Arvonlisävero
Arvonlisävero EU-maissa

Arvonlisävero on otettu käyttöön Euroopan unionin sisämarkkinoiden edistämiseksi. Arvonlisävero kannetaan tuotteen hinnasta vain kerran, joten se ei kertaudu. Tämän ansiosta tuotantoketjut voivat olla hyvinkin monimutkaisia ja monikansallisia. Koska arvonlisäveroa ei peritä tavaraviennistä, se ei vääristä vientihintoja eikä siten aiheuta paineita verokilpailuun.lähde?
Arvonlisävero kannetaan tuotteen loppuhinnasta vain kerran seuraavalla tavalla: Tuotteen myyvä yritys lisää tuotteen myyntihintaan arvonlisäveron, Suomessa tavallisesti 25,5 %. Yritys saa vähentää omien ostojensa sisältämän arvonlisäveron verotuksessaan. Jos yritys ostaa raaka-aineita, koneita tai muita arvonlisäveroa sisältäviä tuotteita 248 eurolla (arvonlisäveroton hinta 200 euroa, arvonlisäveroa 48 euroa) ja myy valmiin tuotteen 620 eurolla (arvonlisäveroton hinta 500 euroa, arvonlisäveroa 120 euroa), sen maksettavaksi jää 120 euroa;−48 euroa eli 72 euroa vero. Se on 24 prosenttia 300 euron arvonlisäyksestä. Arvonlisäveron lopullinen maksaja on kuluttaja, sillä koko verosumma 120 € sisältyy tämän maksamaan ostohintaan. Kuluttaja joutuu maksamaan arvonlisäveron kokonaisuudessaan, sillä hänellä ei Suomen verolakien mukaan ole arvonlisäveron vähennysoikeutta omassa verotuksessaan.lähde?
Euroopan unionissa ulkomaankaupassa noudatetaan arvonlisäveron kohdemaaperiaatetta. Tavarakaupassa arvonlisäveroa ei peritä vientimaassa vaan kohdemaassa. Siellä tuonnin arvonlisävero on verovähennyskelpoinen edellä mainitulla tavalla. Tällainen järjestelmä ei vaikuta vientiyritysten kilpailukykyyn toisin kuin monet muut verot, minkä takia se on yhä käytössä EU:ssa, vaikka alun perin tarkoitus oli soveltaa alkuperämaaperiaatetta. Verotuksen muuttaminen vaatisi kuitenkin yksimielisyyttä.lähde?
On olemassa yrityksiä, jotka auttavat muita yrityksiä arvonlisäveron palautushakemuksissa EU-maista.
Verona arvonlisävero on niin sanottu tasavero eli sen summa on sama riippumatta maksajan tuloista tai varallisuudesta. Lisäksi se on käytännössä tuotteen loppukäyttäjiin (erityisesti kuluttajiin) kohdistuvaa verotusta, koska loppukäyttäjä maksaa omissa ostoksissaan kyseiselle tuotteelle kaupintaketjun eri vaiheissa lisätyn arvonlisäveron kokonaisuudessaan tuotteen ostohinnassa ilman verovähennysoikeutta.lähde?
| Maa | Yleinen | Poikkeavat verokannat |
| --- | --- | --- |
| Alankomaat | 21 | 9 |
| Belgia | 21 | 6 ja 12 |
| Bulgaria | 20 | 9 |
| Espanja | 21 | 10 |
| Irlanti | 23 | 9 ja 13,5 |
| Iso-Britannia | 20 | 5 |
| Italia | 22 | 5 ja 10 |
| Itävalta | 20 | 10 ja 13 |
| Kreikka | 24 | 6 ja 13 |
| Kroatia | 25 | 5 ja 13 |
| Kypros | 19 | 5 ja 9 |
| Latvia | 21 | 5 ja 12 |
| Liettua | 21 | 5 ja 9 |
| Luxemburg | 17 | 8 (3) |
| Malta | 18 | 5 ja 7 |
| Portugali | 23 | 6 ja 13 |
| Puola | 23 | 5 ja 8 |
| Ranska | 20 | 5,5 ja 10 (2,1) |
| Romania | 19 | 5 ja 9 |
| Ruotsi | 25 | 6 ja 12 |
| Saksa | 19 | 7 |
| Slovakia | 20 | 10 |
| Slovenia | 22 | 5 ja 9,5 |
| Suomi | 25,5 | 10 ja 14 |
| Tanska | 25 |  |
| Tšekki | 21 | 12 ja 15 |
| Unkari | 27 | 5 ja 18 |
| Viro | 22 | 9 |
Taulukossa mainittujen verokantojen lisäksi kaikissa EU-maissa on ns. nollaverokanta. Sitä käytetään mm. viennissä.