Fredrik Vilhelm (Brandenburg)
Suku ja koulutus

Friedrich Wilhelmin vanhemmat olivat Brandenburgin ja Preussin vaaliruhtinas Georg Vilhelm ja prinsessa Elisabeth Charlotte von Pfalz (1597–1660), joka oli Reinin vaaliruhtinas Friedrich IV:n ja prinsessa Luise Juliana von Orania-Nassaun tytär. Friedrich Wilhelmin äidinpuoleinen isoisä oli kuningas Vilhelm I Oranialainen. Hän kuului Hohenzollernin sukuun. Hänellä oli kaksi sisarta.
Fredrik Vilhelm syntyi aikana, jolloin Brandenburgin rajakreivikunta oli kolmikymmenvuotisen sodan taistelukenttää. Hänen isänsä valtakaudella Brandenburg hävitettiin ja ryöstettiin sodassa toistuvasti ja osissa maata raivosi täysi anarkia. Koko kreivikunnan väestöstä puolet kuoli sodan seurauksena, sodan päättyessä asukkaita oli 600 000–700 000. Kuolleisuus vaihteli alueittain, koska suot ja vesistöt suojelivat joitakin paikkakuntia armeijoiden ohimarsseilta. Sodan hirveydet vaikuttivat niin syvästi asujaimistoon, että vanhat muurit ja muut rakennukset kadottivat entiset nimensä ja ne tunnettiin ”ruotsalaisten muureina”. Tähän vaikutti se, että autioituneille maille muutti asukkaita Brandenburgin ulkopuolelta, muun muassa Holsteinista. Sama ilmiö esiintyi muuallakin Saksassa. Perikato sai myöhemmin myyttiset mittasuhteet kansan mielessä. Fredrik Vilhelmin tuoma suuruuden aika oli sen vastakohta: historiankirjoituksessa korostettiin vielä 1800-luvun lopullakin, kuinka ”harvoin historiassa lankeaa yhtä kirkas valo niin synkkien varjojen jälkeen”.
Fredrik Vilhelm vietti suurimman osan lapsuudestaan Küstrinin (nyk. Kostrzyn Puola) linnoituksessa, johon hänet oli lähetetty sotaa pakoon. Nuori vallanperijä sai koulutuksen kielissä sekä teknisissä taidoissa piirustuksessa, geometriassa ja linnoitusopissa. Opintojen lomassa hän osallistui metsästykseen. Fredrik Vilhelmille opetettiin myös puolaa, jotta hän kykenisi hoitamaan suhteita Puolan kuninkaan kanssa, jonka läänitykseen Preussin herttuakunta kuului.
Vuonna 1634 ruotsalaiset ja Habsburgien keisarilliset sotajoukot hävittivät yhä vuorotellen Brandenburgia. Kun yhteenotot kiihtyivät ja ruhtinaskunnassa levisi kulkutauteja, päätettiin 14-vuotias Fredrik Vilhelm siirtää sukulaistensa luo rauhaisaan Hollannin tasavaltaan, jossa hän vietti seuraavat neljä vuotta. Oppivuodet Alankomaissa vahvistivat Fredrik Vilhelmin kalvinistista uskonkäsitystä. Hän oli ensimmäinen Brandenburgin vaaliruhtinas, jonka molemmat vanhemmat olivat kalvinisteja. Hänen isoisänsä Juhana Sigismund oli kääntynyt luterilaisesta kalvinistiksi vuonna 1618.
Alankomaissa Fredrik Vilhelm omaksui paikallisen kielen ja opiskeli lakia, historiaa ja politiikkaa Leidenin yliopistossa, joka oli kuuluisa uusstoalaisuudestaan. Tämä vaikutti suuresti prinssin käsityksiin vallankäytöstä: opetuksessa painotettiin lainmukaisuutta, valtion asemaa järjestyksen takaajana ja hallitsijan velvollisuuksia. Alankomaat oli tuolloin taistellut itsenäisyydestään menestyksellisesti yli kuusikymmentä vuotta Espanjaa vastaan. Tämä oli pakottanut hollantilaiset kehittämään modernin, järjestäytyneen armeijan, jota Fredrik Vilhelmin oli mahdollista tarkkailla läheltä. Koko valtakautensa ajan Fredrik Vilhelm pyrki uudistamaan ruhtinaskuntaansa ja sen armeijaa Hollannissa näkemänsä esimerkin mukaan.