stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viron patsaskiista 2007
Reaktiot Venäjällä > Vironvenäläisten kohtalo

Venäjän medioissa suurimman huomion sai mellakoinnin yhteydessä kuollut Dmitri Ganin. Hänet puukotettiin kuoliaaksi Tallinnassa 28. huhtikuuta 2007. Hän asui Virossa, mutta hänellä oli Venäjän kansalaisuus. Dmitri Ganin haudattiin 3. toukokuuta 2007 ja tapahtumasta kertoivat kaikki Venäjän päätelevisiokanavat.
Venäjä vaati toistuvasti tapon selvittämistä. Viron poliisi vangitsi 11. toukokuuta kaksi henkilöä epäiltynä Dmitri Ganinin taposta.
Venäjän presidentti Vladimir Putin syytti 18. toukokuuta Dmitri Ganinin kuolemasta Viron poliisia ja väitti poliisin viivytelleen avun antamisessa ja vaati syyllisten löytämistä. Viron syyttäjävirasto ilmoitti 18. toukokuuta, että Dmitrin Ganinin puukotuksesta soitettiin välittömästi ja ambulanssi saapui viiden minuutin kuluttua. Samalla kiistettiin syytökset Ganinin kuolemisesta poliisin käsiin.
Mellakointiöiden yhteydessä kiinni otettiin lähes tuhat henkilöä. Kiinniotetut olivat lähinnä vironvenäläisiä. Heistä suurin osa vapautettiin 29. huhtikuuta, ja 40 henkilöä jäi poliisin huostaan. Pidätettyjen joukosta löytyi mellakoiden organisoinnista epäiltyjä. Heitä olivat vironvenäläisten Yövartio-liikkeen johtajat Dmitri Linter ja Maksim Reva sekä Siin-nuorisoliikkeen Mark Siryk. Heitä voi odottaa enimmillään viiden vuoden tuomio.
Venäjän liittoneuvoston puhemies Sergei Mironov vaati 28. huhtikuuta pidätetyn Dmitri Linterin vapauttamista. Kremliä lähellä oleva venäläinen Naši-nuorisoliike vaati Mark Sirykin vapauttamista ja piti häntä Euroopan ainoana vangittuna alaikäisenä. Mark Siryk vapautettiin 13. kesäkuuta.
Reaktiot muualla > Euroopan unioni

Euroopan unionin edustajia asettui Viron taakse yhtenä rintamana. Alkuvaiheessa kiistaa tyydyttiin pahoittelemaan, mutta asioiden edetessä Viro sai selkeämpää tukea. Huhuttiin myös, että Euroopan unioni olisi estämässä Venäjän WTO-jäsenyyttä. Nämä huhut Euroopan komissio kiisti.
Patsaskiista nousi esille myös Euroopan unionin ja Venäjän huippukokouksessa Venäjän Samarassa 17.–18. toukokuuta. Vain kahta viikkoa ennen huippukokousta Euroopan komission virolaisjäsen Siim Kallas ehdotti ajankohdan siirtämistä myöhemmäksi.
Huippukokouksessa Venäjän Presidentti Vladimir Putin syytti Viroa ja Latviaa ihmisoikeusrikoksista maiden venäläisvähemmistöä kohtaan. Euroopan union komission puheenjohtaja Jose Manuel Barroso puolusti pieniä maita ja sanoi niiden asian olevan koko Euroopan unionin asia. Euroopan unionin ja Venäjän huippukokous päättyi erimielisyyteen. Yhteistä loppulauselmaa ei julkaistu.
Reaktiot muualla > Suomi

Suomen pääministeri Matti Vanhanen reagoi patsaskiistaan 27. huhtikuuta 2007 aluksi varovasti. Hänen mukaansa ulkovaltojen ei tulisi puuttua tilanteeseen. Ulkoministeri Ilkka Kanerva reagoi asiaan suoremmin. Hän kaipasi Euroopan unionilta toimintaa, yhteistä linjaa ja solidaarisuutta Viroa kohtaan. 2. toukokuuta pääministeri Vanhanen arvosteli Venäjän duuman valtuuskunnan lausuntoja Viron hallituksen erosta.
Myös oppositiossa tuettiin Viroa. Sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja Eero Heinäluoma tiedusteli pääministeriltä onko Suomen kanta toimitettu Venäjälle. Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Päivi Räsänen vaatii hallitukselta selkeää tukea Virolle. Eriävän mielipiteen esittivät muun muassa Suomen Kommunistinen Puolue ja Kommunistinen Työväenpuolue, jotka tuomitsivat patsaan siirron.
Reaktiot muualla > Yhdysvallat

Yhdysvallat asettui Viron tueksi 4. toukokuuta 2007. Yhdysvallat oli huolestunut väkivaltaisuuksista ja Viron Moskovan suurlähetystön työntekijöiden häirinnästä. Yhdysvaltain presidentti George W. Bush kutsui 4. toukokuuta Viron presidentin Toomas Hendrik Ilveksen vierailulle Yhdysvaltoihin 25. kesäkuuta.
Jälkitoimet

Viron sisäasiainministeriö laati 2 013 henkilön mustan listan ulkomaalaisista, joista 398 sai pysyvän saapumiskiellon Viroon ja 1 615 väliaikaisen saapumiskiellon. SL Õhtuleht julkaisi tiedon asiasta.
Kapteeni Aleksei Brjantsevin ruumis palautettiin Venäjälle ja haudattiin uudelleen Rostoviin. Brjantsev palveli Leningradin rintaman 21. armeijakunnan poliittisena upseerina ja kaatui 22. syyskuuta 1944. Hänen poikansa Viktor Brjantsev halusi vainajan tulevan uudelleen haudatuksi Venäjälle. Toista Arkangeliin palautettavaksi toivottua vainajaa, kapteeni Ivan Sysojevia ei Viron viranomaisten mukaan löydetty. Arkangelin alueen kuvernööri oli varannut 390 000 ruplaa Sysojevin palauttamiseen ja hautaamiseen Arkangeliin. Myös luutnantti Vasili Volkovin ruumis on palautettu Venäjälle. Jelena Varšavskajan ruumista toivotaan palautettavaksi Israeliin ja Stepan Hapikalon ruumista Ukrainaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alenius, Arsi: Pronssisoturi poiki kriisin Viron ja Venäjän välille Yle Elävä arkisto. 5.7.2011. Viitattu 8.9.2020.
Mellakoitsijat sytyttivät paloja ja aiheuttivat tuhoa Tallinnan keskustassa kahtena yönä. Kuvassa palava kioski.
Eija Kalso

| Eija Kalso> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. helmikuuta 1955 (ikä 70)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kipulääketieteen professori
Koulutus ja ura
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Palkinnot:  Nordiska medicinpriset (2013), Pohjolan lääketieteen palkinto (2020)
Aiheesta muualla
tuhat.helsinki.fi/portal/en/persons/eija-kalso(0cd79bb7-816f-4859-9535-e7ff6a6d25b3).html
Eija Anneli Kalso (s. 19. helmikuuta 1955) on suomalainen lääkäri, joka toimii Helsingin yliopiston kivun tutkimuksen ja hoidon professorina. Hän työskentelee ylilääkärinä HYKSin Kipuklinikalla.
Kalso on palkittu kipututkimuksistaan muun muassa Pohjoismaiden merkittävimpiin kuuluvalla lääketieteen palkinnolla (Nordiska medicinpriset, 2013) ja Pohjolan lääketieteen palkinnolla (2020). Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2010. Kalso on Suomen Tiedeseuran jäsen.
Suomessa kroonisesta kivusta kärsii noin viidennes työikäisistä ja lähes kolmannes yli 70-vuotiaista. Heidän hoidossaan käytetään paljon lääkkeitä, mutta Kalson mielestä ne eivät yksinään useinkaan ratkaise ongelmaa. Hermovauriokipuun hoitoa tarvitsevista parhaimmillaankin vain joka toisen kipu puolittuu lääkkeillä. Kivun vähentämiseksi he tarvitsevat kokonaisvaltaista hoitoa.
Talviolympialaiset 2022

Vuoden 2022 talviolympialaiset järjestettiin 4.–20. helmikuuta 2022 Kiinan Pekingissä. Olympialaiset olivat kaiken kaikkiaan toiset Kiinassa järjestettävät olympialaiset.
Pekingissä järjestettiin myös vuoden 2008 kesäolympialaiset, joten se on ensimmäinen kaupunki, joka on isännöinyt sekä kesä- että talviolympialaisia.
Valintaprosessi

Kisojen pitopaikka päätettiin 31. heinäkuuta 2015 Malesian Kuala Lumpurissa. Kisojen hakuaika päättyi 14. marraskuuta 2013. Kiinnostuksensa kisojen järjestämiseksi olivat Pekingin ja Almatyn lisäksi ilmaisseet Norjan Oslo, Ruotsin Tukholma, Puolan Krakova ja Ukrainan Lviv. Lviv luopui hakemuksesta Ukrainan kriisin vuoksi, ja krakovalaiset hylkäsivät hakemuksensa kansanäänestyksessä. Tukholma ja viimeisenä Oslo luopuivat hakemuksistaan maiden sisäisen poliittisen tuen puuttuessa.
| Äänestystulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupunki | Maa | Kierros 1 |  |  |  |  |
| Peking |  Kiina | 44 |  |  |  |  |
| Almaty |  Kazakstan | 40 |  |  |  |  |
Lajit

Lajeja oli 15 seitsemässä lajiryhmässä. Uusina kilpailuina olivat sekajoukkuekilpailut mäkihypyssä, freestylehiihdossa, lumilautacrossissa ja kaukalopikaluistelussa. Lisäksi uusiin kilpailumuotoihin lukeutuivat naisten ja miesten freestylen big air -hypyt, minkä lisäksi kisattiin myös naisten yksilörattikelkkailussa. Naisten jääkiekkoon osallistuvien maiden määrä lisääntyi kahdeksasta kymmeneen.
Alppihiihto
Ampumahiihto
Curling
Freestylehiihto
Jääkiekko
Kaukalopikaluistelu
Lumilautailu
Ohjaskelkkailu
Pikaluistelu
Pohjoismaiset hiihtolajit
Maastohiihto
Mäkihyppy
Yhdistetty
Rattikelkkailu
Skeleton
Taitoluistelu
Lajit > Kalenteri

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Avajaiset | ● | Tapahtuma | 1 | Loppukilpailut | L | Loppunäytös | P | Päättäjäiset |
| Helmikuu | Helmikuu | 2>  ke | 3>  to | 4>  pe | 5>  la | 6>  su | 7>  ma | 8>  ti | 9>  ke | 10>  to | 11>  pe | 12>  la | 13>  su | 14>  ma | 15>  ti | 16>  ke | 17>  to | 18>  pe | 19>  la | 20>  su | Loppu- kilpailut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Seremoniat |  Seremoniat |  |  | A |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | P | — |
|  Alppihiihto  |  Alppihiihto  |   |   |   |   |   | 2  | 1  | 1  | 1  | 1  |   | 1  |   | 1  | 1  | 1  |   | 1  |   | 11 |
|  Ampumahiihto  |  Ampumahiihto  |   |   |   | 1  |   | 1  | 1  |   |   | 1  | 1  | 2  |   | 1  | 1  |   | 1  | 1  |   | 11 |
|  Curling  |  Curling  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | 1  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | 1  | 1  | 3 |
|  Freestylehiihto  |  Freestylehiihto  |   | ●  |   | 1  | 1  | ●  | 1  | 1  | 1  |   |   | ●  | 2  | 1  | 1  | 1  | 2  | 1  |   | 13 |
|  Jääkiekko  |  Jääkiekko  |   | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | ●  | 1  | ●  | ●  | 1  | 2 |
|  Kaukalopikaluistelu  |  Kaukalopikaluistelu  |   |   |   | 1  |   | 2  |   | 1  |   |   | 1  |   | 2  |   | 2  |   |   |   |   | 9 |
|  Lumilautailu  |  Lumilautailu  |   |   |   | ●  | 1  | 1  | 2  | 1  | 2  | 1  | 1  |   | ●  | 2  |   |   |   |   |   | 11 |
|  Maastohiihto  |  Maastohiihto  |   |   |   | 1  | 1  |   | 2  |   | 1  | 1  | 1  | 1  |   |   | 2  |   |   | 1  | 1  | 12 |
|  Mäkihyppy  |  Mäkihyppy  |   |   |   | 1  | 1  | 1  |   |   |   | ●  | 1  |   | 1  |   |   |   |   |   |   | 5 |
|  Ohjaskelkkailu  |  Ohjaskelkkailu  |   |   |   | ●  | 1  | ●  | 1  | 1  | 1  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 4 |
|  Pikaluistelu  |  Pikaluistelu  |   |   |   | 1  | 1  | 1  | 1  |   | 1  | 1  | 1  | 1  |   | 2  |   | 1  | 1  | 2  |   | 14 |
|  Rattikelkkailu  |  Rattikelkkailu  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | ●  | 1  | 1  |   |   | ●  | 1  | 1  | 4 |
|  Skeleton  |  Skeleton  |   |   |   |   |   |   |   |   | ●  | 1  | 1  |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |
|  Taitoluistelu  |  Taitoluistelu  |   |   | ●  |   | ●  | 1  | ●  |   | 1  | ●  |   | 1  |   | ●  |   | 1  | ●  | 1  | L  | 5 |
|  Yhdistetty  |  Yhdistetty  |   |   |   |   |   |   |   | 1  |   |   |   |   |   | 1  |   | 1  |   |   |   | 3 |
| Loppukilpailut yhteensä | Loppukilpailut yhteensä | 0 | 0 | 0 | 6 | 6 | 9 | 10 | 6 | 8 | 6 | 7 | 6 | 6 | 9 | 7 | 6 | 4 | 9 | 4 | 109 |
| Loppukilpailut kisapäivän loputtua | Loppukilpailut kisapäivän loputtua | 0 | 0 | 0 | 6 | 12 | 21 | 31 | 37 | 45 | 51 | 58 | 64 | 70 | 79 | 86 | 92 | 96 | 105 | 109 | 109 |
| Helmikuu | Helmikuu | 2. ke | 3. to | 4. pe | 5. la | 6. su | 7. ma | 8. ti | 9. ke | 10. to | 11. pe | 12. la | 13. su | 14. ma | 15. ti | 16. ke | 17. to | 18. pe | 19. la | 20. su | Yhteensä |
Kilpailupaikat

Pekingissä kilpailtiin jäälajeissa, lisäksi kisoissa kilpailtiin Yanqingissa, jossa järjestettiin kelkkailu- ja alppihiihtotapahtumat, ja Zhangjiakoussa, jossa järjestettiin lumilautailu- ja hiihtotapahtumat lukuun ottamatta alppihiihtoa.
Kilpailupaikat > Peking

Olympiapuisto
Pekingin kansallinen stadion – avajaiset, mitaliseremoniat ja päättäjäiset
Pekingin kansallinen vesiurheilukeskus – curling
Kansallinen urheilukeskus – jääkiekko
Kansallinen pikaluistelukeskus – pikaluistelu
Olympiakylä
Pääkaupungin urheilukeskus – kaukalopikaluistelu ja taitoluistelu
Wukesongin urheilukeskus – jääkiekko
Shougangin big air – lumilautailu ja freestylehiihto (big air)
Kansallinen kongressikeskus – lehdistökeskus
Kilpailupaikat > Yanqing

Kansallinen alppihiihtokeskus – alppihiihto
Kansallinen kelkkailukeskus – ohjas-, ratti- ja skeletonkelkkailu
Olympiakylä
Kilpailupaikat > Zhangjiakou

Kansallinen ampumahiihtokeskus – ampumahiihto
Kansallinen maastohiihtokeskus – maastohiihto ja yhdistetty
Kansallinen mäkihyppykeskus – mäkihyppy ja yhdistetty
Gentingin lumipuisto – lumilautailu ja freestylehiihto
Zhangjiakoun mitaliaukio – mitaliseremoniat
Olympiakylä
Lähteet:
Osallistujamaat

Vuoden 2022 talviolympialaisiin osallistui 91 maata. Haiti ja Saudi-Arabia osallistuivat talviolympialaisiin ensimmäistä kertaa. Puolestaan Amerikan Samoa palasi vuoden 1994 jälkeen, Trinidad ja Tobago vuoden 2002, sekä Peru ja Yhdysvaltain Neitsytsaaret vuoden 2014 jälkeen. Kenia ilmoitti ensin osallistuvansa, mutta maa vetäytyi.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Aasia  Etelä-Korea   Filippiinit   Hongkong   Intia   Iran   Itä-Timor   Japani   Kazakstan   Kiina   Kiinan Taipei   Kirgisia   Libanon   Malesia   Mongolia   Pakistan   Saudi-Arabia   Thaimaa   Uzbekistan  |  Afrikka  Eritrea   Ghana   Madagaskar   Marokko   Nigeria  |  Amerikka  Argentiina   Bolivia   Brasilia   Chile   Ecuador   Haiti   Jamaika   Kanada   Kolumbia   Meksiko   Peru   Puerto Rico   Trinidad ja Tobago   Yhdysvallat   Yhdysvaltain Neitsytsaaret  |  Eurooppa  Alankomaat   Albania   Andorra   Armenia   Azerbaidžan   Belgia   Bosnia ja Hertsegovina   Bulgaria   Espanja   Georgia   Irlanti   Islanti   Iso-Britannia   Israel   Italia   Itävalta   Kosovo   Kreikka   Kroatia  |     Kypros   Latvia   Liechtenstein   Liettua   Luxemburg   Malta   Moldova   Monaco   Montenegro   Norja   Pohjois-Makedonia   Portugali   Puola   Ranska   Romania   Ruotsi   Saksa   San Marino   Serbia  |     Slovakia   Slovenia   Suomi   Sveitsi   Tanska   Tšekki   Turkki   Ukraina   Unkari   Valko-Venäjä   Viro Oseania  Amerikan Samoa   Australia   Uusi-Seelanti Kansainvälinen olympiakomitea  Venäjän olympiakomitea  |
Osallistujamaat > Diplomaattiset boikotit

Yhdysvallat ilmoitti 6. joulukuuta asettavansa kisat diplomaattiseen boikottiin, eli se ei lähettänyt Pekingiin virallisia valtion edustajia mm. avajaistilaisuuteen. Syyksi boikottiin kerrottiin Kiinan ihmisoikeustilanne. Yhdysvaltojen jälkeen myös muita maita liittyi mukaan diplomaattiseen boikottiin:
| --- | --- |
  Liettua   Australia   Yhdistynyt kuningaskunta   Kanada   Kosovo :   Japani   Belgia   Viro   Tanska   Alankomaat 
Suomen urheiluministeri Antti Kurvinen ilmoitti ensin lähtevänsä Pekingiin kisojen loppupuolella. Syyksi mainittiin se, että valtiojohdon läsnäolo kannustaa suomalaisia urheilijoita ja Kurvisen itsensä mukaan myös se, että boikotti olisi osa ulkopolitiikkaa, joka ei ole hänen vastuualueensa. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ei osallistunut kisoihin huonontuneen koronapandemian takia. Avajaisten alla myös Kurvinen ilmoitti, ettei sittenkään matkusta kisoihin. Hän korosti, ettei kyse ole boikotista, vaan että hän ei halua ottaa riskiä koronalle altistumisesta ja siitä seuraavasta yli viikon karanteenista Kiinassa.
Osallistujamaat > Vuoden 2018 osallistujamaat

Maat jotka osallistuivat vuonna 2018, mutta eivät vuonna 2022.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Bermuda   Etelä-Afrikka   Kenia  |   Pohjois-Korea   Singapore  |   Togo   Tonga  |
Mitalitaulukko

| Vuoden 2022 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 2022 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 2022 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 2022 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 2022 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 2022 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 16 | 8 | 13 | 37 |
| 2 |  Saksa | 12 | 10 | 5 | 27 |
| 3 |  Kiina | 9 | 4 | 2 | 15 |
| 4 |  Yhdysvallat | 8 | 10 | 7 | 25 |
| 5 |  Ruotsi | 8 | 5 | 5 | 18 |
| 6 |  Alankomaat | 8 | 5 | 4 | 17 |
| 7 |  Itävalta | 7 | 7 | 4 | 18 |
| 8 |  Sveitsi | 7 | 2 | 6 | 15 |
| 9 |  Venäjän olympiakomitea | 6 | 12 | 14 | 32 |
| 10 |  Ranska | 5 | 7 | 2 | 14 |
| Yhteensä | Yhteensä | 109 | 109 | 109 | 327 |
Päivitetty: 20. helmikuuta 2022
Lähde: Kansainvälinen olympiakomitea
COVID-19-pandemian vaikutukset

COVID-19 -pandemia vaikutti kisoihin monin tavoin.
Kun koronaviruksen omikron-variantti oli levinnyt Pekingiin, 17. tammikuuta 2022 päätettiin, ettei yleisölle myydä pääsylippuja kisoihin, vaan katsoihin pääsee vain rajoitettu joukko kutsuvieraita. Samoin oli tehty vuoteen 2021 siirretyissä Tokion kesäolympialaisissa.
Televisiointi

Suomessa talviolympialaisten 2022 televisio-oikeudet omistaa Discovery Networks Finland. Discovery ja Yle solmivat yhteistyösopimuksen, jonka mukaan Discovery esitti kanavillaan yksinoikeudella miesten ja naisten jääkiekkoa. Yle esitti kaikkia muita lajeja siten, että sillä oli samanaikaisesti enimmillään kaksi lähetystä käynnissä.
Discoveryn jääkiekkolähetysten selostajina toimivat Oskari Saari, Juhavaltteri Salminen ja Nuutti Vihtilä. Asiantuntijoina olivat miesten otteluissa Teemu Selänne, Kimmo Timonen, Janne Pesonen, Tuomas Grönman ja Antti-Jussi Niemi sekä naisten otteluissa Terhi Mertanen, Annina Rajahuhta ja Saija Tarkki. Studio-osuuksia juonsivat Juhani Henriksson ja Oona Tolppanen. Discoveryllä muiden lajien selostajina olivat muun muassa Hannu-Pekka Hänninen mäkihypyssä ja yhdistetyssä, Tommy Rundgren maastohiihdossa ja Sami Uotila alppihiihdossa.
Ylen olympialähetysten studioita juonsivat Petra Manner, Riku Salminen ja Sami Laine. Selostuksesta vastasivat esimerkiksi maastohiihdossa Kimmo Porttila ja Toni Roponen, mäkihypyssä Mikko Hannula ja Janne Ahonen, yhdistetyn mäkiosuuksilla Hannula ja Ahonen, yhdistetyn hiihto-osuuksilla Hannula ja Roponen, ampumahiihdossa Johannes Oikarinen ja Ville Kotikumpu, alppihiihdossa Nina Vanhatalo ja Kalle Palander sekä lumilautailussa Sami Saarenpää yhdessä Roope Tonterin ja Peetu Piiroisen kanssa.
Talviolympialaisten 2022 televisiolähetyksistä katsotuimpia olivat Ylen maastohiihtolähetykset ja TV5:n jääkiekkolähetykset. Ylen katsotuin olympialähetys oli miesten hiihtoviesti, jota seurasi Yle TV2 -kanavalta keskimäärin 1 573 000 katsojaa. TV5:n katsotuin olympialähetys oli puolestaan miesten jääkiekon loppuottelu Suomi–Venäjän olympiakomitea, jota seurasi keskimäärin 1 239 000 katsojaa. Tämä oli samalla TV5:n uusi katsojaennätys.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pekingin vuoden 2022 olympialaisten ja paralympialaisten viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (ranskaksi) (kiinaksi)
Kisat KOK:n sivuilla (englanniksi)
Suomen Olympiakomitea: Pekingin kisauutisia (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
| n k  Olympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäolympialaiset |  1896  1900  1904  1906  1908  1912  1916  1920  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  2032  2036  |  |
| Talviolympialaiset |  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  2030  2034  |  |
| n k Lajit talviolympialaisissa 2022 |
| --- | --- |
 Alppihiihto  Ampumahiihto  Curling  Freestylehiihto  Jääkiekko miehet  naiset  Kaukalopikaluistelu  Lumilautailu  Maastohiihto  Mäkihyppy  Ohjaskelkkailu  Pikaluistelu  Rattikelkkailu  Skeleton  Taitoluistelu  Yhdistetty 
Kilpailupaikat kartalla.
Pekingin kansallinen stadion.
Arto O. Salonen

| Arto O>  Salonen.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1964 (ikä 60–61)
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  sosiaalipedagogiikan professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (KT 2010)
Instituutti:  Itä-Suomen yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu (UEF), kotisivu (yksityinen)
Arto Olavi Salonen (s. 1964) on suomalainen kestävän hyvinvoinnin asiantuntija, joka työskentelee Itä-Suomen yliopiston yhteiskunta- ja kauppatieteellisen tiedekunnassa sosiaalipedagogiikan (erityisesti kestävä hyvinvointi) professorina. Hän on Suomen kestävyyspaneelin jäsen (2019-). Salonen toimii myös Snellman-kesäyliopiston (Kuopion kesäyliopiston) tiederehtorina (2022-). Hän on ollut tiedotusvälineiden haastateltavana 2020-luvulla esimerkiksi suomalaisten elämäntavan puntaroijana ja kyseenalaistajana tuomalla esimerkiksi esille, että vaurauden tavoittelu on kääntynyt ihmistä vastaan.
Salonen valmistui kasvatustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistolla vuonna 2010 suomenkielisellä monografiamuotoisella väitöskirjatutkimuksellaan. Työ oli otsikoitu Kestävä kehitys globaalin ajan hyvinvointiyhteiskunnan haasteena. Hänellä on dosentuuri Helsingin yliopistossa (kasvatustiede), Itä-Suomen yliopistossa (ekososiaalinen hyvinvointitutkimus) ja Maanpuolustuskorkeakoulussa (kestävä kehitys).
Salosen on toiminut aiemmin muun muassa Metropolia-ammattikorkeakoulun yliopettajana. Hän tuli valituksi ensimmäiseksi suomalaisen ammattikorkeakoulun tutkimusprofessoriksi (2016-2018). Sittemmin hän on työskennellyt Itä-Suomen yliopiston sosiaalipedagogiikan apulaisprofessorina ja professorina. Hänen tutkimusorientaationsa on tieteidenvälinen. Hänen tutkimusintressinsä kohdistuvat kestävään elämäntapaan ja yhteiskuntaan siirtymiseen, vastuulliseen kuluttamiseen sekä subjektiiviseen ja objektiiviseen hyvinvointiin.
Teokset

Arto O. Salonen, Mikko Kurenlahti, Ari Jaaksi: Rakkautta ja valoa : tie hyvään tulevaisuuteen.  Jyväskylä:  Docendo, 2021.  ISBN 978-952-291-977-9
Maria Joutsenvirta, Arto O. Salonen,  Ari Jaaksi: Sivistys vaurautena. Radikaalisti, mutta lempeästi kohti kestävää yhteiskuntaa.  Helsinki:  Basam Books, 2020.  ISBN 978-952-7337-40-0
Arto O. Salonen: Kestävä kehitys globaalin ajan hyvinvointiyhteiskunnan haasteena (ISBN 978-952-10-6535-4 (pdf); Väitöskirja Helsingin yliopistolle (abstrakti); väitöskirjan kokoteksti (pdf, 3,57 Mb)) 12.11.2010. Helsingin yliopisto.
Muita julkaisuja

Aho, S., Hämäläinen, J. & Salonen, A. (2021). Community Engagement Policies in the Era of Populism: Finland. Teoksessa Sue Kenny, Peter Westoby and Jim Ife (toim.), Populism, Democracy and Community Development. Policy Press and Bristol University Press, 187-206
Launonen, P., & Salonen, A. & Liimatainen, H. (2021). Icy roads and urban environments. Passenger experiences in autonomous vehicles in Finland. Transportation Research Part F: Traffic Psychology and Behaviour 80, 34-48
Lehikoinen, E. & Salonen, A. (2019). Food preferences in Finland: Sustainable diets and their differences between groups. Sustainability 11(5), 1259
Salonen, A. & Hakari, S. (2018). Early Childhood Educators and Sustainability: Sustainable Living and Its Materialising in Everyday Life. Utbildning & Demokrati 27(2), 81-102
Helne, T. & Salonen, A. (2017). Ecosocial Food Policy – Improving Human, Animal and Planetary Wellbeing. Sustainability: Science, Practice, & Policy, 12(2), 1-11
Salonen, A. & Konkka, J. (2015). An Ecosocial Approach to Well-Being: A Solution to the Wicked Problems in the Era of Anthropocene. Foro de Educación 13(19), 19-34.
Salonen, A., Fredriksson, L., Järvinen, S., Korteniemi, P. & Danielsson, J. (2014). Sustainable consumption in Finland – the phenomenon, consumer profiles and future scenarios. International Journal of Marketing Studies 6(4), 59-82.
Aiheesta muualla

Arto O. Salosen kotisivut.
Arto O. Salosen Google Scholar -profiili (englanniksi) (scholar.google.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  ORCID  Scopus 
Henkilöt:  Yle