stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salsa Tequila

| ”Salsa Tequila” Anders Nilsen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 2014
 Julkaistu: 23. kesäkuuta 2014
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Anders Nilsen
 Tyylilaji: dancepop, deep house
 Kesto: 03.19
 Levy-yhtiö: Sony Music
Salsa Tequila on norjalaiskoomikko Anders Nilsenin esittämä espanjankielinen noveltykappale. Hän ei puhu espanjaa, mikä ilmenee kappaleessa lauseella ”No hablo Español” (Minä en puhu espanjaa). Tehdäkseen kappaleesta vielä enemmän mukaansatempaavan hän käytti harmonikka- ja saksofonimiksauksia tuodakseen esille myös sen, että ne ovat tulleet enemmän muotiin viimeaikaisissa menestyskappaleissa. Kappaleen on sekä sanoittanut että tuottanut Nilsen itse ja sen julkaisi Sony Music kesäkuussa 2014. Kappale oli kaupallinen menestys Norjassa ja Alankomaissa. Kappaleen sanoituksiin pohjautuvan musiikkivideon ohjasi Galvan Mehidi. Kappaletta on pidetty vuoden 2014 suosituimpana eurooppalaisena kesähittinä.
Sanat

Nilsen keräsi yleisiä espanjankielisiä tervehdyksiä, sanoja ja fraaseja (esim. muy bueno, sí, hola, dale, Santa María, sombrero, muchas gracias, mi amigo, corazón, desperado, arriba, uno, dos, tres, cuatro, porque, machete, cuanto cuesta, señorita, fútbol), paikkoja (Madrid, Mallorca), erilaisia perinneruokia (itse nimessä jo Salsa ja Tequila, mutta myös burrito, taco, nacho, mojito, Old El Paso, guacamole, jalapeno, cortado, enchilada, chorizo, texmex, cerveza), julkimoita (Eva Mendes, Shakira, Adelén, Salma Hayek, Ricky Martin, Antonio Banderas, Las Ketchup, Carlos Santana, Selena Gomez, Ronaldo), ja muutaman espanjankielisen maailmanlaajuisen hitin (Macarena, Livin’ la Vida Loca, La Bamba, Bailando, Chihuahua, Gasolina).
Laulusta on tehty monia parodioita, joissa sanat mukautetaan toiseen maahan/alueeseen (esim. Suomelle, Saksalle, Skandinavialle, Italialle, Puolalle) sopiviksi.
Kappalelista

”Salsa Tequila” - 3:19
Listasijoitukset

| Listat (2014) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Belgia (Ultratop 50 Flanderi): 29
Suomi (Suomen virallinen lista): 18
Saksa (Media Control Charts): 72
Alankomaat (Dutch Top 40): 1
Alankomaat (Single Top 100): 2
Norja (VG-lista): 1
Ruotsi (Sverigetopplistan): 52
Käännös suomeksi
Savanti Romero

| Savanti Romero |
| --- | --- |
Luoja(t):  Kevin Eastman Peter Laird
Kustantamo:  Mirage Studios
Ensiesiintyminen:  Teenage Mutant Ninja Turtles nro 8 (heinäkuu 1986)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Savanti Romero
Status:  aktiivinen
Voimat:  Taikuus
Suhteet
Sukulaiset:  Savanti Juliet (vaimo)
Savanti Romero on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä velho. Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1986 Teenage Mutant Ninja Turtles -sarjakuvalehden numerossa 8. Savanti Romero on paholaisen näköinen velho, joka oli oppipoikana ajan mestarin kanssa, mutta ahneudensa vuoksi se muutettiin demonin näköiseksi ja karkotettiin ajassa taaksepäin alkukantaiseen maailmaan.
Muissa medioissa > Animaatio > Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat

Vuoden 2003 sarjassa Savanti Romeron ensimmäinen tarina sarjakuvissa sovellettiin jaksossa "Ajan ongelmat". Sittemmin hahmo esiintyi kaksiosaisessa jaksossa "Savantin paluu", joka pohjautui myös sarjakuvan tarinaan. Hahmon äänenä toimi David Zen Mansley.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2006 | David Zen Mansley | Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (2003) |  |  |
| 2015 | Graham McTavish | Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (2012) |  |  |

Savanti Romero jaksossa "Savantin paluu, osa 2".
Aurajoen ratasilta (Aura)

Sillan itäinen maatuki ja holvikaarta.
Aurajoen ratasilta on Turku–Toijala-radan teräsbetoninen holvisilta, joka ylittää Aurajoen Auran kunnassa. Silta valmistui vuonna 1924. Se on yksi rautateiden museosilloista.
Betoni- ja teräsbetonisiltojen rakentaminen alkoi 1890-luvulla, jolloin Suomessa rakennettiin runsaasti rautateitä. Ensimmäiset betonisillat tehtiinkin rautateille. Raudoittamattomia holvirakenteita käytettiin yleensä vain rumpujen rakentamisessa, harvemmin pidemmillä jänneväleillä. Ilmeisesti Suomen ensimmäinen raudoittamaton holvisilta oli silloisen Helsingin satamaradan ylittänyt Mannerheimintien silta, joka valmistui vuonna 1894. Pitäjänmäen asemalle valmistui 1915 vapaalta aukoltaan yhdeksänmetrinen betoniholvisilta. Aurajoen ratasillan vapaa aukko on 26 metriä, ja se on Suomen suurin raudoittamaton betoniholvi. Holvin korkeus on 6,74 metriä, paksuus sen laessa 1,2 metriä ja kannassa kaksi metriä.. Sillan kokonaispituus on 48 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aurajoen ratasilta Wikimedia Commonsissa
Suomen museotiet, tieliikenteen museosillat ja rautateiden museosillat
| --- | --- |
Etelä-Karjala:   Niskapietiläntie  Maantiealikäytävä ”Karjasilta” 
Etelä-Pohjanmaa:   Kyrönkankaan kesätie  Mattilan silta  Perttilän riippusilta 
Etelä-Savo:   Kuortti–Miekansalmi-tie  Porrassalmentie  Enonkosken kivisilta  Virransalmen silta 
Kainuu:   Paltaniementie  Raatteentie  Möykkysenjoen silta  Tervasalmen silta  Kalliokosken ratasilta  Uitonsalmen alikulkusilta 
Kanta-Häme:   Porras–Renko-tie  Mierolan silta 
Keski-Suomi:   Koiviston paikallistie  Heinäjoen silta  Viherin silta 
Kymenlaakso:   Tallimäki–Virojoki-tie  Keskikosken silta  Korian silta  Mullinkosken silta  Salmen silta  Savukosken silta 
Lappi:   Magneettimäki  Nivajoki–Alajalve-tie  Seitajärventie  Simonkyläntie  Ahdaskurun silta  Saarenputaan silta  Aliojan ratasilta 
Pirkanmaa:   Peräkunnantie  Aunessilta  Markkulan silta 
Pohjanmaa:   Taistelutantereentie  Harrströmin kivisilta  Närpes Nybro  Tuovilan silta 
Pohjois-Karjala:   Vornantie  Haarajoen museosilta 
Pohjois-Pohjanmaa:   Saviselkä–Piippola-tie  Etelänkylän isosilta  Pattijoen silta  Ponkilan silta  Savisilta 
Pohjois-Savo:   Nikkilänmäentie  Taipaleen kanavan ratasilta  Taipaleen vanhan kanavan silta 
Päijät-Häme:   Tönnön silta  Heinolan rautatiesilta 
Satakunta:   Huovintie  Lankosken silta  Lapijoen silta  Tulkkilan silta 
Uusimaa:   Fagervikintie  Tuusulan Rantatie  Espoonkartanon Sågbron silta  Bobäckinpuron ratasilta  Hinthaaranjoen ratasilta  Kialan ratasilta 
Varsinais-Suomi:   Vanhalinnantie  Halikon vanha silta  Muntin silta  Aurajoen ratasilta 
| --- | --- |
Huom!: Savukosken silta on Kymenlaakson ja Uudenmaan rajalla.
Zdzisław Marchwicki

| Zdzisław Marchwicki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. lokakuuta 1927 Dąbrowa Górnicza, Puola
Kuollut: 26. huhtikuuta 1977 (49 vuotta) Katowice, Puola
Kansalaisuus:  Puola
Muut tiedot
Uhrit:  21
Zdzisław Marchwicki (18. lokakuuta 1927 – 26. huhtikuuta 1977) oli puolalainen sarjamurhaaja, joka tuomittiin kuolemaan 14 naisen murhasta ja seitsemän naisen murhayrityksestä.
Savarin vaatetehtaan romahdus

| Savarin vaatetehtaan romahdus |
| --- | --- |
 Tehdas noin vuosi ennen romahdusta.
Päivämäärä:  24. huhtikuuta 2013
Kellonaika:  8:45
Tapahtumapaikka:  Savar, Bangladesh
Koordinaatit:  23°50′46.3″N, 90°15′27.18″E
Kuolleita:  1 129
Loukkaantuneita:  noin 2 500
Kahdeksankerroksinen tehdasrakennus Rana Plaza romahti Savarin alueella Bangladeshin pääkaupungissa Dhakassa 24. huhtikuuta 2013. Yli 1 100 ihmistä kuoli ja 2 500 loukkaantui. Rakennuksen romahdus oli yksi maailman tuhoisimmista rakennusonnettomuuksista. Rakennuksen nimi oli Rana Plaza awamiliittolaisen poliitikon Sohal Ranan mukaan.
Onnettomuuden syyt

Tehdasrakennuksen romahtamisen syynä oli se, ettei rakennusta ollut tarkoitettu teollisuuskäyttöön: talon rakenteet eivät kestäneet sisällä olevien generaattoreiden ja muiden teollisuuslaitteiden aiheuttamaa tärinää. Dhakassa sähkönjakelussa on usein häiriöitä, minkä vuoksi tehtailla on usein omat generaattorit. Rana Plazassa generaattorit oli sijoitettu määräysten vastaisesti talon ylimpään kerrokseen. Generaattorien aiheuttama jatkuva tärinä aiheutti halkeamia rakennuksen kantaviin rakenteisiin. Tehtaan työntekijät havaitsivat halkeamat ja kertoivat niistä tehtaan johdolle, mutta johto ei piitannut talon rapistumista enteilevistä merkeistä vaan pakotti työntekijät takaisin töihin.
Talossa oli myös alun perin ollut lupa vain kuuteen kerrokseen, mutta Savarin pormestarin toimisto salli kolmen lisäkerroksen rakentamisen tehtaaseen. Rakentajien käyttämien rakennusmateriaalien todettiin olleen huonoja.
Jälkiseuraukset

Kansainvälinen kuluttajaliike, kansainvälinen ay-liike ja YK:n työjärjestö ILO alkoivat vaatia onnettomuuden syiden kunnollista tutkintaa ja korvauksia onnettomuuden uhreille. Vastuuseen haluttiin myös kansainvälisesti toimivat vaatebrändit, jotka tuottivat vaatteita tehtaassa alihankintana. Rana Plaza oli monen länsimäisen vaateyrityksen alihankkija, erityisesti on mainittu Primark ja Loblaw.
Savarin kaupunginjohtajaa vastaan aloitettiin rikostutkinta, koska hän oli myöntänyt luvan kolmen lisäkerroksen rakentamiseen. Onnettomuuden jälkeen kiinnitettiin huomiota moneen Bangladeshin tehdasrakennukseen ja saatiin aikaiseksi palo- ja rakennusturvallisuutta koskeva sopimus brändien ja ammattiliittojen välillä. Sen tavoitteena on parantaa työympäristön turvallisuutta ja taata työntekijöille sellaiset olot, ettei näillä ei ole jatkuvaa pelkoa tuhoisasta tulipalosta, rakennuksen sortumisesta tai muista vaarallisista työoloista johtuvista onnettomuuksista.
Kun onnettomuudesta oli kulunut puoli vuotta, ei työntekijöille ollut maksettu vielä minkäänlaisia korvauksia. Kansainvälinen työjärjestö (ILO), Bangladeshin hallitus ja vaateteollisuus, ammattiliitot ja länsimaiset yritykset neuvottelivat korvauksista työntekijöille ja heidän omaisilleen. Kun onnettomuudesta oli kulunut kaksi vuotta, korvauksia oli kerätty 21 miljoonan euron verran, mutta summasta puuttui edelleen kahdeksan miljoonaa euroa. Kansainvälinen ay-liike kampanjoi vuoden 2015 alkukuukausina niitä vaatevalmistajia vastaan, jotka eivät ole maksaneet onnettomuuden uhreille ja omaisille sovittuja korvauksia. Korvauksista oli laadittu maksusuunnitelma ja sopimus, mutta jotkut suuret vaatevalmistajat, kuten Benetton, eivät ole vielä maksaneet korvauksia.
Kansainvälinen palvelualojen työntekijöiden maailmanliitto Uni Global Union ja teollisuusalojen ammattiliittojen kattojärjestö IndustriALL ovat tehneet etenkin Benettonin toiminnan takia useita julkilausumia, joissa yhtiötä vaaditaan maksamaan 1,1 miljoonan euron osuutensa korvauksista.
Rakennuksen omistaja tuomittiin kolmeksi vuodeksi vankilaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Savarin vaatetehtaan romahdus Wikimedia Commonsissa
Pelastushenkilökuntaa rakennuksen raunioilla
Renessanssikuningaskunnat

| Renessanssikuningaskunnat |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Celsius Online
Julkaisija:  Celsius Online
Julkaistu:   lokakuu 2004  maaliskuu 2009
Lajityyppi:  MMORPG
Pelimuoto:  selainpeli
Alusta:  internet-selain
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Renessanssikuningaskunnat on selainpohjainen roolimoninpeli, joka sijoittuu 1400-luvun Eurooppaan. Pelin on kehittänyt ranskalainen Celsius Online ja peli on käännetty 26 eri kielelle, mukaan lukien suomi. Peliä pelataan internetin välityksellä yhdessä lukuisten muiden pelaajien kanssa, joten se on MMORPG. Renessanssikuningaskunnat on osa pelikokonaisuutta nimeltä De Gloria Regni, johon kuuluu myös kaksi muuta peliä, Alkuasukaskuningaskunnat ja Shogun-kuningaskunnat. Peli ansaitsi Best Free Online RPG 2006 -palkinnon.
Pelin maailma

Renessanssikuningaskunnissa eletään tällä hetkellä vuotta 1464 (peli etenee myös vuosissa). Peli on realistinen eikä sisällä fantasiaa. Pelissä ei ole yksinkertaista päämäärää, vaan jokainen voi pelata peliä kuten itse haluaa. Kaikki poliittiset tapahtumat, kuten sodat, rauhat, lait ja sopimukset riippuvat läänien toiminnasta. Läänejä pelissä on monta, esimerkiksi Ranskassa niitä on kymmeniä, mutta Suomessa tällä hetkellä vain yksi. Jokaisessa läänissä on enintään kuusi kaupunkia, useimmissa vähemmän. Läänejä ja kaupunkeja johtavat pelaajat itse. Läänin johdossa on kahdestatoista pelaajasta muodostuva neuvosto, jonka johtajana toimii kreivi tai herttua. Neuvosto päättää läänin asioista ja määrää sen lait. Neuvosto toimii kaksi kuukautta kerrallaan ja se valitaan vaaleilla erityisellä vaalimekanismilla.
Kuningaskunnissa toimii myös muutama kirkko, joista suurin on ”Pyhä Roomalais-Aristotelinen kirkko”, joka muistuttaa hyvin paljon tosielämän katolista kirkkoa. Jokaisen kaupungin kirkon johdossa toimii pappi, joka järjestää jumalanpalveluksia ja vastaa kirkon raha-asioista. Papit nimittää piispat, jotka valitaan erityisissä kirkolliskokouksissa. Lisäksi kirkolla on paljon muita virkoja, kuten diakoni, kardinaali ja lähetystyöntekijä. Kyseisen kirkon opit ovat kuitenkin täysin fiktiivisiä, eikä kyseessä ole ulkoisesta samankaltaisuudestaan huolimatta mikään oikea kirkko.
Pelin maailma > Suomen kuningaskunta

Suomi lisättiin peliin vuonna 2009, ja samaan aikaan valmistui myös suomenkielinen käännös. Ensimmäinen kaupunki Suomessa oli Rauma (pääkaupunki), ja vuonna 2012 lisättiin myös Turku. Suomalaisia pelaajia on Renessanssikuningaskunnissa muutama sata, ja Suomen kuningaskunnassa asukkaita on 171 (elokuu 2016).
Pelaaminen

Pelissä hahmo syntyy tavallisena kaupunkilaisena valitsemaasi paikkaan, ja pelaamisen tarkoituksen saat valita itse. Pelaajan pitää hengissä pysyäkseen syödä joka päivä torilla tai kapakassa tarjolla olevaa ruokaa. On myös mahdollista syödä erilaisia taitoja kasvattavia ruokia, jotka nostavat hahmon voimaa, älykkyyttä ja karismaa. Syömättömyys johtaa pelaajan kunnon heikkenemiseen, ja tämä puolestaan aiheuttaa kuoleman muutamassa päivässä.
Saadakseen rahaa ruokaan ja muihin tarvikkeisiin pelaajan pitää käydä töissä. Työtä on mahdollista tehdä muun muassa kaivoksilla ja toisten pelaajien pelloilla. Jos tavallinen työnteko ei miellytä, voi myös kerjätä rahaa kirkossa tai lähteä tienvarteen ryöstämään rahoja ohi matkaavilta pelaajilta. Myös merirosvous on mahdollista.
Kaupungissa ollessa näkee kaupunkinäkymässä monia eri paikkoja, joissa voi suorittaa erilaisia toimintoja. Kaupungin toimintaa johtaa pormestari, joka valitsee myös kaupungin neuvonantajan. Pormestarinvaalit järjestetään aina kuukauden välein ja ehdokkaaksi voi asettua kuluvan kauden puolivälissä. Äänestys alkaa viisi vuorokautta ennen vaalipäivää. Pormestari voi verottaa kaupungin asukkaita, jakaa niin sanottuja ”sopimuksia”, haastaa pelaajia oikeuteen, lisätä tapahtumia kaupungin kalenteriin, lähettää kaupunkilaisille joukkokirjeen, hallinnoida kaupungin kapakkaa ja niin edelleen. Kaupungin kaikki toiminnot, mukaan lukien kaupankäynti, ovat pormestarin vastuulla.
Kapakat ovat pelin chat-huoneita. Jokaisessa kaupungissa on ainakin yksi kapakka, jota hallinnoi kaupunki. Näiden lisäksi kaupungeista löytää usein myös pelaajien omistamia kapakoita. Kapakan perustamiseen vaaditaan 100 markkaa. Lisäksi läänille on maksettava kerran viikossa 20 markan suuruinen vero. Kapakoissa on mahdollista juoda olutta ja syödä, sekä keskustella muiden pelaajien kanssa. Olutta juomalla voi kohottaa hahmonsa mielialaa. Liiallinen juominen aiheuttaa kuitenkin humaltumisen, joka estää työnteon ja pahimmillaan myös syömisen. Myös pelaajan taidot heikkenevät väliaikaisesti.
Tasot

Aloittaessaan tasolla I pelaaja ei voi tehdä juuri mitään. Tämän vuoksi tarkoituksena onkin nousta tasolle III mahdollisimman nopeasti, jolle pääsyyn vaaditaan 90 markkaa ja viisi kunnioituspistettä. Kunnioituspisteitä voi kerätä työskentelemällä kirkossa. Kunnioituspisteiksi laskettavia luottamuspisteitä voi antaa muille pelaajille enintään kaksi viikossa, kuitenkin yksittäinen pelaaja voi saada samalta henkilöltä vain yhden pisteen.
Tasolle III noustessaan pelaaja voi valita itselleen maapalstan, jossa voi tehdä itse töitä, tai palkata muita töihin. Vaihtoehtoja ovat kaura- ja vehnäpelto, vihannespalsta, lehmä-, sika- tai lammastila. Matkustaminen tulee myös mahdolliseksi tasolla III, samoin kuin vaaleissa äänestäminen.
Tasolle V noustessaan pelaaja voi valita työpajan, jossa voi työskennellä sen sallimilla tavoilla. Ammatteja ovat ompelija, puuseppä, seppä, mylläri, leipuri, teurastaja, kiviseppä ja botanisti. Jokaisessa ammatissa voi valmistaa raaka-aineista erilaisia tuotteita, kuten leipurit leipää, sepät työkaluja jne. Valmistamansa tuotteet voi käyttää itse, tai myydä torilla eteenpäin.
Tasolla VI pelaaja saa valita hahmonsa tien. Pelissä on neljä päätietä: kirkon, valtion, lääketieteen ja armeijan tiet. Ansioituneimmat VI-tason pelaajat nostetaan tasolle VII erittäin salaisen kaavan mukaan. Tarkat vaatimukset tietävät vain pelintekijät. Tällä tasolla tarkoituksena on kerätä mahdollisimman paljon ylellisyyspisteitä rakentamalla kartano ja syömällä eksoottisia ruokia. Kun on kerännyt tarpeeksi ylellisyyspisteitä, pääsee tasolle VIII. Näitä pelaajia on erittäin harvassa, ja he ovat useimmiten valtion ja kirkon johtotehtävissä.
Poletit

Poletit (engl. tokens) on virtuaalivaluutta, jolla voi ostaa erilaisia premium-toimintoja, kuten niin sanottuja aateluuspaketteja (mm. nopeampi matkustaminen, ei mainoksia pelissä) ja taitopisteitä hahmolle. Poletteja voi ostaa oikealla rahalla, mutta niitä voi ansaita myös pelaamalla itse peliä. Kun pelaaja nousee uudelle tasolle, hän ansaitsee aina pienen määrän poletteja.
Foorumi

Pelin foorumeilla keskustellaan kaikesta uusien pelaajien auttamisesta aina mutkikkaimpaan politiikkaan. Koska foorumit eivät valtavan viestimääränsä vuoksi pysyisi pystyssä, on pelissä kaksi foorumia. Pääfoorumilla sijaitsevat yleiset kaupunkien ja läänien foorumit, ja toisella armeijoiden, kirkkojen, sukujen, poliittisten liittojen ja muiden järjestöjen foorumit. Roolipelaamista harrastetaan lähinnä toisen foorumin puolella, vaikkakin sitä esiintyy paljon myös ensimmäisen foorumin puolella ja kapakoissa. Näiden virallisten foorumeiden siisteyttä vahtivat monet vapaaehtoiset kielitaitoiset ylläpitäjät, jotka Celsius Online on valinnut.
Virallisten foorumeiden lisäksi on olemassa yksi niin sanottu puolivirallinen foorumi, Roomalais-Aristotelisen kirkon foorumi. Se on myös pelin ylläpidon alainen. Epäviralliset foorumit ovat yleisimpiä, sillä niitä on niin suvuilla, ritarikunnilla, omilla kirkollisilla järjestöillä, kaupungeilla, lääneillä, kauppaa käyvillä yhteenliittymillä kuin maiden lähetystöilläkin.
Kuten muissakin MMO-peleissä, politiikka on yksi osa-alue Renessanssikuningaskunnissa. Poliittisia virkoja on peliin koodattu vain muutamia, mutta ne ovat sitäkin tärkeämpiä. Näiden lisäksi on monia pelaajien itse kehittelemiä virkoja joita hoidetaan foorumeilla. Nämä voivat vaihdella aina valtakunnan suurlähettiläästä uskonnollisen johtajan kautta perinteiseen juoksupoikaan.
Aiheesta muualla

Kuningaskuntien suomenkielinen versio
Pelin kartta
De Gloria Regni -sivusto
Näkymä 3D-kaupunkiin Raumalla.
Näkymä raumalaiseen kapakkaan.
Bengtsår

Bengtsår
| --- | --- |
Sijainti:  Hanko Uusimaa Suomi
Vesialue:  Saaristomeri
Merialue:  Suomenlahti
Korkein kohta:  26,5 m
Pinta-ala:  2,8 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Bengtsår on Saaristomeren itäreunalla Hankoniemen pohjoispuolella oleva saari, joka kuuluu Hangon kaupunkiin. Bengtsår on pohjois-eteläsuunnassa 3,4 kilometriä pitkä ja leveimmillään itä-länsisuunnassa 1,5 kilometriä. Saaren pinta-ala on melkein 3 neliökilometriä. Saaren korkein kohta, ”näköalakallio”, on 26,5 metriä merenpinnasta. Mantereelle Bengtsårista on lyhimmillään vajaa kilometri.
Helsingin kaupunki omistaa valtaosan saaresta ja sitä ympäröivästä vesialueesta. Saaressa on myös vapaa-ajan asutusta. Helsingin omistamia alueita käytetään nuorten leiri- ja retkitoimintaan. Saareen on kesäisin Helsingin vesibussiyhteys.
Saaren lounaisosassa on vuonna 1995 perustettu yksityinen luonnonsuojelualue, 17 hehtaarin kokoinen Bengtsårin tammilehto.
Historiaa

Saaren asutuksesta on dokumentteja 1500-luvulta: silloisen Tenholan pitäjän kirkollisverojen tilikirjassa 1556 Bengtsåriin on kirjattu kolme, Santalaan kaksi ja Hankoon kuusi veronmaksajaa. Vuonna 1647 Bengtsårissa oli kaksi toimivaa maatilaa. Vuonna 1677 Bromarv erotettiin Tenholan seurakunnasta omaksi kappeliseurakunnakseen. Tästä muodostui 1881 Bromarvin kunta, ja Bengtsår oli yksi sen kylistä. Vuoden 1977 kuntaliitoksessa Bengtsår liitettiin Hankoon, kun taas valtaosa Bromarvista liitettiin Tenholaan.
Helsingin kaupunki osti Bengtsårin, lukuisia lähisaaria ja niitä ympäröivää vesialuetta käsittävät kaksi maatilaa vuonna 1907, kun se tarvitsi syrjäistä sijaintipaikkaa 8–18-vuotiaiden suomen- ja ruotsinkielisten poikien kasvatuslaitokselle. Vuonna 1926 laitoksen nimeksi tuli Bengtsårin koulukoti. Enimmillään saarella oli lähes sata poikaa, jotka kärsivät koti-ikävän lisäksi syöpäläisistä ja taudeista, Osa pojista pyrki saarelta karkuun. Työntekijöitä oli enimmillään noin 25. Pojat kävivät neliluokkaisen yläkansakoulun ja saivat sen jälkeen ammattiopetusta. Sen pääpaino oli puusepäntöissä, mutta opetusta annettiin myös suutarin- ja räätälinammatteihin. Laitoksessa oli myös metalliverstas, jota metallitöistä kiinnostuneet pojat saivat käyttää. Koulunkäynnin ja ammattiopetuksen ohella pojat oppivat maataloustöitä ja puutarhanhoitoa olemalla mukana käytännön töissä. Koulukodin toiminta päättyi vuonna 1940, kun talvisodan rauhanehtojen mukaisesti Hanko ympäristöineen vuokrattiin Neuvostoliitolle. Miehitysaikana Bengtsårissa oli arviolta 500–1000 neuvostosotilasta, jotka linnoittivat saarta ja asuivat korsuissa. Koulukodin toimintaa ei aloitettu uudelleen Neuvostoliiton vetäydyttyä alueelta 1941. Valtaosa koulukodin rakennuksista ja saaren metsistä oli Neuvostoliiton vuokra-aikana tuhoutunut eikä koulukodin toiminta voinut enää jatkua. Laitoksen toiminnalle ei enää muutenkaan ollut yhtä suurta tarvetta kuin aikaisemmin, koska sen kohderyhmään kuuluvien lasten määrä oli Helsingissä vuosien mittaan vähentynyt merkittävästi.
Bengtsårin maa- ja vesialueita pakkolunastettiin Helsingiltä Neuvostoliitolle luovutettujen alueiden siirtoväen asuttamiseksi, ja saarelle muodostettiin puoli tusinaa maatilaa uudisrakennuksineen lähinnä Terijoelta evakuoitujen perheiden käyttöön. Maatiloilta kuitenkin muutettiin tulevien vuosikymmenten mittaan pois niiden niukan tuoton ja huonojen kulkuyhteyksien vuoksi.
1940-luvulta alkaen Helsingin kaupunki alkoi käyttää Bengtsåria lasten ja nuorten kesäleirien pitopaikkana. Leirejä siellä ovat pitäneet myös urheilujärjestöt kuten SVUL. Aluksi leiriläisiä oli vain parisataa kesässä, kun vuonna 1973 osallistujia 35 leirillä ja retkellä oli jo yhteensä 1251. 2010-luvun alkuvuosina Bengtsårissa leireili vuosittain pari tuhatta nuorta.
Aiheesta muualla

Bengtsårin nettisivut
Koho, Kari & Koho, Markku: Bengtsårin kasvatuslaitos ja koulukoti 1908–1940. BoD. Helsinki 2024. ISBN: 978-952-80-7008-5
Koho, Kari & Koho, Mikko: Bengtsår. M Koho, Espoo 2018.
https://www.facebook.com/bengtsar/ --> Bengtsårin facebooksivut
Koho Reino ja Koho Anu, Bengtsår, Hanko 2020