stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Focus on the Family

| Focus on the Family |
| --- | --- |
 FotF 
 Järjestön tunnus.
Perustettu:  1977
Perustaja:  James Dobson
Tyyppi:  Kristillinen kansainvälinen
Kotipaikka:  Colorado Springs, Colorado USA
Toiminta-alue:  Maailma
Johtaja:  Jim Daly
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Focus on the Family-järjestön hallintorakennus Colorado Springsissä.
Focus on the Family on yhdysvaltalainen kristilliseen oikeistoon lukeutuva järjestö, jonka perusti James Dobson vuonna 1977. Järjestön päämaja sijaitsee Colorado Springsissä, Coloradon osavaltiossa. Järjestön ydintoimintoihin kuuluvat päivittäiset radiolähetykset, perheneuvonta ja kirjojen, lehtien sekä äänitallenteiden julkaisu. Focus on the Familyn radiolähetysten arvioitu päivittäinen kuulijamäärä on 220 miljoonaa, ja niitä lähettää 6 300 asemaa 164 maassa. Järjestöllä on 1 300 työntekijää.
Järjestö vastustaa homoseksuaalisuutta ja sen alaisuudessa toimii Love Won Out -ohjelma, joka pyrkii eheyttämään homoseksuaaleja heteroiksi.
Vuonna 2008 Focus on the Family pääsi Radio Hall of Fameen.. Homoseksuaaleja edustava truthwinsout.org -järjestö aikoo järjestää protestin virallisen nimeämistilaisuuden yhteydessä 8. marraskuuta 2008.
Media

Focus on the Familyllä oli vuonna 2010 yli 2,3 miljoonaa tilaajaa sen kymmenelle aikakauslehdelle. Järjestön julkaisuja ovat muun muassa Focus on the Family, Brio, Breakaway ja Citizen Magazine.
Järjestön ensisijainen työmuoto on James Dobsonin päivittäinen radio-ohjelma, jolla on päivittäin noin 220 miljoonaa kuulijaa. Focus on the Family tuottaa myös televisio-ohjelmaa, sillä on koulutusinsituutti sekä yliopisto-ohjelma. Järjestö on mukana myös kirjojen kustantamisessa ja se tukee lukuisia järjestöjä kansainvälisesti.
Aiheesta muualla

Järjestön kotisivut
No-Moo-Lies
Brian Elroy McKinley: Why Focus On The Family is of the Devil
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jalkakyykky

Jalkakyykky
Jalkakyykky on yksi voimanoston kolmesta kilpailumuodosta; muut ovat penkkipunnerrus ja maastaveto. Jalkakyykkyä pidetään monipuolisimpana koko vartalon voimaa ja lihasmassaa kehittävänä liikkeenä. Jalkakyykkyä käytetään yleisesti myös harjoitteena kehonrakennuksessa ja painonnostossa. Monet aloittelevat kuntosaliharrastajat kuitenkin karsastavat kyykkyä sen raskauden, mutta myös teknisyyden takia.
Suoritustekniikka

Jalkakyykyssä nostaja seisoo noin hartioiden levyisessä haara-asennossa. Tankoa pidetään tyypillisesti yhteen puristettujen selän lihasten päällä: joko epäkäslihaksen päällä (niin sanottu high bar -kyykky) tai takaolkapäiden päällä (low bar -kyykky). Syvän sisäänhengityksen ja keskivartalon lihasten voimakkaan jännittämisen jälkeen nostaja laskeutuu kyykkyyn, ponnistaa jälleen ylös aloitusasentoon ja hengittää ulos.
Kyykky voidaan suorittaa eri liikelaajuuksilla. Täyskyykky suoritetaan laskeutumalla niin alas, että takareidet ja pohkeet ovat vastakkain. Oikean kuormituksen valinta on tärkeää liikkeen turvallisen suorituksen kannalta. Täyskyykyn suorittaminen edellyttää kehittynyttä yksilöllistä tekniikkaa, riittävää liikkuvuutta lonkka- ja polvi- sekä erityisesti nilkkanivelissä. Keskivartalon hallinta vaatii tarpeeksi lihasvoimaa vatsa- ja selkälihaksissa. Hyvän asennon saavuttamisessa ovat painonnostokengät tai noin 2,5 senttimetrin paksuinen lauta tai muu kova esine kantapäiden alla avuksi.
Kyykkyä tehdään usein vajaalla liikeradalla, eli niin sanottua neljännes- tai puolikyykkyä, sillä se sallii huomattavasti suurempien painojen käytön kuin täyskyykky. Tätä ei kuitenkaan suositella suuremman loukkaantumisriskin vuoksi.
Vaikutus

Keskeisimmin liikkeeseen osallistuvat jalkalihakset ovat etureidet (quadriceps) ja iso pakaralihas (gluteus maximus). Tärkeitä avustavia lihaksia ovat muun muassa lonkkanivelen lähentäjät ja nilkkaniveltä ojentava kantalihas. Näiden lisäksi useat muut lihasryhmät, kuten vatsalihakset, työskentelevät liikettä avustavina tai tasapainoa ylläpitävinä.
Variaatiot

Etukyykky: Tanko pidetään olkapäiden edessä.
Ennätykset

Ilman varusteita suurin miehen kyykkäämä paino on 490 kg, jonka kyykkäsi Ray Orlando Williams vuonna 2019. Naisissa maailman suurimman kyykkytuloksen ilman varusteita on tehnyt April Mathis vuonna 2011, kyykäten 290 kg.  Ilman varusteita tehdyn kyykyn miesten Suomen ennätys on Nuutti Mansukosken 356 kg, vuodelta 2023. Henna Kaasalainen kyykkäsi ilman varusteita 203 kg vuonna 2022, joka on naisten Suomen ennätys tällä hetkellä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jalkakyykky ABC ohjelma
Varusteet voimanostossa: Jalkakyykky (Arkistoitu – Internet Archive)
Etukyykky: tekniikka ja animaatio (englanniksi)
Kätevän emännän juhlat

| Kätevän emännän juhlat |
| --- | --- |

Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Minna Kivelä Maria Sid Annu Valonen Lotta Lindroos Kaisa Mattila Lari Halme Jarkko Tiainen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  12. helmikuuta 2015 – 16. huhtikuuta 2015
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tuotanto
Tuottaja(t):  Sirpa Bertling
Ohjaaja(t):  Antti Leino
Käsikirjoittaja(t):  Marjo Vento Sari Vento Sirpa Bertling
Tuotantoyhtiö(t):  YLE Draama
Kätevän emännän juhlat on suomalainen komediasarja, jonka jokaisessa jaksossa tutustutaan eri juhlaan liittyviin ilmiöihin. Ensimmäinen jakso esitettiin Yle TV2-kanavalla 12. helmikuuta 2015.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Uusivuosi | 12. helmikuuta 2015 |
| 2. | Hautajaiset | 19. helmikuuta 2015 |
| 3. | Pikkujoulut | 26. helmikuuta 2015 |
| 4. | Itsenäisyyspäivä | 5. maaliskuuta 2015 |
| 5. | Joulu | 12. maaliskuuta 2015 |
| 6. | Juhannus | 19. maaliskuuta 2015 |
| 7. | Häät | 26. maaliskuuta 2015 |
| 8. | Pääsiäinen | 2. huhtikuuta 2015 |
| 9. | Tutkinto | 9. huhtikuuta 2015 |
| 10. | Äitienpäivä | 16. huhtikuuta 2015 |
Włoszczowan piirikunta

Włoszczowan piirikunta (puol. powiat włoszczowski) on yksi Świętokrzyskien voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 45 059. Piirikunta on jaettu kuuteen maalaiskuntaan, jotka ovat Kluczewsko, Krasocin, Moskorzew, Radków, Secemin sekä Włoszczowa ja niissä on kylien lisäksi yksi kaupunki; hallintokeskus Włoszczowa.
Włoszczowan piirikunnalla on yhteistä rajaa Końskien, Kielcen, Jędrzejówin, Zawiercien, Częstochowan ja Radomskon piirikuntien kanssa. Sen pinta-alasta arviolta 42,6 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.
Włoszczowan piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 6,9 prosenttia.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Włoszczowan piirikunnassa arvioitiin olevan 45 059 asukasta, joista täsmälleen 50 prosenttia naispuolisia ja 50 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 46 839 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 35 734 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioitiin vuoden 2019 lopussa muodostaneen 17,3 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 60,1 prosenttia ja eläkeikäisten 22,5 prosenttia väestön keski-iän ollessa 43,5 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 372 lasta.
Gronau (Leine)

| Gronau |
| --- | --- |
 Gronaun toria.
 lippu:  vaakuna
 Gronau
 Koordinaatit: 52°5′N, 9°47′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Landkreis Hildesheim
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  20,61 km²
Korkeus:  79 m
Väkiluku:  5 143
 – Väestötiheys:  250 as./km²
 
 Kotisivut  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuvassa Gronaun sijainti Landkreis Hildesheimin piirikunnassa. Pienessä kuvassa Landkreis Hildesheimin piirikunnan sijainti Ala-Saksin osavaltiossa.
Gronau (Leine) on kaupunki Saksassa Ala-Saksin osavaltion kaakkoisosassa.
Maantiede

Gronau sijaitsee Hildesheimin lounaispuolella Leineberglandin ja Innersteberglandin välissä. Leine-joki kulkee kaupungin halki.
Historia

Gronau perustettiin Hochstift Hildesheimin lounaiseksi linnoitukseksi Leinejoen saarelle vuonna 1298. Alun perin nimi oli Gronowe, ja se viittaa kaupungin maantieteelliseen sijaintiin Leinejoen tasankojen ympäröimänä (Grüne Aue, vihreä tulvatasanko). Vuonna 1427 Gronausta tuli Hansa-kaupunki.
1900-luvun alussa Gronau kasvoi teollistumisen ja Elze–Bodenburg-rautatieyhteyden avaamisen myötä. 1980- ja 1990-luvuilla Gronau koki rakennemuutoksen, jonka myötä katosi metalli- ja kemianteollisuuden työpaikkoja.
Naapurikunnat Banteln, Betheln, Brüggen (Leine), Despetal ja Rheden yhdistyvät Gronauhun marraskuussa 2016.
Kaupunkikuva

Gronaun kaupunkikuvaa hallitsevat niin kutsutut ristikkotalot. Vanhaa kantakaupunkia ympäröineiden muurien paikalle on sittemmin rakennettu jalankulku- ja polkupyöräväyliä. Osia vanhasta kaupunginmuurista on säilynyt jälkipolville. Vanhankaupungin maamerkki on St.-Matthäin kirkko 65-metrisine torneineen. Varhaisin asiakirjamaininta kirkosta on vuodelta 1309. Nykyisen kirkon rakentaminen aloitettiin 1457. Lukuisista tulipaloista vuosisatojen saatossa kärsinyt kirkko päätettiin 1800-luvun puolivälissä peruskorjata.
Lähteet ja viitteet

↑  http://www.hanse.org/de/hansestaedte/gronau-leine.php (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
700 Jahre Gronau (Leine). Festbuch zum Jubiläum. Gronau (Leine) 1997
Th. Siegemann, W. Schramme: Geschichte der Stadt Gronau. Gronau (Hann.) 1931
Lehmän vuosi

| Lehmän vuosi |
| --- | --- |
 Sarjan logo jaksosta 14.
Tyyli:  Draama
Kestoaika:  45 min
Pääosissa:  Lista näyttelijöistä
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  4. tammikuuta 2006 – 19. toukokuuta 2010
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  18
Tuotanto
Tuottaja(t):  Ulla Kilpeläinen
Ohjaaja(t):  Jukka Mäkinen (1–6) Ilkka Vanne (7–12) Jussi Niilekselä (13–18)
Käsikirjoittaja(t):  Kirsti Manninen Anne Nissinen
Tuotantoyhtiö(t):  YLE Draama
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Lehmän vuosi on suomalainen draamasarja, jota esitettiin Yle TV2 -kanavalla tammikuusta 2006 alkaen. Sarja oli alun perin kuusiosainen, mutta suuren suosion ansiosta siihen kuvattiin kuusi uutta osaa, jotka esitettiin maaliskuusta 2008 lähtien. Kolmannen tuotantokauden kuvaukset alkoivat elokuussa 2008 ja ne jatkuivat jouluun saakka. Kolmas tuotantokausi esitettiin 14. huhtikuuta – 19. toukokuuta 2010.
Sarjan päähenkilö on eläinlääkäri Hanna Takala, joka palaa sarjan alussa kotikuntaansa Haapavirralle. Sarjassa seurataan kyläläisten elämää.
Sarja on kuvattu Tampereen ympäristössä Hämeenkyrössä, Nokialla ja Vammalassa eli nykyisessä Sastamalassa. Kylät Karkku, Jumesniemi, Kutala ja Sarkola olivat keskeisiä kuvauspaikkoja.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | 2>  esitys | 3>  esitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vastakierre | 4.1.2006 | 13.2.2008 | 16.2.2008 |
| 2. | Musta hevonen | 11.1.2006 | 20.2.2008 | 23.2.2008 |
| 3. | Villisiat | 18.1.2006 | 27.2.2008 | 30.2.2008 |
| 4. | Veren perintö | 25.1.2006 | 5.3.2008 | 8.3.2008 |
| 5. | Vikapisto | 1.2.2006 | 12.3.2008 | 15.3.2008 |
| 6. | Korvamerkit | 8.2.2006 | 19.3.2008 | 22.3.2008 |
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | 2>  esitys | 3>  esitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. | Viimeinen matka | 26.3.2008 | 29.3.2008 | 3.3.2010 |
| 8. | Hakuaika | 2.4.2008 | 5.4.2008 | 10.3.2010 |
| 9. | Yllätyslahjat | 9.4.2008 | 12.4.2008 | 17.3.2010 |
| 10. | Pitkä kierros | 16.4.2008 | 19.4.2008 | 24.3.2010 |
| 11. | Linnut | 23.4.2008 | 26.4.2008 | 31.3.2010 |
| 12. | Varsanjalka | 30.4.2008 | 3.5.2008 | 7.4.2010 |
Jaksot > Kolmas tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | 2>  esitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 13. | Susi lammasten vaatteissa | 14.4.2010 | 18.4.2010 |
| 14. | Mullin mallin | 21.4.2010 | 25.4.2010 |
| 15. | Kestävää kehitystä | 28.4.2010 | 2.5.2010 |
| 16. | Hirvi vai ei | 5.5.2010 | 9.5.2010 |
| 17. | Kaukainen ystävä | 12.5.2010 | 16.5.2010 |
| 18. | Hääyllätyksiä | 19.5.2010 | 23.5.2010 |
Katsojaluvut > Ensimmäinen tuotantokausi

Sarjan katsotuin jakso on ollut ensimmäisen tuotantokauden viimeinen jakso, jota katsoi 768 000 katsojaa. Ensimmäistä tuotantokautta seurasi keskimäärin 675 000 katsojaa.
Katsojaluvut > Toinen tuotantokausi

Toisen tuotantokauden katsotuin jakso oli 16. huhtikuuta esitetty osa 10, jolla oli 695 000 katsojaa. Kyseisellä viikolla Lehmän vuosi oli kolmanneksi katsotuin draamasarja Salattujen elämien ja Kotikatsomon jälkeen. Toista tuotantokautta katsoi keskimäärin 645 000 katsojaa.
Katsojaluvut > Kolmas tuotantokausi

Kolmannen tuotantokauden avausjakso keräsi keskimäärin 724 000 katsojaa ja oli samalla kanavansa viikon katsotuin ohjelma. Jakso oli myös sarjan katsotuin jakso sitten ensimmäisen kauden.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Sari Havas   | … |   Hanna Takala   |
|   Pauliina Hukkanen   | … |   Minna Takala   |
|   Maria Aro   | … |   Sirkka Takala   |
|   Niklas Häggblom   | … |   Markku Sutela   |
|   Minna Pirilä   | … |   Jaana Sutela   |
|   Laura Rämä   | … |   Sanna Sutela   |
|   Leo Mäkinen   | … |   Jani Sutela   |
|   Maija-Liisa Väänänen   | … |   Raili Sutela   |
|   Jukka Pääkkönen   | … |   Paavo Rintamäki   |
|   Ulla-Maija Siikavire   | … |   Kerttu Rintamäki   |
|   Ismo Apell   | … |   Lasse Sjöberg   |
|   Pentti Helin   | … |   Pertti Härkönen   |
|   Eero Junttila   | … |   Joonas Härkönen   |
|   Maija Junno   | … |   Leena Härkönen   |
|   Jari Leppänen   | … |   Valde Lindgren   |
|   Harri Ekonen   | … |   Taisto Lindgren   |
|   Esko Hukkanen   | … |   Kullervo Väkeväinen   |
|   Petri Lairikko   | … |   Väinö Väkeväinen   |
|   Aimo Räsänen   | … |   Seppo Väkeväinen   |
|   Ari Myllyselkä   | … |   Ahti Väkeväinen   |
|   Arja Nurminen   | … |   Paula Surakka   |
|   Marko Keskitalo   | … |   Petteri Surakka   |
|   Helena Rängman   | … |   Inga Surakka   |
|   Miska Hänninen   | … |   Ville Surakka   |
|   Kai Hyttinen   | … |   Jouko Puurtinen   |
|   Kari Väänänen   | … |   Kana-Jorma   |
|   Aliisa Pulkkinen   | … |   Aila   |
|   Maija-Liisa Majanlahti   | … |   Martta Huuska   |
|   Saana Hyvärinen   | … |   Päivi   |
|   Esa Latva-Äijö   | … |   Sami Savijoki   |
|   Virpi Starkman   | … |   Tiina   |
|   Auvo Vihro   | … |   lammasfarmari   |
|   Asko Sahlman   | … |   palomestari  |
Kanervala

Joensuun vapaaseurakunnan Kanervalatalo.
Leinikkitien Selvaag-rivitaloja Kanervalassa.
Kanervalan koulu, joka purettiin vuonna 2022.
Kanervala on kaupunginosa Joensuun keskustan tuntumassa. Kanervalaan kuuluu myös Otsolan asuinalue, jonka rajana Kanervalan suuntaan pidetään Vanamokatua.
Kanervala koostuu pääosin vuosina 1960–1970 rakennetuista omakotitaloista. Vanamokadulla ja Leinikkitiellä on vuosina 1956 ja 1957 valmistuneita Selvaag-rivitaloja, jotka tunnetaan myös norjalaistaloina. Kaislakadulla ja Leinikkitiellä on Joensuun Ellin opiskelijataloja. Asukkaita on noin 1 200 .
Kanervalan koulu valmistui kansakouluksi vuonna 1962. Siinä toimi vuoteen 2016 englanninkielipainotteinen alakoulu (englanninkielinen opetus alkoi vuonna 2006)  ja Itä-Suomen koulu. Koulu purettiin vuonna 2022. Vanamokadulla sijaitseva Partiotalo (1958) on partiolippukunta Karjalan Tyttöjen ja Joensuun Eräsissien kokoontumispaikka, ja se toimii retkeilymajana. Joensuun vapaaseurakunnan Kanervalatalo (Pasi Siiskonen) valmistui vuonna 2014 Leinikkitielle.
Kaislakadulla toimii Joensuun aikuisopisto. Kanervalan koulun luokat ja Itä-Suomen koulu toimivat vuodesta 2016 alkaen Kaislakadulla entisen  Joensuun aikuisopiston tiloissa..
Otsola

Otsolan tunnistaa kadunnimistään: Ilveksenkatu, Petrankatu (= peura), Otsonkatu ja Ahmankatu. Rakennukset ovat lähes kaikki omakotitaloja. Asukkaita on noin 400 . Otsolaan luetaan myös Tulliportinkadun länsipuoli, jossa sijaitsee Joensuun normaalikoulun yläkoulu ja lukio. Riverian eli entisen Joensuun ammattiopiston toiminta siirtyi 2010-luvun lopulta alkaen Peltolaan, ja purettujen rakennusten tilalle on 2020-luvun alussa noussut kerrostaloja.
Kaupunginosan palveluja

Alueen palveluja ovat muun muassa Kanervalan päiväkoti, Sale, ABC-jakeluasema, Heinosen leipomo. Syyskuussa 2024 avattiin entisen Woutilan tiloissa kahvila Tasty.
Mogadishu Avenue

| Mogadishu Avenue |
| --- | --- |
 Sarjan alkuruutu.
Tyyli:  draamakomedia
Kestoaika:  45 min / jakso
Luoja(t):  Tuotanto Oy Säihky
Pääosissa:  Juha Veijonen Petri Manninen Minna Turunen Kari Hietalahti Pirkka-Pekka Petelius Mateus Tembe
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  6. marraskuuta – 25. joulukuuta 2006
Jaksoja:  8
Aiheesta muualla
IMDb 
Mogadishu Avenue on vuonna 2006 MTV3:lla esitetty draamakomediasarja. Kahdeksanosainen Jari Tervon kirjoittama sarja kuvaa syntyperäisten suomalaisten ja maahanmuuttajien kohtaamisia vuokratalossa. Tapahtumien keskiössä on Somaliasta muuttanut mies, Muhammed Turakainen, joka päättää kotoutua perusteellisesti ja ripustaa seinälleen marsalkka Mannerheimin, presidentti Kekkosen ja luottopakki Jutilan muotokuvat. Pojastaan hän alkaa kouluttaa mustaa tangokuningasta.
Rooleissa ovat muun muassa Juha Veijonen, Petri Manninen, Minna Turunen, Kari Hietalahti, Pirkka-Pekka Petelius, Mateus Tembe, Matti Leino, Jouko Puolanto, Pirjo Lonka, Maija Junno ja Kari Ketonen.
Nimensä sarja on saanut Vuosaaressa sijaitsevan Meri-Rastilan tien lempinimestä. Sarjaa kuvattiin kuitenkin Espoon Suvelassa, jonka lempinimenä on Espoon Mogadishu.
Ohjelman lopputekstien aikana soi kansanlaulu "Kotimaani ompi Suomi".
Juoni

Ensimmäisessä jaksossa tutustutaan lähinnä Rampe Turakaiseen ja muuhun lähiön kerrostalon väkeen. Toisessa jaksossa Muhammed Turakainen yrittää tehdä pojastaan tangokuningasta. Kolmannessa jaksossa Irina Totkunen yrittää ilotytön ammattia, kyllästyttyään siivoamaan lääkärin koulutuksella ostarin vessoja. Neljännessä jaksossa Ingvar Nenonen joutuu hankkimaan venäläisen ilotytön Suomeen vierailulle tulleelle firman amerikkalaiselle johtajalle. Viides jakso kertoo Elina Vaurasteesta, joka opettaa suomea maahanmuuttajille. Kuten jakson nimi kertoo, hän haluaa oikean miehen. Kuudes jakso kertoo Aleksei Ivanovitš Beljakovista, joka on lastentarhan opettaja Vesalassa, mutta muut talon asukkaat pitävät häntä itämafian jäsenenä.
Jaksoluettelo

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | Uusinta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Äitis oli konsultti | 6.11.2006 | 11.8.2008 |
| 2. | Suomalainen elehtii vain hukkuessaan | 13.11.2006 | 18.8.2008 |
| 3. | Rakkauden viivakoodi | 20.11.2006 | 25.8.2008 |
| 4. | Isot pojat pelaa luusereitten kalloilla | 27.11.2006 | 1.9.2008 |
| 5. | Tahtoo miehen | 4.12.2006 | 8.9.2008 |
| 6. | Vakituinen paikka maailmassa | 11.12.2006 | 15.9.2008 |
| 7. | Morsiamet häissään | 18.12.2006 | 22.9.2008 |
| 8. | Nalle, Jorma ja Abdi | 25.12.2006 | 29.9.2008 |
Kuumia aaltoja

| Kuumia aaltoja |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Tyyli:  draama-komedia
Kestoaika:  24 min / jakso
Pääosissa:  Hannele Lauri Sanna Saarijärvi Markku Nenonen Mikko Rasila
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  8. syyskuuta – 15. joulukuuta 2003
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  15
Tuotanto
Tuottaja(t):  Spede Pasanen
Ohjaaja(t):  Ville Virtanen
Käsikirjoittaja(t):  Anna-Leena Härkönen
Tuotantoyhtiö(t):  Spede-Tuotanto Oy
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Kuumia aaltoja on MTV3-kanavalla syksyllä 2003 lähetetty suomalainen 15-osainen televisiosarja. Se jäi Spede Pasasen uran viimeiseksi tuotantopäätökseksi. Sarjan jaksot nähtiin uusintana kesällä 2005.
Anna-Leena Härkösen käsikirjoittama draamakomedia kertoo helsinkiläisestä kampaajasta Jutta Kinnulasta, joka käy läpi myöhäiskeski-iän kriisiä. Hänen aikuinen poikansa muuttaa sarjan alussa kotoa pois. Sarja seuraa Jutan hektisiä työpäiviä kampaamossa ja haparoivia miessuhteita.
Juttaa näyttelee Hannele Lauri. Muissa pääosissa ovat Sanna Saarijärvi, Markku Nenonen ja Mikko Rasila.
Jaksoluettelo

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | Uusinta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Lähtölaskenta | 08.09.2003 | 26.06.2005 |
| 2. | Hikinen iltapäivä | 15.09.2003 | 26.06.2005 |
| 3. | Roolileikkejä | 22.09.2003 | 03.07.2005 |
| 4. | Kaksoiselämää | 29.09.2003 | 10.07.2005 |
| 5. | Totuuden hetki | 06.10.2003 | 17.07.2005 |
| 6. | Tuhkimotippoja | 13.10.2003 | 24.07.2005 |
| 7. | Kovan päivän pehmeä ilta | 20.10.2003 | 31.07.2005 |
| 8. | Liikesopimuksia | 27.10.2003 | 07.08.2005 |
| 9. | Yllätys, yllätys | 03.11.2003 | 14.08.2005 |
| 10. | Viimeinen pari kaapista ulos | 10.11.2003 | 21.08.2005 |
| 11. | Puhumatta paras | 17.11.2003 | 28.08.2005 |
| 12. | Kerrasta poikki | 24.10.2003 | 04.09.2005 |
| 13. | Julkisuuden kirous | 01.12.2003 | 11.09.2005 |
| 14. | Soidinmenot | 08.12.2003 | 18.09.2005 |
| 15. | Pöytä puhtaaksi | 15.12.2003 | 18.09.2005 |
Aiheesta muualla

Sarjan kotisivut
Vuontisjärvi (järvi, Ylikyrö)

| Vuontisjärvi |
| --- | --- |
 Vuontisjärvi nähtynä tunturista.
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylikyrö, Enontekiö
Koordinaatit:  68°09′19″N, 24°05′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Välijoki
Järvinumero:  65.624.1.005 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  260,7 m
Pinta-ala:  1,413 km²
 fiVuontisjärvi 
Vuontisjärvi on noin 1,5 neliökilometrin kokoinen tunturijärvi Enontekiön Ylikyrön kylässä, Pallas-Yllästunturin kansallispuiston rajalla. Järvi saa vetensä tunturipuroista ja järveä ympäröiviltä soilta. Kansallispuiston tuntureista Vuontisjärven länsipuolella kohoavat Saivokero, Vuontiskero ja Lumikero. Sen laskujoki on mutkitteleva Välijoki, jota pitkin vedet laskevat Saivojärven ja Saivojoen kautta Ounasjokeen Raattaman kylän eteläpuolella.
Vuontisjärvi kuuluu Kemijoen vesistöön. Järven pinta-ala on 141,3 hehtaaria ja vedenpinnan korkeus 260,7 metriä merenpinnan yläpuolella.
Vuontisjärveltä lähtee viitoitettu reitti ylös tunturiin ja Hetta–Pallas-vaellusreitille, matkaa Montellin majalle tulee noin viisi kilometriä. Lähtöpaikalla on pysäköintipaikka ja opastustaulu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuontisjärvi (järvi, Ylikyrö) Wikimedia Commonsissa