stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaliumbentsoaatti
Aiheesta muualla

PubChem: Potassium benzoate (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Potassium benzoate (englanniksi)
Pietarsaaren suomalainen seurakunta

| Pietasaaren suomalainen seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Pietarsaaren kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Lapuan hiippakunta
Rovastikunta:  Pohjanmaan rovastikunta
Pääkirkko:  Pietarsaaren kirkko
Perustettu:  1963
Jäsenmäärä:  4 643 (2021)
– Osuus asukkaista:  48,1 %
Kirkollisvero:  1,80 %
Kirkkoherra:  Lotta Endtbacka
Verkkosivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pietarsaaren suomalainen seurakunta on Pohjanmaalla, Pietarsaaren kaupungissa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Lapuan hiippakunnassa Pohjanmaan rovastikuntaan ja on osa Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymää. Seurakunta on perustettu vuonna 1963. Kirkkoherrana toimii Lotta Endtbacka. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 4 989 jäsentä.
Pietarsaaren satama

Pietarsaaren satama vuonna 1981
Pietarsaaren satama on Pietarsaaressa sijaitseva vienti- ja tuontisatama. Tavaravirran vuotuinen kokoluokka on kaksi miljoonaa tonnia. Satamaan johtaa 11 metriä syvä väylä. Laukonlaiturin pituus on vuonna 2009 valmistuneen pidennyksen jälkeen yhteensä 503 metriä. Satamaoperaattorina Pietarsaaren satamassa toimii Euroports Pietarsaari Oy. Tärkeimmät sataman kautta kulkevat tuotteet ovat selluloosa, sahatavara, paperi, sementti ja lipeä. Maankohoamisen seurauksena sataman paikkaa on siirretty useaan kertaan. Kaupungin perustamisen aikoihin satama sijaitsi nykyisen torin tienoilla, josta se siirrettiin Kittholmaan. Kittholmasta satama siirtyi Alholmaan ja edelleen nykyiselle paikalleen hieman pohjoisemmaksi. Nykyisen sataman kohdalla on ollut saari nimeltään Puskasaari, joka on maankohoamisen seurauksena kasvanut mantereeseen kiinni.
Kantojyrsin

Kantojyrsin
Kantojyrsin on maatalouskone, joka jyrsii kannon hakkeeksi. Puun kaadon jälkeen jäljelle jää kanto. Kantojyrsimellä voi poistaa haittaavat kannot viheralueilta tai rakennuksien tieltä.
Kantojyrsintää tarjoavia yrityksiä on Suomessa lähes sata. Osa yrittäjistä tarjoaa vain kantojyrsintäpalvelua, toiset myyvät sitä esimerkiksi puunhoidon, tai viherrakentamisen yhteydessä.
Kantojyrsimiä on markkinoilla useilta valmistajilta. Niiden koko vaihtelee pienestä käsin kannateltavasta laitteesta aina telaketjuilla kulkeviin, lähes kymmenen tonnin painoisiin raivauskoneisiin. Kantojyrsimiä on tarjolla myös muihin maatalous-, ja maansiirtokoneisiin kiinnitettävinä lisälaitteina. Yleisin kantojyrsinmalli on omalla moottorilla ja pyörillä kulkeva noin 500 kiloa painava kone, jonka leveys on noin metri. Yleensä jyrsimessä on kovametalliterät, jotka jyrsivät kannon maan pinnan tasolle tai sen alapuolelle, jyrsimen koosta riippuen jopa lähes metrin syvyyteen. Jäljelle jää kasa purua ja vain hieman kantoa suurempi kuoppa. Puru kelpaa katteeksi tai se voidaan kompostoida.
Pienen pyörien tai telojen pintapaineen ja jyrsinterän täsmällisen ohjattavuuden ansiosta kantojyrsin ei tuhoa nurmikkoa. Kanto voidaan poistaa turvallisesti esimerkiksi seinän vierustoilta. Jyrsitty puuaines on oivallista kompostitavaraa tai sen voi levittää pensaiden juurille. Esimerkiksi kaivinkoneeseen verrattuna kantojyrsintä on kevyt menetelmä. Koska juuristoa ei poisteta maan alta täydellisesti, niiden ravinteet jäävät maaperään.
Kantojyrsimien tuotemerkkejä ovat muun muassa Rayco, Vermeer, Predator, Laski, Dosko ja Carlton.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietoa kantojyrsinnästä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia kantojyrsinnästä (Arkistoitu – Internet Archive)
Pentti T. Ahola

Toimitusjohtaja Pentti Ahola (1966)
Pentti Tapio Ahola (29. huhtikuuta 1912 Hausjärvi – 11. syyskuuta 1978) oli suomalainen merikapteeni, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Aholan vanhemmat olivat sähköteknikko Henrik Ahola ja Maria Aaltonen ja puolisot 1936–1939 Maissi Salovaara ja vuodesta 1946 Salme Sinikka Öhman. Ahola kävi seitsemän luokkaa oppikoulua ja suoritti merikapteenin tutkinnon Merenkulkuopistossa. Hän kävi myös Merisotakoulun. Ahola oli kauppa-alusten perämies ja päällikkö 1934–1937, kehitti valtameritroolausta ja sillinkalastusta Pohjoisella jäämerellä 1937–1947 ja oli Oy Säilyke – Konserv Ab:n toimitusjohtaja 1947–1952, Oy Noster Ab:n perustaja, omistaja, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja 1954–1968 ja Ilmateollisuus Oy:n toimitusjohtaja 1970–1976. Hän oli myös Treston Oy:n omistaja, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 1959.
Aholalla oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä, kuten Elintarviketeollisuusliiton kalajaoston johtokunnan jäsenyys vuodesta 1963. Talvisodassa päämajan tiedusteluosaston tiedustelu-upseerina ja jatkosodassa tiedusteluosaston yhteys- ja partioupseerina sekä osastopäällikkönä toiminut Ahola oli sotilasarvoltaan reservin kapteeniluutnantti. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1966. Ahola teki lahjoituksia muun muassa sotaveteraaneille, partiolaisille ja Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen elintarviketeollisuuslaboratoriolle. Jousiammuntaa harrastanut Ahola oli Wilhelm Tell -seuran johtokunnan jäsen 1952–1958 ja puheenjohtaja 1956–1958 ja Suomen Jousiampujain Liiton johtokunnan jäsen 1955–1960.
Perinnöllinen amyloidinen polyneuropatia

Perinnöllinen amyloidinen polyneuropatia on harvinainen sairaus, amyloidoosi, joka periytyy vallitsevasti autosomissa. Sitä aiheuttavat TTR-geenin mutaatiot. Sairauteen kuuluu etenevä sensorimotorinen ja autonominen neuropatia, joka puhkeaa aikuisiällä. Sairauden kansainvälinen esiintyvyys on tuntematon, mutta Japanissa sen arvioitiin olevan noin 1/1 000 000.
Keskeistä on neuropatian ja sisäelinkomplikaatioiden oireenmukainen hoito. Sairastuneet kuolevat keskimäärin 10,8 vuoden kuluttua oireilun alkamisesta. Kuolema voi olla äkillinen, ja siihen voivat johtaa myös infektiot tai kakeksia.
Koska TTR:iä valmistaa pääasiassa maksa, maksansiirtoja on käytetty perinnöllisen amyloidisen polyneuropatian kohdalla.
Kauppakartanonkatu

Kauppakartanonkadun alkupäätä nähtynä lännestä. Taustalla Itäkeskuksen maamerkki.
Kauppakartanonkatu (ruots. Handelshusgatan) on noin kilometrin pituinen katu Helsingin Itäkeskuksessa. Sitä rajaa lännessä Marjaniementie ja idässä Meripellontie. Sen lähettyvillä sijaitsevat muun muassa kauppakeskus Easton Citymarket, Itäkeskuksen maamerkki, Lyypekinaukio ja Iiris-keskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauppakartanonkatu Wikimedia Commonsissa
Kantojärvi (Kuusamo)

| Kantojärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Kuusamo
Koordinaatit:  66°13′23″N, 29°10′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Koutajoen vesistö (73)
Järvinumero:  73.026.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  246,7 m 
Rantaviiva:  8 km 
Pinta-ala:  0,8 km² 
Tilavuus:  0,0065 km³ 
Keskisyvyys:  7,55 m 
Suurin syvyys:  26,6 m 
 fiKantojärvi 
Kantojärvi on ylänköjärvi Kuusamon pohjoisosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 80 hehtaaria. Etäisyys Oulusta on 217 kilometriä koilliseen ja Kuusamon keskustasta noin 28 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Kantojärven ulottuvuus lounaasta koilliseen on 2,3 kilometriä. Järven pohjoinen osa on eteläistä osaa huomattavasti kapeampi. Järvessä on useita 20–25-metrisiä syvänteitä, mutta sen keskiosaa halkoo matalikko, josta kohoaa paikka paikoin saaria. Laajin saari on järven eteläosan Niskasaari, jonka eteläpuolinen vesialue on matalaa. Noin kolmasosa Kantojärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä.
Kantojärven rannat ovat rakennusten täplittämää metsämaata. Järven länsipuolitse kulkee valtatie 5, josta erkanee itään yhdystie 18897, joka kulkee järven pohjoispuolitse.
Kantojärveen laskee Purnujoki kaakosta Purnujärveltä. Järvien välinen kannas on noin 400 metriä leveä. Kantojärven luusua sijaitsee järven eteläkolkassa, josta se laskee Kantojokea länteen Ala-Kitkan (240,4 metriä mpy) Kantolahteen. Kantojoen pituus on yli viisi kilometriä. Ala-Kitkan itäisimmät lahdet ovat lähimmillään vain noin 400 metrin päässä Kantojärven pohjoisrannalta.
Kantojärven vesitilavuus on 6 499 000 kuutiometriä.
Kantojärvi (73.026.1.001) kuuluu Kantojoen valuma-alueeseen (73.026), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Kitkajärven alue (73.02). Kantojoen valuma-alueeseen kuuluu 33 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kantojärvi ja Purnujärvi ovat ainoat yli puolen neliökilometrin laajuiset.
Kariem Hussein

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kariem Hussein |  Kariem Hussein |  Kariem Hussein |  |
Maa:  Sveitsi
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Zürich 2014 | 400 m aitajuoksu |  |
|  Pronssia | Amsterdam 2016 | 400 m aitajuoksu |  |
Kariem Hussein (s. 4. tammikuuta 1989 Münsterlingen, Sveitsi) on egyptiläiset sukujuuret omaava sveitsiläinen aitajuoksija. Hän kilpailee 400 metrin aitajuoksussa, jossa Husseinin ennätys on 48,45. Husseinin valmentaja on Flavio Zberg. Hussein on 191 senttimetriä pitkä ja painaa 76 kiloa. Hän on edustanut LC Zürichiä vuodesta 2012 lähtien.
Hänen isänsä on egyptiläinen ja äitinsä on sveitsilainen. Nuoruudessa hän harjoitteli jalkapalloa FC Tägerwilenissa.
Vuoden 2014 EM-kilpailuissa Zürichissä Hussein voitti kultaa 400 metrin aidoista ajalla 48,96. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän sai pronssia ajalla 49,10. Hän kilpaili myös vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa 400 metrin aidoissa, mutta ei tuolloin startannut omaan alkueräänsä, joten hän jäi ilman tulosta. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän karsiutui välierissä ja Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 alkuerissä. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän oli kahdeksas. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän karsiutui alkuerissä. Hän sijoittui toiseksi maanosien cupissa 2014.
Hän voitti Sveitsin mestaruuden 400 metrin aitajuoksussa vuosina 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2015. Hän on hopeaamitalisti Sveitsin-mestaruuskilpailuista vuonna 2009 ja pronssimitalisti vuonna 2010.
Hussein jäi kiinni kesäkuussa 2021 maansa mestaruuskilpailuiden dopingtestissä ja sai yhdeksän kuukauden kilpailukiellon. Näytteestä löytyi niketamidia. Näin häneltä jäivät väliin Tokion olympialaiset 2021.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu (saksaksi, englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1952

| SPL:n Maakuntasarjan kausi 1952 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  49 (joista 1 luopui)
Nousseet joukkueet:  Idrottsföreningen Drott Hämeenlinnan Pallokerho
Pudonneet joukkueet:  Oulun Pallo-Pojat (luopui) Huutoniemen Palloilijat Jyväskylän Palloilijat Kuusankosken Veto Derby Pallo-Kärpät Åbo IFK Tyrvään Voima
Ylempi sarjataso:  Suomensarja
Alempi sarjataso:  Maakuntasarjan karsinnat
  ← 1951 :  1953 → 
Palloliiton Maakuntasarja 1952 oli Suomen kolmanneksi korkein sarjataso jalkapallossa kaudella 1952. Kaksi ylintä sarjatasoa oli yhdistetty Työväen Urheiluliiton kanssa, mutta Maakuntasarja pysyi edelleen Palloliiton sisäisenä sarjana. TUL:n puolella vastaava sarjataso oli Suursarja. Liitot järjestivät sarjojen parhaille joukkueille yhteiset karsinnat pääsystä Suomensarjaan kaudelle 1953.
Maakuntasarja > Pohjoislohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | Drott | OPS | KePS | FV-47 | P-P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Idrottsföreningen Drott | 8 | 8 | 0 | 0 | 43-7 | 16 |  | 3–0 | 2–1 | 5–0 | 12–2 |
| Oulun Palloseura | 8 | 4 | 1 | 3 | 31-18 | 9 | 2–3 |  | 6–2 | 6–2 | 13–2 |
| Kemin Palloseura | 8 | 4 | 1 | 3 | 17-11 | 9 | 0–2 | 0–0 |  | 0–01 | 4–0 |
| Friska Viljor 47 | 8 | 1 | 1 | 6 | 8-33 | 3 | 0–9 | 2–3 | 0–7 |  | 2–2 |
| IF Pedersöre-Pojkarna | 8 | 1 | 1 | 6 | 14-44 | 3 | 2–7 | 4–1 | 1–3 | 1–2 |  |
1Luovutusvoitto KePS:lle.
Oulun Pallo-Pojat luopui sarjasta.
Maakuntasarja > Pohjoislohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | Pallas | VPV | SePS | Unitas | Sport | HuPa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pallas Vaasa | 10 | 7 | 3 | 0 | 27-17 | 17 |  | 3–2 | 3–3 | 3–2 | 2–1 | 3–3 |
| Vaasan Pallo-Veikot | 10 | 5 | 3 | 2 | 31-16 | 13 | 1–1 |  | 8–2 | 7–0 | 2–2 | 3–2 |
| Seinäjoen Palloseura | 10 | 5 | 2 | 3 | 25-25 | 12 | 2–3 | 4–1 |  | 1–1 | 5–2 | 6–3 |
| Pallokerho Unitas Bollklubben | 10 | 3 | 2 | 5 | 21-24 | 8 | 1–3 | 1–3 | 4–0 |  | 3–1 | 5–1 |
| Idrottsföreningen Vasa Sport | 10 | 3 | 1 | 6 | 21-29 | 7 | 1–2 | 1–4 | 0–2 | 5–4 |  | 4–2 |
| Huutoniemen Palloilijat | 10 | 0 | 3 | 7 | 15-29 | 3 | 1–4 | 0–0 | 0–01 | 0–0 | 3–4 |  |
1 Luovutusvoitto SePS:lle.
Maakuntasarja > Itälohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | KalPa | PK-37 | WP-35 | VaPa | MP | JyP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalevan Pallo | 10 | 6 | 3 | 1 | 28-18 | 15 |  | 3–2 | 1–1 | 3–2 | 1–0 | 7–1 |
| Pallo-Kerho 37 | 10 | 5 | 2 | 3 | 26-22 | 12 | 4–1 |  | 3–1 | 0–01 | 3–3 | 5–4 |
| Warkauden Pallo -35 | 10 | 3 | 4 | 3 | 30-23 | 10 | 4–4 | 4–4 |  | 6–1 | 4–0 | 6–3 |
| Vaajakosken Pallo | 10 | 4 | 1 | 5 | 18-22 | 9 | 1–1 | 4–2 | 1–0 |  | 5–1 | 3–2 |
| Mikkelin Palloilijat | 10 | 3 | 3 | 4 | 15-20 | 9 | 2–3 | 2–2 | 2–2 | 5–1 |  | 0–02 |
| Jyväskylän Palloilijat | 10 | 2 | 1 | 7 | 17-29 | 5 | 1–4 | 0–2 | 4–2 | 2–0 | 0–0 |  |
1 Luovutusvoitto PK-37:lle. 
2 Luovutusvoitto MP:lle.
Maakuntasarja > Itälohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | SiU | Tor | MyPa | Veit>  | SaPKo | Veto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Simpeleen Urheilijat | 10 | 6 | 1 | 3 | 35-14 | 13 |  | 2–3 | 0–1 | 5–1 | 2–1 | 8–2 |
| Loviisan Tor | 10 | 6 | 1 | 3 | 42-25 | 13 | 0–2 |  | 6–2 | 3–4 | 5–0 | 6–3 |
| Myllykosken Pallo -47 | 10 | 5 | 2 | 3 | 25-19 | 12 | 1–1 | 2–2 |  | 4–0 | 4–1 | 3–1 |
| Veiterä | 10 | 4 | 0 | 6 | 24-30 | 8 | 5–3 | 3–4 | 1–0 |  | 7–2 | 0–1 |
| Savonlinnan Pallokerho | 10 | 4 | 0 | 6 | 22-39 | 8 | 0–7 | 6–3 | 5–4 | 4–2 |  | 3–2 |
| Kuusankosken Veto | 10 | 3 | 0 | 7 | 19-40 | 6 | 0–5 | 1–10 | 2–4 | 4–1 | 3–0 |  |
Maakuntasarja > Etelälohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | PP | EBK | LP | KUV | Yolduz | Gnistan | Derby |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pallo-Pojat | 12 | 9 | 1 | 2 | 58-22 | 19 |  | 8–3 | 0–0 | 1–4 | 5–3 | 8–0 | 12–1 |
| Esbo Bollklubb | 12 | 8 | 2 | 2 | 44-21 | 18 | 4–0 |  | 3–3 | 4–0 | 2–1 | 8–2 | 5–0 |
| Lauttasaaren Pyrintö | 12 | 6 | 3 | 3 | 48-24 | 15 | 4–6 | 2–0 |  | 3–5 | 4–4 | 4–1 | 3–2 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 12 | 7 | 0 | 5 | 48-27 | 14 | 2–3 | 2–3 | 2–0 |  | 0–1 | 8–3 | 11–0 |
| Yolduz | 12 | 4 | 2 | 6 | 23-35 | 10 | 0–4 | 2–2 | 0–4 | 3–8 |  | 2–3 | 0–01 |
| Idrottsföreningen Gnistan | 12 | 3 | 0 | 9 | 25-62 | 6 | 1–7 | 0–3 | 1–14 | 5–3 | 2–3 |  | 7–1 |
| Derby | 12 | 1 | 0 | 11 | 8-63 | 2 | 0–4 | 1–7 | 0–7 | 1–3 | 1–4 | 1–0 |  |
1 Luovutusvoitto Y:lle.
Maakuntasarja > Etelälohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | HPK | HyPS | Reipas | DIK35 | Tarmo | PaKä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hämeenlinnan Pallokerho | 10 | 7 | 1 | 2 | 38-9 | 15 |  | 1–2 | 4–0 | 10–0 | 0–0 | 3–2 |
| Hyvinkään Palloseura | 10 | 7 | 1 | 2 | 48-22 | 15 | 0–3 |  | 9–1 | 4–4 | 7–2 | 2–3 |
| Viipurin Reipas | 10 | 5 | 0 | 5 | 24-30 | 10 | 0–8 | 0–2 |  | 6–2 | 6–1 | 7–1 |
| Dickursby Idrottsklubb-35 | 10 | 4 | 2 | 4 | 25-42 | 10 | 4–1 | 3–7 | 1–0 |  | 1–6 | 5–4 |
| Hämeenlinnan Tarmo | 10 | 3 | 2 | 5 | 26-34 | 8 | 0–5 | 3–5 | 2–3 | 2–2 |  | 3–1 |
| Pallo-Kärpät, Hämeenlinna | 10 | 1 | 0 | 9 | 20-44 | 2 | 1–3 | 2–10 | 0–1 | 2–3 | 4–7 |  |
Maakuntasarja > Länsilohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | BK-46 | TNMKY | HIK | Viesti | EIF | PIF | ÅIFK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bollklubben–46 | 12 | 8 | 2 | 2 | 28-13 | 18 |  | 4–1 | – | – | 3–2 2–2 | – | 3–0 |
| Turun NMKY | 12 | 7 | 2 | 3 | 32-16 | 16 | 2–1 |  | 0–4 | 0–1 | 8–0 1–1 | 6–1 | 4–0 |
| Hangö IK | 12 | 5 | 5 | 2 | 23-16 | 15 | 3–0 0–2 | 2–2 |  | 4–3 | 0–0 0–3 | 3–1 | 2–0 |
| Salon Viesti | 12 | 5 | 3 | 4 | 24-21 | 13 | 1–4 1–1 | 0–2 | 2–2 |  | 3–3 4–0 | 4–2 | 1–2 |
| Ekenäs IF | 12 | 3 | 5 | 4 | 19-25 | 11 | – | – | – | – |  | – | – |
| Pargas IF | 12 | 2 | 2 | 8 | 16-31 | 6 | 0–4 0–1 | 1–3 | 2–2 | 1–2 | 1–4 1–1 |  | 2–1 |
| Åbo IFK | 12 | 2 | 1 | 9 | 8-28 | 5 | 1–3 | 1–3 | 1–1 | 0–2 | 2–1 0–2 | 0–4 |  |
Maakuntasarja > Länsilohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | PoPa | Kärpät | KiPo | TBK | Iirot | TyVo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Porin Palloilijat | 10 | 7 | 3 | 0 | 52-15 | 17 |  | 2–2 | 2–1 | 2–1 | 7–1 | 16–1 |
| Porin Kärpät | 10 | 5 | 4 | 1 | 36-18 | 14 | 3–3 |  | 3–2 | 1–0 | 4–1 | 9–0 |
| Kissalan Pojat | 10 | 5 | 2 | 3 | 34-19 | 12 | 2–2 | 5–4 |  | 2–2 | 2–1 | 7–0 |
| Tammerfors Bollklubb | 10 | 4 | 3 | 3 | 28-14 | 11 | 3–5 | 1–1 | 2–1 |  | 3–0 | 8–0 |
| Pallo-Iirot | 10 | 2 | 2 | 6 | 18-29 | 6 | 0–3 | 2–2 | 2–3 | 1–1 |  | 5–2 |
| Tyrvään Voima | 10 | 0 | 0 | 10 | 10-83 | 0 | 1–10 | 2–7 | 1–9 | 1–7 | 2–5 |  |
Suomensarjan karsinnat

Suomensarjan karsinnoissa pelasivat maakuntasarjan ja TUL:n Suursarjan lohkovoittajat - yhteensä 16 joukkuetta - kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa.
Suomensarjan karsinnat > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | HPK | KoRe | KalPa | PP | KajPS | MaPS | SiU | Elo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hämeenlinnan Pallokerho | 7 | 6 | 1 | 0 | 25-6 | 13 |  | 4–1 | 4–0 | – | – | – | 7–0 | 1–1 |
| Kotkan Reipas (TUL) | 7 | 5 | 0 | 2 | 26-10 | 10 | – |  | – | 4–1 | – | 7–2 | 6–0 | 3–0 |
| Kalevan Pallo | 7 | 3 | 2 | 2 | 10-10 | 8 | – | 0–4 |  | – | 4–1 | – | 0–0 | 2–1 |
| Pallo-Pojat | 7 | 3 | 1 | 3 | 12-16 | 7 | 1–3 | – | 0–4 |  | per | 3–2 | – | – |
| Kajaanin Palloseura (TUL) | 7 | 2 | 2 | 3 | 15-18 | 6 | 2–3 | 3–1 | – | – |  | 3–6 | – | – |
| Malmin Palloseura (TUL) | 7 | 1 | 3 | 3 | 14-19 | 5 | 1–3 | – | per | – | – |  | – | 0–0 |
| Simpeleen Urheilijat | 7 | 0 | 4 | 3 | 6-22 | 4 | – | – | – | 1–4 | 2–2 | 3–3 |  | – |
| Kuopion Elo (TUL) | 7 | 0 | 3 | 4 | 6-13 | 3 | – | – | – | 2–3 | 2–4 | – | per |  |
Suomensarjan karsinnat > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | Drott | TuTe | PoPa | Pallas | Jyry | TPV | BK-46 | Reima |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Idrottsföreningen Drott | 7 | 5 | 1 | 1 | 28-15 | 11 |  | 7–1 | 5–2 | – | – | 2–2 | 5–1 | – |
| Turun Teräs (TUL) | 7 | 5 | 1 | 1 | 17-13 | 11 | – |  | – | 1–0 | 4–1 | – | 5–3 | 2–0 |
| Porin Palloilijat | 7 | 4 | 2 | 1 | 24-10 | 10 | – | 1–1 |  | 3–1 | – | 6–0 | – | – |
| Pallas Vaasa | 7 | 2 | 3 | 2 | 10-10 | 7 | 5–3 | – | – |  | 1–1 | – | 1–1 | 1–0 |
| Helsingin Jyry (TUL) | 7 | 2 | 2 | 3 | 12-17 | 6 | 3–4 | – | 1–7 | – |  | 3–0 | – | – |
| Tampereen Pallo-Veikot (TUL) | 7 | 2 | 2 | 3 | 12-18 | 6 | – | 1–3 | – | 1–1 | – |  | 4–2 | – |
| Bollklubben–46 | 7 | 1 | 3 | 3 | 13-16 | 5 | – | – | 1–1 | – | per | – |  | 5–0 |
| Ykspihlajan Reima (TUL) | 7 | 0 | 0 | 7 | 4-21 | 0 | 1–2 | – | 1–4 | – | 1–3 | 0–3 | – |  |
Viimeisellä kierroksella peruutettiin otteluita, joilla ei ollut enää kummallekaan joukkueelle merkitystä. Nämä pelit on laskettu sarjataulukkoon tasapeleiksi, maalit 0–0.
Maakuntasarjan karsinnat

Maakuntasarjan karsinnoista 8 joukkuetta nousi Maakuntasarjaan 1953. Karsintaan osallistui 31 joukkuetta.
Maakuntasarjan karsinnat > Loppukierros

| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Oulun Kärpät | 4–1 | Nykarleby Idrottsklubb |
| Lapuan Virkiä | 1–2 | Vaasan Pallo–52 |
| Savon Pallo | 1–2 | Joensuun Kalevaiset |
| Jämsänkosken Ilves | 11–0 | Kokemäen Kova-Väki |
| Åbo Bois | 1–3 | IFK Mariehamn |
| Arsenal | 3–4 | Huopalahden Hurjat |
| Riihimäen Palloseura | 3–4 | Porvoon Akilles |
| Kaipiaisten Kajastus | 2–1 | Ylä-Vuoksen Palloseura |
Voittajat nousivat Maakuntasarjaan kaudeksi 1953.
Pavel Zacha

| Pavel Zacha |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. huhtikuuta 1997 (ikä 27) Brno, Tšekki
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä/vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura:  Boston Bruins
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  Bílí Tygři Liberec (Extraliga) Sarnia Sting (OHL)   New Jersey Devils (NHL)
NHL-varaus:  6. varaus, 2015 New Jersey Devils
KHL-varaus:  82. varaus, 2014 Donbass Donetsk
Pavel Zacha (s. 6. huhtikuuta 1997 Brno) on tšekkiläinen jääkiekkoilija. Hän pelaa keskushyökkääjänä ja vasempana laitahyökkääjänä, ja edustaa NHL-liigassa pelaavaa Boston Bruinsia.
Zacha teki pääsarjadebyyttinsä Extraligassa 16-vuotiaana kaudella 2013–2014 Bílí Tygři Liberecin joukkueessa. New Jersey Devils varasi hänet vuoden 2015 NHL:n varaustilaisuudessa ensimmäisellä kierroksella, yhteensä kuudentena pelaajana. Zacha teki ensimmäisen NHL-maalinsa 3. Marraskuuta 2016 Florida Panthersia vastaan.
Heinäkuussa 2022 New Jersey Devils kauppasi Zachan Boston Bruinsiin vaihdossa Erik Haulaan.
Tammikuussa 2023 Zacha teki Bruinsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 19 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Kaljaasi

Kaljaasi. Kuvitusta ruotsalaisesta tietosanakirjasta Nordisk familjebok.
Kaljaasi on purjealuksesta takiloinnin perusteella käytetty nimitys, joka on alun perin tarkoittanut kaleeria. Perämeren rannikolla kaljaasityyppisistä aluksista on käytetty nimitystä jähti.
Suomessa kaljaasi tarkoitti pohjoiseurooppalaista alustyyppiä, joka oli Suomen merialueilla yleinen näky. Itämeren liikenteessä käytettiin 1700-luvulla kaljaaseja, joiden kantokyky oli 30–40 lästiä.
Kaljaasitakila muodostuu kahdesta tai kolmesta mastosta, joissa jokaisessa on kahveli- ja latvapurjeet, sekä näiden lisäksi vielä kokkapurjeita kahdesta kolmeen kappaletta. Runkoratkaisuiltaan kaljaasit oli suunniteltu rahdin kuljettamiseen, ja ruumatila oli lähes koko rungon pituinen. Ruorihytti ja messi sijaitsivat yleensä perässä ja varasto- ja miehistötilat keulassa.
Suomalaisia kaljaaseja

Jakobstads Wapen
Jähti
Kaljaasi Ansio
Kaljaasi Astrid
Kaljaasi Helena
Kaljaasi Ihana
Kaljaasi Inga
Kaljaasi Inga-Lill
Kaljaasi Ingeborg
Kaljaasi Kathrina
Kaljaasi Olga
Kaljaasi Svanhild
Kaljaasi Valborg
Kaljaasi Vivan Kotka
Aiheesta muualla

Meriarkeologiaseura: Laivatyyppien nimitysperusteita (Arkistoitu – Internet Archive)
Pietro Lombardo

Pietro Lombardo: doge Pietro Mocenigon monumentti, Venetsia
Pietro Lombardo (n. 1435 Carona – kesäkuu 1515 Venetsia) oli italialainen kuvanveistäjä ja arkkitehti. Hän vaikutti merkittävästi Venetsian renessanssiin.
Lombardon varhaisin tiedetty teos on Antonio Rosellin monumentti (1464–1467) Antonius Padovalaisen basilikassa. Noin vuonna 1467 Lombardo muutti Venetsiaan, jossa vietti loppuikänsä. Venetsian San Zanipolo -kirkossa ovat hänen tekemänsä kahden dogen, Pasquale Malipieron (n. 1463) ja Pietro Mocenigon (n. 1476–81) monumentit. Lombardo oli Venetsian Santa Maria dei Miracoli -kirkon arkkitehti ja pääkuvanveistäjä vuosina 1481–1489. Hänen muita töitään ovat Danten hauta (Ravenna) ja Giovanni Zanettin hauta (Trevison tuomiokirkko). Vuosina 1498–1515 Lombardo työskenteli Dogen palatsin mestarimuurarina.
Kuvanveistäjät Tullio ja Antonio Lombardo olivat Pietro Lombardon poikia. He avustivat isäänsä monissa tämän töissä.