stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helsinki
Asuminen > Asunnottomuus

Vuonna 2015 Helsingissä oli noin 3 500 yksinäistä asunnotonta. Noin tuhat heistä on ulkomaalaisia. Asunnottomista 700 on alle 25-vuotiaita, mikä on 400 vähemmän kuin vuonna 2013. Helsingin asumisen tuen päällikön Taru Neimanin mukaan asunnottomuus on vähentynyt, koska tilapäisen asumisyksiköiden paikkoja on enemmän kuin ennen. Vuonna 2015 Helsingin asumisyksiköissä oli runsaat 800 paikkaa ja jonotusajat niihin olivat keskimäärin vuoden mittaisia.
Talous

Helsingin työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (0.1%)
Jalostus (10.0%)
Palvelusektori (88.6%)
Muut sektorit (1.3%)
Talousalueena Helsinki kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.
Helsingissä oli vuonna 2022 yhteensä 426 738 työpaikkaa ja kaupungissa asui 322 759 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 76,4 prosenttia. Helsingin työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 88,6 prosenttia, jalostuksen 10,0 prosenttia ja alkutuotannon 0,1 prosenttia.
Helsingin työpaikkaomavaraisuus on 109,9 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 74,2 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 10,1 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Helsingissä on 105,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Helsinki on sijoittunut vuosina 2020–2024 suurten kuntien joukossa alimpaan neljännekseen toiseksi viimeiseksi sijalle 20. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Helsingille on 2,59.
Talous > Julkistalous

Vuonna 2021 Helsingin kaupunki sai verotuloja arviolta 3 829 miljoonaa euroa, ja yhteensä tuloja kertyi noin 5 815 miljoonaa. Suomen valtionosuusjärjestelmässä Helsinki on nettomaksaja, kuten muutkin pääkaupunkiseudun kunnat. Kuntalain muutoksen edellyttämä Helsingin Energian yhtiöittäminen ja valtionosuuksien leikkaaminen ovat rasittaneet kaupungin taloutta vuodesta 2015 alkaen.
Talous > Yritykset

Helsinki on pörsseineen ja Aleksanterin ”pankkikatuineen” Suomen talouselämän keskus. Useat suomalaiset pörssiyhtiöt ja lähes kaikki Suomen keskeiset pankit ja vakuutusyhtiöt pitävät Helsinkiä kotipaikkanaan. Vuonna 2013 Helsingissä toimi lähes 44 000 yritystä, eli noin puolet Helsingin seudun yrityksistä ja kahdeksasosa koko maan yrityksistä. Helsingin seudulla vuonna 2013 toimineet suurimmat yritykset olivat Posti Oy, HOK-Elanto Liiketoiminta Oy, Nordea Bank Finland Abp, Stockmann Oyj Abp ja ISS Palvelut Oy.
Valtiovarainministeriö on koordinoinut vuodesta 2000 alkaen hanketta, jossa pyritään sijoittamaan valtion yksikköjä ja toimintoja pääkaupunkiseudun ulkopuolelle. Työpaikkoja on siirtynyt vuosina 2000–2015 maakuntiin noin 4 200 henkilötyövuoden verran.
Talous > Työpaikat

Vuonna 2013 Helsingissä oli noin 382 000 työpaikkaa. Yksityisen sektorin työpaikkoja oli 240 000 ja valtion työpaikkoja 40 000. Kuntasektorilla työskenteli 65 000 henkeä, valtioenemmistöisissä osakeyhtiöissä 13 000 ja yrittäjänä toimi 25 000 henkeä. Noin 30 prosenttia Suomen valtion työpaikoista on Helsingissä.
Koko Helsingin seudun elinkeinorakenne on hyvin palveluvaltainen. Seudun työpaikoista 16 prosenttia on jalostuksessa, 59 prosenttia kaupan ja muiden markkinapalveluiden toimialoilla sekä 25 prosenttia julkisissa palveluissa. Erityisesti kaupan ja muiden markkinapalvelualojen osuudet ovat Helsingin seudulla huomattavasti suurempia kuin koko maassa. Julkisten palveluiden työpaikkaosuus on seudulla jonkin verran pienempi ja jalostuksen osuus huomattavasti pienempi kuin koko maassa.
Helsingin kaupunki on Suomen suurin työnantaja; sillä oli 37 513 työntekijää vuonna 2022. Helsinkiläisistä 18–64-vuotiaista 72 prosenttia oli työllisiä vuonna 2011, kun koko maan vastaava lukema oli 69,9 prosenttia. Muuhun Suomeen verrattuna Helsingissä on vähän teollisuustyöpaikkoja, mutta runsaasti liike-elämän palvelujen ja tukku- ja vähittäiskaupan työpaikkoja. Pääkaupungissa on yli 68 000 tietotekniikkaan liittyvien toimialojen työpaikkaa. Se on noin kolmasosa koko Suomen informaatiosektorin työpaikoista. Vuonna 2022 Helsingin työllisyysaste oli 79,3 % ja koko maan työllisyysaste 78,1.
Eniten työpaikkoja on eteläisen suurpiirin alueella, Kampin alueen ollessa suurin keskittymä. Suuria keskittymiä keskustan ulkopuolella on keskisessä suurpiirissä Kallion, Vallilan ja Pasilan kaupunginosissa.
Helsingin työpaikkaomavaraisuus on 131,8 prosenttia (2020), joten monet muidenkin kuntien asukkaat käyvät Helsingissä töissä. Tilastokeskuksen määrittelemään Helsingin työssäkäyntialueeseen kuului 26 kuntaa vuonna 2020.
Palvelut > Koulutus

Helsingissä sijaitsee neljä tiede- tai taideyliopistoa: Aalto-yliopisto, Helsingin yliopisto, Taideyliopisto ja Svenska handelshögskolan. Opiskelijoita näissä on lähes 50 000 – yli 28 prosenttia koko Suomen yliopisto-opiskelijoista. Helsingissä toimii myös puolustusministeriön alainen Maanpuolustuskorkeakoulu.
Lisäksi toiminnassa on kuusi ammattikorkeakoulua: Diak, Humak, Laurea, Metropolia, Haaga-Helia ja ruotsinkielinen Arcada.
Ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelee yli 15 000 opiskelijaa; tarjolla on yli 30 eri perustutkintoa. Yleissivistävästä aikuiskoulutuksesta huolehtivat aikuislukiot sekä kansalais- ja työväenopistot.
Suomenkielisellä työväenopistolla on yhdeksän omaa toimipaikkaa ja lisäksi se toimii 60 pisteessä, kuten kouluilla ja kirjastoissa.
Peruskoulujen lukumäärä muuttuu vuosittain oppilasmäärien mukaan. Vuonna 2016 kouluja on noin sata. Lukioita on 11 ja niissä vajaat 7 000 opiskelijaa. Vuoden 2016 arvion mukaan esi-, perus ja lukio-opetukseen osallistuu yhteensä 43 000 suomenkielistä ja 4 600 ruotsinkielistä oppilasta. Oman äidinkielen opetusta annetaan noin 40 kielellä.
Palvelut > Sosiaali- ja terveyspalvelut

Helsingin kaupungin sosiaalipalveluista vastaa sosiaali- ja terveysvirasto. Lapsiperheiden palveluihin kuuluvat äitiys-, lasten- ja perheneuvolat, kouluterveydenhuolto, terapiapalvelut, kotipalvelu, lastensuojelu ja perheoikeudelliset asiat. Aikuisille on terveyspalveluita, mielenterveys- ja päihdepalveluita, nuorten, ikääntyneiden ja vammaisten palveluita sekä sosiaaliseen tukeen ja toimeentuloon liittyviä palveluita muun muassa asunnottomille, maahanmuuttajille ja työttömille.
Helsingin kunnallisesta terveydenhuollosta vastaavia terveysasemia on yhteensä 25. Kaupungilla on viisi sairaalaa, näistä kaksi päivystäviä sairaaloita (Malmin ja Haartmanin sairaalat). Terveyspalveluita ollaan keskittämässä voimakkaasti.
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu on 21 hyvinvointialueen lisäksi Helsingin kaupungilla 1. tammikuuta 2023 alkaen. Hyvinvointialueen tehtäviä Helsingissä hoitaa uusi Helsingin kaupungin sosiaali-, terveys- ja pelastustoimiala.
Palvelut > Energia, vesi- ja jätehuolto

Helsingin energiankulutus vuonna 2014 oli 1 598 gigawattituntia, noin neljä prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna. Kasvihuonekaasupäästöt olivat noin 2,8 miljoonaa CO2-ekvivalenttitonnia. Asukasta kohden laskettuna päästöt ovat vähentyneet vuodesta 1990 noin 39 prosenttia, joten Helsinki on jo saavuttanut vuodelle 2030 asetetun päästövähennystavoitteen. Energiantuotannossa ollaan luopumassa fossiilisten polttoaineiden käytöstä: Salmisaaren öljylämpökeskus on korvattu pellettilämpökeskuksella vuonna 2017 ja kaukolämmön tuotantokapasiteettia lisättiin. Hanasaaren hiilivoimala suljettiin vuonna 2023.
Helsingin seudun ympäristöpalvelut eli HSY puhdistaa Päijännetunnelia pitkin tulevaa vettä Pitkäkosken ja Vanhankaupungin vedenpuhdistuslaitoksissa. Lisäksi Espoossa toimii Dämmanin vedenpuhdistuslaitos, joka ottaa veden Nuuksion Pitkäjärvestä. Jätevesiä käsittelee Viikin jätevedenpuhdistamo. Pääkaupunkiseudun kotitaloudet tuottavat vuosittain noin 360 000 tonnia jätettä. Niistä lajitellaan paperi, biojäte, kartonki, lasi, metalli ja muovijäte. Kierrätykseen kelpaamaton sekajäte kuljetetaan Vantaan Energian jätevoimalaan, missä siitä tuotetaan sähköä ja kaukolämpöä. Jätevoimala korvaa kaatopaikan.
Kulttuuri > Tapahtumia

Helsingin ehkä suurimpia kulttuuritapahtumia on loppukesällä alkava Helsingin Juhlaviikot, joka on usean viikon kestävä musiikkia, teatteria, taidenäyttelyitä ja performansseja eri puolilla kaupunkia esittelevä tapahtuma. Juhlaviikkojen suosituin yksittäinen tapahtuma on Taiteiden yö, jonka aikana ydinkeskustassa on useassa paikassa esitteillä erilaisia taideteoksia tilataiteesta ja performansseista taidenäyttelyihin puolille öin ja pitempäänkin. Vuonna 2015 Helsingin juhlaviikoilla oli noin 278 000 kävijää. Suurimmat yksittäiset tapahtumat ovat vuosittain järjestettävät Flow- ja Weekend-festivaalit. Vuosittain toukokuussa järjestetään Kaisaniemen puistossa eri kulttuureja esittelevä ilmaistapahtuma Maailma kylässä.
Kesäkuun 12. päivänä vietetään Helsinki-päivää, jonka lukuisat viihdetapahtumat huipentuvat ulkoilmakonserttiin. Kesäkuun viimeisellä viikolla vietetään Helsinki Pride -ihmisoikeustapahtumaa, jonka kulkueeseen osallistui vuonna 2018 100 000 marssijaa. Heinäkuinen Tuska-festivaali on vuorostaan metallimusiikin suurin tapahtuma Pohjoismaissa. Vuonna 2015 tapahtumassa vieraili noin 25 000 kävijää. Elokuussa urbaanin musiikin ja kaupunkikulttuurin Flow Festival kerää kävijöitä Suvilahteen. Vuonna 2018 festivaalilla oli 84 000 kävijää.
Elokuva-alan merkittävin tapahtuma on syksyisin järjestettävä Rakkautta ja Anarkiaa, jolloin esitetään runsaan viikon aikana sadoissa näytöksissä useita kymmeniä elokuvia, jotka eivät koskaan päädy laajempaan levitykseen esimerkiksi poikkitaiteellisuutensa vuoksi. Vuonna 2014 Rakkautta ja Anarkiaa keräsi 62 000 katsojaa. Dokumenttiin keskittyvä DocPoint on vakiinnuttanut asemansa muutamassa vuodessa lajityypin tärkeimpänä katselmuksena Suomessa. Vuonna 2015 se järjestettiin 14. kerran.
Helsingissä on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Evankelisuuden evankeliumijuhlat järjestettiin Helsingissä säännöllisesti muutaamaa poikkeusta lukuun ottamatta vuosina 1874–1965 ja viimeksi 2017. Vanhoillislestadiolaisuuden suviseurat on järjestetty kahdesti Helsingissä vuosina 1910 ja 1959. Vuosittain Helsingin luterilaiset seurakunnat järjestävät Helsingin Urkukesä-tapahtuman. Evankeliset musiikkimessut järjestettiin Helsingissä vuosina 1973–2013. Vuonna 1987 järjestetty Billy Grahamin Missio Helsinki on suurin Helsingin Olympiastadionilla koskaan järjestetty ei-urheilullinen tapahtuma. Tilaisuuteen osallistui yli 183 000 kävijää.
| Esimerkkejä kävijämääristä> Vuosi | Esimerkkejä kävijämääristä> Tapahtuma | Esimerkkejä kävijämääristä> Kävijät |
| --- | --- | --- |
| 2022 | Helsingin juhlaviikot | 182 000 |
| 2022 | Lux Helsinki | 100 000 |
| 2022 | Flow Festival | 90 000 |
| 2022 | Helsinki Pride | 70 000–90 000 |
| 2022 | Tuska Open Air Metal Festival | 49 000 |
| 2022 | Maailma kylässä | 21 500 |
Kulttuuri > Kulttuurin järjestäjät

Monet Suomen keskeiset kulttuurilaitokset sijaitsevat Helsingissä, kuten valtion taidemuseo Ateneum, nykytaiteen museo Kiasma, Suomen Kansallisooppera ja -baletti ja Kansallisarkisto. Teattereista voidaan mainita Kansallisteatteri, Helsingin kaupunginteatteri ja Ruotsalainen teatteri.
Helsingissä toimii kaksi ammattimaista sinfoniaorkesteria, Helsingin kaupunginorkesteri ja Radion sinfoniaorkesteri, jotka pitävät konsertteja vuonna 2011 valmistuneessa Musiikkitalossa. Suuria populaarimusiikin keikkoja pidetään Olympiastadionilla, Hartwall Areenassa ja Helsingin jäähallissa. Rock-klubeista tunnetuin on Tavastia-klubi.
Helsingissä on kymmeniä elokuvasaleja, joista suurin on 635-paikkainen Tennispalatsin ISENSE-sali. Kansallisen audiovisuaalisen instituutin teatteri Kino Regina ja muut toimitilat sijaitsevat nekin pääkaupungissa.
Kaupungissa on myös kunnallisia kulttuuripalveluita, esimerkiksi kirjastoja. Helsingin kaupunginkirjaston pääkirjasto sijaitsee Pasilassa ja vuonna 2018 avattu keskustakirjasto Oodi sijaitsee Kansalaistorilla. Helsingin kaupungin kulttuuriasiainkeskus hallinnoi Helsingin kulttuurikeskuksia kuten Kanneltaloa ja Malmitaloa. Niissä järjestetään vuosittain kymmeniä konsertteja ja muita esityksiä.
Urheilu ja liikunta

Jalkapallossa Helsingin suosituin ja menestynein seura on Veikkausliiga-joukkue HJK eli Helsingin Jalkapalloklubi, joka on myös Suomen menestynein jalkapalloseura. HJK:n ykkösvihollinen on ollut pitkään nykyisin Kolmosessa pelaava HIFK ja joukkueiden välisiä otteluita kutsutaan Stadin derbyiksi. Oulunkyläläinen IF Gnistan taas nousi Veikkausliigaan kaudeksi 2024. Muita helsinkiläisjoukkueita ovat mm. Ykkösliigan Pallokerho-35 ja Käpylän Pallo. Kolmosessa jalkapalloa pelaava Ponnistus on perustettu vuonna 1887 ja on yksi Suomen vanhimpia yhtäjaksoisesti toimineita urheiluseuroja.
Jääkiekossa Helsingin suosituimmat ja menestyneimmät joukkueet ovat SM-liigajoukkue HIFK sekä nykyisin Mestiksessä pelaava Jokerit, joka vuosina 2014–2022 pelasi itäeurooppalaisessa KHL-liigassa. Kilpakumppaneiden välillä järjestettiin 2010-luvulla Talviklassikko-nimisiä ulkoilmaotteluita Helsingin olympiastadionilla.
Koripallossa Helsingissä pelaa Korisliiga-joukkue Helsinki Seagulls. Muita suuria seuroja ovat mm. Helsingin NMKY ja Torpan Pojat.
Roihuvuoressa on myös pesäpalloseura Roihu.
Helsingin suurin säännöllinen urheilutapahtuma on vuodesta 1976 alkaen järjestetty lasten ja nuorten jalkapalloturnaus Helsinki Cup. Toukokuinen Helsinki City Running Day, jonka reitti kiertää Helsinkiä rantaviivaa seuraillen, on Suomen suurin juoksutapahtuma. Sillä oli vuonna 2024 yli 17 000 osanottajaa. Suuri liikuntatapahtuma on myös Naisten Kymppi. Helsingissä on järjestetty lukuisia kansainvälisestikin merkittäviä arvokilpailuja, joista omassa luokassaan ovat vuoden 1952 Helsingin olympialaiset.
Suurin osa Helsingin liikuntapaikoista on kaupungin liikuntaviraston vastuulla, kuten 70 liikuntahallia tai -salia ja noin 350 urheilukenttää. Jäähalleja on yhdeksän, joista kolme liikuntaviraston hallinnassa. Talvisin on käytössä seitsemän tekojäärataa. Uimaan Helsingissä pääsee 14 uimahallissa, joista suurin on Mäkelänrinteen uintikeskus, kahdessa maauimalassa ja yli 20 uimarannalla, joista Hietaniemen uimaranta lienee tunnetuin.
Ystävyyskaupungit ja kansainväliset yhteydet

Helsinki kuuluu useaan kansainväliseen verkostoon. Tärkeimpiä kahdenvälisiä kaupunkikumppaneita ovat Tallinna, Tukholma ja Pietari sekä muut eurooppalaiset pääkaupungit. Lisäksi Helsingillä on erityinen historiallinen kumppanuussuhde Pekingin ja Moskovan kanssa. Helsinkiä edustaa Helsinki EU Office Brysselissä ja Helsinki-keskus Pietarissa.
Kirjallisuutta

Biström, Anna & Paqvalén, Rita & Rask, Hedvig (toim.): Naisten Helsinki: Kulttuurihistoriallinen opas.  (Kvinnornas Helsingfors: En kulturhistorisk guide)  Suomentanut Riie Heikkilä ym.. Helsinki:  Schildts, 2010.  ISBN 978-951-50-1994-3
Haavikko, Paavo (toim.): Helsinki – kaupunki graniittisilla juurilla, avaralla niemellä.  Helsinki:  Art House, 2000.  ISBN 951-884-275-2
Jokinen, Pauli (teksti) & Väänänen, Marja (valokuvat): Kulttuurikävelyllä Helsingissä.  Helsinki:  Minerva, 2011.  ISBN 978-952-492-546-4
Klinge, Matti & Kolbe, Laura: Helsinki, Itämeren tytär: Lyhyt historia.  (Uudistettu laitos)  Helsinki:  Otava, 2007.  ISBN 978-951-1-21812-8
Leino, Eino: Kirjailijoiden Helsinki.  Helsinki:  Gummerus, 2012.  ISBN 978-951-20-8846-1
Ääniä stadista. Otavan äänikirja. Toimittanut Peikko Pitkänen (2 cd-levyä + 16-sivuinen esite).
Lahjottu Helsinki, Eero Taivalsaari, Helsinki: Kansalaisten yhteistoimintaliike, 1988 ISBN 951-99995-3-1 (1. p. Gummerus 1986)
Eric Savolainen

| Eric Savolainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntymäaika:  14. huhtikuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka:  Jämsä
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  tubettaja
Puoliso(t):  Julia Savolainen (2018–)
Youtube-tiedot
Kanavan nimi:  Lakko CoDTupakkaLakko (kanavan entinen nimi)
Muut nimet:  Lakkoilija
Aktiivisena:  2011–
Tilaajamäärä:  930 000 (helmikuu 2025)
Katselukerrat:  yli 540 milj. (helmikuu 2025)
Kanavan sisällön kieli:  suomi
Muiden kanavien nimet:  Lakko X Herba
Kanavan osoite
Eric Savolainen (s. 14. huhtikuuta 1993 Jämsä), joka tunnetaan paremmin käyttäjänimellään Lakko, on thaimaalais-suomalainen videopelejä pelaava ja vlogeja kuvaava suomenkielinen tubettaja. Lakko on Suomen tilatuin suomenkielinen tubettaja. Savolaisen Youtube-kanavalla on helmikuussa 2025 yli 930 000 tilaajaa ja yli 540 miljoonaa katselukertaa.
Ura

Savolaisen Youtube-ura alkoi vuonna 2011, kun hän julkaisi ensimmäisen videonsa Tupakkalakko | L96A1 Sniper Action pelistä Call of Duty: Black Ops. Seuraavana vuonna Savolainen alkoi pelata Amnesia-pelisarjaa. Hänen kanavansa oli tuolloin ylittänyt sadan tilaajan rajan. Samassa videossa hän paljasti äänensä ensimmäistä kertaa. 200 tilaajan kohdalla hän paljasti kasvonsa.
Savolainen sai vuonna 2012 ensimmäiset palkkansa tubettamisesta, jolloin hän liittyi erääseen kansainväliseen Youtube-yhteisöön. Hän sai palkkaa 50 euroa kuussa ja hankki ensimmäisen oman läppärinsä muutamaa kuukautta myöhemmin. Läppärin myötä hän sai nostettua videoidensa laatutasoa. Savolaisen Youtube-ura lähti nousuun vuonna 2013, kun hän ylitti 10 000 tilaajan rajan ja teki kanavansa nykyään toiseksi suosituimman videon GTA V -rapin. Tämän jälkeen hän nousi Suomen suosituimpien tubettajien joukkoon. lähde?
Savolainen liittyi vuoden 2015 alussa suomalaiseen Töttöröö Networkiin, josta lähtien hänen pääasiallinen työnsä on ollut tubettaja. Verkoston kautta Savolainen saa erilaisia tukia ja kertoo olleensa niistä tyytyväinen.
Ura > Musiikkiura

Nost3 & Protro julkaisivat kesäkuussa 2015 Bailandoo-musiikkivideon, jossa vierailevat Savolainen ja Juuso ”Herbalisti” Karikuusi. Kesäkuussa 2016 Savolainen ja Herbalistina tunnettu Juuso Karikuusi tekivät oman kappaleen ”Aamuyö” omakustanteena. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Karikuusen ja Savolaisen yhteis-YouTube-kanavalla ”Lakko X Herba”. Videota on katsottu yli kuusi miljoonaa kertaa.
Syyskuussa 2017 Savolainen julkaisi musiikkivideon ”Lakko – Heyoo”. Toukokuuhun 2022 mennessä video oli saavuttanut yli 2 miljoonaa katselukertaa. Lokakuussa 2018 Savolainen ja Karikuusi julkaisivat yhdessä toisen kappaleen ”Kyllä nyt vielä pelata pitää”. Vuonna 2022 videolla oli yli miljoona katselukertaa. Toukokuussa 2024 Savolainen ja Karikuusi julkaisivat kolmannen kappaleensa ”Iltapäivä”.
Ura > Televisiossa

Huhtikuussa 2016 Savolainen ja Karikuusi aloittivat yhteisen televisio-ohjelman, Lakon ja Herban boksi. Sarjassa he tapasivat julkisuuden henkilöitä ja pelasivat erilaisia videopelejä. Sarjaa esitettiin keskiviikkoisin Subilta. Jokainen jakso kesti noin puoli tuntia.
Savolainen oli vuosina 2017–2018 Karikuusen kanssa yhdet Posse-viihdeohjelman juontajista ja vuonna 2022 he useiden muiden Possen entisten juontajien kanssa vierailivat ohjelman sadannessa jaksossa.
Vuonna 2021 Lakko esiintyi Ultimate Escape Suomen ensimmäisellä tuotantokauden neljännessä jaksossa.
Vuonna 2024 Savolainen kilpaili Karikuusen kanssa Masked Singer Suomi -viihdeohjelman kuudennella kaudella laulaen kappaleen Enemy ja pudoten ensimmäisinä.
Ura > Kirjallisuus

Savolainen on mukana Tammen kustantamassa vuoden 2023 huhtikuussa julkaistussa Luokkakuva-kirjassa.
Suosio

Vuonna 2017 Savolainen oli Tubeconin teettämän tutkimuksen mukaan toiseksi seuratuin idoli 13–19-vuotiaiden nuorten keskuudessa. Kaksi tuntia kestävä Minecraft-pelivideo Kaikkien aikojen Minecraft-video! (600 000 tilaajan Special) ohitti GTA V -rap -videon kanavan suosituimpana videona. Kyseisellä videolla oli lokakuussa 2024 yli 6,5 miljoonaa katselukertaa.
Savolainen on saanut 2020-luvulta alkaen suosiota erityisesti Minecraftiin liittyvistä videoistaan. Hänen Minecraft-videonsa ovat keränneet satojatuhansia ja osa jopa miljoonia katselukertoja. Vuonna 2024 Savolainen voitti Roni Bäckin ja Pinkku Pinskun kanssa Tubeconin 10 vuotta Allstars -kategorian.
Yksityiselämä

Savolaisen isä on suomalainen ja äiti thaimaalainen. Hän pelasi nuorempana kymmenen vuotta jalkapalloa. Myös pelaaminen ja videoiden tekeminen oli suuressa roolissa Savolaisen elämää jo lapsena. Hän on harrastanut myös mäkihyppyä.
Savolainen meni naimisiin 3. elokuuta 2018. Huhtikuussa 2021 Savolainen kertoi menettäneensä vaimonsa Julian kanssa heidän kaksi syntymätöntä lastaan. Hänellä on myös kaksi kissaa. Savolainen asuu vaimonsa kanssa Kanta-Hämeen maakunnan alueella. He joutuivat muuttamaan Espoosta pois kotihäirinnän vuoksi. Vapaa-ajalla Savolainen on kertonut harrastavansa muun muassa hiihtämistä, jalkapalloilua ja kirjojen lukemista.
Savolainen on kertonut kokeneensa vakavaa työuupumusta ja stressiä tubettajan ammattiin kohdistuvista paineista. Uutinen herätti laajasti huolta Savolaisen hyvinvoinnista hänen seuraajiensa ja median keskuudessa. Savolaisen tulot vuonna 2022 oli lähes 100 000 euroa.
Filmografia

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Jakso(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | FOLK-raati | Itsenään | Jakso 8 |
| 2016 | Circuit eMotorsport | Itsenään | Jakso 2 |
| 2016 | Lakon ja Herban boksi | Itsenään | Ohjelman toinen luotsaaja |
| 2016 | Arman LIVE | Itsenään | Jakso 7 |
| 2017 | Kokkisota | Itsenään | Kausi 1 jakso 6 (Toinen versio) |
| 2017–2018, 2022 | Posse | Itsenään | kaudet 4–5, kausi 10 jakso 7 |
| 2017 | Game Night | Itsenään | Kausi 1 jakso 6 |
| 2021 | Ultimate Escape Suomi | Itsenään | Kausi 1 jakso 4 |
| 2023 | Spill the Tea | Itsenään | Jakso 11 |
| 2024 | Masked Singer Suomi | Jaloillaan seisova pelle | Kausi 6 jakso 1 |
| 2024 | Roni Back: Suomen Suurinta Piilosta | Itsenään | Jakso 1 |
Diskografia

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single- lista  | Listasijoitukset> Striimaus- lista  | Listasijoitukset> Lataus- lista  | Myynti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Aamuyö” (Karikuusen kanssa) | 2016 | 13 | 13 | 20 | kultaa |
| ”Heyoo” | 2017 | – | – | – | – |
| ”Kyllä Nyt Vielä Pelata Pitää” (Karikuusen kanssa) | 2018 | – | – | – | – |
| ”Iltapäivä” (Karikuusen kanssa) | 2024 | – | – | – | – |
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Vuosi | Palkintogaala | Kategoria | Tulos | Vastaanottajat | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Tubecon Awards | Vuoden miestubettaja | Voitto | Eric Savolainen |  |
| 2015 | Tubecon Awards | Vuoden pelikanava | Voitto | Eric Savolainen |  |
| 2016 | Tubecon Awards | Vuoden pelikanava | Voitto | Eric Savolainen |  |
| 2016 | Tubecon Awards | Vuoden video | Ehdokkuus | Eric Savolainen |  |
| 2022 | Tubecon Awards | Vuoden pelivaikuttaja | Voitto | Eric Savolainen |  |
| 2022 | Tubecon Awards | Vuoden YouTube-vaikuttaja | Voitto | Eric Savolainen |  |
| 2024 | Tubecon Awards | Vuoden pelikanava | Voitto | Eric Savolainen |  |
| 2024 | Tubecon Awards | 10 vuotta Allstars | Voitto | Eric Savolainen | Roni Bäckin ja Pinkku Pinskun kanssa |
| 2024 | Tubecon Awards | Yleisön suosikki | Voitto | Juuso Karikuusi | Ehdokkaat eivät tienneet ehdokkuudesta, ja Savolainen oli palkinnon jaon aikana vessassa. |
Aiheesta muualla

Lakon kanava Youtubessa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet