Efesos
Maantiede

Efesos sijaitsi Kaystros-joen (nyk. Küçük Menderes) suulla Joonian rannikolla, entisellä Lyydian alueella. Kaupunki sijaitsi alun perin rannikolla joen suun eteläpuolella. Nykyisin sen paikka on noin viisi kilometriä sisämaassa joen suiston liettymisen vuoksi.
Alkuperäisen joonialaisen siirtokunnan kaupunkikeskus sijaitsi Koressoksen luonnonsataman lähellä eli myöhemmän kaupungin pohjoisosassa. Kaupungin akropolis-kukkula eli niin kutsuttu Koressoksen akropolis oli Peion-vuoren eli nykyisen Panayır-dağin pohjoisosa, joka työntyi niemenä merenlahteen. Artemiin temppeli sijaitsi siitä seitsemän stadioninmittaa eli noin 1,2 kilometriä itään. Perinteisen, Herodotokseen perustuvan käsityksen mukaan kaupunkikeskus olisi siirretty 500-luvulla eaa. tai viimeistään 400-luvun eaa. alkupuolella idemmäksi Artemiin temppelin ympäristöön, toisin sanoen lähemmäksi nykyisen Selçukin kaupungin paikkaa. On kuitenkin mahdollista, että kaupunki ainoastaan laajeni 500-luvusta eaa. ja tuli tällä tavoin lähemmäksi temppeliä. Hellenistisen ja roomalaisen kauden Efesoksen kaupunkikeskus sijaitsi puolestaan Peion-vuoren länsipuolella ja sen sekä Preon-vuoren eli nykyisen Bülbül-dağin välisessä laaksossa.
Alkuperäisen kaupungin lähellä sijaitsi kylä tai esikaupunki nimeltä Smyrna. Se sijaitsi Koressoksen akropoliin lounaispuolella hellenistis-roomalaisen kauden kaupungin keskustan paikalla. Vanhan akropoliin vieressä ollut satama tunnettiin Koressoksen satamana. Kaupungin toinen satama tunnettiin nimellä Panormos, mutta sen paikkaa ei tunneta. Efesos oli lähin ja paras satamapaikka Sardiille, joka sijaitsi noin 540 stadioninmittaa eli kolmen päivän matkan päässä sisämaahan. Näin kaupunki esiintyy historiassa usein maihinnousupaikkana Sardiihin matkanneille.
Efesoksen kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimellä Efesiē (Ἐφεσίη) tai Efesia (Ἐφεσία). Se oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä. Strabon kuvaa Efesoksen sijainnin olleen erinomainen ja paras kaupankäynnille koko Vähässä-Aasiassa. Kaupungin ympäristössä oli hedelmällistä tasankoa, ja seutu tuotti muun muassa hyvää viiniä. Strabonin mukaan Efesoksen alueella sijaitsi jo mainittujen paikkojen lisäksi muun muassa Ortygia-niminen lehto, jossa kasvoi erityisesti sypressejä, ja jonka läpi virtasi Kenkhreios-niminen joki. Sen lähellä sijaitsi Solmissos-vuori. Kaupungin ja Artemiin temppelin paikan välistä virtasivat Marnas (nyk. Dervenddere) ja Selinus-joet. Kaystroksen pohjoispuolella sijaitsi Selinusia- tai Selenusia-niminen järvi tai laguuni.
Osa Efesoksen seudun rannikosta oli Strabonin mukaan Samoksen peraia-aluetta. Hän kertoo samoslaisten ja efesoslaisten tehneen jossakin vaiheessa vaihtokaupan, jossa samoslaiset saivat Anaian (tai Neapoliin) ja efesoslaiset Marathesionin. Efesoksen alueesta etelään sijaitsi Prienen poliksen alue. Pohjoisessa, Kaystroksen pohjoispuolella, Gallesos- eli Gallesion-vuori erotti Efesoksen alueen Kolofonin alueesta. Sisämaassa Efesoksen itäpuolella sijaitsi puolestaan Magnesian alue. Efesoksesta johti tie Magnesian, Tralleiksen ja Nysan kautta Antiokheiaan Maiandroksen varrella, ja edelleen muun muassa Laodikeiaan ja Apameiaan.