stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eliisa Alanko
Salibandyura

Alanko pelasi juniorina Turun Palloseurassa, jossa hän voitti C-tyttöjen SM-hopeaa, kaksi B-tyttöjen SM-kultaa ja kaksi A-tyttöjen SM-hopeaa. Kauden 2005–2006 päätteeksi hänet palkittiin seuran vuoden tyttöjuniorina. Seuraavalla kaudella hän pelasi TPS:n edustusjoukkueessa, joka nousi I-divisioonasta maan korkeimmalle sarjatasolle Salibandyliigaan. Alanko oli koko I-divisioonan paras pistenainen tehtyään 23 pelaamassaan ottelussa tehot 56+19=75. Ensimmäisellä liigakaudellaan 2007–2008 hän oli sarjan pistepörssin seitsemäs tehtyään 17 ottelussa tehot 21+6=27. Salibandyliigakaudella 2008–2009 hän oli pistepörssin kolmas.
Alanko nimettiin kausien 2004–2005, 2006–2007 ja 2007–2008 päätteeksi TPS:n vuoden naispelaajaksi, minkä lisäksi hänet valittiin vuonna 2007 Varsinais-Suomen parhaaksi salibandyn pelaajaksi. Vuonna 2009 hän siirtyi TPS:stä Sveitsin liigan UHC Dietlikoniin. Hän pelasi Sveitsissä kaksi kautta. Elokuussa 2011 julkistettiin hänen tehneen sopimuksen tamperelaisseura Classicin kanssa.
Alanko on voittanut Classicissa neljä Suomen mestaruutta (2012, 2013, 2015, 2017) ja kolme hopeaa (2014, 2016, 2018).
Salibandyura > Maajoukkue

Alanko oli mukana tyttöjen maailmanmestaruuskilpailuissa 2006 voittamassa Suomelle hopeaa. Hän oli Saksassa pelatun MM-turnauksen pistepörssin seitsemäs ja Suomen joukkueen toiseksi paras pistenainen Nina Rantalan jälkeen.
Alanko debytoi naisten maajoukkueessa Porvoossa pelatussa neljän maan EuroFloorball-turnauksessa marraskuussa 2007. Saldona oli kaksi maalia ja kaksi maaliin johtanutta syöttöä.
Marraskuussa 2008 Alanko oli voittamassa pronssia opiskelijoiden salibandyn maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän jakoi Kuortaneella pelatun turnauksen maalipörssin kärkisijan ja oli pistepörssin kuudes tehtyään neljässä ottelussa kahdeksan tehopistettä, kuusi maalia ja kaksi syöttöpistettä.
Alanko on kuulunut Suomen joukkueeseen salibandyn maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2009, 2011, 2013, 2015 ja 2017. Hän on saavuttanut turnauksista neljä MM-hopeaa ja yhden MM-pronssin. Hän pelasi 108 maaottelua, joissa hän teki 84 maalia ja sai 29 syöttöpistettä.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen salibandyliiton pelaajakortti (englanniksi)
Aleksandropolis

| Aleksandropolis> Ἀλεξανδρόπολις |
| --- | --- |
Valtio:  ?
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  n. 340 eaa. – ?
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Traakia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aleksandropolis (m.kreik. Ἀλεξανδρόπολις, lat. Alexandropolis Maedica) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa. Se kuvataan Aleksanteri Suuren perustamaksi. Kaupungin tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Aleksandropoliista tiedetään vain vähän, ja ainoa siitä varmuudella kertova lähde on Plutarkhoksen kirjoittama Aleksanteri Suuren elämäkerta. Plutarkhos kertoo, että Aleksanteri johti 16-vuotiaana Makedonian hallintoa sillä aikaa kun hänen isänsä Filippos II oli sotimassa Byzantionia vastaan. Sillä aikaa hän kukisti traakialaisen maidien eli maidilaisten heimon, ajoi nämä pois kaupungistaan ja perusti paikalle uuden kaupungin, jolle antoi nimen Aleksandropolis. Tässä hän selvästikin jäljitteli isäänsä, joka oli perustanut voittamiensa traakialaisten asutuksen paikalle Filippopoliin kaupungin.
Toinen mahdollinen lähde kaupunkia koskien on Stefanos Byzantionlainen, joka mainitsee Aleksanterin perustamien 18 Aleksandreia-nimisen kaupungin joukossa olleen yhden Traakiassa sijainneen kaupungin. Kaupungin perustaminen ajoitetaan klassisen kauden lopulle vuoteen 341 eaa. tai 340 eaa. Se on nykytutkimuksessa luetteloitu klassisen kauden polisten eli kaupunkivaltioiden joukkoon lähinnä nimensä perusteella. On kuitenkin mahdollista, että kaupungin perustaminen on lähinnä yksi lukuisista Aleksanteriin liitetyistä legendoista.
Aleksandropoliin mahdollista sijaintia ei tiedetä, mutta maidit asuivat Strymon-joen yläjuoksun suunnassa. Aleksanterin kerrotaan asuttaneen kaupungin uudelleen lähistöltä otetuilla eriheimoisilla asukkailla.
Kaupunki ei liity nykyiseen Alexandroúpolin kaupunkiin Kreikassa; se on nimetty Kreikan kuningas Aleksanterin mukaan vuonna 1920.
Aleksandrovsk (Permin aluepiiri)

| Aleksandrovsk Александровск |
| --- | --- |
 Aleksandrovskin kaupungintalo ja Leninin patsas.
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Permin aluepiiri
Piiri:  Aleksandrovsk
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  41 km²
Korkeus:  180 m
Väkiluku (2010):  15 022
 – Väestötiheys:  366,4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+5 (MSK+2)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aleksandrovsk (ven. Алекса́ндровск) on kaupunki Permin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Uralin länsirinteellä Lytva-joen rannalla 185 kilometriä Permistä koilliseen. Kaupunki on Aleksandrovskin piirin keskus. Sen ohi kulkee Permin ja Solikamskin välinen rautatie (Kopin asema). Asukkaita on 15 000 henkeä (vuonna 2010).lähde?
Aleksandrovsk on saanut alkunsa vuonna 1805 toimintansa aloittaneen metallitehtaan asutuksesta. Kaupunki siitä tuli vuonna 1951. Tärkeimmät tuotantolaitokset ovat konepaja ja tiilitehdas.
Permin aluepiiri
Olli Ikkala (kansanedustaja)

| Olli Ikkala |
| --- | --- |
 Olli Ikkala vuonna 1980.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. heinäkuuta 1927 Vaasa
Kuollut: 6. joulukuuta 2001 (74 vuotta) Espoo
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Asema:  kansanedustaja (1987–1991)
Vaalipiiri:  Uudenmaan läänin vaalipiiri
Puoliso:  Maisa Louhivaara (1952–)
Olli Kustaa Ikkala (29. heinäkuuta 1927 Vaasa – 6. joulukuuta 2001 Espoo) oli suomalainen professori, virkamies, pankinjohtaja ja kokoomuslainen poliitikko.
Ikkala suoritti lakitieteen kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1951, ja hänelle myönnettiin varatuomarin arvo vuonna 1953. Ekonomitutkinnon Ikkala sai vuonna 1954 Helsingin kauppakorkeakoulussa.
Ikkala väitteli lakitieteen tohtoriksi vuonna 1955 ja hän toimi finanssioikeuden professorina Helsingin yliopistossa vuosina 1964–1971, valtiovarainministeriön vero-osaston ylijohtajana 1966–1970 ja verohallituksen ensimmäisenä pääjohtajana 1970–1971, Suomen teollisuusliiton toimitusjohtajana 1971–1975, HOP:n johtokunnan jäsenenä 1975–1986 ja pääjohtajana 1984–1986 sekä kokoomuksen kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1987–1991. Vuosina 1971–1975 hän oli myös jäsenenä niin sanotussa idänkaupan komissiossa, ja kuului myös Uusi Suomi -sanomalehden johtokuntaan.
Ikkalan vanhemmat olivat Aili Maria Salovius ja hallintoneuvos Artturi Kustaa Ikkala. Ikkalan veli Eero Ikkala oli lääketieteen ja kirurgian tohtori sekä professori.
Aiheesta muualla

Vesikansa, Jyrki: / Ikkala, Olli (1927–2001). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  13.10.2004. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Haastattelu: Företagsbeskattningen är alltför hård, momsen bör införas. Affärsmagasinet Forum, 17.2.1971, nro 1971-03, s. 24–25.  ISSN 0533-070X  Artikkelin verkkoversio. (ruotsiksi)
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1987–1991 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (53):  Ala-Harja  Antvuori  Dromberg  Hetemäki-Olander  Hilpelä  Hokkanen  Holvitie  Häkämies  Ikkala  Jouppila  Junnila (1990–1991)  Järvenpää  Jääskeläinen  Kanerva  Kohijoki  Korkia-Aho  Kärhä  Lahtinen  Laitinen  Lamminen  Laurila  Linnainmaa  Louvo  Miettinen  Mäki-Hakola  Mörttinen  Niinistö  Perho  Pesola  Pietikäinen  Pohjanoksa  Puolanne  Pystynen  Rauramo  Rusanen  Saastamoinen  Salolainen  Sasi  Savela  Siitonen (1987–1990)  Suominen  Särkijärvi  Taina  Tiuri  Turunen  Uosukainen  Valli  Valo  Varpasuo  Vastamäki  Viinanen  Viljanen  Zyskowicz 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Eduskunta  Biografiasampo
Aleksanteri II (Makedonia)

Aleksanteri II oli Makedonian kuningas vuosina 370–367 eaa. isänsä Amyntas III:n kuoleman jälkeen. Hän oli Amyntaan ja Eurydiken kolmesta pojasta vanhin. Noustessaan valtaistuimelle Aleksanteri oli vielä nuori mies. Hän joutui heti vaikeuksiin kun Argeadien hallitsijasuvun vastustajat ryhtyivät hyökkäykseen samalla kun illyrialaiset uhkasivat hyökätä Makedoniaan.
Samalla hyökkäsi idästä valtaa havitteleva Pausanias. Pausanias valtasi helposti joitain kaupunkeja ja oli uhata Eurydikeä ja hänen nuoria poikiaan Makedonian pääkaupungissa Pellassa. Aleksanteri löi vastustajansa ateenalaisen kenraalin Ifikrateen avustuksella.
Myöhemmin Aleksanteri sekaantui Thessalian sisällissotaan ja sai halttuunsa Larissan kaupungin. Hän petti kuitenkin tekemänsä lupaukset ja asetti kaupunkiin varuskunnan. Kreikan senhetkinen johtava kaupunkivaltio Theba tulkitsi tämän vihamielisenä tekona ja aloitti sodan. Thebalainen kenraali Pelopidas ajoi makedonialaiset pois Thessaliasta.
Aleksanteri ajautui pian konfliktiin Ptolemaios Aloroslaisen kanssa. Ptolemaios oli ilmeisesti Aleksanterin äidin Eurydiken rakastaja ja ehkä Amyntas II:n poika. Theba kutsuttiin setvimään Aleksanterin ja Ptolemaioksen kiista. Aleksanteri joutui luovuttamaan panttivankeja, heidän joukossaan hänen nuorempi veljensä Filippos. Vuoden 367 eaa. keväällä Ptolemaios murhasi Aleksanterin, jonka alaikäisestä veljestä Perdikkaasta tuli kuningas. Ptolemaioksesta tuli kuitenkin hallitsija.
Aurel Aldea

| Aurel Aldea> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1887 Slatina
Kuollut: 17. lokakuuta 1949 Aiud
Sotilashenkilö
Sotilasarvo:  kenraali
Aurel Aldea (28. maaliskuuta 1887 – 17. lokakuuta 1949) oli romanialainen kenraali ja sisäministeri, joka toimi myös maan toisen maailmansodan jälkeisen kommunistien vastaisen vastarintaliikkeen johtohahmo. Aldea pidätettiin toimintansa johdosta vuonna 1946 ja hän kuoli saamansa pakkotyötuomion aikana vuonna 1949.
Elämäkerta

Aurel Aldea syntyi Slatinassa 28. maaliskuuta 1887. Hän opiskeli sittemmin sotilasopistossa Bukarestissa ja liityttyään armeijaan hän yleni nopeasti sotilasarvoissaan. Lopulta hänestä oli tullut yksi Romanian kuningas Mikaelin lähimmistä neuvonantajista.
Toukokuussa 1944 järjestettiin tapaamiinen kuninkaan ja marsalkka Ion Antonescun valtaa vastustaneen opposition välillä. Mukana tapaamisessa oli myös Aurel Aldea. Tapaamisen tarkoituksena oli sopia Romanian vetäytymisestä toisesta maailmansodasta ja välien katkaisu Romanian siihenastisen liittolaisen natsi-Saksan kanssa. Aldea oli mukana myös seuraavassa tapaamisessa 23. elokuuta samana vuonna, jonka aikana marsalkka Antonescu pidätettiin.
Antonescun vallastasyöksemisen jälkeen perustettiin kenraali Constantin Sănătescun johtama uusi hallitus, jonka sisäministeriksi Aldea nimitettiin. Aldea toimi sisäministerinä marraskuuhun saakka, jolloin hän sai toisen viran aluepuolustusjoukkojen komentajana. Aldea syrjäytettiin virastaan 24. maaliskuuta 1945. Hieman myöhhemmin hänestä tuli Romanian kommunistien vastaisen kansallisen vastarintaliikkeen (Mişcarea Naţională de Rezistenţă) johtaja. Järjestöön kuului myös aseellisia ryhmiä.
Aldea  pidätettiin toukokuussa 1946 ja häntä syytettiin kommunistien vastaisen vastarinnan järjestämisestä. Syytteisiin kuului myös väärä syyte unkarilaisen separatismin tukemisesta. 18. marraskuuta 1946 Aldea tuomittiin loppuelämäkseen pakkotyöhön. Hän kuoli tuomionsa aikana sydänkohtaukseen Aiudissa 17. lokakuuta 1949.
Al-Tur

Al-Tur (arab. سورة الطور‎, suom. Vuoren suura) on Koraanin 52. suura. Siinä on 49 säettä ja se on saanut nimensä ensimmäisen jakeen mukaan.
Teksti

Suura alkaa Ahsen-Bören suomennoksen mukaan seuraavasti:
Nimeen Vuoren
ja Pyhän Kirjan,
joka on kirjoitettu levitetylle pergamentille,
ja temppelin, johon pyhiinvaelletaan,
nimeen korkean taivaan laen
ja aavan meren, totisesti, Herrasi rangaistus on tuleva;
kukaan ei voi sitä välttää.
Sisältö

Johdantovalaa (jakeet 1–6) seuraa varoitus viimeisestä tuomiosta (jakeet 6–7). Jakeet 9–16 kuvaavat Helvettiä ja 17–28 Paratiisin autuutta. Jakeet 29–34 puhuvat varoittajasta, jonka nimeä ei kerrota. Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan kyseessä on Muhammed. Suuran loppuosa jakeissa 35–49 on polemiikkia uskottomia vastaan.
Sisältö > Tummasilmäiset Paratiisin neidot

Jakeessa 52:20 Paratiisissa oleville luvataan, että "me annamme heille puolisoiksi tummasilmäisiä tyttöjä". (arab.  وَزَوَّجْنَاهُم بِحُورٍ عِينٍ  , wä-zawwagnahum bi-hūr in). Täsmälleen sama ilmaisu on Koraanin kohdassa 44:54. Koraanin eksegetiikan suuri hahmo, 900-luvulla vaikuttanut al-Tabari katsoo, että jakeissa puhutaan naisista, joilla on suuret, ihanat silmät. Sana hūr  ei kuitenkaan hänen mukaansa tarkoita neitsyttä vaan on sanan hawrā' monikkomuoto ja tarkoittaa "puhtaan valkoista". Tabarin mukaan sana hūr (valkoiset) on metonyymi tai synekdokee, jolla tarkoitetaan nimenomaan puhtaanvalkoisia naisia. Tabari torjuu tulkinnan, että neitsyet olisivat "valkosilmäisiä". Sen sijaan sanaan hūr  liittyvä in merkitsee, että naisten silmät ovat suuria.
Vaikka neidoista puhutaan käännöksissä, kyse olisi siten kielikuvasta, sillä jakeessa ei missään esiinny naista suoraan tarkoittavaa sanaa.  Christoph Luxenberg lisää, että avioitumista koskeva verbi on käännösvirhe, joka on syntynyt, kun Koraanin tekstiä on myöhemmin täydennetty lisäämällä siihen diakriittiset merkit, jotka täsmentävät kirjainten merkityksen. Luxenbergin mukaan tekstissä ei lue "annamme puolisoiksi" vaan "annamme levätä". Preposition bi tulkinnassa Luxenberg siirtyy syyro-arameaan, sillä hän katsoo, että Koraanin kieli ei ole puhdasta arabiaa, kuten kirja itse väittää, vaan syyro-aramean ja arabian sekakieltä. Syyro-arameassa partikkeli tarkoittaa muun muassa "välissä" tai "alla".
Luxenberg on samaa mieltä siitä, että hūr ei viittaa neitsyen silmien väriin, sillä valkoisista silmistä ei koskaan puhuta kauniina. Koska tulkitsijat ovat olettaneet jakeen puhuvan miespuolisten henkilöiden avioitumisesta, he ovat tulkinneet "valkoisen" (hūr) olevan metonyymi, joka tarkoittaa Paratiisin neitsyttä. Luxenberg on löytänyt sanalle hūr myös merkityksen, joka tarkoittaa valkoisia viinirypäleitä.   Sanasta "in" Luxenberg katsoo, että se on monikollinen substantiivi ja löytää sille arameankielisen merkityksen, joka viittaa kirkkauteen tai kristallin hohteeseen.  Luxenberg huomauttaa, että Koraanissa viinirypäleitä verrataan helmiin. Niinpä hän päätyy lopulta seuraavaan käännökseen: "Teemme olosi mukavaksi valkoisten kristallin(kirkkaiden)  (viinirypäleiden) alla. Kyse ei siten ole neitsyistä, vaan sanalla huuri viitataan Paratiisin viinirypäleisiin.
Sisältö > Palveluspojat

Hämeen-Anttilan mukaan Paratiisin nuorukaiset ovat aiheuttaneet keskustelua keskiajan islamilaisissa teksteissä. Uskonoppineet katsoivat, että he olivat vain palvelijoita, mutta keskiajan homoeroottisessa islamilaisessa kirjallisuudessa he tarjosivat myös seksuaalisia palveluja.  Patrick Sookhdeon mukaan islamin Paratiisi on monella tavalla maallisen oikeauskoisuuden vastakohta, sillä siellä on sallittua se, mikä täällä on kielletty. Maan päällä seksuaalisuus on tarkkaan kontrolloitua ja alkoholi kielletty. Uskovat ovat myös monilla muilla tavoin askeettisia. Taivaassa tilanne on päinvastainen.  Suuran kuvauksen mukaan:
22. "Ja Me varustamme heidät yltäkylläisesti hedelmillä ja lihalla heidän toivomuksiensa mukaan.
23. He ojentavat siellä toisilleen pikarin ilman turhaa puhetta ja syntiä,
24. ja heidän ympärillään on nuorukaisia, kauniita kuin helmet kuoressaan."
Sisältö > Rukoilu yöllä

Jakeet 48–49 puhuvat vuorokauden ympäri tapahtuvasta rukoilusta:
48. Odota kärsivällisesti Herrasi tuomiota, sillä totisesti valvovat silmämme sinua, ja kiitä ja ylistä Herraa aamulla noustessasi. 

49. Myös yöllä anna Hänelle kunnia ja samoin tähtien taivaalta hälvetessä.
Christoph Luxenberg on kiinnittänyt huomiota siihen, että islamilainen rukoilu osin vastaa kristittyjen luostareiden rukouskäytäntöjä. Luostareissa päivittäiset hetkipalvelukset ( 1 + 7) olivat tarkasti aikaan sidottuja. Niihin verrattuna islamilainen rukousmäärä oli kuitenkin "tingitty". Jakeessa 52:49 mainittu yörukous on käytössä luostareissa, mutta ei islamin piirissä.
Aiheesta muualla

Suura 52
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä suura: al-Dhariyat | Koraanin suurat | Seuraava suura: al-Najm |
| Edeltävä suura: al-Dhariyat | al-Tur | Seuraava suura: al-Najm |
 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114
Aleksanteri Antiokialainen (kuvanveistäjä)

| [> ..]andros.[...]ανδρος |
| --- | --- |
 Milon Venus, Louvre.
Henkilötiedot
Syntynyt: 100-luku eaa.? Antiokheia
Kuollut: 1. vuosisata eaa.?
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 130–110 eaa.
Ala:  kuvanveistäjä
Taidesuuntaus:  hellenistinen kuvanveisto
Kuuluisimpia töitä:  Milon Venus
Aleksanteri (tai Aleksandros, m.kreik. Ἀλέξανδρος) tai Agesandros (m.kreik. Ἀγέσανδρος) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti hellenististä kuvanveistoa. Hän oli kotoisin Kaarian Antiokheiasta eli Antiokiasta ja toimi noin vuosina 130–110 eaa. Kuvanveistäjän nimimuotoa ei tunneta varmuudella.
Kuvanveistäjää pidetään yleensä Milon Venuksen eli Meloksen Afroditen veistäjänä. Hänen nimensä on ollut veistokseen liitetyssä, sittemmin kadonneessa jalustassa, josta on luettu alkuosasta vajaa piirtokirjoitus:
»[...]ΑΝΔΡΟΣ ΜΗΝΙΔΟΥ
[ΑΝΤ]ΙΟΧΕΥΣ ΑΠΟ ΜΑΙΑΝΔΡΟΥ
ΕΠΟΙΗΣΕΝ
[...]andros Mēnidū Antiokheus apo Maiandrū epoiēsen
[...]andros Menideen poika, Maiandroksen Antiokheiasta, teki [tämän].»
Kirjoituksen perusteella kuvanveistäjän nimeksi on täydennetty yleensä [Aleks]andros (Aleksanteri), joskus [Ages]andros. Jalusta katosi Louvresta 1800-luvulla, mahdollisesti koska sen antama todistus ei sopinut yhteen sen kanssa, että veistoksestaan ylpeät ranskalaiset halusivat esittää Milon Venuksen klassisen kauden veistoksena ja jopa Praksiteleen työnä. Toisaalta myös jalustan yhteys veistokseen on kyseenalaistettu.
Al-Alaq

Muhammed saa ilmestyksen enkeli Gabrielilta
Suura 96 arabialaisena resitaationa
Al-Alaq (arab. العلق‎, suom. Alkion suura) on Koraanin 96. suura. Se sisältää 19 jaetta. Islamilaisen käsityksen mukaan suura 96 oli ensimmäinen, joka Muhammedille ilmoitettiin.
Sisältö

Suuran ensimmäiset viisi jaetta kuuluvat Hämeen-Anttilan käännöksessä seuraavasti:
Lue, kautta Herrasi, joka on luonut,
luonut ihmisen alkiosta.
Lue; onhan Herrasi jalomielinen,
Herrasi, joka opetti kynällä,
opetti ihmiselle sen, mitä tämä ei tiennyt.
Sisältö > Tarina ilmestysten alkamisesta

Ibn Hisham ja Ibn Ishaq kertovat, että Muhammed sai ensimmäisen ilmestyksensä Hira-vuorella, missä Muhammed oleskeli perheineen joka vuosi kuukauden rukoillen sekä ruokkien luokseen tulleita pakanoita.  Ibn Hisham kertoo tarinan, jonka Muhammed esittää minä-muodossa. Muhammed kertoo, että "Gabriel tuli luokseni nukkuessani." . Tämä vaati Muhammedia lukemaan hänelle antamansa tekstin, joka oli kirjoitettu silkkikankaalle. Kyseessä olivat suuran 96 ensimmäiset jakeet. Hishamin kertomuksessa Muhammed pienen painostuksen jälkeen lukee Koraanin ensimmäiset hänelle ilmoitetut säkeet, vaikka ensin yrittää väistää kysymällä: ”Mitä minun pitää lukea? Alkuperäinen tarina on myöhemmin muuttunut niin, että ilmestyksen ei aina katsota tapahtuneen Hira-vuorella, vaan Hira -nimisessä luolassa.
Kielitieteellistä analyysia > Ensimmäisen sanan tulkintaa

Suuran ensimmäinen sana  اقْرَأْ (arab. iqra tai iqrā) on tuottanut Koraanin tutkijoille ongelmia. Tavanomaisesti se on käännetty imperatiiviksi "Lue!". Nöldeke viittaa sanan tulkinnassa Hartwig Hirschfeldin havaintoon, jonka mukaan Raamatussa esiintyy usein heprealainen ilmaisu "Julista (hepr. qra) Herrasi nimeä!"  Luxenbergin mukaan Koraania lukiessa on otettava huomioon myös arameankieliset tulkinnat. ilmaisu iqra on syyro-arameassa muuttunut tarkoittamaan Herran rukoilemista, mutta yhdessä siihen liittyneen preposition kanssa teksti olisi tulkittava kehotukseksi rukoukseen eli saadaan muoto ”Kutsu Herrasi nimeä”. Lukemiskehotus onkin islamin kannalta ristiriitainen, koska islaminuskon mukaan Muhammed oli lukutaidoton.
Kielitieteellistä analyysia > Toiseen jakeen tulkintaa

Toisen jakeen mukaan ihminen luotiin substanssista nimeltä alaq (عَلَقٍ), jonka on katsottu olevan verbistä alaqa (riippua) johdettu substantiivi. Arabialaiset Koraanin eksegeetit ovat katsoneet, että sana tarkoittaa verihyytymää. Englanninkielinen Pickthallin käyttää ilmaisua "kokkare" tai "hyytymä" (engl. clot). Koraanin saksantaja Paret on käyttänyt ilmaisua "alkio", samoin Hämeen-Anttila. Islamilainen Koraanin käännös Sahih International on kääntänyt sen ilmaisulla "riippuva substanssi".
Hans Jansen huomauttaa, että muualla Koraani kertoo, että ihminen on luotu savesta (37:11, 6:2). Luxenberg ratkaisee arvoituksen selittämällä, että syyroaramean kielessä alaq voi tarkoittaa myös "tahmeaa" tai tahmeaa savea, mikä ilmaisu esiintyy myös Koraanissa (37:11). Lukemalla tekstiä arabian asemesta arameankielisenä on siten mahdollista poistaa ristiriita.
Kielitieteellistä analyysia > Muita tulkintoja

Günter Lüling katsoi, että suura oli alkuaan kristillinen hymni. Suurassa Jumala ei kehota Muhammedia lukemaan, vaan puhuja kehottaa seurakuntaa rukoilemaan.
Christoph Luxenberg katsoo, että neljännen jakeen ilmaisu bi-l-qalam tarkoittaa kynällä opettamisen asemesta "kirjoitusten antamaa tietoa". Suuran viimeisen säkeen (”polvistu ja lähesty Herraasi”) Luxenberg ymmärtää kehotuksena osallistua ehtoolliseen.
Suuran historia

Islamilaisen tulkinnan mukaan suura 96 on Muhammedin saama ensimmäinen ilmestys, ja sellaisena sen tekstiä myös suoraan lainataan Ibn Ishaqin/Hishamin kirjoittamassa varhaiselta 800-luvulta periytyvässä Muhammed-elämäkerrassa, joka sisältää Muhammedin minä-muodossa esittämän selostuksen näistä tapahtumista.
Hans Jansenin mukaan useimmat uskonnonhistorioitsijat pitävät islamilaista selitystä epäaitona ja uskovat sen syntyneen vasta jälkikäteen Koraanin tekstin selityksenä. Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suurin osa arabisteista pitää suuraa silti profeetta Muhammedin saamana ilmestyksenä.  Christoph Luxenberg katsoo, että suura 96 on ollut osa kristillistä syyrialaista liturgiaa, ja sitä on käytetty kutsuna Herran ehtoolliselle.  Tällöin se kuuluisi siihen osaa Koraania, joka olisi ollut alkuperältään syyrialaista kristillistä hartauskirjallisuutta.
Aiheesta muualla

Hyytyneen veren suura
Christoph Heger, Reconstruction of Surah 96 (suratu l-`alaq) according to Günter Lüling
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä suura: Al-Tin | Koraanin suurat | Seuraava suura: Al-Qadr |
| Edeltävä suura: Al-Tin | Al-Alaq | Seuraava suura: Al-Qadr |
 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114
Al-Isra

Muhammedin yöllinen matka
Al-Isra (arab. سورة  الإسراء‎, Sūra al-’Isrā’) eli Yöllisen matkan suura on Koraanin 17. suura ja sisältää 111 jaetta. Ikäluokituksessa suuran jakeita 26, 32, 57 ja 73–80 pidetään medinalaisina, muut ovat ovat mekkalaisia. Suura on saanut nimensä sen 1. jakeesta, jossa puhutaan yöllisestä matkasta. Islamilaisen tulkinnan suurasta esittää esimerkiksi Ibn Kathir (n. 1300 – 1373). Suuraa on kutsuttu myös Israelin lasten suuraksi jakeiden 2 ja 3 perusteella.
Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan monet kohdat kertovat Muhammedista. Profeetan nimeä ei tekstissä kuitenkaan esiinny.