stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pellinki

Pellinki
Pellingin vanha lossi
| --- | --- |
Muut nimet:  Pellinge
Sijainti:  Porvoo Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti
Pinta-ala:  12,86 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  260
Asutuskeskukset:  Pellinki
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pellinki (ruots. Pellinge) on kylä ja pieni ryhmä saaria Porvoon saaristossa noin 30 kilometrin päässä Porvoon keskustasta. Ympärivuotisia asukkaita on noin 260, joista 95 % on ruotsinkielisiä. Varhaisin Pellingin saaristoa koskeva tieto on Ruotsin kuningas Kaarlen Pellingissä kirjoittama kirje vuodelta 1411 Viipurin linnan komentajalle. Asutus pääsaarille oletetaan tulleen vuosien 1000 ja 1250 välillä. Pellingin saareen kulkee lossi ja linja-autovuoro.
Tunnettuja asukkaita

Tove Janssonilla oli kesäpaikka Pellingissä Klovharun saaressa. Vuonna 1991 Jansson lahjoitti rakennuksen Pellingin kotiseutuyhdistykselle (Pellinge Hembygdsförening rf). Yhdistys ylläpitää ja vuokraa kesäaikana Tove Janssonin ja Tuulikki Pietilän aikoinaan käyttämää mökkiä. Maihinnousu saarelle on kielletty, lukuun ottamatta heinäkuussa pidettävää  ns. Klovharun-viikkoa.
Kuvataiteilija Terttu Schroderus-Gustavssonilla on asunto ja näyttelytila (Galleria Art Marina) Pellingin Edisnäsissä. Tila on sama, jolla Janssonien perhe vietti kesiänsä 1920-luvulla. Lähellä sijainnut Glosholmin majakka, joka räjäytettiin talvisodan päätyttyä, toimi esikuvana Muumitalolle.
Ortopedi Antti Heikkilä, joka on nimennyt kehittämänsä ruokavalion Pellinki-dieetiksi.
Professori Per Henrik Groop ja tämän puoliso, mezzosopraano Monica Groop ostivat huvilan vuonna 2014. Kaksi vuotta myöhemmin Monica Groop organisoi ensimmäiset Pellingin musiikkipäivät, jotka kesällä 2019 järjestettiin jo neljännen kerran.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pellinki Wikimedia Commonsissa
Olavin kappeli
Klovharu.
Pershing (ohjus)

Pershing II-ohjuksen laukaisu
Pershing oli Yhdysvaltain keskimatkan strateginen ohjus, josta oli kehitetty kaksi versiota, MGM-31 Pershing ja MGM-31B Pershing II. Ohjus oli nimetty kenraali John J. Pershingin mukaan. Ohjus kehitettiin korvaamaan Redstone-ohjus. Ohjuksen tarkkuus perustuu tutkaohjaukseen. Ohjusmallista luovuttiin vuoden 1987 INF-sopimuksen ehtojen mukaisesti.
Pershing I

Alkuperäisen Pershing-ohjuksen ensimmäinen koelaukaisu tehtiin vuonna 1960, ja ohjus otettiin käyttöön viimeistään 1963. Sitä alettiin välittömästi sijoittaa Länsi-Saksaan. Ohjuksen W50-ydinkärjen räjähdysvoima oli 400 kilotonnia.
Pershing Ia

Vuosian 1969–1970 käyttöönotettu Pershing Ia oli Pershing I, jossa oli nopeampi laukaisuaika ja uudempi elektroniikka, korvasti lähes täysin Pershing I -järjestelmän. Ohjuksen kantama 740 km, tarkkuus 150 metriä, kärjen suurin räjähdysvoima 400 kilotonnia.
Pershing II

Pershing II laukaistiin ensi kerran koemielessä 1977. Ohjuksessa oli MARV-kärki, eli ohjautuva paluukärki. Sen tutkaohjaus mahdollisti jopa 50 metrin tarkkuuden.
Korkeus 10,6 metriä
kaksi rakettivaihetta, kiinteä polttoaine
Kantomatka 1 770 kilometriä
Taistelukärki W85-lämpöydinkärki, räjähdysteho 5–50 kilotonnia
Inertiaohjaus ja loppuvaiheessa aktiivinen tutkaohjaus
Valmistaja Martin Marietta Corporation, Orlando, Florida, USA
Pershing II > Ohjusten sijoittaminen Länsi-Eurooppaan

Naton sotilaskomento päätti 12. joulukuuta 1979 sijoittaa Länsi-Eurooppaan 108 Pershing II ohjusta ja 464 risteilyohjusta seuraaviin Nato-maihin:
Englantiin 160 risteilyohjusta.
Italiaan 112 risteilyohjusta, jotka sijoitettiin Sisiliaan.
Länsi-Saksaan 96 risteilyohjusta ja 108 Pershing ohjusta. Pershing II -ohjusta oli määrä korvata  Pershing 1a -ohjukset.
Belgiaan 48 risteilyohjusta
Alankomaihin 8 risteilyohjusta
Aiheesta muualla

FAS Pershing 1
FAS Pershing 2
Martti Nortia

Martti Kustaa Nortia (sukunimi vuoteen 1935 Nordström; 4. helmikuuta 1914 Viipuri – 29. tammikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen rovasti ja muistelmakirjailija.
Nortia piti sotilaspastorina ruumissaarnan presidentti P. E. Svinhufvudin hautajaisissa Luumäen kirkossa 1944. Myöhemmin Nortia toimi Kiteen kirkkoherrana 1950- ja 1960-luvuilla. Hän oli Vuosaaren seurakunnan kirkkoherrana vuosina 1968–1977.
Näyttelijä Miitta Sorvali on Martti Nortian tytär. Nightwish-yhtyeen johtohahmo Tuomas Holopainen on hänen toisen tyttärensä poika.
Teoksia

Rovastin raportti.  Weilin + Göös, Espoo 1980
Kyläkasvoja Karjalasta – Tasapään Heikki ja Kousanrannan Anni. 1989
Martin Zaťovič

| Martin Zaťovič |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. tammikuuta 1985 Přerov, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  HC Kometa Brno
Sarja:  Tipsport Extraliga
Pelinumero:  26
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–
Aik. seurat:  HC Prerov (Tšekki 3) HC Karlovy Vary (ČEL) SK Kadan (Tšekki 2) HC Banik Sokolov (Tšekki 3) HC Most (Tšekki 2) Lada Toljatti (KHL)
Martin Zaťovič (s. 25. tammikuuta 1985 Přerov) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa Tšekin Extraliga-joukkue HC Kometa Brnossa. Pelipaikaltaan 180 senttimetriä pitkä, 92 kilogrammaa painava ja vasemmalta laukova Zaťovič on hyökkääjä. Hän kuuluu myös Tšekin jääkiekkomaajoukkueeseen.
Ura > Seurajoukkueura

Zaťovič aloitti pääsarjauransa vuonna 2005 Tšekin Extraligan HC Karlovy Varyssa, jossa hän pelasi yhdeksän kautta, josta kahtena viimeisenä hän toimi kapteenina. Yhteensä otteluita kertyi pudotuspelit mukaan lukien 381, joissa syntyi tehopisteet 88+72=160. Kaudeksi 2014–2015 Zaťovič siirtyi KHL-liigan Lada Toljattiin, jossa hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan 58 ottelua ja teki tehot 12+8=20.
Ura > Maajoukkueura

Zaťovič debytoi Tšekin jääkiekkomaajoukkueessa kaudella 2013–2014. Hän oli mukana myös vuoden 2014 MM-kilpailuissa Valko-Venäjällä, jossa hän teki kolmessa ottelussa yhden maalin. Zaťovič kuuluu Tšekin joukkueeseen myös MM-kotikisoissa 2015.
Pierre Turgeon

| Pierre Turgeon |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. elokuuta 1969 (ikä 55) Rouynd Noranda, Québec
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  90 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1987–2007
Seurat:  Buffalo Sabres (NHL),   New York Islanders (NHL),   Montreal Canadiens (NHL),   St. Louis Blues (NHL),   Dallas Stars (NHL),   Colorado Avalanche (NHL)
NHL-varaus:  1. varaus, 1987 Buffalo Sabres
Hockey Hall of Fame
 2023 
Pierre Turgeon (s. 28. elokuuta 1969 Rouynd Noranda, Kanada) on ammattilaisuransa lopettanut kanadanranskalainen ammattilaisjääkiekkoilija. Turgeon pelasi Buffalo Sabresissa, New York Islandersissa, Montreal Canadiensissa, St. Louis Bluesissa, Dallas Starsissa ja Colorado Avalanchessa. Pierren isoveli Sylvain oli myös NHL-pelaaja. Turgeon oli nuorempana myös lahjakas baseball-pelaaja, mutta teini-iässä hän valitsi jääkiekkouran.
Turgeon lopetti 1 294 NHL-runkosarjaottelua käsittäneen uransa syyskuussa 2007. Hän piti uransa kohokohtina tilaisuutta, jossa Montreal Forum suljettiin vuonna 1996 ja sitä, kun hän saavutti urallaan 500 maalia. Vuonna 2023 Turgeon valittiin Hockey Hall of Fameen.
Aiheesta muualla

Pierre Turgeon The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Wayne Gretzky | Lady Byng Memorial Trophyn voittaja 1993 | Seuraaja: Wayne Gretzky |
Mauri Tuomela

Mauri Leopold Tuomela (30. tammikuuta 1870 Vehkalahti – 2. elokuuta 1945 Pieksämäki) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja Suomalaisen puolueen kansanedustaja.
Tuomelan vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Dufva ja Anna Maria Kirjalainen. Hän kävi oppikoulua neljä luokkaa ja maanviljelyskoulun 1888. Tuomela oli maanviljelijänä Vehkalahdella vuoteen 1918 saakka, Mikkelin maalaiskunnassa 1918–1920, Pieksämäen maalaiskunnassa 1920–1930 sekä Pieksämäen kauppalassa 1930–1945. Hän toimi Vehkalahdella asuessaan paloapuyhtiön esimiehenä ja säästöpankin kirjurina sekä myöhemmin Pieksämäen maalaiskunnan rahastonhoitajana. Hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1930.
Tuomela oli kansanedustajana 1914–1917 edustaen Kymen läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaaleissa. Tuomela oli Vehkalahdella kuntakokouksen esimiehenä ja kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan jäsenenä. Pieksämäellä hän oli kauppalanhallituksen jäsenenä ja kauppalan järjestysoikeuden puheenjohtajana. Hän oli lisäksi Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin hallintoneuvoston jäsenenä.
Mauri Tuomela oli naimisissa vuodesta 1903 Emilia Tiilen kanssa.
Mauno Lindholm

Mauno Nikolai Lindholm (7. huhtikuuta 1895 Paimio – 21. lokakuuta 1930) oli suomalainen kuvanveistäjä.
Lindholm opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1920–1923 sekä yksityisesti Suomessa Wäinö Aaltosen johdolla 1922–1925 ja Norjassa Gustav Vigelandin johdolla 1928–1929. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyyn vuosina 11923, 1925, 1926, 1928 ja 1930. Hänen töitään oli esillä ulkomailla Oslossa ja Tukholmassa 1929. Lindholmin teosten kokoelma hankittiin 1970-luvulla Paimion kunnan taidekokoelmiin.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Mauno Lindholm
Mauri Sirnö

Mauri Sirnö (31. toukokuuta 1939 Leppävirta – 5. joulukuuta 1997 Teisko) oli suomalainen Tampereella asunut toimittaja ja kunnallisneuvos.
Mauri Sirnö opiskeli Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa Helsingissä vuodesta 1959 ja sittemmin Tampereen Yliopistossa. Hän opiskeli Leningradissa 1961–1962 englantia valmistautuessaan työskentelemään toimittajana Helsingissä vuonna 1962 pidetyillä kansainvälisillä nuorisofestivaaleilla. Samassa yhteydessä hän tapasi tulevan puolisonsa Ritva Rautarinnan.
Mauri Sirnö oli Hämeen Yhteistyö-lehden kulttuuritoimittajana vuoteen 1971 saakka, jolloin hän siirtyi SKP:n linjaerimielisyyksien vuoksi Kansan Uutiset-lehden toimittajaksi. Sirnö oli Kansan Uutiset-lehden Tampereen aluetoimittajana ja lehden kolumnistina vuoteen 1991 saakka. Hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä 28 vuoden ajan 1968–1996. Mauri Sirnö hukkui pilkkimatkallaan Teiskossa joulukuun alussa 1997.
Entinen Taiteen edistämiskeskuksen johtaja ja Vasemmistoliiton kansanedustaja ja varapuheenjohtaja Minna Sirnö on Mauri Sirnön tytär.
Matin ja Liisan koulu

| Matin ja Liisan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulukuja 14, 73100 Lapinlahti
Koordinaatit:  63.35912°N, 27.40215°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Rehtori:  Jaana Koivistoinen 
Luokat:  1-9
Oppilaita:  583 (2016)
Verkkosivut
Matin ja Liisan koulu on Lapinlahden kirkonkylän taajamassa toimiva yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1-9).
Tilastokeskuksen mukaan koulua kävi vuonna 2016 yhteensä 583 oppilasta.
Keväällä 2018 uutisoitiin sisäilmaongelmien ratkaisemiseksi tehdyistä remonttisuunnitelmista. Sittemmin suunnitelmia on täsmennetty. Aikeena oli rakentaa koululle uusi ruokala vuoden 2020 loppuun mennessä ja tehdä koulutiloihin useita muitakin korjauksia syksyyn 2022 mennessä.
Aiheesta muualla

Koulua käydään kolmessa solussa (Arkistoitu – Internet Archive) (mattijaliisa.fi)
Pertti Vuola

Pertti Untamo Vuola (2. lokakuuta 1935 Mietoinen – 23. toukokuuta 2023 Mynämäki) oli suomalainen poliitikko, liikemies ja kunta-alan vaikuttaja.
Ammatiltaan Vuola oli maanviljelijä, jonka kotitila oli Hietamäen Unikankare. Hänen elämäänsä vaikutti suuresti hänen isänsä kaatuminen jatkosodassa. Koska hän oli ainoa lapsi, kotitilan viljeleminen oli jopa velvollisuus. Sotaväestä tultuaan hän otti vastuun Unikankareen tilan hoidosta. Vuonna 1957 Vuola meni naimisiin terveydenhoitaja Pälvi Kaarina Jaatisen kanssa. He saivat kaksi lasta.
Vuola toimi kotikuntansa Mietoisten valtuustossa 28 vuotta, josta sen puheenjohtajana 16 vuotta ja kunnanhallituksen puheenjohtajana 10 vuotta.
Vuosina 1977–1981 Vuola oli Suomen Kunnallisliiton hallituksen jäsen ja liiton valtuuston varapuheenjohtaja vuosina 1985–1990. Vuodet 1991–1993 Vuola toimi Kunnallisliiton hallituksen viimeisenä puheenjohtajana. Kunnallisliiton, Kaupunkiliiton ja viiden muun keskusjärjestön muodostettua Suomen Kuntaliiton Vuola oli sen liittovaltuuston puheenjohtajana vuosina 1993–1997. Hän vaikutti vahvasti Kunnallisalan kehittämissäätiön perustamiseen 1990 ja toimi sen hallituksessa vuoteen 2001 asti. Kunnallisneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1991.
Vuola osallistui myös talouselämän tehtäviin. Hän toimi Raision Tehtaitten (myöh. Raisio Oyj) hallinnossa 32 vuotta, josta viimeiset 17 vuotta hallituksen jäsenenä. Hallituksen varapuheenjohtajana hän oli kaksi kertaa, yhteensä seitsemän vuotta. Vuola oli myös yhdistämässä jälleenvakuutusyhtiöitä Vakava ja Sampsa. Hän ehdotti uudelle yhtiölle nimeä Lähivakuutus, jonka se hyväksyi. Keskinäisen yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtajana Vuola toimi 20 vuoden ajan. Pellervo-Seuran valtuuskunnan jäsen hän oli 17 vuotta.
Pertti Vuola oli Suomen Keskustan jäsen ja oli puolueen Varsinais-Suomen piirin puheenjohtajana kymmenen vuotta sekä puolueen hallituksessa vuodet 1986–1990.
Ikäpykälien täyttyessä Vuola luopui talouselämän tehtävistä ja omasta tahdostaan lopetti myös kunnallispolitiikan tekemisen. Sen jälkeen häntä pyydettiin hoitamaan sotainvalidien asiaa. Vuola toimi Sotainvalidien Veljesliiton Varsinais-Suomen piirin puheenjohtajana vuosina 2001–2014 sekä Keskusliiton valtuuston jäsenenä 11 vuotta, josta viimeiset neljä vuotta varapuheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Pertti Vuolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Melco

Melco Holdings Inc. on japanilainen elektroniikka-alalla toimiva holdingyhtiö. Se tehtävänä on ainoastaan johtaa tytäryhtiöidensä toimintoja. Paremmin yritys on tunnettu tuotemerkkinsä Buffalo kautta. Yhtymän päätoimiala on tietokoneiden oheislaitteiden ja ohjelmistojen valmistus. Tuoteryhmiä ovat RAM-muistikammat, Flash-muistit, USB-laitteet, CD-ROM ja DVD-asemat, kiintolevyt ja lähiverkkotuotteet. Yhtymä valmistaa myös nestekidenäyttöjä ja tietokoneen komponentteja. Yhtymä tuottaa myös palveluja liittyen tietoverkkojen rakentamiseen, koulutukseen ja ylläpitoon.
Melcon tytäryhtiöitä

Buffalo Inc. (Japan)
Buffalo Technology (Taiwan) Inc.
Buffalo Technology (Usa), Inc.
Buffalo Technology Uk Limited
Buffalo Technology Ireland Limited
Melco Asset Management Limited
Buffalo Logistics Inc.
Buffalo Lease Inc.
Orieblenet Corp.
Melco Online Entertainment Corp.
Melco Personnel Support Inc.
Melco Techno-Service Inc.
Buffalo-tuotteita

Buffalo Ministation - ja Ministation Turbo -ulkoiset kovalevyt 120–320 GB tallennuskapasiteetilla.
Buffalo Drivestation ulkoiset kovalevyt 160 GB – 1 TB tallennuskapasiteetilla
Buffalo LinkStation ja TeraStation verkkoasemat 250 GB – 3 TB tallennuskapasiteetilla
Buffalo langattomat tukiasemat
Buffalo RAM- ja USB-muistit
Pidättäminen

Pidättäminen
Pidättäminen on Suomessa pakkokeino, jolla poliisi, virallinen syyttäjä tai tullihallituksen ja rajavartiolaitoksen virkamiehet voivat ottaa rikoksesta epäillyn henkilön säilöön lyhyeksi määräajaksi.
Pidättäminen Suomessa

Poliisihenkilöstön pidättämisoikeus on rajattu komisarioihin ja sitä korkeampiin päällystövirkoihin. Poliisimiehistöön kuuluvat konstaapelit voivat kuitenkin ottaa henkilön säilöön kiinniotettuna. Pidättämisestä saa Suomessa päättää vain pidättämiseen oikeutettu virkamies. Jos poliisimies ottaa henkilön kiinni ilman pidätysmääräystä, tästä kiinniotosta on viipymättä ilmoitettava pidättämiseen oikeutetulle virkamiehelle.
Poliisimiehellä on oikeus pidättämisen yhteydessä suorittaa niin sanottu turvallisuustarkastus eli tarkastaa henkilö ja hänen mukanaan olevat tavarat sen varmistamiseksi, ettei tällä ole hallussaan esineitä tai aineita, joilla hän voi vaarantaa säilyttämisen taikka aiheuttaa vaaraa itselleen tai muille. Henkilö ja hänen mukanaan olevat tavarat voidaan samassa tilanteessa tarkastaa myös hänen tunnistamistaan varten tarpeellisen asiakirjan löytämiseksi.
Pidättämisestä ei saa ilmoittaa omaisille tai muille läheisille vastoin pidätetyn tahtoa. Pidätetty voi pyytää läheisilleen ilmoitettavan heti kun siitä ei ole rikoksen selvittämiselle vahinkoa. Ilmoituksen lykkäämisestä päättää pidättämiseen oikeutettu virkamies.
Rikoksesta epäiltynä pidätettyä tai vangittua, joka on päästetty vapaaksi, ei saa uudelleen pidättää samasta rikoksesta sellaisen seikan nojalla, joka on ollut viranomaisen tiedossa sen päättäessä pidättämisestä tai vangitsemisesta.
Pidättäminen Suomessa > Pidättämisen edellytykset Suomessa

Vuoden 1987 pakkokeinolain mukaan rikoksesta todennäköisin syin epäilty saadaan pidättää:
jos rikoksesta ei ole säädetty lievempää rangaistusta kuin kaksi vuotta vankeutta;
jos rikoksesta säädetty ankarin rangaistus on vähintään vuosi vankeutta ja epäillyn henkilökohtaisten olosuhteiden tai muiden seikkojen perusteella on syytä epäillä, että hän:
lähtee pakoon taikka muuten karttaa esitutkintaa, oikeudenkäyntiä tai rangaistuksen täytäntöönpanoa;
vaikeuttaa asian selvittämistä hävittämällä, turmelemalla, muuttamalla tai kätkemällä todistusaineistoa taikka vaikuttamalla todistajaan, asianomistajaan, asiantuntijaan tai rikoskumppaniinsa; taikka
jatkaa rikollista toimintaa;
jos hän on tuntematon ja kieltäytyy ilmoittamasta nimeään tai osoitettaan taikka antaa siitä ilmeisesti virheellisen tiedon; taikka
jos hänellä ei ole vakinaista asuntoa Suomessa ja on todennäköistä, että hän poistumalla maasta karttaa esitutkintaa, oikeudenkäyntiä tai rangaistuksen täytäntöönpanoa.
Kun jotakuta on syytä epäillä rikoksesta, hänet saadaan pidättää, vaikka epäilyyn ei ole todennäköisiä syitä, jos pidättämiseen muutoin on edellä mainitut edellytykset ja epäillyn säilöön ottaminen on odotettavissa olevan lisäselvityksen vuoksi erittäin tärkeää.
Ketään ei saa pidättää, jos se asian laadun taikka rikoksesta epäillyn iän tai muiden henkilökohtaisten olojen vuoksi olisi kohtuutonta.
Pidättäminen Suomessa > Pidättämisen kesto Suomessa

Rikoksesta epäilty on pidätettävä 24 tunnin kuluessa kiinniottamisesta tai päästettävä vapaaksi. Pidätetty on päästettävä vapaaksi heti, kun edellytyksiä pidättämiseen ei enää ole, kuitenkin viimeistään vangitsemisvaatimuksen tekemiseen varatun ajan kuluttua. Vangitsemisvaatimus pidätetystä on tehtävä tuomioistuimelle viimeistään kolmantena päivänä kiinniottamisesta ennen kello kahtatoista. Jos vangitsemisvaatimus tehdään ennen pidätysajan päättymistä, on se otettava käsiteltäväksi viimeistään neljän vuorokauden kuluttua kiinniottamisesta, jolloin pidätysaika on korkeintaan 96 tuntia.
Pidättäminen Suomessa > Pidättämiseen oikeutetut virkamiehet

Pakkokeinolaissa säädetään tarkasti siitä, kenellä on oikeus päättää pidättämisestä. Pidättämisestä voi päättää vain pidättämiseen oikeutettu virkamies, joita ovat ne poliisin, tullilaitoksen ja rajavartiolaitoksen päällystöön kuuluvat virkamiehet, jotka on lueteltu vuoden 2011 pakkokeinolain 2. luvun 9 §:ssä, sekä syyttäjät. Tämän lisäksi pidättämisoikeus on eräillä puolustusvoimien virkamiehillä.
Mauri Suomalainen

Mauri Uuno Kalervo Suomalainen (25. syyskuuta 1925 Kuopio – 8. kesäkuuta 2001) oli suomalainen pikaluistelija ja pikaluisteluvalmentaja.
Mauri Suomalainen aloitti kilpailu-uransa TUL:n Helsingin Työväen Luistelijoiden riveissä. Hänestä tuli TUL:n Luisteluliiton yhteistyösopimuksen mukaisesti ensimmäinen TUL:n edustaja, joka edusti Suomea nuorten pikaluistelumaaottelussa vuonna 1942. Miesten sarjoissa hä nousi TULn kärkeen sodan jälkeen vuonna 1946 voittaen miesten sarjan matkamestaruuksia. Hän voitti TUL:n yleismestaruuden vuosina 1948 ja 1949.
Suomalaisella parhaaksi matkaksi vakiintui 500 metriä. Suomalainen edusti Suomea vuonna 1948 niin EM- kuin MM-kisoissa. Hän ei päässyt luistelemaan kumassakaan kisassa viimeistä matkaa, mutta 500 metrillä hän oli kilpailijoiden parhaimmistoa; MM-kisoissa peräti kolmas 500 metrillä. Vuoden 1948 St. Moritzin olympialaisten karsinnoissa Suomalainen oli TUL:n luistelijoista vahvin kisaehdokas erityisesti olympialaisten 500 metrille, mutta sijoittuminen kisoja edeltävissä SM-kisoissa vasta 9:ksi pudotti hänet kisajoukkueesta.
Suomalainen pääsi vielä vuonna 1950 EM-kisaedustajaksi. Tässä vaiheessa hän siirtyi edustamaan Suomen Luisteluliiton alaista Helsingin Luistinkiitäjiä. Vuoden 1951 SM-kisoissa hän voitti 500 metrin Suomen mestaruuden 500 metrillä. Oma aktiiviura jatkui aina vuoteen 1956 asti.
Oman luistelu-uransa jälkeen Suomalainen toimi luisteluvalmentajana syksystä 1956 alkaen. Henkilökohtaisia valmennettavia olivat mm. Kaija Mustonen ja Keijo Tapiovaara,
Toisena lajina pyöräilyuran päätyttyä Suomalaisella oli ratapyöräily, jossa hän edusti helsinkiläistä Pyörä-Toverit -seuraa aina 1960-luvulle asti.
Henkilökohtaiset ennätykset

500 metriä 44,3 (Tampere, 18. helmikuuta 1951)
1 000 metriä 1.38,2 (Pälkäne, 15. maaliskuuta 1962)
1 500 metriä 2.25,2 (Rovaniemi, 13. maaliskuuta 1952)
3 000 metriä 5.03,7 (1959)
5 000 metriä 8.58,7 (Hämeenlinna, 12. tammikuuta 1955)
10 000 metriä 18.53,8 (Helsinki, 09. maaliskuuta 1949)
Piinapenkki

Piinapenkki
Piinapenkki on vanha ja raaka kidutusväline. Sitä on käytetty paljon etenkin keskiajan vankiloissa.
Kuuluisimpia piinapenkin uhreista oli Henrik VIII:n valtakaudella vääräuskoisuudesta ja maanpetturuudesta syytetty Anne Askew, jota kuukausien ajan kiduttaen yritettiin saada tunnustamaan. Myös vuoden 1606 ruutisalaliittoon kuulunut Guy Fawkes joutui piinapenkkiin, jotta hän paljastaisi muiden salaliittolaisten nimet.
Toiminta

Piinapenkki on puinen alusta, jonka molempiin päihin tai ainoastaan toiseen oli kiinnitetty rulla, johon oli solmittu naruja. Narujen toiset päät solmittiin kidutettavan raajoihin ja rullia alettiin hitaasti veivaamaan, vetäen uhrin raajoja erilleen. Jos uhri ei ole yhteistyöhaluinen, pyörittämistä jatketaan kunnes raajojen nivelet antavat periksi ja irtoavat kehosta. Tässä vaiheessa uhri on suurissa tuskissa ja kuolee hitaasti veren valuessa kehosta. Yleensä muita vankeja tuotiin katsomaan kidutusta. Tämän oli tarkoitus luoda psykologista pelkoa vankien keskuudessa ja heitä oli tällöin helpompi käsitellä.
Piinapenkistä on useita versioita. Joskus piinapenkkiin kiinnitettiin piikikkäitä rullia. Tämä aiheutti sen, että kun uhri venyi jo entisestäänkin kivuliaalla tavalla, selkänojan piikit repivät selän nahkaa ja lihaksistoa auki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piinapenkki Wikimedia Commonsissa
Pellingin lossi

Pellingin nykyinen lossi
Pellingin vanha lossi
Pellingin lossi liikennöi Porvoossa mantereen ja Pellingin saaren välillä. Reitin pituus on 277 metriä. Lossi liikennöi 15 minuutin välein joka päivä kello 5–23 ja muulloin tarvittaessa. Liikennöinnistä vastaa Finferries eli Suomen Lauttaliikenne Oy.