Punainen vaara (vuoden 1984 elokuva)
Juoni

Elokuvan alun teksti kertoo sen tapahtumien taustatarinasta. Neuvostoliitossa on saatu heikoin viljasato 55 vuoteen. Puolassa pidetään työ- ja ruokamellakoita, jolloin neuvostojoukot hyökkäävät maahan. Kuuba ja Nicaragua saavuttavat tavoitteensa 500 000 miehen vahvuisista armeijoista, ja El Salvador ja Guatemala valloitetaan. Vihreät saavat parlamentin hallintaansa Länsi-Saksassa ja vaativat ydinaseiden poistamista Euroopan maaperältä. Meksiko vaipuu vallankumouksen pyörteisiin. Nato hajoaa ja Yhdysvallat jää yksin.
Eräänä syyskuisena päivänä pienessä Calumetin kylässä Coloradossa lukion pihalle laskeutuu Neuvostoliiton laskuvarjojoukkoja. Oppilaat ja opettaja menevät ikkunan luo tarkastelemaan, mitä pihalla oikein tapahtuu. Opettaja menee ulos yrittäen keskustella sotilaiden kanssa, mutta tulee ammutuksi. Sotilaat tulittavat koulua. Oppilaat säikähtävät tulitusta ja pakenevat koulusta. Calumetin keskustassa Kuuban ja Neuvostoliiton joukot ottavat kaupungin haltuunsa. Kuubalainen eversti Bella määrää KGB:n joukot hankkimaan paikallisesta urheilu- ja metsästysliikkeestä tiedot kaikista ampuma-aseita ostaneista henkilöistä.
Veljekset Jed ja Matt Eckert pakenevat ystävien kanssa syrjäseudulle vuoristoon. Matkalla vuoristoon he kohtaavat maantiellä neuvostoliittolaisten pysäytyspaikan, jota välttääkseen he ajavat karkuun. He pelastuvat yhdysvaltalaisen Bell UH-1 -helikopterin ansiosta, joka ilmaantuu paikalle tulittaen vihollista. Viikkoja myöhemmin Eckertin veljekset haluavat tietää, missä heidän isänsä on. He saavat tietää, että hänet on lähetetty aidatulle uudelleenkoulutusleirille. Yöllä veljekset menevät paikalle ja löytävät isänsä, joka on aidatun alueen sisällä. Isä kehottaa poikiaan kostamaan hänen kuolemansa.
Nuoret saavat myöhemmin kuulla Masoneilta, että he ovat kaukana rintamalinjan takana miehitetyssä Amerikassa. Robertin isä oli teloitettu, koska hänen kaupastaan puuttui tavaroita. Masonit lähettävät kaksi lastenlastaan, Tonin ja Erican, veljesten matkaan. Nuoret päättävät aloittaa aseellisen vastarinnan miehittäjiä vastaan. He ottavat ryhmälle nimekseen "Wolverines" (suom. Ahmat). Miehittäjät toteuttavat massateloituksia kostoksi nuorten käynnistämälle vastarintaliikkeelle. Jedin, Mattin ja Aardvarkin isä teloitetaan. Darylin isä, kaupunginjohtaja Bates, ryhtyy tekemään yhteistyötä miehittäjien kanssa ja yrittää miellyttää näitä.
Nuoriso löytää pudonneen yhdysvaltalaisen lentäjän, everstiluutnantti Andrew ”Andy” Tannerin, joka kertoo sodan tilanteesta. Lukuisat amerikkalaiset kaupungit oli tuhottu ydinaseilla, mukaan lukien pääkaupunki Washington (DC). Hyökkäykset oli tehty Alaskasta ja Meksikosta käsin. Merkittävä osa Yhdysvaltain maata oli valloitettu, mutta hyökkääjät oli saatu pysäytettyä Kalliovuorille ja Mississippijoelle. Yhdysvalloilla on liittolaisinaan Kiina, jonka väestöstä on kuollut satoja miljoonia Neuvostoliiton iskuissa, ja Iso-Britannia, jonka Tanner ei usko kestävän kauaakaan. Ydinlaskeumien pelossa osapuolet eivät uskalla käyttää enää ydinaseita.
Tanner auttaa nuoria toteuttamaan iskuja miehittäjiä vastaan. Heidän yrittäessään läpi etulinjasta, Tanner ja Aardvark kuolevat tankin tulituksessa.
KGB pakottaa Darylin nielemään jäljitinlaitteen, jonka avulla joukot pystyivät jäljittämään vastarintaliikkeen sijainnin. Nuoret selvittävät pian signaalin lähteen, joka johtaa Daryliin. Hän tunnustaa tekonsa ja pyytää armoa, mutta Robert teloittaa hänet, kuten myös neuvostoliittolaisen sotavangin.
Jäljelle jääneet Ahmat joutuvat yllätetyiksi ja Mi-24-helikopteri tulittaa heitä, jolloin Robert ja Toni kuolevat. Eckertin veljekset hyökkäävät Calumetin kaupungin keskustaan. Hyökkäyksessä veljekset haavoittuvat vakavasti. Eversti Bella kohtaa haavoittuneet veljekset, muttei kykene ampumaan heitä, vaan toivottaa hyvää matkaa. Eversti jää miettimään tappamisen mielekkyyttä. Veljekset pääsevät puistoon, jossa he olivat leikkineet lapsena ja he kuolevat saamiinsa vammoihin. Danny ja Erica selviävät hengissä taisteluista ja sodasta.
Elokuvan lopussa kuvataan patsasta, joka on pystytetty vastarintaliikkeen tekojen kunniaksi. Kiveen on kirjoitettu: "Kolmannen maailmansodan alkuvaiheissa, sissit – pääasiassa lapsia – kirjoittivat menettämiensä nimet tähän kiveen. He taistelivat täällä yksin ja antoivat henkensä, jotta 'tämä kansakunta ei tuhoutuisi maan päältä'".