stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolmas diadokkisota

Kolmas diadokkisota käytiin vuosina 314 eaa. – 311 eaa. Aleksanteri Suuren seuraajien eli diadokkien välillä. Toisen diadokkisodan jälkeen Antigonos I oli saanut valtaansa suuren osan Vähästä-Aasiasta. Häntä vastaan asettuivat Egyptin satraappi Ptolemaios I, Traakian satraappi Lysimakhos ja Makedonian hallitsija Kassandros. Antigonos sai tuekseen Polyperkhonin, jolla oli hallinnassaan osa Peloponnesoksesta.
Sodan aluksi Antigonos hyökkäsi Syyriaan, joka oli Ptolemaioksen hallinnassa. Ptolemaios kukisti Antigonoksen pojan Demetrioksen Gazan taistelussa vuonna 312 eaa. Samalla Seleukos varmisti itselleen Babylonin ja muut itäiset maakunnat. Antigonos sopi rauhasta Ptolemaioksen, Kassandroksen ja Lysimakhoksen kanssa, mutta jatkoi kuitenkin sotaa Seleukoksen kanssa. Vaikka Antigonos piiritti Babylonia vuonna 309 eaa., sai Seleukos hänet perääntymään Vähään-Aasiaan. Samoihin aikoihin Kassandros antoi murhata kuningas Aleksanteri IV:n ja hänen äitinsä Roksanen. Aleksanteria pidettiin kuitenkin vielä kuninkaana, koska Kassandros ei julkistanut hänen kuolemaansa.
Turun yliopiston ylioppilaskunta

| Turun yliopiston ylioppilaskunta (TYY) |
| --- | --- |
  
 engl. The Student Union of The University of Turku 
Perustettu:  1922
Pääsihteeri:  Iiris Taubert
Ylioppilaskunnan puheenjohtaja:  Elisa Hyvärinen
Hallituksen puheenjohtaja:  Josefina Tuomala
Jäseniä:  17000
Sijainti:  Turku,  Suomi
Osoite:  Rehtorinpellonkatu 4 A 20500 Turku
Yhteistyö:  SYL
Kotisivut:  www.tyy.fi
Turun yliopiston ylioppilaskunta (TYY) on julkisoikeudellinen yhteisö, johon kuuluvat kaikki Turun yliopistossa perustutkinto-opiskelijat automaattisesti. Jäsenyys on pakollinen tutkintoa suorittaville, jatko-opiskelijat voivat halutessaan liittyä TYYn jäseneksi.
TYY on perustettu vuonna 1922, ja se liittyi Suomen ylioppilaskuntien liittoon vuonna 1927. Se on Suomen neljänneksi suurin ylioppilaskunta. Jäseniä TYYssä on yhteensä noin 17 000. Toimintaa sillä on Turussa, Raumalla ja Porissa.
Vuonna 2010 TYY ja Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta yhdistyvät Turun yliopiston ja Turun kauppakorkeakoulun yhdistymisen myötä.
Historia > Ylioppilaskunnan perustaminen

Ensimmäinen lukukausi Turun yliopistossa alkoi 27.6.1922. Yliopiston sääntöjen mukaan opiskelijoiden lähin valvonta kuului rehtorille ja inspehtorille, joten rehtori Artturi Virkkunen kutsui opiskelijat koolle 18.7.1922 ylioppilaskunnan perustamiseksi. Turun yliopistossa opiskeli ylioppilaita, jotka olivat aiemmin opiskelleet Helsingin yliopistossa, joten ylioppilaskunnan perustamisessa päätettiin nojata heidän asiantuntemukseensa. Kokous päätti yksimielisesti perustaa Turun Suomalaisen Ylioppilaskunnan.
Ylioppilaskunnan ylimmäksi päättäväksi elimeksi asetettiin kaikille jäsenille tarkoitettu joka toinen viikko kokoontuva ylioppilaskunnan kokous. Järjestäytymiskokouksessa 28.10.1922 ylioppilaskunnan ensimmäiseksi kuraattoriksi valittiin Erkki Vuori. Kuraattorin tehtävänä oli laatia kokouksiin esityslistat sekä johtaa kokousta, jos inspehtori ei ollut paikalla. Sääntöjen mukaan valtuuskuntaan, jonka nimi sitemmin muutettiin ylioppilaskunnan hallitukseksi, kuului vuosittain enemmistövaaleilla valitut neljä salkutonta jäsentä sekä kaksi varajäsentä. Valtuuskuntaan kuuluivat lisäksi kuraattori, taloudenhoitaja ja sihteeri. Valtuutuskunnan tehtävänä oli valita yliopiston henkilökunnan joukosta inspehtori valvomaan ylioppilaskunnan toimintaa. Ensimmäiseksi inspehtoriksi valittiin matematiikan professori Kalle Väisälä. Ylioppilaskunta merkittiin yhdistysrekisteriin 28.12.1932.
Historia > Ylioppilaskunnan alkuvaiheet

Alkuvaiheessa ylioppilaskunnan ohjelmassa korostettiin suomalaisuutta, sillä ylioppilaskunta oli ensimmäinen suomenkielinen toimija Suomessa, kun Helsingissä yliopistoyhteisö oli ruotsinkielinen. Ylioppilaskunta olikin ajamassa suomen kielen aseman parantamista sekä nimien suomalaistamista. Ensimmäisiä ylioppilaskunnan käsittelemiä asioita oli sen nimen muuttaminen. Nimeä Turun Suomalainen Ylioppilaskunta pidettiin huonona, sillä sen nähtiin tukevan ruotsin kielen valta-asemaa. Vuonna 1923 nimeksi päätettiin vaihtaa Turun Yliopiston Ylioppilaskunta.
Alkuvuosinaan TYY toimi yliopistolla, mutta jäsenmäärän kasvaessa ylioppilaskunta muutti useaan kertaan. Syyskuussa 1927 asetettiin toimikunta valmistelemaan pysyvää ratkaisua huoneistokysymykseen. Toimikunta piti parhaimpana ratkaisuna oman talon rakentamista, sillä oli melko varmaa, että yliopisto luovuttaa tontin Iso-Heikkilästä. TYY aloittikin varainhankinnan uutta ylioppilastaloa varten. TYY perusti oman kirjaston vuonna 1928, kun se sai kirjalahjoituksen tohtori Arne Tarénin kuolinpesältä.
TYY teki 1928 aloiteen Suomen uudesta kansallislaulusta alkuaan ruotsinkielisen Maamme -laulun tilalle. Tilalle ehdotettiin V. A. Koskenniemen runoa ”Isänmaan kasvot”. Ehdotus ei edennyt, mutta laulu vakiintui TYYn omaan käyttöön. Vuonna 1931 päätettiin perustaa TYYlle oma ylioppilaslehti. Suomalaisuuskysymykset pysyivät TYYssä keskiössä myös 1930-luvulla. TYY päätti muun muassa osallistua nimien suomalaistamiseen liittyneeseen kampanjaan. TYYllä ja Åbo Akademis Studentkårilla oli vallitsevassa ilmapiirissä monia erimielisyyksiä, jonka seurauksena ylioppilaskunnat olivat välirikossa. Kieliriita kuitenkin haudattiin talvisodan jälkeen.
Myös maanpuolustukseen liittyvät teemat olivat esillä. TYY kokosikin vapaaehtoisia mukaan Karjalankannaksen linnoitustöihin kesällä 1939. Turun yliopiston opetus keskeytettiin lokakuussa 1939 sodan uhan takia, ja talvisodan alkaessa Turussa oli paikalla enää vähäinen määrä TYYn jäseniä. Jatkosodan aikana toiminta oli normaalia hillitympää.
Historia > Sotien jälkeen

TYY oli sotien päättymisen jälkeen uudenlaisen tilanteen edessä, ja toiminnalle oli luotava uusi pohja. Tavoitteena oli valaa opiskelijoihin tulevaisuudenuskoa. Kansallisen yhteisymmärryksen lisäämiseksi TYY alkoi järjestämään keskustelutilaisuuksia työläisnuorille. Lisäksi TYY aloitti yhteistyön Turun työväenopiston kanssa järjestäen yhteisiä retkiä ja juhlia opiskelijoiden ja työläisnuorten kanssa. Kaikesta huolimatta opiskelijaelämän perinteiset tapahtumat palautuivat sodan jälkeen osaksi TYYn toimintaa. TYYssä varauduttiin mahdolliseen lakkauttamiseen Moskovan välirauhansopimuksen perusteella. Ylioppilaskuntien toiminta joutui 1946 Punaisen Valpon tarkkailuun, mutta niiden olemassaolo ei kuitenkaan vaikuta olleen uhattuna tänä aikana.
TYYn tavoite omasta rakennuksesta eteni, kun useiden vaihtoehtojen jälkeen Turun kaupunki tarjosi sille maa-aluetta Ryssänmäeltä. TYY osti tontin kaupungilta 1950. Vuotta myöhemmin yliopisto päätti kokonaisuudessaan muuttaa samaan paikkaan, mistä lähtien TYY on toiminut keskellä kampusta. Muuton jälkeen Ryssänmäkeä alettiinkin kutsumaan Yliopistonmäeksi. Ylioppilastalo rakennettiin nykyiselle paikalleen vuosina 1951-1952.
Puoluepolitiikkaan suhtauduttiin varauksella ja TYY pidättäytyi poliittisista kannaotoista, ja määritti selkeän rajan isänmaallisuuden ja politiikan välille. Esimerkiksi suhtautuminen Unkarin kansannousuun oli maltillista. TYY aloitti opintoneuvonnan vuonna 1952, mutta tämä siirtyi pitkälti yliopiston vastuulle 1960. Tavoitteena oli lisäksi aloittaa oppikouluihin suuntautunut opintoneuvonta ja rekrytoida tulevaisuudessa uusia opiskelijoita Turkuun, sillä kilpailu yliopiston opiskelijoista oli kiristynyt. Opintoihin liittyvissä asioissa TYY pyrki vaikuttamaan opiskelijoiden opintoedellytysten parantamiseen.
Historia > Ylioppilaskunta uudistuu

Kasvava jäsenmäärä pakotti TYYn uudistamaan hallintoaan. Vuonna 1956 siihenastiset ylioppilaskunnan kokoukset korvattiin 40 henkisellä ylioppilaskunnan edustajistolla, jonka tehtävänä oli vahvistaa talousarvio, tilinpäätös ja valita vuosittain uusi hallitus. Hallituksen tehtävänä taas oli käyttää toimeenpanovaltaa eli valmistella edustajistossa käsiteltävät asiat ja huolehtia päätösten toimeenpanosta. TYY piti ensimmäiset edustajistovaalit keväällä 1957, jolloin valittiin ensimmäiset edustajiston jäsenet. Samassa uudistuksessa ylioppilaskunnan esimiehen tehtävistä erotettiin hallituksen puheenjohtajan virka, jonka enimmäiseksi hoitajaksi valittiin Jukka Helani.
Jäsenmäärän nopea kasvu edellytti myös uusien opiskelija-asuntojen rakentamista. Rakennuspaikaksi valikoitui nykyinen Ylioppilaskylän alue, ja rakennustoiminnan edistämiseksi perustettiin 1966 Turun Ylioppilaskyläsäätiö. Turun yliopisto valtiollistettiin 1.8.1974. Tämä muutti myös TYYn olemassaolon ehtoja, sillä valtiollistamisen myötä ylioppilaskunnasta tuli julkisoikeudellinen yhteisö.
TYYn sääntöjä uudistettiin jälleen vuonna 1980, jolloin edustajiston toimikaudeksi tuli kaksi kalenterivuotta ja edustajiston jäsenmääräksi 41. Edunvalvonnan merkitys TYYn tehtävänä alkoi korostua 1990-luvulta alkaen. Yhteistyö yliopiston kanssa syventyi, ja opiskelijat olivat aktiivisemmin mukana yliopistoon kuuluvien asioiden kehittämisessä.  Samaan aikaan TYY korostui myös palveluntarjoajana jäsenistölleen.
Historia > Ylioppilaskunta uudella vuosituhannella

TYY on kehittänyt 2000-luvulla omia toimintatapojaan. Kehitykseen on kuulunut hallinnon ammattimaistuminen. Ensimmäinen kokonaisstrategia hyväksyttiin vuonna 2007. Samaan aikaan otettiin käyttöön poliittinen linjapaperi. Tavoitteena oli tehostaa ja selkeyttää opiskelijoiden edunvalvontaa. Uusina teemoina korostuivat kansainvälisyys ja kestävä kehitys.
Merkittävin TYYtä 2000-luvulla kohdannut uudistus oli kuitenkin Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan eli TuKYn yhdistyminen TYYhyn vuonna 2010. TYYn hallintoa uudistettiin 2014, kun valiokunnat muutettiin siiviksi. Sitemmin siivet on yhdistetty yhdeksi isommaksi vapaaehtoisten ryhmäksi. Vuonna 2014 lakkautettiin myös TYYn kirjasto. Sääntöjä uudistettiin 2019, jolloin edustajiston puheenjohtaja menetti äänivaltansa edustajiston kokouksessa, ja tämän kausi rajattiin kalenterivuoden pituiseksi.
Vuonna 2022 TYY täytti 100 vuotta, mitä juhlistettiin muun muassa juhlakirjalla ja -näyttelyllä sekä Logomossa järjestyillä 100-vuotisjuhlilla.
Hallinto

| Turun yliopiston ylioppilaskunnan edustajisto> Johto |
| --- | --- |
Puheenjohtaja:  Elisa Hyvärinen (Ryhmä Lex)
Varapuheenjohtaja:  Maisa Pikkarainen (Fuusio)
Kokoonpano
Edustajia:  41
 
Puolueet:        Vihreä Vasemmisto (8)       TSE-lista (7)       Fuusio (7)       TYY Terveeksi (4)       Soihdunkantajat (4)       Ryhmä Lex (4)       Kokoomus (3)       Viher-TYY (2)       Humanistilista (1)       SD-ryhmä (1) 
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  30. lokakuuta – 8. marraskuuta 2023
Turun yliopiston ylioppilaskunnan korkein päättävä elin on edustajisto, joka kokoontuu noin kerran kuussa. Edustajistoon kuuluu 41 edustajaa, jotka ylioppilaskunnan jäsenet valitsevat kahden vuoden välein järjestettävissä edustajistovaaleissa. Edustajisto muun muassa hyväksyy vuosittain talousarvion ja toimintasuunnitelman, valitsee johto- ja toimikunnat sekä opiskelijajäsenet yliopiston eri toimielimiin ja päättää vuosittain jäsenmaksusta. Vuonna 2025 edustajiston puheenjohtajana toimii Elisa Hyvärinen ja varapuheenjohtajana Maisa Pikkarainen.
Edustajiston päätösten toimeenpanosta vastaa ylioppilaskunnan hallitus, joka valitaan vuosittain joulukuussa kalenterivuodeksi. Hallitus hoitaa ylioppilaskunnan jokapäiväisiä asioita ja vastaa toimintasuunnitelman toteuttamisesta ollen vastuussa kaikesta toiminnastaan edustajistolle. Sääntöjen mukaan hallitukseen kuuluu puheenjohtaja sekä viidestä seitsemään hallituksen jäsentä. Vuonna 2025 hallitukseen kuuluu puheenjohtaja Josefina Tuomala ja seitsemän muuta jäsentä.
Ylioppilaskunnan edustajiston asettaa toimikaudekseen valintatoimikunnan sekä taloustoimikunnan hoitamaan niille säännöissä määriteltyjä tehtäviä. Valintatoimikunta valmistelee ylioppilaskunnan pääsihteerin valinnan sekä opiskelijajäsenten paikkojen valinnat eri organisaatioihin. Taloustoimikunnan tehtävänä on valvoa ylioppilaskunnan taloudellista toimintaa sekä kirjanpitoa ja hoitaa talouteen kuuluvat tehtävät, kuten talousarvion valmistelu ja tilinpäätöksen tekeminen.
Edustajisto valitsee myös kalenterivuoden ajaksi kuudesta kymmeneen jäsentä avustutoimikuntaan, jonka puheenjohtajana toimii ylioppilaskunnan hallituksen jäsen. Avustustoimikunnan tehtävänä on määrittää edustajiston hyväksymän pisteytyskriteeristön pohjalta vuosittain jäsenjärjestöjen avustusten suuruus. Lisäksi edustajiston tehtäviin kuuluu valita vuosittain ylioppilaskunnan ansionauhan saaneiden joukosta ansiolautakunta, jossa on puheenjohtaja sekä viisi muuta jäsentä. Lautakunta päättää vuosittain ylioppilaskunnan huomionosoitusten jakamisesta.
Edustajisto nimittää kalenterivuoden ajaksi Turun ylioppilaslehden johtokuntaan puheenjohtajan sekä kuusi muuta jäsentä. Johtokunnalla on yleinen toimivalta lehteä koskeviin asioihin liittyen edustajiston hyväksymän toimintasuunnitelman ja talousarvion puitteissa.
Toiminta

Turun yliopiston ylioppilaskunta toteuttaa edunvalvontaa koulutus-, sosiaalipoliittisissa ja kansainvälisissä asioissa sekä yliopistolla, kaupungissa että valtakunnallisella tasolla. Koulutuspoliittinen toiminta keskittyy opetuksen laadun kehittämiseen sekä opiskelijoiden näkökulman huomioimiseen yliopistolla. Sosiaalipolitiikassa TYY edistää opiskelukyvyn ylläpitoon tähtäävää toimintaa sekä vaikuttavat opiskelijoiden toimeentuloon liittyvien kysymysten parissa. Kansainvälisellä sektorilla tuetaan maahan saapuvia opiskelijoita sekä ulkomaille lähteviä opiskelijoita. TYY tarjoaa myös jäsenilleen opiskelija-, kulttuuri- ja liikuntapalveluita sekä alayhdistyksilleen järjestö- ja tukipalveluita. TYY harjoittaa edunvalvontaa Turun yliopiston Turun, Rauman sekä Porin kampuksilla.
Vapaaehtoisryhmä TYYn siipien toiminnan avulla TYY edistää omia arvojaan. Niiden toiminta on itsenäistä ja se Siivet asettavat itse omat tavoitteensa. Toiminta perustuu kansainvälisyyden, kehitysyhteistyön, kulttuurin, ympäristön ja yhdenvertaisuuden teemoihin. Ylioppilaskunta julkaisee myös Turun ylioppilaslehteä ja ylläpitää kaikille avointa elokuvakerho Kinokoplaa.
TYYn omistuksiin kuuluu yhtiöitä, näiden tytär- ja osakkuusyhtiöt sekä muuta sijoitusvarallisuutta. Universtas Oy on TYYn omistama liikeyritys. Se hoitaa ylioppilaskunnan sijoituksia ja omistaa muun muassa enemmistön yliopistoalueella ruokala- ja kahvilatoimintaa järjestävästä Unica Oy:stä sekä puolet liikehuoneistoja vuokraavasta UniGe Oy:stä.
Järjestöt

Turun yliopiston ylioppilaskuntaan kuuluu lukuisia järjestöjä: ainejärjestöjä, aatteellisia yhdistyksiä ja osakuntia sekä erilaisia harrasteyhdistyksiä. Vuonna 2023 ylioppilaskunnan toimii 144 järjestöä.
Ainejärjestöt
Luettelo Turun yliopiston ainejärjestöistä
Osakunnat
Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta (SHO)
Savo-Karjalainen Osakunta (SKO)
Pohjalainen Osakunta (TPO)
Varsinaissuomalainen Osakunta (TVO) (vuoteen 2020 asti)
Merkittäviä henkilöitä > Ylioppilaskunnan pääsihteerit (sihteeri vuosina 1922-1956)

Ylioppilaskunnan sihteeri valittiin virkaan aluksi vuosittain lukuvuoden ajaksi hakemuksen perusteella. Vuonna 1956 perustettiin sihteerin virka muutettiin kokopäiväiseksi sääntömuutoksen yhteydessä. Seuraavana vuonna viralle otettiin käyttöön pääsihteeri -nimitys.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet virassa::
Paavo Ravila, 1922-1923
Einar J. Salmi, 1923-1925
Kauko Haahtela, 1925-1926
Hannes Anttila, 1926-1927
Paavo Virtanen, 1927-1928
Eero Pohjonen, 1928-1930
Antti Selänne, 1930-1933
Mikko Mäkelä, 1933-1934
Jaakko Waltari, 1934-1935
Rolf Ali-Melkkilä, 1935-1936
Jouko Hinkka, 1936-1937
Matti Putta, 1937-1939
Esko Inomaa, 1939-1941
Ensio Röyskö, 1941-1942
Kalevi Saarni, 1943-1945
Jorma Hongisto, 1945
Marja Wallasvaara, 1945
Matti Kaleva, 1945-1946
Aila Lounasalo, 1946
Arne Malmio, 1946-1948
Uuno Varjo, 1948-1951
Erkki Kalkas, 1949
Lauri Niemi, 1951-1952
Mikko Sjöblom, 1952
Pekka Lappalainen, 1952-1953
Leo Lindgrén, 1953-1954
Hannu Räty, 1955
Jukka Helani, 1955-1956
Riku Helle, 1956
Keijo Jaakola, 1956
Hannu Hilpelä, 1956-1959
Risto Pehkonen, 1959
Väinö Piironen, 1959
Jukka Rissanen, 1959-1961
Kari Rahiala, 1961-1964
Tapio Siikala, 1964-1967
Pertti Saaristo, 1968
Matti Nurmi, 1968-1969
Jouko Saari, 1969-1971
Helena Raumolin, 1971-1972
Harri Kainulainen, 1972-1977
Jukka Möller, 1976
Markku Anttila, 1977
Markku Mäkitalo, 1977-1979
Jari Söderström, 1979-1980
Eeva Kuusela-Vesala, 1980-1981
Tapani Mäkinen, 1981-1982
Teppo Määttänen, 1982-1983
Eero Väisänen, 1983-1984
Seppo Piiparinen, 1984
Jarmo Viinanen, 1985-1986
Karl Holm, 1987-1988
Jarmo Lindén, 1988-1990
Petri Lempinen, 1991-1994
Petteri Orpo, 1994-1996
Anu Parantainen, 1996
Matti Laihonen, 1997-1998
Olli Järvelä, 1999-2002
Markus Vähä-Piikkiö, 2003-2006
Niko Kyynäräinen, 2006-2007
Minna Ahola, 2007
Katja Sauvola, 2007-2010
Tomi Nyström, 2010-2015
Rauli Elenius, 2013, 2015-2019
Petra Peltonen, 2019-2024
Riina Lumme, 2022-2023
Lauri Lahoniitty, 2024
Iiris Taubert, 2024-2025
Merkittäviä henkilöitä > Ylioppilaskunnan puheenjohtajat (kuraattori vuosina 1922-1932 ja esimies vuosina 1932-1980)

Vuoden 1922 sääntöjen mukaisesti Turun yliopiston ylioppilaskunnalle valittiin kuraattori, jonka toimikausi alkoi kesäkuun alussa ja kesti vuoden. Kuraattori muutettiin esimieheksi vuoden 1932 sääntömuutoksen yhteydessä. Taustalla oli ylioppilaskunnassa käyty keskustelu, jossa kuraattorille haluttiin uusi suomenkielinen nimike. Osakuntia johtivat kuraattorit, joten ylioppilaskunnan toimijalle tarvittiin uusi nimi. Esimiehen toimikausi muutettiin samalla kaksivuotiseksi. Ylioppilaskunnan esimiehen nimike muutettiin ylioppilaskunnan edustajiston puheenjohtajaksi vuonna 1980. Viimeisimpänä muutoksena toimikausi muutettiin kalenterivuoden pituiseksi.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet virassa::
Erkki Vuori, 1922-1923
Kaarlo Maijanen, 1923
Eino Suova, 1923
Uno H. Puranen, 1924
Niilo Mäki, 1924-1925
Einar J. Salmi, 1925-1927
Erkki Virta, 1927
Pentti Renvall, 1927-1928
Paavo Virtanen, 1928
Paavo A. Kuusisto, 1928
N. P. Virtanen, 1928-1929, 1932-1934
Paavo Nordberg, 1929-1931
Olavi Rytkönen, 1931-1932
Keijo Loimu, 1934-1936
Esko Pulkki, 1936-1937
Mikko Mäkelä, 1936
Alpo Rahi, 1937
Antti Selänne, 1937-1938, 1943
Jouko Hinkka, 1938-1939
Matti Putta, 1939-1943
Ahti Pyhälahti, 1943-1944
Arne Wahlroos, 1945
Esko Inomaa, 1945-1946
Antti O. Narvia, 1946-1949
Tauno Palva, 1949
Väinö Heikkinen, 1950-1951
Sorri Sammalisto, 1951-1953
Uuno Varjo, 1953-1955
Eero Elenius, 1955-1959
Torsten Granlund, 1959-1961
Jyrki Siura, 1961-1963
Aarre Auranen, 1963-1965
Aulis Pöyhönen, 1965-1967
Juha Vikatmaa, 1967
Lassi Alvesalo, 1967-1969
Hannu Vuori, 1969-1970
Arto Merisaari, 1970-1971
Pertti Paasio, 1971-1972
Jukka Mikkola, 1972-1973
Paavo Reinikainen, 1973-1975
Pyry Lapintie, 1975-1977
Aki Lindén, 1977-1979
Reijo Kallio, 1979-1980
Seppo Syrjälä, 1980
Juha Mäkelä, 1980-1983
Lauri Kaira, 1984-1985
Sanna Halinen, 1986-1987
Heikki Hakala, 1988
Mika Ketola, 1989
Kari Karjalainen, 1990-1991
Juhani Soini, 1992-1993
Tiina Laiho, 1994-1995
Kari Mäkelä, 1996-1997
Sami Nieminen, 1998-1999
Mats Kommonen, 2000-2001
Sami Koivula, 2002-2003
Mikael Montonen, 2004-2005
Heikki Kaunisto, 2006-2007
Aki Halonen, 2008-2009
Niklas Mannfolk, 2009-2011
Ville Valkonen, 2012-2013
Jukka Koivisto, 2014-2015
Lassi Laine, 2016-2017
Tuomas Dahlström, 2018-2019
Nelli Mäkitalo, 2020
Saana Ylikruuvi, 2021
Aliisa Wahlsten, 2022
Siiri Turunen, 2023
Selmi Holopainen, 2024
Elisa Hyvärinen, 2025
Merkittäviä henkilöitä > Ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajat

Ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajan toimi perustettiin vuonna 1957, kun se erotettiin ylioppilaskunnan esimiehen toimesta.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet virassa::
Jukka Helani, 1957-1958
Riku Helle, 1958
Keijo Korhonen, 1958-1960
Pekka Vuori, 1960-1961
Aarre Auranen, 1961-1962
Matti Nurmi, 1962-1964
Lassi Alvesalo, 1964
Aulis Pöyhönen, 1964
Eino Heikkinen, 1964-1965
Juha Vikatmaa, 1965-1966
Petter Portin, 1966-1967
Aarno Liuksila, 1967
Hannu Vuori, 1967
Kauko Juhantalo, 1967-1968
Pekka Puska, 1968
Heikki Paloheimo, 1968-1969
Timo Varpio, 1969
Lars Wendelin, 1969-1970
Armas Lahoniitty, 1970
Pertti Wäänänen, 1970-1971
Jorma Saloniemi, 1971-1972
Harri Kainulainen, 1972-1973
Jukka Salonen, 1973
Erkki Paara, 1973
Olli A. Manni, 1973
Jarkko Wuorinen, 1973-1975
Raimo Karhu, 1975
Pekka Ukkonen, 1975-1976
Rauno Heikkonen, 1976
Kari Mannerjoki, 1976-1977
Markku Anttila, 1977-1978
Hannu Salvi, 1978
Heikki Talvemaa, 1978-1979
Sakari Kauppinen, 1979
Päivi Mononen, 1979-1980
Jari Selenius, 1980-1981
Jarko Tirkkonen, 1981-1982
Jouko Routava, 1982
Timo Ala-Vähälä, 1982-1983
Kari Ukkonen, 1983
Jouko Hannu, 1983-1984
Seppo Piiparinen, 1984
Jarmo Viinanen, 1984
Kimmo Ketonen, 1985
Pekka Perttula, 1985
Jorma Jäntti, 1985-1986
Mikael Markkula, 1987
Jukka Lehtonen, 1988
Kari Karjalainen, 1989
Maiju Baer, 1990
Juhani Soini, 1991
Helka Lukka, 1992
Tiina Heino, 1993
Tiina Laakso, 1994
Jarkko Kotamäki, 1995
Matti Laihonen, 1996
Antti Hallia, 1997
Jarmo Myller, 1998
Olli Järvelä, 1999
Salla Kiilunen, 2000
Lasse Miettinen, 2001-2002
Samuli Lintula, 2003
Niko Kyynäräinen, 2004
Kosti Hyyppä, 2005
Katja Sauvola, 2006
Eric Carver, 2007
Laura Heinonen, 2008
Jukka Vornanen, 2009
Elias Laitinen, 2010
Rauli Elenius, 2011
Jukka Koivisto, 2012
Heikki Isotalo, 2013
Jussi Nieminen, 2014
Mikko Mononen, 2015
Riina Lumme, 2016
Miika Tiainen, 2017
Inari Harjuniemi, 2018
Sini Saarinen, 2019
Sofia Engblom, 2020
Aliisa Wahlsten, 2021
Camilla Saarinen, 2022
Akseli Tiitta, 2023
Katie Astin, 2024
Josefina Tuomala, 2025
Aiheesta muualla

Ylioppilaskunnan kotisivu
Suomen ylioppilaskunnat
| --- | --- |
Nykyiset: AYY (Aalto-yliopisto) · HYY (Helsingin yliopisto) · ISYY (Itä-Suomen yliopisto) · JYY (Jyväskylän yliopisto) · LYY (Lapin yliopisto) · LTKY (Lappeenrannan teknillinen yliopisto) · OYY (Oulun yliopisto) · SHS (Svenska Handelshögskolan) · TaiYo (Taideyliopisto) · TREY (Tampere) · TYY (Turku) · VYY (Vaasan yliopisto) · ÅAS (Åbo Akademi)
Entiset: KY (Helsingin kauppakorkeakoulu) · JoYY (Joensuun yliopisto) · KYY (Kuopion yliopisto) · KUVYO (Kuvataideakatemia) · TOKYO (Taideteollinen korkeakoulu)  · TTYY (Tampereen teknillinen yliopisto) · Tamy (Tampereen yliopisto) · TeYo (Teatterikorkeakoulu) · TKY (Teknillisen korkeakoulu) · TuKY (Turun kauppakorkeakoulu) · SAY (Sibelius-Akatemia)
Operaatio Kesäsade

Operaatio Kesäsade (hepr. ‏מבצע גשמי קיץ‎) on koodinimi Israelin sotilasoperaatiolle Gazassa. Operaatio alkoi 28. kesäkuuta 2006, ja se  oli ensimmäinen merkittävä rajanylitys Gazaan sen jälkeen kun Israel luovutti syyskuussa 2005 Gazan turvallisuuden palestiinalaishallinnon vastuulle.