stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tigue Dan Tessoum

| Tigue Dan Tessoum |
| --- | --- |
 Suolan tuotantoa.
 Tigue Dan Tessoum
 Koordinaatit: 17°25′45″N, 6°38′47″E 
Valtio:  Niger
Alue:  Agadez
Departementti:  Tchirozérine
Kunta:  Ingall
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2001):  410
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tigue Dan Tessoum (myös Teguidan Tessoum, Teguidda-n-Tesemt, Teguidda n’Tessoumt) on kylä Agadezin alueen Tchirozérinen departementin Ingallin kunnassa Nigerissä. Se sijaitsee Irhazerin tasangolla noin 80 kilometriä Ingallista pohjoiseen. Kylässä on 410 asukasta (vuonna 2001).
Tigue Dan Tessoum on historiallinen Gaoon johtaneen karavaanireitin pysähdyspaikka. Sen asukkaat ovat Kel Ahaggar -liittokuntaan kuuluvia tuaregeja. He kasvattavat taatelipalmuja, harjoittavat keinokasteluun perustuvaa maanviljelyä sekä tuottavat eläinten rehuksi käytettyä suolaa. Syyskuun alussa kylässä järjestetään paimentolaisten perinteinen Akasa-juhla.
Georgi Tihov

Georgi Tihov (s. 29. syyskuuta 1942) on bulgarialainen yleisurheilija, jonka päälaji oli 3 000 metrin estejuoksu.
Ateenan EM-kilpailuissa 1969 Tihov sijoittui 10 000 metrin juoksussa kahdeksanneksi ajalla 29.04,0. 3 000 metrin estejuoksussa hän sijoittui neljänneksi ajalla 8.27,2. Hänen maanmiehensä Mihail Želev voitti tuossa kilpailussa kultaa. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 Tihov sijoittui estejuoksussa kuudenneksi ajalla 8.32,2.
Tihveri

| Tihveri Тигвера, Tigvera |
| --- | --- |
 Tihveri
 Koordinaatit: 61°20′15″N, 32°52′40″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Aunuksen piiri
Kunta:  Kovera
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2012):  24
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tihveri (ven. Ти́гвера, Tigvera) on kylä Karjalan tasavallan Aunuksen piirin Koveran kunnassa. Se sijaitsee Tihverinjärveen laskevan Tihverinjoen varrella 30 kilometriä kunnan keskuksesta Nurmoilasta pohjoiseen. Kylässä on 24 asukasta (vuonna 2012).
1900-luvun alussa kylä kuului Kotkatjärven volostin Vahjärven kyläkuntaan. 1920-luvulla perustettiin Aunuksen piirin Tihverin kyläneuvosto. Vuonna 1933 siinä oli yli tuhat asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia.
Kylästä on maantie Pietarin ja Murmanskin väliselle M18-valtatielle Siltsoihin (ven. Novinka). Palveluihin kuuluu kauppa-auto.
Tiffanylasi

Favrile-lasista valmistettu Lily-valaisin, n. 1910
Tiffanylasi  on nimitys, jota käytetään yhdysvaltalaisen taideteollisuusyritys Tiffany & Co:n lasituotteista, kuten maljakoista ja lasimaalausikkunoista. Yritys alkoi valmistaa niitä lasisuunnittelija Louis Comfort Tiffanyn johdolla. Kuuluisimpia Tiffany-tuotteita ovat epäsäännöllisistä lasinpaloista kootut, mosaiikkimaiset Tiffany-valaisimet.
Tiffanylasia edustaa myös Louis Comfort Tiffanyn 1800-luvun lopulla patentoima Favrile-lasi. Se on himmeää, osittain läpikuultavaa lasimassaa, jota käytetään käsin valmistetuissa tuotteissa, kuten jugendtyylisissä lampunvarjostimissa. Lasiin sekoitetut metallit saavat sen loistamaan sateenkaaren väreissä.
"Kevät"-paneeli teoksesta The Four Seasons
Venetian-pöytälamppu, n. 1910-1920
Clara Driscollin suunnittelema Daffodil-pöytälamppu
Oikeinkirjoitus

Kielitoimiston mukaan tiffanylasi voidaan kirjoittaa suomen kielessä pienellä alkukirjaimella, koska sen yhteys erisnimeen on jo haalistunut.
Radio-télévision belge de la Communauté française

| Radio-télévision belge de la Communauté française (RTBF) |
| --- | --- |

Perustettu:  1930 (Institut National de Radiodiffusion) 1960 (Radiodiffusion-télévision belge) 1977 (Radio-télévision belge de la Communauté française)
Toimitusjohtaja:  Jean-Paul Philippot
Kotipaikka:   Boulevard Auguste Reyers 52, Bryssel, Belgia
Toiminta-alue:  pääsääntöisesti Wallonia ja Bryssel
Toimiala:  radio, televisio, internet
Henkilöstö:  1 914 (2021)
Kotisivu:  www.rtbf.be
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Radio-télévision belge de la Communauté française (lyh. RTBF) on Belgian ranskankielinen yleisradioyhtiö. Maan muut yleisradioyhtiöt ovat hollanninkielinen Vlaamse Radio- en Televisieomroeporganisatie (VRT) ja saksankielinen Belgischer Rundfunk (BRF).
Historia

RTBF:n ensimmäinen edeltäjä Institut National de Radiodiffusion (INR) perustettiin vuonna 1930, jolloin valtakunnallisesta radiosta tuli valtion monopoli. Vuosina 1940–1945 INR:n toiminta keskeytyi toisen maailmansodan takia. Kaikki lähettimet tuhottiin, jotta saksalaiset miehittäjät eivät voisi käyttää niitä. Toiminta saatiin nopeasti käynnistettyä uudelleen sodan päätyttyä.
INR lähetti ensimmäiset televisio-ohjelmansa vuonna 1953. Télé-Bruxelles -niminen kanava lähetti aluksi kaksi tuntia iltaisin kuutena päivänä viikossa. Suuri osa ohjelmistosta tuli Ranskan yleisradiolta Radiodiffusion-Télévision Françaiselta. Vuonna 1956 INR alkoi tuottaa omia uutislähetyksiä.
Vuonna 1960 INR korvattiin uudella yhtiöllä Radiodiffusion-télévision belge (RTB). Tällöin myös ranskan- ja hollanninkieliset toiminnot eriytyivät. Vuonna 1971 nähtiin ensimmäiset väritelevisiolähetykset. Liègeen ja Charleroihin perustettiin alueelliset tuotantokeskukset vuonna 1976.
Nykyisen nimensä yhtiö sai vuonna 1977, jolloin yleisradiotoiminta siirtyi valtiolta kieliyhteisöille ja ranskankielisestä yleisradioyhtiöstä tuli Radio-Télévision belge de la Communaité française (RTBF). Samana vuonna perustettiin toinen ranskankielinen tv-kanava RTBis.
RTBF joutui 1980-luvun kuluessa taloudellisiin vaikeuksiin ja vuonna 1989 lisätulojen hankkimiseksi sallittiin kaupallisten mainosten esittäminen.
Organisaatio

RTBF:n johtokunta koostuu 12 vaaleilla valitusta Brysselin ja Vallonian parlamenttien ranskankielisistä edustajista. Näiden lisäksi johtokuntaan kuuluu 2 komissaaria. Yhtiön toimitusjohtaja on Jean-Paul Philippot, joka aloitti virassaan helmikuussa 2001.
RTBF on jäsenenä Euroopan yleisradiounionissa (EBU). Yhtiön pääkonttori sijaitsee Brysselin pääkaupunkialueella, Schaerbeekin kunnassa.
Kanavat > Televisio

| Logo | Kanavan nimi | Aihealueet |
| --- | --- | --- |
|  | La Une | uutiset, viihde ja tapahtumat |
|  | Tipik | sarjat, kulttuuri ja urheilu |
|  | La Trois | kulttuuri ja nuorille suunnattu sisältö |
|  | Arte Belgique | Arten belgialainen paikalliskanava |
Lähde:
Kanavat > Radio

| Logo | Kanavan nimi | Aihealueet |
| --- | --- | --- |
|  | La Prem1ère | uutiset, ajankohtaisohjelmat, kulttuuri, musiikki |
|  | VivaCité | urheilu, kuulijoita osallistavat ohjelmat |
|  | Musiq3 | klassinen musiikki, ooppera, jazz, konsertit |
|  | Classic21 | pop- ja rock, liikennetiedotteet |
|  | Tipik | nuorten aikuisten ohjelmat |
|  | Tarmac | nuorten (15–24 -vuotiaat) ohjelmat |
|  | Jam. | valtavirran ulkopuolinen musiikki, nousevat artistit |
|  | Viva+ | nostalgiset ohjelmat 1960- ja 1970-luvuilta |
|  | RTBF Mix | La Prem1èren, Classic21:n ja VivaCitén sisältöjä Flanderissa asuville ranskankielisille |
Lähde:
Logot

RTB (1960 - 1977)
RTBF (1984 – 1991)
RTBF (1991 – 1997)
RTBF (1997 – 2005)
RTBF (2005 – 2010)
RTBF (2005 – now)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
RTBF.be (ranskaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 2 
Muut:  MusicBrainz label  IdRef
Tifinagh

Arabiaa, tifinaghia ja ranskaa marokkolaisissa kylteissä.
Tifinagh on libyalaiseen kirjaimistoon perustuva tuaregien kirjoitusjärjestelmä, jota nykyään sovelletaan myös muihin berberikieliin.
Libyalainen kirjoitus oli muinaisten berberien käyttämä seemiläisperäinen konsonanttikirjaimisto. Sen vanhimmat ajoitetut muistomerkit ovat nykyisen Tunisian alueelta 100-luvulta eaa. Libyalaisia piirtokirjoituksia on löydetty Libyan autiomaasta ja Fezzanista aina Kanariansaarille ulottuvalta alueelta. Niistä vain osa on kyetty tulkitsemaan.
Tuaregien tifinagh perustuu Fezzanin ja Tripolitanian alueen muinaiseen kirjaimistoon. Sitä voidaan kirjoittaa horisontaalisesti tai vertikaalisesti oikealta vasemmalle, ylhäältä alaspäin tai päiväinvastoin. Tuaregit ovat käyttäneet kirjaimistoa piirtokirjoitusten ja lyhyiden viestien laatimiseen, mutta varsinaista kirjallisuutta sillä ei ole syntynyt.
Viime aikoina tifinaghia on ryhdytty elvyttämään Marokon ja Algerian berberiryhmien keskuudessa. Kirjaimistoa käytetään kauppojen kylteissä, sitä opiskellaan koulussa ja sillä julkaistaan kirjoja. Asia on kuitenkin hyvin kiistelty ja poliittisesti tulenarka. Omat kannattajansa on myös arabialaisella ja latinalaisella kirjaimistolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tifinagh Wikimedia Commonsissa
Tiibetiläis-burmalaiset kielet

Tiibetiläis-burmalaisten kielten puhuma-alueet
Tiibetiläis-burmalaiset kielet on sinotiibetiläisten kielten toinen merkittävä haara siniittisten kielten ohella. Tiibetiläis-burmalaisille kielille on ominaista toonit sekä perussanavartalojen yksitavuisuus.
Kielihaaran tutkimus on yhä kesken, ja sen kielet voidaan luokitella usein tavoin. Luokittelu Shaferin (1974) mukaan:
bodilaiset (tiibetiläiset) kielet
tiibet, 4 miljoonaa puhujaa Itä- ja Keski-Aasiassa
länsitiibet
balti
ladakhi
keskitiibet
šerpa
lhasa
gTsang
dBus
etelätiibet
dzongkha
koillistiibet (amdo)
itätiibet (kham)
lisäksi joskus tiibetiksi luokiteltavat gurung ja tamang
aluentše, 500 000 puhujaa Etelä-Kiinassa
newari, 500 000 puhujaa Nepalissa
jiarong, 100 000 puhujaa Sichuanissa
kebumtam, 400 000 puhujaa Bhutanissa
šartšagpakha, 400 000 puhujaa Bhutanissa
barilaiset kielet
garo, 400 000 puhujaa Assamissa
bara-bodo, 360 000 puhujaa Assamissa
tripuri, 330 000 puhujaa Tripurassa
falam-tsin, 100 000 puhujaa Burmassa ja Assamissa
tiddim-tsin, 350 000 puhujaa Burmassa ja Assamissa
meitei, 1,1 miljoonaa puhujaa Intiassa ja Bangladeshissa
džingpho, 600 000 puhujaa Burmassa
lolo-burmalaiset kielet
burma, 25 miljoonaa puhujaa Burmassa
arakan, 1 miljoonaa puhujaa Burmassa, Bangladeshissa ja Intiassa
bai, 1 miljoona puhujaa Kiinassa
hani, 520 000 puhujaa Kiinassa ja Vietnamissa
lahu, 600 000 puhujaa
lisu, 800 000 puhujaa
nasi (naxi), 250 000 puhujaa
tudžia, 200 000 puhujaa
ji, 1,8 miljoonaa puhujaa Sichuanissa
karenilaiset kielet, Burma ja Thaimaa
karen, 4 miljoonaa puhujaa
kaja, 250 000 puhujaa
pwo, 1,3 miljoonaa puhujaa
sgaw, 2 miljoonaa puhujaa
nungilaiset kielet
rawang, 100 000 puhujaa
drung
norra
rung
Luokkaan kuuluu lisäksi useita luokitukseltaan epäselviä kieliä.
Tietotekniikkarikollisuus

Tietotekniikkarikollisuus eli tietokonerikollisuus on rikollisuuden laji, johon liittyy tietokoneen tai tietoliikenneverkkojen käyttö.
Britannian hallituksen laskelmien mukaan tietokonerikollisuus aiheuttaa maalle vuosittain 32,4 miljardin euron vahingot. Tästä summasta aineettoman omaisuuden varkaudet muodostavat 11 miljardia ja teollisuusvakoilu yhdeksän miljardia euroa. Muu osuus koostuu muun muassa internetpetoksista, identiteettivarkauksista, kiristämisestä ja talousrikoksista.
Yksi tietotekniikkarikoksien laji ovat tietokonevirukset. Lisäksi tapahtuu pankki- ja luottokorttitietoihin liittyviä huijauksia. Suomessa pankkikortit edellyttävät erillistä, tietoverkon ulkopuolella lähetettävää avainlukutunnuskortin avainlukua. Näin pankkikorttitietoihin liittyvää ongelmaa ei koeta Suomessa yhtä laajaksi kuin niissä maissa, joissa vastaavaa käytäntöä ei ole. Yhdysvalloissa esimerkiksi kauppaketju TJX:ltä joutui vääriin käsiin 45 600 000 luotto- tai maksukortin numeroa.
Kirjallisuutta

Glenny, Misha: Hämärän markkinat. Nettirosvot, nettipoliisit ja sinä.  ((DarkMarket. Cyberthieves, Cybercops and You, 2011.) Suomentanut Tero Valkonen)  Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-5567-4
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietotekniikkarikollisuus Poliisi. Viitattu 9.9.2011.
Tieteenfilosofian historia

Pallas Athene edusti antiikin kreikkalaisille viisautta.
Tieteenfilosofian historia liittyy läheisesti toisaalta tieteen historiaan ja toisaalta muiden filosofisten, erityisesti tietoteoreettisten, ajatusten historiaan.
Antiikki ja keskiaika

Länsimainen tiede ja filosofia syntyivät yhtä aikaa antiikin Kreikassa noin vuonna 600 eaa. Kreikkalaisista ajattelijoista ennen kaikkea Platonin ja Aristoteleen ajattelulla on ollut pitkä vaikutus ajatuksiin tiedosta ja tieteestä. Platon kannatti jyrkkää rationalismia. Hänen mukaansa tieto (kreik. episteme) kohdistuu ikuisiin ja muuttumattomiin asioihin, ja luulo (kreik. doksa) ajallisiin ja muuttuviin asioihin. Siten Platonille tiedettä edustaa esimerkiksi matematiikka, kun taas aistein havaittavasta maailmasta ei voida saavuttaa tietoa.
Aristoteleen on sanottu olevan merkittävin yksittäinen tieteenfilosofi. Hän vastusti Platonin jyrkkää rationalismia, ja pyrki hyödyntämään sekä havaintoja, arkijärkeä että abstraktia ajattelua. Aristoteleen mukaan tieteet pohjautuvat aksioomiin eli peruslauseisiin, joista voidaan johtaa teoreemoja. Aksioomat ilmaisevat olioiden muuttumattoman olemuksen, ja ne päätellään aistihavainnoista induktiolla. Aristotelesta voidaan pitää jos ei nykyaikaisena niin ainakin oman aikansa empiristinä; hänellä ei kuitenkaan ollut varsinaista teoriaa tieteellisestä tutkimuksesta.
Jo antiikin aikana myös tieteilijät osallistuivat keskusteluun tieteen luonteesta, ja jo tuolloin käytiin muun muassa lääketieteen alalla väittelyitä teoreetikkojen ja empiristien välillä. Tämä näkyy muun muassa Galenoksen kirjoituksissa.
Aristoteelinen tiedekäsitys vallitsi keskiajan loppuun saakka. Robert Grossetesten ja Roger Baconin vaikutuksesta Englannissa kehitettiin uusia kokeellisia luonnontutkimuksen menetelmiä jo 1200-luvulla, mikä loi pohjaa empirismin nousulle. Uudenaikaiselle luonnontieteille loivat pohjaa myös Jean Buridan, Nicole Oresme, Duns Scotus ja Vilhelm Occamilainen.
Uusi aika

Luonnontieteet alkoivat kehittyä voimakkaasti 1600-luvulla muun muassa Galileo Galilein ja Isaac Newtonin ansiosta. Havaintoihin pyrittiin sovittamaan matemaattisia malleja, ei niinkään laadullista kuvailua. Ilmiöitä alettiin selittää päämäärän (teleologia) sijaan syillä (kausaliteetti). Siinä missä Aristoteles oli ajatellut, että kivi putoaa, koska sen luontainen paikka on maassa, Newton osoitti, että kivi putoaa, koska Maan painovoima vetää sitä puoleensa.
Brittiläistä empirismiä kehittivät 1600- ja 1700-luvulla muiden muassa Francis Bacon, John Locke, George Berkeley ja David Hume. Empirismi sai vaikutteita Newtonin lisäksi muun muassa Robert Boylelta. Bacon muotoili kokeelliselle menetelmälle keskeisen induktioteorian teoksessaan Novum Organum (1620). Ranskassa brittiläinen empirismi vaikutti muun muassa Étienne Bonnot de Condillaciin ja Claude Adrien Helvétiukseen, ensyklopedisteihin (Denis Diderot, Jean le Rond d'Alembert) sekä ranskalaisen materialismin edustajiin (Julien Offray de La Mettrie, paroni d'Holbach).
Mannermaiset rationalistit René Descartes ja Baruch Spinoza puolustivat kokemuksesta riippumatonta luonnontiedettä. Descartesille totuuden kriteerinä olivat ”selvät” ja tarkat ”ideat”, ja hänen luonnonfilosofiansa oli pitkään Newtonin ajattelun merkittävä haastaja.
Immanuel Kant otti kantaa empirismiin ja rationalismiin teoksessaan Puhtaan järjen kritiikki (1781), pyrkien sovittelemaan niiden välistä vastakkaisuutta. Kantin mukaan emme voi tietää, millaisia ovat ”oliot sinänsä”. Tietomme rajoittuu ”ilmiöihin”, joita havaitsemme aisteillamme. Kantin ajattelu vaikutti saksalaiseen idealismiin sekä saksalaisen romantiikan luonnonfilosofiaan.
Nykyaika

Tieteen saavutukset 1800-luvulla vaikuttivat huomattavasti tieteelliseen maailmankuvaan. Yhdysvalloissa syntyi empirismin sekä Charles Darwinin evoluutioteorian innoittamana pragmatismi, jonka ensimmäisiä edustajia olivat Charles Peirce, William James ja John Dewey.
Auguste Comte perusti positivismin, jossa tehtiin erottelu (Comten aikaisen) teologian, metafysiikan ja tieteen välillä. Positivismin nimi liittyy pyrkimykseen rajoittaa inhimillinen tieto ”positiivisen tieteen” tuloksiin.
Positivismia vastaan syntyi 1800-luvun loppupuolella hermeneutiikka, joka painottaa eläytyvää ymmärtämistä erityisesti ihmistieteissä. Hermeneuttista menetelmää voidaan käyttää esimerkiksi historiassa ja psykologiassa. Hermeneutiikkaa ovat kehittäneet Wilhelm Dilthey, Martin Heidegger ja Hans-Georg Gadamer.
Moritz Schlick, Rudolf Carnap, Otto Neurath ja Herbert Feigl olivat 1920- ja 1930-luvuilla toimineen Wienin piirin keskeisiä jäseniä. Piiri otti vaikutteita 1800-luvun positivismista ja jonkin verran myös pragmatismista. Sen filosofiaa kutsutaan loogiseksi positivismiksi tai loogiseksi empirismiksi. Loogiset positivistit erottivat metafysiikan filosofiasta ja uskoivat empiristiseen tieteeseen, moderniin logiikkaan ja tieteen ykseyteen. Karl Popper vaikutti Wienin piiriin kritiikillään.
Yksi merkittävistä 1900-luvun tieteenfilosofeista oli Thomas Kuhn, joka esitti luonnontieteen kehittyvän hyppäyksin paradigmasta eli viitekehyksestä toiseen. Imre Lakatos pyrki yhdistämään Popperin kriittisen rationalismin Kuhnin historialliseen näkemykseen.
Rakkaus (vuoden 2012 elokuva)

| Rakkaus> Amour |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Haneke
Käsikirjoittaja:  Michael Haneke
Tuottaja:  Margaret Ménégoz Stefan Arndt Veit Heiduschka Michael Katz
Säveltäjä:  Franz Schubert
Kuvaaja:  Darius Khondji
Leikkaaja:  Monika Willi
Pääosat:  Jean-Louis Trintignant Emmanuelle Riva Isabelle Huppert
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska Saksa Itävalta
Tuotantoyhtiö:  Les Films du Losange X-Filme Creative Pool Wega Film
Levittäjä:  Teodora Film Cirko Film Ivi.ru
Ensi-ilta:  20. toukokuuta 2012 (Cannes) 15. helmikuuta 2013 (Suomi)
Kesto:  126 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska, englanti
Budjetti:  7 290 000 euroa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rakkaus (ransk. Amour) on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut itävaltalaisen Michael Haneken ohjaama ranskankielinen draamaelokuva, jonka pääosissa näyttelevät Isabelle Huppert, Jean-Louis Trintignant ja Emmanuelle Riva. Elokuva kertoo vanhasta pariskunnasta ja heidän rakkaudestaan.
Elokuva on saanut kymmeniä palkintoja. Se palkittiin Cannesin elokuvajuhlien pääpalkinnolla, Kultaisella palmulla. Emmanuelle Riva sai roolisuorituksestaan BAFTAn. Myös itse elokuva palkittiin BAFTAlla, ja se sai parhaan vieraskielisen elokuvan Golden Globen. Se oli ehdokkaana viiteen Oscar-palkintoon, paras vuoden elokuva, vieraskielinen elokuva, ohjaus, alkuperäinen käsikirjoitus ja Riva parhaasta naispääosasta.
Tausta

Michael Haneke sai alun perin idean elokuvalle kun hänen hyvin läheinen tätinsä teki itsemurhan. 92-vuotias täti, joka oli käytännössä kasvattanut Haneken, oli aikaisemmin pyytänyt Hanekea tappamaan hänet. Täti oli sairas ja asui yksin, mutta ei halunnut vanhainkotiin. Haneke ei koe tarinansa teeman suoranaisesti olevan ikä ja kuolema, vaan enemmänkin kysymys; "kuinka suhtautua siihen, että rakastamasi henkilö elää kärsimyksessä?".
Henkilökohtaisen tragedian lisäksi, yhtenä motivaationa elokuvalle toimi myös Haneken pitkäaikainen halu työskennellä miespääosaa esittävän Jean Louis Trintignantin kanssa.
Juoni

Elokuva kertoo vanhasta pariskunnasta, vaimon terveyden pettämisestä ja vääjäämättömästä lopusta. Pariskunnan elämänpiiri kapenee suppilon tavoin. Alussa he viettävät hyvin sosiaalista elämää, mutta vähitellen elämä supistuu kotiin, ja supistumista kuvaa asunnon ikkunoiden sulkeutuminen. Pariskunnan ja heidän läheistensä välille kasvaa kuilu, tytär (Isabelle Huppert) käy pohtimassa sijoitusvaihtoehtoja. Ulkopuoliset eivät ymmärrä, mutta Annen ja Georgen keskinäinen kommunikaatio on paitsi puhetta myös sanatonta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jean-Louis Trintignant  | … |  Georges   |
|  Emmanuelle Riva  | … |  Anne   |
|  Isabelle Huppert  | … |  Eva   |
|  Alexandre Tharaud  | … |  Alexandre   |
|  William Shimell  | … |  Geoff    |
Tuotanto

Pääosien näyttelijöistä Emmanuelle Rivan merkittäviä elokuvia on Hiroshima, rakastettuni, Jean-Louis Trintignant aloitti uransa Brigitte Bardot’n rinnalla.
Vastaanotto

Elokuva on nostettu vuosikymmenen parhaiden joukkoon. Helsingin Sanomien Veli-Pekka Lehtonen totesi, että aiemmissa elokuvissaan Haneke on käsitellyt ahdistusta ja väkivaltaa, mutta tästä elokuvasta ne ovat poissa. Se on silti tarkkuudeltaan aiempien teosten kaltainen: jokainen kuva, sana ja näyttelijän liike vaikuttaa harkitulta.
Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti Rakkauden kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Episodi:
Filmgoer:
Film-O-Holic.com:
Iltalehti:
Ilta-Sanomat:
Me Naiset:
Metro:
Mtv3:
Nyt-liite:
Tietäjän lapsuus

| Tietäjän lapsuus> The Lives of Christopher Chant.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Diana Wynne Jones
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia, nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  HarperCollins
Julkaistu:  1988
Ulkoasu:  sidottu
Suomennos
Suomentaja:  Anna-Maija Viitanen
Kansitaiteilija:  Sami Saramäki
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2010
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  313
ISBN:  978-951-0-36043-9
Sarja: Chrestomancin maailmat
Edeltävä:  Noidan veli
Seuraava:  Taikuuden taakka
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tietäjän lapsuus (engl. The Lives of Christopher Chant) on vuonna 1988 ilmestynyt Diana Wynne Jonesin kirjoittama nuorten fantasiaromaani. Se oli ilmestymisvuonnaan ehdolla Carnegie Medalin saajaksi.
Juoni

Kirja kertoo sarjan edellisestä osasta tutun Christopher Chantin lapsuudesta. Christopherin vanhemmille selviää, että heidän poikansa voi vierailla muissa maailmoissa uniensa välityksellä ja tuomaan niistä tavaroita mukanansa. Christopherin "henkimatkat" tekevät hänestä äärrettömän arvokkaan hänen enolleen, Ralphille. Ralph kertoo pojalle testaavansa hänen kykyjään, vaikka todellisuudessa Ralph haluaa vain hyötyä Christopherin lahjakkuudesta. Matkoillaan Christopher kohtaa muun muassa maagisia olentoja sekä Ashethin, joka elää temppelissä.
Samanaikaisesti, Christopherin vanhemmat päättävät lähettää poikansa sisäoppilaitokseen, jossa hän oppii muun muassa hallitsemaan kykyään paremmin. Sisäoppilaitoksessa Christopherille ja hänen opettajalleen selviää, että Christopher menettää kykynsä taikoa, kun hänellä on hopeaa. Ilman hopeaa hän on sen sijaan maailman voimakkain velho.
Juoni > Henkilöt

Christopher on kirjan päähenkilö, joka saa selville, että hänellä on yhdeksän elämää.
Asheth (tunnetaan myös "Jumalattarena") on Christopherin ikäinen jumalattaren ruumillistuma, jota palvotaan rinnakaismaailmassa.
Tacroy/Mordecai Roberts: Henkivaeltaja, jonka Raplh on palkannut auttamaan Christopheria.
Ralph-eno: Christopherin eno, joka on myös kirjan konna. Ralph on rikollisjärjestön johtaja, joka myy maagisia esineitä mustassa pörssissä. Kun Christopher syntyi, hänen isälleen selvisi, että hopea tulisi olemaan kohtalokas Christopherille. Ralphin sukunimi on Argent, joka tarkoittaa hopeaa latinaksi.
Tiffany (kissarotu)

Tiffany eli chantilly
Tiffany eli chantilly ja tiffanie ovat kaksi läheisesti toisiaan muistuttavaa puolipitkäkarvaista kissarotua, jotka on kehitetty toisistaan erillään. Kumpikaan ei ole toistaiseksi kansainvälisesti tunnustettu rotu.
Tiffany/chantilly

Tiffany syntyi Yhdysvalloissa vuonna 1967, kun kaksi sukutaustaltaan tuntematonta suklaata puolipitkäkarvaa tuottivat vanhempiaan muistuttavan pentueen. Rodun jalostuksessa ei tiffaniesta poiketen ole käytetty lainkaan burmaristeytystä.
Rodun pää muistuttaa burmaa. Se on yläosastaan pyöristynyt, ja korvalehdet ovat etäällä toisistaan. Silmät ovat kultaiset tai keltaiset. Turkki on hieno ja silkkinen, ja siinä on selkeä töyhtökaulus. Hännän karvoitus on muuta turkkia pidempää. Alkuperäisellä tiffanylla oli mustan burman ruskea väri, tosin sävyltään vaaleampaa.