stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vähä Kalliojärvi (Luhanka)
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,8 metriä mpy.
Kristofer Uppdal

| Kristofer Uppdal |
| --- | --- |
 Kristofer Uppdal
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1878 Steinkjer, Norja
Kuollut: 26. joulukuuta 1961 (83 vuotta) Oppdal, Norja
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: norja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kristofer Uppdal (19. helmikuuta 1878 Steinkjer, Norja – 26. joulukuuta 1961 Oppdal, Norja) oli norjalainen kirjailija ja toimittaja. Hän toimi ammattiyhdistysliikkeessä. Osin omaelämäkerrallinen kymmenosainen sarja Dansen gjenom skuggeheimen ilmestyi 1911–1924. Se on samalla Norjan työväenliikkeen historia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristofer Uppdal Wikimedia Commonsissa
Kristofer von Burmeister

Kristofer von Burmeister (s. noin 1600 Viro) oli virolaissyntyinen sotilas, joka Venäjän sodan alkaessa 1656 sai vastuulleen Viipurin puolustuksen. Hän kohensi kaupungin varustuksia ja kutsui palvelukseen siviilejä, myös nuoria koululaisia. Hän onnistui tekemään useita menestyksellisiä hyökkäyksiä ja valloittamaan venäläisten leirin Taipaleen luona. Hän oli myöhemmin Käkisalmen maaherra ja päällikkö ja Pärnun komendantti 1658–1671.
Aiheesta muualla

Kristofer von Burmeister, Tietosanakirja (1909-1922)
Kristoffer Olsson

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Mats Kristoffer Olsson
Syntymäaika: 30. kesäkuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka: Norrköping, Ruotsi
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 178 cm
Lempinimi: Koffe
Seura
Seura: FK Krasnodar
Junioriseurat
: IK Sleipner
: IFK Norrköping
2011–2013: Arsenal
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013–2014 | Arsenal | 0 | (0) |
| 2014 | → FC Midtjylland | 6 | (0) |
| 2015–2017 | FC Midtjylland | 44 | (2) |
| 2017–2018 | AIK | 58 | (7) |
| 2019– | FK Krasnodar | 59 | (4) |
Maajoukkue
| 2010–2012 | Ruotsi U17 | 19 | (3) |
| 2012–2014 | Ruotsi U19 | 15 | (2) |
| 2014–2017 | Ruotsi U21 | 27 | (6) |
| 2017– | Ruotsi | 28 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 30. toukokuuta 2021.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 28. kesäkuuta 2021.
Mats Kristoffer Olsson (s. 30. kesäkuuta 1995 Norrköping, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa venäläisseura FK Krasnodaria. Hän on aiemmin edustanut englantilaisseura Arsenalia, jonka edustusjoukkueessa hän kuitenkin pelasi vain yhden Liigacupin ottelun, tanskalaista FC Midtjyllandia ja kotimaassaan AIK:ta. Hän kuuluu myös Ruotsin maajoukkueeseen.
Olsson pelasi useissa Ruotsin juniorimaajoukkueissa ja oli mukana alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017. Hän kuului joukkueeseen myös vuonna 2015, kun Ruotsi voitti ikäluokan Euroopan-mestaruuden, mutta ei saanut silloin peliaikaa. Ruotsin A-maajoukkueessa Olsson pelasi ensimmäisen kerran tammikuussa 2017 Norsunluurannikkoa vastaan. Vuoden 2020 EM-kilpailujen karsinnoissa hän kuului vakiokokoonpanoon, ja kesälle 2021 siirretyssä EM-lopputurnauksessakin hän on pelannut avauskokoonpanossa.
Saavutukset

Tanskan-mestaruus 2015
Ruotsin-mestaruus 2018
Alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruus 2015
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kriatoffer Olssonin esittely Ruotsin jalkapalloliiton sivulla (ruotsiksi)
Ruotsin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2020
1 Olsen |
2 Lustig |
3 Lindelöf |
4 Granqvist |
5 Bengtsson |
6 Augustinsson |
7 S. Larsson |
8 Ekdal |
9 Berg |
10 Forsberg |
11 Isak |
12 Johnsson |
13 Svensson |
14 Helander |
15 Sema |
16 Krafth |
17 Claesson |
18 Jansson |
19 Svanberg |
20 Olsson |
21 Kulusevski |
22 Quaison |
23 Nordfeldt |
24 Danielson |
25 J. Larsson |
26 Cajuste |
Valmentaja Andersson
Werner Voigt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Werner Voigt
Syntymäaika: 26. kesäkuuta 1947
Syntymäpaikka: Wildau, Neuvostoliiton miehitysvyöhyke
Kuolinaika: 22. huhtikuuta 2023 (75 vuotta)
Lempinimi: Pico
Seura
Seura: –
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1968–1973 1973–1975 1975–1976 |  Berliner FC Dynamo  1. FC Union Berlin  FSV Dynamo Fürstenwalde | 26 (2) 42 (6) |
Valmennusura
    1986–1990 1990–1992 1992–1994 1996–1998 1998 2004 2004 2005–2008:  BFC Dynamo Juniorit  BFC Dynamo II  FC Hansa Rostock  1. FC Union Berlin  FC Stahl Brandenburg  Berliner FC Dynamo  Dynamo Dresden  1. FC Union Berlin II  1. FC Union Berlin  SV Lichtenberg 47
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Werner Voigt (26. kesäkuuta 1947 – 22. huhtikuuta 2023) oli saksalainen jalkapallovalmentaja ja keskikenttäpelaaja.
Ura pelaajana

Voigt aloitti pelaajauransa juniorina kotikaupunkinsa Windaun SG Niederlehmessä ja Dynamo Königs Wusterhausenissa. Vuonna 1964 hän siirtyi Berliner FC Dynamon juniorijoukkueeseen, josta nousi edustusmiehistöön 1968. Voigt edusti Stasin joukkueena tunnettua Dynamoa viiden kauden ajan, muttei onnistunut nousemaan vakiomiehistöön. Otteluita DDR-Oberligassa kertyi vain 26.
Voigt siirtyi vuonna 1973 1. FC Union Berliniin, jossa pelasi kaksi kautta. Peliaikaa tuli enemmän kuin Dynamossa, mutta Voigt ei edelleenkään ollut avauskokoonpanon vakiomiehiä. Hän jätti Unionin 1975 ja pelasi uransa viimeisen kauden FSV Union Fürstenwaldessa.
Ura valmentajana

Pelaajauransa jälkeen Voigt jatkoi uraansa jalkapallon parissa valmennustehtävissä. Hän toimi Berliner FC Dynamon juniori- ja reservivalmentajana. Vuonna 1986 hän siirtyi FC Hansa Rostockin päävalmentajaksi. Hän nosti debyyttikaudellaan seuran DDR-Oberligaan sekä FDGB-Pokalin finaaliin ja luotsasi sen parhaimmillaan liigassa neljänneksi kaudella 1988/89. Voigtin johdolla Hansa Rostock pelasi myös UEFA Cupissa kaudella 1989/90, mutta putosi jo ensimmäisellä kierroksella.
Kauden 1989/90 jälkeen Voigt sai tehdä Hansa Rostockissa tilaa Uwe Reindersille ja heinäkuussa 1990 hän itse siirtyi DDR-Ligasta pudonneen 1. FC Union Berlinin päävalmentajaksi. Kahden Union-kauden ja Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen Voigt jatkoi uraansa FC Stahl Brandenburgissa. Voigtin ura jatkui tämänkin jälkeen entisissä DDR-seuroissa, Berliner FC Dynamossa ja Dynamo Dresdenissä. Saatuaan potkut Dresdenistä joulukuussa 1998 Voigt oli vuosia sivussa valmennustehtävistä, kunnes siirtyi kesällä 2004 1. FC Union Berlinin reservijoukkueen peräsimeen. Syyskuussa 2004 hän nousi edustusjoukkueen valmentajaksi, mutta sai potkut jo joulukuussa.
Kesällä 2005 Voigtista tuli SV Lichtenbergin päävalmentaja. Hän valmensi seuraa kolme kautta NFV-Verbandsligassa ja saavutti parhaimmillaan toiseksi 2007/08.
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

DDR-Liga: 1987
FDGB-Pokal
Hopeaa: 1987
Viro (täsmennyssivu)

Viro tai Vironmaa voi tarkoittaa:
Viro (vir. Eesti), vuonna 1918 itsenäistynyt tasavalta Itämeren itärannalla
Viro eli eesti, itämerensuomalainen kieli
Vironmaa tai Eestinmaa (saks. Estland, vir. Eestimaa, ven. Эстляндия)
Viron kuvernementti
Viron autonominen kuvernementti, syntyi vuonna 1917 kun Liivinmaan kuvernementin pohjoinen puolikas liitettiin Viron kuvernementtiin
Virumaa (saks. Wierland, vir. Virumaa), virolainen muinaismaakunta, joka jakautuu Itä-Virumaahan ja Länsi-Virumaahan
Sukunimi

Eemil Viro (s. 2002), jääkiekkoilija
Pentti Viro (1911–1981), metsätieteilijä
Voitto Viro (1914–1999), kirkkoherra ja kirjailija
Weesen

| Weesen |
| --- | --- |
 Weesen sijaitsee Walenseen länsipäässä, järven lasku-uoma on Linthkanava.
 vaakuna

 Koordinaatit: 47°8′30″N, 9°5′30″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Sankt Gallenin kantoni
Hallintoalue (Wahlkreis):  See-Gasterin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,40 km²
Korkeus:  419–1 207 m
Väkiluku (joulukuu 2018)  (vakinaiset asukkaat):  1 724
 – Väestötiheys:  319 as./km²
 
 www.weesen.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Weesen on kunta ja vanha kaupunki Itä-Sveitsissä, Sankt Gallenin kantonissa. Siellä on vajaat 2 000 vakinaista asukasta.
Sijainti

Weesen sijaitsee Walenseen länsipäässä ja järven pohjoispuolella kohoavilla Churfirstenvuorilla, jotka ovat osa Appenzellin Alppeja. Etelässä kunta rajoittuu Linthkanavaan, joka on Maagjoen oikaisu-uoma Walenseestä Zürichinjärveen.
Historiaa

Weesen sijaitsee strategisella paikalla Alppien yli Churiin ja edelleen Zürichin kautta Pohjois-Sveitsiin johtavalla kauppareitillä. Tavarat kuljetettiin Walenseen poikki vesitse, sillä järven pohjois- ja etelärannat ovat hyvin jyrkkiä, käytännössä mahdottomia tavarankuljetukseen.
Weesenillä sai kaupunkioikeudet ensi kerran 1300-luvun lopulla.
Liikenne

Moottoritie A3 ja SBB:n rautatie Zürichistä kohti Churia kulkevat Linthkanavan eteläpuolitse Weesenin eteläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Weesen Wikimedia Commonsissa
Schnitzer, Patric: Weesen (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  10.6.2015. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kiistalampi

| Kiistalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°07′55″N, 26°32′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Ruuhasjärveen 
Järvinumero:  14.942.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,1 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  0,915 km  
Pinta-ala:  5,098 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKiistalampi 
Kiistalampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Hartolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 330 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Huhdasjärven alueeseen (14.942) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 77,1 metriä mpy.
Kristuksen syntymän katedraali

Katedraali vuonna 1900.
Ortodoksinen Kristuksen syntymän katedraali (Kristus Piedzimšanas pareizticīgo katedrāle) on Riian suurin ortodoksinen temppeli. Se sijaitsee Esplanāden puistossa.
Riian piispa Serafim (Protopov) muurasi katedraalin perustuskiven 3. heinäkuuta 1876. Alkuperäisessä suunnittelmassa ei ollut erillistä kellotapulia. Venäjän tsaari Aleksanteri II antoi yllätyslahjan (12 kelloa), jonka jälkeen mallia parannettiin yhdellä ylimääräisellä kellokupolilla. Katedraalin viralliset avajaiset pidettiin 28. lokakuuta 1884.  Uusbysanttilainen rakennus oli ennen ensimmäistä maailmansotaa Riian kallein rakennus.
Ortodoksinen Kristuksen syntymän katedraali Pyhän Pietarin kirkon tornista nähtynä.
1960-luvulla neuvostoliittolaiset muuttivat katedraalin käyttötarkoitusta ja siellä  sijaitsivat Tiedetalo ja planetaario. Katedraalin kattofreskot tuhottiin ja kellot sulatettiin. Kun Latvia itsenäistyi Neuvostoliitosta, rakennus palautui katedraaliksi. Katedraalin restaurointi aloitettiin 1990-luvun lopulla, ja arkkipiispa Aleksanteri pyhitti ikonostaasin 6. toukokuuta 2000.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristuksen syntymän katedraali Wikimedia Commonsissa
Kiteenjärvi (Kitee)

| Kiteenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kitee 
Koordinaatit:  62°06′02″N, 30°11′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  kanava Hyypiin 
Järvinumero:  02.022.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79,3 m  
Rantaviiva:  35,003 km  
Pinta-ala:  15,1338 km²  
Tilavuus:  0,03030187 km³  
Keskisyvyys:  2 m  
Suurin syvyys:  13 m  
Saaria:  7 
 fiKiteenjärvi 
Kiteenjärvi  on Pohjois-Karjalassa Kiteellä keskustaajaman itäpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on kaksiosainen ja sen pienempää järviallasta kutsutaan Päätyenlahdeksi. Koko järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 8,9 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä. Päätyenlahti on 1,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Lahden alue osin myös rannat mukaan lukien on lintujen suojelualuetta. Lähes koko lahti on erotettu muusta järvestä pengertiellä, jossa on pieni aukko veden vaihtumiseksi. Loput järvestä muodostaa suuren järvenselän, joka lähes saareton. Järvenselkä on 5,0 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä.
Järvessä on laskettu olevan 7 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 2 ha, mikä on noin 0,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi on yli hehtaarin suuruinen, yksi yli aarin ja loput 3 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Saarien nimet ovat Kiiskinsaari, Selkäsaari, Pieniluoto, Lehmänmaha, Siihansaari, Jänissaari ja Nuottasaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 30 miljoonaa m³ eli 0,030 km³. Järven keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 13 metriä. Syvin kohta sijaitsee Kiiskinsaaren ja Selkäsaaren välissä.
Järven rantaviivan pituus on 35 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on noin kilometrin. Rannat ovat joki peltomaata tai taajama-aluetta. Välissä pilkottaa pienet metsäpalstat. Taajama-alue kuuluu Kiteen keskustaan. Muille rannoille on rakennettu jonkin verran vapaa-ajan asuntoja.
Vesistösuhteet

Järvi sijairsee Kiteenjoen–Tohmajoen vesistössä (vesistöaluetunnus 02) Kiteenjoen valuma-alueen (02.02) Kiteenjoen alueella (02.022). Kiteenjoen–Tohmajoen vesistö kuuluu puoliksi Suomen ja puoliksi Venäjän puolelle.
Järven pohjoisosaan laskee Humalajoki, joka on Humalajoen alaosan alueen (02.023) laskujoki. Sen itärantaan laskee Hiidenjoki, joka on Humalajoen alaosan alueen (02.023) laskujoki. Järven vedenpinnan korkeus on 79,3 metriä mpy. Kiteenjoki virtaa alajuoksullaan Hanttavaarassa Kangasjärveen, josta se jatkaa eteenpäin Laatokkaan.
Walter Palme

Walter Armas Palme (2. maaliskuuta 1907 Helsinki – 21. marraskuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen oikeusoppinut. Hän oli Helsingin yliopiston julkisoikeuden professori (ruotsinkielinen) 1948–1963 ja sen jälkeen oikeusneuvos.
Julkaisuja

Om civilprocessens begrepp och avgränsning från den frivilliga rättsvården, 1933
Om preskription av åtalsrätt, 1942
Om det fortsatta brottet, 1943
Om discplinär bestraffning av tjänsteman, 1947
Beskattning av privatföretagares inkomst 1, 1951
Walton

Walton voi tarkoittaa seuraavia:
Sukunimenä

Alice Walton (s. 1949), yhdysvaltalainen maailman rikkaimmaksi naiseksi arvioitu perijätär, miljardööri ja kuvataiteen tukija
Bill Walton (1952–2024), yhdysvaltalainen koripalloilija
Cedar Walton (1934–2013), yhdysvaltalainen jazzpianisti
Charles Walton (1921–2011), yhdysvaltalainen keksijä
Christian Walton (s. 1995), englantilainen jalkapallomaalivahti
Christy Walton (s. 1949), yhdysvaltalainen perijätär, miljardööri ja hyväntekijä
Douglas Walton (1942–2020), kanadalainen filosofi ja akateemikko
Emily Walton (s. 2000), englantilainen näyttelijä
Ernest Walton (1903–1995), irlantilainen fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Helen Robson Walton (1919–2007), yhdysvaltalainen miljardööri, Sam Waltonin puoliso
Izaak Walton (1593–1683), englantilainen kirjailija, kauppias ja tilanomistaja
Jess Walton (s. 1949), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jo Walton (s. 1964), walesilais-kanadalainen fantasia- ja tieteiskirjailija ja runoilija
John Walton (1957–2004), irlantilainen autourheiluvaikuttaja
S. Robson Walton (s. 1944), yhdysvaltalainen yritysjohtaja
Sam Walton (1918–1992), yhdysvaltalainen liikemies, Wal Mart-kauppaketjun perustaja
Travis Walton, yhdysvaltalainen ufon sieppaamaksi väitetty metsuri
William Walton (1902–1983), brittiläinen säveltäjä
Sukunimenä > Kuvitteellisia henkilöitä

Waltonin perhe samannimisessä yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa
Etunimenä

Walton Eller (s. 1982), yhdysvaltalainen haulikkoampuja, olympiavoittaja ja maailmanmestari
Walton Empey (s. 1934), irlantilainen anglikaaninen arkkipiispa
Walton Goggins (s. 1971), yhdysvaltalainen näyttelijä
Walton Grönroos (1939–1999), suomalainen oopperalaulaja
Paikannimenä

Waltonin piirikunta, piirikunta Floridassa, Yhdysvalloissa
Waltonin piirikunta, piirikunta Georgiassa, Yhdysvalloissa
Muita merkityksiä

Walton, suomalaisen OWG Tradingin valmistama sähköurkumerkki 1970-luvulla
Walton-vaihe, Englannin plioseenin lopun lämmin kausi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Walton”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vähäsaari (Asikkala)

Vähäsaari
| --- | --- |
Sijainti:  Asikkala Päijät-Häme Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  82,5 m 
Pinta-ala:  2,99 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Finnairin Super Caravelle OH-LSF (“Pori”) Pulkkilanharjun yllä. Kuva vuosilta 1964–67.
Vähäsaari  on Päijänteen Pulkkilanharjun saari Päijät-Hämeessä Asikkalassa.
Maantietoa

Saari on 440 metriä pitkä, 140 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,99 hehtaaria . Se sijaitsee Asikkalanselän ja Hinttolanselän välisessä Pulkkilanharjun saariketjussa sen eteläisimpänä saarena. Pulkkilanharjulla kulkee seututie 314, jonka pengertieosuus Vähäsalmen yli kytkee sen pohjoisempana sijaitsevaan Pulkkilanharjun keskimmäiseen saareen. Etelässä Pulkkilansalmen eli Isosalmen yli on Kartinkärjestä rakennettu pengertie, joka päättyy juuri ennen Vähäsaarta 40 metriä leveään siltaan. Sillan kautta on veneliikenteellä ja Päijänteen virtaavalla vedellä mahdollisuus liikkua aukon läpi. Saari kohoaa noin neljän metrin korkeuteen Päijänteestä ja siellä on kiinteistöjä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa saaren kautta kulkee tie, joka katkeaa Huutoniemen kohdalle, ja jatkuu Vähäsaaressa. Vähäsaareen on päässyt lautalla . Heinolan seudun taloudellisissa kartoissa vuosilta 1920 ja 1942 Vähäsaaressa ei ole enää tiemerkintöjä, mutta kartan mukaan mantereelle mentiin lossilla Huutoniemestä suoraan Kartinkärjen suojamaan lahteen. Vuonna 1947 rakennettiin tie Vähäsaaren läpi ja Kartinkärkeä jatkettiin pengertiellä lähelle Vähäsaarta. Salmeen jätettiin aukko vene- ja laivaliikennettä varten. Tämä tilanne näkyy vuoden 1965 peruskartassa ja oheisessa valokuvassa. Pengertien aukko täytettiin talvella 1969–1970 ja kaventuneeseen aukkoon rakennettiin silta. Näin lossiliikenne loppui.
Welcome to Sky Valley

| Welcome to Sky Valley Kyuss |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Van Nuys , Kalifornia 1993
 Julkaistu: 28. kesäkuuta 1994
 Tuottaja(t): Kyuss   Chris Goss
 Tyylilaji: Stoner rock
 Kesto: 51.53
 Levy-yhtiö: Elektra Records
Kyussin muut julkaisut
| Blues for the Red Sun 1992 | Welcome to Sky Valley 1994 | ...And the Circus Leaves Town 1995 |
Welcome to Sky Valley on Kyussin kolmas studio-albumi. Se julkaistiin 28. kesäkuuta 1994. Vaikka albumista käytetään tavallisimmin nimitystä Welcome to Sky Valley tai Sky Valley, se on viralliselta nimeltään sama kuin bändin itsensä nimi, eli Kyuss.
Albumi oli ensimmäinen basisti Scott Reederin kanssa. Reeder korvasi Nick Oliverin vuonna 1993 ennen albumin nauhoituksia. Albumilla bassokitaraa soitettiin ensimmäistä kertaa hieman perinteisemmin, sillä edellisillä albumeilla Oliveri oli soittanut hieman Lemmy Kilmister -vaikutteisesti, valikoivasti ja käyttäen bassoa enemmän komppikitarana. Tämä oli myös viimeinen albumi Brant Bjorkin kanssa, joka liittyi myöhemmin Fu Manchuun.
Konserteissa Tool -yhtye on soittanut coverina kappaleen "Demon Cleaner", usein yhdessä Kyuss -basisti Scott Reederin kanssa.
Albumilla jäivät vähemmälle vihaiset ja riffipohjaisemmat kappaleet, mutta albumilla on otettu vaikutteita psykedeelisestä rockista.
Kappalelista

"Gardenia" (Brant Bjork) – 6:54
"Asteroid (Josh Homme) – 4:48
"Supa Scoopa and Mighty Scoop" (Josh Homme) – 6:03
"100°" (Josh Homme) – 2:29
"Space Cadet" (Josh Homme/Scott Reeder) – 7:02
"Demon Cleaner" (Josh Homme) – 5:19
"Odyssey" (Josh Homme) – 4:19
"Conan Troutman" (Josh Homme) – 2:11
"N.O." (Mario Lalli/Scott Reeder) – 3:47
"Whitewater" (Brant Bjork/Josh Homme) – 8:58 (sisältää piiloraidan "Lick Doo" (listaamaton "salainen" raita))
Useimmilla albumin versioilla raidat on yhdistetty ja niistä on muodostettu neliraitainen albumi. Tämä tehtiin siksi, että kuuntelija kokisi albumin kokonaisena albumina, eikä kokoelmana kappaleita erikseen.
Neliraitaisen version kappalelista:
"Gardenia" / "Asteroid" / "Supa Scoopa and Mighty Scoop"
"100°" / "Space Cadet" / "Demon Cleaner"
"Odyssey" / "Conan Troutman" / "N.O." / "Whitewater"
"Lick Doo" (listaamaton "salainen" raita)
Aiheesta muualla

Welcome to Sky Valley Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Welcome to Sky Valley Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Korumonninen

| Korumonninen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Panssarimonnit Callichtyidae
Alaheimo::  Monniset Corydoradinae
Suku::  Monniset Corydoras
Laji::  elegans
Kaksiosainen nimi
 Corydoras elegans  Steindachner, 1876 
Katso myös
   Korumonninen Wikispeciesissä   Korumonninen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Korumonninen (Corydoras elegans) on useimpien muiden monnisten tapaan pieni eli noin 6 cm pitkä. Se on pohjakala ja viihtyy parvissa, joskin korumonninen ui jossain määrin myös pohjan yläpuolella.
Ulkonäkö

Korumonnisen väritys vaihtelee sukupuolittain. Koiraalla on pienten pilkkujen muodostama verkkokuviointi ja naaraalla on kyljessään tumma juova. Naaras on koirasta pulskempi ja koiraan selkäevä on korkeampi. Eri yksilöillä voi olla värityksellisiä eroja myös saman sukupuolen kesken.
Ravinto

Luonnossa korumonniset syövät pohjalla eläviä selkärangattomia, mutta akvaariossa niille kelpaa lähes kaikki pohjakaloille tarkoitettu ruoka.
Vesiolot

Veden pH-arvon pitäisi olla 6,0–7,4, pehmeähköä ja lämpötilaltaan 22–26-asteista. Pohjamateriaali saisi mieluiten olla hienoa hiekkaa monnisille ominaisen kaiveluhalun takia. Akvaarion minimikoko on 60 litraa pienelle parvelle.
Aiheesta muualla

https://www.seriouslyfish.com/species/corydoras-elegans/
William Wyndham Grenville

| William Wyndham Grenville |
| --- | --- |

Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri
 11. helmikuuta 1806 – 31. maaliskuuta 1807  
Monarkki:  Yrjö III
Edeltäjä:  William Pitt nuorempi
Seuraaja:  William Cavendish-Bentinck
Henkilötiedot
Syntynyt: 25.  lokakuuta 1759 Buckinghamshire
Kuollut: 12. tammikuuta 1834 (74 vuotta) Buckinghamshire
Tiedot
Puolue:  Whigit
 Nimikirjoitus
William Wyndham Grenville, 1. paroni Grenville PC (25. lokakuuta 1759 – 12. tammikuuta 1834) oli brittiläinen Whig-poliitikko. Hän istui parlamentin jäsenenä vuosina 1782–1790 ja maansa pääministerinä 1806–1807.
Grenville oli George Grenvillen poika, Thomas Grenvillen veli ja William Pitt nuoremman serkku. Hän oli ulkoministerinä vuosina 1791–1801; tuolle ajalle osuivat Ranskan vallankumoussodat. Hänen hallituksensa merkittävin saavutus oli orjakaupan kieltäminen vuonna 1807.
Grenville oli Oxfordin yliopiston rehtori, kunnes kuoli 74-vuotiaana tammikuussa 1834.
Yli-Vakkuri

Yli-Vakkuri on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Eero Yli-Vakkuri (s. 1981), kuvataiteilija
Juhani Yli-Vakkuri (s. 1977), filosofi
Laura Yli-Vakkuri (s. 1965), sisäministeriön kansainvälisten asioiden yksikön ylijohtaja
Leena Gardemeister, o.s. Yli-Vakkuri (s. 1968), diplomaatti
Paavo Yli-Vakkuri (1914–2014), metsänhoitotieteen professori
Valma Yli-Vakkuri (s. 1935), kielitieteilijä