Aspergerin oireyhtymän ilmeneminen käytännössä
Koulutus ja työelämä

Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiön vuosina 2014 ja 2015 toteuttamassa Erityisiä urapolkuja -tutkimushankkeessa todettiin, että viidellä kuudesta Aspergerin oireyhtymän omaavasta haastateltavasta oli ollut suuria tai ylitsepääsemättömiä ongelmia opiskelussa tai työelämässä. Haastateltavat miehet olivat pärjänneet opiskeluissa selvästi naisia heikommin.
Göteborgin yliopiston vuonna 2011 tekemän tutkimuksen mukaan 10–15 prosenttia Asperger-henkilöistä käy töissä. National Autistic Societyn mukaan vuonna 2009 15 prosenttia AS-ihmisistä oli kokoaikatyössä ja 79 prosenttia työmarkkinoiden ulkopuolella. Osa aspergereista eristäytyy tarkoituksella yhteiskunnasta, mutta suurimmalle osalle syrjäytyminen ja osattomuus on vakava ongelma. Heta Pukin mukaan enemmistö normaaliälyisistä AS- tai HFA-henkilöistä pitää työllistymistä suurimpana ongelmanaan. Pukin mukaan AS-henkilöiden työllistymistä kartoittavissa tutkimuksissa on kuitenkin ongelmana se, että tutkittava joukko valitaan erityisellä tavalla. Tutkittavat on yleensä kerätty diagnosoivien tahojen, kuten erityisopetuksen, kunnallisten vammaispalvelujen, säätiöiden tai yhdistysten kautta. Elämässään hyvin pärjäävät ovat harvoin näiden tahojen kanssa tekemisissä, minkä vuoksi he ovat tilastoissa todennäköisesti aliedustettuina.
Asperger-piirteistä on usein hyötyä opinnoissa ja työelämässä. Kykyä keskittyä pitkäjännitteisesti itsenäiseen tiedonhankintaan ja omaksua laajat määrät tietoa itseä kiinnostavista aiheista voi hyödyntää esimerkiksi kouluttautumalla asiantuntija-ammattiin. Kyky yksityiskohtien ja sävyjen hyvään hahmottamiseen on eduksi muun muassa tietotekniikassa, arkistoinnissa, kielellisessä työskentelyssä, teknisessä suunnittelussa ja taiteellisessa toiminnassa. Aspergerit saattavat yltää tarkkuutensa ja systemaattisuutensa ansiosta huippusuorituksiin myös tieteellisessä työskentelyssä. Erään teorian mukaan Asperger-ihmisiä työskentelee paljon tutkijoina myös siitä syystä, että akateemiset yhteisöt sietävät erilaisuutta paremmin kuin monet muut työyhteisöt. Muutkin oppilaitokset voivat olla sosiaalisesti helppoja ja mielekkäitä työpaikkoja AS-henkilöille ja osalle AS-henkilöitä sopii ura armeijassa muun muassa samanlaisina toistuvien rutiinien ja selkeiden pelisääntöjen vuoksi.
Koska alan tutkimus on keskittynyt lapsiin ja teini-ikäisiin, aspergereiden työllistymisestä ja selviytymisestä työelämässä ei ole tehty tilastollisesti edustavia tutkimuksia. Osa aspergereista pärjää hyvin tai erinomaisesti työelämässä, mutta diagnosoitujen aspergereiden kertomuksissa tulee myös usein esiin tapauksia, joissa ihmiset ovat joutuneet keskeyttämään opintonsa tai irtisanoutumaan työstään ajauduttuaan syvään uupumustilaan. Toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa, Aspergerin oireyhtymää ei pidetä Suomessa työkyvyttömyyseläkkeen myöntöperusteena. Osa AS-henkilöistä on osatyökykyisiä, mutta työnantajien tarjoama osa-aikainen työ ei ole yleensä niin hyvin palkattua, että sillä voisi elättää itsensä ja perheensä.lähde?
Tanskassa toimii vuonna 2004 perustettu insinöörialan henkilöstöyritys Specialisterne, jonka toimintaperiaatteena on tarjota rauhallisessa aistiympäristössä suoritettavaa työtä aspergereille ja muille lievästi autistisille henkilöille. Varsinkin yrityksen ohjelmistotestaajat ovat hyvässä maineessa, koska he ovat tuottavampia ja tekevät 90 prosenttia vähemmän virheitä kuin muut samoissa tehtävissä toimivat. Suurin osa yrityksen henkilökunnasta kykenee työskentelemään vain 20–25 tuntia viikossa, mutta kunnat kustantavat Tanskassa osa- ja kokopäivätyön välisen palkkaeron henkilöille, jotka eivät kykene työskentelemään kokopäiväisesti.