stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ratchet & Clank (pelisarja)
Aiheesta muualla

Pelisarja MobyGamesissä (englanniksi)
Ratchet & Clankin viralliset kotisivut (englanniksi)
Ratchet & Clank -wiki (englanniksi)
Ratchet & Clank -wiki
Uutinen Trilogysta  (englanniksi)
Ratchet & Clankin kansikuva.
Novascotiannoutaja

| Novascotiannoutaja |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:  Nova Scotia,  Kanada
Määrä:  Suomessa rekisteröity 7 670
Rodun syntyaika:  1800-luku
Alkuperäinen käyttö:  lintukoira - houkutuskoira
Nykyinen käyttö:  seura- ja metsästyskoira
Elinikä:  12–14 vuotta
Muita nimityksiä:  tolleri, Nova Scotia Duck Tolling Retriever, retriever de la Nouvelle-Écosse, cobrador de Nueva Escocia, nova scotia retriiver
FCI-luokitus:  ryhmä 8 Noutajat, ylösajavat koirat ja vesikoirat alaryhmä 1 Noutajat #312
Ulkonäkö
Paino:  16–23 kg
Säkäkorkeus:  43–53 cm
Väritys:  oranssi- tai punavalkoinen
Novascotiannoutajat on jalostettu vesilintujen noutoon.
Novascotiannoutaja (engl. Nova Scotia Duck Tolling Retriever, ransk. retriever de la Nouvelle-Écosse) eli tolleri (lyhenne tulee rodun alkuperäisestä, englanninkielisestä nimestä) on kanadalainen metsästys-, ja seurakoirarotu. Sen erityisominaisuus on koiran tapa houkutella vesilinnut luokseen metsästäjän ammuttaviksi. Rotuun rekisteröidään Suomessa vuosittain noin 300–400 pentua.
Ulkonäkö

Noutajaroduista pienin novascotiannoutaja on keskikokoinen, vahvaluustoinen, tiivis ja lihaksikas koira. Koska tolleri on jalostettu noutamaan hyytävistä vesistä, sen turkki on kaksinkertainen ja vettä hylkivä. Karva on keskipitkää, raajoista hapsuista. Turkki täytyy harjata ainakin pari kertaa viikossa. Häntä on runsas ja kaartuu selän ylle koiran ollessa valpas. Turkin väri voi olla mitä tahansa punaisen tai oranssin sävyä. Voimakasta väritystä pidetään ensisijaisena. Tavallisesti turkissa on jonkin verran valkoista rinnassa, jaloissa, kuonossa, päässä tai hännänpäässä. Tollerilla on ystävällinen, älykäs ja ehkä vähän surumielinen ilme; silmät ovat kaukana toisistaan, ne ovat mantelinmuotoiset ja väritys vaihtelee meripihkasta ruskeaan.
Novascotiannoutajan ihannekorkeus on nartuilla 45–48 ja uroksilla 48-51 cm ja paino 16–23 kg. Nartut ovat yleensä uroksia matalampia ja kevyempiä. Koiran tassu on muiden noutajakoirarotujen tavoin räpylämäinen, mikä tasapainoa parantavan hännän ohella helpottaa uimista. Iho – kirsu, silmäluomet ja anturat mukaan lukien – on mustan sijasta vaaleanpunainen tai ruskehtava.
Luonne ja käyttäytyminen

Novascotiannoutaja eli tolleri on luonteeltaan lempeä ja aktiivinen. Se on synnynnäinen noutaja niin maalla kuin vedessäkin. Ketteryys ja pieni koko ovat välttämättömiä tälle sinnikkäälle metsästyskoiralle, jonka työskentelyolosuhteet ovat useinkin hyvin vaativia. Novascotiannoutaja on erittäin reipas, valpas ja päättäväinen. Se on tehokas ja vilkas koira, joka sopii metsästyksen lisäksi moneen muuhunkin harrastukseen, kuten mejään, tokoon, agilityyn tai vaikkapa vesipelastukseen eli VEPEen. Rotu vaatiikin päivittäin runsaasti ulkoilua, monipuolista liikkumista ja aivotyöskentelyä. Vaikka novascotiannoutaja on sekä herkkä että lempeä luonteeltaan, se osaa olla myös itsepäinen ja sen vuoksi tarvitsee selkeät rajat ja määrätietoisen koulutuksen.
Novascotiannoutajan pennut ovat pienenä aika rasavillejä ja kovin leikkisiä. Tollerit ovat erittäin seurallisia, ja ne pitävät paljon toisista koirista ja ihmisistä.
Omistajan on hyvä oppia tunnistamaan "tollerihuuto": hyvin korkea ja luja ääntely, joka koostuu ulvonnasta, vinkumisesta ja haukkumisesta. Koira saattaa tehdä tätä ääntelyä osoittaakseen innostustaan, jännittyneisyyttään tai koirasta riippuen monesta muustakin syystä.
Novascotiannoutajan työskentelytapa metsästettäessä on varsin poikkeuksellinen. Piilossa pysyttelevä metsästäjä lähettää koiran leikkimään lähelle vettä, usein heittämällä kepin tai pallon haettavaksi. Koiran temput kiinnittävät vesilintujen huomion, ja ne tulevat uteliaina lähemmäs tarkastelemaan. Kun linnut ovat tarpeeksi lähellä, metsästäjä kutsuu koiran takaisin, nousee ylös saadakseen linnut nousemaan lentoon ja ampuu. Lopuksi koira noutaa ammutut linnut. Houkutteluominaisuuteen kuuluen tollerilla tulee olla vain kohtalainen riistavietti, jotta koira jaksaa olla kiinnostunut metsästäjän heittämästä esineestä vaikka lähellä on riistalintuja.
Novascotiannoutaja on oppivainen ja älykäs rotu, ja sille on verratten helppo opettaa erilaisia temppuja, kunhan osaa motivoida koiraa oikein. Tolleri osaa olla tarkka siitä, että saa tehtävästään oikeanlaista palkkaa.
Alkuperä

Novascotiannoutajan eli tollerin synty ajoittuu 1860-luvun Kanadaan, Nova Scotian niemimaalle, jossa sikäläiset metsästäjät olivat tarkkailleet kettujen tapaa saalistaa lintuja houkuttelemalla ne lähietäisyydelle. Houkutteleminen perustuu osaksi ketun syöksähtelevään liikkumiseen rannalla sekä osaksi sen ulkonäköön, erityisesti punaiseen väriin ja tuuheana heiluvaan häntään. Siitä metsästäjät saivat ajatuksen koirasta, joka kettujen tapaan houkuttelisi lintuja lähelle rantaa. Tollerin alkuperää ei tunneta tarkkaan, mutta todennäköisintä on, että tolleri on kehittynyt läheisen Newfoundlandinsaaren noutajien sekä eurooppalaisilta kauppiailta saatujen spanieleiden kautta. Joidenkin uskomuksien mukaan myös joku farmicolliekin on laittanut geeninsä mukaan sekoitukseen.
Novascotiannoutaja on elänyt kertomuksissa jo pitkään, mutta virallisesti rotua on tunnustettu vasta hieman yli 60 vuotta. Kanadassa ensimmäiset novascotiannoutajat rekisteröitiin vuonna 1945. Vasta vuonna 1982 rotu sai FCI:n hyväksynnän, jolloin ensimmäiset tollerit saapuivat Tanskaan. Suomi vastaanotti ensimmäiset novascotiannoutajat kolme vuotta myöhemmin, vuonna 1985. Tollerin erityinen ominaispiirre on sisällytetty rodun englanninkieliseen nimeen Nova Scotia Duck Tolling Retriever (suom. Nova Scotian sorsia houkutteleva noutaja), sillä "to toll" on Keski-Englannissa merkinnyt houkuttelua.
Terveystilanne

Tollereilla esiintyy niin perinnöllisiä kuin perinnöllisiksi epäiltyjä sairauksia samoin kuin muissakin noutajaroduissa. Lonkka- ja kyynärnivelten sairaudet ja silmäsairaudet ovat yleisimpiä tollereilla, näistä esimerkkinä HD eli lonkkanivelen kasvuhäiriö ja kyynärnivelen dysplasia OD, joka on luutumishäiriöistä johtuva sairaus. Ilmenneitä silmäsairauksia ovat muun muassa PRA eli verkkokalvon etenevä surkastuma, joka on hyvin yleinen. Sitä esiintyy lähes joka tollerin suvussa joko sairastajina tai kantajina. HC:tä eli harmaakaihia on myös tavattu, kuten myös RD:tä eli verkkokalvon kehityshäiriötä, mutta näitä vähemmässä määrin. Myös erilaiset autoimmuunisairaudet, jossa kehon oma puolustusjärjestelmä alkaa virheellisesti hyökätä omaa elimistöä vastaan, ovat tulleet tutuiksi, mutta näiden sairauksien periytyvyydestä ei ole vielä tietoa tarpeeksi. Tällaisia sairauksia ovat esimerkiksi hypothyroidismi eli kilpirauhasen vajaatoiminta sekä hemolyyttinen anemia, jossa elimistö tuhoaa itse punasoluja. Muita yksittäistapauksina ilmenneitä sairauksia ovat epilepsia ja erilaiset ihmisillekin tutut sairaudet kuten sydänviat, maksa- ja munuaissairaudet sekä syövät.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kennelliiton rotumääritelmä (pdf)
Novascotiannoutajat-Nova Scotia Duck Tolling Retrievers ry
Nova Scotia Duck Tolling Retriever Club (USA) (englanniksi)
Tolleritietoa, historiaa jne.  (englanniksi)
Tollerit koirarodut.suntuubi.com sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
12-viikkoinen tollerin pentu
Anna Eriksson

| Anna Eriksson |
| --- | --- |
 Anna Eriksson vuonna 2018
Henkilötiedot
Koko nimi:  Anna Sofia Eriksson
Syntynyt: 22. huhtikuuta 1977 (ikä 47) Rauman maalaiskunta
Ammatti:  laulaja, taiteilija
Lapset:  1
Muusikko
Laulukielet:  suomi, englanti
Tyylilajit:  pop, rock
Levy-yhtiöt:  UMG
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Anna Eriksson Vihreät Niityt -musiikki­tapahtumassa heinä­kuussa 2004.
Anna Eriksson vuonna 2004.
Anna Sofia Eriksson (s. 22. huhtikuuta 1977 Rauman maalaiskunta) on suomalainen laulaja ja taiteilija. Hänen tunnetuimpiin levytyksiinsä kuuluvat muun muassa kappaleet ”Kun katsoit minuun”, ”Huojuva talo” ja ”Kaikista kasvoista”. Eriksson on myynti­tilastoissa yksi parhaiten menestyneistä suomalaisista artisteista. Eriksson sävelsi, sanoitti ja tuotti itse viimeisimmän studioalbuminsa, vuoden 2012 albumin Mana. Albumi sai Teosto-palkinnon.
Anna Eriksson toimii itsenäisenä elokuvantekijänä. Hän teki kokeellisen elo­kuvan M, joka julkaistiin 2018 ja sai useita palkintoja. Vuonna 2020 Eriksson julkaisi taidekirjan ja piti ensimmäisen taidenäyttelyn. Hänen toinen elokuvansa W julkaistiin syksyllä 2022.
Ura > Ensimmäiset kolme albumia (1995–1999)

Anna Eriksson tuli tunnetuksi osallistuttuaan vuonna 1995 MTV3:lla esitettyyn Kiitorata-ohjelmaan. Esikois­albumi Anna Eriksson ilmestyi vuonna 1997. Levyä on myyty yli 81 000 kappaletta eli tupla­platinaa. Albumilta julkaistiin menestyssinglet ”Juliet ja Joonatan” sekä ”Kesä yhdessä”. Esikois­levyn myötä Eriksson palkittiin vuoden nais­tulokkaan Emma-patsaalla.
Jouluksi 1998 Eriksson julkaisi joulu­levyn Anna joulu, joka ei sijoittunut lainkaan albumi­listalle, mutta myi vähitellen kultaa. Seuraavana vuonna julkaistiin kolmas albumi Odota mua, joka sisälsi hitiksi nousseen kappaleen ”Ilta yöhön kuljettaa”.
Ura > Kaksi menestyslevyä (2000–2004)

Vuonna 2000 Eriksson osallistui euro­viisu­karsintoihin Petri Laaksosen säveltämällä kappaleella ”Oot voimani mun”. Hän sijoittui finaalissa toiseksi häviten voittajalle kolmella pisteellä. Kappale voitti kuitenkin myöhemmin ensimmäisenä suomalaisena kappaleena euro­viisu­fanien OGAE:n OGAE Second Chance Contest -varjo­kilpailun, jossa valitaan euro­viisuista karsiutuneista kappaleista paras.
Vuonna 2001 Erikssonin ”Kun katsoit minuun” -kappale valittiin vuoden 2001 parhaaksi iskelmäksi Iskelmä-radion järjestämässä yleisö­äänestyksessä. Yli 57 000 kappaletta myyneen Kun katsoit minuun -albumin myötä Eriksson palkittiin jälleen Emma-palkinnolla, kun hänet valittiin vuoden nais­artistiksi.
Marras­kuussa 2003 julkaistu Kaikista kasvoista -albumi myi platinaa ja levyn nimi­kappaleesta tuli yksi Erikssonin tunnetuimmista kappaleista.
Ura > Sinusta sinuun ja Ihode (2005–2009)

Syksyllä 2005 Eriksson piti 16 paikka­kunnan konsertti­kiertueen kymmen­vuotis­taiteilija­juhlan kunniaksi Sinusta sinuun -albumin ilmestyttyä. Albumia myytiin yli 50 000 kappaletta ja se sisälsi jälleen hiteiksi nousseita kappaleita, muun muassa ”Ei se mennyt niin” -kappaleen. Sinusta sinuun -albumin kappaleista suurin osa on Anna Erikssonin ja Sipe Santa­pukin tekemiä.
Syksyllä 2007 julkaistiin Erikssonin uran seitsemäs albumi, joka sai nimensä artistin koti­paikan mukaan, Ihode. [lähde? ]
Ura > Uusi tyyli: Garden of Love ja Mana (2010–2017)

Erikssonin kahdeksas ja samalla ensimmäinen englannin­kielinen studio­albumi Garden of Love julkaistiin 25. helmi­kuuta 2010. Albumi oli tyyliltään täysin erilainen kuin artistin aiemmat julkaisut. Aiemmin pop-iskelmään luokiteltavaa musiikkia esittänyt artisti siirtyi uudella albumilla henkilö­kohtaisempaan ja dramaattisempaan ilmaisuun. Kaikki Garden of Love -albumin kappaleet ovat Erikssonin itsensä säveltämiä ja sanoittamia.
Vuonna 2012 Eriksson julkaisi viimeisimmän studio­albuminsa Manan, jonka hän sävelsi, sanoitti ja tuotti itse. Vuonna 2013 Erikssonille myönnettiin Teosto-palkinto, jonka perusteluissa todettiin Mana-levyn olleen ”rohkea pesä­ero” Erikssonin aiempaan tuotantoon. Mana rikkoi vuonna 2012 kulta­levy­rajan 14 000 kappaleen myynnillään. Hän aloitti vuonna 2012 myös Turun Sanomien kolumnistina.
Erikssonin joulualbumi Gloria julkaistiin 2015.
Erikssonilla ei ole toistaiseksi aikomusta julkaista uutta omaa musiikkia. Esiintymisiä laulajana hän on kuitenkin jatkanut.
Ura > Elokuvantekijä (2018–)

Syys­kuussa 2018 Anna Erikssonin ohjaama sekä tuottama kokeellinen elo­kuva M julkaistiin Rakkautta & Anarkiaa -elo­kuva­festivaaleilla. Eriksson näyttelee elo­kuvassa pää­roolin ja on tehnyt siihen käsi­kirjoituksen, musiikin, ääni­suunnittelun, sekä leikkauksen itse. M osallistui Venetsian elo­kuva­juhlilla kriitikkojen viikon kilpa­sarjaan. Aiempina vuosina kyseiseen sarjaan on valittu vain yksi suomalainen elo­kuva. M voitti 2019 järjestetyillä Prahan Independent Film Festivaleilla Grand Prix’n ja parhaan elo­kuvan palkinnot. Samana vuonna elokuva voitti Wienissä parhaan elokuvan ja parhaan kuvauksen palkinnot. M palkittiin myös parhaasta ohjauksesta Tarkovsky-palkinnolla The Blow-up Arthouse -filmi­festivaaleilla Chicagossa.
Loka­kuussa 2018 Eriksson julkaisi Stam1nan kanssa yhteis­työssä tehdyn kappaleen ”Gaian lapsi”.
Vuonna 2020 julkaistiin M-taide­kirja. Syys­kuussa 2020 avautui Anna Erikssonin ensimmäinen taide­näyttely M – The Rituals of a Lonely Bitch Rauman Taide­museossa.
Maaliskuussa 2021 vahvistettiin, että Eriksson on saanut Suomen elokuvasäätiöltä tukea tulevaa scifi-elokuvaansa W varten. W-elokuva sai kansainvälisen ensi-iltansa Locarnon Elokuvajuhlilla 2022. Turun Sanomien elokuvakriitikko Kari Salminen antoi W-elokuvalle 5 tähteä ja kutsuu Erikssonia viimeiseksi avantgardistiksi
Anna Erikssonille myönnettiin Espoo Ciné palkinto vuonna 2022.
Yksityiselämä

Rauman maalaiskunnassa syntynyt Eriksson varttui Pyhärannan Ihoden kylässä. Eriksson asui lapsena insinöörinä työskennelleen isänsä työn vuoksi myös Intiassa, Saudi-Arabiassa ja Tansaniassa. Hän harrastaa maalaamista.
Eriksson avioitui 9. elo­kuuta 2008 valokuvaaja Matti Pyykön kanssa. He saivat pojan touko­kuussa 2013 ja perhe asuu Uudessa­kaupungissa.
Diskografia

Anna Eriksson (1997)
Anna joulu (1998)
Odota mua (1999)
Kun katsoit minuun (2001)
Kaikista kasvoista (2003)
Sinusta sinuun (2005)
Ihode (2007)
Garden of Love (2010)
Mana (2012)
Gloria (2015)
Filmografia

M (2018)
W (2022)
Aiheesta muualla

Kotisivut
Anna Eriksson Last.fm:ssä (englanniksi)
Anna Eriksson Ylen Elävässä arkistossa.
Anna Eriksson Fono-äänite­tieto­kannassa.
Anna Eriksson Pomus.netin tieto­kannassa.
Anna Eriksson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Anna Erikssonin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Riikonen, Jose: Noita. X-lehti 12.5.2021.
Ihoden kansikuva.
Haploryhmä L1 (mtDNA)

Haploryhmä L1
| --- | --- |
Edeltävä haploryhmä:  Haploryhmä L1'2'3'4'5'6 
Seuraavat haploryhmät:  Haploryhmä L1b ja&#32 L1c 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Haploryhmä L1 on mitokondrion DNA:han perustuva ihmisen äitilinjan haploryhmä. Haploryhmää löytyy lähinnä Keski- ja Länsi-Afrikasta. Yhdessä haploryhmän L0 kanssa L1-6 on toinen katkeamattoman äitilinjan tunnetuista haaroista.
Aiheesta muualla

Ian Loganin mtDNA-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) Noudettu 27.11.2017.
Haplogroup.org L1 (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 | 38 | 39 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
  Ihmisen äitilinjan (mtDNA) haploryhmien polveutumiskaavio
|   | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   | L0 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   | L0 | L1 | L2 |   |   |   | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 |   |   |   | M | M | M | M | M | M | M | N | N | N | N | N | N |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | CZ | CZ | D | E | G | Q |   | O | A | S | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | R0 | R0 |   | pre-JT | pre-JT |   |   | P | P |   | U |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | HV | HV |   | JT | JT |   |   | P | P |   | K |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | H | V |   | J | T |   |   | P | P |   | K |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
Anna Tapion koulu

| Anna Tapion koulu |
| --- | --- |
 Anna Tapion koulu kesällä 2017. Kuvan oikeassa reunassa näkyy koulun ruokalaa
Sijainti:  Silmontie 2, 36720 Aitoo (Pälkäne)
Koordinaatit:  61.33995°N, 24.49307°E
Tyyppi:  yksityinen suomenkielinen yläkoulu
Rehtori:  Tuula Lahti
Luokat:  7–9
Oppilaita:  noin 200
Verkkosivut
Anna Tapion koulu (aiemmin Aitoon kotitalouskeskikoulu) on Pälkäneellä, Aitoon kylässä  toimiva yläkoulu (luokka-asteet 7–9). Sen oppilaat tulevat yli 70 kunnasta Suomessa ja koulu on Suomen ainoa perusasteen sisäoppilaitos. Se on myös lähikoulu Luopioisten pitäjän alueen oppilaille. Anna Tapion koulussa opiskellaan yläkoulun oppimäärän lisäksi ammatillisia matkailu-, ravitsemus- ja talousalan kursseja noin 40 opintoviikon verran. Koulu on nimetty ensimmäisen johtajansa Anna Tapion mukaan.
Anna Tapion koulussa opiskelee noin 200 oppilasta. Anna Tapion kouluun haetaan peruskoulun kuudennelta luokalta. Oppilaiden valintaan vaikuttaa kuudennen luokan todistus sekä oppilaan käyttäytyminen. Anna Tapion koulun oppilaat asuvat viikon arkipäivät koulun asuntolassa.
Anna Tapion koulu antaa jatko-opintokelpoisuuden kaikkiin lukioihin ja ammatillisiin oppilaitoksiin kuten muutkin peruskoulut.
Opiskelu

Ammatillisissa aineissa opetellaan elämässä tarvittavia tietoja ja taitoja. Ammatilliset aineet ovat kotityö ja puhtaanapito, luonto ja ympäristö, yrittäjyys, ruoka- ja juhlapalvelu sekä taide ja kulttuuri.
Koulun opinto-ohjelma antaa täyden jatko-opintokelpoisuuden kaikkiin peruskoulun jälkeisiin opintoihin: ammatillisiin oppilaitoksiin, lukioihin ja erityislukioihin. Koulun lukuvuosi on hieman normaalia pidempi, sillä oppilailla on työpäiviä vuodessa 190–210.
Historia

Vuonna 1940 Anna Tapio anoi lupaa saada perustaa Luopioisten pitäjään Aitooseen neliluokkainen, suomenkielinen tytöille tarkoitettu kotitalouskeskikoulu. Koulutyö alkoi 9. lokakuuta 1940. Vuonna 1958 Anna Tapio perusti nimeään kantavan säätiön, joka on edelleen koulun ylläpitäjä. Koulun nimi muutettiin 1980-luvun lopulla Anna Tapion kouluksi. Koululla oli oma laki ja asetus vuoteen 1999 saakka, jolloin yksityisiä kouluja koskevat lait ja asetukset kumottiin.
Aiheesta muualla

Anna Tapion koulu
Ylen Elävä arkisto: Anna Tapion koulu
Youtube: Opit elämään -dokumenttielokuva Anna Tapion koulusta
Haploryhmä L2 (mtDNA)

Haploryhmä L2
| --- | --- |
Edeltävä haploryhmä:  Haploryhmä L2'3'4'6 
Seuraavat haploryhmät:  Haploryhmä L2a'b'c'd ja&#32 L2e 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Haploryhmä L2 on mitokondrion DNA:han perustuva ihmisen äitilinjan haploryhmä. Haploryhmä on Afrikan yleisin haploryhmä ja se löytyy kolmasosalta kaikista afrikkalaisista.
Aiheesta muualla

Ian Loganin mtDNA-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) Noudettu 27.11.2017.
Haplogroup.org L2 (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 | 38 | 39 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
  Ihmisen äitilinjan (mtDNA) haploryhmien polveutumiskaavio
|   | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) | Mitokondrio-Eeva (L) |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   | L0 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 | L1–6 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   | L0 | L1 | L2 |   |   |   | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 |   |   |   | M | M | M | M | M | M | M | N | N | N | N | N | N |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | CZ | CZ | D | E | G | Q |   | O | A | S | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R | R |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | R0 | R0 |   | pre-JT | pre-JT |   |   | P | P |   | U |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | HV | HV |   | JT | JT |   |   | P | P |   | K |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
|   | L0 | L1 | L2 | C | Z | D | E | G | Q |   | O | A | S | B | F | H | V |   | J | T |   |   | P | P |   | K |   | I | W | X | Y |  |  |  |   | L4 | L5 | L6 |   |
Geta (kunta)

| Geta |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  60°22′30″N, 19°50′45″E
Maakunta:  Ahvenanmaan maakunta
Seutukunta:  Ålands landsbygd
Kuntanumero:  065
Hallinnollinen keskus:  Vestergeta
Pinta-ala ilman merialueita:  87,47 km² 300:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  605,65 km² 188:nneksi suurin 2022 
– maa:  84,55 km²
– sisävesi:  2,92 km²
– meri:  518,18 km²
Väkiluku:  513 302:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  6,07 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  16,8 %
– 15–64-v.:  60,9 %
– yli 64-v.:  22,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  4,5 %
– ruotsinkielisiä:  83,5 %
– muut:  12,0 %
Kunnallisvero:  18,50 % 7:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Erik Brunström
www.geta.ax
Infobox OKNimi-testi OK: 
Geta ([jeːta]) on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Getan väkiluku on 513 (31. elokuuta 2024) ja pinta-ala 605,65 km², josta 84,55 km² maata, 2,92 km² sisävesiä ja 518,18 km² merta (1. tammikuuta 2022). Kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 83,5 prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia.
Getan vaakunan on suunnitellut Matts Dreijer, ja se on vahvistettu vuonna 1951.