stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisen kielitieteen kurssi
Kirjan merkitystä ja teemoja > Diakroninen ja synkroninen näkökulma

Toinen keskeinen jako, jonka merkitys kirjan myötä vakiintui kielitieteelliseen keskusteluun, oli diakronisen ja synkronisen näkökulman välinen erottelu. Usein tämä erottelu on samaistettu erontekoon historiallisen ja kuvailevan tutkimuksen välillä niin, että sanaa diakroninen on toisinaan jopa käytetty historiallisen synonyyminä. Saussurelle asia ei ollut aivan näin yksinkertainen.
Saussure esitti diakronisen ja synkronisen välisen eron nimenomaan näkökulmaerona, siis kahtena erilaisena tapana tarkastella kielenkäyttöä. Erottelua hän havainnollisti yksinkertaisella kuviolla, jossa synkroniaa kuvaavan vaakasuoran janan läpi kulkee 90 asteen kulmassa nuoli, joka puolestaan kuvaa diakroniaa. Vaakasuora, samanaikaisuutta hahmottava akseli kuvaa kielessä tietyllä hetkellä olemassa olevien asioiden keskistä suhdeverkostoa, josta aika on suljettu pois; kun taas pystysuora, eli perättäisyyden akseli kuvaa vaakasuoran akselin yksittäisen yksikön muuttumista suhteessa aikaan. Synkronisesta kielitieteestä puhuttaessa kyse on aina monien merkkien suhteista toisiinsa kielen – eli merkkien järjestelmän – sisällä, kun taas diakronisesta näkökulmasta asioita tarkasteltaessa kyse on aina yhden yksikön suhteesta itseensä – eli identiteetistä – ajan tarjoaman viitekehyksen sisällä. Asioita synkronisesta näkökulmasta tarkasteltaessa, abstrahoidaan kielenkäytön todellisuuden kuvauksesta ajan välttämättä mukanaan tuomat muutokset, jolloin kielenkäyttöä voidaan tarkastella kieltä käyttävän subjektin olennaisesti ahistoriallisesta näkökulmasta. Diakronisesta näkökulmasta asioita tarkasteltaessa taas joudutaan uhraamaan kielen käyttäjän näkökulmalle olennainen kielen järjestelmällisyys – ja sitä myöten myös merkityksellisyys – jotta kielen historiallisen muuttumisen prosessi voidaan tehdä näkyväksi.
1800-luvun kielentutkimusta oli hallinnut luonnontieteistä omaksuttu alkuperän ja kausaalisten muutosten merkitystä korostava käsitys tieteellisestä selittämisestä, jonka seurauksena "tieteellisenä" pidetty kielentutkimus keskittyi hyvin pitkälle juuri kielen historiallisten muutosketjujen rekonstruoimiseen. Saussuren yhtenä tavoitteena koko erottelun esittelemisessä epäilemättä olikin juuri yritys tehdä myös ei-historiallisesta kielentutkimuksesta tieteellisesti kunniallista. Implisiittisesti erottelu oli ollut olemassa viimeistään siitä lähtien, kun kielen historiallista muutosta oli alettu tutkia. Vaikka 1800-luvun kielitiedettä hallinnut historiallis-vertaileva suuntaus saattaakin ensi näkemältä vaikuttaa läpikotaisin diakroniselta, niin esimerkiksi kantakielen käsitteen kautta myös synkronisesti kielentila oli kuin olikin läsnä myös tuon ajan tutkimuksessa. Tämä seikka ei vain ollut tuolloin yhtä ilmeinen kuin myöhemmästä näkökulmasta asioita tarkasteltaessa.
Kirjan merkitystä ja teemoja > Kielen ja kirjoituksen erottaminen

Yleisen kielitieteen kurssin johdanto-osassa omistetaan koko kuudes luku kielen ja kirjoituksen suhteen käsittelylle. Nykyisestä näkökulmasta katsottuna se vaikuttaa hiukan yllättävältä. Erottelu kielen ja kirjoituksen välillä ei kuitenkaan ole niin itsestään selvä, kuin helposti ajatellaan. Vaikka tieteellinen kielentutkimus oli periaatteessa jo 1800-luvun alkupuolelta lähtien – epäilemättä ainakin osittain romantiikan vaikutuksesta – korostanut puhutun kielen merkitystä, esimerkiksi kansanrunouteen kohdistetun kiinnostuksen myötä, ei erottelu puheen ja kirjoituksen välillä ollut mitenkään itsestään selvä. Kiinnostus kielten historian rekonstruointiin pakotti usein turvautumaan kirjallisiin lähteisiin, jolloin oli suuri kiusaus tulkita kirjainten ja äänteiden suhde yksiselitteisenä ja vakaana. Viime kädessä vasta fonetiikan synnyn myötä saatiin selkeät teoreettiset välineet äänteiden identifioimiseksi neutraalilla tavalla ja siten myös keinon erottaa ne yksiselitteisesti kirjaimista.
Saussure ottaa kirjassa asiaan hyvin yksiselitteisen kannan: kirjoitus ja kieli ovat kaksi erillistä merkkien järjestelmää ja kirjoituksen olemassaolon ainoa oikeutus on kielen kuvaaminen Koska esimerkiksi tiede on hyvin pitkälle nojautunut juuri kirjoitettuun kieleen, on kirjoituksen merkitys kulttuurissamme jo hyvin kauan ollut keskeinen. Saussuren mukaan kuitenkin juuri tämä kirjoituksen ja sen kautta kirjoitetun kielen arvovalta puhuttuun kieleen nähden saattaa saada meidät toisinaan unohtamaan, että puhuttu kieli on kuitenkin näistä kahdesta alkuperäinen ja ensisijainen. Tästä unohduksesta johtuva kirjoituksen ylenmääräinen arvostus, sekä kyvyttömyys pitää näitä kahta järjestelmää selvästi erillisinä on puolestaan tuottanut paljon väärinkäsityksiä myös kielentutkijoiden piirissä.
Kirjoituksen Yleisen kielitieteen kurssissa saama suuri huomio vaikutti käytännössä myös siihen, että kielentutkijoiden piirissä kirjoituksen huomio väheni 1900-luvun mittaan entisestäänkin. Kirjoituksen tulkitsemista sekundaarisena puhuttuun kieleen nähden on usein pidetty nimenomaan yhtenä saussurelaisen kieliteorian leimallisena piirteenä. Niinpä esimerkiksi Jacques Derrida hyökkäsikin jyrkästi esimerkiksi Saussurea vastaan teoksessaan De la grammatologie (1967) syyttäen tätä kirjoittamisen marginalisoimisesta.
Telanganan piirikunnat

Telanganan kartta.
Intian eteläosassa sijaitseva Telanganan osavaltio jakautuu 10 piirikuntaan.
| Piirikunta | Pääkaupunki | Asukasluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Adilabad | Adilabad | 2 737 738 |
| Hyderabad | Hyderabad | 4 010 238 |
| Karimnagar | Karimnagar | 3 811 738 |
| Khammam | Khammam | 2 798 214 |
| Mahbubnagar | Mahbubnagar | 4 042 191 |
| Medak | Sangareddi | 3 031 877 |
| Nalgonda | Nalgonda | 3 483 648 |
| Nizamabad | Nizamabad | 2 552 073 |
| Rangareddi | Hyderabad | 5 296 396 |
| Warangal | Warangal | 3 522 644 |
Ylioppilaiden keskuskomitea

Ylioppilaiden keskuskomitea (YKK) oli Suomen itsenäistymiseen liittyneen aktivismin ja jääkäriliikkeen ensimmäinen toimielin, joka muodostui Helsingin yliopiston osakuntiin kuuluvista tai kuuluneista ylioppilaspoliitikoista.
Komitean toiminta oli naamioitu yliopiston vuoden 1914 promootion jälkeiseen toimintaan liittyväksi. Peitetoimintaan liittyen sen kokouksista tehtiin pöytäkirjat kullekin kokoukselle sovitun näennäisen teeman mukaisesti.
Komitean jäsenet

Uusmaalaista osakuntaa (Nylands Nation) edustivat P. H. Norrmén, Ragnar Nummelin ja myöhemmin Walter Horn sekä Bertel Paulig
Eteläsuomalaista osakuntaa ylioppilaat Lauri Malmberg ja Armas Suvirinne
Turkulaista osakuntaa kuraattori Bruno Lesch
Länsisuomalaista osakuntaa ylioppilaat Eemeli Rantanen ja Ilmari Räsänen
Satakuntalaista osakuntaa kuraattori Väinö Tiiri
Hämäläis-Osakuntaa ylioppilas Eino Polón
Eteläpohjalaista osakuntaa kuraattori Kaarlo Koskimies ja ylioppilas Kaarlo J. Kalliala
Vaasalaista osakuntaa kuraattori Artur Eklund
Pohjois-Pohjalaista osakuntaa kuraattori Väinö Kokko sekä ylioppilaat Kai Donner ja Yrjö Ruuth (myöh. Ruutu)
Savolaista osakuntaa ylioppilaat P. J. Hynninen ja Rainer Sopanen
Karjalaista osakuntaa kuraattori Lauri Hannikainen ja ylioppilas J. W. Snellman
Viipurilaista osakuntaa kuraattori Väinö Puhakka.
Toiminta

YKK ei kokoontunut yhdessä, vaan pienemmissä ryhmissä Ostrobotnian kassahuoneessa tai kuraattori Väinö Kokon kotona. YKK:n tavoitteena oli etsiä tukea vanhemmilta poliitikoilta. Siihen aikaan kagaalin jäsenet ottivat varovaisen asenteen nuoriin ylioppilaisaktivisteihin. Varsin pian YKK koettiin liian suureksi operatiiviseksi johtoelimeksi, jonka vuoksi alettiin suunnitella toimivampaa johtoelintä.
Tammi-helmikuussa 1915 muodostettiinkin uusi johtoelin, joka ei enää pohjautunut yliopiston osakuntiin, vaan puolueisiin. Mukana oli kolmen puolueen edustajia:
Ruotsalaisesta kansanpuolueesta: Rolf Pipping, Ragnar Nummelin, Bruno Lesch ja Bertel Appelberg,
Vanhasuomalaisista: P. J. Hynninen, K. J. Kalliala ja Väinö Tiiri,
Nuorsuomalaisista: Kai Donner, Väinö Kokko ja Yrjö Ruutu.
Tämän keskuskomitean tehtäväksi tuli vastata jääkärirekrytoinnin alkuvaiheen eli pfadfindereiden värväyksestä. Keskuskomitean toiminta päättyi syyskuussa 1915 suuren jääkärivärväyksen käynnistyessä, jolloin muodostettiin tätä varten seuraajaorganisaatioksi Aktiivinen komitea.
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2000

Sydneyn olympiastadion
Vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä järjestettiin yleisurheilussa 46 kilpailutapahtumaa, miehille 24 ja naisille 22.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen Olympiakomitean tulostietokanta
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2000 Wikimedia Commonsissa
Yleisurheilu olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 2000 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykykaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Softball | Soutu | Sulkapallo | Taitouinti | Taekwondo | Tennis | Triathlon | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Ylipormestari

Ylipormestari on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi. Se kuuluu arvonimien 2. ryhmään ja siitä on maksettava veroa joko 33 300 euroa tai 8 300 euroa.
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1934. Vuosien 1918–2013 aikana ylipormestarin arvonimi on myönnetty kahdeksalle henkilölle.
Arvonimen saajat

Kaikille Helsingin kaupunginjohtajille Antti Tulenheimosta alkaen on jossakin uran vaiheessa myönnetty tämä arvonimi.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Nro | Päivämäärä | Henkilö | Ammatti tai arvo | Kotipaikka | Lähteet |
|  1.  | 17.8.1934  | Antti Tulenheimo | kaupunginjohtaja, lakitiet. tri | Helsinki  |  |
|  2.  | 29.7.1949  | Eero Rydman | kaupunginjohtaja, lakitiet. lis. | Helsinki |  |
|  3.  | 25.5.1960  | Lauri Aho | kaupunginjohtaja, fil. maist. | Helsinki |  |
|  4.  | 27.9.1968  | Teuvo Aura | kaupunginjohtaja, lakitiet. lis. | Helsinki |  |
|  5.  | 6.6.1980  | Raimo Ilaskivi | kaupunginjohtaja, valtiotiet. tri | Helsinki |  |
|  6.  | 21.11.1991  | Kari Rahkamo | kaupunginjohtaja, dipl.ins. | Helsinki |  |
|  7.  | 30.5.1997  | Eva-Riitta Siitonen  | kaupunginjohtaja, ekonomi | Helsinki |   |
|  8.  | 2.6.2006  | Jussi Pajunen | kaupunginjohtaja, kauppatiet. maist.  | Helsinki |   |
Ylipormestari ei ole pormestari

Helsingin kaupunginjohtaja ei kuitenkaan ole ollut varsinainen pormestari vaan oikeudelliselta asemaltaan kaupunginjohtaja. Helsinki siirtyi pormestarimalliin vuoden 2017 kuntavaalien myötä ja tuolloin valittu uusi valtuusto valitsi Helsingille pormestarin.
Suomessa Helsinkiä ennen vain Tampereella (vuodesta 2006) ja Pirkkalassa (vuodesta 2008) on ollut käytössä pormestarimalli.
Tehdaspiiri (Zaporižžja)

| Tehdaspiiri (Zavodin piiri) Заводський район |
| --- | --- |
 Tehdaspiirin teollisuusaluetta.
Valtio:  Ukraina
Alue:  Zaporižžjan alue
Piiri:  Zaporižžjan piiri
Kaupunki:  Zaporižžja
Perustettu:  1969
Pinta-ala:  56,0 km²
Väkiluku (2015):  50 750
Tehdaspiiri eli Zavodin piiri (ukr. Заводський район, Zavodskyi raion) on yksi Ukrainan Zaporižžjan seitsemästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Zaporižžjan pohjoisosassa, Dneprin vasemmalla rannalla sijaitsevan, vuonna 1969 perustetun kaupunkipiirin pinta-ala on 56,0 neliökilometriä. Piirin väestöarvio on 50 750 (2015), ja aiemmin noin 60 900 (VL 2001).
Zaporižžjan kaupunkipiirit. Tehdaspiiri (Zavodin piiri) on merkitty numerolla 2.
Zavodin piiri perustettiin vuonna 1969 jakamalla silloinen Ordžonikidzevskyin piiri (jonka seuraaja on nykyinen Voznesenkan piiri) kahteen osaan. Uuden kaupunkipiirin nimi juontui sen teollisuusalueen metallitehtaista. Piirissä toimivista teollisuusyrityksistä mainittakoon esimerkiksi Zaporižstal (terästehdas).
Aiheesta muualla

Tehdaspiirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM) (ukrainaksi) (openstreetmap.org)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Заводський район (Запоріжжя)
Käännös suomeksi
Bufoteniini

| Bufoteniini |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  3-[2-(dimetyyliamino)etyyli]-1H-indoli-5-oli
Muut nimet:  N,N-dimetyyliserotoniini 5-hydroksi-N,N-dimetyylitryptamiini
CAS-numero:  487-93-4
PubChem CID:  10257
SMILES:  CN(C)CCC1=CNC2=C1C=C(C=C2)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C12H16N2O
Moolimassa:  204,268 g/mol
Sulamispiste:  146,5 °C
Kiehumispiste:  320 °C
Bufoteniini (5-HO-DMT) on tryptamiini, joka on sukua välittäjäaine serotoniinille. Se on alkaloidi, jota esiintyy useissa kasveissa, mutta alun perin se eristettiin koloradonkonnasta (Bufo alvarius), josta tämä hallusinogeeninen yhdiste on saanut nimensä.
Bufoteniiniä löytyy merkittävästi muun muassa Anadenanthera colubrina ja A. peregrina -puista.
Alexander Shulginin kirjoittaman TiHKAL-kirjan mukaan annostus on 8–16 milligrammaa verenkiertoon injektoituna ja vaikutusten kesto 1–2 tuntia. Shulgin kuvailee kokemukseensa sisältyneen muun muassa rinnan puristuksen tunteen, kasvojen polttelua sekä kirkkaiden väripilkkujen ja valkoisten viivojen näkemistä mustalla taustalla.
Koloradonkonna
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database (HMDB): Bufotenin (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Bufotenin (englanniksi)
PheroBase: Semiochemical - bufotenine (englanniksi)
Erowid-portaali (englanniksi)
TiHKAL-kirja osoitteessa Erowid (englanniksi)
isomerdesign.com (englanniksi)
Liber Herbarum II: Luettelo bufoteniinia sisältävistä kasveista
PubChem: Bufotenin (englanniksi)
DrugBank: Bufotenine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Bufotenine (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Bufotenin (englanniksi)
Tryptamiinit
5-MeO-DIPT
5-MeO-DMT
5-MeO-MIPT
AET
AMT
bufoteniini
DET
DMT
DPT
ibogaiini
johimbiini
LSD
melatoniini
psilosiini
psilosybiini
ritsatriptaani
serotoniini
sumatriptaani
tryptamiini
tryptofaani
Vilhelm Thomsen

Vilhelm Thomsen 1842–1927
Vilhelm Ludvig Peter Thomsen (25. tammikuuta 1842 Kööpenhamina – 13. toukokuuta 1927 Kööpenhamina) oli tanskalainen kielitieteilijä. Hän oli Kööpenhaminan yliopiston vertailevan kielitieteen professori 1887–1912. Hän edisti kielitieteen kehitystä ja kehitti tutkimusmenetelmiä. Hän julkaisi suomalais-ugrilaisia kieliä käsitteleviä julkaisua, ja käsitteli niissä itämerensuomalaisissa kielissä tavattavia hyvin vanhoja germaanis- ja balttilais-peräisiä kieliaineksia, jotka ovat tulleet näihin kieliin jo kantasuomalaisena aikana. Hän esittää myös tärkeitä päätelmiä kantasuomalaisten asuinpaikoista ja sivistystasosta.
Teoksessaan The Relations between Ancient Russia and Scandinavia and the Origin of the Russian State (1877, käännetty monille kielille) hän selvitti ongelman Venäjän valtakunnan perustajien kansallisuudesta. Thomsen analysoi tieteellisesti itämerensuomalaisten kielten balttilaisia lainasanoja ja asetti perustan balttilaisten ja suomalaisten kielten vertailevalle tutkimukselle (teos Beröringer mellem de finske og baltiske [litauisk-lettiske] Sprog vuodelta 1890). Maineikkain on hänen keksintönsä vuodelta 1893 muinaisturkkilaisten kivikirjoitusten selitykseksi. Hän esittää sen teoksessaan Inscriptions de l'Orkhon déchiffrées (1896). Muinaisturkkilaisuuden tutkimukseen kuuluu myös teos Turcica (1916).
Hän toimi Tanskan tiedeseuran esimiehenä vuodesta 1909. Hän kävi Suomessa 1867 ja perehtyi jo silloin suomen kieleen. Thomsen asui kesällä 1867 Keuruulla Ison-Liukon talossa. Hän opiskeli suomen kieltä opettajanaan pääasiassa talon renki Ananias Rajamäki ja valmisti kesän aikana teoksensa Det magyariske sprog og dets stammeslægtskab (Unkarin kieli ja sen sukulaiset), jossa hän kuvasi tieteellisesti unkarin ja suomen sukulaisuutta.
Hänen tyttärensä Kristiane Nicoline Thomsenin puoliso oli E. N. Setälä.
Aiheesta muualla

Hannes Jukonen : Professori Vilhelm Thomsen suomenkieltä oppimassa, Aitta, 01.01.1929, nro 1, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
John C. Booth

John C. Booth (1902 - 1996) oli Jehovan todistajien hallintoelimen jäsen vuodesta 1974 kuolemaansa saakka. Hänet kastettiin raamatuntutkijaksi vuonna 1923, innostuttuaan liikkeestä "Miljoonat, jotka nyt elävät, eivät koskaan kuole" -kirjan luettuaan. Kasteen jälkeen hän alkoi julistaa liikkeen sanomaa ovelta ovelle.
Vuonna 1974 hänet valittiin hallintoelimen jäseneksi, ja hän muutti Jehovan todistajien päämajaan, New Yorkin Brooklyniin. Hän palveli tässä tehtävässä kuolemaansa saakka.
Glas (auto)

Glas 1700 GT
Glas 2600 GT (V8)
Glas oli vuosina 1958–1968 valmistettu saksalainen automerkki. Autotehdas Hans Glas GmbH valmisti vuosina 1955–1969 aluksi Goggomobil-kääpiöautoja. Goggomobilia tehtiin myös pienenä pakettiautona jota sai useampana versiona käyttötarkoituksen mukaan mm. pienellä lavalla varustettuna.
Ensimmäinen Glas-merkkinen auto oli Glas Isar T600 (ja T700), jota valmistettiin 1958–1965. Isar tunnettiin myös nimellä "suuri Goggomobil" ja alkuun sitä myytiinkin Goggomobil Isar -merkkisenä
Seuraava auto oli kulmikas pikkuauto Glas 1004, 1204, 1304, joita valmistettiin 1962–1968. Tätä mallia valmistettiin avomallisena, coupé-mallina (S1004), sedanina ja farmaria muistuttavana CL-mallina.
Glas valmisti myös urheiluautoja Glas 1300 GT ja 1700 GT vuosina 1964–1967. Näiden autojen korit oli suunnitellut italialainen Pietro Frua. GT-mallia valmistettiin myös avoautona.
Keskikokoinen malli oli Glas 1700 (1964–1968) ja isoja V8-moottorilla varustettuja urheilullisia Gran Tourismo -malleja olivat Glas 2600 V8 ja 3000 V8 ("Glaserati"), joita valmistettiin 1966–1968. Glas 1700 sai varsin myönteisen arvion, mutta Tekniikan Maailma -lehti 12/1966 huomautti, että Glas näyttää olevan poikkeuksellisen pieni menestyväksi autotehtaaksi. Pian Glas-autotehtaan pienuus muodostuikin ongelmaksi. Se joutui taloudellisiin vaikeuksiin ja myytiin vuonna 1966 BMW:lle. Vähitellen BMW lopetti kaikkien Glas-autojen tuotannon, viimeisenä 245-kuutioisen Goggomobilin. BMW valmisti vähän aikaa GT- ja V8-malleja. 1700-mallin tuotantolinjan BMW siirsi Etelä-Afrikkaan. Siellä Glas 1700-autoa valmistettiin BMW 1804 SA ja BMW 2004 SA -nimisinä vuoteen 1974 saakka.
Aiheesta muualla

Autowiki
Teketeke

Teketeke (jap. テケテケ) on japanilainen kaupunkitarina naisesta tai koulutytöstä, joka jäi junan alle ja meni  kahtia. Legendan mukaan tyttö vainoaa ihmisiä juna-asemilla yöllä ja surmaa heidät kahtia viikatteella, jota hän raahaa mukanaan. Teke Tekestä on tehty vuonna 2009 kauhuelokuva Teketeke.
Aiheesta muualla

Yokai.com (englanniksi)
The Paranormal Guide (englanniksi)
William H. Conley

William Henry Conley (1840-1897)
William Henry Conley (11. kesäkuuta 1840 – 25. heinäkuuta 1897) oli Vartiotorniseuran ensimmäinen presidentti. Vastoin yleistä luuloa Charles Taze Russell ei toiminut Vartiotorniseuran ensimmäisenä, vaan vasta toisena presidenttinä. William Conley oli mukana nuoren Charles Taze Russellin ympärille syntyneessä viiden "itsenäisen raamatuntutkijan" ryhmässä, samoin hänen vaimonsa Sarah Shaffer. Tämä raamatuntutkijaryhmä halusi tutkia Raamatun opetuksia kriittisesti, ilman perinteisen kristillisen teologian antamia selitysmalleja. Russellin ja Conleyn perheet olivat tutustuneet toisiinsa eräässä adventistien kokouksessa.
Conleyn pariskunta oli jo ennen Russelliin tutustumistaan keskittynyt sekä uskonnolliseen tutkimiseen että hyväntekeväisyyteen. He tukivat esimerkiksi lähistöllä sijaitsevaa orpolastenkotia ja afroamerikkalaisille tarkoitettua koulua.
Kun tämä ensimmäinen raamatuntutkijaryhmä päätti vuonna 1881 perustaa oman yhtiön, Siionin Vartiotorni ja traktaattiseuran (Zion's Watchttower and Tract Society), hallinnoimaan omaisuutta ja julkaisemaan kirjallisuutta, varakas metallialan liikemies (hän oli suuren metallialan yhtiön Ritter & Conleyn osaomistaja) William Conley merkitsi pääosan yhtiön osakkeista. Hän sijoitti yhtiöön 5 000 dollaria, kun taas Charles Taze Russell sijoitti yhtiöön 500 dollaria ja hänen isänsä Joseph Russell 1 000 dollaria. Näiden sijoitusten mukaisesti Conleystä tuli yhtiön ensimmäinen pääjohtaja eli presidentti, Charles Russellista yhtiön varapresidentti ja hänen isästään yhtiön sihteeri ja rahastonhoitaja (Secretary-Treasurer). Seuraavan vuoden aikana Conley lahjoitti noin 40 000 dollaria Russellin kirjoittaman lehtisen "Ruokaa ajatteleville kristityille" (Food for Thinking Christians) levittämiselle.
Conley kuitenkin ilmeisesti pettyi siihen, ettei julkaisuilla siltikään saatu aikaan kovin paljoa. Lisäksi hänen ja Russellin tiet ilmeisesti erosivat joissain oppikysymyksissä. Vuonna 1882 Conley päätti, ettei enää lahjoittaisi rahaa Russellin teosten julkaisua varten. Tämän jälkeen Russell käytännössä syrjäytti hänet Vartiotorniseuran johdossa. Vuonna 1884 Russell järjesti Vartiotorniseuran uudelleen ja nousi seuran presidentiksi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: - | Vartiotorniseuran presidentti 1881–1884 | Seuraaja: Charles Taze Russell |
Strontianiitti

| Strontianiitti |
| --- | --- |

Luokka:  karbonaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  SrCO3
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  valkoinen, vihertävä tai kellertävä
Aiheesta muualla
  Strontianiitti Commonsissa 
Strontianiitti (SrCO3) on strontiumkarbonaattimineraali. Sen on nimetty skotlantilaisen Strontianin kylän mukaan, mistä se löydettiin ensi kertaa. Strontianiitti on väriltään valkoinen, hieman vihertävä tai kellertävä. Se on tärkeä raaka-aine strontiumin valmistuksessa. Sitä louhitaan varsinkin Saksassa ja Yhdysvalloissa.lähde?
Aiheesta muualla

Mindat: Strontianite (englanniksi)
Webmineral: Strontianite Mineral Data (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Strontianite (pdf) (englanniksi)
Seppo Jokela

| Seppo Jokela> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1934 Savonlinna
Kuollut: 24. helmikuuta 2000 (65 vuotta) Lahti
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
Elonet
    
Seppo Tapio Jokela (5. maaliskuuta 1934 Savonlinna  – 24. helmikuuta 2000 Lahti) oli suomalainen näyttelijä.
Ura

Seppo Jokelan vanhemmat olivat kelloseppä Viljo Jokela ja Kaisa Laine. Myös Jokela suoritti kelloseppäkoulun ja toimi kelloseppänä ennen taiteellista uraansa. Jokelan pitkä kausi Lahden kaupunginteatterissa alkoi 1967. Sitä ennen hän oli kiinnitettynä Savonlinnan Teatteriin 1961–1963 ja Vaasan suomalaiseen teatteriin 1963–1967.
Jokelan teatterirooleja olivat esimerkiksi Akseli (Täällä Pohjantähden alla), Biff (Kauppamatkustajan kuolema), Mikko (Anu ja Mikko), Jim (Lasinen eläintarha) ja Antreas Kälppäinen (Loppiaisaatto). Lisäksi hän vieraili Karirannan kesäteatterissa noin 20 kertaa.
Teatteriuransa ohella Jokela näytteli muutamassa suomalaisessa kokoillan elokuvassa, kuten Kuuma kissa? ja Mona ja palavan rakkauden aika.
Jokela oli aviossa kahdesti. Hänen toinen puolisonsa oli näyttelijä Marja-Liisa Nisula. Liitto alkoi 1968 ja päättyi 1987.