stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vetterli M 1869
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Vetterli Series
M1869, M1869/71, M1878 & M1881 Vetterli (Arkistoitu – Internet Archive)
William Mäkinen

| William Mäkinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1995 (ikä 29) Jämsänkoski, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mäksä
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  79 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–
Aik. seurat:  KeuPa HT (Mestis) SaiPa (SML) SaPKo (Mestis) VHK Vsetín (Tšekki I) Grüner Ishockey (Norja) Lillehammer IK (Norja) Jokers de Cergy (Ranska)
William Mäkinen (s. 19. kesäkuuta 1995 Jämsänkoski) on suomalainen jääkiekkopuolustaja.
Ura > Maajoukkueura

Mäkinen on pelannut yhden poikien maaottelun.
Vietnamin–Kiinan sota (1405–1407)

Vietnamin–Kiinan sota käytiin vuosina 1405–1407, kun Ming-dynastian hallitsema Kiina hyökkäsi Đại Việt -keisarikuntaan Vietnamissa.
Ming-dynastian keisari Yongle valtasi Annamin alueen ja pystyi pitämään sitä lähes 20 vuotta. Syrjäytetty Trần-dynastia oli pyytänyt kiinalaisten apua, ja kun Kiinan lähettiläs surmattiin, keisari Yongle lähetti noin puolen miljoonan miehen hyvin koulutetun armeijan valloittamaan Vietnamia. Vietnamilaiset taipuivat pian ylivallan edessä. Lê-dynastia palautti kuitenkin nopeasti vietnamilaisten itsenäisyyden.
Vietnaminsypressi

| Vietnaminsypressi |
| --- | --- |
 Vietnaminsypressin taimi.
Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Versokasvit Streptophyta
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Paljassiemeniset Pinopsida
Lahko::  Cupressales
Heimo::  Sypressikasvit Cupressaceae
Suku::  Sypressit Cupressus
Laji::  vietnamensis
Kaksiosainen nimi
 Cupressus vietnamensis  (Farjon & T.H.Nguyên) Silba (2005) 
Synonyymit
 Callitropsis vietnamensis (Farjon & Hiep) D.P. Little  Xanthocyparis vietnamensis Farjon & Hiep 
Katso myös
   Vietnaminsypressi Wikispeciesissä   Vietnaminsypressi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vietnaminsypressi (Cupressus vietnamensis) on sypresseihin kuuluva paljassiemeninen kasvi, joka kasvaa Vietnamissa. Se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi.
Vietnaminsypressi löydettiin vasta vuonna 1999 ja kuvattiin uutena lajina 2002. Se arvioitiin aluksi äärimmäisen uhanalaiseksi, kun tunnettiin sen yksiöitä vain hyvin pieneltä, alle 10 neliökilometrin alueelta. Sittemmin puita on löydetty uusia, ja levinneisyysalue on todellisuudessa suurempi. Yksilömäärä on arvioitu olevan 500–1000, mutta se on laskussa. Vietnaminsypressi kasvaa kalkkikivikarstilla pilvimetsissä seuranaan douglaskuusilaji Pseudotsuga sinensis.
Windischeschenbach

| Windischeschenbach |
| --- | --- |
 vaakuna
 Windischeschenbach
 Koordinaatit: 49°48.1′N, 12°9.4′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Oberpfalz
Piirikunta:  Neustadt an der Waldnaab
Hallinto:  
 – Pormestari:  Karlheinz Budnik
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  36,4 km²
Korkeus:  438 m
Väkiluku (31.12.2020):  4 923
 – Väestötiheys:  135 as./km²
 
 windischeschenbach.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Windischeschenbach on kaupunki Baijerin osavaltiossa Saksassa. Se kuuluu Oberpfalzin hallintopiiriin ja Neustadt an der Waldnaabin piirikuntaan. Vuoden 2020 lopussa kaupungin asukasluku oli 4 923. Pinta-alaltaan se on 36,4 neliökilometrin suuruinen ja sen väestötiheys on 135 as./km².
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Windischeschenbach Wikimedia Commonsissa
Windischeschenbachin kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Vaskion Osuuspankki

Vaskion Osuuspankki oli vuonna 1921 perustettu POP Pankki -ryhmään kuulunut osuuspankki, jonka kotipaikka oli Salo, ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Halikko. Pankin pääkonttori sijaitsi Halikon Vaskiolla ja toinen konttori Salon keskustassa.
Vaskion Osuuspankki ja Kosken Osuuspankki yhdistyivät 1.3.2014. Yhdistynyt pankki jatkaa toimintaansa jälkimmäisellä nimellä. Vaskion osuuspankki kuitenkin suljettiin vuonna 2021.
Vastarinnan akseli

Vastarinnan akseli (arab. محور المقاومة‎, Miḥwar al-muqāwama, pers. ‏محور مقاومت‎, Mehvar-e Moqāvemat) on Iranin tukemista länsivastaisista ja Israel-vastaisista shiialaisista asejoukoista koostuva toimijaryhmä. Siihen ovat kuuluneet muiden muassa Hizbollah (Libanon), Liwa Fatemiyoun (Afganistan) ja Liwa Zainebiyoun (Pakistan). Irakissa vastarinnan akselia ovat edustaneet Harakat Hizbollah al-Nujaba ja Kata’ib Hizbollah.
Iranin valta Lähi-idässä kasvoi Isiksen toiminnan hiipumisen myötä 2010-luvulla. Syyrian hallinnosta tuli riippuvainen Iranista, joka on tukenut Bashar al-Assadin hallintoa Syyrian sisällissodan alusta lähtien. Iran on vaikuttanut hyvin vahvasti libanonilaiseen yhteiskuntaan. Iran on lisäksi vaikuttanut Saudi-Arabian vastustamien Jemenin huthikapinallisten ja Qatarin diplomaattisen kiistan taustalla.
Lokakuussa 2023 alkaneessa Gazan sodassa Israeliin ovat ampuneet raketteja vastarinnan akselin toimijat, joista keskeisessä asemassa on ollut Hizbollah.
Vanuatu

Vanuatu (viralliselta nimeltään Vanuatun tasavalta, vuoteen 1980 asti Uudet-Hebridit) on saarivaltio Oseaniassa. Se sijaitsee Melanesiassa, lounaisella Tyynellämerellä, noin 1 750 kilometriä Australiasta itään. Vanuatun lähimmät naapurimaat ovat Salomonsaaret pohjoisessa, Ranskalle kuuluva Uusi-Kaledonia 500 kilometriä lounaaseen sekä Fidži idässä. Vuonna 2020 maassa oli väestönlaskennan mukaan noin 302 000 asukasta.
Vanuatu kuuluu Kansainyhteisöön ja käsittää 83 lähinnä tuliperäistä saarta melko tiiviinä ryhmänä. Suurin saari on Espiritu Santo, ja maan pääkaupunki Port Vila sijaitsee Efaten etelärannikolla. Vanuatun inhimillinen kehitys on YK:n kehitysohjelman mukaan keskitasoa (0,659).  Maailmanpankki määrittelee maan kehitysmaaksi.
Alueelle on tullut ennen eurooppalaisia useita uudisasukkaiden ryhmiä eri lähtöalueilta, ja siksi siellä edelleen puhutaan yli sataa paikallista kieltä. Vanuatu itsenäistyi vuonna 1980 ja oli sitä ennen kuulunut Ranskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle.
Maantiede

Vanuatu koostuu 83 saaresta, joista suurin osa on tuliperäisiä, vuoristoisia ja koralliriuttojen ympäröimiä. Vain saarten rannikoilla on kapeita alankoalueita. Noin 65 saarella on asutusta. Suurin saarista on Espiritu Santo (4 248 km²); muita merkittäviä saaria ovat Malekula, Eromanga, Ambrym, Tanna, Pentecost, Epi ja Efate. Maan pääkaupunki Port Vila sijaitsee Efaten saarella. Toinen suuri kaupunki Luganville (10 738 asukasta) sekä maan korkein vuori Mount Tabwemasana (1 877 m) sijaitsevat Espiritu Santolla. Kaksi eteläisintä saarta, Matthew ja Hunter, ovat sekä Vanuatun että Ranskan vaatimia.
Vanuatun ilmasto on trooppinen ja sateinen. Lämpimintä ja sateisinta on marras–huhtikuussa ja viileintä sekä kuivinta kesä–lokakuussa. Kolmea neljäsosaa maasta peittää trooppinen sademetsä, joka luokitellaan omaksi ekoalueekseen. Vanuatun sademetsiä esiintyy lisäksi läheisillä Salomonsaariin kuuluvilla Santa Cruzin saarilla.
Vanuatu sijaitsee seismisesti aktiivisella alueella. Aoban saarella on alkanut tulivuorenpurkaus vuonna 2005.. 26. marraskuuta 1999 maassa tapahtui merenalainen maanjäristys (7,3 Richterin asteikolla) ja sitä seurannut tsunami. Se oli maan pahin maanjäristys vuosikymmeniin.
Vanuatun hedelmällinen maaperä ja trooppinen ilmasto ylläpitävät rehevää kasvillisuutta. Vehreimmillä alueilla elää yli 1500 kasvilajia. Päällyskasveina kasvaa 158 kämmekkälajia, joista 40 on kotoperäisiä. Eläimistöön kuuluvat kotoperäiset lepakot, maa- ja merilinnut, delfiinit, valaat, kilpikonnat ja dugongit. Saaria ympäröivillä koralliriutoilla elää yli 300 korallilajia ja yli 450 lajia riuttakaloja.
Vanuatussa on yksi kansallispuisto, Million Dollar Pointin kansallispuisto Espiritu Santolla, ja yli sata muuta suojelukohdetta.
Ainoa Unescon maailmanperintökohde Vanuatussa on Roi Matan perintö: 1600-luvun merkittävän päällikön asuinpaikka, kuolinpaikka ja hauta. Kohde lisättiin maailmanperintöluetteloon vuonna 2008.
Historia

Ensimmäiset ihmiset saapuivat Vanuatuun noin 3 100 vuotta sitten, ja saaristo oli tärkeä välietappi ihmisille, jotka asuttivat Tyyntämerta. Ensimmäiset ihmiset kuuluivat niin sanottuun Lapitan kulttuurin ja puhuivat austronesialaisia kieliä. Ensimmäisten muuttajien jälkeen saarille on tullut useampiakin muuttoaaltoja, muun muassa polynesialaisia Aniwan ja Futunan saarille.
Eurooppalaiset löysivät saaret 1606, kun portugalilainen tutkimusmatkailija Pedro Fernández de Quirós havaitsi Espiritu Santon saaren luullen sitä ensin eteläiseksi mantereeksi. Seuraavan kerran saaret tulivat länsimaalaisten tietoisuuteen vasta 1768, kun Louis Antoine de Bougainville löysi saaret uudelleen. Kapteeni James Cook kartoitti saaria 1774 ja nimesi ne Uusiksi-Hebrideiksi. Nimi säilyi käytössä aina saarten itsenäistymiseen asti.
1800-luvulla saarille saapuivat katoliset ja protestanttiset lähetyssaarnaajat. 1860-luvulla jopa yli puolet maan aikuisesta miesväestöstä työskenteli plantaaseilla Australiassa ja lähisaarilla. Myös Vanuatuun saapui uudisasukkaita, jotka perustivat puuvillaviljelmiä ja myöhemmin kahvin, kaakaon, banaanien ja kookospähkinöiden tuotantoa. Aluksi suurin osa maahanmuuttajista oli brittejä, mutta vuosisadan vaihteessa ranskalaiset olivat enemmistönä. Maiden kilpailu saarten hallinnasta päättyi lopulta poikkeukselliseen yhteishallintoon vuonna 1906. Melanesialaiselta alkuperäisväestöltä evättiin kummankin maan kansalaisuus.
Amerikkalaisten saavuttua saarille toisen maailmansodan myötä 1940-luvun alussa alkoivat kansallismieliset aatteet herätä saarelaisten keskuudessa. Uusien-Hebridien kansallinen puolue perustettiin 1970-luvulla, ja se nimesi itsensä Vanua'aku Patiksi 1974. Puolue ajoi maan itsenäisyyttä, jonka Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta lopulta myönsivät 30. heinäkuuta 1980.
Vanua’akun Walter Lini oli Vanuatun ensimmäinen pääministeri, jonka johdolla valtio ajoi sitoutumatonta politiikkaa. Vanuatu solmi diplomaattiset ja taloudelliset suhteet sekä moniin kapitalistisiin valtioihin että Neuvostoliittoon, Kiinaan, Libyaan ja Kuubaan.
1990-luvulla Vanuatu oli poliittisesti epätasapainoisessa tilassa, minkä johdosta maan hallintoa jouduttiin hajauttamaan. Monia sen ajan johtavia poliitikkoja on 2000-luvulla tuomittu väärinkäytöksistä. Vanuatun poliittinen epävakaus on jatkunut 1990-luvulta 2000-luvulle: esimerkiksi vuosina 1995–2001 pääministeri vaihtui kuudesti ja vuoden 2011 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana maassa oli neljä pääministeriä.
Vanuatuun iski maaliskuussa 2015 viidennen luokan sykloni Pam, joka tuhosi pahoin rakennuksia ja viljelmiä, aiheutti useiden ihmisten kuoleman ja jätti tuhansia ihmisiä kodittomiksi. Pääkaupunki Port-Vila oli vasta hiljattain saanut vuoden 2002 maanjäristyksen jälkeisen jälleenrakennuksen valmiiksi.
Politiikka

Vanuatun valtiomuoto on tasavalta. Lainsäädäntöelimenä on yksikamarinen 52-paikkainen parlamentti, jonka jäsenet valitaan neljän vuoden välein äänestämällä. Äänestysikäraja on 18 vuotta. Maata johtaa presidentti, jonka asema on lähinnä seremoniallinen. Presidentin valitsee viiden vuoden välein kollegio, joka koostuu parlamentin jäsenistä ja provinssiparlamenttien puheenjohtajista. Heinäkuusta 2017 lähtien Vanuatun presidenttinä on toiminut Tallis Obed Moses, joka on taustaltaan presbyteerisen kirkon pastori.
Vanuatun pääministeri on hallituksen päämies, joka valitaan parlamentaarikkojen joukosta. Vuoden 2020 vaalien jälkeen pääministeriksi nousi Vanua'aku Patin Bob Loughman. Vanuatun poliittinen kenttä on hyvin repaleinen, sillä vuoden 2020 vaaleissa parlamenttiin pääsi 18 puoluetta. Sirpaleisen puoluekentän takia hallitukset ovat kaatuneet usein epäluottamuslauseisiin. Charlot Salwain hallitus 2016–2020 istui koko nelivuotisen kauden ensimmäisen kerran sitten vuoden 1995.
Muiden Tyynenmeren saarivaltioiden tavoin naisten osuus poliittisessa päätöksenteossa on erittäin matala. Vuonna 2020 Vanuatu oli Papua-Uuden-Guinean ja Mikronesian liittovaltion lisäksi ainoa maa maailmassa, jonka parlamentissa ei ole ainuttakaan naispuolista kansanedustajaa. Naisia asettuu vaaleissa myös ehdokkaiksi vain murto-osa miesten määrästä: vuoden 2020 vaaleissa Vanuatussa ehdokkaana oli vain 17 naista kun taas miehiä oli 275..
Korruptio ja vallan väärinkäyttö ovat vaikeita ongelmia, ja monet ministereistäkin on tuomittu erilaisista rikoksista vankilaan. Pääministeri Tallis armahti elokuussa 2021 kolme entistä pääministeriä, Charlot Salwain, Joe Natumanin ja Serge Vohorin. Vuoden 2015 lahjontaskandaalin keskeinen hahmo, entinen pääministeri Moana Carcasses Kalosil ei saanut armahdusta.
Freedom House pitää korruptiosta huolimatta Vanuatua vapaana valtiona, ja esimerkiksi oikeuslaitosta pidetään itsenäisenä. Ihmisillä on kokoontumisvapaus ja liikkumisvapaus. Naisten asemaa heikentää laajalla levinnyt perheväkivalta, ja köyhyys vaikuttaa monien ihmisten elämään.
Provinssit

Vanuatu jakautuu kuuteen provinssiin, joista Sanma on pinta-alaltaan suurin ja Torba pienin. Suluissa vuoden 2020 väestönlaskennan väkiluku.
Malampa (42 376 asukasta)
Penama (35 474)
Sanma (61 458)
Shefa (105 336)
Tafea (45 634)
Torba (11 417)
Talous

Vanuatun talous perustuu pitkälti maatalouteen ja matkailuun. Kaksi kolmasosaa väestöstä saa toimeentulonsa maataloudesta, ja erityisesti omavaraisviljelyn osuus on merkittävä. Koronapandemia iski erityisen pahasti matkailualaan, ja Vanuatun talous supistui vuonna 2020 peräti 9,8 prosenttia ja vielä seuraavanakin vuonna 1,0 prosenttia. Talouden oletetaan toipuvan vuoden 2023 aikana, jolloin matkailu, maatalous ja rakennusala jatkavat kasvuaan.
Vanuatun tärkeimmät rahakasvit ovat kookospalmu, kavapippuri, kaakaopuu ja kahvi. Omavaraisviljelyssä viljellään usein juureksia, kuten taaroa, jamssia, maniokkia ja bataattia. Merkittävimmät vientituotteet ovat kopra, liha, kaakao, puutavara, kava ja kahvi.
Vanuatun talous tukeutuu vahvasti ulkomaiseen apuun ja kehitysjärjestöjen tarjoamiin edullisiin lainoihin. Maan talouden kehitystä hidastavat riippuvuus muutamista vientituotteista, haavoittuvuus luonnonmullistuksille ja pitkät välimatkat. Saksalaisen Maailman riski-indeksin mukaan Vanuatu on maailman maista kaikista alttein erilaisille luonnonkatastrofeille. Maa kärsii myrskyistä, maanjäristyksistä, tulivuorenpurkauksista ja tsunameista, ja keskimäärin 64 prosenttia vanuatualaisista kärsii joka vuosi luonnonmullituksen seurauksista.
Liikenne

Vanuatun saarilla tieliikenne keskittyy pääosin rannikolle, ja sisämaassa on vain hajanainen tieverkosto. Saarten välinen liikenne tapahtuu laivoilla ja lentokoneilla.
Kansainväliset lentokentät ovat pääkaupunki Port Vilan Bauerfieldin kansainvälinen lentoasema, Espiritu Santolla sijaitseva Santon kansainvälinen lentoasema, jolta on yhteyksiä maan pohjoisille saarille, ja Tannalla sijaitseva Whitegrassin lentoasema, jolta on yhteyksiä eteläisille saarille.
Väestö

Vanuatun vuoden 2020 väestönlaskennan alustavan tuloksen mukaan maassa asui 301 695 ihmistä. Suurin osa väestöstä on melanesialaisia, joita kutsutaan yhteisnimellä ni-Vanuatu. Vuoden 2020 väestönlaskennan tietojen mukaan ni-Vanuatun osuus asukkaista on noin 99 prosenttia. Tämän lisäksi on jonkun verran eurooppalaisia, aasialaisia, polynesialaisia ja mikronesialaisia.
Vanuatun kolme virallista kieltä ovat englanti, ranska ja bislama, joka on alun perin englannista kehittynyt kreolikieli. Näiden lisäksi Vanuatussa puhutaan yli sataa eri paikallista kieltä; kielten määrä suhteutettuna väkilukuun on maailman suurin. Bislama on noussut käytännössä lingua francan asemaan, ja sitä puhuu vähintään toisena kielenään suurin osa asukkaista.
Suurin osa Vanuatun asukkaista on kristittyjä. Kirkkokunnista suurin on presbyteerit, jonka osuus on vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 27,2 prosenttia. Seitsemännen päivän adventisteja oli 14,8 prosenttia, katolisia 12,1 prosenttia, anglikaaneja 12,0 prosenttia ja muihin kristillisiin ryhmittymiin kuuluvia 13,1 prosenttia. Perinteisiä uskontoja seurasi 3,1 prosenttia väestöstä. Viimeksi mainittuun lasketaan mukaan myös John Frumin ympärille kehittyneen lastikultin seuraajat.
Kulttuuri

Vanuatulainen kulttuuri on maan kielten tavoin varsin monimuotoista, ja jokaisella saarella on hieman omanlaisensa kulttuurimuotoja, kuten tansseja, seremonioita ja taiteita. Bislamankielisellä sanalla kastom viitataan perinteiseen kulttuuriin ja yhteiskuntaan. Kavasta tehtävä päihdyttävä juoma on osa vanuatulaista kastomia, ja sitä juo monilla saarilla sekä miehet että naiset. Tannalla sen sijaan se on vain miehille suunnattu rituaalijuoma, eikä naiset saa siellä tulla lähelle miesten taloja eli nakalameja, kun kavaa juodaan. Yksi Vanuatun tunnetuimmista perinteistä on Pentecostsaarella harjoitettu naghol, joka on benjihypyn esikuva.
Vuonna 1938 saarilla syntyi John Frumin mukaan nimetty  lastikultti. Sen mukaan eurooppalaisten ja amerikkalaisten tuomat tavarat ovat yliluonnollista alkuperää olevia lahjoja. Kultti sai uskonnon aseman 1956. John Frumiin uskovat järjestävät vuosittain tapahtuman, joka jäljittelee amerikkalaisen sotilasparaatin muotoja ja jonka tarkoituksena on houkutella myyttinen John Frum palaamaan saarelle tuomaan yltäkylläisyyttä. Nimi John Frum saattaa olla alkujaan ”John From America”.
Vanuatun ruokakulttuurissa tyypillinen eteläisen Tyynenmeren keittiö yhdistyy ulkomailta tuotuihin vaikutteisiin.
Vanuatussa julkaistuja sanomalehtiä ovat Vanuatu Weekly, Vanuatu Daily Post, Nasara, Port Vila Presse ja Ni-Vanuatu. Ainoa televisiokanava Television Blong Vanuatu lähettää ohjelmaa sekä ranskaksi että englanniksi.
Urheilu

Vanuatu on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin vuodesta 1988 alkaen 2–6 hengen joukkueella. Se ei ole saavuttanut olympiamitaleita.
Vanuatun jalkapallomaajoukkue on sijoittunut kolmanneksi Etelä-Tyynenmeren kisoissa vuosina 2003 ja 2007. Huhtikuussa 2011 se oli FIFAn rankingissa sijalla 165. Maassa toimii kaikkiaan 230 jalkapalloseuraa ja niissä on 6 400 rekisteröityä pelaajaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanuatu Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Vanuatu Wikivoyagessa (englanniksi)
Vanuatun kartta
Roi Matan hautapaikka Eretoka
Vanuatun provinssit
Bauerfieldin lentoasema
William Anthony Hughes

William Anthony Hughes (23. syyskuuta 1921 – 7. helmikuuta 2013) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Youngstownin hiippakuntaan 6. huhtikuuta 1946 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Inis Cathaigin titulaaripiispaksi 23. heinäkuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi James William Malone, jota avustivat Joseph Louis Bernardin ja William Michael Cosgrove.
13. huhtikuuta 1979 Hughes sai nimityksen Covingtonin hiippakunnan piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 8. toukokuuta. Hän jäi eläkkeelle 4. heinäkuuta 1995.
Windhamin piirikunta (Vermont)

Windhamin piirikunta (engl. Windham County) on Yhdysvaltojen Vermontin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 42 222 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Newfanen kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1781.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Windhamin piirikunta (Vermont) Wikimedia Commonsissa
William Anderson

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Chamonix 1924 | jääkiekko |  |
William Harding Anderson (1. huhtikuuta 1901 Nantwich, Englanti – 23. helmikuuta 1983 Birkenhead, Englanti) oli brittiläinen jääkiekkoilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana Yhdistyneen kuningaskunnan pronssia voittaneessa joukkueessa Chamonix’n olympialaisissa 1924.
Vastanaineet

| ”Vastanaineet” Turmion Kätilöt |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Diskovibrator
 Julkaistu: 15. toukokuuta 2015
 Formaatti: digitaalinen, CDS
 Tyylilaji: industrial metal
 Kesto: 03.58
 Levy-yhtiö: Osasto-A
Turmion Kätilöiden muut singlet
| ”Jalopiina” 2013 | ”Vastanaineet” 2015 | ”Hyvissä höyryissä” 2015 |
Vastanaineet on Turmion Kätilöiden kappale ja single, joka julkaistiin 15. toukokuuta 2015.
Single julkaistiin digitaalisen formaatin ohella myös rajoitettuna 200 kappaleen CD-singlenä, jota myytiin paidan kanssa. Julkaisun johdosta yhtye vuokrasi Kuopiosta M/S Ukko -sisävesialuksen ja järjesti kolmena päivänä sinkkuristeilyn.
Varpu Marjomäki

Varpu Marjomäki (s. 1962) on suomalainen solu- ja molekyylibiologian professori Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa vuodesta 2020. Hänen tutkimusalaansa on monitieteinen nanotiede.
Marjomäki on toiminut solu- ja molekyylibiologian akatemiatutkijana vuodesta 2007 lähtien ja ollut lehtori Jyväskylän yliopistossa vuodesta 2009. Hän on Jyväskylän yliopiston dosentti ja vieraileva tutkija Kapkaupungin yliopistossa Etelä-Afrikassa 2018 lähtien.
Marjomäki on erikoistunut enterovirusten infektiomekanismeihin. Hänen enterovirustutkimuksensa alkoi vuonna 1998 hänen liittyessään Jyrki Heinon tutkimusryhmään Jyväskylän yliopistossa. Hän on tehnyt yhteistyötä myös Luonnonvarakeskuksen kanssa etsiessään antiviraaleja eli viruksen toimintaa estäviä aineita Suomen luonnosta. Marjomäki on tutkinut myös koronaviruksia, kuten COVID-19-sairautta aiheuttavaa virusta. Hän on saanut toisen Jyväskylän yliopiston professorin, Perttu Permin, kanssa Suomen Akatemian konsortiorahoituksen COVID-19-inhibiittoreiden tutkimiseen.
Marjomäeltä on ilmestynyt yli sata vertaisarvioitua tieteellistä julkaisua. Marjomäki on johtoryhmän jäsen Virustautien tutkimussäätiössä sekä varajohtaja ja sihteeri Nordic Microscopy Societyssa.
Aiheesta muualla

Varpu Marjomäki Jyväskylän yliopiston verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Windhamin piirikunta (Connecticut)

Windhamin piirikunta (engl. Windham County) on Yhdysvaltojen Connecticutin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 116 782 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Putnamin kunta. Piirikunta perustettiin 12. toukokuuta 1726.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Windhamin piirikunta (Connecticut) Wikimedia Commonsissa
Connecticutin osavaltio
| --- | --- |
Alueet:   Central Naugatuck River Valley  Gold Coast  Greater Bridgeport  Greater Danbury  Greater New Haven  Greater Hartford  Kaakkois-Connecticut  Litchfield Hills  Lounais-Connecticut  Lower Connecticut River Valley  Quiet Corner 
Piirikunnat:   Fairfield  Hartford  Litchfield  Middlesex  New Haven  New London  Tolland  Windham 
Kaupungit:   Ansonia  Bridgeport  Bristol  Danbury  Derby  Hartford (pääkaupunki)  Meriden  Middletown  Milford  New Britain  New Haven  New London  Norwalk  Norwich  Shelton  Stamford  Torrington  Waterbury  West Haven
William Murdoch (kuvitteellinen henkilöhahmo)

| William Murdoch |
| --- | --- |
 Murdoch televisiosarjassa Murdochin murhamysteerit.
Luoja(t):  Maureen Jennings
Näyttelijä(t):  Yannick Bisson
Henkilötiedot
Ammatti:  poliisi
Sukupuoli:  mies
Asuinpaikka:  Toronto, Kanada
Suhteet
Vanhemmat:  Harry Murdoch/Smith (isä) Mary Murdoch (äiti)
Sisarukset:  Susannah Murdoch (pikkusisko) Ylikonstaapeli Jasper Linney (isovelipuoli)
Puoliso(t):  Tohtori Julia Odgen Anna Fulford (entinen rakkaus)
Lapset:  Harry Susannah Murdoch
Muut sukulaiset:  Ruby Ogden (käly)
Tutut:  konstaapeli George Grabtree komisario Thomas Brackenreid Tohtori Emily Grace konstaapeli Henry Higgins Margaret Brackenreid Terrence Meyers ylikonstaapeli Llewellyn Watts
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rikosylikonstaapeli William Murdoch on kirjailija Maureen Jenningsin luoma kanadalainen rikospoliisi, joka esiintyy Jenningsin romaaneissa ja televisiosarjassa Murdochin murhamysteerit. Sarjassa Murdochia esittää Yannick Bisson.