stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maastohiihto talviolympialaisissa 1964
Mitalit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| Miesten 15 km tulokset |   Eero Mäntyranta (FIN) |   Harald Grønningen (NOR) |   Sixten Jernberg (SWE)  |  |
| Miesten 30 km tulokset |   Eero Mäntyranta (FIN) |   Harald Grønningen (NOR) |   Igor Vorontšihin (URS)  |  |
| Miesten 50 km tulokset |   Sixten Jernberg (SWE) |   Assar Rönnlund  (SWE) |   Arto Tiainen (FIN)  |  |
| Miesten 4 x 10 km tulokset |   Ruotsi Karl-Åke Asph  Sixten Jernberg  Janne Stefansson  Assar Rönnlund |   Suomi Väinö Huhtala  Arto Tiainen  Kalevi Laurila  Eero Mäntyranta |   Neuvostoliitto Ivan Utrobin  Gennadi Vaganov  Igor Vorontšihin  Pavel Koltšin  |  |
| Naisten 5 km tulokset |   Klavdija Bojarskih (URS) |   Mirja Lehtonen (FIN) |   Alevtina Koltšina (URS)  |  |
| Naisten 10 km tulokset |   Klavdija Bojarskih (URS) |   Jevdokija Mekšilo (URS) |   Marija Gusakova (URS)  |  |
| Naisten 3 x 5 km tulokset |   Neuvostoliitto Alevtina Koltšina  Jevdokija Mekšilo  Klavdija Bojarskih |   Ruotsi Barbro Martinsson  Britt Strandberg  Toini Gustafsson |   Suomi Senja Pusula  Toini Pöysti  Mirja Lehtonen  |  |
Maksaläiskät

Maksaläiskät ovat ihon pigmenttisolujen määrän kasvusta johtuva ilmiö, jonka seurauksena muodostuu ruskehtavia läikkiä, jotka tummuvat pienestäkin altistuksesta ultraviolettisäteilylle. Ilmiö on yleinen etenkin vanhuksilla ja raskaana olevilla naisilla. Vaikka maksaläiskät saattavat näyttää melko kiusallisilta, ne eivät ole kuitenkaan koskaan vaarallisia.
Maksaläiskiä voidaan yrittää vaalentaa hydrokinonia sisältävillä vaalennusvoiteilla, mutta ajan myötä nämä kuitenkin tummentavat maksaläiskiä vain entisestään.
Léon M’ba

| Léon M’ba |
| --- | --- |
 Léon M’ba vuonna 1964.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. helmikuuta 1902 Libreville, Ranskan Kongo (nykyisin Gabon)
Kuollut: 28. marraskuuta 1967 (65 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:  Gabon
Léon M’ba (9. helmikuuta 1902 Libreville, Ranskan Kongo (nykyisin Gabon) – 28. marraskuuta 1967 Pariisi, Ranska) oli Gabonin ensimmäinen presidentti.
M’ba syntyi Librevillessä ja oli etniseltä taustaltaan fang. Hänet nimitettiin Gabonin pääministeriksi vuonna 1957. Kun maa vuonna 1960 saavutti itsenäisyyden, M’ba nousi sen ensimmäiseksi presidentiksi. Helmikuussa 1964 hänet syrjäytettiin sotilasvallankaappauksella, mutta Ranskan avulla M’ba pääsi takaisin valtaan. M’ba valittiin presidentiksi uudelleen vuonna 1967, mutta hän kuoli saman vuoden marraskuussa. M’ban seuraajaksi tuli Omar Bongo, joka toimi presidenttinä kuolemaansa 8. kesäkuuta 2009 saakka.
Aiheesta muualla

26. Gabon (1960-present) University of Central Arkansas. Political Science. Viitattu 7.2.2020. (englanniksi)
Maastohiihdon Suomen Cup 2018–2019

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Maastohiihdon Suomen Cup 2018–2019
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup | Ristomatti Hakola | Krista Pärmäkoski |
| Viesticup | Puijon Hiihtoseura | Hämeenlinnan Hiihtoseura |
Kilpailut
Kilpailupaikat: 6
Henkilökohtaiset kilpailut: 9
Viestit: 5
← 2017–2018 2019–2020 →
Maastohiihdon Suomen Cupin kausi 2018–2019 oli kilpailusarjan kahdeksas kausi. Se alkoi Sotkamon Vuokatista 27. lokakuuta 2018 ja päättyi Ylitorniolla 7. huhtikuuta 2019. Myös Imatralla, Äänekoskella ja Ylitorniolla käytävät SM-kilpailut laskettiin cup-pisteytykseen.
Äänekoski järjesti Suomen Cupia kaudella 2018–2019 ensimmäistä kertaa. Lisäksi Vantaalla käytävät osakilpailut olivat ensimmäiset arki-iltoina käydyt Suomen Cupin osakilpailut.
Kilpailut

Kilpailupaikkakunnat
Kilpailut > Miehet

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27. lokakuuta 2018 |  Vuokatti | 1,5 km sprintti (v) | Lauri Vuorinen, Skiteam 105 | Verneri Suhonen, HU-46 | Heikki Korpela, PyPo | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 2 | 10. marraskuuta 2018 |  Rovaniemi | 13,2 km (15 km) väliaikalähtö (p) | Ristomatti Hakola, JäJä | Iivo Niskanen, PHS | Lari Lehtonen, IU | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3 | 11. marraskuuta 2018 |  Rovaniemi | 1,4 km sprintti (p) | Ristomatti Hakola, JäJä | Anssi Pentsinen, VHS | Joni Mäki, PyPo | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 4 | 15. tammikuuta 2019 |  Vantaa | 10 km (v) | Perttu Hyvärinen, PHS | Lari Lehtonen, IU | Juho Mikkonen, VuokattSKT | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 5 | 1. helmikuuta 2019 |  Imatra (SM) | 15 km väliaikalähtö (p) | Ristomatti Hakola, JäJä | Perttu Hyvärinen, PHS | Anssi Pentsinen, VHS | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 6 | 3. helmikuuta 2019 |  Imatra (SM) | Sprintti (v) | Martti Jylhä, VuokattSKT | Verneri Suhonen, HU-46 | Joni Mäki, PyPo | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 7 | 30. maaliskuuta 2019 |  Äänekoski (SM) | 15 km (v) | Iivo Niskanen, PHS | Juho Mikkonen, VuokattSKT | Ristomatti Hakola, JäJä | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 8 | 31. maaliskuuta 2019 |  Äänekoski (SM) | 15 km takaa-ajo (p) | Iivo Niskanen, PHS | Ristomatti Hakola, JäJä | Juho Mikkonen, VuokattSKT | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 9 | 7. huhtikuuta 2019 |  Ylitornio (SM) | 50 km väliaikalähtö (v) | Iivo Niskanen, PHS | Juho Mikkonen, VuokattSKT | Joni Mäki, PyPo | Tulokset[vanhentunut linkki] |
Kilpailut > Miehet > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 28. lokakuuta 2018 |  Vuokatti | 3x6 km (p) | Skiteam 105 -1 Lassi Vuorinen Aleksi Parttimaa Lauri Vuorinen | Pyhäjärven Pohti Miikka Kinnunen Joel Ikonen Heikki Korpela | Ilmajoen Kisailijat Timo Mantere Niko Koskela Kari Varis | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 2 | 16. tammikuuta 2019 |  Vantaa | 3x7,5 km (v) | Jämin Jänne Markus Vuorela Antti Ojansivu Ristomatti Hakola | Puijon Hiihtoseura -1 Lauri Gummerus Perttu Hyvärinen Iivo Niskanen | Pyhäjärven Pohti -1 Joel Ikonen Iiro-Mikko Harju Joni Mäki | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3 | 2. helmikuuta 2019 |  Imatra (SM) | 4x10 km (p,p,v,v) | Jämin Jänne Aku Nikander Antti Ojansivu Markus Vuorela Ristomatti Hakola | Vantaan Hiihtoseura -1 Mikko Kuusela Anssi Pentsinen Olli Hiidensalo Matti Heikkinen | Vuokatti Ski Team Kainuu Miska Poikkimäki Juho Mikkonen Tino Tiilikainen Martti Jylhä | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 4 | 29. maaliskuuta 2019 |  Äänekoski (SM) | Parisprintti (p) | Puijon Hiihtoseura -1 Iivo Niskanen Perttu Hyvärinen | Pohti SkiTeam -1 Heikki Korpela Joni Mäki | SkiTeam 105 -1 Aleksi Parttimaa Lauri Vuorinen | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 5 | 6. huhtikuuta 2019 |  Ylitornio | 3x7,5 km (v) | Puijon Hiihtoseura -1 Lauri Gummerus Iivo Niskanen Perttu Hyvärinen | Pohti SkiTeam -1 Heikki Korpela Joel Ikonen Joni Mäki | Jämin Jänne Aku Nikander Antti Ojansivu Markus Vuorela | Tulokset[vanhentunut linkki] |
Kilpailut > Naiset

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27. lokakuuta 2018 |  Vuokatti | 1,5 km sprintti (v) | Katri Lylynperä, VuokattSKT | Mari Eder, EK-P | Leena Nurmi, LeKi | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 2 | 10. marraskuuta 2018 |  Rovaniemi | 10 km väliaikalähtö (p) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Johanna Matintalo, PöytUrh | Laura Mononen, HmlHS | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3 | 11. marraskuuta 2018 |  Rovaniemi | 1,1 km sprintti (p) | Johanna Matintalo, PöytUrh | Leena Nurmi, LeKi | Anni Kainulainen, HmlHS | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 4 | 15. tammikuuta 2019 |  Vantaa | 5 km (v) | Eveliina Piippo, VuokattSKT | Riitta-Liisa Roponen, OHS | Laura Mononen, HmlHS | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 5 | 1. helmikuuta 2019 |  Imatra (SM) | 10 km väliaikalähtö (p) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Kerttu Niskanen, Koitto | Anita Korva, KHS | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 6 | 3. helmikuuta 2019 |  Imatra (SM) | Sprintti (v) | Katri Lylynperä, VuokattSKT | Laura Mononen, HmlHS | Emmi Lämsä, KarihVi | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 7 | 30. maaliskuuta 2019 |  Äänekoski (SM) | 10 km (v) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Anne Kyllönen, KHS | Eveliina Piippo, VuokattSKT | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 8 | 31. maaliskuuta 2019 |  Äänekoski (SM) | 10 km takaa-ajo (p) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Kerttu Niskanen, Koitto | Laura Mononen, HmlHS | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 9 | 7. huhtikuuta 2019 |  Ylitornio (SM) | 30 km väliaikalähtö (v) | Krista Pärmäkoski, IkaalUrh | Laura Mononen, HmlHS | Kerttu Niskanen, Koitto | Tulokset[vanhentunut linkki] |
Kilpailut > Naiset > Viestit

| # | Päivämäärä | Paikka | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 28. lokakuuta 2018 |  Vuokatti | 3x4 km (p) | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Oulun Hiihtoseura -1 Marjaana Pitkänen Maria Virpi Riitta-Liisa Roponen | Vuokatti Ski Team Kainuu Katri Lylynperä Ann-Mary Ähtävä Aija Söyrinki | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 2 | 16. tammikuuta 2019 |  Vantaa | 3x5 km (v) | Vuokatti Ski Team Kainuu Eveliina Piippo Vilma Nissinen Katri Lylynperä | Ikaalisten Urheilijat Maaret Pajunoja Katariina Lonka Krista Pärmäkoski | Kainuun Hiihtoseura Heini Hokkanen Anne Kyllönen Anita Korva | Tulokset (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3 | 2. helmikuuta 2019 |  Imatra (SM) | 3x5 km (p,v,v) | Kainuun Hiihtoseura Anne Kyllönen Heini Hokkanen Anita Korva | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Vuokatti Ski Team Kainuu -1 Vilma Nissinen Susanna Saapunki Eveliina Piippo | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 4 | 29. maaliskuuta 2019 |  Äänekoski (SM) | Parisprintti (p) | Ikaalisten Urheilijat Maaret Pajunoja Krista Pärmäkoski | Hämeenlinnan Hiihtoseura Anni Kainulainen Laura Mononen | Kainuun Hiihtoseura Anne Kyllönen Anita Korva | Tulokset[vanhentunut linkki] |
| 5 | 6. huhtikuuta 2019 |  Ylitornio | 3x5 km (v) | Ikaalisten Urheilijat Maaret Pajunoja Sini Alusniemi Krista Pärmäkoski | Kainuun Hiihtoseura Heini Hokkanen Anita Korva Anne Kyllönen | Hämeenlinnan Hiihtoseura -1 Anni Kainulainen Maija Hakala Laura Mononen | Tulokset[vanhentunut linkki] |
Pisteet

Suomen Cupin kilpailut pisteytetään identtisesti maastohiihdon maailmancupin henkilökohtaisten kilpailujen kanssa. Pisteitä jaetaan jokaisen kilpailun 30 parhaalle oheisen taulukon perusteella. Viestikilpailuissa seuroille jaetaan kaksinkertaiset pisteet.
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pisteet | 100 | 80 | 60 | 50 | 45 | 40 | 36 | 32 | 29 | 26 | 24 | 22 | 20 | 18 | 16 | 15 | 14 | 13 | 12 | 11 | 10 | 9 | 8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Palkintorahat

Palkintorahoja maksettiin kaudella 2018–2019 yhteensä noin 70 000€. SM-kilpailuista ei jaettu osakilpailukohtaisia palkintoja. Viestikilpailujen palkinnot jaettiin seuroille. Palkinnot jaettiin oheisen taulukon perusteella.
Taulukossa lyhenne HK tarkoittaa henkilökohtaisia kilpailuja.
| Sijoitus | HK-kokonaiscup | Viestikokonaiscup | HK osakilpailu | Viestiosakilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5 000€ | 4 000€ | 600€ | 1 000€ |
| 2. | 3 000€ | 2 000€ | 400€ | 500€ |
| 3. | 2 000€ | 1 000€ | 200€ | 300€ |
| 4. | 800€ | 900€ |  |  |
| 5. | 600€ | 600€ |  |  |
| 6. | 400€ | 300€ |  |  |
Televisiointi

Suomen Cupin kaikki kilpailut televisioitiin Ylen kanavilla.
Maalaisten talo (Helsinki)

| Maalaisten talo |
| --- | --- |

Osoite:  Simonkatu 6
Sijainti:   Kamppi, Helsinki
Rakennustyyppi:  liike- ja toimistorakennus
Valmistumisvuosi:  1921
Suunnittelija:  Jussi Paatela Toivo Paatela
Omistaja:  MTK Osuustoimintakeskus Pellervo
Tyylisuunta:  1920-luvun klassismi
Julkisivumateriaali:  punatiili
Kerrosluku:  7
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maalaisten talo on Helsingin Kampissa osoitteessa Simonkatu 6 sijaitseva seitsenkerroksinen liike- ja toimistorakennus, joka valmistui vuonna 1921. Sen ovat suunnitelleet arkkitehtiveljekset Jussi ja Toivo Paatela, ja se edustaa tyyliltään 1920-luvun klassismia. Sen punatiilistä julkisivua koristavat oviaukon yläpuolella kaksi Into Saxelinin graniittiveistosta, jotka esittävät maanviljelijöitä. Naista esittävä veistos kantaa lyhdettä sekä sirppiä, ja mies kylvövakkaa.
Maalaisten talossa sijaitsee Maaseudun Tulevaisuuden päätoimitus, tosin vuonna 2021 sanomalehti ilmoitti hajauttavansa toimintansa ympäri Suomea, vaikka toimipiste säilyy edelleen talossa.
Historia

Simonkatu 6:n tontilla sijaitsi aiemmin yksikerroksinen puutalo. Siinä toimi aluksi kapakka, ja vuodesta 1880 eteenpäin kodittomille tarkoitettu Helsingin Vieraskodin ensimmäinen toimipiste, lempinimeltään ”Kurjien Kappeli”.
Suomen osuustoiminnan isänä pidetty Hannes Gebhard ideoi Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitolle ja Pellervo-seuralle uutta pääkonttoria, josta tulisi maalaisten oma maamerkki pääkaupungin keskustaan. Lopulta hän teki tonttikaupat Simonkatu 6:sta, josta purettiin vanha puutalo. Arkkitehtiveljekset Jussi ja Toivo Paatela laativat piirrustukset Maalaisten talolle vuonna 1920.
Rakennustyöt sujuivat varsin nopeasti; harjannostajaisia vietettiin neljän kuukauden kuluttua peruskiven muurauksesta, ja Maalaisten talo vihittiin virallisesti käyttöön 1. kesäkuuta 1921. Sitä pidettiin valmistuessaan ympäristöönsä nähden näyttävänä ja suurena, sillä sen ympärillä oli lähinnä matalampia puutaloja.
Maalaisten talon osakkeenomistajina olivat aluksi osuustoiminnalliset keskusliikkeet SOK, Osuuskassojen Keskuslainarahasto, Valio ja Hankkija. Siinä sijaitsi myös Yleisradion ensimmäinen studio 1920-luvulla.
1950-luvulla Maalaisten taloon perustettiin kirjapaino nimeltään Simonpaino. Kirjapainon laajennus tehtiin rakennuksen sisäpihalle arkkitehti Veikko Leisténin piirrustusten mukaan vuonna 1958. Painotoiminta jatkui vuoteen 1979 asti. Leisténin suunnitelmissa myös aiemmin rakennuksen keskellä ollut ajoportti siirrettiin sen laitaan paikkaan, jossa oli aiemmin ollut suuri näyteikkuna.
Rakennusta on peruskorjattu noin 20 vuoden välein. Mittavin remontti tehtiin vuosina 1998–1999.
Galleria

Tontilla aiemmin sijainnut puutalo, ”Kurjien Kappeli” vuonna 1907.
Maanviljelijänaista esittävä veistos, Into Saxelin, 1921.
Maanviljelijämiestä esittävä veistos, Into Saxelin, 1921.
MacInnes

MacInnes voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
MacInnesin klaani, yksi Skotlannin klaaneista
Hamish MacInnes (1930–2020), skotlantilainen vuorikiipeilijä, kirjailija ja elokuvatuotannon avustaja
Miles MacInnes (1830–1909), brittiläinen poliitikko ja rautatieyhtiön johtaja
Myles MacInnes (Mylo) (s. 1978), skotlantilainen muusikko
Jacqueline MacInnes Wood (s. 1987), kanadalainen näyttelijä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Osthe

| Osthe |
| --- | --- |
Ohjaaja:  S. Dharani
Käsikirjoittaja:  Bharathan
Tuottaja:  T. Ramesh
Säveltäjä:  S. Thaman
Leikkaaja:  V. T. Vijayan
Pääosat:  Silambarasan Richa Gangopadhyay Sonu Sood
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Levittäjä:  Reliance Entertainment
Ensi-ilta:  9. joulukuuta 2011
Kesto:  150 minuuttia
Alkuperäiskieli:  tamil
Aiheesta muualla
IMDb
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Osthe on vuonna 2011 ilmestynyt S. Dharaniin ohjaama intialainen toimintaelokuva. Se on tamilinkielinen versiointi vuoden 2010 hindinkielisestä elokuvasta Dabangg. Elokuvan musiikin on säveltänyt S. Thaman.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Silambarasan  | … |  Osthe Velan   |
|  Richa Gangopadhyay  | … |  Neduvaali   |
|  Santhanam  | … |  Selvam   |
|  Jithan Ramesh  | … |  Balan   |
|  Saranya Mohan  | … |  Nirmala   |
|  Nassar  | … |     |
|  Revathi  | … |     |
|  VTV Ganesh  | … |     |
|  Nizhalgal Ravi  | … |     |
|  Sonu Sood  | … |  Daniel   |
|  Mallika Sherawat  | … |  Erikoisesiintyminen laulussa "Kalasala"   |
Soundtrack

Kaikki sävellykset S. Thaman.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kalasala Kalasala | L. R. Eswari, T. Rajendar, Solar Sai | 4.12 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Pondaati | Silambarasan | 4.26 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Osthi Maamey | Baba Sehgal, Rahul Nambiar, Ranjith, Naveen Madhav | 3.54 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Unnale Unnale | Thaman, Rita | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Neduvaali | Rahul Nambiar, Mahathi | 4.21 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Osthe Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Oikeuskansleri

| Oikeuskansleri |
| --- | --- |
 Justitiekansler
 
 Nykyinen oikeuskansleri Tuomas Pöysti.
 Nykyinen Tuomas Pöysti 1. tammikuuta 2018 lähtien
Nimittäjä:  Tasavallan presidentti
Perustettu:  1918
Ensimmäinen:  Pehr Evind Svinhufvud
Kotisivut:  https://oikeuskansleri.fi/
Valtioneuvoston oikeuskansleri (lyhenne OK tai OKA, ruots. justitiekanslern) on viranomainen, jonka tehtävänä on valvoa virkamiesten ja viranomaisten toimia. Hän on Suomen ylin laillisuusvalvoja eduskunnan oikeusasiamiehen ohella.
Oikeuskanslerin nimittää tasavallan presidentti. Oikeuskanslerin tehtäviä hoitavat myös apulaisoikeuskansleri ja apulaisoikeuskanslerin sijainen, jotka ratkaisevat itsenäisesti heille kuuluvia asioita.
Suomen nykyinen oikeuskansleri on Tuomas Pöysti. Häntä ennen oikeuskanslerina toimi vuodet 2007–2017 Jaakko Jonkka.
Myös Ruotsissa ja Virossa on samankaltainen oikeuskanslerin virka.
Tehtävät

Oikeuskanslerin perustehtävänä on edistää oikeusvaltioperiaatteen toteutumista. Sen lisäksi hän valvoo tehtävässään perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutumista saamiensa kantelujen ja omien havaintojensa pohjalta.
Oikeuskansleri valvoo valtioneuvoston eli hallituksen ja ministeriöiden sekä tasavallan presidentin virkatointen lainmukaisuutta. Hänellä on läsnäolo- ja puheoikeus valtioneuvoston istunnoissa. Käytännössä valvonta tapahtuu niin, että oikeuskansleri saa valtioneuvoston yleisistuntojen ja tasavallan presidentin asiakirjat tarkistettavakseen etukäteen.
Oikeuskanslerin on pyydettäessä annettava presidentille, valtioneuvostolle ja ministeriöille tietoja ja lausuntoja oikeudellisista kysymyksistä. Niiden lisäksi hän voi harkintansa mukaan antaa pyydettäessä lausuntoja erilaisista säädösvalmisteluhankkeista. Emeritusprofessori Markku Helinin mukaan hallituksen ei tarvitse noudattaa oikeuskanslerin mielipidettä lain perustuslainmukaisuudesta, joka ratkaistaan vasta eduskunnan perustuslakivaliokunnassa. Oikeuskanslerin kantaa seuraamalla voi silti joskus välttää lainvalmistelutyön haaskaamisen.
Oikeuskansleri valvoo, että tuomioistuimet ja muut viranomaiset sekä muut julkista tehtävää hoitavat noudattavat lakia ja täyttävät velvollisuutensa. Hän käsittelee niiden toimintaa koskevia kirjallisia kanteluita, joita voi tehdä kuka tahansa asiasta, joka on tapahtunut alle kaksi vuotta sitten. Hän voi myös ottaa asioita tutkittavaksi oma-aloitteisesti, esimerkiksi kun asia on tullut tiedotusvälineissä esille. Tietyissä lain määrittelemissä asioissa oikeuskansleri siirtää kantelun oikeusasiamiehen käsiteltäväksi. Apulaisoikeuskansleri tekee Suomessa vuosittain noin 30 tarkastusta oikeuskanslerin valvontavaltaan kuuluvissa viranomaisissa.
Oikeuskansleri valvoo, että asianajajat eivät menettele asianajajalain ja hyvän asianajajatavan vastaisesti. Hänellä ei kuitenkaan ole toimivaltaa puuttua asianajajan työhön tai määrätä tälle kurinpitorangaistusta.
Tarvittaessa oikeuskansleri ryhtyy aiheellisiksi katsomiinsa toimenpiteisiin. Hän voi määrätä tutkittavanaan olevasta asiasta suoritettavaksi poliisitutkinnan tai esitutkinnan. Hän voi antaa lainvastaisesta tai virheellisestä menettelystä huomautuksen tai määrätä nostettavaksi syytteen.
Oikeuskansleri voi myös kiinnittää viranomaisen huomiota lain tai hyvän hallintotavan mukaiseen menettelyyn. Hän voi myös tehdä esityksiä säännösten tai määräysten muuttamisesta tai tuomion purkamisesta sekä antaa viranomaisille suosituksia.
Jos oikeuskansleri katsoo tuomiolauselman pohjalta jossain tuomioistuimen antamassa rangaistustuomiossa olleen virheen, hän voi antaa huomautuksen tai määräyksen virkasyytteen nostamisesta.
Historia

Autonomian aikana oikeuskansleria edelsi virkanimike prokuraattori ja tätä ennen drotsi.
Ylimmän syyttäjän tehtävät siirtyivät oikeuskanslerilta valtakunnansyyttäjälle 1997.[lähde? ]
Historia > Oikeuskanslerit

| Oikeuskansleri | Virkakausi |
| --- | --- |
Pehr Evind Svinhufvud: 1918
Axel Fredrik Charpentier: 1918–1928
Urho Castrén: 1928–1929
Albert von Hellens: 1930
Albert Makkonen: 1930–1933
Oiva Huttunen: 1933–1944
Toivo Tarjanne: 1944–1950
Carl Gustaf Möller: 1950–1955
Olavi Honka: 1956–1961
Antti Hannikainen: 1961–1964
Aarne Nuorvala: 1964–1965
Jaakko Enäjärvi: 1965–1970
Risto Leskinen: 1970–1982
Kai Korte: 1982–1986
Jorma S. Aalto: 1986–1998
Paavo Nikula: 1998–2007
Jaakko Jonkka: 2007–2017
Risto Hiekkataipale: 2017 vt.
Tuomas Pöysti: 2018–
Historia > Apulaisoikeuskanslerit

| Apulaisoikeuskansleri | Virkakausi |
| --- | --- |
Knut Immanuel Savonius: 1918–1926
Urho Castrén: 1926–1928
Eino Johannes Ahla: 1928–1933
Carl Gustaf Möller: 1933–1950
Antti Juhana Hannikainen: 1950–1956
Eero Johannes Manner: 1956–1965
Reino Markus Lindroos: 1965–1971
Jorma S. Aalto: 1971–1974
Antti Okko: 1974–1981
Jukka Pasanen: 1981–2001
Jaakko Jonkka: 2001–2007
Mikko Puumalainen: 2007–2014
Risto Hiekkataipale (va.): 2014–2017
Kimmo Hakonen (vt.): 2017
Mikko Puumalainen: 2018–
Aiheesta muualla

Oikeuskanslerinvirasto
Valtioneuvoston oikeuskanslerin ratkaisuja
Oikeuskanslerin leima
Palawaninsarvinokka

| Palawaninsarvinokka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Bucerotiformes
Heimo::  Sarvinokat Bucerotidae
Alaheimo::  Sarvinokat
Suku::  Anthracoceros
Laji::  marchei
Kaksiosainen nimi
 Anthracoceros marchei  Oustalet, 1885 
 Palawaninsarvinokan levinneisyyskartta
Katso myös
   Palawaninsarvinokka Wikispeciesissä   Palawaninsarvinokka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Palawaninsarvinokka (Anthracoceros marchei) on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan Filippiineillä Palawanin saarella ja sen lähisaarilla.
Levinneisyys ja elinympäristö

Laji on Palawanilla kotoperäinen. Sen  yleisyyttä on kuvattu jokseenkin yleiseksi tai harvinaisehkoksi ('uncommon') ja se on taantunut, Kanta pienenee edelleen. Sitä on havaittu kymmenestä paikasta, joista lähisaarilla sen pienet populaatiot ovat suhteellisen turvassa. Aikuisten yksilöiden määrä on alle 10 000 mutta tarkempaa tietoa ei ole.
Sen elinympäristöä ovat etupäässä metsät, mutta pesintäajan ulkopuolella sitä tavataan myös mangrovekasvillisuuden keskellä vuorovesirajan yläpuolella. Se tarvitsee pesiäkseen todennäköisesti suuria puita. Pesimäaika on maaliskuusta heinäkuuhun, ja se munii kahdesta neljään munaa.
Uhat

Sen uhkana ovat metsänhakkuu ja metsästys sekä ravinnoksi että huvimetsästyksenä. Sitä myös myydään lemmikiksi sekä paikallisesti että jossain määrin myös ulkomaille.
Suojelutoimet

Palawanin saari on suojelualuetta, jossa metsästys on kielletty, joskin valvonta on hankalaa. Laji hyötyy alun perin filippiinienkakadulle laaditusta suojelusuunnitelmasta. Pesiä tarkkaillaan, ja pesinnästä kerätään tietoja. Puerto Princesan maanalaisen joen kansallispuistoon suunnitellaan liitettäväksi Kleopatran neulan vuoren loputkin metsät, joissa lajia tiedetään olevan. Kansallispuisto on Puerto Princesan kaupungin hoidossa.
Aiheesta muualla

Birdlife.org (englanniksi)