stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sagån

| Sagån |
| --- | --- |
 Sagån Norrbyn kirkon vaiheilla
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Uppsala
Maakunnat:  Uppland, Västmanland
Kunnat:  Enköping, Västerås, Sala
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Norrströmin vesistö
Valuma-alue:  Sagånin valuma-alue
Pinta-ala:  856,37 km²  
Järvisyys:  1,3 %
Pääuoman pituus:  73 km 
Pääuoman osuudet:  Sagån ←Lillån ←Skvalån ←Storljusbäcken ←Slåttemossbäcken
Yhtyy:  Mälaren
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Klasbo, Enåker 
 :  60.0026°N, 16.7289°E
Laskupaikka:  Enköping 
 :  59.5739°N, 16.9108°E
Esteet:  4 patoa
Taajamat:  Sala
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  56 m  mpy.
Laskukorkeus:  0,7 m  mpy.
Korkeusero:  55,3 m
Pituus:  65 km  
Kaltevuus:  0,85 m/km
Keskiylivirtaama:  46,3 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  5,62 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,41 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Joen uomaa Salan lähellä Blånstassa
Sagån on Ruotsissa Uppsalan läänissä virtaava 65 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Sagånin valuma-alueen 73 kilometriä pitkästä pääuomasta alimmat 49 kilometriä ja on 17 kilometrin osalta pääuoman sivujoki. Sagån laskee Mälareniin Oxfjärdeniin Enköpingin kunnassa.
Joen kulku

Sagån alkaa peltoaukean johto-ojana Klasbon maatilan alueella Hebyn kunnan puolella. Joki virtaa heti länteen Västeråsin kunnan puolelle Jugansbon pelloille, missä se kääntyy etelään päin. Neljän kilometrin jälkeen siihen yhtyy idästä tuleva Sågbäcken ja etelästä golfradalta tuleva oja. Sagånilla on täältä matkaa Salan taajamaan kahdeksan kilometriä. Sen virtaa täällä laajan peltoaukean johto-ojana, jotka on kaivettu syväksi ja suoristettu viivoittimen suoraksi. Salan läpi virtaava Lillån yhtyy Sagaåniin rautatien kohdalla. Lillånin vesimäärä ylittää Sagånin, joten Lillån on valuma-alueensa pääuomaa . Yhdistynyt joki kantaa kuitenkin Sagånin nimeä jatkaessaan etelään Ranstan suuntaan. Joki virtaa koko matkan peltoalueilla, joiden laajuus on pohjoisessa suurempi kuin etelässä alajuoksulla.
Salan jälkeen siihen yhtyy sivu-uoma Isåtrabäcken ja Kumlan kyrckobyn jälkeen Tärnabyssä toinen sivu-uoma Tingvastbobäcken. Joki tekee Ranstan peltoaukealla laajan kahdeksan kilometriä pitkän kaarteen, jonka jälkeen joki kääntyy etelään metsäiselle seudulle. Kääntökohtaa yhtyy jokeen koillisesta virtaava Hjulbäcken. Täällä on joen ympäristössä vain kapea viljelty jokilaakso. Sevallassa siihen yhtyy lännestä tuleva Lillån, jonka latvat ylettyvät Salaan asti. Samalla joki kääntyy kaakkoon päin. Joen kaltevuus jyrkkenee täällä ja sen putoaa Sevallan 32 metristä Bredsdalin 6 metriin mpy. 11 kilometrin matkalla. Keskimääräiseksi kaltevuudeksi tulee näin 2,4 metriä kilometrille. Jyrkkyyttä on hyödynnetty rakentamalla Strömsnäsiin ja Strämsbergiin vesimyllyt, joiden padot ovat edelleen kunnossa. Osuuden kolmas pato sijaitsee Bredsdalissa. Seuraava pato sijaitsee Ekensbergissä kohdassa, jossa Sagåniin yhtyy kolmas Lillån. Tämä Lillån tulee luoteesta Tillbergasta asti. Joen loppuosuudella virtaa joki suoraviivaisesti laskien Mälarenin Oxfjärdeniin Ängsönin taakse ilman yllätyksiä . Joki on toiminut Sevallan kaakkoispuolelta asti alajuoksullaan läänien välisenä luonnollisena rajana. Itäpuolella sijaitsee Enköpingin ja länsipuolella Västeråsin kunta.
Nykvarnin vesimyllyn patolampi
Nykvarn
Backan vesimylly Bredsdalissa
Strömsgergin vesimylly
Vesivoimalaitoksia

Joessa on kaksi vesivoimalaitosta, jotka tuottavat sähköenergiaa. Strömsbergin laitoksen kapasiteetti on 0,2 megawatti ja sen vuosituotanto on 0,8 gigawattituntia. Yksikön omistaa Strömsbergs Kraft & Kvarn AB. Toinen voimala on Strömsnäsin voimala, jonka kapasiteetti on 0,2 megawattia ja vuosituotanto 0,9 gigawattituntia. Sen omistajana on Kraftpojkarna AB.
Historiaa

Ennen viime jääkauden loppuvaiheen päättymistä virtasi pohjoisessa sijaitseva Daljoki etelään Sagånin nykyistä uomaa, tosin valtavan paljon suurempana. Kun mannerjäätikkö suli pohjoisessa pois, pääsi Daljoki laskemaan vetensä länteen ja löysi nykyisen uomansa laskupaikaksi Gävlebukten Gävlen läheltä. Daljoen vesien ehdyttyä, jäi uomaan virtaamaan pieni Sagån.
Sagånin valuma-alue > Yleistä

Sagånin valuma-alue on pinta-alaltaan 856 neliökilometriä ja se sijaitsee pääasiassa Salan- ja Västeråsin kunnissa, ja se ulottuu hieman myös Enköpingin ja Hebyyn kuntien alueelle. Valuma-alueella asuu yli 25 000 asukasta, joista 18 000 asuu taajamissa.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (36,4 %), multamaa (12,8 %), savimaa (33,9 %), turve (4,1 %), kalliomaa (8,8 %), hiekka ja sora (1,6 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,6 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (53,2 %), viljelymaita (34,9 %), soita ja kosteikkoja (1,1 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (2,5 %) sekä joutomaita (7,0 %). Näiden lisäksi on 1,3 % vesistöjä, joka on lähellä alueen järvisyyttä.
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 30 patoa, joilla säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 4,1 miljoonaa kuutiometriä.
Sagånin valuma-alue > Vesistösuhteita

Sagån kuuluu Norrströmin vesistöön (vesistöaluetunnus 61), jonka valuma-alueen pinta-ala on 22 650 neliökilometriä ja jonka vesistöreitin pääuoman alaosaan kuuluvat esimerkiksi laskujoki Norrström, järvi Mälaren, Eskilstunaån ja järvi Hjälmaren. Sagån on vesistöreitin sivujoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 856 neliökilometriä eli 3,8 % vesistöalueen pinta-alasta. Sagån laskee Mälarenin pohjoisrantaan ja joen valuma-alueen itäpuolella sijaitsee Örsundaånin valuma-alue ja länsipuolella Svartånin valuma-alue. Molemmat joet laskevat Mälareniin ja valuma-alueiden väliin jää järveen laskevien purojen ja ojien pieniä valuma-alueita. Pohjoisessa Sagånin valuma-alue rajautuu Daljoen vesistöön (tunnus 53).
Sagån laskee Mälarenin Oxfjärdeniin Enköpingin kunnassa. Vesireitti jatkuu tästä itään päin ensin Aspönin pohjoispuolelta Arnöfjärdenin ja Stabyfjärdenin läpi Prästfjärdeniin. Täältä vesi virtaa Mälarenin itäsosien saariston läpi ja se kulkee lopussa Lövstafjärdenin ja Lambarfjärdenin kautta Lövöniä ohittaen Tukholman kaupunkiin, jossa vesi kerääntyy Riddarfjärdeniin ja poistuu Norrströmenin ja Söderströmenin kautta Saltsjönin Strömmeniin. Tästä alkaa Tukholman saaristo Itämerellä.
Sagånin valuma-alue > Pääuoman kulku

| Pääuoman osuudet> nimi | Pääuoman osuudet> pituus (km) |
| --- | --- |
Sagån: 6
pato: 
Sagån: 6
pato: 
Sagån: 2
pato: 
Sagån: 1
pato: 
Sagån: 41
Lillån: 4
Långforsenin pato: 
Långforsen: 
Skvalån: 2
Sommarhagenin pato: 
Olof-Jons damm: 
Silvköparen: 
Skvalån: 2
Storljusbäcken: 5
Storljusen: 
Slåttemossbäcken: 4
Lähteet: 1 = 
Ruotsalaiset vesistöviranomaiset valitsevat valuma-alueen pääuomaksi sellaisen vesistöreitin, jossa virtaama on suurin. Helpoimmin tämän voi tehdä valitsemalla uomaa ylöspäin mentäessä aina sen haaran, jossa veden virtaama on keskimäärin suurin . Näin toimiessaan pääuomaksi valittiin Sagånin sijasta Lillån ja sen yläjuoksulla Skvalån. Pääuoman lähdejärveksi tulee näin Lilljusen, joka on bifurkaatiojärvi. Sen pohjoispäästä alkaa puro, joka laskee pohjoisessa Storsjöniin, joka kuuluu Daljoen vesistöön. Järven eteläpäästä alkaa Slåttemossbäcken, joka laskee Storljuseniin, jatkaa siitä kaakkoon päin ensin Storljusbäckeninä vaihtuen alempana Skvalåniksi. Silvköparen, Olof-Jons dammin ja Långforsen ovat Skvalånin entisen osuuden padottuja järviä. Långforsenin jälkeen on uomalle annettu nimeksi Lillån. Se virtaa Salan keskustan läpi, jossa siihen on padottu puistoon lampi. Lillån yhtyy pohjoisesta tulevan Sagånin kanssa muodostaen alajuoksulla Mälareniin asti jatkavan Sagånin. Sen vaiheet on esitetty edellä.
Lillån Salassa
Brunnsparken Salassa
Salassa
Salan kaupungin puiston patolampi
Lammen takana näkyy Salan kirkko
Sagånin valuma-alue > Sivu-uomia

Sagånilla tai yläjuoksulla pääuomalla on joitakin sivujokia, mutta sivu-uomat ovat yleensä puroja tai peltoalueiden johto-ojia. Kaikki joet ja ojat on käsitelty voimakkaasti. Alla olevaan taulukkoon on kerätty niistä suurimmat. Taulukon tietojen lähteet on ilmoitettu oikeassa sarakkeessa ja selvennetty tarvittaessa taulukon alapuolella.
| Sivu-uoman nimi   | Yhtyy Sagån (km suusta) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lillån | 6 | Sagån | 41 |  | 167 | 1,1,1,1,–,1 |
| Lötbäcken | 12 | Sagån | 9 |  |  | 1,1,1,2,–,– |
| Lillån | 22 | Sagån | 36 |  | 134 | 1,1,1,1,–,1 |
| Hjulbäcken | 28 | Sagån | 11 |  | 46 | 1,1,1,1,–,1 |
| Tingvastbobäcken | 37 | Sagån | 17 |  | 64 | 1,1,1,1,–,1 |
| Västerängsbäcken | 42 | Sagån | 10 |  | 35 | 1,1,1,1,–,1 |
| Isätrabäcken | 46 | Sagån | 13 |  | 39 | 1,1,1,1,–,1 |
| Sagån | 49 | Lillån | 17 |  | 104 | 1,1,1,1,–,1 |
| Almossbäcken | 55 | Långforsen | 5 |  |  | 1,1,1,2,–,– |
| Stensjöbäcken | 58 | Olof-Jons damm | 2 |  | 11 | 1,1,1,–,–,1 |
| oja Skrivardammeniin | 61 | Skvalån | 5 |  |  | 1,1,1,2,–,– |
| Alkbäcken | 71 | Slåttemossbäcken | 1 |  | 12 | 1,1,1,1,–,1 |

Lähteet: 1 =
Sagånin valuma-alue > Järviä

Valuma-alueella on suuria järviä viisi eli Storljusen, Silvköparen, Olof-Jons damm, Långforsen ja Stensjön, ja niiden lisäksi on varsinkin yläjuoksulla runsaasti pieniä lampia. Alajuoksulta järvet puuttuvat ja eräs syy on järvenlaskut, joita alueella on toimitettu jonkun verran.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sagån Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sagån
Käännös suomeksi
Sasha Clements

| Sasha Clements |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1990 (ikä 34) Toronto, Ontario, Kanada
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Corbin Bleu (2016–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  2005–
Aiheesta muualla
IMDb 
Sasha Nicole Clements (s. 14. maaliskuuta 1990 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on televisiosarjassa Lost Girl.
Filmografia

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2005 | The Snow Queen | Robber Girl |
| 2009–2010 | Majority Rules! | Kiki Kincaid |
| 2010 | What's Up Warthogs! | Head cheerleader |
| 2011 | Rookie Blue | Girl Passed Out |
| 2011 | Really Me | Ramona |
| 2012 | Lost Girl | Sarah |
| 2012 | Life with Boys | Emma |
| 2013 | Mudpit | Nikki |
| 2014 | How to Build a Better Boy | Marnie |
| 2015 | Open Heart | Rayna Sherazi |
| 2015 | Degrassi | Cat |
| 2016 | Say Yes to the Dress | Herself |
| 2017 | From Straight A's to XXX | Jolie |
Aiheesta muualla

Sasha Clements Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pääesikunta

Pääesikunta tarkoittaa asevoimien tai joskus puolustushaaran tai ison sotilasosaston ylintä esikuntaa:
Pääesikunta, Suomen Puolustusvoimien johtoesikunta
pääesikuntia toisessa maailmansodassa:
SHAEF, länsiliittoutuneiden Euroopan joukkojen pääesikunta
Stavka, Neuvostoliiton puna-armeijan pääesikunta
Oberkommando der Wehrmacht, Saksan asevoimien pääesikunta
Oberkommando des Heeres, Saksan maavoimien yleisesikunta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pääesikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Saksan uusnatsimurhat

Saksan uusnatsimurhiksi (saks. NSU-Morde) kutsutaan Saksassa vuonna 2011 paljastunutta uusnatsien tekemää murhasarjaa, jossa oli yhteensä 10 uhria.
Nationalsozialistischer Untergrund (NSU) -niminen ryhmä murhasi vuosien 2000–2006 aikana kahdeksan turkkilaistaustaista ja yhden kreikkalaistaustaisen siirtolaisen sekä vielä vuonna 2007 22-vuotiaan saksalaisen naispoliisin. Murhasarja paljastui marraskuussa 2011, kun kaksi ryhmään kuulunutta miestä tappoi itsensä epäonnistuneen pankkiryöstöyrityksen jälkeen Eisenachissa. Neljä päivää myöhemmin poliisi pidätti vielä murhiin osallistuneen naisen.
Murhia tehtiin eri puolilla Saksaa yhteensä seitsemässä kaupungissa ja kuudessa eri osavaltiossa. Murhien lisäksi NSU teki ainakin 14 pankkiryöstöä, joilla se rahoitti toimintaansa.
Murhat

Kaikki murhatut siirtolaiset olivat yrittäjiä, jotka ammuttiin keskellä päivää heidän omassa liikkeessään. Surmien jälkeen tekijät kuvasivat uhrejaan ja laativat niistä tunnustuksellisen videon. Kaikkia uhreja oli ammuttu suoraan kasvoihin. Naispoliisi ammuttiin ruokatauon aikana partioautoonsa. Myös hänen työparinsa yritettiin surmata ampumalla, mutta tämä selvisi hengissä. Uusnatsit käyttivät murha-aseena pistoolia, joka löydettiin pankkiryöstön jälkeen ryhmän tukikohtanaan pitämästä talosta Zwickaussa. Poliisilla ei ennen aseen löytymistä ollut aavistustakaan murhien tekijästä, vaan se piti niitä siirtolaisten keskinäisinä välienselvittelyinä.
Viimeisen siirtolaisen murhan yhteydessä paikalla oli myös uusnatsien joukkoon soluttautunut sisäministeriön tiedustelupalvelun agentti. Hän väitti ensin poistuneensa paikalta juuri ennen uhrin ampumista, mutta muutti myöhemmin kertomustaan, kun eräs silminnäkijä todisti hänen olleen läsnä myös murhan hetkellä. Agentti paljastui myöhemmin myös itse uusnatsiksi. Hänen epäiltiin olleen paikalla myös ainakin neljän muun surmatyön aikana. Lisäksi murhaajilla oli ainakin yhdeksän muuta avustajaa.
Uhrit

Murhien uhrit, ikä, paikka ja aika.
Enver Şimşek, 38, Nürnberg 9. syyskuuta 2000.
Abdurrahim Özüdoğru, 49, Nürnberg 13. kesäkuuta 2001.
Süleyman Taşköprü, 31, Hampuri 27. kesäkuuta 2001.
Habil Kılıç, 38, München 29. elokuuta 2001.
Mehmet Turgut, 25, Rostock 25. helmikuuta 2004.
İsmail Yaşar, 50, Nürnberg 9. kesäkuuta 2005.
Theodoros Boulgarides, 41, München 15. kesäkuuta 2005.
Mehmet Kubaşık, 39, Dortmund 4. huhtikuuta 2006.
Halit Yozgat, 21, Kassel 6. huhtikuuta 2006.
Michèle Kiesewetter, 22, Heilbronn 25. huhtikuuta 2007.
Omaisten epäilyt

Poliisi syytti turkkilaisten rikollisjengien lisäksi surmista myös kaikkien uhrien omaisia, mutta ei missään vaiheessa epäillyt äärioikeistolaisia. Liittokansleri Angela Merkel pyysi myöhemmin omaisilta anteeksi heidän kohteluaan. Saksassa herätti suurta kummastusta, miten NSU saattoi toimia usean vuoden ajan poliisin epäilyjen ulkopuolella, vaikka ryhmä oli viranomaisten tiedossa.
Oikeudenkäynti

Ainoan eloonjääneen murhaajan oikeudenkäynti alkoi toukokuussa 2013. Lisäksi neljä henkilöä oli syytettyinä avunannosta murhiin. Syytelistalla oli myös Kölnissä tehty pommi-isku. Pääsyytettynä on vuonna 1975 syntynyt Beate Zschäpe, jota saksalaislehdistö on kutsunut "natsimorsiameksi". Oikeudenkäynnin arvellaan kestävän jopa yli kaksi vuotta.
Jälkipuinti

Murhien paljastumisen jälkeen saksalaiset lehdet Die Zeit ja Die Tagesspiegel tekivät selvityksen, jonka mukaan vuonna 1990 tapahtuneen Saksojen yhdistymisen jälkeen äärioikeisto oli tehnyt maassa 137 murhaa rasistisin motiivein. Virallisten tilastojen mukaan niitä oli vain 46. Berliiniläinen Amadeu-Antonio -säätiö puolestaan laski murhien määräksi 181, kun se sisällytti ulkomaalaistaustaisten lisäksi mukaan myös muun muassa surmattuja poliiseja, vasemmistolaisia ja kodittomia. Die Welt -lehti julkaisi täydellisen listan uhreista. Joulukuussa 2013 Saksan poliisi ilmoitti tutkivansa uudelleen 746 vuosina 1990–2011 tehtyä murhaa ja selvittää, löytyykö niistä yhteyksiä äärioikeistoon.
Murhasarjan nimitys

Saksan lehdistö alkoi käyttämään murhista nimitystä "Döner-Morde" eli "kebab-murhat" jo ennen tekijöiden paljastumista. Myöhemmin nimitykseksi kuitenkin vaihtui "NSU-Morde" taustalla toimineen uusnatsijärjestön mukaan. Saksan kielitieteilijät valitsivat tammikuussa 2012 "kebab-murhat" vuoden huonoimmaksi ilmaisuksi. Sen katsottiin väheksyvän murhien uhreja ja valinnan tehnyt raati piti sitä myös rasistisena ilmauksena, joka leimaa kokonaista kansanryhmää.
Michèle Kiesewetterin muistomerkki murhapaikalla Heilbronnissa.
Puolan presidentinvaalit 2020

Puolan presidentinvaalit 2020 järjestettiin vuoden 2020 kesä–heinäkuussa. Vaalien ensimmäinen kierros järjestettiin sunnuntaina 28. kesäkuuta ja toinen kierros 12. heinäkuuta. Alun perin vaalien ensimmäinen kierros piti järjestää 10. toukokuuta, mutta koronaviruspandemian vuoksi vaaleja lykättiin.
Ensimmäisellä kierroksella istuva presidentti Andrzej Duda sai 43,5 prosenttia äänistä ja toiseksi eniten ääniä sai Rafał Trzaskowski 30,4 prosentilla. Toisella kierroksella Andrzej Duda sai 51 prosenttia äänistä, täten voittaen vaalit.
Tulokset

| Ehdokas | Ehdokas | Puolue | 1>  kierros.Ääniä | 1>  kierros. % | 2>  kierros.Ääniä | 2>  kierros. % |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Andrzej Duda | Sitoutumaton (PiS) | 8 450 513 | 43,50 | 10 440 648 | 51,03 |  |
|  | Rafał Trzaskowski | Kansalaisfoorumi | 5 917 340 | 30,46 | 10 018 263 | 48,97 |  |
|  | Szymon Hołownia | Sitoutumaton | 2 693 397 | 13,87 |  |  |  |
|  | Krzysztof Bosak | Valtioliitto (RN) | 1 317 380 | 6,78 |  |  |  |
|  | Władysław Kosiniak-Kamysz | Puolan kansanpuolue | 459 365 | 2,36 |  |  |  |
|  | Robert Biedroń | Kevät | 432 129 | 2,22 |  |  |  |
|  | Stanisław Żółtek | Uuden oikeiston kongressi | 45 419 | 0,23 |  |  |  |
|  | Marek Jakubiak | Liittovaltion tasavalta | 33 652 | 0,17 |  |  |  |
|  | Paweł Tanajno | Sitoutumaton | 27 909 | 0,14 |  |  |  |
|  | Waldemar Witkowski | Ammattiliitto | 27 290 | 0,14 |  |  |  |
|  | Mirosław Piotrowski | Todellisen Euroopan liike | 21 065 | 0,11 |  |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 19 483 760 | 100 % | 20 636 635 | 100 % |  |

| Hylätyt | Hylätyt | Hylätyt | 58 301 | – | 177 724 | – |  |
| Äänioikeutettuja / Äänestysprosentti | Äänioikeutettuja / Äänestysprosentti | Äänioikeutettuja / Äänestysprosentti | 30 204 792 | 64,51 | 30 268 460 | 68,18 |  |

 Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puolan presidentinvaalit 2020 Wikimedia Commonsissa
Ramlösa

Kylpyläpaviljonki Ramlösan lähteellä Helsingborgissa.
Ramlösa on kevyesti hiilihapotettu luontainen kivennäisvesi, jota Carlsberg Sverige AB pullottaa lähteellä Ruotsin Helsingborgissa. Ramlösan historia juontaa juurensa vuonna 1707 terveyskylpylään, jonka perusti lähteelle Johan Jacob Döbelius. Merkkiä on saatavilla Pohjois-Euroopan lisäksi Yhdysvalloissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (ruotsiksi)
Rammaa

| ”Rammaa” TCT |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 5. syyskuuta 2014
 Tyylilaji: pop, party-hop
 Kesto: 03.35
 Levy-yhtiö: Universal Music
TCT:n muut singlet
| ”Rannalle” 2014 | ”Rammaa” 2014 | ”Lavatanssit” 2014 |
”Rammaa” on suomalaisyhtye TCT:n kappale. Universal Music julkaisi kappaleen 5. syyskuuta 2014 yhtyeen toisena singlenä heidän esikoisalbumiltaan. TCT on säveltänyt ja sanoittanut kappaleen yhdessä Erik Nyholmin kanssa.
Ville Salmisen ohjaama musiikkivideo kappaleesta julkaistiin YouTubessa yhtyeen Vevo-kanavalla 4. syyskuuta 2014. Videolla TCT:n jäsenet juhlivat kaupungin kaduilla sekä kotibileissä.
Kappaleet

Rammaa – 3.35
Rammaa (JS16 Remix) – 4.54
Puppa J & Tasottavat

| Puppa J & Tasottavat |
| --- | --- |
 Yhtyeen keulahahmo Puppa J esiintymässä Ilosaarirockissa, 2008.
Tiedot
Toiminnassa:  2001–
Tyylilaji:  reggae, dub
Kotipaikka:   Jyväskylä/Helsinki, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Puppa J, laulu   Yona, laulu   Mikko "Lieska" Leinonen, basso    Antti "Arwi Lind", rummut   Ville Vainio, kitara   Mikko "Köpi" Kuorelahti, kosketinsoitin, taustalaulu   Jaakkoeinokalevi Savolainen, kosketinsoitin, kitara   Antto "Kandidaatti" Wirman, trumpetti   Heikki "Hapanjuuri" , saksofoni   Niklas "Obelix" Backman, perkussiot  
Levy-yhtiö:  Fat Belt Records  
Aiheesta muualla
myspace.com/puppajtasottavat
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puppa J & Tasottavat (joskus myös pelkkä Tasottavat) on suomalainen, laajimmillaan kymmenhenkinen reggae-yhtye, jonka solisteja ovat mm. Puppa J ja Natty Kauka. Kokoonpano on perustettu vuonna 2002.
Suomalainen Fat Belt Records julkaisi yhtyeen ensialbumin Morobless kesäkuussa 2006.
Yhtyeen keulakuva Puppa J on myös soolouralla ja ensimmäinen sooloalbumi Oi aikoja! julkaistiin helmikuussa 2009.
Julkaisut > Albumit

Morobless (2006)
Aiheesta muualla

Puppa J Myspacessa (suomeksi)
Puppa J & Tasottavat Myspacessa (englanniksi)
Levy-yhtiön sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Sasha DiGiulian

| Sasha DiGiulian |
| --- | --- |
 DiGiulian vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. lokakuuta 1992 (ikä 31) Alexandira, Virginia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  Kiipeilijä
Uran tiedot
Aktiivisena:  2010-
Laji:  lead, big wall, jääkiipeily
Aiheesta muualla
DiGiulianin kotisivut
Sasha DiGiulian (s. 23. lokakuuta 1992) on yhdysvaltalainen ammattikiipeilijä, joka on erikoistunut lead-kiipeilyyn. Hän on voittanut maailmanmestaruuden ja hän on ensimmäinen pohjoisamerikkalainen nainen ja kaikkiaan kolmas nainen, joka on kiivennyt 9a-vaikeustasoisen reitin. Hän on kiivennyt yli 30 eri reittiä ensimmäisenä naisena.
DiGiulian aloitti kiipeilyn kuusivuotiaana vuonna 1998. Seitsemänvuotiaana hän voitti kiipeilysalinsa järjestämän alueellisen kilpailun alle 11-vuotiaiden sarjassa. Ensimmäisen kansainvälisen kilpailunsa hän voitti 11-vuotiaana vuonna 2003. Vuonna 2011 ollessaan 18-vuotias hän voitti maailmanmestaruuden. Yhdysvaltain mestaruuden hän on voittanut kolme kertaa. Pohjois- ja Etelä-Amerikan mestaruuden hän voitti vuodesta 2010 vuoteen 2018.
Vuonna 2022 hän kiipesi Matilda Söderlundin ja Brette Harringtonin kanssa 8c-vaikeustasoisen 671 metriä pitkän Rauy-nimisen reitin. Reitti on vaikein naisten kiipeämä big wall -reitti.
DiGiulian Pure Imagination -reitillä vuonna 2011
DiGiulian on perustanut Send Bars energiapatukka yrityksen. Hän on myös kirjoittanut Take the Lead -nimisen kirjan.
Merkittävimpiä kiivettyjä reittejä > Big wall

Rayu (8c, 2022)
Mahig Mushroom (7c+, 2015)
Merkittävimpiä kiivettyjä reittejä > Trädi

Bellavista (E10, 2013)
Merkittävimpiä kiivettyjä reittejä > Lead

Era Vella (9a, 2012)
Omaha Beach (8b+, 2011)
Cosi Fan Tutte (8c+, 2011)
Pure Imagination (8c+, 2011)
Lähde:
Raitahuuhkaja

| Raitahuuhkaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Huuhkajat Bubo
Laji::  shelleyi
Kaksiosainen nimi
 Bubo shelleyi  Sharpe & Ussher, 1872 
Katso myös
   Raitahuuhkaja Wikispeciesissä   Raitahuuhkaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Raitahuuhkaja (Bubo shelleyi) on huuhkajien sukuun kuuluva pöllölaji.
Raitahuuhkaja on väritykseltään tumma. Sen esiintymisaluetta ovat Keski- ja Länsi-Afrikka Sierra Leonesta Kongon demokraattisen tasavallan pohjoisosiin, mutta se on paikallinen ja yleensä harvinainen. Se luokitellaan vaarantuneeksi, koska se on todennäköiset melko vähälukuinen ja sen elinympäristöjä kaadetaan puutavaraksi ja maanviljelyksiä varten.
Se on kooltaan 58 cm ja kuuluu siten maailman suurimpiin pöllöihin. Afrikan sademetsien huuhkajista se on suurikokoisin.
Aiheesta muualla

ITIS: Bubo shelleyi (englanniksi)