stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saksanajokoira
Alkuperä

Rodun juuret johtavat kelttiläisiin ajokoiriin (mahdollisesti sama rotu kuin kelttienvinttikoira). Westfalenin ja Sauerlandin alueilla tunnettiin alun perin useita erilaisia paikallisrotuja, kuten westfaleninajokoira ja steinbracke. Nykyinen saksanajokoira syntyi 1800-luvun lopulla, kun nämä eri alueiden paikalliset ajokoirat päätettiin yhdistää yhdeksi roduksi. Virallisen aseman se sai vasta vuonna 1955.
Saksanajokoira vuodelta 1915.
Ture Gabriel Bielke

Martin van Meytensin maalaus Ture Gabriel Bielkestä.
Ture Gabriel Bielke (1684–1763) oli ruotsalainen sotilas ja poliitikko. Hänet kutsuttiin vuonna 1727 valtaneuvoskuntaan, ja hänestä tuli tuolloin yksi merkittävimpiä myssyjohtajia. Hän menetti valtaneuvoksen viran, kun myssyhallitus kukistui 1739.
Torpedoputki

MU90 torpedon Impact Triple Launcher. F221 Hessen fregatissa joka on Saksalaisen laivaston Sachsen-luokan fregatti.
USS Nautiluksen sukellusveneen torpedoputket suljettuina.
Torpedoputki on torpedojen laukaisuun tarkoitettu laite, joita on sekä vedenpinnan alle että alusten kannelle asennettuina. Kannelle asennetut on yleensä suunniteltu tietyn tyyppiselle torpedolle. Pinnan alle ja erityisesti sukellusveneisiin asennetut ovat yleensä yleiskäyttöisiä laukaisulaitteita, joilla voidaan laukaista varsinaisten torpedojen lisäksi erilaisia ohjuksia ja miinoja.
Nykyisin laukaisulaitteet on standardoitu 12,75 tuuman (324 mm) keveiksi[lähde? ] ja 21 tuuman (533 mm) raskaiksi torpedoputkiksi, mutta edelleen on käytössä myös muun halkaisijan omaavia järjestelmiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vaheri-Hyvärinen-Saari & Joutsi, Juha & Vaheri, Päivi: S 5 Hylyt.net. Viitattu 22.6.2018.
Lassila, Annaliina: Sukellusvene Vesikko Opetuspaketti opettajalle.  2011. Viitattu 22.06.2018.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Torpedo tube
Käännös suomeksi
Tieteiden yö

Tieteiden yö on vuosittain Helsingissä järjestettävä tieteen ja tutkimuksen kaupunkitapahtuma. Tapahtuman ohjelman tuottavat suomalaisen tiede- ja tutkimuskentän toimijat. Ohjelmaa koordinoi Tieteellisten seurain valtuuskunta ja sitä rahoittaa Koneen Säätiö. Tapahtuma järjestetään tammikuussa.
Tieteiden yö järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2003. Alun perin tapahtuma pidettiin joka toinen vuosi Suomen suurimman tiedetapahtuman Tieteen päivien yhteydessä. Vuodesta 2017 Tieteiden yö on ollut jokavuotinen tapahtuma. Tieteiden yön tapahtumiin osallistuu tyypillisesti 3 000–5 000 kävijää.
Aiheesta muualla

Tieteiden yö -tapahtuman kotisivut
Torkild Garp

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | ruotsalainen järjestelmä, joukkuekilpailu |  |
Torkild Garp (31. tammikuuta 1883 Kööpenhamina – 16. helmikuuta 1976 Gentofte) oli tanskalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa ja kuului siellä ruotsalaisessa järjestelmässä hopeaa saaneeseen joukkueeseen.
Saksan yhtenäisyyspäivä

| Saksan yhtenäisyyspäivä> Tag der Deutschen Einheit |
| --- | --- |

Tyyppi:  kansallispäivä
Vietetään:  3. lokakuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ensimmäisen kerran:  1990
Liittyy:  Saksan jälleenyhdistyminen
Saksan yhtenäisyyspäivä (saks. Tag der Deutschen Einheit) on Saksan kansallispäivä, jota on juhlittu vuodesta 1990 alkaen 3. lokakuuta. Sitä vietetään Saksan jälleenyhdistymisen muistoksi. Juhlapäivä on ainoa, jonka viettämisestä on säädetty liittovaltion tasolla, muiden juhlapäivien vietosta säädetään osavaltiotasolla.
Vuosina 1954–1990 Saksan liittotasavallassa vietettiin kansallispäivää, Tag der deutschen Einheit pienellä d-kirjaimella, 17. kesäkuuta vuoden 1953 Itä-Saksan kansannousun muistoksi. Vuodesta 1963 päivää alettiin kutsua Saksan kansan muistamisen kansallispäiväksi (Nationaler Gedenktag des Deutschen Volkes).
Saksan demokraattisessa tasavallassa säädettiin vuonna 1950 kaksi kansallispäivää, Saksan kansan hitlerfasimista vapautumispäivä (Tag der Befreiung des deutschen Volkes vom Hitlerfaschismus), jota vietettiin 8. toukokuuta vuoden 1945 Saksan toisessa maailmansodassa antautumisen vuosipäivänä, ja Tasavallan päivä, jota vietettiin 7. lokakuuta Saksan demokraattisen tasavallan perustamisen vuosipäivänä.
Virallinen ohjelma

Päivän virallinen ohjelma on vuodesta 1990 lähtien vietetty sen osavaltion pääkaupungissa, joka toimii sinä vuonna liittoneuvoston puheenjohtajana. Päivää on vietetty:
1990 Berliinissä
1991 Hampurissa
1992 Schwerinissä, Mecklenburg-Etu-Pommerin pääkaupunki
1993 Saarbrückenissä, Saarlandin pääkaupunki
1994 Bremenissä
1995 Düsseldorfissa, Nordrhein-Westfalenin pääkaupunki
1996 Münchenissä, Baijerin pääkaupunki
1997 Stuttgartissa, Baden-Württembergin pääkaupunki
1998 Hannoverissa, Ala-Saksin pääkaupunki
1999 Wiesbadenissa, Hessenin pääkaupunki
2000 Dresdenissä, Saksin pääkaupunki
2001 Mainzissa, Rheinland-Pfalzin pääkaupunki
2002 Berliinissä
2003 Magdeburgissa, Saksi-Anhaltin pääkaupunki
2004 Erfurtissa, Thüringenin pääkaupunki
2005 Potsdamissa, Brandenburgin pääkaupunki
2006 Kielissä, Schleswig-Holsteinin pääkaupunki
2007 Schwerinissä, Mecklenburg-Etu-Pommerin pääkaupunki
2008 Hampurissa
2009 Saarbrückenissä, Saarlandin pääkaupunki
2010 Bremenissä
2011 Bonnissa, Saksan liittokaupunki (Bundesstadt), liittovaltion pääkaupunki vuosina 1949–1990, Nordrhein-Westfalen
2012 Münchenissä, Baijerin pääkaupunki
2013 Stuttgartissa, Baden-Württembergin pääkaupunki
2014 Hannover, Ala-Saksin pääkaupunki
2015 Frankfurt am Main, Hessenin suurin kaupunki
2016 Dresdenissä, Saksin pääkaupunki
2017 Mainzissa, Rheinland-Pfalzin pääkaupunki
2018 Berliinissä
2019 Kielissä, Schleswig-Holsteinin pääkaupunki
2020 Potsdamissa, Brandenburgin pääkaupunki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksan yhtenäisyyspäivä Wikimedia Commonsissa
Ruotsin kulttuuriministeriö

| Ruotsin kulttuuriministeriö Kulturdepartementet |
| --- | --- |

Perustettu:  1991
Sijainti:  Tukholma
Valtio:  Ruotsi
Ministeri:  Parisa Liljestrand
Aiheesta muualla
Sivusto
Ruotsin kulttuuriministeriö (ruots. Kulturdepartementet) on yksi Ruotsin hallituskanslian yhdestätoista ministeriöstä (ruots. departement).
Kulttuuriministeriö vastaa kulttuuriin, demokratiaan, tiedotusvälineisiin, kansallisiin vähemmistöihin sekä saamelaisten kieleen ja kulttuuriin liittyvistä asioista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruotsin kulttuuriministeriö Wikimedia Commonsissa
Salibandyn Champions Cup 2015

| --- | --- |
Champions Cup 2015

Joukkueet: Miehet: 6 Naiset: 6
Isäntämaa:  Tšekki
Kaupungit: Mladá Boleslav
Ajankohta: 2.–4. lokakuuta 2015
Miehet
 Kultaa:  Falun
 Hopeaa:  Wiler-Ersigen
Naiset
 Kultaa:  KAIS Mora
 Hopeaa:  Classic
  ← 2014 :  2016 →  
Champions Cup 2015 oli järjestyksessään 23. salibandyn seurajoukkueiden Euroopan-mestaruusturnaus. Se pelattiin syksyllä 2015 Tšekin Mladá Boleslavissa. Turnauksen voitti miehissä ruotsalainen IBF Falun ja naisissa ruotsalainen KAIS Mora IF.
2015 Champions Cupiin pääsi Suomen, Ruotsin, Sveitsin ja Tšekin mestarit, toinen joukkue järjestäjämaasta ja vuoden 2014 EuroFloorball Cupin voittaja.
Joukkueet

| --- | --- |
 Miehet  Falun   SPV   Tatran   Wiler-Ersigen   Florbal MB   Slevik :  Naiset  KAIS Mora   Classic   Piranha Chur   Chodov   Tigers   Sveiva
Ottelut > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   |  |  SPV | 6 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Wiler-Ersigen | 6 |   |   |  |  Wiler-Ersigen | 7 rl. |   |   |  |  |  |
|   |  |  Florbal MB | 2 |   |   |   |   |   |   |   |  |  Wiler-Ersigen | 2 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  Falun | 3 |
|   |  |  |  |   |   |  |  Falun | 11 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Tatran | 6 |   |   |  |  Tatran | 2 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Slevik | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Puolivälierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.10. | Wiler-Ersigen  | 6-2 |  Florbal MB |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.10. | Tatran  | 6-1 |  Slevik |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.10. | SPV  | 3-4 rl. |  Wiler-Ersigen |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.10. | Falun  | 11-2 |  |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Sijat 5-6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.10. | Florbal MB  | 2-1 ja. |  Slevik |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Finaali
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.10. | Wiler-Ersigen  | 2-3 |  Falun |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Ottelut > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   |  |  Classic | 4 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Chodov | 9 |   |   |  |  Chodov | 3 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Sveiva | 3 |   |   |   |   |   |   |   |  |  KAIS Mora | 13 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  Classic | 6 |
|   |  |  |  |   |   |  |  KAIS Mora | 10 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Piranha Chur | 8 |   |   |  |  Piranha Chur | 5 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Tigers | 2 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Puolivälierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.10. | Chodov  | 9-3 |  Sveiva |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.10. | Piranha Chur  | 8-2 |  Tigers |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.10. | KAIS Mora  | 10-5 |  Piranha Chur |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.10. | Classic  | 4-3 |  Chodov |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Sijat 5-6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.10. | Sveiva  | 3-6 |  Tigers |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Finaalit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.10. | KAIS Mora  | 13-6 |  Classic |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Ruotsin kuninkaallinen balettikoulu

| Ruotsin kuninkaallinen balettikoulu> ruots. Kungliga Svenska Balettskolan |
| --- | --- |

Sijainti:  Söder Mälarstrand 39,  plan 7 (Münchenin panimon sisäpiha). Postiosoite: Box 17 516, 118 91 Stockholm
Koordinaatit:  59°19′14.5″N, 18°03′06.7″E
Tyyppi:  ammattiin valmistava tanssijakoulutus
Perustettu:  1981
Rehtori:  Peter Green
Luokat:  4–9
Oppilaita:  noin 150
Verkkosivut
Ruotsin kuninkaallinen balettikoulu (ruots. Kungliga Svenska Balettskolan) on Tukholmassa toimiva kaupungin ylläpitämä oppilaitos, joka kouluttaa tanssin ammattilaisia. Sen oppilaat aloittavat peruskoulun neljännellä luokalla. Valmistavan peruskoulutuksen jälkeen oppilailla on hyvä mahdollisuus päästä jatkamaan ammatillisessa koulutuksessa lukiossa.
Koulussa opetetaan sekä klassista balettia että modernia tanssia, improvisaatiota ja koreografiaa. Balettilukion koulupäivä koostuu normaalien lukioaineiden lisäksi teoriatunneista ja tanssiharjoituksista.
Koulu toimii vanhassa ”Münchenin panimossa” (ruots. Münchenbryggeriet) joka perustettiin vuonna 1857, ja toimi siinä vuoteen 1971. Sen purkamista vastaan oli vahva yleinen mielipide, ja vuonna 1974 Tukholman kaupunki otti tilat haltuunsa. Tiloihin perustettiin vuonna 1981 Ruotsin kuninkaallinen balettikoulu. Rakennukseen saneerattiin tanssinopetusta varten tanssisalit ja teatteri jossa on tilaa 260 katsojalle. Lisäksi koululla on kirjasto, ruokasali, kaksi musiikkisalia, tietokonesali ja kuntosali. Tukholman ulkopuolelta tuleville oppilaille on asuntola majoitusta varten lyhyen matkan päässä koululta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruotsin kuninkaallinen balettikoulu Wikimedia Commonsissa
Kungliga Svenska balettskolan/ The Royal Swedish Ballet School LocalGymsand&Fitness. Viitattu 10.3.2021. (ruotsiksi)
Leading Ballet Cities of the World: Stockhom The Global Online Ballet Magazine. Viitattu 10.3.2021. (ruotsiksi)[vanhentunut linkki]
Salibandyn Champions Cup 2019

| --- | --- |
Champions Cup 2019

Joukkueet: Miehet: 4 Naiset: 4
Isäntämaa:  Ruotsi
Kaupungit: Gävle
Ajankohta: 3.–4. tammikuuta 2019
Miehet
 Kultaa:  Classic
 Hopeaa:  Storvreta
 Pronssia:  Köniz
Pistepörssin voittaja:  Albin Sjögren (5+1=6)
Naiset
 Kultaa:  IKSU
 Hopeaa:  Vitkovice
 Pronssia:  SB-Pro
Pistepörssin voittaja:  Sofia Joelsson (4+3=7)
  ← 2017 :  2020 →  
Champions Cup 2019 on järjestyksessään 26. salibandyn seurajoukkueiden Euroopan-mestaruusturnaus. 2019 Champions Cup pelataan uudella järjestelmällä, jolloin cupiin osallistuu vain Euroopan neljän parhaan salibandymaan mestarit kaudelta 2017-2018 sekä miehistä, että naisista. Champions Cup pelataan 2019 Gävlessä.
Turnauksen voitti miehissä Classic, joka on kahdessa viime turnauksessa ollut hopealla. Tämä oli Classicin ensimmäinen EuroCup-voitto.
Naisissa mestaruuden voitti ruotsalainen IKSU. IKSU:lle mestaruus oli kolmas perättäinen.
Joukkueet

| --- | --- |
 Miehet  Classic   Storvreta   Köniz   Florbal MB :  Naiset  IKSU   SB-Pro   Piranha Chur   Vítkovice
Ottelut > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 3.1. 14:00
|  |   Classic | 7 |   |  |  |  |
|  |   Köniz | 1 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 4.1. 20:00 | 4.1. 20:00 |
|  |   |   |   |   |   Storvreta | 3 |
|  |   |   |   |   |   Classic | 10 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 3.1. 20:00 | 3.1. 20:00 |   |  | 4.1. 14:00 | 4.1. 14:00 |
|  |   Storvreta | 10 |   |  |   Florbal MB |  2 |
|  |   Florbal MB | 5 |   |  |  Köniz |  9 |
Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.1. | Classic  | 7–1 |  Köniz |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.1. | Storvreta  | 10–5 |  Florbal MB |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Pronssiottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1. | Florbal MB  | 2–9 |  Köniz |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Finaali
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1. | Storvreta  | 3–10 |  Classic |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Ottelut > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 3.1. 11:00
|  |   SB-Pro | 4 |   |  |  |  |
|  |   Vitkovice | 5 ja. |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 4.1. 11:00 | 4.1. 11:00 |
|  |   |   |   |   |   IKSU | 8 |
|  |   |   |   |   |   Vitkovice | 3 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 3.1. 17:00 | 3.1. 17:00 |   |  | 4.1. 17:00 | 4.1. 17:00 |
|  |   IKSU | 11 |   |  |   Piranha Chur |  3 |
|  |   Piranha Chur | 5 |   |  |   SB-Pro |  5 |
Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.1. | SB-Pro  | 4–5 ja. |  Vitkovice |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.1. | IKSU  | 11–5 |  Piranha Chur |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Pronssiottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1. | Piranha Chur  | 3–5 |  SB-Pro |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Finaali
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1. | IKSU  | 8–3 |  Vitkovice |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Saharan demokraattinen arabitasavalta

Saharan demokraattinen arabitasavalta (arab. الجمهورية العربية الصحراوية الديمقراطية‎, al-Jumhūriyya al-ʿarabiyya as-sahrāwiyya ad-dīmuqrātiyya, esp. República Árabe Saharaui Democrática) on osittain tunnustettu valtio, jonka Polisario-organisaatio julisti itsenäiseksi Länsi-Saharan konfliktin aikana vuonna 1976. Saharan demokraattinen arabitasavalta kontrolloi vaatimastaan alueesta noin 20–25 %. Tätä aluetta kutsutaan SDA:ssa Vapaaksi alueeksi. Virallisesti SDA on osa Länsi-Saharaa, entistä Espanjan siirtokuntaa, joka ei myöskään ole täysin tunnustettu, vaan Marokon vaatimaa aluetta.
Yleistä

Valtio vaatii itselleen koko Länsi-Saharan aluetta, jolta Espanja vetäytyi vuonna 1975. Sitä hallitsee suurimmaksi osaksi Marokko, joka pitää koko Länsi-Saharaa itselleen kuuluvana. Koska tasavallan väliaikaisessa  perustuslaissa osoitettu pääkaupunki El Aaiún sijaitsee Marokon hallitsemalla alueella, maan koillisosassa sijaitseva Bir Lehlu toimii väliaikaisena pääkaupunkina. Hallitus toimii Algerian Tindoufissa olevalta pakolaisleiriltä käsin. Yhdistyneet kansakunnat on ehdottanut, että alueen tulevaisuudesta järjestettäisiin kansanäänestys. Kiistan osapuolet eivät kuitenkaan ole päässeet äänestyksen toteuttamisesta yksimielisyyteen.
Maantiede

Saharan demokraattinen arabitasavalta vaatii itselleen koko Länsi-Saharan aluetta. Tällä hetkellä sen hallinnassa on noin kolmannes Länsi-Saharasta sekä neljä pakolaisleiriä Tindoufin läheisyydessä. Alueen itäosassa sijaitseva harvaan asuttu, lähinnä aavikosta koostuva alue on erotettu sen länsiosasta Marokon rakentamalla 2700 kilometriä pitkällä hiekkavallilla.
Historia

Polisario julisti Länsi-Saharan itsenäiseksi 27. helmikuuta 1976.
Marokko ei tunnustanut tasavaltaa ja liitti samana vuonna kaksi kolmannesta alueen pinta-alasta itseensä, ja Mauritania vaati itselleen alueen eteläistä osaa. Mauritanian vetäydyttyä Länsi-Saharasta vuonna 1976 Marokko liitti itseensä myös alueen eteläisen osan.
Vuonna 1991 Marokko ja Polisario solmivat tulitauon, mutta edelleen noin 100 000 länsisaharalaista elää neljällä Tindoufissa sijaitsevalla pakolaisleirillä.
Politiikka

Länsi-Saharan lopullinen kohtalo on yhä epävarma, koska konfliktin osapuolten välille ei ole vielä saatu yksimielisyyttä eikä Marokko ole suostunut järjestämään asiasta kansanäänestystä. Länsi-Saharan itsenäisyydelle Marokko tarjoaa vaihtoehtona rajattua itsehallintoa. Sekä Yhdistyneet kansakunnat (YK) että Saharan demokraattisen arabitasavallan edustajat pitävät kiinni alkuperäisestä suunnitelmasta.
Afrikan unioni tunnustaa Saharan demokraattisen arabitasavallan. Suurin osa Afrikan unionin ja YK:n jäsenvaltioista ei tunnusta sitä. Tiedot tasavallan tunnustaneista valtioista vaihtelevat lähdekohtaisesti. Vuoden 2010 joulukuussa näistä 46 oli afrikkalaisia ja eteläamerikkalaisia valtioita. Tämän lisäksi 37 valtiota on tunnustanut Länsi-Saharan aiemmin, mutta on joko vetänyt tunnustuksensa takaisin tai keskeyttänyt sen toimeenpanon ennen kansanäänestystä. Useimmat valtiot pitävät kuitenkin Polisariota neuvottelukumppanina ja Länsi-Saharan kansan edustajana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saharan demokraattinen arabitasavalta Wikimedia Commonsissa
Vain Marokon muurista itään sijaitseva "vapaa-alue" on Saharan demokraattisen arabitasavallan hallussa.
Saharan demokraattisen arabitasavallan diplomaattiset suhteet
Torpedovene

Saksalainen ensimmäisen maailmansodan torpedovene
Torpedovene on pienehkö, nopea sota-alus, jonka pääaseina ovat torpedot.
Historia

Useat laivastot aloittivat torpedoveneiden rakentamisen 1800-luvun lopulla. Nämä olivat noin 30–50-metrisiä aluksia, jotka oli aseistettu muutamalla torpedonlaukaisimella ja kevyillä tykeillä. Voimanlähteenä käytettiin höyrykoneita, joilla saatiin nopeudeksi 20–30 solmua (37–56 km/h). Tällaiset alukset olivat suhteellisen edullisia.
Ensimmäinen torpedovene oli Norjan laivaston KNM Rap (suom. Nopea), jonka valmistui 1872 Thornycroft Worksillä Cheswickissä, Lontoossa. Ensimmäisen raportoidun torpedojen laukaisun torpedoveneestä taistelutilanteessa suoritti Venäjän keisarikunnan laivaston upseeri Stepan Makarov 16. tammikuuta 1877 käyttäessään Whitehead-torpedoja Osmanien laivaston taistelulaivaa vastaan Turkin sodassa.
Keveitä tulinopeudeltaan suuria tykkejä alettiin asentaa aluksiin, jotta uusi uhka pystyttäisiin torjumaan. Lopulta uhkaa torjumaan muodostui uusi alusluokka, torpedovenehävittäjät, jotka nykyään tunnetaan yksinkertaisesti hävittäjinä. Hävittäjät olivat käytännöllisempiä, monipuolisempia ja merikelpoisempia kuin torpedoveneet, jotka ne lopulta syrjäyttivät.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laivastojen ja merivoimien pinta-alustyypit
Fregatti
Hävittäjä
Korvetti
linjalaiva
lentotukialus
miinalaiva
miinanraivaaja
ohjusvene
panssarilaiva
risteilijä
taisteluristeilijä
taistelulaiva
torpedovene
Sahara (täsmennyssivu)

Sahara voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Maantieteellisiä paikkoja

Sahara, aavikkoalue Afrikassa
Länsi-Sahara, alue Luoteis-Afrikassa
Sahara, alue Santahaminan saaressa Helsingissä.
Musiikki

Sahara, House of Lords -yhtyeen albumi
Sahara, kreikkalaisen Sarbelin albumi
Sahara, Anna Puun albumi
Sahara, Katran single
Kirjallisuus

Sahara, Clive Cusslerin romaani vuodelta 1992
Sahara, Michael Palinin matkakertomus vuodelta 2002
Elokuvat

Sahara, elokuva vuodelta 1919
Sahara, yhdysvaltalainen sotaelokuva vuodelta 1943
Sahara, intialainen elokuva vuodelta 1943
Sahara, elokuva vuodelta 1958
Sahara, elokuva vuodelta 1983
Sahara, elokuva vuodelta 1985
Sahara, elokuva vuodelta 1991
Sahara, televisioelokuva vuodelta 1995
Sahara, elokuva vuodelta 2002
Sahara, animaatioelokuva vuodelta 2017
Sahara with Michael Palin, television matkadokumenttisarja vuodelta 2002
Sahara, Clive Cusslerin romaaniin perustuva elokuva vuodelta 2005
Muita merkityksiä

Sahara Hotel and Casino Las Vegasissa, Nevadassa, Yhdysvalloissa
Sahara Tahoe, kasino Lake Tahoessa
Sahara, saudiarabialainen internetpalvelutarjoaja
Sahara India Pariwar, intialainen yhtiö
Air Sahara, Sahara India Pariwar -yhtiön omistuksessa oleva lentoyhtiö
SAHARA for Life Trust, hyvinvointiorganisaatio, jonka perusti pakistanilainen popidoli Abrar-ul-Haq
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sahara”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.