stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Just Whitney

| Just Whitney Whitney Houston |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. joulukuuta 2002
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Babyface, Bobby Brown, Kevin "She'kspere" Briggs, Missy Elliott, Gordon Chambers, Rob Fusari, Ricky Minor, Trey Taylor
 Tyylilaji: Pop, R&B
 Levy-yhtiö: Arista Records
Whitney Houstonin muut julkaisut
| Love, Whitney 2001 | Just Whitney 2002 | One Wish: The Holiday Album 2003 |
Just Whitney on Whitney Houstonin viides studioalbumi. Se julkaistiin 10. joulukuuta vuonna 2002. Albumi ei menestynyt yhtä hyvin kuin Houstonin edelliset albumit, ja sen julkaisemista varjosti Houstonin ja hänen silloisen aviomiehensä, Bobby Brownin, väitetyt huumeongelmat.
Just Whitney debytoi Yhdysvaltain singlelistan kymmenen parhaan joukossa julkaisuviikollaan. Yhdysvalloissa se myös myi platinaan oikeuttavan määrän, kun taas maailmanlaajuisesti se myi noin kolme miljoonaa kappaletta.
Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet "Whatchulookinat", "One of Those Days", "Try It On My Own" sekä "Love That Man".
Kappalelista

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Whatchulookinat | Whitney Houston, Jerry Muhammed, Andre Lewis, Tammie “Taboo” Harris | Bobby Brown, Muhammad 2G | 3.34 |  |  |  |  |  |
| 2. | Tell Me No | Annie Roboff, Holly Lamar, Kandi Burruss, Babyface | Babyface | 3.44 |  |  |  |  |  |
| 3. | One of Those Days | Kevin “She’kspere” Briggs, Patrice “Buttaphly” Stewart, Dwight, “Lil’ Skrapp” Reynolds, Ernest Isley, Marvis Isley, Kelly Isley, Ronald Isley, Rudolph Isley, Christopher Jasper | Kevin “She’kspere" Briggs | 4.13 |  |  |  |  |  |
| 4. | Things You Say | Missy Elliott, Charlene Keys, Charlie Bereal, Kenny Bereal | Missy Elliott | 4.10 |  |  |  |  |  |
| 5. | My Love (featuring Bobby Brown)  | Teddy Bishop, Gordon Chambers, Greg Charley | Teddy Bishop, Gordon Chambers | 3.28 |  |  |  |  |  |
| 6. | Love That Man | Rob Fusari, Eritza Laues, Balewa Muhammad, Calvin Gaines, Bill Lee, Babyface | Rob Fusari, Babyface | 3.28 |  |  |  |  |  |
| 7. | On My Own | Jason Edmonds, Nathan Walton, Babyface, Carol Bayer Sager, Aleese Simmons | Babyface | 4.40 |  |  |  |  |  |
| 8. | Dear John Letter | Kevin “She’kspere" Briggs, Patrice “Buttaphly” Stewart, Dwight, “Lil’ Skrapp” Reynolds | Kevin “She’kspere" Briggs | 4.34 |  |  |  |  |  |
| 9. | Unashamed | Troy Taylor, Stephanie Salzman, Darius Good, Luke Paterna | Troy Taylor, The Formula (Darius Good, Luke Paterno) | 3.38 |  |  |  |  |  |
| 10. | You Light Up My Life | Joe Brooks | Babyface, Ricky Minor | 3.43 |  |  |  |  |  |
| 11. | Whatchulookinat (P. Diddy Remix) (featuring P. Diddy)  | Whitney Houston, Jerry Muhammed, Andre Lewis, Tammie “Taboo” Harris, Harry Palmer, Christopher Stain, Deborah Harry, Lawrence Parker, Jesse West | Mario “Yellow Man” Winans, Sean “P. Diddy” Combs, Yogi | 4.08 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 39.08 |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Whitney Houstonin levyjen tiedot Billboardin sivuilla
Kanda Bongo Man

Kanda Bongo Man (s. 1955, Inongo) on kinshasankongolainen soukous-muusikko.
Kanda Bongo Man syntyi Inongossa, silloisessa Belgian Kongossa vuonna 1955. Hän on etniseltä taustaltaan bandundu. Kanda Bongo Man jätti koulun 18-vuotiaana.
Kanda Bongo Man aloitti muusikonuransa jo kotimaassaan, mutta siirtyi vuonna 1979 Pariisiin. Hän esiintyi vuonna 1983 WOMAD-festivaaleilla Englannissa. Heinäkuussa 2005 hän esiintyi Live 8 -konsertissa Cornwallissa.
Diskografia

Iyole (1981)
Djessy (1982)
Amour Fou (1984)
Malinga (1986)
Lela Lela (1987)
Sai Liza (1988)
Kwassa Kwassa (1989)
Isambe Monie (1990)
Zing Zong (1991)
Sango (1992)
Soukous in Central Park (1993)
Sweet (1995)
Welcome to South Africa (1995)
Francophonix (1999)
Balobi (2002)
Swalati (2003)
Just a Game

| Just a Game Triumph |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1978-1979
 Julkaistu: 1979
 Tuottaja(t): Mike Levine ja Triumph
 Tyylilaji: Rock
 Kesto: 36.22
 Levy-yhtiö: Attic Kanada, RCA Yhdysvallat
Triumphin muut julkaisut
| Rock and Roll Machine 1977 | Just a Game 1979 | Progressions of Power 1980 |
Just a Game on Triumphin kolmas studioalbumi. Albumi on julkaistu 1979. Albumi on yksi yhtyeen myydyimpiä[lähde? ] ja albumilla on yhtyeen single "Lay It On The Line" ja se sisältää myös Top 40 -listalle päässeen kappaleen "Hold On".
Kappalelista

"Movin' On" (Moore) – 4:07
"Lay it on the Line" (Emmett) – 4:02
"Young Enough to Cry" (Moore) – 6:03
"American Girls" (Moore) – 5:01
"Just A Game" (Emmett) – 6:13
"Fantasy Serenade" (Emmett) – 1:39
"Hold On" (Emmett) – 6:04
"Suitcase Blues" (Emmett) – 3:01
Muusikot

Rik Emmett - kitara, laulu
Gil Moore - rummut, laulu
Mike Levine - basso
Kangaslammin koti- ja koulumuseo

| Kangaslammin koti- ja koulumuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  kotiseutumuseo, koulumuseo
Osoite:  Kangaslammintie 1, 79480 Kangaslampi (Varkaus)
Sijainti:  Kangaslammin kirkonkylä
Ylläpitäjä:  Kangaslampi-Seura ry / Kangaslammin kyläyhdistys
Koordinaatit:  62.29332°N, 28.25800°E
 fiKangaslammin koti- ja koulumuseo 
    
Kangaslammin koti- ja koulumuseo on Varkauden Kangaslammin pitäjän kirkonkylällä sijaitseva paikallismuseo. Museota ylläpitää Kangaslammin kyläyhdistys (Kangaslampi-Seura ry). Museon kokoelmiin tutustuminen on maksutonta. Museon yhteydessä toimii pieni kesäkahvila.
Museorakennus on valmistunut 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Rakennuksessa on sijainnut aiemmin muun muassa kauppa, kahvila, meijeri, poliisin virka-asunto ja kunnantoimisto.
Kanchanpurin piirikunta

| Kanchanpurin piirikunta कञ्चनपुर, Kañcanapura |
| --- | --- |
 Kanchanpurin piirikunnan sijainti Nepalissa.
 Koordinaatit: 28.962°N, 80.178°E 
Valtio:     Nepal
Kehitysalue:  Kaukolännen kehitysalue
Vyöhyke:  Mahakali
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Mahendranagar (104 599 as., 2011)
Pinta-ala  ():  1 610 km²
Väkiluku (2011)  ():  451 248
 – väestötiheys:  280 as./km²
HDI (2011):  0,475
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-MA
 
ddckanchanpur.gov.np
 Kanchanpurin piirikunnan kartta. Piirikunnan hallintokeskuksen sijainti on merkitty sinisellä symbolilla (piirikunnan länsiosassa), kaupunkialueet on merkitty vaaleansinertävällä värillä. 
Kanchanpurin piirikunta (nepaliksi कञ्चनपुर, Kañcanapura) on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Kaukolännen kehitysalueen Mahakalin vyöhykkeen eteläosassa. Piirikunta  rajoittuu etelässä Intian Uttar Pradeshin ja lännessä Uttarakhandin osavaltioon. Pohjoisessa naapurina on Dadeldhudan ja idässä Kailalin piirikunta.
Kanchanpurin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 451 248 henkeä (377 899 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 610 neliökilometriä ja väestötiheys 280 as./km2. Hallinnollinen keskus on Mahendranagar (104 599 as., 2011), joka sijaitsee linnuntietä 520 kilometriä  Kathmandusta länsiluoteeseen. Toukokuussa 2014 piirikuntaan muodostettiin kaksi uutta kaupunkia - Belauri ja Punarwas - ja joulukuussa muodostettiin vielä toiset kaksi: Dodharaa-Chandai ja Jhalari-Pipaladi.
Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään yleensä Nepalin Kaukolännen Teraille eli alankovyöhykkeeseen kuuluvaksi. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 85,2 % voidaan luokitella alempaan trooppiseen, 13,0 % ylempään trooppiseen ja 1,8 % subtrooppiseen kasvillisuusvyöhykkeeseen kuuluvaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanchanpurin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kaijalehdet

| Kaijalehdet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit
Suku::  Kaijalehdet Alternanthera  Forssk.
Katso myös
   Kaijalehdet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaijalehdet eli papukaijalehdet (Alternanthera) on revonhäntäkasveihin kuuluva kasvisuku. Siinä on noin 105 lajia, jotka ovat koko maailman tropiikissa ja subtropiikissa kasvavia ruohoja. Jotkin kaijalehdet ovat hankalia rikkakasveja tai vieraslajeja, muun muassa melkein koko Afrikkaan levinnyt Alternanthera sessilis ja Etelä-Amerikasta Yhdysvaltoihin, Aasiaan ja Australiaan levinnyt vesikaijalehti.
Lajeja

mattokaijalehti (Alternanthera caracasana)
loistokaijalehti eli papukaijalehti (Alternanthera ficoidea)
vesikaijalehti eli vesipapukaijalehti (Alternanthera philoxeroides)
rikkakaijalehti eli rikkapapukaijalehti (Alternanthera pungens)
Alternanthera sessilis
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Alternanthera
Suomen Lajitietokeskus: Kaijalehdet – Alternanthera
Joan Blondellin filmografia

Joan Blondell elokuvan Shanghai Lil trailerissa vuonna 1933
Joan Blondell (1906–1979) näytteli yli viisikymmentä vuotta kestäneen uransa aikana yli 150:ssa elokuva- ja televisiotuotannossa. Seuraavassa luettelossa ovat kaikki hänen elokuva-, televisio- ja teatteriesiintymisensä. Lisäksi Blondellin palkinnot ja ehdokkuudet ovat luetteloituna.
Muut elokuvat

| Lyhytelokuvat> Vuosi | Lyhytelokuvat> Suomenkielinen nimi | Lyhytelokuvat> Alkuperäinen nimi | Lyhytelokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1930 |  | Broadway’s Like That | Ruthin ystävätär |
| 1930 |  | The Devil’s Parade | tyttö |
| 1930 |  | The Heart Breaker | tyttö |
| 1930 |  | Warner Bros. Jubilee Dinner | oma itsensä |
| 1931 |  | How I Play Golf, by Bobby Jones No. 10: ’Trouble Shots’ | gallerian jäsen |
| 1933 |  | Just Around the Corner | rouva Graham |
| 1933 |  | Hollywood on Parade No. A-13 | oma itsensä |
| 1934 |  | Hollywood Newsreel | oma itsensä |
| 1935 |  | Things You Never See on the Screen | oma itsensä |
| 1935 |  | Screen Snapshots Series 14, No. 8 | oma itsensä |
| 1941 |  | Meet the Stars #2: Baby Stars | oma itsensä |
| 1965 |  | The Cincinnati Kid Plays According to Hoyle | oma itsensä |
Teatteri

| Teatteri> Vuosi | Teatteri> Näytelmän suomenkielinen nimi | Teatteri> Näytelmän alkuperäinen nimi | Teatteri> Rooli | Teatteri | Teatteri> Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1927 |  | The Trial of Mary Dugan | sijaisnäyttelijä | National Theatre | Broadway, New York |
| 1929 |  | Maggie the Magnificent | Etta | Cort Theatre | Broadway, New York |
| 1930 | Penny Arcade | Penny Arcade | Myrtle | Fulton Theatre | Broadway, New York |
| 1943 | The Naked Genius | The Naked Genius | Honey Bee Carroll | Plymouth Theatre | Broadway, New York |
| 1957–1958 | The Rope Dancers | The Rope Dancers | rouva Farrow | Cort Theatre ja Henry Miller’s Theatre | Broadway, New York |
Palkinnot, palkintoehdokkuudet ja muut kunniat

| Palkinnot, palkintoehdokkuudet ja muut kunniat> Vuosi | Palkinnot, palkintoehdokkuudet ja muut kunniat> Palkinto | Palkinnot, palkintoehdokkuudet ja muut kunniat> Kategoria | Palkinnot, palkintoehdokkuudet ja muut kunniat> Työ | Palkinnot, palkintoehdokkuudet ja muut kunniat> Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1952 | Oscar-palkinto | Paras naissivuosa | Sininen huntu | Ehdokkuus |
| 1958 | Tony-palkinto | Paras naissivuosa | The Rope Dancers | Ehdokkuus |
| 1960 | Tähti Hollywood Walk of Famelle | Elokuvaura |  | Voitto |
| 1966 | Golden Globe | Paras naissivuosa | Täyskäsi-Kid | Ehdokkuus |
| 1966 | National Board of Review -palkinto | Paras naissivuosa | Täyskäsi-Kid | Voitto |
| 1969 | Primetime Emmy -palkinto | Paras naispääosa draamasarjassa | Here Come the Brides | Ehdokkuus |
| 1970 | Primetime Emmy -palkinto | Paras naispääosa draamasarjassa | Here Come the Brides | Ehdokkuus |
| 1978 | Golden Globe | Paras naissivuosa | Ensi-ilta | Ehdokkuus |

Joan Blondell ja Mischa Auer elokuvassa East Side of Heaven (1939)
Blondell ja James Cagney elokuvan Shanghai Lil (1933) trailerissa
Blondell elokuvan Laulaja Venetsiasta (1935) trailerissa
Blondell ja Andy Clyde televisiosarjassa The Real McCoys vuonna 1963
Kaisa Ranta
Ooppera- ja musikaalirooleja sekä konsertteja

Johann Sebastian Bach
Johannes-passio
Matteus-passio
Anton Bruckner: Requiem
Georg Friedrich Händel
Eternal Source of Light Divine
Messias-oratorio
Ilkka Kuusisto: Muumiooppera (Miisa)
Wolfgang Amadeus Mozart
Zaide (Zaide)
La finta giardiniera (Sandrina)
Taikahuilu (Papagena, Yön kuningatar)
Requiem
Exultate, jubilate
Messu C-molli
Carl Orff: Carmina Burana
Giovanni Battista Pergolesi: Stabat Mater
Camille Saint-Saëns: Jouluoratorio, op. 12
Stephen Sondheim: Pimeä metsä (Tähkäpää)
Michael Tippett: A Child Of Our Time
Andrew Lloyd Webber
Requiem
Oopperan kummitus (Carlotta Giudicelli)
Giuseppe Verdi: Falstaff (Nanetta)
Aiheesta muualla

Kaisa Ranta
Muhoksen musiikkipäivät
Mahnalanselän alue

Mahnalanselän alue (35.51) sijaitsee Pirkanmaalla. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen ensimmäinen osa-alue. Se laskee Kuloveteen, joka kuuluu Kokemäenjoen alueeseen (35.1). Kirkkojärvi-Mahnalanselkä on alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Nokian Siurossa oleva Siuronkoski.
Mahnalanselän alue muodostuu Kirkkojärvi-Mahnalanselän ympärillä olevista lyhyistä laskuojista ja ojien valuma-alueista. Se saa suuren osan vesistään Kyrösjärvestä laskevasta Pappilanjoesta ja kaikki sen vedet laskevat Kuloveteen Siuronkosken kautta. Aivan pienet ojat luetaan kuuluvaksi Mahnalanselän lähialueeseen (35.511), jonka pinta-ala on 221 km² ilman Pappilanjoen ja Lavajärven muodostamia valuma-alueita. Näitä ojia suuremmat joet ja ojat muodostavat omat kolmannen jakovaiheen valuma-alueensa. Sellaisia valuma-alueita on Heinoonjoella (35.512), Myllyojalla (35.513), Prentinjoella (35.514), Turkimusojalla (35.515), Turkilanjärvenojalla (35.516) ja Matalusjoella (35.517). Myös Lavajärven valuma-alue (35.59) laskee tänne, mutta sitä kohdellaan toisen jakovaiheen valuma-alueena.
Kirkkojärvi-Mahnalanselkä muodostuu useasta järvimäisestä altaasta. Pohjoisin järviallas on nimeltään Kirkkojärvi, johon Pappilanjoki laskee Hämeenkyrön keskustan läpi. Valuma-alueen raja alkaa Kyröskoskesta. Vesi virtaa siitä etelään pitkää salmea pitkin ahtautuen Vanajan ja Laitilan kylien välissä Laitilansalmeen. Ennen seuraavaa kapeikkoa järvi aukeaa Kallioistenselkään, jonka länsipuolelta työntyy Telilahti Harjulanvuoren sivuitse Kierikkalan kylässä. Kallioistenselkä kapenee Ruskeen kylän kohdalla ennen Arostensalmea ja siitä työntyy itään Taivallahti. Arostensalmen eteläpää on varsin kapea, mutta sen jälkeen aukeaa suuri järviallas, johon kuuluvat Mahnalanselkä ja Alhonselkä. Tämä järviallas on täynnä lahtia ja se kapenee vielä Myllykylän kohdalla Jokisjärveen, joka on viisi kilometriä pitkä salmi. Se laskee Siuronkoskea myöten Kuloveteen.
Alla olevista järvien, jokien ja valuma-alueiden tiedoista suurin osa on tuotu SYKE-ympäristö ja paikkatietopalvelusta sekä Kansalaisen karttapaikasta.
Valuma-alueen kuvaus > Mahnalanselän lähialueelta (35.511)

Mahnalanselän lähialueelta laskee Kirkkojärvi-Mahnalanselkään useita ojia. Etelässä laskee lännestä Jokisjärveen Järvenjärven ja Pannokakon lyhyt ja yhteinen laskuoja. Vastarannalle Linnavuoren läpi laskee Hietaanoja, joka kokoaa muun muassa Kakkurinlammin, Pieni-Tappurin ja Iso-Tappurin vedet. Länteen työntyvän Alhonselän lahteen laskee Juojärven lyhyt laskuoja. Enonselän läntiseen lahteen lähes samaan kohtaan laskevat Jänninjärvi omaa ojaansa myöten ja Vastajärvenojaa myöten Jylhäjärvi, Tilkkusjärvi ja Vastajärvi. Pieni Telijärvi laskee Kirkkojärven eteläosaan lyhyellä ojalla ja sen vastarannalle laskee Raimonjärvi. Hieman pohjoiseen, mutta Laitilansalmen eteläpuolelle, laskee Hanhijärven, Pikku Samelusjärven ja Samelusjärven yhteinen oja. Järveen laskevat muutkin ojat, mutta laajojen valuma-alueidensä takia ne muodostavat itsenäiset valuma-alueensa.
Valuma-alueen kuvaus > Heinoonjoen valuma-alue (35.512)

Heinoonjoen valuma-alue (35.512) on pinta-alaltaan 8,85 km². Noin 3,7 kilometriä pitkä Heinoojoki laskee Arostensalmen kapeikkoon vastapäätä Korvurinlahtea. Joen alajuoksu on voimakkaasti perattu. Alajuoksulla siihen yhtyy oikealta Kivistoja ja Pahikeoja. Kivistoja on Ahvenusjärven ja Järviönjärven yhteinen laskuoja.
Valuma-alueen kuvaus > Myllyojan valuma-alueen (35.513)

Myllyojan valuma-alueen (35.513) pinta-ala on 35 km² ja sen laskuoja Myllyoja on 9,4 kilometriä pitkä. Se laskee Kirkkojärven eteläosan Telilahteen järven länsipuolelta. Valuma-alueen suurin järvi on Heinijärvi, joka on Myllyojan pääjärvi. Muita järviä ovat Kirvesjärvi, Haukijärvi, Parilanjärvi ja Kuolemaisjärvi, joka sijaitsee puoliksi Sastamalan puolella. Öllykäinen on nykyään kosteikkoa ja Vähäjärvi on entinen pelloksi kuivatettu järvi.
Valuma-alueen kuvaus > Prentinjoen valuma-alue (35.514)

Prentinjoen valuma-alue on pinta-alaltaan 57 km² ja sen lasku-uoma on 19,4 kilometriä Prentinjoki laskee Kyröspohjassa lännestä Kirkkojärveen. Alajuoksulla siihen yhtyy oikealta Karjosillanoja, joka on Alhajärven eli Saarenjärven laskuoja. Alhajärveen laskevat Varitunjärvi ja toinen Alhajärvi. Vähän ylempänä Prentinjokeen yhtyy oikealta Luojunoja, joka lähtee Pikku-Humpista ja kuivatetusta Lammijärvestä. Iso-Humpin laskuoja yhtyy Luojunojaan hieman alempana. Prentinjokeen yhtyy myös pitkä mutta järvetön Pahaoja. Prentinjoen latvahaara muuttu Palonjoeksi, jonka latvat alkavat Vaivianjärvestä ja Saarlammista.
Valuma-alueen kuvaus > Turkimusojan valuma-alueen (35.515)

Turkimusojan valuma-alueen pinta-ala on 21 km² ja sen laskujoki Turkimusoja on 8,1 kilometriä pitkä. Se laskee Järvenkylänjärvestä Hämeenkyrön taajamassa Pappilanjokeen lännestä. Muut valuma-alueen järvet sijaitsevat lähellä toisiaan. Särkijärvi (Hämeenkyrö) laskee Järvenkylänjärveen 100 metriä pitkää ojaa myöten. Pieni järvi Telkko laskee Pyhäjärveen, joka vuorostaan laskee Särkijärveen. Myös Taketti laskee Särkijärveen. Ulvaanharjun jarkeella sijaitsee eristynyt Kakkurilampi, jolla ei ole laskuojaa.
Valuma-alueen kuvaus > Turkkilanjärvenojan valuma-alueen (35.516)

Turkkilanjärvenojan valuma-alueen (myös Turkilanjärvenoja) pinta-ala on 22 km² ja sen laskuoja Turkkilanjärvenoja on vain pari kilometriä pitkä. Se laskee Kirkkojärven Kalalahteen idästä päin. Valuma-alueella on vain kolme järveä: pienet Paskolammi ja Ahvenusjärvi sekä suurin Valkjärvi. Ojan nimi on johdettu nykyään jo pelloksi kuivatetusta Turkkilanjärvestä.
Valuma-alueen kuvaus > Matalusjoen valuma-alue (35.517)

Matalusjoen valuma-alue, jonka pääuomaa Matalusjokea (pituus 12,5 km) kutsutaan yläjuoksulla Pinsiönjoeksi, on pinta-alaltaan 49 km² ja siinä on 13 järveä tai lampea. Matalusjoki on yli 11 kilometriä pitkä ja saa alkunsa Pinsiön­kankaalta ja laskee Jokisjärven pohjoispäähän. Keskijuoksulla joki ohittaa Pikku-Mataluksen, johon laskevat läntinen Heinijärvi ja Heinilammi sekä omasta ojastaan läntinen Hangaslammi ja itäinen Hangaslammi. Blummanojaan laskevat Toivasjärven, Korpijärven ja Nuijalammin ojat. Kivikesku laskee Pertunkorvenojaa myöten Matalusjoen ja Pinsiönjoen nimenvaihtumiskohtaan. Siihen laskevat Oksilammi, Iso Lehmijärvi, Pikku Lehmijärvi, Vähä-Kaita ja Kilpilammi.
Aiheesta muualla

Metsähonkala, Seppo: Mahnalanselän-Kirkkojärven kalastusalue (Arkistoitu – Internet Archive) - Käyttö- ja hoitosuunnitelma vuosille 2006 – 2010, Hämeenkyrö, 2006
(35.5)
Kaliakra

Keskiaikainen linnoitus Kaliakran niemessä
Kaliakra (bulg. Калиакра) on pitkä ja kapea niemimaa Etelä-Dobrujan alueella pohjoisessa Bulgariassa Mustanmeren rannikolla, 12 kilometriä itään Kavarnan kaupungista ja 60 kilometriä koilliseen alueen suurimmasta kaupungista, Varnasta. Kaliakran alueella on monia keskiaikaisia linnoituksia ja alueella esiintyy myös delfiinejä ja merimetsoja. Alueella on enimmillään 70 metrin korkuisia kallioseinämiä, joiden alla on Mustameri.
Historiaa

Kaliakralla on aikojen saatossa ollut eri kielillä eri nimiä, ja sen nykyisen nimen uskotaan tulevan bysantin kreikan sanoista kalos (kaunis) ja akra (niemi tai linnoitus). Kaliakrasta käytetään myös nimeä Kaunis niemi. Vuonna 1791 paikalla käytiin Kaliakranniemen taistelu, joka oli osa viisivuotista Venäjän ja Turkin sotaa. Niemen kärjessä on pieni keskiaikainen kirkko ja jalkajousella ampuva patsas, joka osoittaa merelle päin. Kaliakraan rakennettiin ensimmäinen moderni majakka vuonna 1866. Siellä on myös patsas ja muistomerkki 1700- ja 1800-luvulla eläneen amiraali Fjodor Ušakovin muistoksi. Hän toimi venäläisten yhtenä johtajana Venäjän ja Turkin välisessä sodassa 1787-1792.
Kaliakran sijainti kartalla
Käännös suomeksi
Kalmari

| Kalmari |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Pääjalkaiset Cephalopoda
Alaluokka::  Mustekalat Coleoidea
Lahko::  Kalmarit Teuthida
Alalahko::  Myopsina
Heimo::  Loliginidae
Suku::  Varsinaiset kalmarit Loligo
Laji::  vulgaris
Kaksiosainen nimi
 Loligo vulgaris  Lamarck, 1798 
Alalajit
 Loligo vulgaris vulgaris  Loligo vulgaris reynaudi 
Katso myös
   Kalmari Wikispeciesissä   Kalmari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalmari (Loligo vulgaris) on kalmarien lahkoon kuuluva Atlantin itäosien mustekalalaji. Sen vaipan pituus on yleensä 15–25 cm, mutta se voi kasvaa 40 cm:n mittaan.
Kalmarit ovat kymmenlonkeroisia mustekaloja. Kahdeksan suhteellisen lyhyen "tavallisen" lonkeron ohella niillä on kaksi pitkää pyyntilonkeroa. Koiraan neljäs vasemmanpuoleinen lonkero on erikoistunut parittelutehtävään.
Kalmarit saalistavat parvina. Ne syövät lähinnä kalaa ja äyriäisiä. Ne pyydystävät saaliinsa kahdella pitkällä pyyntilonkerollaan ja lamauttavat sen sylkirauhasten erittämällä myrkyllä. Lopullisesti kala kuolee, kun kalmari puraisee sitä päähän. Sukkulamainen ruumis on tarvittaessa hyvin nopea pakenemaan lyhyitä matkoja saalistajan ulottuvilta.
Kalmarit elävät rannikon tuntumassa yleensä 20–250 m:n syvyydessä. Ne ovat nopeakasvuisia ja lyhytikäisiä, ja kuolevat yleensä lisäännyttyään vuoden ikäisenä.
Kalmari on jaettu kahteen alalajiin, joista Loligo vulgaris vulgaris esiintyy Pohjanmeren ja Länsi-Afrikan välisellä alueella sekä koko Välimeressä, L. v. reynaudi eteläisessä Afrikassa. Toiset pitävät näitä erillisinä lajeina.
Kalmaria pyydetään kaupallisesti huomattavia määriä ainakin Välimeressä.
Aiheesta muualla

FAO AdriaMed: Loligo vulgaris
CephBase: Loligo vulgaris vulgaris
CephBase: Loligo vulgaris reynaudi (Arkistoitu – Internet Archive)
Vecchione M (1996). Loligo Lamarck, 1798. Inshore squid. sivustossa Tree of Life Web Project
Kanamat Botašev

| Kanamat Botašev> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. toukokuuta 1959 Nižnjaja Teberda, Karatšai-Tšerkessia, Venäjä
Kuollut: 22. toukokuuta 2022 (63 vuotta) lähellä Popasnaa, Luhanskin alue, Ukraina
Kansalaisuus:   Neuvostoliitto  Venäjä
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Neuvostoliitto  Venäjä
Palvelusvuodet:  1981–2013; 2022
Komentajuudet:  Läntisen sotilaspiirin yksikkö 23326 Voronežin lentotukikohta
Taistelut ja sodat:  Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022
Sotilasarvo:  kenraalimajuri
Kunniamerkit:  Venäjän federaation sankari (postuumisti)
Kanamat Husejevitš Botašev (ven. Канамат Хусеевич Боташев; 20. toukokuuta 1959 – 22. toukokuuta 2022) oli venäläinen kenraalimajuri, joka kuoli Venäjän Ukrainassa käymän hyökkäyssodan aikana.
Botašev syntyi Nižnjaja Teberdan kylässä Karatšajevskin piirissä Karatšai-Tšerkessian tasavallassa etelä-Venäjällä. Hän valmistui lukiosta vuonna 1976. Vuosina 1976–1977 hän suoritti Astrahanin merenkulkukoulun 1. kurssin. Vuonna 1981 hän valmistui Jeiskin sotilaslentäjäkoulusta ja vuonna 2010 Venäjän yleisesikunnan akatemiasta. Kenraalimajuriksi hänet ylennettiin vuonna 2008.
Vuonna 2012 Botašev joutui oikeuteen törmättyään Petroskoin lähellä maahan Su-27-hävittäjälentokoneella, jollaisen lentämiseen hänellä ei ollut asianmukaista lupaa tai koulutusta. Hänet tuomittiin ehdolliseen vankeuteen ja maksamaan viiden miljoonan ruplan korvaukset.
Botašev kuoli 22. toukokuuta 2022 itä-Ukrainassa lähellä Luhanskin alueella sijaitsevaa Popasnan kaupunkia, kun ukrainalaisjoukot ampuivat alas hänen lentämänsä Su-25-koneen FIM-92 Stinger -ilmatorjuntaohjuksilla. Hänen arvioidaan taistelleen Ukrainassa osana Wagner-palkka-armeijaa. Hänelle myönnettiin postuumisti Venäjän federaation sankarin arvonimi.