stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harry Potter (elokuvasarja)

| Harry Potter -elokuvasarja> Harry Potter film series |
| --- | --- |
 Seitsemän elokuvaa Blu-rayna.
Ohjaaja:  Viisasten kivi ja Salaisuuksien kammio: Chris Columbus Azkabanin vanki: Alfonso Cuarón Liekehtivä pikari: Mike Newell Feeniksin kilta,  Puoliverinen prinssi ja Kuoleman varjelukset: David Yates
Käsikirjoittaja:  1, 2, 3, 4, 6 ja 7 Steve Kloves  5 Michael Goldenberg
Perustuu:  J. K. Rowlingin kirjasarjaan Harry Potter
Tuottaja:  David Heyman
Säveltäjä:  1,  2, 3 John Williams  4 Patrick Doyle  5,  6 Nicholas Hooper  7 Alexandre Desplat
Kuvaaja:  1 John Seale  2, 4 Roger Pratt  3 Michael Seresin  5 Slawomir Idziak  6 Bruno Delbonnel  7 Eduardo Serra
Lavastaja:  Stephanie McMillan  Stuart Craig
Pääosat:  Päänäyttelijät:   Daniel Radcliffe   Rupert Grint   Emma Watson   Muut tärkeät näyttelijät:   (esiintyneet 2 tai useammassa elokuvassa)   Ralph Fiennes   Richard Harris  Michael Gambon   Gary Oldman   David Thewlis   Mark Williams   Maggie Smith   Julie Walters   Alan Rickman   Robbie Coltrane   Warwick Davis  Bonnie Wright   Evanna Lynch   Katie Leung   Matthew Lewis   Devon Murray   Tom Felton   James Phelps   Oliver Phelps   Helena Bonham Carter
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat   Iso-Britannia
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:  2001 – 2011
Kesto:  1 166 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  1 155 000 000 $
Tuotto:  7 706 147 978 $
Seuraaja:  Ihmeotukset
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Harry Potter on fantasiaelokuvasarja, joka perustuu brittiläisen J. K. Rowlingin kirjoittamiin Harry Potter -romaaneihin. Siihen kuuluu kahdeksan elokuvaa, jotka ilmestyivät vuosina 2001–2011 alkaen elokuvasta Harry Potter ja viisasten kivi ja päättyen elokuvaan Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2. Vuonna 2016 sai ensi-iltansa Ihmeotukset ja niiden olinpaikat, joka on ensimmäinen kolmesta spin-off- ja esiosaelokuvasta. Harry Potter- ja Ihmeotukset-elokuvasarjat muodostavat yhdessä mediajatkumon nimeltä J. K. Rowlingin velhomaailma. Se on kaikkein neljänneksi eniten tuottanein elokuvasarja 8,539 miljardin dollarin kokonaistuotolla.
Potter-elokuvissa työskenteli neljä ohjaajaa: Chris Columbus, Alfonso Cuarón, Mike Newell ja David Yates. Steve Kloves käsikirjoitti kaikki sarjan elokuvat lukuun ottamatta Harry Potter ja Feeniksin kiltaa (2007), jonka käsikirjoitti Michael Goldenberg. David Heyman tuotti kaikki kahdeksan elokuvaa, mutta työskenteli myös David Barronin kanssa toisesta elokuvasta alkaen. J. K. Rowling oli mukana kahden viimeisen elokuvan tuotannossa.
Kirjasarjan viimeinen osa Harry Potter ja kuoleman varjelukset jaettiin kahdeksi elokuvaksi. Kuoleman varjelusten kuvaukset päättyivät 12. kesäkuuta 2010. Osa 1 sai ensi-iltansa 17. marraskuuta 2010 ja Osa 2 13. heinäkuuta 2011.
Elokuvat > Pääsarja

| Elokuva | Julkaisupäivä | Ohjaaja | Kesto |
| --- | --- | --- | --- |
| Harry Potter ja viisasten kivi | 16. marraskuuta 2001 | Chris Columbus | 152 min |
| Harry Potter ja salaisuuksien kammio | 15. marraskuuta 2002 | Chris Columbus | 155 min |
| Harry Potter ja Azkabanin vanki | 31. toukokuuta 2004 | Alfonso Cuarón | 141 min |
| Harry Potter ja liekehtivä pikari | 18. marraskuuta 2005 | Mike Newell | 157 min |
| Harry Potter ja Feeniksin kilta | 11. heinäkuuta 2007 | David Yates | 132 min |
| Harry Potter ja puoliverinen prinssi | 17. heinäkuuta 2009 | David Yates | 153 min |
| Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 | 17. marraskuuta 2010 | David Yates | 146 min |
| Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 | 13. heinäkuuta 2011 | David Yates | 130 min |
| Kaikki 8 elokuvaa | Kaikki 8 elokuvaa | Kaikki 8 elokuvaa | 1 166 min |
Elokuvat > Ihmeotukset-sarja

| Elokuva | Julkaisupäivä | Ohjaaja | Kesto |
| --- | --- | --- | --- |
| Ihmeotukset ja niiden olinpaikat | 18. marraskuuta 2016 | David Yates | 133 min |
| Ihmeotukset: Grindelwaldin rikokset | 16. marraskuuta 2018 | David Yates | 134 min |
| Ihmeotukset: Dumbledoren salaisuudet | 15. huhtikuuta 2022 | David Yates | 142 min |
| Kaikki elokuvat | Kaikki elokuvat | Kaikki elokuvat | 409 min |
Pääroolien valitseminen

Vuonna 2000 seitsemän kuukauden etsinnän jälkeen Heyman ja Kloves huomasivat Daniel Radcliffen istuvan aivan heidän takanaan teatterissa. Heyman kertoi: ”Takanani istui poika, jolla oli isot siniset silmät. Tämä poika oli Dan Radcliffe. Muistan ensireaktioni: Hän oli utelias, hauska ja niin energinen. Hänessä oli myös jalomielisyyttä ja herttaisuutta. Mutta samaan aikaan hän oli erittäin ahne ja himoitsi tietoa kaikesta.”
Radcliffe oli jo esiintynyt vuonna 1999 BBC-televisiotuotannossa David Copperfield, jossa hän näytteli lapsuusvuosiensa ajan. Heyman suostutteli Danielin vanhemmat päästämään Danielin koe-esiintymään Harry Potterin rooliin. Rowling oli innokas nähdessään Radcliffen koe-esiintymispätkät ja sanoi, ettei varmasti olisi ollut parempaa vaihtoehtoa Harry Potterin rooliin. — Samaa osaa oli tavoitellut muiden joukossa myös Eddie Redmayne, joka sittemmin valittiin elokuvan Ihmeotukset ja niiden olinpaikat päärooliin.
Samana vuonna tuntemattomat brittinäyttelijät Emma Watson ja Rupert Grint valittiin tuhansien joukosta näyttelemään Hermione Grangerin ja Ron Weasleyn roolia. Heidän ainoat kokemuksensa näyttelemisestä olivat koulunäytelmiä. Saadessaan roolinsa Grint oli 11-vuotias ja Watson 10-vuotias.
Elokuvatiimi löysi Watsonin tämän teatteriopettajan kautta ja vaikuttui tämän itseluottamuksesta. Aluksi Watson meni mukaan vain huvin vuoksi, mutta mitä enemmän koe-esiintymisiä hän teki, sitä vakavammaksi juttu kehittyi. Watson teki yhteensä kahdeksan koe-esiintymistä.lähde?
Palkintoja

3. helmikuuta 2011 ilmoitettiin Harry Potter -elokuvasarjan saavan kunnia-BAFTA:n sen myötävaikutuksesta elokuvamaailmassa. Palkinnon vastaanottivat J. K. Rowling ja tuottaja David Heyman 13. helmikuuta 2011 järjestetyssä BAFTA-palkintojenjakotilaisuudessa.
| Elokuva | Oscar> S | Oscar> E | BAFTA> S | BAFTA> E | Saturn> S | Saturn> E | Teen Choice> S | Teen Choice> E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harry Potter ja viisasten kivi | - | 3 | - | 6 | 1 | 8 | - | 1 |
| Harry Potter ja salaisuuksien kammio | - | - | - | 3 | - | 7 | - | - |
| Harry Potter ja Azkabanin vanki | - | 2 | - | 3 | - | 9 | 1 | 1 |
| Harry Potter ja liekehtivä pikari | - | 1 | 1 | 2 | - | 8 | 1 | - |
| Harry Potter ja Feeniksin kilta | - | - | - | 2 | - | 9 | 1 | - |
| Harry Potter ja puoliverinen prinssi | - | 1 | - | 2 | ? | 4 | 1 |  |

S: Saadut E: Ehdokkuudet
Vastaanotto > Arvostelut

| Elokuva | Rotten Tomatoes | Metacritic |
| --- | --- | --- |
| Harry Potter ja viisasten kivi | 80% (191 arvostelua)  | 64% (35 arvostelua)  |
| Harry Potter ja salaisuuksien kammio | 82% (216 arvostelua)  | 63% (35 arvostelua)  |
| Harry Potter ja Azkabanin vanki | 91% (244 arvostelua)  | 82% (40 arvostelua)  |
| Harry Potter ja liekehtivä pikari | 88% (229 arvostelua)  | 81% (38 arvostelua)  |
| Harry Potter ja Feeniksin kilta | 79% (241 arvostelua)  | 71% (37 arvostelua)  |
| Harry Potter ja puoliverinen prinssi | 84% (262 arvostelua)  | 78% (36 arvostelua)  |
| Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 | 78% (259 arvostelua)  | 65% (42 arvostelua)  |
| Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 | 96% (283 arvostelua)  | 87% (41 arvostelua)  |
| Keskiarvo arvosteluista | 85% | 74% |
Vastaanotto > Tuotto

| Elokuva | Budjetti | Maailmanlaajuinen tuotto | Tuotto Suomessa |
| --- | --- | --- | --- |
| Harry Potter ja viisasten kivi | 125 000 000 $ | 1 006 480 859 $  | 3 070 350 $  |
| Harry Potter ja salaisuuksien kammio | 100 000 000 $ | 878 979 634 $  | 3 297 419 $  |
| Harry Potter ja Azkabanin vanki | 130 000 000 $ | 796 688 549 $  | 3 148 777 $  |
| Harry Potter ja liekehtivä pikari | 150 000 000 $ | 896 911 078 $  | 3 764 485 $  |
| Harry Potter ja Feeniksin kilta | 150 000 000 $ | 939 885 929 $  | 4 110 858 $  |
| Harry Potter ja puoliverinen prinssi | 250 000 000 $ | 934 416 487 $  | 4 340 470 $  |
| Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 | 250 000 000 $ | 956 399 711 $  | 3 946 861 $  |
| Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 | 250 000 000 $ | 1 328 111 219 $  | 5 308 968 $  |
| Yhteensä | 1 155 000 000 $ | 7 755 157 060 $ | 30 988 188 $ |
Kirjallisuutta

McCabe, Bob: Harry Potter – Legenda: Kirja Harry Potter -elokuvien tekijöiltä.  (Harry Potter Page to Screen. The Complete Filmmaking, 2011)  Helsinki:  Readme.fi, 2012.  ISBN 978-952-220-519-3
Sibley, Brian: Harry Potter Film Wizardry.  London:  HarperCollins, 2010.  ISBN 978-0-593-06648-5  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Harry Potter -elokuvasarja Elonetissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Cheerleaders at a quidditch match? How the Harry Potter films narrowly avoided a relocation to America by studio bosses who wanted to turn it into a ’US teen drama’. (englanniksi)
Harry Potter and the Four Directors. (englanniksi)
Critic’s Notebook: Can ’Harry Potter’ ever capture Oscar magic? (englanniksi)
Joona Hautaniemen sarjaesittely (Arkistoitu – Internet Archive). Kavi 30.10.2016.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Muut:  MusicBrainz series 
Harry Potter -elokuvasarjan pää­henkilöt Daniel Radcliffe (Harry Potter), Rupert Grint (Ron Weasley) ja Emma Watson (Hermione Granger).
Ibiza

Ibiza (ylempi saari) ja Formentera NASA:n satelliittikuvassa.
| --- | --- |
Sijainti:  Välimeri Espanja
Saariryhmä:  Baleaarit
Vesialue:  Välimeri
Korkein kohta:  Sa Talaia (en) 
Pinta-ala:  569,59 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  125 053 (2008)
Suurin kaupunki:  Ibiza
Kieli:  espanja, katalaani
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ibiza (Majorcasta länteen) Baleaareilla.
Ibizan lippu
Ibiza (esp.   [iˈβiθa], kat. Eivissa [əjˈvisə] tai [əjˈbisə]) on Espanjalle kuuluva saari Baleaareilla, Välimerellä. Ibizan pinta-ala on 569,59 neliökilometriä. Saaren katalaaninkielinen nimi on Eivissa. Ibiza on espanjankielinen nimi, ja sitä käytetään myös useimmissa muissa kielissä. Saaren suurimpia kaupunkeja ovat Ibiza, Santa Eulària des Riu ja Sant Antoni de Portmany. Saaren asukasluku oli 125 053 vuonna 2008.
Maantiede

Ibizan maisema on karua ja kivikkoista. Rantaviiva on rikkonainen ja sillä on monia hiekkarantoja. Sademäärät ovat vähäiset. Silti noin puolet saaresta, varsinkin sen koillisosa, on metsän peitossa. Viljelykasveista yleisimmät ovat männyn lisäksi oliivit, viikunat ja mantelit.
Historia

Foinikialaiset perustivat saarelle sataman vuonna 654 ennen ajanlaskun alkua. Heidän jälkeensä tulivat kreikkalaiset ja Karthagon kaupunki. Puunilaissodissa ibizalaiset neuvottelivat hyvät ehdot roomalaisten kanssa ja saari säästyi hävitykseltä, minkä takia saarella on säilynyt varsin hyvin jäännöksiä kartagolaisesta rakennuskulttuurista. Katalaanit valloittivat saaren vuonna 1235. Siitä asti saarella on ollut jonkinlainen itsehallinto. Espanjalaiset kielsivät välillä katalaanin kielen käyttämisen myös Ibizalla, mutta 1970-luvun loppupuolelta alkaen katalaanin kielellä on ollut taas virallinen asema.
Kulttuuri

Ibizan biodiversiteetti ja kulttuuri on julistettu Unescon maailmanperintökohteeksi. Sen luonnon kauneus ja valo on houkutellut saarelle monia elokuvantekijöitä ja kuvataiteilijoita. Esimerkiksi suomalainen Anita Snellman asettui saarelle asumaan  vuonna 1955.
Kulttuuri > Viihde

Saari on  kesäaikaan suosittu nuorten juhlijoiden, etenkin house- ja trance-musiikin ystävien keskuudessa. Ibiza on myös homoseksuaalien suosiossa, ja Ibizan kaupungissa on lukuisia homoklubeja ja -hotelleja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ibiza Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Espanjassa
Alcalá de Henaresin yliopisto ja historiallinen ympäristö
Alhambra, Generalife ja Albayzín Granadassa
Altamiran luola
Antoni Gaudín työt
Aragonian mudéjar-arkkitehtuuri
Aranjuezin kulttuurimaisema
Atapuercan arkeologinen kohde
Ávilan vanhakaupunki
Barcelonan Sant Pau -sairaala ja katalonialainen musiikkipalatsi
Burgosin katedraali
Cáceresin vanhakaupunki
Catalanin romaaniset kirkot Vall de Boíssa
Côanlaakson ja Siega Verden esihistoriallinen kalliotaide (jaettu Portugalin kanssa)
Córdoban historiallinen keskusta
Cuencan linnoituskaupunki
Doñanan kansallispuisto
Elchen palmumetsä
Elohopean perintö: Almadén ja Idrija (jaettu Slovenian kanssa
Escorialin luostari
Garajonayn kansallispuisto
Ibizan biodiversiteetti ja kulttuuri
Itä-Espanjan kalliomaalaukset
La Lonja de la Seda de Valencia
Las Médulas
Lugon roomalainen muuri
Madinat al-Zahra
Méridan arkeologinen alue
Oviedon muistomerkit ja Asturian vanhan kuningaskunnan kirkot
Poblet-luostari
Monte Perdido (jaettu Ranskan kanssa)
Pyhiinvaellusreitti Santiago de Compostelaan
Salamancan vanhakaupunki
San Cristóbal de La Laguna
San Millánin Yuso- ja Suso-luostarit
Santa María de Guadalupe
Santiago de Compostela
Segovian vanhakaupunki ja akvedukti
Serra de Tramuntanan kulttuurimaisema
Sevillan katedraali, Alcázar ja Archivo de Indias
Tarracon arkeologinen kokonaisuus
Teiden kansallispuisto
Toledo
Úbedan ja Baezan renessanssimuistomerkit
Vizcayan silta
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area  Pleiades 2 
Muut:  NARA
Príncipe

Príncipe
Príncipen sijainti São Tomé ja Príncipessä.
| --- | --- |
Sijainti:  1°37′N, 7°24′E Pagué, Príncipe São Tomé ja Príncipe
Korkeimmat kohdat:  Pico de Príncipe, 948  m 
Pinta-ala:  142 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  8 778 (2020)
Asutuskeskukset:  Santo António
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Príncipe on pienempi ja pohjoisempi São Tomé ja Príncipen kahdesta pääsaaresta. Tuliperäinen saari sijaitsee Guineanlahdessa Atlantin valtameressä. Príncipe sijaitsee noin 150 kilometrin päässä suuremmasta São Tomén saaresta koilliseen ja noin 220 kilometrin päässä Manner-Afrikan Päiväntasaajan Guinean rannikolta länteen. Príncipellä on trooppinen ilmasto ja etenkin etelä- ja keskiosaltaan vuoristoista saarta peittää suurelta osin sademetsä. Saaren merkittävin asutuskeskus on koillisrannikolla sijaitseva Santo António. Príncipen pinta-ala on 142 neliökilometriä ja väkiluku oli vuonna 2020 São Tomé ja Príncipen tilastokeskuksen ennusteen mukaan melkein 8 800. Väestö on pääasiassa Kap Verdeltä kaakao- ja kahviplantaaseille tuotujen työläisten jälkeläisiä. Príncipellä on vielä joitain satoja portugaliin pohjautuvan lung’íye-kreolikielen puhujia.
Portugalilaiset löytöretkeilijät löysivät Príncipen tammikuussa 1471. Portugalilaiset asuttivat saaren 1500-luvun alussa, jolloin saari sai myös prinssiä tarkoittavan nimensä kunnianosoituksena Portugalin kruununprinssille Juhanalle. Saarella viljeltiin 1400-luvun lopulta lähtien sokeriruokoa, jota pippurin ja puun ohessa vietiin saarelta 1500-luvun ajan. Príncipen kautta kuljetettiin myös orjia Afrikasta Atlantin yli. Läheisen São Tomén ongelmista johtuen koko São Tomé ja Príncipen siirtomaan pääkaupunki muutettiin vuosiksi 1753–1852 Santo Antónioon. Kahvi ja kaakao tuotiin saarelle viljeltäväksi 1700- ja 1800-luvun taitteen tienoilla. Viljely vaati suuret määrät työvoimaa, jota hankittiin muun muassa Kap Verdeltä. Vielä nykyisinkin kahvi ja kaakao ovat Príncipen tärkeimpiä maataloustuotteita. Príncipestä tuli osa São Tomé ja Príncipen valtiota sen itsenäistyttyä Portugalista vuonna 1975. Saari sai itsehallinnon vuonna 1995, mistä lähtien siellä on ollut vaaleilla valittu alueellinen parlamentti ja paikallishallitus.
Maantiede > Fyysinen maantiede

Príncipen saari sijaitsee päiväntasaajan pohjoispuolella Atlantin valtamereen kuuluvassa Guineanlahdessa ja on toinen São Tomé ja Príncipen kahdesta pääsaaresta. Saari sijaitsee noin 150 kilometrin päässä suuremmasta São Tomén saaresta koilliseen, noin 210 kilometrin päässä Päiväntasaajan Guineaan kuuluvasta Biokon saaresta lounaaseen ja noin 220–225 kilometriä Afrikan mantereella sijaitsevan Päiväntasaajan Guinean rannikolta länteen. Pinta-alaa Príncipellä on 142 neliökilometriä. Saaren korkein kohta on eteläosassa sijaitseva 948 metrin korkeuteen merenpinnasta kohoava Pico de Príncipe. Muita korkeita huippuja ovat niin ikään etelässä sijaitsevat 921-metrinen Pico Mencorne, 839-metrinen Carriote, 680-metrinen Pico Papagaio sekä 537-metrinen Mesa. Vuoristoinen eteläosa on täynnä syviä laaksoja ja epätasaista maastoa terävine kallioineen ja kivineen. Príncipen lounaisosassa on kuitenkin myös yksi suhteellisen tasainen alue. Pohjoisosa on etelää tasaisempaa. Príncipesta noin 22 kilometrin päässä lounaaseen sijaitsevat pienet 20 hehtaarin Tinhosa Granden ja kolmen hehtaarin Tinhosa Pequenan karut kalliosaaret. Pieni Ilhéu Caroçon (myös nimellä Ilhéu Boné de Jocquei) saari sijaitsee Príncipen kaakkoisrannikon edustalla. Saaren pohjoisrannikon edustalla on pieni Ilhéu Bombom -saari.
Maantiede > Kallioperä

Príncipe kuuluu yhdessä tuliperäisten São Tomén, Annobónin ja Biokon saarten kanssa tuliperäiseen ”Kamerunin-linjaan” (engl. Cameroon Volcanic Line), joka jatkuu Afrikan mantereella Kamerunin ja Nigerian alueilla Tšadjärvelle saakka. Príncipe on kilpitulivuori, joka alkaa noin 3 000 metrin syvyydestä merellisestä kuoresta, ja jonka korkein kohta on 948-metrinen Pico de Príncipe. Príncipen ympärillä on kuitenkin myös paljon esimerkiksi São Tométa enemmän mantereista kuorta. Tulivuori ei ole ollut aktiivinen noin 15,7 miljoonaa vuoteen, mikä on pidempään kuin São Tomélla ja muilla Guineanlahden tuliperäisillä saarilla. Príncipe on vulkaanisen aktiivisuuden päättymisen jälkeen kulunut esimerkiksi São Tométa enemmän. Saaren etelärannikolla on tuliperäisen fonoliitin ja tefriitin hallitsemia alueita. Pohjoisosa sen sijaan on enimmäkseen basalttikiveä. Tuliperäisyyden ansiosta saaren maaperä on hedelmällinen.
Maantiede > Ilmasto

Saari sijaitsee trooppisella vyöhykkeellä, jonka ansiosta ilmasto on lämmin ja kostea. Príncipen rannikkoalueilla vuoden keskimääräiset lämpötilat vaihtelevat 22 °C ja 33 °C:n välillä. Korkeammalle mentäessä lämpötilat laskevat. Príncipen keskiosassa oleva vuoristoinen alue toimii esteenä alueella vallitseville lounaistuulille. Saaren etelä- ja lounaisosissa saadaan vuoriston vuoksi rankkoja sateita. Pohjoisosassa sataa paljon eteläisiä osia vähemmän. Príncipe saa São Tométa enemmän vesisateita, joiden määrä vaihtelee suuresti. Suurin osa sateista saadaan maalis- ja huhtikuussa. Saarella on kaksi kuivaa kautta, joista pidempi kestää kesäkuusta syyskuuhun. Tämä kuivakausi tuntuu selvimmin Príncipen pohjois- ja itäosassa. Joinain vuosina lounaisosissa kuivakausi saattaa olla huomaamaton. Toinen kuivakausi alkaa joulukuussa ja kestää helmikuuhun.
Historia > Osana itsenäistä São Tomé ja Príncipeä

Príncipen saaresta tuli osa São Tomé ja Príncipen valtiota sen itsenäistyttyä Portugalista vuonna 1975. Príncipellä puhkesi nälkämellakoita vuonna 1981, kun elintarvikkeita kuljettanut laiva ei ollut käynyt saarella kuukausiin. São Tomé ja Príncipen hallitus nujersi mellakat, mikä lietsoi saarella separatistisia vaatimuksia. Mellakoinnin seurauksena mielivaltaisesti valittuja ihmisiä pidettiin kuukausien ajan vankeudessa. Príncipelle myönnettiin itsehallinto vuonna 1995. Príncipen lounaisosan Baía das Agulhasin lahdelle on tarkoitus perustaa syväsatama ja vapaakauppa-alue (zona franca). Príncipen asukkaat toivovat saavansa osuutensa tämän verovapaan alueen tuotosta. Myös työpaikkoja ja sähköä toivotaan.
Hallinto ja talous

Príncipen saari muodostaa yhden provinssin ja piirikunnan. Saarella on ollut vuodesta 1995 lähtien autonominen asema, minkä ansiosta siellä on myös oma viiden vuoden välein vaaleilla valittava alueellinen parlamentti ja paikallishallitus. Paikallishallituksen ja siten myös koko Príncipen johtoon nimettiin vuonna 2020 Filipe Nascimento. José Cassandra oli toiminut sitä ennen saaren johdossa yli kymmenen vuoden ajan. São Tomé ja Príncipen perustuslaki suojelee Príncipen omaa hallitusta.
Kaakaota ja kahvia on viljelty saarella kauemman kuin São Tomélla. Kaakao on edelleen koko valtion merkittävin maataloustuote, jota viedään ulkomaille. Príncipellä viljely on keskittynyt tasaisempaan pohjoisosaan, sillä siellä sataa vähemmän kuin eteläosissa. Kaakaon ja kahvin lisäksi pohjoisosassa kasvatetaan ananaksia, leipäpuita, banaaneja ja kookospähkinöitä. Suurin osa perheistä harjoittaa kotitarveviljelyä, jonka tuotteita myydään toreilla. Príncipen matkailuelinkeino on hyvin kehittymätöntä, mutta saaren pohjoisosassa Ilhéu Bombom -saaren tuntumassa on lomakeskus. Pohjoisosassa sijaitsee myös Praia das Bananas, joka on yksi koko valtion tunnetuimmista hiekkarannoista. Príncipellä ei ole juurikaan teollisuutta. Kaikki kulutustavarat ja rakennusmateriaalit joudutaan tuomaan saarelle, minkä vuoksi ne ovat kalliimpia kuin São Tomélla. Príncipen Baía das Agulhasin lahdelle on suunniteltu syväsatamaa ja vapaakauppa-aluetta. Saaren pohjoispuolelta on löytynyt öljyä.
Liikenne

Príncipellä on pieni lentoasema, jossa on yksi asfalttipäällysteinen kiitotie. Lentoasemalta on lentoja São Tomén saarelle ja lentoaika saarten välillä on noin 40 minuuttia. Toisinaan Príncipelle on mahdotonta laskeutua saaren yllä leijailevan sumun vuoksi. Useimmilla paikallisilla ei kuitenkaan ole varaa lentolippuihin, joten pääosin paikalliset kulkevat Príncipen ja São Tomén välillä rahtilaivoilla. Matka-aika saarten välillä on noin kymmenen tuntia.
Príncipellä on vain muutamia kilometrejä päällystettyä tietä ja ne johtavat pääkaupungista Santo Antóniosta etelän Santo Cristoon, lännen Porto Realiin sekä lentoasemalle. Saarella oli vuoden 2008 tiedon mukaan kaksi taksia sekä valtion linja-autoja. Linja-autot liikennöivät Santo Antóniosta lentoasemalle, Sundyyn, Abadeen, Santo Cristoon, Porto Realiin, Nova Estrelaan, Paciênciaan, São Joaquimiin ja Picãoon. Lisäksi Príncipellä on mahdollista vuokrata polkupyöriä, moottoripyöriä ja autoja.
Väestö

Príncipen väestö on 90-prosenttisesti Kap Verdeltä tuotujen työläisten jälkeläisiä. Heitä kutsutaan nimellä minuiê. São Tomén asukkaat saattavat toisinaan kutsua príncipeläisiä halventavalla nimityksellä moncós. Saaren väestöllä on samoja ongelmia, tosin korostuneemmin, kuin São Toméllakin asuvilla. Väestöä vaivaavat muun muassa alkoholismi, mielenterveysongelmat ja työttömyys.
Oheisessa taulukossa esitetyt Príncipen väkiluvut pohjautuvat São Tomé ja Príncipen tilastoinstituutin (port. Instituto Nacional de Estatística) tietoihin.
| Vuosi | Väkiluku yhteensä | Miehiä | Naisia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1940 | 3 124 |  |  |
| 1950 | 4 402 |  |  |
| 1960 | 4 544 |  |  |
| 1970 | 4 593 |  |  |
| 1981 | 5 255 | 2 857 | 2 398 |
| 1991 | 5 471 | 2 796 | 2 675 |
| 2001 | 5 966 | 3 087 | 2 879 |
| 2011 | 7 542 | 3 892 | 3 650 |
| 2020 | 8 778 | 4 494 | 4 285 |
Koulutus ja terveydenhuolto

Príncipeläisten koulutusaste on alhaisempi kuin sãotomélaisten, sillä opetus saarella päättyy yhdeksänteen luokkaan. Príncipeläisistä 80 prosenttia aloittaa koulunkäynnin. Heistä yli 25 prosenttia keskeyttää neljänteen luokkaan mennessä. Lisäksi 20 prosenttia jää kokonaan koulutuksen ulkopuolelle. Syitä koulutuksen vähyyteen ovat esimerkiksi oppikirjojen ja koulupuvun kalleus sekä se, että lapset työskentelevät plantaaseilla. Koulupoissaolot ovat ongelma. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kuusi vuotta täyttäneistä príncipeläisistä 5 232 osasi sekä lukea että kirjoittaa, 21 osasi vain lukea ja 693 oli luku- ja kirjoitustaidottomia.
Riski sairastua malariaan on Príncipellä hyvin pieni, joskin vuonna 2006 valmistuneessa taiwanilaistutkimuksessa löydettiin tuhansien tutkittujen joukosta muutamia kymmeniä tapauksia. Huomattavasta vähentymisestä huolimatta malaria on kuitenkin alle viisivuotiaiden lasten suurin kuolinsyy. Pääkaupungissa Santo Antóniossa on sairaala, terveyskeskus ja apteekki.
Kirjallisuutta

Higgs, Catherine: Chocolate Islands: Cocoa, Slavery, and Colonial Africa.  Ohio University Press, 2012.  ISBN 0821444220  Teoksen verkkoversio. (englanniksi)