stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turvapaikka
Kirkko turvapaikkana

Ainakin 500-luvulta asti kristilliset kirkot ovat tarjonneet turvapaikkaa rikollisille tai vainon kohteena oleville. Suomessa esimerkiksi kansalaissodan aikana moni pelastui kuolemalta hakeutumalla turvaan Johanneksen kirkkoon, nykyiseen Tampereen tuomiokirkkoon. Toukokuussa 2007 Suomen ekumeeninen neuvosto julkaisi Kirkko turvapaikkana -oppaan, jossa käydään läpi kirkon turvapaikkakäytännön teologiset perustelut ja siihen liittyvät juridiset seikat ja määritellään yhteiset suuntaviivat kirkosta turvapaikkaa hakevan kohteluun. Oppaan ilmestymisen jälkeen moni Suomen viranomaisilta kielteisen turvapaikkapäätöksen saanut on hakenut turvapaikkaa seurakunnilta, ja joissain tapauksissa kirkon ja viranomaisten yhteistö on tuonut muutoksen alkuperäiseen karkotuspäätökseen. Tapaukset ovat herättäneet kansalaiskeskustelua kansalaistottelemattomuuden rajoista ja turvapaikkapolitiikan toimivuudesta.
Vuonna 2019 Suomen Ekumeenisen Neuvosto (SEN) julkisti Turvaa kirkosta -ohjeistuksen kirkkoturvan järjestämiseksi. Kyseessä on uudistettu laitos Kirkko turvapaikkana -ohjeistuksesta. SEN:n sivuilla todetaan ohjeistuksen tarkoitetun "avuksi ja tueksi seurakuntien työntekijöille ja vapaaehtoisille tilanteessa, jossa yksittäinen henkilö tai perhe kääntyy kirkon tai kristillisen yhteisön puoleen hakeakseen turvaa, apua ja tukea kielteisen turvapaikkapäätöksen saatuaan".
Aiheesta muualla

Oikeus turvapaikkaan (Arkistoitu – Internet Archive) (ihmisoikeudet.net)
Tiivistelmät EU:n lainsäädännöstä: Henkilöiden vapaa liikkuvuus, turvapaikka-asiat ja maahanmuutto (europa.eu)
Lyytinen, Eveliina (toim., 2019) Turvapaikanhaku ja pakolaisuus Suomessa[vanhentunut linkki]. Siirtolaisuusinstituutti, Turku.
Välimäki, Matti (2017) Suomi ja pakolaiset - Ensimmäinen vuosisata, 1917-2017. Suomen Kirkkohistoriallisen Seuran Vuosikirja 2017.
Uganda kesäolympialaisissa 2016

Uganda osallistui Rio de Janeiron vuoden 2016 kesäolympialaisiin 21 urheilijan joukkueella. He osallistuivat nyrkkeilyyn, uintiin ja yleisurheiluun. Maa ei saavuttanut tällä kertaa mitalia toisin kuin Lontoossa neljä vuotta aikaisemmin. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi uimari Joshue E. Tibatemwa ja päättäjäisissä puolestaan yleisurheilija Halimah Nakaayi.
Télévision Tunisienne 2

| Télévision Tunisienne 2 |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  7. marraskuuta 1994
Maa:   Tunisia
Pääkonttori:   Tunis
Aiemmin:  Canal 21 (1994-2007) Tunisie 21 (2007-2011)
Kotisivu:  tunisie21.tn
Infobox OKNimi-testi OK: 
Télévision Tunisienne 2 (arab. التلفزة التونسية ـ الوطنية 2‎, myös Wataniya 2) on tunisialainen satelliittitelevisiokanava, joka näkyy eri puolilla maailmaa. Se tunnettiin aikaisemmin nimillä Tunisie 21 ja Canal 21 (arab. قناة 21‎).
Historia

Alun perin kanavan luomisessa oli mukana Tunisian presidentti Zine el-Abidine Ben Ali, joka käynnisti hankkeen keväällä 1994 tarkoituksenaan luoda kanava nuorille. Kanava aloitti lähetyksensä 7. marraskuuta 1994 nimellä Canal 21. Se ei saanut alkuvuosina suurta suosiota, mutta vuonna 2007 Ben Ali ilmoitti perustavansa kanavalle rinnakkaiskanavan, jonka sisältö olisi nykyaikaisempaa. Kanava muutti pian nimensä Tunisie 21:ksi ja näkyi sen jälkeen myös satelliitin kautta eri puolilla maailmaa.
Tunisiassa vuonna 2008 tehdyn tutkimuksen mukaan kanava oli maan neljänneksi katsotuin televisiokanava.
Kanava uudistettiin presidentti Ben Alin poistuttua tammikuussa 2011 maasta pitkään jatkuneiden levottomuuksien yhteydessä. Kanava otti uudeksi nimekseen Télévision Tunisienne Nationale 2 (suom. Tunisian kansallinen televisio 2).
Logot

2007–2011
Tammi-heinäkuu 2011
Ohjelmistoa

Koska kanava kuuluu ERTT-televisioverkostoon, se esittää samoja ohjelmia, kuin Télévision Tunisienne 1 kello 12 asti, jonka jälkeen kanava aloittaa omat lähetyksensä.
C'est pas sorcier
Dima 21
MGR
One Piece
Tom & Jerry
Uutiset
Témenoksen linnoitus

| Témenoksen linnoitus> Φρούριο Τεμένους |
| --- | --- |
 Témenoksen linnoituksen raunioita.
Sijainti:  Profítis Ilías, Témenos, Iraklion, Kreeta, Kreikka
Koordinaatit:  35°12′07″N, 25°06′21″E
Rakennustyyppi:  linnoitus
Valmistumisvuosi:  vuoden 961 jälkeen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Témenoksen linnoitus (kreik. Φρούριο Τεμένους, Froúrio Teménous), myös Rókka (Ρόκκα < ital. Rocca), Nikeforos Fokaksen linna (Κάστρο Νικηφόρου Φωκά, Kástro Nikifórou Foká) tai Kanlí Kastéli (Κανλί Καστέλι), on linnoitus Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Iraklionin kunnassa lähellä Profítis Ilíaksen kylää, noin 18 kilometriä etelään Iraklionin kaupungista. Témenos on Kreetan merkittävin alkuperältään bysanttilaisaikainen linnoitus.
Historia

Linnoituskukkulan arvellaan olleen antiikin aikana Lykastoksen kaupungin akropolis. Témenoksen linnoituksen rakennutti Nikeforos Fokas vallattuaan Kreetan saraseeniarabeilta takaisin Bysantille vuonna 961. Hänen tarkoituksenaan oli siirtää Khandakaksen kaupunki eli nykyinen Iraklion sinne turvallisempaan paikkaan. Kaupungin siirtoyritys kuitenkin epäonnistui kaupunkilaisten vastustuksen vuoksi, sillä sen satama oli kreetalaisille tärkeä. Niin kaupunki rakennettiin ja linnoitettiin uudelleen vanhalle paikalleen. Näin Témenoksen linnoitus jäi lähinnä vartioimaan lähiseutuaan.
Genovalainen Enrico Pescatore kunnostutti linnoituksen saatuaan Kreetan valtaansa vuonna 1204. Myös venetsialaiset vahvistivat linnoitusta saatuaan saaren haltuunsa vuonna 1209. Italialaisittain se tunnettiin muun muassa nimellä Castello Temene. Venetsialaisella kaudella linnoituksen lähelle kehittyi kylä, nykyinen Profítis Ilías. Kreetalaisten kapinoidessa venetsialaiset käyttivät linnoitusta turvapaikkanaan.
Vuonna 1647, venetsialaisten ja kreetalaisten osmaniturkkilaisia vastaan käymän sodan aikaan, linnoitus oli osmanien hallussa. Venetsialaiset saivat vallattua sen Gil d'Hasin eli Gildasiksen johdolla, ja kaikki turkkilaiset surmattiin, mistä linnoitus sai turkkilaisperäisen nimen Kanlí Kastéli, ”Verinen linna”. Osmanien vallattua Candian eli Iraklionin vuonna 1669 nämä luovuttivat Témenoksen linnoituksen kaupungin osmaneille pettäneelle venetsialaiselle Andrea Barozzille.
Iraklionin kunnan osa Témenoksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä linnoituksesta.
Rakennelma

Témenoksen linnoitus sijaitsee Profítis Ilíaksen kylän eteläpuolella olevalla ympäristöään hallitsevalla Rókkan kukkulalla, jolla on luonnonlähde. Näin se on ollut erinomainen paikka puolustautumiseen. Linnoitus on rakennettu saraseenien uhan vuoksi tarkoituksella niin, ettei se näy merelle.
Linnoitus kattaa noin 60 hehtaarin kokoisen alueen. Nykyisin paikalla on muurien ja tornien jäänteitä, suuria vesisäiliöitä sekä Pyhälle Georgiokselle (Ágios Geórgios), Pyhälle Paraskevalle (Agía Paraskeví), Neitsyt Marialle (Panagía) ja Pyhälle Antoniokselle (Ágios Antónios) omistetut kirkot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Témenoksen linnoitus Wikimedia Commonsissa
Témenoksen linnoituksen kukkula eli Rókkan kukkula.
Linnoituksen muureja.
Traxxas

Traxxas on vuonna 1986 perustettu yhdysvaltalaisyhtiö, joka valmistaa sähköllä tai nitrolla toimivia radio-ohjattavia ajoneuvoja. Alusta alkaen yhtiön ideana on ollut valmistaa valmiiksi koottuja malleja (RTR=Ready-To-Run), jotka vastaisivat laadultaan koottavia sarjoja.
Traxxasin valmistamia malleja

| --- | --- |
 X-maxx-mallit: T-Maxx  SportMaxx  S-Maxx  E-Maxx  Revo  Revo Platinum  E-Revo  Summit  Slayer  Jato 2.5  Jato 3.3 :  2WD Stadium Truck -mallit: Rustler  Stampede  Nitro Rustler  Nitro Stampede  Nitro Sport  Bandit  Slash (2WD)  stampede  Telluride
Aiheesta muualla

Traxxas:n viralliset kotisivut
T-MAXX:n viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Traxxas Jato.
Uudet demokraatit

Presidentit Bill Clinton ja Barack Obama.
Uudet demokraatit (engl. New Democrats) on Yhdysvaltain demokraattisen puolueen ideologisesti keskustalainen siipi, joka kannattaa kolmatta tietä ja talousliberalismia. Yleensä he ovat myös sosiaaliliberaaleja. Uudet demokraatit dominoivat demokraattista puoluetta 1980-luvun puolivälistä 2010-luvun puoliväliin. Yhdysvaltain presidenteistä Bill Clinton ja Barack Obama ovat kuuluneet uusiin demokraatteihin.
Uusia demokraatteja edustavat järjestöt, kuten New Democrat Network ja New Democrat Coalition.
Uumajan yliopiston kirjasto

| Uumajan yliopiston kirjasto> Umeå universitetsbibliotek |
| --- | --- |
 Uumajan yliopiston kirjaston sisäänkäynti
Sijainti:  Uumaja, Ruotsi
Rakennustyyppi:  kirjasto
Valmistumisvuosi:  1968
Käyttäjä:  Uumajan yliopisto
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uumajan yliopiston kirjasto (ruots. Umeå universitetsbibliotek, UmUB) on kirjasto Uumajassa, Ruotsissa. Se on Norlannin suurin akateemisen tutkimuksen kirjasto. Sen pääasialliset käyttäjät ovat tutkijat, opettajat sekä Uumajan yliopiston opiskelijat. Kirjastorakennus valmistui vuonna 1968 yliopiston kampukselle. Vuonna 2012 kirjastossa oli 111 työntekijää ja siellä vieraili vuoden aikana yli 900 000 kävijää.
Kirjastossa on kirjoja, aikakauslehtiä, sanomalehtiä, väitöskirjoja, pienpainatteita ja arkistoasiakirjoja sekä painetussa että sähköisessä muodossa. Lisäksi kirjasto tarjoaa pääsyn useisiin tietokantoihin. UmUB koostuu tällä hetkellä neljästä kirjastosta: yliopiston kirjasto (UB), lääketieteellinen kirjasto (MB), UB taidekampus ja UB Örnsköldsvik.
Aiheesta muualla

Uumajan yliopiston kirjasto
Vakuutuskuntoutus

Vakuutuskuntoutus tarkoittaa suppeassa merkityksessä ensisijaisen korvausjärjestelmän (ns. SOLITA-lainsäädäntö) toteuttamaa kuntoutusta. Ensisijaisia järjestelmiä ovat SOtilasvamma- ja sotilastapaturmalain, LIikennevakuutuslain ja TApaturmavakuutuslain (sis. ammattitaudit) mukaiset kuntoutusetuudet ja –palvelut. Ensisijaisiin korvausjärjestelmiin luetaan myös yleisen vahingonkorvauslainsäädännön, potilasvakuutuksen ja vastuuvakuutuksen mukaiset tapaukset. Ensisijaisuus tarkoittaa yleisesti ottaen sitä, että muut, yleensä toiset ensisijaiset etuus- ja palvelujärjestelmät, tulevat kysymykseen, jos niiden etuudet suurempia ja silloin vain ylimenevältä osalta.
Ensisijaisuus kuntoutuslainsäädännössä

Muiden kuntoutusjärjestelmien lainsäädännössä on yleensä maininta ensisijaisista järjestelmistä, kuten esimerkiksi Kelan kuntoutuslaissa (566/2005), jonka 13 §:n (Järjestämistä ja korvaamista koskeva rajoitus) mukaan
”Vakuutetulla ei ole oikeutta tämän luvun mukaan järjestettyyn kuntoutukseen tai korvaukseen siitä, jos hänellä on oikeus tarvitsemaansa kuntoutukseen tai korvaukseen kuntoutuksen aiheuttamista kustannuksista jonkin seuraavan lain nojalla:
1) laki tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta (625/1991),
2) laki liikennevakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta (626/1991);
3) sotilasvammalaki (404/1948);
4) sotilastapaturmalaki (1211/1990).
Kansaneläkelaitos voi kuitenkin järjestää tai korvata tässä laissa tarkoitettua kuntoutusta, jos kuntoutuksen saaminen 1 momentissa mainitun lain nojalla viivästyy kuntoutujasta riippumattomista syistä.
Jos Kansaneläkelaitos on järjestänyt tai korvannut kuntoutusta, johon kuntoutujalla on oikeus 1 momentissa mainitun lain nojalla, kuntoutujan oikeus korvaukseen siirtyy tältä osin Kansaneläkelaitokselle."
Työtekijän eläkelaissa (395/2006) ensisijaisella etuudella, johon kuntoutukseen liittyvät korvaukset kuuluvat, tarkoitetaan etuutta, joka maksetaan määrästä riippumatta täysimääräisesti ja vähennetään tämän lain mukaisesta etuudesta. Lain 92 § (Eläkkeestä vähennettävät etuudet) kuvaa lainsäädännön ensisijaiset etuudet seuraavalla tavalla:
Tämän lain mukaisesta eläkkeestä vähennetään työntekijän saama ensisijainen etuus ja perhe-eläkkeestä ensisijaista etuutta vastaava perhe-eläke tai korvaus. Ensisijaisia etuuksia ovat:
1) tapaturmavakuutuslain säännöksiin perustuva päiväraha tai tapaturmaeläke;
2) liikennevakuutuslain nojalla myönnetty omaan vammaan perustuva ansionmenetyksen korvaus tai eläke;
3) tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain nojalla myönnetty ansionmenetyskorvaus
4) liikennevakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain nojalla myönnetty ansionmenetyskorvaus;
5) sotilasvammalain (404/1948) nojalla myönnetty elinkorko; ja 
6) sotilastapaturmalain nojalla myönnetty päiväraha tai tapaturmaeläke
Työeläkelaitoksella on samanlainen takautumis- eli regressioikeus kuin edellä Kelan kuntoutuslaissa.
Vakuutuskuntoutuksen sisältö

Vakuutuskuntoutukselle on luonteenomaista tapaturman tai ammattitaudin henkilölle aiheuttaman vahingon rajoittaminen hänen elämänsä kokonaisuutta (taloudellinen tilanne, elämänhallinta) ajatellen. Vakuutuskuntoutuksen laajuus määräytyy henkilö kokeman menetyksen suuruuden mukaisesti. Kuntoutujan menetys voi olla ammatillista tai toimintakykyisyyteen liittyvää. Näin ollen vakuutuskuntoutuksen sisältökin on yhtäältä ammatillista ja toisaalta toimintakykyyn liittyvää.
Tapaturmavakuutuslain mukaisen kuntoutuksen ja liikennevakuutuslain mukaisen kuntoutuksen sisälööt ovat käytännössä samanlaisia, vaikka edellinen lainsäädäntö kuuluukin sosiaalivakuutuksen ja jälkimmäinen yksityisvakuutuksen alueeseen. Kummassakin järjestelmässä kuntoutus jakaantuu kahteen osittain päällekkäiseen tyyppiin:
ammatillinen kuntoutus (laissa työ- ja ansiokykyyn liittyvä kuntoutus)
toimintakyvyn kuntoutus (laissa työ- tai toimintakyvyn kuntoutus)
Kuntoutusta korvataan, kun työ- tai toimintakyky tai ansiomahdollisuudet ovat heikentyneet työtapaturman, ammattitaudin tai liikennevahingon vuoksi ja kuntoutuksella voidaan henkilön tilannetta parantaa. Kuntoutusta korvataan myös, jos sen tarve todennäköisesti voi syntyä myöhemmin, kuten voi olla vammautuneen lapsen kohdalla, joka ei vielä ole mennyt kouluun. Kuntoutuksen tarpeelliset ja yksittäistapauksittain arvioitavat kohtuulliset kulut korvataan täysimääräisesti.
Ammatillisena kuntoutuksena korvataan koulutusta soveltuvaan työhön, jolloin myös opiskelukustannukset korvataan. Kuntoutuksena voidaan korvata työkokeilua ja työhönvalmennusta. Elinkeinotoiminnan tukemiseksi voidaan myöntää lainaa ja avustusta. Vammaiselle henkilölle voidaan myöntää työtä helpottavia apuvälineitä tai laitteita työpaikalle. Vaikeasti vammaiselle henkilölle voidaan myöntää avustusta työmatkoilla tarvittavan ajoneuvon hankkimiseen.
Toimintakyvyn kuntoutuksena korvataan silloin kun se ei kuulu kunnallisen terveydenhuollon tehtäviin, ylläpitävää kuntoutusta tai kuntoutusjaksoja avo- tai laitoshoidossa, apuvälineitä, sopeutumisvalmennusta, asunnon muutostöitä ja palveluasumisen lisäkustannuksia.
Monet toisissa yhteyksissä kuntoutukseksi katsottavista toimenpiteistä korvataan vakuutuksena suoraan vakuutuslaitoksista ilman erillistä kuntoutuspäätöstä sairaanhoitokuluina.
Vakuutuskuntoutuksen päätökset ovat muutoksenhakukelpoisia.
Vakuutuskuntoutus VKK

Vakuutuskuntoutus VKK r.y. (perustettu 1964) on Liikennevakuutuskeskuksen, Tapaturmavakuutuslaitosten liiton ja Työeläkevakuuttajat Telan muodostama yhdistys, joka huolehtii tapaturma- ja liikennevakuutuskuntoutuksen toimeenpanosta ja monilta osin myös työeläkekuntoutuksen koordinoinnista. VKK:ssa työskenteli vuoden 2006 lopussa 31 henkilöä, joista kaksi aluetyöntekijänä Jyväskylässä ja Porissa.
Vakuutuskuntoutus VKK:n saamien kuntoutustoimeksiantojen määrä on viime vuosina vakiintunut hieman yli 1 000:een, joista noin 70 prosenttia on uusia. Samanaikaisesti on vireillä hieman alle 2000 ohjelmaa. Vuoden 2006 kuntoutustoimenpiteistä tutkimuksia oli 879, toimintakykyä koskevia suosituksia 233 ja ammatillisen kuntoutuksen suosituksia (pääasiassa ammatillista koulutusta ja työkokeilua) 821.
Täyskustannusvastuu

Vuoden 2004 loppuun saakka tapaturma- ja liikennevakuutettujen hoidosta kunnallisissa sairaanhoitolaitoksissa on noudattanut asiakasmaksulain yleisiä periaatteita ja vakuutusyhtiölle on aiheutunut vain asiakasmaksun suuruinen korvausvastuu. Vuodesta 1993 on vuosittaisten päätösten perusteella vakuutusyhtiöiltä peritty yhteinen korvaus julkisessa terveydenhuollossa toteutetusta hoidosta. Vuodelle 2004 tehdyn päätöksen mukaisesti vakuutuslaitoksilta 51 600 000 euroa, josta tapaturmavakuutuslaitosten osuus oli 27 100 000 euroa, liikennevakuutusyhtiöiden 21 700 000 ja maatalousyrittäjien vakuutuslaitoksen 2 800 000 euroa. Maksu suoritettiin Kelalle.
Vuoden 2005 alusta tuli voimaan lainsäädäntö, joka velvoittaa liikenne- ja tapaturmanvakuutuslaitokset korvaamaan tapaturmapotilaiden hoidosta aiheutuvat todelliset kustannukset (kuntakustannukset) kunnalliselle palvelun tuottajille. Uusi säädös koskee 1.1.2005 ja sen jälkeen sattuneita tapaturmia. Tämä täyskustannusvastuu koskee vakuutuskuntoutuksen ohella myös vammaisten työtoimintaa (suojatyö) ja kuntouttavaa työtoimintaa
Hallituksen esityksessä uudistuksen tavoitteeksi esitetään työtapaturma- ja liikennevahinkopotilaiden nopeampaa hoitoon pääsyä ja työelämään paluuta. Vakuutusyhtiöille tuli muutoksen myötä oikeus vaikuttaa vakuutetun hoitopaikan valintaan. Yhtiöillä ei kuitenkaan ole velvollisuutta hoidon järjestämiseen. Vakuutuslaitokset voivat periaatteessa kilpailuttaa hoitolaitoksia. Vakuutuslaitoksen antaman maksusitoumuksen uskotaan nopeuttavan hoitoon pääsyä. Muutos vaikuttaa myös suosivan yksityisten terveyspalvelujen käyttöä.
Uumajan yliopiston taidekorkeakoulu

| Uumajan yliopiston taidekorkeakoulu> Konsthögskolan vid Umeå universitet |
| --- | --- |
 Uumajan yliopiston taidekorkeakoulun sisäänkäynti
Perustettu:  1987
Tyyppi:  Julkinen
Rehtori:  Roland Spolander
Opiskelijoita:  70
Sijainti:  Uumaja,  Ruotsi (63.82080°N, 20.27701°E)
Sivusto:  http://www.art.umu.se/
Uumajan yliopiston taidekorkeakoulu (ruots. Konsthögskolan vid Umeå universitet, engl. Umeå Academy of Fine Arts) on Uumajan yliopistoon kuuluva korkeakoulu, joka perustettiin vuonna 1987. Koulu antaa käytännön ja teorian ohjeita ammattilaistaiteilijana työskentelyyn Ruotsissa ja ulkomailla. Ohjelmat keskittyvät yksittäisten opiskelijoiden taiteellisiin projekteihin, jotka rakennetaan yhdessä akatemian ohjausryhmän kanssa.
Uumajan yliopiston taidekorkeakoulu on osa Uumajan yliopiston taidekampusta yhdessä Uumajan yliopiston arkkitehtikorkeakoulun, Uumajan yliopiston muotoilukorkeakoulun, Kuvamuseon ja HumlabX:n kanssa. Taidekorkeakoulu muutti sinne rakennettuun uuteen rakennukseen vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Uumajan yliopiston taidekorkeakoulun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Trayvon Bromell

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bromell Pekingin MM-kilpailuissa 2015. |  Bromell Pekingin MM-kilpailuissa 2015. |  Bromell Pekingin MM-kilpailuissa 2015. |  |
Maa:  Yhdysvallat
Miesten pikajuoksu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Peking 2015 | 100 metriä |  |
|  Pronssia | Eugene 2022 | 100 metriä |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Portland 2016 | 60 metriä |  |
Trayvon Jaquez Bromell (s. 10. heinäkuuta 1995 St. Petersburg, Florida) on yhdysvaltalainen pikajuoksija, joka kilpailee 100 ja 200 metrin juoksussa. Bromell edustaa New Balance -seuraa edustettuaan aiemmin Baylorin yliopiston yleisurheilujoukkuetta Baylor Bearsia.
Bromeel saavutti alle 20-vuotiaiden Pan-Amerikan-mestaruuskilpailuissa 2013 kultaa 4 × 100 metrin viestissä ja pronssia 100 metrillä. Kesäkuussa 2014 Bromell juoksi Eugenessa 100 metrillä alle 20-vuotiaiden sarjan maailmanennätyksen 9,97. Hän oli nuorten sarjassa ensimmäinen alle kymmenen sekunnin juossut juoksija. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2014 Bromell voitti kultaa pikaviestistä ja hopeaa 100 metriltä. Kesäkuussa 2015 hän juoksi ennätyksekseen 9,84.
Pekingin MM-kilpailuissa 2015 Bromell saavutti pronssia 100 metriltä ajalla 9,92. Hän jakoi pronssin Kanadan Andre De Grassen kanssa. Vuoden 2016 sisäratojen MM-kilpailuissa Portlandissa Bromell saavutti kultaa 60 metriltä ajalla 6,47. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän oli 100 metrillä kahdeksas.
Seuraavien vuosien aikana Bromell kärsi lonkka- ja akillesvaivoista. Hän palasi huipulle 2021, jolloin juoksi Miramarissa 100 metrin kaikkien aikojen tilaston seitsemänneksi parhaan ajan 9,77, ja voitti Yhdysvaltojen olympiakarsinnan ajalla 9,80. Tokion olympialaisissa hän kuitenkin karsiutui 100 metrin välierissä. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän saavutti 100 metrillä pronssia ajalla 9,88 edellään vain kaksi muuta yhdysvaltalaisjuoksijaa.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradoilla

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 metrin juoksu | 9,77 | Miramar | 5. kesäkuuta 2021 |
| 200 metrin juoksu | 20,03 | Eugene | 10. kesäkuuta 2015 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradoilla

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 metrin juoksu | 6,47 | Portland | 18. maaliskuuta 2016 |
| 200 metrin juoksu | 20,19 | Fayetteville | 14. maaliskuuta 2015 |
Vilho Viita

Vilho Vihtori Viita (vuoteen 1919 saakka Viitanen, 11. huhtikuuta 1895 Turku – 14. joulukuuta 1956 Seinäjoki) oli suomalainen toimittaja sekä lapuanliikkeen ja Isänmaallisen kansanliikkeen aktivisti. Hän oli lapuanliikkeen kyydityksiin osallistuneen Kokkolan iskujoukon johtaja.
Elämäkerta > Varhaisvuodet ja Viipuri

Vilho Viita syntyi sosiaalidemokraattisen kansanedustajan Vihtori Viitasen perheeseen. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1913, valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista vuonna 1914 ja työskenteli opettajana Viipurissa 1914–1917. Viidan varhaiset toimittajavuodet olivat etsiskelyä. Hän vaihtoi useaan kertaan poliittista leiriä ja kiersi lukuisia maaseutulehtiä. Viita oli nuoruudessaan vasemmistolainen ja jäsen esimerkiksi Viipurin nuorten sosiaalidemokraattisessa yhdistyksessä. Hän toimitti marraskuun 1917 suurlakon jälkeen oikeistososialistista Itä-Suomen Työmies -lehteä. Sisällissodan alussa hän siirtyi kuitenkin valkoisten puolelle ja työskenteli Karjalan armeijakunnan lehden toimittajana. Punaiset ampuivat sodan aikana hänen veljensä Paavon Viipurin lääninvankilassa. Sisällissodan jälkeen Viita palasi Itä-Suomen Työmieheen.
Elämäkerta > Kiertävänä toimittajana

Viita siirtyi seuraavana vuonna 1919 Helsingissä ilmestyneeseen oikeistososialistiseen Työn Valtaan ja vuonna 1920 kokoomuslaisen Karjalan toimittajaksi. Hän oli Uudenkaupungin Sanomien päätoimittajana vuosina 1922–1924 ja toimitti jyväskyläläistä Sisä-Suomea vuosina 1924–1926, aluksi päätoimittajana. Seuraavat etapit olivat päätoimittajuus Riihimäen Sanomissa vuosina 1926–1927, Etelä-Pohjanmaan Kunnallissanomissa vuonna 1929 ja Kokkola-lehdessä vuosina 1929–1931. Hän toimi myös Kokoomuksessa esimerkiksi puolueen Jyväskylän piirisihteerinä.
Elämäkerta > Lapuanliike ja Aktivisti

1930-luvun alussa Viidasta tuli lapuanliikkeen kannattaja. Kokkola-lehden kirjapainossa painettiin lapualaisen pankinjohtaja Yrjö Nikulan omistamaa lapuanliikkeen äänenkannattajaa Aktivistia, jonka toimitussihteeri Viita oli vuosina 1930–1931. Virallisesti lehden vastaava päätoimittaja oli Vihtori Kosola, mutta käytännössä Viita vastasi lehden sisällöstä. Radikaalia Aktivisti-lehteä julkaistiin vain vuosi, jonka aikana sitä vastaan nostettiin useita painokanteita. Ennen vuoden 1931 presidentinvaaleja Aktivisti julkaisi kirjoituksen, jonka tulkittiin tarkoittavan, että K. J. Ståhlberg pitäisi ampua jos P. E. Svinhufvudia ei valittaisi. Koko painos takavarikoitiin. Vuonna 1932 julkaistun ”ylösnousunumeron” jälkeen lehti lakkautettiin.