stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jesperi Kotkaniemi
Ura > Seuraura > NHL-varaus Montreal Canadiensiin

Tammikuussa 2018 NHL:n kykyjenetsijäpalvelu listasi Kotkaniemen Euroopassa pelaavista kenttäpelaajista sijoituksessaan yhdeksänneksi NHL:n varaustilaisuuteen 2018. Huhtikuun rankingissa hän nousi kuudenneksi. Syyskaudella Kotkaniemen arvioitiin yleisesti tulevan varatuksi ensimmäisen kierroksen loppupuolella, mutta arviot hänen varausnumerostaan paranivat kauden mittaan. Kauden lopulla ja varaustilaisuuden lähestyessä Kotkaniemen arvioitiin useissa arvioissa tulevan varatuksi kymmenen ensimmäisen pelaajan joukossa. Muun muassa kanadalaisen The Sports Networkin asiantuntija Craig Button piti häntä koko varaustilaisuuden parhaana keskushyökkääjänä. Kesäkuussa 2018 kanava arvioikin Kotkaniemen tulevan varatuksi viidentenä pelaajana Arizona Coyotesiin, joka tiettävästi halusi varata keskushyökkääjän, mutta joissakin arvioissa myös kolmantena varanneen Montreal Canadiensin odotettiin varaavan keskushyökkääjä Kotkaniemen.
Lopulta Montreal Canadiens varasi Kotkaniemen koko varaustilaisuuden kolmantena pelaajana Rasmus Dahlinin ja Andrei Svetšnikovin jälkeen. Hänestä tuli kaikkien aikojen seitsemäs kolmen ensimmäisen pelaajan joukossa varattu suomalainen. Koska vuonna 2000 ja vuoden 1999 lopulla syntyneet olivat varaustilaisuuden pääikäluokka, Kotkaniemestä tuli myös ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt suomalaisvaraus. Jo heinäkuussa hän teki Canadiensin kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen. Kotkaniemen kausipalkka NHL:ssä oli 925 000 dollaria ja AHL:ssä 70 000 dollaria.
Ura > Siirto Carolina Hurricanesiin

Kotkaniemestä tuli rajoitettu vapaa agentti kauden 2020–2021 jälkeen. Elokuun lopulla Carolina Hurricanes teki Kotkaniemelle yksivuotisen ja 6,1 miljoonan dollarin arvoisen sopimustarjouksen, jonka hän allekirjoitti. Kun Canadiens ei viikon määräajan kuluessa käyttänyt oikeuttaan vastata tarjoukseen, Kotkaniemestä tuli Hurricanesin pelaaja.
Maaliskuussa 2022 Kotkaniemi teki Hurricanesin kanssa kahdeksan vuoden mittaisen jatkosopimuksen jossa hänen vuosipalkkansa on 4 820 000 dollaria. Maaliskuussa 2023 Kotkaniemi teki ottelussa Tampa Bay Lightningia vastaan tehopisteet 1+4, mikä on suurin pistemäärä, jonka hän on saavuttanut yhdessä NHL-ottelussa. Kotkaniemen aiempi yhden ottelun piste-ennätys oli 1+2.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Venäjä 2018 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Slovakia 2017 | jääkiekko |  |
Kotkaniemi pelasi alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2017 ja 2018, joista jälkimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja ensimmäinen hopeaan. Valmennus valitsi hänet vuoden 2018 turnauksessa Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Kotkaniemi valittiin myös Venäjää vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän jakoi myös Suomen sisäisen syöttöpörssin voiton Kaapo Kakon ja Kristian Tanuksen kanssa kuudella syöttöpisteellään. Kotkaniemi voitti myös turnauksen jäähypörssin 37 minuutillaan.
Kotkaniemi pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017. Hän pelasi myös Norjan Lillehammerissa pelatuissa nuorten olympialaisissa vuonna 2016, jolloin Kotkaniemi toimi Suomen varakapteenina ja jakoi joukkueen sisäisen syöttöpörssin voiton Niklas Nordgrenin kanssa neljällä syöttöpisteellään.
Pelityyli

The Draft Analyst -sivuston mukaan Kotkaniemi on isokokoinen ja luisteluvoimainen pelaaja, joka käyttää kokoaan hyväksi kiekonriistoissa. Kiekkoareena-verkkolehden toimittaja Miika Arposen mukaan Kotkaniemi on hyvin kokonaisvaltainen kiekkoilija. Arposen mukaan Kotkaniemi on erittäin taitava ja älykäs, osaa hyödyntää ulottuvuuttaan ja on luotettava myös puolustussuuntaan. Hänellä on kuitenkin kehitettävää fysiikassa. Kanadalaisen The Sports Network -kanavan asiantuntija Craig Buttonin mukaan Kotkaniemi muistuttaa pelityyliltään Anže Kopitaria. Montréal Canadiensin päävalmentaja Claude Julien on verrannut häntä puolestaan David Pastrňákiin. Kotkaniemeä on verrattu myös Aleksander Barkoviin ja Jevgeni Malkiniin.
Yhdysvaltalaisen ESPN:n toimittaja Chris Peters on puolestaan verrannut Kotkaniemeä Claude Giroux'hun. Peters on luonnehtinut hänestä:
»Kun olen katsonut Kotkaniemen pelaamista keskellä, näin välähdyksiä kavereista kuten Barkovista ja Kopitarista. En usko Kotkaniemen olevan yhtä hyvä puolustaja kuten nämä kaksi, ainakaan toistaiseksi, enkä tiedä kehittyykö Kotkaniemi siihen suuntaan. Siksi luulen hänen kallistuvan samanlaiseksi kuten Claude Giroux. Kotkaniemi pelaa fyysisesti, metsästää kiekkoa todella hyvin ja hänellä on kyky käynnistää nopeita hyökkäyksiä. Hänessä on potentiaalia kahden suunnan hyökkääjäksi.»
Muuta

Kotkaniemen isoveli Kasperi pelaa maalivahtina Suomi-sarjassa, ja hän on pelannut myös Ässien SM-liigajoukkueessa kaudella 2018–2019. Veljesten isä Mikael Kotkaniemi pelasi omalla urallaan hyökkääjänä yli 200 SM-liigaottelua, ja hän on myöhemmin toiminut kolmella kaudella Ässien SM-liigajoukkueen päävalmentajana. Mikael toimii nykyään Lukon U20-joukkueen päävalmentajana. Veljesten isoisä on televisio- ja teatteriohjaaja Pentti Kotkaniemi ja isoäiti näyttelijä Kirsti Wallasvaara. Pentin tytär, Mikaelin sisarpuoli ja veljesten täti on näyttelijä Saara Kotkaniemi.
Joseph Schumpeter

Joseph Schumpeter
Joseph Alois Schumpeter (8. helmikuuta 1883 – 8. tammikuuta 1950) oli alun perin itävaltalainen, sittemmin yhdysvaltalainen taloustieteilijä, joka luetaan alansa vaikutusvaltaisimpiin tutkijoihin 1900-luvun ensimmäiseltä puoliskolta.
Elämä

Schumpeter syntyi Trestissä (joka kuuluu nykyään Tšekin tasavaltaan, mutta tuolloin Itävalta-Unkariin), ja aloitti uransa tunnetun talousteoreetikon, Eugen von Böhm-Bawerkin, opetuksessa. Schumpeteristä tuli antropologian professori Czernowitzin yliopistoon (joka kuuluu nykyään Ukrainaan, mutta oli tuolloin saksankielinen) vuonna 1911. Hän siirtyi myöhemmin Grazin yliopiston professoriksi ja toimi tuossa virassa ensimmäiseen maailmansotaan asti. Vuosina 1919–1920 hän toimi Itävallan valtiovarainministerinä ja vuosina 1920–1924 hän oli Biederman Bank -nimisen liikepankin johtaja. Näissä viroissa Schumpeter ei saavuttanut suurempaa menestystä. Vuosina 1925–1932 hän oli professorina Bonnin yliopistossa. Natsien nousun myötä hän siirtyi Yhdysvaltoihin, Harvardiin, jossa hän opetti vuosina 1932–1950 eli kuolemaansa asti. Schumpeteria ei pidetty erityisen hyvänä opettajana, koska hän yritti aina laittaa suuren määrän asiaa yhteen luentoonsa. Kuitenkin hän sai oppilaidensa joukosta uskollisten seuraajien koulukunnan.
Vaikka Schumpeter oli Yhdysvalloissa toimineen Ekonometrisen yhdistyksen perustajajäsen, hän ei ollut matemaatikko, vaan painotti teoreettisessa työssään sosiologisen ymmärryksen siirtämistä taloustieteeseen. Myöhemmin on sanottu, että Schumpeterin ajatuksia talouden sykleistä ja talouskehityksestä ei olisi voitu mallintaa hänen aikansa matematiikalla, koska niissä olisi tarvittu epälineaaristen dynaamisten järjestelmien käyttöä.
Ajattelu > Taloustieteellisen analyysin historia

Schumpeterin postuumisti julkaistu History of Economic Analysis (Taloustieteellisen analyysin historia, ei suom. ) osoittaa hänen laajan lukeneisuutensa, joskin joitakin hänen esittämiä näkemyksiä on pidetty jopa hieman omituisina. Esimerkiksi Schumpeter piti 1700-luvun suurimpana taloustieteilijänä Adam Smithin asemasta Turgotia. Osa Schumpeterin mielipiteistä selittyy osin sillä, että hänen mielestään taloustieteellisellä analyysillä on yksi yleinen järjestelmä, jonka perustajana hän pitää Leon Walrasia. Muut taloustieteilijät arvioidaan kirjassa sen perusteella, kuinka pitkälle heidän työstään voidaan löytää Walrasin teorian piirteitä. John Maynard Keynesiä ja David Ricardoa Schumpeter arvosteli liiallisesta nojautumisesta abstrakteihin malleihin, joissa muuttujat muutamaa lukuun ottamatta olivat muuttumattomat. Tällaisista malleista saa hänen mielestään sen käsityksen, että yksi toimenpide aiheuttaa aina samat seuraukset. Schumpeterin mukaan pitkälle abstrahoiduista malleista ei kuitenkaan voida kovinkaan luotettavasti vetää johtopäätöksiä talouspolitiikan tueksi.
Ajattelu > Suhdannevaihtelu ja talouskehitys

Schumpeterin tärkein anti taloustieteelliselle analyysille oli teoria suhdannevaihtelusta ja talouskehityksestä. Teoria yhdistää innovaatiot, suhdannevaihtelun ja talouskehityksen. Schumpeterin mallissa talouden toiminnan "kehämäinen virta" johtaa muuttumattomaan tilanteeseen, mikäli siitä lasketaan pois kaikki innovaatiot. Tasapainotilan selittää Walrasin tasapainoteoria, mutta itävaltalaisen taloustieteen tapaan Schumpeter kuitenkin näkee, että yrittäjät innovaatioillaan rikkovat tasapainotilan, mikä on talouskehityksen syy. Talouskehitys etenee syklisesti, ja erilaisia talouden syklejä on olemassa useammissa eri aikaskaaloissa. Kirjoituksillaan Schumpeter elvytti venäläisen taloustieteilijä Nikolai Kondratijevin ajatuksen pitkän aikavälin (kuten 50 vuoden) taloussykleistä.
Innovaatiot ovat Schumpeterin mukaan tuotantotekijöiden uudelleenjärjestelyä, joiden avulla saadaan tehokkaampaa tuotantoa ja päästään käsiksi voittoihin (kunnes muut alan tuottajat omaksuvat samat innovaatiot, jolloin tilanne taas tasaantuu). Innovaatioita tekevät yrittäjät, ja yrittäjäksi Schumpeter määrittelee jokaisen, mukaan lukien osakkeenomistajat ja ketkä tahansa firmassa työskentelevät tahot, jotka osallistuvat tuotantotekijöiden uusien yhdistelmien toteuttamiseen. Innovaatioita tekevät Schumpeterin mukaan useimmiten uudet yrittäjät, joilla ei ole innovaatioon tarvittavaa pääomaa. Sen takia rahoituksella on keskeinen rooli talouskehityksessä. Pääomaksi Schumpeter kutsuu sitä rahoitusta, olkoon se missä muodossa tahansa, joka rahoittaa innovaatiot. Rahamarkkinoilla toimivat pääoman välittäjät taas ovat Schumpeterin teoriassa kapitalisteja. He ikään kuin tyhjästä luovat yrittäjien tarvitsemaa ostovoimaa, joka maksetaan myöhemmällä voitolla.
Yleisen käsityksen mukaan myöhemmät taloustieteilijät eivät ole kuitenkaan onnistuneet empiirisesti todentamaan systemaattisten taloussyklien olemassaoloa. Talouskasvuun vaikuttavilla suurilla muutoksilla ei ole valtavirran taloustieteessä Schumpeterin ajattelusta poiketen mitään yleistä teoriaa, vaan ne selitetään enemmän ad hoc -pohjalta.
Ajattelu > Schumpeter ja keynesiläisyys

Schumpeterin ajattelussa on osin yhteneväisyyksiä Keynesin ajatusten kanssa. Hänen mukaansa walrasilainen tasapainoteoria ei ole riittävä talouskehityksen keskeisten piirteiden selittämiseen. Schumpeter niin ikään ajatteli, että yrittäjä tarvitsee tuotannon rahoittamiseksi pitkälle kehittyneen kapitalistisen rahoitusjärjestelmän, johon kuuluu paljon erityyppisiä luottoa myöntäviä instituutioita. Taloustieteilijät voidaan jakaa niihin, jotka painottavat "reaalitalouden" analyysiä ja pitävät rahaa pelkkänä huntuna, ja toisaalta niihin, jotka näkevät rahainstituutiot erillisenä muusta taloudesta ja pitävät rahaa omana tärkeänä voimanaan talouselämässä. Tämä on merkittävä jakolinja, ja tässä kohtaa voimme huomata, että sekä Schumpeter että Keynes edustivat jälkimmäistä kantaa. Näistä yhteneväisyyksistä huolimatta talouspoliittisesti konservatiivinen Schumpeter hylkäsi keynesiläisyyden.
Ajattelu > Schumpeterin käsitys kapitalismin ongelmista

Schumpeterin kenties tunnetuin kirja on "Capitalism, Socialism, and Democracy". Kyseinen kirja alkaa Karl Marxin ajattelun analyysillä, jossa Schumpeter suhtautuu Marxiin varsin myötätuntoisesti. Schumpeter näkee Marxin tavoin, että sosialismi tulee korvaamaan kapitalismin, mutta kuitenkin eri syistä kuin mitä Marx ajatteli. Tässä teoksessa Schumpeter käyttää kuuluisaa ilmaisuaan "luovasta tuhosta", joka on hänen mukaansa kapitalismin keskeinen piirre. Tämä ilmaisu viittaa siihen, miten vanhat tavat tehdä asioita tuhoutuvat ja uudet tulevat tilalle. Schumpeterin mukaan kapitalismin menestyminen johtaa tietynlaisiin firmojen muotoihin ja edistää tietynlaisia arvoja yhteiskunnassa. Nämä kehityskulut tulevat kohtaamaan vastustusta erityisesti intellektuellien keskuudessa. Yritysten vaatima sosiaalinen ja intellektuaalinen ilmapiiri katoaa kapitalismin korkeissa kehitysvaiheissa, ja yhteiskunta tulee siirtymään johonkin sosialismin muotoon. Tämä siirtymä ei Schumpeterin mukaan tapahdu vallankumouksen vaan parlamentaarisen politiikan ja sosiaalidemokraattisten puolueiden myötä. Analyysissään Schumpeter painottaa, että hän ei esitä poliittisia ohjeita, vaan ainoastaan pyrkii ennakoimaan tulevaisuutta.
Schumpeterin vaikutus

Schumpeterin kuoleman jälkeen hänen ajatuksensa nauttivat laajalti kannatusta heterogeenisessa taloustieteilijäjoukossa varsinkin Euroopassa, jossa oltiin kiinnostuneita teollisen organisaation teoriasta, evolutionaarisesta taloustieteestä sekä talouskehityksen teoretisoinnista. Näiden tutkijoiden muita innoittajia olivat Keynes, Marx sekä Thorstein Veblen. Nykyään Schumpeterin kannatus on vähentynyt ja hänet nähdään taloustieteen valtavirrasta erillisenä hahmona. Sen sijaan reaalitaloutta koskevan politiikan suhteen hänen voidaan tulkita olevan oman aikamme keskiössä – hänhän painotti innovaatioiden roolia reaalitaloudessa.
Tuotantoa suomeksi

Schumpeter A. Joseph: Luovan tuhon prosessi. Kääntänyt Markku Koivusalo. Tiede ja edistys 1/09.
Aiheesta muualla

Petri Böckerman: Schumpeter ja "luova tuho". Kansantaloudellinen aikakauskirja 97(1), 74-82.
Raimo Lovio: Luova tuho – ikuinen paluu. Tiede ja edistys 1/09.
Markku Koivusalo: Kapitalismin luova ruhtinas ja päätön ratsumies. Johdatus Joseph A. Schumpeterin "luovaan tuhoon" Tiede ja edistys 1/09.
Yrjö Haila: Schumpeter, kapitalismin dynamiikka, tämä päivä – huominen. Tiede ja edistys 1/09.
Chuck Dyke: Schumpeterin jäljillä. Tiede ja edistys 1/09.
Aaro Jalas: Innovaation profeetta: Joseph Schumpeter ja luova tuho. Kirja-arvostelu, Agricola 13.3.2010.
Smaug (suku)

| Smaug |
| --- | --- |
 Tyyppilaji Smaug giganteus
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Osalahko::  Skinkkimäiset Scincomorpha
Heimo::  Vyöliskot Cordylidae
Suku::  Smaug  Stanley, Bauer, Jackman, Branch & Mouton, 2011
Katso myös
   Smaug (suku) Wikispeciesissä   Smaug (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Smaug on vyöliskojen heimoon kuuluva liskosuku, jonka lajit elävät eteläisessä Afrikassa ja sen lähialueilla. Liskot ovat suurikokoisia ja vankkoja. Suvun tyyppilaji on Smaug giganteus.
Suku on nimetty J. R. R. Tolkienin Hobitti eli sinne ja takaisin -kirjan pääantagonisti lohikäärme Smaugin mukaan.
Lajit

Sukuun kuuluu yhdeksän lajia:
Smaug barbertonensis
Smaug breyeri
Smaug depressus
Smaug giganteus
Smaug mossambicus
Smaug regius
Smaug swazicus
Smaug vandami
Smaug warreni
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Smaug Wikimedia Commonsissa
Sotatieteisfiktio

Sotatieteisfiktio on science fictionin eli tieteisfiktion ja sotakirjallisuuden alalaji, joka keskittyy sodan kuvaamiseen ja usein yksittäisen sotilaan näkökulmasta. Lajityypissä ei ole vain taisteluita vaan myös tutkitaan mitä elämään sodan keskellä liittyy ja mitä se tekee henkilön mielelle. Lajityyppiin voi kuulua myös ajankohtaisten tapahtumien ja politiikan kommentointi. Lajityypissä esiintyy vaikutteita avaruusoopperasta.
Tulevaisuuden sodan kuvaaminen on syntynyt varhain spekulatiivisessa fiktiossa kuten George T. Chesneyn The Battle of Dorking (1871).
Esimerkkejä lajityypistä ovat Starship Troopers (1959) ja Maailmojen sota (1898).
Lajityyppiä esiintyy kirjoissa, elokuvissa ja videopeleissä.
Joni Seinelä

| Joni Seinelä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. maaliskuuta 1993 (ikä 31) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  HCIK
Sarja:  Suomi-sarja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  TPS (SML) TuTo (Mestis) Bewe TuusKi (S-S) VG-62 (II-div./S-S) SaPKo (Mestis)
Joni Seinelä (s. 23. maaliskuuta 1993 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue HC Indians Kaarinassa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Ura > Seuraura

Seinelä on Turun Palloseuran kasvatti. Hän pelasi juniorina myös TuTossa, jonka C-nuorten paras pistemies Seinelä oli karsintasarjassa tehoilla 9+9=18 kaudella 2008–2009. Hän palasi seuraavaksi kaudeksi 2009–2010 TPS:ään, jonka B-nuorten paras pistemies ja maalintekijä Seinelä oli runkosarjassa tehoilla 18+13=31. Hän sijoittui koko B-nuorten SM-sarjan maalipörssissä kolmanneksi. Seinelä esiintyi kauden aikana myös TPS:n A- ja B2-nuorissa, joista jälkimmäisissä hän voitti Suomenmestaruuden keväällä 2010. Kauden 2010–2011 Seinelä vietti lähinnä A-nuorissa, mutta vahvisti myös TPS:n B-nuoria, joissa hän voitti SM-hopeaa keväällä 2011.
Kaudeksi 2011–2012 Seinelä nostettiin kaksivuotisella sopimuksella TPS:n SM-liigarinkiin. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 28. lokakuuta 2011 vieraissa JYPiä vastaan. Seinelä sai ottelussa jääaikaa 9.29 minuuttia. Hän pelasi TPS:n miesten joukkueessa myös yhden ottelun European Trophy -turnauksessa. Suurimman osan kaudestaan Seinelä pelasi kuitenkin TPS:n A-nuorissa, joiden kolmanneksi paras maalintekijä hän oli 14 osumallaan.
Kaudella 2012–2013 Seinelä pelasi TPS:ssä neljä SM-liigaottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Hän pelasi myös kuusi ET-ottelua tehden yhden maalin. Seinelä suurimman osan runkosarjastaan seuran A-nuorissa, kunnes hän siirtyi tammikuussa 2013 loppukaudeksi lainalle Mestis-joukkue TuToon. Seinelä vietti sielläkin suurimman osan peleistään joukkueen A-nuorissa. TuTon Mestis-joukkueessa hän pelasi yhden runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua. Seinelä voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia.
Elokuussa 2013 Seinelä liittyi Lempäälän Kisan harjoitusvahvuuteen. Hän aloitti kauden 2013–2014 kuitenkin Suomi-sarjajoukkue Bewe TuusKissa. Seinelä siirtyi kauden mittaan Porin Ässien A-nuoriin, joista hän siirtyi parin ottelun jälkeen loppukaudeksi II-divisioonajoukkue VG-62:een. Kaudeksi 2014–2015 Seinelä siirtyi Suomi-sarjan nousijajoukkue HC Indians Kaarinan riveihin.
Toukokuussa 2015 Seinelä palasi try-outille TuToon. Hän jäi kuitenkin ilman jatkosopimusta ja siirtyi syyskuussa loppukauden 2015–2016 kattavalla sopimuksella Suomi-sarjan nousijajoukkue VG-62:n riveihin. Seinelä oli joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Ossi Savolaisen jälkeen tehoilla 19+16=35. Kaudella 2016–2017 hän voitti VG-62:n sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 24+26=50, joilla Seinelä sijoittui koko Suomi-sarjan maalipörssissä viidenneksi ja pistepörssissä kuudenneksi.
Kaudeksi 2017–2018 Seinelä palasi HC Indians Kaarinaan. Hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 30+17=47, joilla Seinelä voitti koko Suomi-sarjan maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä neljänneksi. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhossa helmikuussa 2018. Kaudeksi 2018–2019 Seinelä siirtyi joukkueeseen vuoden mittaisella sopimuksella. Hänen kautensa päättyi loukkaantumisen vuoksi kuitenkin runkosarjaan.
Helmikuussa 2020 Seinelä palasi loppukauden 2019–2020 kattavalla sopimuksella HC Indians Kaarinan Suomi-sarjajoukkueeseen oltuaan alkukauden ilman sopimusta.
Ura > Maajoukkueura

Seinelä on pelannut seitsemän nuorten maaottelua.
Kai Owen

| Kai Owen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. syyskuuta 1975 (ikä 49) Conwy, Wales
Puoliso:  Sarah Wilson (kihlattu)
Näyttelijä
Aktiivisena:  2001–
Aiheesta muualla
www.kaiowen.com
IMDb
Kai Owen (s. 4. syyskuuta 1975 Conwy, Wales) on walesilainen näyttelijä.
Elämä

Kai Owen kasvoi Pohjois-Walesissa, missä hänen rakkautensa esiintymiselle näkyi jo nuorella iällä. Hän näytteli Oliver and Fiddlerissä Roofilla, kun hän oli Senior Schoolissa. 18-vuotiaana Owen muutti Lontooseen opiskellakseen Mountview Theatre School -teatterikoulussa, mistä hän valmistui kolmen vuoden opintojen jälkeen 1998.
Owenin ensimmäinen ammattimainen rooli lavalla oli Ariel The Tempest:ssä, mutta hänen iso televisioläpimurtonsa oli Robson Greenin kanssa Rocket Manissä. Owen esittää Rhys Williamsia, Gwen Cooperin aviomiestä Torchwoodissa.
Owen elää Itä-Finchleyssä kihlattunsa näyttelijä Sarah Wilsonin kanssa ja pari suunnittelee menevänsä naimisiin 2009.
Televisio

Torchwood - Rhys Williams (2006-)
Rocket Man - David 'Shiner' Owen (2005, 6 jaksoa)
Casualty - Danny (2003, 1 jakso)
Fun at the Funeral Parlour - P.C. Hertz (2001, 1 jakso)
Sojuz T-10-1

Sojuz T-10
Sojuzin pelastautumisjärjestelmä
Sojuz T-10-1 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7-avaruusasemalle. Laukaisu Baikonurista 26. syyskuuta 1983 epäonnistui - kantoraketti räjähti laukaisutelineeseen - miehistö pelastui pelastustornin avulla, joka on ainut onnistunut pelastautuminen tällaisesta tilanteesta . Pelastautumisjärjestelmä kuljetti kiinteäajoaineraketilla ja sitten laskuvarjolla miehistökapselin neljän kilometrin päähän laukaisutornista.
Miehistö

Vladimir Titov - päällikkö
Gennadi Strekalov
Sojuz T-12

Sojuz T-12 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7 -avaruusasemalle. Alus laukaistiin Baikonurista 17. heinäkuuta 1984 ja palasi maahan 29. heinäkuuta 1984.
Miehistö

Vladimir Džanibekov, päällikkö
Svetlana Savitskaja, tekninen asiantuntija
Igor Volk, tutkijakosmonautti, joka on erikoinen titteli henkilölle, joka oli Buran-sukkulaohjelman pääohjaajaksi valittu kosmonautti.
Sojuz T-13

Sojuz T-13 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7 -avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin Baikonurista 6. kesäkuuta 1985 ja se laskeutui maahan 26. syyskuuta 1985. Miehistö korjasi Saljut 7 -aseman sähköjärjestelmän. Asema oli miehittämätön kosmonauttien tullessa sinne. Sen sähköjärjestelmä oli rikki ja siksi aseman olosuhteet olivat karut – muun muassa vesi oli jäässä. Lento kuitenkin osoitti, että tällaisestakin tilasta avaruusasema voidaan nopeasti palauttaa lentokelpoiseksi.
Miehistö

Laukaisu
Vladimir Džanibekov, päällikkö
Viktor Savinyh
Lasku
Vladimir Džanibekov, päällikkö
Georgi Gretško
Juratsi

| Juratsi> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Taimyria
Virallinen kieli:   
Puhujia:  0
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  uralilaiset kielet
Kieliryhmä:  samojedikielet pohjoissamojedikielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  -
ISO 639-3:  -
 Ohje 
Juratsi on uralilainen kieli, jota puhuivat juratsit. Se luokitellaan enetsin ja nenetsin väliseksi siirtymämurteistoksi, mutta sitä pidetään silti usein omana kielenään. Juratsi kuuluu samojedikielten pohjoissamojedilaiseen ryhmään. Muita pohjoissamojedilaisia kieliä ovat enetsi, nenetsi ja nganasani.
Juratsi sammui 1800-luvun alussa. Sitä puhuttiin Pohjois-Venäjällä Taimyriassa Uralvuoriston itäpuolella.
Spartoo

| Spartoo |
| --- | --- |

Perustettu:  2006
Avainhenkilöt:  Boris Saragaglia,  Jérémie Touchard,  Paul Lorne
Kotipaikka:   Ranska, Grenoble
Toimiala:  verkkokauppa
Tuotteet:  kengät, vaatteet, laukut
Henkilöstö:  200
Kotisivu:  www.spartoo.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Spartoo.com on vuonna 2006 perustettu, kenkiin erikoistunut verkkokauppa, jonka pääpaikkana toimii Grenoble. Vuonna 2014 Spartoon sivustolta oli valittavissa yli 1000 eri merkkiä ja tällä hetkellämilloin? Spartoo toimittaa 30 Euroopan maahan.[lähde? ]
Perustamisen jälkeen Spartoo laajensi vuonna 2009 Isoon-Britanniaan ja Italiaan avaamalla sivustot Spartoo.co.uk ja Spartoo.it. Vuonna 2010 Spartoo avasi sivustonsa Saksassa ja Espanjassa. Tämän jälkeen vuonna 2011 Spartoo saapui Alankomaihin, Suomeen, Puolaan, Ruotsiin, Portugaliin, Kreikkaan sekä Tanskaan. Tämän lisäksi Spartoon englanninkieliseltä sivustolta www.spartoo.eu on mahdollista tilata tuotteita 11 eri maahan. Kenkien ja laukkujen lisäksi Spartoo päätti vuonna 2013 ottaa valikoimaansa myös vaatteet.[lähde? ]
Aiheesta muualla

http://www.spartoo.fi