Gazan sota 2023–

Gazan sota on Israelin ja terroristiseksi luokitellun islamistisen palestiinalaisjärjestö Hamasin välinen aseellinen konflikti, joka alkoi Hamasin ja muiden palestiinalaisryhmien hyökättyä Gazan kaistalta Israelin puolelle 7. lokakuuta 2023. Sota on osa laajempaa Israelin ja Palestiinan konfliktia sekä Israelin ja arabimaiden konfliktia. Hamasin mukaan isku oli  "välttämätön askel ja normaali vastaus kaikkiin Israelin juonitteluihin Palestiinan kansaa vastaan."
Hamas surmasi lokakuun 7. päivän terrori-iskussa 1 139 ihmistä, joista 764 oli siviilejä ja 373 israelilaisiin turvallisuusjoukkoihin kuuluvia henkilöitä. Lisäksi Hamas otti noin 250 panttivankia. Vuorokauden sisällä iskusta Israel julisti sotatilan ja Israelin puolustusvoimat aloitti ilmaiskut Gazaan. Myöhemmin se laajensi operaation maahyökkäykseksi.
Gazan terveysministeriön mukaan Israelin sotatoimet ovat tappaneet yli 47 000 ihmistä tammikuuhun 2025 mennessä. Lukuja on pidetty luotettavina, mutta niiden on arvioitu sodan jatkuessa muuttuneen yhä epätarkemmiksi. Lääketieteellisen julkaisun The Lancetin mukaan uhriluku Gazan kaistalla nousi kesäkuussa 2024 jopa 186 000:een. Yli 800 ihmistä on surmattu Israelin miehittämällä Länsirannalla.milloin? Israelin puolustusvoimat sanoo surmanneensa noin 17 000 Hamasin taistelijaa elokuuhun 2024 mennessä.
Sota on ollut Gazan humanitaarisen tilanteen kannalta tuhoisa. Lähes koko Gazan infrastruktuuri romahti pian Israelin iskujen alkamisen jälkeen, eikä alueella ole ruokaa tai puhdasta vettä tai toimivaa jäte- ja terveydenhuoltoa. Sodan alussa arvioitiin, että lähes koko Gazan 2,3-miljoonaisesta väestöstä oli tullut alueen sisäisiä pakolaisia.
Gazan sodalla on ollut merkittäviä kansainvälisiä vaikutuksia. Israelin ja Hamasin edustajien mahdollisia kansainvälisen oikeuden rikkomuksia tutkitaan. Esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälinen tuomioistuin käsittelee Etelä-Afrikan nostamaa kannetta, joka syyttää Israelia palestiinalaisten kansanmurhasta Gazan kaistalla. Tammikuussa 2024 tuomioistuin määräsi välipäätöksessään, että Israelin on tehtävä kaikki voitava estääkseen kansanmurhaan johtavat toimet Gazassa. Israel on saanut sodan aikana poliittista ja sotilaallista tukea perinteisiltä läntisiltä liittolaisiltaan, erityisesti Yhdysvalloilta ja Saksalta. Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin joulukuussa vuonna 2024 julkaiseman raportin mukaan Israel on syyllistynyt palestiinalaisten kansanmurhaan Gazan kaistalla. Hamasin terrori-iskua 7. lokakuuta 2023 Amnesty pitää sotarikoksena, mutta ei kansanmurhana.
Sota on lietsonut rinnakkaiskonflikteja, joiden on pelätty johtavan alueelliseen sotaan. Israel on tehnyt iskuja myös miehitettyjen palestiinalaisalueiden ulkopuolella. Keväällä 2024 Israelin teki iskun Iranin suurlähetystöön Syyriassa, minkä seurauksena Iran teki ilmaiskuja Israeliin. Jemenin huthit alkoivat marraskuussa 2023 kohdistaa Punaisellamerellä kauppa-aluksiin iskuja, joiden tarkoitus on ryhmän mukaan tukea Palestiinaa. Israel teki kesällä ja syksyllä 2024 Libanoniin ja Iraniin useita iskuja, joissa se on salamurhannut Hizbollahin ja Hamasin johtohahmoja. Israel ja Libanonista käsin toimiva Hizbollah tulittivat toisiaan maiden raja-alueella lähes vuoden ajan Gazan sodan alkamisen jälkeen, kunnes Israel syksyllä 2024 kiihdytti iskujaan ja aloitti lokakuussa maahyökkäyksen Libanoniin.
Israel ja Hamas pääsivät sopuun aluksi kuusi viikkoa kestävästä aselevosta alkuvuodesta 2025. Aselepo astui voimaan 19. tammikuuta 2025.