Luettelo Suomen hautausmaista
Huomautuksia

↑  Hautausmaalla on uusi ja vanha osa.
↑  Markkinan kummulla on historiallinen kirkonpaikka, hautausmaa ja uhrimänty.
↑  Palojoensuun 4. kirkon paikka ja hautausmaa.
↑  Evijärven sankarihaudat ovat vanhalla hautausmaalla.
↑  Nikolai II:n sotilaiden hautausmaa.
↑  Venäjän ortodoksisen kirkon alainen seurakunta
↑  Muistolehto on sankarihautausmaan vieressä.
↑  Aluksi Nikolai II:n sotilaiden hautausmaa.
↑  Vanajan hautausmaa jakaantuu kolmeen osaan: Vanhamaa, Rauhanmaa ja Uusimaa
↑  Kiinteä muinaisjäännös.
↑  Hattuvaaran nykyinen ortodoksinen hautausmaa.
↑  Hattuvaaran toiseksi vanhin ortodoksinen hautausmaa. Hautausmaaa täyttyi ja korvattiin nykyisellä hautausmaalla.
↑  Hattuvaaran vanhin ortodoksinen hautausmaa. Hautausmaa täyttyi ja korvattiin Merojan hautausmaalla.
↑  Tainonkoskella on myös sankarihaudat.
↑  Inarin seurakunnan omistaman ekumeenisen tunturikappelin tuhkalehto ei ole virallinen hautausmaa.
↑  Vanha hautausmaa on museoalue. Sinne on tehty 1900-luvulla yksittäisiä hautaukssia.
↑  Perustettu kirkosta eronneita varten.
↑  Joensuun Hoilolan hautausmaa on sekä evankelis-luterilaisen että ortodoksisen seurakunnan käytössä.
↑  Hautausmaalla on myös islaminlainen ja tunnukseton hauta-alue.
↑  Kiihtelysvaaran kirkkomaalla on 1918 sisällissodan ja 1939–1944 sotien sankarihaudat. Muita hautauksia tehty vain poikkeustapauksissa.
↑  Hautausmaa on kaksiosainen. Sankarihaudat ovat kirkon lähellä ja hautausmaan lisäosa on kirkosta noin 300 m päässä.
↑  Hautausmaan käyttö lopetettiin 1871. Se otettiin uudelleen käyttöön sankarihautausmaaksi 1918 ja 1939.
↑  Paltamon seurakunnan Paltaniemen vanha hautausmaa sijaitsee Paltamon kuvakirkon ympärillä.
↑  Vuonna 1996 perustettu uurnahautausmaa on vanhan hautausmaan eteläreunalla.
↑  Tampereen seurakuntayhtymän hautausmaa.
↑  Vehkajärven rukoushuonekunnan hoitama hautausmaa.
↑  Karkkilan Vapaa-ajattelijat r.y:n hautausmaa
↑  Kauniaisten kaupungin omistama ja ylläpitämä hautausmaa.
↑  Hautausmaa on yksityinen, Marttakummun hautausmaayhdistys r.y.:n omistama hautausmaa Alakylän hautausmaan vieressä.
↑  Kotivaaran hautausmaa on Luoteis-Lapin vapaa-ajattelijat ry:n yksityinen hautausmaa Vaattovaarassa.
↑  Kouvolan Vapaa-ajattelijat ry:n hautausmaa
↑  Sankarihaudat Ulrika Eleonoran kirkon vieressä vanhalla hautausmaalla.
↑  Auneen hautausmaa on Jurvan ensimmäinen hautausmaa, jäänyt pois käytöstä.
↑  Kuhan hautausmaan käyttö lopetettu sopimattomaan maaperän takia.
↑  Jakokunnan ylläpitämä hautausmaa, johon haudataan kuusamolaisten lisäksi myös posiolaisia.
↑  Napuen puisto on puiston portinpylväässä olevan muistotaulun mukaan Laihian toisen kirkon paikka ja vanhin tiedossa oleva hautausmaa. Hautausmaan viimeisen hautausten ajankohta on kerrottu portinpylväässä olevassa muistotaulussa.
↑  Sankarihautausmaa on vanhalla hautausmaalla, joka oli käytössä vuoteen 1887 asti.
↑  Joutsenon hautausmaalla on myös sankarihautausmaa.
↑  Lappeenrannan sankarihautausmaata hoitaa kaupunki.
↑  Nuijamaan hautausmaalla on myös sankarihautausmaa.
↑  Hautausmaalla on myös Rauhan sairaalan ja Rauhan Sotasairaala 43:n käytössä ollut osa ja talvisodan sankarihautoja.
↑  Hautausmaalla ovat myös Ylämaan sankarihaudat.
↑  Tarvasjoen hautausmaan vanhin osa on kirkon ympärillä. Niin kutsuttu uusi hautausmaa Kyröntien toisella puolen on rakennettu vuonna 1917.
↑  Hautausmaassa on vanha ja uusi osa
↑  Laitoshautausmaa.
↑  Längelmäen uusi hautausmaa on Riihisaaressa n. 300 metrin päässä kirkosta.
↑  Längelmäen vanha hautausmaa ja sankarihautausmaa ovat kirkon ympärillä.
↑  Parikkalan sankarihautausmaa on kirkkotarhan hautausmaan sisällä.
↑  Turtolan vanha hautausmaa kotiseutumuseon vieressä
↑  Perustamislupa saatu 1780.
↑  Pirkkalan hautausmaan vanha osa on kirkon ympärillä ja vuonna 1991 avattu uusi osa Pappilantien toisella puolella.
↑  Yksityinen rukoushuoneyhdistyksen omistama hautausmaa.
↑  Hautausmaa jäi pois käytöstä vuonna 1884. Se otettiin uudelleen käyttöön 2008.
↑  Sankarihautausmaa vihittiin käyttöön 1940 ja sen ympärillä oleva seurakunnan nykyinen päähautausmaa vihittiin käyttöön 1948.
↑  Hautausmaa jäänyt pois käytöstä 1814 ja rappeutunut. Suojeltu kiinteä muinaisjäännös.
↑  Punkalaitumen hautausmaan ylähautausmaa on kirkon ympärillä ja alahautausmaa Lauttakyläntien toisella puolella.
↑  Saarihautausmaa.
↑  Suolijärven Kirkkosaaressa.
↑  Hautausmaa jakaantuu kolmeen osaan: vanhan hautausmaan alue Kalmisto, uutta aluetta oleva Pohjoispääty ja Hautausmaa, jolla sijaitsevat sankarihaudat.
↑  Hautausmaata ylläpitää Kodisjoen saarnahuonekunta.
↑  Rautjärven talvisodan ja jatkosodan sankarihautausmaat ovat Rautjärven kirkkomaan vieressä. Lisäksi on muistomerkki Ilmeen kylään jääneille talvisodan sankarivainajille.
↑  Talvisodan sankarihaudat ovat vanhalla hautausmaalla.
↑  Hautausmaa kuuluu Tyks Halikon sairaalalle.
↑  Kyläkirkkoyhdistys ylläpitää Kitinojan hautausmaata.
↑  Kirkko- ja hautausmaaesitteen mukaan ensimmäiset vainajat haudattiin 1883.
↑  Kirkko- ja hautausmaaesitteen mukaan vanhalla hautausmaalla sijainneen kirkon lattian alle hautaamisesta luovuttiin kokonaan 1776.
↑  Lohikosken sankarihautausmaa on Lohikosken kirkon hautausmaalla.
↑  Pesiöjärven Kirkkosaaressa.
↑  Hautasaari Piispajärvessä.
↑  Arkkuhautaus Kirkkosaareen kiellettiin 1928.
↑  Hautausmaan omistaa Jokijärven jakokunta. Sen luvalla Kirkkosaareen voi tehdä uurnahautauksia.
↑  Pappilanhuhdan hautausmaa oli käytössä vain noin kymmenen vuotta.
↑  Hautausmaa oli tarkoitettu tilapäiseksi, sitä käytettiin vanhan kirkon hautausmaan käytön loputtua, ennen uuden kirkon hautausmaan valmistumista.
↑  Vanhat kirkot sijainneet paikalla 1665–1765 ja 1765-1861 (Matti Jylkkä). Hautausmaa on jäljellä.
↑  Turun kaupungin ylläpitämä kunnallinen hautausmaa, josta on toteutettu muslimeille tarkoitettu osa.
↑  Paikalle on haudattu jatkosodan aikana vangittuja ja teloitettuja desantteja ja murhasta tuomittu siviili, Toivo ”Kirves” Koljonen. Desantteja haudattu ilmeisesti 1942 ja 1943, Koljonen 1943.
↑  Alue on Järvenpään, Keravan, Sipoon ja Tuusulan seurakuntien yhteinen tunnukseton hauta-alue.
↑  Hautausmaalle haudataan erikoisluvalla.
↑  Rukoushuoneyhdistyksen ylläpitämä hautausmaa.
↑  Seurakunnan verkkosivujen mukaan Niskan hautausmaa aidattiin ja vihittiin käyttöön vasta 1892.
↑  Utajärven sankarihautausmaa on kirkon vieressä.
1 2  Mustasaaren seurakunnan hautausmaa.
↑  Yksityisen yhdistyksen ylläpitämä hautausmaa.
↑  Helsingin seurakuntayhtymän hautausmaa.
↑  Sankarihaudat ovat kirkon ja sen siipirakennuksen kulmassa, kirkon eteläpuolella.
↑  Uusi hautausmaa sijaitsee Ylitornion kirkon itä- ja koillispuolella.
↑  Vanha hautausmaa sijaitsee Ylitornion kirkosta etelän–kaakon suuntaan.
↑  Viljakkalan hautausmaan uudempi osa on kirkon ympärillä ja vanhempi osa Kirkkokujan toisella puolella.