stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
VANTAs
Nykyiset sovellukset > Termiset rajapintamateriaalit

VANTA-rajapinnat ovat samoissa lämpötiloissa lämpöä paremmin johtavia kuin tavanomaiset lämpörajapintamateriaalit, koska fononit etenevät helposti hyvin lämpöä johtavia CNT:itä pitkin ja näin lämpö kulkeutuu yhteen suuntaan CNT:iden linjausta pitkin. Lämpöä johtavien CNT-täyteaineiden jakautuminen ja kohdistus ovat tärkeitä tekijöitä, jotka vaikuttavat fononien kulkeutumiseen. Huang et al. osoittivat, että lämpöä johtavan komposiitin lämmönjohtavuus paranee 0,65 W/m/K, kun VANTAa on 0,3 wt-%, kun taas komposiitin, jossa on 0,3 wt-% satunnaisesti dispergoituja CNT:itä, lämmönjohtavuus paranee alle 0,05 W/m/K. Tong et al. raportoivat, että CNT-massoja voidaan käyttää tehokkaasti lämpörajapintamateriaaleina (TIM) niiden korkean johtavuuden vuoksi, jonka he raportoivat olevan ~10^5 W/m^2/K. Lämpörajapintamateriaalit ovat materiaaleja, jotka voivat parantaa lämmönjohtavuutta pinnoilla, koska niillä on korkea lämmönjohtavuus; on hyödyllistä käyttää materiaaleja, jotka voidaan suunnitella sopimaan mihin tahansa geometriaan. Lisäksi VANTA-järjestelmien geometria mahdollistaa anisotrooppisen lämmönsiirron. Ivanov et al. havaitsivat, että VANTA-järjestelmillä voidaan saavuttaa anisotrooppinen lämmönsiirto: he saavuttivat jopa 2,10,2 cm^2/s:n lämpödiffuusiot, jopa 72:n anisotrooppisuussuhteen ja havaitsivat, että lämmönjohtavuudet ovat suurempia kuin nykyisin mikroelektroniikassa käytettävien materiaalien. Lämmönsiirto-ominaisuudet riippuvat suuresti massan rakenteesta, joten tuotteen valmistusmenetelmien on oltava yhdenmukaisia ja toistettavissa, jotta sitä voitaisiin käyttää laajalti. Myös rakenteessa olevat viat voivat vaikuttaa merkittävästi materiaalin lämmönsiirto-ominaisuuksiin.
Nykyiset sovellukset > Aurinkokennot

Pystysuoraan kohdistettuja hiilinanoputkien (CNT) jaksoittaisia ryhmiä käytetään topografisesti parannettujen valoa vangitsevien aurinkokennojen luomiseen. CNT:t muodostavat laitteen takakontaktin ja toimivat telineenä, joka tukee fotoaktiivista heteroliitosta. Molekyylisäteilyepitaksiaa käytetään CdTe:n ja CdS:n pinnoittamiseen p/n-tyyppisinä materiaaleina ja ioniavusteista pinnoitusta käytetään indium-tina-oksidin conformal-pinnoitteen pinnoittamiseen läpinäkyvänä yläkontaktina. CNT-pohjaisen laitteen tuottama valovirta "neliösenttimetriä kohti" on 63 kertaa suurempi kuin kaupallisesti saatavilla olevan tasomaisen yksikiteisen piilaitteen.
Nykyiset sovellukset > Transistorit

Täysin lineaarisen geometrian omaavia SWNT:n VANTA-rakenteita voidaan käyttää tehokkaina p- ja n-kanavatransistoreina sekä unipolaarisina ja komplementaarisina logiikkaportteina. Laitteiden erinomaiset ominaisuudet johtuvat suoraan siitä, että matriiseissa ei ole kokeellisen epävarmuuden rajoissa lainkaan vikoja, jotka on määritelty putkilla tai putkien osuuksilla, jotka ovat vinossa tai joiden muoto on epälineaarinen. SWNT:iden suuri määrä mahdollistaa erinomaiset laitetason suorituskykyominaisuudet ja hyvän yhdenmukaisuuden laitteesta toiseen, vaikka SWNT:t olisivat elektronisesti heterogeenisiä. Mittaukset p- ja n-kanavatransistoreilla, joissa on mukana jopa noin 2 100 SWNT:tä, paljastavat laitetason liikkuvuuden ja skaalautuvan transkonduktanssin olevan noin 1 000 cm2 V-1 s-1 ja 3 000 S m-1 ja virran ulostulon olevan jopa noin 1 A laitteissa, joissa käytetään interdigitoituneita elektrodeja.
Nykyiset sovellukset > Matala dielektrinen materiaali

Integroitujen piirien eristekerroksina käytetään matalan κ-määrän materiaaleja, joilla on alhainen suhteellinen dielektrisyysvakio, kytkentäkapasitanssin pienentämiseksi. Sähköä eristävien kerrosten suhteellista dielektrisyysvakiota voidaan pienentää entisestään tuomalla onteloita matalan κ:n materiaaleihin. Jos käytetään pitkänomaisia ja suuntautuneita huokosia, tehollista κ-arvoa voidaan pienentää merkittävästi ilman, että ontelon tilavuuden osuus dielektrisessä aineessa kasvaa. VANTA-materiaalien CNT:llä on suuri kuvasuhde, ja niitä voidaan käyttää pitkulaisia ja suuntautuneita huokosia matala-κ-dielektriseen materiaaliin, jotta dielektrisen materiaalin tehollista κ-arvoa voidaan pienentää entisestään.
Nykyiset sovellukset > Katalysaattorituki

Palladiumia, joka on tuettu pystysuoraan suunnattuihin moniseinäisiin hiilinanoputkiin (Pd/VA-CNT), käytetään katalyyttinä p-jodonitrobentseenin C-C-kytkentäreaktioissa styreenin ja etyyliakrylaatin kanssa mikroaaltosäteilytyksessä. Pd/VA-CNT-katalyytin aktiivisuus on suurempi kuin aktiivihiilen päällä olevan Pd:n aktiivisuus samoissa reaktio-olosuhteissa. Mikroaaltosäteilytyksen ansiosta reaktion kinetiikka kiihtyy voimakkaasti verrattuna perinteisellä lämmitysmenetelmällä saatuun kinetiikkaan. Tasatun CNT-tuen makroskooppinen muoto mahdollistaa katalyytin helpon talteenoton, jolloin vältetään kalliit reaktion jälkeiset erotteluprosessit. Lisäksi aktiivisen faasin ja alustan välinen vuorovaikutus johtaa siihen, että palladiumin huuhtoutuminen on vähäistä kierrätyskokeiden aikana. Havaitut tulokset osoittavat, että Pd/CNT on kierrätettävä ja vakaa heterogeeninen katalyyttinen järjestelmä.
Nykyiset sovellukset > Polttokenno

Polttokennot koostuvat kolmesta sandwich-segmentistä: anodista, elektrolyytistä ja katodista reaktiokennossa, jossa sähkö tuotetaan polttokennon sisällä ulkoisen polttoaineen ja hapettimen välisillä reaktioilla elektrolyytin läsnä ollessa. Anodilla on katalysaattori, joka hapettaa polttoaineen ja muuttaa polttoaineen positiivisesti varautuneiksi ioneiksi ja negatiivisesti varautuneiksi elektroneiksi. Tämä polttoaine on tyypillisesti vetyä, hiilivetyjä ja alkoholeja. Elektrolyytti estää elektronien kulkeutumisen ja johtaa samalla ioneja. Elektrolyytin läpi kulkevat ionit yhdistyvät uudelleen katodilla elektronien kanssa, jotka kulkevat kuorman läpi hapettimen kanssa tapahtuvan reaktion aikana ja tuottavat vettä tai hiilidioksidia. Katalyyttisten nanohiukkasten laskeutumista varten ihanteelliset anodikannattimet ovat huokoisia johtavia materiaaleja sähkökatalyyttisen aktiivisuuden maksimoimiseksi. VANTA-materiaalit ovatkin ihanteellisia materiaaleja niiden luontaisen korkean johtavuuden, suuren pinta-alan ja vakauden vuoksi useimmissa polttokennoelektrolyyteissä. Tyypillinen VANTA-anodeille laskeutuva katalyytti on platina, joka voidaan laskea sähköisesti VANTA:n yksittäisten CNT:iden päälle. Sähkökatalyyttinen aktiivisuus anodilla on optimaalinen, kun Pt-hiukkaset ovat tasaisesti hajallaan VANTA:ssa.
Gong et al. raportoivat, että typellä seostettu VANTA voi toimia metallittomana elektrodina, jolla on paljon parempi sähkökatalyyttinen aktiivisuus, pitkäaikainen toimintavarmuus ja ristikkäisvaikutuksen sietokyky kuin platinalla hapen pelkistämisessä emäksisissä polttokennoissa. Ilmalla kyllästetyssä 0,1-molaarisessa kaliumhydroksidissa havaittiin -80 millivoltin vakiotilapotentiaali ja 4,1 milliampeerin virrantiheys neliösenttimetriä kohti -0,22 voltin jännitteellä verrattuna -85 millivolttiin ja 1,1 milliampeeriin neliösenttimetriä kohti -0,20 voltin jännitteellä platina-hiilielektrodilla. Elektronia vastaanottavien typpiatomien sisällyttäminen konjugoitujen nanoputkien hiilitasoon näyttää antavan suhteellisen suuren positiivisen varaustiheyden viereisille hiiliatomeille. Tämä vaikutus yhdessä typpidopatoitujen CNT:iden kohdistamisen kanssa tarjoaa neljän elektronin reitin hapen pelkistysreaktioille VANTA:illa, joilla on erinomainen suorituskyky.
Nykyiset sovellukset > Superkondensaattorit

Tavallisten kondensaattoreiden tavoin VANTA-superkondensaattorit ja sähkömekaaniset toimilaitteet koostuvat tyypillisesti kahdesta elektrodista, jotka on erotettu toisistaan sähköisesti eristävällä materiaalilla, joka on ionisesti johtava sähkökemiallisissa laitteissa. Tavallisen tasomaisen levykondensaattorin kapasitanssi riippuu käänteisesti elektrodien välisestä etäisyydestä. Sitä vastoin sähkökemiallisen laitteen kapasitanssi riippuu elektrodin varauksen ja elektrolyytissä olevan vastalatauksen välisestä erotuksesta. Koska VANTA-elektrodien CNT-elektrodien erotus on noin nanometrin suuruinen verrattuna tavallisten dielektristen kondensaattoreiden mikrometrin tai sitä suurempiin eroihin, erittäin suuret kapasitanssit johtuvat siitä, että CNT:n suuri pinta-ala on elektrolyytin käytettävissä. Nämä kapasitanssit (tyypillisesti 15 - 200 F/g, riippuen nanoputkien pinta-alasta) johtavat suuriin varauksen injektiomääriin, kun vain muutama volttia syötetään.
Futaba et al. raportoivat tekniikasta, jolla muodostetaan superkondensaattoreita VANTAsta litistämällä pystyssä olevat CNT:t kostuttamalla ne nesteellä. Kiinteän SWNT-EDLC:n kapasitanssiksi arvioitiin 20 F g-1 2,5 V:lla ladattujen kennojen purkautumiskäyrien perusteella kahden elektrodin kennolle, ja se vastaa 80 F g-1 kolmen elektrodin kennolle. Energiatiheyden (W = CV2/2) arvioitiin olevan 69,4 W h kg-1 (80 F g-1:stä), kun se normalisoidaan yhden elektrodin painoon.
Pitkänen et al. osoittavat, että energian varastointi sirulla tapahtuu käyttämällä arkkitehtuuria, jossa pitkälle kohdistetut pystysuorat hiilinanoputket toimivat superkondensaattoreina, jotka pystyvät tuottamaan suuria laitekapasitansseja. Näiden rakenteiden tehokkuutta lisätään edelleen sisällyttämällä niihin sähkökemiallisesti aktiivisia nanohiukkasia, kuten MnOx, pseudokapasitiivisten arkkitehtuurien muodostamiseksi, jolloin pinta-alakohtainen ominaiskapasitanssi nousee 37 mF/cm2:een.
Nykyiset sovellukset > Paristot

Toisin kuin ultrakondensaattoreissa, joissa elektrolyytin liuotin ei osallistu varauksen varastointimekanismiin, elektrolyytin liuotin vaikuttaa kiinteän ja elektrolyytin väliseen faasiin akuissa. Li-ioni-akut koostuvat yleensä aktiivihiilianodista, litium-kobolttioksidikatodista ja orgaanisesta elektrolyytistä. Jotta elektrodin suorituskyky olisi parempi kuin satunnaisten CNT:iden ja CNT-komposiittien verkostojen, käytetään VANTA:ita, koska ne tarjoavat paremman elektroninsiirron ja suuremman pinta-alan.
Nanorakenteisiin materiaaleihin kiinnitetään yhä enemmän huomiota, koska ne voivat lieventää nykyisiä elektrodien rajoituksia. Pystysuoraan linjattuja moniseinäisiä hiilinanoputkia (VA-MWNT) on kuitenkin mahdollista käyttää aktiivisena elektrodimateriaalina litiumioniakuissa. Pienillä ominaisvirroilla nämä VA-MWNT:t ovat osoittaneet suuria palautuvia ominaiskapasiteetteja (jopa 782 mAh g-1 57 mA g-1:ssä). Tämä arvo on kaksi kertaa suurempi kuin grafiitin teoreettinen maksimiarvo ja kymmenen kertaa suurempi kuin niiden suuntaamaton vastine. Mielenkiintoista on, että erittäin suurilla purkausnopeuksilla VA-MWNT-elektrodit säilyttävät kohtalaisen ominaiskapasiteetin, mikä johtuu niiden suuntautuneesta luonteesta (166 mAh g-1 26 A g-1:ssä). Nämä tulokset viittaavat siihen, että VA-MWNT:t ovat hyviä ehdokkaita litiumioniakkujen elektrodeiksi, jotka vaativat suurta nopeuskapasiteettia ja kapasiteettia.
Tulevaisuuden mahdollisuudet > Avaruushissi

Hiilinanoputkien suuren vetolujuuden ja suuren kuvasuhteen ansiosta VANTA:t ovat potentiaalinen kiinnitysmateriaali avaruushissikonseptissa.
Tulevaisuuden mahdollisuudet > Piin korvaaminen seuraavan sukupolven transistoreissa

Hiilinanoputkilla on paljon suurempi kantajien liikkuvuus kuin piillä, joten ne voivat olla paljon nopeampia ja energiatehokkaampia, kun niitä käytetään elektroniikassa piin korvaajana.
Tulevaisuuden mahdollisuudet > Kaupallistamista haittaavat haasteet

Hiilinanoputkiin perustuvan teknologian laajamittaista kaupallistamista estää kolme pääongelmaa: nanoputkien sijoittaminen täsmälleen (nanometrin resoluutio) sinne, minne niiden on mentävä piirissä. Hiilinanoputkilaitteiden kosketusresistanssin pienentämiseksi on tehty paljon työtä. UC Berkeleyn tutkijat havaitsivat, että rajapinnan grafiittikerroksen lisääminen synteesin aikana pienensi liitosvastusta. IBM Watsonin tutkijat ovat myös kiinnittäneet kemiallisia telineitä nanoputken peruskoskettimeen, millä on ollut samanlainen vaikutus.
Aiheesta muualla

Video: nanoputkien käsittelyä "nanokädellä"
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Vertically aligned carbon nanotube arrays
Käännös suomeksi
Manuel Sánchez Monge

Manuel Sánchez Monge (2016).

Manuel Sánchez Monge (s. 18. huhtikuuta 1947) on espanjalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Palencian hiippakuntaan 9. elokuuta 1970 ja nimitettiin Mondoñedo-Ferrolin hiippakunnan piispaksi 6. kesäkuuta 2005. Piispaksi vihkiminen seurasi 23. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Manuel Monteiro de Castro, jota avustivat Antonio María Rouco Varela ja Julián Barrio Barrio.
754

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku
Vuosikymmenet: 690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku
Vuodet: 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809
Tapahtumia

Pipin Pieni voitti langobardit Italiassa (uudelleen 756) ja lahjoitti voittomaat kirkolle. Kirkkovaltio syntyy.
Kuolleita

Pyhä Bonifatius (s. n.672/675), lähetyssaarnaaja
Karloman, Pipin Pienen veli ja entinen Austrasian major domus
Mahón-Menorca

Mahón-Menorca-juustoa.
Mahón-Menorca on espanjalainen Menorcan saarelta peräisin oleva lehmänmaidosta valmistettava juusto.
Historia

Mahón-Menorca-juustoa valmistetaan Espanjan Baleaareihin kuuluvalla Menorcan saarella. Saari on tunnettu lehmistään jo pitkään. Antiikin kreikkalaiset kutsuivat saarta nimellä Meloussa, joka viittaa lehmien maahan. Ensimmäinen maininta historiallisissa lähteissä saaren juustosta on vuodelta 417. Mahón-nimen juusto sai Menorcan brittivallan aikana 1700-luvulla ja se viittaa Menorcan pääkaupunki Mahóniin. Juusto sai espanjalaisen suojatun alkuperänimityksen vuonna 1985 ja juuston nimi on ollut virallisesti Mahón-Menorca vuodesta 1993. Menorca lisättiin juuston nimeen, kun sen säännösten mukainen tuotantoalue laajennettiin käsittämään koko saari.
Valmistus

Nykyisin Mahón-Menorca-juustoa tuotetaan teollisesti sekä perinteisemmin käsityönä. Se valmistetaan lehmänmaidosta. Sekaan saatetaan lisätä korkeintaan 5 % lampaanmaitoa. Juustoa valmistettaessa maitoon muodostuva juustomassa pilkotaan ja kuivataan herasta harsokankaisiin (fogasser) käärittynä ja kulmista ripustettuna. Seuraavassa vaiheessa harsokangas sidotaan langalla, minkä jälkeen juusto puristetaan. Harsokangas jättää juustoa puristettaessa Mahón-Menorca-juustolle tyypilliset painaumajäljet (mamella) juuston yläpintaan.
Juustoa kypsytetään kolmeksi eri tyypiksi. Nuorin tyyppi kypsyy 20–60 päivää, kevyesti kypsytetty kahdesta viiteen kuukautta ja vanha juusto yli viisi kuukautta. Juustoa kypsytettäessä juustoon levitetään voita tai oliiviöljystä ja paprikoista tehtävää seosta. Menettely ehkäisee juuston kuivumista ja suojelee esimerkiksi hyönteisiltä.
Espanjalaisista juustoista Mahón-Menorca on toiseksi suosituinta heti Manchego-juuston jälkeen. Vuonna 2013 juustoa tuotettiin teollisesti 2 200 tonnia.
Aiheesta muualla

Queso Mahón-Menorca (espanjaksi) (katalaaniksi) (englanniksi)
Abondance

Abondance voi tarkoittaa seuraavia
Abondance, juustolaji
Abondance, karjarotu
Abondance, kunta Ranskassa Haute-Savoien departementissa
HMS L’Abondance, Britannian Kuninkaallisen laivaston kuudennen luokan alus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Abondance”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lumikuru

| Lumikuru |
| --- | --- |
Kirjailija:  Kullervo Kemppinen
Kieli:  suomi
Genre:  eräkirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1958
Ulkoasu:  nidottu
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lumikuru – Tarinoita ja kuvia Saariselän tuntureista ja eräretkeilystä on Kullervo Kemppisen kirjoittama Saariselän ja nykyisen Urho Kekkosen kansallispuiston alueesta kertova eräkirja. Siitä on julkaistu neljä painosta 1950-luvulla ja 1960-luvulla sekä uusintapainos vuonna 2015.
Lumikuru antaa ohjeita ja vinkkejä vaellusten aloituspaikoista, reiteistä ja eräretkeilystä alueella. Kirjan vuonna 2017 Retkipaikka-sivustolla arvioinut Antti Kulmanen kuvailee kirjaa inhimilliseksi ja tarinanomaiseksi kertomukseksi kaikesta siitä, mitä on hyvä ottaa huomioon Saariselän-vaelluksella.
Merkitys

Lumikurun julkaisuaikana 1950-luvun lopulla vastaavaa kirjallisuutta ei ollut ja sen aikaiset kartat olivat heikkolaatuisia, joten Kemppisen Lumikuru oli merkityksellinen. Kirjan lopussa on Kemppisen äidin piirtämä kartta Saariselän vaelluskohteista. Reppuretki-sivustolla teoksesta kirjoittaneen Olli Järvenkylän mukaan ”kirjan voidaan sanoa aloittaneen retkeilybuumin Itä-Lappiin”.
Aiheesta muualla

Lumikuru, kirja lapinhullun kainaloon. Kävelystä ja elämästä -blogi.
Manuel Santos

Manuel Santos (28. huhtikuuta 1925 Santiago, Chile – 22. heinäkuuta 2000 Tukholma, Ruotsi) oli chileläinen lääkäri. Hän toimi presidentti Salvador Allenden henkilääkärinä ja eli viimeiset runsaat 20 vuottaan Ruotsissa pakolaisena. Hänen sisätautialan tutkimuksiaan on julkaistu huomattavimmissa lääketieteen alan julkaisuissa.
Santos pääsi ylioppilaaksi Barras Aranan sisäoppilaitoksesta vuonna 1943. Hän valmistui kirurgiksi Santiagon yliopistosta vuonna 1951 ja täydensi opintojaan Yhdysvalloissa. Hän tuki julkista terveydenhuoltoa ja toimi Salvador Allenden sihteerinä tämän uudistaessa lääkärikoulutusta Santiagon yliopistossa. Sittemmin hän kuului Allenden henkilääkärien ryhmään, vastasi Pohjois-Chilen kirurgisesta toiminnasta ja työskenteli Antofagastan sairaalan ylilääkärinä. Hänet hyväksyttiin Yhdysvaltain merkittävimpään kirurgijärjestöön American Fellowship of Surgeons'iin. Allende tarjosi Santosille terveysministerin salkkua, mutta hän kieltäytyi asettaen potilas- ja tutkimustyönsä etusijalle. Opetustyöstä saamiaan rahoja hän lahjoitti varattomien opiskelijoiden koulutukseen.
Vuoden 1973 sotilasvallankaappauksen jälkeen Santos menetti lääkärinoikeutensa ja joutui useita kertoja vankilaan. Hän pääsi vuonna 1976 pakolaisena Ruotsiin, jossa hän sittemmin työskenteli lääkärinä Tukholman Karoliinisessa sairaalassa ja Kiirunan sairaalan johtavana kirurgina. Viimeiset vuodet hän eli yhdessä suomenruotsalaisen Dorita Finnellin kanssa.
1202

| --- | --- |
Vuosisadat: 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku
Vuosikymmenet: 1190-luku · 1200-luku · 1210-luku · 1220-luku · 1230-luku · 1240-luku 1250-luku · 1260-luku · 1270-luku · 1280-luku · 1290-luku · 1300-luku
Vuodet: 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209 1210 · 1211 · 1212 · 1213 · 1214 · 1215 · 1216 · 1217 · 1218 · 1219 1220 · 1221 · 1222 · 1223 · 1224 · 1225 · 1226 · 1227 · 1228 · 1229 1230 · 1231 · 1232 · 1233 · 1234 · 1235 · 1236 · 1237 · 1238 · 1239 1240 · 1241 · 1242 · 1243 · 1244 · 1245 · 1246 · 1247 · 1248 · 1249 1250 · 1251 · 1252 · 1253 · 1254 · 1255 · 1256 · 1257 · 1258 · 1259 1260 · 1261 · 1262 · 1263 · 1264 · 1265 · 1266 · 1267 · 1268 · 1269 1270 · 1271 · 1272 · 1273 · 1274 · 1275 · 1276 · 1277 · 1278 · 1279 1280 · 1281 · 1282 · 1283 · 1284 · 1285 · 1286 · 1287 · 1288 · 1289 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309
Tapahtumia

Fibonacci esitteli nollan eurooppalaisille
Kalparitaristo perustettiin käännyttämään baltteja kristinuskoon.
Syyriassa tapahtui voimakas maanjäristys.
Anders Sunesen teki ristiretken Suomeen.
Neljäs ristiretki alkoi
Kuolleita

Tanskan kuningas Knuut VI
Ruotsin jaarli Birger Brosa
Sverre Sigurdinpoika, Norjan kuningas.
Alain de Lille, ranskalainen teologi
751

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku
Vuosikymmenet: 690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku
Vuodet: 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809
Tapahtumia

Kaarle Martelin poika Pipin Pieni valitaan frankkien kuninkaaksi; merovingiaika päättyy ja karolingiaika alkaa.
Langobardien kuningas Aistulf valloittaa Ravennan ja Bysantin hallussa pitämän Ravennan eksarkaatin.
Kiinaa hallitseva Tang-dynastia häviää Talasin taistelun arabeille.
Syntyneitä

Kaarloman, frankkien kuningas.
755

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku
Vuosikymmenet: 690-luku · 700-luku · 710-luku · 720-luku · 730-luku · 740-luku 750-luku · 760-luku · 770-luku · 780-luku · 790-luku · 800-luku
Vuodet: 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709 710 · 711 · 712 · 713 · 714 · 715 · 716 · 717 · 718 · 719 720 · 721 · 722 · 723 · 724 · 725 · 726 · 727 · 728 · 729 730 · 731 · 732 · 733 · 734 · 735 · 736 · 737 · 738 · 739 740 · 741 · 742 · 743 · 744 · 745 · 746 · 747 · 748 · 749 750 · 751 · 752 · 753 · 754 · 755 · 756 · 757 · 758 · 759 760 · 761 · 762 · 763 · 764 · 765 · 766 · 767 · 768 · 769 770 · 771 · 772 · 773 · 774 · 775 · 776 · 777 · 778 · 779 780 · 781 · 782 · 783 · 784 · 785 · 786 · 787 · 788 · 789 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809
Tapahtumia

An Lushan nousee kapinaan Tang-dynastiaa vastaan.
Syntyneitä

Irene Bysantin keisarinna (viimeistään).
105 K 34

105 K 34
105 K 34 kuvattuna Hämeenlinnan tykistömuseon pihalla.
105 K 34 oli ruotsalaisen Bofors-asetehtaan valmistama 105 millimetrin kanuuna. Tykki oli paranneltu versio mallista 105 K 27.
Talvisodan aikana Suomi osti 12 kappaletta 105 K 34-tykkejä, joista neljä tykkiä ehti mukaan sotaan. Tykkejä käytti 1. erillinen moottoroitu raskas kanuunapatteri (myöhemmin 1./raskas patteristo 7). Talvisodan aikana tykit kärsivät sopimattoman ruudin vuoksi putkivaurioista. Jatkosodassa tykkimallia käyttivät raskas patteristo 3, raskas patteristo 5 ja järeä patteristo 1. Tykkiä pidettiin onnistuneena konstruktiona, ainoa haittapuoli oli suuren lähtönopeuden aiheuttama putken nopea kuluminen, josta johtuen putki kesti vain noin 2 000 laukausta. Tykeillä ammuttiin talvisodassa 1 679 ja jatkosodassa 21 760 laukausta.
Tekniset tiedot

Kaliiperi: 105 mm
Putkipituus: 42 kaliiperia (4 410 mm)
Ammuspaino: 15,3 kg
Lähtönopeus: 800 m/s
Tulinopeus: noin 5 laukausta/min
Korotusalue: -5° – +42°
Sivusuuntausalue: +/- 30°
Kantama: 16,3 km
Tuliasemapaino: 3 750 kg