stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haloilmiö
Esiintyminen

Halot syntyvät tavallisesti 5–10 kilometrin korkeudella harso- ja untuvapilvissä. Kyseiset pilvet peittävät taivasta ohuen huntumaisena. Kun esimerkiksi Auringon (mahdollisesti myös Kuun) valo kulkee tällaisen pilviverhon läpi, voi samalla syntyä myös haloja. Tietynlaisissa keskipilvissä, kuten verhopilvissä ja sadejuovaisissa hahtuvapilvissä, voi myös muutaman kerran vuodessa esiintyä haloja. Talven pakkaskeleillä haloilmiöitä aiheuttavat myös lähellä maanpintaa leijailevat jääkiteet.
Toisinaan halot saattavat näkyä tuntikausia, kun keliolosuhteiden vaikutuksesta halonäytös saattaa joskus jäädä hyvinkin lyhyeksi. Esimerkiksi sivuaurinko saattaa ohi liikkuvassa cirrus-kuidussa tulla näkyviin vain muutaman kymmenen sekunnin ajaksi ja himmetä sitten näkymättömiin. Haloilmiöt ovat useimmiten melko himmeitä, mutta saattavat toisinaan herättää huomiota jopa sateenkaarta kirkkaampina. Monia himmeän valkeita haloja voi olla vaikea erottaa sitä ympäröivän pilven kirkkaammista tihentymistä varsinkin, jos itse pilven pinta näyttää säikeiseltä tai kuitumaiselta. Kirkastuman pysyessä paikallaan valonlähteen (esim. Auringon) suhteen, pilven liikkeestä huolimatta, voi melko luotettavasti varmistua siitä, että kyseessä on haloilmiö. Yleensä yläpilvet liikkuvat silmin nähden hitaasti, jolloin tarkkailu saattaa viedä aikaa, ennen kuin havaitsija kykenee varmistumaan halohavainnostaan.
Suomen oloissa kenties parhaat havaitsemisajankohdat haloille ajoittuvat keväälle, jolloin maan yllä on melko runsaasti harsopilviä, silti ala- ja keskipilvien määrän jäädessä vähäiseksi. Ala- ja keskipilvet saattaisivat nimittäin estää näkyvyyden niitä ylempänä syntyviin haloihin. Otollista aikaa halojen tarkkailuun ovat myös talven pakkaspäivät, jolloin kirkkaita halonäytelmiä voi näkyä lähempänä maanpintaa. Esimerkiksi laskettelurinteiden lumitykit sekä isojen tehtaiden ja voimaloiden savupiiput voivat aiheuttaa jonkinlaisia ”jääkidesateita”, joissa tietyt halot voivat muodostua. Näissä tapauksissa jääkiteet ovat alkaneet kasvaa päästöissä olevien pienten hiukkasten ympärille, kun ilman kosteus on ollut tarpeeksi suuri. Talvisaikaan Kuu nousee taivaalla korkealle ja pysyttelee siellä pitkään, joten myös yöllä voi havaita Kuun valon aiheuttamia haloja.
Tietynlaisilla Maapallon alueilla haloja voi havaita paljon, ja eräs esimerkki tällaisesta ovat Etelämantereen sisäosat. Suomen sijainti maapallolla on halojen esiintymisen suhteen melko hyvä, sillä Suomen pohjoisilla leveysasteilla haloja esiintyy melko runsaasti.
Luettelo yleisimmistä haloista

Pääartikkeli: luettelo yleisimmistä haloilmiöistä
Heksagoninen jääkide ilman pyramidipäitä
22 asteen rengas
46 asteen rengas
Auringonpilari
Sivuauringot
Zeniitinympäristön kaari
46 asteen sivuavat kaaret
22 asteen sivuavat kaaret
Parryn kaaret
Horisonttirengas
Ala-aurinko
Vasta-aurinko
Heksagoninen jääkide pyramidipäillä
Pyramidihalot, renkaat
Pyramidihalot, parheliat
Pyramidihalot, sivuavat kaaret
Harvinaisempia haloja

9 asteen rengas
18 asteen rengas
20 asteen rengas
23 asteen rengas
35 asteen rengas
Ellipsihalo
Alasivuauringot
Aurinkokaari
120 asteen sivuauringot
Tapen kaaret
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta halo Wikimedia Commonsissa
Ursan halojaosto
Ursan Taivaanvahti-havaintojärjestelmä, jonne voi syöttää havaintoja mm. haloilmiöistä
Prismaattisia jääkiteitä, ylempänä laatta- ja alempana pylväskide.
Värikäs zeniitinympäristön kaareen liittyvä halo harsopilvessä
Korkea punaiseksi värjäytynyt Auringonpilari.
Haloja, sivuaurinko, 22 ylläsivuava kaari, zeniitinympäristön kaari (näkyy heikosti yläreunassa)
Hurrikaani Arthur

| Arthur |
| --- | --- |
 3. heinäkuuta 16:15 UTC
Nimettiin::  1.7.2014
Rantautui::  4.7.2014
Laantui::  7.7.2014
Alin paine::  973 hPa
Kovin tuuli::  43 m/s
Kuolleita::  (1)
Tuhot::  52,5 miljoonaa USD
 Arthurin reitti ja voimakkuus  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Hurrikaani Arthur oli vuoden 2014 Atlantin hurrikaanikauden ensimmäinen hurrikaani. Se raivosi 1.–7. heinäkuuta 2014. Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla se luokiteltiin 2. luokan hurrikaaniksi.
Arthur oli vuoden 2014 ainoa Yhdysvaltojen manneralueelle rantautunut hurrikaani ja voimakkain sellainen kuuteen vuoteen. Se ei aiheuttanut kuolemantapauksia Yhdysvalloissa, mutta yksi ihminen kuoli Kanadassa epäsuorasti sen vaikutuksesta. Arthurin aiheuttamat aineelliset tuhot olivat vähäiset tuon suuruusluokan myrskyksi.
Arthur sai alkunsa matalapaineena, joka pantiin merkille 25. kesäkuuta Yhdysvaltojen kaakkoisrannikolla. Se sai nimensä 1. heinäkuuta, jolloin se oli luokiteltavissa trooppiseksi myrskyksi. Heinäkuun 3. päivänä satelliitti- ja lentokonehavainnot viittasivat siihen, että Arthur oli saavuttanut hurrikaanin voimakkuuden. Myrsky rantautui Pohjois-Carolinassa Yhdysvaltain itsenäisyyspäivänä 4. heinäkuuta klo 23.15 paikallista aikaa.
Siitä se jatkoi matkaansa pohjoiseen ja heikkeni kulkiessaan Cape Codin ja Nantucketin yli. Heinäkuun 5. päivänä se kehittyi keskileveysasteiden matalapaineeksi. Nova Scotian alueella raportoitiin laajoja sähkökatkoja. Myrskyvuoksi nostatti merivettä noin 1,5 metriä normaalia korkeammalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hurrikaani Arthur Wikimedia Commonsissa
Hetta

Hetta sijaitsee Ounasjärven pohjoisrannalla.
Hetan sijainti.
Hetta (pohjoissaameksi Heahttá) on Ounasjärven pohjoisrannalla sijaitseva Enontekiön kirkonkylä, jossa on asukkaita noin 800. Enontekiön kirkonkyläksi nimetyssä tilastollisessa taajamassa oli puolestaan vuoden 2021 lopussa 492 asukasta, ja sen pinta-ala oli 3,13 neliökilometriä.
Hetassa sijaitsevat muun muassa Enontekiön kunnan virastotalo, valtion virasto, Enontekiön kirkko, Enontekiön pääkirjasto, Hetan terveysasema, Hetan koulukeskus (Hetan yhtenäinen peruskoulu ja Enontekiön Erälukio), Tunturi-Lapin luontokeskus ja K-Market J AD Rantakokko. Hetasta on tieyhteydet Norjan puolelle Koutokeinoon, Muonioon ja Sirkkaan (Leville).
Tapahtumia

Hetan musiikkipäivät
Hetan Marianpäivät
Perinteiset joulumyyjäiset
Enontekiön pilkkiviikko
Saami Ski Race
Nähtävyyksiä

Jyppyrän näköalapaikka
Tunturi-Lapin luontokeskus
Enontekiön kirkko
Enontekiön kotiseutumuseo
Kuvia

Hetta, keskusta.
Enontekiön kirkko.
Marianpäivien yleisöä 2012.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hetta Wikimedia Commonsissa
Lapin maakunnan kuntien hallinnolliset keskukset
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:   Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:   Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:   Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Hymne à l’amour

| ”Hymne à l’amour” Édith Piaf |
| --- | --- | --- |

Kappaleen vuoden 1961 Italian singlen kansikuva.
Singlen tiedot
 Äänitetty : 1950
 Julkaistu: 1950
 Tyylilaji: chanson
 Kesto: 03.27
Hymne à l’amour, (suom. 'Hymni rakkaudelle') on ranskalainen laulu vuodelta 1949. Sen sävelsi Marguerite Monnot ja sanoitti Edith Piaf. Piaf lauloi tämän laulun ensimmäisen kerran New Yorkissa 14. syyskuuta 1949. Englanniksi kappale tunnetaan nimellä If You Love Me (Really Love Me), jonka on levyttänyt muun muassa Vera Lynn, Kay Starr ja Shirley Bassey.
Suomeksi kappaleen on levyttänyt ainakin Irmeli Mäkelä, Vera Telenius, Ragni Malmsten, Lea Laven, Anneli Sari ja Susanna Haavisto. Harmonikkaesityksenä sen ovat levyttäneet Erkki Friman, Unto Jutila ja Esko Könönen.
Honkalampi (Toivakka)

| Honkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°04′42″N, 25°54′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.311.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,9 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,799 km  
Pinta-ala:  1,744 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHonkalampi 
Honkalampi  on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,9 metriä mpy.
Hydrellia nobilis

| Hydrellia nobilis> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni:  Aitotumaiset Eucarya
Kunta:  Eläinkunta Animalia
Pääjakso:  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso:  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka:  Hyönteiset Insecta
Lahko:  Kaksisiipiset Diptera
Heimo:  Ephydridae
Suku:  Hydrellia
Laji:  nobilis
Kaksiosainen nimi
 Hydrellia nobilis  (Loew, 1862) 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Hydrellia nobilis on Hydrellia-sukuun ja Ephydridae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Loew vuonna 1862. Sillä ei ole alalajeja.
Levinneisyysalue

Minnesota
Honkalampi (Viitasaari)

| Honkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°01′57″N, 26°12′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.427.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,1 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,425 km  
Pinta-ala:  1,262 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHonkalampi 
Honkalampi tai Hankalampi on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kalliojärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 150 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Suotajärven valuma-alueeseen (14.427) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,1 metriä mpy.
Hervey Allen

| Hervey Allen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1889 Pittsburgh, Yhdysvallat
Kuollut: 1949 (59–60 vuotta) Coconut Grove, Florida, Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Pääteokset:  Anthony Adverse
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hervey Allen (1889 Pittsburgh, Yhdysvallat – 1949 Coconut Grove, Florida, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija.
Allen opiskeli Harvardin yliopistossa ja työskenteli sittemmin Columbian yliopistossa 1922–1927. Hänen tunnetuin teoksensa on Napoleonin aikaan sijoittuva Anthony Adverse (1933, suomeksi 1935).
Suomennettu teos

Anthony Adverse 1–2: romaani (Anthony Adverse); suom. Aune Brotherus. Porvoo : WSOY 1935 – 3. painos, osat 1–3, WSOY 1959
Harri Vuori

Harri Vuori (s. 10. tammikuuta 1957 Lahti) on suomalainen taidemusiikin säveltäjä. Hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa Esko Syvingin, Einojuhani Rautavaaran, Paavo Heinisen ja Eero Hämeenniemen johdolla ja sai sävellysdiplomin vuonna 1989. Vuoren tyyli on modernistista ja hyödyntää yläsävelharmoniaa. Hän aloitti uransa uusklassismista ja on edennyt dodekafonian ja jälkisarjallisuuden kautta kohti värikkäämpää sointi-ilmaisua. Harri Vuoren sävellyksiä inspiroivat vahvasti luonto ja luonnonilmiöt.
Vuori on säveltänyt lähinnä orkesteriteoksia ja kamarimusiikkia, jonkin verran myös lauluja ja teoksia soolosoittimille. Vuoren orkesteriteoksia ovat muun muassa Mandelbrotin kaiut, Lopetetut liikkeet, Ylitse kuun, alitse päivän lisäksi tuotantoon kuuluu kamariooppera Kuin linnun jäljet taivaalla. Vuori on säveltänyt myös konsertot bassoklarinetille ja saksofonille. Vuoren ensimmäinen sinfonia sai kantaesityksensä vuonna 2004 ja toinen vuonna 2007. Molemmat on levytetty Toccata-levymerkille. Harri Vuoren jousiteos Lentoon sai kantaesityksen Kokkolassa syksyllä 2015. Vuoren uusimpia teoksia on kitarakonsertto Cthulhu's Dreams ja Lappeenrannan kaupunginorkesteri kantaesitti teoksen osana Ja kitara soi -festivaalia marraskuussa 2016.
Vuori on toiminut 1990-luvun alkupuolelta lähtien myös sävellyksenopettajana, ja hän on vaikuttanut merkittävästi lukuisiin nuoremman polven suomalaissäveltäjiin. Vuoren sävellysoppilaisiin ovat kuuluneet mm. Uljas Pulkkis ja Osmo Tapio Räihälä. Vuodesta 1993 hän on toiminut musiikkitieteen lehtorina Helsingin yliopistossa, ja hänelle myönnettiin yliopiston Pacius-palkinto vuonna 1997. Keväällä 2016 Helsingin yliopisto lakkautti sävellyksenopettajan viran. Sävellyksenopettajan tehtävä on Turun akatemian peruja 376 vuoden takaa. Oppituolia ovat hoitaneet säveltäjät Paciuksesta Sibeliukseen.
Harri Vuori on Jälkeläiset-dokumenttielokuvan päähenkilö. Jälkeläiset kertoo taiteilijaelämästä Tuusulanjärven kulttuurimiljöössä. Dokumentissa käsitellään myös hallituksen säästölinjauksia suhteessa kulttuuripoliittisiin päätöksiin. Dokumentti sai ensi-iltansa huhtikuussa 2017.
Harri Vuorelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2018.
Sävellyksiä > Orkesteriteoksia

Sinfonia nro 1 (2003)
Sinfonia nro 2 (2007)
Kri (1988)
Š-wüt (1991)
Mandelbrotin kaiut (1995)
Ylitse kuun, alitse päivän (1999)
Myyttisiä kuvia (2002)
Elfenmusik (2009/2011)
Lopetetut liikkeet kamariorkesterille (1991)
Beyond kamariorkesterille (1997)
Lentoon jousiorkesterille (2015)
Sävellyksiä > Konserttoja

Bassoklarinettikonsertto (2001)
Saksofonikonsertto (2004)
Kitarakonsertto Ctulhu's Dreams (2016)
Sävellyksiä > Kamarimusiikkia

Jousikvartetto nro 1 (1979)
Jousikvartetto nro 2 (2005)
Kvartetto huilulle, kitaralle, sellolle ja pianolle (1981)
Towards the Azure viululle ja pianolle (1996)
Didgeridoo tuuballe ja pianolle (1997)
Kutsu yön tanssiin kahdelle viola da gamballe ja cembalolle (1997)
Axis Mundi kolmelle kitaralle (1998)
Galdr bassoklarinetille ja käyrätorvelle (2000)
Hämärän laulajat huilulle ja jousitriolle (2001)
Harmaa pöllö huilulle ja klarinetille (2005)
Conter fleurette klarinetille, sellolle ja harmonikalle (2012)
Incontri strani sellolle ja harmonikalle (2018)
Sävellyksiä > Soolosoitinteoksia

Mythological Suite pianolle (1979)
Mysticae metamorphoses nocturnae kitaralle (1982/1994)
Kryo pianolle (1989)
Der Ruf uruille (1994)
Kuu kolmessa ikkunassa pianolle (1998)
Yläpuolla yön ja hallan pianolle (2000)
Suden hetki harmonikalle (2001)
Chiroptera kitaralle (2017)
Sävellyksiä > Vokaalimusiikkia

Juhana Herttuan ja Catharina Jagellonican lauluja baritonille ja pianolle (1980)
Kuin linnun jalanjäljet taivaalla, kamariooppera kahdelle solistille ja kahdelle pianolle (1983)
Mysticae metamorphoses nocturnae II kahdelle sopraanolle ja kamariyhtyeelle (1985)
L'ultima di x, oopperan loppukohtaus kahdelle solistille ja kamariorkesterille (1990)
Unen ja kuoleman laulut sopraanolle ja sellolle (1990)
Heräämisiä sekakuorolle (1997)
From Day to Dream, neljä tummaa Shakespearen sonettia tenorille ja viola da gamballe (1999)
Heräävä maa sekakuorolle ja orkesterille (2000)
Kalliomaalaus, melodraama oktetille ja lausujalle (2014)
Käärme on pitkä matka sopraanolle ja pianolle (2019)
Sävellyksiä > Elektroakustisia teoksia

Nagual (1985)
Taivaanviiva (1997)
Aiheesta muualla

Fimic
Fennica Gehrmanin Harri Vuori -sivu
Honor 7C

| Honor 7C |
| --- | --- |
Valmistaja:  Huawei
Julkaistu:  toukokuu 2018
Edeltäjä:  Honor 6C
Seuraaja:  Honor 8C
Mitat:  158.3 x 76.7 x 7.8 mm
Paino:  164 g
Näyttö:  5,99 tuumaa
Keskusmuisti:  3/4 gigatavua
Flash-muisti:  32/64 gigatavua
Käyttöjärjestelmä:  Android 8
Akku:  3000 milliampeeritunnin ei-irrotettava Li-Po-akku
Honor 7C on Huawein valmistama ja toukokuussa 2018 julkaisema matkapuhelin. Puhelin julkaistiin Android 8-käyttöjärjestelmällä.
Puhelimessa on yksi etukamera ja kaksi takakameraa. Etukamerassa on kahdeksan megapikseliä ja takakameroissa toisessa kolmetoista ja toisessa kaksi. Puhelimessa on 3000 milliampeeritunnin litiumpolymeeriakku, joka ei ole käyttäjän irrotettavissa. Keskusmuistia on kolme tai neljä gigatavua ja tallennustilaa eli flash-muistia 32 tai 64 gigatavua.
Hinton

Hinton voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja > Kanadassa

Hinton, Kaupunki Albertassa, Kanadassa.
Hinton/Jasper-Hintonin lentoasema, lentoasema Hintonissa.
Hintonin rautatieasema, rautatieasema Hintonissa.
Paikkoja > Yhdysvalloissa

Hinton, kaupunki Iowassa.
Hinton, kaupunki Oklahomassa.
Hinton, kaupunki Länsi-Virginiassa.
Henkilöitä

Geoffrey Hinton (s. 1947), brittiläis-kanadalainen tietojenkäsittelytieteilijä ja kognitiivinen psykologi, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Jerrika Hinton (s. 1981), yhdysvaltalainen näyttelijä
S. E. Hinton (s. 1948), yhdysvaltalainen kirjailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hinton”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hygroskooppisuus

Hygroskooppisuus on ilmiö, jossa jokin yhdiste kykenee imemään ympäristöstään kosteutta. Esimerkiksi kuparisulfaatti on hygroskooppinen silloin, kun siitä on poistettu kidevesi ja se on muodoltaan valkoista jauhetta.
Hygroskooppisia yhdisteitä

Toinen esimerkki hygroskooppisesta yhdisteestä on piidioksidi, eli silika. Silikageeliä käytetään usein esimerkiksi elektroniikan pakkauksissa sitomaan kosteutta hyvän kosteudensidontaominaisuuksien vuoksi. Silikageeli on kirkas kidemäinen aine, mutta siihen lisätyt indikaattorit muuttuvat kostuessaan sinertäviksi. Silikageelin voi elvyttää pitämällä 120 celsiusasteisessa uunissa 2 tuntia. Tällöin silikageeli tulee jälleen kirkkaaksi ja pystyy uudelleen sitomaan kosteutta.
Jotkin hygroskooppiset aineet kuten natriumhydroksidi ja kalsiumkloridi imevät ilman kosteutta niin paljon, että lopulta liukenevat siitä tiivistyneeseen veteen. Sellaisia sanotaan vetistyviksi aineiksi.
Hicham Aboucherouane

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 2. huhtikuuta 1981 (ikä 43)
Syntymäpaikka: El Aounat, Marokko
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 183 senttimetriä
Seura
Seura:  Al-Ahli
Junioriseurat
:  Najm El Aounat
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2003–2007 2004 2005–2006 2007–2008 2008–2010 2010–2011 2011– |  Raja Casablanca  Al-Nasr →  Lille OSC (laina)  Espérance  Al-Ittihad  Raja Casablanca  Al-Ahli |  ? (11) ? (?) 12 (2) 10 (2) 26 (13)  13 (4) |
Maajoukkue
| 2002–2009 |  Marokko | 27 (5) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 19. helmikuuta 2012.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 10. lokakuuta 2009.
Hicham Aboucherouane (arab. هشام بوشروان‎, s. 2. huhtikuuta 1981 El Aounat, Marokko) on marokkolainen jalkapalloilija. Hän edustaa Qatarin pääsarjassa Al-Ahlia. Pelipaikaltaan Aboucherouane on hyökkääjä.
Ura

Aboucherouane aloitti uransa marokkolaisessa Najm El Aounat junioriseurassa, josta hän siirtyi pelaamaan ammattilaisena Raja Casablancaan kaudeksi 2003–2004 voittaen saman tien ensimmäisen liigamestaruutensa. Kauden jälkeen hän siirtyi hetkeksi saudi-arabialaiseen Al-Nasriin, josta Aboucherouane palasi pian takaisin Raja Casablancaan kesken kauden 2004–2005. Hänen yrityksensä saada uraa parempaan suuntaan epäonnistui, kun lainasopimus ranskalaiseen Lilleen kaudeksi 2005–2006 tuotti vain kaksi maalia 12 ottelussa. Aboucherouane palasi takaisin kotimaahansa, josta hän siirtyi Tunisiaan vuonna 2007 Espéranceen. Poikkeuksellisesti Aboucherouanea peluutettiin useimmiten keskikentällä hyökkäävässä roolissa. Maalinteossa hän onnistui vain kahdesti ensimmäisellä kaudellaan. Samalla kaudella Aboucherouane kuitenkin teki ratkaisevan maalin Espérancelle Tunisian cupin finaali ottelussa ES Sahelia vastaan. Samassa ottelussa hänet valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Elokuussa 2008 Espérance ilmoitti myyneensä hyökkääjän Saudi-Arabiaan Al-Ittihadiin.
Syksyllä 2011 Aboucherouane siirtyi Qatarin pääsarjaan Al-Ahlin riveihin.
Ura > Maajoukkueessa

Maajoukkueessa Aboucherouane on pelannut yhteensä 15 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. Hän oli myös mukana vuoden 2008-Afrikan-mestaruuskilpailussa.
Saavutukset > Seurajoukkueissa

Marokon-mestaruus: 2004, 2011
Tunisian cup: 2008
Saudi-Arabian mestaruus: 2009
Aasian Mestarien liiga
Hopeaa: 2009
Saudi-Arabian cup: 2010
Saavutukset > Henkilökohtaiset

Saudi-Arabian maalikuninkuus: 2009 (12 maalia)
Aiheesta muualla

MTNfootbal (englanniksi)
Lequipe.fr (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Marokon joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2006
1 Jarmouni |
2 Regragui |
3 Kacemi |
4 Ouaddou |
5 el-Karkouri |
6 Naybet |
7 Zaïri |
8 Ouchla |
9 Boussaboun |
10 Madihi |
11 Moha |
12 Chadili |
13 Kharja |
14 Abdessadek |
15 Safri |
16 Erbate |
17 Chamakh |
18 Chippo |
19 Aboucherouane |
20 Hadji |
21 al-Kaddouri |
22 Lamyaghri |
23 Armoumen |
Valmentaja Fakhir
Marokon joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2008
1 Lamyaghri |
2 Basser |
3 Mahdoufi |
4 Ouaddou |
5 el-Karkouri |
6 Erbati |
7 Alloudi |
8 Kissi |
9 el-Moubarki |
10 Sektioui |
11 Zerka |
12 Fouhami |
13 Kharja |
14 Chahiri |
15 Safri |
16 el-Mokhtari |
17 Chamakh |
18 Kabous |
19 Alioui |
20 Hadji |
21 al-Kaddouri |
22 Bagui |
23 Aboucherouane |
Valmentaja Michel
Hyks-instituutti

Hyks-instituutti Oy on yritys, joka hallinnoi lääketieteen tutkimusrahoitusta. Yritys sijaitsee Biomedicumissa Helsingin Meilahdessa. Yritys on keskittynyt laajoihin potilas- ja lääketutkimuksiin yhteistyössä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin sekä kansainvälisten lääkeyritysten kanssa. Yhtiön liikevaihto vuonna 2012 oli 6,7 miljoonaa euroa. Hyks-instituutti hallinnoi myös lääketieteen tutkimus- ja opetuskeskus Biomedicumin toimintaa.
Hyks-instituutin omistaa Biomedicum-säätiö, jonka hallitukseen kuuluivat 2013:
Johtajaylilääkäri Jaakko Karvonen, HUS, puheenjohtaja
Kvestori Ilkka Hyvärinen, Helsingin yliopisto
Johtaja, professori Olli Jänne, Biomedicum Helsinki
Hallituksen puheenjohtaja Olli Riikkala, Helvar Merca Oy Ab
Hyks-instituutin toimitusjohtajana toimi 2013 Seppo Pakkala.
Aiheesta muualla

Hyks-instituutin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Hildebrand (suku)

Bror Emil Hildebrandin hauta Solnan hautausmaalla.
Hildebrand on alun perin ranskalainen, mutta nykyään myös ruotsalainen suku. Sukua esiintyy myös Hollannissa ja Saksassa
Vuonna 1764 sukunimi muutettiin Hildebrandsoniksi. Yksi sukuhaara, alkaen Bror Emil Hildebrandista muutti nimen Hildebrandiksi, ja tämä suku on ollut menestyvä Ruotsin kulttuurielämässä.