stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiomakone

Hiomakone voi tarkoittaa seuraavia asiota
Kulmahiomakone
Tasohiomakone
Nauhahiomakone
Epäkeskohiomakone
Kärkihiomakone
Hiomakone (paperiteollisuus)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hiomakone”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Holmesin piirikunta (Ohio)

Holmesin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa Sen hallintokeskus on Millerston.
Piirikunnassa on maailman suurin, noin 40 000 jäsenen  amissi-yhdyskunta, joka keskittyy Berlinin kaupungin ympäristöön.
Maantiede

Holmesin naapuripiirikuntia ovat Wayne pohjoisessa, Stark koillisessa, Tuscarawas idässä, Coshocton etelässä, Knox lounaassa ja Ashland luoteessa.
Väestö

Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 42 366 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 98,8%, mustiin (0,4%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,1%) ja aasialaisiin (0,1%).
Kotitalouden mediaanitulo on 44 746 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 14,7% väestöstä vuosina 2007–2011.
IMovie

| iMovie |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Apple
Kehityshistoria
Vakaa versio:  10.0
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Videon muokkaus
Alusta:  Mac OS X   iOS
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
iMovie on Applen julkaisema tavallisille kotikäyttäjille suunniteltu videonmuokkausohjelma. Ensimmäisen versio ohjelmasta julkaistiin Max OS 8:lle vuonna 1999. Versiosta 3 lähtien iMovie on ollut osa iLife-ohjelmapakettia.
Lab-on-a-chip

Lab-on-a-chip (LOC) on laite, joka integroi yhden tai useamman laboratoriotoiminnon yhdelle integroidulle piirille (jota kutsutaan yleisesti "siruksi"), jonka koko vaihtelee millimetreistä muutamaan neliösenttimetriin, ja joka mahdollistaa automaation ja korkean läpimenon seulonnan. LOC:t voivat käsitellä erittäin pieniä nestemääriä, jopa alle pikolitroja. Lab-on-a-chip-laitteet ovat mikroelektromekaanisten järjestelmien (MEMS) alaryhmä, ja niitä kutsutaan toisinaan "mikrokokonaisanalyysijärjestelmiksi" (µTAS). LOC-laitteissa voidaan käyttää mikrofluidiikkaa, joka on pienien nestemäärien fysiikkaa, manipulointia ja tutkimista. Tarkkaan ottaen "lab-on-a-chip" tarkoittaa kuitenkin yleensä yksittäisten tai useiden laboratorioprosessien skaalaamista sirumuotoon, kun taas "µTAS" on tarkoitettu laboratorioprosessien kokonaisuuden integroimiseen kemiallisen analyysin suorittamiseksi. Termi "lab-on-a-chip" otettiin käyttöön, kun kävi ilmi, että µTAS-tekniikkaa voidaan käyttää muuhunkin kuin vain analyysitarkoituksiin.
Historia

Sen jälkeen kun mikrotekniikka keksittiin (~1954) integroitujen puolijohderakenteiden toteuttamiseksi mikroelektroniikkasiruja varten, näitä litografiaan perustuvia tekniikoita alettiin pian soveltaa myös paineanturien valmistuksessa (1966). Näiden yleensä CMOS-yhteensopivuutta rajoittavien prosessien jatkokehityksen myötä käyttöön tuli työkalupakki, jonka avulla piikiekkoihin voitiin luoda myös mikrometrin tai alle mikrometrin kokoisia mekaanisia rakenteita: mikroelektromekaanisten järjestelmien (MEMS) aikakausi oli alkanut.
Paineantureiden, turvatyynyantureiden ja muiden mekaanisesti liikkuvien rakenteiden ohella kehitettiin myös nesteenkäsittelylaitteita. Esimerkkejä ovat kanavat (kapillaariliitokset), sekoittimet, venttiilit, pumput ja annostelulaitteet. Ensimmäinen LOC-analyysijärjestelmä oli kaasukromatografi, jonka S.C. Terry kehitti Stanfordin yliopistossa vuonna 1979. LOC-tutkimus alkoi kuitenkin kasvaa vakavasti vasta 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa, kun muutamat eurooppalaiset tutkimusryhmät kehittivät mikropumppuja, virtausantureita ja analyysijärjestelmien integroituja nestekäsittelyjärjestelmiä. Nämä µTAS-konseptit osoittivat, että integroimalla esikäsittelyvaiheita, jotka tavallisesti tehdään laboratoriomittakaavassa, voidaan yksinkertaisen anturin toiminnallisuutta laajentaa kohti täydellistä laboratorioanalyysia, mukaan lukien lisäpuhdistus- ja erotusvaiheet.
Tutkimus ja kaupallinen kiinnostus lisääntyivät voimakkaasti 1990-luvun puolivälissä, kun µTAS-tekniikat osoittautuivat kiinnostaviksi välineiksi genomiikan sovelluksissa, kuten kapillaarielektroforeesissa ja DNA-mikrosarjoissa. Tutkimustuki lisääntyi huomattavasti myös armeijan taholta, erityisesti DARPA:lta (Defense Advanced Research Projects Agency), joka oli kiinnostunut kannettavista bio/kemiallisten taisteluaineiden havaitsemisjärjestelmistä. Lisäarvo ei rajoittunut ainoastaan laboratorioprosessien integrointiin analyysia varten, vaan myös yksittäisten komponenttien ominaispiirteisiin ja sovelluksiin muissa kuin analyysiprosesseissa. Tästä johtuen otettiin käyttöön termi "lab-on-a-chip".
Vaikka LOC:ien soveltaminen on vielä uutta ja vaatimatonta, yritysten ja soveltavien tutkimusryhmien kiinnostus on kasvanut eri aloilla, kuten analyysissä (esim. kemiallinen analyysi, ympäristön seuranta, lääketieteellinen diagnostiikka ja solumiikka) mutta myös synteettisessä kemiassa (esim. nopea seulonta ja mikroreaktorit farmaseuttisessa teollisuudessa). Sovellusten kehittämisen lisäksi LOC-järjestelmien tutkimuksen odotetaan ulottuvan myös nesteenkäsittelyrakenteiden pienentämiseen nanoteknologian avulla. Submikrometriset ja nanokokoiset kanavat, DNA-labyrintit, yksittäisten solujen havaitseminen ja analysointi sekä nanoanturit saattavat tulla mahdollisiksi, mikä mahdollistaa uudet tavat vuorovaikutukseen biologisten lajien ja suurten molekyylien kanssa. On kirjoitettu monia kirjoja, joissa käsitellään näiden laitteiden eri näkökohtia, kuten nesteen kuljetusta, järjestelmän ominaisuuksia, anturitekniikoita ja bioanalyyttisiä sovelluksia.
Sirumateriaalit ja valmistustekniikat

Useimpien LOC-valmistusprosessien perustana on fotolitografia. Aluksi useimmat prosessit olivat piitä, koska nämä pitkälle kehitetyt tekniikat olivat suoraan peräisin puolijohdevalmistuksesta. Koska on vaadittu esimerkiksi erityisiä optisia ominaisuuksia, bio- tai kemiallista yhteensopivuutta, alhaisempia tuotantokustannuksia ja nopeampaa prototyyppien valmistusta, on kehitetty uusia prosesseja, kuten lasin, keramiikan ja metallin etsaus, lasipinnoitus ja liimaus, polydimetyylisiloksaanin (PDMS) käsittely (esim. pehmeä litografia), ei-stoikiometristen tioli-eenipolymeerien (OSTEmer) käsittely, paksuihin kalvoihin perustuva 3D-tulostaminen ja stereolitografiaan perustuva 3D-tulostaminen sekä nopeat kopiointimenetelmät galvanoimalla, ruiskupuristamalla ja kohopainamalla. Halvan ja helpon LOC-prototyyppien valmistuksen kysyntä johti yksinkertaiseen menetelmään PDMS-mikrofluidilaitteiden valmistamiseksi: ESCARGOT (Embedded SCAffold RemovinG Open Technology). Tämän tekniikan avulla voidaan luoda mikrofluidisia kanavia yksittäiseen PDMS-lohkoon liukenevan telineen avulla (esim. 3D-tulostamalla). Lisäksi LOC-ala ylittää yhä enemmän litografiaan perustuvan mikrojärjestelmäteknologian, nanoteknologian ja hienomekaniikan rajat.
Edut

LOC-menetelmillä voi olla etuja, jotka ovat sovelluskohtaisia. Tyypillisiä etuja ovat:
vähäinen nestemäärän kulutus (vähemmän jätettä, alhaisemmat reagenssikustannukset ja diagnostiikassa tarvittavien näytemäärien väheneminen).
nopeammat analyysi- ja vasteajat lyhyiden diffuusioetäisyyksien, nopean lämpenemisen, suuren pinta-alan ja tilavuuden suhteen sekä pienten lämpökapasiteettien ansiosta.
parempi prosessinohjaus, koska järjestelmä reagoi nopeammin (esim. eksotermisten kemiallisten reaktioiden lämpöohjaus).
järjestelmien kompaktius suuren toiminnallisuuden ja pienen tilavuuden integroinnin ansiosta.
massiivinen rinnakkaistaminen kompaktiuden ansiosta, mikä mahdollistaa korkean läpimenotehon analyysin
alhaisemmat valmistuskustannukset, jotka mahdollistavat kustannustehokkaat kertakäyttöiset sirut, jotka valmistetaan massatuotannossa.
osien laatu voidaan tarkistaa automaattisesti
turvallisempi alusta kemiallisille, radioaktiivisille tai biologisille tutkimuksille toimintojen integroinnin, pienempien nestetilavuuksien ja varastoitujen energioiden ansiosta.
Haitat

Labs-on-chipin merkittävimmät haitat ovat seuraavat:
Niiden valmistamiseen tarvittava mikrovalmistusprosessi on monimutkainen ja työvoimavaltainen, ja se edellyttää sekä kalliita laitteita että erikoistunutta henkilöstöä. Se voidaan ratkaista viimeaikaisen teknologian kehittymisen ansiosta, joka koskee edullista 3D-tulostusta ja laserkaiverrusta.
Monimutkainen fluidinen toimilaite vaatii useita pumppuja ja liittimiä, joiden hienosäätö on vaikeaa. Se voidaan voittaa huolellisella simuloinnilla, sisäisellä pumpulla, kuten ilmapussin upotetulla sirulla, tai käyttämällä keskipakoisvoimaa :pumppauksen korvaamiseksi, eli keskipakoisella mikrofluidisella biosirulla.
Useimmat LOC:t ovat uudenlaisia konseptin todistus sovelluksia, joita ei ole vielä täysin kehitetty laajamittaiseen käyttöön. Tarvitaan lisää validointeja ennen käytännön käyttöä.
Mikrolitra-asteikolla, jota LOC-järjestelmät käsittelevät, pinnasta riippuvat vaikutukset, kuten kapillaarivoimat, pinnan karheus tai kemialliset vuorovaikutukset, ovat hallitsevampia. Tämä voi joskus tehdä laboratorioprosessien jäljittelystä LOC-laitteissa melko haastavaa ja monimutkaisempaa kuin tavanomaisissa laboratoriolaitteissa.
Detektioperiaatteet eivät välttämättä aina skaalaudu positiivisella tavalla, mikä johtaa alhaisiin signaali-kohinasuhteisiin.
Maailmanlaajuinen terveys
Lab-on-a-chip-teknologiasta voi pian tulla tärkeä osa maailmanlaajuisen terveyden parantamiseen tähtääviä pyrkimyksiä, erityisesti kehittämällä hoitopaikan testauslaitteita. Niissä maissa, joissa terveydenhuollon resurssit ovat vähäiset, tartuntataudit, jotka olisivat hoidettavissa kehittyneissä maissa, ovat usein tappavia. Joissakin tapauksissa köyhillä terveydenhuoltoklinikoilla on lääkkeet tietyn sairauden hoitoon, mutta niillä ei ole diagnostisia välineitä, joiden avulla voitaisiin tunnistaa potilaat, joille lääkkeet pitäisi antaa. Monet tutkijat uskovat, että LOC-teknologia voi olla avain tehokkaisiin uusiin diagnoosivälineisiin. Tutkijoiden tavoitteena on luoda mikrofluidisia siruja, joiden avulla huonosti varustettujen klinikoiden terveydenhuoltohenkilöstö voi tehdä diagnostisia testejä, kuten mikrobiologisia viljelynäytteitä, immunomäärityksiä ja nukleiinihappomäärityksiä ilman laboratoriotukea.
Maailmanlaajuiset haasteet

Jotta siruja voitaisiin käyttää alueilla, joilla resurssit ovat rajalliset, on voitettava monia haasteita. Kehittyneissä maissa diagnostisten välineiden arvostetuimpia ominaisuuksia ovat nopeus, herkkyys ja spesifisyys, mutta maissa, joissa terveydenhuollon infrastruktuuri on vähemmän kehittynyt, on otettava huomioon myös sellaiset ominaisuudet kuin helppokäyttöisyys ja säilyvyys. Esimerkiksi sirun mukana tulevat reagenssit on suunniteltava siten, että ne pysyvät tehokkaina kuukausia, vaikka sirua ei säilytettäisikään ilmastoidussa ympäristössä. Sirujen suunnittelijoiden on myös pidettävä mielessä kustannukset, skaalautuvuus ja kierrätettävyys, kun he valitsevat käytettäviä materiaaleja ja valmistustekniikoita.
Lehtiä

Lab-on-a-Chip, Royal Society of Chemistry
Kirjoja

Geschke, Klank & Telleman, eds.: Microsystem Engineering of Lab-on-a-chip Devices, 1st ed, John Wiley & Sons.  ISBN 3-527-30733-8.
Lab-on-a-Chip Technology: Fabrication and Microfluidics.  Caister Academic Press, 2009.  ISBN 978-1-904455-46-2.
Lab-on-a-Chip Technology: Biomolecular Separation and Analysis.  Caister Academic Press, 2009.  ISBN 978-1-904455-47-9.
Lab-on-a-chip: Techniques, Circuits, and Biomedical Applications, s. 220.  Artech House, 2010.  ISBN 978-1-59693-418-4.
(2012) Gareth Jenkins & Colin D Mansfield (eds): Methods in Molecular Biology – Microfluidic Diagnostics, Humana Press,  ISBN 978-1-62703-133-2
Konferensseja

MicroTAS konferenssi (Arkistoitu – Internet Archive).
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Liikettä lapasiin

| Liikettä lapasiin Finn Trio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1982
 Julkaistu: 1982
 Tyylilaji: Joululaulut
 Kesto: 33.45
 Levy-yhtiö: Kompass
Finn Trion muut julkaisut
| Aivan mua naurattaa 1981 | Liikettä lapasiin 1982 | Lounatuulen laulu: Finntrio tänään lapsille 1986 |
Liikettä lapasiin on suomalaisen Finn Trio -yhtyeen joululauluja sisältävä albumi. Se julkaistiin vuonna 1982.
Kappaleet

Mummon joulukuusi – 3.07
Tuikkikaa, oi joulun tähtöset – 2.41
Temppelin joulunkellot – 3.08
Tuomas kulta – 2.18
Jänkä-Aapon joulu – 2.54
Joulurauha – 2.41
Liikettä lapasiin lapsoset – 2.18
Varpunen jouluaamuna – 2.49
Jouluksi mummolaan – 2.48
Leikkilaulu joulukuusella – 2.18
Aatoksi meidänkin aitan taa – 3.57
Niin monta joulua – 2.41
Liikevaihdon kasvuprosentti

Liikevaihdon kasvuprosentti kuvaa yrityksen varsinaiseen toimintaan liittyvän myynnin kasvua edellisen tilikauden aikana. Liikevaihdon kasvu kuvaa yrityksen liiketoiminnan laajentumista usein paremmin kuin nettotuloksen kasvu, koska nettotulokseen vaikuttavat liikevaihdon lisäksi yrityksen kustannusten muutos sekä kirjanpidolliset erät, jotka eivät välttämättä liity yrityksen varsinaiseen toimintaan.
Liikevaihto on yrityksen tilinpäätöksen tuloslaskelmassa ilmoitettava luku, joka kertoo yrityksen varsinaisen toiminnan myyntitulot. Se kuvaa siis yrityksen myynnin määrää. Siihen ei lasketa mukaan tuottoja, jotka eivät kuulu yrityksen varsinaiseen liiketoimintaan. Tällaisia voivat olla esimerkiksi yrityksen omaisuuden myynnistä saamat satunnaiset tuotot tai yrityksen arvopaperisijoituksista saamat tuotot, jos ne eivät liity yrityksen varsinaiseen toimintaan.
Pörssiyhtiöt usein ostavat pienempiä yrityksiä osakseen, tai myyvät osia pois. Nämä yrityskaupat voivat muuttaa kerralla yrityksen liikevaihtoa merkittävästi. Näin liikevaihdon muutos ei aina kuvaa hyvin tilikauden aikana olemassa olevilla resursseilla aikaan saatua myynnin kasvua.
Fuusioiden tai suurten yritysostojen jälkeen julkistetaan yleensä niin sanottu pro forma -tilinpäätös, joka kertoo miltä tilinpäätöstiedot näyttäisivät, jos järjestelyn osapuolet olisivat toimineet yhdessä koko tilikauden. Pro forma liikevaihdon kasvu kertoo tällöin paljonko myynti on kasvanut kauden alussa olemassa olevilla resursseilla.
Laskukaava

(liikevaihto tilikaudella N - liikevaihto tilikaudella N-1) / liikevaihto tilikaudella N-1
Liiketoimintakielto

Liiketoimintakielto on turvaamistoimi, jonka avulla pyritään estämään epätervettä liiketoimintaa harjoittavan luonnollisen henkilön toiminta yrityselämässä. Henkilö voidaan määrätä liiketoimintakieltoon, jos hän on liiketoiminnassa olennaisesti laiminlyönyt siihen liittyviä lakisääteisiä velvollisuuksia, tai jos hän on liiketoiminnassa syyllistynyt rikolliseen menettelyyn, jota ei voida pitää vähäisenä, ja hänen toimintaansa on kokonaisuutena arvioiden pidettävä velkojien, sopimuskumppaneiden, julkisen talouden taikka terveen ja toimivan taloudellisen kilpailun kannalta vahingollisena.
Liiketoimintakielto määrätään käytännössä miltei yksinomaan rikoksen tai rikokseksi luokiteltavan
teon perusteella. Liiketoimintakielto määrätään talousrikoksissa rikoksesta saadun tuomion lisäksi. Yleisimmät liiketoimintakiellon perusteena olevat talousrikokset ovat velallisen rikokset (RL 39 luku), verorikokset (RL 29 luku) ja kirjanpitorikokset (RL 39 luku).  Liiketoimintakiellon määräämisen perusteena on pääsääntöisesti useampi kuin yksi rikos.
Liiketoimintakieltoon voidaan määrätä vähintään kolmeksi ja enintään seitsemäksi vuodeksi. Tuomioistuimet määräävät Suomessa vuosittain noin 200 kieltoa. Kielto voi estää aiemmin harjoitetun ammatin jatkamisen ja aiheuttaa siten työttömyyttä.
Suomessa määrätty liiketoimintakielto on voimassa vain Suomessa. Suomessa määrätty liiketoimintakielto ei koske muita EU-maita. Esimerkiksi Suomessa liiketoimintakieltoon määrätty voi perustaa yrityksen Viroon. Kauppalehden vuoden 2014 uutisen mukaan 50 henkilöllä, jolla on yhteys virolaisyritykseen, on Suomessa voimassa oleva liiketoimintakielto. 1.1.2007 lukien Suomessa liiketoimintakieltoon määrätty ei saa ulkomaille perustettua yhteisöä välikätenä käyttäen tai tällaisen yhteisön toimintaa tosiasiallisesti johtaen harjoittaa liiketoimintaa Suomessa.
Aiheesta muualla

Verohallinto: Liiketoimintakieltoon määrätyt (Arkistoitu – Internet Archive) (ladattava PDF)
YLE: Yle selvitti: Suomalaiset talousrikolliset kiertävät liiketoimintakieltoa Viron kautta 13.3.2024
Kuplamuovi

Kuplamuovia
Kuplamuovi on muovia, jossa on ilmaa sisältäviä kuplia. Kuplamuovia kutsutaan myös esimerkiksi ilmakuplakalvoksi. Kuplamuovia käytetään pakkaustarvikkeena erilaisissa postipaketeissa ja muissa lähetettävissä paketeissa suojaamaan särkyviä tavaroita. Myös antistaattista kuplamuovia on olemassa.selvennä
Historia

Kuplamuovin keksijät ovat Alfred Fielding ja Marc Chavannes, jotka vuonna 1957 olivat kehittelemässä helposti irtoavaa muovitapettia, jonka olisi tarkoitus irrota normaalia paperitapettia helpommin seinästä.
Muovitapetin kehitys epäonnistui ja "tapetti" soveltui lopulta parhaiten esineiden pakkaamiseen.
Fieldingin ja Chavannesin vuonna 1960 perustama Sealed Air Corporation on nykyisin ympäri maailmaa toimiva pakkausteollisuuden suuryritys.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Bubble wrap
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuplamuovi Wikimedia Commonsissa
Käännös suomeksi
Homma (kappale)

| ”Homma” Maj Karman Kauniit Kuvat |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kaakao
 Julkaistu: 1999
 Formaatti: CDS
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 02.55
 Levymerkki: Megamania
Maj Karman Kauniiden Kuvien muut singlet
| ”Buster Keaton” 1998 | ”Homma” 1999 | ”Rinta” 2000 |
Homma on rockyhtye Maj Karman Kauniiden Kuvien single, joka julkaistiin yhtyeen vuoden 1998 toiselta studioalbumilta Kaakao.
Kappaleet

Homma (Toinen versio) – 2.55
Very Important Person – 3.22
Kokoonpano

Herra Ylppö – laulu
Häiriö – kitara, taustalaulu
V.V.V. – basso
J. Savolainen – rummut
Aiheesta muualla

Discogs
Maj Karma
| --- | --- |
Studioalbumit:   Kaukana puhelimista  Kaakao  Ääri  Rautaneito  Metallisydän  Sodankylä  Ukkonen  Salama  Peltisydän  101 tapaa olla vapaa 
Muuta:  Diskografia
Levon Helm

| Levon Helm |
| --- | --- |
 Helm 2004 Village Greenissa Woodstockissa vuonna 2004.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mark Lavon Helm
Syntynyt: 26. toukokuuta 1940 Elaine, Arkansas
Kuollut: 19. huhtikuuta 2012 (71 vuotta) New York, New York
Ammatti:  muusikko, näyttelijä, tuottaja
Muusikko
Aktiivisena:  1957–2012
Tyylilajit:  rock and roll, rhythm and blues, rock, blues, country, folk, roots rock
Soittimet:  rummut, mandoliini, laulu
Yhtyeet:  The Band, Ronnie Hawkins & the Hawks, Bob Dylan, Levon Helm's Ramble on the Road, Levon Helm and the RCO All-Stars, Ringo Starr & His All-Starr Band, Eric Clapton, Johnny Cash
Levy-yhtiöt:  Capitol, Mobile Fidelity, MCA, Breeze Hill, Levon
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mark Lavon "Levon" Helm (26. toukokuuta 1940 Elaine, Arkansas – 19. huhtikuuta 2012 New York, New York) oli yhdysvaltalainen rockmuusikko ja näyttelijä, joka toimi The Band -yhtyeen rumpalina ja laulajana. The Band soitti Bob Dylanin taustayhtyeenä kymmenen vuotta ennen oman levyn julkaisua. Helmia on pidetty yhtyeen vaikutusvaltaisimpana jäsenenä Robertsonin ohella.
Helm perusti oman yhtyeen 17-vuotiaana. 1960-luvun alussa hän liittyi Ronnie Hawkinsin yhtyeeseen Hawks, jonka jäsenistä The Band myöhemmin muodostui. Bob Dylan otti heihin yhteyttä 1965, ja he soittivat tämän taustalla, mutta yleisön reaktiot Dylanin siirtymisestä sähköinstrumentteihin saivat Helmin lopettamaan. Myöhemmin yhteistyö jatkui, ja silloin tehtiin muun muassa The Bandin levyt Music from Big Pink ja The Band. Yhtyeen ura huipentui jäähyväiskonserttiin The Last Waltz, josta tehtiin kolmen levyn kansio ja elokuva, jonka ohjasi Martin Scorsese.
The Bandin hajoamisen jälkeen Helm jatkoi soolouraa ja esiintyi kymmenkunnassa elokuvassa, muun muassa Kaivosmiehen tyttäressä hän esitti isää.
Helmin laulajanura päättyi kurkkusyöpään 1998, ja hän ryhtyi järjestämään tyttärensä Amy Helmin kanssa konsertteja nimellä Midnight Ramble kotonaan Woodstockissa, jossa on myös studio. Studiossa ovat monet suomalaisetkin käyneet nauhoittamassa omia levyjään, esimerkiksi Eero Raittinen.
Aiheesta muualla

Levon Helm Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Huippuvuorten siemenholvi

| Huippuvuorten siemenholvi> Svalbard globale frøhvelv The Global Seed Vault |
| --- | --- |
 Holvin sisäänkäynti joulukuussa 2019.
Sijainti:  Huippuvuoret, Norja
Koordinaatit:  78°14′9.12″N, 15°29′28.94″E
Rakennustyyppi:  Varmuusvarasto
Valmistumisvuosi:  1. maaliskuuta 2008
Omistaja:  Norjan valtio
Haltija:  Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön ja useiden tutkimusjärjestöjen yhdessä perustama Global Crop Diversity Trust -säätiö.
Pituus:  145,9 metriä (etäisyys portaalirakennuksen etuovesta holvin takaosaan)
Korkeus:  6 metriä
Kerrosala:  3 holvia kooltaan noin 9,5–10 × 27 metriä
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huippuvuorten siemenholvi eli Tuomiopäivän holvi on Norjalle kuuluvilla Huippuvuorilla 1. maaliskuuta 2008 käyttöön otettu siemenpankki, johon on määrä säilöä kaikkien viljelykasvien siemenet. Holvin tarkoitus on toimia siemenien varmuusvarastona siltä varalta, jos kaikki muut maailman siemenpankit tuhoutuvat. Alkuvuodesta 2009 holvi sisälsi yli 400 000 kasvin siemenet ja vuoden 2020 alussa noin miljoona siemennäytettä. Koko holvissa on tilaa 4,5 miljoonalle 500 siemenen kokoiselle siemennäytteelle.
19. kesäkuuta 2006 siemenholvin peruskiveä olivat laskemassa Norjan, Islannin, Tanskan, Ruotsin ja Suomen pääministerit. Siemenholvissa on noin 1 500 suomalaista näytettä.
Siemenpankin rakentamisen on kustantanut Norjan valtio, ja sen toiminnasta vastaa Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön ja useiden tutkimusjärjestöjen yhdessä perustama säätiö. Kokoelman vakiinnuttua holvi tulee tarvitsemaan hyvin vähän ihmisiä: täysipäiväisiä työntekijöitä ei enää ole, ja paikan päällä käydään vain kerran vuodessa tarkistamassa tilanne, koska vastaava pahimpaan varautunut laitos ei voi olla riippuvainen ihmisistä. Siementallenteita toimitetaan holviin muutaman kerran vuodessa.
Holvi

Kolme säilytyskammiota on louhittu kallion sisään noin 120 metrin yhteystunnelin päähän. Ne jäähdytetään −18 asteeseen Longyearbyenin hiilivoimalan virralla käyvillä kylmälaitteilla ja holvia ympäröivän ikiroudan avulla. Holvia ympäröi myös vakaa hiekkakivi, joka säteilee vähemmän kuin esimerkiksi graniitti. Hiekkakivi auttaa holvia myös pysymään kylmänä. Kuhunkin säilytyskammioon mahtuu 1,5 miljoonaa siemennäytettä, ja yhdessä näytteessä on 300–500 siementä foliopussissa.
Poikkeuksellisen lämmin talvi ja runsaat sateet johtivat siihen, että keväällä 2017 holvin yhteystunneliin tulvi runsaasti vettä. Itse holvi näytteineen säilyi vahingoittumattomana. Vahingon jälkeen siemenholvin sisäänkäyntiä alettiin kuitenkin vahvistaa ja  sen yhteyteen rakennettiin uusi huoltorakennus varageneraattoreille ja kylmälaitteille.
Siemenholvin ensimmäiset siementallenteet nostettiin vuonna 2015. Siirretyt 38 000 siementä suunniteltiin käytettävän tutkimus- ja jalostustyöhön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huippuvuorten siemenholvi Wikimedia Commonsissa
23.9.2016: Facts About the Global Seed Vault Live Science.  Bradford, Alina. Viitattu 26.2.2020. (englanniksi)
Duggan, Jennifer: Inside The ‘Doomsday’ Vault Time. Viitattu 26.2.2020. (englanniksi)
Svalbard Globale frøhvelv Regjeringen.no. Viitattu 26.2.2020. (englanniksi)
Manninen, Mari: Huippuvuorten ikiroutaan säilötään siemeniä katastrofin varalta Helsingin Sanomat.  7.9.2013.
Varastohyllyjä ja -laatikoita holvissa.