stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Savitaipaleen kunnankirjasto
Aiheesta muualla

5.2.2021 Savitaipaleen kirjastossa voi ihastella puuveistoksia (lansisaimaa.fi)
Sasu Iivarinen

| Sasu Iivarinen |
| --- | --- |
 Sasu Iivarinen (vasemmalla) vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. heinäkuuta 1990 (ikä 34) Alajärvi,  Suomi
Pesäpalloilija
Lempinimi:  Matinpoika
Ulkopelipaikka:  Polttolinja
Seura:  Imatran Pallo-Veikot
Tehtävä:  Kotiuttaja/Vaihtaja
Pelaajaura
Junioriseurat
:  Alajärven Ankkurit
Ammattilaisjoukkueet
2007-:  Ankkurit  IPV
Sasu Iivarinen (s. 30. heinäkuuta 1990 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Hän edustaa Superpesiksessä pelaavaa Imatran Pallo-Veikkoja .
Iivarinen edusti koko ammattilaisuransa Alajärven Ankkureita, kunnes siirtyi kaudeksi 2021 Imatran Pallo-Veikkojen riveihin.
Iivarinen on pelannut A-poikien Itä-Lännessä kahdesti vuosina 2010 ja 2011.
Iivarisen isä Matti Iivarinen on entinen pääsarjatason pesäpalloilija, ja kaksinkertainen vuoden lukkari. Peliuransa jälkeen hän on toiminut Superpesiksessä pelinjohtajana Vimpelin Vedon, Alajärven Ankkureiden , Kouvolan Pallonlyöjien sekä Manse PP:n riveissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sasu Iivarinen Wikimedia Commonsissa
Alajärven Ankkurit – Miesten Superpesis
- M. Haukkala |
- H. Heikkinen |
- S. Iivarinen |
- V. Keltikangas |
- V. Kleemola |
- E. Koivusalmi |
- S. Mikkolanaho |
- R. Mäkinen |

- A. Orava |
- M. Penninkangas |
- A. Pukkinen |
- J. Riihimäki |
- V. Sillanpää |
- S. Särkinen |
- V. Väliaho |
- N. Yli-Sissala |

PJ I. Ankkuri |
2PJ J-M. Jaatinen |
H N. Luomala |
H H. Orava |
Reteesti

Reteesti on vuonna 1983 julkaistu Irwin Goodmanin kokoelmalevy.
Kappaleet

St. Pauli ja Reeperbahn
Työmiehen lauantai
Autolla Kanarian saarille
Ryysyranta
Kun ei rahat riitä
Oli simmarit, sammarit, kummarit ja pipo
Vain elämää
Häirikkö
Poing, poing, poing
En kerro kuinka jouduin naimisiin
Ei tippa tapa
Juhlavalssi
Kieltolaki
Lievestuoreen Liisa
Vielä yhdet
Viuhahdus
Scott Harrington

| Scott Harrington |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1993 (ikä 31) Kingston, Ontario
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  94 kg
Seura
Seura:  Springfield Thunderbirds
Sarja:  AHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  London Knights (OHL) Wilkes-Barre/Scranton Penguins (AHL) Pittsburgh Penguins (NHL) Toronto Maple Leafs (NHL) Toronto Marlies (AHL) Columbus Blue Jackets (NHL) Cleveland Monsters (AHL) San Jose Sharks (NHL) San Jose Barracuda (AHL) Anaheim Ducks (NHL) ZSC Lions (NL) GCK Lions Eishockey (SL)
NHL-varaus:  54. varaus, 2011 Pittsburgh Penguins
Scott Harrington (s. 10. maaliskuuta 1993 Kingston, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa AHL-joukkue Springfield Thunderbirdsia.
Harrington on Pittsburgh Penguinsin toisen kierroksen varaus vuoden 2011 NHL:n varaustilaisuudesta.
Helmikuussa 2023 Sharks kauppasi Harringtonin, Timo Meierin, Santeri Hatakan, Timur Ibragimovin, Zachary Emondin ja viidennen kierroksen varausvuoron vuoden 2024 varaustilaisuudessa New Jersey Devilsiin vaihdossa Fabian Zetterlundiin, Andreas Johnsoniin, Shakir Mukhamadulliniin, Nikita Okhotjukiin, ensimmäisen kierroksen varausvuoroon vuoden 2023 varaustilaisuudessa, toisen kierroksen varausvuoroon vuoden 2024 varaustilaisuudessa ja seitsemännen kierroksen varausvuoroon vuoden 2024 varaustilaisuudessa.
Siirron jälkeen Devils asetti hänet waiwers-listalle josta Anaheim Ducks poimi hänet joukkueeseensa.
Sammatin vapaa kyläkoulu

| Sammatin vapaa kyläkoulu |
| --- | --- |
Osoite:  Lohilammentie 299, 09220 Sammatti
Sijainti:   Uusimaa, Suomi
Koordinaatit:  60°17′36″N, 23°48′08″E
Rakennustyyppi:  Koulu
Valmistumisvuosi:  1984
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sammatin vapaa kyläkoulu on perusopetuksen (9 luokkaa) käsittävä steinerkoulu Sammatissa Lohjalla. Se on Suomen ainoa maaseudulla toimiva steinerkoulu. Koulu on perustettu vuonna 1984. Koulun nykyinen vuosirehtori on Maija Engström.
Reino Drockila

Reino Drockila (24. syyskuuta 1870 Pyhtää – 26. lokakuuta 1928 Neuvostoliitto) oli suomalainen faktori, sittemmin kirjapainon omistaja ja päätoimittaja sekä Suomen työväenpuolueen varhainen johtohenkilö. Hän oli ammatillisesti järjestäytynyt jo ennen puolueen perustamista, sillä hän kuului Suomen Kirjaltajaliiton Kotkan osastoon jo vuonna 1898. Hän on ollut Haminan työväenyhdistyksen puheenjohtajana jo vuonna 1893, jolloin työväenliike oli vielä wrightiläisessä vaiheessa eikä sosialistinen. Vuonna 1894 Reino Drockila ehdotti alustuksessaan, että tulisi pyrkiä lyhentämään työpäivän pituutta kymmentuntiseksi. Tästä työnantajapuoli kuuluu ”loukkaantuneen”.
Toimitustöitä

Työväen laulukirja. Reino Drockila, Kotka 1903, 4. painos 1905
Suomennoksia

Axel Danielsson: Yhteiskunnallista itsekasvatusta; mukaellen suom. Reino Drockila. Kotkan työväenyhdistyksen lentolehtikomitean toimittamia kirjasia 1. Kotka 1899 (alkuteos Social själfhjälp)
Julius Horst: Taivas maan päällä: 3-näyt. huvinäytelmä.
Julius Horst: Avioliiton autuus: huvinäytelmä.
Scott Hoying

Scott Hoying
Scott Hoying (s. 17. syyskuuta 1991) on yhdysvaltalainen laulaja ja a cappella -yhtye Pentatonixin jäsen. Hänen äänialansa on baritoni. Hoyingia pidetään yhtyeen keulahahmona ja perustajana yhdessä tenori Mitch Grassin ja mezzo-sopraano Kirstie Maldonadon kanssa. Hoying on myös toinen osapuoli youtuber-duosta SUPERFRUIT, jonka hän muodostaa yhdessä ystävänsä ja bänditoverinsa Grassin kanssa. Ennen Pentatonixia Hoying lauloi SoCal VoCal -nimisessä a cappella -yhtyeessä Kalifornian yliopistossa.
Hän on kotoisin Arlingtonista, Texasista. Hänen vanhempansa ovat Rick ja Connie Hoying. Hänellä on muun muassa saksalaisia sukujuuria. Hoying on laulanut kahdeksanvuotiaasta saakka, ja 13-vuotiaana paikallisen The Next Big Star Contest -kilpailun seurauksena hän pääsi jopa levyttämään oman country-albuminsa "Arms Around the World".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Scott Hoying Wikimedia Commonsissa
Sandrine Bélier

| Sandrine Bélier |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2009–2014  
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. syyskuuta 1973 (ikä 51) Longjumeau
Sandrine Bélier (s. 2. syyskuuta 1973) on ranskalainen  vihreä poliitikko. Hän oli Euroopan parlamentissain 2009–2014. Hän kuului ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokuntaan ja Japanin suhteiden valtuuskuntaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sandrine Bélier Wikimedia Commonsissa
Ristonmaa

| Ristonmaa |
| --- | --- |
 Asutusta Ylistönmäentiellä.
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Kuokkala
Kaupunginosa nro:  22
Väkiluku:  1 678
Osa-alueet:  Ristonmäki, Tietotaajama, Ylistönrinne, Lahti
Näkymä Pohjantieltä syksyllä 2007
Ristonmaan Pitseria Helmi -kioski (2007)
Ristonmaa on Jyväskylän kaupunginosa. Se sijaitsee Kuokkalan suuralueen Keljon puoleisella laidalla, runsaan kahden kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Alueen asukasluku vuonna 2010 oli 1678 henkeä. Palveluina Ristonmaalla on Koasin opiskelija-asuntoja, grillikioski ja päiväkoti. Ristonmaalla sijaitsee myös vuoden 2011 syksyllä käyttöön otettu Jyväskylän keskuspaloasema. Alueen rakennuskanta on pääosin 1980-luvulla rakennettuja kerrostaloja, sekä Ylistönmäen rinteellä olevia omakoti- ja rivitaloja.
Ristonmaan kaupunginosa jakautuu neljään pienalueeseen: Ristonmäki (alueen etelä- ja keskiosat), Lahti (luoteisosa), Tietotaajama (Ylistönmäki) ja Ylistönrinne (Jyväsjärven ranta).
Alueen nimi tulee maatilasta, joka on ollut paikalla ainakin 1700-luvulta asti.
Historiaa

Nykyisen Ristonmaan alueen vanhin talo oli Jyväsjärven Korkeakoskenlahden rannalla sijainnut Lahti, joka virallisesti erotettiin Mattilan talosta noin vuonna 1600. Asiakirjatietojen perusteella Lahden isännät asuivat kuitenkin Mattilan alueella 1700-luvun alkuun asti. 1700-luvun alkupuolella Lahden talolle perustettiin Ristonmäen torppa, joka itsenäistyi noin vuonna 1790. Ristonmäen uudeksi nimeksi tuli itsenäistymisen yhteydessä Ristonmaa. Lahden talosta lohkottiin myös muun muassa Ylistön, Valkolan ja Ylälahden talot. Ristonmäkeä käytetään yhä tilastollisen pienalueen nimenä.
Vuonna 1820 Ristonmaa jaettiin kahteen tilaan. Vilppu Aataminpoika Ristonmaa sai Ristonmaan tilan ja Gabriel Juhonpojalle lohkottiin siitä Tervalan tila. Pääasiallinen toimeentulo saatiin kaskeamalla, ja peltoalueiden ympärillä oli runsaasti kaskia ja poltettavaksi soveltuvia metsämaita. Tilan myöhemmistä isännistä ehkä tunnetuin on 1900-luvulla hevosurheilussa vaikuttanut Simo Ristonmaa. Alueen kadunnimistöön on otettu tilan isäntien ja emäntien etunimiä, kuten Helvi, Helka, Aaro, Topias, Aatami ja Niilo.
Ristonmaan alue siirrettiin Jyväskylän maalaiskunnasta kaupunkiin vuonna 1965. Kaupunki osti Ristonmaan tilan 1970-luvulla. 1980-luvulla muun muassa Keski-Suomen Opiskelijasäätiö rakennutti Ristonmaahan taloja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ristonmaa Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Richie Havens

| Richie Havens |
| --- | --- |
 Havens 1972
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1941 Brooklyn, New York
Kuollut: 22. huhtikuuta 2013 (72 vuotta) Jersey City, New Jersey
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  Laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Tyylilajit:  soul ja folk rock 
Soittimet:  kitara 
Levy-yhtiöt:  Verve Records, A&M Records ja Epic Records 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Richie Havens (21. tammikuuta 1941 – 22. huhtikuuta 2013) oli yhdysvaltalainen folklaulaja ja kitaristi.
Havens esiintyi vuonna 1969 Woodstockin festivaalien ensimmäisenä esiintyjänä. Esiintyminen ja siitä tehty tallenne lisäsivät Havensin mainetta suuresti. Kolmetuntiseksi venynyt esitys oli osittain sattumaa: ennen Havensia aikatauluun merkityt esiintyjät eivät ehtineet paikalle ajoissa, joten Havens sai aloittaa, ja koska seuraavatkin olivat myöhässä, hän sai jatkaa tuntikausia.
Diskografia

Havens julkaisi yli 25 albumia.
1967		Mixed Bag 	- Polydor / Verve
1968		Something Else Again
1968		Electric Havens 	- Douglas Music
1969		Richard P. Havens, 1983 	- Raven
1970		Stonehenge	- Evangeline (UK)
1971		The Great Blind - Degree
1971		A State of Mind	- Verve
1971		Alarm Clock	- Evangeline (UK)
1972		Richie Havens on Stage
1973		Catch My Soul	- Metromedia
1973		Portfolio	- Evangeline (UK)
1974		Mixed Bag II	- Stormy Forest Pro…
1975		Richie Havens	- Polydor
1976		The End of the Beginning
1977		Mirage	- A&M
1980		Connections	- Wounded Bird
1983		Common Ground	- EMI Music Distrib…
1987		Simple Things	- Pool Music
1987		Sings Beatles & Dylan 	- Ryko Distribution…
1990		Live at the Cellar Door	- Five Star Recordi…
1991		Now	- Solar/Epic
1994		Yes	- Solar
1994		Cuts to the Chase 	- Forward
1999		Time	Silver - Lining
2002		Wishing Well 	- Evangeline (UK)
2004		Grace of the Sun 	- Stormy Forest Pro…
2008		Nobody Left to Crown 	- Verve Forecast
2012		My Own Way
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Richie Havensin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Richie Havens allmusic (elämäkerta ja diskografia)
Pääomasijoitus

Pääomasijoittaminen on sijoitusten tekemistä sellaisiin julkisesti noteeraamattomiin yrityksiin, joilla on hyvät kehittymis- ja kasvumahdollisuudet. Pääomasijoituksia tekevät yritykset keskittyvät yleensä jonkin tietyn alan yrityksiin, jotta he voivat tuoda mukanaan rahan lisäksi myös omaa osaamistaan. Pääomasijoittamisen etuja muihin rahoitusmuotoihin nähden ovatkin muun muassa sijoittajan yritykseen tuoma osaaminen ja kontaktit.
Pääomasijoittaja ei ole kohdeyrityksen pysyvä omistaja, vaan pyrkii irtautumaan sovitun suunnitelman mukaisesti, yleensä noin 3-7 vuoden aikana: pääomasijoittajan tärkein tavoite on saada sijoitukselleen mahdollisimman suuri taloudellinen voitto irtautumisvaiheessa.
Pääomasijoitukset tehdään ensisijaisesti oman pääomanehtoisina sijoituksina tai välirahoituksena. Pääomasijoittajan tarkoituksena on tarjotun lisäarvon myötä edistää yrityksen arvonnousua. Arvonnousu realisoidaan irtautumisvaiheessa, jolloin pääomasijoitusyhtiö luopuu osuudestaan kohdeyrityksessä.
Teoriaa

Pääomasijoittajan tuoma lisäarvo liittyy yleensä rahoituksen lisäksi strategioiden luomiseen, rahoituksen kokonaisjärjestelyihin, hallitustyöskentelyyn, budjetointiin, markkinointiin, johtamisjärjestelmien kehittämiseen ja toimialatuntemukseen. Pääomasijoittajan mukanaolo lisää yrityksen uskottavuutta sen muihin sidosryhmiin nähden ja parantaa myös muun rahoituksen saamisen mahdollisuutta. Lisäksi kohdeyrityksen käytettävissä on pääomasijoittajan kotimainen ja kansainvälinen yhteysverkosto.
Yhdysvalloissa pääomasijoituksesta puhuttaessa käytetään kahta termiä. Termillä venture capital tarkoitetaan yleensä ainoastaan alku- tai kasvuvaiheen vähemmistöpääomasijoitusta. Yritysjärjestelyihin kohdistuvaa pääomasijoitusta tarkoitettaessa käytetään termiä private equity. Private equitya voidaan pitää myös eräänlaisena yläkäsitteenä, jonka osa venture capital on: kaikki venture capital -toiminta kuuluu private equityyn, mutta kaikki private equity -toiminta ei ole venture capital -toimintaa. Euroopassa, ja myös Suomessa, näiden kahden luokan välillä ei yleensä tehdä eroa ja molempia termejä käytetään sijoitusvaiheesta riippumatta.
Pääomasijoitus tehdään yhtiön osakkeita tai omistusosuutta vastaan. Osakeyhtiöissä pääomaa sijoittavalle taholle järjestetään suunnattu osakeanti, jonka kautta sijoittaja ostaa itselleen yhtiön osakkeita. Yhtiön osakkeiden ostaminen on nk. riskisijoittamista, koska sijoituksella ei ole mitään vakuuksia (vrt. pankkilaina).
Tyypillistä pääomasijoittajalle on, että sijoituksen ehtona on jäsenyys yhtiön hallituksessa sekä osakassopimus yhtiön muiden osakkaiden kanssa. Osakassopimuksessa voidaan muun muassa sopia siitä, että yhtiön osakkeita myytäessä on sopimusosapuolten oltava yksimielisiä ja kaikkien on saatava osakkeistaan sama hinta.
Pääomasijoitus on myös tyypillinen tapa rahoittaa aloittavan teknologiayrityksen tuotekehitysvaihe, jolloin varsinaisia myyntituottoja ei juurikaan ole käytettävissä. Yritys voi tarvita rahoitusta myös kasvun kiihdyttämiseen, tuotekehitykseen yms., jolloin pääomasijoituksen hankkiminen on hyvä keino rahoituksen keräämiseen.
Pääomasijoituksen tuotto-odotus (sijoituksen korko) kasvaa suhteessa riskiin, eli varhaisemman vaiheen pääomasijoittajat, joita kutsutaan myös riskisijoittajiksi, edellyttävät suurempaa korkotuottoa. Pääomasijoitus realisoidaan myymällä yhtiön osakkeet, joko toimivalle johdolle, toiselle yhtiölle (tai pääomasijoittajalle) tai pörssissä yhtiön listauduttua pörssiin.
Teoriaa > Historia

Ammattimaisella pääomasijoitustoiminnalla on pisin historia Yhdysvalloissa, jossa pääomasijoitustoiminnan juuret ulottuvat 1960-luvulle. Suomessa niin kuin myös muualla Euroopassa pääomasijoitustoiminta lähti voimakkaaseen kasvuun vasta 1990-luvun puolessa välissä.
Pääomasijoitustoiminta käynnistyi Suomessa 1980 -luvun loppupuolella. 1990 -luvun alkupuolella pääomasijoituksia tehtiin vielä suhteellisen vähän, 15-30 miljoonaa euroa vuodessa. Kehittyvillä pääomasijoitusmarkkinoilla julkisen sektorin rooli oli huomattava. Toimialan historian alkuvuosina vuosittaiset sijoitukset pysyttelivät samalla tasolla, kunnes pääomasijoitusyhtiöiden ja sijoitusten määrä alkoi kasvaa 1990 -luvun puolessa välissä.
Kun toimialalle virtasi yksityistä pääomaa, julkisten pääomasijoittajien osuus toimialan hallinnoimasta pääomasta ja uusista sijoituksista alkoi laskea. Myös julkisrahoitteisesti toimivia alueellisia pääomasijoitusyhtiötä yksityistettiin toimialan kehittymisen myötä 1990 -luvun lopussa ja 2000 luvun alkuvuosina. Nykyisin julkisella sektorilla on tärkeä rooli markkina-aukkojen korjaajana. Julkisen sektorin toimijat pyrkivät esimerkiksi myötävaikuttamaan siemenvaiheen yritysten pääomarahoitukseen.
Pääomasijoitusalan historia Suomessa on vielä verrattain lyhyt, mutta se on alkanut vakiinnuttaa asemaansa yhtenä rahoitusvaihtoehtona innovatiivisten kasvuyritysten parissa. Pääomasijoitusalan toimintaympäristön kehittäminen on kuitenkin jatkuva haaste. Esimerkiksi sijoitettavan pääoman tarjonnan sekä toisaalta kasvuhakuisten yritysten määrän turvaaminen on kehityksen kannalta tärkeää.
Pääomasijoitustoiminta Suomessa > Pääomasijoituksia tekevät yritykset

Suomessa pääomasijoitustoimintaa harjoittavat yritykset voidaan jakaa karkeasti kolmeen kategoriaan: venture capital- eli VC-sijoittajat, jotka sijoittavat varhaisessa vaiheessa oleviin yhtiöihin, kuten startupeihin; growth- eli kasvusijoittajat, jotka tekevät vähemmistösijoituksia vakiintuneempiin, usein pieniin tai keskisuuriin kasvuyrityksiin; ja buyout-sijoittajat, jotka tekevät enemmistösijoituksia jo toimintansa vakiinnuttaneisiin, suurempiin kasvuyrityksiin. Osa yrityksistä tekee sijoituksia useampaan kategoriaan.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Venture capital -sijoittajat | Growth-sijoittajat | Buyout-sijoittajat |
|  Butterfly Ventures  Conor Venture Partners  Courage Ventures Funds  Evli Growth Partners  Failup Ventures  FOV Ventures  Gorilla Capital  Greencode Ventures  Grid VC  Guida Invest  Icebreaker Fund Management  Innovestor Ventures  Inventure  IPR.VC  Kvanted Ventures  Lifeline Ventures  Maki VC  Morrow Ventures  Nexit Ventures  NGP Capital  Nordic Food Tech Venture Capital  NordicNinja VC  Nostetta Ventures  OpenOcean  Pontos  Redstone Nordics  Straightforward Capital Management  Tesi  Sparkmind VC  Superhero Capital  Trind Ventures  Vendep Capital  VNT Management  Voima Ventures  Wave Ventures |  BOA Group  Bocap  Canelco Capital  CapMan  Evli-rahastoyhtiö  Mandatum Asset Management  Midinvest Management  Nordia Management  Nordic Option  Solidium  Taaleri  United Bankers  Verso Capital  Voland Partners  Wedeco |  Aboa Venture Management  Adelis Equity Partners  Armada  Boagroup  Bocap  Canelco Capital  CapMan  Dasos Capital  Evli-rahastoyhtiö  Evolver Equity  Guida Invest  Helmet Capital  Juuri Partners  Korkia Capital  Korona Invest  Mandatum Asset Management  MB Rahastot  Midinvest Management  Nordia Management  Nordic Option  Panostaja  Pontos  Sentica Partners  Sponsor Capital  Taaleri  Tesi  Trill Impact  UB FIGG  Vaaka Partners  Verso Capital  Wedeco |
Pääomasijoitustoiminta Suomessa > Yhteiskunnallinen vaikuttavuus

Pääomasijoittamisen kaikissa luokissa, eli venture capital -, growth- ja buyout-sijoittajien kohdeyhtiöillä on merkittävä rooli Suomessa sekä talouskasvun vauhdittajana että työllistäjänä. Vuonna 2023 kotimaisten ja ulkomaisten pääomasijoittajien omistamien suomalaisten yhtiöiden (”portfolioyritys”) yhteenlaskettu liikevaihto on yli 23 miljardia euroa vastaten yli 5 prosenttia suomalaisten yritysten kokonaisliikevaihdosta. Pääomasijoittajien omistamissa yrityksissä työskentelee Suomessa noin 101 000 työntekijää, eli noin 7 prosenttia suomalaisten yritysten kokonaishenkilöstömäärästä. Lisäksi osa pääomasijoittajien suomalaisten portfolioyritysten työntekijöistä, noin 18 000 työntekijää, työskentelee ulkomailla. Myös portfolioyritysten henkilöstömäärä kasvaa huomattavasti nopeammin kuin vertailuyhtiöiden. Pääomasijoittajien omistamat yritykset ovat myös erittäin kansainvälisiä, ja niiden liikevaihdosta noin 45 % tulee viennistä tai ulkomaisista yhtiöistä. Ne kasvattavat selvästi kansainvälisen liiketoiminnan osuutta omistusaikana.
Yritykset, jotka ovat saaneet pääomasijoituksia jossain vaiheessa historiaansa, edustavat nykyään noin 11 % suomalaisyritysten liikevaihdosta. Ne työllistävät yhteensä noin 207 000 henkilöä, joista arviolta 125 000–140 000 työskentelee Suomessa. Pääomasijoittajat ovat olleet aktiivisesti uudistamassa Suomen taloutta. Viimeisimmän kymmenen vuoden aikana 500 suurimman suomalaisen yrityksen listalle nousseista yrityksistä 30 % on saanut pääomasijoituksen jossain vaiheessa historiaa.
Vuoden 2023 aikana suomalaiset buyout- ja growth-sijoittajat tekivät yhteensä 349 miljoonan euron edestä pääomasijoituksia. Sijoituspotti jakautui 54 yrityksen kesken. Vastaavasti VC-rahastoihin kotimaiset sijoittajat sijoittivat 381 miljoonaa euroa. Vuonna 2022 suomalaisten VC-sijoittajien tekemät sijoitukset saavuttivat uuden ennätyksen 402 miljoonalla eurolla. Yhteensä suomalaisiin startupeihin sijoitettiin ennätykselliset 1,7 miljardia euroa. Growth-vaiheen sijoittajat taas sijoittivat kasvuyrityksiin yhteensä 549 miljoonaa euroa vuonna 2022. Seuraavan vuoden laskusuuntainen kehitys vastaa muualla Euroopassa sekä Yhdysvalloissa nähtyä rahoituksen hiipumista.
Pääomasijoitustoiminta Suomessa > Edunvalvonta

Pääomasijoitusalan vaikuttajajärjestö ja edunvalvoja Suomessa on Pääomasijoittajat ry (FVCA - Finnish Venture Capital Association). Yhdistys tekee toimialan edunvalvontaa, tuottaa tutkimusta ja tiedottaa Suomen pääomasijoitusalasta. Lisäksi yhdistys ylläpitää toimialan eettisiä säännöksiä ja järjestää koulutusta toimialan kehittämiseksi.
Euroopan laajuisesti pääomasijoitustoimialan toimintaedellytyksistä huolehtii Invest Europe.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
FVCA - Pääomasijoittajat
Scott Hicks

Scott Hicks vuonna 2012.
Scott Hicks (4. maaliskuuta 1953 Uganda) on australialainen elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan parhaiten pianisti David Helfgottin elämäkertaelokuvasta Loisto (1996), josta hän oli Oscar-ehdokkaana sekä ohjauksesta että käsikirjoituksesta. Hänen muita ohjaustöitään ovat Lumi peittää setripuut (1999), Pedon sydän (2001) ja Rakkauden resepti (2007).
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Scott Hicks
Aiheesta muualla

Scott Hicks Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Scott Hicks Elonetissä.