stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Havannankoira
Alkuperä

Havannankoiran kantamuoto kehittyi alun perin Italian ja Espanjan rannikoilla, mistä italialaiset merikapteenit veivät rodun mukanaan Kuubaan. Tämän vuoksi FCI on määrittänyt sen alkuperämaaksi Kuuban ja kehittämismaaksi "läntisen Välimeren alueen". Vanhat verilinjat ehtivät jo kadota Kuubasta maan poliittisen epävakauden myötä, mutta ne on osin onnistuttu säilyttämään Yhdysvalloissa maahan salakuljetettujen yksilöiden jälkeläisten kautta. Suomeen rotu tuotiin vasta vuonna 1989, ja sen nimi muutettiin nykyiseen suomalaiseen muotoonsa vuonna 2009.
Alkuperä > Etymologia

Nimitys habanero, havanais tai havanese ei suinkaan johdu Kuuban pääkaupungista Havannasta, vaan rodun yleisimmästä värityksestä havannanruskeasta.
Terveys

Havannankoirat ovat yleisesti ottaen pitkäikäisiä, terveitä ja elinvoimaisia. Rodussa kuitenkin on tiettyjä sairauksia ja terveydellisiä ongelmia, mitä on muillakin bichon-ryhmän roduilla, jotka ovat vaikuttaneet tämän havaneesin rodun kehittymiseen. Tiedetään, että rodun linjoihin vaikuttaneita perinnöllisiä sairauksia ovat esimerkiksi patellaluksaatio ja silmäsairauksia. Niiden lisäksi rodun terveyttä voi pahentaa esimerkiksi havaneesin ympäristötekijät, fyysiset traumat ja oikeanlaisen hoidon puute.
Havannalaiset ry suosittelee, että jalostukseen käytettävät koirat ovat tietysti terveitä, polvien osalta patellaluksaatioastetta korkeintaan 1, ja niiden tulisi olla vähintään vuoden sisällä silmätarkastettuja. Patellaluksaatiolla tarkoitetaan koiran polvea, jonka nivel on löystynyt tai polvilumpio on mennyt sijoiltaan. Eläinlääkäri voi todeta parhaiten, ovatko polvet terveet. Kun patellaluksaatio ei ole ilmennyt tapaturman johdosta, se on perinnöllinen, mutta ei ole vielä ainakaan tarkkaa tietoa siitä, millainen sen periytymistapa on. Ensimmäisen asteen patellaluksaatio on yleensä oireeton. Silloin polvilumpio saadaan käsin siirtymään pois telauomasta, mutta joka tapauksessa se palaa takaisin, kun ote irtoaa. Jos koiralla on toisen asteen patellaluksaatio, ravatessaan se ontuu tai hyppii kolmella jalalla, jolloin polvilumpio on luiskahtanut pois paikoiltaan. Kun polvilumpio palaa takaisin paikoilleen, se jatkaa juoksuaan kaikilla neljällä tassulla. Kun patellaluksaatio on kolmannessa asteessa, polvilumpio on pysyvästi poissa paikoiltaan ja neljännen asteen patellaluksaatiossa sitä ei voi käsin palauttaa paikoilleen. Yleensä patellaluksaation aiheuttamaa kipua on vaikea erottaa koirasta.
Rodun ulkonäön kehitys suhteessa rotumääritelmään

Rotujärjestö Havannalaiset Ry:n mukaan tämän hetkisissä havannankoiralinjoissa on muutamia rotumääritelmän vastaisia ominaisuuksia, joita näyttelytoiminnalla ja näyttelyiden tuomareiden koulutuksella tulee ehkäistä. Tämän takia Havannalaiset Ry on tehnyt havainnollisen rotumääritelmän tulkinnan. Ominaisuuksia, joihin tuomareiden tulee erityisesti kiinnittää huomiota ovat mm.
Rodun säkäkorkeus on kasvanut ylärajalle. "Tuomareiden tulee huomioida rodun suuri kokovaihtelu. Ihannekoko on 23–27 cm ja sallittu vaihteluväli 21–29 cm. Yli 29 cm ja alle 21 cm korkeus on hylkäävä virhe, vaikka koira olisi muutoin kuinka upea. Mikäli koira on ihannekoon rajoissa, sen arvostelussa ei saa lukea “pieni” tai “suuri”, vaan se on ihannekokoinen."
Turkin väärä laatu. "Turkiltaan havannankoira on “huoleton maalaisserkku” verrattuna muihin sukulaisrotuihin. Turkin tulee olla pitkä, pehmeä, laineikas sekä sileä. Turkki ei saa olla piikkisuora kuten esim. lhasa apsolla. Koira ei saa olla liian laitettu eikä missään nimessä vaikuttaa trimmatulta."
Vääränlainen ylälinja "Ylälinjan tulee olla suora sekä koiran seistessä vapaasti että liikkeessä. Ylälinja tulee aina arvostella koiran liikkuessa. Rodussa yleistynyt, cottonmaisen köyry ylälinja tulee mainita arvostelussa eikä sellaisen selkälinjan omaavaa koiraa tule palkita SA:lla."
Virheelliset mittasuhteet. "Kuonon pituus on sama kuin etäisyys otsapenkereestä niskakyhmyyn. Rungon pituuden (lapojen kärjestä istuinluun kärkeen) suhde säkäkorkeuteen on 4:3. Pään ja rungon pituuden säästä hännän tyveen mitattuna suhde on 3:7. Eturaaja: Etäisyys maasta kyynärpäähän ei saa olla suurempi kuin kyynärpäästä säkään."
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Havannalaiset ry
Suomen Kennelliitto: Bichon havanais
Clonostachys rosea

| Clonostachys rosea |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Sordariomycetes
Alaluokka::  Sordariomycetidae
Lahko::  Hypocreales
Heimo::  Bionectriaceae
Suku::  Clonostachys
Laji::  rosea
Kaksiosainen nimi
 Clonostachys rosea  (Link) Schroer, Samuels, Seifert & W.Gams 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Clonostachys rosea (syn. Gliocladium roseum) on patagonialainen sieni, joka kykenee tuottamaan tehokkaasti biopolttoainetta. Se on myös perunan kasvitauti. Energiantuotantokyvyn löysi Montana State Universityn professori Gary Strobelin tutkimusryhmä.
Pauanne (yhtye)

| Pauanne> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2016–
Jäsenet:  Kukka Lehto (viulu, koskettimet, arkistonauhat) Tero Pennanen (Hammond-urut, koskettimet, arkistonauhat)  Janne Haavisto (perkussiot)
Levy-yhtiö:  Nordic Notes
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pauanne on kolmen helsinkiläismuusikon perustama yhtye. Yhtye esittää säveltämäänsä kansanmusiikkia, joka pohjautuu suomalaisiin arkistonauhoihin. Pauanteen muodostavat Kukka Lehto, Tero Pennanen sekä Janne Haavisto. Yhtye perustettiin vuonna 2016.
Etnogaalassa 2019 yhtye palkittiin vuoden tulokkaana. Trion esikoisalbumi julkaistiin huhtikuussa 2019 Nordic Notes -levy-yhtiön kautta. Emma-gaalassa 2020 yhtye sai albumista vuoden etno -palkinnon.
Albumit

Pauanne (2019)
Irina Björklund & Pauanne: Barely Ann-Mari (2020)
Joku raja rakkaudesakin (2024)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut
Valtteri Savolainen

| Valtteri Savolainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. elokuuta 2003 (ikä 21) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  Hermes
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  95
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  HPK (SML)
Valtteri Savolainen (s. 14. elokuuta 2003 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Seuraura

Savolainen on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Kaudella 2018–2019 hän oli C-nuorten SM-karsinnoissa 13 osumallaan joukkueensa paras maalintekijä. Kaudella 2019–2020 Savolainen oli kymmenellä osumallaan HPK:n U20-joukkueen toiseksi paras maalintekijä Tomi Palon jälkeen. Kaudella 2020–2021 hän jakoi 13 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä Samppa Saarisen kanssa.
Kaudella 2022–2023 Savolainen debytoi HPK:n SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan viidennellä kierroksella 22. syyskuuta 2022 JYPiä vastaan. Savolainen merkittiin HPK:n nelosketjun oikeaan laitaan Artturi Toivolan ja Eskil Woldin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.03 minuuttia. Liigauransa avausmaalin Savolainen teki 29. lokakuuta 2022 Helsingin IFK:ta vastaan. Marraskuussa hän teki HPK:n kanssa loppukauden kattavan SM-liigasopimuksen. Savolainen pelasi SM-liigassa kauden aikana 22 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Joulukuun lopulla HPK lainasi hänet Mestis-joukkue Forssan Palloseuraan, jossa Savolainen pelasi kuusi ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hänen kautensa päättyi kuitenkin loukkaantumiseen tammikuussa 2023. Helmikuussa Savolainen teki HPK:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Savolainen pelasi kauden 2023–2024 suurimmaksi osaksi HPK:n U20-joukkueessa, jonka kolmanneksi paras pistemies hän oli tehoilla 18+20=38. Savolainen voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +12. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa 12 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Savolainen pelasi myös seitsemän ottelua lainalla FPS:n Mestis-joukkueessa. Kauden 2024–2025 kynnyksellä syyskuussa HPK lainasi hänet alustavasti kuukauden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. Savolainen pelasi siellä alkukaudella kuusi ottelua. Hän palasi HPK:n vahvuuteen ja pelasi siellä yhten SM-liigaottelun sekä yhdeksän ottelua seuran U20-joukkueessa, kunnes lokakuun lopulla seura vuokrasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella takaisin Hermekseen. Savolainen pelasi Hermeksessä kaikkiaan 22 ottelua tehden kuusi tehopistettä. Hän palasi tammikuussa 2025 HPK:hon ja pelasi yhden ottelun U20-joukkueessa, kunnes pari päivää myöhemmin Savolaisen sopimus purettiin yhteisymmärryksessä. Samana päivänä hän teki loppukauden kattavan sopimuksen Hermeksen kanssa.
Ura > Maajoukkueura

Savolainen on pelannut kolme nuorten maaottelua.
Budapest

| Budapest |
| --- | --- |
 Kuvassa ylhäältä lukien ja vasemmalta oikealle: Tonavan halkomaa kaupunkinäkymää, Széchenyin ketjusilta, Sankarien aukio, Unkarin parlamenttitalo, Kalastajanlinnake, Pyhän Tapanin kirkko, näkymä Gellertinvuorelta.
 lippu:  vaakuna
 Budapest
 Koordinaatit: 47°29′33″N, 19°03′05″E 
Valtio:  Unkari
Perustettu:  22.12.1872
Hallinto:  
 – Pormestari:  Gergely Karácsony
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  525 km²
Korkeus:  105–529 m
Väkiluku (2022, metro 2001):  1 673 191
 – Väestötiheys:  3 332,8 as./km²
 – Metropolialue:  2 434 603
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 budapest.hu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Budapest (unkariksi  [ˈbudɒpɛʃt] (ohje)) on Unkarin pääkaupunki. Kaupungin halki virtaa Tonava, joka jakaa sen kahteen osaan: läntiseen Budaan ja itäiseen Pestiin. Budan puolella on korkeita kukkuloita, kun taas Pest on alavaa tasankoa.
Budapestin kaupunkikuvaa hallitsevat metsäiset Budan kukkulat, Tonava ja sen sillat, Margitinsaari ja Pestin puoleinen joenranta. Kukkuloista ovat vaikuttavimpia Gellértinvuori ja Linnavuori, jonka huipulla on Budan linna ja keskiaikainen kaupunginosa. Pestin puolen nähtävyyksiä ovat Parlamenttitalo, Pyhän Tapanin kirkko ja Andrássy út -katu. Tonavan rannat, Linnavuori ja Andrássy út on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon.
Roomalaisten aikaan nykyisen Budapestin seudulla oli Aquincumin kaupunki. Unkarilaisten maahantulon jälkeen nykyisen Óbudan eli ”vanhan Budan” alueelle kehittyi yksi Unkarin ensimmäisistä kaupungeista, ja Pestiin rakennettiin ensimmäinen kirkko 1046. Budan perusti mongolien hyökkäyksen jälkeen vuonna 1242 kuningas Béla IV. Buda oli Unkarin kuningaskunnan pääkaupunki, kunnes kaupunki joutui turkkilaisten valtaan vuosiksi 1541–1686.
Buda, Pest ja Óbuda yhdistettiin vuonna 1872 Budapestin kaupungiksi. Se kehittyi nopeasti, ja 1900-luvun vaihteessa se oli väkiluvultaan Euroopan kuudenneksi suurin. Budapestin nykyinen kaupunkikuva, kuten suuret bulevardit ja kertaustyyliset rakennukset, on peräisin tältä ajalta. Kaupunki kärsi pahoin sekä toisessa maailmansodassa että Unkarin kansannousussa 1956.
1990-luvulta lähtien väestö on muuttanut yhä enemmän metropolialueelle ja kaupungin väkiluku on laskenut. Vuonna 2022 Budapestissä oli noin 1,67 miljoonaa asukasta, ja vuonna 2001 koko metropolialueen väkiluku oli 2,4 miljoonaa. Kaupunki on kuitenkin säilyttänyt asemansa Unkarin merkittävimpänä taloudellisena ja kulttuurisena keskuksena. Vuonna 2002 yli kolmasosa Unkarin bruttokansantuotteesta syntyi Budapestissä. Kaupungissa on arvioitu käyvän yli 2,5 miljoonaa matkailijaa vuodessa.
Maantiede > Sijainti

Budapest sijaitsee Karpaattien altaan keskellä strategisesti tärkeässä paikassa, jossa Tonavan ylittää Transdanubian ja Alföldin välinen vanha kulkureitti. Tonavassa on tällä kohdalla saaria, joten sen poikki on ollut helppo kulkea. Suurimmat saaret pohjoisesta lukien ovat Hajógyárisaari, Margitinsaari ja Csepelsaari. Csepelsaaresta Budapestin kaupunkiin kuuluu vain pohjoiskärki.
Kaupungin pinta-ala on 525 neliökilometriä, ja sen alueen pituus on pohjois-eteläsuunnassa noin 25 kilometriä ja itä-länsisuunnassa noin 29 kilometriä.
Maantiede > Luonto ja maaperä

Budapestille on luonteenomaista suuret maantieteelliset vastakohdat: Buda on rakennettu Tonavan länsirannan korkeille rinteille, mutta Pest sijaitsee joen toisella puolella alavalla hiekkatasangolla. Tonavan tulvat olivat Pestissä yleisiä ennen kuin joki säännösteltiin 1800-luvulla. Kaupungin alueesta noin puolet on rakennettua maata.
Budapestin länsiosassa kohoavat Budan kukkulat. Kaupungin korkein kohta on János-hegyn huippu 529 metriä merenpinnan yläpuolella, ja muita korkeita kukkuloita ovat Hármashatár-hegy (497 metriä) ja Széchenyi-hegy (471 metriä). Budan kukkuloilla maaperä on enimmäkseen dolomiittia ja kalkkikiveä. Alueella on huomattavan paljon luolia, jotka ovat syntyneet karstimaan muodostumisen yhteydessä, kun vesi on syövyttänyt kallioperää. Suurin osa lähes 100 luolasta on vain muutaman metrin syvyisiä, mutta muutamissa luolissa onkaloiden yhteispituus on yli neljä kilometriä. Tunnetuimpia ovat Pálvölgyin ja Szemlőhegyn luolat. Linnavuoren sisällä on laaja, osittain keinotekoinen luolasto, jota on käytetty myös sotilaallisiin tarkoituksiin.
Budapestissä on myös runsaasti kuumia lähteitä, ja monien yhteyteen on perustettu kylpylöitä. Kun vesi tihkuu syvälle maankuoreen, se lämpenee, laajenee ja nousee ylös maankuoren halkeamia pitkin. Veden lämpötila ja sen sisältämät mineraalit vaihtelevat Budapestin eri alueilla. Gellértin kylpylässä veden lämpötila on 45 astetta, mutta pohjoisempana Csillaghegyssä se on vain 21 astetta.
Budapestin pohjoispuolella sijaitsee 600 neliökilometrin laajuinen Tonavan-Ipolyn kansallispuisto (Duna-Ipoly Nemzeti Park), joka ulottuu osittain myös kaupungin alueelle. Siihen kuuluu esimerkiksi Szemlőhegyn luola ja János-hegyn ja Hármashatár-hegyn kukkulat. Budan kukkuloilla suojeltua aluetta on yli sata neliökilometriä. Alueella on useita kasvilajeja, jotka elävät vain Karpaattien altaassa, osa ainoastaan Budassa.
Maantiede > Ilmasto

Budapestissä vallitsee väli-ilmasto, johon vaikuttaa Alföldin ilmasto jyrkkine lämpötilaeroineen ja Transdanubian leudompi ilmasto runsaine sateineen. Talvella voi sataa paljon lunta ja lämpötila voi laskea alle −15 celsiusasteen, mutta kesällä helleaallot ja kosteus voivat tehdä ilman painostavaksi. Talvi vaihtuu kesäksi ja päinvastoin usein melko nopeasti, joten kevät ja syksy eivät ole yhtä selvästi määriteltäviä vuodenaikoja kuin esimerkiksi Länsi-Euroopassa. Tonava jäätyy usein kokonaan kylminä jaksoina, ja jäälautat haittaavat vesiliikennettä joulukuusta maaliskuuhun.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Budapestin kaupunkikuvaa hallitsevat metsäiset Budan kukkulat, Tonava ja sen sillat, Margitinsaari ja Pestin puoleinen joenranta. Kukkuloista ovat vaikuttavimpia jyrkkäseinäinen Gellértinvuori, joka kohoaa lähes pystysuoraan joen rannasta, ja sen pohjoispuolella pitkänomainen Linnavuori.
Tonavan rannat, Linnavuori ja Andrássy út -katu on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon. Unescon kuvauksen mukaan Budapestin kaupunkimaisema kuuluu maailman vaikuttavimpiin.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Buda

Gellértinvuori on yksi kaupungin parhaista näköalapaikoista. Sen huipulla on vuoden 1848 vallankumouksen jälkeen rakennettu linnake Citadella ja sen edessä Vapaudenpatsas. Aikaisemmin patsaan ympärillä oli jyhkeät neuvostosotilaiden pronssipatsaat sen kunniaksi, että puna-armeija valtasi Budapestin 1945. Järjestelmänvaihdoksen jälkeen Vapaudenpatsas jätettiin paikoilleen, mutta neuvostosotilaiden patsaat ja kaatuneiden nimet poistettiin. Patsas näkyy kaikkialle kaupunkiin, ja se on tullut osaksi kaupunkikuvaa jopa niin, että varsinkin ulkomailla sitä pidetään Budapestin symbolina.
Gellértinvuoren pohjoispuolella on Linnavuori, jonka huipulla on Budan linna ja Budan vanha, keskiaikainen kaupunginosa. Budan linnan vanhimmat osat ovat 1200-luvulta, mutta se on sen jälkeen tuhottu ja rakennettu monta kertaa. Nykyisen, lähinnä uusbarokkisen hahmonsa se sai 1800-luvun lopulla. Linna tuhoutui pahoin toisessa maailmansodassa, ja sen restaurointi saatiin päätökseen 1970-luvun puolivälissä. Nykyään linnassa toimii Unkarin kansalliskirjasto, Budapestin historian museo ja Unkarin kansallisgalleria.
Muita Linnavuoren nähtävyyksiä ovat keskiaikainen Matiaksenkirkko ja sen edustalle myöhemmin rakennettu Kalastajanlinnake. Matiaksenkirkko on saanut nimensä kuningas Matias Corvinuksen mukaan. Hänet kruunattiin siellä, ja Corvinuksen suvun tunnus korppi näkyy kirkon seinällä Unkarin vaakunassa. Matiaksenkirkko on toiminut monien Unkarin kuninkaiden kruunajaiskirkkona. Paikalla oli kirkko jo 1200-luvulla, mutta se on rakennettu uudelleen useita kertoja. Vuosina 1874–1896 se restauroitiin kokonaan uusgoottilaiseen tyyliin.
Matiaksenkirkon taakse, kaupunginmuurin raunioiden päälle rakennettiin vuosina 1901–1905 seitsentorninen, uusromanttinen rakennelma, jota kutsutaan Kalastajalinnakkeeksi. Siitä on tullut yksi kaupungin maamerkeistä, ja se on vaikuttava näky etenkin valaistuna Tonavan puolelta katsottuna. Linnakkeen edustajalla on kuningas Tapani Pyhän ratsastajapatsas. Paikalla sijaitsi keskiajalla kalatori, ja kalastajien tehtävänä oli puolustaa tätä kaupunginmuurin osaa.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Margitinsaari

Budapestin sydämessä keskellä Tonavaa on Margitinsaari, joka on kahden ja puolen kilometrin pituinen ja keskikohdaltaan runsaat puoli kilometriä leveä. Se on suosittu vapaa-ajanviettopaikka. Margitinsaari on saanut nimensä prinsessa Margaretasta, joka eli siellä dominikaanien luostarissa 1200-luvulla. 1700-luvun lopulla Margitinsaaresta tuli ensin aristokraattien ja myöhemmin ylemmän keskiluokan kesäpaikka, kunnes se siirtyi kaupungin omistukseen 1908. Saarella on muun muassa kirkkojen ja luostareiden raunioita, uimahalli, valtionoopperan ulkoilmanäyttämö ja kaksi hotellia. Siellä on myös kuumia lähteitä, joista virtaa vettä ulkouimalaan ja kylpylä-hotelliin.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Pest

Linnavuorta vastapäätä, Tonavan Pestin-puoleisella rannalla, on näkyvällä paikalla koristeellinen Parlamenttitalo (Országház). Se rakennettiin vuosina 1885–1902. Parlamenttitalo on tyyliltään lähinnä uusgotiikkaa, mutta siinä on myös renessanssin ja barokin piirteitä. Parlamenttitalon pituus on 268 metriä ja sen kupolin korkeus 96 metriä. Ulkoseinät on koristeltu Unkarin hallitsijoiden ja sotilasjohtajien patsain.
Alempana joenvarressa on uusrenessanssityylinen Unkarin tiedeakatemian talo (1862–1864), kansallisromanttiseen tyyliin rakennettu konserttisali Vigadó (1859–1864) ja kaksi häiritsevästi silmiinpistävää nykyaikaista hotellia. Niistä Marriott on rakennettu 1969 ja Intercontinental 1980-luvun alussa. Joenrantaa kulkee kävelykatu Korzó.
Pestin sydän on Belvárosin kaupunginosa, epäsäännöllinen viisikulmio, jonka pisin sivu kulkee Tonavan suuntaisesti. Belvárosissa kulkee Váci utca, kapea kävelykatu, joka on Budapestin suosituinta ostosaluetta. Belvárosin seurakuntakirkko on Pestin vanhin rakennus, vaikka se onkin rakennettu uudelleen barokkityyliin 1700-luvulla, kuten monet muutkin Pestin ja Budan kirkot. Pestin kaksi kehäkatua muodostavat samankeskiset puoliympyrät Belvárosin ympärille: Sisempi Kiskörút (Pieni kehäkatu) kulkee entisen kaupunginmuurin paikalla, ja ulompi Nagykörút (Suuri kehäkatu) on rakennettu Tonavan kuivuneen sivuhaaran paikalle.
Belvárosin pohjoispuolella sijaitsee Pyhän Tapanin kirkko (unk. Szent István-bazilika), Budapestin suurin kirkko. Se on rakennettu vuosina 1851–1906. Kirkko on nimetty Unkarin ensimmäisen kuninkaan Tapani I:n mukaan, ja siellä säilytetään pyhäinjäännöstä, jonka uskotaan olevan Tapani I:n oikea käsi. Arkkitehtonisesti kirkon tyylissä on uusklassismin ja uusrenessanssin piirteitä..
Budapestin kauneimpana katuna pidetty Andrássy út kulkee viivasuoraan Pestin keskustasta, Pyhän Tapanin kirkon läheltä Kaupunginpuistoon (Városliget). Andrássy útin varrella on monia arkkitehtonisesti merkittäviä rakennuksia, kuten uusrenessanssityylinen Unkarin valtionooppera (1875–1884) ja Baletti-instituutti (1883). Kadun päässä on Sankarien aukio (Hősök tére) ja Millennium-muistomerkki, joka on pystytetty unkarilaisten maahantulon 1000-vuotisjuhlien kunniaksi vuonna 1896. Muistomerkissä on puoliympyrän muotoinen pylväsrivistö, jossa on Unkarin kuninkaita ja kansallisia johtajia kuvaavat patsaat. Muistomerkin keskuspylväs on 36 metrin korkuinen, ja sen huipulla oleva patsas kuvaa arkkienkeli Gabrielia, joka johtaa unkarilaiset maahan. Kaupunginpuistossa on muun muassa eläintarha, huvipuisto, sirkus ja kasvitieteellinen puutarha. Siellä on myös tekolampi, joka jäädytetään talvella luistinradaksi.
Historia

Pääartikkeli Budapestin historia
Historia > Unkarin kuningaskunta ja turkkilaisten miehitys

Nykyisen Budapestin seudulle saapui 200-luvulla eaa. kelttiläisiä heimoja. Yksi näistä heimoista oli eraviskit, joiden linnoitus ja tärkein asumus (oppidum) sijaitsi Gellértinvuorella. Vuoteen 89 mennessä roomalaiset perustivat alueelle linnoituksen, josta kehittyi Aquincumin kaupunki. Unkarilaiset saapuivat alueelle 800-luvun lopulla, ja yksi Unkarin ensimmäisistä kaupungeista kehittyi nykyisen Óbudan alueelle. Pestiin rakennettiin ensimmäinen kirkko 1046. Óbudan kehitys pysähtyi mongolien hyökkäykseen 1241–1242. Mongolien vetäydyttyä Béla IV perusti Budan kaupungin nykyiselle Linnavuorelle. 1400-luvun alussa kuningas Sigismund rakensi kuninkaanlinnan Linnavuoren eteläkärkeen, ja Buda ja Pest nousivat Unkarin tärkeimmiksi kaupungeiksi. Kuningas Matiaksen aikana Buda oli Alppien pohjoispuolisen renessanssin keskus.
Turkkilaiset valtasivat Budan ensimmäisen kerran Mohácsin taistelun jälkeen vuonna 1526, mutta miehittivät sen pysyvästi vasta 1541. Kaupunki oli turkkilaisten halussa 140 vuotta, kunnes paavi Innocentius XI:n organisoima ristiretkeläisarmeija valtasi sen syyskuussa 1686. Unkari joutui Habsburgien valtaan.
Historia > Habsburgien valta ja Itävalta-Unkarin kaksoismonarkia

1700-luvulla Unkarin hallinto- ja kulttuurikeskus oli Pozsony (Bratislava). Se toimi eräänlaisena Unkarin pääkaupunkina, kunnes tärkeimmät virastot siirrettiin Budaan vuonna 1785. 1800-luvun reformikaudella Budan ja Pestin välille rakennettiin ensimmäinen pysyvä silta, Széchenyin ketjusilta, ja Tonavan säännöstely aloitettiin. Pestissä käynnistettiin monia suuria julkisia rakennushankkeita, kuten Kansallisteatteri, Tiedeakatemia ja Kansallismuseo.
Vallankumoussodassa itävaltalaiset miehittivät Budan ja Pestin, mutta unkarilaiset valloittivat ne takaisin keväällä 1849. Elokuussa 1849 unkarilaiset joutuivat kuitenkin antautumaan. Sitä ennen keisarin tykistö oli ampunut hajalle Pestin rannan palatsit ja virastotalot.
Keisari Frans Joosef allekirjoitti vuoden 1872 lopulla asetuksen, jolla Buda, Pest ja Óbuda yhdistettiin yhdeksi kaupungiksi nimeltään Budapest. Yhdistämisen jälkeen kaupunki alkoi kehittyä nopeasti. Kauppa ja teollisuus lähtivät nousuun ja tehtaita perustettiin. Vuosisadan vaihteessa Budapest oli maailman johtava myllykeskus, ja Csepelsaarelle muodostui Unkarin merkittävin teollisuuskeskus, jossa valmistettiin muun muassa aseita kaksoisvaltakunnan armeijalle. Suurimmat tehtaat syntyivät metalliteollisuuden, laivan- ja koneenrakennuksen ja sähkötekniikan aloille. Suurin oli Ganzin sähkötekniikan tehdas, jossa oli vuosisadan vaihteessa 1 200 työntekijää.
1900-luvun vaihteessa Budapest oli väkiluvultaan Euroopan kuudenneksi suurin kaupunki. Budapestin nykyinen kaupunkikuva, kuten suuret bulevardit ja kertaustyyliset rakennukset, on peräisin yhdistymisen jälkeiseltä kulta-ajalta. Aikakauden huipentuma oli puoli vuotta kestänyt Millennium-maailmannäyttely, joka järjestettiin vuonna 1896 unkarilaisten maahantulon 1000-vuotisjuhlan kunniaksi.