stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lambretta (skootteri)
Aiheesta muualla

Lambretta Suomi
Lambretta International
Risto Kuusterän SX 200 -projekti (Arkistoitu – Internet Archive)
Lambretta-skootterien sarjanumerot(englanniksi)
Lambrettojen käsikirjoja(englanniksi)
Lambretta International - uusia muoviskoottereita Lambrettan nimellä (Arkistoitu – Internet Archive)(englanniksi)
Lambretta Club Great Britain (Arkistoitu – Internet Archive)(englanniksi)
Intialaisvalmisteiset Lambrettat (Arkistoitu – Internet Archive)(englanniksi)
Lambrettan mallit 1952–1999(englanniksi)
Scomadi Turismo Leggera 250(englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Innocenti Lambretta C 125 cm³ (1951)
Bertonen suunnittelema Lambretta Luna 50 (1967).
Mod-henkisiä Lambrettoja
STS-116

STS-116-lennon tunnus
STS-116 on Nasan 10. joulukuuta 2006 kello 3.47 Suomen aikaa alkanut 12 päivää kestänyt avaruussukkulalento Discovery-sukkulalla. Lento on 117. avaruussukkulalento ja 33. Discoveryn lento. Lennon suunniteltu laukaisuhetki Cape Canaveralista Floridasta oli 8. joulukuuta noin kello 02.35 (UTC), mutta lähtö jouduttiin lykkäämään viime minuuteilla huonon sään vuoksi. STS-116:n miehistön jäsen Christer Fuglesang on ensimmäinen ruotsalainen ja pohjoismaalainen avaruudessa.
Lennon tarkoituksena oli jatkaa Kansainvälisen avaruusaseman rakentamista asentamalla avaruusasemalle runkoelementti (P5 truss). Myös edellisen lennon (STS-115) asennustoimia jatkettiin aurinkokennojen sähkötöillä. Lisäksi lennon tehtäviin kuuluu vaihtaa avaruusasemalla työskentelevä astronautti.
Discovery laskeutui Kennedyn avaruuskeskukseen 22. joulukuuta 2006 kello 22.32 (UTC).
Miehistö

Mark Polansky (2.lento) - Komentaja
William Oefelein (1.) - Pilotti
Robert Curbeam (3.) - Tehtäväspesialisti
Joan Higginbotham (1.) - Tehtäväspesialisti
Nicholas Patrick (1.) - Tehtäväspesialisti
Christer Fuglesang (1.) - Tehtäväspesialisti - ESA, Ruotsi
Asemalle jäänyt ISS Retkikunta 14:n miehistön jäsen:
Sunita Williams (1.) - Lentoinsinööri
Asemalta Maahan palannut ISS Retkikunta 13:n miehistön jäsen:
Thomas Reiter (2.) - Lentoinsinööri - ESA, Saksa
Merkkipaaluja

Christer Fuglesangista tuli lennon myötä ensimmäinen ruotsalainen avaruudessa, joskin Buzz Aldrinilla oli ruotsalaisia sukujuuria.
STS-116 oli viimeinen sukkulalento, joka lähti laukaisualustalta 39-B John F. Kennedy Space Centerissä Floridassa. Laukaisualusta muutettiin tämän jälkeen Ares I-rakettien koealueeksi.
STS-116 on kaikkien aikojen 1000. miehitetty avaruuslento joka menee vähintään 100 kilometrin etäisyydelle Maasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
STS-116 status (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: STS-115 | Nasan avaruussukkulalennot | Seuraaja: STS-117 |
Lennon miehistö
Sukkula lähtemässä kohti avaruusasema ISS:ää
Kimppumustesieni

| Kimppumustesieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Psathyrellaceae
Suku::  Tulosesus
Laji::  congregatus
Kaksiosainen nimi
 Tulosesus congregatus  (Bull.) D. Wächt. & A. Melzer 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kimppumustesieni (Tulosesus congregatus, syn. Coprinellus congregatus tai Coprinus congregatus) on sylinterimäinen tai kupera kellanruskea sienilaji. Sen lakin keskusta on tummempi. Sienen jalka on valkoinen ja sen pituus vaihtelee kahden ja kahdeksan senttimetrin välillä, paksuus 0,5 ja 5 millimetrin välillä. Haju on hyvä. Sienen heltat ovat kermanväriset ja vanhemmiten punaruskeat. Sieni kasvaa ryhminä aina keväästä myöhäiseen syksyyn lannoitetuilla paikoilla kuten komposteissa. Laji on Suomessa harvinainen. Laji muistuttaa huomattavasti häivemustesientä (Coprinellus ephemerus), jolla tosin on mikroskooppisina tuntomerkkeinä hakasmuodostus toisin kuin kimppumustesienellä.
Jussi Huovinen

Johannes (Jussi) Huovinen (2. huhtikuuta 1924 Hietajärvi, Suomussalmi – 12. toukokuuta 2017) oli Suomen viimeinen vienalaista runonlaulua suullisena perimätietona omaksunut runonlaulaja.
Huovisen laulamista runo- ja rekilauluista sekä hänen omista sävellyksistään on Juminkeko-säätiö julkaissut vuonna 2004 kokoelmalevyn Vienan kansan laulajia: Jussi Huovinen. Levylle on koottu vuosina 1988–2004 tallennettuja äänityksiä. Huoviselle myönnettiin mestaripelimannin arvonimi Kaustisen folkfestivaaleilla heinäkuussa 2015.
Jussi Huovinen on päähenkilö Selma Vilhusen ohjaamassa dokumenttielokuvassa Laulu vuodelta 2014.
Lagrangen kertoimet

Lagrangen menetelmä on ranskalaisen matemaatikon Joseph-Louis Lagrangen mukaan nimetty menetelmä yhtälörajoitetun optimointitehtävän ratkaisemiseksi.
Määritelmä

Olkoon  f\, minimointitehtävän kohdefunktio ja  g\, rajoite-ehtofunktio. Tarkastellaan näiden määrittämää rajoiteoptimointititehtävää
Tehtävä voidaan kirjoittaa muodossa, jota kutsutaan Lagrangen funktioksi  L,
Kertoimia  \lambda _{i}\in \mathbb {R}  kutsutaan Lagrangen kertoimiksi. Esitetyn optimointitehtävän käypä eli rajoite-ehdot täyttävä ratkaisu löydetään Lagrangen funktion  L, ääriarvopisteessä  (x_{0}^{*},x_{1}^{*},\dots ,x_{n}^{*}), jossa siis  \nabla L(x_{0}^{*},x_{1}^{*},\dots ,x_{n}^{*})=0. Voidaan tulkita, että kertoimet ohjaavat ratkaisun rajoite-ehtojen määräämään käypään joukkoon.
Esimerkki

Minimointitehtävä  \min f(x,y),\quad g(x,y)=0 ratkaistaan seuraavasti:
kirjoita tehtävä funktiona  L(x,y,\lambda )
etsi osittaisderivaatat muuttujien  x,y ja  \lambda  suhteen
ratkaise derivaattojen nollakohdat yhtälöryhmästä
Langrangen funktio esimerkille
Etsitään osittaisderivaatat ja niiden muodostama yhtälöryhmä
Ratkaistaan saadusta yhtälöryhmästä ääriarvopisteet ( x^{*},  y^{*},  \lambda ^{*}) algebran menetelmin (ratkaisemalla derivaattojen nollakohdat yhtälöryhmästä).
Menetelmä

Olkoon  f\, minimointitehtävän kohdefunktio ja  g\, rajoite-ehtofunktio. Kutsutaan ehdon  g(x,y)=0\, määräämien pisteiden joukkoa käyräksi  C\,. Olkoot funktiot  derivoituvia kaikkien muuttujiensa suhteen käyrän  C\, pisteissä. Oletetaan myös, että kohdefunktio  f\, on derivoituva tehtävän ratkaisupisteen  (x_{0},y_{0})\, ympäristössä. Kun lisäksi oletetaan, että piste  (x_{0},y_{0})\, ei ole käyrän  C\, päätepiste, ja gradientti  \nabla g(x_{0},y_{0})\neq 0\,, on olemassa sellainen luku  \lambda _{0}\, niin, että piste  (x_{0},y_{0},\lambda _{0})\, on ns. Lagrangen funktion  L\,
kriittinen piste. Toisin sanoen funktion  f\, käyrällä  g(x,y)=0\, sijaitsevat ääriarvot voidaan löytää etsimällä Lagrangen funktion ääriarvot. Ääriarvot löydetään ratkaisemalla funktion  L osittaisderivaatojen nollakohta
eli
Geometrinen tulkinta

Lagrangen kerroin  \lambda \, voidaan nähdä skaalaustekijänä, jolla rajoitusehdon gradienttivektoria  \nabla g(x)\, tulee kertoa, että siitä tulee
yhtä pitkä kuin kohdefunktion gradienttivektorista  \nabla f(x)\, optimointitehtävän ratkaisupisteessä. Tulkinta yleistyy useamman rajoitusehdon tapaukseen, jolloin
aktiivisia rajoitusehtoja vastaavat kertoimet  \lambda _{i}\, valitaan niin, että niiden lineaarikombinaatio vastaavien gradienttien kanssa kumoaa kohdefunktion 
gradientin.
Herkkyystulkinta

Herkkyystulkinnassa tarkastellaan, miten kohdefunktion arvo muuttuu, kun yhtälörajoitetta muutetaan. Tarkastellaan  \min f(x),~h(x)=c muotoista tehtävää, missä
 c. Lagrangen kerroin ilmaisee kunka paljon kohdefunktion arvo muuttuu yhtälörajoituksen muuttuessa eli
missä  \nabla _{c} tarkoittaa gradienttia rajoitusehdon muutoksen suhteen.
Esimerkki: pisteen etäisyys suorasta

Esitetään tehtävä matemaattisessa muodossa ja ratkaistaan se Lagrangen menetelmällä. Olkoon piste  p=(x_{0},y_{0}) ja suora  ax+by+c=0, missä  a,b,c\in \mathbb {R}  ovat mielivaltaisia vakioita.
Minimoidaan etäisyyden funktio
ehdolla
Suoran yhtälö on siis optimointitehtävän ehto.
Muodostetaan etäisyysfunktiosta ja ehdosta Lagrangen funktio
Ratkaistaan funktion  L ääriarvot muuttujien  x,  y ja  \lambda  suhteen etsimällä  osittaisderivaattojen nollakohdat:
Kohdefunktion  \mathbf {a} =\nabla f(x) ja rajoitusehdon  \mathbf {b} =\nabla g(x) gradientit Lagrangen funktion ratkaisupisteessä.
Pisteen  p etäisyys suoralta.
Vasili

| Vasili |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  1. tammikuuta, 30. tammikuuta, 28. helmikuuta, 22. maaliskuuta, 12. huhtikuuta, 26. huhtikuuta, 2. elokuuta
Muunnelmia:  Pasi
Vastineita eri kielissä:  Basil, Basile, Basilio, Basilius, Bazeel, Bazil, Bazyli, Vassili, Vasilios, Vászoly, Wasja
Nimen alkuperä:  kreikkalainen Basileos, kuningas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vasili (ven. Василий) on venäläinen miehen etunimi. Se on muunnos kreikkalais­peräisestä nimestä Basileios (Βασιλειος), joka merkitsee kuningasta. Myös Suomessa nimi Vasili on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 571 henkilölle. Samaa alkuperää on suomalainen nimi Pasi.
Tunnettuja Vasileja > Hallitsijoita

Vasili Jaroslavitš (1241–1276), Vladimirin suuriruhtinas 1272–1276
Vasili I (1371–1425), Moskovan suuriruhtinas 1389–1425
Vasili II (1415–1462), Moskovan suuriruhtinas 1425–1462
Vasili III (1479–1533), Moskovan suuriruhtinas ja Venäjän hallitsija 1505–1533
Vasili IV, Vasili Šuiski (1552–1612), Venäjän tsaari 1606–1610
Heimo Lampi

Heimo Lampi (ylärivissä kesk.) ja muita kapteeni Aholan lentueen miehiä (Lentolaivue 24) vuonna 1942.
Heimo Olavi Lampi (29. helmikuuta 1920 Hollola – 1. kesäkuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen Kouvolan hovioikeuden presidentti, korkeimman oikeuden jäsen, kirjailija ja sodan aikana menestynyt taistelulentäjä.
Tausta

Lampi vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Sortavalassa, jonne perhe muutti Heinolasta hänen syntymävuonnaan. Perheen isä kuoli Heimon ollessa 13-vuotias, jolloin hän joutui keskeyttämään koulunkäyntinsä ja lähtemään ansiotyöhön.
Lampi valmistui ylioppilaaksi Kuopion lyseosta jatkosodan päätyttyä 1945, Ilmasotakoulusta hän oli valmistunut jo 1940. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1948 ja sai varatuomarin arvon 1951.
Ura > Taistelulentäjänä

Jatkosodan alkaessa 25. kesäkuuta 1941 Lampi saavutti ensimmäiset ilmavoittonsa. Brewster-hävittäjäkoneilla varustettu Lentolaivue 24:n toinen lentue, johon Lampi kuului, oli sijoitettuna Selänpään kentälle. Lentue hälytettiin torjumaan venäläistä 27:n SB-2-pommikoneen muodostelmaa, joka lähestyi Heinolaa. Ensimmäisinä ilmaan ehtineet Lampi ja ylikersantti Eero Kinnunen pudottivat muodostelmasta kumpikin 2½ konetta. Lampi palveli koko sodan ajan samassa laivueessa, ja sodan päättyessä hänellä oli tilillään 14 ilmavoittoa. Ratkaisutaisteluiden aikana 20. kesäkuuta 1944 Lampi pudotti yhden päivän aikana kolme viholliskonetta.
Lampi oli 1990-luvulla aloitteentekijänä jatkosodassa pudonneen suomalaisen Brewster 372 -koneen nostamiseksi. Hänen avustajinaan olivat tytär Marja Lampi ja sukeltaja Timo Nyman avustajineen sekä venäläinen ilmailuharrastaja Vladimir Prytkov ryhmänsä kanssa. Luutnantti Lauri Pekuri oli tehnyt kyseisellä koneella pakkolaskun pieneen järveen Maaselän kannaksella Karjalan tasavallan alueella kesäkuussa 1942. Venäläiset etsijät löysivät koneen neljän vuoden etsintöjen jälkeen 15. elokuuta 1998, runsaan kahden kuukauden kuluttua Heimo Lammen kuolemasta. Kone päätyi monien vaiheiden jälkeen vuonna 2004 Yhdysvaltain ilmavoimien museoon Pensacolaan Floridaan, jonne Heimo Lampi oli toivonutkin sen päätyvän.
Ura > Lakimiehenä

Lakimieheksi valmistuttuaan Lampi aloitti uransa lääninkamreerina ja esittelijänä Kuopion lääninhallituksessa, eteni hovioikeuden esittelijästä ja asianajotoimiston avustajan tehtävistä tuomariksi, ensin hovioikeudenneuvokseksi Itä-Suomen hovioikeuteen ja edelleen korkeimman oikeuden jäseneksi vuonna 1968. Hänet nimitettiin vasta perustetun Kouvolan hovioikeuden ensimmäiseksi presidentiksi vuonna 1978. Tästä virasta hän jäi eläkkeelle vuonna 1986. Lampi toimi Työtuomioistuimen varapuheenjohtajana vuosina 1969–1977.
Lampi toimi vuosia Kotimaa-lehden kolumnistina. Hän oli myös Yleisradion hartausohjelmien valvontalautakunnan jäsen.
Heimo Lammen sisko oli Elsa Vanhala o.s. Lampi (1918–2016), joka toimi sota-aikana muonituslottana ja oli esikuva Lotta Lunkreenille Erkki Tiesmaan säveltämässä ”Eldankajärven jää” -laulussa.
Teoksia

Lampi, Heimo: Tuomarin vala.  Kirjapaja, 1989.  ISBN 951-621-938-1
Lampi, Heimo – Lampi, Marja: Brewster-lentäjä.  Hobby-kustannus, 2006.  ISBN 952-5334-06-6
Lampi, Heimo: Elämän sykettä. Pakinoita.  Kirjapaja, 1986.  ISBN 951-621-670-6
Lampi, Heimo: - ja lähimmäistäsi niinkuin itseäsi. 1960. WSOY
Lampi, Heimo: Walther 7,65. 1962.WSOY
Kihlakunnan oikeus istuu. 1969–1970. 9-osainen televisionäytelmä.
Kuolema kulkee Meteoralla. 1981. Kirjapaja.
Hylätty miljoona. 1982. Kirjapaja.
Hävittäjälentäjät. Dokumenttikuunnelma. Käsikirjoitus Heimo Lampi, dramatisointi Pertti     Salomaa.Yleisradio, 65 lehteä.
Sortavalan päiviä. 1987. Kirjapaja.
Hyvästi Sortavala. 1988. Kirjapaja.
Tutun tuomarin valitut. 1991. Kirjapaja.
Viimeiset syöksykierteet. Yhdessä Yrjö Turkan kanssa. 1967. WSOY.
Aiheesta muualla

Heimo Lampi – the Pilot and the Writer. (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Verlan ilmataistelu 25.6.1941. (Arkistoitu – Internet Archive)
Heimo Lampi Kasvo-ohjelmassa 1979. Ylen Elävä arkisto.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Neukölln

Neukölln voi tarkoittaa seuraavia:
Neukölln, Berliinin hallintoalue (Bezirk)
Neukölln, Berliinin kaupunginosa (Ortsteil)
Kalevala: Kullervon tarina

| Kalevala: Kullervon tarina |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Antti J. Jokinen
Käsikirjoittaja:  Antti J. Jokinen ja Jorma Tommila
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Ensi-ilta:  2026
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalevala: Kullervon tarina on Antti J. Jokisen ohjaama tuleva suomalainen elokuva. Elokuvan ensi-ilta on vuonna 2026. Kalevalaan perustuvan elokuvan ovat käsikirjoittaneet Jokinen ja Jorma Tommila.
Elokuvan pääosassa Kullervona nähdään Elias Salonen. Eero Aho näyttelee elokuvan toista pääroolia, Untamoa. Muissa rooleissa ovat muun muassa Ilkka Koivula (Wäinö), Olli Rahkonen (Ilmarinen), Krista Kosonen (Ilmarisen vaimo), Johannes Holopainen (Kalervo) ja Seela Sella (muori).
Elokuva sijoittuu Pohjois-Karjalaan 1100-luvulle, ja se kuvataan pääosin Bomballa Nurmeksessa. Kuvaukset alkavat syyskuun puolivälissä 2024.
Elokuvan budjetti arvioidaan noin 4,9 miljoonaksi euroksi. Elokuvasäätiö tukee Kullervo-filmatisointia miljoonalla eurolla ja esimerkiksi Pohjois-Karjalan maakuntaliitto on myöntänyt tuotantoon 150 000 euroa. Yle osallistuu elokuvan tekoon ostamalla sen esitysoikeudet etukäteen.
Kullervon tarina on Antti J. Jokisen Storm Inc. -tuotantoyhtiön ja ReelMedia Oy:n yhteistuotanto.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elias Salonen  | … |  Kullervo   |
|  Eero Aho  | … |  Untamo   |
|  Ilkka Koivula  | … |  Wäinö   |
|  Olli Rahkonen  | … |  Ilmarinen   |
|  Krista Kosonen  | … |  Ilmarisen vaimo   |
|  Johannes Holopainen  | … |  Kalervo   |
|  Seela Sella  | … |  muori   |
Aiheesta muualla

Kalevala: Kullervon tarina -elokuvan teaser traileri Youtubessa.
Onni (nimi)

| Onni |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  28. helmikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  23. toukokuuta, 18. kesäkuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  sana onni
Infobox OKNimi-testi OK: 
Onni on suomalainen miehen nimi. Nimen katsotaan kuvastavan vanhempien tunteita lapsen syntyessä, tai se voidaan käsittää toivotukseksi, että onni seuraisi lasta koko hänen elinaikansa. Nimi on myös voitu käsittää latinalaisen, onnellista tarkoittavan Felix-nimen suomalaiseksi vastineeksi. Ensimmäisen kerran nimi annettiin suomalaiselle lapselle vuonna 1835.
Helmikuuhin 2025 mennessä nimi Onni on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 40 821 suomalaiselle miehelle ja noin 30 naiselle. Onnin nimipäivä on 28. helmikuuta (vuoteen 1996 asti se oli kuitenkin karkausvuosina 29. helmikuuta).  Nimi on ollut almanakassa vuodesta 1910 lähtien.
Kuvitteellisia Onneja

Onni Löytövaara, yksi Tommi Kinnusen romaanin Neljäntienristeys päähenkilöistä
Onni Partanen, tv-sarjassa Kotikatu
Onni von Sopanen, Johanna Vuoksenmaan elokuvan (2006) päähenkilö
Onni Taalasmaa, tv-sarjassa Salatut elämät
Onni, Alf -tilannekomediasarjan Tannerin perheen kissa (hahmon alkuperäisen nimen Lucky the Cat suomennosnimi Kolmoskanavalla ja MTV3-kanavalla esitetyn Alf-sarjan suomenkielisessä tekstityksessä).
Onni "kylän ravattisonni" Laukkanen, Jaakko Tepon kappaleessa Hilma ja Onni esiintyvä henkilö
Onni, toinen päähenkilöistä Maria Kuutin lastenkirjasarjassa Onni ja Aada.
Lammin kirkko

| Lammin kirkko |
| --- | --- |
 Lammin kirkon itäpääty.
Sijainti:  Katariinantie 2, 16900 Lammi, Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°04′49″N, 025°00′48″E
Seurakunta:  Lammin seurakunta
Rakentamisvuosi:  1510-luku
Materiaali:  harmaakivi
Istumapaikkoja:  n.500
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lammin kirkko helmikuussa 2007.
Lammin kirkko, sankarihaudat kesällä 2010
 kuvanveistäjä Emil Filen
Lammin kirkko on Lammilla keskellä Kirkonkylää sijaitseva keskiaikainen harmaakivikirkko. Kirkko on omistettu Aleksandrian Pyhälle Katariinalle, ja nykytiedon mukaan se on rakennettu 1510-luvulla, vaikka sisäseinässä on 1920-luvulla kirjoitettu vuosiluku 1444. Lammin kirkko on valtakunnallisesti arvokas kulttuuriympäristö.
Lammin häsyjoulu 1813

Kymmenen ihmistä kuoli kirkossa väen paetessa kirkosta pakokauhun vallassa. Joulukirkossa väki joutui paniikkiin, kun kynttilä putosi, vaikka ei varsinaista tulipaloa syttynytkään.
Kirkon palo ja uudelleenrakennus

Kirkko ja viereinen kolminivelinen kellotapuli paloivat Suomen sisällissodan loppuvaiheissa 29. huhtikuuta 1918. Etenevät Saksan Itämeren divisioonan joukot sytyttivät varastona olleen kellotapulin tuleen sillä seurauksella, että tuli levisi myös Lammin kirkkoon.
Palossa tuhoutuivat muun muassa 1690-luvulla veistetty saarnastuoli, tapulin keskiaikainen kello sekä osa kirkon arkistosta. Pystyyn jäivät lähinnä vain keskiaikaiset päädyt ja seinät. Kirkko kuitenkin korjattiin ja vihittiin uudelleen käyttöön juhannuksena 1920. Kirkkoon liittyvä vuosiluku 1444 on otettu piispa Otto Immanuel Collianderin julkaisemista paimenmuistioista.
Palon jälkeen kirkon uudelleenrakennuksen suunnitteli arkkitehti Usko Nyström. Seinä- ja kattomaalaukset suunnitteli ja osittain myös maalasi taiteilija Bruno Tuukkanen avustajinaan B. Liukko ja I. Grönvall.   Krusifiksin, alttarin puiset koristeet, kolmiosaisen triptyykin, seitsenhaaraiset kynttilänjalat sekä saarnastuolin on veistänyt Ateneumin silloinen veistonopettaja, itävaltalaissyntyinen Johan Friedl.  Saarnatuolin teki paikallinen puusepänliike Nyberg.
Puiset alttari, alttarikaide, penkit ja virsitaulu on valmistettu lammilaisessa Nybergin puusepänverstaassa. Uusi tapuli rakennettiin kokonaan kivestä ja katto puupaanusta. Uudet kellot saatiin Viipurin Papulan kasarmin sotilaskirkosta Suomen valtion lahjoittamina.
Viimeisin, arkkitehti Virpi Tervosen suunnittelema korjaus valmistui vuonna 2002.
Tyyli

Kirkko edustaa myöhäiskeskiaikaista välitystyyliä. Ulkoa se on aidosti keskiaikainen ja sisältä 1920-luvun käsitysten mukainen. Ennen tulipaloa kirkossa oli puinen, koristeellinen tynnyriholvikatto ja sivuilla lehterit. Korjauksessa kirkkoon rakennettiin kaartuvat betoniholvit ja kirkkotila koristeltiin runsain maalauksin. Myös ulkopäätyjen tiilet on koristeltu monipuolisesti. Länsipäädyssä on suuri goottilainen pyöröikkuna ja seinään muurattuna kaksi myllynkiveä. Kirkko on puusisusteinen ja sen alttarikaappi on harvinainen moderni keskiaikaistyylinen puuveistos, joka aikoinaan lienee tarkoitettu Helsingin Johanneksenkirkkoon mutta jonka Lammin seurakunta sai ostaa.
28-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas, ja ne on asennettu Lammin kirkkoon vuonna 1967.
Lammin kirkko postimerkeissä

Lammin kirkon kuva on päässyt suomalaiseen postimerkkiin, niin sanottuun yleismerkkiin kolme kertaa: 30 ja 50 markan merkkiin ennen vuoden 1963 rahauudistusta ja sen jälkeen 50 pennin merkkiin 1963.
Kuvia

Kirkon sakastin päätykolmio
Lammin kirkko postimerkissä vuodelta 1956
Sitaatti oven yläpuolella
Kirkon koristeelliseksi maalattu holvi
Näkymä kirkon alttarille
Kirkon urut
Kirjallisuutta

Kotiseutumme Hattula-Hauho-Kalvola-Lammi-Tuulos 2005–2006, s. 756–757.  Oy Botnia-Foto Ab, 2006.  ISBN 952-5176-58-4
Hiekkanen, Markus: Suomen keskiajan kivikirkot.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-861-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lammin kirkko Wikimedia Commonsissa
Lammin kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Lammin seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Hämeen Sanomat: Ihastuttavaa fantasiakeskiaikaa[vanhentunut linkki]
Hämeenliitto (PDF)
Lammin kirkko 100 vuotta | Kaisu Koskuen juhlaesitelmä: Lammin kirkon korjaus vuosina 1918–1920 Keski-Häme 29.8.2021
Frank Lampard

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 Frank Lampard vuonna 2013.
Henkilötiedot
Koko nimi: Frank James Lampard
Syntymäaika: 20. kesäkuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Romford, Lontoo, Englanti
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 184 senttimetriä
Seura
Seura: Coventry City
Tehtävä: päävalmentaja
Junioriseurat
1994–1995: West Ham United
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1995–2001 | West Ham United | 148 | (24) |
| 1995–1996 | → Swansea City (laina) | 9 | (1) |
| 2001–2014 | Chelsea | 429 | (147) |
| 2014–2015 | Manchester City | 32 | (6) |
| 2015–2016 | New York City | 29 | (15) |
| Yhteensä | Yhteensä | 647 | (193) |
Maajoukkue
| 1997–2000 | Englanti U21 | 19 | (9) |
| 1998 | Englanti B | 1 | (0) |
| 1999–2014 | Englanti | 106 | (29) |
Valmennusura
2018–2019: Derby County
2019–2021: Chelsea
2022–2023: Everton
2023: Chelsea
2024–: Coventry City
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Frank Lampard (s. 20. kesäkuuta 1978) on englantilainen jalkapalloilija ja Coventry City FC:n päävalmentaja.
Ura pelaajana

Lampard pelasi vuodet 2001–2014 Englannin Valioliigan Chelseassa. Aikaisemmin hän pelasi West Ham Unitedissa ja Swansea Cityssä. Hän edusti viimeiseksi Yhdysvaltain MLS-liigan New York Cityä.
Vuonna 2005 Fifa valitsi hänet vuoden toiseksi parhaaksi jalkapalloilijaksi, Ronaldinhon jälkeen.
Chelsean varakapteeni Frank Lampard on kahdesti peräkkäin, kausina 2004–2005 ja 2005–2006, voittanut Chelsean maalipörssin Valioliigassa. Se on hyvin harvinaista, koska Lampardin pelipaikka oli keskikentän keskellä, joskus tosin laidassa. Lampard oli myös ahkera laukoja, ja hänellä oli teknisesti loistava potkutekniikka. Hän tekikin kaudella 2005–2006 suuren osan 17 liigamaalistaan vapaapotkuista. Yleensä hänen ampuessaan pallo lensi suoraan pyörimättä juurikaan akselinsa ympäri, mikä on merkki osuman puhtaudesta. Lampard myös antoi yleensä joukkueensa rangaistuspotkut, osoitteena lähes aina vasen alakulma.
Lampard pelasi Englannin maajoukkueessa 106 ottelua ja teki niissä 29 maalia. Hän voitti Englannin maajoukkueen maalipörssin vuoden 2006 MM-kilpailuiden karsinnoissa. Hän oli ainoa pelaaja, joka esiintyi jokaisessa Englannin karsintaottelussa. Lampard oli mukana vuoden 2004 EM-kilpailuissa ja vuosien 2006, 2010 ja 2014 MM-kilpailuissa. Lampard lopetti maajoukkueuransa vuoden 2014 MM-kisojen jälkeen ja jalkapalloilun kokonaan alkuvuodesta 2017.