stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
SpaceShipOne
Lento

SpaceShipOne laukaistaan siten, että ensin erityinen kuljetuslentokone, White Knight, vie aluksen noin 15 kilometrin korkeuteen. Sitten alus irrotetaan emokoneesta ja se käynnistää hybridirakenteisen rakettimoottorinsa ja kone ohjataan lähes suoraan ylöspäin. Emokone aloittaa paluunsa maahan. Kun SpaceShipOne saavuttaa suunnitellun suborbitaalisen lentokorkeutensa, sen moottori sammutetaan ja siivet käännetään yläasentoon. Sitten alus alkaa palata takaisin alempaan ilmakehään ja siivet lasketaan ala-asentoon. Lentorata on paraabelin muotoinen ballistinen lentorata. Lopuksi ohjaaja ohjaa aluksen liitokoneena kiitotielle laskuun.
Koneen lakikorkeus on hieman yli 100 kilometriä ja sillä tavoiteltiin Ansari X-Prize -palkintoa. Alus teki ensimmäisen avaruuslentonsa 21. kesäkuuta 2004, jolloin pilotti Mike Melvillistä tuli maailman ensimmäinen siviiliastronautti. Tämä oli tekninen koelento. Ensimmäinen onnistunut kilpailulento tehtiin 29. syyskuuta 2004 ja toinen lennettiin 4. lokakuuta 2004. Toinenkin lento onnistui, joten SpaceShipOne voitti palkinnon. Jälkimmäisen lennon pilottina oli Brian Binnie.
Tekniikkaa

Koneen rakettimoottori käyttää polttoaineena HTPB-kumia ja nestemäistä typpioksidia hapettimena.
Liiketoimintasuunnitelma

SpaceShipOne-projektia rahoittaa Microsoftin perustajiin kuuluva Paul Allen, ja myös Virgin-lentoyhtiön omistaja Richard Branson on kiinnostunut projektista, luvaten lennättää ensimmäiset avaruusturistit 200 000 euron hintaan. 
Bransonin omistaman Virgin Galactic yhtiön uusi avaruuslentokone SpaceShipTwo aloitti koelentonsa 2010 ja turistilentotoiminnan oli tarkoitus alkaa 2013. SpaceShipTwo tuhoutui koelennolla 31. lokakuuta 2014.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Scaled Composites SpaceShipOne (Arkistoitu – Internet Archive)
Ansari X-Prize
Kilpaileva hanke - Bigelow Aerospace
Blue Origin
NASAn miehitettyjen lentojen historia (Arkistoitu – Internet Archive)
Office of Commercial Space Transportation
Office of Space Commercialization (Arkistoitu – Internet Archive)
Space Adventures, myy avaruusturistimatkoja
SpaceX
VirginGalactic
SpaceShipOne lennossa
Stromboli (elokuva)

| Stromboli> Stromboli, terra di Dio |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roberto Rossellini
Käsikirjoittaja:   Roberto Rossellini  Gian Paolo Callegari  Renzo Cesana  Art Cohn  Sergio Amidei 
Tuottaja:   Roberto Rossellini  Ingrid Bergman 
Säveltäjä:  Renzo Rossellini
Kuvaaja:  Otello Martelli
Leikkaaja:  Jolanda Benvenuti
Pääosat:  Ingrid Bergman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia  Yhdysvallat 
Tuotantoyhtiö:   Berit Film  RKO Pictures 
Levittäjä:  RKO Pictures
Ensi-ilta:  1949
Kesto:  104 minuuttia
Alkuperäiskieli:  italia englanti espanja ranska saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stromboli on Roberto Rossellinin ohjaama neorealistinen elokuva vuodelta 1949. Se oli ensimmäinen elokuva, jossa Ingrid Bergman työskenteli Rossellinin kanssa. Myöhemmin he tekivät yhdessä myös elokuvat Europa ’51 (1952) ja Matka Italiassa (1954), jotka Strombolin tavoin käsittelevät henkistä kriisiä.
Rosselini ja Bergman rakastuivat kuvausten aikana, mikä aiheutti skandaalin, sillä kumpikin oli tahollaan naimisissa. Rossellini oli alkujaan ajatellut naispääosaan silloista naisystäväänsä Anna Magnania. Jopa Yhdysvaltojen senaatti tuomitsi Rossellinin ja Bergmanin suhteen. Skandaali vaikutti elokuvan vastaanottoon, mutta sitä on ylistetty myöhemmin.
Juoni

Bergman esittää liettualaista Karinia, joka on päätynyt sotapakolaisena Italiaan. Hän ei saa haluamaansa Argentiinan viisumia, mutta kalastaja Antonio kosii häntä pakolaisleirin piikkilankojen yli. Karin tarttuu tilaisuuteen, menee Antonion kanssa naimisiin ja muuttaa miehen kotikylään Strombolin tulivuorisaarelle. Hän ei kuitenkaan sopeudu uskonnollisen kalastajakylän ankeisiin oloihin.
Pääosat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ingrid Bergman  | … |  Karin   |
|  Mario Vitale  | … |  Antonio   |
|  Renzo Cesana  | … |  pappi   |
|  Mario Sponzo  | … |  majakanvartija   |
Aiheesta muualla

Stromboli Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suicide in Dark Serenity

| Suicide in Dark Serenity Xasthur |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 2001–2004
 Julkaistu: 15. maaliskuuta 2003; 2004
 Tuottaja(t): Malefic
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 27.12
 Levy-yhtiö: Bestial Onslaught
Xasthurin muut julkaisut
| Nocturnal Poisoning 2002 | Suicide in Dark Serenity 2003 | The Funeral of Being 2003 |
Suicide in Dark Serenity on yhdysvaltalaisen yhden miehen black metal -yhtyeen Xasthurin EP-julkaisu. Alun perin se julkaistiin vähänpainetuissa vinyyliformaateissa vuonna 2003, mutta vuonna 2004 siitä painettiin cd-versio. Kyseinen cd-versio on remasteroitu vanhasta, ja se sisältää bonuksena 17-minuuttisen harjoitteluotoksen Nocturnal Poisoning -debyyttialbumin nauhoituksista.
Nimikappale on ollut alkujaan demolla A Gate Through Bloodstained Mirrors, jossa se on tosin pari minuuttia pidempänä.
Kappaleet

Intro – 2.54
Suicide in Dark Serenity – 8.52
With Hate Freezing in My Veins – 5.32
Storms of Red Revenge – 5.37
Middle Ages Return – 4.17
Aiheesta muualla

Albumi Suicide in Dark Serenity Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Arvostelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Särkilampi (Äänekoski, Parantala)

| Särkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°38′10″N, 25°30′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskupuro:  Särkipuro Kiimasjärveen 
Järvinumero:  14.612.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,6 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,606 km  
Pinta-ala:  1,799 ha  
Tilavuus:  0.000005 km³ 
Keskisyvyys:  0,27 m  
Suurin syvyys:  0,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkilampi 
Särkilampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Parantalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 4 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Kiimasjärven alueeseen (14.612) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,6 metriä mpy.
Suomen Kansanmusiikkiliitto

Suomen Kansanmusiikkiliitto ry (vuoteen 1979 saakka Suomen Pelimanniyhdistys) on kansanmusiikin järjestö, joka on toiminut vuodesta 1968. Sen jäseninä on 20 maakuntien kansanmusiikkiyhdistystä, jotka pyörittävät alueellista harrastustoimintaa. Liitto syntyi Suomen Nuorisoseurojen Liiton kansanmusiikkitoiminnan pohjalle. Liiton pääpaikka on Helsingissä. Puheenjohtajana toimii Risto Kupari ja toiminnanjohtajana Päivi Ylönen-Viiri (ent. Utriainen).
Koulutus ja julkaisutoiminta

Liitto järjestää koulutusta, joista tärkeimmät ovat Oriveden kansanmusiikkikurssi joulun välipäivinä ja KAMU -lasten ja nuorten kansanmusiikkileiri kesällä. 
Suurin vuotuinen tapahtuma on eri paikkakunnilla kiertävä Samuelin Poloneesi, joka järjestetään vuosittain maaliskuussa. Vuonna 2010 Samuelin Poloneesi järjestetään Kaustisella. Suomen Kansanmusiikkiliitto on mukana myös usean muun tapahtuman järjestelyissä, mm. JuuriJuhla-RotFest, Kaamospelit - Vantaan kansanmusiikkiviikko. Lisäksi liiton jäsenyhdistyksillä on muita erikokoisia kansanmusiikkitapahtumia, kuten Eteläpohjalaiset Spelit, Jutajaiset, Ysti jne..
Suomen Kansanmusiikkiliitolla on nimikkeistöltään laajin kotimaisten kansanmusiikkiäänitteiden ja nuottikirjojen katalogi. Tuotteet ovat myynnissä eri tapahtumissa sekä postimyynnin kautta.
Liitto julkaisee lehteä Kansanmusiikki (entiseltä nimeltään Pelimanni) neljä kertaa vuodessa yhteistyössä Kaustisen Kansanmusiikki-instituutin kanssa.
Pelimannimerkki

Liitto aktivoi harrastajia kehittämään soittotaitoaan pelimannimerkkijärjestelmällä. Pelimanni voi suorittaa pronssisen, hopeisen tai kultaisen pelimannimerkin.
Kansainväliset yhteydet

Kansanmusiikkiliitolla on kansainvälisiä yhteyksiä mm. Pohjoismaisen kansanmusiikkikomitean, Nordlek-neuvoston ja Suomen CIOFF- ja IOV-komitean, Folklore Suomi Finlandin kautta.
Aiheesta muualla

Suomen Kansanmusiikkiliitto
Pohjois-Karjalan kansanmusiikkiyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalaisuuskeskus Finnica

Suomalaisuuskeskus Finnica on suomalaista kulttuuria ja historiaa esittelevä verkkosivusto, joka on julkaistu vuosina 2001–2007. Finnica oli tarkoitus rakentaa valtakunnalliseksi niin, että kunkin maakunnan kulttuurisivustot yhdistyisivät Finnican kautta yhteiseksi kulttuurin virtuaalipaketiksi, mutta maakunnista tulivat mukaan vain Keski-Suomi ja Kymenlaakso.
Yhteinen osuus

Maakuntien yhteinen Finnica-sivusto sisältää tieto- ja opiskeluaineistoa suomalaisuudesta, Suomen historiasta, kirjallisuudesta, Suomen kasveista, maantieteestä, Suomessa puhutuista kielistä, suomalaisten terveyden kehityksestä, urheilun vaiheista ja ruokakulttuurista.
Finnica Keski-Suomi

Keski-Suomi-sivusto luotiin Suomalaisuuskeskus Finnican pilottihankkeena. Hanke käynnistyi tammikuussa 2001 ja päättyi huhtikuussa 2003. Finnica Keski-Suomi tarjoaa yli 40 artikkelia, yli 1 000 valokuvaa, ääninäytteitä ja lukuisia toiminnallisia osioita. Sen henkilögalleriaan on tallennettu tietoja eri aikojen kulttuuripersoonallisuuksista ja vaikuttajista Minna Canthista Otto Wille Kuusiseen. Sivuilta löytyy tietoa esimerkiksi alueen esihistoriasta, taloudesta, murteista ja kulttuurihistoriasta.
Projektia vetänyt Päivi-Marjut Raippalinna näki Finnican suuren yleisön sivustona. Finnica Keski-Suomi -hanke maksoi 240 000 euroa. Sitä rahoittivat Länsi-Suomen lääninhallitus, Jyväskylän kaupunki ja useat keskisuomalaiset yritykset ja yhteisöt.
Finnica Kymenlaakso

Finnica Kymenlaakso on useista teemakokonaisuuksista koostuva verkkosivusto, joka toimii oppaana maakuntaan. Kymenlaakso-sivusto sisältää maakunnan historiaa kuvaavia kehitysartikkeleita ja yleisartikkeleita, sen identiteettiä esitteleviä teemoja sekä yleistietoa ja kuvia Kymenlaaksosta.
Kymipedia on verkossa toimiva Wikimedia-tietosanakirja, joka edistää kymenlaaksolaisen kotiseutuidentiteetin vahvistumista paikallisen historian ja kulttuurin tutkimisen avulla. Kymipedia on myös medialukutaidon opetusväline. Kouvolan kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto ja Helsingin yliopiston koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenian Kouvolan yksikkö ovat yhdessä kehittäneet Kymipedian Opetusministeriön myöntämällä projektirahoituksella.
Aiheesta muualla

Finnica (Arkistoitu – Internet Archive)
Finnica Keski-Suomi (Arkistoitu – Internet Archive)
Finnica Kymenlaakso: Monimuotoinen Kymenlaakson maakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Taitouinti kesäolympialaisissa 2000

Sydneyn kesäolympialaisten 2000 taitouintikilpailut pidettiin Sydney International Aquatic Centre:ssä. Yhteensä 104 kilpailijaa kamppaili kahden lajin, naisten pari- ja joukkuekilpailun, mitaleista.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Laji |  Kultaa |  Hopeaa |  Pronssia |
| Pariuinti |  Venäjä   Olga Brusnikina   Marija Kiseljova |  Japani   Miya Tachibana   Miho Takeda |  Ranska   Virginie Dedieu   Myriam Lignot |
| Joukkueuinti |  Venäjä   Jelena Azarova   Olga Brusnikina   Marija Kiseljova   Olga Novokštšenova   Irina Peršina   Jelena Soja   Julia Vasiljeva   Olga Vasjukova   Jelena Antonova |  Japani   Ayano Egami   Raika Fujii   Yoko Isoda   Rei Jimbo   Miya Tachibana   Miho Takeda   Yoko Yoneda   Yuko Yoneda   Juri Tatsumi |  Kanada   Lyne Beaumont   Claire Carver-Dias   Erin Chan   Cathrine Garceau   Fanny Létourneau   Kristin Normand   Jacinthe Taillon   Reidun Tatham   Jessica Chase |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2 |  Japani | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 3 |  Kanada | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 3 |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
Taitouinti olympialaisissa
1896–1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 2000 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykykaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Softball | Soutu | Sulkapallo | Taitouinti | Taekwondo | Tennis | Triathlon | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Sujutus

Sujutus ja sukitus ovat nykymenetelmiä muun muassa viemäri- ja sadevesiputkistojen saneeraamiseksi. Putkiremontti toteutetaan sukittamalla siten, että vanhan putken sisään asennetaan uusi putki. Perinteiseen putkistosaneeraukseen verrattuna sujutuksella ja sukituksella säästetään rakennusteknisissä töissä. Piikkaus- ja purkutöitä ei aina tarvita ollenkaan. Kohteesta riippuen käytetään erilaisia materiaaleja. Menetelmä jakautuu kahteen lajiin riippuen siitä, onko saneerattava kohde ulkopuolinen vai kiinteistön sisällä oleva osuus.
Ulkopuoliset osuudet

Pitkäsujutus: saneerattavalle osuudelle vedetään uusi putki, joka pienentää putken sisähalkaisijaaselvennä.
Kaivamaton pitkäsujutus: saneerattavalle osuudelle vedetään kaivamatta uusi, taipuisa putki, joka pienentää putken sisähalkaisijaa.
Pätkäsujutus: saneerattavalle osuudelle työnnetään uusi putki lyhyinä pätkinä, ja sen seurauksena putken sisähalkaisija pienenee.
Muotoputkisujutus: Saneerattavalle osuudelle vedetään uusi putki. Muoto palautetaan höyryn ja paineen avulla. Putken sisähalkaisija pienenee vain saneerausputken materiaalin verran
Halkaiseva pakkosujutus: Saneerattavalle osuudelle vedetään uusi putki. Halkaisija säilyy ennallaan.
Sukitus: Saneerausputki käännetäänselvennä paikalleen. Halkaisija säilyy ennallaan.
Sisäpuoliset osuudet

Sukitusta käytetään kiinteistöjen sisäpuolisien putkistojen saneeraamisen. Sukittamalla on mahdollista kunnostaa osuuksia, joissa on useita jopa 90 asteen mutkia, koon muutoksia sekä haarakohtia. Sukituksessa haarakohdat tukkeutuu, minkä jälkeen ne avataan robottiporalla sekä tiivistetään erillisellä runko- tai haarayhteellä. Asennusvaiheessa sukka on elastinen ja pehmeä. Kovettuessaan sukka muodostaa itsekantavan, uuden putken vanhan viemäriputken sisälle, vanhan viemäriputken toimiessa muottina. Sukittamalla saneerattu viemäriputki on uutta vastaavassa kunnossa.
Käytettävät materiaalit ovat PVC- tai polyuretaanipinnoitettua huopaa tai huokoista materiaalia, joka kyllästetään epoksi-, polyesteri- tai silikaattihartsilla. Tämän jälkeen sukka käännetään inversiomenetelmällä saneerattavalle osuudelle. Asennus tapahtuu paineilman tai veden paineen avulla. Kun runkoaineena käytetty hartsi on kovettunut, putken päät leikataan auki ja asennus on valmis.
Ennen putken saneeraamista osuudet puhdistetaan rouhimalla ja huuhtelemalla. Puhdistuksella saadaan putken sisäpinnalle kertynyt irtosyöpymä poistettua ja putki avarrettua. Sukituksen jälkeen putken sisähalkaisija pienentyy vain vähän.
Viemärin pinnoitus

Viemärin pinnoitus eri menetelmillä on yleistynyt Suomessa 2000-vuosikymmenen alussa. Viemärin pinnoitusmenetelmiä on erilaisia, kuten ruiskuvalu ja harjamassaus.
Ruiskuvalumenetelmä perustuu pinnoitusmateriaalin ruiskuttamiseen putken sisäpinnalle keskipakoisvoimaa hyväksi käyttäen. Jotta riittävä pinnan vahvuus saavutetaan, ruiskuvalu toistetaan yleensä kahdesta neljään kertaan, riippuen putken koosta ja urakoitsijan toimintamallista.
Harjamassausmenetelmä perustuu massan levittämiseen putken seinämille putkessa pyörivän harjan avulla. Jotta riittävä pinnan vahvuus saavutetaan, myös harjausmenetelmällä viemärit saneerattaessa, työvaiheet toistetaan yleensä kahdesta neljään kertaan, riippuen putken koosta ja urakoitsijan toimintamallista.
Pinnoitusmenetelmissä on joitakin etuja sukitukseen nähden, kuten se, että rakenneavauksia ei pääsääntöisesti tarvitse tehdä lainkaan, myös haarat ovat täysin saumattomat ja aina täysin samaa materiaalia kuin muu saneerattu putkiosuus ja se, että erillisiä haarapaloja tai haarojen massauksia eri materiaalilla kuin muu saneerattu viemäriosuus ei tarvita
Pinnoitusmenetelmät soveltuvat parhaiten kerrostaloasuntojen ja rivitaloasuntojen viemärihajotuksiin, pystyviemäreihin, kellarikerroksien viemärihajotuksiin sekä omakotitalojen kokonaisvaltaiseen saneeraukseen.
Sujutuksen työvaiheet

Sukituksen suunnittelu
Sukituksen valmistelu sekä suojaukset
Vanhan viemärin puhdistus ja dokumentointi
Runkoviemärin sukitus
Viemärihaarojen asentaminen
Viemärin kuvaaminen
Viimeistelytyöt sekä testaukset
Sujutuksen historia

Tekniikka on kehitetty 1970-luvun alussa käytettäväksi viemäreiden ja putkistojen korjauksessa. Se soveltuu yhtä hyvin käytettäväksi muovi-, valurauta-, betoni- ja saviputkien saneeraukseen. Tekniikkaa käytetään putkistojen saneeraamiseen koko maailmassa.
Saneerausputki voidaan asentaa myös halkaisijaltaan pieniin putkiin. Menetelmää voidaan käyttää yhtä hyvin asuin-, liike- ja teollisuuskiinteistöissä kuin kunnallisissa viemäreissä. Rakennusteknisiä töitä tulee minimaalinen määrä verrattuna perinteiseen saneeraukseen.
Aiheesta muualla

Perinteisen putkiremontin haastajat
Sujutuksen toteutus
Sujut

| Sujut |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Veli-Matti Saikkonen
Käsikirjoittaja:  Veijo Meri
Perustuu:  Veijo Meren romaaniin Sujut
Säveltäjä:  Heikki Valpola
Kuvaaja:  Juhani Sarro Timo Vesterinen
Leikkaaja:  Risto Salo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yleisradio
Ensi-ilta:  20. maaliskuuta 1974
Kesto:  105 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sujut on tv-elokuva Veijo Meren romaanista. Vuonna 1974 valmistuneen tv-elokuvan ohjasi Yleisradion Teatteritoimitukselle Veli-Matti Saikkonen. Meri laati itse elokuvan käsikirjoituksen romaaninsa pohjalta.
Juoni

Jatkosodassa kesällä 1944 suomalaisten rintama on romahtamassa. Sekavassa tilanteessa alikersantti Lauri Ojala päättelee, ettei häntä enää tarvita ja lähtee rintamalta luvatta kotiinsa Etelä-Hämeeseen sopivasti viljanpuinnin aikaan. Parin kuukauden kuluttua mies pidätetään, ja kostonhimoisen majurin käskystä hän joutuu kaivamaan itselleen haudan.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vesa Mäkelä  | … |  alikersantti Lauri Ojala   |
|  Eeva Litmanen  | … |  Ritva   |
|  Harri Tirkkonen  | … |  majuri   |
|  Matti Varjo  | … |  vahti   |
|  Eila Halonen  | … |  Raili   |
|  Iris-Lilja Lassila  | … |  Kerttu   |
|  Hellin Auvinen-Salmi  | … |  äiti   |
|  Arno Virtanen  | … |     |
|  Esko Pesonen  | … |     |
|  Ilari Paatso  | … |     |
|  Mikko Nousiainen  | … |     |
|  Pertti Maja  | … |     |
|  Paavo Rusko  | … |     |
|  Yrjö Parjanne  | … |     |
|  Hannu Virolainen  | … |     |
|  Pentti Irjala  | … |     |
|  Kosti Klemelä  | … |     |
|  Martti Järvinen  | … |     |
|  Valde Pitkänen  | … |     |
|  Aarno Sulkanen  | … |     |
|  Pertti Roisko  | … |     |
|  Antti Litja  | … |     |
|  Jukka Auvinen  | … |     |
|  Pertti Kelkka  | … |     |
|  Eira Soriola  | … |     |
|  Rea Mauranen  | … |     |
|  Eikka Lehtonen  | … |     |
|  Eeva Saario-Valve  | … |     |
|  Pertti Weckström  | … |     |
|  Kirsi Neuvonen  | … |     |
|  Jorma Kylander  | … |     |
Tuotanto

Sujuja kuvattiin värifilmille noin kaksi kuukautta Kouvolan Pahkajärven ampuma-alueella ja Karkkilassa.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Paula Talaskivi moitti elokuvan ensiesityksen alla alun sotakohtauksia sekaviksi sodankäyntiä tuntemattomalle, mutta kirjoitti seuraamisen helpottuvan kun tarina keskittyy alikersantti Ojalaan. Parhaimmillaan elokuva oli hänestä lopun selvittelykohtauksissa. Talaskivi kehui erityisesti Vesa Mäkelän juroa näyttelijäntyötä, Juhani Sarron kuvausta ja Heikki Valpolan musiikkia.
Risto Salo sai elokuvan leikkauksesta elokuvataiteen valtionpalkinnon.
Aiheesta muualla

Sujut Elonet.
Suomalaistyttöjä Tukholmassa

| Suomalaistyttöjä Tukholmassa |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roland af Hällström
Käsikirjoittaja:  Kaarlo Nuorvala
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Säveltäjä:  Tapio Ilomäki Josef Kaartinen
Kuvaaja:  Esko Töyri
Leikkaaja:  Nils Holm
Lavastaja:  Kosti Aaltonen
Pääosat:  Toini Vartiainen Eija Inkeri Maija Karhi Esko Saha Åke Lindman
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi
Ensi-ilta:  4. huhtikuuta 1952
Kesto:  102 min
Alkuperäiskieli:  suomi, ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomalaistyttöjä Tukholmassa on suomalainen elokuva vuodelta 1952. Elokuvan on ohjannut Roland af Hällström ja tuottanut Mauno Mäkelä. Sen ensi-ilta oli 4. huhtikuuta 1952 Helsingissä Rexissä ja Tuulensuussa.
Elokuva perustuu Kaarlo Nuorvalan ideaan. Suomalaiset osuvat järkytyksekseen ”ruotsalaismallisiin” homobileisiin. Ruotsin lehdistö esitti elokuvasta vastalauseensa. Elokuva sisältää tekoajankohtaansa nähden verraten rohkeita aiheita ja kohtauksia. Käsikirjoituksessa leikitellään ennakkoluuloilla, koska homoseksuaalisuus oli laillistettu Ruotsissa vuonna 1944, ja vaurasta länsinaapuria pidettiin muutenkin ”syntisenä”.
Juoni

Elokuvan juoni perustuu moraaliseen opetukseen ja pyrkii varoittamaan liiasta hyväuskoisuudesta. Kolme suomalaistyttöä, joita nailonit ja banaanit houkuttelevat, matkustaa Tukholmaan työnhakuun. Matkalla he tutustuvat Olaviin, joka opiskelee eläinlääkäriksi. Monet muut heidän tapaamansa henkilöt osoittautuvat vähemmän luotettaviksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Toini Vartiainen  | … |  Rauha   |
|  Eija Inkeri  | … |  Kirsti   |
|  Maija Karhi  | … |  Liisa   |
|  Esko Saha  | … |  Olavi Peltola   |
|  Åke Lindman  | … |  Erik, ruotsalainen opiskelija   |
|  William Markus  | … |  Sven, viinuri   |
|  Ebbe Moe  | … |  Karl, valokuvaaja   |
|  Henake Schubak  | … |  italialainen insinööri Pietro Romano   |
|  Elvi Saarnio  | … |  suomalainen katutytyttö   |
|  Mai-Brit Heljo  | … |  Margit, valokuvamalli   |
|  Emma Väänänen  | … |  huoltosisar   |
|  Eero Leväluoma  | … |  timanttimiljonääri Miller   |
|  Elli Ylimaa  | … |  työnvälittäjä   |
|  Irma Wikström  | … |  lihava nainen laivassa   |
|  Erik Fröling  | … |  hotellin johtaja   |
|  Toivo Lahti  | … |  rahakas mies ravintolassa   |
|  Aarne Laine  | … |  portieeri   |
|  Margareta Slangus  | … |  laulajatar   |
|  Herbert Holland  | … |  neekerisolisti   |
|  Nils Brandt  | … |  homolaulaja   |
|  Ema Vinermo  | … |  portieeri   |
|  Mauri Jaakkola  | … |  homo   |
|  Heimo Lepistö  | … |  lisenssiviranomainen   |
|  Kaarlo Nuorvala  | … |  mies hipoissa   |
|  Matti Aulos  | … |  mies hipoissa   |
|  Rauno Kuosmanen  | … |  poika tansseissa   |
|  Mikael Vuolio  | … |  portieeri   |
|  Marita Nordberg  | … |  tyttö tansseissa   |
|  Börje Lampenius  | … |  kuuluttaja   |
|  Maikki Länsiö  | … |  tyttö tansseissa   |
|  Pentti Siimes  | … |  poika tansseissa   |
|  Mirja Karisto  | … |  tarjoilija   |
|  Åke Blomqvist  | … |  tanssija   |
|  Harri Sinijärvi  | … |  mies hotellissa   |
|  Veikko Linna  | … |  mies ravintolassa   |
|  Toivo Sahlström  | … |  mies ravintolassa   |
Vastaanotto

Elokuvaa on pidetty varhaisena suomalaisena eksploitaatioelokuvana, ja sitä on arvosteltu homofobiasta ja Ruotsiin kohdistuvista ennakkoluuloista.
Aiheesta muualla

Suomalaistyttöjä Tukholmassa. Yle Areena.