stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansa-yhtymä
Historia > Jälleenvakuutus

Toimitusjohtaja Erkki Pesosen johdolla Kansa suuntautui vuodesta 1977 lähtien voimakkaasti kansainväliseen jälleenvakuutukseen. Tällöin Kansa perusti yhdessä ruotsalaisen vakuutusyhtiön Folksamin ja norjalaisen Samvirken kanssa Lontooseen yhteisen jälleenvakuutusyhtiön, Folksam UK:n. Tämän lisäksi Kansa osti osuuden Yhdysvaltojen Illinoisissa toimineesta vakuutusyhtiöstä Evanston Illinois Companystä. Bermudalle puolestaan perustettiin Kansan ulkomaantoimintoja hoitavaksi yhtiöksi Kansa International Insurance Company Ltd. Kansan ulkomaanvakuutustoiminnan vakuutustulot nousivat voimakkaasti ja olivat vuonna 1978 jo noin 115 miljoonaa markkaa.
Ulkomaantoiminnot alkoivat tuottaa tappiota vuodesta 1982 alkaen. Tästä huolimatta toimintaa ulkomailla kasvatettiin. Tappiot johtivat lopulta vuonna 1986 Erkki Pesosen eroon toimitusjohtajan paikalta. Uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Matti Packalén. Myös hänen aikanaan aloitettiin riskialttiita ulkomaansijoituksia. Packalénista tuli sittemmin Alma Median toimitusjohtaja.
Vuodesta 1986 lähtien ongelmia aiheutti Kansan osaksi omistama yhdysvaltalainen luottovakuutustoimintaa harjoittanut Clarendon Group Ltd. Se joutui suuriin taloudellisiin vaikeuksiin myöntämiensä lainojen perinnässä. Clarendonin tilanteen heikettyä alettiin vastuuta luotoista siirtää suoraan Vahinko-Kansalle, jonka vakavaraisuus heikkeni. Uutta pääomaa jouduttiin keräämään omistajilta. Suurimmillaan Kansan jälleenvakuutuksen vastuut olivat noin 15 miljardia markkaa.
Ekan ja Kansan historiikkien kirjoittajan Jorma Kallenaution arvion mukaan yhtiön kansainvälistymisen virheet johtuivat pitkälti toimitusjohtaja Erkki Pesosen hyväuskoisuudesta ja sinisilmäisyydestä. Kaikkiaan Kansan ulkomaisista operaatioista tuli Ekalle noin kahden miljardin markan (vuoden 2014 rahassa noin 500 miljoonan euron) lasku.
Historia > Kantava-konserni

E-liikkeen taloudellisen tilan heiketessä tuli Kansasta yhä enenevässä määrin sen toiminnan rahoittaja. Vuonna 1983 perustettiin Kantava Oy, josta tuli E-osuuskunta Ekan omistama holding-yhtiö, joka omisti Kansa-yhtymän. Tällä järjestelyllä Kansasta tuli Ekan tytäryhtiö.
Kantava-konsernin perustaminen johti lopulta tilanteeseen, jossa konsernin heikosti kannattavien osien, erityisesti Ekan rahoitusvajetta paikattiin konsernin muiden yhtiöiden kassavaroista. Käytännössä tämä tarkoitti Eläke-Kansan varojen siirtoa Ekan käyttöön. Rahavarojen siirto johti tilanteeseen, jossa Ekan taloudellisen tilanteen heikkeneminen vaaransi myös vakuutusyhtiöiden tulevaisuuden. Rahoitustilannetta parantaakseen Kantava pyrki tarjoamaan vahinkovakuutustoimintaa ulkomaisille ostajille. Nämä kuitenkin pitivät sekä Vahinko-Kansaa että suomalaisia vakuutusmarkkinoita ylipäätään liian pieninä.
Historia > Kansan loppuvaiheet

Eka hakeutui loppuvuonna 1993 yrityssaneeraukseen. Osana saneeraustoimista Vahinko-Kansa myytiin Sammolle eli nykyiselle Ifille. Vahinko-Kansa toimi aluksi tytäryhtiönä, mutta vuonna 1996 sen toiminta fuusioitiin Sampoon.
Eläke-Kansa ja Henki-Kansa ajautuivat konkurssiin vuonna 1995. Eläke-Kansan vakuutuskanta jaettiin muiden suomalaisten työeläkeyhtiöiden kesken markkinaosuuksien suhteessa. Eläke-Kansan ylimmältä johdolta vaadittiin myöhemmin oikeudessa vahingonkorvauksia yrityksen omaisuuden luovuttamisesta Kantava-konsernin muille yhtiöille. Vaatimukset kuitenkin hylättiin oikeudessa.
Vakuutusvalvontavirasto antoi vuoden 2005 lopulla luvan Henki-Kansan lakkauttamiseen ja maksamaan asiakkaille täydet korvaukset, yhteensä noin 155 miljoonaa euroa kaikiaan 75 000 vakuutuksenottajalle.
Kansan konkurssi on Suomen taloushistorian suurin ja sitä selviteltiin 30 vuotta, vuoteen 2025 saakka.
Toimitusjohtajia

Edvin A. Stor-Rank (1943–1959)
Kalervo Peitsalo (1959–1973)
Erkki Pesonen (1973–1986)
Matti Packalén (1986–1992)
Hannu Ketola (1992–1993)
Kari Huttunen (1994)
Ares (artisti)

| Ares> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Aris Christian Staboulis
Syntynyt: 9. joulukuuta 1999 (ikä 25) Vantaa
Ammatti:  rap-artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ares
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  rap
Levy-yhtiöt:  Rähinä Records (2018–)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ares (oikealta nimeltään Aris Christian Staboulis, s. 9. joulukuuta 1999 Vantaa) on suomalais-kreikkalainen muusiikko. Ares kiinnitettiin Rähinä Recordsille lokakuussa 2018. Hän julkaisi "Bisnes"-nimisen singlen lokakuussa 2019. Siitä on tehty musiikkivideo. Ares on myös julkaissut kesällä 2017 "Nuori Hurja" -nimisen EP:n. Ares julkaisi debyyttialbuminsa "Skala" 12. marraskuuta 2021.
Diskografia > Studioalbumit

Skala (2021)
Apathia (2025)
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitus> Singlelista | Listasijoitus> Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Diskografia > Vierailijana

| Nimi | Vuosi | Listasijoitus> Singlelista | Listasijoitus> Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 2025 |  |  | Apathia |
Luettelo Alankomaiden suurimmista kaupungeista

Luettelo Alankomaiden suurimmista kaupungeista väkiluvun perusteella kattaa Alankomaiden kaikki yli 100 000 asukkaan kaupungit. Asukasmäärät perustuvat Centraal Bureau voor de Statistiekin (CBS) 1. tammikuuta 2006 julkistamaan 'Kerncijfers wijken en buurten'-tilastoon.
Amsterdam
Rotterdam
Den Haag
Utrecht
Asukasluvut on pyöristetty tuhansiin.
| Sija | Nimi | Väkiluku | Huomioitavaa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Amsterdam | 743 104 | pois lukien Driemond ja Landelijk Noord |
| 2 | Rotterdam | 539 960 | pois lukien Hoek van Holland, Hoogvliet ja Pernis |
| 3 | Haag | 475 630 |  |
| 4 | Utrecht | 288 730 | pois lukien Haarzuilens |
| 5 | Eindhoven | 209 170 |  |
| 6 | Tilburg | 181 210 | pois lukien Berkel-Enschot ja Udenhout |
| 7 | Groningen | 165 610 | pois lukien Engelbert, Hoogkerk, Middelbert ja Noorderhoogebrug |
| 8 | Nijmegen | 151 230 | pois lukien Lent ja Oosterhout |
| 9 | Haarlem | 147 020 | pois lukien Bloemendaal, Hillegom, Heemstede, Velsen ja Overveen |
| 10 | Arnhem | 140 430 | pois lukien Schaarsbergen |
| 11 | Breda | 138 650 | pois lukien Bavel, Effen, Prinsenbeek, Teteringen ja Ulvenhout |
| 12 | Apeldoorn | 136 920 | pois lukien Beekbergen, Hoenderloo, Hoog Soeren, Klarenbeek, Lieren, Loenen, Uddel ja Ugchelen |
| 13 | Enschede | 130 960 | pois lukien Boekelo, Glanerbrug, Lonneker ja Usselo |
| 14 | Amersfoort | 124 550 | pois lukien Hoogland ja Hooglanderveen |
| 15 | Dordrecht | 118 820 |  |
| 16 | Leiden | 118 070 | Vuoden 2006 loppupuolen tilastojen mukaan Zoetermeerissä on enemmän asukkaita kuin Maastrichtissa tai Leidenissä. |
| 17 | Maastricht | 117 340 | pois lukien Borgharen ja Itteren |
| 18 | Zoetermeer | 116 980 |  |
| 19 | Zwolle | 110 660 | pois lukien Brinkhoek, Haerst, Herfte, Langenholte, Wijthmen ja Windesheim |
| 20 | Almere-stad | 104 860 | vain Almere Stad väkiluku |
| 21 | 's-Hertogenbosch | 101 510 | pois lukien Bokhoven, Empel, Engelen, Kruisstraat, Maliskamp ja Rosmalen |
Captain America: Brave New World
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anthony Mackie  | … |  Sam Wilson / Kapteeni Amerikka   |
|  Danny Ramirez  | … |  Joaquín Torres / Haukka   |
|  Shira Haas  | … |  Ruth Bat-Seraph   |
|  Carl Lumbly  | … |  Isaiah Bradley   |
|  Xosha Roquemore  | … |  Leila Taylor   |
|  Jóhannes Haukur Jóhannesson  | … |  Davis Lawfers / Copperhead   |
|  Giancarlo Esposito  | … |  Seth Voelker / Sidewinder   |
|  Tim Blake Nelson  | … |  Samuel Sterns / Johtaja   |
|  Harrison Ford  | … |  Thaddeus Ross / Punainen Hulk   |
|  Liv Tyler  | … |  Betty Ross   |
|  William Mark McCullough  | … |  Dennis Dunphy   |
|  Takehiro Hira  | … |  Japanin pääministeri Ozaki   |
|  Harsh Nayyar  | … |  Intian pääministeri Kapur   |
|  Rick Espaillat  | … |  Ranskan presidentti   |
|  Alan Boell  | … |  kersantti Payumo   |
|  Josh Robin  | … |  oma itsensä   |
|  Sebastian Stan  | … |  James ”Bucky” Barnes (cameo)   |
Tuotanto > Kehitys

Marvel Studiosin johtaja Kevin Feige sanoi lokakuussa 2015, että Captain America: Civil War (2016) tulisi olemaan päätösosa Captain America -trilogialle, jonka edellisiä osia olivat Captain America: The First Avenger (2011) ja Captain America: The Return of the First Avenger (2014), ja joiden pääosassa Chris Evans esitti Steve Rogersia. Civil War oli Evansin sopimuksen viimeinen sooloelokuva Kapteeni Amerikalle, mutta oli halukas jatkamaan roolissaan vielä Avengers: Infinity Warin (2018) ja Avengers: Endgamen (2019) jälkeen.
Lokakuussa 2018 Marvel Studios alkoi kehittää yhden tuotantokauden pituista Disney+-sarjaa Anthony Mackien näyttelemästä Sam Wilsonista / Haukasta ja Sebastian Stanin näyttelemästä Bucky Barnesista / Talvisotilaasta, jotka olivat aiemmin esiintyneet sivuhahmoina MCU-elokuvissa. Malcolm Spellman palkattiin sarjan pääkäsikirjoittajaksi, kun se virallisesti julkistettiin huhtikuussa 2019, nimellä The Falcon and the Winter Soldier. Ennen sarjan alkua, Mackie kertoi, ettei sarjan kohdalla ollut keskusteltu toisen tuotantokauden toteuttamisesta, ja ettei hän koronaviruspandemian vaikutusten vuoksi ollut edes keskusteltu, että missä elokuvassa hahmo esiintyisi seuraavan kerran. Sarjan ohjaaja Kari Skogland oli myös epävarma siitä saisiko sarja useamman tuotantokauden. Feige kertoi, että vaikka mahdollisia ideoita toista tuotantokautta varten oli mietitty, Marvelin suunnitelmiin kuului, että WandaVisionin (2021) tavoin, The Falcon and the Winter Soldierin juoni vain toimisi alkuasetelmana tuleville elokuville.
23. huhtikuuta 2021, kun The Falcon and the Winter Soldierin päätösjakso ”Yksi maailma, yksi kansa” julkaistiin, paljastettiin, että Spellman oli parhaillaan käsikirjoittamassa neljättä Kapteeni Amerikka -elokuvaa. Toiseksi käsikirjoittajaksi oli valittu Dalan Musson, joka oli aiemmin käsikirjoittanut The Falcon and the Winter Soldierin jakson ”Totuus”. Elokuvan odotettiin kertovan Wilsonin vaiheista sarjan jälkeen. The Hollywood Reporterin Borys Kit ja Aaron Couch suhtautuivat projektiin suurella mielenkiinnolla, koska kolme henkilöä oli nyt MCU:ssa toiminut Kapteeni Amerikkana. The Falcon and the Winter Solderin vastaava tuottaja Nate Moore on Feigen ohella elokuvan toinen päätuottaja. Mackie itse ei ollut vielä tällöin tietoinen suunnitelmista hahmon tulevaisuuden suhteen, mutta odotti innolla näkevänsä mihin suuntaan hahmon tarinaa vietäisiin. Seuraavien kuukausien aikana Mackie osallistui sopimusneuvotteluihin elokuvan pääosan esittämisestä, ja allekirjoitti sopimuksen elokuussa.
Tuotanto > Esituotanto

Heinäkuussa 2022, Julius Onah valittiin elokuvan ohjaajaksi. Kyseisen elokuvan, alkuperäiseltä nimeltään Captain America: New World Order, paljastettiin saman kuukauden aikana San Diego Comic-Con Internationalissa olevan osa MCU:n viidettä vaihetta. Samalla paljastettiin myös elokuvan ensi-iltapäivämäärä: 3. toukokuuta 2024. Syyskuussa 2022, D23 Expo -messuilla, paljastettiin, että Danny Ramirez ja Carl Lumbly palaavat The Falcon and the Winter Soldierista näyttelemään Joaquín Torresia ja Isaiah Bradleyä. Lisäksi Tim Blake Nelsonin paljastettiin palaavan The Incredible Hulkista (2008) näyttelemään Samuel Sternsiä, ja Shira Haasin paljastettiin näyttelevän Ruth Bat-Seraphia. Lokakuussa Above the Line raportoi, että Harrison Ford olisi valittu elokuvaan Thaddeus Rossin uudeksi näyttelijäksi edesmenneen William Hurtin tilalle. Fordin roolivalinta vahvistettiin pian tämän jälkeen, ja sen lisäksi hänen paljastettiin tulevan näyttelemään hahmoa myös elokuvassa Thunderbolts* (2025). Ford sanoi suostuneensa rooliin, koska halusi kokeilla jotain erilaista. Esituotanto alkoi marraskuussa 2022. Gersha Phillips toimii elokuvan pukusuunnittelijana. Tammikuussa 2023 Xosha Roquemore valittiin tuntemattomaan rooliin.
Tuotanto > Kuvaukset

Kuvaukset alkoivat 20. maaliskuuta 2023 Trilith Studiosin tiloissa, Atlantassa, Kramer Morgenthaun toimiessa kuvaajana. Onah halusi elokuvan toiminnan olevan ”maanläheistä ja tunnollista” ja sanoi Wilsonin tulevan tekemään elokuvassa asioita, joita hahmo ei aiemmin ollut tehnyt. Liv Tyler liittyi maaliskuun lopussa elokuvan näyttelijäkaartiin, palaten The Incredible Hulkista Betty Rossin rooliin. Niihin aikoihin Julia Louis-Dreyfusin näyttelemän Valentina Allegra de Fontainen odotettiin myös esiintyvän elokuvassa. Toukokuussa 2023 alkaneen Hollywoodin käsikirjoittajien lakon ei uskottu vaikuttavan elokuvan tuotantoon. Mutta myöhemmin raportoitiin, että Marvel Studios todennäköisesti kuvaisi vain sen mitä voisi varsinaisten kuvausten aikana, ja säästäisi varsinaisten kuvausten aikana tehtävät mahdolliset muutokset uudelleenkuvauksiin. Toukokuun aikana, kuvauspaikalta otetut kuvat paljastivat Seth Rollinsin olevan myös näyttelijänä elokuvassa. Kesäkuun alussa, elokuvalle annettiin uusi nimi: Captain America: Brave New World. /Filmin Jeremy Mathai piti elokuvan nimen muutoksesta, koska siinä oli ”optimistisempi näkökulma [kuin New World Orderissa]”. Samalla paljastettiin, että Onah oli itsekin osallistunut elokuvan käsikirjoittamiseen. Kesäkuun lopulla, tuotanto siirtyi Washingtoniin, ja kuvaukset saatiin lopulta päätökseen 30. kesäkuuta 2023.
Musiikki

Elokuussa 2024 paljastettiin, että Laura Karpman säveltäisi elokuvan musiikin. Karpman oli aiemmin säveltänyt musiikin myös MCU:n Disney+-sarjoihin What If...? (2021–2024) ja Ms. Marvel (2022) sekä elokuvaan The Marvels (2023). Hollywood Records ja Marvel Music julkaisivat soundtrackin 12. helmikuuta 2025.
Julkaisu

Captain America: Brave New World sai ensiesityksensä TCL Chinese Theatressa, Los Angelesissa, 11. helmikuuta 2023, Teatteriensi-iltansa elokuva sai Suomessa 12. helmikuuta 2025 sekä Yhdysvalloissa 14. helmikuuta 2025. Aiemmat suunnitellut ensi-iltapäivämäärät olivat 3. toukokuuta 2024 ja 26. heinäkuuta 2024.
Tammikuussa 2025, Mackie sanoi haluavansa jatkaa Wilsonin näyttelijänä vielä noin 10 vuotta. Hän toivoi, että voisi näytellä vielä yhdessä Captain America -elokuvassa esiinnyttyään sitä ennen Avengers-elokuvissa Avengers: Doomsday (2026) ja Avengers: Secret Wars (2027).
Huomioita

↑  Kuvailtu elokuvassa Captain America: Civil War (2016).
↑  Kuvailtu elokuvassa Eternals (2021).
↑  Kuvailtu elokuvassa The Incredible Hulk (2008).
↑  Elokuvan ulkopuolella on vahvistettu, että nämä muut maailmat ovat multiversumin vaihtoehtoisia universumeita.
Aiheesta muualla

Captain America: Brave New World Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Elokuvan traileri YouTubessa (englanniksi)
| n k Kapteeni Amerikka |
| --- | --- |
 Joe Simon  Jack Kirby 
Alter egot:  Steve Rogers  Isaiah Bradley  Jeffrey Mace  John Walker  James Buchanan ”Bucky” Barnes  Sam Wilson 
Sivuhahmot:  Bucky  Peggy Carter  Sharon Carter  D-Mies  Haukka  Hyökkääjät  Jack Flag  Musta Leski  Rick Jones  Patriootti  Taistelutähti  Ulvovat Kommandot 
Viholliset:  AIM  Arnim Zola  Batroc  Hydra  Kallo  Lipunrepijä  Madame Hydra  Matelijaryhmä Anakonda  Ankerias  Copperhead  Kobra  Kyy  Mustamamba  Sidewinder  Timanttiselkä  MODOK  Paroni Strucker  Paroni Zemo  Punakallo  Tohtori Faustus  Urakoitsija  Vihanlietsoja 
Elokuvat:  Captain America (1944)  Captain America (televisioelokuva, 1979)  Captain America II: Death Too Soon (televisioelokuva)  Captain America (1990) 
Marvel Cinematic Universe:  The First Avenger (2011)  The Return of the First Avenger (2014)  Civil War (2016)  The Falcon and the Winter Soldier (2021)  Brave New World (2025) 
Videopelit:  Captain America in: The Doom Tube of Dr. Megalomann  Spider-Man and Captain America in Doctor Doom's Revenge  Captain America and The Avengers  Captain America: Super Soldier  Marvel 1943: Rise of Hydra 
Liittyvät artikkelit:  YPKVV  Rautapatriootti
Luettelo Alankomaiden kansallispuistoista

Ennen vuotta 2009 perustetut puistot kartalla.
Alankomaissa on 21 kansallispuistoa:
| Kansallispuisto | Sijainti | Perustettu | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alde Feanenin kansallispuisto | Friisinmaa | 2006 |  |  |
| De Biesboschin kansallispuisto | Pohjois-Brabant | 1994 |  |  |
| De Groote Peelin kansallispuisto | Limburg, Pohjois-Brabant | 1993 |  |  |
| De Loonse en Drunense Duinenin kansallispuisto | Pohjois-Brabant | 2002 |  | ehdotettu osaksi Van Goghin kansallispuistoa |
| De Zoom - Kalmthoutse Heiden kansallispuisto | Pohjois-Brabant  ja Antwerpen, Belgia | 2001 |  |  |
| Drents-Friese Woldin kansallispuisto | Drenthe, Friisinmaa | 2000 |  |  |
| Dwingelderveldin kansallispuisto | Drenthe | 1991 |  |  |
| Drentsche Aan kansallispuisto | Drenthe | 2002 |  |  |
| De Weerribben-Wiedenin kansallispuisto | Overijssel | 1992 / 2009 |  |  |
| Hoge Veluwen kansallispuisto | Gelderland | 1935 |  |  |
| Lauwersmeerin kansallispuisto | Groningen, Friisinmaa | 2003 |  | Unescon maailmanperintöä. |
| Maasduinenin kansallispuisto | Limburg | 1996 |  |  |
| Meinwegin kansallispuisto | Limburg | 1995 |  |  |
| Nieuw Landin kansallispuisto | Flevoland | 2018 |  |  |
| Oosterschelden kansallispuisto | Zeeland | 2002 |  |  |
| Sallandin harjun kansallispuisto | Overijssel | 2004 |  |  |
| Schiermonnikoogin kansallispuisto | Friisinmaa | 1989 |  | Unescon maailmanperintöä. |
| Texelin dyynien kansallispuisto | Friisinmaa | 2002 |  | Unescon maailmanperintöä. |
| Utrechtin harjun kansallispuisto | Utrecht | 2003/2013 |  |  |
| Veluwezoomin kansallispuisto | Gelderland | 1930 |  |  |
| Zuid-Kennemerlandin kansallispuisto | Pohjois-Holland | 1995 |  |  |

Käännös suomeksi
Pierre Louis Moreau de Maupertuis

| Pierre Louis Moreau de Maupertuis |
| --- | --- |
 Pierre Louis Maupertuis Lapin-matkansa turkiksissa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1698 Saint-Malo
Kuollut: 27. heinäkuuta 1759 Basel
Kansalaisuus:  ranskalainen
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Johann Bernoulli
Instituutti:  Ranskan tiedeakatemia
Oppilaat:  Émilie du Châtelet
Tutkimusalue:  matematiikka, tähtitiede
Tunnetut työt:  Astemittaus
Maupertuis’n mittapisteet Lapissa. La Figure de la Terre (1738).
Pierre Louis Maupertuis’n sekä retkikunnan muistomerkki Aavasaksalla, Ylitorniolla
Pierre Louis Moreau de Maupertuis (kastettu 28. syyskuuta 1698 Saint-Malo – 27. heinäkuuta 1759 Basel) oli ranskalainen matemaatikko,  tähtitieteilijä ja geodeetti.
Tutkimusmatka Lappiin

Maupertuis oli Ranskan tiedeakatemian retkikunnan johtajana Tornionlaaksossa vuosina 1736–1737. Retkikunta mittasi yhden asteen suuruisen meridiaaninkaaren todellista pituutta maastossa (astemittaus). Tarkoituksena oli selvittää, onko maapallo navoiltaan litistynyt vai ei. Toinen vastaavanlainen retkikunta lähetettiin päiväntasaajalle nykyisen Ecuadorin valtion alueelle. Mittaukset onnistuivat ja osoittivat maan muodon olevan litistynyt.
Mittausten eteläisin piste oli Tornion kirkon torni ja pohjoisin Kittisvaara Pellossa. Muita pisteitä olivat muun muassa Pullinkivaara Svansteinin (Turtolan) kylällä, Niemivaara Pellon kunnassa sekä Aavasaksa Ylitorniolla.
Ura

Maupertuis oli Ranskan akatemian jäsen ja sen kahdeksannen oppituolin haltija vuodesta 1743 alkaen. Hän oli Ranskan tiedeakatemian johtaja 1742–1744 ja Preussin tiedeakatemian johtaja 1744–1757. Maupertuis oli myös biologian varhainen teoreetikko, eritoten teoksessaan Vénus physique (1745), suom. 2017.
Hän oli Émilie du Châtelet’n geometrian opettaja ja myös rakastaja.
Julkaisut

Maupertuis’n tärkeimpiä teoksia:
Sur la figure de la terre (Pariisi, 1738)
Discours sur la parallaxe de la lune (Pariisi, 1741)
Discours sur la figure des astres (Pariisi, 1742)
Eléments de la géographie (Pariisi, 1742)
Lettre sur la comète de 1742 (Pariisi, 1742)
Astronomie nautique (Pariisi, 1745 ja 1746)
Vénus physique (Pariisi, 1745)
Essai de cosmologie (Amsterdam, 1750).
Hänen kootut teoksensa julkaistiin vuonna 1752 Dresdenissä ja vuonna 1756 Lyonissa.
Kirjallisuutta

Ekeland, Ivar: Paras mahdollisista maailmoista: Matematiikka ja kohtalo.  ((Alkuteos: Le meilleur des mondes possibles: Mathématiques et destinée, 2000.) Suom. Susanna Maaranen. Esipuheen laatinut Osmo Pekonen)  Helsinki: Art House, 2004.  ISBN 951-884-306-6
Pekonen, Osmo: La rencontre des religions autour du voyage de l'abbé Réginald Outhier en Suède en 1736-1737. Rovaniemi: Lapland University Press, 2010. ISBN 978-952-484-390-4.
Pekonen, Osmo & Vasak, Anouchka: Maupertuis en Laponie. Pariisi: Hermann, 2014. ISBN 978-2-7056-8867-7.
Terrall, Mary: Maupertuis, maapallon muodon mittaaja. (Alkuteos: The man who flattened the Earth. Maupertuis and the Sciences in the Enlightenment, 2002.) Suom. Osmo Pekonen. Tornio: Väylä, 2016. ISBN 978-952-5823-97-4.
Pierre Louis Moreau de Maupertuis: Fyysinen Venus. (Alkuteos: Vénus physique, 1745.) Suom. Osmo Pekonen. Helsinki: Art House, 2017. ISBN 978-951-884-620-1.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre Louis Moreau de Maupertuis Wikimedia Commonsissa
Maupertuis'n astemittausretki
Maupertuis Academie françaisen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  zbMATH 
Henkilöt:  Alankomaat  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Biografiasampo 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  SNAC  IdRef 
Lettres
Voltaire, Maupertuisiana, 1753
Rauma (Norja)

Rauma on kunta Norjassa Møren ja Romsdalin läänissä. Kunnan maapinta-ala on 1  390 km² ja vuoden 2024 alussa väkiluku oli 7 299. Rauman kunta syntyi, kun Eid, Grytten, Hen, Voll ja eteläosa Veøyn kunnasta yhdistettiin vuonna 1964. Kunnan keskustaajama  on Åndalsnesin kaupunki, jossa asuu noin 3 000 asukasta. Muita taajamia ovat Isfjorden, Voll, Innfjorden ja Brønnsletta. Kunnan läpi virtaa Rauma-niminen joki. Kunnan tunnetuin nähtävyys on Trollstigen. Kunnassa järjestetään musiikkifestivaali Rauma Rock aina elokuussa sekä tunturifestivaalit.
Maantiede

Rauman kunta on kauttaaltaan melko vuoristoista. Vuorten väleissä on runsaasti laaksoja, ja kunnan alueella on myös joitakin vuonoja. Kunnan, ja samalla koko Møren ja Romsdalin läänin, korkein kohta on Puttegga (1 999 m) ja sijaitsee kahden kunnan, Rauman ja Norddalin, rajalla. Kunnan alueella olevia sekä rajojen sisäpuolelle yltäviä vuonoja ovat suuren Romsdalsfjordenin osat; Langfjorden, Isfjorden, Innfjorden ja Rødvenfjorden. Kunnan suurimmat laaksot ovat yhteydessä näihin vuonoihin, ja laaksoihin liittyy pääsääntöisesti myös useita sivulaaksoja.
Kuvia

Näkymä Åndalnesin taajamaan.
Jyrkkää ja teräväpiirteistä Romsdalsalpene-vuoristoa Romsdalenin ympäristössä.
Rødvenin sauvakirkko
Kulttuuritalo
Tunnettuja henkilöitä

Oddgeir Bruaset (s. 1944), toimittaja, juontaja ja kirjailija
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rauman kunnan kotisivut
Raumarock
Møren ja Romsdalin läänin kunnat
Aukra
Aure
Averøy
Fjord
Giske
Gjemnes
Hareid
Herøy
Hustadvika
Kristiansund
Molde
Rauma
Sande
Smøla
Stranda
Sula
Sunndal
Surnadal
Sykkylven
Tingvoll
Ulstein
Vanylven
Vestnes
Volda
Ørsta
Ålesund
Norjan läänit | Norja
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Taiteenala:  KulturNav