stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kimo Leopoldo

| Kimo Leopoldo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. tammikuuta 1968 München, Saksa
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Vapaaottelija
Lempinimi:  Kimo
Pituus:  191 cm (6 ft 3 in)
Paino:  107 kg (235 lb)
Kätisyys:  oikea
Taistelutyyli:  Freestyle
Tilastot
Ottelut:  18
Voitot:  10
– tyrmäyksellä:  2
– luovutuksella:  8
Tappiot:  7
Aiheesta muualla
www.kimo-therapy.com
Kimo Leopoldo (s. 5. tammikuuta 1968) tai lyhyemmin pelkkä Kimo on saksalaissyntyinen vapaaottelija. Hänet nähtiin ensimmäisen kerran Ultimate Fighting Championshipin UFC 3 -tapahtumassa.
Kimon ottelutyyliä on kuvattu sekoituksena nyrkkeily- ja painitekniikoita. Hänet myös esiteltiin UFC 3 -tapahtumassa taekwondon mustan vyön haltijaksi, joka tosin myöhemmin paljastui valheeksi. Kimo tunnetaan myös vahvasta kristinuskomuksestaan. Hänellä on paljon uskonnollisia tatuointeja, ja UFC 3'ssa hän tuli areenalle kantaen suurta ristiä selkänsä päällä.
Ura

9. syyskuuta 1994 käydyssä UFC 3 -tapahtumassa Kimo kohtasi hallitsevan UFC-turnausten mestarin, Royce Gracien. Ottelu päättyi Kimon kannalta tappioon, mutta ottelun voittanut Gracie koki loukkaantumisen, eikä täten pystynyt ottelemaan seuraavaa otteluaan.
Kimo nähtiin seuraavan kerran UFC:ssä UFC 8 -tapahtumassa otellen Superfight-mestaruudesta Ken Shamrockia vastaan kokien kuitenkin tappion.
Myöhemmin Kimo saavutti voitot Brian Johnstonista, Paul Varelansista, showpainija Bam Bam Bigelowsta ja tulevaisuuden PRIDE-tähdestä Kazushi Sakurabasta, sekä otteli ratkaisemattoman Dan Severniä vastaan. UFC:iin palattuaan hän koki tappion Tsuyoshi Kohsakaa vastaan, eikä tämän jälkeen otellut neljään vuoteen.
Tauon jälkeen Kimo voitti World Fighting Alliancen tapahtumassa Tim Lajcikin, ja UFC:iin palattuaan Tank Abbottin. UFC 48 -tapahtumassa Kimo kohtasi uusintaottelussa Ken Shamrockin, joka päättyi Kimon tappioon puolessatoista minuutissa teknisestä tyrmäyksestä.
Kimon oli tarkoitus otella heinäkuussa 2006 entistä UFC:n raskaansarjan mestaria Bas Ruttenia vastaan World Fighting Alliancen tapahtumassa. Kaksi päivää ennen ottelua Kimon dopingtestin tulos todettiin positiiviseksi stanotsololi-nimisen anabolisen steroidin käytöstä. Hän oli tosin jo aiemmin urallaan kärähtänyt steroideista, kun Nevadan urheilukomissio määräsi hänet kuuden kuukauden ottelukieltoon, kun UFC 48:ssa Ken Shamrockia vastaan käydyn ottelun jälkeen saadussa dopingtestin tuloksessa todettiin Kimon käyttäneen stanotsololia.
Vapaaottelutilastot

Ottelut: 18
Voitot: 10 (2 tyrmäyksellä, 8 luovutuksella)
Tappiot: 7 (2 tyrmäyksellä, 4 luovutuksella, 1 tuomaripäätöksellä)
Tasapelit: 1
| Tulos | Vastustaja | Lopetustapa | Erä (Aika) | Tapahtuma | Päivämäärä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tappio |  Wes Sims | TKO | 1 (3:21) | Extreme Wars 5 - Battlegrounds | 6. lokakuuta 2006 |  |
| Tappio |  Dave Legeno | Submission | 1 (3:21) | CR 18 - Battleground | 30. syyskuuta 2006 |  |
| Tappio |  Ikuhisa Minowa | Submission | 1 (3:11) | PRIDE Bushido 8 | 17. heinäkuuta 2005 |  |
| Voitto |  Marcus Royster | Submission | 1 (4:18) | ROTR 7-Rumble On The Rock 7 | 7. toukokuuta 2005 |  |
| Tappio |  Ken Shamrock | TKO | 1 (1:26) | UFC 48-Payback | 19. kesäkuuta 2004 |  |
| Voitto |  Tank Abbott | Submission | 1 (1:59) | UFC 43-Meltdown | 6. kesäkuuta 2003 |  |
| Voitto |  Tim Lajcik | TKO | 1 (1:55) | WFA 2-Level 2 | 5. heinäkuuta 2002 |  |
| Tappio |  Tsuyoshi Kohsaka | Decision | 1 (15:00) | UFC 16-Battle in the Bayou | 13. maaliskuuta 1998 |  |
| Ratkaisematon |  Dan Severn | Decision | 1 (30:00) | PRIDE 1 | 11. lokakuuta 1997 |  |
| Voitto |  Brian Johnston | Submission | 1 (1:43) | UE-Ultimate Explosion | 16. huhtikuuta 1997 |  |
| Voitto |  Paul Varelans | TKO | 1 (9:08) | UFC UU 96-Ultimate Ultimate 1996 | 7. joulukuuta 1996 |  |
| Voitto |  Bam Bam Bigelow | Submission | 1 (2:15) | U-Japan | 17. lokakuuta 1996 |  |
| Voitto |  Kazushi Sakuraba | Submission | 1 (4:20) | Shoot Boxing-S-Cup 1996 | 14. heinäkuuta 1996 |  |
| Tappio |  Ken Shamrock | Submission | 1 (4:24) | UFC 8-David vs. Goliath | 16. helmikuuta 1996 | UFC Superfight-mestaruudesta |
| Voitto |  Fred Floyd | Submission | 1 (0:47) | UFCF -United Full Contact Federation 1 | 8. syyskuuta 1995 |  |
| Voitto |  Patrick Smith | Submission | 1 (3:00) | K-1 Legends '94 | 10. joulukuuta 1994 |  |
| Tappio |  Royce Gracie | Submission | 1 (4:40) | UFC 3-The American Dream | 9. syyskuuta 1994 |  |
Aiheesta muualla

Kimo Leopoldon vapaaottelutilastot Sherdog.comissa
Lintukuvaajien matkassa

| Lintukuvaajien matkassa Tunnelmat, tarinat ja parhaat kuvat |
| --- | --- |
 Kirjan kannessa Markus Varesvuon kuva Merikotka ja kivipaasi
Kirjailija:  Markus Varesvuo, Arto Juvonen, Tomi Muukkonen ja Jari Peltomäki
Kuvittaja:  Markus Varesvuo, Arto Juvonen, Tomi Muukkonen, Jari Peltomäki
Kansitaiteilija:  Markus Varesvuo, kuva Jukka Kotisaari, suunnittelu
Kieli:  suomi
Genre:  lintukirja
Kustantaja:  Docendo
Julkaistu:  2014
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  144 s.
ISBN:  978-952-291-089-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lintukuvaajien matkassa – Tunnelmat, tarinat ja parhaat kuvat on valokuvaajien Markus Varesvuon, Arto Juvosen, Tomi Muukkosen ja Jari Peltomäen  lintukuvista koottu teos. Kuvitus on valikoitu heidän pääosin Suomessa ja runsaasti myös Norjassa  syyskuusta 2012 elokuuhun 2014 ottamistaan kuvista. Teoksen on vuonna 2014 julkaissut Docendo.
Kuvaajista Varesvuo ja Peltomäki ovat ammattikuvaajia, Juvonen ja Muukkonen taas ovat puoliammattilaisia, jotka kuvaavat päätoimensa ohella. Kaikki ovat alalla palkittuja ja arvostettuja tekijöitä.
Suurin osa kuvista on aiemmin ollut esillä Lintukuva.fi-sivustolla viikon kuvina. Osa on julkaisemattomia kuvia jotka sitten ovat menestyksekkäästi osallistuneet kansainvälisiin kilpailuihin. Kuvien yhteydessä kerrotaan kuvaustilanteesta ja annetaan kuvien tekniset tiedot, joista on harrastajille iloa. Kaukaisin kuva on Japanissa otettu kuningasmerikotkan kuva, joka on ainoa poikkeus muuten pohjoismaiseen pesimälajistoon.
Jan Södersved antaa Linnut-lehdessä kiitosta upeista kuvista ja kuvaamista koskevista vinkeistä, mutta pahoittelee, että osa kuvista ei pienen kokonsa vuoksi pääse oikeuksiinsa.
Aiheesta muualla

Lintukuvaajien matkassa Docendon sivulla (Archive.org)
Klaustrofobia

Klaustrofobia tarkoittaa ahtaan tai suljetun paikan kammoa. Klaustrofobiasta kärsivä kärsii yleensä paniikkikohtauksista tai pelosta saada paniikkikohtauksia ahtaassa tai suljetussa tilassa, kuten hississä, junassa tai lentokoneessa. Fobian taustalla voi olla aiemmat traumat, jotka saavat henkilön yhdistämään ahtaan tilan paniikkiin tai välittömään vaaraan, mutta sen voi aiheuttaa myös perinnölliset syyt. Klaustrofobian hoidossa on käytetty käyttäytymisterapiaa, kuten altistushoitoa.
Aiheuttajat ja oireet

Klaustrofobisen kohtauksen voi aiheuttaa monenlaiset tilanteet ja jopa suljettujen paikkojen ajatteleminen. Yleisiä paikkoja, jotka voivat aiheuttaa kohtauksen, ovat hissit, tunnelit, metrot, pyöröovet, yleiset vessat, keskuslukituksella toimivat autot, autopesulat, sovituskopit ja lentokoneet. Klaustrofobiseen kohtauksen keskeinen oire on paniikkikohtaus, joka voi yleisen ahdistuksen lisäksi aiheuttaa monia fyysisiä oireita, kuten hikoilua, vaikeutta hengittää, takykardiaa, rintakipua, päänsärkyä, puutumista ja suun kuivumista. Vaikeaan klaustrofobiaan yhdistetään myös muita psyykkisia oireita, kuten pelkoa hallinnan menetyksestä, pyörtymisen pelkoa, kauhua ja kuolemanpelkoa.
Taustasyyt

Klaustrofobian taustalla on usein lapsuuden tai aiempi elämän traumaattinen kokemus, jonka takia henkilö yhdistää ahtaat tilat paniikkiin tai välittömään vaaraan, jolloin vartalo reagoi loogisesti uhkaan. Klaustrofobian synnyttäviä kokemuksia voivat olla esimerkiksi jääminen jumiin tai jättäminen suljettuun tilaan, kiusaaminen, vanhemmista tai ystävistä eksyminen tungoksessa tai klaustrofobinen vanhempi. Niin sanotun klassisen ehdollistumisen perusteella trauma voi aiheuttaa henkilön kykyyn toimia samanlaisissa tilanteissa.
Klaustrofobiaan on liitetty myös muita syitä. Joidenkin mukaan pieni mantelitumake voi aiheuttaa klaustrofobiaa. Mantelitumake hallinnoi vartalon vastinetta pelkoon. Taustalla voi lisäksi olla perinnöllisiä syitä, ja jonkinlainen vanha selviytymismekanismi, joka aiheuttaa turhan reaktion nykymaailmassa.
Hoito

Klaustrofobiaa voidaan hoitaa samoilla tavoilla kuin muitakin ahdistustiloja. Sen hoitamiseen käytetään käyttäytymisterapiaa, kuten altistushoitoa ja kognitiivista käyttäytymisterapiaa. Altistushoidossa potilasta vaiheittain totutetaan pelkoa aiheuttavaan tilanteeseen.
Toisten ihmisten tarkkailu voi lievittää rauhoittaa potilasta, kun tämä huomaa, miten muut reagoivat pelottavaan tilanteeseen. Masennuslääkkeillä ja lihasrelaksanteilla voi lievittää oireita, mutta ne eivät poista pelon juurisyytä. Ahdistuneeseen oloon voivat helpottaa myös erilaiset rentoutumis- ja visualisaatioharjoitukset.
Leea

| Leea |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  5. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Lea
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  heprealainen Leah, lehmä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leea on suomalainen naisen etunimi, heprealaisperäisen Lea-nimen muunnos. Leean nimipäivä on 5. tammikuuta, jolloin on myös Lean nimipäivä. Leea tarkoittaa lehmää. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan vuoden 2019 loppuun mennessä Leea on Suomessa annettu nimeksi 1544 henkilölle.
Tunnettuja Leea-nimisiä

Leea Hiltunen, suomalainen poliitikko (kristillisdemokraatti)
Leea Isotalo, suomalainen pianisti ja pianopedagogi
Leea Klemola, suomalainen näyttelijä
Leea Virtanen, suomalainen folkloristiikan tutkija
Kuvitteellisia Leea-nimisiä

Leea Leivo, kangaskaupan omistaja tv-sarjassa Salatut elämät
Leiomyosarkooma

Leiomyosarkooma on sileälihassoluista lähtöisin oleva syöpä. Se kuuluu pehmytkudossarkoomiin ja kattaa niistä 7–11 prosenttia. Leiomyosarkooma sijaitsee usein kohdun seinämässä, raajassa tai mahalaukussa. Leiomyosarkooma voi olla yksi Carneyn triadiin kuuluvista kasvaimista.
Lentoauto

Waterman Aerobile
Lentoauto eli lentävä auto on yksityinen lentävä kulkuneuvo, auton ja lentokoneen hybridi. Lentäviä autoja on yritetty suunnitella ja rakentaa Wrightin veljesten ajoista lähtien, mutta yksikään malli ei ole levinnyt yleiseen käyttöön.
Ford Motor Company suoritti 1950 tutkimuksen, jonka mukaan lentävän auton rakentaminen olisi sekä mahdollista että taloudellisesti kannattavaa. Ensisijaisesti lentäviä autoja käytettäisiin ambulansseina, poliisiajoneuvoina ja armeijan tarpeisiin. Helikopterit ovat korvanneet lentoauton näiltä osin.
Lentoautojen yleistymisen ongelma on ollut liikenteenohjaus, sillä ilmassa tapahtuvat autokolarit aiheuttaisivat enemmän tuhoa kuin tavalliset autokolarit. Yksi vaihtoehto on, että ohjauksen hoitaisi tietokone satelliittipaikannuksen avulla (fly-by-wire). Toinen vaihtoehto on HITS-malli ("Highway In The Sky"), jossa tietokone muodostaisi jokaiselle autolle oman kolmiulotteisen "tunnelin" ilmaan. Näin ohjaajan vain täytyisi pitää lentoauto virtuaalitunnelin sisällä lentäessään. Jos törmäys tapahtuisi, auto laukaisisi sisäiset ja ulkoiset ilmatyynyt sekä laskuvarjon.
Vuonna 1989 valmistuneessa elokuvassa Paluu tulevaisuuteen II Doc matkusti vuoteen 2015, ja silloin lentoautot olisivat syrjäyttämässä nykyisen kaltaiset autot.
Historiallisia malleja

Autoplane
Whatsit
Aerobile
Ford Volante
Aerocar
Mizar
Nykyisiä lentoautomalleja

Moller Skycar
Skyrider X2R
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Roadable Times - aakkosellinen luettelo lentoautoista
Artikkeli HITS-systeemistä (Arkistoitu – Internet Archive)
iCar 101
Klaus Wowereit

| Klaus Wowereit |
| --- | --- |

Berliinin hallitseva pormestari
 16. kesäkuuta 2001 – 11. joulukuuta 2014  
Edeltäjä:  Eberhard Diepgen
Seuraaja:  Michael Müller
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. lokakuuta 1953 (ikä 71)  Länsi-Berliini, Saksa
Tiedot
Puolue:  SPD
Uskonto:  Katolinen
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.klaus-wowereit.de
Klaus Wowereit (s. 1. lokakuuta 1953, Berliini) on saksalainen poliitikko, joka edustaa Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen (SPD) keskustavasemmistoa. Hän toimi 16. kesäkuuta 2001 - 11. joulukuuta 2014 Berliinin hallitsevana pormestarina (Regierender Bürgermeister), jonka tehtävä on liittovaltioiden pääministerien tasoinen.
Tausta

Vuonna 1973 Klais Wowereit suoritti ylioppilastutkintonsa Berliinin Ulrich-von-Hutten-Oberschulessa ja sittemmin vuosina 1981 ja 1984 hän suoritti lainopilliset tutkinnot Berliinin vapaassa yliopistossa (Freie Universität Berlin).
Poliittinen ura

Palveltuaan kolme vuotta virkamiehenä Berliinin senaatin sisäministeriössä hän pyrki jäseneksi Berliinin Tempelhofin kaupunginosavaltuustoon. Hänestä tuli nuorin kaupunginosavaltuutettu Berliinissä. Oltuaan 11 vuotta kaupunginosavaltuutettuna hän pyrki vuonna 1995 Berliinin kaupungin maapäiville (Abgeordnetenhaus), jotka vastaavat osavaltion lainsäädännöstä. Marraskuussa 1999 hänen valittiin puolueensa SPDn parlamenttiryhmän puheenjohtajaksi.
Vuodesta 2001 lähtien on toiminut Berliinin pormestarina, joka tehtävä vastaa muissa Saksan osavaltioissa pääministerin tehtävää. Ennen vaaleja SPD oli päättänyt yhteistyönsä Kristillisdemokraattisen CDUn kanssa ja tämä oli johtanut osavaltion uusiin vaaleihin. Pitkällisten neuvotteluiden jälkeen Wowereit puolueineen solmi vasemmistopuolue PDSn kanssa koalition kaupungin hallitsemiseksi.
Vuonna 2006 pidetyissä osavaltiovaaleissa Wowereit ja hänen puolueensa SPD saavuttivat kaupungin suurimman puolueen vahvan aseman. Tämän 16. maapäivien enemmistö äänesti Wowereitin jatkamaan pormestarina. Enemmistö oli tosin niukka 75–74, sillä CDU:n, Vapaiden demokraattien ja vihreiden edustajat äänestivät häntä vastaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Henkilökohtaiset web-sivut (englanniksi) (ranskaksi)
Pormestarin henkilökuva
Lehtilampi (Viitasaari)

| Lehtilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°02′41″N, 26°08′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  oja Mäntyjärveen 
Järvinumero:  14.427.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,6 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,588 km  
Pinta-ala:  1,842 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehtilampi 
Lehtilampi tai Lehmilampi on Keski-Suomessa Viitasaarella  Mäntylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Suotajärven valuma-alueeseen (14.427) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,6 metriä mpy.
Lento (romaani)

| Lento |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jarkko Tontti
Kansitaiteilija:  Piia Aho
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2013
Ulkoasu:  sidottu
ISBN:  978-951-1-27374-5

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lento on  Jarkko Tontin vuonna 2013 ilmestynyt romaani.
Juoni

Tähtitieteilijä Tiitus Toiviainen on matkalla kansainväliseen hätäkokoukseen Tokioon: asteroidi 433 Eros on ajautunut törmäyskurssille Maapallon kanssa. Tiitus näkee itsensä avainasemassa katastrofin viime hetken torjunnassa, mutta onnettomien sattumien seurauksena hän juuttuu lentokentälle Moskovaan, ja maailmanlaajuisessa julkisuudessa pääsevätkin paistattelemaan hänen kollegansa. Vai onko sittenkään kyse sattumasta? Samalle lennolle on sattunut muitakin ihmisiä, joilla on suuria suunnitelmia ja mahtipontisia tavoitteita. Tiitus on vienosti ylpeä naistenmiehen taipumuksistaan, vaikka ne uhkaavat tuhota hänen avioliittonsa.
Vastaanotto

Mervi Kantokorpi kiitti Helsingin Sanomien arviossaan teosta mainiosta allegoriasta Maata kohti uhkaavasti kiitävästä 433 Eros -nimisestä asteroidista ja Tiituksen vilkkaasta halusta.
Keskisuomalaiseen teoksen arvioineen Risto Löfin mukaan ”Erotomaani Tiitus on Eros-asteroidin asiantuntija. Eros, joka merkitsee kreikkalaisessa mytologiassa rakkauden jumalaa, lähestyy maata samalla, kun Tiitus kulkee kohti oman elämänsä suurta ratkaisua.”
Aiheesta muualla

Teoksesta kirjailijan sivuilla.
Jani Saxell: Ihmisten ja taivaankappaleiden etäisyydet. Kiiltomato 6.11.2013.
Keuhkoahtaumatauti

Tupakoitsijan laajentuneessa keuhkossa olevaa karstaa
Keuhkoahtaumatauti tai COPD (engl. chronic obstructive pulmonary disease) tarkoittaa hengitysteiden hitaasti etenevää, pääosin palautumatonta ahtaumaa. Siihen liittyy hidastunut uloshengitysvirtaus. Sairauden keskeisiä oireita ovat hengenahdistus, limannousu ja yskä. Tupakointi on tärkein keuhkoahtaumatautia aiheuttava tekijä. Tupakoivista miehistä arviolta 35 prosenttia sairastuu tautiin. Joskus kyseessä on perinnöllinen alfa-1-antitrypsiinin puutos. Sairauden esiintyvyys maailmassa kasvaa ja sairastuneita Suomessa on 200 000. Keuhkoahtaumataudin kustannukset ovat Suomessa vuosittain satoja miljoonia euroja.
Sairauden ilmiasuun vaikuttaa kolme osatekijää, joiden osuus vaihtelee: keuhkolaajentuma, krooninen keuhkoputkentulehdus ja pienten ilmateiden ahtauma. Keuhkolaajentuma eli emfyseema tarkoittaa pysyvää ilmateiden laajentumaa, joka syntyy kun keuhkojen kaasujenvaihtoon osallistuva kudos tuhoutuu. Krooninen keuhkoputkentulehdus määritellään pitkäaikaiseksi limannousuksi, joka kestää vähintään kolme kuukautta ainakin kahtena peräkkäisenä vuotena. Keuhkoahtaumatauti on koko elimistön tulehdustila. Se nostaa riskiä sairastua esimerkiksi sydän- ja verisuonisairauksiin. Siihen voi liittyä myös kuihtumista ja osteoporoosia.
Syyt

Kun jokin jatkuva ärsytys aiheuttaa limaneritystä keuhkoputkessa, putken seinämät kovettuvat vähitellen, ja ilman kulkuaukko pienenee. Samalla pienimpien keuhkorakkuloiden seinien rakenne rappeutuu, ja rakkulat löystyvät ja laajenevat. Tämä laajeneminen kehittyy vähitellen keuhkolaajentumaksi, jolloin rakkuloiden joustavuus ja hapenottokyky ratkaisevasti vähenevät. Laajeneminen ei tule hengityksen hyödyksi, vaan ilma jää loukkuun, josta sen sisältämä happi ei pääse kulkeutumaan verenkiertoon.
Tärkein taudille altistava tekijä on tupakointi. Tupakoimattomuus ehkäisee sairastumista ja hidastaa toimintakykyä vakavasti rajoittavien oireiden ja sairauksien pahenemista. Yli 95 % keuhkoahtaumapotilaista tupakoi. Eri henkilöillä näyttää olevan hieman eriasteinen alttius tautiin. Tautia aiheuttaa tupakansavu.
Oireet

Aluksi keuhkoahtaumatauti voi olla lähes oireeton. Tyypillisiä oireita ovat yskä, limannousu ja etenkin rasituksessa ilmaantuva hengenahdistus. Hengitys voi vinkua. Taudin edetessä ilmaantuu toistuvia hengitystieinfektioita ja hengenahdistusta kevyessäkin rasituksessa. Koska useat sairastuneet tottuvat oireisiinsa, päästään diagnoosiin usein vasta kun suuri osa keuhkojen toimintakyvystä on menetetty.
Keuhkoahtauman ja astman oireet muistuttavat osittain toisiaan. Astman syntymekanismi on kuitenkin erilainen ja hoito poikkeaa keuhkoahtaumasta, vaikka kumpaakin sairautta hoidetaan osittain samoilla lääkkeillä. Tauti on helposti todettavissa spirometrialla eli mittaamalla keuhkojen tilavuutta ja uloshengityskapasiteettia. Laitteistoa ei ole joka terveysasemalla, mutta Hengitysliitto pyrkii toimittamaan mahdollisimman monelle terveysasemalle ns. minispirometrin, jota voidaan pitää kädessä kuten matkapuhelinta. Astma poikkeaa keuhkoahtaumasta erityisesti siinä, että astmapotilaan keuhkojen suorituskyky vaihtelee voimakkaasti.
Hoito

Parantavaa hoitoa keuhkoahtaumatautiin ei ole olemassa, sillä muutokset hengitysteissä ovat luonteeltaan pysyviä. Tärkeimmän taudin aiheuttajan, tupakoinnin, lopettaminen on edellytys ahtaumataudin etenemisen pysähtymiseen. Lääkehoidoilla taudin oireita voidaan lievittää.
Lääkkeellisistä hoidoista ensisijaisia ovat antikolinergisiset lääkkeet, kuten tiotropium. Jo keskivaikeassakin taudissa lisänä käytetään erilaisia inhalaattoreilla annosteltavia kortikosteroideja, kuten budesonidia, ja tarvittaessa pitkävaikutteisia β2-agonisteja kuten salmeterolia. Osalla ahtaumapotilaista lääkkeiden vaste oireisiin on kuitenkin huono. Pitkälle edenneessä ahtaumataudissa saattaa ainoa oireita hyvin lieventävä lääke olla happikaasu. Happilisäystä täytyy kuitenkin käyttää varoen, jotta vältettäisiin hiilidioksidipitoisuuden kasvu veressä. Happilisä annetaan Suomessa kotiin käyttöön yleensä vain keuhkolääkärin tekemän perusteellisen arvion jälkeen, sillä pitkälle edenneessä ahtaumataudissa happilisän lopettaminen ei useinkaan onnistu.
Joissain tapauksissa on mahdollista tehdä keuhkoahtaumaa sairastavalle potilaalle keuhkonsiirto.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Filha ry
Hengitysliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Terveyskirjasto
Keuhkoahtaumatauti on tupakoitsijan sairaus
Leo Jokelan filmografia

Tämä on Leo Jokelan filmografia.
Televisio

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Sarja | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Jakso(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1959 | Leikkimurha | kirjailija Alastalo | 4 jaksoa |
| 1959 | Kaappi | kirjailija Alastalo | 6 jaksoa |
| 1961 | Matti ja Leena | Plunkka | ”Pakkaushommia” |
| 1962 | Iskelmäkaruselli | Santeri Pölkkyaho | ”Iskelmäkaruselli ruotuväessä” |
| 1963 | Syntipukki | vahtimestari Miettinen | 3 jaksoa |
| 1963 | Me Tammelat | sähkömies Salminen | ”Leppoisa lauantai-ilta” |
| 1963 | Kaverukset | Leo / Pieni mies |  2 jaksoa ”Huvilanomistaja” ”Perhe-elämää”  |
| 1964 | Pekka Lipposen seikkailut | Sam Stork | ”Sankarit salapoliiseina” |
| 1965–1970 | Spedevisio | useita | tuntemattomat jaksot |
| 1966–1967 | Sisarukset | Joonas-setä | 13 jaksoa |
| 1966–1970 | Kuten haluatte | useita | 18 jaksoa |
| 1966 | Elävät kuvat | papukaija G. Pula-aho | ”Viidakon kuninkaat ja kuningattaret” |
| 1967 | Kunnon sotamies Svejkin seikkailuja | ravintoloitsija Palivec | ”Etsivä Bretschneiderin ponnistukset” |
| 1967 | Sotasankarit | vääpeli | jakso 3 |
| 1968 | Jännitysnäytelmä | Valdemar Kujala | ”Leikki tulella” |
| 1968 | Hanski | Mattson | ”Nimikirjoitus” |
| 1969 | Kesälomalaiset | ei tiedossa | ”Viikonloppu huvilalla” |
| 1971 | Eeva | Eevan pomo | ”Isojen poikien leikit” |
| 1971 | Mummoni ja Mannerheim | majuri Luttinen | ”30-luvun lyhyt kesä” |
| 1972–1973 | Spede Show | useita | 4 jaksoa |
| 1972 | Potilas X | Toivo Korpi, 55-vuotias rappioalkoholisti | ”Kynttilä” |
| 1974 | Hulukkoset | apteekkari |  2 jaksoa ”Vakauttamisohjelma” ”Kylällä kerrotaan”  |
| 1974 | Sämpy | ei tiedossa | ”Nuori siisti mies saa asunnon” |
Aiheesta muualla

Leo Jokela Internet Movie Databasessa. (englanniksi)