Luettelo Ruotsin kansallispuistoista
Kansallispuistot

Sinertävä taustaväri ja asteriski (*) ilmaisevat kansallispuiston olevan maailmanperintökohde.
Punertava taustaväri ja kaksi asteriskia (**) ilmaisevat kansallispuiston saaneen WWF:n kansainvälisen PAN Parks -sertifikaatin.
| Nimi | Sijaintilääni | Sijaintikunta | Pinta-ala (ha) | Perustettu | Kuvaus | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Abiskon kansallispuisto | Norrbottenin lääni | Kiirunan kunta | 7 700 | 1909 | Luonnontilaisia tunturialueita. Skandinavian suurin tunturijärvi, Torniojärvi, sijaitsee alueen pohjoisosassa. |  |
| Björnlandetin kansallispuisto | Västerbottenin lääni | Åselen kunta | 2 369 | 1991 | Björnlandet on tunnettu aarniometsäalueestaan ja rotkoisista vuoristomaisemistaan. |  |
| Blå Jungfrun kansallispuisto | Kalmarin lääni | Oskarshamnin kunta | 66 | 1926 | Blå Jungfru on saari Itämerellä. |  |
| Dalby Söderskogin kansallispuisto | Skånen lääni | Lundin kunta | 37 | 1918 |  |  |
| Djurön kansallispuisto | Länsi-Götanmaan lääni | Mariestadin kunta | 2 400 | 1991 | Djurön kansallispuistoon sisältyy noin 30 saarta Ruotsin suurimmassa järvessä, Vänernissä. |  |
| Fulufjälletin kansallispuisto** | Taalainmaan lääni | Älvdalenin kunta | 38 485 | 2002 |  |  |
| Färnebofjärdenin kansallispuisto | Taalainmaan, Gävleborgin, Västmanlandin ja Uppsalan läänit |  | 10 100 | 1998 | Daljoki kulkee puiston läpi. Puistoon kuuluu yli 200 saarta ja luotoa. |  |
| Garphyttanin kansallispuisto | Örebron lääni | Lekebergin kunta | 111 | 1909 |  |  |
| Gotska Sandönin kansallispuisto | Gotlannin lääni | Gotlannin kunta | 4 500 | 1909 | Gotska Sandön on moreenista, sorasta ja hiekasta muodostunut saari Itämerellä. |  |
| Haaparannan saariston kansallispuisto | Norrbottenin lääni | Haaparannan kunta | 6 000 | 1995 | Sijaitsee Haaparannan edustalla Perämerellä. Kansallispuistossa on matalia ja hiekkarantaisia saaria. |  |
| Hamran kansallispuisto | Gävleborgin lääni | Ljusdalin kunta | 1 383 | 1909 | Hamran kansallispuistossa on moreiinikukkuloita ja aarniometsää. |  |
| Kosterhavetin kansallispuisto | Länsi-Götanmaan lääni | Strömstadin ja Tanumin kunnat | 38 900 | 2009 | Kosterhavetin kansallispuisto on ensimmäinen varsinainen merellinen kansallispuisto. |  |
| Muddusin kansallispuisto* | Norrbottenin lääni | Jällivaaran ja Jokimukan kunnat | 49 340 | 1942 | Kansallispuistossa syviä rotkoja ja aarniometsää. Ruotsin vanhin mänty sijaitsee puistossa. |  |
| Norra Kvillin kansallispuisto | Kalmarin lääni | Vimmerbyn kunta | 111 | 1927 | Kansallispuistossa yli 300-vuotiaita mäntypuita. Alueella kolme järveä: Stora Idegölen, Lilla Idegölen ja Dalskärret. |  |
| Padjelantan kansallispuisto* | Norrbottenin lääni | Jokimukan kunta | 198 400 | 1962 | Norjan rajalla sijaitsevan kansallispuiston alueella aavoja ja avoimia maisemia, jotka ympäröi Vastenjávrren ja Virihávrren järviä. |  |
| Pieljekaisen kansallispuisto | Norrbottenin lääni | Arjeplogin kunta | 15 340 | 1909 | Pieljekaisen kansallispuistossa muun muassa koivumetsää, vuoristomaastoa ja useita järviä. Puisto on nimetty Pieljekaise-vuoren mukaan, joka on alueen maamerkki. |  |
| Sarekin kansallispuisto | Norrbottenin lääni | Jokimukan kunta | 197 000 | 1909 | Puistossa alppimaisemia korkeine huippuineen ja kapeine laaksoineen. Alueella on lähes sata jäätikköä ja monia yli kaksi tuhatta metriä korkeita vuoria. |  |
| Skuleskogenin kansallispuisto | Västernorrlandin lääni | Kramforsin ja Örnskoldsvikin kunnat | 3 062 | 1984 | Kansallispuistossa on aarniometsiä, korkeita tuntureita ja rannikkoa. |  |
| Sonfjälletin kansallispuisto | Jämtlandin lääni | Härjedalenin kunta | 10 440 | 1909 | Puisto on nimetty 1 278 metriä korkean vuoren, Sånfjälletin, mukaan. |  |
| Stenshuvudin kansallispuisto | Skånen lääni | Simrishamnin kunta | 400 | 1986 | Suhteellisen tasainen alue Itämeren rannalla Etelä-Ruotsissa. |  |
| Stora Sjöfalletin kansallispuisto* | Norrbottenin lääni | Jällivaaran ja Jokimukan kunnat | 127 800 | 1909 | Puiston pohjoisimmat osat kuuluvat Skandien vuoristoon. |  |
| Store Mossen kansallispuisto | Jönköpingin lääni | Värnamon, Gnosjön ja Vaggerydin kunnat | 7 850 | 1989 | Store Mossen kansallispuistossa on Etelä-Ruotsin laajin suoalue. Kävsjön-järvellä tavataan monia lintulajeja. |  |
| Söderåsenin kansallispuisto | Skånen lääni | Svalövin ja Klippanin kunnat | 1 625 | 2001 | Puistossa syviä rotkoja ja pyökkipuustoa. |  |
| Tivedenin kansallispuisto | Örebron ja Länsi-Götanmaan läänit | Karlsborgin ja Laxån kunnat | 2 030 | 1983 | Tivedenin kansallispuisto on osa laajaa Tivedenin metsäaluetta. Kansallispuisto on sijoitettu metsän vaikeapääsyisimpään osaan. Maisema puiston alueella on vuorimaista ja kivistä. |  |
| Tresticklanin kansallispuisto | Länsi-Götanmaan lääni | Dals-Edin kunta | 2 909 | 1996 | Puistossa on hautavajoamalaaksoja. |  |
| Tyrestan kansallispuisto | Tukholman lääni | Haningen ja Tyresön kunnat | 1 970 | 1993 | Tyrestan kansallispuistossa on rotkoja ja kivisiä rinteitä. Alueella yksi maan laajimmista aarniometsistä. |  |
| Töfsingdalenin kansallispuisto | Taalainmaan lääni | Älvdalenin kunta | 1 615 | 1930 | Puiston alueella on kaksi harjua, joiden välissä on laakso, jossa on aarniometsäalue. |  |
| Vadvetjåkkan kansallispuisto | Norrbottenin lääni | Kiirunan kunta | 2 630 | 1920 | Vadvetjåkka on Ruotsin kansallispuistoista pohjoisin. Sijaitsee vuoristoisella alueella Tornionjärvestä luoteeseen. Puisto on nimetty alueella sijaitsevan Vadvetjåkka-vuoren mukaan. |  |
| Åsnenin kansallispuisto | Kronobergin lääni | Tingsrydin ja Alvestan kunnat | 1 873 | 2018 | Åsnenin pinta-alasta 75 prosenttia on vettä. |  |
| Ängsön kansallispuisto | Tukholman lääni | Norrtäljen kunta | 188 | 1909 | Ängsö on saari Tukholman saaristossa. Puisto tunnetaan vanhoista maatiloistaan saaristoympäristössä ja monimuotoisesta lintukannastaan. |  |