stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Formula E -kausi 2022–2023
Keskeisimmät säännöt

FIA ja Formula E julkaisivat urheilulliset säännöt 22. marraskuuta 2022. FIA kuitenkin korjaili sääntöjä ja julkaisi päivitetyt säännöt maaliskuussa 2023. Keskeisimmät säännöt ja sääntömuutokset olivat:
Kilpailun pituuteen tuli muutos, kun aikarajasta siirryttiin kierrosmäärään. Kilpailun pituus määräytyi yksilöllisesti kuhunkin kilpailuun. Kilpailuun voitiin lisätä enintään seitsemän kierrosta turva-auton tai kokoradan keltaisten lippujen vuoksi, jos oltiin ajettu vähemmän kuin 80 prosenttia. Auton tehoraja oli 300kW, mutta Attack Moden aikana raja oli 350kW. Attack Moden säännöt tehorajaa lukuun ottamatta vaihtelivat kilpailuittain.
Attack Charge oli tarkoitus tulla käyttöön tietyissä kilpailuissa. Se tarkoitti pakollista 30 sekunnin varikkopysähdystä ja pikalatausta, jonka jälkeen kilpailija olisi saanut käyttöön 4kWh lisää energiaa. Attack Chargen jälkeen kilpailija olisi saanut käyttöön kaksi ylimääräistä Attack Modea kilpailun lopussa, jolloin auton tehoraja nousi 300kW:sta 350kW:hen. Huhtikuussa 2023 kuitenkin ilmoitettiin, ettei pikalatausta oteta käyttöön kauden aikana. Lykkäyksen päällimmäinen syy oli uuden tekniikan puutteellinen testaus.
Fanboost otettiin pois käytöstä. Fanboost oli ollut mukana sarjan alusta alkaen. Järjestelmässä katsojat olivat pystyneet äänestämään kuljettajia, jotka saivat lisäenergiaa käyttöönsä kilpailun aikana. Kuljettajat kuitenkin epäilivät, että järjestelmää manipuloitiin, eikä se ollut suosittu kuljettajien keskuudessa.
Jokaisen tallin tuli ajattaa kauden aikana kahdesti harjoituksissa tulokaskuljettajaa, joka ei ollut aiemmin kilpaillut sarjassa. Tallit kuitenkin vastustivat sääntöä ja sen johdosta Formula E muutti sääntöä helmikuussa 2023 niin, että se koski vain yhtä harjoitusta Rooman kilpailun yhteydessä. Toisen harjoituksen sijaan tulokkaille järjestettiin erillinen testipäivä.
Kuljettajalla oli käytössä neljä sarjaa uusia renkaita per ePrix. Mikäli ePrix sisälsi kaksi kilpailua, oli rengassettejä kuusi. Renkaiden toimittaja oli Hankook.
Jokainen auto sai käyttää kauden aikana kaksi MGU:ta, kaksi takavaihdelaatikkoa, kaksi MCU:ta ja yhden akkupaketin. Jos nämä rajat ylitettiin, tuli autolle 20 lähtöruudun rangaistus.
Ennen kilpailua oli kahdet vapaat harjoitukset. Jos ePrix sisälsi toisen kilpailun, ennen sitä oli vielä yhdet harjoitukset. Harjoitusten maksimipituus oli 30 minuuttia ja autojen tehoraja oli 350kW.
Aika-ajot järjestettiin kahdessa 12 auton lohkossa, joihin kuljettajat jaettiin MM-sarjan tilanteen mukaan. Molemmilla lohkoilla oli 12 minuuttia ajoaikaa, ja auton tehoraja oli 300 kW. Molempien lohkojen neljä nopeinta eteni pudotuspeleihin (engl. duels), jossa ratkaistiin loput lähtöjärjestyksessä. Pudotuspeleissä auton tehoraja oli 350 kW.
Kulukatto otettiin käyttöön. Voimansiirron valmistajien kulukatto oli yhteensä 25 miljoonaa euroa kausille 2022–2023 ja 2023–2024. Tallien kulukatto kaudelle 2022–2023 oli 13 miljoonaa euroa. Kulukattoon eivät kuuluneet kuljettajien palkkiot.
Pisteet > Pistelasku

Pisteet jaettiin seuraavan taulukon mukaisesti:
| Sijoitus |  1>   |  2>   |  3>   |  4>   |  5>   |  6>   |  7>   |  8>   |  9>   |  10>   | PP | NK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pisteet | 25 | 18 | 15 | 12 | 10 | 8 | 6 | 4 | 2 | 1 | 3 | 1 |
Pisteet > Tallien pisteet

| Sija | Talli | Nro | MEX  | DRH  | DRH  | HYD  | CPT  | SPL  | BER  | BER  | MCO  | JAK  | JAK  | PRT  | RME  | RME  | LDN  | LDN  | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1. |  Envision Racing | 16 | 6 | 4 | 6 | 15 | 5 | 10 | 4 | 20 | 8 | 20 | 10 | 5 | Kesk. | 5 | 3 | 6 | 304 |
| 1. |  Envision Racing | 37 | 9 | 6 | 13 | 2 | 3 | 2 | 5 | 1 | 1 | 7 | 18 | 1 | 2 | 14 | Kesk. | 1 | 304 |
| 2. |  Jaguar TCS Racing | 9 | 8 | 10 | 7 | Kesk. | 11 | 1 | 1 | 4 | 2 | Kesk. | 3 | 4 | 1 | Kesk. | 1 | 2 | 292 |
| 2. |  Jaguar TCS Racing | 10 | Kesk. | 3 | 4 | Kesk. | DNS | 3 | 2 | 19 | 16 | 21 | DNS | 17 | Kesk. | 3 | 4 | 7 | 292 |
| 3. |  Avalanche Andretti Formula E | 27 | 1 | 2 | 2 | 16 | 13 | Kesk. | 18 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 4 | 1 | 2 | 3 | 252 |
| 3. |  Avalanche Andretti Formula E | 36 | 4 | 9 | 12 | 9 | 9 | 12 | 8 | 21 | Kesk. | 16 | Kesk. | 19 | Kesk. | Kesk. | 13 | 21 | 252 |
| 4. |  TAG Heuer Porsche Formula E Team | 13 | 7 | 18 | 11 | 3 | 1 | 4 | Kesk. | 5 | 15 | 8 | 7 | 3 | Kesk. | 12 | 16 | 16 | 242 |
| 4. |  TAG Heuer Porsche Formula E Team | 94 | 2 | 1 | 1 | 4 | Kesk. | 7 | 6 | 7 | 10 | 1 | 6 | 8 | 9 | 7 | 9 | 10 | 242 |
| 5. |  DS Penske | 1 | 10 | 11 | 20 | 8 | 7 | 6 | Kesk. | 8 | 9 | 4 | 9 | 12 | 11 | 8 | 11 | 5 | 163 |
| 5. |  DS Penske | 25 | 12 | 7 | 16 | 1 | 2 | 5 | 7 | 3 | 7 | 5 | 16 | 11 | 5 | 15 | Kesk. | 22 | 163 |
| 6. |  Maserati MSG Racing | 7 | 11 | WD | 19 | 13 | Kesk. | 11 | 3 | 6 | Kesk. | 3 | 1 | 6 | 3 | 6 | 12 | 14 | 140 |
| 6. |  Maserati MSG Racing | 48 | Kesk. | Kesk. | 9 | 10 | Kesk. | Kesk. | 9 | 22 | 11 | 6 | 8 | Kesk. | Kesk. | 4 | 5 | 11 | 140 |
| 7. |  Nissan Formula E Team | 17 | Kesk. | 12 | 14 | 7 | 8 | Kesk. | 13 | 16 | 18 | 12 | 5 | 9 | 7 | 2 | 8 | 4 | 95 |
| 7. |  Nissan Formula E Team | 23 | 15 | 17 | 8 | 12 | NC | Kesk. | 12 | 11 | 4 | 19 | 4 | 15 | 10 | 16 | Kesk. | 15 | 95 |
| 8. |  NEOM McLaren Formula E Team | 5 | 5 | 8 | 5 | Kesk. | 10 | 8 | Kesk. | 18 | 5 | 10 | Kesk. | 18 | DNS | 11 | 10 | 19 | 88 |
| 8. |  NEOM McLaren Formula E Team | 58 | Kesk. | 5 | 3 | Kesk. | 4 | 9 | 17 | 13 | 17 | 15 | 15 | 14 | Kesk. | 13 | 14 | 12 | 88 |
| 9. |  NIO 333 Racing | 3 | 16 | 15 | 17 | 5 | 12 | 16 | 16 | 15 | 14 | 17 | DNS | 16 | 8 | Kesk. | DSQ | 13 | 42 |
| 9. |  NIO 333 Racing | 33 | 17 | 14 | 10 | Kesk. | 6 | 17 | Kesk. | 10 | 6 | 13 | 11 | 13 | 13 | 9 | 7 | 9 | 42 |
| 10. |  Mahindra Racing | 8 | 13 | 19 | Kesk. | 6 | WD | 15 | 10 | 14 | Kesk. | 18 | 17 | Kesk. | 12 | Kesk. | 15 | 20 | 41 |
| 10. |  Mahindra Racing | 11 | 3 | 13 | 15 | 14 | WD | 13 | 11 | 12 | 12 | 14 | 14 | 7 | Kesk. | Kesk. | 6 | 18 | 41 |
| 11. |  ABT CUPRA Formula E Team | 4 | Kesk. | 16 | 18 | Kesk. | WD | 14 | 14 | 17 | 13 | 9 | 13 | 10 | Kesk. | Kesk. | Kesk. | 17 | 21 |
| 11. |  ABT CUPRA Formula E Team | 51 | 14 | Kesk. | Kesk. | 11 | WD | Kesk. | 15 | 9 | Kesk. | 11 | 12 | Kesk. | 6 | 10 | Kesk. | 8 | 21 |
| Sija | Talli | Nro | MEX  | DRH  | DRH  | HYD  | CPT  | SPL  | BER  | BER  | MCO  | JAK  | JAK  | PRT  | RME  | RME  | LDN  | LDN  | Pisteet |
Lähde:
Formula E: Accelerate 2023

Formula E: Accelerate 2023 oli kauden aikana järjestetty sim racing kilpailu. Alustana käytettiin RFactor 2 -peliä, jossa ajettiin kolmannen sukupolven autoilla. Huhtikuussa järjestettiin karsinnat, johon osallistui 88 pelaajaa. Karsinnan jälkeen ajettiin kaksi karsintakilpailua Berliinin ja Rooman ePrix-radoilla. Näiden kahden kilpailun perusteella 11 pelaajaa pääsi loppukilpailuun, joka ajettiin ExCeL Londonissa osana ePrix’iä. Loppukilpailusta tuli kuitenkin pettymys, kun parhaimmat pelaajat eivät osallistuneet. Samaan aikaan Saudi-Arabiassa järjestettiin turnaus, jossa rahapotti oli miljoona Yhdysvaltain dollaria, mikä houkutti paikalle parhaat sim racing pelaajat. Acceleraten rahapotti oli kokonaisuudessaan 40 000 euroa, josta finaalissa jaettiin 20 000 euroa.
Berliinin ja Rooman kilpailut voitti unkarilainen Marcel Csincsik, mutta hän ei osallistunut Lontoon finaaliin. Lontoon finaalin kokonaiskilpailun voitti puolalainen Dawid Mroczek. Toiseksi tuli virolainen Risto Kappet ja kolmanneksi italialainen Manuel Biancolilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Formula E -kausi 2022–2023 Wikimedia Commonsissa
Season 9 in review (Formula E:n kooste kaudesta 2022–2023.) fiaformulae.com.  15.8.2023. FIA. (englanniksi)
Full Races: Season 9 (Uusinnat jokaisesta kauden kilpailusta.) fiaformulae.com.  30.11.2023. FIA. (englanniksi)
Formula E -kaudet
2014–2015
2015–2016
2016–2017
2017–2018
2018–2019
2019–2020
2020–2021
2021–2022
2022–2023
2023–2024
Maserati MSG Racingin kuljettaja Maximilian Günther Valencian testeissä joulukuussa 2022.
Porschen Pascal Wehrlein voitti kahdesti Dirijjassa ja oli sarjan johdossa kolmen ajetun kilpailun jälkeen.
DS Pensken ranskalaiskuljettaja Jean-Éric Vergne voitti historian ensimmäisen Hyderabadin ePrix’n.
Jaguarin Sam Bird ja DS Pensken Stoffel Vandoorne Berliinin osakilpailussa.
Maximilian Güntherin voitto Jakartassa oli Maserati MSG Racingin ensimmäinen voitto Formula E:ssä.
Kolmas perättäinen Rooman ePrix’in voitto toi Mitch Evansille liikanimen ”keisari”. Kuva Berliinin osakilpailusta.
Turva-auto radalla Berliinin osakilpailussa.
She Bangs the Drums

| ”She Bangs the Drums” The Stone Roses |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Stone Roses
 Julkaistu: kesäkuu 1989
 Tuottaja(t): John Ecklie
 Tyylilaji: rock, acid house
 Kesto: 15.56
 Levy-yhtiö: Silvertone
The Stone Roses muut singlet
| ”Made of Stone” 1989 | ”She Bangs the Drums” 1989 | ”Fools Gold/What the World Is Waiting For” 1989 |
She Bangs the Drums on rock-yhtye The Stone Rosesin vuonna 1989 julkaistu single ja oli yhtyeen ensimmäinen Top 40 hitti 36. sijalla. Single julkaistiin uudelleen maaliskuussa 1990 nousten kaksi sijaa. Kappale on yhtyeen toinen singlejulkaisu albumilta The Stone Roses.
Kappaleet

She Bangs the Drums – 3.43
Mersey Paradise – 2.44
Standing Here – 5.05
Simone – 4.24
She-Ra: Mahdin prinsessat

| She-Ra: Mahdin prinsessat> She-Ra and the princesses of power |
| --- | --- |

Kestoaika:  24 minuuttia
Kehittäjä(t):  Noelle Stevenson
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Esitetty:  13. marraskuuta 2018 – 15. toukokuuta 2020
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  52
Aiheesta muualla
IMDb
She-Ra: Mahdin prinsessat on yhdysvaltalainen animaatiosarja, jonka on kehittänyt ND Stevenson ja tuottanut DreamWorks Animation Television. Sarja on vuoden 1985 She-Ra: Mahdin prinsessa -animaation uusi versio. Vuonna 2018 julkaistu sarja kertoo teini-ikäisestä Adorasta, joka saa voimat joiden avulla hän muuttuu sankarisoturi She-raksi. Tämän voiman myötä hän tapaa uusia ystäviä ja johtaa joukon voimallisia prinsessoja taisteluun voittaakseen pahan lordi Hordakin armeijan.
Sarjan ensi-esitys oli 13. marraskuuta 2018 Netflixissä. Sen viides ja viimeinen tuotantokausi julkaistiin 15. toukokuuta 2020.
Suomenkielisissä äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eeva Markkinen  | … |  Adora/She-Ra, sivuhahmot   |
|  Nina Palmgren  | … |  Catra, sivuhahmot   |
|  Joonathan Kettunen  | … |  Nuoli, Lance, sivuhahmot   |
|  Saara Lehtonen  | … |  Kimalle, Scorpia, sivuhahmot   |
|  Elise Langenoja  | … |  Varjotar, Razz, Loitsutar (tuotantokaudet 1-4), Pauliina (1. tuotantokausi), sivuhahmot   |
|  Bruno Lähteenmäki  | … |  Lordi Hordak, Kuningas Micah, Väärä Hordak, kloonit, sivuhahmot   |
|  Katja Aakkula  | … |  Seireena, Perfuma, Kuningatar Angella, Jahditar, sivuhahmot   |
|  Hanna Mönkäre  | … |  Tuisku   |
|  Taru Tikkanen ja Susa Saukko  | … |  Entrapta   |
|  Heljä Heikkinen  | … |  Pauliina (tuotantokaudet 4-5), Mara, Loitsutar (5. tuotantokausi)   |
|  Anni Kajos  | … |  Spinnerella, Lonnie   |
|  Markus Niemi  | … |  Merihaukka, Viimaharja, Kyle, George, sivuhahmot   |
|  Merita Seppälä  | … |  Jalovalo, sivuhahmot   |
|  Henri Piispanen  | … |  Tuplapulma, sivuhahmot   |
|  Pasi Ruohonen  | … |  Koplan Priimus, kloonit   |
|  Petri Hanttu  | … |  Amiraali Skarppi   |
Helsingin hallinto

Helsingin hallintoon kuuluu Helsingin kaupunkia johtavia päättäjiä sekä toimielimiä.
Kunnallishallinto

Helsingin kaupunginvaltuustossa on 85 jäsentä. Muun Suomen poliittiseen kenttään verrattuna suurin ero on Suomen Keskustan pieni kannatus. Kaudella 2021–2025 suurimmat valtuustoryhmät ovat kokoomus (23 paikkaa), vihreät (18) ja  SDP (13).  kaupunginvaltuuston Puheenjohtajana toimii Fatim Diarra (vihr.), ensimmäisenä varapuheenjohtajana Harry Bogomoloff (kok.) ja toisena varapuheenjohtajana Pilvi Torsti (sd.).
Kaupunginhallituksessa on  15 jäsentä,  puheenjohtajana toimii pormestari Juhana Vartiainen ja 4 apulaispormestaria ovat sen jäseniä.
Vuoden 2020 organisaatiouudistuksen jälkeen kaupungilla ei ole enää virastoja, vaan esimerkiksi Sosiaali- ja terveysvirastosta tuli nimeltään sosiaali- ja terveystoimiala.  Uudistuksessa kaupungin noin kolmekymmentä virastoa koottiin neljään toimialaan: kasvatus ja koulutus, kaupunkiympäristö, kulttuuri ja vapaa-aika sekä sosiaali- ja terveystoimi.
Kunnallishallinto > Lauta- ja johtokunnat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Asuntolautakunta  Asuntotuotantotoimikunta  Eläintarhan johtokunta  Helsingin Energia -liikelaitoksen johtokunta  Kaupunginmuseon johtokunta  Kaupunginorkesterin johtokunta  Kaupunkisuunnittelulautakunta  Kiinteistölautakunta |   |  Kulttuuri- ja kirjastolautakunta  Kunnan keskusvaalilautakunta  Liikennelaitoksen johtokunta  Liikepalvelulautakunta  Liikennelaitoksen johtokunta  Liikuntalautakunta  Nuorisolautakunta  Oiva-Akatemian johtokunta |   |  Opetuslautakunta  Palmia-liikelaitoksen johtokunta  Pelastuslautakunta  Rakennuslautakunta  Ruotsinkielisen työväenopiston johtokunta  Satama-liikelaitoksen johtokunta  Sosiaalilautakunta  Suomenkielisen työväenopiston johtokunta |   |  Taidemuseon johtokunta  Talouspalvelu-liikelaitoksen johtokunta  Tarkastuslautakunta  Teknisen palvelun lautakunta  Terveyslautakunta  Yleisten töiden lautakunta  Ympäristölautakunta |
Kunnallishallinto > Kaupunginjohtajat

Alla olevassa taulukossa on lueteltu Helsingin kaupunginjohtajat vuodesta 1921 lähtien. Vuonna 2017 Helsinki siirtyi pormestarimalliin, jolloin kaupunginjohtajan virka lopetettiin. Samalla lakkautettiin apulaiskaupunginjohtajien virat, jotka korvattiin apulaispormestareilla.[lähde? ]
| Kaupunginjohtaja | Syntymä-kuolema | Toimikausi | Puolue |
| --- | --- | --- | --- |
| Arthur Castrén | 1866–1946 | 1921–1930 | Nuorsuomalaiset |
| Antti Tulenheimo | 1879–1952 | 1930–1944 | Kokoomus |
| Eero Rydman | 1889–1963 | 1944–1956 | Edistyspuolue |
| Lauri Aho | 1901–1985 | 1956–1968 | Kokoomus |
| Teuvo Aura | 1912–1999 | 1968–1979 | LKP |
| Raimo Ilaskivi | 1928– | 1979–1991 | Kokoomus |
| Kari Rahkamo | 1933–2023 | 1991–1996 | Kokoomus |
| Eva-Riitta Siitonen | 1940– | 1996–2005 | Kokoomus |
| Jussi Pajunen | 1954– | 2005–2017 | Kokoomus |
Tasavallan presidentti myönsi Helsingin kaupunginjohtajille ylipormestarin arvonimen 1930-luvulta lähtien. Ensimmäinen ylipormestarin arvon saanut kaupunginjohtaja oli Antti Tulenheimo (vuonna 1934).
Kunnallishallinto > Pormestarit

Vuoden 2017 kuntavaaleista lähtien Helsingissä otettiin käyttöön pormestarimalli. Puolueet asettivat omat pormestariehdokkaansa ennen vaaleja, vaikka kaupunkilaiset eivät päässeet itse valitsemaan pormestaria vaaleissa. Vaalien jälkeen käydyissä neuvotteluissa Helsingin pormestarin paikan sai vaalien suurin puolue Kokoomus. Kokoomuksen pormestariehdokkaana oli Jan Vapaavuori, joka valittiin Helsingin ensimmäiseksi pormestariksi. Samalla valittiin myös neljä apulaispormestaria, joilla on aiempien apulaiskaupunginjohtajien tapaan omat vastualueensa. Pormestarimallin käyttöönoton yhteydessä tehdyn organisaatiomuutoksen myötä, apulaispormestarit toimivat myös oman toimialansa lautakunnan puheenjohtajana.
Pormestari ja apulaispormestarit vuosina 2017–2021:
Helsingin pormestari Jan Vapaavuori, Kokoomus
apulaispormestari, sosiaali- ja terveystoimi, Sanna Vesikansa, Vihreät
apulaispormestari, kulttuuri ja vapaa-aika, Nasima Razmyar, SDP
apulaispormestari, kasvatus ja koulutus, Pia Pakarinen, Kokoomus
apulaispormestari, kaupunkiympäristö,  Anni Sinnemäki, Vihreät
Pormestari ja apulaispormestarit vuodesta 2021 alkaen ovat:
Helsingin pormestari Juhana Vartiainen, Kokoomus
apulaispormestari, sosiaali- ja terveystoimi, Daniel Sazonov, Kokoomus
apulaispormestari, kulttuuri ja vapaa-aika, Paavo Arhinmäki, Vasemmistoliitto
apulaispormestari, kasvatus ja koulutus, Nasima Razmyar, SDP
apulaispormestari, kaupunkiympäristö,  Anni Sinnemäki, Vihreät
Helsingin kaupungintalo kesällä 2009.
Helsingin kaupunginjohtaja Jussi Pajunen toimi tehtävässä vuosina 2005–2017.
Sigmund Haringer

Sigmund Haringer (9. joulukuuta 1908 − 23. helmikuuta 1975) oli saksalainen jalkapalloilija, joka pelasi puolustajana.
Uransa aikana Haringer edusti FC Wacker Müncheniä, 1. FC Nürnbergiä ja FC Bayern Müncheniä, jossa hän voitti Saksan mestaruuden vuonna 1932.
Vuosina 1931−1937 hän pelasi 15 maaottelua. Hän oli voittamassa MM-pronssia vuoden 1934 kilpailuissa Italiassa.
Aiheesta muualla

Haringer Weltfussball.de-sivustolla
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1934
MV Buchloh |
MV Jakob |
MV Kreß |
P Busch |
P Haringer |
P Schwartz |
KK Bender |
KK Gramlich |
KK Janes |
KK Münzenberg |
KK Szepan |
KK Zielinski |
H Albrecht |
H Conen |
H Dienert |
H Heidemann |
H Hohmann |
H Kobierski |
H Lehner |
H Noack |
H Siffling |
H Streb |
Valmentaja Nerz
She & Him

She & Him
She & Him on yhdysvaltalainen rockyhtye, jonka perustivat Zooey Deschanel (piano ja laulu) ja M. Ward (kitara ja tuotanto). Yhtyeen ensimmäinen levyn Volume One julkaisi Merge Records maaliskuussa 2008. Yhtyeen kokoonpanoa on sittemmin laajennettu, ja nykyään siihen kuuluvat myös Rachel Blumberg (rummut), Mike Mogis (pedal steel-kitara, mandoliini), Mike Coykendall (basso, kitara).
Diskografia > Albumit

Volume One (Merge Records, 18. maaliskuuta 2008)
Volume Two (Merge Records, 23. maaliskuuta 2010)
A Very She & Him Christmas (Merge Records, 24. lokakuuta 2011)
Volume 3 (Merge Records, 7. toukokuuta 2013)
Classics (2014)
Christmas Party (2016)
Saksanniemen marssi

Saksanniemen marssi on Saksanniemen järjestyslipuston vaiheista kertova marssilaulu. Senaattori Allan Serlachius perusti Saksanniemen järjestyslipuston vuonna 1917 kouluttamaan Suomeen omia poliisijoukkoja, koska maassa vallitsi sekasorto. Marssissa on kaikkiaan 21 säkeistöä, jotka kuvaavat lipuston vaiheita perustamisesta aina sen muuttamiseen Uudenmaan rakuunarykmentiksi. Marssin sanoittaja ei ole tiedossa, mutta sen säkeistöt viittaavat todellisiin Saksanniemen järjestyslipuston tapahtumiin ja henkilöihin, kuten Hannes Ignatiukseen ja Gaston Ahrenbergiin. Marssin kertosäe on sama kuin tunnetummassa Vöyrin marssissa.
Laulun sanat on tallentanut sotilaskantakorttinsa väliin Saksanniemen järjestyslipustossa palvellut lappajärveläinen Niilo Hyytinen.
Sanat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1. Suomi vuonna seitsentoista   järjestyst’ ol’ vailla.  Punarosvot ryssän kanssa   hääräs kaikkialla.  Hei! Saksanniemi, Jääkärijoukko,  Lapuan ja Härmän loukko,  Vöyri, Kauhava ja muut!  2. Sotakomiteassapa  Ignatiuksen ukko  päätti panna punaryssäin   suut ja kädet lukkoon.  Hei ...  3. Suojaks’ armaan isänmaamme   kutsui joukot kokoon,  ensimmäiset miehet pantiin   Saksanniemen joukkoon.  Hei ....  4. Ratsumestar’ Ahrenbergi  aina meille näytti  kuinka kunnon ratsumiesi  tehtävänsä täytti.  Hei ... 5. Kuokkas-Pekka Saksanniemes’  "reilaan" komenteli  Heinström, Vilkman "voltit" meille  hiessään opetteli.  Hei ...  6. Päivät kaiket äksiisissä  pojat hitsin saivat  takalistot hieraantui  ja hellät oli paikat.  Hei ...  7. Kentän yli kiidättäissä  kura polvet peitti  usein koni ohjaajansa  kuravelliin heitti.  Hei ...   |  8. Nahkapojat viikonpäästä  näkivät jo unta  että saavat kannuksensa  ennen ensi lunta.  Hei ...  9. Kustassonni hauskapoika   lauloi että raikui.  Husaarista kertoillessaan  kämpän seinät kaikui.  Hei ...  10. Hernerokan kokit keitti  kovin makeaksi,  ilma siitä yöllä tuli  hieman sakeaksi.  Hei ...  11. Hevosetkin osan saivat  apettansa hotki  "Griselda" vain yllät  puri sekä potki.  Hei ...  12. Miekka vyöllä välähteli  harmaa oli jakku,  päässä meillä komea ol’   kolmikolkka hattu.  Hei ...  13. Porvoossa kun käveltiin  niin tyttöin’ silmät kiilsi  niinkuin miekka terävä  se sydäntämme viilsi.  Hei ...  14. Aika kului kohta kukin  tehtävänsä tiesi:  ryssää vastaan taistella  kuin oiva ratsumiesi.  Hei ...   |  15. Seitsestoista marraskuuta  saimme tulikasteen,  tusinalla berdaaneita  viittäsataa vastaan.  Hei ...  16. Saksanniemest’ lähdettihin  päivä oli harmaa  mieli oli synkkänä   ja maali epävarma.  Hei ...  17. Korkein johto Helsingissä  olojamme pohti  Käsky tuli johtajalle  Pohjanmaata kohti.  Hei ...  ....  18. Lappajärven kirkonkylään  meidät majoitettiin  siellä vasta kivääreillä  joukot aseistettiin.  Hei ...  19. Tammisunnuntaina lähtiin  vihollista kohti   Monen Saksanniemen pojan  hurme hangess’ hohti.  Hei ...  20. Uudenmaan uljaat rakuunat  ne meistä rungon saivat.  Kunnialla pojat kesti  kaikki sodan vaivat.  Hei ...  21. Eläköön siis Saksanniemi,  valkoinen sen henki.  Eläköhön mielissä   se meidän lapsienki’.   Hei …    |
Aiheesta muualla

Äänitearkisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Esko Koskela, Saksanniemen Järjestyslipusto, Lappajärven Ratsukoulu, Uudenmaan Rakuunarykmentti. Artikkeli julkaisussa Maanpuolustajain joulu 1969, s. 7-9
Saksanniemi 1917 -1932. Porvoo 1932. Niilo Hyytinen. Kun Lappajärvestä tuli "Järjestyslipuston" uusi koti.
Siglo de Oro

Niños comiendo uvas y melón ("Pojat syömässä viinirypäleitä ja melonia"), Bartolomé Esteban Murillo, noin 1650, öljymaalaus
Siglo de Oro (Kultainen vuosisata) tarkoittaa Espanjan taiteiden ja tieteiden kultakautta 1500-luvun taitteesta 1600-luvun puoliväliin. Aikakausi kattaa siirtymävaiheen renessanssista barokkiin ja Espanjan imperiumin huippuvaiheen. Sen alkamisvuodeksi on toisinaan määritelty 1492, jolloin ilmestyi Antonio de Nebrijan teos Gramática del Castellano, toisinaan taas 1547, jolloin syntyi Miguel de Cervantes Saavedra. Päättymisvuodeksi mainitaan 1645, jolloin kuoli Francisco de Quevedo, tai 1681, joka on Pedro Calderón de la Barcan kuolinvuosi.
Kultaisen vuosisadan keskuksia olivat Sevilla, Madrid, Toledo, Valencia, Valladolid ja Zaragoza.
Espanjaa hallitsi kultaisen vuosisadan aikana Habsburgin suku, jonka valtakauden alussa Espanjan imperiumi laajeni ja kukoisti. Suvun viimeisten kuninkaiden aikana sodat alkoivat murentaa imperiumia.
Termin Siglo de Oro kehitti Luis José Velázques. Ensimmäisen kerran se mainitaan hänen tutkimuksessaan Orígenes de la poesía castellana, joka julkaistiin 1754.
Aikakauden huomattavia taiteilijoita

Kultaisen vuosisadan merkittäviä kirjailijoita olivat muun muassa Miguel de Cervantes, Antonio de Guevara, Mateo Alemán ja Lope de Vega.
Merkittäviä säveltäjiä olivat muun muassa Cristóbal de Morales, Tomás Luis de Victoria ja Antonio de Cabezón.
Merkittäviä taidemaalareita olivat muun muassa El Greco, Diego Velázquez ja Bartolomé Esteban Murillo.
Kultaisen vuosisadan huomattavimpia arkkitehteja oli Juan de Herrera, jonka merkittävin työ on Real Monasterio de San Lorenzo de El Escorial.
Aiheesta muualla

ArteHistoria: La cultura del Siglo de Oro
Sobre historia: El Siglo de Oro español: Literatura, pintura y música
Seppo Aho

Seppo Kalervo Aho (20. elokuuta 1942 Hattula – 6. marraskuuta 2017 Alavus) oli kunnallisneuvos, joka toimi Alavuden kaupunginjohtajana.
Seppo Aho syntyi kunnansihteeri Frans Vilho Ahon ja Ida Rauha Aholan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1967 oli Liisa Helena Tattari. Aho valmistui merkonomiksi 1963, sosionomiksi 1967 ja hallintotieteen maisteriksi Tampereen yliopistosta 1988. Hän toimi Hattulan toimistosihteerinä 1967 ja kunnanjohtajana 1968–1972. Alavuden kunnan-, kauppalan- ja kaupunginjohtajana Aho toimi 1972–1991. Hän oli valitsijamies Suomen presidentinvaalissa vuonna 1982 ja 1988. Diabetesliiton kunniapuheenjohtaja Aho on vuodesta 1992, kunnallisneuvoksen arvon hän sai vuonna 1993.
Aiheesta muualla

Diabetesliiton kunniapuheenjohtaja Seppo Aho. Säätiön hallitustyö oli yksi mieluisimmista luottamustehtävistäni.[vanhentunut linkki]