stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taitaja9-kilpailu

Taitaja9 on leikkimielinen peruskoulun 7-9. luokan oppilaille suunnattu kädentaitokilpailu, jonka taustaorganisaationa toimii Skills Finland ry ja käytännön järjestäjinä ammatilliset oppilaitokset ympäri Suomen. Vuosittain järjestetään noin 80 osakilpailua ja 12 aluekilpailua, joihin osallistuu noin 10 000 yläkoululaista. Joukkueet ovat kolmihenkisiä, ja heidän täytyy käydä samaa oppilaitosta. Parhaat joukkueet pääsevät paikallis- ja aluekilpailujen kautta finaaliin joka järjestetään keväisin valtakunnallisen Taitaja-tapahtuman yhteydessä.
Kilpailun tarkoituksena on herättää peruskoululaisten kiinnostusta kädentaitoja vaativiin ammattialoihin sekä lisätä ammatillisen koulutuksen ja osaamisen arvostusta.
Historia

Ensimmäinen Taitaja9-kilpailu järjestettiin Espoon tekniikan alan oppilaitoksessa 2. maaliskuuta 2002. Kilpailupaikaksi valittiin Matinkylän ammattioppilaitoksen liikuntasali jonne oli rakennettu neljä kilpailurataa. Joukkueita tapahtumaan osallistui 30, kauimmillaan Kemistä. Kilpailun päätavoitteiksi mainittiin parantaa taitoaineiden oppimistuloksia, herättää kiinnostusta teknisiin aloihin sekä lisätä ammatillisen koulutuksen ja osaamisen arvostusta.
Idea ratamaisista kädentaitokilpailuista syntyi syksyllä 2001, kun ammattiaineita Matinkylän ammattioppilaitoksessa opettanut Pekka Ruokomäki pohti keinoja parantaa kone-, metalli- ja sähköalojen vetovoimaisuutta peruskoululaisten keskuudessa.
| Vuosi | Paikkakunta | Voittajajoukkue | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 2025 | Turku |  | - |
| 2024 | Kuopio | Sapelihammastiikerit | - |
| 2023 | Espoo | Ryhmä Muukkonen | - |
| 2022 | Pori | Lahden yhteiskoulu | - |
| 2021 | Oulu | Kajaanin lyseo | Järjestettiin hajautetusti eri järjestäjäoppilaitosten opetustiloissa koronaviruspandemian takia. |
| 2020 | Jyväskylä | - | Finaali peruttiin koronaviruspandemian takia. |
| 2019 | Joensuu | Skootterit | - |
| 2018 | Tampere | Oraakkelin Omenat | - |
| 2017 | Helsinki | Nikon Nuput | - |
| 2016 | Seinäjoki | Forssan keskuskoulu | - |
| 2015 | Turku | Humppila1 | - |
| 2014 | Lahti | KAR-Ähtäri | - |
| 2013 | Joensuu | Itä-Porin yhtenäiskoulu |  |
Aiheesta muualla

Taitaja9 Skills Finland ry:n sivuilla.
Nopsahämähäkit

| Nopsahämähäkit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Nopsahämähäkit Philodromidae  Thorell, 1869
Katso myös
   Nopsahämähäkit Wikispeciesissä   Nopsahämähäkit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nopsahämähäkit  (Philodromidae) on hämähäkkien heimo. Nopsahämähäkit jaetaan 30 sukuun.
Suomessa on tavattu edustajia viidestätoista tähän heimoon kuuluvasta lajista.
kultanopsakki Philodromus aureolus
jokanopsakki Philodromus cespitum
viirunopsakki Philodromus collinus
harmonopsakki Philodromus emarginatus
havunopsakki Philodromus fuscomarginatus
tuohinopsakki Philodromus margaritatus
jäkälänopsakki Philodromus poecilus
tunturitanakki Thanatus arcticus
hietatanakki Thanatus arenarius
sukkulatanakki Thanatus formicinus
raitatanakki Thanatus striatus
rantakorsikki Tibellus maritimus
viirukorsikki Tibellus oblongus
hietanopsakki Rhysodromus fallax
kanervanopsakki Rhysodromus histrio
Kuljetuslentolaivue

Kuljetuslentolaivue (lyhenne KuljLLv) oli Suomen ilmavoimiin kuulunut joukko-osasto, joka toimi Utin lentoasemalla Valkealassa  (nykyisin osa Kouvolaa) vuosina 1958–1996.
Kuljetuslentolaivue operoi kuljetuskone- ja helikopterikalustolla. Suomen sotilashelikopteritoiminta kuului tuolloin Ilmavoimiin, mutta siirrettiin myöhemmin Maavoimille. Muun muassa laskuvarjomiehistön pudotukset hoitaneet kuljetuskoneet kuuluivat kyseisen yksikön kalustoon. Laskuvarjojääkäreitä kouluttanut silloinen Laskuvarjojääkärikoulu (LjK) sijaitsi Kuljetuslentolaivueen kanssa samalla sotilasalueella Utissa.
Muita joukko-osaston tehtäviä olivat henkilöstön ja rahdin lentokuljetus sekä maalinhinaus ja kartoitus.
Organisaatio

Laivueen kokoonpanoon kuuluivat:
Esikunta
Kuljetuslentue (KuljLtue)
Helikopterilentue (HekoLtue)
Esikuntakomppania (EK)
Huollon toiminnot
Kalustoa

Kuljetus- ja yhteyskoneet (pääosin aikajärjestyksessä):
1. Douglas C-47 (Dakota, DC) 8 kpl
2. Pembroke (PR) 2 kpl
3. Saab 17A (SH) 2 kpl
4. Saab 91D Safir (SF) x kpl
5. Iljušin Il-28 (Iljushin, NH) 4 kpl
6. Piper Navajo (PN) x kpl
7. Fokker (FF) 3 kpl
8. Gates Learjet 35A (LJ) 3 kpl
9. Piper Chieftain (PC) x kpl
Helikopterit (pääosin aikajärjestyksessä):
1. Agusta Bell 206 Jet Ranger (AB) x kpl
2. Hughes 500C, 500D (HH) x kpl
3. S.E.3130 Alouette II (HA) 2 kpl
4. Mil Mi-1 (HK) x kpl
5. Mil Mi-4 (HR) x kpl
6. Mil Mi-8 (HS) x kpl
Historia

Ennen Ilmavoimien komentajan alaiseksi alistamista yksikkö toimi Utissa seuraavilla nimillä:
Kuljetus- ja tiedustelulentue/Karjalan Lennosto (Kulj- ja TiedLtue) 1.7.1958 -
Tiedustelu- ja kuljetuslentue/Karjalan Lennosto (Tied- ja KuljLtue) 1. 9.1960 -
Kuljetuslaivue/Karjalan Lennosto (KuljLvue) 1. 9.1961 -
Kuljetuslentolaivue/Karjalan Lennosto (KuljLLv) 1. 3.1962 -
Jo vuonna 1921 Utissa toimi Tiedustelulaivue (Tied.Lvue) osana Ilmailuosasto 1:tä.
Perinteet

Kuljetuslentolaivueen perinnetilana toimii Utin Ilmailu-upseerikerhorakennuksen Utin lentotukikohdan perinnehuone.
Päälliköt

Kuljetuslentolaivueen komentajina (yksikön koosta johtuen käytetty termi päällikkö) ovat toimineet seuraavat upseerit:
yliluutnantti Kari Hämäläinen 1960 - 1962
N N 1963 - 1965
majuri  Kalervo Tiitinen 1.10.1965 - 2.12.1965
everstiluutnantti Paavo Tahvanainen 3.12.1965 - 5.7.1968
N N 6.7. - 26.8.1968
everstiluutnantti Erkki Penttilä 27.8.1968 - 29.7.1974
everstiluutnantti Kari Hämäläinen 30.7.1974 - 9.3.1980
everstiluutnantti Osmo Kopponen 10.3.1980 - 30.6.1984
everstiluutnantti Esa Komulainen 1.7.1984 - 28.2.1991
everstiluutnantti Vesa Ala-Mononen 1.3.1991 - 31.8.1994
majuri Aarni Hyttinen 1.9.1994 - 31.5.1996
everstiluutnantti Ismo Partio 1.6.1996 - 31.12.1996
Vuonna 1996 siihen yhdistettiin Luonetjärven varuskunnassa toimineet Tiedustelulentolaivueen toiminnot.
Heikki Luukas

Heikki Luukas (s. 29. elokuuta 1957 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa elokuvissa Huomenna ja Harmagedon.
Energia Ranskassa

Eri energianlähteiden osuus Ranskan energiankulutuksesta vuosina 1960–2020.



  Vesivoima
  Ydinvoima
  Hiili
  Maakaasu
  Öljy
Energia Ranskassa käsittelee Ranskan energian tuotantoon ja kulutukseen liittyviä asioita.
Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 121,928 miljoonaa BTU:ta, maailmassa 35. suurinta. Ranska on Euroopan valtioista suurin energian nettoviejä. Vientituote on ydinvoimaloissa tuotettu sähkö.
Ranskan energiankulutus vuonna 2022 jakaantui eri lähteiden kesken seuraavasti:
ydinvoima 36%
öljy 31%
maakaasu 16 %
biopolttoaineet ja jätteet 9%
hiili 4%
aurinko ja tuuli 3%
vesivoima 2%
Ydinvoima

Vuonna 2023 Ranska tuotti sähköstään 65% ydinvoimalla, suuremman osuuden kuin mikään muu maa maailmassa. Ydinsähköä tuotettiin 324 TWh, tätä suuremman määrän tuottivat vain Yhdysvallat ja Kiina.
Vuonna 2018 Ranska ilmoitti sulkevansa 14 reaktoria vuoteen 2035 mennessä, pienentävänsä ydinvoiman osuutta maan energiapaletissa ja korvaavansa sitä uusiutuvilla energianlähteillä. Vuonna 2023 maassa oli 56 käytössä olevaa ydinreaktoria, yksi rakenteilla ja 14 poistettu käytöstä.
2020-luvun alussa ydinsähkön tuotanto oli alentunut, kun Civaux’n voimalassa vuonna 2021 havaittujen vikojen jälkeen monet voimalat suljettiin huollon ja tarkistusten ajaksi.
Öljy

Ranska tuottaa itse vajaan kaksi projenttia kuluttamastaan öljystä. Merkittäviä öljyntuotantoalueita ovat Île-de-France Pariisin seudulla ja Akvitaniassa.
Maakaasu

Vuonna 2022 Ranska poltti maakaasua 37 001 miljoonaa kuutiometriä, tuotti siitä itse 20 ja toi ulkomailta 56 281 miljoonaa kuutiometriä. Kotimainen tuotanto oli siis alle 0.1 prosenttia kulutuksesta. Yli puolet kaasusta käytetään kodeissa lämmitykseen ja ruoanlaittoon.
Ranskan jäljellä olevat tunnetut kaasuvarat vuonna 2021 olivat 7 787 miljoonaa kuutiometriä.
Kotimaista maakaasua käytettiin runsaasti 1960- ja 1970-luvuilla, mutta 1990-loppuun mennessä tuotanto oli lähes kokonaan ehtynyt. Kaasua tuodaan lähinnä Pohjanmeren suunnasta mutta myös Algeriasta ja Venäjältä. Myös Venäjän hyökättyä Ukrainaan Ranska on jatkanut LNG:n ostamista sieltä.
Kivihiili ja ruskohiili

Ranskan viimeinen oma kivihiilikaivos suljettiin vuonna 2004. Valtion kivihiiliyhtiö Charbonnages de France lopetti toimintansa vuoden 2007 lopussa. Jäljellä olevat hiilivarat Ranskassa ovat noin 160 miljoonaa tonnia kivihiiltä ja 114 miljoonaa tonnia ruskohiiltä.
Nord-Pas-de-Calais’n kaivosalue on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2012.
Vesivoima

Vesivoiman osuus sähköntuotannossa on Ranskassa Euroopan suurimpia, vuonna 2022 9,5% kapasiteetista. Maa on valjastanut käyttöön yli 90% potentiaalisesta vesivoimasta, joten alalla ei ole odotettavissa kasvua.
Ilveshämähäkit

| Ilveshämähäkit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Ilveshämähäkit Oxyopidae  Thorell, 1869
Katso myös
   Ilveshämähäkit Wikispeciesissä   Ilveshämähäkit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ilveshämähäkit  (Oxyopidae) on hämähäkkien heimo.
Suomessa on tavattu yli 200 kertaa edustajia yhdestä tähän heimoon kuuluvasta lajista, ilvespompukki
Oxyopes ramosus.
Energia Unkarissa

Energia Unkarissa käsittelee Unkarin energian tuotantoon ja kulutukseen liittyviä asioita.
Družba-putken rakennustyömaa Unkarissa 1972.
Unkari on vahvasti riippuvainen Venäjältä tuodusta maakaasusta, ja Venäjän hyökättyä Ukrainaan se on alkanut etsiä vaihtoehtoja.
Venäjän hyökkäys Ukrainaan helmikuussa 2022 on luonut uusia energiaturvallisuushaasteita Euroopassa. Unkari julisti vastauksena energiahätätilan 13. heinäkuuta 2022. Hätätilanteen ratkaisemiseksi hallitus pyrkii lisäämään kotimaista kaasun ja hiilen tuotantoa, turvaamaan kaasun lisätuontia ja lisäämään maan ruskohiilivoimalan tuotantoa. Myös Paksin ydinvoimalan mahdollisesta käyttöiän pidentämisestä keskustellaan samalla kun pohditaan mahdollista energianlähteiden ja polttopuun vientikieltoa.
Unkari tuottaa itsekin ruskohiiltä, öljyä ja maakaasua, mutta pääosa fossiilisista polttoaineista tulee ulkomailta. Venäjän hyökättyä Ukrainaan EU  pyrki saartamaan maan öljynviennin. Ukraina ajoi läpi poikkeuksen, jolla se sai ostaa Družba-putkea pitkin tulevaa öljyä, vaikka merikuljettukset kiellettiin. Vuonna 2024 70 prosenttia maan käyttämästä öljystä tuli edelleen Venäjältä. Puolet siitä toimitti Lukoil-yhtiö, jonka toimitukset Ukraina keskeyttti heinäkuussa 2024.
Energian kulutus

Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 102,832 miljoonaa BTU:ta, maailmassa 49. suurinta.
Vuonna 2022 loppukäyttäjistä suurin ryhmä oli kotitalouksien energiankäyttö, 30%. Toiseksi suurin on liikenne, 23%, ja heti sen perässä teollisuus, 22,3%.
Energian tuotanto

Unkarin energiankulutus vuonna 2022 jakaantui eri lähteiden kesken seuraavasti:
öljy 32%
maakaasu 32 %
ydinvoima 16.7%
biopolttoaineet ja jätteet 11%
hiili 5%
aurinko ja tuuli 3%
vesivoima 0.1%
Unkarin sähköntuotanto jakautui vuonna 2022 eri lähteiden kesken seuraavasti:
ydinvoima 44,2%
fossiiliset polttoaineet: 33 % kokonaiskapasiteetista (maakaasu 25% ja hiili 8%)
aurinkoenergia 13,6%
tuulivoima 1,8%
vesivoima: 0,5%
biomassan ja jätteiden poltto: 6,8%
Energian tuotanto > Maakaasu

Vuonna 2022 Unkari poltti  9 485 miljoonaa kuutiometriä, tuotti siitä itse 1 523 ja toi ulkomailta 9 314 miljoonaa kuutiometriä.
Sen jäljellä olevat tunnetut kaasuvarat vuonna 2021 olivat 3 738 miljoonaa kuutiometriä.
Uusia kaasukenttiä etsitään aktiivisesti.
Energian tuotanto > Öljy

Unkari kuluttaa päivässä 155 544 barrelia öljyä ja tuottaa siitä itse 36 018 barrelia. Öljyä tuodaan Venäjältä, Kroatiasta, Kazakhstanista, Saudi Arabiasta ja Turkmenistanista.
Öljyä porataan Nagylengyelin alueella Zalassa ja Algyőn alueella Csongrád-Csanádissa. Vuonna 2024 Turan läheltä maan keskiosasta löytyi uusi öljyesiintymä.
Energian tuotanto > Kivihiili ja ruskohiili

Vuonna 2022 Unkari poltti 6,18 miljoonaa tonnia hiiltä, tuotti siitä itse 5,45 miljoonaa tonnia, toi ulkomailta 0,8 miljoonaa ja vei ulkomaille 0,13 miljoonaa tonnia. Sen jäljellä olevat tunnetut hiilivarat ovat 2909 miljoonaa tonnia.
Unkarissa on ruskohiiltä Transdanubian alueella sekä maan pohjoisosassa. 2020-luvulla sitä louhittiin Visontan ja Bükkábrányn avolouhoksilta. Kivihiiltä on louhittu pieniä määriä Pécs-Vasasin louhokselta Transdanubian eteläosassa. Hiili on niin vähäenergiasta, että se luokitellaan ligniitiksi.
Energian tuotanto > Ydinvoima

Paksin ydinvoimalan mahdollisesta käyttöiän pidentämisestä keskustellaan.
Unkarilla on venäläisen Rosatomin kanssa vuodesta 2014 sopimus voimalan laajentamisesta, ja rahoituksesta 80 prosenttia tulee Venäjältä. EU-komissio tutki sopimuksen laillisuutta 2015–2017. Vuonna 2023 Viktor Orban ilmoitti, että yhteistyö jatkuu EU:n pakotteista huolimatta.
Energian tuotanto > Aurinko ja tuuli

Aurinkoenergian tuotanto on ollut kasvussa koko 2000-luvun ajan ja varsinkin 2020-luvulla. Päästöttömästä sähköntuotannosta valtaosa (85%) on aurinkopaneeleiden varassa, tuuli tuottaa 11% ja vesivoima vajaat 3%.
Matran voimalaitos polttaa ruskohiiltä.
Paksin ydinvoimala.
Nazem Kadri

| Nazem Kadri |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1990 (ikä 34) London, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Nazem the Dream
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Calgary Flames
Sarja:  NHL
Pelinumero:  91
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Toronto Maple Leafs (NHL) Toronto Marlies (AHL)   Colorado Avalanche (NHL)
NHL-varaus:  7. varaus, 2009 Toronto Maple Leafs
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Colorado Avalanche | 2022  |
Nazem Kadri (s. 6. lokakuuta 1990 London, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Calgary Flamesissa. Kadri on Toronto Maple Leafsin ykkösvaraus vuodelta 2009 ja oli koko varaustilaisuuden seitsemäs. Hänellä on libanonilaiset sukujuuret.
Ura

Kadri pelasi OHL:ssä vuodet 2006–2010 edustaen Kitchener Rangersia ja London Knightsia. Hän voitti liigan mestaruuden Kitchenerin riveissä vuonna 2008.
Kadri teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Maple Leafsin kanssa 6. heinäkuuta 2009. Hän pelasi kauden 2009–2010 vielä lähinnä London Knightsissa, mutta pääsi myös debytoimaan Maple Leafsissa 8. helmikuuta San Jose Sharksia vastaan pikakomennuksella, kun Christian Hanson ja Fredrik Sjöström loukkaantuivat. Kadri valittiin kauden päätteeksi OHL:n toiseen tähdistökentälliseen.
Kaudella 2010–2011 Kadri pelasi 29 NHL-ottelua tehoin 3+9=12. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin Toronto Marliesissa.
Kadri kaupattiin kesällä 2019 Calle Rosenin kanssa Colorado Avalancheen, josta Toronto sai vaihdossa Alexander Kerfootin ja Tyson Barrien.
Elokuussa 2022 Kadri teki vapaana agenttina sopimuksen Calgary Flamesin kanssa. Seitsemän vuoden mittaisen sopimuksen kokonaisarvo on 49 miljoonaa dollaria.
Maajoukkue

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Nazem Kadri |  Nazem Kadri |  Nazem Kadri |  |
Maa:   Kanada
Miesten jääkiekko
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Saskatchewan 2010 | jääkiekko |  |
Kadri pelasi alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2010 ja saavutti hopeaa.
Yksityiselämä

Kadri on kaikkien aikojen toinen NHL:ään varattu muslimi Ramzi Abidin jälkeen. Kadri on kaikkien aikojen neljäs NHL-pelaaja, jolla on libanonilaiset sukujuuret. Häntä ennen NHL:ssä ovat pelanneet John Hanna, Alain Nasreddine ja Ed Hatoum.
Suorakulmio

Suorakulmio, johon on merkitty lävistäjät.
Tasogeometria
Piste
Suora
Käyrä
Taso
Pinta
Pinta-ala
Pituus
Kulma
Trigonometria
Ympyrä
Ellipsi
Monikulmio
Kolmio
Nelikulmio
Suorakulmio
Neliö
Suunnikas
Neljäkäs
Puolisuunnikas
Avaruusgeometria
Tilavuus
Avaruuskappale
Pallo
Kartio
Lieriö
Särmiö
Suuntaissärmiö
Suorakulmainen särmiö
Säännöllinen monitahokas
Platonin kappale
Tetraedri
Heksaedri eli kuutio
Oktaedri
Dodekaedri
Ikosaedri
Keplerin–Poinsot'n kappale
Euklidinen geometria
Paralleeliaksiooma
Epäeuklidinen geometria
Hyperbolinen geometria
Elliptinen geometria
Analyyttinen geometria
n
k
Osa artikkelisarjaa
Suorakulmio eli suorakaide on geometriassa yksinkertainen nelikulmio, jonka kaikki kulmat ovat määritelmän mukaan suoria eli 90°. Tästä seuraa, että nelikulmion vastakkaiset sivut ovat yhtä pitkät ja yhdensuuntaiset. Neliö on suorakulmio, jonka kaikki sivut ovat samanpituisia. Neliötä kutsutaan myös säännölliseksi tai tasasivuiseksi suorakulmioksi. Kaikki suorakulmiot ovat suunnikkaita. Lähin vastine suorakulmiolle avaruusgeometriassa on suora suuntaissärmiö. Suorakulmio merkitään  \Box ABCD.
Ominaisuuksia > Sivut, lävistäjät, bimediaanit ja korkeusjanat

Suorakulmiolla on monia suunnikkaille yhteisiä ominaisuuksia. Niitä ovat esimerkiksi samanpituiset ja yhdensuuntaiset sivut, jotka ovat suorakulmion vastakkaisilla puolilla siten, että a = c ja b = d. Sen sijaan suorakulmion lävistäjät ovat yhtä pitkät (q = r), vaikka suunnikkailla ne ovat pääsääntöisesti eripituiset.
Suorakulmion lävistäjät ovat yhtä pitkät ja ne puolittavat toisensa leikkauspisteessä E. Samassa pisteessä leikkaavat toisensa suorassa kulmassa bimediaanit, jotka ovat vastakkaisten sivujen keskipisteitä yhdistävät janat. Koska bimediaanit ovat yhdensuuntaisia vierekkäisten sivujen kanssa, puolittavat ne suorakulmion kahdeksi pienemmäksi suorakulmioksi. Bimediaanit ovat myös suorakulmion symmetria-akselit.
Ominaisuuksia > Symmetriapiste, keskipiste ja ympäri piirretty ympyrä

Sekä lävistäjien että bimediaanien päätepisteet sijaitsevat symmetrisesti pisteen E suhteen. Itse asiassa, kaikki suorat, jotka kulkevat pisteen E kautta, leikkautuvat piirillä p janoiksi, joiden keskipiste E on. Pistettä E kutsutaan siksi keskipisteeksi ja symmetrian takia symmetriapisteeksi.
Symmetrian vuoksi on aina mahdollista piirtää suorakulmion ympäri ympyrä siten, että suorakulmion kärjet ovat ympyrän kehällä. Suorakulmion lävistäjät ovat silloin ympyrän halkaisijat ja ympyrän säde on halkaisijan puolikas.
Ominaisuuksia > Kulmat

Suorakulmion sisäkulmien summa on 360°, ja koska ne kaikki ovat yhtäsuuria, ovat ne kaikki 90°. Myös suorakulmion ulkokulmat ovat 90° (esimerkiksi θ).
Lävistäjät leikkaavat toisensa symmetriapisteessä E ja kulman ε ja λ suuruus riippuu sivujen pituuksista. Kulmilla ε ja λ on E:ssä ristikulmat ja kulmat ε ja λ ovat vieruskulmia eli ε + λ = 180°. Lävistäjän ja sivun väliin jää osa sisäkulmasta ja se on yhtäsuuri kuin kulma ε = 2α ja λ = 2γ.
Ominaisuuksia > Pinta-ala

Suorakulmion pinta-alan A laskutapa voidaan päätellä esimerkiksi neliöillä. Suorakulmion kanta on a = 5 pituusyksikköä ja korkeus ha = 4 yksikköä, sen pinta-ala on suuruudeltaan 5•4 = 20 neliöyksikköä. Tämä lasketaan yleisesti
Erityispiirteitä

Konveksi nelikulmio on suorakulmio, jos ja vain jos,
se on tasakulmainen monikulmio.
se on suunnikas vähintään yhdellä suoralla kulmalla.
se on suunnikas tasapitkillä lävistäjillä.
sen pinta-ala voidaan laskea  A={\tfrac {1}{2}}{\sqrt {(a^{2}+c^{2})(b^{2}+d^{2})}}.
sen pinta-ala voidaan laskea  A={\frac {a+c}{2}}\cdot {\frac {b+d}{2}}. (muinainen egyptiläinen approksimaatio)
Erityisiä suorakulmioita > Neliö

Neliö on säännöllinen suorakulmio, jonka sivut ja kulmat ovat kaikki yhtä suuria. Sillä on suunnikkaana kaikki suorakulmion ja neljäkkään ominaisuudet.
Erityisiä suorakulmioita > Kultainen suorakulmio

Kultainen suorakulmio on sivuiltaan sellainen, että jos siitä erottaa neliön, jäljelle jäävä osa on alkuperäisen suorakulmion muotoinen. Sivujen pituuksien suhde muodostaa kultaisen leikkauksen.
Suorakulmio, jonka sivut ovat 4 ja 5 ruutua pitkät. Sen pinta-ala on 4•5 = 20 ruutua.
Neliö
Kultainen suorakulmio
Pentti Leino

Pentti Antero Leino (s. 17. huhtikuuta 1942 Oulu) on suomalainen suomen kielen emeritusprofessori, joka teki pääosan työurastaan Helsingin yliopistossa.
Leino kirjoitti ylioppilaaksi Oulun lyseosta vuonna 1960. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi vuonna 1966 ja lisensiatiiksi vuonna 1967. Filosofian tohtoriksi hän väitteli vuonna 1971 folkloristiikkaa käsittelevällä teoksella Strukturaalinen alkusointu suomessa.
Työuransa alkuvuosina hän tutki myös runojen metriikkaa, josta hän kirjoitti teoksen Kieli, runo ja mitta. Suomen kielen metriikka vuonna 1982. Hänet valittiin vuonna 1973 Helsingin yliopiston suomalaisen filologian apulaisprofessoriksi, josta hän siirtyi suomen kielen professoriksi vuonna 1983. Leino jäi professuurista eläkkeelle vuonna 2010. Valtaosa hänen myöhemmästä tutkimuksestaan käsittelee suomen kieliopillisia ja semanttisia piirteitä ja hän erikoistui kognitiiviseen kielitieteeseen.
Hänen puolisonsa on suomen kielen lehtori, tietokirjailija Pirkko Leino. Heidän lapsiaan ovat muun muassa Unni Leino ja Jaakko Leino.
Jatkuva satunnaismuuttuja

Jatkuva satunnaismuuttuja  eli jatkuva stokastinen muuttuja  on todennäköisyyslaskennassa satunnaismuuttuja, jolla on vain ei-negatiivisia arvoja saava tiheysfunktio. Satunnaismuuttuja tarkoittaa satunnaisilmiön määräämää lukua, joka saadaan ilmiön alkeistapauksista mitallisen funktion kuvauksena. Tyypillisesti jatkuva satunnaismuuttuja voi saada tietyn reaalilukuvälin arvot ja joskus aivan kaikki realiluvut. Jatkuvan satunnaismuuttujan jakaumafunktio eli kertymäfunktio on jatkuva.
Satunnaismuuttuja voi olla tyypiltään diskreettinen, jatkuva tai näiden yhdistelmä. Diskreetti satunnaismuuttuja saa vain erillisiä arvoja (nopanheitto), kun taas jatkuva voi saada arvoja hyvinkin läheltä toisiaan (reaaliluvut). Esimerkiksi pilkkikilpailun tulos riippuu onnesta ja "Ahdin" tarjoamat kalat voidaan ilmaista lukumääränä (diskreettinen) tai painona (jatkuva). Painot mieletään reaaliluvuiksi ja kahden kalan painot voivat olla kuinka lähellä toisiaan hyvänsä. Siksi jatkuvan satunnaismuuttujan arvot muodostavat realilukujen joukon, joka on hyvin "tiheä". Diskreettiset arvot, jotka ovat tässä lukumääriä, sijaitsevat kokonaislukujen tapaan lukusuoralla hyppäyksen päässä toisistaan. Lukujen väliin jää siten "raot" eikä arvojoukko ole "tiheä". Esimerkiksi ihmisen pituus on tällainen satunnaismuuttuja, mikäli pituudet pyöristetään senttimetrin tarkkuuteen. Pyöristämättömät luvut olisivat jatkuvan satunnaismuuttujan arvoja. Siis satunnaismuuttujan mittaamistavan valinta ratkaisee sen numeerisen esitystavan.
Satunnaismuuttujan saamat kaikki lukuarvot muodostavat perusjoukon (myös otosjoukko, otosavaruus), jossa kaikki arvot eivät aina esiinny symmetrisesti yhtä yleisesti. Arvon yleisyys ilmaistaan todennäköisyydellä ja kaikkien arvojen todennäköisyydet muodostavat todennäköisyysjakauman. Jakauma määrittää satunnaismuuttujan täysin, joten satunnaisumuuttujat luokitellaankin jakaumiensa perusteella. Jatkuvan satunnaismuuttujan jakauma voidaan kuvata todennäköisyysfunktiolla eli tiheysfunktiolla tai jakauma- eli kertymäfunktioilla.