stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Astrocoeniidae

| Astrocoeniidae |
| --- | --- |
 Madracis auretenra
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Korallieläimet Anthozoa
Lahko::  Kivikorallit  Scleractinia
Heimo::  Astrocoeniidae  Koby, 1890
Katso myös
   Astrocoeniidae Wikispeciesissä   Astrocoeniidae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Astrocoeniidae on kivikorallien heimo, johon kuuluu noin neljä sukua, joista kaksi elää Atlantilla, kaksi Indopasifisella merialueella. Sen taksonominen luokittelu on ollut epävarma ja odottaa molekyylitutkimuksia.
Heimoon kuuluvia sukuja

Stylocoeniella Indopasifisella merialueella
Palauastrea Indopasifisella merialueella
Stephanocoenia Atlantilla
Madracis Atlantilla
Aiheesta muualla

Family Astrocoeniidae Wet Web Media (lajiesittelyjä)
Attalos III

Attalos III tai Attalos II
Attalos III oli Pergamonin viimeinen kuningas. Hän hallitsi vuosina 138 eaa. - 133 eaa. Ei tiedetä tarkalleen millä tavalla Attalos III oli sukua häntä edeltäneelle Attalos II:lle. Attalos III oli kuitenkin paljon kiinnostuneempi lääketieteestä ja botaniikasta kuin Pergamonin hallitsemisesta. Koska hänellä ei ollut omia lapsia testamenttasi hän koko valtakuntansa Rooman valtakunnalle.
Attaloksen kuoltua eräs Eumenes III, joka väitti olevansa kuningas Eumenes II:n poika, yritti kaapata vallan.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Attalos II | Pergamonin kuningas   | Seuraaja: Eumenes III |
Attalos (sotilas)

Attalos (noin 390–336 eaa.) oli makedonialainen sotilas ja Makedonian kuninkaan Filippos II:n vaimon Kleopatran holhooja.
Vuonna 337 eaa. Attaloksen veljentytär ja holhokki Kleopatra avioitui Filippos II:n kanssa. Filippoksella oli jo aikaisemmin useita vaimoja ja lapsia. Plutarkhoksen mukaan Attalos oli hääjuhlan aikana toivonut, että Filippos nyt saa laillisen kruununperillisen. Tästä Filippoksen vanhin poika Aleksanteri oli suuttunut. Tarinan mukaan Filippos oli aikonut nuhdella poikaansa mutta oli juovuksissaan kompastunut. Riidan vuoksi Aleksanteri ja hänen äitinsä Olympias matkustivat Olympiaan veljen Aleksanteri I:n luokse Epeirokseen. Aleksanteri ei koskaan antanut nöyryytystä Attalokselle anteeksi. Erään tulkinnan mukaan Filippos avioitui Kleopatran kanssa, koska vaikutusvaltaiset makedonialaiset, kuten Attalos ja hänen appensa Parmenion, vaativat sitä. Toisaalta Attaloksesta ei tiedetä mitään ennen vuotta 337 eaa., ja ilmeisesti hänen arvovaltansa kasvoi vasta sen jälkeen kun Filippos oli avioitunut Kleopatran kanssa.
Attalos oli tiettävästi nuoren Pausaniaan ystävä. Pausanias oli kertonut Attalokselle erään Pausanias Orestislaisen pilkanneen häntä. Attaloksen ystävä suunnitteli kuolevansa urhollisesti tämän takia. Näin kävikin vuonna 336 eaa. Illyriassa käydyssä taistelussa. Attalos kosti ystävänsä kuoleman juottamalla toisen Pausaniaan humalaan ja antamalla palvelijoidensa raiskata hänet. Justinuksen mukaan Attalos olisi itse raiskannut Pausaniaan.
Vuoden 336 eaa. keväällä Attalos nimitettiin johtamaan Vähään-Aasiaan lähetettävää armeijaa Parmenionin kanssa. Filippos oli haluton tuomitsemaan Attalosta, ja tämän takia Pausanias suuntasi kostonsa kuningasta kohden.
Vähässä-Aasiassa Attalos ja Parmenion sotivat persialaisia vastaan. Persialaisia johti Memnon Rhodoslainen, joka kukisti makedonialaiset Magnesian lähettyvillä. Makedonialaiset joutuivat pakenemaan kaupunkiin. Kun Attaloksen ja Parmenionin armeija oli perääntymässä Hellespontokselle, he saivat kuulla, että Filippos oli salamurhattu ja että Aleksanterista oli tullut uusi kuningas. Attalos suunnitteli kapinaa, koska hän oli suosittu armeijan sotilaiden keskuudessa. Hän neuvotteli myös Makedonian vihollisten kanssa Ateenassa. Attaloksen väitettiin myös olleen mukana olleessa salajuonessa, joka johti Filippoksen murhaan, mutta tästä ei ole mitään varmuutta. Aleksanteri lähetti erään Hekaitoksen vangitsemaan tai teloittamaan Attaloksen. Parmenion ei estänyt vävynsä teloitusta. Justinuksen mukaan Aleksanteri tapatti kaikki Kleopatran sukulaiset, mutta ilmeisesti hän teloitutti vain Attaloksen.
Aleksanteri Suuren ratsuväenkomentaja Hegelokhos Hippostratoksen poika oli ehkä Attaloksen holhokin Kleopatran veli.
Arthur Rönnqvist

Arthur (Artturi) Bernhard Rönnqvist (22. tammikuuta 1897 Viipuri – 15. syyskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen puoluetoimitsija, joka vaikutti kielletyn SKP:n organisaattorina 1920–1940-luvuilla. Rönnqvist sai poliittisesta toiminnastaan useita vankeusrangaistuksia ja oli yksi pisimpään vangittuna olleista suomalaista kommunisteista. Jatkosodan päättymiseen mennessä hän oli istunut vankilassa lähes 17 vuotta.
Elämä > Varhaiset vuodet

Viipurin Kolikkoinmäellä asunut Rönnqvist työskenteli peltiseppänä ja oli Viipurin metallityöväen ammattiosaston jäsen vuodesta 1917 lähtien. Sisällissodan alkaessa Rönnqvist liittyi Talikkalan punakaartiin ja osallistui Antrean rintaman taisteluihin Kavantsaaressa sekä Syvälahdessa. Haavoituttuaan maaliskuun alussa Rönnqvist oli sotilassairaalassa, kunnes hänet vangittiin Viipurin taistelun yhdeydessä. Syyskuussa 1918 Rönnqvist sai valtiopetoksesta kolmen vuoden kuritushuonetuomion.
Päästyään ehdonalaiseen 1919 Rönnqvist lähti mukaan kommunistisen liikkeen toimintaan, mutta sai jo kesällä 1920 neljän vuoden tuomion kielletyn kirjallisuuden levittämisestä. Vapauduttuaan hän työskenteli muun muassa Viipurissa ilmestyneen Työ-lehden taloudenhoitajana. Rönnqvist pidätettiin jälleen syksyllä 1928 kiihotuskirjallisuuden levittämisestä ja seuraavana keväänä hänet tuomittiin seitsemän vuoden kuritushuonerangaistukseen valtiopetoksen valmistelusta. Rönnqvist kärsi tuomiotaan Tammisaaren pakkotyölaitoksessa, jossa hän osallistui kesällä 1933 järjestettyyn nälkälakkoon. Rönnqvistin katsottiin olleen yksi sen johtajista, joka yhdeksän muun nälkälakkolaisen tavoin siirrettiin eristyksiin Turun lääninvankilaan.
Elämä > Sota-aika

SKP:n toiminnan lamaannuttua talvisodan myötä Rönnqvist muodosti välirauhan aikana puolueen uuden johtoelimen Aimo Rikan ja Edvin Salosen kanssa. Rönnqvist johti myös luovutetusta Karjalasta evakuoitua väestöä varten perustettua alakomiteaa, jossa hän hoiti siirtoväen asioita Lyyli Heinosen avustajana. Rönnqvist ja muut Helsinkiin evakuoidut viipurilaiset kommunistit ryhtyivät puuhaamaan siirtoväen palauttamista luovutetuille alueille, mutta hankkeet tyssäsivät Neuvostoliiton vastustukseen. Keväällä 1941 Rönnqvist oli perustamassa Karjalaisten siirtolaisten yhdistystä, joka julkaisi Siirtokansa-nimistä lehteä. Rönnqvist kustansi lehden SKP:n Moskovasta saamilla rahoilla ja kirjoitti siihen nimimerkillä ”Evakko”.
Jatkosodan käynnistyessä Rönnqvist joutui painumaan maan alle. Hän majaili ystävänsä Veikko Pöystin kanssa Helsingin Vilhonvuorenkadulla sijaitsevassa Marjatan talossa. Rönnqvistin tehtävänä oli hoitaa Olga Terhon kautta puoluejohdon yhteyksiä sodanvastaisiin ryhmiin. Karkkilassa ja Pitäjänmäessä tapahtuneiden sabotaashien poliisitutkinta paljasti lopulta Rönnqvistin ja syksyllä 1941 hänet pidätettiin. Juttua käsiteltiin oikeudessa seuraavana keväänä, jolloin syytettynä oli Rönnqvistin ohella 19 SKP:n aktiivia. Rönnqvistiä syytettiin maanpetoksellisen toiminnan suunnittelusta, sotaponnistusten haittaamisesta sekä vakooja Urho Kaipaisen avustamisesta, joskaan häntä itseään ei syytetty vakoilusta. Huhtikuussa 1942 Rönnqvist sai rikoksen uusijana 15 vuoden kuritushuonetuomion maanpetoksesta. Hän oli koko vankeusajan erittäin huonossa kunnossa ja vankitoverit kertoivat pitäneensä Rönnqvistin hengissä juottamalla hänelle omia maitoannoksiaan. Kun Rönnqvist vapautui jatkosodan päättyessä syksyllä 1944 hän oli istunut vankilassa yhteensä 16 ja puoli vuotta.
Elämä > Sotavuosien jälkeen

Sodan jälkeen Rönnqvist työskenteli SKDL:n eduskuntasihteerinä ja Kansankulttuurin taloudenhoitajana. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1946–1947 ja toimi muun muassa Suomi-Unkari Seuran varapuheenjohtajana.
Perhe

Rönnqvistin puoliso oli Tyyne Helena Häkkinen (1899–1990). Heidän poikansa on kustannusjohtaja Heikki Rönnqvist.
Asian Kung-fu Generation

Yhtye esiintymässä vuonna 2011.
Asian Kung-fu Generation on japanilainen punkia ja muunneltua rockia soittava yhtye. Yhtyeen jäsenet ovat Gotō Masafumi (laulu, kitara), Kita Kensuke (kitara), Yamada Takahiro (basso) ja Ijichi Kiyoshi (rummut).
Asian Kung-fu Generation perustettiin vuonna 1996 ja se jatkaa yhä toimintaansa aktiivisesti. Julkaistuja albumeja ovat Hōkai amplifier (2003), Kimi Tsunagi Five M (2003), Sol-fa (2004), Fan Club (2006) ja kaksi uutta kappaletta, livetaltiointeja sekä aikaisempien singlejen B-puolien kappaleita sisältävä Feedback File (2006). Yhtye on myös julkaissut singlejä suosituista kappaleistaan, sekä tehnyt kaksi DVD:tä: Eizou Sakuhin-shou 1-maki ja Eizou Sakuhin-shou 2-maki. Yhtye on myös julkaissut NANO-MUGEN FESTIVAL ja NANO-MUGEN FESTIVAL 2-nimiset albumit, joiden tarkoituksena on tuoda esille indie-yhtyeitä. Kummallakin albumilla on yksi Asian Kung-Fu Generationin kappale (Fanclubillekin ilmestynyt Blackout sekä Jyuni Shinhou no Yukei) ja albumien loput kappaleet ovat yhtyeiltä, jotka olivat mukana esiintymässä Nano-Mugen Festivalissa.
Asian Kung-Fu Generation julkaisi uuden levynsä vuoden 2008 maaliskuussa. Albumi kantaa nimeä World, World, World ja sisältää mm. kappaleen After Dark. World, World, World albumilla Asian Kung-Fu Generation siirtyy koko ajan melodisempaan suuntaan.
Aiheesta muualla

Asian Kung-fu Generation offical website
Asian Kung-fu Generation fansite
Attalos

Attalos (m.kreik. Ἄτταλος, lat. Attalus) voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Attalos I Soter (269–197 eaa.), Pergamonin kuningas 241–197 eaa.
Attalos II Filadelfos (220–138 eaa.), Pergamonin kuningas 159–138 eaa.
Attalos III (n. 170–133 eaa.), Pergamonin kuningas 138–133 eaa.
Attalos (n. 390–336 eaa.), makedonialainen sotilas ja Filippos II:n sotapäällikkö
Attalos (n. 356–317 eaa.), makedonialainen sotilas, jota syytettiin sekaantumisesta Filotaan salajuoneen
Attalus (1. vuosisata jaa.), roomalainen stolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Attalos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aura (etunimi)

| Aura |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  10. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  23. kesäkuuta
Muunnelmia:  Auri
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Aurora
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aura on naisen etunimi.  Nimi on muunnos Aurorasta, joka tarkoittaa aamuruskoa. Auran nimipäivä on 10. maaliskuuta, josta se on löytynyt vuodesta 1908 lähtien. Suomessa nimi Aura on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 3273 naiselle ja alle 20 miehelle.
Tunnettuja Auroja

Aura Dione, tanskalainen laulaja ja lauluntekijä
Aura Cristina Geithner, kolumbialais-venezuelalainen näyttelijä
Aura Ijäs, suomalainen sarjakuvapiirtäjä
Aura Jurva, suomalainen satu- ja näytelmäkirjailija
Aura Kiiskinen, suomalainen poliitikko
Aura Koivisto, suomalainen kirjailija
Aura Korppi-Tommola, suomalainen historioitsija
Aura Louhija, suomalainen nuortenkirjailija
Aura Nurmi, suomalainen runoilija ja lavarunousaktiivi
Aura-Liisa Putkonen (o.s. Laihorinne), suomalainen pika- ja viestijuoksija
Aura Salla, suomalainen poliitikko ja kansanedustaja (Kokoomus)
Aura Sevón, suomalainen kirjailija, kirjallisuudentutkija ja suomentaja
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1999

Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1999 järjestettiin Kanadan Manitobassa Winnipegin kaupungissa. Kultaa voitti Venäjä, kun se voitti finaalissa Kanadan Artjom Tšubarovin tekemällä jatkoaikamaalilla. Pronssia voitti Slovakia.
Alkusarja > Lohko B

| Joukkue | O | V | H | T | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 4 | 4 | 0 | 0 | 25 | 11 | 8 |
|  Venäjä | 4 | 3 | 1 | 0 | 25 | 4 | 6 |
|  Kazakstan | 4 | 1 | 2 | 1 | 9 | 20 | 3 |
|  Sveitsi | 4 | 1 | 3 | 0 | 5 | 17 | 2 |
|  Valko-Venäjä | 4 | 0 | 3 | 1 | 9 | 21 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26.12.1998 |  Ruotsi | 4-2 |  Venäjä | Winnipeg |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26.12.1998 |  Sveitsi | 4-3 |  Valko-Venäjä | Selkirk |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.12.1998 |  Kazakstan | 2-2 |  Valko-Venäjä | Portage la Prairie |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.12.1998 |  Ruotsi | 5-1 |  Sveitsi | Winnipeg |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.12.1998 |  Venäjä | 7-0 |  Kazakstan | Portage la Prairie |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.12.1998 |  Venäjä | 10-0 |  Valko-Venäjä | Brandon |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.1998 |  Kazakstan | 3-0 |  Sveitsi | Brandon |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.1998 |  Ruotsi | 5-4 |  Valko-Venäjä | Morden |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.1998 |  Venäjä | 6-0 |  Sveitsi | Brandon |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.12.1998 |  Ruotsi | 11-4 |  Kazakstan | Teulon |  |


|  |  |  |      |  |  |
Karsintasarja

| Joukkue | O | V | H | T | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 3 | 3 | 0 | 0 | 21 | 9 | 6 |
|  Yhdysvallat | 3 | 2 | 1 | 0 | 15 | 12 | 4 |
|  Sveitsi | 3 | 1 | 2 | 0 | 12 | 13 | 2 |
|  Valko-Venäjä | 3 | 0 | 3 | 0 | 7 | 21 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1999 |  Tšekki | 10-2 |  Valko-Venäjä | Winnipeg |  |

|  | (4-0, 3-2, 3-0)  | (4-0, 3-2, 3-0)  | (4-0, 3-2, 3-0)  | Yleisömäärä: 5 406 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 5 406 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1999 |  Sveitsi | 4-5 |  Yhdysvallat | Portage la Prairie |  |

|  | (4-2, 0-2, 0-1)  | (4-2, 0-2, 0-1)  | (4-2, 0-2, 0-1)  | Yleisömäärä: 1105 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 1105 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1999 |  Yhdysvallat | 7-2 |  Valko-Venäjä | Selkirk |  |

|  | (2-1, 3-1, 2-0)  | (2-1, 3-1, 2-0)  | (2-1, 3-1, 2-0)  | Yleisömäärä: 1 604 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 1 604 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1999 |  Tšekki | 5-4 |  Sveitsi | Morden |  |

|  | (3-2, 1-2, 1-0)  | (3-2, 1-2, 1-0)  | (3-2, 1-2, 1-0)  | Yleisömäärä: 976 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 976 |  |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   |  |   Kanada | 6 |   |  |  |  |  |
|   | A2 |   Kanada | 12 |   |   | B1 |   Ruotsi | 1 |   |   |  |  |  |
|   | B3 |   Kazakstan | 2 |   |   |   |   |   |   |   |  |   Kanada | 2 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   Venäjä | 3 |
|   |  |  |  |   |   |  |   Venäjä | 3 |   |   |  |  |  |
|   | B2 |   Venäjä | 3 |   |   | A1 |   Slovakia | 2 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | A3 |   Suomi | 2 |   |  |  |  |  |  |  |  |   Ruotsi | 4 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   Slovakia | 5 |
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1999 |  Kanada | 12-2 |  Kazakstan | Winnipeg |  |

|  | (3–0, 5–0, 4–2)  | (3–0, 5–0, 4–2)  | (3–0, 5–0, 4–2)  | Yleisömäärä: 13 225 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 13 225 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1999 |  Venäjä | 3-2 ja. |  Suomi | Winnipeg |  |

|  | (1–0, 0–2, 1–0, 1-0)  | (1–0, 0–2, 1–0, 1-0)  | (1–0, 0–2, 1–0, 1-0)  | Yleisömäärä: 6 960 |  |
|  |  Roman Ljašenko − 10:10   Dmitri Kirilenko − 53:41 Denis Arhipov − 67:33 |  1-0 1-1 1-2 2-2 3-2 |   20:34 − Niklas Hagman 24:33 − Teemu Elomo     | Yleisömäärä: 6 960 |  |
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1999 |  Ruotsi | 1-6 |  Kanada | Winnipeg |  |

|  | (1-1, 0-2, 0-3)  | (1-1, 0-2, 0-3)  | (1-1, 0-2, 0-3)  | Yleisömäärä: 13 225 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 13 225 |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1999 |  Slovakia | 2-3 |  Venäjä | Winnipeg |  |

|  | (0-2, 2-1, 0-0)  | (0-2, 2-1, 0-0)  | (0-2, 2-1, 0-0)  | Yleisömäärä: 11 005 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 11 005 |  |
Pudotuspelit > Sijoitusottelu 5. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1999 |  Suomi | 6-1 |  Kazakstan | Brandon |  |

|  | (2–1, 2–0, 2–0)  | (2–1, 2–0, 2–0)  | (2–1, 2–0, 2–0)  | Yleisömäärä: 2 049 |  |
|  |  Ossi Väänänen − 02:06  Marko Kauppinen − 14:50 Eero Somervuori − 23:33 Miikka Männikkö − 31:59 Eero Somervuori − 40:35 Timo Koskela − 58:39 |  1-0 1-1 2-1 3-1 4-1 5-1 6-1 |   03:15 − Nikolai Antropov     | Yleisömäärä: 2 049 |  |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.1.1999 |  Ruotsi | 4-5 |  Slovakia | Winnipeg |  |

|  | (0-2, 3-1, 1-2)  | (0-2, 3-1, 1-2)  | (0-2, 3-1, 1-2)  | Yleisömäärä: 7 128 |  |
|  |  |  |      | Yleisömäärä: 7 128 |  |
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.1.1999 |  Kanada | 2-3 ja. |  Venäjä | Winnipeg |  |

|  | (1–0, 1–1, 0–1, 1-0)  | (1–0, 1–1, 0–1, 1-0)  | (1–0, 1–1, 0–1, 1-0)  | Yleisömäärä: 13 225 |  |
|  |   Simon Gagné − 29:59  Bryan Allen − 53:52 |  0-1 1-1 1-2 2-2 2-3 |  19:07 − Artem Chubarov  34:23 − Maxim Balmochnykh  65:13 − Artem Chubarov     | Yleisömäärä: 13 225 |  |
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Roberto Luongo
Paras puolustaja:  Vitali Višnevski
Paras hyökkääjä  Maksim Afinogenov
Palkinnot > Turnauksen tähdistökentällinen

Maalivahti:  Roberto Luongo
Puolustajat:  Brian Campbell,  Vitali Višnevski
Hyökkääjät:  Maksim Balmotchnykh,  Daniel Tkaczuk,  Brian Gionta
Arvokkain pelaaja:  Brian Gionta
Aiheesta muualla

IIHF.com − 1999 IIHF World Junior U20 Championships Pool A
TSN:n artikkeli turnauksesta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Passionhockey.com: IIHF U20 1999 (ranskaksi)
Hockeyarchives: IIHF U20 1999 (ranskaksi)
hokej.snt.cz - U20 1999 (englanniksi)
Vuoden 1999 kansainvälinen jääkiekko
| --- | --- |
Miehet:   MM-kisat  B-sarja  C-sarja  D-sarja 
Naiset:   MM-kisat  B-sarja 
U20:   MM-kisat  B-sarja  C-sarja  D-sarja 
U18:  MM-kisat
Kirves (korttipeli)

Kirves on perinteisesti Itä-Suomessa pelattu taitoa ja taktikointia vaativa korttipeli. Kirveessä voi olla 2–10 pelaajaa, mutta suositeltava pelaajamäärä on noin 3–5 pelaajaa. Kirveessä käytetään normaalia 52 pelikortin pakkaa ja sen lisäksi kahta jokeria, jotka ovat korttipakoissa yleensä musta ja punainen jokeri. Suomessa on myös järjestetty Kultainen kirves -niminen kirvespeliturnaus. Kymmenes turnaus järjestettiin 7.2.2009. Eri alueilla voi korttipelin säännöistä olla käytössä hieman erilaisia versioita.
Jako

Jakajasta edellinen pelaaja nostaa pakan yhden kerran ja nostettu pakka laitetaan toisen pakan alle. Jos nostossa nostetun pakan alimmainen kortti on "pamppu" tai jokeri, nostaja saa tämän kortin ja kaikki muut, paitsi nostaja ja jakaja, saavat yhden merkinnän. Mikäli nostossa tulleen pampun tai jokerin alla on toinen pamppu tai jokeri, sekoittaa jakaja uudestaan ja edellinen pelaaja nostaa toisen kerran. Nostotilanteessa nostajalla on oikeus vaatia nostettavan pakan laittaminen pöydälle.
Noston jälkeen jakaja jakaa jokaiselle pelaajalle viisi korttia ja kääntää valtin jäljelle jääneen pakan päälle. Tosin jollekin pelaajalle saattaa tulla kuusi korttia niissä tilanteissa, joissa pelaaja on nostanut jaossa pampun tai jokerin tai kun jakajan täytyy ottaa valtti käteen tai hän haluaa ottaa sen käteen. Jos valtiksi kääntyy pamppu tai jokeri, täytyy jakajan ottaa se itselleen ja tämän jälkeen hän niin sanotusti tyhjentää kätensä eli laittaa valitsemansa kortin pois takaisin pakkaan, niin etteivät muut pelaajat näe mikä kortti se on.
Mikäli jaossa kääntyy valtiksi punainen jokeri, tarkoittaa se sitä, että valttina on hertta ja mikäli valtiksi käännettävä kortti on musta jokeri, on valttimaana pata. Jos valtiksi kääntyy ässä, saa jakaja halutessaan ottaa sen näkemättä korttejaan käteen, jolloin kyseinen maa on valttia tai hän voi katsoa kaksi korttia ja päättää sen jälkeen ottaako hän valtin käteensä vai ei. Jos hän ottaa sen, on kyseinen maa valttia ja jos hän ei ota sitä valtti säilyy pakan päällä ja jakajasta seuraava pelaaja aloittaa niin sanotun puhumisen. Mikäli taasen valtiksi kääntyy kakkonen, saa jakaja katsoa ensin kolme korttia ja päättää sitten, ottaako kortin käteensä tai ottaa sen korttejaan katsomatta suoraan käteen. Mikäli jakaja ottaa valtiksi käännetyn kakkosen käteensä, on se maa valttia. Jos jaossa nostettiin hyväksytysti pamppu tai jokeri, täytyy jakajan ottaa valtti käteensä, oli se ihan mikä tahansa kortti.
Mikäli jollakin pelaajalla on liikaa kortteja kädessään ja joku pelaajista on jo katsonut omat korttinsa, on kyseessä "väärät työt" eli kaikkien pelaajien kortit laitetaan takaisin pakkaan, pakka sekoitetaan ja kaikki alkaa ikään kuin alusta. Uudessa jaossa pakkaa nostettaessa ei katsota nostetun pakan alimmaista korttia, vaan nostettu pakka vain laitetaan suoraan toisen pakan alle.