stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Israelilainen keittiö
Košer-säädökset

Koska Israel on virallisesti juutalainen valtio, kaikki julkiset laitokset joutuvat noudattamaan perinteisiä juutalaisia košersäädöksiä. Niihin kuuluu tiettyjen ruoka-aineiden käyttökielto, lihan ja maitotuotteiden yhdistelyn välttäminen sekä oikeat teurastustavat. Košer-ravintolat joutuvat sulkemaan ovensa sapatiksi. Israelin juutalaisista noin 53 prosenttia kertoo noudattavansa košeria, ja myös ei-košeria ruokaa on saatavilla kautta maan.
Ruoanlaitto

Uskonnollisissa juutalaiskodeissa ja arabikodeissa ruoanlaitto on perinteisesti vaimon työtä. Kibbutsi-kollektiivitiloilla molemmat sukupuolet osallistuvat ruoanlaittoon. Nykyisin juutalaiskeittiöissä on uusimmat laitteet, ja ruoka lämmitetään usein mikroaaltouunissa. Perinteisemmin ruokaa valmistetaan juutalaiskodeissa lähinnä viikonloppuisin, mutta arabikodeissa perinteiset ruoanlaittomenetelmät ovat yhä yleisesti käytössä. Leivonnaiset ostetaan yleensä valmiina kaupasta. Pihalla grillaaminen on suosittua.
Ateriat

Aamiaiseksi israelilaiset syövät yleensä jotain nopeasti nautittavaa, kuten jogurttia, muroja, paahtoleipää, kahvia ja hedelmiä. Kello kymmeneltä moni syö välipalan. Lounaalla syödään usein kanaa, lihapullia, kalaa tai soijalihaa riisin, perunoiden tai pastan sekä vihannesten kera. Koululaiset käyvät yleensä kotona syömässä lounaan. Arkipäivinä päivällinen on usein kevyempi ateria kuin lounas. Sapattipäivällinen on erityinen ja huolellisesti valmistettu ateria, joka syödään koko perheen kesken. Kaikilla uskonnollisilla juhlapäivillä on omat perinteiset juutalaiset ruokansa.
Israelilaiset syövät paljon ravintoloissa ja kahviloissa, ja katukeittiöt tarjoavat monenlaisten ruokakulttuurien antimia.
Pitaleipään kääritty falafel lisukkeineen on suosittua ruokaa Israelissa.
Itsehallintoalue

Maat, joilla on vähintään yksi ”autonominen” tai itsehallintoalue joka on määritelty lainsäädännössä
Itsehallintoalue (jota kutsutaan autonomiseksi alueeksi,  autonomiseksi entiteetiksi, autonomiseksi yksiköksi, autonomiseksi osaksi tai autonomiseksi territorioksi) on maan hallinnollinen alue tai riippuvainen alue, jolla on jonkinasteinen itsehallinto tai autonomia, joka on määritelty valtion oikeusjärjestyksessä. Tyypillisesti itsehallintoalue on joko maantieteellisesti muusta maasta erillinen tai sen väestö on vähemmistön kuuluva ryhmä.
Desentralisaatio on keino, jolla kansallinen hallitus pyrkii lisäämään demokraattista osallistumista ja hallinnollista tehokkuutta tai purkamaan sisäisiä konflikteja. Maat, joissa on itsehallintoalueita, voivat olla federaatioita, liittovaltioita tai konfederaatioita. Itsehallinto on eri maissa ja eri aikoina määritelty eri tavoin. Autonomia on käsitteenä laajempi kuin itsehallinto, mutta täsmällistä rajaa ei niidenkään välille voi määritellä. Itsehallinnollinen alue ei kummassakaan muodossa voi itse muuttaa itsehallintonsa laajuutta, vaan siitä on sovittava valtion kanssa, ja valtionkin päätös tällaisessa asiassa saattaa vaatia esimerkiksi perustuslain muuttamista.
Valtio valvoo itsehallinnollisen alueen toimintaa kolmella tavalla. Valtio voi edellyttää itsehallintoalueelta erilaisten tietojen ja raporttien toimittamista valtiolle. Jotkin itsehallintoalueen päätökset eivät tule voimaan ilman valtion hyväksymistä. Itsehallintoyksikön jäsenet saavat yleensä valittaa valtiolle itsehallintoelimen päätösten laillisuudesta ja tarkoituksenmukaisuudesta. Lisäksi valtion viranomaiset saattavat osallistua joihinkin erityispäätöksiin itsehallintoalueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itsehallintoalue Wikimedia Commonsissa
Italia et Africa

| Italia et Africa Praefectura praetorio Italiae et Africae> Rooman prefektuuri |
| --- | --- |

 Italia et African prefektuurin alue.
Valtio:  Rooman valtakunta Länsi-Rooman valtakunta
Perustettu:  300-luku
Italia et Africa eli Italian ja Afrikan (pretoriaani)prefektuuri (lat. Praefectura (praetorio) Italiae et Africae), usein vain Italia eli Italian (pretoriaani)prefektuuri (Praefectura (praetorio) Italiae), oli Rooman valtakunnan pretoriaaniprefektuuri, joka käsitti osan valtakunnan keskiosista, mukaan lukien Italia ja keskinen Pohjois-Afrikka.
Prefektuuri oli olemassa ajoittain 300-luvulla, kun Italia, Illyricum et African prefektuuri oli jaettuna kahteen osaan, jotka olivat Italia et Africa ja Illyricum. Arviolta se oli olemassa noin vuosina 347–361, 375–379 ja 388–391, sekä pysyvästi Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395, jonka jälkeen se oli osa Länsi-Roomaa. Prefektuuri toimi ylemmän tason hallintoyksikkönä, ja jakautui diokeeseihin ja provinsseihin.
Diokeesit ja provinssit

Prefektuurin diokeesit ja provinssit olivat:
| Diokeesit ja provinssit> n. vuosina 306/337–395.Diokeesi | Diokeesit ja provinssit> n. vuosina 306/337–395.Provinssi | Diokeesit ja provinssit> . | Diokeesit ja provinssit> vuodesta 395.Diokeesi | Diokeesit ja provinssit> vuodesta 395.Provinssi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Africa | Mauretania Caesariensis |  | Africa | Mauretania Caesariensis |
| Africa | Mauretania Sitifensis |  | Africa | Mauretania Sitifensis |
| Africa | Numidia Cirtensis |  | Africa | Numidia |
| Africa | Numidia militiana |  | Africa | Numidia |
| Africa | (Proconsularis Zeugitana) |  | Africa | (Africa proconsularis) |
| Africa | Tripolitania |  | Africa | Tripolitania |
| Africa | Valeria Byzacena |  | Africa | Byzacena |
| Italia | Aemilia et Liguria |  | Italia annonaria | Aemilia |
| Italia | Aemilia et Liguria |  | Italia annonaria | Liguria |
| Italia | Alpes Cottiae |  | Italia annonaria | Alpes Cottiae |
| Italia | Venetia et Histria |  | Italia annonaria | Venetia et Histria |
| Italia | Raetia prima |  | Italia annonaria | Raetia prima |
| Italia | Raetia secunda |  | Italia annonaria | Raetia secunda |
| Italia | Flaminia et Picenum |  | Italia annonaria | Flaminia et Picenum annonarium |
| Italia | Flaminia et Picenum |  | Italia suburbicaria | Picenum suburbicarium |
| Italia | Flaminia et Picenum |  | Italia suburbicaria | Valeria |
| Italia | Apulia et Calabria |  | Italia suburbicaria | Apulia et Calabria |
| Italia | Campania |  | Italia suburbicaria | Campania |
| Italia | Corsica |  | Italia suburbicaria | Corsica |
| Italia | Lucania et Bruttii |  | Italia suburbicaria | Lucania et Bruttii |
| Italia | Samnium |  | Italia suburbicaria | Samnium |
| Italia | Sardinia |  | Italia suburbicaria | Sardinia |
| Italia | Sicilia |  | Italia suburbicaria | Sicilia |
| Italia | Tuscia et Umbria |  | Italia suburbicaria | Tuscia et Umbria |
| Pannonia | Dalmatia |  | Pannonia | Dalmatia |
| Pannonia | Noricum mediterraneum |  | Pannonia | Noricum mediterraneum |
| Pannonia | Noricum ripense |  | Pannonia | Noricum ripense |
| Pannonia | Pannonia superior |  | Pannonia | Pannonia prima |
| Pannonia | Pannonia inferior |  | Pannonia | Pannonia secunda |
| Pannonia | Savia |  | Pannonia | Savia |
| Pannonia | Valeria |  | Pannonia | Valeria |
Selitykset:
↑  Diokeesit ja provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.
↑  Diokeesit ja provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
1 2  Africa proconsularis Zeugitanan provinssi oli tavallaan prefektuurin alueella, mutta ei kuulunut siihen, koska se oli prokonsulin hallinnassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Italian ja African pretoriaaniprefektuuri Wikimedia Commonsissa
Rooman pretoriaaniprefektuurit
Gallia · Italia, Illyricum et Africa (Italia et Africa · Illyricum) · Oriens
Itägalindialaiset

Venäjänkielinen kartta, jossa itägalindialaisten asuttama alue merkitty nykyisen Moskovan tienoille violetilla.
Itägalindialaiset (ven. Голядь) olivat nykyisen Moskovan alueella elänyt balttikansa. He sulautuivat alueen slaavilaiseen väestöön 1400- tai 1500-luvulla. Ensimmäiset maininnat heistä historiallisissa lähteissä ovat peräisin rusilaisista 1000-luvun alussa kirjoitetusta kronikasta. Tuolloin heidät tunnettiin nimellä goljad. Juri Dolgoruki soti heitä vastaan vuonna 1147 ja perusti samana vuonna heidän mailleen Moskovan kaupungin. Itägalindialaiset sulautuivat slaaveihin helposti sen jälkeen, kun heidän yhteydensä muihin baltteihin katkesi slaavien etenemisen myötä. Vaikka heidän katsotaankin sulautuneen slaaveihin viimeistään 1500-luvulla, eli vielä 1800-luvulla Venäjällä ihmisiä, jotka kutsuivat itseään nimellä goljad.
Istron

| Istron> Ἴστρων |
| --- | --- |
 Istroksen / Priniátikos Pýrgoksen arkeologista aluetta. Kuvassa näkyvien raunioiden ajoitus epäselvä.
Sijainti
 Istron
Koordinaatit:  35°7′6″N, 25°43′24″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Priniátikos Pýrgos, Ístro ja Kaló Chorió, Ágios Nikólaos, Lasíthi, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Huippukausi:  200-luku eaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Istron (m.kreik. Ἴστρων, Istrōn) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisessä Priniátikos Pýrgoksessa lähellä nykyisiä Ístron ja Kaló Chorión kyliä.
Maantiede

Istronin poliksen kaupunkikeskus sijaitsi lähellä nykyisin Mirampéllonlahtena tunnetun lahden lounaisrantaa, nykyisen antiikin aikaisesta kaupungista nimensä saaneen Ístron kylän sekä Kaló Chorión kylän alueilla. Se sijaitsi rannikon lähellä olleella kukkulalla, joka on nykyisin merenpinnan nousun seurauksena pieni niemi, joka tunnetaan nimellä Nisí Panteleímonos. Kaupungin ja saman paikan varhaisempien, esihistoriallisten kohteiden arkeologinen alue tunnetaan nykyisin nimellä Priniátikos Pýrgos. Istronin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Kaupungin läheltä virtasi joki, joka sai kaupungin mukaan myös nimen Istron.
Historia

Istronin kaupunkikeskuksen paikalla Priniátikos Pýrgoksessa on ollut asutusta jo neoliittisella ja minolaisella kaudella.
Istronin antiikin aikaisen kaupungin vaiheista tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Vaikka se on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema klassisella kaudella tunnetaan kuitenkin huonosti. Kaupunki oli polis varmuudella vasta hellenistisellä kaudella 200-luvulle eaa., jolloin se oli yksi Kreetan kaupungeista, joka teki sopimuksen Miletoksen kanssa. Istron toimi satamana sisämaan kaupungeille. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Istrōnios (Ἰστρώνιος).
100-luvulle eaa. mennessä Istron vaikuttaa päätyneen osaksi suurempaa ja vahvempaa Laton polista. Paikka säilyi asuttuna roomalaisella ja bysanttilaisella kaudella. Priniátikos Pýrgoksen arkeologisia kaivauksia on suorittanut Irish Institute of Hellenic Studies at Athens eli Irlannin arkeologinen instituutti vuodesta 2007.
Rakennukset ja löydökset

Istronin kaupunkikeskuksen paikalta on tehty löytöjä pitkältä ajalta. Antiikin aikainen kaupunki on ollut ympäröity muurein, ja kaupunginmuurista on säilynyt noin 1,5 metriä paksuja osia kaupungin niemen luoteisosassa. Merkittävimmät rakennuslöydöt sijaitsevat niemen kaakkoisosassa ja etelärinteessä. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa oli sen suojelijalle Athene Poliaalle omistettu pyhäkkö. Sinne asetettiin julkisesti näkyville poliksen tekemät päätökset. Istronista löydetty keramiikka ajoittuu pääosin 600-luvulta 300-luvulle eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Istronin / Priniátikos Pýrgoksen arkeologinen alue Wikimedia Commonsissa
Issa (kaupunki)

| Issa> Ἴσσα |
| --- | --- |
 Issan raunioita.
Sijainti
 Issa
Koordinaatit:  43°03′49″N, 16°11′08″E
Valtio:  Kroatia
Paikkakunta:  Vis, Vis, Split-Dalmatia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  387 eaa.–
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Issa, Illyria
Provinssi:  Dalmatia
Aiheesta muualla
  Issa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Issa (m.kreik. Ἴσσα, myös Issi, Ἴσσι) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) samannimisellä saarella (nyk. Vis) Illyriassa nykyisen Kroatian alueella. Se sijaitsi nykyisen Visin kaupungin paikalla.
Maantiede

Issan kaupunki sijaitsi samannimisellä saarella, joka sijaitsi Adrianmeressä Illyrian rannikon edustalla. Kaupunki oli rakennettu saaren pohjoisrannikolla olevan lahden länsirannalle. Saman lahden rannalla sijaitsee nykyisin Visin kaupunki.
Issan kaupunkivaltion haltuun kuului oletettavasti koko Issan saari, ja näin sen alueen koko oli noin 140 neliökilometriä. Kaupungin välittömän takamaan koko oli noin 10 neliökilometriä. Alueelta on löydetty merkkejä antiikin aikaisesta palstajaosta. Saari tunnettiin viinistään. Issan saaresta itään sijaitsi Faroksen (nyk. Hvar) saari, jolla sijaitsi Faroksen kaupunki, ja Melaina Korkyran (nyk. Korčula) saari, jolla sijaitsi Melaina Korkyran kaupunki.
Historia

Issan saarta asuttivat alun perin illyrialaiset, jotka olivat 700-luvulta 500-luvulle eaa. liburnien vallan alla. Issan kaupunki oli kreikkalainen siirtokunta, jonka perustivat Sisilian Syrakusasta tulleet asuttajat. Diodoros Sisilialaisen mukaan Dionysios vanhempi, joka pyrki vakiinnuttamaan valtansa Adrianmerellä, auttoi vuonna 387 eaa. paroslaisia perustamaan Issan ja Faroksen siirtokunnat. Tälle ei ole kuitenkaan tukea arkeologiasta; sen sijaan löydösten perusteella kaupungin paikalla on ollut kreikkalaista asutusta jo arkaaisella kaudella eli selvästi ennen ennen mainittua aikaa.
Issa vaikuttaa ainakin alussa olleen poliksena Syrakusan alaisuudessa. Se toimi Dionysioksen alaisen laivaston tukikohtana sen tukiessa Faroksen siirtokuntaa illyrialaisia vastaan vuonna 384 eaa. Kaupunki löi omaa pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Issalaiset perustivat läheisen Melaina Korkyran kaupungin omaksi siirtokunnakseen 300- tai 200-luvulla eaa. 200-luvulla eaa. he perustivat myös Tragurionin ja Epetionin emporionit eli kauppa-asemat, jotka sijaitsivat Illyrian mannermaan puolella. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Isseus (Ἴσσευς), myöhemmin latinaksi Issaeus, Issensis ja Issaicus.
Illyrialaiset aloittivat Issan piirittämisen kuninkaansa Agronin johdolla. Issalaiset hakivat turvaa Roomasta, ja roomalaiset lähettivät Agronille viestin, joka vaati häntä lopettamaan tasavallan ystävien häiritsemisen. Sillä aikaa, vuonna 232 eaa., Agron kuoli. Häntä seurasi valtaistuimella hänen leskensä Teuta, joka jatkoi Issan piirittimistä. Rooman lähettiläät vaativat vihollisuuksien lopettamista, mutta Teuta surmautti kaikkien tapojen vastaisesti yhden lähettiläistä. Tämä johti ensimmäiseen illyrialaissotaan vuonna 229 eaa., joka puolestaan johti muun muassa Issan vapauttamiseen illyrialaisten uhasta.
Issalaiset olivat taitavia merenkulkijoita, ja heidän omanlaiset laivansa, joista roomalaiset lähteet käyttävät nimitystä lembi Issaici, olivat Roomalle hyödyksi sodassa Makedonian Filippos V:ttä vastaan. Issalaiset olivat vapaita veroista ja heidät luettiin Rooman kansalaisiksi. Issa vaikuttaa kukoistaneen Rooman tasavallan loppuaikoina.
Julius Caesarin ja Pompeiuksen välisessä kansalaissodassa 49–45 eaa. Issa oli Pompeiuksen puolella, ja menetti siksi etuoikeutensa ja itsehallintonsa vuonna 47 eaa. Se alennettiin oppidum civium Romanorumiksi ja asetettiin vastaperustetun Salonan colonian alaisuuteen.
Rakennukset ja löydökset

Issan kaupungin ydin on ollut ympäröity muurein, jotka ajoitetaan 300-luvulle eaa. Samalla paikalla on voinut kuitenkin olla muurit jo arkaaisella kaudella. Muurein ympäröidyn alueen koko oli noin 265 × 360 metriä, ja niiden sisään jäi noin 9,8 hehtaarin kokoinen alue. Myös kaupungin katuverkosta ja useista rakennuksista on löydetty jäänteitä. Kaupungista on löydetty muun muassa roomalainen teatteri, jonka katsomon muuri on nykyisin osa fransiskaaniluostaria. Teatterissa oli tilaa noin 3 000 hengelle. Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa veistoksia, keramiikkaa, piirtokirjoituksia ja rahoja; keramiikkaa on löydetty muun muassa kaupungin nekropoliilta, joka on hellenistiseltä kaudelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Issa Wikimedia Commonsissa
Issan raunioita.
Roomalaisaikainen piirtokirjoitus Issasta vuodelta 20: Drusus Caesar, T[(iberii) Aug(usti) f(ilius), Diui] / Augusti nepos, consul de[sign(atus) II], / pontifex, augur, camp[um dedit] / Publio Dolabella leg(ato) pro[praetore].
Issasta löydetty keisari Trajanuksen pää, 100-luvun alku.
Itäinen Iso erg

Itäinen Iso erg Pohjois-Afrikan kartalla.
Maisema Ksar Ghilanen läheltä Tunisiasta.
Itäinen Iso erg eli Itäinen Hiekkameri on hiekka-aavikko Algerian Saharassa ja lähialueilla Tunisiassa ja Libyassa. Sen pinta-ala on 192 000 neliökilometriä.
Itäinen Iso erg on muodostunut Igharghar-vadin sisämaasuistosta levinneestä hiekasta. Jopa 300 metriä korkeilla dyyneillä on vähäistä heinäkasvillisuutta. Alueella tuotetaan öljyä ja kaasua. Tärkeimmät keitaat ovat Ouargla, Touggourt ja Ghadamés.
Italian ympäriajo 1996

Italian ympäriajo 1996 oli järjestyksessään 79. Italian ympäriajo. Se alkoi 18. toukokuuta ja päättyi 9. kesäkuuta 1996. Kilpailun voitti Venäjän Pavel Tonkov, toiseksi sijoittui hänelle 2.43 minuuttia hävinnyt Italian Enrico Zaina ja kolmas oli Espanjan Abraham Olano 2.57 minuuttia voittajalle hävinneenä.
Suomalainen Joona Laukka sijoittui kilpailussa 14:nneksi.
Etapit

| Etappi | Päivä | Reitti | type | Pituus (km) | Voittaja | Kokonaiskilpailun johtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1  | 18. toukokuu |  Ateena –  Ateena | Tasamaaetappi | 170 |  Silvio Martinello |  Silvio Martinello |
| 2  | 19. toukokuu |  Eleusis –  Naupaktos | Tasamaaetappi | 231 |  Glenn Magnusson |  Silvio Martinello |
| 3  | 20. toukokuu |  Mesolóngi –  Ioannina | Tasamaaetappi | 188 |  Giovanni Lombardi |  Stefano Zanini |
| 4  | 22. toukokuu | Ostuni – Ostuni | Tasamaaetappi | 147 |  Mario Cipollini |  Silvio Martinello |
| 5  | 23. toukokuu | Metaponto – Crotone | Tasamaaetappi | 188 |  Ángel Edo |  Silvio Martinello |
| 6  | 24. toukokuu | Crotone – Catanzaro | Vuorietappi | 176 |  Pascal Hervé |  Pascal Hervé |
| 7  | 25. toukokuu | Amantea – Massiccio del Sirino | Vuorietappi | 164 |  Davide Rebellin |  Davide Rebellin |
| 8  | 26. toukokuu | Polla – Napoli | Tasamaaetappi | 135 |  Mario Cipollini |  Davide Rebellin |
| 9  | 27. toukokuu | Napoli – Fiuggi | Vuorietappi | 184 |  Enrico Zaina |  Davide Rebellin |
| 10  | 28. toukokuu | Arezzo – Prato | Vuorietappi | 155 |  Rodolfo Massi |  Davide Rebellin |
| 11  | 29. toukokuu | Prato – Marina di Massa | Tasamaaetappi | 130 |  Mario Cipollini |  Davide Rebellin |
| 12  | 30. toukokuu | Aulla – Loano | Tasamaaetappi | 195 |  Fabiano Fontanelli |  Davide Rebellin |
| 13  | 31. toukokuu | Loano – Prato Nevoso | Vuorietappi | 115 |  Pavel Tonkov |  Pavel Tonkov |
| 14  | 1. kesäkuu | Basilica Shrine of Our Lady of Mondovi –  Briançon | Vuorietappi | 202 |  Pascal Richard |  Pavel Tonkov |
| 15  | 2. kesäkuu |  Briançon – Aosta | Tasamaaetappi | 235 |  Gianni Bugno |  Pavel Tonkov |
| 16  | 3. kesäkuu | Aosta –  Lausanne | Vuorietappi | 180 |  Oleksandr Honchenkov |  Pavel Tonkov |
| 17  | 4. kesäkuu |  Lausanne – Biella | Vuorietappi | 236 |  Nicolaj Bo Larsen |  Pavel Tonkov |
| 18  | 5. kesäkuu | Meda – Vicenza | Tasamaaetappi | 221 |  Mario Cipollini |  Pavel Tonkov |
| 19  | 6. kesäkuu | Vicenza – Marostica | Henkilökohtainen aika-ajo | 62 |  Evgeni Berzin |  Pavel Tonkov |
| 20  | 7. kesäkuu | Marostica – Passo Pordoi | Vuorietappi | 220 |  Enrico Zaina |  Abraham Olano |
| 21  | 8. kesäkuu | Cavalese – Aprica | Vuorietappi | 250 |  Ivan Gotti |  Pavel Tonkov |
| 22  | 9. kesäkuu | Sondrio – Milano | Tasamaaetappi | 176 |  Serguei Outschakov |  Pavel Tonkov |
Israel (nimi)

| Israel |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Iser, Issur, Isto, Sroel 
Nimen alkuperä:  Vanhassa testamentissa esiintyvä nimi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Israel (hepr. ‏יִשְׂרָאֵל‎, Yīsraʾel) on heprealaisperäinen miehen etunimi, joka on käytössä myös juutalaisena sukunimenä.
Vanhassa testamentissa Israel on kunnianimi, jonka patriarkka Jaakob sai sen jälkeen kun hän oli paininut Jumalan kanssa. Nimen merkitys on ’Jumala taistelee’ tai ’Jumala saa voiton’. Se on myöhemmin omaksuttu seemiläisen kansan nimitykseksi (israelilaiset) ja Palestiinan juutalaisvaltion nimeksi (Israel).
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on marraskuuhun 2021 mennessä tilastoitu noin 650 Israel-nimistä miestä.
Nimipäivät

Israel-nimi oli mukana Suomen almanakassa vuosina 1705–1928 (lukuun ottamatta joitain katkoksia). Nimipäivä oli useimmiten 23. joulukuuta. Muita Israelin nimipäiviä ovat olleet 10. heinäkuuta (vuosina 1705–1706) ja 20. joulukuuta (vuosina 1739–1740, 1742, 1746, 1749, 1918–1928).
Ruotsin almanakassa Israelilla on nimipäivä 20. joulukuuta.
Tunnettuja Israeleja > Israel etunimenä

Israel Acrelius (1714–1800), ruotsalainen luterilainen lähetyspappi
Israel Adesanya (s. 1989), nigerialais-uusiseelantilainen vapaaottelija, potkunyrkkeilijä ja nyrkkeilijä
Israel Simonpoika Annala (n. 1650–1710), suomalainen kirkonrakentaja
Israel Castro (s. 1980), meksikolainen jalkapalloilija
Israel Dagg (s. 1988), uusiseelantilainen rugby union -pelaaja
Israel ben Eliezer, Ba’al Shem Tov (1698–1760), juutalainen rabbi, hasidismin perustaja
Israel Finkelstein (s. 1949), israelilainen arkeologi
Israel Gelfand (1913–2009), venäläinen matemaatikko
Gabriel Israel Hartman (1776–1809), suomalainen filosofi
Israel Helenius (1726–1806), suomalainen valtiopäivämies
Israel Helphand, Alexander Parvus (1867–1924), venäjänjuutalainen sosialismin teoreetikko, lehtimies ja liikemies
Rudolf Israel Holsti (1815–1852), suomalainen filosofian tohtori ja yläalkeiskoulun rehtori
Israel Hwasser (1790–1860), ruotsalainen lääketieteen professori, filosofi ja kirjailija
Israel Kamakawiwo'ole (1959–1997), havaijilainen ukulelen soittaja ja laulaja
Israel Karvosenoja (1828–1904), suomalainen tilanomistaja, kunnankirjuri ja valtiopäivämies
Israel Kolmodin (1643–1709), ruotsalainen teologi ja virsirunoilija
Israel Lopez Cachao (1918–2008), kuubalainen muusikko ja säveltäjä
Israel Nesselius (1667–1739), ruotsalainen kielitieteilijä
Israel Pickens (1780–1827), yhdysvaltalainen poliitikko ja lakimies
Israel Regardie, oik. Francis Israel Regudy (1907–1985), englantilainen okkultisti
Israel Reinius (1699–1997), suomalainen pappi ja paikallishistorioitsija
Israel Reinius (1727–1797), suomalainen pappi ja tutkimusmatkailija
Israel Ruong (1903–1986), ruotsalainen kielitieteilijä, professori ja saamelaispoliitikko
Israel-Jakob Schur (1879–1949), suomenjuutalainen kansatieteilijä ja opettaja
Israel Joshua Singer (1893–1944), puolanjuutalainen kirjailija
Israel Ståhlberg (1747–1816), suomalainen rovasti ja uskonnollinen kirjailija
Israel Sucksdorff (1784–1865), suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja merikapteeni, kauppaneuvos
Israel Wallin (1777–1839), suomalainen virkamies
Israel Yinon (1956–2015), israelilainen orkesterinjohtaja
Israel Yritys (1887–1964), suomalainen teollisuusmies
Tunnettuja Israeleja > Israel sukunimenä

Al Israel (1935–2011), yhdysvaltalainen näyttelijä
Elizabeth Israel (1875?–2003), dominicalainen mahdollisesti maailman vanhimmaksi elänyt ihminen
Jitzhak Ben Israel (s. 1949), israelilainen kenraali, poliitikko ja Israelin avaruusjärjestön puheenjohtaja
Manasse ben Israel (1604–1657), hollanninjuutalainen rabbiini ja kirjanpainaja
Märt Israel (s. 1983), virolainen kiekonheittäjä
Steve Israel (s. 1958), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Werner Israel (1931–2022), kanadalainen fyysikko
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Israel (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Pertti Itkonen

| Pertti Itkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. toukokuuta 1947 Kuopio
Kuollut: 6. heinäkuuta 2000 (53 vuotta)
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Pertti Juhani Itkonen (20. toukokuuta 1947 Kuopio – 6. heinäkuuta 2000) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli Kuopion kaupunginteatterissa vuodesta 1980 alkaen. Lisäksi hänellä oli sivurooleja muutamissa elokuvissa ja televisiotuotannoissa.