stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Al-Wakran stadion

| Al-Wakran stadion |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:   Al-Wakra, Qatar
Koordinaatit:  25°09′35.2″N, 51°34′26.7″E
Rakennustyöt aloitettu:  2014
Avattu:  16. toukokuuta 2019
Omistaja:  Qatarin jalkapalloliitto
Arkkitehti:  Zaha Hadid
Käyttäjät
 Al-Wakra SC 
Katsojakapasiteetti
 40 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Al-Wakran stadion (arab. استاد الجنوب‎, engl. Al-Janoub Stadium, aiemmin arab. استاد الوكرة‎, engl. Al-Wakrah Stadium‎) on Al-Wakrassa Qatarissa sijaitseva jalkapallostadion.
Stadionin rakentaminen alkoi vuonna 2014 ja se avattiin 16. toukokuuta 2019. Stadionin yleisökapasiteetti 40 000 ja se on yksi jalkapallon MM-kilpailujen 2022 pelipaikoista. Stadionin on suunnitellut Zaha Hadid ja hänen toimistonsa Zaha Hadid Architects. Suunnittelijoiden mukaan stadionin muotoilu perustuu perinteisten Dhow-veneiden purjeisiin.
Käännös suomeksi
Aaltoska orkaniseeraa

| Aaltoska orkaniseeraa |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Eka Karppanen, 1949.
Ohjaaja:  Edvin Laine Matti Kassila
Käsikirjoittaja:  Topias (Toivo Kauppinen)
Tuottaja:  Toivo Särkkä
Säveltäjä:  Heikki Aaltoila
Kuvaaja:  Osmo Harkimo
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Elna Hellman Kalle Viherpuu Hannes Häyrinen Veli-Matti Kaitala
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  15. heinäkuuta 1949
Kesto:  77 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aaltoska orkaniseeraa on suomalainen elokuva vuodelta 1949. Sen ohjaus on merkitty Edvin Laineen nimiin, mutta todellisuudessa siitä vastasi pääosin apulaisohjaaja Matti Kassila.
Elokuva on ajankuva Suomen sodanjälkeisestä yhteiskunnasta. Tuotantoyhtiön tavoitteena oli taloudellisen tuloksen lisäksi tarjota pulaan ja synkkyyteen hieman piristystä soiton ja laulun avulla. Elokuva irvailee aikakauden asuntopulan ja asumisen ahtauden mutta myös rosvokoplan kustannuksella. Lisäksi elokuva nojaa lapsitähti Veli-Matti Kaitalan varaan. Kyseessä oli viimeinen Särkän tuottama Veli-Matti-elokuva
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elna Hellman  | … |  rouva Aaltonen, "Aaltoska", talonmiehen vaimo   |
|  Veli-Matti  | … |  Jukka Lehtinen   |
|  Hannes Häyrinen  | … |  rikosreportteri Lipponen, "Haukansilmä"   |
|  Kalle Viherpuu  | … |  talonmies Aaltonen   |
|  Ritva-Leena  | … |  Kaarina Hillevi Mäenpää   |
|  Pikku-Annika  | … |  Irmeli Lehtinen   |
|  Birger Kortman  | … |  Seppo Aleksanteri Mäenpää   |
|  Uuno Montonen  | … |  yövartija Vihtori Virtanen   |
|  Aarne Laine  | … |  johtaja Kallinen, salaseuran pomo   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  komisario   |
Tuotanto

Elokuva oli useiden aikakaudella elokuva-alalla työskennelleiden mukaan huono, ja elokuvan apulaisohjaaja Matti Kassilan mukaan Edvin Laineelta jopa pohjanoteeraus. Tässä elokuvassa Matti Kassila kuitenkin pääsi näyttämään kykynsä ohjata pitkiä elokuvia. Tuotannon jälkeen Toivo Särkkä antoi Kassilalle ohjattavaksi elokuvan Isäntä soittaa hanuria.
Elokuvan julisteen ja alkutekstit on suunnitellut Eka Karppanen.
Alan Hunter

Alan Hunter (25. kesäkuuta 1922 Hoveton, Norfolk – 26. helmikuuta 2005) oli brittiläinen rikoskirjailija.
Hunter oli alun perin maanviljelijä, mutta hän ryhtyi pitämään kirja-antikvariaattia ennen kuin kirjoitti ensimmäisen romaaninsa.
Life

Hunter kävi koulua River Buren toisella puolella Wroxhamissa. Hän lopetti koulunkäynnin 14-vuotiaana ja työskenteli isän maatilalla lähellä Norwichia. Hän harrasti purjehtimista jollalla Norfolk Broadsissa, kirjoitti luontojuttuja paikalliseen lehteen ja laati runoja, joita julkaistiin hänen palvellessaan toisessa maailmansodassa Britannian kuninkaallisissa ilmavoimissa.
Hunter avioitui ensimmäisen kirjan ilmestymisvuonna Adelaide Cooperin kanssa, ja he saivat tyttären. Sodan päätyttyä hän vastasi norwichilaisen Charles Cubittin käytettyjen kirjojen osastosta. Neljän vuoden kuluttua vuonna 1950 hän perusti kirjakaupan Norwichiin Maddermarketille.
Vuosina 1955–1998 hän kirjoitti Gently-romaanin lähes joka vuosi. Eläkkeelle jäätyään hän asettui Brundall Norfolkiin, missä hän jatkoi paikallishistorian, luonto- ja purjehdusharrastuksiaan.
Teokset

Kaikkien Gently-sarjan 46 teoksen päähenkilö on George Gently, ja tapahtumaympäristö on pääasiassa East Anglia. Teoksia ei ole suomennettu.
The Norwich Poems (1944)
George Gently -sarja
Gently Does It (1955)
Gently by the Shore (1956)
Gently Down the Stream (1957)
Landed Gently (1957)
Gently Through the Mill (1958)
Gently in the Sun (1959)
Gently with the Painters (1960)
Gently to the Summit (1961)
Gently Go Man (1961)
Gently Where the Roads Go (1962)
Gently Floating (1963)
Gently Sahib (1964)
Gently with the Ladies (1965)
Gently North-West (1967)
Gently Continental (1967)
Gently Coloured (1969)
Gently with the Innocents (1970)
Gently at a Gallop (1971)
Vivienne -- Gently Where She Lay (1972)
Gently French (1973)
Gently in Trees (1974)
Gently with Love (1975)
Gently Where the Birds Are (1976)
Gently Instrumental (1977)
Gently to a Sleep (1978)
The Honfleur Decision (1980)
Gabrielle’s Way (1981)
Fields of Heather (1981)
Gently Between Tides (1982)
Amorous Leander (1983)
The Unhung Man (1984)
“Once a Prostitute” (1984)
The Chelsea Ghost (1985)
Goodnight, Sweet Prince (1986)
Strangling Man (1987)
Traitor's End (1988)
Gently with the Millions (1989)
Gently Scandalous (1990)
Gently to a Kill (1991)
Gently Tragic (1992)
Gently in the Glens (1993)
Bomber’s Moon (1994)
Jackpot! (1995)
The Love of Gods (1997)
Over Here (1998)
Gently Mistaken (1999)
Televisiosarja

BBC on esittänyt Hunterin Gently-romaanien pohjalta tehtyä sarjaa George Gentlyn tutkimukset vuodesta 2007 alkaen. George Gentlya näyttelee Martin Shaw. Sarja poikkeaa hyvin paljon kirjoista. Tapahtumaympäristönä ei ole Norfolk vaan Northumberland ja Durham, ja kirjojen hahmoista sarjassa esiintyy vain Gently.
Aktanyšin piiri

Aktanyšin piiri Tatarstanin kartalla.
Aktanyšin eli Aqtanışin piiri (ven. Актанышский район, Aktanyšski raion, tataariksi Актаныш районы, Aqtanış rayonı) on paikallinen itsehallintoalue Tatarstanin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee tasavallan koillisosassa Baškortostanin ja Udmurtian vastaisella rajalla. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 2 038 neliökilometriä ja asukkaita on 31 200 henkeä (vuonna 2009).
Hallinnollinen keskus on Aktanyšin kylä. Piiriin kuuluu 28 maalaiskuntaa: Aiševo, Akkuzovo, Aktanyš, Aktanyšbaš, Atjasevo, Kazkejevo, Kuzjakino, Masady, Novoje Alimovo, Novoje Kurmaševo, Poisevo, Sovhoz im. Kirova, Staroje Aimanovo, Staroje Baisarovo, Staroje Kurmaševo, Staroje Safarovo, Staryje Bugady, Taktalatšuk, Tatarskije Jamaly, Tatarskije Suksy, Tjukovo, Tljakejevo (keskuspaikka Staroje Tljakejevo), Tšalmanarat, Tšišma, Tšurakajevo, Urazajevo, Usy ja Verhneje Jahšejevo.
Piirin alueella virtaavat Kama- ja Belajajoet. Eteläosassa kulkee Menzelinskin ja Ufan välinen maantie. Piirikeskuksesta on matkaa tasavallan pääkaupunkiin Kazaniin 381 kilometriä.
Asukkaista 98,1 % on tataareja ja 1,8 % mareja.
Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on keskittynyt viljakasvien viljelyyn ja karjanhoitoon. Sen lisäksi on elintarviketeollisuutta.
Kulttuurilaitoksia ovat piirikeskuksen ja kylien kulttuuri- ja kerhotalot, nuorisokeskus ja kotiseutumuseo.
Aiheesta muualla

Aktanyšin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Agryz •
Aksubajevo •
Aktanyš •
Aleksejevskoje •
Alkejevo •
Almetjevsk •
Apastovo •
Arsk •
Atja •
Aznakajevo •
Baltasi •
Bavly •
Bugulma •
Buinsk •
Drožžanoje •
Jelabuga •
Jutaza •
Kaibitsy •
Kazan •
Kamskoje-Ustje •
Kukmor •
Laiševo •
Leninogorsk •
Mamadyš •
Mendelejevsk •
Menzelinsk •
Musljumovo •
Naberežnyje Tšelny •
Nižnekamsk •
Novošešminsk •
Nurlat •
Pestretsy •
Rybnaja Sloboda •
Saby •
Sarmanovo •
Spas •
Tetjuši •
Tjuljatši •
Tšeremšan •
Tšistopol •
Tukai •
Verhi Uslon •
Vysokaja Gora •
Zainsk •
Zelenodolsk
Alex Nimo

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Alex Nimo vuonna 2012.
Henkilötiedot
Koko nimi: Alex Nimo
Syntymäaika: 21. maaliskuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Monrovia, Liberia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 165 senttimetriä
Seura
Seura: Real Salt Lake
Pelinumero: –
Alex Nimo (s. 21. maaliskuuta 1990 Monrovia, Liberia) on liberialais-yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Nimo on pelipaikaltaan hyökkääjä, ja hän pelaa Real Salt Laken joukkueessa Pohjois-Amerikan MLS-liigassa.
Liberiassa syntynyt Nimo muutti perheineen sisällissodan vuoksi pakolaisleirille Ghanaan, missä hän vietti elämänsä ensimmäiset yhdeksän vuotta ja sai ensikosketuksensa jalkapalloon. Myöhemmin perhe sai poliittisen turvapaikan Yhdysvalloista ja muutti Portlandiin Oregonin osavaltioon. Siellä valmentaja Clive Charles huomasi Nimon kyvyt ja pestasi tämän FC Portlandin junioriakatemiaan. Nimolle myönnettiin Yhdysvaltain kansalaisuus marraskuussa 2006.
Nimo on pelannut Yhdysvaltain alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa, ja kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2007 maailmanmestaruuskilpailuissa. MLS-seura Real Salt Lake varasi Nimon vuoden 2008 MLS SuperDraft -tilaisuudessa numerolla 17.
Aiheesta muualla

Alex Nimo Real Salt Laken sivustolla (englanniksi)
A26

A26 tai A-26 voi tarkoittaa:
A26 (sukellusvene) – ruotsalainen Blekinge-sukellusveneluokka
Moottoritiet

A26 (moottoritie, Belgia)
A26 (moottoritie, Italia)
A26 (moottoritie, Tanska)
A26 (moottoritie, Ranska)
Lentokoneet

Douglas A-26 Invader oli 1940-luvulla käyttöönotettu yhdysvaltalainen kaksimoottorinen rynnäkköpommituskone
Aero A.26 oli tšekkiläinen tiedustelukone 1920-luvulla
Focke-Wulf A 26, oli saksalaisen Focke-Wulf A 17 Möwe lentokoneen kokeellinen versio 1920-luvun 1930-luvun taitteessa
A-26 oli japanilaisen Tachikawa Ki-77 kaukolentokoneen siviiliversion tunniste 1940-luvulla
Muut

Adinin lentokenttä Yhdysvalloissa, jonka FAA sijaintitunnus on A26
HLA-A26 on ihmisen leukosyytti-antigeeni (HLA) -serotyyppi HLA-A-serotyyppiryhmässä
A26 on ECO-koodi shakin yhdelle englantilaiselle avaukselle
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”A26”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Husby (Hedemora)

| Husby |
| --- | --- |

 Husby
 Koordinaatit: 60°23′15″N, 15°59′41″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Hedemoran kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,70 km²
Väkiluku:  256
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Husby on taajama Hedemoran kunnassa Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 256 asukasta.
4. kaupunginosa (Valkeakoski)

4. Kaupunginosa Valkeakoskella käsittää kaupungin liikekeskustan eteläosan, kerrostalo- ja pientaloalueita sekä Lumikorven teollisuus- ja liikealueen.
Osa-alueet > Jyräänmäki

Jyräänmäki on asuinalue kaupungin keskustaajaman eteläosassa. Alue on puutalovaltaista, ja sitä halkoo kaksi katua, Jyräänkatu ja Kuusistonkatu. Alue on rakennettu pääosin 1940-luvulla, mutta alueen itäpuolella on Jyräänkujan "nurkka", joka on 1980-luvun lopulla rakennettua rivitaloaluetta. Jyräänmäen alapuolella sijaitsevat Sorrilan ala-aste, Valkeakosken kappeli ja hautausmaa sekä Neste-huoltoasema. Valkeakosken vesitorni on Jyräänmäellä. Alue on pääosin rauhallinen.
Osa-alueet > Kaskela

Kaskela on asuinalue keskustan itäpuolella. Alue on rakennettu pääosin 1960- ja 1970-luvuilla. Alue on pieni ja siellä kulkee kaksi katua, Kaskitie ja Peltotie. Alue on pienuutensa vuoksi melko rauhallinen.
Osa-alueet > Laiska

Laiska on omakotialue kaupungin eteläpuolella. Alue on pääosin rauhallista 1940-luvulla rakennettua puutaloaluetta. Aluetta halkoo Laiskantie. Alueen lounaispäässä sijaitsevat 1970-ja 1980-luvuilla rakennetut Laiskankujan ja Välikujan rivitaloalueet. Alueen nimen alkuperä on tuntematon.
Osa-alueet > Lumikorpi

Lumikorpi on teollisuusalue keskustan itäpuolella. Lumikorvessa on enimmäkseen teollisia yrityksiä ja autoliikkeitä, tosin alueella on myös K-Raudan myymälä. Hämeenlinnan Osuusmeijerin meijeri oli Lumikorvessa. Lumikorvessa on myös Valkeakosken kaatopaikka.
Osa-alueet > Naakka ja Naakanrinne

Naakan asuinalue sijaitsee jyrkässä rinteessä, jonka päällä on neljä tornitaloa. Rinteen alapuolella on kuusi nelikerroksista kerrostaloa. Naakan omakotialue sijoittuu Kaapelintien itäpuolelle. Naakan vanhaa omakotialuetta sanotaan toisinaan myös Leipiäläksi. Naakan alue on saanut nimensä alueella sijainneesta, Walkeakoski Oy:n omistamasta Naakan eli Leipiälän yksinäistalosta, jonka alueilla oli alkujaan pieniä mökkejä. Aluetta ruvettiin rakentamaan uudelleen 1970-luvun alkupuolella. Osittain Naakka kuuluu Valkeakosken 12. kaupunginosaan.
Osa-alueet > Pässinmäki ja Apia

Pässinmäen vanha omakotialue, jonka ympäristöä kutsutaan myös Apiaksi viereisen Apianlahden mukaan, sijaitsee vesistön äärellä keskustassa ja edustaa kaupungin vanhinta osaa. Siellä sijaitsevat muun muassa Apian kenttä, Apian Uimaranta ja Apian kansanpuisto Apian kanavan Mallasvedestä erottaman Apianlahden rannalla, vastapäätä lahden toisella puolella sijaitsevaa Apian koulua, joka on purettiin vuonna 2011. Apian maisemakuvaan kuuluvat vesistö ja luonto.
Al-Wakra

Qatarin kunnat: Al-Wakra on merkitty numerolla 7.
Al-Wakra on yksi Qatarin seitsemästä kunnasta. Se on samalla myös samanniminen kaupunki. Al-Wakra sijaitsee Persianlahden rannalla.  Kunnan asukasluku on 141 222 (2010), pinta-ala 2520 km².
Al-Wakran tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat vanha linnoitus, joka on nykyään museo, osa vanhaa kaupunginmuuria sekä kaksi vanhaa moskeijaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Al-Wakra Wikimedia Commonsissa
Qatarin kunnat
al-Dauha
al-Khawr
al-Wakra
al-Dayyan
al-Rayyan
al-Šamal
Umm Salal
Aittaluodon rautatieasema

Aittaluodon rautatieasema (lyh. Atl; 15.1.1932 asti Seikku) on rautatieliikennepaikka Haapamäki–Pori-radalla Porin kaupungin alueella.
Seikun seisake avattiin vuonna 1929. Sen kautta pääsi Porin rautatieasemalta Seikun ja Herralahden tehdasratapihoille Kokemäenjoen rantaan. Ratayhteys tältä Porin vanhalta rautatieasemalta säilyi 1960-luvulle asti.
Haapamäen radan auettua liikennepaikan nimeksi tuli Aittaluoto vuonna 1933. Paikka oli aluksi pelkkä vaihde, mutta vuonna 1944 se korotettiin laiturivaihteeksi. Aittaluodon miehitys päättyi vuonna 1957, ja henkilöliikenne lopetettiin 30. toukokuuta 1976. Aittaluodossa oli laiturirakennus, mutta se on purettu.
Aittaluodon liikennepaikka lakkautettiin 15. toukokuuta 2012 ja sen raiteista tuli osa Ruosniemen liikennepaikkaa. 13. joulukuuta 2015 Aittaluoto avattiin uudelleen, kun Ruosniemi lakkautettiin ja rata Aittaluodosta Ruosniemen suuntaan suljettiin.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Kuvia Aittaluodon rautatieasemalta
Adi Hedman

Adi Hedman (oik. Adiel Hietanen, 23. elokuuta 1882 Suonenjoki – 30. maaliskuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen näytelmäkirjailija.
Adi Hedmanin vanhemmat olivat kirvesmies Juho Hedman (ent. Hietanen) ja Eeva Nenonen. Hän osallistui jo sortovuosien aikana aktivistiliikkeen toimintaan kotipitäjässään ja vaikutti myöhemmin Kuopion työväenliikkeessä. Hedman oli myös Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen sosialidemokraattien edustajana. 1920-luvun alussa Hedman muutti Helsinkiin, jonne hän perusti valokuvausliikkeen. Hedman toimi myös työväenlehtien avustajana.
Teoksia

Pastorin kansliassa: huvinäytelmä 1:ssä näytöksessä.  Kansan lehti, Tampere 1908
"Kolmiyhteys": näytelmä 2:ssa näytöksessä.   Savon työväen sanomalehtiosuuskunta, Kuopio 1909, 2. painos 1910, 3. painos 1917
Nolla: komedia 2:ssa näytöksessä.  Savon työväen sanomalehtiosuuskunta, Kuopio 1909, 3. painos 1913, 4. painos 1917, 5. painos 1920
Natjunen naimisissa: komedia 2:ssa näytöksessä, jatkoa näytelmään "Nolla".  Savon työväen sanomalehtiosuuskunta, Kuopio 1913, 2. painos 1917, 3. painos 1921, 4. painos 1929
Pirun kelkassa : huvinäytelmä 1:ssä näytöksessä.  Savon työväen sanomalehtiosuuskunta, Kuopio 1915, 2. painos 1919, 3. painos 1921
Maalaisliittolainen : yksinäytöksinen huvinäytelmä.  Savon kansan kirjapaino, Kuopio 1922
Uusi emännöitsijä : kaksinäytöksinen näytelmä, Maalaisliiton näytelmiä 1.  Maalaisliitto, Vaasa 1940
Al-Wadi al-Gadid

| Al-Wadi al-Gadidin kuvernementti محافظة الوادي الجديد Muḥāfaẓat al-Wādī al-ǧadīd |
| --- | --- |

 Sijainti
 Koordinaatit: 24°32′44″N, 27°10′24″E 
Valtio:  Egypti
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kharga
Pinta-ala:  440 098,0 km²
Väkiluku (2006):  187 263
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  EG-WAD
Al-Wadi al-Gadidin kuvernementti (arab. محافظة الوادي الجديد‎, Muḥāfaẓat al-Wādī al-ǧadīd) on yksi Egyptin kuvernementeista. Alueen pinta-ala on 440 098,0 km² ja väkiluku 187 263 (2006). Kuvernementin hallinnollinen keskus on Kharga.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Al-Wadi al-Gadid Wikimedia Commonsissa
Ahvenus (järvi Jyväskylässä)

| Ahvenus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°56′03″N, 25°28′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.163
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,1 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  560 m  
Rantaviiva:  3,127 km  
Pinta-ala:  29,238 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenus 
Ahvenus  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Ahvenuksen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 29 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,1 metriä mpy.
Ahvenus (Padasjoki)

| Ahvenus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°15′05″N, 25°17′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Vääntämään 
Järvinumero:  14.221.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,1 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,775 km  
Pinta-ala:  1,78 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenus 
Ahvenus  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Sallanmäen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 146,1 metriä mpy.
Al-Waqi’a

Katkelma suurasta 56 pohjois-afrikkalaisesta Koraanista 900-luvulta.
Al-Waqi’a (arab. الواقعة‎. suom. Onnettomuuden suura) on Koraanin 56. suura ja luokitellaan mekkalaiseksi. Jakeet 81–82 ovat kuitenkin medinalaisia. Suura sisältää 96 jaetta. Suura on saanut nimensä ensimmäisessä jakeessa olevasta sanasta ("Kun suuri onnettomuus kohtaa").
Sisältö

Suura käsittelee Jumalan tunnusmerkkejä luonnossa, tuomiopäivää, Paratiisia ja Helvettiä.
Suura 56 arabiankielisenä resitaationa
Helmar Müller

| Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Länsi-Saksa> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | México 1968 | 4×400 m |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Wien 1970 | 4×400 m |  |
Helmar Müller (11. elokuuta 1939 Sombor, Jugoslavian kuningaskunta – 9. kesäkuuta 2023) oli Länsi-Saksaa edustanut pikajuoksija ja olympiamitalisti.
Müller voitti Länsi-Saksan pitkän viestin joukkueessa olympiapronssia Méxicossa 1968 ja sisäratojen EM-pronssia Wienissä 1970. Méxicossa hän juoksi 400 metrillä välieriin mutta karsiutui loppukilpailusta. Hänen ennätyksensä 400 metrillä oli Meksikon olympialaisissa juostu 45,77 sekuntia. Müller kuoli 83-vuotiaana 9. kesäkuuta 2023.
Ahvenjärvi (Vesilahti, Linnamaa)

| Ahvenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Vesilahti
Koordinaatit:  61°15′23″N, 23°28′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  oja Havatojaan 
Järvinumero:  35.218.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,4 m 
Rantaviiva:  2,802 km 
Pinta-ala:  0,13175 km² 
 fiAhvenjärvi 
Ahvenjärvi  on Pirkanmaalla Vesilahden Linnamaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ahvenjärvi on osa Naarvanjoen valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Järvi sijaitsee kallioisten mäkien välisessä painanteessa Linnamaan eteläpuolella. Rannat ovat monin paikoin jyrkkiä ja kivikkoisia, mutta länsipuolella rannat ovat suota. Järvessä on 50-metrinen saari, joka on alle 10 metriä korkea. Järven itäpäähän laskee kaksi luontaista puroa, joista toinen on Pahalammin laskuoja. Ahvenjärven oma laskuoja, joka lähtee järven luoteisrannasta, juoksee luoteeseen Heinävänvuorten Näkökallion alta ja yhtyy Havatojaan peltoaukealla. Näkökallion kohdalla se on kivikkoinen puro huomattavilla luontoarvoilla . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Lisäksi luusuan lähellä on metsästysmaja. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2986. Järven itäpäässä on luonnonsuojelualue, joka ulottuu järven rantaan asti. Se sisältää Pahalammin ja sen ympäristön.
Historiaa

Vuonna 1855–1856 kootussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ahvenajärvi”. Kartassa järven laskuoja on piirretty Särkijärveen. Järvi vaikuttaa autiolta.
Vuoden 1959 peruskartassa järvi oli autio lukuun ottamatta metsästysmajaa. Järveen ei ollut kaivettu yhtään suo-ojaakaan. Vuoden 1980 ja 1993 kartassa näkyvät nykyiset ojat ja yksi mökki, mutta teitä ei näy.
Helmen Kütt

| Helmen Kütt |
| --- | --- |
 Kütt vuonna 2011
Viron sosiaaliturvaministeri
 Rõivasin I hallitus 26.3.2014–9.4.2015  
Edeltäjä:  Taavi Rõivas
Seuraaja:  Margus Tsahkna
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1961 (ikä 63) Viljandi
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen puolue
Helmen Kütt (s. 28. heinäkuuta 1961 Viljandi) on virolainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko, joka toimi Viron sosiaaliturvaministerinä 2014–2015.
Helmikuussa 2014 Andrus Ansip ilmoitti eroavansa pääministerin tehtävistä, minkä seurauksena istuva hallitus hajotettiin. Uusi hallitus muodostettiin reformipuolueen ja sosiaalidemokraattisen puolueen välille, ja se jatkaa vuoden 2015 vaaleihin saakka. Sosiaalidemokraatit ilmoittivat Küttin nousevan hallituksen sosiaaliministeriksi.
Al-Dayyan

Qatarin kunnat:  Al-Dayyan on merkitty numerolla 4.
Al-Dayyan on yksi Qatarin seitsemästä kunnasta. Se sijaitsee Persianlahden rannalla pääkaupunki Dohan pohjoispuolella..
Al-Dayyanin pinta-ala on 249 km². Kunnan asukasluku vuonna 2015 oli  54 339.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Al-Dayyan Wikimedia Commonsissa
Qatarin kunnat
al-Dauha
al-Khawr
al-Wakra
al-Dayyan
al-Rayyan
al-Šamal
Umm Salal