stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kevin Miller (ääninäyttelijä)
Roolit

Ace Combat 04 (2001): Shattered Skies
Sly Raccoon (2002): Sly Cooper
Carmen Sandiego: The Secret of the Stolen Drums (2004): Cole Gannon
Sly 2: Konnakopla (2004): Sly Cooper
Sly 3: Konnien kunnia (2005): Sly Cooper
Virtua Quest (2005): Sei
Tales of Eternia (2006): Reid Hershel
PlayStation Move Heroes (2011): Sly Cooper
Sly Cooper: Thieves in Time (2013): Sly Cooper
Aiheesta muualla

Kevin Miller Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kiinan kansalliskirjasto

| Kiinan kansalliskirjasto> kiin. 中國國家圖書館 |
| --- | --- |
 Kiinan kansalliskirjaston aiempi päärakennus (1931–1987) palvelee nykyään historiallisten teosten ja käsikirjoitusten kokoelmaa.
Osoite:  33 Zhongguancun Nandajie, Haidianin kaupunkipiiri, 100081 Peking, Kiina
Koordinaatit:  39.9418°N, 116.3175°E
Omistaja:  Kiinan kansantasavalta
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiinan kansalliskirjasto (kiin. 中國國家圖書館, Zhōngguó Guójiā Túshūguǎn; aiemmin myös nimellä Pekingin kirjasto, lyhenne englanninkielisen nimen mukaan NLC) on usealla paikkakunnalla Kiinassa toimiva maan kansalliskirjasto. Kiinan kansalliskirjaston päätoimipiste sijaitsee Pekingissä. Kirjaston edeltäjä oli Qing-dynastian aikana vuonna 1909 perustettu Pekingin keisarillinen kirjasto (kiin. 京师图书馆, Jīngshī Túshūguǎn) josta kehittyi kaupunginkirjasto. Kirjasto avasi ovensa yleisölle vuonna 1912. Vuonna 1931 kirjasto siirtyi nykyisin muinaisten kirjojen kirjastona toimivaan rakennukseen. Tästä muodostui 1930-luvulla Kiinan suurin kirjasto. Kiinan kansantasavallan perustamisen jälkeen (1949) kirjastoa kutsuttiin pitkään Pekingin kirjastoksi.
Vuonna 2008 Kiinan kansalliskirjasto ilmoitti olevansa pinta-alaltaan – noin 250 000 neliömetriä – maailman kolmanneksi suurin kansalliskirjasto. Tuolloin vuonna 1987 valmistuneen Kiinan kansalliskirjaston eteläisen päärakennuksen (140 000 m2) pohjoispuolelle avattiin modernimpi pohjoinen rakennus (80 000 m2) avarine lukusaleineen. Kansalliskirjaston muinaisten kirjojen kirjasto käsittää omat tilansa (30 000 m2) Beihain puiston länsipuolella Xichengin kaupunkipiirissä. Ainutlaatuiseen muinaiseen aineistoon kuuluu muun muassa vanhimpia kiinankielisiä tekstejä oraakkelinluukirjoituksina. Kansalliskirjaston yhteydessä toimii Kiinan kansallinen digitaalinen kirjasto.
Nimikemäärältään (joulukuussa 2015 yhteensä 35,2 milj. nimikettä) Kiinan kansalliskirjasto on yksi maailman 20 suurimmasta kirjastosta.
Kuvia

Kansalliskirjaston päärakennuksen eteläistä osaa (I-vaihe, 1987).
Kansalliskirjaston pohjoisosan (II-vaiheen, 2008) rakennus.
Kansalliskirjaston pohjoisosan lukusalia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinan kansalliskirjasto Wikimedia Commonsissa
National Library of China, Beijing (9.10.2013) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (nationalgeographic.com)
Kouluterveydenhuolto

Kouluterveydenhuolto on kohdennettu peruskoulua käyville oppilaille.  Se sisältää
kouluympäristön terveellisyyden ja turvallisuuden sekä kouluyhteisön hyvinvoinnin edistäminen sekä seuranta
oppilaan kasvun, terveyden ja hyvinvoinnin seuraaminen ja edistäminen vuosittain
oppilaan vanhempien ja huoltajien kasvatustyön tukeminen
oppilaan suun terveydenhuolto
oppilaan erityisen tuen tai tutkimusten tarpeen varhainen tunnistaminen ja oppilaan tukeminen, pitkäaikaisesti sairaan lapsen omahoidon tukeminen sekä jatkotutkimuksiin ja -hoitoon ohjaaminen
oppilaan terveydentilan toteamista varten tarpeelliset erikoistutkimukset
Kouluterveydenhuollossa työskentelee kouluterveydenhoitajia sekä -lääkäreitä. Suun terveystarkastus toteutetaan vähintään kolmesti peruskoulun aikana.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ohjaa, seuraa ja kehittää kouluterveydenhuoltoa. Kouluterveydenhuollosta säädetään tervydenhuoltolaissa (1326/2010). Valtionneuvosto on antanut lisäksi asetuksen neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta.
Kiinan kansankongressi

| Kiinan kansankongressi 全国人民代表大会 |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Puhemies:  Zhao Leji
Kokoonpano
Edustajia:  2980 
Puolueet:       Kommunistinen puolue (2098)       Jiusan (63)       Kiinan demokratian edistämisseura (58)       Kiinan demokraattinen liiga (57)       Kiinan kansallinen demokratian rakentamisliitto (57)       Kiinan viljelijöiden ja työläisten demokraattinen liitto (54)       Kuomintang (44)       Zhi Gong (38)       Taiwanin demokraattinen itsehallintoliiga (13)       Sitoutumattomat (472)
Kokouspaikka
 
 Mahtava kansan sali
Kotisivut
 http://www.npc.gov.cn/englishnpc/news/
Kiinan kansankongressi (kiin.: 全国人民代表大会; pinyin: Quánguó Rénmín Dàibiǎo Dàhuì) on Kiinan kansantasavallan korkein valtioelin ja siten tärkeä osa Kiinan kansantasavallan hallintoa. Se on perustettu vuonna 1954. Mallia kansankongressiin haettiin aikoinaan Neuvostoliitosta.
Kiinan kommunistinen puolue hallitsee noin kahta kolmasosaa paikoista. Kommunistipuolueen valta-asema on kirjattu Kiinan perustuslakiin. Kansankongressissa on myös kahdeksan muuta puoluetta, mutta koska näiden tulee hyväksyä ehdoitta kommunistipuolueen asema, niitä ei voi nimittää oppositioksi.
Vuonna 2018 puhemieheksi valittiin Li Zhanshu.
Tehtävät

Kansankongressissa on noin 3 000 jäsentä. Kansankongressi kokoontuu vuosittain, yleensä maaliskuussa, noin kahdeksi viikoksi vuodessa ja nimittää väliajoiksi 175-jäsenisen pysyvän komitean. Se valitsee myös presidentin sekä vahvistaa presidentin nimittämän pääministerin ja muut ministerit tai muiden tärkeiden virkojen haltijat. Lisäksi se hyväksyy puolueen viisivuotissuunnitelmat.
Kansankongressia on nimitetty kumileimasimeksi, koska suurin osa poliittisista päätöksistä on tehty jo ennen niiden tuomista kansankongressin eteen. Kaikki kansankongressin hyväksymät henkilövalinnat ja esitykset ovat lähinnä muodollisuuksia.
Edustajat ja vaalit

Kansankongressin edustajien toimikausi on viisi vuotta ja nämä valitaan provinssitason edustajien keskuudesta omissa sisäisissä vaaleissa. Vastaavat vaalit järjestetään myös kansan vapautusarmeijan piirissä. Tavalliset kansalaiset valitsevat suoraan ainoastaan kuntatason päättäjät. Nämä puolestaan valitsevat provinssitason päättäjät, jotka puolestaan valitsevat edustajat kansankongressiin. Edustajien määrä on suhteutettu kunkin provinssin väkilukuun.
Kansankongressiin kuuluvat edustajat erityishallintoalueilta, kuten Hongkongista, Macaosta ja Taiwanilta. Taiwanin edustajat eivät ole saaren asukkaita, vaan yleensä mantereella asuvia taiwanilaisia liikemiehiä tai sieltä muuttaneita. Myös Kansan vapautusarmeijalla ja ulkomailla asuvilla kiinalaisilla on edustajansa.
Kongressiedustajat eivät saa palkkaa.
Koiviston kartano

Koiviston kartano (ruots. Koivisto gård) oli Ulvilassa sijainnut kartano. Nykyisin sen entisillä mailla ovat Porin kaupunginosat Harmaalinna, Honkaluoto, Impola, Kartano, Koivistonluoto, Koivula, Metallinkylä, Uusikoivisto ja Vanhakoivisto, sekä noin 2/3 Väinölästä.
Historia

Koiviston kartanon perusti Kustaa Vaasa vuonna 1557 kuninkaankartanoksi. Se sijaitsi tuolloin Kokemäenjoen suussa merenlahden rannalla vastapäätä Ulvilan keskiaikaista kaupunkia. Maankohoamisen ja joen kuljettaman lietteen johdosta meri on vuosisatojen kuluessa paennut kartanon edustalta jo lähes 15 kilometrin päähän.
Koiviston kartanon omistajia olivat muun muassa Ruotsin kuningatar Gunilla Bielke, valtioneuvos Jöns Kurck, kreivi Kustaa Horn sekä Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen Johan Kraftman. 1800-luvun lopulla kartano alkoi myydä maitaan porilaisten teollisuustyöläisten asuintonteiksi. Näin syntynyt Uusikoivisto liitettiin Porin kaupunkiin vuonna 1941. Jäljellä olevat maat jaettiin vuonna 1910 kolmeen osaan; Kartanoon, Harmaalinnaan ja Koiviston kylään (nyk. Vanhakoivisto), jotka siirrettiin myös myöhemmin osaksi Poria. Suurin osa kartanon maista on nykyään rakennettu pientaloalueeksi.
Maaliskuussa 1839 kartanossa tapahtui itsemurha tai henkirikos, kun silloisen omistajan Gustaf Jakob von Willebrandin 23-vuotias tytär Gustava Sofia löydettiin roikkumasta hirttoköydestä. Epäselväksi jäänyt tapaus toimi myöhemmin innoittajana kirjailija Axel Gabriel Ingeliuksen romaanille Harmaa linna. Vuonna 1851 ilmestynyttä kirjaa pidetään ensimmäisenä suomalaisena kauhuromaanina. Sen nimi viittaa Koiviston kartanon kansanomaiseen nimitykseen.
Kraftmanin härkätallit ja muut rakennukset

Koiviston kartanon puistoisella mäellä sijaitsevat rakennukset kuuluvat nykyään Porin kaupungin omistukseen. Vanha päärakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1869, jonka jälkeen tilalle rakennettiin uusi. Alueella on lisäksi muun muassa tiilirakenteinen viljasiilo sekä vanha holvikellari.
Kartanon pihapiirissä sijaitsevat myös ns. Kraftmanin härkätallit, jotka ovat nykyisen Porin vanhimpia säilyneitä rakennuksia. Johan Kraftmanin 1770-luvulla rakennuttamat harmaakivestä muuratut karjarakennukset ovat Museoviraston suojelemia. Ne olivat aikanaan maan nykyaikaisimpia navetta- ja tallirakennuksia, joiden teknisistä ratkaisuista Kraftman kirjoitti mittavan selostuksen ruotsalaiseen taloustieteen aikakauskirjaan.
Aiheesta muualla

Avellan, Niilo J.: ”Entisen Ulvilan pitäjän maatilat II: Koivisto”, Satakunta - Kotiseutututkimuksia III, s. 135–138.  (Toinen painos)  Satakuntalainen osakunta, 1928.  Näköisversio verkossa (pdf) (viitattu 24.9.2014).
Kemora

| Kemoran moottorirata |
| --- | --- |

Sijainti:  Veteli, Suomi
Radan pituus:  2,723 km
Mutkia:  9
Rataennätys:  1.03,703 ( Juha Mäki-Jouppi,  Formula 3, 10.7.2021)
Kemora on Vetelin kunnassa Keski-Pohjanmaalla sijaitseva moottorirata.
Rata valmistui 1983 ja sitä jatkettiin 1987. Nykyisellä Radalla on pituutta 2 723 metriä. Radalla on katsomot 4 000 katsojalle ja varikkopilttuut. Radan yhteydessä on grilli-kahvio ja kartingrata. Talvisin rata-alueella on kelkkacrossrata.
Rata-SM-sarja on vieraillut radalla vuosittain. Muita vakiotapahtumia on Historic-autojen kilpailu, Road Racingin SM-sarjan ja jokkisautojen Vetelin Urheiluautoilijoiden järjestämä Asfalttikunkku. Lisäksi radalla on harrastetoimintaa.
Kemoralla toimii myös moottoripyöräkerho MP Prätkähys ry.
Johan Rajamäki ajoi 5.8.2009 Kemoran uuden epävirallisen rataennätyksen 1.03.22
Miika Toivonen ajoi 11.6.2016 koppiautojen rataennätyksen 1.07.452 autona Lotus Exige V6
Kilpasarjat

Rata-SM Rata-sm.fi
SM Road Racing Srra.fi
Ducati Cup Ss-cup.fi
Historic Race Finland Historicrace.fi
NEZ Racing Championship Fia.nez.eu
Endurance
Jokamiesluokka
Kuorma-autot Racetrucksfinland.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Muita tapahtumia

Radalle.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla

Kemora
Vetelin UA
Keskisuomalainen Osakunta

Keskisuomalainen Osakunta (KSO) on yksi Helsingin yliopiston suomenkielisistä osakunnista. KSO on perustettu 3.6.1931 ja se on Kymenlaakson Osakunnan jälkeen nuorin osakunta. Ennen osakunnan perustamista keskisuomalaiset ylioppilaat kuuluivat Hämäläis-Osakuntaan, mutta yhdessäelon loppusuoralla he muodostivat Hämäläis-Osakunnan sisällä oman selkeän yhteisönsä ja oman osakunnan perustaminen koettiin siten perustelluksi.
Keskisuomalaisen Osakunnan vuosipäivää vietetään perinteisesti 7. maaliskuuta, sillä vuonna 1860 sanotaan lausutun ensimmäisen kerran ajatus Jyväskylän yliopistosta.
Keskisuomalainen Osakunta toimii omassa ”Casa Academicaksi" ristityssä talossaan Perhonkadulla, jonne osakunta muutti Eteläsuomalaisen osakunnan ja Svenska Handelshögskolanin ylioppilaskunnan kanssa vuonna 1974. Sittemmin Eteläsuomalainen osakunta on muuttanut takaisin Uudelle ylioppilastalolle.
Inspehtorit

Elpiö Kaila 1931–33
Albert Hämäläinen 1933–38
Rurik Pihkala 1938–48
Erkki Leikola 1948–63
Peitsa Mikola 1964–78 (vt. 1974–78)
Raimo Lahti 1980–95
Pirkko Koski 1996–2002
Pekka Sulkunen 2003–2011
Heikki Hänninen 2012–2016
Keijo Hämäläinen 2017
Juha Raitio 2017–2021
Hanna Korsberg 2021–
Kiinan kansantasavallan lippu

Kiinan kansantasavallan lippu.
Qing-dynastian lippu (1889–1912).
Kiinan kansantasavallan lippu, nimeltään viisitähtinen punalippu (yksinkertaistetut merkit: 五星红旗, pinyin: wǔ xīng hóng qí), on Kiinan kansantasavallan virallinen lippu. Sen suunnitteli Zeng Liansong (曾联松). Lipun esikuvana on käytetty Neuvostoliiton lippua. Lipun punainen tausta on paitsi kommunismin symbolinen väri, myös perinteinen kiinalainen kansallisväri. Keltaisten tähtien symboliikasta on erilaisia tulkintoja. Erään mukaan suurin tähti kuvastaa Kommunistista puoluetta ja pienemmät tähdet kenties neljää yhteiskuntaluokkaa: työläiset, maanviljelijät, pikkuporvaristo ja isänmaalliset kapitalistit. Toisen tulkinnan mukaan se kuvastaisi perinteistä viiden kansanryhmän ajattelua Kiinassa, jolloin iso tähti kuvastaisi han-kiinalaisia, pienet olisivat tällöin mongolit, mantšut, tiibetiläiset ja huit. Hallituksen virallisen tulkinnan mukaan punalippu kuvastaa vallankumousta ja keltaiset tähdet kansan yhtenäisyyttä kommunistisen puolueen alaisuudessa. Tähtien lukumäärä viisi on Kiinassa täydellisyyden ja täyttymyksen luku.
Lippu hyväksyttiin Kiinan kansantasavallan viralliseksi tunnukseksi 27. syyskuuta 1949. Lippu esiteltiin kansalle 1. lokakuuta 1949 Taivaallisen rauhan aukiolla, jossa pidettiin Kiinan kansantasavallan perustamisseremonia. Lippua varten aukiolle pystytettiin 22-metrinen tankoon, jonka tilalle rakennettiin vuonna 1991 uusi 32,6-metrinen tanko. Vuonna 1990 hyväksytyn lippulain mukaan vaurioituneella, haalistuneella tai määräysten vastaisella lipulla ei saa liputtaa. Erityisen tärkeää tämä on Taivaallisen rauhan aukiolla, jossa arvokkuuden säilyttämiseksi lippu vaihdetaan uuteen lähes päivittäin ja aina juhlapäiviä varten. Vaikka lippu olisi ehjä, sitä käytetään korkeintaan kymmenen päivää.
Erityishallintoalueiden liput

| Lippu | Käytössä | Alue |
| --- | --- | --- |
|  | 1997– | Hongkongin lippu |
|  | 1999– | Macaon lippu |
Kiinan armeijan käyttämät liput

| Lippu | Viranomainen |
| --- | --- |
: Kansan vapautusarmeijan lippu, sotalippu
: Maavoimien lippu
: Ilmavoimien lippu
: Merivoimien lippu, merisotalippu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinan kansantasavallan lippu Wikimedia Commonsissa
Aasian valtioiden liput
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Afganistan | Arabiemiirikunnat | Armenia | Azerbaidžan | Bahrain | Bangladesh | Bhutan | Brunei |
| Etelä-Korea | Filippiinit | Georgia | Indonesia | Intia | Irak | Iran | Israel |
| Itä-Timor | Japani | Jemen | Jordania | Kambodža | Kazakstan | Kiina | Kirgisia |
| Kuwait | Laos | Libanon | Malediivit | Malesia | Mongolia | Myanmar | Nepal |
| Oman | Pakistan | Pohjois-Korea | Qatar | Saudi-Arabia | Syyria | Singapore | Sri Lanka |
| Tadžikistan | Taiwan | Thaimaa | Turkki | Turkmenistan | Uzbekistan | Venäjä | Vietnam |
Kivinenä

Kivinenä (ven. Старая Деревня, Staraja Derevnja) on historiallinen kaupunginosa Pietarin kaupungin Primorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mistulansaaren, Suuren Nevkan ja Primorski prospektin pohjoispuolella Mantereesta länteen.
Kivinenä on entinen inkerinsuomalainen kylä, joka kuului Pietarin Pyhän Marian seurakuntaan. 1700-luvun puolivälissä kansleri Aleksei Bestužev-Rjumin asutti seudulle maaorjiaan ja antoi kylälle venäläisen nimen Staraja Derevnja (”Vanhakylä”). Vuonna 1894 Kivinenän pohjoispuolitse rakennettiin Siestarjoelle johtava rautatie. 1900-luvun alussa seudulle syntyi teollisuutta. Vuosina 1909–1915 nykyisen Primorski prospektin varrelle rakennettiin buddhalainen temppeli. Vuonna 1917 Kivinenä liitettiin Pietarin kaupunkiin.
Leningradin piirityksen aikana Kivinenän puutalot tuhoutuivat tai purettiin polttopuiksi. 1960–1970-luvulla seudulle rakennettiin lähinnä teollisuuslaitoksia. 1990-luvulta lähtien Kivinenään on syntynyt laaja asuinalue ja suuria kauppakeskuksia. Siestarjoen radalla on Staraja Derevnjan asema ja sen vieressä samanniminen metroasema.
Aiheesta muualla

Kivinenä Pietari-tietosanakirjassa (venäjäksi)
Kolumbianvuoritangarat

| Kolumbianvuoritangarat |
| --- | --- |
 Vihervuoritangara (Bangsia edwardsi)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Kolumbianvuoritangarat Bangsia  T. E. Penard, 1919
Katso myös
   Kolumbianvuoritangarat Wikispeciesissä   Kolumbianvuoritangarat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolumbianvuoritangarat (Bangsia) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kolumbianvuoritangaroiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan viisi lajia.
Kolumbianvuoritangaroihin kuuluvia lajeja

Kolumbianvuoritangara (Bangsia aureocincta)
Kultarintatangara (Bangsia rothschildi)
Mustaviittatangara (Bangsia melanochlamys)
Panamanvuoritangara (Bangsia arcaei)
Vihervuoritangara (Bangsia edwardsi)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Bangsia (englanniksi)
Killah Records

Killah Records on suomalaisen rap-artisti Kuben vuonna 2019 perustama levy-yhtö. Killah Records on Universal Music Finlandin alaisuudessa.
Artistit

EL'o
Kube
Mari Johanna
Artistit > Entiset artistit

Dollari
Olli Antonio
Mäkki
65uge
Matti8
Temaj
SEXGANG
Killatu järv

| Killatu järv |
| --- | --- |
 Järvi kuvattuna joensuun puolelta vuonna 2011
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Saarenmaa
Kunnat:  Saarenmaan kunta
Koordinaatit:  58°27′33″N, 21°56′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Killatu jõgi
Järvinumero:  VEE2067900
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  4 m
Rantaviiva:  6,364 km
Pinta-ala:  40,2 ha
Suurin syvyys:  1 m
Valuma-alue:  11,8 km²
Saaria:  1
 fiKillatu järv 
Killatu järv (myös Kiljatu järv, Kilatu järv, Kiljatu Suurjärv) on Virossa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,19 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 m mpy. Järveen laskee yhdysoja Ooklema järvestä, johon puolestaan laskee Killatu jõgi. Se kokoaa suuren peltoalueen kuivatusvedet, mutta se alkaa suoalueelta. Joen ja samalla järven valuma-alueen laajuus on 11,8 km². Järven laskujoki on alle kilometrin mittainen Killatu jõgi (nimeltään myös Kiljatu oja). Järven suurin syvyys noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja se on autio. Lähin maatalo sijaitsee laskujoen rannalla.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (vir. rannikujärv (mereveega ajutiselt ühenduses olev veekogu)).
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (vir. halotroofne tai soolatoiteline, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Näkymä järven kaakkoispään suuntaan
Luoteispään suunta
Joen luusuan äärellä
Järven kaakkoispää
Joensuun hiekkarantaa
Kivinen

Kivinen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Aarni Kivinen (s. 1967), näyttelijä ja muusikko
Aulis Kivinen (1939–2020), kanteleensoittaja ja kansanmuusikko, Eeli Kivisen poika
Eeli Kivinen (1900–1990), kanteleensoittaja, näyttelijä, kansanlaulujen esittäjä ja säveltäjä
Erkki Kivinen (1903–1985), maataloustieteilijä, professori, Helsingin yliopiston rehtori
Ilmari Kivinen (Tiitus, 1883–1940), pakinoitsija, kirjailija, toimittaja
Jorma Kivinen (s. 1942), judoka
Lahja Kivinen (o.s. Lepola, 1922–2017), Sosialistisen Työväenpuolueen puheenjohtaja
Lassi Kivinen (s. 1983), Liberaalipuolueen puheenjohtaja
Lauri Kivinen (s. 1961), Yleisradion toimitusjohtaja 2010–2018, Aarni Kivisen veli
Lauri Kivinen (1895–1955), metsänhoitaja, vuorineuvos
Lauri Kivinen (s. 1990), pesäpalloilija
Markku Kivinen (s. 1951), Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutin johtaja, Lahja ja Sulo Kivisen poika
Markku Kivinen (s. 1961), kuvanveistäjä
Mikko Kivinen (s. 1957), näyttelijä, Lahja ja Sulo Kivisen poika
Mikko Kivinen (s. 1988), pituushyppääjä
Miko Kivinen (s. 1968), näytelmäkirjailija, esiintyjä ja muusikko
Niilo Kivinen (ent. Nikolai Kivimäki, Niku, 1862–1895), toimittaja ja kirjailija
Olli Kivinen (1921–1999), arkkitehti ja professori
Olli Kivinen (1939–2014), toimittaja, kolumnisti, vuorineuvos Lauri Kivisen poika
Oskari Kivinen (ent. Ossippa Borissainen (Borisoff), 1886–1964), vienankarjalainen Itä-Karjalan kansannousun johtaja
Osmo Kivinen (s. 1951), sosiologi, yhteiskuntatieteilijä ja professori
Ossi Kivinen (1876–1965), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Pate Kivinen (s. 1965), muusikko
Paula Kivinen (o.s. Mela, 1906–1998), kuvaamataidonopettaja ja taidehistorioitsija, professorin arvonimi
Pentti Kivinen (s. 1943), juristi ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
S. Albert Kivinen (1933–2021), filosofi, kauhukirjailija
Sulo Kivinen (1916–2010) päätoimittaja ja pakinoitsija, Lahja Kivisen puoliso
Tiina Kivinen (s. 1959), vihreän eduskuntaryhmän pääsihteeri
Timo Kivinen (s. 1959), kenraali, Suomen puolustusvoimain komentaja vuodesta 2019
Unto Kivinen (1921–1997) rakennusmestari, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Verner Kivinen (1895–1984), jääkärimajuri
Vesa Kivinen  (s. 1978), kuvataiteilija
Vilho Kivinen (1906–1981) rakennusmestari, yrittäjä ja yritysjohtaja, talous- ja kauppaneuvos, Unto Kivisen veli
Kuvitteellisia henkilöitä

Retu Kivinen, animaatiosarjassa Kiviset ja Soraset
Killan koulu

Killan koulu
Killan koulu on Keravalla sijaitseva peruskoulu, jossa annetaan opetusta 1–6. luokille. Koulu on rakennettu vuonna 1983 ja sijaitsee osoitteessa Sarvimäentie 35.  Alakoulua käy noin 290 oppilasta.
Koulu äänestyspaikkana

Killan koulu toimii varsinaisina vaalipäivinä Keravan kaupungin Killan äänestysalueen (alue 4) äänestyspaikkana.
Aiheesta muualla

Killan koulun sivut
Keravan koulut ja päiväkodit jpg-kartalla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiviniemen koulu

| Kiviniemen koulu |
| --- | --- |
 Vuonna 2012 valmistunut koulurakennus.
Sijainti:  Kello, Oulu
Koordinaatit:  65°06′53″N, 025°19′45″E
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1950
Rehtori:  Laura Ritola
Luokat:  1–6
Oppilaita:  300
Verkkosivut
Kiviniemen koulu on Kellon Kiviniemessä Oulussa sijaitseva peruskoulu. Koululle valmistui uusi koulurakennus vuonna 2012. Vuoden 2013 kuntaliitokseen asti koulun sijantikunta oli Haukipudas. Tuolloin myös luokka-asteiden määrä nostettiin kuuteen, kun aiemmin koulussa oli annettu perusopetusta vain luokka-asteilla 1–3. Koulun rehtorina toimii Laura Ritala.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut
Kiinan kansan neuvoa-antava poliittinen konferenssi

Kiinan kansan neuvoa-antavan poliittisen konferenssin tunnus
Kiinan kansan neuvoa-antava poliittinen konferenssi (kiin.: 中国人民政治协商会议; pinyin: Zhōngguó rénmín zhèngzhì xiéshāng huìyì) on Kiinan kansantasavallan parlamentin epävirallinen ”ylähuone”. Sillä ei ole varsinaisia poliittisia oikeuksia, vaan se toimii eräänlaisena taustatukena Kiinan kansankongressille esitellen tälle omia lakiehdotuksiaan. Alun perin se perustettiin kansanrintamaksi, jolla pyrittiin saamaan tukea muilta kuin kommunistien kannattajilta. Nykyään kaikki konferenssin yli 2 200 jäsentä nimittää Kiinan kommunistinen puolue; jäsenet koostuvat muun muassa julkisuuden henkilöistä, poliitikoista ja asiantuntijoista. Konferenssi kokoontuu samaan vuoden aikana kuin kansankongressi.