Civilization V
Pelaaminen

Civilization V on vuoropohjainen strategiapeli.
Pelin yksi uusista ominaisuuksista on yhteiskuntapolitiikka. Vaihtoehtona on kymmenen erilaista politiikan muotoa. Uusia muotoja voi omaksua keräämällä kulttuuripisteitä, joita vaaditaan sitä enemmän, mitä edistyneempiä valtiomuotoja kohti kuljetaan. Kulttuuripisteitä kerätään rakentamalla tiettyjä rakennuksia tai ihmeitä. Niitä voi kerätä myös liittoutumalla sellaisten kaupunkivaltioiden kanssa, joiden erikoisuus on kulttuuri.
Yleensä vain yksi yksikkö voi olla yhdessä kuusikulmioruudussa, kaupunkiruudut mukaan lukien. Poikkeuksena ovat siviiliyksiköt, jotka voivat olla samassa ruudussa sotilasyksikön kanssa. Yksiköt liikkuvat usein vähintään kaksi ruutua vuorossa, mutta vaikeakulkuisessa maastossa liikkuminen on hitaampaa, kuten metsässä ja jokea ylitettäessä. Vierekkäiset yksiköt voivat vaihtaa paikkoja kuusikulmioruudukolla. Yksiköiden kehittäminen on hitaampaa, ja suurien joukkojen ylläpitäminen tulee pelaajalle kalliiksi. Yksiköt eivät enää välttämättä tuhoudu, jos häviävät taistelun. Pitkän toimintamatkan yksiköt (esim. jousiampujat ja tykistö) voivat nyt hyökätä yhtä kuusikulmioruutua kauempaa kuin lähitaisteluyksiköt, mutta tämä riippuu yksikön omasta sijainnista ja maastosta. Erilliset kuljetusalukset on poistettu. Yksiköt muuttuvat automaattisesti kuljetusaluksiksi kun menevät veteen, mutta ne eivät pysty puolustamaan itseään.
Kaupungit leviävät kolmelle ruudulle kahden sijasta. Maarajat leviävät nyt yksi kuusiokulmioruutu kerrallaan, ja mitä vaikeampi maasto on kyseessä sitä kauemmin laajeneminen vie. Pelaaja pystyy myös ostamaan kuusiokulmioruutuja, mutta tämä saattaa johtaa konflikteihin muiden kansojen kanssa. Aikaisemmasta osasta poiketen kaupungit pystyvät nyt puolustamaan itseään ilman sinne sijoitettuja joukkoja, ja hyökkääjän pitää saada puolustuksen pisteet nollaan ennen kuin kaupungin pystyy valloittamaan. Yksiköt pystyvät avustamaan kaupungin puolustuksessa, mutta kaupunkiin linnoittumisen sijasta yksikkö voi "liittyä" kaupunkiin lisäten täten sen puolustuspisteitä. Kun kaupunki valloitetaan, pelaaja voi muodostaa "nukkevaltion", joka tarkoittaa että pelaaja saa kaupungin ja sen tuoman kulttuurin, tieteen ja kullan haltuunsa, muttei pysty vaikuttamaan siihen, mitä kaupunki tuottaa. Nukkevaltio aiheuttaa kuitenkin vähemmän tyytymättömyyttä kaupunkilaisten keskuudessa kuin tavallinen vallattu kaupunki. Kaupungin voi palauttaa takaisin sen alkuperäiselle hallitsijalle, vaikka tämä pelaaja olisi tuhottu jo kerran. Kaupungin voi myös halutessaan polttaa, jolloin se tuhoutuu.
Pelissä on kolme erilaista kaupunkivaltiotyyppiä: kulttuurillinen, merellinen ja sotilaallinen. Lisäosien mukana tulee myös uskonnollisia ja kaupallisia kaupunkivaltioita. Kaupunkivaltiot eivät voi perustaa uusia kaupunkeja eivätkä siten kilpaile maa-alasta muiden kansojen tapaan. Ne voivat olla liitossa kasvavien valtakuntien kanssa ja valloittaa sodissa näiden vihollisvaltakuntien kaupunkeja. Pelaajan pitää päättää, käyttäytyykö ystävällisesti, neutraalisti vai vihamielisesti kaupunkivaltiota kohtaan. Kaupunkivaltioista voi koitua diplomaattisia ja taloudellisia bonuksia, jos pelaajan toimet ovat ystävällisiä niitä kohtaan, täten sotiminen näiden kaupunkien kanssa ei ole suositeltavissa. Parhaimmassa tapauksessa niistä koituu näin enemmän etua kuin valloitettuina. Bonukset riippuvat siitä, minkä tyyppinen kaupunki on kyseessä: esimerkiksi sotilaalliset kaupunkivaltiot saattavat antaa pelaajan käyttöön sotilasyksiköitä. Toisinaan kaupunkivaltiot antavat pelaajalle tehtäviä, joita suorittamalla maiden välistä ystävyyttä voi kasvattaa, mutta suosioon pääsee myös lahjoittamalla kaupunkivaltioille kultaa vaikkakin toisinaan tämä voi pelaajale koitua melko kalliiksi. Kaupunkivaltiot ovat erityisen tärkeitä pelaajille, jotka haluavat voittaa diplomaattisen voiton pelissä. Kaupunkivaltioita on yhteensä 28.