Porin kreivikunta
Kreivikunnan vaiheet

Kuningatar Kristiina lahjoitti Porin kreivikunnan 26. maaliskuuta 1651 tehdyllä lahjoituskirjalla sotamarsalkka Gustaf Hornille, joka oli ansioitunut 30-vuotisessa sodassa. Samassa yhteydessä hänet ylennettiin Porin kreiviksi. Jo vuodesta 1639 alkaen Hornilla oli ollut läänityksenä lähes koko Huittinen ja 25 tilaa Loimaalta. Loimaan läänityksiä ei liitetty Porin kreivikuntaan, vaan ne yhdistettiin Arvid Wittenbergille lahjoitettuun Loimaan vapaaherrakuntaan.
Kreivikunnan alueellinen hajanaisuus johtui siitä, että pitäjien maat oli jo aiemmin suurelta osin lahjoitettu muille ja jaettu sotaväen palkkaukseen. Suuri yhtenäisiä vapaita alueita ei yksinkertaisesti ollut enää jäljellä. Kreivikunnan lisäksi Horn omisti Vampulassa 47 taloa, jotka hän 1653 osti rälssiksi. Turussa hänellä oli joitakin kaupunkikiinteistöjä ja Paimiossa Meltolan kartano, jonka hän oli ostanut pormestari Petter Plagmanilta 1627.
Porin kreivikunnan alueessa tapahtui myös muutoksia, joiden syynä oli Ruotsin vuoden 1655 valtiopäivien päättämä niin sanottu neljänneksen peruutus. Tällä pyrittiin lisäämään kruunun tuloja. Peruutuksessa määrättiin takaisin kruunulle kaikki luovuttamattomat alueet. Lisäksi aatelin tuli maksaa neljäsosa kaikista läänitys- ja lahjoitustuloistaan valtiolle tai luovuttaa sille neljäsosa lahjoitettujen tilojen maista. Kruunun luovuttamattomiin oikeuksiin katsottiin kuuluvan kaupungit ja niiden tullitulot sekä kaikki kalastamot. Siksi Porin kreivikunta menetti valtiolle Porin kaupungin ja Kokemäenjoen kalastamot. Horn sai pitää neljänneksen peruutuksen alaiset tilat hallussaan, sillä kreivikunnassa pystyttiin maksamaan kruunun saamiset rahana. Käytännössä rahana maksettiin vain vuoden 1659 saamiset, sillä 1655–1658 Horn sai pitää ne palkkanaan ja 1660–1672 kreivitär sai ne lyhennyksinä veloista, joita hän oli antanut valtiolle. Neljänneksen peruutuksen rahallisesta korvauksesta luovuttiin myöhemmin ja 1675 kruunulle palautettiin Kokemäenjoen kalastamot ja Porin kartano sekä tiluksia 40 1/3 manttaalin verran.
Gustaf Horn kuoli 1657. Hänellä oli ollut poikia molemmista avioliitoistaan, mutta kaikki pojat olivat kuolleet ennen isäänsä. Sääntöjen mukaan Porin kreivikunnan olisi pitänyt palautua kruunulle, mutta kuningas Kaarle X Kustaa päättikin toisin. Hän siirsi kreivikunnan omistusoikeuden Hornin leskelle Sigrid Bielkelle 1659. Tämä oli ainoa kerta Ruotsin historiassa, kun kreivin leski peri kreivikunnan. Näin Porin kreivikunnan olemassaolo päättyi Sigrid Bielken kuolemaan 1679.
Monet kreivikunnan tiloista päätyivät Sigrid Bielken vävylle, silloiselle kenraalimajuri Nils Bielkelle. Hän ei kuitenkaan saanut tiloja haltuunsa kreivikuntana, vaan lahjoitustiloina, joita nimitettiin Huittisten panttitiloiksi. Vuonna 1679 lakkasivat myös Porin kreivikunnan hallinnolliset ja oikeudelliset oikeudet. Kreivikunnan voutien tilalle tuli kruununvoudit, eikä valituksia ratkaissut enää kreivi vaan maaherra, ja käräjillä tuomitsivat kruunun alaiset tuomarit. Kreivikunnan Ulvilassa ja Kokemäellä sijainneet tilat peruutettiin kruunulle ja ne joutuivat amiraliteetin alaisiksi. Huittisten panttitilat peruutettiin kruunulle vuoden 1684 alussa.