stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maggia

| Maggia |
| --- | --- |
 Kanavoitu Maggia laskee Maggiorejärveen Locarnon ja Asconan rajalla.
Alkulähde:  Lago del Narèt, Lavizzara, Ticinon kantoni
Laskupaikka:  Locarno; Maggiorejärvi → Ticinojoki → Po
Maat:  Sveitsi
Pituus:  58 km
Alkulähteen korkeus:  2 400 m
Virtaama:  23 m³/s
Valuma-alue:  926 km²
Locarnon ja Asconan kaupungit on rakennettu Maggian suistomaalle, Maggiorejärven pohjoisrannalle.
Maggia on joki Etelä-Sveitsissä. Sen pituus on 58,1 km
Joen kulku

Maggia saa alkunsa Lepontinen Alpeilta, Nufenenpassin ja Cristallinavuoren (2 912 m) itäpuolelta sekä Airolon eteläpuolelta noin 2 400 metrin korkeudessa. Joki laskee Maggiorejärveen Locarnon kaupungissa. Maggian sivujokia ovat Bavona, Rovana ja Melezza.
Maggia virtaa Ticinon kantonin alueella. Merkittävimmät paikkakunnat joen varrella ovat Locarno ja Ascona. Joki on antanut nimen muun muassa kunnalle (Maggia) ja laaksolle (Valle Maggia).
Vesivoima

Maggiassa ja sen sivujoissa on yhteensä kahdeksan vesivoimalaa.
Virtaama

Maggian virtaama vaihtelee vuosien 1985-2008 tietojen perusteella todella paljon: joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Locarnossa on ollut 23 m³/s. Suurin keskivirtaama oli vuonna 1993 (52 m³/s) ja pienin keskivirtaama vuonna 2005 (6 m³/s). Lyhyemmän jakson vaihtelu on paljon isompaa: suurin vuorokausikeskivirtaama on mitattu vuoden 1992 elokuussa (3 090 m³/s) sekä pienin vuoden 1995 marraskuussa (0,7 m³/s).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maggia Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta  Valle Maggia Wikimedia Commonsissa
Kopteri (lehti)

Kopteri on suomalainen moottoripyörälehti, joka on suunnattu rakenneltujen pyörien harrastajille. Lehden kansilehden mukaan sisältöön kuuluvat muun muassa chopperit, customit, cafe racerit ja erilaiset "klassikot". Moottoripyörämerkeistä pääpaino on Harley-Davidsonissa sekä englantilaisissa ja muissa eurooppalaisissa pyörissä.
Ensimmäinen Kopteri julkaistiin vuonna 1992. Lehden nimi on harrastajasanastoa; käännös yhdysvaltalaisesta termistä chopper, joka tarkoittaa rakennettua moottoripyörää ja taas toisaalta myös esimerkiksi helikopteria.
Kopterin päätoimittaja on Mala Malk.
Aiheesta muualla

Lehden sivut
Kopsiini

Kopsiini on proteiini, josta odotetaan korvaajaa perinteisille antibiooteille. Sitä saadaan hevosen lannasta, ja se on samantapaista kuin ihmisen iholle ja limakalvoille muodostuu suojaksi tulehduksia vastaan.
Kopsiinin bakteereja tuhoavan vaikutuksen havaitsi Sveitsin teknologiainstituutti ETH. Havainto tehtiin tutkittaessa sittamustesienen (Coprinopsis cinerea) kykyä tappaa bakteereja. Sieni kasvaa hevosen lannassa.
Aiheesta muualla

Eidgenössische Technische Hochschule Zürich (ETZ): New antibiotic in mushroom that grows on horse dung (englanniksi)
Lámpros Athanasoúlas

Lámpros Athanasoúlas (kreik. Λάμπρος Αθανασούλας, joskus Lámbros Athanassoúlas, s. 10. marraskuuta 1976 Ateena) on kreikkalainen ralliautoilija. Hän kilpaili 12 WRC-kilpailussa vuosina 2005–2009 ja 2011 saavuttaen yhden pisteen. Ennen ralliuraansa Athanasoúlas valmistui American College of Greecestä ja opiskeli konetekniikka ja talousalaa Westminsterin yliopistossa. Vuonna 2001 Athanasoúlas kilpaili kreikkalaisissa rallikilpailuissa. Vuonna 2005 hän voitti A5-luokan mestaruuden Kreikan rallisarjassa. Samana vuonna hän debytoi WRC-sarjassa Akropolis-rallissa, jossa hän keskeytti. Vuonna 2009 Athanasoúlas saavutti ensimmäisen pisteensä WRC-sarjassa sijoittuen kahdeksanneksi Akropolis-rallissa. Samalla hän voitti PWRC-luokan kilpailun Kreikassa. Kauden jälkeen Status-lehti nimesi hänet vuoden kreikkalaisurheilijaksi. Athanasoúlas osallistui Suomen ralliin vuonna 2006.
Rallin MM-sarjan tulokset

(Tulosselitteet)
| Kausi | Talli | Aauto | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Lámpros Athanasoúlas | Ford Fiesta S1600 | MON   | SWE   | MEX   | NZL   | ITA   | CYP   | TUR   | GRE Kesk. | ARG   | FIN   | GER   | GBR   | JPN   | FRA   | ESP   | AUS   | 0 | NC |
| 2006 | Lámpros Athanasoúlas | Ford Fiesta ST | MON   | SWE   | MEX   | ESP 52 | FRA 45 | ARG   | ITA 52 | GRE   | GER 31 | FIN Kesk. | JPN   | CYP   | TUR   | AUS   | NZL   | GBR 77 | 0 | NC |
| 2007 | Lámpros Athanasoúlas | Subaru Impreza STi N12 | MON   | SWE   | NOR   | MEX   | POR   | ARG   | ITA   | GRE 33 | FIN   | GER   | NZL   | ESP   | FRA   | JPN   | IRE   | GBR   | 0 | NC |
| 2008 | Lámpros Athanasoúlas | Subaru Impreza WRX STi | MON   | SWE   | MEX   | ARG   | JOR   | ITA   | GRE 26 | TUR   | FIN   | GER   | NZL   | ESP   | FRA   | JPN   | GBR   |  | 0 | NC |
| 2009 | Team Greece | Škoda Fabia S2000 | IRE   | NOR   | CYP   | POR   | ARG   | ITA   | GRE 8 |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 20. |
| 2009 | Team Greece | Ford Fiesta R2 |  |  |  |  |  |  |  | POL   | FIN   | AUS   | ESP 25 | GBR   |  |  |  |  | 1 | 20. |
| 2011 | Team Greece | Ford Fiesta RS WRC | SWE   | MEX   | POR   | JOR   | ITA   | ARG   | GRE 19 | FIN   | GER   | AUS   | FRA   | ESP   | GBR   |  |  |  | 0 | NC |
Aiheesta muualla

eWRC-sivustolla (englanniksi)
M/S Malmi

| Malmi |
| --- | --- |
Tyyppi:  rahtialus
Tunnuskirjaimet:  OGRQ
Rakennustelakka:  Hall, Russel & Co., Aberdeen, Skotlanti
Rakennusnumero:  859
Luovutettu:  1958
Status:  upposi Itämerellä 7. joulukuuta 1979
Tekniset tiedot
Pituus:  120,71 m
Leveys:  16,24 m
Syväys:  6,89 m
Bruttovetoisuus:  4 982 brt
Koneisto:  Sulzer/G. Clark & N.E.,  Sunderland, Englanti  6-sylinterinen dieselmoottori
Akseliteho:  2,238 MW
Nopeus:  23 km/h
Nopeus:  12,5 kn
M/S Malmi oli Etelä-Suomen Laiva -varustamon omistama kuivalastialus. Alus oli 7. joulukuuta 1979 täydessä hiililastissa matkalla Puolasta Turkuun, kun se upposi myrskyssä Itämereen. Paikalle tulleet M/S Bore Sky ja neljä ruotsalaista pelastushelikopteria saivat pelastettua 14 ihmistä, mutta 11 miehistön jäsentä ja kolme matkustajaa hukkui.
Alus

Englantilaisvarustamon M/S Sugar Transporter valmistui vuonna 1958. Varustamo kuljetti tällä osittain niittaamalla ja osittain hitsaamalla valmistetulla laivalla raakasokeria Länsi-Intiasta Englantiin. Vuonna 1966 Etelä-Suomen Laiva (nyk. ESL Shipping Ltd) osti sen ja antoi sille nimen Malmi. Varustamolla oli tapana nimetä laivansa Helsingin paikannimien nimien mukaan: M/S Alppila, M/S Arkadia, M/S Eira, M/S Hesperia, M/S Pasila ja M/T Vuosaari.
Suomen lipun alla liikennöineen laivan kotisatama oli Helsinki ja radiotunnus OGRQ. Malmi kuljetti puutavaraa Välimerelle, rahtia Yhdysvaltoihin sekä toi koksia ja malmia Suomeen. Katsastukset laiva oli läpäissyt normaalisti. Viimeksi Malmi oli telakoitu Gdyniassa heinäkuussa 1978.
Viimeinen matka

Malmi oli viemässä 6 500 tonnin kivihiililastia Gdyniasta Turun sähkölaitokselle. Illalla kello 20.30 Malmin päällikölle ilmoitettiin laivan kallistumisesta vasemmalle ja kallistumisen hitaasta lisääntymisestä. Alus kertoi radiolla asiasta Bore Skylle, joka lähti lähemmäksi. Kello 23.25 Malmi pyysi Bore Skyltä apua muttei sanonut olevansa "varsinaisessa merihädässä". Kello 23.44 päällikkö lähetti hätäsanoman ja ruotsalaiset pelastushelikopterit lähtivät liikkeelle. Kello 23.57 päällikkö peruutti hätäsanoman ilmoittaen yrittävänsä oikaista laivan pumppaamalla. Kello 0.17 päällikkö uudisti hätäviestin, kun laivan kallistuma oli 70 astetta, jolloin merenkäynti vei mennessään puhallettavan pelastuslautan ja toisen pelastusveneen.
Tuulen nopeus oli 20 metriä sekunnissa, aaltojen korkeus 8–10 metriä ja räntäsade haittasi näkyvyyttä. Miehistö kokoontui kannelle, huuhtoutui mereen ja pelastautui vedestä veneeseen ja kumilautalle. Veden lämpötila oli 5–6 astetta. Ensimmäinen helikopteri oli paikalla 0.30.
Malmi pyörähti ympäri, kellui vähän aikaa ylösalaisin ja vajosi pohjaan valot palaen. Kello 0.38 Bore Sky ei nähnyt enää Malmin valoja. Malmi upposi 40 meripeninkulmaa koilliseen Gotska Sandöstä koordinaateissa 58 astetta 48,4 minuuttia pohjoista leveyttä ja 20 astetta 21,3 minuuttia itäistä pituutta.
Neljä ruotsalaista helikopteria ja Bore Sky saivat pelastettua 14 laivassa ollutta. Osan heistä helikopterit veivät Ruotsiin sairaalaan, osan toi Bore Sky Turkuun. Aaltoihin katosi 14 ihmistä.
Myöhemmin ilmeni, että Malmin kansi repesi ja että siksi laivaan pääsi vettä. Lisäksi laivan sisäisissä rakenteissa oli puutteita, joiden takia vesi pääsi virtaamaan osastosta toiseen.
Onnettomuuden tutkinnassa todettiin Malmin olleen huonokuntoinen ja puutteellisesti huollettu. Malmin päällikköä moitittiin viivyttelystä avun kutsumisessa ja johtajuuden puutteesta pelastustoimissa.
M/S Makhachkala-1

| M/S Makhachkala-1 |
| --- | --- |
Tyyppi:  Junalautta 
Lippuvaltio:   Venäjä
Kotipaikka:  Mahatškala
IMO-numero:  9297802
MMSI-numero:  273312220
Tunnuskirjaimet:  UCFX
Aiemmat nimet:  2005– Makhachkala-1
Omistaja:  JSC Maritime Investment & Development
Aiemmat omistajat:  2005– JSC Maritime Investment & Development
Rakennustelakka:  Uljanik Shipyard, Pula, Kroatia
Rakennusnumero:  459
Kölinlasku:  15. kesäkuuta 2004
Luovutettu:  kesäkuu 2005
Tekniset tiedot
Pituus:  154,5 m
Leveys:  18,3 m
Syväys:  4,5 m
Bruttovetoisuus (GT):  9 780
Koneisto:  2 × MAN B&W 5S26MC diesel
Koneteho:  4 000 kW
Nopeus:  25,93 km/h
Nopeus:  14 kn
Hyttejä:  12
Lastikapasiteetti:  338 m 
Lähteet:  
M/S Makhachkala-1 (IMO 9297802) on venäläisen JSC Maritime Investment & Developmentin omistama junalautta. Alus on rakennettu vuonna 2005 Uljanik Shipyardin telakalla Pulan kaupungissa Kroatiassa. Laivan bruttovetoisuus on 9 780 GT ja kuollut paino 5 991 tonnia. Makhachkala-1 on rekisteröity Venäjän lipun alle ja sen kotisatama on Mahatškala. Nykyisin virolainen Baltic Scandinavian Lines liikennöi aluksella reitillä Paldiski–Kapellskär.
Makhachkala-1:n sisaraluksia ovat M/S Makhachkala-2, M/S Makhachkala-3 ja M/S Makhachkala-4.
Käyttöhistoria

15. kesäkuuta 2004 aluksen köli laskettiin kroatialaisella Uljanik Shipyardin telakalla. Kesäkuussa 2005 alus luovutettiin venäläisen JSC Maritime Investment & Developmentin omistukseen, joka rekisteröi aluksen Venäjän lipun alle nimellä Makhachkala-1. Kotisatamaksi tuli Kaspianmeren rannalla, Dagestanissa sijaitseva Mahatškala. Luovutuksen jälkeen alus aloitti liikennöinnin Kaspianmerellä.
Kesäkuussa 2008 alus aikarahdattiin eli vuokrattiin virolaisen Baltic Scandinavian Linesin Paldiskin ja Kapellskärin väliseen liikenteeseen.
Aiheesta muualla

Fakta om Fartyg – M/S Makhachkala-1 faktaomfartyg.se. Arkistoitu 23.5.2012. Viitattu 24.6.2008. (ruotsiksi)
Aluksesta Baltic Scandinavian Linesin sivuilla (englanniksi)
M/S MN Pelican

| M/S MN Pelican |
| --- | --- |
 MN Pelican La Rochellessa, Ranskassa syyskuussa 2008.
Tyyppi:  rahtilaiva
Lippuvaltio:  Ranska
Kotipaikka:  Marseille
IMO-numero:  9170999
MMSI-numero:  635014200
Tunnuskirjaimet:  FMLR
Aiemmat nimet:  1999–2007: Trans Botnia 2007– MN Pelican
Omistaja:  Compagnie morbihannaise et nantaise de navigation
Aiemmat omistajat:  1999–2007: SeaTrans ANS 2007– Compagnie morbihannaise et nantaise de navigation
Rakennustelakka:  Santierul Naval S.A., Galați, Romania ja Fosen Mek. Verksteder A/S, Rissa, Norja
Rakennusnumero:  908 (Romaniassa) ja 64 (Norjassa)
Vesillelasku:  1998
Luovutettu:  tammikuu 1999
Tekniset tiedot
Pituus:  154,5 m
Leveys:  22,7 m
Syväys:  7 m
Bruttovetoisuus:  12 050 brt
Koneisto:  1 × Wärtsilä 16V46B diesel
Koneteho:  15 kW
Nopeus:  37,04 km/h
Nopeus:  20 kn
Hyttejä:  12
Lastikapasiteetti:  1 690 m
Lähteet:  
M/S MN Pelican (IMO 9170999) on ranskalaisen Compagnie morbihannaise et nantaise de navigation omistama ro-ro-rahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1999 Romaniassa ja Norjassa. Kuollutta painoa laivalla on 8 800 tonnia ja jääluokitus on 1A Super eli se pystyy useimmissa jääolosuhteissa kulkemaan yksin. MN Pelican on rekisteröity Ranskan lipun alle ja sen kotisatama on Marseille. Nykyään ranskalainen Compagnie Maritime Nantaise liikennöi MN Pelicanilla.
MN Pelicanin sisaraluksia ovat M/S Birka Carrier, M/S Birka Trader ja M/S Birka Express.
Käyttöhistoria

Vuonna 1998 aluksen runko laskettiin vesille Galațissa, Romaniassa. Romaniasta alus hinattiin Rissaan, Norjaan, jossa se rakennettiin loppuun. Tammikuussa 1999 alus luovutettiin SeaTrans ANS:n omistukseen, joka rekisteröi aluksen Norjan lipun alle nimellä Trans Botnia. Kotisatamaksi tuli Bergen. Luovutuksen jälkeen alus aikarahdattiin Transfennican Suomen ja Länsi-Euroopan väliseen liikenteeseen. Kesäkuussa 2006 ranskalainen Compagnie morbihannaise et nantaise de navigation ilmoitti ostavansa aluksen. Tammikuussa luovutus tapahtui ja alus siirtyi Ranskan lipun alle nimellä MN Pelican. Kotisatamaksi tuli Marseille.
Aiheesta muualla

Fakta om Fartyg – M/S Trans Botnia (ruotsiksi)
MN Pelican Compagnie Maritime Nantaisen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Käärmeenkaulakilpikonnat

| Käärmeenkaulakilpikonnat |
| --- | --- |
 Chelodina longicollis
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Alalahko::  Sivutaivuttajat Pleurodira
Heimo::  Käärmeenkaulakilpikonnat Chelidae  Gray, 1825
Katso myös
   Käärmeenkaulakilpikonnat Wikispeciesissä   Käärmeenkaulakilpikonnat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käärmeenkaulakilpikonnat (Chelidae) on kilpikonnaheimo, joka on saanut nimensä useilla siihen kuuluvilla lajeilla esiintyvän pitkän niskan mukaan. Heimoon kuuluvia lajeja esiintyy Australiassa, Uudessa-Guineassa ja Etelä-Amerikassa.
Suvut

Acanthochelys
Chelodina
Chelus
Elseya
Elusor
Emydura
Hydromedusa
Macrochelodina
Phrynops
Platemys
Pseudemydura
Rheodytes
Kyrylo Kovaltšuk

Kyrylo Kovaltšuk jalkapalloseura FK Tom Tomskin vuonna 20. elokuuta 2016
Kyrylo Serhijovytš Kovaltšuk (ukr. Кири́ло Сергі́йович Ковальчу́к, kyrill. mold. Кирил Сергеевич Ковалчук, romaniaksi Chiril Sergheevici Covalciuc, ven. Кири́лл Серге́евич Ковальчу́к, Kirill Sergejevitš Kovaltšuk, s. 11. kesäkuuta 1986 
Beljajevka, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto, nykyinen Biljajivka, Ukraina) on moldovalais-ukrainalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Kazakstanin jalkapalloliigassa pelaavaa FK Ordabasyin ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Kovaltšukilla on myös Ukrainan ja Moldovan kansalaisuus. Hänen on vanhempi veljensä on jalkapalloilija Serghei Covalciuc.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyrylo Kovaltšuk Wikimedia Commonsissa
Kyrylo Kovaltšuk National Football Teams-sivustolla (englanniksi)
Kyrylo Kovaltšuk Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Kyrylo Kovaltšuk Transfermarkt-sivustolla (englanniksi)
Käärmeenmyrkyt

Käärmeenmyrkyn lypsämistä.
Tunnetuista alle 2000 käärmelajista noin 300 lajia on myrkyllisiä. Myrkylliset lajit löytyvät tarhakäärmeiden, myrkkytarhakäärmeiden, merikäärmeiden, kyykäärmeiden ja kalkkarokäärmeiden suvuista. Käärmeet käyttävät myrkkyjään ensisijaisesti hyökkäysaseena. Myrkkyjen tarkoituksena on lamauttaa saalis ja auttaa sulattamaan se. Yli 95 % myrkkyjen kuivapainosta on polypeptidejä, jotka sisältävät entsyymejä, toksiineja ja pieniä peptidejä. Nämä ainesosat kykenevät muuttamaan uhrien fysiologisia vasteita. Yli 20 entsyymiä on tunnistettu käärmeiden myrkyistä. Hyaluronidaasi on läsnä kaikissa käärmeenmyrkyissä. Aine mahdollistaa muiden myrkkykomponenttien kulkeutumisen uhrin kudoksiin.
Myrkkytarhakäärmeet aiheuttavat eniten kuolemia maailmassa. Useat tunnetuimmista ja vaarallisimmista käärmeistä kuuluvat myrkkytarhakäärmeisiin. Näitä ovat kobrat, mambat, korallikäärmeet ja kraitit. Niiden myrkkyvaikutus kohdistuu hermo-lihas-liittymiin, vaikuttaen joko presynaptisesti, postsynaptisesti tai molemmin tavoin. Myrkkytarhakäärmeiden aiheuttama myrkytys alkaa purrun alueen tunnottomuudella ja heikotuksella. Systeeminen vaikutus saavutetaan 30-60 minuutissa ja tähän kuuluu silmäluomien riippuminen, silmälihashalvaus, nielemisvaikeus, runsas syljeneritys, yleinen halvaantuminen ja hengityksen lakkaaminen.
Useat käärmeenmyrkyt toimivat neurotoksiineina presynaptisella mekanismilla ja inhiboivat asetyylikoliinin vapautumista. Nämä toksiinit ovat aktiivisia fosfolipidien hajottajia. Kaikki aineet, jotka estävät fosfolipaasi A2:n toimintaa, vähentävät myös näiden käärmeenmyrkkyjen neurotoksisuutta. Beta-bungarotoksiini, noteksiini, krotoksiini ja taipoksiini estävät asetyylikoliinin vapautumista hermosolujen päätteistä ja joistakin autonomisen hermoston kolinergisistä hermosoluista. Beta-bungarotoksiinilta kestää 1,5–3 tuntia aiheuttaa täydellinen hermo-lihas-lamaantuminen laboratorionäytteessä. Lamaantuminen tapahtuu nopeammin, jos hermoa stimuloidaan altistamisaikana. Jotkut myrkyllisimmistä neurotoksiineista sitoutuvat asetyylikoliinireseptoreihin postsynaptisesti tahdonalaisissa lihaksissa. Tällä tavoin ne estävät asetyylikoliinin sitoutumista. Tämä mekanismi on tuttu kurare-myrkystä, joten kyseisiä neurotoksiineja kutsutaan myös kuraremimeettisiksi neurotoksiineiksi.
Aiheesta muualla

Clinical Toxinology Resources Website: Snake Venoms (englanniksi)
A Review and Database of Snake Venom Proteomes (englanniksi)
Luuttuteokset (Bach)

Luuttusarjan c-molli käsikirjoituksen ensimmäinen sivu
Luuttusarjan c-molli preludin ensimmäinen sivu.
Luuttuteokset (BWV 996–1000, 1006a) muodostavat hyvin pienen osan Johann Sebastian Bachin yli tuhannesta säilyneestä teoksesta.  Lisäksi epäillään, ettei Bach alun perin säveltänyt niitä varsinaiselle luutulle, vaan barokkiluutun ääntä mukailevalle kosketinsoittimelle Lautenclavicymbelille eli luuttucembalolle. Ne ovat kuitenkin muodostuneet tärkeäksi osaksi luutun ja kitaran ohjelmistoa ja niitä esitetään nykyisin laajasti.
Bachin perunkirjoituksessa luetteloidaan säveltäjän omaisuuden joukossa kaksi luuttucembaloa ja yksi luuttu.  Ei ole olemassa varmaa tietoa siitä, osasiko säveltäjä itse soittaa luuttua, mutta on oletettavaa, että hän oli siihen tutustunut ja ainakin kaksi hänen oppilaistaan (Johann Ludwig Krebs 1713 - 1780) ja R. Straube) soittivat ja sävelsivät sille.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
c-mollisarja, BWV 995

Perinteisesti teosta on pidetty Bachin omana sovituksena c-molli -sellosarjasta (BWV 1011).  Viimeisimpien tutkimusten mukaan voi kuitenkin olla, että sellosarja onkin sovitettu tästä luuttusarjasta. Teos on sävelletty vuosien  1727 ja 1731 välisenä aikana ja siitä on säilynyt kaksi käsikirjoitusta.
Teoksen osat:
preludi
allemande
courante
sarabande
gavotte I, gavotte en rondeau, gavotte I
gigue
e-mollisarja, BWV 996

E-molli -luuttusarja on vanhin Bachin säilyneistä luuttuteoksista ja on sävelletty vuosien 1707 ja 1717 välisenä aikana. Teos hyvin melodinen ja harmonioiltaan rikas ja on muodostunutkin esitetyimmäksi Bachin luuttuteokseksi.
Teoksen osat:
preludi, passaggio - presto
allemande
courante
sarabande
bourree
gigue
c-mollisarja, BWV 997

Mahdollisesti monimutkaisin Bachin luuttuteoksista, erityisesti kaksi- ja välillä kolmiääninen fuugaosa.  Sävellyksen arvellaan valmistuneen ennen vuotta 1741.  Sarja ei noudata perinteistä barokkisarjan muotoa, vaan sisältää neljä pitkähköä osaa (preludi, fuuga, sarabande ja gigue).
Teoksen osat:
preludi
fuuga
sarabande
gigue
Preludi, fuuga ja allegro E-duuri, BWV 998

Bachin arvellaan säveltäneen teoksen vuosien 1740 ja 1745 välisenä aikana.  Se sisältää da capo -fuugan, mikä on harvinaista Bachin musiikissa.
Teoksen osat:
preludi
fuuga
allegro
Preludi, BWV 999

Vuodelta 1720
Fuuga, BWV 1000

Teos on sovitus sonaatista no. 1 soolo-viululle, g-molli, BWV 1001 ja arvellaan valmistuneen vuonna 1725.
E-duuri -sarja, BWV 1006a

Sovitus partitasta no. 3, E-duuri, sooloviululle (BWV 1006).
Teoksen osat
preludi
loure
gavotte en rondeau
menuetti I & II
bourrée
gigue
Käärmeenlumooja

Silmälasikobra pillistä kantautuvan äänen lumoissa.
Käärmeenlumoojat ovat etenkin Intiassa suosittuja katutaiteilijoita, jotka ovat soitollaan ja kehon liikkeillään hypnotisoivinaan käärmeitä. Käärmeenlumoajan esityksiin kuuluu soiton lisäksi usein myös käärmeenkäsittelyä sekä muita katuesityksiä, kuten jonglöörausta ja silmänkääntötemppuja. Intian lisäksi käärmeenlumoojia voi nähdä Bangladeshissa, Sri Lankassa, Thaimaassa, Malesiassa sekä Pohjois-Afrikassa Egyptissä, Tunisiassa ja Marokossa.
Käärmeillä ei ole ulkoisia korvia eivätkä ne siten voi kuulla puhaltimen ääniä. Käärme seuraa katseellaan lumoojan soittimen päätä, jonka se kokee uhkaavana.
Intian Rajasthanissa asuvat Kalbeliya-heimon mustalaiset kuuluvat Intian kastijärjestelmän puitteissa erityiseen käärmeenlumoojakastiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Cobra Dance at Negombo Beach
Karjalaisia käärmeenlumoojia, Suomen Kuvalehti, 14.03.1936, nro 11, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Käärmeenlaukka

| Käärmeenlaukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Narsissikasvit Amaryllidaceae
Alaheimo::  Allioideae
Suku::  Laukat Allium
Laji::  scorodoprasum
Kaksiosainen nimi
 Allium scorodoprasum  L. 
Katso myös
   Käärmeenlaukka Wikispeciesissä   Käärmeenlaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käärmeenlaukka (Allium scorodoprasum) on laukkojen (Allium) sukuun kuuluva sipulikasvi. Sitä esiintyy melko suuressa osassa Eurooppaa.
Käärmeenlaukalla on munanmuotoinen sipuli, josta kasvaa enintään 90 senttimetriä korkea, liereä varsi. Varren tyvellä on litteitä ja tasasoukkia, kuudesta kahdeksaantoista millimetriä leveitä lehtiä (vrt. hietalaukka Allium vineale). Käärmeenlaukan pallomainen latvasarja on vähäkukkainen ja kukat ovat tummanvioletteja; itusilmuja on runsaasti. Lajin kodat ovat harvoin siemenellisiä.
Kasvi tunnetaan ainakin ranskalaisen kulttuuripiirin kulinaristien parissa paremmin rokambolina, ja sitä käytetään pitkälti valkosipulin tapaan.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Käärmeenlaukka (Allium scorodoprasum)
LuontoPortti: Käärmeenlaukka (Allium scorodoprasum)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Allium scorodoprasum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Allium scorodoprasum (englanniksi)
Lahden Sokos

Lahden Sokos on tavaratalo, joka sijaitsee Hämeen Helmi -korttelissa Lahdessa. Tavaratalon valikoimat kattavat pukeutumisen, kauneudenhoidon, kodin sisustamisen sekä vapaa-ajan tuotteet. Tavaratalossa on myös parturi-kampaamo sekä kauneushoitola. Oheispalveluja tarjoavat S-market, Alko, Hesburger sekä Presso.
Tavaratalo muutti nykyiselle paikalleen vuonna 1983. Aikaisemmin Lahdessa Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan kauppana oli Lahden kauppatorin länsipuolella ollut SOK Valtakulma, mikä avattiin 1956, ja missä oli myös ravintola ja hotelli.  Myöhemmässä vaiheessa Valtakulman kiinteistö muuttui Omena-hotelliksi, mitä ei enää ole.
Kuula

Kuula voi tarkoittaa seuraavia:
kuula, peli- ja urheiluväline:
air-soft kuula
kahvakuula
kuulantyöntö
petankki
paintball
ammus, esimerkiksi varhaisten tykkien tykinkuula
kuula, matematiikassa pallopinnan rajoittama kappale, erotukseksi itse pinnasta
kuula, metrisessä avaruudessa pisteen ympäristö
Kuula, Ott Leplandin esittämä kappale