stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lampedusan onnettomuus

Lampedusan saari lännestä katsottuna. Oikealla ylhäällä Lampedusan kaupunki, satama ja lentokenttä.
Onnettomuuden muistoksi rakennettu risti, joka on tehty onnettomuudessa tuhoutuneen aluksen osista.
Lampedusan onnettomuus tapahtui Italialle kuuluvan Lampedusan saaren edustalla eteläisellä Välimerellä 3. lokakuuta 2013, jolloin Pohjois-Afrikasta tulleita laittomia siirtolaisia kuljettanut alus upposi.
Uponnut laiva oli noin 20-metrinen kalastusalus. Se oli lähtenyt Libyan Al Misratahista. Alustavien tietojen mukaan aluksessa olleet yli 500 siirtolaista olivat kotoisin pääosin Eritreasta, Somaliasta ja Ghanasta. Onnettomuudessa kuoli 300–400 ihmistä; Italian rannikkovartiosto onnistui pelastamaan 155 henkeä. Myöhemmin kerrottiin, että tragediassa menehtyi 368 siirtolaista.
Reaktiot

Italian hallitus julisti onnettomuutta seuranneen päivän kansalliseksi surupäiväksi. Kouluissa pidettiin minuutin hiljainen hetki. Seuraavana viikonloppuna myös Inter Milan, AS Roma ja muut Italian urheiluseurat muistivat uhreja minuutin hiljaisuudella. Italian varapääministeri kuvasi tapausta "ei pelkästään Italian, vaan koko Euroopan tragediaksi". Paavi Franciscus kehotti rukoilemaan uhrien puolesta.
Huhtikuussa 2015  Italian parlamentin alahuone päätti, että Lampedusan onnettomuudesta tulee vuosittainen siirtolaisuuden uhrien muistopäivä. INMP-instituutti (Istituto Nazionale salute Migrazioni e Povertà) muistutti vuonna 2021, että päivän tarkoitus on voittaa sulkeutuminen, demonisointi ja itsekkyys, jota siirtolaiset kokevat etsiessään parempaa tulevaisuutta. Instituutti vetosi vastuuntuntoon ja inhimillisyyteen ja vaati kunnon toimia kuolemien estämiseksi.
Italian pääministeri Enrico Letta ja Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso vierailivat Lampedusan saarella 9. lokakuuta. Pieni mielenosoittajien joukko tervehti heitä "hävetkää" ja "tappajat" -huudoilla. Kalastajat soittivat protestina sireenejä. Yksi protestoija sanoi: "Heidän pitäisi hävetä! Heidän pitäisi ratkaista tämä humanitaarinen ongelma!" Toinen sanoi: "Olemme eläneet tätä 20 vuotta. Olemme saaneet tarpeeksemme kuolemaa! Nämä kuolemat ovat EU:n ja ja Italian poliitikkojen omallatunnolla." – 20 viime vuoden aikana 17 000–20 000 siirtolaista oli hukkunut vaarallisella merimatkalla. "Olosuhteet pakolaiskeskuksessa ovat kestämättömät. Tämä on häpeällistä, siellä on lapsia!" sanoi yksi asukas. – Keskuksessa asui noin 1000 siirtolaista, mutta siellä oli vain 250 vuodepaikkaa. Paikalla vieraillut parlamentaarikkojen ryhmä oli pitänyt tiloja "sivistysvaltiolle sopimattomina".
11.10.2013, muutama päivä Lampedusan onnettomuudesta, upposi toinen alus 113 km Lampedusasta etelään. Siinä kuoli 268 syyrialaista pakolaista. Näiden tapausten jälkeen Italia käynnisti vuoden mittaisen Mare Nostrum -operaation 18.10.2013. Viranomaisten mukaan sen aikana pelastettiin 150 810 siirtolaista ja tuotiin 330 salakuljetuksesta epäiltyä oikeuteen.
Pelagiset saaret
Lamperoinen (Äänekoski)

| Lamperoinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°48′02″N, 25°57′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  oja Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.421.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,71 km  
Pinta-ala:  3,625 ha  
Tilavuus:  0.000071 km³ 
Keskisyvyys:  1,95 m  
Suurin syvyys:  4,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLamperoinen 
Lamperoinen  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Iitsalon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 240 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 70 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 4,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Kristin Størmer Steira

| Kristin Størmer Steira |
| --- | --- |
 Kristin Størmer Steira vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1981 (ikä 43) Mo i Rana, Norja
Uran tiedot
Pituus:  169 cm
Seura:  IL Forsøk
Laji:  maastohiihto ja yleisurheilu 
Maailmancup
Kaudet:  2002–2015
Voitot:  3
Palkintokorokkeella:  10
| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Naisten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Vancouver 2010 | 4×5 km viesti |  |
|  Pronssia | Sotši 2014 | 30 km (v) |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oberstdorf 2005 | 4×5 km viesti |  |
|  Kultaa | Oslo 2011 | 4×5 km viesti |  |
|  Kultaa | Val di Fiemme 2013 | 4×5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Sapporo 2007 | 30 km (p) |  |
|  Hopeaa | Liberec 2009 | 7,5+7,5 km yhdistelmäkilpailu |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2005 | takaa-ajo |  |
|  Pronssia | Sapporo 2007 | takaa-ajo |  |
|  Pronssia | Sapporo 2007 | 4×5 km viesti |  |
Kristin Størmer Steira (s. 30. huhtikuuta 1981 Mo i Rana, Norja) on uransa lopettanut norjalainen maastohiihtäjä, joka kilpaili kansainvälisellä tasolla kaudesta 2002–2003 alkaen kauteen 2014–2015. Hän kilpaili myös kestävyysjuoksussa.
Steira saavutti kolme hiihdon maailmancupin osakilpailuvoittoa: Pregalaton yhdistelmäkilpailussa kaudella 2004–2005, La Clusaz'n yhteislähdössä kaudella 2008–2009 ja Sotšin yhdistelmäkilpailussa kaudella 2012–2013. Oberstdorfin MM-hiihdoissa 2005 hän saavutti kultaa Norjan viestijoukkueessa ja pronssia takaa-ajokilpailusta ja oli lisäksi yhdeksäs 10 kilometrillä. Torinon olympialaisissa 2006 Steira oli neljäs niin 10 ja 30 kilometrillä kuin takaa-ajossakin. 2007 Sapporon MM-hiihdoissa hän saavutti hopeaa 30 kilometriltä, pronssia viestistä ja takaa-ajosta sekä oli 10 kilometrillä neljäs. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui yhdistelmäkilpailussa hopealle, 30 kilometrillä viidenneksi ja 10 kilometrillä kuudenneksi. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän voitti viestissä kultaa, oli yhdistelmäkilpailussa neljäs ja 10 kilometrillä sekä 30 kilometrillä kahdeksas. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän voitti kultaa Norjan 4×5 km viestijoukkueessa sekä sijoittui 30 kilometrin vapaalla viidenneksi, yhdistelmäkilpailussa yhdeksänneksi ja 10 kilometrin perinteisellä kymmenenneksi. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli yhdistelmäkilpailussa neljäs sekä 10 kilometrin vapaalla ja 30 kilometrin perinteisen yhteislähdössä yhdeksäs. Viestistä hän voitti kultaa yhdessä Norjan joukkueen kanssa. Sotšin olympialaisissa 2014 Steira saavutti 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa pronssia ja oli yhdistelmäkilpailussa 23:s.
Steira on voittanut Norjan mestaruuden 5 000 metrin juoksussa vuonna 2009, 10 000 metrin juoksussa vuonna 2014 ja maastojuoksussa vuonna 2015.
Aiheesta muualla

Kristin Størmer Steira Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Lauderdale

Lauderdale tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Lauderdale, laakso ja alue Skotlannissa
HMS Lauderdale, Britannian Kuninkaallisen laivaston saattuehävittäjä
Fort Lauderdale, kaupunki  Yhdysvalloissa Floridan osavaltiossa
Fort Lauderdale -lentoasema, Hollywoodin kansainvälinen lentoasema
Sukunimi

Jim Lauderdale (s. 1957), yhdysvaltalainen country- ja bluegrasslaulaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lauderdale”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Latvajärvi (Sammaljoki)

| Latvajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Sastamala, Punkalaidun
Koordinaatit:  61°13′11″N, 23°13′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Punkalaitumenjoen valuma-alue (35.94)
Laskujoki:  Latvajärvenoja 
Järvinumero:  35.944.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,6 m 
Rantaviiva:  3,006 km 
Pinta-ala:  0,19562 km² 
 fiLatvajärvi 
Latvajärvi on Pirkanmaalla Punkalaitumella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella Punkalaitumenjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 19,6 hehtaaria ja sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 2,3 kilometriä pitkä Latvajärvenoja, joka jatkaa Nevanojana ja Nientenojana yhtyen lopuksi Punkalaitumenjokeen Moisionkylän kohdalla.
Järven rantaviiva on 3,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven itä- ja luoteisrannat rajautuvat metsäiseen suohon. Järvellä on kolme luotomaista saarta. Rannoille on rakennettu kahdeksan loma-asuntoa, joille johtaa tiet Sammaljoelta ja Halkivahasta. Sastamalan ja Punkalaitumen välinen raja ylittää järven itäpään siten, että suurin osa järveä kuuluu Sastamalaan.
Kuplavuokko

| Kuplavuokko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Korallieläimet Anthozoa
Alaluokka::  Kukkakorallit Hexacorallia
Lahko::  Merivuokot Actiniaria
Heimo::  Actiniidae
Suku::  Entacmaea
Laji::   quadricolor
Kaksiosainen nimi
 Entacmaea quadricolor  Rüppell & Leuckart, 1828 
Katso myös
   Kuplavuokko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuplavuokko (Entacmaea quadricolor) on Indopasifiselta merialueelta kotoisin oleva riutta-akvaariossakin menestyvä merivuokko.
Kuplavuokko voi kasvaa halkaisijaltaan puolimetriseksi. Väriltään kuplavuokko voi olla keltaisenruskea, ruskea, vihreä tai oranssi. Sillä on lonkeroidensa päässä kuplat, joista se on helppo tunnistaa. Kuplavuokon polttiaissolut voivat vahingoittaa ihmistä ja muita eliöitä, joten sen käsittelyssä on oltava huolellinen.
Kuplavuokko elää symbioosissa zooksantellilevien kanssa. Veden pH:n tulisi olla 8,1–8,4 ja lämpötilan 22–26 °C. Kuplavuokko tarvitsee paljon valoa ja veden virtaus saisi olla kohtuullinen.
Kuplavuokko ja keltavuokkokala sekä täpläpreussinahvenia
Kuplavuokko menestyy parhaiten, jos se saa ruuantähteitä vuokkokaloilta. Erityisesti kuplavuokon luona viihtyvät samettivuokkokala, punavuokkokala ja naamiovuokkokala. Jos vuokkokaloja ei ole, tulee kuplavuokkoa ruokkia pilkotulla kalalla, katkaravuilla tai madoilla.
Liiketoimintayksikkö

Liiketoimintayksikkö on juridisen tai fyysisen henkilön omistama liiketoiminnan harjoittamista varten muodostama kokonaisuus, joka koostuu toimitiloista, tuotantovälineistä, henkilöstöstä, myytävistä tuotteista ja palveluista sekä toiminnan vaatimista immateriaalisista oikeuksista. Synonyymi termille on toimipaikka.
Liiketoimintayksiköitä voidaan ostaa ja myydä. Kauppatilanteessa kaupan kohteen sidosryhmillä on suuri päätöksentekovalta, koska liiketoimintayksiköllä ei ole sitovia, oikeudellisia sopimussuhteita sidosryhmiin. Esimerkiksi ravintola ei voi siirtää anniskelulupaansa eikä vuokraoikeuttaan kolmannelle osapuolelle automaattisesti.
Levonen

Levonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Anna-Liisa Levonen (s. 1967), lääkäri ja bioteknologian professori
Jari Levonen (s. 1966), jääkiekkotuomari ja entinen jääkiekkoilija
Jarkko Levonen (1953–1991), jääkiekkoilija
Jarno Levonen (s. 1972), jääkiekkotuomari ja jääkiekkoilija
Jyrki Levonen (s. 1958), jääkiekkoilija
Marko Levonen (s. 1965), Vuoden Poliisi 2007
Martti Levonen (1834–1894), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Rauli Levonen (1953–1981), jääkiekkoilija
Ukki Väinämöinen (oik. Vaseli Levonen, 1855–1942), itäkarjalainen vapaustaistelija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Levon Mirzojan

Levon Isajevitš Mirzojan (ven. Лево́н Иса́евич Мирзоя́н, 14. marraskuuta 1897 Šušin kihlakunnan Ašanin kylä Vuoristo-Karabahissa – 26. helmikuuta 1939 Moskova) oli armenialaissyntyinen neuvostoliittolainen poliitikko.
Levon Mirzojan syntyi maanviljelijäperheeseen. Hän osallistui vallankumousliikkeeseen Bakussa vuodesta 1912 lähtien ja liittyi bolševikkipuolueeseen maaliskuussa 1917. Vuosina 1920–1925 Mirzojan työskenteli Azerbaidžanin ammattiliittoneuvoston puheenjohtajana, tasavallan työasiain kansankomissaarina ja Bakun puoluekomitean sihteerinä. Vuosina 1925–1929 hän toimi Azerbaidžanin kommunistipuolueen ja vuosina 1929–1933 NKP(b):n Permin piirikuntakomitean ja Uralin aluekomitean sihteerinä. Vuodesta 1933 lähtien Mirzojan oli Kazakstanin aluepiirikomitean ja vuodesta 1937 tasavallan kommunistipuolueen keskuskomitean ensimmäisenä sihteeri. Vuonna 1934 Mirzojan valittiin NKP(b):n keskuskomitean jäseneksi. Hän kuului myös Neuvostoliiton toimeenpanevaan keskuskomiteaan.
Vuonna 1938 Mirzojan arvosteli Kazakstaniin karkotettujen Neuvostoliiton korealaisten siirtämistä tasavallan eteläosasta pohjoisosaan. Hän esitti epäilyksiään myös NKVD:n toiminnasta. Mirzojan pidätettiin toukokuussa 1938 ja tuomittiin kuolemaan syytettynä vastavallankumouksellisesta toiminnasta. Hänet ammuttiin Moskovassa ja haudattiin Donskoin luostarin alueelle. Mirzojanin maine puhdistettiin vuonna 1955.
Lappea

Lappea (norj. Loppa, pohjoissaameksi Láhppi) on  kunta Finnmarkin läänin länsiosassa Pohjois-Norjassa. Asukkaista puolet asuu Øksfjordin kuntakeskuksessa, joka sijaitsee Aksuvuonon itärannalla kunnan itäosassa. Pääelinkeinona on kala- ja kalankasvatusteollisuus.
Lappean kunta rajautuu lännessä ja pohjoisessa Jäämereen, idässä Alattioon ja etelässä Tromssan läänin Naavuonon kuntaan. Mantereen lisäksi kuntaan kuuluu myös saaria, kuten suuruusjärjestyksessä Silda, Loppa, Gálbi, Máreaddju, Vindholmen, Langholmen ja Marholmen. Lisäksi kunnan koilliskulmassa kuntaan kuuluu pieni alue Stjernøyan (Siernöijä) saaren lounaiskulmassa, joka rajautuu pohjoisessa Hasvikin kuntaan ja idässä Alattion kuntaan. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 862 asukasta.
Kyliä

Aksuvuono (Øksfjord), Bergsfjord, Nuvsvåg, Langfjordhamn, Sør-Tverrfjord, Sandland, Skavnakk
Tunnettuja henkilöitä

Hans E. Kinck (1865–1926), kirjailija
Hallgeir Pedersen (s. 1973), jazzkitaristi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lappea Wikimedia Commonsissa
Finnmarkin läänin kunnat
Alattio (Alta)
Berlevåg
Båtsfjord
Etelä-Varanki (Sør-Varanger)
Gamvik
Hammerfest
Hasvik
Kaarasjoki (Karasjok)
Koutokeino
Kvalsund
Lappea (Loppa)
Lebesby
Moseija (Måsøy)
Nordkapp
Porsanki (Porsanger)
Teno (Tana)
Uuniemi (Nesseby)
Vesisaari (Vadsø)
Vuoreija (Vardø)
Norjan läänit | Norja
Krista Siegfrids

| Krista Siegfrids |
| --- | --- |
 Krista Siegfrids vuonna 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. joulukuuta 1985 (ikä 38) Kaskinen, Suomi
Muusikko
Laulukielet:  englanti, ruotsi
Tyylilajit:  pop
Levy-yhtiöt:  Universal Music (2013–)
Aiheesta muualla
kristasiegfrids.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Krista Siegfrids esittelee itsensä ja euroviisukappaleensa nimen.
Musiikkinäytteet
”Marry Me”, albumilta . Näyte on kappaleen viimeisestä kertosäkeestä.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Kristin ”Krista” Siegfrids (s. 4. joulukuuta 1985 Kaskinen) on suomenruotsalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Suomea vuoden 2013 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Marry Me” ja sijoittui finaalissa sijalle 24. Kilpailuun osallistui 39 maata. Hänen esikoisalbuminsa Ding Dong! julkaistiin vuonna 2013.
Varhainen elämä

Kristin Siegfrids syntyi Pohjanmaalla Kaskisten kunnassa suomenruotsalaiseen perheeseen. Perheeseen kuuluu hänen lisäkseen kolme sisarusta sekä äiti. Siegfrids on kirjoittanut esikoisalbumilleen kappaleen ”Can You See Me?”, jonka hän on omistanut kuolleelle isälleen. Siegfridsin äidinkieli on ruotsi.
Siegfrids on laulanut lapsesta asti kuorossa sekä harrastanut telinevoimistelua, jossa hän on myös valmentanut lapsia ja nuoria. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Närpiön lukiosta vuonna 2003 ja on opiskellut luokanopettajaksi Vaasassa, mutta opinnot jäivät kesken hieman ennen valmistumista. Hän on edelleenmilloin? kirjoilla Åbo Akademissa.
Ura > 2008–2012: Musikaaleja ja laulukilpailuja

Krista Siegfrids osallistui vuonna 2008 ruotsalaiseen versioon Idols-laulukilpailusta ja syksyllä 2011 The Voice of Finland -televisio-ohjelman ensimmäiselle tuotantokaudelle. Ohjelmassa hän kilpaili Michael Monroen joukkueessa, mutta hänen kilpailunsa päättyi ensimmäisessä suorassa lähetyksessä.
Siegfrids näytteli vuosina 2009–2010 musikaalissa Play Me ja vuonna 2011 musikaalissa Muskettisoturi. Syksyllä 2012 hän oli mukana Hou, hou Ihan mahdoton Kabaree, Go, go -nimisessä kabareessä Linnanmäen Peacock-teatterissa. Ennen soolouraansa hän on esittänyt cover-versioita Krista Siegfrids, Dennis & Rolli Band -kokoonpanossa.
Ura > 2013–2014: Esikoisalbumi ja Euroviisut

Helmikuussa 2013 Siegfrids voitti ”Marry Me” -kappaleella Uuden Musiikin Kilpailun ja pääsi näin edustamaan Suomea vuoden 2013 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. Kappale eteni kisan toisesta semifinaalista 18. toukokuuta käytyyn finaaliin, jossa Suomi sijoittui 24. sijalle 13 pisteellä. Finaaliin osallistui 26 maata.
Esityksestä nousi kohu kappaleen lopussa tapahtuneen Siegfridsin ja taustalla laulaneen naislaulajan suudelmasta. Siegfrids on kertonut suudelman olevan kannanotto sen puolesta, että Suomeen sallittaisiin samaa sukupuolta olevien avioliitto. Turkin radio- ja televisioyhtiö ilmoitti, ettei aio televisioida kilpailua maansa televisiossa suudelman takia.
Siegfrids solmi tammikuussa 2013 levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa. Esikoisalbumi Ding Dong! julkaistiin 10. toukokuuta 2013. Levyn on tuottanut Erik Nyholm.
Syksyllä 2013 Siegfrids tuomaroi The Voice Kids -laulukilpailua yhdessä Elastisen ja Mira Luodin kanssa. Hän jatkoi kilpailun tuomarina myös syksyllä 2014, jolloin hänen kanssaan tuomareina toimivat Diandra ja Arttu Wiskari.
Ura > 2015–: Uutta musiikkia ja mediaesiintymisiä

Siegfrids julkaisi vuonna 2015 kolme singleä: tammikuussa 2014 ”Cinderella”-kappaleen, helmikuussa 2015 ”On & Off” -kappaleen sekä elokuussa ”Better On My Own” -kappaleen. Keväällä 2015 hän kilpaili MTV3-kanavalla esitetyssä Tähdet, tähdet -ohjelman toisella tuotantokaudella sijoittuen kisassa viidenneksi.
Marraskuussa 2015 julkistettiin tieto, että Siegfrids juontaa Uuden Musiikin Kilpailun 2016 Roope Salmisen kanssa. Saman kuun lopulla SVT kertoi hänen kilpailevan Melodifestivalenissa eli Ruotsin euroviisukarsinnoissa 2016 kappaleella ”Faller”. Kilpailun semifinaalissa hän sijoittui viidenneksi, eikä päässyt finaaliin. Hän pyrki myös vuoden 2017 euroviisuedustajaksi Ruotsin karsinnoissa kappaleellaan ”Snurra min jord”, mutta ei päässyt finaaliin asti. Siegfrids juonsi myös Uuden Musiikin Kilpailun 2017 ja 2018.
Siegfrids on toiminut Jorma Uotisen, HP Parviaisen ja Ernest Lawsonin kanssa MTV3-kanavalla esitettävän Talent Suomi -kykyjenetsintäohjelman tuomarina ohjelman kuudennella ja seitsemännellä tuotantokaudella. Syksyllä 2021 hän on mukana Tanssii tähtien kanssa -ohjelman 14. tuotantokaudella.
Yksityiselämä

Siegfrids kihlautui pitkäaikaisen avomiehensä Janne Grönroosin kanssa lokakuussa 2014, ja he menivät naimisiin syksyllä 2017 ja erosivat vuonna 2019. Siegfrieds asuu pääasiassa Amsterdamissa Alankomaissa miesystävänsä Rutger van Nesin kanssa. Siegfrids sai esikoislapsensa, tytön, marraskuussa 2020.
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Ding Dong! |  Julkaistu: 10. toukokuuta 2013  Levy-yhtiö: Universal Music  Formaatti: CD / Digitaalinen | #19  | – |
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Single | Latauslista | Singlelista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | ”Marry Me” | 6  | – | 6  | Ding Dong! |
| 2013 | ”Amen!” (promosingle) | – | – | – | Ding Dong! |
| 2013 | ”Can You See Me?” (promosingle) | 25  | – | 30  | Ding Dong! |
| 2014 | ”Cinderella” | – | – | 79  |  |
| 2015 | ”On & Off” | 13  | – | 8  |  |
| 2015 | ”Better On My Own” | 24  | – | 74  |  |
| 2016 | ”Faller” | – | – | – |  |
| 2016 | ”Be Real” | – | – | 80  |  |
| 2017 | ”Snurra min jord” | 27  | – | – |  |
| 2019 | ”Let It Burn” | – | – | – |  |
| 2021 | "Valkea joulu" (Mikko Leppilampi & Krista Siegfrids) | – | – | 98  |  |
Diskografia > Musiikkivideot

Marry Me (ohj. Elias Koskimies)
Amen! (ohj. Elias Koskimies)
Can You See Me? (ohj. Elias Koskimies)
Cinderella (ohj. Tom Hakala)
On & Off (ohj. Tom Hakala)
Better On My Own (ohj. Tom Hakala)
Be Real (ohj. Elias Koskimies)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Krista Siegfridsin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive).
Krista Siegfrids suutelee taustalaulajaansa vuoden 2013 Eurovision laulukilpailussa.
Kristina Anapau

Kristina Anapau
Kristina Anapau (s. 30. lokakuuta 1979 Havaiji) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi ja varttui Havaijilla. Pian valmistuttuaan high schoolista viidentoista vuoden iässä ja mentyään University of Hawaiʻi at Mānoaan, hän esiintyi Escape From Atlantis -televisioelokuvassa. Siitä alkoi hänen uransa viihdealalla.
Filmografia

100 kimmaa (2000)
Madison (2001)
Julmia aikeita 3 (2004)
Cursed (2005)
Self Medicated (2005)
Black Swan (2010)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristina Anapau Wikimedia Commonsissa
Kristina Anapau Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Liiketoimintasuunnitelma

Liiketoimintasuunnitelma on etenkin perustettavan yrityksen kaavailtua kaupallista toimintaa kuvaava dokumentti.
Liiketoimintasuunnitelman tarkoituksena on kiteyttää yrityksen koko liiketoiminta sekä jäsentää ja selventää aiotun yritystoiminnan kannattavuutta ja menestymisen mahdollisuuksia. Liiketoimintasuunnitelma on tarpeellinen yrittäjälle itselleen sekä usein edellytyksenä käytettäessä asiantuntijoita apuna toiminnan arvioinnissa. Mahdolliset liiketoiminnan rahoittajat edellyttävät sitä Suomessa lähes poikkeuksetta. Liiketoimintasuunnitelma helpottaa liiketoiminnan aloittamista ja sen kehittämistä, se myös auttaa hallitsemaan varsinaista liiketoimintaa ja työstämään ideoita toteuttamiskelpoisiksi ja tuottaviksi toimenpiteiksi.
Ilman liiketoimintasuunnitelmaa on ulkopuolisen hankala arvioida liikeidean kannattavuutta, koska ei ole tiedossa kuinka liikeidea on suunniteltu toteutettavaksi ja millaisista lähtökohdista (tutkimukset, kokemus, alan tuntemus jne.) liikeidea on laadittu.
Yrityksen liiketoimintasuunnitelmaan on sisällytettävä laskelma siitä, millaisia investointikustannuksia ja muita kuluja yritystoiminnan käynnistäminen edellyttää. Lisäksi yrittäjän on tehtävä laskelmia siitä, millaisia menoja yrityksestä säännöllisesti koituu: palkat, vuokrat, markkinointikustannukset, puhelinlaskut, toimistotarpeet, vakuutukset, tuotteiden tuotantokustannukset ynnä muut ovat merkittäviä kustannuseriä, jotka pitäisi kattaa yhtä säännöllisillä tuloilla. Suunnitelman tulee siis kertoa lukijalleen kaikki tärkeimmät yritystä ja yritystoimintaa koskevat tiedot ja esiteltävä yrittäjän osaamista sekä tulevaisuuden suuntaviivoja.
Suunnitelmaan kannattaa sisällyttää selkeä laskelma niistä investointikustannuksista ja muista juoksevista kuluista, joita yritystoiminnan käynnistäminen edellyttää.
Liiketoimintasuunnitelmassa on myös otettava huomioon kannattavuuslaskelmat siitä, millaisella tuotteiden tai palvelujen hinnoittelumallilla menot voidaan kattaa
Liiketoimintasuunnitelman laatimista varten on olemassa sähköisiä suunnittelupohjia. Julkisten yrityspalveluorganisaatioiden ja rahoittajien yhteinen Oma Yritys-Suomi -palvelu sisältää myös liiketoimintasuunnitelman ja siihen liittyvät laskelmatyökalut.