Kalastuslain 379/2015 käyttö- ja hoitosuunnitelma

Kalastuslain käyttö- ja hoitosuunnitelmalla tarkoitetaan kalastuslain mukaista kalavarojen käytön ja hoidon alueelliseksi järjestämiseksi laadittavaa suunnitelmaa. Käyttö- ja hoitosuunnitelmasta säädetään lakitasoisesti kalastuslain seuraavissa pykälissä:
36 § Käyttö- ja hoitosuunnitelman laatiminen: Julkisoikeudellinen kalatalousalue laatii ehdotuksen alueensa kalavarojen käyttö- ja hoitosuunnitelmaksi.
37 § Käyttö- ja hoitosuunnitelman hyväksyminen:  Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus hyväksyy käyttö- ja hoitosuunnitelman.
39 § Käyttö- ja hoitosuunnitelman toimeenpanon valvonta:  Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus valvoo, että kalatalousalueen käyttö- ja hoitosuunnitelma toimeenpannaan.
41 § Kalastuksen järjestäminen:  Kalastus on järjestettävä käyttö- ja hoitosuunnitelman mukaisesti.
Kalastuslaki velvoitti maamme 118 kalatalousaluetta laatimaan vuoden 2020 loppuun mennessä ehdotuksen aluettaan koskevaksi kalavarojen käyttö- ja hoitosuunnitelmaksi (KHS). Käytännössä kalastusalueet laativat omat suunnitelmansa Luke:n ohjeistamalla tavalla, Luke-mallirungon mukaisesti. Luonnonvarakeskus (Luke) on maa- ja metsätalousministeriön alainen tutkimus- ja asiantuntijaorganisaatio.
Käyttö ja hoitosuunnitelma tuo keskusjohtoisen toimintamallin kalatalouteen.  Anne Kalmari (kesk.) näkee uuden lain uhkaavan lähidemokratiaa ja sopimisvapautta.
Lakia alempitasoisten ohjeiden ja mallien, kuten kalastuslain käyttö- ja hoitosuunnitelman, soveltamiseen voi liittyä monenlaisia ongelmia. Lakia alempiasteisella säädöksellä ei voi säätää sellaisista asioista jotka vaativat lakitasoisen käsittelyn, kuten perusoikeuksien loukkaukset. KHS:sä määritetään kartalla alueet joille ELY voi antaa 13§ mukaisen alueellisen luvan, ilman kalastusoikeuden omistajan luovutusta. KHS:ssä määritellään usein myös hinta jolla omistajan on tehtävä kalastusoikeuden vuokraus. Julkisoikeudellisen yhdistyksen oikeus hinnoitella yksityistä omaisuutta on kalatalouden kummallinen piirre ja oikeuden laillisuus on kyseenalaistettu. Pakottavaa lupapäätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta.
Käyttö- ja hoitosuunnitelma hyväksytään kalatalousalueen yleiskokouksessa. Yleiskokoukseen saavat osallistua yli 50 ha osakaskunnat, yli 50 ha yksityiset vesialueet, yhteisedustaja alle 50 ha vesialueilta ja valtakunnalliset kalastusalan järjestöt. Kalataloushallinnon mukaan käyttö- ja hoitosuunnitelma on kaikkia kalatalousalueen kalastusoikeuden omistajia, osakaskuntia ja niiden jäseniä velvoittava keskinäinen sopimus kalastuslain 41§ perusteella. Julkisoikeudellisen kalatalousalueen yleiskokous vahvistaa ehdotuksen käyttö- ja hoitosuunnitelmaksi enemmistöpäätöksena. Yksityisoikeudellinen osakaskunta, eli kalatalousalueen jäsenyhteisö, tekee jäseniensä tasa-arvoisuudesta poikkeavat päätökset 2/3 määräenemmistöpäätöksin.
Kalastuslaissa tarkoitettu kalatalousalueen yleiskokouksen päätös käyttö- ja hoitosuunnitelmaa koskevan ehdotuksen vahvistamisesta on asian valmisteluun kuuluva toimi. Päätökseen ei voida vaatia oikaisua kalastuslain nojalla eikä siihen voida myöskään hakea muutosta valittamalla. ELY-keskus hyväksyy kalatalousalueen yleiskokouksen vahvistaman käyttö- ja hoitosuunnitelmaehdotuksen, jos kalastuslain 37 §:n 1 momentin 1–4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Muussa tapauksessa ELY-keskus voi pykälän 3 momentin perusteella palauttaa ehdotuksen kalatalousalueelle uudelleen valmisteltavaksi. Hallintopäätös, johon voi hakea muutosta valittamalla, syntyy vasta käyttö- ja hoitosuunnitelman hyväksymistä koskevan ELY-keskuksen ratkaisun myötä.
Kalastuslaki 10.4.2015/379
https://issuu.com/suomen-kalastuslehti/docs/skl_2019_7_issuu
Helsingin lähiradio, ohjelma 4 / 2021
Kalatalouden keskusliitto: Käyttö- ja hoitosuunnitelma