stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Virtakisko

Virtakisko raiteiden vieressä Washingtonin metrossa.
Keltainen virtakisko raiteiden vieressä Helsingin metrossa.
Virtakisko raiteiden välissä Sapporon metrossa.
Virtakisko on raiteiden vieressä tai välissä sijaitseva kolmas kisko, josta sähköveturi saa virroittimen avulla käyttöenergiansa. Alapuoliset virranottimet sijaitsevat päätyteleissä molemmin puolin junaa. Toinen tapa sähkön saantiin on virroittimen avulla rautatien yläpuolella olevasta ajolangasta.
Helsingin metrossa sähkö syötetään radan sivussa sijaitsevaa virtakiskoa pitkin ja sähkönä on 750 voltin tasavirta.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Third rail
Vjatšeslav Štyrov

| Vjatšeslav Anatoljevitš Štyrov> Вячеслав Анатольевич Штыров |
| --- | --- |

Sahan tasavallan 2. presidentti
 27. tammikuuta 2002 – 31. toukokuuta 2010  
Edeltäjä:  Mihail Nikolajev
Seuraaja:  Jegor Borisov
Sahan pääministeri
 1992 – 1996  
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. toukokuuta 1953 (ikä 71)    Xaandyga, Tompon raion Jakuuttien ASNT Venäjän SFNT, Neuvostoliitto (nykyään Tompon uluus, Sahan tasavalta, Venäjä)
Puoliso:  Lidija Štyrova
Vjatšeslav Anatoljevitš Štyrov (Вячеслав Анатольевич Штыров, s. 23. toukokuuta 1953 Xaandyga, Tompon uluus, Jakuuttien ASNT) on Venäjän federaatioon kuuluvan Sahan tasavallan toinen presidentti. Hän toimi presidenttinä vuosina 2002–2010. Hänen puolisonsa on nimeltään Lidija Ivanovna Štyrova.
Štyrov valmistui rakennusinsinööriksi Kaukoidän Teknillisestä Instituutista vuonna 1975. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli Neuvostoliiton energianministeriön alaisuuteen kuuluneen Viljuin vesivoimalan rakennusosastolla erilaisissa johtotehtävissä vuoteen 1988 asti. Vuosina 1986–1988 hän toimi Neuvostoliiton kommunistisen puolueen NKP:n Jakutskin aluekomitean rakennusosastolla apulaisjohtajana. Vuosina 1988–1991 hän opiskeli NKP:n keskuskomitean yhteiskuntatieteellisessä akatemiassa ja valmistui tohtoriksi.
Štyrov nimitettiin Jakutia–Sahan sosialistisen neuvostotasavallan rakennus- ja sijoitusministeriksi vuonna 1991 ja joulukuussa samana vuonna hänet valittiin tasavallan varapresidentiksi. Vuosina 1992–1996 hän toimi varapresidenttinä ja pääministerinä. Vuosina 1996–2002 hän toimi ALROSA-timanttiyhtiön pääjohtajana. Štyrov valittiin kansanedustajaksi Sahan parlamenttiin, Il Tumeniin, vuonna 1997.
Sahan presidentiksi hänet valittiin 13. tammikuuta 2002 pidetyllä presidentinvaalin toisella kierroksella, jossa hän sai 59,2 prosenttia äänistä voittaen Fedot Tumusov. Štyrovin virkakausi alkoi 27. tammikuuta 2002. Štyrov valittiin toiselle kaudelle 7. joulukuuta 2006 Sahan parlamentin, Il Tumenin, hyväksyessä Venäjän federaation presidentin asiasta tekemän esityksen äänin 60–3, yhden äänestäessä tyhjää. Toinen kausi päättyi ennenaikaisesti Štyrovin jätettyä eroanomuksensa henkilökohtaisiin syihin vedoten. Venäjän presidentti Dmitri Medvedev hyväksyi eroanomuksen 31. toukokuuta 2010 ja nimitti virkaa tekeväksi presidentiksi pääministeri Jegor Borisovin.
Vilkaviškisin kunnallispiiri

| Vilkaviškisin kunnallispiiri (Vilkaviškio rajono savivaldybė) |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Liettua
Lääni:  Marijampolėn lääni
Hallinnollinen keskus:  Vilkaviškis
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1259 km²
Väkiluku (2008):  47 978
 – Väestötiheys:  39,9 as./km²
 
 www.vilkaviskis.lt  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vilkaviškisin kunnallispiiri (liett. Vilkaviškio rajono savivaldybė) on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Marijampolėn läänissä. Vuonna 2008 kunnan väkiluku oli 47 978.
Asutuskeskukset > Kaupungit

Vilkaviškis (hallinnollinen keskus)
Kybartai
Virbalis
Asutuskeskukset > Kauppalat

Pilviškiai
Pajevonys
Vištytis
Asutuskeskukset > Kylät

Stotis
Paežeriai
Giedriai
Dvarnieji
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kunnallispiirin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (liettuaksi) (englanniksi)
Marijampolėn lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Kalvarijan kunta • Kazlų Rūdan kunta • Marijampolėn kaupunkikunta • Šakiain kunnallispiiri • Vilkaviškisin kunnallispiiri
Kaupungit:  Kalvarija • Kazlų Rūda • Marijampolė • Šakiai • Gelgaudiškis • Kudirkos Naumiestis • Panemunė • Vilkaviškis • Kybartai • Virbalis
Kauppalat:  Jūrė • Lukšiai • Lekėčiai • Griškabūdis • Barzdai • Kriūkai • Žemoji Panemunė • Žvirgždaičiai • Pilviškiai • Pajevonys • Vištytis
Kylät:  Jungėnai • Jusevičiai • Sangrūda • Mikalauka • Liubavas • Sūsninkai • Brukai • Mockai • Senoji Radiškė • Antanavas • Jūrė • Bagotoji • Ąžuolų Būda • Bebruliškė •  Plutiškės • Jankai • Būda • Giedručiai • Girėnai • Veršiai • Sintautai • Stotis • Paežeriai • Giedriai • Dvarnieji
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
5 000 metrin juoksu

| 5 000 metrin juoksu |
| --- | --- |
 5 000 metrin juoksu Osakan MM-kilpailuissa vuonna 2007
Miesten ennätykset
Maailmanennätys:   Joshua Cheptegei 12.35,36 (2020)
Olympiaennätys:   Kenenisa Bekele 12.57,82 (2008)
Naisten ennätykset
Maailmanennätys:   Gudaf Tsegay 14.00,21 (2023)
Olympiaennätys:   Vivian Cheruiyot 14.26,17 (2016)
5 000 metrin juoksu on yleisurheilun kestävyysjuoksumatka, joka juostaan juoksuradalla. Se on myös yleisurheilun arvokisaohjelmassa.
”Vitonen” on alun perin metriseen järjestelmään mukautettu sovellus kolmen mailin (4 828 m) juoksukilpailusta. 400 metrin mittaisella juoksuradalla viisi kilometriä tekee yhteensä 12 ja puoli kierrosta.
10 000 metrin juoksun tavoin 5 000 metrin juoksu tuli miehillä ensimmäistä kertaa arvokisojen ohjelmaan vuoden 1912 olympiakisoissa. Vuosina 1983–1994 naisten arvokisaohjelmassa oli 3 000 metrin juoksu. Ensimmäistä kertaa arvokisoissa naisten 5 000 metrin kilpailu juostiin 1995 maailmanmestaruuskilpailuissa Göteborgissa.
Suomi on olympialaisten miesten 5 000 metrin mitalitilaston kärkimaa. Suomella on kaikkiaan seitsemän kultaa, kun muista maista Etiopia on yltänyt kolmeen, Marokko ja Iso-Britannia kahteen voittoon. Lisäksi Etiopialla on kolme voittoa naisten 5 000 metriltä. Vuosina 1924–1936 suomalaiset voittivat neljä perättäistä olympiakultaa. Viimeisin suomalainen olympiamitali on vuodelta 1980, jolloin Kaarlo Maaninka voitti pronssia. Edellisen kerran kullan voitti Lasse Viren vuonna 1976 Montrealissa. Toistaiseksi viimeisin 5 000 metrin juoksussa nähty suomalaismies on Barcelonan kisoissa 1992 juossut Risto Ulmala. Naisista Nathalie Blomqvist oli mukana Pariisissa 2024 ja selviytyi siellä loppukilpailuun, jossa sijoittui 13:nneksi.
Haamurajojen rikkojat > Miesten rajapyykkejä

Ensimmäisenä alle 14.30: 14.28,2, Paavo Nurmi, 1924
Ensimmäisenä alle 14 min: 13.58,2, Gunder Hägg, 1942
Ensimmäisenä alle 13.30: 13.25,8, Ron Clarke, 1965
Ensimmäisenä alle 13 min: 12.58,39, Saïd Aouita, 1987
Haamurajojen rikkojat > Naisten rajapyykkejä

Ensimmäinen rekisteröity ME: 15.14,51, Paula Fudge, 1981
Ensimmäisenä alle 15 min: 14.58,89, Ingrid Kristiansen, 1984
Ensimmäisenä alle 14.45: 14.37,33, Ingrid Kristiansen, 1986
Ensimmäisenä alle 14.30: 14.28,09, Jiang Bo, 1997
Ennätyksiä > Miehet

| Ennätys | Aika | Juoksija | Päiväys | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys | 12.35,36 |  Joshua Cheptegei | 14. elokuuta 2020 | Monaco |
| Aasian ennätys | 12.51,96 |  Albert Rop | 19. heinäkuuta 2013 | Monaco |
| Afrikan ennätys | 12.35,36 |  Joshua Cheptegei | 14. elokuuta 2020 | Monaco |
| Etelä-Amerikan ennätys | 13.05,95 |  Santiago Catrofe | 15. kesäkuuta 2024 | Heusden-Zolder |
| Euroopan ennätys | 12.45,01 |  Mohamed Katir | 21. heinäkuuta 2023 | Monaco |
| Keski- ja Pohjois-Amerikan ennätys | 12.46,96 |  Grant Fisher | 2. syyskuuta 2022 | Bryssel |
| Oseanian ennätys | 12.55,76 |  Craig Mottram | 30. heinäkuuta 2004 | Lontoo |
| Suomen ennätys | 13.16,3 |  Lasse Virén | 14. syyskuuta 1972 | Helsinki |
Lähteet:
Ennätyksiä > Naiset

| Ennätys | Aika | Juoksija | Päiväys | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys | 14.00,21 |  Gudaf Tsegay | 17. syyskuuta 2023 | Eugene |
| Aasian ennätys | 14.28,09 |  Bo Jiang | 23. lokakuuta 1997 | Shanghai |
| Afrikan ennätys | 14.00,21 |  Gudaf Tsegay | 17. syyskuuta 2023 | Eugene |
| Euroopan ennätys | 14.13,42 |  Sifan Hassan | 23. heinäkuuta 2023 | Lontoo |
| Etelä-Amerikan ennätys | 14.36,59 |  Joselyn Brea | 17. toukokuuta 2024 | Los Angeles |
| Keski- ja Pohjois-Amerikan ennätys | 14.19,45 |  Alicia Monson | 23. heinäkuuta 2023 | Lontoo |
| Oseanian ennätys | 14.39,89 |  Kimberley Smith | 27. helmikuuta 2009 | New York |
| Suomen ennätys | 14.44,72 |  Nathalie Blomqvist | 7. kesäkuuta 2024 | Rooma |
Lähteet:
Suomen-mestarit

Katso Luettelo 5 000 metrin juoksun Suomen-mestareista
Ahvenanmaan naisten jalkapallojoukkue

Ahvenanmaan naisten jalkapallojoukkue on Suomen Palloliiton Ahvenanmaan piirin ja Ålands Fotbollförbundetin alaisuudessa toimiva jalkapallojoukkue. Joukkue on osallistunut IGA:n järjestämiin Island Gamesin jalkapalloturnauksiin. Se on voittanut turnauksen kolmesti, ollut toinen kahdesti ja jättänyt turnauksen kaksi kertaa väliin.
Ahvenanmaa ei ole FIFAn eikä minkään sen maanosaliiton jäsen, minkä vuoksi se ei voi osallistua maailman- tai maanosamestaruuskilpailuihin. Edustusoikeus joukkueessa on vain niillä pelaajilla, joilla on Ahvenanmaan kotiseutuoikeus. Ahvenanmaalla toimii myös miesten jalkapallojoukkue.
Kilpailut > Saarikisat

| Vuosi | Kierros | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
|  2001 | Loppuottelu | 2. |
 2003: Ei Osallistunut
|  2005 | Loppuottelu | 2. |
|  2007 | Loppuottelu | 1. |
|  2009 | Loppuottelu | 1. |
|  2011 | Loppuottelu | 1. |
 2013: Ei Osallistunut
 2015: Osallistuu
Joukkue

Pelaajat vuoden 2011 saarikisoissa.
Ellen Ahlström
Anna Eriksson
Maryette Karring
Maria Rönnbäck
Julia Andersson
Victoria Eriksson
Lisa Klingberg
Hannah Salmén
Rebecca Björkvall
Josefine Flöjt
Emma Liljegren
Sigrid Salminen
Hanna Blomberg
Ing-Marie Holmberg
Elin Nyman
Moa Sandell
Adelina Engman
Lisa Jansson
Aiheesta muualla

SPL:n Ahvenanmaan piirin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Joukkue vuonna 2011 (englanniksi)
Amran

| Amran |
| --- | --- |
 Paikallista arkkitehtuuria
 Amran
 Koordinaatit: 15°40′N, 43°57′E 
Valtio:   Jemen
Maakunta:  Amran
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Amran on kaupunki Jemenin pohjoisosassa.
Maantiede

Amran sijaitsee Jemenin pohjoisosassa Jemenin ylängön alueella noin 50 kilometriä pääkaupunki Sanaasta pohjoiseen.
Historia

Amranissa asui aikanaan pienehkö juutalainen vähemmistö. Kaupungin juutalaiset asuttivat omaa muurein ympäröityä kaupunginosaansa. He muuttivat Israeliin vuosina 1948–1951.
Vuonna 1962 alkaneen Pohjois-Jemenin sisällissodan aikana Amran ja sen suuri sotilastukikohta olivat tärkeä tasavaltalaisten hallitsema tukikohta maan pohjoisosassa. Ainut toinen heidän hallitsemansa suurempi paikkakunta oli Sa'da Amranin pohjoispuolella. Ympäröivä maaseutu oli paikallisten heimojen hallinnassa. Etelä- Pohjois-Jemenin yhdistymisen jälkeen H Amranin sotilastukikohdalla huhtikuussa 1994 puhkesi taisteluja entisten pohjoisten ja eteläisten joukkojen välillä. Yhteenotto oli alkusoitto sisällissodalle samana vuonna.
Jemenin toisen sisällissodan aikana heinäkuussa 2014 kaupungin valtasivat huthit.
Väestö

Amranin asukkaat ovat pääasiassa zaidilaisia muslimeja. Paikalliset kuuluvat myös Hashidien heimoon, joilla on ollut pitkään suuri vaikutus pohjoisen Jemenin politiikassa. Amrania pidetään tärkeänä torikaupunkina.
Näkymää vuodelta 1987.
Kaupunginmuuria.
Virtakerttunen

| Virtakerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Virtakerttuset Bathmocercus
Laji::  cerviniventris
Kaksiosainen nimi
 Bathmocercus cerviniventris  (Sharpe, 1877) 
Katso myös
   Virtakerttunen Wikispeciesissä   Virtakerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Virtakerttunen (Bathmocercus cerviniventris) on länsiafrikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Guineanlahden pohjoisrannikkoa Sierra Leonesta ja Kaakkois-Guineasta Norsunluurannikolle ja Etelä-Ghanaan. Richard Bowdler Sharpe kuvaili lajin holotyypin Ghanasta 1877. Lajin levinneisyyttä ei tunneta tarpeeksi hyvin, joten Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on arvioinut sen puutteellisesti tunnetuksi.
Virikekasvatus

Virikekasvatus on  kalanpoikasten kasvatuksessa käytettävä vesiviljelymenetelmää, jossa kasvatusaltaaseen rakennetaan luonnonmukaisia olosuhteita jäljitteleviä elementtejä. Luonnollista elinympäristöä muistuttavia olosuhteita saadaan aikaan lisäämällä kalanpoikasille piilopaikkoja, soraa ja kiviä sekä vaihtelemalla satunnaisesti altaan veden korkeutta ja virtauksia.
Virikekasvatuksella voidaan vähentää kalanpoikasten sairastelua ja kuolemia loistauteihin sekä parantaa niiden sopeutumista luonnonoloihin . Virikekasvatusmenetelmällä kasvatetut kalanpoikaset myös menestyvät luonnonvesissä paremmin, sillä ne pystyvät hyödyntämään luonnonravintoa ja välttelemään saalistajia paremmin. Lisäksi niiden vaellusominaisuudet ovat vahvemmat kuin tavallisissa kasvatusolosuhteissa kasvaneilla kalanpoikasilla.
Virikekasvatusmenetelmää on kehitetty Suomessa muun muassa Paltamon tutkimusasemalla Kainuussa, jossa sijaitsevat Luonnonvarakeskuksen (LUKE) kalankasvatusaltaat. Virikekasvatuksesta tehdyn tutkimuksen tulokset näkyvät sekä luonnonsuojelullisina että taloudellisina hyötyinä. Harvinaistuneita kalakantoja voidaan palauttaa luontoon ja niiden jälkeläiset menestyvät luonnonolosuhteissa paremmin. Kalankasvattajat saavat parempaa tuottoa istutetuista kalanpoikasista, kun niiden selviämisaste on korkeampi .
Aiheesta muualla

Virikeympäristö kalankasvatuksessa edistää kalojen selviytymistä tautiepidemioista.[vanhentunut linkki] Aamuset 19.8.2019.  [16.1.2020]
Hyvärinen, Pekka (2015) Kalojen virikekasvatusta on tutkittu paljon. Maaseudun tulevaisuus. Lukijalta 03.06.2015. https://www.maaseuduntulevaisuus.fi/puheenaiheet/mielipide/kalojen-virikekasvatusta-on-tutkittu-paljon-1.123566 [16.1.2020]
Kainuun Sanomat 4.9.2019. Istutustaimenet ovat laitostuneet - istutustulokset paremmiksi villiyttämällä. https://www.kainuunsanomat.fi/app/kainuunsanomat/uutiset/?articlepg=169215025[vanhentunut linkki] [16.1.2020]
LUKE. Uutiset 26.11.2018. Virikekasvatuksessa kivillä voi olla tärkeä merkitys kalanpoikasten terveyteen. https://www.luke.fi/uutinen/virikekasvatuksessa-kivilla-voi-olla-merkitys-kalanpoikasten-terveytyteen (Arkistoitu – Internet Archive) [16.1.2020]
LUKE. Uutiset. 15.8.2019. Virikeympäristö kalankasvatuksessa edistää kalojen selviytymistä tautiepidemioista. https://www.luke.fi/uutinen/virikeymparisto-kalankasvatuksessa-edistaa-kalojen-selviytymista-tautiepidemioista (Arkistoitu – Internet Archive) [16.1.2020]
SAKL.fi 1.8.2013. Virikekasvatus kaksinkertaisti istukaslohien selviytymisen jokivaelluksella. http://sakl.fi/virikekasvatus-kaksinkertaisti-istukaslohien-selviytymisen-jokivaelluksella/ [16.1.2020]
Turun Sanomat 2.10.2013. Väitös: Virikekasvatus kaksinkertaistaa lohenpoikasten selviytymisen vaelluksesta. https://www.ts.fi/uutiset/kotimaa/541827/Vaitos+Virikekasvatus+kaksinkertaistaa+lohenpoikasten+selviytymisen+vaelluksesta (Arkistoitu – Internet Archive) [16.1.2020]
Törmänen, Eeva 15.8.2019. Kala kaipaa virikkeitä kasvatusaltaassa – Suojaa taudeilta ja auttaa selviytymään luonnossa. https://www.tekniikkatalous.fi/uutiset/kala-kaipaa-virikkeita-kasvatusaltaassa-suojaa-taudeilta-ja-auttaa-selviytymaan-luonnossa/fa80f36d-257b-4b21-a3b1-d6c53fe3ef11 [16.1.2020]
Yle Uutiset. Luonto 9.11.2015. Kalakin kaipaa virikeitä. https://yle.fi/uutiset/3-8438143 [16.1.2020]
Viriili vesipeto

| Viriili vesipeto |
| --- | --- |

Kirjailija:  Juba Tuomola
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Arktinen Banaani
Sivumäärä:  176
ISBN:  978-952-5768-24-4 
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Viriili vesipeto on Viivin ja Wagnerin kuudes sarjakuva-albumi. Albumi on julkaistu vuonna 2003.
Stripit

Albumi sisältää numeroidut stripit seuraavassa järjestyksessä: 1030-1031, 1034-1047, 1050-1053, 1104, 1133, 1103, 1073, 1054-1055, 1058-1063, 1130, 1135, 1066, 1056, 1064-1065, 1076-1087, 1090-1091, 1074-1075, 1092-1093, 1088-1089, 1094-1097, 1180, 1183, 1106-1107, 1262, 1187, 1108-1109, 1120-1123, 1140-1141, 1161, 1048, 1267, 1067, 1142-1159, 1162-1165, 1168-1179, 1184-1185, 1188-1189, 1071, 1182, 1190-1191, 1196-1215, 1218-1219, 1224-1227, 1216, 1099, 1114, 1192, 1222-1223, 1136-1137, 1228-1231, 1244-1245, 1232-1235, 1246-1247, 1252-1256 ja 1291, joista numeroon 1114 asti kuuluvat vuoteen 2001 ja numerosta 1120 alkaen vuoteen 2002.
Väliltä 1030-1249 puuttuvat stripit: 1032-1033, 1049, 1057, 1068-1070, 1072, 1098, 1100-1102, 1105, 1110-1113, 1115-1119, 1124-1129, 1131-1132, 1134, 1138-1139, 1160, 1166-1167, 1181, 1186, 1193-1194, 1217, 1220-1221, 1236-1243, ja 1248-1249, yhteensä ??? kpl.
Väliltä 1250-1291 albumi sisältää stripit: 1252-1256, 1262, 1267 ja 1291, yhteensä 8 kpl.
Strippien järjestys albumissa ei vastaa alkuperäistä julkaisujärjestystä.
Alan Young

| Alan Young |
| --- | --- |
 Alan Young 1940-luvun keskivaiheilla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. marraskuuta 1919 North Shields, Northumberland, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Kuollut: 19. toukokuuta 2016 (96 vuotta) Woodland Hills, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Mary Anne Grimes (1941–1947) Virginia McCurdy (1948–2011)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1944–2016
Merkittävät roolit:  Roope Ankka (Ankronikka)
Palkinnot
 Primetime Emmy Award for Best Actor 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Alan Young (synt. Angus Young; 19. marraskuuta 1919 – 19. toukokuuta 2016) oli englantilaissyntyinen Emmy-palkittu näyttelijä. Young syntyi Englannissa, mutta hänen perheensä muutti sittemmin Skotlannin kautta Kanadaan. Hänet tunnetaan muun muassa Ankronikka-piirrossarjasta Roope Ankan äänenä.
Filmografia

The Alan Young Show
Aikakone (1960)
Mikki Hiiren jouluaatto (1983)
Basil Hiiri – Mestarietsivä (1986)
Ankronikka (1987–1990)
Beverly Hills kyttä 3 (1994)
Mikin klubi (2002–2003)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alan Young Wikimedia Commonsissa
Vares

Vares on suomen yleiskielen sanan varis vastine eräissä suomen kielen murteissa sekä viron kielessä. Sana esiintyy muun muassa seuraavissa yhteyksissä:
Sukunimenä

Johannes Vares (1890–1946), virolainen runoilija, lääkäri ja poliitikko
Vesa Vares (s. 1963), suomalainen poliittisen historian tutkija ja professori
Paikannimissä

Varesjoki, joki Salossa
Varesjärvi, järvi Salossa
Varesjärvi, järvi Rovaniemellä
Varessäikkä, niemi Siikajoella
Vareksenböle (oik. Vareksenpyöli), kylä (vir.) ja historiallinen autiopyöli Suomusjärvellä Salossa
Fiktiossa

Vares, Reijo Mäen kirjoittama rikosromaanisarja. Tähän liittyvät:
Jussi Vares, fiktiivinen yksityisetsivä Reijo Mäen Vares-romaaneissa
Vares-elokuvasarja
Vares – yksityisetsivä, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (2004)
V2 – Jäätynyt enkeli, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (2007)
Vares – Pahan suudelma, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (tammikuu 2011)
Vares – Huhtikuun tytöt, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (huhtikuu 2011)
Vares – Sukkanauhakäärme, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (elokuu 2011)
Vares – Kaidan tien kulkijat, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (tammikuu 2012)
Vares – Uhkapelimerkki, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva suomalainen elokuva (maaliskuu 2012)
Vares – Pimeyden tango, Reijo Mäen Vares-romaaneihin perustuva  suomalainen elokuva (lokakuu 2012)
Vares, televisiosarja.
Muita

Vareš (myös Vares), kunta Bosniassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vares”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ahvenanmaan maakuntavaalit 2023

Ahvenanmaan vuoden 2023 maakuntavaalit pidettiin 15. lokakuuta 2023. Niissä valittiin maakunnan 30-paikkaisten maakuntapäivien kaikki edustajat seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Samassa yhteydessä pidettiin myös paikalliset kuntavaalit.
Äänioikeus ja ehdokasasettelu

Vaaleissa äänioikeutettuja ovat täysi-ikäiset Ahvenanmaan kotiseutuoikeuden omaavat henkilöt.
Ehdokkaaksi saavat asettua kaikki äänioikeutetut paria poikkeusta, kuten kunnan korkea-arvoisia virkamiehiä, lukuun ottamatta.
Yhteensä ehdokkaita oli 205. Entinen liberaalien ja sitoutumattoman kokoomuksen jäsen Jannik Svensson asettui ehdolle sitoututumattomana ehdokkaana listalta nimellä Ei-toivottu kokoomus (ruots. Oönskad samling).
Ahvenanmaan demokratia ilmoitti, ettei aio asettaa ehdokkaita. Puheenjohtaja Stephan Toivonen kertoi syyksi, ettei itse voi asettua ehdolle terveyssyistä eikä puolue ole löytänyt muita ehdokkaita. Puolueen on tarkoitus olla mukana vaaleissa 2027.
Tulokset

| Puolue | Ääniä | Osuus | Paikat |
| --- | --- | --- | --- |
| L | 4 207 | 30,0 % | 9 |
| C | 2 983 | 21,2 % | 7 |
| ObS | 2 143 | 15,3 % | 5 |
| S | 1 799 | 12,8 % | 4 |
| M | 1 765 | 12,6 % | 4 |
| HI | 719 | 5,1 % | 1 |
| ÅF | 405 | 2,9 % | 0 |
| Sit. | 22 | 0,2 % | 0 |
| Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | 14 043 | 14 043 |
| Tyhjiä ääniä | Tyhjiä ääniä | 195 | 195 |
| Hylättyjä ääniä | Hylättyjä ääniä | 295 | 295 |
| Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | 21 279 | 21 279 |
Lähteet: valresultat.ax, nyan.ax
Äänestysaktiivisuus vaaleissa oli 68,3 %. Ahvenanmaan media, kuten Ålands Radio, joutui palvelunestohyökkäyksen kohteeksi vaali-iltana.
Ahvenanmaan tulevaisuus menetti ainoan paikkansa.
Valitut edustajat

| --- | --- |
 Jessy Eckerman (S)  Stellan Egeland (Ob)  Anders Ekström (Lib)  Nina Fellman (S)  Camilla Gunell (S)  Jörgen Gustafsson (C)  Annika Hambrudd (C)  Anders Holmberg (M)  John Holmberg (Lib)  Annette Holmberg-Jansson (M)  Roger Höglund (C)  Harry Jansson (C)  Jesper Josefsson (C)  Rainer Juslin (Lib)  Andreas Kanborg (Ob) :  Peter Lindbäck (Lib)  Mogens Lindén (S)  Johan Lindström (Ob)  Sandra Listherby (Lib)  Liz Mattsson (C)  Marcus Måtar (Ob)  Mika Nordberg (M)  Benny Pettersson (Lib)  Simon Påvals (Lib)  Alfons Röblom (HI)  Katrin Sjögren (Lib)  Veronica Thörnroos (C)  Wille Valve (M)  Christian Wikström (Ob)  Ingrid Zetterman (Lib)
Verolyhennys

Verolyhennykset (ruots. afkortning) on Ruotsin ja Suomen historiallisiin veroluetteloihin sisältyvä luettelo niistä ihmisille määrätyistä veroista, jotka on jääneet tai jätetty kantamatta. Verolyhennysten luetteloita sisältyy muun muassa läänintileihin ja voudintileihin. Verot voivat jäädä suorittamatta esimerkiksi verovelvollisen köyhyyden vuoksi tai valtion uudisasukkaalle myöntämien vapaavuosien seurauksena.