stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Spektroskopia

Auringon näkyvän valon spektri, jossa erottuvat Fraunhoferin viivat tummina pystyraitoina.
Spektroskopia on menetelmä, jolla analysoidaan tutkittavasta kohteesta vastaanotettua säteilyä, esimerkiksi valoa. Säteily hajotetaan eri aallonpituus- tai taajuuskomponentteihinsa spektroskoopilla, jolla tuotettua säteilyn hajotelmaa sanotaan spektriksi eli kirjoksi.
Tutkittava säteily voi olla sähkömagneettista säteilyä kuten infrapuna- eli lämpösäteilyä, radioaaltoja, ultraviolettia tai vaikkapa hiukkassäteilyä.
Äänen spektrirakenteen tutkiminen on mahdollista spektrografilla.
Kappaleen lähettämän tai heijastaman säteilyn voimakkuudesta eri aallonpituusalueilla voidaan esimerkiksi päätellä, mitä alkuaineita kappaleessa on.
Spektri voidaan esittää joko kirkkaina ja tummina nauhoina tai käyränä tai lukusarjana.
Spektroskoopista ja Auringon spektristä

Spektroskooppi on laite, joka hajottaa esimerkiksi Auringon valon prisman avulla sateenkaaren väreihin eli spektriksi. Prisman sijasta valon hajottamiseen voidaan käyttää ohuita hyvin lähekkäisiä yhdensuuntaisia lasiin tai muuhun vastaavaan aineeseen tehtyjä uurteita, hilaa. Sateenkaaren väreihin hajotetussa Auringon valossa huomataan tummia viivoja, jotka ovat peräisin eri alkuaineista. Näitä tutkimalla kyetään päättelemään muun muassa, mitä alkuaineita Auringossa on.
Tietty alkuaine aiheuttaa tietylle aallonpituudelle oman viivansa. Sama alkuaine aiheuttaa monia viivoja spektriin. Auringon spektrissä havaitut tummat spektriviivat ovat absorptio­viivoja, jotka syntyvät Auringon kaasukehän kaasun imiessä alla olevan Auringon pinnan lähettämää valoa. Kirkkaat emissioviivat syntyvät hehkuvien kaasujen säteillessä itse tietyillä aallonpituuksilla. Auringon absorptioviivojen alla olevat sateenkaaren värit ovat jatkuva spektri. Tähtien spektrejä tutkimalla saadaan selville myös tähtien liikenopeuksia, koska spektriviivat siirtyvät kappaleen liikkuessa Dopplerin ilmiön takia. Tähden liikenopeus katsojaa kohti tai katsojasta poispäin on säteisnopeus. Spektroskoopilla voidaan myös mitata painovoima Auringon pinnalla. Myös taivaankappaleesta heijastunutta valoa voidaan analysoida ja näin päätellä esimerkiksi planeettojen kaasukehien, komeettojen ytimien ja asteroidien koostumuksia.
Yleistä spektroskopiasta

Spektroskopiassa tutkittava kohde usein säteilee, absorboi (imee) tai heijastaa saamaansa säteilyä. Kohteeseen saapuva säteily aiheuttaa, tai kohteessa itsessään tapahtuu muutoksia, jotka näkyvät spektrissä. Nämä muutokset ovat esimerkiksi elektronien ja kemiallisten sidosten siirtymiä. Aine joko varaa energiaa (absorptio) tai luovuttaa sitä (emissio). Tutkittavasta aineesta heijastuneesta (kiinteät näytteet), aineen läpi päässeestä (nestemäiset, liukoiset sekä kaasumaiset näytteet) tai aineen tuottamasta säteilystä (esimerkiksi auringon spektri) pystytään spektroskopian menetelmillä päättelemään hyvin paljon tutkittavan aineen ominaisuuksista. Muun muassa tutkittavan kohteen alkuainekoostumus saadaan spektroskooppisilla menetelmillä selville. Spektroskopian suuri erottelukyky perustuu siihen, että absorptio ja emissio usein liittyvät materiaalin rakenteessa tapahtuviin resonanssi-ilmiöihin, jotka voivat olla taajuuden suhteen hyvin selektiivisiä ja eri aineille luonteenomaisia.
Spektroskopian osa-alueita

Spektroskopia jaetaan osa-alueisiin tutkimuksessa käytettävien sähkömagneettisen säteilyn taajuuksien suhteen, ja eri taajuuksia varten on kehitetty erillisiä laitteita. Näitä osa-alueita ovat muiden muassa röntgen-, ultravioletti- ja IR- eli infrapunaspektroskopia.
Ultravioletti-(UV)- ja infrapuna-(IR)-spektroskopiaa sekä erityisesti massa- ja ydinmagneettinen resonanssispektroskopiaa (NMR) käytetään laajasti kemian alan tutkimuksessa. UV-, IR- ja NMR-menetelmissä käytettävä säteily ei ole liian voimakasta ja monet tutkittavat aineet pysyvät entisellään. Liian voimakasta, korkeataajuuksista sähkömagneettista säteilyä käytettäessä yhdisteen sisäiset voimat eivät enää pidä yhdistettä vakaana, vaan se hajoaa.
Ultraviolettispektroskopialla kyetään selvittämään esimerkiksi aromaattisten ja syklisten yhdisteiden ominaisuuksia, ja IR-spektroskopialla voidaan usein selvittää koko molekyylin rakenne, mikäli tutkittava aine on riittävän yksinkertainen. Yhdessä muiden menetelmien kanssa näitä molempia menetelmiä on käytetty muun muassa Human Genome Projectissa. Hiukkassäteilyä lajitellaan massaspektroskopialla erimassaisten hiukkasten ryhmiin.
Alla on kuvattuna -CH2- -ryhmän erilaiset tavat värähdellä. Orgaanisten yhdisteiden sidosten värähtelyä havaitaan muun muassa IR-aallonpituuksia mitattaessa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Optinen spektroskooppi

Optisessa eli näkyvän valon alueen spektroskoopissa Auringosta tulevan valon hajottaa prisma tai hila. Spektrometria luonnehtii sen kyky erotella aallonpituuksia erilleen. Tämä on erotuskyky. Himmeille kohteille käytetään alhaisempaa erotuskykyä. Hilaspektroskoopissa keskeisiä elementtejä ovat rako, jonka läpi kohteen valo pääsee, ja hila, jossa on uurteita. Uurretiheys on 100–1000 viivaa/mm.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Spektroskopia Wikimedia Commonsissa
Loisteputken spektri, jossa voimakkaat elohopean emissioviivat
Suuri fuuga

Beethovenin käsikirjoitusta Suuren fuugan nelikätiselle pianosovitukselle.
Suuri fuuga (Große Fuge) op. 133 on Ludwig van Beethovenin sävellys jousikvartetille vuodelta 1825. Beethoven sävelsi teoksen alun perin jousikvarteton nro 13 finaaliksi. Kantaesityksen teki Schuppanzigh-kvartetti vuonna 1826.
Teos on teknisesti haastava ja äärimmäisyyksiin menevä ja sitä pidettiinkin alun perin liian rajuna ja sopimattomana jousikvarteton päätteeksi. Beethoven sävelsi jousikvartettoon myöhemmin uuden, paljon lyhyemmän ja kevyemmän finaalin ja Suuri fuuga julkaistiin erillisenä teoksena. Igor Stravinsky on sanonut teoksesta, että se on ehdottomasti nykymusiikkia, joka tulee olemaan nykymusiikkia ikuisesti.
Ääninäytteet
Ensimmäinen julkaistu äänitys, esittäjä Léner Quartet. Jenö Léner ja Joszef Smilovits (viulut), Sándor Roth (viola) ja Imre Hartmann (sello).
Merel Quartet 3. heinäkuuta 2013: Mary Ellen Woodside ja Julia Schröder (viulut), Ylvali Zilliacus (viola) ja Rafael Rosenfeld (sello)
Canto String Quartet: Eduardo Canto Arce ja Guillem Cabre Salagre (viulut), Marton Vineter (viola) ja Teodora Nedyalkova (sello).
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suuri fuuga Wikimedia Commonsissa
Taiteen tammi

| Taiteen tammi |
| --- | --- |

Nimi:  Taiteen tammi
Tekijä:  Terho Sakki
Valmistumisvuosi:  1968
Julkistettu:  29. syyskuuta 1968
Taiteenlaji:  Julkinen taide
Teostyyppi:  Veistos
Materiaali:  Pronssi
Sijainti:  Porin keskusaukio, Suomi
Koordinaatit:  61°28′53″N 21°47′47″E﻿ / ﻿61.4815°N 21.7965°E﻿ / 61.4815; 21.7965
Taiteen tammi on hyvinkääläisen kuvanveistäjä Terho Sakin tekemä julkinen veistos Porissa. Se sijaitsee Porin keskusaukiolla. Veistoksen paljastustilaisuus oli Porin Päivänä vuonna 1968.
Veistoskilpailu Akseli Gallen-Kallelan muistomerkkiä varten

Porin kaupunki kutsui maan kuvanveistäjät yleiseen veistoskilpailuun maaliskuussa vuonna 1963. Tarkoituksena oli aikaansaada luonnos Poriin pystytettävää taiteilija Akseli Gallen-Kallelan muistomerkkiä varten. Veistos oli tarkoitus paljastaa keväällä 1965, jolloin Akseli Gallen-Kallelan syntymästä tuli kuluneeksi sata vuotta. Kilpailun kautta Porin kaupunki halusi sekä kunnioittaa Gallen-Kallelan muistoa, että lisätä kaupungin julkisten taideteosten määrää.
Patsashanke oli ollut vireillä jo vuodesta 1962 kaupungin taide- ja muistomerkkitoimikunnan toimesta. Kilpailu herätti suurta mielenkiintoa ja huomiota suomalaisten kuvanveistäjien keskuudessa. Myös kaupunkilaiset odottivat kilpailutuloksia jännityksellä, sillä heitä kiinnosti nähdä edustaisiko taideteos uutta vai vanhaa tyyliä.
Sakki osallistui kilpailuun teoksellaan Taiteen tammi. Patsaskilpailun tulokset julkistettiin 10. helmikuuta 1964. Kilpailussa ei jaettu ensimmäistä palkintoa ollenkaan. Sen sijaan ensimmäisen ja toisen sijan palkintosumma jaettiin tasan Terho Sakin ja Heikki Niemisen kesken. Lopulta Porin kaupunki päätti tilata figuratiivisen muistomerkin Heikki Niemiseltä, sillä se sopi paremmin sijoituspaikkaansa. Akseli Gallen-Kallelan patsas paljastettiin 25.4.1965 Porin Pohjoispuistossa.
Taiteen tammen toteuttaminen ja paljastustilaisuus

Terho Sakin Taiteen tammi todettiin toteuttamiskelpoiseksi jossakin muussa yhteydessä. Taide- ja muistomerkkitoimikunnan esityksestä Taiteen tammi sai kaupunginhallinnon hyväksymisen vuonna 1967. Teos päätettiin sijoittaa Porin keskusaukiolle. Taiteen tammi eli Porin ensimmäinen vapaamuotoinen suihkukaivosveistos paljastettiin Porin Päivänä vuonna 1968.
Nykyisessä muodossaan Taiteen tammi eroaa alkuperäisestä palkintoluonnoksesta melko vähän. Veistos on hiukan leventynyt, sillä sitä ei ollut tarkoitettu alun perin suihkukaivoveistokseksi. Taiteen tammi on valettu pronssiin Väinö Kärkkäisen taidevalimossa Järvenpäässä. Veistoksen paino on noin tuhat kiloa. Jalustan allaskivi on Rantamäen mustaa graniittia, ja sen paino on noin 7 000 kiloa. Kivityön on tehnyt Vientikivi I. Malm Porista. Veistoksen symboliikka kertoo kannosta, jonka reunakaarnojen alta kumpuaa virvoittava ja uusi elämänvesi.
Keskusaukion uudistus

Aukiota, jolla Taiteen tammi sijaitsee, perusparannettiin vuonna 2022. Tuolloin vanha nupukiveys vaihdettiin esteettömäksi graniittikiveykseksi kulkuväylän osalta, ja uuden kivipinnan kuivatusta on parannettiin.  Taiteen Tammen asemaa korostettiin ruukuilla ja penkeillä rajatulla alueella. Lisäksi pysäköintialueelta nurmen poikki muodostunut polku kivettiin ja aukion valaistusta parannettiin.
Suuri hikirauhanen

Suuri hikirauhanen on hikirauhanen, joita on ihmisen kehossa muun muassa kasvoissa, kainaloissa ja sukupuolielinten sekä peräaukon ympärillä. Suuret hikirauhaset eivät eritä varsinaista hikeä, vaan voimakastuoksuista eritettä, joka aiheuttaa ihmisen ominaistuoksun. Maitorauhaset ja korvavaharauhaset ovat sukua suurille hikirauhasille.
Suuresta hikirauhasesta käytetään myös nimeä apokriininen hikirauhanen.
Aiheesta muualla

Tohtori: Iso hikirauhanen
Syrhämä

| Syrhämä |
| --- | --- |
Tyyli:  Lastenohjelma
Kestoaika:  30 minuuttia
Luoja(t):  Silja Sillanpää
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:   Yle TV2
Esitetty:  2003-11-3030. marraskuuta 2003 –  2005-9-1111. syyskuuta 2005
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  80
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jarmo Oksa
Ohjaaja(t):  Jyrki Laaksonen
Käsikirjoittaja(t):  Silja Sillanpää
Säveltäjä(t):  Matti Puurtinen
Leikkaaja(t):  Susanne Koivula
Kuvaaja(t):  Kunto Hirvikoski
Aiheesta muualla
IMDb 
Syrhämä on suomalainen lastenohjelma, jota tehtiin kaksi tuotantokautta vuosina 2003–2005. Ensimmäinen tuotantokausi esitettiin 2003–2004 ja toinen 2005. Myöhemmin sarjan jaksoja on esitetty useita kertoja, mm. 2008–2009, 2013, 2017 ja 2018. Sarjaa on esitetty myös Ruotsissa tekstitettynä.
Juoni

Tarina kertoo Syrhämästä, maasta, joka sijaitsee tunnetun maailman hämärillä syrjäseuduilla sekä ilkeästä Herjävuorten Silmittömästä Sääskestä, joka hallitsee pahuuden voimalla Syrhämää ja on vanginnut Velho Valveen. Jokaisessa jaksossa seikkailee kolmen 9-vuotiaan lapsen joukkue, joka yrittää selviytyä ketteryyttä, nokkeluutta ja näppäryyttä vaativista tehtävistä. Ohjelmassa Kettu toimii lasten kanssa pelastaakseen Syrhämän Silmittömän Sääsken pahoilta aikeilta. Myöhemmin toisella kaudella Valve on kadonnut ja Silmitön Sääski vangitsee Pajupuron asukkaat. Ja Syrhämään saapuu Seppä, joka voi takoa tulesta luotteen, mahtiesineen, joka voi murtaa Silmittömän sääsken valtaa. Luotteen syntyyn tarvitaan neljä elementtiä, maata, ilmaa, tulta ja vettä. Jotta luote voidaan takoa tulesta, lasten on haettava puuttuva elementti Konnasuolta.
Rooleissa

Silja Sillanpää – Kettu
Aksu Piippo – Puksu, Maltti
Ville Mononen – Seppä
Heikki Hagman – Risu, Vahatukko, Kertoja (2. kausi), sääski, Konniainen (ääni)
Johanna Ala-Siurua – Kinahmi
Kirsi Kärnä – Mäkärä
Eriikka Magnusson – Valve
Eeva Sillanpää – Kaarne
Ola Tuominen – Silmitön Sääski
Aija Logren – Sääski
Väinö Vainio – Kertoja (1. kausi)
Tamperelaisen Tukkateatterin jäsenet esiintyivät sarjassa mm. sääskien ja Pajupuron kyläläisten rooleissa.
Subjekti

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Subjekti (lat. subiectum, käännös kreikan sanasta hypokeimenon ’alla oleva’) voi tarkoittaa seuraavia asioita:
subjekti, kielitieteessä lauseenjäsen, joka ilmaisee tekijää
subjekti, olio, josta väitetään (predikoidaan) jotakin
subjekti, filosofinen olio, jolla on subjektiivisia kokemuksia ja joka on suhteessa muihin entiteetteihin.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Subjekti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Susanin kääntymys

| Susanin kääntymys> Miracle on 34th Street |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Seaton
Käsikirjoittaja:   Valentine Davies  George Seaton 
Tuottaja:  William Perlberg
Säveltäjä:  Cyril J. Mockridge
Kuvaaja:   Lloyd Ahern  Charles G. Clarke 
Leikkaaja:  Robert L. Simpson
Tuotantosuunnittelija:  Richard Day
Pääosat:   Maureen O’Hara  John Payne  Natalie Wood  Edmund Gwenn  Harry Antrim 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix Disney+
Ensi-ilta:  2. toukokuuta 1947
Kesto:  96 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Susanin kääntymys (Miracle on 34th Street) on George Seatonin ohjaama yhdysvaltalainen jouluelokuva vuodelta 1947. Elokuvassa tavaratalon joulupukkina työskentelevä Kris Kringle joutuu oikeuden edessä todistamaan olevansa oikea joulupukki. Elokuva sai kolme Oscar-palkintoa. Palkinnot tulivat parhaasta alkuperäistarinasta, parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta ja Edmund Gwennille parhaasta miessivuosasta roolistaan Kris Kringlenä.
Elokuva valittiin vuonna 2005 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. The New York Timesin kriitikot valitsivat Susanin kääntymyksen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. American Film Institute valitsi sen vuonna 2006 kahdenkymmenen kaikkien aikojen innostavimman yhdysvaltalaiselokuvan joukkoon.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Maureen O’Hara  | … |  Doris Walk   |
|  John Payne  | … |  Frederick M. Gailey   |
|  Edmund Gwenn  | … |  Kris Kringle   |
|  Natalie Wood  | … |  Susan   |
|  Porter Hall  | … |  Granville Sawyer   |
|  William Frawley  | … |  Charlie Halloran   |
|  Jerome Cowan  | … |  syyttäjä Thomas Mara   |
|  Harry Antrim  | … |  R.H. Macy    |
|  William Forrest  | … |  tri Rogers    |
|  Gene Lockhart  | … |  tuomari Henry X. Harper    |
Vastaanotto

Elokuva sai Suomessa ensi-iltansa helmikuussa 1949. Helsingin Sanomien Paula Talaskivi kirjoitti uutuuselokuvan lapsellisen tarinan jakavan mielipiteitä: kyynikot ihmettelevät, minkä aatteellisen ryhmäkunnan tilauksesta joulupukkitarina on sepitetty, kun taas hän itse pyyhki kyyneliä katsoessaan. Hänestä tekijät ovat ansainneet Oscarinsa: ”Kyllä tässä elokuvassa tavallista hauskemmin on osoitettu, miten hullua nyky-yhteiskunnassa on olla hyvä, rakastaa lähimmäisiään.” Hän piti myös elokuvan puolidokumentaarisesta tyylistä, jossa tapahtumapaikkana on aito New Yorkin Macy’s-tavaratalo.
Aiheesta muualla

Susanin kääntymys Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Satakunnan ammattikorkeakoulu

| Satakunnan ammattikorkeakoulu Oy |
| --- | --- |

Perustettu:  1997, osakeyhtiö vuodesta 2011
Hallintomuoto:  osakeyhtiö
Rehtori:  Jari Multisilta
Toimipaikat:  Pori, Rauma, Huittinen, Kankaanpää
Opiskelijamäärä:  yli 6 700 (2023)
Kotisivu:  www.samk.fi
Satakunnan ammattikorkeakoulu (lyh. SAMK) (engl. Satakunta University of Applied Sciences) on Satakunnan alueella toimiva ammattikorkeakoulu. Sillä on kampukset Porissa, Raumalla, Huittisissa ja Kankaanpäässä.
Satakunnan ammattikorkeakoulussa on yli 6 700 opiskelijaa ja yli 500 työntekijää. SAMKissa voi suorittaa ammattikorkeakoulututkinnon yli 20 koulutusohjelmassa ja ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon yli 10 koulutusohjelmassa. Näiden lisäksi kokonaan englanninkielellä suoritettavia AMK-tutkintoja on seitsemän ja ylempiä AMK -tutkintoja yksi. AMK-tutkinnon suorittaa vuosittain noin tuhat opiskelijaa.
Historia > 1992–2009

Satakunnan väliaikainen ammattikorkeakoulu aloitti toimintansa syksyllä 1992. Kokeiluun osallistui Porin teknillinen oppilaitos, Porin kauppaoppilaitos, Porin hotelli- ja ravintolaoppilaitos, Porin terveydenhuolto-oppilaitos, Rauman kauppaoppilaitos, Etelä-Satakunnan kauppaoppilaitos ja Pohjois-Satakunnan kauppaoppilaitos. Koulun 1364 aloituspaikasta 729 kuului kauppaoppilaitoksille. Kokeilua johti rehtori Tauno Miikkulainen. Koulutusta annettiin neljällä opetusalalla neljällä paikkakunnalla, Porissa, Raumalla, Huittisissa ja Kankaanpäässä.
Opiskelijoiden yrittäjyysvalmennukset aloitettiin vuonna 1996.
Vuonna 2003 SAMK:ssa opiskeli vuosittain 5800 päiväopiskelijaa ja työn ohessa opiskelevaa 700 aikuisopiskelijaa. Oppilaitoksessa toimi muista ammattikorkeakouluista poiketen opiskelijoille suunnattu yrityskiihdyttämö, ei valmistuneille tarkoitettu yrityshautomo.
Historia > 2010–2019

Lokakuussa 2010 Yle julkaisi valtakunnallisen vertailun, jossa oli mukana 25 ammattikorkeakoulua. SAMK menestyi siinä keskimääräistä huonommin lähes kaikilla osa-alueilla. Opetusta kuvailtiin kalliiksi ja tehottomaksi. Opiskelijoiden rekrytoinnissa oppilaitos oli parhaiden joukossa.
Lokakuussa 2011 SAMK:n rehtorina aloitti Juha Kämäri. Ammattikorkeakoulussa oli 6500 opiskelijaa ja 500 työntekijää.
Tammikuusta 2012 lähtien maakunnallisen Satakunnan ammattikorkeakoulun ylläpidosta on vastannut Satakunnan ammattikorkeakoulu Oy, jonka omistajina on sekä kuntia että elinkeinoelämän järjestöjä.
Maaliskuussa 2014 Citycon voitti Porin kaupungin järjestämän kampushankkeen kilpailutuksen. Citycon tarjosi tilaksi Asema-aukiota Porin keskustasta, Hartela ja Skanska tarjosivat rakennuspaikaksi Aviapori-aluetta lentoaseman läheltä. Cityconin kanssa tehtiin 20 vuoden vuokrasopimus. Rakentaminen aloitettiin alkuvuonna 2015. Tilojen arvioitiin valmistuvan toukokuussa 2017. Kesäkuussa Citycon myi rautatieaseman vieressä sijaitsevan kampuskiinteistön ruotsalaiselle Hemsö-kiinteistösijoitusyhtiölle, jolle tilat luovutettiin tilojen valmistuttua. Hemsöllä oli entuudestaan 17 oppilaitos- ja hoivapalvelukiinteistöä Suomessa.
Marraskuussa 2015 kerrottiin, että Porissa aloitetaan konetekniikan ja automatiikan ja robotiikan diplomi-insinöörien koulutus osana Turku Future Technologies -yhteistyötä. TFT-verkostoon kuului kahdeksan suomalaista yliopistoa ja ammattikorkeakoulua.
Porin uusi kampus siirtyi SAMK:n haltuun toukokuussa 2017, avajaisia siellä vietettiin saman vuoden syksyllä. Kampuksella oli noin 3500 opiskelijaa, jotka opiskelivat liiketaloutta, matkailua, sosiaali- ja terveysalaa sekä tekniikkaa. Ammattikorkeakoululakia muutettiin ja ammattikorkeakoulut velvoitettiin perimään lukuvuosimaksut EU- tai ETA-alueen ulkopuolelta tulevilta opiskelijoilta. SAMKissa oli keväällä 2016 kirjoilla 160 EU/ETA-alueen ulkopuolelta, eniten heitä oli tullut Nepalista ja Vietnamista. Uudessa koulutusohjelmassa alettiin kouluttaa yrittäjiä.
Vuonna 2018 esitettiin, että Satakunnan ja Seinäjoen ammattikorkeakoulut liittyisivät Tampereen korkeakoulukonserniin. Vuonna 2019 SAMK:n pääomistajat, Porin ja Rauman kaupungit torjuivat ehdotuksen uusista omistusjärjestelyistä, mutta pitivät yhteistyötä tärkeänä sekä Tampereen että Turun suunnassa.
Historia > 2020 –

SAMK siirtyi etäopetukseen maaliskuussa 2020 koronapandemian vuoksi. Toukokuussa kerrottiin, että tutkintomääriä ja kansainvälisten opiskelijoiden määrää nostetaan. Suomen hallitus myönsi lisätalousarviossa 2200 lisäaloituspaikkaa korkeakouluihin, SAMK sai paikoista 85. Kesäkuussa Porin kaupunki kertoi keskittävänsä elinkeinoelämän kehittämishankkeet jatkossa Satakunnan ammattikorkeakoululle. Aiemmin niistä oli vastannut kehitysyhtiö Prizztech Oy. Syksyllä toimittiin hybridimallilla, eli opiskelua järjestettiin sekä koulussa että etänä. Koulussa suoritettiin vuoden aikana 993 AMK-tutkintoa ja 165 ylempää AMK-tutkintoa. Edelliseen vuoteen verrattuna tutkintojen määrä kasvoi sadalla.
Syksyllä 2021 SAMK:n toteutti koulutuksiaan sekä lähi- että etäopetuksena. Ensimmäisen ja toisen vuoden opiskelijoita koulutettiin pääosin kampuksilla.
Joulukuussa 2022 SAMK kertoi aloittavansa yhteistyön Vaasan yliopiston kanssa energia-alan robotiikasovelluksiin liittyvästä maisteriohjelmasta ja professuurista. Maisteriohjelmassa hyödynnetään  hybridiratkaisua, jossa sekä Vaasassa että Porissa on välillä luokkahuoneopetusta, välillä opetusta seurataan etänä.
Organisaatio

Ammattikorkeakoulun ylläpitäjä on Satakunnan ammattikorkeakoulu Oy. Ammattikorkeakoulun rehtorina ja toimitusjohtajana toimii Jari Multisilta.
Satakunnan ammattikorkeakoululla on kampukset Porissa, Raumalla, Huittisissa ja Kankaanpäässä. Vuonna 2023  Satakunnan ammattikorkeakoulussa oli yli 6 700 opiskelijaa ja yli 500 työntekijää.
Maakunnallisen Satakunnan ammattikorkeakoulun ylläpidosta vastaa Satakunnan ammattikorkeakoulu Oy, jonka omistajina on sekä kuntia että elinkeinoelämän järjestöjä. SAMK:n suurimmat kuntaomistajat ovat Pori (50 %), Rauma (23 %), Huittinen (5 %) ja Kankaanpää (2 %). Muita kuntaomistajia ovat Eurajoki, Eura, Harjavalta, Kokemäki, Laitila, Nakkila, Säkylä, Ulvila ja Uusikaupunki. Lisäksi myös Rauman kauppakamarilla, Satakunnan kauppakamarilla ja Satakunnan Yrittäjillä on kullakin noin 1,6 prosentin omistusosuus.
SAMKilla on kolme strategista vahvuusalaa:
automaatio, robotiikka ja tekoäly
ihmisen osallisuus ja toimintakyky
matkailu- ja elämysteollisuus
sekä kolme nousevaa alaa:
älykäs merenkulku ja logistiikka,
resurssiviisaus ja
hyvinvointiteknologia ja terveysteknologia.
Organisaatio > Kampukset

Satakunnan ammattikorkeakoulu toimii Kuninkaisten kampuksella Huittisissa, Rauman kampuksella, Taidekoulun kampuksella Kankaanpäässä sekä Porin kampuksella.
Organisaatio > Kampukset > Porin kampus

Porin nykyinen kampus valmistui vuonna 2017 Asema-aukiolle rautatieaseman viereen ja korvasi aikaisemmat kampukset. Porin kampuskiinteistön on suunnitellut Arkkitehti Oy Asmala ja sen omistaa Hemsö Fastighets AB. Kampuksen 4200 opiskelijaa opiskelevat liiketaloutta, matkailua, sosiaali- ja terveysalaa sekä tekniikkaa. Tutkintoja voi suorittaa suomeksi ja englanniksi.
Kampuksen kahvilan yhteydessä sijaitsee 36 metriä pitkä Taidekäytävä, jossa esitellään esimerkiksi Kankaanpään taidekoulun opettajien ja oppilaiden teoksia. Talvisin kampuksen Atrium-aulatilassa sijaitsee kuvanveistäjä Kerttu Horilan Maire-veistos.
Organisaatio > Kampukset > Rauman kampus

Rauman uusi, sataman läheisyydessä toimiva kampus otettiin käyttöön syksyllä 2015. Paikalla oli opiskeltu aiemmin merenkulkua ja liiketaloutta, uudistuksen jälkeen myös tekniikkaa ja hoitotyötä. Kampuksella toimii Merilogistiikan tutkimuskeskus. Kampuksella on 1500 opiskelijaa noin 50 kansallisuuden piiristä. Tutkinto-ohjelmista kuusi on englanninkielisiä.
WinNovan kanssa on perustettu yhteinen koulutusyksikkö Rauma Maritime Training Center. Yhteisellä merikampuksella sijaitsee esimerkiksi robottiasema, eli oppimisympäristö esimerkiksi robotti- ja konenäkösovellusten käyttöön ja etäohjauksen harjoitteluun.