stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jõksi järv
Vesistösuhteita

Järvi kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen ja se on joen läpivirtausjärvi. Järven itäpäähän laskee 150 metriä pitkä Vähkjärven laskuoja. Tämän valuma-alueella ovat myös Piigandi järv ja pieni Sulõndu järv. Järven pohjassa on paljon lähteitä. Võhandu laskee 20 kilometrin päässä Vagulaan ja 153 kilometrin päässä Võhandun joensuussa Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimitys.
Jönköping

| Jönköping |
| --- | --- |

 Jönköping
 Koordinaatit: 57°46′58″N, 14°9′38″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Jönköpingin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  44,82 km²
Väkiluku:  89 396
 – Väestötiheys:  1 994,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jönköpingin Sofiankirkko.
Jönköpingin Östra Storgatan 91 oli Dag Hammarskjöldin syntymäkoti.
Kinnarps Arena, jossa HV71-jääkiekkoseura pelaa.
Jönköping on samannimisen Jönköpingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 89 396 asukasta.
Jönköpingin kaupunki perustettiin 18. toukokuuta 1284, ja se oli kaupunkina 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Jönköpingissä sijaitsee vuonna 1634 perustettu Götan hovioikeus. Jönköping on Kuopion ystävyyskaupunki. HV71 on Jönköpingissä toimiva jääkiekkoseura ja Jönköpings Södra IF vuodeksi 2006 Superettaniin ja 2016 Allsvenskaniin noussut jalkapallojoukkue.
Kaupunki tunnetaan lempinimellä "Smålandin Jerusalem" (ruots. Smålands Jerusalem).
Väestönkehitys

| Jönköpingin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 66 875 | 66 875 |
| 1965 | 1965 |    | 71 033 | 71 033 |
| 1970 | 1970 |    | 80 693 | 80 693 |
| 1975 | 1975 |    | 78 650 | 78 650 |
| 1980 | 1980 |    | 76 027 | 76 027 |
| 1990 | 1990 |    | 76 275 | 76 275 |
| 1995 | 1995 |    | 79 914 | 79 914 |
| 2000 | 2000 |    | 81 372 | 81 372 |
| 2005 | 2005 |    | 84 423 | 84 423 |
| 2010 | 2010 |    | 89 396 | 89 396 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Jönköping kasvoi yhteen Lockebon ja Norrahammarin kanssa vuonna 1970.
Kaupunginosat

Seuraavassa on lueteltu Jönköpingin ja Huskvarnan kaupunginosat:
| --- | --- |
 Brunstorp  Bymarken  Bäckalyckan  Dalvik  Egna Hem  Ekhagen  Gräshagen  Haga  Hisingstorp  Hovslätt  Kålgården  Liljeholmen  Ljungarum  Mariebo :  Norrängen  Pettersberg  Rosenlund  Råslätt  Skänkeberg  Stensholm  Söder (Jönköping)  Söder (Huskvarna)  Torpa  Väster  Vättersnäs  Öster  Österängen  Öxnehaga
Media

Paikallislehti Jönköpings-Posten ilmestyy kuudesti viikossa ja sen levikki on reilut 20 000.
Tunnettuja asukkaita

John Bauer, taidemaalari
Agnetha Fältskog, laulaja
Sanni Hakala, jääkiekkoilija
Stefan Liv, jääkiekkoilija
Dag Hammarskjöld, diplomaatti
Vladimir Oravsky, kirjailija
Nina Persson, The Cardigans
Viktor Rydberg, kirjailija
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Högskolan i Jönköping (ruotsiksi)
Paikallinen liikenneyhtiö (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Tulitikkumuseo (Arkistoitu – Internet Archive)
Jönköpingin läänin kuntien keskustaajamat
Taivainen

Taivainen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Juha Taivainen, urheiluselostaja
Kalle Taivainen (s. 1973), teatteriohjaaja, muusikko, juontaja ja näyttelijä
Olli-Markus Taivainen (s. 1989), suunnistaja ja hiihtosuunnistaja
Tauno Taivainen (1908–1971), kommunisti ja Etsivän keskuspoliisin ilmiantaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Suninlampi

| Suninlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°51′59″N, 26°23′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Konneveteen 
Järvinumero:  14.711.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,1 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,7 km  
Pinta-ala:  1,459 ha  
Suurin syvyys:  1,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuninlampi 
Suninlampi  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Kuuslahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.
Tappava talvi

| Tappava talvi |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Marcus Hägg
Käsikirjoittaja:  Marcus Hägg
Tuottaja:  Mikko Paara Siegfried Terpoorten Marcus Hägg
Säveltäjä:  Michael Sauter
Kuvaaja:  Kari Kylänpää
Leikkaaja:  Tuomas Niemi
Lavastaja:  Stewen Hollander
Pääosat:  Mikko Paara Barbara Terpoorten Siegfried Terpoorten Esko Roine
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi Sveitsi
Tuotantoyhtiö:  Elokuvatuotanto Salt Bartholomäus Films
Ensi-ilta:  1. marraskuuta, 2013
Kesto:  93 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tappava talvi on Marcus Häggin ohjaama ja käsikirjoittama suomalais-sveitsiläisenä yhteistuotantona tehty jännitys-, rikos- ja toimintaelokuva vuodelta 2013.
Elokuva kertoo sveitsiläisestä pariskunnasta, joka on lomalla Lapissa. He vuokraavat mökin Tapanilta , joka on paikallinen eräopas. Pian mökin vuokraamisen jälkeem Tapania syytetään veljensä murhasta ja hän turvautuu mökin vuokranneen sveitsiläispariskunnan apuun.
Sääksjärven koulu (Lempäälä)

Sääksjärven koulu syksyllä 2017.
Sääksjärven koulu on Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva peruskoulu, jossa on noin 800 oppilasta esikoululaisista yhdeksäsluokkalaisiin. Koulun toimintaperiaatteena on kasvattaa oppilaista itsensä tuntevia, vastuuta kantavia ja yhteistyökykyisiä kansalaisia huomioiden kunkin oppilaan yksilölliset edellytykset. Koulun rehtorina toimii Jussi Karjalainen.
Sääksjärven koulussa luovuttiin jälki-istunnoista syksyllä 2006. Oppilaan toimiessa sääntöjen vastaisesti hänet määrätään kasvatuskeskusteluun.
Sääksjärven koulun joustavan perusopetuksen tilat.
Aiheesta muualla

Sääksjärven koulun kotisivut
Tap-Step

Tap-Step ry on steppauksen harrastajien yhdistys.[lähde? ]
Tap-Step ry perustettiin vuonna 1971 Helsingissä Eva Hemmingin opetusryhmän ympärille. Tap-Step on siis stepin harrastajien yhdistys eikä varsinainen tanssikoulu.
Yhdistyksessä pidetään eri tasoisia tunteja omien harrastajaohjaajien vetäminä. Alkeiskursseja järjestetään 2–3 kertaa vuodessa. Tunneilla kävijöitä on kaikenikäisiä ja askelsarjojen sekä tekniikan lisäksi kokeillaan myös erilaisia rytmiharjoituksia.
Aktiivisimmille jäsenille steppi on jo elämäntapa, ei pelkästään harrastus tai tanssitunti, jonne mennään kerran viikossa.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Tap-Step ry:n kotisivut
www.steppi.fi
Tapa (kunta)

Tapa oli kunta Virossa Länsi-Virumaalla. Kuntaan kuului Tapan epäitsenäinen kaupunki.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Tapa ja Tamsalu yhdistettiin uudeksi Tapan kunnaksi.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Tapan kunnassa (Tapan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 7 961 asukasta, joista 5 388 (67,7 %) oli virolaisia, 1 983 (24,9 %) venäläisiä ja 576 (7,2 %) muita kansallisuuksia.
Sydän (kulttuuri)

Sydän
Sydän on monissa kulttuureissa uskottu ihmisen elämänvoiman, hengen tai sielun asuinpaikaksi. Sydäntä on kuvattu erilaisin symbolein, joista tunnetuin (♥) on levinnyt lähes maailmanlaajuiseksi rakkauden symboliksi. Sydän merkitään usein tekstiviesteissä ja muissa merkkipohjaisissa viestinnän muodoissa kirjoittamalla peräkkäin pienempi kuin -merkki ja numeromerkki kolme: <3. Symboli esiintyy myös pelikorteissa yhtenä maatunnuksista, jolloin siitä käytetään nimitystä hertta.
Sydämen symbolin muotoinen mansikkapiirakka.
Sydämen merkitys kansanperinteissä

Useita elimiä ja ruumiinosia on pidetty sielun asuinpaikkoina. Merkittävimmät näistä ovat olleet pää, sydän ja vatsa. Usein sydän on katsottu tunteisiin ja voimiin liittyvien ihmisen henkisten puolten kodiksi. Muita ominaisuuksia on voitu yhdistää muihin ruumiinosiin. Esimerkiksi useat metsästäjä-keräilijäkansat uskovat saaliseläimen sielun kodiksi pään, mutta voimien ja luonteen kodiksi sydämen. Päätä on käsitelty kunnioituksella ja pää on ollut juhlissa kunniapaikalla, jotta eläin palaisi luontoon. Sydän taas on voitu syödä saaliin voimien saamiseksi.
Vielä nykyisinkin puhutaan vertauskuvallisesti päästä järjen kotina ja sydämestä tunteiden kotina. Tunteiden yhdistäminen sydämeen on vaikuttanut monista luonnolliselta, sillä arvokkaimpia tunteita koetaan usein jotakuinkin rintakehän paikkeilla. Pelko taas tuntuu monista enemmän vatsassa. Vaikka päätä on tieteellisissä yhteyksissä jo kauan pidetty kaiken henkisen toiminnan sijaintipaikkana, on aivan viime aikoina kiinnitetty huomiota vatsasta ja suolistosta löytyneeseen tiheään hermoverkostoon. Joidenkin tutkijoiden mukaan osa tunteista voi sittenkin sijaita vatsassa ja suolistossa, jossa ne tuntuvatkin sijaitsevan, tosin tämä on kiistanalaista.
Sydän varhaisessa filosofiassa ja tieteessä

Monet antiikin ajan ja keskiajan tiedemiehet ja filosofit Aristoteles mukaan luettuna ajattelivat ajatusten, tunteiden ja järkeilyn sijaitsevan sydämessä, kieltäen pään ja aivojen osuuden. Stoalaisten mukaan ihmisen sielu sijaitsee sydämessä. Kuitenkin esimerkiksi parantajat ja lääkärit ovat jo varhain tienneet, että pään alueen vammat vahingoittavat henkisiä toimintoja eniten.
Kreikkalainen lääkäri Galenos arveli intohimon sijaitsevan maksassa, ajattelun aivoissa ja tunteiden sydämessä. Hän esitti tämän käsityksen yhdessä todeksi osoittautuneen käsityksensä kanssa siitä, että sydän ylläpitää verenkiertoa. Joidenkin mukaan Galenoksen peruja on ollut myöhempi tunteiden tosiasiallinen tai vertauskuvallinen sijoittaminen sydämeen.
Sydän on lähes yleismaailmallisesti tunnettu rakkauden symboli. Symboli muistuttaa vain etäisesti sydäntä, ihmisen verenkiertoa ylläpitävää sisäelintä. Sydäntä on itse asiassa kuvattu useanlaisilla symboleilla. Nykyisin tunnetuimman sydämen symbolin ei itse asiassa arvella alun perin kuvanneen sydäntä, vaan naisen pakaroita. Symboli on mahdollisesti kreikkalaisperäinen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Reijo Heikkinen: Sydän tuntee kaiken[vanhentunut linkki]. Kainuun Sydänyhdistyksen 50-vuotisjuhlassa 26.10.2007.
Sydämen symboli ystävänpäivän kortissa vuodelta 1910.
Tankiot

| Tankiot |
| --- | --- |
 Vehnätankio (Camelina microcarpa)
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset (engl. Eudicots)
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit
Suku::  Tankiot Camelina  Crantz
Katso myös
   Tankiot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tankiot (Camelina) on kasvisuku ristikukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu kahdeksan lajia. Tankioiden lähimpiä sukuja ovat ohraruohot (Neslia) ja lutukat (Capsella).
Tankiolajeja

pellavatankio (Camelina alyssum )
pikkupellavatankio eli pellavatankio (C. alyssum subsp. alyssum)
isopellavatankio eli liinatankio (C. alyssum subsp. integerrima)
turkintankio (Camelina hispida)
vehnätankio (Camelina microcarpa )
hietavehnätankio (C. microcarpa subsp. microcarpa)
venäjänvehnätankio (C. microcarpa subsp. pilosa)
ruistankio (Camelina sativa)
Suomessa kasvaa tai on joskus kasvanut neljä tankiolajia. Ne ovat tietyn peltoviljelykasvin kanssa kasvamiseen valikoituneita rikkakasveja, jotka ovat merkittävästi harvinaistuneet 2000-luvulle mennessä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tankiot (Camelina)
ITIS: Camelina (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Camelina (englanniksi)
Flora of China: Camelina (englanniksi)
Säännöllinen monitahokas

| --- | --- |
Osa artikkelisarjaa Geometria

 Tasogeometria  Piste  Suora  Käyrä  Taso  Pinta  Pinta-ala  Pituus  Kulma  Trigonometria  Ympyrä  Ellipsi  Monikulmio  Kolmio  Nelikulmio  Suorakulmio  Neliö  Suunnikas  Neljäkäs  Puolisuunnikas  Avaruusgeometria  Tilavuus  Avaruuskappale  Pallo  Kartio  Lieriö  Särmiö  Suuntaissärmiö  Suorakulmainen särmiö  Säännöllinen monitahokas  Platonin kappale  Tetraedri  Heksaedri eli kuutio  Oktaedri  Dodekaedri  Ikosaedri  Keplerin–Poinsot'n kappale  Euklidinen geometria  Paralleeliaksiooma  Epäeuklidinen geometria  Hyperbolinen geometria  Elliptinen geometria  Analyyttinen geometria : 
Säännöllinen monitahokas on monitahokas, jonka tahkot ovat yhdenmuotoisia, säännöllisiä monikulmioita ja jotka on järjestetty samalla tavalla kustakin kärjestä. Säännöllisiä monitahokkaita on yhdeksän erilaista: viisi Platonin kappaletta ja neljä Keplerin–Poinsot’n kappaletta.
Jõgevamaa

| Jõgevamaa |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Viro
Kuntia:  3
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Jõgeva
 – Maaherra:  Viktor Svjatõšev
Pinta-ala:  2 544,86 km²
Väkiluku (1.1.2018):  29 544
 – väestötiheys:  12 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  EE-49
 
Maakunnan verkkosivut
Jõgevamaan kunnat vuodesta 2017.
Jõgevamaan kunnat vuoteen 2017 asti.
Multikopteri video Laiusen linnanrauniot
Jõgevamaa on Viron maakunta. Sen pinta-ala on 2 545 km² ja asukasluku vajaat 30 000. Maakunnan keskus on Jõgeva.
Maantiede

Jõgevamaa rajoittuu idässä Peipsijärveen, etelässä Tartumaahan, lounaassa Viljandimaahan, luoteessa Järvamaahan, pohjoisessa Länsi-Virumaahan ja koillisessa Itä-Virumaahan.
Jõgevamaassa on koko Itä-Euroopan huomattavimmat moreeniselänteet, etenkin Voorenmaan alueella. Voorenmaalla (Tarton pohjoispuolella) on selvästi nähtävissä jääkauden jälkeinen mannerjään vetäytyminen kaakosta luoteeseen samansuuntaisten harjujen ja niiden välissä olevien järvien täplittäessä maisemaa.[lähde? ]
Kaupungit ja kunnat

Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Jõgevamaan kahdeksasta kunnasta ja kolmesta kaupungista sekä kahdesta Itä-Virumaan kunnasta (Avinurme, Lohesuu) muodostettiin kolme kuntaa. Palan ja Tabiveren kuntien alueet siirrettiin Tartumaalle. Jõgevamaan kunnat väkilukuineen (1.1.2018) ovat:
| Kunta | väkiluku (1> 1.2018) |
| --- | --- |
Jõgevan kunta: 13 889
Mustveen kunta: 5 643
Põltsamaan kunta: 10 012
Jõgevamaa: 29 544
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Jõgevamaalla oli 31 376 asukasta, joista 28 624 (91,2 %) oli virolaisia, 2 190 (7,0 %) venäläisiä ja 543 (1,7 %) muita kansallisuuksia.
Talous

Maakunnan teollisuudenaloja ovat elintarvike- ja puutuoteteollisuus.
Kuvia

Kuremaan kartano.
Kuremaan kartanon tuulimylly.
Torman kirkko.
Kaiu järv.
Laiusen linnanrauniot.
Vanha koulurakennus Palamusessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jõgevamaa Wikimedia Commonsissa
Jõgevamaan matkailusivut
Suurkaupungin hait (vuoden 1981 elokuva)

| Suurkaupungin hait> Thief |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Mann
Käsikirjoittaja:  Michael Mann
Perustuu:  Frank Hohimerin kirjaan The Home Invaders
Tuottaja:   Jerry Bruckheimer  Ronnie Caan 
Säveltäjä:  Tangerine Dream
Kuvaaja:  Donald E. Thorin
Leikkaaja:  Dov Hoenig
Tuotantosuunnittelija:  Mel Bourne
Pääosat:   James Caan  Tuesday Weld  Robert Prosky  Willie Nelson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Mann/Caan Productions
Levittäjä:  United Artists
Ensi-ilta:   1981-3-2727. maaliskuuta 1981 (Yhdysvallat)  1981-5-1616. toukokuuta 1981 (Cannes)  1981-9-1111. syyskuuta 1981 (Suomi)  
Kesto:  123 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  5,5 miljoonaa dollaria
Tuotto:  11,5 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suurkaupungin hait (videolevityksessä Suurkaupungin lait, engl. Thief) on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen jännityselokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Michael Mann. Se on Mannin esikoisohjaus, ja sen pääosaa esittää James Caan. Elokuva perustuu löyhästi entisen murtovarkaan Frank Hohimerin omaelämäkertakirjaan The Home Invaders: Confessions of a Cat Burglar ja kertoo Caanin esittämästä ammattirikollisesta, joka yrittää paeta rikollista elämää. Sivuosia esittävät Tuesday Weld, James Belushi, Robert Prosky, Dennis Farina ja Willie Nelson. Elokuvan musiikit on säveltänyt saksalainen elektronisen musiikin yhtye Tangerine Dream.
Suurkaupungin lait sai Yhdysvaltain-ensi-iltansa 27. maaliskuuta 1981 ja Suomen-ensi-iltansa 11. syyskuuta 1981. Se esitettiin myös Cannesin elokuvajuhlilla 16. toukokuuta 1981, missä se kilpaili Kultaisesta palmusta. Elokuva sai ylistävän vastaanoton ja elokuvakriitikko Roger Ebert kutsui sitä älykkäimmäksi näkemäkseen trilleriksi. Elokuvan useita minuutteja kestävää kahvilamonologikohtausta ollaan pidetty elokuvan kohokohtana, ja James Caan on itse nimennyt sen hänen uransa suosikkikohtaukseksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  James Caan  | … |  Frank   |
|  Tuesday Weld  | … |  Jessie   |
|  Willie Nelson  | … |  David ”Okla” Bertinneau   |
|  James Belushi  | … |  Barry   |
|  Robert Prosky  | … |  Leo   |
|  Tom Signorelli  | … |  Attaglia   |
|  Dennis Farina  | … |  Carl   |
|  Nick Nickeas  | … |  Nick   |
|  W.R. Bill Brown  | … |  Mitch   |
|  Norm Tobin  | … |  Guido   |
|  John Santucci  | … |  ylikonstaapeli Urizzi   |
|  Gavin MacFadyen  | … |  etsivä Boreksco   |
|  Chuck Adamson  | … |  etsivä Ancell   |
|  Sam Cirone  | … |  etsivä Martello   |
|  Spero Anast  | … |  etsivä Bukowski   |
|  Walter Scott  | … |  etsivä Simpson   |
|  Hal Frank  | … |  Joe ”Gags”   |
|  Patti Ross  | … |  Marie   |
|  Mike Genovese  | … |  Ian   |
|  Nathan Davis  | … |  Grossman   |
|  Michael Paul Chan  | … |  kiinalainen tarjoilija   |
|  William Petersen  | … |  Katz & Jammerin baarimikko   |
|  Del Close, Bruce A. Young ja John Kapelos  | … |  mekaanikot   |
Aiheesta muualla

Suurkaupungin hait Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suurkaupungin hait Elonet.
Suomen Kairon-suurlähetystö

| Suomen Kairon-suurlähetystö |
| --- | --- |
Osoite:  3, shari Abu El Feda, 13. kerros, 11211 Zamalek, Kairo
Sijainti:  Kairo, Egypti
Koordinaatit:  30.06369°N, 31.21608°E
Omistaja:  Suomen valtio
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Kairon-suurlähetystö on Suomen ulkomainen edustusto Egyptin pääkaupungissa Kairossa. Edustustoa johtaa syksystä 2021 lähtien tätä ennen Afganistanin Kabulissa (2019-2021) toiminut suurlähettiläs Pekka Kosonen. Häntä ennen suurlähettiläänä on toiminut Laura Kansikas-Debraise.
Suomi tunnusti Egyptin 8. huhtikuuta 1922. Jo samana vuonna käynnistyi kunniakonsuliedustus Aleksandriassa. Toinen maailmansota muutti alueen poliittista tilannetta ja 5.1.1942 Egypti katkaisi diplomaattisuhteet Suomeen. Sodan aikana Ruotsin lähetystö valvoi Suomen etuja Egyptissä. Diplomaattisuhteet solmittiin uudelleen 15. helmikuuta 1947. Kahdeksan vuotta myöhemmin Suomen Rooman lähettiläs sivuakkreditoitiin Kairoon. Heinäkuussa 1959 Kairossa edellisvuodesta toiminut kaupallinen kanslia muutettiin suurlähetystöksi. Maiden väliset poliittiset ja kaupalliset suhteet kehittyivät kattavammiksi.
Nykyään suurlähetystö on sivuakkreditoitu Sudaniin. Suurlähettiläs on Suomen pysyvä edustaja Arabiliitossa.
Suomeen matkustavien egyptiläisten tai sudanilaisten Schengen-viisumin hakeminen ja ajanvaraus tapahtuu viisumikeskukseen ulkoistetun palveluntarjoajan välityksellä (VFS Global).
Aiheesta muualla

Suomi ulkomailla: Egypti (finlandabroad.fi)
Suomen edustustot ulkomailla (um.fi)
Svarttinden

Svarttinden
| --- | --- |
Tyyppi:  mäki 
Sijainti:  Nordland,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  767 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Svarttinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Våganin kunnassa, Norjan Lofooteilla. Huipun korkeus on 767 metriä ja se on Gimsøyan korkein.
Tambovin kuvernementti

| Tambovin kuvernementti Тамбовская губерния, Tambovskaja gubernija |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Tambovin kuvernementti Venäjän keisarikunnan kartalla 1914.
Valtio:   Venäjä
Perustettu:  1779
Lakkautettu:  1928
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tambov
Pinta-ala:  66 588 km²
Väkiluku (1897):  2 684 030
Kielet:  venäjä
Tambovin kuvernementti (ven. Тамбо́вская губе́рния, Tambovskaja gubernija) oli hallintoalue Venäjällä vuosina 1779–1928. Sen pinta-ala oli 66 588 neliökilometriä ja asukasluku 2 684 030 henkeä (vuonna 1897, väestönlaskenta). Kuvernementin hallinnollinen keskus oli Tambovin kaupunki.
Kuvernementti rajoittui pohjoisessa Vladimirin ja Nižni Novgorodin, idässä Penzan ja Saratovin, etelässä Voronežin sekä lännessä Orjolin ja Rjazanin kuvernementteihin. Se käsitti 12 kihlakuntaa, joiden keskukset olivat Borisoglebsk, Jelatma, Kirsanov, Kozlov, Lebedjan, Lipetsk, Moršansk, Šatsk, Spassk, Tambov, Temnikov ja Usman. Asukkaista oli vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan 95,5 prosenttia venäläisiä, 3,3 prosenttia mordvalaisia ja 0,6 prosenttia tataareja. Väestön pääelinkeino oli maanviljely.
Tambovin käskynhaltijakunta perustettiin vuonna 1779. Vuonna 1780 osa siitä liitettiin Saratovin ja Voronežin kuvernementteihin. Vuonna 1797 kuvernementtiin liitettiin osa lakkautetusta Penzan kuvernementista, joka perustettiin uudelleen vuonna 1802.
Jelatman, Spasskin ja suurin osa Šatskin kihlakunnasta liitettiin vuonna 1923 Rjazanin kuvernementtiin. Temnikovin kihlakunta jaettiin Nižni Novgorodin, Penzan ja Rjazanin kuvernementtien kesken. Lähes koko Usmanin kihlakunta sekä yksi Borisoglebskin kihlakunnan volosti liitettiin Voronežin kuvernementtiin. Samalla osa Novohopjorskin ja Zadonskin kihlakunnista liitettiin Tambovin kuvernementtiin. Lebedjanin kihlakunta liitettiin Lipetskin kuvernementtiin vuonna 1924.
Tambovin kuvernementti lakkautettiin vuonna 1928. Sen alue liitettiin Keskiseen mustanmullan alueeseen, jonka hallinnollinen keskus oli Voronež. Keskinen mustanmullan alue jaettiin vuonna 1934 Kurskin ja Voronežin alueiksi. Jälkimmäisestä erotettiin vuonna 1937 Tambovin alue.
Svatopluk Beneš

Svatopluk Beneš vuonna 1938.
Svatopluk Beneš (24. helmikuuta 1918 Roudnice nad Labem – 27. huhtikuuta 2007 Praha) oli tšekkiläinen elokuvanäyttelijä. Häntä pidettiin viimeisenä Tšekkoslovakian tšekkiläisenä elokuvatähtenä.
Beneš aloitti uransa elokuvissa vuonna 1935 ja tuli tunnetuksi yliluutnantti Lukaschina vuoden 1955 Kunnon sotamies Švejk filmatisoinnissa. Hän oli mukana noin 80:ssä elokuvassa, joista viimeiseksi jäi vuonna 2003 valmistunut Želary, joka sai myös Oscar-ehdokkuuden. Hän kärsi kuitenkin dementiasta jo viimeisen elokuvan kuvausten aikana ja viettikin viimeiset vuotensa prahalaisessa sairaalassa.
Säännös

Säännös on noudatettavaksi tarkoitettu, yksipuolinen ja julkinen tahdon ilmaisu, jonka sisältönä on määräys tai ohje. Tavallisesti kyseessä on julkisen vallan säätämä normi eli oikeussäännös. Säännös muodostuu useasta lainkohdasta, joka on yksinomaan tekninen nimitys pykälille, momenteille, kohdille ja alakohdille. Toisaalta yhdessä lainkohdassa voi olla useita säännöksiä.
Säännöstö

Säännöstö on säännöksistä muodostuva kokonaisuus, joka on annettu jonkin asian saattamiseksi sääntelyn alaiseksi.