stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 pudotuspelit
Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. kesäkuuta 2021 | Yhdysvallat  | 2–4 |  Kanada | Riika-areena, Riika |  |
14.15: 
| 14.15 | (1-1, 0-1, 1-2)  | (1-1, 0-1, 1-2)  | (1-1, 0-1, 1-2)  |   Tuomarit:  Erotuomarit   Andrew Brüggeman   Olivier Gouin  Linjatuomarit   Dustin Mccrank   Brian Oliver  |  |
| 14.15 |        Blackwell (Wolanin, Labanc) - 17.17        Chmelevski (Rooney, Mackey) - 43.36  | Raportti  0–1  1–1  1–2  1–3  2–3  2–4  |     Pirri (Walker, Paul) - 02.02     Mangiapane (Brown) - 24.15  Mangiapane (Brown, Kuemper) - 40.46     Danforth (Paul) tm. - 59.36  |   Tuomarit:  Erotuomarit   Andrew Brüggeman   Olivier Gouin  Linjatuomarit   Dustin Mccrank   Brian Oliver  |  |
| 14.15 |   | Jäähyt |   |   Tuomarit:  Erotuomarit   Andrew Brüggeman   Olivier Gouin  Linjatuomarit   Dustin Mccrank   Brian Oliver  |  |
| 14.15 | 2 min |  | 0 min |   Tuomarit:  Erotuomarit   Andrew Brüggeman   Olivier Gouin  Linjatuomarit   Dustin Mccrank   Brian Oliver  |  |
| 14.15 |   | Maalivahdit |   |   Tuomarit:  Erotuomarit   Andrew Brüggeman   Olivier Gouin  Linjatuomarit   Dustin Mccrank   Brian Oliver  |  |
| 14.15 | Petersen |  | Kuemper |   Tuomarit:  Erotuomarit   Andrew Brüggeman   Olivier Gouin  Linjatuomarit   Dustin Mccrank   Brian Oliver  |  |
14.15: 
14.15: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. kesäkuuta 2021 | Suomi  | 2–1 |  Saksa | Riika-areena, Riika |  |
18.15: 
| 18.15 | (2-0, 0-1, 0-0)  | (2-0, 0-1, 0-0)  | (2-0, 0-1, 0-0)  |   Tuomarit:  Erotuomarit   Tobias Björk   Mikael Nord  Linjatuomarit   Daniel Hynek   Jiri Ondracek  |  |
| 18.15 |     Pakarinen (Lundell, Kaski) - 13.50  Björninen (Anttila) - 18.55  | Raportti  1–0  2–0  2–1  |           Plachta (Seider) yv. - 31.03  |   Tuomarit:  Erotuomarit   Tobias Björk   Mikael Nord  Linjatuomarit   Daniel Hynek   Jiri Ondracek  |  |
| 18.15 |   | Jäähyt |   |   Tuomarit:  Erotuomarit   Tobias Björk   Mikael Nord  Linjatuomarit   Daniel Hynek   Jiri Ondracek  |  |
| 18.15 | 8 min |  | 6 min |   Tuomarit:  Erotuomarit   Tobias Björk   Mikael Nord  Linjatuomarit   Daniel Hynek   Jiri Ondracek  |  |
| 18.15 |   | Maalivahdit |   |   Tuomarit:  Erotuomarit   Tobias Björk   Mikael Nord  Linjatuomarit   Daniel Hynek   Jiri Ondracek  |  |
| 18.15 | Olkinuora |  | Niederberger |   Tuomarit:  Erotuomarit   Tobias Björk   Mikael Nord  Linjatuomarit   Daniel Hynek   Jiri Ondracek  |  |
18.15: 
18.15:
Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. kesäkuuta 2021 | Yhdysvallat  | 6–1 |  Saksa | Riika-areena, Riika |  |
15.15: 
| 15.15 | (1-0, 4-0, 1-1)  | (1-0, 4-0, 1-1)  | (1-0, 4-0, 1-1)  |   Tuomarit:  Erotuomarit   Lassi Heikkinen   Kristian Vikman  Linjatuomarit   Lauri Nikulainen   Hannu Sormunen  |  |
| 15.15 |     Wolanin - 5.02  Garland (Robertson, Wolanin) - 26.27  Drury (Chmelevski) - 28.05  Robertson (Gardland, Thompson) - 31.35  Moore (Gardland, Thompson) - 32.15     Donato (Clendening, Thompson - 49.53  | Raportti  1–0  2–0  3–0  4–0  5–0  5–1  6–1  |                    Bittner (Plachta, Kahun) - 49.28     |   Tuomarit:  Erotuomarit   Lassi Heikkinen   Kristian Vikman  Linjatuomarit   Lauri Nikulainen   Hannu Sormunen  |  |
| 15.15 |   | Jäähyt |   |   Tuomarit:  Erotuomarit   Lassi Heikkinen   Kristian Vikman  Linjatuomarit   Lauri Nikulainen   Hannu Sormunen  |  |
| 15.15 | 43 min |  | 14 min |   Tuomarit:  Erotuomarit   Lassi Heikkinen   Kristian Vikman  Linjatuomarit   Lauri Nikulainen   Hannu Sormunen  |  |
| 15.15 |   | Maalivahdit |   |   Tuomarit:  Erotuomarit   Lassi Heikkinen   Kristian Vikman  Linjatuomarit   Lauri Nikulainen   Hannu Sormunen  |  |
| 15.15 | Petersen |  | Niederberger |   Tuomarit:  Erotuomarit   Lassi Heikkinen   Kristian Vikman  Linjatuomarit   Lauri Nikulainen   Hannu Sormunen  |  |
15.15: 
15.15:
Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. kesäkuuta 2021 | Suomi  | 2–3 (ja.) |  Kanada | Riika-areena, Riika |  |
20.15: 
| 20.15 | (1-0, 0-1, 1-1)  | (1-0, 0-1, 1-1)  | (1-0, 0-1, 1-1)  |   Tuomarit:  Erotuomarit   Martin Frano   Jevgeni Romasko  Linjatuomarit   Gleb Lazarev   Nikita Šalagin  |  |
| 20.15 |     Ruohomaa (Kaski) - 8.57     Lindbohm (Nousiainen, Ruohomaa) - 45.27     | Raportti  1–0  1–1  2–1  2–2  2–3  |        Comtois (Brown, Walker) - 24.30     Henrique (Comtois, Brown) - 52.37  Paul (Connor) - 66.26     |   Tuomarit:  Erotuomarit   Martin Frano   Jevgeni Romasko  Linjatuomarit   Gleb Lazarev   Nikita Šalagin  |  |
| 20.15 |   | Jäähyt |   |   Tuomarit:  Erotuomarit   Martin Frano   Jevgeni Romasko  Linjatuomarit   Gleb Lazarev   Nikita Šalagin  |  |
| 20.15 | 6 min |  | 30 min |   Tuomarit:  Erotuomarit   Martin Frano   Jevgeni Romasko  Linjatuomarit   Gleb Lazarev   Nikita Šalagin  |  |
| 20.15 |   | Maalivahdit |   |   Tuomarit:  Erotuomarit   Martin Frano   Jevgeni Romasko  Linjatuomarit   Gleb Lazarev   Nikita Šalagin  |  |
| 20.15 | Olkinuora |  | Kuemper |   Tuomarit:  Erotuomarit   Martin Frano   Jevgeni Romasko  Linjatuomarit   Gleb Lazarev   Nikita Šalagin  |  |
20.15: 
20.15:
Handle System

Handle System (HDL) on järjestelmä informaatiotunnisteille, jota voi käyttää hajautetussa verkossa kuten Internetissä. Järjestelmään liittyy avoin protokolla Järjestelmään liittyy Corporation for National Research Initiatives (CNRI) omistamia patentteja.
DOI-järjestelmä käyttää HDL-järjestelmää: HDL yksistään ei riitä DOI:lle, jossa on muutakin toiminnallisuutta.
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut (englanniksi)
Hans-Renner-Schanzenanlage

| Hans-Renner-Schanzenanlage> Sijainti |
| --- | --- |
Paikkakunta:  Zella-Mehlis,  Saksa
Koordinaatit:  50°40′07″N, 10°40′24″E
Avattu:  1954
Remontoitu:  1976, 1990
Seura:  SC Motor Zella-Mehlis
Hans-Renner-Schanze
K-piste:  25 metriä
Mäkiennätys:  27,0 metriä
Avattu:  1954
Muovitus:  kyllä
Hans-Renner-Schanze K17
K-piste:  17 metriä
Muovitus:  kyllä
Hans-Renner-Schanze K9
K-piste:  9 metriä
Muovitus:  kyllä
Hans-Renner-Schanzenanlage on kolmen hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Zella-Mehlissa Saksassa. Oberhofin suurmäen nimi on myös Hans-Renner-Schanze.
Historia

Regenbergschanze rakennettiin vuonna 1954. Se oli kautta aikain toinen muovitettu mäki noin kahdeksan kilometrin päässä sijaitsevan Wadebergschanzen jälkeen. Mäessä hypättiin 31.10.1954 huippusalaiset ja kautta aikain ensimmäiset mäkihyppysuoritukset muovitukselle, ennen kuin muovitettu Wadebergschanze esiteltiin yleisölle. Muovituksen keksi itäsaksalainen Hans Renner, jonka mukaan Regenbergschanze nimettiin myöhemmin. Kahden muun mäen valmistuttua mäkistadion nimettiin Hans-Renner-Schanzenanlageksi.
Handelsanställdas förbund

| Handelsanställdas förbund |
| --- | --- |

Perustettu:  1906
Tyyppi:  ammattiliitto
Kotipaikka:  Tukholma
Toiminta-alue:  Ruotsi
Jäsenet:  n. 155 000
Puheenjohtaja:  Marie Nilsson
Kattojärjestö:  Landsorganisationen
Jäsenlehti:  Handelsnytt
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Handelsanställdas förbund (puhekielessä Handels; alun perin Svenska Varuutkörareförbundet) on ruotsalainen vuonna 1906 perustettu ammattiliitto, johon kuuluu pääasiassa vähittäiskaupan alalla työskenteleviä, muun muassa myyjiä ja varastotyöntekijöitä, mutta myös esimerkiksi konttoritoimihenkilöitä ja parturi-kampaajia. Handels kuuluu keskusammattijärjestö Landsorganisationeniin.
Liiton pääkonttori Upplandsgatanin ja Wallingatanin kulmassa Tukholmassa.
Aiheesta muualla

Liiton verkkosivut (ruotsiksi)
Kailao

Kailao on tongalainen sotatanssi, joka on alun perin kotoisin Wallis ja Futunalta.
Historia

Wallis ja Futunalla sekä Tongalla kailaota esitetään erilaisissa seremonioissa. Miehet tanssivat rummun tahdittamana taistelutilannetta muistuttavalla tyylillä nuijat (pate kailao) käsissään. Tanssi esitetään ilman laulua, koska puhumista taistelutilanteissa pidettiin heikkoutena. Ryhmän johtaja ohjaa jäsenten toimintaa ja tanssissa pyritään kurillisuuteen, tottelevaisuuteen sekä aseenkäsittelytaitoon.
Tongan rugbymaajoukkue 'Ikale Tahi esitti kailaota alun perin nuijilla ja kepeillä, mutta nykyaikana joukkue on esittänyt kailaon sijasta sen aseetonta ja kuningas Taufa’ahau Tupou IV:n suosimaa muunnelmaa sipi tauta. Rugbyotteluiden tanssia on esitetty erilaisin muunnoksin vuosien aikana, esimerkiksi Uuden-Seelannin kiertueella 1994 sekä vuoden 2011 MM-kisoissa.
Historia > Tongankielinen (nykysanoilla)

Sipi Tau a'e 'Ikale Tahi
Historia > Englanninkielinen käännös (vanha versio)

Tonga Collegen opiskelijat suorittamassa kailaota kuningas Taufa’ahau Tupou IV:n 70-vuotissyntymäpäivänä vuonna 1988.
Henry Hill

FBI:n pidätyskuva vuonna 1980.
Henry Hill (11. kesäkuuta 1943 – 12. kesäkuuta 2012) oli yhdysvaltalainen gangsteri, joka ryhtyi yli kahdenkymmenen vuoden rikollisen uran jälkeen kumppaniensa ilmiantajaksi.
Brooklynista kotoisin ollut Hill oli taustaltaan puoliksi italialainen ja puoliksi irlantilainen. Hänen rikollinen uransa alkoi jo 11-vuotiaana. Hän toimi Paul Varion alaisuudessa Lucchesen mafiaperheessä ja eli 1960- ja 1970-luvuilla ylellistä elämää, mutta ei irlantilaistaustansa vuoksi voinut koskaan tulla valituksi varsinaiseksi mafian jäseneksi. Tultuaan vuonna 1980 pidätetyksi huumerikoksista hän päätyi todistamaan kanssarikollisiaan vastaan. Hill itse vältti kaikki syytteet, pääsi liittovaltion todistajansuojeluohjelmaan, ja sai uuden henkilöllisyyden. Hänet kuitenkin erotettiin todistajansuojeluohjelmasta vuonna 1990 jäätyään jälleen kiinni huumerikoksista.
Hill esiintyi sittemmin usein mafia-aiheisissa dokumenteissa ja vieraana Howard Sternin show’ssa. Nicholas Pileggi kirjoitti Hillistä kirjan Wiseguy: Life in a Mafia Family (1986), jonka pohjalta Martin Scorsese ohjasi elokuvan Mafiaveljet. Siinä Hilliä esitti Ray Liotta.
Henry Hobson

Henry Wise Hobson (1891/2 – 10. helmikuuta 1983 Cincinnati) oli yhdysvaltalainen episkopaalikirkon piispa. Hän toimi Southern Ohion hiippakunnan johtajana 29 vuoden ajan, kunnes jäi eläkkeelle 1959.
Hobson valmistui Yalen yliopistosta ja oli ensimmäisen maailmansodan haavoittunut veteraani, jolle myönnettiin Distinguished Service Cross. Hän valmistui Episcopal Divinity Schoolista Massachusettsin Cambridgessa vuonna 1920. Hän muutti Cincinnatiin vuonna 1930. Hänellä oli vaimo, poika ja kaksi tytärtä.
Tullessaan konsekroiduksi 38-vuotiaana Hobson oli maan nuorin episkopaalipiispa. Kuollessaan 91-vuotiaana hän oli episkopaalikirkon vanhin piispa. Hobson oli pitkälti vastuussa Forward Movement Publicationsin perustamisesta.
Handelsblatt

| Handelsblatt |
| --- | --- |

 Handelsblattin 16. toukokuuta 1946 julkaistu ensimmäinen numero.
Lehtityyppi:  talouslehti
Julkaisija:  Handelsblatt Media Group
ISSN:  ISSN 0017-7296
Levikki:  127 809 (IVW 2/2023)
Perustettu:  1946
Päätoimittaja:  Sebastian Matthes
Kotikunta:  Düsseldorf
Kotimaa:   Saksa
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  ma–pe
Kieli:  saksa
Aiheesta muualla
Kotisivu
Handelsblatt on saksalainen sanomalehti. Se on saksan kielellä ilmestyvä talous- ja finanssilehti, ja sitä julkaisee düsseldorfilainen Handelsblatt Media Group. Lehden päätoimittaja on Sebastian Matthes. Handelsblatt ilmestyy maanantaista perjantaihin, ja vuonna 2023 sen levikki oli noin 128 000. Vuonna 2022 Handelsblatt oli Saksan siteeratuin talousmedia.
Handelsblattin ensimmäinen numero ilmestyi 16. toukokuuta 1946. Vuonna 1970 Handelsblattiin liitettiin kilpaileva talouslehti Industriekurier. Lehti siirtyi marraskuussa 2009 tabloid-formaattiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Handelsblatt Wikimedia Commonsissa
Lehden viralliset Internet-sivut (saksaksi)
Kajamonvuori

| Kajamonvuori |
| --- | --- |
 Kajamonvuoren linnavuoren kalliojyrkännettä
Sijainti
 Kajamonvuori
Koordinaatit:  60.55119°N, 22.16755°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Masku
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  rautakausi, keskiaika
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kajamonvuori on Varsinais-Suomessa Maskussa sijaitseva linnavuori. Muinaislinnaa ei ole tutkittu, mutta se on rauhoitettu. Museovirasto hoitaa linnan ympäristöä.
Vuorilinna

Kajamonvuori sijaitsee Maskun kirkosta neljä kilometriä itäkaakkoon ja Kajamon itäpuolella. Se on laaja kallioalue, joka kohoaa yli 30 metriä ympäristöään korkeammalle. Kallioinen alue on 400×200 metriä laaja, mutta linnavuoreen luetaan 200×80-metrinen alue. Kalliolaen pohjois-, itä- ja länsipuolella sitä reunustavat jyrkänteet, mutta etelän suunnalla vuori on loivarinteistä. Laelle onkin rakennettu suojavarustus, jonka kivivallin jäänne on itä- ja etelälaidalla. Kiveys on 50 metriä pitkä, mutta vain 0,35 metriä korkea. Vallin keskikohdassa on kaksi metriä leveä aukko, jonka jälkeen valli jatkuu pohjoiseen 15 metriä. Vallia seuraa linnapihan puolella kalliossa oleva luontainen syvennys. Rauhoitustaulun lähellä sijaitsee nelikulmainen kivirakenne.
Kohteen hoitaminen

Linnavuori otettiin hoitokohteeksi vuonna 1998. Valintaan vaikuttivat hyvin säilynyt maisema ja maanomistajien myönteinen suhtautuminen. Kohteen jyrkänteiden edestä on kaadettu puita. Myös linnavuoren laelta on karsittu puustoa pois näkyvyyden parantamiseksi. Kivivalli on tarkoitus pitää puuvartisesta kasvillisuudesta vapaana.
Tutkimukset

Torsten Edgren kävi tutkimassa kohteen vuonna 1962, jolloin Museovirasto sai tiedon mahdollisesta muinaislinnasta. Toisen tarkastuksen suoritti Juhani Kostet vuonna 1982. Vuonna 2006 Esa Laukkanen tarkasti kohteen uudelleen alueellisen inventoinnin yhteydessä. Paikalla ei ole suoritettu arkeologisia kaivaustutkimuksia.
Hans Aanrud

Hans Aanrud
Hans Aanrud (3. syyskuuta 1863 Gausdal, Norja – 11. tammikuuta 1953 Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija ja kriitikko. Hän kuvasi tuotannossaan maaseudun ihmisiä ja luontoa. Tuotanto on luoteeltaan idyllisrealistista. Hän kirjoitti myös lastenkirjoja, näytelmiä ja esseitä.
Suomennetut teokset

Kertomuksia , suom. V. Tarkiainen, Porvoo: WSOY 1905
Amundin uudet sukset
Jonin ja Johanneksen kalaretki
Kuinka Herrajumala sai heinänsä takaisin Asmund Bergemellem'iltä
Vanhan Sidselin iltarukous
Varas joulukynttilässä
Ylätuvan Pekka
Sidsel Pitkäpaita ja muita kertomuksia , suom. suomentanut K. W. Silfverberg, Helsinki: Kansanvalistusseura 1910, Sarja: Kansanvalistusseuran nuorisonkirjoja, 6
Sidsel Pitkäpaita
Pikku Martta
Loppiais-Katri
Knuutinpäivä-Katri
Aikamiehiä: kertomuksia pienille ja suurille , suom. Heikki Laurinmäki, Jyväskylä: Gummerus 1920
Aleksanteri ja Bukefalos
Ensimmäinen rakkaus
Ensimmäinen työpäivä
Kanaa vahtimassa
Kvinstölin pojat
Lakki, joka oli pilvissä kultaa hakemassa
Olavi Pedersen, metsänlukija
Reppuri ja Karvatassu
Ruotupoika
Simen-nikkari ja sinikettu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans Aanrud Wikimedia Commonsissa
Harmaatorvisieni

| Harmaatorvisieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Cantharellales
Heimo::  Hydnaceae
Suku::  Mustatorvisienet Craterellus
Laji::  undulatus
Kaksiosainen nimi
 Craterellus undulatus  (Pers.) E. Campo & Papetti 
Synonyymit
 Craterellus sinuosus (Fr.) Fr.  Pseudocraterellus undulatus (Pers.) Rauschert  Merulius undulatus Pers.  Pseudocraterellus sinuosus 
Katso myös
   Harmaatorvisieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmaatorvisieni (Craterellus undulatus, syn. Pseudocraterellus undulatus) on harvinaisena Lounais-Suomessa kasvava mustatorvisienilaji. Se suosii lehtometsiä ja varsinkin tammen ja pähkinäpensaan seuraa. Laji on hyvä ruokasieni. Se on väriltään harmaanruskea.
Heidy Purga

| Heidy Purga |
| --- | --- |
 Purga vuonna 2015.
Viron kulttuuriministeri
 Kaja Kallaksen III ja Michalin hallitus 17. huhtikuuta 2023–  
Edeltäjä:  Piret Hartman
Riigikogun jäsen
 2015–2023  
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. maaliskuuta 1975 (ikä 49) Tartto
Ammatti:  toimittaja, juontaja, poliitikko
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  Reformipuolue
Heidy Purga (s. 18. maaliskuuta 1975) on virolainen reformipuolueen poliitikko ja Viron nykyinen kulttuuriministeri huhtikuusta 2023. Vuosina 2015–2023 hän oli Riigikogun jäsen. Purga on aiemmin työskennellyt toimittajana ja televisiojuontajana.
Yksityiselämä

Purga on avoliitossa ja hänellä on yksi lapsi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heidy Purga Wikimedia Commonsissa
Heidy Purga Viron hallituksen verkkosivuilla (viroksi)
Heidy Purga Viron reformipuolueen verkkosivuilla (viroksi)
Hanlonin partaveitsi

Hanlonin partaveitsi on periaate, jonka mukaan ei ikinä pitäisi selittää pahantahtoisuudella sitä, minkä voi selittää yhtä lailla tyhmyydellä. Sanonnasta on eri muunnelmia. Robert J. Hanlonin versio, josta sääntö on saanut nimensä, kuuluu: Never attribute to malice that which can be adequately explained by stupidity.
Hanlonin partaveitsi on Finaglen lain sivumuunnelma.
Harmaatyranni

| Harmaatyranni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tyrannit Tyrannidae
Suku::  Tyrannit Tyrannus
Laji::  dominicensis
Kaksiosainen nimi
 Tyrannus dominicensis  (Gmelin, 1788) 
Katso myös
   Harmaatyranni Wikispeciesissä   Harmaatyranni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaatyranni (Tyrannus dominicensis) on tyrannien heimoon kuuluva amerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Yhdysvaltain kaakkoisosat, Bahaman, Isot Antillit ja Pienet Antillit, Trinidad ja Tobagon, Curaçaon, Bonairen, Venezuelan pohjoisreunan sekä mahdollisesti Pohjois-Kolumbian. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Dominikaanisen tasavallan Santo Domingosta vuonna 1788.
Kajaslampi

| Kajaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola, Heinola
Koordinaatit:  61°24′15″N, 26°11′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Jalajaan 
Järvinumero:  14.174.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,5 m  
Pituus:  790 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,678 km  
Pinta-ala:  6,624 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKajaslampi 
Kajaslampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Heinolassa Lepsalan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pajujärvien valuma-alueeseen (14.174) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä mpy.
Kangaskiuru

| Kangaskiuru |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Silmälläpidettävä  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kiurut Alaudidae
Suku::  Lullula
Laji::  arborea
Kaksiosainen nimi
 Lullula arborea  (Linnaeus, 1758) 

Alalajit
 Lullula arborea arborea  Lullula arborea pallida 
Katso myös
   Kangaskiuru Wikispeciesissä   Kangaskiuru Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lullula arborea.
Kangaskiuru (Lullula arborea) on kiurujen (Alaudidae) heimoon kuuluva sukunsa ainoa laji.
Koko ja ulkonäkö

Kangaskiurun pituus nokan kärjestä pyrstön kärkeen on 13½–15 cm, paino noin 30 g. Koiras on naarasta suurempi.
Kangaskiuru on ruskean, valkean ja mustan kirjava pieni, lyhytpyrstöinen lintu. Siiven etureunassa, käsisulkien peitinhöyhenissä, lajityypillinen mustavalkea laikku. Valkea silmäkulmajuova. Pieni töyhtö. Lennossa tosi lyhyt pyrstö herättää huomiota.
Laululento on kiurumainen. Koiras kohoaa korkealle ilmaan ja kaunis, hieman surumielinen lallatus kuuluu: ”li li li li li ly ly ly ly liily liily liily lylii lylii lylii…” jne. minuuttikaupalla yhteen menoon. Voi laulaa myös puun latvassa. Alkukesällä laulaa myös yöllä. Äänet ovat pehmeitä, kuin lyhyitä pätkiä laulusta. Pesällä varoittaa kiurumaisesti.
Sekä vanhat että nuoret linnut käyvät läpi täydellisen sulkasadon elo–lokakuussa, minkä jälkeen ikäluokkia ei voi enää erottaa.
Vanhin suomalainen rengastettu kangaskiuru on ollut 3 vuotta 1 kuukautta 3 päivää vanha.
Esiintyminen

Kangaskiurua tavataan Euroopasta pohjoisosia lukuun ottamatta, Pohjois-Afrikasta ja Lähi-idästä. Lajin parimäärä Suomessa on 800–1 000 paria. Kangaskiuru pesii harvalukuisena eteläisimmässä Suomessa. Se on muuttolintu, joka talvehtii Keski-Euroopassa, satunnaisesti Etelä-Suomessa. Keväällä laji saapuu maaliskuun loppupuolella, syksyllä lähtee lokakuussa. Euroopassa pesii 1–2,2 miljoonaa kangaskiuruparia, pääosa Iberian niemimaalla.
Elinympäristö

Kangaskiurun elinympäristöä ovat karut kalliomänniköt, harvat harjumänniköt, soranottoalueet ja kallioiset teollisuusalueet. Muuttoaikoina lajia tavataan pelloilla ja niityillä, myös ulkosaaristossa.
Lisääntyminen

Kangaskiuru piilottaa pesän varpujen sekaan. Pesä on rakennettu kuivista heinistä ja sammalista, pehmusteina karvoja tms. Muninta alkaa vapun maissa. Naaras munii 3–6 harmaanvalkeata, ruskeatäpläistä munaa, joita se hautoo 12–14 vuorokautta. Koiras vartioi pesän lähellä puussa istuen. Poikaset lähtevät pesästä lentokyvyttöminä noin 10–14 päivän ikäisinä. Emot huolehtivat niistä vielä viikon tai pari. Yleensä pari munii toisen pesyeen kesäkuun lopulla. Nämä myöhäisemmät poikaset oppivat lentämään usein vasta elokuussa.
Ravinto

Kangaskiurun ravintoa ovat hyönteiset, hämähäkit ja siemenet.
Aiheesta muualla

Nikander, Pekka J. 1992: Kuinka erotan kangaskiurun kiurusta. – Lintumies 3.1992 s. 86-87. LYL.
Ruuskanen, J. ym. 1968: Kangaskiuruja Vaalan Neittävällä. – Lintumies 4. s. 58. SLY.
Virtanen, Hannu 1991: Kangaskiurun esiintymisestä ja pesimisbiologiasta Varsinais-Suomessa 1989-91. – Lintumies 6.1991 s. 269-276. LYL.
Kangaskiuru Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Kangaskiuru (Lullula arborea)
ITIS: Lullula arborea (englanniksi)
Lullula arborea.
Harmaavalmuska

| Harmaavalmuska |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Tricholomataceae
Suku::  Valmuskat Tricholoma
Laji::  terreum
Kaksiosainen nimi
 Tricholoma terreum  (Schaeff.) P. Kumm. 
Katso myös
   Harmaavalmuska Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmaavalmuska (Tricholoma terreum) on kellomainen tai laakea harmaa tai harmaanmusta valmuskalaji. Sen heltat ovat harmaanvalkoiset tai harmaat. Jalka on valkoinen ja siinä on harmahtavia säikeitä. Malto on valkoista. Sieni maistuu jauholta ja kelpaa ruokasieneksi muttei ole kovin hyvä. Sieni kasvaa mäntyjen seuralaisena kalkkimailla harvinaisena Suomessa.
Handelsgillet i Wiborg

Handelsgillet, Kasarmikatu 23, Helsinki.
Handelsgillet i Wiborg.
Handelsgillet i Wiborg on suomenruotsalainen kauppakilta, jolla on viipurilaistaustaiset juuret. Kauppakillan tarkoituksena on edistää elinkeinoelämän elinvoimaa.
Historia

Viipurilainen kirjakauppias ja kustantaja Walter Hoving perusti ensimmäisen ruotsinkielisen kauppakillan vuonna 1883, mutta kauppakillalla oli vaikeuksia saada toimintaa käyntiin. Hoving lakkautti kauppakillan.
Kauppakillan perustamista yritettiin uudelleen Viipurissa vuonna 1887. Seuran perustajana toimi viipurilainen vuorineuvos Seth Sohlberg. Kauppakilta toimi osoitteessa Karjaportinkatu 7. Kauppakillan tarkoituksena oli toimia sosiaalisena klubina ruotsinkielisille ja -mielisille liikemiehille.