stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rafana

| Rafana> Ράφανα |
| --- | --- |
Valtio:  Jordania tai Syyria
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Palestiina
Aiheesta muualla
  Rafana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rafana (m.kreik. Ράφανα, lat. Raphana) oli antiikin aikainen kaupunki Palestiinassa. Se oli yksi Dekapoliin kaupungeista. Rafanan sijaintia ei tunneta. Se on usein oletettu samaksi kaupungiksi kuin Abila, mutta sitä on ehdotettu myös samaksi kaupungiksi kuin Kapitolias (Beit Ras). Kummassakin tapauksessa kaupunki olisi sijainnut nykyisen Jordanian pohjoisosassa. Kumpaakaan teoriaa ei ole pystytty vahvistamaan.
Rafana saattoi myös olla kokonaan erillinen kaupunki, ja sitä on etsitty useista muistakin paikoista, nimen perusteella muun muassa nykyisistä Er-Rafidista ja Khirbet er Rafesta. Erään teorian mukaan Rafana olisi ollut sama kaupunki kuin myöhemmän antiikin aikainen Faina (lat. Phaena), joka sijaitsi nykyisen Al-Masmiyahin (El Musmije) kaupungin paikalla nykyisen Syyrian eteläosassa.
Radioluminesenssi

Hehkuva avaimenperä, jossa hyödynnetään radioluminesenssi-ilmiötä. Avaimenperän hehku kestää parhaimmillaan yli 10 vuotta.
Radioluminesenssi on luminesenssi-ilmiö, joka syntyy kun tiettyjä aineita altistetaan ionisoivalle säteilylle, kuten alfa-, beta- ja gammasäteilylle. Ionisoiva säteily virittää aineen atomien elektronit viritystiloille, joiden purkautuessa syntyy valoa. Radioluminesenssi-ilmiötä hyödynnetään tietyissä itsestään hohtavissa aineissa, joihin on sekoitettu jotain radioaktiivista ainetta, kuten tritiumia tai aikaisemmin käytettyä radiumin isotooppia 226, ja jotain radioluminesenssiä mahdollistavaa ainetta, kuten sinkkisulfidia (ZnS). Tässä esimerkissä radioaktiivisen radium-226 isotoopin ionisoiva säteily toimii sinkkisulfidin viritystilan aiheuttajana. Viritystilan purkautuessa vapautuu energiaa valon muodossa, eikä ulkoista energianlähdettä tarvita.
Radium-226:tta käytettiin runsaasti ennen vuotta 1970, kunnes sen vaarallisuus huomattiin. Säteily aiheutti monille sitä tehtaissa käsitelleille työntekijöille vakavia sairauksia, ja moni heistä myös menehtyi. Nykyisin säteilysuojelulainsäädäntö rajoittaa ankarasti radiumin käyttöä.
Tritiumin radioluminesenssi

Tritiumin puoliintumisaika on vain 12 vuotta, kun taas radium-226:lla se on 1602 vuotta. Tritiumin hajoamisenergia on erittäin pieni: hajoamisessa syntyvä betahiukkanen (elektroni) etenee ilmassa vain 6 mm, eikä se läpäise ihon ylintä kerrosta.
Tritiumin radioluminesenssia voidaan hyödyntää esimerkiksi kompasseissa, SUSAT-kiikaritähtäimissä, kellotaulujen pimeässä valaisevissa osissa tai joissakin avaimenperissä. Näissä käytetään GTLS-lasiputkea (engl. gaseous tritium light source). GTLS on umpinainen lasiputki, jonka sisäpuoli on pinnoitettu fosforilla ja täytetty tritiumkaasulla (vedyn radioaktiivinen isotooppi eli 3H). Tritiumin radioaktiivisessa hajoamisessa siitä irtoaa matalaenergisiä betahiukkasia. Betahiukkaset reagoivat fosforipinnoitteen kanssa, mikä tuottaa jatkuvan hohteen. GTLD-laite (engl. gaseous tritium light device) on väline, jossa on yksi tai useampi tällainen GTLS-lasikapseli.
GTLS-lasikapselin rikkoutuminen voi aiheuttaa haittaa terveydelle.  Tritiumkaasu haihtuu melko nopeasti, jos kapseli rikkoutuu ja tritium vuotaa ulos hyvin ilmastoidussa tilassa. Lasinsirut ja fosfori sekä niihin jäävä superraskas vesi, jota kapselissa myös on hieman, sen sijaan ovat edelleen aktiivisia.
Tritiumvalaisua käytetään joissakin hätäuloskäyntien kylteissä (engl. exit sign). Tällainen hätäpoistumistien merkki on yleensä sellainen, jossa lukee sana exit ja jonka kirjaimet hehkuvat pimeässä vihreinä tai punaisina. Tritium-valaistuja hätäuloskäynnin merkkejä on käytössä Yhdysvalloissa. Euroopassa tavallisemmin käytössä oleva hätäpoistumistien merkki on kuitenkin 1985 käyttöön otettu ISO-standardin mukainen "vihreä juokseva mies".
Tritium saa tämän kellotaulun indeksit ja osoittimet hehkumaan. Toisissa kellotauluissa on voitu käyttää europiumilla seostettua strontiumaluminaattia, joka on "itsevalaisevista" aineista kirkkainta. Sen luminenssi ei kuitenkaan johdu radioaktiivisesta hajoamisesta, vaan aineen kyvystä imeä itseensä ympäristön valoa, jota se hitaasti vapauttaa. Tämä tunnetaan nimellä fosforesenssi.
Tiedän, etten tiedä mitään

”Tiedän, etten tiedä mitään” (m.kreik. ἓν οἶδα ὅτι οὐδὲν οἶδα, hèn oîda hóti oudèn oîda; lat. scio me nihil scire) on tunnettu lentävä lause, joka on pantu antiikin kreikkalaisen filosofin Sokrateen nimiin. Lause on todellisuudessa vääristävä yksinkertaistus alkuperäisestä, ja oikeampi ilmaisu olisi ”tiedän vain sen, etten tiedä”.
Alkuperä

Lausuma tunnetaan ennen kaikkea Sokrateen esittämänä Platonin teoksessa Sokrateen puolustuspuhe, josta se on lyhennetty:
»[…] οὗτος μὲν οἴεταί τι εἰδέναι οὐκ εἰδώς, ἐγὼ δέ, ὥσπερ οὖν οὐκ οἶδα, οὐδὲ οἴομαι

[…] se mies luuli tietävänsä, vaikka ei tiennyt, minä taas en edes luule, kun en tiedäkään.»
Sokrates käsittelee samaa aihetta myös Platonin dialogissa Menon. Dialogissa Sokrates pyrkii muuttamaan Menonin mielipiteen. Tällä oli aiemmin ollut varma mielipide siitä, mitä hyve on, mutta Sokrates oli osoittanut sen vääräksi:
»[…] οὐ γὰρ εὐπορῶν αὐτὸς τοὺς ἄλλους ποιῶ ἀπορεῖν, ἀλλὰ παντὸς μᾶλλον αὐτὸς ἀπορῶν οὕτως καὶ τοὺς ἄλλους ποιῶ ἀπορεῖν. καὶ νῦν περὶ ἀρετῆς ὃ ἔστιν ἐγὼ μὲν οὐκ οἶδα, σὺ μέντοι ἴσως πρότερον μὲν ᾔδησθα πρὶν ἐμοῦ ἅψασθαι, νῦν μέντοι ὅμοιος εἶ οὐκ εἰδότι.

Enhän minä siksi tee toisista tietämättömiä, että itse tietäisin, vaan juuri siksi että itse tiedän kaikkein vähiten. Nytkään minä en tiedä mitä hyve on. Sinä olet ehkä ennen tiennyt, mutta minuun koskettuasi olet nyt kuin tietämätön ainakin.»
Merkitys

Yleisin, paradoksin sisältävä kreikankielisen ilmaisun οἶδα οὐκ εἰδώς oída ouk eidós käännös ”tiedän, etten tiedä mitään” ei itse asiassa tavoita lausuman varsinaista ydintä. Kirjaimellisesti kreikankielinen ilmaisu tarkoittaa ”tiedän ei-tietävänä” tai ”tiedän, että en tiedä”. Näin alkuperäisessä lauseessa ei väitetä, ettei sanoja tietäisi mitään. Sen sijaan siinä analysoidaan sitä, mitä tietäminen tarkoittaa. Lisäksi annetaan ymmärtää, ettei mitään voida tietää ehdottomalla varmuudella.
Sokrateen lausumasta ei kuitenkaan voida johtaa sitä, ettei hänellä olisi ollut mitään mielipiteitä: hänellä oli selvästi etiikkaa koskevia mielipiteitä, kuten että on parempi tulla kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti kuin tehdä itse väärää, että hyveet ovat kaikki eräänlaista tietoa eikä niitä voida erottaa toisistaan, ettei hyvää ihmistä voida vahingoittaa, että kuolema ei ole mitään pahaa, ja niin edelleen.
Sokrateen lausumassa on kysymys koko filosofian alusta. Sokrateelle kaikki viisaus alkaa ihmettelystä ja kysymisestä. Tällöin on aloitettava siitä, että myöntää oman tietämättömyytensä.
Aiheesta muualla

I know that I know nothing (englanniksi)
Juhani Rahikainen

Keijo Juhani Rahikainen (s. 26. kesäkuuta 1944 Mikkeli) on suomalainen, 1960-luvulla maajoukkueessakin usein kilpaillut telinevoimistelija.
Méxicon 1968 olympialaisissa Rahikainen sijoittui joukkuekilpailussa kymmenenneksi, 12-ottelussa 48:nneksi ja erikoistelineillä parhaimmillaan hevosella ja nojapuilla 45:nneksi. Hypyssä hän oli paras suomalainen 49. sijallaan. MM-kilpailuihin hän osallistui vuonna 1966. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa joukkuekilpailussa vuonna 1967, hopeaa joukkuekilpailussa vuonna 1969 sekä pronssia nojapuilla ja renkailla vuonna 1967.
Rahikainen edusti kotimaassa Mikkelin Kilpa-Veikkoja. Hän voitti Suomen mestaruuden hypyssä vuosina 1964, 1966 ja 1967, nojapuilla vuosina 1966, 1968 ja 1969, hevosella vuonna 1966 sekä renkailla ja rekillä vuonna 1969. Moniottelussa hän saavutti SM-hopeaa vuonna 1968.
Radonitsa

Radonitsa eli Tuomaan tiistai tai vainajien pääsiäinen on suomalaisen ja slaavinkielisen ortodoksisen kirkon keväinen vainajien muistopäivä. Radonitsaa vietetään Tuomaan sunnuntain jälkeisenä tiistaina runsas viikko Pääsiäisen jälkeen.
Radonitsa-termin taustalla on venäjän kielen iloa merkitsevä sana. Radonitsana seurakunnan pappi toimittaa yleensä muistopalveluksen ortodoksisella hautausmaalla ja ihmiset käyvät haudoilla muistelemassa edesmenneitä.  Ortodoksisen perinteen mukaan tänä vainajien pääsiäisenä haudoille voidaan tuoda pääsiäisherkkuja - kuten keitettyjä kananmunia tai leivonnaisia - tai muisteluvehnää (koliva).
Valko-Venäjällä radonitsa on yleinen vapaapäivä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tuomaan tiistai (ortodoksi.net)
Koliva - Muisteluvehnä (ortodoksi.net)
Vainajien muisteleminen (Helsingin ortodoksinen seurakunta) (Arkistoitu – Internet Archive)
Aarne Raina

Aarne Matias Raina (16. huhtikuuta 1932 Ylistaro – 8. syyskuuta 1983) oli suomalainen lääkäri ja professori. Hän oli Kuopion korkeakoulun fysiologisen kemian professori 1972–1983 ja biolääketieteellisen tutkimuksen uranuurtajia Suomessa. Hänen tukimusalaansa oli polyamiinien fysiologia ja aineenvaihdunta.
Rahkasammalet (luokka)

| Rahkasammalet |
| --- | --- |
 Rämerahkasammal (Sphagnum angustifolium)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Rahkasammalet Sphagnopsida  (Engl.) Ochyra
Katso myös
   Rahkasammalet (luokka) Wikispeciesissä   Rahkasammalet (luokka) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rahkasammalten luokka (Sphagnopsida) on yksi neljästä lehtisammalten kaareen kuuluvista luokista. Rahkasammalten luokassa on vain yksi lahko, rahkasammalten lahko (Sphagnales). Myös tämä sisältää vain yhden heimon (Sphagnaceae), johon kuuluu yksi suku rahkasammalet (Sphagnum). Eli rahkasammalten luokkaan kuuluu vain yhden suvun (Sphagnum) lajeja.
Raiamas

| Raiamas |
| --- | --- |
 Raiamas bola
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särjet Cyprinidae
Alaheimo::  Danioninae
Suku::  Raiamas  Jordan, 1919
Katso myös
   Raiamas Wikispeciesissä   Raiamas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raiamas on särkien (Cyprinidae) heimoon ja Danioninae-alaheimoon kuuluva Afrikasta ja Aasiasta tavattava kalasuku, johon luetaan seuraavat 17 lajia:
Raiamas ansorgii (Boulenger, 1910)
Raiamas batesii (Boulenger, 1914) – rusokitabarbi
Raiamas bola (Hamilton, 1822)
Raiamas buchholzi (Peters, 1876)
Raiamas christyi (Boulenger, 1920) – kultasuuopsari
Raiamas guttatus (Day, 1870)
Raiamas intermedius (Boulenger, 1915)
Raiamas kheeli Stiassny, Schelly & Schliewen, 2006
Raiamas levequei Howes & Teugels, 1989
Raiamas longirostris (Boulenger, 1902)
Raiamas moorii (Boulenger, 1900) – kultakitabarbi
Raiamas nigeriensis (Daget, 1959)
Raiamas salmolucius (Nichols & Griscom, 1917)
Raiamas scarciensis Howes & Teugels, 1989
Raiamas senegalensis (Steindachner, 1870) – täpläkitabarbi
Raiamas shariensis (Fowler, 1949)
Raiamas steindachneri (Pellegrin, 1908)
Tiberias (antiikin kaupunki)

| Tiberias> Τιβεριάς |
| --- | --- |
 Antiikin Tiberiaan raunioita.
Sijainti
 Tiberias
Koordinaatit:  32°46′32″N, 35°32′39″E
Valtio:  Israel
Paikkakunta:  Tiberias, Pohjoinen hallintoalue
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  18 jaa.–
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Galilea, Palestiina
Aiheesta muualla
  Tiberias Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tiberias (m.kreik. Τιβεριάς) oli antiikin aikainen kaupunki Galileassa pohjoisessa Palestiinassa nykyisen Israelin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Tiberiaksen kaupunkia.
Maantiede

Tiberias sijaitsi Genesaretinjärven eli Galileanjärven länsirannalla. Järvi tunnettiin kaupungin mukaan myös Tiberiaanjärvenä. Kaupungin paikka ei ollut aivan nykyisen Tiberiaan kaupungin kohdalla, mutta lähellä sitä, noin kaksi kilometriä etelämpänä. Josephus sanoo kaupungin sijainneen 30 stadioninmitan päässä Hippoksesta, 60 stadionin päässä Gadarasta ja 120 stadionin päässä Skythopoliista.
Kaupungin eteläpuolella sijaitsi sen Hammath-niminen esikaupunki. Sen lähellä sijaitsivat kuumat lähteet. Josephus käyttää paikasta nimeä Emmaus. Tiberiaan ympäristö oli hedelmällistä ja hyvää maanviljelylle. Kaupunkilaiset saivat elantonsa paljolti kalastuksesta.
Historia

Tiberiaan kaupungin perusti Herodes Antipas vuonna 18. Hän nimesi sen tuolloisen keisari Tiberiuksen kunniaksi. Josephuksen mukaan kaupunki perustettiin varhaisemman hautausmaan paikalle, mikä oli juutalaisen lain vastaista ja rituaalisesti epäpuhdasta. Erään perinteen mukaan Tiberias olisi sijainnut samalla paikalla kuin varhaisempi Rakkat, joka mainitaan Joosuan kirjassa.
Tiberiaan kerrotaan olleen perustettu kuin kreikkalaismalliseksi polikseksi. Sillä oli arkontti, kymmenmiehinen neuvosto ja 600-miehinen kansankokous. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Tiberieus (Τιβεριεύς). Tiberiaasta tuli nopeasti Galilean merkittävin kaupunki, ja se ohitti tässä Sepforiksen. Herodes Antipaan kuoleman jälkeen Tiberias oli osa Herodes Agrippan alueita. Keisari Nero antoi sen vuonna 61 osaksi Herodes Agrippa II:n kuningaskuntaa.
Roomalaiset säästivät Tiberiaan ensimmäisessä juutalaissodassa, koska se pysyi uskollisena Roomalle. Jerusalemin tuhon vuonna 70 jälkeen, ja erityisesti sen jälkeen kun juutalaiset karkotettiin Jerusalemista kokonaan toisen juutalaissodan jälkeen, Galileasta tuli Palestiinan tärkein juutalaisuuden keskus, mikä kasvatti myös Tiberiaan merkitystä. Sinne muutti paljon Jerusalemista karkotettuja, ja sinne siirtyivät myös sanhedrin ja juutalaiset yeshivot-koulut. Tuossa vaiheessa kaupunki puhdistettiin rituaalisesti. Sanhedrinin tiedetään kokoontuneen Tiberiaassa vuodesta 150. Roomalaiset tekivät Tiberiaasta itsehallinnollisen ja se sai luvan lyödä omaa rahaa. Kaupungin lyömissä rahoissa sen koko nimenä esiintyy Tiberias Claudiopolis Syriae Palaestinae.
Tästä ajasta lähtien useiden vuosisatojen ajan Tiberias tunnettiin merkittävänä juutalaisen oppineisuuden keskuksena. Siellä kirjoitettiin Mišna sekä muita osia Talmudista noin vuonna 200, sekä kehitettiin heprean kielen nykyisinkin käytössä oleva vokalisointimenetelmä ja muita tekniikoita, jotka auttoivat Vanhan testamentin tekstin säilyttämisessä.
Tiberias oli merkittävä kaupunki edelleen 300-luvulla ja mainitaan myös bysanttilaisen kauden lähteissä. Arabit valtasivat Tiberiaan vuonna 636. Kaupungin merkitys väheni vuoden 1187 Hattinin taistelun jälkeen, kun arabien pääkaupungiksi Galileassa tuli Safed. Merkittävimpiin juutalaisiin oppineisiin kuuluva Maimonides haudattiin kaupunkiin vuonna 1204. Nykyinen Tiberiaksen kaupunki on kehittynyt vanhan paikan viereen. Historiansa vuoksi Tiberiasta pidetään edelleen yhtenä juutalaisuuden neljästä pyhästä kaupungista.
Rakennukset ja löydökset

Arkeologisten tutkimusten perusteella roomalaisaikainen kaupunki kattoi noin 80 hehtaarin kokoisen alueen ja keskiaikainen kaupunki noin 14 hehtaarin kokoisen alueen. Antiikin aikaisten lähteiden mukaan Herodes Antipas rakennutti Tiberiaaseen linnoituksen. Myöhemmin kaupunki ympäröitiin myös kaupunginmuureilla, joiden pituus oli noin neljä kilometriä. Muureista ja yhdestä niiden portista on säilynyt jäänteitä.
Kirjallisten lähteiden perusteella Tiberiaassa oli kuninkaallinen palatsi, forum, stadion, Hygieialle omistettu temppeli, Hadrianeion eli keisari Hadrianukselle omistettu temppeli sekä useita synagogia. Kaupunki sai vettä 15 kilometrin päässä olleista lähteistä akveduktin välityksellä. Kaivauksissa on löydetty roomalainen basilika, kylpylä sekä bysanttilaisen kauden rakennuksia.
Varhaimmat löydöt Hammathista läheltä kuumia lähteitä  ovat hellenistisen kauden rakennuksia. Roomalaiselta kaudelta on löydetty palaistra tai gymnasion. Hammathista on löydetty myös juutalaisen rukoushuoneen ja lattiamosaiikein koristellun synagogan rauniot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiberias Wikimedia Commonsissa
Antiikin Tiberiaan raunioita, taustalla nykyinen kaupunki ja Genesaretinjärvi.
Tiberiaan raunioita.
Tiberiaan roomalaisen teatterin rauniot ilmasta nähtynä.
Hammathin synagogan mosaiikkikoristeltua lattiaa.
Radio Ramona

| Radio Ramona |
| --- | --- |

Perustettu:  3. maaliskuuta 1988
Kuuluvuus: paikallinen
Rauma: 93,3 ja 97,3 MHz
Ohjelmat ja juontajat
Ramonan aamu: Risto Leino
Ramonan iltapäivä: Anna Riutta-Salo
Mediatiedot
Omistaja:  Via Vittoria Oy / Radio Ramona
www.radioramona.fi
Internet-lähetys
Radio Ramona on Raumalla toimiva ja Rauman alueella kuuluva radiokanava. Ramonan musiikkilinja keskittyy kotimaiseen pop- ja rockmusiikkiin, höystettynä ulkomaalaisilla klassikoilla. Ramona kertoo paikallisuutisia ja selostaa suorina lähetyksinä kaikki Rauman Lukon pelit.
Radio Ramona aloitti toimintansa paikallisradiotoimilupien niin sanotussa toisessa aallossa 3. maaliskuuta 1988.
Kuuluvuusalue

Ramona kuuluu Rauman, Eurajoen, Lapin, Laitilan, Euran, Luvian ja Pyhärannan alueella. Tällä alueella asuu noin 100 000 ihmistä. Kohderyhmäksi ilmoitetaan 30–54-vuotiaat.
Aiheesta muualla

Ramonan kotisivut
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:   Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:   NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:   Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:   Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:   Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Rahake

Rahake, jota on käytetty Betšuanamaan rajapoliisin miehistöruokalassa.
Rahake eli poletti on joissakin automaateissa tai mittareissa rahan sijasta käytettävä kolikkomainen kappale. Tavallisesti rahake on pyöreä, metallista tai muovista valmistettu kiekko, ja siinä voi olla keskellä reikä tai reunassa pieni viiste. Rahakkeita tehdään lisäksi paperista, jolloin sitä voidaan kutsua nimellä lipuke.
Paperista valmistetut rahakkeet ovat yleensä muodoltaan suorakulmaisia, joihinkin on lyöty leima ja joissain on myös reunoissa aukkoja. Huvipuistossa saatetaan laittaa käteen pelkkä leima tai ranteeseen ranneke merkiksi siitä, että henkilö on maksanut sisäänpääsystä tai laitteen käytöstä.
Kaasu- ja puhelinlaitoksilla on ollut käytössä ennalta maksettavia rahakkeita. Rahakkeita on käytössä myös julkisessa liikenteessä esimerkiksi Istanbulin kaupungissa ja Pietarin metrossa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomessa käytettyjä poletteja (Arkistoitu – Internet Archive)
Rah’ivin piiri

| Rah’ivin piiri Рахівський район |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Taka-Karpatian alueen kartalla
 Lippu:  Vaakuna
 Koordinaatit: 48.0549°N, 24.2049°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Taka-Karpatian alue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Rah’iv (15 536 as., 2022)
Pinta-ala  ():  1 843,7 km²
Väkiluku (2022, arvio):  82 034
Rah’ivin piiri (ukr. Рахівський район, Rah’ivskyi raion) on hallinnollinen piiri Ukrainan länsiosassa Taka-Karpatian alueella. Vuoristoinen Rah’ivin piiri rajoittuu lännessä Tjatšivin piiriin, pohjoisessa ja idässä Ivano-Frankivskin alueeseen (Nadvirnan ja Verh’ovynan piirit) sekä etelässä Romaniaan. Piirin hallinnollinen keskus on Rah’iv (15 536 as., 2022).
Rah’ivin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Taka-Karpatian alueen piirien lukumäärän kuuteen. Rah’ivin piiri säilyi alueuudistuksessa ennallaan, ja piirin pinta-ala on 1 843,7 neliökilometriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Rah’ivin piirin väkiluvuksi 82 034 (1.1.2022). Pääosa asukkaista asuu maaseutukylissä, sillä kaupunkilaisiksi luokiteltiin &&&&&&&&&&&&&044.070000044,7 prosenttia piirin asukkaista (36 695 as.). Piirin kaupunkilaiset asuivat joko Rah’ivin kaupungissa tai jossain piirin kolmesta kaupunkityyppisestä taajamasta (Velykyi Butškiv 9 114 as., Kobyletska Poljana 3 480 as., Jasinja 8 565 as.).
Rahivin piirin monista nähtävyyksistä tunnetuimpiin kuuluu Unescon maailmanperintöluettelon kohteen Puolan ja Ukrainan Karpaattien puiset tserkvat puukirkko Jasinjassa (Jasinjan meidän Herramme ylösnousemuksen kirkko).
Näkymä Rah’iviin.
Tysajokea.
Jasinjan meidän Herramme ylösnousemuksen kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rah’ivin piiri Wikimedia Commonsissa
Tietokoneenkorjauskurssi

Tietokoneenkorjauskurssi oli Gösta Sundqvistin toimittama radio-ohjelma vuonna 1991. Se oli Sundqvistin ensimmäinen viihdeohjelmasarja Radiomafiassa.
Tietokoneenkorjauskurssi edusti Sundqvistille tyypillistä ohjelmatyyppiä. Ohjelman jaksoissa Sundqvist jututti vieraitaan erilaisissa fiktiivisissä tilaisuuksissa, kuten puhelinkontaktilähetyksessä ja sukujuhlissa. Perinteisille tapahtumille tyypillinen arvokkuus oli kuitenkin muutettu kaksimieliseksi ironiaksi. Väliin soitettiin Sundqvistin valitsemia iskelmiä, diskohittejä ja mauttomiksi koettuja rockkappaleita.
Ohjelman nimeksi vaihdettiin vuonna 1992 Belgialaisia kirjauutuuksia ja vuonna 1993 Belgialaisia kirjaharvinaisuuksia. Itse sisältö säilyi kuitenkin hyvin samantyyppisenä.
Andrija Radović

| Andrija Radović |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. tammikuuta 1872 Martinići
Kuollut: 1947 Belgrad
Ammatti:  poliitikko
Andrija Radović oli montenegrolainen ja sittemmin jugoslavialainen poliitikko. Hän toimi Montenegron talous-, ulko- ja pääministerinä, sekä kansanedustajana Jugoslavian parlamentissa.
Elämäkerta

Radović syntyi Martinićissa 28. tammikuuta 1872 ja valmistui lukiosta Cetinjestä opiskellen myöhemmin insinööriksi Italiassa. Sittemmin hän työskenteli eri viroissa maan hallinnossa, mukaan lukien sisäministeriössä. Radović kuului ruhtinas Nikola I:n lähipiiriin ja nousi maan pääministeriksi 1. helmikuuta 1907. Pääministerinä ollessaan hän aloitti tutkimukset kavalluksesta maan taloushallinnossa, mikä vahingoitti ruhtinaan mainetta. Nikola I erotti hänet tehtävistään 17. huhtikuuta 1907 ja Radović muutti ulkomaille lyhyeksi aikaa.
Radović sovitteli välinsä Nikola I:n kanssa ensimmäisen maailmansodan sytyttyä ja joulukuussa 1915 hänestä tuli Montenegron talous- ja ulkoministeri. Huhtikuussa 1916 hän erosi ulkoministerin tehtävistään ja maan hävittyä sodan saman vuoden puolella hän seurasi Nikolai I:tä maanpakoon. Radović toimi 12. toukokuuta 1916 – 17. tammikuuta 1917 Montenegron pakolaishallituksen pääministerinä Pariisissa. Näihin aikoihin Radović alkoi kannattaa Montenegron liittämistä Serbiaan. Maaliskuussa 1917 Radovićista tuli Montenegro-komitean johtaja ja vuosina 1917–1918 hän julkaisi Genevessä ilmestynyttä lehteä nimeltä Ujedninjenje, joka kannatti eteläslaavien liittoa. Kun Jugoslavian kuningaskunta sittemmin perustettiin, Radović toimi Serbian demokraattisen puolueen (Srpska Demokratska Stranka) kansanedustajana ja kansallispankin puhemiehenä Belgradissa. Radović kuoli vuonna 1947 Belgradissa.
Teokset

Ujedinjenje Crne Gore sa Serbijom, 1917