Kreikkalainen mytologia
Mytologia ja kronologia > Sankariaika > Troijan sota

Troijan sota oli kreikkalaisten mielestä kulminaatiopiste myyttien ja todellisen historian välissä. Sotaan liittyvä tarusto jakautuu viiteen vaiheeseen, joista ensimmäinen käsittelee sotaan johtaneita tapahtumia; toinen sodan kulkua, mukaan lukien Homeroksen Iliaan tapahtumat; kolmas sodan loppua ja Troijan tuhoa; neljäs sankareiden kotiinpaluuta sodasta, mukaan lukien Odysseian ja Aeneiksen tapahtumat; ja viides Troijan sukupolven jälkeläisten vaiheita. Iliaan ja Odysseian lisäksi nämä tapahtumat olivat aiheena erityisesti muissa niin kutsutun eeppisen kykloksen eepoksissa sekä kreikkalaisessa tragediassa.
Sota oli seurausta niin kutsutusta Pariksen tuomiosta. Troijalainen Paris sai Heralta, Athenelta ja Afroditelta tehtäväksi toimia tuomarina sen suhteen, kuka näistä jumalattarista oli kaikkein kaunein. Paris valitsi Afroditen. Palkkioksi Afrodite lupasi tälle puolisoksi maailman kauneimman naisen. Tämä sattui olemaan Spartan Helena, joka oli jo naimisissa Menelaoksen kanssa. Afroditen avustuksella Paris matkusti Spartaan ja vei palatessaan Helenan mukanaan. Kostoksi Menelaos ja hänen veljensä Agamemnon kokosivat suuren sotajoukon, joka lähti kostamaan Troijalle ja hakemaan Helenan takaisin. Koska tuulet eivät olleet suotuisia purjehdukselle, Agamemnonin piti ensin uhrata tyttärensä Ifigeneia.
Sota kesti kymmenen vuotta. Kreikkalaiset piirittivät Troijaa pitkään. Sodan keskeiset Iliaan ja Aeneiksen kuvaamat tapahtumat sijoittuvat sodan loppupuolelle. Näihin kuuluvat kreikkalaisten etevimmän sotilaan Akhilleuksen ja joukkojen ylipäällikön Agamemnonin välinen riita sekä Akhilleuksen toverin Patrokloksen ja Troijan prinssi Hektorin kuolemat taistelussa. Myös jumalat osallistuvat taisteluun. Troijalaisten puolella olivat tietysti Afrodite sekä muun muassa Apollon ja Ares, kreikkalaisten puolella puolestaan kauneuskilpailussa loukatut Hera ja Athene sekä muun muassa Poseidon. Lopulta Troija vallattiin neuvokkaan Odysseuksen keksintönä rakennetun Troijan puuhevosen avulla. Valtauksen aikana Akhilleus kuoli kantapäähän osuneesta nuolesta. Troija tuhottiin, miehet surmattiin ja monet troijalaiset naiset vietiin orjina Kreikkaan.
Kymmenen vuotta kestäneen sotaretken jälkeen sotasankarit palasivat koteihinsa. Odysseus joutui harhailemaan Välimerellä kymmenen vuotta, ennen kuin hänen onnistui palata takaisin kotiinsa Ithakalle, jossa hänen uskollinen puolisonsa Penelope odotti häntä kilpakosijoiden piirittämänä. Harharetkillään Odysseus koki monenlaisia seikkailuita ja kohtasi muun muassa lootofageja, kyklooppeja, laistrygoneja ja seireenejä, purjehti Skyllan ja Kharybdiksen välistä, viipyi pitkään Kirken ja Kalypson luona sekä vieraili Nausikaan tavattuaan Alkinooksen hovissa. Poseidon teki kaikkensa estääkseen Odysseusta pääsemästä kotiin, kun taas Athene auttoi häntä. Kotiin palattuaan Odysseus surmasi Penelopen kosijat. Myös Troijasta paennut Aineias koki samankaltaisia harharetkiä, ennen kuin päätyi Italiaan ja liittyi osaksi Rooman myyttistä historiaa.
Synkin kohtalo oli Agamemnonilla, joka joutui vuorostaan kärsimään Pelopsin suvun kirouksesta. Hänen sodassa ollessaan hänen vaimonsa Klytaimnestra petti häntä Thyesteen pojan Aigisthoksen kanssa. Kun Agamemnon palasi Mykeneen, Klytaimnestra surmasi hänet. Agamemonin poika Orestes joutui kostamaan isänsä surman surmaamalla oman äitinsä.