stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
143 (luku)
Matematiikassa

143 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku.
143 on vajaa luku.
143 kuuluu Duffyn lukuihin (engl. Duffinian numbers).
143 on kahden peräkkäisen alkuluvun tulo:  11\cdot 13.
143 on kolmen peräkkäisen alkuluvun summa:  43+47+53.
143 on seitsemän peräkkäisen alkuluvun summa:  11+13+17+19+23+29+31.
143 on pienin luonnollinen luku n siten, että luvun  n^{n} viimeiset n numeroa muodostavat alkuluvun.
143 on pienin luonnollinen luku, joka on yhtä pienempi kuin numeroidensa neliöiden tulo:  143=1^{2}\cdot 4^{2}\cdot 3^{2}-1.
143 on pienin luonnollinen luku, joka on kahden eri alkuluvun p ja q tulo siten, että  p^{3}+q^{3} on alkulukuparin keskiarvo:  11^{3}+13^{3}=3528 ja (3527, 3529) on alkulukupari.
143 on pienin positiivinen kokonaisluku, jonka neliö on 33 peräkkäisen neliöluvun summa:  143^{2}=7^{2}+\ldots +39^{2}.
Luvun 143 neliön numeroiden summa on alkuluku:  143^{2}=20\ 449 ja  2+0+4+4+9=19.
Kolminumeroisia alkulukuja on 143 kappaletta.
Luonnontieteissä

Neodyymi-143 on neodyymin vakaa isotooppi.
143 Adria on pikkuplaneetta.
Muissa yhteyksissä

E143 on patenttivihreän E-koodi.
Seututie 143 kulkee Hyvinkäällä.
Amiot 143 oli ranskalainen pommikone.
Air Canadan lento 143 teki pakkolaskun.
Englannin kielessä lukua 143 käytetään lyhenteenä sanoille I love you (rakastan sinua) niiden kirjainten määrien mukaan.
Espanjan kielessä 143 (ciento cuarenta y tres) on pienin lukusana, jossa on täsmälleen keskellä r-kirjain, jos välilyöntejä ei huomioida.
Uskonto Nigeriassa

Uskontokuntiin kuuluminen Nigeriassa (2018)
Islam (53.5%)
Katolinen kirkko (10.6%)
Muu kristinusko (35.3%)
Muut (0.6%)
Tämä artikkeli käsittelee Nigerian uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Nigerian suurin uskonto on islam, johon kuuluu hieman yli puolet väestöstä eli 53,5 prosenttia. Suurin osa lopusta väestöstä tunnustaa kristinuskoa.
Islam

Nigerian suurin uskonto on islam, jonka vallitseva muoto on sunnalaisuus. Ahmadiyya-liike vaikuttaa Lagosissa ja Abujassa. Hausa-Fulani- ja Kanuri-kansanryhmien hallitsema pohjoinen alue on pääosin muslimien hallitsemaa.
Kristinusko

Nigerian kristittyihin kuuluvat roomalaiskatoliset, anglikaanit, baptistit, metodistit, presbyteerilaiset ja kasvava määrä evankelisia ja helluntailaisia sekä mormoneja. Pohjoisessa on kuitenkin asunut merkittävästä muslimiväestöstä huolimatta kristittyjä yhteisöjä, jotka ovat solmineet avioliittoja muslimien kanssa jo yli 50 vuoden ajan. Eteläosien etniset ryhmät ovat pääasiassa kristittyjä.
Muut uskonnot

Lounaisosassa asuva joruba-kansa on suurelta osin joko kristittyä tai islaminuskoista. Jorubat harjoittavat kuitenkin edelleen kansan perinteisiä uskontoja.
Nigerian kansallismoskeija.
Nigerian kansallinen katedraali.
Vattuniemi

| Vattuniemi> Hallonnäs |
| --- | --- |

Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Eteläinen suurpiiri
Koordinaatit:  60°09′02″N, 024°52′49″E
Kaupunginosa nro:  31 (osa-alue 312)
Pinta-ala:  1,07 km² 
Väkiluku:  8 509  (2019)
Väestötiheys:  7952 as./km²
Osa-alueet:  On itse Lauttasaaren osa-alue
Postinumero(t):  00210
Lähialueet:  Kotkavuori, Myllykallio, Länsisaaret
Vattuniemi (ruots. Hallonnäs) on Helsingin Lauttasaaren eteläosassa sijaitseva niemi ja osa-alue. Vattuniemessä on enimmäkseen asuinkerrostaloja, mutta jonkin verran myös pienteollisuutta, toimistoja ja liikehuoneistoja. Vattuniemi muodostaa oman postinumeroalueen (00210 Helsinki).
Maantiede

Vattuniemi sijaitsee Lauttasaaren eteläosassa ja muodostaa pinta-alaltaan noin kolmasosan koko saaren pinta-alasta. Vattuniemen itäpuolella, Lauttasaarenselän vastakkaisella puolella, sijaitsevat Jätkäsaari ja Länsisatama. Vattuniemestä etelään sijaitsee Melkin saari ja kaakkoon Läntinen Pihlajasaari.
Virkistys- ja luontoalueet

Vattuniemen eteläkärki oli Venäjän vallan ajan lopulla sotilaskäytössä, ja siellä on yhä jäljellä tuohon aikaan rakennettuja valleja. Nykyään alue on puistoaluetta ja käsittää meren rannalla olevat Veijarivuoren ja Särkiniemen puistot. Tämä puistoalue uimarantoineen on suosittu virkistysalue Lauttasaaren asukkaiden keskuudessa.lähde?
Vattuniemen länsirannalla puistoalue ulottuu kapeana mutta katkeamattomana niemen tyvessä olevaan Merikylpylän puistoon saakka, jossa on toinen, suurempi uimaranta. Veijarivuoren ja Särkiniemen puistoissa on myös pienehköjä kesämökkejä.
Historia

Aluetta alettiin rakentaa 1930-luvun lopussa teollisuusalueeksi, ja ensimmäiset tehtaat avattiin siellä vuonna 1938. Viime vuosituhannella alueella toimineita tehtaita olivat muun muassa Hellbergin radiotehdas (Oy Radio E Hellberg Ab), Mahogany Oy:n viilutehdas ja Eri Oy:n liimatehdas. Lisäksi alueella ovat sijainneet muun muassa Helkama Oy:n ja Lääketukku Oy:n pääkonttorit.
1970-luvulta lähtien Vattuniemen alue on muuttunut huomattavasti, mikä on jatkunut vielä 2000-luvun alkuvuosina. Alueelta on purettu teollisuus- ja toimistorakennuksia, ja niiden tilalle on rakennettu asuinkerrostaloja.
Asemakaava, pääkadut ja rakennukset

Vattuniemi on rakennettu pääasiassa ruutuasemakaavan mukaisesti. Niemen keskiosan korttelit muodostuvat pääosin korkeahkoista asuinkerrostaloista. Osa itäosan kortteleista muodostuu sen sijaan pienteollisuusrakennuksista, jossa toimii muun muassa veneitä valmistavia yrityksiä.lähde? Puistoaluiden reunamilla, niemen länsi- ja eteläosissa on kesämökkien lisäksi muutamia rivi- ja omakotitaloja.
Pohjois-etelä-suunnassa kulkee neljä suurempaa katua; länsipuolen pääkatu on Särkiniementie ja itäpuolen pääkatu puolestaan Vattuniemenkatu. Kaksi muuta samansuuntaista katua ovat Melkonkatu ja Itälahdenkatu. Kaikki nämä neljä katua alkavat Vattuniemen eteläosan puistoalueista ja johtavat Vattuniemen läpi kulkien Lauttasaaren muuhun osaan.
Asemakaava, pääkadut ja rakennukset > Merkittäviä rakennuksia

Yksi Vattuniemen vanhimmista pystyssä olevista teollisuusrakennuksista on suojeluksen alla oleva entinen Helsingin Villakehräämö (nyk. Novita) joka valmistui vuonna 1952.
Villakehräämö lopetti toimintansa vuonna 1974, mutta Novitalla oli tehtaanmyymälä katutasossa vielä vuoteen 2010 saakka. Rakennuksessa on 62 metriä korkea savupiippu.
Asemakaava, pääkadut ja rakennukset > Puretut rakennukset

Vattunokan alueella sijainnut vedenpuhdistamo purettiin vuonna 1997, ja tilalle rakennettiin asuinkerrostaloja.
Asemakaavaa on vuosituhannen ensimmäisellä vuosikymmenellä muutettu siten, että pienteollisuusrakennuksia on purettu ja tonteille rakennettu asuinkerrostaloja. Tästä ovat esimerkkinä muiden muassa Vattuniemenkatu 8, Melkonkatu 9, Perttulantie 4, Itälahdenkatu 13/Melkonkatu 14 ja entinen Suomen Tupakan tontti Vattuniemenkatu 10/Melkonkatu 11/Nahkahousuntie 2.
Asemakaavan muutokset ovat jatkuneet edelleen, ja uusia taloja rakennettu esimerkiksi vanhalle Konelan tontille Heikkiläntie 5:een, Poutanen Oy:n talon tilalle osoitteeseen Melkonkuja 4 ja vakuutusyhtiö If:n toimistotalon tontille Vattuniemenkuja 8/Melkonkatu 21.
Palvelut

Alueella sijaitsee alakoulu (Vattuniemen ala-aste), päiväkoteja, päivittäistavarakauppoja, kahviloita, ravintoloita sekä kuntosaleja.
Vattuniemen itäosassa Vattunokassa on pursiseura Helsingfors Segelklubbin kotisatama ja koillisosassa säilytyspaikkana toimiva Lauttasaaren laivalaituri. Veneilytarvikkeiden myyntiin keskittyviä erityismyymälöitä on erityisesti Veneentekijäntiellä. Vuosittain kesällä järjestettävä Uiva-venenäyttely järjestetään Vattunokan ympäristössä.
Liikenneyhteydet

Vattuniemessä, Itälahdenkadulla, sijaitsee kahden Helsingin sisäisen linja-autolinjan päätepysäkki. Tammelundin Liikenteen liikennöimillä linjoilla pääsee suoraan Lauttasaaren muihin osiin ja kaupungin keskustaan.
20N (yölinja Lauttasaari–Vattuniemi–Asema-aukio)
21 (Vattuniemi–Eira)
21B (Vattuniemi–Lauttasaaren metroasema)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vattuniemi Wikimedia Commonsissa
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Vattuniemen itäosaa, keskellä Vattunokka, taustalla Länsisatama ja Helsingin keskusta
Vattuniemen uusia asuinkerrostaloja
Ahvenanmaan jalkapallojoukkue

Ahvenanmaan jalkapallojoukkue on Suomen Palloliiton Ahvenanmaan piirin alaisuudessa toimiva jalkapallojoukkue. Joukkue on osallistunut IGA:n Island Gamesin turnauksiin ollen kisojen mitalitaulukossa yhdentenätoista.
Ahvenanmaa ei ole FIFAn eikä minkään sen maanosaliiton jäsen, minkä vuoksi se ei voi osallistua maailman- tai maanosamestaruuskilpailuihin. Edustusoikeus joukkueessa on vain niillä pelaajilla, joilla on Ahvenanmaan kotiseutuoikeus.
Ålands Fotbollförbund vastaa myös Ahvenanmaan naisten jalkapallojoukkueen toiminnasta.
Kilpailut > Saarikisat

| Vuosi | Kierros | Sijoitus | O | V | T | H | TM | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1989 | Lohkovaihe | 3. | 4 | 2 | 0 | 2 | 10 | 12 |
|  1991 | Pronssiottelu | 4. | 4 | 2 | 0 | 2 | 3 | 3 |
|  1993 | Pronssiottelu | 3. | 4 | 3 | 0 | 1 | 7 | 4 |
|  1995 | Sijoitusottelu | 7. | 4 | 0 | 1 | 3 | 4 | 14 |
 1997: ei osallistunut
|  1999 | Sijoitusottelu | 6. | 4 | 2 | 0 | 2 | 8 | 6 |
 2001: ei osallistunut
 2003: ei osallistunut
|  2005 | Sijoitusottelu | 7. | 5 | 2 | 0 | 3 | 6 | 10 |
|  2007 | Sijoitusottelu | 7. | 3 | 2 | 0 | 1 | 7 | 5 |
|  2009 | Loppuottelu | 2. | 5 | 3 | 1 | 1 | 10 | 7 |
|  2011 | Pronssiottelu | 4. | 4 | 1 | 1 | 2 | 8 | 11 |
 2013: ei osallistunut
|  2015 | Sijoitusottelu | 9. | 4 | 1 | 1 | 2 | 3 | 6 |
|  2017 | Sijoitusottelu | 7. | 4 | 2 | 2 | 0 | 5 | 2 |
 2019: ei ohjelmassa
 2021: peruttu
| Yht. | 11/15 |  | 46 | 19 | 6 | 21 | 71 | 81 |
Joukkue

Island Games 2017 -turnauksessa mukana olleet pelaajat:
| --- | --- |
 1 Dan Sjöblom  2 Conrad Emretsson  3 William Rosenberg  4 Petter Hemming  5 Markus Aaltonen  6 Wilhelm Ingves  7 Jeremiah Helén  8 Andreas Jansson  9 Johannes Nordström  10 John Blomqvist :  11 Elias Eriksson  12 Frans Erikslund  13 André Karring  14 Jimmy Sundman  15 Thomas Mäkinen  16 Fredrik Appel  17 Ted Göstas  18 Isac Holmström  Daniel Liewendahl
Joukkue > Muita pelaajia

Krille Mattsson
Aiheesta muualla

SPL:n Ahvenanmaan piirin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
| n k  Ålands Fotbollförbund |
| --- | --- |
Joukkueet:  IF Finströms Kamraterna  IF Fram  IFK Mariehamn  Hammarlands IK  Jomala IK  Lemlands IF  Sunds IF  Åland United  FC Åland 
Maajoukkueet:  Ahvenanmaan jalkapallojoukkue  Ahvenanmaan naisten jalkapallojoukkue 
Turnaukset:  Ålandscupen  Åländska Mästerskapen  Alandia Cup
Imatra-yhdistys

Imatra-yhdistys (Brooklyn) oli suomalaisten siirtolaisten yhdistys Brooklynissa New Yorkissa. Yhdistyksen perusti rakennusmestari John A. Koski. Ensimmäinen kokous pidettiin 6. joulukuuta 1890 ja perustava kokous 14. joulukuuta 1890. Yhdistyksen tarkoituksena oli ”Amerikassa olevien suomalaisten sekä aineellisen että henkisen tilan kehittäminen.”  Myös avustustoiminta oli jo alusta lähtien osa sen toimintaa.
Alussa työväenyhdistys

Aluksi yhdistys oli suomalainen työväenyhdistys ja se oli ensimmäinen työväenyhdistys, jonka suomalaiset Amerikkaan perustivat.  Suomalaiset siirtolaiset olivat työväkeä ja siten yhdistyksen nimeksi tuli Amerikan Suomalainen Työväenyhdistys Imatra. Työväenyhdistys nimestään huolimatta toiminta ei perustunut marxilaiselle ideologialle, vaan sen toiminnassa oli havaittavissa wrightiläiselle työväenliikkeelle ominaisia piirteitä, jossa pyrkimyksenä oli edistää työväestön kulttuuritoimintaa ja kohottaa heidän sivistystasoaan ja estää heitä liittymästä sosialistisiin yhdistyksiin.  Yhdistys otti heti alussa myös naisia mukaan seuran toimintaan.  Ensimmäisenä tehtävänään yhdistys perusti oman torvisoittokunnan. Sen lisäksi perustettiin lauluseura ja näytelmäseura.
Imatran perustamisella oli suuri vaikutus amerikansuomalaisiin, sillä sen seurauksena perustettiin suomalaisia työväenyhdistyksiä muillekin paikkakunnille. Kun Imatra-yhdistyksen toiminta vilkastui ja laajeni, se ryhtyi rakentamaan kaikkialla Pohjois-Amerikan alueella olevista suomalaisista työväenyhdistyksistä yhtenäistä kansallista verkostoa. Tätä varten perustettiin koko maan kattava keskusjärjestö, jonka nimeksi tuli Amerikan Suomalainen Työväenliitto Imatra, eli Imatra-liitto.  Se perustettiin helmikuulla 1903. Siihen kuului noin 40 paikallista suomalaista työväenyhdistystä eri puolilla Yhdysvaltoja ja Kanadaa ja sen yhteinen jäsenmäärä oli noin 2000. Nämä Imatra-liittoon kuuluneet yhdistykset oli numeroitu ja tunnettiin numeron perusteella. Brooklynin alkuperäinen Imatra-yhdistys oli Imatra 1.
Imatra-liitto kuitenkin hajosi pian eikä suunnitelmaa saatu vietyä eteenpäin. Liiton hajotti muotiin tullut sosialismi.  Suomesta tulleet sosialistiagitaattorit levittivät sosialismioppiaan näihin paikallisiin työväenyhdistyksiin, sillä seurauksella, että ne erosivat Imatra-liitosta ja liittyivät Amerikan sosialistipuolueeseen. Liiton hajoaminen oli suuri menetys amerikansuomalaisten oman ja yhtenäisen koko Pohjois-Amerikan kattavan kansallisen kulttuuriyhteisön rakentamisessa. Liitto lakkautettiin helmikuulla 1917. Liiton lehtenä oli Työväen Album. Imatra-yhdistys ei hyväksynyt sosialismia ja se jäi yksin ja jatkoi toimintaansa kansallisella linjalla paikallisena yhdistyksenä.
Amerikansuomalainen sosialismi sai alkunsa Imatra-yhdistyksestä vuonna 1899.  Imatra-liitosta erottuaan sosialistien toiminta keskittyi politiikkaan, mutta myöhemmin, kun suomalaisten kiinnostus sosialismiin hiipui, alkoivat sosialistit harrastamaan suomalaista kulttuuritoimintaa, eli samaa kun Imatra-yhdistys.
Imatra-yhdistys perustaa oman sanomalehden 10. kesäkuuta 1906. Sen nimeksi tulee New Yorkin Uutiset.  Lehdellä oli merkittävä asema amerikansuomalaisessa lehdistössä. Se lakkautettiin vuonna 1992.
Vuonna 1906 Imatra-yhdistyksessä on seuraavat osastot: Puhujaseura, Naisseura, Näytelmäseura, Soittokunta, Huvitoimikunta, Kirjasto ja Lukutupa.
Syyskuulla 1907 Imatra-yhdistys ryhtyy keräämään varoja Laukon kartanon torppareille Suomeen, ”jotka uloshäädön kautta ovat joutuneet avuttomaan tilaan.”
Osa Imatra-liittoon kuuluneista suomalaisista työväenyhdistyksistä eri osavaltioissa.

| Yhdistyksen nimi | Kaupunki ja osavaltio |
| --- | --- |
Imatra 1 - Imatra-liiton päämaja: Brooklyn, New York
Imatra 2: Harlem, New York City, New York
Imatra 3: Gardner, Massachusetts
Imatra 5: Vanalhaven, Maine
Imatra 9: Thunder Bay (Port Arthur), Ontario, Kanada
Imatra 12: Glassport, Pennsylvania
Imatra 15 - oli myöhemmmin Fifth Avenue Haali: Harlem, New York City, New York
Imatra 16: Worcester, Massachusetts
Imatra 17 - Suomalainen työväenyhdistys Taimi: Peabody, Massachusetts
Imatra 19: Fitchburg, Massachusetts
Imatra 20 (22) - Suomalainen työväenyhdistys Taisto: Maynard, Massachusetts
Imatra 21 - Suomalainen työväenyhdistys Veli: Quincy, Massachusetts
Imatra 25: Chicago, Illinois
Imatra 27: Ashtabula, Ohio
Imatra 29 - Finnish American Labor Alliance: Norwood, Massachusetts
Imatra 30: Cleveland, Ohio
Imatra 31: Superior, Wisconsin
Imatra 33: Sijainti ei tiedossa
Imatra 35 - Tätä numeroa on käytetty useaan kertaan.: Sijainti ei tiedossa
Imatra? - numero ei tiedossa Suomalainen työväenyhdistys Walon Virta: San Fransisco, California
Imatra? - numero ei tiedossa: Waukegan, Illinois
Imatra? - numero ei tiedossa: Boston, Massachusetts
Imatra? - numero ei tiedossa Suomalainen työväenyhdistys Ilmarinen: Fall River, Massachusetts
Imatra? - numero ei tiedossa Suomalainen työväenyhdistys Veljeys: Rockport, Massachusetts
Imatra? - numero ei tiedossa Suomalainen työväenyhdistys Ystävät: Duluth, Minnesota
Imatra? - numero ei tiedossa: Chisholm, Minnesota
Imatra? - numero ei tiedossa: Ely, Minnesota
Imatra? - numero ei tiedossa: Red Lodge, Montana
Imatra? - numero ei tiedossa: Aberdeen, Washington
Imatra Hall

Imatra-yhdistys rakensi oman toimitalon ja muutti siihen 1. marraskuuta 1908. Avajaisjuhlat pidettiin 18-19 marraskuuta. Yhdistys hankki uuteen taloonsa oman sähkökoneen, joka tuotti sähköä taloon. “Kyllä siitä puhuttiinkin, sillä tämä tapaus oli historiallinen Finntownin  mäellä. Sillä Imatra-yhdistys se oli, joka toi ensimmäiset sähkövalot Pukinmäelle.” Tämä toimitalo oli ratkaisevan tärkeä yhdistyksen toiminnan kehittymiselle. Siitä tuli kuuluisa suomalaisten kokoontumispaikka.(4)(28)(24)
Joulukuulla 1908 Imatra-yhdistyksessä vaalitaan raittiusaatetta, sillä Imatra-talon “seinien sisäpuolelle ei väkijuomia saa tuoda, eikä kukaan saa siellä tästä lähtien päihtyneenä esiintyä.“ “Myös tupakanpoltto on ehdottomasti kielletty ravintolahuoneessa.”
Imatra-yhdistys perusti työnvälitystoimiston Matti Kurikan ehdotuksesta. Se aloitti toimintansa 1. joulukuuta 1910. Vuoden aikana toimisto välitti työpaikan noin 50-60:lle miehelle ja 135:lle naiselle. Naisille palvelupaikkoja olisi ollut paljon enemmän saatavana, kuin oli hakijoita. Vuonna 1912 toimisto välitti 242 työpaikkaa.
Vuonna 1910 Imatran näytelmäseura on esittänyt useita näytelmiä yhdistyksen talossa, mm. Pimeyden Valta, Charleyn Täti, Jeppe Niilonpoika, Tukkijoella, Roinilan Talossa ja Viimeinen Ponnistus. Vierailunäytäntöinä on esitetty Kristitty ja Kun piiat ovat lakossa.
Avustusyhdistys ja kansallisseura

Lokakuulla 1892 puheenjohtaja Koski esittää yhdistyksen kokoukselle: ”Koska synnyinmaassamme Suomessa on kato kohdannut ja nälänhätä uhkaa siellä, niin olisi meidän velvollisuutemme täällä, jotka olemme paremmissa oloissa ryhdyttävä jonkinmoisiin aputoimiin nälkää kärsivien hyväksi, joka esitys yksimielisesti hyväksyttiin.”
Yhdistyksen vuosikokouksessa 20. tammikuuta 1918 tehtiin Imatra-yhdistyksen sääntöihin seuraavat uudet pykälät: Pykälä 8 - Yhdistys koettaa tehdä parhaansa suomalaisten tunnetuksi tekemisessä Yhdysvalloissa, Pykälä 9 - Yhdistys tunnetaan virallisesti nimellä Finnish Aid Society Imatra (Suomalainen avustusyhdistys Imatra) ja Pykälä 22 - “Jos seura hajoaa, tahi sen toiminta käy niin laimeaksi että on pelkoa yhdistyksen lakkaamisesta, älköön seuran omaisuutta liikuteltako tahi myytäkö ilman Suomen Senaatin erikoislupaa. Tätä pykälää ei saa muuttaa.”
Yhdistys on alun perin ollut työväenyhdistys ja myöhemmin avustusyhdistys, mutta heinäkuulla 1921 siitä tulee kansallisseura ja siitä käytetään nimeä Kansallisseura Imatra.
Imatra-yhdistys lähettää 13. toukokuuta 1923 7 henkilön ryhmän Ellis Island´iin avustamaan suomalaisia siirtolaisia maihinnousussa.
Kuvia yhdistyksen toiminnasta

Imatra-yhdistyksen kenttäjuhla Forth Hamiltonissa vuonna 1894. Kuvassa mukana yhdistyksen oma soittokunta.
Imatra-yhdistyksen näytelmäseura vuonna 1910
Imatra-yhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Kullervo.  Seura perustettiin vuonna 1910. Saman aikaisesti perustettiin  myös voimistelu- ja urheiluseura Kyllikki.
Imatra-yhdistyksen laulumiehet 1920-luvulla johtajana Jallu Honkanen.
Imatra-yhdistyksen 70-vuotisjuhla maaliskuun 18. 1961. Kuva on otettu Imatra-talon yläkerran juhlasalista
Imatra-yhdistyksen johtohenkilöitä,  jotka järjestivät yhdistyksen 100-vuotisjuhlat. Kuva on otettu Imatra-talon pihassa kesällä 1991.
Aiheesta muualla

New Yorkin Uutiset: “Imatra-haali vetää väkeä” – 13. joulukuuta 1988, s. 4.
New Yorkin Uutiset: “Kaikki mukaan tukemaan uutta, uljasta Imatraa!” – 14. helmikuuta 1989, s. 3.
1891-1991 Kansallisseura Imatra 100-vuotismuistojulkaisu (julkaistu syyskuussa 1991).
New York Newsday: “A Little Bit of Scandinavia Club recalls Sunset Park´s past” – 27. helmikuuta 1992, s. 27.
Imatra-yhdistyksen kokousten pöytäkirjat.
John A Koski
Imatra-yhdistyksen toimitalo osoitteessa 740 40th Street / Finlandia Street, Brooklyn, New York.
Finlandia Streetin nimikilpi
Purppura (Kuben albumi)

| Purppura Kube |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2015
 Julkaistu: 4. joulukuuta 2015
 Formaatti: LP, CD, digitaalinen
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 37.00
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Kuben muut julkaisut
| Flow 2014 | Purppura 2015 | All Jucci 2018 |
Purppura on Kuben neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 4. joulukuuta 2015 Monsp Recordsin kautta. Albumin kappaleista "Lähiö Lähiö", "Purppura", "Guccin Lakanois", "Duuni" ja "Mun Vuosi" on julkaistu musiikkivideo.
Kappaleet

Mun vuosi – 2.49
Hima – 3.16
Kuka sua ohjaa – 2.43 (mukana Pianomies)
Duuni – 3.45 (mukana Adi L Hasla ja Mäkki)
Gasoo – 2.52 (mukana Pajafella)
Lähiö lähiö – 3.42 (mukana Julma Henri)
Tönap – 5.38 (mukana Adi L Hasla, VilleGalle, Ruma, Mäkki ja Tippa-T)
Purppura – 3.01
Jackie Chan – 2.21
Guccin lakanois – 4.04
Paardit – 3.28
Arvostelut

Soundi:
HMS Viscount

| HMS Viscount |
| --- | --- |
 HMS Vicountin syvyyspomminheitin

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John I. Thornycroft and Company, Woolston
Kölinlasku:  20. joulukuuta 1916
Laskettu vesille:  29. joulukuuta 1917
Palveluskäyttöön:  25. maaliskuuta 1918
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 20. maaliskuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 085 t (standardi) 1 512 t (max)
Pituus:  95,1 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,4 m
Syväys:  2,9 m
Koneteho:  27 000 hv
Nopeus:  34 solmua
Miehistöä:  134
Aseistus
Aseistus:  4 x QF 4"/L45 (102 mm) Mk V -tykkiä yksiputksina P Mk I -asennuksina 1 x 3" 20 cwt Mk I -ilmatorjuntatykki 4 x 21" (533 mm) torpedoputkea
HMS Viscount (viirinumero D92) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Thornycroftin V-luokan hävittäjä ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilauksessa John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista, missä köli laskettiin 20. joulukuuta 1916. Alus laskettiin vesille 29. joulukuuta 1917 ja valmistui 4. maaliskuuta 1918.