stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Firn

Firn-lunta paloina.
Firn (firn-lumi) on lumen ja jään välimuoto, jonka tiheys on yleensä yli 0,55 g/cm3. Se on vielä huokoista, mutta uudelleenkiteytynyttä. Firn on säilynyt vähintään yhden sulamiskaudenselvennä muuttumatta suoraan jääksi ja sitä alkaa syntyä lumikerroksen pohjalla, kun lumen syvyys on yli 15 m. Paksu lumikerros luo pohjalle suuren, puristavan paineen. Firn-lumi kehittyy ns. névé-lumesta tihenemällä, ja tihenee itse vähitellen jääksi, kun jäätikön kasautumisalueen pinnasta mennään syvemmälle. Névé-lumi on yli 0,5 g/cm3 tiheyksistä, osittain sulanutta ja uudelleenkiteytynyttä raskasta lunta.
Aiheesta muualla

USGS Glossary of Selected Glacier and Related Terminology
Fundamentals of Physical Geography
Fálanna

| Fálanna Φάλαννα |
| --- | --- |
 Fálanna
 Koordinaatit: 39°43′19″N, 22°23′47″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Thessalia
Alueyksikkö:  Lárisa
Kunta:  Lárisa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  2201020201
Väkiluku (2011):  3 987
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fálanna (kreik. Φάλαννα) eli Faláni (Φαλάνη) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Lárisan kuntaan, Lárisan alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Giánnoulin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lárisan kunnan Giánnoulin kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 3 987 (vuonna 2011).
Fálannan pieni kaupunki sijaitsee keskisessä Thessaliassa noin kymmenen kilometriä Lárisan kaupungista pohjoiseen. Asutuksen nimi oli vuoteen 1916 saakka Tatár(i) (Τατάρ(ι)). Tämän jälkeen se nimettiin uudelleen Fálannaksi seudulla sijainneen antiikin aikaisen Falannan kaupungin mukaan. Nykyisin käytetään usein nimimuotoa Faláni; myös kirjoitusmuotoja Falánni (Φαλάννη) ja Falláni (Φαλλάνη) esiintyy.
Fálanna muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Φαλάννης, Dimotikí Koinótita Falánnis), johon kuuluu varsinaisen Fálannan kaupungin lisäksi kylä Dasochóri. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4 611.
Fábio Rochemback

Fábio Rochemback (s. 10. joulukuuta 1981 Soledade, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa portugalilaista Sportingia. Hänen pelipaikkansa on keskikentällä.
Rochemback on edustanut ammattilaisuransa aikana myös Internacionalia (1998–2001), FC Barcelonaa (2001–2003), Sportingia (2003–2005) ja Middlesbroughia (2005-2008). Sportingissa hän on pelannut vuodesta 2008 lähtien.
Brasilian maajoukkueessa Rochemback on pelannut seitsemän ottelua vuosina 2001–2002.
Brasilian joukkue – Copa América 2001
1 Marcos |
2 Belletti |
3 Cris |
4 Roque Júnior |
5 Costa |
6 Roger |
7 Geovanni |
8 Emerson |
9 Guilherme |
10 Juninho Paulista |
11 Denílson |
12 Dida |
13 Alessandro |
14 Luisão |
15 Juan |
16 Júnior |
17 Juninho Pernambucano |
18 Rochemback |
19 Fernando |
20 Alex |
21 Ewerthon |
22 Jardel |
Valmentaja Scolari
Brasilian joukkue – Maanosaliittojen cup 2001
1 Dida |
2 Zé Maria |
3 Lúcio |
4 Edmílson |
5 Leomar |
6 Gustavo Nery |
7 Leandro |
8 Vampeta |
9 Sonny Anderson |
10 Robert |
11 Carlos Miguel |
12 Carlos Germano |
13 Evanílson |
14 César |
15 Caçapa |
16 Léo |
17 Vágner |
18 Rochemback |
19 Baptista |
20 Ramon |
21 Washington |
22 Alves |
23 Costa |
Valmentaja Leão
Frans de Bruijn Kops

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Frans de Bruijn Kops vuonna 1908. |  Frans de Bruijn Kops vuonna 1908. |  Frans de Bruijn Kops vuonna 1908. |  |
Maa:   Alankomaat
Miesten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lontoo 1908 | joukkuekilpailu |  |
George François ”Frans” de Bruijn Kops (28. lokakuuta 1886 – 22. marraskuuta 1979) oli alankomaalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa pronssia voittaneessa Alankomaiden jalkapallomaajoukkueessa.
Frans de Cort

| Frans de Cort> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1834
Kuollut: 1878 (43–44 vuotta)
Kansalaisuus:  Belgia
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä
Kirjailija
Äidinkieli: flaami
Tuotannon kieli: flaami
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Frans de Cort (1834−1878) oli flaamilainen runoilija. Cortin runollinen mielikuvitus ei ollut korkealentoinen, mutta sen sijaan hänen runoissaan on tunteen syvyyttä ja tunnelmallisuutta. Hän ylistää etupäässä kodin ja avioliiton tuottamaa onnea. Hänen runokokoelmiansa ovat Liederen ('Lauluja', 1857−1859), Zingzang (1866) ja Liederen (1868). Cort käänsi äidinkielelleen ulkomaisia runoilijoita.
Joosef Arimatialainen

Joosef Arimatialainen. Yksityiskohta Pietro Peruginon maalauksesta vuodelta 1495.
Joosef Arimatialainen oli kaikkien Uuden testamentin evankeliumien mukaan varakas juutalainen, joka Jeesuksen kuoltua ristillä tarjosi yllättäen hänelle oman hautapaikkansa ja hautasi hänet. Johanneksen evankeliumin mukaan hautaamiseen osallistui myös Nikodemos.
Markus ja Luukas kertovat Joosef Arimatialaisen olleen juutalaisten korkeimman neuvoston, Sanhedrinin, jäsen. Joosef ei esiinny evankeliumeissa missään muussa yhteydessä, eikä hänen kohtalostaan kerrota mitään.
Apostolien teoissa Paavali kuitenkin antaa ymmärtää Jeesuksen surmanneiden henkilöiden myös huolehtineen hänen hautauksestaan. Tarina Joosef Arimatealaisesta saattaa siten olla syntynyt vasta myöhemmässä vaiheessa vuoden 100 molemmin puolin.[lähde? ]
Luukkaan mukaan Joosef tuli juudealaisesta kaupungista nimeltä Arimatea. Mitkään aikalaislähteet eivät kuitenkaan mainitse sellaisen kaupungin olemassaoloa. On esitetty, että se olisi sama kuin joko ”Ramleh” tai ”Ramathaim-Zophim”, jossa Daavid tuli Samuelin luokse.
Ennustettu Messiaan hautaus

Kristityt katsoivat Joosef Arimatialaisen olleen se ”rikas mies”, jonka hautaan Messias tultaisiin profeetta Jesajan ennustuksen mukaan hautaamaan.[lähde? ] Evankelistojen mukaan Joosef keräsi rohkeutta, meni Pontius Pilatuksen luokse, pyysi ja sai ruumiin ja hautasi sen Nikodemoksen kanssa. Lopuksi haudan eteen vieritettiin suuri kivi.
Kuningas Arthur, Graalin malja ja Joosef Arimatialainen

Kristillisten tarujen mukaan Graalin malja oli kuppi (tai tarjotin), jota Jeesus käytti viimeisellä ehtoollisella viinin tarjoamiseen ja jolla on uskottu olevan taikavoimia: se parantaisi kaikki haavat. Ensimmäisenä maljan yhdisti Joosef Arimatialaiseen 
1100-luvun lopulla Robert de Boronin kertomuksessa Joseph d’Arimathea. Siinä Joosef saa pyhän Graalin maljan hänelle ilmestyneeltä Jeesukselta ja vie seuraajineen sen Britanniaan.
Myöhemmissä taruissa Joosef ottaa ristillä kuolleen Jeesuksen veren talteen maljaan ja perustaa Britanniassa vartijasuvun suojelemaan maljaa ja verta. Tämä legenda yhdistää kristiliset tarut kelttiläisiin myytteihin kattilasta, jolla on ihmevoimia.
Tarun mukaan kuningas Arthurin äiti on Joosefin jälkeläinen ja pyöreän pöydän tarujen lopussa ritarit lähtevät etsimään ja lopulta löytävät Graalin maljan.
Brittitarujen alkuperä

Cornwallista vietiin tinaa Roomaan jo varhain, ja ilmeisesti rikkaat kristityt juutalaiset kauppiaat olivat osallisina hankkeissa, koska jo Tertullianus (155–222) kirjoitti, miten jo (viimeistään) hänen elinaikanaan evankeliumi oli saapunut Britanniaan. On esitetty, että vasta myöhemmin britit yrittivät etsiä apostoliaan Raamatusta. Joosef Arimatialainen oli ainoa rikas kristitty kauppias, jonka myöhemmistä vaiheista ei kerrottu, ja siksi britit keksivät hänen saattaneen olla evankeliumin Britanniaan tuonut henkilö. Yhteys Graalin maljaan keksittiin vasta paljon myöhemmin.
Eräissä legendoissa Joosef oli Jeesuksen äidin Marian eno ja oli jo aikanaan vienyt Jeesuksenkin Britanniaan tinakauppiaana sekä palannut sinne vuonna 63 lähetyssaarnaajana, haudannut Graalin maljan Glastonburyn luokse ja perustanut sinne Glastonburyn luostarin turvaamaan maljaa. Luostarilla on keskeinen sija Arthurin taruissa. Joosefin sauva juurtui maahan ja alkoi kasvaa lehtiä. Tätä aihetta on käsitellyt muun muassa George F. Jowett kirjassaan The Drama of the Lost Disciples.
Jäsys

| Jäsys |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Joensuu 
Koordinaatit:  62°49′30″N, 30°19′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Pielisjoki 
Järvinumero:  04.911.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,6 m  
Rantaviiva:  54,6753 km  
Pinta-ala:  15,3652 km²  
Tilavuus:  0,02445138029 km³  
Keskisyvyys:  1,59135 m  
Suurin syvyys:  10,62 m  
Saaria:  35 
 fiJäsys 
Jäsys  eli myös Jäsys-Retujärvi  on Pohjois-Karjalassa Joensuussa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 9,7 kilometriä pitkä ja 3,6 kilometriä leveä. Se on rakenteeltaan kolmiosainen järviallas. Pääosan siitä kuuluu avoimelle järvenselälle, joka on 5,8 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järven lounaispäässä Suurisaaren taakse pohjoiseen työntyvät lahdet Orilampi ja Alapihanlahti. Järven pohjoispäässä vastarannoilta kurkottavat vastakkain harjumaiset niemet Puuskanniemi ja Vinoniemi. Niiden takaa alkaa Puuskansalmi, jonka pohjoispuolella sijaitsee Retujärvi niminen järvenosa. Retujärvi on Syväsalmen kautta yhteydessä Pielisjokeen, joka on yhtymäkohdan alapuolelta padottu Kaltimon voimalaitoksen padolla.
Sen tilavuus on 25 miljoonaa kuutiometriä eli 0,025 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 10,6 metriä.
Järvessä on laskettu olevan 35 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 35 ha, mikä on noin 2,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi on yli hehtaarin suurisia, 32 yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Suurin saarista on Suurisaari, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen vieressä on Saunasaari ja etelässä Aittosaari. Pohjoisessa sijaitsee vielä 200 metrinen Kovasaari.
Järven rantaviivan pituus on 55 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 8 kilometriä. Rannat ovat pääosin alavaa ja soistuvaa metsämaata. Asutus on harvaa ja teitä vähän. Suuret maantiet kiertävät järven kauempaa johtuen Pielisjoen, Jäsyksen ja Luhtapohjanjoen yhteisen alueen laajuudesta.
Järven poikki kulkee harjujakso, joka alkaa pohjoisessa Pielisen etelärannalla Lamminkankaalla ja kulkee maastossa kapeana harjuna. Se sukeltaa järven pinnan alle Puuskanniemenä ja nousee etelässä pinnalle Vinoniemenä. Niemen toinen pää on nimeltään Venäihenniemi, joka sukeltaa järveen ja kurkistaa Aittosaarena sekä pintakivinä ennen etelärannan Netsinniemenä ja etelämpänä Netsinsärkkänä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Koitajoen valuma-alueella (04.9) Ala-Koitajoen–Jäsysjärven alueessa (04.91), mihin Jäsysjärven lähialue (04.911) kuuluu.
Valuma-alue saa pääosan vedestänsä kahdesta päälähteestä. Pamilon vesivoimalaitos päästää putkestaan Pamilon–Palojärven alueen (04.912) Palojärvestä vedet Luhtapohjanjokeen ja Latvanjoki tuo Latvanjoen valuma-alueen (04.914) vedet Luhtapohjanjokeen. Järvi on yhteydessä Peilisjokeen noin 70 metriä leveän Syväsalmen kautta.
Jäsysjärven lähialueella on 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Lamminselkä (178 ha), joka on syntynyt Jäsykseen laskevan Luhtapohjanjoen laajentumaksi, ja Hangaslampi (12 ha), joka laskee ensin Palojokeen, ja vielä Pirttilampi (11 ha), jonka Pirttipuro laskee aluksi Luhtapohjanjokeen.
First-person view (radio-ohjaus)

FPV tarkoittaa näkökulmaa, jossa kauko-ohjattavan laitteen ohjaaja havannoi tapahtumia laitteen näkökulmasta. Pienoislennokkia tai UAV:tä lennettävä FPV-ohjaaja tarkastelee näkemäänsä ikäänkuin lentäjän näkökulmasta.
FPV (engl. First-person view, First Person View tai engl. First-person vision tai engl. First-person video) tarkoittaa näkökulmaa ja sen tekniikkaa tilanteessa, jossa osallistuja seuraa kauko-ohjattavaa laitetta tai simulaatiota tapahtuman toimijan näkökulmasta. Osallistuja voi olla aktiivinen tekijä (esimerkiksi miehittämättömän ilma-aluksen lennättäjä, kauko-ohjattavan maanpäällisen tai vedenalaisen laitteen tai RC-pienoismallin ohjaaja) tai jaetun videosignaalin tapauksessa tapahtumia seuraava katselija tai opiskelija. Simuloinnissa seurattava tapahtuma voi olla myös ennalta nauhoitettu esimerkiksi kirurgisen leikkauksen  opiskelemista varten (vaikeasti toistettava harjoitteluolosuhde). Mikäli ohjaajalle välitetään stereokuvaa (stereoscopic-FPV) kauko-ohjattavalta laitteelta, arvioidaan hänen vasteensa paranevan esimerkiksi parantuvan etäisyyden havainnoinnin vuoksi.
Esimerkki droonikilpailun FPV-lennättäjän varustuksesta: drooni, kaukosäädin ja FPV-lasit (2018).
Radio-ohjattavan lennokin ohjausta FPV-toimintoa käyttäen. Ohjaajalla on FPV-lasit silmillään; nämä lasit ovat kaapelilla kiinni radiovastaanottimessa. Avustaja seuraa ilma-alusta ja kääntää vastaanottimen antennia hyvän radiokuuluvuuden ylläpitämiseksi.
Droonin FPV-lennättäjä brittiläisessä droonikilpailussa (2018). Uudemmat FPV-lasit ovat yleensä langattomia.
Ehkä tavallisin FPV-laitetoteutus on videokameralla varustetun miehittämättömän ilma-aluksen (UAV) sekä sen ohjaajan silmien eteen kiinnitettävän katselulaitteen (FPV-lasit; engl. FPV goggles) ja kauko-ohjaimen yhdistelmä. Tiedonvälitys videosignaalia lähettävän kauko-ohjattavan laitteen ja vastaanottimen välillä tapahtuu yleensä radioteitse. Muitakin kuin radiotaajuuksia voi olla käytössä joissain tapauksissa; vedenalaisten laitteiden ohjaamisessa voidaan viestiä esimerkiksi akustisesti tai kaapelia pitkin. Usein vastaanottimen saama videosignaali voidaan jakaa katselijoille.
Useassa maissa, esimerkiksi Euroopan unionin alueella on käytössä miehittämättömiä ilma-aluksien (UAV) FPV-lennätystä koskevia säädöksiä. Jos UAV:n ohjaajalla on FPV-lasit silmillään lennätyksen aikana, hänellä tulee olla avustaja, jolla on koko lennätyksen ajan esteetön näkymä kauko-ohjattavaan ilma-alukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta First-person view (radio-ohjaus) Wikimedia Commonsissa
Fukudai-maen metroasema

Metroaseman sisäänkäynti
Fukudai-maen metroasema (jap. 福大前駅, Fukudai-mae eki) on Fukuokan kaupungin Jōnanin suuralueella sijaitseva metroasema. Asema on yhdestoista asema Nanakuma-linjalla Tenjin-Minamin metroaseman päästä lukien. Asema on avattu 3. helmikuuta 2005. Asema on nimensä mukaisesti Fukuokan yliopiston (jap. 福岡大学, Fukuoka daigaku) asema ja sen ympärillä sijaitsevatkin monet yliopiston rakennuksista.
Aiheesta muualla

Fukudai-maen viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (japaniksi)
Fukuokan kaupungin metron Nanakuma-linja
Asemat: Tenjin-Minami | Watanabe dōri | Yakuin | Yakuin ōdōri | Sakurazaka | Ropponmatsu | Befu | Chayama | Kanayama | Nanakuma | Fukudai-mae | Umebayashi | Noke | Kamo | Jirōmaru | Hashimoto
Franz Wüllner

Franz Wüllner
Franz Wüllner (1832–1902) oli saksalainen musiikkipedagogi ja säveltäjä. Hän esiintyi 1852–1854 pianistina Saksassa ja Belgiassa. Hän aloitti 1856 Münchenissä konservatorion pianonsoitonopettajana. Toimittuaan 1858–1864 Aachenissa orkesterinjohtajana hän palasi Müncheniin hovikirkkokuoron johtajaksi. Hän oli vuodesta 1867 kuorolaulunopettaja kuninkaallisessa musiikkikoulussa, jolle hän julkaisi Kuoroharjoitukset (Chorübungen der Münchener Musikschule). Hänestä tuli 1869 Hans von Bülowin jälkeen hovioopperan ja akatemiakonserttien johtaja. Sama aikaan hän toimi konservatorion esittäjäosaston tarkastajana. Hän sai 1870 nimityksen hovikapellimestariksi ja 1875 professoriksi. Hän siirtyi 1877 Dresdeniin hovikapellimestariksi ja konservatorion taiteelliseksi johtajaksi. Hänestä tuli 1884 Kölnin konservatorion ja Gürzenich-orkesterin johtaja. Hän johti usein myös yhteisesityksiä Niederrheinisches Musikfest -musiikkijuhlilla. Hänen sävellystuotantonsa koostuu pääasiassa kuoro- ja kamarimusiikkiteoksista.
Wüllnerin poika oli laulaja Ludwig Wüllner.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Franz Wüllner Wikimedia Commonsissa
John Weckström

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 26. joulukuuta 1980 (ikä 43)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 173 cm
Lempinimi: Taikuri
Junioriseurat
0000–1991: HooGee
1992–1993: MPS
1994: HJK
1995–1996: MPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1997–1999 | FinnPa | 32 | (7) |
| 1997 | → KäPa (laina) | 11 | (7) |
| 1998 | → HPS (laina) | 9 | (3) |
| 2000 | Jokrut | 18 | (7) |
| 2001 | Atlantis | 18 | (0) |
| 2001 | → AC Vantaa (laina) | 3 | (0) |
| 2002 | Allianssi | 21 | (3) |
| 2002 | → AC Vantaa (laina) | 1 | (2) |
| 2003–2004 | Jaro | 45 | (9) |
| 2005–2010 | Honka | 120 | (28) |
| 2005 | → FCK Salamat (laina) | 1 | (0) |
| 2009 | → Pallohonka | 2 | (2) |
| 2011 | Haka | 26 | (2) |
| 2012–2014 | PK-35 | 67 | (18) |
| 2015–2016 | Honka | 16 | (5) |
| 2016–2017 | Futura | 9 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 399 | (95) |
Maajoukkue
| 1996 | Suomi U15 | 10 | (1) |
| 1996 | Suomi U16 | 1 | (0) |
| 1997–1998 | Suomi U18 | 10 | (0) |
| 1999 | Suomi U20 | 1 | (0) |
| 2000 | Suomi U21 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 30. syyskuuta 2015.
John Weckström (s. 26. joulukuuta 1980 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa FC Honkaa. Pelipaikaltaan hän on hyökkäävä keskikenttäpelaaja.
Ura

Weckström on pelannut Veikkausliigaa Finnairin Palloilijoissa vuonna 1998, Atlantiksessa vuonna 2001, AC Allianssissa vuonna 2002, FF Jarossa vuosina 2003–2004 ja Valkeakosken Hakassa 2011. Toistaiseksi uransa parhaimmat kaudet Veikkausliigassa hän pelasi FC Hongassa kausina 2005–2010.
Weckström nousi yhdeksi Tapiolan Urheilupuiston suosituimmista pelaajista FC Hongan nousukauden 2005 jälkeen. Tuolloin hän esitti erittäin hyviä otteita Ykkösessä ja sai lempinimen Taikuri.
Yksityiselämä

Weckströmin isä on entinen jalkapalloilija Juha Weckström ja sisar jalkapalloilija Nina Weckström. Jalkapalloilija Luca Weckström on Nina-sisaren poika. Jalkapalloilijat Amanda ja Daniel Rantanen ovat hänen toisen sisarensa lapsia.
Gaularfjellet

Gaularfjellet
Gaularfjellet on Norjassa Gaularin, Førden ja Balestrandin kuntien rajoilla sijaitseva vuoristoalue.
Kansallinen turistitie Riksvei 13 kulkee vuoriston ohi. Tie on suljettuna talvisin.
Aiheesta muualla

Gaularfjellet (Arkistoitu – Internet Archive)
Juuso Könönen

| Juuso Könönen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1998 (ikä 26) Kuopio, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Juse
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Ilves
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  52
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  KalPa (SML) IPK (Mestis)
Juuso Könönen (s. 11. kesäkuuta 1998 Kuopio) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilveksessä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Seuraura

Könönen on Kalevan Pallon kasvatti. Hän oli kaudella 2013–2014 C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 8+17=25. Kaudella 2016–2017 hän oli KalPan A-nuorten kolmanneksi paras pistemies tehoilla 15+23=38. Könönen oli puolivälieräsarjassa joukkueen paras pistemies kolmen muun pelaajan kanssa tehoilla 2+2=4.
Toukokuussa 2017 Könönen teki KalPan kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän teki SM-liigadebyyttinsä 8. joulukuuta 2017 SaiPaa vastaan, kun KalPa kärsi lukuisista loukkaantumisista. Könönen merkittiin nelosketjun vasempaan laitaan, kun taas oikeaan laitaan merkittiin toinen liigadebytantti, Mikko Juusola. Ketjun keskushyökkääjänä kiersi kolmen ylemmän ketjun sentterit vuorollaan. Könönen sai ottelussa jääaikaa 4.30 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki seuraavassa ottelussaan 13. joulukuuta 2017 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Könösen osuma jäi KalPan 2–3-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi. Könönen pelasi SM-liigassa kauden 2017–2018 aikana kolme runkosarjaottelua. Hän pelasi kautensa suurimmaksi osaksi KalPan A-nuorissa, jossa Könönen voitti kauden päätteeksi Suomen-mestaruuden. Helmikuussa 2018 hän teki seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Könönen pelasi alkukauden 2018–2019 suurimmaksi osaksi KalPan SM-liigajoukkueessa, jossa hän teki varsinaisella tulokaskaudellaan 40 runkosarjaottelussa yhden syöttöpisteen. Könönen voitti kauden aikana myös Spengler Cupin. Hän pelasi myös 14 ottelua lainalla seuran yhteistyöjoukkueessa, Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa. Kaudella 2019–2020 Könönen vakiinnutti paikkansa SM-liigassa, jossa hän teki 55 runkosarjaottelussa tehot 7+9=16. Marraskuussa 2019 Könönen teki KalPan kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2020–2021 Könönen jakoi 13 osumallaan KalPan sisäisen maalipörssin kolmannen sijan Aapeli Räsäsen kanssa. Hän nousi kauden mittaan joukkueen ykkösketjuun Balázs Sebőkin ja Kai Kantolan viereen ja Könönen teki maaleistaan 12 tammikuun puolivälin jälkeen. Hänen kautensa päättyi kuitenkin 22. huhtikuuta 2021 pelattuun kolmanteen puolivälieräotteluun, kun Könönen löi Tapparan Charles Bertrandia poikittaisella mailalla pään alueelle jälkitilanteessa. Hänelle tuomittiin 5+20-minuutin ottelurangaistus pään tai niskan alueelle kohdistuneesta taklauksesta ja Könönen asetettiin kolmen ottelun mittaiseen pelikieltoon, joista kaksi jälkimmäistä hän kärsi seuraavalla kaudella.
Marraskuussa 2021 Könönen teki KalPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2022–2023 hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 10+18=28. Könönen oli myös Lasse Lappalaisen ohella joukkueensa ainoa kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja.
Kaudeksi 2023–2024 Könönen siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Tampereen Ilvekseen. Huhtikuussa 2024 seura tiedotti käyttäneensä hänen sopimuksessaan olleen option ja teki Könösen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Könönen on pelannut Suomen A-maajoukkueessa kaksi ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Nordic Cupissa 13. huhtikuuta 2022 Odensessa Tanskaa vastaan. Könönen merkittiin Suomen nelosketjun oikeaan laitaan Ville Petmanin sekä toisen debytantin, Valtteri Ojantakasen viereen.
Könönen on pelannut myös neljä nuorten ja neljä poikien maaottelua. Hän on kuulunut Suomen alle 16-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon.
Franz Waxman

| Franz Waxman> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Franz Wachsmann
Syntynyt: 24. joulukuuta 1906 Königshütte, Saksa (nyk. Chorzów, Puola)
Kuollut: 24. helmikuuta 1967 (60 vuotta)
Ammatti:  elokuvasäveltäjä
Muusikko
Soittimet:  piano 
Palkinnot
 Parhaan musiikin Oscar-palkinto 1950, 1951 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Franz Waxman (synt. Franz Wachsmann; 24. joulukuuta 1906 Königshütte, Saksa (nyk. Chorzów, Puola) – 24. helmikuuta 1967) oli saksanjuutalainen elokuvasäveltäjä. Hän aloitti elokuvasäveltämisen kotimaassaan Saksassa, mutta muutti Pariisiin tultuaan antisemitistisen katujengin pahoinpitelemäksi Berliinissä 1934. Pariisista hän muutti myöhemmin Yhdysvaltoihin.
Waxman oli Oscar-ehdokkaana kaksitoista kertaa. Palkinnon hän sai vuonna 1950 elokuvasta Auringonlaskun katu ja seuraavana vuonna elokuvasta Paikka auringossa. Waxmanin muihin elokuviin kuuluvat muun muassa Alfred Hitchcockin ohjaamat Rebekka (1940), Vaarallisia valheita (1941) ja Takaikkuna (1954).
Aiheesta muualla

Franz Waxman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Franz Waxman Elonetissä.