stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juice Leskinen
Taiteilijakuva > Sanoittaja > Teemat

Leskisen mielestä oli olemassa vain neljä aihetta, joista sanoituksia ylipäätään on mielekästä tehdä: ihminen, ihminen ja toinen ihminen, ihminen ja yhteiskunta sekä ihminen ja uskonto.
Leskisen sanoituksia tutkinut Lasse Halme on todennut, että niiden ihmiskuva on varsin ristiriitainen: niissä korostuu toisaalta vapaus ja elinvoimaisuus, toisaalta syvä ahdistus ja irrallisuus. Edellistä näkemystä edustaa esimerkiksi ”Ei elämästä selviä hengissä”, jälkimmäistä ”Myrkytyksen oireet”. Hyvin monien laulujen aiheena on rakkaus, seksuaalisuus ja parisuhde. Ne voivat näyttäytyä positiivisina, elämää kannattelevina voimina (esimerkiksi ”Kaksoiselämää”), mutta toisaalta niihin liittyy myös ristiriitoja, ongelmia ja ahdistusta (”Yhdessä itkien”). ”Syksyn sävelessä” on voimakas myönteisen rakkauden ja surullisen menetyksen välinen jännite. Yhteiskuntaan ja sen vallanpitäjiin Leskinen suhtautuu johdonmukaisen kielteisesti, esimerkiksi kappaleissa ”Ajan henki” ja ”Ollaan ihmisiksi”.
Uskonto on Leskisen tuotannossa usein esiintyvä aihe. Hän ei suhtaudu uskontoon kielteisesti, mutta arvostelee kirkkolaitosta ja kyynikoita, jotka käyttävät hyväkseen toisten uskonnollisia tunteita. Jeesus on sanoituksissa usein selkeästi myönteinen hahmo, johon yhdistyy kapinallisuus, itsenäisyys ja vapaus, kuten kappaleessa ”Twistin ylivoimaa”. Leskinen on itse kertonut uskovansa ”isompiin voimiin” ja pitävänsä uskontoa tärkeänä osana elämää, vaikka hän suhtautuikin Raamattuun lähinnä kaunokirjallisena teoksena.
Leskisen sanoituksille on ominaista myös omaelämäkerrallisuus: hänen elämänvaiheensa ja varsinkin naissuhteensa kuuluvat selvästi hänen kappaleissaan. Esimerkiksi ”Anni Domini” kertoo Leskisen silloisesta naisystävästä Annista ja ”Hieno nainen” hänen viimeisestä vaimostaan Sarista. Suhdettaan julkisuuteen Leskinen käsittelee muun muassa kappaleissa ”Hittejä ja idoleita” ja ”Skitsofrenia”.
Taiteilijakuva > Runoilija ja prosaisti

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Laulujen tekijänä ja omaäänisenä esittäjänä Juice Leskinen on ansaitusti nostettu kansakunnan kaapin päälle, mutta hänen runokokoelmansa ovat olleet hankalammin kehuttavissa. Aina hän kuitenkin oli paitsi hyvin itsetietoinen myös kulttuuritietoinen runoilija, tradition kantaja. | ” |
– Hannu Kankaanpää
Leskisen runoutta on nimitetty sillisalaatiksi tai runsaudensarveksi, jossa keskeisiä elementtejä ovat muun muassa nonsense, sanaleikit ja murrekokeilut. Osa runoista on hyvin itsekeskeistä, mutta mukana on myös laajempaa, yhteiskunnallista ja historiallista kronikointia. Vaikka Leskisen runoja on pidetty itsekeskeisinä, ne eivät ole kuitenkaan itsekkäitä vaan poikkeuksellisen omakohtaisia, omaelämäkerrallisia ja tunnustuksellisia. Hänen viimeisen kokoelmansa runot ovat paljaita ja rehellisiä, jopa armottomia häntä itseään kohtaan.
Leskisen kieltä on pidetty selkeänä ja oivaltavana. Hän pyrki puhuttelemaan suoraan kaikenikäistä yleisöä eikä niinkään välittänyt siitä, miten esimerkiksi runoutta on yleensä kirjoitettu. Seppo Roth arvioi vuonna 1992 Leskisen kielenkäyttöä: ”Juice Leskinen kääntelee nykysuomea kuin savenvalaja. Hän tekee siitä tarvekaluja, koristeita, mitä vain.” Sanaleikkien avulla hän testasi myös kielen rajoja ja mahdollisuuksia. Kaksois- ja jopa kolmoismerkitykset ovat tyypillisiä sekä Leskisen runoissa että lauluteksteissä. Kirjoittajan lukeneisuus näkyy myös hänen runoistaan, jotka ovat täynnä viitteitä kaunokirjallisuuteen, Raamattuun ja populaarimusiikkiin.
Leskinen luki paljon, etenkin kotimaista kaunokirjallisuutta. Suosikkikirjailijoikseen ja hengenheimolaisikseen hän mainitsi muun muassa Eino Leinon, Lauri Viidan, Erno Paasilinnan ja Veikko Huovisen. Erityisesti Leskinen arvosti  Kalle Päätaloa ja tunsi hänen tuotantonsa hyvin. Nuoremmasta polvesta hän on eräässä haastattelussa kertonut kunnioittavansa A. W. Yrjänää. Soundi-lehden päätoimittaja Timo Kanerva on sanonut muistokirjoituksessa, että Leskisen tuotannossa ”Bob Dylan, Jack Kerouac, The Beatles ja Led Zeppelin löivät kättä Lauri Viidan, Eino Leinon, Mika Waltarin, Repe Helismaan ja Junnu Vainion kanssa”.
Runoilija Hannu Kankaanpää on verrannut Leskistä Lauri Viitaan ja todennut, että kumpikin puolustaa pientä ihmistä esivaltaa vastaan satiirin ja huumorin keinoin. Kankaanpää arvostaa Leskistä ennen kaikkea keskeislyriikan ja balladien tekijänä, vaikka arvostelee monia hänen runojaan myös yksioikoisiksi ja ilmaisultaan kapeiksi. Kustannustoimittajansa Anna-Kristiina Kervisen mukaan Leskinen oli runoilijana ennen kaikkea riimittelijä, eikä ollut kiinnostunut kokonaisen kokoelman hahmottelusta tai suurista teemoista.
Keskeinen tuotanto ja menestys > Äänilevyt

Juice Leskinen teki uransa aikana eri yhtyeiden ja esiintyjien kanssa yhteensä 28 albumia. Niistä viimeinen oli vuonna 2002 nauhoitettu JuiceRemuDave – Live!, joka julkaistiin vuonna 2008. Leskisen kaikki singlet ja eri kokoelmilla tai muiden artistien levyillä julkaistut kappaleet on julkaistu kuuden CD-levyn kokoelmana Syksyn sävel – Kaikki singlet 1974–2004, jossa on yhteensä 134 kappaletta. Suomen äänitearkistoon on luetteloitu 347 hänen esittämäänsä, 365 säveltämäänsä ja 554 hänen sanoittamaansa kappaletta.
Juice Leskisen levyjä oli myyty vuoteen 2006 mennessä yhteensä yli puoli miljoonaa kappaletta. Leskisen myydyimmät albumit ovat Yölento (1986), Sinä (1990), Taivaan kappaleita (1991) ja kokoelma-albumi Kautta aikain (1997). Singlelistan ykkösenä on ollut viisi Leskisen kappaletta: ”Marilyn” elokuusta lokakuuhun 1974, ”Jyrki boy” marraskuusta 1974 helmikuuhun 1975, ”Se oli jautaa” kesäkuussa 1975, ”Kaksoiselämää” huhtikuussa 1986 ja ”Pienestä pitäen” 24. kesäkuuta – 7. heinäkuuta 1991. Vuonna 1995 pidetyssä Radiomafian top 500 -äänestyksessä listalle sijoittui kolme Leskisen kappaletta: ”Syksyn sävel”, ”Viidestoista yö” ja ”Musta aurinko nousee”. Helsingin Sanomien vuonna 2007 järjestämässä ”Rakkaimmat rockit” -äänestyksessä lukijat ehdottivat ensimmäisellä kierroksella yhteensä nelisensataa laulua, joista 24 oli Juice Leskisen esittämiä, enemmän kuin yhdelläkään toisella artistilla. Lopullisessa äänestyksessä ”Viidestoista yö” oli neljäs.
Leskinen teki lauluja myös muille artisteille. Leskisen säveltämiä ja sanoittamia ovat esimerkiksi ”Rakkauden haudalla” (Sakari Kuosmanen ja Jonna Tervomaa), ”Ringo ja Aku” (Aku Syrjä) ja hyväntekeväisyyssingle ”Maksamme velkaa” (Apua! Orkesteri). Hänen sanoituksiaan ovat muun muassa Yö-yhtyeelle tehdyt ”Ihmisen poika” ja ”Tia-Maria” sekä Kojon euroviisuedustuskappale ”Nuku pommiin”. Leskisen kääntämiä kappaleita ovat esimerkiksi Kirkan esittämä ”Soitin vain kun taas sua kaipaan” (Stevie Wonderin ”I Just Called to Say I Love You”) ja Pate Mustajärven ”Synnyimme lähtemään” (Bruce Springsteenin ”Born to Run”). Hän on myös kääntänyt useita Míkis Theodorákisin säveltämiä runoja, joita Arja Saijonmaa on esittänyt suomeksi, kuten Federico García Lorcan ”Santiago”.
Keskeinen tuotanto ja menestys > Kirjallinen tuotanto

Juice Leskisen kirjallinen tuotanto käsittää runoja, lastenkirjallisuutta, henkilöhistoriaa, suomennoksia ja lukemattomia kirjoituksia eri lehdissä ja antologioissa. Yhteensä hän julkaisi 12 runokokoelmaa, neljä lastenkirjaa ja neljä muuta teosta. Vuonna 1989 ilmestynyt kokoelma Iltaisin, kun veneet tulevat kotiin oli eräänlainen vedenjakaja, josta alkaen Leskisen tuotannon painopiste siirtyi musiikista lyriikkaan.
Leskisen ensimmäinen runokokoelma Sonetteja laumalle (1975) ihastutti Leskisen musiikin ihailijoita, mutta kirjallisuuskriitikot suhtautuivat nuivasti sekä siihen että seuraaviin teoksiin. Lastenkirja Räkä ja Roiskis (1992) oli ensimmäinen Leskisen kirja, joka sai runsaasti kiitosta, ja Äeti (1994) oli ensimmäinen kriitikoitakin miellyttänyt runoteos. Myös postuumisti julkaistu Kosket (2007) sai hyvän vastaanoton. Runouteen verrattuna proosateokset Kuka murhasi rock’n’roll tähden (1978) ja Päivää (1984) ovat jääneet melko tuntemattomiksi, eikä niitä ole pidetty yhtä tasokkaina.
Leskinen teki myös suomennoksia, kuten satiirisen Beatles-historiikin Paperback Writer: Beatlesien elämä ja toiminta (1982), runomuotoisen Disney-sarjakuvaklassikon Hassunkuriset sinfoniat – Silly Symphonies (1996) ja Stephen Sondheimin musikaalit Sweeney Todd (1997), jonka ensi-ilta Suomessa oli Suomen Kansallisoopperassa syyskuussa 1997, ja A Little Night Music (1997?). Leskinen kirjoitti nuorisonäytelmän Valto ja Veikko Lavin elämästä kertovan näytelmän Isänmaan toivo. Vuonna 2003 hän sai valmiiksi libreton Kalle Päätalon kirjaan Juoksuhautojen jälkeen perustuvaan ja Vesa Haapaniemen säveltämään samannimiseen oopperaan. Ooppera sai ensi-illan konserttimuodossa marraskuussa 2019. Leskinen kirjoitti myös kirja-arvosteluja ja pakinoita muun muassa Savon Sanomiin, Hymyyn ja Aamulehden kaupunkilehti Moroon.
Palkinnot ja tunnustukset

Juice Leskiselle myönnettiin Erikois-Emma ensimmäisessä Emma-gaalassa vuonna 1983, ja ”Kaksoiselämää” sai Vuoden iskelmä -Emman 1986. Tampereen kaupungin säveltaidepalkinnon hän sai vuonna 1985 ja Valtion säveltaidepalkinnon 1989. Vuonna 1991 Leskiselle myönnettiin ensimmäinen Juha Vainion sanoittajapalkinto, ja Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon hän sai 1992. Vuonna 1994 Suomen runoilijaliitto valitsi hänet Vuoden runoilijaksi (Poeta Finlandiae). Lisäksi hänelle myönnettiin valtion puolikas taiteilijaeläke vuonna 2006. Leskinen arvosti Juha Vainio -palkintoa paljon ja piti sitä rakkaimpana palkintonaan. Saamaansa puolikasta taiteilijaeläkettä hän kommentoi sanomalla olevansa siten ”puoliksi ansioitunut”.
Leskisen synnyinkaupungissa Juankoskella on hänen kunniakseen 1980-luvulla nimetty Juicen tori, jonne pystytettiin vuonna 1995 virolaisen kuvanveistäjän Villu Jaanisoon suunnittelema näköispatsas.
Kirjallisuutta

Heikkinen, Antti: Risainen elämä. Juice Leskinen 1950–2006.  Helsinki:  Siltala, 2014.  ISBN 978-952-234-189-1
Kero, Esa Metso, Juha (valokuvat): Pieni kirja Juhani Leskisestä.  Helsinki:  Multikustannus, 2007.  ISBN 978-952-468-143-8
Ulosotto

Ulosotto on ulosottoviranomaisen suorittama laiminlyödyn velvoitteen pakkotäytäntöönpano.
Ulosotto Suomessa

Ulosotto tarkoittaa joko ulosmittausta eli rahamääräisen velvoitteen täytäntöönpanoa, irtaimen esineen tai kiinteistön luovutustuomion pakkotäytäntöönpanoa, hallinnan palauttamista esimerkiksi häädön yhteydessä taikka teetto-, kielto- ja sietämistuomioiden täytäntöönpano. Myös lapsen huoltoon tai tapaamisoikeuteen liittyvän päätöksen toteuttaminen on yksi ulosoton muoto.
Suomessa tehdään vuosittain noin 2–3 miljoonaa yksityishenkilöä, yritystä, tai julkisyhteisöä koskevaa ulosottohakemusta, joilla yritetään periä yhteensä miljardien eurojen arvosta saatavia. Ulosottoviranomaisena toimii Suomessa valtakunnallinen Ulosottolaitos, jonka alueellisia täytäntöönpanoyksiköitä johtaa kihlakunnanvouti. Ulosoton velalliset ovat pääsääntöisesti luonnollisia henkilöitä, joista palkansaajat muodostavat suurimman osan.
Ellei velallisella ole rahaa, voidaan häneltä ulosmitata muuta omaisuutta. Omaisuus myydään joko julkisella pakkohuutokaupalla tai muulla tavalla. Saadut rahat käytetään velkojen maksuun. Velallinen saa maksuhäiriömerkinnän, jos hänen varat ja tulonsa ovat niin pienet, ettei ulosmittausta voida suorittaa. Myös yli 17 kuukauden pituinen ulosotto viimeksi kuluneiden 2 vuoden aikana tai ulosoton välttämiseksi tehty maksusuunnitelma johtaa maksuhäiriömerkintään.
Ulosoton hakija on tyypillisesti institutionaalinen velkoja, useimmiten julkisyhteisö. Velkojat odottavat tavallisesti passiivisena, mihin tulokseen ulosottomiehen toimet johtavat. Yksityisoikeudellisen velvoitteen täytäntöönpano ulosmittauksella edellyttää Suomessa tuomioistuimen tuomiota, mutta julkisoikeudellinen saatava, kuten vero, voidaan ulosmitata ilman maksuvelvollisuuden juridista vahvistamista.
Ulosoton tilastoja

Vuoden 2024 aikana 586 576 ihmisellä oli ulosotossa jossakin vaiheessa vuotta vireillä asioita. Keskimäärin heitä oli vuoden aikana 257 676.
| Velallisen tulodesiili | Velallisten lukumäärä | Ulosottovelkojen kokonaissaldo, euroa | Perinnässä olevien asioiden lukumäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | 456 683 | 5 412 941 992 | 1 787 779 |
| I (vähävaraisin 10 %) | 97 783 | 469 422 234 | 199 824 |
| II | 75 500 | 448 892 340 | 196 218 |
| III | 44 298 | 549 820 064 | 199 718 |
| IV | 40 059 | 493 491 838 | 194 113 |
| V | 39 462 | 557 312 276 | 206 002 |
| VI | 39 069 | 623 924 022 | 211 155 |
| VII | 36 659 | 628 367 931 | 195 800 |
| VIII | 31 591 | 540 769 990 | 162 656 |
| IX | 25 915 | 514 986 854 | 127 746 |
| X (varakkain 10 %) | 21 446 | 520 125 097 | 89 612 |
| Tuntematon | 4 901 | 65 829 346 | 4 935 |
Taulukossa ulosottovelalliset ovat velallisia, joilla on tilastovuoden viimeisenä päivänä vireilläolevia ulosottoasioita tai joiden ulosottoasioiden vireilläolo on päättynyt tilastovuoden aikana.
Ulosoton kulut

Velallinen ei joudu maksamaan palkan ulosmittauksessa muita Ulosottolaitokselle maksettavia ulosottomaksuja kuin kahtena ensimmäisenä vuotena perittävät taulukkomaksut. Muita ulosottomaksuja ovat velallisen maksama myyntimaksu, velkojan maksamat käsittelymaksu ja tilitysmaksu sekä täytäntöönpanomaksu ja valvonnan myöhästymismaksu. Vuonna 2024 ulosottomaksut (90,6 miljoonaa euroa) vastasivat 79:ää prosenttia Ulosottolaitoksen toimintamenoista.
Ulosotossa ei ole varsinaista korkoa, mutta velallinen maksaa ulosotossa lisäksi velkojalle lakisääteistä viivästyskorkoa.
Ulosotossa maksetaan ensin velkojalle kertynyt lakisääteinen viivästyskorko, sen jälkeen pääoma. Kun velka on maksettu kokonaan pois, maksatukseen tulevat perintä- ja oikeudenkäyntimaksujen korot, niiden jälkeen vielä varsinaiset perintä- ja oikeudenkäyntimaksut.
Ulosoton helpotukset

Velalliselle ulosotossa annettavia helpotuksia on kolmenlaisia:
Palkan ulosmittauksen aloittamista voidaan lykätä, jos velallinen on ollut ennen ulosmittausta pitkään työttömänä.
Jos velallisen maksukyky on olennaisesti heikentynyt, ulosottopidätys voidaan määrätä säännönmukaista pienemmäksi, jotta velalliselle itselleen jäisi enemmän varoja käyttöönsä.
Sen jälkeen, kun palkan ulosmittaus on jatkunut yhtäjaksoisesti tai lähes yhtäjaksoisesti vuoden, velalliselle on annettava vapaakuukausia, jos: 1) ulosmittaus on toimitettu tulorajaulosmittauksena; 2) ulosmittaus on toimitettu jättämällä ulosmittaamatta kaksi kolmasosaa palkasta; 3) velallisen välttämättömät asumiskustannukset tai muut elinkustannukset ovat hänelle ulosmittauksen jälkeen jäävään määrään nähden korkeat; tai 4) keskeyttämiseen on erityinen syy. Vapaakuukausia annetaan 1–4 kpl.
Ulosottovelan vanheneminen

Ulosottovelka vanhenee 15 vuodessa ulosottotuomion antamisesta. Poikkeuksena yksityishenkilöltä saadut velat, jotka vanhenevat 25 vuodessa erääntymisestään tai 20 vuodessa ulosottotuomion antamisesta. Julkisoikeudelliset maksut vanhenevat kuitenkin lopullisesti jo viidessä vuodessa maksuunpano- tai maksun määräämisvuotta seuraavan vuoden alusta laskettuna. Velkojen vanheneminen edellyttää kuitenkin sitä että velallinen osaa pyytää itse velan vanhentuneeksi julistamista. Elatusapusaatavien vanhentumisesta on säädetty erikseen.
Ulosoton oikeussuojakeinot

Ulosoton muutoksenhakukeinoja ovat ulosottomiehen itseoikaisu ja ulosottovalitus käräjäoikeuteen sekä täytäntöönpanoriidaksi kutsuttu menettely.
Ulosottoviranomaisen lainvastaisesta menettelystä tai velvollisuuden täyttämättä jättämisestä saa tehdä kantelun Ulosottolaitoksen keskushallinnolle. Kantelun ratkaisee valtakunnanvouti tai hänen määräämänsä johtava hallintovouti. Valtakunnanvoudin tai apulaisvaltakunnanvoudin toimista tehdyn kantelun ratkaisee oikeusministeriö.
Muita valituskanavia ovat ylimmät laillisuusvalvojat, eduskunnan oikeusasiamies ja oikeuskansleri.
Yhtenä oikeusturvan takeena on myös viranomaismenettelyyn kuuluva vahingonkorvausvastuu. Julkisyhteisö on velvollinen korvaamaan julkista valtaa käytettäessä virheen tai laiminlyönnin johdosta aiheutuneen vahingon, jos tehtävän suorittamiselle sen
laatu ja tarkoitus huomioon ottaen kohtuudella asetettavia vaatimuksia ei ole noudatettu.
Toimeentulotuki

Toimeentulotukihakemuksen laskelma tehdään tilille todellisuudessa tulleiden rahojen perusteella, siis ulosoton jälkeen, joten henkilölle saattaa syntyä oikeus toimeentulotukeen ulosoton vuoksi. Jos toimeentulotuen hakija lyhentää vapaaehtoisesti ulosotossa olevaa velkaansa, ulosoton maksu ei vähennä huomioitavan tulon määrää. Ulosottolaitoksen vahvistaman  maksusuunnitelman mukainen maksu rinnastuu kuitenkin palkan ulosmittaukseen, eikä suoritusta voida silloin pitää tosiasiassa vapaaehtoisena. Ulosoton maksusuunnitelmassa on vahvistettu määrä, jonka hakija maksaa itse ulosottoon. Maksu vähennetään hakijan ulosotossa huomioon otettavista tuloista. Jos toimeentulotuen hakija saa pelkästään etuuksia, joita ei voida ulosmitata, esimerkiksi yleistä asumistukea ja lapsilisää, vahvistetun maksusuunnitelman mukaista maksua ei voida vähentää toimeentulotukihakemuksen laskelman tuloista.
Velkajärjestely

Jos velan määrä on suuri suhteessa maksukykyyn ja velat ovat olleet jo pitkään ulosotossa, velallinen voi hakea lakisääteistä  yksityishenkilön velkajärjestelyä.
Velkaneuvonta

Ta­lous- ja vel­ka­neu­von­taa saa val­tion oi­keus­a­pu­toi­mis­tois­ta. Neu­von­ta on mak­su­ton­ta.
Aiheesta muualla

Ulosotto (Arkistoitu – Internet Archive) Oikeusministeriö
Ulosottokaari 15.6.2007/705 (Arkistoitu – Internet Archive) Finlex
Findikaattori - Ulosottovelallisten lukumäärä 2005- Tilastokeskus ja valtioneuvoston kanslia
Rautamies

| Rautamies |
| --- | --- |
 Voittamaton Rautamies Bob Laytonin ja Catherine Bollingerin kuvittamana (huomaa taustalla Rautamiehen erilaisia haarniskatyyppejä).
Luoja(t):  Stan Lee, Larry Lieber, Don Heck & Jack Kirby
Kustantamo:  Marvel Comics
Ensiesiintyminen:  Tales of Suspense #39 (maaliskuu 1963)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Anthony Edward ”Tony” Stark
Status:  aktiivinen (sarjakuvat)  kuollut (MCU)
Pituus:  185 cm (haarniskassa 198 cm)
Paino:  83 kg (haarniskassa 193 kg)
Ryhmäsidokset:  Kostajat, Illuminati
Edelliset ryhmäsidokset:  Länsirannikon Kostajat
Voimat:  Nero, epätavallisen älykäs. Käyttää voimahaarniskaa joka mahdollistaa yli-inhimillisen voiman ja lentonopeuden. Haarniskassa useita teknologisia sovelluksia
Suhteet
Sukulaiset:  Howard Stark (isä, kuollut)   Maria Stark (äiti, kuollut)   Morgan Stark (serkku)
Rautamies (engl. Iron Man) on Marvel-kustantamon sarjakuvien supersankarihahmo, joka on sittemmin esiintynyt myös muun muassa elokuvissa ja television animaatiosarjoissa. Hahmon loivat Stan Lee, Don Heck ja Jack Kirby vuonna 1963.
Rautamiehen salainen henkilöllisyys on liikemies Anthony ”Tony” Stark, joka loi Rautamiehen haarniskan alun perin ylläpitämään elintoimintojaan. Myöhemmin Rautamies on ollut muun muassa Kostajien jäsen. Haarniskansa avulla Rautamies pystyy esimerkiksi tulittamaan repulsoreilla ja lentämään.
Suomessa Rautamies esiintyi ensimmäisen kerran Ihmesarjan numerossa 8 (1967) tarinassa ”Rautamies: Kova onni (osa 1/3)”.
Henkilöhistoria > Henkilötiedot

Nimi: Anthony Edward "Tony" Stark
Toimipaikka: Seattle, Washington
Ammatti: Keksijä, Stark-yhtymän (Stark industries) pääomistaja, supersankari
Siviilisääty: Naimaton
Hiusten väri: Musta
Silmien väri: Sininen (sarjakuvat) ja Ruskea (MCU)
Voimat ja varusteet

Ilman haarniskansa apua Starkilla on tavalliset, päivittäisen harjoittelun tuloksena hankitut lihasvoimat. Starkin suurin voima on hänen älynsä: häntä pidetään yhtenä nerokkaimmista hahmoista Marvel-universumissa.
Rautamiehen haarniskat ovat kestäviä ja joustavia. Vaikka ne saattavat vaikuttaa kömpelöiltä, ne suovat kantajalleen miltei täydellisen liikkumavapauden.
Ensimmäisellä haarniskallaan Rautamies kykeni nostamaan noin tuhat kiloa. Myöhemmin haarniskojen voimataso on kasvanut huomattavasti: nykyisin Rautamies nostaa 75 tonnia, mutta kykenee kasvattamaan nostokapasiteettiaan yli 100 tonnin.
Haarniskat toimivat aurinkoenergialla, mutta niissä on myös akkukäyttöisiä malleja. Useimmat haarniskat kykenevät lisäksi lataamaan energiaa erilaisista sähköisistä lähteistä, kuumuudesta ja kylmyydestä.
Mk 2 -haarniskamalli oli ensimmäinen, jossa oli saappaiden pohjiin sijoitetut suihkumoottorit. Niiden ansiosta Rautamies kykenee lentämään tarkalla ohjautuvuudella ja ääntä nopeammin pitkiäkin matkoja. Lisäksi Rautamies voi suihkumoottoreiden avulla nostaa raskaitakin kuormia: Rautamies on muun muassa nostanut ilmaan ydinvoimalan pääreaktorin.
Rautamiehen pääasiallinen ase ovat hänen repulsorisäteensä, jotka ovat olleet mukana useimmissa Mk 3:a myöhemmissä haarniskamalleissa. Repulsorisäde on ohjautuva neutronisuihku. Haarniskoissa on nähty myös useita muita aseita ja laitteita, kuten tutka, voimakenttiä, tehokkaita palonsammuttajia.
Tarpeen mukaan Stark on rakentanut Rautamiehen varsinaisen haarniskan rinnalle muitakin haarniskoja:
Stealthhaarniska tekee kantajansa näkymättömäksi.
Avaruushaarniskaa käytetään pitkillä avaruusmatkoilla. Aseistus on Mk-luokan haarniskoja järeämpää.
Hydrohaarniska soveltuu veden alla liikkumiseen ja oleiluun. Hydrohaarniska kestää 55120 kPa:in hydrostaattisen paineen. Haarniskan avulla Rautamies voi oleilla meren pohjassa jopa kaksi päivää.
Sotakone rakennettiin vastaamaan mihin tahansa uhkaan. Sotakone on laajimmin aseistettu haarniskamalli: varusteina minigun, olalta laukaistavia ohjuksia, liekinheitin ja useita eri räjähteitä. Ensimmäisen version haarniskasta Stark rakensi itselleen. Toisen version hän lahjoitti James Rhodesille, jolloin hänestä tuli Sotakone-niminen supersankari Rautamiehen rinnalle.
HulkBuster-haarniska ei ole haarniska vaan joukko lisäosia, jotka asennetaan tavallisen haarniskan ulkokuoreen. HulkBuster rakennettiin taisteluun Hulkia vastaan. Haarniskalla kykenee nostamaan yli 175 tonnia (miltei kaksi kertaa Hulkin voimien lähtötaso). Elokuvassa Avengers: Age of Ultron esiintyvä Mk 44 -haarniska perustuu HulkBusteriin.
ThorBuster-haarniska on joukko Mk 5 -haarniskan ulkokuoreen kiinnitettäviä lisäosia. ThorBuster suunniteltiin taisteluun Thoria vastaan. Asgardilaisen uru-metallin ja voimanlähteen ansiosta ThorBuster kykenee kanavoimaan mystisiä energiavirtoja. ThorBusterin avulla Rautamies pysäytti Thorin vasarankin, mihin ei moni ole Marvelin historiassa kyennyt.
Vastustajat

Varakkaana liikemiehenä Starkille on siunaantunut lukuisia vastustajia, jotka taistelevat joko häntä tai hänen alter egoaan Rautamiestä vastaan. Pitkän uransa aikana Rautamies onkin otellut miltei kaikkia Marvel-universumin roistoja vastaan. Alla luettelo pääasiallisesti Rautamieheen liittyvistä vihollisista:
AIM (maailmanherruutta halajava tiedemiesten yhteisö)
Justin Hammer (piinkova liikemies ja Stark-yhtiöiden pitkäaikainen vastustaja)
Elolaser
Fin Fang Foom
Harmaa Kalma
Immortus (aikamatkailija ja Kang Valloittajan tulevaisuuden minä, Immortus on vastuussa Rautamiehen manipuloimisesta Kostajia amerikkalaisessa "The Crossing" -tarinakokonaisuudessa)
Iron Monger
Kontrolloija
Kreivi Nefaria
Mandariini (Rautamiehen arkkivihollinen)
Musta Ruoska
Purppuradynamo (neuvostoliittolainen supersankari)
Titaanimies
Rautamies muissa medioissa > Elokuva > Animaatiot

Rautamiehen ensimmäinen animaatioelokuva oli Ultimate Avengers vuonna 2006, toinen myöhemmin samana vuonna ilmestynyt Ultimate Avengers 2. Vuonna 2007 ilmestyi Rautamiehen ensimmäinen nimikkoelokuva, animaatio The Invincible Iron Man. Kaikissa elokuvissa Rautamiehen ääniroolin esitti Marc Worden.
Vuonna 2008 ilmestyi animaatioelokuva Next Avengers: Heroes of Tomorrow, jossa Tony Stark kuvattiin jo ikääntyneenä sankarina, joka kasvatti Kostajien jälkeläisiä ja samalla suojeli heitä Ultronilta.