Mithridates VI
Hallituskausi > Kappadokian valloitus

Mithridateen isä oli antanut tyttärensä Laodiken Kappadokian kuninkaan Ariarathes VI:n vaimoksi, ja Mithridates itsekin oli jo aikaisemmin sekaantunut Kappadokian sisäisiin asioihin. Ariarathes hallitsi noin vuodesta 130 eaa. vuoteen 116 eaa., jolloin hänet murhasi kappadokialainen ylimys Gordios. Mithridateen huhuttiin olleen tämän murhan takana. Mithridateen sisko Laodike nousi Kappadokian hallitsijaksi, koska hänen ja Ariaratheen kaksi poikaa olivat vielä liian nuoria hallitsemaan. Laodiken hallituskausi kesti noin 14 vuotta, kunnes vuonna 102 eaa. Bithynian kuningas Nikomedes miehitti Kappadokian ja pakotti Laodiken menemään kanssaan naimisiin. Mithridates reagoi tähän voimakkaasti: hän ajoi Nikomedeen joukot maasta voimakeinoin ja asetti siskonpoikansa Ariarathes VII Filometorin valtaistuimelle. Pian kuitenkin huhuttiin, että Mithridates aikoi lähettää Gordioksen Kappadokiaan murhaamaan myös uuden kuninkaan. Saatuaan kuulla tästä Ariarathes kokosi armeijan kappadokialaisista ja lähialueiden kuninkaiden lähettämistä joukoista. Mithridateen sanottiin hyökänneen Kappadokiaan 80 000 jalkaväkisotilaan ja 10 000 ratsuväkisotilaan voimin. Lisäksi hänellä olisi ollut 600 viikatevaunua. Luvut ovat kuitenkin selvästi liioiteltuja. Mithridateen ei tarvinnut taistella, sillä Ariarathes VII joutui salamurhan uhriksi. Mithridates asetti poikansa Ariarathes IX:n Kappadokian kuninkaaksi, mutta Gordioksesta tuli Kappadokian todellinen hallitsija, koska uusi kuningas oli vasta kahdeksanvuotias. Tämä nukkehallinto kesti ehkä viiden vuoden ajan.
Osapuilleen samaan aikaan sotatoimien kanssa Mithridateen lähetystö saapui Roomaan, ja sen sanottiin yrittäneen lahjoa senaattoreita hyväksymään Paflagonian ja Galatian valtaukset. Myös Nikomedes ja Laodike olivat yrittäneet saada Roomasta tukea sille, että he saisivat Kappadokian hallintaansa. Konsuli Gaius Marius kiinnostui pian Vähän-Aasian tapahtumista ja matkusti Asiaan vuonna 99 eaa. tai 98 eaa. Hänen kerrotaan sanoneen Mithridateelle, että tämän tuli joko olla roomalaisia mahtavampi tai totella heitä.
Noin vuonna 97 eaa. Kappadokian asukkaat nousivat kapinaan Mithridateen julmaa hallintoa vastaan ja pyysivät entisen kuninkaan veljeä, joka oli koulutettavana Asiassa, palaamaan maahansa. Mithridates toimi heti ja ajoi vallantavoittelijan Kappadokiasta. Kun tämä kuoli, Bithynian kuningas Nikomedes sekaantui yllättäen valtataisteluun ja julisti tukevansa erästä poikaa, jonka hän väitti olevan kuningas Ariarathes VI:n kolmas poika. Nikomedes lähetti Laodiken ja pojan Roomaan todistamaan, että Ariarathes VI oli tunnustanut pojan omakseen. Mithridates lähetti puolestaan Gordioksen Roomaan ja väitti, että hän oli aikaisemman kuninkaan Ariarathes V:n poika. Senaatti ei jaksanut selvitellä asiaa sen kummemmin, vaan määräsi Mithridateen jättämään Kappadokian ja – ehkä yllättäen – myös Nikomedeen jättämään Paflagonian. Kummastakin maasta tuli näin itsenäinen.
Mithridates jättikin Kappadokian, ja alueen ylimystö valitsi itselleen uuden kuninkaan, Ariobarzaneksen. Senaatin määräyksestä Kilikian maaherra Sulla asetti Ariobarzaneksen valtaistuimelle.
Samaan aikaan muutama tapahtuma vahvisti Mithridateen asemaa. Vuonna 96 eaa. tai 95 eaa. Tigranes I nousi Armenian kuninkaaksi, liittoutui Mithridateen kanssa ja nai tämän tyttären Kleopatran. Vuonna 94 eaa. Bithynian kuningas Nikomedes kuoli, ja hänen poikansa Nikomedes IV nousi valtaistuimelle. Vuonna 91 eaa. Roomassa syttyi liittolaissota, eivätkä roomalaiset ehtineet puuttua Vähän-Aasian asioihin. Mithridates yllytti uuden vävynsä Tigraneksen Kappadokian kimppuun, ja Ariobarzanes pakeni Roomaan. Mithridates yritti salamurhata Nikomedes IV:n mutta epäonnistui. Myös Nikomedes pakeni Roomaan, missä senaatti määräsi kummankin kuninkaan palautettaviksi valtaistuimilleen. Tehtävä annettiin konsuli Manius Aquilliukselle ja Manlius Maltinukselle. Mithridates puolustautui väittäen toimivansa Nikomedeen velipuolen Sokrates Chrestuksen nimissä.