stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gastroenteriitti

| Gastroenteriitti |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  A09, J10.8, K52
ICD-9:  009.0, 009.1, 558
Tautitietokanta:  30726
MeSH:  D005759
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Gastroenteriitti (myös maha-suolitulehdus ja mahan ja ohutsuolen tulehdus) on ruoansulatuskanavan tulehdus, josta seuraa akuutti ripuli. Vaikka tulehdus yleensä johtuu virustartunnasta, myös bakteerit tai niiden toksiinit, loiset tai jonkin ruoan tai lääkkeen haittavaikutukset voivat aiheuttaa tulehduksen. Gastroenteriitin puutteelliseen hoitoon kuolee vuosittain ympäri maailman 5–8 miljoonaa ihmistä. Sen lisäksi se on alle viisivuotiaiden lasten ja vauvojen yleisin kuolinsyy.
Ainakin puolet ruokaperäisistä gastroenteriittitapauksista on aiheuttanut norovirus. 20 %, johon kuuluu suurin osa lasten vakavista gasteroenteriittitapauksista, johtuu rotaviruksesta. Näiden lisäksi myös adenovirus ja astrovirus ovat merkittäviä virusperäisiä taudinaiheuttajia.
Eri bakteerikannat voivat aiheuttaa gastroenteriittiä, esimerkiksi Salmonella, Shigella, Staphylococcus, Campylobacter jejuni, Clostridium, Escherichia coli ja Yersinia. Tulehdus voi johtua huonosti valmistetusta ruoasta, uudelleenlämmitetyistä liharuoista tai kala-, äyriäis-, maito- tai leipomotuotteista. Jokaisesta organismista tulee vähän erilaisia oireita, mutta jokainen aiheuttaa ripulin. Paksusuolen tulehdus eli koliitti saattaa myös esiintyä.
Hengitystieinfektioiden ohella gastroenteriitit ovat kaikkein tavallisin infektiotauti. Ne ovat myös yleisin kuoleman aiheuttaja. Vaarallisin taudeista aliravituille lapsille on rotavirusripuli.
Komplikaatiot

Vakavin komplikaatio on kuivuminen, jonka yleensä aiheuttaa vaikea ripuli. Joissakin tapauksissa kuivuminen voi osittain johtua väärästä hoidosta, esimerkiksi kun potilas ei saa riittävästi nestettä niin kauan, että ripuli loppuu. Vakava kuivuminen voi johtaa kuolemaan ja vaatii siksi pikaista hoitoa.
Aiheesta muualla

Gastroenteritis (Arkistoitu – Internet Archive). Artikkeli Medpediassa (englanniksi)
Laudanumi

Laudanumi-uutetta
Laudanumi on oopiumista valmistettua alkoholipitoista uutetta. Laudanumi kehitettiin Sveitsissä 1500-luvulla kipulääkkeeksi ja sen ensimmäinen systemaattinen käyttäjä oli Paracelsus, kuuluisa sveitsiläissyntyinen alkemisti, lääkäri, astrologi ja okkultisti. Todellisen ”kulta-ajan” laudanumi koki kuitenkin 1800-luvun viktoriaanisessa Englannissa. Tuolloin päihdekäyttö oli yleistynyt ja laudanumista muodostui eräänlainen työväenluokan huume. Laudanumia sai kuka tahansa apteekista ja se oli halvempaa kuin pullo halpaa viiniä. 1900-luvulla morfiini syrjäytti laudanumin lääketieteessä ja yhdessä heroiinin kanssa myös päihdekäytössä. Suomessa oopiumtinktuuraa on saatavilla vaikean ripulin hoitoon valmistenimellä Dropizol.
Valmistus

Laudanumia valmistetaan laittamalla oopiumia samaan sammioon väkevän etanolin kanssa. Alkoholipitoisuuden tulisi olla yli 60 prosenttia. Uutos valmistuu noin vuorokaudessa. Alkoholi on erittäin tehokas liuotin, joten valmiissa laudanumissa on lähes 10 prosenttia oopiumia.
Käyttö

Laudanumia käytettiin alun perin kipulääkkeenä ja nukutusaineena. Käyttö päihteenä kuitenkin syrjäytti nopeastiselvennä lääketieteellisen käytön. Nykyisin laudanumi on lähes kadonnut päihteiden joukosta. Lääketieteessä laudanumia käytetään yhä, mutta hyvin harvoin.lähde?
Laudanumia käytetään oraalisesti.
Vaikutukset

Sekä oopiumi että alkoholi ovat keskushermostoa lamaannuttavia aineita. Yhteisvaikutus on erittäin voimakas. Käyttäjä lamaantuu yleensä fyysisesti täysin ja kokee voimakkaan euforian tunteen. Vaikutus kestää useita tunteja heiketen vähitellen.
Käytön haitat

Laudanumin käyttö aiheuttaa sekä psyykkistä että fyysistä riippuvuutta. Lisäksi sekoitus on itsessään vaarallinen, sillä alkoholin ja rauhoittavan aineen yhteisvaikutus voi aiheuttaa hengityslaman. Pitkään jatkuneen käytön haitat ovat samat kuin pitkäaikaisessa oopiumin ja alkoholin käytössä.
Rick Wohlhuter

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Rick Wohlhuter vuonna 1972. |  Rick Wohlhuter vuonna 1972. |  Rick Wohlhuter vuonna 1972. |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Montréal 1976 | 800 metriä |  |
Richard Charles (Rick) Wohlhuter (s. 23. joulukuuta 1948 Geneva, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija ja olympiamitalisti.
Wohlhuter karsiutui Münchenin 1972 olympialaisten 800 metrin juoksun alkuerissä ajalla 1.49,4. Montréalin 1976 olympialaisissa hän saavutti pronssia 800 metrillä ajalla 1.44,12  sekä sijoittui 1 500 metrillä  kuudenneksi ajalla 3.40,64 s.
Veberöd

| Veberöd |
| --- | --- |
 Veberödin kirkko
 Veberöd
 Koordinaatit: 55°37′55″N, 13°29′56″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Lund
Väkiluku (31.12.2023):  5 647
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Veberöd on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 5 647 asukasta.
Tunnettuja henkilöitä

Jesper Rönndahl (s. 1979), koomikko
Therese Sjögran (s. 1977), jalkapalloilija, pelasi Veberödissä 1989–1996
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veberöd Wikimedia Commonsissa
Lauri Kivinen (vuorineuvos)

| Lauri Kivinen> Päivi Pauliina Hiltunen |
| --- | --- |
 Lauri Kivinen (1938).
Henkilötiedot
Syntynyt: Liperi, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 20. elokuuta 1955 (60 vuotta) Kemi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  yritysjohtaja
Arvonimi: vuorineuvos
Vanhemmat:  Kalle Konstantin Kivinen (Stenholm) ja Amanda Vilhelmina Peltonen
Siviilisääty:  naimisissa
Puoliso:  Helmi Huhtala (1921-1923) Aili Irene Norvasalo (1924-)
Sukulaiset:  Ilmari Kivinen, veli
Muut tiedot
Koulutus: metsänhoitotutkinto (1918)
Lauri Kivinen (8. toukokuuta 1895 Liperi – 20. elokuuta 1955 Kemi) oli suomalainen metsänhoitaja, joka toimi Veitsiluoto Oy:n johtajana ja Sotakorvausteollisuuden valtuuskunnan (Soteva) puheenjohtajana. Vuorineuvoksen arvon hän sai 1942.
Kivisen vanhemmat olivat opettaja Kalle Konstantin Kivinen (Stenholm) ja Amanda Vilhelmina Peltonen. Kivisen veli oli Ilmari Kivinen eli kirjailijanimimerkki Tiitus. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1921 oli Helmi Huhtala ja toinen vuodesta 1924 Aili Irene Norvasalo. Helsingin Sanomien toimittaja ja kolumnisti Olli Kivinen (1939–2014) oli Kivisen poika toisesta avioliitosta. Kivinen tuli ylioppilaaksi 1913 Joensuun klassillisesta lyseosta ja suoritti metsänhoitotutkinnon 1918. Kiviniemen Sahan palveluksessa hän työskenteli 1913–1914. Metsäkonduktööri Kivisestä tuli 1919, minkä jälkeen hän toimi eri hoitoalueilla sekä muun muassa Kevätniemen sahalla ja Kotkan lautatarhassa. Veitsiluoto Oy:n apulaisjohtaja ja metsäpäällikkö Kivinen oli 1922–1930 ja vuodesta 1932 hän oli yrityksen toimitusjohtaja. Metsäneuvos ja metsähallituksen liikeosaston päällikkö hän oli 1930–1932 ja valtakunnan metsäpäällikkö 1942–1944.
Lauri Kivisestä tuli syksyllä 1944 Lapin sodan syttyessä Pohjois-Suomen evakuoimisesikunta eli kansanomaisesti kutsuttu "Kivisen esikunta". Vuorineuvos Kivinen kuvassa vasemmalla.
Kivinen osallistui Suomen sisällissotaan ja heimosotiin valkoisten riveissä. Vuonna 1919 hän julkaisi teoksen Karjalan puolesta. Muistelmia Vienan Karjalan toisen retkikunnan vaiheista. Pohjois-Suomen evakuoinnin päällikkö Kivinen oli Lapin sodan yhteydessä 1944 ja Sotevan puheenjohtaja 1944–1948.
Islannin presidentinvaali 2024

Islannin presidentinvaali 2024 käytiin 1. kesäkuuta 2024. Islannin presidentiksi valittiin Halla Tómasdóttir, joka astui virkaansa 1. elokuuta 2024.
Vaalitapa

Islannin presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla enemmistövaalitavalla: eniten ääniä saanut ehdokas valitaan presidentiksi. Vaalikelpoisia ovat kaikki 35 vuotta täyttäneet äänioikeutetut. Ehdokkaaksi haluavan on kerättävä 1500–3000 kannatusilmoitusta äänioikeutetuilta. Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet Islannin kansalaiset, jotka asuvat Islannissa tai ovat asuneet ulkomailla enintään 16 vuotta, sekä Tanskan kansalaiset, jotka asuivat Islannissa vuosina 1936–1946.
Tulokset

| Ehdokas | Äänet | Osuus (%) |
| --- | --- | --- |
| Halla Tómasdóttir | 73 182 | 34,15 % |
| Katrín Jakobsdóttir | 53 980 | 25,19 % |
| Halla Hrund Logadóttir | 33 601 | 15,68 % |
| Jón Gnarr | 21 634 | 10,09 % |
| Baldur Þórhallsson | 18 030 | 8,41 % |
| Arnar Þór Jónsson | 10 881 | 5,08 % |
| Steinunn Ólína Þorsteinsdóttir | 1 383 | 0,65 % |
| Ástþór Magnússon | 465 | 0,22 % |
| Viktor Traustason | 392 | 0,18 % |
| Ásdís Rán Gunnarsdóttir | 394 | 0,18 % |
| Helga Þórisdóttir | 275 | 0,13 % |
| Eiríkur Ingi Jóhannsson | 101 | 0,05 % |
| Yhteensä | 214318 | 100,00 % |

| Hyväksytyt äänet | 214318 | 99,39 % |
| Hylätyt äänet | 514 | 0,24 % |
| Tyhjät äänet | 803 | 0,37 % |
| Ääniä yhteensä | 215635 | 100,00 % |
| Äänioikeutettuja/äänestysprosentti | 266935 | 80,78 % |
Lähde:
Pikku Hautakankaan jätinkirkko

| Pikku Hautakankaan jätinkirkko> Sijainti |
| --- | --- |
 Pikku Hautakankaan jätinkirkko
Koordinaatit:  63.77691769°N, 23.68052715°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Kokkola (Kälviä)
Historia
Tyyppi:  Jätinkirkko
Ajanjakso:  kivikausi, pronssikausi
Korkeus:  70  m
Pinta-ala:  340 (28×12)  m²
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikku Hautakankaan jätinkirkko on Keski-Pohjanmaalla Kokkolan Kälviällä sijaitseva mahdollinen jätinkirkko.
Sijainti

Mahdollinen jätinkirkko sijaitsee Kälviän kirkonkylän ja Ullavan välisen seututien 757 lähellä ja Välikylässä olevan Rimpilän kohdalla. Välikylän ja Rimpilän peltoalueiden välissä tie haarautuu koilliseen metsäautotielle, jota kuljetaan 1,6 kilometriä, ja käännytään risteyksessä oikealle eli itään johtavalle tielle. Sitä edetään kilometrin verran ja käännytään oikealle etelään johtavalle tielle. Viimeinen käännös oikealle eli etelään tehdään 600 metrin päässä Tikkakankaalla. Noin 350 metrin päässä tie on noussut loivan mäen päälle. Jätinkirkko sijaitsee kaakossa 150 metrin päässä pienellä huipulla.
Jätinkirkko

Jätinkirkkoa ei ole vielä tutkittu muuten kuin mittaamalla ja arvioimalla sitä silmämääräisesti. Se on ainakin osittain ollut ihmisen rakentama. Vähäkivistä sisäpihaa kiertää soikean muotoinen kivivalli, joka on keskeltä harjavan muotoinen. Se muodostaa 28 metriä pitkän ja 12 metriä (16 metriä ) leveän vallituksen, jonka yhtenäisyys katkeaa muutamasta kohtaa. Kivivallissa on kaivettu sekä eteläpäässä että itäpäässä valliin kuoppia.
Marianna Ridderstad on mittailut jätinkirkon suuntaa. Jätinkirkon pitkän sivun suunta on 50° astetta idästä kaakkoon päin eli se on luoteis-kaakko-suuntainen. Hän havaitsi myös vallissa olevat kuopat.
Tutkimuksia

Mirja Miettinen on tarkastanut kohteen vuonna 1989.
Léopold Simoneau

Léopold Simoneau vuonna 1941.
Léopold Simoneau (3. toukokuuta 1916 St-Flavien, Québec, Kanada – 24. elokuuta 2006 Victoria, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) oli kanadalainen tenori. Hän aloitti lauluopintonsa Émile Larochellen johdolla Québec Cityssä vuonna 1939 ja jatkoi niitä Salvator Issaurelin johdolla Montrealissa vuosina 1941–1944. Issaurelin studiolla hän tapasi sopraano Pierrette Alarien, josta tuli hänen vaimonsa vuonna 1946.
Simoneau teki lavadebyyttinsä Lakmé-oopperan esityksessä 1941. Usein hän esiintyi Alarien vastaparina. Hänen ohjelmistoonsa kuului rooleja Lakmén lisäksi muiden muassa oopperoissa Mireille, La traviata, Taikahuilu ja Sevillan parturi. Hän pääsi esiintymään Yhdysvaltoihin ja teki ensimmäisen esiintymisensä Pariisissa Mireillessa. Pariisissa hän sai valmennusta Berl Lilienfeldiltä ja Wienissä Erik Werbalta. Kriitikot rinnastivat hänet Edmond Clémentiin. Hän niitti mainetta erityisesti Wolfgang Amadeus Mozartin tulkitsijana. Viimeistä kertaa hän esiintyi julkisesti marraskuussa 1970 Messias-oratorion tulkinnassa.
Vuodesta 1963 Simoneau opetti Québecin musiikkikonservatoriossa. Vuonna 1967 hän jätti opinahjon toimiakseen Québecin kulttuuriministeriön musiikkijaoksen johdossa. Hän valmisti ministeriön palveluksessa raportin oopperaelämästä Québecissä; tämä raportti johti Québecin oopperan perustamiseen vuonna 1971. Samana vuonna Simoneau toimi lyhyesti sen taiteellisena johtajana. Vuonna 1972 Simoneau muutti vaimonsa ja kahden tyttärensä kanssa Kaliforniaan, jossa hän jatkoi pedagogista työtään. Vuonna 1982 hän asettui Victoriaan, jossa kuoli 90-vuotiaana. Hän oli Kanadan ritarikunnan upseeri.
Raunistulan Tarmon talo

| Tarmon Talo> Raunistulan työväentalo |
| --- | --- |
 Raunistulan työväenyhdistys Tarmon talo.
Sijainti:  Turku, Raunistula
Rakennustyyppi:  puurakennus
Valmistumisvuosi:  1902
Suunnittelija:  rakennusmestari Numminen/arkkitehti Unto Toivonen
Rakennuttaja:  Raunistulan Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Nuoriso- ja kulttuurisäätiö Tarmo rs
Haltija:  Turun Nuorten Kotkat ry
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Raunistulan työväentalo (Tarmon talo) on Turun kaupungin Raunistulan kaupunginosassa sijaitseva työväentalo. Talo on suojeltu ja nykyään Turun Nuoret Kotkat ry:n käytössä.
Historiaa

Raunistulan työväenyhdistys Tarmo perustettiin vuonna 1897. Raunistulan paraatipaikalla sijaitseva Tarmon talo on rakennettu vuonna 1902. Talon on suunnitellut rakennusmestari Numminen. Yhdistys liittyi vuonna 1921 Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueseen. Vuonna 1927 yhdistys lakkautettiin kihlakunnanoikeuden päätöksellä, koska se oli kuulunut SSTP:hen. Vuonna 1931 talo päätyi Raunistulan Sosialidemokraattisen Työväenyhdistyksen haltuun.
Talossa on toiminut vuoteen 2015 saakka Tarmon näyttämö, joka on Turun vanhin suomenkielinen teatteri. Teatteri sai alkunsa, kun työväentalon perustamisjuhlaan valmisteltiin avajaisnäytös. Talo on suojeltu.
Rakennus

Alkuperäisen vuonna 1902 valmistuneen rakennuksen on suunnitellut rakennusmestari Numminen. Perustus- ja puutyöt teetettiin ulkopuolisella urakoitsijalla. Rakennuksen kivijalka on tehty tasakokoisista luonnonkivistä. Talon tontti oli aluksi vuokrattu, se lunastettiin omaksi vuonna 1910. Vuonna 1923 urheiluseuralle rakennettiin tilat talon kellarikerrokseen. Vuonna 1957 mm. talon juhlasali ja julkisivun puoleiset ikkunat uusittiin. Vuonna 1959 uusittiin kellarikerros ja kadun puolelle rakennettiin matala eteisosa. Suunnittelijana oli arkkitehti Unto Toivonen. 2000-luvulla talon näyttämölle on rakennettu kiipeilyseinä.
Toimintaa työväentalolla

Teatteri Tarmo oli talon pääasiallinen käyttäjä. Talolla järjestettiin myös muun muassa iltamia. Vuonna 1934 järjestettiin lasten raittiusosastojen ohjaajakursseja. Marraskuussa 1939 Maan Turvan Turun piiri järjesti siellä maanpuolustusjuhlan.
Nykyinen käyttö

Tarmon talo on Turun Nuoret Kotkat ry:n käytössä. Tiloja vuokrataan myös muiden yhdistysten ja toimijoiden käyttöön. Muut järjestöt pyörittävät talossa muun muassa tanssitreenejä ja senioritoimintaa. Talossa on pidetty myös kirpputoreja, musiikkiesityksiä, draamakurssia, tanssiharjoituksia, häitä ja syntymäpäiväjuhlia.
J. L. Runebergin virret

Johan Ludvig Runeberg, Suomen kansallisrunoilija oli myös merkittävä virsirunoilija.
Runeberg virsirunoilijana

Runebergin koottuihin teoksiin on liitetty 62 virttä, joista tosin osa on hänen tekemiänsä käännöksiä ja mukaelmia. Muiden töittensä ohella hän oli jäsenenä vuonna 1853 asetetussa virsikirjakomiteassa. Vuonna 1886 ilmestyneessä ruotsinkielisessä virsikirjassa oli 53 hänen kirjoittamaansa virttä sekä kaksi muuta hänen kääntämäänsä tai muokkaamaansa virttä. Virtensä Runeberg kirjoitti ollessaan jäsenenä virsikirjakomiteassa.
1800-luvulla käytettiin Suomessa vuonna 1701 hyväksyttyä suomenkielistä virsikirjaa (ns. Vanha virsikirja) ja vuonna 1695 hyväksyttyä ruotsinkielistä virsikirjaa. Niiden uudistamiseen päästiin vasta 1853, jolloin uudistustyötä varten asetettiin komitea, joka aloitti työnsä 1854. Komitean puheenjohtajana oli arkkipiispa Edvard Bergenheim ja varsinaisina työjäseninä J. L. Runeberg sekä silloinen Vaasan koulun rehtori Lars Stenbäck ja kirkkohistorian professori Bengt Olof Lille. Uudistustyö koski aluksi vain ruotsinkielistä virsikirjaa, suomenkielinen komitea muodostettiin joitakin vuosia myöhemmin.
Kaikkien kolmen runoilijajäsenen tehtävänä oli valmistella oma täydellinen virsikirjaehdotus. Ainoastaan Runeberg sai tehtävänsä valmiiksi ja hänen ehdotuksensa vuodelta 1857 tunnettiin Runebergin virsikirjana. Annetun palautteen tuloksena vuonna 1863 jatkettiin virsikirjaehdotuksen muokkausta. Runeberg erosi komiteasta terveydellistä syistä ja hänen tilalleen valittiin Zachris Topelius. Monien vaiheiden jälkeen uusi ruotsinkielinen virsikirja hyväksyttiin kirkolliskokouksessa 1886. Samassa kirkolliskokouksessa hyväksyttiin myös uusi suomenkielinen virsikirja, jossa oli 23 Runebergin kirjoittamaa virttä.
Vuoden 1986 Suomen evankelis-luterilaisen ruotsinkielisessä virsikirjassa on 24 Runebergin kirjoittamaa sekä neljä hänen kääntämäänsä tai muokkaamaansa virttä. Suomenkielisessä virsikirjassa vuodelta 1986 on 16 hänen kirjoittamaansa ja kuusi hänen kääntämäänsä tai muokkaamaansa virttä.
Ruotsin kirkon virsikirjassa vuodelta 1986 on kymmenen hänen kirjoittamaansa tai muokkaamaansa virttä. Ruotsin kirkon suomenkielisessä virsikirjassa on niiden lisäksi kaksi hänen kirjoittamaansa virttä. Norjan kirkon virsikirjassa vuodelta 2013 sekä Islannin kirkon virsikirjassa vuodelta 1997 on kummassakin yksi Runebergin kirjoittama virsi.
Runebergin kirjoittamia virsiä > Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielisessä virsikirjassa (1886)

10 Alle kristne fröjda sig
18 Ett år har gått till ända
22 Guds nåd vi skole prisa
27 Jesus Kristus, han allena
29 Wår Herre Kristus talat
41 Sann Gud och man
59 Kom till mitt arma hjerta
82 O menniska, o vandringsman
84 Bort, werld, med all din ståt ovh prakt
88 Hur ofta spörs ej flit ich
89 Hwem kallar du din nästa
90 För dig min nöd
93 Hur skall mig syndare
99 Hwad säger nu vår Herre
107 En dyr klenod
109 Himlars rymd sin Konung
122 Hur skole vi dig prisa
137 Låt barnen komma hit till
155 Gud, se i nåd till dessa två
173 Hwi stängs allt jemt ditt
174 Guds helga bud förnimmer
210 Säll den, hwars hopp
222 Ha ej din lust tull jordens
243 Lik flyga tiden, som
262 Hwi käns mig tungt det
266 Fader över fäder alla
290 Hur är ditt nam, o Gud
348 Wi böre städs oss reda
349 O lif i denna jemmerdah
356 En gäst och främling
357 Det har jag städse funnit
361 Bevara Gud vårt
364 Ack, mänskan är ett härligt
383 Jag fylter ögat
400 Din klara sol
405 Kväll eller morgon
406 I Herrens hand jag lemnar
413 I mörker höljs ej jorden
424 Till natt det åter lider
441 Herre, hela werlden tröstar
443 Hur skön är ej jorden
449 Uti din boning, Herre får
456 Nu spörjes gråt
460 Frid är fröjd, bed frid ej
470 Jag tager farväl
486 Mitt öga skyms, min kraft
499 Wid elfarna i Babylon
548 Hur ljuvt det är att komma (Lisäys 1928)
Runebergin kirjoittamia virsiä > Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielisessä virsikirjassa (1986)

37 Guds nåd vi glatt skall prisa (Sävːranskalainen 1557)
43 Ett år har gått till ända (Sävːranskalainen 1557)
74 Han på korset han allena (Säv Johann Balthasar König 1738)
75 Vår Herre Kristus talat har  (Säv. vuoden 1697 ruotsalainen koraalikirjɑ)
114 Kom till mitt arma hjärta (Säv. saksalainen kansansävelmä 1400-luvulla/ Erfurt 1524)
178 Hur ljuvt det är att komma (Säv. Toivo Kuula 1918)
199 En dyr klenod (Säv. Burkhard Waldis 1553)
200 Hur skall vi rätt dig prisa (Säv. suomalainen kansantoisino Kuortaneelta)
235 Gud se i nåd till dessa två (Säv. Rudolf Lagi 1867)
273 Säll den vars hopp till Jesus står (Säv. Wolfgang Köpfel 1538)
301 Hur är ditt namn o Gud ej stort (Säv. Burkhard Waldis 1553)
320 Fader över alla fäder (Säv. ruotsalaisessa käsikirjoituksessa 1676)
354 För dig min nöd jag klagar (Säv. saksalainen kansansävelmä 1400-luvulla/ Erfurt 1524)
416 O människa o vandringsman (Säv. Burkhard Waldis 1553)
450 Himlars rymd sin konung ärar (Säv. Karl Johan Moring 1863)
475 Vem kallar du din nästa här (Säv. Burkhard Waldis 1553)
492 Jag lyfter ögat (Säv. Rudolf Lagi 1867)
508 I mörker höljs ej jorden mer (Säv. saksalainen, 1500-luvulta / Praha 1576)
509 Kväll eller morgon (Säv. Armas Maasalo 1912)
523 Till natt det åter lider (Säv. Nicolaus Selnecker 1587)
538 Din klara sol o Fader vår (Säv. Johann Crüger 1640)
546 Bevara Gud vårt fosterland (Säv. Johann Crüger 1640)
562 En vandringsman är mänskan här (Säv. saksalainen kansansävelmä 1400-luvulla?/ Erfurt 1530)
573 Vid älvarna i Babylon (Säv. Wolfgang Dachstein 1525)
Runebergin muokkauksia ja käännös:
6 Gud vår Gud för världen all (Haquin Spegel 1694, säv. 300-luvulta / Erfurt 1524.)
23 Hell morgonstjärna mild och ren (Philipp Nicolai 1599,säv.  Philipp Nicolai 1599)
96 Nu gläd er alla ni som har (Paul Gerhardt 1653, säv. Nürnberg 1524)
156 Jerusalem du helga stad (Paul Gerhardt 1653  säv.. Burkhard Waldis 1553.)
Runebergin kirjoittamia virsiä > Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suomenkielisessä virsikirjassa (1886)

(Suluissa ruotsinkielisen tekstin alkusanat)
10 Oi kiitos, nyt Vapahtaja (Lof ske dig, Chist)
112 Se autuas, ken Jeesukseen (Säll den, hvars hopp till Jesum står)
115: 1-3, 5,6 Miks, täällä maailman turuilla (O människa, om vandringsman)
118 Pois hempeys ja hekuma (Bort,werld,med all din ståt ovh prakt)
119 Ah kuinka taiwaan valtakunta (Ach, hur sig mången utesluter)
128 Ah kuinka käy, mist avun saan (Hvad skall då bli, hur skall då gå)
137 Lakinsa Herra Jumala (Hvad säger nu vår Herre Gud)
138: 1-3, 5-8 Lakias, Herra Jumala (Guds helga bud förnimmer jag)
142 Meill' ompi aarre verraton (En dyr klenod)
143 Herra, joka sanassasi (Ordet Herre, du som gifvit)
145 Ah kuinka voisin kiittääBort,werld,med all din ståt ovh prakt (Hur skola vi dig prisa)
182 Tyköni lasten sallikaa (Låt barnen komma hit till mig)
299 Ah missä viivyt, auttajan (Ljud psalm om hindren)
309 Miks´' kuormaas moitin raskaaksi (Hvi käns mig tung! den kors jag bär)
333 Taivaat julki julistavat (Himlars rymd sin Konung ärar)
340 Ylistä Herraa sieluni (Upp, lofva Gud min själ)
394 On meno murheen laaksossa (O lif i denna jemmerdal)
410 Mä silmän' luon ylös taivaaseen (Jag lyfter ögat mot himmelen)
423 Tääl olet outo matkamies (En vandringsman är menskan här)
431 Leipää jokapäiväst' anoo (Herre, hela världen tröster)
441 Yö pimeineen on hälvennyt (I märker höljs ej jorden mer)
474 Kuink' ihmeinen viel' aina (Hur skön är än ej jorden)
484 Nyt vaivoista maan kuulla saa (Nu spörjes grät och klagoljud)
497 Jää hyvästi nyt, sinä maailma (Jag tager farväl, jag bjuder godnatt)