stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuolemanlaakso
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Death Valley sivusto
Death Valleyn säätilastoja
Kalifornian osavaltio
Ilmasto | 
Piirit | 
Talous | 
Vaalit | 
Maantiede | 
Hallinto | 
Kuvernöörit |
Historia | 
Politiikka | Teemasivu
| --- | --- |
Alueet:  Antelope Valley |  Big Sur |  Central Coast |  Channel Islands |  Coachella Valley |  Cucamonga Valley |  East Bay (SF) |  Etelä-Kalifornia |  Gold Country |  Los Angelesin suuralue |  Imperial Valley |  Inland Empire | Itäinen Kalifornia |  Keskuslaakso |  Kuolemanlaakso |  Los Angeles Basin | Lost Coast |   Mojave |  North Bay (SF) |  Owens Valley |  The Peninsula |  Pomona Valley |  Redwood Empire |  Russian River |  Sacramento Valley |  Salinas Valley |  San Diegon piirikunnan pohjoisosa |  San Fernando Valley |  San Franciscon lahden ympäristö |  San Gabriel Valley |  San Joaquin Valley |  Santa Clara Valley |  Shasta Cascade |  Sierra Nevada |  Piilaakso |  Pohjois-Kalifornia |  Sonoma Valley |  Tech Coast |  Tri-Valley |  Victor Valley |  Wine Country |  Yosemiten kansallispuisto
Kaupungit (suurimmat):  Bakersfield |  Chico |  Fresno |  Los Angeles-Long Beach-Glendale |  Modesto |  Napa |  Oakland-Fremont-Hayward |  Oxnard-Thousand Oaks-Ventura |  Redding |  Riverside-San Bernardino-Ontario | Sacramento-Roseville |  Salinas |  San Diego-Carlsbad-San Marcos |  San Francisco-San Mateo-Redwood City |  San José-Sunnyvale-Santa Clara | Santa Ana-Anaheim-Irvine |  Santa Barbara-Santa Maria |  Santa Cruz-Watsonville |  Santa Rosa-Petaluma |  Stockton |  Vallejo-Fairfield |  Visalia-Porterville |  Yuba City
Piirikunnat:  Alameda |  Alpine |  Amador |  Butte |  Calaveras |  Colusa |  Contra Costa |  Del Norte |  El Dorado |  Fresno |  Glenn |  Humboldt |  Imperial |  Inyo |  Kern |  Kings |  Lake |  Lassen |  Los Angeles |  Madera |  Marin |  Mariposa |  Mendocino |  Merced |  Modoc |  Mono |  Monterey |  Napa |  Nevada |  Orange |  Placer |  Plumas |  Riverside |  Sacramento |  San Benito |  San Bernardino |  San Diego |  San Francisco |  San Joaquin |  San Luis Obispo |  San Mateo |  Santa Barbara |  Santa Clara |  Santa Cruz |  Shasta |  Sierra |  Siskiyou |  Solano |  Sonoma |  Stanislaus |  Sutter |  Tehama |  Trinity |  Tulare |  Tuolumne |  Ventura |  Yolo |  Yuba
Paholaisen golfkenttä, Kuolemanlaakso
Larnagol

| Larnagol |
| --- | --- |
 Kunnan keskustaa
 vaakuna
 Larnagol
 Koordinaatit: 44°28′38″N, 1°46′42″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Oksitania
Departementti:  Lot
Arrondissementti:  Figeac
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,4 km²
Väkiluku (2020):  137 
 – Väestötiheys:  5 as./km²
Kunnan numero:  46155
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Larnagol on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Lotjoen varrella, noin 36 kilometriä Cahorsin kaupungista itään.
Château de Larnagol
Kunnan keskustassa oleva Château de Larnagol on ollut alkujaan 1100-luvulta peräisin oleva sotilaallinen linnoitus. 1700-luvun alussa linna muutettiin residenssiksi. Linnaa ympäröivät puutarhat lampineen. Linna sai uudet omistajat vuonna 2011, jonka jälkeen sitä on kunnostettu. Linnaan on mahdollista tutustua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Larnagol Wikimedia Commonsissa
Konstruoituva luku

Luvun 2 neliöjuuri on konstruoituva
Tason piste on konstruoituva, jos se voidaan konstruoida geometrisesti käyttäen harppia ja viivainta. Luvun sanotaan olevan konstruoituva luku, jos sitä vastaava piste tavanomaisessa euklidisessa koordinaatistossa on konstruoituva.
Geometristen konstruktiotehtävien suorittaminen koordinaatistossa mahdollistaa myös analyyttisen geometrian hyödyntämisen konstruktiotehtävien tutkimiseen. Lisäksi 1800-luvulla keksittiin soveltaa konstruktiotehtäviin kuntien teoriaa, jolloin käyttöön saatiin algebran työvälineitä. Näin voitiin todistaa mahdottomiksi ongelmia, joita oli menestyksettömästi yritetty ratkaista yli kahden vuosituhannen ajan.
Määritelmä

Olkoon  {\mathcal {A}} joukko tason pisteitä. Harpin ja viivaimen avulla suoritettavat konstruktiot koostuvat kahdesta operaatiosta:
(Viivain) Piirretään suora kahden annetun pisteen kautta.
(Harppi) Olkoon annettuna kolme pistettä  A,B ja  C. Piirretään ympyrä, jonka keskipiste on  C ja säteen pituus  AB.
Näin syntyvien suorien ja ympyröiden leikkauspisteiden sanotaan olevan konstruoituvia joukosta  {\mathcal {A}}. Yleisemmin sanotaan, että piste  P on konstruoituva joukosta  {\mathcal {A}} mikäli on olemassa sellaiset pisteet  P_{1},P_{2},...,P_{n}=P, että  P_{i} on konstruoituva joukosta  {\mathcal {A}}\cup \{P_{1},P_{2},...,P_{i-1}\} kaikilla  i=1,...,n.
Konstruktion alussa on siis annettu joukko  {\mathcal {A}} pisteitä, joihin sovelletaan yllä mainittuja kahta operaatiota. Näin syntyvät kuviot (suorat ja ympyrät) voivat leikata toisiaan, jolloin syntyy uusia pisteitä  P_{i}, joita voidaan käyttää seuraavissa operaatioissa.
Geometrisissa konstruktioissa alussa annettujen lukujen koordinaatit ovat yleensä rationaalilukujen joukosta  \mathbb {Q} , mutta operaatioiden suorittaminen voi tuottaa koordinaateiksi lukuja, jotka eivät ole rationaalisia. Hyödylliseksi lähestymistavaksi osoittautuukin soveltaa kuntalaajennusten teoriaa tutkimalla kunkin konstruoidun pisteen koordinaatteja vastaavaa joukon  \mathbb {Q}  kuntalaajennusta.
Aritmeettiset operaatiot

Harppia ja viivainta käyttämällä aritmeettiset operaatiot muuttuvat visuaalisiksi. Jo pelkän viivaimen avulla voidaan suorittaa neljä peruslaskutoimitusta: summa, erotus, tulo ja osamäärä. Voidaan osoittaa, että näiden operaatioiden avulla voidaan konstruoida koko rationaalilukujen joukko  \mathbb {Q} , kun annettuna on jana, jonka pituus on 1.
Konstruoituvien lukujen määrä kasvaa entisestään, kun viivaimen avuksi otetaan harppi: tällöin voidaan laskea myös annetun luvun neliöjuuri. Huomattavaa on, että näin päästään myös rationaalilukujen ulkopuolelle: esimerkiksi luvun 2 neliöjuuri ei ole rationaalinen, vaikka se on konstruoituva (ks. kuva). Jokainen rationaaliluku on siis konstruoituva, mutta kaikki konstruoituvat luvut eivät ole rationaalilukuja.
Harpin ja viivaimen avulla suoritetuissa operaatioissa kukin luku esitetään sitä vastaavan mittaisen janan avulla.
Aritmeettiset operaatiot > Summa

Kahden luvun  x ja  y summa  x+y lasketaan asettamalla lukujen  x ja  y mittaiset janat peräkkäin. Summa  x+y on näin syntyvän yhteisjanan pituus.
Aritmeettiset operaatiot > Erotus

Lukujen  x ja  y erotus  x-y lasketaan asettamalla lukujen  x ja  y mittaiset janat sisäkkäin niin, että janojen päätepisteet ovat samat. Erotus  x-y on janoista pidemmän se jäljelle jäävä osa, jota lyhyempi jana ei yllä peittämään (kuvassa merkitty sinisellä).
Aritmeettiset operaatiot > Tulo

Lukujen  x ja  y tulo  xy lasketaan hyödyntämällä yhdenmuotoisia kolmioita. Piirretään kaksi suoraa, jotka leikkaavat toisiaan, ja asetetaan luvun  x mittainen jana ensimmäiselle suoralle ja lukua  y vastaava jana toiselle. Asetetaan seuraavaksi luvun 1 mittainen jana toiselle suoralle niin, että sen alkupiste on suorien leikkauspisteessä. Piirretään suora, joka yhdistää lukua 1 vastaavan janan päätepisteen lukua  x vastaavan janan päätepisteeseen. Kun lopuksi piirretään tämän äsken piirretyn suoran kanssa yhdensuuntainen suora lukua  y vastaavan janan päätepisteen kautta, se leikkaa toista alussa piirretyistä suorista kohdassa, jota voidaan merkitä vaikkapa kirjaimella  z. Tällöin syntyy kaksi yhdenmuotoista kolmiota, joiden vastinsivujen suhteista nähdään, että  1/x=y/z, joten  z=xy (kuvassa sinisellä).
Aritmeettiset operaatiot > Osamäärä

Osamäärän  x/y laskeminen muistuttaa tulon laskemista. Piirretään jälleen kaksi toisiaan leikkaavaa suoraa, joista toiselle asetetaan luvun  x mittainen jana, ja toiselle luvun  y mittainen jana. Asetetaan toiselle suoralle luvun 1 mittainen jana. Piirretään nyt suora lukua  y vastaavan janan päätepisteestä lukua  x vastaavan janan päätepisteeseen (tuloa laskettaessa suora piirrettiin lukua 1 vastaavan janan päätepisteestä lukua  x vastaavan janan päätepisteeseen). Kun lopuksi piirretään äsken piirretyn suoran kanssa yhdensuuntainen suora lukua 1 vastaavan janan päätepisteen kautta, se leikkaa toista alkuperäisistä suorista kohdassa  z. Syntyy kaksi yhdenmuotoista kolmiota, joiden vastinsivujen suhteista nähdään, että  z/1=x/y, eli  z=x/y.
Aritmeettiset operaatiot > Neliöjuuri

Luvun  x neliöjuuren konstruoimiseen vaaditaan viivaimen lisäksi myös harppia. Asetetaan lukua  x vastaavan janan alkuun (tai loppuun) luvun 1 mittainen jana, ja piirretään ympyrä, jonka halkaisija on äsken saatu jana  1+x. Piirretään lisäksi jana  z lukuja  x ja 1 vastaavien janojen kohtauspisteestä ympyrän kehälle, ja yhdistetään tämä kehän piste janan  1+x päätepisteisiin. Muodostuu kolmio, joka on Thaleen lauseen mukaan suorakulmainen. Ennen kaikkea muodostuu kaksi yhdenmuotoista kolmiota, joiden vastinsivujen suhteista saadaan  z/1=x/z, joten  z^{2}=x, ja edelleen  z={\sqrt {x}}.
Kuntateoreettinen lähestymistapa

Geometriset konstruktiot voidaan ilmaista kuntateorian kielellä varsin luontevasti. Tarkasteluun nostetaan konstruoitujen pisteiden koordinaatit, ja erityisesti ne kunnat, joihin koordinaatit kuuluvat. Tyypillisesti geometrisissa konstruktioissa lähtöpisteiksi ja rakennusalustaksi otetaan rationaalilukujen kunta  \mathbb {Q} .
Suoritettaessa konstruktioita harpin ja viivaimen avulla syntyy uusia pisteitä, ja kuten edellä nähtiin, niiden koordinaatit eivät välttämättä ole enää rationaalisia. Liitetään siis jokaiseen uuteen konstruoituun pisteeseen  P=(a,b) algebrallinen kuntalaajennus  \mathbb {Q} \left(a,b\right), joka on pienin mahdollinen kunta, joka sisältää sekä rationaaliluvut että juuri konstruoidut luvut  a ja  b.
Kuntalaajennuksen asteella tarkoitetaan laajennuksen dimensiota vektoriavaruutena. Voidaan osoittaa, että tämä aste on aina yhtä suuri kuin laajennuksen minimipolynomin aste.
Esimerkkinä voidaan tarkastella laajennuksen  \mathbb {Q} ({\sqrt {2}}) astetta. Jos luvun  {\sqrt {2}} minipolynomi joukossa  \mathbb {Q}  olisi astetta 1, minimipolynomin olisi oltava  x-{\sqrt {2}}. Tämä polynomi ei kuitenkaan ole rationaalikertoiminen, joten laajennuksen asteen on oltava suurempi kuin 1. Toisaalta  {\sqrt {2}} on toisen asteen polynomin  x^{2}-2 juuri, joten se on luvun 2 neliöjuuren minimipolynomi joukossa  \mathbb {Q} . Laajennuksen  \mathbb {Q} ({\sqrt {2}}) aste on siis 2, ja merkitään  [\mathbb {Q} ({\sqrt {2}})\colon \mathbb {Q} ]=2.
Erityisesti voidaan osoittaa, että mikäli piste on konstruoituva, niin sitä vastaavan kuntalaajennoksen asteen on aina oltava jokin luvun 2 potenssi, eli jos piste  (a,b) on konstruoituva, niin  \left[\mathbb {Q} \left(a,b\right)\colon \mathbb {Q} \right]=2^{n} jollain  n\in \mathbb {N} . Tätä erittäin tärkeää tietoa voidaan hyödyntää menestyksekkäästi tutkittaessa onko jokin konstruktio mahdollista suorittaa harpin ja viivaimen avulla.
Geometriset mahdottomuustodistukset

Konstruoituvaa lukua vastaavan algebrallisen kuntalaajennuksen asteen on oltava luvun 2 potenssi, ja toisaalta kuntalaajennuksen aste on yhtä suuri kuin laajennuksen minimipolynomin aste. Kun siis halutaan osoittaa jokin geometrinen konstruktiotehtävä mahdottomaksi, etsitään vastaesimerkiksi jokin luku  c, jonka olisi pakko olla konstruoituva, jotta tehtävä voitaisiin suorittaa onnistuneesti. Tämän jälkeen tarkastellaan kuntalaajennuksen  \mathbb {Q} \left(c\right) astetta etsimällä lukua  c vastaava minimipolynomi. Mikäli tämän minimipolynomin aste ei ole jokin luvun 2 potenssi, konstruktio on mahdoton.
Näin voidaan osoittaa mahdottomiksi monia ongelmia, jotka olivat vaivanneet matemaatikkoja vuosituhansia antiikin Kreikasta asti. Alla olevassa taulukossa on listattu antiikin kolme suurta ongelmaa ja kullekin lyhyesti vastaesimerkki, joka osoittaa ongelman mahdottomaksi.
| Konstruktiotehtävä | Vastaesimerkki |
| --- | --- |
Kuution kahdentaminen:  {\sqrt[{3}]{2}} ei ole konstruoituva, koska sen minimipolynomin aste joukossa  \mathbb {Q}  on 3.
Kulman kolmiajako: 60 asteen kulmaa ei voi jakaa kolmeen, koska luvun  \cos \left(20^{\circ }\right) minimipolynomin aste joukossa  \mathbb {Q}  on 3.
Ympyrän neliöinti:  {\sqrt {\pi }} ei ole konstruoituva, koska se ei ole algebrallinen joukossa  \mathbb {Q} .
Aiheesta muualla

Weisstein, Eric W.: "Constructible Number." mathworld.wolfram.com.(englanniksi)
A. Bogomolny: Reduction: Constructible Numbers (englanniksi)
Miguel Capuccini

Miguel Capuccini (5. tammikuuta 1904 Montevideo, Uruguay – 9. kesäkuuta 1980) oli uruguaylainen jalkapallomaalivahti. Hän voitti Uruguayn maajoukkueen kanssa maailmanmestaruuden vuonna 1930.
Capuccini edusti koko ammattilaisuransa Peñarolia vuodet 1928–1935. Hän voitti joukkueen kanssa kolmesti Uruguayn Primera Divisiónin kausilla 1927–1928, 1928–1929 ja 1931–1932.
Larry Peerce

Lawrence "Larry" Peerce (s. 19. huhtikuuta 1930) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja.
Peerce syntyi oopperalaulaja Jan Peercen pojaksi New Yorkin Bronxissa. Hän ohjasi ensimmäisenä elokuvanaan Onnen hinnan vuonna 1964. Läpimurto oli viimeistään Philip Rothin romaaniin perustuva elokuva Hyvästi Columbus (1969).
Peercen myöhempien elokuvien joukkoon lukeutuvat Paniikki stadionilla (1976), Queenie (1987) ja John Belushi – loppuun palanut (1989).
Aiheesta muualla

Larry Peerce Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Larodde

| Larodde |
| --- | --- |
 Larodden kirkko
 vaakuna
 Larodde
 Koordinaatit: 45°31′36″N, 2°33′02″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Puy-de-Dôme
Arrondissementti:  Riom
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  23,0 km²
Väkiluku (2021):  286 
 – Väestötiheys:  12 as./km²
Kunnan numero:  63190
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Larodde on kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Dordognejoen varrella, noin 66 kilometriä Clermont-Ferrandin kaupungista lounaaseen.
Kirkon kuisti
Kunnan kohdalla Dordognejoki on osa Lac de Bort-les-Orguesin tekojärveä. Larodden kirkko on omistettu Martinus Toursilaiselle. Kirkko on romaaninen, mutta sen goottilainen kuisti on peräisin 1100-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Larodde Wikimedia Commonsissa
Konstsamfundet

| Föreningen Konstsamfundet |
| --- | --- |
Perustettu:  1940
Perustaja:  Amos Anderson
Kotipaikka:  Helsinki
Toimitusjohtaja:  Stefan Björkman
Puheenjohtaja:  Gunvor Kronman
Hallitus (2019):  Max Arhippainen Niklas Geust Gunvor Kronman Carl Pettersson
Aiheesta muualla
[konstsamfundet.fi Sivusto]
Infobox OKNimi-testi OK: 
Amos Anderson n. vuonna 1940.
Föreningen Konstsamfundet on vuonna 1940 perustettu yhdistys. Sen toimintaan kuuluu Suomen ruotsinkielisen kulttuurin eri alueiden tukeminen ja edistäminen. Keskeinen yhdistyksen perustaja oli vuorineuvos Amos Anderson, joka myös määräsi testamentissaan yhdistyksen ainoaksi perijäkseen.
Toiminta

Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena on 1) tukea kuvallista ja esittävää taidetta Suomessa sekä edistää ja herättää syvällistä kiinnostusta taiteisiin; 2) tukea suomenruotsalaista kulttuuria sekä ruotsinkielisten asemaa Suomessa kiinnittämällä erityisesti erityisesti huomiota tiedon levittämiseen ruotsiksi ja 3) nuorten ammatillisen koulutuksen edistäminen.
Toiminta > Apurahat

Yhdistys jakaa myös apurahoja sekä yhteisöille että yksityisille henkilöille. Tämän lisäksi yhdistyksen tehtävänä on tukea opetusta ja ammattikasvatusta sekä julkaisutoimintaa.
Toiminta > Museotoiminta

Föreningen Konstsamfundetin keskeinen tehtävä on ylläpitää Helsingin keskustassa sijaitsevaa Amos Andersonin taidemuseota, joka sijaitsi Andersonin entisessä kaupunkikodissa sekä Taalintehtaalla sijaitsevaa Söderlångvikin kartanomuseota, joka oli Andersonin kesäasunto.
Föreningen Konstsamfundet ehdotti syyskuussa 2013 Helsingin kaupungille uuden taidemuseon rakentamista Lasipalatsiin ja Lasipalatsin aukiolle. Toukokuussa 2014 Helsingin kaupunginvaltuusto päätti yksimielisesti hyväksyä hankkeen edellyttämän uuden kiinteistöyhtiön perustamisen ja Lasipalatsin rakennuksen siirron kiinteistöyhtiölle. Amos Rexin rakennustyöt alkoivat tammikuussa 2016.
Toiminta > Julkaisutoiminta

Tuen ja sijoitustoiminnan rajalla on yhdistyksen toiminta lehtien julkaisijana. Osittain ne tuottavat taloudellista tulosta, mutta osa lehdistä toimii enemmän tai vähemmän tappiollisesti. Yhdistys omistaa täysin KSF Media-konsernin, jonka piiriin kuuluvat mm. sanomalehdet Hangötidningen, Hufvudstadsbladet, Loviisan Sanomat, Västra Nyland ja Östnyland.
Toiminta > Kustannustoiminta

Yhdistys toimii kustannustoiminnassa julkaisemalla ruotsinkielistä talouslehti Forumia. Tämän lisäksi yhdistys omistaa kustantamo Schildts & Söderströmsin.
Toiminta > Kiinteistöliiketoiminta

Yhdistyksen talous on pitkään perustunut Helsingin keskustassa sijaitsevan Kauppakeskus Forumin toimintaan. Samassa korttelissa sijaitsevat myös Amos Andersonin taidemuseo, Hufvudstadsbladetin toimitus ja yhdistyksen muunkin toiminnan keskus. Vuoden 2016 alussa Konstsamfundet ja Forum Fastighets ilmoittivat myyvänsä Forumin kauppakeskuksen Sponda Oyj:lle 576 miljoonalla eurolla.
Toiminta > Sijoitustoiminta

Investointiyhtiö Insulanova hallinnoi yhdistyksen lukuisia lomakiinteistöjä, joista jokaisella on oma rantaosuutensa. Yhdistyksellä on merkittäviä osakeomistuksia myös Stockmannissa, Aktia-pankissa ja kustannusyhtiö Schildts & Söderströmsissä.
Omistuksia

Konstsamfundet yhdessä KSF Media Holding Oy:n kanssa on Stockmann-konsernin suurin osakkeenomistaja. Ostettuaan vuoden 2018 lopulla kaikki Åbo Akademin säätiön omistamat osakkeet KSF-ryhmä omistaa 13,63 prosenttia Stockmannista ja hallitsee 21,83 prosenttia omistajien äänivallasta.
Konstsamfundet on Veritas Eläkevakuutuksen neljänneksi suurin osakkeenomistaja 9,77 % osuudella
Hallinto

Yhdistyksen hallituksen jäseniä vuonna 2018 ovat:
Toimitusjohtaja Gunvor Kronman
Diplomi-insinööri Niklas Geust
Toimitusjohtaja Carl Pettersson
Valtiotieteen lisensiaatti Max Arhippainen
Yhdistyksen jäseniä ovat:
Valtiotieteen lisensiaatti Max Arhippainen
Toimitusjohtaja Kaj-Gustaf Bergh
Diplomi-insinööri Niklas Geust
Toimitusjohtaja Mikael Ingberg
Toimitusjohtaja Gunvor Kronman
Musiikin maisteri Wivan Nygård-Fagerudd
Johtaja Per-Edvin Persson
Toimitusjohtaja Carl Pettersson
Professori Elina Pirjatanniemi
Toimittaja Paula Salovaara
Kansanedustaja, ministeri, varatuomari Astrid Thors
Yhdistyksen toimitusjohtajana toimii (2019) Stefan Björkman.
Talous > Jaetut avustukset

| Rahoituksen lähde | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RKP |  |  |  | 30 000 € |  |  |  |
| Svensk Ungdom |  |  |  | 12 000 € |  |  |  |
| Svenska Bildningsförbund |  |  |  | 30 000 € |  |  |  |
| Carl Haglund |  |  |  | 2 800 € |  |  |  |
| Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland |  |  |  | 50 000 € |  |  |  |
Aiheesta muualla

Yhdistyksen kotisivut
Lasipalatsi[vanhentunut linkki]
Miguel Antonio Caro

| Miguel Antonio Caro |
| --- | --- |

Kolumbian 2. presidentti
 18. syyskuuta 1894–7. elokuuta 1898  
Edeltäjä:  Rafael Núñez
Seuraaja:  Manuel Antonio Sanclemente
Kolumbian 2. varapresidentti
 7. elokuuta 1892–18. syyskuuta 1894  
Presidentti:  Rafael Núñez
Edeltäjä:  Eliseo Payán
Seuraaja:  José Manuel Marroquín
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. marraskuuta 1845 Bogotá, Cundinamarca, Kolumbia
Kuollut: 5. elokuuta 1909 (63 vuotta) Bogotá, Cundinamarca, Kolumbia
Miguel Antonio Caro Tovar (alk. Miguel Antonio José Zoilo Cayetano Andrés Avelino de las Mercedes, 10. marraskuuta 1845-5. elokuuta 1909) oli kolumbialainen tutkija, runoilija, toimittaja, filosofi, puhuja, filologi, lakimies ja poliitikko. Hän toimi Kolumbian varapresidenttinä 1892-1894 ja Kolumbian presidenttinä 1894-1898.
Kundan vanha voimalaitos

| Kundan vanha voimalaitos |
| --- | --- |
 Kundan alin vesivoimalaitos
Tyyppi:  Vesivoimalaitos
Teho:  0,400 MW
Pudotuskorkeus:  9,3 metriä
Omistaja:  OÜ Generaator E&K
Sijainti:  Kunda jõgi
Koordinaatit:  59°30′10″N, 26°32′31″E
Kundan sähkövoimalaitoksen johtajan vanha asunto
Kundan vanha voimalaitos (vir. Kunda vana hüdroelektrijaam) on Virossa Länsi-Virumaalla Kundassa sijaitseva Kunda jõessa toimiva vesivoimalaitos. Voimalan voimalarakennus ja pato sijaitsevat Kundan kaupungin reuna-alueella ja sen patojärveä kutsutaan Kunda paisjärveksi.
Kunda jõen pituus on 64 kilometriä, jonka alkulähteiden ja joensuun välinen pudotus on 90 metriä. Kundan kartanon ja joensuun välillä on joessa pudotusta 38 metriä, mikä on innoittanut jo varhain rakentamaan joen alajuoksun laaksoon voimalaitoksia.
Ensimmäinen voimala

Ensimmäinen voimala oli jauhomylly, joka sijaitsi Kundan kartanon kohdalla. Siinä toimi kaksi vesiturbiinia, jotka olivat Girard- ja Francis-turbiineja.
Toinen voimala

Toinen voimala sijaitsi vuonna 1870 toimineessa vanhassa sementtitehtaassa, joka sijaitsi 2,7 kilometriä joensuusta ja joka jää nykyään maantien sillan alle. Riikalainen yritys R. H. Mantel valmisti sille turbiinin, jonka teho oli 110 hevosvoimaa. Niillä jauhettiin tehtaalla raaka-aineita neljän kiviparin avulla.
Toinen täysautomaattinen sähköä tuottava vesivoimala rakennettiin vanhan padon yhteyteen, jossa oli pudotusta 6 metriä. Vesivoimala käynnistettiin 16.4. 2003 Kunda jõen sillan alla. Siellä toimii suomalaisen Waterpumps WP Oy turbiinit, johon on kytketty kaksi generaattoria. Niiden yhteinen sähköteho on 0,336 MW ja ne on kytketty sähkönjakeluverkkoon.
Kolmas voimala

Kolmas voimala on niin sanottu Kundan vanha voimalaitos, joka rakennettiin vuonna 1893 sementtitehtaan kunnostuksen yhteydessä. Voimalan paikka siirtyi puoli kilometriä alajuoksullepäin, koska siellä voitiin vedenpinnan korkeus nostaa joen laaksossa 9,3 metrin korkeuteen. Sinne asennettiin yksi 250 hevosvoimainen Francis-turbiini, jonka voimansiirrossa käytettiin erikokoisia hammasrattaita ja kahta kiilahihnaa. Ne pyrörittivät kahta Siemens & Halsken tasavirtageneraattoria, joiden sähkötehot olivat 105 kW ja 650 kW. Sähkölaitteet oli valmistettu Sveitsissä ja turbiini Riiassa. Sähköä käytettiin Kundan sataman nostureissa ja Lontovan kaupunginosan valaitukseen. Se oli valmistuessaan Baltian maissa ja Venäjän keisarikunnassa yksi nykyaikaisimmista voimaloista.
Voimala toimi yhtäjaksoisesti vuoteen 1943. Se käynnistettiin uudelleen vuonna 1953 ja nyt se toimi vuoteen 1971 asti. OÜ Generator E&K osti voimalan vuonna 1995. Yhtiö peruskorjautti sen ja se alkoi tuottamaan sähköä 28.6. 2000. Siinä vanha Francis-turbiini pyörittää hinavedolla kahta 200 kW asynkronista vaihtovirtageneraattoria. Voimalan nimellisteho on 0,400 MW ja se on kytketty Eesti Energian jakeluverkkoon.
Padon kävelysilta helmikuussa 2002
Ohijuoksutus käynnissä marraskuussa 2008.
Pato kuvattuna patojärven suunnalta.
Juoksutus heinäkuussa 2011, voimalarakennus
Näkymä padon alta voimalarakennuksen takaana.
Käännös suomeksi
Michelle McCool

McCool 2016
Michelle Leigh Calaway ( ent. McCool, s. 25. tammikuuta, 1980) on yhdysvaltalainen lopettanut showpainija, joka tunnetaan parhaiten painiajoistaan WWE -promootiossa.
Calaway paini uransa aikana omalla syntymänimellään Michelle McCool ja hän voitti uransa aikana kerran WWE Divas Championship-mestaruuden ja kerran WWE Women’s Championship-mestaruuden. Calaway on naimisissa Mark Calawayn kanssa, joka tunnetaan parhaiten kehänimellä The Undertaker
Aiheesta muualla

Michelle McCoolin WWE profiili
Autti (täsmennyssivu)

Autti tarkoittaa seuraavia:
Autti, kylä Rovaniemellä