stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luonnonkirja
Taustaa

Topelius oli aikansa ainoa suomalainen kirjailija, joka halusi ja osasi kirjoittaa laajoille piireille ja myös lapsille. Sen vuoksi hänen toivottiin kirjoittavan myös oppikirjoja Suomeen suunniteltua ja vuonna 1866 toimintansa aloittanutta kansakoululaitosta varten. Topelius julkaisikin jo vuonna 1856 Luonnonkirjan sekä myöhemmin vuonna 1875 Maamme kirjan.
Kirja kuvastaa selvästi Topeliuksen pedagogisia ihanteita. Hänen mukaansa lapsille ei pitänyt opettaa liian monia aineita eikä opetuksen pitänyt olla yksityis­kohtien pänttäämistä. Sen sijaan opetuksen tuli olla itsenäiseen ajatteluun ohjaavaa ja mieli­kuvitusta kiihottavaa. Erityisen tärkeää oli luottaa lasten eläytymis- ja omaksumis­kykyyn sekä korostaa ahkeruuden ja avuliaisuuden merkitystä. Luonnon­kirjan tarkoituksena oli palvella kolmea tehtävää: vakauttaa lukutaitoa, harjoittaa ajatuskykyä sekä herättää rakkautta tietoon ja tietämiseen.
Luonnonkirja kuvastaa myös selvästi tekijänsä uskonnollista maailman­katsomusta. Sitä on pidetty 1700-luvun luonnonteologian suorana perillisenä, ja Topelius piti Carl von Linnétä suurena ihanteenaan. Kirjasta kuvastuu käsitys, että Jumala ei ollut luonut maapalloa vain ihmisen asuin­paikaksi vaan myös kasvatus­kodiksi, josta oli huolehdittava hyvin. Sen mukaan ihmisellä oli luoma­kunnan herrana oikeus ja velvollisuuskin ottaa erämaat viljelyyn, mutta luontoa oli hyödynnettävä niin, että myös seuraavat sukupolvet saattoivat nauttia elinkelpoisesta ympäristöstä.
Luonnonkirjan edeltäjinä voidaan pitää myöhemmän arkkipiispa Jacob Tengströmin 1700-luvun lopulla julkaisemia lukukirjoja Läse-öfning för mina barn ja Tidsfördrift för mina barn, jotka sisälsivät kristinoppia sekä runoja ja opettavaisia kertomuksia. Ne eivät kuitenkaan riittäneet uuden teoksen esikuviksi, vaan sitä varten Topelius tutustui myös useisiin ulkomaisiin teoksiin. Niistä hän mainitsi esipuheessaan Anders Oldbergin teoksen Hemskolan sekä P. E. Svedbomin teokset Läsebok ja Berlins Natursläran. Lisäksi kirjan esikuvina olivat todennäköisesti myös J. Marcetin teos Det mest märkvärdiga i naturen, i vattnet och på land sekä eräs alkujaan saksalainen oppikirja, joka oli julkaistu myös ruotsin­kielisenä käännöksenä nimellä Naturens bok för hemmet och skolan. Niitä Topelius ei maininnut Luonnon­kirjan esipuheessa, mutta molemmista hän itse oli julkaissut Helsingfors Tidningarissa ylistävän arvion.
Luonnonkirjan jatkoksi Topelius suunnitteli Elämän kirja (ruots. Lefnads bok), jonka oli määrä olla 10-vuotiaille ja sitä vanhemmille tarkoitettu kansakoulujen yläluokkien oppikirja. Sen sisältö olisi koostunut pääasiassa historiallisista, maan­tieteellisistä ja käytännön aiheista. Sitä ei koskaan julkaistu tällä nimellä, mutta siihen laatimiensa luonnosten pohjalta Topelius laati myöhemmin Maamme kirjan, joka julkaistiin vuonna 1875.
Sisältö

Kirja on 8–9-vuotiaille koululaisille tarkoitettu kasvi- ja eläin­tieteen, kemian, fysiikan ja tähti­tieteen perusteiden yleis­esitys.  Siinä on seuraavat 15 lukua:
Ihmisestä
Imettäwistä eläimistä
Linnuista
Matelijoista
Kaloista
Niwel-eläwistä ja nilvi-elävistä
Kasveista
Kiwikunnasta
Maasta
Wedestä
Ilmasta
Tulesta
Valosta ja lämpimästä
Painosta ja liikunnosta
Suuresta avarasta mailmasta
Kirjassa on kuvia, runoja ja kertomuksia sekä melkoisesti myös uskonnollista julistusta. Se kuvastaakin selvästi kirjoittajansa uskonnollista maailman­katsomusta.
Kirjassa seurataan kuvitteellisen kertojan veljen Antin ja hänen sisarensa Liisan vaiheita heidän tarkkaillessaan ympäröivää maailmaa ja tehdessään havaintoja. Usein jotakin asiaa ihmetellessään he kysyvät siitä isältään, joka selittää asian heille.
Kirjan alkupuolella, ihmistä käsittelevässä luvussa on myös satu Kasper-nimisestä pojasta, joka ei saanut oppia mitään. Kasper oli paimenen poika, joka kuninkaan käskystä oli varhais­lapsuudessaan suljettu muurin ympäröimään puutarhaan eikä hän saanut nähdä ketään muuta ihmistä, vaan hänen oli opittava kaikki itse. Niinpä ruokakin oli tuotava hänelle yöllä hänen nukkuessaan. Hän ei lapsena oppinutkaan ihmisen tavoille. Hänestä tuli tosin ruumiin­voimiltaan vahva, mutta hän käyttäytyi kuin villieläin Vasta 17-vuotiaana hänet päästettiin asumaan muiden ihmisten joukossa, ja hän oppi vasta tuolloin puhumaankin, sekä monia hyödyllisiä taitoja.  Tarinan aiheena oli 1800-luvulla paljon huomiota osakseen saanut löytölapsi Kaspar Hauser, joka osasi vain muutamia sanoja, kun hänet 17-vuotiaana löydettiin..  Luonnon­kirjassa kertomuksen ilmeisenä tarkoituksena oli saada lapset ymmärtämään, miten arvokasta oppi on, ja kannustaa heitä opiskelemaan.
Käyttö oppikirjana

Luonnonkirja oli useiden vuosikymmenien ajan käytössä Suomen kansa­kouluissa sekä suomen- että ruotsin­kielisinä painoksina. Topeliuksen elin­aikana, vuoteen 1898 mennessä siitä oli otettu 11 suomen­kielistä painosta, joita oli painettu yhteensä pitkälti yli 100 000 kappaletta. Vuoteen 1931 mennessä sitä oli painettu jo kaikkiaan 214 000 kappaletta, mikä on enemmän kuin mitään muuta Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran julkaisemaa teosta.
Kirjaa pidettiin jo 1900-luvun alussa asia­sisällöltään vanhentuneena, mutta sitä käytettiin vielä pitkään lukutaidon kehittämiseen.
Viimeiset kouluissa käytettäviksi tarkoitetut suomen­kieliset painokset julkaistiin 1920-luvulla, ruotsinkieliset 1930-luvulla. Vuonna 1912 siitä julkaistiin myös islanninkielinen käännös. Suomalaisen kirjallisuuden klassikkona teoksesta on julkaistu useita painoksia myöhemminkin, mutta niitä ei enää käytetä kouluissa oppikirjoina.
Arvostelu

Luonnonkirja sai heti ilmestyttyään osakseen sekä kiittäviä että kielteisä arviointeja. Sen sisältöä pidettiin runsaana ja monipuolisena, ja sen kieltä ylistettiin runolliseksi ja kauniiksi. Erityisesti ala-alkeis­koulujen opettajat ja myös oppilaat suhtautuivat teokseen yleensä hyvin myönteisesti. Myös suomalaisten luonnon­tieteilijöiden kuten A. J. Melan mielestä teos sopi erin­omaisesti lasten lukutaidon kehittämiseen.
Teos sai kuitenkin osakseen myös arvostelua. Sitä pidettiin yleisesti liian lapsellisena jo 8- ja 9-vuotiaille. Sitä paitsi esimerkiksi J. V. Snellmanin mielestä Topelius oli tehnyt virheen yrittäessään tehdä samasta teoksesta sekä lukukirjan että luonnon­tiedon oppikirjan. Tämä kaksi­jakoinen tehtävä oli hänen mukaansa johtanut liialliseen tankkaavaan, lyhyiden lauseiden käyttöön. Sitä paitsi hän epäili, että teokselle ominainen pinta­puolisten tietojen antaminen mitä eri­laisimmista asioista saattoi hävittää lapsessa halun tutkia asioita perusteellisesti. Täten kirja olisi ollut jopa Topeliuksen omien kasvatus­ihanteiden vastainen.
Aiheesta muualla

Naturens bok, alkuperäinen teos ruotsiksi, topelius.sls.fi
Geir Rönning

Geir Rönning
Geir Rönning (norj. Geir Rønning, s. 5. marraskuuta 1962 Ålesund, Norja) on norjalainen muusikko. Nykyisin Rönning asuu Kauniaisissa perheensä kanssa. Hän on asunut myös muun muassa Tukholmassa, New Yorkissa ja Los Angelesissa. Hän edusti Suomea Euroviisuissa 2005 kappaleella Why?, mutta ei päässyt finaaliin. Tuota ennen Rönning oli osallistunut Suomen euroviisukarsintoihin vuonna 2002 kappaleella "I don’t wanna throw it all away", joka sijoittui karsinnassa kolmanneksi sekä vuonna 2004 kappaleella "I don't need to say", joka sijoittui karsinnan viidenneksi. Geir Rönning puhuu kohtalaisesti suomea. Vuonna 2010 Rönning osallistui Ruotsin Idolsiin ja selviytyi aina finaalivaiheeseen asti. Hän sijoittui kisassa lopulta seitsemänneksi.
Rönning on osallistunut myös Norjen euroviisukarsintana toimivaan Melodi Grand Prix -kilpailuun. Vuonna 1995 hän sijoittui karsinnassa seitsemänneksi kappaleella "Uten lyst, uten tro". Vuonna 1996 hän sijoittui karsinnassa toiseksi kappaleella "Uten de'". Vuonna 1997 hän sijoittui karsinnan seitsemänneksi kappaleella "Venter på deg". Vuonna 2006 hän sijoittui karsinnassa neljänneksi kappaleella "Lost And Found", jonka esitti duettona Jorun Erdalin kanssa.
Geir Rönning kertoo blogissaan perinnöllisestä sairaudesta, jota hän ja osa hänen perheestään sairastavat.
Sairaus on kohtauksittaisia tulehduksia aiheuttava HAE, eli hereditaarinen angioödeema. Kohtaukset voivat olla jopa hengenvaarallisia, jos niitä ei hoideta oikein.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Geir Rönning Wikimedia Commonsissa
| n k Suomen euroviisuedustajat |
| --- | --- | --- |
| 1960-luku | Laila Kinnunen Marion Rung Laila Halme Lasse Mårtenson Viktor Klimenko Ann-Christine Fredi Kristina Hautala Jarkko ja Laura |  |
| 1970-luku | 1970 Markku Aro & Koivistolaiset Päivi Paunu & Kim Floor Marion Rung Carita Holmström Pihasoittajat Fredi & The Friends Monica Aspelund Seija Simola Katri Helena |  |
| 1980-luku | Vesa-Matti Loiri Riki Sorsa Kojo Ami Aspelund Kirka Sonja Lumme Kari Kuivalainen Vicky Rosti & Boulevard Boulevard Anneli Saaristo |  |
| 1990-luku | Beat Kaija Kärkinen Pave Maijanen Katri Helena CatCat 1995 Jasmine 1997 Edea 1999 |  |
| 2000-luku | Nina Åström 2001 Laura Voutilainen 2003 Jari Sillanpää Geir Rönning Lordi Hanna Pakarinen Teräsbetoni Waldo’s People |  |
| 2010-luku | Kuunkuiskaajat Paradise Oskar Pernilla Karlsson Krista Siegfrids Softengine Pertti Kurikan Nimipäivät Sandhja Norma John Saara Aalto Darude feat. Sebastian Rejman |  |
| 2020-luku | Aksel Kankaanranta Blind Channel The Rasmus Käärijä Windows95man feat. Henri Piispanen |  |
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että Suomi ei osallistunut kilpailuun kyseisenä vuonna.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva 
Muut:  Europeana
Ibrahima Konaté

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Konaté vuonna 2018. |  Konaté vuonna 2018. |  Konaté vuonna 2018. |  |
Maa:   Ranska
Miesten jalkapallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Qatar 2022 | jalkapallo |  |
Ibrahima Konaté (s. 25. toukokuuta 1999 Pariisi) on malilaistaustainen ranskalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja ja edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Liverpoolia, joka osti hänet toukokuussa 2021 noin 40 miljoonalla eurolla RB Leipzigilta.
Seurajoukkueura

Ibrahima Konaté aloitti ammattilaisuransa jalkapalloilijana ranskalaisessa FC Sochaux’ssa kaudella 2016–2017, jolloin hän pelasi 12 Ligue 2:n ottelua ja teki yhden maalin.
Kesällä 2017 Konaté siirtyi Saksan Bundesligassa pelaavan RB Leipzigiin, ja pelasi ensimmäisellä kaudellaan 16 ottelua. Kaudella 2018–2019 hän pelasi 28 bundesliigaottelua ja teki yhden maalin. Kahdella seuraavalla kaudella sarjaotteluita kertyi, pitkälti loukkaantumisista johtuen, yhteensä vain 22 ja maaleja yksi. Mestarien liigassa hän pelasi Leipzigin-vuosinaan kahdeksan ottelua ja Eurooppa-liigassa karsintoineen 13, joissa viimeisteli kaksi maalia.
Toukokuussa 2021 Konaté siirtyi Englannin Valioliigaan Liverpool FC:n joukkueeseen noin 40 miljoonan ulosostosummalla. Hän pelasi tulokaskaudellaan 11 ottelua Valioliigassa ja kahdeksan Mestarien liigassa, muun muassa kaikki ottelut puolivälieristä tappiolliseen loppuotteluun avauskokoonpanossa. Hän teki Mestarien liigan puolivälierissä Benficaa vastaan maalin sekä vieras- että kotiottelussa. Hän pelasi kaikki kuusi ottelua Liverpoolin voittamassa FA Cupissa, jossa hän teki maalin välierässä Manchester Cityä vastaan, ja neljä ottelua Liverpoolin voittamassa Liigacupissa, jonka loppuottelussa Chelseaa vastaan hän tuli jatkoajalla vaihdosta kentälle ja teki maalin voittajan ratkaisseessa rangaistuspotkukilpailussa Liverpoolin kymmenentenä laukojana.
Kauden 2022–2023 alussa Konaté oli pitkään poissa kentiltä polvivamman vuoksi. Hän pelasi vuodenvaihteeseen mennessä vain kaksi valioliigaottelua. Lopulta liigaotteluita kertyi kauden aikana 18. Mestarien liigassa hän pelasi kolme ottelua. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 22 valioliigaottelua, joista avauskokoonpanossa 17. Eurooppa-liigassa hän pelasi seitsemän ottelua ja liigacupissa viisi, mukaan lukien voitokas loppuottelu.
Maajoukkueura

Konaté pelasi Ranskan alle 16-, alle 17-, alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019 joukkueensa kaikissa neljässä ottelussa täydet minuutit. Kaksi vuotta myöhemmin hän pelasi saman ikäluokan EM-kilpailuissa yhden alkulohko-ottelun ja tappiollisen puolivälieräottelun alusta loppuun.
Konaté pelasi Ranskan A-maajoukkueessa ensimmäiset kaksi otteluaan kesäkuussa 2022 Kansojen liigassa. Tällä kokemuksella hänet valittiin vuoden 2022 MM-kilpailuihin, jonka alkulohkossa hän pelasi avauskokoonpanossa kaksi ottelua ja tuli yhdessä vaihdosta kentälle. Välierässä Marokkoa vastaan hän pelasi täydet minuutit. Tappiollisessa loppuottelussa Argentiinaa vastaan hän tuli vaihdosta kentälle seitsemän minuuttia ennen jatkoajan päättymistä. Konaté kuului Ranskan joukkueeseen EM-kilpailuissa 2024 mutta ei pelannut turnauksessa minuuttiakaan. Hän on pelannut vuoden 2024 loppuun mennessä 21 A-maaottelua, joissa hän on ollut 18 kertaa avauskokoonpanossa.
Östra Sönnarslöv

| Östra Sönnarslöv |
| --- | --- |
 Östra Sönnarslövin kirkko
 Östra Sönnarslöv
 Koordinaatit: 55°53′09″N, 14°00′56″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  268
Östra Sönnarslöv on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 268 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Östra Sönnarslöv Wikimedia Commonsissa
Pekka Katajan murhayritys

Pekka Katajan murhayritys oli henkirikoksen yritys, joka kohdistui perussuomalaisten kunnallispoliitikkoon ja eduskunta-avustajaan Pekka Katajaan Jämsän Jämsänkoskella 17. heinäkuuta 2020. Teosta oli aluksi epäiltynä ja vangittuna kaksi äärioikeistolaista henkilöä, joista molemmat vapautettiin syytteistä ilman näyttöä rikoksesta. Kolmas äärioikeistolainen epäilty joutui oikeuteen helmikuussa 2021. Tekoa pidetään poikkeuksellisena, koska se on ensimmäinen Suomessa tapahtunut poliittisen murhan yritys lähes sataan vuoteen. Tapahtuma on myös herättänyt epäilyjä poliittisesti tarkoitushakuisesta iskusta, johon liittyneessä uutisoinnissa äärioikeisto-termiä pidettiin runsaasti esillä.kenen mukaan?
Uhri

Pekka Kataja (s. 1961) on yksityisyrittäjä, joka lähti politiikkaan vuonna 1983. Hän oli 1980–1990-luvuilla kaupunginvaltuuston jäsen yhteensä 12 vuoden ajan perussuomalaisten edeltäjän SMP:n edustajana. Vuosituhannen vaihteessa Kataja jättäytyi pois poliittisesta toiminnasta lähes kokonaan, ollen mukana vain Timo Soinin presidentinvaalikampanjan tukijoukoissa 2006 ja perussuomalaisten eduskuntavaalikampanjassa 2007. Kunnallisvaaleissa 2008 Kataja oli jälleen perussuomalaisten ehdokkaana ja hänet valittiin Jämsän kaupunginvaltuustoon. Vuonna 2012 Kataja valittiin perussuomalaisten Keski-Suomen piirin piirisihteeriksi. Kataja edusti puolueessa niin sanottua vennamolaista siipeä, vaikkei kesän 2017 puoluekokouksen jälkeen siirtynytkään sinisten riveihin perussuomalaisten hajotessa. Vuodesta 2019 lähtien Kataja toimi kansanedustaja Jouni Kotiahon eduskunta-avustajana.
Tapahtumien kulku

Katajan murhayritys tapahtui perjantaiaamuna 17. heinäkuuta 2020 hänen kotonaan Jämsänkoskella. Katajan kerrostaloasunnon ovikello soi noin 9.45. Ovelle mentyään hän kurkisti ovisilmästä ja näki miehen paketin kanssa. Hänen raotettuaan ovea mies ilmoitti tuomansa perussuomalaisten puoluetoimistosta pakettia Katajalle ja pyysi tätä todistamaan henkilöllisyytensä. Kataja kävi hakemassa olohuoneesta ajokorttinsa ja palasi ovelle, jolloin sivustalla ollut toinen mies työnsi oven kokonaan auki ja iski Katajaa vasaralla. Katajan paetessa asuntoon lyöjä seurasi häntä iskien Katajaa useita kertoja päähän. Katajan lyyhistyttyä maahan, myös paketin tuonut mies ryhtyi pahoinpitelemään häntä potkimalla. Kataja menetti tajuntansa, minkä jälkeen hyökkääjät poistuivat asunnosta. Hetken kuluttua Kataja heräsi verilammikosta ja hälytti apua. Katajalle aiheutui pahoinpitelystä lievä aivoverenvuoto, kallonmurtuma, kolme murtunutta kylkiluuta sekä murtunut peukalo.
Hyökkäyksen jälkeen Kataja piilotteli neljässä eri paikassa, koska iskun tekijät olivat vielä vapaana.
Epäillyt

Kataja kuvaili heti hyökkäyksen jälkeen hyökkääjää ”arabinnäköiseksi”, mutta selitti pian tarkoittaneensa kuvauksella ainoastaan ”tummaveristä suomalaista". Myöhemmin hän kertoi katuvansa sanavalintaansa ja kiisti tarkoituksenaan olleen väittää hyökkääjän olevan ulkomaalaistaustainen. Kolme päivää tapauksen jälkeen Kataja kertoi olevansa vakuuttunut, että tekijät ovat äärioikeistolaisia.
11. syyskuuta poliisi ilmoitti vanginneensa kaksi miestä epäiltynä Katajan murhayrityksestä. Lokakuun alussa poliisi ilmoitti epäilevänsä murhan yrityksestä myös kolmatta miestä, ja kuun lopussa poliisi ilmoitti vanginneensa uuden henkilön rikoksesta todennäköisin syin epäiltynä. Syyskuussa vangituista miehistä toinen vapautettiin syyttömänä jo lokakuussa ja toinen puolestaan helmikuussa 2021 näytön puuttuessa.lähde?
Epäillyt > Äärioikeistovaikuttaja Ala-Tuuhonen

Toinen 11. syyskuuta vangituista oli äärioikeistovaikuttaja Tero Ala-Tuuhonen (s. 1976), joka sosiaalisen mediansa perusteella oli Soldiers of Odin -järjestön Jyväskylän osaston johtohahmoja sekä Kansallismielisen liittouman puheenjohtaja. Ala-Tuuhonen oli vuonna 2017 tuomittu vaarallisen esineen hallussapidosta, kun hänen hallustaan löytyi Jyväskylässä jousipatukka. 22. lokakuuta poliisi ilmoitti, ettei Ala-Tuuhosta enää epäillä murhan yrityksestä ja hänet vapautettiin. Ratkaisu tehtiin esitutkinnan perusteella, mutta poliisi ei kertonut päätöksen yksityiskohdista.
Epäillyt > Kaupunginvaltuutettu Torssonen

511. syyskuuta vangittiin myös jyväskyläläinen kaupunginvaltuutettu ja kaupunginhallituksen jäsen Teemu Torssonen (s. 1981). Hän on Tuuhosen tavoin äärioikeistojärjestö Kansallismielisen liittouman jäsen. Torssonen on myös aikaisemmin tuomittu ampuma-aserikoksesta. Hänet valittiin Jyväskylän kaupunginvaltuustoon perussuomalaisten edustajana vuoden 2017 kuntavaaleissa. Samana vuonna Torssonen oli ehdolla puolueen puheenjohtajaksi, mutta vetäytyi Jussi Halla-ahon ilmoittauduttua mukaan. Vuonna 2019 hän tavoitteli myös puoluesihteerin paikkaa. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Torssonen oli ehdolla perussuomalaisten ehdokkaaksi, mutta piirihallitus ei äänestyksen jälkeen valinnut häntä. Kataja oli perussuomalaisten Keski-Suomen vaalipäällikkönä keskeisesti vaikuttamassa Torssosen ehdokkuuden hylkäämiseen.
Helsingin Sanomien haastattelemat perussuomalaislähteet luonnehtivat Torssosta vallanhimoiseksi ja pelottavaksi. Hänen kerrottiin käyttäytyneen uhkaavasti kampanjoinnissaan sekä äänestysten jälkeen. Erityisesti naisten kerrottiin pelänneen Torssosta ja muutaman naisen jopa lopettaneen puoluetoiminnan Torssosen vuoksi. Lopulta Torssonen erotettiin perussuomalaisista vuonna 2019 toimintatapojensa ja käytöksensä johdosta. Virallisissa lausunnoissa syyksi ilmoitettiin, että Torssosen toiminta julkisuudessa vahingoitti puoluetta. Tämän jälkeen Torssonen on edustanut Jyväskylän kaupunginvaltuustossa omaa yhden miehen valtuustoryhmäänsä. Jyväskylän kaupunginhallitus halusi päästä eroon vakavasta rikoksesta epäillystä Torssosesta, mutta tämän kieltäydyttyä eroamasta, kaupunginvaltuusto erotti lokakuussa 2020 koko kaupunginhallituksen ja nimitti uuden, johon Torssosta ei enää valittu.
Marraskuussa poliisi ilmoitti löytäneensä Torssosen sormenjäljen Katajan asuntoon väkivallanteon yhteydessä jääneestä esineestä. Torssonen vapautettiin esitutkinnan valmistuttua 3. helmikuuta 2021. Valtionsyyttäjä Mika Appelsinin mukaan vangitsemiselle ei enää ollut perusteita, mutta häntä epäiltiin edelleen murhan yrityksestä ja törkeästä ampuma-aserikoksesta. Viikkoa myöhemmin Torssonen vapautettiin kaikista syytteistä Katajan murhayritykseen liittyen, koska hänen syyllisyydestään ei ollut näyttöä. Poliisi ei saanut selville, miten Torssosen sormenjälki oli päätynyt Katajalle toimitettuun pakettiin. Vuonna 2023 Valtiokonttori päätti maksaa Torssoselle 38 250 euron kärsimyskorvaukset aiheettomasta vangitsemisesta vuosina 2020–2021.
Epäillyt > Halla-aholainen opettaja

22. lokakuuta poliisi ilmoitti vanginneensa uuden henkilön rikoksesta todennäköisin syin epäiltynä. Vangittu on vuonna 1979 syntynyt Tuusulassa asuva mies, joka on Torssosen ystävä ja poliittinen tukija. Itseään halla-aholaiseksi luonnehtiva mies oli tutustunut Torssoseen asuessaan Jyväskylässä 2010-luvun alussa. Myöhemmin hän toimi Torssosen poliittisen tukiyhdistyksen puheenjohtajana. Mies on työskennellyt muun muassa vastuullisen yritystoiminnan opettajana ammattikorkeakoulussa. Lisäksi mies on tehnyt englanninkielisiä videoita verkossa toimivalle ruotsalaiselle äärioikeistokanavalle. 9. helmikuuta 2021 syyttäjä nosti häntä vastaan syytteen murhan yrityksestä ja törkeästä kotirauhan rikkomisesta. Miehelle vaadittiin 8–10 vuoden ehdotonta vankeusrangaistusta.
Oikeudenkäynti Keski-Suomen käräjäoikeudessa

Keski-Suomen käräjäoikeus käsitteli juttua helmikuussa 2021 usean päivän ja päätyi 11. maaliskuuta 2021 hylkäämään tuusulalaismiehen syytteet.
Hovioikeuskäsittely

Syyttäjä valitti vapauttavasta tuomiosta hovioikeuteen. Käsittelyn piti alkaa 2022 maaliskuun alussa Vaasan hovioikeudessa, mutta istuntoa lykättiin ainakin syyskuulle syyttäjien pyynnöstä. Taustalla oli poliisin lisätutkinta perussuomalaisista erotetun Jyväskylän entisen kaupunginvaltuutetun Teemu Torssosen mahdollisesta osallisuudesta tapahtumiin. Torssosta oli epäilty aikaisemmin, mutta hänen puolisonsa kieltäytyi todistamisesta. Pari erosi riitaisesti vuoden 2021 kevään tai kesän aikana.selvennä Tämän jälkeen ex-puoliso suostui todistamaan. Hän kertoi päätöksen johtuneen siitä, että Torssonen on pahoinpidellyt häntä vuosien ajan ja manipuloinut häntä tekemään asioita puolestaan. Eron yhteydessä tapahtuneet keskustelut saivat puolison muuttamaan mielensä ja ”lopettamaan Torssosen suojelun”. Torssonen kielsi väitteet. Torssosen asianajaja kertoi, että Torssonen oli kutsuttu poliisikuulusteluihin 24. huhtikuuta 2020. Lisätutkinta ei kuitenkaan tuonut muutosta Torssosen syyttämättä jättämiseen.
Hovioikeus tuomitsi tammikuussa 2023 tuusulalaismiehen kuudeksi vuodeksi vankeuteen avunannosta Pekka Katajan murhan yritykseen sekä avunannosta törkeään kotirauhan rikkomiseen.
Käsittely korkeimmassa oikeudessa

Korkein oikeus päätyi kumoamaan hovioikeuden tuomion elokuussa 2024. Se katsoi, että epäilty oli oli luovuttanut Katajaa pahoinpidelleille, tuntemattomaksi jääneille henkilöille autonsa ja osallistunut Katajan asuntoon pääsyssä harhautuksena käytetyn postipaketin käsittelemiseen. Ei kuitenkaan ollut osoitettu, että hän olisi ollut tietoinen Katajaan kohdistuvasta väkivaltarikoksesta tai asuntoon tunkeutumisesta eikä hänen katsottu voineen pitää tätä todennäköisenä.
Esitutkinnan muita juonteita

Marraskuussa 2020 poliisi ilmoitti tutkinnan yhteydessä paljastuneen, että Helsingin poliisilaitoksen ylikonstaapeli oli viestitellyt murhan yrityksestä epäiltynä olleen Ala-Tuuhosen kanssa. Viestien perusteella ylikonstaapelin epäillään syyllistyneen kiihottamiseen kansanryhmää vastaan ja hänet pidätettiin virastaan.