stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sergei Mironov
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mironovin kotisivu (englanniksi)
Mironovin kotisivu (venäjäksi)
Sergei Mironov (MosNews MN-files)
Reititin

Reititin (engl. router) on tietoverkkoja yhdistävä laite. Reitittimen tehtävä on välittää tietoa tietoverkon eri osien välillä. Reitittimen siis pitää tietää, missä suhteessa eri tietoverkot ovat toisiinsa ja se osaa tehdä tietoliikenteelle reittivalinnan. Reititin on osallisena aina vähintään kahdessa verkossa. Reitittimien muodostaman verkon rakenteesta käytetään nimitystä topologia. Reititin muodostaa tähtitopologian.
Historia

ARPANETin alkuvaiheessa verkon ja suurtietokoneiden välissä käytettiin Interface Message Processor (IMP) -tietokoneita, jotka olivat muokattuja versioita Honeywellin minitietokoneista.
Ensimmäisen modernin "karvapalloreitittimen" (engl. fuzzball router) suunnitteli David L. Mills. Reititin perustui tuolloin PDP-11-tietokoneelle ja käytettiin NSFNET-verkossa.
Alun perin reitittimet olivat yleiskäyttöisiä tietokoneita. Pelkästään reititykseen suunnitellut laitteet alkoivat yleistyä 1980-luvulla.
Reittimet kehittyivät tukemaan useaa protokollaa, ja niihin liitettiin myös muita toimintoja kuten palomuuri.
Kotikäyttöön suunnatuissa reitittimissä reititetään vain IP-protokollaa (IPv4 ja IPv6).
Reitittimien toiminta

Verrattaessa reitittimiä maantieverkkoon niiden tehtävä on sama kuin tienristeysten, eli mahdollistaa tarvittaessa liikenteen ohjaamisen johonkin toiseen suuntaan. Reitittimillä, kuten myös tienristeysten varrella olevilla opasteilla, välitettävää liikennettä voidaan myös ohjata kulkemaan määränpäätä kohti reittiä, jolla on suurempi välityskyky. Tässä analogiassa toisen yleisen tietoverkkoon liitettävän laitteen, kytkimen, tehtävä puolestaan on välittää liikennettä yhden tien varrella olevien asukkaiden kesken.
Jotta reitittimet pystyvät ohjaamaan välittämänsä tiedon kulkua niillä pitää olla tieto verkon topologiasta, jonka perusteella tehdään sopiva reititysvalinta. Reitittimet saavat topologiatietoa sekä reititysprotokollista että ihmisavusteisesti. Kun lähde- ja kohdeverkkojen välille on useita reittejä, reitittimen tehtävänä on valita paras reitti. Reittivalinta voi perustua reitin minimipituuteen, reitin nopeuteen, reiteille annettuihin prioriteetteihin ja niin edelleen. Reittivalinnan perusteita kutsutaan metriikaksi. Reitittimet toimivat OSI-mallin verkkokerroksella (kerros 3).
Yleinen esimerkki reitittimestä on kiinteistön ja DSL-palveluntarjoajan välissä oleva DSL-modeemi. Tällöin modeemin reitityksestä huolehtiva laitteisto tuntee sekä oman lähiverkkonsa että seuraavan hypyn Internetin suuntaan, eli palvelutarjoajan DSL-keskittimeen. Tällöin reitittimen saadessa datapaketin lähiverkosta se reitittää sen kohti ainoaa tuntemaansa toista reititintä.
Monimutkaisemmassa tapauksessa reitittimellä on useita liittymiä eri verkkoihin, joista on liittymiä toisiin verkkoihin. Tällöin kahden eri verkon osan välille voi muodostua useita mahdollisia reittejä joista reititin valitsee käytössään olevien tietojen ja sääntöjen perusteella sopivan. Monimutkaisissa tapauksissa reitittimet käyttävät usein reititysprotokollia, joiden avulla reitittimet vaihtavat itsenäisesti keskenään reititys- ja metriikkatietoja.
Reitittimien käyttötapoja

Reitittimet eivät yleensä tee reitityksen ohella mitään muuta. Varsinaisten reitittimien ohella myös moneen pieniin yksityiskäyttöön tarkoitettuihin lähiverkkokytkimiin on nykyisin lisätty joitain reititysominaisuuksia. Näiden kytkimien oletetaan usein myös tukevan WLAN-yhteyksiä, VPN-tunneleita, DHCP-välitystä,  NTP-ajanjakoa, SNMP-hallintaa ja esimerkiksi NAT-osoitteenmuutoksia. Muita reitittimiltä vaadittuja ominaisuuksia voivat käyttötarkoituksesta riippuen olla muun muassa VRRP-vikasietoisuus, IP-multicast eli monilähetys, kuormantasaus ja QoS-liikennepriorisointi. Vain harvoilla näistä lisäominaisuuksista on kuitenkaan mitään tekemistä varsinaisen reitityksen kanssa eikä niitä välttämättä tavata ollenkaan järeissä reitittimissä. Lisäominaisuuksilla pyritään parantamaan muun muassa verkon tietoturvaa, vikasietoisuutta, hallittavuutta ja suorituskykyä. Reitittimet voivat myös toimia palomuureina.
Nykyään reititettävä protokolla on usein IP-protokolla (IPv4 ja IPv6), mutta myös IPX, DECnet, AppleTalk, Banyan Vines ja XNS protokollia on reititetty.
Reititys jakautuu kahteen päähaaraan, jonka määrittelee se, mihin verkkoihin reitittimellä on yhteys. Jos reitittimellä on useita liittymiä saman palveluntarjoajan verkkoon, reitittimen täytyy kyetä ainoastaan sisäiseen reititykseen (”interior routing”). Mikäli reititin on liitetty useiden palveluntarjoajien verkkoihin, reitittimen on kyettävä ulkoiseen reititykseen (”exterior routing”). Sisäinen reititys voidaan hoitaa manuaalisesti tai reititysprotokollilla, kuten OSPF, IS-IS tai RIP. Ulkoinen reititys tarvitsee toimiakseen BGP-protokollan.
Reitittimillä voidaan tehdä tietoliikenteelle temppuja. Esimerkiksi tietoliikenteen suunnasta tai kohteesta riippuen liikenne voidaan vaikkapa pakottaa kulkemaan jonkin erityisjärjestelyn läpi, joka voi olla mitä tahansa. Toinen reitityksellä tehtävä temppu on luoda anycast-osoitteita, jolloin liikenne ohjautuu lähinnä olevaan kohteeseen. Anycastin voi toteuttaa sekä sisäisessä että ulkoisessa reitityksessä.
Tietoturva

Suojelupoliisin mukaan reititin voi muodostaa uhan Suomen kyberturvallisuudelle. Vieraan valtion tiedustelu­palvelu voi kaapata suojaamattoman reitittimen hallintaansa ja käyttää sitä hyväkseen kolmanteen osapuoleen kohdistuvan vakoilun välineenä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reititin Wikimedia Commonsissa
Avaya ERS 8600.
Tavallinen kuluttaja- ja pienyrityskäyttöön tarkoitettu monitoimilaite, joka toimii muun muassa reitittimenä
Libertad 1

Nanosatelliitti Libertad 1.
Libertad 1 on ensimmäinen Kolumbiassa rakennettu satelliitti.
Se on nanosatelliitti - painaa vain 1 kg - ja samalla yliopistosatelliitti - sen suunnittelivat ja rakensivat Universidad Sergio Arboledan opiskelijat. Se on teknologiakoe, jonka tarkoitus oli ensisijaisesti opettaa hankkeeseen osallistuvia opiskelijoita. Satelliitin konfiguraatio perustuu CubeSat-satelliittiin.
Satelliitti laukaistiin 17. huhtikuuta 2007 Dnepr-kantoraketilla.
Lilly Leemann

Maria Martha Lilly Leemann-Lehtimäki (1. syyskuuta 1896 Bern – 18. toukokuuta 1973 Leningrad) oli sveitsiläissyntyinen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano. Hän oli Suomen sisällissodan punaisten komentajiin kuuluneen lentäjän Verner Lehtimäen puoliso.
Elämä

Lilly Leemann oli vauraan berniläisen suvun tytär, joka tutustui 1920-luvun vaihteessa punaisten johtohahmoihin kuuluneeseen juristi Einari Laaksovirtaan. Tämä oli mukana Leninin Keski-Eurooppaan lähettämässä Neuvosto-Venäjän diplomaattivaltuuskunnassa, joka majoittui Bernissä Leemannin suvun kotitaloon. Varsinainen kytkös Leemannin perheen ja venäläisten bolševikkien välillä on tuntematon. Leemann rakastui salanimellä Karl Brandt esiintyneeseen Laaksovirtaan ja matkusti hänen seurassaan Pietariin.
Verner Lehtimäen Leemann tapasi keväällä 1921 ollessaan esiíntymässä Pietarin Astoria-hotellissa. Leemann ja Laaksovirta olivat tiettävästi kihloissa, mutta hän alkoi kuitenkin seurustella Lehtimäen kanssa. Pariskunta sai ainoan lapsensa Einon vuonna 1922 ja matkusti seuraavana vuonna Kiinaan. He menivät naimisiin Shanghaissa sijainneessa Suomen konsulaatissa. Avioliitto solmittiin viranomaisten harhauttamiseksi, jotta perhe saisi Suomen passit. Verner Lehtimäki oli maassa vain lyhyen aikaa, jatkaen pian matkaa Yhdysvaltoihin. Lilly puolestaan jäi kaupunkiin vuodeksi Eino-poikansa sekä Vernerin veljen Jalmar Lehtimäen ja tämän perheen kanssa. Hän esiintyi muun muassa Shanghain kaupunginorkesterin kanssa.
Vuoden 1924 alussa Leemann ja Jalmar Lehtimäki perheineen seurasivat Verneriä Yhdysvaltoihin. He asettuivat aluksi San Franciscoon, jossa Verner työskenteli veljensä kanssa lentokoneteollisuudessa. Myöhemmin he muuttivat Kaliforniasta Chicagon kautta New Yorkiin. Veljesten toiminta Yhdysvalloissa liittyi ilmeisesti Neuvostoliiton antamaan tiedustelutehtävään. Takaisin Neuvostoliittoon Lehtimäet palasivat huhtikuussa 1932. Verner teloitettiin Stalinin vainoissa vuonna 1938, mutta Lilly ja Eino saivat jäädä asumaan Leningradiin.
Levytykset

Lilly Leemann levytti vuonna 1928 Yhdysvalloissa Victor-levy-yhtiölle viisi suomenkielistä kappaletta. Niistä kahteen kertaan levytetty Kerjäläisen laulu on julkaistu myös vuonna 2013 ilmestyneellä kokoelma-albumilla Proletaarit nouskaa! – Amerikansuomalaisia työväenlauluja 1914–1930. Leemann teki levytyksensä New Yorkissa sekä New Jerseyn Camdenissä sijaitsevassa kirkossa.
Levytetyt kappaleet:
Hennan keinulaulu (säv. Oskar Merikanto, san. Larin-Kyösti)
Mustalaisruhtinatar (säv. ja san. Emmerich Kálmán)
Vanha Sanna (säv. ja san. Edith Polón)
Kerjäläisen laulu (säv. ja san. Frank Lindroos)
Minä muistelen sua (säv. ja san. Antti Palen)
Smetlivyi

Smetlivyi (ven. Сметливый) on ollut ainakin kolmen Neuvostoliiton laivaston aluksen nimenä.
Smetlivyi (1937), Gnevnyi-luokan hävittäjä
Smetlivyi (1951), Skoryy-luokan hävittäjä
Smetlivyi (1967), Kashin-luokan ohjushävittäjä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Smetlivyi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Remorses to Remember

| Remorses to Remember Pressure Points |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : SoundSpiral Studios
 Julkaistu: 15. tammikuuta 2010
 Tyylilaji: progressiivinen metalli
 Kesto: 53.03
 Levy-yhtiö: Firebox Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 44.
Pressure Pointsin muut julkaisut
|   | Remorses to Remember 2010 | False Lights 2015 |
Remorses to Remember on suomalaisen progressiivisen metallin yhtyeen Pressure Pointsin ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2010 levymerkillä Firebox Records.
Kappaleet

Atonement – 10.08
Temptation for Hate – 7.26
Edge of Endurance – 7.44
Calm – 2.24 (instrumentaali)
The Past Within – 6.32
Out of Sync – 9.13
Grand Delusion – 9.36
Kokoonpano

Kari Olli – laulu, kitara
Juho Suortti – kitara
Janne Parikka – basso
Vili Auvinen – rummut
Veli-Matti "Wellu" Kyllönen – kosketinsoitin
+
Eikind – puhdas laulu (kappale ”Edge of Endurance”)
Kokoonpano > Tuotanto

Juho Räihä – äänittäjä, miksaaja
Svante Forsbäck – masteroija
Jussi Eerola – valokuvat
Olli-Pekka Lappalainen – grafiikka
Arvostelut

Chronicles of Chaos: 6/10
Imperiumi.net: 9+/10
Keskisuomalainen: positiivinen
Sea of Tranquility:
Aiheesta muualla

Remorses to Remember Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Remorses to Remember Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Shock of the Hour

| 'Shock of the Hour' MC Ren |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1993
 Julkaistu: marraskuussa 1993
 Tuottaja(t): Tootie & Dj Jam
 Tyylilaji: hip hop, gangsta rap
 Kesto: 43.03
 Levy-yhtiö: Ruthless Records
MC Renin muut julkaisut
| Kizz My Black Azz 1992 | Shock Of The Hour 1993 | The Villain In Black 1996 |
Shock of the Hour on N.W.A:sta soolouralle siirtyneen MC Renin toinen soolojulkaisu vuodelta 1993. Perinteisen gangsta-tematiikan lisäksi Shock of the Hour sisältää myös paljon uskonnollis-sosiopoliittisia kannanottoja, levyn loppupuoli käsitteleekin muun muassa maailmanloppua islamistisesta näkökulmasta.
Kappaleet

"11:55"
"Same Old Shit"
"Fuck What Ya Heard"
"All Bullshit Aside"
"One False Move"
"You Wanna Fuck Her"
"Mayday on the Front Line"
"Attack on Babylon"
"Do You Believe"
"Mr. Fuck Up"
"Shock of the Hour"
Soinlahden koulu

Soinlahden koulu on vanha rakennusselvennä, joka rakennettiin vuonna 1979. Ennen siellä toimi koulun lisäksi myös päiväkoti, mutta siihen tuli homevaurio, jolloin päiväkodin toiminta lopetettiin. Soinlahden koulun tilalle rakennetaan uusi koulu entisen pysäköintialueen kohdalle, vanha koulu puretaan, ja toiminta siirtyy uuteen kouluun. Uusi koulu valmistuu syksyllä 2024, koulu sijaitsee Lehtomäessä, soinlahdessa (Lehtomäentie 100).[lähde? ]
Risto Heiskala

| Risto Heiskala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. marraskuuta 1956 (ikä 67) Rovaniemi
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Instituutti:  Tampereen yliopisto
Tutkimusalue:  sosiologia
Aiheesta muualla
www.ristoheiskala.fi
Risto Kalevi Heiskala (s. 11. marraskuuta 1956 Rovaniemi) on Tampereen yliopiston sosiologian professori. Hän on toiminut myös Tampereen yliopiston Institute for Advanced Social Research (IASR) ‑tutkijakollegiumin johtajana. Vuosina 2002–2008 hän oli Jyväskylän yliopiston yhteiskuntapolitiikan professori.
Heiskala valmistui ylioppilaaksi vuonna 1976. Vuonna 1985 hän valmistui valtiotieteen maisteriksi sosiologian oppiaineesta Helsingin yliopistosta ja väitteli vuonna 1997 tohtoriksi Helsingin yliopistossa tutkimuksella Society as semiosis: Neostructuralist theory of culture and society. Vuonna 1998 hänestä tuli sosiologian dosentti Helsingin yliopistossa. Heiskala kutsuttiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2015.
Heiskalan tutkimuskohteita ovat muun muassa yhteiskunta- ja kulttuuriteoriat, historiallinen sosiologia, institutionaalinen organisaatioiden tutkimus sekä tiedon sosiologia. Hänen teoksiinsa kuuluu muun muassa Toiminta, tapa ja rakenne: Kohti konstruktionistista synteesiä yhteiskuntateoriassa (2000).
Teoksia

Vapauden ja välttämättömyyden valtakunnat: Emansipaatio ja ekonomiakritiikki.  (Tutkijaliiton julkaisusarja 33)  Helsinki:  Tutkijaliitto, 1985.  ISBN 951-9297-45-6.
Onko Amerikka totuus Euroopasta?.  Helsinki:  Hanki ja jää, 1992.  ISBN 951-8916-35-7.
Kohti keinotekoista yhteiskuntaa.  (2000-luvun kirjasto)  Helsinki:  Gaudeamus, 1996.  ISBN 951-662-681-5.
Hämäläinen, Timo J. & Heiskala, Risto: Sosiaaliset innovaatiot ja yhteiskunnan uudistumiskyky.  (Sitra 271)  Helsinki:  Edita, 2004.  ISBN 951-37-4334-9.
Toiminta, tapa ja rakenne: Kohti konstruktionistista synteesiä yhteiskuntateoriassa.  (2. painos 2004)  Helsinki:  Gaudeamus, 2000.  ISBN 951-662-807-9.
Society as semiosis: Neostructuralist theory of culture and society.  (Dissertation, University of Helsinki 1997. Translated by Akseli Virtanen in collaboration with Kaisa Sivenius and the author. Studies in sociology: Symbols, theory and society vol. 2)  Frankfurt am Main & New York:  Peter Lang, 2003.  ISBN 3-631-39828-X.  (englanniksi)
Heiskala, Risto; Aro, Jari; Herranen, Olli; Viitamäki, Riku: Suomen kolmas tasavalta – Hallitsemistapa EU-aikakaudella.  Gaudeamus, 2022.  ISBN 978-952-345-184-1.
Teoksia > Toimitettuja teoksia

Heiskala, Risto (toim.): Tiede ja tieteenkritiikki.  (SYL-julkaisu 3/1981)  Helsinki:  Suomen ylioppilaskuntien liitto, 1981.  ISBN 951-703-111-4.
Heiskala, Risto (toim.): Sosiologisen teorian nykysuuntauksia.  Helsinki:  Gaudeamus, 1994.  ISBN 951-662-596-7.
Heiskala, Risto & Luhtakallio, Eeva (toim.): Uusi jako: Miten Suomesta tuli kilpailukyky-yhteiskunta?.  Helsinki:  Gaudeamus, 2006.  ISBN 951-662-930-X.
Heiskala, Risto & Virtanen Akseli (toim.): Talous ja yhteiskuntateoria. I, Vanhan maailman talous ja suuri murros.  Helsinki:  Gaudeamus, 2011.  ISBN 978-951-662-888-5.
Heiskala, Risto & Virtanen Akseli (toim.): Talous ja yhteiskuntateoria 2: Modernin maailman talous.  Helsinki:  Gaudeamus, 2011.  ISBN 978-952-495-167-8.
Teoksia > Käännös

Culler, Jonathan: Ferdinand de Saussure.  ((Ferdinand de Saussure, 1986.) Suomennos: Risto Heiskala. Tutkijaliiton julkaisusarja 77)  Helsinki:  Tutkijaliitto, 1994.  ISBN 951-9297-95-2.
Aiheesta muualla

Risto Heiskalan verkkosivut
Likolampi (Multia, Kierrosperä)

| Likolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°33′04″N, 24°38′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarhianjoen alue (35.63)
Laskujoki:  Likolamminpuro 
Järvinumero:  35.634.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  174,2 m  
Rantaviiva:  0,493 km  
Pinta-ala:  1,443 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLikolampi 
Likolampi  on Keski-Suomessa Multialla Kierrosperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Kukonjoen alueeseen (35.634) se kuuluu.
Soinio

Soinio on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Eino Soinio (1894–1973), jalkapalloilija ja urheilutoimittaja
Kaarlo Soinio (1888–1960), voimistelija, jalkapalloilija ja urheilutoimittaja
Olli Soinio (1948–2018), elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja, äänittäjä ja leikkaaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Likolampi (Petäjävesi, Kuitulanperä)

| Likolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°23′23″N, 25°03′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  oja Lihajokeen 
Järvinumero:  14.548.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  189,3 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,539 km  
Pinta-ala:  1,458 ha  
Tilavuus:  0.000036 km³ 
Keskisyvyys:  2,47 m  
Suurin syvyys:  4,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLikolampi 
Likolampi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kuitulanperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 36 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 4,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 189,3 metriä mpy.
Likolampi (Multia, Peurala)

| Likolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°25′40″N, 24°53′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Multianjoen valuma-alue (35.67)
Laskujoki:  Pitkänkorvenpuro 
Järvinumero:  35.673.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  182,3 m  
Rantaviiva:  0,564 km  
Pinta-ala:  1,785 ha  
Tilavuus:  0.000043 km³ 
Keskisyvyys:  2,41 m  
Suurin syvyys:  3,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLikolampi 
Likolampi  on Keski-Suomessa Multialla Peuralan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä.Lammen tilavuudeksi on saatu 43 000 kuutiometriä eli 0,043 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 3,2 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Uitamonjärven alueeseen (35.673) se kuuluu.
Lilly Korpiola

Lilly Korpiola (s. 1964) on suomalainen tietokirjailija, median, viestinnän ja Lähi-idän asiantuntija.
Korpiolan ja Hanna Nikkasen teos Arabikevät (2011) oli Tieto-Finlandia-palkintoehdokkaana vuonna 2012. Kirja käsittelee arabimaailman kansannousuja ja sosiaalisen median roolia niissä. Vuonna 2014 ilmestyi Korpiolan teos Pitkä tie äidiksi, joka käsittelee kansainvälistä adoptiota.
Korpiolan ja Sanna Raita-ahon teos Arabikevään jälkeen - Arjen ja apokalypsin välissä käsittelee arabikevään jälkeistä Lähi-idän tilannetta.
Korpiolan ja Petro Poutasen teos Korona ja digitaalinen riskiyhteiskunta käsittelee koronakriisin vaikutuksia ihmisten elämään, arkeen ja yhteiskunnalliseen kokemukseen ensimmäisen pandemiavuoden aikana.
Korpiola on ollut Adoptioperheet ry:n puheenjohtaja ja Nordic Adoption Councilin hallituksen jäsen. Hän on työskennellyt elokuvatuottajana ja Suomen elokuvasäätiössä tuotantokonsulttina.
Tuotanto

Kriisiviestintä digitaalisessa julkisuudessa.  Helsinki:  Infor, 2011.  ISBN 978-952-5928-10-5.
Korpiola, Lilly & Nikkanen, Hanna: Arabikevät.  Helsinki:  Avain, 2012.  ISBN 978-951-692-912-8.
Pitkä tie äidiksi.  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7657-0.
Korpiola, Lilly & Raita-aho Sanna: Arabikevään jälkeen - Arjen ja apokalypsin välissä.  Helsinki:  Tammi, 2017.  ISBN 978-951-31-9686-8.
Korpiola, Lilly & Poutanen, Petro: Korona ja digitaalinen riskiyhteiskunta.  Helsinki:  Tammi, 2020.  ISBN 978-952-04-1805-2.
Parpala, Alisa & Korpiola, Lilly: Alisan tarina - Yksi elämä, kaksi syöpää.  Helsinki:  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-4044-2.
Aiheesta muualla

Lilly Korpiolan kotisivut
Arabikevät ja journalismin uusi ekosysteemi Journalismikritiikin vuosikirja 2012.
Arabikevään jälkeen - tietoa teoksesta
Arabikevään jälkijäristykset jatkuvat – tämä kirja auttaa ymmärtämään, miksi Lähi-itä on siinä tilassa kuin se on Helsingin Sanomat 29.12.2017.
Sika (kiinalainen horoskooppi)

Sika on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Kiinassa sika on hedelmällisyyden ja vaurauden vertauskuva. Niinpä sian vuonna syntyneistä uskotaan tulevan onnekkaita ja varakkaita. Kiinalaisessa horoskoopissa sikaa pidetään uskollisena, rehellisenä ja ahkerana, mutta helposti huijattavana.[lähde? ]
Sian kuukausi: n. 7.11.- 7.12.

Sian tunti: 21 - 23
Sian onnennumerot ovat 2, 5 ja 8.[lähde? ]
Sian vuosia

4. helmikuuta 1935 - 23. tammikuuta 1936 puu
22. tammikuuta 1947 - 9. helmikuuta 1948 tuli
8. helmikuuta 1959 - 27. tammikuuta 1960 maa
27. tammikuuta 1971 - 14. helmikuuta 1972 metalli
13. helmikuuta 1983 - 1. helmikuuta 1984 vesi
31. tammikuuta 1995 - 18. helmikuuta 1996 puu
18. helmikuuta 2007 - 6. helmikuuta 2008 tuli
5. helmikuuta 2019 - 24. tammikuuta 2020 maa
Kiinalaiset horoskoopit
Rotta | Härkä | Tiikeri | Jänis | Lohikäärme | Käärme | Hevonen | Vuohi | Apina | Kukko | Koira | Sika
Soinlahti

Soinlahti voi tarkoittaa ainakin seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Soinlahti, kylä Iisalmessa
Soinlahti, rautatieliikennepaikka Iisalmessa
Soinlahti, kylä Karttulassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Soinlahti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Robert Stephenson

| Robert Stephenson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. lokakuuta 1803 Wallsend, Englanti
Kuollut: 12. lokakuuta 1859 (55 vuotta) Lontoo, Englanti
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  insinööritiede
Tunnetut työt:  veturit ja rautatiesillat
Robert Stephenson (16. lokakuuta 1803 Wallsend, Englanti – 12. lokakuuta 1859 Lontoo, Englanti) oli englantilainen insinööri. Hän oli kuuluisan insinöörin ja veturinrakentajan George Stephensonin ainoa poika ja teki paljon yhteistyötä isänsä kanssa.