stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nairobin terrori-isku 2019
Hyökkäys

Terroristien hyökkäys alkoi 15. tammikuuta 2019 kello 15 paikallista aikaa, kun viisi terroristia saapui autoilla paikalle. Yksi heistä räjäytti itsensä lähellä ravintolaa. Sen jälkeen muut alkoivat ampua vartijoita ja heitellä kranaatteja. Sisälle alueelle päästyään he sytyttivät muutamia parkkeerattuja autoja tuleen ja ampuivat ihmisiä. Kenian poliisin erikoisyksikkö lähetettiin taistelemaan hyökkääjiä vastaan.
Tapahtuma-aikaan Keniassa sotilaita kouluttamassa ollut brittiläinen SAS-erikoisjoukkojen sotilas Christian Craighead sai hälytyksen ja suuntasi tapahtumapaikalle nopeasti. Hänellä oli varustuksena oma rynnäkkökivääri ja suojaliivit. Paikalle saapui auttamaan myös slovenialainen sotilas. Graighead johti alueen läpikäyntiä kerros kerrokselta ja rakennus rakennukselta. Craighead ja muut viranomaiset saattoivat ja kantoivat panttivankeja ja loukkaantuneita ulos rakennuksesta ja sitten taas jatkoivat etenemistä sisällä. Kaikkiaan satoja ihmisiä evakuoitiin rakennuksista. Rakennuksessa tulitettiin paljon ja kuultiin räjähdyksiä. Tapahtumat olivat ohi seuraavana päivänä, 16. tammikuuta, aamulla noin kello kymmeeneen mennessä. Craighead ampui kaksi hyökkääjää ja sai myöhemmin Britanniassa Cospicuous Gallantry Cross -ansiomitalin urheudestaan.
Iskussa kuoli yhteensä 22 siviiliä; 19 Kenian kansalaista, yksi Yhdysvaltain kansalainen ja yksi Britannian ja Etelä-Afrikan kaksoiskansalainen sekä yksi Kenialainen nainen, joka menehtyi vuotta myöhemmin vammojensa takia. Myös kaikki viisi terroristia kuolivat.
Käännös suomeksi
Salibandyliigan kausi 2004–2005

Kausi 2004–2005 oli salibandyliigan 19. kausi.
Naiset > Runkosarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Naisten runkosarja 2003–2004
| # | Joukkue | O | V | T | H | + | - | +/- | P |
| 1 | Tiikerit | 22 | 21 | 0 | 1 | 175 | 67 | 108 | 42 |
| 2 | Erä III | 22 | 19 | 0 | 3 | 149 | 70 | 79 | 38 |
| 3 | NST | 22 | 15 | 1 | 6 | 111 | 70 | 41 | 31 |
| 4 | Classic | 22 | 14 | 0 | 8 | 137 | 71 | 66 | 28 |
| 5 | SSV | 22 | 14 | 0 | 8 | 111 | 103 | 8 | 28 |
| 6 | Oilers | 22 | 13 | 1 | 8 | 103 | 83 | 20 | 27 |
| 7 | SB-Pro | 22 | 7 | 1 | 14 | 86 | 98 | -12 | 15 |
| 8 | Happee | 22 | 7 | 1 | 14 | 86 | 117 | -31 | 15 |
| 9 | Josba | 22 | 7 | 0 | 15 | 69 | 121 | -52 | 14 |
| 10 | SPV | 22 | 6 | 1 | 15 | 78 | 154 | -76 | 13 |
| 11 | SBS Rupu | 22 | 6 | 0 | 16 | 94 | 133 | -39 | 12 |
| 12 | SB Vantaa | 22 | 0 | 1 | 21 | 55 | 167 | -112 | 1 |
O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, + = tehdyt maalit, - = päästetyt maalit, P = pisteet
Samoan saaristo

| Samoan saaristo |
| --- | --- |

Merialue:  Tyynimeri
Saaria yht.:  14
Suurin saari:  Savai’i
Pinta-ala:  3 028 km²
Valtio
Valtio:  Samoa ja Amerikan Samoa
Väestö
Väkiluku:  250 100
Samoan saaristo sijaitsee Polynesiassa, eteläisellä Tyynellämerellä. Siihen kuuluu 20 saarta, joista pituuspiirin 171° W itäpuolella sijaitsevat kuusi saarta kuuluvat Yhdysvalloille, ja yhdeksän asuttua ja viisi asumatonta saarta pituuspiirin länsipuolella muodostavat itsenäisen Samoan valtion.
1800-luvun lopulla Britannia, Saksa ja Yhdysvallat tavoittelivat saaristoa itselleen. Vuoden 1889 Berliinin sopimuksella ne takasivat saaristolle itsenäisyyden, mutta vuonna 1899 nämä kolme valtiota tekivät uuden sopimuksen, jolla saaret jaettiin  Saksan ja Yhdysvaltojen kesken. Saksan puoli on nykyisin itsenäinen Samoa ja Yhdysvaltojen puoli on Amerikan Samoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samoan saaristo Wikimedia Commonsissa
Sammy Kitwara

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sammy Kitwara (2) Boniface Kiruin (17) takana. |  Sammy Kitwara (2) Boniface Kiruin (17) takana. |  Sammy Kitwara (2) Boniface Kiruin (17) takana. |  |
Maa:  Kenia
Miesten yleisurheilu
| Puolimaratonin MM-kilpailut  | Puolimaratonin MM-kilpailut  | Puolimaratonin MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Birmingham 2009 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Nanning 2010 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Nanning 2010 | Henkilökohtainen kilpailu |  |
Sammy Kirop Kitwara (s. 26. marraskuuta 1986 Marakwet) on kenialainen kestävyysjuoksija. Häntä valmentaa Moses Kiptanui.
Puolimaratonin MM-kilpailuissa hän sijoittui kymmenenneksi Birminghamissa 2009 ja kolmanneksi Nanningissa 2010. Molemmilla kerroilla hän sai joukkuekilpailussa kultaa. Vuonna 2009 Kitwara voitti Kenian mestaruuden 10 000 metrin juoksussa ja hänet valittiin Kenian kisajoukkueeseen Berliinin MM-kilpailuihin. Myöhemmin hänet kuitenkin pudotettiin joukkueesta hänen kilpailtuaan ulkomailla ilman Kenian yleisurheiluliiton lupaa. Syyskuussa 2009 hän voitti puolimaratonkilpailun Rotterdamissa ajalla 58.58 ja hänestä tuli kuudes 59 minuutin alittaja puolimaratonilla. Vuoden 2009 maailmantilastossa Kitwaran aika oli toiseksi paras.
Syyskuussa 2011 hän sijoittui puolimaratonkilpailussa Philadelphiassa toiseksi ajalla 58.48. Hän hävisi maanmiehelleen Mathew Kisoriolle kaksi sekuntia. Kisorion ja Kitwaran ajat olivat tuolloin kautta aikain neljänneksi ja viidenneksi parhaat. Vuonna 2013 Kitwara sijoittui kolmanneksi sekä Rotterdamin maratonilla että Chicagon maratonilla. Vuonna 2014 hän sijoittui kolmanneksi Tokion maratonilla ja toiseksi Chicagon maratonilla. Chicagossa hän juoksi ajan 2.04.28, joka oli tuon kauden maailmantilaston neljänneksi paras. Vuonna 2015 hän sijoittui kuudenneksi Lontoon maratonilla ja toiseksi Chicagossa. Vuonna 2016 hän sijoittui toiseksi Amsterdamin maratonilla ja joulukuussa 2016 hän voitti Taipein maratonin. Vuonna 2017 hän voitti Valencian maratonin.
Kitwara antoi positiivisen dopingnäytteen maaliskuussa 2019 ja sai 16 kuukauden kilpailukiellon. Kilpailukielto päättyy 16.7.2020.
Henkilökohtaiset ennätykset

5 000 metrin ratajuoksu: 13.34,0 (2008)
10 000 metrin ratajuoksu: 27.44,46 (2009)
10 kilometrin tiejuoksu: 27.11 (2010)
Puolimaraton: 58.48 (2011)
Maraton: 2.04.28 (2014)
San Marinon kielet

San Marino on kielellisesti erittäin yhtenäinen ja italian kielellä on vahva asema. Ethnologuen mukaan maassa tavataan kahta elävää kieltä. Suurin osa maan väestöstä osaa myös englantia.
San Marinon ainoa virallinen kieli on italia. Paikallisista noin 83 % puhuu romagnolia ja siitä vielä erillistä San Marinon murretta. Italialaisella viittomakielellä on tunnustettu asema San Marinossa.
Mihail Suslov

Mihail Suslov
Mihail Andrejevitš Suslov (ven. Михаи́л Андре́евич Су́слов, 21. marraskuuta 1902 Šahovskoje, Venäjä – 25. tammikuuta 1982 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen valtiomies ja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) pääideologi. Suslov oli NKP:n politbyroon ja sihteeristön jäsen.
Nuoruus

Suslov liittyi 16-vuotiaana NKP:n nuorisojärjestö Komsomoliin ja itse puolueeseen vuonna 1921. Hän opiskeli taloutta Plehanovin instituutissa ja Punaprofessoreiden instituutissa, myöhemmin hän opetti Moskovan yliopistossa ja Teollisuusakatemiassa.
Osallistuminen puhdistuksiin

Suslov valittiin puoluekoneiston kouluttajaksi 1931. Suslov valittiin keskuskomitean valvoman komission tarkastajaksi. Hänen tehtävänään oli keskittyä lukuisiin ”henkilökysymyksiin”, puuttua poikkeamiin puolueen yleisestä linjasta ja tarvittaessa erottaa henkilöitä puolueesta.
Suslov ohjasi komission aloittamaa puhdistusta puolueessa Uralin ja Tšernigovin provinsseissa vuosina 1933–1934. Lazar Kaganovitš oli Puoluevalvontatoimikunnan puheenjohtajana 1930-luvun alkupuolella, eikä hän koskaan ottanut huomioon tiedostavia työntekijöitä komissiossaan.selvennä
Suslovin roolia uusiutuvissa puhdistuskampanjoissa 1937 ja 1938 ei ole dokumentoitu, vaikka on selvää että puhdistukset, jotka poistivat suurimman osan puolueaktivisteista, avasivat tien hänen nopealle ylenemiselleen. Suslovista tuli Stavropolin puoluekomitean ensimmäinen sihteeri ja jäsen keskuskomitean tarkastuskomiteassa (GPSU) vuonna 1939. Hän oli ehdolla keskuskomitean täysjäseneksi 1941.
Toisen maailmansodan aikana Suslov oli toteuttamassa tšetšeenien ja muiden muslimivähemmistöjen karkotusta Kaukasukselta.
Toisen maailmansodan jälkeinen aika

Vuosina 1944–1946 Suslov oli perustamassa neuvostohallintoa Liettuaan. Suslov karkotti kokonaisia kyliä vankileireille Siperiaan ja oli Samizdat-kirjallisuuden vastustustyössä. Stalin antoi Susloville viran Orgbyrossaselvennä 1946 ja asetti hänet työskentelemään keskuskomiteaan. Suslov valittiin puolueen sihteeristöön 1947 ja politbyroon jäseneksi vuonna 1949. Hän oli lähes keskeytyksettä politbyroon jäsen kuolemaansa 1982 asti.
Suslov toimi puoluelehden Pravdan päätoimittajana vuosina 1949–1951. Suslov oli hetkellisesti epäsuosiossa Stalinin kuoleman jälkeen ja hänet erotettiin politbyroon täysjäsenyydestä 1953. Hänet valittiin Neuvostoliiton ulkoministeriön komission puheenjohtajaksi 1954.
Suslov valittiin uudelleen politbyroon täysjäseneksi 1955. Suslov ryhmittyi Nikita Hruštšovin taakse kesäkuussa 1957 vastustaakseen ”puolueenvastaista ryhmää”, jota johtivat Georgi Malenkov, Vjatšeslav Molotov ja Lazar Kaganovitš. Suslov oli myöhemmin merkittävässä roolissa Hruštšovin poistamisesta vallasta ja Leonid Brežnevin nostamisessa valtaan lokakuussa 1964. Suslovia kutsuttiin usein ”harmaaksi eminenssiksi”.
Hän muotoili NKP:n ideologiaa puolueen sihteeristössä. Hänen kuolemansa oli alkua valtataistelulle Brežnevin seuraajaksi pyrkineiden Juri Andropovin, Andrei Kirilenkon ja Konstantin Tšernenkon välillä.
Suslov oli poliittinen esikuva Juri Andropoville ja Mihail Gorbatšoville[lähde? ] sekä vähemmän tunnetuille kommunistivirkamiehille Boris Ponomarjoville ja Aleksei Jepiševille.
Yksityiselämä

Suslov asui Moskovassa 26. Kutuzovski prospektilla, samassa rakennuksessa Brežnevin ja Andropovin kanssa. Suslovilla oli myös datša Sosnovka-1, 11,5 hehtaarin maatila ja yksityinen ranta Moskvajoen rannalla. Hänellä oli vaimo ja kaksi lasta, poika ja tytär, jotka ovat asuneet Itävallassa vuodesta 1990 lähtien.
Suslov kuoli aivoverenvuotoon 25. tammikuuta 1982. Hänet haudattiin valtiollisin kunniamenoin Stalinin viereen Kremlin muuriin.
Suomennettuja teoksia

Suslov, M. A.: Puhe NKP:n XX edustajakokouksessa helmikuun 16 pnä 1956.  Petrozavodsk:  Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1956.  OCLC:58124317.
Suslov, M. A.: Marxismi-leninismi: Työväenluokan kansainvälinen oppi.  Suomentanut Robert Kolomainen. Moskova:  Edistys, 1975.  OCLC:58014610.
Käännös suomeksi
Sali Berisha

| Sali Berisha |
| --- | --- |
 Sali Berisha vuonna 2009.
Albanian pääministeri
 11.9.2005-15.9.2013  
Presidentti:  Alfred Moisiu Bamir Topi Bujar Nishani
Varapääministeri:  Ilir Rusmali Gazmend Oketa Genc Pollo Ilir Meta Edmond Haxhinasto
Edeltäjä:  Fatos Nano
Seuraaja:  Edi Rama
Albanian presidentti
 9.4.1992–24.7.1997  
Pääministeri:  Vilson Ahmeti Aleksandër Meksi Bashkim Fino
Edeltäjä:  Ramiz Alia
Seuraaja:  Rexhep Meidani
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1944 (ikä 79) Tropojë, Albania
Tiedot
Puolue:  Albanian demokraattinen puolue
Sali Ram Berisha (s. 15. lokakuuta 1944 Tropojë) on albanialainen demokraattisen puolueen poliitikko ja maansa pitkäaikainen pääministeri.
Berisha syntyi Tropojëssa ja opiskeli lääketiedettä Tiranan yliopistossa. Myöhemmin hän jatkoi opintojaan Pariisissa. Vuosina 1980–1990 Berisha opetti Tiranan yliopistossa. Hän toimi Albanian presidenttinä vuosina 1992–1997. Vuonna 2005 hän seurasi Fatos Nanoa maansa pääministerinä.
Berisha dominoi maansa politiikkaa yli 20 vuoden ajan, mutta vuonna 2013 äänestäjät olivat väsyneet talouskehityksen hitauteen ja Berishan kyvyttömyyteen käsitellä järjestäytynyttä rikollisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sali Berisha Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Ramiz Alia | Albanian presidentti 1992–1997 | Seuraaja: Rexhep Meidani |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Fatos Nano | Albanian pääministeri 2005–2013 | Seuraaja: Edi Rama |
Mégara

| Mégara Mégaran kunta Μέγαρα Δήμος Μεγαρέων |
| --- | --- |
 Mégaran kaupunkia.
 Kunnan sijainti
 Mégara
 Koordinaatit: 38°00′N, 23°20′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Länsi-Attika
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  5004
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  330,3 km²
Väkiluku (2011):  36 924
 – Kunnallis­yksikkö:  28 591
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  28 591
 – Kaupunki:  23 456
 – Väestötiheys:  111,79 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  191 00
Suuntanumero(t):  22960
 
 www.megara.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mégara (kreik. Μέγαρα) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μεγαρέων, Dímos Megaréon), joka sijaitsee Länsi-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 330,3 neliökilometriä ja väkiluku 36 924. Varsinaisen Mégaran kaupungin väkiluku on 23 456 (vuonna 2011).
Mégaran kaupunki sijaitsee lähellä Saroninlahden rantaa noin 34 kilometriä länteen Ateenasta ja noin 37 kilometriä itään Kórinthoksesta. Kaupunki on perinyt sen paikalla sijainneen antiikin aikaisen Megaran kaupungin nimen. Mégaran kuntaan kuuluvat Korintin kannaksen koillisosa, Mégaran lisäksi muun muassa Néa Péramoksen kaupunki, sekä muun muassa saaret Makrónisos, Páchi eli Megálo Nisí ja Pacháki.
Historia > Antiikki

Antiikin ajan Megara oli doorilainen kaupunki Korinthian ja joonialaisen Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen välillä. Se oli usein sodassa Ateenan kanssa muun muassa Salamiin saaren hallinnasta. Geometrisella ja arkaaisella kaudella Megara oli merkittävä siirtokuntien perustaja, ja sieltä tulleet asuttajat perustivat muun muassa Byzantionin ja Khalkedonin.
Persialaissotien jälkeen Megara liittyi Spartan johtamaan peloponnesolaisliittoon. Ennen peloponnesolaissotaa Megara tuki Korinttia sen sodassa Korkyraa vastaan, minkä johdosta Ateena asetti Megaran kauppasaartoon vuonna 431 eaa. Spartalaiset vaativat Ateenaa lopettamaan kauppasaarron, mutta ateenalaiset eivät suostuneet tähän. Tämä oli yhtenä syynä peloponnesolaissotiin.
Myöhempinä aikoina Megara ei ollut merkittävä kaupunki, ja sen historiasta tiedetään vain vähän. Se säilyi kuitenkin olemassa läpi roomalaisen kauden ja keskiajan. Kaupungin paikka autioitui 1500-luvulla.
Historia > Nykyinen kaupunki

Nykyinen Mégaran kaupunki on syntynyt antiikin aikaisen kaupungin paikalle Kreikan itsenäistymisen jälkeen, ja omaksunut antiikin aikaisen kaupungin nimen. Se on seudun maatalouden ja siihen liittyvän teollisuuden keskus, ja se on hyötynyt Pireuksen ja Kórinthoksen välisen rannikkoalueen nopeasta teollistumisesta.
Mégaran nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Mégaran arkeologinen museo. Antiikin aikaisia rakennusjäänteitä kaupungissa on vain vähän. Merkittävin kirkko on Mégaran ja Salamiin hiippakunnan piispanistuin Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali (Kathedrikós Naós Koimíseos Theotókou). Kaupungissa sijaitsee yleisilmailun käytössä oleva Mégaran lentoasema (MEGAP).
Nykyinen Mégaran kunta muodostui, kun Mégara ja Néa Péramos yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Mégaran kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mégara | Mégara | Agía Triáda | 252 |
| Mégara | Mégara | Aigeiroúses | 339 |
| Mégara | Mégara | Kinéta | 1 446 |
| Mégara | Mégara | Koumíntri | 298 |
| Mégara | Mégara | Lákka Kalogírou | 517 |
| Mégara | Mégara | Páchi eli Megálo Nisí (saari) | 0 |
| Mégara | Mégara | Mégara | 23 456 |
| Mégara | Mégara | Moní Agíou Ierothéou (luostari) | 52 |
| Mégara | Mégara | Moní Agíou Ioánnou Prodrómou (luostari) | 144 |
| Mégara | Mégara | Moní Panachrántou (luostari) | 19 |
| Mégara | Mégara | Pacháki (saari) | 0 |
| Mégara | Mégara | Páchi | 542 |
| Mégara | Mégara | Spárta | 20 |
| Mégara | Mégara | Stíkas | 44 |
| Mégara | Mégara | Vlycháda | 1 462 |
Mégara: Yhteensä: 28 591
| Néa Péramos | Néa Péramos | Néa Péramos | 8 333 |
Néa Péramos: Yhteensä: 8 333
Yhteensä: 36 924
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mégara Wikimedia Commonsissa
Δήμος Μεγαρέων. Mégaran kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Attikan alue
| --- | --- |
Keski-Ateenan alueyksikkö:   Ateena  Dáfni-Ymittós  Filadélfeia-Chalkidóna  Galátsi  Ilioúpoli  Kaisarianí  Výronas  Zográfou 
Pohjois-Ateenan alueyksikkö:   Agía Paraskeví  Amaroúsio  Chalándri  Filothéi-Psychikó  Irákleio  Kifisiá  Lykóvrysi-Péfki  Metamórfosi  Néa Ionía  Papágou-Cholargós  Pentéli  Vrilíssia 
Länsi-Ateenan alueyksikkö:   Agía Varvára  Ágioi Anárgyroi-Kamateró  Aigáleo  Chaïdári  Ílio  Peristéri  Petroúpoli 
Etelä-Ateenan alueyksikkö:   Ágios Dimítrios  Álimos  Ellinikó-Argyroúpoli  Glyfáda  Kallithéa  Moscháto-Távros  Néa Smýrni  Palaió Fáliro 
Pireuksen alueyksikkö:   Keratsíni-Drapetsóna  Korydallós  Níkaia-Ágios Ioánnis Rénti  Pérama  Pireus 
Itä-Attikan alueyksikkö:   Acharnés  Diónysos  Kropía  Lavreotikí  Marathónas  Markópoulo Mesogaías  Oropós  Paianía  Pallíni  Rafína-Pikérmi  Saronikós  Spáta-Artémida  Vári-Voúla-Vouliagméni 
Länsi-Attikan alueyksikkö:   Asprópyrgos  Elefsína  Fylí  Mándra-Eidyllía  Mégara 
Saarten alueyksikkö:   Agkístri  Aígina  Hydra  Kythera  Póros  Salamis  Spétses  Troizinía-Méthana 
Antiikin Megaran raunioita.
Nykyisen Mégaran kaupungin Plateía Iróon -aukio (”Sankarien aukio”).
Mégaran kaupunkia.
Muuttuvamassainen systeemi

Raketti on hyvä esimerkki muuttuvamassaisesta systeemistä. Raketin massa pienenee sen polttoaineen palaessa.
Muuttuvamassainen systeemi tarkoittaa mekaniikassa sellaista kappaletta tai systeemiä, jonka massa muuttuu ajan kuluessa. Tällaisen systeemin liikeyhtälöä ei voi johtaa dynamiikan peruslain yhtälöstä  \mathbf {F} =m\mathbf {a} , sillä siinä massa pysyy vakiona. Sen sijaan voidaan käyttää dynamiikan peruslaista yleistä muotoa, jonka mukaan systeemiin tai kappaleeseen kohdistuva voima on yhtä suuri kuin systeemin tai kappaleen liikemäärän derivaatta ajan suhteen: 




F

=

d


p


/


d

t


{\textstyle \mathbf {F} =\mathrm {d} \mathbf {p} /\mathrm {d} t}

. Yleisessä muodossaan muuttuvamassaisen kappaleen liikeyhtälö on
\mathbf {F} +\mathbf {v} _{\text{suht}}{\frac {\mathrm {d} m}{\mathrm {d} t}}=m{\frac {\mathrm {d} \mathbf {v} }{\mathrm {d} t}},
missä
Erityisesti raketeissa termi 





v


suht




{\textstyle \mathbf {v} _{\text{suht}}}

 tarkoittaa raketin palokaasujen nopeutta rakettiin itseensä nähden. Yhtälö  \mathbf {F} =m\mathbf {a}  on erikoistapaus, joka saadaan yleisestä liikeyhtälöstä asettamalla massa vakioksi (jolloin 




d

m

/


d

t
=
0


{\textstyle \mathrm {d} m/\mathrm {d} t=0}

), sillä 




a

=

d


v


/


d

t


{\textstyle \mathbf {a} =\mathrm {d} \mathbf {v} /\mathrm {d} t}

.
Muuttuvamassaisen systeemin yleinen liikeyhtälö > Virheellinen muoto

Yleinen liikeyhtälö muuttuvamassaiselle kappaleelle tai systeemille voidaan yrittää johtaa lähtien liikkeelle dynamiikan peruslaista ja kirjoittamalla liikemäärä massan ja nopeuden tulona:
\mathbf {F} ={\frac {\mathrm {d} \mathbf {p} }{\mathrm {d} t}}={\frac {\mathrm {d} }{\mathrm {d} t}}(m\mathbf {v} ).
Nyt on huomattava, että tässä 




v



{\textstyle \mathbf {v} }

 ei tarkoita yhden kappaleen nopeutta, vaan se riippuu systeemissä olevien massallisten kappaleiden nopeuksista. Tämän vuoksi tulon derivoimissäännön käyttäminen suoraan dynamiikan peruslakiin johtaa virheelliseen liikeyhtälöön:
\mathbf {F} =m{\frac {\mathrm {d} \mathbf {v} }{\mathrm {d} t}}+\mathbf {v} {\frac {\mathrm {d} m}{\mathrm {d} t}}\qquad {\text{(virheellinen)}}
Tämä liikeyhtälö on virheellinen, koska se ei ole Galilei-invariantti: Esimerkiksi, jos muuttuvamassaiseen kappaleeseen ei kohdistu ulkoisia voimia (




F

=
0


{\textstyle \mathbf {F} =0}

), sen täytyy Newtonin 1. lain nojalla pysyä levossa koordinaatistossa, jossa kappale oli alun perinkin levossa. Toisaalta toisessa koordinaatistossa, josta katsottuna kappale liikkuu nopeudella 




v



{\textstyle \mathbf {v} }

, kappaleeseen näyttäisi kohdistuvan kiihdyttävä ''voima'' 



−

v



d

m

/


d

t


{\textstyle -\mathbf {v} \,\mathrm {d} m/\mathrm {d} t}

.
Muuttuvamassaisen systeemin yleinen liikeyhtälö > Oikea muoto

Tarkastellaan systeemiä, joka koostuu 



m


{\textstyle m}

-massaisesta kappaleesta, joka ajanhetkellä 



t


{\textstyle t}

 liikkuu ulkopuolisen tarkastelijan inertiaalikoordinaatistossa nopeudella 




v



{\textstyle \mathbf {v} }

 (ks. oheinen kuva). Ulkopuolisen tarkastelijan koordinaatistossa systeemin liikemäärä on tällöin
\mathbf {p} (t)=m\mathbf {v} .
Ajanhetkellä 



t
+

d

t


{\textstyle t+\mathrm {d} t}

 kappaleesta irtoaa infinitesimaalisen pieni osanen, jonka massa on 




d


m
′



{\textstyle \mathrm {d} m'}

. Olkoon irtoavan osan nopeus ulkopuolisen tarkastelijan koordinaatistossa 




u



{\textstyle \mathbf {u} }

. Irtoamisen jälkeen alkuperäisen kappaleen massa on 



m
−

d


m
′



{\textstyle m-\mathrm {d} m'}

 ja nopeus on 




v

+

d


v



{\textstyle \mathbf {v} +\mathrm {d} \mathbf {v} }

. Toisaalta alkuperäisen kappaleen massan muutos on
\mathrm {d} m=-\mathrm {d} m',
sillä sen massa pienenee. Irtoamisen jälkeen systeemin liikemäärä on liikemäärän säilymislain nojalla kappaleen ja irronneen osan liikemäärien summa:
{\begin{aligned}\mathbf {p} (t+\mathrm {d} t)&=(m-\mathrm {d} m')(\mathbf {v} +\mathrm {d} \mathbf {v} )+\mathrm {d} m'\,\mathbf {u} \\&=(m+\mathrm {d} m)(\mathbf {v} +\mathrm {d} \mathbf {v} )-\mathbf {u} \,\mathrm {d} m\\&=m\mathbf {v} +m\,\mathrm {d} \mathbf {v} +\mathbf {v} \,\mathrm {d} m+\mathrm {d} m\,\mathrm {d} \mathbf {v} -\mathbf {u} \,\mathrm {d} m\\\end{aligned}}
Termi 




d

m


d


v



{\textstyle \mathrm {d} m\,\mathrm {d} \mathbf {v} }

 on kahden infinitesimaalisen muutoksen tulona hyvin pieni, joten se voidaan jättää pois. Liikemäärän infinitesimaalinen muutos on
{\begin{aligned}\mathrm {d} \mathbf {p} &=\mathbf {p} (t+\mathrm {d} t)-\mathbf {p} (t)\\&=m\mathbf {v} +m\,\mathrm {d} \mathbf {v} +\mathbf {v} \,\mathrm {d} m-\mathbf {u} \,\mathrm {d} m-m\mathbf {v} \\&=m\,\mathrm {d} \mathbf {v} +(\mathbf {v} -\mathbf {u} )\,\mathrm {d} m\\&=m\,\mathrm {d} \mathbf {v} -(\mathbf {u} -\mathbf {v} )\,\mathrm {d} m\end{aligned}}
Seuraavaksi käytetään dynamiikan peruslakia, jonka mukaan kappaleeseen kohdistuva kokonaisvoima on yhtä suuri kuin kappaleen liikemäärän aikaderivaatta:
\mathbf {F} ={\frac {\mathrm {d} \mathbf {p} }{\mathrm {d} t}}=m{\frac {\mathrm {d} \mathbf {v} }{\mathrm {d} t}}-(\mathbf {u} -\mathbf {v} ){\frac {\mathrm {d} m}{\mathrm {d} t}}.
Termi 




u

−

v



{\textstyle \mathbf {u} -\mathbf {v} }

 on irronneen kappaleen nopeus suuremman kappaleen koordinaatistosta tarkasteltuna. Merkitään 





v


suht


=

u

−

v



{\textstyle \mathbf {v} _{\text{suht}}=\mathbf {u} -\mathbf {v} }

, jolloin saadaan lopullinen liikeyhtälö:
\mathbf {F} +\mathbf {v} _{\text{suht}}{\frac {\mathrm {d} m}{\mathrm {d} t}}=m{\frac {\mathrm {d} \mathbf {v} }{\mathrm {d} t}}.
Sama yhtälö voidaan johtaa myös tarkastelemalla tilannetta, jossa alkuperäisen kappaleen massa kasvaa, kun siihen kiinnittyy pieni  \mathrm {d} m'-massainen kappale. Tällöin  \mathrm {d} m=+\mathrm {d} m'.