stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hormoonit valloillaan
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hilkka Helinä  | … |  Helena Kehkonen   |
|  Joel Rinne  | … |  Väinö ”Vänski” Kehkonen   |
|  Reino Valkama  | … |  Aukusti Ärmälä   |
|  Rauha Rentola  | … |  Liisa Ärmälä   |
|  Paavo Jännes  | … |  johtaja Antero Koro   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  Leonard Tiburtius Puosu   |
|  William Markus  | … |  konttoripäällikkö Kivi   |
|  Lasse Pöysti  | … |  Pentti, juoksupoika   |
|  Kyllikki Forssell  | … |  konekirjoittajatar   |
|  Rauha Puntti  | … |  1. tyttö   |
|  Enni Rekola  | … |  2. tyttö   |
|  Uuno Montonen  | … |  Jeparinen   |
|  Kerttu Pälvi  | … |  emännöitsijä   |
|  Irja Kuusla  | … |  akka   |
|  Heikki Packalén  | … |  poliisipäivystäjä   |
|  Kauko Junkkarinen  | … |  Möyry-Mikko   |
|  Urho Lahti  | … |  komisario   |
|  Jouko Hälvä  | … |  poika   |
|  Reino Leppänen  | … |  Kalle   |
|  Oski Talvio  | … |  vanhahko herra   |
|  Eine Turunen  | … |  neitonen   |
|  Onni Timonen  | … |  mies kadulla   |
|  Veikko Linna  | … |  etsivä Pahkanen   |
|  Saara Ranin  | … |  äiti   |
|  Olga Tainio  | … |  naisten lähetystö   |
|  Ida Salmi  | … |  naisten lähetystö   |
|  Kerstin Jäderholm  | … |  hoitajatar   |
|  Kauko Kokkonen  | … |  Köösti   |
|  Veikko Sorsakivi  | … |  Jalmari   |
|  Sulo Saarinen  | … |  Hämärä   |
|  Verna Piponius  | … |  opettajatar   |
|  Terttu Soinvirta  | … |  konttoristityttö   |
|  Martti Katajisto  | … |  poika   |
|  Mikko Kallakari  | … |  varastomies   |
Arviot

Arvioissa elokuva tyrmättiin tylysti: ”Suhteellisuustaju ja aistikkuus on tästä filmistä ja sen huumorista tipotiessään.” (Juha Nevalainen, Ilta-Sanomat), joskin joku pehmeämpikin arvio tuli: ”Filmin suorastaan epäsuomalaisen luistava kerronta tempaa mukaansa kriitillisemmänkin katsojan.” (Kauko Peltola, Satakunnan Kansa).
Myöhemmin 2000-luvulla Pertti Avola (Helsingin Sanomat) on luonnehtinut elokuvaa kreisikomediaksi ja siinä suhteessa lajissaan oudoksi tapaukseksi ja kiinnostavaksi kokeiluksi, mutta pitää sitä amerikkalaisiin esikuviin verrattuna toivottomana.
Aiheesta muualla

Hormoonit valloillaan Elonet.
Sten Carl Tudeer

Sten Carl Tudeer 1900-luvun alussa.
Sten Carl Tudeer (23. lokakuuta 1840 Vanaja – 5. tammikuuta 1905 Helsinki) oli suomalainen senaattori, eversti ja hovitallimestari, joka toimi Viipurin läänin kuvernöörinä vuosina 1885–1889 ja Senaatin talousosaston varapuheenjohtajana eli Suomen suuriruhtinaskunnan ”pääministerinä” vuosina 1891–1900. Hänen ollessaan senaatin johdossa alkoi ensimmäinen sortokausi, mikä johti lopulta hänen eroonsa.
Suku ja perhe

Carl Tudeer syntyi Tudeerin merkittävään tilanomistaja- ja sotilassukuun. Hänen isänsä oli lääninviskaali Jakob Johan Tudeer ja äitinsä Gripenberg-sukuun kuulunut Sofia Ulrika Gripenberg, jonka isä oli majuri Carl Constantin Gripenberg. Tudeerin veli oli Venäjällä uransa luonut valtioneuvos Otto Ludvig Tudeer. Professori O. E. Tudeer  oli Carl Tudeerin veljenpoika ja postiylijohtaja Achates Ferdinand Gripenberg hänen enonsa. Tudeerin ensimmäisenä puolisona oli vuodesta 1871 Rosa Evelina Krogius, joka kuoli vuonna 1897. Toisena puolisona oli vuodesta 1898 Anna Ehrnrooth (k. 1947), kenraalimajuri Adolf Reinhold Viktor Ehrnroothin tytär. Molemmat avioliitot olivat lapsettomia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sten Carl Tudeer Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Samuel Werner von Troil | Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja 1891–1900 | Seuraaja: Constantin Linder |
Tudeer nuorena upseerina.
Suden kyynel

Gottfried Federleinin Marsch-Impromptun nuotit, joihin toimittaja Karl Hammer Kaateen mukaan on kätketty salainen koodi.
Suden kyynel (engl. Tears of the Wolf) on väitetty Adolf Hitlerin kulta-aarre, joka olisi haudattu maahan huhtikuussa 1945 toisen maailmansodan loppuvaiheessa ja jonka sijainti olisi eräänlaisella salakirjoituksella piilotettu erään Gottfried Federleinin sävellyksen nuotteihin. Kätkö itsessään olisi vain yksi monista natsien piilottamista aarteista, mutta muista poiketen tämän on väitetty sisältävän myös Hitlerille kuuluneita timantteja ja kultaa. Nimitys Suden kyynel johtuu Hitleristä käytetystä lempinimestä Susi.
Teorian mukaan Hitlerin sihteeri Martin Bormann piilotti nuotteihin vihjeitä aarteen sijainnista.  Aarre olisi kätketty keskelle sotilasaluetta Mittenwaldin kaupunkiin Baijerissa..
Teorian esitti vuonna 2012 hollantilainen toimittaja Karl Hammer Kaatee tutkittuaan Federleinin sävellystä ja sen outoja merkintöjä. Aarretta on etsitty tuloksetta useita kertoja hollantilaisen elokuvantekijän Leon Giesenin johdolla Mittenwaldista.
Steven Gardiner

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Steven Gardiner (oikealla) Lontoon MM-kilpailuissa vuonna 2017. |  Steven Gardiner (oikealla) Lontoon MM-kilpailuissa vuonna 2017. |  Steven Gardiner (oikealla) Lontoon MM-kilpailuissa vuonna 2017. |  |
Maa:   Bahama
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | 400 metriä |  |
|  Pronssia | Rio 2016 | 4 × 400 metriä |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Doha 2019 | 400 metriä |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2017 | 400 metriä |  |
Steven Gardiner (s. 12. syyskuuta 1995) on bahamalainen pikajuoksija. Hän on pituudeltaan 196 cm.
Gardiner karsiutui 200 metrin välierissä Eugenen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2014. Hän teki 400 metrin juoksun Bahaman ennätyksen 44,27 kesäkuussa 2015. Hän saavutti IAAF World Relays -kilpailuissa 2015 hopeaa 4 × 400 metrin viestissä. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän karsiutui 400 metrin välierissä. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui 400 metrin välierissä ja juoksi kolmannen osuuden pronssia saaneessa Bahaman 4 × 400 metrin viestijoukkueessa. Hän juoksi 400 metrin Bahaman ennätyksen 44,26 huhtikuussa 2017. Hän voitti IAAF World Relays -kilpailuissa 2017 kultaa 4 × 400 metrin sekaviestissä.
Lontoon MM-kilpailuissa 2017 Gardiner juoksi 400 metrin välierissä Bahaman ennätyksen 43,89. Finaalissa hän saavutti hopeaa ajalla 44,41. Hän teki 2018 Bahaman ennätyksen 200 metrillä 19,75 ja 400 metrillä 43,87. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän voitti kultaa 400 metrillä maansa ennätysajalla 43,48. Tokion olympialaisissa vuonna 2021 Gardiner voitti kultaa tuloksella 43,85. Hän juoksi 300 metrin sisäratojen maailmanennätyksen 31,56 Columbiassa 28. tammikuuta 2022. Hän keskeytti 400 metrin välieräjuoksun Budapestin MM-kilpailuissa 2023.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 10,35 | Marietta | 22. elokuuta 2020 |
| 200 m | 19,75 NR | Coral Gables | 7. huhtikuuta 2018 |
| 300 m | 31,52 NR | Ponce | 12. toukokuuta 2022 |
| 400 m | 43,48 NR | Doha | 4. lokakuuta 2019 |
H’ustin piiri

| H’ustin piiri Хустський район |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Taka-Karpatian alueen kartalla
 Lippu:  Vaakuna
 Koordinaatit: 48.1760°N, 23.2904°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Taka-Karpatian alue
Perustettu:  1944, laajennettu 17.7.2020
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  H’ust (28 206 as., 2021)
Pinta-ala  ():  3 180,3 km²
Väkiluku (2021, arvio):  267 333
H’ustin piiri (ukr. Хустський район, H’ustskyi raion) on hallinnollinen piiri Ukrainan länsiosassa Taka-Karpatian alueella. Erään lähteen mukaan piiri perustettiin vuonna 1944. Nykyään - vuoden 2020 aluelaajennusten jälkeen - H’ustin piiri rajoittuu idässä Tjatšivin piiriin, etelässä Romaniaan, lounaassa Berehoven piiriin, lännessä Mukatševon piiriin sekä pohjoisessa Lvivin alueen Stryin piiriin ja Ivano-Frankivskin alueen Kalušin piiri. Piirin hallinnollinen keskus on H’ust (28 206 as., 2021).
H’ustin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Taka-Karpatian alueen piirien lukumäärän kuuteen. Uuden, aiempaa laajemman H’ustin piirin pinta-alaksi tuli 3 180,3 neliökilometriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi H’ustin piirin väkiluvuksi 267 333 (1.1.2021). Pääosa asukkaista asuu maaseutukylissä, sillä kaupunkilaisiksi luokiteltiin vain runsas viidennes (&&&&&&&&&&&&&020.060000020,6 prosenttia) piirin asukkaista (55 165 as.). He asuivat joko piirin jommassakummassa kaupungissa (Iršava, H’ust) tai jommassakummassa kaupunkityyppissä taajamassa (Vyškovo, Mižirja). Piirin laajenemisen (7/2020) seurauksena uusi piiri on myös aiempaa samannimistä piiriä väkirikkaampi.
H’ustin piiri ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta.
Näkymä H’ustiin.
H’ustin rautatieasema.
H’ustin keskustaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta H’ustin piiri Wikimedia Commonsissa
I'd Rather Believe in You

| I'd Rather Believe in You Cher |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : tammi-huhtikuu 1976
 Julkaistu: lokakuu 1976
 Tuottaja(t): Steve Barri, Michael Omartian
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 33.09
 Levy-yhtiö: Warner Bros.
Cherin muut julkaisut
| Stars 1975 | I'd Rather Believe in You 1976 | Cherished 1977 |
Singlet albumilta I'd Rather Believe in You
 ”Long Distance Love Affair” Julkaistu: 1976
I'd Rather Believe in You on Cherin studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1976.
Kappaleet

| --- | --- |
 A-puoli Long Distance Love Affair – 2.45  I'd Rather Believe in You – 3.45  I Know (You Don't Love Me) – 2.54  Silver Wings & Golden Rings – 3.20  Flashback – 3.53 :  B-puoli It's a Cryin' Shame – 2.49   Early Morning Strangers – 3.43  Knock on Wood – 3.30  Spring – 4.23  Borrowed Time – 2.57
Kokoonpano

Cher – laulu
Dean Parks, Lee Ritenour – kitara
Jay Graydon – kitara, mandoliini
Ben Benay – kitara, huuliharppu
David Hungate, Lee Sklar, Scott Edwards – basso
Michael Omartian – koskettimet, taustalaulu
Jeff Porcaro – rummut
Steve Barri, Victor Feldman – lyömäsoitin
Chuck Findley, Lew McCreary, Nino Tempo, Steve Douglas, Steve Madaio – torvisoittimet
Dan Walsh, Gene Nelson, Ginger Blake, Jim Haas, Julia Tillman Waters, Kerry Chater,
Maxine Tillman Waters, Michael Price, Stephanie Spring – taustalaulu
Hämeenlinnan Paukku

| Hämeenlinnan Paukku |
| --- | --- |

Koko nimi:  Hämeenlinnan Paukku
Perustettu:  1961
Kaupunki:  Hämeenlinna
Kenttä:  Pullerin pesäpallokenttä
Värit:                   sininen, punainen ja valkoinen
Puheenjohtaja:  Ilari Väisänen
Omistaja:  Hämeenlinnan Paukku ry
Yhteistyöseurat:  Jokioisten Koetus Juniorit
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hämeenlinnan Paukku on vuonna 1961 perustettu hämeenlinnalainen pesäpalloseura. Seuran kotikenttä oli ennen Hämeensaaren pesäpallokenttä. Kaudeksi 2017 valmistui Pullerin pesäpallokenttä.
Paukun naisten edustusjoukkue pelasi vuoteen 2003 asti Superpesiksessä, ja sen jälkeen vuoroin Ykköspesiksessä ja Suomensarjassa. Vuonna 2017 Paukku ja Janakkalan Jana tekivät sopimuksen, joka siirsi alueen naisten ja tyttöjen kilpailutoiminnan Janalle, ja miesten ja poikien toiminnan Paukulle.
Vuonna 2021 Paukun miehet pelaavat yhteisjoukkueella Lammin Lujan kanssa, ja edustusjoukkue pelaa Lujan nimen alla Suomensarjaa.
Junioritoiminta

| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
B-tytöt: 
| B-tytöt |  Hopeaa | 2003 | 1 |  |
C-tytöt: 
| C-tytöt |  Hopeaa | 2001 | 1 |  |
D-pojat: 
| D-pojat |  Kultaa | 2021* | 1 |  |
D-tytöt: 
| D-tytöt |  Kultaa | 1999 | 1 |  |
E-tytöt: 
| E-tytöt |  Kultaa | 1996, 1997 | 2 |  |
F-tytöt: 
| F-tytöt |  Hopeaa | 1995 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 7 |  |
* Yhteisjoukkue Jokioisten Koetuksen kanssa.
Aiheesta muualla

Hämeenlinnan Paukun kotisivut
Hämeenlinnan Pallokerhon SM-liigakausi 2005–2006

Hämeenlinnan Pallokerho saavutti seurahistoriansa ensimmäisen SM-kullan 22.4.2006 kaudella 2005–2006. 
Tässä HPK:n mestarijoukkue:
Valmentajat

Jukka Jalonen, päävalmentaja
Timo Lehkonen, apuvalmentaja
Jari Kaarela, maalivahtivalmentaja
Pelaajat

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 3 |  | Karri Rämö | V | Asikkala, Suomi |  |  |
| 30 |  | Juha Toivonen | V | Hattula, Suomi |  |  |
| 62 |  | Miika Wiikman | V | Mariestad, Ruotsi |  |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 5 |  | Risto Korhonen | V | Kajaani, Suomi |  |
| 7 |  | Tuomas Immonen | O | Varkaus, Suomi |  |
| 8 |  | David Schneider | O | Melrose Park, IL, USA |  |
| 17 |  | Juuso Hietanen | O | Hämeenlinna, Suomi |  |
| 21 |  | Jukka-Pekka Laamanen | V | Savonlinna, Suomi |  |
| 23 |  | Kaspars Astašenko | V | Riika, Latvia |  |
| 26 |  | Jussi Ruohola | V | Riihimäki, Suomi |  |
| 27 |  | Mikko Jokela | O | Lappeenranta, Suomi |  |
| 42 |  | Veli-Pekka Laitinen | V | Hämeenlinna, Suomi |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Syntymäpaikka | Hyökkääjät>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 9 |  | Jyrki Louhi | V | LH | Nurmo, Suomi |  |
| 10 |  | Jani Hassinen | O | LH | Kerimäki, Suomi |  |
| 11 |  | Jesse Pehu | V | LH | Hyvinkää, Suomi |  |
| 12 |  | Jari Sailio | V | LH | Hyvinkää, Suomi |  |
| 14 |  | Pasi Nielikäinen | V | LH | Oulainen, Suomi |  |
| 15 |  | Petteri Wirtanen | V | KH | Hyvinkää, Suomi |  |
| 16 |  | Iivo Hokkanen | V | LH | Hämeenlinna, Suomi |  |
| 20 |  | Joni Lappalainen | V | LH | Savonlinna, Suomi |  |
| 22 |  | Hannu Väisänen | V | LH | Vantaa, Suomi |  |
| 25 |  | Jani Keinänen | V | KH | Hämeenlinna, Suomi |  |
| 28 |  | Mikko Laine | O | LH | Espoo, Suomi |  |
| 29 |  | Matti Huilla | V | LH | Ruovesi, Suomi |  |
| 31 |  | Juha-Pekka Loikas | V | KH | Hyvinkää, Suomi |  |
| 32 |  | Janne Lahti | V | LH | Riihimäki, Suomi |  |
| 39 |  | Jukka Voutilainen | O | KH | Kuopio, Suomi |  |
| 45 |  | Joona Karevaara | O | LH | Hämeenlinna, Suomi |  |
| 55 |  | Janis Sprukts | V | LH | Riika, Latvia |  |
| 89 |  | Ville Leino | V | KH | Savonlinna, Suomi |  |
Humsafar

| Humsafar KK |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2008
 Tyylilaji: indipop
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Humsafar on Intialaisen laulaja KKn toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2008
Kappaleet

Aasman Ke – 4.17
Dekho Na – 4.00
Yeh Kahan Mil Gaye Hum – 5.25
Rain Bhai Kaari(Maajhi) – 5.34
Masti – 4.26
Humsafar – 4.45
Deewana Hai Mera Dil – 4.25
Cineraria – 6.54
Din Ho Ya Raat – 5.30
Mehki Hawa – 4.40
Horn

Horn voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Sukunimi

Horn-suku, vanha suomalainen aatelissuku
Agneta Horn (1629–1672), suomalainen kartanonrouva ja kirjailija
Arvid Göransson Horn af Kanckas (1590–1653), Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherra
Arvid Henrikinpoika Horn (1577–1606), Pohjanmaan käskynhaltija ja valtaneuvos
Arvid Horn af Åminne (1631–1662), kartanonomistaja, Karunan vanhan kirkon rakennuttaja
Arvid Horn (1664–1742), poliitikko, sotilas, diplomaatti ja maamarsalkka
Bengt (Pentti) Horn (1623–1678), kenraalikuvernööri, sotamarsalkka
Brita Kristerintytär Horn (k. 1580), sotapäällikkö Nils Boijen puoliso
Dan Horn, yhdysvaltalainen stand up -koomikko
Danny Horn (s. 1989), englantilainen näyttelijä
Ellen Horn (s. 1951), norjalainen näyttelijä, teatterinjohtaja, poliitikko ja ministeri
Evert Kaarlenpoika Horn (1585–1615), sotamarsalkka (Kaarle Henrikinpojan poika)
Fanny Welle-Strand Horn (s. 1988), norjalainen ampumahiihtäjä
Fredrik Horn (1916–1997), norjalainen jalkapalloilija
Friedrich Horn (s. 1909), saksalainen maahockeypelaaja
Guildo Horn, oik. Horst Köhler (s. 1963), saksalainen laulaja
Gyula Horn (1932–2013), Unkarin pääministeri 1994–1998
Henning Rudolf Horn (1651–1730), ruotsalainen soturi, valtaneuvos
Henrik Henrikinpoika Horn (1618–1693), sotamarsalkka, hallintomies ja valtaneuvos
Henrik Kaarlenpoika Horn (1578–1618), diplomaatti, valtaneuvos, hovimarsalkka, laamanni
Henrik Klaunpoika Horn (1512–1595), ritari
Jeff Horn (s. 1988), australialainen nyrkkeilijä
Kaarle Henrikinpoika Horn (1550–1601), sotamarsalkka ja valtaneuvos
Kira Horn (s. 1995), saksalainen maahockeypelaaja
Klaus Henrikinpoika Horn (1440–1520), laamanni ja valtaneuvos
Klaus Kristerinpoika Horn (n. 1518–1566), sotapäällikkö, valtiomies
Krister Klaunpoika Horn (k. 1520), linnanherra
Krister Klaunpoika Horn af Åminne (1554–1612), Åminnen vapaaherra
Krister Klaunpoika Horn (1622–1692), kenraalikuvernööri, sotamarsalkka
Kustaa Eevertinpoika Horn (1614–1666), sotamarsalkka ja hallintomies
Kustaa Horn (1592–1657), marsalkka ja valtiomies
Kustaa Kaarlenpoika Horn (1592–1657), sotamarsalkka (Kaarle Henrikinpojan poika)
Marketta Horn (s. 1949), suomalainen ympäristövaikuttaja, kirjailija ja poliitikko
Oliver Horn (1901–1960), yhdysvaltalainen vesipalloilija
Roy Horn (1944–2020), saksalais-yhdysvaltalainen eläintenkesyttäjä, Siegfried & Roy -kaksikon jäsen
Siegbert Horn (1950–2016), itäsaksalainen koskipujottelija, olympiavoittaja ja maailmanmestari
Svend Horn (1906–1992), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Tankmar Horn (1924–2018), suomalainen vuorineuvos ja ministeri, Wärtsilä Oy:n toimitusjohtaja 1970–1976
Taylor Horn (s. 1992), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
Timo Horn (s. 1993), saksalainen jalkapallomaalivahti
Trevor Horn (s. 1949), englantilainen musiikkituottaja ja muusikko
Walter Horn (1893–1972), suomalainen jääkärieversti
Maantieteellisiä nimiä

Horn, Salon kaupunginosa Suomessa
Horn, taajama Kindan kunnassa Ruotsissa
Hornin piiri (Itä-Götanmaa), piiri Kindan kunnassa Ruotsissa
Horn, entinen pientaajama Skövden kunnassa Ruotsissa
Hornin piiri (Länsi-Götanmaa), piiri Skövden kunnassa Ruotsissa
Horn, kaupunki Itävallassa
Horn, piirikunta Itävallassa
Horn, kylä Haelenin kunnassa, Alankomaissa
Horn, pitäjä (engl. civil parish) Englannissa
Horn, kunta Sveitsissä
Horn, kunta Rhein-Hunsrückin piirikunnassa, Saksassa
Kap Horn, Tulimaan eteläisin kärki
Muuta

Horn, Pharaoh Overlordin albumi
Sulevi Manninen

Kaarlo Otto Sulevi Manninen (24. marraskuuta 1909 Helsinki – 10. helmikuuta 1936 Hämeenlinna) oli suomalainen runoilija ja kääntäjä.
Mannisen vanhemmat olivat runoilija, suomentaja Otto Manninen ja kirjailija Anni Swan. Mannisen veljiä olivat Antero Manninen ja Mauno Manninen. Manninen valmistui ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta vuonna 1927 ja filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1933. Hän opiskeli ranskan kieltä Ranskan Pariisissa sekä Sveitsin Genevessä syksyllä 1927. Manninen kuoli keuhkotautiin vuonna 1936.
Manninen suomensi Molièren näytelmät Sievistelevät hupsut ja Luulosairas  sekä Ferdinand Brucknerin näytelmän Elisabeth. Hänen ainoa oma runokokoelmansa Levoton päivä (WSOY, 1936) julkaistiin postuumisti. Manninen avusti myös Jean-Louis Perretiä suomalais-ranskalaisen sanakirjan tekemisessä.
Aiheesta muualla

Manninen, Tuomas: Mökki vai museo? Otto Manninen alkoi rakennuttaa Kotavuorta erakkomajaksi, kun sai rukkaset Anni Swanilta – nyt yli satavuotiaassa huvilassa asuu tavisperhe IS.fi.  26.7.2020.
Spastisuus

Spastisuus tai jäykkähalvaus tarkoittaa sairauden aiheuttamaa lihasjäykkyyden lisääntymistä. Spastisen lihaksen jänteys on kohonnut, ja pienikin ärsytys nostaa sitä entisestään. Spastisuutta esiintyy kohonneesta liikettä vastustavasta jänteydestä aina kivuliaisiin, kouristaviin spasmeihin. Sileän lihaksiston spasmeja ei yleensä pidetä spastisuutena.
Spastisuus voi ilmetä esimerkiksi lihasten jäykkyytenä, nivelten vähentyneenä liikkeenä, kipuna tai epämukavuuden tunteena ja toimintakyvyn heikkenemisenä.
Spastisuus ei välttämättä aiheuta potilaalle halvausoireen lisäksi muuta merkittävää haittaa, eikä sitä välttämättä hoideta jollei se vaikeuta normaalia elämää tai ole kivuliasta.
Syyt

Spastisuus johtuu selkäytimen tai aivojen liikehermoradan vauriosta. Pitkäkestoisen spastisuuden taustalla piilee usein keskushermostoperäisen perussyyn lisäksi virheellisistä liikemalleista ja lihasten tai nivelten käyttämättömyydestä johtuvia lihaksen sisäisiä muutoksia. Heikentynyt lihasvoima ja lihasten vääristyneet toimintamallit aikaansaavat lihaskireyksiä, jotka saattavat lisätä entisestään lihasten jäykkyyttä ja epänormaaleja liikemalleja. Spastisuus saattaa joissain tapauksissa jopa mahdollistaa esimerkiksi potilaan kävelyn toimimalla ”sisäisenä kävelysauvana” lihasvoimaltaan heikon alaraajan tukena.
Spastisuuteen usein liittyvä puristuksen tunne saattaa johtua ainakin osin lihasten  heikentyneestä verenkierrosta. Tämän taustalla on se, ettei lihasten verenkiertoa ylläpitävä niin sanottu lihaspumppumekanismi toimi enää normaalisti. Lihaskudoksen aineenvaihdunnan ja sen hermostollisen ohjauksen heikentyminen voivat johtaa myös puutuneisuuteen, tunnon heikkenemiseen, lihaskudoksen ”kovettumiseen” ja kosketusarkuuteen.
Spastisuuden tavallisimpia syitä ovat aivoverenkiertohäiriöt, kasvaimet, aivo- ja selkäydinvammat,  hydrokefalia ja MS-tauti sekä Parkinsonin tauti, lapsilla raskaudenaikaiset häiriöt, keskosuus ja hapenpuute. Myös CP-vamma voi aiheuttaa spastisuutta.  Spastisuutta voi syntyä myös joidenkin lääkkeiden, erityisesti psyykenlääkkeiden sivuvaikutuksena.
Hoito

Pitkäaikaisen spastisuuden paras hoito koostuu lääkehoidon ja fysioterapeuttisten menetelmien yhdistelmästä.
Manuaalinen eli käsin toteutettava liiketerapia on spastisuuden keskeisin fysioterapeuttinen hoito. Se koostuu yleensä useiden eri tekniikoiden yhdistelmästä kuten kierroista, venyttelyistä ja lihasten ravistelusta. Faskiakäsittelyt näyttäisivät ”avaavan” spastisten lihasten lihaskalvoja, mikä lievittää spastisuuten liityviä epämiellyttäviä tuntemuksia, kuten puristuksen tunnetta.
Spastisuutta voidaan hoitaa myös säännöllisellä asentohoidolla kuten hyvillä istuma- ja lepoasennoilla, seisomatelineen käytöllä ja sekä erilaisten toiminnallisten tai venyttävien käsi- ja jalkatukien avulla.
Rentouttavan vaikutuksen omaava baklofeeni on tavallisin suun kautta annettava spastisuutta vähentävä lääke. Sitä voidaan annostella myös pumpulla suoraan selkäytimeen, mikä vähentää haittavaikutukset murto-osaan. Kivuliaisiin spasmeihin voidaan käyttää titsadiinia ja yöllisiin spasmeihin klonatsepaamia. Lisälääkitykseksi voidaan kokeilla myös kannabinoidi-pohjaista lääkettä.
Muita hoitoja ovat lihaksiin pistettävä pitkävaikutteinen botuliini ja sähköstimulaatio. Joskus harvoin turvaudutaan selektiiviseen dorsaaliseen ritsotomiaan, jossa katkaistaan selkäytimeen meneviä tuntohermoja. Se soveltuu ainoastaan erittäin vaikeista oireista kärsiville potilaille, jotka eivät kävele. Tilapäisenä hoitona voidaan käyttää myös diatsepaamia.
Joillekin kaliumpitoiset elintarvikkeet, kuten appelsiinimehu ja mahdollisesti banaanit, ovat auttaneet spastisuuteen.
Sundantylli

| Sundantylli |
| --- | --- |
 Sundantyllinaaras
Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurmitsat Charadriidae
Suku::  Tyllit Charadrius
Laji::  peronii
Kaksiosainen nimi
 Charadrius peronii  (Schlegel, 1835) 
Katso myös
   Sundantylli Wikispeciesissä   Sundantylli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sundantylli (Charadrius peronii) on kaakkoisaasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Etelä-Thaimaan, Malakan niemimaan, Etelä-Vietnamin, Filippiinit, Indonesian ja Timorin. Lajin holotyypin kuvaili Hermann Schlegel Samausta, Timorin läheltä 1863.
Hormuzin taistelu (1622)

Hormuzin taistelu käytiin Persianlahdella sijaitsevan Hormuzin saaren omistuksesta vuonna 1622. Saarta hallinneen portugalilaiset halltisivat samalla myös Persianlahden silkkikauppaa. Persian safavidit liittoutuivat Englannin Itä-Intian kauppakomppanian (EIC) ja Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian (VOC) kanssa saaren valloittamiseksi. Kauppakomppanioiden laivojen avulla persialaiset valtasivat Qešmin ja Hormuzin saaret. Portugalilaiset ajettiin Masqatiin.