stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Silmulampi (Hartola)

| Silmulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°43′21″N, 26°00′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.831.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  yli 105 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,568 km  
Pinta-ala:  1,469 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSilmulampi 
Silmulampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Rääpönniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on yli 105 metriä mpy.
Soperonlampi

| Soperonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°44′16″N, 26°01′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.831.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,1 m  
Pituus:  800 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,966 km  
Pinta-ala:  11,93 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSoperonlampi 
Soperonlampi tai Soperolampi on Keski-Suomessa Joutsassa  Rääpönniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 800 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.
Sääksjärvi (Hartola)

| Sääksjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola, Sysmä
Koordinaatit:  61°38′58″N, 25°51′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.833.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,6 m  
Pituus:  3,3 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  10,689 km  
Pinta-ala:  1,53295 km²   
Saaria:  9 
 fiSääksjärvi 
Sääksjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Leppäkosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 3,3 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 153 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 9 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 10,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,6 metriä mpy.
Valkoinenlampi (Hartola)

| Valkoinenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola, Joutsa
Koordinaatit:  61°44′31″N, 25°59′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.831.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,2 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,838 km  
Pinta-ala:  3,453 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkoinenlampi 
Valkoinenlampi tai Valkealampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Joutsassa Haran lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,2 metriä mpy.
Vähä Kalliojärvi (Hartola)

| Vähä Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°45′16″N, 25°51′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Isoon Kalliojärveen 
Järvinumero:  14.833.1.036
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,9 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,945 km  
Pinta-ala:  5,393 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Kalliojärvi 
Vähä Kalliojärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Vuorenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 390 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy.
Vähä Kurjärvi

| Vähä Kurjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°47′36″N, 25°55′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Ventalanjoki Rautaveteen 
Järvinumero:  14.836.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,3 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  880 m  
Rantaviiva:  5,36 km  
Pinta-ala:  63,262 ha  
Saaria:  4 
 fiVähä Kurjärvi 
Vähä Kurjärvi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Pappisten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 880 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 63 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Ventalanjoen valuma-alueeseen (14.836) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Kakkurilammi (Sastamala)

| Kakkurilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°28′39″N, 23°06′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuloveden alue‎ (35.13)
Laskuoja:  oja Nohkuanjärveen 
Järvinumero:  35.131.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  62,5 m 
Rantaviiva:  0,428 km 
Pinta-ala:  0,01261 km² 
 fiKakkurilammi 
Kakkurilammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Lampi on osa  Rautaveden aluetta.
Maantiede

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 170 metriä ja leveys 100 metriä. Lampea ympäröivä metsäinen suo on ojitettu ja ojat laskevat lampeen. Lammen luusua sijaitsee sen länsirannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä oikaistu laskuoja Nohkuanjärveen. Sen rantaviiva on 0,43 kilometriä pitkä. Sen rannoilla ei ole rakennuksia eikä sinne johda teitä.
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2012

Medeo, Jääpallon vuoden 2012 MM-kisojen pääarena Almatyssä
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2012 olivat järjestyksessään 32. jääpallon maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin Almatyssa Kazakstanissa 29. tammikuuta – 5. helmikuuta 2012.
Kisaohjelmassa oli ennätysmäärä maita, 14. Uusina maina mukana olivat Kirgisia ja Japani. Viro oli mukana kahden vuoden tauon jälkeen. Mongolian joukkue vetäytyi MM-kilpailuista juuri ennen kisojen alkua.
Joukkueet oli ensimmäistä kertaa jaettuna kolmelle sarjatasolle aiemman kahden sijasta. Kaikissa lohkoissa pelattiin ensin yksinkertainen alkusarja. Kilpailujen A-sarjassa pelasivat Suomi, Ruotsi, Venäjä, Kazakstan, Norja ja Yhdysvallat. A-sarjan neljä parasta selviytyivät välieriin, kuudenneksi sijoittunut putosi B-sarjaan. B-sarjaan osallistuvat Latvia, Alankomaat, Kanada, Valko-Venäjä ja Unkari. B-sarjan voittaja nousi A-sarjaan, ja B-sarjasta luopunut Mongolia putosi C-sarjaan. C-sarjaan osallistuivat Japani, Viro ja Kirgisia. C-Sarjan voittaja nousi B-sarjaan..
Suomen ja Venäjän välinen välieräottelu pelattiin sankan lumisateen takia kolmessa 30 minuutin erässä. Välierän voitti Venäjä lukemin 6-4 ja Suomi päätyi pronssiotteluun. Toisen välierä Ruotsin ja Kazakstanin välillä oli myös kolmen erän ottelu. Lopulta Ruotsi voitti jännittävien vaiheiden jälkeen rangaistuslaukauskilpailun jälkeen 5-4, vaikka Kazakstan johti neljä minuuttia ennen ottelun päättymistä lukemin 2-4. Suomi hävisi pronssiottelun Kazakstanille 5-10 ja jäi neljänneksi. Ruotsi ja Venäjä kohtasivat finaalissa, jonka Ruotsi voitti lukemin 5-4, vaikka Venäjä johti välillä jo 2-4.
A-lohko > Alkusarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä  | 5 |  5  |  0  |  0  |  54  |  16  | +38 | 10 |
| 2 |  Ruotsi  | 5 |  4  |  0  |  1  |  49  |  7   | +42 | 8 |
| 3 |  Kazakstan  | 5 |  3  |  0  |  2  |  40  |  25  | +15 | 6 |
| 4 |  Suomi  | 5 |  2  |  0  |  3  |  22  |  30  | -8 | 4 |
| 5 |  Norja  | 5 |  1  |  0  |  4  |  10  |  47  | -37 | 2 |
| 6 |  Yhdysvallat  | 5 |  0  |  0  |  5  |  10  |  60  | -50 | 0 |
A-lohko > Parhaat maalintekijät

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jevgeni Ivanuškin | Venäjä | 12 |
| 2. | Sergei Potškunov | Kazakstan | 11 |
| 3. | Sergei Lomanov | Venäjä | 10 |
| 3. | Christian Mickelsson | Ruotsi | 10 |
| 5. | Pavel Rjazantsev | Venäjä | 8 |
| 5. | Vjatšeslav Bronnikov | Kazakstan | 8 |
| 5. | Daniel Andersson | Ruotsi | 8 |
| 8. | Rauan Isalijev | Kazakstan | 7 |
| 8. | Mikko Lukkarila | Suomi | 7 |
| 8. | Stefan Erixon | Ruotsi | 7 |
A-lohko > Parhaat pelaajat

Paras maalivahti:Andrei Rein (Kazakstan)
Paras puolustaja: Andreas Westh (Ruotsi)
Paras keskikenttäpelaaja: Mihail Svešnikov (Venäjä)
Paras hyökkääjä: Sergei Lomanov (Venäjä)
Paras pelaaja: Sergei Lomanov (Venäjä)
A-lohko > Mitalistijoukkueet

| --- | --- |
Kultaa::  Ruotsin jääpallomaajoukkue  Andreas Bergwall, Olov Englund, Per Hellmyrs, Andreas Westh, Daniel Berlin, Hans Andersson, Johan Löfstedt, Stefan Erixon, Ted Bergström, Linus Pettersson, Erik Säfström, Daniel Mossberg, Jonas Edling, Anders Svensson, Christian Mickelsson, Daniel Välitalo, Daniel Andersson, Johan Esplund
Hopeaa::  Venäjän jääpallomaajoukkue  Roman Geizel,  Sergei Lomanov, Aleksandr Tjukavin,  Aleksei Dorovskih, Pavel Rjazantsev, Dmitri Saveljev, Maksim Iškeldin, Juri Pogrebnoi, Sergei Šaburov, Oleg Tolstikin, Ivan Maksimov, Sergei Kalinin, Alan Džusojev, Juri Vikulin, Vasili Granovski, Nikolai Melnikov, Grigori Lapin, Pavel Bulatov, Mihail Svešnikov, Jevgeni Ivanuškin
Pronssia::  Kazakstanin jääpallomaajoukkue  Aleksandr Kosyntšuk, Denis Maksimenko, Mihail Dobrynin, Aleksandr Nasonov, Sergei Gortšakov, Vjatšeslav Bronnikov, Andrei Morokov, Dmitri Zavidovski, Rauan Isalijev, Denis Slautin, Iskander Nugmanov, Jevgeni Šadrin, Sergei Potškunov, Leonid Bedarev, Andrei Veselov, Ruslan Galjautdinov, Andrei Rein, Vjatšeslav Markin
Suomen joukkue

Suomen joukkue ei saanut edellisten kisojen hopeamitalin jatkoksi mitalia. Päävalmentaja Tommy Österberg oli valinnut Suomen joukkueeseen 3 pelaajaa Suomen Bandyliigasta, 13 pelaajaa Ruotsin Elitserienistä ja 1 Venäjän Superliigasta. Österberg kertoi::
»Suomen joukkue tavoittelee kisoista finaalipaikkaa. Tehtävä on haastava, sillä Kazakstan haluaa kotiyleisönsä edessä myös pärjätä mitalipeleissä. Ruotsi ja Venäjä ovat totutusti liikkeellä vahvoilla joukkueilla. Suomen joukkue on uudistunut ja uusista pelaajista mielenkiinnolla odotan Samuli Helavuoren panosta miesten kisoissa. Samuli on mennyt tällä kaudella pitkin askelin eteenpäin pelatessaan seurajoukkueensa Bollnäsin riveissä. Uusista pelaajista myös Ville-Veikko Angeria on esiintynyt edukseen OLS paidassa ja yleispelaajana hän on tärkeä osa joukkuetta. Ruotsin pelaajista odotan myös Juho Liukkosen jatkavan MM-kisoissa hyviä otteita. Venäjän ammattilaisista Sami Laakkonen jäi pois perhesyistä ja Petteri Lampisen käsi on murtunut»
Ruotsin sarjoista oli joukkueen runko eli Timo Oksanen, Ville Aaltonen, Mika Jussila, Samuli Helavuori, Ilari Moisala, Antti Ekman, Rolf Larsson, Mikko Aarni, Juho Liukkonen, Pekka Rintala, Mikko Rytkönen, Mikko Lukkarila ja Markus Kumpuoja. Suomen omasta Bandyliigasta oli valittu Rolf Larsson, Tomi Hauska ja Ville-Veikko Angeria. Venäjän sarjasta tuli Pekka Hiltunen.
B-lohko > Alkusarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 |  Valko-Venäjä  | 4 |  4  |  0  |  0  |  43  |  10  | +33 | 8 |
| 8 |  Kanada  | 4 |  3  |  0  |  1  |  35  |  10  | +25 | 6 |
| 9 |  Unkari  | 4 |  2  |  0  |  2  |  15  |  27  | -12 | 4 |
| 10 |  Alankomaat  | 4 |  1  |  0  |  3  |  10  |  23  | -13 | 2 |
| 11 |  Latvia  | 4 |  0  |  0  |  4  |   9  |  42  | -33 | 0 |
B-lohko > Parhaat maalintekijät

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sergei Tšernetski | Valko-Venäjä | 18 |
| 2. | Eugene Opitov | Kanada | 16 |
| 3. | Jevgeni Hvalko | Valko-Venäjä | 15 |
| 4. | Branden Ellement | Kanada | 7 |
| 4. | Aleksandr Kozlov | Valko-Venäjä | 7 |
| 4. | Nicolas Mazurak | Kanada | 7 |
| 7. | Brett Gavriloff | Kanada | 6 |
| 8. | András Kordis | Unkari | 5 |
C-lohko > Alkusarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 |  Viro  | 4 |  3  |  1  |  0  |  33  |   5  | +28 | 7 |
| 13 |  Japani  | 4 |  2  |  1  |  1  |  25  |   8  | +17 | 5 |
| 14 |  Kirgisia  | 4 |  0  |  0  |  4  |   1  |  46  | -45 | 0 |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi) (venäjäksi)
Bandysidan (ruotsiksi)
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut
1957
1961
1963
1965
1967
1969
1971
1973
1975
1977
1979
1981
1983
1985
1987
1989
1991
1993
1995
1997
1999
2001
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2022
2023
2025
Vuoden 2012 finaalissa kohtasivat Ruotsi ja Venäjä. Finaalin voitti Ruotsi maalein 5-4.
Kirgisian ja Japanin välinen ottelu.
Vääräjärvi (Hartola)

| Vääräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°44′00″N, 25°49′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Tohtaanjärveen 
Järvinumero:  14.833.1.034
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,8 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,658 km  
Pinta-ala:  1,35 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVääräjärvi 
Vääräjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Vuorenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 230 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,8 metriä mpy.
Viinalampi (Sysmä)

| Viinalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°41′16″N, 25°43′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Isoon Ruokopuoliseen 
Järvinumero:  14.833.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,5 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,788 km  
Pinta-ala:  3,122 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiViinalampi 
Viinalampi tai Viinalammi on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Vintturin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy.
Vääräjärvi (Joutsa)

| Vääräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°50′36″N, 26°02′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Kostamonjärveen 
Järvinumero:  14.838.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,1 m  
Pituus:  860 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  2,56 km  
Pinta-ala:  10,063 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVääräjärvi 
Vääräjärvi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Nakkerpohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 860 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Kostamonjoen valuma-alueeseen (14.838) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,1 metriä mpy.
Kim Jong-un

| Kim Jong-un> 김정은 |
| --- | --- |
 Kim Jong-un vuonna 2019.
Pohjois-Korean johtaja
 29. joulukuuta 2011 –   (epävirallisesti 17.–29. joulukuuta 2011)  
Edeltäjä:  Kim Jong-il
Korean työväenpuolueen pääsihteeri
 11. huhtikuuta 2012 –  
Edeltäjä:  Kim Jong-il
Korean kansanarmeijan ylipäällikkö
 30. joulukuuta 2011 –  
Edeltäjä:  Kim Jong-il
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. tammikuuta 1984 (ikä 41) Pjongjang, Korean demokraattinen kansantasavalta
Puoliso:  Ri Sol-ju
Lapset:  vähintään kolme lasta
Sukulaiset:  Kim Jong-il (isä) Kim Il-sung (isoisä) Kim Yo-jong (sisko)
Tiedot
Puolue:  Korean työväenpuolue
 Nimikirjoitus
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):   Pohjois-Korea
Palvelusvuodet:  2010 –
Sotilasarvo:  Daejang (2010–) Wonsu (2012–)
Kim Jong-un (hangul: 김정은; hanja: 金正恩; uudistettu latinisaatio: Gim Jeong-eun; McCune–Reischauer: Kim Chŏngŭn; [kim.dzɔŋ.ɯn]; s. 8. tammikuuta 1984) on Pohjois-Korean yksinvaltias.
Kim nousi maansa hallitsijaksi isänsä Kim Jong-ilin kuoltua joulukuussa 2011, ja hänet nimitettiin samana vuonna virallisesti suureksi johtajaksi.
Valtakautensa alussa Kim kiristi maansa rajojen valvontaa mutta salli kansalaisilleen samalla suurempia taloudellisia vapauksia. Hän on teloituttanut useita poliittisia vastustajiaan Pohjois-Koreassa. Hän on uhkaillut muuta maailmaa ydinaseilla, mutta vuodesta 2018 alkaen hän on ajoittain esiintynyt sovittelevasti ja neuvotellut ydinaseiden rajoittamisesta.
Varhainen elämä > Lapsuus ja nuoruus

Kim Jong-un syntyi vuonna 1984, kun hänen isoisänsä Kim Il-sung oli Pohjois-Korean johdossa. Pohjoiskorealaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet syntymäajaksi 8. tammikuuta 1984.
Kim Jong-un on Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-ilin (johtajana 1994–2011) kolmesta pojasta nuorin. Hänen äitinsä Ko Yong-hui oli japaninkorealainen entinen tanssija, joka muutti vuonna 1961 vanhempiensa mukana Japanista Pohjois-Koreaan. Ko oli Kim Jong-ilin toinen vaimo. He saivat kolme yhteistä lasta, pojat Jong-chulin (s. 1981) ja Jong-unin (s. 1984) sekä tyttären Yo-jongin (s. 1988).
Kim Jong-unin lapsuudesta on saatu jälkeenpäin tietoa perheen entiseltä kokilta, japanilaiselta Kenji Fujimotolta. Hän seurasi läheltä Kimin lapsuutta ja nuoruutta 15 vuoden ajan vuoteen 2001 saakka ja sai toimia myös pienen Kimin leikkikaverina.
Kim Jong-un ja hänen toinen isoveljensä ja pikkusiskonsa elivät ylellistä ja eristettyä lapsuutta opettajineen ja palvelijoineen perheen palatsissa Pjongjangissa. Veljekset kävivät lapsina joskus ulkomaillakin, esimerkiksi vuonna 1991 äitinsä kanssa muistorikkaalla matkalla Tokion Disneylandissa. Kim oli lapsena erittäin kiinnostunut koripallosta sekä lentokoneiden pienoismalleista ja lelulaivoista. Kiinnostus koneisiin säilyi hänellä aikuisikään saakka, ja hän lentää usein omaa yksityiskonettaan. Ulkomaille myöhemmin loikanneiden Kimin tädin ja sedän mukaan Kimin lähipiiri kohteli poikaa nöyristelevästi ja kunnioittavasti, mikä sai pojan jo pienenä tietoiseksi arvostaan ja tottumaan siihen, että hänen käskyjään toteltiin.
Varhainen elämä > Opinnot

Kim lähetettiin kesällä 1996 Berniin Sveitsiin käymään yksityistä englanninkielistä Bernin kansainvälistä koulua, samaa kuin isoveljensä Kim Jong-chol. Pojat asuivat tätinsä ja tämän aviomiehen kanssa Liebefeldin esikaupungissa ja elivät tavallisen varakkaan korealaisperheen elämää. Kim käytti Sveitsissä nimeä Pak Un ja matkustellessaan ulkomailla Brasilian passia ja nimeä Josef Pwag. Sveitsin viranomaiset tiesivät poikien henkilöllisyyden mutta päättivät olla vakoilematta heitä.
Kimin holhoojat loikkasivat Yhdysvaltoihin, kun Kim oli kesällä Pohjois-Koreassa. Palattuaan syyslukukaudeksi Berniin Kim jatkoi opintojaan kunnallisessa koulussa ja asui uusien ”vanhempien” kanssa. Hänet oli ilmoitettu kouluun korealaisen lähetystötyöntekijän lapseksi. Hänellä oli aluksi vaikeuksia opinnoissaan, sillä hän ei osannut saksan kieltä kovin hyvin, ja hänet sijoitettiin alempaan tasoryhmään. Koulussa opiskeltiin tavanomaisten aineiden lisäksi paljon myös kansainväliseen politiikkaan liittyviä aiheita, kuten ihmisoikeuksia ja demokratiaa.
Yhden luokkatoverinsa mukaan Kim pysytteli paljon omissa oloissaan, eikä juhlinut muiden oppilaiden kanssa ja karttoi tyttöjä. Luokkatoverit ovat luonnehtineet Kimiä myös aluksi hiukan hyökkääväksi ja kieliongelmiensa johdosta turhautuneeksi. Kim pukeutui aina verryttelyhousuihin ja täytti vapaa-aikansa koripallolla, jossa hän kannatti Chicago Bullsia. Hänen lähin ystävänsä oli portugalilainen luokkatoveri João Micaelo. Opittuaan kielen Kimistä tuli seurallisempi.
Kim paljasti lähimmille ystävilleen olevansa Pohjois-Korean johtajan poika, mutta nämä eivät uskoneet häntä. Kim kutsuttiin takaisin Pohjois-Koreaan keväällä 2001 kesken yhdeksännen luokan, eikä hän sen jälkeen enää palannut Sveitsiin.
Kim aloitti Pohjois-Koreassa sotakorkeakoulun vuonna 2002. Hän valmistui sieltä parhain arvosanoin joulukuussa 2006. Hänen lopputyönsä oli nimeltään ”Simulaatio operaatiokartan tarkkuuden parantamisesta GPS-paikannusjärjestelmän avulla”.
Valtaannousun valmistelut

Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-il sai elokuussa 2008 aivohalvauksen. Kesäkuussa 2009 Kim Jong-unin kerrottiin saaneen tittelin ”nerokas toveri”. Tämän arveltiin liittyvän häntä koskevan henkilökultin käynnistämiseen. Tuolloin hänen myös väitettiin tehneen salaisen matkan Kiinaan tapaamaan maan johtajia. Kesällä 2010 Kim esiteltiin Pohjois-Korean kansalle, ja hänelle annettiin virkoja Pohjois-Koreassa. Kimille myönnettiin 27. syyskuuta kenraalia vastaava sotilasarvo daejang. Seuraavana päivänä pidettiin harvinainen Korean työväenpuolueen kokous, jossa hänet nimitettiin Kansallisen puolustuskomitean varapuheenjohtajaksi ja työväenpuolueen keskuskomitean jäseneksi. Kim Jong-unin uskotaan näyttäytyneen puolueen kokouksessa.
Ennen vuotta 2010 ainoassa länsimaissa nähdyssä valokuvassa Kim oli 11-vuotias. Kim Jong-un oli 10. lokakuuta 2010 yhdessä isänsä kanssa työväenpuolueen 65-vuotisjuhlassa. Ulkomainen lehdistö sai osallistua juhliin ilman etukäteislupaa, mikä Pohjois-Korean kaltaisessa maassa on hyvin poikkeuksellista. Kim Jong-un näyttäytyi tammikuussa 2011 julkisesti karvalakissa, jota Pohjois-Koreassa saa käyttää vain maan johtaja. Nimetön hallituslähde kertoi Chosun Ilbo -lehdelle, että karvalakin käyttäminen on merkki siitä, että Kim Jong-un on saavuttanut lähes saman aseman kuin isänsä.