stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Podolskoje (järvi Pihkovan alueella)

| Podolskoje Подольское |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Outovan piiri
Koordinaatit:  58°17′01″N, 28°38′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Jeglinan valuma-alue
Laskujoki:  Jeglina
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,2 m  mpy. 
Pituus:  0,71 km 
Leveys:  0,57 km 
Pinta-ala:  27 ha 
Tilavuus:  0,00054 km³ 
Keskisyvyys:  2 m 
Suurin syvyys:  4 m 
Valuma-alue:  0,75 km² 
Saaria:  1 
 fiPodolskoje 
Podolskoje tai Podol (ven. Подольское, Подол) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä.
Maantietoa

Järvi on 0,71 kilometriä pitkä, 550 metriä leveä ja sen pinta-ala on 27 hehtaaria. Se sijaitsee Lugan ylängöllä, jossa se on Jeglinajoen lähdejärvi. Järvi on maaston epätasaisuudesta johtuen U-kirjaimen muotoinen. Niemi vaikuttaa olevan mantereeseen soistumalla kiinni kasvanut entinen saari. Järvellä on kuitenkin yksi luotomainen saari, jonka pinta-ala on 0,6 hehtaaria. Järven keskisyvyys on 2 metriä ja syvänteessä on 4 metriä vettä. Järven eteläpuolella on suo ja pohjoisrannoille ulottuu peltomaata ja kylän Vysokoje (ven. Высокое) asuinalue. Rannassa on vain yksi talous, jonne tulee tie kylältä.
Luontoarvoja

Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, kiiski, ruutana, suutari ja mutakala, sekä jokirapua, jota esiintyy kuitenkin vain yksittäin. Järvessä on mutapohja ja rannoilla ovat hiekkarantoja. Suo ja metsämaat antavat rannoille omat ilmeensä ja rantaveteen on kaatunut puiden runkoja.
Vesistösuhteita

Podolskoje sijaitsee Želtšan valuma-alueella ja sen laskujoki Jeglina on Želtšan toiseksi suurin sivujoki. Želtša laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Järven valuma-alueen koko on 0,75 neliökilometriä . Siihen sisältyy viereinen lampi Maloje (ven. Малое), jonka nimikin tarkoittaa suomeksi pieni . Podolskojesta lähtevä oja on samalla Jeglinan vesistön latvavesiä, joka virtaa 38 kilometriä pääosin kohti pohjoisluodetta ja yhtyy siellä Želtšan pääuomaansa.
Huomautuksia

↑  Järven vedenpinnan korkeus on saatu venäjänkielisen artikkelin ru:Еглина tietolaatikosta. Arvon oikeellisuutta ei ole tarkistettu muista lähteistä.
1 2 3 4 5 6 7  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing-, ACME- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.
Käännös suomeksi
Malinruusupeippo

| Malinruusupeippo> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Ruusupeipot Lagonosticta
Laji::  virata
Kaksiosainen nimi
 Lagonosticta virata  Bates, 1932 
Katso myös
   Malinruusupeippo Wikispeciesissä   Malinruusupeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Malinruusupeippo (Lagonosticta virata) on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Malinruusupeippoa tavataan Malissa ja Senegalissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Polska Liga Futbolu Amerykańskiego

| Polska Liga Futbolu Amerykańskiego |
| --- | --- |
Laji:  amerikkalainen jalkapallo
Maa(t):   Puola
Perustettu:  2006
Lopetettu:  2019
Eniten mestaruuksia:  Warsaw Eagles (4)
Sivusto:  www.plfa.pl
Polska Liga Futbolu Amerykańskiego eli PLFA oli amerikkalaisen jalkapallon kilpasarja Puolassa. Sarja jakautui neljään eri sarjatasoon jotka ovat Topliga, PLFA I, PLFA II ja 8 vs 8 -säännöillä pelattava PLFA8. Topligan joukkueet kilpailivat Puolan mestaruudesta.
Vuoden 2017 jälkeen puolalainen amerikkalainen jalkapallo oli jakautunut. 20 seuraa jätti PLFA-liigan ja perustivat uuden sarjan, Liga Futbolu Amerykańskiego eli LFA:n. Vuonna 2021 PLFA ja LFA yhdistyivät uudeksi maan pääsarjaksi Polska Futbol Ligaksi.
Joukkueet 2019

Bydgoszcz Archers
Kraków Tigers
Warsaw Eagles
Kaunas Dukes
Vilnius Iron Wolves
Ząbki Dukes
Puolan mestarit

2019: Warsaw Eagles
2018: Warsaw Eagles
2017: Panthers Wrocław
2016: Panthers Wrocław
2015: Gdynia Seahawks
2014: Gdynia Seahawks
2013: Wrocław Giants
2012: Gdynia Seahawks
2011: The Crew Wrocław
2010: Wrocław Devils
2009: AZS Silesia Miners
2008: Warsaw Eagles
2007: The Crew Wrocław
2006: Warsaw Eagles
Ponthus Westerholm

| Ponthus Westerholm> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. tammikuuta 1992 (ikä 32) Karlskrona, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Pottu
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  182 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Lukko
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  27
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  Malmö Redhawks (HA/SHL) BIK Karlskoga (HA) Brynäs IF (SHL) Frölunda HC (SHL)
Ponthus Westerholm (s. 6. tammikuuta 1992 Karlskrona, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Rauman Lukossa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta. Westerholm on pelannut suurimman osan urastaan kaksoisveljensä Pathrikin kanssa.
Ura > Maajoukkueura

Westerholm on pelannut 12 nuorten maaottelua.
Pelityyli

Elite Prospects-sivuston mukaan Westerholm tuo kiekkoa hyvin ylös. Hän pelaa hyvin hyökkäyspäähän, rakentaa hyvin peliä, omaa hyvät kädet ja suojaa kiekkoa hyvin.
Puolan kansanpuolue

| Puolan kansanpuolue> Polskie Stronnictwo Ludowe |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  5. toukokuuta 1990
Johto:   Władysław Kosiniak-Kamysz (pj.) 
Ideologia:  agrarismi kristillisdemokratia
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Sejm:  15 / 460
Senaatti:  1 / 100
Euroopan parlamentti:  3 / 51
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan kansanpuolue
Kotisivu:  www.psl.pl
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puolan kansanpuolue (puol. Polskie Stronnictwo Ludowe) on puolalainen kristillisdemokraattinen agraaripuolue. Kansanpuolue on perustettu vuonna 1990.
Vuoden 2007 parlamenttivaalien jälkeen Kansanpuolue muodosti hallituksen yhdessä Kansalaisfoorumin kanssa. Puolueet jatkoivat yhteistyötä myös vuoden 2011 vaalien jälkeen.
Panelia

Panelian pääkatua, vasemmalla kirkko ja osuusmeijeri.
Panelia on Eurassa sijaitseva kylä, jossa on noin 1 500 asukasta (2013). Se oli Eurakosken ohella toinen vuonna 2009 Euraan liitetyn Kiukaisten kunnan keskustaajamista. Vuoden 2021 lopussa Panelian taajamassa oli 833 asukasta. Paneliasta on matkaa Euran ja Harjavallan keskustaajamiin noin 15 kilometriä.
Panelian historiallisesti merkittävin osa on keskittynyt Eurajoen Paneliankosken ympäristöön. Tiiviisti rakennetun taajaman läpi kulkee yhdystie 2172. Kylän länsipuolella avautuu Saarenmaan laaja suonkuivatuksen seurauksena syntynyt viljelysaukea. Panelian merkittävimpiä nähtävyyksiä ovat Pohjoismaiden suurimpiin pronssikautisiin röykkiöhautoihin lukeutuva Kuninkaanhauta, vuonna 1909 valmistunut Panelian kirkko, 1800-luvun puolivälistä peräisin oleva rivimylly sekä Paneliankosken voimalaitos. Vuonna 1908 valmistunut Panelian Osuusmeijeri toimii nykyään kotiseutumuseona.
Panelian kylä kuuluu Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Panelia on valittu Satakunnan vuoden kyläksi vuosina 2006 ja 2017. Vuonna 2017 Panelia sijoittui toiseksi Maalla-lehden Suomi 100 -juhlavuoden kunniaksi järjestämässä Suomen ihanin kylä -äänestyksessä.
Historia > Esihistoria

Panelian seutu on Satakunnan vanhinta ydinaluetta, jossa on asuttu jo 5 000 vuoden ajan. Vanhimmat säilyneet merkit ovat Kiukaisten kulttuurin ajoilta 2000–1200 eaa, jolloin seutu oli vielä merenrantaa. Pronssikaudella Panelian länsipuolella nykyisen laajan peltoaukean paikalla lainehti muinainen Panelianlahti. Sen rannoille kehittyi kukoistava asutus, joka jätti jälkeensä toistasataa röykkiöhautaa. Niistä suurin on Panelian Kuninkaanhauta. Maankohoamisen vuoksi rantaviiva siirtyi kauemmas, ja samalla Panelia autioitui noin 800–500 eaa. Asukkaat seurasivat loittonevaa rannikkoa osan siirtyessä Euraan, jonne muodostui myöhemmin yksi Suomen rikkaimmista rautakautisista asuinpaikoista.
Historia > Keskiajalta nykyaikaan

Panelia asutettiin uudelleen vajaat 2 000 vuotta myöhemmin 1200-luvulla. Vanhin asutus syntyi Eurajoen pohjoispuolelle Kylänkosken rannalle. Panelian kantatilat muodostivat pienelle alueelle tiiviin ryhmäkylän, jossa 1500-luvun lopulla oli vajaat 20 tilaa, kunnes ryhmäkylä hajosi vuosina 1780–1789 suoritetun isojaon myötä. Talojen hajaantumiseen vaikutti myös vuonna 1798 raivonnut suuri tulipalo, joka tuhosi kahdeksan taloa. Viimeiset kantatalot muuttivat pois Kylänkosken alueelta 1900-luvun alussa, ja jäljellä on enää muutama vanhan ryhmäkylän ajalta peräisin oleva rakennus. Nykyään alueella sijaitsevat muun muassa terveyskeskus ja pankin liikerakennus.
Eurajoen eteläpuolisen Panelian muodostivat 1600–1700-luvuilla paikalle rakennetut sotilastorpat ja myöhemmin muut itselliset torpat sekä mäkituvat. Niiden asukkaat olivat lähinnä sotilaita ja käsityöläisiä. Vanhan kivisillan kupeeseen Maijalan mäelle valmistui vuonna 1692 talonpoikien rakentama rukoushuone, joka tuhoutui jo 1714 isonvihan aikana. 1800-luvun puolivälissä aloitettiin entisen Panelianlahden paikalla olleen suoalueen kuivatus ja raivaaminen pelloksi. Asukasluvun kasvaessa tontit olivat vuosisadan loppupuolella täynnä asuin- ja navettarakennuksia sekä pieniä ulkorakennuksia, jolloin tiivistä kylää ryhdyttiin kutsumaan Panelian kaupungiksi. Nimitystä käytettiin myös virallisissa yhteyksissä 1900-luvun alussa, vaikka Panelialla ei ollutkaan kaupunkioikeuksia. Kylään perustettiin talollisten muodostama valtuusto, joka laati ”Panelian kaupungin hallintojärjestyksen”. Se sisälsi muun muassa kirjallisia vuokrasopimuksia sekä tonttivuokria, ja hallintojärjestystä yritettiin tuloksetta saada hyväksytyksi myös kuvernöörinvirastossa.
Vuonna 1897 valmistuneen Rauman radan myötä Panelian rautatieaseman läheisyyteen pari kilometriä kylän eteläpuolelle syntyi uusi taajama. Alueella oli muun muassa koulu, mylly, kauppoja ja pankkeja, sekä saha ja muuta teollisuutta. Asemanseutu alkoi kuitenkin autioitua 1970-luvulla, jolloin liikennöinti Panelian rautatieasemalle lakkautettiin. Myös varsinaisen Panelian kylän rakennuskanta on 1900-luvun puolivälistä lähtien huomattavasti harventunut, mutta paikoin on edelleen nähtävissä vanhoja täyteen rakennettuja tontteja.
Nähtävyyksiä

Kuninkaanhaudan ohella Panelian tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat kirkko, osuusmeijeri, rivimylly ja Paneliankosken voimalaitos. Panelian kirkko rakennettiin rukoushuoneeksi vuonna 1909 ja laajennettiin kirkoksi 1950. Panelian kotiseutumuseo on toiminut jugendtyylisen osuusmeijerin tiloissa vuodesta 1999 lähtien. Panelian rivimylly on koostuu neljästä myllystä ja on peräisin 1850-luvulta. Rivimyllyn vieressä sijaitsevat vuonna 1832 valmistunut kivisilta, joka on Satakunnan vanhin, sekä 1862 rakennettu Maijalan kivimakasiini. Paneliankosken voimalaitos on Paneliankoskessa sijaitseva pienvesivoimalaitos, joka otettiin käyttöön 1922. Vuonna 1932 valmistunut Panelian seuratalo sijaitsee kylän eteläpuolella Haavossa ja 1906 rakennettu työväentalo aivan Panelian keskustassa.
Panelian hautausmaalla on 1958 paljastettu Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki. 1988 paljastettu sotaanlähdön muistokivi sijaitsee Panelian seuratalolla, ja suonraivaajien muistomerkki osuusmeijerin pihamaalla. Lisäksi kylän pohjoispuolella sijaitsevalla Maijalankalliolla on sisällissodan aikaisen punakaartilaisten teloituspaikan muistokivi.
Palvelut ja vapaa-aika

Panelian kunnallisiin palveluihin kuuluvat alakoulu, kirjasto, terveysasema ja paloasema. Lisäksi kylässä on muun muassa apteekki, kauppa, kahvila ja pizzeria. Länsi-Suomen Osuuspankin konttori suljettiin vuonna 2017. Suurin työllistäjä on turvalasituotteita valmistava Jaakko-Tuote Oy, jonka lisäksi Paneliassa toimii muun muassa konepaja ja kiviveistämö. Yhdistyksiä ovat muun muassa kotiseutuyhdistys, vapaapalokunta sekä urheiluseurat Panelian Toive ja Panelian Raikas. Paneliassa on myös vuonna 1999 valmistunut jäähalli sekä frisbeegolfrata.
Muuta

Vuonna 1998 ilmestyi Simo ja Pekka Westerholmin toimittama murresanakirja Panelias paohataan tällää. Sodan jälkeen ja etenkin 1950- ja 60-luvuilla suurta suosiota nauttinut kiukaislainen iskelmälaulaja Veikko Tuomi tunnettiin myös lempinimellä "Panelian satakieli".
Kirjallisuutta

Roiha, Veikko: Panelia : kiuaskylästä kaupungiksi.  Kiukainen:  Panelian rukoushuoneyhdistys, 1983.  ISBN 951-99472-4-8.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Panelia Wikimedia Commonsissa
Panelian kylän kotisivut
Kuninkaanhauta
Paneliankosken voimalaitos.
Panelian rivimylly
Puolan kansallispankki

| Puolan kansallispankki Narodowy Bank Polski  |
| --- | --- |

Perustettu:  1945
Kotipaikka:  Świętokrzyska 11/21, 00-919 Varsova, Puola
Toimiala:  keskuspankki
Omistaja:  Puolan valtio
Kotisivu:  nbp.pl
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Puolan kansallispankin päärakennus Varsovassa.
Puolan kansallispankki (puol. Narodowy Bank Polski, lyhennys NBP) on Puolan keskuspankki. Pankin päätoimipaikka sijaitsee Varsovassa.
Puolan kansallispankilla on yksinoikeus laksea rahaa liikkeelle Puolassa. Pankki vastaa muun muassa maan rahayksikön eli Puolan zlotyn (PLN) liikkeellelaskusta ja valuutan vakaudesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puolan kansallispankki Wikimedia Commonsissa
Pienimünsterinseisoja

| Pienimünsterinseisoja |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Saksa
Määrä:  Suomessa rekisteröity 1 958
Rodun syntyaika:  1900-luku
Alkuperäinen käyttö:  metsästys
Nykyinen käyttö:  metsästys
Muita nimityksiä:  Kleiner Münsterländer, petit épagneul de Münster, pequeño münsterländer, münsterländi väike linnukoer
FCI-luokitus:  ryhmä 7 Seisovat lintukoirat; alajaos 1.2 Mannermaiset spanielityyppiset #102
Ulkonäkö
Säkäkorkeus:  50–56 cm
Väritys:  ruskea-valkea, ruskea päistärikko
Pienimünsterinseisoja (saks. Kleiner Münsterländer) on keskikokoinen, seurallinen ja pitkäkarvainen koirarotu, jota alun perin hyödynnettiin linnunmetsästyksessä.
Ulkonäkö

Pienimünsterinseisoja on keskikokoinen, pitkäkarvainen ja seisova lintukoira. Ulkonäölle tyypillistä ovat kevyet liikkeet sekä tunnusomainen, hieman surumielinen ilme. Se soveltuu ruumiinrakenteeltaan metsästyssuorituksiin. Väriltään se on ruskea-valkoinen tai ruskea päistärikkö.
Tyypillisiä piirteitä ovat pitkähapsuinen viirihäntä sekä hapsut korvissa, jaloissa ja mahan alla. Pienimünsterinseisojalla on hieman eripituiset karvat; esimerkiksi raajojen takapuolella on pitkät karvat ja etupuolella lyhyet. Korvat riippuvat ja silmät ovat ruskeat. Ominaista rodulle lisäksi ovat pääosin ruskeat ikenet, huulet ja kirsu sekä mustat kynnet. Säkäkorkeus on uroksilla 52–56 cm ja nartuilla 50–54 cm.
Luonne

Pienimünsterinseisojan riistavietti on vahva ja liikunnan tarve suuri. Rotu on nuorena erittäin vilkas, mutta vanhempana vilkkaus vähenee. Koulutus on aloitettava varhain. Pienimünsterinseisojan vainu on yleensä erinomainen. Rotu on sosiaalinen ja valpas.
Metsästys

Pienimünsterinseisoja soveltuu monenlaiseen tehtävään metsästyksessä. Vuosisatojen kuluessa rodun seisontaominaisuudet vakiinnutettiin ankaralla jalostusvalinnalla. Päätoimisesti se on seisova lintukoira, joka etsii ja paikantaa riistan maastosta vainunsa avulla. Löydettyään riistan pienimünsterinseisoja jähmettyy paikalleen, minkä jälkeen se käskystä ajaa seisonnan kohteen ylös ja pysähtyy ammunnan ajaksi käskystä paikalleen. Luvan saatuaan se noutaa saaliin talteen.
Pienimünsterinseisojan vahvuuksia ovat luontainen noutohalukkuus, suostuvaisuus vesityöskentelyyn sekä hyvät jäljestystaipumukset. Se on tehokas sorsastuksessa ja opetettavissa myös jäljestäjäksi. Pohjoismaissa pienimünsterinseisojaa on opetettu pienpetoeläinten ja pienien hirvieläinten metsästykseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pienimünsterinseisoja Wikimedia Commonsissa
Kennelliiton rotumääritelmä (pdf)
Pienimünsterinseisoja Suomen Münsterikerhon sivulla
Pienimünsterinseisoja (Arkistoitu – Internet Archive) Saksanseisojakerhon sivulla
Preussilaiset

Preussilaiset voi viitata:
Balttilaista kieltä puhuneisiin keskiajan muinaispreussilaisiin
myöhemmän Preussin valtion ja osavaltion saksankielisiin asukkaisiin
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Preussilaiset”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Preussi (täsmennyssivu)

Preussi (saks. Preußen) voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Preussi, Preussin koko historiaa käsittelevä artikkeli
Preussin herttuakunta, herttuakunta Preussin alueen itäosassa vuosina 1525–1701
Preussin kuningaskunta, vuonna 1701 perustettu kuningaskunta, Saksan keisarikunnan ja Weimarin tasavallan merkittävin osavaltio
Preussin vapaavaltio, Preussin kuningaskunnan seuraaja vuosina 1918–1947
Itä-Preussi, yksi Preussin provinsseista
Länsi-Preussi, yksi Preussin provinsseista
Prosenttiperiaate

Kauko Räsänen, Aapelus, 1967. Nuottasaaren koulun seinään asennettu kuparinen reliefi oli ensimmäinen prosenttiperiaatteella toteutettu taideteos Oulussa.
Prosenttiperiaate tarkoittaa sitä, että tietty osuus rakentamisbudjetista käytetään kohteessa taiteen hankintaan tai taiteelliseen suunnitteluun. Osuus vaihtelee maittain, esimerkiksi 0,25–2 prosenttia. Näin huomioidaan taiteen käyttö rakennuksen viihtyvyyden, sosiaalisuuden, itsenäisen selviytymisen tai esimerkiksi turvallisuuden tunteen lisäämisessä. Prosenttiperiaatteella hankittua taidetta kutsutaan joskus prosenttitaiteeksi.
Prosenttiperiaatetta noudattavat sekä yksityiset että julkiset rakennuttajat. Prosenttiperiaatetta voi toteuttaa rakennusten lisäksi kaikkeen rakentamiseen kuten esimerkiksi teihin, piha-alueisiin ja puistoihin. Sitä noudatetaan myös korjausrakentamisessa.
Historia

Prosenttiperiaate on monissa maissa eräs julkisen taiteen muoto. Eri maissa syntyi jo 1920-luvulla käytäntö, jonka mukaan noin prosentti jonkin kohteen rakentamiskustannuksista käytetään taidehankintoihin.
Suomessakin prosenttiperiaate oli esillä ensimmäisen kerran eduskunnassa jo ennen toista maailmansotaa. Eduskunta hyväksyi hallituksen esittämän toivomusponnen vuonna 1939. Päätöksen käyttöönoton esti kuitenkin sota-aika.
Vuonna 1956 valtioneuvosto teki päätöksen julkisten rakennusten kaunistamisesta taideteoksilla. Tehtävää hoitamaan asetettiin valtion taideteostoimikunta, joka nykyisinkin vastaa virastoihin ja laitoksiin tehtävistä taideteoshankinnoista. Kunnissa prosenttiperiaatetta alettiin noudattaa 1960-luvulta alkaen. 1960-luvulla prosenttiperiaatesuositus kirjattiin muun muassa Hyvinkään, Jyväskylän, Kemin, Kuopion ja Oulun kaupunginvaltuustojen päätöksiin.
Esimerkiksi Oulussa prosenttiperiaate otettiin käyttöön vuonna 1964. Kaupunginvaltuustossa kirjattiin, että julkisten rakennusten kustannusarviosta käytettäisiin korkeintaan kaksi prosenttia veistoksiin, seinämaalauksiin tai muihin taidehankintoihin. Ensimmäinen prosenttitaideteos saatiin kaupunkiin, kun Nuottasaaren kansakoulun kuvataidehankinnasta järjestettiin valtakunnallinen kuvanveistokilpailu, jonka voitti ehdotuksellaan kuvanveistäjä Kauko Räsänen. Kuparireliefi Aapelus asennettiin koulun julkisivuun vuonna 1967.
Vuonna 1981 Kaupunkiliitto suositteli kunnille prosenttiperiaatteen käyttöönottoa. Se totesi taideteosten tekevän ympäristön visuaalisesti paremmaksi olla, asua ja työskennellä.
Vuonna 1991 Helsingin kaupunginhallitus päätti, että kaupungin rakennushankkeissa tilaaja maksaa rakennustyön budjetista myös projektiin liittyvät taidehankinnat. Vuonna 2011 kaupunginhallitus uusi prosenttiperiaatteen soveltamisen, ja samalla määriteltiin sen soveltamisessa noudatettavat käytännöt ja menettelytavat esimerkiksi uusilla rakennettavilla asuinalueilla.
Periaatteen kunniaksi lokakuussa 2007 vietettiin valtakunnallista ”Prosenttipäivää”.
Nykytilanne

Useimmat Euroopan maat, Australia, monet Afrikan maat (muun muassa Etelä-Afrikka ja Senegal) sekä Yhdysvaltain kaupungit ja osavaltiot suosittelevat prosenttiperiaatetta noudatettavaksi eri muodoissa. New Yorkin kaupungin laki vaatii, että ensimmäisen 20 miljoonan dollarin budjetista vähintään yksi prosentti ja vähintään puoli prosenttia 20 miljoonaa ylittävien hankkeiden kustannuksista suunnataan kaupungin omistamien julkisten rakennusten taiteeseen. Toronton kaupunki vaatii, että kaikista rakennuskustannuksista yksi prosentti varataan julkiselle taiteelle, ilman ylärajaa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa prosentti taiteeseen on harkinnanvaraista paikallisille viranomaisille. Irlannissa noudatetaan prosenttiperiaatetta ja sitä soveltavat useat paikalliset viranomaiset.selvennä
Nykyisin monet Suomen kunnat ovat sitoutuneet prosenttiperiaatteen käyttöön omassa julkisessa rakentamisessaan, mutta vain osa toteuttaa sitä. Prosenttiperiaate on myös kirjattu hallitusohjelmaan vuonna 2011. Samana vuonna opetus- ja kulttuuriministeriö pyysi Ympäristötaiteen säätiötä ja Arkkitehtuurikeskusta selvittämään malleja prosenttiperiaatteen edistämiseksi valtion julkisessa rakentamisessa. Ehdotuksessa esitetään kolme mallia valtion rakennusten yhteydessä olevien taideteosten toteuttamiseksi.
Vuonna 2014 julkaistiin RT-ohje Taide rakennushankkeessa. Sen tavoitteena on edistää ja helpottaa taiteen käyttöä ja taidehankkeiden toteutumista osana rakennushankkeita.
Vuonna 2015 julkaistiin osana visuaalisen alan järjestöjen Prosentti taiteelle -hanketta teokset Prosenttiperiaatteen käsikirja taiteilijalle ja Prosenttiperiaatteen käsikirja taiteen tilaajalle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Taidetta arkeen, Ehdotus valtion keinoiksi edistää prosenttiperiaatetta osana julkista rakentamista.  (Opetus- ja kulttuuriministeriön julkaisuja 2013:5)  Opetus- ja kulttuuriministeriö, 2013.  ISSN-L 1799-0343.  Teoksen verkkoversio (pdf) (viitattu 5.9.2014).
Taiteen ja ympäristön peruskäsitteet
Installaatio
Julkinen taide
Kuvanveisto
Maataide
Maisema-arkkitehtuuri
Maisemataide
Paikkasidonnainen taide
Prosenttiperiaate
Rakennustaide
Tilataide
Valotaide
Ympäristötaide
Puolan kirjallisuuden ukrainalainen koulukunta

Puolan kirjallisuuden ukrainalainen koulukunta on suuntaus, jonka nimityksen otti käyttöön 1837 puolalainen kirjailija Aleksander Tyszyński. Nimitystä on käytetty romantiikan kauden puolalaisista kirjailijoista, jotka hyödynsivät teoksissaan ukrainalaisia aiheita.
Ukrainalainen koulukunnan jäseniä

Tymko Padura
Antoni Malczewski
Seweryn Goszczyński
Józef Bohdan Zaleski
Juliusz Słowacki
Wincenty Pol
Michał Czajkowski
Michał Grabowski
Tymon Zaborowski
Józef Korzeniowski
Stanisław Vincenz
Jerzy Jędrzejewicz
Józef Łobodowski
Pohjois-Ollikkalan työväentalo

| Pohjois-Ollikkalan työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Pohjois-Ollikkala, Lapinlahti
Valmistumisvuosi:  1916
Rakennuttaja:  Pohjois-Ollikkalan Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjois-Ollikkalan työväentalo oli Lapinlahden kunnan Pohjois-Ollikkalan kylässä sijainnut työväentalo.