stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jorma Tuominen

Jorma Jussi Kullervo Tuominen (25. helmikuuta 1909 Oulu – 23. joulukuuta 2002 Hämeenlinna) oli suomalainen poliitikko.
Tuominen syntyi Oulussa. Hänen isänsä oli vaatturimestari Anders Johan Tuominen ja äitinsä Anna Aliina Tarvainen. Jorma Tuominen itse oli vuodesta 1931 naimisissa Vieno Vellamo Halmeen kanssa ja sai vuonna 1940 tyttären Marja Liisa.
Tuominen istui vuosina 1940–1945 SDP:n kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Hän toimi lisäksi vuosina 1942–1955 Hyvinkään kauppalanjohtajana, vuosina 1955–1959 Jyväskylän kaupunginjohtajana sekä vuosina 1959–1972 Hämeen läänin maaherrana. Tuominen toimi ensimmäisenä varapuheenjohtajana talvisodan jälkeen perustetussa ja tammikuussa 1945 lakkautetussa Suomen Aseveljien Liitossa (SAL).
Jorma Tuominen kuoli Hämeenlinnassa 93-vuotiaana. Hän oli viimeinen elossa ollut ns. pitkän parlamentin (1939−1945) jäsen.
Jorma Tuomisen veli oli Turo Tuominen, jonka lapsia ovat iskelmälaulajat Annette Tuominen ja Jarmo "Jamppa" Tuominen.
Pieni-Kahleinen

| Pieni-Kahleinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°28′14″N, 26°46′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Iso-Kahleiseen 
Järvinumero:  14.718.1.103
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,6 m  
Pituus:  570 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,259 km  
Pinta-ala:  5,756 ha  
Suurin syvyys:  21,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Kahleinen 
Pieni-Kahleinen tai Pieni Kahleinen on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Myhinpään lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 570 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy.
Pieni-Kaituri (Kangasniemi)

| Pieni-Kaituri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°13′18″N, 26°29′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niemisjärven valuma-alue (14.38)
Laskuoja:  oja Lääminkiin 
Järvinumero:  14.383.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,3 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  3,085 km  
Pinta-ala:  15,188 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Kaituri 
Pieni-Kaituri  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 15,2 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,3 metriä mpy.
Plug-in-hybridiauto

Toyota Prius Plug-in -hybridiauto.
Ford Escape plug-in-hybridiauto.
Chevrolet Volt plug-in-hybridiauto.
Plug-in-hybridiauto (myös pistokehybridi, ladattava hybridi tai lataushybridi; engl. plug-in hybrid electric vehicle, lyhennys PHEV) tarkoittaa hybridiautoa, jonka akut on mahdollista ladata ulkoisesta sähkönlähteestä. Akuston turvin autolla voi ajaa kymmeniä kilometrejä polttomoottoria edullisemmin.
Ladattavien hybridiautojen etuja ja haittoja

Valmistajien mukaan ladattavat hybridit "yhdistävät polttomoottoriautojen ja täyssähköautojen parhaat puolet". Niiden kanssa ei tarvitse olla huolissaan polttomoottoriautoja lyhyemmästä toimintamatkasta.
Ajettaessa ajosuoritteen pääosa lyhyitä matkoja akun varassa toimivalla sähkömoottorilla, ja mikäli akkuja ladataan säännölisesti, pysyy pistokehybridien WLTP-keskikulutus matalana, yleensä 1–2 litraa / 100 km. Tällöin ajonaikaisia CO2-päästöjä syntyy merkittävästi vähemmän kuin polttomoottoriautolla. Suomessa pieni kulutusarvo myös vaikuttaa alentavasti autoveroon.tarvitaan parempi lähde Toisaalta mikäli ajetaan pidempiä ajomatkoja, lisääntyy keskikulutus akuston tuoman raskaamman rakenteen vuoksi. Maantienopeuksissa ajoneuvon melutaso (vallitsevana tekijänä näissä nopeuksissa aerodynamiikka ja rengasmelu) sekä renkaiden ja tien kulumisen synnyttämät hiukkaspäästöt ovat myös lähellä vastaavaa polttomoottoriautoa. [lähde? ]
Ladattavien hybridiautojen etuja ja haittoja > Laajan käyttöönoton esteitä

Tekniikka: Akkujen turvaama toimintamatka on lyhyt ja lataaminen hidasta. Akusto on myös vaihdettava, mutta nykytekniikalla vaihtoväli on 10 vuoden[lähde? ] pituinen ja kustannus on laskenut 2 000-8 000 euroon[lähde? ]. Pistokehybridin kanssa ei myöskään pääse eroon polttomoottorin huoltotarpeesta. Plug-in hybridin akun takuu raukeaa, jos auton jättää seisomaan yli kolmeksi kuukaudeksi.
Hinta: Akkujen lataaminen on halpaa, mutta itse akut kalliita. Akkujen hintataso on kuitenkin laskenut, ja pistokehybridin saa Suomessa jo itselleen esimerkiksi 40 000 eurolla. Hinta on kuitenkin vastaavaa täyssähköautoa suurempi, sillä plug-in-hybridiin tarvitaan sähköauton komponenttien lisäksi polttomoottoriauton moottori ja osat. Näin ollen plug-in-hybridin hintaa ei ole mahdollista saada laskettua edes sähköautojen tasolle.
Ladattavien hybridiautojen etuja ja haittoja > Älykkään autotallin käsite

Plug-in-hybridin merkittävimpiä etuja on sen mahdollisuus tasata sähkönkulutusta.kenen mukaan? Esimerkiksi tuulivoiman ja aurinkosähkön ongelmana on se, ettei sähköä saada tasaisesti. Plug-in-hybridit voisivat toimia uusioenergian varastona silloin kun sitä on saatavana ja luovuttaa energiaa sitten kun sitä kipeimmin tarvitaan. Rocky Mountain Institute arvioi, että kulutushuipun tasaamisen rahallinen arvo olisi yli 400 euroa autoa kohden. Tähän tarvittava teknologia ei kuitenkaan ole vielä kehitetty käyttövalmiiksi . Tämän toteuttaminen vaatisi voimakasta siirtymistä kohti uusiutuvan energian käyttöä; hajautettuja energiantuotannon muotoja; sähköverkon muuttamisen hajautettua energiaa vastaanottavaksi smart gridiksi; sekä koko autokannan nykyistä nopeampaa uusiutumista.
Myydyimmät ladattavat hybridit Euroopassa

Ladattavien hybridiautojen (PHEV) myydyimmät automallit vuoden 2020 tammi-syyskuussa olivat EU- ja EFTA-alueella oheisen taulukon mukaisia. Vertailuna samojen automallien myynti edellisen viiden vuoden aikana. Tarjonta on laajentunut ja muuttunut huomattavasti vuosina 2018-2020; useita täysin uusia hybridiautomalleja on tullut Euroopan markkinoille. Huomaa, että vuodesta 2018 lähtien aineistolähde poikkeaa vanhemmasta.
| Suosituimmat ladattavat hybridiautot (PHEV) EU- ja EFTA-maissa> Sija 2020 | Suosituimmat ladattavat hybridiautot (PHEV) EU- ja EFTA-maissa> Automerkki  ja malli | Suosituimmat ladattavat hybridiautot (PHEV) EU- ja EFTA-maissa> 2020 kpl | Suosituimmat ladattavat hybridiautot (PHEV) EU- ja EFTA-maissa> 2020 (%) | Suosituimmat ladattavat hybridiautot (PHEV) EU- ja EFTA-maissa> 2019 (kpl) | Suosituimmat ladattavat hybridiautot (PHEV) EU- ja EFTA-maissa> 2019 (%) | Suosituimmat ladattavat hybridiautot (PHEV) EU- ja EFTA-maissa> 2018 (kpl) | Suosituimmat ladattavat hybridiautot (PHEV) EU- ja EFTA-maissa> 2017 (kpl) | Suosituimmat ladattavat hybridiautot (PHEV) EU- ja EFTA-maissa> 2016 (kpl) | Suosituimmat ladattavat hybridiautot (PHEV) EU- ja EFTA-maissa> 2015 (kpl) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mercedes A250e | 29 427 | 5,1 | 0 | 0,0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2 | Mitsubishi Outlander PHEV | 26 673 | 4,7 | 34 597 | 17,0 | 12 132 | 19 189 | 21 333 | 31 275 |
| 3 | Volvo XC40 PHEV | 26 506 | 4,6 | 0 | 0,0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 4 | VW Passat GTE | 26 421 | 4,6 | 5 321 | 2,6 | 11 373 | 13 599 | 13 330 | 4 819 |
| 5 | BMW 330e | 25 087 | 4,4 | 10 172 | 5,0 | 7 327 | 10 117 | 8 692 | 89 |
| 6 | Ford Kuga | 22 628 | 3,9 | 0 | 0,0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 7 | Volvo XC60 T8 | 22 531 | 3,9 | 13 738 | 6,8 | 7 835 | 3 961 | 0 | 0 |
| 8 | Audi Q5 PHEV | 18 682 | 3,3 | 2 417 | 1,2 |  |  |  |  |
| 9 | Mercedes-Benz E300e/de | 18 549 | 3,2 | 11 815 | 5,8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 10 | Kia Niro PHEV | 17 953 | 3,1 | 12 297 | 6,1 | 9 951 | 2 843 | 0 | 0 |
| Yht. | Kaikki mallit | 573 526 | 100,0 | 203 114 | 100,0 | 154 832 |  |  |  |
* Euroopan vuoden 2020 myydyimpien ladattavien hybridin myyntimääriä Euroopassa aiempina vuosina ei ole mainittu lähteessä.
Mersun hybridimalli 250e oli koko vuoden 2020 myydyin ladattava hybridiautomalli Euroopassa (EU+EFTA).
Mitsubishi Outlander PHEV:n GT-versio (2020).
Volvon XC40 PHEV (2020).
Kasvonkohotuksen vuonna 2019 saanut Volkswagen Passat GTE 1.4 (2020).
Ford Kugan hybridimalli myi etenkin alkuvuonna 2020 hyvin Euroopassa.
Volvo XC60-lataushybridi (2019).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
1 h 17 min pituinen video Rocky Mountain Instituten työstä plug-in hybridien ja älykkäiden autotallien parissa
Liikennefakta: Liikennekäytössä olevat henkilöautot käyttövoimittain (Arkistoitu – Internet Archive)
Pibrentasviiri

| --- | --- |

Pibrentasviiri
Systemaattinen (IUPAC) nimi
Metyyli-N-[(2S,3R)-1-[(2S)-2-[6-[(2R,5R)-1-[3,5-difluori-4-[4-(4-fluorifenyyli)piperidin-1-yyli]fenyyli]-5-[6-fluori-2-[(2S)-1-[(2S,3R)-3-metoksi-2-(metoksikarbonyyliamino)butanoyyli]pyrrolidin-2-yyli]-3H-bentsimidatsol-5-yyli]pyrrolidin-2-yyli]-5-fluori-1H-bentsimidatsol-2-yyli]pyrrolidin-1-yyli]-3-metoksi-1-oksobutan-2-yyli]karbamaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 1353900-92-1
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 58031952
DrugBank: DB13878
Kemialliset tiedot
Kaava: C57H65N10F5O8 
Moolimassa: 1113,19
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: >99,9 %
Metabolia: hepaattinen (vähäistä)
Puoliintumisaika: 23–29 tuntia
Ekskreetio: ulosteiden mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: oraalinen
Pibrentasviiri (C57H65N10O8F5) on heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä hepatiitti C -infektion hoitoon. Pibrentasviirin ja glekapreviirin yhdistelmä kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.
Ominaisuudet ja käyttö

Pibrentasviiri sitoutuu proteaaseihin kuuluvaan hepatiitti C -viruksen proteiiniin NS5A ja estää sen toiminnan. Virus tarvitsee tätä proteiinia jakaantumiseensa tarvittavan replikaasientsyymikompleksin ja virionin muodostumiseen. Kun NS5A:n toiminta estyy, virus ei kykene jakaantumaan. Pibrentasviiri tehoaa kaikkiin kuuteen hepatiitti C -viruksen genotyyppiin. Lääkeainetta annetaan yhdistelmätablettina yhdessä glekapreviirin kanssa. Sen teho on hyvä, ja jopa yli 90 % potilaista parantuu. Pibrentasviirin ja glekapreviirin yhdistelmä hyväksyttiin markkinoille Euroopan unionin alueella ja Yhdysvalloissa vuonna 2017.
Haittavaikutukset

Pibrentasviirin ja glekapreviirin yhdistelmä on yleisesti ottaen hyvin siedetty ja haittavaikutukset ovat lieviä. Tyypillisimmät haittavaikutukset ovat pääkipu, huonovointisuus ja väsymys.
Kadiolo

| Kadiolo |
| --- | --- |
 Kadiolo
 Koordinaatit: 10°33′1″N, 5°45′26″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Kadiolon piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  52 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kadiolo on maalaiskunta, sen keskuskylä ja Kadiolon piirin hallinnollinen keskus Sikasson alueella Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa sata kilometriä Sikassosta etelään. Kunnassa on 52 000 ja keskuskylässä 24 700 asukasta.
Kadiolon kunta rajoittuu lounaassa Missénin, lännessä Fouroun ja Dioumaténén, pohjoisessa Loulounin ja idässä Zégouan kuntiin sekä etelässä Norsunluurannikkoon. Se on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Kunnan läpi virtaavat Banifing ja Kado -joet. Seudulla on paljon metsiä. Ilmasto on guinealaistyyppinen. Vuotuinen sademäärä on 1200 millimetriä.
Kuntaan kuuluu 20 kylää. Asukkaat ovat etupäässä senufoja. Lisäksi on karjanhoitoa harjoittavia fulbeja. Uskontoja ovat islam, kristinusko ja animismi.
Kadiolon liikenneyhteydet ovat huonot varsinkin sadekautena. Sikasson ja Norsunluurannikon rajan väliselle RN7-valtatielle on matkaa 18 kilometriä.
Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä, lehmänpapu ja vihannekset. Myyntiin kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siipikarja ja vähäisessä määrin siat.
Kadiolon lähelle Pourouun avattiin vuonna 2018 CMDT:n puuvillankäsittelylaitos. Sen vuosikapasiteetti on 45 000 tonnia. Laitos työllistää 250 ja välillisesti 500 henkilöä.
Pikaluistelun sprinttimaailmanmestaruuskilpailut

Pikaluistelun sprinttimaailmanmestaruuskilpailut on vuodesta 1970 lähtien joka vuosi järjestetyt pikaluistelun lyhyiden matkojen (500 ja 1 000 metriä) MM-kilpailut. Kilpailut järjestää kansainvälinen luisteluliitto ISU. Virallisesti kilpailut saivat MM-arvon vuonna 1972.
Maailmanmestari ratkaistaan luistelemalla kahden päivän aikana 500 ja 1 000 metriä kahdesti, ja kunkin luistelun 500 metrin keskiajat lasketaan yhteen.
Kilpailupaikat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1970  West Allis  1971  Inzell  1972  Eskilstuna  1973  Oslo  1974  Innsbruck  1975  Göteborg  1976  Länsi-Berliini  1977  Alkmaar  1978  Lake Placid  1979  Inzell  1980  West Allis  1981  Grenoble  1982  Alkmaar  1983  Helsinki  1984  Trondheim  1985  Heerenveen  1986  Karuizawa  |  1987  Sainte-Foy  1988  West Allis  1989  Heerenveen  1990  Tromssa  1991  Inzell  1992  Oslo  1993  Ikaho  1994  Calgary  1995  Milwaukee  1996  Heerenveen  1997  Hamar  1998  Berliini  1999  Calgary  2000  Soul  2001  Inzell  2002  Hamar  2003  Calgary  |  2004  Nagano  2005  Salt Lake City  2006  Heerenveen  2007  Hamar  2008  Heerenveen  2009  Moskova  2010  Obihiro  2011  Heerenveen  2012  Calgary  2013  Salt Lake City  2014  Nagano  2015  Astana  2016  Soul  2017  Calgary  2018  Changchun  2019  Heerenveen  2020  Hamar  |
Kadidiatou Diani

Kadidiatou Diani
Kadidiatou Diani (s. 1. huhtikuuta 1995) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Ranskan naisten maajoukkueessa ennen EM-kilpailujen 2022 alkua 71 ottelua ja tehnyt niissä 18 maalia. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi avauskokoonpanossa neljässä ottelussa ja tuli vaihtopelaajana kentälle viimeisessä alkulohko-ottelussa. Vuonna 2012 hän oli voittamassa alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruutta.
Diani edustaa kotimaassaan Paris Saint-Germainia, johon hän siirtyi vuonna 2017 FCF Juvisysta.
Pituusmerkki

Pituusmerkki ( ¯ ) on kirjaimen yläpuolelle lisättävä tarke. Siitä käytetään myös nimeä makron, joka on peräisin kreikan sanasta μακρός (makros) ’suuri’. Sillä on merkitty alun perin kreikan kielen pitkiä vokaaleja, mutta sen käyttö on laajentunut ajan myötä myös muihin kieliin ja muihin käyttötarkoituksiin.
Käyttö

Pituusmerkkiä käytetään erityisesti pitkien vokaalien sekä toonien merkitsemiseen.
Käyttö > Pitkien vokaalien merkintä

Pituusmerkkiä käytetään pitkien vokaalien merkitsemiseen havaijissa, latviassa, liettuassa, liivissä ja maorissa. Sitä käytetään sanakirjoissa usein myös muinaiskreikan ja latinan pitkien vokaalien merkitsemiseen. Näiden lisäksi sitä käytetään samaan tarkoitukseen japanin Hepburn-järjestelmän mukaisessa latinisaatiossa ja sanskritin IAST-standardin mukaisessa translitteroinnissa.
Havaijissa pituusmerkkiä kutsutaan nimellä kahakō. Se on peräisin sanoista kaha ’merkki’ ja kō ’pitkä’. Sitä kutsuttiin aikaisemmin nimellä mekona, joka on havaijin kieleen mukautettu muoto alkuperäisestä kreikan sanasta makros. Pituusmerkki esiintyy kirjaimissa ā, ē, ī, ō ja ū ja se ilmaisee, että kyseinen vokaali ääntyy pitkänä.
Latviassa pituusmerkki esiintyy neljässä vokaalissa: ā, ē, ī ja ū. Se osoittaa, että vokaali ääntyy pitkänä.
Liettuan ainut kirjain, jossa on pituusmerkki, on ū /uˑ/. Pituusmerkki osoittaa, että vokaali ääntyy pitkänä. Liettuassa on myös muita pitkiä vokaaleja, mutta niiden merkitsemiseen käytetään ogonekia, joka ennen osoitti äänteen nasaalisuutta, sekä yhdessä tapauksessa yläpuolista pistettä. Muut pitkää vokaalia osoittavat kirjaimet ovat ą /ɐˑ/, ę /æˑ/, ė /eˑ/, į /iˑ/, y /iˑ/ ja ų /uˑ/.
Maorissa on viisi kirjainta, joissa on pituusmerkki: ā, ē, ī, ō ja ū. Niillä merkitään maorin viittä pitkää vokaalia. Maorissa pituusmerkkiä kutsutaan nimillä pōtae ’hattu’ ja tohuto.
Käyttö > Toonien merkintä

Pituusmerkkiä käytetään pinyin-järjestelmän mukaisessa mandariinikiinan latinisaatiossa ensimmäisen toonin merkkinä. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa pituusmerkki osoittaa keskitoonia.
Pituusmerkki-kirjaimet tietokoneessa

Pituusmerkkiä käytetään latinalaisessa, kreikkalaisessa ja kyrillisessä kirjaimistossa. Unicode-merkistöön sisältyvät seuraavat koostemerkit, joissa on pituusmerkki:
| Kantakirjain> suuraakkonen | Kantakirjain> suuraakkonen | Kantakirjain> pienaakkonen | Kantakirjain> pienaakkonen | Koostemerkki> suuraakkonen | Koostemerkki> suuraakkonen | Koostemerkki> pienaakkonen | Koostemerkki> pienaakkonen | Selite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Latinalainen kirjaimisto
| A | U+0041 | a | U+0061 | Ā | U+0100 | ā | U+0101 | A ja pituusmerkki |
| A | U+0041 | a | U+0061 | Ǟ | U+01DE | ǟ | U+01DF | A ja treema sekä pituusmerkki |
| A | U+0041 | a | U+0061 | Ǡ | U+01E0 | ǡ | U+01E1 | A ja yläpuolinen piste sekä pituusmerkki |
| E | U+0045 | e | U+0065 | Ē | U+0112 | ē | U+0113 | E ja pituusmerkki |
| E | U+0045 | e | U+0065 | Ḕ | U+1E14 | ḕ | U+1E15 | E ja pituusmerkki sekä gravis |
| E | U+0045 | e | U+0065 | Ḗ | U+1E16 | ḗ | U+1E17 | E ja pituusmerkki sekä akuutti |
| G | U+0047 | g | U+0067 | Ḡ | U+1E20 | ḡ | U+1E21 | G ja pituusmerkki |
| I | U+0049 | i | U+0069 | Ī | U+012A | ī | U+012B | I ja pituusmerkki |
| L | U+004C | l | U+006C | Ḹ | U+1E38 | ḹ | U+1E39 | L ja alapuolinen piste sekä pituusmerkki |
| O | U+004F | o | U+006F | Ō | U+014C | ō | U+014D | O ja pituusmerkki |
| O | U+004F | o | U+006F | Ǭ | U+01EC | ǭ | U+01ED | O ja ogonek sekä pituusmerkki |
| O | U+004F | o | U+006F | Ȫ | U+022A | ȫ | U+022B | O ja treema sekä pituusmerkki |
| O | U+004F | o | U+006F | Ȭ | U+022C | ȭ | U+022D | O ja tilde sekä pituusmerkki |
| O | U+004F | o | U+006F | Ȱ | U+0230 | ȱ | U+0231 | O ja yläpuolinen piste sekä pituusmerkki |
| O | U+004F | o | U+006F | Ṑ | U+1E50 | ṑ | U+1E51 | O ja pituusmerkki sekä gravis |
| O | U+004F | o | U+006F | Ṓ | U+1E52 | ṓ | U+1E53 | O ja pituusmerkki sekä akuutti |
| R | U+0052 | r | U+0072 | Ṝ | U+1E5C | ṝ | U+1E5D | R ja alapuolinen piste sekä pituusmerkki |
| U | U+0055 | u | U+0075 | Ū | U+016A | ū | U+016B | U ja pituusmerkki |
| U | U+0055 | u | U+0075 | Ǖ | U+01D5 | ǖ | U+01D6 | U ja treema sekä pituusmerkki |
| U | U+0055 | u | U+0075 | Ṻ | U+1E7A | ṻ | U+1E7B | U ja pituusmerkki sekä treema |
| Y | U+0059 | y | U+0079 | Ȳ | U+0232 | ȳ | U+0233 | Y ja pituusmerkki |
| Æ | U+00C6 | æ | U+00E6 | Ǣ | U+01E2 | ǣ | U+01E3 | Æ ja pituusmerkki |
Kreikkalainen kirjaimisto
| Α | U+0391 | α | U+03B1 | Ᾱ | U+1FB9 | ᾱ | U+1FB1 | alfa ja pituusmerkki |
| Ι | U+0399 | ι | U+03B9 | Ῑ | U+1FD9 | ῑ | U+1FD1 | ioota ja pituusmerkki |
| Υ | U+03A5 | υ | U+03C5 | Ῡ | U+1FE9 | ῡ | U+1FE1 | ypsilon ja pituusmerkki |
Kyrillinen kirjaimisto
| И | U+0418 | и | U+0438 | Ӣ | U+04E2 | ӣ | U+04E3 | kyrillinen i ja pituusmerkki |
| У | U+0423 | у | U+0443 | Ӯ | U+04EE | ӯ | U+04EF | kyrillinen u ja pituusmerkki |
Pituusmerkki-kirjaimet tietokoneessa > Koostemerkit tarkenäppäimellä

Pituusmerkin sisältävien koostemerkkien tuottamista varten on laajennettuun suomalaiseen näppäimistöön lisätty erityinen tarkenäppäin, joka liittyy samaan näppäimeen kuin perinteinen treeman (¨) tarkenäppäin (Å-kirjaimen oikealla puolella). Pituusmerkki-kirjaimen voi tuottaa painamalla ensin treeman näppäintä yhdessä sekä AltGr-näppäimen että vaihtonäppäimen kanssa ja sitten erikseen kantakirjaimen näppäintä (tarvittaessa yhdessä vaihtonäppäimen kanssa):
Tarkenäppäin ei ensi painalluksella näytä tekevän mitään, mutta se jättää järjestelmän odottamaan seuraavaa näppäilyä, joka kertoo, mihin kirjaimeen pituusmerkki on tarkoitus liittää. Teknisesti tarkenäppäin väliaikaisesti muuttaa näppäinasettelua, niin että seuraavaksi painettava näppäin ei tuotakaan tavanomaista kirjainta vaan siihen perustuvan koostemerkin.
Joskus koostemerkkiin voi sisältyä kaksikin tarketta. Tällaisen merkin kirjoittaminen ei välttämättä onnistu edes laajennetulla näppäimistöllä, mutta ainakin joissain Linux-järjestelmissä (esim. Debian 5.0) se on mahdollista painamalla ensin ylemmän tarkkeen tuottavaa näppäinyhdistelmää, sitten alemman tarkkeen näppäinyhdistelmää ja lopulta kantakirjaimen näppäintä.
Pituusmerkki-kirjaimet tietokoneessa > Yhdistyvä pituusmerkki

Pituusmerkki-kirjaimen ei aina tarvitse olla koostemerkki, sillä Unicode-merkistöön sisältyy myös niin sanottu yhdistyvä pituusmerkki (U+0304, engl. combining macron), jonka voi liittää periaatteessa mihin tahansa kantamerkkiin. Yhdistyvä tarke on kirjoitusmerkki, joka ei vie rivillä lainkaan tilaa vaan asemoituu edeltävän kirjoitusmerkin yläpuolelle; esimerkiksi tässä ā on muodostettu tavallisesta a-kirjaimesta (U+0061) ja sen perään lisätystä yhdistyvästä pituusmerkistä. Fontista ja ohjelmistosta tosin riippuu, miten hyvin yhdistyvä tarke käytännössä osuu kohdalleen, ja jos fontissa ei ole lainkaan yhdistyvää pituusmerkkiä, kantamerkin perässä voi sen sijaan näkyä puuttuvaa merkkiä osoittava nelikulmainen korvikekuvio.
Joissain laajennettua suomalaista näppäimistöä käyttävissä Linux-järjestelmissä (esim. Debian 5.0) yhdistyvän pituusmerkin voi kirjoittaa painamalla ensin erityistä yhdistelmänäppäintä (jollaisena usein toimii oikeanpuoleinen Windows-näppäin) ja sen jälkeen tarkenäppäintä kaksi kertaa peräkkäin:
Yhdistyvän pituusmerkin lisäksi Unicode merkistössä on yhdistyvä yläviiva (U+0305, engl. combining overline), joka on määritetty hieman pitemmäksi kuin pituusmerkki. Perättäisiin kantamerkkeihin yhdistyvien yläviivojen pitäisi periaatteessa muodostaa yhtenäinen pitkä y̅l̅ä̅v̅i̅i̅v̅a̅, mutta fontista, kantakirjainten leveydestä ja tekstin välistyksestä riippuu, tapahtuuko niin käytännössä.
Pituusmerkki-kirjaimet tietokoneessa > Itsenäiset pituusmerkit

Latin 1 ‑merkistöön sisältyy myös erillinen pituusmerkki (¯ U+00AF, engl. macron tai toisinaan overline, overbar), joka ei ole tarke vaan itsenäinen rivin yläosaan asemoituva vaakaviiva. Joissain fonteissa se näyttää aivan samanlaiselta kuin pituusmerkki-tarke ilman kantakirjainta, mutta toisinaan se on selvästi pitempi, joten fontista riippuen useasta perättäisestä pituusmerkistä (¯¯¯¯¯) muodostuu joko katkonainen tai yhtenäinen pitkä yläviiva. Laajennetulla suomalaisella näppäimistöllä erillinen pituusmerkki voidaan tuottaa painamalla tarkenäppäimen jälkeen välilyöntinäppäintä tai painamalla tarkenäppäintä kaksi kertaa peräkkäin:
Unicode-merkistössä on lisäksi niin sanottu tarkkeenomainen pituusmerkki (ˉ U+02C9, engl. modifier letter macron), joka on yleensä aivan samannäköinen kuin pituusmerkki-tarke ilman kantakirjainta. Se on tarkoitettu käytettäväksi lähinnä kielitieteellisissä yhteyksissä. Sen suhde Latin 1 ­‑pituusmerkkiin on kuitenkin epäselvä, sillä niiden mahdollista merkityseroa ei ole Unicode-standardissa täsmennetty.
Južnajan metroasema

| Južnaja (Южная) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Serpuhovsko-Timirjazevskaja
Sijainti:  55.6224°N, 37.6090°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  8. marraskuuta 1983
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Južnaja (ven. Южная) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 8. marraskuuta 1983.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Južnajan metroasema Wikimedia Commonsissa