stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 1986
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Tina Iheagwam | 11,34 |  Caryl Smith | 11,46 |  Maicel Malone | 11,49 |
| 200 m |  Falilat Ogunkoya | 23,11 |  Mary Onyali | 23,30 |  Katrin Krabbe | 23,31 |
| 400 m |  Susann Sieger | 52,02 |  Olga Pesnopevtseva | 52,17 |  Sandie Richards | 52,23 |
| 800 m |  Selina Chirchir | 2.01,40 |  Gabriela Sedláková | 2.01,49 |  Adriana Dumitru | 2.01,93 |
| 1 500 m |  Ana Padurean | 4.14,63 |  Selina Chirchir | 4.15,59 |  Snežana Pajkic | 4.16,03 |
| 3 000 m |  Cleopatra Palacian | 9.02,91 |  Philippa Mason | 9.03,35 |  Dorina Calenic | 9.06,94 |
| 10 000 m |  Katrin Kley | 33.19,67 |  Nora Maraga | 33.57,99 |  Marleen Renders | 33.59,36 |
| 100 m aidat |  Heike Tillack | 13,10 |  Aliuska López | 13,14 |  Tanya Davis | 13,46 |
| 400 m aidat |  Claudia Bartl | 56,76 |  Kellie Roberts | 56,80 |  Svetlana Lukaševitš | 57,92 |
| Korkeushyppy |  Karen Scholz | 192 |  Alina Astafei | 190 |  Jelena Obuhova | 188 |
| Pituushyppy |  Patricia Bille | 670 |  Anu Kaljurand | 646 |  Tatjana Ter-Mesrobjan | 639 |
| Kuulantyöntö |  Heike Rohrmann | 18,39 |  Stephanie Storp | 18,20 |  Ines Wittich | 18,19 |
| Kiekonheitto |  Ilke Wyludda | 64,02 |  Franka Dietzsch | 60,26 |  Min Chunfeng | 54,00 |
| Keihäänheitto |  Xiomara Rivero | 62,86 |  Anja Reiter | 60,24 |  Alexandra Beck | 59,92 |
| Seitsenottelu |  Svetla Dimitrova | 6041 |  Marina Štšerbina | 5953 |  Anke Schmidt | 5900 |
| 5 000 m kävely |  Wang Yan | 22.03,65 |  Natalja Zykova | 22.17,76 |  Jin Bingjie | 22.17,83 |
| 4 x 100 m |  Yhdysvallat | 43,78 |  Itä-Saksa | 43,97 |  Nigeria | 44,13 |
| 4 x 400 m |  Yhdysvallat | 3.30,45 |  Itä-Saksa | 3.30,90 |  Neuvostoliitto | 3.32,35 |
Yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 1992

Vuoden 1992 yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut käytiin 16.–20. syyskuuta Soulissa, Etelä-Koreassa.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Ato Boldon | 10,30 |  Darren Campbell | 10,46 |  Tony McCall | 10,49 |
| 200 m |  Ato Boldon | 20,63 |  Darren Campbell | 20,87 |  Glen Elferink | 21,00 |
| 400 m |  Deon Minor | 45,75 |  Rikard Rasmusson | 46,07 |  Francis Ogola | 46,16 |
| 800 m |  Benson Koech | 1.44,77 |  Lee Jin-Il | 1.46,34 |  Brendan Hanigan | 1.47,26 |
| 1 500 m |  Atoi Boru | 3.37,94 |  Vénuste Niyongabo | 3.38,59 |  Kevin Sullivan | 3.39,11 |
| 5 000 m |  Haile Gebrselassie | 13.36,06 |  Ismael Kirui | 13.36,11 |  Hicham el-Guerrouj | 13.46,79 |
| 10 000 m |  Haile Gebrselassie | 28.03,99 |  Josphat Ndeti | 28.46,25 |  Yasuyuki Watanabe | 28.52,89 |
| 3 000 m esteet |  Mwangangi Muindi | 8.31,62 |  Ayele Mezegebu | 8.32,43 |  Stephen Chepseba | 8.32,48 |
| 110 m aidat |  Jevgeni Petšonkin | 13,87 |  Sven Göhler | 13,98 |  Igor Pintusevitš-Babitšev | 14,08 |
| 400 m aidat |  Ashraf Saber | 50,02 |  Sammy Biwot | 50,75 |  William Porter | 51,37 |
| Korkeushyppy |  Steve Smith | 237 |  Tim Forsyth | 231 |  Takahiro Kimino | 229 |
| Seiväshyppy |  Laurens Looije | 545 |  Daniel Martí | 540 |  Okkert Brits | 540 |
| Pituushyppy |  Neil Chance | 789 |  Robert Thomas | 784 |  Ivailo Mladenov | 768 |
| Kolmiloikka |  Yoelbi Quesada | 17,04 |  Osiris Mora | 17,03 |  Ndabazihle Mdhlongwa | 16,57 |
| Kuulantyöntö |  Juri Bilonoh | 18,46 |  Manuel Martínez | 18,14 |  Ralf Kahles | 17,97 |
| Kiekonheitto |  Brian Milne | 58,28 |  Frits Potgieter | 56,28 |  Marek Bílek | 54,86 |
| Moukarinheitto |  Vadim Grabovoi | 73,00 |  Alberto Sánchez | 69,78 |  Andrei Jevgenjev | 69,24 |
| Keihäänheitto |  Aki Parviainen | 76,34 |  Boris Henry | 76,04 |  Konstadinos Gatsioudis | 75,92 |
| Kymmenottelu |  Raúl Duany | 7403 |  Bernhard Floder | 7397 |  Remco van Veldhuizen | 7313 |
| 10 000 m kävely |  Jefferson Pérez | 40.42,66 |  Jacek Müller | 40.50,82 |  Grzegorz Müller | 41.12,28 |
| 4 x 100 m |  Yhdistynyt kuningaskunta | 39,21 |  Yhdysvallat | 39,59 |  Nigeria | 39,88 |
| 4 x 400 m |  Yhdysvallat | 3.06,11 |  Jamaika | 3.06,58 |  Japani | 3.06,66 |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Nikole Mitchell | 11,30 |  Jacqueline Poelman | 11,44 |  Merlene Frazer | 11,49 |
| 200 m |  Hu Ling | 23,14 |  Cathy Freeman | 23,25 |  Merlene Frazer | 23,29 |
| 400 m |  Magdalena Nedelcu | 51,84 |  Claudine Williams | 52,03 |  Ionela Târlea | 52,13 |
| 800 m |  Lu Yi | 2.02,91 |  Chen Yumei | 2.03,14 |  Kati Kovacs | 2.03,81 |
| 1 500 m |  Liu Dong | 4.05,14 |  Jackline Maranga | 4.08,79 |  Li Ying | 4.09,04 |
| 3 000 m |  Zhang Linli | 8.46,86 |  Gabriela Szabo | 8.48,28 |  Zhang Lirong | 8.48,45 |
| 10 000 m |  Wang Junxia | 32.29,90 |  Gete Wami | 32.41,57 |  Sally Barsosio | 32.41,76 |
| 100 m aidat |  Gillian Russell | 13,21 |  Damaris Anderson | 13,43 |  Svetlana Lauhova | 13,55 |
| 400 m aidat |  Georgeta Petra | 58,03 |  Erica Peterson | 58,09 |  Wynsome Cole | 58,15 |
| Korkeushyppy |  Manuela Aigner | 193 |  Inna Gliznuta  Svetlana Zalevskaja | 188 |  |  |
| Pituushyppy |  Erica Johansson | 665 |  Nicole Devonish | 643 |  Yu Huaxiu | 626 |
| Kolmiloikka |  Anja Vokuhl | 13,47 |  Yamina Martínez | 13,42 |  Olena Hovorova | 13,29 |
| Kuulantyöntö |  Wang Yawen | 18,05 |  Zhang Zhiying | 18,03 |  Olga Iljina | 17,20 |
| Kiekonheitto |  Bao Dongying | 58,34 |  Zhang Cuilan | 57,10 |  Sabine Fried | 53,94 |
| Keihäänheitto |  Claudia Isaila | 63,04 |  Yvonne Reichardt | 61,48 |  Heli Tolkkinen | 60,12 |
| Seitsenottelu |  Natallja Sazanovitš | 6036 |  Kathleen Gutjahr | 5668 |  Regla Cárdenas | 5602 |
| 5 000 m kävely |  Gao Hongmiao | 21.20,03 |  Jane Saville | 21.58,64 |  Mika Ikatura | 22.25,58 |
| 4 x 100 m |  Jamaika | 43,96 |  Yhdysvallat | 44,51 |  Saksa | 44,52 |
| 4 x 400 m |  Romania | 3.31,57 |  Jamaika | 3.32,68 |  Saksa | 3.32,72 |
Joy M’Batha

| Joy M’Batha |
| --- | --- |
 Joy M’Batha vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1994 (ikä 29–30)
Ammatti:  muusikko
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Joy Nirak Fikile M’Batha (s. 1994) on ruotsalainen muusikko, jonka esikoissingle ”Kattliv” ilmestyi vuonna 2014. Hänen läpimurtonsa oli Lorentzin kanssa laulettu ”Där dit vinden kommer”. M’Batha on tehnyt kappaleen ”Sekund” SVT:n Ohuella langalla -poliisisarjaan, jossa hänellä oli myös pieni sivurooli. Hän on kotoisin Malmöstä ja asuu nykyisin Kööpenhaminassa.
Aiheesta muualla

Joy M’Bathan jakso Sveriges Radion Sommarprat -ohjelmassa (ruotsiksi)
Þórey Edda Elísdóttir

Þórey Edda Elísdóttir (s. 30. kesäkuuta 1977 Reykjavik) on islantilainen seiväshyppääjä. Hän edusti aktiiviurallaan FH Hafnarfjörður -seuraa, ja on pituudeltaan 181 cm.
Þórey sijoittui yhdeksänneksi alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Turussa 1997. Hän karsiutui EM-kilpailujen loppukilpailusta 1998 sekä sisä- että ulkoradoilla. Hän sijoittui seuraavana vuonna yhdeksänneksi Maebashin sisäratojen MM-kilpailuissa, viidenneksi Göteborgin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa ja 13:nneksi Sevillan MM-kilpailuissa. Hän karsiutui loppukilpailusta Sydneyn olympialaisissa 2000.
Þórey voitti NCAA:n yliopistomestaruuden 2001 Islannin halliennätyksellä 451. Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 445. Münchenin EM-kilpailuissa 2002 hän oli yhdestoista. Seuraavana vuonna hän karsiutui loppukilpailusta Birminghamin MM-hallikilpailuissa ja jäi loppukilpailussa ilman tulosta Pariisin MM-kilpailuissa. Hän karsiutui loppukilpailusta Budapestin MM-hallikilpailuissa 2004.
Þórey hyppäsi Islannin ulkorataennätyksen 460 Madridissa 17. heinäkuuta 2004. Hän sijoittui viidenneksi Ateenan olympialaisissa 2004 tuloksella 455. IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän oli samana vuonna seitsemäs ja 2005 kahdeksas. Hän karsiutui loppukilpailusta Helsingin 2005 ja Osakan MM-kilpailuissa 2007 sekä Pekingin olympialaisissa 2008.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| Seiväshyppy | 460 | Madrid | 17. heinäkuuta 2004 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| Seiväshyppy | 451 | Fayetteville | 10. maaliskuuta 2001 |
Raitis Ivanāns

| Raitis Ivanāns |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. tammikuuta 1979 (ikä 45) Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Latvia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  193 cm
Paino:  122 kg
Seura
Seura:  Dinamo Riika
Sarja:  KHL
Pelinumero:  71
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2006–
Aik. seurat:  Flint Generals (UHL)   Macon Whoopee (CHL)   Tulsa Oilers (CHL)   Pensacola Ice Pilots (ECHL)   New Haven Knights (UHL)   Toledo Storm (ECHL)   Baton Rouge Kingfish (ECHL)   Rockford IceHogs (UHL)   Milwaukee Admirals (AHL)   Hamilton Bulldogs (AHL)   Montréal Canadiens (NHL)   Los Angeles Kings (NHL)   Calgary Flames (NHL)   Abbotsford Heat (AHL)
Raitis Ivanāns (s. 3. tammikuuta 1979 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen jääkiekkoilija. Hän siirtyi kaudeksi 2012–2013 KHL-liigan Dinamo Riian joukkueeseen. Hän on rooliltaan tappelija.
Ivanāns on yksi harvoista eurooppalaisista ns. raskaan sarjan tappelijoista NHL:ssä. Ivanāns pelasi Pohjois-Amerikkaan tultuaan kauan Amerikan alasarjoissa kunnes teki varaamattomana sopimuksen Montreal Canadiensin kanssa vuonna 2004. Pelattuaan kaksi vuotta Montrealin farmijoukkueessa, hän pääsi pelaamaan hetken aikaa ylhäällä Canadiensissa. Jatkosopimusta ei syntynyt, mutta Los Angeles Kings teki sopimuksen kesällä 2006, ja Ivanans pelasi koko kauden ylhäällä. Kaudeksi 2010–2011 Ivanāns siirtyi Los Angelesista Calgaryyn.
Ivanāns pelasi kaksi kautta Calgaryssä ja sen farmijoukkueessa Abbotsford Heatissa. Kesällä 2012 hän teki sopimuksen KHL:n Dinamo Riian kanssa.
Aino, merelle katsova

| Aino, merelle katsova |
| --- | --- |

Nimi:  Aino, merelle katsova
Tekijä:  Johannes Takanen
Valmistumisvuosi:  1886
Taiteenlaji:  kuvanveisto
Korkeus:  110,5 cm
Leveys:  44 cm
Syvyys:  40 cm
Sijainti:  Ateneum
Paikkakunta:  Helsinki
Aino, merelle katsova on Johannes Takasen marmoriveistos vuodelta 1886. Veistos on kooltaan 110,5 × 44 × 40 cm.
Johannes Takanen, Aino, merelle katsova, terrakottaluonnos, 1874.
Suomen Taideyhdistys oli tilannut Takaselta Aino, merelle katsova -kipsiveistoksen (1876). Takanen veisti sitä Italiassa italialaista mallia käyttäen. Veistoksen pieniä kopioita on myyty paljon. Marmoriin aihe veistettiin vasta Takasen kuoltua, vuonna 1886.
Takanen teki Aino-aiheesta myös terrakottaluonnoksen Aino metsässä vuonna 1881.
Aiheesta muualla

Johannes Takanen -seura
Aino, merelle katsova Kansallisgalleriassa
Mellunmäen metroasema

Mellunmäen metroasema (ruots. Mellungsbacka metrostation) on yksi Helsingin metron pohjoisen haaran maanpäällisistä asemista, ja sekä Helsingin metron että koko maailman pohjoisin metroasema. Se on M2-linjan itäinen pääteasema. Asema palvelee Mellunmäen osa-aluetta Mellunkylän kaupunginosassa Itä-Helsingissä. Koska asema sijaitsee aivan Vantaan rajan vieressä, se palvelee myös rajan toisella puolella sijaitsevaa Länsimäen kaupunginosaa. Mellunmäen asema on niin sanottu silta-asema, ja metro kulkee sinne 270 metriä pitkää Länsimäentien ylittävää metrosiltaa pitkin. Asemalla on bussiterminaali.
Asema avattiin 1. syyskuuta 1989, ja sen alkuperäisilmeen suunnitteli arkkitehtitoimisto Toivo Korhonen. Se sijaitsee 1,644 kilometrin etäisyydellä Kontulan metroasemasta. Metroaseman kääntöraide ulottuu maan alla Vantaan puolelle. Metrolinjan jatketta eli niin sanottua Itämetroa on kaavailtu Mellunmäestä Sipoon suuntaan alueliitoksen myötä. Myös suunnitellun Vantaan pikaraitiotien päätepysäkki sijaitsisi Mellunmäen metroaseman yhteydessä.
Asemaa oli aiemmin kuvailtu epäsiistiksi ja ankeaksi, ja se kärsi homeongelmien lisäksi katon vuotamisesta. Asemalle on tehty kaksi mittavaa peruskorjausta. Vuosina 2009–2010 läntinen sisäänkäynti ja lippuhalli rakennettiin kokonaan uudelleen. Laiturialueelle tehtiin vuonna 2021 mittava 7,5 miljoonan euron peruskorjaus, jossa sen pintoja sekä kalusteita uusittiin, ja valaistusta parannettiin.
Historia > Suunnittelu

Mellunmäen metroasema kuului Helsingin metron suunnitelmiin jo 1960-luvulla. Helsingin kaupungin metrotoimikunta esitteli maaliskuussa 1963 tulevaisuudennäkymän, joka sisälsi Mellunmäen aseman. Suunniteltu metroasema mainittiin myös Helsingin Sanomissa elokuussa 1966. Helsingin kaupunginvaltuusto teki jo vuonna 1973 periaatepäätöksen metron jatkamisesta Mellunmäkeen, tosin tällöin sitä kutsuttiin vielä Vesalan radaksi. Vantaan puolella kaavailtu asema vaikutti Länsimäen alueen suunnitteluun. Helsingin metro lopulta avattiin vuonna 1982 ja jatke Itäkeskuksesta Myllypuroon ja Kontulaan syksyllä 1986. Kontulan rataan sisältyi jo valmiiksi linjavaraus aina Mellunmäkeen asti.
Historia > Rahoitus

Mellunmäen metrohanke, jota silloin toisinaan kutsuttiin ”Itämetroksi” (ei tule sekoittaa 2000-luvulla suunniteltuun Itämetroon) esiintyi uutisissa etenkin sen rahoituksen vuoksi. Ensimmäiset kustannusarviot radasta ja asemasta olivat noin 102 miljoonaa markkaa. Metroaseman arvioitiin maksavan noin 24 miljoonaa ja Länsimäentien sillan 14 miljoonaa markkaa. Hanke toteutui Helsingin ja Vantaan yhteistyönä, koska tuleva asema palvelisi molempien kaupunkien asukkaita. Keväällä 1985 Helsinki ja Vantaa lähettivät valtioneuvostolle yhteisen anomuksen 30 miljoonan markan valtiontuesta. Tammikuussa 1986 Vantaan kaupunginhallitus hyväksyi metroradan rakentamisen yhteistyönä, ja Vantaan maksuosuudeksi tuli 17,7 miljoonaa markkaa, jolle annettiin maksuajan pidennystä aina vuosiin 1990–1992. Vuoden 1988 kustannustasossa radan kokonaiskustannukset olivat nousseet 111 miljoonaan markkaan, josta Helsinki maksoi 70, valtio 21 ja Vantaa 20 miljoonaa markkaa.
Historia > Rakentaminen

Ratatyöt alkoivat kesällä 1986 Kontulan aseman valmistuttua. Aluksi rakennettiin silta Kotikonnuntien ja Kontulantien risteykseen, ja vuodenvaihteessa olivat käynnissä maankaivuutyöt Kontulan päässä, sekä Länsimäentien sillan rakentaminen Mellunmäen päässä. Mellunmäen asema rakennettiin aikaisempien tapaan maltillisella budjetilla, ja sen laatutaso vastasi muita Helsingin metron maanpäällisiä asemia. Mellunmäkeen kuitenkin päätettiin 1,6 miljoonan markan lisäkustannuksella rakentaa liukuportaat, joita esimerkiksi Kontulassa ja Myllypurossa ei ollut, tosin 2000-luvulla näihin molempiin on sellaiset lisätty.
Asemalle rakennettiin kaksi sisäänkäyntiä, joista itäinen sijoittui aluksi Korvatunturinpolun sillalle. Korvatunturinpolun puolelle valmistui liikekiinteistö vuonna 1990, jonka yhteydestä kuljetaan laituritasolle.
Historia > Valmistumisen jälkeen

Mellunmäen aseman avajaiset olivat 1. syyskuuta 1989 ja ensimmäiset junat lähtivät liikkeelle kello 5.25. Pysäköintipaikkoja oli aseman yhteydessä vain 54, ja ensimmäisenä päivänä pysäköintialue oli kokonaan suljettu kutsuvieraiden tähden. Vantaalaismatkustajien suhtautuminen uuteen metroyhteyteen vaihteli; Länsimäen ja Hakunilan asukkaat olivat yleisesti tyytyväisiä, kun taas rajakyläläiset olivat harmissaan Helsinkiin kulkevan suoran bussilinjan lopettamisesta.
Aseman yhteydessä olevien pysäköintipaikkojen määrää nostettiin 161:een vuonna 1992. Sorapintaisen uuden pysäköintialueen kustannukset olivat 550 000 markkaa. Vuosien 2009–2010 remontin yhteydessä sisäänkäynnin viereiseen pilariin kiinnitettiin pyöreä kyltti, joka kertoi suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi Mellunmäen olevan maailman pohjoisin metroasema. Kyltti varastettiin myöhemmin 2010-luvulla.
Historia > Korjaukset ja muutostyöt

Mellunmäen aseman ensimmäinen mittava korjaus alkoi elokuussa 2009, kun sen läntinen lippuhalli rakennettiin kokonaan uudelleen ja sisäänkäynti siirtyi sillan eteläpuolelta rakennuksen päätyyn suoraan sillan alle. Sen yhteydessä myös lippuhallin kioski ja WC:t siirtyivät ja hissi sekä liukuportaat uusittiin. Peruskorjauksen suunnittelusta vastasi HMT Arkkitehdit pääsunnittelijoinaan Jarmo Maunula ja Jukka Sallinen. Remontin ajan ainoastaan itäinen Korvatunturinpolun sisäänkäynti oli käytössä, kunnes remontti valmistui heinäkuussa 2010.
Toinen mittava peruskorjaus koski laiturialuetta ja Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi sen kesäkuussa 2020. Kaupunginhallituksen mukaan korjaus oli syytä toteuttaa heti, sillä laiturikatos oli huonossa kunnossa, ja viivästäminen johtaisi kalliimpiin remontteihin. Varsinkin katon vuotaminen oli talvisin aiheuttanut turvallisuusriskin vuotovesien jäätymisen vuoksi. Peruskorjauksen hinta oli 7,5 miljoonaa euroa ja se käynnistyi helmikuussa 2021. Peruskorjauksessa uusittiin muun muassa katos, lattialaatoitukset ja laiturikatoksen julkisivut. Katokseen asennettiin tarvittaessa savunpoistoluukkuina toimivat kattoikkunat. Lisäksi aiemmin siniset teräsrakenteet maalattiin valkoisiksi, ikkunoiden edessä olleet kehykset mainoksineen poistettiin ja kehyksissä olleet taideteokset siirrettiin laituritason itäpään seinälle. Myös länsipään lippuhallissa uusittiin teräslasiseinät, ja itäpäässä tunnelin akustinen vaimennus. Arkkitehtisuunnittelusta vastasi edellisen tavoin HMT pääsuunnittelijanaan Jukka Sallinen.
Kahden suuren peruskorjauksen ulkopuolelle on jäänyt itäinen Korvatunturinpolun puoleinen sisäänkäynti ja liikekiinteistö. Kaupunginhallituksen kesäkuun 2020 päätöksen mukaan itäisen sisäänkäynnin kehittäminen ei vielä ollut ajankohtaista, sillä mahdollinen perusparannus tulisi sovittaa yhteen kiinteistön kehittämisen kanssa. Helsingin Sanomat uutisoi kesäkuussa 2023 rakennuksen olevan vaarallisen huonossa kunnossa, sillä sen peltinen ikkunalauta oli pudonnut kävelytielle ja toinen oli putoamaisillaan. Ikkunalautojen korjaamisen jälkeenkin yleisilmettä kuvailtiin rähjäiseksi, ja myös asukkaat ovat toivoneet sen ehostamista. Kiinteistön omistaja UB Suomi Kiinteistöt kertoi suunnittelu- ja kaavatyön olevan kesken, ja mahdollisen peruskorjauksen tapahtuvan osana uudisrakennushanketta.
Asemalle johtavalle Länsimäentien metrosillalle toteutettiin kesällä ja syksyllä 2024 noin 5,5 miljoonan euron peruskorjaus. Se aiheutti metroasemalle käyttökatkoksen aikavälille 3. kesäkuuta – 9. syyskuuta. Metroliikenteen korvanneet linja-autojärjestelyt saivat matkustajilta jonkin verran kritiikkiä niiden pienestä kapasiteetistaan.
Taide

Aseman liukuportaiden yläpuolella on Veikko Turtiaisen tekemä Puureliefi, jonka on lahjoittanut paikallinen Lionsklubi. Vuonna 2014 metroaseman kattoon asennettiin väliaikainen taideteos, joka koostui lasten tekemistä värikkäistä pahvisista kilpikonnista. Laituritasolla on vuonna 2018 julkistettu Veera Komulaisen teos Mellunmäen unelma.
Kuvia

Sisäänkäynti bussiterminaalin luona.
Sisäänkäynti Korvatunturinpolulla.
Asemarakennus kuvattuna Laakavuorenpolulta.
Taidetta asemalaiturilla.
Asema ennen peruskorjausta.
Yleisöluento

Yleisöluento on luento, johon yleisöllä on vapaa pääsy, ja jossa läsnäolo tai osallistuminen kysymyksiä esittämällä ei ole sidottu mihinkään yliopistolliseen koulutusohjelmaan osallistumiseen. Yleisöluennot voivat liittyä ajankohtaiseen aiheeseen, jota halutaan kansantajuistaa ja jolle halutaan lisää julkista huomiota avoimuuden kautta. Luennot tunnetaan myös nimellä studia generalia.
Jotkut yleisöluennot liittyvät tieteen popularisointiin ja muodostavat useiden luentojen sarjoja tai tieteen päivät, joille osallistuu useita saman tieteen alan tai samankaltaisten tieteenalojen luennoitsijoita.
Vakiintuneita suomalaisia yleisöluentosarjoja > Tieteen päivät

Tieteen päivät on pääkaupunkiseudulla järjestettävä ensisijaisesti suurelle yleisölle suunnattu monitieteinen tapahtuma, jossa eri alojen tutkijat kertovat yleistajuisesti ja laaja-alaisesti tieteestä ja tutkimuksesta sekä tieteen mahdollisuuksista ja rajoista. Tavoite on tarjota ajankohtaista tutkimustietoa ja antaa ihmisille rakennusaineita järkiperäisen todellisuuskäsityksen muodostamiseen. Päivien järjestäjinä toimivat Suomen tieteelliset seurat sekä tiedeakatemiat kokoava Tieteellisten seurain valtuuskunta, tiedeakatemioiden yhteiselin Suomen Tiedeakatemiain valtuuskunta ja Suomen Kulttuurirahasto.
Vakiintuneita suomalaisia yleisöluentosarjoja > Historia

Suomalaiset historiapäivät on Lahdessa vuosittain toistuva luentotapahtuma, jossa käsitellään Suomen historian aiheita eri näkökulmista. Tilaisuus on alun perin aloitettu Asikkalassa Johan Richard Danielson-Kalmarin Suviniemi-huvilalla, mutta pääasiassa se järjestetään Lahden Sibeliustalossa.
Vakiintuneita suomalaisia yleisöluentosarjoja > Utopia Studia Generalia

Utopia Studia Generalia on yksitoistapäiväinen yleisöluentosarja, joka alkaa tammikuun puolessa välissä ja päättyy maaliskuun lopussa ja jonka on järjestänyt Aalto-yliopistoon nykyään kuuluva Taideteollinen korkeakoulu ja Teollisuustaiteen Liitto Ornamo. Luentojen aiheet liittyvät muotoiluun, arkkitehtuuriin ja ympäristötieteeseen yhdyskuntasuunnittelun näkökulmasta.
Sotatieteiden päivät

Sotatieteiden päivät
÷

| ÷ Ed Sheeran |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. maaliskuuta 2017
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tuottaja(t): Benny Blanco, Ed Sheeran, Steve Mac, Johnny McDaid, Will Hicks, Labrinth, Mike Elizondo, Killbeatz
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 46.14
 Levy-yhtiö: Asylum, Atlantic
Ed Sheeranin muut julkaisut
| 5 2015 | ÷ 2017 | Spotify Singles 2017 |
Singlet albumilta ÷
 ”Castle on the Hill” Julkaistu: 6. tammikuuta 2017  ”Shape of You” Julkaistu: 6. tammikuuta 2017  ”Galway Girl” Julkaistu: 17. maaliskuuta 2017  ”Perfect” Julkaistu: 26. syyskuuta 2017  ”Happier” Julkaistu: 27. huhtikuuta 2018
÷ (lausutaan Divide) on englantilaisen laulaja-lauluntekijä Ed Sheeranin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 3. maaliskuuta 2017. Se debytoi Britannian albumilistan ykkösenä myytyään julkaisuviikollaan 672 000 kappaletta, minkä johdosta se on Adelen 25:n ja Oasiksen Be Here Now’n jälkeen Britannian levynmyynnin historian kolmanneksi parhaiten julkaisuviikollaan menestynyt albumi, ja myös nopeiten myynyt miespuolisen artistin albumi.
÷ nousi listaykköseksi 14 maassa, mukaan lukien Yhdysvalloissa ja Suomessa. Se voitti myös parhaan pop-albumin Grammy-palkinnon. Albumin jokainen kappale nousi julkaisuviikolla Britannian singlelistan kahdenkymmenen parhaan joukkoon albumin mittavan suoratoiston myötä.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Eraser | McDaid Sheeran | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Castle on the Hill | Benny Blanco Sheeran | 4.21 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Dive | Blanco | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Shape of You | Mac Sheeran | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Perfect | Will Hicks Sheeran Blanco | 4.23 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Galway Girl | Mike Elizondo | 2.50 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Happier | Blanco | 3.27 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | New Man | Blanco | 3.09 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Hearts Don’t Break Around Here | Sheeran | 4.08 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | What Do I Know? | McDaid Sheeran | 3.57 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | How Would You Feel (Paean) | Sheeran | 4.40 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Supermarket Flowers | Blanco McDaid Sheeran | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 46.14 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Soundi:
Juha Häyhä

Juha Tapio Häyhä (s. 20. huhtikuuta 1956 Jyväskylän maalaiskunta) on suomalainen oikeustieteilijä ja entinen korkeimman oikeuden jäsen.