stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Giovan Battista Carpi

| Giovan Battista Carpi |
| --- | --- |
 Giovan Battista Carpin näkemys Dantesta
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. marraskuuta 1927 Genova, Italian kuningaskunta)
Kuollut: 8. maaliskuuta 1999 (71 vuotta) Genova, Italia
Kansalaisuus:  italialainen
Ammatti:  sarjakuvataiteilija
Kirjailija
Äidinkieli: italia
Tyylilajit:  sarjakuva
Esikoisteos:  Taikaviitta
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Giovan Battista Carpi (16. marraskuuta 1927 Genova – 3. maaliskuuta 1999 Genova) oli italialainen Disney-sarjakuvataiteilija. Carpi piirsi sekä Aku Ankka- että Mikki Hiiri -tarinoita.
Suomessa Carpi muistetaan paitsi ensimmäisen Taikaviitta-tarinan piirtäjänä, myös Sudenpentujen käsikirjan kuvittajana ja Aku Ankka -klassikot -sarjan kansikuvista.
Historia

Carpi toimi jo varhaisella iällä Giacomo Picollon apu- ja oppipoikana ja jo tuolloin oli havaittavissa hänen omalaatuinen huumori ja hienovarainen ironian taito.
Carpi aloitti työskentelyn 25-vuotiaana Topolino-lehdessä vuonna 1953 vastahakoisesti. Vaikka hän halusi töitä, niin samalla hän halusi mieluummin kehittää omia hahmojaan, kuin piirtää Disney-maailman valmiita hahmoja. Topolinon silloinen päätoimittaja Mario Gentilini huomasi nuorukaisen lahjakkuuden ja tuplasi Carpin ehdottaman palkkiosumman. Carpi ei voinut vastustaa tarjousta ja jo samana vuonna julkaistiin hänen ensimmäinen piirtämä tarina Paperino e il suo fantasma.
Carpin piirrostyyli oli tarkkaa ja teknisesti erittäin taitavaa. Tämä näkyi erityisesti suurissa ruuduissa ja kansikuvissa. Carpin pikkutarkka tapa piirtää taustoja, erityisesti puita, huonekaluja ja pintojen tekstuureja on helppo oppia tunnistamaan. Ihmismuotoiset hahmot olivat usein leveäperäisiä ja lyhytjalkaisia.
Piirtäjän huippukautena pidetään yleensä 1960-luvun loppua. Esimerkkejä tältä kaudelta ovat Köyhän ankan tarina  taskukirjasta Tervetuloa Ankkalinnaan ja ensimmäinen Taikaviitta-tarina yhdessä käsikirjoittaja Guido Martinan kanssa.
Uransa loppuvaiheessa Carpi piirsi paljon klassikkosovituksia, joita hän teki esimerkiksi romaaneista Tuulen viemää , Sota ja rauha  ja Kurjat .
Vuonna 1988 alkoi Giovan Battista Carpi Milanoon perustetun Scuola Disney-koulun johtoon. Koulussa alettiin kouluttamaan uusia sarjakuvantekijöitä. Opettajana carpi oli tarkka, ankara ja asialleen omistautunut. Vuonna 1997 Bolognan yliopisto myönsi Carpille kunniatohtorin arvonimen hänen elämäntyöstään italialaisen sarjakuvan parissa ja panoksestaan uuden piirtäjäsukupolven koulutuksessa.
Aiheesta muualla

Esittely Comic creator -sivulla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Yhdysvallat 
Muut:  Europeana
Papyruskaisla

| Papyruskaisla |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sädekaislat Cyperus
Laji::  papyrus
Kaksiosainen nimi
 Cyperus papyrus  L. 
Katso myös
   Papyruskaisla Wikispeciesissä   Papyruskaisla Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Papyruskaisla (Cyperus papyrus) on Afrikasta peräisin oleva sädekaisloihin (Cyperus) kuuluva kasvi. Sen korret ovat alhaalta 40 mm paksut, ja voivat kasvaa jopa viisi metriä pitkiksi. Jokaisen korren päässä on tupsu kiiltäviä, vihreitä kukkavarsia, joihin kehittyy kesän mittaan ruskeat, tähtimäiset kukat.
Levinneisyys

Antiikin aikoina papyrusta kasvoi Niilin alavirralla, mutta se on sittemmin kadonnut sieltä. Nykyisin sitä tavataan suoalueilla, matalissa järvissä ja jokivarsilla lähes koko Afrikassa, Palestiinassa ja Sisiliassa.
Käyttö

Muinaisessa Egyptissä papyrusta käytettiin ravinnoksi, lääkkeeksi, kuituna ja rakennusaineena. Papyrus tunnetaan kirjoitusalustana, mutta kuidusta tehtiin myös sandaaleita, koreja, veneitä ja viuhkoja.
Meheviä maavarsia ja varren alaosia syötiin raakoina ja keitettyinä. Papyruksen tuhkaa käytettiin silmäsairauksien hoitoon ja estämään rakkuloiden leviämistä.
Aiheesta muualla

Papyruskaisla
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q158808  Wikispecies: Cyperus papyrus  AoFP: 1976  APDB: 156733  APNI: 98415  ARKive: cyperus-papyrus  BOLD: 423804  Calflora: 8543  CoL: 33D3R  EoL: 1121657  EPPO: CYPPA  EUNIS: 187627  FloraBase: 18198  FNA: 242357697  FoIO: CYPPAP  GBIF: 2716311  GRIN: 12905  iNaturalist: 161469  IPNI: 330934-2  IRMNG: 11209777  ISC: 17503  ITIS: 39950  IUCN: 164158  MoBotPF: 279798  NAS: 2997  NatureServe: 2.158830  NCBI: 76434  NSWFlora: Cyperus~papyrus  NZOR: f66bc6b7-a8c1-4987-9c7c-d913fa3b3709  NZPCN: 4349  Observation.org: 137596  OBIS: 1491854  Open Tree of Life: 738914  PalDat: Cyperus_papyrus  PFI: 8454  Plant List: kew-237889  PLANTS: CYPA8  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:330934-2  RHS: 5206  SANBI: 2493-60  Tropicos: 9902745  WoI: 229  WFO: wfo-0000379135 
Merkinnän syy: Koko, ulkonäkö, kukinta
Savannah (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Savannah voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Savannah, kaupunki Georgiassa, Yhdysvalloissa
Savannah, yksi Ghanan 16 hallintoalueesta
Savannah, kaupunki Tennesseessä, Yhdysvalloissa
Savannah, kaupunki Missourissa, Yhdysvalloissa
Savannah, kylä Ohiossa, Yhdysvalloissa
Savannah, joki Yhdysvaltain itärannikolla Etelä-Carolinan ja Georgian rajalla
savannah, servaalin kanssa risteytetty kissarotu
Savannah, yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2013
Savannah-nimisiä laivoja:
NS Savannah, ydinkäyttöinen rahtilaiva, käytössä 1962–
USS Savannah (CL-42), Yhdysvaltain laivaston kevyt risteilijä, käytössä 1938–1947
Henkilön nimenä:
Savannah, oik. Shannon Michelle Wilsey Longoria (1970–1994), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Savannah DeMelo (s. 1998), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Savannah”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ennustus (elokuva)

| Ennustus> The Omen |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Richard Donner
Käsikirjoittaja:  David Seltzer
Tuottaja:  Harvey Bernhard
Säveltäjä:  Jerry Goldsmith
Kuvaaja:  Gilbert Taylor
Leikkaaja:  Stuart Baird
Pääosat:  Gregory Peck Lee Remick Harvey Stephens
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Englanti
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix Disney+
Ensi-ilta:   6. kesäkuuta 1976  25. kesäkuuta 1976  5. marraskuuta 1976
Kesto:  111 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  2 800 000 USD
Tuotto:  60 922 980 USD
Seuraaja:  Kirous
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ennustus (The Omen) on Richard Donnerin ohjaama vuonna 1976 valmistunut kauhuelokuva. Elokuva on edeltäjä elokuville Kirous (Damien: Omen II, 1978) ja 7 tikaria (Omen III: The Final Conflict, 1981). Elokuvan esiosa The First Omen julkaistiin vuonna 2024. John Mooren ohjaama uudelleenfilmatisointi The Omen julkaistiin puolestaan vuonna 2006.
Juoni

Diplomaatti Robert Thorn on hyvin järkyttynyt kuullessaan että hänen esikoisensa syntyi kuolleena. Niinpä hän päättää adoptoida vastasyntyneen orpopojan. Robert ei tiedä että poika on syntynyt klo 6 aamulla 6. kuukauden 6. päivänä. Lapsen kasvaessa Robert alkaa epäillä Damienin viattomuutta outojen kuolemantapausten ja onnettomuuksien seuratessa poikaa. Pian Robert alkaa tajuta numeroiden 666 ennustuksen ja hänen on hyväksyttävä tosiasiat...
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Gregory Peck  | … |  Robert Thorn   |
|  Lee Remick  | … |  Katherine Thorn   |
|  Harvey Stephens  | … |  Damien   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Ennustus saa kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Aiheesta muualla

Ennustus Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Lamminjärvi

Lamminjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Lamminjärvi (myös Lammijärvi), järvi Eurassa
Lamminjärvi, järvi Hämeenkyrössä
Lamminjärvi, järvi Lammilla Hämeenlinnassa
Lamminjärvi, järvi Lammin Liesossa Hämeenlinnassa
Lamminjärvi, järvi Ikaalisissa
Lamminjärvi, järvi Jalasjärvellä
Lamminjärvi, järvi Juupajoen Hirvijärvellä
Lamminjärvi, järvi Juupajoen Kokkilassa
Lamminjärvi, järvi Kangasalla
Lamminjärvi, järvi Kirkkonummella
Lamminjärvi, järvi Kyyjärvellä
Lamminjärvi, järvi Laitilassa lähellä Laustia
Lamminjärvi, järvi Laitilan Seppälässä
Lamminjärvi, järvi Lempäälässä
Lamminjärvi, järvi Lohjalla
Lamminjärvi, järvi Pyhärannan Radansuulla
Lamminjärvi, järvi Sastamalan Hahmajärvellä
Lamminjärvi, järvi Mouhijärven Häijäässä Sastamalassa
Lamminjärvi, järvi Karkussa Sastamalassa
Lamminjärvi, järvi Sastamalan Pehulassa
Lamminjärvi, järvi Ruovedellä
Lamminjärvi, järvi Sastamalan Sävissä
Lamminjärvi, järvi Sastamalan Vehkakorvella
Lamminjärvi, järvi Porin Noormarkussa
Lamminjärvi, kuivatettu järvi Vesilahdella
Bataattilaatikko

| Bataattilaatikko> Alkuperä |
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Amerikka
Tiedot
Ruokalaji:  laatikkoruoka
Pääainesosat:  bataatti
Bataattilaatikko on bataatista valmistettu laatikkoruoka. Varhaisin kirjoitettu bataattilaatikko-ohje on peräisin Amerikasta, vuodelta 1796 Amelia Simmonsin teoksesta American Cookery. Kyseinen resepti muistuttaa paljolti nykyisiä reseptejä. Simmonsin ohjeessa keitetyt bataatit pehmennettiin voissa, sokerissa ja maidossa ja lopuksi päällystettiin mahdollisesti marengintapaisella munavaahdolla. Nykyisin Pohjois-Amerikassa bataattilaatikko useimmiten päällystetään vaahtokarkeilla.
Suomeen bataattilaatikko on rantautunut 2000-luvulla. Makumaailmansa puolesta bataattilaatikko sopii erityisesti suomalaiseen jouluruokien maku- ja värimaailmaan. Esimerkiksi vuonna 2013 bataattilaatikko oli heti joulukinkun jälkeen joulun haetuin resepti Suomalaisen Työn Liiton Suomalainenjoulu.fi -sivustolla.
Lena Zavaroni

Lena Zavaroni (4. marraskuuta 1963 – 1. lokakuuta 1999) oli skottilainen lapsilaulaja ja TV-juontaja.
Hänen isänsä sukujuuret ovat Italiassa ja kotipaikkansa Isle of Buten Rothesay. Hän tuli laajemmalti tunnetuksi Hughie Greenin ohjelmassa "Opportunity Knocks".
Hänen albuminsa Ma, He’s Making Eyes at Me teki hänestä kymmenvuotiaana nuorimman brittilistan kymmenen kärkeen yltäneen artistin. Suomen listoilla hän oli korkeimmillaan seitsemäntenä.
Hän kuoli 35 vuoden iässä vaikeaan anoreksia nervosa -syömishäiriöön.
Zwilling

Zwilling on sammunut, Kymenlaaksossa vaikuttanut aatelissuku.
Suvun kantaisä Erik Juhananpoika Zwilling oli linnanvouti Liivinmaalla ja rykmentinkirjuri Henrik Klaunpoika Flemingin rykmentissä vuoteen 1625.
Hänen poikansa Axel, David ja Gotthard Zwilling, aateloitiin 31.1.1681, mutta he eivät hakeneet ottamista Ruotsin ritarihuoneeseen. Iitin kirkossa on Axel von Zwillingin hautavaakuna.
Suku omisti Pilkanmaan säterin Iitissä ja Töytärin kartanon Vehkalahdella. Pilkanmaa siirtyi lopulta perintönä von Heideman-suvulle.
Aiheesta muualla

Zwilling - Adlig - Nr. Ointroducerad minerva.riddarhuset.se
Aatelissuvun Zwilling vaakuna Europeana heraldica, Kansallisarkisto
Foucaultin heiluri (romaani)

| Foucaultin heiluri> Il pendolo di Foucault |
| --- | --- |
 Suomennoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Umberto Eco
Kieli:  italia
Kustantaja:  Bompiani
Julkaistu:  1988
Sivumäärä:  687
ISBN:  884-5-24749-X
Suomennos
Suomentaja:  Tuula Saarikoski
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1990
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  693
ISBN:  951-0-15984-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Foucaultin heiluri (ital. Il pendolo di Foucault) on Umberto Econ kirjoittama romaani, joka ilmestyi vuonna 1988. Suomeksi se ilmestyi vuonna 1990 Tuula Saarikosken suomentamana. Kirja sisältää viittauksia useisiin kaunokirjallisiin teoksiin, ja sen kirjallisessa tyylissä on vaikutteita muun muassa Jorge Luis Borgesilta ja H. P. Lovecraftilta. Kirja on edelleen vaikuttanut esimerkiksi Dan Brownin kaltaisiin menestyskirjailijoihin.
Alun alkaen elokuvaohjaaja Stanley Kubrick oli osoittanut kiinnostusta tehdä elokuvasovitus kirjasta, mutta Eco kieltäytyi oltuaan tyytymätön hänen aiemman teoksensa Ruusun nimen vuonna 1986 ilmestyneeseen samannimiseen elokuvasovitukseen, ja vastavuoroisesti Kubrick itse ei suostunut hyväksymään Econ tarjousta tulla käsikirjoittajaksi. Myöhemmin Kubrickin kuoleman jälkeen Eco on ilmaissut katuneensa päätöstään.
Juoni

Nimensä romaani on saanut samannimisestä fysikaalisesta laitteesta, jolla on tietty rooli juonessa.
Foucaultin heiluri kertoo kirjakustantamo Garamondilla työskentelevistä ystävyksistä, jotka käsiinsä joutuneen  Temppeliherroja käsittelevän käsikirjoituksen pohjalta keksivät käyttää hyväkseen kaikkea tietämystään kirjallisuudesta ja luovat omaksi huvikseen monimutkaisen salaliittoteorian koko keski- ja uuden ajan historiasta. Salaliittoteoriassa nidotaan yhteen monia Temppeliherroihin, Ruusuristiläisyyteen ja okkultismiin liittyviä myyttejä ja esitetään, että Temppeliherrat salaa suunnittelisivat maailmanvalloitusta. Tapahtumat riistäytyvät käsistä, kun jotkut tuntuvat ottavan teorian liian vakavasti.
Kirja alkaa takaumalla, jossa päähenkilö pakenee häntä takaa-ajavia salaseuralaisia ja jatkuu hänen kertoessaan omin sanoin, miten tähän tilanteeseen on päädytty.
Pihlajaniemi

| Pihlajaniemi> Rönnudden |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Pihlajaniemi korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Keskusta ja Skanssi-Uittamo
Väkiluku:  29 (Pihlajaniemi), 1 124 (Majakkaranta) (31.12.2015)
Osa-alueet:  Majakkaranta
Näkymä Pihlajaniemestä. Oikealla on Airiston Tähti, Turun korkein asuinrakennus.
Majakkaranta
Auringonlasku Majakkarannassa
Pihlajaniemi (ruots. Rönnudden) on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee keskustan eteläpuolella Pitkäsalmen itärannalla. Naapurikaupunginosia ovat Korppolaismäki pohjoisessa, Puistomäki idässä, Uittamo kaakossa, Moikoinen etelässä ja Lauttaranta lännessä. Pihlajaniemi kuuluu osittain keskustan ja osittain Uittamo-Skanssin suuralueeseen.
Pihlajaniemen väkiluku vuoden 2015 lopussa oli 1 153, joista miltei kaikki (1 124) asuivat Majakkarannassa.
Alun perin Pihlajaniemi oli Pitkäsalmen rannalla sijainnut kylä, joka purettiin 1950-luvulla alueelle suunnitellun, mutta rakentamatta jääneen kalkkisataman tieltä. Pihlajaniemi laajoine rakentamattomine alueineen on 1990-luvulta lähtien ollut kehittämissuunnitelmien alla.
Majakkaranta

2020-luvulle saakka merkittävin rakennusprojekti Pihlajaniemen kaupunginosassa on ollut Majakkarannan merellinen kerrostaloalue. Sen maamerkki on 58-metrinen ja 18-kerroksinen Airiston Tähti. Majakkarannan alue valmistui marraskuussa 2005.
Pihlajaniemi

Turun kaupunginvaltuusto hyväksyi Pihlajaniemen asemakaavan muutoksen huhtikuussa 2022. Uusi asemakaava mahdollistaa asuntoja noin 2500–3000 uudelle asukkaalle sekä esimerkiksi päiväkodin ja liiketiloja. Alueen maat omisti Senaatti-kiinteistöt, jonka aloitteesta asemakaavaa ryhdyttiin laatimaan vuonna 2019.  Marraskuussa asemakaavasta tuli lainvoimainen, kun Turun hallinto-oikeus hylkäsi kaavasta tehdyt valitukset eikä korkein hallinto-oikeus myöntänyt kahdelle valituksen tehneelle yksityishenkilölle valituslupaa. Syyskuussa 2024 Pihlajaniemen uuden kerrostaloalueen rakentaminen alkoi katujen pohjustustöillä ja puunkaadoilla. Ensimmäisten asukkaiden uudelle alueelle arvioidaan muuttavan vuonna 2026.
Pihlajaniemen eteläosa odottaa edelleen asemakaavoitusta, sillä suunnitelmissa on ollut jatkaa kerrostaloaluetta Pitkäsalmen rantaan saakka.
Kasarmi

Pihlajaniemessä on toiminut Varsinais-Suomen Ilmatorjuntarykmentti Heikkilän kasarmilla, mutta yksikkö lakkautettiin 31. joulukuuta 2002. Joulukuussa 2007 kasarmialueelle muutti Merivoimien esikunta.
Liikenne

Pihlajaniemen merkittävin katu on Hirvensalon puistotie, jonka kautta kuljetaan Pitkäsalmen ylittävälle Hirvensalonsillalle, joka on ainoa kiinteä yhteys Hirvensalon, Satavan ja Kakskerran saarille. Hirvensalon puistotie on nelikaistainen ja kaksiajoratainen katu, jonka länsipuolella on erillinen pyörätie. Hirvensalon puistotie on osa yhdystietä 1821, joka johtaa Kupittaalta Itäisen Pitkäkadun ja Stålarminkadun kautta Kakskertaan.
Pihlajaniemen muut kadut ovat Ahterikatu, Reelinkikatu ja Rykmentintie.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pihlajaniemi Wikimedia Commonsissa
Turun suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Suuralueet: Kaupunginosat suuralueittain
1. Keskusta: I kaupunginosa · II kaupunginosa · III kaupunginosa · IV Martti · V Itäranta · VI kaupunginosa · VII kaupunginosa · VIII Port Arthur · IX Länsiranta · Iso-Heikkilä · Korppolaismäki1 · Kupittaa · Kurjenmäki · Mäntymäki · Nummi2 · Pihlajaniemi3 · Ruissalo · Turun satama · Vähäheikkilä4
2. Hirvensalo-Kakskerta: Friskala · Haarla · Illoinen · Jänessaari · Kaistarniemi · Kakskerta · Kukola · Lauttaranta · Maanpää · Moikoinen · Oriniemi · Papinsaari · Pikisaari · Satava · Särkilahti · Toijainen
3. Skanssi-Uittamo: Harittu · Ilpoinen · Ispoinen · Katariina · Koivula · Korppolaismäki1 · Luolavuori · Peltola · Pihlajaniemi3 · Puistomäki · Skanssi · Uittamo · Vasaramäki · Vähäheikkilä4
4. Varissuo-Lauste: Huhkola · Lauste · Vaala · Varissuo
5. Nummi-Halinen: Itäharju · Kohmo · Koroinen · Kurala · Halinen · Nummi2 · Oriketo · Pääskyvuori · Räntämäki
6. Runosmäki-Raunistula: Kaerla5 · Kastu · Kärsämäki · Raunistula6 · Runosmäki7
7. Länsikeskus: Kaerla5 · Kähäri · Mälikkälä · Pitkämäki · Runosmäki7 · Ruohonpää · Teräsrautela · Vätti
8. Pansio-Jyrkkälä: Artukainen · Pahaniemi · Pansio · Perno
9. Maaria-Paattinen: Haaga · Jäkärlä · Koskennurmi · Lentokenttä · Metsämäki · Moisio · Paattinen · Paimala · Saramäki · Tasto · Urusvuori · Yli-Maaria
Huomautukset:  1: Korppolaismäki kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 2: Nummi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Nummi-Haliseen. 3: Pihlajaniemi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 4: Vähäheikkilä kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 5: Kaerla kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 6: Raunistula kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 7: Runosmäki kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen.
II – Those We Don’t Speak Of

| II – Those We Don't Speak Of Auri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. syyskuuta 2021
 Kesto: 50.23
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Aurin muut julkaisut
| Auri 2018 | II – Those We Don't Speak Of 2021 | Auri III 2025 |
Singlet albumilta II - Those We Don't Speak Of
 ”Pearl Diving” Julkaistu: 18. kesäkuuta 2021  ”The Valley” Julkaistu: 30. heinäkuuta 2021
II – Those We Don't Speak Of on suomalaisen Auri-yhtyeen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 3. syyskuuta 2021.
Kappaleet

Those We Don’t Speak Of – 4.07
The Valley – 4.43
The Duty Of Dust – 6.02
Pearl Diving – 6.16
Kiss The Mountain – 3.41
Light And Flood – 6.57
It Takes Me Places – 4.05
The Long Walk – 4.22
Scattered To The Four Winds – 5.18
Fireside Bard – 4.49
Kokoonpano

Kokoonpano:
Johanna Kurkela – laulu, viulu, alttoviulu, koskettimet
Tuomas Holopainen – koskettimet, taustalaulu
Troy Donockley – kitarat, busuki, mandoliini, irlantilainen säkkipilli, tinapilli, aerofoni, bodhrán, laulu, koskettimet
Kai Hahto – rummut
Juho Kanervo – basso
Arvostelut

Imperiumi: 9-/10
Inferno:
Kaaoszine: 10/10
Soundi:
Pohjanmaan Kokoomus

| Pohjanmaan Kokoomus |
| --- | --- |


Alue:   Pohjanmaa  Etelä-Pohjanmaa  Keski-Pohjanmaa 
Toimisto:  Puskantie 5, Seinäjoki
Johto:  Riikka Varila (toiminnanjohtaja)  Jesse Luhtala (puheenjohtaja) Riitta Pääjärvi-Myllyaho (vpj.) Jukka Joensuu (vpj.)
Kansanedustajia:  2 / 16 (2023)
Aluevaltuutettuja:  28 / 177 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  151 / 1 140 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Pohjanmaan Kokoomuksen piiritoimisto Seinäjoen keskustassa, Puskantiellä.
Pohjanmaan Kokoomus on Vaasan vaalipiirin alueella – Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan maakunnissa – toimiva Kansallisen Kokoomuksen piirijärjestö. Nykymuotoinen koko vaalipiirin yhdistävä piirijärjestö on perustettu Seinäjoella 5. helmikuuta 1961 nimellä Vaasan läänin Kansallisliitto. Piirijärjestön nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa vuonna 1997.
Pohjanmaan Kokoomus asettaa 16 ehdokasta eduskuntavaaleihin. Kokoomuksen kansanedustajia Vaasan vaalipiiristä vaalikaudella 2023–2027 ovat Janne Jukkola Kokkolasta ja Paula Risikko Seinäjoelta. Piirijärjestön puheenjohtaja on Jesse Luhtala ja toiminnanjohtaja Riikka Varila.
Historia > Tausta: Suomalaisuusliike Vaasan läänissä

Suomenkielinen Etelä-Pohjanmaa oli autonomian ajalla suomalaisuusliikkeen sävyttämää. Kulttuurifennomania levisi maakuntaan 1870-luvulla ja Etelä-Pohjanmaalla osallistuttiin aktiivisesti Uuden Suomettaren kampanjaan suomenkielisen yksityisoppikoulun perustamiseksi. 1870-luvulla Lauri Kivekäs nousi suomalaisuusliikkeen johtohahmoksi ja tavoitti talonpoikaisväestön kärkijoukon.
Kivekkään perhe järjesti Alavudella kansanjuhlia ja jatkui suomenkielisen oppikoulun ja sanomalehtien perustamisena Vaasaan sekä nuorisoseurojen organisoimisena. Vuosikymmenen lopulla voimat kohdistettiin suomenkielisen lyseon saamiseksi Vaasaan. Pohjanmaan herännäisyys tuki fennomaniaa, mutta kristillinen liikehdintä oli monille ensisijaista suhteessa yhteiskunnalliseen toimintaan. Kuortaneen kokouksessa 1879 todettiin kristillisen herätyksen demokraattisen perusluonteen ja suomalaisuusliikkeen yhdenvertaisuusvaatimusten yhteensopivuus.
1880-luvulla pohjalaiset kannattivat suomalaisen puolueen eheyttä ja puolueen jakautuminen näkyi lähinnä julkisen sanan piirissä. Waldemar Sandmanin Vaasan Lehti (1881–1893) sekä Suupohjan Työmies (1884–1885) kallistuivat uudistusmieliselle linjalle. Otto Könnin ja Emanuel Antilan julkaisema Kansan Lehti (1886–1887) taas oli edeltäjiään maltillisempi. Sandmanin lehti hävisi uudistusmielisten kisan Ossian Ansaan Pohjalaiselle.  Vuoden 1884 vaaleissa suomalaisen puolueen jakautuminen näkyi lähinnä pyrkimyksenä syrjäyttää meurmanilaisena tunnettu F. V. Lagerstedt. Talvella 1901 joukko suomalaisen puolueen tunnettuja jäseniä kokoontui Seinäjoelle perustamaan uutta lehtiyhtiötä. Vaasa-lehti pyrki vetoamaan suomenkieliseen talonpoikaistoon kuin kaupunkien ja maaseudun työväkeenkin.