stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naurun ja unohduksen kirja

| Naurun ja unohduksen kirja> Kniha smíchu a zapomnění |
| --- | --- |
 Vuoden 2015 painoksen kansikuva
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Milan Kundera
Kieli:  tšekki
Julkaistu:  1979
Suomennos
Suomentaja:  Kirsti Siraste
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1983
Sivumäärä:  262
ISBN:  9510117110

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Naurun ja unohduksen kirja (tšek. Kniha smíchu a zapomnění) on tšekkiläiskirjailija Milan Kunderan Ranskassa vuonna 1979 julkaisema romaani. Kirja on jaettu seitsemään tarinaan, joita sitovat yhteiset teemat. Kirja tutkii poliittisen, historiallisen ja henkilökohtaisen unohduksen sekä omahyväisen ja skeptisen naurun kaltaisia teemoja. Kunderan muiden romaanien tapaan teos yhdistelee tarinankerrontaan filosofista esseekirjoitusta ja maagista realismia.
Kirsti Sirasteen suomennos julkaistiin vuonna 1983 WSOY:n kustantamana.
Jaroslav Foglar

| Jaroslav Foglar |
| --- | --- |
 Jaroslav Foglar 1980-luvulla
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. heinäkuuta 1907
Kuollut: 23. tammikuuta 1999 (91 vuotta)
Kirjailija
Salanimi: Jestřáb ja Dug Savigan 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jaroslav Foglar (6. heinäkuuta 1907 Praha – 23. tammikuuta 1999 Praha) oli tšekkiläinen kirjailija. Hän tuli tunnetuksi nuorelle lukijakunnalle suunnatuista partioaiheisista seikkailuromaaneistaan. Hän työskenteli myös lehdissä ja kehitti kuuluisan Rychlé šípy -sarjakuvan, jonka päähenkilönä seikkailee Mirek Dušín.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaroslav Foglar Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Atossa

Atossa (muinaispersiaksi Hutaosa, noin 550 eaa. – 475 eaa.) oli Persian kuninkaan Kyyros Suuren tytär. Hän meni naimisiin Dareios I:n kanssa sen jälkeen kun tämä oli kaapannut vallan vuonna 521 eaa. Ennen tätä Atossa oli naimisissa veljensä tai velipuolensa Smerdiin kanssa, joka hallitsi lyhyen ajan vuonna 521 eaa. Kaapattuaan vallan Dareios nai myös Atossan siskon Artystoneen ja Smerdiin tyttären Parmyksen.
Dareios ja Atossa saivat yhteensä neljä lasta:
Kserkses I, Persian kuningas 485 eaa. – 465 eaa.
Masistes, ehkä sama henkilö kuin Kserkseen sotapäällikkö Ariamenes.
Akhaemenes, Egyptin satraappi, jonka egyptiläiset tappoivat vuonna 459.
Hystaspes, Baktrian satraappi.
Atossa oli Herodotoksen mukaan elossa, kun Kserkseestä tuli kuningas.
Aiheesta muualla

Atossa - Livius.org (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Edirne

| Edirne |
| --- | --- |
 Selimin moskeija
 Edirne
 Koordinaatit: 41°40′0″N, 26°34′0″E 
Valtio:  Turkki
Maakunta:  Edirne
Väkiluku (2010):  138 793
 
 www.edirne.bel.tr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Edirne (alkujaan Hadrianopolis) on kaupunki Turkin Traakiassa Maritzajoen varrella, Kreikan ja Bulgarian rajojen tuntumassa. Kaupungissa asuu arviolta lähde? 138 793 asukasta ja se on Edirnen maakunnan pääkaupunki.
Maantiede

Kaupunki sijaitsee Évrosjoen varrella noin 5 kilometrin päässä Kreikan ja 20 kilometriä Bulgarian rajasta. E80-valtatie kulkee kaupungin tuntumassa. Alava maasto sopii hyvin maanviljelykseen.
Kreikka on rakentamassa Edirnen kohdalle 12,5 kilometriä pitkälle maarajalle raja-aitaa, estääkseen laittomia rajanylityksiä.
Ilmasto

Köppenin ilmastoluokituksen mukaan alue kuuluu subtrooppiseen kosteaan ilmasto-alueeseen.
Historia

Adrianopolin kaupungin perusti Rooman keisari Hadrianus 100-luvulla. Osmanit valloittivat kaupungin vuonna 1362, ja pitivät sitä valtakuntansa pääkaupunkina 1365–1453, kunnes valtakunnan pääkaupungiksi tuli Konstantinopoli eli nykyinen Istanbul.
Edirnen historia on ollut myrskyisä. Historian saatossa se on ollut 15 eri taistelun tai piirityksen tapahtumapaikkana, useampia kertoja kuin mikään muu kaupunki maailmassa. Ensimmäinen taistelu siellä käytiin Konstantinus Suuren ja Liciniuksen välillä vuonna 324; viimeksi siellä taisteltiin toisessa Balkanin sodassa vuonna 1913.
Kaupunki siirtyi Sèvresin rauhassa vuonna 1920 osmaneilta Kreikalle, mutta palautui vasta syntyneelle uudelle Turkin valtiolle Lausannen sopimuksella 1923.
Kulttuuri ja tärkeät rakennukset

Vuonna 1575 rakennettu Selimin moskeija on kaupungin merkkittävimpiä rakennuksia. Moskeijan neljä minareettia ovat maan korkeimmat (83 m) ja sen kupoli on 1,2 metriä korkeampi kuin Hagia Sofian moskeija. Moskeija ja sen ympärillä sijaitsevat rakennukset lisättiin 2011 Unescon maailmanperintöluetteloon.
Toinen merkittävä rakennus on Trakian yliopiston Bayezid II:n lääketieteellinen museo. Se on rakennettu moskeijan ympärille 1488. Se tuli kuuluisaksi mielenterveyspotilaiden hoitamiseen käytetyistä menetelmistä.
Edirne on käynyt kulttuurivaihtoa Saksalaisen Lörrachin kaupungin kanssa vuodesta 2006 alkaen.
Urheilu

Edirnessä järjestetään vuosittain Kırkpınar, turkkilaisen öljypainin suurkisat.
Koripallossa Olin Edirne Basketball team, pelaa Turkin TBL -sarjaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Edirne Wikimedia Commonsissa
IPOB

| Indigenous People of Biafra (IPOB) |
| --- | --- |
 Biafra Republic Government in Exile (BRGIE) Biafra Defence Forces (BDF) Biafra Liberation Army (BLA) The Eastern Security Network (ESN) Autopilot 
 IPOBin logo
 Biafran/IPOBin lippu
Tunnuslause:  Freedom or Die! (”Vapaus tai kuole!”)
Perustettu:  2012
Perustaja:  Nnamdi Kanu Uche Mefor
Tyyppi:  Separatisti- / terroristijärjestö
Toimiala:  Rotusyrjintä, antifulanismi ja hausafobia
Kotipaikka:  Imo, Nigeria
Päämaja:  Lahti, Suomi 
Toiminta-alue:   Nigeria
Jäsenet:  Simon Ekpan mukaan: yli 100 000:  Tutkijoiden mukaan: 400
Viralliset kielet:  igbo ja suomi
Johtaja:  Nnamdi Kanu
"Pääministeri":  Simon Ekpa
Tiedottajata:  Emma Powerful
Päätöksentekoelin:  Biafran pakolaishallitus Biafra Republic Government in Exile
Tunnustukset:  Terroristijärjestöksi tunnustaneet: YK:n Maailmanlaajuinen terrorismi-indeksi ACLED Nigerian korkein oikeus
Aiheesta muualla
[www.biafrarepublicgov.org www.bgie-gov.net www.ipobinusa.org Sivusto]
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
IPOB eli Biafran alkuperäiskansat (engl. The Indigenous People of Biafra) on vuonna 2012 perustettu nigerialainen separatistijärjestö, jonka Nigerian korkein oikeus on vuonna 2017 julistanut terroristijärjestöksi. Järjestöön kuuluu aseellinen siipi Eastern Security Network (ESN). Separatistit ajavat igbojen itsemääräämisoikeutta Nigeriasta.
IPOBin on raportoitu iskeneen kouluihin, sairaaloihin, poliisiasemiin ja toreihin sekä surmanneen ja siepanneen ihmisiä, jotka eivät tottele ulkonaliikkumiskieltoa. BBC:n mukaan vuonna 2023 helmikuussa IPOBin oli arvioitu surmanneen ainakin 15 ihmistä. Maailmanlaajuinen terrorismi-indeksi on todennut, että IPOB on globaalissa terroristijärjestöjen vertailussa kymmenenneksi tappavin terroristijärjestö. IPOB oli vuonna 2022 suorittanut 40 iskua, surmannut 57 ja haavoittanut 16 ihmistä. Viranomaiset epäilevät IPOBin harjoittavan kannibalismia aseleireiltä löydettyjen ruumiiden perusteella.
Liikkeen johtaja Nnamdi Kanu totesi AFP:lle antamassaan haastattelussa IPOBin tavoitteeksi Biafran itsemäärämisoikeuden palauttamisen keinolla millä hyvänsä. Suomalainen Simon Ekpa on julkisesti kertonut, että Nnamdi Kanun pidätyksen jälkeen hän on johtanut IPOBin aseellista siipeä ja vastannut ryhmän suorittamista iskuista Nigeriassa. Puolustusvoimien komentajan Christopher Musan mukaan IPOBin tekemät iskut ja ulkonaliikkumiskiellot Nigerian eteläosassa loppuivat, kun Päijät-Hämeen käräjäoikeus vangitsi Ekpan 21.11.2024 ja tämän seurauksena turvallisuustilanne parani merkittävästi alueella.
Tausta

Biafran sisällissota vuosina 1967–1970 Biafran itsenäisyydestä oli monella tapaa keskeinen tapahtuma Nigerian siirtomaavallan jälkeisessä historiassa. Arviot niistä, jotka kuolivat ennen Biafran liittämistä takaisin Nigeriaan, vaihtelevat yhden ja kahden miljoonan välillä. Nigerian silloisen presidentin Muhammadu Buharin ja hänen edustamansa poliittisen johdon näkökulmasta Biafran separatismia ja alueen itsenäisyyttä oli mahdotonta hyväksyä ja 30. toukokuuta 1967 perustettu Biafran valtio lakkasi olemasta 15. tammikuuta 1970, kun ylin armeijakomento virallisesti ilmoitti antautumisesta Nigerian armeijalle. Sisällissodan aikaisia tapahtumia ja tilanteen jälkipuintia on pidettävä yhtenä merkittävänä syynä IPOB-liikkeen syntyyn.
Aseellinen siipi ja sen johto

The Eastern Security Network (ESN) on IPOBin aseellinen siipi, jonka Nnamdi Kanu perusti vuonna 2020. Nigerian hallitus näki ryhmän terroristijärjestön jatkeena ja on aktiivisesti hyökännyt ESN:n/IPOBin leireihin Imon osavaltion alueilla. Aseellista siipeä Kanu perusteli IPOBin ja poliisien välisillä rauhattomuuksilla Enugun osavaltiossa.
Hämeen kokoomuksen Simon Ekpa kertoi Etelä-Suomen Sanomille ja Ylelle, että hän johtaa IPOBin aseellista toimintaa ja on hankkinut näille aseita. Ekpa ei peittele sitä, etteikö hän osallistuisi hallituksen väen eliminointiin ja on julkisuudessa väittänyt nousseensa IPOB johtajan Nnamdi Kanun sijaiseksi. Ekpa uskoo, että hänellä on mandaatti määrätä IPOBin aseellista siipeä ja totesi Ylen haastattelussa joukkojensa tarvitsevan lisää aseita. Ekpa kannustaa igboja osoittamaan mieltään Nigerian johtoa vastaan pysymällä kodeissaan. Ekpan joukkojen on raportoitu surmanneen ihmisiä, jotka eivät noudata ulkonaliikkumiskieltoa. Verkossa on kiertänyt video, jossa asemies komentelee alueen ihmisiä toteamalla, että "pysykää kotonanne, teitä on varoitettu!" Ylen kirjeenvaihtajan Nigerian vierailulla Ekpan ulkonaliikkumiskieltoa uhmannut torikauppias ammuttiin joulukuussa 2022.
Biafran pakolaishallitus

IPOBin päätöksentekoelimenä toimii Simon Ekpan perustama Biafran pakolaishallitus, joka vuonna 2024 muutti ryhmän nimeä useaan otteeseen ensin Autopilotiksi, Biafran Liberation Army:si ja sitten Biafra Defence Forceksi.
Suomen Kuvalehti uutisoi pääministeriksi itsensä julistaneen Ekpan hallituksen hätäkokouksesta, jossa etäyhteyksin kännykkäkameroin "ministerit" osallistuivat kokoukseen, yksi autoa ajellen ja toinen terassilla istuen. Kokouksessa excel-äänestyksellä päätettiin IPOBin alkavan myöntää henkilöllisyystodistuksia syksyyn mennessä ja hallituksen tietoturvavastaava esitellessä nettisivuja, näkyi selaimen kirjanmerkkipalkissa linkki sivulle buy fake ID online.
Hallituksen jäsenet kommentoivat päätöstä todeten: "fantastista työtä! Poikkeuksellista. Maailmanluokan taideteos. Uusi alku!"lähde?
Lahtelaisesta väistöasunnosta kokousta johtanut Ekpa kertoi, että IPOBilla olisi satatuhatta sotilasta mutta asiantuntijat ovat toista mieltä. Ekpan mielestä asiantuntijat ovat väärässä ja se on vain ihmeellinen juttu, että sotilaita on näin paljon ja, että kaikki IPOB jäsenet operoivat Biafran pakolaishallituksen alaisuudessa paitsi henkilöllisyydeltään tuntemattomaksi jäänyttä Emma Powerfulia lukuunottamatta. Ekpa kertoo, että hausojen lisäksi IPOBin on taisteltava myös fulaneita vastaan.
”Kanssabiafralaiset, haluan teidän tietävän, että kaikki, mitä tapahtuu, on hyvin suunniteltua" Ekpa toteaa tasaisella ja matalalla äänellä.
Iskut ja terroriteot > Avioparin mestaus

Nigerian puolustusvoimien mukaan IPOB-separatistit mestasivat päällikköupseeri (engl. Master warrant officer) Audu Linussen ja tämän aviopuolison sotamies Gloria Matthewnin näiden häämatkalla Orlun kaupungissa. Pari siepattiin lastensa kanssa ja BBC:n mukaan Matthew läheiset näkivät 1. kesäkuuta kuvan tämän ruumista WhatsApp-sovelluksen profiilikuvassa. Mestauksen tekoajankohta jäi epäselväksi mutta Matthewn 10-vuotias tytär kertoi, että IPOB separatistit mestasivat Audi Linussen 1. kesäkuuta 2022. IPOB levitti videon mestauksesta internettiin. IPOBin puhuja Emma Powerful kielsi ryhmänsä osallisuuden ja totesi, että Nigerian puolustusvoimat olisivat olleet mestauksien takana. IPOBin mukaan väitteet mestauksista eivät voi pitää paikkansa, koska uhreista Matthew oli myös igbo.
Iskut ja terroriteot > Hausa vähemmistöön vuonna 2022 kohdistuneet iskut

IPOB separatistit teloittivat seitsemän hausa vähemmistöön kuulunutta siviiliä maanantaina 1. elokuuta 2022 Orogwessa, Imon osavaltion alueella. Hausojen paikallispuheenjohtajan mukaan hyökkäys tapahtui yöaikaan. Separatistit ampuivat kuusi ihmistä ja mestasivat yhden henkilön, jonka kallon he ottivat teon jälkeen mukaansa. Kahdeksan ihmistä loukkaantui vakavasti ja heidät kiidätettiin liittovaltion lääkärikeskukseen Owerriin. Separatistit palasivat takaisin keskiviikkona 3. elokuuta 2022 mutta poliisi ehti pysäyttää IPOBin uusinta iskun. Yhteenotossa poliisi ampui kaksi separatistia. Hausojen puheenjohtajan mukaan alueen siviiliväestö on paniikin vallassa ja monet ovat joutuneet jättämään kotinsa uusien hyökkäyksien pelossa. Tekojen motiivi jäi epäselväksi mutta poliisi arvioi, että kyseessä olisi pikemmin IPOBin satunnainen väkivalta, kuin hausoihin kohdistunut isku.
Iskut ja terroriteot > Siviili teloitukset Anambran osavaltiossa

Sanomalehti The Guardianin mukaan toukokuussa vuonna 2022 IPOB surmasi yhteensä 14 siviiliä useiden iskujen seurauksena Anambran osavaltiossa. Uhrien joukossa oli siviilejä mm. raskaana ollut nainen sekä tämän lapset. Anambran osavaltion valtiopäivätalon edustaja Okechukwu Okoye siepattiin avustajansa Cyril Chiegbokan kanssa 15. toukokuuta 2022. IPOB mestasi Okoyen ja Chiegbokan ja uhrien päät löydettiin puistosta Nnewi Southista 21. toukokuuta 2022.
IPOB teki kaksi erillistä joukkomurhaa, joissa raskaana ollut Hairira Jibril ja tämän neljä lasta saivat surmansa 22. toukokuuta 2022. IPOB hyökkäsi Jibriliä kuljettaneeseen moottoripyörätaksiin Orumba Northissa, kun Jibril oli lapsineen paalamassa kotiinsa sukulaistensa luota. IPOB teloitti kuskin sekä raskaana olleen Jibrilin ja tämän lapset, joista nuorin oli vasta 2-vuotias. IPOB julkaisi uhreista valokuvia sosiaalisessa mediassa. Murhien motiivi on arvioitu johtuneen uhrien etnisestä alkuperästä.
Toinen joukkomurha tapahtui 22. toukokuuta 2022 Onitshan kaupungissa, jossa IPOB teloitti viisi motoristia, koska nämä eivät totelleet Simon Ekpan julistamaa ulkonaliikkumiskieltoa. IPOB poltti yhden uhreista ja teloitti kauppiaan Nankan kaupungissa. IPOB on kieltänyt osuutensa teloituksiin.
Iskut ja terroriteot > Siviili teloitukset Anambran osavaltiossa > Anambran teloituksien uhrit

IPOB joukkomurhasi kaikkiaan 14 siviiliä. Seuraavien uhrien henkilöllisyys vahvistettiin toukokuussa 2022:
Zaituna Jibril, 2-vuotias
Hadiza Jibril, 5-vuotias
Fatima Jibril, 9-vuotias
Khadijah Jibril, 7-vuotias
Harira Jibril, 32-vuotias
Abdullahi, kauppias
Okechukwu Okoye, Aguatan valtiopäivätalon edustaja Anambran osavaltiossa
Cyril Chiegboka, Okechukwun avustaja
Iskut ja terroriteot > Anambran lapsi teloitukset

IPOB teloitti kuusi lasta tiistaina 16. helmikuuta 2021 Oban kaupungissa. Uhreista nuorin oli vuoden ja vanhin kuusivuotias. Uhrit surmattiin etnisesti fulaneiden asuttamalla seudulla. Alueen asukkaiden mukaan tekijät olivat IPOB-separatisteja, joiden tarkoitus oli satunnaisesti teloittaa fulaniyhteisön jäseniä. IPOB surmasi tapahtumapaikalla olleet lapset, koska aikuisia ei ollut paikalla. Surmien vuoksi alueen siviiliväestö haki suojaa Onitshan kasarmilta.
Surmien silminnäkijä Dogo Isa kertoi, että IPOB kehotti häntä ja perhettään jättämään kotinsa ja pakenemaan asuinalueeltaan.
Isa totesi: "minulle sanottiin, että minun pitäisi viedä perheeni pohjoiseen, koska fulaneja ei enää haluta Igbolandiin (Biafraan). He (IPOB) sanoivat antaneensa minulle yhden päivän aikaa lähteä mutta tiistaina klo 17:00 minulle soitettiin, että minun pitäisi tulla kotiin. Palattuani näin kuusi murhattua lasta ja kotini täysin penkottuna. Meidän kaikkien piti jättää kotimme ja lähteä kasarmiin".
Iskut ja terroriteot > Anambran lapsi teloitukset > Teloitetut alaikäiset uhrit

Nasiry Laminu, 2-vuotias
Sirajo Ali, 2-vuotias
Zainabu Mutmeru, 4-vuotias
Aminu, 2-vuotias
Maryam, 1-vuotias
Mairo, 6-vuotias
Lähde:
Iskut ja terroriteot > Stanleyn sairaalan vastasyntyneiden sieppaukset

IPOB-separatistit sieppasivat viisi vastasyntynyttä lasta 11. joulukuuta 2022 Stanley sairaalasta Anambran osavaltiossa. IPOB anasti myös äitien omaisuutta, kuten vaatteita. Paikalliset pelkäävät, että vastasyntyneiden sieppaamiset liittyisivät väkivaltaa sisältäviin rituaaleihin. Nigerian presidentti Muhammadu Buhari oli järkyttynyt sieppauksista ja ohjeisti maan puolustusvoimia ryhtymään toimiin alueella toimivien terroristien kitkemiseksi. Simon Ekpan johtama IPOB/ESN ilmoitti, että se tekee kaikkensa Anambran osavaltion turvallisuustilanteen epävakauttamiseksi varsinkin, kun alueen kuvernööri lisäsi viranomaisia IPOBin aiheuttamien väkivaltaisuuksien lopettamiseksi.
Iskut ja terroriteot > Okporon peruskoulu isku

IPOB-separatistit hyökkäsivät peruskouluun 13. elokuuta 2021 Imon osavaltiossa. Separatistit hätyyttivät oppilaita pois luokistaan ja tuhosivat henkilökunnalle ja opiskelijoille kuulunutta omaisuutta. IPOB sytytti koululla sijainneet moottoriajoneuvot tuleen. Anambran osavaltion entinen kuvernööri Peter Obi tuomitsi IPOBin iskun. Obin mukaan isku oppilaisiin on isku opetusjärjestelmään, joka vaikuttaa maan kehitykseen. Hyökkääjien henkilöllisyydestä esitettiin ristiriitaista tietoa, sillä IPOBin edustaja Emma Powerful tuomitsi iskun mutta lupasi korvauksia tuhoutuneesta omaisuudesta.
Iskut ja terroriteot > Yhdysvaltain konsulaatin autosaattueeseen kohdistunut isku

IPOB iski Yhdysvaltain konsulaatin autosaattueeseen 16. toukokuuta 2023 Anambrassa. Yhdysvaltain edustusto sekä apulaispoliisipäällikkö Ikenga Tochukwu vahvistivat, että iskussa kuoli konsulaatin kaksi työntekijää ja kaksi saattueeseen kuulunutta poliisia. Iskun yhteydessä IPOB sieppasi kaksi poliisia ja konsulaatin kuskin. Yhdysvaltain turvallisuusneuvoston edustaja Jhon Kirby ilmoitti, että lähetystö tekee yhteistyötä Nigerian turvallisuuspalvelun kanssa tilanteen jälkitutkinnassa. Ulkoministeri Antony Blinken totesi, että Yhdysvallat tuomitsee hyökkäyksen jyrkästi ja, että maat tekevät tiiviisti yhteistyötä saadakseen syylliset vastuuseen ja selvittääkseen siepattujen sijainnin sekä terveydentilan. IPOB kielsi osallisuutensa iskuun.
Iskut ja terroriteot > Kansallisen vaalilautakunnan virastotalo isku

Kaksi poliisia ja kolme IPOB-separatistia saivat surmansa 12. joulukuuta 2022 klo 03:30 IPOBin hyökättyä Nigerian kansallisen vaalilautakunnan virastorakennukseen (engl. Independent National Electoral Commission). Imon osavaltion poliisipäällikön Michael Abattamin mukaan kaksi separatistia pidätettiin mutta osa pakeni poliisin ulottumista. Virastotalo kärsi vahinkoja mutta rakennus jäi käyttökuntoiseksi kahta toimistohuoneistoa lukuun ottamatta, joihin separatistit onnistuivat heittämään polttopulloja.
Iskut ja terroriteot > Awadan poliisilaitoksen isku

Neljä poliisia ja kolme separatistia saivat surmansa Obosin kaupungissa 20.2.2023. IPOB hyökkäsi poliisilaitokseen yöllä klo 2:20 käyttäen omatekoisia räjähteitä ja automaattiaseita. Poliisihallinnon puhuja Tochukwu Ikenga totesi, että poliisi ampui kolme separatistia ja, että tämä on seitsemäs hyökkäys, joka on kohdistunut alueen poliiseihin saman kuukauden aikana. Alueen rauhattomuuden vuoksi poliisi aloitti terrorisminvastaisen operaation maan puolustusvoimien kanssa. Operaatiossa kaksi separatistia pidätettiin ja kolme sai surmansa ampumavälikohtauksen seurauksena.
Iskut ja terroriteot > Sotilas- ja siiviliväestöön kohdistunut yllätysisku

IPOB separatistit surmasivat kuusi siiviliä ja viisi sotilasta Abiassa 31. toukokuuta 2024. Nigerian puolustusvoimien kenraalimajuri Edward Bubanin mukaan isku tehtiin yllättäen armeijan tarkastuspisteelle. Isku liittyi Simon Ekpan julistamiin ulkonaliikkumiskieltoihin. IPOB aiemmin varoitti, että ihmisten tulisi pysyä kodeissaan ns. Biafra päivänä. Kaakkoisosan levottomuudet ovat lisänneet painetta maan hallitukselle ja puolustusvoimille, jotka entuudestaan jo kamppailevat aseellisia iskuja ja sieppauksia vastaan maan luoteisosassa. IPOBin tiedottaja Emma Powerful ilmoitti, ettei IPOBilla ole osuutta iskun kanssa vaan kyseessä olisi ollut "poliittisesti motivoitunut rikollisryhmä".
Iskut ja terroriteot > Ammattikalastajien surmat ja sieppaukset

IPOB separatistit teloittivat neljä ja sieppasivat yhdeksän ammattikalastajaa Tarabassa 14. kesäkuuta 2024, koska nämä eivät totelleet Simon Ekpan julistamaa sit at home -ulkonaliikkumiskieltoa. Siepattujen omaiset kertoivat, että IPOB on tehnyt heihin yhteydenottoja ja vaatineet heiltä lunnasrahoja. Omaiset kertoivat etteivät ole varmoja kalastajien elossaolosta, koska IPOB ei pyynnöistä huolimatta antanut omaisten puhuja siepattujen kanssa. Taraban kuvernööri Agbu Kefas ilmoitti, että maan turvallisuusviranomaiset ovat ryhtyneet toimiin sieppattujen pelastamiseksi.
Iskut ja terroriteot > Hausa vähemmistöön vuonna 2024 kohdistuneet iskut

Kuusi ihmistä sai surmansa, kun IPOB separatistit kohdistivat aseellisen iskun hausojen asuttamalle alueelle Okigwessa 26.kesäkuuta 2024. Silminnäkijän mukaan separatistit avasivat tulen siviileihin aamulla klo 9:00 ja tulitusta kesti jopa puolipäivään saakka. Iskun motiiviksi on epäilty kostoa Nigerian puolustusvoimille, jotka olivat aiemmin iskeneet IPOBin aseleirille.
Iskut ja terroriteot > Onisthan ja Owerrin moottoritie surmat

IPOB separatistit surmasivat kassamyyjänä työskennelleen naisen ja kuusi poliisia Onisthan ja Owerrin välisellä moottoritiellä 31. heinäkuuta 2024 klo 18:30. Simon Ekpa ilmoitti julkisesti olevansa vastuussa surmista sosiaalipalvelu X:ssä. Ekpan kirjoitti vain pari tuntia iskun jälkeen, että "Biafran puolustusvoimien Owerrin-osasto on kerännyt aseita terroristeilta/poliiseilta ja neutralisoinut näitä runsain lukumäärin." Ekpa julkaisi videon surmiin liittyen. Videolla näkyy neljä kivääriä ja poliisin asiakirjoja, joita Ekpan asemiehet väittävät saaneensa haltuunsa surmaamiltaan poliiseilta. Videolla IPOB jäsenet antavat raporttinsa Ekpalle ja toteavat "ettei surmia ollut helppo toteuttaa ja, että tänään on ensimmäinen Ekpan julistama sit at home -ulkonaliikkumiskielto päivä".
Oikeudenkäynnit > IPOB v. USA

IPOB haastoi Yhdysvaltain ulkoministerin Antony Blinkenin sekä puolustusministerin Lloyd Austinin oikeuteen Columbian tuomioistuimessa vuonna 2021, koska Yhdysvallat oli solminut Nigerian kanssa toimitussopimuksen taisteluhävittäjistä. Vastaajat pyysivät haasteen hylkäämistä, koska IPOBilla ei ole oikeudellista asemaa ylipäätään toimia kantajana kyseistä asekauppaa koskien. Columbian tuomioistuin yhtyi vastaajien näkemykseen ja hylkäsi IPOBin nostaman haasteen kokonaan vuonna 2022.
Oikeudenkäynnit > IPOB v. Nigeria

IPOB haastoi Yhdysvalloissa Anambran kuvernöörin Willie Obianon, Nigerian poliisin, Nigerian puolustusvoimat sekä useita muita virkamiehiä oikeuteen ihmisoikeusrikkomuksista IPOBia vastaan. IPOB vaati haasteessaan satojen miljoonien dollarien korvauksia Nigerian hallinnolta. Columbian tuomioistuin hylkäsi IPOBin nostaman haasteen vuonna 2018, koska haaste ei kuulu Yhdysvaltain tuomiopiiriin ja ulkomaalaiset virkamiehet nauttivat syytesuojasta Yhdysvalloissa. Myöhemmin IPOB yritti irtautua haasteesta todeten, ettei se olisikaan haastanut Anambran kuvernööriä oikeuteen Yhdysvalloissa vaikka oikeuden asiakirjat toisin osoittaisivatkin.
Oikeudenkäynnit > IPOB v. Sheehan

IPOB haastoi Baltimoren yliopiston johtajan Ivan Sascha Sheehanin oikeuteen kunnianloukkauksesta, koska tämä kutsui IPOBia terroristijärjestöksi. Sheehan kirjoitti akateemisen julkaisun, jossa hän katsoi IPOBin täyttävän kaikki terroristiorganisaation tunnusmerkit. Columbian tuomioistuin hylkäsi IPOBin nostaman haasteen Sheehania vastaan vuonna 2022.
Aiheesta muualla

Global Terrorism Index 2023 IEP. 2023. Viitattu 2.6.2024
Simon Ekpa: Nigeria's Ipob faction leader arrested in Finland BBC News. 24.2.2023. BBC. Viitattu 2.6.2024.
Four people killed in attack on US diplomatic convoy in Nigeria The Guardian. 17.5.2023. The Guardian. Viitattu 2.6.2024.
Elijah, Ima: IPOB kills woman, 4 kids, 6 other northerners in Anambra Pulse. 24.5.2022. Viitattu 2.6.2024.
IPOBin suorittamia terrori-iskuja Nigeriassa vuosina 2015-2023. Kuva ja data perustuvat ACLED:in tietokantaan.