stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
420-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
Isoliuskemuura

| Isoliuskemuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Liuskemuurat Myrmelastes
Laji::  caurensis
Kaksiosainen nimi
 Myrmelastes caurensis  (Hellmayr, 1906) 
Synonyymit
 Schistocichla caurensis  Percnostola caurensis 
Katso myös
   Isoliuskemuura Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isoliuskemuura (Myrmelastes caurensis) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Isoliuskemuuraa tavataan Brasiliassa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 323 000 km2. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi, mutta laajan levinneisyysalueen turvin se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi.
Iso Muurajärvi

| Iso Muurajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°22′40″N, 23°42′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  oja Pikku Muurajärveen 
Järvinumero:  35.211.1.022 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,3 m 
Rantaviiva:  1,568 km 
Pinta-ala:  0,06956 km² 
 fiIso Muurajärvi 
Iso Muurajärvi  on Pirkanmaalla Lempäälän Nurmella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Iso Muurajärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.
Maantietoa

Järven pituus on 500 metriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Se sijaitsee Muuransuon pohjoisosassa Muurajärvenkolun itäpuolella. Siihen on kaivettu kahdeksan suo-ojaa, joista yksi toimii järven laskuojana. Laskuoja päättyy puolen kilometrin päässä alavalle suolle, joka reunustaa Pikku Muurajärveä. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsätiet eri suunnista.
Historiaa

Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Iso Morajärvi” . Ensimmäiset tiet johtivat järveä ympäröiviin metsiin vasta vuoden 1980 kartassa. Kahdesta asunnosta pohjoisin näkyi vuoden 1991 kartassa ja toinen valmistui sen jälkeen.
132 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
132 ← 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 →
Kardinaaliluku: satakolmekymmentä­kaksi
Järjestysluku: sadaskolmaskymmenes­toinen
Tekijät: 1, 2, 3, 4, 6, 11, 12, 22, 33, 44, 66, 132
Alkutekijät:  2^{2}\cdot 3\cdot 11

Roomalainen numero: CXXXII
Binääriluku: 10000100
Oktaaliluku: 204
Duodesimaaliluku: B0
Heksadesimaaliluku: 84
Vigesimaaliluku: 6C
132 (satakolmekymmentäkaksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 131 ja seuraa luku 133.
Matematiikassa

132 on yhdistetty luku.
132 on runsas luku.
132 on puolitäydellinen luku.
132 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä.
132 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä.
132 on Harshad-luku kolmijärjestelmässä (112203).
132 on Harshad-luku nelijärjestelmässä (20104).
132 on Harshad-luku viisijärjestelmässä (10125).
132 on Harshad-luku oktaalijärjestelmässä.
132 on Harshad-luku heksadesimaalijärjestelmässä.
132 kuuluu Catalanin lukuihin.
132 kuuluu Zumkellerin lukuihin.
132 kuuluu Zuckermanin lukuihin, koska se on jaollinen numeroidensa tulolla.
132 kuuluu Lynchin–Bellin lukuihin, koska siinä ei ole samaa numeroa kahdesti eikä nollaa ja se on jaollinen kullakin numerollaan.
132 kuuluu ”käytännöllisiin lukuihin” (engl. practical numbers), koska jokainen positiivinen kokonaisluku luvun 132 tekijöiden summaan (336) saakka voidaan muodostaa luvun 132 eri tekijöiden summana.
132 on ”komea luku” (engl. handsome number), koska se voidaan muodostaa numeroidensa positiivisten potenssien summana:  132=1^{1}+3^{1}+2^{7}.
132 on kahden peräkkäisen luonnollisen luvun tulo:  11\cdot 12.
132 ensimmäisen alkuluvun summa on alkuluku.
132 on kuuden peräkkäisen alkuluvun summa:  13+17+19+23+29+31.
132 on jaollinen tekijöidensä määrällä (12:lla).
132 on 11 ensimmäisen yhdistetyn luvun summa.
132 on suurin luku, joka voidaan muodostaa eri positiivisten neliölukujen summana tasan yhdellä tavalla:  1^{2}+3^{2}+4^{2}+5^{2}+9^{2}.
132132 auki kirjoitettuna sisältää kaikki kymmenen numeroa peräkkäin ilman toistoja: …8293504617…
Luonnontieteissä

Ksenon-132 on ksenonin vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi.
Barium-132 on bariumin vakaa isotooppi.
132 Aethra on asteroidi.
Muissa yhteyksissä

Seututie 132 kulkee Vantaan ja Lopen välillä.
Fiat 132 on henkilöauto.
Isolobodon portoricensis

| Isolobodon portoricensis |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Osalahko::  Piikkisikamaiset Hystricognathi
Heimo::  Hutiat Capromyidae
Suku::  Isolobodon
Laji::  Isolobodon
Kaksiosainen nimi
 Isolobodon portoricensis  Allen, 1916  
Katso myös
   Isolobodon portoricensis Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isolobodon portoricensis on sukupuuttoon kuollut hutialaji.
Lajia tavattiin luonnonvaraisena Hispaniolassa ja sen lähisaarilla. Se kuoli sukupuuttoon 1500-luvulla. Häviämisen tärkeimpänä syynä pidetään sen elinalueille päässeiden mangustien ja mustarottien aiheuttamaa saalistusta.
Isolobodon portoricensis tunnetaan huonosti, mutta sen on raportoitu eläneen monenlaisissa elinympäristöissä.
Jacquelyn Gill

| Jacquelyn Gill |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Wisconsinin yliopisto, Madison
Opinnot:  Ph.D. (2012)
Väitöstyön ohjaaja:  Jack Williams
Instituutti:  Mainen yliopisto
Tutkimusalue:  Paleoekologia
Jacquelyn Gill on yhdysvaltalainen paleontologi, joka toimii apulaisprofessorina Mainen yliopistossa biologian ja ekologian osastolla sekä ilmastonmuutoksen laitoksella.
Hän yhdistää maantiedettä, ekologiaa ja biologiaa globaalin muutoksen ja yhteisöekologian tutkimiseen. Gillin tutkimuskohteita ovat uudet yhteisöt ja ekosysteemit, suurten mullistusten (kuten pleistoseenin lopun joukkotuhon) jälkivaikutukset, maisemaa muokkaavat eläimistön muutokset pitkillä (> 1000 vuotta) aikaskaaloilla (esim. kasvinsyöjien leviäminen, hyönteisten massaesiintymiset) ja mitä paleontologiset aikasarjat kertoo meille kasvien kyvystä levitä uusille alueille sopeutuakseen ilmastonmuutokseen.
Gill väitteli tohtoriksi vuonna 2012 Wisconsinin yliopistosta Madisonissa. Hän on saanut palkintoja jääkausien aikaisia sukupuuttoja koskevasta tutimuksestaan sekä tiedeviestinnästä.
Gill käyttää sosiaalista mediaa ja muita moderneja välineitä jakaakseen tutkimustietoa opiskelijoille ja muille ihmisille. Hänellä on Twitterissa yli 93 000 seuraajaa, ja hänen podcastinsa ovat saaneet useita palkintoja. Vuonna 2018 hän oli mukana tutkimusryhmässä, joka tuotti Siperiassa jääkauden aikana eläneistä eläimistä dokumenttielokuvan “Lost Beasts of the Ice Age.”
Gill, Eric Holthaus ja Andy Revkin perustivat yhden ensimmäisistä ilmasto-aiheisista podcasteista nimeltä "Warm regards" (lämpimin terveisin). Vuonna 2023 Gill aloitti uuden podcastin nimeltä Jax and Phoebe Make a Planet.
Aiheesta muualla

https://twitter.com/JacquelynGill
Warm regards podcast Sound Cloud. Viitattu 6.4.2024.
AS-351

Reserviupseerikoulun entinen AS-351:ksi varusteltu GAZ-69-auto.
AS-351 on neuvostoliittolainen radioasema, joka oli sijoitettu GAZ-69-maastohenkilöautoon. Niitä hankittiin jalkaväkiprikaatien ja armeijakuntien viestijoukoille miltei 300 kappaletta 1970-luvun alkupuolella.
Idiopatia

Idiopatia on lääketieteessä käytetty termi, joka tarkoittaa itsenäistä eli muusta sairaudesta riippumatonta, tuntemattomasta syystä johtuvaa sairautta. Esimerkiksi suurin osa skoliooseista on idiopaattisia.
AS-202

AS-202:n laukaisu
AS-202 oli Apollo-avaruusohjelmaan kuulunut Saturn IB -kantoraketin ja komento- ja huoltomoduulin (CSM) miehittämätön testilento.
AS-202 oli Saturn IB:n toinen testilento. Sen tarkoituksena oli testata rakettia enemmän kuin AS-201 -lennolla antamalla lennon kestää kauemmin ja lentää korkeammalle. Tarkoituksena oli myös testata komento- ja huoltomoduulia (sarjanumero CSM-011). CSM-011 oli periaatteessa tuotantomalli, joka oli valmis kuljettamaan miehistön. Tosin siitä puuttui miehistön makuusijat ja muutamia näyttöjä, jotka olivat myöhemmissä lopullisissa malleissa.
Laukaisu tapahtui 25. elokuuta 1966 kello 17.15.32 UTC Kennedyn avaruuskeskuksesta. Lento kesti tunnin, 32 minuuttia ja 2 sekuntia saavuttaen 1 128,6 kilometrin korkeuden. Laskeutuminen tapahtui kello 18.48.34 UTC 370 kilometriä suunnitellusta paikasta. Lentotukialus USS Hornetilta kesti 8 tuntia 30 minuuttia saavuttaakseen kapselin.
Apollo-ohjelma
Isoapilanirppu

| Isoapilanirppu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Kärsäkäsmäiset Curculionoidea
Heimo::  Nirput Apionidae
Suku::  Protapion
Laji::  apricans
Kaksiosainen nimi
 Protapion apricans  (Herbst, 1797) 
Katso myös
   Isoapilanirppu Wikispeciesissä   Isoapilanirppu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isoapilanirppu eli apilanirppu (Protapion apricans) on nirppuihin kuuluva tuhohyönteinen. Kolmen millimetrin mittainen ja mustansininen isoapilanirppu vahingoittaa apiloiden nuoria kukintoja sekä toukkavaiheessa että täysikasvuisena. Toukat nakertavat myös kukintoja siemenettömiksi.
21 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
21 ← 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 →
Kardinaaliluku: kaksikymmentäyksi, (vanh.) yksikolmatta
Järjestysluku: kahdeskymmenesyhdes, kahdeskymmenesensimmäinen
Tekijät: 1, 3, 7, 21
Alkutekijät:  3\cdot 7

Roomalainen numero: XXI
Binääriluku: 10101
Oktaaliluku: 25
Duodesimaaliluku: 19
Heksadesimaaliluku: 15
Vigesimaaliluku: 11
21 (kaksikymmentäyksi) (joskus myös yksikolmatta) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 20 ja seuraa luku 22.
Matematiikassa

21 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku.
21 on vajaa luku.
21 on kuudes kolmioluku, sillä se on kokonaislukujen 1–6 summa.
21 on kahdeksankulmioluku.
21 esiintyy Fibonaccin lukujonossa.
21 esiintyy Padovanin lukujonossa, joka saadaan aloittamalla kolmesta ykkösestä ja laskemalla aina yhteen toiseksi ja kolmanneksi edellinen luku.
21 on Harshad-luku binääri-, oktaali- ja kymmenjärjestelmässä.
21 on palindromi binääri- ja nelijärjestelmässä (1114).
21 on onnekas luku (engl. lucky number).
21 on viides Motzkinin luku, koska jos ympyrän kehälle merkitään viisi pistettä, on 21 tapaa piirtää niiden välille toisiaan leikkaamattomia jänteitä.
21 on alkulukuserkkujen (19, 23) keskiarvo.
2^{21}-21 (2 097 131) on alkuluku.
21 on suurin alle viisinumeroinen luku, joka on sekä kolmio- että kahdeksankulmioluku.
21 on pienin luku, joka on (vähintään) kolmen luonnollisen luvun tapauksessa kunkin itseään pienempien tekijöiden summa:
18=2\cdot 3^{2} ja  1+2+3+6+9=21
51=3\cdot 17 ja  1+3+17=21
91=7\cdot 13 ja  1+7+13=21.
Jotta neliöistä voitaisiin koota suurempi neliö siten, että kunkin neliön sivun pituus on eri luonnollinen luku, tarvitaan vähintään 21 neliötä (katso kuva).
Luonnontieteissä

Alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä 21 on skandiumin järjestysluku.
Neon-21 on neonin vakaa isotooppi.
Muissa yhteyksissä

Korttipelissä 21 on ventti.
Tavallisessa kuusitahkoisessa nopassa on 21 silmää.
Mikojan-Gurevitš MiG-21 on neuvostoliittolainen suihkuhävittäjä.
S-21 oli Tuol Slengin vankilan koodinimi.
Valtatie 21 kulkee Tornion ja Kilpisjärven välillä.
Eurooppatie E21 kulkee Ranskan ja Sveitsin välillä.
21 on Adelen albumi.
Chester A. Arthur oli Yhdysvaltojen 21. presidentti.
Vasemmalla ylhäällä 21 erikokoisesta neliöstä koostuva neliö.
Isoaurinkoahven

| Isoaurinkoahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Aurinkoahvenet Centrarchidae
Alaheimo::  Lepominae
Suku::  Lepomis
Laji::  macrochirus
Kaksiosainen nimi
 Lepomis macrochirus  Rafinesque, 1810 
Katso myös
   Isoaurinkoahven Wikispeciesissä   Isoaurinkoahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isoaurinkoahven (Lepomis macrochirus) on aurinkoahventen (Centrarchidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se on tavallisesti noin 19-senttinen, mutta voi saavuttaa 41 sentin pituuden. Isoaurinkoahvenen on havaittu elävän korkeintaan 10-vuotiaaksi. Isoaurinkoahvenen luontainen levinneisyysalue ulottuu Quebecistä pohjoiseen Meksikoon. Lisäksi sitä tavataan vieraslajina useissa Afrikan, Aasian ja Pohjois-Amerikan maissa sekä Hawaijilla ja Venezuelassa.
168

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

Han Lingdista tulee Kiinan keisari[lähde? ]
Syntyneitä

Cao Ren, kiinalainen sotapäällikkö[lähde? ]
Kuolleita

Han Huandi, Kiinan keisari[lähde? ]
1681

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

3. tammikuuta – Venäjä ja Osmanien valtakunta solmivat Bahtšisarain rauhan, joka lopetti Venäjän–Turkin sodan.
Pennsylvanian osavaltion suurin kaupunki Philadelphia perustettiin.
Viimeinen väitetty havainto elävästä dodosta.
Suomen ensimmäinen lasitehdas perustettiin Uuteenkaupunkiin.
Syntyneitä

24. maaliskuuta – Georg Philipp Telemann, saksalainen säveltäjä (k. 1767)
9. kesäkuuta – Feofan Prokopovitš, ukrainalaistaustainen venäläinen kirkonmies ja poliitikko (k. 1736)
28. syyskuuta – Johann Mattheson, saksalainen säveltäjä (k. 1764)
Kuolleita

24. toukokuuta – Nicodemus Tessin vanhempi, ruotsalainen arkkitehti (s. 1615)
25. toukokuuta – Pedro Calderón de la Barca, espanjalainen näytelmäkirjailija ja runoilija (s. 1600)
8. joulukuuta – Gerard ter Borch, alankomaalainen taidemaalari (s. 1617)
Iso Mustijärvi

| Iso Mustijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°26′22″N, 24°50′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Vähään Mustijärveen 
Järvinumero:  35.784.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,8 m  
Rantaviiva:  1,49 km  
Pinta-ala:  8,668 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Mustijärvi 
Iso Mustijärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneellä  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy.
Iso Mustassaari

Iso Mustassaari
| --- | --- |
Sijainti:  Asikkala ja Padasjoki Päijät-Häme Suomi
Saariryhmä:  Ison Mustasaaren saariryhmä
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  105 m 
Pinta-ala:  23,1 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Iso Mustassaari , tai joskus vieläkin Iso Mustasaari , on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Asikkalassa ja Padasjoella.
Maantietoa

Saari on 620 metriä pitkä, 520 metriä leveä ja sen pinta-ala on 23,1 hehtaaria . Se sijaitsee 450 metrin päässä Ykskoivun länsipuolella, mutta se on muodostunut eri tavalla kuin Ykskoivu ja Kelvenne, jotka ovat viime jääkauden loppuvaiheen harjujaksoja. Siksi Iso Mustassaari ja sen ympäristön pienemmät saaret voidaan mieltää omaksi saariryhmäksi. Lounaispuolella sijaitsee Vähä Mustassaari ja sen seuralainen, Rajasaari, Piilonsaari ja Kuoresaari. Piilonsaaren eteläpuolella on kolmen saaren ryhmä, jolla ei ole karttanimeä. Samaan saariryhmään voidaan lukea eteläpuolella sijaitsevat neljä Tahkosaarta ja yksinäinen Sikosaari. Saariryhmä sijaitsee Vähän-Äinön lahden lahdensuussa Avainselän eteläpuolella. Hinttolanselkä jää Ykskoivun ja Vähän-Äinön niemen itäpuolelle. Saaren keskiosassa on laaja mäki, jonka huippu kohoaa noin 27 metrin korkeuteen Päijänteestä. Padasjoen ja Asikkalan välinen kuntaraja ylittää saaren pohjoispään. Saaresta suurin osa kuuluu Asikkalan puolelle, mutta saaren neljä vapaa-ajan asuntoa sijaitsevat Padasjoen puolella. Saaren koillisrannassa sijaitsee kummeli.
Luontoarvoja

Saaren ilmakuvista huomaa, että silmiinnähden noin puolet saaren metsistä on hakattu pois.
Historiaa

Vuoden 1855–56 Kalmbergin kartastossa on saaren karttanimi ”Mustasaari”. Se on piirretty autioksi, mutta vaikuttaa siltä, ettei kartturi käynnyt itse saarilla. Pitäjänraja on piirretty kulkemaan alemman Piilonsaaren kautta eikä se koukkaa vielä tässä vaiheessa Ykskoivun ja Ison Mustassaaren kautta.
Vuoden 1947 taloudellisessa kartassa kuntaraja kulkee Ykskoivun ja ”Iso-Mustasaaren” kautta Rajasaareen. Saari on piirretty autioksi ja sen pohjoispuolella sijaitsevaa järvenselkää kutsutaan ”Auvainselaksi” ja sen eteläpuolinen lahti on ”Maakeskenlahti”.
Vuoden 1965 peruskartassa saaren nimi on muodossa ”Iso Mustasaari” ja se on edelleen autio. Seuraavassa vuoden 1985 kartassa Padasjoen puolelle on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa ja niiden itäpuolelle on merkitty ensimmäisen kerran kummeli. Vuoden 1996 kartassa käytetään ensimmäistä kertaa saaresta nimitystä ”Iso Mustassaari”.
AS-203

AS-203:n laukaisu
AS-203 (tai SA-203) oli miehittämätön Saturn IB -kantoraketin lento Apollo-avaruusohjelmassa.
AS-203:n päätehtävä oli tutkia painottomuuden vaikutuksia S-IVB:n tankin polttoaineeseen. Syy tähän oli, että S-IVB:n avulla astronauttien oli tarkoitus kiihdyttää alus pois Maan kiertoradalta kohti Kuuta. Insinöörit halusivat tutkia nestemäisen vedyn käyttäytymistä tankissa – asettuisiko se paikoilleen vai hölskyisikö se rauhattomasti. Tätä tarkoitusta varten tankki varustettiin 83 sensorilla ja kahdella TV-kameralla. Koska tällä lennolla oli tarkoitus tutkia tällaista tekniikkaa, mukana ei ollut komento- ja huoltomoduulia.
Lento

Raketti laukaistiin 5. heinäkuuta 1966 kello 14.53.13 UTC Kennedyn avaruuskeskuksesta. S-IVB ja IU (Instrument Unit) kiersivät Maan neljä kertaa noin 188 kilometrin korkeudessa kuusituntisen lennon ajan.
Lennon tavoitteet saavutettiin ja neljän kierroksen jälkeen S-IVB paineistettiin, jotta saataisiin tietää paljonko painetta se kestää. Testin lopussa S-IVB räjähti palasiksi ylitettyään fyysisen kestävyytensä rajat.
Apollo-ohjelma
41 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Tapahtumia

Marcus Antoniuksen veli Lucius Antonius ja vaimo Fulvia aloittavat Perusian sodan Octavianusta vastaan.
Kuolleita

Arsinoe IV, Egyptin kuningatar vuosina 48-47 eaa. ja Kleopatran sisar.