stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kelluva valuuttakurssi

Kelluva valuuttakurssi on valuuttajärjestelmään liittyvä käsite, joka tarkoittaa valuuttaa, jonka kurssi määräytyy markkinoiden kysynnän ja tarjonnan perusteella.
Sen vastakohta on kiinteä valuuttakurssi, jonka arvo pidetään vakaana ja joka määräytyy poliittisen päätöksen seurauksena.
Vapaasti kelluvat valuutat

Australia (AUD)
Kanada (CAD)
Chile (CLP)
Japani (JPY)
Meksiko (MXN)
Norja (NOK)
Puola (PLN)
Ruotsi (SEK)
Britannia (GBP)
Marokko (MAD)
(EUR)
Itävalta
Belgia
Kypros
Viro
Suomi
Ranska
Saksa
Kreikka
Irlanti
Italia
Latvia
Liettua
Luxemburg
Malta
Alankomaat
Portugali
Slovakia
Slovenia
Espanja
Venäjä (RUB)
Somalia (SOS)
Yhdysvallat (USD)
Killers (täsmennyssivu)

Killers voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Killers, Iron Maidenin albumi vuodelta 1981
Killers, Kiss-yhtyeen vuonna 1982 julkaistu kokoelma-albumi
Killers, vuonna 2010 valmistunut yhdysvaltalainen toimintakomedia
The Killers, yhdysvaltalainen indie rock -yhtye.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Killers”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalevalaisen Runokielen Seura

| Kalevalaisen Runokielen Seura |
| --- | --- |
Perustettu:  1999
Kotipaikka:  Tampere
Puheenjohtaja:  Raija Mäkelä-Eskola
Hallitus:  Raija Mäkelä-Eskola, Tuomas Keskimäki (vpj.), Kauko Virtanen, Tiera Laitinen, Kalervo Mettala
Aiheesta muualla
karuse.info
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalevalaisen Runokielen Seura eli KaRuSe on suomalainen vuonna 1999 perustettu yhdistys, jonka tavoitteena on vaalia kalevalamittaista runoutta ja opettaa sitä suomalaisille.
Yhdistyksen kotisivuilla on ohjeet kalevalamitan kirjoittamiseen sekä Harri Perälän yhteistyössä KaRuSen kanssa suunnittelema ”trokeemankeli”, joka tarkistaa onko runo kirjoitettu kalevalamittaan sekä kertoo virheistä ja korjausta vaativista riveistä.
KaRuSen tehtävä on vaalia nimenomaan Elias Lönnrotin ohjeiden perusteella kirjoitettua kalevalamittaa.
Aiheesta muualla

KaRuSen kotisivu
Trokeemankeli
Kari Tamminen (aikido-opettaja)

Kari Tamminen (1955 Hausjärvi – 23. kesäkuuta 2016) oli suomalainen aikido-opettaja ja sisäasiainministeriön asetuksen mukainen voimankäyttökouluttaja.
Historia

Poikavuosinaan Kari Tamminen harrasti telinevoimistelua, nyrkkeilyä ja karatea. Aikidon harjoittelun hän aloitti Meido-Kanissa 7. syyskuuta 1971. Tamminen suoritti ensimmäisen danin Toshikazu Ichimura -senseille 1978. Vuonna 2007 hänelle myönnettiin 6. dan.
Aikidon opettaminen

Kari Tamminen toimi aikidoseuran pääohjaajana Sandokaissa (Kerava), Salo Aikido Dojolla (Salo), Salo Aikido Dojo Marttilassa (Marttila), sekä maaliskuusta 2008 alkaen myös Hokuto Dojolla (Kaarina) ja Turku Aikaissa Shaolin Dojolla (Turku). Lisäksi hän ohjasi vuosittain lukuisia aikidoleirejä. Lokakuussa 2014 hän ilmoitti lopettavansa aikidon opettamisen.
Toiminta Suomen Aikidoliitossa

Suomen Aikidoliiton tehtävissä Kari Tamminen toimi jo 1970-luvulla, jolloin hän oli talouspäällikkö. Sittemmin hän toimi pitkään teknisen valiokunnan jäsenenä. Teknisen valiokunnan puheenjohtajaksi Tamminen valittiin vuoden 2008 alusta lukien. Hän oli myös Suomen Aikidoliiton kunniajäsen.
Keitä, keitä, kahvinkeitin

Keitä, keitä, kahvinkeitin (Percolator) on Jack Morrow'n säveltämä ja sanoittama rock-kappale, jonka on suomeksi sanoittanut Markku Into. Into on levyttänyt sen vuonna 1974 Intomielet-yhtyeen kanssa. Sen on julkaissut singlenä Love Records. Singlen B-puolella on kappale Kanjonin kutsu, jonka esittävät Markku Into ja Karjapaimenet.
Englanninkielisen kappaleen ensilevytyksen on tehnyt Boots (Randy) Randolph vuonna 1958.
Keskusstadion

Keskusstadion (ven. Центральный стадион, Tsentralnyi stadion) on usean urheilustadionin nimi entisen Neuvostoliiton alueella.
Venäjällä:
Astrahanin keskusstadion
Jekaterinburgin keskusstadion
Kazanin keskusstadion
Krasnojarskin keskusstadion
Novorossijskin keskusstadion
Orjolin keskusstadion
Pjatigorskin keskusstadion
Rašid Auševin keskusstadion (Nazran)
Slava Metrevelin keskusstadion (Sotši)
Sotšin olympiastadion, tunnetaan myös nimellä Keskusstadion
Volgogradin keskusstadion
Kazakstanissa:
Aqtöben keskusstadion
Almatyn keskusstadion
Qostanayn keskusstadion
Pavlodarin keskusstadion
Tarazin keskusstadion
Ukrainassa:
Kiovan olympiastadion, tunnetaan myös nimellä Keskusstadion
Tšerkasyn keskusstadion
Afganistanissa:
Kabulin keskusstadion
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keskusstadion”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kellussaniainen

| Kellussaniainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Luokka::  Pteridopsida
Lahko::  Salviniales
Heimo::  Kellussaniaiskasvit Salviniaceae
Suku::  Kellusaniaiset Salvinia
Laji::  natans
Kaksiosainen nimi
 Salvinia natans  (L.) All. 
Katso myös
   Kellussaniainen Wikispeciesissä   Kellussaniainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kellussaniainen tai kellusaniainen eli parikellusaniainen (Salvinia natans) on vesisaniaislaji, jota esiintyy laajasti Euraasiassa Länsi-Euroopasta Japaniin ja Indokiinaan sekä Pohjois-Afrikassa. Sen juurettomat versot elävät vedessä kelluen. Lehdet sijaitsevat kolmen kiehkuroina, niistä kaksi on soikeita kelluslehtiä ja yksi juurimaisiksi rihmoiksi muuntunut. Itiöpesäkkeet sijaitsevat juurimaisten lehtien itiökoteloissa.
Kellussaniaista käytetään akvaariokasvina.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Parikellussaniainen – Salvinia natans
Keskusta-oikeisto

Keskusta-oikeistolla tarkoitetaan politiikan tutkimuksessa maltillista porvarillista puoluekenttää oikeisto-vasemmisto-akselilla poliittisen keskustan ja oikeiston välissä.[lähde? ]
Suomessa keskustaoikeistolaisiksi puolueiksi voidaan lukea Kristillisdemokraatit,  RKP ja Kokoomus.[lähde? ]
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1967

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1967 olivat lajin 34. maailmanmestaruus- ja samalla 45. Euroopan-mestaruuskilpailut. Kilpailut järjestettiin Wienissä, Itävallassa. Turnauksessa karsittiin myös joukkueet vuoden 1968 olympiaturnaukseen.
Suomen joukkue onnistui turnauksessa voittamaan Tšekkoslovakian joukkueen maalein 3–1. Suomi oli saanut kisojen alla uuden valmentajan, nimittäin Tšekkoslovakiasta kotoisin olleen Augustin ”Gustav” Bubníkin. Tšekkoslovakiaa vastaan erityisen hyvin pelasivat Juhani Wahlsten ja varsinkin maalivahti Urpo Ylönen. Voitto oli Suomelle ensimmäinen niin sanotuista jääkiekon suurmaista maailmanmestaruustasolla. Voiton on sanottu antaneen Suomen jääkiekkokulttuurille uuden suunnan yhdessä vuoden 1965 kotikisojen Ruotsi-ottelussa saavutetun 2–2-tasapelin ohella.
A-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | URS | SWE | CAN | TCH | USA | FIN | DDR | FRG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 7 | 7 | 0 | 0 | 58-9 | 14 |  | 9-1 | 2-1 | 4-2 | 7-2 | 8-2 | 12-0 | 16-1 |
|  Ruotsi | 7 | 4 | 1 | 2 | 31-22 | 9 |  |  | 6-0 | 5-5 | 3-4 | 5-1 | 8-2 | 3-1 |
|  Kanada | 7 | 4 | 1 | 2 | 28-15 | 9 |  |  |  | 1-1 | 2-1 | 5-1 | 6-3 | 13-1 |
|  Tšekkoslovakia | 7 | 3 | 2 | 2 | 29-18 | 8 |  |  |  |  | 8-3 | 1-3 | 6-0 | 6-2 |
|  Yhdysvallat | 7 | 3 | 1 | 3 | 20-23 | 7 |  |  |  |  |  | 2-0 | 0-0 | 8-3 |
|  Suomi | 7 | 2 | 1 | 4 | 14-24 | 5 |  |  |  |  |  |  | 5-1 | 2-2 |
|  Itä-Saksa | 7 | 1 | 1 | 5 | 14-38 | 3 |  |  |  |  |  |  |  | 8-1 |
|  Länsi-Saksa | 7 | 0 | 1 | 6 | 11-56 | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Suomi, Itä-Saksa ja Länsi-Saksa joutuivat karsimaan A-sarjapaikastaan vuoden 1968 maailmanmestaruus- ja olympiaturnauksessa. Itä- ja Länsi-Saksa putosivat B-sarjaan vuodeksi 1969, jolloin A-sarja pelattiin vain kuudella joukkueella.
A-sarja > Euroopan-mestaruuskilpailut

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | URS | SWE | TCH | FIN | DDR | FRG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 5 | 5 | 0 | 0 | 49-6 | 10 |  | 9-1 | 4-2 | 8-2 | 12-0 | 16-1 |
|  Ruotsi | 5 | 3 | 1 | 1 | 22-18 | 7 |  |  | 5-5 | 5-1 | 8-2 | 3-1 |
|  Tšekkoslovakia | 5 | 2 | 1 | 2 | 20-14 | 5 |  |  |  | 1-3 | 6-0 | 6-2 |
|  Suomi | 5 | 2 | 1 | 2 | 13-17 | 5 |  |  |  |  | 5-1 | 2-2 |
|  Itä-Saksa | 5 | 1 | 0 | 4 | 11-32 | 2 |  |  |  |  |  | 8-1 |
|  Länsi-Saksa | 5 | 0 | 1 | 4 | 7-35 | 1 |  |  |  |  |  |  |
B-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | POL | ROM | NOR | YUG | ITA | AUT | SUI | HUN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 7 | 5 | 2 | 0 | 32-13 | 12 |  | 3-3 | 3-1 | 3-3 | 2-0 | 7-2 | 7-1 | 7-3 |
|  Romania | 7 | 5 | 2 | 0 | 34-18 | 12 |  |  | 3-2 | 5-3 | 7-2 | 4-4 | 7-2 | 5-2 |
|  Norja | 7 | 5 | 0 | 2 | 35-21 | 10 |  |  |  | 9-2 | 7-4 | 5-2 | 5-2 | 6-5 |
|  Jugoslavia | 7 | 2 | 3 | 2 | 29-31 | 7 |  |  |  |  | 4-2 | 8-3 | 3-3 | 6-6 |
|  Italia | 7 | 2 | 1 | 4 | 23-31 | 5 |  |  |  |  |  | 4-2 | 7-5 | 4-4 |
|  Itävalta | 7 | 2 | 1 | 4 | 23-34 | 5 |  |  |  |  |  |  | 5-2 | 5-4 |
|  Sveitsi | 7 | 1 | 1 | 5 | 22-37 | 3 |  |  |  |  |  |  |  | 7-3 |
|  Unkari | 7 | 0 | 2 | 5 | 27-40 | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kolme parasta joukkuetta eteni A-sarjakarsintaan vuoden 1968 kisoihin. Neljäs joukkue pääsi mukaan olympiakisojen B-sarjaan. Puola ja Italia eivät osallistuneet olympiakisoihin, joten paikan sai Itävalta. Sveitsi ja Unkari putosivat C-sarjaan vuodeksi 1969.
C-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | JPN | BUL | DEN | FRA | NED |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani | 4 | 4 | 0 | 0 | 46-8 | 8 |  | 8-2 | 11-2 | 7-2 | 20-2 |
|  Bulgaria | 4 | 2 | 0 | 2 | 17-17 | 4 |  |  | 2-4 | 3-2 | 10-3 |
|  Tanska | 4 | 2 | 0 | 2 | 18-23 | 4 |  |  |  | 5-2 | 7-8 |
|  Ranska | 4 | 1 | 0 | 3 | 18-21 | 2 |  |  |  |  | 12-6 |
|  Alankomaat | 4 | 1 | 0 | 3 | 19-49 | 2 |  |  |  |  |  |
Japani ja isäntäjoukkue Ranska etenivät vuoden 1968 olympiaturnauksen B-sarjaan.
Kellotapuli

Hollolan kirkon uusklassinen kellotapuli vuodelta 1831
Kellotapuli on kirkon läheisyydessä sijaitseva hirsirakenteinen torni, jossa pidetään kirkonkelloja. Se saattaa olla korkea rakennelma, pylväsmäinen tai matalahko torni, mutta sillä kuitenkin on enemmän korkeutta kuin leveyttä. Useimmat suomalaiset kellotapulit ovat 1700-luvulta.
Kirkon yhteydessä olevaa (esimerkiksi sen päädystä tai keskeltä kohoavaa) kellojen säilyttämiseen tarkoitettua tornia kutsutaan kellotorniksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kellotapuli Wikimedia Commonsissa
Ki-Adi-Mundi

Ki-Adi-Mundi on Tähtien sota -elokuvissa ja laajemmassa elokuvien ympärille rakennetussa universumissa esiintyvä hahmo. Ki-Adi-Mundia näyttelee jokaisessa elokuvassa Silas Carson.
Henkilöhistoria

Ki-Adi Mundi syntyi vehreällä Cerean planeetalla vuonna 92 ennen Yavinin taistelua, samana vuonna kuin Qui-Gon Jinn. Kun hän oli nelivuotias, salaperäinen jedimestari, joka tunnettiin yksinkertaisesti "mustana naisena", löysi hänet. Vaikka Ki oli liian vanha, hänet hyväksyttiin koulutukseen Coruscantin Jeditemppeliin. Hänen kouluttajanaan toimi itse Yoda. Ki-Adi Mundilla on kaksi sydäntä, toinen normaalissa paikassa, toinen aivojen päällä.
Kun Ki palasi kotiplaneetalleen, hän lähti saman tien jäljittämään rosvojoukkoa, joka oli pitänyt seutua otteessaan vuosikymmenten ajan päällikkönsä Bin-Garda-Zonin johdolla. Kin poissaolon aikana joukkion päällikkö oli kuitenkin vaihtunut. Tämä yllätti Kin siinä määrin, että hän hävisi taistelun naispäällikköä vastaan ja oli vähällä menettää henkensä ennen kuin onnistui kääntämään tilanteen edukseen: rosvojoukkio hajosi ja vanha päällikkö sai ansaitsemansa rangaistuksen: hänestä tuli mitätön.
Kun Bron kiihotti cerelaisnuoret kapinoimaan vanhempiaan vastaan tekniikan kehityksen puolesta, Maj-Odo-Nomor tappoi Kin valosapelilla vanhingossa sivustakatsojan mellakassa. Sylvn seurasi Majia, kun tämä piilotteli salakuljettaja Ephant Monin avustuksella. Lopulta Mon luovutti Sylvnin ystävineen Hutt Jabballe, jonka palatsin katolta Ki tytöt pelasti. Myöhemmin Ki-Adi-Mundi palasi Tatooine-planeetalle etsimään jedimestari Sharad Hettiä. Tällöin hutt Jabba yritti kostaa Kin sekaantumisen asioihinsa, mutta epäonnistui. Samalla matkalla hän sai oppilaakseen Sharad Hettin pojan, A´Sharad Hettin, joka myöhemmin siirtyi Mustan naisen koulutettavaksi.
Ki-Adi-Mundi on elokuvissa Pimeä uhka, Kloonien hyökkäys ja Sithin kosto jedineuvoston jäsen. Ki-Adi-Mundi kuoli, kun kloonisotilaat ampuivat hänet Palpatinen käskyn 66 takia Mygeeto-planeetalla Sithin kostossa.
Aiheesta muualla

Ki-Adi-Mundi Wookieepediassa (englanniksi)
Ki-Adi-Mundi Jedipediassa
Kati Rapia

Kati Rapia (s. 12. marraskuuta 1972 Heinola) on suomalainen kuvataiteilija, sarjakuvantekijä, kuvittaja ja valokuvaaja.
Rapia opiskeli taidehistoriaa, kirjallisuutta ja italiaa Tampereen yliopistossa 1992–1994, josta vuoden 1993 Perugiassa, Italiassa. Vuonna 1998 hän opiskeli Lahden ammattikorkeakoulun muotoiluinstituutissa ja valmistui vuonna 2003 taiteen maisteriksi Taideteollisen korkeakoulun valokuvataiteen osastolta. Hän sai sarjakuvataiteen valtionpalkinnon 2018. Palkintoperusteluissa hänen todetaan olevan ”tinkimätön, persoonallinen ja omaääninen kertoja ja monen kuvallisen ilmaisutavan mestari”.
Rapia asuu ja työskentelee Loviisassa.
Julkaisuja

Käsi keittiössä.  Napa Books, 2014.  ISBN 978-952-67180-7-1.
Rapia, Kati & Hurme, Juha: Pyrstötähti ja maailmanlopun meininki: Suomenniemen ensimmäisen tähtitieteilijän elämä ja seikkailut.  Teos, 2018.  ISBN 978-951-851-830-6.
Onni Lindgren, Aaron Stråhlman, Juha Hurme, Kati Rapia, Miira Luhtavaara, Porvoon taidekoulu (työryhmä): Väinämöinen, Mäinämöinen ja Zäinämöinen.  Teos, 2020.  ISBN 978-952-363-086-4.
Voimia.  Teos, 2022.  ISBN 978-952-363-311-7.
Aiheesta muualla

Kati Rapia Temppelikadun ateljeen residenssitaiteilijaksi  25.8.2020. Wihurin rahasto.
Katy Tur

| Katy Tur |
| --- | --- |
 Tur vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. lokakuuta 1983 (ikä 40) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  televisiojuontaja
Puoliso:  Tony Dokoupil  (vih. 2017)
Lapset:  2
Muut tiedot
Aktiivisena:  2007–
Katherine Bear Tur (s. 26. lokakuuta 1983 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen televisiotoimittaja ja kirjailija, joka työskentelee NBC News -uutiskanavalla.
Varhainen elämä

Tur kasvoi juutalaisessa perheessä Los Angelesissa ja valmistui Kalifornian yliopistosta Santa Barbarassa vuonna 2005. Hänen molemmat vanhemmat, Zoey Tur ja Marika Gerrard, ovat toimittajia.
Ura

Tur aloitti toimittajanuransa vuonna 2007, jolloin hän aloitti työt televisionkanava News 12 Brooklynilla ja radioasema WPIX:llä. Hän oli sääkanava Weather Channelin toimittaja vuosina 2009–2010. Vuosina 2010–2012 Tur työskenteli NBC:n paikallistelevisiokanava WNBC-TV:llä New Yorkissa. Vuosina 2012–2014 hän työskenteli NBC:n New Yorkin toimistossa ja vuodesta 2014 lähtien NBC:n kirjeenvaihtajana Lontoossa.
Kesästä 2015 lähtien Tur seurasi 18 kuukauden ajan Donald Trumpin presidentinvaalikampanjaa NBC:n kirjeenvaihtajana. Hänen kirjansa Unbelievable: My Front-Row Seat to the Craziest Campaign in American History julkaistiin syyskuussa 2017. Kirja kertoo Trumpin kampanjasta ja Turin omista kokemuksistaan ​​sen aikana.
Yksityiselämä

Hän nai toimittaja Tony Dokoupilin vuonna 2017. Pariskunnalla on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katy Tur Wikimedia Commonsissa
Karuttanjärvi

| Karuttanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°03′52″N, 24°46′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Karttuanojaan 
Järvinumero:  35.775.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,2 m  
Rantaviiva:  0,502 km  
Pinta-ala:  1,553 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaruttanjärvi 
Karuttanjärvi Karuttajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä mpy.
Action Replay

Action Replay -moduuli Amiga 500:lle.
Action Replay on Datelin tuotemerkki laitteille, joita on pääasiassa käytetty videopelien toiminnan muuttamiseen. Laitteita on julkaistu aina 8-bittiseltä aikakaudelta nykypäivään saakka. Uusimpia alustojamilloin? ovat Wii, Nintendo DS ja Nintendo DSi. [lähde? ]
Laite on julkaistu nimellä GameShark Yhdysvalloissa.
Kuudennen sukupolven versiot > PlayStation 2

Action Replay 2 (2000)
Action Replay 2 V2 (2001)
Action Replay MAX (2003)
Action Replay Max Evo (2004)
Kuudennen sukupolven versiot > Xbox

Action Replay (2002)
Action Replay MAX
Kuudennen sukupolven versiot > Nintendo GameCube

Action Replay
2002
2006 (toimii Wiillä
Action Replay MAX
Seitsemännen sukupolven versiot > Wii

Action Replay Powersaves codes
Seitsemännen sukupolven versiot > Xbox 360

Action Replay MAX 360Powersaves
Seitsemännen sukupolven versiot > PlayStation 3

Versiota PlayStation 3:lle ei ole vielä kehitetty.
Käsikonsoliversiot > Sega Game Gear

Pro Action Replay
Käsikonsoliversiot > Game Boy/Pocket/Color/Advance/AdvanceSP/Micro

Action Replay Professional
Action Replay Pro (1999)
Action Replay Online
Action Replay Xtreme
Action Replay GBX
Action Replay (2003)
Action Replay MAX
Action Replay MAX DUO
Käsikonsoliversiot > Nintendo DS/Lite/i/DSiXL

Action Replay MAX DUO
Action Replay DS
NDS Trainer Kit (Trainer pakkaus, vain netistä)
Media Edition (2008)
EZ (2009)
DSi
Käsikonsoliversiot > PlayStation Portable/Slim&Lite/Go

Action Replay MAX (Powersaves)
Mukana 64 Megatavun Muistikortti
Action Replay PSP
Powersaves
Mukana 64 Megatavun tai 1 Gigatavun muistikortti
Mukana 1 Gigatavun muistikortti
Online
Aiheesta muualla

CodeJunkies.com – Viralliset kotisivut (englanniksi)
Keittolevy

Keittolevy tai keittotaso on ruoanlaitossa käytettävä laite, joka kuumentaa kattiloita ja pannuja. Keittolevyt on yleensä yhdistetty uuniin tai osaksi liettä, mutta niitä on saatavilla myös erillisinä. [lähde? ]
Kattila keittolevyn päällä kuumentumassa.
Keraaminen keittotaso.
Keittolevy lämpenee joko kaasulla tai sähköllä. Joskus voidaan käyttää öljyä tai muita polttoaineita.
Kelluhankasammal

| Kelluhankasammal |
| --- | --- |
 Kelluhankasammalta maalla.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Maksasammalet Marchantiophyta
Luokka::  Maksasammalet Marchantiopsida
Alaluokka::  Keuhkosammalet Marchantiidae
Lahko::  Keuhkosammalet Marchantiales
Heimo::  Hankasammalet Ricciaceae
Suku::  Hankasammalet Riccia
Laji::  fluitans
Kaksiosainen nimi
 Riccia fluitans  L. 
Katso myös
   Kelluhankasammal Wikispeciesissä   Kelluhankasammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kelluhankasammal (Riccia fluitans) on hankasammalten (Riccia) sukuun kuuluva maksasammallaji, joka elää yleensä vedessä kelluvana. Lajia tavataan Keski-Euroopassa laaja-alaisesti, Suomessa etelä- ja keskiosassa maata.
Kelluhankasammalen sekovarsi on kapean nauhamainen, 5 senttimetriä pitkä ja enintään yhden millimetrin leveä. Se on moneen kertaan hankahaarainen. Sekovarren sisällä on pieniä ilmaonteloita. Kelluhankasammal on yksikotinen. Sen itiöpesäkkeet sijaitsevat sekovarren alapinnan pallomaisissa paksunnoksissa.
Aiheesta muualla

Luopioisten kasvisto: Kelluhankasammal (Riccia fluitans)
ITIS: Riccia fluitans (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Riccia fluitans (englanniksi)
Kelluslehtinen kasvi

Kelluslehtinen kasvi on vesikasvi, jonka lehdistä ainakin osa kelluu veden pinnalla. Kasvi saattaa olla kuitenkin osittain veden alla.
Tällaisia kasveja ovat esimerkiksi ulpukat (Nuphar), lumpeet (Nymphaea), kellussarpio (Luronium natans), kelluskeiholehti (Sagittaria natans) ja vesitatar (Persicaria amphibia).
Kuvia

ulpukka (Nuphar lutea)
isolumme (Nymphaea alba)
kellussarpio (Luronium natans)
kelluskeiholehti (Sagittaria natans)
vesitatar (Persicaria amphibia)
Aiheesta muualla

Kelluslehtisten kasvien juurakoiden poistaminen parantaa vesistöjen tilaa – kokemuksia Kangaslahdelta Maa- ja kotitalousnaiset. Arkistoitu 18.8.2019. Viitattu 17.8.2019.
Loikorusolehti (Ludwigia peploides) Vieraslajit.fi. Viitattu 17.8.2019.
Kannu

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kannu voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
kannu, nesteen säilytysastia
kannu, vanha tilavuusmitta (2,6172 litraa)
BBS (Bulletin Board System), modeemilla lankapuhelinverkkoon kytketty tietokone, joka vastaanottaa puheluita toisilta tietokoneilta
kannu, IRC-kanavan nimitys puhekielessä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kannu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kakkurilammi (Eura)

| Kakkurilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Eura 
Koordinaatit:  60°55′48″N, 22°04′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  33.004.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  44,7 m 
Rantaviiva:  0,503 km 
Pinta-ala:  1,75 ha  
 fiKakkurilammi 
Kakkurilammi  tai myös Kakkurlammi 
sijaitsee Eurassa Satkunnassa ja kuuluu Lapinjoen vesistöön Hinnerjoen alueeseen. Se on suolampi, josta ei erkane laskuojaa muuhun vesistöön, vaan vedet suotuvat ojitusverkon kautta viereiseen Vaaljärveen tai Vaaljärven entiseen laskujokeen Aliseenjokeen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 180 metriä ja leveys 420 metriä. Järvellä ei ole luusuaa eikä laskujokea, sillä se on soiden ympäröimä järvi. Järven rantaviiva on 500 metriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota tai avosuota.
Luonto

Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven.
Luonnonhistoriaa

Järven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttuminen on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 5800–5500 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 54,3 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella.