stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ktooninen planeetta

Taiteilijan näkemys CoRoT-7b-planeetasta, jonka arvellaan voivan olla ktooninen planeetta.
Ktooninen planeetta on yleisnimitys hypoteettiselle planeettatyypille, joka muodostuu erittäin lähellä keskustähteä kiertävän kuuman jupiterin kaasukehän hävittyä kokonaan avaruuteen. Kyseessä olisi siis jättiläisplaneetan paljas ydin. Tällainen prosessi selittäisi sen, miksi tunnetaan vain hyvin vähän eksoplaneettoja, joiden kiertoaika on pienempi kuin kolme vuorokautta. Ne ovat menettäneet kaasukehänsä ja surkastuneet kuumiksi kiviplaneetoiksi, joiden koko on alle havaintorajan.
Vuonna 2009 löydetyn CoRoT-7b:n arvellaan olleen alun perin Saturnuksen kokoinen jättiläisplaneetta, mutta menettäneen sittemmin kaasukehänsä niin että jäljellä on enää kivinen ydin. Myös kuuma jupiter HD 209458 b saattaa aikanaan muuttua ktooniseksi planeetaksi, koska sen kaasukehästä on havaittu karkaavan merkittäviä määriä vetyä.
Planeettojen nimitys tulee muinaisen kreikan ktoonisista jumalista, joiden alkuperä on maan sisuksissa.
Aiheesta muualla

Hébrard et al. (2003) Evaporation rate of hot Jupiters and formation of Chthonian planets[vanhentunut linkki]
Kristinusko Guineassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Guineassa. Guinea on pääsääntöisesti muslimivaltio. Ainoastaan 6,8 prosenttia väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Historia

Guinea oli muslimivaltio jo vuonna 1891, jolloin alueesta tuli Ranskan siirtomaa. Kristilliset kirkot ovat olleet ainoastaan pieni vähemmistö Guineassa. Suurin protestanttinen ryhmä on ollut Guinea protestanttinen evankelinen kirkko, joka on yhdessä Länsi-Afrikan anglikaanisen yhteisön ja roomalaiskatolisen kirkon kanssa toiminut yhteistyössä.
Kirkkojenväliset järjestöt

Guineassa toimii protestanttien, anglikaanien ja roomalaiskatolisen kirkon yhteinen kristillinen neuvosto. Maassa toimii myös evankelisten kirkkojen ja lähetystyön liitto, joka on yhteydessä evankeliseen allianssiin.
KuPS-Volley

KuPS-Volley on entinen kuopiolainen lentopalloseura, joka pelasi menestysvuosinaan lentopallon SM-liigassa.
KuPS-Volley on Pieksämäen NMKY:n kanssa yksi SM-liigan menestyneimmistä joukkueista. Pieksämäki hallitsi lentopalloparketteja 1970-luvun puolivälistä 1980-luvun alkupuolelle ja kohta sen jälkeen alkoi KuPS-Volleyn 10-vuotinen menestysputki. Vuodesta 1991 vuoteen 2000 seura selvitti tiensä loppuotteluihin, joista se poistui kahdeksan kertaa voittajana. Loppuotteluissa KuPS-Volleyta vastaan nähtiin Tampereen Isku-Volley peräti neljänä vuotena peräkkäin. Menestysputken jälkeen KuPS-Volley ajautui yllättäen konkurssiin.
KuPS-Volleyn jälkeen naapurikunnan Pielaveden Sampo nousi SM-liigaan, ja jatkoi menestyksekästä lentopalloperinnettä. Viime vuosina Sampo on pelannut joitakin kotiotteluitaan myös Kuopiossa.
KuPS-Volleyn mitalit 1988-2000

1988: Pronssi
1989: Pronssi
1991: Kulta
1992: Kulta
1993: Kulta
1994: Kulta
1995: Kulta
1996: Kulta
1997: Hopea
1998: Kulta
1999: Hopea
2000: Kulta
Lisäksi joukkue voitti kahdeksan kertaa Suomen Cupin kultaa.
VBoard

VBoard on Vesa Suonpään kehittämä suomalainen BBS-ohjelmisto, jonka kehitys alkoi vuonna 1993 ja jatkui 2000-luvun taitteeseen saakka. Sen käyttöliittymä muistuttaa MBBS:n ja BBBS:n käyttöliittymiä, ja alustana toimivat DOS-, OS/2- sekä Windows NT-käyttöjärjestelmät. Ohjelmiston kotipurkkina toimi Helsingissä sijainnut The Pit.  Ohjelmistolla oli noin 50 rekisteröitynyttä käyttäjää.
Ktiménia

| Ktiménia Κτημένια |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Ktiménia
 Koordinaatit: 39°00′N, 21°49′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Evrytanía
Kunta:  Karpenísi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  300103
Väkiluku (2011):  547
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KI
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ktiménia (kreik. Κτημένια; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κτημενίων, Dimotikí Enótita Ktimeníon) on yksi Karpenísin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 547 (vuonna 2011).
Ktiménian kunnallisyksikkö käsittää alueen Karpenísin kunnan pohjoisosassa. Sen suurin asutus on Agía Triádan kylä. Ktiménia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Karpenísin kuntaan yhdessä Domnístan, Fournán, Potamián ja Prousóksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Ktiménian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Agía Triáda | Agía Triáda | 204 |
| Ágios Charálampos | Ágios Charálampos | 60 |
| Chóchlia | Chóchlia | 30 |
| Domianoí | Agía Paraskeví | 43 |
| Domianoí | Domianoí | 161 |
| Petrálona | Petrálona | 49 |
Yhteensä: 547
Kortelampi (Mikkeli, Korpijärvi)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°46′27″N, 26°59′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Hirvijärveen 
Järvinumero:  14.929.1.039
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,7 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,422 km  
Pinta-ala:  1,237 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Korpijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 160 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Korpijoen valuma-alueeseen (14.929) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,7 metriä mpy.
Kouvolan työväentalo

| Kouvolan työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Oikokatu 4
Sijainti:  Kouvola
Valmistumisvuosi:  1. talo: 1912 2. talo: 1974
Purkuvuosi:  1. talo: myyty: 1940-luvulla
Suunnittelija:  2. talo: Tarmo R. Paju
Rakennuttaja:  Kouvolan työväenyhdistys
Omistaja:  Kiinteistö Oy Oikokatu 4
Runkorakenne:  betoni
Kerrosluku:  4
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kouvolan työväenyhdistyksen talo 5.7.1956
Kouvolan työväentalo oli 1912 rakennettu talo. Nykyisin Kouvolan Työväenyhdistyksen toimitilat sijaitsevat Kouvolassa osoitteessa Oikokatu 4.
Historia

Kouvolan Työväenyhdistys on perustettu vuonna 1905. Vuonna 1910 ostettiin tontti ja ensimmäinen työväentalo valmistui vuonna 1912. Ensimmäisen maailmansodan aikana työväenyhdistyksen toiminta lamaantui, työväentaloon majoitettiin venäläisiä sotilaita. Kun talo oli saatu siivottua sotilaiden jäljiltä, alkoi sisällissodan kauhut. Sisällissodassa vuonna 1918 yhdistys menetti paitsi suuren osan vastuunkantajista, myös työväentalon ja kaikki yhdistyksen arkistot. Työväentalo palautettiin yhdistykselle vuonna 1919. 1920-luvulla työväentalon ikkunoita kivitettiin öisin ja punaisten hautausmaasta oli tehty karjalaidun. Urheilu ja nuorisotyö kuitenkin vauhdittivat toimintaa. Työväentalolla alettiin järjestää tansseja ja näyttämötoimintaa. 1940-luvulla jouduttiin työväentalo myymään talousvaikeuksien vuoksi Kouvolan kaupungille. Sotavuodet keskeyttivät taas yhdistyksen toiminnan neljäksi vuodeksi. Syksyllä 1944 toiminta alkoi elpyä. 1960-luku oli muutosten vuosikymmen. Jäsenmäärä kasvoi. Toimintaan tuli uusia muotoja. Perustettiin oma lehti Uusi-Kouvola.
Rakennus

Nykyinen rakennus on vuonna 1974 valmistunut betonitalo. Talon on piirtänyt arkkitehti Tarmo R. Paju vuosina 1972–1973. Katteena on valkoiseksi maalattu huopa. Sisäkatto on maalattu betoni, sisäseinillä on tapetit. Talossa on keskuslämmitys ja kaikki mukavuudet.
Toimintaa työväentalolla

Talossa toimii hotelli ja kauppoja. Omassa käytössä on kaksi kokoushuonetta.
Ulrika Hansson

| Ulrika Hansson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1970 Sollentuna, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1987–
Aiheesta muualla
IMDb
Ulrika Hansson (s. 1970 Sollentuna, Ruotsi) on ruotsalainen näyttelijä. Hän on näytellyt teatterin ohella elokuvissa, televisiossa ja radiossa.
Ura

Hansson aloitti uransa televisiosarjassa Hästens öga vuonna 1987. Sen jälkeen hän on näytellyt muun muassa historiallisessa draamasarjassa Vihan päivät (1991) ja erinäisissä kokoillan elokuvissa, kuten Peitenimi Coq Rouge (1989). Hansson näytteli tukholmalaisessa Mittiprickteaternissa 2006–2021. Näyttämötaiteita hän opiskeli Teaterhögskolan i Stockholm -oppilaitoksessa 1995–1999.
Käännös suomeksi
VB Vágur

Vágs Bóltfelag eli VB Vágur on urheiluseura Vágurin kylästä, Suðuroyn saarelta. Seura aloitti toimintansa jalkapalloseurana, mutta toimii nykyään käsipalloseurana. Jalkapalloseura toimii nykyään nimellä FC Suðuroy. Seura on voittanut historiansa aikana kertaalleen Färsaarten jalkapallomestaruuden. Tämä tapahtui vuonna 2000. Kaudella 2016–17 seuran naisten käsipallomaajoukkue pelasi maan korkeimmalla sarjatasolla.
Kourallinen kääpiöitä

| Kourallinen kääpiöitä Kumikameli |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Equaliz
 Julkaistu: 1992
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Ari Vaahtera
 Tyylilaji: punk
 Kesto: 36.32
 Levy-yhtiö: Stupido Twins
Kumikamelin muut julkaisut
| Marsin sankarit 1991 | Kourallinen kääpiöitä 1992 | Ufojen lunnaat 1993 |
Kourallinen kääpiöitä on Kumikamelin vuonna 1992 julkaistu neljäs albumi. Se jatkoi edelliseltä albumilta alkanutta punkimpaa linjaa. Arda Recordsin piti julkaista albumi edellisen tapaan myös Ruotsissa, mutta sitä ei tapahtunut. Albumin CD-painokselle lisättiin bonusraidoiksi Marsin sankarit -albumi kappaleita Kersantti Petteri, Tralaa, Jihuu, Anaerobinen vatkain, Ontto kaiku ja Hampaaton paimen lukuun ottamatta sekä piiloraita Loppu ja Voima-singlen B-puolena ollut cover Korroosion kappaleesta Hei hei hei.
Kappaleesta Hakekaapas julkaistiin uudelleennauhoitettu versio vuonna 2008 ilmestyneellä kokoelmalevyllä Sulaa kultaa. Myös kappale Kolmas nauhoitettiin uudelleen ja se on ladattavissa ilmaiseksi Kumikamelin kotisivuilta.
Kappaleet

A-puoli
Häkissä – 2.04
Kalana – 2.02
Hyönteisiä – 3.42
Suossa – 1.46
Kolmas – 2.08
Hitaana – 3.44
Hakekaapas – 3.23
B-puoli
Petäjäkorpi – 4.16 (säv. Koponen, san. Kumikameli, sov. Kumikameli)
Muutos – 3.22
Voima – 2.09
Nöyrryn – 2.47
Nousussa – 1.47 (säv. Koponen, Lajunen, san. Koponen, sov. Kumikameli)
Retkellä – 3.26
Kappaleet > Bonuskappaleet CD-versiossa

Loppu – 1.03 (piiloraita, joka mainitaan vain kansivihossa)
Joppe Karhunen – 2.38 (säv. Koponen, san. Koponen, Lajunen, sov. Kumikameli)
Lapasenomainen mies – 2.56
Nadja – 1.20
Ahmatti ja taskulaskin – 2.33
Matokuuri – 2.22
Vainukoiran valtit – 3.30
Aamupalasina – 1.28
Sammakkomiehen seikkailut – 1.46
Tappiolla – 2.15
Silmät, nielijän apu – 1.36
Parannan tapasi – 2.53
Särkyvää – 5.03
Hei hei hei – 3.32 (Korroosio-cover, laulusolistina Lajunen, säv. Hauhtonen, san. Hallikainen, sov. Korroosio)
Sävellykset ja sanoitukset Koponen ja sovitukset Kumikameli ellei toisin mainita.
Kokoonpano

Jarmo Koponen – laulu, kitara, kosketinsoittimet
Hannu Lajunen – rummut, kosketinsoittimet, laulu
Jouni Vento – basso, kosketinsoittimet, laulu
Uimala Katariina

Uimala Katariina on Kotkan Katariinan kaupunginosassa sijaitseva uimahalli, jonka yhteydessä on myös maauimala. Maauimalassa käytiin avauskilpailut vuonna 1954 ja yleiseen käyttöön se avattiin 1955. Uimahalli valmistui 1970.
Sisäaltaan pituus on 25 metriä, maksimisyvyys 4,8 m ja minisyvyys 1,4 m. Lisäksi sisällä on kuntoutusallas, lastenallas ja pienten lasten allas. Laitteistoina on niska- ja selkähierontasuihkut, porepenkki ja vastavirtalaite.
Maauimalan altaan pituus on 50 metriä. Hyppytelineet ovat 10 metrin, 7,5 metrin ja 5 metrin korkeudella sekä ponnahduslauta yhden metrin korkeudella. Ulkotiloissa on myös katsomo, lasten ulkoallas ja laaja auringonottoalue. Maauimala on yleensä auki peruskoulujen kesäloman ajan.
Untamala

Untamala tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Untamala, kylä Laitilassa
Untamala, kylä Ylistarossa
Antti Untamala (s. 1975), suomalainen viulisti ja laulaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Untamala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kevin Michael Richardson

| Kevin Michael Richardson |
| --- | --- |
 Richardson vuoden 2011 Comic Conissa, San Diegossa
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kevin Michael Richardson
Syntynyt: 25. lokakuuta 1964 (ikä 59)  Bronx, New York
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kevin Richardson Kevin Michael Richards Kevin M. Richardson
Aktiivisena:  1993–
Merkittävät roolit:  Gantu (Lilo ja Stitch) Jokeri (Batman) Silppuri (Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Kevin Michael Richardson III (s. 25. lokakuuta 1964 Bronx, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka on saanut kaksi Daytime Emmy -ehdokkuutta Jokerin ääniroolista vuosina 2005 ja 2008.
Ura

Richardson aloitti uransa näyttelijänä opiskeltuaan näyttelemistä Syracusen yliopistossa. Hän esiintyi valmistumisensa jälkeen teatterissa ja muutaman kerran televisiossa, kuten televisiosarjassa Teho-osasto. Richardson kokeili hetken aikaa stand up -koomikon työtä, mutta ei kiinnostunut tekemään sitä työkseen menestyksestä huolimatta.
Richardson esiintyi myös lyhytkestoisessa komediasarjassa The Knights of Prosperity vuonna 2007.
Ura > Ääninäyttelijänä

Richardson päätyi uransa alkuvaiheessa vuonna 1992 tekemään enemmän äänityötä animaatioihin ja televisiomainoksiin sekä elokuvien trailereihin. Hän on siitä lähtien tehnyt rooleja piirrettyihin, kuten Batman of the Futureen, Buzz Lightyear of Star Commandiin, Samurai Jackiin, Villit Marjaset – elokuvaan, Codename: Kids Next Dooriin, Teen Titansiin, Kim Possibleen, The Batmaniin, Jake Long – amerikkalainen lohikäärmeeseen ja Class of 3000:n. Richardson teki myös pitkään useita sivurooleja Family Guyhin vuosina 1999–2010. Sittemmin hän sai isomman roolin The Cleveland Show -animaatiosarjasta, joka oli myös Seth MacFarlanen luoma Family Guyn tapaan.
Matalan äänensä myötä hän on usein saanut konnien rooleja, kuten Gantu (Lilo ja Stitch), Tartarus (Halo 2), Jokeri (Batman), Sarevok (Baldur's Gate) ja Goro (Mortal Kombat). Jokerin roolissa Richardson oli vuosina 2004–2008 ja kertoi luoneensa hahmolle Jiminy Glick ja Hannibal Lecter hahmojen pohjalta äänen. Richardson on ollut Silppurin äänenä vuodesta 2012 lähtien Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat -sarjassa.
Richardson on myös ääninäytellyt noin 70 konsolipelissä, kuten Kingdom Hearts II, Metal Gear Solid 2 ja Fallout: Brotherhood of Steel.
Yksityiselämä

Richardson harrastaa vapaa-ajallaan videopelien pelaamista, kuten Halo 2. Hän omistaa Xbox ja PlayStation 3 pelikonsolit.
Ääniroolit > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2023 | Nimetön Mario-elokuva | Kamek |
| 2013 | Transformers Prime Beast Hunters: Predacons Rising | Bulkhead (televisioelokuva) |
| 2011 | Catwoman | Moe |
| 2011 | All-Star Superman | Steve Lombard |
| 2010 | Batman: Under the Red Hood | Tyler |
| 2010 | Planet Hulk | Korg |
| 2009 | Prinsessa ja sammakko | Ian the Gator |
| 2009 | Transformers: Kaatuneiden kosto | Prime #2, Rampage |
| 2009 | Scooby-Doo and the Samurai Sword | Sojo |
| 2008 | Star Wars: The Clone Wars | Jabba the Hutt |
| 2008 | Batman: Gothamin ritari | Lucius Fox, sivuäänet |
| 2007 | Doctor Strange: The Sorcerer Supreme | Mordo |
| 2007 | Eggheads |  |
| 2007 | TMNT | kenraali Aguila |
| 2007 | Happily N'Ever After | sivuäänet |
| 2006 | Casper's Scare School | Kibosh |
| 2006 | Tom and Jerry in Shiver Me Whiskers | Ron, Bob, papukaija |
| 2006 | Leroy & Stitch | Gantu |
| 2006 | Queer Duck: The Movie | Stephen Arlo Gator, sivuäänet |
| 2006 | Aivan villit | Samsonin isä |
| 2005 | The Batman vs. Dracula | Jokeri |
| 2002 | Villit Marjaset – elokuva | Shamaani |
| 2001 | The Flintstones: On the Rocks | Tahvo Soranen, sivuäänet |
| 2000 | Ipanat Pariisissa | laulava Sumo |
| 2000 | Scooby-Doo and the Alien Invaders | Max |
Aiheesta muualla

Voice Chasers (Arkistoitu – Internet Archive)
CrystalAcids
Koulupuutarha

Koulupuutarha.
Koulupuutarha on oppilaitoksen yhteyteen perustettu puutarha. Puutarhatyypiltään se kuuluu erityisalueiksi luokiteltuihin ryhmäpuutarhoihin. Koulupuutarhan tarkoituksena on havainnollistaa etenkin puutarhanhoidon ja luonnontieteiden opetusta, herättää kiinnostus puutarhanhoitoon sekä toisinaan puutarhataiteeseenkin.
Suomessa koulupuutarhat yleistyivät 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa ja 1900-luvun alkupuoli oli niiden kukoistuskautta. Puutarhaviljelyksiä perustettiin maalais- ja kaupunkikansakoulujen, seminaarien, oppikoulujen sekä kotitaloudellisten oppilaitosten yhteyteen. Koulupuutarhat liittyivät laajempaan yhteiskunnalliseen ilmiöön, jolla pyrittiin edistämään puutarhaviljelystä väestön elintason kohottamiseksi sekä terveellisen ruokavalion ja elämäntavan omaksumisessa. Koulupuutarhat olivat mallipuutarhoja ja esikuvia, joiden avulla haluttiin puutarhakulttuurin leviävän tavallisen väestön keskuudessa.
Keskieurooppalaiset juuret

Itävaltaa pidetään koulupuutarhan syntymaana, ja koulujen yhteyteen perustetut puutarhat yleistyivät muissa Keski-Euroopan maissa Itävällan esimerkin mukaisesti. Itävallan koulusääntö määräsi jo 1860-luvun puolivälissä, että jokaisessa maalaiskansakoulussa oli oltava puutarha istutuksineen ja koeviljelmineen. Laajasti koulupuutarhaidea levisi eri maihin vasta vuoden 1873 Wienin maailmannäyttelyssä, jossa koulupuutarhaa esiteltiin. Sveitsissä, Saksassa, Ranskassa ja Belgiassa toiminta alkoi 1870–1880 -luvuilla. Myös Ruotsissa koulupuutarhoja alettiin perustaa samoihin aikoihin. Koulupuutarhojen taustalta löytyy ajatus puutarhassa työskentelyn kasvattavasta vaikutuksesta. Käytännön työtä tekemällä lapset ja nuoret oppivat kunnioittamaan fyysistä työtä, joka vieroitti joutilaisuudesta ja laiskuudesta. Työn avulla oppilaista kasvoi itsenäisiä ja luovia sekä heihin juurtui järjestyksen ja puhtaudentaju.[lähde? ]
Koulupuutarha-aate

»Puutarhanhoidonkin opetuksen tarkoituksena on, missä ikinä sitä annetaankin, on siis lyhyesti sanottuna kansamme aineellisen ja henkisen hyvinvoinnin kohottaminen.» 
(Käytännöllinen puutarhahoidon oppikirja seminaareja, maamies- ja emäntäkouluja, kansanopistoja ja kesäkursseja varten)
Suomalaisten koulupuutarhojen vilkkain toiminta ajoittui vuosisadan vaihteeseen ja 1900-luvun ensimmäisille vuosikymmenille. Tuolloin puutarhaviljely oli vielä melko harvinaista tavallisen kansan keskuudessa ja suuri osa suomalaisista suhtautui siihen ennakkoluuloisesti. Koulupuutarhojen välityksellä haluttiin lisätä puutarhaviljelystä ja kotipuutarhojen perustamista. Keittiökasvien omavaraista viljelyä on suosittu etenkin taloudellisina lamakausina. Koulupuutarhojen välityksellä voitiin valistaa ihmisiä esimerkiksi monipuolisesta ruokavaliosta, fyysisen työn tärkeydestä ja sen virkistävästä vaikutuksesta, taloudellisesta säästäväisyydestä sekä siitä millainen on ihanteellinen ja viihtyisä asuinympäristö.[lähde? ]
Aktiivisesti toiminut koulupuutarhaliike pyrki edistämään kansakoulujen puutarhaopetusta. 1900-luvun alussa puutarha-alan koulutus ja neuvonta olivat vielä vakiintumattomia, joten kansakoulujen opetus ja ohjaus oli tarpeellista. Kansakoulujen koulupuutarhatoiminnan edistämiseksi perustettiin vuonna 1909 puutarhaneuvojan toimi ja koulukasvitarhayhdistys vuonna 1914. Tavoitteena oli saada jokaiseen kansakouluun puutarha ja puutarhanhoito viralliseksi oppiaineeksi, herättää kiinnostus puutarhaviljelyyn ja edistää hyötykasvituotantoa elintarvikepulan helpottamiseksi.[lähde? ]
Suomalainen koulupuutarha

Kansakoulujen puutarhatoiminnalla pyrittiin vaikuttamaan lapsiin ja nuoriin. Kotitalousalan oppilaitokset, kuten emäntäkoulut, oli perustettu nuoria naisia varten, jolloin naisten rooli puutarhakulttuurin välittäjinä korostui.
Suomalainen koulupuutarha > Kansakoulujen puutarhat

Uno Cygnaeus laati ehdotuksen, jonka perusteella muokattiin Suomen ensimmäinen kansakouluasetus vuonna 1866. Kansakouluehdotusta varten Cygnaeus teki pitkän opintomatkan eurooppalaisiin kansakouluihin ja tutustui todennäköisesti myös koulupuutarhatoimintaan. Ensimmäisestä kansakouluasetuksesta lähtien puutarhaopetus kuului kansakoulunopettajia valmistavien seminaarien ja kansakoulujen opetusohjelmaan, joko vapaaehtoisena tai varsinaisena oppiaineena. Opetus säännöllistyi kuitenkin vasta vuosisadan vaihteessa. Cygnaeuksen aloitteesta Jyväskylään perustettiin Suomen ensimmäinen opettajaseminaari. Se aloitti toimintansa väliaikaisena vuonna 1863 ja se vakinaistettiin kansakouluasetuksen yhteydessä vuonna 1866. Seminaarin puutarha oli Suomen ensimmäinen kansanopetuksellinen koulupuutarha. Seminaarien puutarhaopetuksella oli ratkaiseva merkitys, sillä kansakouluopettajien omalla aktiivisuudella ja esimerkillä oli vaikutusta puutarhaharrastuksen leviämiseen koulupaikkakunnalla. Tämän vuoksi etenkin maaseudun kansakoulujen puutarhat ovat poikenneet paljon toisistaan niin laajuudeltaan kuin toimintamuodoiltaan. Seminaarin puutarhan kuului olla maalaiskansakoulun täydellistynein ja laajennettu muoto, niin kooltaan kuin kasvilajeiltaan. Puutarhaan piti sisältyä myös kasvihuone. Opettajaseminaarien puutarhureiden ja lehtoreiden sekä muiden koulupuutarhojen opettajien joukossa oli aktiivisia puutarha-aatteen kannattajia. Monet heistä kirjoittivat oppikirjoja ja lehtiartikkeleita sekä olivat mukana alan yhdistyksissä.
Maalaiskansakoulujen koulupuutarhoja pidettiin tärkeinä, mutta puutarhoja perustettiin myös kaupunkeihin. Maalais- ja kaupunkikansakoulujen puutarhat erosivat toisistaan siten, että maaseudulla puutarha sijaitsi koulun läheisyydessä, mutta kaupungeissa monilla kansakouluilla oli yhteinen iso koulupuutarha. Maaseudun koulupuutarhat muodostuivat pääasiassa kahdella tavalla: ne tehtiin joko opettajan aikaisemmin perustamasta omasta puutarhasta tai sen osasta tai puutarha perustettiin alusta alkaen esimerkiksi Suomen koulupuutarhayhdistyksen mallisuunnitelmien ja muiden asiantuntijaohjeiden mukaan kunnan avustuksella. Koulupuutarhaan tuli kuulua keittiökasvitarha, hedelmä- ja marjapensasalue, taimisto, oppilaiden viljelypalsta ja peltokasvien koeviljelyalue vuoden 1918 kasvitarhanhoidon opetussuunnitelman mukaan. Oppilaalla saattoi olla koulupuutarhassa oma viljelyspalsta, jota hän hoiti ja havainnoi koko kasvukauden ajan sekä sai osan sadosta itselleen. Puutarhan satoa hyödynnettiin myös koulukeittiössä, jolla oli samanlaisia tavoitteita suomalaisten ruokavalion parantamisessa kuin koulupuutarhoillakin. Koulukeittoyhdistys jakoi vuosittain juurikasvien siemeniä ilmaiseksi usealle sadalle koululle. Ihanteelliseen kouluympäristöön kuului koulupuutarhan lisäksi koulupuisto, kasvitieteellinen osasto ja opettajan puutarha.