stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uusiutuva energia Kiinassa
Tavoitteet

Tavoite on 60 GW (2010) ja 121 GW (2020). 60 GW vastaa noin 10 % Kiinan sähkökapasiteetista. Vuonna 2020 Kiinan uusiutuvan energian määräksi ennustetaan 20 000 PJ/vuodessa ja 17 % kokonaisenergiasta.
Uusiutuvan energian laki (Renewable Energy Law, feed-in-law) tuli voimaan 1.1.2006. Kiina on luonut useita instituutioita tavoitteiden toteuttamiseksi. Syyskuussa 2007 laaditun Kiinan uusiutuvan energian kehityssuunnitelman tavoite on 15 % uusiutuvaa energiaa primaarienergiasta (2020), ja sektorikohtaisesti 300 GW vesivoimaa, 30 GW tuulivoimaa, 30 GW biomassaa ja 1,8 GW aurinkokennoja (PV). Tavoite tarkoittaa uusiutuvan energian kapasiteetin kolminkertaistamista.
Uusiutuvan sähkön osuutta (ilman vesivoimaa) on tavoite nostaa 1%:sta (2010) 3 %:iin (2020). Yli 5 GW:n kapasiteetin energiatuottajilla on uusiutuvan energian tuotantovelvoite (ilman vesivoimaa) 3 % (2010) ja 8 % (2020). Investoinnit uusiutuvaan energiaan olivat $12 miljardia 2007 ja $7 ($6) 2005 (2004). Kiinan sähkökapasiteetti oli 510 GW (2005). Osa kiinalaisista elää sähköverkon ulottumattomissa.
| Kiinan UE tavoitteet> Tuotanto | Kiinan UE tavoitteet> 2006 | Kiinan UE tavoitteet> 2010 | Kiinan UE tavoitteet> 2020 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vesi (GW) | 130 | 190 | 300 |
| Tuuli (GW) | 2,6 | 5 | 30 |
| Biosähkö (GW) | 2,0 | 5,5 | 30 |
| Aurinkokenno (GW) | 0,08 | 0,3 | 1,8 |
| Aurinkolämmitys (milj. m2) | 100 | 150 | 300 |
| Bioetanoli (milj. tn) | 1 | 2 | 10 |
| Biodiesel (milj. tn) | 0,05 | 0,2 | 2 |
| Pelletti (yksikkö) | 0 | 1 | 50 |
| Biokaasu (milj. m3/a) | 8 | 19 | 44 |
Aurinkolämmitys ja lämmin vesi

| Aurinkolämmitys Kiinassa> Vuosi | Aurinkolämmitys Kiinassa> (GWth) | Aurinkolämmitys Kiinassa> lisäys milj. m2 | Aurinkolämmitys Kiinassa> milj. m2 |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 67,9 | 19,5 | 97 |
| 2005 | 55,5 | 14,5 | 78 |
| 2004 | 45 | 13,5 | 63,5 |

Aurinkolämmityksessä on aurinkokerääjä lämmön talteenottoon, neste lämmön siirtämiseen käyttökohteeseen ja varaaja lämmön käyttöä varten myöhemmin. Aurinkolämpöä käytetään kotitalousveden lämmitykseen, huoneistojen lämmittämiseen ja jäähdyttämiseen ja uima-altaiden veden lämmitykseen. Kiinassa on 64,5 % maailman aurinkolämmityksestä (2006). Siitä saatiin 68 GWth pinta-alalla 97 milj. m2 (2006). Määrä kasvoi 35 % 14 GWth pinta-alalla 20 milj. m2 (2006). Kiinan aurinkolämmityksestä 95 % tuottaa vain lämmintä vettä. Itävallassa, Saksassa ja Ruotsissa yli 50 % järjestelmistä lämmittävät myös huonetilaa. Kiinan aurinkokeräinten hinta-arvio on 210 $/m2 ja Euroopan 800 $/m2. Kiinan aurinkokerääjien tavoite on 150 milj. m2 (2010) ja 300 milj. m2 (2020). Tekniikka on IEA:n mukaan taloudellisesti kannattavaa.
Aurinkosähkö

Vuonna 2007 (2006) maailman aurinkokennojen (PV) tuotantokapasiteetti oli 3 800 MW (2 500 MW). Kiinan aurinkokennojen tuotanto oli 370 MW (2006), josta Kiinaan asennettiin 200 MW. Kiinan PV tuotanto on kasvanut nopeasti. Suurin osa siitä menee vientiin. Solar Millennium (Saksa) kehittää kiinalaisyritysten kanssa 200 MW:n keskittävää aurinkovoimalaa Mongoliaan (2012). Kiinan tavoite on 1 000 MW keskittävää aurinkovoimaa (2020).
Biomassa

Biomassalla tuotettiin 2 GW (2005). Tavoite on 30 GW (2020).
Liikennepolttoaineet

Kiina on kolmas maailman bioetanolin tuotannossa. Kiinassa on 17 (12) miljoonaa biokaasun käyttäjää 2005 (2004). Bioplttoaineita tuotettiin miljardi litraa (2006). Yhdeksässä provinssissa on E10 velvoite. Kiinan biopolttoaineiden tavoite on 13 mrd litraa etanolia ja 2,3 mrd litraa biodieseliä (2020).
Tuulivoima

Kiinan tuulivoimakapasiteetti on 6050 MW (2007) ja 2605 MW (2006). Kapasiteetissa Kiina on viides Saksan, USA:n, Espanjan ja Intian jälkeen (2007). Kiinan tuulivoimapotentiaali on maalla 250 GW ja merellä 750 GW. Ensimmäinen kiinalainen tuulipuisto perustettiin vuonna 1986. Suurin osa tuulivoimaprojekteista on köyhillä syrjäisillä seuduilla, jossa ne hyödyttävät paikallista taloutta. Kiinan tavoite on 5 GW (2010) ja 30 GW tuulivoimaa (2020). 30 GW on vain pieni osa arvioidusta 1000 GW:n sähkönkulutuksesta vuonna 2020. Kiinan odotetaan ylittävän tavoitteensa 24 GW:lla (2020).
Kiinan tuulivoimayhdistys ennustaa Kiinaan 22 GW tuulivoimaa vuonna 2010. BTM Consult ennustaa Kiinaan 37,3 GW tuulivoimaa vuoden 2012 lopussa. Alueittain tuulivoimaa oli eniten vuonna 2007 sisä Mongoliassa (1563 MW).
Ulkomaiset yritykset Vestas, Gamesa, Suzlon, Acciona ja GE Energy perustivat Kiinaan tuulivoiman tuotantotehtaan 2005. Vuonna 2005 perustettiin kaksi uutta kiinalaista turbiinien valmistajaa: Harbin Electric Machinery ja Dongfang Steam Turbine Works. Yhteensä neljä kiinalaista valmistajaa vastasi 29 %:sta Kiinan uusista asennuksista (2005).
| Tuulivoima Kiinassa (MW)> Vuosi | Tuulivoima Kiinassa (MW)> Asennus | Tuulivoima Kiinassa (MW)> Yhteensä |
| --- | --- | --- |
| 2004 | - | 764 |
| 2005 | 496 | 1 260 |
| 2006 | 1 347 | 2 604 |
| 2007 | 3 449 | 6 050 |
| 2008 | 6 054 | 12 104 |
| 2009 | 13 000 | 25 104 |
Vesivoima

Kiina on johtava pienessä vesivoimassa maailmassa ja suuressa vesivoimassa toinen USA:n jälkeen (2005). Suurta vesivoimaa oli 80 GW (2005) ja pientä vesivoimaa 38,5 GW (2005). Kiina lisäsi 7 GW vesivoimaa 2005. Uuteen vesivoimaan investoitiin $10 miljardia (2005). Rakennettu vesivoima 120 GW (2005) on 25 % kapasiteetista. Vesivoiman tavoite on 300 GW (2020).
Kiinan joissa on 28 000 patoa, eniten maailmassa. Kiina aikoo kaksinkertaistaa energiakapasiteetin 2020 mennessä. Unescon maailmanperintökohteeksi listatulle Kolmen joen alueelle on suunniteltu kymmeniä patoja. Osa hankkeista on nyt keskeytetty. Patohankkeiden takana on yleensä yksi viidestä valtion voimayhtiöstä.
Kiina on rakentanut Mekong-jokeen 5 patoa ja suunnitelmissa on 3 lisää. Arvostelijoiden mukaan padot vaikeuttavat veden kulkua, vaikuttavat veden laatuun, aiheuttavat eroosiota, vähentää kaloja ja vaikeuttaa maanviljelyä vesitason vaihteluilla. Professori Yu Xiaogang Yunanista (Green Watershed –järjestö) on julkaissut kriittisiä patoraportteja. Jokialueella elää 60 miljoonaa ihmistä. Yunnanissa avattiin uusi pato vuonna 2008 (Jinghong), josta vesi tulvii kahdelle luonnonsuojelualueelle. Kalastajien mukaan kalasaaliit ovat puolittuneet.
Suomi on suurin patohankkeiden rahoittaja Mekongilla. Suomi lupasi 1 mrd. € vuonna 2007. Toistaiseksi ainoa toinen rahoittaja on Japani. Suomen rahoitusta arvostelevat alueelliset ja kansalliset järjestöt, joiden mielestä patoaminen pitäisi lopettaa.
Suuria valmiita vesivoimaloita:
| Valmiita vesivoimaloita Kiinassa> Nimi | Valmiita vesivoimaloita Kiinassa> Maa | Valmiita vesivoimaloita Kiinassa> Valmis | Valmiita vesivoimaloita Kiinassa> Vuosisähkö | Valmiita vesivoimaloita Kiinassa> TWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolmen rotkon pato | Kiina | 2004* | 9 800 (2006) 22 500 (valmis) | 84,7 |
| Ertanin pato | Kiina | 1999 | 3 300 (550x6) | 17 |
| Gezhouban pato | Kiina | 1988 | 3 115 | 17 |
Suurimmat rakenteilla olevat vesivoimalat ovat :
| Kiinan rakenteilla olevia vesivoimaloita> Nimi | Kiinan rakenteilla olevia vesivoimaloita> MW | Kiinan rakenteilla olevia vesivoimaloita> Aloitus | Kiinan rakenteilla olevia vesivoimaloita> Valmis |
| --- | --- | --- | --- |
| Kolmen rotkon pato** | 22 400 | 12/1994 | 2009 |
| Longtanin pato | 6 300 | 7/2001 | 12/2009 |
| Xiangjiaban pato | 6 000 | 11/2006 | 2009 |
| Pubugoun pato | 3 300 | 3/2004 | 2010 |
| Laxiwan pato | 4 200 | 4/2006 | 2010 |
| Goupitanin pato | 3 000 | 11/2003 | 2011 |
| Xiaowanin pato | 4 200 | 1/2002 | 12/2012 |
| Jinping 1 vesivoimala | 3 600 | 11/2005 | 2014 |
| Jinping 2 vesivoimala | 4 800 | 1/2007 | 2014 |
| Xiluodun pato | 12 600 | 12/2005 | 2015 |
| Baihetanin pato* | 12 000 | 2009 | 2015 |
| Wudongden pato* | 7 000 | 009 | 2015 |
| Yhteensä | 90 600 | 2002 | 2015 |
*=suunnitteluvaiheessa, **= Maailman suurin. 1. vaihe 7/2003, 9800MW (2006)
Kiinan patohankkeet ulkomaille

Kiinasta on nopeasti tullut ahkerin patojen rahoittaja maailmassa. Kiinalaisia projekteja on monissa maissa: Aasiassa, Lähi-idässä, Afrikassa, ja Väli-Amerikassa. Kiinassa toimii puolet maailman suurista vesivoimaloista. International Rivers-järjestön mukaan Kiinalla on 195 patohanketta maailmassa. Maailmanpankki, joka on tähän mennessä maailman suurin padonrakentaja, osallistui 500 padon rakentamiseen 50 vuoden aikana. Koska hankkeet ovat kiistanalaisia, länsimaiset rahoittajat ovat vetäytyneet monista patohankkeista. Projekteihin sisältyy Merowen jättipato Sudanissa, 16 voimalaa Myanmarissa ja hankkeita Uzbekistanissa. Ulkomaisia patohankkeita tekee etenkin valtionyhtiö Sinohydro, jolla on 23 tytäryhtiötä. Rahoittaja on valtion China EXIM –pankki.
Aiheesta muualla

China Wind Power Report 2007 (Arkistoitu – Internet Archive) Global Wind Energy Council
A Study on the Pricing Policy of Wind Power in China” (Arkistoitu – Internet Archive) 26.10.2006
Pekingissä tiukennettiin polttoainenormejaYLE 8.1.2008
Kiina esitti ratkaisumallin ilmastoneuvotteluilleYLE 7.12.2007
Jokien kuntoa yritetään kohentaa KiinassaYLE 17.10.2007
Wind energy barometer 2008 EurObserv’ER Systèmes solaires Le journal des énergies renouvelables n° 183, 2/2008
Vanha Hautuumaasaari

| Vanha Hautuumaasaari |
| --- | --- |
 Vanha Hautuumaasaari vuonna 2022
Maantiede
Muut nimet:  Jaamišsuálui
Sijainti:  Inarinjärvi, Inari
Koordinaatit:  68.929867°N, 27.192233°E
Pinta-ala:  0,008 km²
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vanha Hautuumaasaari (inarinsaameksi Jaamišsuálui) on Inarinjärvessä sijaitseva saari, joka toimi Pielpajärven kirkon hautausmaana 1700-luvulla. Vajaan hehtaarin suuruinen saari sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä Inarin kirkonkylästä. Saaressa on kaksi muistoristiä sekä opastaulu. Toinen Inarinjärven hautausmaasaarista on vuosina 1793–1905 käytössä ollut Hautuumaasaari.
Historia

Parinsadan metrin päässä järven pohjoisrannan Pielpanniemestä sijaitseva Vanha Hautuumaasaaren ensimmäiset hautaukset tehtiin 1700-luvun vaihteessa ja ne lopetettiin vuonna 1793. Saaressa on noin 500 hautakuoppaa, joista noin 170 on avattu antropologisten tutkimusten yhteydessä. Vanhassa Hautuumaasaaressa on ollut myös esihistoriallista asutusta ja saaresta on löydetty viisi pyyntikuoppaa.
Vanhan Hautuumaasaaren hautoja on avattu kahdesti rotubiologisia tutkimuksia varten. Vuonna 1878 kaivosinsinööri C. P. Solitander kaivoi luvattomasi haudoista 103 saamelaisen pääkallot. Kesällä 1934 saarelle lähetettiin professori Väinö Lassilan johtama Helsingin yliopiston Antropologisen toimikunnan retkikunta, joka kaivoi saaresta 69 luurankoa tieteellistä tutkimusta varten. Luita säilytettiin Helsingin yliopiston anatomian laitoksen kokoelmissa, kunnes 95 vainajan jäänteet haudattiin uudestaan Vanhalle Hautuumaasaarelle Inarin seurakunnan pyynnöstä vuonna 1995. Lassilan kaivamat 69 vainajaa siirrettiin vuonna 2001 Inarissa toimivaan saamelaismuseo Siidaan mahdollisia uusia tutkimuksia varten. Kun tutkimuslupaa ei 20 vuoden kuluessa myönnetty, haudattiin vainajat viimein kesällä 2022 uudelleen Vanhalle Hautuumaasaarelle.
Kirjallisuutta

Arponen, Ari: Inarin hautuumaasaaret.  (Metsähallituksen luonnonsuojelujulkaisuja. Sarja A 16)  Vantaa:  Metsähallitus, 1993.  ISBN 951-47861-2-2.
Viihdekeskus Ideapark

| Viihdekeskus Ideapark |
| --- | --- |
Osoite:  Ideaparkinkatu 4, 37570 Lempäälä
Ylläpitäjä:  Ideapark
Avattu:  2012
Entiset nimet:  Ideapark Zones Zones by Särkänniemi Funpark
Aiheesta muualla
Verkkosivut
  Viihdekeskus Ideapark Commonsissa 
 n • k • 
Viihdekeskus Ideapark on Lempäälän Ideaparkissa sijaitseva viihdekeskus ja sisäaktiviteettipuisto.
Alun perin viihdekeskuksen tiloissa toimi sisähuvipuisto Funpark, joka avattiin kesäkuussa 2012. Funpark sisälsi sekä huvipuistolaitteita, esimerkiksi karuselleja, että toimintoja. Funpark lopetti toimintansa 30. marraskuuta 2017. Vuonna 2018 Särkänniemi Oy avasi tiloihin nykyisen sisähuvipuiston nimellä Zones by Särkänniemi. Huvipuiston toiminta siirtyi Ideapark Zones -nimelle, kun Särkänniemen sisähuvipuisto lopetti toimintansa koronakriisin vuoksi ja Ideapark osti Zonesin. Ideapark Zones oli jaettu kuuteen eri "zoneen" (huvialueeseen), jotka ovat Family Fun Zone, Kid Zone, Action Zone, Game Zone, Chill Zone ja Eat & Sweet Zone. Sittemmin viihdekeskustoiminta siirtyi nykyiselle nimelleen. Nykyisessä viihdekeskuksessa on sisäkartingrata sekä sauna.
Aiheesta muualla

Funparkin viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Vanha Isäntä

Vanha Isäntä esiintymässä Helsingin juhlaviikkojen ulko­ilma­konsertissa Kaivopuistossa. Vasemmalla Seppo Sillanpää (viulu), oikealla Olli Haavisto (kitara).
Vanha Isäntä oli Espoossa vuonna 1973 perustettu suomalainen kantrirock-yhtye.
Yhtye aloitti suomenkielisenä, mutta siirtyi pian pääsääntöisesti englannin kieleen. Myös ohjelmisto muuttui alkuaikojen irlantilaisesta kansanmusiikista countryyn ja bluegrassiin. Yhtye voitti pop-yhtyeiden SM-kisat vuonna 1973 (ks. Rockin Suomen mestaruus). Marraskuussa 1977 yhtye säesti Tuomari Nurmiota Bob Dylan -teemakonsertissa Helsingin laulufestivaalilla.
Yhtye lopetti toimintansa 1980-luvulle tultaessa. Vanha Isäntä julkaisi albumit Vanha Isäntä, Fire on the Mountain, III ja Red Necks, Blue Falls.
Yhtyeen ensimmäisessä kokoonpanossa soittivat Timo "Tiibo" Vakkilainen, Olli Haavisto, Juhani Somersalo, Seppo Kling ja Matti Everhall. Myöhempiä jäseniä eri aikoina olivat muun muassa Markku Luukkanen, Ari Vakkilainen, Ahti Marja-aho, Seppo Sillanpää, Teuvo Lampinen ja Juha Tikka.
Diskografia

Onkimiehen blues / Greensleeves (single, 1974)
Vanha Isäntä (1975)
Fire on the Mountain (1977)
III (1978)
Rednecks, Blue Falls (1979)
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Vanhan Isännän nuoruusvuodet.
Ylen Elävä arkisto: Matty Groves (live 1974, mukana laulaja Susanna Haavisto).
Stargardtin tauti

| Stargardtin tauti> Luokitus |
| --- | --- |
ICD-10:  H35.5
ICD-9:  362.75
OMIM:  248200
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Stargardtin tauti, eli perinnöllinen verkkokalvorappeuma, (lat Dystrophia retinae hereditaria) on autosomissa useimmiten resessiivisesti periytyvä sairaus, joka aiheuttaa verkkokalvon asteittaisen rappeutumisen. Tautiin ei ole toistaiseksi hoitoa.
Stargardt-potilailla esiintyy voimakasta valonarkuutta sekä sairauden edetessä näön menetystä ja kipua. Sairauden kuvasi saksalainen Karl Stargardt vuonna 1909.
Stargardtin tauti voi johtaa sokeuteen. Se alkaa oireilla tavallisesti lapsuusiällä; sen esiintyvyys lapsilla on arviolta 1/10000.
Stanley Waithaka Mburu

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Stanley Waithaka Mburu (vasemmalla) palkintokorokkeella Eugenen MM-kilpailuissa 2022. |  Stanley Waithaka Mburu (vasemmalla) palkintokorokkeella Eugenen MM-kilpailuissa 2022. |  Stanley Waithaka Mburu (vasemmalla) palkintokorokkeella Eugenen MM-kilpailuissa 2022. |  |
Maa:  Kenia
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Eugene 2022 | 10 000 m |  |
Stanley Waithaka Mburu (s. 9. huhtikuuta 2000) on kenialainen kestävyysjuoksija, 10 000 metrin MM-mitalisti.
Mburu saavutti Nairobin alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2017 pronssia 3 000 metrillä ajalla 7.50,64 ja Tampereen alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018 hopeaa 5 000 metrillä ajalla 13.20,57. Hän saavutti Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hopeaa 10 000 metrillä ajalla 27.27,90.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 000 m | 7.50,64 | Nairobi | 16. heinäkuuta 2017 |
| 5 000 m | 13.05,21 | Heusden-Zolder | 20. heinäkuuta 2019 |
| 10 000 | 27.13,01 | Jokohama | 10. marraskuuta 2018 |
| 5 km | 13.28 | Lille | 9. marraskuuta 2019 |
Stanley ja Iris

| Stanley ja Iris> Stanley and Iris |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Martin Ritt
Käsikirjoittaja:  Harriet Frank Jr. Irving Ravetch Pat Barker
Tuottaja:  Patrick J. Palmer
Säveltäjä:  John Williams
Kuvaaja:  Donald McAlpine
Leikkaaja:  Sidney Levin
Pääosat:  Robert De Niro Jane Fonda
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer Netflix
Ensi-ilta:  1989
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stanley ja Iris (Stanley and Iris) on Martin Rittin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1989. Lukutaidottomuudesta kertova työläistarina perustuu Pat Barkerin romaaniin Union Street, jonka pohjalta käsikirjoituksen ovat laatineet Harriet Frank Jr. ja Irving Ravetch. Nimiosia näyttelevät Robert De Niro ja Jane Fonda.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Helena Ylänen kirjoitti, ettei 
Stanley ja Iris ole tähtinäyttelijöistään huolimatta kovin kummoinen elokuva, mutta filmi tuntuu Hollywood-tekeleeksi poikkeuksellisen vilpittömältä. Hän suree, että realistisista työläiskuvauksista tunnettu Martin Ritt on joutunut laatimaan tästäkin elokuvasta romanttisen komedian jotta yleensä saisi jatkaa elokuvatyötään vanhoilla päivillään. Saman lehden Mikael Fränti luonnehti elokuvaa kuivaksi ja pienimuotoiseksi ihmissuhdetarinaksi, jonka katsoo haukotellen loppuun.
Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali

Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali voi viitata seuraaviin kirkkoihin:
Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali, Firá, Santoríni, Kreikka
Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali, Kalamáta, Kreikka
Vapahtajan temppeliin­tuomisen katedraali, Náxos, Kreikka
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Videopelit opetuksessa

Pelejä on käytetty opetuksessa jo vuodesta 1812, jolloin julkaistiin Kriegsspiel.[lähde? ] Viime aikoina on tehty myös tutkimusta tavallisten kaupallisten ja verkkopelien hyödyllisyydestä yläkoululaisten ja lukioikäisten kouluopetuksessa. Pelkästään opetuskäyttöön tarkoitetut pelit eivät kuulu tähän kategoriaan ja niitä koskevat aivan omat vaatimuksensa. Oppimispeleistä saatetaankin käyttää termejä edutainment (education + entertainment) tai edugaming (education + gaming), kun halutaan korostaa oppimispelien viihteellisiä tai pelillisiä ominaisuuksia. Jos pelillä halutaan opettaa jotakin tiettyä asiaa, on sen oltava tarpeeksi haastava olematta kuitenkaan ylitsepääsemättömän vaikea. Hyvä opetuspeli motivoi pelaamaan omalla pelillisyydellään , on sisällöltään selkeä ja sisältää jonkinlaisen palauteosuuden, jolla ohjaaja voi varmistaa, että opittu aines sisältää ainakin sen, mitä opetussuunnitelmassa pelillä halutaan välittää.
Eri oppimisteorioiden painottumisella eri ajanjaksoina on ollut yhteyksiä myös oppimispelien kehitykseen. Viime vuosina oppimispelitutkimuksessa ovat korostuneet konstruktivistiset sekä sosiokulttuuriset oppimisteoriat. Pelit kuitenkin kytketään usein pelkästään viihteellisyyteen, jolloin pelejä, pelillisyyttä ja leikillisyyttä ei tarkastella laajempana pedagogisena kysymyksenä.
Oppimisprosessi

Pelillisessä oppimisprosessissa määritellään ensin oppimisen tavoitteet. Yksinkertaisinta on valita ne opetussuunnitelmasta, rajaamalla kohteena oleva ilmiö, sekä esittämällä kysymykset, jotka ohjaavat oppimisprosessia. Tarina kannattaa kirjoittaa käsikirjoitukseksi, jolloin samalla määritellään tarinan käänteet. Tarinan eri toiminnallisissa vaiheissa oppijoita ohjataan ihmettelemään, jakamaan, sekä määrittelemään itse työskentelyä ohjaavia kysymyksiä. Välillä kysymyksiä tarkastellaan omana itsenä ja välillä pelin juonen luomissa käänteissä roolihahmon näkökulmasta. Pelillisyydessä pätevät samat konstruktivistiset periaatteet kuin muussakin oppimisessa. Sisällön ja tarinan on hyvä liittyä jollain tapaa oppijan aikaisempiin kokemuksiin.
Hyvin suunniteltu oppitunti voi olla pelillinen, jolloin tavoitteet, säännöt ja palautejärjestelmä sitouttavat oppijan hyvään oppimiseen. Perinteiset tavat jakaa koulupäivä eivät aina välttämättä istu uuteen kulttuuriin, jota pelillisyys kouluun luo. Joskus tilat on muutettava toiseksi todellisuudeksi. Pelitilannetta ei aina voi katkaista välitunnin ajaksi. Joskus roolitutkimus on eri ryhmillä eri vaiheessa ja tietokoneita tarvittaisiin koko päivän ajan. Pelillisessä oppimisprosessissa keskeistä on se, että pelaajien tekemät valinnat vaikuttavat pelin etenemiseen. Pelaaja tekee valinnat oman ymmärryksensä pohjalta tarinan kehyksessä. Peleihin suunniteltujen valintatilanteiden kautta pelaaja edistyy tavoitteissaan. Pelaajan pelimotivaation kannalta suunnittelijan, eli opettajan, peliin luoma palautejärjestelmä on tärkeä. Sen kautta pelaaja saa tietoa edistymisestään.
Vaikka pelien käyttämiseen opetuksessa liittyykin monia haasteita, liittyy pelien käyttämiseen opetuksessa myös monia hyviä puolia. Etenkin sellaiset nuoret, joille keskittyminen perinteiseen kouluopetukseen on hankalaa kokevat pelit luontevaksi tavaksi oppia. Lisäksi pelit kehittyvät jatkuvasti ja esimerkiksi liikuntapelejäkin on jo paljon. Tällaiset pelit mahdollistavat mm. kinesteettisen oppimisen.  Lisäksi pelit ovat suurimmalle osalle nuorista tuttuja, joten oppismisympäristö on heille periaatteessa tuttu.
Oppimispelit

Internetistä löytyy paljon erilaisia sivustoja peliopetuksen tueksi ja oppikirjakustantamoilla on myös tarjottavana digitaalisia pelejä oppikirjojen oheen. Lisäksi monet oppimispelit ovat ilmaisia. Opettajan tulee kuitenkin aina varmistaa pelien sisältö etukäteen ja miettiä, tukevatko ne oppimista. (Saarenpää 2009) Hyvin tunnettu esimerkki perinteisistä tietokoneella toimivista oppimisympäristöistä ja peleistä on WSOY:n kehittämä Opit, jota käytetään säännöllisesti useissa kunnissa. Opit on kattava opetuskäyttöön suunniteltu oppimisympäristö, joka tarjoaa monenlaista tukea sekä oppilaille että opettajille. Se sisältää myös yksinkertaisia oppimispelejä, joiden avulla opittu tieto pyritään sisäistämään. Näiden lisäksi useissa kouluissa on käytössä erilaisia oppimispelejä (yleensä cd-rom-levyjä), joita käytetään esimerkiksi kertaukseen. Oppimispelit ovat siis yleisiä kouluissa, mutta niiden rooli vaihtelee koulusta riippuen.
Perinteisen, opettajajohtoisen opettamisen sijaan peleissä tieto tarjoillaan pienissä erissä ja kertaantuvasti. Näin oppilas voi edetä esimerkiksi kertotaulujen harjoittelussa omaan tahtiin, mikä mahdollistaa eriyttämisen.  Pelien käyttöä voidaan miettiä myös pelillistämisen näkökulmasta.  Opetuspelien ei siis tarvitse olla digitaalisia, vaan opettaja voi hyödyntää pelimekaniikkaa opetuksessaan myös monella muulla tavalla. Kun peleistä tutut toimintatavat sisällytetään tavalliseen koulutyöhön, saadaan uudenlainen näkökulma opittavaan aiheeseen.
Pelien kautta oppimisen luonne

Peleillä vaikean kohdan pelaaminen uudelleen ja uudelleen on osa viehätystä. Pelejä voi käyttää kokeisiin harjoitteluun ja oppimisongelmien tunnistamiseen. Vaikeita kohtia toistaa ja treenaa mielellään päästäkseen pelissä eteenpäin. Peleissä on rakenne ja säännöt: Peleissä eteneminen on tehty innostavaksi välietappien avulla. Pelaaja kokee jatkuvasti saavuttavansa jotain matkalla kohti lopullista tavoitetta. Pelit ovat vuorovaikutteisia kokemuksia: Pelaaja on mukana luomassa tapahtumia. Itse tekemällä asioita tulee henkilökohtaisempia ja omia. Pelit pakottavat aktiivisuuteen: Peli tarvitsee pelaajansa ja rakenteensa vuoksi koukuttaa etenemään haasteesta toiseen. Peli antaa selkeän rakenteen tietylle asialle ja määrittelee välietapit. Kokeile pelejä roolileikkinä: millaisia rooleja kukin ottaa ja miten kukin roolissaan pärjää.