stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aarno von Bell

| Aarno Juhani von Bell> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1938 (ikä 86) Miehikkälä
Poliitikko
Puolue:  SDP
Asema:  ent. kansanedustaja ja kaupunginvaltuutettu
Vaalipiiri:  Oulun vaalipiiri
Kotipaikka:  Kajaani
Aarno Juhani von Bell (s. 16. kesäkuuta 1938 Miehikkälä) on suomalainen poliitikko ja kunnallisneuvos. Hän oli SDP:n kansanedustaja Oulun läänin vaalipiiristä vuosina 1983–1987 ja 1990–1995.
Koulutukseltaan von Bell on opettaja. Hän työskenteli kansakoulunopettajana Värtsilässä vuosina 1956–1957 ja suoritti kansakoulunopettajan tutkinnon vuonna 1961 Heinolan seminaarissa. Von Bell oli kansakoulunopettajana Savonrannassa 1961–1962, Valtimolla 1962–1966 ja Helsingissä 1966–1967 sekä luokanopettajana ja koulunjohtajana Kajaanissa 1967–1998.
Von Bell valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1983 vaaleissa. Vuonna 1990 hän nousi kansanedustajaksi varapaikalta Matti Ahteen siirryttyä Veikkauksen johtajaksi. Vuoden 1991 vaaleissa von Bell valittiin jatkokaudelle. Eduskuntatyössä von Bell oli lukuisien valiokuntien jäsenenä, muun muassa sivistys-, maatalous- ja puolustusvaliokunnassa. Hän on perehtynyt maanpuolustuksellisiin kysymyksiin muun muassa lukuisilla kursseilla. Sotilasarvoltaan hän on vääpeli.
Von Bell harrastaa muun muassa paikallishistorian tutkimusta sekä kansainvälisiä ystävyyssuhteita. Hän on toiminut Suomi–Venäjä-Seuran Kajaanin osaston puheenjohtajana. Hän on naimisissa ja hänellä on neljä tytärtä.
1 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
1 eaa. oli viimeinen vuosi ennen ajanlaskumme alkua. Roomalaisessa kalenterissa se oli vuosi 753 Rooman perustamisesta lukien (ab urbe condita), ja se oli tuolloin jo käytetyn juliaanisen kalenterin mukaan karkausvuosi.
Syntyneitä

Ptolemaios – Mauretanian viimeinen kuningas, Kleopatra Selenen ja Juba II:n poika ja viimeinen Ptolemaioksen hallitsijasukuun kuulunut kuningas.
25. joulukuuta – Jeesus perinteisen kirkollisen käsityksen mukaan, johon kristillinen ajanlasku ja joulun vietto Jeesuksen syntymäjuhlana perustuvat; nykyisten tutkimusten mukaan hän on kuitenkin todennäköisemmin syntynyt muutamaa vuotta aikaisemmin. Ei ole myöskään mitään tieteellisiä todisteita Jeesuksen syntymisestä joulupäivänä, todennäköisesti kristityt adoptoivat pakanallisten juhlapäivän omaan käyttöönsä.
Kuolleita

Herodes suuren mahdollinen kuolinvuosi, taivaalla esiintyi Josephuksen mainitsema pimennys. Toinen mahdollinen vuosi saattoi olla 4 eaa.
Enojärvi-Keihäsjärvi

| Enojärvi-Keihäsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola, Sysmä
Koordinaatit:  61°28′41″N, 25°54′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Nuoramoisen alue (14.81)
Tulojoki:  Tainionvirta Joutsjärvestä
Laskujoki:  Tainionvirta Nuoramoisjärveen 
Taajamat:  Kalhon kylä
Järvinumero:  14.812.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,2 m  
Pituus:  4,3 km  
Leveys:  2 km  
Rantaviiva:  24,7849 km  
Pinta-ala:  3,75418 km²   
Tilavuus:  0,00868637 km³ 
Keskisyvyys:  2,31 m  
Suurin syvyys:  10,77 m  
Saaria:  23 
:  Vuohisaaret, Luhtasaari
 fiEnojärvi-Keihäsjärvi 
Enojärvi-Keihäsjärvi tai Enovesi-Keihäsjärvi on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Kalhon lähellä sijaitseva järvi, jolla on kaksi erinimistä järviallasta. Järvialtaat erottaa toisistaan 1,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä Keihäsniemi. Altaita yhdistää niemen luoteispuolella sijaitseva noin 800 metriä pitkä salmi, jonka kapein kohta on alle 50 metriä leveä.
Maantietoa

Järvi on 4,3 kilometriä pitkä, 2,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 375 hehtaaria eli 3,8 neliökilometriä. Enojärvi on kolmilahtinen järviallas, joka on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Kukomalahden ja Kansolahden erottavat toisistaan 800 metriä pitkä Kelkkaniemi. Kolmas lahti on järvien välinen salmi. Keihäsjärvi on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä.
Järvellä on 23 saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,32 hehtaaria, mikä tekee noin prosentin järven pinta-alasta. Saarista 10 on alle aarin, 12 on alle hehtaarin ja yksi on yli hehtaarin kokoinen. Suurin saari on Vuohisaaret, joka nimensä perusteella on yhdistynyt saari. Enojärven muita saaria ovat Kulosaari ja Ykspaju. Keihäsjärven puolella sijaitsevat Rautasaari, Vähäsaari ja Luhtasaari, joka on ainoa mökkisaari. Muut saaret ovat pieniä luotoja.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 8,69 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi 2,3 metriä. Suurin syvyys on 10,8 metriä ja löytyy Enoveden länsiosasta. Keihäsjärven syvin kohta sijaitsee salmensuussa, missä on 9,2 metriä syvää. Vuohisaarten itäpuolella on laaja 9,4 metriin ulottuva syvännealue.
Sen rantaviivan pituus on 24,8 kilometriä, josta osa kuuluu saarille. Järvessä on leveä matalanveden vyöhyke, joka kiertää kaikki järven rannat. Ilmavalokuvien perusteella voidaan osoittaa muutamia ruopattuja rantoja. Kiinteää asutusta on kymmenen tilaa ja vapaa-ajan asuntoja on lähes 50. Unajan ja Nuoramoisten kautta Sysmän kirkonkylälle kulkeva seututie 410 kiertää kaukaa järven eteläpuolella. Sieltä tulee järven itä- ja länsipuolelle kylätiet, jotka yhtyvät koillisessa valtatiellä 4 Tokeensalmella. Sysmän ja Hartolan välinen kuntaraja tulee Enojärvelle Tainionvirran mukana, kääntyy järvialtaiden välisen salmen kautta Keihäsjärvelle, jossa raja seuraa keskilinjaa kaakkoisrantaan.
Luontoarvoja

Elokuussa 2009 otettiin Enojärvestä vesinäytteitä vesistötutkimuksiin. Järvi oli tuolloin voimakkaasti lämpötilakerrostunut ja siksi alusvedestä ja päällysvedestä otetut näytteet olivat erilaiset. Syvänteen kohdalla alusveden happipitoisuus lähenteli hapettomuutta (kylläisyysaste 6 %) ja sen ravinnepitoisuudet olivat sisäisen kuormituksen takia koholla. Päällysveden näytteen perusteella järvi oli ravinne ja klorofyllipitoisuuksiltaan vain lievästi rehevöitynyt. Rantavyöhykkeen surviaissääskilajisto ilmensi karua pohjanlaatua. Piilevästön lajikirjon perusteella järven voisi myös luokitella perustuotannoltaan karuksi. Keihäsjärvi oli Enojärven tapaan lievästi humusleimainen. Keihäsjärven näkösyvyys oli 1,5 metriä, kun se oli Enojärvellä 1,4 metriä. Monet mittausparametrit olivat järvialtaissa samanlaisia johtuen voimakkaasta läpivirtauksesta. Molemmat järvialtaat luokiteltiin vuonna 2009 hyvään ekologiseen luokkaan.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Joutsjärven–Tainionvirran alueeseen (14.812) se kuuluu. Se on voimakkaasti virtaavan Tainionvirran läpivirtausjärvi.
Siihen laskee lisäksi Uurajärven valuma-alue (14.86), joka alin laskujoki on Kalhonjoki. Kalhonjoen yläjuoksulla se pääuomaan kuuluu vielä Kilpijoki, Juvanjoki ja Alajoki, joka alkaa Sääksjärvestä (226 hehtaaria, ha). Valuma-alueeseen kuuluu yhteensä 23 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Suurimmat niistä ovat Sääksjärven lisäksi Uurajärvi (390 ha) ja Iso-Mäkäri (145 ha). Lisäksi voidaan mainita alajuoksun pääuomassa Sääksjärven alapuolella sijaitsevat Vähälampi (22 ha), Juvanlampi (6 ha), Ahveslampi (8 ha) ja Kalhonlampi (7 ha).
Omalla Joutsjärven–Tainionvirran vesistöalueella sijaitsee muutamia järveen laskevia ojia. Niistä kaukaisin on kaakon suunnalla Susiharjun lähellä sijaitsevat kaksi Hakalanlampien (2 ha) harjujärveä, jotka luetaan tähän valuma-alueeseen. Sen laskuojana voi toimia Keihäsjärveen laskeva pitkä Rajaoja. Kukomalahteen laskee Kilpilammesta (49 ha) alkava lyhyt laskuoja, joka luetaan Kilpilammen valuma-alueeseen (14.814). Muita valuma-alueen järviä ovat Pohlampi (10 ha), Valasjärvi (123 ha) ja Käyrätin (3 ha), sekä Valasjoen valuma-alueella Mustalampi (7 ha), Ylä-Valasjärvi (9 ha) ja Laihalampi (25 ha). Kansolahteen laskee Lukkolammesta (25 ha) alkava laskuoja, jonka valuma-alueen latvoilla sijaitsevat vielä Lauhlampi (12 ha) ja Pukaranjärvi (87 ha). Enojärveen laskee Orioja, joka kerää Kalhon kylän Latoniityn kuivatusvesiä etelärantaan .
Järven vedenpinnan korkeus on 85,2 metriä mpy. Tainionvirralla tulee Joutsjärvestä laskien 0,4 metriä pudotusta. Keihäsjärvestä alkavalla Tainionvirran Maatiaisjoella tulee 2,8 metriä pudotusta sen laskiessa Nuoramoisjärveen. Maatiaisjoessa sijaitsee Maatiaiskosken vesivoimalaitos, jonka säännöstely ei kuitenkaan vaikuta Keihäsjärveen.
Historiaa

Vuoden 1969 peruskartassa Enojärven nimeksi on vielä kirjoitettu Enovesi.
Albumi

Albumi (<lat. albus = 'valkea')  oli roomalaisilla valkea taulu julkisia tiedonantoja varten. Keskiajalla sillä tarkoitettiin pyhimys-, sotamies-, jäsen- ynnä muita luetteloita. Nykyään albumilla tarkoitetaan kirjaa, johon kirjoitetaan muistovärssyjä, kootaan nimikirjoituksia, valokuvia, postimerkkejä. Albumi tarkoittaa myös tilapäisjulkaisuja, jotka sisältävät kaunokirjallisuutta, kuvia ynnä muita.
Kirjallisesta albumista on aiemmin käytetty nimitystä kalenteri.  Usein albumilla viitataan lyhyesti musiikkialbumiin.
Aka Mortšiladze

Aka Mortšiladze, 2017
Aka Mortšiladze (georg. აკა მორჩილაძე, oik. Giorgi Akhvlediani, s. 1966, Tbilisi) on georgialainen kirjailija. Mortšiladze työskentelee Lontoossa.
Mortšiladze opiskeli historiaa Tbilisin valtionyliopistossa. Hän on kirjoittanut 20 romaania ja kaksi novellikokoelmaa ja toiminut vuosina 2005–2006 myös kirjallisuusohjelman juontajana Georgian televisiossa. Hänen teostensa pohjalta on ohjattu useita elokuvia.
Afrikantähdikki

| Afrikantähdikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparagaceae
Alaheimo::  Scilloideae
Suku::  Tähdikit Ornithogalum
Laji::  thyrsoides
Kaksiosainen nimi
 Ornithogalum thyrsoides  L. 
Katso myös
   Afrikantähdikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afrikantähdikki (Ornithogalum thyrsoides) on valkokukkainen ruohovartinen mukulakasvi.
Ulkonäkö ja koko

Afrikantähdikillä on paksut, suikeat noin 30 cm pitkät ja 2 cm leveät lehdet. Kukat kasvavat terttuina erillisiin pystyasentoisiin varsiin, jotka voivat nousta puolen metrin korkuisiksi. Valkoisissa tähdenmuotoisissa kukissa on musta keskusta.
Levinneisyys ja käyttö

Afrikantähdikki kasvaa alkuperäisenä Etelä-Afrikassa. Se on levinnyt tulokaslajina myös Australian länsiosaan.
Afrikantähdikkiä kasvatetaan ruukussa ja leikkokukaksi. Koristekasviksi on jalostettu myös kerrattukukkainen muoto.
Afrikantöpökerttuset (suku)

| Afrikantöpökerttuset |
| --- | --- |
 Vihertöpökerttunen (Sylvietta virens)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikantöpökerttuset Macrosphenidae
Suku::  Afrikantöpökerttuset Sylvietta  Lafresnaye, 1839
Katso myös
   Afrikantöpökerttuset (suku) Wikispeciesissä   Afrikantöpökerttuset (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afrikantöpökerttuset (Sylvietta) on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi kerttujen heimoon. Afrikantöpökerttusiin kuuluu BirdLifen mukaan yhdeksän lajia.
Afrikantöpökerttusiin (Sylvietta) kuuluvia lajeja

Arotöpökerttunen (Sylvietta isabellina)
Nakkelitöpökerttunen (Sylvietta brachyura)
Punatöpökerttunen (Sylvietta whytii)
Rusotöpökerttunen (Sylvietta ruficapilla)
Savannitöpökerttunen (Sylvietta rufescens)
Sitruunatöpökerttunen (Sylvietta denti)
Somaliantöpökerttunen (Sylvietta philippae)
Vihertöpökerttunen (Sylvietta virens)
Vuoritöpökerttunen (Sylvietta leucophrys)
Aiheesta muualla

ITIS: Sylvietta (englanniksi)
Aasian kisat 2002

14. Aasian kisat järjestettiin Etelä-Korean Busanissa 29. syyskuuta–14. lokakuuta 2002. Kilpailuihin osallistui 7 556 urheilijaa 44 maasta, ja ensimmäistä kertaa Aasian kisojen historiassa kaikki Aasian olympiakomitean jäsenvaltiot lähettivät paikalle edustajiaan. Kilpailtuja urheilumuotoja oli 38, joista kehonrakennuksessa kilpailtiin ensimmäistä kertaa.
Osallistujat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Afganistan   Bahrain   Bangladesh   Bhutan   Brunei   Etelä-Korea   Filippiinit   Hongkong   Indonesia   Intia   Iran   Itä-Timor   Japani   Jemen   Jordania  |   Kambodža   Kazakstan   Kiina   Kiinan Taipei   Kirgisia   Pohjois-Korea   Kuwait   Laos   Libanon   Macao   Malediivit   Malesia   Mongolia   Myanmar     Nepal  |   Oman   Pakistan   Palestiina   Qatar   Saudi-Arabia   Singapore   Sri Lanka   Syyria   Tadžikistan   Thaimaa   Turkmenistan   Uzbekistan   Vietnam   Yhdistyneet arabiemiraatit  |
Lajit

Vuoden 2002 Aasian kisoissa kilpailtiin yhteensä 38 eri urheilumuodossa:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jousiammunta  Yleisurheilu  Sulkapallo  Baseball  Biljardi  Koripallo  Kehonrakennus  Keilailu  Nyrkkeily  Melonta  Pyöräily  Ratsastus  Miekkailu  |  Jalkapallo  Golf  Voimistelu  Käsipallo  Maahockey  Judo  Kabaddi  Karate  Nykyaikainen viisiottelu  Soutu  Rugby  Purjehdus  Sepak takraw  |  Ammunta  Softball  Pehmotennis  Squash  Uinti (ml. uimahypyt, taitouinti ja vesipallo)  Pöytätennis  Taekwondo  Tennis  Lentopallo (ml. rantalentopallo)  Painonnosto  Paini  Wushu  |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 150 | 84 | 74 | 308 |
| 2 |  Etelä-Korea | 96 | 80 | 84 | 260 |
| 3 |  Japani | 44 | 74 | 72 | 190 |
| 4 |  Kazakstan | 20 | 26 | 30 | 76 |
| 5 |  Uzbekistan | 15 | 12 | 24 | 51 |
| 6 |  Thaimaa | 14 | 19 | 10 | 43 |
| 7 |  Kiinan Taipei | 10 | 17 | 25 | 52 |
| 8 |  Intia | 10 | 12 | 13 | 35 |
| 9 |  Pohjois-Korea | 9 | 11 | 13 | 33 |
| 10 |  Iran | 8 | 14 | 14 | 36 |
| 11 |  Saudi-Arabia | 7 | 1 | 1 | 9 |
| 12 |  Malesia | 6 | 8 | 16 | 30 |
| 13 |  Singapore | 5 | 2 | 10 | 17 |
| 14 |  Indonesia | 4 | 7 | 12 | 23 |
| 15 |  Vietnam | 4 | 7 | 7 | 18 |
| 16 |  Hongkong | 4 | 6 | 11 | 21 |
| 17 |  Qatar | 4 | 5 | 8 | 17 |
| 18 |  Filippiinit | 3 | 7 | 16 | 26 |
| 19 |  Bahrain | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 20 |  Kirgisia | 2 | 4 | 6 | 12 |
| 21 |  Kuwait | 2 | 1 | 5 | 8 |
| 22 |  Sri Lanka | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 23 |  Pakistan | 1 | 6 | 6 | 13 |
| 24 |  Myanmar | 1 | 5 | 6 | 12 |
| 25 |  Turkmenistan | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 26 |  Mongolia | 1 | 1 | 12 | 14 |
| 27 |  Libanon | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 28 |  Tadžikistan | 0 | 2 | 4 | 6 |
| 29 |  Macao | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 30 |  Yhdistyneet arabiemiraatit | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 31 |  Bangladesh | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 32 |    Nepal | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 33 |  Syyria | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 34 |  Laos | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 35 |  Jordania | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 36 |  Afganistan | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 37 |  Brunei | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 38 |  Palestiina | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 39 |  Jemen | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 427 | 421 | 502 | 1350 |
Aino Henssen

| Aino Henssen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. huhtikuuta 1925 Elberfeld, Saksa
Kuollut: 29. elokuuta 2011 (86 vuotta) Marburg, Saksa
Kansalaisuus:  Saksa
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Marburgin yliopisto
Tutkimusalue:  jäkälät
Palkinnot:  Acharius-mitali
Aino Henssen (12. huhtikuuta 1925 Elberfeld, Saksa – 29. elokuuta 2011 Marburg, Saksa) oli saksalainen jäkälätutkija ja professori.
Henssen oli alallaan merkittävä tutkija. Hän väitteli Marburgin yliopistossa 1953 kasvifysiologiasta. Hän siirtyi kuitenkin pian Berliinin yliopistoon aktinobakteerien tutkijaksi, ja ollessaan tutkijavieraana Helsingin yliopistossa hän pian siirtyi jäkälien pariin, jotka olivat sittemmin hänen merkittävin tutkimuskohteensa. Hän oli Marburgin yliopiston kasvitieteen professori 1970–1990 ja kuvasi 150 uutta jäkälälajia. Tieteellisistä ansiostaan hän sai Acharius-mitalin.
Henssen keräsi 40 000 näytteen laajuisen jäkäläkokoelman kiertäessään kenttätyössä eri puolilla maailmaa. Kokoelman hän testamenttasi Helsingin yliopistolle.
Henssenin äiti oli suomalainen. Hänen isänsä oli Marburgin yliopiston kansanrunoustieteen professori Gottfried Henssen. Hän toimi kotimaassaan epävirallisena Suomen kulttuurilähettiläänä ja vieraili usein Suomessa.
Hänen nimeämien kasvien, sienien ja jäkälien tieteellisen nimen perässä käytetään nimen jälkeen liitettävää auktorilyhennettä Henssen.
Aiheesta muualla

Vänskä, Heino: Professori Aino Henssen (1925-2011) puoleksi suomalainen kasvitieteilijä Saksassa Suomen biologian seura Vanamo – Luonnon Tutkija.  2011. Viitattu 7.10.2020.
Aino Marjatta Henssen Bionomia.net. Viitattu 7.10.2020. (englanniksi)
Ahn Jaehyo

| Ahn Jaehyo |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. joulukuuta 1990 (ikä 33) Busan, Etelä-Korea
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Jaehyo
Laulukielet:  korea, japani
Aktiivisena:  2011–
Tyylilajit:  K-Pop, Hip hop, R&B
Yhtyeet:  Block B
Levy-yhtiöt:  Seven Seasons
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ahn Jae-Hyo (kor. 안재효) taiteilijanimeltään Jaehyo (kor. 재효) (s. 23. joulukuuta 1990 Busan, Etelä-Korea), on eteläkorealainen laulaja. Hän laulaa Block B -yhtyeessä.
Biografia

Ahn Jae-Hyo syntyi Busanissa, Etelä-Koreassa, jossa hän asui vanhempiensa ja isoveljensä kanssa.
Ura

Ennen hänen debyyttiiään Block B:n kanssa, Jaehyo oli ”ulzzang”selvennä, ja vuonna 2007 hän oli mukana Mnetin TV-sarjassa, joka keskittyi miespuolisiin ulzzangeihin, "꽃미남 아롱사태". Hän pyrki Beast-yhtyeeseen, mutta häntä ei valittu mukaan loukkaantumisen takia. Hän debytoi Block B:n kanssa huhtikuussa 2011.
Vuonna 2015 Jaehyo näytteli miespääosaa web-draamassa ”What On Earth Is Going On?” (도대체 무슨 일이야). Vuoden 2017 alussa hänestä tuli ensimmäinen korealainen idoli, joka esiintyi korealaisessa kalastuksen aikakauslehdessä ”Fishing News”.
Filmografia

TV-ohjelmat
| Otsikko | Vuosi | Julkaisija |
| --- | --- | --- |
| Game Show | 2017 | SBS |
| Leaving | 2017 | SBS Plus |
Web sarjat
| Otsikko | Vuosi | Julkaisija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| What On Earth Is Going On? | 2015 | Daum Kakao TV |  |
Aiheesta muualla

Twitter
Instagram
Aino Elina Pekkarinen

Aino Elina Pekkarinen (10. lokakuuta 1901 Helsinki – 25. lokakuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän kirjoitti huvinäytelmiä ja romaaneita sekä yksin että yhdessä miehensä Tatu Pekkarisen kanssa. Aino ja Tatu Pekkarinen sovittivat Aino Pekkarisen romaanista Perämies Kalle Aaltonen ja hänen morsiamensa käsikirjoituksen elokuvaan Kalle Aaltosen morsian, jonka ohjasi vuonna 1948 Ossi Elstelä. He tekivät käsikirjoituksen myös vuonna 1940 valmistuneeseen 19 minuutin pituiseen Suomi-Filmi Oy:n lyhytelokuvaan Pelle Petteri.
Teoksia

Polkkatukka: yksinäytöksinen huvinäytelmä helsinkiläisten konttorineitosten elämästä. Seuranäytelmiä 262. Karisto 1926, 2. painos 1929
Keittiörakkautta: 1-näytöksinen epätaiteellinen ilottelu. Näytelmäkirjasto n:o 2. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1929, 6. painos 1959
Päivänpaistetta: ihmismäistä ilkeyttä ynnä leppoisaa lempeäkin, kirjoittajat Aino ja Tatu Pekkarinen. Kirja, Helsinki 1930
Helsingittäriä maalla: 1-näytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 7. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1932, 2. painos 1946
Piikana ja perijättärenä: 3-näyt. farssi. Näytelmäkirjasto n:o 10. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1932, 4. painos 1959
Rakas Eemeli: yksinäytöksinen farssi. Gummeruksen näytelmiä 47. Gummerus 1936, 5. painos 1956
Onnen sormus: 3-näytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 45. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1939, 2. painos 1951
Neiti Helin miesmalli: elokuvaromaani. Karisto 1943
Saako Annikki tupakoida: 1-näytöksinen ilottelu nykyhetken aiheesta. Näytelmäkirjasto n:o 54. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1943
Perämies Kalle Aaltonen ja hänen morsiamensa. Karisto 1944
Kalle Aaltosen morsian: näytelmä, kirjoittajat Aino ja Tatu Pekkarinen. 1947
Afrikanvästäräkit

| Afrikanvästäräkit |
| --- | --- |
 Keltakurkkuvästäräkki (Macronyx croceus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Västäräkit Motacillidae
Suku::  Afrikanvästäräkit Macronyx  Swainson, 1827
Katso myös
   Afrikanvästäräkit Wikispeciesissä   Afrikanvästäräkit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afrikanvästäräkit (Macronyx) on västäräkkien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Afrikanvästäräkkien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kahdeksan lajia.
Afrikanvästäräkkeihin kuuluvia lajeja

Angolanvästäräkki (Macronyx grimwoodi)
Arovästäräkki (Macronyx fuellebornii)
Etiopianvästäräkki (Macronyx flavicollis)
Keltakurkkuvästäräkki (Macronyx croceus)
Kultakurkkuvästäräkki (Macronyx aurantiigula)
Ruusuvästäräkki (Macronyx ameliae)
Tulikurkkuvästäräkki (Macronyx capensis)
Vuorikeltakirvinen (Macronyx sharpei)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Macronyx (englanniksi)
Aasinpotku

| --- | --- |
:  
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Aasinpotku. Katso aasinpotku Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Aarne Koskinen (matkakirjailija)

Aarne Oskar Koskinen (27. lokakuuta 1901 – 12. maaliskuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen Helsingistä kotoisin ollut liikemies ja matkakirjailija. Helsingin kauppakorkeakoulusta valmistunut Koskinen lähti vuonna 1929 erään belgialaisen kauppayhtiön asiamiehenä Belgian Kongoon jossa hän vietti puolitoista vuotta kiertäen ostamassa yhtiönsä laskuun norsunluuta ja muita tuotteita. Matkojensa aikana Koskinen oppi myös paikallisen bantukieliin kuuluvan bangalan kielen. Hän julkaisi kokemuksistaan kirjan Suomalainen Afrikan sydämessä (Otava 1932) ja kirjoitti myös lehtiartikkeleita.
Kajaani lehden toimittaja on myöhemmin havainnut huomattavia jopa sanatarkkoja yhtymäkohtia Koskisen kirjan ja kymmenisen vuotta aiemmin lääkäri ja professori Albert Schweitzerin julkaiseman teoksen Aarniometsän lääkärinä, lääkärin kokemuksia ja havaintoja Keski-Afrikan aarniometsistä välillä. Koskinen ei tule maininneeksi kirjassaan Schweitzeria.
Koskisen puoliso oli tamperelainen kansakoulunopettaja Aune Ensi Maria (o.s. Hellén) (1905–1962).