stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Terra Formars
Divisioona 6 - Afrikka ja Eurooppa

Joseph Gustav Newton on ihmiskunnan voimakkain soturi ja kuudennen divisioonan komentaja. Torakoiden tappaminen on hänelle lasten leikkiä. Hän pystyy tappamaan sadoittain terraformarsseja putkeen, edes käyttämättä geneettistä perimäänsä. Hänen geneettinen perimänsä on toistaiseksi tuntematon, koska hänellä ei ole edes ollut tarvetta käyttää sitä. Hänen arvellaan olevan jopa tuhansien terraformarssien arvoinen taistelukentällä.
Marcia
Saint George (Grenada)

Saint Georgen alue Grenadalla.
Saint Georgen alue on yksi Grenadan kuudesta hallinnollisesta alueesta. Alueen pinta-ala on 65 km² ja väkiluku vuonna 2011 oli 36 823. Se on alueista pinta-alaltaan toiseksi suurin ja väkiluvultaan suurin. Alueen pääkaupunki on Grenadan pääkaupunki St. George’s, jossa on vajaat 3000 asukasta.
Seidl

Seidl on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Andreas Seidl (s. 1976), saksalainen tallipäällikkö
Anton Seidl (1850–1898), unkarilaissyntyinen kapellimestari
Johann Gabriel Seidl (1804–1875), itävaltalainen runoilija
Mario Seidl (s. 1992), itävaltalainen yhdistetyn hiihtäjä
Martina Seidl (s. 1974), saksalainen ampumahiihtäjä
Siegfried Seidl (1911–1947), itävaltalainen natsi ja keskitysleirin komendantti
Ulrich Seidl (s. 1952), itävaltalainen  elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sarah Manners

| Sarah Manners |
| --- | --- |
 Sarah Manners vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1975 (ikä 48–49) Birmingham, West Midlands
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Sarah Manners (s. 1975 Birmingham, West Midlands) on brittiläinen näyttelijä. Manners on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa Tohtorit (Joanna Helmin rooli, 2000–2001), Kymppikerho (K.C. Gregory, 2003) ja Sairaalaelämää (Bex Reynolds, 2003–2005).
Manners oli mukana toisella tuotantokaudella BBC:n Strictly Come Dancing ‑ohjelmassa (alkuperäisversio ohjelmalle Tanssii tähtien kanssa) ja sijoittui kuudenneksi.
Aiheesta muualla

Sarah Manners Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Saunags

Saunags Latvian kartalla
Saunagsin ranta
Saunags (liiviksi Sǟnag) on kylä Latvian Liivinrannan kulttuurihistorian suojelualueella. Kylä mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1310. 1930-luvulla kylässä asui vielä 49 liivin kieltä osannutta ja 11 käytti sitä kotikielenään. Vuonna 1936 kylän koulu siirrettiin Vaideen. Nykyisin kylässä asuu ympäri vuoden vain muutama asukkaita, mutta kesäisin ihmisiä on enemmän.
Sauna (täsmennyssivu)

Sauna voi tarkoittaa seuraavia:
sauna, suomalainen muoto monissa kulttuureissa käytettävästä hikoilukylpyä ja peseytymistä varten rakennetusta rakennuksesta tai huoneesta
suomalainen sauna
turkkilainen sauna, Lähi-idän alueelta lähtöisin oleva höyrysauna
Sauna, Vladimir Majakovskin näytelmä
Sauna, suomalainen kauhuelokuva vuodelta 2008
Sauna, Virke Lehtisen vuonna 1967 ohjaama ja kuvaama lyhytelokuva
Rymd

Rymd (’avaruus’ ruotsiksi) oli 1970-luvun alusta ainakin 1980-luvulle asti markkinoilla ollut, syklamaatilla makeutettu juomajauhe. Veteen sekoittamalla yhdestä pienikokoisesta pussillisesta valmistui litra valmista juomaa. Markkinoinnissa korostettiin kuljetuksen keveyttä, ja mainonta ajoitettiin kesään, jolloin suuria määriä juomia kuljetettiin painavissa lasipulloissa kesämökeille. Juomajauheen makuina olivat ainakin appelsiini, mansikka, omena, puolukka, sitruuna, vadelma ja veriappelsiini. Aitoja hedelmiä tai marjoja ei käytetty, vaan tekomehun maku tuli esanssista ja väri elintarvikeväristä.
Juomajauheiden pakkauksissa käytettiin muun muassa Kiviset ja Soraset -hahmoja, koska laki kielsi aitojen marjojen ja hedelmien kuvien käytön tekomehun markkinoinnissa.
Rymd-juomajauheita toi ainakin 1980-luvun taitteessa Suomeen Oy Playtex-Wallco Ab, joka oli osa yhdysvaltalaista, alusvaatteista alkunsa saanutta International Playtex Inc. -konsernia. Käyttötavaroiden maahantuojan (mm. Jordan ja Pata-Pata) valikoimissa Rymd oli ainoa elintarvike.
Jauheen valmistus lopetettiin, kun levisi perättömäksi osoittautunut huhu, että syklamaatilla makeutettu tuote aiheuttaisi syöpää.[lähde? ]
Saarijärvi (Mikkeli, Sydänmaanpohja)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°22′25″N, 27°04′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Kölpinojaan 
Järvinumero:  14.978.1.058
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,467 km  
Pinta-ala:  10,172 ha  
Saaria:  1 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Sydänmaanpohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 500 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,2 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108 metriä mpy.
Sabrina Mulrain

Irina Sabrina Mulrain (s. 10. kesäkuuta 1978 Moers, Nordrhein-Westfalen) on saksalainen pikajuoksija, joka kilpaili yksilötasolla 200 metrillä.
Mulrain saavutti vuonna 1997 alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden ajalla 23,35 ja vuonna 1999 alle 23-vuotiaiden EM-pronssia ajalla 22,85. Hän kilpaili EM-kilpailuissa 1998 sijoittuen finaalissa kuudenneksi ja MM-kilpailuissa 1999 karsiutuen puolivälierissä. Mulrain edusti Saksaa Sydneyn kesäolympialaisissa 2000, joissa hän karsiutui 200 metrillä puolivälierissä sekä pääsi 4 × 100 metrin viestissä finaaliin ja siellä kuudennelle sijalle.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde:
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 11,54 | Berliini | 1. syyskuuta 2000 |
| 200 m | 22,73 | Pariisi | 19. kesäkuuta 1999 |
| 300 m | 39,02 | Pliezhausen | 16. toukokuuta 2004 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 50 m | 6,50 | Bad Segeberg | 3. helmikuuta 2001 |
| 60 m | 7,41 | Sindelfingen | 13. helmikuuta 2000 |
| 200 m | 24,16 | Dortmund | 30. tammikuuta 1998 |
Saksan liittopäivävaalit 1965

Vaalit Saksan Liittotasavallan viidensiä liittopäiviä varten pidettiin syyskuun 19. päivänä 1965. Vaaleihin otti osaa 86,3 % äänioikeutetuista.
Graafinen esitys vaalituloksesta
Kristillisdemokraattien kannatus kohosi 47,6 %:iin, sosiaalidemokraattien kannatus kohosi 39,3 %:iin, Erich Menden johtamien vapaiden demokraattien kannatus putosi 9,5 %:iin ja pienten äärimmäisyyspuolueiden kannatus väheni. Kristillisdemokraatit saivat 245 paikkaa, sosiaalidemokraatit 202 paikkaa ja vapaat demokraatit 49 paikkaa. Kristillisdemokraattien saamiin paikkoihin ja ääniin on laskettu mukaan puolueen baijerilaisen siiven saamat paikat ja äänet.
Saint Helena (Pori)

| Saint Helena |
| --- | --- |
Koordinaatit:  61.655416°N, 21.419979°E
Vesialue:  Selkämeri
Pinta-ala:  n. 0,0015 km²
Maakunta:  Satakunta
Kunta:  Pori
Väestö
Väkiluku:  asumaton
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saint Helena on Porin edustalla Selkämeren Kuuskarinselällä sijaitseva keinotekoinen saari. Hevosenkengän muotoinen saari on pinta-alaltaan noin 0,15 hehtaaria. Saarella on yksi vapaa-ajan asunto.
Historia

Saint Helena on rakennettu Arvekarin ja Pastuskerin saarten väliselle matalikolle meren pohjasta nostetuista kivistä. Paikalla oli alun perin noin 60 cm meren pinnan yläpuolelle noussut kari. Saint Helenan rakensi Reposaaresta kotoisin ollut Osmo Vargelin, joka oli etsinyt itselleen sopivaa saarta Porin kaupungin vuokralle tarjoamien joukosta. Kokemäenjoen suistossa olleet saaret olivat kuitenkin Vargelinin mukaan täynnä hyttysiä ja mäkäräisiä, joten hän halusi hyönteisistä vapaan saaren kauempaa mereltä. Lopulta kaupunki suostui vuokraamaan Vargelinille Helenankarin, jolle hän alkoi rakentamaan Saint Helenan saarta vuonna 1958. Rakennustyöt olivat käynnissä vielä ainakin vuonna 1988, jolloin Vargelin esiintyi saarineen Yleisradion tuottamassa Paljonko on paljon -ohjelmassa. Vargelinin kuoltua saarella on nykyään uusi omistaja.
Selmerin ryhmä

Matematiikassa Selmerin ryhmä, nimetty Ernst Sejersted Selmerin mukaan, on ryhmä joka konstruoidaan abelisen variston isogeniasta. Abelin variston A suhteessa abelisten varistoiden isogeniaanselvennä f : A → B Selmerin ryhmä voidaan määritellä Galois'n kohomologian avulla
missä Av[f] merkitsee Av:n f-torsiota ja  \kappa _{v} on paikallinen Kummerin transformaatio  B_{v}(K_{v})/f(A_{v}(K_{v}))\rightarrow H^{1}(G_{K_{v}},A_{v}[f]). Huomaa että  H^{1}(G_{K_{v}},A_{v}[f])/\mathrm {im} (\kappa _{v}) ja  H^{1}(G_{K_{v}},A_{v})[f] ovat isomorfisia.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Selmer group
Saksan liittopäivävaalit 1957

Diagrammi, joka esittää paikkojen jakautumista liittopäivillä vuoden 1957 vaalien jälkeen. CDU/CSU mustalla, SPD punaisella, FDP keltaisella ja DP sinisellä.
Syyskuussa 1957 järjestetyissä Saksan liittotasavallan liittopäivävaaleissa Konrad Adenauerin johtama CDU sai yli puolet annetuista äänistä ja saavutti ehdottoman enemmistön Saksan liittotasavallan liittopäivillä. FDP ja SPD jäivät oppositioon.
Saarijärvi (Orivesi, Siikaneva, itäinen)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°48′18″N, 24°15′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  Jokihaara Jouttijokeen 
Järvinumero:  35.754.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,6 m  
Rantaviiva:  1,264 km  
Pinta-ala:  4,706 ha  
Saaria:  1 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Siikanevan kaakkoispuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan kaakkoispuolella ja Jouttijoen eteläpuolella olevassa loivassa painaumassa. Lampi on 8-numeron muotoinen, missä keskellä oleva salmi on 40 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi nimetön saari, joka on 50 metriä pitkä. Lammen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Koillisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsätie kantatieltä 66. Juupajoen kuntaraja kulkee järven koillispuolen läheltä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,6 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsä- tai suo-ojaa, joista yksi tuo kauempaa etelästä ojitettujen soiden kuivatusvesiä. Samaa ojaverkkoa käyttävät Suojärven ja Suojärvenlakkarin laskuojinaan. Saarijärven laskuoja putoaa nopeasti Jokihaaran laaksoon, jossa oja yhtyy Jokihaaraan. Tämä yhtyy heti Jouttijokeen. Laskuojalle tulee pudotusta 17 metriä.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa järvi oli autio ja siihen laski ojitetulta suolta kaivettu johto-oja. Vedet tulivat Suojärveltä pienen nyttemmin kadonneen lammen läpi. Koillisrantaan oli merkitty kartan jälkipainokseen varaus vapaa-ajan asunosta vuoden 1986 karttaa.
Seychellien lippu

Nykyinen lippu (1996–)
1977–1996
1976–1977
Seychellien lippu on Seychellien tunnus ja se on ollut käytössä nykyisessä muodossaan 18. kesäkuuta 1996 lähtien. Lipussa on viisi eriväristä viistoa, jotka edustavat taivasta ja merta (sininen), aurinkoa, joka tuo valoa elämään (keltainen), ihmisiä ja heidän määrätietoisuuttaan (punainen), oikeudenmukaista yhteiskuntaa ja harmoniaa (valkoinen) sekä maata ja elinympäristöä (vihreä). Vanhojen ja uusien lippujen mittasuhteet ovat 1:2.
Saint George Island

Saint George Island
Saaren rantakallioita
| --- | --- |
Sijainti:  Länsi-Aleutit, Alaska Yhdysvallat
Saariryhmä:  Pribilofsaaret
Vesialue:  Beringinmeri
Merialue:  Tyynimeri
Pinta-ala:  90 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  125
Asutuskeskukset:  St. George
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Saint George Island on yksi Pribilofsaarista. Se sijaitsee Beringinmerellä ja sen ainoa asutuskeskus on St. Georgen kaupunki, jonka asukasluku on 125.
Venäläinen Gavriil Pribylov löysi saaren 1786 ja nimesi sen Pyhän Yrjön saareksi. Saarta asuttivat jo silloin aleutit. Venäläiset perustivat saarelle hylkeenpyyntiaseman, joka yksityistettiin Alaskan siirtyessä Yhdysvaltojen haltuun. Toisessa maailmansodassa Saint George Island evakoitiin monen muun Beringinmeren saaren tavoin, ja asukkaat palasivat saarelle 1946. Hylkeenpyynti lopetettiin 1983, minkä jälkeen saaren talous on perustunut kalastukseen ja turismiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint George Island Wikimedia Commonsissa
Saarijärvi (Orivesi, Siikaneva, läntinen)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°48′05″N, 24°13′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  oja Salmijärveen 
Järvinumero:  35.745.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176 m  
Rantaviiva:  2,292 km  
Pinta-ala:  12,098 ha  
Saaria:  3 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Yröskulman pohjoispuolella  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12,1 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan kaakkoispuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella ja se on valuma-alueensa latvajärviä. Järven muoto on kuin kolmella yhdistetyllä lahdella, jonka yhdellä lahdella sijaitsee kolme saarta. Vierekkäin sijaitsevien saarten pituudet ovat 60, 30 ja 20 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järvelle on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa sekä etelärannalla sijaitseva yksityinen kota. Niille tulee tiet kantatieltä 66 alkavata tieltä.
Luontoarvoja

Järvi kuuluu osana Oriveden kaupungin Iso-Vuorijärven ja Siikajärven kävelyreitteihin, jotka ohittavat järvet: Iso Vuorijärvi, Kirvesjärvet, Salmijärvi, Iso Petäjäjärvi, Siikajärvi, Siikajärvenlakkari ja Saarijärvi. Polku seuraa järven kaakkoispuolen rantoja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 176,0 metriä mpy. Järven lounaisrannasta lähtee lyhyt laskuoja Salmijärveen, josta vesireitti jatkaa Isoon Petäjäjärveen.
Saarijärvi (Orivesi, Ristijärvi)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°47′41″N, 24°45′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Vähään Karsikkojärveen 
Järvinumero:  35.723.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157 m  
Rantaviiva:  1,203 km  
Pinta-ala:  4,274 ha  
Saaria:  1 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ristijärvellä, mutta kuitenkin lähempänä Korvenkylää ja Haukilahtea. Se sijaitsee ylängöllä mäkien välisessä painaumassa, johon on muodostunut suo ja järvi. Järvella on kartan mukaan yksi saari, joka on puuton suosaari. Se on 80 metriä pitkä, 30 metriä leveä ja sen pinta-ala on noin 14 aaria. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja se on metsämaata, jonka rannat ovat paikoin avosuota. Sen ohitse kulkee metsäautotie, joka lähtee Länkipohjan ja Hallin yhdistävältä tieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157 metriä mpy. Siihen on johdettu länsipuolelta ojitetun suon laskuoja. Järven luusua sijaitsee sen pohjoispäässä, joska laskee kilometrin pituinen oja Vähään Karsikkojärveen. Se laskee vuorostaan 2,3 kilometrin päähän Väärä-Kalkkuun.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa sen tulo ja laskuoja oli jo perattu koneellisesti. Metsäalueelle ja järven itärannan kautta oli vuoteen 1981 mennessä rakennettu metsäautoteitä.
Samoan kansalaisuus

Samoan kansalaisuus on laillinen suhde Samoan itsenäisen valtion ja yksittäisen henkilön kanssa. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä

Syntyperäisiä kansalaisia ovat automaattisesti kaikki sellaiset henkilöt, jotka ovat syntyneet Samoalla ja joiden vanhemmista vähintään toisella on lapsen syntyessä Samoan kansalaisuus. Mikäli lapsi syntyy ulkomailla, kansalaisuuden voi saada vain, jos vähintään toinen vanhemmista on syntyperäinen Samoalla syntynyt kansalainen tai asunut maassa vähintään 3 vuotta.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Hakemuksen perusteella Samoan kansalaisuuden voi saada, mikäli henkilö täyttää seuraavat ehdot:
on omannut pysyvän oleskeluluvan Samoalle yhtäjaksoisesti väh. 5 vuotta ennen hakemuksen jättämistä
on todettu terveeksi ja hyvämaineiseksi
ymmärtää kansalaisuuteen liittyvät oikeudet ja velvollisuudet
osoittaa aikomusta asettua pysyvästi Samoalle
on maksanut hakemukseen liittyvät maksut
Vaadittu asumisaika lyhenee 3 vuoteen, mikäli henkilö on tehnyt merkittävän taloudellisen sijoituksen Samoalle. Sijoittajan tulee tehdä vähintään 4 miljoonaan tālān sijoitus ja henkilöllä tulee olla vähintään 2,5 miljoonaa tālān omaisuus. Itse sijoittajan lisäksi kansalaisuus voidaan myöntää samalla hakemuksella myös hänen välittömille perheenjäsenille.
Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuudesta luopuminen

Samoa ei salli kaksoiskansalaisuutta, paitsi jos samoalainen henkilö saa automaattisesti puolisonsa kansalaisuuden mennessään naimisiin ulkomaalaisen kanssa.
Kansalaisuus on mahdollista menettää seuraavissa tapauksissa:
epäuskollisuuden osoittaminen Samoaa kohtaan (palvelus vieraan valtion asevoimissa, ulkomaalaisen passin käyttö, kansalaisoikeuksien harjoittaminen toisessa maassa tai uskollisuudenvalan vannominen vieraalle valtiolle)
toisen maan kansalaisuuden vastaanottaminen vapaaehtoisesti (paitsi jos kyseessä on ulkomaalaisen puolison kansalaisuus)
mikäli henkilö asuu yhtäjaksoisesti yli 6 vuotta ulkomailla eikä osoita kiinnostusta säilyttää kansalaisuuttaan
mikäli hakemuksella kansalaisuuden saanut henkilö on saanut kansalaisuuden vilpillisesti
Talking Headsin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 8 |  |
| ↙Livealbumit | 2 |  |
| ↙Kokoelmat | 8 |  |
| ↙Singlet | 31 |  |
| ↙Videot | 1 |  |
| ↙Musiikkivideot | 15 |  |
Talking Heads oli yhdysvaltalainen vaihtoehtorock-yhtye, joka toimi vuosina 1974–1991. Yhtye levytti uransa aikana monipuolisesti erityyppistä musiikkia taidefunkista ja polyrytmillisestä maailmanmusiikista melodiseen kitarapoppiin. Yhtyeen kunnianhimoinen musiikki nosti sen kriitikkojen suosioon, mutta se sai myös joitain pophittejä. Yhtyeen kokoonpanoon kuuluivat David Byrne (laulu ja kitara), Chris Frantz (rummut), Tina Weymouth (basso) ja Jerry Harrison (koskettimet ja kitara).
Studioalbumit

Talking Heads: 77 (1977)
More Songs About Buildings and Food (1978)
Fear of Music (1979)
Remain in Light (1980)
Speaking in Tongues (1983)
Little Creatures (1985)
True Stories (1986)
Naked (1988)
Livealbumit

The Name of This Band Is Talking Heads (1982)
Stop Making Sense (1984)
Kokoelmat

Once in a Lifetime: The Best of Talking Heads (1992)
Sand in the Vaseline: Popular Favorites (1992)
Once in a Lifetime (2003)
The Best of Talking Heads (2004)
Talking Heads (2005)
Bonus Rarities and Outtakes (2006)
The Collection (2007)
Same as it Ever Was (2009)
Remixalbumit

12 x 12 Original Remixes (1999)
Videoalbumit

Storytelling Giant (1988)
Konserttielokuvat

Stop Making Sense (1984)
Singlet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Love → Building on Fire (1977)  Uh-Oh, Love Comes to Town (1977)  Psycho Killer (1977)  Pulled Up (1978)  Take Me to the River (1978)  Life During Wartime (1979)  I Zimbra (1980)  Cities (1980)  Crosseyed and Painless (1980)  Once in a Lifetime (1981)  House in Motion (1981)  Life During Wartime (live) (1982)  |  Burning Down the House (1983)  This Must Be the Place (Naive Melody) (1983)  Slippery People (live) (1984)  Girlfriend Is Better (live) (1984)  The Lady Don't Mind (1985)  Road to Nowhere (1985)  And She Was (1985)  Stay Up Late (1985)  Once in a Lifetime (live) (1985)  |  This Must Be the Place (Naive Melody) (live) (1986)  Wild Wild Life (1986)  Love for Sale (1986)  Hey Now (1986)  Puzzlin' Evidence (1986)  Radio Head (1987)  Blind (1988)  (Nothing But) Flowers (1988)  Sax and Violins (1991)  Lifetime Piling Up (1992)  |
Musiikkivideot

| Vuosi | Kappale | Ohjaaja(t) |
| --- | --- | --- |
| 1981 | "Once in a Lifetime" | Toni Basil, David Byrne |
| 1981 | "Crosseyed and Painless" | Toni Basil |
| 1983 | "Burning Down the House" | David Byrne |
| 1983 | "This Must Be the Place (Naive Melody)" | David Byrne |
| 1984 | "Slippery People" |  |
| 1985 | "Road to Nowhere" | David Byrne, Stephen R. Johnson |
| 1985 | "The Lady Don't Mind" | Jim Blashfield |
| 1985 | "And She Was" | Jim Blashfield |
| 1986 | "Stay Up Late" | Ted Bafaloukos |
| 1986 | "Wild Wild Life" | David Byrne |
| 1986 | "Love for Sale" | David Byrne, Melvin Sokolsky |
| 1988 | "(Nothing But) Flowers" | David Byrne |
| 1988 | "Blind" | Annabel Jankel, Rocky Morton |
| 1991 | "Sax and Violins" | Wim Wenders |
| 1992 | "Lifetime Piling Up" |  |
Seychellien vaakuna

Seychellien vaakuna on Seychellien tunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella.
Vaakunan kilven alaosaan on kuvattu kilpikonna vihreällä pohjalla. Taustalla on kookospalmu ja meri, jossa on kaksi saarta ja vene. Vaakunaa ympäröi molemmin puolin miekkakala. Vaakunan alla on maan latinankielinen motto: "Finis Coronat Opus"', Loppu kruunaa työn.
Afrikan valtioiden vaakunat
Algeria
Angola
Benin
Botswana
Burkina Faso
Burundi
Djibouti
Egypti
Eritrea
Etelä-Afrikka
Etelä-Sudan
Etiopia
Gabon
Gambia
Ghana
Guinea
Guinea-Bissau
Kamerun
Kap Verde
Kenia
Keski-Afrikan tasavalta
Komorit
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Lesotho
Liberia
Libya
Madagaskar
Malawi
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Mosambik
Namibia
Norsunluurannikko
Niger
Nigeria
Päiväntasaajan Guinea
Ruanda
Sambia
São Tomé ja Príncipe
Senegal
Seychellit
Sierra Leone
Somalia
Sudan
Swazimaa
Tansania
Togo
Tšad
Tunisia
Uganda
Zimbabwe
Senni Moilanen

Senni Moilanen (s. 1987) on suomalainen kansalaisaktivisti. Hän on Tahdon2013-kansalaisaloitekampanjan puheenjohtaja ja tuottanut muun muassa Helsinki Pride -tapahtumaa.
Moilanen on saanut Vuoden kellokas -palkinnon 2014.