stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaupallinen radiotoiminta Suomessa
Kaupallisen radion luvanvaraisuus

Suomessa radioasemien toimilupia myöntää sekä taajuuskoordinointia valvoo Liikenne- ja viestintävirasto. Muiden kuin Yleisradion on haettava radiotoiminnan harjoittamiseen toimilupa valtioneuvostolta. Nykyinen kaupallisten radioiden kymmenvuotinen toimilupakausi käynnistyi 1. tammikuuta 2020.
Kaupallisten radioasemien toimiluvissa määritellään muun muassa lähetysalue ja -teho sekä ohjelmiston sisältö. Kaupalliset radiokanavat ovat Suomessa joko valtakunnallisia, alueellisia tai paikallisia.
RadioMedia

RadioMedia on Suomen kaupallisten radioiden edunvalvonta- ja markkinointiliitto. Se vastaa kaupallisen radiotoimialan tutkimus- ja tietopalveluista, koulutuksesta, tiedotuksesta sekä markkinoinnista. Liittoon kuuluu 49 kaupallista radioasemaa ja yli 320 lähetystaajuutta.
Liitto tilaa yhdessä Yleisradion ja Markkinointiviestinnän Toimistojen Liiton kanssa tutkimusta, jossa seurataan suomalaisten radiokanavien kuuntelijamääriä ja kuunteluun käytettyä aikaa. Tutkimus on nimeltään Kansallinen Radiotutkimus KRT ja sen toteuttaa kerran kuukaudessa Finnpanel.
RadioMedia organisoi vuosittain ammattilaisten Kaiku-radiomainoskilpailun sekä alle 29-vuotiaiden alan opiskelijoiden ja suunnittelijoiden Raiku-radioideakilpailun. Se järjestää myös joka syksy RadioGaalan, jossa palkitaan kaupallisen radiotoimialan parhaimmisto.
RadioMedia on Viestinnän Keskusliiton ja Euroopan yksityisten radioliittojen edunvalvontajärjestö AER:n (Association of European Radios) jäsen. Sen toiminta rahoitetaan jäsenmaksuilla sekä yhteiskunnallisilla tietoiskukampanjoilla.
RadioMedia on toiminut 1980-luvulla nimellä Suomen Paikallisradioliitto ja sen jälkeen nimellä Suomen Radioiden Liitto ja 1. kesäkuuta 2010 lähtien nimellä RadioMedia.
Aiheesta muualla

RadioMedian kotisivut
Kaiku-radiomainoskilpailu
Raiku-radioideakilpailu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kansallinen Radiotutkimus
Association of European Radios
Radiot.fi
Oinonen, Paavo: Kun radioaallot vapautuivat. Kirja-arvostelu teoksesta Kemppainen, Pentti: Radio kuuluu kaikille! Kaupallisen radion historia Suomessa. Into Kustannus Oy, 2015. (Agricolan kirja-arvostelut, 9.7.2015)
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:  Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:  Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:  Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:  NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:  Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:  Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:  Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Moision koulu (Turku)

| Yli-Maarian koulu Moision yksikkö |
| --- | --- |

Sijainti:  Moision koulutie 2
Tyyppi:  Alakoulu
Perustettu:  1954
Rehtori:  Heli Santavuori
Luokat:  1-6
Oppilaita:  120
Yli-Maarian koulu Moision yksikkö on Turun Moision kaupunginosassa toimiva alakoulu. Koulussa oli lukuvuonna 2015–2016 oppilaita 357. Moision yksikkö on osa Yli-Maarian koulua
Yli-Maarian koulun Moision yksikön vastaava opettaja on Heli Santavuori
Moision koulu yhdistyi Yli-Maarian kouluun (lyhenne, YMA) vuonna 2018, kun Yli-Maarian koulun rakennus Ypsilon valmistui. Yksikön viereistä liikuntahallia käytetään iltaisin ja viikonloppuisin.
Varsinais-Suomen hyvinvointialue pitää liikuntahallin toimistotilassa kouluterveydenhuollon palveluita ja vanhassa kivikoulussa Päiväkeskus Kirjon toimintaa.
Lukuvuonna 2024-2025 luokkia oli 1-6C luokat ja noin 120 oppilasta.
Historia

Koulu perustettiin vuonna 1954, jolloin koulussa oli vain yksi luokka.
Vuonna 1955 rakennettiin Moision koululle yhä käytössä oleva kivirakennus. Sen on suunnitellut Poku Salo Maaseudun rakennustoimisto Oy:ssä. Sittemmin koulu on saanut lisäsiiven 1961, puisen lisärakennuksen opetuskäyttöön 1997, sen laajennuksen 2005 ja vuonna 2003 liikuntasalin, joka toimii myös juhlasalina. Vanhin koulurakennus peruskorjattiin vuonna 2007. Nykyään vanhin koulurakennus on Varsinais-Suomen hyvinvointialueen käytössä.
Moision koulu kesällä 2018.
Unescon maailmanperintökohteet Turkissa

Unesco on nimennyt Turkissa 21 kohdetta maailmanperintöluetteloon. Turkin kohteista 19 on kulttuurikohteita ja 2 sekakohteita.
Uusintajulkaisu

Uusintajulkaisu tai uusintapainos (engl. reissue, reprint) on musiikki- ja kirjajulkaisuissa laitoksen alkuperäistä julkaisuajankohtaa myöhemmin julkaistu julkaisuerä. Uusintapainos on uudestaan otettu painos jostakin aikaisemmin painetusta tuotteesta.
Sopimukset voivat velvoittaa tai estää uusintapainokset sopimuksen mukaan.
Uusia julkaisuja nähdään usein uusissa mediamuodoissa kuten vinyyli-, C-kasetti ja CD-julkaisut.
Materiaalista voidaan tehdä myös budjetti-julkaisuja (alemmalla hinnalla kuin aikaisemmin) jolloin materiaali usein lisensoidaan toiselle levymerkille julkaisua varten.
Juuso Kangaskorpi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 4. syyskuuta 1975 (ikä 49)
Syntymäpaikka: Mikkeli, Suomi
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 179 cm
Junioriseurat
1980–1993: MP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1993–1995 | MP | 56 | (9) |
| 1996–1997 | MyPa | 41 | (7) |
| 1998–1999 | VPS | 49 | (4) |
| 2000–2008 | Haka | 227 | (19) |
| 2009–2010 | MP | 27 | (5) |
| Yhteensä | Yhteensä | 400 | (44) |
Maajoukkue
| 1990–1991 | Suomi U15 | 13 | (4) |
| 1991 | Suomi U16 | 8 | (0) |
| 1993 | Suomi U17 | 8 | (3) |
| 1993 | Suomi U18 | 5 | (1) |
| 1994–1996 | Suomi U21 | 8 | (0) |
| 2003–2006 | Suomi | 7 | (0) |
Valmennusura
2009–2010: MP
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Juuso Kangaskorpi (s. 4. syyskuuta 1975 Mikkeli) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja, mutta pelasi uransa alkupuolella laitahyökkääjänä.
Kausi 2008 oli Kangaskorvelle Hakassa jo yhdeksäs peräkkäinen. Hän on voittanut seurassa kahdesti sekä Suomen mestaruuden että Suomen Cupin. Aikaisemmin Kangaskorpi on pelannut Mikkelin Palloilijoissa, missä hän pelasi ensimmäisen Veikkausliigaottelunsa 17-vuotiaana kaudella 1993, Myllykosken Pallossa ja Vaasan Palloseurassa, jossa hän oli mukana voittamassa Liigacupia 1999. Kaikkiaan Kangaskorpi on urallaan pelannut Veikkausliigassa 373 ottelua ja tehnyt 39 maalia.
Haka ilmoitti 10. lokakuuta 2008, että Juuso Kangaskorpi siirtyy kauden jälkeen Kakkosessa pelaavan Mikkelin Palloilijoiden pelaajavalmentajaksi.
Kangaskorpi on pelannut maajoukkueessa seitsemän ottelua 2003–2006. Hän on esiintynyt nuorten maajoukkueessa kahdeksasti ja poikamaajoukkueissa 34 kertaa.
Myös hänen edesmennyt veljensä Jokke Kangaskorpi oli tunnettu jalkapalloilija.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2000, 2004
SM-hopea 1996, 1998, 2003, 2007
SM-pronssi 2002, 2006
Suomen Cup 2002, 2005
Liigacup 1999
Vuoden liigapuolustaja 2004
Pitäjänmäen seurakunta

| Pitäjänmäen seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Pitäjänmäen kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
Rovastikunta:  Huopalahden rovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Helsingin seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Pitäjänmäen kirkko
Perustettu:  1965
Jäsenmäärä:  7 976 (2024)
– Osuus asukkaista:  44,1 %
Kirkollisvero:  1,00 %
Kirkkoherra:  Maika Vuori
Pitäjänmäen seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pitäjänmäen seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Helsingin luoteisosassa. Seurakunta toimii Pitäjänmäen ja Konalan kaupunginosissa.
Pitäjänmäki oli vuoteen 1947 asti osa Helsingin Pitäjän seurakuntaa ja vuosina 1947–1965 osa Huopalahden seurakuntaa. Vuonna 1966 Pitäjänmäestä tuli oma seurakunta.
Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Huopalahden rovastikuntaan. Lisäksi seurakunta kuuluu Helsingin seurakuntayhtymään. Kirkkoherrana aloitti keväällä 2021 Maika Vuori.
Seurakunnan kirkkona toimii Pitäjänmäen kirkko.
Vuoden 2024 lopussa Pitäjänmäen seurakuntaan kuului 7 976 jäsentä, mikä oli 44,1 prosenttia alueen asukkaista. 2000-luvulla seurakunnan jäsenmäärä on vähentynyt merkittävästi.
Kirkkoherrat

1966–1967: Toivo Seppälä
1967–1977: Kaarlo Kuosmanen
1977–1988: Kaleva Saloranta
1988: vt. Hannes Viertola
1988–2014: Martti Pitkänen
2015–2020: Arto Antturi
2021→: Maika Vuori
Suominen

Suominen on suomalainen sukunimi. Se on ollut käytössä 16 224 ihmisellä. Suominen on myös pörssiyhtiön nimi.
Tunnettuja Suomisia

Anni Suominen (s. 1992), estejuoksija
Elina Suominen, Elina Sana (s. 1947), tutkija, toimittaja, tietokirjailija ja ihmisoikeusaktivisti
Ensio Suominen (1934–2003), lavastaja
Esa Suominen (s. 1978), yritysjohtaja ja poliittinen vaikuttaja
Hannele Kauppinen, o.s. Suominen, Taiska (s. 1955), laulaja
Hannes Suominen (s. 1981), näyttelijä
Helge Suominen (1926–2008), nyrkkeilijä
Helli Suominen (1898–1974), opettaja, toimittaja, arkistonhoitaja ja järjestövaikuttaja
Henna Suominen (s. 1999), pesäpalloilija
Ilkka Suominen (1939−2022), poliitikko, kansanedustaja ja ministeri (Kokoomus), Leo Suomisen poika
Immu Suominen (s. 1980), runoilija
Jaakko Suominen (s. 1973), digitaalisen kulttuurin professori
Juha Suominen (1953–2020), oopperalaulaja
Juha Suominen (1936–2020), kasvitieteilijä
Juho Wiktor Suominen (1877–1935), nahkatehtailija ja Suominen Oyj:n perustaja
Jukka Suominen (s. 1946), jääpalloilija, urheiluvaikuttaja ja toimitusjohtaja
Kaarlo Suominen (1856–1918), räätäli ja raittiusliikkeen vaikuttaja
Kalevi Suominen (1940–2024), matemaatikko ja professori
Kalle-Antti Suominen (s. 1964), fysiikan professori
Kari Suominen (s. 1958), kestävyysjuoksija
Karl Suominen, Jontti (s. 1978), rap-artisti
Kim Suominen (1969–2021), jalkapalloilija
Leo Suominen (1904−1970), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos, Juho Wiktor Suomisen poika
Lippo Suominen, salkunhoitaja ja varallisuudenhoidon strategi
Maire Suominen (1930–1998), tekstiilialan yrittäjä ja toimitusjohtaja
Maria Suominen (s. 1995), pesäpalloilija
Markku Suominen (1949–2013), laulaja
Matti Suominen (1933–2021), kirjailija
Nea Suominen (s. 1991), salibandyn pelaaja
Oili Suominen (s. 1941), suomentaja
Paavo V. Suominen (1920–2022), yritysjohtaja ja vuorineuvos
Paula Suominen (s. 1982), maantiepyöräilijä
Paul Suominen (s. 1930), lavastaja ja pukusuunnittelija
Pauliina Suominen  (s. 1991), näyttelijä
Petri Suominen (s. 1971), uimari
Reino Suominen (1930–1989), pika- ja aitajuoksija
Riikka Suominen (s. 1977), vapaa toimittaja ja kirjailija
Riitta Suominen (1946–2015), kokoomusvaltuutettu, Ilkka Suomisen puoliso
Sakari Suominen (s. 1985), jääkiekkotuomari
Salla Eerola (o.s. Suominen), balettitanssija
Sami Suominen (1922–1985), Amerplastin perustaja
Sara Suominen (s. 1990), koripalloilija
Tapani Suominen (s. 1943), jääkiekkomaalivahti
Tapani Suominen (s. 1947), toimittaja ja kirjailija
Tapio Suominen (1946–2023), elokuvaohjaaja
Tapio Suominen (1964–2024), urheilutoimittaja
Tapio Suominen (s. 1981), ralliautoilija
Teija Suominen (s. 1976), aitajuoksija
Terhi Suominen (s. 1975), valtiotieteiden maisteri ja Suomen Atlantti-seuran pääsihteeri
Tero Suominen (s. 1971), jalkapalloilija
Tero Suominen (s. 1971), kirjailija
Teuvo Suominen (s. 1937), toimittaja, tietokirjailija ja elokuvantekijä
Tuomas Suominen (s. 1984), jääkiekkoilija
Unto Suominen (1911–1968), kansanedustaja (SDP) ja kauppalanjohtaja
Veikko Suominen (1948–1978), jääkiekkoilija
Veli-Karri Suominen (s. 1991), kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
Yrjö K. Suominen (1900–1991), psykiatrian ylilääkäri
Kuvitteellisia Suomisia

Suomisen perhe, kuunnelma- ja elokuvaperhe, johon kuuluivat vanhempien lisäksi lapset Olli ja Pipsa.
12 Play

| 12 Play R>  Kelly |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1992-1993
 Julkaistu: 9. marraskuuta 1993
 Tuottaja(t): R. Kelly, Timmy Allen, Barry Hankerson
 Tyylilaji: R&B, soul
 Kesto: 63.10
 Levy-yhtiö: Jive Records
R. Kellyn muut julkaisut
| Born into the '90s 1992 | 12 Play 1993 | R. Kelly 1995 |
12 Play on R&B -artisti R. Kellyn ensimmäinen virallinen studioalbumi ja samalla 12 Play -albumisarjan ensimmäinen osa. Albumi sisältää R.Kellyn ensimmäisen hitin Bump N' Grind. Albumi julkaistiin vuonna 1993.
Kappaleet

"Your Body's Calling" – 4.39
"Bump N' Grind" – 4.17
"Homie Lover Friend" – 4.23
"It Seems Like You're Ready" – 5.40
"Freak Dat Body" – 3.45
"I Like The Crotch On You" – 6.38
"Summer Bunnies" – 4.15
"For You" – 5.02
"Back To the Hood Of Things" – 3.53
"Sadie" – 4.31
"Sex Me, Pts. 1 & 2" – 11.28
"12 Play." – 5.56
Singlet

"Sex Me, Pts. 1 & 2" (1993)
"Bump N' Grind" (25. tammikuuta 1994)
"Your Body's Callin'" (1994)
"Summer Bunnies" (heinäkuu 1994)
| n k R>  Kelly |
| --- | --- |
Studioalbumit:  12 Play  R. Kelly  R.  TP-2.com  Chocolate Factory  Happy People/U Saved Me  TP.3 Reloaded  Double Up  Untitled  Love Letter  Write Me Back  Black Panties  The Buffet  12 Nights of Christmas 
Yhteistyöalbumit:  Born into the '90s (Public Announcementin kanssa)  The Best of Both Worlds (Jay-Z:n kanssa)  Unfinished Business (Jay-Z:n kanssa) 
Kokoelma-albumit:  The R. in R&B Collection, Vol. 1  Remix City Vol. 1  My Diary  Playlist: The Very Best of R. Kelly  Epic
Roihuvuoren seurakunta

| Roihuvuoren seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Roihuvuoren kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
Rovastikunta:  Vartiokylän rovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Helsingin seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Roihuvuoren kirkko
Perustettu:  1965
Jäsenmäärä:  16 950 (2024)
– Osuus asukkaista:  47,5 %
Kirkollisvero:  1,00 %
Kirkkoherra:  Pekka Kaskinen
Roihuvuoren seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Roihuvuoren seurakunta on evankelis-luterilainen seurakunta Itä-Helsingissä. Sen toimialueeseen kuuluvat Roihuvuori, Marjaniemi, Tammisalo, Laajasalo, Santahamina, Villinki ja Kruunuvuorenranta. Seurakunta kuuluu Vartiokylän rovastikuntaan Helsingin hiippakunnassa. Se on hallinnollisesti osa Helsingin seurakuntayhtymää.
Roihuvuoren seurakunta on perustettu vuonna 1965, jolloin Herttoniemen seurakunnan kehittyessä ja kasvaessa päätettiin perustaa uusi seurakunta. Seurakunnalla on kolme kirkkoa, nykyinen pääkirkko Roihuvuoren kirkko, seurakunnan ensimmäinen pääkirkko Tammisalon kirkko ja uusi, vuonna 2003 käyttöön otettu Laajasalon kirkko. Kirkkoherrana toimii Pekka Kaskinen.
Vuoden 2024 lopussa Roihuvuoren seurakuntaan kuului 16 950 jäsentä, mikä oli 47,5 prosenttia alueen asukkaista. 2000-luvulla seurakunnan jäsenmäärä on ollut laskussa.
Kirkkoherrat

Roihuvuoren seurakunnassa on vuodesta 1965 lähtien palvellut neljä eri kirkkoherraa.
1965–1972: Erkki Airas
1973–1983: Väinö Karhumäki
1984–2009: Matti Malmivaara
2009→: Pekka Kaskinen
Bergholm

Bergholm on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
A. H. Bergholm (1876–1949), filosofian tohtori ja eduskunnan kirjastonhoitaja
Axel Bergholm (1841–1924), rehtori, professori ja sukututkija
Edith Bergholm (1867–1925), koulunjohtaja, Porvoon naisopiston perustaja
Eija-Elina Bergholm (s. 1943), elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Hanna Bergholm (s. 1980), elkuvaohjaaja
Heikki Bergholm (s. 1956), yritysjohtaja ja diplomi-insinööri
Karl Axel Bergholm (1841–1924), filosofian tohtori, opettaja, professori
Katri Bergholm (1878–1949), kirjailija, Suomen Sotilaskotiliiton perustaja
Kicke Bergholm (1946–2025), basisti
Tapio Bergholm (s. 1958), historiantutkija ja poliitikko
Timo Bergholm (s. 1941), teatteriohjaaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Galileo Galilei

| Galileo Galilei |
| --- | --- |
 Ottavio Leonin muotokuva Galileo Galileista
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. helmikuuta 1564 Pisa, Firenzen herttuakunta
Kuollut: 8. tammikuuta 1642 (77 vuotta) Arcetri, Toscanan suurherttuakunta
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Pisan yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Ostilio Ricci
Instituutti:  Padovan yliopisto
Oppilaat:  Niccolò Arrighetti ja Giuseppe Biancani
Tutkimusalue:  Tähtitiede, fysiikka, matematiikka
Tunnetut työt:  kinematiikka, kaukoputki, tähtitieteellisiä havaintoja
 Nimikirjoitus
Galileo Galilei (15. helmikuuta 1564 Pisa, Firenzen herttuakunta – 8. tammikuuta 1642 Arcetri, Toscanan suurherttuakunta) oli italialainen tähtitieteilijä, filosofi ja fyysikko. Hänen merkittävimmät saavutuksensa liittyvät tieteellisen menetelmän kehitykseen aristoteelisesta nykyiseen muotoonsa. Häntä on kutsuttu tieteen, klassisen fysiikan ja tähtitieteen isäksi.
Ura ja saavutukset > Tähtitiede > Galilei, Kepler ja vuorovesi

Galilei ei koskaan hyväksynyt Keplerin esittämiä elliptisiä planeettojen ratoja, vaikka niitä tuki Tyko Brahen suuri havaintoaineisto. Kopernikaaninen teoria käytti monimutkaisia episyklejä toisin kuin Keplerin teoria. Galilei piti vuoroveden aiheuttajana liikemäärää, Kepler kuuta. Kummallakaan ei ollut kuitenkaan toimivaa fysikaalista mallia vuorovedelle. Galilei väitti, että jos Maa pyörii akselinsa ympäri ja kiertää Aurinkoa tietyllä nopeudella, täytyy osan Maasta liikkua ”nopeammin” yöllä ja ”hitaammin” päivällä.
Mikäli tämä teoria olisi totta, ei olisi kuin yksi vuoksi eli vuoroveden korkein kohta vuorokaudessa keskipäivän kohdalla. Galilei aikalaisineen tiesi hyvin, että vuoksia oli kaksi vuorokaudessa. Hän kuitenkin hylkäsi tämän poikkeuksen ja piti sitä seurauksena useista toissijaisista syistä, muun muassa meren muodosta ja sen syvyydestä. On väitettykenen mukaan?, että Galilei oli epärehellinen tehdessään nämä argumentit, mutta Albert Einstein kehitti vastakkaisen näkemyksen, että Galilei kehitti ”hurmaavat argumenttinsa” ja hyväksyi ne kritiikittä Maan liikkeen fysikaalisen syyn toivossa.
Tunnettu kirjailija Arthur Koestler väitti Kepleristä kertovassa kirjassaan The Sleepwalkers (suom. Vedenjakajalla), että Galilei oli räikeästi epätieteellinen ja epärehellinen menettelytavoissaan ja antoi harvoin kunnian sille, jolle se kuului. Toisten mielestä on epäoikeudenmukaista arvioida häntä modernin tieteen kriteereillä, jotka hänen aikanaan vasta alkoivat kehittyä. Oman aikansa mittapuulla hän oli hyvinkin halukas muuttamaan näkemyksiään havaintojen mukaan. Voidaan myös väittää, että myös modernit tieteilijät (ja ihmiset yleisestikin) tulkitsevat havaintojaan ja uskomuksiaan aiemmin muodostamiensa näkemystensä avulla. Vaikka tämä voi vaikuttaa epärehelliseltä toiminnalta, sitä vaaditaan hiukan tieteellisen prosessin toimimiseksi (ks. Bayesin teoreema). Galileon epärehellisyydessä ei siten ollut mitään epätavallista.
Ura ja saavutukset > Matematiikka

Galilein matematiikan soveltaminen kokeelliseen fysiikkaan oli innovatiivista, mutta hänen matemaattiset metodinsa olivat aikansa mukaiset. Analyysi ja todistukset perustuivat enimmäkseen Eudoksoksen suhteiden teoriaan. Eukleideen teoksen Alkeet viides kirja käsittelee tätä teoriaa. Se oli tullut käyttöön vasta sata vuotta aiemmin Tartaglian tarkan käännöksen ansiosta. René Descartesin kehittämät algebralliset metodit olivat kuitenkin jo syrjäyttämässä sitä.lähde?
Galileo teki yhden pienen, mutta profeetallisen matemaattisen tuotoksen, Galilein paradoksin. Se sanoo, että on olemassa yhtä monta täydellistä neliötä kuin on kokonaislukuja, vaikka kaikki kokonaisluvut eivät ole neliöitä. Paradoksin ratkaisi 250 vuotta myöhemmin Georg Cantor.
Ura ja saavutukset > Tekniikka

Galilei kehitti muutamia välineitä, joita nykyisin kutsuttaisiin tekniikkaan liittyviksi keksinnöiksi, erotukseksi puhtaasta fysiikasta. Aristoteelisen määrittelyn mukaan kaikki Galilein fysiikkaa koskevat keksinnöt olivat techneä tai käytännöllistä tietoa erotuksena episteemisestä filosofisesta tutkimuksesta.
1593 Galilei kehitti laitteen, joka tunnetaan nimellä Galilein lämpömittari. Se muodostuu suljetusta lasisylinteristä ja sen sisällä olevasta kirkkaasta nesteestä. Nesteessä kelluu eri lämpötiloja edustavia painoja, jotka ovat tavallisesti suljettuja, erivärisiä nesteitä sisältäviä lasiastioita. Nesteen lämpötilan muuttuessa muuttuu myös sen tiheys. Nesteessä kelluvat lasiastiat asettuvat sylinterissä kohtaan, jossa niiden tiheys on sama kuin ympäröivän nesteen.
1594 Galilei sai patentin Venetsian senaatilta pumppukeksintöönsä, joka oli yhdellä hevosella toimiva vedennosto- ja kastelupumppu. 22-vuotiaana Galilei teki kirjoitelman, jolle hän antoi nimeksi La Bilancetta. Siinä hän kuvaili keksinnön, joka parantaa vastapainovaa'an tarkkuutta. Vaakaa käytettiin kappaleiden punnitsemiseen ilmassa ja vedessä niiden seossuhteiden määrittämiseksi. Tämä kirjoitelma kuvastaa hyvin sitä, miten Galilei yhdisti tieteellisen teorian ja käytännön, toisin kuin useimmat aikalaisensa.
Galilei kehitti harpin kaltaisen laitteen, niin kutsutun Galilein sektorin, jota voitiin käyttää muun muassa tykistössä. Hän kirjoitti sektorille ohjeistuksen ja 1598 palkkasi Marcantonio Mazzolenin valmistamaan niitä. Hänen oppilaansa ostivat sitten sektoreita ohjeineen.
1609 Galileo sai tietää kaukoputken olemassaolosta erään ystävänsä kirjeestä. Pian Galilei valmisti oman kaukoputken tehden jopa linssit itse. Kaukoputki, jolle hän antoi nimen aperspillum, vahvisti 30-kertaisesti. Vaikka Galilei kertoi, ettei se ollut hänen keksintönsä, hän sai palkankorotuksen Venetsian valtiolta korvaukseksi oikeudesta valmistaa niitä. Samana vuonna Galilei jo käytti ensimmäisten joukossa kaukoputkea tähtien, planeettojen ja kuiden tarkkailuun.
Määritettyään Jupiterin kuiden kiertoajat vuonna 1612 Galilei ehdotti, että jos niiden kiertoradat tiedettäisiin tarpeeksi tarkkaan, niitä voisi käyttää universaalina kellona. Se tekisi edelleen mahdolliseksi määrittää pituuspiirin. Galilei työskenteli tämän ongelman parissa ajoittain lopun elämäänsä, mutta käytännön ongelmat olivat suuret. Metodia käytti onnistuneesti ensimmäisen kerran Giovanni Domenico Cassini 1681 ja myöhemmin monet laajojen maa-alueiden kartoittajat, esimerkiksi Lewis ja Clark. Merinavigaatiossa, missä herkkiä teleskooppihavaintoja oli vaikea tehdä, pituuspiirin määritys onnistui vasta kannettavan kronometrin, kuten John Harrisonin laite, keksimisen jälkeen.
Viimeisinä vuosinaan jo täysin sokea Galilei suunnitteli pidäkemekanismia heilurikelloon, mutta ensimmäisen toimivan heilurikellon teki kuitenkin Christiaan Huygens vasta 1650-luvulla.
Legendat ja tarinat

Galilein elämästä kerrotaan monia tarinoita, joiden todenperäisyys lienee kyseenalainen. Galilei tuskin pudotteli esineitä Pisan kaltevasta tornista, eikä hän varmaankaan mumissut ”Se pyörii sittenkin” (Eppur si muove, oikeammin ”Se liikkuu sittenkin”) inkvisitiotuomioistuimessa. Vaikka Galilein yhteenotto inkvisitiotuomioistuimen kanssa onkin tieteenhistoriallisesti erittäin merkittävä, sen dramaattisuutta on tavattu suuresti liioitella. Esimerkiksi maalauksissa usein esitetään Galilein oikeudenkäynnissä olleen läsnä suuri joukko ihmisiä, vaikka tosiasiassa paikalla oli vain muutamia.
Galilein kirjoitukset

Puutteellinen luettelo Galilein kirjoituksista.
Sidereus Nuncius (1610 Venetsia, latinaksi)
Kirje Suurherttuatar Christinalle (1615)
Il Saggiatore (1623, italiaksi)
Dialogo dei due massimi sistemi del mondo (1632, italiaksi)
Discorsi e Dimostrazioni Matematiche, intorno a due nuoue scienze (1638, italiaksi)