stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ikaris
Historia

Ikaris syntyi 20 000 vuotta sitten Polariassa, joka tunnetaan nykyään Siperiana. Ikaris on kuuluu ikuisten rotuun. Hänen vanhempansa olivat ikuiset nimeltään Tulayn ja Virako. Ikariksen äiti, Tulayn kuoli pojan ollessa vasta 300-vuotias.
Ikaruksen todellinen nimi on arvoitus. Todellisen nimensä Ikaris valitsi pojalleen tapahtuneen onnettomuuden vuoksi. Satoja vuosia sitten, taistellessaan muinaisessa Kreikassa deviaaneja vastaan, Ikaris tapasi kuolevaisen naisen, jolle siitti pojan, Ikaruksen. Ikarus rakasti lentämistä isänsä kanssa korkealla taivailla.
Tuohon aikaan ikuiset rakensivat Ikarukselle mekaaniset siivet, joilla poika pystyi lentämään omin päin. Ikariksen taistellessa deviaaneja vastaan, nuori Ikarus lensi liian korkealle siipiensä kanssa ja menettää tajuntansa yläilmakehän hapenpuutteen vuoksi. Niin Ikarus putosi kuolemaansa. Ikaris suri raskaasti poikaansa ja otti nimekseen Ikaris poikansa muistoksi.
Celestiaalien tehdessä toisen ristiretkensä Maahan, olennot upottivat Lemurian mantereen turmeltuneiden deviaanien vuoksi. Ikarus toimi tällöin ihmisten hyväksi, ohjaten heitä turvaan valtavan katastrofin tieltä. Tarinat muovautuivat aikojen saatossa ja ihmiset muistivat Ikaruksen myöhemmin lintuna. Niin Marvel-universumissa Nooan maata etsivä kyyhkynen oli todellisuudessa Ikaris.
Muissa medioissa > Elokuva

Ikaris esiintyy vuonna 2021 Marvel Cinematic Universeen sijoittuvassa elokuvassa Eternals. Hahmoa näyttelee Richard Madden. Ikaris on ikuisten voimakkain taistelija ja Sersin entinen aviomies. Hän kuuli 2 500 vuotta sitten Ajakilta ikuisten todellisesta tehtävästä edesauttaa uuden celestiaalin Tiamutin ilmestymisessä Maan sisältä. Mutta kuukausia Avengers: Endgamen tapahtumien jälkeen Ajak vastustaa Maan ja ihmiskunnan uhraamista, jolloin celestiaaleille uskollinen Ikaris tapattaa Ajakin jättämällä tämän Alaskan jäätiköiltä vapautuneiden deviaanien armoille. Kun muut ikuiset yrittävät myös estää Tiamutin ilmestymisen, Ikaris yrittää pysäyttää heidät, mutta luopuu aikeistaan huomatessaan, ettei tunteittensa vuoksi pysty tappamaan Sersiä. Ikaris ei pysty antamaan itselleen anteeksi, joten hän tekee kreikkalaisen mytologian Ikaruksen tarinan inspiroittamana itsemurhan lentämällä Aurinkoon.
Ikaromenippos

| Ikaromenippos eli Ilmamatka> Ἰκαρομένιππος ἢ Ὑπερνέφελος.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Lukianos
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  satiiri
Julkaistu:  100-luku
Suomennos
Suomentaja:  Ernst Lampén
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1924
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ikaromenippos eli Ilmamatka (m.kreik. Ἰκαρομένιππος ἢ Ὑπερνέφελος, Ikaromenippos ē Hypernefelos; lat. Icaromenippus) on Lukianoksen kirjoittama satiiri filosofien luonnonfilosofisista mielipiteistä.
Teoksen päähenkilö on kyynikkofilosofi Menippos, joka edustaa teoksessa Lukianosta itseään samalla tavalla kuin eräissä muissa tämän kirjoittamissa teoksissa. Teos on suureksi osaksi dialogimuotoinen, ja siinä Menippos keskustelee nimettömäksi jäävän ystävän kanssa. Menippos katsoo, että luonnonfilosofit ovat esittäneet täysin ristiriitaisia kuvauksia kaikkeuden toiminnasta ja jumalten roolista siinä. Siksi hän haluaa tutustua siihen, millainen komento taivaassa todella on, ja järjestää siksi itselleen siivet lentääkseen sinne ja perehtyäkseen asiaan. Teoksen nimi viittaa Menippoksen lisäksi kreikkalaisen mytologian ilmamatkastaan tunnettuun Ikarokseen.
Menippos lentää ensin Kuuhun ja tapaa siellä filosofi Empedokleen. Tämän avulla Menippos kykenee katsomaan alas Maahan ja näkemään kaikki ihmisten pahat teot; erityisesti häntä huvittavat eri koulukuntia edustavien filosofien suorittamat rötöstelyt. Samalla Kuutar pyytää Menipposta viemään ylijumala Zeukselle pyynnön, että filosofit lakkaisivat spekuloimasta hänen asioillaan.
Lopulta Menippos päätyy jumalten asuinsijoille. Zeus lupaa ottaa hänen asiansa käsiteltäväksi. Zeustakin itse asiassa kiinnostaa kysellä Menippokselta maan asioista, kuten Zeuksen kuuluisan patsaan veistäneen Feidiaan suvun kuulumisista. Odotusaikana Menippos saa tutustua muun muassa paikkaan, jossa Zeus ottaa vastaan ihmisten keskenään ristiriitaisia rukouspyyntöjä, vannottuja valoja ja uhrisavuja, sekä säätää maailman sään. Menippos pääsee myös nauttimaan ambrosiaa ja nektaria.
Lopulta Menippoksen ja Kuuttaren filosofeja koskeva asia otetaan käsittelyyn. Zeus toteaa filosofit laiskoiksi, kunnianhaluisiksi, kiukkuisiksi, toheloiksi, sivistymättömiksi sekä hyödyttömiksi yhteisölle. Kaikki jumalat ovat samaa mieltä siitä, että Zeuksen tulisi iskeä kaikkia filosofeja salamoillaan ja syöstä heidät Tartarokseen. Zeus lupaa tehdä tämän seuraavana keväänä. Menippokselta otetaan siivet pois, ettei hän toiste pääse taivaaseen; hänet lasketaan alas maahan, missä hän aikoo heti kertoa hyvät uutiset kaikille filosofeille.
Ernst Lampén on suomentanut teoksen lyhennellen (Otava 1924).
Kirjallisuutta

Lukianos: Ikaromenippos. Teoksessa Lampén, Ernst: Terve, Lukianos!.  (Sisältää osittaisia ja kokonaisia suomennoksia Lukianoksen teoksista)  Helsinki:  Otava, 1924.
Aiheesta muualla

Lucian: Icaromenippus, an Aerial Expedition (englanniksi)
Lucian: Icaromenippus (muinaiskreikaksi)
Huhkajanlammi

| Huhkajanlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°43′26″N, 24°31′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tervajoen valuma-alue (35.87)
Laskujoki:  Leiniäinen 
Järvinumero:  35.873.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,1 m 
Rantaviiva:  1,039 km  
Pinta-ala:  5,97 ha  
 fiHuhkajanlammi 
Huhkajanlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Joentaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi sijaitsee suon ja pellon välissä. Se pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat suota. lampi on kasvamassa umpeen ja se on autio. Lähin asutus sijaitsee 300 metrin päässä.
Vesistösuhteet

Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Siihen laskee kolme pelto-ojaa, jossa yhdessä tulee mukana myös suon kuivatusvesiä. Lammen laskuoja lähtee itään seuraten aluksi Sammaleensuon reunaa. Myöhemmin se yhtyy Leiniäisten ojaan, joka yhtyy sitten Pikkujokeen. Pikkujoki yhtyy Lopen taajamassa Loppijärven laskijokeen Nummistenjokeen. Se laskee Kesijärveen.
Jaana Tuominen

| Jaana Tuominen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1960
Muut tiedot
Tunnustukset:  SL K (2017)
Asema:  Diplomi-insinööri, hallituksen puheenjohtaja
Hallitusjäsenyydet:  Finnair, (tilanne 2021)
Järjestöjäsenyydet:  EK, hallituksen puheenjohtaja
Tutkinnot:  diplomi-insinööri (Åbo Akademi, 1985)
Jaana Maija-Liisa Tuominen (s. 1960) on suomalainen prosessitekniikan diplomi-insinööri ja Elinkeinoelämän keskusliiton hallituksen puheenjohtaja (2021–). Vuodesta 2014 hän on toiminut myös Finnairin hallituksessa.
Hän toimi Fiskars Oyj:n toimitusjohtajana 2017–2020. Tätä ennen hän oli Pauligin toimitusjohtaja huhtikuusta 2008 syyskuuhuun 2017 saakka. Hän työskenteli tätä aiemmin GE Healthcaren (2002–2008), NAFin (1998–2002), Instrumentariumin (1993–1998), Valmet Automationin ja Finnsugar Biochemicalsin palveluksessa.
Vuonna 2018 Talouselämä-lehti arvioi hänet Suomen talouselämän kolmanneksi merkittävimmäksi päättäjänaiseksi. Hän oli tuolloin Fiskarsin toimitusjohtaja.
Tuomisen perheeseen kuuluu puoliso ja aikuinen poika perheineen.
James Cosmo

| James Cosmo |
| --- | --- |
 James Cosmo vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. toukokuuta 1948 (ikä 76) Clydebank, Skotlanti
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Annie Harris (2000–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1965–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
James Cosmo (s. 24. toukokuuta 1948 Clydebank, Skotlanti) on skotlantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa Highlander – kuolematon (1986), Braveheart – taipumaton (1995), Trainspotting (1996), Troija (2004), Narnian tarinat: Velho ja leijona (2005), Rakkaani merikapteeni (2022) sekä televisiosarjassa Game of Thrones.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta James Cosmo Wikimedia Commonsissa
James Cosmo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Itkonniemi

| Itkonniemi |
| --- | --- |
 Itkonniemi kuvassa oikealla.
Kaupunki:  Kuopio
Koordinaatit:  62°53′56″N, 027°43′24″E
Kaupunginosa nro:  9
Itkonniemi on yksi Kuopion kaupunginosista, joka sijaitsee noin 2,5 kilometrin päässä keskustasta. Se on osa Itkonniemi–Männistö–Linnanpelto-aluetta, jonka asukasluku oli vuoden 2019 lopussa 6 049. Kuopion kaupungin vesilaitos sijaitsee Itkonniemen kärjessä.
Honkalahden eteläpuolelta löytyy myös uimaranta leikkikenttineen, mattolaituri sekä nuotiopaikka.
Itkonniemi–Männistö–Linnanpelto -alueelle on sijoittunut noin 2 200 työpaikkaa (2008).
Itkonniemi on tunnettu yhtenä kuopiolaisen jalkapallon kehtona. Kaupunginosasta on kotoisin Kuopion Elo, joka nousi Itkonniemeltä mestaruussarjaan Olavi Rissasen ja Martti Räsäsen johdolla vuonna 1969. Elon lempinimi on ”Itkonniemen Everton”.
Aiheesta muualla

Itkonniemi-Männistö-Linnanpelto Kuopion kaupunginosat -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuopion kaupunginosat ja asuinalueet
| --- | --- |
Kaupunginosat (numerojärjestyksessä):  001 Väinölänniemi · 002 Vahtivuori · 003 Maljalahti · 004 Multimäki · 005 Kuopionlahti · 006 Hatsala · 007 Niirala · 008 Haapaniemi · 009 Itkonniemi · 010 Männistö · 011 Linnanpelto · 012 Puijonlaakso · 013 Savilahti · 014 Peipposenrinne · 015 Särkiniemi · 016 Kettulanlahti · 017 Rahusenkangas · 018 Rönö · 019 Rypysuo · 020 Päiväranta · 021 Julkula · 022 Sorsasalo · 023 Kelloniemi · 024 Levänen · 025 Jynkkä · 026 Neulamäki · 027 Puijo · 028 Niuva · 029 Neulaniemi · 030 Kolmisoppi · 031 Neulalampi · 032 Litmanen · 033 Lehtoniemi · 034 Pirtti · 035 Pitkälahti · 036 Hiltulanlahti · 037 Rautaniemi · 038 Kiviharju · 039 Vanuvuori · 040 Melalahti · 041 Kurkimäki · 042 Vehmersalmi · 043 Karttula · 050 Nilsiä · 051 Tahko · 060 Maaninka · 061 Keskisaari · 070 Juankoski · 071 Säyneinen
Asuinalueita:  Inkilänmäki · Kettulanlahti · Petonen · Saarijärvi · Saaristokaupunki
James Couttet

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  James Couttet |  James Couttet |  James Couttet |  |
Maa:   Ranska
Miesten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Sankt Moritz 1948 | pujottelu |  |
|  Pronssia | Sankt Moritz 1948 | alppiyhdistetty |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Engelberg 1938 | syöksylasku |  |
|  Hopeaa | Aspen 1950 | syöksylasku |  |
|  Pronssia | Aspen 1950 | suurpujottelu |  |
James Couttet (18. heinäkuuta 1921 Chamonix, Ranska – 13. marraskuuta 1997 Chamonix) oli ranskalainen alppihiihdon maailmanmestari ja olympiamitalisti.
James Couttet voitti syöksylaskun maailmanmestaruuden Engelbergissä 1938. Toisen maailmansodan jälkeen hän sai kaksi alppihiihtomitalia sekä Sankt Moritzin olympialaisissa 1948 että Aspenin MM-kisoissa 1950. Suurpujottelu tuli arvokisojen ohjelmaan vasta 1950, ja Couttet oli ensimmäinen alppihiihtäjä, joka saavutti urallaan arvokisamitalin niin pujottelussa, suurpujottelussa, syöksylaskussa kuin alppiyhdistetyssäkin.
Saavutukset

Olympiahopeaa pujottelussa Sankt Moritzissa 1948
Olympiapronssia alppiyhdistetyssä Sankt Moritzissa 1948
MM-kultaa syöksylaskussa Engelbergissä 1938
MM-hopeaa syöksylaskussa Aspenissa 1950
MM-pronssia suurpujottelussa Aspenissa 1950
Humalniemen kalliomaalaus

| Humalniemen kalliomaalaus> Sijainti |
| --- | --- |
 Humalniemen kalliomaalaus
Koordinaatit:  62°20′33.6639″N, 28°58′45.8643″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Huippukausi:  ajoittamaton
Alue:  Etelä-Savon maakunta
Kaupunki:  Heinävesi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Humalniemen kalliomaalaus sijaitsee Iso-Vihtarin Humalniemessä Heinävedellä Etelä-Savossa. Kyseessä on erikoinen kalliomaalaus, jonka ainoa tunnistettava kuvio esittää tasasivuista kolmiota. Kalliomaalauksen ilmoitti Sulo Strömberg vuonna 1998. Maalaukselle ei ole tehty ajoitusta.
Kallio ja sen sijainti

Maalauskallio sijaitsee Iso-Vihtarin etelärannalla olevassa Humalniemessä, joka sijaitsee Luuvelahteen johtavan salmen eteläpuolella. Keskellä niemeä noin sadan metrin päässä rannasta sijaitsee pieni jääkaudella sileäksi hioutunut etelään aukeava kallioseinämä, jossa maalaus on. Sen vieritse kulkee metsäautotie.
Maalaus

Noin metrin korkeudelle maanpinnasta on maalattu suuri kärjellään seisova tasasivuinen kolmio, jonka sivujen mitat ovat 70, 71 ja 74 senttimetriä. Kolmion ylänurkat on maalattu hieman pyöristyneinä ja alhaalla sivut leikkaavat toisensa ristiin aivan kalliohalkeaman yläpuolella. Punaväriä esiintyy myös kolmion ja halkeaman alapuolella.
On esitetty epäilys, onko kyseessä ollenkaan aito kalliomaalaus, sillä aihe on suomalaiseen kalliokuvastossa epätavallinen. Jäkäläkasvuston määrästä on päätelty, ettei kuvio ole kuitenkaan kovin nuori.
Iso Kuumujärvi

| Iso Kuumujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kainuu
Kunnat:  Kuhmo
Koordinaatit:  64°34′46″N, 29°39′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oulujoen vesistö (59)
Järvinumero:  59.933.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  213,8 m 
Rantaviiva:  22,41 km 
Pinta-ala:  2,85 km² 
Tilavuus:  0,00958 km³ 
Keskisyvyys:  3,35 m 
Suurin syvyys:  10,9 m 
Saaria:  5
:  Mikonsaari, Vasikkasaari, Venäläissaari
 fiIso Kuumujärvi 
Iso Kuumujärvi on rantaviivaltaan mutkitteleva ylänköjärvi Kuhmon pohjoisosassa Kainuussa. Sen pinta-ala on 2,9 neliökilometriä. Järvi sijaitsee Kuumun kylässä noin 100 kilometriä Kajaanista itäkoilliseen.
Maantiede

Isoon Kuumujärveen pistää lukuisia niemiä, kuten haarautuva Huutoniemi etelärannalla sekä Jysmänniemi, Materonniemi ja Melkoniemi pohjois- ja itärannalla. Niemet sulkevat sisäänsä lahtia, joista järven luoteisosan Härkölahti on hieman erillään pääaltaasta, kuten myös kaakkoinen Kotalahti. Huutoniemi rajaa länsiosan Likolahtea. Puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee paikka paikoin varsin lähellä rantaa, ja noin kahdeksasosa järvestä on enintään metrin syvyinen. Vähintään kolme metriä syvää ja enintään neljä metriä syvää aluetta on noin neljäsosa järvestä. Syvin piste, noin yksitoista metriä, sijaitsee järven pohjoisosassa.
Ison Kuumujärven saariluku on viisi. Laajin saari on järven eteläosan Venäläissaari, jonka pinta-ala on noin 12,5 hehtaaria ja pituus kaakosta luoteeseen noin 900 metriä. Muut saaret ovat yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia.
Ison Kuumujärven luoteisrannalla sijaitsee Niemenkylän asutus. Etelärannalla sijaitsee Kuumu. Järven itäpuolitse kulkee seututie 912, etelä- ja länsipuolitse kulkee paikallistie 19301.
Ison Kuumujärven tulouoma on idästä virtaava Välijoki, joka saa alkunsa Pieneltä Kuumujärveltä (213,9 metriä mpy). Ison Kuumujärven luusua sijaitsee lounaassa, josta alkaa etelään virtaava Kuumujoki.
Ison Kuumujärven vesitilavuus on 9 575 000 kuutiometriä.
Iso Kuumujärvi (59.933.1.001) kuuluu Iso Kuumujärven valuma-alueeseen (59.933), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Änättijärven valuma-alue (59.93) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Iso Kuumujärven valuma-alueella on yksitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Iso Kuumujärvi on laajin. Toiseksi laajin on Pieni Kuumujärvi. Alueen pienin vakavesi on noin hehtaarin laajuinen Valkeameri.
Isku (musiikki)

Isku on sävellysten ajallinen perusyksikkö, joista tahti koostuu.
Iskujen yhteiskeston tahdissa voidaan katsoa jakautuvan iskuyksiköihin, joskin tahti voidaan jakaa muullakin tavoin. Samaten sävellysten iskuyksiköiden soittonopeudesta voidaan käyttää termiä iskua minuutissa (engl. beats per minute), joka on synonyymi metronomiluvulle. Kolmas yleinen termi esitysnopeudelle on tempo.
Historia

Notaatiomerkinnöissä on käytetty iskujen kestoon liittyviä pitkiä eli neljän kokonuotin pituisia longa-merkintöjä ja kaksoiskokonuotin pituisia brevis-aika-arvomerkintöjä jo 1200–1400-luvuilla. Paperin kehittymisen myötä yleistyivät lyhyempikestoiset merkinnät, semispondee eli kokonuotti sekä spondee eli puolinuotti. Neljäsosapitkät aika-arvomerkinnät tai nuotit alkoivat olla yleisiä Barokin aikaan.
1200-1300 -luvuilla käytetyt Brevis ja semibrevis -nuottimerkinnöt.
III – Lux Infera

| III – Lux Infera Sacrilegious Impalement |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. huhtikuuta 2013
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 45.35
 Levy-yhtiö: Woodcut Records
Sacrilegious Impalementin muut julkaisut
| II – Exalted Spectres 2011 | III – Lux Infera 2013 | First Three Nails 2015 |
III – Lux Infera on suomalaisen black metal -yhtye Sacrilegious Impalementin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2013 levymerkillä Woodcut Records.
Kappaleet

Angel Graves – 6.00
Down for Grim Lord – 5.14
Scars for Scarred Ones – 5.13
For Sins of the pigs – 5.45
Through Punishing Gates – 5.06
Behead the Infants of god – 3.56
Regain the Dormant Realm – 5.20
His Gift Embodied – 6.02
Deliverance from Unknown – 2.59
Kokoonpano

TooLoud – bassokitara
Revenant – rummut
Von Bastard – kitara
Santtu Tiihonen – laulu
Arvostelut

Imperiumi: 8/10
Kaaoszine: 8.5/10
The Metal Crypt: 4.25/5
Metal Temple:
Musikreviews.de: 9/15
Aiheesta muualla

III – Lux Infera Discogsissa. (englanniksi)
Albumi III – Lux Infera Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
James Rolph

James Rolph
James Rolph, Jr. (23. elokuuta 1869 – 2. kesäkuuta 1934) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän toimi San Franciscon pormestarina vuosina 1912–1931 ja sen jälkeen kuolemaansa saakka Kalifornian kuvernöörinä.
Humaljärvi

| Humaljärvi |
| --- | --- |
 Järveä Näsentieltä itään.
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Uusimaa
Kunnat:  Kirkkonummi
Koordinaatit:  60°09′39″N, 24°25′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Suomenlahden rannikkoalueen päävesistö (81)
Järvinumero:  81.061.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  17,4 m 
Rantaviiva:  16,74 km 
Pinta-ala:  4,36 km² 
Tilavuus:  0,0189 km³ 
Keskisyvyys:  4,4 m 
Suurin syvyys:  9,2 m 
Saaria:  4
:  Storholmen Lillholmen
 fiHumaljärvi 
Humaljärvi on luonnostaan rehevä järvi Kirkkonummen keskiosassa. Sekä peltomaiden että kalliorantojen reunustama Humaljärvi on myös vedenottojärvi, jonka tilavuus on noin 19 kuutiohehtometriä ja pinta-ala noin 436 hehtaaria. Se sijaitsee viitisen kilometriä kunnan keskustasta pohjoiseen. Järven rannalla oli yleinen uimaranta, joka oli sallittu myös koirille, mutta sen ylläpito on lopetettu. Humaljärven länsipuolella sijaitsee Volsin kartano Wohls Gård sekä länsipäässä Sigurdsin kartano. Porkkalan vuokra-alueen, Suomen ja Neuvostoliiton välinen, raja kulki Humaljärven poikki 1944–1956.
Maantiede

Humaljärven ulottuvuus lännestä itään on 3,5 kilometriä. Järveä jakaa pohjoisrannalta etelään pistävä leveä niemi, josta haarautuu itään kapea Näsudden. Laajimmat lahdet ovat järven koillisen osan muodostavat Österbyviken ja Sivalaxviken sekä itäkolkan nimetön lahti ja luoteessa sijaitseva Volsviken. Lähes puolet Humaljärven alasta on vähintään kolme metriä ja enintään kuusi metriä syvä. Järven länsiosa on itäosaa matalampi. Syvin piste, 9,2 metriä, sijaitsee koillisessa rannan läheisyydessä.
Humaljärven saariluku on neljä. Selkeästi laajin saari on järven eteläosan lähes kuusihehtaarinen Storholmen. Järven länsiosassa sijaitseen noin puolihehtaarinen Lillholmen. Humaljärven länsi- ja pohjoisrannalla on peltomaata, koillisella rannalla sijaitsee Veklahden asuinalue. Itäiset ja eteläiset rannat ovat pientalojen täplittämää metsämaata. Rannoilla on paikka paikoin jyrkänteitä, kuten itäisimmän ranta-alueen Norgeberget. Maasto kohoaa useissa kohdin noin 30–40 metriä järvenpintaa ylemmäksi.
Humaljärvi on Kirkkonummen toiseksi laajin järvi. Sen koillispuolella sijaitsee Kirkkonummen laajin järvi, Vitträsk. Järvien välinen kannas on runsaan kilometrin levyinen. Humaljärven luoteispuolella sijaitsee Kirkkonummen kolmanneksi laajin järvi, Storträsk – Bakträsk ja pohjoispuolella neljänneksi laajin järvi, Juusjärvi.
Humaljärven luusua sijaitsee järven lounaiskolkassa, josta alkaa etelään virtaava Ingelsån. Lasku-uoma jatkuu etelään Kvarnbyån- ja Estbyån-nimisenä ja päätyy Suomenlahden Tavastfjärdeniin.
Humaljärven vesitilavuus on 18 871 000 kuutiometriä. Järveen kohdistuu kuormitusta peltomailta, haja-asutuksesta ja luonnonhuuhtoutumana metsämailta. Sen ekologinen ja kemiallinen tila on hyvä.
Humaljärvi (81.061.1.014) kuuluu Estbyån valuma-alueeseen (81.061), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen (81) päävesistössä. Estbyån valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Humaljärvi ja Meiko.
Kalasto ja kasvillisuus

Humaljärven tärkeimmät saaliskalat ovat kuha, ahven ja hauki. Kuhan osuus on lähes kolmasosa kokonaissaaliista johtuen istutuksista ja luontaisesta lisääntymisestä. Humaljärven vesikasvillisuus on järven rehevyys huomioiden varsin niukkaa.
Säännöstely

Suomen Sokeri Oy säännöstelee järveä turvatakseen raakavedensaannin kuivina aikoina.
Jalkapallon alle 16-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 1982

Jalkapallon alle 16-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 1982 järjestettiin Italiassa Falconara Marittiman ja Senigallian kaupungeissa 5.–7. toukokuuta. Kyseessä oli ensimmäinen Euroopan jalkapalloliiton UEFA:n alle 16-vuotiaiden EM-turnaus.
Lopputurnaukseen osallistui neljä maata, jotka olivat päässeet mukaan kaksiosaisen karsinnan kautta. Turnauksessa pelattiin vain välierät sekä pronssi- ja loppuottelut.
Suomen joukkue

Mika Malinen (mv)
Asko Ristimäki (mv)
Jouni Alen
Olli-Pekka Heinonen
Miika Juntunen
Ismo Lius
Mika Muhonen
Thomas Nordström
Petri Ojala
Tuomo Pasanen
Anssi Salmi
Mika Sankala
Petter Setälä
Kari Skants
Jouni Taskinen
Kai Tohka
Hybrid Theory

| Hybrid Theory Linkin Park |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : maalis–kesäkuu 2000; NRG Recordings North Hollywoodissa, Kaliforniassa
 Julkaistu: 24. lokakuuta 2000
 Tuottaja(t): Don Gilmore
 Tyylilaji: nu metal rapcore alternative metal
 Kesto: 37.52
 Levy-yhtiö: Warner Brothers Records
Listasijoitukset
  4. (albumilista)    10. (fyysinen albumilista)
Linkin Parkin muut julkaisut
| Hybrid Theory EP 1999 | Hybrid Theory 2000 | Reanimation 2002 |
Hybrid Theory on Linkin Park -yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin 24. lokakuuta 2000. Albumista tuli julkaisuvuotensa myydyin (ja vuoden 2001 viidenneksi myydyin) albumi Yhdysvalloissa ja se on 2000-luvun myydyin esikoisalbumi. Albumi on mainittu myös tyylilajinsa (ns. nu metal) myydyimmäksi julkaisuksi. Yhdysvalloissa albumi myi timanttia (yli 10 miljoonaa kappaletta) ja maailmanlaajuisesti sitä on myyty 24 miljoonaa kappaletta vuoteen 2009 mennessä, tehden siitä yhtyeen parhaiten myyneen ja vuosikymmenen toiseksi parhaiten myyneen albumin heti Beatlesin 1-albumin jälkeen.
Suomessa albumi on myynyt triplaplatinaa (yli 62 500 kpl), ja se on yksi 2000-luvun myydyimmistä ulkomaisista albumeista. Suomen albumilistalle Hybrid Theory pääsi maaliskuussa 2001 ja oli siellä yhtämittaisesti 57 viikkoa maalis-huhtikuulle 2002, jonka jälkeen vielä yhden viikon. Paras sijoitus oli kesä-heinäkuun ja lokakuun neljäs sija, jolla albumi oli yhteensä viiden viikon ajan.
Hybrid Theory valittiin vuonna 2005 hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.
Kappaleet

Papercut – 3.05
One Step Closer – 2.36
With You – 3.23
Points of Authority – 3.20
Crawling – 3.29
Runaway – 3.04
By Myself – 3.10
In the End – 3.36
A Place for My Head – 3.09
Forgotten – 3.14
Cure for the Itch – 2.34
Pushing Me Away – 3.11
Albumista julkaistiin myös erikoispainos, joka sisälsi seuraavat lisäkappaleet:
My December – 4.20
High Voltage – 3.45
Singlet on julkaistu albumin kappaleista "One Step Closer", "Crawling", "Papercut" ja "In the End".