stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vasil Tole
Aiheesta muualla

Kotisivut (albaniaksi), (englanniksi)
Vasil Kiryjenka

| Vasil Kiryjenka |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. kesäkuuta 1981 (ikä 43)
Kansalaisuus:   Valko-Venäjä
Pyöräilijä
Pituus:  182 cm
Paino:  69 kg
Joukkue:  lopettanut
Laji:  rata ja maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2006 2006 2007–2008 2009–2012  2013–2020:  OTC Doors Rietumu Bank Tinkoff Credit Systems Caisse d'Epargne / Team Movistar Team Sky / Team Ineos
Suurimmat voitot
 Maantieaika-ajon maailmanmestaruus 2015 Pisteajon maailmanmestaruus 2008 Italian ympäriajo, 3 etappia Espanjan ympäriajo, etappi 
 Tiedot päivitetty: 7. helmikuuta 2020 
| Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Miesten pyöräily.Ratapyöräilyn MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Miesten pyöräily.Ratapyöräilyn MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Valko-Venäjä.Miesten pyöräily.Ratapyöräilyn MM-kilpailut  | Maa:   Valko-Venäjä> Miesten pyöräily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Manchester 2008 | pisteajo |  |
|  Pronssia | Bordeaux 2006 | pisteajo |  |
| Maantiepyöräilyn MM-kilpailut  | Maantiepyöräilyn MM-kilpailut  | Maantiepyöräilyn MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Richmond 2015 | aika-ajo |  |
|  Hopeaa | Doha 2016 | aika-ajo |  |
|  Pronssia | Limburg 2012 | aika-ajo |  |
|  Pronssia | Firenze 2013 | joukkueaika-ajo |  |
|  Pronssia | Bergen 2017 | joukkueaika-ajo |  |
| Euroopan kisat  | Euroopan kisat  | Euroopan kisat  |  |
|  Kultaa | Baku 2015 | aika-ajo |  |
|  Kultaa | Minsk 2019 | aika-ajo |  |
Vasil Vasilevitš Kiryjenka (valkoven. Васіль Васілевіч Кірыенка, s. 28. kesäkuuta 1981) on valkovenäläinen rata- ja maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 2006−2020.
Kiryjenka voitti pisteajon maailmanmestaruuden ratapyöräilyn MM-kilpailuissa 2008. Saman vuoden Italian ympäriajossa hän voitti useita nousuja sisältäneen 19. etapin yli neljän ja puolen minuutin erolla Danilo Di Lucaan.
Italian ympäriajossa 2011 hän voitti Sestriereen päättyneen 20. etapin yli neljän ja puolen minuutin erolla José Rujanoon. Maantiepyöräilyn MM-kilpailuissa 2012 hän saavutti aika-ajossa pronssia. Espanjan ympäriajossa 2013 hän voitti Peña Cabargaan päättyneen 18. etapin 28 sekuntia ennen Chris Anker Sørenseniä. Italian ympäriajossa 2015 hän voitti 59,4 kilometrin pituisen aika-ajoetapin 12 sekunnin erolla Luis León Sánchezin. Richmondin MM-kilpailuissa 2015 hän voitti aika-ajon kultaa, kuten myös saman vuoden Bakun Euroopan kisojen aika-ajossa. Dohan MM-kilpailuissa 2016 hän saavutti aika-ajossa hopeaa. Joukkueaika-ajossa hän on saavuttanut MM-pronssia Team Skyn joukkueessa 2013 ja 2017. Hän voitti Euroopan kisojen aika-ajon myös Minskissä 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vasil Kiryjenka Wikimedia Commonsissa
Uusiutuvan energian kansallinen toimintasuunnitelma

Uusiutuvan energian kansallinen toimintasuunnitelma on kaikkien EU:n jäsenmaiden laatima suunnitelma vuonna 2010. Siinä kuvataan toimenpiteet, joilla uusiutuvan energian tavoitteet vuonna 2020 on tarkoitus saavuttaa. Suunnitelmissa uusiutuvan energian tavoitteet on määritelty sektoreittain.
EU:n ilmasto- ja energiapolitiikasta annettiin merkittävä lainsäädäntöpaketti huhtikuussa 2009. Tämä niin kutsuttu 20-20-20 tavoite tarkoittaa, että vuoteen 2020 mennessä tulisi EU:n energiankulutuksesta 20 prosenttia saada uusiutuvista lähteistä, EU:n kasvihuonekaasupäästöjä tulisi vähentää 20 prosenttia sekä energiatehokkuutta lisätä 20 prosenttia. Suomi sai uusiutuvan energian käytön tavoitteekseen 38 prosenttia vuoteen 2020 mennessä.
Suomen suunnitelma

Uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (2009/28/EY) 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti kunkin jäsenvaltion on vahvistettava kansallinen uusiutuvaa energiaa käsittelevä toimintasuunnitelma. Suunnitelma sisältää vaaditut arviot energian loppukulutuksesta vuosina 2010–2020, uusiutuvaa energiaa koskevista tavoitteista ja kehityspoluista ja uusiutuvaa energiaa koskevista politiikan tukitoimenpiteistä. Siinä arvioidaan myös Suomessa vuonna 2020 kulutettavat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudet liikenteessä, sähköntuotannossa sekä lämmityksessä ja jäähdytyksessä.
Suomen suunnitelman pohjana ovat kansallinen ilmasto- ja energiastrategia ja hallituksen huhtikuiset uusiutuvan energian velvoitepaketin linjaukset eri uusiutuvan energian lähteistä ja tarvittavista taloudellisista ohjauskeinoista.
Suunnitelma on laadittu työ- ja elinkeinoministeriön, ympäristöministeriön sekä maa- ja metsätalousministeriön yhteistyönä. Sitä on tarkoitus täydentää syksyllä muun muassa uusia sähkön tuotantotukia koskevilla tiedoilla. Komissio arvioi aikanaan kansallisia toimintasuunnitelmia ja voi antaa niihin suosituksiaan.
Aiheesta muualla

Direct to Business hanke[vanhentunut linkki]
Energiaklusteri (Arkistoitu – Internet Archive)
Official Commission page on the RES directive (Arkistoitu – Internet Archive)
Official Commission page on renewable energy
National Renewable Energy Action Plans
"Renewable energy: the promotion of electricity from renewable energy sources" - from the official “Summaries of EU legislation” website
Tempate for the National Renewable Energy Action Plans
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council
Renewable Energy Projections as Published in the National Renewable Energy Action Plans of the European Member States
Uusi luokka

| Uusi luokka> The new class |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Milovan Djilas
Genre:  Tietokirjallisuus
Suomennos
Suomentaja:  Kirsti Jaantila ja Simopekka Nortamo
Kustantaja:  K. J. Gummerus Osakeyhtiö Jyväskylä
Julkaistu:  1957
Sivumäärä:  247
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Uusi luokka on jugoslavialaisen Milovan Djilasin kehittämä teoria, jonka mukaan entisissä sosialistissa maissa nousi valtaan uusi hallitseva ja omistava luokka, poliittisten byrokraattien luokka. Djilasin mukaan luokka sai alkunsa kommunistisesta ammattivallankumouksellisten joukosta, joka vallankumouksen jälkeen otti yksityisomaisuuden näennäisesti yhteiskunnan omaisuudeksi, mutta todellista omaisuuden hallinta- ja omistusvaltaa käyttivät kommunistisen puolueen byrokraatit.
Sisältö

Sisällysluettelo
Esipuhe 7
Alkuperä 11
Vallankumouksen luonne 27
Uusi luokka 52
Puoluevaltio 88
Taloudessa vallitseva dogmaattisuus 125
Henkinen sorto 148
Päämäärä ja keinot 175
Kommunismin olemus 194
Kansallinen kommunismi 204
Nykypäivän maailma 223
Lainaus
Uinti kesäolympialaisissa 2020 – miesten 200 metrin rintauinti

Miesten 200 metrin rintauinnissa Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpailtiin 27.–29. heinäkuuta 2021 Tokyo Aquatics Centressä.
Karsintarajan rikkoneet urheilijat

Tapahtumaan saivat osallistua urheilijat, jotka rikkoivat ns. A-rajan eli olympialaisten karsintarajan. Samasta maasta sai osallistua kuitenkin korkeintaan kaksi urheilijaa yhdelle matkalle. Jos 878 uimarin kokonaisraja olympialaisten uintiin ei ollut täyttynyt A-rajan rikkoneista uimareista, oli olympialaisiin mahdollista päästä B-rajan, eli olympialaisten valintarajan, rikkomalla. FINA kutsui nämä urheilijat olympialaisiin.
| Karsintatapa | Määrä | Maa | Urheilijat |
| --- | --- | --- | --- |
| A-raja   2.10.35 | 2 |  Australia | Yli kaksi urheilijaa |
| A-raja   2.10.35 | 2 |  Iso-Britannia | Craig Benson   Ross Murdoch |
| A-raja   2.10.35 | 2 |  Italia | Edoardo Giorgetti   Luca Pizzini |
| A-raja   2.10.35 | 2 |  Japani | Yli kaksi urheilijaa |
| A-raja   2.10.35 | 2 |  Kiina | Qin Haiyang   Zhang Ruixuan |
| A-raja   2.10.35 | 2 |  Saksa | Marco Koch   Maximilian Pilger |
| A-raja   2.10.35 | 2 |  Venäjä | Yli kaksi urheilijaa |
| A-raja   2.10.35 | 2 |  Yhdysvallat | Yli kaksi urheilijaa |
| A-raja   2.10.35 | 1 |  Alankomaat | Arno Kamminga |
| A-raja   2.10.35 | 1 |  Etelä-Korea | Sungjae Cho |
| A-raja   2.10.35 | 1 |  Israel | Anton Mckee |
| A-raja   2.10.35 | 1 |  Kazakstan | Dmitrij Balandin |
| A-raja   2.10.35 | 1 |  Ruotsi | Erik Persson |
| A-raja   2.10.35 | 1 |  Suomi | Matti Mattsson |
| A-raja   2.10.35 | 1 |  Ukraina | Mykyta Koptielov |
B-raja   2.14.26: 
| Yhteensä | 23 |  |  |
Lähde:
Päivitetty: 14. tammikuuta 2020
Aikataulu

Ajat ovat Japanin aikaa (UTC+9).
| Päivä | Aika | Vaihe |
| --- | --- | --- |
| 27. heinäkuuta | 19.00 | Alkuerät |
| 28. heinäkuuta | 10.30 | Välierät |
| 29. heinäkuuta | 10.30 | Loppukilpailu |
Tulokset > Alkuerät

Välieriin eteni eräjaosta riippumatta 16 alkuerien ajoiltaan parasta uimaria.
| Sija | Erä | Rata | Nimi | Maa | Aika | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 4 | 4 | Izaac Stubblety-Cook |  Australia | 2.07,37 | Q |
| 1. | 4 | 5 | Arno Kamminga |  Alankomaat | 2.07,37 | Q |
| 3. | 3 | 2 | Matti Mattsson |  Suomi | 2.08,44 | Q |
| 4. | 5 | 3 | Nicolas Fink |  Yhdysvallat | 2.08,48 | Q |
| 5. | 5 | 4 | Anton Tšupkov |  Venäjän olympiakomitea | 2.08,54 | Q |
| 6. | 5 | 6 | Erik Persson |  Ruotsi | 2.08,76 | Q |
| 7. | 5 | 2 | Dmitrij Balandin |  Kazakstan | 2.08,99 | Q |
| 8. | 4 | 3 | Ryūya Mura |  Japani | 2.09,00 | Q |
| 9. | 4 | 2 | Kirill Prigoda |  Venäjän olympiakomitea | 2.09,21 | Q |
| 10. | 5 | 5 | Matthew Wilson |  Australia | 2.09,29 | Q |
| 11. | 3 | 4 | Shōma Satō |  Japani | 2.09,43 | Q |
| 12. | 3 | 8 | Antoine Viquerat |  Ranska | 2.09,54 | Q |
| 13. | 5 | 1 | Andrius Šidlauskas |  Liettua | 2.09,56 | Q |
| 14. | 4 | 8 | Ljubomir Epitropov |  Bulgaria | 2.09,68 | Q |
| 15. | 3 | 5 | James Wilby |  Iso-Britannia | 2.09,70 | Q |
| 16. | 3 | 6 | Ross Murdoch |  Iso-Britannia | 2.09,95 | Q |
| 17. | 4 | 6 | Andrew Wilson |  Yhdysvallat | 2.09,97 |  |
| 18. | 2 | 3 | Denis Petrašov |  Kirgisia | 2.10,07 |  |
| 19. | 3 | 7 | Cho Seong-jae |  Etelä-Korea | 2.10,17 |  |
| 20. | 3 | 3 | Marco Koch |  Saksa | 2.10,18 |  |
| 21. | 4 | 7 | Caspar Corbeau |  Alankomaat | 2.10,21 |  |
| 22. | 4 | 1 | Berkay Öğretir |  Turkki | 2.10,73 |  |
| 23. | 5 | 8 | Darragh Greene |  Irlanti | 2.11,09 |  |
| 24. | 2 | 4 | Anton McKee |  Islanti | 2.11,64 |  |
| 25. | 2 | 5 | Martin Allikvee |  Viro | 2.12,60 |  |
| 26. | 2 | 2 | Amro Al-Wir |  Jordania | 2.12,61 |  |
| 27. | 2 | 7 | Ron Polonsky |  Israel | 2.12,71 |  |
| 28. | 3 | 1 | Christopher Rothbauer |  Itävalta | 2.13,19 |  |
| 29. | 1 | 2 | Tyler Christianson |  Panama | 2.13,41 |  |
| 30. | 2 | 6 | Jorge Murillo |  Kolumbia | 2.13,46 |  |
| 31. | 2 | 8 | Daniils Bobrovs |  Latvia | 2.14,25 |  |
| 32. | 1 | 6 | Ryan Maskelyne |  Papua-Uusi-Guinea | 2.15,33 |  |
| 33. | 2 | 1 | Adriel Sanes |  Yhdysvaltain Neitsytsaaret | 2.16,87 |  |
| 34. | 1 | 3 | Josué Domínguez |  Dominikaaninen tasavalta | 2.17,34 |  |
| 35. | 1 | 4 | Taichi Vakasama |  Fidži | 2.17,35 |  |
| 36. | 1 | 5 | Izaak Bastian |  Bahama | 2.17,40 |  |
| 37. | 1 | 7 | Julio Horrego |  Honduras | 2.17,51 |  |
| 38. | 1 | 1 | Arnoldo Herrera |  Costa Rica | 2.20,09 |  |
| 39. | 1 | 8 | Abdulaziz Al-Obaidly |  Qatar | 2.23,22 |  |
| 40 | 5 | 7 | Qin Haiyang |  Kiina | 9 DSQ |  |
Tulokset > Välierät

Loppukilpailuun eteni eräjaosta riippumatta kahdeksan välierien ajoiltaan parasta uimaria.
| Sija | Erä | Rata | Nimi | Maa | Aika | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2 | 4 | Izaac Stubblety-Cook |  Australia | 2.07,35 | Q |
| 2. | 2 | 8 | James Wilby |  Iso-Britannia | 2.07,91 | Q |
| 3. | 1 | 4 | Arno Kamminga |  Alankomaat | 2.07,99 | Q |
| 4. | 1 | 5 | Nicolas Fink |  Yhdysvallat | 2.08,00 | Q |
| 5. | 2 | 5 | Matti Mattsson |  Suomi | 2.08,22 | Q NR |
| 6. | 1 | 6 | Ryūya Mura |  Japani | 2.08,27 | Q |
| 7. | 2 | 3 | Anton Tšupkov |  Venäjän olympiakomitea | 2.08,54 | Q |
| 8. | 1 | 3 | Erik Persson |  Ruotsi | 2.08,76 | Q |
| 9. | 2 | 2 | Kirill Prigoda |  Venäjän olympiakomitea | 2.08,88 |  |
| 10. | 2 | 7 | Shōma Satō |  Japani | 2.09,04 |  |
| 11. | 2 | 6 | Dmitrij Balandin |  Kazakstan | 2.09,22 |  |
| 12. | 1 | 7 | Antoine Viquerat |  Ranska | 2.09,97 |  |
| 12. | 1 | 8 | Ross Murdoch |  Iso-Britannia | 2.09,97 |  |
| 14. | 1 | 2 | Matthew Wilson |  Australia | 2.10,10 |  |
| 15. | 1 | 1 | Ljubomir Epitropov |  Bulgaria | 2.10,33 |  |
| 16. | 2 | 1 | Andrius Šidlauskas |  Liettua | 2.10,69 |  |
Tulokset > Loppukilpailu

| Sija | Rata | Nimi | Maa | Aika | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01  | 4 | Izaac Stubblety-Cook |  Australia | 2.06,38 | OR |
| 02  | 3 | Arno Kamminga |  Alankomaat | 2.07,01 |  |
| 03  | 2 | Matti Mattsson |  Suomi | 2.07,13 | NR |
| 4. | 1 | Anton Tšupkov |  Venäjän olympiakomitea | 2.07,24 |  |
| 5. | 6 | Nicolas Fink |  Yhdysvallat | 2.07,93 |  |
| 6. | 5 | James Wilby |  Iso-Britannia | 2.08,19 |  |
| 7. | 7 | Ryūya Mura |  Japani | 2.08,42 |  |
| 8. | 8 | Erik Persson |  Ruotsi | 2.08,88 |  |
Uuskantilaisuus

Uuskantilaisuudella tarkoitetaan 1800-luvulla vaikuttanutta filosofista virtausta, joka pyrki uudistamaan Immanuel Kantin ajattelua. Joskus sillä viitataan myös Arthur Schopenhauerin teoksessaan Maailma tahtona ja mielteenä esittämään kantilaisen filosofian arvosteluun.
Aiheesta muualla

Aateportti: Uuskantilaisuus[vanhentunut linkki]
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Neo-Kantianism
Käännös suomeksi
Valkjärvi (Mäntyharju, Ketunkylä)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°35′30″N, 26°36′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Isoon Salasjärveen 
Järvinumero:  14.853.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,1 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  570 m  
Rantaviiva:  3,717 km  
Pinta-ala:  29,475 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Ripatin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 570 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Salasjoen valuma-alueeseen (14.853) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy.
Vaaljoki (Hinnerjoki)

Vaaljoki on kylä entisen Hinnerjoen kunnan alueella Eurassa. Kylä sijaitsee Hinnerjoen kirkonkylästä etelään yhdystien 2021 varrella. Kylä rajautuu lännessä ja etelässä Laitilaan ja koillisen suunnassa sijaitsee Honkilahden kirkonkylä.
Vatikaanin vankeus

Kirkkovaltio (Papal States) vuonna 1870. Punainen  alue liitettiin Italian kuningaskuntaan 1860, loput (harmaa) vuonna 1870.
Vatikaanin vankeus tarkoittaa paavinistuimen riitaa yhdistyneen Italian valtion kanssa vuosina 1870–1929. Vatikaanin vankeuden aikana paavit sulkeutuivat Vatikaanin huoneistoihinsa eivätkä poistuneet Vatikaanin alueelta. Vatikaanin vankeus alkoi paavi Pius IX:n aikana ja päättyi Pius XI:n solmimiin lateraanisopimuksiin Benito Mussolinin kanssa. Vatikaanin vankeuden aikaisia paaveja kutsutaan paikoin "Vatikaanin vangeiksi".
Paavin ja Italian valtion välinen kiista koski Kirkkovaltion liittämistä yhdistyneeseen Italiaan sotilaallisin toimenpitein. Aluksi Pius IX vaati kaikkia Kirkkovaltion alueita luovutettavaksi takaisin paavin hallintaan, mutta lateraanisopimuksessa Pius XI tyytyi vain Pietarinkirkkoon ja sen lähialueisiin.
Vatikaanivaltion vaakuna

Vatikaanivaltion vaakuna
Vatikaanin vaakuna on Vatikaanin symboli. Siinä on punaisella pohjalla Pyhän Pietarin avaimet. Vaakunassa on myös kolmikerroksinen paavin tiara, Triregnum, jonka kruunut symboloivat paavin olevan kuninkaiden isä, maailman kuvernööri ja Kristuksen sijainen.
Vaakunassa esiintyvät avaimet ja tiara löytyvät myös Vatikaanin lipusta.
Käännös suomeksi
Ust-Janskin ulus

Ust-Janskin ulus tai Ust-Janskin piiri (ven. Усть-Янский улус (район), Ust-Janski ulus (raion),  jak. Усуйаана улууһа, Usujaana uluuha) on kunnallinen itsehallintoalue Janan alajuoksun ympärillä Laptevinmeren rannikolla Sahan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Se rajoittuu idässä Allaihan ja Abyin uluseihin sekä etelässä Moman, lounaassa Verhojanskin ja lännessä Bulunin uluseihin (piireihin). Ust-Janskin piirin pinta-ala on 120 300 km².
Väestö

Vuonna 2002 piirissä oli 10 009 asukasta. Tuolloin väestöstä asui kaupunkikunnissa (taajamissa) 5 948 ja maalaiskunnissa 4 061. Naisia oli 48,1 prosenttia väestöstä. Väestö saa elantonsa kullanlouhinnasta, poronhoidosta, kalastuksesta ja turkiskaupasta.
Asukasluvun kehitys:
31 100 (1995)
10 009 (2002)
8 262 (2010)
Kuntajako

Ust-Janskin ulusin hallinnollinen keskus on Deputatskin taajama. Piiriin kuuluu lisäksi kaksi muuta taajamaa (kaupunkikuntaa) sekä seitsemän maalaiskuntaa, kansallista naslegia.
Deputatski (taajama)
Nižnejansk (taajama)
Ust-Kuiga (taajama)
Jukagirin kansallinen nasleg (jak. Djükeegir) - keskuskylä Jukagir
Kazatšjen kansallinen nasleg (Xahaatšyja) - Kazatšje
Omoloin kansallinen nasleg (Omoloj) - Haiyr
Siljannjahin kansallinen nasleg (Sileenneex) -Saiylyk
Tumatin kansallinen nasleg (Tumat) - Tumat
Ujandin kansallinen nasleg (Ujaandjy) - Ujandi
Ust-Janskin kansallinen nasleg (Usujaana) - Ust-Jansk
Piirin alueella sijaitsi aiemmin myös Vlasovon taajama.
Aiheesta muualla

Piirin kartta
Piirin sivut Sahan tasavallan portaalissa
Sahan piirijako
Kaupunkipiirikunnat: Jakutsk | Žatai
Piirit ja ulusit: Abyi | Aldan | Allaiha |  Amga | Anabarin kansallinen | Bulun | Bytantain evenien kansallinen  | Gornyi | Hangalass | Kobjai | Megino-Kangalass | Lensk | Mirnyi | Moma | Nam | Nerjungri | Nižnekolymsk | Njurba | Oimjakon | Olenjokin kansallinen  | Oljokminsk  | Srednekolymsk  | Suntar | Tatta | Tompo | Tšuraptša | Ust-Aldan | Ust-Jansk | Ust-Maja | Verhnekolymsk  | Verhneviljuisk  | Verhojansk | Viljuisk  | Žiganskin kansallinen
Vaskivesi

Näkymä Vaskivedelle Myllyniemen lavan rannasta.
Vaskivesi on kylä Virtain kaupungissa. Se sijoittuu kaupungin etelärajalle, kantatien 65 varrelle. Kylä rajoittuu vesistöihin, muun muassa kylälle nimensä antaneeseen Vaskiveteen niin hyvin, että keskustan lähes joka kohdasta on alle kilometri jonkin järven rantaan.
Autolla ajaessa huomio kiinnittyy GT-huoltoasemaan ja ns. minimarkettiin tien varrella. Kylässä sijaitsee myös varsinkin kesäisin aktiivinen Myllyniemen tanssilava.
Vaskiveden taajamassa, aivan kantatien vieressä sijaitsee vuoden 1918 kapinan kukistamisen muistomerkki.
Aiheesta muualla

Vaskiveden sivut
Myllyniemen tanssilava
Vaskiveden taistelujen muistomerkki
Virrat
Hauhuu
Herranen
Härkönen
Jäähdyspohja
Killinkoski
Koro
Kotala
Kurjenkylä
Liedenpohja
Ohtola
Vaskivesi
Vaskuu
Äijänneva
Vaisakhi

| Vaisakhi |
| --- | --- |

Tyyppi:  sikhiläinen pyhäpäivä, pohjois-intialainen sadonkorjuujuhla
Vietetään:  Vaisakh-kuun ensimmäisenä päivänä, useimmiten 13.4, toisinaan 14.4
Järjestämistiheys:  vuosittain
Liittyy:  Khalsan perustaminen, sikhiläisyys
Vaisakhi tai Baisakhi on sikhien vuoden tärkein juhla ja pohjois-intialainen sadonkorjuujuhla. Sikhiläiset juhlivat sitä khalsan eli sikhiläisen yhteisön perustamisen kunniaksi. Juhlan syntytarinan mukaan guru Gobind Singh halusi vuonna 1699 löytää rohkeimmat sikhiläisten joukosta. Hän kysyy miekka kädessä sikheiltä kuka on valmis uhraamaan päänsä. Vapaaehtoisen ilmaantuessa, he menivät yhdessä telttaan josta guru palasi verisen miekan kanssa ja toisti kysymyksensä. Lopulta viisi uutta vapaaehtoista seuraa teltalle, jossa heille selviää, että gurun miekan veri oli peräisin vuohista. He palaavat teltalta sinisessä puvussa, turbaanit päässä ja miekat lanteillaan. Guru nimitti heidät khalsan jäseniksi.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirjallisuus

Pyhäranta, Tuija, Raudaskoski, Joona ja Seppälä, Olli: Adventista Ramadaniin: Uskonnolliset juhlat Suomessa.  Kirjapaja, 2016.
Parpola, Asko (toim.): Intian kulttuuri.  Otava, 2005.
Vairocana

Tōdai-jin suuri buddha -patsas, joka esittää Vairocanaa, Narassa Japanissa.
Vairocana (sanskritiksi वैरोचन, Vairocana, kiin.: 毘盧遮那佛; pinyin: Pílúzhēnà Fó) on mahajana- ja vajrayanabuddhalaisuudessa esiintyvä ja tärkeässä asemassa oleva buddha. Nimi vairocana tarkoittaa sananmukaisesti "valaisijaa".
Vairocanalla on monta eri roolia, joista tunnetuimmat ovat joko dharmakāyan (eli todellisen buddhaluonnon) henkilöitymä sekä yksi viidestä suuresta buddhasta.
Kristinuskon tullessa Japaniin, lähestyssaarnaajat kuten Francisco Xavier selittivät Jumalan luonnetta universaalina valaisijana, mikä johti sekaannukseen Jumalan ja Vairocanan välillä. Tämän vuoksi monen japanilaisen uskotaan luulleen lähetyssaarnaajia vain uuden buddhalaisen lahkon edustajiksi ennemmin kuin kokonaan uuden uskonnon lähetyssaarnaajiksi.
Galleria

Zhongyuanin suuri buddha, joka on maailman toiseksi korkein patsas.
Longmenin luolassa sijaitseva Vairocanaa esittävä patsas.
Vairocanan patsas Buddha Tooth Relic Temple and Museum -museossa.
Vav (täsmennyssivu)

Vav voi tarkoittaa seuraavia:
Vav eli wāw, arabialainen kirjain
VaV eli Valtiovarainvaliokunta, yksi eduskunnan valiokunnista
VAV-yhtymä, Vantaan kaupungin täysin omistama yleishyödyllinen asuntoyhtiö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vav”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Valmennuskurssi

Valmennuskurssi on kurssi, jonka tarkoituksena on auttaa ja tukea pääsykokeisiin tai ylioppilaskirjoituksiin lukemisessa ja valmistautumisessa. 
Valmennuskursseilla oppilaalle tarjotaan yleensä valmis opiskelumateriaali, joka esittelee pääsykokeeseen tarvittavan sisällön pedagogisesti jaotellussa muodossa sekä tehtäviä, jotka valmentavat pääsykoetta varten. Tämän lisäksi kurssille kuuluu lähiopetusta sekä mahdollisesti harjoitteita netissä tai muita kokeeseen valmistavia harjoitteita.
Kurssien hinnat vaihtelevat, mutta yleensä ne nousevat tuhansiin euroihin. Joissakin kursseissa on takuu, joka takaa, että osa hinnasta maksetaan takaisin, mikäli osallistuja ei pääse sisään oppilaitokseen. Opetusministeriö on ottanut kielteisen kannan yliopistojen henkilökunnan osallistumiseen valmennuskurssien toimintaan sekä tilojen käyttämiseen valmennuskurssitoimintaan. Opettajat kursseilla ovat usein opiskelijoita[lähde? ], mutta joillakin kursseilla opettajina toimivat myös tohtorit.
Tarjolla on myös ilmaisia pääsykoeoppaita, joiden tarkoitus on vähentää maksullisten ja usein suurissa kaupungeissa järjestettävien valmennuskurssien hakijoita maantieteellisesti ja taloudellisesti epätasa-arvoistavaa vaikutusta. 
Valmennuskursseja järjestävät sekä ainejärjestöjen yritykset että yksityiset tahot.
Valmennuskurssien kritiikkinä voi kyseenalaistaa opiskelijavalinnan rehellisyyden kun vertauksena käyttää työhaastattelua, johon toiset saavat rahallisesti hyötyvältä sisäiseltä taholta ennakkokoulutusta ja toiset eivät.
Aiheesta muualla

Valmennuskurssit pääsykokeisiin Suomen kattavin listaus valmennuskursseista.
Vauxrenard

Kirkko Vauxrenardissa
Vauxrenard on kunta Rhônen departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 275 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Vauxrenardin pinta-ala on 19 neliökilometriä.
Vavtrudner

Odinin ja Vavtrudnerin tietokilpa. Lorenz Frølichin piirros.
Vavtrudner, myös Vavtrudne tai Vaftrudne, (muinaisnorjaksi Vafþrúðnir) on skandinaavisessa mytologiassa viisas jotuni eli jättiläinen. Valepuvussa ja peitenimellä Gagnráðr esiintyvä Odin haastaa Vavtrudnerin tietokilpaan, jossa on tarkoitus saada selville, kumpi heistä on viisaampi. Odin ja Vavtrudner kysyvät toisiltaan maailman alkuperästä, rakenteesta ja lopusta. Odin voittaa viimein, koska Vavtrudner ei pysty sanomaan, mitä Odin kuiskasi poikansa Balderin korvaan ennen kuin tämän ruumis asetettiin roviolle. Tarina kerrotaan Runo-Eddaan kuuluvassa Vafþrúðnismál-runossa.