stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Polysytemia

Polysytemia on veritautien laji, jossa veren punasolujen määrä tilavuusyksikköä kohti lisääntyy liialliseksi. Siihen liittyy usein valkosolujen ja verihiutaleiden tavallista suurempi määrä.
Polysytemia voi johtua hapen puutteesta, kuten vuoristoilmasta tai keuhkoahtaumataudista. Urheilijat lisäävät joskus punasolutuotantoa kielletyllä EPO-hormonilla. Näitä sanotaan sekundaarisiksi polysytemioiksi.
Polysytemia vera tarkoittaa "todellista monisoluisuutta", ja siinä luuydin tuottaa liikaa punasoluja. Sairauden taustalla on useimmiten geenimuunnos. Sitä hoidetaan poistamalla verta (venesektio) tai myös hillitsemällä soluntuotantoa lääkkeillä, kuten solunsalpaajilla.
Polystraatti fossiili

Polystraatti fossiili on fossiloitunut kasvi, eläin tai muu yhtenäiseksi tunnistetun biologisen kokonaisuuden kuten ruohokentän fossiili, jonka sijainti maaperässä ylittää eri geologisille aikakausille ajoitettujen maakerrostumien välisen rajapinnan tai useampia rajapintoja. Erikoisesta stratigraafisesta sijainnistaan johtuen tällaista fossiilia ei pystytä ajoittamaan sijaintinsa perusteella yksiselitteisesti.
Yleisimpiä polystraatteja fossiileja on pystyasentoon fossiloitunut puunrunko, mutta polystraattisuutta on todettu muunkinlaisissa fossiileissa.
Pohjanselkä

| Pohjanselkä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola, Sysmä
Koordinaatit:  61°36′21″N, 25°51′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Nuoramoisen alue (14.81)
Laskujoki:  Kirjassalmi Vanjärveen 
Järvinumero:  14.813.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,8 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  790 m  
Rantaviiva:  4,92623 km  
Pinta-ala:  39,8095 ha  
Tilavuus:  0,000320608 km³ 
Keskisyvyys:  0,81 m  
Suurin syvyys:  2,28 m  
Saaria:  6 
 fiPohjanselkä 
Pohjanselkä  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Ylemmäisten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 790 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 40 hehtaaria. Sillä on 6 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,21 hehtaaria.  Järven tilavuudeksi on saatu 320 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 2,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Vähäjoen valuma-alueeseen (14.813) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,8 metriä mpy.
Professori Tuhatkauno

Professori Tuhatkauno albumissa Seitsemän kristallipalloa.
Professori Teophilus Tuhatkauno (ransk. Tryphon Tournesol) on kuvitteellinen henkilöhahmo Hergén piirtämässä ja kirjoittamassa Tintti-sarjakuvassa. Hänet esitetään taitavana, mutta jonkin verran hajamielisenä monilahjakkuutena. Tuhatkauno on ammatiltaan keksijä ja tiedemies.
Tuhatkauno teki ensiesiintymisensä tarinassa Rakham Punaisen aarre (1944), jossa käytetään hänen kehittämäänsä hain muotoista sukellusvenettä. Hän on keksinyt useita Tintin seikkailuissa käytettävistä laitteista. Tuhatkaunolla on myös tapana tutkia erilaisia asioita pienen kädestä riiputettavan heilurin avulla, joka reagoi eri aineiden läsnäoloon.
Tuhatkauno on kuulovammainen, vaikkakin hänet joskus esitetään kuulotorven kanssa. Hän kuulee kaikki asiat väärin, eikä itse huomaa sitä. Hän sanoo vain, että "toinen korva on hiukan huonokuuloinen". Tuhatkaunon väärin kuulemat repliikit sekä hänen erikoiset reaktionsa näihin ovat sarjakuvassa vakituinen huumorin aihe. Tuhatkaunon sekaannukset saavat varsinkin kapteeni Haddockin raivoihinsa. Tuhatkauno käytti poikkeuksellisesti kuulokojetta seikkailussa Tintti Kuun kamaralla, jolloin hänen kuulonsa normalisoitui. Tällöin Tuhatkauno muuttui vakavammaksi hahmoksi.
Tuhatkaunon tunnistaa pitkästä pujoparrasta, pienistä silmälaseista ja ylisuurista kauluksista. Hän pukeutuu vihreään takkiin ja hattuun ja hänellä on usein mukanaan musta sateenvarjo. Tuhatkauno on yleensä lauhkea ja vaikuttaa heiveröiseltä, mutta muutaman kerran hän osoittautuu suuttuessaan vahvaksi ja aggressiiviseksi. Tuhatkauno harrasti nuoruudessaan savatea, joskin hänen taitonsa olivat albumissa Lento 714 jonkin verran ruosteessa.
Vaikka Tuhatkaunolle on ilmoitettu etunimi, häntä kutsutaan tavallisesti vain "professori Tuhatkaunoksi".
Auguste Piccard vuonna 1932.
Tuhatkaunon esikuva oli sveitsiläinen fyysikko ja keksijä, professori Auguste Piccard (1884–1962). Hergé törmäsi Piccardiin muutaman kerran tämän ollessa professorina Belgiassa ja hän piti tätä "professorin henkilöitymänä". Piccard muistuttaa Tuhatkaunoa huomattavasti niin ulkonäöltään kuin saavutuksiltaan: hänkin teki useita ennätyksiä, kuten korkeimman ilmapallolennon ja syvimmän sukellusvenematkan.
Poul Tuxen

Poul Tuxen (1880–1955) oli tanskalainen indologi. Vuodesta 1928 hän työskenteli Kööpenhaminassa professorina.
Teoksia

Yoga. En Oversigt over den systematiske Yogafilosofi (1911)
An Indian Primer of Philosophy (1914)
Buddha (1928)
De ældste Upanishader  (1921–1922)
Religious of India (1949).
Pyörykkä

Pyörykkä tarkoittaa useita pyöreitä ruokalajeja, esimerkiksi:
falafel, härkäpavuista tai kikherneistä valmistettu friteerattu pyörykkä
knöödeli, vedessä keitetty esimerkiksi perunoista tai jauhoista tehty kokkare
lihapulla, pääasiassa jauhelihasta valmistettu paistettu pyörykkä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pyörykkä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Poundland

| Poundland |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Yes, Everything's £1!
Perustettu:  1990
Perustaja:  Dave Dodd, Steven Smith
Kotipaikka:   Willenhall, Yhdistynyt kuningaskunta
Toimiala:  vähittäiskauppa
Kotisivu:  poundland.co.uk
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poundland-myymälä Belfastissa
Poundland on brittiläinen vähittäiskaupan ketju, jonka myymälöissä kaikki tuotteet maksavat yhden punnan. Poundlandin perustivat vuonna 1990 Dave Dodd ja Stephen Smith.
Poundlandilla on Brittein saarilla yli 400 myymälää. Ketjun merkittävin kilpailija on 99p Stores.
Aiheesta muualla

Poundlandin verkkosivut (englanniksi)
Pyörteinen suihkusytytys

Pyörteinen suihkusytytys (engl. turbulent jet ignition) on vaihtoehtoinen polttomoottorin kipinäsytytyksen menetelmä, jossa tavanomaisen sytytystulpan pistemäisen kipinän sijasta sytytetään erilaisen sytytystulpan apukammiossa pieni polttoaineseos, joka syttymisensä jälkeen purkautuu tulpan päässä sijaitsevista suuttimista palotilaan ja sytyttää siellä olevan polttoaineseoksen. Menetelmän tehokkuus perustuu suuttimista purkautuvien suihkujen nopeuteen ja mahdollisuuteen saavuttaa palotilan reunat nopeammin kuin tavanomaisessa kipinäsytytyksessä. Näin palotilan polttoaineseos kokonaisuudessaan saadaan syttymään nopeammin. Koska apukammion tilavuus on suhteellisen pieni, sen sisällä voidaan hyödyntää kipinäsytytystä koko apukammion sisältämän seoksen nopeaan sytytykseen. Suihkusytytyksestä on apua erityisesti moottoreissa, joita pyritään käyttämään suurella nopeudella sekä moottoreissa, joissa palotilan epäedullinen muoto aiheuttaa erityisiä haasteita.
Pyörähdysellipsoidi

Pyörähdysellipsoidi on ellipsoidi, joka saadaan pyöräyttämällä ellipsi pääakselinsa ympäri.
Ellipsin pääakselia, jonka ympäri pyörähdys on tehty, kutsutaan pyörähdysellipsoidin pyörähdysakseliksi. Jos ellipsi pyörähtää esimerkiksi  x-akselin ympäri, kappaleen poikkileikkaus tasossa  yz on ympyrä, jonka säde  r=b=c
Pietarin jääpalatsi

| Pietarin jääpalatsi |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Pietari, Venäjä
Koordinaatit:  59°55′18″N, 30°27′59″E
Rakennustyöt aloitettu:  1999
Avattu:  2000
Pääurakoitsijat:  Lenniiproekt, Skanska
Käyttäjät
 SKA Pietari 
Katsojakapasiteetti
 12 300 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Jääpalatsi (ven. Ледовый дворец, Ledovyi dvorets) on pääasiallisesti jääkiekon käytössä oleva areena Pietarissa Venäjällä. Areena rakennettiin vuoden 2000 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuita varten ja avattiin vuonna 1999. Areenan yleisökapasiteetti on 12 300, ja sen kotijoukkue on SKA. Areenalla pelattiin myös jääkiekon Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnaus vuosina 2005, 2006, 2007 ja 2008. Hallia luonnehditaan Hartwall Arenan ''piraattikopioksi'',kenen mukaan? koska areena on samankokoinen, samannäköinen ja saman yhtiön rakentama (Skanska).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Areenan sivusto (venäjäksi)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Bodrovin divisioona | Tarasovin divisioona | Harlamovin divisioona | Keskinen divisioona |
| Ufa-Arena | Arena-Metallurg | Arena-Omsk | Tatneft-Arena |
| Minsk-Arena | Podmoskovje-urheilupalatsi | Arena 2000 | Kazakstan-urheilupalatsi |
| Sokolniki-urheilupalatsi | Junost-urheilupalatsi | Volgar-urheilupalatsi | Ammattiyhdistysten urheilupalatsi |
| Kuznetsin metallurgien urheilupalatsi | Balašiha-Arena | Konsertti- ja urheilupalatsi Sibir | Vitjaz-jääpalatsi |
| Tšerepovetsin jääpalatsi | Pietarin jääpalatsi | Platinum Arena | Urheilullis-kulttuurinen kompleksi Neftehimik |
| Arena Mytištši | TsSKA-jääurheilupalatsi | Riika-areena | Lužniki |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Håkons Hall 1999 | Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen finaaliareena 2000 | Seuraaja: Preussag Arena 2001 |
Pietarin ja Paavalin katedraali (Brno)

Pietarin ja Paavalin katedraali Brnossa.
Pietarin ja Paavalin katedraali (tšek. Katedrála svatého Petra a Pavla) on kirkkorakennus Tšekissä Brnossa.
Paikalle rakennettiin ensin vuonna 1180 romaanista tyyliä edustanut basilika samalle paikalle, jossa oli sijainnut  Brnon linna. Rakennuksen krypta on nykyisin uudemman rakennuksen osana. Kirkko rakennettiin uudelleen goottilaiseen tyyliin 1200-luvun lopulla. Sitä laajennettiin kolmilaivaiseksi 1300-luvulla. Kirkkoa muokattiin edelleen barokkityyliseksi 1700-luvulla, ja nykyisen uusgoolaittisen ulkoasunsa se sai 1900-luvun alussa. Vuodesta 1777 katedraali on ollut Brnon hiippakunnan keskuskirkko.
Näkymä alttarin suuntaan.
Katedraalin alttarikaappi on 11 metriä korkea, ja siihen on kaiverrettu apostolien Pietarin ja Paavalin kuvat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pietarin ja Paavalin katedraali (Brno) Wikimedia Commonsissa
Katedraalin kotisivut (tšekiksi)
Pieni tietosanakirja

Pienen tietosanakirjan kansi
Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1925–1928
"Automobiili", Pieni tietosanakirja, 1. osa, 1925
Pieni tietosanakirja (1925–1928) oli toinen suomeksi julkaistu tietosanakirja. Sen julkaisi Otava, siinä oli neljä osaa ja noin 3 000 sivua. Aiemmin oli julkaistu vain WSOY:n ja Otavan Tietosanakirja vuosina 1909–1919.
Runeberg-projektin tulkinnan mukaan Pienen tietosanakirjan tekijänoikeus on vanhentunut. Suomen tekijänoikeuslainsäädännön kannalta tulkinta on kuitenkin kiistanalainen, vaikka teoksen iästä johtuen asialla ei käytännössä olekaan taloudellista merkitystä.
Kirjan laitokset:
Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1925–1928. 3 000 sivua, Otava
Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1949–1952, 3 000 sivua, Otava
Pieni tietosanakirja, 4 osaa, 1958–1959, 3 200 sivua, Otava
Toimituskunta (1925-1928)

Jaakko Forsman, filosofian tohtori, päätoimittaja
J. A. Wecksell, filosofian kandidaatti, toimitussihteeri
Ilmari Havu, filosofian tohtori
Hannes Salovaara, lehtori
Aiheesta muualla

Pieni tietosanakirja kokonaisuudessaan Projekti Runebergin sivuilla
Images from Pieni tietosanakirja
Polyteekkari

Polyteekkari oli Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan julkaisema lehti, jonka ensimmäinen numero ilmestyi helmikuussa 2002. Polyteekkari syntyi sitä edeltävien teekkarilehtien Otahuudon ja Nyytisten yhdistyessä.
Aiheesta muualla

Polyteekkari
Eure

Eure on Ranskan departementti numero 27. Se on yksi viidestä departementista, jotka ovat syntyneet vanhan  Normandian maakunnan osista. Departementti on saanut nimensä Eurejoesta, joka halkoo aluetta ennen laskemistaan Seineen.
Yleistä

Euren departementti on osa Ylä-Normandian aluetta. Sen prefektuuri sijaitsee Évreux’ssä ja kaksi aliprefektuuria Les Andelys’ssä ja Bernayssä. Departementin asukasluku on 567 223 (vuonna 2006). Alueen pinta-alan ollessa 6 040 neliökilometriä tämä merkitsee 93,9 asukkaan väestötiheyttä neliökilometriä kohti. Departementti jakautuu kolmeen arrondissementtiin, 43 kantoniin ja 675 kuntaan.
Historia

Euren departementti perustettiin Ranskan vallankumouksen aikana 4. maaliskuuta 1790 toteuttaen 22. joulukuuta 1789 säädettyä lakia. Euren departementti muodostettiin osasta Normandian maakuntaa.
Vuonna 1790 departementti jaettiin hallinnollisesti kuuteen alueeseen (ransk. district): Évreux, Les Andelys, Bernay, Louviers, Pont-Audemer sekä Verneuil-sur-Avrel. Vuonna 1800 jako muutettiin viideksi arrondissementiksi, jotka olivat samat kuin edellä lukuun ottamatta viimeksi mainittua. Vuonna 1926 Pont-Audemer liitettiin Bernayhin ja Louviers jaettiin Les Andelys’n ja Évreux’n kesken.
Maantiede

Eure on osa Ylä-Normandian (Ylä-Normandia) hallintoaluetta. Se rajoittuu seuraaviin departementteihin: Seine-Maritime, Oise, Val-d’Oise,  Yvelines, Eure-et-Loir, Orne sekä Calvados.
Departementin tärkeimmät kaupungit ovat Évreux, Vernon, Louviers, Bernay, Les Andelys, Pont-Audemer, Gisors, Gaillon, Verneuil-sur-Avre ja Val-de-Reuil.
Maatalous on alueella tärkeä elinkeino, joka vie departementin pinta-alasta 3 850 neliökilometriä (63 %). Maatalousmaa jakautuu seuraavasti:
3 080 km² viljeltyä maata, jossa viljellään yleensä viljaa sekä öljykasveja,
742 km² on jatkuvasti kesantona,
lopuilla viljellään pensaita, puuntaimia jne.
Väestö

Asukasluku (1999): 541 263
Asukasluku (1990): 513 818
Väkiluvun muutos 1990–1999: + 27 445 asukasta
Luonnollinen lisäys 1990–1999: + 22 950 asukasta
Siirtolaisuus 1990–1999: + 4 286 asukasta
Asukasluvun keskimääräinen vuotuinen muutos 1990–1999: +0,6%
Asukkaita/km²: 93,9
Tärkeimpien kaupunkien asukasluvut:
Évreux: 51 198
Vernon: 24 056
Louviers: 18 328
Val-de-Reuil: 13 245
Bernay: 11 024
Gisors: 10 882
Les Andelys: 9 047
Pont-Audemer: 8 981
Gaillon: 6 861
Verneuil-sur-Avre: 6 619
Matkailu

Eurellä ei ole merenrantaa, ja siellä on vain muutama paikka, joita voi luonnehtia ”näyttäviksi”. Tällaisia kohteita ovat kuitenkin mm. Château-Gaillardin linnoitus lähellä Andelys'n kaupunkia, Seinen juoksua dominoiva Pointe de la Roque sekä sen alapuolella sijaitseva Pont de Tancarvillen silta.
Tämän lisäksi Euren departementissa on lukuisia suojeltuja kohteita, jotka edustavat teollisuutta, urbanisaatiota, suuria metsiä, tyypillistä maaseutua vehreine niittyineen sekä keskikokoisia tai pieniä kaupunkeja, jotka ovat onnistuneet säilyttämään omaperäisen charminsa ja kauneutensa.
Alueen matkailu on yleensä viikonloppumatkailua. Departementti on päässyt hyötymään pääkaupunki Pariisin läheisyydestä ja sijainnistaan Calvadosin departementin merenrantaan vievien teiden varrella. Kuitenkin lukuisat alueen asukkaat käyvät töissä Pariisin suuralueella, Rouenin ja Le Havren kaupunkiseuduilla tai Seinejoen varrella sijaitsevissa Seine-Maritimen departementin teollisuuslaitoksissa.
Matkailu > Keskeiset monumentit

Uskonnolliset monumentit:
Évreux'n Notre-Damen katedraali
Becin Notre-Damen luostari
Écouis'n kollegiaattikirkko
Verneuil'n Madeleine-kirkko
Bernayn luostarikirkko
Siviilimonumentit:
Harcourtin linna
Bizyn linna
Gaillardin linnoitus
Gisorsin linna
Beaumesnilin linna
Champ de Bataillen linna
Aiheesta muualla

Euren prefektuuri
Euren aluehallitus
Euren alueen historian ja monumenttien ystävät
Paris-normandie, Paikallislehti
Euren departementin kartta
Écouis’n kollegiaattikirkko
Pohjannokkonen

| Pohjannokkonen> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Nokkoskasvit Urticaceae
Suku::  Nokkoset Urtica
Laji::  dioica
Alalaji::  sondenii
Kolmiosainen nimi
 Urtica dioica subsp. sondenii  (Simmons) Hyl. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjannokkonen eli lapinnokkonen (Urtica dioica subsp. sondenii, syn. U. dioica var. sondenii) on Pohjois-Euroopassa tavattava lähes poltinkarvaton, monivuotinen nokkoskasvi. Se on yksi isonokkosen (U. dioica) alalajeista.
Ulkonäkö ja koko

Pohjannokkonen kasvaa kasvupaikasta riippuen 30–300 cm korkeaksi. Hoikahko varsi on nelisärmäinen ja tavallisesti haaraton. Kasvi on melkein kalju tai lyhyt- ja harvakarvainen, poltinkarvat ovat yksittäisiä. Lehdet ovat vastakkain ja ne ovat ohuita, ehyitä ja sahalaitaisia. Tavallisesti kaikki lehdet ovat pyöreä- ja suippotyvisiä sekä usein harva- ja isohampaisia. Tummanvihreä lehtilapa on puikea tai kapeanpuikea, pitkäkärkinen ja kärkihammas ulottuu viereisiä hampaita paljon pitemmälle. Lehtilapa on tavallisesti 4–15 cm pitkä ja noin 1,5 kertaa leveytensä pituinen. Kukinto-osan alapuolisten lehtien lapa on tavallisesti 2–3 kertaa leveytensä pituinen. Hoikahko lehtiruoti on enintään noin puolet lavan pituudesta. Kukinnot ovat 4–8 cm pitkiä norkkoja ja pitempiä kuin lehtiruodit. Kasvi on tavallisesti kaksikotinen, eli hede- ja emikukuat sijaitsevat eri yksilöissä. Kukat ovat pieniä, vihertäviä ja yksineuvoisia. Kukan kehä on nelilehtinen ja verhiömäinen. Suomessa pohjannokkonen kukkii heinä-syyskuussa. Hedelmä on kahden sisemmän kehälehden suojaama pähkylä.
Levinneisyys

Pohjannokkosta tavataan ainoastaan Euroopan pohjoisosissa. Sitä kasvaa lähinnä Norjan ja Ruotsin keski- ja pohjoisosien vuoristo- ja tunturialueilla, Keski- ja Pohjois-Suomessa sekä Luoteis-Venäjän pohjoisosissa Uralille saakka. Suomessa pohjannokkonen kasvaa paikoitellen Keski-Suomen eteläosista Pohjois-Lappiin. Runsain laji on Kainuussa ja Etelä- ja Keski-Lapissa. Lajin levinneisyyden laajuus on kuitenkin huonosti tunnettu Keski-Suomessa.
Elinympäristö

Tyypillisimpiä pohjannokkosen kasvupaikkoja ovat puronvarsi- ja kallionaluslehdot ja lehtokorvet. Toisinaan sitä tavataan myös ihmisasutuksen läheltä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Pohjannokkosen levinneisyys Suomessa.
Pramod Sawant

| Pramod Sawant |
| --- | --- |

Goan 13. pääministeri
 19. maaliskuuta 2019 –  
Edeltäjä:  Manohar Parrikar
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1973 (ikä 51) Goa, Intia
Tiedot
Puolue:  Intian kansanpuolue
Kumppani:  Sulakshana Sawant
Tutkinnot:  Ganga Ayurvedic Medical College
Pramod Sawant (s. 24. huhtikuuta 1973) on intialainen poliitikko, joka on toiminut Goan pääministerinä vuodesta 2019. Hänet on valittu Goan lainsäätäjäksi kahdesti vuosina 2012 ja 2017. Vuodesta 2017 alkaen hän toimi Goan osavaltioparlamentin puhemiehenä vuoteen 2019 asti. Hänen poliittinen uransa alkoi Intian kansanpuolueen nuorisojärjestössä.
Koulutukseltaan Sawant on ayurvedalääkäri. Hän on myös toiminut hindunationalistisen Rashtriya Swayamsevak Sangh -vapaaehtoisjärjestön aktivistina. Mediatietojen mukaan järjestön jäsenyys vaikutti hänen valintaansa, osavaltion pääministeriksi, Intian kansanpuolueen johdon keskuudessa. Muina vaikuttavana asioina on pidetty hänen läheistä suhdettaan entiseen pääministeri Manohar Parrikariin sekä vaalipiiriä, josta hänet valittiin. Sawantin vaalipiiri on Goan kaivosaluetta, jonka toimeentuloa vaikeutti huomattavasti Intian korkeimman oikeuden toimeenpanema kaivamiskielto. Osavaltiohallitusta muodostaessaan Sawantin täytyi saada taaksensa Goassa vaikuttavia paikallisia puolueita, koska Intian kansanpuolueella ei ole enemmistöä parlamentissa. Saadakseen kahden pienpuolueen tuen Sawant teki niiden puheenjohtajista osavaltion varapääministereitä.
Sawantin vaimo on Intian kansanpuolueen naisjaoston Goan yksikön johtaja.
Pohjannoidanlukko

| Pohjannoidanlukko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Ophioglossopsida
Lahko::  Ophioglossales
Heimo::  Käärmeenkielikasvit Ophioglossaceae
Suku::  Niittynoidanlukot Botrychium
Laji::  boreale
Kaksiosainen nimi
 Botrychium boreale  Milde 
Katso myös
   Pohjannoidanlukko Wikispeciesissä   Pohjannoidanlukko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjannoidanlukko (Botrychium boreale) on harvinainen, Euroopan ja Pohjois-Amerikan pohjoisosissa tavattava saniaislaji.
Ulkonäkö ja koko

Pohjannoidanlukko kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Lehti on varren puolivälin yläpuolelta jakautunut. Tummahkonvihreä lehden lapa on ruoditon tai hyvin lyhytruotinen, puikean kolmiomainen ja 1,5–2,5 kertaa leveytensä pituinen. Lehdessä on 3–5 paria lehdyköitä, jotka ovat kolmiomaisen tai vinoneliömäisen puikeita, keskisuonellisia ja lavan kärkeä kohti pieneneviä. Alimmat lehdykät ovat lähes pituutensa levyisiä, epäsäännöllisen liuskaisia ja tylppäkärkisiä. Pohjanneidonlukko kukkii kesä-heinäkuussa. Itiöpesäkkeistö on tavallisesti pitkäperäinen ja haarova. Itiöpesäkkeet ovat lyhytperäisiä, usein rypälemäisinä ryhminä ja kypsinä väriltään ruosteenruskeita.
Levinneisyys

Pohjannoidanlukkoa tavataan Euroopassa Pohjois-Norjassa ja -Ruotsissa, Suomessa, Virossa, Luoteis-Venäjällä sekä Islannissa ja Grönlannissa. Lajia tavataan myös Kiinassa, Itä-Siperiassa, Alaskassa sekä Kanadan ja Yhdysvaltain länsiosissa.
Suomessa pohjannoidanlukkoa kasvaa Uudenmaan rannikolta Ahvenanmaalle ja edelleen Pohjanlahden rannikkoa pohjoiseen. Raahen korkeudella laji levittäytyy myös sisämaahan, ja sitä tavataankin satunnaisesti koko Pohjois-Suomessa. Kaikkialla Suomessa laji on kuitenkin harvinainen. Vuodesta 2019 lähtien pohjannoidanlukko on luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi. Sitä ennen se oli luokiteltu vaarantuneeksi.
Elinympäristö

Suomessa pohjannoidanlukko viihtyy maan eteläosissa katajikkokedoilla ja pohjoisessa joenvarsiniityillä ja kyläkedoilla. Laji on kalkinsuosija. Muiden noidanlukkojen tapaan myös pohjannoidanlukko on harvinaistunut perinteisen laidunnuksen loppumista seurannutta kasvupaikkojen umpeenkasvua.
Aiheesta muualla

Pohjolan kasvien pauloissa: Botrychium boreale - pohjannoidanlukko
Kasviatlas 2016: Pohjannoidanlukon (Botrychium boreale) levinneisyys Suomessa
Pramote Teerawiwatana

| Mitalit> Maa:   Thaimaa.Miesten sulkapallo.Kaakkois-Aasian kisat  | Mitalit> Maa:   Thaimaa.Miesten sulkapallo.Kaakkois-Aasian kisat  | Mitalit> Maa:   Thaimaa.Miesten sulkapallo.Kaakkois-Aasian kisat  | Maa:   Thaimaa> Miesten sulkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Bandar Seri Begawan 1999 | nelinpeli |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Hopeaa | Bangkok 1998 | nelinpeli |  |
|  Hopeaa | Busan 2002 | nelinpeli |  |
Pramote Teerawiwatana (thaiksi ปราโมทย์ ธีระวิวัฒน์; 14. kesäkuuta 1967 Kanchanaburi – 4. lokakuuta 2012 Bangkok) oli thaimaalainen sulkapalloilija. Yhdessä Tesana Panvisvasin kanssa hän voitti nelinpelissä kultaa vuoden 1999 Kaakkois-Aasian kisoissa Bruneissa. Lisäksi kaksikko sai kaksi hopeamitalia Aasian kisoissa Bangkokissa 1998 ja Busanissa 2002. Teerawiwatana edusti maataan neljissä perättäisissä kesäolympialaisissa vuosina 1992–2004. Kansallisen tittelin hän voitti 11 kertaa. Hän kuoli 45-vuotiaana Ramathibodin sairaalassa kärsittyään vuoden keuhkosyövästä.
Pertsa ja Kilu merellä

| Pertsa ja Kilu merellä |
| --- | --- |
Kirjailija:  Väinö Riikkilä
Kieli:  suomi
Genre:  nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1953
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  159
ISBN:  ei käytössä vuonna 1953
Sarja: Pertsa ja Kilu
Edeltävä:  Saarelta nousi savua
Seuraava:  Pertsa ja Kilu kippareina
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Pertsa ja Kilu merellä on Väinö Riikkilän Pertsa ja Kilu -sarjan neljäs osa. Se julkaistiin vuonna 1953 WSOY:n kustantamana. Se oli Nuorten toivekirjasto -sarjan 36. osa. Kirja kuvaa Karhulan lähiseudulla olevan Suulisniemen työläisperheiden lapsien seikkailuja, joihin ei tällä kerralla kuulu lainkaan rikoksen ratkaiseminen. Sen sijaan pojat ovat työssä pienessä hinaajassa, jonka päällystö ei noudata merenkulun sääntöjä ja tästä seuraa laivan tuho.