stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
NBA:n varaustilaisuus 2003
Varaukset > Ensimmäinen kierros

| --- | --- |
: = All-Star
| Nro | Pelaaja | Kansalaisuus | Joukkue | Koulu/Seurajoukkue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | LeBron James (SF) |  Yhdysvallat | Cleveland Cavaliers | St. Vincent - St. Mary H.S. (Akron, OH) |
| 2 | Darko Miličić (F/C) |  Serbia ja Montenegro | Detroit Pistons (Memphisiltä) | Hemofarm Vrsac (Serbia) |
| 3 | Carmelo Anthony SF) |  Yhdysvallat | Denver Nuggets | Syracuse |
| 4 | Chris Bosh (F/C) |  Yhdysvallat | Toronto Raptors | Georgia Tech |
| 5 | Dwyane Wade (SG) |  Yhdysvallat | Miami Heat | Marquette |
| 6 | Chris Kaman (C) |  Yhdysvallat/ Saksa | Los Angeles Clippers | Central Michigan |
| 7 | Kirk Hinrich  (PG) |  Yhdysvallat | Chicago Bulls | Kansas |
| 8 | T.J. Ford  (PG) |  Yhdysvallat | Milwaukee Bucks (Atlantalta) | Texas |
| 9 | Michael Sweetney (PF) |  Yhdysvallat | New York Knicks | Georgetown |
| 10 | Jarvis Hayes (F/G) |  Yhdysvallat | Washington Wizards | Georgia |
| 11 | Mickaël Piétrus (G/F) |  Ranska | Golden State Warriors | Pau-Orthez (Ranska) |
| 12 | Nick Collison (PF) |  Yhdysvallat | Seattle SuperSonics | Kansas |
| 13 | Marcus Banks (PG) |  Yhdysvallat | Memphis Grizzlies (Houstonilta, myytiin Bostoniin) | UNLV |
| 14 | Luke Ridnour (PG) |  Yhdysvallat | Seattle SuperSonics (Milwaukeelta) | Oregon |
| 15 | Reece Gaines (F/G) |  Yhdysvallat | Orlando Magic | Louisville |
| 16 | Troy Bell (PG) |  Yhdysvallat | Boston Celtics (myytiin Memphisiin) | Boston College |
| 17 | Žarko Čabarkapa (SF) |  Serbia ja Montenegro | Phoenix Suns | Budućnost Podgorica (Serbia ja Montenegro) |
| 18 | David West (PF) |  Yhdysvallat | New Orleans Hornets | Xavier (OH) |
| 19 | Sasha Pavlović (F/G) |  Serbia ja Montenegro | Utah Jazz | Budućnost Podgorica (Serbia ja Montenegro) |
| 20 | Dahntay Jones (SG) |  Yhdysvallat | Boston Celtics (Philadelphialta, myytiin Memphisiin) | Duke |
| 21 | Boris Diaw-Riffiod (SG) |  Ranska | Atlanta Hawks (Indianalta) | Pau-Orthez (Ranska) |
| 22 | Zoran Planinić (G/F) |  Kroatia | New Jersey Nets | KK Cibona (Kroatia) |
| 23 | Travis Outlaw (SF) |  Yhdysvallat | Portland Trail Blazers | Starkville H.S. (Starkville, MS) |
| 24 | Brian Cook (PF) |  Yhdysvallat | Los Angeles Lakers | Illinois |
| 25 | Carlos Delfino (SG) |  Argentiina | Detroit Pistons | Unión de Santa Fe (Argentiina) |
| 26 | Ndudi Ebi (SF) |  Yhdistynyt kuningaskunta | Minnesota Timberwolves | Westbury Christian H.S. (Houston, TX) |
| 27 | Kendrick Perkins (C) |  Yhdysvallat | Memphis Grizzlies (Sacramentolta Orlandon kautta, myytiin Bostoniin) | Ozen H.S. (Beaumont, TX) |
| 28 | Leandro Barbosa (SG) |  Brasilia | San Antonio Spurs (myytiin Phoenix) | Bauru Tilibra (Brasilia) |
| 29 | Josh Howard (F/G) |  Yhdysvallat | Dallas Mavericks | Wake Forest |
Varaukset > Toinen kierros

| Nro | Pelaaja | Kansalaisuus | Joukkue | Koulu/Seurajoukkue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 | Maciej Lampe (PF) |  Puola | New York Knicks (Denveriltä) | Universidad Complutense de Madrid (Espanja) |
| 31 | Jason Kapono (F/G) |  Yhdysvallat | Cleveland Cavaliers | UCLA |
| 32 | Luke Walton (SF) |  Yhdysvallat} | Los Angeles Lakers (Torontolta) | Arizona |
| 33 | Jerome Beasley (PF) |  Yhdysvallat | Miami Heat | North Dakota |
| 34 | Sofoklis Schortsanitis (C) |  Kreikka | Los Angeles Clippers | Iraklis BC (Kreikka) |
| 35 | Szymon Szewczyk (PF) |  Puola | Milwaukee Bucks (Memphisilta) | Braunschweig (Saksa) |
| 36 | Mario Austin (PF) |  Yhdysvallat | Chicago Bulls | Mississippi State |
| 37 | Travis Hansen (SG) |  Yhdysvallat | Atlanta Hawks | Brigham Young |
| 38 | Steve Blake (PG) |  Yhdysvallat | Washington Wizards | Maryland |
| 39 | Slavko Vraneš (C) |  Serbia ja Montenegro | New York Knicks | Budućnost Podgorica (Serbia e Montenegro) |
| 40 | Derrick Zimmerman (PG) |  Yhdysvallat | Golden State Warriors | Mississippi State |
| 41 | Willie Green (SG) |  Yhdysvallat | Seattle SuperSonics (myytiin Philadelphiaan) | Detroit Mercy |
| 42 | Zaza Pachulia (PF) |  Georgia | Orlando Magic | Ülkerspor (Turkki) |
| 43 | Keith Bogans (SG) |  Yhdysvallat | Milwaukee Bucks (myytiin Orlandoon) | Kentucky |
| 44 | Malick Badiane (PF) |  Senegal | Houston Rockets | TV Langen (Saksa) |
| 45 | Matt Bonner (F) |  Yhdysvallat | Chicago Bulls (Phoenixiltä, myytiin Torontoon) | Florida |
| 46 | Sani Bečirović (SG) |  Slovenia | Denver Nuggets (Bostonilta) | Virtus Bologna (Italia) |
| 47 | Mo Williams (PG) |  Yhdysvallat | Utah Jazz | Alabama |
| 48 | James Lang (C) |  Yhdysvallat | New Orleans Hornets | Central Park Christian H.S. (Birmingham, AL) |
| 49 | James Jones (SF) |  Yhdysvallat | Indiana Pacers | Miami (FL) |
| 50 | Paccelis Morlende (PG) |  Ranska | Philadelphia 76ers (myytiin Seattleen) | Digione (Ranska) |
| 51 | Kyle Korver |  Yhdysvallat | New Jersey Nets (myytiin Philadelphiaan) | Creighton |
| 52 | Remon Van de Hare (C) |  Alankomaat | Toronto Raptors (Los Angeles Lakersilta) | FC Barcelona (Espanja) |
| 53 | Tommy Smith (PF) |  Yhdysvallat | Chicago Bulls (Detroitilta Miamin kautta) | Arizona State |
| 54 | Nedžad Sinanović (C) |  Bosnia ja Hertsegovina | Portland Trail Blazers | Brotnjo (Bosnia ja Hertsegovina) |
| 55 | Rick Rickert (PF) |  Yhdysvallat | Minnesota Timberwolves | Minnesota |
| 56 | Brandon Hunter (PF) |  Yhdysvallat | Boston Celtics (Sacramentolta) | Ohio |
| 57 | Xue Yuyang (C) |  Kiina | Dallas Mavericks (myytiin Denveriin) | Hong Kong Flying Dragons (Kiina) |
| 58 | Andreas Glyniadakis (C) |  Kreikka | Detroit Pistons (San Antoniolta) | AEK Ateena (Kreikka) |
Aiheesta muualla

NBA
NBA:n varaustilaisuudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1940-luku |  |  |  |  |  |  |  | 1947 | 1948 | 1949 |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 |  |  |  |  |  |  |  |
LeBron James, 1. varaus
Carmelo Anthony, 3. varaus
Chris Bosh, 4. varaus
Dwyane Wade, 5. varaus
Josh Howard, 29. varaus
Jason Kapono, 31. varaus
Hirvi

| Hirvi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Hirvieläimet Cervidae
Alaheimo::  Peurat Capreolinae
Suku::  Alces
Laji::  alces
Kaksiosainen nimi
 Alces alces  (Linnaeus, 1758) 
 Hirven levinneisyys.
Alalajit 
 Alces alces alces  Alces alces caucasicus † 
Katso myös
   Hirvi Wikispeciesissä   Hirvi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hirvi (Alces alces) on hirvieläinten heimoon kuuluva suurikokoinen nisäkäslaji, joka elää pohjoisella havumetsävyöhykkeellä Euroopassa ja läntisessä Aasiassa. Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa Jenisein itäpuolella elävä Alces americanus on nykykäsityksen mukaan eri laji.
Hirvi on heimonsa suurin laji, ja sonni voi painaa yli 700 kilogrammaa. Hirvisonneilla on täysiluiset hanko- tai lapiosarvet. Hirvet syövät sekä vesikasveja että kuivan maan kasveja. Ne voivat saada aikaan pahoja metsätuhoja syömällä oksia ja kuorta ja taittamalla puiden latvuksia ja syömällä männyn taimia. Nykyisin hirvellä ei ole oikein muita vihollisia kuin sudet ja ihminen.
Ulkonäkö, koko ja tuntomerkit

Hirvi on yhdessä amerikkalaisen lähilajinsa kanssa suurin nykyisin elävistä hirvieläimistä, aikuinen painaa 200–825 kilogrammaa. Ruumis voi olla kolme metriä pitkä ja hartioiden kohdalta 2,3 metriä korkea. Hirven häntä on vain 5–12 senttimetriä pitkä. Uros on selvästi isompi kuin naaras, ja vain uroksella on sarvet.
Hirven omaleimaiseen ulkomuotoon kuuluvat kyttyrähartiat, leveä roikkuva turpa ja kaulan alla roikkuva parta eli kello. Jalat ovat pitkät ja sorkat leveät, mikä helpottaa liikkumista lumessa. Turkin väri vaihtelee mustanruskeasta punaruskeaan. Jalat ja vatsapuoli ovat vaaleammat. Talviturkki, joka varisee pois keväällä, on väriltään vaaleampi kuin kesäkarva. Nuoret vasat ovat punaruskeita.
Hirvisonneilla on täysiluiset sarvet, jotka uusiutuvat vuosittain vanhojen pudotessa talven aikana. Uudet sarvet kasvavat kesän aikana aluksi samettimaisen nahan alla.
Levinneisyys ja elinympäristö

Hirvi elää pohjoisessa Euraasiassa. Sen levinneisyys ulottuu lännessä Skandinaviaan ja Suomeen, Puolaan ja Etelä-Tšekkiin, etelässä Ukrainaan, Pohjois-Kazakstaniin, Pohjois-Kiinaan ja mahdollisesti Mongoliaan sekä idässä Venäjällä Siperian Jeniseijoelle ja Altaivuoristoon. Etelässä levinneisyys rajoittuu pääosin metsäarovyöhykkeeseen, mutta jokilaaksoja pitkin laji pystynyt leviämään melko syvälle varsinaiselle arollekin. Lajia on tavattu satunnaisesti myös Saksassa, Kroatiassa, Unkarissa ja Romaniassa. Pohjois-Itävallassa aiemmin elänyt eristynyt populaatio on todennäköisesti hävinnyt. Laajan levinneisyyden ja runsaslukuisuuden ansiosta hirvi on IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa arvioitu lajina elinvoimaiseksi.
Vuonna 2005 arvioitiin, että hirviä oli kaikkiaan noin puolitoista miljoonaa, joista puolisen miljoonaa Euroopassa. Niistä Ruotsissa oli noin 340 tuhatta, Suomessa 110 tuhatta, Virossa kymmenen tuhatta, Puolassa 2 800 ja Tšekissä korkeintaan viisikymmentä.
Hirven elinympäristöä ovat pohjoisen havumetsävyöhykkeen ja lauhkean vyöhykkeen metsät. Pohjoisella levinneisyysalueella hirvi käyttää säännöllisesti kesäisin pensastundraa. Jotkin yksilöt jäävät myös talvehtimaan tundran pensaikkoisiin jokilaaksoihin. Jäämeren rannikon vuonoissa kesänsä viettävät hirvet muuttavat myös sisämaahan talvehtimaan. Hirvi elää mielellään yhtenäisissä nuorissa havu- ja sekametsissä. Hirvi voi myös asua suhteellisen lähellä harvaa asutusta.
Alalajit ja lähisukulaiset

Aiemmin sekä Amerikassa että Euraasiassa elävä hirvi luettiin yhdeksi Alces alces -lajiksi, joka oli Alces-sukunsa ainoa laji ja jolla oli 6–7 alalajia. Euraasian länsiosissa katsottiin elävän euroopanhirvi (Alces alces alces), itäisessä Aasiassa siperianhirvi (A. a. pfitzenmayeri) ja mantšurianhirvi (A. a. cameloides) ja Pohjois-Amerikassa itäkanadanhirvi (A. a. americana), länsikanadanhirvi (A. a. andersoni), shirashirvi (A. a. shirasi) ja suurikokoisin alalaji, alaskanhirvi (A. a. gigas).
Nyttemmin Amerikan ja Euraasian hirvet on erotettu kahdeksi erilliseksi lajiksi, koska ne eroavat toisistaan karyotyypiltään, ruumiinkooltaan ja -rakenteeltaan, kallonpiirteiltään, mittasuhteiltaan, väritykseltään ja sarvien mitoiltaan. Euroopassa ja Jeniseijoen länsipuolisessa Aasiassa elää hirvi (Alces alces) ja Pohjois-Amerikassa ja Jenisein itäpuolisessa Aasiassa Alces americanus. Levinneisyysalueidensa laajoilla rajaseuduilla Jenisein yläjuoksulla, Mongoliassa ja Kiinassa näitä lajeja saatetaan tavata samoilla alueilla, jolloin ne myös risteytyvät keskenään. Kummallakin lajilla on kaksi alalajia. Nykyisen luokituksen mukaiset hirven alalajit ovat Alces alces alces ja A. alces caucasicus, joista jälkimmäinen on kuollut sukupuuttoon.
Elintavat ja käyttäytyminen

Hirvet elävät enimmäkseen yksin, mutta saattavat talvella muodostaa pieniä, ei kovin kiinteitä ryhmiä. Keväällä vasomisajan lähestyessä naaraat lähtevät eroon ryhmästä ja edellisvuotinen vasa erotetaan emostaan. Samaan aikaan myös uroshirvet etsiytyvät alueille, joista ne saavat paljon ravintoa. Keskimäärin hirvet vaeltavat keväisin ja syksyisin 15–25 kilometriä. Nuoret hirvet voivat tehdä paljon pitempiäkin vaelluksia.
Leveiden sorkkiensa avulla hirvet voivat kävellä ketterästi pehmeälläkin alustalla. Hirvet ovat myös hyviä uimaan ja voivat siirtyä saariin jopa kilometrien matkan.
Elintavat ja käyttäytyminen > Ravinto

Hirvet ovat yleensä aktiivisimpia aamu- ja iltahämärän aikoihin. Ne syövät monia puita, pensaita ja ruohovartisia kasveja. Talvella niiden ruokavalioon kuuluvat risut ja puiden kuori. Puulajeista suosituimmat ovat kesällä rauduskoivu, talvella mänty. Kesällä hirvet varastoivat ravintoa syksyn lisääntymiskautta varten, ja ne syövät suurimman osan ajastaan, jopa 50 kilogrammaa päivässä. Talvella päivittäinen ruokamäärä on vain 8–16 kilogrammaa.
Elintavat ja käyttäytyminen > Lisääntyminen

Hirvien kiima-aika on syksyllä. Uroshirvet kilpailevat naaraiden suosiosta näyttävillä esityksillä, ja joskus ne taistelevat keskenään. Paritteluun valmis uros kuopii maahan ”kiimakuopan” ja virtsaa siihen. Naaras haistelee kuoppaa ja saattaa virtsata siihen myös. Kiimakuopan virtsan haju kertoo hirville toisen yksilön paritteluvalmiudesta.
Naaras synnyttää keväällä tai alkukesästä yleensä yhden tai kaksi vasaa. Myös kolmosvasoja on tavattu. Vastasyntynyt vasa painaa 11–16 kilogrammaa. Se seuraa emoaan vuoden ajan, kunnes emo ajaa sen pois uuden vasan syntymän aikoihin.
Hirvi ja ihminen > Metsästys

Hirvi on Suomen merkittävin riistaeläin. 1800-luvun jälkipuoliskolla hirvikanta pieneni Suomessa liiallisen metsästyksen takia nopeasti sukupuuton partaalle. 1920-luvulla kannan arvellaan olleen koko maassa vain parisataa yksilöä, jonka suurimpana uhkana oli salametsästys. Suojelutoimien seurauksena hirvikanta lähti nopeaan kasvuun 1930-luvulla.
Suomessa hirvenmetsästystä harjoitetaan yleensä seurueissa. Metsästysalueen pitää olla vähintään tuhat hehtaaria, ja seurueen jäsenten on pukeuduttava oranssiin. Ketjussa kävelevät ajomiehet, joiden seurassa voi olla ajavia koiria, säikäyttävät hirvet liikkeelle kohti kiväärien kanssa odottavia passimiehiä. Muita metsästystapoja ovat hirven pysäyttäminen haukkuvan hirvikoiran avulla, vaaniminen ruokailupaikan lähellä ja jäljittäminen lumijäljen avulla. Hirviseurueet metsästävät usein mailla, joihin metsästysseurat ovat tehneet sopimuksia maanomistajien kanssa. Yksityisten maanomistajien maiden lisäksi metsästysseurat tai hirviseurueet voivat hakea lupia hirvenmetsästykseen valtion maille.
Nykyisin hirvien kantaa säädellään suunnitellulla metsästyksellä. Hirven metsästys on luvallista ja luvanvaraista syyskuun viimeisen lauantain ja 31. joulukuuta välisenä aikana. Vuonna 2011 kaatolupia myönnettiin yli 55 000; yhdellä luvalla saa ampua joko aikuisen hirven tai kaksi vasaa. Ruotsissa hirvenmetsästyskausi jatkuu lokakuusta tammikuun loppuun; eri lääneissä on jonkun verran eroja. Vuodesta 2005 vuoteen 2015 Suomen hirvikanta pieneni noin puoleen, ja tavoitteena on 77 000 yksilön talvikanta. Lupamenettelyllä pyritään ohjaamaan hirvikannan sukupuolijakaumaa tasaisemmaksi.
Hirvenliha on vähärasvaista ja sisältää suhteessa runsaasti valkuais- ja kivennäisaineita ja joitakin vitamiineja. Siitä voi valmistaa erilaisia ruokalajeja. Hirven maksan syömistä ei suositella, sillä hirvet saavat ravinnostaan raskasmetalleja, jotka kertyvät maksaan. Lihan lisäksi saadaan koriste-esineeksi hirvensarvia ja nahkatuotteiksi hirventaljoja, mutta taljoissa on nykyisin runsaasti esimerkiksi hirvikärpäsen aiheuttamia vioittumia. Aiemmin sarvista saatiin hirvensarvisuolaa, mutta nykyään sitä valmistetaan kemiallisesti.
Hirvi ja ihminen > Liikenne

Ajoneuvon ja hirven törmäyksessä aiheutuu useimmiten vakavia vahinkoja molemmille, sekä joskus myös ajoneuvossa matkustaneille ihmisille. Pitkät raajat ja suuri koko tekevät hirvestä liikenteelle vaarallisen. Suurin osa (60–65 %) hirvikolareista tapahtuu ilta- ja aamuhämärässä, jolloin hirvet ovat ruokailuaikojensa vuoksi aktiivisimmillaan.
Hirvikolareita tapahtuu kaikkialla hirven esiintymisalueella, mutta Ruotsissa ongelma on suurin. Siellä raportoitiin vuonna 2010 poliisille yli 7 000 hirvikolaria, tosin luvussa on mukana pienetkin onnettomuudet.
Hirvikolarien määrä Suomessa on vähentynyt, ja 2010-luvulla kuolleita on ollut muutamia vuodessa eikä kaikkina vuosina lainkaan. Onnettomuuksia on pyritty Suomessakin vähentämään raivaamalla tienvarsia, rakentamalla hirviaitoja ja alikulkukäytäviä sekä, heijastinpannoin ja hirvistä kertovin varoitusmerkein. Kuolleisuuden vähenemiseen on vaikuttanut myös hirvikannan pieneneminen, autojen parempi turvallisuus ja pienemmät ajonopeudet. Hirviaidat ovat vähentäneet onnettomuuksia useilla tieosuuksilla. Kuitenkin jos aita tukkii hirvien tärkeän muuttoreitin, hirvet saattavat hyppiä aidan yli ja jäädä sitten tiealueelle loukkuun aitojen väliin. Uusiin maanteihin rakennetaankin hirviaitojen lisäksi riistalle alikulkuja tai siltoja, mikä nostaa tien rakennuskustannuksia suuresti.
Hirvi ja ihminen > Metsätuhot

Hirvet aiheuttavat metsävahinkoja talvehtimisalueillaan. Suomessa vahinkoja korvataan yksityisille metsänomistajille valtion varoista. Vuonna 2013 metsävahinkoja korvattiin 880 000 eurolla.
Hirvet syövät etenkin 1–3 metriä pitkiä taimia. Eniten vahinkoja hirvet aiheuttavat keski- ja kevättalvella. Latvan katkaiseminen vaurioittaa puun kasvua. Kun hirvi syö haavan tai nuoren havupuun kuorta, puun runkoon syntyy vaurioita. Myös sarvien hankaaminen puuta vasten vaurioittaa puita.
Hirvi ja ihminen > Hirvi kulttuurissa

Hirvi on esiintynyt kulttuurissa laajasti esihistoriallisista ajoista alkaen. Suomen kalliomaalauksista 30 prosentissa aiheena on hirvi. Kalevalaisessa runoudessa hiiden hirvi on vaikeasti pyydystettävä, voimakas ja nopea hirvi.
Hirvi on Norjan ja Ruotsin kansalliseläin.
Ruotsin kuningas Kaarle XI:n kerrotaan yrittäneen perustaa armeijaansa hirvijoukkoja. Hirven kesytystä on yritetty 1900-luvulla myös Suomessa ja Neuvostoliitossa, mutta tulokset ovat olleet huonoja. Hirvi ei ole laumaeläin, ja epäsosiaalisena se ei rakenna luottamuksellista suhdetta myöskään ihmiseen. Myös hirven tarvitseman luontaisen vaihtelevan ruokavalion tarjoaminen vankeudessa olisi vaikeaa.
John Bauer kuvitti vuonna 1913 Helge Kjellinin kuuluisan sadun hirvestä ja prinsessasta (Sagan om älgtjuren Skutt och lilla prinsessan Tjuvstarr), joka on käännetty suomeksi eri nimille – hirven nimi on Loikka, Pitkäsääri tai Kruunupää, ja prinsessan nimi Vilukko, Keltasara, Niittyvilla tai Saraheinä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Hirvi (Alces alces)
iNaturalist: Hirvi (Alces alces)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hirvi Wikimedia Commonsissa
Mooseman. Stefan Sattler Photography.
Älgens hus. Hirvitarha Ruotsissa. (ruotsiksi)
ITIS: Alces alces (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Alces alces (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Alces alces (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Alces alces:  Wikidata: Q35517  Wikispecies: Alces alces  ADW: Alces_alces  BioLib: 20892  BOLD: 201855  CoL: BHC3  EoL: 328654  EPPO: ALCSAL  Fauna Europaea: 305254  Fauna Europaea (new): 29d8f33f-e445-42b7-b711-3d35b2b7d1ae  GBIF: 2440940  iNaturalist: 522193  IRMNG: 11098270  ITIS: 180703  IUCN: 56003281  MDD: 1006285  MSW: 14200208  NatureServe: 2.104982  NCBI: 9852  NZOR: 865dcb94-6b66-49ba-97a7-01c3a0261fa5  Observation.org: 20725  Open Tree of Life: 460509  Paleobiology Database: 43850  Paleobiology Database: 43850  TSA: 1419  Xeno-canto: Alces-alces  Laji.fi: MX.47503 
Cervus alces:  Wikidata: Q109647135  CoL: 5XMWM  EUNIS: 11384  GBIF: 4409380  ITIS: 898282  ZooBank: 4F0FAD83-B0C4-49AC-8401-866252DF8D58 
Hirven jalat ovat vaaleammat kuin vartalo.
Hirvi on syönyt mäntyä.
Hirviemo imettää.
Hirvitorni, jossa metsästäjä odottaa, että hirvet tulevat ampumaetäisyydelle.
Hirvistä varoittava liikennemerkki.
Kalliomaalausten hirvenkuviin on usein merkitty sydämen paikka.
Hirvi ja prinsessa John Bauerin satukirjassa (1913).
Ester Ledecká

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ester Ledecká vuonna 2017. |  Ester Ledecká vuonna 2017. |  Ester Ledecká vuonna 2017. |  |
Maa:  Tšekki
Naisten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pyeongchang 2018 | supersuurpujottelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Saalbach 2025 | syöksylasku |  |
Naisten lumilautailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pyeongchang 2018 | parisuurpujottelu |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | parisuurpujottelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kreischberg 2015 | paripujottelu |  |
|  Kultaa | Sierra Nevada 2017 | parisuurpujottelu |  |
|  Hopeaa | Sierra Nevada 2017 | paripujottelu |  |
Ester Ledecká (s. 23. maaliskuuta 1995 Praha) on tšekkiläinen lumilautailija ja alppihiihtäjä. Hän on olympiavoittaja alppihiihdossa ja lumilautailussa sekä maailmanmestari lumilautailussa. Hän edustaa Dukla Libereciä. Ledecká on ainoa henkilö maailmassa, joka on voittanut olympiakultaa sekä lumilautailussa että alppihiihdossa. Ledecká on ensimmäinen nainen ja kolmas henkilö kautta aikain, joka on voittanut olympiakultaa kahdessa eri lajiryhmässä. Vastaavaan oli pystytty viimeksi vuonna 1932.
Lumilautailun arvokilpailut

La Molinan lumilautailun MM-kilpailuissa 2011 Ledecká oli parisuurpujottelussa 33:s ja paripujottelussa 40:s. Euroopan nuorten talviolympiafestivaaleilla Rejdicessa 2011 Ledecká voitti kultaa parisuurpujottelussa. Stonehamin MM-kilpailuissa 2013 Ledecká oli parisuurpujottelussa 16:s ja paripujottelussa 17:s. Nuorten MM-kilpailuissa Erzurumissa 2013 hän voitti kultaa sekä parisuurpujottelussa että paripujottelussa. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli paripujottelussa kuudes ja parisuurpujottelussa seitsemäs. Lachtalin MM-kilpailuissa 2015 Ledecká voitti kultaa paripujottelussa ja oli parisuurpujottelussa viides. Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 2017 hän voitti kultaa parisuurpujottelussa ja hopeaa paripujottelussa. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän voitti kultaa parisuurpujottelussa, ja Pekingin olympialaisissa 2022 hän ylsi uudelleen samaan.
Lumilautailun maailmancup

Ledecká osallistui lumilautailun maailmancupiin ensimmäisen kerran Carezzassa joulukuussa 2012 sijoittuen parisuurpujottelussa 13:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Sotšissa helmikuussa 2013 oltuaan parisuurpujottelussa kuudes. Kolmen parhaan joukkoon hän laski ensimmäisen kerran Bad Gasteinissa tammikuussa 2014 oltuaan siellä järjestetyissä paripujotteluissa toinen ja kolmas. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Roglan parisuurpujottelussa tammikuussa 2014. Lumilautailun maailmancupissa 2013–2014 Ledecká sijoittui pujotteluiden kokonaispisteissä toiseksi. Toinen voitto tuli Bad Gasteinin paripujottelussa tammikuussa 2015. Helmikuussa 2015 hän voitti Sudelfeldin parisuurpujottelun. Lumilautailun maailmancupissa 2014–2015 Ledecká sijoittui pujotteluiden kokonaispisteissä kolmanneksi. Kaudella 2015–2016 hän voitti Carezzan, Roglan ja Kayserin parisuurpujottelut sekä pujotteluiden kokonaiscupin. Kaudella 2016–2017 hän voitti Cortina d'Ampezzon paripujottelun sekä Roglan ja Kayserin parisuurpujottelut. Hän voitti jälleen pujotteluiden kokonaiscupin. Kaudella 2017–2018 hän voitti Carezzan, Cortina d'Ampezzon, Lackenhofin, Roglan, Banskon ja Scuolin parisuurpujottelut. Hän voitti jälleen pujotteluiden kokonaiscupin. Kaudella 2018–2019 hän voitti Cortina d'Ampezzon ja Pyeongchangin parisuurpujottelut sekä pujotteluiden kokonaiscupin. Hän voitti parisuurpujottelun Roglassa kaudella 2019–2020 ja Cortina d'Ampezzossa kausilla 2020–2021 ja 2021–2022. Kaudella 2022–2023 hän voitti Berchtesgadenin paripujottelun. Kaudella 2023–2024 hän voitti Pamporovon molemmat paripujottelut sekä Winterbergin paripujottelun. Paripujottelun cupissa hän sijoittui kolmanneksi. Kaudella 2024–2025 hän voitti Mylinin parisuurpujottelun.