stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iso-Britannia talviolympialaisissa 1932

Yhdistynyt kuningaskunta osallistui Ison-Britannian nimellä Lake Placidin talviolympialaisiin 1932 neljän naisurheilijan joukkueella. Taitoluistelun naisten yksinluistelussa kilpaillut nelikko oli sangen nuori: siihen kuului kaksi 11-vuotiasta ja yksi 14-vuotias tyttö. Cecilia Colledge on yhä (2011) kaikkien aikojen nuorin talviolympialaisissa kilpaillut urheilija. Parhaiten brittiluistelijoista sijoittui Megan Taylor oltuaan seitsemäs.
Mollie Phillips toi maansa lipun olympiastadionille avajaisissa ensimmäisenä brittiläisenä naisurheilijana.
Joukkue > Taitoluistelu

| Urheilija | Laji | Lyhytohjelma | Vapaaohjelma | Sijapisteet | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cecilia Colledge | Naisten yksinluistelu | 8. | 10. | 64 | 1 851,6 | 8. |
| Joan Dix | Naisten yksinluistelu | 11. | 11. | 75 | 1 833,6 | 10. |
| Mollie Phillips | Naisten yksinluistelu | 9. | 9. | 63 | 1 864,7 | 9. |
| Megan Taylor | Naisten yksinluistelu | 7. | 7. | 55 | 1 911,8 | 7. |
Intian talous

| Intian talous |
| --- | --- |
 Mumbai
Valuutta:  Intian rupia
Tilikausi:  1.4. - 31.3.
Jäsenyydet:  WTO, WCO, WFTU, G-20, BIS, AIIB, ADB
Tilastot
BKT:  3 937 mrd. / 14 594 mrd. (PPP) USD
- per asukas:  2 730 / 10 120 (PPP) USD
- kasvu:  6,8 % (ennuste 2024)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Merkittävimmät vientimaat:  Yhdysvallat (16%), Yhdistyneet Arabiemiraatit (11%), Hong Kong (5.1%) (2016)
Merkittävimmät tuontimaat:  Kiina (17%), Yhdysvallat (6%), Yhdistyneet Arabiemiraatit (5%) (2016)
Julkinen talous
Julkinen velka:  68% BKT:sta
Intian talous on maailman viidenneksi suurin bruttokansantuotteella ja kolmanneksi suurin ostovoimapariteetilla mitattuna (2024).
Vuonna 2024 Intian markkinahintainen bruttokansantuote on Kansainvälisen valuuttarahaston arvion mukaan 3,94 biljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, ostovoimakorjattuna 14,59 biljoonaa. Bruttokansantuote asukasta kohden on 2 730 dollaria ja ostovoimakorjattuna 10 120.
Talousuudistusten myötä 1990-luvun alussa Intiassa alkoi nopea kasvu kun markkinoita avattiin vapaakaupalle ja ulkomaiset investoinnit lisääntyivät. Nykyään Intia on kasvava ja kehittyvä valtio, jolla on valtavat luonnonvarat ja suuri väestöpohja. Taloustieteilijät ennustavat että Intia on maailman johtavien talouksien joukossa vuoteen 2020 mennessä.
Käyrädiagrammi Etelä-Aasian ja Etelä-Korean talouksista suhteessa Yhdysvaltain bruttokansantuotteeseen asukasta kohti. Intia (oranssi) ja Etelä-Korea (keltainen) aloittivat suurin piirtein samalta tulotasolta 1950-luvulla.
Merkittävä osa intialaisista työskentelee yhä maaseudun töissä. Kuva Tamil Nadun osavaltiosta.
Mumbai on Intian talouskeskus
Talouskasvu ei ole poistanut taloudellista epätasa-arvoa. Kuvassa Mumbain Dharavin slummi.
Intian autoteollisuus on yksi maailman nopeimmin kasvavista. Kuvassa Tata Motorsin Nano, maailman halvin auto.
Luonnonvarat ja ulkomaankauppa

Merkittävimmät luonnonvarat ovat kivihiili, rautamalmi, mangaani, titaani, kromiitti ja maakaasu. Intian tärkeimmät vientituotteet ovat jalokivet, koneet, tee, tekstiilit ja tietokoneohjelmistot. Finnwatchin mukaan Intian elektroniikkateollisuudessa on vakavia epäkohtia.
Yritykset

Maailman 2000 suurimmasta yrityksestä 60 oli intialaisia vuonna 2017. Suurimmat yritykset olivat Reliance Industries, State Bank of India ja Oil and Natural Gas Corporation.
Intian kansallinen pörssi NSE toimii Mumbaissa. Toinen maassa toimiva pörssi on Bombayn pörssi BSE.
Talouden osa-alueet

Intian suuri palveluala tuottaa noin 47 prosenttia maan bruttokansantuotteesta ja työllistää 31% työvoimasta. Teollisuus tuottaa 29 % ja työllistää 22% ja maanviljely  tuottaa 17 % ja työllistää lähes puolet työvoimasta (2014-2016). Maatalouden päätuotteita ovat riisi, vehnä, öljykasvit, puuvilla, juutti, tee, sokeriruoko ja perunat. Velat ja huono sato ovat ajaneet maanviljelijöitä itsemurhiin.
Teollisuus kasvaa 7,5% vuodessa.
Intian autoteollisuus on yksi maailman nopeimmin kasvavista. Autovalmistaja Tata Motors julkaisi vuonna 2008 Nano-automallin, jonka ilmoitettiin olevan maailman halvin auto.
Mumbai on Intian elokuvateollisuuden ja talouden keskus.
Historia

Intian talouspolitiikka oli sosialistista vuosina 1947–1991. Taloutta rasitti sääntely, korkea verotus, protektionismi ja valtio-omisteiset yritykset, mikä johti laajaan korruptioon ja hitaaseen talouskasvuun. Maassa tehtiin neuvostoliittomaisia viisivuotissuunnitelmia.
Sosialistisena aikana maan talous kasvoi keskimäärin 1,25 prosenttia vuodessa. 1980-luvun lievä vapauttaminen johti Intian talouskasvun 2,89 prosentin keskimääräiseen nousuun, vuonna 1991 alkaneet uudistukset tasolle 4,19 % ja lisäuudistusten jälkeen bruttokansantuotteen kasvu 2000-luvulla oli jo keskimäärin 6,7 prosenttia vuodessa. Talousuudistusten aikaansaama lapsikuolleisuuden väheneminen, lukutaidon paraneminen ja köyhyyden väheneminen ovat olleet niin suuria, että jos uudistukset olisi aloitettu 20 vuotta aiemmin, 14,5 miljoonaa lasta enemmän olisi välttänyt kuoleman, 261 miljoonaa intialaista enemmän olisi saanut lukutaidon ja 109 miljoonaa lisää olisi vapautunut köyhyydestä, tutkija Swaminathan S. Anklesaria Aiyar on laskenut samalla menetelmällä, jolla nobelisti Amartya Sen laski Intiasta "puuttuvan 100 miljoonaa naista".
Vuonna 1991 Intian talouskriisi ja sosialismin romahdus Neuvostoliitossa vaikuttivat sosialismista luopumiseen ja talouden uudistamiseen kohti kapitalismia. Yritystoiminnan estäneitä lakeja, korruptiota, sosialismia ja license raj -lupajärjestelmää alettiin purkaa ja valtionyrityksiä alettiin yksityistää. Yhä useampi ala on avattu kilpailulle. Ennen vuotta 1991 Intia oli käytännössä eristetty maailmantaloudesta; nykyään sen osuus on noin 1,5 % maailmankaupasta.
Intian osuus maailmantaloudesta on vuonna 2023 noin 7,5 prosenttia, kun se vuonna 2000 oli noin 4,0 prosenttia. Tuolloin bruttokansantuote asukasta kohden oli ostovoimakorjattuna noin 1 900 Yhdysvaltain dollaria. Kiina-ilmiön ohella on 2000-luvun alkuvuosina alettu puhua Intian noususta aloilla kuten ohjelmistot. Yhdysvaltalaiset yritykset ovat jo 1980-luvulta alkaen ulkoistaneet monia tehtäviä, muun muassa puhelinvaihteiden hoitamista ja lääkäreiden diagnoosien puhtaaksikirjoitusta englanninkieliseen Intiaan. Maailman 2000 suurimmasta yrityksestä 34 oli intialaisia vuonna 2008, ja 60 vuonna 2017.
Transparency Internationalin tutkimuksessa vuonna 2005 yli puolet vastanneista sanoi joutuneensa suoraan lahjomaan virkamiehiä saadakseen heidät tekemään työnsä.
Infrastruktuuri

Intian talouskasvun yksi pullonkaula on ollut heikko infrastruktuuri. Infrastruktuurin kehitys oli pitkään julkisen sektorin varassa. Kehitystä hidasti korruptio, byrokratia ja tehottomuus. Intia investoi 31 miljardia dollaria, kuusi prosenttia bruttokansantuotteesta, vuonna 2002 sähköntuotantoon, rakentamiseen, tietoliikenteeseen ja kiinteistöihin. Hallinto on avannut infrastruktuurin kehitystä osittain yksityiselle sektorille käynnistäen näin sekä kotimaiset että ulkomaiset investoinnit, joiden avustuksella talouskasvu oli 9,2 prosenttia yhdellä vuosineljänneksellä vuonna 2009.
Suuri osa talouksista on vielä sähköverkkoa vailla etenkin maaseudulla. Noin 600 miljoonaa intialaista asuu sähköverkon tavoittamattomilla alueilla. Asutuskeskuksissa asuvilla noin 80 prosentilla on sähköt – maaseudulla vain 44 prosentilla on pääsy sähköverkkoon.
Vuonna 2002 hallinnon 97 882 taloudessa tekemän tutkimuksen perusteella sähkö oli päälähde valaistukselle 53 % maaseudun talouksissa – vuonna 1993 lukema oli 36 %. Noin puolet sähköstä varastettiin, Kiinassa osuus on kolme prosenttia. Varastetun sähkön osuus bruttokansantuotteesta on noin 1,5 prosenttia.
Julkinen sektori tuottaa suurimman osan sähköstä Intiassa. Sähkökatkokset ovat yleisiä. Monet ostavat oman sähkögeneraattorin taatakseen sähkönsaannin. Sähköntuotanto oli 661 600 terawattituntia vuonna 2005. Öljyä tuotettiin samana vuonna 785 000 barrelia päivässä. Sähkönkysyntä ylitti 15 prosentilla tarjonnan.
Intian tieverkko on kehittymässä. Tavarankuljetus Gurgaonista Haryanan osavaltiosta Pohjois-Intiasta Mumbain satamaan Länsi-Intiaan voi kestää kymmenen päivää. Intian tieverkko on maailman kolmanneksi laajin. Konttiliikenne kasvaa 15 prosenttia vuodessa. Jawaharlal Nehrun Satama Mumbaissa käsittelee noin 60 prosenttia Intian konttiliikenteestä.
Internetin käyttö on harvinaista – marraskuussa 2009 internetliittymiä oli 7,57 miljoonaa. Kasvun odotetaan kiihtyvän kun 3G ja WiMAX otetaan käyttöön.
Vuonna 2016 maassa oli sataa asukasta kohti noin 88 kännykkäliittymää mutta vain 2 lankapuhelinlinjaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Observatory of Economic Complexity: India (englanniksi)
Maailman kauppajärjestön (WTO:n) jäsenet
Albania
Angola
Antigua ja Barbuda
Arabiemiirikunnat
Armenia
Argentiina
Australia
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belize
Benin
Bolivia
Botswana
Brasilia
Britannia
Brunei
Burkina Faso
Burundi
Chile
Costa Rica
Djibouti
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Ecuador
Egypti
El Salvador
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Euroopan unioni
Fidži
Filippiinit
Gabon
Gambia
Georgia
Ghana
Grenada
Guatemala
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Honduras
Hongkong
Indonesia
Intia
Islanti
Israel
Jamaika
Japani
Jordania
Kambodža
Kamerun
Kanada
Kenia
Keski-Afrikka
Kiina
Kirgisia
Kolumbia
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Kuuba
Kuwait
Lesotho
Liechtenstein
Macao
Madagaskar
Makedonian tasavalta
Malawi
Malediivit
Malesia
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Meksiko
Moldova
Mongolia
Mosambik
Myanmar
Namibia
Nepal
Nicaragua
Niger
Nigeria
Norja
Norsunluurannikko
Oman
Pakistan
Panama
Papua-Uusi-Guinea
Paraguay
Peru
Qatar
Ruanda
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Salomonsaaret
Sambia
Saudi-Arabia
Senegal
Sierra Leone
Singapore
Sri Lanka
Suriname
Swazimaa
Sveitsi
Taiwan
Tansania
Thaimaa
Togo
Tonga
Trinidad ja Tobago
Tšad
Tunisia
Turkki
Uganda
Ukraina
Uruguay
Uusi-Seelanti
Venezuela
Venäjä
Vietnam
Yhdysvallat
Zimbabwe
| --- | --- |
EU:n jäsenmaat:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro 
Voimakas talouskasvu on johtanut tarpeeseen parantaa infrastruktuuria ympäri maata. Kuvassa Mumbai–Pune -moottoritie Maharashtrassa.
Varhaiskantasuomi

Varhaiskantasuomi on nimitys, jota on käytetty itämerensuomalaisten kielten ja saamelaiskielten oletetusta yhteisestä kantakielestä, josta joskus on käytetty myös nimitystä suomalais-saamelainen kantakieli. Uudessa tutkimuksessa käsitys varhaiskantasuomesta itämerensuomen ja saamelaiskielen yhteisenä kantakielenä on kuitenkin kyseenalaistettu, koska niillä molemmilla on yhteisiä uudennoksia myös mordvalaiskielten kanssa, ja näin ollen voitaisiin puhua paremminkin esimerkiksi esi-itämerensuomalaisesta tahi länsiuralilaisesta vaiheesta. Varhaiskantasuomea, keskikantasuomea ja myöhäiskantasuomea pidetään kantasuomen kielen eri kehitysvaiheina.
Käsitykset varhaiskantasuomesta eri aikaisessa tutkimuksessa > Vanha käsitys

Mikko Korhonen on esittänyt, että varhaiskantasuomea olisi puhuttu noin vuosien 1500–1000 eaa. aikana.lähde tarkemmin? Varhaiskantasuomi olisi tällöin uralilaisen kantakielen tytärkieli. Se olisi jakaantunut myöhäiskantasuomeksi ja kantasaameksi, joiden jatkajia vastaavasti olisivat nykyiset itämerensuomalaiset kielet ja saamelaiskielet. Näistä edelliset olisivat säilyttäneet paremmin varhaiskantasuomen vokalismin, jälkimmäiset konsonantismin. Tiedot varhaiskantasuomesta ovat perustuneet historiallis-vertailevan kielitieteen rekonstruktioihin.lähde?
Käsitykset varhaiskantasuomesta eri aikaisessa tutkimuksessa > Vanha käsitys > Vanhan käsityksen ongelmia

Käytännössä varhaiskantasuomen mallinnus ei kuitenkaan poikkea kovin paljon suomalais-ugrilaisen kantakielen mallinnuksesta, ja tällä perusteella on kyseenalaistettu yhteisen suomalais-saamelaisen kantakielen olemassaolo. Toinen varhaiskantasuomihypoteesin liittyvä ongelma on, että itämerensuomalaisilla kielillä on saamelaiskielten lisäksi läheinen suhde myös mordvalaisten kielten kanssa, ja näillekin kielihaaroille voidaan mallintaa yhteisiä uudennoksia.
Toisaalta on joukko kielellisiä uudennoksia, jotka ovat tavallisia vain itämerensuomelle ja saamelaiskielille. Sen takia varhaiskantasuomen olemassaolon oletus kuului koko 1900-luvun ajan vertailevan fennougristiikan keskeisiin oletuksiin. Se pohjautui ennen kaikkea Paavo Ravilan ja Erkki Itkosen käsityksiin, joita edelleen kehittivät muun muassa Mikko Korhonen ja Pekka Sammallahti. Kuitenkin yhteisiä uudennoksia on yhtä lailla myös itämerensuomalaisten kielten ja mordvalaiskielten sekä saamelaiskielten ja mordvalaiskielten välillä.
Käsitykset varhaiskantasuomesta eri aikaisessa tutkimuksessa > 2020-luvun käsitys

2000-luvun tutkimuksessa varhaiskantasuomen käsitteestä onkin lähes kokonaan luovuttu edellä mainituista syistä. Professorit Riho Grünthal ja Tuomas Huumo ovat todenneet, että suomalaisesta näkökulmasta tarkasteltuna varhaisista, koko uralilaista kielikuntaa rajatummista aikatasoista voitaisiin pikemminkin puhua varhaiskantasuomen sijaan esi-itämerensuomalaisena tahi länsiuralilaisena vaiheena. Näin itämerensuomea voitaisiin verrata sekä mordvalaisiin että saamelaisiin kieliin.
Äännejärjestelmä

Varhaiskantasuomen äännejärjestelmän mallinnuksesta on eräitä erimielisyyksiä, mutta seuraavaksi esitetään yleisimmin hyväksytty versio.lähde?
Äännejärjestelmä > Konsonantit

Varhaiskantasuomessa oli 19 konsonanttifoneemia:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| p |  |  | m |  |  |  | v |  |
| t | s |  | n | δ | l | r |  |  |
|  | š | č |  |  |  |  |  |  |
|  | ś | ć | ń | δ' |  |  | j |  |
| k |  |  | ŋ |  |  |  |  | x |
Näistä foneemeista *pp, *tt, *ćć ja *kk saattoivat esiintyä sanan sisällä geminaattoina.
Foneemilla /ŋ/ oli liudentunut allofoni ŋ', joka kuitenkin muuttui kantasuomalaisella kaudella i:ksi.
Äännejärjestelmä > Vokaalit

Varhaiskantasuomen vokaalijärjestelmässä ensi- ja jälkitavujen vokaalijärjestelmät olivat erilaiset. Vokaalisto ei kokenut suuria muutoksia suomalais-ugrilaisesta kantakielestä varhaiskantasuomeen siirryttäessä.
Ensitavun vokaalit olivat:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| i | ü | u |
| e |  | o |
| ä |  | a |
Vokaalit saattoivat esiintyä pitkinä vain ensitavussa. Ensitavun pitkät vokaalit olivat /ii/, /ee/, /uu/ ja /oo/.
Jälkitavun vokaalijärjestelmä mallinnus on kiistanalainen, sillä itämerensuomalaisten- ja saamelaiskielten mallinnukset edellyttävät hieman erilaisia paradigmoja. Uralilaisen kantakielen jälkitavun */i/:n tilalle on ennen 1980-lukua ollut tapana mallintaa */e/ konservatiivisena pidetyn itämerensuomen mukaan. Kuitenkin saamelaiskielten mallinnus edellyttää */i/:tä, joten nykytutkimuksen mukaan */i/ muuttui */e/:ksi ehkä vasta hieman varhaiskantasuomalaisen kauden jälkeen. On myös mahdollista, että */e/ olisi ollut varhaiskantasuomessa murteellisuus.
Jälkitavun vokaaleiksi saadaan siis:
| --- | --- |
e/i: o
ä: a
Varhaiskantasuomessa ei ollut vielä diftongeja.
Muotorakenne > Nominien taivutus

Varhaiskantasuomeen voidaan mallintaa ainakin yksitoista sijaa:
nominatiivi: *-ø
genetiivi-instruktiivi: *-n; *-j
akkusatiivi: *-m
partitiivi: *-tA
essiivi: *-nA
translatiivi: *-kse
inessiivi: *-snA
illatiivi: *-jen/sen
elatiivi: *-stA
komitatiivi: *-jnek
abessiivi: *-ktak
Genetiiviä on käytetty myös osoittamaan epäsuoraa objektia. Ilmeisesti objektin sijana on käytetty akkusatiivin ohella myös partitiivia samaan tapaan kuin suomessakin. Samantapaista objektin sijan vaihtelua esiintyy mordvassa, ja vaihtelusta on jäänteitä myös saamelaiskielissä.
Lukuja on ollut kolme:
yksikkö (singulaari): *-ø
kaksikko (duaali): *-n (vain osana possessiivisuffikseja ja verbien persoonapäätteitä)
monikko (pluraali): *-t (nominatiivissa ja akkusatiivissa), -j (muissa sijoissa), -k (possessivisuffiksien ja vebien persoonapäätteiden osana)
Varhaiskantasuomen possessiivitaivutus perustuu uralilaiseen kantakieleen. Possessiivisuffiksin valintaan vaikutti sekä omistajan persoona että luku.
Muotorakenne > Verbien taivutus

Varhaiskantasuomen verbien taivutuksen mallinnus on vaikeampaa kuin nominien taivutusten, sillä verbitaivutuksen mallintaminen toisaalta itämerensuomen, toisaalta saamen pohjalta tuottaa erilaiset tulokset. Tämän takia varhaiskantasuomelle on esitettävä kahta erilaista verbien persoonataivutusta.
Pyhän Agathan ritarikunta

| Pyhän Agathan ritarikunta |
| --- | --- |
 Ritarikunnan tunnuksia
Palkitaan:  hyväntekeväisyys San Marinon hyväksi
Palkinnon antaja:  Suur- ja yleisneuvosto
Maa:   San Marino
Ensimmäinen palkinto:  1923
Pyhän Agathan ritarikunta (ital. Ordine Equestre di Sant’Agata) on San Marinon toiseksi korkein ja arvostetuin ritarikunta, joka on perustettu 5. kesäkuuta 1923. Pieniä uudistuksia tehtiin vuonna 1925. Ritarikunta on nimetty San Marinon suojelijan Pyhän Agathan mukaan.
Ritarikunnan suurmestareita ovat San Marinon kapteenivaltionhoitajat.
Jäsenyyden perusteeksi katsotaan hyväntekeväisyys San Marinon hyväksi. Myös muut sellaiset ansiot voidaan palkita tällä ritarikunnalla, joita ei voida palkita San Marinon ritarikunnalla. Uusista jäsenistä päättää erillinen komitea, jonka puheenjohtajia ovat ritarikunnan suurmestarit.
Kunnianauha on tummanpunainen, jota reunustaa molemmin puolin keltainen ja valkoinen raita. Ritarikunnalla on nykyään viisi erillistä tasoa:
Suurristi
Suurupseeri
Komentaja
Upseeri
Ritari
Ritarikunnan tasot päivitettiin viimeksi vuonna 1946.
Oi mutsi, mutsi

Oi mutsi, mutsi on helsinkiläinen kansanlaulu, jonka on tehnyt tunnetuksi omalla sävelellään Tuomari Nurmio. Kappaleen levytti ensimmäisen kerran Nurmion yhtye Dusty Ramblers vuonna 1977. Alkuperäisellä sävelmällä kappaleen levytti Stadin kadonneet vuonna 2016.
Nurmio kuuli sanat lauluun eräässä Kallion kapakassa eräältä laitapuolen kulkijalta, jonka hän on myöhemmin ymmärtänyt olleen mahdollisesti Kaj Fogelholm, joka oli aikoinaan tunnettu Elvis Presley -imitaattori. Säveltä ei informantti tuntenut, joten Nurmio joutui itse tekemään sävellyksen.tarvitaan parempi lähde
Tiedetään, että kappaleen ainoasta alkuperäisestä säkeistöstä on J. K. Harju tallentanut aineistoihinsa muutaman toisinnon. Näytelmäkirjailija ja poliitikko Martta Salmela-Järvinen on muistellut Heikki Paunoselle, että sakilaisen perimätiedon mukaan tämä laulun tunnetuin säkeistö olisi löytynyt verellä kirjoitettuna Katajanokan vankilan sellin seinästä.
Muusikko ja tutkija Anna E. Karvonen on sittemmin löytänyt laulun alkuperäisen melodian. Hän oli jo aiemmin huomannut, että kappaleen ainoa tunnettu säkeistö muistutti sisällöltään huomattavasti erään Metrotyttöjen levyttämän kappaleen erästä säkeistöä. Kyseessä oli valssina levytetty kappale “Äiti, sytytä lamppu”, joka oli vanha venäläinen kiertomelodia, tarkemmin arkkiveisuna laulettu melodia. Se oli mahdollisesti tunnettu jo Lönnrotin aikoina. Alkuperäinen melodia varmistui, kun etnomusikologi Erkki Ala-Könnin vuonna 1974 äänittämillä Tampereen yliopiston kansanperinteenlaitoksen arkistonauhalla Väinö Salomaa (1910–1983) lauloi “Oi mutsi, mutsi” laulun ainoan tunnetun säkeistön samalla sävelellä kuin Metrotytöt. Sanoitus on merkitty Reino Helismaan nimiin.
Karvonen on levyttänyt kappaleen yhtyeensä Stadin kadonneet kanssa nimellä Mutsi gamla. Tässä versiossa hän käyttää Metrotyttöjen melodiaa.
Sanoitusten vertailua

Tuomari Nurmion version ainoa alkuperäinen säkeistö on lähes identtinen Stadin kadonneiden kolmannen säkeistön kanssa. Sen tekijää ei tunneta, joten sillä ei ole tekijänoikeuksien haltijaa.
Nurmion version ensimmäinen säkeistö vertautuu Stadin kadonneiden kolmanteen säkeistöön seuraavasti:
| --- | --- |
Oi mutsi, mutsi, stikkaa lamppuun eldis,  Mä kohta, kohta delaan jengist veks,  Valkoisen sprigin kai mulle jostain slumppaat  Kalsaan skrubuun mut kohta slepataan.: Oi mutsi, mutsi, stikkaa eldis lamppuun,  Mä kohta, kohta kolaan täältä vek,  Valkoisen frigin kai mulle slumppaat,  Kun kalsaan gravariin mut förataan.
Nurmio laati kappaleeseen myös toisen säkeistön, jossa todetaan, että “turhaa sun on spiidaa, jos brenkku vie tän deekun gravariin”. Stadin kadonneiden versiossa on kaikkiaan viisi säkeistöä, joista säkeistöt 1–2 ja 4–5 ovat Roope Aarnion ja Raija Tervomaan slangintamia Helismaan sanoituksia mukaellen.
Luettelo Xbox One -peleistä

| Ziggurat | Action & Adventure | Milkstone Studios | Milkstone Studios | Ei | 20.03.2015 | 20.03.2015 | 20.03.2015 |  |
| Zombi | Action & Adventure | STRAIGHT RIGHT | Ubisoft | Ei | 19.08.2015 | 22.01.2016 | 18.08.2015 |  |
| Zombie Army Trilogy | Tactical shooter, hiiviskelypeli | Rebellion Developments | 505 Games | Ei | 06.03.2015 | 06.03.2015 | 06.03.2015 |  |
| Zombie Driver Ultimate Edition | Action-adventure, Racing | EXOR Studios | EXOR Studios | Ei | - | 24.06.2014 | 24.06.2014 |  |
| Zoo Tycoon | Business simulation | Frontier Developments | Microsoft Studios | Malline:Partial | 04.09.2014 | 22.11.2013 | 22.11.2013 |  |
| Zumba Fitness: World Party | Fitness, Motion Controlled | Zoë Mode | Majesco Entertainment | Ei | 04.09.2014 | 06.12.2013 | 22.11.2013 |  |
Italian tasavallan ansioritarikunta

| Italian tasavallan ansioritarikunta |
| --- | --- |
 Ritarikunnan tunnuksia
Palkitaan:  poikkeuksellisesta ansiosta Italian tasavallan hyväksi
Palkinnon antaja:  Italian presidentti
Maa:   Italia
Ensimmäinen palkinto:  1951
Italian tasavallan ansioritarikunta (ital. Ordine al merito della Repubblica italiana) on Italian valtion korkein mahdollinen kunniamerkkejä myöntävä taho. Ritarikunta perustettiin vuonna 1951 ja sen kunniamerkit myönnetään poikkeuksellisesta ansiosta Italian tasavallan hyväksi taiteen, tieteen, talouden, kirjallisuuden, julkisen viran hoitamisen, sosiaalisen, humanitaarisen tai filantrooppisen toiminnan saralla. Ritarikunnan jäsenet käyttävät nimensä edessä tunnusta O.M.R.I.
Kunniamerkkiä uudistettiin vuonna 2001. Kunniamerkkiä jaetaan viidessä luokassa, joiden yläpuolella on erikoisluokka:
|  | 1951–2001 | 2001– |
| --- | --- | --- |
Suurristi ketjulla: 
Suurristi: 
Suurupseeri: 
Komentaja: 
Upseeri: 
Ritari:
Cathy Ferguson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Cathy Ferguson vuonna 1964. |  Cathy Ferguson vuonna 1964. |  Cathy Ferguson vuonna 1964. |  |
Maa:   Yhdysvallat
Naisten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | 100 m selkäuinti |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | 4×100 m sekauinti |  |
Cathy Jean Ferguson (s. 17. heinäkuuta 1948) on entinen yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja
Cathy Ferguson voitti 16-vuotiaana kaksi kultamitalia Tokion 1964 olympialaisissa.  Hän ui 100 metrin selkäuinnissa maailmanennätyksen 1.07,7 ja voitti Christine Caronin 0,2 sekunnilla ja maailmanennätystä ennen loppukilpailua hallussaan pitäneen Virginia Duenkelin 0,3 sekunnilla. Hän ui ensimmäisen osuuden 4 × 100 metrin sekauintiviestissä, jossa Yhdysvallat voitti kultaa ME-ajalla 4.33,9.
Saunakallio

| Saunakallio |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Saunakallio korostettuna.
Kaupunki:  Järvenpää
Suuralue:  Läntiset kaupunginosat
Kaupunginosa nro:  3 
Väkiluku:  1 400 (31.12.2014)
Saunakallio on Järvenpään 3. kaupunginosa. Vuoden 2014 lopussa kaupunginosassa asui 1 400 ihmistä.
Saunakallio on pientalovaltainen kaupunginosa. Myös Järvenpään yleiskaavassa 2020  se on säilytetty pientaloalueena. Alueen kasvureserviksi on osoitettu nykyisen alueen länsipuoliset osat Eriknäsinojasta alkaen.
Sijainti

Saunakallio sijaitsee keskustasta luoteeseen päärata rajautuen sen länsipuolella ja luetaan kuuluvaksi kaupungin läntisiin kaupunginosiin. Saunakallion nykyinen asutus rajautuu etelässä Loutin kaupunginosaan ja lännessä Eriksnäsinojaan ja peltoihin ja Tuusulan kunnanrajaan. Pohjoisessa alueen asutus päättyy noin 300 metriä Saunakallion aseman pohjoispuolella ns. Hiihtomajan metsään. Naapurikaupunginosia pääradan itäpuolella ovat Sorto ja Jamppa.