stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaskuunjärvi

| Vaskuunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°13′26″N, 23°31′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaskuunjärven valuma-alue (35.44)
Laskujoki:  Koronjoki 
Järvinumero:  35.442.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,4 m  
Rantaviiva:  16,042 km  
Pinta-ala:  1,5011 km²  
Valuma-alue:  46,6 km²  
Keskivirtaama:  0,4 m³/s  
Saaria:  4 
 fiVaskuunjärvi 
Vaskuunjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla sen keskustaajamalta 13 kilometriä länteen ja Vaskuun kylän pohjoispuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 150 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 5,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven todellinen leveys on kuitenkin pienempi, sillä järvi on muodoltaan kaareva. Levein kohta löytyy Selkäsaarien kohdalta, missä se on 600 metriä leveä. Järvi on muualla paljon kapeampi ja Särkänsaaren eteläpuolella järvi kapenee 70 metriä leveäksi salmeksi, missä järvi on selvästi leveämpi salmen molemmilla puolilla. Järvi on myös katkaistu lakkautetun Haapamäki–Pori-radan rautatiepenkereellä 800 metriä järven eteläpäästä. Tätä järvenosaa kutsutaan Kivilahdeksi. Järven pohjoispäätä kutsutaan Louonlahdeksi ja järven keskikohdalla Tarhavuoren molemmilla puolilla on lahdet, joista toinen on Pitkälahti.
Järvellä on kartan mukaan neljä saarta. Suurin saarista on Selkäsaari, joka sijaitsee pohjoisosan järvenselän keskellä. Selkäsaari on 100 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,3 hehtaaria. Selkäsaaren ympärillä on kivikkoa ja kaksi pienempää saarta. Pohjoisosan eteläpäässä kapeikon suulla on neljäs kallioinen Särkänsaari. Se on 40 metriä pitkä ja 30 metriä leveä.
Järven rantaviivan pituus on 16 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Järven lähellä on suuriakin peltopalstoja, jotka eivät kuitenkaan ulotu rantaan asti. Järven ympäristön haja-asutus on ryhmittynyt paikoin pieniin kulmakuntiin, joita ovat Anttilanperä, Ilvesperä, Laajanperä ja Vaskuu. Rannolla sijaitsee 62 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3359 ja 3352 ja niiltä haarautuviltä muilta kyläteiltä.
Säännöstely > Säännöstely vanhalla padolla

Järveä on säännöstelty Koronjoen Toisen vesistötoimikunnan 9.11.1954 antaman päätöksen nojalla. Lupa on haettu Koronjoessa sijainneen vesilaitoksen tarpeisiin. Luvan perusteella vedenpinnan korkeusrajat ovat olleet 136,10–136,70 metriä mpy. (NN). Vesilaitos ei enää ole toiminnassa, ja lupa säännöstelyyn on käynyt tarpeettomaksi.
Järven vedenpinnankorkeuksista on vain vähän tietoa. Virtaamat tunnetaan pintapuolisesti. kesivirtaama (MQ) on 0,4 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskialivirtaama (MNQ) 0,037 m³/s, alivirtaama (NQ) 0 m³/s ja ylivirtaama (HQ 1/20, tilastollisesti tulva, joka tapahtuu 20 vuoden välein) 6,3 m³/s.
Säännöstely > Säännöstely uudella padolla

Uusi 30 metriä leveä pohjapato rakennetaan vanhan myllypadon yläpuolelle siten, että se muodostaa luonnonmukaisen kosken. Se nostaisi keskivedenkorkeutta tasolle 136,74 metriä mpy. eli vedenpinta nousee 27 senttimetriä. Alivedenkorkeus nousee 30 senttimetriä.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Vaskuun vedenlaatua on tutkittu vain joitakin kertoja. Vesinäytteitä on otettu vuosina 1973–1995 ja vuonna 2009. Vaskuujärven tila on sama kuin Koronjoessa. Vesi on valuma-alueen happamuudesta johtuen hapanta ja metsävaltaisuudesta johtuen humuspitoista. Järvessä on happitaloudessa ongelmia, koska veden happivaje saa aikaan sisästä kuormitusta. Tämä nostaa erityisesti kokonaisfosforipitoisuuksia. Järven ulkoinen kuormitus on hajakuormitusta, joka on peräisin pelloilta ja ojitetuista metsistä. Ulkoinen fosforikuormitus on noin 1 350 kilogrammaa vuodessa (kg/a), kun suurin sallittu kuormitus olisi 395 kg/a ja järvelle vaarallinen kuormitus olisi 830 kg/a. Vaikka järven vesi on ajoittain hapanta, on sen puskurikyky happamoitumista vastaan tyydyttävällä tasolla.
Luontoarvoja > Vesikasvillisuus

Järven rantoja kiertää muutaman metrin levyinen järvikorte- ja sarakasvien vyöhyke, jonka edustalla kasvaa kelluvalehtisten kasvien vyöhyke. Rannat ovat paikoin soistuneita ja suolla voi esiintyä luhtamaista kasvustoa. Järven pohja on mutainen eikä pohjassa viihdy pohjaversoisia ja uposlehtisiä kasveja.
Luontoarvoja > Linnusto

Järvi ei ole varsinainen lintujärvi, jossa eläisi lintuyhdyskuntia. Siellä on tavattu tavallisesti silkkiuikkua, heinäsorsaa ja laulujoutsenta. Järven kalalajistoon kuuluu yleisesti hauki, siika, kirjolohi, särki, lahna, made, kiiski, ahven ja kuha. Järven rapukanta on heikko rapuruton takia. Järveen on istutettu 2000-luvulla kuhaa, planktonsiikaa ja kirjolohta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vaskuunjärven valuma-alueella (35.44, pinta-ala 19,55 km²), jonka Vaskuunjärven alueeseen (35.442) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään kahdelta valuma-alueelta ja omalta alueeltaan. Järven pohjoispäähän laskee Palolamminoja, joka on Palolamminojan valuma-alueen (35.445; 10,07 km²) laskuoja. Sen pääjärvi on Palolampi (25 hehtaaria, ha). Valuma-alueella on runsaasti ojitettuja soita. Ilvesperälle laskee Ilvesperänpuro, joka on Ilvesperänpuron valuma-alueen (35.444; 16,98 km²) laskuoja. Sen valuma-alue on metsämaata, jossa on jonkun verran ojitettuja soitakin. Tätä ojaa laskee esimerkiksi Juurakkojärvi (5 ha).
Vaskuunjärven valuma-alueella on viisi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä neljä laskevat järven eteläpäähän. Eteläpää (1 ha) ja sen vieressä sijaitseva lampi Kiitajärvi laskevat Kivilahteen. Samoin tekee Pieni Ruokejärvi (4 ha) vanhan rautatien alittavalla ojallaan. Tähän järveen laskevat vuorostaan suurempi Ruokejärvi (6 ha) ja Koirajärvi (1 ha). Järven koillispuolelta laskee Vehkajärvi (2 ha) Kivisaaren ojitetun suon läpi. Samalla valuma-alueella saattaa sijaita myös Kolmisoppinen.
Järven laskujoki on Koronjoki, joka Joensuunjärven (12 ha) läpi päästyään mutkittelee peltoja ja metsää vuorottelevassa maastossa ja laskee lopulta 5,7 kilometrin päähän Koronkylässä Vaskiveden Koronselkään. Joensuunjärveen mennessä tulee joelle aluksi pudotusta 3,5 metriä ja loppumatkalle vielä 37 metriä lisää.
Aiheesta muualla

Kilpapilkkijä: Vaskuunjärven kisat, kalstus.com
Kellomäki, Heikki: Rautatie tuli–ja meni: Porin-Haapamäen rautatie Virroilla (luku 5. Työmenetelmät), Books on Demand, 9789523398375, 2016
Kuusinen, Jari: Vaskuu (valokuvia)
(35.4)
Via Portuensis

| Via Portuensis |
| --- | --- |
 Via Portuensiksen sijainti Italiassa.
Maa:  Rooman valtakunta
Pituus:  n. 50 km
Alkupiste:  Rooma
Reitti:  Portus – Fregenae
Päätepiste:  Alsium (n. 50 km)
Muodostettu:  n. 41–54
Via Portuensis oli roomalainen tie, joka kulki Tiber-joen pohjoispuolta ja johti Roomasta rannikolle Portuksen satamaan ja sieltä Alsiumiin.
Historia

Via Portuensiksen rakennutti keisari Claudius samalla kun hän rakennutti Portuksen vanhan Ostian sataman korvaajaksi. Trajanus paransi tietä samoin kuin satamaa myöhemmin. Via Portuensiksen samoin kuin Portuksen itsensä merkitys kasvoi myöhäisantiikin aikana samalla kun Ostian ja sinne johtaneen Via Ostiensiksen merkitys väheni.
Reitti

Via Portuensis sai alkunsa Tiberin ylittäneeltä Pons Aemilius -sillalta. Tie kulki Aurelianuksen muurien läpi Porta Portuensis -portista. Portti oli kaksikaarinen, mikä kertoo liikenteen suuresta määrästä. Alkumatkan Via Portuensis kulki samaa reittiä kuin vanhempi Via Campana, mutta oikaisi sitä myöhemmin. Tiet erkanivat toisistaan suunnilleen roomalaisen mailin päässä portilta nykyisessä Pozzo Pantaleossa, jonka jälkeen Via Portuensis suuntasi enemmän oikealla eli pohjoisempaa kulkeneelle linjalle kukkulaisempaan maastoon, kun taas Via Campana pysytteli Tiberin laaksossa. Tiet yhtyivät nykyisessä Ponte Galerassa. Etäisyys Roomasta Portukseen oli noin 16 mailia. Itinerarium Antonini Augustissa Portuksen sanotaan sijainneen 19 mailin päässä Roomasta, mutta tämä on ilmeisesti virhe. Portuksesta tie jatkoi rannikkoa pohjoiseen, kunnes liittyi Via Aureliaan Alsiumissa.
Tien asemapaikat olivat:
| Kaupunki tai muu asema | Nykyinen paikka | Etäisyys edellisestä> mailia | Etäisyys edellisestä> km (n.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rooma | Rooma |  |  |
| Portus |  | 19 (16) | 28,1 (23,7) |
| Fregenae |  | 9 | 13,3 |
| Alsium |  | 9 | 13,3 |
Tämä tekee tien kokonaispituudeksi 34 mailia eli noin 50 kilometriä. Tiestä on löydetty jäänteitä nykyisestä Pozzo Pantaleosta.
Valkoinen lippu

Jerusalem antautuu briteille vuonna 1917, ja sen merkiksi kaupungin pormestari heiluttaa valkoista lippua.
Valkoinen lippu tunnetaan etenkin sodankäynnissä antautumisen merkkinä heilutettavana lippuna. Myös vihollista lähestyvät aseettomat neuvottelijat kantavat perinteisesti valkoista lippua. Sodankäynnin sääntöjen mukaan valkoisen lipun kanssa kulkevia henkilöitä kohti ei saa avata tulta, eivätkä he saa itse avata tulta. Valkoista lippua on historian aikana käytetty myös sotalippuna, ja nykyisin sitä käytetään merkkilippuna etenkin moottoriurheilussa.
Antautumisen ja neuvotteluiden lippu

Varhaisimmat maininnat valkoisen lipun käytöstä antautumisessa ovat Kiinasta Han-dynastian ajalta (25 – 220 jaa.) ja Roomasta Tacitukselta teoksesta Historiae (109 jaa.), jossa viitataan Vitelliuksen ja Vespasianuksen väliseen sotaan 69 jaa. Valkoinen väri valittiin antautumisen merkiksi luultavasti siksi että sitä oli helpoimmin saatavilla ja koska se erottui hyvin niin maastosta kuin värikkäistä sotalipuistakin.
Eri maiden laeissa valkoinen lippu mainitaan antautumisen merkkinä luultavasti vain Italiassa. Vuoden 1907 maasodan lakeja koskevan Haagin sopimuksen artikla 32 mainitsee valkoisen lipun käytöstä tulitauon merkkinä sellaisissa tilanteissa, joissa jokin sodan osapuoli haluaa aloittaa neuvottelut. Sopimuksen mukaan valkoista lippua kantavalla neuvottelijalla sekä hänen seurueeseensa kuuluvalla tulkilla, lipunkantajalla ja sotilassoittajalla on oikeus loukkaamattomuuteen.
Ranskan sotalippu

1600-luvun uskonsodissa valkoinen lippu edusti puhtautta ja oli kuninkaallisen vallan tunnus. Siksi myös Ranskan rykmenttien ja Ranskan kuninkaallisen laivaston liput olivat usein valkoisia. Vuonna 1661 valkoisesta lipusta tehtiin Ranskan kuninkaallisen laivaston virallinen lippu käytettäväksi myös rannikkolinnakkeissa ja siirtokunnissa kuten Quebecissä. Sitä käytettiin sen vuoksi myös sotalippuna aina vuoteen 1790 saakka.
Umayyad-dynastia

Syyrian Umaijad-dynastia (661–750) käytti valkoista lippua tunnuksenaan useiden vuosien ajan.
Taliban

Afganistanin Taliban-liike käytti valkoista lippua tunnuksenaan vuosina 1996–1997 vallattuaan Afganistanin pääkaupungin Kabulin. Sen jälkeen siihen lisättiin mustalla kirjoitettu uskontunnustus.
Urheilussa

Yhdysvaltain moottoriurheilussa kuten IRL:ssä ja NASCARissa valkoinen lippu voi kertoa viimeisen kierroksen alkaneen. Formula 1 -kilpailussa valkoinen lippu varoittaa hitaasta autosta radalla. Yhdysvaltalaisessa rata-autoilussa valkoinen lippu voi merkitä hidasta autoa tai toimitsijoiden autoa radalla. Joissain autosarjoissa valkoista lippua näytetään harjoitusten tai aika-ajojen ensimmäisellä kierroksella kaikilla käytössä olevilla lippupisteillä.
Yleisurheilun kenttälajeissa valkoinen lippu on hyväksytyn suorituksen merkki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valkoinen lippu Wikimedia Commonsissa
Ranskalaiset sotalaivat liputtavat valkoisilla lipuilla vuonna 1779 Martiniquella.
Valkoista lippua heilutetaan Atlantassa varoittamassa hitaasta autosta radalla
Villapääluikka

| Villapääluikka |
| --- | --- |
 Villapääluikka Pohjois-Suomessa.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Nuppiluikat Trichophorum
Laji::  alpinum
Kaksiosainen nimi
 Trichophorum alpinum  (L.) Pers. 
Katso myös
   Villapääluikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Villapääluikka (Trichophorum alpinum) on soilla kasvava nuppiluikkien eli tupasluikkien sukuun kuuluva sarakasvi. Aiemmin nuppiluikat on luettu röyhykaislojen eli kaislojen (Scirpus) sukuun ja erityisesti villapääluikasta on käytetty ainakin nimiä S. tricophorum ja S. hudsonianus.
Ulkonäkö ja koko

Villapääluikka kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Sen suikertavasta juurakosta nousee riveittäin kolmisärmäisiä varsia. Ne ovat 0,5–1 millimetriä paksuja ja yläosastaan karheita. Kasvilla ei ole näkyviä lehtiä, vaan vain hyvin lyhytlapaisia tuppia. Villapääluikan kukintona on pieni tähkä, jossa on 8–12 kukkaa. Tähkäsuomut ovat väriltään kellanruskeita. Tähkän kärjessä on villamainen nippu sukaskarvoja, kuten esimerkiksi suovilloilla (Eriophorum). Villapääluikan sukaskarvat pitenevät kukinnan jälkeen 2,5 cm pitkiksi.
Villapääluikka Suomessa

Suomessa villapääluikka on yleinen. Etelä- ja keskiosassa se on melko yleinen ja harvinaistuu lounaisrannikkoa kohti. Oulun–Kainuun korkeudelta pohjoiseen laji on runsaslukuinen, Kuusamossa ja Inarissa sitä tavataan jopa erittäin yleisenä.
Villapääluikan kasvupaikkoja ovat kuivahkot, keskiravinteiset ja ravinteiset avosuot sekä rantasoistumat.
Aiheesta muualla

Kasviatlas: Villapääluikan levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Villapääluikka (Trichophorum alpinum)
ITIS: Trichophorum alpinum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Trichophorum alpinum (englanniksi)
Flora of China: Trichophorum alpinum (englanniksi)
Villapääluikkaa kainuulaisella suolla.
Violet Ådahl

Violet Ida Margareta Ådahl (16. elokuuta 1910 Uusikaarlepyy – 21. helmikuuta 1989) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.
Teoksia

Målsättning: dikter. Författare, Kronoby 1972
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 2009

30. yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Italian Torinossa 6.–8. maaliskuuta 2009. Kilpailupaikkana toimi Oval Lingotto -areena, johon kisahetkellä mahtui 6 600 katsojaa. Italia isännöi kisoja neljännen kerran.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Dwain Chambers | 6,46 |  Fabio Cerutti | 6,56 |  Emanuele Di Gregorio | 6,56 PB |
| 400 m |  Johan Wissman | 45,89 PB |  Claudio Licciardello | 46,32 |  Ioan Vieru | 46,54 SB |
| 800 m |  Juri Borzakovski | 1.48,55 |  Luis Alberto Marco | 1.49,14 |  Mattias Claesson | 1.49,32 |
| 1 500 m |  Rui Silva | 3.44,38 |  Diego Ruíz | 3.44,70 |  Yoann Kowal | 3.44,75 |
| 3 000 m |  Mo Farah | 7.40,17 CR |  Bouabdellah Tahri | 7.42,14 |  Jesús España | 7.43,29 SB |
| 60 m aj |  Ladji Doucouré | 7,55 |  Gregory Sedoc | 7,55 |  Petr Svoboda | 7,61 |
| 4×400 m |  Italia  Jacopo Marin   Matteo Galvan   Domenico Rao   Claudio Licciardello | 3.06,68 |  Iso-Britannia  Richard Buck  Nick Leavey   Nigel Levine   Philip Taylor | 3.07,04 |  Puola  Jan Ciepiela  Marcin Marciniszyn   Jarosław Wasiak   Piotr Klimczak | 3.07,04 |
| Korkeushyppy |  Ivan Uhov | 232 |  Kyriakos Ioannou  Aleksei Dmitrik | 229 | – | – |
| Seiväshyppy |  Renaud Lavillenie | 581 =SB |  Pavel Gerasimov | 576 |  Alexander Straub | 576 |
| Pituushyppy |  Sebastian Bayer | 871 EE, CR |  Nils Winter | 822 PB |  Marcin Starzak | 818 NR |
| Kolmiloikka |  Fabrizio Donato | 17,59 CR, NR |  Viktor Jastrebov | 17,25 PB |  Igor Spasovhodski | 17,15 SB |
| Kuulantyöntö |  Tomasz Majewski | 21,02 |  Yves Niaré | 20,42 NR |  Ralf Bartels | 20,39 SB |
| Seitsenottelu |  Mikk Pahapill | 6362 PB |  Oleksi Kasjanov | 6205 NR |  Roman Šebrle | 6142 SB |

WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Jevgenija Poljakova | 7,18 SB |  Ezinne Okparaebo | 7,21 NR |  Verena Sailer | 7,22 |
| 400 m |  Antonina Krivošapka | 51,18 |  Natalija Pyhyda | 51,44 PB |  Darja Safonova | 51,85 PB |
| 800 m |  Marija Savinova | 1.58,10 PB |  Oksana Zbrožek | 1.59,20 SB |  Elisa Cusma Piccione | 2.00,23 |
| 1 500 m |  Natalia Rodríguez | 4.08,72 |  Sonja Roman | 4.11,42 |  Róisín McGettigan | 4.11,58 |
1 500 m: Kilpailun alun perin voittanut  Anna Alminova (4.07,76) hylättiin dopingin takia.
| 3 000 m |  Alemitu Bekele | 8.46,50 NR |  Sara Moreira | 8.48,18 SB |  Mary Cullen | 8.48,47 |
| 60 m aj |  Eline Berings | 7,92 NR |  Lucie Škrobáková | 7,95 NR |  Derval O’Rourke | 7,97 SB |
| 4×400 m |  Venäjä  Natalja Antjuh   Darja Safonova   Jelena Voinova   Antonina Krivošapka | 3.29,12 |  Iso-Britannia  Donna Fraser  Kim Wall   Vicki Barr   Marilyn Okoro | 3.30,42 |  Valko-Venäjä  Alena Kievitš  Katsiaryna Bobryk   Hanna Tašpulatava   Katsiaryna Mišyna | 3.35,03 |
| Korkeushyppy |  Ariane Friedrich | 201 |  Ruth Beitia | 199 SB |  Viktorija Kljugina | 196 |
| Seiväshyppy |  Julija Golubtšikova | 475 SB, =PB |  Silke Spiegelburg | 475 NR |  Anna Battke | 465 PB |
| Pituushyppy |  Ksenija Balta | 687 NR |  Jelena Sokolova | 684 SB |  Olga Kutšerenko | 682 |
| Kolmiloikka |  Anastasija Taranova-Potapova | 14,68 =PB |  Marija Šestak | 14,60 SB |  Dana Velďáková | 14,40 NR |
| Kuulantyöntö |  Petra Lammert | 19,66 PB |  Denise Hinrichs | 19,63 PB |  Anca Heltne | 18,71 |
| Viisiottelu |  Anna Bogdanova | 4761 |  Jolanda Keizer | 4644 PB |  Antoinette Nana Djimou Ida | 4618 SB |

WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 9 | 4 | 4 | 17 |
| 2 |  Saksa | 3 | 3 | 4 | 10 |
| 3 |  Italia | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 3 |  Ranska | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 5 |  Iso-Britannia | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 6 |  Viro | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 7 |  Espanja | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 8 |  Portugali | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 9 |  Puola | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 10 |  Ruotsi | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 11 |  Belgia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 11 |  Turkki | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Ukraina | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 14 |  Alankomaat | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 14 |  Slovenia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 16 |  Tšekki | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 17 |  Kypros | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17 |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 19 |  Irlanti | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 20 |  Romania | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 21 |  Slovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21 |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 26 | 27 | 25 | 78 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 2009 Wikimedia Commonsissa
Virallinen kisasivusto (englanniksi)
216 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Tapahtumia

2. elokuuta 216 eaa. Cannaen taistelu. Hannibal lyö suuren roomalaisarmeijan Cannaen lähellä Etelä-Italiassa.
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 2011

31. yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Ranskan Pariisissa 4.–6. maaliskuuta 2011. Kilpailupaikkana toimi vuoden 1994 kisojen tapaan Palais Omnisports de Paris-Bercy. Ranska isännöi kisoja viidennen kerran.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Francis Obikwelu | 6,53 NR, EL |  Dwain Chambers | 6,54 SB |  Christophe Lemaitre | 6,58 |
| 400 m |  Leslie Djhone | 45,54 NR, EL |  Thomas Schneider | 46,42 |  Richard Buck | 46,62 |
| 800 m |  Adam Kszczot | 1.47,87 |  Marcin Lewandowski | 1.48,23 |  Kevin López | 1.48,35 |
| 1 500 m |  Manuel Olmedo | 3.41,03 SB |  Kemal Koyuncu | 3.41,18 NR |  Bartosz Nowicki | 3.41,48 |
| 3 000 m |  Mohamed Farah | 7.53,00 |  Hayle İbrahimov | 7.53,32 |  Halil Akkaş | 7.54,19 |
| 60 m aj |  Petr Svoboda | 7,49 |  Garfield Darien | 7,56 =PB |  Adrien Deghelt | 7,57 PB |
| 4×400 m |  Ranska Marc Macedot Leslie Djhone Mamoudou Hanne Yoann Décimus | 3.06,17 NR |  Iso-Britannia Nigel Levine Nick Leavey Richard Strachan Richard Buck | 3.06,46 |  Belgia Jonathan Borlée Antoine Gillet Nils Duerinck Kevin Borlée | 3.06,57 NR |
| Korkeushyppy |  Ivan Uhov | 238 =WL |  Jaroslav Bába | 234 SB |  Aleksandr Šustov | 234 PB |
| Seiväshyppy |  Renaud Lavillenie | 603 WL, NR, CR |  Jérôme Clavier | 576 |  Malte Mohr | 571 |
| Pituushyppy |  Sebastian Bayer | 816 SB |  Kafétien Gomis | 803 SB |  Morten Jensen | 800 SB |
| Kolmiloikka |  Teddy Tamgho | 17,92 WR |  Fabrizio Donato | 17,73 NR |  Marian Oprea | 17,62 SB |
| Kuulantyöntö |  Ralf Bartels | 21,16 EL |  David Storl | 20,75 SB |  Maksim Sidorov | 20,55 |
| Seitsenottelu |  Andrei Krautšanka | 6282 EL, NR |  Nadir El Fassi | 6237 PB |  Roman Šebrle | 6178 SB |

WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras