stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marks & Spencer
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marks & Spencer Wikimedia Commonsissa
Marks & Spencerin kotisivu (englanniksi)
Marks & Spencer Finlandin sivusto (suomeksi)
| n k  FTSE 100 |
| --- | --- |
 3i  Admiral Group  Airtel Africa  Anglo American  Antofagasta  Ashtead Group  Associated British Foods  Astra Zeneca  Auto Traders Group  Aviva  B&M European Value Retail  BAE Systems  Barclays  Barratt Developments  Beazley  Berkeley Group  BP  British American Tobacco  BT Group  Bunzl  Burberry Group  CNA Centrica  Coca-Cola HBC  Compass Group  ConvaTec Group  Croda International  DCC  Dechra Pharmaceuticals  Diageo  Diploma plc  Endeavour Mining  Entain  Experian  F&C Investment Trust  Flutter Entertainment  Frasers Group  Fresnillo  Glencore  GSK  Haleon  Halma  Hikma Pharmaceuticals  Howdens Joinery  HSBC  IMI  Imperial Brands Group  Informa  InterContinental Hotels Group  Intermediate Capital Group  Intertek  International Consolidated Airlines Group  JD Sports Fashion  Kingfisher  Land Securities Group  Legal & General  Lloyds TSB  London Stock Exchange Group  M&G  Marks & Spencer  Melrose Industries  Mondi  National Grid  NatWest Group  Next  Ocado  Pearson  Pershing Square  Phoenix Group  Prudential  Reckitt Benckiser  RELX  Rentokil Initial  Right Move  Rio Tinto Group  Rolls-Royce  RS Group  Sage Group  J Sainsbury  Schroders  Scottish Mortgage Investment Trust  Segro  Severn Trent  Shell  Smith & Nephew  Smith  Smiths Group  Smurfit Kappa Group  Spirax-Sarco Engineering  SSE  St. James's Place  Standard Chartered  Taylor Wimpey  Tesco  Unilever  Unite Group  United Utilities  Vodafone  Weir Group  Whitbread  WPP 
Päivitetty: 4. tammikuuta 2024
Harri Sieppi

Harri Sieppi (s. 1985) on suomalainen yritysjohtaja.
Sieppi on alun perin lähtöisin Rovaniemeltä, josta hän muutti Helsinkiin. Hän perusti ensimmäisenä yrityksenään verkkokaupan alle 20-vuotiaana ja toimi aikoinaan Varusmiesliiton puheenjohtajana. Myöhemmin hän muun muassa johti liiketoimintaa Citrus-yrityksessä. Sieppi perusti vuonna 2016 Witted Megacorpin ja on siitä lähtien toiminut sen toimitusjohtajana. Hän on koulutukseltaan tradenomi.
Chisu

| Chisu |
| --- | --- |
 Chisu Ilosaarirockissa vuonna 2010.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Christel Roosberg
Syntynyt: 3. tammikuuta 1982 (ikä 43) Helsinki
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, sanoittaja, säveltäjä, sovittaja, tuottaja
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2007–2022
Tyylilajit:  pop
Levy-yhtiöt:  HMC Warner Music Finland
Aiheesta muualla
chisu.fi
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Christel ”Chisu” Martina Roosberg (o.s. Sundberg; s. 3. tammikuuta 1982 Helsinki) on suomalainen muusikko. Hän säveltää, sanoittaa, sovittaa ja tuottaa esittämänsä kappaleet.
Taiteilijanimi Chisu äännetään ”kisu”.
Elämä ja ura

Roosberg (silloin Sundberg) syntyi Helsingissä, mutta hänen kotikuntansa oli tuolloin Ånge Ruotsissa. Chisun perhe muutti hänen syntymänsä aikoihin Ruotsista Helsinkiin. Roosbergin isä oli suomenruotsalainen. Roosberg kasvoi suomenkielisen äitinsä kanssa kotikielenään suomi, ja ruotsia hän puhuu vain koulussa oppimansa perusteella. Hän asui lapsuutensa Helsingissä ja Mikkelissä. Hän on harrastanut nyrkkeilyä ja voitti vuonna 1999 Tampereella SM-hopeaa alle 54-kiloisten sarjassa. Hän edusti Helsingin Urheiluseuraa.
Ennen musiikkiuraansa Roosberg oli töissä vaatekaupassa, mutta musiikkiura kiinnosti häntä enemmän. Hän haki englantilaiseen huippuäänittäjäkouluun ja pääsi sisälle, mutta valitsi kuitenkin soolouran. Ennen soolouraa Chisu toimi taustalaulajana ja esiintyi mm. vuonna 2003 ilmestyneessä Kapasiteettiyksikön laulussa Pakko saada sut. Hänen ensimmäinen julkisesti esitetty kappaleensa on Tampereen Särkänniemen huvipuiston kummitusjunan taustamusiikki. Vuonna 2004 Chisu sävelsi ja sanoitti Pamela Tolan esittämän laulun ”Pidä musta kii” elokuvaan Tyttö sinä olet tähti.
Chisun ensimmäinen soolosingle oli Sooloilua-elokuvan tunnuskappale ”Mun koti ei oo täällä”. Se nousi Suomen single- ja latauslistan kärkeen alkuvuodesta 2008.
Chisu on tehnyt musiikkia myös muille artisteille, kuten Cristal Snowlle, Antti Tuiskulle, Tarja Turuselle, Laura Närhelle, Jipulle, Kristiina Braskille, Vesa-Matti Loirille ja Kristiina Wheelerille.
Chisu laulaa taustalaulajana Cheekin albumin Alpha Omega nimikkoraidalla.
Chisun neljäs albumi Polaris ilmestyi lokakuussa 2015. Hän oli mukana Vain elämää -sarjan viidennellä kaudella vuonna 2016. Hänen viides studioalbuminsa MOMENTUM 123 julkaistiin keväällä 2019 kolmen erillisen EP:n kokonaisuutena.
Marraskuussa 2021 Chisu ilmoitti "jäädyttävänsä" soolouransa vuoden 2022 lopussa.
Elämä ja ura > Palkinnot

Chisu sai vuoden 2009 Emma-gaalassa kaksi Emma-patsasta: e-Emman sekä vuoden biisin Emman kappaleesta ”Mun koti ei oo täällä”. Vuoden 2010 gaalassa hän sai vuoden biisi -Emman kappaleesta ”Baden-Baden”, kriitikot valitsivat hänen levynsä Vapaa ja yksin parhaaksi albumiksi ja lisäksi hän sai vuoden tuottaja-palkinnon, ensimmäisenä naisena. Ehdokkuuksia hänellä oli kaikkiaan seitsemässä luokassa. Chisu voitti myös vuoden kotimainen artisti kategorian Radio Gaala 2009:ssä. Vuonna 2016 Chisu voitti Kriitikoiden valinta Emma-patsaan Polaris albumistaan.
Vuonna 2010 Misko Ihon ohjaama Chisun musiikkivideo kappaleeseen ”Baden-Baden” palkittiin vuoden 2009 parhaana musiikkivideona kultaisella Muuvi-palkinnolla Suomen Ääni- ja Kuvatallennetuottajien MUUVI-musiikkivideokilpailussa. Video voitti samassa kilpailussa myös yleisöäänestyksen. Chisun levyjä on myyty Suomessa yhteensä yli 170 000 kappaletta.
Vuoden 2011 Emma-gaalassa Chisu palkittiin vuoden naissolistina. Lisäksi hänen albuminsa Kun valaistun palkittiin vuoden popalbumina ja albumina. Hän julkaisi vielä Kun Valaistun 2.0 -erikoispainoksen vuonna 2012. Chisu vetäytyi sen jälkeen keikkatauolle, joka päättyi kesäkuussa 2015.
Chisu sai vuoden 2019 Soundi-palkinnon, vuodesta 2005 asti vuosittain merkittävälle suomalaiselle musiikkivaikuttajalle myönnetyn tunnustuksen, jonka myöntää Soundi-lehti.
Yksityiselämä

Chisun eli Christel Roosbergin isä on Gary Sundberg, joka oli 1950- ja 1960-luvuilla HIFK:n jalkapallon mestaruussarjajoukkueen pelaajia ja myöhemmin HIFK:n jalkapalloilun johtotehtävissä. Chisun puoliso oli valo- ja lavastussuunnittelija Mikki Kunttu. He saivat lapsen lokakuussa 2014. Chisu avioitui tuottaja Jori Sjöroosin kanssa 28. syyskuuta 2019. Chisu vaihtoi avioiduttuaan sukunimensä Roosbergiksi, joka on yhdistelmä hänen miehensä sukunimestä Sjöroos ja Chisun omasta sukunimestä Sundberg.
Diskografia

Alkovi (2008)
Vapaa ja yksin (2009)
Kun valaistun (2011)
Kun valaistun 2.0 (2012)
Polaris (2015)
MOMENTUM 123 (2019)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chisu Wikimedia Commonsissa
Chisu Ylen Elävässä arkistossa
Iltalehden Julkkislista: Chisu.
Virtanen, Tommi E.: Luontevin ilmaisutapa on pop (Arkistoitu – Internet Archive). Selvis 2/2016.
Chisu
| --- | --- |
Studioalbumit:  Alkovi  Vapaa ja yksin  Kun valaistun  Kun valaistun 2.0  Polaris  MOMENTUM 123 
EP:t: Post Momentum
Singlet:  ”Mun koti ei oo täällä”  ”Muut”  ”Tämä rakkaus”  ”Baden-Baden”  ”Kerrasta poikki”  ”Sama nainen”  ”Miehistä viis”  ”Saaliit”  ”Sabotage”  ”Kohtalon oma”  ”Tie”  ”Kolmas pyörä”  ”Frankenstein”  ”Ihana”  ”Tuu mua vastaan”  ”Tähdet”  ”Polte”  ”Älä herätä mua unesta”  ”Asfalttiprinssi”  ”Jos menet pois”  ”Kaktusviinaa”  ”Mestaripiirros”  ”Ei riidellä enää”  ”I Walk the Line”  ”Momentum”  ”Viimeiset tekstarit”  ”Ikävä”  ”Mysteeri”  ”Mun kulta” 
Muuta: Diskografia
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana 
Chisu Ilosaarirockissa 2012.
Chisu Ilosaarirockissa 2016.
EPR (ydinreaktori)

Olkiluoto sellaisena, miltä se näyttää Suomen viidennen ydinvoimalaitosyksikön valmistuttua
EPR eli eurooppalainen painevesireaktori (engl. European Pressurized Water Reactor) on kolmannen sukupolven ydinreaktorimalli, joka on tyypiltään painevesireaktori (PWR). Sen ovat suunnitelleet ja kehittäneet pääasiassa Commissariat à l'Énergie Atomique Ranskassa ja Karlsruhen tutkimuskeskus Saksassa.
Olkiluodon ydinvoimalan kolmannen reaktorin oli tarkoitus olla maailman ensimmäinen EPR. Ranskalainen teollisuuskonserni Areva aloitti sen rakennustyöt vuonna 2005, ja tavoitteena oli aloittaa sähköntuotanto vuonna 2009. Rakennustyöt kuitenkin viivästyivät, ja reaktori alkoi tuottaa sähköä vasta maaliskuussa 2022. Olkiluoto 3:n viivästymisen takia ensimmäinen valmistunut EPR olikin Taishan 1 Kiinassa. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 2009, ja se valmistui 2018. Kiinan toinen EPR, Taishan 2, valmistui 2019. Lisäksi Ranskassa toimii yksi EPR, Flamanville 3, joka alkoi tuottaa sähköä joulukuussa 2024. Britanniaan rakennetaan kahta EPR:ää, Hinkley Point C 1 ja 2.
EPR on maailman suurin ydinreaktori teholla mitattuna. Sen lämpöteho on 4 300 MW ja sähköteho 1 600 MW. EPR:n suunnittelu perustuu ranskalaiseen N4-reaktoriin (sähköteho 1 450 MW) ja saksalaiseen Konvoi-reaktoriin (1 290–1 400 MW). Turvallisuusominaisuuksia on kehitetty. Suunnittelussa on alusta lähtien otettu huomioon sydämen sulamisonnettomuuden hallinta sekä suuren lentokoneen törmäys. Painevesireaktorina EPR on kevytvesihidasteinen ja -jäähdytteinen; sen tekniset perusratkaisut edustavat valmistuttajansa mukaan maailman ydinvoimalaitoksissa eniten käytettyä reaktoritekniikkaa.
Reaktoria on suunniteltu käytettävän kahden vuoden latausväleillä ja sen käyttöiäksi on määritetty 60 vuotta 90 % käyttöasteella. Polttoaineessa on tarkoitus saavuttaa aiempaa korkeampi palama ja sitä kautta parempi polttoainetaloudellisuus. Parannukset suorituskyvyssä perustuvat toisaalta rikkaampaan ydinpolttoaineeseen, toisaalta reaktorisydämen suunnittelun yhteydessä laskettuihin odotuksiin.
EPR-reaktorista on myös pienempi 1 200 megawatin versio EPR-1200, jota on ehdotettu rakennettavaksi Tšekkiin ja Kazakstaniin.
Reaktorisydän

Voimalaitoksesta otettavan tehon johdosta EPR:n reaktorisydän on mittava. Se sisältää 89 säätösauvaa ja 241 ydinpolttoainenippua, joiden aktiivinen pituus on 4,2 metriä. Läpimittaa reaktorisydämellä on 3,77 metriä. Tyypillisellä latauksella reaktori sisältää 128 tonnia uraania.
Reaktorisydämen lämpötila on painevesireaktoreille tyypilliseen tapaan noin 300 °C, tarkemmin 295,9 °C painesäiliön sisäänvirtauksessa ja 327,5 °C ulosvirtauksessa reaktorin käydessä täydellä teholla. Käytönaikainen paine reaktorissa on 15,5 MPa (155 bar). Normaalikäytössä lämpötila vaihtelee reaktorin eri osissa tehokuormituksen mukaan, mutta paine pyritään pitämään vakaana paineistimen avulla. Paineistimen ja kemiallisen tilavuudensäätelyjärjestelmän (KBA) avulla kompensoidaan jäähdytteen tilavuuden muutosten vaikutukset reaktorin toimintaan.
Uutena osana reaktorisydäntä ympäröi ns. raskas heijastin (heavy reflector). Heijastimen oletetaan kasvattavan reaktorin käyttöikää vähentämällä painesäiliön neutronikuormitusta sekä parantavan polttoainetehokkuutta mahdollistamalla korkeamman palaman. Se on ruostumatonta terästä (Z2 CN 19–10) ja kokonaismassaltaan 90 tonnia. Heijastimen toiminta perustuu raskaiden rauta-atomien taipumukselle heijastaa takaisinpäin ytimiin osuvaa neutronisäteilyä.
Heijastimesta kimpoavista neutroneista suuri osa palaa reaktorisydämeen, jossa ne voivat aiheuttaa fissioita ja osallistua ketjureaktioon. Tämä mahdollistaa suuremman palaman polttoaineessa ja tasoittaa tehojakaumaa reaktorisydämessä. Samalla plutoniumin määrä reaktorissa lisääntyy. Tavallisesti reaktorisydämen reuna-alueilla neutronivuo ja siten palama jäävät keskialueita alhaisemmiksi. Lisäksi neutronisäteilyn heijastuminen merkitsee alhaisempaa neutronikuormitusta reaktoripainesäiliölle. Tämä osaltaan mahdollistaa EPR:n pitkän käyttöiän.
Reaktorin koko tehoalueella vallitsee reaktiivisuuden negatiivinen takaisinkytkentä jäähdytteen lämpötilasta. Toisin sanoen reaktorin teho pyrkii laskemaan jäähdytteen lämpötilan noustessa. Tämä on tärkeä turvallisuusominaisuus ja lisäksi mahdollistaa automaattisen kuormanseurannan. Reaktiivisuuden vesikemiallinen hallinta EPR:ssä tapahtuu kuitenkin hieman tavallisuudesta poiketen. Kuten painevesireaktoreissa yleensäkin, reaktiivisuutta säädellään jäähdytteen booripitoisuuden avulla, boorin ollessa neutroniabsorbaattori. Vaikka reaktorissa käytetään rikastettua booria, jossa neutroneita kaappaavan isotoopin 10B osuutta on kasvatettu, EPR:n käyttö edellyttää korkeampia booripitoisuuksia, kuin veteen on mahdollista liuottaa, jotta jäähdytteen lämpötilan negatiivinen takaisinkytkentä olisi voimassa. Reaktiivisuuden pienentämiseen käytetään siksi lisäksi gadoliniumia, niin sanottuna palavana neutronimyrkkynä. Gadoliniumia on polttoainenipuissa kiinteänä aineena ja sen määrä vähenee ajanoloon neutronisäteilytyksessä. Kaksi vuotta kestävän reaktorin käyttöjakson aikana absorbaattorin määrän pitää vähetä, jotta kompensoitaisiin halkeamiskelpoisen aineen väheneminen polttoaineessa ja halkeamistuotteisiin absorboituvat neutronit.
Ydinpolttoaine

EPR:ssä käytettävä ydinpolttoaine on polttoainenipuissa, joista jokainen sisältää 17 × 17 zirkoniumlejeeringistä M5 valmistettua polttoainesauvaa. Kaikkiaan polttoainesauvoja on reaktorissa 63 865 kappaletta. Sauvojen pituus on 4,8 metriä, josta aktiivista, uraanipolttoainetta sisältävää pituutta on 4,2 metriä. Yhteensä reaktorissa on siis aktiivista polttoainesauvan mittaa 268 233 metriä. Kun reaktorin lämpöteho on mainitut 4 300 MW, tulee polttoainesauvojen tehoksi pituusyksikköä kohden 164 W/cm. Tämä on varsin alhainen lukema, minkä ansioista reaktorissa on varsin suuret marginaalit polttoaineen turvallisen käytön kannalta. Toisaalta on ajateltavissa, että tehonkorotus saattaa tulevaisuudessa tulla kyseeseen. Esimerkiksi N4-reaktorissa vastaava lukema on 179 W/cmlähde?.
Polttoainenippu koostuu polttoainesauvojen lisäksi ylä- ja alakappaleesta, niitä yhdistävistä tukirakenteista sekä väylistä instrumentaatiolle ja säätösauvoille. Lämpölaajenemisen, virtauksen ja värähtelyjen aiheuttamien vaurioiden ehkäisemiseksi polttoainesauvat eivät ole kiinteästi yhteydessä nipun rakenteisiin, vaan ne pysyvät paikoillaan 10 irtaimen välikön avulla. Jäähdytevirtaus kohdistuu nippuihin alhaaltapäin. Tämän vuoksi nipun alakappale on rakenteeltaan siivilä, jonka on tarkoitus estää irtokappaleiden kulkeutuminen polttoainenippuihin.
Sekaoksidipolttoaine

EPR on lähtökohtaisesti suunniteltu kykeneväksi käyttämään sekaoksidipolttoainetta eli MOX-polttoainetta. MOX poikkeaa tavallisesta uraanipolttoaineesta siten, että osa sen halkeamiskelpoisesta aineesta on plutoniumin isotooppia 239Pu uraanin isotoopin 235U sijaan. Plutoniumia ei esiinny merkityksellisiä määriä luonnossa, joten sitä saadaan MOX-polttoaineeseen kierrättämällä käytettyä ydinpolttoainetta tai ydinaseriisunnasta.
MOX-polttoainetta ei käytetä Suomessa, joskin muualla Euroopassa ja Yhdysvalloissa se on yleistä. Sen käyttö saattaa kuitenkin muodostua houkuttelevaksi jos ydinjätteen määrää halutaan vähentää, uraanin kulutusta alentaa, uraanin hinta nousee tai aseistariisunnan kautta plutoniumia vapautuu nykyistä enemmän. MOX-polttoaineella voidaan saavuttaa korkea palama, joten se sopii EPR:n polttoaineeksi ominaisuuksiensa puolesta hyvin. MOX:n käyttäminen edellyttää eräitä muutoksia esimerkiksi säätösauvoihin, lataukseen ja polttoaineen jakautumiseen nipuissa. MOX-polttoaineen valmistusta ja käyttöä vaikeuttaa tuoreen polttoaineen korkeampi radioaktiivisuus verrattuna tavanomaiseen uraanipolttoaineeseen.
EPR:ää varten yksittäisen MOX-polttoainesauvan rikastusaste voi olla korkeintaan 7,44 massaprosenttia halkeamiskelpoista plutoniumia. Keskimäärin polttoainenipussa voi olla korkeintaan 7 massaprosenttia halkeamiskelpoista plutoniumia neutronifysikaalisista syistä. Reaktorin polttoaineesta korkeintaan 50 % voi kerrallaan olla MOX-polttoainetta.
Primääri- ja sekundääripiirit

EPR:n primääripiiri koostuu neljästä kiertopiiristä, joita pitkin jäähdytysvesi virtaa reaktorista höyrystimiin ja takaisin. Pääkiertoputkien sisähalkaisija on 780 mm, seinämän paksuus 76 mm ja materiaali taottua austeniittista ruostumatonta terästä. Virtaus on yhteensä 23 135 kg/s. Kaikissa neljässä kiertopiirissä on 9 megawatin tehoinen pääkiertopumppu.
Höyrystimissä reaktorin tuottama lämpö siirtyy primääripiirin vedestä sekundääripiirin veteen. EPR:n höyrystimet ovat pystytyyppisiä ja 23 metriä korkeita. Jokaisessa neljässä höyrystimessä on 5 980 kappaletta ylösalaisin olevan U-kirjaimen muotoisia putkia, joiden sisällä primääripiirin vesi virtaa.
Höyrystinputkien ulkopinnalla sekundääripiirin vesi kiehuu. Höyryä syntyy 2 443 kg/s. Höyryn lämpötila on 293 °C ja paine 78 bar. Höyry johdetaan neljää päähöyryputkea pitkin ensin korkeapaineturbiiniin ja sen jälkeen välitulistimien kautta kolmeen matalapaineturbiiniin. Lopuksi höyry lauhdutetaan vedeksi lauhduttimessa ja vesi pumpataan uudestaan höyrystimiin esilämmittimien kautta.
Korkeapaineturbiini tuottaa laitoksen tehosta noin 40 prosenttia ja kolme matalapaineturbiinia yhteensä noin 60 prosenttia. Turbiinin akselin kokonaispituus on 68 metriä. Turbiinit pyörittävät vetyjäähdytteistä generaattoria 1 500 kierrosta minuutissa.
Suojarakennus ja apurakennukset

Reaktori ja primääripiiri on sijoitettu suojarakennukseen, jonka ulkohalkaisija on 57 metriä ja korkeus maanalaiset tilat mukaan luettuna 70 metriä. Suojarakennuksessa on kaksi sisäkkäistä sylinterin muotoista teräsbetoniseinää ja kupolin muotoinen katto. Sisempi seinä on ilmatiivis ja paineenkestävä. Ulompi seinä suojaa sisempää ulkoisilta vaikutuksilta, kuten lentokonetörmäyksiltä. Kaksoisseinä on uusi turvallisuusratkaisu verrattuna aiempiin ydinvoimaloihin. Mahdolliset vuodot kerätään ulomman ja sisemmän suojarakennuksen välitilaan, suodatetaan ja johdetaan 100 metriä korkeaan ilmastointipiippuun.
Sydämen sulamisonnettomuuden varalta suojarakennuksen alaosassa sijaitsee niin sanottu sydänsieppari. Sen tarkoituksena on jäähdyttää reaktorin sydämessä sulanut polttoaine ja suojata suojarakennuksen pohjaa vaurioilta, jotka voisivat johtaa vuotoihin.
Suojarakennuksen ympärillä on polttoainerakennus ja neljä turvallisuusrakennusta. Polttoainerakennuksessa säilytetään tuoretta ja käytettyä polttoainetta. Voimalaitoksen turvallisuusjärjestelmät on jaettu neljään itsenäiseen osajärjestelmään, jotka sijaitsevat omissa turvallisuusrakennuksissaan. Valvomo sijaitsee yhdessä turvallisuusrakennuksista. Polttoainerakennus ja turvallisuusrakennuksista kaksi on suojattu suuren lentokoneen törmäystä vastaan.
Aiheesta muualla

Olkiluoto 3:n rakennuksesta vastaavan Arevan sivut (ranskaksi)
International Call against EPR (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Ydintekniikka
| --- | --- |
Ydinfysiikka:  Atomi  Fissio  Fuusio  Säteily  Radioaktiivisuus  Ionisoiva säteily  Ydinräjähdys  Fissiili  Vaikutusala  Kriittinen massa 
Ydinvoima:  Ydinvoiman käyttökohteet  Ydinpolttoainekierto  Säteilyturvallisuus  Ydinturvallisuus  Ydinjätehuolto  Geologinen loppusijoitus  Uraani  Uraanin esiintyminen  Uraanikaivos  Uraanin väkevöinti  Plutonium  Torium  Torium-ydinpolttoainekierto 
Ydinreaktori:  Kevytvesireaktori  Kiehutusvesireaktori  Painevesireaktori  VVER-reaktori  EPR-reaktori  RBMK-reaktori  MKER-reaktori  CANDU-raskasvesireaktori  AP1000-reaktori  Pieni modulaarinen reaktori  Hyötöreaktori  Kiihdytinreaktori  SCWR-reaktori  Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori  Sulasuolareaktori  Kaksoisfluidireaktori  Fuusioreaktori 
Ydinaseet:  Ydinsota  Vetypommi  Neutronipommi  Ydinaseriisunta  Vaikutukset 
Ydinonnettomuus:  Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus  Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus  Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus  Luettelo ydinonnettomuuksista  Luettelo ydinlaitostapahtumista  Ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuus  Ydinaseonnettomuus  INES-asteikko 
Ydinvoima Suomessa:  Olkiluodon ydinvoimalaitos  Loviisan ydinvoimalaitos  Hanhikiven ydinvoimalaitos 
EPR:n sydänsieppari (spreading compartment)
Multian seurakunta

| Multian evankelis-luterilainen seurakunta |
| --- | --- |
 Multian kirkko
Suuntautuminen:  luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Lapuan hiippakunta
Rovastikunta:  Jyväskylän rovastikunta
Perustettu:  1872/1886
Erotettiin:  Keuruun seurakunnasta
Lakkautettu:  2022
Liitettiin:  Keuruun seurakuntaan
Kirkkoherra:  Seppo Rahkonen
Pääkirkko:  Multian kirkko
Jäseniä:  1 447, 87% kunnan väkiluvusta (v. 2016)
Aiheesta muualla
Multian seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Multian seurakunta oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Multian kunnan alueella. Seurakunta kuului Lapuan hiippakuntaan ja Jyväskylän rovastikuntaan.
Historia

Multialle valmistui kirkko vuonna 1795 ja samana vuonna siitä tehtiin Keuruun seurakunnan rukoushuonekunta. Oman saarnaajan Multia sai vuonna 1798. Kappeliseurakunta Multiasta tuli vuonna 1831 ja siitä päätettiin muodostaa itsenäinen emäseurakunta vuonna 1872, tosin tämä toteutui vasta 1886.
Vuoden 2022 alussa Multian seurakunta liitettiin takaisin Keuruun seurakuntaan.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Multian seurakunnan kirkkoherroina:
1969–1970: vt. Asko Aronen
Aiheesta muualla

Multian seurakunnan kotisivut
| n k Eteläisen Keski-Suomen rovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Jyväskylä  Jämsä  Keuruu  Muurame  Petäjävesi  Uurainen  |  |
| Entiset seurakunnat |  Joutsa  Jyväskylä (ksrk)  Jyväskylä (msrk)  Jämsänkoski  Korpilahti  Koskenpää  Kuorevesi  Leivonmäki  Luhanka  Multia  Pihlajavesi  Säynätsalo  Toivakka  |  |
Lapuan hiippakunta
Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo

Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo vanhoissa tiloissaan.
Stockmann Itis (aiemmin Stockmann Itäkeskus) on Stockmann-ketjun tavaratalo kauppakeskus Itiksessä Helsingin Itäkeskuksessa. Se sijaitsee kauppakeskuksen itäpäädyssä entisen Piazzan tilalla. Vuonna 1992 avattu tavaratalo sijaitsi aiemmin kauppakeskuksen Bulevardilla. Nykyisiin tiloihinsa se siirtyi marraskuussa 2013. Itiksen tavaratalon tunnusmerkkeinä voidaan pitää tavaratalon ovaalia muotoa ja kattojen yli kohoavaa valopihaa.
Stockmannin ruokaosaston tiloihin avattiin marraskuussa 2023 etnoruokakauppa Alanya Market.
Stockmann Itis kerroksittain

2. kerros:
Power
Robert's Coffee
1. kerros:
Kampaamo Beauty Hair Sirpa Mansner
Kosmetiikka
Päivittäiskosmetiikka
Koti
Naisten muoti
Miesten muoti
Lasten muoti
Muotipalvelu
Palvelupiste
−2. kerros:
Tavaratalon noutopiste
Aiheesta muualla

Stockmann Itis
Stockmann Itiksen sivuilla
Stockmannin tavaratalot
| --- | --- |
Nykyiset:  Espoon Tapiola  Helsinki  Helsingin Itäkeskus  Riika  Tallinna  Tampere  Turku  Vantaan Jumbo 
Lisensoidut:  Jekaterinburg  Moskova  Pietari 
Lakkautetut:  Kouvola  Oulu  Pietarsaari 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo (Q11894479)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: tavaratalo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Helsinki