stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naisten Korisliiga-kausi 2014–2015
Talous

Lähde:
| Joukkue | Budjetti | Muutos ed>  kaudesta |
| --- | --- | --- |
| Catz Lappeenranta | 155 000 € | + 9 000 € |
| Peli-Karhut | 125 000 € | - 10 000 € |
| Tapiolan Honka | 113 000 € | - 9 000 € |
| Äänekosken Huima | 95 000 € | + 10 000 € |
| Turun Riento | 90 700 € | - 9 300 € |
| Forssan Alku | 85 000 € | ± 0 € |
| Hyvinkään Ponteva | 70 000 € | I div. |
| Torpan Pojat | 70 000 € | ± 0 € |
| Vimpelin Veto | 60 000 € | I div. |
| Tampereen Pyrintö | 50 000 € | I div. |
Palkitut > Suomen Koripalloliiton kauden parhaat

Lähde:
| Palkinto | Voittaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pelaaja |  Heta Korpivaara | Torpan Pojat |
| SM-finaalien paras pelaaja |  Chandrea Jones | Catz Lappeenranta |
| Vuoden puolustuspelaaja |  Lotta Richter | Peli-Karhut |
| Vuoden tulokas |  Sara Rokkanen | Tapiolan Honka |
| Vuoden kehittynein pelaaja |  Camilla Grönberg | Äänekosken Huima |
| Paras kuudes pelaaja |  Roosa Lehtoranta | Peli-Karhut |
| Vuoden ulkomaalaisvahvistus |  Michaela Houser | Äänekosken Huima |
| Vuoden valmentaja |  Mika Haakana | Catz Lappeenranta |
| Vuoden erotuomari |  Joonas Hannukainen |  |
Hot Tracks

| Hot Tracks Nazareth |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1973-1976
 Julkaistu: 1976
 Tuottaja(t): Roger Glover Manny Charlton
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 43.45
 Levy-yhtiö: A&M Records
Listasijoitukset
  # 120
Nazarethin muut julkaisut
| Close Enough for Rock 'N' Roll 1976 | Hot Tracks 1976 | Play 'N the Game 1976 |
Hot Tracks on Pohjois-Amerikassa julkaistu Nazareth-yhtyeen kokoelma-albumi.
Kappaleet

Love Hurts – 3.51
Shanghai'd In Shanghai – 3.42
Carry Out Feelings – 3.16
Razamanaz – 3.47
Hair Of The Dog – 4.02
I Want To Do Everything For You – 3.10
This Flight Tonight – 3.37
Broken Down Angel – 3.43
Born To Love – 3.55
My White Bicycle – 3.30
Go Down Fighting – 3.04
Vancouver Shakedown – 4.01
Harry Potter ja puoliverinen prinssi (videopeli)

| Harry Potter ja puoliverinen prinssi |
| --- | --- |

Kehittäjä:  EA Bright Light Studio
Julkaisija:  Electronic Arts
Jakelija:  Warner Bros. Interactive Entertainment ja Nintendo eShop
Suunnittelija:  Chris Roberts
Säveltäjä:  James Hannigan
Pelisarja:  Harry Potter
Pelimoottori:  RenderWare
Julkaistu:  NA 30. kesäkuuta 2009 AU 2. heinäkuuta 2009 EU 3. heinäkuuta 2009
Lajityyppi:  toimintaseikkailu
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 12+
Alusta:  Microsoft Windows, PlayStation 2, PlayStation 3, PlayStation Portable, Xbox 360, Wii, Nintendo DS, mobiili
Jakelumuoto:  DVD ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Harry Potter ja puoliverinen prinssi (Harry Potter and the Half-Blood Prince) on EA Bright Light Studion kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema toimintaseikkailu, joka perustuu J. K. Rowlingin Harry Potter ja puoliverinen prinssi -kirjaan ja elokuvaan. Peli julkaistiin usealle alustalle vuonna 2009.
Juoni

Pelissä palataan takaisin Tylypahkaan auttamaan Harry Potteria selviämään kuudennen opiskeluvuotensa raskaista koitoksista, kuten velhojen kaksintaisteluista, vaikeista oppitunneista ja huispauksen mestaruuskisoista. Potterin verivihollinen Voldemort kiristää jatkuvasti otettaan niin jästien kuin velhojenkin maailmasta, eikä Tylypahka ole enää se turvapaikka mikä se on joskus ollut. Linna itsessään alkaa jo olla vaarallinen, mutta Albus Dumbledore keskittyy vain Harryn valmentamiseen viimeistä taistelua varten.
Pelaaminen > Pelattavat hahmot

Harry Potter: Päähahmo.
Ron Weasley: Ohjattavana, kun hän on tehostettujen noidankattilaleivosten vaikutuksen alaisena. Hänen ainoa tehtävänsä on seurata Harrya.
Ginny Weasley: Ohjattavana, kun Harry ei pääse huispauspeliin.
Pelaaminen > Loitsut > Tavalliset loitsut

Siipirdium lentiusa: nostaa kohteen ilmaan
Tönimös: työntää kohdetta/vapauttaa pikkuvaakunoita
Sytyjo: sytyttää kohteen tuleen
Entistus: korjaa rikkinäisen esineen
Pelaaminen > Loitsut > Taisteluloitsut

Tainnutu: tainnuttaa vastustajan
Karkotaseet: riisuu vastustajan aseista
Varjelum: lähettää loitsun takaisin
Keholeijus: nostaa vastustajan ilmaan
Kangistumis tyystilys: jäykistää vastustajan
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen sivusto[vanhentunut linkki]
Hevosmaailma

| Hevosmaailma |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  Hevosurheilu
Kustantaja:  Karprint Oy
Julkaisija:  Karprint Oy
ISSN:  ISSN 1455-0547
Levikki:  27 000
Perustettu:  1997
Päätoimittaja:  Mari Ahola-Aalto
Kotikunta:  Huhmari
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  218 X 295 mm
Ilmestymistiheys:  6 kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Hevosmaailma
Hevosmaailma on suomalainen raviurheiluun ja ratsastukseen keskittynyt urheilulehti. Lehteä julkaisee Karprint Oy.
Hugo Dollheiser

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Melbourne 1956 |  |  |
Hugo Dollheiser (18. syyskuuta 1927 – 7. lokakuuta 2017) oli saksalainen maahockeypelaaja. Hän kilpaili kesäolympialaisissa Helsingissä 1952 ja Melbournessa 1956 kuuluen jälkimmäisessä pronssia voittaneeseen joukkueeseen.
Dollheiserin seura oli Uhlenhorst Mülheim. Myös hänen veljensä Hans-Jürgen Dollheiser kilpaili maahockeyssä olympiatasolla.
Heli Melander

Heli Maria Melander (s. 1976) on suomalainen korkeimman oikeuden jäsen eli oikeusneuvos. Hän on aiemmin toiminut tuomarina Helsingin hovioikeudessa ja esittelijänä korkeimmassa oikeudessa.
Ura

Melander valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 2001 ja oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 2011. Hän sai varatuomarin arvon vuonna 2002.
Melander työskenteli liikennevahinkolautakunnan esittelijänä vuosina 2002–2009, Helsingin hovioikeuden viskaalina vuosina 2009–2011 ja korkeimman oikeuden esittelijänä 2011–2017. Hän oli Helsingin hovioikeuden hovioikeudenneuvos vuosina 2017–2024, joista vuosina 2022–2024 hän toimi myös Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden määräaikaisena käräjätuomarina. Hänet nimitettiin korkeimman oikeuden jäseneksi elokuusta 2024 alkaen.
Hot Springsin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Arkansas, Yhdysvallat
Lähin kaupunki:  Hot Springs, Arkansas
Pinta-ala:  22,46 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Hot Springs National Park 
Tyyppi:  Yhdysvaltain kansallispuisto, kansallispuisto 
Perustettu:  1921
Kävijämäärä:  3 825 652 (2005)
Hallinto:  National Park Service
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hot Springsin kansallispuisto (engl. Hot Springs National Park) on Yhdysvaltojen Arkansas'n osavaltiossa sijaitseva kansallispuisto. Se perustettiin alun perin Hot Springsin reservaatiksi vuonna 1832 ja kohotettiin kansallispuiston asemaan 4. maaliskuuta vuonna 1921. Hot Springs on vain 22,46 km² laajuinen ja näin Yhdysvaltojen pienin kansallispuisto. Sitä hallinnoi Yhdysvaltain muiden kansallispuistojen tapaan maan National Park Service.
Hot Springsin kansallispuisto on kuuluisa kuumista lähteistään, joiden mukaan se on myös nimetty. Niiden ympärille on rakennettu historiallisesti arvokkaita kylpylärakennuksia. Lähteissä kylvetään edelleen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hot Springsin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Kuvia puistosta
Yhdysvaltain kansallispuistot
Acadia
American Samoa
Arches
Badlands
Big Bend
Biscayne
Black Canyon of the Gunnison
Bryce Canyon
Canyonlands
Capitol Reef
Carlsbad Caverns
Channel Islands
Congaree
Crater Lake
Cuyahoga Valley
Death Valley
Denali
Dry Tortugas
Everglades
Gates of the Arctic
Glacier
Glacier Bay
Grand Canyon
Grand Teton
Great Basin
Great Sand Dunes
Great Smoky Mountains
Guadalupe Mountains
Haleakalā
Hawaii Volcanoes
Hot Springs
Isle Royale
Joshua Tree
Katmai
Kenai Fjords
Kings Canyon
Kobuk Valley
Lake Clark
Lassen Volcanic
Mammoth Cave
Mesa Verde
Mount Rainier
North Cascades
Olympic
Petrified Forest
Pinnacles
Redwood
Rocky Mountain
Saguaro
Sequoia
Shenandoah
Theodore Roosevelt
Virgin Islands
Voyageurs
Wind Cave
Wrangell-St. Elias
Yellowstone
Yosemite
Zion
Hot Springsin kansallispuisto ilmasta käsin.
Huaibei

| Huaibei 淮北市, Huáibĕi Shì |
| --- | --- |
 Huaibein sijainti Kiinan Anhuin maakunnassa
 Huaibei
 Koordinaatit: 33.9568°N, 116.7929°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Anhui
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2 802 km²
Väkiluku (2010):  2 114 276
Aikavyöhyke:  UTC+8
 
 www.huaibei.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Huaibei (kiin. 淮北市, pinyin: Huáibĕi Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Anhuin maakunnan pohjoisosassa. Kaupungin väkiluku on 2,114  miljoonaa (2010) ja pinta-ala 2 802 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huaibei Wikimedia Commonsissa
China Postal code Anhui Province (prefektuuri ja piirikuntataso) (englanniksi) (youbianku.com)
Heinijärvi (Liminka)

Nykyään yksityiskäytössä oleva Hirvinevan rautatieaseman asemarakennus
Kiiskilänjärveä kuivataan vuonna 1961. Kuvassa kaivinkone kaivaa kanavaa.
Heinijärvi on Limingan kunnassa sijaitseva noin 80 asukkaan kylä. Kylä sijaitsee kantatien 86 varrella noin 15 kilometrin päässä Limingan keskustaajamasta Paavolan suuntaan. Heinijärven alueeseen luokitellaan Heinijärven lisäksi myös Kiiskilänkylän ja Hirvinevan kylät. Kiiskilänkylästä on matkaa 15 kilometriä, ja Hirvinevan kylästä 20 kilometriä Limingan keskustaajamaan.
Historia

Kylän historia voidaan ulottaa yli 4 500 vuoden taakse, jolloin kylän korkeimmat harjanteet olivat saaria, joista on tehty sittemmin arkeologisia löytöjä. Vakituinen asutus syntyi Heinijärvelle 1500-luvun loppupuolella, kun Matti Laurinpoika Hyry asettui uudisasukkaaksi Nuoluanjärven rannalle. Kylällä on ollut useita järviä ja lampia, joista huomattavimmat ovat Heinijärvi, Nuolua ja Rosinjärvi. Nämä järvet saivat rannoilleen asutuksen viimeistään 1600-luvun kuluessa, jolloin perustettiin vanhat kantatilat Hyry-Kylmänen, Hyry-Koukkari, Hyry-Heikkinen, Mononen ja Rosi.
1600-luvun alussa Kiiskilänkylän ensimmäinen asukas Heikki Erkinpoika Kiiskinen perusti uudistilan Lautuanjärven rannalle. 1660-luvulla Kiiskilän kantatila jaettiin nykyiseksi Isokiiskiläksi eli Isoksitaloksi ja Keskitaloksi. Visula ja Uusitalo on jaettu näistä taloista. Kiiskilän taloilla oli omilla maillaan suuri määrä torppia ja mäkitupia eri puolella pitäjää.
Hirvinevan raivaus- ja viljelytoimet aloitettiin jo 1800-luvulla yhtiömuotoisena. Hanke sai uuden käänteen 1900-luvulla, jolloin perustettiin Hirvineva Oy. Siinä yhtenä puuhamiehenä oli muun muassa professori Pentti Kaitera. Alueesta tehtiin asutusalue, josta osa myytiin Vapo Oy:n turvetuotantoalueeksi.
Heinijärvellä, Hirvinevalla ja Kiiskilänkylässä on ollut laajaa torppari- ja mäkitupalaisasutusta. Kylällä ovat toimineet esimerkiksi koulu, kauppa, kyläpirtti, urheiluseura, suojeluskunta ja maamiesseura. Kylän järvistä ja lammista suurin osa kuivattiin ensimmäisen kerran 1800-luvulla. Lopullisesti ne kuivattiin 1960-luvulla.
Osa-alueet > Heinijärvi

Heinijärven kylän keskus sijaitsee kantatien 86 varressa. Kylässä sijaitsee kotieläinpuisto Kukka- ja eläinpuisto Escurial. Heinijärvellä toimii vuonna 1936 perustettu kyläyhdistys Heinijärven maamiesseura ry.
Osa-alueet > Hirvineva

Hirvinevan kylä on saanut nimensä Hirvineva-nimisestä suosta. Nimensä mukaisesti Hirvinevan alueella hirvivaara on tielläliikkujille todellinen uhka. Hirvinevan suolta ei nosteta enää turvetta. Entisellä Vapon turvetuotantoalueella sijaitsee nykyisin 137 hehtaarin tekojärvi, Hirvinevan lintujärvi. Järven rannalla on ympäristöpolku, lintutorneja, nuotiopaikka sekä lato kahvitaukoa varten. Kylällä sijaitsee vanha Hirvinevan rautatieaseman rakennus, joka on nykyisin yksityiskäytössä.
Osa-alueet > Kiiskilänkylä

Kiiskilänkylä sijaitsee Heinijärven ja Temmeksen taajaman välisen paikallistien 18601 (Kiiskilänkyläntie–Heinijärventie) varrella. Kylällä sijainnut Kiiskilänjärvi kuivatettiin 1960-luvulla. Järveä kuivattiin ensimmäisen kerran jo 1800-luvulla muiden liminkalaisten järvienkuivauksien yhteydessä.
Aiheesta muualla

Heinijärven kylän internetsivut
Liminka
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Ala-Temmes · Heinijärvi · Kedonperä · Ketunmaa ·  Lapinkangas · Limingan kirkonkylä · Rantakylä · Tikkaperä · Tupos · Virkkula
Vesistöt:  Liminganjoki · Liminganjärvi · Temmesjoki · Ängeslevänjoki · Valkiaisjärvi
Muuta Liminkaan liittyvää:  Escurial · Hannu Krankka · Kirkko · Jäähalli · Liminganlahti · Limingan lakeus · Limingan musiikkiviikot · Liminganportti · Linnukkapatsas · Museoalue · Rantakylän kappeli · Rautatieasema
Helsingin majakka

Helsingin majakka
| --- | --- |
Sijainti:  Helsinki Suomi
Vesistö:  Suomenlahti 
| --- | --- |
Korkeus:  27,5 m
Värit:  Valkoinen, punainen 
| --- | --- |
Valmistunut:  1959
| --- | --- |
Valon korkeus:  25 m
Valonkanto:  22 km
Valon ominaisuudet:  LFl W 12s 
Tutka:  T 
| --- | --- |
ARLHS:  FIN009 
Admiralty:  C5184 
List of Lights:  10924 
MarineTraffic:  1000025007 
NGA:  116-14516 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
| Helsingin kasuuni |
| --- | --- |
 Helsingin kasuuni
 Koordinaatit: 59°56′9″N, 24°55′6″E 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Helsingin majakka eli Helsingin kasuuni on Suomenlahdella sijaitseva pohjamajakka, jonka rakentaminen aloitettiin toukokuussa 1958 ja saman vuoden elokuussa se upotettiin sijoituspaikalleen 13 metrin syvyyteen. Tornin vedenpäällisten osien valamista kuitenkin jatkettiin vielä seuraavana kesänä, ja virallisesti majakka otettiin käyttöön syyskuussa 1959. Majakka toimii kauko-ohjauksella Harmajalta käsin.
Rakenne

Majakka tunnetaan yleisesti nimellä Helsingin kasuuni. Sana kasuuni tulee ranskan sanasta caisson, joka tarkoittaa kirstua tai koteloa. Tällä viitataan majakan rakenteeseen. Majakan valamalla toteutettu vedenalainen osa, joka toimii sen perustana, muistuttaa ylösalaisin käännettyä suppiloa. Tämä kasuuniosa on 15 metriä korkea. Pohjan halkaisija on 19 metriä ja yläosan 6 metriä. Valutyöt alkoivat toukokuussa 1958 Suomenlinnan allastelakalla. Hinaaja Turso kuljetti valmiin kasuuniosan paikoilleen saman vuoden elokuussa. Kasuunin paikalla oli 13 metriä vettä, joten kaksi metriä kasuuniosan kaulaa jäi pinnan yläpuolelle talven ajaksi, päällään tilapäinen loisto. Muutama laiva ehti törmätä kasuuniosan huippuun syksyn aikana. Jälkimmäinen alus saatiin kiinni, sillä sekin vaurioitui, ja varustamo joutui maksamaan korvauksia. Keväällä majakan rakentamista päästiin kuitenkin jatkamaan kasuunin päälle tulevan tornin liukuvalutöillä. Syyskuun alussa vuonna 1959 torniosa valmistui. Sen korkeus merenpinnasta on 25 metriä.
Majakan rakennusmateriaali on teräsbetoni. Tornin alaosaa verhoaa teräsvaippa. Majakkatornissa on kahdeksan kerrosta. Ylimpänä olivat radiomajakan antenni sekä valo. Tästä alaspäin olevissa kerroksissa sijaitsivat valon ohjaus, radio- ja kauko-ohjaus, majoitustilat yhdessä kerroksessa, sähkötaulu, konehuone kahdessa kerroksessa ja näiden välissä tikkaat. Teräsvaipan kohdalla sijaitsevat konehuoneen alempi kerros ja pumput. Pumppuhuoneen alla on syvälle kasuuniosaan ulottuva polttoainesäiliö, josta riitti dieselöljyä vuodeksi.
Laitteisto

Alun perin majakkaa operoitiin Harmajan luotsiasemalta käsin kauko-ohjauksella. Majakan valokeilalla oli 60 000 kandelan valovoima, jonka lähteenä oli linssitön 1 500 watin sähkölamppu. Varalla oli kaasuvalo. Sähkövalo näkyi 19 meripeninkulman päähän. Radiomajakalla oli kantamaa 60 meripeninkulmaa ja tutkamajakalla 15 meripeninkulmaa. Tornin huippu sai vuonna 1984 ylleen vielä helikopteritason.
Nykyisin majakassa on käytössä enää aurinkoenergialla toimivat valo- ja tutkamajakka. Valon kantomatka on 12 meripeninkulmaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin majakka Wikimedia Commonsissa
Suomen majakat
| --- | --- |
Majakat:   Bengtskär  Bogskär  Flötjan  Gustaf Dalén  Gustavsvärn  Harmaja  Helsinki  Isokari  Jussarö  Kaijakari  Kalbådagrund  Kallan  Kallo  Kemi I  Kemi II  Keminkraaseli  Kokkola  Kotka  Kristiina  Kylmäpihlaja  Kökarsören  Lågskär  Längden  Marhällan  Marjaniemi  Merikarvia  Märket  Nahkiainen  Norrskär  Nyhamn  Oulu 1  Oulu 2  Oulu 3  Pietarsaari  Pori  Porvoo  Raahe  Rauma  Ritgrund  Rönnskär  Russarö  Sandbäck  Strömmingsbådan  Stubben  Suomen leijona  Suomenlinna  Sälgrund  Säppi  Sälskär  Söderskär  Tainio  Tankar  Tauvo  Tiiskeri  Ulkokalla  Utgrynnan  Utö  Vaasa  Valassaaret  Yttergrund 
Suomen majakat, joista 1940 ja 1944 tuli Venäjän majakkoja:   Hanhipaasi  Heinäluoto  Lounatrivi  Narvi  Numeroniemi  Pohjoiskorkia  Ristiniemi  Ruuskeri  Seiskari  Seivästö  Someri  Sortanlahti  Tytärsaari  Vaitolahti 
Suomen entiset majakat:   Glosholm  Heiskanen  Leppäniemi  Nyhamn  Pohjoisrivi  Porkkala  Rönnskär  Sirnitsä  Söderskär
Hohtolamppu

Hohtolamppu jännitteettömänä ja sytytettynä. Lamppujen alla on hohtolampun emittoiman valon spektri.
Hohtolamppu (tunnetaan myös nimellä glim- tai glimm-lamppu) on kaasupurkauslamppuihin kuuluva lampputyyppi, jota käytetään merkkivalona.
Rakenne

Hohtolampussa on lasikuori, johon menee kaksi metallilankaa. Lasikammiossa on neon-kaasua, joka hohtaa kun virta kulkee sen läpi. Hohtolamppu loistaa hyvin myös pienellä virralla, koska kuumennettavaa hehkulankaa ei ole.
Hohtolamppu tarvitsee syttyäkseen n.100 volttia jännitettä, josta tulee 120 voltin alarajajännite. Hohtolampun käyttöikä on lähes sama kuin LED:eillä. Hohtolamppu ei myöskään mene rikki jännitepiikeistä tai lämpötilan vaihtelusta.
Käyttö

Hohtolamppua käytetään merkkivalona ja joissain tapauksissa ylijännitesuojana. Vanhemmassa elektroniikassa hohtolamppua on käytetty tasaamaan pienivirtaisten piirien jännitettä.
Hohtolampulla voidaan myös selvittää sähköisesti varautuneen kappaleen varauksen laji (positiivinen tai negatiivinen varaus) koskettamalla kappaletta hohtolampulla. Kappaleen varauksen ollessa negatiivinen, lampussa välähtää valo kappaleen puoleisessa kohtiossa. Jos taas kappaleen varaus on positiivinen välähtää valo kappaleeseen nähden vastakkaisessa kohtiossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hohtolamppu Wikimedia Commonsissa
Valonlähteet
| --- | --- |
Luonnollinen: Luminesenssi - Taivaankappaleet - Salama - Tuli
Palaminen: Kynttilä - Lyhty - Kalkkivalo - Kaasuvalaistus - Öljylamppu - Öljytuikku - Argand-lamppu - Bude-lamppu - Carcel-lamppu 
Hehkuminen: Hehkulamppu - Halogeenilamppu - Nernst-lamppu - PAR-lamppu - Tilley-lamppu - Voimavalolyhty
Fluoresenssi: Loistelamppu - Energiansäästölamppu - Induktiolamppu
Valokaari: Kaarilamppu - Jablotškovin kynttilä
Kaasupurkauslamppu: Suurpainenatriumlamppu - Pienpainenatriumlamppu - Monimetallilamppu - Elohopeahöyrylamppu - Ksenonlamppu - Hohtolamppu
Muut: hohtodiodi (LED) - Rikkiplasmalamppu - Plasmapallo
Hertzberg

Hertzberg on saksalaisperäinen sukunimi, ja se voi viitata ainakin seuraaviin:
Ewald Friedrich von Hertzberg (1725–1795), preussilainen valtiomies
Frederick Hertzberg (1923–2000), yhdysvaltalainen psykologi
Gustav Hertzberg (1826–1907), saksalainen historioitsija
Fredrik Hertzberg (1808–1865), suomalainen lääninrovasti, rehtori, dosentti ja valtiopäivämies
Fredrik Hertzberg (s. 1966), suomalainen kirjallisuustieteilijä ja dosentti
Hugo Hertzberg (1864–1947), suomalainen liikemies ja pankinjohtaja
Rafael Hertzberg (1845–1896), suomalainen ruotsinkielinen kirjailija, Fredrik Hertzbergin poika
Lars Hertzberg (s. 1943), suomalainen filosofian professori
Päivi Lipponen, ent. Hertzberg, (s. 1967) suomalainen kansanedustaja ja Helsingin kaupunginvaltuutettu
Sirkka Hertzberg (1877–1955), suomalainen näyttelijä
Lilius & Hertzberg, suomalainen kirjakustantaja ja kirjapaino.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hertzsprung (Kuun kraatteri)

Hertzsprung
Hertzsprung on Kuun suurin varsinainen kraatteri. Se sijaitsee Kuun kääntöpuolella paikassa 2,6° N, 129,2° W ja on läpimitaltaan 536,37 km, ja näin ollen monia pieniä Kuun "meriä", laavan täyttämiä törmäysaltaita suurempi. Melko lähellä kraatteria ovat Michelsonin, Vavilovin ja Lucretiuksen suuret kraatterit. Kraatteri on nimetty tanskalaisen astronomin Ejnar Hertzsprungin (1873–1967) mukaan.
Hellä suudelma

| Hellä suudelma> Ae Fond Kiss... |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ken Loach
Käsikirjoittaja:  Paul Laverty
Tuottaja:  Rebecca O'Brien
Säveltäjä:  George Fenton
Kuvaaja:  Barry Ackroyd
Leikkaaja:  Jonathan Morris
Tuotantosuunnittelija:  Martin Johnson
Pääosat:   Atta Yaqub  Eva Birthistle 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta  Belgia  Saksa  Italia  Espanja 
Tuotantoyhtiö:  Sixteen Films Bianca Films EMC Tornasol Films
Levittäjä:  Icon Productions
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  106 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hellä suudelma (Ae Fond Kiss...) on Ken Loachin ohjaama draamaelokuva vuodelta 2004. Eri kulttuureista tulevien nuorten rakkaudesta kertovan tarinan on käsikirjoittanut Paul Laverty.
Juoni

Nuori pakistanilaissukuinen muslimimies Casim asuu Skotlannin Glasgow’ssa ja tapaa opettajana työskentelevän nuoren katolilaisen naisen nimeltä Roisin. He rakastuvat, mutta yhteiskunnan paine aiheuttaa romanssille vaikeuksia. Casimin vanhemmat järjestävät pojalle sopivamman morsiamen, tämän serkun Jasminen. Casim on vaikeiden valintojen edessä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Atta Yaqub  | … |  Casim Khan   |
|  Eva Birthistle  | … |  Roisin Hanlon   |
|  Shamshad Akhtar  | … |  Sadia Khan   |
|  Ghizala Avan  | … |  Rukhsana Khan   |
|  Shabana Bakhsh  | … |  Tahara Khan  |
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Film-O-Holic.com Tiina Forsberg: 
DVD-Opas Tommi Kuosmanen: 

Film-O-Holic.com-elokuvasivuston Tiina Forsbergin mielestä Hellä suudelma on ”kaunis ja pienimuotoinen elokuva rakkaudesta, etnisyydestä ja uskonnosta nyky-Britanniassa”. Hänestä kärjekkäänä yhteiskuntakriitikkona tunnettu Loach on tässä elokuvassa lähtenyt tavallista hempeämmin liikkeelle, mutta ratkaisu ei aivan toimi: ”-- erinomaisesta alustaan huolimatta elokuva kaatuu lopulta omaan positiivisuuteensa, kun rakkaus tuntuu voittavan jälleen kaikki esteet”. Helsingin Sanomien Veli-Pekka Lehtonen on dramaturgiasta päinvastaista mieltä: ”Elokuva ei ensin oikein käynnisty. Henkilökuvaus on Khanien perheen kohdalla perusteellista mutta ei erityisen mieleenpainuvaa. Kepeyttäkin on tavoiteltu, mutta asianajohenki kahlitsee aika lailla elokuvaa. Elokuvan toinen tunti on kuitenkin alkua terävämpi ja siten koko jutun pelastus.”
Hot Tub Time Machine – Kasarikankkunen

| Hot Tub Time Machine – Kasarikankkunen> Hot Tub Time Machine |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Steve Pink
Käsikirjoittaja:  Sean Anders John Morris
Tuottaja:  John Cusack Grace Loh John Morris
Säveltäjä:  Christophe Beck
Kuvaaja:  Jack N. Green
Leikkaaja:  George Folsey
Pääosat:   John Cusack  Rob Corddry  Craig Robinson  Clark Duke  Chevy Chase  Crispin Glover  Lizzy Caplan  Lyndsy Fonseca 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer United Artists
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer Netflix Disney+
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 26. maaliskuuta 2010  Suomi 18. kesäkuuta 2010 
Kesto:  101 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Seuraaja:  Hot Tub Time Machine 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hot Tub Time Machine – Kasarikankkunen (engl. Hot Tub Time Machine) on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Steve Pink. Elokuvan jatko-osa Hot Tub Time Machine 2 sai ensi-iltansa vuonna 2015.