stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikroaaltolinkki

Pieniä näköyhteysmikroaaltolinkin antenneja
Mikroaaltolinkki on mikroaaltoja hyödyntävä tiedonsiirtomenetelmä, jota käytetään siirtämään tietoa langattomasti kahden tai useamman paikan välillä. Viestin lähettäminen ja vastaanottaminen suoritetaan radiolinkkilaitteilla. Radiolinkkilaitteet ovat lähetinvastaanottimia, joihin on liitetty modulaattori ja demodulaattori. Niiden antennit ovat useimmiten parabolisia voimakkaasti suuntavia antenneja, joiden keilanleveys on 1–3 astetta. Lähetettävä signaali moduloidaan aluksi välitaajuudelle, siirretään kaapelissa mastoon ja muunnetaan mastossa olevassa lähettimessä sopivalle mikroaaltotaajuudelle. Vastaanottimessa suoritetaan käänteinen operaatio. Mikroaaltolinkkijärjestelmän yhteys toteutetaan yleensä kaksisuuntaisena, jolloin molemmat päätteet sekä lähettävät että vastaanottavat signaalia.
Radiolinkit voidaan jakaa näköyhteys-, satelliitti-, sironta- ja ionosfäärilinkkeihin.  Pidempien yhteyksien muodostamisessa käytetään peräkkäin kytkettyjä näköyhteyslinkkiketjuja, joskus myös ionosfääri- tai sirontalinkkejä. Mannerten välisillä ja lyhyemmilläkin on käytössä satelliittilinkkejä, joissa kahden linkkijänteen yhteinen asema on satelliitissa.
Näköyhteyslinkit

Näköyhteyslinkeissä käytetään yleisimmin taajuuksia välillä 2–40 GHz. Suomessa yleisimpiä ovat lisensoidut taajuusalueet 7, 13, 15, 18 ja 23 GHz ja tyypillisen radiolinkin yhteyspituus on noin 10 km. Pääsääntöisesti antennien välillä tulee olla radiotaajuuden kannalta näköyhteys eli suunnilleen ensimmäisen Fresnelin vyöhykkeen laajuinen vapaa tila, ainakin jos tavoitteena on jatkuva ja luotettava yhteys, mutta kaikissa tapauksissa tämä ei ole aina välttämätöntä. Mikroaaltolinkkijärjestelmässä käytettävien radiotaajuuksien valintaan vaikuttavat antennien etäisyys toisistaan, etenemisvaimennus, antennien koko (vahvistus), sateen tai monitiehäipymisen aiheuttama tilastollinen vaimennusjakauma sekä tarvittava kaistanleveys (eli radiolinkin kapasiteetti). Radiolinkki mitoitetaan yleensä siten että haluttu luotettavuus saavutetaan (esimerkiksi 99,99% ajasta). Tämä edellyttää yleensä noin 20–40 dB häipymisvaraa: suuren osan ajasta vastaanotettu signaali on 20–40 dB vastaanottimen pienimmän virheettömän tason yläpuolella. Joskus harvoin esim. rankkasateen sattuessa signaali vaimenee niin paljon että yhteys katkeaa. Sateen aiheuttama vaimennus on tilastollisesti ennustettavissa.
Radiolinkkien edut ovat yhteyksien nopea pystyttäminen, soveltuvuus vaikeisiinkin maasto-olosuhteisiin ja useimmiten kaapelin rakentamiseen verrattuna huomattavasti alhaisempi hinta. Haittoja on signaalin vaimentuminen ajoittain sääolosuhteiden takia ja alttius häiriöille (erityisesti lisenssivapailla taajuuksilla), sekä valokaapeliverkkoja pienemmät siirtokapasiteetit. Tyypilliset radiolinkit pystyvät siirtämään noin 400 Mbit/s yhdessä 56 MHz levyisessä kanavassa, mutta käyttämällä kahta ristikkäistä polarisaatiota tämä voidaan kaksinkertaistaa. Samalla yhteysvälillä voidaan tietenkin käyttää useita rinnakkaisia radiolinkkejä, jolloin voidaan päästä yli 1 Gbit/s nopeuksiin kohtuullisilla kustannuksilla.
Näköyhteyslinkkejä hyödynnetään mm. yleisradiojakeluverkossa, matkapuhelinverkkojen tukiasemissa sekä yritysten toimipisteiden liittämiseen teleoperaattorin runkoverkkoon.
Lisenssivapailla taajuuksilla (esimerkiksi 2,4 ja 5 GHz) voidaan rakentaa edullisia lyhyen matkan radiolinkkiyhteyksiä esimerkiksi kahden rakennuksen välille. Vapaassa yhteyskäytössä olevan taajuusalueen ja alhaisen sallitun lähetystehon takia häiriöttömyyttä ei voida taata, joten ne soveltuvat lähinnä ns. best effort -liikenteen siirtämiseen ilman mitään laatu- tai luotettavuustavoitetta.
Sirontalinkit

Sironta on seurausta ilmakehän epätasaisuuksista, jotka mahdollistavat signaalin siirtämisen horisontin taakse, jopa 2 000 kilometrin päähän. Sirontaa tapahtuu 300 MHz – 10 GHz taajuusalueilla. Sirontalinkkien käyttö on nykyään harvinaista, lukuun ottamatta radioamatööritoimintaa.
Satelliittilinkit

Satelliittilinkit toimivat suurilta osin vain digitaalisen signaalin toistimina ja analogisen signaalin vahvistimina kahden maassa sijaitsevan radiolinkin välissä. Satelliitti vastaanottaa lähetetyn datan toisella taajuuskaistalla (uplink), ja toistaa tai vahvistaa signaalin käyttäen eri taajuuskaistaa (downlink). Kahta eri taajuuskaistaa käytetään, jotta vastaanotettava ja lähetettävä signaali eivät häiritsisi toisiaan. Uplink-taajuus on suurempi ja vaatii enemmän tehoa lähettimiltä, joiden toteuttaminen satelliitteihin olisi ongelmallisempaa, kuin maa-asemille. Satelliittien lähetys ja vastaanottokanavia kutsutaan transponder-kanaviksi.
Mikroaaltolinkkien hyödyntämät satelliitit on sijoitettu avaruuteen maahan nähden kahdella tavalla.
Kun satelliitti pysyy maahan nähden paikoillaan, se on sijoitettu geostationääriselle radalle. Satelliitteja ei voida sijoittaa maasta nähden päällekkäin. Lisäksi toimittaessa samalla taajuudella viereisen satelliitin kanssa, tulee häiriöiden välttämiseksi käyttää eri kulmia satelliittien sijoittelemisessa maahan nähden. 4/6 GHz taajuuskaistalla tämä tarkoittaa 4 asteen kulmaa ja 3 asteen kulmaa käytettäessä 12/14 GHz taajuuskaistaa. 35784 kilometrin korkeudella sijaitseva satelliitti kiertää maan 24 tunnissa ja niitä hyödynnettäessä voidaan käyttää suuntaavia antenneja, joiden suuntaus täytyy toteuttaa vain kerran. Tyypillinen käyttökohde geostationääriselle satelliitille on mm. säähavaitsemistehtävät.
Satelliiteista, jotka kiertävät maata matalilla ja nopeammilla kiertoradoilla käytetään lyhennettä LEO (Low Earth Orbit). LEO satelliitteja on kiertoradalla useita ja vähintään yksi satelliitti on näkyvissä aina maanpinnan kohdasta riippumatta. Antenneina hyödynnetään yleensä ympärisäteileviä antenneja, jotka mahdollistavat pienempien antennitehojen käyttämisen. LEO-satelliittien keskeisimmät käyttökohteet ovat televisiokuvan levitys, paikanmääritys (GPS) ja pitkänmatkan puhelinyhteydet.
Mariam Usman

| Mitalit> Maa:   Nigeria.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Nigeria.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Nigeria.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Maa:   Nigeria> Naisten painonnosto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Peking 2008 | Yli 75 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Pariisi 2011 | Yli 75 kg |  |
Mariam Usman (s. 9. marraskuuta 1990 Kaduna) on nigerialainen painonnostaja ja olympiamitalisti. Usman on kilpaillut kolmasti olympialaisissa. Ensimmäisen kerran hän kilpaili Pekingissä 2008, jossa hän kilpaili yli 75 kg sarjassa. Hän oli alun perin viides, mutta dopingrikkomusten takia hän sai lopulta olympiapronssia. Hän tempasi 115 kg ja työnsi 150 kg. Neljä vuotta myöhemmin Lontoossa 2012 hän ei saanut tulosta työnnössä eikä näin saanut myöskään kokonaistulosta. Rio de Janeirossa 2016 Usman tempasi 115 kg ja työnsi 150 kg. Tämä riitti sijalle 9. Usmanilla on myös yksi MM-pronssi vuodelta 2011. Hän on myös nelinkertainen Afrikan mestari.
Mosaiikkitori

Mosaiikkitoria nähtynä idästä. Punatiilinen talo oikealla on Vuosaaren urheilutalo ja harmaa talo oikeassa kulmassa Vuotalo.
Mosaiikkitori (ruots. Mosaiktorget) on aukio Helsingin Vuosaaressa. Sen eteläpuolella sijaitsee kauppakeskus Columbuksen pohjoinen sisäänkäynti ja pohjoispuolella Vuosaaren kulttuurikeskus Vuotalo. Mosaiikkitorin lähellä sijaitsevat myös Vuosaaren metroasema, Vuosaaren bussiasema, Vuosaaren urheilutalo ja Vuosaaren lukio. Mosaiikkitorin alapuolella on pysäköintipaikkoja. Torilla järjestetään myös sunnuntaimarkkinoita.
Ilkivalta

Mosaiikkitorin alapuolella sijaitseva pysäköintihalli jouduttiin sulkemaan 12. tammikuuta 2011 toistuvan ilkivallan takia. Pysäköintihallissa on mm. poltettu autoja, rikottu paikkoja ja seinät sotkettu graffitein.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mosaiikkitorin markkinat Vuosaaren sivustolla
Michael Pate

| Michael Pate |
| --- | --- |
 Michael  Pate vuonna 1938.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Edward John Pate
Syntynyt: 26. helmikuuta 1920  Australia, Sydney
Kuollut: 1. syyskuuta 2008 (88 vuotta)  Australia, Sydney
Ammatti:  näyttelijä kirjailija ohjaaja
Puoliso:  Margaret Pate (?-?) (eronnut) Felippa Rock (1951–2008)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1940–1996
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Michael Pate (s. 26. helmikuuta 1920 - 1. syyskuuta 2008), oli australialainen näyttelijä, kirjailija ja ohjaaja. Hänet muistetaan parhaiten Climax!-televisiosarjan jaksosta Casino Royale (1954), jossa hän esitti Clarence Leiteriä.
Nuoruus

Pate palveli Australian armeijassa 1st Australian Army Amenities Entertainment -yksikössä toisen maailmansodan aikana.
Ura

Vuonna 1950 Pate ohjasi ja tuotti näytelmät Dark of the Moon sekä Bonaventure. Saman vuoden lopulla hän matkusti Yhdysvaltoihin, jossa Universal Studiosin alaisuudessa Bonaventure-näytelmä uudelleenjulkaistiin vuonna 1951 nimellä Thunder on the Hill.
1950-luvun hän vietti yhdysvalloissa esiintyen yli 300 televisio-ohjelmassa tai elokuvassa. Tunnetuimpia rooleja oli Clarence Leiterin hahmo Climax!-televisiosarjan jaksossa Casino Royale, joka perustui samannimiseen romaaniin.
Hän palasi Australiaan vuonna 1968 ja ryhtyi televisiotuottajaksi. Seven Networkin alaisuudessa hän voitti kaksi kertaa Logie-palkinnon. 1970 Pate julkaisi kirjan The Film Actor. Hän esiintyi Matlock Police-televisiosarjassa vuosien 1971-1975 aikana.
1980-luvun alkupuolella Pate ja hänen poikansa Christopher tuottivat yhdessä näytelmän Mass Appeal. Se oli menestys ja sitä esitettiin kauden ajan Sydneyn oopperatalossa.
Uran jälkeen

Pate lopetti näyttelijänuransa vuonna 2001, jonka jälkeen hän toimi ääninäyttelijänä sekä käsikirjoittajana.
Hän kuoli keuhkokuumeeseen vuonna 2008 Gosfordin sairaalassa.
Aiheesta muualla

Michael Paten muistosivu
Manhattan Community District 8

Manhattan Community District 8 on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Upper East Side, Lenox Hill, Yorkville, ja Roosevelt Island. Alue sijaitsee Manhattanin saaren itälaidalla Rooseveltin saaren kohdalla.
Vuonna 2000 alueella asui 217 063 henkeä. Sen väkiluku oli kymmenessä vuodessa kasvanut hiukan. Asukkaista 82,6% laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkomailla syntyneitä on 21,5% asukkaista, suurin osa heistä on kotoisin Euroopasta.
Manus

Manus
Amiraliteettisaarten kartta.
| --- | --- |
Sijainti:  2°5′37.28″S, 146°58′17.33″E Manus Papua-Uusi-Guinea
Saariryhmä:  Amiraliteettisaaret
Merialue:  Tyynimeri
Korkein kohta:  720 m
Pinta-ala:  1 940 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  33 000
Suurin kaupunki:  Lorengau
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Manus on Papua-Uudelle-Guinealle kuuluvien Amiraliteettisaarten suurin saari. Se kuuluu Manusin provinssiin. Saaren asukasluku on noin 33 000. Saarella sijaitsee Manusin provinssin pääkaupunki, Lorengau. Saarella on lentokenttä.
Saaren pinta-ala on 1940 neliökilometriä ja korkein kohta 718 metriä.
Yhdysvaltalainen antropologi Margaret Mead asui Manusilla jonkin aikaa ja kirjoitti siitä teoksessaan Growing Up in New Guinea.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manus Wikimedia Commonsissa
Manhattan Community District 9

Manhattan Community District 9 on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Hamilton Heights, Manhattanville ja Morningside Heights. Alue sijaitsee manhattanin saaren länsilaidalla, Keskuspuiston pohjoispuolella. Columbian yliopisto toimii tällä alueella, samoin Manhattan School of Music ja City college of NY.
Vuonna 2000 alueella asui 111 724 henkeä. Sen väkiluku oli kymmenessä vuodessa kasvanut. Asukkaista 17,8% laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkoimailla syntyneitä on 35,7% asukkaista, suurin osa heistä on kotoisin Latinalaisesta Amerikasta.
Mandy

Mandy on englanninkielinen kutsumanimi, joka on voitu lyhentää naisen etunimestä Amanda mutta myös muista miehen tai naisen etunimistä. Suomessa Mandy oli vuoden 2019 loppuun mennessä annettu nimeksi noin 80 henkilölle
Tunnettuja nimellä Mandy kutsuttuja

Tunnettuja nimellä Mandy kutsuttuja naisia tai miehiä ovat:
Mandy van den Berg, alankomaalainen jalkapalloilija
Mandy Bujold, kanadalainen nyrkkeilijä
Mandy Capristo, saksalainen laulaja
Mandy Gaynor (oik. Amanda Ashley), yhdysvaltalainen basisti, Apulanta-yhtyeen entinen jäsen
Mandy Jiroux (oik. Amanda Jiroux), yhdysvaltalainen tanssija, laulaja ja malli
Mandy Minella, luxemburgilainen tennispelaaja
Mandy Moore (oik. Amanda Leigh Moore), yhdysvaltalainen poplaulaja ja näyttelijä
Mandy Patinkin (oik. Mandel Bruce Patinkin), yhdysvaltalainen näyttelijä
Mandy Smith (oik. Amanda Louise Smith), brittiläinen poptähti, malli ja näyttelijä
Kuvitteellisia Mandy-nimisiä

Mandy, päähenkilö Panos Cosmatosin ohjaamassa samannimisessä elokuvassa
The Grim Adventures of Billy & Mandy, yhdysvaltalainen animaatiosarja
Mandy, henkilöhahmo animaatiosarjassa Spies-tytöt
Mandy Dingle, televisiosarjassa Emmerdale
Miranda Lambert

| Miranda Lambert |
| --- | --- |
 Miranda Lambert vuonna 2019
Henkilötiedot
Koko nimi:  Miranda Leigh Lambert
Syntynyt: 10. marraskuuta 1983 (ikä 40) Longview, Texas
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Aktiivisena:  2000-
Tyylilajit:  country, country rock
Soittimet:  kitara 
Levy-yhtiöt:  Columbia Records ja Epic Records 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Miranda Leigh Lambert (s. 10. marraskuuta 1983, Longview, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, joka tekee country-musiikkia. Lambert on voittanut Grammy-palkinnon kaksi kertaa ja ollut ehdolla 18 kertaa.
Elämä

Lambert kasvoi pääasiassa Texasin koillisosassa, Lindalessa. Hänen isänsä soitti kitaraa kotona. Lambertilla on yksi veli, Luke Lambert.
Musiikkiura

Lambert on julkaissut kaikkiaan seitsemän musiikkialbumia, joista kaikki kertoo Lambertin omasta elämästä. Lambertilla on miljoonia faneja ympäri maailmaa.
Aiheesta muualla

www.mirandalambert.com (Miranda Lambertin nettisivut)
Luettelo Marko Haaviston kappaleista

Tämä on luettelo Marko Haaviston levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.
#

2.5. -86 (Hollolasta Teksasiin)
A

Aikapoika (Marko Haavisto & Poutahaukat)
All Night Long (Tässä ja nyt)
B

Balladi Yksisilmä-Jackista (Rauhaton sydän)
Bisnesmies (Kolmas vuoro)
E

Ei paikkaa oo (Rauhaton sydän)
Ennemmin tai myöhemmin (Ennemmin tai myöhemmin)
Ensimmäinen kesä (Täydellinen maailma)
H

Hei kuski (Rauhaton sydän)
Heikun keikun (Ennemmin tai myöhemmin)
Hollolasta Teksasiin (Hollolasta Teksasiin)
Hyvien enkeleitten maa (Täydellinen maailma)
Hyvä mies (Jack Torrance) (Tässä ja nyt)
Hän kaipaa (Rauhaton sydän)
Hän kysyi hintaa (Kolmas vuoro)
Hän on muistoja vain (Kunpa tietäisitkin)
I

Ihan okei (Tässä ja nyt)
Ihmeitä (Hollolasta Teksasiin)
Ihmisten asioita (Hollolasta Teksasiin)
J

Just siks (Kolmas vuoro)
Jää (mun luo) (Täydellinen maailma)
Jään kelaamaan (Kolmas vuoro)
Jäätynyt sade (Lauluja rakastamisen vaikeudesta)
K

Kahden viikon mies (Tässä ja nyt)
Kaikki jotain paasaa (Täydellinen maailma)
Kaipaavan laulu (Tässä ja nyt)
Karamellikuu (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Katriina, Katriina (Lamppu palaa)
Kaukana poissa (Rock 'n' roll keijukainen)
Kaunis yö (Rock 'n' roll keijukainen)
Kielletty muisto (Lamppu palaa)
Kierrän kehää (Ennemmin tai myöhemmin)
Kirkonrotta (Tässä ja nyt)
Kittilä (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Kohtalon tähti (Rock 'n' roll keijukainen, CD-bonus)
Kotiinpäin (Kolmas vuoro)
Kukaan ei kaipaile mua (Ennemmin tai myöhemmin)
Kuljen kanssas sun (Rock 'n' roll keijukainen)
Kulkuri (Lamppu palaa)
Kunpa tietäisitkin (Kunpa tietäisitkin)
Kuun maisema (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Kuun maisema (Sysmä remix) (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Kylmää vettä (Täydellinen maailma)
Käärmeenkieli (Tässä ja nyt)
L

Lady laulaa bluesin (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Lamppu palaa (Lamppu palaa)
Landolan kyyneleet (Täydellinen maailma)
Liian kesy cowboy (Kunpa tietäisitkin)
Lohduton blues (Ennemmin tai myöhemmin)
Lämmintä kesää (Marko Haavisto & Poutahaukat)
M

Marko-polo (Tässä ja nyt)
Meidän vuoksi (Lamppu palaa)
Mentyä lumen ja roudan (Lamppu palaa)
Miks kylmä on sun sydämes (Rock 'n' roll keijukainen)
Miksi soitat (vielä uudestaan)? (Täydellinen maailma)
Mikä vaan kolisee niin kyllä käy (Ennemmin tai myöhemmin)
Money Honey (Rock 'n' roll keijukainen)
Monica (Rauhaton sydän)
Moottoripyörätyttö (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Moskova (Tässä ja nyt)
Myrskyn keskellä (Rock 'n' roll keijukainen)
N

Neljä päivää, neljä yötä (Kunpa tietäisitkin)
Niin kuin lumi (joka sataa hiljalleen) (Lamppu palaa)
Niin se käy (Kolmas vuoro)
N:ro ykkönen (Kunpa tietäisitkin)
Nuori ja kaunis (Rauhaton sydän)
O

On luokses päivien tie (Rauhaton sydän)
Onnellinen idiootti (Tässä ja nyt)
Oon mikä oon (Hollolasta Teksasiin)
Otan sen sieltä mistä saan (Täydellinen maailma)
P

Paha vaanii (Kolmas vuoro)
Pahat tunteet (Rock 'n' roll keijukainen)
Palaan vielä (Kolmas vuoro)
Pam, pam, pam (Hollolasta Teksasiin)
Pieni kukka (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Pieni lintu (Tässä ja nyt)
Pieni lintu (Höyhensaarella) (Tässä ja nyt)
Piittaa en (Rauhaton sydän)
Pimeän rannalla (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Piru ja pelimanni (Kunpa tietäisitkin)
Pistolero (Kolmas vuoro)
Pohjasakkaa (Hollolasta Teksasiin)
Pohjolan yö (Kunpa tietäisitkin)
Pyrstötähti (Kolmas vuoro)
Päivä elämässä (Kunpa tietäisitkin)
R

Rantakallio (Rauhaton sydän)
Rantarata (Kolmas vuoro)
Rehtorin blues (Ennemmin tai myöhemmin)
Rentun ruusu (Ennemmin tai myöhemmin)
Rock 'n' roll keijukainen (Rock 'n' roll keijukainen)
Rokkaan (Kolmas vuoro)
Rosa-Marian unilaulu (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Rumpu soi (Kunpa tietäisitkin)
S

Sama vanha maantie (Hollolasta Teksasiin)
Sata kelloa (Lamppu palaa)
Satumaa twist (Rock 'n' roll keijukainen)
Se jokin sinulla on (Rock 'n' roll keijukainen)
Se loistaa! (Tässä ja nyt)
Seikkailu (Rauhaton sydän)
Sinun silmies loistossa (Kunpa tietäisitkin)
Skouden pillit (Hollolasta Teksasiin)
Stay (Lamppu palaa)
Sua kioskilla odotan (Rock 'n' roll keijukainen)
Sua odotan (Rauhaton sydän)
Sydän rauhaton (Rauhaton sydän)
Syksy (vanha metsuri) (Hollolasta Teksasiin)
T

Talvinen aamu (Kunpa tietäisitkin)
Tie ei mihinkään (Ennemmin tai myöhemmin)
Tie tähtösiin (Kunpa tietäisitkin)
Toista miestä hän faijaksi kutsuu (Ennemmin tai myöhemmin)
Toivon (Rock 'n' roll keijukainen)
Toivon vaan (Ennemmin tai myöhemmin)
Tuhannen kaipuun maa (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Tule vaan (Täydellinen maailma)
Tumma meri (Marko Haavisto & Poutahaukat)
Tummanpunainen pakettiauto (Lamppu palaa)
Tunnelin suulla (Hollolasta Teksasiin)
Tuo hölmö (Lamppu palaa)
Tuulen tiet (Tässä ja nyt)
Tuuli (Täydellinen maailma)
Työn hedelmät (Hollolasta Teksasiin)
Tällainen hupsu (Laulava Sydän)
Täydellinen maailma (Täydellinen maailma)
V

Vain tähdet (Rock 'n' roll keijukainen)
Vanha kitara (Kolmas vuoro)
Vapaa menemään (Rauhaton sydän)
Venturette (Kolmas vuoro)
Vihellys (Hollolasta Teksasiin)
Viimeinen keikka (Hollolasta Teksasiin)
Viimeisen kerran (Rock 'n' roll keijukainen)
Vähän ennen vappua (Lamppu palaa)
Y

Yksin (Ennemmin tai myöhemmin)
Yksinäisen tie (Ennemmin tai myöhemmin)
Yöksi luokseni jää (Kunpa tietäisitkin)
Ä

Älä tule sittenkään (Kunpa tietäisitkin)
Manulife

| Manulife |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  NYSE: MFC, TSX: MFC, SEHK: 945
Markkina-arvo:  34,4 mrd. USD (5/2017)
ISIN:  CA56501R1064
Perustettu:  1887  (toisen lähteen mukaan 1999)
Toimitusjohtaja:  Donald Arthur Guloien
Puheenjohtaja:  Rocco Gori
Kotipaikka:   NT-10, 200 Bloor Street East, Toronto, ON M4W 1E5, Kanada
Liikevaihto:   38,9 mrd. USD (2016)
Liikevoitto:   2,21 mrd. USD (2016)
Henkilöstö:  34 500 (2016)
Kotisivu:  www.manulife.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Manulifen pääkonttori Torontossa.
Manulife tai Manulife Financial on suuri kanadalainen vakuutus- ja rahoitusalalla toimiva pörssiyhtiö, jonka päämaja sijaitsee Torontossa.
Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla yhtiö oli vuonna 2017 sijalla 137. Se luokiteltiin samalla Kanadan 5. suurimmaksi pörssiyritykseksi. Yhtiön eli sen osakekannan markkina-arvo oli 34,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2017) ja liikevaihto 38,9 miljardia USD (2016).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manulife Wikimedia Commonsissa
Malkkimuseo

Museo toimii Klingendahlin entisessä tehdasrakennuksessa.
Malkkimuseo on Tampereella Kaakinmaan kaupunginosassa sijaitseva yksityinen taidemuseo, joka on perustettu vuonna 1991. Sillä on näyttelytila Klingendahlin vanhassa kutomo- ja kehräämörakennuksessa, osoitteessa Papinkatu 21. Malkkimuseo esittelee pääasiassa suomalaista nykytaidetta; perustana on galleristi Ismo Malkin ja taidemaalari Virpi Malkin kokoelma, joka keskittyy 1980–2000-lukujen taiteeseen. Kokoelmassa on yli 500 teosta.
Museo on avoinna sopimuksesta.
Aiheesta muualla

Malkkimuseon kotisivut
Manzoor Hussain

| Mitalit> Maa:   Pakistan.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Pakistan.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Pakistan.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Pakistan> Miesten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1984 |  |  |
|  Pronssia | Montréal 1976 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Argentiina 1978 |  |  |
|  Kultaa | Intia 1982 |  |  |
Manzoor Hussain (28. lokakuuta 1958 Sialkot – 29. elokuuta 2022 Lahore) oli pakistanilainen maahockeypelaaja, olympiavoittaja, maailmanmestari ja Aasian kisojen kultamitalisti.
Hussain voitti Pakistanin miesten maajoukkueessa olympiakultaa Los Angelesissa 1984, olympiapronssia Montréalissa 1976 ja maailmanmestaruuden Argentiinassa 1978 sekä Intiassa 1982. Los Angelesin olympiakisoissa hän toimi avajaisissa Pakistanin lipunkantajana. Aasian kisoissa Hussain voitti Pakistanin joukkueessa kultaa vuosina 1978 ja 1982. Hussain kuoli sairaalahoidossa ollessaan sydäninfarktiin Lahoressa 63-vuotiaana 29. elokuuta 2022.
MIKES-Aalto Mittaustekniikka

MIKES-Aalto Mittaustekniikka on Mittatekniikan keskuksen (MIKES) ja Aalto-yliopiston yhteislaboratorio, jonka toimipaikka sijaitsee Espoon Otaniemessä. MIKES-Aalto Mittaustekniikka toimii MIKESin nimeämänä optisten suureiden kansallisena mittanormaalilaboratoriona. Se tarjoaa opetusta Aalto-yliopiston Sähkötekniikan korkeakoulussa elektronisten mittausten ja optiikan aloilla. MIKES-Aalto Mittaustekniikan johtajana toimii tutkimusprofessori Erkki Ikonen.