stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hurmaava joukkoitsemurha (elokuva)
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Heikki Kinnunen  | … |  eversti Hermanni Kemppainen   |
|  Tom Pöysti  | … |  Onni Rellonen, liikemies   |
|  Sari Siikander  | … |  Helena Puusaari, vararehtori   |
|  Santeri Kinnunen  | … |  Seppo Sorjonen, tarjoilija   |
|  Heikki Nousiainen  | … |  Korpela, linja-autonkuljettaja   |
|  Eija Nousiainen  | … |  Lisbeth Korhonen   |
|  Vesa Mäkelä  | … |  Hannes Jokinen   |
|  Vesa-Matti Loiri  | … |  Mikko Heikkinen   |
|  Kristiina Halkola  | … |  Leena Mäki-Vaula   |
|  Eero Melasniemi  | … |  Jarmo Korvanen, vääpeli (evp)   |
|  Lassi Alhorinne  | … |  Jari Kosunen   |
|  Leila Itkonen  | … |  Jari Kosusen äiti   |
|  Juha Muje  | … |  Uula Lismanki, poromies   |
|  Titta Jokinen  | … |  Hellevi Nikula   |
|  Nora Lähteenmäki  | … |  Tarja Halttunen   |
|  Mira Kivilä  | … |  Elsa Taavitsainen   |
|  Liisa Paatso  | … |  Aulikki Granstedt   |
|  Juha Veijonen  | … |  Ensio Häkkinen   |
|  Antti Litja  | … |  Jarl Hautala   |
|  Heidi Herala  | … |  Raili Rellonen, Onni Rellosen vaimo   |
|  Esko Nikkari  | … |  Sakari Piippo   |
|  Toni Wahlström  | … |  Taisto Rääseikköinen, rajavartija   |
|  Risto Kaskilahti  | … |  bussikuski   |
|  Marja-Leena Kouki  | … |  Lea Lankinen   |
|  Jyrki Kovaleff  | … |  pappi   |
|  Kiti Kokkonen  | … |  keskustyttö   |
|  Ville-Veikko Salminen  | … |  Ermei Rankkala   |
|  Risto Aaltonen  | … |  Sakari Urpela   |
|  Olli Ikonen  | … |  Hans Hunttinen   |
|  Oiva Lohtander  | … |  Olof Oravainen   |
|  Aarre Karén  | … |  varatuomari   |
|  Hannu Huuska  | … |  hovimestari   |
|  Aarno Sulkanen  | … |  nimismies   |
|  Rita Tainola  | … |  toimittaja   |
|  Tarja-Tuulikki Tarsala  | … |  psykiatri   |
|  Aapo Vilhunen  | … |  matkailuesimies   |
|  Seppo Maijala  | … |  Esko Taavitsainen   |
|  Inka, Juhani ja Eero Maijala  | … |  Taavitsaisen lapset   |
|  Pertti Mutka  | … |  motellin johtaja   |
|  Seppo Mäki  | … |  Juhani Lankinen   |
|  Tuula Nyman  | … |  virkailija   |
|  Jari Pehkonen  | … |  Tero Syvälä   |
|  Seela Sella  | … |  postineiti   |
|  Susanna Westerholm  | … |  Susanna Westerholm   |
|  Jouni Rautakoura  | … |  skinipomo   |
Julkaisu

Televisiosarja on esitetty MTV3:lla useita kertoja. Elokuvan ensi-ilta televisiossa oli 24. kesäkuuta 2012, lisäksi elokuva on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä. Elokuvan VHS- ja DVD-julkaisun kansikuvaa on myös käytetty alkuperäisen romaanin kansikuvana uudemmissa painoksissa.
Vastaanotto

Tv-maailman arvostelussa todetaan, että elokuva nauraa niin suomalaiskansalliselle synkkyydelle kuin yhdistyksen perustamisinnollekin. Tyylilajiksi todetaan sekavahko opera buffa. Helsingin Sanomien Arto Pajukallio totesi elokuvan hauskuuden perustuvan lähinnä irrallisiin kirjallisiin sutkauksiin, joihin näyttelijät eivät löydä kaikupohjaa. Iltalehdessä Brita Passi kritisoi joulukuussa 2004 alkanutta televisiosarjaversiota ja harmitteli muun muassa kliseistä ja kulunutta roolitusta, kuten Heikki Kinnusta taas kerran eräänlaisena vääpeli Körmynä.
Aiheesta muualla

Hurmaava joukkoitsemurha Elonet.
Veitsi vedessä

| Veitsi vedessä> Nóż w wodzie |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Roman Polański
Käsikirjoittaja:  Jakub Goldberg Roman Polański Jerzy Skolimowski
Tuottaja:  Stanislaw Zylewicz
Säveltäjä:  Krzysztof Komeda
Kuvaaja:  Jerzy Lipman
Leikkaaja:  Halina Prugar-Ketling
Tuotantosuunnittelija:  Bolesław Kamykowski
Pukusuunnittelija:  Barbara Ptak
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Puola
Tuotantoyhtiö:  Zespol Filmowy Kamera
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1962
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  puola
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Veitsi vedessä (Nóż w wodzie) on puolalaisen elokuvaohjaajan Roman Polańskin ensimmäinen pitkä elokuva, joka valmistui vuonna 1962. Se on ainoa pitkä elokuva, jonka hän teki Puolassa ennen siirtymistään länteen.
Elokuva tehtiin vain kolmen näyttelijän voimin, ja se kuvattiin pääosin Masurian järvialueella.
Tarina

Tarinassa urheilutoimittaja, hänen vaimonsa ja tuntematon liftari ajautuvat kolmiodraamaan, kun pariskunta lomaillee purjeveneellä. Elokuva nosti Polanskin maailmanmaineeseen. Elokuvan käsikirjoittaja Jerzy Skolimowski nousi ohjaajana maineeseen vasta parikymmentä vuotta myöhemmin. Musiikin elokuvaan teki maineikas jazzsäveltäjä Krzysztof Komeda (1931–1969).
Palkintoja

Elokuva sai 1962 Venetsian elokuvajuhlilla Fiprescin palkinnon. Se oli ehdokkaana parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi vuonna 1964.
Arvioita

Elokuva on Helsingin Sanomien kriitikon Arto Pajukallion mukaan taitavasti tehty ja voimakas psykologinen trilleri. Iltalehden Jyrki Laelma luonnehti sitä mustaksi komediaksi, jossa seksi ja väkivalta häilyvät alati taustalla kuin kuvajainen vedessä. Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä ja piti sitä tunnelmaltaan pirullisen nihkeänä ja painostavana. Hän ihasteli, miten paljon Polanski saa esikoisohjauksessaan irti tavanomaisesta kolmiodraama-asetelmasta.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Veitsen vedessä vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leon Niemczyk  | … |  Andrzej   |
|  Jolanta Umecka  | … |  Krystyna   |
|  Zygmunt Malanovicz  | … |  nuori poika   |
Leon Niemczyk (vas.) ja Zygmunt Malanovicz
Uskonto Etiopiassa

Uskontokuntiin kuuluminen Etiopiassa (2016)
Etiopian ortodoksisuus (43.8%)
Protestantismi (22.8%)
Katolinen kirkko (0.7%)
Islam (31.3%)
Perinneuskonnot (0.6%)
Muut (0.8%)
Tämä artikkeli käsittelee Etiopian uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Etiopian suurin uskonto on kristinusko. Krisittyjen osuus väestöstä oli 67,3 prosenttia vuonna 2020. Suurin kristillinen suuntaus on Etiopian ortodoksinen kirkko. Toiseksi suurin uskonto on islam.
Kristinusko

Kristinusko on Etiopian suurin uskonnollinen ryhmä. Suurin kristillinen suuntaus on Etiopian ortodoksisuus. Tämä suunta on hallitseva erityisesti Tigrayn ja Amharan pohjoisilla alueilla. Evankelikaaliset ja helluntailaiset muodostavat arviolta 10 prosenttia väestöstä. Vakiintuneet protestanttiset kirkot kuten Mekane Yesus ja Kale Hiwot ovat vahvimpia eteläisten kansojen alueella, Länsi- ja Keski-Oromiyassa ja kaupunkialueilla. Lisäksi Etiopiassa on pieni määrä roomalaiskatolilaisia ja Jehovan todistajia.
Islam

Islam on Etiopian toiseksi suurin uskonto. Suurin osa muslimeista on sunneja, jonka ylivoimainen enemmistösuuntaus on suufilaisuus. Islam on yleistä erityisesti Itä-Somalian ja Afarin alueella sekä monissa osissa Oromiyaa.
Pyhän kolminaisuuden etiopialainen ortodoksinen katedraali Addis Abebassa. Etiopia oli yksi ensimmäisistä alueista maailmassa, joka kääntyi kristinuskoon.
Japanin punainen armeijakunta

Japanin punainen armeijakunta (jap. 日本赤軍, Nihon Sekigun) oli japanilainen helmikuussa 1971 perustettu terroristijärjestö, jonka perustajana pidetään Fusako Shigenobua. Järjestö perustettiin, kun Shigenobu riitautui Japanin kommunistisen liiton - Punainen armeijakunta kanssa.
Japanin punaisessa armeijakunnassa oli noin 40 jäsentä. Sillä oli läheiset suhteet palestiinalaiseen PFLP:hen. Liikkeen aktiivisimmat vuodet olivat 1960-luvun loppupuoli ja 1970-luku. 1980-luvulla JPA ei ollut aktiivinen Japanissa ja tukeutui lähes kokonaan PFLP:hen rahoituksessa. JPA:n tavoitteena oli kaataa Japanin keisarikunta ja aloittaa maailmanvallankumous. Japanissa sen kohteina olivat muun muassa Yhdysvaltain joukot ja Yhdysvaltain kansalaiset.
JPA syntyi Vietnamin sodan vastaisten opiskelijalevottomuuksien aikaan 1960-luvulla. Vuonna 1997 JPA menetti tukikohtansa Libanonissa. Perustaja Shigenobu pidätettiin vuonna 2000. Vuonna 2001 hän lakkautti järjestön. Vapautuessaan vuonna 2022 hän pyysi anteeksi ja sanoi: "aiheutimme vahinkoa viattomille ihmisille".
Loimolan Voima

Loimolan Voima on folk-yhtye, joka tuottaa kappaleita varsinaiskarjalan etelämurteella (suvikarjala). Yhtye muodostuu Lieksassa kasvaneista, juuriltaan suistamolaisista veljeksistä; Mika ”Miša” Saatsi ja Niko ”Miikkula” Saatsi. Miša on yhtyeen säveltäjä, kun taas Miikkula kirjoittaa tekstit. Loimolan Voima oli vuonna 2020 julkaissut ensimmäisen albuminsa nimeltään Ruttomužikan kyynäl (suom. Kiivaan miehen kyynel). Kesäkuussa 2022 yhtye julkaisi toisen albuminsa, Mi on praudua (suom. Mikä on totta). Se on myös äänittänyt karjalankielisen käännöksen Jaakko Tepon Hilma ja Onni -kappaleesta, karjalaksi Hilma da Onni.
Palkinnot

Loimolan Voima palkittiin Ruttomužikan kyynäl -albumillaan kansanmusiikkilevyksi vuonna 2021, kansanmusiikkitekijänä, Elmi Tsokkisen muistomitalilla 2023 ja Risteys-palkinnolla vuonna 2024.
Messias-oratorio
Kirjallisuutta

Rilling, Helmuth: Messiah: Understanding and Performing Handel’s Masterpiece.  Stuttgart:  Carus, 2015.  ISBN 978-3-89948-223-2
Leo Sahlin Wallenius

| Leo Sahlin Wallenius> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. huhtikuuta 2006 (ikä 18) Skövde, Suomi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Växjö Lakers HC
Sarja:  SHL
Pelinumero:  49
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  TPS (SML)
NHL-varaus:  53. varaus, 2024 San Jose Sharks
Leo Sahlin Wallenius (s. 10. huhtikuuta 2006 Skövde, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Växjö Lakersissa.
Ura > Seuraura

Sahlin Walleniuksen kasvattajaseura on Skövde IK. Hän siirtyi 15-vuotiaana Växjö Lakersiin kaudeksi 2021–2022. Sahlin Wallenius pelasi suurimman osan kaudestaan seuran J18-joukkueessa. Hän pelasi osan kaudestaan myös U16-joukkueessa. Sahlin Wallenius pelasi myös viisi ottelua J20-joukkueessa tehden kaksi syöttöpistettä, jolloin hän oli koko J20 Nationellin ainoa kaksi tehopistettä tehnyt U16-ikäinen pelaaja. Kaudella 2022–2023 Sahlin Wallenius oli J18 Regionissa Växjön tehokkain puolustaja tehoilla 7+8=15 ja hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Kevin Israelssonin kanssa lukemalla +16.
Kaudella 2023–2024 Sahlin Wallenius nousi Växjön J20-joukkueen varakapteeniksi. Hän voitti tehoilla 11+31=42 pelipaikastaan huolimatta joukkueen sisäisen pistepörssin ja jakoi sisäisen syöttöpörssin voiton Leo Isakssonin kanssa. Sahlin Wallenius voitti koko J20 Nationellin puolustajien syöttöpörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain Färjestadin Noel Fransén. Hän voitti myös Växjön sisäisen tehotilaston lukemalla +20. Sahlin Wallenius valittiin sarjan parhaaksi puolustajaksi.
Toukokuussa 2024 Sahlin Wallenius teki Växjön kanssa kaksivuotisen SHL-sopimuksen. San Jose Sharks varasi hänet toisella kierroksella 53. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2024. Elokuussa Växjö lainasi Sahlin Walleniuksen Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Nybro Vikingsiin. Hän aloitti sarjakautensa 2024–2025 kuitenkin Växjössä, jossa Sahlin Wallenius sai tililleen ensimmäisen SHL-ottelunsa runkosarjan avauskierroksella 21. syyskuuta 2024 vieraissa HV71:tä vastaan. Hänet merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Sahlin Wallenius jäi kuitenkin ilman peliaikaa. Hän palasi debyyttinsä jälkeen Nybroon, jossa Sahlin Wallenius pelasi 14 ottelua tehopistein 1+5=6, kunnes marraskuussa Växjö kutsui hänet takaisin vahvuuteensa. Sahlin Wallenius sai ensimmäisen jääaikansa SHL:ssä kuudennessa ottelussaan 7. joulukuuta 2024 vieraissa Leksandia vastaan. Hänet merkittiin Växjön seitsemänneksi puolustajaksi. Sahlin Wallenius sai ottelussa jääaikaa 6.27 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema –1. Sahlin Wallenius sai Växjössä tililleen kuusi runkosarja- ja kolme Mestarien liigan ottelua, kunnes tammikuussa 2025 seura vuokrasi hänet 14. helmikuuta asti kestävällä sopimuksella SM-liigajoukkue Turun Palloseuraan. Sahlin Wallenius teki pääsarjauransa avausmaalin 24. tammikuuta 2025 Kiekko-Espoota vastaan, jolloin hänen osumansa ratkaisi TPS:lle 4–3-jatkoaikavoiton. Sahlin Wallenius sai ottelussa myös kakkossyöttöpisteen Aidan Dudasin tekemään maaliin. Hän pelasi TPS:ssä seitsemän ottelua tehopistein 1+2=3, kunnes lainasopimuksen päätyttyä Sahlin Wallenius palasi Växjöön.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Suomi 2024 | jääkiekko |  |
Sahlin Wallenius pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2024, jolloin hän toimi Ruotsin varakapteenina ja voitti pronssia. Sahlin Wallenius valittsiin Sveitsiä vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Sahlin Wallenius pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2023, jolloin hän jakoi neljällä syöttöpisteellään Ruotsin sisäisen syöttöpörssin voiton Alexander Zetterbergin kanssa. Sahlin Wallenius pelasi samana vuonna myös World Junior A Challengessa. Hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Yhteensä Sahlin Wallenius on pelannut kymmenen nuorten ja 45 poikien maaottelua. Hän on toiminut myös Ruotsin alle 19-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina.
Lomén satama

Lomén sataman sijainti Togossa, Atlantin rannikolla.
Lomén satama (ransk. Port of Lomé tai ransk. Port Autonome de Lomé; UN/LOCODE: TG LFW) on kauppasatama länsiafrikkalaisen Togon pääkaupungissa Loméssa. Se on Togon pääsatama ja palvelee myös naapurimaita.
Pääosa sataman vuotuisesta  noin 30 miljoonan tonnin rahtimäärästä on naapurimaiden kauttakulkurahtia. Satama on Länsi-Afrikan suurimpia konttisatamia sijoittuen 2023 Afrikan maiden kärkikymmenikköön.
Näkymä sataman lähistöltä (1968).
Lomén satamaa (2024).
Rahtilaiva Lomén satamassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lomén satama Wikimedia Commonsissa
Port Autonome de Lomé (ranskaksi) (togo-port.net)
LOME Port (englanniksi) (marinetraffic.com)
Tiša be'av

Tiša be'av (hepr. ‏תִּשְׁעָה בְּאָב‎) on juutalainen juhlapäivä, jota vietetään juutalaisessa kalenterissa heinä- tai elokuulle osuvan av-kuukauden yhdeksäntenä päivänä. Se on juutalaisen vuoden surullisin päivä. Tälle päivämäärälle osuvat eräät juutalaisen historian suurimmista onnettomuuksista:
Babylonian kuningas Nebukadressar tuhosi kuningas Salomon rakentaman Jerusalemin Temppelin vuonna 586 eaa.
Rooman armeija Tituksen johdolla tuhosi toisen Temppelin vuonna 70 jaa seloottikapinasta alkaneen ensimmäisen juutalaissodan aikana.
Rooman keisari Hadrianus rakensi oman kulttinsa temppelin Jerusalemin tuhotun pyhäkön paikalle ja rakensi Jerusalemin uudelleen pakanakaupunkina (Aelia Capitolina) vuonna 135 jaa Simon bar Kokhban kapinan eli toisen juutalaissodan jälkeen.
Myöhemmin on samana päivänä alettu muistella myös seuraavia juutalaisia kohdanneita onnettomuuksia, jotka tapahtuivat juutalaisen kalenterin mukaan samana päivänä vuodesta tai ainakin lähellä sitä:
Ensimmäinen ristiretki aloitettiin virallisesti 15. elokuuta 1096 (juutalaisen kalenterin mukaan 24. av-kuuta). Ristiretken ensimmäisen kuukauden aikana surmattiin noin 10 000 juutalaista, ja varsinkin Ranskassa ja Reininmaalla monet juutalaisyhteisöt tuhottiin kokonaan.
juutalaiset karkotettiin Englannista 18. heinäkuuta 1290 (9. av-kuuta)
juutalaiset karkotettiin Espanjasta 31. heinäkuuta 1492 (juliaanisen kalenterin mukaan; juutalaisen kalenterin mukaan 7. av-kuuta)
ensimmäinen maailmansota alkoi 1. elokuuta 1914 (juutalaisen kalenterin mukaan 9. av-kuuta).
2. elokuuta 1941 (9. av-kuuta) SS-komentaja Heinrich Himmler vastaanotti natsipuolueen virallisen hyväksynnän "juutalaiskysymyksen lopulliselle ratkaisulle". Lähes puolet maailman juutalaisista vangittiin ja surmattiin muutaman seuraavan vuoden aikana.
23. heinäkuuta 1942 (9. av-kuuta) aloitettiin juutalaisten suurimittainen kuljetus Varsovan getosta Treblinkaan.
Lisäksi Neljännen Mooseksen kirjan mukaan israelilaiset joutuivat Jumalan määräyksestä vaeltamaan erämaassa 40 vuotta rangaistukseksi uskottomuudesta hänen käskyjään kohtaan.  Vaikka Raamatussa ei tässä kohdin mitään päivämäärää mainitakaan, Talmudin mukaan Jumala määräsi näin juuri av-kuukauden 9. päivänä.
Av-kuukautta edeltävän tammuz-kuukauden 17. päivän paastosta alkaa suruaika, joka huipentuu tiša be'avina. Nämä kolme viikkoa ovat erityinen katumusaika ja niiden aikana ei solmita kihlauksia tai avioliittoja. Tavan mukaan yhdeksänä tiša be'avia edeltävänä päivänä liharuokien ja viinin nauttiminen ei ole sallittu (sapattia lukuun ottamatta) Temppelin lihauhrien muistoksi. Tiša be'av on jom kippurin tapaan 24 tunnin paasto ja silloin luetaan Valitusvirsien kirja.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Tisha B'Av
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiša be'av Wikimedia Commonsissa
Tiša be'av (englanniksi)
Juutalaiset juhlapäivät
Sapatti | Roš hašana | Jom kippur | Sukkot | Simhat Tora | Hanukka | Tu bišvat | Purim | Pesah | Šavuot | Lag ba’omer | Tiša be'av
Israelin kansalliset juhlapäivät
Jom hašoa | Jom hazikaron | Jom ha'atsma'ut | Jom Jerušalajim
Uskonto Beninissä

Uskontokuntiin kuuluminen Beninissä (2013)
Katolinen kirkko (25.5%)
Protestantismi (13.5%)
Muu kristinusko (9.5%)
Islam (27.7%)
Voodoo (11.6%)
Perinteiset uskonnot (2.6%)
Muut (2.6%)
Uskontokuntiin kuulumattomat (5.8%)
Tämä artikkeli käsittelee Beninin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Vuonna 2013 Beninin suurin uskontokunta oli kristinusko, johon kuului 48,5 prosenttia väestöstä. Suurin kristillinen kirkkokunta on katolinen kirkko. Islamia tunnusti 27,7 prosenttia väestöstä ja voodoota ja muita Afrikan perinteisiä uskontoja 14,2 prosenttia väestöstä.
Kristinusko

Kristinusko on Beninin suurin uskonnollinen ryhmä ja suurin kristillinen suuntaus on katolinen kirkko. Toiseksi suurin suuntaus on protestantismi. 2000-luvun alussa 5 prosenttia väestöstä kuului helluntailaiseen Celestial-kirkkoon. Pienempiä kristillisiä ryhmiä ovat metodistit, baptistit sekä helluntailaiset (Assemblies of God). Maassa toimivia pieniä kristillisperäisiä ryhmittymiä ovat mormonit, Jehovan todistajat, ruusuristiläiset ja yhdistymiskirkko. Maan kristitty väestö on pääasiassa keskittynyt maan eteläosiin, erityisesti Cotonoun alueelle.
Islam

Lähes kaikki Beninin muslimit ovat sunnalaisia. Muutamat šiialaiset ovat pääasiassa Lähi-idän ulkoasukkaita. Maan muslimiväestö on keskittynyt erityisesti maan pohjoiselle ja kaakkoiselle alueelle.
Muut uskonnot

Monet kristityiksi tai muslimeiksi tunnustautuvat henkilöt harjoittavat myös voodoota tai muita perinteisiä uskontoja.
Kristillinen jumalanpalvelus Cotonoussa.
Uskonto Eritreassa

Uskontokuntiin kuuluminen Eritreassa (2020)
Islam (51.7%)
Kristinusko (46.7%)
Tämä artikkeli käsittelee Eritrean uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Eritrean uskonnot jakautuvat suurin piirtein tasaisesti islamin ja kristinuskon välillä. Luotettavia tilastoja ei ole saatavilla.
Islam

Suurin osa Eritrean muslimiväestöstä on sunnalaisia. Muslimiväestö on keskittynyt erityisesti maan itäisille ja läntisille alankoalueille.
Kristinusko

Suurin osa Eritrean kristityistä on ortodokseja (noin 30 % väestöstä). Toiseksi suurin kristillinen suuntaus on roomalaiskatolisuus (13 prosenttia). Pienempiin kristillisiin ryhmiin kuuluvat protestantit, adventistit, ja Jehovan todistajat. Kristitty väestö on keskittynyt erityisesti maan ylänköalueille.
Muut uskonnot

Arviolta noin kaksi prosenttia väestöstä harjoittaa alkuperäiskansojen uskontoja. Muihin uskonnollisiin ryhmiin lukeutuvat buddhalaiset, hindut ja bahai-uskolaiset.
Ortodoksinen katedraali pääkaupungissa Asmarassa.
Ilmari Pernaja

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | joukkuevoimistelu,vapaa järjestelmä |  |
Kustaa Ilmari Pernaja (10. helmikuuta 1892 Kymi, Suomen suuriruhtinaskunta – 20. heinäkuuta 1963 Rauma) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Seuratasolla hän edusti Lahden Ahkeraa.
Urheilu-ura

Ilmari Pernaja oli nuoruudessaan kotiseudullaan Lahdessa monipuolinen urheilija voimistelussa, yleisurheilussa, uinnissa, luistelussa ja hiihdossa.
Pernaja voimisteli Suomen joukkueessa sen saavuttaessa joukkuevoimistelun vapaan järjestelmän olympiahopeaa Tukholmasta 1912.
Työura

Käytyään kahdeksan luokkaa Lahden yhteiskoulua Pernaja työskenteli jonkina aikaa Rauma Woodin palveluksessa. Ensimmäisen maailmansodan ajan Pernaja oli merimiehenä. Palattuaan maihin hän suoritti Rauman merikoulussa merikapteenin tutkinnon vuonna 1923. Sen jälkeen hän toimi laivapäälikkönä ja perämiehenä vuoteen 1925. Sen jälkeen hän toimi Koivistolla lastauslikkeen palveluksessa vuoteen 1929 palaten jälleen merikapteenin tehtäviin aina vuoteen 1944 asti. Sotien jälkeen hän siirtyi jälleen Raumalle F.W.Hollming Oy:n palvelukseen aina eläkevuosiin asti.
Uskonto Itä-Timorissa

Uskontokuntiin kuuluminen Itä-Timorissa (2015)
Katolinen kirkko (97.6%)
Protestantismi (2.0%)
Islam (0.2%)
Muut (0.2%)
Tämä artikkeli käsittelee Itä-Timorin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Itä-Timorin suurin uskonto on kristinusko. Lähes koko väestö on kristittyä. Suurimmat kristilliset kirkkokunnat ovat roomalaiskatolisuus ja protestantismi.
Kristinusko

Kristinusko on Itä-Timorin suurin uskonto. Suurimmat kristilliset ryhmät ovat roomalaiskatoliset ja protestantit.
Islam

Itä-Timorissa oli Indonesian meihityksen aikana huomattava muslimiväestö, joka koostui enimmäkseen malaijilaisista maahanmuuttajista. Maassa oli myös muutamia islamiin kääntyneitä sekä pieni määrä arabeja, jotka asuivat maassa sen ollessa Portugalin hallinnon alainen. Erityisesti malaijilaiset eivät olleet integroituneet yhteiskuntaan ja ainoastaan muutama sata jäi maahan itsenäistymisen jälkeen.
Muut uskonnot

Useimmat kansalaiset ylläpitävät animistisia uskomuksisa ja käytänteitä, joita he pitävät enemmän kulttuurisina kuin uskonnollisina.
Pyhän Matteuksen kirkko Maubissessa.
Dukaattipalkinto

Dukaattipalkinto, myös dukaattikilpailu on Suomen Taideyhdistyksen vuosittain myöntämä palkinto. Se myönnetään enintään 35-vuotiaalle kuvataiteilijalle. Palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1858.
Vuonna 2021 palkinnon suuruus oli 16 000 euroa.
Aiheesta muualla

Raakel Kallio (toim.), Dukaatti, Suomen Taideyhdistys 1846–2006, WSOY, 2006.
Omar Colley

Omar Colley Beşiktaşin pelaajana syyskuussa 2023.
Omar Colley (s. 24. lokakuuta 1992 Lamin) on gambialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on 191 senttimetriä pitkä. Hän edustaa kreikkalaista PAOK:ia ja on aiemmin pelannut kotimaansa lisäksi Suomessa, Ruotsissa, Belgiassa, Italiassa ja Turkissa. Hän on eniten A-maaotteluita pelannut gambialainen. Hänellä on vuoden 2024 loppuun mennessä 58 A-maaottelua, joissa hän on tehnyt yhden maalin.
Colley siirtyi Kuopion Palloseuraan gambialaisesta Real de Banjulista ilmaisella siirrolla tammikuussa 2013. Hän pelasi Kuopiossa Veikkausliigassa 2013 ja 2014, minkä jälkeen hän siirtyi Ruotsiin Djurgårdeniin. Djurgårdenista Colley siirtyi ensin elokuussa 2016 Belgiaan KRC Genkiin ja sieltä kesällä 2018 italialaisseura Sampdoriaan. Hän pelasi Italian Serie A:ssa 129 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Helmikuusta 2023 elokuuhun 2024 Colley edusti Turkin Superliigassa Beşiktaşia ja voitti Turkin Cupin vuonna 2024.
Colley pelasi Gambian maajoukkueessa viisi ottelua Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2022 joukkueen edetessä puolivälieriin ja kolme ottelua Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2024. Hän on toiminut maajoukkueen kapteenina.
Tervakomppania

Tervakomppania oli 1600-luvun alussa perustettu Ruotsin valtion tervan myynnin säännöstelyyn keskittynyt laitos. Pääpaikka sijaitsi Tukholmassa.lähde?