stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Göyçayn piirikunta

Göyçayn piiri Azerbaidžanin kartalla.
Göyçayn piirikunta (azer. Göyçay rayonu, ven. Геокчайский район, Geoktšaiski raion) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 682,5 neliökilometriä. Asukkaita on 109 800 henkeä (vuonna 2010).
Göyçayn piiri sijaitsee Azerbaidžan keskiosassa Kaukasusvuoriston reuna-alueella. Se rajoittuu pohjoisessa Qəbələn ja İsmayıllın, kaakossa Kürdəmirin, etelässä Ucarin ja lännessä Ağdaşin piireihin.
Piirin keskus on Göyçayn kaupunki, josta on 226 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Kuntia on yhteensä 41 ja kyliä 55. Kaupunkiväestön osuus on 32,6 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan asukkaista 98,6 % on azereja ja 1,0 % lezgejä.
Piirin kautta kulkee Bakusta Georgian rajalle johtava M1-valtatie. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan ja hedelmien viljelyyn, karjanhoitoon sekä silkin tuotantoon. Göyçayn kaupungissa on elintarviketeollisuutta, tiilitehdas ja ompelimo.
Paikallislehtenä ilmestyy Göyçay.
Aiheesta muualla

Göyçayn piirin sivusto (azeriksi)
Azerbaidjan: Territorial and administrative units (azeriksi), (englanniksi), (venäjäksi)
Azerbaidžanin piirikunnat ja kaupungit
| --- | --- |
Piirikunnat:  Ağcabədi • Ağdam • Ağdaş • Ağstafa • Ağsu • Apšeron • Astara • Babək* • Balakən • Bərdə • Beyləqan • Biləsuvar • Cəbrayıl • Cəlilabad • Culfa* • Daşkəsən • Füzuli • Gədəbəy • Goranboy • Göyçay • Göygöl • Hacıqabul • İmişli • İsmayıllı • Kəlbəcər • Kəngərli* • Kürdəmir • Laçın • Lənkəran • Lerik • Masallı • Neftçala • Oğuz • Ordubad* • Qax • Qazax • Qəbələ • Qobustan • Qubadlı • Quba • Qusar • Saatlı • Sabirabad • Şabran • Şahbuz* • Salyan • Şamaxı • Samux • Sədərək* • Şəki • Şəmkir • Şərur* • Siyəzən • Şuşa • Tərtər • Tovuz • Ucar • Xaçmaz • Xızı • Xocalı • Xocavənd • Yardımlı • Yevlax • Zaqatala • Zəngilan • Zərdab
Kaupungit:  Baku • Gəncə • Lənkəran • Mingəçevir • Naftalan • Nahitševan* • Şəki • Şirvan • Sumqayıt • Xankəndi • Yevlax
Tähdellä * merkityt piirikunnat ja kaupungit kuuluvat Nahitševanin autonomiseen tasavaltaan.
Go Hard Or Go Home

| Go Hard Or Go Home Dougie D |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 19. helmikuuta 2003
 Tyylilaji: Rap
 Levy-yhtiö: G-Maab Records
A.B.N. muut julkaisut
|   | Go Hard Or Go Home 2003 | Grown Man Shit 2004 |
Go Hard Or Go Home on Dougie Dn  esikoisalbumi, joka julkaistiin 19. helmikuuta  2003.
Kappaleet

” Go Hard Or Go Home”
“Ghetto Life” mukana Trae
“U Can Say “ mukana Shano
“Who Gone Do It” mukana Trae & Cl’ Che
“U Really Don't Wanna Fuck Wit Us” mukana Lil’ B, Lil’ Sha & Pimp Skinny
“I’z A Playa”	mukana Trae, Z-Ro & Russell Lee
“I Don't Give A Fuck” mukana Lil’ Sha & Pimp Skinny
“It's Da Dougie”
“Wiggle 4 Me” mukana Kendro
“Mash 4 My Ca$H”
“Ain't Nuttin But Big Bodies” mukana Lil’ Two
“Texas Boy”
“Go Hard Or Go Home” (Regular)
“Ghetto Life” (Regular) mukana Trae
“U Can Say “ (Regular) mukana Shano
“U Really Don't Wanna Fuck Wit Us” (Regular)  mukana Lil’ B, Lil’ Sha & Pimp Skinny
“I Don't Give A Fuck” (Regular) mukana Lil’ Sha & Pimp Skinny
Kommagene

Antiokhos I kättelee Heraklesta.
Kommagene (m.kreik. Kομμαγηνή, lat. Commagene) oli kuningaskunta, joka sijaitsi Eufratin yläjuoksulla. Kommagenen pääkaupunki oli Samosata.
Historia

Kommagene mainitaan jo assyrialaisissa teksteissä Assyrian liittolaisena. Vuonna 708 eaa. Sargon II liitti Kommagenen Assyriaan. Hellenistisellä ajalla Kommagene riistäytyi seleukidien hallinnasta vuonna 162 eaa. Kommagenen hellenistisistä hallitsijoista tärkein oli Antiokhos I Theos, joka hallitsi 69–40 eaa. Antiokhos I avusti Pompeiusta tämän sotiessa parthialaisia vastaan. Augustuksen aikana Kommagenestä tuli Rooman vasalli. Vuonna 17 Tiberius syrjäytti Antiokhos III:n, mutta Caligula asetti valtaistuimelle Antiokhos IV:n, joka hallitsi vuoteen 72. Vespasianus syrjäytti hallitsijasuvun viimeisen jäsenen.
Luettelo Kommagenen hallitsijoista > Kommagenen satraapit

Samos I, 290–260 eaa.
Arsames, 260–228 eaa.
Kserkses, 228–201 eaa.
Ptolemaios,  201–163 eaa.
Luettelo Kommagenen hallitsijoista > Kommagenen kuninkaat

Ptolemaios 163–130 eaa.
Samos II Theosebes Dikaios, noin 130–109 eaa.
Mithradates I Kallinikos, 109–69 eaa.
Antiokhos I Theos Dikaios Epifanes Filorhomaios Filhellen, 69–36 eaa.
Mithradates II, noin 36–20 eaa.
Antiokhos II, kuoli 29 eaa.
Mithradates III, 20–12 eaa.
Antiokhos III, 12 eaa. – 17 jaa.
Rooman vallan alla, 17–38 (osana Syrian provinssia)
Antiokhos IV Epifanes, 38–72
Rooman vallan alla, 74– (osana Syrian provinssia)
Go Go Squid!

| Go Go Squid!> 亲爱的，热爱的 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  45 min
Pääosissa:   Yang Zi  Li Xian 
Alkuperämaa:   Kiina
Alkuperäiskieli:  mandariinikiina
Verkko:   Dragon TV  Zhejiang TV  Netflix
Esitetty:  9. heinäkuuta 2019 – 31. heinäkuuta 2019
Jaksoja:  41
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Gcoo Entertainment
Aiheesta muualla
IMDb
Go Go Squid! (kiin.: 亲爱的，热爱的; pinyin: Qin Ai De, Re Ai De) on televisioyhtiöt Dragon TV ja Zhejiang TV:n esittämä kiinalainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Yang Zi ja Li Xian.
Suomessa sarja alkoi samanaikaisesti Netflixissä.
Aiheesta muualla

IMDb
Good Enough

Good Enough voi tarkoittaa seuraavia:
”Good Enough”, Annica Milánin ja Kimmo Blomin kappale
”Good Enough”, Evanescencen kappale
”Good Enough”, Father McKenzien kappale
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Good Enough”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Go Gentle

| ”Go Gentle” Robbie Williams |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Swings Both Ways
 Julkaistu: 10. marraskuuta 2013
 Tuottaja(t): Guy Chambers
 Tyylilaji: Swing, pop
 Kesto: 04.31
 Levy-yhtiö: Island Records, Universal Music Group
Robbie Williamsin muut singlet
| ”Goin' Crazy” 2013 | ”Go Gentle” 2013 | ”Dream a Little Dream” 2013 |
Go Gentle on brittiläisen laulaja-lauluntekijä Robbie Williamsin kappale, joka julkaistiin ensimmäisenä singlenä hänen kymmenenneltä, Swings Both Ways-studioalbumilta. Se julkaistiin Britanniassa singlenä 10. marraskuuta 2013. Kappaleen ovat sanoittaneet Robbie Williams, Guy Chambers ja Chris Health.
Kappaleet

| Digitaalinen lataus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Go Gentle | 4.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2-kappaleen CD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Go Gentle | 4.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | You Got Old (feat. Jonathan Wilkes) | 3.45 |  |  |  |  |  |  |  |
Käännös suomeksi
Korabl-Sputnik 2

| Sputnik 5 |
| --- | --- |

Lennon tilastotiedot
Kutsukoodi:  Korabl Sputnik 2
Miehistön määrä:  2 koiraa 40 hiirtä 2 rottaa
Lähtöalusta:  Baikonur torni 1  45°55′00″N, 63°20′00″E
Laukaisu:  19. elokuuta 1960 kello 8.44.06 UTC
Paluu Maahan:  20. elokuuta 1960
Lennon kesto:  1 päivä
perigeumi:  287 km
Ympärikierto:  90,70 minuuttia
Kiertoradan inklinaatio:  64,95°
Massa:  4 600 kg
COSPAR ID:  1960-011A
Korabl-Sputnik 2 (ven. Корабль-Спутник 2), joka tunnetaan lännessä myös Sputnik 5 -nimellä, oli Neuvostoliiton järjestyksessään toinen Vostok-kapselin koelento ensimmäistä miehitettyä lentoa silmällä pitäen. Se oli myös ensimmäinen avaruusalus, joka lennätti avaruuteen eläimiä ja palautti ne turvallisesti takaisin maahan. Aluksen muuna hyötykuormana oli muun muassa tieteellisiä sensoreita, televisiojärjestelmä sekä monenlaisia kasveja ja sieniä. Se laukaistiin elokuussa 1960, se avasi tien Vostok 1:lle, joka laukaistiin kahdeksan kuukautta myöhemmin.
Lento

Sputnik 4:n paluun epäonnistumisesta huolimatta päätti Sergei Koroljov jatkaa testiohjelman seuraavaan vaiheeseen ja laukaista matkaan Vostok-kapselin, jolla toteutettaisiin lento lähdöstä paluuseen toteuttaen ja testaten miehitetyn lennon lentosuunnitelmaa. Ensimmäinen yritys lennon suorittamiseksi laukaistiin 28. heinäkuuta 1960 klo 7.12 UTC. Tämä yritys kuitenkin päättyi epäonnistumiseen, kun yksi Vostok-kantorakettiin liitetyistä lisäraketeista irtosi 17 sekuntia laukaisun jälkeen. Lisäraketti kääntyi kohti kantorakettia ja koko avaruusalus räjähti 28,5 sekuntia laukaisun jälkeen tuhoten myös Vostok-kapselin. Kyydissä olleet koirat menehtyivät välittömästi. Tämä epäonnistuminen johti pakomenetelmien kehittämiseen, jotta tulevaisuudessa vastaavissa tilanteissa voitaisiin kapseli pelastaa tuhoutumiselta.
Uusintayritys oli alun perin suunniteltu laukaistavaksi 15. elokuuta, mutta viallinen polttoaineventtiili lykkäsi laukaisua neljällä päivällä. Laukaisun täsmällisestä ajankohdasta on erimielisyyksiä, sillä erään insinöörin mukaan laukaisu olisi tapahtunut klo 8.38.24 UTC, mutta virallisen tiedon mukaan laukaisu tapahtui klo 8.44.06 UTC.
Vostok-kapseli kiersi maata runsaan vuorokauden ajan, jonka aikana aluksen järjestelmät toimivat odotetusti ja mukana lentäneet koirat Belka ja Strelka voivat hyvin. Kuten edeltäneellä Sputnik 4 -lennolla havaittiin jarrutuspolton lähestyessä, että avaruusaluksen suuntaa säädellyt infrapunajärjestelmä ei suunnannut alusta oikein. Tämä oli johtanut edellisen lennon epäonnistumiseen. Tällä kertaa lennonvalvojat turvautuivat auringon paikannukseen perustuvaan varajärjestelmään ja alus suoritti normaalin jarrutuspolton 20. elokuuta noin klo 10.20 UTC.
Puoli tuntia myöhemmin noin klo 10.50 UTC aktivoitui Vostok-kapselin heittoistuinjärjestelmä suunnitelmien mukaisesti jolloin Belka ja Strelka jatkoivat laskeutumista laskuvarjoilla pienemmässä kapselissa muiden mukana olleiden koemateriaalien kanssa. Koirien kapseli ja Vostok-avaruusalus laskeutuivat lopulta lähes samanaikaisesti klo 11.02 UTC. Molemmissa kapseleissa oli mukana kortti, joka ohjeisti mahdollisia paikalle sattuneita ihmisiä jättämään kapselit koskemattomiksi ja ilmoittamaan välittömästi niiden sijainnin viranomaisille.
Lennon jälkeen

Asianomaisten viranomaisten saavuttua löydettiin Belka ja Strelka hyväkuntoisina eikä kummastakaan löytynyt mitään avaruuslennosta johtuvia haittavaikutuksia. Myös muut eläimet ja kasvit löydettiin hyväkuntoisina. Näin Vostok-avaruusalus oli todistanut kykynsä elollisten olentojen ylläpitämiseen avaruuslennon aikana ja myös palauttamaan ne turvallisesti takaisin maan pinnalle.
Belkasta ja Strelkasta tuli nopeasti Neuvostoliitossa hyvin kuuluisia ja niistä tehtiin muun muassa postimerkkejä. Pian avaruuslennon jälkeen lähetettiin yksi Strelkan pennuista, Pušinka, lahjana Yhdysvaltojen presidentti John F. Kennedyn lapsille. Pušinkan jälkeläisiä on elossa yhä edelleen. Belka ja Strelka täytettiin niiden luonnollisen kuoleman jälkeen. Belka ja Strelka ovat tällä hetkellä näytteillä Moskovassa Kosmonauttien museossa.
Hampus Gustafsson

Hampus Gustafsson voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Hampus Gustafsson, ruotsalainen vuonna 1991 syntynyt jääkiekkoilija
Hampus Gustafsson, ruotsalainen vuonna 1993 syntynyt jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hampus Gustafsson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Good Feeling

| ”Good Feeling” Flo Rida |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Wild Ones
 Julkaistu: 29. elokuuta 2011
 Tuottaja(t): Dr. Luke Cirkut
 Tyylilaji: hip house, dancepop, elektroninen rock
 Kesto: 04.06
 Levy-yhtiö: Atlantic, Poe Boy
Taio Cruzin muut singlet
| ”Club Rocker” 2011 | ”Good Feeling” 2011 | ”Hangover” 2011 |
Good Feeling on amerikkalaisräppäri Flo Ridan kappale hänen neljänneltä, Wild Ones -studioalbumiltaan. Se julkaistiin Yhdysvalloissa albumin ensimmäisenä singlenä 29. elokuuta 2011. Kappaleen ovat sanoittaneet Flo Rida, Dr. Luke, Cirkut, Breyan Isaac, Arash Pournouri, Avicii, Etta James, Leroy Kirkland, ja Pearl Woods. Sen tuottivat Dr. Luke ja Cirkut. Kappale sisältää vokaaliosuuksien osalta samanlaisuuksia Etta Jamesin vuonna 1962 julkaistun "Something's Got a Hold on Me" -singlen kanssa. "Good Feeling" on toinen Flo Ridan singleistä, jota Dr. Luke on ollut tekemässä, ensimmäisen ollessa "Right Round" vuodelta 2009. "Good Feeling" sijoittui Billboard Hot 100 -listalla 3. sijalle, ollen Flo Ridan kuudes 10 parhaan joukkoon päässyt sekä neljäs viiden parhaan joukkoon päässyt single. Kappaleesta tuli top 10 -hitti 16 valtiossa.
Käännös suomeksi
Kansankirjasto

Kansankirjastot olivat lähinnä suomenkieliselle alemmalle kansanluokalle, rahvaalle, tarkoitettuja kirjastoja. Kansankirjastotoiminta sai varsinaisesti alkunsa hieman ennen 1800-luvun puoliväliä, ja se oli osa Suomen autonomian ajan itsenäistymiseen johtavaa valtakunnallista kehitystä. Kansankirjastoaate levisi Suomeen Ruotsista, jossa useat seurakunnat olivat perustaneet kirjastoja sivistysmielessä halukkaille lukijoille. Suurin syy aatteen leviämiseen Suomessa oli kuitenkin yleisen kansallisen herätyksen vaikutus.
Toimeenpanevana voimana kansankirjastotoiminnassa olivat ylioppilaat ja sivistyneistö. Myöhemmin tärkeässä roolissa kirjastotoiminnan elvyttämisen kannalta oli Kansanvalistusseura. Kansankirjastotoiminta oli luonteeltaan rahvasta holhoavaa valistustyötä, jota ylempi kansanluokka sääteli. Kansankirjastojen tarjoamat kirjat valittiin tarkasti – tarkoituksena oli, että niiden tuli edistää lukijoiden henkistä kehitystä ja nostaa koko kansan sivistystasoa. Kirjastoja pidettiin sekä hyödyllisinä että tarpeellisina, koska kirjojen toivottiin ohjaavan rahvasta pois paheellisista vapaa-ajanviettotavoista sekä parantavan sivistyksen myötä rahvaan taloudellista ja moraalista tilaa.
Kansansivistystyön piiriin kuuluvan kirjastotoiminnan ehdottomina edellytyksinä olivat kansankielisen kirjallisuuden synty ja monipuolistuminen, lukutaidon yleistyminen sekä kirjatietoon pohjautuvan sivistystason nousun merkityksen ymmärtäminen. Kansankirjastoaate ei missään nimessä ollut yksi yhtenäinen aate, jolla olisi ollut tietty päämäärä. Yhteisenä nimittäjänä koko kansankirjastoaatteen sisällä oli kuitenkin kansallisuusajattelu ja siitä nouseva kansanvalistustyö. 1800-luvun kansankirjastoaatetta leimasi myös vahvasti uskonnollinen filantropia, joka yhdisti suomalaisen yhteiskunnan kehittäjinä ja uudistajina herännäisyyden, kansallisuusliikkeen ja vapaamielisyyden.
Kansankirjastojen aika päättyi 1900-luvun alussa, kun ne muutettiin vähitellen kaikille kansanluokille suunnatuiksi yleisiksi kirjastoiksi amerikkalaisten ja anglosaksisten kirjastonäkemysten vaikutuksesta.
Historia > Kansankirjastojen edeltäjät

Kansankirjastoja edelsivät papiston kirkonkirjastot ja lukuseurojen kirjastot, joita alkoi esiintyä Suomessa 1700-luvun lopulla. Lisäksi oli yksityishenkilöiden pitämiä kirjastoja. Edellä mainittujen kirjastojen toiminta ei kuitenkaan juurikaan ulottunut suomenkieliseen rahvaaseen.
Historia > Ensimmäinen kansankirjasto

Ensimmäisenä oppimattomalle kansalle suunnattuna kansankirjastona pidetään vapaaherra Rabbe Gottlieb Wreden perustaman Anjalan Regina-koulun kirjastoa. Koulu perustettiin vuonna 1802 ja kirjasto luultavasti hieman sen jälkeen – ensimmäiset maininnat kirjaston lainausmaksuista löytyvät koulun tilikirjasta vuodelta 1808. Kirjaston käyttö ei kuitenkaan ilmeisesti ollut kovin vilkasta ja Regina-koulun kirjastoa pidetäänkin merkittävänä lähinnä siksi, että se on ensimmäinen tunnettu kansankirjastoyritys. Regina-koulun kirjasto oli kuitenkin aikaansa edellä, koska kului kauan, ennen kuin se sai seuraajia. Ennen vuotta 1845 perustettiin Regina-koulun kirjaston lisäksi vain neljä muuta: Tampereen Lainakirjastoseura sekä Weckströmin (Pohjan pitäjä), Sadelinin (Hammarland) ja ilmeisesti Europaeuksen (Ylinen) kirjastot.
Kaarle Werkon 1879 kansankirjastoista keräämistä tiedoissa kerrotaan Regina-kirjastosta seuraavasti: ”Kirjoja saapi lainata ja pitää maksutta vuoden ajan. Kirjastossa on enimmäkseen uskon-opillisia ja eräitä historiallisia, luonnontieteellisiä kirjoja ja vähän romaneja. Sääntöjä ei ole. Kirjaston raha-arvo arviolta on 350 m:kaa. Kirjastonhoitaja: kiertokouluttaja O. Rosvall, palkkiotta.”
Historia > Kansankirjaston synty, leviäminen ja hetkellinen hiipuminen

Useat kansansivistyksen asialla olleet henkilöt julkaisivat 1800-luvun alkupuolella kirjoituksia, joissa kannatettiin kansankirjastojen perustamista. Suomen kansankirjastoliikkeen isänä pidetään kuitenkin Juho Pynnistä, viipurilaista kauppapalvelijaa, joka kehotti kirjastojen perustamiseen lehtikirjoituksin 1840-luvun puolivälissä. Kirjoitukset, joita jälkipolvet ovat nimittäneet ”Pynnisen herätyshuudoksi”, saivat osakseen suurta mielenkiintoa suomenkielisissä lehdissä, toisin kuin muiden aiemmin samaa asiaa ajaneiden. Ilmeisesti kansallisen herätyksen vaikutuksesta kirjastoaate alkoi saada vastakaikua. Pynninen ryhtyi myös käytännön toimiin kirjaston perustamiseksi. Hän perusti Viipuriin vuonna 1846 kirjaston, joka oli melko pienestä kävijämäärästä huolimatta toiminnassa vuoteen 1861 asti, jolloin Viipuriin perustettiin yhteinen kaupunginkirjasto.
Edellä mainittujen seikkojen ansiosta kansankirjastoja perustettiin alussa vilkkaimmin Viipurin läänissä. Vuoteen 1850 mennessä Suomessa perustettiin 19 pitäjänkirjastoa, joista kahdeksan Viipurin lääniin. 1850-luvulla uusia kansankirjastoja syntyi jo melko nopeasti, mutta todellisena kansankirjastojen perustamisen vuosikymmenenä voidaan pitää 1860-lukua, jolloin perustettiin 242 kansankirjastoa. Silloin saivat myös alkunsa useat Suomen kaupunginkirjastoista. Vuoteen 1875 mennessä kansankirjastoja oli perustettu yhteensä jo 436 kirjastoa.
Kansankirjastoaatteen taustalla olleen kansallisuusaatteen keskeisenä teemana oli ajatus kansankielen suosimisesta ja kansankielisen kirjallisuuden levittämisestä. Kansankirjastojen merkitystä pidettiin tässä suhteessa oleellisena alusta asti, mutta suurena puutteena olivat kansankirjallisuuden vähäinen määrä ja laatu sekä kansalaisten lukuhaluttomuus. Lisäksi poliittiselta fennomanialta haluttiin viedä toiminnan mahdollisuudet ja siksi sensuurisäännöksiä käytettiin viemään suomenkielisiltä oikeus omankielisen kirjallisuuden levittämiseen. Myös nälkävuosi 1868 teki hallaa kansankirjastoille aiheuttaen henkistä väsymystä ja monien pitäjien lainakirjastojen joutumisen melkein unohduksiin. Näiden ongelmien takia monen kansankirjaston toiminta hiljeni ja kirjastoja lakkautettiin.
Historia > Kansanvalistusseuran toiminta kansankirjastojen elvyttäjänä

Alkuinnostuksen jälkeisessä kansankirjastojen toiminnan hiipumisessa tapahtui ratkaiseva käänne, kun vuonna 1874 perustettu Kansanvalistusseura ryhtyi kansankirjastojen valtakunnalliseksi yhdyssiteeksi ja otti kansankirjastojen toiminnan hoitaakseen vuosisadan viimeisellä neljänneksellä. Siitä huolimatta, että kansankirjastoliike pyrki erilleen muusta kansanvalistustyöstä, juuri Kansanvalistusseuran hoidossa kirjastoliike voimistui ja kasvoi niin, että sen myöhemmät kehitysvaiheet olivat mahdollisia. Kansanvalistusseura alkoi jakaa kansankirjastoille säännöllistä avustusta vuonna 1896, mikä nosti kansankirjastotyön tasoa huomattavasti 1890-luvulla.
Kansanvalistusseuran toimikunta ja vuodesta 1893 seuran kirjastovaliokunta toimivat kansankirjastotyön johdossa vuoteen 1910 saakka, jolloin Suomen Kirjastoseura syntyi. Senkin jälkeen Kansanvalistusseura oli johdon toiminnassa mukana Valtion Kirjastotoimiston perustamiseen asti vuonna 1922.
Historia > Järjestöjen kirjastot ja kunnankirjastot

Rahvaan kansankirjastotyö eriytyi voimakkaasti 1890-luvulla erilaisten seurojen ja työväenyhdistysten kautta vastavetona sille, että kansankirjastotoiminnasta puuttui luottamus itse kohteeseen, rahvaaseen. Kansanvalistusseuran toiminta oli ollut suomenkielisen eliitin säätelemää ylhäältä alaspäin suuntautuvaa valistustyötä – kansankirjastoja perustaneet ylioppilaat ja sivistyneistö sekä Kansanvalistuseura pyrkivät holhoamaan kansankirjastotoimintaa, mikä rajoitti rahvaan osallistumismahdollisuuksia.
1890-luku oli kaikkein vilkkain kirjastojen perustamisen vuosikymmen, jolloin perustettiin eräiden laskelmien mukaan yli 700 kirjastoa. Kirjastojen lukumäärän äkillinen kasvu johtui nimenomaan eri järjestöjen toiminnan samanaikaisesta vilkastumisesta – nuorisoseuraliike, raittiusliike ja työväenliike levisivät ympäri maan ja jokainen niistä perusti myös omia kirjastojaan. Toimeenpanevana voimana järjestöissä olivat yleensä valistuneimmat kansalaiset, ensimmäisen polven sivistyneet ja kansaa lähimpänä olleet säätyläiset.
Kirjastojen kehittäminen oli Suomessa pitkään yksityisten tahojen varassa. Kirjastotoimi jäi valtion taholta hyvin vähälle huomiolle. Kun valtio aloitti kirjastotoimen johtamisen vuonna 1921, jokaisessa kaupungissa oli jo oma kunnallinen kirjasto. Maaseudulla kunnallisen kirjastotoimen kehitys oli kuitenkin huomattavasti hitaampaa. Sitä mukaa kun kunnankirjastoja perustettiin, niihin liitettiin useimmat yhdistysten kirjastoista. Yhdistykset pitivät itsellään yleensä vain pienen käsikirjaston. Kirjastojen yhdistymisen takia kirjastojen lukumäärä pieneni samalla, kun kirjastojen sidos- ja lainaluvut kasvoivat.
Historia > Kansankirjaston seuraaja – yleinen kirjasto

Kansankirjastot muutettiin vähitellen koko kansalle suunnatuiksi yleisiksi kirjastoiksi 1900-luvun alussa, kun amerikkalaiset ja anglosaksiset kirjastonäkemykset rantautuivat Suomeen. Yleisten kirjastojen myötä pyrittiin poistamaan kirjaston 1800-luvulla saama hyväntekeväisyyden ja köyhäinavun leima. Sen seurauksena myös kirjavalikoimia laajennettiin ja siirryttiin suljetusta hyllyjärjestelmästä avoimeen, jossa asiakkaat pääsivät itse käsiksi kirjoihin.
Historia > Kirjastojen käyttäjät ja hoitajat

Kuten sanottu, kansankirjastot oli tarkoitettu alemmille kansanluokille. Kirjastojen perustajat ja johtokuntiin kuuluneet olivat yleensä pappeja, lukkareita ja opettajia sekä vuosisadan vaihteesta lähtien nimismiehiä, lääkäreitä ja talollisia, jotka eivät juuri käyttäneet kansankirjastoja. Kansankirjastojen käyttäjäkuntaan kuului mm. mäkitupalaisia, torppareita, tinaajia, kauppa-apulaisia, renkejä ja paikoin myös ”herraskaisia” talollisia.
Toisille lukeminen oli keino paeta todellisuutta, mutta toiset pyrkivät lukemisen ja sivistyksen avulla ylöspäin yhteiskunnan hierarkiassa. Monin paikoin kansankirjastojen käyttö oli vähäistä ja toiminta hiipui alkuinnostuksen jälkeen. Toisaalla tultiin yli kymmenenkin kilometrin päästä jalkaisin lainaamaan luettavaa. 1800-luvulta ei ole säilynyt minkäänlaisia tilastotietoja lainaajista ja tiedot perustuvat lähdeaineistojen hajamainintoihin.
Kirjastoja hoitivat niiden perustajat, useimmiten papit tai heidän rouvansa. Kansakoulujen perustamisen jälkeen kirjastonhoitajina toimivat yleensä opettajat. Alkuun kirjastonhoitajat eivät saaneet työstään palkkaa, vaan sitä pidettiin kutsumustyönä. Kaupungeissa, joiden kirjastot myös olivat enemmän auki, ryhdyttiin maksamaan palkkaa aiemmin kuin maaseudulla.