Naturalismi (filosofia)
Naturalismin kuvaus

Steven Schafersmanin mukaan naturalismi on filosofia, joka ylläpitää sitä, että:
1. "Luonto kattaa kaiken, mitä on olemassa kautta avaruuden ja ajan;
2. Luonto (universumi tai kosmos) koostuu vain luonnollisista elementeistä, toisin sanoen tila-ajallisesta fysikaalisesta materiasta – massasta ja energiasta. Ei-fyysinen tai näennäisfyysinen substanssi, kuten informaatio, ideat, arvot, logiikka, matematiikka, äly ja muut emergentit ilmiöt ovat joko materiaalisia prosesseja tai ne voidaan redusoida materiaalisiksi objekteiksi;
3. Luonto toimii fysiikan lakien mukaan ja voidaan ainakin periaatteessa selittää ja ymmärtää tieteen ja filosofian avulla;
4. Mitään yliluonnollista ei ole olemassa, eli vain luonto on todellinen. Naturalismi on metafyysinen filosofia, joka kieltää kaiken yliluonnollisen olemassaolon.
Tai kuten Carl Sagan ytimekkäästi ilmaisi: "Kosmos on kaikki mitä on tai oli tai koskaan tulee olemaan."
Arthur C. Danto puolestaan toteaa, että naturalismi on viimekädessä filosofisen monismin laji, jonka mukaan kaikki olemassa oleva tai tapahtuva on luonnollista siinä mielessä, että luonnontieteiden pragmaattisia selitysmenetelmiä voidaan soveltaa kaikilla tieteenaloilla. Tästä syystä naturalismi määritelläänkin poleemisesti sen näkemyksen torjunnaksi, että on olemassa tai voisi olla olemassa kokonaisuuksia, jotka ovat periaatteessa tieteellisen selityksen ulkopuolella.
Arthur Newell Strahler taas toteaa: "Naturalistisen näkemyksen mukaan tämä tarkkailemamme maailmankaikkeus syntyi ja on kautta aikojen ja kaikissa osissaan toiminut ilman minkään yliluonnollisen toimijan vaikutusta tai ohjausta." "Nykyisten filosofien suuren enemmistön kannan mukaan todellisuus on vain luonnon objektien ja prosessien toimintaa, siihen ei liity mitään "yliluonnollista" ja tieteen menetelmiä tulee soveltaa kaikkien todellisuuden alueiden tutkimiseen "ihmismieli" mukaan lukien. Filosofit näkevät laajasti naturalismin "positiivisena" terminä, eivätkä enää mielellään ilmoita olevansa "ei-naturalistisia". Uskonnosta kiinnostuneet ovat yleensä vähemmän innostuneita "naturalismista" huolimatta vähäisemmästä suosiosta, jos sitä tulkitaan suppeammin (esimerkiksi John McDowellin, David Chalmersin ja Jennifer Hornsbyn harmiksi), jotka eivät tosin ole niin hyljeksittyjä, ovat kuitenkin tyytyväisiä naturalismin riman asettamisesta korkeammalle.
Alvin Plantinga totesi, että naturalismin oletetaan olevan uskonto. Yhdessä hyvin tärkeässä suhteessa se kuitenkin muistuttaa uskontoa suorittamalla uskonnon kognitiivista tehtävää. On joukko syviä inhimillisiä kysymyksiä, joihin uskonto tyypillisesti antaa vastauksen. Samalla tavalla naturalismi antaa joukon vastauksia näihin kysymyksiin."
Naturalismissa on toisinaan selitetty luonnonlaeilla myös yhteiskuntaa ja ihmisen toimintaa tai asetettu kulttuuri luonnolle alisteiseksi, mutta yleensä naturalismilla ihmistieteissä tarkoitetaan kantaa, jonka mukaan ihmistieteiden tulisi tarkastella tutkimuskohteitaan samalla tieteellisellä metodologialla kuin luonnontieteissä tarkastellaan luonnon objekteja. Naturalismi vastustaa myös kaikkea mystiikkaa.
Naturalismilla on eri muotoja filosofian eri osa-alueilla. Metafysiikassa naturalismi kieltää ei-luonnollisten teoreettisten entiteettien kuten kvarkkien olemassaolon ja ei-luonnolliset syyt kuten yliluonnolliset tekijät, jotka ovat tieteen saavuttamattomissa. Tietoteoriassa naturalismin mukaan tiedollinen oikeutus ja tieteelliset selitykset ovat jatkumossa luonnontieteiden kanssa. Metodologisen naturalismin mukaan luonnontieteiden metodit ovat ainoa tapa luotettavaan tietoon. Etiikassa naturalismi selittää eettiset käsitteet luonnollisten ominaisuuksien mukaisesti siitä huolimatta, että G. E. Moore (1873-1958) argumentoi tämänkaltaisen selittämisen johtavan naturalistiseen virhepäätelmään. Mielenfilosofiassa naturalismin mukaan mentaaliset ilmiöt ovat, tai niiden syynä ovat aivojen neuronaalisten prosessien toiminnalliset tilat.