stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korona (kauppaketju)
Aiheesta muualla

Korona-myymäläketjun kotisivut (venäjäksi) (korona.by)
ООО "Tabak-invest" uvelitšilo vypusk sigaret v janvare v aprele na 23,1% do 2,469 mkrd št.[vanhentunut linkki] (venäjäksi)(export.by)
Emoyhtiö Tabak-investin perustietoja (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (spr.by)
Emoyhtiö Tabak-investin tietoja (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (by.all.biz)
Konstanty Ildefons Gałczyński

| Konstanty Ildefons Gałczyński |
| --- | --- |
 Konstanty Ildefons Gałczyński 1947.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1905 Varsova, Puola
Kuollut: 1953 (47–48 vuotta) Varsova, Puola
Kansalaisuus:  Puola
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: puola
Tuotannon kieli: puola
Aiheesta muualla
www.kigalczynski.pl
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Konstanty Ildefons Gałczyński (1905 Varsova, Puola – 1953 Varsova, Puola) oli puolalainen kirjailija.
Gałczyński oli 1930-luvulla Berliinissä Puolan kulttuurilähettiläs. Hän oli vastarintaliikkeen jäsen, ja toisen maailmansodan päätyttyä hän muutti joksikin aikaa ulkomaille mutta palasi 1946 Puolaan.
Uran alkukauden modernismin jälkeen hänen tuotannossaan oli 1930-luvulla uskonnollinen ja isänmaallinen vaihe. 1940-luvulla näytelmissä kuvastui moraalinen rappio ja keinottelu. Hän yhdisti teoksissaan kollaasimaisesti aineksia eri lähteistä. Hän kirjoitti romaaneja, näytelmiä ja runoja.
Gałczyńskin puoliso oli Natalia Gałczyński.
Suomennettu näytelmä

Vihreä hanhi (Zielona ges), suom. ja sov. Ari Koskinen, Helsinki: Yleisradio 1970
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konstanty Ildefons Gałczyński Wikimedia Commonsissa
Kuiluanalyysi

Kuiluanalyysi on menetelmä kuvata tyytyväisyyttä arvioitaessa palautekyselyissä esitettyjen laatukriteerien merkitystä ja onnistumista.
Kyselytutkimuksessa kysytään laatukriteerin lisäksi sen tärkeyttä. Laatukriteerin ja tärkeyden erotusta voidaan käyttää mittarina kuvaamaan sitä, miten hyvin tavoitteessa on onnistuttu. Tätä erotusta kutsutaan kuiluksi.
Yleensä kuilukuviot piirretään siten, että kuilumuuttujan rinnalle laitetaan tärkeys.
Ohjelmistotuotanto

Ohjelmistotuotannossa kuiluanalyysin työkaluilla arvioidaan mitkä ominaisuudet tai toiminnot on vahingossa jätetty pois, mitkä on tarkoituksellisesti poistettu ja mitkä ovat vielä toteuttamatta.
Ohjelmistotuotannossa kuiluanalyysin raportteja käytetään projektin hallintaan ja kehitysprosessin parantamiseen sekä arvioimaan liiketoiminnan tehokkuutta.
Aiheesta muualla

Palauteanalyysien tulkinta[vanhentunut linkki]
A guide to gap analysis[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Koronat

| Koronat |
| --- | --- |
 Valkokorona (Coronicium alboglaucum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Pterulaceae
Suku::  Koronat Coronicium  J. Erikss. & Ryvarden
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koronat (Coronicium) on Pterulaceae-heimoon kuuluva orvakkasuku. Koronat ovat läheistä sukua ryömiköille (Merulicium), mutta koronoiden rihmastorakenne on monomiittinen, ryömiköiden dimiittinen. Koronoiden itiöt ovat ohutseinäiset, ja niiden muoto vaihtelee ellipsoidista venemäiseen. Kystidit ovat kiteiset. Suomesta lajeja tunnetaan yksi, valkokorona (Coronicium alboglaucum).
Lajit

Sukuun luetaan viisi lajia:
Valkokorona (Coronicium alboglaucum)
Coronicium gemmiferum
Coronicium molokaiense
Coronicium proximum
Coronicium thymicola
Koronas-Foton

| Koronas-Foton |
| --- | --- |
 Koronas-Foton satelliitti.
Organisaatio:  Moskovan fysiikan ja teknologian instituutti
Valmistaja:  NIIEM
Tehtävätyyppi:  kiertolaisluotain
Laukaisu:  30. tammikuuta 2009 Plesetskin kosmodromi
Laukaisualus:  Tsiklon-3
Tehtävän kesto:  1. joulukuuta 2009
Massa:  1920 kilogrammaa
Teho:  2 000 W
COSPAR ID::  2009-003A
Koronas-Foton, tunnetaan myös nimellä Coronas-Photon on Venäjän avaruusjärjestön 30. tammikuuta 2009 Plesetskin kosmodromilta laukaistu Aurinkoa tutkiva tiedesatelliitti. Sen toiminta päättyi vuoden 2009 lopussa joko paristo- tai tietoliikennevaurioon.
Satelliitti kuuluu Koronas-satelliittien sarjaan – Coronas-akronyymi kertoo avaruuslennon luonteesta: Complex Orbital Observations Near-Earth of Activity of the Sun. Sarjan kaksi aiempaa satelliittia, Koronas-I ja Koronas-F laukaistiin vuosina 1994 ja 2001.
Koronas-Foton tutkii vapaan energian kertymistä ja muuntumista auringon kaasukehässä. Se tutkii auringon alimyrskyjä ja auringon aktiivisuuden ja Maan kohtaamien magneettisten myrskyjen välistä korrelaatiota. Se mittaa energiahiukkasia, joita syntyy auringon purkauksissa. Mittausalue yltää ultravioletista gammasäteilyyn. Satelliitin toiminta-aika on vähintään kolme vuotta.
Satelliitti painaa noin 1 900 kg. Sen rakensi moskovalainen, Roskosmosiin kuuluva Yleisvenäläinen elektromekaniikan tutkimusinstituutti (Фгуп «Нпп Внииэм»). Satelliitin tiedelaitteet toteutti Kansallisen ydintutkimuskorkeakoulun Astrofysiikan instituutti (Иаф Мифи), Ukraina ja Intia. Juri Kotov toimii Koronas-Fotonin päätutkijana. Satelliitti on osa kansainvälistä  "International Living With a Star"-ohjelmaa.
Aiheesta muualla

Coronas-Photon eoPortal News. Viitattu 1.1.2019 (englanniksi).
Satellite: Coronas-Photon Observing Systems Capability Analysis and Review Tool (OSCAR). Viitattu 1.1.2019 (englanniksi).
Luettelo vaalikauden 1939–1945 kansanedustajista

Luettelo vaalikauden 1939–1945 kansanedustajista sisältää niin sanotun ”pitkän parlamentin” jäsenet. Vaaleissa 1939 valittu eduskunta istui poikkeuksellisen pitkään (1.9.1939–5.4.1945), koska vaaleja ei pidetty sotien takia. Talvisodan alussa parlamentti istui evakossa Kauhajoella.
Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paavo Aarniokoski  Hugo Aattela  Mikko Ampuja6  Gunnar Andersson  Kauko Andersson  Tuomas Bryggari  Mikko Erich  Valfrid Eskola  Karl-August Fagerholm  Kalle Hakala  Väinö Hakkila  Toivo Halonen  Kaisa Hiilelä  Onni Hiltunen  Vihtori Huhta, 1941–1944 Ampujan (sos.) tilalla, Lempi Lehdon tilalle 1944  Anni Huotari, kuoli 1943, seuraaja Lehto  Alex Hämäläinen, kuoli 1943, seuraaja Pesonen  Laura Härmä, Sundströmin (sos.) tilalla 1941–1944  Emil Jokinen, Perhon tilalle 1944  Kalle Jokinen  Jere Juutilainen  Olavi Kajala * uusi, Lahden kaupunginjohtajaksi 1942, seuraaja Mansner  Eetu Karjalainen  Olli Kekäläinen  Pekka Kettunen  Sylvi-Kyllikki Kilpi  Väinö Kivisalo  Hilma Koivulahti-Lehto  Ville Komu, kuoli 1942, seuraaja Kuusela  Albin Koponen, kuoli 1944, tilalle Kosonen  Juho Kosonen, Koposen tilalle 1944  Juho Kuittinen  Edvard Kujala  |  Urho Kulovaara  Ville Kupari  Walter Kuusela * uusi, Komun tilalle 1942  August Kuusisto  Ville Kämäräinen * uusi  Heikki Kääriäinen  Antti Lastu, Tannerin tilalle 1945  Lempi Lehto, Huotarin tilalle 1943, valtakirja peruttiin 1944, seuraaja Huhta  Aino Lehtokoski  Aleksi Lehtonen, kuoli 1940, seuraaja Tuominen  Matti Lepistö  Taavi Lindman, Meltin (sos.) tilalla 1941–1944  Hjalmar Lindqvist  Gottfrid Lindström  Jalmari Linna  Jussi Lonkainen  Alpo Lumme  Aino Malkamäki  Jussi Malmivuori  Toivo Mansner * uusi, Kajalan tilalle 1942  Elsa Metsäranta, kuoli 1941, seuraaja Meltti  Frans Mustasilta  Onni Mäkeläinen  Toivo Nokelainen  Elli Nurminen * uusi, Räisäsen (sos.) tilalla 1941–1944  Armas Paasonen  Mauno Pekkala  Martti Peltonen * uusi  Onni Peltonen  Isak Penttala  Kustaa Perho, kuoli 1944, seuraaja Jokinen  Edvard Pesonen, Hämäläisen tilalle 1943  |  Anselmi Pitkäsilta  Juho Pyy  Jussi Raatikainen  Uuno Raatikainen  Pekka Railo, Rydbergin (sos.) tilalla 1941–1944  Viljo Rantala  Eino Raunio * uusi  Oskari Reinikainen  Kaisu-Mirjami Rydberg6  Yrjö Räisänen6  Martta Salmela-Järvinen * uusi  Pietari Salmenoja  Väinö Salovaara * uusi  Miina Sillanpää  Heikki Simonen * uusi  Väinö Sinisalo  Cay Sundström6  Reinhold Svento  August Syrjänen  Väinö Tanner, vapautus 1945, seuraaja Lastu  Samuli Tervo  Otto Toivonen  Jussi Tolonen  Jorma Tuominen, Lehtosen tilalle 1940  Matti Turkia  Arvi Turkka  Varma Turunen * uusi  August Valta, Wiikin (sos.) tilalla 1941–1944  Väinö Voionmaa  Jalmari Väisänen  Yrjö Welling  Karl Wenman  K.H. Wiik6  Atos Wirtanen  |
Sosialistinen eduskuntaryhmä

Mikko Ampuja (pj) vankilassa 1941–1944, korvaaja Huhta (sdp)
Väinö Meltti * uusi, Metsärannan (sdp) tilalle 1941, vankilassa 1941–1944, tilalla Lindman (sdp)
Kaisu-Mirjami Rydberg vangittuna 1941–1944, tilalla Railo (sdp)
Yrjö Räisänen vangittuna 1941–1944, tilalla Nurminen (sdp)
Cay Sundström vankilassa 1941–1944, tilalla Härmä (sdp)
K.H. Wiik vankilassa 1941–1944, tilalla Valta (sdp)
Maalaisliiton eduskuntaryhmä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kusti Arhama  Albin Asikainen  Akseli Brander  Antti Halonen, kuoli 1942, seuraaja Ikonen  Uuno Hannula, Lapin läänin vt. maaherraksi 1944, seuraaja Salakivi  Toivo Ikonen, Halosen tilalle 1942  Pekka Heikkinen, Kuopion läänin maaherraksi 1940, seuraaja Takala  Lennart Heljas * uusi  Olli Hirvensalo  Kaapro Huittinen  Aapo Inkinen * uusi  Toivo Janhonen, kuoli 1939, seuraaja Pyörälä  Kalle Joukanen  Antti Junes  Lauri Kaijalainen  Viljami Kalliokoski  Einari Karvetti  Urho Kekkonen  Antti Kemppi  Kalle Kirra  |  Vilho Kivioja  Kauno Kleemola * uusi  Juho Koivisto  Janne Koivuranta  Antti Kukkonen  Kalle Kämäräinen  Matti Lahtela  J. E. Lampinen  Artturi Leinonen, Luoma-ahon tilalle 1943  Juhani Leppälä  Kalle Lohi  Matti Luoma-aho, kuoli 1943, seuraaja Leinonen  Aino Luostarinen  Eemil Luukka  Tilda Löthman-Koponen  Matti Miikki  Kaarlo Mikkola * uusi, kuoli 1940, seuraaja Nikula (Ed.)  Lauri Murtomaa * uusi  Kalle Määttä * uusi  Heikki Niskanen  Juho Niukkanen  Eero Nurmesniemi  |  Juho Paksujalka  Eino Palovesi * uusi  Juho Pilppula  Matti Pitkänen  Juho Pyörälä * uusi, Janhosen tilalle 1939  Matti Pärssinen * uusi  Antti Rantamaa * uusi  Toivo Salakivi, Hannulan tilalle 1944  Sulo Salo  Tauno Saukkonen  Yrjö Schildt  Heikki Soininen  Anton Suurkonka  Juho Takala, Heikkisen tilalle 1940  Mikko Tarkkanen  Matti Tolppanen  Elias Tukia  Vihtori Vesterinen  Taavi Vilhula  Uuno Virranniemi * uusi  |
Kansallinen kokoomus

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Albert Eerola  Antti Hackzell * uusi  Väinö Havas * uusi, kaatui 1941, seuraaja Heikinheimo  Oskari Heikinheimo, Havaksen tilalle 1941  Matti Heikkilä * uusi  Aarne Honka  Toivo Horelli  Mikko Hurtta * uusi  Jaakko Ikola  Kaiku Kallio * uusi  |  Väinö Kokko, kuoli 1943, seuraaja Lehtonen  Aku Korvenoja  Kustaa Kylänpää  Kustaa Lehtonen, Kokon tilalle 1943  Oskari Lehtonen  Edwin Linkomies  Kaapro Moilanen  Arvi Oksala  Erkki Paavolainen  |  Pekka Pennanen  Jalmari Pilkama, kuoli 1942, seuraaja Valanne  Kyllikki Pohjala  Arvo Pohjannoro  Kalle Soini  Ernsti Turja  Arno Tuurna * uusi  Teuvo Valanne * uusi, Pilkaman tilalle 1942  Paavo Virkkunen  |
Ruotsalainen eduskuntaryhmä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elsa Bonsdorff  Ernst von Born  Ernst Estlander  Ole Frietsch  Ragnar Furuhjelm, kuoli 1944, seuraaja Nyman  Edvard Haga, siirtyi toiseen tehtävään 1944, seuraaja Söderhjelm  |  Edvard Helenelund  Uno Hildén  Einar Holmberg * uusi  Emil Hästbacka  Levi Jern  Hugo Johansson * uusi  Henrik Kullberg  |  Josef Mangs  Kuno Nyman, Furuhjelmin tilalle 1944  Johan Otto Söderhjelm, Hagan tilalle 1944  Ralf Törngren  Albin Wickman  Ebba Östenson  John Österholm  |
Isänmaallinen kansanliike

Vilho Annala, ministerinä 1941–1943
Kaarlo Cederberg * uusi, Kareksen tilalle 1942
Kaarlo Kares, kuoli 1942, seuraaja Cederberg
Rauno Kallia * uusi
Iisakki Nikkola
Yrjö R. Saarinen
Bruno Salmiala
Paavo Susitaival * uusi, puolustusvoimien vakituiseen palvelukseen 1941, seuraaja Tuomivaara
Eino Tuomivaara, Susitaipaleen tilalle 1941
Veikko Wainio
Kansallinen edistyspuolue

Aimo Cajander, kuoli 1943, seuraaja Kauppi
Mandi Hannula
Sulo Heiniö
Kalle Kauppi * uusi, Cajanderin tilalle 1943
Arvo Ketonen * uusi
T. M. Kivimäki, Suomen lähettilääksi Berliiniin 1940, seuraaja Syrjälä-Eskola
Akseli Nikula, Mikkolan (Ml.) tilalle 1940
Helena Syrjälä-Eskola, Kivimäen tilalle 1940
Sulo Teittinen * uusi
Suomen pienviljelijäin ja maalaiskansan puolue

Heikki Niskanen
Eino Rytinki
Kylmätutkimus

Kylmätutkimus on tieteenala, joka tutkii ihmisten selviytymistä, aineen ominaisuuksia ja tekniikan toimivuutta kylmissä olosuhteissa. [lähde? ] Kylmätutkimusta voidaan suorittaa luonnollisessa ympäristössä arktisissa olosuhteissa tai keinotekoisesti aikaansaaduissa alhaisissa  lämpötiloissa laboratorioissa. Suomessa on saavutettu kylmyysennätyksiä pyrittäessä lähestymään absoluuttista nollapistettä (−273,15 °C) ja saavutettu jopa 100pK lämpötila.
Aiheesta muualla

Kryogeniikka eli kylmäfysiikka
Kylmä- ja talviteknologia (Rovaniemi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kosmos 133

Kosmos 133 on neuvostoliittolainen miehitetyn Sojuz 7K-OK-avaruusaluksen miehittämätön koelento. Avaruusalus laukaistiin 28. marraskuuta 1966 Baikonurin kosmodromilta Vostok-kantoraketilla 171-223 km korkealle kiertoradalla. Aluksen asennonsäätöjärjestelmässä oli vikoja, jotka johtivat aluksen pyörimiseen. Kahden vuorokauden jälkeen alus ohjattiin maahan paluuseen. Alus olisi pudonnut Kiinan kansantasavaltaan. Alus räjäytettiin 30. marraskuuta 1966 ilmakehässä.
Aiheesta muualla

Text comes from NASA NSSDC Master Catalog (Arkistoitu – Internet Archive)
Kulosuonmäen kaivos

Kulosuonmäen rautakaivos toimi Karkkilassa vuosina 1817–1888. Paikalla ollut rautamalmi­esiintymä löytyi 1811, ja vuonna 1817 hovioikeuden ylimääräinen kanslisti Arvid Henrik Bökman ja Fiskarsin ruukin entinen johtaja Johan Jacob Dreilick aloittivat malmin louhinnan kaivoksessa. He perustivat 1820 Högforsin ruukin, jossa malmista alettiin valmistaa takkirautaa vuonna 1823 valmistuneessa masuunissa. Ruukissa aloitettiin myös valutuotteiden kuten patojen valmistus.
Kaivoksen malmi oli suhteellisen köyhää (pitoisuus 27–30 %), ja sen titaanipitoisuus teki siitä vaikeasti sulatettavaa. Malmia louhittiin aluksi kahdesta ja 1830-luvulla jo kolmesta kuilusta, joista merkittävin oli ns. Aleksanterin kaivos. Vuonna 1824 kaivos tuotti 84 % Suomen rautamalmista (noin 349 tonnia), ja 1830-luvun alussa malmin tuotanto oli keskimäärin 265 tonnia vuodessa.
Vuonna 1836 kapteeni Joseph Bremer osti Högforsin ruukin ja Kulosuonmäen kaivoksen. Vanhat kaivannot hylättiin näihin aikoihin malmin ehtymisen vuoksi, ja louhintaa jatkettiin 1837 avatusta ns. uudesta kaivoksesta ja 1840-luvulla avatuista Läntisestä ja Uudesta läntisestä kaivoksesta. Näistä kahdesta jälkimmäisestä oli yhteys vanhaan Aleksanterin kaivokseen, jonka kautta malmi nostettiin maan pinnalle.
Vuonna 1853 perustettu Högforsin putlaus- ja valssilaitos mahdollisti myös takomiskelpoisen kankiraudan valmistamisen rautamalmista putlaamalla. Kaivoksen malmintuotanto kasvoi niin, että se oli suurimmillaan noin 850 tonnia vuodessa vuonna 1860. Näihin aikoihin kuitenkin järvimalmi ja parempilaatuinen ruotsalainen rautamalmi alkoivat syrjäyttää kotimaista vuorimalmia. Högforsin ruukki alkoi käyttää pääasiassa järvimalmia omassa raudanvalmistuksessaan, mutta myös Kulosuonmäen malmia käytettiin aina 1880-luvulle saakka. Kaivoksesta louhittiin sen toiminta-aikana vuosina 1817–1888 yhteensä 25 160 tonnia rautamalmia. Kaivoksessa työskenteli keskimäärin 15 miestä.
Nykyisin Kulosuonmäen kaivoksesta on jäljellä vain veden täyttämät noin 90 metriä syvät kaivoskuilut sekä jätekivikasat. Entinen kaivos sijaitsee Valtatie 2:n varrella noin 8 kilometriä Karkkilasta Poriin päin. Paikalla sijaitsee kaivoksen muistolaatta.
Kuovit

| Kuovit |
| --- | --- |
 Kuovi (Numenius arquata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Kuovit Numenius  Brisson, 1760
Katso myös
   Kuovit Wikispeciesissä   Kuovit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuovit (Numenius) on kurppien heimoon kuuluva lintusuku. Kuovien sukuun kuuluu kahdeksan lajia.
Kuoveihin (Numenius) kuuluvat lajit

Alaskankuovi (Numenius tahitiensis)
Amerikankuovi (Numenius americanus)
Eskimokuovi (Numenius borealis)
Kaitanokkakuovi (Numenius tenuirostris)
Kuovi (Numenius arquata)
Ohotankuovi (Numenius madagascariensis)
Pikkukuovi (Numenius phaeopus)
Taigakuovi (Numenius minutus)
Kreetan teknillinen yliopisto

| Kreetan teknillinen yliopisto> Πολυτεχνείο Κρήτης |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1977
Opiskelijoita:  3 515
Jatko-opiskelijoita:  479
Sijainti:  Chaniá, Kreeta  Kreikka
Sivusto:  www.tuc.gr
Kreetan teknillinen yliopisto (kreik. Πολυτεχνείο Κρήτης, Polytechneío Krítis) on Chaniássa Kreetan saarella Kreikassa toimiva teknillinen yliopisto. Kreetan teknillisessä yliopistossa on 3 515 opiskelijaa sekä 479 jatko-opiskelijaa. Yliopisto perustettiin vuonna 1977, ja se aloitti opetuksen lokakuussa 1984.
Yliopistossa on nykyisin viisi akateemista teknillistä laitosta, jotka ovat rakennustekniikan, elektroniikkatekniikan ja ohjelmistotuotannon, ympäristötekniikan, tuotantotekniikan ja hallinnon sekä kaivannaistekniikan laitokset. Yliopistolla on yhteensä 57 laboratoriota.
Yliopiston kampus sijaitsee Kounoupidianássa Akrotírin niemimaalla seitsemän kilometriä Chanián kaupungista koilliseen. Pinta-alaa kampuksella on 290 hehtaaria. Rakennustekniikan laitos sijaitsee kampuksen ulkopuolella Chalépassa. Yliopiston hallinnolliset tilat sekä rehtorin toimisto sijaitsevat puolestaan Chanián vanhassakaupungissa.
Aiheesta muualla

Kreetan teknillisen yliopiston kotisivut (kreikaksi) (englanniksi)
Elektroniikkatekniikan ja ohjelmistotuotannon laitos (kreikaksi) (englanniksi)
Kaivannaistekniikan laitos (kreikaksi) (englanniksi)
Tuotantotekniikan ja hallinnon laitos (Arkistoitu – Internet Archive) (kreikaksi) (englanniksi)
Ympäristötekniikan laitos (kreikaksi) (englanniksi)
Rakennustekniikan laitos (kreikaksi)
Kreikan yliopistot
| --- | --- |
Attika:   Ateenan kansallinen teknillinen korkeakoulu  Ateenan kauppakorkeakoulu  Ateenan maatalousyliopisto  Ateenan taidekorkeakoulu  Ateenan yliopisto  Charokópeio-yliopisto  Länsi-Attikan yliopisto  Panteion-yliopisto  Pireuksen yliopisto 
Epeiros:  Ioánninan yliopisto
Itä-Makedonia ja Traakia:  Traakian Demokritos-yliopisto
Jooniansaaret:  Joonian yliopisto
Keski-Makedonia:   Kreikan kansainvälinen yliopisto  Makedonian yliopisto  Thessalonikin Aristoteles-yliopisto 
Kreeta:   Kreetan yliopisto  Kreetan teknillinen yliopisto  Kreikan Välimeren yliopisto 
Länsi-Kreikka:   Kreikan avoin yliopisto  Patraksen yliopisto 
Länsi-Makedonia:  Länsi-Makedonian yliopisto
Peloponnesos:  Peloponnesoksen yliopisto
Pohjois-Egean ja Etelä-Egean saaret:  Egean yliopisto
Thessalia:  Thessalian yliopisto
Kääpiöherkkusieni

| Kääpiöherkkusieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Agaricaceae
Suku::  Herkkusienet Agaricus
Laji::  comtulus
Kaksiosainen nimi
 Agaricus comtulus  Fr. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kääpiöherkkusieni (Agaricus comtulus) on valkoinen tai kellertävä pieni herkkusienilaji. Sienen heltat ovat aluksi punaiset, ja muuttuvat myöhemmin ruskeiksi. Sienen jalka on n. 4 cm:n pituinen, valkoinen ja siinä on rengas. Sieni kasvaa melko yleisenä laitumilla ja nurmikoilla koko Suomessa. Se on syötävä ruokasieni.
Kreetan ortodoksinen akatemia

Kreetan ortodoksinen akatemia.
Kreetan ortodoksinen akatemia (kreik. Ορθόδοξος Ακαδημία Κρήτης, Orthódoxos Akadimía Krítis, ΟΑΚ, engl. Orthodox Academy of Crete, OAC) on ortodoksisen kirkon akatemia, joka sijaitsee Kolymvárissa Kreetan saarella Kreikassa. Se toimii Gonián luostarin yhteydessä noin 22 kilometriä Chaniásta länteen.
Akatemia on perustettu vuonna 1968. Se toimii Kreetan kirkon Kíssamoksen ja Sélinoksen hiippakunnan alaisuudessa ja Konstantinopolin ekumeenisen patriarkan hengellisessä suojeluksessa. Vuodesta 2019 akatemialla on Kreikan lain mukaisen tutkimuskeskuksen asema.
Akatemia järjestää paikallisia, kansallisia ja kansainvälisiä konferensseja joko itse tai yhteistyössä kirkkojen, yliopistojen tai muiden organisaatioiden kanssa; toteuttaa omia koulutusohjelmiaan ja seminaarejaan; sekä tuottaa teologista tutkimusta.
Akatemian rakennuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreetan ortodoksinen akatemia Wikimedia Commonsissa
Ορθόδοξος Ακαδημία Κρήτης – Orthodox Academy of Crete. Akatemian verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Konsernitilinpäätös

Konsernitilinpäätös tarkoittaa konsernin emoyhteisön ja tytäryhteisöjen tilinpäätösten yhdistelmänä laadittavaa koko konsernin tuloksen ja taloudellisen aseman osoittavaa tilinpäätöstä.
Konserni on kahden tai useamman yrityksen tai muun talousyksikön muodostama, keskinäisiin omistussuhteisiin perustuva kokonaisuus, jossa emoyhteisöllä on yksin tai yhdessä muiden samaan konserniin kuuluvien yhteisöjen kanssa määräysvalta yhdessä tai useassa muussa yhteisössä. Tytäryhteisöllä tarkoitetaan konsernissa yhteisöä, jossa emoyhteisöllä on omistukseen perustuen (vähintään 50 % omistusosuus) tai muulla tavalla määräysvalta. Osakkuusyhteisöllä tarkoitetaan yhteisöä, josta emoyhteisö omistaa vähintään 20 % ja enintään 50 %. Konsernilla tarkoitetaan emoyhteisön ja tytäryhteisöjen muodostamaa kokonaisuutta.
Suuryritykset ovat tyypillisesti konserneja samoin kaupunkikunnat ja suurimmat kuntayhtymät.
Emoyhteisö ja tytäryhteisöt ovat konsernissa erillisiä juridisia henkilöitä ja niillä on erilliset kirjanpidot ja tilinpäätökset. Konsernitilinpäätöksessä emoyhteisön ja sen tytäryhteisöjen tulos sekä taloudellinen asema esitetään siten, kuin kyseessä olisi yksi kirjanpitovelvollinen.
Konsernitilinpäätöksen laatimisvelvollisuudesta, sisällöstä ja laadintaperiaatteista on säädetty kirjanpitolaissa ja kuntien ja kuntayhtymien osalta kuntalaissa.
Konsernitilinpäätöksen laatimisvelvollisuus

Emoyritys on velvollinen laatimaan ja sisällyttämään tilinpäätökseensä konsernitilinpäätöksen, jos se on osakeyhtiö tai osuuskunta ja muodostaa tytäryhteisöjensä kanssa edellä kuvatulla tavalla konsernin. Pörssiyhtiön konsernitilinpäätös tulee laatia kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja (IFRS) noudattaen. Kirjanpitolaissa pienkonsernit on vapautettu konsernitilinpäätöksen laadintavelvollisuudesta.  Kuntalain 114 §:n mukaan: Kunnan, joka tytäryhteisöineen muodostaa kuntakonsernin, tulee laatia ja sisällyttää tilinpäätökseensä konsernitilinpäätös.