stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1976
A-sarja > Putoamissarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. |  Puola | 5-4 |  Itä-Saksa | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. |  Suomi | 4-4 |  Länsi-Saksa | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.4. |  Puola | 5-5 |  Suomi | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.4. |  Itä-Saksa | 1-1 |  Länsi-Saksa | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.4. |  Suomi | 9-3 |  Itä-Saksa | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.4. |  Puola | 1-2 |  Länsi-Saksa | Katowice |  |


|  |  |  |      |  |  |
Euroopan-mestaruus

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | TCH | SWE | URS | FRG | POL | FIN | DDR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekkoslovakia | 8 | 7 | 1 | 0 | 52-11 | 15 |  | 3-1 | 3-2 | 9-1 | 12-0 | 7-1 | 10-0 |
|  Ruotsi | 8 | 5 | 0 | 3 | 29-24 | 10 | 3-5 |  | 1-6 | 4-1 | 4-1 | 4-3 | 8-2 |
|  Neuvostoliitto | 8 | 4 | 1 | 3 | 38-20 | 9 | 3-3 | 3-4 |  | 8-2 | 4-6 | 8-1 | 4-0 |
|  Länsi-Saksa | 9 | 3 | 2 | 4 | 25-36 | 8 |  |  |  |  | 5-3 | 2-5 | 7-1 |
|  Puola | 9 | 3 | 2 | 4 | 30-43 | 8 |  |  |  | 1-2 |  | 3-3 | 6-4 |
|  Suomi | 9 | 2 | 3 | 4 | 32-38 | 7 |  |  |  | 4-4 | 5-5 |  | 1-2 |
|  Itä-Saksa | 9 | 1 | 1 | 7 | 16-51 | 3 |  |  |  | 1-1 | 4-5 | 3-9 |  |
B-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ROM | JPN | NOR | SUI | YUG | NED | ITA | BUL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Romania | 7 | 5 | 1 | 1 | 40-23 | 11 |  | 7-5 | 2-1 | 7-2 | 2-5 | 8-1 | 5-5 | 9-4 |
|  Japani | 7 | 5 | 0 | 2 | 34-17 | 10 |  |  | 2-3 | 6-2 | 3-2 | 4-0 | 10-0 | 4-3 |
|  Norja | 7 | 4 | 0 | 3 | 29-21 | 8 |  |  |  | 7-3 | 6-4 | 3-4 | 2-4 | 7-2 |
|  Sveitsi | 7 | 4 | 0 | 3 | 25-28 | 8 |  |  |  |  | 5-4 | 4-2 | 4-1 | 5-1 |
|  Jugoslavia | 7 | 4 | 0 | 3 | 37-26 | 8 |  |  |  |  |  | 5-1 | 8-2 | 9-7 |
|  Alankomaat | 7 | 3 | 0 | 4 | 22-30 | 6 |  |  |  |  |  |  | 9-3 | 5-3 |
|  Italia | 7 | 2 | 1 | 4 | 23-41 | 5 |  |  |  |  |  |  |  | 8-3 |
|  Bulgaria | 7 | 0 | 0 | 7 | 23-47 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Romania nousi A-sarjaan. Italia ja Bulgaria putosivat C-sarjaan.
C-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | AUT | HUN | FRA | DEN | GBR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Itävalta | 4 | 4 | 0 | 0 | 38-9 | 8 |  | 6-3 | 7-1 | 4-3 | 21-2 |
|  Unkari | 4 | 3 | 0 | 1 | 30-9 | 6 |  |  | 6-1 | 10-2 | 11-0 |
|  Ranska | 4 | 2 | 0 | 2 | 14-18 | 4 |  |  |  | 7-4 | 5-1 |
|  Tanska | 4 | 1 | 0 | 3 | 16-24 | 2 |  |  |  |  | 7-3 |
|  Iso-Britannia | 4 | 0 | 0 | 4 | 6-44 | 0 |  |  |  |  |  |
Itävalta ja Unkari nousivat B-sarjaan.
Kaarlo Lampi

Kaarlo Edvard Lampi, ent. Lagerström (20. syyskuuta 1899 Turku – 7. marraskuuta 1966 Helsinki) oli teollisuusneuvos, ja hän toimi SOK:n johdossa. SOK:ssa toiminut Lampi siirtyi 1941 tuotanto-osaston päälliköksi. Hän oli vuodesta 1943 SOK:n johtokunnan jäsen. Sen ohella hän toimi monissa kaupanalan järjestöissä, muun muassa STK:n hallituksen puheenjohtajana.
Kaarlo Larna

Kaarlo Larna (15. marraskuuta 1927 Iisalmen maalaiskunta – 30. lokakuuta 1975 Madeira, Portugali)  oli suomalainen taloustieteilijä. Hän työskenteli muun muassa taloudellisena asiantuntijana Kansallis-Osake-Pankissa, assistenttina Helsingin yliopistossa, virkamiehenä Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristössä 1959–1961, Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen johtajana 1961–1963 ja 1973–1975, Sitran yliasiamiehenä 1972–1973 sekä Suomen Teollisuusliiton johtajana ja varatoimistusjohtajana. Larna oli koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori Helsingin yliopistosta (väitös 1959). Hän toimi Taloustieteellisen Kerhon puheenjohtajana 1954 ja Kansantaloudellisen Yhdistyksen esimiehenä vuonna 1966.
Kadom

Kadomin vaakuna vuodelta 1781.
Kadom (ven. Ка́дом) on kaupunkimainen taajama Rjazanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Okan sivujoen Mokšan rannalla 245 kilometriä Rjazanista itään. Taajama on Kadomin piirin keskus. Asukkaita on 5 900 henkeä (vuonna 2006).
Kadom mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1209. 1400-luvulla Mokšan tulvat pakottivat asukkaat siirtymään uudelle paikalle, jonne rakennettiin linnoitus. 1400-luvun puolivälistä 1600-luvun lopulle saakka Kadom kuului Qasimin kaanikuntaan. Vuonna 1779 siitä tuli Tambovin lääniin kuulunut kihlakuntakaupunki, joka vuonna 1787 kuitenkin menetti hallinnolliset tehtävänsä. Vuonna 1926 Kadom alennettiin kyläksi ja vuonna 1958 siitä tuli kaupunkimainen taajama. Nykyään paikkakunnalla on mm. puunjalostuslaitos, meijeri ja ompelimo.
Aiheesta muualla

Kadomille omistettu sivusto (venäjäksi)
Kajosalama

Kajosalama (engl.  elf) on yläsalamatyyppi. Se voi esiintyä voimakkaissa ukkosissa useimmiten positiivisten maasalamoiden yhteydessä. Kajosalaman olemassaolo varmistettiin 6. heinäkuuta 1989 avaruussukkulasta kuvatuista videokuvista. Suomessa kajosalamia on kuvannut ensi kerran vuonna 2009 pieksämäkeläinen tähtiharrastaja Timo Kantola. Kuvattuihin salamoihin kuului myös keijusalamoita.
Kajosalama on vaakasuorassa laaja, leveydeltään noin 200 kilometrin kokoinen himmeä valorengas. Se esiintyy 80–100 kilometrin korkeudessa keijusalama-alueen yläpuolella. Se voi esiintyä vajaan millisekunnin jälkeen voimakkaasta, yleensä positiivisesta maasalamasta. Kajosalama voi esiintyä yhdessä keijusalaman kanssa, mutta ne eivät välttämättä esiinny aina yhdessä.
Kajosalama syntyy, kun salama synnyttää suurtaajuista magneettista säteilyä, joka etenee palloaaltona. Jos säteilypulssi on tarpeeksi voimakas, se synnyttää valoa tietyllä korkeudella. Valo nähdään sivuille laajenevana valorenkaana tietyllä korkeudella.
Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut 1921

Jääkiekon Euroopan-mestaruus vuonna 1921 ratkaistiin yhdessä ottelussa, joka pelattiin Tukholmassa 18. helmikuuta.
Euroopan-mestaruusottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21. Helmikuuta 1921 | Tukholma |  Ruotsi | – |  Tšekkoslovakia |  | 6–4 (4–1, 2–3) |
Mestarijoukkue

|  | Joukkue | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1 | SWE |  Sven Säfwenberg, Einar Lundell, Einar Svensson. Wilhelm Arwe, Erik Burman, Georg Johansson-Brandius, Erik Abrahamsson, Gunnar Galin, Einar Lindqvist, Louis Woodzack. |
Jyväskylän kaupunginkirjasto

| Jyväskylän kaupunginkirjasto |
| --- | --- |
 Jyväskylän pääkirjaston ja kansalaisopiston rakennus (arkkitehtitoimisto Hyvämäki-Karhunen-Parkkinen, 1980).
Sijainti:  Pääkirjasto: Vapaudenkatu 39-41, 40100 Jyväskylä
Koordinaatit:  Pääkirjasto: 62.23872°N, 25.74257°E
Tyyppi:  yleinen kirjasto, kaupunginkirjasto
Perustettu:  1863
Kokoelman koko:  kaikki toimipisteet:  699 293 (2022)
Lainauksia vuodessa:   2 582 230 (2022)
Asiakkaita:   45 477 (2022) (lainaajia)
Budjetti:   9 060 088  € (2022)
Työntekijöitä:   100 (2022)
Jyväskylän pääkirjasto,  Jyväskylä: Pääkirjasto
Pääkirjaston sisätilaa.
Jyväskylän kaupunginkirjasto on Jyväskylässä sijaitseva kirjasto. Kirjasto toimi Keski-Suomen maakuntakirjastona vuosina 1978–2017.
Vuonna 2013 Jyväskylän kirjastoista suoritettiin 2,8 miljoonaa lainaa, joista 42 prosenttia tehtiin pääkirjastosta. Samana vuonna kirjastoihin tehtiin yhteensä 1,1 miljoonaa käyntiä, joista 44 prosenttia tehtiin pääkirjastoon.
Toimipisteet

Jyväskylän kirjastoverkko koostuu pääkirjastosta, kahdesta aluekirjastosta, kymmenestä lähikirjastosta, yhdestä pienkirjastosta ja kahdesta kirjastoautosta.
Jyväskylän kaupunginkirjasto (Vapaudenkatu 39–41, 40100 Jyväskylä)
Palokan aluekirjasto (Koivutie 5, 40270 Palokka)
Vaajakosken aluekirjasto (Urheilutie 36 B, 40800 Vaajakoski)
Halssilan lähikirjasto (Lokintie 9, 40400 Jyväskylä)
Huhtasuon lähikirjasto (Nevakatu 1, 40340 Jyväskylä)
Keljonkankaan lähikirjasto (Pihkatie 4, 40530 Jyväskylä)
Keltinmäen lähikirjasto (Keltinmäentie 15 C, 40640 Jyväskylä)
Korpilahden lähikirjasto (Virastokuja 2, 41800 Korpilahti)
Kortepohjan lähikirjasto (Kartanonkuja 4, 40740 Jyväskylä)
Kuokkalan lähikirjasto (Liitukuja 4, 40520 Jyväskylä)
Säynätsalon lähikirjasto (Parviaisentie 9, 40900 Säynätsalo)
Tikkakosken lähikirjasto (Kirkkokatu 3, 41160 Tikkakoski)
Vesangan lähikirjasto (Rientolantie 40, 41940 Vesanka)
Lohikosken pienkirjasto (Haavikkotie 4, 40250 Jyväskylä)
Kuokkalan ja Kypärämäen pienkirjastot lakkautettiin 16. huhtikuuta 2014. Syyskuussa 2018 Kuokkala sai kuitenkin uuden kirjaston Kuokkalan yhtenäiskoulun yhteyteen.
Kirjastoauto Wivi
Lasten ja nuorten kirjasto- ja kulttuuriauto Wäinö
Historiaa

Vuonna 1859 fennomaani Wolmar Schildtin aloitteesta perustettiin lainakirjarahasto Jyväskylän säästöpankin yhteyteen. Osa pankin voittorahoista käytettiin Jyväskylän lainakirjaston perustamiseen. Schildt teki ensimmäisen kirjalahjoituksen lainakirjastolle vuonna 1863 ja lainaustoiminta alkoi vuonna 1864. Siitä huolehtivat kansakoulunopettajaseminaarin oppilaat.
Uusien kirjojen hankkiminen keskeytyi vuonna 1875, ja kirjasto antoi viimeiset lainansa vuonna 1877. Kirjasto oli lainannut kaikki kirjansa, joita asiakkaat eivät huolimattomuuttaan tai epärehellisyyttään olleet palauttaneet. Toiminta elpyi, kun anniskeluyhtiön voittorahoilla perustettu lukusali avattiin vuonna 1880, ja lainaustoiminta aloitettiin jälleen 1881. Kirjastolla ei ollut 1800-luvulla pysyviä tiloja ja talousvaikeuksien vuoksi hankintojen määrä oli 1880-luvulla pieni, mutta vuonna 1899 kirjasto pääsi muuttamaan vastavalmistuneeseen kunnallistaloon.
Vuonna 1916 kirjasto muutti Jyväskylän tieteellisen kirjaston kanssa vanhaan viljamakasiiniin, joka oli kunnostettu kirjastoksi. Alkuaikoina käytössä oli suljettu hyllyjärjestelmä, mutta vuonna 1929 käyttöön otettiin avoin hyllyjärjestelmä, jolloin asiakkaat pystyivät itse hakemaan haluamansa kirjat hyllystä. 1940-luvulla toiminta laajeni: lehti­luku­saleja avattiin Väinönkadulle ja Vaasankadulle, ja ensimmäinen sivukirjasto aloitti toimintansa Tourulassa. Vuodesta 1948 Viljamakasiinin tilat olivat kokonaan kaupunginkirjaston käytössä, mutta toiminta laajeni Jyväskylän väkiluvun kasvaessa ja tilat kävivät pian ahtaaksi. 1950- ja 1960-luvuilla toimintaa hajautettiin siirtämällä lastenosasto (myöhemmin tiloihin tuli myös uusi musiikkiosasto) erilliseen huoneistoon Cygnaeuksenkadulle sekä perustamalla useita sivukirjastoja. Kirjastoauto Minna-Kantti otettiin käyttöön vuonna 1976.
Jo vuonna 1973 kaupunginhallitus oli päättänyt, että uusi kirjastotalo rakennetaan niin sanotulle Kuurojen koulun alueelle vanhan pappilan viereen. Nykyisinkin käytössä oleva kirjastotalo Vapaudenkadulla avattiin asiakkaille vuonna 1980. Atk-järjestelmään siirryttiin lainauksessa, hankinnassa, luetteloinnissa ja tiedonhaussa 1990-luvun alussa. Samoihin aikoihin hankittiin ensimmäinen lainausautomaatti. Vuonna 1995 Jyväskylän kirjasto oli yksi ensimmäisistä yleisistä kirjastoista, joka otti käyttöön asiakkaille tarkoitetut nettiyhteydet. Kirjaston kokoelmatietokanta ja sitä kautta esimerkiksi teoksen varaaminen tulivat asiakkaiden etäkäyttöön 1998.
Vuonna 2004 Jyväskylän kaupunginkirjasto perusti yhdessä muiden lähikuntien kanssa Aalto-kirjastoverkoston. Pari vuotta myöhemmin otettiin käyttöön seutuvaraus, jolla asiakkaat saivat toisen kunnan aineistoa lainaan. Jyväskylän kaupunginkirjaston toimipisteiden ja henkilökunnan määrät kasvoivat, kun Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahden kunta yhdistyivät vuoden 2009 alussa ja siihen liittyivät Korpilahden kunnankirjasto ja Jyväskylän maalaiskunnan kirjasto. Lokakuussa 2013 otettiin käyttöön Keski-kirjastojen kirjastokimppa, johon kuuluu 23 kuntaa ja yli 50 kirjastojen toimipistettä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyväskylän kaupunginkirjasto Wikimedia Commonsissa
Kirjasto Jyväskylän kaupungin sivuilla
Keski-kirjastojen verkkosivut
Kirjastohistoriaa Jyväskylän kaupunki.
Järvilohi

| Järvilohi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Äärimmäisen uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Lohikalat Salmoniformes
Heimo::  Lohet Salmonidae
Suku::  Salmo
Laji::  Lohi salar
Muoto::  m. sebago
Kolmiosainen nimi
 Salmo salar m. sebago  Linnaeus, 1758 
Synonyymit
 Salmo salar saimensis Seppovaara, 1962 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Järvilohi (Salmo salar m. sebago) on lohen ekologinen muoto, joka ei tee merivaellusta, vaan viettää koko elämänsä makeassa vedessä. Järvilohikantoja on itsenäisesti kehittynyt useissa järvissä Pohjois-Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Saimaan järvilohi

Suomessa alkuperäisiä järvilohikantoja on ollut Vuoksen vesistössä, jossa lohta on myös kutsuttu saimaanloheksi (Salmo salar saimensis). Järvilohikanta jäi vesistöön reliktiksi, kun  aiemmat läntiset yhteydet mereen sulkeutuivat. Saimaanlohta oli alun perin kaksi kantaa, joista toinen kuti Lieksanjoessa, toinen Pielisjoessa ja Koitajoessa. Kutujokien kahlitsemisen jälkeen Saimaan järvilohi on nykyään lähes täysin viljelyn ja istutusten varassa. Tavoitteena on kuitenkin luonnossa lisääntyvien kantojen palauttaminen. Vuoksen vesistön lisäksi järvilohta on nykyisin istutettuna muun muassa Päijänteessä ja Inarijärvessä.[lähde? ]
Saimaan järvilohen luonnonvaraista lisääntymistä on pyritty palauttamaan kunnostamalla kutupaikkoja vanhoissa kutujoissa. Ala-Koitajoen Pamilon voimalaitos velvoitettiin vuonna 2013 juoksuttamaan voimalaitoksen alapuoliseen uomaan enemmän vettä, ja vuonna 2015 havaittiin ensimmäistä kertaa siirrettyjen emokalojen onnistunut kutu joessa. Joen kunnostöitä on jatkettu, ja erityisesti soran lennättäminen kutupaikolle helikopterilla on tuottanut hyviä tuloksia.
Saimaan järvilohi on merilohta tummempi, tukevampi ja pyrstöevässä oleva lovi on pienempi. Se jää pienikokoisemmaksi kuin merilohi ja harvoin kasvaa kymmenkiloiseksi.[lähde? ]
Saimaan järvilohi on äärimmäisen uhanalainen. Toukokuun alusta 2019 voimaan astuneessa uudessa kalastuslaissa salakalastetuille järvilohille määriteltiin korvausarvot. Rasvaevätön järvilohi on rauhoitettu joissa ja puroissa elokuun alusta marraskuun loppuun, rasvaevällinen on rauhoitettu kautta vuoden. Salakalastaja joutui vuonna 2019 maksamaan rasvaevällisestä kalasta sakkoa ja korvausta 7 510 euroa. Se on ennakkotapaus. Järvilohi on Etelä- ja Pohjois-Karjalan maakuntien nimikkokala[lähde? ].
Muut järvilohet

Pelkästään sisävesissä eläviä lohikantoja on syntynyt itsenäisesti ja elää myös muualla, muun muassa Laatokassa, Äänisjärvessä, Ruotsin Vänernissä, Norjassa sekä monissa koillisen Pohjois-Amerikan järvissä (Newfoundlandin, Labradorin, Québecin, Nova Scotian, New Brunswickin ja Mainen alueilla). Laatokan järvilohi on lisääntynyt luontaisesti Suomen puolelle ulottuvassa Hiitolanjoessa; Suomen puolella on ollut kolme voimalaitosta, jotka ovat estäneet järvilohien nousun vanhoille kutupaikoilleen ja näin ollen suuri osa potentiaalisista kutupaikoista on jäänyt käyttämättä. Vuonna 2021 aloitettiin joen ennallistamisprojekti, jonka odotetaan parantavan Laatokan järvilohen kutumahdollisuuksia Suomessa. Hiitolanjoen Kangaskosken padon purku vuonna 2021 on antanut erittäin lupaavia tuloksia kannan elpymisestä.  Hiitolanjoen kaksi muuta patoa, Lahnasenkosken- sekä Ritakosken pato purettiin ja ennallistettiin vuosina 2022-2023.
Aiheesta muualla

Saimaan nieriän ja lohen suvut jatkuivat ihmisen käsissä, Yle Elävä arkisto
Kaarisilta (täsmennyssivu)

Kaarisilta tarkoittaa seuraavia:
kaarisilta, siltatyyppi
Kaarsild, silta Tartossa
Pormestarinsilta, joskus Kaarisilta, Porissa sijaitseva kevyen liikenteen silta
Lieksan Kaarisilta, silta Lieksassa
Kaarisilta, nastolalainen taide- ja toimintakeskus
”Kaarisilta”, Aale Tynnin runo.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaarisilta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1977

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1977 pelattiin Wienissä. B-sarja pelattiin Tokiossa ja C-sarja Kööpenhaminassa. A-sarjassa pelattiin edellisvuoden tapaan siten, että yksinkertaisen sarjan lisäksi neljä parasta joukkuetta jatkoi mitalisarjassa muiden jatkaessa A-sarjassa säilymisestä. Alkusarjan sarjapisteet säilyivät mukana loppusarjaan. Kanada palasi mukaan maailmanmestaruuskisoihin kahdeksan vuoden tauon jälkeen.
Kisojen yllätyksiksi voidaan laskea Ruotsin kaksi voittoa Neuvostoliitosta. Tämän johdosta Neuvostoliiton valmentaja Boris Kulagin erotettiin ja hän siirtyi valmentajaksi selvästi heikompaan jääkiekkomaahan Tanskaan, eikä edes korkeimmalle sarjatasolle. Puolestaan Yhdysvaltain joukkueen kapteeni Lou Nanne löi valmentaja Joe Mariuccia kesken ottelun.
Suomi turnauksessa

Muun muassa Kanadan paluun johdosta Suomella ei ollut juuri muita tavoitteita kisoista kuin välttyä putoamiselta B-sarjaan. Joukkueessa oli uusia pelaajia ja uusi valmentaja, Lasse Heikkilä, apunaan Alpo Suhonen. Kulisseissa Heikkilän seuraajasta keskustelua pidettiin suorastaan tärkeämpänä kuin sitä, miten kisat sujuvat. Joukkueella oli mukana myös ensimmäistä kertaa manageri, Raimo Vasama, mutta hänen asemansa joukkueessa oli epäselvä Suomen Jääkiekkoliiton ja SM-liigan erimielisyyksien vuoksi. Jääkiekon suurmaista Suomi voitti turnauksessa Yhdysvallat, maalein 3–2. Tosin, Suomi myös hävisi Yhdysvalloille, luvuin 3–2. Suomalaispelaajista läpimurtonsa turnauksessa teki Pertti Koivulahti ollen joukkueensa paras pistemies, vaikka hän pelasi loukkaantumisista johtuen vain seitsemän ottelua kymmenestä. Ratkaisupeleissä Länsi-Saksaa ja Romaniaa vastaan hyvin pelasivat myös joukkueen runkopelaajat Lasse Oksanen, Timo Sutinen, Kari Makkonen ja Esa Peltonen, ajoittain myös Jukka Alkula.
A-sarja > Alkusarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 7 | 6 | 0 | 1 | 39–09 | 12 |
|  Neuvostoliitto | 7 | 6 | 0 | 1 | 65–16 | 12 |
|  Tšekkoslovakia | 7 | 5 | 1 | 1 | 46–20 | 11 |
|  Kanada | 7 | 4 | 1 | 2 | 31–25 | 9 |
|  Suomi | 7 | 3 | 0 | 4 | 22–37 | 6 |
|  Yhdysvallat | 7 | 1 | 1 | 5 | 18–35 | 3 |
|  Länsi-Saksa | 7 | 1 | 1 | 5 | 17–45 | 3 |
|  Romania | 7 | 0 | 0 | 7 | 12–63 | 0 |
A-sarja > Mitalisarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekkoslovakia | 10 | 7 | 1 | 2 | 54–32 | 15 |
|  Ruotsi | 10 | 7 | 0 | 3 | 43–19 | 14 |
|  Neuvostoliitto | 10 | 7 | 0 | 3 | 77–24 | 14 |
|  Kanada | 10 | 6 | 1 | 3 | 47–35 | 13 |
A-sarja > Putoamissarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 10 | 5 | 0 | 5 | 45–43 | 10 |
|  Yhdysvallat | 10 | 3 | 1 | 6 | 29–43 | 7 |
|  Länsi-Saksa | 10 | 2 | 1 | 7 | 23–58 | 5 |
|  Romania | 10 | 1 | 0 | 9 | 20–84 | 2 |
A-sarja > Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Göran Högosta
Paras puolustaja:  Valeri Vasiljev
Paras hyökkääjä  Helmuts Balderis
A-sarja > Palkinnot > Turnauksen tähdistökentällinen

Maalivahti:  Göran Högosta
Puolustajat:  František Pospíšil,  Valeri Vasiljev
Hyökkääjät:  Helmuts Balderis,  Vladimír Martinec,  Vladimir Petrov
Euroopan-mestaruus

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | TCH | SWE | URS | FIN | FRG | ROM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekkoslovakia | 7 | 6 | 0 | 1 | 43–18 | 12 |  | 2-1 | 4-3 | 11-3 | 9-3 | 13-1 |
|  Ruotsi | 7 | 5 | 0 | 2 | 30–10 | 10 | 1-3 |  | 3-1 | 5-1 | 7-1 | 8-1 |
|  Neuvostoliitto | 7 | 4 | 0 | 3 | 50–20 | 8 | 6-1 | 1-5 |  | 11-6 | 10-0 | 18-1 |
|  Suomi | 7 | 4 | 0 | 3 | 39–33 | 8 |  |  |  |  | 7-2 | 14-1 |
|  Länsi-Saksa | 7 | 2 | 0 | 5 | 16–42 | 4 |  |  |  | 1-4 |  | 3-2 |
|  Romania | 7 | 0 | 0 | 7 | 11–66 | 0 |  |  |  | 2-4 | 3-6 |  |
B-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | DDR | POL | JPN | NOR | SUI | HUN | YUG | NED | AUT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Itä-Saksa | 8 | 8 | 0 | 0 | 57-16 | 16 |  | 7-1 | 5-0 | 8-1 | 10-3 | 9-2 | 7-6 | 4-2 | 7-1 |
|  Puola | 8 | 6 | 0 | 2 | 39-22 | 12 |  |  | 5-2 | 7-3 | 5-2 | 10-0 | 4-6 | 4-2 | 3-0 |
|  Japani | 8 | 5 | 1 | 2 | 30-21 | 11 |  |  |  | 2-2 | 3-2 | 5-2 | 4-1 | 8-2 | 6-2 |
|  Norja | 8 | 4 | 2 | 2 | 30-30 | 10 |  |  |  |  | 4-3 | 8-2 | 4-2 | 4-4 | 4-2 |
|  Sveitsi | 8 | 4 | 0 | 4 | 35-33 | 8 |  |  |  |  |  | 7-3 | 5-3 | 3-2 | 10-3 |
|  Unkari | 8 | 3 | 0 | 5 | 27-46 | 6 |  |  |  |  |  |  | 3-1 | 8-2 | 7-4 |
|  Jugoslavia | 8 | 2 | 1 | 5 | 30-36 | 5 |  |  |  |  |  |  |  | 5-5 | 6-4 |
|  Alankomaat | 8 | 1 | 2 | 5 | 23-39 | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4-3 |
|  Itävalta | 8 | 0 | 0 | 8 | 19-47 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Itä-Saksa nousi A-sarjaan. Alankomaat ja Itävalta putosivat C-sarjaan.
C-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ITA | DEN | BUL | FRA | ESP | BEL | GBR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia | 6 | 5 | 1 | 0 | 64-6 | 11 |  | 2-2 | 6-0 | 8-2 | 12-0 | 21-1 | 15-1 |
|  Tanska | 6 | 5 | 1 | 0 | 61-15 | 11 |  |  | 6-3 | 3-1 | 14-3 | 27-4 | 9-2 |
|  Bulgaria | 6 | 4 | 0 | 2 | 47-25 | 8 |  |  |  | 6-4 | 14-2 | 17-4 | 7-3 |
|  Ranska | 6 | 3 | 0 | 3 | 37-24 | 6 |  |  |  |  | 12-1 | 12-3 | 6-3 |
|  Espanja | 6 | 1 | 0 | 5 | 17-61 | 2 |  |  |  |  |  | 6-7 | 5-2 |
|  Belgia | 6 | 1 | 0 | 5 | 24-89 | 2 |  |  |  |  |  |  | 5-6 |
|  Iso-Britannia | 6 | 1 | 0 | 5 | 17-47 | 2 |  |  |  |  |  |  |  |
Italia nousi B-sarjaan.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto – MM-lätkä 1977: Suomi rökitti Romanian 14-1
Kajsa Bergström

Kajsa Magdalena Bergström (s. 3. tammikuuta 1981 Sveg) on ruotsalainen curlingpelaaja.
Bergström oli Ruotsin maajoukkueen varapelaaja Vancouverin talviolympialaisissa 2010 (Ruotsille kultamitali), vuoden 2009 MM-kilpailuissa (hopeaa) ja vuoden 2008 EM-kilpailuissa (hopeaa). Nuorten MM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuonna 2000, hopeaa vuosina 2001 ja 2002 sekä pronssia vuonna 1999. Hänen siskonsa Anna Le Moine on curlingin moninkertainen arvokisavoittaja.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1975

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1975 pelattiin Länsi-Saksassa Düsseldorfissa ja Münchenissä, B-sarja Japanissa Sapporossa ja C-sarja Bulgariassa Sofiassa. Osallistuneita maita oli kaikkiaan 21. Erikoista oli, että isäntämaa Länsi-Saksa ei pelannut kisoissa A-sarjassa. Kanada boikotoi kisoja kokonaan vastalauseena Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jyrkille amatöörisäännöille.