stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gerard Way
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Meet Gerard Way on 43 Things (Arkistoitu – Internet Archive)
Gerard Way
Bändin viralliset sivut
http://www.freewebs.com/mcr01
http://www.hopeless-hearts.net (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  IdRef
Haaparannan kunta

| Haaparannan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Keskustaajama:  Haaparanta
Kuntakoodi:  2583
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  920,89 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  9 601
 – Väestötiheys:  10,4 as./km²
 
 www.haparanda.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haaparannan kunta (ruots. Haparanda kommun) on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Haaparanta.
Kunnan maapinta-ala on 920,89 neliökilometriä (31.12.2019) ja asukasluku 9 601 henkeä (31.12.2020).
Kunnassa sijaitsee Haaparannan saariston kansallispuisto.
Vuonna 2007 kunnassa oli 22,18 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Haaparannan kaupunginhotelli.
Seittenkaaren työväentalo.
Ruotsin Karungin rautatieasema.
Tornionjoen Kukkolankoski Ruotsin suuntaan kuvattuna.
Suomen kieli kunnassa

Suomen kieli on Ruotsin virallinen vähemmistökieli ja Haaparannan kunta kuuluu erityiseen suomen kielen hallintoalueeseen. Tämän johdosta kunnan kanssa on mahdollista asioida suomeksi ja saada muun muassa lasten- ja vanhustenhoitoa suomen kielellä.
Kunnan väestöstä noin 52,0 % on ulkomaalaistaustaisia, mikä on toiseksi eniten koko Ruotsissa Botkyrkan kunnan jälkeen. Ensimmäisen, toisen tai kolmannen sukupolven ruotsinsuomalaisia Haaparannalla asuu 7 584 henkeä.
Kuntajaon kehitys

Alatornion pitäjä perustettiin vuoden 1340 tienoilla erottamalla se Luulajan pitäjästä. Pitäjän nimenä oli tuolloin Tornio, ja se käsitti myös nykyisin Suomelle kuuluvia alueita. Vuonna 1482 Tornion pitäjästä erotettiin Ylitornion pitäjä aluksi Särkilax-nimisenä. Vuonna 1620 se sai nimekseen Ylitornio (ruots. Övertorneå) ja jäljelle jäänyt osa pitäjää sai nimen Alatornio (ruots. Nedertorneå). Vuonna 1621 pitäjän keskustasta perustettiin Tornion kaupunki, jolle perustettiin oma kaupunkiseurakunta. Karungin pitäjä erotettiin vuonna 1745, mutta vuonna 1783 sen nimeksi tuli Karl Gustav.
Vuonna 1809 Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle, jolloin uusi valtakunnanraja jakoi Tornionjokilaakson pitäjät kahteen osaan. Suomen puolelle jäivät Tornion kaupunki sekä osa Alatorniota ja Karunkia. Tornion seuraajaksi Ruotsin puolelle perustettiin ensin Karl Johan -niminen kauppapaikka vuonna 1812. Karl Johan sijaitsi Nikkalassa noin 14 kilometriä Tornionjoen suulta lounaaseen. Se oli kuitenkin liian kaukana Tornion vanhalta kauppa-alueelta, joten kauppapaikka siirrettiin Tornionjoen länsirannalle Haaparannan (ruots. Haparanda) kylään vuonna 1827. Kaupunkioikeudet Haaparanta sai vuonna 1842. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Ruotsin Alatornion ja Karl Gustavin pitäjistä muodostettiin maalaiskunnat.
Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut hallinnollisia muutoksia nykyisen Haaparannan kunnan alueella. Alatornion ja Karl Gustavin maalaiskunnat yhdistettiin 1.1.1967 Haaparannan kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja Haaparannan kaupungista tuli nykyinen Haaparannan kunta. Haaparanta on kuitenkin joitakin vuosia käyttänyt itsestään jälleen kaupunkinimitystä, vaikka Ruotsissa ei virallisesti kaupunkeja enää olekaan.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Haaparannan kaupungin vaakuna. Myös Karl Gustavin eli Karungin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Karl Gustavin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Haaparannan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 605 | 10 605 |
| 1955 | 1955 |    | 10 357 | 10 357 |
| 1960 | 1960 |    | 9 819 | 9 819 |
| 1965 | 1965 |    | 9 612 | 9 612 |
| 1970 | 1970 |    | 8 893 | 8 893 |
| 1975 | 1975 |    | 9 053 | 9 053 |
| 1980 | 1980 |    | 9 672 | 9 672 |
| 1985 | 1985 |    | 9 943 | 9 943 |
| 1990 | 1990 |    | 10 517 | 10 517 |
| 1995 | 1995 |    | 10 856 | 10 856 |
| 2000 | 2000 |    | 10 412 | 10 412 |
| 2005 | 2005 |    | 10 184 | 10 184 |
| 2010 | 2010 |    | 10 059 | 10 059 |
| 2015 | 2015 |    | 9 831 | 9 831 |
| 2020 | 2020 |    | 9 601 | 9 601 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2019) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 3 987 | 41,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 025 | 10,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 774 | 18,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 2 899 | 29,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 3 733 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 36,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 32,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 155 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 31,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 156 055 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,5 %
18–64-vuotiaat: 58,3 %
65 vuotta täyttäneet: 23,2 %
Väestönkehitys > Yleisimmät syntymämaat

Vuoden 2019 lopussa Haaparannan kunnassa oli 9 685 asukasta, joista 5 698 oli Ruotsissa syntyneitä.
Suomi (3 281)
Afganistan (83)
Eritrea (82)
Somalia (72)
Syyria (66)
Thaimaa (57)
Norja (21)
Irak (20)
Iran (17)
Saksa (11)
Turkki (7)
Puola (5)
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,9 | 3,1 |
|   | jalostus | 15,5 | 18,5 |
|   | palvelut | 80,1 | 77,0 |
|   | tuntematon | 1,4 | 1,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 496 | 3 657 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 95,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 319 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Haaparanta (ruots. Haparanda) | 4 856 |
| 2 | Marielund | 1 726 |
| 3 | Seittenkaari (ruots. Seskarö) | 491 |
| 4 | Nikkala | 435 |
| 5 | Karunki (ruots. Karungi) | 232 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Marielund laskettiin aiemmin osaksi Haaparannan taajamaa, mutta vuodesta 1995 lähtien se on katsottu omaksi taajamaksi. Marielund sijaitsee Tornion kaupungin keskustasta länteen, kun muu Haaparanta sijaitsee Tornion keskustasta lounaaseen.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kukkola
Mattila
Purra
Salmis
Säivi (ruots. Säivis)
Vojakkala
Vuono
Muita paikkakuntia

Muita paikkakuntia ovat:
Keräsjoki
Lappträsk
Parviainen
Vittikko
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Haaparannan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 4 | 4 | 5 | 6 | 4 | 5 | 4 | 5 | 6 | 4 | 6 | 5 | 4 |  |
|   | Keskustapuolue | 10 | 10 | 8 | 7 | 7 | 7 | 7 | 5 | 4 | 6 | 5 | 4 | 9 | 7 |  |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 18 | 17 | 18 | 19 | 19 | 21 | 22 | 25 | 17 | 16 | 22 | 21 | 17 | 10 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 4 | 4 | 2 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 4 | 3 | 2 | 3 | 2 | 1 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |  |
|   | Muut | 2 | 4 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 3 | 4 | 2 | 1 | 0 | 0 | 6 |  |
|   | Yhteensä  | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 31 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Alatornio-Haaparannan piiri (Nedertorneå-Haparanda distrikt)
Karl Gustavin piiri (Norrbotten)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Haparanda
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Haparanda kbfd*
Karl Gustav (Karungi)
Nedertorneå-Haparanda (Nedertorneå)
Nedertorneå kbfd*
Seskarö kbfd*
Seurakunnat > Kirkot

Haaparannan kirkko
Karl Gustavin kirkko
Seittenkaaren kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Haaparannan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Haparanda kommun – Kunta- ja pitäjäjaon kehitys on käännöstä kuntaa ja pitäjää koskevista artikkeleista.
Norrbottenin läänin kunnat
Kartta Haaparannan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Game Changer

| Game Changer |
| --- | --- |

Tyyli:  kilpailuohjelma, komedia
Kestoaika:  n. 20-60 minuuttia
Kehittäjä(t):  Sam Reich
Pääosissa:  Sam Reich
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Dropout
Esitetty:  20. syyskuuta 2019 –
Tuotantokausia:  6
Jaksoja:  59
Tunnuskappale:  Sem Você - Harper Rey
Tuotanto
Tuottaja(t):  Kyle Rohrbach Justin Cyrul
Ohjaaja(t):  Sam Reich Kyle Rohrbach Sam Geer
Käsikirjoittaja(t):  Sam Reich Paul Robalino Chloe Badner Ryan Creamer
Leikkaaja(t):  Noah Wagner Sam Geer Eve Hinz
Lavastaja(t):  Day Hernandes
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Game Changer on yhdysvaltalainen suoratoistopalvelu Dropoutin tuottama ja Sam Reichin luoma sekä juontama kilpailuohjelma, jonka säännöt vaihtuvat jokaisessa jaksossa. Yhdessä jaksossa on tyypillisesti kolme koomikkoa, jotka oppivat säännöt pelin edetessä. Osa jaksoista ottaa vahvasti mallia jo tunnetuista televisioformaateista, kuten Selviytyjät ja Unelmien poikamies. Ohjelmasta on tehty kolme spin-off ohjelmaa; Make Some Noise, Dirty Laundry ja Play It by Ear.
Alajoki-Peuralinnan tuulivoimapuisto

| Alajoki-Peuralinnan tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Perho, Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°07′59″N, 24°22′55″E
Rakentaminen alkoi:  helmikuu 2021 
Sähköverkkoon:  2023 
Valmistunut:  2024 
Kustannus:  100 miljoonaa € 
Perustaja:  Suomen Hyötytuuli Oy, YIT Suomi Oy 
Rakennuttaja:  Suomen Hyötytuuli Oy 
Omistaja:  Suomen Hyötytuuli Oy 
Operaattori:  Suomen Hyötytuuli Oy
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Sähköasema:  1 
Puistojännite:  33 kV 
Liittymisjännite:  110 kV 
Korkeus:  170–195 m 
Tuulivoimalat:  14 × Siemens Gamesa 5.8−155 (6 MW) 
Kapasiteetti:  84 MW  
Vuosituotanto:  260 GWh 
 fiAlajoki-Peuralinnan tuulivoimapuisto 
Alajoki-Peuralinnan tuulivoimapuisto on Keski-Pohjanmaalla Perhon ja Keski-Suomen Kyyjärven rajalla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 14 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 84 megawattia ja vuosituotanto on noin 260 gigawattituntia . Tuulipuisto muodostuu kahdesta erillisestä voimala-alueesta, Peuralinnasta ja Alajoesta. Tuulivoimapuiston on rakentanut, sen omistaa ja sitä operoi Suomen Hyötytuuli Oy.
Yleistä

Tuulivoimapuisto muodostuu kahdesta erillisestä voimala-alueesta, joiden välimatka on noin neljä kilometriä. Alajoen voimala-alue sijaitsee Perhossa yli viiden kilometrin päässä Perhon kirkonkylästä Alajoen ja Haarajoen kulmakuntien lounaispuolella. Siihen kuuluu 7 tuulivoimalaitosta, jotka on pystytetty 3,0 kilometriä pitkäksi ja pohjois-etelä -suuntaiseksi jonoksi. Peuralinnan voimala-alue sijaitsee Kyyjärven puolella rajaa noin 11 kilometriä Kyyjärven kirkonkylästä luoteeseen, Peuralinnan, Keskikylän ja Väärämäen luoteispuolella. Täällä on voimaloiden sijoittelussa seurattu Pyöreäsuon, Hyötykankaannevan ja Piuharjunnevan turvetuotantoalueiden väliin jääviä mäkiä. Nämäkin voimalat on ryhmitelty pohjois-etelä -suuntaan, vaikka ne eivät muodostakaan selvää riviä. Vaikka voimala-alueet ovat eri yhtiöiden suunnittelemia, ovat ne Suomen Hyötytuulen rakentamia. Yhtiön mukaan nämä muodostavat kaupallisesti yhden tuulivoimapuiston . Voimala-alueille johtaa Möttösestä valtatiestä 13 haarautuvasta yhdystiestä 18128 alkava paranneltu metsäautotie, joka johtaa Pajulammen ohi ja Kalliolammen jälkeen Peuralinnan voimala-alueelle, mutta haarautuu alussa ennen Saukkolampea Alajoen voimala-alueelle.
Tuulivoimalaitokset ovat espanjalaisen Siemens Gamesan valmistamaa SG 5.8-155-mallia, jonka napakorkeus on 163 metriä , tuuliturbiinin halkaisija 155 metriä, ja jonka kapasiteetti on 6,0 megawattia. Voimaloiden tornit ovat niin sanottuja hybridirakenteisia eli niiden alaosa koottu putkimaisista betonielementeistä ja yläosa terälieriöelementeistä. Sekä konehuone on varusteltu talviolosuhteiden varalta ja siivissä on jäänpoistojärjestelmä. Tuulivoimaloiden kokonaiskorkeus on 240 metriä. Alajoen tuulivoimalat sijaitsevat 175–195 metrin korkeudella mpy. ja Peuralinnan voimalat 170–185 metriä mpy.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa 33 kilovoltin jännitteellä Alajoen voimala-alueen eteläpuolella sijaitsevalle sähköasemalle. Sieltä tuotetun sähkön jännite nostetaan 110 kilovoltin jännitteeseen ja johdetaan kantaverkkoon kuuluvalle siirtolinjalle.
Historiaa > Suunnittelu

Alajoki-Peuralinnan tuulivoimapuiston toteutus on ollut yleisestä linjasta poikkeavaa. Valtioneuvosto oli vuonna 2012 ja myöhemmin 2016 päivittämänsä ohjeistuksensa mukaan velvoittanut tuulivoimapuistojen hankevastaavien käymään läpi YVA-menettely, mikäli tuulivoimapuistossa olisi vähintään 10 tuulivoimalaitosta tai sen kapasiteetti ylittäisi 30 megawattia. Suomen Hyötytuuli kehitti Nurmossa oman Alajoen tuulivoimapuiston hankeensa seitsemällä tuulivoimalaitoksellaan ja samoin teki YIT Suomi Oy Kyyjärvellä Peuralinnan tuulivoimapuistollaan. Kun molemmat hankkeet olivat valmiit, osti Suomen Hyötytuuli Peuralinnan hankkeen itselleen ja toteutti ne yhtenä kokonaisuutena. Tästä samasta syystä tuulivoimapuisto saattaa näkyä vanhoissa tilastoissa erillisinä kohteina.
Suomen Hyötytuuli perusti hankkeen ja pani sen yhdessä Limakon tuulipuistohankkeen kanssa vireille Perhon kunnassa elokuussa 2013. Kun kesällä 2013 yhdeksän tuulivoimalan hankkeelle pyydettiin selvitystä YVA-menettelyn tarpeelle, ilmoitti ELY-keskus, että sellainen vaadittaisiin Natura-alueen läheisyyden vuoksi. Talvella 2013 päätettiin jättää YVA-menettely vaatimatta, sillä tuulivoimapuiston suunnitelmaa oli muutettu ja se sisälsi enää 7 voimalaa (lausunto ). Kaavassa todettiin, että sen laadintaan pyydettiin luontoselvitys, arkeologinen inventointi, melu- ja varjostusmallinnus. Lokakuussa 2014 järjestetyn yleisötilaisuuden jälkeen vastaanotettiin 11 lausuntoa ja neljä mielipidettä. ELY-keskus ei antanut kaavaehdotuksesta lausuntoa, vaan asiat puitiin työneuvottelussa kesäkuussa 2015. Maakuntakaavan toiseen vaihekaavaan oli merkitty tuulivoimalle osoitettuja alueita, jollainen Alajoen voimala-alue ei alkujaan ollut. Osayleiskaava hyväksyttiin kunnanhallituksessa tammikuussa ja kunnanvaltuustossa helmikuussa 2016. Osayleiskaava sai lainvoiman heinäkuussa 2018. Kaavaan oli myöhemmin annettu neljä poikkeamalupaa . Osayleiskaavassa tuulivoimalat oli nimetty Nordexin N131-malliseksi, jonka napakorkeudeksi kaavailtiin 144 metriä, tuuliturbiinin halkaisijaksi 131 metriä ja kapasiteetiksi 3,0 megawattia. Tuulivoimalan pyyhkäisykorkeudeksi tuli näin 210 metriä. Tuulivoimapuiston kapasiteetiksi ilmoitettiin 21 megawattia. Tuulipuistoon rakennettaisiin kaavan mukaan muuntoasema, jossa sähkön jännite nostettaisiin 110 kilovolttiin.
Alajoen hankkeen kaltaisia julkisia tietoja ei ole Peuralinnan hankkeesta tässä käytettävissä. YIT kehitteli Peuralinnan tuulivoimapuistoa yhdessä Kyyjärven kunnan kanssa ja se oli sen ensimmäinen kehityshanke tuulivoimasektorilla. Tuulivoimapuiston pinta-ala oli 7,5 neliökilometriä ja sen kaavailtu kokonaiskapasiteetti oli 45 megawattia. Kun hankkeella oli osayleiskaavoitus tehtynä ja rakennusluvat lainvoimaiset, myi yhtiö tuulipuiston Suomen Hyötytuulelle marraskuussa 2019.
Historiaa > Rakentaminen

Yhdistettyjen tuulipuistohankkeiden rakentaminen käynnistyi, kun Hyötytuuli tiedotti syyskuussa 2020 tehneensä investointipäätöksen tuulivoimapuiston rakentamiseksi. Investoinnin kokonaissummaksi arvioitiin 100 miljoonaa euroa. Tässä vaiheessa tiedettiin, että 14 voimalaa olisivat teholtaan 6 megawattia ja ne olisivat 240 metriä korkeita.
Tuulivoimapuiston tieverkon rakentaminen aloitettiin helmikuussa 2021 ja voimaloiden perustusten rakentaminen heinäkuussa. Samalla rakennettiin sähkönsiirtoverkko maakaapelein ja tiedonsiirtoverkko sekä sähköasema, josta vastasivat ABB Power Grids Finland Oy ja Eltel Networks Oy. Perustukset valmistuivat syksyllä. Näistä vastasi Infra Builders Oy. Tuulivoimalat toimitti Siemens Gamesa Renewable Energy AB, joiden kapasiteetiksi tuli lopulta 5,8 megawattia. Tuulivoimaloiden osia kuljetettiin Vaasan satamasta voimala-alueelle loka-marraskuussa. Ensimmäisen voimalan pystytys oli käynnissä tammikuussa 2023  ja viimeinen kesäkuussa. Yhtiö tiedotti joulukuussa 2023, että se on aloittanut ensimmäisten tuulivoimaloiden tuotannolliset kokeilut ja että ne jatkuisivat keväälle 2024 asti.
Huomioita

1 2  Tuulivoimapuiston vuosituotannoista ei tiedetä lähdettä. Se on arvioitu Suomen Hyötytuulen osakkaiden tiedotteista, jossa ne ilmoittavat osakkuutensa suhteessa tulevan energian määrään. Helen ilmoitti saavansa 65 GWh ja Turkun Energia 32,5 GWh, kun heidän osakkuutensa olivat vastaavasti 25 % ja 12,5 % Suomen Hyötytuulesta. Tuulipuiston arvioitu vuosituotanto olisi siten 260 GWh. Kun suora lähde löytyy, voi sen lisätä tänne ja poistaa tämä huomautus.
Aiheesta muualla

Alajoki-Peuralinnan tuulipuiston rakentaminen (YouTube-video), syksy 2021, Suomen Hyötytuuli Oy
AMOS-kranaatinheitinjärjestelmä

Mallikappale AMOS-kranaatinheitinjärjestelmällä varustetusta Patria AMV:sta Parolan panssarimuseossa.
AMOS-kranaatinheitinjärjestelmällä varustettu Patria AMV Porin Prikaatissa.
AMOS-kranaatinheitinjärjestelmä  (Advanced Mortar System)
on suomalaisen Patria Vammas Oy:n ja ruotsalaisen Land Systems Hägglunds AB:n (ennen Alvis Hägglunds AB) rekisteröimä tavaramerkki. AMOS on perästä ladattava 120 millimetrin kranaatinheitinjärjestelmä, joka koostuu kahdesta 120 mm kranaatinheitinaseesta, jotka ovat kiinnitetty yhteiseen asekehtoon, ja johon on lisätty automatisoitu latausjärjestelmä. Puolustusvoimille koulutuskäyttöön otettavissa AMOS FIN -vaunuissa latausjärjestelmä on putken takana, mikä poistaa kaksoislatauksen vaaran. Suomalaisessa järjestelmässä neljän AMOS-ajoneuvon kahdeksan 120 millimetrin putkea korvaavat yhdeksän tavallista kranaatinheitinkomppanian 120 mm raskasta kranaatinheitintä.
Järjestelmän kuvaus

AMOS on perästä ladattava 120 mm kranaatinheitinjärjestelmä, joka koostuu kahdesta 120 mm kranaatinheitinaseesta, jotka on kiinnitetty yhteiseen asekehtoon ja johon on lisätty automatisoitu latausjärjestelmä. Puolustusvoimille koulutuskäyttöön otettavissa AMOS FIN -vaunuissa latausjärjestelmä on putken takana, mikä poistaa kaksoislatauksen vaaran.
Kranaatinheitinjärjestelmän etuna on sen asennettavuus eri alustoille (eri tst-ajoneuvot, laivat, veneet), suuri tulivoima ja nk. ryöppyammuntaominaisuus, jossa jopa 12 kranaattia voidaan ampua eri pituisille lentoradoille, jolloin ne osuvat samanaikaisesti kohteeseensa. Ryöppyammunnan vuoksi kohde ei kykene suojautumaan ensimmäisten kranaattien tultua maaliinsa. Heitinjärjestelmä kykenee myös suora-ammuntaan.
AMOS voidaan asentaa useille ajoneuvoalustoille, kuten ruotsalaiselle panssaroidulle tela-ajoneuvoille CV90, M113 tai taisteluveneeseen. Suomen puolustusvoimat käyttää ensimmäisinä lavetteina Patria AMV -miehistönkuljetusvaunuja. Vaunussa on viisihenkinen miehistö: johtaja, ajaja, ampuja, lataaja sekä apulataaja
Järjestelmästä on myös kehitetty yksiputkinen versio Nemo.
AMOS Suomessa

Suomalaisessa järjestelmässä neljän AMOS-ajoneuvon kahdeksan 120 millimetrin putkea korvaavat yhdeksän tavallista kranaatinheitinkomppanian 120 mm raskasta kranaatinheitintä. Tulenavaus voidaan suorittaa 30 sekunnissa, koska järjestelmä osaa laskea ampuma-arvot itse. Etuna on lisäksi se, että AMOS voidaan liikkuvuutensa vuoksi siirtää nopeasti uuteen asemaan ammunnan jälkeen, mikä vaikeuttaa toisen osapuolen vastatykistötoimintaa (engl. shoot-and-scoot). Tuliasemasta poistuminen onnistuu nopeimmillaan noin kymmenessä sekunnissa. Tulivoimaltaan AMOS-heitinjärjestelmä vastaa kahta perinteistä kranaatinheitinjoukkuetta, koska järjestelmä osaa itse laskea omat lentoradat kuudelle kranaatille yhdellä kertaa ja tarvittaessa suunnata putket uudelleen latausten välissä. Tulenavaus voidaan toteuttaa ryöppynä siten, että kuusi kranaattia ammutaan eri lentoradoille ja ne iskeytyvät maaliin samanaikaisesti, näin vihollinen ei ehdi suojautua ja vaikutus on tehokkaampi.
Suomen käytössä oleva järjestelmä tunnetaan nimellä AMOS-FIN. Ensimmäiset AMOS-järjestelmät luovutettiin Karjalan Prikaatin käyttöön maaliskuussa 2006. Suomessa aseen sarjatuotanto aloitettiin vuonna 2007.
AMOS-kranaatinheitinjärjestelmän joukkotuotanto eli kouluttaminen varusmiehille alkoi vuoden 2013 alussa. Henkilökunta sai koulutuksen vuonna 2012. Maavoimien kaikki AMOS-yksiköt kouluttaa Karjalan prikaati.