stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hjelmen kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hjelmen kirkko Wikimedia Commonsissa
Saksan sääpalvelu

| Saksan sääpalvelu Deutscher Wetterdienst |
| --- | --- |
 Osa Saksan sääpalvelun (DWD) päärakennuksesta Offenbachissa.
Perustettu:  1952
Avainhenkilöt:  pääjohtaja: prof. Gerhard Adrian
Kotipaikka:   Saksa; Offenbach am Main
Toimiala:  sää- ja ilmastopalvelu, tutkimus
Emoyhtiö:  Saksan digitaalisen infrastruktuurin ja liikenteen liittoministeriö
Omistaja:  Saksan liittotasavalta
Kotisivu:  www.dwd.de
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saksan sääpalvelu (saks. Deutscher Wetterdienst, lyhennys DWD) on Saksan vuonna 1952 perustettu kansallinen ilmatieteen palvelu- ja tutkimuslaitos. Se toimii Saksan digitaalisen infrastruktuurin ja liikenteen liittoministeriön alaisuudessa. DWD:n päätoimipaikka sijaitsee Offenbachissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksan sääpalvelu Wikimedia Commonsissa
DWD:n analyysikartta, Euroopan sään yleistilanne (+ ennustekartat max. 4,5 vrk eteenpäin) (saksaksi) (dwd.de)
Pohjanmeren/Itämeren yms. tuuliolojen ja aallokon ennustekartta (tuulivektorein, max 72 h) (englanniksi) (dwd.de)
Meriveden pintalämpötila Eurooppa, Välimeri, Pohjois-Atlantin länsiosa (englanniksi) (dwd.de)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Deutscher Wetterdienst
| n k Kansalliset ilmatieteelliset laitokset |
| --- | --- |
Afrikka:  Angolan kansallinen ilmatieteen ja geofysiikan laitos * Egyptin ilmatieteen laitos * Etelä-Afrikan sääpalvelu * Etiopian kansallinen ilmatieteen laitos * INAM (Mosambik) * Kenian ilmatieteen laitos * Malawin ilmastonmuutoksen ja ilmatieteen palvelulaitos * Mettelsat (Kongon dem. tas.) * Namibian ilmatieteellinen palvelu * Nigerian ilmatieteen laitos * Tansanian ilmatieteen laitos * Tunisian kansallinen ilmatieteen laitos 
Amerikka:  Brasilian kansallinen ilmatieteen laitos * Argentiinan kansallinen ilmatieteellinen palvelu  * Kanadan ilmatieteellinen palvelu   * Meksikon kansallinen ilmatieteellinen palvelu * Yhdysvaltain kansallinen sääpalvelu 
Aasia:  Bangladeshin ilmatieteen laitos  * Filippiinien ilmatieteen, geofysiikan ja tähtitieteen palveluhallinto * Gidromettsentr Rossii (Venäjä) * Intian ilmatieteen laitos * Indonesian ilmatieteen, ilmastotieteen ja geofysiikan laitos * Iranin ilmatieteen laitos (IRIMO) * Japanin ilmatieteen laitos * Kazhydromet (Kazakstan) * Kiinan ilmatieteen laitos  * Korean ilmatieteellinen hallinto (Etelä-Korea)  * Malesian ilmatieteen laitos * Pakistanin ilmatieteen laitos  * Thaimaan ilmatieteen laitos * Turkin valtion ilmatieteellinen palvelu * Vietnamin kansallinen hydrometeorologinen ennustuskeskus 
Eurooppa:  Belgian kuninkaallinen ilmatieteen laitos * Espanjan valtion ilmatieteen laitos * Gidromettsentr Rossii * Ilmatieteen laitos (Suomi) * IMGW (Puola) * Islannin ilmatieteen laitos * Italian ilmatieteellinen palvelu * Kuninkaallinen Alankomaiden ilmatieteen laitos * Liettuan hydrometeorologinen palvelu * Météo-France * MeteoSwiss * Met Office (Britannia) * Norjan ilmatieteen laitos * Saksan sääpalvelu * SMHI (Ruotsi) * Tanskan ilmatieteen laitos * Turkin valtion ilmatieteellinen palvelu * Ukrainan hydrometeorologinen keskus * Viron sääpalvelu 
Oseania:  Bureau of Meteorology (Australia) 
Maailmanlaajuinen katto-organisaatio: Maailman ilmatieteen järjestö (WMO) * Eurooppalainen yhteistoimintaelin: Eumetnet
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Muut:  IdRef 
Käännös suomeksi
Kauslandin kirkko

| Kauslandin kirkko Kausland kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Øygarden, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1881
Suunnittelija:  F. von der Lippe
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kauslandin kirkko (norj. Kausland kyrkje) on Øygardenin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1881.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauslandin kirkko Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  KulturNav
Indonesian ilmatieteen, ilmastotieteen ja geofysiikan laitos

| Indonesian ilmatieteen, ilmastotieteen ja geofysiikan laitos Badan Meteorologi, Klimatologi, dan Geofisika |
| --- | --- |

Kotipaikka:   Indonesia; Jl. Angkasa I No.2 Kemayoran, Jakarta Pusat, DKI Jakarta 10610
Toimiala:  sää- ja ilmastopalvelu, sekä muu meteorologian ja geofysiikan alan operatiivinen toiminta ja tutkimus
Omistaja:  Indonesian valtio
Kotisivu:  www.bmkg.go.id
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Indonesian ilmatieteen, ilmastotieteen ja geofysiikan laitos (Indonesian: Badan Meteorologi, Klimatologi, dan Geofisika, lyhennys BMKG; engl. Agency for Meteorology, Climatology and Geophysics of the Republic of Indonesia) on Indonesian pääkaupungista Jakartasta käsin johdettu ilmatieteellinen tutkimus- ja palvelulaitos. BMKG vastaa osasta Intian valtameren itäosaa toimiessaan ylläpitämänsä varoituskeskuksen (TCWC Jakarta) välityksellä osana kansainvälistä trooppisten hirmumyrskyjen seuranta- ja varoitusjärjestelmää.
Kansainvälisesti Maailman ilmatieteen järjestön piirissä sovitut trooppisten hirmumyrskyjen seuranta- ja ennustusalueet. Indonesian BMKG vastaa Jakartasta käsin Intian valtameren itäosissa, päiväntasaajan eteläpuolisella, Indonesian lähistön merialueilla kehittyvien ja kulkeutuvien trooppisten hirmumyrskyjen seuranta- ja varoitustoiminnasta eli kartta-alueesta VIII.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Indonesian ilmatieteen, ilmastotieteen ja geofysiikan laitos Wikimedia Commonsissa
Tropical Cyclone Warning Center Jakarta (englanniksi) (bmkg.go.id)
| n k Kansalliset ilmatieteelliset laitokset |
| --- | --- |
Afrikka:  Angolan kansallinen ilmatieteen ja geofysiikan laitos * Egyptin ilmatieteen laitos * Etelä-Afrikan sääpalvelu * Etiopian kansallinen ilmatieteen laitos * INAM (Mosambik) * Kenian ilmatieteen laitos * Malawin ilmastonmuutoksen ja ilmatieteen palvelulaitos * Mettelsat (Kongon dem. tas.) * Namibian ilmatieteellinen palvelu * Nigerian ilmatieteen laitos * Tansanian ilmatieteen laitos * Tunisian kansallinen ilmatieteen laitos 
Amerikka:  Brasilian kansallinen ilmatieteen laitos * Argentiinan kansallinen ilmatieteellinen palvelu  * Kanadan ilmatieteellinen palvelu   * Meksikon kansallinen ilmatieteellinen palvelu * Yhdysvaltain kansallinen sääpalvelu 
Aasia:  Bangladeshin ilmatieteen laitos  * Filippiinien ilmatieteen, geofysiikan ja tähtitieteen palveluhallinto * Gidromettsentr Rossii (Venäjä) * Intian ilmatieteen laitos * Indonesian ilmatieteen, ilmastotieteen ja geofysiikan laitos * Iranin ilmatieteen laitos (IRIMO) * Japanin ilmatieteen laitos * Kazhydromet (Kazakstan) * Kiinan ilmatieteen laitos  * Korean ilmatieteellinen hallinto (Etelä-Korea)  * Malesian ilmatieteen laitos * Pakistanin ilmatieteen laitos  * Thaimaan ilmatieteen laitos * Turkin valtion ilmatieteellinen palvelu * Vietnamin kansallinen hydrometeorologinen ennustuskeskus 
Eurooppa:  Belgian kuninkaallinen ilmatieteen laitos * Espanjan valtion ilmatieteen laitos * Gidromettsentr Rossii * Ilmatieteen laitos (Suomi) * IMGW (Puola) * Islannin ilmatieteen laitos * Italian ilmatieteellinen palvelu * Kuninkaallinen Alankomaiden ilmatieteen laitos * Liettuan hydrometeorologinen palvelu * Météo-France * MeteoSwiss * Met Office (Britannia) * Norjan ilmatieteen laitos * Saksan sääpalvelu * SMHI (Ruotsi) * Tanskan ilmatieteen laitos * Turkin valtion ilmatieteellinen palvelu * Ukrainan hydrometeorologinen keskus * Viron sääpalvelu 
Oseania:  Bureau of Meteorology (Australia) 
Maailmanlaajuinen katto-organisaatio: Maailman ilmatieteen järjestö (WMO) * Eurooppalainen yhteistoimintaelin: Eumetnet
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Meteorology, Climatology, and Geophysical Agency
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Australia 
Käännös suomeksi
Pello

| Pello |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 

Sijainti:  66°46′30″N, 023°57′55″E
Maakunta:  Lapin maakunta
Seutukunta:  Torniolaakson seutukunta
Kuntanumero:  854
Hallinnollinen keskus:  Turtola (–1949) Pellon kirkonkylä (1949–)
Perustettu:  1867
Kokonaispinta-ala:  1 863,72 km² 52:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 737,73 km²
– sisävesi:  125,99 km²
Väkiluku:  3 203 209:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  1,84 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  9,3 %
– 15–64-v.:  49,7 %
– yli 64-v.:  41,0 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,1 %
– ruotsinkielisiä:  0,7 %
– muut:  2,2 %
Kunnallisvero:  9,00 % 126:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Katja Jaako-Körkkö
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Vas.   • Kok.   • PS   • SDP:   7 4 2 2 2
www.pello.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pello (vuoteen 1949 Turtola) on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan länsiosassa Tornionlaaksossa. Pello on myös kylä Suomen ja Ruotsin rajalla, Tornionjoen molemmin puolin. Suomen-puoleinen osa on Pellon kunnan keskustaajama, Ruotsin-puoleinen osa kuuluu Övertorneån kuntaan. Kunnassa asuu 3 203 ihmistä ja sen pinta-ala on 1 863,72 km2, josta 125,99 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 1,84 asukasta/km2. Naapurikuntia ovat Suomen puolella Kolari, Ylitornio ja Rovaniemi sekä Ruotsin puolella Övertorneå ja Pajala.
Pellon kunnanraja.
Pohjoinen napapiiri kulkee kunnan eteläosan halki, Juoksengin kylän kohdalla.
Tornionjoki on tärkeä osa Pelloa.
Nykyisen Pellon kunnan alueella on syntynyt kaksi Suomen pääministeriä: Kaarlo Castrén sekä Paavo Lipponen; tosin kummankin syntymäkunta oli nimeltään Turtola, jona Pello tunnettiin vuoteen 1949 asti.
Luonto

Pellossa on kaikkiaan 162 järveä. Niistä Miekojärvi on sekä Pellon että Länsi-Lapin suurin järvi, ja Suomen 76. suurin järvi. Pellojärvi on yksi Suomen tunnetuimmista muuttolintujen pysähdyspaikoista.
Kunnan talous

Pello on kärsinyt voimakkaasta muuttotappiosta 1980-luvulta lähtien, mikä on heijastunut myös kunnan talouteen. Kunnan asukasluku onkin pudonnut jo pienemmäksi kuin koskaan sotien jälkeen. Vuosina 1995–2007 Pellosta on kadonnut 171 valtion työpaikkaa, mikä on lukumäärällisesti 13:nneksi eniten (yhdessä kolmen muun kunnan kanssa) koko maassa tuona ajanjaksona. Asukaslukuun suhteutettuna sijoitus lienee suurempi. Valtion työpaikkoja paikkakunnalla on ollut etenkin Telellä, Tielaitoksella, Tullilla sekä Rajavartiolaitoksella. Telen työpaikat vähenivät automaation myötä, Tullin ja Rajavartioston lopullisesti viimeistään Schengenin sopimuksen vuoksi. Vuonna 2008 Pellon kunta julistettiin kriisikunnaksi ja se joutui valtion erityistarkkailuun erityisen vaikean taloudellisen asemansa vuoksi. Kunta päätyi valtiovarainministeriön tarkkailulistalle kahden viimeisen vuoden tilinpäätöstietojen perusteella. Kriisikuntien nimeäminen perustuu kuntauudistuksesta annettuun puitelakiin. Kunta on kohentanut talouttaan vuoteen 2010 mennessä eikä täytä enää kriisikunnan määritelmää. Tällä hetkellä kunta ei ole minkään yhden suuren työllistäjän varassa, vaan suurin työnantaja on kunta itse. Paikkakunnalla on paljon pieniä ja keskisuuria teollisuusyrityksiä, kuten Pantsarin Saha, muovijalosteiden valmistaja PelloPlast, alumiinikennolevyjen valmistaja Potma, Pellopuun hirsitehdas, ravintolaviihdepalvelu Feelment, sekä useita metsäkone- ja kuljetusliikkeitä. Pellon sijainti Norjaan menevän valtaväylän varressa onkin luonut hyvät edellytykset logistiikka-alan yrityksille.
Kulttuuri ja perinteet

Tornionlaaksolaiselle kulttuurille on tuonut oman värinsä sen kukoistaminen kahden valtion alueella. Haminan rauhassa vuonna 1809 kyliä jakamaan tullut valtakunnanraja ei onnistunut erottamaan perheitä, kieliä eikä yhteiseloa. On hyvinkin tavallista, että jopa aviopuoliso haetaan naapurista, eli Ruotsista. Tätä kutsutaan poikkinainniksi (poikki = yli; rajan yli avioitumista). Joka kesä Pellossa järjestetäänkin poikkinaintirajahäät-kyläjuhla, jossa juhlitaan yhden suomalais-ruotsalaisen parin häitä. Tämä juhlaperinne on aloitettu vuonna 1982. Vuodesta 2007 lähtien kyseistä poikkinaintirajahäät-kyläjuhlaa ei ole järjestetty sellaisenaan, vaan se on järjestetty pienempimuotoisena poikkinainti-kyläjuhlana. Syynä on ollut yleisön kiinnostuksen loppuminen kyseistä tapahtumaa kohtaan, kuin myös poikkinaintihääparin löytäminen.
Sotien jälkeen rakennus- ja elintarvikkeiden säännöstelyn aikaan jokilaaksossa kukoisti joppaus. Joppaaminen tarkoittaa salakuljetusta, tässä tapauksessa nimenomaan Ruotsista Suomeen. Osin joppauksen ja osin laillisen maahantuonnin ansiosta rakennustarvikkeita oli länsirajalla muuta Lappia paremmin saatavilla ja Tornionlaakso jälleenrakennettiin muuta maakuntaa nopeammin. Joppareiden ja tullimiesten (tullihurttien) selkkauksista on monenlaista tarinaa. Näiden innoittamina vuonna 2004 esitettiinkin ensi kertaa Kaj Chydeniuksen säveltämä ja Bengt Pohjasen kirjoittama Joppausooppera. Rooleissa oli muiden muassa Kai Hyttinen.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
| Pellon väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 5 760 | 5 760 |
| 1980 | 1980 |    | 5 624 | 5 624 |
| 1985 | 1985 |    | 5 855 | 5 855 |
| 1990 | 1990 |    | 5 665 | 5 665 |
| 1995 | 1995 |    | 5 420 | 5 420 |
| 2000 | 2000 |    | 4 830 | 4 830 |
| 2005 | 2005 |    | 4 477 | 4 477 |
| 2010 | 2010 |    | 3 980 | 3 980 |
| 2015 | 2015 |    | 3 623 | 3 623 |
| 2020 | 2020 |    | 3 304 | 3 304 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2022 lopussa Pellossa oli 3 262 asukasta, joista 1 735 asui taajamassa, 1 498 haja-asutusalueilla ja 29:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pellon taajama-aste on 53,7 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Pellon kirkonkylä.
Hallinto

Pellon kunnanvaltuustossa on 17 jäsentä. Kaudella 2021–2025 keskustalla on seitsemän valtuutettua, vasemmistoliitolla neljä sekä kokoomuksella, perussuomalaisilla ja SDP:llä kaksi valtuutettua. Valtuuston puheenjohtajana toimii Antti Mäkituomas (kesk.). Kunnanhallituksessa on seitsemän jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Tarmo Uusitalo (kesk.).
Pellon kunnanjohtaja on Katja Jaako-Körkkö. Hänet valittiin tehtävään maaliskuussa 2023. Jaako-Körkön edeltäjä oli Eero Ylitalo, joka valittiin kunnanjohtajaksi tammikuussa 2018.
Kylät

Pellon kirkonkylä sijaitsee kunnan länsirajalla, Tornionjoen varressa, kutakuinkin kunnan puolivälissä. Pellon kylät sijaitsevat kuntakeskuksesta kolmeen pääsuuntaan, etelään, itään ja pohjoiseen. Etelään (eli Tornion suuntaan) vievän valtatien 21 varressa sijaitsevat Turtolan ja Juoksengin kylät. Entinen kuntakeskus Turtola on Pellon jälkeen kunnan toiseksi suurin kylä, ja siellä sijaitsee myös seurakunnan toinen kirkko. Juoksenki sijaitsee pohjoisella napapiirillä ja on Pellon kunnan eteläisin kylä. Sen kupeessa on myös pieni Ratasjärven kylä, joka usein mielletään osaksi Juoksenkia. Turtolan ja Pellon välillä sijaitsevat myös pienemmät Lehmivaaran ja Mämmilän kylät.
Itään (eli Rovaniemen suuntaan kantatietä 83) mentäessä on kaksi kyläkeskittymää. Ensimmäinen on ns. Meltauksentien kylät Saukkoriipi, Konttajärvi, Ruuhijärvi sekä Rattosjärvi, jotka sijaitsevat Saukkoriipillä Rovaniementiestä Meltaukseen haarautuvan kantatien 935 varrella. Toisen kyläkeskittymän muodostavat Lankojärven, Sirkkakosken (Sirkan), Alposjärven ja Lampsijärven kylät Lankojärven ja Miekojärven tuntumassa. Aivan kunnan itäisellä rajalla Raanujärven rannalla on Ylipään kylä.
Kuntakeskuksesta pohjoiseen (eli Kolarin suuntaan) sijaitsevat kylät jakautuvat kahden tien varrelle. Päätie, valtatie 21 pohjoisen suuntaan on nimeltään Kolarintie, josta haarautuu Tornionjoen vartta seuraileva Väylänvarrentie kuuden kilometrin päässä kuntakeskuksesta. Kolarintien varrella sijaitsee Orajärven kylä. Väylänvarrentien varrella sijaitsevat Lempeän, Naamijoen ja Jarhoisen kylät. Naamijoelta Orajärvelle johtavan paikallistien varrella on pieni Orangin kylä.
Pellon lukio sekä peruskoulu (yläkoulu ja alakoulu) ja päiväkoti sijaitsevat kirkonkylän koulukeskuksessa. Ahjolan teollisuusalueella on Ammattiopisto Lappian Pellon toimipiste. Kyläkouluja (peruskoulun luokat 1–6) toimi aikaisemmin Turtolassa ja Lankojärvellä. Viimeinen kyläkoulu, Lankojärven kyläkoulu, suljettiin vuonna 2017. Turtolan koulu suljettiin hieman ennen tätä. Enimmillään kyläkouluja on ollut lähes joka kylässä, jopa 16 koulua yhtä aikaa.
Uskonnolliset yhteisöt

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pellossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Pellon seurakunta (ent. Turtolan seurakunta)
Seurakunnan nimenmuutos tapahtui vasta vuonna 1975, 26 vuotta kunnan nimenmuutoksen jälkeen.
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii rauhansanalaisuus, jolla on siellä paikallisyhdistys Pellon Rauhan Sana sekä vanhoillislestadiolaisuus, jonka Luoteis-Lapin Rauhanyhdistys järjestää toimintaa paikkakunnalla. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Pellon helluntaiseurakunta. Lisäksi Pellossa on Jehovan Todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pellon alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.
Elinkeinot

Vuonna 2021 Pellon työpaikoista 68,2 % oli palveluissa, 18,0 % jalostuksessa ja 10,7 % alkutuotannossa. Vuonna 2022 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Tornionlaakson Sähkö Oy, Pelloplast Oy ja TLS Verkko Oy.
Liikenneyhteydet

Kunnan läpi Tornionjoen vartta ja siten kunnan länsirajaa myötäillen kulkee valtatie 21 Torniosta Kilpisjärven kautta Norjaan. Kirkonkylältä alkaa poikittaisyhteys kantatie 83 Sinetän kautta Rovaniemelle. Pellon halki kulkee myös Tornio–Kolari-rautatie, ja VR:n henkilöliikenteen Kolarin yöjunat pysähtyvät Pellon rautatieasemalla. Junia kulkee tammi-huhtikuussa sekä kesä-joulukuussa ja vuoroväli vaihtelee kahdesta junasta viikossa kahteen junaan päivässä matkailusesongin mukaan.
Pellosta on suoria linja-autoyhteyksiä Rovaniemelle sekä jokivartta pohjoiseen Kolariin ja Muonioon sekä etelään Tornion ja Kemin kautta aina Ouluun asti. Ruotsin puolella Ruotsin Pellon kylän kautta kulkevat Haaparannan ja Pajalan väliset linja-autot.
Lähin lentoasema Suomen puolella on Rovaniemen lentoasema, Ruotsin puolella Pajala-Ylläksen lentoasema. Myös Kemi-Tornion kenttä on kohtuullisen ajomatkan päässä.
Pellossa on rajanylityspaikka Tornionjoen yli Ruotsiin. Seututiellä 937 sijaitseva silta on valmistunut vuonna 1972. Talvisin rakennetaan usein myös jäätiet rajan yli muun muassa Turtolaan ja Juoksenkiin.
Liikenneyhteydet > Etäisyyksiä kirkonkylältä

Naapurikuntiin:
Kolari 70 km
Rovaniemi 100 km
Ylitornio 60 km
Övertorneå (Matarenki) 45 km
Pajala 60 km
Etelään:
Tornio ja Haaparanta 120 km
Kemi 145 km
Oulu 250 km
Luulaja 210 km
Pohjoiseen:
Muonio 145 km
Kilpisjärvi 340 km
Tromssa 500 km
Kiiruna 250 km
Matkailukeskuksiin:
Ylläs (Kolari) 105 km
(Ylläsjärvi 100 km / Äkäslompolo 105 km)
Levi (Kittilä) 150 km
Pallas (Muonio) 175 km
Olos (Muonio) 150 km
Kuuluisia pellolaisia tai pellolaissyntyisiä

Ennen vuotta 1949 syntyneiden syntymäpaikkana on Turtola kunnan aiemman nimen mukaisesti.
Kaarlo Castrén, pääministeri
Sari Eero (o.s. Keskitalo), juoksija
Eini, laulaja
Anders Hellant, tähtitietelijä ja fyysikko
Risto Johnson, tv-toimittaja
Maija Junno, näyttelijä
Ossi Korteniemi, kansanedustaja, opettaja
Vilho Lantto, sähkötekniikan professori emeritus, Oulun yliopisto
Paavo Lipponen, pääministeri, poliitikko
Timo K. Mukka, kirjailija
Toivo Mäkikyrö, ampumahiihtäjä
Eero Mäntyranta, hiihtäjä
Jussi Niva, kuvataiteilija
Olof Pellander, valtiopäiväedustaja
Maria Peura, kirjailija
Antti Syväjärvi, professori, Lapin yliopiston rehtori
Olli-Markus Taivainen, suunnistaja, hiihtosuunnistaja
Jari Vanha, säveltäjä
Tarja Ylitalo, laulaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pello Wikimedia Commonsissa
Pellon kunnan kotisivut
Pellon matkailun kotisivut
Tilastokeskus – Pellon avainluvut
| n k Lapin maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enontekiö  Inari  Kemi  Kemijärvi  Keminmaa  Kittilä  Kolari  Muonio  Pelkosenniemi  Pello  Posio  Ranua  Rovaniemi  Salla  Savukoski  Simo  Sodankylä  Tervola  Tornio  Utsjoki  Ylitornio 
Entiset kunnat:  Alatornio  Karunki  Kemijärven maalaiskunta  Rovaniemen maalaiskunta  (Kemin maalaiskunta) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Miekojärvi on Suomen 76. suurin järvi.
Ukrainan hydrometeorologinen keskus

| Ukrainan hydrometeorologinen keskus Український гідрометеорологічний центр |
| --- | --- |
Perustettu:  2011
Toimitusjohtaja:  pääjohtaja Mykola Kulbida
Kotipaikka:   Ukraina; Kiova
Toimiala:  sää-, ilmasto- ja hydrologinen palvelu
Henkilöstö:  noin 4 200 (2021)
Emoyhtiö:  Ukrainan valtion hätäpalvelu
Tytäryhtiöt:  27 tytärorganisaatiota (keskusobservatorio, lentosääkeskus, aluepalvelut)
Omistaja:  Ukraina
Kotisivu:  meteo.gov.ua
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ukrainan hydrometeorologinen keskus (ukr. Український гідрометеорологічний центр, Ukrajinskyi hidrometeorolohitšnyi tsentr, lyhyemmin ukr. Український Гідрометцентр, Ukrajinskyi Hidromettsentr, lyhenne УкрГМЦ, UkrHMTs) on Ukrainan valtiollinen ilmatieteen ja hydrologian palvelu- ja tutkimuslaitos. Keskuksen alaisuudessa toimii 27 tytärorganisaatiota; käytännössä nämä ovat geofysikaalinen keskusobservatorio, kansallinen lentosääkeskus ja 25 alueellista hydrometeorologista keskusta. UHMC:n palveluksessa on noin 4 200 työntekijää.
Laitoksen historia alkaa vuodesta 1921, jolloin Ukrainan sosialistisessa neuvostotasavallassa perustettiin ilmatieteellinen laitos.  Nykyinen organisaatio, Ukrainan hydrometeorolginen keskus, on muodostettu vuonna 2011 Ukrainan valtion hätäpalvelun yhteyteen.
Ilmatieteellisiä säähavaintoja Ukrainan alueella on tehty jo kauan ennen hydrometeorologisen keskuksen tai sen edeltäjien perustamista alueen kuuluessa Venäjän imperiumin alaisuuteen. Varhaiset säähavaintosarjat alkavat esimerkiksi H’ersonissa vuodesta 1808, Kiovassa vuodesta 1812, Pultavassa vuodesta 1824 ja Luhanskissa vuodesta 1827.