stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Historiallinen Aikakauskirja
Päätoimittajat

Gustaf Palander (myöh. Suolahti) 1903-1911, oik. vastaava toimittaja
U. L. Lehtonen 1911-1927
K. R. Brotherus 1928-1934
Jalmari Jaakkola 1935-1959
Pentti Renvall 1960-1969
Eino Jutikkala 1970-1982
Päiviö Tommila 1983-1990
Ohto Manninen 1991-2000
Juha Sihvola 2001-2005
Pirjo Markkola 2006-2010
Marko Lamberg 2011-2015
Anu Lahtinen 2016-
Jodi Picoult

| Jodi Picoult |
| --- | --- |
 Jodi Lynn Picoult
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. toukokuuta 1966 (ikä 58) New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: Englanti
Aikakausi:  1992-
Esikoisteos:  Songs of The Humpback Whale
Palkinnot
 New England Bookseller Award 
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jodi Lynn Picoult (s. 19. toukokuuta 1966) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän opiskeli Princetonin yliopistossa, josta valmistui vuonna 1987. Hän on myös suorittanut maisteritutkinnon Harvardin yliopistossa.
Picoult aloitti kirjailijan uransa kirjoittamalla novelleja Seventeen-lehteen. Myöhemmin hän on kirjoittanut DC Comicsin Ihmenainen-sarjaa. Hänen teoksensa Yhdeksäntoista minuuttia  kertoo kouluammuskelusta pienessä kaupungissa ja oli hänen ensimmäinen kirjansa, joka sai ensimmäisen sijan New York Timesin bestseller-listalla. Picoult on naimisissa Timothy Warren Van Leerin kanssa, jonka tapasi opiskeluaikanaan, ja heillä on kolme lasta.
Herttoniemi

| Herttoniemi> Hertonäs |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Herttoniemi korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Kaakkoinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  43
Pinta-ala:  6,26 km² 
Väkiluku:  26 047 (1.1.2017)
Väestötiheys:  4078 as./km²
Osa-alueet:  Länsi-Herttoniemi, Roihuvuori, Herttoniemenranta, Herttoniemen yritysalue
Postinumero(t):  00800 (suurin osa Länsi-Herttoniemestä), 00810 (Länsi-Herttoniemen eteläosa ja Herttoniemenranta), 00820 (Roihuvuori), 00880 (Herttoniemen yritysalue)
Lähialueet:  Kulosaari, Tammisalo, Marjaniemi, Laajasalo, Myllypuro, Itäkeskus, Viikki
Herttoniemi (ruots. Hertonäs) on niemi ja Helsingin 43. kaupunginosa Kulosaaren itäpuolella.  Se sijaitsee Vanhankaupunginlahden, Herttoniemensalmen, Porolahden ja Strömsinlahden rannalla.
Herttoniemen alueella on kaksi metroasemaa (Herttoniemi ja Siilitie) ja kolmatta on suunniteltu Roihupellon ja Roihuvuoren rajalle Itäkeskuksen ja Siilitien väliin. Alueen maamerkkinä toimii Roihuvuoren vesitorni.
Herttoniemen asukasluku on noin 26 000. Kaupunginosaan kuuluvat Länsi-Herttoniemen (8564 asukasta 1.1.2017), Herttoniemenrannan (9117 as.) ja Roihuvuoren (ent. Itä-Herttoniemen; 7654 as.) alueet, sekä näiden välissä oleva Herttoniemen yritysalue, jolla on noin 5000 työpaikkaa (31.12.2012) ja asukkaita 415.
Herttoniemen peruspiiri

Helsingin piirijaossa Herttoniemen peruspiiriin kuuluvat Herttoniemen ja Tammisalon kaupunginosat. Peruspiirin asukasluku on 28 282 (1.1.2017).
Nimistö

Herttoniemen nimi on nykyisin ruotsiksi Hertonäs, mutta se on esiintynyt myös muodoissa Hertte nesse (1513), Hertenese (1520), Hertones (1548), Hertugenäs (1555).
Kylännimen Hertonäs määriteosa on mahdollisesti muinaisruotsin sanasta härtoghe, joka on tarkoittanut herttuaa. Herttoniemelle nimensä antanut asukas oli mahdollisesti Porvoon tutkintakäräjillä vuonna 1405 mainittu Laurens Herthoge -niminen henkilö. Lisänimi voi olla saksalaista perua. Suomenkielinen nimi esiintyi vielä 1950-luvulla myös muodossa Herttuaniemi.
Nykyinen Länsi-Herttoniemen nimistö noudattaa kahta teemaa. Suurin osa alueen kaduista on saanut nimensä Suomessa esiintyvien villieläinten mukaan, kuten Siilitie, Susitie, Karhutie ja Hirvitie. Muutamien katujen nimet liittyvät viereiseen Herttoniemen mäkikeskukseen kuten Hiihtomäentie, Mäenlaskijantie ja Hiihtäjäntie. Roihuvuoressa valtaosa nimistöstä on taas satuaiheita kuten Punahilkantie, Keijukaisenpolku tai Satumaanpolku. Herttoniemen yritysalueella taasen katujen nimistö liittyy pääasiassa ammattinimikkeisiin kuten Sahaajankatu, Mekaanikonkatu ja Konemestarinkatu.
Herttoniemenrannan katunimistö on osin peräisin teollisuusalueelta ja öljysatamasta, kuten Hitsaajankatu, Paasivaarankatu tai Bengtankuja. Muuten katujen nimet liittyvät vanhoihin paikannimiin, mutta erityisesti Herttoniemen kartanoon ja siellä vaikuttaneisiin henkilöihin kuten Linnanrakentajantie, Abraham Wetterin tie, Neitojenpolku ja Amiraali Cronstedtin ranta.
Liikenneyhteyksiä Herttoniemeen > Metro

Herttoniemen ja Siilitien metroasemilla pysähtyvät Kivenlahdesta Itäkeskuksen kautta Vuosaareen ja Tapiolasta Itäkeskuksen kautta Mellunmäkeen liikennöivät metrojunat.
Liikenneyhteyksiä Herttoniemeen > Bussit

Herttoniemen metroaseman yhteydessä oleva bussiterminaali on tärkeä vaihtoasema metron ja bussien välillä, ja sinne päättyy useita syöttölinjoja, erityisesti Laajasalon suunnasta. Lisäksi metroaseman kautta kulkee joitakin poikittaislinjoja ja kaikki metroliikennettä korvaavat Itä-Helsingin yölinjat. Metroaseman kohdalla on myös kaukoliikenteen bussien pysäkki.
Alla olevat bussilinjat kulkevat bussiterminaalin kautta, lisäksi esimerkiksi monet yöbussit kulkevat Herttoniemen kautta.
79 (Herttoniemen metroasema – Latokartano – Malmi – Siltamäki – Puistolan asema)
80 (Herttoniemen metroasema – Roihuvuori – Itäkeskuksen metroasema)
81 (Kulosaari – Herttoniemen metroasema – Länsi-Herttoniemi)
82 (Herttoniemen metroasema – Roihuvuori – Itäkeskuksen metroasema)
82B (Herttoniemen metroasema – Tammisalo – Roihuvuori – Itäkeskuksen metroasema)
83 (Herttoniemen metroasema – Tammisalo)
84 (Herttoniemen metroasema – Gunillankallio)
85 (Herttoniemen metroasema – Jollas)
85B (Herttoniemen metroasema – Yliskylä – Jollas)
86 (Herttoniemen metroasema – Santahamina)
88 (Herttoniemen metroasema – Kaitalahti)
88B (Herttoniemen metroasema – Kruunuvuorenranta)
89 (Herttoniemen metroasema – Yliskylä)
90N (Rautatientori – Länsi-Herttoniemi – Vuosaari (Kallvikintie))
500 (Itäkeskuksen metroasema - Pasila - Munkkivuori)
510 (Herttoniemen metroasema – Pasila – Meilahti – Aalto-yliopiston metroasema – Tapiolan metroasema)
802 (Itäkeskuksen metroasema – Jollas)
Kuvia Herttoniemestä

Herttoniemen kartanon päärakennus
Alueen toisen kartanon Strömsin kartanon päärakennus, jossa toimii nykyisin Helsingin kuvataidekoulu.
Herttoniemen kirkko
Eränkävijäntori Länsi-Herttoniemessä
Roihuvuoren vesitorni
Rintamamieskerrostalo Roihuvuoressa entisessä Itä-Herttoniemessä
Vanha K-Supermarket -ruokakauppa lähellä metroasemaa
Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha
Siilitien aluetta Länsi-Herttoniemessä
Venevalkama ja kaistale Herttoniemenrantaa mereltä kuvattuna
Herttoniemen mäkikeskuksen suurin, vuonna 2019 purettu hyppyrimäki
Herttoniemen yritysaluetta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herttoniemi Wikimedia Commonsissa
Herttoniemen kartta (Arkistoitu – Internet Archive)
Herttoniemi-seuran kotisivut
Helsinki alueittain (2005). Herttoniemen peruspiiri (pdf)
Kuvia Herttoniemen kartanosta (Arkistoitu – Internet Archive)
Herttoniemen huvila-alueen (1880-1950) kartta ja historia
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Herttoniemen alueen kartta. Kartta on osa Kalmbergin kartasta vuodelta 1855
Kartta vuodelta 1936
Red Nose Company

Red Nose Companyn logo, jonka on suunnittellut Tero Ahonen.
Red Nose Company on suomalainen Helsingissä toimiva kiertueteatteri, jonka perustivat vuonna 2005 Teatterikorkeakoulun opiskelijat. Red Nose Company on Suomen ensimmäiseen klovneriaan erikoistunut ammattiteatteriryhmä. Vuoteen 2015 asti teatteri toimi nimellä RedNoseClub. Teatterilla ei ole omia esitystiloja, vaan sen toimintakenttänä on koko Suomi. Teatteri on esiintynyt myös ulkomailla. Teatterin toimisto sijaitsee Suvilahdessa Esitystaiteen keskuksen tiloissa. Teatterin operatiivista toimintaa johtaa toiminnanjohtaja, näyttelijä Tuukka Vasama. Hallituksen puheenjohtaja on näyttelijä Timo Ruuskanen. Red Nose Company on Teatterikeskuksen jäsen.
Red Nose Company tuottaa vuosittain keskimäärin yhden ensi-illan, joka jää teatterin kiertueohjelmistoon. Teatterin vuosittainen katsojamäärä on noin 10 000 – 15 000 katsojaa. Teatteri on tehnyt yhteistyötä mm. Teatteri Quo Vadiksen, Kansallisteatterin, Helsingin kaupunginteatterin, Aleksanterin teatterin ja Teatteri Avoimien Ovien kanssa.
Teatterilla on kaksi vakituista työntekijää, jonka lisäksi sen tuotannot työllistävät lukuisan määrän freelancetaiteilijoita.
Red Nose Company on ollut mukana Suomen Kulttuurirahaston Taidetestaajat-hankkeessa vuosina 2017-2020.
Näyttelijät

Vuonna 2020 Red Nose Companyssa toimivat näyttelijät Teemu Aromaa, Eero Järvinen, Amira Khalifa, Riku Korhonen, Minna Puolanto, Nora Raikamo, Timo Ruuskanen, Kiureli Sammallahti, Hanna Seppä, Niina Sillanpää, Tatu Siivonen, Tuukka Vasama ja Jari Virman.
Tuotannot 2008-2019

RedNoseClub (Aleksanterin teatteri, 2008)
Hamlet (Q-teatteri 2009)
Late Night with RedNoseClub (Q-teatteri 2010)
Juoksuhaudantie (ohj. Otso Kautto. Teatteri Avoimet Ovet 2014) Yhteistuotanto Teatteri Quo Vadiksen kanssa.
Lokki (ohj. Philip Boulay. Espoon Kaupunginteatteri 2015)
Punainen viiva (ohj. Otso Kautto. Teatteri Avoimet Ovet 2016) Yhteistuotanto Teatteri Quo Vadiksen kanssa.
Keisarin uudet vaatteet (ohj. Timo Ruuskanen & Tuukka Vasama, Aleksanterin teatteri 2017)
Babylon (ohj. Marielle Eklund-Vasama, Kanneltalo 2018) Yhteistuotanto Kanneltalon kanssa.
Don Quijote (ohj. Otso Kautto, Teatteri Avoimet Ovet 2019) Yhteistuotanto Kuopion kaupunginteatterin, Lahden Kaupunginteatterin, Tampereen Työväen Teatterin, Turun Kaupunginteatterin ja Teatteri Quo Vadiksen kanssa.
Aiheesta muualla

Ilta-Sanomien haastattelu  13.10.2019.
Suomen Kulttuurirahaston Taidetestaajat-hanke
Kainuun keskussairaala

| Kainuun keskussairaala |
| --- | --- |
 Kainuun uusi keskussairaala maaliskuussa 2023
Sijainti
Osoite:  Sotkamontie 13 87300 Kajaani
Organisaatio
Alue:  Kainuun hyvinvointialue
Tyyppi:  keskussairaala
Historia
Perustettu:  2020–2021 (uusi Kainuun keskussairaala)
Linkki
Kotisivut:  https://hyvinvointialue.kainuu.fi/palvelut/keskussairaala
Kainuun keskussairaala (ent. Kajaanin keskussairaala) eli KAKS toimii Kajaanin Palokankaalla (Sairaalanmäellä) osoitteessa Sotkamontie 13. Sairaala-alue rajoittuu pohjoisessa Opintiehen, sen itäpuolella kulkee valtatie 6 (Sotkamontie), länsipuolella sijaitsee Kajaanin pallohalli, Vimpelinlaakson yleisurheilukenttä ja eteläpuolella Palokankaan asuinalue.
Se tuottaa erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon sekä sosiaalihuollon palveluita Kainuussa. Keskussairaala on keskeinen osa perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon, sosiaalipalvelut sekä pelastustoimen yhdistävän Kainuun hyvinvointialueen toimintaa. KAKS toimii yhteistyössä sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistyöalueen pääsairaalan, Oulun yliopistollisen sairaalan kanssa. Sairaalan päivystyspoliklinikka vastaa myös Kainuun terveyskeskuspäivystyksestä viikonloppuisin ja öisin paikallisten terveysasemien ollessa kiinni. Sairaalan yhteydessä toimii myös Palokankaan koulu, joka on perusopetusta tarjoava sairaalakoulu ja jota ylläpitää Kajaanin kaupunki.
Kainuun keskussairaala toimii lääketieteen, hoitotyön ja myös muiden ammattiryhmien opiskelijoiden harjoittelupaikkana.
Kajaanin uuden keskussairaalan kappeli.
Rakentaminen

Kainuun uuden keskussairaalan suunnitelusta on vastannut Swecon arkkitehti ja pääsuunnittelija Nicola Ugas. Sweco vastasi arkkitehtuurin, rakennetekniikan sekä talotekniikan suunnittelusta. Sairaala on Suomen ensimmäinen allianssimuotoinen sairaalahanke. Rakentaminen käynnistyi keväällä 2017 ja ensimmäinen osa valmistui tammikuussa 2020. Rakentamisesta vastasi Skanska ja talotekniikkarakentamisesta Caverion Suomi. Sairaalan peruskivi muurattiin 16. elokuuta 2017, harjannostajaisia vietettiin 15. kesäkuuta 2018 ja se vihittiin käyttöön 17. tammikuuta 2020. Avajaisissa oli paikalla mm. eduskunnan varapuheenmies Antti Rinne. Vuosina 2020–2021 valmistunut uusi keskussairaalarakennus ja rakennus on otettu käyttöön asteettain. Muutto vanhasta sairaalarakennuksesta valmistui syksyllä 2021. Sairaalan alueelle valmistui Kainuun uuden sairaalan logistiikkaterminaali jo 3. huhtikuuta 2019. Aiemmin käytössä olleeseen päivystysrakennukseen on remontoitu tilat lasten ja nuorten psykiatrian poliklinikalle ja osastoille, kehitysvammapoliklinikkalle ja -osastolle sekä Kainuun ensihoidolle. Sairaala maksoi valmistuttuaan 155,9 miljoonaa euroa.
Sairaalan hankittiin taidetta, jonka teemana on "Sydän metsässä". Se kuvaa Kainuun suhdetta metsään ja tuo luontoa esille eri muodoissa. Teoksia teki yhteensä 16 taiteilijaa tai taiteilijaryhmää. Taidehankintoihin käytettiin yhteensä 400 000 euroa.
Toiminta

Sairaalassa on useiden lääketieteen erikoisalojen poliklinikoita ja vuodeosastoja. Sairaansijoja on yhteensä 240. Teho- ja valvontaosastolla on neljä tehohoitopaikkaa, yksi erityspaikka sekä kymmenen valvontapaikkaa. Synnytyssaleja on yhteensä kolme. Synnyttäjien käytössä on sauna, jota voidaan käyttää esimerkiksi avautumisvaiheessa kivun lievittämiseen tai synnytyksen jälkeen. Sauna on myös isien käytössä, jotka ovat synnytysyksikön tai vastasyntyneiden teho-osaston tiloissa. Vastasyntyneiden tehohoitopaikkoja on yhteensä myös kolme, mutta vastasyntyneiden tehohoitoa tarvitsevien potilaspaikkojen lukumäärää voidaan tarvittaessa lisätä. Sairaalassa on yksi magneettikuvaus-, yksi CT- ja yksi SPECT-CT -laite. Leikkausosastolla on yhteensä kuu­si leik­kaus­sa­lia sekä sek­tio­sa­li syn­ny­ty­so­sas­tol­la. Heräämössä on 18 po­ti­las­paik­kaa. Laboratoriopalvelut tuottaa NordLab Kainuu.
Kainuun keskussairaala on hakenut Sosiaali- ja terveysministeriöltä pysyvää lupaa synnytysten hoitamiseen. Vuosittain Kainuussa syntyy noin 800 lasta. Sosiaali- ja terveysministeriö ohjeistaa, että synnytyssairaaloissa tulisi olla vähintään tuhat synnytystä vuodessa.  Vuonna 2013 kätilöiden käynnistämä kampanjointi synnyttäjien saamiseksi Kainuun kekussairaalaan alueen ulkopuolelta on tuottanut tulosta. Synnyttäjiä saapuu nykyisin Kajaaniin esimerkiksi Pyhäjärveltä, Kuusamosta, Nivalasta, IIisalmesta ja Nurmeksesta. Hyvät kokemukset tuovat sairaalaan lisää synnyttäjiä.Tällä hetkellä Kainuun keskussairaalalla on lupa synnytysten hoitamiseen poikkeusluvalla vuoden 2027 loppuun asti.
Valtionneuvosto teki tammikuussa 2021 keskittämisasetukseen muutoksen, jonka perusteella Kainuun keskussairaalassa jatkuvat vaativan kirurgian leikkaukset. Kainuussa ei suoritettu vaativia kirurgisia leikkauksia tarpeeksi paljon, ja asetuksen muutoksen jälkeen viisi pohjoista sairaanhoitopiiriä voivat sopia leikkausten suorittamisesta. Tämä pitää kirurgit sairaalassa ja on tärkeää päivystysleikkaustoiminnan jatkumiselle Kainuussa.
Toukokuussa 2021 viisi sote-aluetta kirjelmöi eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle. Ne esittivät, että kaikille viidelle alueelle voitaisiin perustaa laajan ympärivuorokautisen päivystyksen sairaala. Kainuu oli yksi kirjeen allekirjoittaneista. Nykyisessä jär­jes­tä­mis­so­pi­muk­ses­sa on sovittu, että minkä tasoinen päivystys sairaalassa tällä hetkellä on. Tällä hetkellä Kainuun keskussairaala ei ole laajan ympäivuorokautisen päivystyksen keskussairaala. Laajaksi ympärivuorokautiseksi päivystäväksi sairaalaksi muuttuminen edellyttäisi päivystävien erikoisalojen huomattavaa lisäämistä. Alue kuitenkin haluaa saada mahdollisuuden myöhemmin arvioida laajan ympärivuorokautisen päivystyksen sairaalan tarvetta myös Kainuussa.
Palkintoja

Rakennushanke palkittiin pääpalkinnolla Tekla BIM Awards Suomi ja Baltia 2018 -kilpailussa sekä sai kunniamaininnan kansainvälisessä Tekla Global BIM Awards 2018 -kilpailussa.
Kainuun keskussairaalan konservatiivinen erikoisala palkittiin Nuorten lääkärien yhdistyksen ja Lääkäriliiton koulutuspaikkakyselyn kestomenestyksestä. Palkinto julkaistiin Lääkäripäivillä 25. tammikuuta 2023.
Vanha keskussairaala

Rakenteellisesti kymmenkerroksisesta torniosasta ja kolmikerroksisesta jalustasta koostunut vanha Kainuun keskussairaala avasi ovensa 2. kesäkuuta 1969. Kainuun keskussairaala Kajaanissa perustui arkkitehti Reino Koivulan arkkitehtikilpailun voittaneeseen ehdotukseen vuodelta 1962. Vanhan sairaalan kunnossapitoon meni sen viimeisinä toimintavuosina 2–3 miljoonaa euroa. Uuden sairaalan arvioidaan tuovan noin 5,3 miljoonaa euroa säästöä vuosittain. Vanha keskussairaalaa on purettu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kainuun keskussairaala Wikimedia Commonsissa
Kainuun keskussairaalan pääsisäänkäynti F1 maaliskuussa 2023
Kainuun keskussairaalan päivystyspoliklinikan sisäänkäynti F2 maaliskuussa 2023
Kainuun vuonna 1968 valmistunut keskussairaala, joka on purettu vuonna 2022 kun uusi keskussairaala oli valmistunut ja otettu käyttöön
Joensuun Seulaset

| Seulaset Ry>  |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  rekisteröity yhdistys
Perustettu:  15. tammikuuta 1973
Puheenjohtaja:  Janne Laukkanen
Kotipaikka:  Joensuu
Kotisivu:  https://www.seulaset.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Joensuun Seulaset on Joensuun alueella toimiva Ursan jäsenyhdistys, jonka tavoitteena on edistää alueensa tähtitieteen harrastusta. Yhdistyksen tarkoituksena on edistää ja tukea tähtitieteen harrastamista, ylläpitää tähtiharrastustoimintaa, järjestää kokouksia, esitelmiä ja tähtinäytöksiä sekä toimia harrastajien yhdyssiteenä. Ursa tekee yhteistyötä paikallisyhdistysten kanssa, mutta se ei ole tähtiyhdistysten kattojärjestö.
Jakokosken tähtitorni

Seulaset Ry. ylläpitää Jakokosken Tähtikallion observatoriota.
Observatoriolla järjestetään sään salliessa yleisönäytäntöjä. Lisätietoja yhdistyksen sivulla.
Suolitukos

Tukkeuma ohutsuolessa
Suolitukos eli ileus on vakava tila, jossa suolen sisällön kulku estyy.  Suolitukokset jaetaan mekaaniseen tukokseen ja paralyyttiseen tukokseen eli suolilamaan. Mekaanisessa tukoksessa suoli tukkeutuu jonkin esteen seurauksena. Suolilamassa suolen supistelutoiminta lakkaa eikä suolen sisältö sen vuoksi etene. Suolilaman syitä ovat esimerkiksi vaikeat sairaudet tai infektiot kuten keuhkokuume, vatsaontelon leikkaus tai voimakkaat kipulääkkeet. Suolitukos saattaa johtaa pitkittyessään potilaan kuolemaan.
Aiheuttajat

Suolitukos voi liittyä esimerkiksi Crohnin tautiin, tyrään tai paksusuolen syöpään. Sitä voivat aiheuttaa myös suolen ympärillä olevat yhteenkasvettumat, kasvaimet, suoleen tulleet sappikivet tai esineet suolistossa.
Mekaanisessa suolitukoksessa on kyse siitä, että jokin este tukkii suolen. Paralyyttisessä suolitukoksessa, joka tunnetaan myös suolilamana, on kyse suolen supistelutoiminnan (peristaltiikan) lakkaamisesta.
Oireet ja hoito

Sen merkkejä saattavat olla oksentelu, turvotus ja kipu. Tila voi edellyttää leikkaushoitoa. Jos potilasta ei ehditä leikkaamaan, voi seurauksena olla verenkierron pysähtyminen osassa suolistoa. Näin ollen suoli ei saa happea ja ravintoaineita ja menee siten kuolioon. Aaltoilevan kivun muuttuessa jatkuvaksi herää epäily suolen verenkiertohäiriöstä eli strangulaatiosta. Suolen seinämä menee siinä kuolioon ja on vaarassa puhjeta, jolloin se aiheuttaa henkeä uhkaavan vatsakalvon tulehduksen.
Kroonisen mahasuolikanavan toimintahäiriön hoitona on käytetty sisapridia. Suolitukokseen ei ole lääkehoitoa, mutta suolen tutkimiseen käytettävä varjoaine stimuloi suolta joskus niin, että tukos laukeaa. Suolitukoksen ensiapuhoitona sitä ei kuitenkaan käytetä.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto: Satu Tunturi, Suolitukos (suolen tukkeuma), Lääkärikirja Duodecim, 10.7.2020
Mayo Clinic: Intestinal obstruction (englanniksi)
Johns Hopkins Medicine: Understanding an Intestinal Obstruction (englanniksi)
Kainuun hyvinvointialue

| Kainuun hyvinvointialue |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  70 960
Alue:  Kainuun maakunta
Keskuspaikka:  Kajaani
Kunnat:  8
Yhteistyöalue:  Pohjois-Suomen yhteistyöalue
Hyvinvointialuejohtaja:  Jukka Lindberg
Pelastuslaitos:  Kainuun pelastuslaitos
Aluevaltuusto
Aluevaltuuston koko:  59
Puheenjohtaja:  Anne Lukkari
Puolueet ja valtuustopaikat
Keskusta:  23
Vasemmistoliitto:  9
Kokoomus:  8
Perussuomalaiset:  8
SDP:  6
Vihreät:  3
KD:  2
Kainuun hyvinvointialue on Kainuun maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.
Kunnat

Hyvinvointialueeseen kuuluu 8 kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja.
Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 70 960 asukasta.
Palvelut

Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.
Palvelut > Sosiaalihuolto

Hyvinvointialue tuottaa esimerkiksi aikuisten ja lasten sosiaalityötä, ensikotitoimintaa, kotihoitoa, ikäihmisten perhehoitoa, hoitoa hoi­to­ko­deis­sa se­kä hoi­vayk­si­köis­sä, liikkumisen tukea sekä vammaispalveluita.
Palvelut > Terveydenhuolto

Hyvinvointialueen eri osissa toimii terveysasemia, hammashoitoloita, neuvoloita, koulu- ja opiskelijaterveydenhuollon vastaanottoja, röntgenyksiköitä, kriisipalveluita, kuntoutuspalveluita ja päihde- ja mielenterveysyksiköitä.
Alueen keskussairaalana toimii Kainuun keskussairaala Kajaanissa. Kotisairaala tuottaa palveluita koteihin ja asumisyksiköihin. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvoitiyhtymä NordLab.
Palvelut > Pelastustoiminta

Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Kainuun pelastuslaitoksen toimialueeseen.