stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vesa Lilja

| Vesa Lilja> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. helmikuuta 1998 Rovaniemi
Futsalpelaaja
Pelipaikka:  ala
Seura:  Fc Kemi
Sarja:  Futsal liiga
Maajoukkueet
2020 -:  Suomi
Ottelut (pisteet):  15
Aiheesta muualla
Kotisivu
Vesa Lilja (s. 3. helmikuuta 1998) on suomalainen futsalpelaaja.
Lilja edustaa Futsal-liigaa pelaavaa FC Kemiä. FC Kemissä Lilja on voittanut kolmesti SM hopeaa (2020-2021, 2022-2023 ja 2023-2024) ja kerran SM pronssia (2021-2022) sekä Final Four Cup kultaa (2020-2021). Fc Kemi on voittanut runkosarjan 2020-2022. Lilja on edustanut Fc Kemiä myös U21 ja U19 -sarjoissa, joista Fc Kemi on saavuttanut useita mitaleja.
Liljan vahvuuksiksi futsal-pelaajana on mainittu all around osaaminen, 1 vs 1 -tilanteet, nopeus ja nopeat suunnanmuutokset, pelilukutaito ja työteliäisyys.
Lilja on valittu Fulsal-liigan lokakuun pelaajaksi ja syyskauden Futsal-liigan tähdistökentälliseen vuonna 2021 ja Kemin erotuomarikerhon valitsemaksi parhaaksi futsalpelaajaksi 2022. Lilja teki Fc Kemin vuoden maalin 2020 yleisöäänien perusteella.
Lilja kuuluu Suomen futsalmaajoukkueeseen. Juniorina Lilja kuului Suomen nuorten futsalmaajoukkueeseen.
Lilja on pelannut juniorivuosina jalkapalloa edustaen Tp-47:ää ja pelasi jalkapalloa aikuisiällä Fc Kemissä, TP-47:ssa ja ToTa:ssa, kunnes keskittyi täysin futsaliin vuonna 2019. Jalkapallossa Lilja kuului juniorina pohjoisen aluejoukkueeseen.
Aiheesta muualla

Fc Kemin maalikoosteita, haastatteluja
Palloliitto, Vesa Lilja, tilastot
[https://www.lapinkansa.fi/tanaan-oli-hyva-paiva-meni-pallo-sinne-minne-yriti/4387572
Fc Kemi Facebook
Ilmakehän uusanalyysi

Ilmakehän uusanalyysi on menetelmä, jossa kuvataan ilmakehän tila useiden vuosien aikana yhdistämällä eri lähteistä kootut säähavainnot: sääasemien pintahavainnot, sääpalloluotaukset ja satelliittihavainnot. Yhdistäminen tapahtuu ilmakehän käyttäytymistä kuvaavien fysikaalisten mallien avulla. Havaintoja ja säämallia yhdistämällä saadaan paras mahdollinen tieto maanpinnan ja ilmakehän tilasta myös niiltä alueilta joilta suoria havaintoja ei ole saatavilla.
Uusanalyysejä käytetään laajasti ilmastotutkimuksessa ja -palveluissa esimerkiksi nykyisten ilmasto-olosuhteiden seurantaan ja vertailuun menneisiin, ilmaston vaihteluiden ja muutosten syiden tunnistamiseen sekä ilmastoennusteiden laatimiseen. Uusanalyyseistä saatua tietoa käytetään yhä enemmän myös yrityselämän sovelluksissa sellaisilla aloilla kuin energia, maatalous, vesivarat ja vakuutus.
Tampereen Turkkilainen Yhdistys

| Tampereen Turkkilainen Yhdistys> Tampere Türkler Birligi |
| --- | --- |
 Tampereen yhteisön jäsenen lapsena kuvittama käsiohjelman kansi (1930-luku).
Perustettu:  1935
 Turkkilaisiin kansoihin kuuluvat tataarit tunnettiin Suomessa 1900-luvulla yleisesti "turkkilaisina". 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tampereen Turkkilainen Yhdistys (Tampere Türkler Birligi) oli Tampereella 1900-luvulla toiminut paikallisten tataarien kulttuuriyhdistys, joka pääsääntöisesti järjesti jäsenillensä uskonnollisia tilaisuuksia sekä yhteisiä kulttuuritapahtumia, kuten teatteriesityksiä.
Perustamista edeltänyt vaihe

Tataarien piireissä vaikuttanut, vuonna 1923 Tampereelle saapunut opettaja-taiteilija Gibadulla Murtasin kirjoitti poliitikko-kirjailija Ayaz Ishakin "Yaña Milli Yul" -nimiseen lehteen Tampereen islaminuskoisten elämästä. Vuonna 1931 hän kirjoitti siitä, kuinka yhteisön nuoret eivät saa tarpeeksi omaan kansalliseen kulttuuriin ja uskoon liittyvää valistusta. Murtasin totesi, että heidän täytyy perustaa oma yhdistys, etteivät he katoaisi valtaväestön kulttuuriin.
Saman lehden myöhemmässä, vuoden 1935 numerossa Murtasin kirjoitti, että edellisen vuoden lopussa Tampereella asuvat tataariyhteisön naiset olivat perustaneet yhdistyksen nimeltä "Nuorten Naisten Yhdistys" (Yeş Hanımlar Oyışmasi). Yhdistyksen perustaneet naiset järjestivät tammikuussa 1935 yhdistyksensä nimissä Ramadan-pyhänä juhlatilaisuuden, jossa toimelias nainen Mahrusa Wafin piti puheen. Siinä hän painotti, kuinka oman yhdistyksen perustaminen loisi vieraan kulttuurin keskuudessa eläville kiinnostusta oman kansan historiaan ja kulttuuriin ja täten myös uskoa tulevaisuuteen. Tuona iltana, kyseisessä salissa otettiin esiin Idel-Uralin lippu, jolle tataariyhteisö nousi seisomaan ja tervehti elettä huutamalla "yeşesın!" (eläköön!).
Yhdistyksen perustaminen

Tampereen Turkkilainen Yhdistys rekisteröitiin oikeusministeriössä 29. heinäkuuta, 1935.
Yhteisön jäsenet ovat kuvailleet yhdistyksen olleen heidän kielellisen, hengellisen ja kulttuurisen elämän tärkeä vaalija ja kehittäjä. Kyseistä tehtävää on sittemmin hoitanut Tampereen Islamilainen Seurakunta (vuodesta 2019 nimellä Tampereen tataariseurakunta). Yhdistys järjesti Tampereella asuville muslimeille (tataareille) uskonnollisiin juhliin liittyviä tilaisuuksia ja yhteisiä kulttuuritapahtumia. Myös monet eri puolilla Suomea asuneet islamilaiset liittyivät mukaan. Tärkeä osuus näiden yhdessäolojen järjestämisessä oli aikaisemmin aiheesta kirjoittaneella Gibadulla Murtasinilla.
Vuoteen 1954 mennessä yhdistyksen puheenjohtajiin kuului Gibadulla Murtasin, Semiulla Wafin, Ymär Sali, Aisa Hakimcan, Neuman Nasibulla. Myöhempinä puheenjohtajina ovat toimineet muun muassa Muazzez Baibulat, Faize Bedretdin, Gölsöm Saadetdin.
Tamperelainen tataari Aisa Hakimcan kirjoitti vuonna 1935 yhdistyksen perustamisesta muun muassa seuraavasti (alkuperäinen arabialaisittain): "Tärkein syy tämän yhdistyksen syntymiseen ja aktivointiin olivat Tampereella asuvat nuoret ajattelijamme, jotka yhdessä kansan kanssa taloudellisen ja henkisen tukensa ansiosta menivät väsymättä eteenpäin. Heidän joukossaan vanha ja arvostettu Ümer efendi Sali ja hänen kanssaan käsi kädessä työskentelevät Möğellim efendi Mortaza, Neuman Nasib ja Semiullah Vafa efendi. Merkittävästi rahallisesti avustivat Ümer Sali, Zinnetullah Vafa, Neuman Nasib, Ümer Nasib, Ahmetcan Camaletdin ja etenkin yksi arvostetuin ihmisemme, İmad efendi Camaletdin. Tapaamiseen ottivat osaa Ayaz efendi İshaki sekä Saniye hanım İffet, jotka ilmaisivat moraalisen tukensa. Ayaz efendi İshakin ansiosta kaikki aikaisemmat erimielisyydet keskuudessamme ratkaistiin". Aisa päättää tekstinsä julistukseen: "Eläköön turkkilais-tataarilainen kansa! Eläköön Tampereen Turkkilainen Yhdistys!".
Nimi

Monet Suomen tataarien yhdistyksistä käyttivät kyseisinä aikoina "tataarin" sijasta nimeä "turkkilainen", sillä turkkilaisiin kansoihin kuuluvat tataarit tunnettiin 1900-luvulla paljolti yleisesti turkkilaisina. Turkin tasavalta ja sen lipun symboli toimi omanlaisena identiteetin kiinnekohtana yhteisölle Suomessa.
Muita samanlaisia yhdistyksiä on ollut ainakin Suomen Turkkilaisten Seura (FTB) ja Turun Turkkilais-Tataarilainen Yhdistys (myöh. Turun turkkilainen yhdistys).
Kirjallisuutta

Muazzez Baibulat: Tampereen Islamilainen Seurakunta: juuret ja historia. Gummerus Kirjapaino Oy, 2004.ISBN 952-91-6753-9.
Kadriye Bedretdin (toim.): Tugan Tel - Kirjoituksia Suomen Tataareista. Suomen Itämainen Seura, 2011.ISBN 978-951-9380-78-0.
Englannin sisällissota

Englannin sisällissota (1642–1651) oli sarja aseellisia konflikteja ja poliittista juonittelua parlamentaristien ("keropäät") ja rojalistien ("kavaljeerit") välillä Englannissa koskien pääasiallisesti hyväksyttäviä hallitsemisen tapoja. Ensimmäisessä (1642–1649) ja toisessa (1648–1649) sodassa olivat vastakkain kuningas Kaarle I:n tukijat ja "pitkän parlamentin" tukijat, kun taas kolmannessa sodassa (1649–1651) vastakkain olivat kuningas Kaarle II:n tukijat ja "peränipukan parlamentin" tukijat. Sota päättyi parlamentin voittoon Worcesterin taistelussa 3. syyskuuta 1651.
Sodan lopputulos oli kolmijakoinen: Kuningas Kaarle I:n oikeudenkäynti ja teloitus, hänen poikansa Kaarle II:n karkotus ja Englannin monarkian korvaaminen ensin Englannin tasavallalla (1649–1653) ja sitten Protektoraatilla (1653–1659) Oliver Cromwellin oman vallan alla. Englannin kirkon monopoli Kristuksen palvomisessa päättyi voittajien lujittaessa perustettua "Protestanttien ylemmyys" -yhteisöä Irlannissa. Sodat muuttivat perustuslakia niin, että monarkki ei voi hallita ilman parlamentin suostumusta. Tämä konsepti lujitettiin laillisesti kuitenkin vasta osana "Mainiota vallankumousta" vuonna 1688.
Terminologia

Termi "Englannin sisällissota" kirjoitetaan usein yksikössä, vaikka historioitsijat usein jakavatkin konfliktin kahteen tai kolmeen eri sotaan. Vaikka termi kuvaa tapahtumia Englannissa, heti alusta alkaen konflikti käsitti sotia ja sisällissotia sekä Skotlannissa että Irlannissa.
Toisin kuin muissa Englannin sisällissodissa, jotka perustuivat siihen kenen tulisi hallita eikä siihen miten valtiota tulisi hallita, tämä sota oli keskittynyt enemmän siihen tapaan miten Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuningaskuntia hallittiin. Vuoden 1911 Encyclopædia Britannica kutsui konflikteja Suureksi kapinaksi, samalla kun useimmat historioitsijat – eritoten marxilaiset – ovat pitkään suosineet termiä Englannin vallankumous.
Tausta > Kuninkaan valta

Sisällissota alkoi lähes 40 vuotta Englannin kuningatar Elisabet I:n kuoleman jälkeen. Elisabetin kuolema oli johtanut hänen serkkunsa, Skotlannin kuningas Jaakko VI:n nousuun Englannin valtaistuimelle nimellä Jaakko I, mikä loi ensimmäisen Skotlannin ja Englannin unionin. Skottien kuninkaana Jaakko oli tottunut Skotlannin heikkoon parlamentaariseen traditioon siitä asti, kun otti maan kruunun vuonna 1583, joten otettuaan vallan vanhan rajan eteläpuolella uusi Englannin kuningas oli häpeissään pakotteista, joita parlamentti yritti asettaa vaihtokauppana rahasta. Tästä huolimatta Jaakon ylellisyys tarkoitti sitä, että hän oli jokavuotisesti rahat vähissä ja hänen tuli kutsua koolle parlamentteja usein.
Jaakon ylellisyys karkaistui hänen rauhallisen luontonsa ansiosta, jolloin hänen poikansa Kaarle I:n noustessa valtaan Englannin ja Skotlannin valtaistuimille vuonna 1625 olivat molemmat valtakunnat kokeneet suhteellista rauhaa, sekä sisäisesti että myös suhteissaan toistensa kanssa, niin pitkään kuin kukaan kykeni muistamaan. Kaarle halusi yhdistää Englannin, Skotlannin ja Irlannin yhdeksi uudeksi kuningaskunnaksi täyttäen isänsä haaveet. Monia Englannin parlamentaristeja epäilyttivät nämä aikeet, koska he pelkäsivät, että uuden valtakunnan luominen voisi tuhota vanhat Englannin perinteet, jotka olivat sitoneet englantilaista monarkiaa. Kun Kaarle säilytti isänsä kannan kruunun vallassa (Jaakko oli kuvannut kuninkaita "pieniksi jumaliksi maanpäällä, jotka jumala valitsi "kuninkaitten jumalallisten oikeuksien doktriinin" mukaisesti), saivat parlamentaristien epäilyt hieman oikeutusta.
Tausta > Parlamentti Englannin perustuslaillisessa rungossa

Ennen taistelemista Englannin parlamentilla ei ollut isoa pysyvää roolia Englannin hallinnon systeemissä. Sen sijaan parlamentti toimi väliaikaisena neuvonantokomiteana. Parlamentti kutsuttiin koolle vain, kun monarkki katsoi sen sopivaksi. Kutsumisensa jälkeen parlamentin jatkuva olemassaolo oli kuninkaasta riippuvainen, sillä hän kykeni hajottamaan sen milloin tahansa.
Kuitenkin huolimatta pienestä roolistaan, parlamentti oli kuluneiden vuosisatojen aikana saanut de factovaltaa niin paljon, ettei monarkki voinut vain sivuuttaa sitä toistaiseksi. Sanomattakin oli selvää, että monarkille parlamentin välttämättömin voima oli sen kyky nostaa veroja huomattavasti yli kaikkien muiden kruunun käytössä olevien tulojen. 1600-luvulle mentäessä parlamentin veroa nostavat voimat oli johdettu siihen, että säätyläiset olivat ainoa yhteisön kerrostuma, jolla oli kyky ja auktoriteetti tosiasiassa kerätä ja remittoida merkittävimmät määrät veroja silloin saatavilla paikallisella tasolla. Tämä tarkoitti sitä, että jos kuningas halusi varmistaa tasaisen tulojen lähteen, hänen tuli toimia yhteistyössä säätyläisten kanssa.
Siten, turvatakseen heidän yhteistyönsä monarkit antoivat säätyläisille yksinoikeuden äänestää edustajia alahuoneeseen. Kokoonnuttuaan ylähuoneen kanssa nämä edustajat muodostivat parlamentin. Parlamentit siten antoivat säätyläisten edustajien tavata, pääosin jotta he voisivat antaa sanktionsa mistä tahansa veroista, joita kuningas olettaisi äänestäjiensä keräävän. Samalla edustajat pystyivät myös myöntämään ja lähettämään menettelytapaehdotuksia kuninkaalle lakiehdotteitten muodossa. Kuitenkaan parlamentilla ei ollut mitään juridisia välineitä, joilla pakottaa aloitteensa monarkille muuta kuin uhka kuninkaan suunnitelmiin tarvittavien rahojen hyllyttämisestä.
Tausta > Parlamentin huolet ja oikeuden vetoomus

Monia huolenaiheita nousi esiin Kaarlen avioliitosta roomalais-katolisen Ranskan prinsessa Henrietta Marian vuonna 1625. Heidät naitettiin heti Kaarlen noustua valtaistuimelle. Kaarlen avioliitto nosti esiin huolen siitä, että hänen lapsensa, mukaan lukien kruununperillinen, saattaisivat kasvaa katolisiksi. Tämä oli hälyttävä näkymä virallisesti protestanttiselle Englannille, jossa Englannin kirkkoa johtaa ylin kuvernööri eli tässä tapauksessa kuningas.
Kaarle oli myös innokas toimimaan protestanttien puolella kolmikymmenvuotisessa sodassa, joka jo riehui Euroopassa. Tämä kuitenkin johti vastustukseen parlamentissa, koska ulkomaan sodat toivat suuria kustannuksia ja kruunu voisi nostaa veroja vain parlamentin suostumuksella. Kaarle poti uusia rahallisia ongelmia, kun hänen ensimmäinen parlamenttinsa ei suostunut antamaan hänelle perinteistä oikeutta kerätä tullia koko valtakautensa aikana. Sen sijaan parlamentti päätti antaa hänen kerätä sitä vain väliaikaisesti.
Sota alkaa

Sota ei eronnut erityisesti muista 1600-luvun sodista. Englannissa ei vuonna 1642 ollut vakinaista armeijaa, joten sekä rojalistit että parlamentaristit kokosivat armeijansa väenotolla ja vapaaehtoisista. Kummankin puolen taktiikka ja sodanjohto noudattelivat keskieurooppalaista mallia, koska suurin osa kummankin puolen johtajista oli taistellut eurooppalaisissa armeijoissa esimerkiksi kolmikymmenvuotisessa sodassa. Rojalistien armeijan runko muodostui Ruprecht ja Moritz Pfalzin veljesten mukanaan tuomasta yli sadasta entisestä Alankomaiden ja Saksan armeijoiden upseerista. Sotaa leimasi varuskuntien heikkous: ne eivät pystyneet hallitsemaan ympäröiviä alueitaan itsenäisesti ilman isomman armeijan läsnäoloa, ja siten sodasta muodostuikin jatkuva alueiden valloitus- ja takaisinvalloituskilpailu.
Englannin kuningas Kaarle I jätti Lontoon 1642 parlamentin haltuun, joka näin sai koko Kaakkois-Englannin, valtakunnan tärkeimmän keskuksen ja maan laivaston haltuunsa. Loppusodan ajan Kaarlen tärkein tavoite oli vallata kaupunki takaisin. Kaarle epäonnistui ensi yrityksellä syksyllä 1642, mutta hankki uutta yritystä varten Irlannista lisävoimia tekemällä välirauhan saaren kapinallisten kanssa. Parlamentti vastasi tähän liittoutumalla skottien kanssa, jotka tunkeutuivat alkuvuodesta 1644 Pohjois-Englantiin.
Syksyllä 1644 rojalistit menettivät toisen tukialueensa (Walesin ohella), kun skottien ja parlamentin yhdistynyt armeija voitti Marston Moorin taistelun 2. heinäkuuta ja York sekä Newcastle menetettiin samana syksynä. Talvella 1644–1645 parlamentti uudelleenorganisoi armeijansa ja syntyi niin sanottu uusimallinen armeija (engl. New Model Army), joka löi Kaarlen Nasebyn taistelussa 14. kesäkuuta 1645. Toukokuussa 1646 Kaarle lopulta antautui skoteille.
Toinen vaihe

Sisällissodan toinen vaihe alkoi vuonna 1648 Kaarlen luvattua suostua skottien vaatimuksiin. Parlamentin uusimallinen armeija oli kuitenkin edelleen voitokas lyöden skotit Prestonin taistelussa 17. elokuuta. Parlamentti teloitti Kaarle I:n 1649 oikeudenkäynnin jälkeen, mutta hänen poikansa Kaarle II pääsi uuteen sopimukseen skottien kanssa 1650. Cromwell palasi takaisin Englantiin Irlannista, jossa oli ollut taistelemassa kapinallisia vastaan, ja hyökkäsi Skotlantiin voittaen skotit. Vaikka Cromwell olikin voitokas, hän ei kyennyt estämään Kaarle II:n marssimista Englantiin uuden armeijan kanssa vuonna 1651, toiveenaan sytyttää sisällissota uudestaan. Lopulta Kaarle kärsi tappion Cromwellille syyskuussa Worcesterin taistelussa.
Irlannin kapinalliset Cromwell kukisti vuosina 1649–1651 erittäin raa'asti ja takavarikoi sen jälkeen suuria maa-alueita karkottaen monia katolisia asuinseuduiltaan. Tämä menettely oli luultavasti kosto irlantilaisten vuonna 1641 tekemistä raakuuksista, mutta ei ole väärin puhua etnisestä puhdistuksesta.
Valta kuningaskunnissa siirtyi sodan päätyttyä Cromwellin tasavaltalaishallitukselle.
Kirjallisuutta

Taipale, Antti: Religion and the Battlefield in the First English Civil War (1642–1646): Instructing Soldiers and Dehumanising Enemies.  (Diss)  University of Helsinki, 2021.  ISBN 978-951-51-7306-5  Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Englannin sisällissota Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:English Civil War
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Englannin kuningas Kaarle I (Daniel Mytensin maalaus)
Oliver Cromwell.
Käännös suomeksi
Otzdarva

Otzdarva (oikealta nimeltään Alex, s. 18. huhtikuuta 1993) on espanjalaissyntyinen tubettaja sekä striimaaja.
Otzdarva striimaa palveluun Twitch jossa hän pelaa pääasiassa peliä Dead by Daylight. Hänellä on yli miljoona seuraajaa Youtube- sekä Twitch-palvelussa.
YouTube ja Twitch

Otzdarva loi ensimmäisen YouTube kanavansa 19. helmikuuta 2011 nimeltä Otzdarva, jossa hänellä on yli 1,1 miljoonaa seuraajaa. Hän on aktiivisimmillaan ja julkaisee videoita pääasiassa kanavalle Not Otzdarva. Hänen kolmas kanavansa Otz Clips on tarkoitettu lyhyille videoille, jotka on koottu hänen Twitch-lähetyksistään. Hän käyttää YouTube-logoissaan sekä fanituotteissaan piirrettyä saukon kasvoa.
Otzdarva loi Twitch-kanavansa 29. huhtikuuta 2014, jossa hänellä on yli miljoona seuraajaa.
Mediavaikuttajana

Otzdarva kuuluu pelin Dead by Daylight omistamaan ja ylläpitämään Fog Whisperers -ohjelmaan, joka on aloitettu helmikuussa 2019. Otzdarva on kuulunut Fog Whisperers -ohjelmaan sen alusta lähtien.
Otzdarva esiintyi kesäkuussa 2024 Red Bullin järjestämässä Red Bull 2024 -tapahtumassa kutsuvieraana. Tapahtumaan liittyi Elden Ring -pelin uusimman lisäosan Shadow of the Erdtreen julkaisu. Tapahtuma järjestettiin Saksassa, Berliinissä.
Yksityiselämä

Otzdarva on syntynyt Espanjassa.
Otzdarva työskenteli ennen videoiden ja striimien tekemistä hätäkeskuspäivystäjänä ja hän on kertonut hätäkeskuspäivystäjäurastaan myös joillakin hänen videoillaan.
Otzdarva seurusteli suomalaissyntyisen tubettaja-striimaaja Ev3ntic kanssa, mutta he erosivat vuonna 2024.
Marja Kanerva

| Marja Kanerva> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1951
Kansalaisuus:  suomalainen
Pesäpalloilija
Seura:   Puna-Mustat 
Marja Kanerva (s. 6. kesäkuuta 1951) on suomalainen pesäpalloilija. Kanerva pelasi pesäpallon naisten mestaruussarjassa vuosina 1966–1976 pääasiassa Puna-Mustien joukkueissa. Kanerva valittiin vuoden lukkariksi vuosina 1972 ja 1974.
Saavutukset

5 SM-kultaa: 1970, 1972, 1974–1976
6 SM-hopeaa: 1966–1969, 1971, 1973
Vuoden lukkari: 1972, 1974
8 Itä-Länsi-ottelua: 1968–1975
Earl Lovelace

Earl Lovelace (s. 1935 Trinidad) on trinidadilainen prosaisti ja näytelmäkirjailija. Hän dramatisoi rasismin ja syrjinnän trauman. Hän kirjoittaa romaaneja Trinidadin paikallisella murteella. Hän oli Carifesta-festivaalin taiteellinen johtaja. Hänen tunnetuimmat kirjansa ovat While Gods Are Falling (1965), The Dragon Can’t Dance  (1979), ja Salt (1996).
Kirjalliset palkinnot

1985: Jestina’s Calypso äänestettiin omaperäisimmäksi näytelmäksi Trinidadin ja Tobagon näytelmäfestivaaleilla.
1986: Kansallinen lahjoitus humanististen tieteiden hyväksi.
1988: Trinidad-Tobagon hallituksen kultainen Chaconia-mitali.
1997: Paras kirja, Kansainyhteisön kirjallisuuspalkinto, romaanista Salt.
2002: Länsi-Intian yliopisto St. Augustinessa Trinidad-Tobagossa myönsi humanististen tieteiden kunniatohtorin arvon.
2011, Karibialaisen kirjallisuuden suurpalkinto, jonka myönsi Guadeloupen seudullinen neuvosto teoksesta  Is Just a Movie.
2012, Karibialaisen kirjallisuuden OCM Bocas -palkinto teoksesta Is Just a Movie (fiktioluokan voitto ja samalla kokonaisvoitto
2012, Trinidadin kansalliskirjaston ja informaatiojärjestelmien (Nalis) elinikäinen kirjallisuuspalkinto.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef
Maud Behn

| Maud Angelica Behn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 2003 (ikä 21) Oslo, Norja
Kansalaisuus:  norjalainen
Vanhemmat:  prinsessa Märtha Louise (äiti) Ari Behn (isä)
Maud Angelica Behn (s. 29. huhtikuuta 2003) on Norjan prinsessa Märtha Louisen ja tämän entisen miehen Ari Behnin vanhin tytär.
Perhe

Maud syntyi Oslon yliopistollisessa keskussairaalassa. Hänet kastettiin kuninkaallisen palatsin kappelissa 2. heinäkuuta 2003.
Maudilla on kaksi nuorempaa sisarta, Leah (s. 2005) ja Emma (s. 2008). Vanhemmat ilmoittivat eroavansa vuonna 2016. Isä Ari Behn teki itsemurhan jouluna 2019. Maud piti tämän hautajaisissa puheen.
Asema ja toiminta julkisuudenhenkilönä

Vuonna 2018 Maud ja hänen isänsä alkoivat tekemään yhdessä lastenkirjaa, joka ei kuitenkaan koskaan valmistunut. Ensimmäisen kirjansa, nimeltä Tråder av tårer, Behn julkaisi syyskuussa 2021, ja kirja käsittelee isänsä menettäneen tytön surua. Kuukautta myöhemmin kirja oli noussut Norjan luetuimpien listalle.
Märtha Louisen lapsilla ei ole kuninkaallisia titteleitä. Maud Behn on kuitenkin Norjan nykyisessä kruununperimysjärjestyksessä viidentenä.
Vuonna 2022 Behn paljastui yhdeksi Norjan Masked Singer -kilpailun (norj. Maskorama) osallistujaksi.
Kunnianosoituksia

Harald V:n vuosien 1991–2016 juhlamitali (Norja, 2016)
Determinantti

Jokaisella neliömatriisilla on skalaariarvoinen determinantti, joka kuvaa tiettyjä sitä vastaavan lineaarikuvauksen ominaisuuksia. Esimerkiksi  3\times 3 matriisin determinantin itseisarvo kertoo kuinka paljon tilavuus muuttuu lineaarikuvauksessa. Neliömatriisin  A determinantti merkitään:
Matriisin  A alimatriisi  A_{ij} saadaan poistamalla matriisista  i:s vaakarivi ja  j:s pystyrivi. Saadun matriisin determinanttia  \displaystyle \det A_{ij} sanotaan alkion  a_{ij} alideterminantiksi.
Määritelmä

Determinantin määritelmä voidaan esittää permutaatioiden avulla:
Matriisin  A=[a_{ij}]_{n\times n} determinantti on
jossa  (j_{1},j_{2},j_{3},\dots ,j_{n}) on eräs  \{1,\dots ,n\}:n permutaatio ja summa kulkee kaikkien näiden permutaatioiden ylitse ja
Permutaation parillisuus tarkoittaa sitä voiko sen saada parillisella määrällä vaihtoja permutaatiosta {1,2,3,...,n}. esimerkiksi {1,3,2} on pariton, koska se saadaan yhdellä vaihdolla permutaatiosta {1,2,3}, nimittäin vaihtamalla 2:n ja 3:n.
Tämä määritelmä on varsin kehittynyt ja sopii erityisesti determinanttien lukuisten laskusääntöjen osoitukseen. Se ei kuitenkaan sovellu determinantin varsinaiseen laskemiseen, mutta esimerkiksi  2\times 2 determinantin laskukaavan sillä saa hyvin:
Laskusääntöjä

\det \left(A^{\operatorname {T} }\right)=\det \left(A\right)
\det \left(A\cdot B\right)=\det \left(A\right)\cdot \det \left(B\right), jossa A ja B ovat molemmat n  \times  n -matriiseja.
Jos A:n jokin rivi (tai sarake) on nolla, 1. kohdan nojalla
Jos A:n rivit (tai sarakkeet) ovat lineaarisesti riippuvia,
Jos matriisi A1 saadaan matriisista A kertomalla jokin rivi vakiolla c,
Jos matriisi A on yläkolmio-, alakolmio- tai diagonaalimatriisi, determinantti on kyseisen matriisin diagonaalialkioiden tulo.
Jos matriisi A1 saadaan matriisista A vaihtamalla kaksi riviä keskenään,
Sarrus’n sääntö on eräs menetelmä ja muistisääntö 3×3-matriisin determinantin laskemiseksi.