stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Minna Sirnö
Aiheesta muualla

Minna Sirnön kotisivut
.aspx Minna Sirnö Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Vasemmistoliiton kansanedustajat
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (19):  Huotari  Immonen  Kangas  Kauppila  Korhonen  Kuoppa  Laakso  Lapintie  Mustajärvi  Ojala  Polvi  Puhjo  Siimes  Sirnö  Tennilä  Tiusanen  Uotila  Valpas  Virtanen 
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (17):  Andersson (2007–2008)  Arhinmäki  Kangas  Kauppila  Korhonen  Kuoppa  Kyllönen  Laakso  Lapintie  Mustajärvi  Puhjo  Sirnö  Tennilä  Tiusanen  Uotila (2008–)  Valpas  Virtanen  Yrttiaho 
1 2  Claes Andersson erosi eduskunnasta syyskuussa 2008 terveydellisten syiden vuoksi, jolloin hänen tilalleen nousi Kari Uotila.   
Pirkanmaan vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011
Mikko Alatalo
Marko Asell
Jukka Gustafsson
Harri Jaskari
Saara Karhu
Mikko Kuoppa
Heikki A. Ollila
Klaus Pentti
Leena Rauhala
Tero Rönni
Pertti Salovaara
Kimmo Sasi
Arto Satonen
Minna Sirnö
Marja Tiura
Oras Tynkkynen
Pia Viitanen
Pertti ”Veltto” Virtanen
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Henkilöt:  Eduskunta
Teppo Nättilä

Teppo Pertti Nättilä (s. 1958) on suomalainen muusikko ja musiikkitoimittaja, joka työskentelee Yleisradiossa. Hän on toimittanut muun muassa country-musiikkia tarjoavia radio-ohjelmia nimeltään Kantrispagetti ja Kantritohtori/Kantritohtorin juurihoito, jotka kuuluivat Radiomafian ja Yle Suomen ohjelmistoon.
Teppo Nättilän isä Pertti Nättilä oli Ylen lastentoimituksen päällikkö ja Ransu-koiran esittäjä.
Shigeru Ōmori

| Shigeru Ōmori |
| --- | --- |
 Shigeru Ōmori (vas.) ja Jun’ichi Masuda Pokémon Diamond ja Pearl -pelien lanseeraustilaisuudessa.
Henkilötiedot
Kansalaisuus:  japanilainen
Ammatti:  ohjaaja
Muut tiedot
Merkittävät teokset: Pokémon
Järjestö:  Game Freak
Shigeru Ōmori (jap. 大森茂, Ōmori Shigeru) on Pokémon-pelisarjan pelien ohjaaja ja tuottaja. Hän työskentelee Game Freakilla.
Ura

Ōmorin ensimmäinen projekti Game Freakilla oli vuonna 2002 julkaistut Pokémon Ruby ja Sapphire -pelit, joissa hän työskenteli pelisuunnittelijana yhdessä Jun’ichi Masudan ja Shigeki Morimoton kanssa. Tämän jälkeen Ōmori on työskennellyt lähes jokaisen Pokémon-pelisarjan pääjulkaisun parissa pelinkehityksessä tai ohjaaja-tuottajana.
Texasin lainsäädäntöelin

| Texasin lainsäädäntöelin |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  kaksikamarinen
Johto
Senaatin puheenjohtaja:  Dan Patrick
Edustajainhuoneen puhemies:  Dennis Bonnen
Kokoonpano
Edustajia:  181 31 senaattoria 150 edustajainhuoneen jäsentä 
Puolueet:       Republikaanit (102)        Demokraatit (79) 
Kokouspaikka
 Texas State Capitol
Texasin lainsäädäntöelin (engl. Texas Legislature) on Texasin osavaltion kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 150 edustajaa ja senaatissa 31 senaattoria.  Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti.
Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on Texas State Capitol, joka sijaitsee pääkaupunki Austinissa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Texasin lainsäädäntöelin Wikimedia Commonsissa
Ranskan maantiede

| Ranskan maantiede |
| --- | --- |
 Ranskan topografinen kartta
Maanosa:  Eurooppa
Naapurimaat:  Belgia, Luxemburg, Saksa, Sveitsi, Italia, Espanja, Monaco ja Andorra.
Tilastot
Pinta-ala:  547 030 km²
Rantaviiva:  4 668 km
Rajan pituus:  4 072 km
Ennätykset
Korkein kohta:  Mont Blanc, 4810 m
Matalin kohta:  Les Moëres, -4 m
Pisin joki:  Loire, 1 020 km
Suurin järvi:  Genevenjärvi, 234 km²
Ilmasto
Ilmasto:  Meri-ilmasto
Luonnonvarat
Luonnonvarat:  Arseeni, Hiili, Bauksiitti, Uraani
Ranska sijaitsee Länsi-Euroopassa Atlantin rannikolla. Ranskaa rajaa pohjoisesta Englannin kanaali, lännestä Biskajanlahti, etelässä Pyreneet ja Välimeri, idässä mm. Alpit, Juravuoret ja Rein. Ranskalle kuuluu myös Välimeressä oleva Korsika.
Ranskan naapurimaat ovat Belgia, Luxemburg, Saksa, Sveitsi, Italia, Espanja, Monaco ja Andorra. Etelä-Amerikassa Ranskan Guyanaa rajaa Brasilia ja Suriname. Ranskan valtion pinta-ala on 547 030 neliökilometriä, mutta Ranskalle kuuluvat myös Ranskan merentakaiset alueet, ja ne mukaan laskettuna Ranskan hallitsemien alueiden yhteisala on 674 843 neliökilometriä.
Manner-Ranska

Manner-Ranska on nimitys Ranskan Euroopassa sijaitseville alueille.
Manner-Ranska > Pinnanmuodot

Iso osa Ranskasta on alankoa, joka on alle 250 metrin korkeudessa merenpinnasta. Alanko ulottuu Belgian ja Saksan rajoilta Bretagneen, ja sieltä rannikkoa myöten kaartuu Rhônen suistoalueelle. Rhônen lisäksi Seinen, Loiren ja Garonnen suistot sijaitsevat Ranskan alangolla.
Ranskan keski- ja eteläosissa sijaitsee keskiylänkö, joka kattaa suunnilleen kuudesosan maasta. Ylänkö on korkeimmillaan 1 900 metriä korkea. Alueella on paljon graniittipaljastumia, syviä solia ja jäänteitä vanhoista tulivuorista. Ylängön korkein kohta on Puy de Sancy (1 885 metriä). Rhônen laakso erottaa keskiylängön ja Alpit. Alpit hallitsevat Kaakkois-Ranskan maisemaa, ja ovat luonnollisena rajana Italian kanssa. Ranskan korkein kohta, Mont Blanc (4 807 metriä) sijaitsee Alpeilla. Alppien pohjoispuolella on korkeat kalkkikiviset Juravuoret, jotka erottaa Sveitsin ja Ranskan.
Muita vuoristoalueita ovat Pyreneet etelässä ja metsäiset Vogeesit Reinin laakson reunalla.
Korsikan lasketaan kuuluvan myös Manner-Ranskaan. Se on Välimeren saarille tyypillisesti hyvin vuoristoinen, ja sen korkein kohta on Monte Cinto (2 710 metriä).
Manner-Ranska > Ilmasto

Ranskassa vallitsee lauhkea meri-ilmasto. Meren läheisyys pitää talvet lauhkeina ja kesät viileinä. Etelä-Ranskassa on lämpimämpi Välimerenilmasto.
Manner-Ranska > Kasvillisuus

Ranska kuuluu suurimmaksi osaksi lehtimetsien kasvillisuusvyöhykkeeseen; vain Välimeren rannikolla on nahkealehtistä kasvillisuutta. Pohjois-,etelä ja Länsi-Ranskalle tyypillisiä ovat hedelmälliset tasangot, jotka kohoavat kanervia ja väri- ja piikkiherneitä kasvaviksi kanervanummiksi. Tasankojen suojaisilla alueilla kasvaa tammimetsiä.
Luoteis-Ranskassa kasvaa kanervanummia, peltoja ympäröivine pensasaitoineen ja pienine metsikköineen. Koillis-Ranskaa ja suurta osaa Pariisin altaasta peittävät hedelmälliset maat. Maisema on suurelta osin suuria viljapeltoja. Suojaisessa Itä-Ranskassa kasvatetaan alavampien maiden viljalajeja ja rinteillä on viinitarhoja. Pohjoisempana idästä löytyy pyökkimetsiä.
Kaakkois-Ranskassa vallitsee välimeren nahkealehtinen kasvillisuus: oliiveja, ajuruohoa, rosmariinia, puksipuita ja korkkitammia. Kuivemmilla alueilla kasvaa matalaa pensaikkoa, ja alueelle tyypilliset sypressipuiden rivit, jotka on istutettu tuulensuojaksi.
Ranskan Guyana > Pinnanmuodot

Ranskan Guyana on kapea rannikkotasanko, joka muuttuu sisämaahan mentäessä asumattomaksi sademetsäksi. Aluetta rajaa idästä Oyapockjoki, lännestä Maronijoki ja sen sivujoet Litani ja Lawa ja etelästä Tumuc-Hamac -vuoret.
Ranskan Guyana > Ilmasto

Alueella on trooppinen ilmasto, jonka myötä alueella sataa runsaasti. Kuivinta on syys–lokakuussa.
Ranskan merentakaiset alueet

Ranska hallinnoi Manner-Ranskan ja Ranskan Guyanan lisäksi lukuisia saaria ja saariryhmiä eripuolilla maailmaa. Näitä alueita ovat:
Merentakaiset departementit
Guadeloupe
Martinique
Ranskan Guayana
Réunion
Alueelliset yhteisöt
Mayotte
Saint Barthélemy
Saint-Martin (ranskalainen osa)
Saint-Pierre ja Miquelon
Wallis ja Futuna
Merentakaiset maat
Ranskan Polynesia
Merentakaiset paikallishallintoalueet, joilla on erikoisasema
Uusi-Kaledonia
Merentakainen territorio
Ranskan eteläiset ja antarktiset alueet
Intian valtameren erillissaaret
Viisi saarta Intian valtameressä, joissa ei ole pysyvää asutusta ja joita hallinnoidaan Réunionilta:
Bassas da India
Europa
Juan de Nova
Gloriososaaret
Tromelin
Ranskan kartta
Ranskan Guyanan kartta
Ranskan hallinnoimat alueet
Telttateatteri

Telttateatteri on Viitasaarella esiintyvä kesäteatteriryhmä. Telttateatterin taustalla on Viitasaaren Teatteriyhdistys ry. Teatteriryhmän kaikissa näytelmissä ovat esiintyneet Elina Mäkinen ja Jyrki Kemppainen. Näytelmissä on ollut myös muita esiintyjiä, joista osa on osallistunut toimintaan yhden kesän ja osa esiintynyt useammassa näytelmässä.
Telttateatterin kaikki näytelmät on ohjannut Sirpa Masalin. Kesän 2015 Sirkku Peltolan käsikirjoittaman Maailman baarin jälkeen kaikki näytelmät ovat Johanna Törmälän käsikirjoittamia nimenomaan Telttateatterille.
Ensimmäisenä kesänsä, vuonna 2015 Telttateatteri kiersi teltan kanssa esiintymässä Viitasaarella ja sen naapurikunnissa. Sen jälkeen kesäteatteriesitykset ovat olleet Viitasaarella, taajaman ulkopuolella. Vuodesta 2017 vuoteen 2021 esitykset olivat Muikunlahdessa Aikon Kartanon piha-alueella. Vuonna 2024 teltta pystytetään Likolahden rantaan pellolle.
Kesäteatterin lisäksi Telttateatteri esitti talvikaudella 2022-2023 Nökkönen ja Möhkis - Varastettu Satu -lastennäytelmää sisätiloissa.
Telttateatterin kesäteatteriesityksissä on vuosittain tietyn esiintyjän musiikkia katkelmina läpi näytelmän. Vuoden 2017 Sinivalkoisissa sirpaleissa oli J. Karjalaisen, vuoden 2018 Muikun Korjaamossa Dannyn, vuoden 2019 Vuorotteluvapaassa Pepe Willbergin, vuoden 2021 Onnenmyyrissa Katri Helenan ja vuoden 2024 Saattaa sisältää pähkinää -näytelmässä Pave Maijasen musiikkia.
Telttateatterin ohjelmisto

2015 Sirkku Peltola: Maailman baari
2017 Johanna Törmälä: Sinivalkoisia sirpaleita
2018 Johanna Törmälä: Muikun korjaamo
2019 Johanna Törmälä: Vuorotteluvapaa
2021 Johanna Törmälä: Onnenmyyriä
2022 Johanna Törmälä: Nökkönen ja Möhkis - Varastettu Satu
2024 Johanna Törmälä: Saattaa sisältää pähkinää
Aiheesta muualla

https://www.telttateatteri.fi/
Paul Wheelahan

Paul Wheelahan (6. marraskuuta 1930 – 28. joulukuuta 2018) oli australialainen sarjakuvakäsikirjoittaja, taiteilija ja kuvittaja sekä lännenkertomusten kirjoittaja.
Vuonna 1963 Wheelahan siirtyi Cleveland Publishing -kustantamon palvelukseen kirjoittamaan lännenkertomuksia. Hän kirjoitti yli 500 kioskikirjallisuudeksi luettavaa pienoisromaania salanimillä Emerson Dodge, Ben Jefferson, E. Jefferson Clay ja Brett McKinley. Eräässä haastattelussa Wheelahan tosin väittää kirjoittaneensa jopa yli 800 lännenkertomusta.
Wheelahanin teoksia on suomennettu yli 180 ja niitä on julkaistu useissa lännenlukemistoissa ja lännenpokkarisarjoissa, kuten Colt, Colorado, Lännensarja, Nevada, Arizona, Laredo, Mustang ja Virginia. Wheelahanin ensimmäinen lännenkertomus oli Emerson Dodgen nimellä kirjoitettu Never Ride Back (1963), joka ilmestyi suomeksi Lännensarja-lehdessä n:o 9/1971 nimellä Tuomari Coltin laki (suom. M. Korppi).
Wheelahan kuoli 88-vuotiaana 28. joulukuuta 2018.
Suomennetut teokset > Nimellä Ben Jefferson

Iso mies tuli kaupunkiin (Big Man in Town, suom. Juhani Virtanen, Lännensarja 9/1982, julkaistu myös Lännensarja-lehdessä 5/1991 nimellä Kuudestilaukeavan katu)
Kapina kiven sisällä (Your Move, suom. Leif Forsblom, Lännensarja 2/1985)
Karjapaimen kaivaa verta nenästään (Six Feet of Hate, suom. Sirkka Salonen, Colorado 9/1975)
Kivikova kolmikko (Three for El Chino, suom. Leif Forsblom, Colt 5/1985)
Kovanahkainen kosiomies (You Don't Own Laredo, suom. S. Vainionpää, Colorado 6/1982)
Kuilussa vaanii kuolema (All Dead But Jenner, suom. Tauno Peltola, Colorado 8/1977, Lännensarja 9/1991)
Kuopatkaa kuolleet! (Kingdom of the Guns, suom. Sirkka Salonen, Colorado 2/1974)
Kuudestilaukeavan kutsu (Gun for Gabriel, suom. Sirkka Salonen, Virginia 2/1974)
Kuusikutinen kuolinmessu (The Lynching, suom. V. Ranta, Lännensarja 5/1978, Lännensarja 12/1990)
Köydenmitta kurimukseen (Action at Amador, suom. V. Ranta, Lännensarja 2/1980)
Läpi hornan portin (A Man Called "Reb", suom. Tauno Peltola, Colorado 6/1979)
Mesa Cityn hylkiö (Outcast of Mesa City, suom. Sirkka Salonen, Colorado 3/1974)
Naru kaulassa nurmen alle (Laredo 9, 1979)
Nopein vetäjä elää (The Last Fast Draw, suom. Sirkka Salonen, Virginia 4/1975)
Pimeän tähden poika (Deadlier Than the Gun, suom. Juhani Virtanen, Colt 5/1983, julkaistu myös Lännensarja-lehdessä 12/1984 nimellä Väkivalloin vallan kahvaan)
Ruutia pelipöydässä (Here Come Cameron and Cash, suom. M. Salminen, Colt 11/1983)
Savuava ase (Hate of a Hellion, suom. Margret Peltonen, Colorado 8/1987, Colt 4/1973)
Tehosheriffi tulistuu (The Marshal and Billy McCoy, suom. S. Vainionpää, Lännensarja 11/1982)
Vaarallinen valeasu (Freedom is a Gun, suom. Jukka Heiskanen, Lännensarja 8/1980)
Vaarallisen tien veteraani (Beware of Randall Blood, suom. Leif Forsblom, Colt 1/1984)
Vankileirin perintö (Bloody Sundown, suom. Aimo Hakavainio, Lännensarja 11/1976, julkaistu myös Lännensarja-lehdessä 12/1991 nimellä Vankileirien perintö)
Vedä tai kuole! (Pride of a Loner, suom. Turkka Marjanen, Arizona 7/1973, Colt 6/1986)
Vihan riivaama (Day of Reckoning, suom. Heikki Sarkkila, Lännensarja 3/1979)
Viikatemiehen matkassa (Coyote, suom. Leif Forsblom, Lännensarja 11/1984)
Viikatemies vipeltää ohi (Siege at Rio Santo, suom. Turkka Marjanen, Lännensarja 11/1977)
Ystävä vastoin tahtoaan (Too Proud to Die, suom. Heikki Sarkkila, Lännensarja 10/1979)
Thaimaan kansalliskirjasto

| Thaimaan kansalliskirjasto |
| --- | --- |
 Thaimaan kansalliskirjaston rakennus Bangkokissa.
Osoite:  Samsen Road, Dusit district, Bangkok 10300, Thaimaa
Sijainti:  Bangkok, Thaimaa
Koordinaatit:  13.7723°N, 100.5051°E
Valmistumisvuosi:  5.5.1966 (avattu yleisölle). 3.10.2011 (uudis-/ lisärakennus käyttöön)
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thaimaan kansalliskirjasto (thaiksi ‎‎‎หอสมุดแห่งชาติ,  hɔ̌ː.sà.mùt.hɛ̀ŋ.tɕʰâːt) on Thaimaan kuningaskunnan kansalliskirjasto ja maansa suurin kirjasto. Se toimii Thaimaan kulttuuriministeriön alaisuudessa. Kirjaston päätoimipisteet sijaitsevat Bangkokissa, minkä ohella kirjastolla on 17 sivutoimipistettä Thaimaan maakunnissa.
Thaimaan kansalliskirjaston päätoimipiste muutti nykyiselle paikalleen Bangkokon Samsen Roadille ja avasi toimintonsa yleisölle 5. toukokuuta 1966. Uusi lisärakennus rakennettiin vuosina 2009-2011, ja avattiin käyttöön 3. lokakuuta 2011.
Kansalliskirjaston vuoden 2013 budjetti vastasi 2,9 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Kirjaston palveluksessa oli 197 ihmistä. Kansalliskirjaston kokoelmiin kuului 3,24 miljoonaa nimikettä. Kirjastolla on vapaakappaleoikeus Thaimaassa tehtyihin julkaisuihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thaimaan kansalliskirjasto Wikimedia Commonsissa
National Library of Thailand (หอสมุดแห่งชาติ) (englanniksi) (librarything.com)
| n k Bangkok |
| --- | --- | --- |
| Alueet |  Asoke  Bangkokin jokiranta  Bangkokin keskusta  Bang Rak  Chinatown  Pathumwan  Pratunam  Ratchathew  Sathorn  Siam  Silom  Sukhumvit  |  |
| Liikenne |  Bang Na -moottoritie  Bangkokin metro  Don Muangin kansainvälinen lentoasema  Bangkokin klongit  Skytrain  Suvarnabhumin kansainvälinen lentoasema  |  |
| Nähtävyydet |  Asiatique The Rivefront  Bengakitti-puisto  Demokratian muistomerkki  CentralWorldin ostoskeskus  Chao Phraya  Emporiumin ostoskeskus  EmQuartierin ostoskeskus  ICONSIAM  Khao Sanin katu  Kultainen Buddha  Lumphinin puisto  MBK Center -ostoskeskus  Siam Paragon -ostoskeskus  Suuri palatsi  Pak Khlong Talat  Baiyoke Tower I  Baiyoke Tower II  Pratunamin tori  Rama VIII -silta  Soi Cowboy -katu  Soi Thonglor -katu  Terminal 21 -ostoskekus  Victory Monument  |  |
| Koulutus |  Chulalongkornin yliopisto  Mahachulalongkornrajavidyalayan yliopisto  Mahidolin yliopisto  |  |
| Kulttuuri |  Erawanin pyhäkkö  Hope of Bangkok Church  Thaimaan kansalliskirjasto  Wat Arun  Wat Benchamabophit  Wat Paknam Phase Charoen  Wat Pho  Wat Phra Kaew  Wat Saket  Wat Suthat ja Sao Ching Cha  |  |
| Urheilu |  Channel 7 Stadium  Lumpini Stadion  Rajamangalan kansallisstadion  Rajadamnern Stadion  Thailand Open  |  |
| Muuta |  Bumrungradin sairaala  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Australia  Kroatia  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ULAN 
Muut:  IdRef
Paula Salmela

| Paula Salmela> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1965 (ikä 58–59) Mänttä
Kansalaisuus:  suomalainen
Titteli:  Kuvanveistäjä
Muut tiedot
Koulutus: Kuvataiteen maisteri
Merkittävät teokset: Present
Järjestö:  Suomen kuvanveistäjäliitto
Paula Susanna Salmela (s. 1965 Mänttä) on suomalainen kuvanveistäjä ja kuvataiteen maisteri, joka asuu ja työskentelee Tampereella. Salmela on valmistunut Kankaanpään taidekoulusta vuonna 2001 ja Kuvataideakatemiasta vuonna 2008. Salmela on Suomen Kuvanveistäjäliitto ry:n jäsen. Hän on työskennellyt Suomen lisäksi Tanskassa ja Hollannissa. Julkisia teoksia esimerkiksi Porvoon Campuksen yleisen tilan reliefi Together 2015, Tampereen Vuoreksen reliefi Heijastus 2015, Vantaan Kivistön tilateos In-Out 2017 ja Porvoon Veden pumppaamorakennuksen seinässä oleva terästeos Virtaus.
Salmela on luonut teoksissaan Kosketus (2007), Luottamus (2007) ja Present käsitteen ”tilanneinstallaatio” (engl. situation installation). Salmela on ollut läsnä synnyttämässä teosta yhdessä katsojan kanssa esimerkiksi kosketuksen tai läsnäolon kautta. Present on Salmelan ensimmäinen teos, joka on esillä Taidemuseo Göstassa hänen synnyinkaupungissaan Mäntässä.selvennä
Valokuvia teoksista

Heijastus, 2015, Tampere.
Chrocus & Dahlia (Muodonmuutos), 2018, Vuores, Tampere.
Virtaus, 2019, Porvoo.
Tarkalla korvalla, 2020, Lempäälä
Aiheesta muualla

Paula Salmelan kotisivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa
Prinsessa-veistos

Prinsessa-veistoksen kukka-osa vesialtaassa
Prinsessa-veistoksen spiraaliosa nurmikolla
Prinsessa-veistos (myös Prinsessa-monumentti tai Muistomerkki prinsessalle) on Rauni Liukon vuonna 1995 paljastettu veistos Kellokosken sairaalan juhlakentällä Kellokoskella. Teos koostuu isokokoisesta kukasta ja spiraalista nurmella. Niiden kautta virtaa vesi. Teos on tehty vuosina 1933-1985 Kellokosken psykiatrisessa sairaalassa asuneen ja Prinsessana tunnetun Anna Svedholmin (o.s. Lappalainen) muistoksi.
Liukko on todennut kukasta ihmisen symbolina: ”Hoidon ja sairaaloiden tarkoituksena on saada ihminen kukoistamaan. Yritin tehdä kukasta mahdollisimman liljamaisen, ystävällisen kukan”. Teoksen spiraali on elämän syntymästä kertova myyttinen kuvio, jossa on 70 kuvaa. Kuvat etenevät levistä, meduusoista, koralleista ja saniaisista lopulta ensimmäisiin nisäkkäisiin. Mukana on Prinsessalle rakas enkeli-hahmokin. Vastavirtaan uiva lohi voi kuvata omia itseään olevia ihmisiä - lohi voi olla näin suvaitsevaisuuden symbolikin. Spiraali kuvaa myös alitajuntaa, mielen unenomaista kerrosta, josta Prinsessan harhat saivat voimansa.
Brian Kidd

Kidd (taustalla) ja Mancini
Brian Kidd (s. 29. toukokuuta 1949 Manchester) on englantilainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja.
Kidd toimii Valioliigan Manchester Cityn apulaismanagerina. Hän on kuulunut Roberto Mancinin valmennusryhmään vuodesta 2009.
Kiddillä on takanaan pitkä ura sekä pelaajana että valmentajana. Kenties parhaiten hänet muistetaan ajastaan Alex Fergusonin apulaismanagerina Manchester Unitedissa 1990-luvulla.
Kidd muistetaan ehdottomasti parhaiten kausistaan Man Unitedissa, Man Cityssa ja Evertonissa.
Aiheesta muualla

Kidd Manchester Cityn sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Maria Raunio

| Maria Raunio |
| --- | --- |
 Maria Raunio vuonna 1907.
Kansanedustaja
 22.5.1907–28.2.1910  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Vaasan läänin itäinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. toukokuuta 1872 Keuruu
Kuollut: 3. syyskuuta 1911 (39 vuotta) Astoria, Oregon
Ammatti:  ompelija, puhuja
Tiedot
Koulutus:  kansakoulu
Maria Erlandintytär Raunio (o.s. Saarinen, ent. Flinta, 26. toukokuuta 1872 Keuruu – 3. syyskuuta 1911 Astoria, Oregon) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1910. Kansanedustajavuosiensa jälkeen Raunio muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän ehti lyhyen aikaa vaikuttamaan amerikansuomalaisessa työväenliikkeessä ennen kuolemaansa. Raunio tunnetaan myös Akseli Gallen-Kallelan maalauksesta Tyttö Keuruun vanhassa kirkossa, jonka mallina hän oli 17-vuotiaana.
Elämä > Varhaiset vuodet

Maria Raunio syntyi räätäli Erland Saarisen (s. 1846) ja Kristiina Hellénin (s. 1851) esikoisena. Perheeseen syntyi kaikkiaan 13 lasta, joista kuusi kuoli jo pienenä. Perhe asui kirkkoherra F. H. Bergrothin virkatilan mailla, josta he muuttivat 1880-luvun vaihteessa joksikin aikaa Tampereelle. Keuruulle palattuaan Erland Saarinen perusti räätälinverstaan kirkonkylään rakentamaansa taloon. Vaurastuneen perheen tyttärenä Marialla oli mahdollisuus käydä kansakoulu, jonka jälkeen hän työskenteli ompelijana isänsä verstaalla. Raunion lapsuudenkoti oli kirkkoherra Bergrothin vaikutuksesta pietistinen ja aluksi suomenmielisen, mutta vuosisadan vaihteessa perhe ryhtyi kannattamaan työväenliikettä.
1890-luvun alussa Raunio tutustui tulevaan puolisoonsa maalari Kalle Flintaan, joka työskenteli Keuruun kirkon rakennustyömaalla. Samaan aikaan paikkakunnalle oli saapunut myös suutari Eetu Salin, jonka puheiden innoittamana Maria kiinnostui nuorisoseuratoiminnasta. Salinin muutettua Keuruulta toimi Kalle Flinta vuonna 1892 nuorisoseuran puheenjohtajana ja Maria sihteerinä, mutta yhdistyksen aktiivinen toiminta lopahti pian. Pariskunta solmi avioliiton 1895 ja vuosisadan vaihteessa he asuivat lyhyen aikaa myös Ruovedellä.
Palattuaan Keuruulle vuonna 1902 Maria ja Kalle Flinta liittyivät paikallisen työväenyhdistyksen jäseniksi. Kaksi vuotta myöhemmin Kalle valittiin yhdistyksen puheenjohtajaksi, mutta hän lähti pian siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin, jolloin Maria lapsineen jäi osittain köyhäinavun varaan. Marian mukaan muuton syynä oli porvariston Kalleen kohdistama boikotointi, koska työväenyhdistys oli liittynyt sosialidemokraattiseen puolueeseen, mutta todellisuudessa liittyminen tapahtui vasta hänen lähtönsä jälkeen. Syksyllä 1904 Rauniosta tuli Keuruun työväenyhdistyksen sihteeri ja vuoden kuluttua hän toimi myös väliaikaisena puheenjohtajana. Kalle Flinta puolestaan kuoli maaliskuussa 1905 Vermontin Rutlandissa tapahtuneessa kaivosonnettomuudessa.
Elämä > Politiikkaan

Raunio lähti aktiivisesti mukaan politiikkaan marraskuun 1905 suurlakon jälkeen, jolloin hän jätti lapsensa vanhempiensa hoidettavaksi ja muutti Tampereelle. Raunio työskenteli aluksi Kansan Lehden konttoristina ja hieman myöhemmin Sosialidemokraattisen Naisliiton perustaman naisten äänioikeuskomitean puhujana. Vuonna 1906 hänet palkattiin sosialidemokraattien Mikkelin vaalipiirin agitaattoriksi. Lisäksi Raunio kiersi luennoimassa Pohjois-Hämeessä ja Vaasan seudulla.
Vuonna 1907 Raunio valittiin eduskuntaan Vaasan itäisestä vaalipiiristä. Kansanedustajana hän toimi erityisesti köyhien äitien ja lasten aseman parantamiseksi sekä yleisen kansansivistyksen puolesta. Raunio esitti muun muassa äitiyslomia, kunnallisia kätilönvirkoja sekä ensikotien perustamista. Hän ehdotti myös kaikille pakollista kansakoulua sekä kouluruokailua ja köyhien oppilaiden vaateapua. Eduskuntatyönsä ohella Raunio kirjoitti Palvelijatar- ja Työläisnainen -lehtiin.
Raunion eduskuntaura päättyi vuoden 1910 vaalien alla, jolloin hänet pudotettiin ehdokaslistalta puolueen sisäisistä erimielisyyksistä johtuen. Taustalla oli pankkivaltuusmiehistä käyty äänestys, jossa osa sosiaalidemokraateista tuki ryhmäpäätöksen vastaisesti porvareita saadakseen puolueelle oman valtuusmiespaikan. Raunion tavoin äänestivät muun muassa Ida Aalle-Teljo ja Anni Huotari, mutta muille ei koitunut seuraamuksia.