stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyöreälampi (Pertunmaa)

| Pyöreälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hartola, Hartola
Koordinaatit:  61°31′27″N, 26°17′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jääsjärven alue (14.82)
Laskuoja:  oja Vähä-Piiskuun 
Järvinumero:  14.824.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,6 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  0,765 km  
Pinta-ala:  4,338 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPyöreälampi 
Pyöreälampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla ja Hartolassa Fuurtin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Vehkalammen valuma-alueeseen (14.824) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy.
Pyhän Kolminaisuuden katedraali

Pyhän Kolminaisuuden katedraali voi viitata seuraaviin Pyhälle Kolminaisuudelle omistettuihin kirkkoihin:
Kreikassa

Pyhän Kolminaisuuden katedraali, Karpenísi
Pyhän Kolminaisuuden katedraali, Mýrina, Límnos
Pyhän Kolminaisuuden katedraali, Pireus
Suomessa

Pyhän Kolminaisuuden katedraali, Oulu
Ukrainassa

Pyhän Kolminaisuuden katedraali, Dnipro
Venäjällä

Pyhän Kolminaisuuden katedraali, Pietari
Pokémon: Mirage-Pokémonien herra

Mirage-Pokémonien herra (engl. The Mastermind of Mirage Pokémon) on Pokémon-animesarjan erikoisjakso, joka tehtiin sarjan kymmenvuotisen taipaleen kunniaksi. Spesiaali näytettiin Yhdysvalloissa 29. huhtikuuta 2006, Japanissa TV Tokyon Anitele-nettisivuilla lokakuussa 2006 ja Suomessa MTV3-kanavalla 7. joulukuuta 2007. Englanninkielisessä versiossa kuultiin ensimmäistä kertaa Pokémon USA:n (nykyisin The Pokémon Company Internationalin) uusia ääninäyttelijöitä.
Juoni

Tohtori Yung on kutsunut Ashin ystävineen laboratorioonsa tutustumaan uuteen taistelujärjestelmään. Paikalla ovat Ashin yllätykseksi myös tämän vanha ystävä Misty sekä professori Oak. Tohtori Yung esittelee joukkiolle uusimman keksintönsä, Mirage-Pokémonit, jotka näyttävät heijastuksilta, mutta ovat paljon vahvempia kuin aidot Pokémonit. Salaperäinen Mirage-mestari kaappaa Mirage-Pokémonit valtaansa ja sieppaa tohtori Yungin ja professori Oakin.
Äänirooleissa

| Rooli | Alkuperäinen ääni | Englanninkielinen ääni | Suomenkielinen ääni |
| --- | --- | --- | --- |
| Ash Ketchum | Rica Matsumoto | Sarah Natochenny (uudempi dubbaus) Jamie Peacock (ensimmäinen dubbaus) | Hanna Savikko |
Pikachu: Ikue Ōtani
| May | KAORI | Michele Knotz | Aksa Korttila |
| Max | Kyoko Yamada | Jamie Peacock | Elise Langenoja |
| Brock | Yūji Ueda | Bill Rogers | Jari Salo |
| Misty | Mayumi Iizuka | Michele Knotz | Kiti Kokkonen |
| Jessie | Megumi Hayashibara | Michele Knotz | Kiti Kokkonen |
| James | Shin'ichirō Miki | Jimmy Zoppi | Velimatti Ranta |
| Meowth | Inuko Inuyama | Jimmy Zoppi | Arto Nieminen |
| kertoja | Unshō Ishizuka | Rodger Parsons | Pasi Ruohonen |
| professori Oak | Unshō Ishizuka | Jimmy Zoppi | Ossi Valo |
| tohtori Yung/Mirage-mestari | Hidenobu Kiuchi | Billy Regan | Bruno Lähteenmäki |
| hoitaja Joy | Yuriko Yamaguchi | Michele Knotz | Elise Langenoja |
| konstaapeli Jenny | Chinami Nishimura | Jamie Peacock | Elise Langenoja |
Mew: Satomi Kōrogi
Mewtwo: Katsuyuki Konishi
Ramiro Sanchez

Angel Ramiro Sanchez (s. 1974) on Venezuelassa Maracaibossa syntynyt taidemaalari. Hän opettaa Florence Academy of Artissa. Tyypillisiä hänen maalaustensa aiheita ovat asetelmat, maisemat, muotokuvat ja muut figuratiiviset aiheet.
Hänen kiinnostuksensa taiteeseen alkoi, kun hän oli 14-vuotias. Ramiro aloitti opintonsa taitavan kirkkojen ja julkisten rakennusten seinämaalarin, Jose Romeron johdolla. Tätä ennen hän oli opiskellut kuusivuotiaasta musiikillisesti lahjakkaiden lasten koulussa. Tämän jälkeen hän matkusti Italiaan, Firenzeen opiskelemaan Academie di Belle Arttiin. Samaa aikaa hän opiskeli Florence Academy of Artissa. 1997 Sanchez valmistui di Belle Artista ja jatkoi opintojaan Florence Academyssä. Nykyään hän opettaa maalausta Florence academyssä. Nimekkäät taiteen keräilijät ovat osoittaneet suurta kiinnostusta hänen töitään kohtaan ja niitä löytyykin yksityiskokoelmista ympäri Eurooppaa ja Yhdysvaltoja.
Aiheesta muualla

http://www.florenceacademyofart.com/Faculty%20Ramiro%20Sanchez.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
Pyöreälampi (Toivakka)

| Pyöreälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°01′00″N, 26°07′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskuoja:  oja Särkijärveen 
Järvinumero:  14.236.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,8 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,666 km  
Pinta-ala:  3,212 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPyöreälampi 
Pyöreälampi on Keski-Suomessa Toivakassa Paloskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,8 metriä mpy.
Pyhä toimitus

Pyhä toimitus voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Pyhä toimitus, Juice Leskisen kappale
sakramentti, kirkon pyhä toimitus
kirkollinen toimitus termin laajemmassa merkityksessä
uskonnollinen riitti eri uskonnoissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pyhä toimitus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Proliini

| Proliini |
| --- | --- |

Koodit:  Pro, P
Molekyylimassa:  115,13
Sivuketjun tyyppi:  hydrofobinen
Karboksyyliryhmän happovakio:  1,95
Aminoryhmän happovakio:  10,64
Sivuketjun happovakio:  -
Isoelektrinen piste:  6,30
Yleisyys proteiineissa:  5,2 %
Kodonit:  CCU, CCC, CCA, CCG
3D-malli proliinimolekyylistä
Proliini eli 2-pyrrolidiinikarboksyylihappo (C5H9NO2) on yksi geneettisen koodin 20 aminohaposta. Se on ei-välttämätön aminohappo. Kehomme valmistaa itse riittäviä määriä proliinia glutamaatista. Sen sivuketju on syklinen ja aminoryhmä on sekundäärinen. Poikkeuksellisen rakenteensa ansiosta proliini voi rikkoa proteiinien alfa-kierteitä ja se on yleinen beta-käännöksissä.
Peptideissä (kuten proteiineissa) proliini muodostaa tertiäärisen amidin. Koska sen typpeen on liittynyt vetyä, se voi muodostaa vetysidoksen.
L-proliinin CAS-numero on 147-85-3, D-proliinin CAS-numero on 344-25-2 ja DL-proliinin CAS-numero on 609-36-9. Sen isoelektrinen piste on 6,30.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Terveysportti, metatesaurus: Proliini
Proline (englanniksi)
PubChem: L-Proline (englanniksi)
PubChem: D-Proline (englanniksi)
DrugBank: L-Proline (englanniksi)
Human Metabolome Database: L-Proline (englanniksi)
Human Metabolome Database: D-Proline (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Proline (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Proline (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): L-Proline (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): D-Proline (englanniksi)
ChemBlink: L-Proline (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Proline (englanniksi)
PheroBase: Semiochemical - proline (englanniksi)
Small Molecule Pathway Database (SMPDB): Protein Synthesis: Proline, Homo sapiens (englanniksi)
Proteiinisynteesissä käytettävät aminohapot
alaniini
arginiini
asparagiini
asparagiinihappo
fenyylialaniini
glutamiini
glutamiinihappo
glysiini
histidiini
isoleusiini
kysteiini
leusiini
lysiini
metioniini
proliini
seriini
treoniini
tryptofaani
tyrosiini
valiini
Quantum (yhtiö)

| Quantum |
| --- | --- |
Osake:  NYSE: QTM
ISIN:  US7479062041
Tuotteet:  kiintolevyt, tallennusmedia
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Quantum on yhdysvaltalainen tallennusmediaratkaisuja tuottava yhtiö.
Yhtiö osti Digital Equipment Corporationin (DEC) tallennusmediatuotannon vuonna 1994 sisältäen Digital Linear Tape (DLT) asemateknologian.
Yhtiö myi kiintolevyjen tuotantonsa kilpailevalle Maxtor-yhtiölle vuonna 2002.
Tuotteet

Linear Tape-Open (LTO) -nauhatallennus
Tuotteet > Entiset tuotteet

Quantum Fireball -kiintolevyt
Quantum Bigfoot -kiintolevyt
Digital Linear Tape (DLT) -nauhatallennus, kehitys päättynyt helmikuussa 2007
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivut (englanniksi)
Ram Singh Thakuri

Ram Singh Thakuri (15. elokuuta 1914 – 15. huhtikuuta 2002) oli intialainen vapaustaistelija ja säveltäjä. Hänen kuuluisimpiin sävellyksiinsä sisältyvät Intian kansallisarmeijan tunnuslaulu Kadam Kadam Badhaye ja sekä Vapaan Intian väliaikaisen hallituksen kansallislaulu Subh Sukh Chainin.
Thakuri siirtyi Brittiläisen Intian armeijan palvelukseen 16-vuotiaana. Britit myönsivät hänelle urhoollisuusmitalin hänen ansioistaan vuosina 1937–1939. Toisessa maailmansodassa hän jäi Japanin sotavangiksi, minkä seurauksena hän tapasi Subhas Chandra Bosen ja liittyi hänen johtamaansa Intian kansallisarmeijaan (INA) vuonna 1942. Kansallisarmeijan palveluksessa Thakuri sävelsi Bosen pyynnöstä kansallisarmejalle marssilauluksi Kadam Kadam Badhaye ja sekä väliakaishallinnolle kansallislaulun Subh Sukh Chain. Vuonna 1944 Bose palkitsi hänet kultamitalilla ja antoi hänelle lahjaksi saksalaisvalmisteisen viulun ja saksofonin.
Intian itsenäistymisen jälkeen Thakur vaikutti Uttar Pradeshin poliisiyhtyeessä vuoteen 1974, jolloin hän siirtyi eläkkeelle. Hän sävelsi elämänsä aikana yhteensä 56 sävelmää. Viimeiset vuotensa hän eli rahattomana. Hänen huono kohtelunsa valtion osalta sai mediassa runsaasti kritiikkiä. Rediff -uutissivuston haastattelussa hän moitti maataan siitä, ettei häntä kutsuttu Intian itsenäisyyden 50-vuotisjuhliin. Ainoa kerta, kun hänet kutsuttiin oli koulussa ja siihenkään hän ei pystynyt osallistumaan, koska ei kyennyt nousemaan häntä noutamaan saapuneeseen poliisiautoon.
Kuolemansa jälkeen häntä ovat muistaneet enimmäkseen gurkhat, jotka ovat perustaneet hänen nimeään kantavan jalkapalloturnauksen vuonna 2005. Gurkhien opiskelijajärjestö pystytti hänelle patsaan vuonna 2003. Vuonna 2018 gorkhat yrittivät saada Thakurille Padma Vibhushan -palkintoa, mitä valtio ei kuitenkaan myöntänyt.
Rabaul

| Rabaul |
| --- | --- |
 Rabaul
 Koordinaatit: 4°12′S, 152°11′E 
Valtio:   Papua-Uusi-Guinea
Maakunta:  Itäinen Uusi-Britannia
Piirikunta:  Rabaul
Väkiluku:  3 885
Aikavyöhyke:  UTC+10
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rabaulin vulkanismin tutkimuskeskus
Rabaul on kaupunki Itäisen Uuden-Britannian maakunnassa Papua-Uudessa-Guineassa. Kaupunki oli maakunnan pääkaupunki ja tärkein keskus ennen vuonna 1994 tapahtunutta Vulcan- ja Tavurvur-tulivuorien purkausta. Kaupunki tuhoutui Rabaul Hotel -hotellirakennusta lukuun ottamatta kokonaan ja siinä kuoli neljä ihmistä. Purkauksen jälkeen pääkaupunki siirrettiin 20 kilometrin päähän Kokopoon. Kaupunki on rakennettu aktiivisen tulivuoren kalderan reunalle ja se on näin ollen koko ajan alttiina purkauksille. Kaupunki on tuhoutunut samojen tulivuorien purkauksissa aiemminkin ainakin kaksi kertaa, vuosina 1878 ja 1937. Näissä purkauksissa kuoli satoja ihmisiä.
Rabaul tarkoittaa paikallisella kielellä mangrovea.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rabaul Wikimedia Commonsissa
Halonen, Antti: Tuhkan peittämä paratiisi 25 vuotta sitten yli 50 000 ihmisen koti hautautui tulivuoren tuhkan alle. Iltalehti.  19.9.2019. Viitattu 20.9.2019.
Johnson, R. Wally: ”13. Eruptions at Rabaul: 1994–1999”, Fire Mountains of the Islands : A History of Volcanic Eruptions and Disaster Management in Papua New Guinea and the Solomon Islands.  Canberra:  ANU E Press, The Australian National University, 2013.  ISBN 9781922144225.  Luku 13 (viitattu 19.9.2019). (englanniksi) doi:10.22459/FMI.12.2013 Koko teos
Martin, Keir: The Spirit of Rabaul After the Volcano. Paideuma: Mitteilungen zur Kulturkunde, 2013, 59. vsk, s. 195–214.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 19.9.2019. (englanniksi)
RN Corsaro (1941)

| RN Corsaro |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  OTO, Livorno
Kölinlasku:  23. tammikuuta 1941
Laskettu vesille:  16. marraskuuta 1941
Palveluskäyttöön:  16. toukokuuta 1942
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut 9. tammikuuta 1943
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 650 t (standardi) 2 590 t (kuormattu)
Pituus:  106,7 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,15 m
Syväys:  3,15 m
Koneteho:  48 000 hv
Nopeus:  38 solmua
Miehistöä:  206
Aseistus
Aseistus:  8 x 120 mm tykkiä kaksiputkisina asennuksina 1 x 120 mm valoammustykki 12 x 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä 6 x 533 mm torpedoputkea 48 x miinaa
RN Corsaro (ital. Regia Nave Corsaro) oli Italian kuninkaallisen laivaston Soldati-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Livornosta OTO:n telakalta, missä köli laskettiin 23. tammikuuta 1941. Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 16. marraskuuta ja liitettiin laivastoon 16. toukokuuta 1942.
Palvelus

Alus upposi osuttuaan miinaan 9. tammikuuta 1943.
Raymond Mason

Raymond Mason
Raymond Mason (s. 2. maaliskuuta 1922 Birmingham – 14. helmikuuta 2010 Pariisi, Ranska) oli brittiläissyntyinen kuvanveistäjä. Hän lähti vuonna 1946 opiskelemaan Pariisiin, Ranskaan, jossa asui loppuelämänsä ajan.
Mason oli arvostettu taiteilija kummassakin maassa. Hänestä tehtiin vuonna 2002 Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeri.
Masonin töitä on julkisesti näytillä Yhdysvalloissa saakka, ja hän on ollut edustettuna muun muassa Venetsian biennaalissa ja Pompidou-keskuksen näyttelyssä. Teos Forward! (1991) tuhoutui liekeissä Birminghamin Centenary Squarella 17. huhtikuuta 2003.
Pääskysenpesä

Pääskysenpesä.
Pääskysenpesä (suom. myös Pääskynpesä, ukr. Ластівчине гніздо, Lastivtšyne hnizdo, ven. Ласточкино гнездо, Lastotškino gnezdo, saks. Schwalbennest) on Krimin niemimaalla Hasprassa sijaitseva pieni uusgoottilainen linna, joka on valmistunut vuonna 1912. Sen rakennutti baltiansaksalainen liikemies Pavel von Steingel ja sunnitteli arkkitehti Leonid Sherwood. Ravintolana ja näköalapaikkana toimiva Pääskysenpesä on yksi Krimin suosituimpia nähtävyyksiä. Sitä pidetään myös koko Krimin etelärannikon symbolina, joka esiintyy muun muassa ukrainalaisessa kolikossa ja vuoden 2014 Krimin miehityksen jälkeen painetussa venäläisessä setelissä.
Historia

Pääskysenpesä sijaitsee Mustanmeren rannalla Ai-Todorin niemellä olevalla Auroran jyrkänteellä noin seitsemän kilometriä Jaltan eteläpuolella. 1890-luvulle paikalle rakennettiin puinen linnamainen huvila, jonka Kaspianmeren öljyllä rikastunut paroni von Steingel osti vuonna 1911. Seuraavana vuonna hän rakennutti paikalle noin 20 metriä pitkän ja 10 metriä leveän linnan, joka muistutti Neuschwansteinin ja Stolzenfelsin linnojen kaltaisia 1800-luvun saksalaisia uusgoottilaisia linnoja. Pääskysenpesässä on eteishuone, sali ja kaksi makuuhuonetta. Tornissa ja rakennuksen katolla on näköalatasanteet.
Vuonna 1914 von Steingel myi linnan ravintolakäyttöön, jonka jälkeen se toimi turistikohteena. Vuonna 1927 alueella oli suuri maanjäristys, joka ei vaurioittanut Pääskysenpesää, mutta kalliolle syntyi halkeama ja lopulta rakennus suljettiin turvallisuussyistä 1930-luvulla. Vuonna 1968 Pääskysenpesää alettiin restauroida ja samalla halkeillutta kalliota vahvistettiin betonilla. Linna avattiin yleisölle jälleen vuonna 1975 ja siitä tuli nopeasti yksi Jaltan ja Krimin etelärannikon suosituimmista nähtävyyksistä. Rakennusta remontoitiin viimeksi vuonna 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pääskysenpesä Wikimedia Commonsissa
Osuuskunta

Osuuskunta (lyhenne osk, aiemmin ok.) on yhtiömuoto, jonka avulla harjoitetaan osuustoimintaa. Osuuskunnan omistajia ja päätösvallan käyttäjiä ovat sen jäsenet. Osuuskunnassa yhteisön jäsenmäärää ja osuuspääomaa ei ole etukäteen määrätty. Osuuskunta tukee jäsentensä taloutta niin, että jäsenet käyttävät osuuskunnan palveluita tai osallistuvat sen toimintaan.
Osuuskunnan tarkoituksena on tyydyttää jäsentensä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tarpeita ja tavoitteita yhteisesti omistetun ja demokraattisesti hallinnoidun yrityksen avulla. Osuuskunnalla voi olla myös yhteiskunnallinen tarkoitus. Tavallisia osuuskuntia ovat muun muassa osuuskauppa ja osuuspankki.
Osuuskunta on Suomen yleisistä yhtiömuodoista harvinaisin. Sen sijaan osuuskunnan jäsenyys on hyvin yleinen. Osuuskunnilla on Suomessa yli 4 miljoonaa jäsentä ja osuuskuntiin rinnastettavilla keskinäisillä vakuutusyhtiöillä noin 3 miljoonaa jäsentä.
Osuuskunta Suomessa

Osuuskunnan tarkoitus on (lähtökohtaisesti) harjoittaa taloudellista toimintaa jäsenten taloudenpidon tai elinkeinon tukemiseksi siten, että jäsenet käyttävät hyväkseen osuuskunnan palveluita. Palvelut osuuskunta voi tarjota itse tai järjestää muulla tavoin. Osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä myös muu tarkoitus. Sellainen tarkoitus voi olla esimerkiksi jokin yhteiskunnallinen tavoite tai voiton tuottaminen.
Osuuskunnan jäsenmäärää ja osuuspääomaa ei ole ennalta määrätty. Jäsenmäärä, osuuksien lukumäärä ja osuuspääoma ovat vaihtuvia.
Osuuskunnan kokouksessa jäsenillä on yksi ääni, jos säännöissä ei määrätä toisin. Jos osuuskunta on todella suuri, jäsenten valitsema edustajisto korvaa osuuskuntakokouksen. Muut toimielimet ja niiden tehtävät ovat samat kuin osakeyhtiössä.
Osuuskunta Suomessa > Jäsenyys ja osuuskunnan osuudet

Osuuskunnan jäsenyyttä haetaan kirjallisesti hallitukselta. Hallitus päättää uusien jäsenten hyväksymisestä. Jäseneksi ei välttämättä hyväksytä ketä tahansa, vaikkakin kaikille avoin jäsenyys kuuluu osuustoiminnan kansainvälisiin periaatteisiin. Jäsenen on liittyessään otettava yksi osuuskunnan osuus. Osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä, että jäsenellä on velvollisuus ottaa useampikin kuin yksi osuus joko liittyessä tai jäsenyyden jatkuessa.
Osuudesta suoritettava "ostohinta" on nimeltään merkintähinta. Merkintähintaa kutsutaan usein osuusmaksuksi, mutta merkintähinta ja osuusmaksu voivat myös erota toisistaan. Osuusmaksu eli osuuden nimellisarvo voidaan määritellä osuuskunnan säännöissä. Osuusmaksu eli nimellisarvo voi olla sama kuin osuuden merkintähinta, mutta tämä ei ole välttämätöntä, vaan merkintähinta voi sisältää esimerkiksi erillisen liittymismaksun. Osuus voi olla myös nimellisarvoton. Silloin merkintähinta voidaan asettaa tarpeen mukaan muuttamatta sääntöjä.
Osuuskunnan jäsenyyttä ei voi myydä tai luovuttaa edelleen, jollei säännöissä määrätä toisin. Sen sijaan osuuden eli jäsenyyteen liittyvät taloudelliset oikeudet voi luovuttaa eteenpäin, jollei sitä säännöissä estetä.
Jäsen voi erota osuuskunnasta. Hänet voidaan tietyissä tilanteissa myös erottaa. Jäsenyyden päätyttyä jäsenelle (tai kelle osuus on siirtynyt) palautetaan maksettu merkintähinta joko kokonaan tai osittain. Maksuaika on pitkä: palautus on suoritettava vuoden kuluttua nykyisen tilikauden päättymisestä. Palautettava määrä ei välttämättä ole sama kuin osuudesta aikanaan maksettu määrä. Tilanteesta riippuen se saattaa sisältää esimerkiksi suhteellisen osuuden osuuskunnan ylijäämästä.
Osuuskunnan jäsenen taloudellinen vastuu rajoittuu hänen sijoittamaansa pääomapanokseen samoin kuin osakeyhtiössäkin.
Osuuskunta Suomessa > Osuuskunnan perustaminen

Osuuskunnan perustamiseen riittää yksi jäsen. Jäsenet voivat olla joko luonnollisia tai juridisia henkilöitä. Osuuskunta syntyy, kun se on merkitty kaupparekisteriin.
Osuuskunta Suomessa > Osuuskunnan nimi

Osuuskunnan toiminimessä tulee nykyisin olla sana osuuskunta, yhdysosa osuus tai lyhenne osk, tai näiden ruotsinkieliset vastineet andelslag, andels tai anl.
Aiemmin osuuskunnan nimessä tuli olla jokin seuraavista sanoista: osuuskunta, osuus tai -kunta (ruots. -lag), kuten esimerkiksi nimessä Luottokunta-Kreditlaget. Vanhan lain mukaisia nimiä on edelleen käytössä.
1900-luvun puoliväliin asti osuuskunnan nimestä tuli lisäksi käydä ilmi, olivatko osuuskunnan jäsenet vastuussa osuuskunnan veloista, jos osuuskunta meni vararikkoon. Jos osuuskunta oli perustettu rajoitetulle lisämaksuvelvollisuudelle, osuuskunnan nimessä tuli olla lyhenne r.l. tai sanat rajoitetulla lisämaksuvelvollisuudella. Jos osuuskunta oli ilman lisämaksuvelvollisuutta, nimessä tuli olla i.l. tai sanat ilman lisämaksuvelvollisuutta.
Osuuskunta Suomessa > Ylijäämä ja alijäämä

Osuuskunnan tuottamaa voittoa kutsutaan ylijäämäksi ja tappiota alijäämäksi. Vaikkei osuuskunnan tarkoitus olisi ylijäämän tuottaminen, se on kuitenkin käytännössä toivottavaa, jotta yhtiötä voi kehittää.
Osuuskunta Suomessa > Voitonjako ja asiakashyvitys

Ylijäämää eli voittoa voidaan jakaa osuuden- ja osakkeenomistajille vain, jos osuuskunnan säännöissä näin määrätään. Säännöissä voidaan määrätä jakoperusteesta. Jos jakoperustetta ei ole säännöissä määrätty, jako toimitetaan sen mukaan kuin jäsenet ovat käyttäneet hyväkseen osuuskunnan palveluita.
Ylijäämän jakamisesta käytetään nimitystä ylijäämänpalautus. Tätä nimitystä käytetään erityisesti silloin, kun jakoperusteena on se, kuinka jäsenet ovat käyttäneet osuuskunnan palveluita. Jos jako perustuu sijoitettuun pääomaan, siitä käytetään nimitystä osuuskorko.
Ylijäämänpalautus (kuten myös osuuskorko) on saajalleen verotettavaa tuloa. Verotus on muuttunut vuoden 2015 alusta. Jos osuuskunnassa on vähintään 500 jäsentä, yksityishenkilön saama ylijäämänpalautus verotetaan pääomatulona. Alle 5 000 euron palautuksia koskee huojennus, jonka mukaan vain 25 % ylijäämänpalautuksesta on verotettavaa pääomatuloa. Pienempien kuin 500 jäsenen osuuskuntien ylijäämänpalautus jaetaan tietyissä tilanteissa ansiotuloksi ja pääomatuloksi. Osuuskunta voi tietyissä tilanteissa vähentää jakamansa ylijäämänpalautuksen omassa verotuksessaan. Vähennysoikeuden edellytyksen on mm. se, että palautus tapahtuu jäsenille näiden ostojen tai myyntien suhteessa.
Asiakashyvitys (bonus) tarkoittaa jäsenille annettavaa alennusta. Asiakashyvitys myönnetään sen perusteella, kuinka paljon jäsen on käyttänyt osuuskunnan palveluita. Ne eivät ole voitonjakoa, vaan hyvitykset otetaan osuuskunnan tuloslaskelmassa huomioon jo ennen ylijäämän muodostumista. Asiakashyvityksiä ei veroteta. Asiakashyvitysten jakaminen on tavallista osuuskaupoissa ja osuuspankeissa. Asiakashyvitys voi silloin perustua jäsenen ostosten tai hänen käyttämiensä pankkipalveluiden rahalliseen määrään.
Osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä, että osuuskunnan varoja saa jakaa lahjoituksina yleishyödylliseen tai siihen rinnastettavaan tarkoitukseen.
Osuuskunta Suomessa > Osuuskunnan osakkeet ja sijoitusosuudet

Jäsenten lisäksi osuuskunnassa voi olla osakkeita, osakkeenomistajia ja osakepääoma. Aiemmin näistä käytettiin nimitystä sijoitusosuus ja sijoituspääoma.
Osuuskunnan osakkeella ei lähtökohtaisesti ole äänioikeutta. Osakkeen äänioikeudesta ja oikeudesta osuuskunnan varoihin ja ylijäämään voidaan määrätä osuuskunnan säännöissä. Osakkeet ovat lähtökohtaisesti siirtokelpoisia. Niillä on käyttöä erityisesti isojen osuuskuntien varainhankinnassa.