stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kantatie 86

Kantatie 86 on Pohjois-Pohjanmaalla Kannuksen Eskolasta Ylivieskan, Oulaisten ja Vihannin kautta Liminkaan kulkeva kantatie. Tien pituus on 124 kilometriä. Tie on liikennemääriinsä nähden hyvätasoista kaksikaistaista tietä, ja yhdessä Kauhavalta alkavan kantatien 63 kanssa se muodostaa vaihtoehtoisen reitin länsirannikolla kulkevalle valtatie 8:lle. Ylivieskan kohdalla tie kulkee lyhyen matkan samaa reittiä valtatien 27 kanssa. Kantatien 86 liikenne on hiljaisinta Kannuksen ja Ylivieskan Ojakylän välisellä osuudella, missä liikennemäärät pysyvät alle 2000 ajoneuvossa/vuorokausi. Oulaisten keskustan kohdalla liikenteen määrä kohoaa yli 6000 ajoneuvoon vuorokaudessa. Ylivieskan keskustan kohdalla sijaitsee tien vilkkain kohta, minkä läpi kulkee yli 7400 ajoneuvoa vuorokaudessa.
Reitti ja yhteydet

Kannus
Eskola (vt 28)
Sievi
Korhoskylä (st 774)
Ylivieska
Ojakylä (vt 27)
Ylivieska (vt 27, kt 63)
Oulainen
Oulainen (st 786)
Raahe
Vihanti (kt 88)
Siikajoki
Paavola (st 807)
Liminka
Heinijärvi
Lapinkangas (vt 8 E8)
Historiaa

Eskolan ja Limingan välinen tie on rakennettu pääosin 1960-luvulla. Kantatieksi se on numeroitu vuonna 1971.
Kamienna Góran piirikunta

Kamienna Góran piirikunta (puol. powiat kamiennogórski) on yksi Ala-Sleesian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 43 239. Piirikunnan ainoa kaupunkikunta on hallintokeskus Kamienna Góra. Kolme maalaiskuntaa ovat Kamienna Góra, Lubawka ja Marciszów ja niissä on kylien lisäksi yksi kaupunki; Lubawka.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Kamienna Góran piirikunnassa arvioitiin olevan 43 239 asukasta, joista 51,1 prosenttia naispuolisia ja 48,9 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 45 959 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 30 555 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioidaan vuoden 2019 lopussa muodostaneen 16 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 60,6 prosenttia ja eläkeikäisten 23,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 43,2 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 302 lasta.
Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972

| Jääkiekon SM-sarja 1971–1972 |
| --- | --- |

Joukkueiden määrä:  12
Sarja alkoi:  10. lokakuuta 1971
Sarja päättyi:  16. maaliskuuta 1972
Mestari:  Ilves
Toinen sija:  HJK
Kolmas sija:  HIFK
Pudonneet joukkueet:  Lukko, Karhu-Kissat ja JoKP
Pistepörssin voittaja:  Jorma Peltonen, Ilves
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1970-1971 :  1972-1973 → 
Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972 oli viimeinen jääkiekon SM-sarjan kausi, joka pelattiin 12 joukkueen kesken. Kaksinkertaisen runkosarjan jälkeen sarja jaettiin kuuden joukkueen loppu- ja putoamissarjaan. Loppusarjan voittaja voitti Suomen mestaruuden. SM-sarjaa supistettiin seuraavaksi kaudeksi kymmenen joukkueen sarjaksi, jolloin kolme putoamissarjan viimeistä joukkuetta putosi sarjasta suoraan ja neljänneksi viimeinen joutui karsimaan sarjapaikastaan.
Mestariksi pelasi Tampereen Ilves. Hopeaa sai Helsingin Jalkapalloklubi ja pronssia Helsingin IFK.
SM-sarja > Alkusarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  HJK  | 22 | 14  | 3  | 5   | 114  | 57 | +57 | 31 |
| 2 |  Ilves  | 22 | 15  | 1  | 6   | 121  | 70  | +51 | 31 |
| 3 |  Tappara  | 22 | 13  | 4  |  5   | 89  |  48  | +41 | 30 |
| 4 |  HIFK  | 22 | 13  | 4  | 5   | 101  | 72  | +29 | 30 |
| 5 |  Jokerit  | 22 | 12  | 3  | 7   | 95  | 77  | +18 | 27 |
| 6 |  TuTo  | 22 | 10  | 6  | 6  | 76  | 68  | +8 | 26 |
| 7 |  Koo-Vee  | 22 | 7  | 6  | 9   | 76  | 77 | -1 | 20 |
| 8 |  TPS  | 22 | 9  | 2  | 11  | 72  | 80   | -8 | 20 |
| 9 |  Ässät  | 22 | 7  | 3  | 12   | 75  | 77  | -2 | 17 |
| 10 |  Lukko  | 22 | 6  | 3  | 13   | 66  | 98  | -32 | 15 |
| 11 |  Karhu-Kissat  | 22 | 4  | 4  |  14   | 74  |  130  | -56 | 12 |
| 12 |  JoKP  | 22 | 1  | 3  | 18   | 52  | 157  | -105 | 5 |
Kuusi parasta loppusarjaan ja kuusi heikointa putoamissarjaan.
SM-sarja > SM-Loppusarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ilves  | 32 | 22  | 4  | 6   | 192  | 105  | +87 | 48 |
| 2 |  HJK  | 32 | 19  | 4  | 9   | 150  | 90 | +60 | 42 |
| 3 |  HIFK  | 32 | 18  | 5  | 9   | 137  | 113  | +24 | 41 |
| 4 |  Jokerit  | 32 | 18  | 3  | 11   | 132  | 111  | +21 | 39 |
| 5 |  Tappara | 32 | 16  | 5  |  11  | 127  |  88   | +39 | 37 |
| 6 |  TuTo  | 32 | 12  | 7  | 13  | 108  | 134   | -26 | 31 |
Ilves voitti mestaruuden, HJK:lle hopeaa ja HIFK:lle pronssia.
SM-sarja > Putoamissarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 |  TPS  | 32 | 17  | 2  | 13   | 141  | 104  | +37 | 36 |
| 8 |  KooVee  | 32 | 14  | 6  | 12  | 122  | 116  | +6 | 34 |
| 9 |  Ässät  | 32 | 14  | 3  | 15 | 122  | 105   | +17 | 31 |
| 10 |  Lukko  | 32 | 10  | 3  | 19   | 100  | 139 | -39 | 23 |
| 11 |  Karhu-Kissat  | 32 | 6  | 4  |  22   | 118  |  191  | -73 | 16 |
| 12 |  JoKP  | 32 | 3  | 3  | 26   | 79  | 229  | -150 | 9 |
Lukko, Karhu-Kissat ja JoKP putosivat suomensarjaan. Ässät SM-sarjakarsintaan.
Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Ilves | 16 | 108 984 | 6811 |
| HIFK | 16 | 106 461 | 6653 |
| Tappara | 16 | 95 435 | 5964 |
| HJK | 16 | 88 013 | 5500 |
| Jokerit | 16 | 61 716 | 3857 |
| Ässät | 16 | 57 526 | 3595 |
| TPS | 16 | 55 693 | 3480 |
| Lukko | 16 | 54 663 | 3416 |
| TuTo | 16 | 53 282 | 3330 |
| Koo-Vee | 16 | 38 308 | 2394 |
| JoKP | 16 | 30 513 | 1907 |
| Karhu-Kissat | 16 | 27 852 | 1740 |
| Yhteensä | 192 | 778 446 | 4054 |
Yleisömäärät > Palkinnot

Jorma Peltonen, Ilves voitti pistepörssin ollen myös paras syöttäjä tehoilla 28+35 = 63. Pekka Leimu niin ikään Ilveksestä oli 32:lla maalillaan sarjan maalitykki.
Jarmo Wasaman muistopalkinto: Seppo Ahokainen, Ilves
Suomensarjan loppusarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  SaiPa  | 10 | 10  | 0  | 0   | 100  | 25  | +75 | 20 |
| 2 |  SaPKo  | 10 | 6  | 1  | 3   | 69  | 48  | +21 | 13 |
| 3 |  Sport  | 10 | 5  | 0  | 5   | 37  | 54  | -17 | 10 |
| 4 |  HPK  | 10 | 4  | 1  | 5   | 48  | 39  | +9 | 9 |
| 5 |  Tarmo  | 10 | 2  | 0  |  8   | 37  |  65  | -28 | 4 |
| 6 |  JyP  | 10 | 2  | 0  | 8  | 37  | 76  | -39 | 4 |
SaiPa nousi SM-sarjaan, SaPKo SM-sarjakarsintaan.
SM-sarjakarsinta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | SaPKo | 0-5 | Ässät |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Ässät | 21-1 | SaPKo |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Ässät säilyi SM-sarjassa.
Aiheesta muualla

Suomen Jääkiekkoliiton mestaruussarjan ottelupöytäkirjat 1951-1975 Urheilumuseo. Arkistoitu 2.4.2015. Viitattu 8.5.2017.
Jääkiekon SM-sarjan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1920-luku | - | - | - | - | - | - | - | 1927–1928 | 1928–1929 | 1929–1930 |
| 1930-luku | 1930–1931 | 1931–1932 | 1932–1933 | 1933–1934 | 1934–1935 | 1935–1936 | 1936–1937 | 1937–1938 | 1938–1939 | 1939–1940 |
| 1940-luku | 1940–1941 | 1941–1942 | 1942–1943 | 1943–1944 | 1944–1945 | 1945–1946 | 1946–1947 | 1947–1948 | 1948–1949 | 1949–1950 |
| 1950-luku | 1950–1951 | 1951–1952 | 1952–1953 | 1953–1954 | 1954–1955 | 1955–1956 | 1956–1957 | 1957–1958 | 1958–1959 | 1959–1960 |
| 1960-luku | 1960–1961 | 1961–1962 | 1962–1963 | 1963–1964 | 1964–1965 | 1965–1966 | 1966–1967 | 1967–1968 | 1968–1969 | 1969–1970 |
| 1970-luku | 1970–1971 | 1971–1972 | 1972–1973 | 1973–1974 | 1974–1975 |  |  |  |  |  |
James Dugan

James Dugan (7. toukokuuta 1912 Altoona, Pennsylvania, Yhdysvallat – 3. kesäkuuta 1967 Panama City, Florida, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen historioitsija, toimittaja ja kirjailija, joka tunnetaan parhaiten yhteistyöstään Jacques-Yves Cousteaun kanssa.
Dugan syntyi kolmilapsisen perheen ensimmäisenä. Hän kävi high schoolin kotikaupungissaan Altoonassa. High schoolin jälkeen Dugan lähti opiskelemaan Pennsylvanian valtionyliopistoon, jossa hän toimitti kahta yliopistolehteä. Dugan valmistui vuonna 1937 ja toisen maailmansodan aikana hän palveli ilmavoimissa ja toimi sotakirjeenvaihtajana Euroopassa.
Dugan tapasi Cousteaun ensimmäisen kerran vuonna 1944 Ranskan vapauttamisen aikana. Tässä vaiheessa Dugan oli Yhdysvaltain armeijan Yank, the Army Weekly -lehden toimittajana. Dugan ja Cousteau tekivät monta vuotta yhteistyötä. Dugan oli toimittamassa Cousteaun ensimmäistä kirjaa Hiljainen maailma: Ihmiskalana meren syvyyksissä ja tämän jälkeen auttoi Cousteauta muidenkin kirjojensa kirjoittamisessa. Cousteaun elokuviin Hiljainen maailma ja Elävä meri sekä hänen televisiosarjoihin Dugan oli kirjoittamassa kerrontaa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:James Dugan
Kalaton (Mäntyharju, Tyllilä)

| Kalaton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°29′52″N, 26°50′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Hiukkaseen 
Järvinumero:  14.974.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,4 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,192 km  
Pinta-ala:  4,21 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalaton 
Kalaton  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Tyllilän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 490 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Simunanjoen valuma-alueeseen (14.974) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy.
Karma Police

| ”Karma Police” Radiohead |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: OK Computer
 Julkaistu: 25. elokuuta 1997
 Formaatti: 7" ja 12" vinyylilevyt, CD
 Tuottaja(t): Nigel Godrich
 Tyylilaji: Alternative rock taiderock
 Kesto: 04.21
 Levy-yhtiö: Parlophone
Radioheadin muut singlet
| ”Paranoid Android” 1997 | ”Karma Police” 1997 | ”No Surprises” 1998 |
Musiikkinäytteet
toinen ja myös menestynein single, "Karma Police" päätyi levyn alkupuoliskolle.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
"Karma Police" on toinen single Radioheadin ylistetyltä vuoden 1997 albumilta OK Computer, ja se on ehkä yhtyeen tunnetuin hitti "Creep" jälkeen. Kappaleen pianoriffi on helposti tunnistettava, samantyylinen kuin "Sexy Sadien" vastaava.
Kappale sijoittui Britannian singlelistalla sijalle #8, OK Computerin suosio ei auttanut singlejä suuresti.
Kappaleen loppukohdan on tehnyt kitaristi Ed O'Brien digitaalisesti muokkaamalla.
"Karma Police" soitettiin ensimmäistä kertaa konserteissa vuonna 1996, jolloin yhtye oli Alanis Morissetten lämmitysbändinä. Yhtye soitti Rhodespiano-version kappaleesta Yhdysvalloissa ohjelmassa The Late Show with David Letterman. Kyseinen esitys löytyy Radiohead-dokumentista Meeting People Is Easy. Nykyään yhtye soittaa kappaletta lähes kaikissa konserteissaan, usein encorena.
Kappaleet > CD1

"Karma Police"
"Meeting in the Aisle"
"Lull"
Kappaleet > CD2

"Karma Police"
"Climbing Up the Walls (Zero 7 Mix)"
"Climbing Up the Walls (Fila Brazillia Mix)"
Cover-versiot

Kappaleesta ovat oman versionsa ovat tehneet;
Christopher O'Riley vuoden 2003 ensimmäisellä Radioheadin tribuuttialbumillaan True Love Waits: Christopher O'Riley Plays Radiohead.
Panic at the Disco
The Arrogant Sons of Bitches
The Dresden Dolls
moe
Tori Amos
John Vanderslice
Jazz trio The Bad Plusin versio kappaleesta löytyy albumilta Exit Music: Songs with Radio Heads
Kanadan Idols ohjelman voittaja Brian Melo lauloi kappaleen ohjelmassa, ja sai suuret aplodit tuomareilta
Albumilta Radiodread löytyy Easy Star All-Starsin versio, jonka laulaa Citizen Cope
Musiikkivideo

"Karma Policen" musiikkivideon ohjasi Jonathan Glazer, joka on ohjannut myös Radioheadin kappaleen "Street Spirit (Fade Out)" videon. Video julkaistiin elokuussa 1997, ja siinä esiintyvät Thom Yorke ja unkarilainen näyttelijä Lajos Kovács . Glazer voitti tällä ja Jamiroquain "Virtual Insanityn" videolla MTV:n "vuoden ohjaaja" -palkinnon vuonna 1997. Glazer kuitenkin paljasti haastattelussa, että hänen mielestään video on epäonnistunut: "Päätin tehdä siitä todella minimalistisen... ja yritin tehdä jotain hypnoottista ja dramaattista yhdestä perspektiivistä, mutta sitä oli todella vaikea saavuttaa, ja mielestäni en onnistunut siinä."
Thom Yorke "Karma Policen" musiikkivideolla.
Jake Zyrus

Jake Zyrus esiintymässä Lontoossa vuonna 2016.
Jake Zyrus (alk. Charmaine Clarice Relucio Pempengco, s. 10. toukokuuta 1992 Cabuyao, Filippiinit), tunnettiin ennen taiteilijanimellä Charice, on filippiiniläinen laulaja ja näyttelijä. Hän nousi teinisensaatioksi YouTube-videopalvelun kautta ja on sen jälkeen julkaissut kuusi studioalbumia.
Laulamisen alkutaipaleet ja ura

Pempengco aloitti laulamisen neljävuotiaana ja alkoi esiintyä kilpailuissa seitsemänvuotiaana. Ollessaan 13-vuotias hän osallistui Little Big Star -laulukilpailuun ja sijoittui kolmanneksi. Kansainvälistä huomiota hän sai kuitenkin YouTuben kautta. Charice esiintyi sittemmin muun muassa The Ellen DeGeneres Show’ssa ja lauloi lukuisissa tapahtumissa sekä Filippiineillä että ulkomailla. Hänen debyyttialbuminsa oli vuonna 2009 julkaistu My Inspiration, joka myi kultaa Filippiineillä.
Vuosina 2010–2011 Zyrusilla (tuolloin Charice) oli Sunshine Corazonin rooli televisiosarjassa Glee. Vuonna 2012 hän esiintyi Sony Picturesin elokuvassa Here Comes the Boom.
Perhe ja yksityiselämä

Zyrusin kasvatti hänen yksinhuoltajaäitinsä Raquel. Hänen isänsä Ricky Pempengco murhattiin ruokakaupassa Filippiinien Lagunassa vuonna 2011.
Kesäkuussa 2013 Pempengco kertoi Boy Abundan haastattelussa olevansa lesbo. Toisessa haastattelussa hän kertoi tienneensä seksuaalisesta suuntautumisestaan jo viisivuotiaana. Zyrus seurusteli filippiiniläisen Alyssa Quijanon kanssa, joka on myös laulaja. Pari erosi huhtikuussa 2017.
Kesällä 2017 Pempengco kertoi olevansa transsukupuolinen ja paljasti käyttävänsä nykyään nimeä Jake Zyrus sekä julkisuudessa että siviilissä. Hän kertoi myös poistattaneensa rintansa ja aloittaneensa testosteronihoidot.
Käännös suomeksi
Jakelupaketti

Jakelupaketti (usein lyhyesti jakelu, puhekielessä distro) tarkoittaa tietotekniikassa konfiguroitua käännettyjen ohjelmien ja ohjelmakomponenttien (kirjastojen) kokoelmaa, joka soveltuu käyttöön otettavaksi loppukäyttäjälle.
Yhtenä määritelmänä jakelupaketilla tarkoitetaan BSD- tai Linux-käyttöjärjestelmien versioita.
Ohjelmiston jakeleminen

Ohjelmistoja voidaan jakaa ja välittää vähittäismyynnissä, tietokoneen mukana tai verkossa digitaalisesti ladattavina, joista viimeinen on korvannut useita muita tapoja.
Verkossa ohjelmia jaetaan verkkokauppojen (omisteinen ohjelmisto) sekä pakettivarastojen kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jakelupaketti Wikimedia Commonsissa
Iso-Löytäne

| Iso-Löytäne |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°35′46″N, 24°44′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  Västilänjoki 
Järvinumero:  35.725.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,1 m  
Rantaviiva:  46,0966 km  
Pinta-ala:  8,90577 km²   
Tilavuus:  0,0771585 km³ 
Keskisyvyys:  8,66 m  
Suurin syvyys:  31,26 m  
Valuma-alue:  41 km² 
Saaria:  49 km² 
 fiIso-Löytäne 
Iso-Löytäne  on Pirkanmaalla Orivedellä Västilän eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 891 hehtaaria eli 8,9 neliökilometriä ja se on 7,0 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Järvi on jaettu kolmeen nimettyyn osaan. Pohjoisosaa kutsutaan Vähä-Löytäneeksi. Se on yhteydessä pieneen Nuutin Löytäneeseen, joita yhdistää Ropanniemen ja Verkkoniemen välinen salmi. Eteläisin osa on suurin ja sitä kutsutaan nimellä Iso-Löytäne, mikä on myös järven virallinen nimi. Nuutin Löytäneestä on yhteydessä Iso-Löytäneeseen Isosalmen kautta. Järven ympäristö on melko alavaa maastoa, mutta kauempana järvestä kohoaa korkeitakin mäkiä. Tällaisia mäkiä ovat koillispuolella sijaitsevat Teverinmäki ja Santtukärvi sekä luoteispuolella nouseva Kulovuori. Huomattavin mäki on järvelle selvästi erottuva Sinivuori, jonka länsisivulla sijaitsee Sinivuoren luonnonpuisto ja itäpuolella Mulkovuori. Sen laki kohoaa yli 90 metriä vedenpintaa korkeammalle. Mulkovuorelta on järvelle hienot näkymät.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 77 miljoonaa kuutiometriä eli 0,077 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 8,7 metriä ja suurin syvyys on 31,3 metriä. Se sijaitsee Mulkovuoren edustalla Selkäkarin puolivälissä. Myös Selkäsaaren ja Selkäkarin puolivälissä on toinen yli 30 metriä syvä syvänne.
Siinä on laskettu olevan 49 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 46 hehtaaria, mikä on noin 4,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Korpistensaari eli Tounaansaari. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Saaren pinta-ala on noin 41 hehtaaria, mikä on 90 % saarten kokonaispinta-alasta. Saaressa on laaja ja samalla matala suoalue sekä monta niemeä, joiden nimessä esiintyy määre ”saari”. Myös luoteessa sijaitseva Jylhänsaari on suuri, mutta sen koko on enää yhden hehtaarin suuruinen. Muista saarista on 27 yli aarin ja loput 20 ovat alle aarin kokoisia. Vähä-Löytäneessä sijaitsevat Selkäkari ja sen seuralaiset sekä Ropanniemen vieressä Elmansari. Nuutin Löytäne on saareton. Jylhänsaren ympäristössä sijaitsevat lisäksi Majonsaari, Kirkkosaari, Ykspuinen, Luhtamätäs, Kekälesaari, Suursaari, järvenselän pohjoisosassa Selkäsaari ja Ihrankari, Santtulahdella Kissasaari ja Paskaluoto, ja vielä järven kaakkoispäässä molemmat Selkäkarit.
Sen rantaviivan pituus on 46,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta muutamia pieniä peltopalstoja, jotka ulottuvat rantaan asti. Asutus on parinkymmenen talouden suuruista haja-asutusta, jonka lisäksi rannoille on rakennettu noin 150. Niille johtaa tiet yhdysteiltä 3253, 14229 ja 14231.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1964 alkaen. Mittauspiste sijaitsee järven syvimmässä kohdassa, missä on syvyyttä noin 30 metriä. Vesi on yleensä ollut kirkasta ja lähes väritöntä. Näkösyvyys on yleensä noin 5 metriä, mutta vaihtelua on, sillä kerran se on ollut 10 metriä. Veden happamuustaso on pysynyt normaalina eli se on ollut noin pH 7 ja veden puskurikyky happamoitumista vastaan on erinomainen. Veden fosforipitoisuus on ollut päällysvedessä keskimäärin 6,03 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja alusvedessä 7,66 μg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet vastaavasti 299 μg/l ja 341 μg/l. Määrät ovat yleisesti pieniä ja järvi luokitellaan ekologisesti karuihin järviin. Onkin todennäköistä, ettei järveen kohdistu ulkoisia ravinnekuormituksia. Veden happipitoisuudet ovat olleet päällysvedessä 80–105 % ja niiden keskiarvo on ollut 90 % ja alusvedessä happipitoisuuden keskiarvo on ollut 53 %.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy.
Järvi on Västilänjoen valuma-alueen pääjärvi, johon laskee sen lähiympäristöstä viisi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niitä, ja joitakin pienempiä, ovat Pirttijärvi (5 ha), joka laskee kakkoispään Kotolahteen, Kiikanjärvi (5 ha), joka laskee Sammalisen lahteen, pieni Lampistenjärvi, joka laskee itäpuolen Santtulahteen, Kolmisoppinen (3 ha), joka laskee saman lahden pohjoisosaan Kekälepohjaan, pieni Hanhijärvi, joka laskee Karpalepohjaan, Vuorijärvi (2 ha), jolla ei kartan mukaan ole laskuojaa.
Järven lasku-uoma on Västilänjoki, joka lähtee järven pohjoispäästä. Se juoksee pohjoiseen ja laskee siellä Löytäneenlahteen, jonka vedenpinta on samalla korkeudella kuin Koljonselkä. Löytäneenlahti laskee lyhyttä ojaa pitkin Koljonselän Huhkaimenselkään.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Iso Löytänejärvi”. Karttaan oli merkitty myös järven pohjoisosalle omaksi nimeksi ”Wähä Löytänejärvi”. Kalmbergin kartassa on rantaviivan muodossa joitakin eroavaisuuksia nykykarttoihin verrattuna, joita ei voida selittää kartanpiirtäjän erehdyksillä. Ne viittaavat siihen, että järvellä olisi toteutettu pienimuotoinen järvenlasku. Tärkeämmät erot näkyvät järven suurissa saarissa. Suurin saari ”Korpestonsaari” on vanhassa kartassa erimuotoinen kuin nykyään. Lisäksi nykyinen Varpustensaari on nykyään maatunut kiinni niemeksi. Saman voi todeta Pirttisaaresta, joka on nykyään itäinen niemi. Korpistonsaaren luoteispuolella on Jouhilahden vieressä niemi, joka on vanhassa kartassa merkitty saareksi. Myös Talassaari on nykyään niemi, vaikka se on vanhassa kartassa saarena. Kun vertailee nykykartan rantaviivaa muualla päin järveä, huomaa alavilla rannoilla vanhassa kartassa eroja. Kansalaisen karttapaikan rinnevarjostus toiminnolla näkee näissä kohdissa vanhan rantavallin, joka seuraa vanhan kartan rantaviivaa. Koska nykyisen vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy. ja rantavallin alapuolella kulkee 107,5 metrin korkeuskäyrä, voidaan ajatella, että järvenlasku on ollut yli 40 senttimetriä. Koska tässä ei ole esittää asialle lähteitä, ei siitä voi esittää minään varmana tietona. Sitä varten tulee asiasta esittää viranomaisdokumentin.
Kalmbergin kartan mukaan järvellä sijaitsi kolme maataloa ja yksi torppa. Kartasta ei selviä, oli tiloilla paljon peltoa, mutta niiden niityt on merkitty. Niityt on nykyään muokattu peltomaaksi.
Aiheesta muualla

Liljedahl, Tommi: Vehkajärven suunnalta etsitään litiumia, Sydän-Hämeen lehti, 27.9.2017
(35.7)
Karma (vuoden 1986 elokuva)

| Karma |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Subhash Ghai
Käsikirjoittaja:  Sachin Bhowmick Subhash Ghai
Tuottaja:  Subhash Ghai
Säveltäjä:  Laxmikant-Pyarelal
Kuvaaja:  Kamalakar Rao
Leikkaaja:  Waman Bhonsle Gurudutt Shirali
Koreografi:  Saroj Khan
Pääosat:  Dilip Kumar Naseeruddin Shah Jackie Shroff Anil Kapoor Anupam Kher Sridevi Nutan Poonam Dhillon
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Mukta Arts
Levittäjä:  Mukta Arts Netflix
Ensi-ilta:  8. elokuuta 1986
Kesto:  194 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karma (hindiksi कर्मा, Karmā) on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen toimintaelokuva, jonka ohjasi ja tuotti Subhash Ghai. Tärkeitä rooleja näyttelivät muun muassa Dilip Kumar, Nutan, Jackie Shroff, Anil Kapoor, Naseeruddin Shah, Sridevi ja Anupam Kher.
Elokuva oli menestys kotimaassaan. Dr. Dangia on pidetty yhtenä intialaisen elokuvan vahvimmista antagonisteista.
Juoni

PSO-niminen terroristijärjestö haluaa ottaa Intian hallintaansa. Kun komisario Rana Vishwa Pratap Singh (Dilip Kumar) vangitsee heidän johtajansa Dr. Michael Dangin (Anupam Kher), järjestö hyökkää vankilaan vapauttamaan Dangin tappaen samalla monia ihmisiä, mukaan lukien Singhin kaksi poikaa ja miniän. Singh päättää lujasti tehdä lopun Dangista ja PSO:sta, mikä saa hänet värväämään avukseen kolme kuolemaantuomittua vankia: Baiju Thakurin (Jackie Shroff), Johnnyn (Anil Kapoor) ja entisen terroristin Khairuddin Chishtin (Naseeruddin Shah). Singh saa pian huomata, että tehtävään suostuneet vangit ovat kiinnostuneempia omista päämääristään.