stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valkoinen talo

| Valkoinen talo> White House |
| --- | --- |
 Valkoinen talo pohjois- ja eteläpuolelta
Osoite:  1600 Pennsylvania Avenue
Sijainti:  Washington (DC)
Valmistumisvuosi:  1800
Suunnittelija:  James Hoban
Omistaja:  Yhdysvaltain liittovaltio
Käyttäjä:  Yhdysvaltain presidentti Donald Trump perheineen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valkoinen talo (engl. White House) on Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa sijaitseva Yhdysvaltain presidentin virka-asunto ja pääasiallinen työpaikka. Valkoinen talo on valkoiseksi maalattu, uusklassista tyyliä edustava, hiekkakivestä rakennettu kartano. Se koostuu presidenttiperheen kotina toimivasta vuonna 1800 käyttöön otetusta keskusrakennuksesta sekä myöhemmin valmistuneista länsi- ja itäsiivestä. Keskusrakennuksen suunnitteli arkkitehti James Hoban. Keskusrakennuksessa on neljä maanpäällistä ja kaksi maanalaista kerrosta.
Presidentin työpaikkana käsitettä ”Valkoinen talo” käytetään myös metonyymisesti kuvaamaan presidentin hallintoa.
Historia

Ennen Valkoisen talon rakentamista Yhdysvaltain presidentti oli asunut New Yorkissa ja Philadelphiassa. Ajatuksen Yhdysvaltain presidentin virallisesta asuintalosta esitti maan hallitus 1789. Seuraavana vuonna asunto säädettiin asuinpaikka-asetuksessa (Residence Act), joka määräsi liittovaltion pysyvän pääkaupungin perustamisesta. Kaupunki nimettiin Washingtoniksi ensimmäisen presidentin George Washingtonin mukaan.
Valkoinen talo
George Washington valitsi taiteilijan ja insinöörin Pierre Charles L’Enfantin kanssa rakennuksen paikan 1791. Suunnittelusta järjestettiin kilpailu, jonka voitti irlantilaissyntyinen arkkitehti James Hoban. Hoban käytti talon mallina irlantilaista Leinsterin herttuan taloa, joka oli vähemmän palatsimainen kuin suunnittelukilpailun muut ehdotukset. Rakennus tehtiin hiekkakivestä, ja siinä on vaikutteita palladiolaisesta arkkitehtuurista.
Rakennuksen nurkkakivi muurattiin 1792. Kahdeksan vuotta myöhemmin vuonna 1800 presidentti John Adams muutti vaimoineen taloon sen ollessa yhä keskeneräinen. Talo kalkittiin valkoiseksi vuonna 1798, jotta huokoisesta kivestä rakennetut seinät eivät jäätyisi. Myöhemmin seinät maalattiin valkoisiksi.
Vuoden 1812 sodassa vuonna 1814 brittijoukot sytyttivät talon tuleen. Suunnittelija James Hoban pestattiin korjaamaan rakennus, ja vuonna 1817 presidentti James Monroe muutti siihen. Hänen hallintoaikanaan 1824 rakennettiin eteläinen portiikki ja Andrew Jacksonin aikana 1829 pohjoinen portiikki. Vuosisadan loppupuolella tehtiin useita suunnitelmia laajentaa presidentin rakennusta tai rakentaa kokonaan uusi talo presidentille, mutta suunnitelmat eivät toteutuneet. Valkoinen talo oli Yhdysvaltain suurin talo vielä sisällissodan päättymisenkin jälkeen 1865.
Rakennuksesta käytettiin alkuaikoina nimityksiä Presidential Palace (”Presidentin palatsi”), Presidential Mansion (”Presidentin kartano”) ja Executive Mansion (”Johtajan kartano”). Myös nimeä ”Valkoinen talo” oli käytetty jo viimeistään vuonna 1812. Valkoinen talo -nimen virallisti presidentti Theodore Roosevelt vuonna 1901. Roosevelt remontoi rakennuksen vuonna 1902 ja samalla siirsi presidentin työtilat toisesta kerroksesta uuteen länsisiipeen. Hänen seuraajansa William Howard Taft rakennutti länsisiipeen ensimmäisen Oval Officen presidentin työhuoneeksi. Presidentti Harry S. Truman teetti rakennukselle perusteellisen remontin, ja rakennus otettiin uudelleen käyttöön 1952.
Moni presidentti on remontoinut ja uusinut Valkoista taloa viime vuosikymmeninä. Kennedyt uusivat keskusrakennusta 1960-luvun alussa laajasti, ja Nixon laajensi länsisiiven kokous- ja lehdistötiloja. Myös George W. Bushin aikana remontoitiin ja laajennettiin länsisiiven tiloja.
Keskusrakennus

Keskusrakennus (Executive Residence) on presidenttiperheen koti ja Valkoisen talon keskusrakennus. Se käsittää neljä maanpäällistä kerrosta: pohjakerros, ensimmäinen kerros eli valtiokerros, toinen kerros, kolmas kerros, sekä kaksi maanalaista kerrosta.
Keskusrakennus > Kerrokset

Pohjakerroksessa (Ground Floor) ovat muun muassa keittiö, kirjasto ja diplomaattien vastaanottohuone. Valtiokerroksessa (First Floor eli State Floor) järjestetään viralliset valtiolliset vastaanotot. Kerroksessa ovat myös ruokailuhuoneet. Toisessa kerroksessa (Second Floor) ovat presidenttiperheen yksityistilat ja joitain vierasmakuuhuoneita. Kolmannessa kerroksessa (Third Floor) on presidenttiperheen virkistyskäyttöön tarkoitettuja huoneita kuten biljardihuone, kuntoiluhuone, musiikkihuone ja solarium, sekä joitain vierashuoneita.
Trumanin kaudella 1948–1952 rakennetuissa kahdessa maanalaisessa kerroksessa (Sub-Basement ja Basement Mezzanine) on varastotiloja, palvelusväen tiloja ja talotekniikan laitteistoja, kuten ilmastointilaitteistot.
Katolla on aurinkokennoja, jotka presidentti Barack Obama asennutti 2013. Katolla ja pihalla on jo Jimmy Carterin ja George W. Bushin aikana ollut pienempiä aurinkokennojärjestelmiä.
Keskusrakennus > Kerrosten pohjapiirroksia

Pohjakerros
Valtiokerros
Toinen kerros
Keskusrakennus > Mittoja ja lukuja

Keskusrakennus on 51 metriä leveä ja 26 metriä syvä ilman etu- ja takajulkisivun portiikkeja ja 46 metriä syvä portiikkien kanssa. Katto on korkeudeltaan 18,4 metriä pohjoispuolella ja 21,3 metriä eteläpuolella. Talon kuuden kerroksen yhteenlaskettu lattiapinta-ala on 5 110 m².
Keskusrakennuksessa on kuusi kerrosta (neljä maanpäällistä ja kaksi maanalaista) ja 132 huonetta: 16 perhevierashuonetta, 3 keittiötä, 3 ruokasalia, 35 kylpyhuonetta. Keskusrakennuksessa on myös 412 ovea, 147 ikkunaa, 28 tulisijaa, 8 portaikkoa ja 3 hissiä.
Keskusrakennus > Kuvia keskusrakennuksen sisätiloista

Toisen kerroksen Keltainen ovaalihuone
Pohjakerroksen diplomaattien vastaanottohuone
Pohjakerroksen Posliinihuone
Valtiokerroksen Punainen huone
Valtiokerroksen Sininen huone
Valtiokerroksen Vihreä huone
Valtiokerroksen Cross Hall -aula
Lincoln-makuuhuone
Presidenttiperheen ruokasali.
Keilarata kellarissa talon pohjoissivun alapuolella.
Musiikkihuone
Länsisiipi

Länsisiivessä (West Wing) on presidentin työhuone, soikionmuotoinen Oval Office. Siellä presidentti tapaa valtiovieraat ja pitää useimmat televisiopuheensa kansakunnalle. Ensimmäisen Oval Officen suunnitteli arkkitehti Nathan C. Wyeth presidentti William Howard Taftin toimeksiannosta 1909. Huone vaurioitui tulipalossa 1929 ja korjattiin vuoteen 1934 mennessä, jolloin presidentti Franklin D. Roosevelt samalla siirsi sen nykyiselle paikalleen. Huoneen arkkitehtuurissa yhdistyy barokki, uusklassismi ja Yrjöjen aikakauden tyyli. Huoneessa on neljä ovea eri suuntiin, ja presidentin pöydän takana on kolme suurta ikkunaa. Kukin presidentti on sisustanut huonetta oman makunsa mukaisesti ja valinnut uudet verhot, huonekalut ja maton. Taulut valitaan Valkoisen talon omista kokoelmista tai lainataan museoista koko virkakauden ajaksi kerrallaan.
Länsisiivessä on myös presidentin ylimmän henkilökunnan toimistot, kuten henkilöstöpäällikön, lehdistösihteerin, presidentin avustajien ja hallinnon neuvonantajan omine henkilökuntineen.
Länsisiipi > Kuvia länsisiiven sisätiloista

Tilannehuone sijaitsee länsisiiven kellarikerroksessa.
Lehdistötiedotushuone.
Roosevelt-huoneen seinällä on sekä Teddyn että Franklinin kuvat.
Varapresidentin toimisto.
Hallituksen huone.
Lower Press Office
Sihteerin toimisto sijaitsee Oval Officen vieressä.
Yksityinen ruokailutila Oval Officen vieressä.
Palmuhuone
Oval Office
Itäsiipi

Itäsiipi (East Wing) rakennettiin nykymuodossaan 1942; sitä ennen paikalla oli ollut 1902 rakennettu pienempi sisääntulohuone ja naulakkotilat. Itäsiivessä on nykyisin presidenttipuolison työhuone ja hänen alaistensa kuten sosiaalisia tapahtumia järjestävän sihteerin työhuone. Lisäksi siellä on puutarhahuone, elokuvateatteri ja vierasaula. Kiertokäynneillä tullaan sisään itäsiiven ovesta.
Piha

Valkoisen talon tontin aidattu osa on 7,3 hehtaarin laajuinen. Pihasta ja muureista vastaa National Park Service. Vakituisia piha- ja puutarhatyöntekijöitä on 13. Pihalla on puutarhojen (ruusupuutarha ja Kennedyn puutarha) ja nurmikkojen lisäksi uima-allas, koripallokenttä ja tenniskenttä.
Piha > Kuvia pihalta

Tontin kartta.
Tonttia ympäröivät puistot ja rakennukset.
Ilmakuva pohjoisen puolelta.
Pohjoisen sivulla Lafayette-puisto. Horisontissa Washington-monumentin obeliski.
Tennispaviljongin pystytti Melania Trump vuonna 2020
Valkoisen talon tontti eteläpuolelta.
The Ellipse -puisto tontin eteläisellä sivulla.
Etelän puoleinen portiikki juhlavalaistuksessa.
Setä Samuliksi pukeutunut mies tontin aidalla.
Presidentin helikopteri Marine One etelänurmikon yllä.
Vieraileminen

Vuonna 2008 Valkoisessa talossa kävi 1,2 miljoonaa vierasta. Valkoisen talon kiertokäynnille täytyy nykyisin varata aika kongressiedustajan tai oman maan lähetystön kautta vähintään kolme viikkoa ja enintään kuusi kuukautta etukäteen. Kiertokäynneillä ei ole opasta, ne ovat ilmaisia, ja niitä järjestetään aamupäivisin maanantaista torstaihin ja perjantaista lauantaihin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
WhiteHouse.gov, Valkoisen talon virallinen sivusto
Video, joka havainnollistaa rakennusta 3D-mallin avulla
Presidentti George W. Bush kokouksessa työhuoneessaan länsisiiven Oval Officessa 20. joulukuuta 2001.
Länsisiiven 1. kerros
Itäsiipi eteläpuolelta
Näytös Itäsiiven elokuvateatterissa.
Jätevesi

Osin puhdistettua jätevettä biologisessa puhdistusvaiheessa Luotsinmäen jätevedenpuhdistamossa Porissa.
Jätevedellä tarkoitetaan nesteenä käytettyä, käytöstä poistettavaa vettä. Jätevedeksi luetaan muukin neste, joka poistetaan käytöstä, sekä niin ikään esim. kaatopaikalta, varastopaikalta tai muulta tällaiselta alueelta tuleva vesi, jos siinä on haitallisessa määrin vieraita aineita.
Jätevesien sisältämät ravinteet, kuten orgaaninen aines, typpi, fosfori ja kiintoaine, voivat aiheuttaa rehevöitymistä. Orgaaninen aines jaetaan biologisesti (biologinen hapenkulutus eli BOD (biochemical oxygen demand)) ja kemiallisesti hajoavaan (kemiallinen hapenkulutus eli COD (chemical oxygen demand)). BOD muodostaa osan COD:sta. Lisäksi jätevesi voi etenkin käsittelemättömänä kuljettaa erilaisia ympäristömyrkkyjä, lääkeainejäämiä ja mikrobeja luontoon sekä aiheuttaa hajuhaittoja. Puhdistusprosessissa pyritään poistamaan jätevedestä kiintoaine, orgaaninen aines, ravinteet, mikrobit ja raskasmetallit.
Yhdyskuntajätevesi

Yhdyskuntajätevesi koostuu kotitalouksien jätevedestä ja jätevedenpuhdistamon viemäröintialueen verkkoon liittyneen teollisuuden jätevesistä. Yhdyskuntajäteveden laatu vaihtelee viemäröintialueen teollisuuden ja verkostoon pääsevien, laimentavien hule- ja vuotovesien määrän mukaan.
Tyypillisesti pääosa yhdyskuntajätevedestä muodostuu kotitalouksien jätevedestä. Yhden henkilön vedenkulutus vuorokaudessa on keskimäärin 155 litraa.. Pääosin se päätyy viemäriin. Yksi henkilö tuottaa orgaanista kuormitusta vuorokaudessa keskimäärin 50 grammaa BOD:ta, 2,2 grammaa fosforia ja 14 grammaa typpeä. Kotitalouksien jätevesi voidaan jaotella mustaan jäteveteen eli ns. vessaveteen ja harmaiseen jäteveteen eli keittössä, peseytymisessä, pyykinpesussa ja siivouksessa muodostuviin jätevesiin. Pääosa orgaanisesta kuormituksesta on mustassa jätevedessä, kun taas harmaat jätevedet muodostavat pääosan vesimäärästä.lähde?
Seuraavassa on esimerkkejä yhdyskuntajätevedenpuhdistamoille tulevan jäteveden laadusta. Pitoisuudet ovat vuoden 2011 keskiarvoja.
|  | Kuopion Lehtoniemen jätevedenpuhdistamo  | Espoon Suomenojan jätevedenpuhdistamo  | Helsingin Viikinmäen jätevedenpuhdistamo  |
| --- | --- | --- | --- |
| BOD7atu (mg/l) | 390 | 195 | 238 |
| CODCr (mg/l) | 770 | 486 | 528 |
| Fosfori (mg/l) | 9,2 | 7,8 | 6,3 |
| Typpi (mg/l) | 41 | 60 | 46 |
| Kiintoaine (mg/l) | 400 | 263 | 260 |
Jätevedenpuhdistamoille johdetun jäteveden lämpötila vaihtelee Suomessa voimakkaasti vuodenajan mukaan, riippuen sijainnista, viemäriverkoston pituudesta ja vuoto- ja sulamisvesien määrästä. Lämpötila voi vuoden kuluessa vaihdella alle 5 asteesta noin 20 asteeseen.lähde?
Puhdistusteho tavanomaisella suomalaisella yhdyskuntajätevedenpuhdistamolla vaihtelee merkittävästi sen mukaan, mistä aineista on kyse. Puhdistamoiden biologiset prosessit on suunniteltu poistamaan orgaanista, biohajoavaa tai helposti saostettavaa kuormitusta eli kiintoainetta, BOD:ta, typpeä ja fosforia. Huonoimmin poistuvat liukoiset, vaikeasti saostettavat ja biohajoamattomat tai hitaasti biohajoavat aineet (osa siitä COD:sta, joka ei sisälly BOD:hen eikä kiintoaineeseen), jotka näin ollen kulkeutuvat puhdistusprosessin läpi luontoon tai vaikuttavat puhdistamolietteen laatuun.lähde?
Merkittävä osa haitta-aineista tai viemäriä tukkivista jätteistä päätyy jäteveteen tavallisista kotitalouksista. Tämän johdosta Suomen Vesilaitosyhdistys on käynnistänyt Pytty-kampanjan, jolla muistutetaan siitä, mitä viemäiriin saa ja ei saa päästää .
Teollisuusjätevesi

Teollisuusjätevesien eli ns. asumisjätevesistä poikkeavien jätevesien laatu vaihtelee merkittävästi teollisuudenalan mukaan. Viemäriin laskettavien teollisuusjätevesien laatua rajoitetaan ympäristöluvissa, vesihuoltolaitosten yleisissä määräyksissä ja teollisuusjätevesisopimuksissa määrätyillä raja-arvolla. Yleisissä määräyksissä on raja-arvoja mm. raskasmetalleille ja rasvalle . Osa rajoituksista perustuu siihen, että tietyt kemikaalit voivat muodostaa riskin vesihuoltolaitoksen työntekijöille tai aiheuttaa jätevesiverkoston korroosiota .
Teollisuuslaitoksilta voidaan tarvittaessa edellyttää jäteveden esikäsittelyä ennen sen johtamista viemäriin. Teollisuuslaitoksilla on myös omia jätevedenpuhdistamoita, joissa puhdistettu vesi voidaan johtaa vesistöön laitosten ympäristölupien mukaisesti. Teollisuusjätevesien laatua, teollisuusjätevesisopimusten laatimista ja haitta-aineiden raja-arvojen asettamista käsitellään laajalti esimerkiksi Suomen Vesilaitosyhdistyksen julkaisemassa Teollisuusjätevesioppaassa .
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jätevesi Wikimedia Commonsissa
Yhdyskuntien jätevedet
Vesikoulu
Vaarallinen jäte
Tuotevalmistajien tietoa jätevesien käsittelystä (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Vesiensuojeluyhdistysten liitto ry:n laitevalmistajista riippumatonta tietoa haja-asutuksen jätevesien käsittelystä (Arkistoitu – Internet Archive)
Juomaveden lääkejäämät ovat terveysuhka Hs.fi 14.11.2011.
Erkki Vuori ja Teemu Gunnar, Jätevesi kertoo terveydestä, sairaudesta ja elintavoista Duodecim 2017;133:1239–41.
South China Morning Post

| South China Morning Post |
| --- | --- |

Lyhenne:  SCMP
Kustantaja:  South China Morning Post Publishers
ISSN:  ISSN 1021-6731
Perustettu:  1903
Päätoimittaja:  Tammy Tam
Kotikunta:   Hongkong
Kotimaa:  Kiinan kansantasavalta ja Hongkong
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
South China Morning Post (lyh. SCMP) on Hongkongista käsin toimiva englanninkielinen sanomalehti, jonka omistaja on Alibaba Group.
Lehden perustivat Tse Tsan-tai ja Alfred Cunningham vuonna 1903. Ensimmäinen numero julkaistiin 6. marraskuuta. Joulukuussa 2015 Alibaba ilmoitti aikovansa ostaa SCMP:n ja sitä kustantavan yhtiön. Kauppahinta oli 266 miljoonaa dollaria. Huhtikuussa 2016 Alibaba poisti maksumuurit lehdestä sekä toi markkinoille SCMP:n mobiilisovelluksen. Maksumuurit palautettiin kesäkuussa 2020.
SCMP:tä on luonnehdittu Hongkongin tärkeimmäksi lehdeksi, koska se tuottaa sisältöä englanniksi ja sen uutisointi on itsenäisempää kuin esim. monen singaporelaisen lehden. Myös Alibaban päätös ostaa SCMP herätti kysymyksiä lehden riippumattomuuden tulevaisuudesta. South China Morning Post on tunnettu Pekingiä kritisoivasta sävystään, vaikka lehti onkin pehmentänyt sävyään vuosien varrella..
SCMP:n oman selvityksen mukaan painetun version lukijakunta koostuu pääsääntöisesti nuorista ja koulutetuista henkilöistä.
Turvatalo (tiedustelu)

Turvatalo tarkoittaa esimerkiksi tiedustelupalvelun varustamaa sijainniltaan salaista taloa tai huoneistoa, jota käytetään vakoilijoiden tai tiedustelijoiden ja heidän kontaktiensa majoittamiseen ja varustamiseen sekä esimerkiksi koulutus- ja kuulustelutilana.
Turvataloihin liittyvän toiminnan luonteen vuoksi niistä on julkista tietoa tarjolla niukalti.
Myös Suomen sotilaallisella tiedustelulla on ollut turvataloina toimineita tiloja, kuten huoneistoja ja metsäkämppiä, joita on käytetty vakoilijoiden piilopaikkoina.
Snowpiercer

| Snowpiercer |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bong Joon-ho
Käsikirjoittaja:  Bong Joon-ho Kelly Masterson
Perustuu:  sarjakuvaromaaniin Le Transperceneige (Jacques Lob, Benjamin Legrand, Jean-Marc Rochette)
Tuottaja:  Park Chan-wook Lee Tae-hun Park Tae-jun Dooho Choi Robert Bernacchi David Minkowski Matthew Stillman
Säveltäjä:  Marco Beltrami
Kuvaaja:  Hong Kyung-pyo
Leikkaaja:  Steve M. Choe Changju Kim
Tuotantosuunnittelija:  Ondřej Nekvasil
Lavastaja:  Ondřej Nekvasil
Pääosat:  Chris Evans Song Kang-ho Go Ah-sung Jamie Bell
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Etelä-Korea
Tuotantoyhtiö:  CJ Entertainment Radius-TWC Moho Films Opus Picture
Levittäjä:  Plaion ADS Service
Ensi-ilta:  1. elokuuta 2013 Etelä-Korea 11. heinäkuuta 2014 Suomi 
Kesto:  126 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti, korea
Budjetti:  40 miljoonaa dollaria
Tuotto:  85 475 905 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Snowpiercer (hangul: 설국열차; hanja: 雪國列車; uudistettu latinisaatio: Seolgungnyeolcha) on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut eteläkorealainen, kansainvälisenä yhteistuotantona valmistunut tieteiselokuva. Elokuvan on ohjannut Bong Joon-ho. Elokuva perustuu ranskalaiseen sarjakuvaromaaniin Le Transperceneige, jonka ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 1982.
Elokuvassa pyrkimys rajoittaa ilmaston lämpenemistä on käynnistänyt uuden jääkauden. Vielä elossa olevat ihmiset kiertävät maailmaa junassa, jossa heidät on jaettu arvonsa mukaan etuosaan ylhäisimmät ja perävaunuun orjat. Orjat käynnistävät vallankumouksen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Chris Evans  | … |  Curtis Everett   |
|  Song Kang-ho  | … |  Namgoong Minsu   |
|  Go Ah-sung  | … |  Yona   |
|  Jamie Bell  | … |  Edgar   |
|  John Hurt  | … |  Gilliam   |
|  Tilda Swinton  | … |  Mason   |
|  Octavia Spencer  | … |  Tanya   |
|  Ed Harris  | … |  Wilford   |
|  Ewen Bremner  | … |  Andrew   |
|  Luke Pasqualino  | … |  Grey   |
|  Alison Pill  | … |  opettaja   |
|  Vlad Ivanov  | … |  vanhempi Franco    |
|  Adnan Hasković  | … |  nuorempi Franco    |
|  Clark Middleton  | … |  maalari   |
|  Tómas Lemarquis  | … |  munapää   |
|  Emma Levie  | … |  Claude   |
|  Steve Park  | … |  Fuyu   |
|  Jean-Marc Rochette  | … |   cameorooli   |
Vastaanotto

Matti Rämö kirjoitti arviossaan Suomen Kuvalehdessä, että näytteleminen on hyvin karikatyyrimäistä, mutta miljöö on rakennettu paremmin ja juoni kulkee. Rämö luonnehtii elokuvaa klassiseksi dystopiaksi. Yhteenveto on hänestä jäntevä, mutta siihen päädytään kliseiden ja koomisten kömmähdysten kautta.
Aiheesta muualla

Björkbacka, Hannu: Snowpiercer jyrää meitin (Arkistoitu – Internet Archive). Keskipohjanmaa 16.7.2014.
Kuttakosken kanava

Kuttakosken kanava
Kuttakosken kanava on 1 050 metriä pitkä avokanava Kuopion Karttulassa Virmasveden ja Kuttajärven välillä. Suurin sallittu aluksen leveys on 6,5 metriä, syväys 1,0 metriä ja maston korkeus 3,6 metriä. Kanava rakennettiin vuosina 1894–1895.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuttakosken kanava Wikimedia Commonsissa
Kymijoen vesistön kanavat
Kalkkisten kanava
Heposelän reitti: Kellosalmen kanava – Likastin kanava
Keiteleen reitti: Listonsalmen kanava – Neiturin kanava
Kiesimän reitti: Kerkonkosken kanava – Kiesimän kanava – Neiturin kanava
Niiniveden reitti: Säynätsalmen kanava
Nilakan reitti: Kolun kanava
Pielaveden reitti: Säviänvirran kanava
Vesijärvi: Vääksyn kanava
Virmasveden reitti: Kuttakosken kanava
Pähkinähiiri

| Pähkinähiiri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset jyrsijät Sciuromorpha
Heimo::  Unikeot Gliridae
Suku::  Muscardinus
Laji::  avellanarius
Kaksiosainen nimi
 Muscardinus avellanarius  (Linnaeus, 1758) 
 Pähkinähiiren levinneisyys
Katso myös
   Pähkinähiiri Wikispeciesissä   Pähkinähiiri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pähkinähiiri eli pähkinäunikeko (Muscardinus avellanarius) on unikekoihin kuuluva pieni jyrsijä.
Levinneisyys

Pähkinähiiren levinneisyysalue ulottuu Keski-Euroopan yli itään Volgalle, ja etelään Italiaan, Balkanille ja Turkkiin. Elinympäristöksi kelpaavat kaikenlaiset metsät, alangoilta vuoristojen metsänrajalle saakka.
Tuntomerkit

Pähkinähiiren ruumis on vain 6–8,5 cm pitkä. Tiheän ja lyhyen karvan peittämä häntä on ruumista lyhyempi.
Lisääntyminen

Naaras saa tavallisesti pari kertaa vuodessa 3–5 poikasta.
Ravinto

Pähkinähiiren ravinto koostuu pääosin siemenistä ja marjoista. Keväisin niille kelpaavat myös hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat.
Elintavat

Pähkinähiiret elävät perhekunnittain tai pienissä ryhmissä. Aikuiset yksilöt saattavat rakentaa puihin, pensaisiin, linnunpönttöihin tai puunkoloihin kuivasta heinästä itselleen 3–5 kesäpesää, joissa ne vuoron perään lepäilevät. Talvensa ne viettävät lokakuulta huhtikuulle maapesässään kiven alla, jossa ne nukkuvat yksin talviunensa.
Oulun normaalikoulu

| Oulun normaalikoulu |
| --- | --- |
 Normaalikoulun yläluokkien ja lukion rakennus.
Sijainti:  Koskela ja Linnanmaa, Oulu
Tyyppi:  harjoittelukoulu
Perustettu:  1609
Rehtori:  Johtava rehtori Sari Ahola Perusopetuksen rehtori Riku Välitalo Lukion rehtori Pasi Hieta
Luokat:  Perusaste 1-9 ja lukio
Verkkosivut
Oulun normaalikoulu, Koskela
Oulun normaalikoulu eli Norssi on Oulun yliopiston kasvatustieteiden ja psykologian tiedekuntaan kuuluva harjoittelukoulu. Oulun normaalikoulu on oppilasmäärällä mitattuna Suomen suurin harjoittelukoululähde?. Oulun normaalikoulu sijaitsee Oulussa Linnanmaan yliopistoalueella ja Koskelassa. Oulun normaalikouluun kuuluu luokkien 1–6 koulu Linnanmaalla, luokkien 1–6 koulu Koskelassa, luokkien 7–9 koulu ja lukio Linnanmaalla. Oulun normaalikoulu toimii kolmessa erillisessä rakennuksessa. Koskelan ja Linnanmaan alakoulujen koulurakennukset ovat erillään yhdistetystä yläluokkien ja lukion rakennuksesta. Arkkitehti Heikki Taskisen suunnittelemat uudet koulurakennukset valmistuivat 1982 ja 1983.
Perusasteella (luokat 1–9) opiskelee noin 900 oppilasta ja lisäksi lukiossa noin 250 opiskelijaa.lähde? Yksiköissä harjoittelee ohjatussa opetusharjoittelussa vuosittain yhteensä noin 650 Oulun yliopiston opiskelijaa.lähde? Lukuvuonna 2024–2025 Norssin rehtoreina toimivat Sari Ahola (johtava rehtori), Pasi Hieta (rehtori, lukio), Riku Välitalo (perusopetuksen rehtori ja Koskela 1-6) Janne Pellikainen (apulaisrehtori, Linnanmaa 1–6), Leena Vaaraniemi (apulaisrehtori, luokat 7–9).
Oulun normaalikoulu on osa Suomen Unesco-kouluverkostoa, harjoittelukoulujen yhteistä eNorssi-verkostoa ja opetushallituksen majakkakouluverkostoa.
Normaalikoulun lukio

Oulun normaalikoulun lukio on Oulun yliopiston opettajankoulutuslaitoksen yksikkö, jonka tehtävänä on oppilaiden opetuksen lisäksi ohjata opettajaksi opiskelevia opetusharjoittelijoita. Normaalikoulun rakennukset sijaitsevat yliopiston Linnanmaan kampuksella. Koulussa on noin 250 oppilasta ja hieman yli 80 aloituspaikkaa vuosittain.lähde? Vuonna 2024 sisäänpääsyn keskiarvoraja oli 8,42.