stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katie Leung

| Katie Leung |
| --- | --- |
 Katie Leung
Henkilötiedot
Koko nimi:  Katie Liu Leung
Syntynyt: 8. elokuuta 1987 (ikä 37) Motherwell, Skotlanti
Näyttelijä
Aktiivisena:  2005
Merkittävät roolit:  Cho Chang Harry Potter -elokuvissa
Aiheesta muualla
IMDb 
Katie Liu Leung (s. 8. elokuuta 1987 Motherwell) on skotlantilainen näyttelijä. Hänen vanhempansa ovat tosin kotoisin Hongkongista. Hän on näytellyt Harry Potter ja liekehtivä pikari-, Harry Potter ja Feeniksin kilta - ja Harry Potter ja puoliverinen prinssi -elokuvissa Cho Changin roolia.
Ura

Katien isä oli nähnyt mainoksen, jossa haettiin näyttelijöitä Harry Potter ja liekehtivä pikari -elokuvaan. Hän ehdotti Katien menevän koekuvauksiin, ja hän suostui oitis. He kulkivat pitkän matkan Skotlannista Englantiin. Hän joutui odottamaan jonossa neljä tuntia viiden minuutin koe-esiintymistä takia. Hän sanoi, että olisi paljon mieluummin ostoksilla kuin seisomassa yli 4 500 muun roolinhakija-tytön kanssa, roolin takia jota ei luultavasti edes saisi. Kaksi viikkoa myöhemmin hänelle soitettiin työpajasta, joka tarjosi Cho Changin roolia. Niin Katie Leung sai roolinsa yli 4 500 halukkaan tytön joukosta, vaikkei ollut koskaan edes näytellyt.
Katie sanoo itsensä mielestä olevansa oikeastikin Korpinkynsi (kuten elokuvissa ja kirjoissa), ja vähiten Rohkelikko, sillä hän on mielestään aikamoinen pelkuri.
Katie on myös kertonut, että elokuvassa Harry Potter ja Feeniksin kilta kohtaus, jossa hänen näyttelemänsä Cho Chang ja Harry Potter (Daniel Radcliffe) suutelevat, jouduttiin kuvaamaan yli 30 kertaa, jotta saatiin sopiva suudelma. Radcliffe on sanonut Katien olevan "vavisuttava" ja "todella hyvä näyttelijä."
Filmografia

| Vuosi | Nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli/tehtävä | Laji | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Harry Potter ja liekehtivä pikari | Harry Potter and the Goblet of Fire | Cho Chang | Elokuva |  |
| 2007 | Harry Potter ja Feeniksin kilta | Harry Potter and the Order of the Phoenix | Cho Chang | Elokuva |  |
| 2008 | Hercule Poirot | Agatha Christie: Poirot | Hsui Tai | TV-sarja | 1 jakso |
| 2009 | Harry Potter ja puoliverinen prinssi | Harry Potter and the Half-Blood Prince | Cho Chang | Elokuva |  |
| 2011 | Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 | Harry Potter and the Deathly Hallows: Part 2 | Cho Chang | Elokuva |  |
Kivimäen rautatieseisake

Kivimäen rautatieseisake (vir. Kivimäe raudteepeatus) on rautatieseisake Viron rataverkkoon kuuluvalla Tallinna–Paldiski-radalla. Se sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Tallinnan Baltian rautatieasemalta ja noin 38 kiilometrin päässä Paldiskin rautatieasemalta. Kivimäen kohdalla rataosuus on kaksiraiteinen.
Keski-Karjalan seutukunta

| Keski-Karjalan seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  16 150 57:nneksi suurin 31.12.2021 
Keski-Karjalan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 124.
Keski-Karjalan seutukunnasta tuli anomuksestaan vuoden 2009 alusta äkillisen rakennemuutoksen alue, jona se oli vuoden 2010 loppuun. Uudelleen seutukunta joutui äkillisen rakennemuutoksen alueeksi syksyllä 2011.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kitee | 9 607 | 1 254 | 8 | 8.1 % | 93 % | 0 % | 8 % |
|  | Rääkkylä | 1 878 | 428 | 4 | 8.9 % | 97 % | 0,1 % | 5 % |
|  | Tohmajärvi | 3 999 | 838 | 5 | 9.1 % | 95 % | 0,2 % | 6 % |
|  | yhteensä | 15 484 | 2 519 | 6 |  | 94 % | 0,1 % | 7 % |
Kuntamuutokset

1. tammikuuta 2005 seutukunnan kunnista Värtsilä liittyi Tohmajärven kuntaan
1. tammikuuta 2013 seutukunnan kunnista Kesälahti liittyi Kiteen kaupunkiin.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Keski-Karjalan seutukunnan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 25 760 | 25 760 |
| 1985 | 1985 |    | 25 537 | 25 537 |
| 1990 | 1990 |    | 24 736 | 24 736 |
| 1995 | 1995 |    | 23 871 | 23 871 |
| 2000 | 2000 |    | 22 331 | 22 331 |
| 2005 | 2005 |    | 20 746 | 20 746 |
| 2010 | 2010 |    | 19 228 | 19 228 |
| 2015 | 2015 |    | 17 919 | 17 919 |
| 2020 | 2020 |    | 16 306 | 16 306 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Keski-Karjalan seutukunnan kotisivut
Kiteen kaupungin kotisivut
Rääkkylän kunnan kotisivut
Tohmajärven kunnan kotisivut
Pohjois-Karjalan maakunnan seutukunnat
Klaukkalan kirjasto

| Klaukkalan kirjasto |
| --- | --- |

Sijainti:  Kuonomäentie 2, 01800 Klaukkala 
Tyyppi:  julkinen kirjasto
Perustettu:  1934
Kotisivut
Klaukkalan kirjasto (ruots. Klövskog bibliotek) on Nurmijärven Klaukkalassa sijaitseva julkinen kirjasto. Se on alkujaan perustettu kunnan piirikirjastoksi vuonna 1934. Nykyisellä paikallaan kirjasto on toiminut vuodesta 2005, jota ennen se sijaitsi samassa rakennuksessa Klaukkalan koulun kanssa.
Kirjastoon kuuluu kaksi näyttelytilaa: näyttelyseinä Tyyne ja Galleria Toivo.
Kirjastoon on pääsy sekä pääsisäänkäyntinä toimivan Seurantien puoleiselta yläovelta että myös Kuonomäentien puoleiselta alaovelta. Invapysäköinti sijaitsee yläoven läheisyydessä, kun taas alaoven luona kirjaston tiloihin pääsee hissillä.
Aiheesta muualla

Klaukkalan kirjasto – Nurmijärven kunta
Kenraali Gogol

| Anatol Gogol |
| --- | --- |
Näyttelijä(t):  Walter Gotell
Ensi- esiintyminen:  007 rakastettuni
Viimeinen esiintyminen:  007 vaaran vyöhykkeellä
Henkilötiedot
Koko nimi:  Anatol Alexis Gogol
Sukupuoli:  mies
Suhteet
Tutut:  kenraali Orlov (kollega) neiti Rublevich (sihteeri) majuri Anya Amasova (alainen) Pola Ivanova (alainen) Klotkoff (alainen) Venz (alainen) Sergei Barsov (alainen)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kenraali Anatol Alexis Gogol on fiktiivinen hahmo James Bond -elokuvissa. Häntä näyttelee Walter Gotell. Gogol esiintyi kaikkiaan kuudessa Bond-elokuvassa.
Taustaa

Kenraali Gogol on tiedustelupalvelu KGB:n johtaja. Gogol esiintyi ensimmäisen kerran elokuvassa 007 rakastettuni, jossa hän lähettää majuri Anya Amasovan selvittämään kadonneen ydinsukellusveneen kohtaloa ja hakemaan salaisen mikrofilmin. Myöhemmin Gogol tekee liiton Bondin päällikön M:n kanssa ilmoittaen uudesta Neuvostoliiton ja Ison-Britannian välisestä yhteistyöstä.
Kuuraketissa Gogol tiedustelee Yhdysvaltain avaruuskomitealta syytä valtavan avaruusaseman olemassaoloon ja ilmoittaa Neuvostoliiton hoitavan asian, jos Yhdysvallat epäonnistuu aseman tuhoamisessa.
Erittäin salaisessa Gogol neuvottelee ATAC-laitteen ostamisesta kreikkalaiselta anarkistilta. Gogolin saapuessa paikalle Bond on tappanut myyjän ja heittää laitteen alas vuorelta tuhoten sen. Gogol estää apulaistaan ampumasta Bondia ja lähtee pois tappionsa tunnustaneena.
Octopussy – mustekalassa Gogol vastustaa kenraali Orlovin suunnitelmaa hyökätä Länsi-Saksaan. Bondin ansiosta Gogol saa tietää Orlovin salakuljettaneen jalokiviä Venäjän aarteistosta ja nuhtelee Orlovia tämän kuollessa Gogolin eteen. Gogol pyytää myöhemmin Bondia palauttamaan Orlovin varastaman Romanovin tähden.
007 ja kuoleman katseessa Gogol nuhtelee Max Zorinia tämän yrityksestä tappaa Bond ja tämän lähtemisestä KGB:stä. Myöhemmin Gogol yrittää yhdessä agenttinsa Pola Ivanovan kanssa estää Zorinia tuhoamasta piilaaksoa. Elokuvan lopussa Gogol luovuttaa Bondille Leninin kunniamerkin palkinnoksi Zorinin pysäyttämisestä.
Elokuvassa 007 vaaran vyöhykkeellä Gogol on siirtynyt Neuvostoliiton ulkoministeriöön ja hänen seuraajakseen on valittu kenraali Puškin. Gogol ilmoittaa elokuvan lopussa Kara Milovylle järjestäneen hänelle viisumin sekä Neuvostoliittoon että itäblokin ulkopuolelle.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kehitysvammaliitto

| Kehitysvammaliitto |
| --- | --- |

Perustettu:  1952
Toimiala:  vammaisjärjestö
Kotipaikka:  Espoo
Toiminta-alue:  valtakunnallinen
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kehitysvammaliitto on vuonna 1958 rekisteröity suomalainen järjestö, jonka toiminnan tavoitteena on edistää kehitysvammaisten ja muiden oppimisessa, ymmärtämisessä ja kommunikoinnissa tukea tarvitsevien ihmisten tasa-arvoa ja osallistumista yhteiskunnassa. Kehitysvammaliiton yhteiskuntavisiona on inklusiivinen eli kaikki ihmiset mukaan ottava yhteiskunta.
Kehitysvammaliitto on SOSTEn jäsenjärjestö. Kehitysvammaliiton toimisto sijaitsee Espoon Leppävaarassa.
Tarkoitus

Kehitysvammaliiton tarkoitus on muuttunut ajan mittaan. Vuonna 1981 hyväksyttyjen sääntöjen mukaan liiton tarkoituksena oli "toimia kehitysvammaisten huollon ja tutkimuksen kaikenpuoliseksi edistämiseksi sekä ymmärtämyksen ja myötämielisyyden lisäämiseksi kehitysvammaisuudesta aiheutuvia ongelmia kohtaan". Kehitysvammaiset nähtiin 1980-luvulla ongelmana, jonka ratkaisemiseksi vedottiin ymmärtämykseen ja myötätuntoon. Liiton vuonna 2023 voimassaolevien sääntöjen mukaan tarkoituksena on  "edistää kehitysvammaisten ja muiden erityistä tukea oppimisessa, ymmärtämisessä ja kommunikoinnissa tarvitsevien ihmisten yhdenvertaisuuden toteutumista ja osallistumista yhteiskunnassa sekä heidän elinolosuhteitaan." Uusissa tavoitteissa korostuvat kehitysvammaisten oikeudet yhteiskunnan jäsenenä.
Perustehtävät

Kehitysvammaliiton perustehtäviä ovat tutkimus, kehittämistoiminta, henkilöstön koulutus, materiaalin tuotanto, selkokielisen tiedonvälityksen ja kulttuurin edistäminen, esteettömän ja osallistavan kommunikoinnin ja tietotekniikan käytön edistäminen sekä tiedotus- ja vaikuttamistoiminta. Kehitysvammaliitto toimii yhteistyössä vammaisten henkilöiden ja heidän läheistensä, alan työntekijöiden, palveluntuottajien, järjestöjen, yritysten ja viranomaisten kanssa. Toiminnan ydinalueita ovat kehitys- ja puhevammaisuus, kommunikaatio ja vuorovaikutus, saavutettavuus ja esteettömyys, oppiminen, asuminen, työ. Kehitysvammaliiton toiminnassa lähtökohtana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioitus, asiantuntemus, luotettavuus, vuorovaikutuksellisuus, saavutettavuus.
Kehitysvammaliiton toimintaan kuuluu muun muassa seuraavia osa-alueita:
Edunvalvonta – esimerkiksi vaikuttaminen alan lainsäädännön kehittämiseen.
Tietoisuuden parantaminen kohderyhmien tarpeista ja mahdollisuuksista.
Laadukkaiden palveluiden edistäminen.
Tutkimuksen edistäminen.
Saavutettavuuden edistäminen – esimerkiksi selkokielisten materiaalien ja tiedottamisen keinoin.
Kohderyhmän osallisuuden, itsemääräämisoikeuden ja vaikutusmahdollisuuksien edistäminen – esimerkiksi asenteisiin vaikuttaminen tiedotustoiminnan kautta.
Kohderyhmän elinikäisen oppimisen edistäminen – esimerkiksi tuottamalla kohderyhmälle perus- ja toisen asteen koulutukseen oppimateriaaleja.
Kehitysvammaliitto ylläpitää useita kehitysvammaisuuteen kytkeytyviä verkkosivustoja. Vuonna 1952 perustetun Kehitysvammaliiton toiminnan merkittävin rahoittaja on Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA).
Kansainvälinen toiminta

Kehitysvammaliitto on mukana muun muassa useissa eurooppalaisissa yhteistyöverkostoissa ja projekteissa. Kansainväliseen toimintaan on lukeutunut myös useita hankkeita Pietarissa sekä ulkoministeriön että Euroopan komission tuella.
Jäsenet

Varsinaisina jäseninä Kehitysvammaliittoon kuuluu kuntayhtymiä, kuntia, seurakuntia, rekisteröityjä yhdistyksiä ja säätiöitä. Kannatusjäsenet ovat yksityisiä ihmisiä. Jäsenet tekevät kehitysvammatyötä tai toimivat muuten kehitysvammaisten ihmisten hyväksi.
Aiheesta muualla

Kehitysvammaliiton kotisivut
Oppimateriaalikeskus Opike kehittää ja tuottaa materiaaleja opetuksen, kasvatuksen ja kuntoutuksen tueksi.
Papunet on verkkosivusto puhevammaisuudesta ja selkokielestä.
Selkokeskuksen sivusto sisältää tietoa esimerkiksi selkokielen teoriasta.
Selkosanomat on selkokielinen ajankohtaislehti internetissä.
Tikas tarjoaa tukea tietotekniikan oppimiseen.
Tikoteekki edistää puhevammaisten ihmisten kommunikointia ja vammaisten ihmisten tietotekniikan käyttöä.
Vernerissä on tietoa kehitysvammaisuudesta sekä yleis- että selkokielellä.
Kivimon lossi

| Kivimon lossi |
| --- | --- |
 Kivimon lossi
Tyyppi:  Lossi
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Parainen
Omistaja:  Finferries
Rakennustelakka:  Oy Western Shipyard Ltd, Teijon telakka
Vesillelasku:  2011
Tekniset tiedot
Pituus:  36,3 m
Leveys:  6,8 m
Syväys:  2,4 m
Autokapasiteetti:  n. 14
Lähteet:  
Kivimon lossi liikennöi Roslaxin ja Kivimon välillä. Lossi on osa Saariston rengastietä. Lauttaväli on Saariston rengastien lyhyin, vain 169 metriä. Lossi liikennöi tarvittaessa ympäri vuorokauden. Kivimon lossi on identtinen Mossalan lossin kanssa.
Tekniset tiedot

Kannen sivukorkeus: 1,9 m
Kannen ajoradan hyödyllinen pituus: 34,5
Kannen ajoradan hyödyllinen leveys: 6,3 m
Hyötykuorma: 60 ton
Kuivapaino: 132 ton
Kanarianhelpi

| Kanarianhelpi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Tähkähelvet Phalaris
Laji::  canariensis
Kaksiosainen nimi
 Phalaris canariensis  L. 
Katso myös
   Kanarianhelpi Wikispeciesissä   Kanarianhelpi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanarianhelpi (Phalaris canariensis) on yksivuotinen heinälaji tähkähelpien suvussa. Etelä-Euroopasta ja Luoteis-Afrikasta kotoisin olevaa heinää viljellään viljakasvina. Sen siemeniä eli "kanariansiemeniä" käytetään lemmikkilintujen ruokana.
Ulkonäkö ja koko

Kanarianhelpi kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat 0,5–1,5 cm leveät. Kukintona on 2–3 cm pitkä ja 1–2 cm leveä tähkämäinen röyhy.
Etymologia

Nimen Phalaris tulee vanhasta kreikankielisestä ruohoa tarkoittavasta sanasta ja canariensis latinasta, joka viittaa Kanariansaariin, jossa laji on kotoperäinen.
Etymologia > Kansainväliset yleisnimet

Englanniksi: annual canarygrass, common canary grass, common canarygrass, seed canary grass
Espanjaksi: alpiste, alpiste blanco, alpiste bravo, alpiste de pájaros, alpiste de pella, alpiste vanillo, alpiste vano, alpistera rabillo de cordero rabos de cordero triguera, grano de canarias
Ranskaksi: alpiste des Canaries
Portugaliksi: alpista
Etymologia > Paikalliset yleisnimet

Kiina: jia na li ge cao
Tanska: almindelig kanariegræs
Viro: kanaari paelrohi
Saksa: Kanariengras, kanarisches Glanzgras
Italia: canaria scagliola
Japani: kanarii-kusa-yoshi, kanarikusayoshi, yarikusayoshi
Latvia: kanāriju spulgzāle
Liettua: kanarinis strypainis
Alankomaat: kanariegras
Portugali: alpiste, alpistre, alpistula
Etelä-Afrikka: gewone kanariegras
Ruotsi: kanariegraes, kanariegräs
Aiheesta muualla

Kasviatlas: Kanarianhelven (Phalaris canariensis) levinneisyys Suomessa.
Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta (vuoden 1925 elokuva)

| Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta> The Unchastened Woman |
| --- | --- |

Ohjaaja:  James Young
Käsikirjoittaja:  Douglas Z. Doty
Perustuu:  Louis K. Anspacherin näytelmään
Pääosat:  Theda Bara Wyndham Standing Dale Fuller
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Chadwick Pictures Corporation
Levittäjä:  Chadwick Pictures Corporation
Ensi-ilta:   16. marraskuuta 1925
Kesto:  52 minuuttia / 59 minuuttia / 70 minuuttia
Alkuperäiskieli:  mykkä (välitekstit englanniksi)
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta (engl. The Unchastened Woman) on vuonna 1925 ensi-iltansa saanut James Youngin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä draamaelokuva, jonka pääosassa on Theda Bara. Elokuva oli Baran ensimmäinen elokuva kuuteen vuoteen ja viimeinen pitkä elokuva. Bara esiintyi vuonna 1926 kahdessa lyhytelokuvassa, jotka jäivät hänen viimeisiksi roolitöikseen. Chadwick Pictures Corporation toimi elokuvan tuotanto- ja levittäjäyhtiönä.
Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta perustuu vuosina 1915–1916 esitettyyn Louis K. Anspacherin samannimiseen Broadway-näytelmään Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta, jonka pääosassa oli Emily Stevens. Näytelmän pohjalta Douglas Z. Doty laati elokuvan käsikirjoituksen. Vuonna 1918 näytelmästä oli filmatisoitu samanniminen elokuva Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta, jonka pääosassa on Grace Valentine.
Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 16. marraskuuta vuonna 1925. Elokuva on säilynyt nykypäivään asti, ja se onkin harvoja Baran nykyaikaan säilyneitä elokuvia. Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta -elokuvaa säilytetään Yhdysvaltain kongressin kirjastossa, ja se on julkaistu VHS:lle ja DVD:lle. Elokuva on 59 minuuttia pitkä DVD-versiossa, joka julkaistiin vuonna 2007.
Juoni

Caroline Knollys (Theda Bara) on aikomassa mennä kertomaan aviomiehelleen Hubertille (Wyndham Standing) olevansa raskaana, kunnes hän löytää hänet sihteerinsä Emily Maddenin (Eileen Percy) sylistä. Caroline päättää antaa miehelleen opetuksen ja jättää kertomatta, että hän on raskaana. Caroline jättää aviomiehensä Emilyn huomaan ja lähtee Eurooppaan. Caroline synnyttää lapsensa Euroopassa, jossa Carolinesta tulee paljon puhuttu seurapiirihenkilö. Hubertista tulee kateellinen ja mustasukkainen etenkin silloin, kun Caroline palaa kotiin nuoren arkkitehdin, Lawrence Sanburyn (John Miljan), seurassa. Caroline sponsoroi Sanburya. Hubertia kaduttaa Emilyyn sekaantuminen, mutta Caroline on liian itsepäinen antaakseen anteeksi. Kun Hubert menee yllätyksellisesti vierailemaan Carolinelle, hän luulee löytävänsä todisteita avioeropapereista. Avioeroepäilyjen sijaan Hubertille esitellään hänen poikansa, ja Knollysit palaavat yhteen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Theda Bara  | … |  Caroline Knollys   |
|  Wyndham Standing  | … |  Hubert Knollys   |
|  Dale Fuller  | … |  Hildegarde Sanbury   |
|  John Miljan  | … |  Lawrence Sanbury   |
|  Harry Northrup  | … |  Michael Krellin   |
|  Eileen Percy  | … |  Emily Madden   |
|  Mayme Kelso  | … |  Susan Ambie   |
Aiheesta muualla

Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta AllMoviessa. (englanniksi)
Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta Yhdysvaltain elokuvainstituutin sivuilla (englanniksi)
Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta Library of Congressissa (englanniksi)
Kevytmielistä elämää ja luvatonta rakkautta Silent era -sivustolla (englanniksi)
Kivimäen Kaita

| Kivimäen Kaita |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja
Koordinaatit:  60°22′04″N, 23°46′30″E
Järvinumero:  23.074.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  74,6 m 
Rantaviiva:  2,33 km 
Pinta-ala:  0,13 km² 
Suurin syvyys:  6,5 m 
 fiKivimäen Kaita 
Kivimäen Kaita on järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 13,2 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 20 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Kivimäen Kaita on länsi–itäsuuntaisesti pitkänomainen. Rantaviivaltaan mutkittelevasta pääaltaasta työntyy kaakkoon pieni lahti.  Saaria ei ole. Järven rannalla on haja-asutusta ja metsämaata. Luoteessa on peltotilkkuja, koillisessa on Kivimäki, joka kohoaa noin 100 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli yli 25 metriä järven pinnan yläpuolelle. Kivimäen Kaitaan virtaa vettä soilta ja pelloilta. Kivimäen Kaidan länsikolkasta virtaa laskuoja Hossiasuon halki Ruonaan, joka sijaitsee noin 800 metriä länteen. Ruonasta vedet virtaavat etelään.
Kivimäen Kaitaa tutkittiin kesällä 2014, jolloin se luokiteltiin ravinnepitoisuuksien perusteella keskimääräisen reheväksi.
Kivimäen Kaita (23.074.1.014) kuuluu Hämjoen valuma-alueeseen (23.074), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07). Hämjoen alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä; niiden nimet ovat varsin epätavallisia, kuten Sevolampi, Kivimäen Kaita, Lihava ja Laiha.
Kolari (täsmennyssivu)

Kolari voi tarkoittaa seuraavia:
Yleisnimiä:
kolari eli törmäyksen luonteinen ajo-onnettomuus: auto- tai (harvemmin) junaonnettomuus
kolari, nokikolari eli nykykielessä tavallisesti nuohooja
kolari, vanhassa kielessä miilunpolttajaa merkitsevä sana.
Paikkoja:
Kolari, kunta Lapin hallinnollisen nykymaakunnan länsiosassa, historiallisen Peräpohjolan luoteisnurkassa
Kolari, Kolarin kylä eli Kolarin kirkonkylä eli Jokijalan kylä, Kolarin kunnan nykyinen hallintokeskus
Kolari, ”Ruotsin-Kolari”, kylä Ruotsin Pajalan kunnassa, Suomen Kolarinsaaren kylän läheisyydessä
Kolarin rautatieasema, rautatieasema Kolarin kunnassa.
Kolari, sukunimi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kolari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keikyū-rautatiet

| Keikyū-rautatiet> 京浜急行電鉄株式会社.Keikyu Corporation |
| --- | --- |

Perustiedot
 Keikyū-rautateiden linjakartta
Valtio:  Japani
Toiminta-alue:  Kantō
Perustettu:  25. helmikuuta 1898
Rataverkko
Verkoston pituus:  87,0 km
Kotisivu
Keihin kyūkō -rautatiet (jap. 京浜急行電鉄株式会社, Keihin kyūkō dentetsu kabushikigaisha), lyhyemmin Keikyū-rautatiet (jap. 京急電鉄, Keikyū dentetsu), on japanilainen rautatieyhtiö, joka toimii Suur-Tokion alueella Tokion metropolissa ja Kanagawan prefektuurissa. Se luetaan suurten yksityisten rautatieyhtiöiden (ōte-shitetsu) joukkoon. Keikyūn linjat yhdistävät Tokion sen eteläpuolen kaupunkeihin, Kawasakiin, Jokohamaan ja Yokosukaan, sekä muihin paikkakuntiin Miuran niemimaalla. Yhtiön nimi Keihin (京浜) viittaa Tokioon (東京) ja Jokohamaan (横浜). Keikyūn rautatielinjojen yhteispituus on 87,0 kilometriä. Vuonna 2016 sen asemien yhteenlaskettu päivittäinen matkustajamäärä oli keskimäärin noin 2,58 miljoonaa. Keikyū on osa Keikyū Groupia, jonka muut yritykset toimivat muun muassa liikenteen, logistiikan, kiinteistönvälityksen ja vapaa-ajan palveluiden aloilla.
Yhtiöllä on 1 856 työntekijää (vuonna 2017). Sen pääkonttori sijaitsee Tokion Minaton erillisalueen Takanawan kaupunginosassa.
Historia

Keikyū-rautateiden juuret ovat vuonna 1898 perustetussa Daishi-sähkörautatiessä (jap. 大師電気鉄道株式会社, Daishi denkitetsudō kabushikigaisha), joka aloitti liikennöinnin vuoden 1899 tammikuussa. Se oli siten Japanin kolmas ja Kantōn alueen ensimmäinen sähkörautatie. Jo saman vuoden huhtikuussa yritys muutti nimensä Keihin-sähkörautatieksi (jap. 京浜電気鉄道株式会社, Keihin denkitetsudō kabushikigaisha).
Toisen maailmansodan aikana yritys liitettiin Tōkyū-rautateihin yhdessä Odakyū-rautateiden kanssa, mutta sodan päättymisen jälkeen vuonna 1948 se sai takaisin itsenäisyytensä Keihin kyūkō -rautateinä.
Linjat

Keikyū-rautateiden päälinja liittää Tokion Sengakujin ja Shinagawan rautatieasemat etelään Kawasakiin, Jokohamaan ja lopulta Uragaan Miuran niemimaalla. Muut linjat haarautuvat tästä päälinjasta.
Keikyūn lentoasemalinja liikennöi Hanedan lentoasemalle, ja pohjoisessa yhtiö harjoittaa läpiajoliikennettä muiden rautatieyhtiöiden linjoille: Tokion metroon Toein Asakusa-linjalle ja sen kautta Keisei-rautateiden verkostoon ja Hokusō-linjalle.
| Symboli | Linja | Japaniksi | Reitti | Pituus (km) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Keikyū-päälinja | 京急本線 | Sengakuji–Uraga | 56,7 |
|  | Keikyūn lentoasemalinja | 京急空港線 | Keikyū-Kamata–Hanedan lentoaseman kotimaan terminaali | 6,5 |
|  | Daishi-linja | 京急大師線 | Keikyū-Kawasaki–Kojimashinden | 4,5 |
|  | Zushi-linja | 京急逗子線 | Kanazawa-hakkei–Shinzushi | 5,9 |
|  | Kurihama-linja | 京急久里浜線 | Horinouchi–Misakiguchi | 13,4 |