stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotajärvi (Pälkäne)

| Kotajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°17′44″N, 24°50′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  Sahanoja 
Järvinumero:  35.782.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,1 m  
Rantaviiva:  0,489 km  
Pinta-ala:  1,278 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotajärvi 
Kotajärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneellä  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,1 metriä mpy.
Kierälampi (Karstula)

| Kierälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula, Karstula
Koordinaatit:  62°47′33″N, 24°53′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskupuro:  Pihlaspuro Tuhmalampeen 
Järvinumero:  14.623.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  174,3 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,642 km  
Pinta-ala:  1,85 ha  
Tilavuus:  0.000053 km³ 
Keskisyvyys:  2,89 m  
Suurin syvyys:  3,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKierälampi 
Kierälampi  on Keski-Suomessa Karstulassa ja Karstulassa Tuhmalammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 53 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kalmarinselän alueeseen (14.623) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 174,3 metriä mpy.
Keuruun seutukunta

| Keuruun seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  10 931 65:nneksi suurin 31.12.2021 
Keuruun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 133.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Keuruu | 9 145 | 1 258 | 7 | 9.1 % | 96 % | 0,2 % | 4 % |
|  | Multia | 1 407 | 733 | 2 | 9.8 % | 99 % | 0,3 % | 3 % |
|  | yhteensä | 10 552 | 1 991 | 5 |  | 97 % | 0,2 % | 4 % |
Historia

1.1.2001 Uurainen siirtyi Jyväskylän seutukuntaan.
1.1.2004 Petäjävesi siirtyi Jyväskylän seutukuntaan.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Keuruun seutukunnan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 15 633 | 15 633 |
| 1985 | 1985 |    | 15 538 | 15 538 |
| 1990 | 1990 |    | 15 070 | 15 070 |
| 1995 | 1995 |    | 14 634 | 14 634 |
| 2000 | 2000 |    | 14 023 | 14 023 |
| 2005 | 2005 |    | 13 200 | 13 200 |
| 2010 | 2010 |    | 12 556 | 12 556 |
| 2015 | 2015 |    | 11 827 | 11 827 |
| 2020 | 2020 |    | 11 044 | 11 044 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Keuruun kaupungin kotisivut
Multian kunnan kotisivut
Keski-Suomen maakunnan seutukunnat
Kotimatka (Danielle Steelin romaani)

| Kotimatka> The long road home |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Danielle Steel
Kieli:  englanti
Julkaistu:  1998
Suomennos
Suomentaja:  Ulla Selkälä
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2000
Sivumäärä:  448
ISBN:  951-0-24407-4

Edeltävä:  Klooni ja minä
Seuraava:  Peilikuva
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kotimatka (engl. The long road home) on Danielle Steelin kirjoittama vuonna 1998 ilmestynyt kirja. Teoksen suomennos julkaistiin 2000.
Koivuseitikki

| Koivuseitikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cortinariaceae
Suku::  Seitikit Cortinarius
Laji::  anomalus
Kaksiosainen nimi
 Cortinarius anomalus  (Fr.) Fr. 
Katso myös
   Koivuseitikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koivuseitikki (Cortinarius anomalus) on harmaanruskea tai violetinsävyinen seitikkilaji. Heltat ovat aluksi violetit ja muuttuvat sienen vanhetessa ruosteenruskeiksi. Jalka on latvasta violetti, alempaa vaalea, ja siinä on rengas. Sieni kasvaa havumetsissä yleisenä koko Suomessa.
Aiheesta muualla

Kainuun Luontokuvat: Koivuseitikki, Variable Webcap, Cortinarius anomalus (Arkistoitu – Internet Archive)
Korfun kansainvälinen lentoasema

Korfun kansainvälinen lentoasema ”Ioánnis Kapodístrias” (kreik. Κρατικός Αερολιμένας Κέρκυρας «Ιωάννης Καποδίστριας», Kratikós Aeroliménas Kérkyras «Ioánnis Kapodístrias», IATA: CFU, ICAO: LGKR, YPA: ΚΑΚΚ) on kansainvälinen lentoasema Korfun saarella Kreikassa.
Korfun lentoasemaa.
Lentokone laskeutumassa Korfun lentoasemalle.
Korfun lentokenttä rakennettiin vuonna 1937. Toisen maailmansodan aikana se oli Italian ja Saksan joukkojen käytössä. Nykyinen lentoasema otettiin käyttöön vuonna 1949. Siitä tuli kansainvälinen vuonna 1965 ja sen terminaali uusittiin vuonna 1972. Lentoasema on omistettu itsenäistyneen Kreikan ensimmäiselle valtionhoitajalle Ioánnis Kapodístriakselle.
Lentoasema sijaitsee noin kolme kilometriä Korfun kaupungista etelään. Se on rakennettu pohjois-eteläsuunnassa Chalikiópouloksen laguunin itäosan päälle. Lentokentän kiitotien pituus on 2 375 metriä ja leveys 45 metriä, ja se on rakennettu noin 2 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Aivan kiitotien eteläpäässä sijaitsevat Vlachérnan luostarin saari ja Pontikonísin saari.
Aegean Airlines ja Olympic Airin lentävät kentälle muun muassa Ateenasta. Lukuisat ulkomaiset yhtiöt, myös muun muassa Finnair, lentävät kentälle suoria reitti- tai tilauslentoja turistikaudella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korfun kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Kreikan lentoasemat ja lentokentät
| --- | --- |
Kansainväliset lentoasemat:  Alexandroúpolin kansainvälinen lentoasema · Ateenan kansainvälinen lentoasema · Chanián kansainvälinen lentoasema · Iraklionin kansainvälinen lentoasema · Kalamátan kansainvälinen lentoasema · Kaválan kansainvälinen lentoasema · Kefalonián kansainvälinen lentoasema · Korfun kansainvälinen lentoasema · Kosin kansainvälinen lentoasema · Límnoksen kansainvälinen lentoasema · Mytilínin kansainvälinen lentoasema · Ródoksen kansainvälinen lentoasema · Sámoksen kansainvälinen lentoasema · Thessalonikin kansainvälinen lentoasema · Zákynthoksen kansainvälinen lentoasema
Kansalliset lentoasemat:  Áktion lentoasema · Áraxoksen lentoasema · Astypálaian lentoasema · Chíoksen lentoasema · Ikarían lentoasema · Ioánninan lentoasema · Kálymnoksen lentoasema · Kárpathoksen lentoasema · Kastorián lentoasema · Kozánin lentoasema · Kytheran lentoasema · Mégaran lentoasema · Míloksen lentoasema · Mýkonoksen lentoasema · Náxoksen lentoasema · Néa Anchíaloksen lentoasema · Pároksen lentoasema · Santorínin lentoasema · Skiáthoksen lentoasema · Skýroksen lentoasema · Sýroksen lentoasema
Kunnalliset lentoasemat:  Kásoksen lentoasema · Kastelórizon lentoasema · Léroksen lentoasema · Siteían lentoasema
Entiset lentoasemat ja lentokentät:  Agrínion lentoasema · Andravídan lentoasema · Ellinikón kansainvälinen lentoasema · Epitálion lentoasema · Kastéllin lentoasema · Portochélin lentokenttä · Spártin lentoasema · Tríodoksen lentokenttä
Sotilas- lentokentät:  Agrínion sotilaslentokenttä · Alexándreian sotilaslentokenttä · Amygdaleónaksen sotilaslentokenttä · Andravídan sotilaslentokenttä · Dekéleian sotilaslentokenttä · Elefsínan sotilaslentokenttä · Lamían sotilaslentokenttä · Lárisan sotilaslentokenttä · Marathónaksen sotilaslentokenttä · Maritsán sotilaslentokenttä · Sédeksen sotilaslentokenttä · Stefanovíkeion sotilaslentokenttä · Tanágran sotilaslentokenttä · Trípolin sotilaslentokenttä · Tympákin sotilaslentokenttä
Kotajärvi (Lemi)

| Kotajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Lemi
Koordinaatit:  61°04′53″N, 27°54′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Keskiseen 
Järvinumero:  14.198.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,3 m  
Pituus:  4,2 km  
Leveys:  2 km  
Rantaviiva:  21,136 km  
Pinta-ala:  3,46525 km²   
Tilavuus:  0,01330243 km³ 
Keskisyvyys:  3,84 m  
Suurin syvyys:  12 m  
Saaria:  15 
 fiKotajärvi 
Kotajärvi  on Etelä-Karjalassa Lemillä Kuukanniemin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 347 hehtaaria eli 3,5 neliökilometriä, se on 4,2 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Sillä on 15 saarta, joiden yhteispinta-ala on 19 hehtaaria.  Järven tilavuudeksi on saatu 13,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0133 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 12,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 21,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Hakulinjoen valuma-alueeseen (14.198) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy.
Aiheesta muualla

Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2.  ISSN 0781-4240.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
(14.1)
Krootila (Perniö)

Krootila (ruots. Krogsböle) on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön eteläosassa Kiskonjoen varrella.
Krootilan kyläalue sijaitsee Kiskonjoen alajuoksulla, joen eteläpuolella Kestrikin ja Latokartanon kyläalueiden välissä. Kylän eteläosassa on mäkiä ja kylä rajoittuu pohjoisessa Kiskonjokeen. Kylän läpi kulkee Hästöntien. Kylässä on viisi taloa hajallaan toisistaan. Krootilan kantatila sijaitsee Hyypiänmäen juurella tien varrella jokilaaksossa.
Krootila on keskiaikainen uudisasutuskylä. Se on kuulunut Latokartanon kuninkaankartanon omistuksiin ja toiminut kartanon aputilana. Krootila ostettiin perinnöksi vuonna 1790 ja kylässä tehtiin isojako 1793. Kantatilasta lohkottiin kaksi torppaa 1920-luvulla ja sotien jälkeen kylään perustettiin kaksi tilaa siirtoväelle. Uudempaa asutusta kylään ei ole syntynyt.
Korfun, Zákynthoksen ja Kefalonián roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

| Korfun, Zákynthoksen ja Kefalonián arkkihiippakunta Αρχιεπισκοπή Κερκύρας, Ζακύνθου, και Κεφαλληνίας Archidioecesis Corcyrensis, Zacynthiensis, et Cephaloniensis |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Hiippakunnan katedraali Pyhän Jaakobin ja Pyhän Khristoforoksen katedraali Korfun kaupungissa.
Kirkkokunta:  katolinen kirkko
Seurakuntia:  3
Jäseniä:  3 820 eli 3,2 % alueen väkiluvusta (2017)
Perustettu:  1310
Tuomiokirkko:  Pyhän Jaakobin ja Pyhän Khristoforoksen katedraali
Virallinen sivusto
Korfun, Zákynthoksen ja Kefalonián arkkihiippakunta (kreik. Αρχιεπισκοπή Κερκύρας, Ζακύνθου, και Κεφαλληνίας, Archiepiskopí Kerkýras, Zakýnthou, kai Kefallinías, lat. Archidioecesis Corcyrensis, Zacynthiensis, et Cephaloniensis) on katolinen arkkihiippakunta Kreikassa. Se on suoraan Pyhän istuimen alaisuudessa.
Hiippakunta käsittää osan Jooniansaarista. Siihen kuuluu kolme seurakuntaa, joiden jäsenmäärä vuonna 2017 oli 3 820. Hiippakunnan katedraali eli piispanistuin on Korfun kaupungissa sijaitseva Pyhän Jaakobin ja Pyhän Khristoforoksen katedraali.
Katolisen kirkon läsnäolo Jooniansaarilla on peräisin pitkään kestäneeltä venetsialaisvallan ajalta. Hiippakunta perustettiin vuonna 1310 nimellä Korfun hiippakunta (Diocesis Corcyrensis). Se korotettiin arkkihiippakunnaksi ja nimettiin nykyiselle nimelleen vuonna 1919. Vuonna 1926 siihen liitettiin osa Durrësin arkkihiippakunnan alueesta.
Arkkipiispat

Korfun, Zákynthoksen ja Kefalonián arkkipiispat ja apostoliset administraattorit vuodesta 1919 ovat olleet:
Leonard Brindisi (arkkipiispa, 3. heinäkuuta 1919 – 8. syyskuuta 1940)
Giovanni Dalla Vecchia (apostolinen administraattori, 1941–1944)
Antonio Gregorio Vuccino (arkkipiispa, 29. toukokuuta 1947 – 6. heinäkuuta 1952)
Antónios Varthalítis (arkkipiispa, 30. toukokuuta 1962 – 22. maaliskuuta 2003)
Ioánnis Spitéris (arkkipiispa, 22. maaliskuuta 2003 –)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korfun, Zákynthoksen ja Kefalonián roomalaiskatolinen arkkihiippakunta Wikimedia Commonsissa
Kottonen

Kottonen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Annariitta Kottonen (o.s. Lonka, s. 1958), suunnistaja, hammaslääkäri ja päätoimittaja, Hannu Kottosen puoliso
Elina Kottonen (s. 1984), radiotoimittaja ja juontaja, Lauri Kottosen puoliso
Hannu Kottonen (s. 1957), suunnistaja ja yritysjohtaja
Lauri Kottonen, radio- ja televisiojuontaja ja urheiluselostaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kärkelä

Kärkelä voi tarkoittaa seuraavia:
Kärkelä, kylä Karjalohjalla Lohjalla. Tähän liittyvät:
Kärkelän kuparisulatto, entinen kuparisulatto Kiskossa Salossa Karjalohjan Kärkelän kylän rajalla
Kärkelän ruukki, Kärkelän kuparisulattoon liittynyt ruukkiyhdyskunta Kiskon ja Karjalohjan rajalla
Kärkelän koulu, Karjalohjan Kärkelässä aiemmin toiminut koulu
Kärkelän kartano, Kärkelän ruukinkartanosta käytetty nimitys ruukin toiminnan loputtua
Kärkelä, kylä Kiikalassa Salossa. Tähän liittyvät:
Kärkelän koulu, Kiikalan Kärkelässä aiemmin toiminut koulu
Kärkelän kartano, Kiikalan Kärkelän kylässä sijaitsevasta Kärkelän tilasta toisinaan käytetty nimitys
Keltakääpiöahven

| Keltakääpiöahven |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Labroidei
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Apistogramma
Laji::  borellii
Kaksiosainen nimi
 Apistogramma borellii  (Regan , 1906) 
Synonyymit
 Apistogramma aequipinnis  Apistogramma borelli  Apistogramma reitzigi  Heterogramma borellii Regan, 1906  Heterogramma ritense  Heterogramma rondoni 
Katso myös
   Keltakääpiöahven Wikispeciesissä   Keltakääpiöahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltakääpiöahven  (Apistogramma borellii) on pieni kirjoahven.
Koko ja ulkonäkö

Keltakääpiöahvenen enimmäiskoko on 4 cm (ns. standardimitta eli pituus kuonon kärjestä pyrstöevän tyveen).
Alkuperä

Etelä-Amerikka: Paraguay-joki ja Paraná-joki
Käyttäytyminen

Keltakääpiöahvenia tulee pitää pareittain.
Vesiolot

Veden pH-arvon on oltava 6–8, veden kovuuden °dH 5–19 ja lämpötilan 24–25 °C. Akvaarion on hyvä olla vähintään 60 cm pitkä.
Aiheesta muualla

Kuvia harrastajan sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Cichlid-forum.com
Kroonstad

Kroonstadin kaupungintalo.
Kroonstad on kaupunki Etelä-Afrikan Free Staten provinssissa Vaaljoen varrella. Kaupungissa on noin 111 000 asukasta (vuonna 1991) ja se on maatalouden ja teollisuuden keskus sekä merkittävä rautateiden risteysasema.
Kaupunki perustettiin vuonna 1855 ja se kasvoi nopeasti 1800-luvun lopulla kun alueelta löydettiin kultaa. Bloemfonteinin kukistuttua toisen buurisodan aikana se oli Oranjen vapaavaltion pääkaupunki 13. maaliskuuta - 11. toukokuuta 1900.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kroonstad Wikimedia Commonsissa
Kotimatkalla

| Kotimatkalla Teleks |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. helmikuuta 2011
 Kesto: 40.58
 Levy-yhtiö: Sony Music
Listasijoitukset
  7.
Teleksin muut julkaisut
| Taivas on täynnä 2006 | Kotimatkalla 2011 | Jurmo 2013 |
Kotimatkalla on suomalaisen popyhtye Teleksin neljäs albumi, joka julkaistiin 28. helmikuuta 2011.
Kappaleet

Kaunein kaikista – 3.43
Tyttö joka katsoo merelle – 3.46
Kotimatkalla – 4.32
Flamingo – 3.10
Hiipivä aamu – 2.51
Suutele suulle – 3.44
Sinne ja takaisin – 3.35
Syyllinen – 3.29
Täällä huojuu metsät ja meikä – 3.39
Onnellinen vuoden päästä – 3.30
Jäisissä puiden oksissa – 4.53
Kotimatka (albumi)

| Kotimatka Kirsi Ranto |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2007
 Tyylilaji: pop, pop rock
 Kesto: 49.27
 Levy-yhtiö: Universal Music
Kirsi Rannon muut julkaisut
| Soitellaan – kaikki parhaat 2005 | Kotimatka 2007 | Läikytät mua 2010 |
Singlet albumilta Kotimatka
 ”Siivet” Julkaistu: 2007  ”Vierelläin oot vieläkin” Julkaistu: 2007  ”Mielenrauhaa” Julkaistu: 2007
Kotimatka on Kirsi Rannon neljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2007. Albumin myötä Kirsi teki comebackin muutaman vuoden hiljaiselon jälkeen. Koska albumi on Rannon omaa käsialaa, on se edeltäjiään rauhallisempi ja pehmeämpi.[lähde? ]
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Kirsi Ranto, ellei toisin mainittu.
Siivet – 3.59
Vierelläin oot vieläkin – 3.58
Mielenrauhaa – 5.19
Muistoihini jään – 4.13 (säv. Mika Lahnajoki, san. Kirsi Ranto)
Ei kukaan koskaan – 3.19
Kotimatka – 3.42
Jos pois luotas lähtisin – 4.24
Vierees sun – 4.37 (säv. Lahnajoki, san. Ranto)
Enkelilapsi – 4.30
Hiljaisuus – 3.52
Hiljainen pyyntö – 4.22
Ei kukaan koskaan – 3.15 (Harmooniversio)
Korg

| Korg |
| --- | --- |
Perustettu:  1962
Perustaja:  Tsutomu Katoh ja Tadashi Osanai
Toimiala:  elektroniikka
Tuotteet:  kosketinsoittimet, syntetisaattorit
Tytäryhtiöt:  Vox
Kotisivu:  http://www.korg.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korg Poly-800-syntetisaattori.
Korg on japanilainen elektronisten soittimien ja laitteiden valmistaja. Yhtiö perustettiin Japanissa vuonna 1962 ja sen alkuperäinen nimi oli Keio Electronic Laboratories. Ensimmäisiä tuotteita olivat automaattiset rytmikoneet, ja 1960-luvun lopulla alettiin tuoda markkinoille Korg-sähköurkuja. Sana Korg on yhdistelmä sanoista Keio ja organ, ja siitä tuli myös yrityksen uusi nimi. Vuonna 1989 M1 Music Workstationin julkistamisen jälkeen Yamaha hankki itselleen osake-enemmistön Korgista. Vuonna 1993 Korgin toinen perustaja Tsutomu Kato osti kuitenkin suurimman osan osakkeista takaisin kerättyään tarpeeksi varallisuutta.
Merkittäviä tuotteita

1963 - Donca-Matic DA-20
1966 - Donca-Matic DE-20
1973 - Mini-Korg
1975 - Korg WT-10
1975 - Maxi-Korg
1978 - MS-10, MS-20
1979 - Korg m500 Micro Preset
1980 - Mono/Poly
1981 - Polysix
1982 - Poly 61
1983 - Korg Poly-800
1986 - DW-8000
1986 - DSS-1
1988 - Korg M1
1989 - Korg O1/W
1990 - Korg Wavestation
1993 - i3 Interactive Music Workstation
1993 - Korg X3 Workstation
1995 - Korg Trinity
1996 - Korg Prophecy
1998 - Korg N5
1999 - Korg Triton
1999 - Korg Kaoss Pad
2000 - MS-2000
2001 - Korg Karma
2002 - Korg MicroKorg
2004 - Korg Legacy Collection (ohjelmistosyntetisaattorikokoelma)
2005 - Korg OASYS
2006 - Korg TR
2006 - Korg Radias
2006 - Korg PadKontrol
2006 - Korg Kaoss Pad 3
2006 - Korg MicroX
2006 - Korg X50
2007 - Korg M3
2007 - Korg R3
2008 - Korg M50
2011 - Korg Kronos
2012 - Korg Kronos X
2014 - Korg Kronos 2
2015 - Korg MS-20M moduulikitti + SQ-1-sekvensseri
2015 - Korg Kaoss DJ
2015 - Korg Kaossilator 2S
2015 - Korg Havian 30
2015 - Korg PA4X
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.korg.com/ – Viralliset kotisivut
Krooninen lymfaattinen leukemia

Krooninen lymfaattinen leukemia
Krooninen lymfaattinen leukemia eli KLL on yksi leukemian neljästä päätyypistä.
Kroonisessa lymfaattisessa leukemiassa lymfosyyttejä syntyy liikaa. Tämä johtaa lymfosytoosiin. Sairastuneista suurin osa on yli 50-vuotiaita, ja miespotilaita on enemmän kuin naisia. Kaikista leukemioista kroonisia lymfaattisia on noin 25–30 %.
Krooninen lymfaattinen leukemia on länsimaissa yleisin aikuisiän leukemiasairaus. Suomessa sitä todetaan vuosittain noin 120 tapausta.
KLL:n riskitekijöitä tai etiologiaa ei juuri tunneta. Perintötekijöillä on ilmeisesti jotain merkitystä. On myös havaittu, että sairaus on yleisehkö europideilla ja negrideillä mutta hyvin harvinainen esimerkiksi Aasian maissa.
Perintötekijöiden merkitystä sairauden synnyssä puoltaa muun muassa se, että tietyissä suvuissa sairautta todetaan useammilla henkilöillä. Saman suvun sisällä sairaus puhkeaa yleensä seuraavassa sukupolvessa entistä varhaisemmalla iällä.
Krooninen lymfaattinen leukemia puhkeaa ja etenee hyvin hitaasti. Onkin arvioitu, että peräti 70 % diagnooseista tehdään sattumalta. Varhaisvaiheessa saattaa esiintyä suurentuneita imusolmukkeita ja splenomegaliaa. Oireet muuttuvat vakavammiksi sairauden edetessä pidemmälle. Monilla potilailla on havaittu lieväasteista aneemisuutta.
Parantavaa hoitoa ei tunneta, mutta sairaus ei etene äkillisesti, ja tavallisesti potilas elää diagnoosin saamisesta vielä vuosia.
Aiheesta muualla

Tietoa kroonisesta lymfaattisesta leukemiasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kruunukurki

| Kruunukurki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Kurjet Gruidae
Suku::  Kruunukurjet Balearica
Laji::  pavonina
Kaksiosainen nimi
 Balearica pavonina  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Kruunukurki Wikispeciesissä   Kruunukurki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kruunukurki (Balearica pavonina) on afrikkalainen kurkilintu. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, joista nimialalaji pavonina elää Saharan eteläpuolella läntisessä Afrikassa Senegambiasta Tšadjärvelle. Alalaji ceciliae elää itäisessä Afrikassa Tšadista Etiopiaan ja Keniaan, ja etenkin Niilin yläjuoksun altaassa. Carl von Linné kuvaili lajin holotyypin Kap Verdeltä Senegalista vuonna 1758.
Kotimaan katsaus

Kotimaan katsaus oli Yle TV2 -kanavan vuosina 1978–1999 lähettämä ajankohtaisohjelma, joka kertoi uutisia eri puolilta Suomea.
Alkuvuodesta 1978 alkanut ohjelma oli läpi 1980-luvun viikottainen noin 15 minuutin mittainen ohjelma, jota vuorollaan toimittivat eri aluetoimitukset. Sitä lähetettiin maanantaisin kakkosverkossa heti iltauutisten jälkeen klo 20.50 alkaen. Ohjelma oli ensimmäisiä alueellisen televisiotoiminnan hankkeita, kun Ylen aluetoimitukset olivat siihen asti tehneet vain radiolähetyksiä..
Maaliskuussa 1991 Kotimaan katsaus muuttui kaksi kertaa viikossa tehdystä ohjelmasta joka arki-ilta lähetettäväksi. Jutut ideoi Yleisradion yhdeksän aluetoimitusta, ja jutut koostettiin lähetyksiksi Ylen Jyväskylän Tourulaan valmistuneessa uudessa tv-tuotantoon kykenevässä aluekeskuksessa, apuna Jyväskylän yliopiston toimittajaopiskelijoita. Aluksi ohjelma nauhoitettiin pari tuntia ennen lähetystä, kunnes siirryttiin suoriin lähetyksiin.
Ohjelman tekijöitä olivat muun muassa alusta asti mukana ollut ohjaaja Osmo Kinnunen, 1980-luvun alussa mukaan tullut Eila Tiainen, 1980-luvun puolivälissä toimitussihteerinä toiminut Ossi Wallius sekä 1990-luvun alun toimituspäällikkö Juhani Toijanniemi, studiopäällikkö Kari Lehtonen, toimittajat Yrjö Hjelt, Pekka Myyryläinen ja Markku Mankki sekä juontaja Marita Porrassalmi.
Vuosituhannen vaihteessa ohjelman seuraajaksi tuli Kotimaa.Nyt.