stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Delta Rhythm Boys
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Vocal Group Hall of Fame: Delta Rhythm Boys
Carl Jonesin haastattelu
Delta Rhythm Boysin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Viimeinen Delta Rhythm Boy on kuollut!
Delta Rhythm Boys lakritsimainoksessa (1976)
Corpus

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Corpus (lat. corpus='ruumis', pl. corpora) viittaa muun muassa seuraaviin:
Uskonto

Corpus Christi eli Pyhän ruumiin juhlapäivä, katolisen kirkon juhlapäivä
Oikeustiede

Habeas corpus, tuomioistuinmenettely, jossa tutkitaan onko pidätys tai vangitseminen tapahtunut oikein
Corpus delicti, se kokonaisuus, josta rikoksen olemassaolo riippuu
Biologia

Corpus callosum eli aivokurkiainen, aivojen osa
Corpus cavernosum, sukuelimien osa
Corpus luteum eli keltarauhanen, umpieritysrauhanen nisäkkäillä
Corpus gastricum, mahalaukun tieteellinen nimitys
Tekstejä

Corpus Inscriptionum Etruscarum, etruskien tekstien indeksi
Corpus Reformatorum, uskonpuhdistuksen tekstejä
Corpus Juris Civilis lyhennetään toisinaan Corpus
Taide ja tiede

Corpus, Sebastian Santa Marian albumi
Corpus Delicti (yhtye), tunnetaan myös nimellä Corpus
Corpus Callosum, elokuva vuodelta 2007
Corpus (sculpture), Kristusta esittävä Gian Lorenzo Berninin veistos
Tiedekeskus Corpus, Hollannissa Haagin lähellä oleva ihmisen elintoimintoja esittelevä keskus
Corpus Christi College (Cambridge), Cambridgen yliopiston college
Corpus Christi College (Oxford), Oxfordin yliopiston college
Maantiede

Corpus separatum, YK:n suunnitelma vuodelta 1947 Palestiinan jakamiseksi
Corpus Christi, kaupunki Yhdysvaltojen Texasissa
Eino Riihelä

Eino Mikael Riihelä (29. syyskuuta 1925 Orimattila – 5. syyskuuta 2015 Lahti) oli suomalainen valokuvausalan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Riihelän vanhemmat olivat maanviljelijä, rakennuseristäjä Verner Riihelä ja Anna Laitinen ja puoliso Anja Sirkka-Liisa Salinmäki. Riihelä kävi kansakoulun ja oli optikko-oppilas silmälasiliikkeessä Lahdessa 1940–1944. Hän oli Harrastustarpeisto ERI:n perustaja 1944, Valokuvaustarpeisto Eino Riihelän perustaja 1952 ja Eino Riihelä Ky:n, vuodesta 1973 Eiri, perustaja, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1965. Riihelä oli myös Valokuvaamo Kuvaluhtin omistaja 1951–1971, Suurennusliike Kansankuvan osakas vuodesta 1951, Valokuvausliike Eino Riihelän omistaja 1953–1965, Lahden Radiotarvikkeen omistaja 1957–1971, Foto-Riihelä Ky Eino Riihelän omistaja 1965–1983 ja Foto-Edustus Oy:n osakas vuodesta 1972. Riihelä oli Suomessa värivalokuvien valmistuksen edelläkävijöitä 1950-luvun lopulta alkaen ja hänen perustamansa Eiri oli valokuvausalan huomattavimpia yrityksiä, joka myös kehitti merkittävästi ja myi muillekin valokuvien valmistuksessa ja käsittelyssä tarvittavia laitteita. Yrityksellä oli myös oma offsetpaino, joka erikoistui väripainotuotteisiin, samoin kuin etikettien erikoispaino. Riihelän yrityksiin kuului myös Molino Oy, joka valmisti  lujitemuovista tehtyä PIK-20 -purjelentokonetta. Riihelällä oli useita liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1976.
Delta Motor Group

| Delta Motor Group Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Kotipaikka:  Espoo
Tytäryhtiöt:  Delta Auto Oy
Kotisivu:  www.deltamotorgroup.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Delta-autoliike Turun Rieskalähteentiellä.
Delta Motor Group Oy on suomalainen yritys ja Delta-konsernin emoyhtiö. Delta-konserniin kuuluu emoyhtiön lisäksi Delta Auto Oy, joka harjoittaa uusien ja käytettyjen autojen sekä varaosien vähittäismyyntiä ja huoltotoimintaa. Delta-konserni työllistää noin 300 henkilöä Suomessa. Yhtiö on perustettu vuonna 1937. Huhtikuussa 2023 ruotsalainen Hedin Automotive ilmoitti ostavansa koko Delta Motor Groupin.
Emoyhtiö Delta Motor Group Oy harjoitti Kia ja Mitsubishi-merkkisten autojen maahantuontia vuoteen 2018 asti. Delta myi Kian ja Mitsubishin maahantuontiliiketoiminnan espanjalaiselle Bergé Automociónille vuonna 2018.
Delta Autolla oli vuoden 2021 lopussa yhteensä 13 autoliikettä. Yhtiöllä on toimipistekohtaisesti täysi merkkiedustus Kia, Mitsubishi, Mazda, Opel, Subaru, Maxus, Fiat, Jeep ja Alfa Romeo -merkkeihin. Delta Auto tarjoaa lisäksi merkkihuoltopalveluita useilla paikkakunnilla myös Chevrolet- ja Saab-autoille sekä Konalassa Jaguar- ja Land Rover -autoille. Kaikissa toimipisteissä harjoitetaan lisäksi käytettyjen autojen vähittäismyyntitoimintaa ja monimerkkihuoltoa.
Vuonna 2022 Delta-konserni on pääosin brittiläisessä omistuksessa (yli 95 % osakkeista). Pääomistaja yli 80 %:n omistusosuudella on Britannian kansalainen ja yksityishenkilö. Yhtiön omistajiin kuuluu myös suomalainen ja saksalainen yksityishenkilö.
Delta-konsernin liikevaihto vuonna 2021 oli 283 miljoonaa euroa, jossa oli kasvua edelliseen vuoteen 15,6 %. Automyynnin osuus vuoden 2021 liikevaihdosta 89,2 %, jälkimarkkinoinnin 8,9 % ja asiakasrahoituksen 1,8 %.
Johto ja hallitus

Delta-konsernin ja tytäryhtiö Delta Auto Oy:n toimitusjohtaja on Helena Sauramo ja hallituksen puheenjohtajana toimii pitkän uran suomalaisella auto-ja rahoitusalalla tehnyt Pekka Pättiniemi.
Historia

Delta Motor Group Oy aloitti toimintansa 2.11.1937 alun perin nimellä Lauttasaaren Autokorjaamo Oy, jonka jälkeen yhtiö tunnettiin Oy Löfström Ab:na vuosina 1940-1948. Tämän jälkeen yhtiöstä tuli Oy Konela Ab (1948-2003). Vuodesta 2003 lähtien yhtiö on toiminut nimellä Delta Motor Group Oy.
Konela-aikaan, 1940-luvun lopulta alkaen, yhtiö toimi neuvostoliittolaisten autojen maahantuojana. Yhtiö toimi myös Lada-automerkin maahantuojana vuosina 1971–2012. Fiat, Alfa Romeo ja Lancia kuuluivat yhtiön maahantuomiin automerkkeihin vuosina 1991-2009. Konsernin tytäryhtiö Delta Trucks harjoitti Ivecon ajoneuvojen maahantuontia vuodesta 2002 vuoteen 2010.
Yhtiö toi Kian uutena merkkinä Suomen markkinoille vuonna 2004 ja aloitti Mitsubishin maahantuonnin vuonna 2011. Molempien merkkien maahantuonti-liiketoiminta myytiin Bergé Auto Nordicsille vuonna 2018. Delta Auto toimii edelleen Kian ja Mitsubishin valtuutettuna jälleenmyyjänä
Vuosina 1994-2009 yhtiön pääomistajana toimi venäläinen AO Avto-VAZ. Vuonna 2009 Delta-konsernin omistus siirtyi brittiläiselle pääomasijoitusyhtiö Delta Auto Group Ltd:lle. Syyskuussa 2021 omistus on siirtynyt suoraan yksityishenkilöiden omistukseen.
Aiheesta muualla

Delta Motor Group -konsernin verkkosivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Delta Auto -autoliikeketjun verkkosivusto
Edgars Cgojevs

| Edgars Cgojevs |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1993 (ikä 31) Talsi, Latvia
Kansalaisuus:   Latvia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  190 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  TMH Polonia Bytom
Sarja:  Polska Liga Hokejowa
Pelinumero:  71
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  Lidingö Vikings (Ruotsi II) AIK IF (SEL/SHL) IF Troja-Ljungby (Allsv.) Kallinge/Ronneby IF (Ruotsi I) Beibarys Atıraw (Kazakstan)
Edgars Cgojevs (aiemmin Edgars Kļaviņš; s. 10. maaliskuuta 1993 Talsi, Latvia) on latvialainen jääkiekkoilija, joka pelaa Puolan Polska Liga Hokejowan TMH Polonia Bytomissa.
Ura > Seuraura

Cgojevs aloitti jääkiekkoilun kotikaupungissaan Talsissa, mutta hän siirtyi jo 15-vuotiaana Ruotsiin ja SDE HF:n J18-junioreihin kaudeksi 2008–2009. Kesken kauden 2009–2010 Cgojevs siirtyi sieltä Lidingö Vikingsiin, jonka J18-junioreissa hän oli J18 Division 1:n nousukarsintasarjan paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 11+17=28. Joukkue nousi kauden päätteeksi J18 Elitiin. Cgojevs pelasi samalla kaudella Lidingössä myös kolme ensimmäistä miesten peliään Ruotsin II-divisioonassa. Kaudella 2010–2011 hän voitti joukkueen J18-junioreiden sisäisen maalipörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Oscar Alfredsson Jakobssonin kanssa. He jakoivat koko J18 Elitin pistepörssin toisen sijan edellään vain joukkuetoveri Jacob Lager. Cgojevs sijoittui myös maalipörssissä toiseksi edellään vain MODO Hockeyn Jesper Persson. Noin puolet kaudestaan hän pelasi Lidingön miesten joukkueessa.
Kaudeksi 2011–2012 Cgojevs siirtyi AIK IF:n J20-junioreihin. Kaudella 2012–2013 hän debytoi seuran Elitserien-joukkueessa, jossa Cgojevs teki 30 runkosarjaottelussa tehot 1+4=5. Huhtikuussa 2013 hän teki AIK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2013–2014 Cgojevs pelasi joukkueessa kuusi SHL-ottelua. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan lainalla HockeyAllsvenskanissa seuroinaan Timrå IK ja IF Troja-Ljungby, joista jälkimmäisessä Cgojevs pelasi kauden loppuun. Cgojevs pelasi kauden aikana lainalla myös vielä sarjatasoa alempana Hockeyettan-joukkue Vallentuna BK:ssa.
Cgojevs siirtyi kaudeksi 2014–2015 Hockeyettan-joukkue Kallinge/Ronneby IF:ään, jonka hän kuitenkin jätti marraskuussa 2014, kun Cgojevsin perhe ei viihtynyt Kallingen ympäristössä. Hän siirtyi tammikuussa 2015 loppukaudeksi Kazakstanin mestaruussarjan Beibarys Atıraw'n joukkueeseen. Kaudeksi 2015–2016 Cgojevs siirtyi vuoden mittaisella ja try-outin sisältäneellä sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue Kokkolan Hermekseen. Hän jätti joukkueen kuitenkin jo harjoituskaudella elokuussa 2015, kun Hermeksen urheilujohtaja Pasi Tuukkanen kertoi Cgojevsin tilannenopeuden ja kovuuden olleen riittämättömiä Mestis-tasolle. Noin viikkoa myöhemmin hän teki sopimuksen Puolan Polska Liga Hokejowassa pelaavan TMH Polonia Bytomin kanssa.
Ura > Maajoukkueura

Cgojevs pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010 ja I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2011. Hän voitti viimeisimpänä mainitusta turnauksesta A-lohkon kultaa ja jakoi lohkon syöttöpörssin voiton kolmen muun pelaajan kanssa.
Latvian A-maajoukkueessa Cgojevs on pelannut kaksi ottelua. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 10. huhtikuuta 2014 Jyväskylässä Suomea vastaan.
Dajana Jastremska

| Dajana Jastremska |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. toukokuuta 2000 (ikä 24)
Kansalaisuus:   Ukraina
Tennispelaaja
Pituus:  175  cm
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  4 245 888 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  21. (20.1.2020)
Turnausvoittoja:  3
Voitot/tappiot:  223–152
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  välierät (2024)
Ranskan avoimet:  1. kierros (2019, 2020, 2022, 2023)
Wimbledon:  4. kierros (2019)
Yhdysvaltain avoimet:  3. kierros (2019)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  82. (6.1.2020)
Voitot/tappiot:  39–38
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Dajana Jastremska (ukr. Даяна Ястремська, s. 15. toukokuuta 2000 Odessa) on ukrainalainen tennispelaaja. Hän on sijoittunut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalle 21 tammikuussa 2020.
Jastremska pelasi Wimbledonin tyttöjen kaksinpelin loppuottelussa vuonna 2016. Ammattilaistasolla Jastremska saavutti ensimmäisen voittonsa WTA-turnauksen pääsarjassa huhtikuussa 2017, kun hän voitti Istanbulin turnauksen avauskierroksella Andrea Petkovicin. Voittaessaan Jastremska oli maailmanlistan sijalla 420. Jastremska eteni turnauksessa lopulta puolivälieriin. Lokakuussa 2018 Jastremska saavutti uransa ensimmäisen WTA-turnausvoiton Hongkongin turnauksen kaksinpelissä. Alkuvuonna 2019 hän voitti Hua Hinin WTA-turnauksen.
Ensimmäisessä aikuisten grand slam -turnauksessaan Yhdysvaltain avoimissa 2018 Jastremska hävisi ensimmäisellä kierroksella. Australian avoimissa 2019 hän hävisi kolmannella kierroksella Serena Williamsille voitettuaan sitä ennen Samantha Stosurin ja Carla Suárez Navarron.
Aiheesta muualla

Dajana Jastremska WTA:n sivuilla (englanniksi)
Dajana Jastremska ITF:n sivuilla (englanniksi)
Eksarkaatti

Eksarkaatti on kirkko ('kirkkokunta') sellaisella alueella, jossa ko. kirkolla ei ole autonomiaa eli itsemääräämisoikeutta kirkollisissa asioissa.
Eksarkaattia johtaa piispa, jonka arvonimi on eksarkki.
Aiheesta muualla

Eksarkki, eksarkaatti / Ortodoksi.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Dajabón

| Dajabón |
| --- | --- |
 Dajabónin maaseutua
 Vaakuna
 Provinssin sijainti Dominikaanisessa tasavallassa
Valtio:  Dominikaaninen tasavalta
Kuntia:  5
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Dajabón
Pinta-ala:  1 021 km²
Väkiluku (2010):  63 955
 – väestötiheys:  62,6 as./km²
Lyhenteet:  
 – postitunnus:  63000
 – ISO 3166:  DO-05
Dajabón on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Siellä on 63 955 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 1 021 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on samanniminen Dajabón.
Dajabónin provinssi syntyi vuonna 1938, kun se muodostettiin Monte Cristin provinssin eteläosista. Se on jaettu viiteen kuntaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dajabón Wikimedia Commonsissa
Dominikaanisen tasavallan tilastokeskus (espanjaksi)
Dominikaanisen tasavallan provinssit
Azua
Baoruco
Barahona
Dajabón
Duarte
Elías Piña
El Seibo
Espaillat
Hato Mayor
Hermanas Mirabal
Independencia
La Altagracia
La Romana
La Vega
María Trinidad Sánchez
Monseñor Nouel
Monte Cristi
Monte Plata
Pedernales
Peravia
Puerto Plata
Samaná
Sánchez Ramírez
San Cristóbal
San José de Ocoa
San Juan
San Pedro de Macorís
Santiago
Santiago Rodríguez
Santo Domingo
Valverde
Distrito Nacional
Ekstaasi

Ekstaasi voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
ekstaasi eli hurmostila
ekstaasi eli MDMA, päihde
Ekstaasi (The Rapture), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1991
Hurmio (Extase, Ekstase), tsekkoslovakialais-itävaltalainen elokuva vuodelta 1933
Extaasi, uusikaupunkilainen yhtye.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ekstaasi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Eilinen on tänään

| Eilinen on tänään Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2014
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Jaakko Salo
 Tyylilaji: uusi aalto, punk
 Kesto: 38.07
 Levy-yhtiö: Airiston punk-levyt, Stupido Records
Eilinen on tänään on vuonna 2014 julkaistu eri esittäjistä koottu kokoelma-albumi. Kokoelmalla kuullaan yhtyeiden ennen julkaisemattomia kappaleita, mutta mukana on myös Ypö-Viis laina "Kaupunki muistaa nuoria". Albumi julkaistiin CD:nä (Stupido Records) ja vinyylinä (Airiston punk-levyt).
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Ei rakkaus rimmaa  | Kaupungin Valot | 3.15 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Tukahdetut äänet | Kaupungin Valot | 2.22 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kansalaisbussi | Kaupungin Valot | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Juosten yöt | Kaupungin Valot | 3.37 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | En haluu sua | Lähtevät Kaukojunat | 2.35 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Koulutus ja pätevyys | Lähtevät Kaukojunat | 1.41 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Harmitti niin | Lähtevät Kaukojunat | 2.37 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Musta tulevaisuus | Katujen Äänet | 3.14 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Tuttu tv.stä | Katujen Äänet | 2.37 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kaupunki muistaa nuoria (Ypö-Viis cover) | Katujen Äänet | 2.04 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Ei enää go-go | Katujen Äänet | 2.35 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Meidän tulevaisuus | Nuoret Sankarit | 2.16 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Et oo meitä rikkaampi | Nuoret Sankarit | 1.41 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Nuoriso | Nuoret Sankarit | 1.46 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Metallia ja paperia | Nuoret Sankarit | 2.14 |  |  |  |  |  |  |
Ekstensionaalinen

Ekstensionaalinen tarkoittaa kielen itsensä ulkopuolista viittauksen kohdetta, joka on ajallis-avaruudellinen. Kyseisiä kohteita voivat olla esimerkiksi oliot tai niiden luokat. Ekstensionaalisen vastapari on intensionaalinen. Käsitettä voi havainnollistaa seuraavalla esimerkillä: sanayhdistelmillä "Suomen ensimmäinen naispresidentti" ja "Tarja Halonen" on sama ekstensionaalinen kohde mutta ei intensionaalinen.
Logiikassa kieli on ekstensionaalinen jos ja vain jos sen lauseiden totuusarvo määrittyy yksiselitteisesti lauseiden ekstensioiden perusteella. Ekstensio voi olla esimerkiksi totuusarvo.
Lääketieteessä ekstensio on sekä ojennusliike, joka vie raajan toisiinsa niveltyviä osia kauemmaksi toisistaan ojentuneeseen asentoon, että ojennusvaihe, jonka aikana sikiön pää tulee näkyviin synnytyskanavasta. Ekstension vastakohta on fleksio.
Dmitri Tarasov

Dmitri Tarasov (ven. Дмитрий Тарасов) voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Dmitri Tarasov (s. 1987), venäläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja
Dmitri Tarasov (1979–2023), venäläinen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Dmitri Tarasov”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Dageš

| Heprean kirjaimet |
| --- | --- |
א Alef: ב Bet
ג Gimel: ד Dalet
ה He: ו Vav
ז Zajin: ח Ḥet
ט Tet: י Jod
כ Kaf: ל Lamed
מ Mem: נ Nun
ס Samekh: ע Ajin
פ Pe: צ Tsade
ק Qof: ר Reš
ש Šin: ת Tav
vokaalimerkit · dageš
numerojärjestelmä
Dageš (hepr. ‏דגש‎) on diakriittinen merkki, jota käytetään heprealaisessa kirjaimistossa. Se lisättiin heprean ortografiaan samaan aikaan kuin masoreettien kehittämät nikkud- eli vokaalimerkit. Dageš on piste, joka kirjoitetaan kirjaimen sisään, ja se vaikuttaa konsonantin ääntämiseen.
Dagešia on varottava sekoittamasta kahteen muuhun heprean kirjoittamisessa käytettyyn merkkiin. Dagešin kanssa identtinen merkki on mappiq, jota käytetään kuitenkin eri konsonanttien yhteydessä ja jolla on erilainen foneettinen merkitys. Dagešin kaltainen piste kuuluu myös šuruq-vokaalissa vav-konsonantin yhteyteen.
Dageš-pisteellä on kaksi eri käyttötarkoitusta, joihin viitataan yleensä sanoilla kal tai lene (heikko) ja hazak tai forte (vahva).
Dageš kal

Dageš kal (latinaksi dageš lene) voidaan sijoittaa ainoastaan begadkefat-kirjainten (bet ב, gimel ג, dalet ד, kaf כ ja ך, pe פ ja ף sekä tav ת) sisään. Dageš muuttaa kirjaimen ääntämistapaa niin, että pisteellisenä konsonantti ääntyy umpiäänteenä (klusiilina), ilman pistettä hankausäänteenä (frikatiivina).
Bet äännetään ilman dagešia kuten v ja dagešin kanssa kuten b.
Kaf äännetään ilman dagešia voimakkaana kurkku-h:na (kuten saksan ch; IPA [x]) ja dagešin kanssa kuten k.
Pe äännetään ilman dagešia kuten f ja dagešin kanssa kuten p.
Muiden begadkefat-kirjainten ääntämyksessä ei nykyhepreassa tehdä eroa pisteellisen ja pisteettömän muodon välillä.
Dageš hazak

Dageš hazak (latinaksi dageš forte) voidaan sijoittaa melkein minkä tahansa kirjaimen sisään osoittamaan konsonantin kahdentumista. Tätä käytetään nykyhepreassa enää lähinnä tilanteissa, joissa vaaditaan huolellista ääntämistä, esimerkiksi synagogajumalanpalveluksessa.
Seuraavat kirjaimet eivät yleensä kahdennu, ja dageš sijoitetaan niihin vain hyvin harvoin jos koskaan: alef א, he ה, ḥet ח ja ajin ע (laryngaalit) sekä reš ר.
Aiheesta muualla

Hebrew for Christians: Hebrew Syllables – Introduction to the dagashim (englanniksi)
Eino Ripatti

Eino Ripatti
Eino Juhana Ripatti (25. joulukuuta 1920 Sääminki – 18. heinäkuuta 1965 Helsinki) oli kapteeni ja Mannerheim-ristin ritari numero 146. Ripatin vanhemmat olivat mylläri Kalle Juhana Ripatti ja Hilda Maria Väänänen. Ripatti sai Mannerheim-ristin 12. heinäkuuta 1944 ollessaan vänrikkinä JR 7:ssä. Toisen maailmansodan aikana Ripatti toimi kiväärijoukkueen varajohtajana, joukkueen johtajana, vääpelinä ja teki väijytys- sekä tiedustelupartiointia.
Rintamatoverit kuvaavat Ripattia esimerkilliseksi esimieheksi. Hän olikin hyökkäystilanteissa yleensä ensimmäisenä. Sodan loppupuolella hän haavoittui jalkaan panssarivaunujen tulesta.
Einari Kukko

Eudo Einari Kukko (26. maaliskuuta 1919 Pyhäjärvi Vpl – 31. maaliskuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen yliagronomi, toiminnanjohtaja ja päätoimittaja.
Henkilöhistoria

Einari Kukon vanhemmat olivat maanviljelijä Tuomas Kukko ja Maria Kaasalainen ja puoliso vuodesta 1949 Helvi Maria Viljakainen.
Kukko kirjoitti ylioppilaaksi Käkisalmen yhteiskoulusta 1939 ja valmistui agronomiksi 1949. Hän oli Pienviljelijöiden keskusliiton maanviljelysagronomi 1949–1964, johtokunnan sihteeri 1962–1964 ja toiminnanjohtaja 1965–1969. Eläkkeelle Kukko jäi vuonna 1982 Maatalouskeskusten liitosta, jossa hän toimi osastopäällikkönä vuodesta 1970. Hän oli Yhteistyö-lehden päätoimittaja 1965–1969. Yliagronomin arvo myönnettiin Kukolle 1970, reservin kapteeniksi hänet ylennettiin 1968.
Julkaisuja

Konevitsan laukaukset, 1989, Vpl. Pyhäjärvi 1989, n:o 11, s. 9
Kouluttajana Säämingissä välirauhan aikana, 1990, Vpl. Pyhäjärvi 1990, n:o 12, s. 5
Kevätkukkien aikaan, 1994, Vpl. Pyhäjärvi 1994, n:o 5, s. 4
Kaapelitöissä Kaarnajoella, 1996, Vpl. Pyhäjärvi 1996, n:o 6, s. 6
Kylänpää – Kiiskinlahti, 1997, Vpl. Pyhäjärvi 1997, n:o 5, s. 2
Ohjelmaillat ja Oras-lehti Tiitualla, 1998, Vpl. Pyhäjärvi 1998, n:o 11, s. 7
Veljeksiä kuin ilveksiä, 1999. Vpl. Pyhäjärvi 1999, n:o 3, s. 2
Konevitsassa koettua 60 vuotta, 2000, Vpl. Pyhäjärvi 2000, n:o 1, s. 9
Naapurusten viime vaiheet 60 vuotta sitten, 2000, Vpl. Pyhäjärvi 2000, n:o 2, s. 3
Käynti Tiitualla 60 vuotta sitten, 2000, Vpl. Pyhäjärvi 2000, n:o 3, s. 6
Eksarkki

Eksarkki on piispa, joka johtaa eksarkaattia. Eksarkilla voi olla arvonimenä myös metropoliitta ja alaisenaan useampia hiippakuntapiispoja. Bysantin valtakunnassa eksarkki oli sotilaallinen kuvernööri Karthagossa ja Ravennassa.
Aiheesta muualla

Eksarkki, eksarkaatti / Ortodoksi.net
Ortodoksisen kirkon pappeuden asteet
| --- | --- |
Pappeuden asteita:  Lukija - Diakoni - Pappi - Piispa
Diakonien virka- ja arvonimikkeitä:  Ipodiakoni (alidiakoni) - Diakoni - Munkkidiakoni (luostareissa) - Ylidiakoni - Arkkidiakoni (luostareissa)
Pappien virka- ja arvonimikkeitä:  Pastori - Pappismunkki (luostareissa) - Kirkkoherra - Rovasti - Arkkimandriitta (luostareissa) - Igumeeni (luostareissa)
Piispojen virka- ja arvonimikkeitä:  Apulaispiispa - Piispa - Metropoliitta - Arkkipiispa - Eksarkki - Patriarkka
Einari Lankinen

Einari Lankinen (1911 – 1997) oli suomalainen Turussa asunut kirjailija.
Lankisen kirjallinen tuotanto koostui runoista ja romaaneista. Hän teki myös sävellyksiä ja sanoituksia. Oman kertomansa mukaan Lankinen sairastui 1940-luvulla silmäsairauteen joka johti useita vuosikymmeniä kestäneeseen hoitokierteeseen. Lankinen pääsi julkaisemaan tuotantoaan vasta selvittyään tästä sairaudesta.
Lankinen väitti kirjassaan Olin takaa-ajettuna että Yleisradio oli salakuvauslaitteillaan varastanut hänen käsikirjoituksiaan, sävellyksiään ja ideoitaan. Nämä oli sitten myyty Suomessa ja ulkomailla toimineille televisioyhtiöille, elokuvayhtiöille, kirjailijoille, muusikoille ja taiteilijoille jotka olivat sitten tuoneet ne julki omina luomuksinaan. Lankisen mukaan kaikki suomalaiset musiikintekijät Mikko Alataloa lukuun ottamatta olivat varastaneet sävellyksensä häneltä. Lankinen sanoi kärsineensä tämän toiminnan vuoksi vuoteen 1973 mennessä jopa 30 miljoonan markan tappiot ja hän kutsui Yleisradiota maailman suurimmaksi rikollisjärjestöksi.
Useat Lankisen kirjoista olivat Turussa ja Naantalissa toimineiden Pegasos-seuran ja Kansallis-mytologisen yhdistyksen kustantamia. Näiden yhdistysten taustalla oli tunnettu uusnatsi Pekka Siitoin mutta Lankisen kirjoissa ei ollut vaikutteita Siitoimen ajatuksista.
Teoksia

Miten saavutan onnen.   Omakustanne, Karkkila 1971 (nimimerkillä Seppo Markko)
Ohjeita elämän ongelmiin.   Pegasos-seura, Turku 1976
Rakkautta Karjalan tanhuvilla, romaani.     Pegasos-seura, Turku 1977 (käsikirjoitus vuodelta 1946)
Rakkauden lähteellä, runoja.    Omakustanne, Turku 1978, 2. painos Kansallis-mytologinen Yhdistys, Naantali 1991
Olin takaa-ajettuna.     Omakustanne, Turku 1981
Rakkauden iloa ja tuskaa, romaani.        Kansallis-mytologinen yhdistys, Naantali 1983
Rakkaudesta rakkauteen, romaani.        Kansallis-mytologinen yhdistys, Naantali 1986
Helkkykää harput : uusia lauluja Taivaan ihanuudesta.        Kansallis-mytologinen yhdistys, Naantali 1988
Retki säveltenmaailmoihin, sisältää Lankisen soitinsävellyksiä, lauluja, marsseja sekä rakkauslauluja nuotteineen.        Kansallis-mytologinen yhdistys, Naantali 1989
Aiheesta muualla

Sampo Haarlaa: Einari Lankinen: Olin takaa-ajettuna (Arkistoitu – Internet Archive). Yle Teksti-tv 19.7.2013.