stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eino Suolahti
Kirjallisuutta

Anto Leikola: Eino Suolahti: isänmaan lääkäri. Edita, Helsinki 2009. ISBN 978-951-37-5597-3
Juhani Leikola: Nuori Ona: Eino Suolahden varhaisemmat elämänvaiheet. Helsinki 2008. ISBN 978-952-92-4940-4
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Haukka (Laitila)

Haukka (ruots. Hauckaby) on kylä Laitilassa noin 7 kilometriä Laitilan keskustaajamasta eteläkaakkoon. Haukan lähimmät naapurikylät ovat Kovero pohjoisessa, Kiveinen lännessä ja Viikainen lounaassa.
S/S Drotten

| SS Drotten |
| --- | --- |

Tyyppi:  höyrylaiva
Rakennustelakka:  Oskarshamnin telakka, Oskarshamn
Rakennusnumero:  276
Luovutettu:  1928
Status:  romutettu
Tekniset tiedot
Pituus:  56,53 m
Leveys:  9,34 m
Syväys:  4,60 m
Uppouma:  819 t
Koneisto:  3 sylinterinen höyrykone
Nopeus:  12 kn
Hyttejä:  109 hyttiä 480
S/S Drotten oli vuonna 1928 valmistunut matkustajahöyrylaiva. Sen rakensi ruotsalainen Oskarshamns Varv Oskarshamnissa. Laiva oli Viking Linen käytössä vuosina 1964–1965.
Käyttöhistoria

Laiva luovutettiin maaliskuussa 1928 Ångfartygs Ab Gotland -varustamolle. Vuosina 1946–1962 laiva liikennöi välillä Nynäshamn/Tukholma – Visby. Vuodesta 1949 lähtien edellä mainitun lisäksi se liikennöi kesäisin päivittäin Oskarshamniin aina vuoteen 1962. Elokuussa 1963 laiva siirrettiin Hammarbyverketille Tukholmaan, tammikuussa 1964 Rederi Ab Vikinglinjen osti sen. Laiva liikennöi välillä Kapellskär – Maarianhamina. Vuodesta 1965 se palveli kahvilana. Laiva romutettiin 1979.
Aiheesta muualla

Fakta om fartyg – S/S Drotten
Viking Line
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Gabriella  Cinderella  Viking Glory  Viking Grace  Viking XPRS 
Entiset alukset:  Amorella  Apollo (1970)  Apollo III  Athena  Aurella  Boge  Diana  Diana II  Drotten  Isabella  Kalypso  Kapella  Linden  Marella  Mariella  Olympia  Rosella  Slite  Thor Viking  Turella  Viking  Viking 1  Viking 2  Viking 3  Viking 4  Viking 5  Viking 6  Viking Saga  Viking Sally  Viking Song  M/S Ålandsfärjan  S/S Ålandsfärjan 
Tilatut alukset, joita ei koskaan toimitettu:  Viking ADCC  Europa  Hansa Express 
Entiset osakasvarustamot:  Vikinglinjen  Slite  SF Line  Sally  Ålandsfärjan 
Muuta: Ville Viking
1943

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1943 oli normaalivuosi, joka alkoi perjantaista.
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

7. lokakuuta – Oliver North, yhdysvaltalainen politiikan kommentaattori, televisiojuontaja, sotahistorioitsija ja kirjailija
8. lokakuuta – R. L. Stine, yhdysvaltalainen kirjailija
11. lokakuuta – John Nettles, englantilainen näyttelijä
12. lokakuuta – Odd Einar Dørum, norjalainen poliitikko
18. lokakuuta – Birthe Rønn Hornbech, tanskalainen poliitikko
22. lokakuuta – Catherine Deneuve, ranskalainen näyttelijä
24. lokakuuta – Seppo Paakkunainen (”Paroni”), suomalainen jazzmuusikko
26. lokakuuta – Aulis Gerlander, suomalainen hallitusneuvos
29. lokakuuta – Norman Hunter, englantilainen jalkapalloilija ja valmentaja (k. 2020)
30. lokakuuta – Antti Heikkilä, suomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovaikuttaja
30. lokakuuta – Seppo Mäkinen, suomalainen jääkiekkoilija
1. marraskuuta – Martti Palo, suomalainen näyttelijä (k. 2009)
5. marraskuuta – Reima Kampman, suomalainen psykiatri, sivupersoonien tutkija (k. 1992)
5. marraskuuta – Sam Shepard, yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija, elokuvakäsikirjoittaja, näyttelijä ja ohjaaja (k. 2017)
7. marraskuuta – Arne Ruth, ruotsalainen päätoimittaja
7. marraskuuta – Michael Spence, vuoden 2001 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalais-kanadalainen ekonomisti
8. marraskuuta – Martin Peters, englantilainen jalkapalloilija ja valmentaja (k. 2019)
12. marraskuuta – Julie Ege, norjalainen näyttelijä ja malli (k. 2008)
13. marraskuuta – Martti Manninen, suomalainen virkamies ja tasavallan presidentin ent. neuvonantaja
21. marraskuuta – Jacques Laffite, ranskalainen kilpa-autoilija
29. marraskuuta – Danièle Ciarlet (”Zouzou”), ranskalainen malli, näyttelijä ja laulaja
1. joulukuuta – Finn Kydland, vuoden 2004 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut norjalainen ekonomisti
4. joulukuuta – Mikko Järvinen, suomalainen iskelmälaulaja
8. joulukuuta – Jim Morrison, yhdysvaltalainen muusikko (”The Doors”) (k. 1971)
9. joulukuuta – Lasse Holm, ruotsalainen muusikko
9. joulukuuta – Roswitha Möhring, suomalainen malli ja muotinäytsten järjestäjä
11. joulukuuta – John Kerry, yhdysvaltalainen poliitikko ja ulkoministeri 2013–2017
12. joulukuuta – Richard Brixel, ruotsalainen kuvanveistäjä (k. 2019)
16. joulukuuta – Steven Bochco, yhdysvaltalainen televisiotuottaja ja käsikirjoittaja (k. 2018)
17. joulukuuta – Christopher Cazenove, brittiläinen näyttelijä (k. 2010)
18. joulukuuta – Keith Richards, brittiläinen kitaristi (”The Rolling Stones”)
19. joulukuuta – Mulatu Astatke, etiopialainen muusikko ja säveltäjä
19. joulukuuta – Sam Kelly, brittiläinen näyttelijä (k. 2014)
20. joulukuuta – Sirkka-Liisa Anttila, suomalainen kansanedustaja ja ministeri
21. joulukuuta – Aimé Anthuenis, belgialainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
23. joulukuuta – Silvia Sommerlath, Ruotsin kuningatar
23. joulukuuta – Harry Shearer, yhdysvaltalainen näyttelijä
24. joulukuuta – Tarja Halonen, Suomen tasavallan 11. presidentti
30. joulukuuta – Erkki Komulainen, suomalainen kasvatustieteilijä
30. joulukuuta – Bror-Erik Wallenius, suomalainen urheilutoimittaja
31. joulukuuta – Pete Quaife, englantilainen muusikko (k. 2010)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

7. tammikuuta – Mohammad Hassan Mirza, iranilainen kruununtavoittelija (s. 1899)
7. tammikuuta   – Nikola Tesla, kroatialainen fyysikko ja keksijä (s. 1856)
8. tammikuuta – Andres Larka, virolainen kenraali ja poliitikko (s. 1879)
8. tammikuuta – Kaarle Nordlund, Tampereen kaupunginjohtaja 1929–1943 (s. 1889)
9. tammikuuta – Robin George Collingwood, brittiläinen filosofi ja historioitsija (s. 1889)
9. tammikuuta – Nils Flyg, ruotsalainen poliitikko (s. 1891)
12. tammikuuta – Heikki Tandefelt, suomalainen taidemaalari ja Suomenlinnan museon intendentti (s. 1882)
14. tammikuuta – Paul Troupp, suomalainen näyttelijä ja laulaja-lauluntekijä (s. 1878)
21. tammikuuta – A. K. Cajander, suomalainen metsätieteilijä ja poliitikko (s. 1879)
26. tammikuuta – Nikolai Vavilov, venäläinen kasvitieteilijä ja geneetikko (s. 1885)
28. tammikuuta – Pekka Leppänen, suomalainen kirjakauppias, valtiopäivämies ja nuorsuomalaisten kansanedustaja (s. 1867)
3. helmikuuta – Hannes Närhi, suomalainen näyttelijä ja lavastaja (s. 1893)
6. helmikuuta – Juho Mannermaa, Oulun hiippakunnan piispa (s. 1871)
14. helmikuuta – David Hilbert, saksalainen matemaatikko (s. 1862)
22. helmikuuta – Hans Scholl, saksalainen Valkoinen Ruusu -vastarintaryhmän jäsen (s. 1918)
22. helmikuuta – Sophie Scholl, saksalainen Valkoinen Ruusu -vastarintaryhmän jäsen (s. 1921)
4. maaliskuuta – Ita Wegman, sveitsiläinen antroposofi (s. 1876)
7. maaliskuuta – Akilles Järvinen, suomalainen yleisurheilija (s. 1905)
10. maaliskuuta – Artturi Kannisto, suomalainen kielentutkija (s. 1874)
12. maaliskuuta – Gustav Vigeland, norjalainen kuvanveistäjä (s. 1869)
22. maaliskuuta – Ole Bærøe, norjalainen poliitikko (s. 1877)
26. maaliskuuta – Leonard Darwin, englantilainen poliitikko, ekonomisti ja eugeenikko (s. 1850)
27. maaliskuuta – Olavi Ehrnrooth, suomalainen sotilaslentäjä (s. 1907)
28. maaliskuuta – Arthur Humble Evans, englantilainen lintutieteilijä (s. 1855)
28. maaliskuuta – Sergei Rahmaninov, venäläinen säveltäjä ja pianisti (s. 1873)
31. maaliskuuta – Tekla Hultin, suomalainen kirjailija ja kansanedustaja (s. 1864)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Conrad Veidt, saksalainen näyttelijä (s. 1893)
7. huhtikuuta – Alexandre Millerand, Ranskan presidentti 1920–1924 (s. 1859)
18. huhtikuuta – Isoroku Yamamoto, japanilainen amiraali (s. 1884)
22. huhtikuuta – Hjalmar Aarnio suomalainen tukkukauppias (s. 1880)
27. huhtikuuta – Signe Tandefelt, suomalainen taidemarvostelija ja taidemaalari (s. 1879)
30. huhtikuuta – Leo Smit, alankomaalainen säveltäjä (s. 1900)
30. huhtikuuta   – Beatrice Webb brittiläinen sosiologi, sosiaalihistorioitsija ja sosialisti (s. 1858)
2. toukokuuta – Jaakko Karvonen, suomalainen lääkäri ja pääjohtaja, arkkiatri (s. 1863)
2. toukokuuta   – Viktor Lutze, saksalainen Obergruppenfürher ja SA:n johtaja (s. 1890)
2. toukokuuta   – Iikka Törrönen, suomalainen koripalloilija (s. 1914)
3. toukokuuta – Ingolf Elster Christensen, norjalainen poliitikko (s. 1872)
3. toukokuuta – Akseli Karhi, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1891)
14. toukokuuta – Henri La Fontaine, vuoden 1913 Nobelin rauhanpalkinnon saanut belgialainen juristi, professori, pasifisti ja sosialisti (s. 1854)
22. toukokuuta – Helen Herron Taft, Yhdysvaltain presidentti William Howard Taftin leski (s. 1861)
24. toukokuuta – Johannes Orasmaa, virolainen kenraalimajuri, Kaitseliiton viimeinen päällikkö 1925–1940 (s. 1890)
25. toukokuuta – K. A. Wrede, suomalainen arkkitehti (s. 1859)
26. toukokuuta – Edsel Ford, yhdysvaltalainen autotehtailija (s. 1893)
26. toukokuuta   – Alice Tegnér, ruotsalainen säveltäjä ja musiikinopettaja (s. 1864)
28. toukokuuta – Aino Haverinen, suomalainen operettitaiteilija (s. 1875)
1. kesäkuuta – Leslie Howard, unkarilais-englantilainen näyttelijä (s. 1893)
1. kesäkuuta   – Harald Åkerman, suomalainen upseeri ja itsenäisyysaktivisti (s. 1869)
4. kesäkuuta – Walter George, brittiläinen keskimatkojen juoksija (s. 1858)
12. kesäkuuta – Vilho Nurmilahti, Suomen ensimmäinen kauppatieteiden tohtori (s. 1899)
24. kesäkuuta – Joseph Sweetman Ames, yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1864)
26. kesäkuuta – Edvard Fazer, suomalainen pianisti ja oopperanjohtaja (s. 1861)
26. kesäkuuta   – Karl Landsteiner, vuoden 1930 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut itävaltalainen biologi ja fyysikko, veriryhmien löytäjä (s. 1868)
28. kesäkuuta – Frida Uhl, itävaltalainen kirjailija, kriitikko ja kääntäjä (s. 1872)
30. kesäkuuta – Carlo Wieth, tanskalainen näyttelijä (s. 1885)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Fjodor Vidjajev, neuvostoliittolainen meriupseeri ja sukellusveneen päällikkö (s. 1912)
4. heinäkuuta – Władysław Sikorski, Puolan pakolaishallituksen pääministeri (s. 1881)
4. heinäkuuta   – Yrjö Wallinmaa, Oulun hiippakunnan piispa (s. 1892)
5. heinäkuuta – Olli Kiiskinen, suomalainen kunnankirjuri ja Maalaisliiton kansanedustaja (s. 1875)
8. heinäkuuta – Jean Moulin, ranskalainen vastarintaliikkeen johtaja (s. 1899)
11. heinäkuuta – Aukusti Luoma, suomalainen pankinjohtaja ja Kokoomuksen kansanedustaja (s. 1888)
23. heinäkuuta – August Ramsay, suomalainen matemaatikko, vakuutus- ja pankkimies ja ministeri (s. 1859)
31. heinäkuuta – Paavo Kostioja, suomalainen näyttelijä ja oopperalaulaja (s. 1891)
1. elokuuta – Lin Sen, Kiinan presidentti (s. 1867)
2. elokuuta – Marika Papagkika, kreikkalainen rebetiko-laulaja (s. 1890)
5. elokuuta – Cecilie Dahl, norjalainen taidemaalari (s. 1858)
17. elokuuta – Walter Thiel, saksalainen raketti-insinööri (s. 1910)
18. elokuuta – Hans Jeschonnek, saksalainen ilmavoimien kenraalieversti ja esikuntapäällikkö (s. 1899)
18. elokuuta   – Pertti Uotila, suomalainen kansatieteilijä, upseeri, toimittaja ja runoilija (s. 1880)
19. elokuuta – Wäinö Tammenoksa, suomalainen insinööri ja vuorineuvos (s. 1870)
21. elokuuta – William Lyon Phelps, yhdysvaltalainen tietokirjailija, kriitikko ja tutkija (s. 1865)
21. elokuuta   – Henrik Pontoppidan, vuoden 1917 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut tanskalainen kirjailija (s. 1857)
24. elokuuta – Gunnar Wahlroos, suomalainen arkkitehti (s. 1890)
24. elokuuta   – Simone Weil, ranskalainen filosofi (s. 1909)
25. elokuuta – Onni Tolvanen, suomalainen kansansivistyksen edistäjä (s. 1881)
26. elokuuta – Vladimirs Petrovs, latvialainen shakinpelaaja (s. 1907)
28. elokuuta – Boris III, Bulgarian tsaari (s. 1894)
29. elokuuta – Eemu Myntti, suomalainen taidemaalari (s. 1890)
1. syyskuuta – Fredrik Paasche, norjalainen kirjallisuustieteen professori (s. 1886)
2. syyskuuta – Juho Mäkelä, suomalainen taidemaalari (s. 1885)
6. syyskuuta – Friend Richardson, yhdysvaltalainen lehtimies ja poliitikko (s. 1865)
10. syyskuuta – Pekka Karunki, suomalainen kirjailija (s. 1906)
14. syyskuuta – Ugo Cavallero, italialainen marsalkka (s. 1880)
14. syyskuuta   – Ernst Linder, suomalais-ruotsalainen kenraali (s. 1868)
16. syyskuuta – Matti Jurva, suomalainen laulaja ja lauluntekijä (s. 1898)
23. syyskuuta – Ernst Trygger, Ruotsin pääministeri 1923–1924 (s. 1857)
28. syyskuuta – Martta Koskinen, suomalainen maanpetoksesta tuomittu ompelija, viimeinen Suomessa teloitettu nainen (s. 1896)
30. syyskuuta – Carl Edvard Johansson, ruotsalainen insinööri ja keksijä (s. 1864)
30. syyskuuta   – Maria Jotuni, suomalainen kirjailija (s. 1880)
30. syyskuuta   – Franz Oppenheimer, saksalainen sosiologi ja poliittinen taloustieteilijä (s. 1864)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

6. lokakuuta – Joseph Veltjens, saksalainen liikemies ja sotilaslentäjä (k. 1894)
7. lokakuuta – Radclyffe Hall, englantilainen runoilija ja kirjailija (s. 1880)
9. lokakuuta – Pieter Zeeman, vuoden 1902 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut alankomaalainen fyysikko (s. 1865)
12. lokakuuta – Max Wertheimer, saksalainen psykologi, yksi hahmopsykologian perustajista (s. 1880)
19. lokakuuta – André Antoine, ranskalainen näyttelijä, teatterinjohtaja ja elokuvaohjaaja (s. 1858)
28. lokakuuta – Konstantínos Dimitriádis, kreikkalainen kuvanveistäjä (s. 1879)
31. lokakuuta – Max Reinhardt, itävaltalais-saksalainen teatterinjohtaja ja ohjaaja (s. 1873)
5. marraskuuta – Bernhard Lichtenberg, saksalainen natsien juutalaisvainoja vastustanut katplinen pappi (s. 1875)
5. marraskuuta   – Elsa Pliekšāne (”Aspazija”), latvialainen runoilija ja näytelmäkirjailija (s. 1865)
7. marraskuuta – Dwight Frye, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1899)
11. marraskuuta – Herbert A. Fricker, kanadalainen kuoronjohtaja, urkuri, pedagogi ja säveltäjä (s. 1868)
22. marraskuuta – Lorenz Hart, yhdysvaltalainen sanoittaja (s. 1895)
26. marraskuuta – Hilma Rantanen, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1875)
1. joulukuuta – Johan Ludwig Mowinckel, norjalainen laivanvarustaja, poliitikko ja Norjan pääministeri (s. 1870)
6. joulukuuta – Oskar Messter, saksalainen elokuva-ala keksijä, kuvaaja ja tuottaja (s. 1866)
14. joulukuuta – John Harvey Kellogg, yhdysvaltalainen lääkäri, maissihiutaleiden keksijä (s. 1852)
15. joulukuuta – Thomas Waller (”Fats Waller”), yhdysvaltalainen jazzpianisti (s. 1904)
16. joulukuuta – Elfriede Scholz, saksalainen kirjailija (s. 1903)
18. joulukuuta – Ludwig von Reuter, saksalainen amiraali (s. 1869)
22. joulukuuta – Beatrix Potter, englantilainen lastenkirjailija ja kuvittaja (s. 1866)
27. joulukuuta – Matti Luoma-aho, suomalainen Maalaisliiton kansanedustaja (s. 1885)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Otto Stern
Nobelin kemianpalkinto: George de Hevesy
Nobelin lääketieteen palkinto: Henrik Dam ja Edward Doisy
Muuta

Elokuvavuosi 1943
Kirjallisuusvuosi 1943
Sukupuoli ja psykologia

Sukupuolen ja psykologian tutkimuksessa etsitään kognitiivisia ja käyttäytymisen eroja miesten ja naisten kesken.
Sukupuolierot

Erään persoonallisuuspiirteitä analysoineen tutkimuksen mukaan miesten persoonallisuuksien erot naisten persoonallisuuksista ovat keskimäärin 2,71 kertaa suurempia kuin erot oman sukupuolen sisällä. Tämä viittaa siihen, että 90 % väestöstä omaa persoonallisuuden, jollainen on vain miehillä tai vain naisilla.
Aineistona tässä tutkimuksessa oli otos yhdysvaltalaisista (1993) 16PF-persoonallisuusluokituksen mukaan. Aiemmista tutkimuksista poiketen eri piirteiden toisiaan kumoava vaikutus oli eliminoitu metodologialla ja tarkemmalla jaottelulla (2012).
Tutkimuksen mukaan erojen suuruudet olivat seuraavat (alkupään luonteenpiirteitä sukupuoli ennustaa siis paremmin, viimeisiä akseleita huonosti):
tunteilevuus (I): naiset 2,29 keskihajontaa ylempänä: tunteilevia, hellämielisiä, subjektiivisia (intuitiivisia), esteettisiä, hienostuneita
miehet objektiivisia, ”no-nonsense”, tunteilemattomia, hyötyä ajattelevia (utilitaarisia), karkeita
lämpö (A): naiset 0,89: lämpimiä, huomaavaisia, osallistuvia, ihmisrakkaita
miehet etäisiä, varautuneita, muodollisia, ”cooleja”, kylmiä
turvattomuus (O): naiset 0,60: pelokkaita, turvattomia, huolissaan, itseään syyttäviä ja itseään epäileviä
miehet olonsa turvalliseksi tuntevia, itsetyytyväisiä
dominoivuus (E): miehet 0,54: dominoivia, määräileviä, kilpailevia, konfliktia pelkäämättömiä, määrätietoisia, itsepäisiä
naiset alistuvia, helposti johdettavia, konflikteja karttavia
emotionaalinen vakaus (C): miehet +0,53: emotionaalisesti vakaita, kypsiä, reaaliteetit tyynesti kohtaavia
naiset tunneherkkiä, emotionaalisesti epävakaita, helposti järkyttyviä
epäilevyys/vastustavuus (L): miehet 0,36: skeptisiä, epäileviä, vastustavia, valppaita
naiset hyväuskoisia, hyväksyviä, luottavaisia
kireys (Q4): naiset 0,27: kireitä, turhautuneita, energisiä
miehet rentoja, tyyniä, kärsivällisiä, apaattisia
avoimuus muutokselle (Q1): miehet 0,21: kokeilevia, liberaaleja, radikaaleja, vapaa-ajattelevia, analyyttisiä, muutoshaluisia
naiset tuttuun ja perinteiseen turvautuvia (konservatiivisia)
sosiaalinen rohkeus (H): miehet 0,18: uskaliaita, estottomia, paksunahkaisia, sosiaalisesti rohkeita
naiset arkoja, ujoja, epäröiviä, pelokkaita, uhan tiedostavia (riskinkarttajia)
sulkeutuneisuus/epäaitous/laskelmoivuus (N): miehet 0,15: epäaitoja, laskelmoivia, ajatuksensa omassa tiedossaan pitäviä
naiset avoimia, aitoja, teeskentelemättömiä, naiiveja, vilpittömiä, osallistuvia
yksilöllisyys (Q2): naiset 0,12: yksilöllisiä
miehet ryhmäsuuntautuneita
eloisuus, ilmaisevuus, impulsiivisuus (F): naiset 0,05: eloisia, innostuvia, iloisia, ilmeikkäitä, spontaaneja, impulsiivisia
miehet vakavia, hillittyjä, vähäpuheisia
kurinalaisuus (Q3): miehet 0,04: kurinalaisia, kompulsiivisiaselvennä
ajatuksissaan oleva (M): naiset 0,01: ajatuksissaan olevia, mielikuvituksekkaita
miehet: käytännöllisiä, ratkaisusuuntautuneita, proosallisia.
Sukupuolierot > Erot suurempia tasa-arvoisemmissa maissa

Miehiin verrattuna naiset ovat keskimäärin yhteistyöhaluisia, hoivaavia, varovaisia ja emotionaalisesti vastaavia, miehet ovat enemmän kilpailullisia, itsevarmoja ja riskihakuisia. Tasa-arvoisemmissa ja rikkaammissa maissa nämä sukupuolierot ovat suurempia kuin perinteisissä yhteiskunnissa, vaikka vain edellisissä naiset kävisivät töissä. Eräs syistä voi olla, että aliravitsemus ja sairaudet vaimentavat maskuliinisuutta. Tutkijan mukaan nyky-yhteiskunta muistuttaa metsästäjä-keräilijäyhteiskuntaa enemmän kuin maatalousyhteiskunta, joka vaimensi luontaisia eroja.
Sukupuolierot > Erot opintovalinnoissa ja työelämässä

Kun yhteiskunnasta tulee rikkaampi ja sukupuolten tasa-arvo lisääntyy, sukupuolten erot kasvavat, mitä on kutsuttu paradoksiksi. Tällöin naiset entistä harvemmin suorittavat tutkinnon luonnontieteessä, tekniikassa tai matematiikassa (STEM). Muuallakin maailmassa he ovat aliedustettuja STEM:ssä. Tutkimus myös löysi lähes kaikkialla maailmassa nuorista naisista samat akateemiset vahvuudet ja heikkoudet miehiin nähden, ja nämä erot vaikuttavat naisten STEM-suorituksia vastaan. Biotieteissä naiset ovat hyvin edustettuina, epäorgaanisissa luonnontieteissä heikosti, kuten fysiikassa ja tietotekniikassa.
Sukupuolinen tasa-arvo oli korkein Suomessa ja Norjassa (Global Gender Gap Index) ja näissä naisten osuus STEM-tutkinnoista on lähes alhaisin. Naisten osuus oli sitä korkeampi, mitä vähäisempää tasa-arvo oli. Tasa-arvoisimmissa maissa naisilla oli tarkemmin samat mahdollisuudet kuin miehillä ja heitä myös kannustettiin STEM-aloille. Psykologian professorin mukaan rikkaissa maissa nainen voi valita minkä alan haluaa, köyhässä hänen ehkä pitää taloudellisista syistä valita STEM-ala.
Yhdysvalloissa insinööreiksi valmistuvista naisia on 20 %, insinööreinä toimivista 11 %, STEM-työntekijöistä 26 %. 12 % naiskandidaateista on STEM-pääaineesta mutta vain 3 % työskentelee STEM-alalla 10 vuotta valmistumisestaan. Naiset tienaavat STEM-alalla 33 % enemmän kuin vastaavat naiset muilla aloilla. Ero on suurempi kuin miehillä ja vastaavasti STEM-naiset tienaavat 92 % STEM-miesten palkoista, muilla aloilla naisten ansiot ovat 77 % miesten ansioista.
Miehiä on enemmän johtoasemissa kuin naisia. Sosiologi Steven Goldberg esittää, että miehellä on keskimäärin korkeampi motivaatio saavuttaa asema kuin keskimäärin naisella. Hänen mukaansa motivaatioon ja aggressiivisuuteen liittyvät sukupuolierot ovat sisäsyntyisiä.
Biologisen ja sosiaalisen sukupuolen merkitys sukupuolieroissa

Keskeinen kysymys sukupuolieroissa on, missä määrin sukupuolten väliset erot ovat tulosta biologisesta ja missä määrin taas sosiaalisesta sukupuolesta. Asiaa on vaikeaa tutkia, sillä sosiaalinen sukupuoli vaikuttaa välttämättä siihen, millaisia ihmisistä tulee. Koulujen psykologian ja biologian oppikirjoissa on perinteisesti mainittu, että naiset ovat miehiä tunteellisempia, koska heidän aivopuoliskonsa yhdistävä kappale (aivokurkiainen) on suurempi kuin miehillä. Tämä näkemys on kuitenkin kiistanalainen.