stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nord Stream
Kansainvälisessä politiikassa > Venäjän hyökkäys Ukrainaan

Venäjän hyökättyä Ukrainaan Euroopan unioni ja Yhdysvallat pohtivat Venäjän raakaöljylle tuontikieltoa. Venäjän varapääministeri Aleksandr Novak uhkasi vastatoimena sulkea Nord Stream 1:n kaasuhanat. Yhdysvaltain presidentti Joe Biden uhkasi helmikuun 2022 alussa tekevänsä lopun Nord Stream 2 -kaasuputkesta, jos Venäjä hyökkää Ukrainaan.
Kesäkuussa 2022 Gazprom ilmoitti kaasutoimitusten Nord Stream 1 -kaasuputken kautta vähenevän huoltotöiden vuoksi. Saksan varakansleri Robert Habeck tulkitsi, että vähennys ei ollut tekninen vaan poliittinen päätös – presidentti Putinin taloudellisin keinoin tekemä hyökkäys. Kun toimitukset taukosivat kokonaan vuosittaisten huoltotöiden ajaksi, Saksan viranomaiset pelkäsivät, että putki suljettiin pysyvästi. Toimitukset jatkuivat tauon jälkeen, mutta vain 40 prosentin teholla entiseen nähden. Pian toimituksia laskettiin 20 prosenttiin, mitä saksalaiset pitivät tarkoituksellisena vahingontekona. Venäjän ympäristöpolitiikan professori Veli-Pekka Tynkkysen mukaan vähäiset toimitukset olivat Venäjän etu, koska ne ajoivat Saksan energiayhtiöitä taloudellisesti ahtaammalle ja toivat samalla Venäjälle tuloja, joilla rahoittaa sotaa Ukrainassa.
Elokuun lopussa maakaasun virta taukosi määräajaksi huoltotöiden vuoksi. Euroopassa varauduttiin siihen mahdollisuuteen, etteivät kaasutoimitukset palaudu ennalleen tauon jälkeen. Määräpäivän jälkeen Gazprom ilmoittikin 2. syyskuuta 2022 pitävänsä putken suljettuna turbiinin öljyvuodon vuoksi. Turbiinin valmistajan Siemens Energyn mukaan öljyvuodot eivät voi olla syynä putken toiminnan pysäyttämiseen. Kremlin tiedottaja Dmitri Peskov ilmoitti, että länsimaiden asettamat pakotteet estävät Nord Streamin osien huoltamisen, joten kaasuputki ei aukea, ennen kuin länsimaat hellittävät pakotteitaan. Euroopan komission edustajan mukaan Venäjä voisi halutessaan kiertää tekniset ongelmansa siirtämällä kaasua muita putkia pitkin, mutta niin se ei tee, mikä kertoo, että Venäjä käyttää kaasua aseena.
Goldman Sachsin analyytikot uskovat, että vähäisillä ja katkeilevilla toimituksillaan Gazprom pystyy heiluttamaan markkinahintoja ja ylläpitämään poliittista painetta Euroopassa.
Kesäkuun 2022 puolivälistä lähtien Venäjä on polttanut Nord Stream -kaasuputkeen kytköksissä olevalla Portovajan kompressoriasemalla maakaasua savuna ilmaan arviolta kymmenen miljoonan euron edestä joka päivä. Energiatekniikan professori Esa Vakkilaisen mukaan asemalla poltetaan ylijäämäkaasua, jota ei enää voida toimittaa Saksaan. Vakkilaisen mukaan kaasukenttä voitaisiin kyllä tarvittaessa sulkea tai ylimääräinen kaasu voitaisiin varastoida, mutta sen sijaan Venäjä polttaa kaasua muusta kuin teknisestä tai taloudellisesta syystä. Toimittaja Pekka Hakalan mukaan Portovajassa palaa saksalaislle tarkoitettu "viestituli", joka kertoo tulevan talven kylmyydestä.
Räjäytys

Räjähdyspaikat
Syyskuussa 2022 sekä Nord Stream- että Nord Stream 2 -putkissa havaittiin vuotoja. Vuotokohtia havaittiin neljä. Ne kaikki sijaitsevat Tanskan Bornholmin saaren lähellä. Vuodoista kaksi sijaitsi Ruotsin talousvyöhykkeellä ja toiset kaksi Tanskan talousvyöhykkeellä. 
Vuotopaikat on merkitty oheiseen karttaan
.
Nord Stream 1 -linjan vuoto loppui 2. lokakuuta. Nord Stream 2 -linjan vuodon kerrottiin jo loppuneen, mutta se jatkui vielä 3. lokakuuta.
Räjäytys > Räjähdyksen syy

Vuotojen tulkittiin olevan sabotaasin seurausta. Sabotaasiin uskoivat muun muassa Nato, Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg, Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen, Tanskan pääministeri Mette Frederiksen, Ruotsin pääministeri Magdalena Andersson, Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki, Suomen pääministeri Sanna Marin ja Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto.
Ruotsalaiset, tanskalaiset ja suomalaiset mittausasemat rekisteröivät alueella kaksi voimakasta vedenalaista ​​räjähdystä, ensimmäisen maanantaina 26. syyskuuta yöllä kello 2.03 ja toisen maanantai-iltana kello 19.04. Uppsalan yliopiston seismologian lehtorin Björn Lundin mukaan kyseessä ei ollut maanjäristys vaan räjähdys, mutta oli mahdotonta sanoa, olivatko räjähdykset vuodon syy vai seuraus. Esitutkinnan jälkeen Ruotsin poliisi totesi, että paikalla oli tapahtunut räjähdyksiä ja piti sabotaasin suuntaan viittaavia epäilyjä vahvoina. Myös Tanskan poliisin mukaan putkissa havaitut vauriot olivat räjähdysten aiheuttamia. Säpon ja syyttäjäviranomaisen tutkimukset osoittivat, että putket räjäytettiin sabotaasitarkoituksessa. Paikalta löydettiin räjähdysaineiden jäämiä.
Räjähdykset olivat voimakkaita ja ne aiheuttivat laajoja vaurioita molempiin putkiin. Björn Lundin mukaan räjähdyksen aiheuttamiseen tarvittiin räjähdettä sellainen määrä, joka vastaisi 100–200 kiloa dynamiittia. Räjähteet on viety paikalle todennäköisimmin sukellusrobotilla.
Räjäytys > Tutkinta

Ruotsi järjesti tutkinnan räjähdyksistä. Ruotsin viranomaiset kertoivat saaneensa tutkinnassa hyvän ymmärryksen tapahtumista, mutta heidän mukaansa Ruotsi tai ruotsalaisia ei ollut mukana tapahtuneessa, joten sikäläinen tutkinta lopetettiin helmikuuta 2024. Syyttäjä Mats Ljungqvist ilmoitti jo ennen tutkinnan päättämistä, että tekijöitä ei ehkä saada selville, eikä hän voinut salassapitosyistä avata tutkinnan yksityiskohtia tai ketä teosta on epäilty.
Myös Kööpenhaminan poliisi ja Tanskan suojelupoliisi lopettivat omat tutkintansa. Tutkinnan perusteella kaasuputkia sabotoitiin tahallisesti, mutta riittäviä perusteita rikosjutun nostamiselle Tanskassa ei löytynyt.
Saksan tutkinnat jatkuvat edelleen.
Räjäytys > Räjähdyksen seuraukset

Nord Stream 1 -linjaa tuhoutui kahden räjäytyspaikan välillä 248 metrin matkalta. Nord Stream 1 -putkiparin toisesta putkesta on revennyt irti 48 metrin mittainen, 96 tonnia painava pätkä, joka on siirtynyt 150 metrin päähän linjastaan ja taittunut keskeltä mutkalle. Putkilinjasta puuttuvan palan kohdalla merenpohjassa on kaksi räjähdyksistä syntynyttä, viisi metriä syvää kuoppaa.
Hitsaustekniikan asiantuntijan mukaan putket on mahdollista korjata. Itämeren hapettomat olosuhteet suojaavat putkia ruostumiselta. Raudan hitsaus veden alla on tavanomainen toimenpide. Korjaus ei kuitenkaan saa viipyä vuotta pidempään. Jollei vuotoja korjata nopeasti, suolavesi syövyttää putket käyttökelvottomiksi. Gasgrid Finlandin mukaan vuotavien putkien korjaus on mahdollista vasta sitten, kun putki on vuotanut tyhjiin. Korjauksen on arvioitu maksavan vähintään 500 miljoonaa dollaria.
Nord Stream 1 -putkessa olevan kaasun määräksi on laskettu 210 miljoonaa kuutiometriä eli 148 000 tonnia ja sen vuotaminen vastaisi 3,7 miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöjä. Nord Stream 2 sisältää 300 miljoonaa m3 kaasua. Stavangerin yliopiston apulaisprofessori Mahmoud Khalifehin mukaan näin suuri määrä kaasua ei voi liueta mereen, vaan yli 90 % kaasusta päätyy ilmakehään. Ilmatieteen laitoksen apulaisprofessori Annalea Lohilan mukaan putkellinenselvennä metaania vastaa suuruudeltaan Suomen vuotuisia ihmisperäisiä metaanipäästöjä. Pahimmassa tapauksessa vuotavan kaasun määrä on 778 miljoonaa kuutiometriä eli puoli miljoonaa tonnia, mikä vastaa 14,6 miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöjä. Joidenkin tutkijoiden mukaan putkista vuoti lopulta vain 70 000 tonnia metaania. Kyseessä on historian suurin yksittäinen metaanivuoto. Kuitenkin esimerkiksi öljy- ja kaasuyhtiöt päästävät ilmaan tahallisten ja tahattomien vuotojen kautta 82,5 miljoonaa tonnia metaania vuosittain, mikä vastaa kokonaista Nord Stream -vuotoa joka toinen päivä. Mikäli kaasu sytytettäisiin tuleen, se muuttuisi hiilidioksidiksi, joka olisi 80 kertaa heikompi kasvihuonekaasu kuin metaani.
Mikäli vuoto ei lakkaisi, vaan Venäjä pitäisi hanat auki, silloin Nord Stream kasvattaisi maailman kasvihuonekuormaa 3–4 prosenttia.
Energiatekniikan professori Esa Vakkilainen laski vuotavan kaasun rahalliseksi kokonaisarvoksi miljardi euroa.
Vuotavien putkien läheisyyteen on upotettu kemiallisia aseita. Suomen ympäristökeskuksen mukaan vuotojen vaikutus kemiallisiin aseisiin on todennäköisesti pieni, sillä upotetut aseet sijaitsevat useiden kilometrien päässä vuotopaikoista. Vaikutuksiin liittyy kuitenkin epävarmuutta. Keskus kertoi 1. lokakuuta 2022 jatkavansa asian selvittämistä yhdessä Helsingin yliopiston Kemiallisen aseen kieltosopimuksen instituutin kanssa. Bornholmin allas on tärkein yksittäinen kemiallisten aseiden upotusalue Itämeressä.
Ulkopoliittisen instituutin tutkija Arkady Moshes sanoi Ylen uutisille: "Ne jotka tuhosivat kaasuputken, poistivat Saksalta mahdollisuuden laittaa venäläisen kaasun Ukrainan vapauden edelle. Ne siis auttoivat Saksaa valitsemaan oikein."
Räjäytys > Iskun mahdollinen tekijä

Tekijä on voinut olla valtio tai siviilitoimija. Valtiolliseen toimijaan uskovat muiden muassa Supo, Pekka Haavisto ja Saksan talousministeri Robert Habeck. Tiedustelutietojen valossa on alkanut vaikuttaa yhä todennäköisemmältä, että iskujen takana oli Ukrainalle myötämielinen taho, ei kuitenkaan varsinainen valtiojohto – joka tapauksessa kuitenkin Venäjän-vastainen toimija.
Räjäytys > Iskun mahdollinen tekijä > Yhdysvallat

Tampereen yliopiston Jean Monnet -professori Pami Aalto on todennut, että Yhdysvalloilla on taloudellinen motiivi siinä mielessä, että yhdysvaltalaiset nestemäistä maakaasua toimittavat yritykset hyötyvät energian kallistumisesta. Yhdysvaltalainen toimittaja Seymour Hersh julkaisi helmikuussa 2023 artikkelin, jonka mukaan Yhdysvaltain sukeltajat miinoittivat kaasuputken Naton BALTOPS 22 -sotaharjoituksen yhteydessä kolme kuukautta ennen räjäytystä. Venäjän ulkoministeri Lavrov on väittänyt, että iskun teki Yhdysvallat iskeäkseen kiilaa Saksan ja Venäjän väleihin.
Räjäytys > Iskun mahdollinen tekijä > Britannia

Venäjä ilmoitti olevansa tilanteesta huolestunut ja vaativansa asian nopeaa tutkintaa, ja väitti sitten Britanniaa syylliseksi räjäytyksiin.
Räjäytys > Iskun mahdollinen tekijä > Venäjä > Arvioita

Monet kuitenkin uskovat Venäjän itsensä olevan syyllinen vuotoihin. Venäjää pitävät todennäköisenä tekijänä muiden muassa Ulkopoliittisen instituutin tutkija Minna Ålander, sotatieteiden dosentti Ilmari Käihkö, Venäjän ympäristöpolitiikan professori Veli-Pekka Tynkkynen, energiamarkkinatutkija ja professori Lion Hirth, Norjan parlamentin puolustus- ja ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja Ine Eriksen Søreide, Saksan talousministeri Robert Habeck ja Ukrainan presidentin neuvonantaja.
Yhdysvalloilla ei ole ollut esittää todisteita Venäjän hallituksen osallisuudesta iskuun. Ennen räjähdystä räjähdyspaikan läheisyydessä liikkui useita venäläisiä aluksia, joissakin tapauksissa paikannuslaitteet suljettuina. Näihin aluksiin kuuluivat SS-750, SB-123 ja Sibirjakov.
Räjäytys > Iskun mahdollinen tekijä > Venäjä > Venäjän mahdollinen motiivi

Venäjän motiivista esitettiin monenlaisia teorioita. Toimittaja Petja Pellin mukaan sabotaasin motiivina on voinut olla Venäjän halu vetää Euroopan huomiota muualle samalla, kun se on liittämässä neljää Ukrainan aluetta itseensä vilpillisten kansanäänestysten avulla. Hybridi­osaamis­keskuksen tutkimusjohtaja Hanna Smithin mukaan putkivaurioiden varjolla Venäjä pystyy nostamaan muihin maihin toimittamansa kaasun hintaa ja näin lihottamaan sotakassaansa. Energiakysymyksiin erikoistuneen professorin Peter Lundin mukaan Venäjä saattaa käyttää räjähdystä verukkeena siirtää laivastonsa strategisesti parempiin asemiin valvomaan meriliikennettä Itämerellä. Helsingin Sanomain ulkomaan­toimittaja Pekka Hakalan mukaan tarkoitus olisi ”šokki­lamaannutus”, joka vie vastustajan taistelutahdon. Jean Monnet -professori Pami Aallon mukaan kyseessä voisi olla joko kostoisku Nord Stream -hankkeessa mukana oleviin länsimaisiin yrityksiin ja niihin sidoksissa oleviin isäntävaltioihin – tai isku Saksan huoltovarmuuteen ja poliittiseen tasapainoon.
Ulkopoliittisen instituutin johtaja Mika Aaltolan mukaan Venäjä pyrkii eskaloimaan sotaa, mutta koska se ei voi käyttää siihen sotilaita, jotka ovat kiinni Ukrainan sodassa, se käyttää muita konsteja. Hanna Smithin mukaan eskaloimalla Venäjä pyrkii puristamaan lännestä haluamiaan reaktioita ja lopputuloksia. Ulkopoliittisen instituutin tutkimus­johtaja Mikael Wigellin mukaan tarkoitus voisi olla viestittää Euroopalle, että Venäjällä on kyky aiheuttaa merkittävää vahinkoa Pohjanmeren putkistoille ja datakaapeleille, ja tätä kautta horjuttaa Euroopan unionin Venäjälle asettamia pakotteita ja Ukrainalle antamaa tukea. Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutin Venäjän ympäristöpolitiikan professori Veli-Pekka Tynkkysen mukaan putkiaan sabotoimalla Venäjä pyrkii osoittamaan kykynsä tehdä vahinkoa ja pelottelemaan näin Eurooppaa. Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen (CoE) kansainvälisten suhteiden johtaja Rasmus Hindrenin mukaan mahdollinen motiivi on vastustajan reaktioiden testaaminen tai useiden syiden yhdistelmä.
Räjäytys > Iskun mahdollinen tekijä > Ukraina > Ukrainan mahdollinen motiivi

Putken räjäytyksestä on Ukrainalle etua: nyt venäläisten yhtiöiden täytyy edelleen maksaa Ukrainalle kaasun siirrosta miljardin dollarin kauttakulkumaksut vuosittain; Venäjä ei pysty halvan kaasun avulla houkuttelemaan Saksaa irtautumaan liittolaisistaan; ja lisäksi Venäjälle koituu putken korjauksesta suuret kustannukset. Toisaalta Ukrainan osallisuus energian hintoja nostaneeseen kaasuputki-iskuun vaikuttaisi kielteisesti Saksan Ukrainalle antamaan tukeen.
Saksan viranomaiset liittovaltion poliisissa, keskusrikos­poliisissa ja valtakunnan­syyttäjän­virastossa ovat arvioineet Ukrainan motiiviksi sen, että räjäyttäjät halusivat tuhota yhden keskeisen rahanlähteen, jonka avulla Venäjä oli rahoittanut hyökkäystään Ukrainaan.
Saksan tiedustelupäällikkönä vuosina 2011–2016 toimineen Gerhard Schindlerin mukaan todisteet ukrainalaisen ryhmän osallisuudesta eivät tarkoita, että Ukraina olisi hyökkäyksen takana, vaan Schindler pitää todennäköisenä, että kyse oli Venäjän lavastamasta hyökkäyksestä.
Hanketta edeltäneitä poliittisia arvioita > Vastustus

Baltialaiset ja puolalaiset ovat esittäneet putkea vastaan kritiikkiä pitäen sitä ympäristönsuojelullisesti kyseenalaisena, jopa vaarallisena. Viron oikeistolaisen Isänmaaliitto-hallituspuolueen puheenjohtaja Tonis Lukas pitää venäläis-saksalaista merenalaista maakaasuputkea iskuna Euroopan unionin kasvoille.lähde?
Eesti Päevalehdessä Tarton yliopiston oikeusinstituutin rehtori Heiki Lindpere, kansanedustaja Igor Gräzin, entinen pääministeri Juhan Parts ja Tallinnan entinen kaupunginjohtaja Hardo Aasmäe vaativat 27. joulukuuta 2005 Suomelta aluevesirajan laajentamista todeten, että mikäli Virokin tekisi näin, olisi mahdollista estää maakaasuputken rakentaminen Viipurista. Virolla on velvollisuus ilmoittaa Suomelle aluevesirajansa laajentamisesta 12 kuukautta etukäteen, mutta nopeampikin käsittely on mahdollista, mikäli parlamentit suostuvat siihen. Maat sopivat aluevesirajasta vuonna 1993, mutta jättivät keskelle Suomenlahtea tilaa kansainväliseen käyttöön.lähde?
Hanketta edeltäneitä poliittisia arvioita > Saksan ja Venäjän riippumattomuus

Saksa ja Venäjä puolestaan laskevat säästävänsä mahdolliset Virolle, Latvialle, Liettualle tai Puolalle kokonaan maanpäällisestä putkesta koituvat transitomaksut. Gazprom vakuuttaa vedenalaisen putken olevan ekologiset vaatimukset täyttävä. Saksan liittotasavallan entinen liittokansleri Gerhard Schröder edisti pohjoiseurooppalaista maakaasuputkea liittokanslerina ollessaan, ja hänestä tulee yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtaja 1,5 miljoonan euron vuosipalkalla.lähde?
Hanketta edeltäneitä poliittisia arvioita > Ekologisia perusteluja

Ruotsin pääministeri Göran Persson (sd) sanoi Itämeren maiden yhteistyökokouksen yhteydessä Visbyssä, että kaasuputki on vaarallinen hanke, koska se uhkaa kaiken päätteeksi nostaa vielä Itämeren pohjaan upotetut myrkyt esiin. Perssonin mukaan kaasuputken suunnittelijat ovat valinneet linjauksen, jonka matkalla Itämeren pohjakerroksissa makaa miinoja, myrkkyjä ja muuta upotettua ympäristöjätettä. "Putken rakentaminen uhkaa johtaa ympäristötuhoon kaikkien niiden ympäristöongelmien lisäksi, joista Itämeri kärsii", hän sanoi. Perssonin mukaan Suomi ja Ruotsi tekivät yhteistyötä punnitakseen hankkeen perusteellisesti ympäristön näkökulmasta.lähde?
Hanketta edeltäneitä poliittisia arvioita > Suomen kannanottoja

Suomen pääministerin Matti Vanhasen (kesk) mukaan Ruotsin tavoin myös Suomi päättää jatkossa, tukeeko se Venäjän ja Saksan maakaasuputkihanketta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nord Stream Wikimedia Commonsissa
Nord Stream -hankkeen sivusto. (englanniksi)
Merkel tiesi Putinin kiristys­suunnitelmista, paljastaa saksalais­lehti, Helsingin Sanomat, 7.6.2024. Viitattu 7.6.2024.
Castoro Sei on yksi kolmesta putken­lasku­aluksesta, joilla Nord Stream 1 rakennettiin.
Pala betonipinnoitettua putkea näytteillä Kotkassa.
Heidi Hautala
Tuulikki Ukkola (kok.): "On se kumma, että yksikään ministeri ei sano sitä, että Itämerestä todellakin tulee sotilaspoliittinen ja turvallisuuspoliittinen räjähdyspiste."
Nord Streamin kaasuvirtaus vuodesta 2019 vuoden 2022 kesällä alkaneeseen laskuun ja keskeytykseen saakka.
Nord Stream -kaasuputkilinjan putkia varastoituna Kotkan Mussalon satama-alueella.
Venäläinen postimerkki vuodelta 2012  Nord Stream -kaasuputken valmistumisen kunniaksi
Dmitri Medvedev juhlistaa Nord Stream -putken asennustöiden alkamista vuonna 2010
Putoamiskiihtyvyys

Vapaassa pudotuksessa alkukiihtyvyys on sama kuin putoamiskiihtyvyys.
Putoamiskiihtyvyys (tunnus g ) on taivaankappaleen (esimerkiksi Maa) vetovoiman putoaville kappaleille aiheuttama kiihtyvyys. Putoava kappale on maanpinnan suhteen tasaisesti kiihtyvässä liikkeessä (jos ilmanvastusta ei huomioida). Riittävän korkealta putoavan, ja riittävän ilmanvastuksen omaavan, kappaleen kohdalla ilmanvastuksen vastustava vaikutus kasvaa kuitenkin yhtä suureksi kuin painovoima, eikä putoavan kappaleen nopeus enää kasva.lähde?
Putoamiskiihtyvyyden arvoksi, niin sanotuksi normaaliputoamiskiihtyvyydeksi Maassa määritetään 9,80665 m/s2 (leveysaste 45), mutta tosiasiassa se vaihtelee maapallon eri kohdissa maapallon pyörimisen aiheuttaman navoiltaan litistyneisyyden ja keskipakoisvoiman vuoksi. Usein käytetään putoamiskiihtyvyydelle pyöristettyä arvoa 9,81 m/s2. Tämä ei kuitenkaan esimerkiksi Suomessa ole täysin käypä pyöristys, sillä lähes koko maassa aivan pohjoisimpia osia lukuun ottamatta putoamiskiihtyvyys pyöristyy kahdella desimaalilla arvoon 9,82 m/s2. Putoamiskiihtyvyys Helsingissä on noin 9,819 m/s2, ja tämä arvo kasvaa pohjoiseen mentäessä. Kappaleeseen kohdistuu maapallon pohjoisnavalla ja etelänavalla noin 0,5 prosenttia suurempi vetovoima kuin päiväntasaajalla.lähde?
Putoamiskiihtyvyydelle minkä tahansa planeetan pinnalla saadaan likimain oikea arvo seuraavalla kaavalla:
jossa g on putoamiskiihtyvyys, R etäisyys planeetan keskipisteestä, M planeetan massa ja G gravitaatiovakio.
Poikkeamia aiheuttavat planeetan pyörimisliike ja massan epätasainen jakautuminen.lähde?
SI-järjestelmässä gravitaatiovakio G = 6,67430(15) × 10-11 m3 kg-1 s-2. Vakion suhteellinen epätarkkuus on 22 ppm.
Lentotekninen merkitys

Lentotekniikassa, etenkin sotilasilmailussa, puhutaan kuormitusmonikerrasta (G-voimasta tai "G":stä), joka on putoamiskiihtyvyyden monikerta. Lentokoneen rakenteet kestävät sen rakennemassan, sen rahdin ja polttoaineen massat vain tiettyyn rajaan asti. Aerodynaamisten ja propulsiovoimien lisäksi lentokoneeseen vaikuttaa kiihtyvyyskuorma, joka on massan, putoamiskiihtyvyyden ja kuormitusmonikertojen määrän tulo.lähde?
Noël Milarew Odingar

Noël Milarew Odingar (1932 – 4. toukokuuta 2007) oli tšadilainen upseeri, joka oli syrjäyttämässä presidentti François Tombalbayea ja maata 1975–1978 hallinneen Korkeimman sotilasneuvoston (CSM) jäsen.
Odingar kuului sara-kansaan. Hän kävi Ranskan sotilasakatemian ja yleni nopeasti arvossa. Hänestä tuli 1965 majurin arvoisena maan asevoimien komentaja, mikä vahvisti sarojen asemaa maan johdossa.
Tyytymättömyys Tombalbayen politiikkaa kohtaan nousi armeijassa. Hän oli vanginnut asevoimien komentajan Félix Malloumin 1973. Uusi, tällä kertaa santarmiin kohdistuva puhdistus laukaisi vuoden 1975 vallankaappauksen; aamulla 13. huhtikuuta santarmi hyökkäsi presidentinpalatsiin. Odingar saapui mukanaan lisäjoukkoja presidentinkaartia vastaan ja kello 8.30 mennessä Tombalbaye oli kuollut. Odingar puhui radiossa ja ilmoitti asevoimien tehneen velvollisuutensa "Jumalan ja kansankunnan edessä", minkä jälkeen pääkaupunkilaiset ryntäsivät kaduilla juhlimaan Tombalbayen kukistumista.
Perustetun yhdeksänmiehisen sotilasjuntan Conseil Superieur Militairen johtoon nimitettiin vankilasta vapautettu Malloum.
| n k  Tšadin valtionpäämiehet |
| --- | --- | --- |
|  François Tombalbaye (1960–1975)  Noël Milarew Odingar (1975)  Félix Malloum (1975–1979)  Goukouni Oueddei (1979)  Lol Mahamat Choua (1979)  Goukouni Oueddei (1979–1982)  Hissène Habré (1982–1990)  Idriss Déby (1990–2021)  Mahamat Déby (2021–)  |  François Tombalbaye (1960–1975)  Noël Milarew Odingar (1975)  Félix Malloum (1975–1979)  Goukouni Oueddei (1979)  Lol Mahamat Choua (1979)  Goukouni Oueddei (1979–1982)  Hissène Habré (1982–1990)  Idriss Déby (1990–2021)  Mahamat Déby (2021–)  |  |
Tampereen ilmatorjuntapatteristo

Kuvan it-tykki modernisoitu vuoden 1988 standardiin. Aluksi se oli 35Itk58.
Tampereen Ilmatorjuntapatteristo (TampItPsto) oli Suomen Puolustusvoimien joukkoyksikkö. Sen tunnuslipun keskeisin ja erottava tekijä oli ilves-figuuri. Toisen maailmansodan jälkeinen koulutusyksikkö koulutti varusmiehiä vuoteen 1980, jolloin muutti Ouluun, ja patteriston uudeksi nimeksi muodostui Oulun Ilmatorjuntapatteristo. Ilmatorjuntapatteristo käytti keskiraskaita ilmatorjunnan tykkiaseita, näitä ovat olleet 35 mm Oerlikon -konetykki sekä 57 mm ilmatorjuntakanuuna. Ainakin osa aseistuksesta on ollut tutkalla ohjattuja tykkiaseita.
Aikanaan ilmatorjuntajoukot kuuluivat ilmavoimiin. Ainakin ZSU-57-2 ilmatorjuntapanssarivaunuilla (Itpsv 57-2) toteutettiin varusmiesten koulutusta TampItPsto:ssa, vuosina 1960–1966.
Kangasalan Vatialaan sijoittunut armeijan asevoimien koulutusyksikkö ei käyttänyt ohjusaseita. Pariisin rauhansopimus ei sellaista vielä sallinut. Mahdollisesti vielä joitain Rämäpää -liikanimellä kutsuttuja Rheinmetall Borsig:in 88 mm tykkejä on voitu käyttää, nämä kykenivät myöskin maastoammuntaan eli tasasuuntaukseen. Pieksämäen Naarajärvellä nämä tykit ovat asetyyppinä vaikuttaneet, ja joka on sodan jälkeinen joukko-osasto niin ikään (perustettu 1945).
Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo jatkaa edelleen Tampereen ilmatorjuntapatteriston perinteitä. Nämä vaikuttavat yhä vielä edelleen, esimerkiksi marssilauluissa sekä joukko-osaston lipuissa sekä baneereissa eli viireissä.
Shades of Nowhere

Shades of Nowhere on turkulainen rockyhtye, joka perustettiin syksyllä 2005. Lokakuussa 2011 yhtyeen jäsenet perustivat levy-yhtiö Bad New Musicin.