stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Professori Frink
Hahmon tausta

Frinkin ääni, puhetapa ja hokemat perustuvat Jerry Lewisin esittämään tiedemieshahmoon Julius Kelpiin vuoden 1963 komediaelokuvassa Tohtori Jerry ja Mr. Hyde. Hank Azaria on lainannut hahmolle hokemia myös kyseisen elokuvan vähemmän tunnetuista jatko-osista. Hahmo on nimetty Simpsonien tuottajan ja käsikirjoittajan John Frinkin mukaan.[lähde? ]
Frinkillä on joissain jaksoissa ollut itseään muistuttava poika ja hän on muutamissa yhteyksissä maininnut myös vaimonsa. Poika on nähty 3. kauden jaksossa ”Velipuolen paluu” ja 15. kauden jaksossa ”Robotti-Homer”. Toisaalta varsinkin uudemmissa jaksoissa vihjataan usein, että Frink ei ole koskaan onnistunut hankkimaan itselleen tyttöystävää, koska hän ei ymmärrä naisia. 15. kauden jaksossa ”Kauhujen talo, osa 14” Frink herättää eloon kuolleen isänsä Joh Frink vanhemman. Isän ääninäyttelijänä oli sopivasti Jerry Lewis, jonka saaminen tähän rooliin oli ollut ääninäyttelijä Azarian pitkäaikainen toive.
Toistaiseksi ainoat Simpsonien jaksot, joissa Frink on tarinan päähenkilö, ovat 27. kauden jakso ”Rakkauden algoritmi” ja 31. kauden jakso ”Frinkcoin”.
Keksinnöt ja älykkyys

Frink hallitsee suvereenisti useita eri tieteenaloja. Frinkin keksinnöt ja laskelmat eivät kuitenkaan usein tiukan paikan tullen toimi niin kuin niiden pitäisi ja ne ovat monesti pahentaneet niitä ongelmia, joiden ratkaisemiseen ne on tarkoitettu.kenen mukaan? 6. kauden jaksossa ”Bartin komeetta” Frink oli suunnitellut ohjuksen, jonka piti tuhota Springfieldiä uhannut komeetta, mutta ohjuksen lentorata ohittikin komeetan ja tuhosi ainoan Springfieldistä pois vievän sillan. 3. kauden jaksossa ”Homerin tuliliemi” Frinkin kehittämän laitteen piti näytettä analysoimalla selvittää Homerin keksimän ihmedrinkin salainen ainesosa, mutta kone antoikin virheellisen vastauksen ”rakkaus” (oikea ainesosa oli yskänlääke). 5. kauden jaksossa ”Kansalainen Burns” Frinkin Montgomery Burnsille suunnittelema suuri mekaaninen nallekarhu taas ei totellut kaukosäädintä ja hyökkäsi uhkaavasti Burnsin kimppuun ennen kuin karkasi seinän läpi.
Frink on tehnyt myös onnistuneita keksintöjä, kuten lentävän moottoripyörän, joka vilahti pari kertaa 6. kauden jaksossa ”Vanha sitruunapuu”. Hän on keksinyt myös aikakoneen ja tulevaisuuden näyttävän laitteen, jonka ennustuksen mukaan hän tulee tulevaisuudessa hirttämään itsensä.
10. kauden jaksossa ”Lisan aivot” professori Frink mainitsee älykkyysosamääränsä olevan 200, päähän osuneen iskun jälkeen 199 tai 198.
Simpsonit-sarjakuvissa professori Frink on keskeisempi hahmo kuin alkuperäisessä tv-sarjassa ja Bart Simpson toimii usein hänen apulaisenaan.
Aiheesta muualla

Frink rules - äänityksiä (Arkistoitu – Internet Archive)
Simpsonien hahmot
| --- | --- |
Simpsonit ja sukulaiset:   Homer Simpson  Marge Simpson  Bart Simpson  Lisa Simpson  Maggie Simpson  Abraham Simpson  Patty ja Selma Bouvier 
Kaupungin väkeä:   Ned Flanders  Maude Flanders  professori Frink  Barney Gumble  tohtori Hibbert  Lionel Hutz  pastori Lovejoy  Hans Moleman  Apu Nahasapeemapetilon  pormestari Quimby  tohtori Nick  Sarjakuvahemmo  Agnes Skinner  Cletus Spuckler  Moe Szyslak  poliisipäällikkö Wiggum 
Springfieldin ydinvoimala:   Montgomery Burns  Carl Carlson  Lenny Leonard  Waylon Smithers 
Perheet:   Simpsonin perhe  Flandersin perhe  Van Houtenin perhe 
Springfieldin ala-asteen henkilökuntaa ja oppilaita:   ylitarkastaja Chalmers  Jimbo Jones  Edna Krabappel  Otto Mann  Nelson Muntz  Martin Prince  Sherri ja Terri  rehtori Skinner  Milhouse Van Houten  Ralph Wiggum  talonmies Willie 
Julkkikset:   Kent Brockman  Hassu-klovni  Troy McClure  Rainier Wolfcastle 
Vakiokonnat:   Läski-Tony  Kang ja Kodos  Sideshow Bob  Snake 
Muut:   Jebediah Springfield  Pukin pikku apuri  Tikku ja Takku
Rai (musiikki)

Rai tai raï (suom. mielipide) on Algerian Oranissa ja itä-Marokossa Oujdan alueella 1900-luvun alkupuolella kehittynyttä kansanmusiikkia. Se kehittyi alun perin arabialaisesta perinnemusiikista, mutta nykyaikaisessa raissa on usein vaikutteita myös erilaisista länsimaisen populaarimusiikin tyylilajeista. Tällaista musiikkia kutsutaan myös nimellä pop rai. Rai saavutti kansainvälisen suosion 1980-luvulla.
Rain laulajia kutsutaan nimellä cheb (’nuori’) erotukseksi chaabi-musiikin laulajista, joita kutsutaan nimellä cheikh (’vanha’). Rai on perinteisesti miesten laulamaa, mutta nykyään on myös naispuolisia rai-artisteja. Chaba Fadelan vuonna 1979 levyttämää Ana ma h'lali ennoumia pidetään usein pop rai -musiikin alkuna. Nykyään monet rai-artistit, kuten Khaled ja Rachid Taha, lisäävät musiikkiinsa vaikutteita erilaisista populaarimusiikin tyylilajeista, kuten funkista, rockista tai hip hopista. Yleisimpiä laulukieliä ovat arabia ja ranska.
Tunnettuja rai-artisteja

Khaled
Cheb Mami
Cheb Hasni
Faudel
Rachid Taha
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Raï - Musique.arabe (ranskaksi)
Käännös suomeksi
RBS 70

RBS 70
RBS 70 (Robotsystem 70) on ruotsalainen Bofors AB:n ja Ericsson Microwave Systemsin kehittämä lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjusjärjestelmä. Se tuli käyttöön alun perin 1977. Ohjus seuraa laukaisuaseman laservalaisua. Järjestelmä tunnetaan Suomen puolustusvoimissa nimellä ITO2005/ITO2005M.
RBS 70:ta on kehitetty sen koko elinkaaren ajan. Ensimmäisillä Mk 0- ja Mk 1 -versiolla oli 5 km:n vaakaulottuvuus ja 3 km:n pystyulottuvuus, Mk 2 lisäsi tätä 7/4 km:iin ja viimeisin kehitysvaihe BOLIDE kantaa 8 km:n ja 5 km:n korkeuteen.
Käyttö Suomessa

Suomessa ohjusta käytetään RDE:n ASRAD-R-ilmatorjuntaohjusjärjestelmässä, johon kuuluu johtamisjärjestelmä, Ericssonin HARD 3D-tutka ja itse ohjus CMAD-lavetilla. Järjestelmä on sijoitettu 4×4 Unimog 5000 -kuorma-autoalustalle. Lisäksi käytössä on kannettava ampumalaite, josta käytetään nimeä ItO 2005M (MANPAD).
CMAD ja MANPAD muodostavat ryhmän. ITOPTRI(05):ssa on kaksi jaosta, joissa on kaksi ryhmää, eli yhteensä neljä lavettia sekä ampumajalustaa.
Suomessa järjestelmiä on sijoitettu myös valmiusprikaatien organisaatioon.
Muuta

Järjestelmää on myyty 19 maahan, sisältäen 1 600 laukaisualustaa ja 18 000 ohjusta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
RBS 70 Short-Range Anti-Aircraft Missile Army Technology.  12.4.2021. Viitattu 8.3.2022. (englanniksi)
Ilmatorjuntaohjus 2005. Ilmatorjuntaupseeri.  3/2006. Arkistoitu 14.3.2007. Viitattu 8.3.2022. (englanniksi)
Karjalan Prikaatille uusi ilmatorjuntaohjusjärjestelmä. Pääesikunta.  23.03.2007. Arkistoitu 17.11.2007. Viitattu 8.3.2022. (englanniksi)
Uomarinteen koulu

| Uomarinteen koulu |
| --- | --- |
 Uomarinteen koulu, sisäänkäynti Uomatien puolelta
Sijainti:  Uomarinne 2, 01600 Vantaa
Koordinaatit:  60.2694°N, 24.8508°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Janne Autinen,  virka-apulaisrehtori Laura-Maria Wirkkala,  vararehtori Pirjo Mäkilä
Luokat:  1–6
Oppilaita:  665 (2019–2020)
Verkkosivut
Uomarinteen koulu on Vantaan Myyrmäessä sijaitseva peruskoulun alakoulu. Lukuvuonna 2019–2020 Uomarinteen koulussa oli 665 oppilasta ensimmäisestä kuudenteen luokkaan. Oppilaista vieraskielisiä on 29 prosenttia. Koulu on mukana KiVa- ja Liikkuva koulu -kampanjoissa.
Keväällä 2016 uutisoitiin Uomarinteen koulun laajennuksesta noin 300 oppilaspaikalla vuosien 2017–2018 aikana. Laajennus mahdollistaisi samalla Vaskivuoren lukion pihalla sijaitsevasta parakkikoulusta ja koulun omalla tontilla sijaitsevasta A-rakennuksesta luopumisen.
Uomarinteen koulurakennus.
Uomarinteen koulua.
Uomarinteen koulua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uomarinteen koulu Wikimedia Commonsissa
Unmasked Tour

Unmasked World Tour oli yhdysvaltalaisen rockmusiikkia esittävän Kiss-yhtyeen konserttikiertue, joka käynnistyi 25. heinäkuuta 1980 New York Cityn The Palladium konserttisalista ja päättyi Uuden-Seelannin Western Springs Stadium -urheilustadionille 3. joulukuuta 1980.
Unmasked World Tour oli Kissin ensimmäinen konserttikiertue, jolla yhtye esiintyi uuden rumpalinsa Eric Carrin kanssa. Kiertue jäi myös viimeiseksi, jolla yhtyeen alkuperäinen soolokitaristi Ace Frehley esiintyi ennen vuotta 1996, jolloin Frehleyn, Gene Simmonsin, Paul Stanleyn ja alkuperäisrumpali Peter Crissin muodostama Kiss teki massiivisen ja huikean menestyksekkään paluukiertueen.
Pitkä s

Pitkä s eli ſ on S-kirjaimen toinen muoto latinalaisissa pienaakkosissa.
Ulkoasu

Pitkä s on aiemmin kuulunut sekä antiikva- että fraktuuratyyliin. Nykyään pitkää s:ää voi nähdä lähinnä fraktuurassa, jota käytetään yhä silloin tällöin koristeellisuuden vuoksi, esimerkiksi Sisu-pastillin tunnuksessa.
Pitkän s:n voi helposti sekoittaa pieneen f-kirjaimeen. Joidenkin fonttien pitkässä s:ssä on jopa samankaltainen poikkiviiva, joka kuitenkin työntyy vain kirjaimen vasemmalle puolelle.
Pitkä s suomen kielessä

Suomen kieltä kirjoitettaessa käytettiin ſ-kirjainta ennen tavun alussa. Nykyisen kaltaista s-kirjainta käytettiin puolestaan tavun lopussa.[lähde? ]
Pitkä s saksan kielessä

Pitkän ſ:n käyttö saksan kielessä poikkeaa suomen käytännöistä. Seuraavassa on kuvattu saksan perinteiset oikeinkirjoitussäännöt s:n ja ſ:n käytölle.
Pitkä s saksan kielessä > Pyöreä s

Pyöreä s voi esiintyä vain tavun loppuäänteessä, enimmäkseen suoraan tavun lopussa sanan tai sananosan loppu-s:nä. Pyöreä s ei koskaan esiinny pienellä kirjoitettavan sanan alussa, sananosan alussa tai tavun alussa. Pyöreä s esiintyy:
sanan lopussa: das Haus, der Kosmos, des Bundes, das Pils (mutta: im Hauſe, die Häuſer, das Pilſener)
etuliitteen lopussa, yhdistävänä s:nä ja sananosan lopussa, myös vaikka seuraava sananosa alkaisi pitkällä ſ:llä: Liebes-brief, Arbeits-amt, Donners-tag, Unterſuchungs-ergebnis, Haus-tür, Dis-poſition, dis-harmoniſch, das-ſelbe, Wirts-ſtube, Aus-ſicht.
ennen eräitä konsonantilla alkavia sananjohtimia (-lein, -chen, -bar jne.) mutta ei ennen t:n sisältävää taivutuspäätettä: Wachs-tum, Weis-heit, Häus-lein, Mäus-chen, Bis-tum, nachweis-bar, wohlweis-lich, bos-haft (mutta: er reiſte, das ſechſte, kts. alla ſt).
tavun lopussa ilman, että kyseessä on sanan(osan)loppu (usein myös erisnimissä): kos-miſch, brüs-kieren, Realis-mus, les-biſch, Mes-ner; Os-wald, Dres-den, Schles-wig, Os-nabrück. Tästä on kuitenkin poikkeuksia. Katso alle.
Pitkä s saksan kielessä > Pitkä ſ

Pitkää ſ:ää käytetään aina siellä, missä pyöreää s:ää ei käytetä:
aina tavun alkuäänteessä (puhutun tavun), siis tavun alussa ja myös tavun keskellä ennen vokaalia: ſauſen, einſpielen, ausſpielen, erſtaunen, ſkandalös, Pſyche, Mi-ſanthrop (puhutut tavut: Mi-san-throp), myös jälkiliitteiden -ſel, -ſal, -ſam alussa: Rätſel, Labſal, ſeltſam.
äänneyhdistelmissä ſp ja ſt (vuoden 1901 jälkeen myös ſz), kun s ei ole syntynyt sanojen yhdistämisestä; myös ennen t:tä taivutuspäätteissä:  Weſpe, Knoſpe, faſten, faſzinierend, Oſzillograph, Aſt, Haſt, Luſt, einſt, du ſtehſt, meiſtens, beſte, knuſpern; er reiſt, du lieſt, es paſſte (uusi oikeinkirjoitus), ſechſte, Gſtaad
kirjainyhdistelmissä, jotka merkitsevät yhtä äännettä (ſch, vierassanoissa ſh, myös kaksoiskonsonantissa ſſ/ſs):  Buſch, Eſche, Wunſch, wünſchen, Flaſh, Waſſer, Biſſen, Zeugniſſe, Faſs [uusi oikeinkirjoitus], mutta: Eschatologie. Sääntö koskee myös assimilaation kautta syntyneitä kaksois-s:iä: aſſimiliert, Aſſonanz.
ennen kirjaimia l, n ja r, kun välistä on e-kirjain pudonnut pois: unſre, Pilſner mutta: Zuchthäusler, Oslo, Osnabrück.
tavutettaessa myös tavun lopussa: Weſpe – Weſ-pe, Waſ-ſer, unſ-re
aina ennen heittomerkkiä: ich laſſ’
sanoissa tranſzendieren, tranſzendent jne., joissa jälkiosan -ſzendieren alussa oleva ſ nielaisee trans-etuliitteen lopussa olevan s:n.
Pitkästä s:stä johdetut merkit

Integraalimerkin (∫) esikuvana on kursivoitu pitkä s, ja se viittaa sanaan summa.
Varsin samannäköinen kuin integraalimerkki on esh-kirjain (ʃ), jota käytetään muun muassa kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa soinnittoman postalveolaarisen frikatiivin eli niin sanotun suhu‑s:n merkkinä.
Saksan kielen kaksois‑s eli ß on alkujaan kirjainyhdistelmästä ſs tai ſz muodostettu ligatuuri.
Pitkä s tietokonejärjestelmissä

| Merkki | Unicode | Selite | HTML |
| --- | --- | --- | --- |
| ſ | U+017F | latinalainen pienaakkonen pitkä s | &#383; &#x017F; |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pitkä s Wikimedia Commonsissa
Antiikva
Fraktuura
Esimerkki ſ- ja s-merkkien käytöstä suomen kielessä: "Enſimmäinen Luku. Jukolan talo, eteläiſesſä Hämeesſä..."
Pitkä s Yhdys­valtain perustus­lain lisäyksessä.
Saksalainen ß‑ligatuuri on syn­ty­nyt ſ:n ja s:n tai z:n sulau­tu­mana.
UFO (täsmennyssivu)

UFO voi tarkoittaa:
ufo, tunnistamaton lentävä esine
UFO, brittiläinen rockyhtye
UFO, vuosien 1970–1971 brittiläinen tieteissarja
UFO: Enemy Unknown, vuoden 1994 videopeli
UFO, ALTAR interactiven pelisarja
UFO: Extraterrestrials, vuoden 2007 videopeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”UFO”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
UFS

UFS voi tarkoittaa seuraavia:
United Fiber Systems, singaporelainen rakennus- ja omaisuusyhtiö
Universal Flash Storage, tallennusmedia
Unix File System, alkuperäisen Unixin tiedostojärjestelmä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”UFS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Työolobarometri

Työolobarometrissa on Suomen työ- ja elinkeinoministeriön vuodesta 1992 lähtien vuosittain julkaisema selvitys, joka seuraa suomalaisen työelämän laadun muutoksia palkansaajien näkökulmasta.
Suurin osa barometrin sisällöstä on pysynyt samana julkaisusarjan ajan, mutta sen sisältää myös uusia, ajankohtaisia teemoja. Barometrin tiedot perustuvat Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen yhteydessä tehtyihin puhelinhaastatteluihin. Vastaajien satunnaisotos edustaa koko palkansaajakuntaa.
Työolobarometrissa työelämän kehittymistä on mitattu neljällä työelämän laadun ulottuvuudella: työpaikan varmuus, tasapuolinen kohtelu työpaikalla, kannustavus, innovatiivisuus ja keskinäinen luottamus sekä voimavarat suhteessa vaatimustasoon.
Aiheesta muualla

Työ- ja elinkeinoministeriö - Työolobarometri
Pohjois-Korea olympialaisissa

Korean demokraattinen kansantasavalta eli Pohjois-Korea osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Innsbruckissa 1964, ja on ollut siitä lähtien mukana useimmissa talviolympialaisissa. Kesäolympialaisiin maa osallistui ensimmäisen kerran Münchenissä 1972. Se on ollut sen jälkeen mukana kaikissa kesäolympialaisissa, lukuun ottamatta Los Angelesia 1984 ja Soulia 1988, joita se boikotoi poliittisista syistä. Pohjois-Korea ei myöskään osallistunut Tokion 2020 kesäolympialaisiin koronaviruspandemian vuoksi.
Pohjois-Korean menestyksekkäimmät urheilumuodot olympialaisissa ovat painonnosto, paini, nyrkkeily, judo ja voimistelu. Maan ensimmäinen olympiamitalisti oli pikaluistelija Han Pil-Hwa, joka sai hopeaa naisten 3 000 metrillä Innsbruckissa 1964. Hänen lisäkseen pohjoiskorealaisista on talvikisamitalin saanut vain Hwang Ok-Sil, joka saavutti pronssia naisten 500 metrin kaukalopikaluistelussa Albertvillessä 1992.
Pohjois-Korean ensimmäinen olympiavoittaja oli ampuja Ri Ho-Jun, joka voitti pienoiskiväärin makuuasentokilpailun Münchenissä 1972. Ainoa kaksi olympiakultaa voittanut maan edustaja on ollut vapaapainija Kim Il, 48 kg:n sarjassa Barcelonassa 1992 ja Atlantassa 1996. Eniten mitaleja, kolme, on saanut judoka Kye Sun-Hui, joka on saavuttanut yhden kullan, yhden hopean ja yhden pronssin, vuosina 1996–2004.
Olympiamitalistit > Talviolympialaiset

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 Hopeaa | Han Pil-Hwa | 1964  1964 Innsbruck |  Pikaluistelu | Naisten 3 000 metriä |
| 3 Pronssia | Hwang Ok-Sil | 1992  1992 Albertville |  Kaukalopikaluistelu | Naisten 500 metriä |
Lähteet:
Uranienborgin kirkko

| Uranienborgin kirkko Uranienborg kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Uranienborgveien 22b Oslo, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Oslon hiippakunta
Seurakunta:  Uranienborgin seurakunta
Rakentamisvuosi:  1886
Suunnittelija:  Balthazar Lange
Materiaali:  tiili
Istumapaikkoja:  650
Tyylisuunta:  uusgotiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uranienborgin kirkko (norj. Uranienborg kirke) on Oslossa Frognerin kaupunginosassa sijaitseva uusgotiikkaa edustava kirkko, joka valmistui vuonna 1886. Se on malliltaan kolmilaivainen pitkäkirkko, ja sen 72-metrinen torni on Oslon korkein. Kirkko toimii Uranienborgin seurakunnan pääkirkkona.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uranienborgin kirkko Wikimedia Commonsissa
Uonuma

| Uonuma (魚沼市) |
| --- | --- |
 Näkymä Uonuman yli Nakavuorelta
 lippu:  symboli
 Uonuman sijainti Niigatan prefektuurissa
 Uonuma
 Koordinaatit: 37°13′48″N, 138°57′41″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Hokuriku tai Kōshin’etsu
Prefektuuri:  Niigatan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  946,76 km²
Väkiluku (06/2020):  35 374
 – Väestötiheys:  37,4 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Japaninmagnolia
 – Kukka:  Erythronium japonicum
 – Lintu:  Idänsilkkikerttunen
 – Kala:  Aju
 
 https://www.city.uonuma.niigata.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uonuma (jap. 魚沼市, Uonuma-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Niigatan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin kaakkoisosassa Uonojoen varrella. Kaupunki on rakentunut vuorten ympäröimän Uonuman allaslaakson pohjoisosaan. Idässä se käsittää laajoja alueita Mikunivuorilta ja rajautuu Fukushiman prefektuuriin, kaakossa myös Gunman prefektuuriin. Uonumassa on 35 374 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 946,76 neliökilometriä.
Uonuma on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2004 liittämällä yhteen Horinouchin ja Koiden maaseutukaupungit sekä Hirokamin, Irihirosen, Sumonin ja Yunotanin kyläkunnat. Niistä Horinouchi kehittyi Edo-kaudella tekstiilien markkinapaikkana ja yhtenä Mikuni-kaidō-tiereitin postiasemista. Merkittäviä elinkeinoja ovat turismi, Koshihikari-riisin viljely, koristekukkien viljely, maidon tuotanto ja koikarppien kasvatus. Kaupungin alueelle on rakennettu useita patoja ja vesivoimaloita, kuten Oku-Tadamin pato, jonka tekojärvi peitti alleen historiallisen Uedan hopeakaivoksen.
Matkailijoita Uonumaan houkuttelevat esimerkiksi laskettelukeskukset ja kuumat lähteet (onsen), kuten Yunotanin onsen-kylään kuuluvat kylpylät. Eräs luonnonnähtävyys on Oku-Tadamin patojärvi eli Ginzanjärvi. Kaupungissa on säilynyt paikallinen härkätaisteluperinne (ushi no tsunotsuki), joka on valittu merkittävän aineettoman kansanperinteen luetteloon. Kaupungin vuoristoiset eteläosat kuuluvat Ozen kansallispuistoon ja Echigo-sanzanin–Tadamin puolikansallispuistoon. Uonumaa palvelevat JR Higashi-Nihonin Jōetsu-linja ja Tadami-linja.
Kuvia

Meguro-tei
Saifuku-ji lumessa
Uonojoki
Ginzan-dairan ylänköä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uonuma Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive) (japaniksi)
V. V. Kilpi

Väinö Verneri Kilpi (31. lokakuuta 1886 Taipalsaari – 19. marraskuuta 1965) oli suomalainen Helsingin Sanomien ja Ilta-Sanomien taloustoimittaja.
Kilven vanhemmat olivat Esaias Kilpiä ja Hanna Kilpiä. Hänen äitinsä kuoli 1894 ja isänsä 1896. Kilpi tuli lehtialalle 1905 Kotkan Sanomat-lehden sijais- ja aputoimittajaksi. Hän oli sitten Pohjan Poika-lehden toimittajana Vaasassa ja sen jälkeen Helsingissä työssä eräässä yksityisessä uutistoimistossa sekä Suomalainen Kansa-lehden toimituksen jäsenenä. Kilpi tuli vuonna 1911 Helsingin Sanomien toimituksen jäseneksi. Hän oli aluksi kunnallistoimittajana ja hän hoiti vuodesta 1916 lähtien ajoittain toimitussihteerin tehtäviä. Vuodesta 1917 alkaen Kilpi toimitti Helsingin Sanomien talousosastoa sekä sittemmin myös Ilta-Sanomien talousosastoa. Hän oli taloustoimittajana 40 vuoden ajan ja hän jäi eläkkeelle 1951. Tämän jälkeen Kilpi toimi vielä Sanoma Oy:n henkilökunnan asunto-osakeyhtiön isännöitsijänä kuolemaansa saakka.
Kilpi oli toimihenkilönä ja sihteerinä Nuorsuomalaisen puolueen ja Kansallisen Edistyspuolueen järjestöissä. Hän toimi myös vaalilautakuntien puheenjohtajana valtiollisissa ja kunnallisvaaleissa. Kilpi oli vuodesta 1915 alkaen lisäksi Nuorsuomalaisen Sanomalehtimiesyhdistyksen sihteerinä.
Kilpi oli naimisissa vuodesta 1922 Hanna Signe Sulasen (1895–1966) kanssa.
Uolevi Raade

| Uolevi Raade |
| --- | --- |
 Uolevi Raade (seisomassa vas.) ja Urho Kekkonen Tamminiemessä vuonna 1961.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Tauno Uolevi Raade
Syntynyt: 5. heinäkuuta 1912 Turku
Kuollut: 13. toukokuuta 1998 (85 vuotta)
Arvonimi: vuorineuvos
Muut tiedot
Yritys:  Neste Oy
Asema:  toimitusjohtaja v. 1955–1979
Tutkinnot:  diplomi-insinööri diplomiekonomi
Tauno Uolevi Raade (5. heinäkuuta 1912 Turku – 13. toukokuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen vuorineuvos ja valtiojohtoisen Neste Oy:n pitkäaikainen toimitusjohtaja.
Elämäkerta

Uolevi Raateen vanhemmat olivat vaatimattomista oloista noussut Turun hovioikeuden varapresidentti Kaarle Raade (ent. Randell) ja vanhaan turkulaiseen Wittfoothin kauppiassukuun kuulunut taidemaalari Agnes Wittfooth. Uolevi Raade kirjoitti ylioppilaaksi Turun lyseosta. Hän valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1935 ja diplomiekonomiksi Åbo Akademista 1942. Opiskeluaikanaan hän oli yksi Polyteknikkojen ilmailukerhon perustajista. Talvisodassa hän toimi hävittäjälentäjänä, mutta hänet siirrettiin pian sotateollisuuden palvelukseen.
Raade aloitti työuransa teollisuuden palveluksessa 1937–1942 (mm. Oy Lokomo Ab) ja siirtyi 1945 kauppa- ja teollisuusministeriöön teollisuusosaston ylijohtajaksi. Tässä roolissaan hän oli mukana SOTEVAn työssä, joka vastasi sotakorvaustuotannosta. Raateen sanotaan jopa laatineen ne tarkat suuntaviivat ja aikataulut, joiden mukaan koko sotakorvausprojekti sitten toteutui.
Raade oli perustamassa kansallista öljynjalostusta käyttäen Italian öljyteollisuutta mallina. Hän johti Neste Oy:tä alusta alkaen. Hänet nimitettiin ylijohtajan paikalta Nesteen toimitusjohtajaksi vuonna 1955. Yhtiön Naantalin jalostamon toiminta käynnistyi pari vuotta myöhemmin.
Raateen vahvana työparina Nesteen luomisessa oli ensin pääministeri, vuodesta 1956 alkaen presidentti Urho Kekkonen. Kekkonen painosti poliitikot yhteisen hankkeen taakse, Raade puolestaan hoiti teollisuusyhteydet niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Neste oli alusta saakka hyvin kansainvälinen yritys. Sen tekniikka tuli pääosin USA:sta, raaka-aine Neuvostoliitosta ja rahat rakentamiseen muun muassa Ranskasta. Neste Oy:ssä tapahtuneen työnsä ohella vuorineuvos Raade toimi teollisuuden keskusliittojen, neuvottelukuntien ja 37:n yhtiön johtokuntien ja hallitusten jäsenenä tai puheenjohtajana.
Raade toimi Nesteen johdossa vuoden 1979 loppuun saakka. Hän oli myös Neste Oy:n johtokunnan puheenjohtaja 1959–1979. Hän rakensi Nesteestä Suomen suurimman yhtiön.
Raateen viimeisinä vuosina Neste tilasi Saksasta Suomen siihen asti tehokkaimman meripelastusaluksen, joka luovutettiin Suomen Meripelastusseuran käyttöön. Raateen roolista sen hankkimisessa on erilaisia tarinoita. Aluksen nimeksi ehdotettiin "Uolevi Raadetta", mutta siitä tuli Ossi Barck yhtiön ensimmäisen ja pitkäaikaisimman lippukapteenin mukaan. Raateen aikana rakennettiin myös Espoon Keilaniemeen Nesteen uusi pääkonttori, jonka suunnittelua Raade halusi valvoa yksityiskohtia myöten. Vuonna 1976 valmistunut korkea tornitalo sai kansan suussa lempinimen ”Raaden hammas”.
Raade sai vuorineuvoksen arvonimen 1962. Hänet kutsuttiin Teknillisten Tieteiden Akatemian kunniajäseneksi 1977. Hän oli ensimmäisiä laajalti maailmalla mainetta keränneitä suomalaisia yritysjohtajia ja vaikuttajia. New York Post esitteli vuonna 1971 kuvan kera kullatuin hanoin varustettua kylpyhuonetta ja risti hänet pohjolan öljyšeikiksi. Aleksis Kiven Seuran Eskon puumerkki -palkinnon hän sai 1981.
Uolevi Raade haudattiin Naantalin kirkkomaahan.