stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tarpaani

| Tarpaani |
| --- | --- |
 Ainoa tiedossa oleva kuva elävästä tarpaanista, julkaistu 1884.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Lahko::  Kavioeläimet Perissodactyla
Heimo::  Hevoseläimet Equidae
Suku::  Equus
Laji::  Hevonen caballus
Alalaji::  ferus
Kolmiosainen nimi
 Equus caballus ferus  Boddaert, 1785 
Synonyymit
 Equus przewalskii gmelini  Equus caballus gmelini  Equus ferus gmelini  Equus ferus ferus 
Katso myös
   Tarpaani Wikispeciesissä   Tarpaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarpaani eli arotarpaani (Equus caballus ferus, synonyymi Equus ferus ferus) on sukupuuttoon kuollut euraasialainen villihevosen alalaji. Viimeiset tämän alalajin yksilöt kuolivat Ukrainassa 1800-luvun lopulla.
Tarpaaneja on perinteisesti katsottu olleen kahta muotoa: Euroopan metsäalueilla elänyt metsätarpaani eli eurooppalainen metsähevonen (Equus caballus silvatica) ja idempänä sijaitsevilla aroalueilla elänyt arotarpaani eli tarpaani (E. caballus gmelini, synon. E. caballus ferus). Näistä metsätarpaani kuoli liiallisen metsästyksen takia sukupuuttoon jo keskiajalla, mutta arotarpaani hävisi vasta 1800-luvun lopulla. Villien ja kesyjen hevosten luokittelusta ei vallitse yksimielisyyttä, mutta nykyisin yleensä katsotaan, että vain arotarpaani oli varsinainen luonnonvarainen tarpaani ja oma alalajinsa, kun taas metsätarpaanille aikoinaan annettua tieteellistä alalajinimeä pidetään yhtenä kesyhevosen (E. caballus caballus) synonyymeista. Mahdollisesti metsätarpaanit olivatkin villiintyneiden kesyhevosten jälkeläisiä.
Tarpaanin juuret ulottuvat vain noin 200 000 vuoden taakse. Se kuuluu vain harvojen kesyhevosten esi-isiin, vaikka se on ensimmäinen kesytetty villihevosen alalaji. Se kesytettiin Siperian arojen lounaiskolkan muodostavassa Ukrainassa ja Pohjois-Kaspian alangoilla.
1930-luvulta alkaen tarpaania on yritetty valikoivalla jalostuksella luoda uudestaan. Takaisinjalostettu muoto eli niin kutsuttu Heckin tarpaani on saanut nimensä saksalaisten biologien Heinz ja Lutz Heckin mukaan.
Aiheesta muualla

Hevosmaailma (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q233608  Wikispecies: Equus ferus ferus  EPPO: EQUUFE  GBIF: 7342637  iNaturalist: 133980  ITIS: 926237  Observation.org: 801844
Heavy Weather

| Heavy Weather Weather Report |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Devonshire Sound Studios
 Julkaistu: 1977
 Tuottaja(t): Joe Zawinul, Jaco Pastorius, Wayne Shorter
 Tyylilaji: fuusiojazz
 Kesto: 37.39
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Weather Reportin muut julkaisut
| Black Market 1976 | Heavy Weather 1977 | Mr. Gone 1978 |
Heavy Weather on fuusiojazz-yhtye Weather Reportin seitsemäs albumi, joka julkaistiin vuonna 1977 Columbia Recordsilla. Se oli yhtyeen toinen albumi, jolla oli mukana basisti Jaco Pastorius. Black Market -albumilla hän soitti vain muutamalla kappaleella, mutta Heavy Weatherilla hän oli jo yhtyeen täysivaltainen jäsen ja myötävaikutti merkittävästi albumin suosioon lyöden samalla itsensä suuremman yleisön tietoisuuteen.
Heavy Weather on yksi Columbian parhaiten myyneistä jazz-levyistä, ja sitä pidetään yleensäkin virstanpylväänä 1970-luvun fuusiojazzissa. Albumin aloittava, singlenä julkaistu "Birdland" oli merkittävä kaupallinen menestys, mikä on harvinaista jazz-osaston levyille. Heavy Weather on ainoa yhtyeen levy, joka valittiin vuonna 2005 hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.
Kappaleet

"Birdland" – (Zawinul) 5:57
"A Remark You Made" – (Zawinul) 6:51
"Teen Town" – (Pastorius) 2:51
"Harlequin" – (Shorter) 3:59
"Rumba Mamá" – (Paderna-Acuna) 2:11
"Palladium" – (Shorter) 4:46
"The Juggler" – (Zawinul)  5:03
"Havona" – (Pastorius) 6:01
Kokoonpano

Joe Zawinul – laulu, kitara, ARP 2600 -syntetisaattori, Rhodes-sähköpiano, piano, polyfoninen Oberheim-syntetisaattori, melodika, tablat
Wayne Shorter – sopraano- ja tenorisaksofoni
Jaco Pastorius – bassokitara, laulu, mandosello; rummut kappaleessa "Teen Town"
Alex Acuna – congarummut, rummut, taputus, tom-tomit
Manolo Badrena – congarummut, laulu, lyömäsoittimet, tamburiini, timbaalit
Aiheesta muualla

Weather Report Annotated Discography: Heavy Weather
| n k Weather Report |
| --- | --- |
 Joe Zawinul  Wayne Shorter   Miroslav Vitouš  Airto Moreira  Alphonse Mouzon  Dom Um Romão  Eric Gravatt  Greg Errico  Alphonso Johnson  Ishmael Wilburn  Skip Hadden  Alyrio Lima  Leon 'Ndugu' Chancler  Chester Thompson  Jaco Pastorius  Michael Walden  Alex Acuña  Don Alias  Manolo Badrena  Peter Erskine  Erich Zawinul  Robert Thomas Jr.  Omar Hakim  Victor Bailey  Jose Rossy  Mino Cinelu 
Albumit:  Weather Report  I Sing the Body Electric  Live In Tokyo  Sweetnighter  Mysterious Traveller  Tale Spinnin'  Black Market  Heavy Weather  Mr. Gone  8:30  Night Passage  Weather Report  Procession  Domino Theory  Sportin' Life  This Is This!  Live and  Unreleased  Best Of  Young And Fine Live  Forecast: Tomorrow
Puutarhamarja

Puutarhamarja on marja, joka on viljelty puutarhassa. Marjojen viljely puutarhoissa alkoi luostareiden puutarhoissa, missä marjakasveja viljeltiin lääkinnälliseen tarkoitukseen. 1500-luvulla Ruotsissa useissa kartanoissa ja linnoissa viljeltiin herukoita, karviaismarjoja ja kirsikoita. Tavallisen kansan keskuudessa marjanviljely yleistyi 1700-luvulla, jolloin mustaherukan kasvatus yleistyi. Pohjoisilla leveysasteilla, missä kesäyöt ovat valoisia, marjat ovat aromikkaita ja siksi maukkaita. Näillä leveysasteilla on myös tarpeeksi viileät yöt, jotta marjat kypsyvät hitaasti, jolloin marjoihin tulee hyvää makua. Monet puutarhamarjakasveista tarvitsevat paljon valoa ja lämpöä. Marjakasvien vedentarve on enimmillään raakileiden kehityttyä ja marjojen kypsyessä. Yleisimpiin puutarhamarjoihin kuuluvat mansikka, vadelma ja herukat. Puutarhamarjoihin kuuluvat myös karviaismarja, pensasmustikka, makeapihlaja, marja-aronia, tyrni ja marjatuomipihlaja. Myös joidenkin ruusujen marjoja käytetään elintarvikkeisiin. Puutarhamarjoissa on joitakin risteymiä, kuten herukkakarviainen. Joitakin marjoja, jotka ovat yleensä luonnonmarjoja, voidaan viljellä myös puutarhoissa, kuten lakkaa ja juolukkaa. Vadelman ja karhunvatukan jotkut lajikkeet sopivat kasvatettaviksi amppeleissa.
VIXX

VIXX (koreaksi: 빅스) on kuusihenkinen eteläkorealainen poikabändi joka on Jellyfish Entertainmentin alaisuudessa. Kaikki jäsenet osallistuivat Mnet:in selviytymistosi-tv-ohjelmaan MyDOL ja valittiin karsinnasta katsojaäänien perusteella. Myös nimi VIXX valittiin katsojaäänien perusteella. VIXX koostuu N:stä, Leosta, Kenistä, Hongbinista ja Hyukista. He ovat pääasiassa tunnettuja konsepti- tai suorituskykyryhmänä joiden musiikki, sanat, koreografia ja ylipäätänsä lavaesiintymiset ovat muotoiltu yhteen kertomaan tarinaa.
Historia > Ennen debyyttiä

Ennen debytoimista VIXXin jäsenet olivat kuusi kymmenestä osallistujasta Mnetin tosi-tv-ohjelmassa MyDOL. N, Leo, Hongbin ja Ravi olivat mukana Brian Joon ''Let this die'' musiikkivideossa. N, Leo ja Ravi olivat myös mukana Seo In-gukin ”Shake it Up”:ssa. Hongbin oli mukana Seo In-gukin ”Tease me”:ssa.
Historia > 2012: Super Hero ja Rock Ur Body

VIXX debytoi ”Super Herolla” toukokuun 24. 2012 M! Countdownissa. Heidän ensimmäinen esiintyminen ulkomailla oli Otakon Conventionissa Baltimoressa, Marylandissa heinäkuun 27.
Elokuun 14. VIXX julkaisi toisen single albuminsa, kuten myös musiikkivideon nimikappaleelle ”Rock Ur Body”. Ryhmä myös osallistui 2012 KCONiin lokakuun 13.
Jäsenet

| Nimi | Hangul | Koko nimi | Hangul | Syntynyt | Rooli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N | 엔 | Cha Hakyeon | 차학연 | 30. kesäkuuta 1990 | Johtaja, tanssija, laulaja |
| Leo | 레오 | Jung Taekwoon | 정택운 | 10. marraskuuta 1990 | Päälaulaja |
| Ken | 켄 | Lee Jaehwan | 이재환 | 6. huhtikuuta 1992 | Päälaulaja |
| Ravi | 라비 | Kim Wonsik | 김원식 | 15. helmikuuta 1993 | Räppäri, tanssija |
| Hyuk | 혁 | Han Sanghyuk | 한상혁 | 5. heinäkuuta 1995 | Tanssija, maknae (eli nuorin jäsen) |
Entiset jäsenet

| Nimi | Hangul | Koko nimi | Hangul | Syntynyt | Rooli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hongbin | 홍빈 | Lee Hongbin | 이홍빈 | 29. syyskuuta 1993 | Laulaja, räppäri |
Filmografia > Televisiodraamat

| Vuosi | Kanava | Nimi | Jäsen | Rooli | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | SBS | The Heirs | Kaikki | Omina itsenään | Pieni rooli (jakso 4) |
| 2014 | SBS | Glorious Day | Leo ja Hyuk | Omina itsenään | Pieni rooli (jakso 43) |
Filmografia > Tosi-tv-ohjelmat

| Vuosi | Kanava | Nimi | Huom |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Mnet | MyDOL | Ennen debyyttia oleva selviytymisohjelma, dokumentoi myös VIXXin muodostumisen ja debyytin |
| 2012 | SBS MTV | VIXX's MTV Diary | Heidän ensimmäinen tosi-tv-ohjelma joka dokumentoi heidän jokapäiväistä elämää |
| 2013 | SBS MTV | Plan V Diary | Heidän toinen tosi-tv-ohjelma joka dokumentoi heidän jokapäiväistä elämää |
| 2013 | Mnet Japan | VIXX File | Heidän kolmas tosi-tv-ohjelma joka dokumentoi heidän jokapäiväistä elämää. Näytettiin Japanissa. |
| 2015 | MBC Music | VIXX's One Fine Day | Heidän tosi-tv-ohjelma joka dokumentoi heidän lomaansa Jejudossa (Jejun saari).  |
Palkinnot ja ehdokkuudet

VIXX on saanut 23 palkintoa eteläkorealaisilta ja kansainvälisiltä tapahtumilta. He alkoivat saada tunnustusta 2013, vuosi debyytin jälkeen. He saivat ensimmäisen palkintonsa SBS MTV Best of The Best 2013 parhaasta alokasryhmästä ja saivat ensimmäisen pääpalkinnon Bonsang Award 23. Seuol Music Awardseilla. He saivat ensimmäisen musiikkiohjelmapalkinnon Music Bankissa ''Voodoo Doll'':illa.
Aiheesta muualla

VIXX Virallinen Korea nettisivu
VIXX Virallinen
Cuttingtonin yliopisto

Cuttingtonin yliopisto (aluksi Cuttington Collegiate and Divinity School, myöhemmin Cuttington University) on Liberiassa toimiva yksityinen yliopisto. Se on perustettu vuonna 1889.
Piispa Samuel David Ferguson valoi oppilaitoksen ensimmäisen rakennuksen peruskiven 22.02.1889. Tuo ensimmäinen rakennus Loppiaissali (Epiphany Hall) ja se rakennettiin Liberian eteläkärkeen. Oppilaitos nimettiin Robert Fulton Cuttingin mukaan; Cutting lahjoitti vuonna 1885 5000 Yhdysvaltain dollaria koululle tarvittavan maa-alueen hankkimista ja koulun rakentamista varten. Rahalahjoituksen ensisijaisena tarkoituksena oli luoda käytännön tutkimuksiin soveltuva koemaatila, jolla lähetyskoulujen pojilla olisi mahdollisuus käytännön harjoitteluun, ja samalla koetila toimisi mallina muillekin. Opiskelijoita tuli joka puolelta Liberiaa sekä muualta Länsi-Afrikasta, minkä myötä sisään otettavien opiskelijoiden määrä rajattiin noin sataan opiskelijaan.
Vuonna 1909 Cuttingtonin korkeakoulu sai ensimmäiset kaksi professuuriaan ja vuonna 1922 se sai oikeuden myöntää korkeakoulututkintoja.
Vuonna 1929 oppilaitos jouduttiin sulkemaan sen taloudellisten vaikeuksien vuoksi, mutta vuonna 1949 se avattiin kuitenkin uudelleen Suakokoon. 1970-luvun alussa oppilaitoksen nimi muutettiin muotoon Cuttington University College. Vuonna 1973 yliopiston johtajaksi nimitettiin Emmanuel Johnson ja hän toimi siinä virassa vuoteen 1980 saakka. Tuohon aikaan Cuttingtonin yliopistossa oli kuusi tutkinnon tarjoavaa koulutusohjelmaa: koulutuksen, humanististen aineiden, sosiaalitieteiden, luonnontieteiden, terveydenhoidon ja teologian tutkimusohjelma sekä suunnitelmia perustaa lisää tutkimusohjelmia. Toukokuussa 1990 yliopisto suljettiin virallisesti Liberian sisällissodan takia.
Cuttingtonin yliopiston asema yliopistona kirjattiin lakiin heinäkuussa 2005 ja nykyisin yliopisto toimii kolmessa paikassa Liberiassa; Cuttingtonin yliopiston perustutkinto-opiskelijoiden kampus sijaitsee Suakokossa, jatko-opiskelijoiden oppilaitos sijaitsee Monroviassa ja nuorten opiskelijoiden kampus sijaitsee Kakatassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cuttingtonin yliopisto Wikimedia Commonsissa
Väestönsuoja

S1-luokan väestönsuojan teräsovi.
Väestönsuoja on erityinen tila tai rakennus, joka on tarkoitettu suojaamaan siviiliväestöä mahdollisen kaasu- tai myrkkyvuodon, aseellisen hyökkäyksen kuten sodan, radioaktiivisen laskeuman tai muun vastaavan uhatessa. Väestönsuojiin suojaudutaan pääsääntöisesti vain poikkeusoloissa. Siirtyminen suojiin tapahtuu aina viranomaisen kehotuksesta.
Aiemmin yleisesti käytetty sana pommisuoja on perua ajalta, jolloin pääasiallisen uhan muodostivat lentopommitukset. Pommisuojia ei yleensä varustettu suojaamaan väestöä esimerkiksi kaasuhyökkäykseltä. Pomminkestävyyskin oli usein kyseenalainen. Sen sijaan pommisuoja yleensä antoi varsin hyvän suojan sirpaleilta ja kevyiden aseiden tulelta.
Väestönsuojat Suomessa

Suojien rakentaminen määritetään Suomessa pelastuslailla ja pelastustoimiasetuksella. Väestönsuoja on rakennettava rakennukseen tai rakennusryhmään, jonka pinta-ala on vähintään 1 200 m2. Väestönsuojan on oltava kooltaan vähintään kaksi prosenttia rakennuksen kerrosalasta ja samalla vähintään 12 neliömetriä. Lisäksi tarvitaan asianmukaiset aputilat. Väestönsuojan kapasiteetiksi lasketaan 1 henkilö 0,75 tehollista suojaneliömetriä kohden.
Suomessa on noin 50 500 väestönsuojaa, joissa on paikkoja noin 4,8 miljoonalle ihmiselle. Väestönsuojia sijaitsee erityisesti suurissa kaupungeissa. Väestönsuojapaikkoja on eniten Helsingissä, jossa paikkoja on 34 prosenttia enemmän kuin väestöä. Seuraavaksi eniten paikkoja on Vantaan ja Keravan hyvinvointialueella, jossa paikkoja on 13 prosenttia enemmän kuin väestöä. Pirkanmaan ja Länsi-Uudenmaan alueilla väestönsuojapaikkoja on suurin piirtein yhtä paljon kuin väestöä. Vähiten väestönsuojapaikkoja suhteessa väestöön on Etelä-Pohjanmaalla, jossa paikkoja on 48 prosentille väestöstä.
Väestönsuojat Suomessa > Historiaa

Vuonna 1954 annettujen määräysten mukaiset suojat tehtiin antamaan suojaa rakennussortumia, sirpaleita ja taistelukaasuja vastaan. Suojissa oli kolmen senttimetrin paksuinen kaasutiivis teräsovi. Ilmanvaihtolaitteita ei vaadittu. Vuodesta 1959 silloisen C-luokan suojan ovet tehtiin vähintään 20 mm:n teräksestä ja varusteisiin lisättiin käsikäyttöinen ilmanvaihtolaitteisto hiekkasuodattimella. Vuodesta 1963 C- ja B-luokan suojiin tuli hiekkasuodattimen lisäksi erityissuodatin, joka sisälsi hiukkas- ja kaasusuodatinosan.lähde?
Ennen vuotta 1971 rakennetuissa suojissa on hiekka- ja aktiivihiilisuodatin tai pelkkä hiekkasuodatin. Vuonna 1971 voimaan tulleen lainsäädännön jälkeen rakennettuja väestönsuojia voidaan kutsua moderneiksi suojiksi, joissa on nykyaikainen ilmanvaihtolaitteisto. Väestönsuojista noin 85 prosenttia on rakennettu vuoden 1971 jälkeen.
Väestönsuojat Suomessa > Väestönsuojamääräykset > Suojelukohteet ja valvonta-alue

Vuoteen 2011 asti sisäministeriö määritti erityiset suojelukohteet. Muut alueet ovat valvonta-alueita. Suojelukohteiden oletettiin joutuvan muuta maata todennäköisemmin hyökkäyksen kohteiksi, koska niissä oli riskejä aiheuttavaa toimintaa tai ne olivat esimerkiksi liikenteelliseltä merkitykseltään tavanomaista tärkeämpiä. Suojelukohteita olivat suurimmat kaupungit ja eräät liikenteen solmukohdat. Entisen Uudenmaan läänin alueella suojelukohdekuntia olivat muun muassa Espoo, Helsinki, Hyvinkää, Järvenpää, Kauniainen, Loviisa, Porvoo ja Vantaa.lähde?
Väestönsuojat Suomessa > Väestönsuojamääräykset > Suojien laitteisto ja varusteet

Kaikkien suojien oletetaan joutuvan yhtä todennäköisesti kaasuhyökkäyksen tai ydinlaskeuman kohteeksi, minkä vuoksi kaikki suojat on varustettava radioaktiivisilta aseaerosoleilta sekä biologisilta ja kemiallisilta haitta-aineilta suojaavalla ilmastointijärjestelmällä.lähde?
Nykyaikaisissa suomalaisissa väestönsuojissa on sisäänkäynnin kohdalla sulkuteltta tai -huone. Sulkutilan tarkoitus on estää vaarallisten aineiden pääsy sisätiloihin, suojan ovea käytettäessä. Lisäksi suojassa on yksi tai useampi käsi- ja sähkökäyttöinen ilmanvaihtokoje suodattimineen, lankapuhelinliittymä, ainakin yksi varauloskäynti, kuivakäymälöitä, varavesisäiliöitä, säteilymittari, raivaustyökaluja, sammutuskalustoa ja ensiapuvälineitä. Varusteista määrätään lakisääteisesti. Suojalle tulee lain mukaan määrätä suojanhoitaja ja mahdollisesti myös varahenkilö. Heidän odotetaan suorittavan suojanhoitajan kurssin. Suurimmissa kalliosuojissa on varavoimakoneet ja oma kaivo, jolla voidaan toimia viikkoja ilman ulkopuolista sähköä ja vettä.lähde?
VARUSTUS
1 kpl paarit, 1 kpl rautakanki, 1 kpl suojan merkitsemiskilpisarja, 2 kpl käsivalaisin, 1 kpl sankoruisku, 1 kpl vedensäilytysaine (vesisäiliön tilavuuden mukaan), joditabletit (2 tbl / henkilö), 1 kpl säteilymittari (annosnopeutta ja annosta mittaava, 1 kpl / kiinteistö), yli sadan asukkaan kiinteistöihin. Yrityksissä ja laitoksissa on oltava aina säteilymittari.lähde?
SUOJAN TYÖKALUT
1 kpl pajavasara, 1 kpl katkaisutaltta, 1 kpl piikkitaltta, 1 kpl voimaleikkuri, 1 kpl veistokirves, 1 kpl kenttälapio, 1 kpl sorkkarauta, 1 kpl käsisaha, 1 kpl rautasaha + viisi varaterää, 1 kpl jakoavain, 1 kpl vasara, 1 kpl ruuvimeisseli, 1 kpl ristipääruuvimeisseli, 1 kpl puukko, 1 kpl pelastusköysi 20 m, 2 kg nauloja.lähde?
Väestönsuojat Suomessa > Väestönsuojamääräykset > Väestönsuojan normaaliolojen käyttö

Väestönsuojat ovat usein hyötykäytössä varastoina tai liikuntapaikkoina.
Väestönsuoja on saatava käyttökuntoon 72 tunnin aikana. Tuona aikana on purettava normaaliolojen mahdolliset lisärakenteet ja siirrettävä ylimääräiset tavarat, pystytettävä suojan vaatimat väliseinät, tarkastettava varapoistumisteiden luukut ja varmistettava suojan tiiviys ja varusteiden kunto. Suositeltavaa on myös, että väestönsuojat tarkistetaan kerran vuodessa. Vastuu väestönsuojan kunnossapidosta on kiinteistön omistajalla. Suojan paineistus- ja tiiviyskoe tulee tehdä 10 vuoden välein.
Kiinteistön suojanhoitajan suositellaan vuosittain tarkistamaan ja käyttämään muun muassa viemärin padotusventtiili kiinni/auki ja kahdesti käyttämään suojan koneita noin 10 minuutin ajan. Lisäksi tulisi tarkistaa silmämääräisesti rakenteiden ja laitteiden, kuten ovien, tiivisteiden, ylipaineventtiilien ja ylipainemittarin, kunto ja onko suojan muu varustus asiaankuuluvasti varastoituna ja kunnossa.lähde?
Vuonna 2011 säädetyn pelastuslain mukaan kerrosalan neliömäärärajoiksi tuli 1 200 neliötä rakennuksissa ja rakennusryhmissä, joissa asutaan tai työskennellään tai oleskellaan muutoin pysyvästi, ja 1 500 neliötä teollisuus-, tuotanto-, varasto- ja kokoontumisrakennuksissa tai rakennusryhmissä.
Aiheesta muualla

Pelastustoimiasetus
Pelastuslaki
Valtioneuvoston päätös suojelukohteista
Domino Theory

| Domino Theory Weather Report |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: helmikuu 1984
 Tyylilaji: fuusiojazz
 Kesto: 47.14
 Levy-yhtiö: Columbia
Listasijoitukset
  136.
Weather Reportin muut julkaisut
| Procession 1983 | Domino Theory 1984 | Sportin’ Life 1985 |
Domino Theory on fuusiojazz-yhtye Weather Reportin kahdestoista studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1984 Columbia Recordsilla.
Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 136.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Joe Zawinul, ellei toisin mainittu.
Can It Be Done – 4.02 (säv. Wilson Tee)
D Flat Waltz – 11.10
The Peasant – 8.16
Predator – 5.21 (säv. Wayne Shorter)
Blue Sound – Note 3 – 6.52
Swamp Cabbage – 5.22 (säv. Wayne Shorter)
Domino Theory – 6.09
Kokoonpano

Josef Zawinul – syntetisaattorit
Wayne Shorter – saksofonit
Omar Hakim – rummut
Victor Bailey – basso
José Rossy – perkussiot
Carl Anderson – laulu “Can It Be Done”
Arvostelut

AllMusic:
Aiheesta muualla

Domino Theory discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Weather Report |
| --- | --- |
 Joe Zawinul  Wayne Shorter   Miroslav Vitouš  Airto Moreira  Alphonse Mouzon  Dom Um Romão  Eric Gravatt  Greg Errico  Alphonso Johnson  Ishmael Wilburn  Skip Hadden  Alyrio Lima  Leon 'Ndugu' Chancler  Chester Thompson  Jaco Pastorius  Michael Walden  Alex Acuña  Don Alias  Manolo Badrena  Peter Erskine  Erich Zawinul  Robert Thomas Jr.  Omar Hakim  Victor Bailey  Jose Rossy  Mino Cinelu 
Albumit:  Weather Report  I Sing the Body Electric  Live In Tokyo  Sweetnighter  Mysterious Traveller  Tale Spinnin'  Black Market  Heavy Weather  Mr. Gone  8:30  Night Passage  Weather Report  Procession  Domino Theory  Sportin' Life  This Is This!  Live and  Unreleased  Best Of  Young And Fine Live  Forecast: Tomorrow
Vasyl Stus

| Vasyl Stus> Васи́ль Семе́нович Стус |
| --- | --- |
 Vasyl Stus
Henkilötiedot
Koko nimi:  Vasyl Semenovytš Stus
Syntynyt: 6. tammikuuta 1938 Rahnivka, Vinnytsja, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto
Kuollut: 4. syyskuuta 1985 työleiri Perm-36, Neuvostoliitto
Ammatti:  runoilija, kääntäjä, kirjallisuudentutkija, toisinajattelija
Kirjailija
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Vasyl Semenovytš Stus (ukr. Васи́ль Семе́нович Стус; 6. tammikuuta 1938 Rahnivka, Vinnytsja, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto – 4. syyskuuta 1985 työleiri Perm-36, Neuvostoliitto) oli ukrainalainen runoilija, kääntäjä, kirjallisuudentutkija ja Neuvostoliiton aikaisen Ukrainan toisinajattelijoiden aktiivisimpia jäseniä. Neuvostohallinto kielsi poliittisista syistä hänen teoksensa, ja hän oli vankileirillä 12 vuotta. Ukrainan valtio myönsi hänelle postuumisti vuonna 2005 arvonimen Ukrainan sankari.
Stus valmistui ukrainan kielen ja ukrainankielisen kirjallisuuden opettajaksi, ja työskennellessään opettajana hän alkoi julkaista runojaan kirjallisuuslehdissä. Hän aloitti 1963 maisterinopinnot Ukrainan kirjallisuusinstituutissa, ja siihen vaiheeseen osuu hänen tuottelias Kiovan-kautensa. Leonid Brežnevin kaudella tilanne Ukrainassakin kiristyi. Kun Stus esiintyi julkisesti kommunistihallinnon arvostelijana, hänet erotettiin instituutista ”järjestelmällisestä käyttäytymissäntöjen rikkomisesta”. Samana vuonna hän avioitui. Hänen ei ollut alun pitäen tarkoitus nousta neuvostojärjestelmää vastaan, vaan hän ryhtyi toimiin näkemänsä epäoikeudenmukaisuuksien, ihmisoikeusrikkomusten ja ukrainan kielen ja ukrainalaisen kulttuurin kriisin vuoksi. Kielloista huolimatta hän osallistui 1970 hämäräperäisesti kuolleen taiteilijan Alla Gorskan hautajaisiin ja esitti tilaisuudessa julkisesti syytöksen, että Gorskan kuoleman takana oli KGB. Kahden vuoden kuluttua KGB:llä oli riittävästi aineistoa häntä vastaan, ja hänet pidätettiin.
Kansainvälinen komitea esitti häntä vuoden 1986 Nobelin kirjallisuuspalkinnon ehdokkaaksi.
Vasyl Stusin palkinto on vuodesta 1989 alkaen Stusin muistoksi myönnetty palkinto runoilijalle ”lahjakkuudesta ja rohkeudesta”.
Teokset

Kotsjubynska, Myh’ailyna (toim): Tvory u tšotyrjoh’ tomah’, šesty knyhah’.  Lviv:  Prosvita, 1997.
Zinkevytš, Osyp (toim.) & Frantsuzenko, Mykola: V žytti, tvortšosti, spohadah’ ta otsinkah’ sutšasnykiv.  Baltimore:  Smoloskyp Publishers, 1987.
Palimpsesty.  n.p.: Sutšasnist, 1986.
Fenomen doby.  Kiova:  Znannja, 1993.
Svitša v svitšadi.  (Toinen laitos)  n.p.: Sutšasnist, 1986.
Tvory u tšotyrjoh’ tomah’, šesty knyhah’.  Lviv:  Prosvita, 1994.
Lassowsky, Yaropolk (kään. ja toim.): Stus, Vasyl. Selected Poems.  München:  The Ukrainian Free University, 1987.  (englanniksi)
Kirjallisuutta

Kostash, Myrna: ”Inside the Copper Mountain”, teoksessa: The Doomed Bridegroom: A Memoir. s. 34–70.  Edmonton:  New West Press, 1998.
Aiheesta muualla

Struk, Danylo Husar: Stus, Vasyl Internet Encyclopedia of Ukraine. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  Internet Encyclopedia of Ukraine  IdRef