stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaksoistähti
Kaksoistähdet ja maanulkoinen elämä

Aikaisemmin monet tutkijat ajattelivat kaksoistähtien synnyn olevan planeettakunnan muodostumista estävä tapahtumasarja. Silloin kaksoistähtiä kiertäviä planeettoja ei olisi. Nyttemmin tiedetään eksoplaneettoja olevan myös kaksoistähdillä. On löydetty sekä kaksoistähden yksittäisiä komponentteja kiertäviä planeettoja että kahta tähteä kiertäviä planeettoja.
Kaksoistähdillä on myös esiplanetaarisia kiekkoja, joista planeetat syntyvät kasautumalla.
Ongelmaksi jää planeettaratojen vakaus. Jos tähdet ovat riittävän lähellä toisiaan, ne ajavat vetovoimallaan planeetat joko hyvin soikeille radoille, ulos kaksoistähtijärjestelmästä tai syöksymään toiseen tähteen. Järjestelmästä ulos syöksyvä planeetta pakastuisi ja hyvin soikealla radalla kiertävä planeetta vuoroin kylmenisi, vuoroin kuumenisi ensimmäisenä päiväntasaajan seudulta.
Yleisesti ottaen voi sanoa, että jos kaksoistähden toinen tähti on yli 200 AU:n päässä toisesta tähdestä, niin se ei vetovoimallaan sanottavasti häiritse planeettojen syntymistä. Myöskään kaksi hyvin lähekkäistä toisiaan kiertävää tähteä, joiden kiertoaika toistensa ympäri on muutama vuorokausi, eivät estä elinkelpoisen planeetan syntyä ja kiertämistä.

Albireo on kaksoistähti, joka näkyy pienellä kaukoputkellakin.
Sturkö

| Sturkö |
| --- | --- |
 Sturkö
 Koordinaatit: 56°06′47″N, 15°39′41″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Karlskrona
Väkiluku (31.12.2023):  1 372
Sturkö on taajama Karlskronan kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 372 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sturkö Wikimedia Commonsissa
Hanna Marno

Hanna Marno (s. 1981 Helsinki) on suomalainen kuvanveistäjä ja ympäristötaiteilija. Marno asuu ja työskentelee Pohjois-Satakunnassa Siikaisissa. Marno on opiskellut ja valmistunut kuvataiteen maisteriksi Taideyliopiston Kuvataideakatemiasta. Hän on lisäksi opiskellut Pittsburghissa Carnegie-Mellon yliopistossa ja Pittsburgh Filmmakersissa sekä Tampereen ammattikorkeakoulun taiteen ja viestinnän laitoksella.  Marnon töitä on ollut esillä sekä Suomessa että ulkomaillakin ja hänen työnsä ovat usein paikkasidonnaisia.  Töissään Marno käsittelee muun muassa valtaa, yhteisöjä, ainetta ja ulkopuolisuuden tunnetta. “Mikä onkaan se liima, joka meidät yhteen sitoo”, kysyy Marno.
Norrköpingin raitiotieliikenne

| Norrköpingin raitiotie |
| --- | --- |

Tyyppi:  raitiotie
Sijainti:  Norrköping, Ruotsi
Avattu:  1904
Pituus:  18,7 km
Linjoja:  2+1 (museolinja)
Raideleveys:  1 435 mm
Omistaja:  Norrköpingin kaupunki
Liikennöitsijä(t):  Norrköpingin kaupunki
Matkoja vuodessa:  4,3 milj.
Norrköpingin raitiotie (ruots. Norrköpings spårväg) on raitiotiejärjestelmä, jota käytetään Norrköpingin alueella.
Historia

Norrköpingin raitiotiet avattiin vuonna 1904. Aluksi verkosto koostui lyhyestä keskustassa kulkevasta linjasta, mutta verkostoa laajennettiin säännöllisin väliajoin ja ensimmäinen laajennus valmistui 1920-luvulla. Viimeisin laajennus valmistui 2010-luvulla, jolloin neljä kilometriä käsittävä laajennus reitillä Ljura–Hageby–Navestad valmistui.
Lisäksi Norrköpingin kunta on yhdessä Söderköpingin kanssa suunnitellut laajennusta Söderköpingiin.
Linjat

| Linja | Reitti | Matka-aika | Pituus | Pysäkit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Linja 1 | Museoraitiotie |  | 4,9 km |  |
| Linja 2 | Fridvalla–Kvarnberget | 41 min | 11,8 km | 32 |
| Linja 3 | Vidablick–Klockaretorpet | 49 min | 9,2 km | 26 |
| Yhteensä |  |  | 18,7 km | 50 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Norrköpingin kunta (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Linjan 2 raitiovaunu Norrköpingissä toukokuussa 2012
Noidankehä (Melon albumi)

| Noidankehä Melo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. joulukuuta 2024 
 Kesto: 34.10
 Levy-yhtiö: Skorpioni 
Listasijoitukset
  5. 
Melon muut julkaisut
| m<3lo 2023 | Noidankehä 2024 | - - |
Noidankehä on rap-artisti Melon kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 11. lokakuuta 2024. Albumin julkaisi levy-yhtiö Skorpioni.
Kappaleet

Haglöfs Hammertime – 2.10
Eden Tarina – 2.45
Johannes Kastaja – 2.08
BB – 1.51
Onnellinen Loppu – 2.07
Deep Fake Wickery – 2.04
Surullinen Maailma – 2.37
Gore-tex – 2.16
Passion Interlude – 1.22
Joka Päivä Halloween – 1.53
Punapiste Balladi – 1.33
Epic Fail feat. Emma DJ – 1.55 (feat. Emma DJ)
1 – 1.45
Kutsu – 2.27
Vielki Mä Gleestyler – 1.21
Kaikki Pestään Pois – 2.04
Noidankehä Outro – 1.44
Tuottajat

gleed4melvin (4, 6, 8, 9, 11, 13, 17)
4eva (1, 2, 3, 14, 16)
Kuiva H (4, 6, 8, 13, 17)
troiner (5)
TVBY (7)
V1LI (10)
Emma DJ (12)
P4X (14)
cabber (15)
Listasijoitukset

Suomen Virallinen Albumilista – 5.
Fridlevstad

| Fridlevstad |
| --- | --- |
 Fridlevstadin kirkko
 Fridlevstad
 Koordinaatit: 56°16′08″N, 15°32′42″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Karlskrona
Väkiluku (31.12.2023):  697
Fridlevstad on taajama Karlskronan kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 697 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fridlevstad Wikimedia Commonsissa
Skavkulla och Skillingenäs

| Skavkulla och Skillingenäs |
| --- | --- |
 Skavkulla och Skillingenäs
 Koordinaatit: 56°10′42″N, 15°30′52″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Karlskrona
Väkiluku (31.12.2023):  885
Skavkulla och Skillingenäs on taajama Karlskronan kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 885 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skavkulla och Skillingenäs Wikimedia Commonsissa
Tving

| Tving |
| --- | --- |
 Tvingin kirkko
 Tving
 Koordinaatit: 56°18′47″N, 15°27′40″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Karlskrona
Väkiluku (31.12.2023):  545
Tving on taajama Karlskronan kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 545 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tving Wikimedia Commonsissa
Spjutsbygd

| Spjutsbygd |
| --- | --- |
 Spjutsbygd
 Koordinaatit: 56°18′40″N, 15°35′47″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Karlskrona
Väkiluku (31.12.2023):  364
Spjutsbygd on taajama Karlskronan kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 364 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Spjutsbygd Wikimedia Commonsissa
Kättilsmåla

| Kättilsmåla |
| --- | --- |
 Kättilsmåla
 Koordinaatit: 56°16′33″N, 15°44′14″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Karlskrona
Väkiluku (31.12.2023):  251
Kättilsmåla on taajama Karlskronan kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 251 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kättilsmåla Wikimedia Commonsissa
Gängletorp

| Gängletorp |
| --- | --- |
 Gängletorp
 Koordinaatit: 56°10′04″N, 15°44′39″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Karlskrona
Väkiluku (31.12.2023):  797
Gängletorp on taajama Karlskronan kunnassa Blekingen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 797 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gängletorp Wikimedia Commonsissa
Panssarivaunu

Leopard 2A5, nykyaikainen saksalainen taistelupanssarivaunu.
Panssarivaunujoukkojen taktinen merkki.
Panssarivaunu (arkikielessä usein tankki, vanh. hyökkäysvaunu) on telaketjuilla kulkeva panssaroitu moottoriajoneuvo. Panssarivaunuja on moniin erilaisiin käyttötarkoituksiin. Panssarivaunun nimitys suomen kielessä on saksan kielestä peräisin. Saksan kielessä panssarivaunu on Panzerkampfwagen eli panssaritaisteluvaunu, jolla tarkoitetaan varsinaisesti taistelupanssarivaunua niin kuin suomen kielessäkin.
Kuitenkin panssarointia on ensimmäisen maailmansodan jälkeen laajennettu koskemaan myös muita taisteluajoneuvoja kuin panssarivaunuja, joten on olemassa muitakin kuin panssarivaunuja muun muassa panssariautoja, panssaroituja miehistönkuljetusajoneuvoja sekä jalkaväen taisteluajoneuvoja, joissa on panssarointi suojan tarjoamiseksi miehistölle.
Brittiläinen panssarivaunu - peitenimeltään Mesopotamian vesitankki
Puhekielessä sekä englannin- ja venäjänkielissä käytetty sanonta tankki on alun perin peitenimitys, jolla britit ensimmäisen maailmansodan aikana laivasivat panssarivaunut manner-Eurooppaan taisteluita varten. Suuret, puiset kuljetuslaatikot kerrotaan varustetun tekstillä Watertanks for Mesopotamia (”Vesisäiliöitä Mesopotamiaan”).
Taistelupanssarivaunut

Raskaimmin panssaroidut ja aseistetut taistelupanssarivaunut on tarkoitettu tuhoamaan vihollisen elävää voimaa ja kalustoa pääasiallisesti suorasuuntaustulella.
Rynnäkköpanssarivaunut ja jalkaväen taisteluajoneuvot

Kevyemmät rynnäkköpanssarivaunut kuljettavat jalkaväkeä taisteluun ja tukevat jalkaväen taistelua jalkautumisen jälkeen. Rynnäkköpanssarivaunuja käytetään myös tiedustelutehtävissä.
Käyttötarkoitus

Panssarivaunu on nykyisen taistelukentän monipuolisimpia aseita: sillä on kyky hyökätä lukuisia erilaisia kohteita, kuten toisia panssarivaunuja, jalkaväkeä ja asemia sekä pesäkkeitä vastaan. Jalkaväkeä vastaan käytettynä sillä on erityinen pelotevaikutus. Panssarivaunu voi kulkea suhteellisen rikkonaisessa maastossa suurella nopeudella, mutta vaatii vahvan ammus- ja polttoainehuollon tuekseen.
Vaikka taistelupanssarivaunun suojaus on parempi kuin muilla panssaroiduilla ajoneuvoilla, se on haavoittuvainen taisteluhelikoptereita ja rynnäkkölentokoneita vastaan, minkä lisäksi jalkaväki voi hyökätä vaunua vastaan erityisillä panssarintorjunta-aseilla ja miinoilla.
Perinteisesti panssarivaunun pahin vihollinen ja tehokkain ase sitä vastaan on ollut toinen panssarivaunu, mutta nykyään sen rinnalle on tullut ilma-ase (taisteluhelikopterit ja rynnäkkökoneet) ja ohjukset.
Panssarivaunusotatoimiyhtymiä vastaan voidaan yrittää käyttää perinteistä kenttätykistöä ja liitopommeja etäältä.
Panssarivaunujen historia

Panssarivaunujen historia alkaa vuodesta 1915, kun Iso-Britannia alkoi suunnitella uudenlaisia aseita länsirintaman asemasotavaiheen purkamiseksi. Britannian Mark-sarjan panssarivaunut olivat kömpelöjä ja vika-alttiita, mutta siitä huolimatta ensimmäisen maailmansodan käytetyimpiä. Ensimmäinen tykkitornia hyödyntänyt panssarivaunu oli ranskalainen FT-17, joka erottui myös ketteryytensä takia edukseen. Panssarivaunut olivat ennen Christie M1930 -vaunussa esiteltyä jousitusta kulkeneet todella hitaasti, sillä kovilla nopeuksilla ajaminen heitteli miehistöä ja irrotti osia vaunuista. Yhdysvaltalaisessa Christie M1930:ssa esitelty jousitus oli pohjana monille toisen maailmansodan menestyksekkäimmille vaunuille. Toisen maailmansodan alussa oli vielä käytössä paljon maailmansotien välisenä aikana ja jopa ensimmäisessä maailmansodassa kehitettyjä vaunuja, mutta ne jäivät pian uudempien mallien jalkoihin. Toisessa maailmansodassa panssarivaunujen kehitys olikin huomattavan nopeaa ja toisen maailmansodan alussa kehitetyt vaunut olivat sodan lopussa täysin vanhentuneita. Toisen maailmansodan parhaita panssarivaunuja paranneltiin sekä uusittiin ja niitä käytettiin laajalti vielä kylmän sodan aikana, koska kiinnostus uusien mallien kehittämiseen hiipui.
Panssarivaunut osana sodankäyntiä > Käyttö ensimmäisessä maailmansodassa

Ensimmäisen maailmansodan aikana panssarivaunujen käyttö oli vähäistä ja niiden hyöty oli kyseenalainen. Ensimmäiset vaunut olivat hitaita, suhteellisen massiivisia ja raskaasti aseistettuja. Vaunujen nopeudella ei ollut niin suurta merkitystä kuin nykyään, koska vaunuja käytettiin jalkaväen tukemiseen. Vaunujen tarkoitus oli siis kulkea jalkaväen mukana ja antaa samalla jalkaväelle sen kaipaamaa suojatulta.
Aseistus

Panssarivaunun tykki asetetaan tehtävänsä mukaisesti. Taistelupanssarivaunun pääase on yksittäinen suurikaliiperinen panssarikanuuna. Nykyvaunuissa psv-kanuunan kaliiperi on 120 millimetriä (Nato) tai 125 millimetriä (Venäjä, Ukraina). Tehokas ampumaetäisyys ulottuu kolmesta viiteen kilometriin. Toissijaisena aseena on ainakin yksi konekivääri, usein myös ilmatorjuntakonekivääri.
Panssarointi

Perinteisesti panssaroinnin määrä vaihtelee eri kohdissa vaunua. Paksuin osa on yleensä keulassa ja tornin etuosassa, kylkien panssarointi on ohuempi ja tornin päällä vielä ohuempi. Kaikkein keveintä panssarointi on vaunun takaosassa ja moottoritilan päällä. Tästä kuitenkin poikkeuksena rynnäkköpanssarivaunut, joissa moottoritila on aivan etupanssaroinnin alla. Tämä johtuu siitä, että normaali tapa sijoittaa vaunun moottoritila vaunun takaosaan, ei ole mahdollista, koska takana sijaitsee miehistölle varattu matkustamo.
Telaketjut ovat yksi tankin haavoittuvimmista osista. Joissain vaunumalleissa ne on suojattu teräshelmoilla ja moniin vaunuihin helmoja on lisätty jälkikäteen.
Ylhäältä ohuen panssaroinnin vuoksi panssariyksikkö on erittäin haavoittuva ilmahyökkäyksille. Mikäli vihollisella on edes osittainen ilmaherruus, tarvitsee panssariyksikkö ilmatorjuntayksiköitä tuekseen. Samasta syystä liikuntakyvyttömäksi jääneet tankit voivat vahingoittua vihollisen tykistön keskiraskaiden kranaatinheitinten tai raskaan tykistön tulessa. Yksittäiset tankit ovat lisäksi alttiita panssarintorjunta-aseilla varustetun jalkaväen tai sissien väijytyksille. Erityisesti kaupungeissa talojen katoilta tapahtuvat hyökkäykset panssarivaunuja vastaan ovat osoittautuneet tehokkaiksi muun muassa Tšetšeniassa. Tämä johtuu vaunun yläpuolen heikommasta panssaroinnista ja rajoitetusta näkyvyydestä. Vaunulla ei myöskään välttämättä ole mahdollisuutta puolustautua talon katolla olevaa vihollista vastaan, sillä vaunujen kanuunoiden putkien korkokulmat ovat suhteellisen matalia, yleensä alle 25 astetta. Nykyisin vaunuista pystyy usein kuitenkin vähintäänkin katsomaan 75 asteen kulmassa yläviistoon lämpökamerallakin. Toisaalta vaunun saa kaupungissa suhteellisen helposti suojaan esimerkiksi peruuttamalla sen sisään talon seinästä.
Liikkuvuus

Panssarivaunun liikkuvuutta voidaan tarkastella kahdesta näkökulmasta. Ensiksikin voidaan katsoa vaunun perusominaisuuksia, kuten maastonopeutta ja kykyä ylittää esteitä. Toiseksi voidaan tarkastella vaunun yleistä taistelukenttäliikkuvuutta kuten toimintasädettä, mitä siltoja vaunu voi ylittää ja millä kuljetuskalustoilla sitä voidaan liikuttaa.
Taistelupanssarivaunulla on hyvä liikkumiskyky useissa erilaisissa maastoissa. Leveät telat jakavat painon niin laajalle alueelle, että maastoon kohdistuva paine voi olla kevyempi kuin ihmisen jalan aiheuttama paine. Ongelmia aiheuttavat erilaiset pehmeät maastot, kuten suot tai pellot ja toisaalta rikkonaiset maastot, joissa on suuria kallionlohkareita. Lumessa vaunun tela painuu hankeen suunnilleen yhtä paljon kuin suksilla liikkuva mies. Tavanomaisessa maastossa panssarivaunu voi liikkua noin 30–50 kilometrin tuntinopeutta. Tienopeus voi olla jopa 70 km/h, joskaan nopeutta ei voi pitää yllä pitkään, koska telat ovat tällöin alttiita rikkoutumaan. Vaikka panssarivaunun maastonopeus on pienempi, sitä voidaan ylläpitää vaikka koko päivä, varsinkin, jos maasto on esteetöntä kuten tasankoa tai hietikkoa. Vaunut liikkuvat hyvin myös metsämaastossa. Esimerkiksi alle 25 cm:n paksuinen puu ei juuri edes hidasta taistelupanssarivaunua. Paksummat puut kaatuvat, mutta hidastavat etenemistä. Testit osoittavat, että panssarivaunut ovat maastoliikkuvuudessa ylivertaisia renkailla kulkeviin panssariajoneuvoihin verrattuna, tiellä rengasajoneuvot ovat taas selkeästi nopeampia.
Vihamielisellä alueella, jolla on pelkoa miinoituksesta tai väijytyksistä, panssarivaunun liikkumisnopeus on suunnilleen sama kuin esimerkiksi polkupyörällä kulkevan miehen. Vaunua on usein pysähdyttävä huoltamaan, jotta vältettäisiin rikkoutumiset varsinaisessa taistelutilanteessa. Lisäksi usein on odotettava, että jalkaväki tai ilmavoimat tarkastavat edessä olevaa maastoa panssarintorjuntajoukkojen varalta.
Koska telaketjujen rikkoutumisen vuoksi liikuntakyvyttömäksi joutunut vaunu on helppo kohde epäsuoralle tulelle ja panssarintorjuntajoukoille, vauhti pidetään yleensä pienenä ja vaunua liikutetaan aina tilaisuuden tullessa renkaallisilla kuljetusajoneuvoilla tai rautateitse, sen sijaan että niitä kuljetettaisiin omalla voimallaan. Oma ongelmansa on raskaiden panssarivaunujen huono liikutettavuus lentoteitse. Tämän vuoksi ne sopivat huonosti erilaisille nopean toiminnan joukoille. Renkailla kulkevat kevyemmät panssariajoneuvot ovatkin nopeaa toimintaa vaativissa operaatioissa suositumpia siksi, että hyvän tieliikkuvuuden vuoksi niiden taktinen maksiminopeus on suurempi ja huoltokustannukset pienempiä.
Panssarivaunutyypit

taistelupanssarivaunu
rynnäkköpanssarivaunu
miehistönkuljetusvaunu
panssarihaupitsi
telakanuuna
ilmatorjuntapanssarivaunu
rynnäkkötykki
tiedustelupanssarivaunu
komentopanssarivaunu
evakuointipanssarivaunu
pioneeripanssarivaunu
Panssarivaunut voidaan jakaa kolmella tavalla:
tapa luokittelee panssarivaunut näiden taistelumassan perusteella. Tämä tapa on kuitenkin epämääräinen.
tapa luokittelee panssarivaunut näiden tehtävän mukaan. Esimerkiksi taistelupanssarivaunun tehtävä on tukea jalkaväkeä ja tuhota vastustajan panssarit. Toisen, lähinnä saksalaisen ja sitten neuvostoliittolaisen käsityken mukaan panssarivaunuja tulee käyttää joukko-osastoina, jotka itsenäisesti salamasodan tapaan murtautuvat puolustuksesta lävitse panssarijoukko-osastoina saaden hitaan kenttätykistön korvaavan tykistölisätuen omien panssarivaunukanuunoidensa lisäksi rynnäköiviltä ilmavoimilta.
tapa on kahden edellisen yhdistelmä. Jos kyse siis on taistelupanssarivaunusta ja sen taistelumassa on 62 tonnia, on tämä silloin raskas taistelupanssarivaunu.
Taistelupanssarivaunua ei pidä mieltää vain aseistettuna ajoneuvona tai vaihtoehtoisesti vain aseena, joka on helposti liikuteltavissa. Panssarivaunu on asejärjestelmäkokonaisuus, jossa yhdistyvät kaikki taistelukentän peruselementit: tuli, liike ja suoja.
Panssarivaunut Suomessa

Ensimmäiset Suomeen hankitut panssarivaunut olivat 1920-luvulla ranskalaisia Renault FT-17 -panssarivaunuja.
Panssarivaunut Suomessa > Nykyinen kalusto

Leopard 2 A6 (Saksa) (taistelupanssarivaunu)
Leopard 2 A4 (Saksa) (taistelupanssarivaunu)
BMP-2 (Neuvostoliitto) (rynnäkköpanssarivaunu)
BTR-50 (Neuvostoliitto) (panssaroitu miehistönkuljetusvaunu)
CV9030 (Ruotsi-Suomi-Yhdysvallat) (rynnäkköpanssarivaunu)
MT-LB (Neuvostoliitto) (kuljetuspanssarivaunu)
90 Marksman (Suomi) (ilmatorjuntapanssarivaunu)
Panssarivaunut Suomessa > Käytöstä poistunut kalusto

Renault FT-17 (Ranska)
Vickers 6-ton (Yhdistynyt kuningaskunta) (34)
T-34 (Neuvostoliitto, sotasaalista) (13)
KV-1 (Neuvostoliitto, sotasaalista) (2)
T-26 (Neuvostoliitto, sotasaalista) (114)
BT-5 (Neuvostoliitto, sotasaalista)
BT-7 (Neuvostoliitto, sotasaalista)
BT-42 (Suomalaisten modifioima BT) (rynnäkkötykki) (18)
T-28 (Neuvostoliitto, sotasaalista) (7)
T-54B (Neuvostoliitto)
Sturmgeschütz III (Saksa) (rynnäkkötykki) (59)
Panzerkampfwagen IVj (Saksa) (15)
Charioteer (Yhdistynyt kuningaskunta)
Comet (Yhdistynyt kuningaskunta)
T-72 (Neuvostoliitto) (taistelupanssarivaunu)
T-55M (Neuvostoliitto) (taistelupanssarivaunu)
BMP-1 (Neuvostoliitto) (rynnäkköpanssarivaunu)
ZSU-57-2 (Neuvostoliitto) (Ilmatorjuntapanssarivaunu)
Kirjallisuutta

Kuusela, Kari: Wehrmachtin panssarit Suomessa: saksalaiset panssariyksiköt Suomessa 1941-1944.  Helsinki:  Wiking-divisioona Oy, 2000.  ISBN 951-97506-3-0  (suomeksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomalaista toisen maailmansodan panssarikalustoa englanniksi
Ylen Elävä arkisto, Reijo Perälä, Suomi lähti talvisotaan puupyöräisillä panssarivaunuilla*
T-55 panssarivaunu.
BMP-1 rynnäkköpanssarivaunu.
Amerikkalainen M2 Bradley- rynnäkköpanssarivaunu, jossa näkyvät esimerkiksi teloja ja runkoa ontelokranaateilta suojaavat helmalevyt sekä laatikkomaiset reaktiivipanssarielementit.
Leopard 2A4 panssarivaunu.
Nykyaikainen Suomen puolustusvoimien Leopard 2A4 taistelupanssarivaunu.
Hanna Toivanen

| Hanna Toivanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. toukokuuta 2001 (ikä 23)  Varkaus
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  kotiuttaja
Heittokäsi:  oikea
Lyöntipuoli:  oikea
Seura:  Joensuun Maila
Pelinumero:  16
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
 2020– :    Joensuun Maila 
Hanna Toivanen (s. 16. toukokuuta 2001 Varkaus) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Hän pelaa lyöjäjokerin roolissa.
Toivanen siirtyi Joensuun Mailaan kaudeksi 2017, jolloin seuran edustusjoukkue pelasi Suomensarjassa. Kauden 2019 päätteeksi Joensuun Maila nousi Superpesikseen. Toivanen löi ratkaisevassa Ykköspesiksen finaaliottelussa kolme juoksua ja sai joukkueensa parhaan pelaajan palkinnon.
Joensuun Mailan ensimmäisellä pääsarjakaudella 2020 Toivanen pelasi joukkueen lukkarina. Hän aloitti myös seuraavan kauden lukkarina, mutta siirtyi muutaman ottelun jälkeen lyöjäjokeriksi lautaskammon vuoksi.
Kaudella 2024 Toivanen valittiin ensimmäiseen Itä-Länsi-otteluunsa.
Kauden 2023 päätteeksi Toivanen on pelannut 87 Superpesiksen runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 6+107 juoksua ja tuonut 15 juoksua. Toivasen paras henkilökohtainen saavutus on lyöjätilaston 13. sija kaudella 2021.
Johan Börjesson

| Johan Börjesson |
| --- | --- |
 Johan Börjesson
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1790 Tanum, Ruotsi
Kuollut: 6. toukokuuta 1866 (76 vuotta) Uppsala, Ruotsi
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  kirjailija, pappi
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Tuotannon kieli: ruotsi
Kirjallinen suuntaus: fosforismi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Johan Börjesson (22. maaliskuuta 1790 Tanum − 6. toukokuuta 1866 Uppsala) oli ruotsalainen pappi ja kirjailija. Hän kuului alkuaan fosforisteihin ja kirjoitti näiden hengessä runoja. Mutta huomatummaksi hän tuli vasta näytelmillään. Ne ovat kaikki historiallisia ja osoittavat William Shakespearen ja Friedrich Schillerin vaikutusta. Mainittavia niistä ovat Erik den XIV, Erik XIV:s son, Solen sjunker, Ur Karl den XII ungdom. Valikoima hänen teoksiaan on julkaistu 1873−1874.
Börjesson valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi vuonna 1859. Hänen tyttärensä oli taidemaalari Agnes Börjesson.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johan Börjesson Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Carl Gustaf von Brinkman | Ruotsin akatemia, tuoli 3 1859–1866 | Seuraaja: Hans Magnus Melin |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Ruotsi  Puola
Hamamatsuchō

Etualalla Hamamatsuchōn kaupunginosaa, valtatie 15:n risteyksen takana Shiba-Daimonin kaupunginosa
Hamamatsuchō
Hamamatsuchō (jap. 浜松町) on Tokion kaupunginosa Minaton erillisalueella. Se sijaitsee erillisalueen itäosassa Shiban seudulla lähellä Tokionlahden rannikkoa. Kaupunginosa käsittää suorakulmiomaisen, tiiviisti rakennetun alueen vilkkaan Hamamatsuchōn aseman länsipuolella. Asema toimii Hanedan lentoasemalle kulkevan Tokion monorailin pääteasemana ja siten eräänä porttina Tokioon. Hamamatsuchōn tärkeimpiin rakennuksiin kuuluu Tokion World Trade Center.
Hamamatsuchōn kaupunginosan pinta-ala on 0,19 neliökilometriä. Se jakautuu kahteen osa-alueeseen, jotka on numeroitu Hamamatsuchō 1-chōme ja Hamamatsuchō 2-chōme. Niissä on yhteensä 2 519 asukasta (marraskuussa 2022). Kaupunginosan väestötiheys on siten noin 13 300 asukasta neliökilometrillä.