stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gustav Krupp von Bohlen und Halbach
Krupp ja natsit

Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen nousu 1920-luvulla hermostutti Gustav Kruppia. Puolueen eri siivet ja keskushahmot kampanjoivat lähes kommunistisilla teemoilla. Valtaa ja varallisuutta tultaisiin siirtämään kansalle ja myös suuryrityksiä kansallistettaisiin. Kovimmassa työväenluokkaa kosiskelevassa propagandassaan natsit puhuivat rahamiesten tilille vaatimisesta vallankumouksen päivänä. Niinpä varsinkin oluttupavallankaappauksesta asti Gustav vastusti kiihkeästi natsien nousua. Vielä tammikuun lopulla 1933 hän yritti myös vaikuttaa presidentti Paul von Hindenburgiin, ettei tämä nimittäisi Hitleriä valtakunnankansleriksi. Toisin kuitenkin kävi, Hitler sai nimityksensä 30. tammikuuta 1933.
Kolme viikkoa myöhemmin Hjalmar Schacht järjesti kokouksen Saksan suurimpien teollisuusjohtajien kesken. Kokouksessa Hitler vakuutti, ettei demokraattisia vaaleja enää pidettäisi, ettei yrityksiä kansallistettaisi ja että asevarustelu käännettäisiin uuteen nousuun. Saksan armeijan joukkojen määrää kasvatettaisiin huomattavasti. Natsit eivät tulisi häiritsemään teollisuutta eikä liiketoimintaa. Hitler myös ajaisi radikaalit vallankumousmieliset kansallissosialistisesta puolueesta tai ainakin määräävistä asemista. Ammattijärjestöjä ja liittoja ei enää siedettäisi vaan teollisuusjohtajat tulisivat saamaan takaisin hallitsevan asemansa. Hitlerin pidettyä puheensa Gustav Krupp von Bohlen nousi ja kiitti puhujaa asioiden selkiyttämisestä. Gustav Kruppista tuli yhdessä yössä varaukseton natsien tukija ja pian myös puolueen jäsen.
Saman vuoden elokuussa Gustav Krupp saikin kunniatehtävän, hänestä tuli Adolf Hitler -rahaston hallituksen puheenjohtaja. Rahasto sai tulonsa teollisuusjohtajien kansallissosialistiselle puolueelle antamista suurista lahjoituksista. Lisäksi hänestä tuli Saksan teollisuusjohtajien yhdistyksen puheenjohtaja. Vuodesta 1933 Kruppin suku tuki myös satunnaisesti ”Heinrich Himmlerin ystävien piiriä”, rahastoa, joka tuki SS:ä.
Toinen maailmansota

Toisen maailmansodan sytyttyä Krupp sai käyttöönsä runsaasti keskitysleirivangeista koostuvaa työvoimaa. Kruppin työleirien olot olivat surkeita ja niissä kuoli ihmisiä jatkuvasti tauteihin, aliravitsemukseen ja kylmyyteen. Nürnbergin sotarikosoikeudenkäyntien syyttäjän arvion mukaan noin 70 000 pakkotyöläistä kuoli pelkästään Kruppin palveluksessa.
Sodan aikana Krupp valmisti tykkejä, panssarivaunuja, sukellusveneitä ja ammuksia.
Kruppin terveys alkoi heikentyä samoihin aikoihin, kun sota syttyi. Vuonna 1941 hän sai aivohalvauksen, joka jätti hänet osittain halvaantuneeksi. Terveydentilan edelleen heiketessä Gustavin poika, Alfried Krupp von Bohlen und Halbach otti yhtiön johdon haltuun vuonna 1943. Samana vuonna Hitler antoi Kruppin suvulle tunnustusta ja määräsi Kruppin yhtiön täysin takaisin suvun omistukseen. Yhtiö oli ollut pörssiyhtiö vuodesta 1903.
Saksan hävittyä sodan Gustav Krupp oli yksi sotarikollisiksi määritellyistä, jotka asetettaisiin syytteeseen liittoutuneiden muodostaman Nürnbergin sotatuomioistuimen eteen. Kaavaillusta syytteestä hyökkäyssodan avustamiseen kuitenkin jouduttiin luopumaan, sillä Gustavin todettiin kärsivän seniiliydestä ja aivohalvauksen jättämistä oireista. Gustav Krupp von Bohlen und Halbach kuoli Blühnbachissa, Itävallassa 1950.
Palkinnot ja tunnustukset

Adlerschild des Deutschen Reiches, 1940
Kruppin asetehdas ensimmäisen maailmansodan aikana.
Kruppin suvun vanha koti, Villa Hügel Essenissä.
Luotsineuvos

Luotsineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmäänselvennä. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko 6 200 euroa tai 1 550 euroaselvennä.
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1976.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Nro | Päivämäärä | Henkilö | Ammatti tai arvo | Kotipaikka | Lähteet |
|  1.  | 11.6.1976  | John Merilahti  | luotsi | Turku  |    |
|  2.  | 30.11.2007  | Juha Tulimaa  | luotsivanhin, merikapteeni | Kotka |  |

|     | 1.12.2017  | Matti Pajula | toimitusjohtaja, merikapteenin tutkinto  | Helsinki |  |
Luettelo Venäjän laivaston kalustosta

Tämä on keskeneräinen luettelo Venäjän laivaston nykyisestä kalustosta.selvennä
Pääasialliset pinta-alukset > Lentotukialukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuznetsov-luokka | Lentotukialus | 1 |  |  |
Pääasialliset pinta-alukset > Risteilijät

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Orlan-luokka | Ydinkäyttöinen ohjusristeilijä | 2 |  |  |
| Slava-luokka | Ohjusristeilijä | 2 |  |  |
Pääasialliset pinta-alukset > Hävittäjät

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sovremennyi-luokka | Ohjushävittäjä | 8 |  |  |
| Udaloi-luokka Udaloi I | Ohjushävittäjä | 8 |  |  |
| Udaloi-luokka Udaloi II | Ohjushävittäjä | 1 |  |  |
| Kashin mod-luokka | Ohjushävittäjä | 1 |  |  |
Fregatit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Neustrashimy-luokka | Fregatti | 2 |  |  |
| Steregushchy-luokka Projekti 20380 | Fregatti | 1 |  |  |
| Steregushchy-luokka Projekti 20381 | Fregatti | 3 |  |  |
| Gepard-luokka | Fregatti | 2 |  |  |
| Burevestnik-luokka | Fregatti | 2 |  |  |
| Grigorovitš-luokka | Fregatti | 3 |  | Tilattu alkujaan 6, kaksi ensimmäistä (Admiral Grigorovitš ja Admiral Essen luovutettu vuonna 2016 ja kolmas (Admiral Makarov) vuonna 2017.  |
Korvetit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bujan-M-luokka | Korvetti | 3 |  |  |
| Sivutš-luokka | Korvetti | 2 |  |  |
| Ovod-luokka Nanuška III | Korvetti | 12 |  |  |
| Grisha-luokka | Korvetti | 20 |  |  |
| Buyan-luokka | Korvetti | 3 |  |  |
| Paršim-luokka | Korvetti | 6 |  |  |
| Tarantul-luokka | Korvetti | 21 |  |  |
Rannikkoalukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grašonok-luokka | Partiovene | 10 |  |  |
| Raptor-luokka | Partiovene | 6 |  |  |
| Mangust-luokka | Partiovene | 2 |  |  |
| Matka-luokka | Partiovene | 3 |  |  |
| Mukha-luokka | Partiovene | 1 |  |  |
Miinalaivat ja miinanraivaajat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gorya-luokka | Miinanraivaaja | 2 |  |  |
| Natya-luokka | Miinanraivaaja | 10 |  |  |
| Sonya-luokka | Miinanraivaaja | 21 |  |  |
| Lida-luokka | Miinanraivaaja | 8 |  |  |
Maihinnousualukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekti 775 | Maihinnousualus | 12 |  |  |
| Projekti 755M | Maihinnousualus | 3 |  |  |
| Alligator-luokka | Maihinnousualus | 4 |  |  |
Sukellusveneet > Strategiset ohjussukellusveneet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekti 667BDR "Kalmar" Delta III | Strateginen ohjussukellusvene | 3 |  |  |
| Projekti 667BDRM "Delfin" Delta IV | Strateginen ohjussukellusvene | 6 |  |  |
| Projekti 941 "Akula" Typhoon | Strateginen ohjussukellusvene | 1 |  | Reservissä koulutustoimintaa varten. |
| Projekti 955 "Borei" | Strateginen ohjussukellusvene | 3 |  |  |
Sukellusveneet > Risteilyohjussukellusveneet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekti 949 "Antei" Oscar II | Risteilyohjussukellusvene | 8 |  | 3 reservissä tai korjattavina. |
| Projekti 885 "Jasen" Graney | Risteilyohjussukellusvene | 1 |  |  |
Sukellusveneet > Ydinkäyttöiset hyökkäyssukellusveneet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekti 971 "Štšuka-B" Akula II | Ydinkäyttöinen hyökkäyssukellusvene | 2 |  |  |
| Projekti 971 "Štšuka-B" Akula I | Ydinkäyttöinen hyökkäyssukellusvene | 9 |  | Yksi vene vuokrattu Intiaan kymmeneksi vuodeksi vuodesta 2012 alkaen. |
| Projekti 945 "Kondor" Sierra II | Ydinkäyttöinen hyökkäyssukellusvene | 2 |  |  |
| Projekti 945 "Barrakuda" Sierra I | Ydinkäyttöinen hyökkäyssukellusvene | 1 |  |  |
| Projekti 671 "Štšuka" Victor III | Ydinkäyttöinen hyökkäyssukellusvene | 4 |  | Yksi reservissä. |
Sukellusveneet > Tavalliset hyökkäyssukellusveneet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekti 877 "Paltus" Kilo | Hyökkäyssukellusvene | 17 |  |  |
| Projekti 636 "Varshavianka" Kilo | Hyökkäyssukellusvene | 4+ |  | Viides ja kuudes rakenteilla, tilattu lisäksi kuusi uutta vuonna 2016. |
| Projekti 677 "Lada" | Hyökkäyssukellusvene | 1 |  | Kaksi muuta venettä rakenteilla. Käyttöönottoa on toistuvasti lykätty, viimeksi vuoteen 2019. |
Markku Lukka

Markku Juhani Lukka (s. 28. syyskuuta 1946 Loimaa) on Lappeenrannan teknillisen yliopiston sovelletun matematiikan professori emeritus, joka toimi pitkään yliopiston rehtorina.
Henkilöhistoria

Lukka syntyi Kaarlo Lukan ja Elsa Maria Liekarin perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi Loimaan yhteiskoulusta 1964, suoritti Turun yliopistossa filosofian kandidaatin tutkinnon 1969 ja lisensiaatin tutkinnon 1971 ja väitteli siellä filosofian tohtoriksi 1971. Sotilasarvoiltaan Lukka on reservin majuri. Eläkkeelle jäätyään Lukka innostui maalaamisesta ja on muun muassa pitänyt teoksistaan taidenäyttelyn aviovaimonsa Leena Sjöblomin kanssa. Hän oli aiemmin, vuodesta 1971 alkaen, naimisissa professori Anita Lukan kanssa tämän kuolemaan saakka. Heidän poikansa on Tuomas Lukka.
Ammattiura

Lukka toimi Turun yliopistossa eri tehtävissä 1968–1971, Suomen Akatemian tutkimusassistenttina ja samalla Turun yliopiston assistenttina hän työskenteli 1972–1974. Sovelletun matematiikan lehtori ja vs. apulaisprofessori Turun yliopistossa hän oli 1974–1975 ja sitten Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun matematiikan ja sovelletun matematiikan apulaisprofessori 1976–1996, tietojenkäsittelyopin vs. apulaisprofessori 1985–1986, vs. professori 1990–1991 ja sovelletun matematiikan professori vuodesta 1997. Lukka toimi korkeakoulun hallituksen ja opetus- ja tutkimusneuvoston jäsenenä, laitosjohtajana sekä vararehtorina ennen vuonna 1998 alkanutta rehtorin kauttaan.
Luovutjärvi

| Luovutjärvi Лоут, Lout |
| --- | --- |

Valtiot:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Mujejärven piiri
Paikkakunta:  Lentiera
Koordinaatit:  63°27′23″N, 31°17′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167 m
Pituus:  7,1 km
Leveys:  2,3 km
Rantaviiva:  29,6 km
Pinta-ala:  11,8 km²
Tilavuus:  0,0572 km³
Keskisyvyys:  4,8 m
Suurin syvyys:  16 m
Valuma-alue:  38 km²
 fiLuovutjärvi 
Luovutjärvi (ven. Ло́ут, Lout) on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Lentieran kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 11,8 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 38,0 neliökilometriä, keskisyvyys 4,8 metriä ja suurin syvyys 16,0 metriä.
Luovutjärveen virtaa kolme puroa. Se on kapeikoiden kautta yhteydessä Mustajärveen ja Suulajärveen. Järven kalalajeja ovat taimen, siika, muikku, harjus, hauki, särki, salakka, säyne, seipi, made, ahven, kiiski ja kivisimppu.
Lumi teki enkelin eteiseen (albumi)

| 20 suosikkia – Lumi teki enkelin eteiseen Hector |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: folk rock
 Kesto: 67.32
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Hectorin muut julkaisut
| Kultaiset lehdet 1995 | 20 suosikkia – Lumi teki enkelin eteiseen 1996 | Hectorin parhaat 1996 |
20 suosikkia – Lumi teki enkelin eteiseen on Hectorin kokoelmalevy vuodelta 1996. Levy on Hectorilta ensimmäinen osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjassa.
Kappaleet

Palkkasoturi (- Universal Soldier -) – 2.01
Kuningatar (- Where Do You Go to My Lovely -) – 3.25
Heinäpellolla – 2.30
Suomi-neito (- American Pie -) – 6.20
Olen hautausmaa – 2.41
Yksinäinen tinasotamies – 4.04
Lumi teki enkelin eteiseen – 3.27
Lapsuuden loppu – 2.56
Olet lehdetön puu – 2.58
Perjantai on mielessäin (- Friday on My Mind -) – 2.39
Herra Mirandos – 3.53
Jatkuvuus – 3.46
Asfalttiprinssi – 3.18
Sudenkorento (- Life on Mars -) – 3.42
Takataan roos (- Yakety Yak -) – 2.01
Jäävalssi – 2.53
Ake, Make, Pera ja mä – 3.01
Laura (Sua kauheesti kaipaan) (- Tell Laura I Love Her -) – 3.14
Mandoliinimies – 3.14
Suzanne (- Suzanne -) – 4.12
Luminanssi

Lampun valovoima (I) ja luminanssi (L)
Luminanssi (tunnus L) on fotometrian suure, joka kuvaa pinnalta lähtevää valon voimakkuutta eli "pinnan kirkkautta". Luminanssi kertoo valovoiman tarkastelusuunnassa pinta-alaa kohti. Luminanssin SI-järjestelmän mukainen mittayksikkö on kandelaa per neliömetri (cd/m²).
Luminanssin yksikkönä käytetään joskus myös epästandardia yksikköä nit (1 nit = 1 cd/m²). Tätä yksikköä käytetään usein varsinkin tietokoneen näyttöjen luminanssin yhteydessä. Yksikön nit alkuperäinen merkitys on hämärän peitossa, mutta uskotaan, että se pohjautuu latinankieliseen sanaan "nitere", suomeksi "loistaa".
Luminanssin mittaaminen

Luminanssia voi mitata erityisillä luminanssimittareilla, jotka ovat hinnaltaan kalliita. Luminanssia voi arvioida tavallisella luksimittarilla mittaamalla heijastuksen kappaleen pinnasta (n. 10–15 cm) ja jakamalla saadun valaistusvoimakkuusarvon π:llä.
Markku Lukka (näyttelijä)

| Markku Lukka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. huhtikuuta 1963 (ikä 61) Oulu
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1988–
Markku Juhani Lukka (s. 17. huhtikuuta 1963 Oulu) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt Rovaniemen kaupunginteatterissa vuodesta 1988.
Ura

Markku Lukka syntyi Mauri ja Maire Lukan perheeseen. Hän aloitti uransa näyttelijäharjoittelijana Rovaniemen kaupunginteatterissa 1988–1991. Sen jälkeen hän on työskennellyt samassa teatterissa vakituisena näyttelijänä.
Lukan näyttämötaiteellisia tehtäviä ovat olleet muun muassa Pessi (Pessi ja Illusia), Esko (Nummisuutarit), Vuorimaa (Lapualaisooppera) ja Nikolai Perä (Kesäyön unelma).
Lukka on näytellyt kahdessa kokoillan elokuvassa. Hänellä oli Ukkolan rooli Rauni Mollbergin sotadraamassa Tuntematon sotilas (1985) ja työmiehen rooli Mika Kaurismäen draamakomediassa Mestari Cheng (2019).
Valikoitu rooliluettelo

Will Hamilton (Eedenistä itään)
useita rooleja (Jäniksen vuosi)
Nikolai Perä (Kesäyön unelma)
Kulygin (Kolme sisarta)
Vuorimaa (Lapualaisooppera)
Jallu (Mustan joen syke)
Esko (Nummisuutarit)
Pessi (Pessi ja Illusia)
Birk (Ronja Ryövärintytär)
Gus (Ruokahissi)
Lumièren veljekset
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Elokuvan historia: elokuva ennen elokuvaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Lumièren veljesten tekemiä "lyhytelokuvia" (Arkistoitu – Internet Archive)
Lumière-veljekset tekivät uskomattomat 1 422 elokuvaa – parhaat on nyt koostettu yhdeksi elokuvaksi
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data 
Taiteenala:  Photographers' Identities  RKD Artists  ULAN
Kubatšilaiset

Kubatšilaiset (omakielinen nimitys гIугъбуг, gugbug) ovat Venäjällä Dagestanin Dahadajevin piirin Kubatšin taajamasta kotoisin oleva etninen ryhmä. Monet heistä ovat muuttaneet Dagestanin kaupunkeihin sekä Azerbaidžaniin, Keski-Aasiaan ja Venäjälle.
Virallisesti kubatšilaisia pidetään dargeina ja heidän puhumaansa kielimuotoa kubatšia dargin kielen murteena. Eräiden tutkijoiden mukaan he ovat erillinen kansa ja heidän kielensä itsenäinen kieli. Kubatšilaiset itse katsovat, että heillä on oma kansallinen ja kielellinen identiteettinsä.
Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan kubatšilaisia oli 2 600 henkeä. Nykyään heitä arvioidaan olevan noin 5 000 henkeä, joista 95 % puhuu kubatšia. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 88 kubatšilaista.
Etninen historia

Kubatšilaiset mainitaan historiallisissa lähteissä 500-luvulta alkaen. Tuolloin heistä käytettiin iranilaista nimitystä zirihgeranit ”panssaripaidan tekijät”. Sama merkitys on myöhemmällä turkkilaisella nimityksellä kubatšit. Zirihgeranin eli Kubatšin kylä oli yksi Kaukasian koillisosan keskuksista, joka maksoi veroa Persialle. Vuosina 738–739 sen valloittivat arabit ja vuonna 1396 Timur Lenkin joukot. 1200–1300-lukujen vaihteessa kylän asukkaat kääntyivät muslimeiksi. 1500–1600-luvuilla kubatšilaiset taistelivat itsenäisyydestään Kaitagin ja Kazikumuhin hallitsijoita vastaan. 1700-luvulla seudulle hyökkäsivät persialaisen Nadir-šaahin joukot. Vuonna 1813 Dagestan liitettiin Venäjään, minkä jälkeen Kubatši kuului Kaitagin–Tabasaranin piirikuntaan.
Elinkeinot ja aineellinen kulttuuri

Kubatšilaisten perinteisiä elinkeinoja ovat erilaiset käsityöammatit. Maanviljelyn ja karjanhoidon merkitys oli vähäinen. Miehet harjoittivat metalli- ja kultasepänammatteja sekä käsittelivät kiveä, puuta ja luuta. Naiset kutoivat, ompelivat sekä valmistivat huopia ja jalkineita. Kubatšissa tuotetut taiteellisesti korkeatasoiset aseet, astiat ja korut tunnettiin laajalti koko Kaukasiassa ja sen ulkopuolella. Vuonna 1924 perustettiin kultasepänartteli, josta vuonna 1960 tuli yksi Dagestanin suurimmista taidekäsityöyrityksistä.
Perinteisiä asumuksia ovat vuorten etelärinteille ahtaasti rakennetut monikerroksiset kivitalot, joiden alimpia kerroksia käytettiin karjasuojina ja varastoina. Asuinhuoneiden erikoisuus ovat eräänlaiset ”kotimuseot”, joihin on kerätty paikallisia ja Lähi-idän maissa valmistettuja metalliastioita sekä eri puolilta maailmaa tuotua keramiikkaa. Ruokavalion perustana ovat jauhot, liha ja maitotuotteet. Suosittuja ruokalajeja ovat vehnä- ja maissijauhoista valmistettu hinkal, erilaiset keitot ja täytetyt piirakat. Perinteiset kansanpuvut ovat nykyään jääneet pois käytöstä.
Yhteiskunta ja henkinen kulttuuri

Yhteiskuntajärjestys perustui 1900-luvun alkuun saakka perhe- ja sukuyhteisöihin. Avioliitot solmittiin yleensä sukuyhteisön kesken. Serkkujen ja pikkuserkkujen väliset avioliitot olivat yleisiä. Huomattava merkitys oli naimattomien miesten seuroilla, joiden kokouksiin liittyi monimutkaisia seremonioita. Naisten asema oli heikko, mutta moniavioisuus harvinaista. Kyläyhteisö vastasi tapaoikeuteen ja islamilaiseen lakiin perustuneesta lainkäytöstä sekä kylän puolustuksesta ja suhteista ulkomaailmaan.
Henkisen kulttuurin erityispiirteitä olivat miesten seuroissa ja häissä esitetyt rituaalitanssit. Suulliseen kansanperinteeseen on vaikuttanut erikoistuminen käsityöammatteihin. Juhlapäiviin kuuluu keväällä vietettävä uusivuosi. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam. Sen rinnalla säilyi 1900-luvulle saakka myös luontoon liittyviä esi-islamilaisia uskomuksia.
Kubatšin taajamaa.
Krishna

Krishna-veistos
Krishna (devanagari: कृष्ण, IAST: Kṛṣṇa) on hindulaisuudessa yksi tunnetuimmista jumaluuksista, Vishnun kahdeksas inkarnaatio eli avataara. Sanskritinkielinen nimi tarkoittaa kirjaimellisesti käännettynä ”mustaa”, ”tummaa” tai ”tummansinistä”, viitaten Krishnan ihonväriin. Nimen on tulkittu myös tarkoittavan ”kaikkia viehättävää” (krish - karshana) ja ”henkistä autuutta” (na - ananda) tavujen juurimerkityksiä tulkiten.
Teologiaa

Eri hindulaisuuden perinteet tulkitsevat Krishnan jumaluutta eri tavoin. Jotkut ajattelevat, yleisesti sanakirjoissa toistetun tarinan mukaisesti, tämän olevan Vishnun kahdeksas avataara. Toiset taas ajattelevat Krishnan olevan alkuperäinen jumaluus, jonka ilmentymiä Vishnun eri muodot ovat. Nämä jälkimmäisen suuntauksen edustajat ajattelevat myös Krishnan asuvan omalla henkisellä planeetallaan, Golokassa, kaikkien henkisen taivaan Vaikuntha-asuinsiojen ylimmässä sfäärissä.
Teologiaa > Kuvaus Krishnasta

Yleisimmin Krishna kuvataan ajaltaan Vrajan seudulla, viehättävänä nuorukaisena. Hänen ihonsa hohdetta verrataan tummaan monsuunipilveen. Hänen laineilevat, tumman kiiltävät hiuksensa valuvat pitkin hänen olkapäitään. Krishnan huulet muistuttavat granaattiomenan kukkia, hänen silmänsä lootuksen terälehtiä. Korvissaan tällä on Makara-hain, lemmenjumalan symbolin, muotoiset korvakorut. Yleisimmin Krishna kuvataan pukeutuneena hohtavan keltaiseen dhoti-vaatteeseen ja samanväriseen ylle kietaistavaan shaaliin. Krishnan hiukset on usein koristeltu erilaisin tuoksuvin metsäkukin, kukkaseppeleen koristaessa hänen rintaansa. Hänen alituinen kumppaninsa, lumoava huilu, on mukana tämän vyölle kietaistuna.
Teologiaa > Krishnan elämä perimätiedon mukaan > Krishnan syntymä

Krishna, jonka elämän perimätieto ajoittaa ajalle noin 3000 eaa., ilmestyi Mathuran kaupungissa pohjois-Intiassa Vasudevan ja Devakin poikana näiden ollessa teljettyinä Kamsan, alueen hirmuvaltiaan, vankityrmässä. Krishnan kerrotaan ensin ilmestyneen heille nelikätisessä Vishnu-muodossaan, sitten omaksuen lapsen hahmon hyväksyen nämä vanhemmikseen. Kuningas Kamsa oli teljennyt Vaasudevan ja Devakin vankityrmään peläten näiden yhdeksännen lapsen, jonka oli ennustettu tämä tappavan, syntymää.
Krishnan henkisen mahdin voimasta kaikki vankilan vahdit nukahtivat tämän ilmestyessä. Vasudeva, haluten säästää pienokaisen elämän, vei Krishnan Gokulaan ystävänsä Nandan luo. Nandan vaimo, Yashoda, oli juuri synnyttänyt tyttölapsen - Krishnan henkisen mahdin ilmentymän, Yoga-mayan - ja synnytyksestä voipuneena nukahtanut vuoteeseensa. Vasudeva vaihtoi Krishnan tyttölapsen tilalle, palaten Mathuraan vankityrmäänsä. Kamsan kuullessa yhdeksännen lapsen syntymästä tämä ryntäsi tyrmään ja, tarttuen lasta jaloista, yritti surmata hänet kivilattiaan heittäen. Lapsi kuitenkin lensi ilmaan, omaksuen hirvittävän Durga-jumalattaren muodon, Kamsan typeryyttä moittien. Durga kertoi sen lapsen, joka hänet tulee surmaamaan, jo syntyneen toisaalla.
Joidenkin kertomusten mukaan Mathurassa ilmestynyt Krishna oli alkuperäisen Vrajan Krishnan osittainen ilmentymä, joka sulautui tämän olemukseen Vasudevan saapuessa Vrajaan. Tässä muun muassa Vrindavanan Goswamien esittämässä versiossa Yashodan kerrotaan synnyttäneen kaksoset, joista toinen oli alkuperäinen Vrajan Krishna itse.
Teologiaa > Krishnan elämä perimätiedon mukaan > Krishnan lapsuus

Eliminoidakseen tulevan uhan, Kamsa lähetti Gokulaan, Krishnan lapsuusvuosien asuinpaikkaan, eri muotoja omaksuneita demoneja tätä tappamaan - menestyksettä. Näiden joukossa mainittavia olivat muun muassa lastenhoitajaksi pukeutunut, rintansa myrkyllä sivellyt Putana-noita, josta Krishna maidon lisäksi imikin eloilman ulos, ja pyörremyrskyn hahmossa tullut Trinavarta, joka nosti vauva-Krishnan taivaan ääriin, sieltä Krishnan alati lisääntyvän painon vuoksi alas romahtaen. Lapsuusvuotensa Krishna vietti vanhempiensa Nandan ja Yashodan huostassa näiden vanhempainrakkaudesta nauttien, usein erilaisia ilkitöitä ja kepposia tehden, kuten pienen pojan tapoihin kuuluu.
Teologiaa > Krishnan elämä perimätiedon mukaan > Krishna poikana

Poikavuotensa Krishna vietti ystäviensä kanssa Vrajan niityillä telmien, lehmiä paimentaen ja huilua soitellen. Näinä vuosina hän kohtasi myös Yamuna-joen saastuttaneen Kaliya-käärmeen painiottelussa tämän kukistaen, sekä Dhenuka-aasidemonin kuperkeikkaa puun latvaan heittäen. Ystäviään suojellakseen Krishna nielaisi kerran kokonaisen metsäpalon. Tapasipa hän Brahmankin, hindujen luojajumalan, joka luuli Krishnaa tavalliseksi pojaksi, mutta totesi lopulta nolona tämän olevan itseään huomattavasti voimallisempi. Tämän jakson kenties tunnetuin tapahtuma on Govardhan-kukkulan nostaminen. Keskeytettyään Indralle, taivaallisia planeettoja hallitsevalle jumaluudelle, suoritettavan uhrimenon, tämä lähetti tuhon sadepilvet ja myrskyt Vrajan kylän tuhotakseen. Kylän asukkaita, rakkaita ystäviään ja sukulaisiaan, suojellakseen Krishna piti Govardhan-kukkulaa yllä vasemman kätensä pikkusormella viikon päivät.