stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Carrie Fisher
Valikoitu filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1975 | Shampoo | Lorna Karpf |
| 1977 | Tähtien sota | prinsessa Leia Organa |
| 1980 | Imperiumin vastaisku | prinsessa Leia Organa |
| 1980 | The Blues Brothers | Mysteerinainen |
| 1981 | Sateenkaaren alla | Annie Clark |
| 1983 | Jedin paluu | prinsessa Leia Organa |
| 1984 | Garbon jäljillä | Lisa Rolfe |
| 1985 | Kohtalon kalossi | Paula |
| 1986 | Hannah ja sisaret | April |
| 1986 | Hollywood Vice Squad | Betty Melton |
| 1987 | Riemurasia – unohtumaton televisioilta | Mary Brown |
| 1987 | The Time Guardian | Petra |
| 1988 | Hänet täytyy tappaa | Nadine Boynton |
| 1989 | Piru naapurissa | Carol Peterson |
| 1989 | Loverboy | Monica Delancy |
| 1989 | Kun Harry tapasi Sallyn | Marie |
| 1989 | She’s Back | Beatrice |
| 1990 | Kosto on suloista | Linda |
| 1990 | Vaarallinen syrjähyppy | Iris Turner-Hunter |
| 1991 | Riiviö-Fred | Janie |
| 1991 | Saippuakuplia | Betsy Faye Sharon |
| 1992 | Minun elämäni | Claudia Curtis |
| 2000 | Scream 3 | Bianca |
| 2001 | Sydäntenmurskaajat | neiti Surpin |
| 2001 | Jay and Silent Bob Strike Back | nunna |
| 2002 | A Midsummer Night’s Rave | Mian äiti |
| 2003 | Charlien enkelit: Kurvit suoriksi | abbedissa |
| 2003 | Wonderland Murders | Sally Hansen |
| 2004 | Stateside | rouva Dubois |
| 2005 | Undiscovered | Carrie |
| 2007 | Cougar Club | Glady Goodbey |
| 2008 | Naiset | Bailey Smith |
| 2009 | Fanboys | lääkäri |
| 2009 | White Lightnin' | Cilla |
| 2009 | Sorority Row | rouva Crenshaw |
| 2015 | Star Wars: The Force Awakens | kenraali Leia Organa |
| 2017 | Star Wars: The Last Jedi | kenraali Leia Organa |
| 2019 | Star Wars: The Rise of Skywalker | kenraali Leia Organa |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carrie Fisher Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut
Carrie Fisher vuonna 1978
Ramon Espadaler i Parcerisas

Ramon Espadaler
Ramon Espadaler i Parcerisas on katalonialainen poliitikko. Joulukuun 2017 vaaleissa hänet valittiin Katalonian parlamenttiin oman pienpuolueensa Units per Avançarin ja Katalonian sosialistien puolueen yhteislistalta, mutta 24.3.2018 hän ilmoitti eroavansa sosialistipuolueen parlamenttiryhmästä, koska puolue ei vaadi suoraan Katalonian poliittisten vankien vapauttamista, vaan tyytyy julistamaan kantanaan ainoastaan, että rangaistukset, joihin syytetyt tultaisiin tuomarin ilmoittamien rikosnimikkeitten nojalla tuomitsemaan, olisivat kohtuuttomia.
Rantatie-kvartetti

Rantatie-kvartetti on vuonna 2000 perustettu suomalainen jousikvartetti, jonka jäsenet ovat viulistit Kreeta-Maria Kentala ja Tiina Aho-Erola, alttoviulisti Jouko Mansnerus sekä sellisti Lea Pekkala. Kvartetti soittaa periodi-instrumentein.
Diskografia

Josef Martin Kraus: Huilukvintetto D-duuri op.7 vb188. Bernhard Henrik Crusell: Kvartetto d-molli op.4 ja D-duuri op.8. Rantatie-kvartetti ja Mikael Helasvuo, huilu.
Erik Tulindberg: Jousikvartetot nro 1-6
Aiheesta muualla

Rantatie-kvartetin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Pélla

| Pélla Péllan kunta Πέλλα Δήμος Πέλλας |
| --- | --- |
 Péllan kaupunkia ja antiikin aikainen lähde.
 Kunnan sijainti
 Pélla
 Koordinaatit: 40°48′N, 22°31′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Pélla
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  1003
 – Kuntakeskus:  Giannitsá
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  668,6 km²
Väkiluku (2011):  63 122
 – Kunnallis­yksikkö:  6 798
 – Kaupunki:  2 398
 – Väestötiheys:  94,41 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  580 05
Suuntanumero(t):  23820
Rekisterikilpi:  ΕΕ
 
 www.giannitsa.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pélla (kreik. Πέλλα) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Πέλλας, Dímos Péllas), joka sijaitsee Péllan alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 668,6 neliökilometriä ja väkiluku 63 122. Varsinaisen Péllan kaupungin väkiluku on 2 398 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Giannitsá.
Péllan kaupunki ja kunta ovat ottaneet nimensä nykyisen kaupungin paikalla sijainneelta antiikin aikaiselta Pellan kaupungilta, joka oli Makedonian valtakunnan pääkaupunki.
Historia > Antiikki

Antiikin ajan Pella sijaitsi nykyisen kaupungin paikalla, ja sitä on kaivettu esiin erityisesti nykyisen kaupungin länsi- ja lounaispuolella. Pella toimi Makedonian valtakunnan pääkaupunkina noin vuodesta 400 eaa., jolloin kuningas Arkhelaos siirsi hallinnon Aigaista Pellaan. Pella oli myös muun muassa Filippos II:n pääkaupunki, ja Aleksanteri Suuri syntyi siellä. Politiikan ja taiteen suhteen Pellan kulta-aikaa oli Antigonos Gonataksen hallituskausi (274–239 eaa.). Kaupunki menetti asemansa roomalaisten voitettua Makedonian Pydnan taistelussa vuonna 168 eaa. Vanha kaupunki myös tuhoutui maanjäristyksessä ensimmäisellä vuosisadalla eaa.
Roomalaiset perustivat vanhan Pellan lähelle uuden roomalaisen kolonian, Uuden Pellan. Se sijaitsi nykyisen Néa Péllan kylän paikalla, ja tällaisena Pella oli ilmeisesti olemassa vielä 500-luvulla jaa.
Historia > Nykyinen kaupunki ja kunta

Nykyinen asutus on syntynyt paikalle myöhemmin. Se tunnettiin osmanivallan aikana nimellä Ágioi Apóstoloi (Άγιοι Απόστολοι). Kylä otti antiikin aikaisen kaupungin mukaan nimen Pélla (myös Paliá Pélla, Παλιά Πέλλα, ”Vanha Pélla”) vuonna 1926. Asukasluku kasvoi, kun alueelle muutti paljon evakkoja Kreikan sotien seurauksena. Sittemmin kylä on kasvanut pieneksi kaupungiksi.
Péllan nähtävyyksiin kuuluvat antiikin Pellan arkeologinen alue, jonka pääalue sijaitsee kaupungin lounaispuolella, sekä sen löytöjä esittelevä Péllan arkeologinen museo kaupungin länsilaidalla. Kaupungissa on myös antiikin aikaan palautuva lähdekaivo (Kríni tis Péllas) sekä Aleksanteri Suurta esittävä patsas. Kaupungin kirkko on Pyhien Apostolien (Ágioi Apóstoloi) kirkko eli Pyhien Pietarin ja Paavalin kirkko.
Nykyinen Péllan kunta muodostui, kun Pélla, Giannitsá, Krýa Vrýsi, Kýrros ja Mégas Aléxandros yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Péllan kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Giannitsá | Ampeleíes | Ampeleíes | 1 159 |
| Giannitsá | Giannitsá | Archontikó | 218 |
| Giannitsá | Giannitsá | Asvestareió | 4 |
| Giannitsá | Giannitsá | Damianó | 396 |
| Giannitsá | Giannitsá | Eleftherochóri | 183 |
| Giannitsá | Giannitsá | Giannitsá | 29 789 |
| Giannitsá | Giannitsá | Leptokaryá | 187 |
| Giannitsá | Giannitsá | Mesianó | 346 |
| Giannitsá | Giannitsá | Paralímni | 860 |
| Giannitsá | Melíssi | Melíssi | 1 087 |
Giannitsá: Yhteensä: 34 229
| Krýa Vrýsi | Ágios Loukás | Ágios Loukás | 1 013 |
| Krýa Vrýsi | Akrolímni | Akrolímni | 1 100 |
| Krýa Vrýsi | Esóvalta | Esóvalta | 862 |
| Krýa Vrýsi | Esóvalta | Stavrodrómi | 486 |
| Krýa Vrýsi | Krýa Vrýsi | Krýa Vrýsi | 5 214 |
Krýa Vrýsi: Yhteensä: 8 675
| Kýrros | Achladochóri | Achladochóri | 404 |
| Kýrros | Aravissós | Aravissós | 1 398 |
| Kýrros | Axós | Axós | 1 197 |
| Kýrros | Axós | Pontochóri | 48 |
| Kýrros | Lákka | Lákka | 372 |
| Kýrros | Mylótopos | Krómni | 8 |
| Kýrros | Mylótopos | Néos Mylótopos | 1 983 |
| Kýrros | Palaiós Mylótopos | Palaiós Mylótopos | 720 |
| Kýrros | Plagiári | Plagiári | 349 |
Kýrros: Yhteensä: 6 479
| Mégas Aléxandros | Ágios Geórgios | Ágios Geórgios | 232 |
| Mégas Aléxandros | Droseró | Droseró | 457 |
| Mégas Aléxandros | Galatádes | Galatádes | 1 858 |
| Mégas Aléxandros | Karyótissa | Karyótissa | 1 779 |
| Mégas Aléxandros | Liparó | Liparó | 368 |
| Mégas Aléxandros | Palaífyto | Palaífyto | 1 388 |
| Mégas Aléxandros | Trifýlli | Gypsochóri | 378 |
| Mégas Aléxandros | Trifýlli | Trifýlli | 481 |
Mégas Aléxandros: Yhteensä: 6 941
| Pélla | Agrosykéa | Agrosykéa | 280 |
| Pélla | Áthyra | Áthyra | 1 524 |
| Pélla | Dytikó | Dytikó | 454 |
| Pélla | Néa Pélla | Néa Pélla | 1 510 |
| Pélla | Pélla | Pélla | 2 398 |
| Pélla | Rachóna | Livadítsa | 46 |
| Pélla | Rachóna | Rachóna | 586 |
Pélla: Yhteensä: 6 798
Yhteensä: 63 122
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pélla Wikimedia Commonsissa
Δήμος Πέλλας. Péllan kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Keski-Makedonian alue
| --- | --- |
Chalkidikín alueyksikkö:   Aristotélis  Kassándra  Néa Propontída  Polýgyros  Sithonía 
Imathían alueyksikkö:   Alexándreia  Náousa  Véroia 
Kilkíksen alueyksikkö:   Kilkís  Paionía 
Péllan alueyksikkö:   Almopía  Édessa  Pélla  Skýdra 
Pierian alueyksikkö:   Dío-Ólympos  Kateríni  Pýdna-Kolindrós 
Sérresin alueyksikkö:   Amfípoli  Emmanouíl Pappás  Irákleia  Néa Zíchni  Sérres  Sintikí  Visaltía 
Thessaloníkin alueyksikkö:   Ampelókipoi-Meneméni  Chalkidóna  Délta  Kalamariá  Kordelió-Évosmos  Lagkadás  Neápoli-Sykiés  Oraiókastro  Pávlos Melás  Pylaía-Chortiátis  Thermaïkós  Thérmi  Thessaloniki  Vólvi 
Péllan kunnantalo Giannitsássa.
Aleksanteri Suuren patsas.
Péllan arkeologinen museo.
Post Whatever

| Post Whatever Jermaine |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 2005
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: omakustanne
Jermainen muut julkaisut
| None of Us Live in Glass Houses 2004 | Post Whatever 2005 | Knives Out 2006 |
Post Whatever on Jermainen toinen demo-EP. Julkaisun aikaan kaikki kappaleet olivat vapaasti ladattavissa netistä. Levyn promoversio kantoi nimeä Promo 05 ja sisälsi vain neljä ensimmäistä kappaletta. Myöhemmin Post Whateverin ja ensimmäisen ep:n None of Us Live in Glass Houses kappaleita on myyty samalla levyllä.
Post Whateverin Avausraidasta Goodbye Signistä tehtiin samana vuonna musiikkivideo, joka on ilmaisessa nettilevityksessä. Goodbye Sign tuli myös seuraavalle singlelle Metro Skylle ja uudelleenäänitettynä debyyttialbumi Knives Outille. Levyn äänitti, miksasi ja masteroi Petri Mäkelä joulukuun 2004 ja tammikuun 2005 välisenä aikana. Koskettimet soitti Petri Valkiala.
Post Whatever

Goodbye Sign
These Falls
I Took a Bullet
Plastics
Numbers
Until Nothing Can Reach
Count Me Out
Kokoonpano

Petri Mäkelä – laulu, kitara
Antti Loponen – kitara
Tuomas Lammi – basso
Petri Valkiala – rummut
Prestebakken kirkko

| Prestebakken kirkko Prestebakke kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Halden, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1795
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Prestebakken kirkko (norj. Prestebakke kirke) on Haldenin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1795.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prestebakken kirkko Wikimedia Commonsissa
Ramon Lazkano

Ramon Lazkano (s. 1968) on ranskalainen ja espanjalainen säveltäjä.
Lazkano opiskeli aluksi pianonsoittoa Juan Padrosan ja sävellystä Francisco Escuderon johdolla Baskimaan Musikenessa (San Sebastián). Myöhemmin hän jatkoi sävellys- ja orkestrointiopintoja Alain Bancquartin ja Gérard Griseyn johdolla Pariisin konservatoriossa, jossa sai sävellyksessä ensipalkinnon vuonna 1990. Sävellyksen ja analyysin opetusta Lazkano sai vielä Montrealissa Gilles Tremblaylta. Orkesterinjohdon opetusta hän sai Pariisiin palattuaan Jean-Sébastien Béreaulta ja Arturo Tamayolta.
26-vuotiaana Lazkano sai Hitzaurre Bi -pianokonsertollaan Monacon ruhtinas Pierren järjestön palkinnon. Vuonna 1997 Luciano Berion johtama tuomaristo antoi hänelle Jerusalemin Leonard Bernstein -sävellyspalkinnon teoksesta Auhen Kantuak. Lazkano on saanut myös monia muita palkintoja, kuten Ranskan taideakatemian Georges Bizet -palkinnon (2007). Lazkanolla on ollut residenssit Festival Musicassa, Strasbourgin konservatoriossa, Rooman Real Academia Españolassa ja Villa Medicissa. Hänen musiikkiaan on esitetty sellaisissa tapahtumissa kuin Radio Francen Présences, Varsovan syksy ja International Society of Contemporary Music.
Vuodesta 2001 Lazkano on työskennellyt moniin sarjoihin jakautuvan Igeltsoen Laborategia -kamarimusiikkikokoelman parissa. Teokset ovat kuvanveistäjä Jorge Oteizan työn innoittamia. Lazkano on toiminut orkestroinnin professorina Musikenessa.
Pyöriälä

Pyöriälä on kylä Kouvolan Valkealassa. Se sijaitsee nykyisen Kouvolan kaupungin ja entisen Valkealan kunnan kaakkoisosassa, Tuohikotin länsipuolella. Pyöriälä on entisen Valkealan kunnan rekisterikylä, ja kuuluu nykyisin Kangasrannan kaupunginosaan. Pyöriälästä on matkaa Valkealan kirkonkylälle 25 kilometriä, Kouvolaan 35 kilometriä ja Tuohikottiin noin kilometri.
Presteforeningen

| Presteforeningen |
| --- | --- |

Perustettu:  1900
Tyyppi:  ammattiliitto
Päämaja:  Oslo
Toiminta-alue:   Norja
Jäsenet:  n. 2 200 (2023)
Puheenjohtaja:  Eva Klokkerud
Kattojärjestö:  Unio
Jäsenlehti:  Inter Collegas
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Presteforeningen (virallisesti Den norske kirkes presteforening) on norjalainen pappien ammattiliitto. Se kuuluu Unio-keskusjärjestöön. Järjestöllä oli noin 2 200 jäsentä vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Liiton verkkosivut (norjaksi)
Pärnäjärvi (Kouvola)

| Pärnäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°14′08″N, 26°30′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Kalliojärveen 
Järvinumero:  14.912.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,125 km  
Pinta-ala:  3,991 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPärnäjärvi 
Pärnäjärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Paljakan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 420 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy.
Radosav Petrović

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Radosav Petrović
Syntymäaika: 8. maaliskuuta 1989 (ikä 35) 
Syntymäpaikka: Ub, Jugoslavia
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 193 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2006–2007 2007–2008 2008– | Jedinstvo Ub Radnički Obrenovac Partizan | 16 (0) 25 (1) 45 (8) |
Maajoukkue
| 2009– | Serbia | 9 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. kesäkuuta 2010.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 12. kesäkuuta 2010.
Radosav ”Raća” Petrović (serb. Радосав Петровић; s. 8. maaliskuuta 1989 Ub, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Ura

20. kesäkuuta 2008 Petrović siirtyi Radnički Obrenovacista Partizaniin ja teki joukkueen kanssa viisivuotisen sopimuksen. Hän pelasi 6. elokuuta 2008 ensimmäisen Mestarien liigan ottelunsa Inter Bakua vastaan. Ensimmäisen maalinsa joukkueessa hän teki 21. toukokuuta 2009 Serbian cupin loppuottelussa Sevojnoa vastaan.
Ura > Maajoukkue

Petrović teki ensiesiintymisensä Serbian maajoukkueessa 12. elokuuta 2009 pelatussa ystävyysottelussa Etelä-Afrikkaa vastaan.
Aiheesta muualla

Esittely Reprezentacija.rs-sivustolla[vanhentunut linkki]
Serbian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Stojković |
2 Rukavina |
3 Kolarov |
4 Kačar |
5 Vidić |
6 Ivanović |
7 Tošić |
8 Lazović |
9 Pantelić |
10 Stanković |
11 Milijaš |
12 Isailović |
13 Luković |
14 Jovanović |
15 Žigić |
16 Obradović |
17 Krasić |
18 Ninković |
19 Petrović |
20 Subotić |
21 Mrđa |
22 Kuzmanović |
23 Đuričić |
Valmentaja Antić
Prestestranda

| Prestestranda |
| --- | --- |

 Prestestranda
 Koordinaatit: 59°05′52″N, 9°03′31″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Telemark
Kunta:  Drangedal
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,6 km²
Väkiluku (2022):  1 308
 – Väestötiheys:  817,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prestestranda on taajama Drangedalin kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 1,6 neliökilometriä ja asukasluku 1 308 vuonna 2022.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prestestranda Wikimedia Commonsissa
Raisionjoen junaonnettomuus

Nostosiltaan törmännyt veturi kuvattuna onnettomuuden jälkeen.
Raisionjoen junaonnettomuus tapahtui 12. elokuuta 1933 Pansion satamaradalla, kun veturi törmäsi ylös käännettyyn Raisionjoen nostosiltaan. Onnettomuudessa kuoli yksi junamies, lisäksi kolme junamiestä loukkaantui.
Veturi lähti Turun rautatieasemalta kello 10.40 hakemaan kahta öljyvaunua Pansion öljysatamaan. Veturi palasi sitten Pansiosta tenderi edellä vetäen viittä avovaunua ja kahta öljyvaunua. Kello 11.45 oli Pansion radalla oleva Raisionjoen ylittävä nostosilta nostettu ylös, jotta pari moottorivenettä olisi päässyt joen yläjuoksulla olevalle Pahaniemen veneveistämölle. Juna saapui paikalle juuri, kun veneet olivat sivuuttaneet sillan ja siltaa oltiin taas laskemassa alas. Tenderi edellä kulkeneesta veturista ei nähtävästi huomattu, että silta oli vielä ylhäällä, sillä silta oli ollut harvoin ylös nostettuna.
Veturi ajoi täyttä vauhtia pystyssä ollutta siltaa ylös ja putosi sitten sieltä alas, niin että sen etuosa meni kasaan ja veturi rikkoi samalla myös osan siltaa ja rataa. Veturin kattilasta purkautunut höyry peitti paikan sakeaan pilveen, ja tenderissä ollut polttoaine syttyi tuleen. Kolme junamiestä vietiin sairaalaan, jonne yksi heistä joutui jäämään. Törmäyksessä junamies Väinö Edvard Alho lensi jokeen ja hukkui, ennen kuin hänet ehdittiin pelastaa.
Nostosilta saatiin laskettua alas 19. elokuuta, ja sen jälkeen sillalla ollut onnettomuusveturi n:o 313 voitiin viedä pois korjattavaksi. Veturi oli jo aiemmin ollut mukana Pitäjänmäen junaonnettomuudessa.
Reilanjärvi

| Reilanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pyhäranta
Koordinaatit:  61°02′15″N, 21°23′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Vesimyllynoja
Järvinumero:  83.008.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  6,6 m
Rantaviiva:  7,32 km 
Pinta-ala:  0,7 km²
 fiReilanjärvi 
Reilanjärvi on järvi Reilassa Varsinais-Suomessa. Järvi on pinta-alaltaan noin 64 hehtaaria. Järvi on melko matala ja kasvillisuutta on paljon. Kalalajeja järvellä ovat hauki, ahven, ruutana ja särki. Järvellä on myös paljon lintuja. Syvimmät kohdat järvessä ovat vain noin 3 metriä, ja vesi on tummaa. Pisimmältä kohdaltaan järvi on noin  1,5 km pitkä. Järven vieressä sijaitsee Pyhärannan Reilan kylä ja järvi laskee Vesimyllynojan kautta Kukolanlahteen.
Aiheesta muualla

Reilanjärvi Kansalaisen karttapaikassa Maanmittauslaitos. Viitattu 1.2.2009.
Radoslav Zabavník

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Radoslav Zabavník
Syntymäaika: 16. syyskuuta 1980 (ikä 44)
Syntymäpaikka: Košice, Tšekkoslovakia
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 183 cm
Seura
Seura: 1. FSV Mainz 05
Pelinumero: 8
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1998–2002 | 1. FC Košice | 68 | (9) |
| 2002–2004 | MŠK Žilina | 65 | (9) |
| 2004–2005 | TsSKA Sofia | 41 | (7) |
| 2005–2007 | Sparta Praha | 41 | (1) |
| 2008–2009 | Terek Grozny | 51 | (1) |
| 2010– | 1. FSV Mainz 05 | 32 | (0) |
Maajoukkue
| 2003– |  Slovakia | 52 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 9. kesäkuuta 2011.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 9. kesäkuuta 2011.
Radoslav Zabavník (s. 16. syyskuuta 1980 Košice, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Mainzia.
Ura

Zabavník aloitti ammattilaisuransa MFK Košicessa vuonna 1998, jolloin hän debytoi Corgoň Ligassa. MŠK Žilinaan hän siirtyi vuonna 2002 ja voitti seurassa kaksi kertaa Slovakian mestaruuden. Vuonna 2004 hän siirtyi bulgarialaiseen TsSKA Sofiaan, josta hänet myytiin vuoden 2005 lopussa Sparta Prahaan. Tämän jälkeen hän pelasi Terek Groznyssä, jonka hän jätti joulukuussa 2009. Helmikuussa 2010 hän siirtyi Bundesliigassa pelaavaan FSV Mainziin. Hän nousi seurassa avauskokoonpanoon.
Zabavník on edustanut maajoukkuetasolla Slovakiaa. Hän oli mukana vuoden 2010 MM-kilpailuissa.
Saavutukset

Slovakian pääsarjamestaruus: 2003, 2004
Slovakian supercup: 2002, 2003
Tšekin pääsarjamestaruus: 2007
Aiheesta muualla

Zabavník national-football-teams.com-sivustolla (englanniksi)
Zabavník RFPL.org-sivustolla (venäjäksi)
Zabavník iDNES-sivustolla (tšekiksi)
Slovakian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Mucha |
2 Petráš |
3 Škrtel |
4 Čech |
5 Zabavník |
6 Štrba |
7 Weiss |
8 Kozák |
9 Šesták |
10 Sapara |
11 Vittek |
12 Perniš |
13 Hološko |
14 Jakubko |
15 Stoch |
16 Ďurica |
17 Hamšík |
18 Jendrišek |
19 Kucka |
20 Kopúnek |
21 Saláta |
22 Kuciak |
23 Pekarík |
Valmentaja Weiss
Reila

Reila (ruots. Reila) on kylä Pyhärannassa Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee postinumeroalueella 27340, jossa asuu 478 henkilöä. Heistä naisia on 218 (45,6 %) ja miehiä 260 (54,4 %). Asukkaiden keski-ikä on 46 vuotta.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Reilan koulu Pyhäranta
Venepaikat ja uimarannat Pyhäranta
Rakkaat joulumuistot

| Rakkaat joulumuistot Esko Rahkonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 47.11
 Levy-yhtiö: Tatsia
Esko Rahkosen muut julkaisut
| Sydämet kohtaavat 2004 | Rakkaat joulumuistot 2004 | Joku odottaa kirjettäsi 2004 |
Rakkaat joulumuistot on suomalaisen Esko Rahkosen studioalbumi vuodelta 2004.
Kappaleet

Rakkaat joulumuistot – 3.11
Joululaulu – 5.10
En etsi valtaa, loistoa – 3.29
Heinillä härkien – 2.43
Joulumaa – 3.03
Jouluyö, juhlayö – 2.57
Kulkuset – 2.33
Kun joulu on – 2.37
Maa on niin kaunis – 2.44
Oi kuusipuu – 2.07
Sydämeeni joulun teen – 3.13
Sylvian joululaulu – 3.41
Tuikkikaa, oi joulun tähtöset – 2.25
Varpunen jouluaamuna – 3.02
Veteraanin joulu – 4.10
Prosessijohtaminen

Prosessijohtaminen on johtamisoppi, jossa organisaation suunnittelun ja ohjaamisen perusyksiköksi valitaan toimintaprosessi ja siitä vastaa tiimi. Prosessijohtamiselle on ominaista asiakasohjaus, jota kutsutaan myös horisontaaliseksi ohjaukseksi.
Prosessiajattelun synty

Merkittävä ansio prosessiajattelun kehittymisestä kuuluu Michael E. Porterille (Porter 1985), joka esitteli arvoketjuajattelun. Arvoketju on peräkkäisten ja rinnakkaisten toimintojen muodostama kokonaisuus, joka päätyy tuotteiksi ja siten osaksi asiakkaan arvoketjua. Kilpailuedun lähteet voivat sijaita yrityksen toteuttamissa toiminnoissa tai näiden välisissä sidoksissa.
Porterin arvoketjuajattelu on saanut toiminnallisen sisällön organisaation prosessiajattelussa. Rummler & Brache (1990) antoivat perustellun kuvauksen siitä, miltä uusi organisaatio eli prosessiorganisaatio näyttäisi ja miten se toimisi. He muotoilivat ratkaistavan ongelman seuraavan kysymyksen muotoon.
Nämä organisaatiokaavion valkoiset alueet ovat niitä toimien ulkopuolelle jääviä alueita, joissa yhteistoiminnan pitäisi tapahtua.
Suurimmat toiminnan parantamismahdollisuudet piilevät juuri näillä valkoisilla alueilla eli toimintojen rajapinnoilla ja toimintojen välisissä suhteissa. Johdon tärkein tehtävä on tuottaa lisäarvoa johtamalla näitä valkoisia alueita. Käytännössä tämä tarkoittaa yhteistoimintaa, jossa organisaatiossa oleva osaaminen yhdistyy halutuiksi tuloksiksi.