stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hidetoki Takahashi
Aiheesta muualla

Japanin jalkapalloliitto
Japanin jalkapallomaajoukkueen päävalmentajat
Sasaki (1921) • Nishida (1923) • Yamada (1925) • Suzuki (1930) • Takenokoshi (1934) • Suzuki (1936) • Takenokoshi (1938–40) • Kudō (1942) • Ninomiya (1951) • Takenokoshi (1951–56) • Takahashi (1957) • Kawamoto (1958) • Takenokoshi (1958–59) • Takahashi (1960–62) • Naganuma (1962–69) • Okano (1970–71) • Naganuma (1972–76) • Ninomiya (1976–78) • Shimomura (1979–80) • Watanabe (1980) • Kawabuchi (1980–81) • Mori (1981–85) • Ishii (1986–87) • Yokoyama (1988–91) • Ooft (1992–93) • Falcão (1994) • Kamo (1994–97) • Okada (1997–98) • Troussier (1998–02) • Zico (2002–06) • Osim (2006–07) • Okada (2007–10) • Hara (2010) • Zaccheroni (2010–14) • Aguirre (2014–15) • Halilhodžić (2015–18) • Nishino (2018) • Moriyasu (2018–)
Helsingin Urheilijat -41

| Helsingin Urheilijat -41 |
| --- | --- |
Koko nimi:  Helsingin Urheilijat -41
Kaupunki:  Helsinki
SM-kausia:  6
Kultaa:  0
Hopeaa:  0
Pronssia:  0
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helsingin Urheilijat -41 oli helsinkiläinen koripalloseura. Se pelasi miesten SM-sarjassa vuosina 1954–1959 yltäen parhaimmillaan neljänneksi kaudella 1955.
Joukkueen valmentajina SM-sarjassa toimivat kausilla 1955–1956 sekä 1959 Jaakko Pesonen ja kausilla 1957–1958 Tapio Pöyhönen. Vuonna 1954 ei merkittyä valmentajaa ollut. HU -41:stä edustivat SM-sarjapelaajina muun muassa Suomen maajoukkuepelaajat Kalevi Heinänen, Pauli Hill, Matti Köli ja Taisto Ravantti.
Herbie Lewis

Herbie Lewis
Herbert "Herbie" Lewis (17. huhtikuuta 1905 Calgary, Alberta – 20. tammikuuta 1991) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi puolustajana   Detroit Red Wingsissä National Hockey League -liigassa.
Herbie Lewis oli aikansa nopeimpia luistelijoita.
Saavutuksia ja palkintoja

Detroit Red Wingsin kapteeni 1933–34
Stanley Cup 1936 ja 1937
Hockey Hall of Fameen 1989
Heian-kausi

Paleoliittinen kausi
Jōmon-kausi
Yayoi-kausi
Yamato-kausi
Kofun-kausi
Asuka-kausi
Nara-kausi
Heian-kausi
Kamakura-kausi
Kenmu-restauraatio
Muromachi-kausi
Nanboku-chō-kausi
Sengoku-kausi
Azuchi-Momoyama-kausi
Nanban-kaupan kausi
Edo-kausi
Bakumatsu
Meiji-kausi
Taishō-kausi
Japani I maailmansodassa
Shōwa-kausi
Miehitetty Japani
Heisei-kausi
Reiwa-kausi
Heian-kausi (jap. 平安時代, Heian-jidai) on klassisen Japanin historian viimeinen kausi, joka kesti vuodesta 794 vuoteen 1185. Heian-kaudella kungfutselaisuus ja muut kiinalaiset vaikutukset saavuttivat Japanissa huippunsa. Heian-kautta pidetään myös Japanin keisarillisen hovin huippukautena ja kausi tunnetaan taiteestaan, erityisesti runoudesta ja kirjallisuudesta. Kausi oli myös samurai-luokan nousun aikaa. Nimi "Heian" tarkoittaa japaniksi rauhaa.
Historia

Heian-kautta edelsi Nara-kausi. Heian-kausi alkoi vuonna 794 Japanin 50. keisarin, Kammun, siirrettyä maan pääkaupungin Heian-kyōhon (nykyinen Kioto). Nimellisesti valta oli keisarilla, mutta todellisuudessa sitä käytti Fujiwara-klaani. Suojellakseen etujaan maakunnissa Fujiwarat ja muut aatelisklaanit tarvitsivat vartijoita, sotilaita ja poliiseja. Niinpä sotilasluokan valta kasvoi koko Heian-kauden ajan. Jo vuonna 939 Taira no Masakado uhkasi keskushallituksen valtaa kansannousussa itäisessä Hitachin provinssissa, ja lähes samaan aikaan Fujiwara no Sumitomo kapinoi lännessä. Sotilasvallankaappauksen uhka oli kuitenkin vielä kaukana.
Sotilasluokan nouseminen hoviin oli Hōgen-kapinan seuraus. Taira no Kiyomori elvytti tällöin Fujiwarojen hallinnon asettamalla pojanpoikansa sijaishallisijan valtaistuimelle. Heidän klaaninsa, Taira-klaani, kaatui vasta Genpei-sodan myötä, jonka jälkeen vuonna 1185 Minamoto no Yoritomo otti vallan keisareilta ja perusti shōgunaatin Kamakuraan. Tämä merkitsi Kamakura-kauden alkua.
Kehitys buddhalaisuudessa

Buddhalaisuus alkoi levitä koko Japaniin Heian-kaudella pääasiassa kahden esoteerisen lahkon, Tendain (天台, taivaan jalusta) ja Shingonin (真言, tosi sana), kautta. Tendai sai alkunsa Kiinassa ja perustuu lootussutraan, yhteen mahayana-buddhalaisuuden tärkeimmistä sutrista. Shingon on Japanille alkuperäinen, Kūkain perustama lahko. Kūkai (空海, myös Kobo Daishi, 弘法大師) teki vaikutuksen Kammua (782-806) seuraaviin keisareihin ja myös moniin japanilaisiin sukupolviin ei vain "pyhyydellään" vaan myös kalligrafiallaan, maalauksellaan ja veistoksillaan. Kammu oli itse tärkeä Tendai-lahkon suojelija, ja lahko nousi erittäin vaikutusvaltaiseksi seuraavien vuosisatojen aikana. Hiei-vuorella sijaitsevan Tendai-luostarikompleksin ja vuoren juurella olevan uuden pääkaupungin keisarillisen hovin välille kehittyi tiivis suhde, ja Tendai painottikin opeissaan uskollisuutta keisaria ja valtiota kohtaan. Heian-kaudella syntyi myös Jōdo Shinshū -buddhalaisuus, jonka perusti Shinran.
Heian-kauden kirjallisuus

Vaikka kirjoitettu kiina (Kanbun, 漢文) säilyikin Heian-kaudella keisarillisen hovin virallisena kielenä, kana-merkistöjen kehittäminen ja käyttö aiheuttivat Japanissa kirjallisuuden kukoistuskauden. Useista uusista kirjallisuuden lajeista, kuten romaanista, kertovasta monogatarista ja esseestä huolimatta lukutaito oli yleistä vain hovin ja buddhalaisen papiston keskuudessa.
Japanin nykyisen kansallislaulun Kimi Ga Yon sanat kirjoitettiin Heian-kaudella, kuten myös Murasaki Shikibun Genjin tarina, yksi ensimmäisistä japaninkielisistä romaaneista. Murasaki Shikibun aikalainen ja kilpailija Sei Shōnagon keräsi ajatuksensa keisarinnan palveluksessa toimiessaan  Tyynykirjaan (枕草子, Makura no sōshi) 990-luvulla. Kuuluisa japanilainen irohana tunnettu runo kirjoitettiin myös Heian-kaudella.
Heian-kauden talous

Vaikka Heian-kausi olikin epätavallisen pitkä rauhallinen kausi, Japani toisaalta heikentyi kaudella taloudellisesti ja suuri osa maan väestöstä ajautui köyhyyteen. Hyväosaisia aatelisia (Yokibito, "hyvät ihmiset") oli noin viisi tuhatta ehkä noin viiden miljoonan asukkaan maassa. Yksi syy samuraiden valtaannousuun olikin hovin kyvyttömyys hallinnoida Japania ja sen provinsseja. Vuoteen 1000 mennessä hallitus ei enää kyennyt painamaan rahaa, joka oli hiljalleen katoamassa. Kaupalle tarpeellisen välineen puute heijastuukin ajanjakson kirjallisuudessa – mm. läheteille annetaan rahan sijasta hyödyllisiä tavaroita, kuten vanha silkkikimono. Fuijwara-hallitsijat eivät myöskään kyenneet pitämään yllä kunnollisia poliisivoimia, mikä jätti matkaajat alttiiksi rosvoille. Tämä heijastuu myös kirjallisuudessa päähenkilöiden yöllä matkustamista kohtaan tuntemina pelkoina.
Heian-kauden taidetta

Hevospäinen Bodhisattva Kannon, 1100-luku
Dai'itoku myō, 1100-luku
Hugen enmei -bodhisattva, 1100-luku
Bodhisattva Kannon, 1100-luku
Käännös suomeksi
Herbigin–Haron kohde

Herbig-Haro-kohde HH47
Herbig-Haro-kohde (HH-kohde) on pieni tähtimäinen kirkas sumu, jollaisia on havaittu T Tauri -tähtien lähellä. Se on ilmeisesti kaasusuihkupari, joka sinkoutuu vastamuodostuneesta tähdestä napojen suunnassa. Suihkun törmätessä tähtienväliseen aineeseen se hohtaa hyvin kirkkaana. Suihkujen massat ovat 1–20 Maan massaa. Kohteet on nimetty George Herbigin ja Guillermo Haron mukaan, jotka havaitsivat niitä toisistaan riippumatta 1940-luvulla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Comprehensive catalogue of HH objects at the University of Colorado (Arkistoitu – Internet Archive)
Animations of HH object jets from HST observations
Heros spurius

| Heros spurius> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Heros
Laji::  spurius
Kaksiosainen nimi
 Heros spurius  Heckel, 1840 
Synonyymit
 Heros coryphaeus Heckel, 1840  Heros modestus Heckel, 1840 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heros spurius on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa, pääasiassa trooppisissa vesissä elävä kalalaji. Laji voi kasvaa vähintään 6,2 senttimetrin mittaiseksi ja enintään 15 senttimetrin mittaiseksi. Se voi painaa korkeintaan 192,3 grammaa. Heros spurius -lajia tavataan Amazon-joen valuma-altaalta Boliviasta ja Brasiliasta.
Herbina

Herbina on suomalainen naisille suunniteltu hiusten- ja ihonhoitoon keskittyvä tuotesarja. Herbina-tuoteperheeseen kuuluu myös deodorantteja ja hiusten muotoilutuotteita.
Valmistaja Berner Oy kehittää sarjan tuotteet Suomessa, ja suurin osa myös valmistetaan Suomessa.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Herbinan kotisivut
Hugo Parviainen

Hugo Wilhelm Parviainen (23. huhtikuuta 1872 Jyväskylä – 30. kesäkuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen metsäteollisuusyritys Johan Parviainen Oy:n toimitusjohtaja.
Parviaisen vanhemmat olivat kauppaneuvos Johan Parviainen ja Maria Charlotta Hedberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1892 ja opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa. Parviainen tuli isänsä jälkeen tämän perustaman yrityksen johtoon vuonna 1900. Tällöin yritykseen kuului Säynätsalon saha, Tourulan nahkatehdas, maatiloja, kaupunkikiinteistöjä sekä Päijänteellä liikennöinneitä laivoja. Yrityksestä muodostettiin osakeyhtiö Johan Parviainen Oy vuonna 1907 ja Hugo Parvianen oli yhtiön toimitusjohtajana. Hän perusti vuonna 1914 Säynätsaloon vaneritehtaan hyödyntääkseen koivukeppien ja -lankkujen sahauksessa syntynyttä jätepuuta. Vuonna 1915 Parviainen perusti Säynätsaloon yksityisen kansakoulun kun Korpilahden kunta johon Säynätsalo kuului ei suostunut perustamaan koulua saarelle.
Hugo Parviaisen sisaruksia olivat lääkäri Walter Parviainen ja Suomen ensimmäinen naispuolinen kauppaneuvos Hanna Parviainen jotka johtivat yritystä hänen kuoltuaan.
HeiaHeia

| HeiaHeia |
| --- | --- |
Verkkosivusto:  www.heiaheia.com
Slogan:  Hauska tapa pysyä kunnossa!
Kaupallinen:  kyllä
Tyyppi:  hyvinvointisovellus
Omistaja:  HeiaHeia Oy
Avattu:  joulukuussa 2009
Similarweb-sija:   12259. (kesäkuu 2022)
Nykyinen tila:  aktiivinen
HeiaHeia on HeiaHeia Oy:n kehittämä yhteisöllinen hyvinvointisovellus. Sen käyttäjät voivat pitää liikunta- ja hyvinvointipäiväkirjaa, asettaa siihen henkilökohtaisia tavoitteitaan ja kannustaa kavereitaan. Päiväkirjaan voi yhdistää älykellon, sykemittarin tai aktiivisyysrannekkeen tallentamia tietoja. Palvelusta on sekä maksuton sovellus että yhteisöjen käyttöön maksullinen versio.
Sovellus henkilökohtaisen hyvinvoinnin parantamiseen

HeiaHeia-sovelluksen filosofiana on “casual wellbeing”, jonka ydin on innostaa yhteisöllisellä ja hauskalla otteella käyttäjiä lähtötasosta riippumatta huolehtimaan hyvinvoinnistaan itselleen sopivilla tavoilla ja tavoitteilla. Sovellus on saatavilla yli 10 kielellä ja sillä on käyttäjiä kattavasti eri ikäryhmistä yli 150 maassa. HeiaHeian omien kyselytutkimusten mukaan yli 70 % käyttäjistä parantaa hyvinvointiaan esimerkiksi lisäämällä liikuntaansa. Yhteisöllinen palvelu lisää myös yhteenkuuluvuutta työ- ja muissa yhteisöissä. Palvelun vaikuttavuutta on arvioitu myös tieteellisissä tutkimuksissa. Palvelun käyttäjätilastoja on raportoitu myös mediassa - tilastoista on voitu nähdä esimerkiksi vuodenaikojen, säätilojen ja koronapandemian vaikutukset liikunta-aktiivisuuteen.
Ratkaisut työnantajille ja terveydenhuoltoon

Yritykset ja yhteisöt käyttävät HeiaHeiaa hyvinvointiohjelmien ja erilaisten kampanjoiden järjestämiseen. Henkilöstön hyvinvoinnista huolehtiminen on megatrendi, johon liittyy useita osatekijöitä. Useille suuryrityksille työhyvinvointi on keskeinen osa vastuullisuusohjelmaa. Etä- ja hybridityön lisääntyminen ovat aiheuttaneet uusia haasteita työhyvinvoinnin ja työyhteisön yhteenkuuluvuuden ylläpitämiselle. Kasvava määrä työnantajia arvioi nimenomaan digitaaliset palvelut tulevaisuudessa erittäin tärkeiksi hyvinvoinnin edistämisessä . HeiaHeian asiakasmäärä on moninkertaistunut koronapandemian alettua .
Palvelua käyttävät myös monet kuntoilu- ja kuntoutusryhmät sekä esimerkiksi koululuokat . Vantaan kaupungissa HeiaHeia-palvelua käytetään elintapavalmennuksen digitaalisena alustana.
HeiaHeia tekee yhteistyötä useiden terveys- ja hyvinvointialan yritysten ja julkisen sektorin toimijoiden kanssa. Asiakkaat voivat liittää HeiaHeia-palveluun muun muassa näiden kumppanien tarjoamia työkyvyn edistämisen palveluita ja digitaalisia sisältöjä.
Keväällä 2020 yritys solmi kahdeksan vuoden puitesopimuksen HYTE-alustansa toimittamisesta kuntasektorin IT-hankintayhtiö Kuntien Tieran kanssa.
Palvelun historia

HeiaHeian perustajat kehittivät sovelluksen aluksi omaan käyttöönsä pitääkseen yhteistä harjoituspäiväkirjaa asuessaan eri puolilla maailmaa. Myöhemmin palvelun ympärille alettiin kehittää liiketoimintaa.
Alkuperäinen HeiaHeia fuusioitui Hintsa Performancen kanssa 2015 ja investoi voimakkaasti esimerkiksi alustateknologian ja digitaalisten ratkaisujen kehitykseen.
Uuden HeiaHeia Oy:n perustajat ostivat HeiaHeia-liiketoiminnan ja alustateknologian Hintsa Performancelta alkuvuonna 2020 ja ovat sen jälkeen kehittäneet teknologiaa ja liiketoimintaa vastatakseen kovaan asiakaskysyntään ja erityisesti etätyön tarpeisiin.
Yrityksen kotipaikka on Helsinki ja se on kokonaan yrittäjätiimin omistama.
Triviaa

Palvelun nimi tulee mm. hiihtokisoista tutusta norjalaisesta kannustushuudosta "Heia! Heia!" (lausutaan hei-ja-hei-ja) .
Aiheesta muualla

HeiaHeia blog
Henri Montan Berton

Henri Montan Berton
Henri Montan Berton (17. syyskuuta 1767 Pariisi – 22. huhtikuuta 1844 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä ja viulisti. Hänen menestynein teoksensa oli Les deux mousqetaires, jonka kantaesityksen Opéra-Comique antoi Salle Feydeaussa vuonna 1824. Kappaletta esitettiin 117 kertaa seuraavien kymmenen vuoden aikana.
Tausta

Henri Montan Bertonin isä, Pierre Montan Berton, oli myös säveltäjä ja Pariisin oopperan johtaja. 
 Henri Montan Bertonin tärkeimmät opettajat olivat Jean-Baptiste Rey ja myöhemmin Antonio Sacchini.
Ura

Ranskan vallankumouksen aikana Berton teki kokeiluja niin kutsutun pelastusoopperan alueella. Hänen ensimmäinen menestysteoksensa oli lajityyppiin kuuluva Les rigueurs du cloître (23. elokuuta 1790), jota pidetään varhaisimpana pelastusoopperana. Vuonna 1795 Berton sai professuurin Pariisin konservatoriosta ja opetti siellä musiikin harmoniaa. Vuonna 1807 hänestä tuli Opéra-Comiquen kapellimestari. Kaksi vuotta myöhemmin Berton johti Pariisin oopperan kuoroa. Vuonna 1817 hän palasi Konservatorioon ja alkoi opettaa myös säveltämistä.
Bertonin sävellykset käsittävät 48 oopperaa, neljä balettia, viisi oratoriota sekä kantaatteja, messuja ja instrumentaaliteoksia. Eräät säveltäjän näyttämöteokset ovat romanttisen suuntauksen edelläkävijöitä.
Bertonin poika Henri François Berton (3. toukokuuta 1784 – 19. heinäkuuta  1832) jatkoi suvun muusikkoperinnettä. Hän teki uran säveltäjänä ja muutamia hänen töistään esitettiin Opéra-Comiquessa.
Ura > Keskeisiä sävellyksiä

Montano et Stéphanie (ensiesitys 15. huhtikuuta 1799)
Le délire (7. joulukuuta 1799)
Aline, reine de Golconde (3. syyskuuta 1803)
La Romance (26. tammikuuta 1804)
Les Maris garçons (1806)
Virginie (1823)
Les deux mousqetaires (22. joulukuuta 1824)
Lähteet ja viitteet

1 2  "Henri-Montan Berton" in Sadie 1992, vol. 1, s. 453–455.
↑  Charlton 2001.
↑  Smith 1970, s. 182
↑  The Music Review, 1981
↑  "Henri [François] Berton" in Sadie 1992, vol. 1, s. 455.
↑  Wild and Charlton 2005, s. 487.
Aiheesta muualla

Siba
CÉSAR
Clément, Félix: Les Musiciens célèbres depuis le seizième siècle jusqu'à nos jours, Paris, L. Hachette, 1868 et Cie
Heroon (Olympia)

| Heroon> Ἡρῷον |
| --- | --- |
 Heroon ja ympäristö lännestä (1881)
Sijainti:  Archaía Olympía, Elis, Länsi-Kreikka, Kreikka
Koordinaatit:  37°38′17″N, 21°37′43″E
Rakennustyyppi:  heroon
Valmistumisvuosi:  noin 450 eaa.
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Olympian arkeologinen alue 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heroon (m.kreik. Ἡρῷον, Hērōon) oli antiikin aikainen tuntemattomalle heerokselle omistettu heroon Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian  arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa.
Heroon rakennettiin klassisella kaudella noin vuonna 450 eaa. Se oli alun perin lähellä sijainneen niin kutsutun Kreikkalaisen kylpylän hikoiluhuone (efidrotērion). Hellenistisenä ja roomalaisena aikana se muutettiin jollekin heerokselle eli sankarille pyhitetyksi muistomerkiksi, mutta tämän nimestä ei ole tietoa.
Heroon sijaitsi Olympian temenos-alueen eli Altiksen länsipuolella Theokoleon-rakennuksen eli pappien talon sekä Kreikkalaisen kylpylän välissä. Rakennus oli lähes neliönmuotoinen ja jakaantui kolmeen huoneeseen. Sen länsiosassa oli sisäänkäyntisali, jonka julkisivun puolella oli neljä pylvästä ja jonka koko oli noin 5 x 20 metriä. Itäosassa oli kaksi huonetta, joihin oli pääsy sisäänkäyntisalista. Huoneista pohjoisen puoleinen oli pyöreä tholos, jonka halkaisija oli noin 8 metriä. Sen sisällä oli pieni maasta ja tuhkasta tehty alttari, joka oli päällystetty stukkolla. Siihen oli kirjoitettu sana heeros. Etelänpuoleinen huone oli suorakulmainen. Kun rakennusta vielä käytettiin kylpylärakennuksena, hikoiluhuone sijaitsi ilmeisesti pyöreässä tilassa, kun taas etelänpuoleista huonetta käytettiin veden lämmitykseen. Rakennuksessa on ilmeisesti ollut pyramidinmuotoinen katto.
Herbignac

| Herbignac |
| --- | --- |
 Château de Ranrouët
 vaakuna
 Herbignac
 Koordinaatit: 47°26′59″N, 2°18′58″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Pays de la Loire
Departementti:  Loire-Atlantique
Arrondissementti:  Saint-Nazaire
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  71,4 km²
Väkiluku (2015):  6 582 
 – Väestötiheys:  92 as./km²
Kunnan numero:  44072
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Herbignac on kunta läntisessä Ranskassa Loire-Atlantiquen departementissa Pays de la Loiren alueella.
Kaupunki sijaitsee strategisesti tärkeällä paikalla Guéranden niemimaalla. Sieltä on aikoinaan hallittu Guéranden suolakauppaa. Tästä ajasta muistona on keskiaikainen linna Château de Ranrouët. Herbignac oli Bretagnen tärkein keramiikan valmistuspaikka roomalaisten hallintakauden jälkeen. Keramiikan valmistus kuitenkin päättyi vuonna 1945. Kaupungissa järjestetään yhä keramiikkanäyttelyitä, joissa esitellään siellä valmistettuja keramiikkatöitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herbignac Wikimedia Commonsissa
Hugo Novoa

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Hugo Novoa Ramos
Syntymäaika: 24. tammikuuta 2003 (ikä 21)
Syntymäpaikka: Bertamiráns, Espanja
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Pituus: 182 cm
Seura
Seura: FC Utrecht (lainalla RB Leipzigista)
Junioriseurat
–2019: Deportivo de La Coruña
2019–2021: RB Leipzig
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2021– | RB Leipzig | 15 | (2) |
| 2023 | → FC Basel | 12 | (1) |
| 2023– | → FC Utrecht | 5 | (0) |
Maajoukkue
| 2022– |  Espanja U21 | 10 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 24. marraskuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 24. marraskuuta 2023.
Hugo Novoa Ramos (s. 24. tammikuuta 2003 Bertamiráns) on espanjalainen jalkapalloilija, joka pelaa Saksan Bundesliigan RB Leipzigissa. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Hän on pelannut Leipzigin ykkösjoukkueessa kaudesta 2021–2022 lähtien. Kevätkauden 2023 hän pelasi lainalla Sveitsin Superliigan FC Baselissa ja kauden 2023–2024 hän on lainalla alankomaalaisessa FC Utrechtissa. Hän voitti vuonna 2022 Saksan Cupin RB Leipzigin paidassa.
Hän on pelannut Espanjan U21-maajoukkueessa kymmenen ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Henrik I Linnustaja

Henrik Linnustaja sinetissä vuodelta 925.
Henrik I Linnustaja (saks. Heinrich der Vogler, lat. Henricius Auceps; 876 – 2. kesäkuuta 936 Memleben) oli Saksin herttua vuodesta 912 ja Itä-Frankian kuningas vuodesta 919 aina kuolemaansa asti. Innokas metsästäjä Henrik oli korjaamassa linnunmetsästysverkkojaan saadessaan tiedon kuninkuudestaan ja sai siten lisänimen Linnustaja.
Perhesuhteet

Henrik oli Saksin herttuan Otto I Ylevän ja tämän vaimon Babenbergerin Hedvigin poika. Hedvig oli Kaarle Suuren jälkeläisiä 4. polvessa. Henrik nai Saksin Erwinin tyttären Hatheburgin vuonna 906, mutta erosi hänestä 909 sen jälkeen, kun tämä oli synnyttänyt heille pojan, Thankmarin. Vielä samana vuonna Henrik nai Ringelheimin Matildan, jonka kanssa sai kaikkiaan kolme poikaa ja kaksi tytärtä.
Hallitsijana

Henrik tuli Saksin herttuaksi isänsä kuoleman jälkeen vuonna 912 ja jatkoi isänsä työtä vahvistamalla Saksia vihamielisiä naapureitaan vastaan. Vuonna 918 Frankkien valtakunnan itäosien kuningas Konrad I kuoli ja kuninkuus siirtyi vuonna 919 Henrikille. Henrik kieltäytyi korkeiden kirkonmiesten suorittamasta kuninkaaksi voitelusta, sillä hän halusi olla tehtävässään kansan, ei kirkon valtuuttamana. Henrik piti valtakuntaansa pikemminkin herttuakuntien liittona kuin feodaalivaltakuntana.
Vuonna 925 Henrik voitti Lotharingian Giselbertin ja yhdisti alueen jälleen Saksan kuningaskuntaan, josta se oli irrotettu 15 vuotta aiemmin. Giselbert sai pitää paitsi henkensä myös vallan Lotharingiassa ja nai Henrikin tyttären, Gerbergan, kolme vuotta myöhemmin.
Henrik taisteli valtakaudellaan usein madjaareja (unkarilaisia) vastaan. Vuonna 933 hän pysäytti madjaarien hyökkäyksen Riaden taistelussa. Pohjoisessa Henrik taisteli tanskalaisia vastaan ja saikin alueet rauhoitettua. Hän ajoi vendit pois näiden miehittämiltä alueilta Schleswigin lähellä.
Henrikin kuollessa 936 kaikki germaaniheimot  olivat yhdistettyinä samaan valtakuntaan. Henrik I Linnustajaa pidetään täten ensimmäisenä Saksan kuninkaana.
Henrikin perintö

Henrikin poika Otto seurasi isäänsä ja hänet kruunattiin ensimmäiseksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi vuonna 962. Henrikin toisesta pojasta, Henrikistä, tuli Baijerin herttua ja kolmannesta, Brunosta, Kölnin arkkipiispa. Thankmar, esikoinen, kapinoi velipuoltaan Ottoa vastaan ja sai surmansa taistelussa 936. Henrikin tytär, Gerberga, meni vielä myöhemmin naimisiin Ranskan Ludvig IV:n kanssa. Nuorempi tytär, Saksin Hedvig nai frankkien herttuan Hugo Suuren ja synnytti myöhemmin pojan, josta tuli frankkien kuningas Hugo I.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henrik I Linnustaja Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Konrad I | Itä-Frankian kuningas 919–936 | Seuraaja: Otto I Suuri |
Henrik Linnustaja, piirros vuodelta 1615.
Hillary Scott

Hillary Scott
Amanda Marie Elizabeth Wibben  aka Hillary Scott (s. 3. helmikuuta 1983) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän syntyi Illinoisissa ja on biseksuaali; hän seurustelikin high school -aikaisen tyttöystävänsä kanssa neljän vuoden ajan.
Scott työskenteli aluksi pankissa ja aloitti uransa pornonäyttelijänä vuonna 2004.
Scott on katsellut pornografiaa 11-vuotiaasta pitäen. Hän pitää itseään monin tavoin ristiriitaisena luonteena; vaikka hän mainitsee itsensä hyvin seksuaaliseksi, hän on väittänyt kärsivänsä sosiaalisesta ahdistuneisuudesta.
Scott voitti pornoalan arvostetuimpiin lukeutuvia AVN- ja XRCO-palkintoja vuonna 2006. Hänet lisättiin aikuisviihdealan palkintoja jakavan XRCO:n kunniajäsengalleriaan vuonna 2016.
Aiheesta muualla

Hillary Scott Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hiburi (1944)

| Hiburi / 日振 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Hitachi Zōsen, Sakurajima
Kölinlasku:  3. tammikuuta 1944
Laskettu vesille:  10. huhtikuuta 1944
Palveluskäyttöön:  27. kesäkuuta 1945
Poistui palveluskäytöstä:  10. lokakuuta 1944
Loppuvaihe:  upotettu 22. elokuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  940 t (standardi) 1 004 t (kuormattu)
Pituus:  77,5 m (vesiraja) 78,8 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,1 m
Syväys:  3,06 m
Koneteho:  4 200 bhp
Nopeus:  19,5 solmua
Miehistöä:  noin 150
Aseistus
Aseistus:  3 × 12 cm/45 tykkiä 6 × 25 mm tyyppi 96 120 × syvyyspommia
Hiburi (jap. 日振) oli keisarillisen Japanin laivaston Ukuru-luokan saattaja toisessa maailmansodassa.