stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Everett Silvertips
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 31 |  | Jesse Sanche | L | 2006 | Kelowna, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 35 |  | Raiden LeGall | R | 2006 | Morden, Manitoba, Kanada |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 5 |  | Eric Jamieson (C) | L | 2005 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 6 |  | Landon Cowper | L | 2006 | Whitehorse, Yukon, Kanada |
| 9 |  | Landon Dupont | R | 2009 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 18 |  | Ethan Makokis | L | 2007 | St. Paul, Alberta, Kanada |
| 23 |  | Rylan Pearce | R | 2005 | Martensville, Saskatchewan, Kanada |
| 24 |  | Tarin Smith (A) | L | 2006 | Porcupine Plain, Saskatchewan, Kanada |
| 42 |  | Brek Liske | R | 2008 | Beausejour, Manitoba, Kanada |
| 44 |  | Kaesen Fisher | L | 2007 | Brandon, Manitoba, Kanada |
| 47 |  | Kaden Hammell (C) | R | 2005 | Langley, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 8 |  | Cole Temple | L | KH | 2007 | Brandon, Manitoba, Kanada |
| 11 |  | Carter Bear (A) | L | VLH | 2006 | West St. Paul, Manitoba, Kanada |
| 14 |  | Austin Roest | R | KH | 2004 | Coldstream, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 15 |  | Clarke Schaefer | R | OLH | 2007 | Spruce Grove, Alberta, Kanada |
| 16 |  | Dominik Rymon | L | VLH / KH | 2004 | Karlovy Vary, Tšekki |
| 17 |  | Julius Miettinen | L | KH | 2006 | Helsinki, Suomi |
| 18 |  | Zackary Shantz | R | KH | 2005 | Edmonton, Alberta, Kanada |
| 19 |  | Nolan Chastko | L | KH | 2005 | Brandon, Manitoba, Kanada |
| 21 |  | Tyler MacKenzie (A) | L | KH | 2004 | Red Deer, Alberta, Kanada |
| 22 |  | Jesse Heslop | L | OLH | 2006 | Nanaimo, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 25 |  | Lukas Kaplan | L | KH | 2007 | Spruce Grove, Alberta, Kanada |
| 38 |  | Shea Busch | L | VLH | 2007 | North Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 45 |  | Owen Cooper | L | VLH | 2008 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 49 |  | Caine Wilkie | L | VLH | 2008 | Saskatoon, Saskatchewan, Kanada |
| 51 |  | Jaxsin Vaughan | R | OLH | 2006 | Merritt, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Steve Hamilton
Apuvalmentaja: Dean DeSilva
Apuvalmentaja: Michael Field
Maalivahtivalmentaja: James Jensen
Fysiikkavalmentaja: Bob Hamre
Fysiikkavalmentaja: Lance Miller
Huoltopäällikkö: Mike Murphy
Puheenjohtaja: Bill Yuill
Toimitusjohtaja: Mike Fraser
Kykyjenetsinnänjohtaja: Brooks Christensen
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Everett Silvertipsin verkkosivut (englanniksi)
Everett Silvertipsin EliteProspects sivut
| Itäinen konferenssi | Itäinen konferenssi | Läntinen konferenssi | Läntinen konferenssi |
| --- | --- | --- | --- |
| Itäinen | Keskinen | B.C. | U.S. |
| Brandon Wheat Kings | Calgary Hitmen | Kamloops Blazers | Everett Silvertips |
| Moose Jaw Warriors | Edmonton Oil Kings | Kelowna Rockets | Portland Winterhawks |
| Prince Albert Raiders | Kootenay Ice | Prince George Cougars | Seattle Thunderbirds |
| Regina Pats | Lethbridge Hurricanes | Vancouver Giants | Spokane Chiefs |
| Saskatoon Blades | Medicine Hat Tigers | Victoria Royals | Tri-City Americans |
| Swift Current Broncos | Red Deer Rebels |  |  |
Ruandan frangi

| Ruandan frangi |
| --- | --- |
 100 frangin kolikko
ISO 4217 -koodi:  RWF
Keskuspankki:  Ruandan keskuspankki
Esitelty:  1964
Käyttäjät:  Ruanda
Inflaatio:  3,8 % (lokakuu 2024)
Jaettava yksikkö:  centime
Ruandan frangi (valuuttatunnus RWF) on Ruandan rahayksikkö, joka on ollut käytössä vuodesta 1964 lähtien. Sitä ennen Ruandassa oli käytössä siirtomaavallan aikainen eli Kongon frangi. Ruandan frangi jakaantuu 100 centimeen.
Ruandassa on käytössä 500, 1 000, 2 000 ja 5 000 frangin setelit sekä 1, 5, 10, 20, 50 ja 100 frangin kolikot.
23. helmikuuta 2025 yksi Ruandan frangi vastasi 0,00068 euroa, eli yksi euro oli 1 462,59 frangia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruandan frangi Wikimedia Commonsissa
| Tämänhetkiset RWF-vaihtokurssit |
| --- | --- |
XE.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
OANDA.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
| n k Afrikan rahayksiköt |
| --- | --- |
Etelä:  Angolan kwanza  Botswanan pula  Etelä-Afrikan randi  Lesothon loti  Malawin kwacha  Namibian dollari  Saint Helenan punta  Swazimaan lilangeni 
Itä:  Burundin frangi  Djiboutin frangi  Eritrean nakfa  Euro (Mayotte, Réunion)  Etiopian birr  Kenian šillinki  Komorien frangi  Madagaskarin ariary  Mauritiuksen rupia  Mosambikin metical  Ruandan frangi  Sambian kwacha  Somalian šillinki  Tansanian šillinki  Yhdysvaltain dollari (Zimbabwe)  Zimbabwen kulta (Zimbabwe) 
Keski:  Keski-Afrikan CFA-frangi (Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad, Kongon tasavalta)  Kongon frangi  Ugandan šillinki 
Länsi:  Eco  Gambian dalasi  Ghanan cedi  Guinean frangi  Kap Verden escudo  Keski-Afrikan CFA-frangi (Päiväntasaajan Guinea ja Gabon)  Liberian dollari  Länsi-Afrikan CFA-frangi (Benin, Burkina Faso, Norsunluurannikko, Guinea-Bissau, Mali, Niger, Senegal ja Togo)  Nigerian naira  Mauritanian ouguiya  São Tomén ja Príncipen dobra  Sierra Leonen leone 
Pohjoinen:  Algerian dinaari  Egyptin punta  Euro (Kanariansaaret, Madeira, Plazas de soberanía)  Etelä-Sudanin punta  Libyan dinaari  Marokon dirhami  Seychellien rupia  Sudanin punta  Tunisian dinaari 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Rwandan franc
Käännös suomeksi
Aleksandr Izvolski

| Aleksandr Izvolski> Александр Извольский |
| --- | --- |

Venäjän ulkoministeri
 11. toukokuuta 1906 – 11. lokakuuta 1910  
Edeltäjä:  Vladimir Lamsdorff
Seuraaja:  Sergei Sazonov
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. maaliskuuta 1856 Moskova, Venäjä
Kuollut: 16. elokuuta 1919 (63 vuotta) Pariisi, Ranska
Aleksandr Petrovitš Izvolski (ven. Александр Петрович Извольский; 18. maaliskuuta (J: 6. maaliskuuta) 1856 Moskova – 16. elokuuta 1919 Pariisi, Ranska) oli venäläinen kreivi ja diplomaatti, joka toimi Venäjän ulkoministerinä vuosina 1906–1910. Hänen kaudellaan Venäjä kärsi diplomaattisen tappion vuosien 1908–1909 Bosnian kriisin yhteydessä.
Elämäkerta

Izvolski kuului vanhaan puolalaistaustaiseen sukuun. Hän opiskeli Pietarin keisarillisessa lyseossa ja toimi pitkään diplomaattina Venäjän ulkomaanedustustoissa eri puolilla maailmaa. Hän oli Venäjän lähettiläänä Vatikaanissa 1894–1897, Belgradissa 1897–1900, Tokiossa 1900–1902 ja Kööpenhaminassa 1902–1906.
Izvolski nimitettiin ulkoministeriksi toukokuussa 1906. Hänen johdollaan Venäjä solmi vuonna Britannian kanssa 1907 entente cordiale -sopimuksen, joka ratkaisi maiden väliset siirtomaakiistat Tiibetissä, Afganistanissa ja Iranissa. Seuraavaksi Izvolski ryhtyi tavoittelemaan Venäjälle takaisin oikeutta kuljettaa sotalaivojaan Turkin salmien kautta Mustaltamereltä Välimerelle. Hän teki 15. syyskuuta 1908 Itävalta-Unkarin kanssa Buchlaussa sopimuksen, jonka mukaan Venäjä sallisi Itävalta-Unkarin liittää Bosnia-Hertsegovinan itseensä ja vastineeksi Itävalta-Unkari tukisi Venäjän tavoitteita Turkin salmien osalta. Sopimuksen ehdot oli kuitenkin määritelty epäselvästi, eikä Itävalta-Unkari täyttänytkään omaa lupaustaan. Sitä vastoin jo saman vuoden lokakuussa tapahtunut Bosnia-Hertsegovinan yhdistäminen Itävalta-Unkariin lisäsi sen vaikutusvaltaa Balkanilla suhteessa Venäjään. Izvolski yritti kompensoida tappiota solmimalla lokakuussa 1909 Italian kanssa yhteistyösopimuksen, jonka tarkoituksena oli estää Balkania joutumasta kokonaan yhden suurvallan vaikutuspiiriin.
Epäonnistumisten vuoksi Izvolski joutui eroamaan ulkoministerin tehtävistä syyskuussa 1910. Hänellä oli myös huonot välit pääministeri Pjotr Stolypiniin, jonka venäläistämispolitiikkaa Suomessa hän vastusti. Izvolski toimi sen jälkeen Venäjän suurlähettiläänä Pariisissa. Tässä asemassa hän pyrki tiivistämään kolmoisententen valtioiden yhteistyötä ja vaikutti muun muassa Ranskan ja Venäjän välisen laivastosopimuksen neuvotteluun vuonna 1911. Hän säilytti asemansa suurähettiläänä vielä helmikuun vallankumouksen jälkeen, mutta erosi kesäkuussa 1917, häntä lähellä olleet kadettipuolueen ministerit syrjäytettiin Venäjän hallituksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleksandr Izvolski Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska 2  BnF data 2  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Lauri Kärkkäinen (diplomi-insinööri)

Poju Lauri (Lassi) Johannes Kärkkäinen (4. elokuuta 1903 Kiuruvesi – 30. marraskuuta 1988 Espoo) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka toimi Helsingin kaupungingeodeettina vuosina 1951–1967. Hän sai vuonna 1968 yli-insinöörin ja vuonna 1983 maanmittausneuvoksen arvonimen.
Lauri Kärkkäinen tuli ylioppilaaksi 1924 Lapuan maanviljelyslyseosta ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun maanmittausosastolta.
Hän aloitti uransa maanmittaushallituksen auskultanttina 1930–1932 ja insinöörinä geodeettisessä toimistossa 1932–1939 Kuopion läänissä. Tuolloin hän sai komennuksen myös Suomen itäisen rajan keskimmäisen rajankäyntivaltuuskunnan geodeetiksi 1934, tehtävään noin 560 kilometrin pituinen rajaosuus välillä Lamminperävaara–Kokkojärvi.
Helsingin kaupungin kiinteistövirastoon Kärkkäinen tuli vuonna 1939 ja toimi sotavuosina geodeettisen osaston nuorempana insinöörinä, sitten apulaiskaupungingeodeettina 1945–1951 ja kaupungingeodeettina eläkkeelle jäämiseen 1967 asti. Päätyönsä rinnalla hän opetti Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1939–1961.
Kärkkäinen toimi puheenjohtajana Suomen kunnallisteknillisen yhdistyksen geodeettisessa kerhossa, Suomen teknillisen seuran maanmittausinsinöörien kerhossa ja Sotateknillisessä kerhossa. Hän osallistui myös Maanmittausinsinöörien liiton, Suomen fotogrammetrisen seuran ja Suomen kartografisen seuran toimintaan. Hän oli Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan maanmittarikillan ja Suomen kunnallisteknillisen yhdistyksen kunniajäsen.
Loot

| Loot> לוֹט |
| --- | --- |
 Guido Renin Loot ja hänen tyttärensä lähtevät Sodomasta (1575).
Henkilötiedot
Vanhemmat:   Haran 
Lapset:   Lootin tyttäret  Moab  Ben-Ammi 
Sukulaiset:   Milka (sisko)  Jiska (sisko) 
Loot ja hänen tyttärensä, Hendrik Goltziuksen maalaus vuodelta 1616.
Loot (hepr. ‏לוֹט‎, Lot) oli Raamatun Ensimmäisen Mooseksen kirjan mukaan Abrahamin veljenpoika. Hän vaelsi Kaldean Urista Kanaaninmaahan ja asettui Abrahamista erottuaan Jordaniaan asumaan lakeudelle.
Loot pakeni perheineen Sodoman ja Gomorran hävitystä. Kertomus Lootin vaimosta, joka paetessaan katsoi taakseen ja muuttui suolapatsaaksi, kuvastaa useiden kristittyjen mukaan käsitystä siitä, että Jumalan toimien tarkastelu on kuolemansynti.lähde?
Lootin tyttäret harrastivat juopuneen Lootin kanssa sukurutsaa, jonka seurauksena syntyivät pojat Ben-Ammi ja Moab.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Loot suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938)
Alpi Vaalaja

Alpi Vaalaja (s. 1991) on suomalainen valosuunnittelija. Hänen valosuunnittelujaan on nähty yli 50:ssä teoksessa  tanssi-, sirkus- ja teatteritaiteen saroilla. Vaalajan töitä on esitetty Suomen lisäksi Pohjoismaissa, Baltiassa ja Keski-Euroopassa. Hän on valmistunut teatteritaiteen kandidaatiksi Teatterikorkeakoulusta valosuunnittelun opinto-ohjelmasta.
Vaalaja on työskennellyt eri mittakaavojen teoksissa, aina yleisön kodeissa esitettävistä teoksista kaupunginteattereiden suurille näyttämöille. Valosuunnittelun lisäksi Vaalaja on toiminut tilasuunnittelijana esittävissä taiteissa, sekä museoissa. Hän on suunnitellut näyttelyitä Helsingin kaupunginmuseolle, kuten Rikki - kun mieli särkyy (2022) sekä Being Black - poimintoja afrosuomalaisuudesta (2023).
Hänen pitkäaikaisimpia kollaboraatioitaan ovat työskentely taideryhmä Recover Laboratoryn, sekä teatteriryhmä Blaue Fraun kanssa.
Elinaika-analyysi

Elinaika-analyysi on tilastotieteen osa-alue, joka tarkastelee havaintoyksikköjen siirtymistä tilasta toiseen ajan kuluessa. Se on saanut nimensä biologian sovelluksista, joissa mallinnetaan elinajan pituutta ja kuoleman hetkeä. Tekniikassa käytetään termiä reliabilitettianalyysi, jossa tyypillinen sovellus on koneen kestävyyden tutkiminen. Taloustieteessä taas käytetään termiä duraatioanalyysi.
Havaintoyksikön kuolemaa tai hajoamista kutsutaan elinaika-analyysissa tapahtumaksi. Analyysin tavoitteena on selvittää, mitkä tekijät aikaistavat tapahtumaa, mikä populaation osa selviää yli tietyn ajanhetken tai mikä on tapahtuman riski populaatiossa ajan funktiona.
Elinaika-analyysin käsitteitä

Elinaika-analyysissa keskeisenä kiinnostuksen kohteena on tapahtuman todennäköisyys ajan funktiona. Tämän vuoksi elinaikamallit keskittyvät tyypillisesti tarkasteltavan tapahtuman riskin tarkasteluun. Lähestymistapa poikkeaa tavanomaisista tilastollisista malleista, joissa mallitetaan ehdollista odotusarvoa.
Merkitään tapahtumaan liittyvän todennäköisyysjakauman tiheysfunktiota  f(t),t\geq 0. 
Elinajan kertymäfunktio F kertoo todennäköisyyden, että tapahtuma on tapauhtunut hetkeen t mennessä.
Välttöfunktio S kuvaa todennäköisyyttä selvitä yli ajanhetken t.
Tiheysfunktion ja välttöfunktion avulla voidaan laskea vaarafunktio, joka on tapahtuman hetkellinen todennäköisyys hetkellä t, ehdolla että tapahtumaa ei ole sattunut ennen hetkeä t.
Edelleen voidaan määritellä kumulatiivinen vaarafunktio.
Kaikki ylläolevat funktiot voidaan johtaa elinajalle t, kunhan ainakin yksi funktioista tunnetaan.
Havaintojen sensurointi

Elinaika-aineistoon liittyy osana sensurointi. Sensuroinnilla tarkoitetaan tilannetta, jossa tapahtuma on sattunut, mutta sattumisaikaa ei tiedetä tarkasti (vasemmalta sensurointi ja välisensurointi), tai tapahtumaa ei havaita jollekin havaintoyksikölle (oikealta sensurointi).
Vasemmalta sensuroinnilla tarkoitetaan tilannetta, jossa tapahtumasta tiedetään vain, että se on tapahtunut ennen tiettyä ajanhetkeä t.
Välisensuroinnilla tarkoitetaan tilannetta, jossa tapahtuman tiedetään tapahtuneen kahden aikapisteen  t_{1} ja  t_{2} välillä, mutta tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä.
Oikealta sensuroinnissa tiedetään että havaintoyksikön elinaika ylittää havainnoinnin loppumisajankohdan t. 
Oikealta sensurointi voidaan jakaa vielä alaluokkiin.
Tyypin 1 sensuroinnissa kullekin havaintoyksikölle on määrätty ennalta aika T, johon mennessä tapahtuneista tapahtumista tiedetään tapahtumisaika. Tyypillinen esimerkki tyypin 1 sensuroinnista on kliininen koe, jossa potilaita seurataan ennalta määritetty aika, vaikkakin kaikilla potilailla tapahtumaa ei ole kokeen loppumiseen mennessä ollut.
Tyypin 2 sensuroinnissa valitaan ennalta havaintojen määrä r ja koetta jatketaan kunnes tapahtuma on havaittu r osallistujalla (tyypillisesti r < osallistujien määrä n). Tällainen järjestely on yleinen esimerkiksi määriteltäessä jonkin koneen toiminta-aikaa ennen häiriötä, jolloin saadaan arvio ajasta,  jossa r/n osa koneista särkyy.
Eräs yleistys tyypin 1 sensuroinnista on tilanne, jossa tutkimuksen havainnoinnin alkamis- ja päättymisaika on päätetty etukäteen ja jossa havainnointiyksiköiden seuraamisajankohdan aloitus vaihtelee. Tätä saatetaan kutsua myös tyypin 3 sensuroinniksi.
Elinaikafunktioiden estimointi > Parametrittomat menetelmät

Yksi välttöfunktion  S(t) estimointiin käytetyistä menetelmistä on Kaplar-Meier -estimaattori.
Olkoon kokeessa havaitut elinajat järjestyksessä  t_{1}<t_{2}<...<t_{n}, ja  d_{i} tapahtumien määrä hetkellä  t_{i} ja  y_{i} juuri ennen hetkeä  t_{i} mukana olevien havaintoyksiköiden määrä.
Tällöin Kaplar-Meier estimaattori välttöfunktiolle on muotoa
missä  \delta _{i} on 0, kun elinaika on havaittu tarkasti ja 1 kun havainto on sensuroitu.
Varianssi estimaattorille on
Kumulatiivista vaarafunktiota  \Lambda (t) voidaan estimoida Nelson-Aalen estimaattorilla
Varianssi estimaattorille on
Elinaikafunktioiden estimointi > Parametriset menetelmät

Paramaetrisissa menetelmissä voidaan olettaa elinajan t noudattavan jotain elinajalle käytettävää jakaumaa. Tällöin uskottavuusfunktio jakauman parametreille  \mu  voidaan kirjoittaa muodossa
missä  \delta _{i}  on 0, kun elinaika on havaittu tarkasti ja 1 kun sensuroitu ja  S(\mu ,t) välttöfunktion arvo pisteessä t ehdolla parametrin arvot. Joukko O on oikealta sensuroidut havainnot,
V on vasemmalta sensuroidut ja I on välisensuroidut. Tällöin kyseiseen sensuroituun havaintoon liittyvä termi uskottavuusfunktiossa kertoo todennäköisyyden, että havainto on kyseisellä välillä ehdolla parametrin arvot. Suurimman uskottavuuden estimaatit saadaan ratkaistua tavalliseen tapaan.
Elinajan t voidaan ajatella olevan myös jokin muunnos kovariaateista x, toisin sanoen
 t=h(x'\beta ), missä h on jokin aidosti kasvava funktio, x' on elinaikaan t liittyvät selittäjät ja β selittäjiin liittyvät regressiokertoimet. Tällöin voidaan arvoida selittäjien vaikutusta elinaikaan uskottavuuspäättelyn keinoin.
Nopeutetun elämän mallissa selittäjän vaihtelun kuvitellaan muuttavan ajan nopeutta, ts
missä  \lambda _{0} on tunnettu vaarafunktio.
Suhteellisen vaaran mallissa vaaran voimakkuus riippuu selittäjistä ts.
Vaaran voimakkuuden suhde  S_{i}(t,x)/S_{j}(t,x) havaintoyksiköille i ja j on 
sama kuin selittäjivien muuttujien muunnosten suhde  {\text{exp}}(x_{i}'\beta )/{\text{exp}}(x_{j}'\beta ).
Elinaikafunktioiden estimointi > Semiparametrinen menetelmä - Coxin suhteellisen vaaran malli

Coxin suhteellisen vaaran malli perustuu edellä mainittuun suhteellisen vaaran malliin.
Suhteellisen vaaran mallia kutsutaan semiparametriseksi, sillä se sisältää mielivaltaisen, parametrittoman
vaarafunktion  \lambda _{0}, sekä selittävistä muuttujista riippuvan parametrisen osan
 {\text{exp}}(x_{i}'\beta ).
Mallissa maksimoitavana on uskottavuusfunktio
missä  \lambda _{i}={\text{exp}}(x_{i}'\beta ).
Elinajan jakaumia

Eksponenttijakauma
Weibull-jakauma (yleistetty eksponenttijakauma)
Log-normaalijakauma
Gammajakauma
Log-logistinen jakauma
Sensuroinnin eri tyypit. Kuvassa musta viiva tarkoittaa, että havaintoyksiköllä
ei ole havaittu tapauhtumaa ennen kyseistä hetkeä ja punainen viiva, että ei tiedetä, missä vaiheessa
tapahtuma on välillä sattunut. Neliö tarkoittaa havainnon tekohetkeä (esim. kontrollikäynti) ja 
punainen risti tarkkaa tapahtuma-aikaa. Aikahetkenä 10 tutkimus lopetetaan (vihreä viiva).


1.yksikön elinaika tiedetään tarkasti ilman sensurointia. 2.yksikön tapauksessa on kyseessä vasemmalta
sensurointi, 3. yksiköllä välisensurointi ja 4. yksiköllä oikealta sensurointi.
Nintendo EAD Tokio

Nintendo EAD Tokyo (Nintendo Entertainment Analysis and Development Tokyo) on Nintendon pelistudio, jota johtavat Yoshiaki Koizumi ja Takao Shimizu. Se on Nintendon ensimmäinen talonsisäinen pelistudio, joka sijaitsee Kioton ulkopuolella. Pelistudio on Shigeru Miyamoton valvonnassa. Tiimin kehittämiä pelejä ovat mm. Donkey Kong Jungle Beat GameCubelle ja Super Mario Galaxy Wiille.
Pelit

Donkey Kong Jungle Beat (2004,Eurooppa 2005, NGC)
Super Mario Galaxy (2007, Wii)
Super Mario Galaxy 2 (2010 Wii)
Emergenssi

Emergenssi (engl. emergence, emergentism) on alun perin filosofinen ja nykyään yhä voimakkaammin olemassaolon systeemeihin liittyvä käsite, joka tarkoittaa tietystä kokonaisuudesta nousevaa ja syntyvää uutta ilmiötä, ominaisuutta tai toiminnan tasoa. Emergentismillä tarkoitetaan filosofiassa ontologista kantaa, jossa johonkin fysikaaliseen systeemiin ilmestyy uusia ominaisuuksia. Muutosta alatason (yksinkertaisista) säännöistä ylätason (kompleksiseksi) kehittyneeksi järjestelmäksi kutsutaan emergenssiksi. Emergenssin luonnetta ja ehtoja tutkii emergenssioppi.
Holismi ja emergenssi

Holismin mukaan kokonaisuus on tiettyjen edellytysten vallitessa enemmän kuin osansa tai enemmän kuin osiensa summa, ja kokonaisuudesta kehkeytyy (engl. emerge) silloin ominaisuuksia, joita ei ole havaittavissa sen osissa. Esimerkiksi yksittäisellä kulta-atomilla ei ole ulottuvaisuutta, muotoa eikä väriä, mutta lukuisien kulta-atomien muodostamalla kokoomalla, kultahipulla, on mainitut ominaisuudet.
Emergenssi ja filosofia

Emergentti materialismi on ontologinen kanta, jossa esimerkiksi tietoisuutta ja mieltä ei pyritä palauttamaan – redusoimaan tai eliminoimaan – fyysisiksi tai fysiologisiksi ominaisuuksiksi. Tietoisuus kehkeytyy aivojen, ihmisolennon ja ympäristön vuorovaikutuksessa. Muun muassa tietoisuus nähdään siis todellisuuden emergentiksi ominaisuudeksi.
Emergenssin lähtökohtina voidaan pitää muun muassa filosofi Georg Wilhelm Friedrich Hegelin käsitystä määrällistä muutosta (jossain vaiheessa) seuraavasta laadullisesta muutoksesta. Myös filosofit Auguste Comte ja Herbert Spencer sekä biokemisti ja tieteen historioitsija Joseph Needham ovat käsitelleet aihetta. 1900-luvulla emergenssioppia ovat käsitelleet eri näkökulmista esimerkiksi filosofit Karl Popper, Ilkka Niiniluoto, Sami Pihlström ja Leo Näreaho.
Tietoisuuden jäsentäminen

Emergenteistä ilmiöistä filosofeja on eniten kiinnostanut tietoisuus: kuinka aivot (aineellinen olio) voivat olla tietoiset? Tätä kutsutaan mieli–ruumis-ongelmaksi tai psykofyysiseksi ongelmaksi. Samanlaisia ongelmia voidaan kuitenkin erottaa myös muilta ontologian tasoilta: yhtä hyvin voitaisiin puhua atomi–molekyyli-ongelmasta tai solu–elin-ongelmasta. Ongelman jäsentämistä vaikeuttaa se, että ruumiista tulee tietoisia vähintään kahden emergentin siirtymän kautta: elävä hermosto → tajuisuus → tietoisuus. Emergenssin ohella tietoisuuden ongelmaa on koetettu ratkaista seuraavin keinoin, joita periaatteessa voitaisiin soveltaa muillekin emergenssiasteille: reduktionismi, dualismi ja panpsykismi.
Emergenssi, paikallisuus ja globalisuus

Emergenssin perustana ovat paikalliset, irralliset, yksinkertaiset ja yksityiset ilmiöt, esimerkiksi tuhannet muurahaiset. Ne luovat kompleksista käyttäytymistä globaaliin ja yleiseen tasoon; esimerkiksi voidaan mainita muurahaispesän toiminta kokonaisuutena.
Paikallisen järjestelmän rakennuskomponentteja:
Määrässä on ero (vrt. Hegel yllä). Paikallisia elementtejä tarvitaan tietty kriittinen määrä.
Tietämättömyys on käyttökelpoista. Vrt. Tietokone: Pohjimmiltaan pelkkiä ykkösiä ja nollia.
Satunnaisuus, rohkaise satunnaisia tapahtumia
Etsi hahmoja, ylemmän tason pysyviä ilmiöitä signaaleista.
Ota naapurusto huomioon. Esimerkiksi soluissa vaikuttavat paitsi geenit myös naapurisolujen kemialliset viestit. Ilmiötä kutsutaan topobiologiaksi. Seuraus: Paikallinen informaatio voi johtaa globaaliin viisauteen.
Emergenssi ja uudet ilmiöt

Kun systeemien määrä ja niiden keskinäisriippuvuudet kasvavat ja kun niiden selkeä hierarkkinen rakenne muuttuu yhä epäselvemmäksi, syntyy uusia emergenttejä ilmiöitä. Ilmiö on ilmeisesti herkkä lukumäärälle, kuten yllä on todettu. Pieni määrä elementtejä on jäykkä, hierarkkinen. Suuri määrä elementtejä on alati muuttuva, kaaos. Kiinnostavat järjestelmät, joissa on "sopiva" määrä elementtejä, ovat kaaoksen rajalla. Niissä on muuttumiskykyistä pysyvyyttä.