stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Västeråsin kunta
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Västeråsin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Västerås Västra valkrets (31 valtuutettua)
Västerås Östra valkrets (30 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Västeråsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 9 | 9 | 13 | 15 | 14 | 11 | 13 | 13 | 13 | 9 | 14 | 17 | 15 | 14 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 14 | 10 | 8 | 7 | 3 | 5 | 4 | 2 | 2 | 3 | 4 | 2 | 4 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 8 | 10 | 9 | 4 | 10 | 11 | 10 | 6 | 6 | 10 | 8 | 7 | 5 | 7 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 6 | 4 | 4 | 2 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 31 | 33 | 31 | 35 | 35 | 32 | 26 | 34 | 24 | 27 | 23 | 22 | 21 | 18 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 4 | 4 | 3 | 3 | 2 | 4 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 6 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Badelundan piiri
Barkarön piiri
Björkstan piiri
Dingtunan piiri
Gideonsbergin piiri
Harakerin piiri
Hubbon piiri
Irstan piiri
Kungsåran piiri
Kärrbon piiri
Lillhäradin piiri
Lundbyn piiri (Västmanland)
Romfartunan piiri
Rytternen piiri
Sevallan piiri
Skeriken piiri
Skultunan piiri
Tillbergan piiri
Tortunan piiri
Viksängin piiri
Västeråsin tuomiokirkkopiiri (Västerås domkyrkodistrikt)
Ängsön piiri
Önstan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Västerås domkyrkoförsamling
Västerås Lundby
Västerås Badelunda
Norrbo
Dingtuna-Lillhärad
Västerås-Barkarö
Kungsåra
Tillberga
Rytterne
Skerike-Gideonsberg
Önsta
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Björksta
Dingtuna
Furby*
Haraker
Hubbo
Irsta
Kungsåra (Hara)
Kärrbo
Lilla Rytterne* (Tortuna Vikhus)
Lillhärad
Romfartuna
Rytterne (Stora Rytterne)
Sankt Ilian* (Sankt Egidii, Västerås landsförsamling)
Sankt Nikolai*
Sevalla
Skultuna
Västerås Badelunda (Badelunda)
Västerås-Barkarö (Barkarö)
Västerås domkyrkoförsamling (Sankta Maria, Vårfrukyrka, Västerås)
Västerås Lundby (Lundby)
Västerås Skerike (Skerike)
Ängsö
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Västeråsin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Västerås kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västmanlandin läänin kunnat
Kartta Västeråsin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Aléxis Tsípras

| Aléxis Tsípras> Αλέξης Τσίπρας |
| --- | --- |
 Aléxis Tsípras vuonna 2017.
Kreikan pääministeri
 Tsíprasin I hallitus Tsíprasin II hallitus 26.1.2015–27.8.2015 21.9.2015–8.7.2019  
Presidentti:  Károlos Papoúlias Prokópis Pavlópoulos
Edeltäjä:  Antónis Samarás Vasilikí Thánou
Seuraaja:  Vasilikí Thánou Kyriákos Mitsotákis
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1974 (ikä 50) Ateena, Kreikka
Tiedot
Puolue:  Syriza
 Nimikirjoitus
Aléxis Tsípras (kreik. Αλέξης Τσίπρας, s. 28. heinäkuuta 1974 Ateena, Kreikka) on kreikkalainen vasemmistolainen poliitikko, joka toimi Kreikan pääministerinä 26. tammikuuta 2015 – 27. elokuuta 2015 ja 21. syyskuuta 2015 – 8. heinäkuuta 2019. Hän johtaa Syriza-puoluetta.
Tsípras valmistui rakennusinsinööriksi Ateenan kansallisesta teknillisestä korkeakoulusta vuonna 2000. Hän on kirjoittanut tutkimusartikkeleja Ateenan rakennuskannasta ja työskennellyt kaupungin projekteissa. Tsípras liittyi Kreikan kommunistisen puolueen nuorisojärjestöön 1980-luvun lopulla ja osallistui aktiivisesti opiskelijaliikkeeseen. Vuonna 2008 Tsípraksesta tuli kaikkien aikojen nuorin kreikkalainen parlamenttipuolueen johtaja, kun hänet valittiin vasemmistoliitto Synaspismóksen puheenjohtajaksi. Kansanedustajaksi hän nousi seuraavan vuoden vaaleissa.
Vuoden 2012 parlamenttivaaleissa Tsípraksen johtama uusi vasemmistoliitto Syriza kasvoi Kreikan toiseksi suurimmaksi parlamenttiryhmäksi ja lisäsi kannatustaan vaaleissa enemmän kuin mikään muu ryhmä. Syriza voitti Kreikan vuoden 2015 ensimmäiset parlamenttivaalit Tsípraksen johdolla. Tsíprasin hallitus aloitti toimintansa 27. tammikuuta 2015. Elokuussa 2015 Tsípras ilmoitti hallituksen eroavan. Syyskuussa 2015 pidettiin vuoden toiset parlamenttivaalit, ja Syrizasta tuli jälleen suurin puolue, ja Tsípraksesta jälleen pääministeri.
Heinäkuun 2019 parlamenttivaaleissa Syriza kärsi vaalitappion ja keskustaoikeistolainen Uusi demokratia sai ehdottoman parlamenttienemmistön, joten sen johtaja Kyriákos Mitsotákis nousi Tsíprasin tilalle Kreikan uudeksi pääministeriksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aléxis Tsípras Wikimedia Commonsissa
Kreikan kolmannen tasavallan (1974–) pääministerit
Konstantínos Karamanlís (1974–1980)
Geórgios Rállis (1980–1981)
Andréas Papandréou (1981–1989)
Tzannís Tzannetákis (1989)
Ioánnis Grívas (1989)
Xenofón Zolótas (1989–1990)
Konstantínos Mitsotákis (1990–1993)
Andréas Papandréou (1993–1996)
Konstantínos Simítis (1996–2004)
Kóstas Karamanlís (2004–2009)
Geórgios Andréas Papandréou (2009–2011)
Loukás Papadímos (2011–2012)
Panagiótis Pikramménos (2012)
Antónis Samarás (2012–2015)
Aléxis Tsípras (2015)
Vasilikí Thánou (2015)
Aléxis Tsípras (2015–2019)
Kyriákos Mitsotákis (2019–2023)
Ioánnis Sarmás (2023)
Kyriákos Mitsotákis (2023–)
Adolf Bastian

Adolf Bastian
Adolf Bastian (26. kesäkuuta 1826 – 2. helmikuuta 1905) oli saksalainen 1800-luvun yleisnero, joka tunnetaan erityisesti panoksestaan etnografian ja antropologian kehittymiseksi tieteiksi. Nykypsykologia on hänelle kiitollisuudenvelassa hänen teoriastaan Elementargedanke, jonka seurauksena Carl Jung kehitti teorian arkkityypeistä.
Bastian syntyi Bremenissä varakkaaseen saksalaiseen kauppiasperheeseen. Hän opiskeli oikeustiedettä Heidelbergin yliopistossa sekä biologiaa nykyisessä Berliinin Humboldtin yliopistossa, Jenan yliopistossa ja Würzburgin yliopistossa. Würzburgissa hän kuunteli Rudolf Virchowin luentoja ja kiinnostui silloin 'etnologiaksi' sanotusta tieteenalasta. Viimein hän päätyi opiskelemaan lääketiedettä ja valmistui Prahan Kaarlen yliopistosta 1850.
Bastian ryhtyi laivalääkäriksi ja lähti kahdeksanvuotiselle purjehdusmatkalle, joka vei häntä ympäri maailmaa. Tämä oli ensimmäinen hänen neljännesvuosisadan aikana tekemistään matkoista Saksan ulkopuolella. Hän palasi Saksaan 1859 ja kirjoitti suositun kertomuksen matkoistaan sekä kolmiosaisen teoksen Der Mensch in der Geschichte, jossa hän käsittelee ihmistä historian kuluessa ja josta tuli hänen tunnetuin teoksensa.
Vuonna 1861 hän lähti nelivuotiselle matkalle Kaakkois-Aasiaan, ja hänen kuvauksensa tuosta matkasta, Die Völker des östlichen Asien, kasvoi kuusiosaiseksi. Seuraavat kahdeksan vuotta hän oleskeli Pohjois-Saksassa ja perusti merkittäviä etnologisia laitoksia Berliiniin. Hän oli aina ollut innokas keräilijä, ja hänen panoksensa Berliinin kuninkaallisen museon (Museum für Völkerkunde, nyk. Ethnologisches Museum) kokoelmien luomiseksi oli niin runsas, että lähinnä hänen lahjoitustensa pohjalta perustettiin toinen museo, Kansantaiteen museo. Hänestä tuli Kuninkaallisen museon ensimmäinen johtaja.
1870-luvulla Bastian matkusteli laajasti Afrikassa ja Amerikan mantereella. Hän kuoli 1905 Port of Spainissa Trinidad ja Tobagossa yhdellä matkoistaan.
Ihmiskunnan psyykkinen ykseys

Bastian otti ensimmäisenä käyttöön termin Ihmiskunnan psyykkinen ykseys (the psychic unity of mankind). Se tarkoittaa ihmislajin yhteisiä psykologisia ja kognitiivisia piirteitä, jotka ovat kulttuurista tai rodusta riippumattomia, esimerkiksi tunteet ja niihin liittyvät kasvonilmeet.
Aluke

Aluke voi viitata seuraaviin asioihin:
aluke, polymeraasiketjureaktiossa käytettävä synteettinen DNA-jakso, joka tunnistaa monistettavan DNA-alueen pään
aluke, äänen sointiosaa edeltävä lyhyt alkuimpulssi, jonka aikana ääni ei vielä soi omassa spektrissään
aluke fonetiikassa
aluke, tietotekniikan yleisnimitys datan alussa olevalle ohjaustiedolle.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aluke”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aluevankila

Aluevankila oli Suomessa karkeasti nykyisten aluehallintovirastojen eli vuoteen 2009 olemassa olleiden läänien alueella olevien vankiloiden muodostama kokonaisuus, eli aluehallintovirastoa kohden on 1 aluevankila, jonka alaisudessa ovat alueellansa olevat vankilat ja avovankilat.
Aluevankilat aloittivat toimintansa vuoden 2006 alusta. Tällöin yksittäiset vankilat siirrettiin perustettujen aluevankiloiden alaisuuteen.
Aluevankiloiden ulkopuolella olivat Psykiatrinen vankisairaala Turussa ja Vankisairaala Hämeenlinnassa. Ne kuuluivat Rikosseuraamuslaitoksen  terveyden­huolto­yksikön alaisuuteen.
Sittemmin milloin? aluevankilajaottelu on poistunut. Nykyään Rikosseuraamuslaitos jakaa Suomen vankilat kolmeen rikosseuraamusalueeseen.
Yleisurheilun alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2011

Vuoden 2011 yleisurheilun alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut käytiin 21.–24. heinäkuuta Kadrioru staadionilla Tallinnassa Virossa.
Mitalistit

Käytetyt lyhenteet:
WJR = alle 20-vuotiaiden maailmanennätys
EJR = alle 20-vuotiaiden Euroopan ennätys
CR = kilpailuennätys
NR = maan ennätys
PB = henkilökohtainen ennätys
SB = henkilökohtainen kauden paras tulos
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Jimmy Vicaut | 10,07 PB |  Adam Gemili | 10,41 |  David Bolarinwa | 10,46 |
| 200 m |  David Bolarinwa | 21,07 PB |  Pierre Vincent | 21,22 PB |  Jeffrey John | 21,24 |
| 400 m |  Marcell Deák-Nagy | 45,42 NR |  Nikita Uglov | 46,01 PB |  Michele Tricca | 46,09 PB |
| 800 m |  Pierre-Ambroise Bosse | 1.47,14 |  Zan Rudolf | 1.47,73 PB |  Johan Rogestedt | 1.47,88 |
| 1 500 m |  Adam Cotton | 3.43,98 |  Thomas Solberg Eide | 3.44,70 |  Alexander Schwab | 3.44,82 PB |
| 5 000 m |  Gabriel Navarro | 14.07,06 PB |  Bartosz Kowalczyk | 14.07,17 PB |  Jonathan Hay | 14.07,78 |
| 10 000 m |  Gabriel Navarro | 30.02,18 SB |  Emmanuel Lejeune | 31.35,19 |  Szymon Kulka | 31.50,13 |
| 3 000 m estejuoksu |  Ilgizar Safiullin | 8.37,94 CR |  Muhammet Emin Tan | 8.46,74 PB |  Martin Grau | 8.48,79 PB |
| 110 m aitajuoksu (99 cm) |  Jack Meredith | 13,50 |  Andrew Pozzi | 13,57 |  Rahib Mammadov | 13,78 |
| 400 m aitajuoksu |  Varg Königsmark | 49,70 CR |  Stef Vanhaeren | 50,01 PB |  Jose Reynaldo Bencosme De Leon | 50,30 PB |
| Korkeushyppy |  Nikita Anishchenkov | 227 |  Janick Klausen | 225 PB |  Gianmarco Tamberi | 225 =PB |
| Seiväshyppy |  Eile Denecker | 550 |  Kévin Ménaldo | 550 PB |  Didac Salas | 540 =PB |
| Pituushyppy |  Sergei Morgunov | 818 PB |  Tomasz Jaszczuk | 811 PB |  Jevgeni Antonov | 783 |
| Kolmiloikka |  Alexander Jurchenko | 16,31 |  Murad Ibadullayev | 16,25 PB |  Georgi Tsonov | 15,90 |
| Kuulantyöntö (6 kg) |  Krzystof Brzozowski | 20,92 |  Daniele Secci | 20,45 |  Christian Jagusch | 19,80 |
| Kiekonheitto (1,75 kg) |  Lukas Weißhaidinger | 63,83 PB |  Furtula Danijel | 63,54 PB |  Benedikt Stienen | 62,33 |
| Moukarinheitto (6 kg) |  Quentin Bigot | 78,45 PB |  Sergei Marghiev | 76,60 PB |  Elias Håkansson | 74,99 PB |
| Keihäänheitto |  Zigismunds Sirmais | 81,53 CR |  Marcin Krukowski | 79,19 PB |  Pavel Meleško | 76,59 |
| Kymmenottelu |  Kevin Mayer | 8124 CR |  Mathias Brugger | 7853 PB |  Johannes Hock | 7806 |
| 10 000 m ratakävely |  Hagen Pohle | 40.43,73 |  Ihor Ljašenko | 41.10,43 SB |  Luís Alberto Amezcua | 41.34,13 PB |
| 4×100 m viesti |  Ranska Vincent Michalet Jimmy Vicaut Jeffrey John Ken Romain | 39,35 |  Yhdistynyt kuningaskunta Dannish Walker-Khan Sam Watts Adam Gemili David Bolarinwa | 39,48 |  Puola Konrad Donczew Kamil Supinski Kamil Bijowski Tomasz Kluczynski | 40,42 |
| 4×400 m viesti |  Italia Michele Tricca Paolo Danesini Alberto Rontini Marco Lorenzi | 3.06,46 |  Venäjä Jevgeni Khokhlov Radel Kashefrazov Danis Nesmashnyy Nikita Uglov | 3.07,47 |  Saksa Varg Königsmark Lukas Schmitz Lukas Hamich Johannes Trefz | 3.08,56 |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Jodie Williams | 11,18 CR |  Jamile Samuel | 11,43 PB |  Tatjana Pinto | 11,48 SB |
| 200 m |  Jodie Williams | 22,94 SB |  Jamile Samuel | 23,31 |  Jennifer Galais | 23,55 |
| 400 m |  Bianca Razor | 51,96 PB |  Julia Jurenia | 53,03 PB |  Madiea Ghafoor | 53,73 |
| 800 m |  Anastasija Thachuk | 2.02,73 |  Rowena Cole | 2.03,43 PB |  Ayvika Malanova | 2.03,59 PB |
| 1 500 m |  Amela Terzic | 4.15,40 SB |  Ciara Mageean | 4.16,82 SB |  Ioana Doaga | 4.20,73 |
| 3 000 m |  Amela Terzic | 9.17,61 PB |  Esma Aydemir | 9.19,61 PB |  Lisa Jäsert | 9.30,23 |
| 5 000 m |  Esma Aydemir | 16.12,16 PB |  Emelia Gorecka | 16.13,04 |  Annabel Gummow | 16.14,62 |
| 3 000 m estejuoksu |  Gesa-Felicitas Krause | 9.51,08 SB |  Gulshat Fazlitdinova | 9.56,98 PB |  Elena Panaet | 10.17,37 PB |
| 100 m aitajuoksu |  Nooralotta Neziri | 13,34 PB |  Isabelle Pedersen | 13,37 SB |  Ekaterina Bleskina | 13,47 PB |
| 400 m aitajuoksu |  Vera Rudakova | 57,24 |  Aurelie Chaboudez | 57,35 PB |  Maeva Contion  | 58,03 PB |
| Korkeushyppy |  Marija Kutšina | 195 =CR |  Airine Palsyte | 191 SB |  Nadja Kampschulte | 188 PB |
| Seiväshyppy |  Angelica Bengtsson | 457 CR |  Lilli Schnitzerling | 420 =PB |  Natalia Demidenko | 420 |
| Pituushyppy |  Lena Malkus | 640 |  Alina Rotaru | 636 |  Polina Jurtšenko | 611 |
| Kolmiloikka |  Jana Borodina | 14,00 |  Kristiina Mäkelä | 13,67 PB |  Ganna Aleksandrova | 13,14 |
| Kuulantyöntö |  Lena Urbaniak | 16,31 |  Anna Wloka | 16,23 PB |  Anna Rüh | 16,01 PB |
| Kiekonheitto |  Shanice Craft | 58,65 PB |  Anna Rüh | 58,10 |  Viktoria Klochko | 54,03 |
| Moukarinheitto |  Barbara Spiler | 67,06 CR NR |  Kivilcim Kaya | 66,74 PB |  Alexia Sedykh | 65,02 PB |
| Keihäänheitto |  Liina Laasma | 55,99 |  Lina Muze | 55,83 |  Laura Henkel | 55,37 PB |
| Seitsenottelu |  Dafne Schippers | 6153 |  Sara Gambetta | 6108 PB |  Laura Ikauniece | 6063 PB |
| 10 000 m ratakävely |  Elena Lashmanova | 42.59,48 WJR CR |  Svetlana Vasileva | 44.52,98 |  Anna Ermina | 46.49,00 PB |
| 4×100 m viesti |  Saksa Alexandra Burghardt Katharina Grompe Tatjana Pinto Anna-Lenna Freese | 43,42 EJR CR |  Italia Oriana De Fazio Irene Siragusa Anna Bongiorni Gloria Hooper | 44,52 |  Yhdistynyt kuningaskunta Marylyn Nwawulor Bianca Williams Jennie Batten Jodie Williams | 45,00 |
| 4×400 m viesti |  Yhdistynyt kuningaskunta Katie Kirk Lucy James Amelia Clifford Kirsten McAslan | 3.35,29 |  Puola Patrycja Wyciszkiewicz Malgorzata Holub Justyna Swiety Magdalena Gorzkowska | 3.35,35 |  Saksa Sabrina Häfele Stefanie Gotzhein Kim Carina Schmidt Christina Zwirner | 3.36,26 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 8 | 4 | 6 | 18 |
| 2 |  Saksa | 7 | 4 | 12 | 23 |
| 3 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 6 | 5 | 4 | 15 |
| 4 |  Ranska | 6 | 3 | 4 | 13 |
| 5 |  Espanja | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 6 |  Serbia | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 7 |  Puola | 1 | 5 | 2 | 8 |
| 8 |  Turkki | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 9 |  Italia | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 10 |  Alankomaat | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 11 |  Romania | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 11 |  Ukraina | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 13 |  Latvia | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 14 |  Slovenia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 14 |  Suomi | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 16 |  Ruotsi | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 17 |  Itävalta | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 17 |  Unkari | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 17 |  Viro | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 20 |  Belgia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 20 |  Norja | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 22 |  Azerbaidžan | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 22 |  Valko-Venäjä | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 24 |  Irlanti | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 24 |  Liettua | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 24 |  Moldova | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 24 |  Montenegro | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 24 |  Tanska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 29 |  Bulgaria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 44 | 44 | 44 | 132 |
Alueseurakunta

Alueseurakunta on Suomessa käytössä oleva nimitys evankelis-luterilaisen seurakunnan osalle. Kuntaliitosten yhteydessä myös alueen seurakunnat ovat yhdistyneet ja uuden suuren seurakunnan perusseurakuntatyön käytännön toteutusta varten on muodostettu alueseurakuntia  tai kappeliseurakuntia uusiksi alueyksiköiksi. Kirkkolainsäädännön mukaan yhden kunnan alueella saa olla vain yksi seurakuntatalous. Se tarkoittaa, että joko yhden seurakunnan alue käsittää koko kunnan alueen tai usea seurakunta (yleensä paikallisseurakunnat, mutta eräissä kaksikielisissä kunnissa yksi suomen- ja yksi ruotsinkielinen) muodostaa seurakuntayhtymän. Siten kuntaliitos aiheuttaa aina myös muutoksen seurakuntajakoon.
Alueseurakunnassa tapahtuvaa työtä johtaa aluekappalainen yhdessä alueneuvoston kanssa. Alueneuvosto saa päättää muun muassa joidenkin määrärahojen käytöstä ja vaikuttaa työntekijöiden valintaan. Alueseurakuntien papit, kanttorit ja muut työntekijät huolehtivat ainakin seuraavista työaloista: jumalanpalvelus, musiikki, lapsityö, nuorisotyö, perhetyö, aikuistyö, rippikoulu, diakonia ja kansainvälinen työ. Esimerkiksi Jyväskylän seurakunta koostuu yhdeksästä alueseurakunnasta ja lisäksi pääkirkosta (Taulumäen kirkko), joka ei kuulu mihinkään alueseurakuntaan.
Alueseurakunta-nimitys ei ole käytössä kaikissa laaja-alueisissa seurakunnissa. Esimerkiksi Salon seurakunnan osia kutsutaan alueiksi. Lainsäädäntö ei myöskään käytä nimitystä alueseurakunta, vaan sitä vastaa nimitys seurakuntapiiri.
Al-Mahwit

| Al-Mahwit |
| --- | --- |
 Näkymä kohti kaupunkia.
 Al-Mahwit
 Koordinaatit: 15°28′10″N, 43°32′43″E 
Valtio:   Jemen
Maakunta:  Al-Mahwit
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Al-Mahwit (arab. المحويت‎, Al-Maḥwīt) on kaupunki Jemenissä. Se on al-Mahwitin maakunnan hallinnollinen keskus.
Maantiede

Al-Mahwit sijaitsee Jemenin al-Mahwitin maakunnassa. Kaupunki on maakunnan hallinnollinen keskus. Pääkaupunki Sanaahan idässä on matkaa noin 120 kilometriä. Kaupungin lähiseutu on hyvin vuoristoista.
Historia

Al-Mawhitin kaupungilla on pitkä historia. Sen vanhakaupunki tunnetaan esimerkiksi omalaatuisesta arkkitehtuuristaan. Paikallisia taloja rakennettiin lähiympäristössä saatavilla rakennusmateriaaleilla.
Al-Mahwitin alue ja myös kaupunki itsessään olivat pitkään hyvin syrjäisiä. Kaupungin asukasluku oli vielä 1980-luvun alussa alle 10 000. Syrjäseudulla muun Jemenin kehittyminen ei pitkään juuri tuntunut al-Mahwitissa. Tilanne alkoi kuitenkin viimein muuttua 1980-luvun aikana, jolloin kaupunki sai ensimmäistä kertaa esimerkiksi päällystettyjä teitä, sähköä ja viemärijärjestelmän. Al-Mahwitissa kehittyi myös 1970-luvulla perustetun al-Mahwitissain maakunnan hallinnollinen keskuksena, jonne sijoitettiin hallinnollisia virastoja.
Väestö

Kaupungin asukkaat ovat pääasiassa zaidilaisia muslimeja.
Paikallista arkkitehtuuria.
Aleisha Allen

Aleisha Allen (s. 28. huhtikuuta 1991) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Allen syntyi Bronxissa, New Yorkissa. Hän on esiintynyt televisiossa 4-vuotiaasta alkaen. Kansainvälisesti tunnetuimpia rooleja lienee Alicia elokuvassa School of Rock (2003).
Näyttelemisen ohella Aleisha Allen laulaa ja tanssii balettia. Hän opiskelee Professional Performing Arts Schoolissa Manhattanilla.
Allen on esiintynyt mm. komediassa Ollaanko jo perillä? (Are We There Yet?, 2005) ja sen vuonna 2007 ilmestyneessä jatko-osassa.
Aiheesta muualla

Aleisha Allen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Aluke (fonetiikka)

Aluke on fonetiikassa vokaalialkuisen sanan alussa tapahtuva äänihuulivärähtelyn alkamistapa. Alukkeet jaetaan koviin alukkeisiin, henkäysalukkeisiin ja pehmeisiin alukkeisiin (äänihuulivärähtely alkaa vähitellen). Myös h-äänteen on joskus ajateltu olevan aluke.
Suomen kielelle on ominainen kova aluke tai glottaaliklusiili, joka esiintyy rajakahdennuksessa.
Ali-Mylly

| Ali-Mylly |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°44′17″N, 24°06′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskujoki:  Petojoki 
Järvinumero:  35.887.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117 m  
Rantaviiva:  4,171 km  
Pinta-ala:  33,715 ha  
 fiAli-Mylly 
Ali-Mylly  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurikentän ympäröivät painaumat voivat olla suppia, jotka ovat muodostuneet paikalleen juuttuneen jäävuoren estäessä hiekan leviämisen kohdallensa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Tämä selittäisi järven muotoa, jolla on kolme eri järviallasta, jotka ovat liittyneet toisiinsa salmien kautta. Sen etelärantaa seuraa matala harjujakso, joka katkeilee muutamassa kohdassa. Harjun aukosta pääsee etelään jäävälle Salmilamminlahdelle, joka on muodoltaan pyöreä. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolella kulkee rannanviertä seuraava yhdystie 13623, josta haarautuu järven koillispäässä yhdystieksi 13624. Teiden takana alkaa heti Räyskälän ilmailukeskus. Järven rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajanasuntoa. Niille tulee tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy. Järvi kuuluu Kaartjärveen laskevan valtaojan valuma-alueeseen. Ali-Mylly laskee 350 metriä pitkää Petojokea myöten Taipaleenjärveen ja jatkaa sitten Alimmaiseen ja laskee lopuksi Valtaojaa myöte Kaartjärveen. Ali-Myllyyn tulee laskuojia eri suunnilta. Salmilamminlahteen laskevat Tourijärven laskuoja ja Koskualta oja, jonka alajuoksulla sijaitsee Koskuanlammi. Järven länsipäähän laskee Yli-Mylly lyhyttä ojaa pitkin. Järven itäpäähän laskevan Pitkäsuon kuivatusojien johto-oja on toinen siihen laskeva metsäoja.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu ”Wähä Myllyjärvi”. Siihen laskevissa Tourijärven ojassa ja Yli-Myllyn ojassa oli kartassa vesimyllyn kerttamerkkit. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven pohjoispuolella metsämaata, mutta vuoden 1979 kartassa siihen oli jo merkitty lentokenttä ja Purjelento-opisto.