampumahiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Hochfilzen 1998 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Novosibirsk 1992 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Feistritz 1989 | viesti |  |
Sylfest Glimsdal (s. 9. lokakuuta 1966 Fagernes) on norjalainen ampumahiihtäjä. Hän edusti aktiiviurallaan Nord-Aurdal Skiskytterlag -seuraa.
Glimsdal saavutti Feistritzin MM-kilpailuissa 1989 pronssia viestissä ja sijoittui kuudenneksi pikakilpailussa (10 km). Hän sai MM-hopeaa joukkuekilpailussa Novosibirskissä 1992. Hän oli pikakilpailussa kolmastoista Borovetsin MM-kilpailuissa 1993 ja normaalimatkalla (20 km) yhdeksäs Lillehammerin olympialaisissa 1994. Hän voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Hochfilzenissä 1998. Hän sijoittui yhteislähdön MM-kilpailussa 13:nneksi Oslossa 1999.
Glimsdal voitti maailmancupin osakilpailun pikakilpailussa Canmoressa kaudella 1993–1994 ja Pokljukassa kaudella 1994–1995 sekä normaalimatkalla Östersundissa kaudella 1997–1998. Lisäksi hän sijoittui toiseksi Novosibirskin normaalimatkalla kaudella 1991–1992 ja Ruhpoldingin pikakilpailussa kaudella 1998–1999. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas kaudella 1991–1992.
Glimsdal voitti Norjan-mestaruuden pikamatkalla 1994 ja normaalimatkalla 1998.
Suomen luonnonsuojelualueet

Luonnonsuojelu
Lainsäädäntö
Ramsarin kosteikkosopimus 1971
Euroopan talousyhteisö 1979–1992
Euroopan yhteisö 1992–
lintudirektiivin I liite
luontodirektiivin II, III, IV ja IV (a) liite
Suomen luonnonsuojelulainsäädäntö
erämaalaki
koskiensuojelulaki
luonnonsuojelulaki
lehtojensuojeluasetus
Suomen luonnonsuojeluohjelmat
Ympäristöhallinto
Ympäristöministeriö
Suomen ympäristökeskus
Ympäristöjärjestöjä
BirdLife International
Euroopan eläintarha- ja akvaariojärjestö
Greenpeace
Luonto-Liitto
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto
Suomen luonnonsuojeluliitto
WWF
Luonnonsuojelualueet
luonnonpuistot
kansallispuistot
Natura 2000 -alueet (ml. Ramsar-alueet)
Teemasivu
Suomen suojeltujen alueiden tarkoituksena on suojella luontoa sen alkuperäisessä olotilassa ja varmistaa ekosysteemien toimivuus.
Varsinaiset luonnonsuojelualueet

Kansallispuistot - 41 kpl - 10 176 km²
Luonnonpuistot  - 19 kpl - 1 540 km²
Soidensuojelualueet  - 162 kpl - 4 921 km²
Lehtojensuojelualueet - 45 kpl - 11 km²
Vanhojen metsien suojelualueet - 73 kpl - 77 km²
Hylkeidensuojelualueet - 7 kpl - 188 km²
Muut valtion luonnonsuojelualueet - 737 kpl - 4 027 km²
Yksityiset luonnonsuojelualueet valtionmailla - 176 kpl - 102 km²
Metsähallituksen päätöksellä perustetut luonnonsuojelualueet - 6 kpl - 3 km²
Lakisääteiset luonnonsuojelualueet yhteensä 1 266 kpl - 21 044 km² (2023).
Yksityismaiden luonnonsuojelualueet - 7 773 kpl - 2 329 km² (2011)
Koskiensuojelulaki suojelee 53 yksittäistä koskea, jokiosuutta tai valuma-aluetta voimalaitosrakentamiselta.
Valtioneuvoston lintuvesiensuojeluohjelma koskee 287 merkittävää lintujärveä tai muuta vesialuetta. Ohjelma aloitettiin 3. kesäkuuta 1982.
Suojelualueiden perustaminen

Kansallis- ja luonnonpuistoja lukuun ottamatta valtion omistamalle maalle perustettavat yli 100 hehtaarin kokoiset suojelualueet perustetaan valtioneuvoston asetuksella ja tätä pienemmät ympäristöministeriön asetuksella.
Yksityisen maanomistajan maalle perustettavat luonnonsuojelualueet perustetaan Ahvenanmaalla maakunnan itsehallinnon järjestyksessä ja manner-Suomessa elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen päätöksellä.
Muut valtion alueet

Virkistysmetsät - 99 kpl - 1 644 km²
Retkeilyalueet - 7 kpl - 355 km²
Erämaa-alueet - 12 kpl - 14 903 km²
Natura 2000

Natura 2000 -alueet ovat luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi Euroopan unionissa perustettuja alueita. Ne eivät ole tiukasti rajattuja luonnonsuojelualueita siksi, että niissä on mahdollista rajatusti mm. metsätalous.
Tekstin automaattinen tiivistäminen

Tekstin automaattinen tiivistäminen (engl. automatic summarization) on toimenpide, jossa luodaan tietokoneohjelmalla lyhyempi tiivistelmä kohteena olevasta artikkelista, kirjasta, verkkosivusta tms. Tavoitteena on tuottaa sellainen tiivistelmä, jonka perusteella lukija saa mahdollisimman hyvän kuvan siitä, mistä kyseisessä tekstissä on kysymys. Ohjelmat voivat tehdä tiivistelmiä muun muassa poimimalla virkkeitä tai jaksoja, joita voidaan pitää artikkelille tyypillisinä, tai päättelemällä kieliteknologian jäsennysmenetelmien avulla merkityksiä ja yhdistelemällä niitä uudenlaisiksi virkkeiksi. Kun tietoa on ylen määrin saatavilla, kuten tiedonhaussa, tekstin tiivistäminen on erityisen hyödyllistä.
Suomen luonnonsuojelulainsäädäntö

Luonnonsuojelu
Lainsäädäntö
Ramsarin kosteikkosopimus 1971
Euroopan talousyhteisö 1979–1992
Euroopan yhteisö 1992–
lintudirektiivin I liite
luontodirektiivin II, III, IV ja IV (a) liite
Suomen luonnonsuojelulainsäädäntö
erämaalaki
koskiensuojelulaki
luonnonsuojelulaki
lehtojensuojeluasetus
Suomen luonnonsuojeluohjelmat
Ympäristöhallinto
Ympäristöministeriö
Suomen ympäristökeskus
Ympäristöjärjestöjä
BirdLife International
Euroopan eläintarha- ja akvaariojärjestö
Greenpeace
Luonto-Liitto
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto
Suomen luonnonsuojeluliitto
WWF
Luonnonsuojelualueet
luonnonpuistot
kansallispuistot
Natura 2000 -alueet (ml. Ramsar-alueet)
Teemasivu
Suomen luonnonsuojelulainsäädäntö koostuu useista laeista. Normiperusteena on 1995 alkaen ollut myös Euroopan talousyhteisön neuvoston, Euroopan yhteisön neuvoston ja Euroopan unionin neuvoston direktiivit eli sitovat lainsäädäntöohjeet, joiden sisältö on vietävä kohtuullisessa ajassa kansainväliseen lainsäädäntöön.
Suomen luonnonsuojelulain ja erämaalain perusteella on noin yhdeksän prosenttia Suomen pinta-alasta suojeltua. Valtioneuvosto on hyväksynyt seitsemän luonnonsuojeluohjelmaa.
Suomen luonnonsuojelulaki > Suomen luonnonsuojelualueet

Luonnonsuojelulaki määrittää luonnonsuojelualueiksi kansallispuistot, luonnonpuistot ja muut luonnonsuojelualueet.
Suomen erämaalaki > Tarkoitus

Lain tarkoituksena on perustaa erämaa-alueita alueiden erämaaluonteen säilyttämiseksi, saamelaiskulttuurin ja luontaiselinkeinojen turvaamiseksi sekä luonnon monipuolisen käytön ja sen edellytysten kehittämiseksi. Laki kohdistuu 12 Lapissa rajattuun erämaa-alueeseen.
Euroopan unionin voimassa olevat direktiivit

Luonnonsuojelulain 3 §:ssä todetaan Suomessa toimeenpantavaksi Euroopan yhteisön Euroopan talousyhteisön neuvoston luontodirektiivin ja lintudirektiivin.
Kansainväliset sopimukset

Luonnonsuojelulain 4 §:ssä, että Suomessa toimeenpantavaksi Euroopan unionin noudattamien direktiivien lisäksi myös Suomen solmimat kansainväliset sopimukset, joista osa on solmittu ennen Suomen liittymistä 1. tammikuuta 1995 Euroopan unionin jäseneksi ja jotka on solmittu Euroopan talousyhteisöstä ja sen seuraajasta Euroopan yhteisöstä riippumatta.
Tekstinauha

Keskiaikainen maalaus Ilmestys tekstinauhoineen.
Tekstinauha tarkoittaa nauhoja, joita esiintyy keskiaikaisissa maalauksissa ja käsikirjoituksissa. Ruotsissa vaikuttaneen saksalaisen kirkkomaalarin Albertus Pictorin tekstinauhoja on tutkittu hankkeessa, joka julkaistiin hänen juhlavuotensa kunniaksi. Hänen tekemiensä nauhojen esikuvaksi vahvistui Biblia pauperum.
Suomen Lentäjäliitto

Suomen Lentäjäliiton toimisto on Gate8 Business Parkissa Vantaalla.
Suomen Lentäjäliitto – Finnish Pilots' Association ry (FPA) on kaikkia suomalaisia lentäjäyhdistyksiä kokoava kattojärjestö, joka on perustettu vuonna 2004. Sen piiriin kuuluu yli tuhat liikenne- ja helikopterilentäjää seitsemästä eri yhdistyksestä.
FPA toimii ammatillisissa ja lento­turvallisuus­kysymyksissä liikennelentäjien edustajana kotimaisilla ja kansainvälisillä foorumeilla. FPA:n edustajat osallistuvat mm. kansainvälisten lentäjien keskusjärjestöjen IFALPA:n (International Federation of Air Line Pilots´ Associations) ja ECA:n (European Cockpit Association) toimintaan ja komiteoihin. 
FPA:n keskeiset toimielimet ovat hallitus sekä FPA:n turvatoimikunta (FPA Safety and Security Committee, FPA-SSC). Turvatoimikunta on elin, joka keskittyy puhtaasti lento­turvallisuus­asioihin tuoden niihin ammattilentäjien näkökulman. 
FPA julkaisee Liikennelentäjä-nimistä jäsen- ja ammattilehteä.
Vuonna 2014 FPA:n puheenjohtajana toimii Sami Simonen ja FPA:n turvatoimikunnan puheenjohtajana Hannu Korhonen.
Aiheesta muualla

Suomen Lentäjäliitto
Streicher

Streicher tarkoittaa seuraavia:
Sukunimenä

Streicher on saksankielinen sukunimi.
Johann Andreas Streicher (1761–1833), saksalainen pianisti ja pianojen tekijä
Johann Baptist Streicher (1796–1871), itävaltalainen pianojen tekijä
Julius Streicher (1885–1946), saksalainen kansallissosialisti
Ludwig Streicher (1920–2003), itävaltalainen kontrabasisti
Nannette Streicher (1769–1833), saksalainen pianojen tekijä
Rudolf Streicher (s. 1939), itävaltalainen poliitikko (SPÖ)
Theodor Streicher (1874–1940), itävaltalainen säveltäjä
Maantieteessä

Streicher, laskettelurinne Schladmingissa Itävallassa.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
The Lord of the Rings: The Return of the King (videopeli)

| The Lord of the Rings: The Return of the King |
| --- | --- |

Kehittäjä:  EA Redwood Shores (PS2 & PC) Hypnos Entertainment (GC & Xbox) Griptonite Games (GBA) JAMDAT (Mobiili) Beenox (Mac)
Julkaisija:  Electronic Arts Aspyr Media (Mac)
Jakelija:  New Line Cinema
Tuottaja:  Todd Arnold Glen A. Schofield
Suunnittelija:  Bret Robbins Chris Tremmel
Julkaistu:  Microsoft Windows NA 3. marraskuuta 2003 EU 14. marraskuuta 2003 GBA, GC & PS2 NA 5. marraskuuta 2003 EU 14. marraskuuta 2003 JP 8. tammikuuta 2004 Xbox NA 5. marraskuuta 2003 EU 14. marraskuuta 2003 Mobiili NA 1. joulukuuta 2003 Mac NA 10. huhtikuuta 2004
Lajityyppi:  toiminta, hack and slash
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: T  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 12
Alusta:  Microsoft Windows, PlayStation 2, Xbox, Mac OS X, Nintendo GameCube, Game Boy Advance,
Jakelumuoto:  CD-ROM, DVD, optinen levy, pelimoduuli
Vaatimukset:  Intel Pentium III tai AMD Athlon 700 MHz CPU, 128 MB RAM (256 MB Windows XP:tä käytettäessä), 2 GB kovalevytilaa, DirectX 8.0 yhteensopiva näytönohjain, DirectX 8.1 yhteensopiva äänikortti
Oheislaite:  pad-ohjain, näppäimistö, hiiri
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK      : 
The Lord of the Rings: The Return of the King on EA Redwood Shoresin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema 
Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu -elokuvaan perustuva toimintapeli. Peli julkaistiin usealle alustalle vuonna 2003.
Juoni

Pelin yksinpelikampanjassa on tarkoituksena pelata ensin Gandalfina ja tuhota uruk-hai joka piirittää Helmin syvännettä. Pelin edetessä voi pelaaja valita polkunsa, jonka ensin kulkee. Pelaaja voi valita Frodon ja Samin polun, Gandalfin polun tai Aragornin, Legolasin ja Gimlin yhteisen polun.
Juoni > Frodo ja Sam

Frodon ja Samin polku alkaa Osgiliathista, kun he saavat Faramirilta luvan paeta Minas Tirithia suojaavasta asemasta. Frodo ja Sam kulkevat läpi taistelun, ja joutuvat kohtaamaan monta vihollista. Frodo ja Sam menevät seuraavaksi Lukitarin luolaan ja sieltä Cirith Ungoliin.
Juoni > Gandalf

Gandalfin polku alkaa Helmin syvänteen taistelun jälkeen suoraan, kun hän ajaa takaa uruk-haita kohti Rautapihaa. Entit ovat tuhoamassa paikkaa, ja Gandalfin täytyy auttaa enttejä. Rautapihan jälkeen Gandalf joutuu Minas Tirithin taisteluun Mordorin örkkejä vastaan. Kentälle on jatko-osa, Minas Tirithin sisäpiha. Sisäpihassa Gandalfin täytyy auttaa monta sata naista ja lasta sisälle suojiin, ja suojella heitä vihamielisiltä örkeiltä. Kenttään kuuluu örkkien lisäksi Mordorin peikkoja. Sen jälkeen Gandalf kohtaa Aragornin, Legolasin ja Gimlin, ja he menevät taistelemaan viimeisessä taistelussa Mustalle Portille Mordorin joukkoja vastaan.
Juoni > Aragorn, Legolas ja Gimli

Aragornin, Legolasin ja Gimlin polku Kuolleiden Valtakunnasta. Kentässä heidän täytyy saada kuolleiden johtaja ja hänen sotilaansa mukaan Minas Tirithin taisteluun. Elokuvasta poiketen pelissä johtajaa vastaan täytyy taistella. Seuraava kenttä on Eteläportti. Aragorn, Legolas ja Gimli yrittävät päästä Pelennorin kentille Eteläportin kautta, mutta örkkien väijytys saartaa heidät. Pelennorin kentillä pelaajan täytyy tuhota olifantteja, ja idästä tulleita itäläisiä sekä örkkejä, ja puolustaa Éowynia ja Merriä nazgûlilta. Sen jälkeen Aragorn, Legolas ja Gimli tapaavat Gandalfin, ja he menevät taistelemaan viimeisessä taistelussa Mustalle Portille Mordoria vastaan.
Juoni > Viimeinen kenttä

Kun kaikki kolme polkua on käyty, peli siirtyy viimeiseen kenttään, Tuomiovuoreen. Frodon ja Samin täytyy taistella Klonkkua vastaan.
Pelin päätyttyä paljastuu huijauskoodeja, uusi salainen bonustaso sekä paljon haastatteluja ja making of -dokumentteja. Peliin avautuu vielä toinen bonustaso jos pelaaja tekee valitut tehtävät.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
The Legend of Spyro: The Eternal Night

| The Legend of Spyro: The Eternal Night |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Krome Studios (PS2 & Wii) Amaze Entertainment (GBA & NDS)
Julkaisija:  Sierra Entertainment
Jakelija:  Vivendi Games
Tuottaja:  Mike Schneider
Käsikirjoittaja:  Michael Graham Patrick Hegarty Chris A. Wilson
Säveltäjä:  Rebecca Kneubuhl Gabriel Mann
Pelisarja:  The Legend of Spyro
Pelimoottori:  Merkury Engine
Julkaistu:  PlayStation 2, Game Boy Advance & Nintendo DSNA 2. lokakuuta 2007AUS 1. marraskuuta 2007EU 2. marraskuuta 2007 WiiNA 18. lokakuuta 2007AUS 6. joulukuuta 2007EU 14. joulukuuta 2007
Lajityyppi:  toimintaseikkailu
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 7
Alusta:  PlayStation 2, Game Boy Advance, Nintendo DS, Wii
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  DVD, optinen levy, pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
The Legend of Spyro: The Eternal Night on The Legend of Spyro -sarjan jatko-osa, joka julkaistiin vuonna 2007. Peli julkaistiin Wiille, PlayStation 2:lle, Nintendo DS:lle ja Game Boy Advancelle.
Vastaanotto

IGN:n arvostelussa peli sai huonon vastaanoton arvosanoin 3,6/10. Suurimmaksi ongelmaksi mainittiin pelin vaikeus. GameSpotin arvostelussa kritisoitiin myös vaikeutta, mutta kehuja sai muun muassa taustamusiikki.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elijah Wood  | … |  Spyro   |
|  Billy West  | … |  Sparx   |
|  Mae Whitman  | … |  Cynder   |
|  Gary Oldman  | … |  Ignitus   |
|  Corey Burton  | … |  Volteer, sivuäänet   |
|  Kevin Michael Richardson  | … |  Terrador, Gaul, Sniff   |
|  Jeff Bennett  | … |  Cyril, Mole-Yair, Scratch, Skabb, sivuäänet   |
|  Martin Jarvis  | … |  Kronikoija   |
Aiheesta muualla

The Legend of Spyro: The Eternal Night MobyGamesissa (englanniksi)
The Legend of Spyro: The Eternal Night Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tasapainottuva skootteri

Tasapainottuva skootteri.
Nuori mies matkaa tasapainoskootterilla Vantaan Rekolassa
Tasapainottuva skootteri, usein tunnetaan myös nimellä leijulauta tai ”huuveri”, on kannettava, ladattava akkukäyttöinen kulkuneuvo, jonka päällä kuljettaja seisoo. Siinä on kaksi rengasta ja runko, jonka päällä kuljettaja seisoo, sekä sisäinen tasapainotusmekanismi. Tasapainottuva skootteri muistuttaa huomattavasti toimintatavaltaan ja ulkonäöltään Segwaytä ilman ohjaustankoa. Tasapainottuvan skootterin ohjaus toimii kehon painopistettä muuttamalla, jolloin liikkuminen on yksinkertaista.kenen mukaan?
Historia

Tasapainottuva skootteri on alun perin kiinalainen keksintö, mutta varmuutta laitteen ensimmäisenä valmistaneesta yrityksestä ei ole. Se tuli kauppoihin ensimmäisen kerran vuonna 2014. [lähde? ]
Turvallisuus

Tasapainottuvat skootterit ovat yleensä varustettu litiumioniakuilla. On raportoitu useista akkuvioista (oikosulku, ylikuumeneminen, laturi) jotka ovat johtaneet tulipaloon.