stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leijonat 2011
Kappaleet

Finnish Hockey Mafia feat. Antero Mertaranta – Taivas varjele! (Radio Edit) – 2.50
Poju – Poika (saunoo) – 2.52
Jare & VilleGalle & Märkä-Simo – Häissä – 3.07
A-Tyyppi – Ihanaa Leijonat, ihanaa (Album Version) – 3.40
Tre Kronor & Nick Borgen – Den glider in – 3.36
Sakari Kuosmanen & Pate Mustajärvi & Kiekkoleijonat '95 – Sankarit – 3.15
Fintelligens – Kaikki peliin (Original Version) – 4.08
Jare & VilleGalle – Iha finaalis – 4.12
Within Temptation – Faster – 4.23
Alexandra Stan – Mr. Saxobeat (Radio Edit) – 3.15
Britney Spears – Till the World Ends – 3.58
Anna Abreu – Hysteria – 4.06
Waldo’s People vs. LA-X – Jackpot (Radio Edit) – 3.20
Chris Brown – Yeah 3x (Explicit Version) – 4.00
Darude – Sandstorm (Radio Edit) – 3.45
Lordi – Hard Rock Hallelujah (Eurovicious Radio Edit) – 3.00
Europe – The Final Countdown (Single Version) – 3.58
Survivor – Eye of the Tiger – 4.05
Kirka – Den glider in – 3.36
Sakari Kuosmanen – Finlandia – 2.51
Lauteet

Modernit leveät lauteet, materiaalina haapa.
Saunan sisätiloja lauteineen.
Lauteet ovat saunan kiinteitä istuimia.
Laudemateriaalina on Suomessa käytetty perinteisesti haapa- ja kuusipuuta. Nykyisin käytetään myös usein apachia, tervaleppää, lämpöhaapaa, lämpöleppää ja tuijaa. Runkomateriaalina voidaan käyttää puun lisäksi myös terästä tai alumiinia.
Lauteet voidaan tukea lattiasta, seinästä tai molemmista, ja rungon rakenne riippuu valitusta tukemistavasta. Suorat, lyhyet lauteet (I-malli) voidaan tukea pelkästään seinästä. Kulman (L-malli) tai kaaren (U-malli) muotoiset lauteet on tuettava ainakin osittain myös lattian varaan, jotta niistä tulee vakaat ja kestävät.
Perinteisten lauteiden istuinosa on vaakasuora, tasainen pinta. Istumamukavuuden parantamiseksi kehitettyjä laudemalleja ovat muotolauteet sekä istujan mukaan muotoutuvat riippulauteet.
Lauteiden muotoja

kenen mukaan?
I-malli
Suora laudemalli tulee saunan yhdelle seinälle ja yleensä kiuasta vastapäätä.
L-malli
L-malli tulee saunan yhteen kulmaan yleensä siten, että lauteen pitkä sivu tulee saunan pidemmälle seinälle ja lyhyt sivu lyhyemmälle seinälle.
U-malli
Malli kiertää saunaa kahden kulman kautta.
Laukut

| Laukut |
| --- | --- |
 Pikkulaukku (Rhinanthus minor)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Näivekasvit Orobanchaceae
Tribus::  Rhinantheae
Suku::  Laukut Rhinanthus  L.
Katso myös
   Laukut Wikispeciesissä   Laukut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laukut (Rhinanthus) on näivekasveihin kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti noin 45 lajia. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.
Suomessa tavataan yleisesti kahta laukkulajia, isolaukkua (Rhinanthus angustifolius) ja pikkulaukkua (Rhinanthus minor), joista kummastakin erotetaan useita eri alalajeja. Pikkulaukku on Suomessa isolaukkua yleisempi, mutta kumpikin laji on Suomessa kohtalaisen yleinen. Pikkulaukkua tavataan koko Suomessa, mutta isolaukkua lähinnä vain napapiirin eteläpuolella.
Lajeja ja alalajeja

isolaukku (Rhinanthus angustifolius , syn. Rhinanthus serotinus )
lännenisolaukku (Rhinanthus serotinus subsp. serotinus)
meri-isolaukku (Rhinanthus serotinus subsp. halophilus)
niittyisolaukku (Rhinanthus serotinus subsp. vernalis tai R. angustifolius subsp. grandiflorus)
rikkaisolaukku eli rikkalaukku (Rhinanthus serotinus subsp. apterus)
pikkulaukku (Rhinanthus minor )
hietapikkulaukku (Rhinanthus minor subsp. monticola)
kesäpikkulaukku (Rhinanthus minor subsp. minor)
lapinpikkulaukku (Rhinanthus minor subsp. groenlandicus)
syyspikkulaukku (Rhinanthus minor subsp. stenophyllus)
saarenmaanlaukku (Rhinanthus osiliensis)
villalaukku (Rhinanthus alectorolophus)
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Laukut (Rhinanthus)
Suomen Lajitietokeskus: Laukut – Rhinanthus
Funet: Laukut (Rhinanthus)
Les McCann

Les McCann (vas.) trionsa mukana vuonna 1962. Keskellä basisti Herbie Lewis, oikealla rumpali Ron Jefferson.
Les McCann (23. syyskuuta 1935 Lexington, Kentucky – 29. joulukuuta 2023) oli yhdysvaltalainen jazzpianisti ja -laulaja, joka esitti muun muassa soul jazziksi luonnehdittavaa musiikkia. Hänen uransa huipentuma oli vuoden 1969 Montreux’n jazzfestivaali, jolla hän teki Eddie Harrisin ja Benny Baileyn kanssa levytyksen Swiss Movement Atlantic Recordsille.
Ensimmäistä kertaa McCann sai julkisuutta vuonna 1956, kun hän voitti laivastossa laulajana lahjakkuuskilpailun, joka johti esiintymiseen The Ed Sullivan Show’ssa. Laivaston jälkeen hän perusti trion Los Angelesissa. Hän kieltäytyi liittymästä Cannonball Adderleyn yhtyeeseen, koska halusi keskittyä omaan musiikkiinsa. Hän sai sopimuksen Pacific Jazzin kanssa ja sai vuonna 1960 huomiota albumeillaan Les McCann Plays the Truth ja The Shout. McCannin kanssa tekivät yhteistyötä Ben Webster, Groove Holmes, Blue Mitchell, Stanley Turrentine, Joe Pass, Jazz Crusaders ja Gerald Wilson Orchestra.
Vuosina 1965–1967 McCannin levy-yhtiönä oli Limelight Records. Vuonna 1968 hän teki levytyssopimuksen Atlanticin kanssa, ja Swiss Movementin jälkeisiin albumeihin kuului Layers (1972). Sopimus Atlanticin kanssa umpeutui vuonna 1976, ja tämän jälkeen McCann esiintyi levytyksillä paljon aiempaa harvemmin. Hän kuitenkin palasi kiertuetta varten Eddie Harrisin kanssa vuonna 1994. 1990-luvun puolessavälissä McCann kärsi aivoverenkiertohäiriöstä, joka haittasi hänen uraansa muusikkona. Hän kuitenkin jatkoi työskentelyä tämän jälkeen.
Libero

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Libero voi tarkoittaa seuraavia:
libero, jalkapallossa vapaata paikkaa pelaava puolustava pelaaja
libero, lentopallossa puolustuksen erikoispelaaja, jonka pelaamista rajoitetaan säännöillä
Libero, suomalainen aikakauslehti
Libero, italialainen sanomalehti
Libero, Essityn vaippamerkki.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Libero”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
La reina del flow

| La reina del flow |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Carolina Ramírez  Carlos Torres  Andrés Sandoval 
Alkuperämaa:   Kolumbia
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   Caracol Televisión  Netflix
Esitetty:  12. kesäkuuta 2018 – 2021
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  82
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   Sony Pictures Television  Teleset 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
La reina del flow on televisioyhtiö Caracol Televisiónin esittämä kolumbialainen televisiosarja. Sen päärooleissa ovat Carolina Ramírez, Andrés Sandoval ja Carlos Torres.
Suomessa sarja alkoi samanaikaisesti Netflixissä.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Leikkaa sukkaa

| ”Leikkaa sukkaa” Särre |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 2014
 Tuottaja(t): Asfalttisoturi
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 03.40
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Listasijoitukset
  Suomi – 98. (radiosoitto)
Särren muut singlet
|   | ”Leikkaa sukkaa” 2014 | ”Hesan naiset” 2015 |
Leikkaa sukkaa on hip hop -artisti Särren ensimmäinen suomenkielinen single, joka julkaistiin kesällä 2014. Koripallofanina tunnetun Särren kappale julkaistiin ennen vuoden 2014 MM-kilpailuja, jolloin Suomi pelasi ensimmäistä kertaa MM-tasolla. Kappaleen nimi viittaa tapaan, jossa mestaruuden voittanut koripallojoukkue leikkaa korisukan irti voittonsa kunniaksi.
Leikkaa sukkaa käväisi Suomen virallisen listan radiosoittolistalla sijalla 98 viikolla 35/2014. Kappale oli kuitenkin siihen mennessä harvoja suoraan koripalloaiheisia kappaleita Suomessa, ja sitä soitettiin runsaasti koripallo-otteluissa muun muassa Korisliigassa. Radiokanava YleX soitti kappaletta "viikon tehobiisinä". Särre esitti kappeleen muun muassa Helsinki Seagullsin ottelun puoliajalla.
Kappaleeseen kuvattiin Ruoholahden koripallokentällä kuvattu katukoripalloteemainen musiikkivideo, jolla esiintyivät muun muassa koripalloilijat Jamar Wilson ja Matthew Gibson sekä lajivaikuttajana tunnettu Aleksi Valavuori. Musiikkivideota on katsottu YouTubessa kesäkuuhun 2015 mennessä noin 430 000 kertaa ja kuunneltu Spotifyssa noin 370 000 kertaa.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
 Radiosoitto: 98.
Leikkaa, kopioi ja liitä

Leikkaa-, kopioi- ja liitä-kuvakkeet
Leikkaa, kopioi ja liitä ovat tietokoneen toimintoja, joilla esimerkiksi tekstiä tai kuvia voidaan väliaikaisesti tallentaa leikepöydälle ja sitten liittää jonnekin muualle. Yleensä toiminnolla kopioidaan tekstiä, kuvia, taulukoita tms. nopeasti sovellusohjelmassa (yleensä tekstinkäsittelyohjelmassa) tietyn asiakirjan sisällä paikasta toiseen tai asiakirjasta toiseen. Tekstiä ja sen osia sekä muita elementtejä voi yleensä kopioida myös sovelluksesta toiseen.
Lawrence G. Tesler siirsi ensimmäisenä ”leikkaa ja liimaa” -ajatuksen tietokonepohjaiseen tekstinkäsittelyyn työskennellessään Xerox PARCissa 1974–1975. Pian sen jälkeen tuli käyttöön tekstinkäsittelyohjelmia, joissa tällä tavoin voitiin siirtää tai kopioida käsiteltävänä olevan tiedoston sisällä tekstin osia paikasta toiseen. Applen tietokoneet Lisa (1981) ja Macintosh (1984) tekivät toimintoa tunnetuksi.
Toiminnon taustalla on ikkunointijärjestelmän ominaisuus, jossa tekstiä voi kopioida  (copy) aktivoimalla eli valitsemalla se ensin joko hiiren tai nuolinäppäinten avulla ja liittämällä (paste) se sitten joko toiseen paikkaan samassa asiakirjassa tai nyt myös kokonaan toiseen asiakirjaan tai sovellukseen.
Toimintoa voi käyttää myös kokonaisten tiedostojen ja kansioiden kopiointiin käyttöjärjestelmän tiedostonhallinnasta käsin.
Copypaste-toiminnon voi suorittaa Windows-käyttöjärjestelmässä näppäinyhdistelmillä Ctrl+C (copy, kopioi) Ctrl+X (cut, leikkaa) ja Ctrl+V (paste, liitä). MacOS-käyttöjärjestelmässä samaan toimintoon voi käyttää pikanäppäinkomentoa Komento+C (kopioi) ja Komento+V (liitä).
Windowsin nykyiset näppäinyhdistelmät on lainattu MacOS:sta. OS/2 ja aiemmat Windows-versiot käyttivät näppäinyhdistelmiä Ctrl-Del (leikkaa), Ctrl-Insert (kopioi) ja Shift-Insert (liitä).
Copypaste-toiminnon kanssa samankaltainen on ns. raahaa ja pudota -toiminto (drag and drop), jossa hiiren avulla valitaan kopioitava elementti ja ”raahataan” se sitten hiiren oikeanpuoleista nappia alhaalla pitäen haluttuun paikkaan. (Hiiren oikeanpuoleisen näppäimen vapauttaminen merkitsee tässä samaa kuin edellä liitä-komento eli Ctrl+V.)
Termiä käytetään myös tilanteissa, joissa kopioidaan valmiista tuotoksesta ja julkaistaan se uutena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leikkaa, kopioi ja liitä Wikimedia Commonsissa
Lavonius

Lavonius on suomalainen suku, josta on tullut 1700-luvulla huomattavia pappeja, 1800-luvulla merkittäviä juristeja ja 1900-luvulla vaikuttajia talouselämässä ja politiikassa. Suvun eräs jäsen aateloitiin 1800-luvulla, mutta tämän sukuhaaran mieslinja sammui perustajansa kuollessa vuonna 1875.
Suvun varhaisin tunnettu edustaja on Säämingin kappalainen Jordanus Lavonius (n. 1677–1735), joka lienee ollut kotoisin jostain Itä-Suomesta Lavola-nimiseltä tilalta. Kantapaikaksi on aikanaan arveltu Viipurin pitäjän Lavolan tilaa, mutta tämän tueksi ei ole löydetty lähteitä – kuten ei sillekään väitteelle, että kyseessä olisi Taipalsaaren Lavola. Myöhemmin sukututkijat ovatkin pitäneet todennäköisempänä, että kyseessä olisi Kerimäen Klemettilän (nyk. Paasniemi) Lavola. Sieltä oli nimittäin lähtöisin Kerimäen lukkari Erik Erikinpoika Lavonius (n. 1664–1730), jota on veikattu Jordanus Lavoniuksen veljeksi.
Kuvernööri Alexander Lavonius aateloitiin vuonna 1855, ja suku introdusoitiin Suomen ritarihuoneelle joulukuussa 1857 numerolla 224. Alexander Lavoniuksen ainoa poika kuoli kuitenkin lapsettomana ennen isäänsä, joten aatelissuku sammui mieslinjalta hänen kuollessaan itse vuonna 1875. Hänen kolme tytärtään kuitenkin naivat tunnettuihin sukuihin. Aatelissuku sammui lopullisesti vuonna 1935.
Suvun jäseniä

Alexander Lavonius (1802–1875), virkamies ja Oulun läänin kuvernööri, naimisissa Rosina von Haartmanin (1821–1890) kanssa.
Ebba zu Solms-Braunfels, o.s. Lavonius (1850–1927), prinsessa, prinssi Albrecht zu Solms-Braunfelsin puoliso, Alexander Lavoniuksen tytär
Wilhelm Lavonius (1832–1897), suomen kielen professori, hovioikeudenneuvos, Alexander Lavoniuksen veljenpoika
Magnus Lavonius (1870–1948), tekstiiliteollisuusjohtaja, tamperelainen kunnallispoliitikko, ministeri, Wilhelm Lavoniuksen poika. Hänen puolisonsa oli lyseon lehtori ja suomentaja Olga Lavonius (1876–1948).
W. A. Lavonius (1874–1932), talouselämän vaikuttaja, sortovuosien laillisuusmies, Wilhelm Lavoniuksen poika
Robert Lavonius (1879–1967), liikemies ja vuorineuvos, Wilhelm Lavoniuksen poika
Henrik Lavonius (1915–1996), esteratsastaja, teollisuusmies, Robert Lavoniuksen poika
Herman Lavonius (1882–1960), lääkintöhallituksen lääkintöneuvos, Wilhelm Lavoniuksen poika
Äitinsä puolelta sukuun on kuulunut muun muassa ratsuväenkenraali Ernst Linder, joka oli Alexander Lavoniuksen tyttärenpoika.
Leena Valvanne

Leena Valvanne
Leena Valvanne (o.s. Laaksovirta; 28. tammikuuta 1920 Orivesi – 2. heinäkuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen kätilö. Valvanne valmistui kätilöksi 1940-luvulla ja valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1960-luvun alussa. Hän toimi Uudenmaan lääninkätilönä ja terveydenhuollon tarkastajana sekä Kätilölehden päätoimittajana. Valvanteelle myönnettiin terveydenhuoltoneuvoksen arvonimi.
Valvanne edisti Suomessa luonnonmukaisia synnytyksiä ja isien osallistumista synnytykseen. Hän oli paljon julkisuudessa ja kirjoitti oman alansa asioista. Kätilölehden pitkäaikaisena päätoimittajana Valvanne vaikutti omaan ammattikuntaansa. Hän oli myös Kätilöliiton kunniapuheenjohtaja.
Leena Valvanne oli kansantaloustieteilijä Heikki Valvanteen käly.
Julkaisut

Syntyvä lapsesi, 1974 (useita laitoksia eri vuosilta).
Rakkautta pyytämättä - Valtakunnankätilö muistelee, Tammi 1986.
Leivonmäen kirkonkylä

| Leivonmäen kirkonkylä |
| --- | --- |
 Leivonmäen kirkko.
 Leivonmäen kirkonkylä
 Koordinaatit: 61.9138°N, 26.1246°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Joutsa
Entinen kunta:  Leivonmäki
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,50 km²
Väkiluku (2022):  337
 – Väestötiheys:  224,7 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2022 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leivonmäen kirkonkylä on entisen Leivonmäen kunnan keskustaajama Joutsassa. Se sijaitsee nykyisen Joutsan kunnan pohjoisosassa valtatien 4 varrella ja Rutajärven kaakkoispuolella. Matkaa Joutsan kirkonkylään on noin 19 kilometriä. Tilastokeskuksen määrittelemän taajama-alueen pinta-ala oli vuonna 2022 noin 1,50 neliökilometriä ja väkiluku 337.
Varhaisin maininta kylän nimestä on vuodelta 1564 (Leijuomeki). Leivonmäki on mahdollisesti alun perin tarkoittanut nykyistä Kuhasenmäkeä, jonka lähellä Leivonmäen kirkko sijaitsee. Väinö Voionmaan mukaan asutusnimi saattaa olla myös siirrynnäinen Sääksmäen Anajalasta, jossa on ollut Leivosen kantatalo.
Leivonmäen kylästä tuli Sysmän alaisen rukoushuonekunnan keskus vuonna 1772, josta se siirrettiin Hartolan alaisuuteen tämän itsenäistyessä vuonna 1784. Joutsan seurakunta erotettiin Hartolasta vuonna 1860, josta Leivonmäen seurakunta lopulta erotettiin vuonna 1880. Leivonmäen kunta perustettiin jo aikaisemmin vuonna 1870 vuoden 1865 kunnallisasetuksen jälkeen. Leivonmäen kunta liitettiin Joutsaan vuonna 2008.
Kristinusko Lähi-idässä

Kristinuskolla Lähi-idässä on pitkät perinteet. Lähi-idän kristityillä on yli 2 000 vuoden historia ja he asuvat hajanaisesti useissa eri maissa. Alueella olevat sodat ja konfliktit ovat hankaloittaneet kristityn väestön asemaa erityisesti viime vuosien aikana. Kristittyjä asuu koko Lähi-idän alueella ja suurimmat kristilliset yhteisöt asuvat Egyptissä, Libanonissa ja Syyriassa. Yli puolet Lähi-idän kristityistä on ortodokseja (65 prosenttia). Katolilaisia arvioidaan olevan alueella 27 prosenttia ja protestantteja 7 prosenttia.
Historia

Kristinuskon syntyhistoria ulottuu Lähi-itään, silloisen Palestiinan ja Israelin alueelle. Kristinuskon ensimmäiset seurakunnat, jotka eivät sijainneet syntyalueilla, perustettiin ensimmäisen vuosisadan aikana nykyisten Libanonin, Syyrian, Irakin, Egyptin ja Turkin alueille. Näissä kyseisissä maissa sijaitsee edelleen vanhimmat kristilliset seurakunnat. Nykyisen Syyrian pääkaupunki Damaskos oli yksi tärkeimpiä kristinuskon keskuksia kristinuskon varhaishistoriassa. Kristinusko oli Lähi-idässä valtauskonnon asemassa 300–600-luvuilla ja käytännössä koko Lähi-idän alue oli kristinuskon vaikutuksen alaisena. Islamin levitessä koko Lähi-idän alueelle 700-luvulla väheni kristinuskon merkitys huomattavasti alueella. Suurin osa kristityistä kääntyi islamiin ja samalla kristinuskon valta heikkeni Lähi-idässä.[lähde? ]
Nykypäivä

Nykyään kristinusko on synnyinalueillaan vähemmistöuskonto. Nykyisin melkein kaikkialla Lähi-idässä enemmistöuskontona on islam; vain Israelissa enemmistö on juutalaisia. Nykyisin kristittyjä on määrällisesti eniten Egyptissä, noin 15 prosenttia väestöstä, ja heistä suurin osa kuuluu koptikristittyihin. Syyrian väestöstä kristittyjä on noin 10 prosenttia. Libanonissa, Turkissa ja Jordaniassa kristittyjä on useista eri suuntauksista, mutta enemmistö koostuu ortodokseista. Libanonissa toimii myös paavin yhteyteen kuuluva maroniittikirkko. Eräs tärkeä vähemmistö ovat muinaisesta Assyrian valtakunnasta lähtöisin olevat, arameaa puhuvat assyrialaiskristityt.
Asema

Kristittyjen asema on vaihdellut Lähi-idän maissa vuosisatojen aikana. Kristityt ovat kohdanneet vuosisatojen ajan alueella varsinkin sosiaalista syrjintää, mutta varsinaisia vainoja kristityt ovat kohdanneet harvoin. Kristittyjen asema on kuitenkin muuttunut radikaalisti 2000-luvulla. Poliittiset vastakkainasettelut ovat lopulta johtaneet siihen, että islamin ja kristinuskon välit ovat huonontuneet merkittävästi Lähi-idässä ja muilla islaminuskoisilla alueilla. Varsinkin Egyptissä, Irakissa, Syyriassa ja Iranissa kristittyjen elämä on ollut uhattuna. Esimerkiksi pappeja on kidnapattu ja kirkkoihin on tehty hyökkäyksiä. On esitetty arvioita, että osa kristillisistä yhteisöistä on vaarassa hävitä tietyiltä alueilta. Vainojen johdosta myös useat kristityt ovat joutuneet muuttamaan pois kotialueiltaan.
Assyrialaisia on vainottu kautta historian, ja nykyisin enemmistö heistä asuu kotimaidensa Syyrian ja Irakin ulkopuolella. Vainot ovat pahentuneet erityisesti Irakin sodan ja Isis-järjestön nousun jälkeen, vaikka varsinainen assyrialaisten kansanmurha tapahtuikin jo vuosina 1914–1920. Irakin toiseksi suurimmassa kaupungissa Mosulissa asui vielä vuonna 2005 noin 130 000 kristittyä, mutta lähes kaikki pakenivat, kun Isis-järjestö valtasi kaupungin kesällä 2014.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristinusko Lähi-idässä Wikimedia Commonsissa
Pyhän haudan kirkko Jerusalemissa.
Lentoturvallisuus

Lentoturvallisuus on ilmailujärjestelmän tila, jossa lentotoimintaan liittyvät riskit pidetään hyväksyttävällä tasolla.
Lentämiselle on asetettu muita liikennemuotoja tiukemmat turvallisuusvaatimukset. Tämä johtuu siitä, että se on liikennemuodoista nuorin ja sen alkuaikana tapahtui hyvin paljon onnettomuuksia, jotka herättivät myös suurta julkista huomiota. Osa vaatimuksesta johtuu psykologiasta: lentokone lentää korkealla (putoamisen pelko) ja matkustajalla ei ole mahdollisuutta päästä kesken pois kyydistä.
Lentoturvallisuutta valvovat eri maiden kansalliset lentoturvallisuusviranomaiset. Se perustuu lentokoneiden tyyppihyväksyntään, joka varmistetaan muun muassa koelennoin. Lentokoneen suunnittelussa on etenkin suuren luotettavuuden vaatimuksesta johtuvia suunnittelumääräyksiä. Lisäksi valmistettavien lentokoneiden materiaalien ja laitteiden luotettavuudelle on tiukat määräykset.
Suomessa lentoturvallisuudesta vastaa Liikenteen turvallisuusvirasto (Trafi). Lentämisen turvallisuus on luokiteltu Suomessa korkean kansainvälisen tason täyttäväksi. Pienetkin poikkeavat tapahtumat ja lievät vaaratilanteet raportoidaan ilmailuviranomaiselle, joka käsittelee, luokittelee ja tilastoi Suomen lento-onnettomuudet, lentolaitteiden vauriot ja vaaratilanteet. Tarvittaessa tehdään lentoturvallisuutta kehittäviä aloitteita. Vakavia vaaratilanteita tapahtuu Suomessa erittäin harvoin.
Vakavat vaaratilanteet ja onnettomuudet tutkii Suomessa Oikeusministeriön Onnetteomuustutkintakeskuksen asettama tutkija-lautakunta, lievemmät ilmailuviranomaisen asiantuntijat. Tarkoituksena on selvittää, mitkä syyt aiheuttivat vaaratilanteen ja mitä voidaan tehdä vastaavien tilanteiden välttämiseksi jatkossa.
Lentosäännöt ja lennon operatiivisen toteutuksen ohjeet pyrkivät turvalliseen lentämiseen. Lentonavigaatio ja lentoasemien järjestelmät pyrkivät turvalliseen lentämiseen eri olosuhteissa.
Euroopan unionilla on luettelo yhtiöistä, joiden koneet eivät turvallisuussyistä voi lentää unionin alueella. Listalle lisättiin keväällä 2022 Venäjän hyökättyä Ukrainaan venäläisiä yhtiöitä, jotka olivat jo ennestään EU:n pakotelistalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Turvallisuustiedon hyödyntämisen kehittäminen ilmailualan yrityksessä Eetu Peltola, 2020. Opinnäytetyö Laurea-ammattikorkeakoulu
Il­mai­luon­net­to­muuk­sien tut­kin­ta On­net­to­muus­tut­kin­ta­kes­kus. Viitattu 13.7.2016.
The EU Air Safety List EU:ssa toimintakieltoon asetettujen lentoyhtiöiden luettelo, europa.eu
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus EY) N:o 300/2008, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008, yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2320/2002 kumoamisesta
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen