stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
FS Léopard (1924)

| Léopard |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ateliers et Chantiers de la Loire, St. Nazaire
Kölinlasku:  14. elokuuta 1923
Laskettu vesille:  29. syyskuuta 1924
Palveluskäyttöön:  10. lokakuuta 1927
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut ajettuaan karille 27. toukokuuta 1943
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 160 t (standrdi) 3 098 t (kuormattu)
Pituus:  119,7 m (kokonaispituus)
Leveys:  11,2 m
Syväys:  3,65 m
Koneteho:  50 000 shp
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  8 upseeria ja 187 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  5 x 130 mm Mle 1919 -tykkiä 2 x 75 mm ilmatorjuntatykkiä 6 x 550 mm torpedoputkea
Léopard oli Ranskan laivaston 1924 vesille laskettu Chacal-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Ateliers et Chantiers de la Loirelta St. Nazairesta, missä köli laskettiin elokuussa 1923. Alus laskettiin vesille 29. syyskuuta 1924 ja valmistui 10. lokakuuta 1927.
Palvelus

Toisen maailmansodan alussa alus siirrettiin sisaralustensa Chacalin ja Jaguarin kanssa Biskajanlahdelta Englannin kanaaliin. Saksan aloitettua hyökkäyksensä länteen aluksen ilmatorjunta osoittautui riittämättömäksi. Lisäksi suuren aluksen liikuttelu ahtailla vesillä ei ollut mahdollista.
Ranskan antauduttua Léopard joutui 3. heinäkuuta 1940 Britannian kuninkaallisen laivaston valtaamaksi. Aluksen miehistö liittyi 31. elokuuta Vapaan Ranskan laivastoon. Aluksen ilmatorjuntaa täydennettiin asentamalla neljän tuuman ilmatorjuntatykki kolmostornin tilalle sekä lisäämällä alukselle 2 naulan ilmatorjuntatykki ja kuusi ilmatorjuntakonekivääriä. Samalla aluksen syvyyspommien määrä lisättiin 52:een ja sen masto poistettiin painopisteen laskemiseksi. Talven 1940–1941 alus suojasi Pohjois-Atlantin saattueita kotisatamanaan Clyde, vaikkei soveltunut tehtävään lyhyen toimintasäteensä vuoksi. Aluksen kattilat oli huollettava kesällä 1941, jolloin päätettiin poistaa osa puutteista. Aluksen etummainen kattilahuone savuhormeineen poistettiin ja ne korvattiin öljytankeilla sekä majoitustiloilla. Samalla ilmatorjunta-aseistusta vahvistettiin siten, että se muodostui kymmenestä 37 millimetrin ja seitsemästä 20 millimetrin ilmatorjuntatykistä sekä kahdesta kaksipiippuisesta 13,2 millimetrin ja neljästä 8 millimetrin ilmatorjuntakonekivääristä. Alukselle asennettiin myös tutka.
Palvelukseen palattuaan alus suojasi saattueita. Se tuhoutui Libyan rannikolla ajettuaan karille 27. toukokuuta 1943.
Evan Atar Adaha

Evan Atar Adaha (s.  Torit, Etelä-Sudan) on eteläsudanilainen kirurgi. Hän on johtanut lääketieteellistä ryhmää Etelä-Sudanin koillisosassa, Ylä-Niilin osavaltion Bunjissa sijaitsevassa kirurgisessa sairaalassa. Atar on apulaisineen tuottanut 20 vuoden ajan kriittisiä lääketieteellisiä palveluja 200 000:lle konfliktialueilta pakenemaan joutuneille. Atar palkittiin epäitsekkäästä työstään vuoden 2018 Nansen-palkinnolla.
Etelä-Sudanin itsenäistyessä 12 miljoonan asukkaan maassa oli vain 120 lääkäriä ja 100 sairaanhoitajaa. Terveydenhoidon ammattilaisten määrä kuitenkin väheni tästäkin, koska konfliktin aikana useita heistä surmattiin tai he joutuivat pakenemaan väkivaltaisuuksia. Tohtori Atar on vuodesta 2011 lähtien työskennellyt työryhmineen sairaalassa Bunjissa, Mabanin piirissä. Atar on ollut Ylä-Niilin alueen ainoan, vajavaisesti varustellun kirurgisen sairaalan ainoa lääkäri.
Tohtori Atar on kotoisin Etelä-Sudanin eteläosan Toritista. Hän opiskeli lääketiedettä Sudanin Khartumissa ja työskenteli sittemmin Egyptissä. Kun sota raivosi Ylä-Niilin osavaltiossa vuonna 1997, tohtori Atar suostui vapaaehtoiseksi työskentelemään seudulla. Hän perusti ensimmäisen sairaalansa Kurmukiin  alueelle, joka laaja-alaisen konfliktin aikana usein joutui ilmapommitusten kohteeksi. Väkivallan lisääntyminen pakotti tohtori Atarin vuonna 2011 kokoamaan sairaalansa ja pakenemaan henkilökuntansa ja mukaan saamiensa laitteistojen kanssa Sudanista Etelä-Sudaniin. Bunjissa hän pystytti ensimmäisen leikkaussalinsa hylättyyn terveyskeskukseen, ja kokosi pöytiä yhteen leikkauspöydäksi. Sairaalan perustamisesta lähtien tohtori Atar on työskennellyt uupumatta turvatakseen sairaalalle rahoituksen ja kouluttaakseen nuorista sairaanhoitajia ja kätilöitä.
Tohtori Atar kertoi käyttävänsä 150 000 dollarin Nansen-palkintorahan laitehankintoihin sekä sairaanhoitajien ja kätilöiden koulutukseen.
Fiesko: historiallinen murhenäytelmä

Fiesko: historiallinen murhenäytelmä  (Die Verschwörung des Fiesco zu Genua) on aikajärjestyksessä toinen Friedrich Schillerin kirjoittama näytelmä. Se perustuu historiallisiin tapahtumiin, Giovanni Luigi Fieschin salahankkeeseen Andrea Doriaa vastaan Genovassa vuonna 1547. Näytelmän ensi-ilta oli Bonnin Hoftheaterissa vuonna 1783.
Fabio Fognini
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fabio Fogninin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Elokuvavuosi 1984

Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1984 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.
Suomalaiset ensi-illat

6. tammikuuta – Pessi ja Illusia
13. tammikuuta – Outsiders – kolmen jengi
17. helmikuuta – Gorkin puisto
17. helmikuuta – Lentävät luupäät
24. helmikuuta – Vapaa duunari Ville-Kalle
6. maaliskuuta – Sahara
6. maaliskuuta – Scarface – arpinaama
16. maaliskuuta – Viimeinen yhteys: The Dead Zone
30. maaliskuuta – Christine – tappaja-auto
27. huhtikuuta – Kantrin kaipuu
11. toukokuuta – Hercules
1. kesäkuuta – Kapteeni Keltaparta
6. heinäkuuta – Ratkaiseva isku
13. heinäkuuta – Saatanan riivaama
10. elokuuta – Hellyyden ehdoilla
17. elokuuta – Indiana Jones ja tuomion temppeli
17. elokuuta – Poliisiopisto
24. elokuuta – Pirullinen kosto
31. elokuuta – Uuno Turhapuro armeijan leivissä
7. syyskuuta – Nostalgia
7. syyskuuta – Tähtijengi – Get Crazy USA!
21. syyskuuta – Cujo – kauhun silmät
21. syyskuuta – Seitsemän raivoisaa gladiaattoria
21. syyskuuta – Streets of Fire – liekehtivät kadut
28. syyskuuta – Taistelukala
5. lokakuuta – Conan hävittäjä
5. lokakuuta – Top Secret – huippusalaista
5. lokakuuta – Yön saalistajat
19. lokakuuta – Amadeus
19. lokakuuta – Bounty – kapina laivalla
26. lokakuuta – Kun Hunttalan Matti Suomen osti
26. lokakuuta – Splash
2. marraskuuta – Vihreän timantin metsästys
16. marraskuuta – Karate Kid
16. marraskuuta – Köysi kiristyy
23. marraskuuta – Raha
23. marraskuuta – Superässä – Buckaroo Banzai
30. marraskuuta – Klaani – tarina Sammakoitten suvusta
6. joulukuuta – Joulutarina
14. joulukuuta – Haamujengi
21. joulukuuta – Muppetit Manhattanilla
21. joulukuuta – Niskavuori
21. joulukuuta – Paris, Texas
21. joulukuuta – Riiviöt
21. joulukuuta – Synttärit
21. joulukuuta – Suuri gangsterisota
Kansainväliset ensi-illat

1984
2010
Andrén ja Wally B:n seikkailut
Beverly Hills kyttä
Blastfighter
Breakdance
City Heat – tuli hännän alla
Drunken Tai Chi
Dyyni
Frankenweenie
Friday the 13th Part 4: The Final Chapter
Godzilla
Hei me rokataan!
Jäätynyt mies
Karkuri
Kostaja – Final Mission
Kotiseutu
Kun maailma loppuu
Kuoleman kentät
Mainiot murkkulaiset
Maissilapset
Matka Intiaan
Monaco Forever
Nörttien kosto
Ontuva totuus
Painajainen Elm Streetillä
Punainen vaara
Repo Man
Rhinestone
Rohkea ritari
Star Trek III: Spockin paluu
Starman
Sudet tulevat
Suoraa toimintaa
Supertyttö
Terminator – tuhoaja
Tilaa sydämessä
Toivoton tapaus
Tulessa syntynyt
Tuulen laakson Nausicaä
Vakoojan tarina
Tapahtumia

Michael Eisnerista tuli The Walt Disney Companyn toimitusjohtaja.
The Walt Disney Company perusti tuotantoyhtiö Touchstone Picturesin tuottamaan elokuvia varttuneelle yleisölle.
Columbia Picturesin, HBO:n ja CBS:n yhteinen tuotantoyhtiö TriStar Pictures julkaisi ensimmäisen elokuvansa.
16-tuntinen Kotiseutu-televisiosarja esitettiin elokuvateattereissa Saksassa ja Venetsian elokuvajuhlilla, ja se pääsi Guinnessin ennätysten kirjaan pisimpänä elokuvateatterissa esitettynä teoksena. Ennätyksen rikkoi kolme vuotta myöhemmin The Cure for Insomnia.
1. lokakuuta astui Suomessa voimaan laki elokuvien arkistoinnista joka velvoitti tallettamaan kotimaiset elokuvat Suomen elokuva-arkistoon.
Kuolleita

20. tammikuuta - Johnny Weissmuller, näyttelijä
29. tammikuuta - Frances Goodrich, käsikirjoittaja
15. helmikuuta - Ethel Merman, laulaja ja näyttelijä
1. maaliskuuta - Jackie Coogan, näyttelijä
24. maaliskuuta - Sam Jaffe, näyttelijä
16. toukokuuta - Andy Kaufman, näyttelijä ja stand up -koomikko
21. toukokuuta - Andrea Leeds, näyttelijä
21. toukokuuta   - Ann Little, näyttelijä
18. kesäkuuta - Luis Moglia Barth, ohjaaja
25. heinäkuuta - Akihiko Hirata, näyttelijä
27. heinäkuuta - James Mason, näyttelijä
4. elokuuta - Mary Miles Minter, näyttelijä
5. elokuuta - Richard Burton, näyttelijä
17. syyskuuta - Richard Basehart, näyttelijä
25. syyskuuta - Walter Pidgeon, näyttelijä
21. lokakuuta - François Truffaut, ohjaaja
23. lokakuuta - Oskar Werner, näyttelijä
25. lokakuuta - Pascale Ogier, näyttelijä
24. joulukuuta - Peter Lawford, näyttelijä
28. joulukuuta - Sam Peckinpah, ohjaaja
Suomen katsotuimmat 1984

Suomessa ensi-iltaan vuonna 1984 tuoduista elokuvista eniten teatterikatsojia sen vuoden aikana saivat:
Uuno Turhapuro armeijan leivissä (1984), 750 965 katsojaa
Amadeus (1984), 473 559 katsojaa
Indiana Jones ja tuomion temppeli (1984), 450 186 katsojaa
Poliisiopisto (1984), 277 076 katsojaa
Hellyyden ehdoilla (1983), 275 128 katsojaa
Haamujengi (1984), 239 589 katsojaa
Palava enkeli (1984), 151 144 katsojaa
Niskavuori (1984), 147 297 katsojaa
Scarface – arpinaama (1983), 114 299 katsojaa
Karate Kid (1984), 108 379 katsojaa
Projektio-lehden kriitikkoäänestys

Elokuvakerhojen liiton Projektio-lehden kriitikkoäänestyksessä vuonna 1984 Suomessa ensi-iltaan tuoduista elokuvista parhaiksi äänestettiin Francesco Rosin Kolme veljestä, Woody Allenin Zelig sekä jaetulle kolmannelle sijalle Wim Wendersin Paris, Texas ja Robert Bressonin Raha. Kärkijoukkoon sijoittuivat lisäksi Milos Formanin Amadeus, John Hustonin Tulivuoren juurella, Andrei Tarkovskin Nostalgia, Sergio Leonen Suuri gangsterisota ja Bertrand Tavernierin Sunnuntai maalla.
Vuoden parhaiksi suomalaiselokuviksi äänestettiin Timo Linnasalon Päivää, herra Kivi ja Lasse Naukkarisen No Comments.
Aiheesta muualla

Elokuvavuosi 1984 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Rahapeli

Pachinko, japanilainen rahapeliautomaatti
Rahapeli tarkoittaa peliä, jota pelataan maksua vastaan ja jossa pelaaja voi saada kokonaan tai osittain sattumaan perustuvan rahavoiton taikka hävitä pelaamansa panoksen. Suosittuja rahapelejä ovat muun muassa lotto, arpajaiset, bingo, urheiluvedonlyönti, pokeri, blackjack, ruletti ja onnenpyörä.
Rahapelejä pelataan perinteisesti kasinoilla ja nykyisin myös internetin nettikasinoilla. Pelaaminen voi tapahtua joko muiden pelaajien kanssa tai yksin esimerkiksi pelikoneen tai henkilökunnan avustuksella.
Rahapelin erikoistapaus on uhkapeli, jossa mahdollinen voitto tai tappio on epäsuhteessa pelaajan varallisuuteen.
Historia

Rahapelien historia ulottuu aina niin kauas kuin rahaa tai muuta siihen verrattavaa on ollut olemassa ja lähes kaikissa sivilisaatioissa on harrastettu pelaamista, jossa panoksena on erinäisiä hyödykkeitä. Esimerkiksi Kiinassa jäänteitä rahapeleistä on löydetty 4000 vuoden takaa. Myös esimerkiksi Kreetalta, Intiasta ja Egyptistä on löydetty yli tuhat vuotta ennen ajanlaskun alkua hautautuneita arpakuutioita ja pelilautoja. Nykyisen Turkin alueen heettiläiset kansat järjestivät vedonlyöntejä hevoskilpailuissa jo 4000 eaa. Kreikan ja Rooman armeijan legioonissa erilaiset rahapelit olivat myös suosittu tapa viettää aikaa.
Ensimmäisiä uhkapeleistä johtuvia ongelmia on jäljitetty keskiajalle. Englannin kuningas Rikhard I kielsi miehiltään uhkapelit ristiretkien aikaan niiden liiallisen suosion vuoksi. Rahapelien potentiaali kuitenkin huomattiin hallinnollisella tasolla jo melko varhain, ja jo 1500-luvulla erinäisiä isompia hankkeita rahoitettiin arpajaisten ja lottojen avulla. Käytäntö oli suosittu sekä Euroopassa, jossa muun muassa kuningatar Elisabet I rahoitti lottotulojen avulla vesivarantojen ylläpitoa, että Pohjois-Amerikassa, jossa esimerkiksi silta- tai muihin rakennushankkeisiin haettiin rahoitusta arpajaisten avulla.
Kaikissa kulttuureissa rahapelaamisella ei ole kuitenkaan ollut merkittävää taloudellista vaikutusta, vaan se on nähty lähinnä ajanvietteenä tai uskontokuntien järjestäminä tapahtumina, joissa lopputulos kertoo jumalten tahdosta. Tällaista rahapelaamista on löydetty muun muassa Indonesian Balin kansojen ja Australian alkuperäiskansojen keskuudesta. Kapitalistisissa yhteiskunnissa rahapeleihin on kuitenkin liittynyt vahvasti haave äkkirikastumisesta, ja yhteishyvällisiä lottoja ja arpajaisia lukuun ottamatta auktoriteettien suhtautuminen niihin on ollut kielteistä uhkapelaamisesta koituvien ongelmien vuoksi. Myös auktoriteettien järjestämät arpajaiset ovat olleet vilpin kohteena.
Suomessa rahapelaamisen varhaisin organisoitu muoto oli monen muun maan tapaan lotto jo 1600-luvulla. Lottojen suosio kuitenkin hälveni yleisen moraalisen tuomitsevuuden myötä 1800-luvulla, ja laki määritti loton erityiseksi luvanvaraiseksi toiminnaksi 1889. Joitakin lottoja hyväntekeväisyystarkoituksiin kuitenkin sallittiin. 1920-luvulla laki muuttui, määrittäen loton lailliseksi ainoastaan viranomaisten järjestämänä, ja vuonna 1926 lakimuutos mahdollisti ensimmäisen laillisen rahapanoksella pelattavan loton sitten 1889 vuoden lakimuutoksen. 1920-luvulla Suomeen saapuivat myös ensimmäiset rahapeliautomaatit. 1940-luvulla perustetulle Veikkaukselle myönnettiin monopoli lottoon 1976. 1970-luvulla myös bingo saapui Suomeen ja sai välittömästi valtaisan suosion. Näihin aikoihin myös ensimmäiset ruletit saapuivat yökerhoihin, ja myöhemmin rahapelitoimintaa sai järjestää vain erityisluvan kanssa.
Rahapelit organisoituna ja kaupallisena toimintana on suhteellisen tuore ilmiö, joka alkoi maailmanlaajuisesti 1960-luvulla. 2000-luvulla rahapelien tarjonta on lisääntynyt huomattavasti muun muassa lukuisien nettikasinoiden myötä.
Merkitys

Jo tuhansia vuosia sitten erilaisia arpoja ja niiden kaltaisia välineitä käytettiin yhteiskunnissa päätöksenteon tukena. Arvonnat liittyivät uskonnollisiin rituaaleihin, ja arvonnan lopputuloksen uskottiin edustavan jumalten tahtoa. Rahapelejä arvonnoista tuli, kun niiden osanottajat tai niitä seuranneet ihmiset alkoivat lyödä rahapanoksin vetoa lopputuloksesta. Lähes kaikissa tunnetuissa yhteiskunnissa on ollut jonkinlaista raha- tai uhkapelaamista. Sallittujen ja suosittujen pelien laatu voi kertoa yleisemminkin pelejä ympäröivästä yhteiskunnasta ja kulttuurista.
Rahapelien suorat ja epäsuorat yhteiskunnalliset vaikutukset voidaan jakaa kuuteen ryhmään:
terveydelliset ja sosiaaliset vaikutukset
taloudelliset vaikutukset
työllisyyteen ja koulutukseen liittyvät vaikutukset
viihteeseen ja turismiin liittyvät vaikutukset
yhteiskunnalliset ja oikeudelliset vaikutukset
kulttuuriin liittyvät vaikutukset
Yhteiskunnissa rahapelaajia on aina yritetty hallita muun muassa kansallisten monopolien kautta, mutta se on nykyään vaikeaa internetissä toimivien rahapelejä tarjoavien kansainvälisten yritysten takia. 2000-luvulla rahapeliteollisuudesta tuli maailman nopeimmin kasvavia toimialoja. Rahapelaamista markkinoidaan ”turvallisena riskinä”. Tietoisuus ja huoli pelien aiheuttamista riippuvuuksista ja rikoksista on kuitenkin kasvussa. Yhteiskunnallisesti suhtautuminen rahapeleihin vaikuttaa tutkijoiden mukaan vaihtelevan syklisesti hyväksynnästä kiihkoon, kieltämiseen, laittomaksi leimaamiseen ja taas hyväksyntään. Rahapelin laillistaminen edistää rahapeliyritysten monopoliasemien syntymistä. Yrityksen olemassaolo ja toiminta puolestaan lähentävät rahapelauksen ja valtion suhdetta.
Joissakin maissa rahapelaaminen on kokonaan laitonta, esimerkiksi Kiinassa, Saudi-Arabiassa, Somaliassa, Sudanissa ja Syyriassa.
Merkitys > Uskontojen kantoja rahapelaamiseen

Islamin pyhässä kirjassa Koraanissa kielletään selkeästi uhkapelaaminen. Koraani 4:43 sanoo "Te, jotka uskotte! Päihdyttävät juomat ja uhkapelit ja (uhripalvelus) pystytettyjen kivien edessä sekä nuolilla arpominen ovat pelkkää riettautta, paholaisen aikaansaamaa; karttakaa kaikkea tätä, jotta olisitte onnelliset."
Kristinuskon pyhässä kirjassa Raamatussa mainitaan onneen tai sattumaan perustuvat pelit, ja kirjasta löytyy useita kohtia, joissa asioista päätetään arpomalla. Snl. 16:33 sanoo: ”Helmassa arpaa ravistellaan, tuloksen ratkaisee Herra.” Rahanhimoa ja nopeita rikastumiskeinoja kehotetaan kuitenkin välttämään.
Merkitys > Pelaamisen ongelmat

Ongelmapelaamiseksi määritellään pelaaminen, joka vahingoittaa pelaajan sosiaalisia suhteita tai työssäkäyntiä tai aiheuttaa fyysisiä tai psyykkisiä ongelmia. Peliriippuvuuden lisäksi toinen huolta aiheuttava tekijä on uhkapeleihin liittyvä rikollisuus. Peliongelmat voivat johtaa velkaantumiseen ja sen seurauksena laskea kynnystä tehdä esimerkiksi varkauksia, kavalluksia tai petoksia.
Yhteiskunta pyrkii ehkäisemään rahapeliongelmia muun muassa rahapelimonopolien avulla sekä rajoittamalla internetin rahapelitarjontaa. Muita yhteiskunnassa käytettäviä peliongelmien torjuntakeinoja ovat esimerkiksi peleille asetettavat ikärajat ja mainontaa koskevat rajoitukset. Suomessa sosiaali- ja terveysministeriön tavoitteena on peliriippuvuuden vähentäminen, uuden teknologian mukanaan tuomien uusien riippuvuuksien tunnistaminen ja niiden hoidon kehittäminen.
Tutkimusten perusteella reilut kolme prosenttia suomalaisista kärsii peliongelmista. Valtakunnallinen puhelinpalvelu Peluuri on Suomessa tunnetuin peliongelmaisille apua tarjoava organisaatio. Läheisellä ei ole mitään keinoja puuttua pelaamiseen. Peliautomaatit sijaitsevat Suomessa usein esimerkiksi lähikaupan aulassa. Pelaamisen suurimmat ongelmat kasaantuvat pienituloisille ja heidän läheisilleen.
Tutkimusten mukaan nopeatempoiset pelit, joissa on vaikuttavia kuva- ja ääniefektejä, "läheltä piti" -tilanteita sekä verraten suuri todennäköisyys voittaa, ovat koukuttavimpia rahapelejä. Tällaisia ovat esimerkiksi nettikasinopelit ja rahapeliautomaatit. Sen sijaan esimerkiksi lotto on hidastempoinen peli, joka aiheuttaa pelaajalle harvoin ongelmia.
Tutkimusta > Rahapelaamisen syyt

Tutkimusten perusteella rahapelin pelimotivaatioita voivat olla raha, pelaamisen jännitys ja etenkin verkkoympäristössä syntyvät sosiaaliset suhteet pelien ympärille rakentuneiden yhteisöjen jäseniin eli muihin pelaajiin. Potentiaalisten taloudellisten voittojen ja älyllisten haasteiden lisäksi siis myös pelipaikkojen sosiaalisuus toimii pelaamisen houkuttimena. Pelaajien välinen yhteisöllisyys vaikuttaa kuitenkin myös ehkäisevän ongelmapelaamisen etenemistä taloudelliseen tappioon. Taitopelisivustoilla pelaajat pelaavat esimerkiksi pasianssia tai sanapelejä rahapanoksista toisiaan vastaan. Taitopelisivustot pelaajineen muodostavat uudenlaisen rahapelikulttuurin muodon. 2010-luvun alussa internetissä oli 2500–3000 rahapelisivustoa.
Tutkijoiden mukaan tuuri- ja rahapeleihin liittyvät uskomukset, kuten ajatus Onnettaren, Kohtalo tai jonkin muun korkeamman voiman vaikutuksesta pelin lopputulokseen, ovat jokseenkin pysyneet samoina onnenpelien syntysijoilta nykypäivään asti.
Tutkimusta > Verkkopelaaminen

Tampereen yliopiston informaatiotutkimuksen ja interaktiivisen median laitoksella on tehty tutkimuksia rahapelaamisesta, muun muassa kaksi tutkimusta verkkopelaamisesta, joista toinen käsittelee nettipokeria ja toinen verkkopelaamisen nopeaa kehitystä. Tutkimusta tehdäänmuun muassa haastattelujen ja kyselylomakkeiden muodossa. Verkkorahapelaamisen muodonmuutos on vuosina 2008–2009 Suomessa toteutettu tutkimus, josta Suomen Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos julkaisi verkossa nähtävillä olevan raportin vuonna 2010. Tutkimuksen kohteena olivat uudenlaisten rahapelien ja pelaamisen muodot, joita internetiin on syntynyt, ja perinteisempien rahapelien asema verkkoympäristössä.
Tutkimusta > Rahapelaaminen Suomessa ja ulkomailla

Suomalaiset pelaavat verraten paljon rahapelejä. Vuonna 2015 toteutetun kyselyn mukaan 15–75-vuotiaista suomalaisista 80 prosenttia on pelannut viimeisen 12 kuukauden aikana rahapelejä (naisista 75 % ja miehistä 85 %). 34 % vastaajista pelaa vähintään kerran viikossa. Ruotsalaisista rahapelejä on viimeisen vuoden aikana pelannut 66 %, tanskalaisista 63 % ja norjalaisista 58 %. Suomessa vallitsee epätavallisen myönteinen pelikulttuuri, ja ainutlaatuista on se, että Suomessa rahapelejä on lähes jokaisessa ruokakaupassa ja huoltoasemalla.
Vuonna 2016 Suomessa pelattiin maailman neljänneksi eniten rahapelejä henkilöä kohden, ja vuonna 2017 havaittiin, että suomalaiset häviävät rahapeleihin neljänneksi eniten maailmassa. Pelien tuotto tulee pääosin hyvin pieneltä pelaajajoukolta, joka koostuu sosiologian professori Pekka Sulkusen mukaan pääosin pienituloisista, työttömistä, mielenterveysongelmaisista ja sairaista, joilla on usein muitakin riippuvuuksia. Vuonna 2013 australialaiset ja singaporelaiset käyttivät suomalaisia vieläkin enemmän rahaa pelaamiseen.
Suomessa suosituimmat rahapelit ovat lottopelit, raaputusarvat ja rahapeliautomaatit. Ruotsissa ja Norjassa suosituimpia ovat arvat, numeropelit ja ravivedonlyönti, kun taas Tanskassa suositaan arpajaisia, vedonlyöntiä ja nettikasinoita. Suomalaisista peliongelmaisia on 3,3 prosenttia, kun taas norjalaisisilla ja tanskalaisilla osuus on 3,2 % ja ruotsalaisilla 2 %.
Kirjallisuutta

Nikkinen, Janne: Sosiaalieettinen näkökulma rahapeliongelmien ehkäisyyn ja hoitoon.  Helsinki:  Stakes, 2008.  ISBN 978-951-33-2220-5.  Verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Rahapelifoorumi: Suomalainen rahapeli-, bingopeli-, tavara-arpajais- ja rahankeräyspolitiikka.  (Sisäasiainministeriön julkaisu 28/2006)  Helsinki:  Sisäasiainministeriö, 2006.  ISBN 952-491-007-1.  Verkkoversio (PDF).
Rautee, Risto & Merikallio, Annukka: Rahapelien kahdet kasvot.  Helsinki:  Annukka Merikallio Oy, 2009.  ISBN 978-952-92-6069-0.
Taskinen, Teresa: Kaupassa, kioskilla ja kotikoneella: Rahapelit nuorten elämässä.  Helsinki:  Stakes, 2007.  ISBN 978-951-33-2007-2.  Verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Varvio, Saaramia: Katsaus Suomen rahapelijärjestelmään.  Helsinki:  Stakes, 2007.  ISBN 978-951-33-2005-8.  Verkkoversio (PDF).
Binmore, Ken: Game theory : a very short introduction.  New York:  Oxford University Press, 2007.
Reith, Gerda: The age of chance : gambling in western culture.  London:  Routledge, 2002.
Elias, George Skaff, Garfield, Richard, Gutschera, Robert K.:: Characteristics of games.  Massachusetts Institute of Technology, 2012.
Davif, F. N.: Games, gods and gambling : the origins and history of probability and statistical ideas from the earliest times to the Newtonian era.  Hafner Publishing Company, 1962.
McMillen, Jan: Gambling cultures: studies in history and interpretation.  Routledge, 1996.
Kingma, Sytze F.: Global gambling : cultural perspectives on gambling organizations.  Routledge, 2010.
Elias, George, Garfield, Richard, Gutchera, Robert: Characteristics of Games”.  Massachusetts Institute of Technology, 2012.
Kuuluvainen, Arto, Koponen, Aki, Oikarinen, Elias, Ranki, Antti, Ryömä, Arto, Laihinen, Pasi & Lehtonen, Annina: Suomen rahapelimarkkinat.  CRE Tutkimus- ja koulutuskeskus, 2012.
Kinnunen, Jani: Verkkorahapelaamisen muodonmuutos.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL), 2010.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rahapeli Wikimedia Commonsissa
Silvennoinen, Inka: Raha pelissä: Rahan, pelaamisen & rahapelaamisen muuttuvat suhteet. Tietopuu 13.12.2018.
Kortinpeluuta rahasta. Caravaggion maalaus 1500-luvun lopulta.
Monacossa sijaitseva Monte Carlon kasino on eräs maailman tunnetuimpia kasinoita.
Rulettipyörä.
Veikkauksen lottokuponkeja.
RAY:n (nykyisen Veikkauksen) peliautomaatteja.
Felix Rodriguez (muusikko)

Felix Rodriguez esiintymässä The Soundsin konsertissa Berliinissä vuonna 2013.
Felix Rodriguez on ruotsalaisen The Sounds -yhtyeen kitaristi. The Sounds syntyi, kun Rodriguez ja hänen lapsuudenystävänsä Johan Bengtsson päättivät perustaa yhtyeen lukiokavereidensa kanssa.