stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo kemian termeistä
E

Eksoterminen reaktio – Kemiallinen reaktio, jossa vapautuu energiaa. Katso myös: Endoterminen reaktio.
Ekvivalenttipiste – Piste, jossa happo/emäs on neutraloitunut kokonaan.
Elektrolyysi – Kemiallinen reaktio, joka on tehty sähkövirran avulla.  Katso myös: anodi, katodi.
Elektrolyytti – Nestemäinen, ioneja sisältävä, sähköä johtava aine.
Elektronegatiivisuus - Atomin kyky vetää puoleensa sidos-elektroneja.
Elektroni - Negatiivisesti varautuneita hiukkasia, jotka kiertävät atomin ydintä energiatasoilla.
Eliminaatioreaktio – Kemiallinen reaktio, jossa hiiliketjuun liittyneet ryhmät irtoavat ja hiiliketjuun syntyy kaksoissidos.
Emulsio - Kahden toisiinsa liukenemattoman nesteen muodostama seos.
Emäksinen aine - Aine, joka voi vastaanottaa protonin (H+). Toisen teorian mukaan emäkset ovat aineita, jotka muodostavat hydroksidi-ionin vesiliuoksessa.
Emäsvakio – Lyhenne Kb, vakio kuvaa veden ja emäksen protolyysireaktion tasapainovakiota. Katso myös: Happovakio.
Enantiomeeri – Katso: Peilikuvaisomeria.
Endoterminen reaktio – Kemiallinen reaktio, jossa sitoutuu energiaa. Katso myös: Eksoterminen reaktio.
Energiaminimiperiaate - Elektronit sijoittuvat niin, että systeemin kokonaisenergia on mahdollisimman pieni.
Entalpia – Lyhenne H, entalpia ilmaistaan sisäenergian avulla: H=U+PV
Entropia – Järjestelmän (esim. reaktion) epäjärjestystä kuvaava suure.
Entsyymi – Katso: katalyytti.
Epäjalo metalli – Metalli, jolla on kyky pelkistää vety vedestä tai happojen vesiliuoksista, jolloin metalli itse hapettuu. Katso myös: jalometalli
Epäorgaaninen yhdiste - Yhdiste, jossa ei ole hiiltä, poikkeuksena hiilen ja hapen väliset yhdisteet (hiilidioksidi) sekä hiilihappo ja sen suolat. Katso myös: Orgaaninen yhdiste.
Esteri – Karboksyylihappo ja alkoholin kondensaatioreaktion reaktiotuote. Siinä hiileen on liittynyt happi kaksoissidoksella sekä toinen happi yksinkertaisella sidoksella, -COO-.
F

Faasi - Olomuotoalue on systeemin homogeeninen osa-alue, jossa on rajapinta kahden faasin välillä.
Faradayn vakio – Elektronimoolin sähkömäärä.
Fenoli - Yhdiste, jossa suoraan bentseenirenkaaseen on liittynyt hydroksyyliryhmä (-OH). Katso myös: Bentseenirengas.
Fenoliftaleiini – Indikaattori, jonka emäksinen muoto on punainen ja hapan ja neutraali on väritön. Vaihtaa väriä, kun pH=8,2 – 10. Katso myös: indikaattori.
Fluoresenssi – Molekyylin elektronisen viritystilan purkautuminen singlettitilalta. Näkyvä säteily on lyhytkestoista.
Fosforenssi – Molekyylin elektronisen viritystilan purkautuminen triplettitilalta. Näkyvä säteily on pitkäkestoista.
Freoni – Kloorattu tai fluorattu hiilivety.
Funktionaalinen ryhmä - Orgaanisissa aineissa oleva ryhmä, joka vaikuttaa yhdisteen ominaisuuksiin. Esim. hydroksyyli- tai esteriryhmä.
G

Geeli - Suurimolekyylisten hiukkasten ja niiden välissä olevan väliaineen muodostama seos.
Gibbsin vapaaenergia - Kemiallisen reaktion tapahtumisen edellytykset vakiopaineessa ja -lämpötilassa
H

Haber-Bosch menetelmä – Prosessi, jossa muodostetaan ammoniakkia synteettisesti.
Haihtuminen - Neste muuttuu kaasuksi. Tapahtuu nesteen pinnalla.
Halogeenit – 17. ryhmän alkuaineet. Katso myös: jaksollinen järjestelmä.
Hapan aine - Aine, jolla on kyky luovuttaa protoni (H+).
Hapetin – Aine, joka pelkistyy. Katso myös: pelkistin.
Hapettuminen - Reaktio, jossa aine luovuttaa elektroneja. Katso myös: pelkistyminen.
Hapetusluku – Sähkövarausta ilmaiseva luku.
Happihappo – Happo, joka sisältää happea.
Happoanhydridi – Happihappojen yhdistyessä ja veden poistuessa syntyvä tuote.
Heterogeeninen seos - Seos, jossa aineet eivät ole samassa faasissa.
Happo-emäspari – Toisiaan vastaava happo ja emäs.
Happovakio – Lyhenne Ka, vakio kuvaa hapon ja veden protolyysireaktion tasapainovakiota. Katso myös: emäsvakio.
Hila - Atomien, ionien tai molekyylien muodostama säännöllinen järjestelmä.
Homogeeninen seos - Seos, jossa aineet ovat samassa faasissa.
Hydraus – Vedyn liittämisreaktio.
Hydraatti – Aine, jossa on kidevettä. Katso myös: kidevesi.
Hydratoituminen - Vesimolekyylien (H2O) liittyminen ioni-dipolisidoksiin.
Hydroksyyliryhmä - Funktionaalinen ryhmä -OH.
Hydrolyysi – Veden vaikutuksesta tapahtuva yhdisteen hajoaminen.
I

Ideaalikaasu – Kaasu, jonka tila voidaan kuvata yhtälöllä pV=nRT.
Indikaattori – Aine, jota voidaan hyödyntää happamuuden muuttumiseen.
Inhibiitti – Aine, joka hidastaa reaktiota. Katso myös: katalyytti.
Ioni - Sähköisesti varautunut hiukkanen. Erimerkkiset ionit vetävät toisiaan puoleensa muodostaen ionisidoksia. Ionit muodostavat ionihiloja.
Ioni-dipoli sidos – Ionien ja poolisten molekyylien välille syntyneet sidokset. Katso myös: dipoli-dipoli sidos.
Ionisidos – Ionien välille syntynyt vetovoima.
Ionisoituminen – Atomi luovuttaa tai vastaanottaa vähintään yhden elektronin ja muuttuu positiiviseksi tai negatiiviseksi ioniksi.
Isomeria – Yhdisteet, joiden molekyylikaavat ovat samat, mutta rakenteet poikkeavia toisistaan.
Isotooppi - Saman alkuaineen atomit, joiden ytimissä on eri määrä neutroneja.
J

Jaksollinen järjestelmä – Taulukko, jossa alkuaineet ovat järjestetty järjestysluvun mukaiseen järjestykseen. Pystyrivit ovat ryhmiä ja vaakarivit ovat jaksoja.
Jalokaasut – Ryhmän 18. alkuaineet. Katso myös: jaksollinen järjestelmä.
Jalometalli – Jännitesarjassa vedyn jälkeen olevat metallit.
Jaloussarja – Katso: jännitesarja.
Jännitesarja – Sarja, jossa metallit ovat järjestetty hapetuskyvyn mukaiseen järjestykseen.
järjestysluku – Lyhenne Z, ilmaisee protonien lukumäärän atomin ytimessä.
K

Kahtaisioni – Molekyyli koostuu sekä anioni- että kationiosasta eli voi muodostaa sisäisen suolan.
Kaksoissidos - Kahden elektroniparin muodostama sidos.
Karboksyylihappo - Yhdisteet, joiden toiminnallinenryhmä on -COOH. Yhdiste voi sisältää useita karboksyyliryhmiä.
Katalyytti - Yhdiste tai aine, joka nopeuttaa reaktioita kulumatta itse. Elimistön katalyyttejä kutsutaan entsyymeiksi. Katso myös: inhibiitti.
Kationi – Positiivisesti varautunut ioni. Katso myös: anioni.
Katodi – Elektrolyysin negatiivinen kohtio. Katso myös: anodi.
Kemiallinen reaktio - Tapahtumaketju, jossa aineet yhdistyessään muodostavat uusia aineita.
Ketjuisomeria – Kun molekyylissä on sama toiminnallinen ryhmä, mutta hiiliketjun rakenne on poikkeuksellinen toiseen molekyyliin. Katso myös: isomeria.
Ketoni - Sekundäärisen alkoholin hapettumistuote, happi on liittynyt hiiliketjun keskellä (ei päässä) hiileen kaksoissidoksella.
Kidevesi – Vesi, joka on sitoutunut kiinteän aineen kidehilaan. Katso myös: hydraatti.
Kiehuminen - Neste muuttuu höyryksi. Tapahtuu kaikkialla nesteessä.
Kiehumispiste - Lämpötila, jossa neste muuttuu kaasuksi.
Kiraliakeskus – Hiiliatomi, josta lähtevät ryhmät ovat kaikki erilaisia.
Kolloidi - Seos, jossa aineet ovat eri faaseissa. Esim. geeli tai emulsio.
Kolmoissidos - Kolmen elektroniparin muodostama sidos.
Kompleksiyhdiste – Yhdiste, jossa metallikationi toimii pisteenä, jota ympäröivät ligandit. Katso myös: ligandi.
Kondensaatioreaktio – Kahden molekyylin yhdistymisreaktio.
Konformaatioisomeria – Hiiliketjun ryhmät pääsevät kiertymään sidosten ympäri, jolloin molekyylien asento on erilainen.
Konsentraatio - Ilmaisee liuenneen aineen moolimäärän litraa kohden, ks. aktiivisuus
Konstituutioisomeria – Molekyyliin liittyneiden hiukkasten sitoutumisjärjestys on erilainen. Katso myös: isomeria.
Korvautumisreaktio – Katso: substituutioreaktio.
Koordinaatiosidos – Sidos, jossa sidoselektronipari on vain toiselta atomilta.
Korroosio – Materiaalin muuttumista käyttökelvottomaksi ympäristön rasituksesta.
Kova vesi – Vesi, jossa on suhteellisen paljon magnesium- ja kalsiumsuoloja.
Kovalenttinen sidos - Atomien jakaessa yhteisen sidoselektroniparin. Voi olla joko poolinen tai pooliton.
Kylläinen liuos - Tila, jossa liuokseen on liuennut maksimimäärä liuotettavaa ainetta.
L

Le Chatelierin periaate – Ilmaisee tasapainoreaktion siirtymissuunnan häiritessä sen tasapainotilaa.
Lejeerinki - Vähintään kahden metallin muodostama seos.
Ligandi – Keskusmetalliin liittynyt ryhmä, joka voi olla ioni-, atomi- tai molekyyliryhmä. Katso myös: kompleksiyhdiste.
Liittymisreaktio – Katso: additioreaktio.
Liukeneminen - Tapahtuma, jossa liuotettava aine ja liuos sekoittuvat toisiinsa. Aineen vesiliuosta merkitään kirjainyhdisteellä aq.
Liukoisuustulo – Suolojen, jotka ovat niukkaliukoisia, konsentraatioiden tulo, kun liuos on kylläinen.
Liuos - Homogeeninen seos.
Liuotin - Aine, johon liuotettava aine lisätään.
Loppupiste – Katso: ekvivalenttipiste.
Lähdejännite – Elektrodien välinen potentiaalinen jännite.
M

Maa-alkalimetallit – Ryhmän 2. alkuaineet. Katso myös: jaksollinen järjestelmä.
Malmi – Taloudellisesti kannattava, louhittava kiviaines.
Massaluku – Lyhenne A, kertoo ytimessä olevien neutronien ja protonien summan.
Massavaikutuksen laki – Reaktion tasapainotilassa olevien ainesosien keskinäinen suhde.
Metallisidos – Metalliatomit luovuttavat vähintään yhden valenssielektronin yhteiseen elektronipilveen.
Molekulaarinen jakaumafunktio - Molekyylin rakenne tilastollisella termodynamiikalla ilmaistuna.
Molekyyli - Kovalenttisin sidoksin liittyneiden vähintään kahden atomien muodostama systeemi.
Molekyylikaava - Kertoo kunkin atomin lukumäärän molekyylissä.
Monityydyttymätön rasvahappo - Katso: tyydyttymätön yhdiste.
Monomeeri – Katso: polymeeri.
Morse-potentiaali – Kaksiatomisen molekyylin potentiaalienergiamalli.
Mooli - Ainemäärä, joka sisältää yhtä paljon osia kuin 0,012 kg hiili -12 -atomeita. Lyhennetään mol.
Moolimassa - Yhden moolin suuruisen ainemäärän massa (lyhennetään M, [M]=g/mol).
N

Nitrifikaatio – Typpiyhdisteiden hapettuminen nitraateiksi. Katso myös: denitrifikaatio.
Neutraloituminen – Hapon ja emäksen reagoidessa, jolloin syntyy suolaa ja vettä.
Neutroni - Varaukseton hiukkanen atomin ytimessä.
NTP – Normaalitila, jolloin lämpötila on 0 °C ja paine on 101,3 kPa.
O

Oksidi - Yhdiste, jossa on happea (aineen palamistuote).
Oksoniumioni - Syntyy hapon vesiliuoksissa, kun hapon luovuttama H+ yhdistyy vesimolekyyliin, jolloin syntyy H3O+ eli oksoniumioni.
Ominaislämpökapasiteetti - Lyhenne c, joka kuvaa lämpömäärää, joka vaaditaan, kun yksi grammaa ainetta halutaan lämmittää yhden asteen.
Orgaaninen yhdiste - Hiiltä sisältävä yhdiste. Katso myös: epäorgaaninen yhdiste.
Osmoosi - Ilmiö, jossa nestettä virtaa laimeammasta väkevämpää kohti.
P

Paikkaisomeria – Molekyylien toiminnalliset ryhmät tai sivuryhmät ovat eri paikassa hiiliketjussa.
Palaminen - Kemiallisen yhdisteen ja hapen välinen reaktio. ks. Kylmäliekkipalaminen, Kuumaliekkipalaminen
Paulin kieltosääntö – Saman atomin elektronit eivät ole koskaan samassa energiatilassa.
Peilikuvaisomeria – Kun molekyylissä on asymmetrinen hiili.
Pelkistin – Aine, joka hapettuu. Katso myös: hapetin.
Pelkistyminen - Tapahtuma, jossa yhdiste tai aine vastaanottaa elektroneja. Katso myös: hapettuminen.
pH-arvo – Luku, joka ilmaisee liuoksen happamuuden. Määritetään –lg[H3O+]. Katso myös: pOH-arvo.
pOH-arvo – Luku, joka ilmaisee liuoksen emäksisyyden. Määritetään –lg[OH-]. Katso myös: pH-arvo.
Polymeeri - Makromolekyylien reagoidessa syntynyt yhdiste. Koostuu monomeereista.
Polymeroituminen - Reaktio, jossa monet molekyylit liittyvät toisiinsa.
Polypeptidi - Useamman kuin kahden aminohapon muodostama yhdiste. Katso myös: dipeptidi.
Poolisuus - Sähkövarauksen jakautuminen molekyylissä. Kemiallinen sidos voi olla poolinen tai pooliton.
Primäärinen alkoholi - Alkoholi, jossa hydroksyyli-ryhmä on hiiliketjun päässä. Katso myös: aldehydi, alkoholi
Proteiini - Katso: valkuaisaine.
Protolysoituminen - Reaktio, jossa happo luovuttaa vetyionin emäkselle.
Protoni - atomin ytimen rakenneosa, joka on positiivisesti varautunut. Protonien lukumäärä määrää alkuaineen järjestysluvun. Katso myös: elektroni, neutroni.
Puskuriliuos – Heikon protolyytin ja sitä vastaavan suolan liuos.
Puolimetalli - Alkuaineet, joilla on sekä epämetallien että metallien ominaisuuksia. Esim. germanium ja boori.
Pääkvanttiluku – Kertoo elektronin energiatason. Katso myös: sivukvanttiluku, spinkvanttiluku.
R

Radikaali – Hiukkanen, jolla on pariton elektronirakenne.
Rakenneisomeria – Katso: konstituutioisomeria.
Rakennekaava - Ilmoitaa atomien sijainnin yhdisteessä tai molekyylissä.
Raskasmetalli – Nimitys haitallisille (ympäristölle tai terveydelle) metalleille.
Rasvahappo - Karboksyylihappo, jossa on parillinen määrä hiiliatomeja.
Rasvaliukoinen - Aine, joka on pooliton tai heikosti poolinen, joka liukenee poolittomiin liuottimiin kuten bensiiniin tai rasvoihin. Katso myös: vesiliukoinen.
Reaktionopeus – Suure, joka kuvaa konsentraation muutosta aikayksikössä.
Rikastus – Prosessi, jossa arvokkaasta mineraalista erotetaan arvoton aines.
RRKM – Reaktiokinetiikan mikrokanoninen siirtymätilateoria.
S

Saostuminen - Tapahtuma, jossa nesteeseen muodostuu kiinteää ainetta.
Sekundäärinen alkoholi - Alkoholi, jossa hydroksyyli-ryhmä on keskellä hiiliketjua. Katso myös: ketoni, alkoholi
Selluloosa – Hiilihydraatti, josta koostuvat kasvien soluseinät.
Sidos - Hiukkaisia toisiinsa liittävä vuorovaikutus.
Sidoselektronipari - Elektronipari, jonka kaksi atomia jakavat muodostaen kovalenttisia sidoksia.
Sidosenergia – Hiukkasten välisten sidosten irrottamiseen vaadittava energiamäärä.
Siirtymätilateoria – Reaktiokinetiikan teoria reaktion siirtymätila huomioiden.
Sivukvanttiluku – Kertoo avaruusalueen muotoa, missä elektroni todennäköisesti sijaitsee. Katso myös: pääkvanttiluku.
Spinkvanttiluku – Kertoo ytimen tai elektronin liikkeen akselinsa ympäri. Katso myös: pääkvanttiluku, sivukvanttiluku.
Steerinen este – Molekyylissä oleva suurikokoinen este, joka estää kemiallisen reaktion tapahtumista.
Stereoisomeria – Katso: avaruusisomeria.
Substituutioreaktio – Prosessi, jossa osa yhdisteestä korvataan toisella atomilla tai atomiryhmällä.
Suhdekaava – Kertoo yhdisteen alkuaineiden suhteet.
Sulaminen - Prosessi, jossa kiinteä muuttuu nestemäiseksi
Sulamispiste - Lämpötila, missä kiinteä muuttuu nestemäiseksi.
Suola - Ioniyhdiste. Syntyy mm. hapon ja emäksen reaktiossa.
Suolasilta – Huokoinen aine tai ioneista koostuva liuos, joka erottaa kemiallisen parin suolaliuoksesta toisistaan ja edesauttaa sähkötasapainon syntyä. Katso myös: sähkökemiallinen pari
Syklinen yhdiste - Rengasmainen yhdiste, joka ei ole aromaattinen. Katso myös: bentseenirengas
Synteesi - Yhdisteen valmistus.
Sähkökemiallinen pari – Systeemi, joka tuottaa sähköä kemiallisten reaktioiden energioiden avulla.
T

Taitekerroin – Aineen valontaittokyky.
Tasapainovakio – Reaktion tasapainotilaa ilmaiseva termodynaaminen suure.
Termodynamiikan toinen pääsääntö – Entropian merkitys vapaaehtoiselle reaktiolle ja sen tasapainotilalle.
Termodynamiikan kolmas pääsääntö – Entropia lämpötilassa 0 K.
Termodynaaminen tasapaino – Edelletykset reaktion etenemiseksi tasapainotilaansa.
Tertiäärinen alkoholi - Alkoholi, jossa hiilestä, johon hydroksyyli-ryhmä on kiinnittynyt, lähtee kolme hiiliketjua. Katso myös: alkoholi
Tiheys - Kuvaa aineen massaa tilavuusyksikköä kohden. Lyhennetään ρ (rhoo).
Tislaus - Menetelmä, jossa hyödynnetään aineiden höyrynpaineita erottamiseen.
Titraus – Menetelmä pitoisuuksien määrittämiseen.
Toiminnallinen ryhmä - Katso funktionaalinen ryhmä.
Tyydyttymätön yhdiste - Yhdiste, jossa hiilien välillä on vähintään (>1, monityydyttymätön) yksi kaksois- tai kolmoissidos.
Tyydyttynyt yhdiste - Yhdiste, jossa hiiliatomien välillä on vain yksinkertaisia sidoksia.
Törmäysteoria - Reaktiokinetiikan teoria pallomaisten molekyylien väliselle reaktiolle.
U

Uuttaminen - Aineiden liukoisuuksiin perustuva erotusmenetelmä.
V

Vaahto - Kolloidi, jonka muodostavat neste ja kaasu.
Vahva emäs - Emäs, jonka protolyysi tapahtuu täydellisesti, emäsvakion arvo on yli 1.
Vahva happo - Happo, jonka protolyysi tapahtuu täydellisesti, happovakion arvo on yli 1.
Valenssielektroni – Elektronit, jotka ovat atomin uloimmilla energiatasoilla.
Valkuaisaine - Aminohappojen muodostama polypeptidi.
Veden ionitulo – Veden autoprotolyysin tasapainovakio.
Vesiliukoinen - Yhdiste (ioniyhdiste tai poolinen molekyyliyhdiste), joka liukenee veteen. Muodostavat veden kanssa ioni-dipoli tai dipoli-dipoli-sidoksia. Katso myös: rasvaliukoinen.
Vetysidos - Sidos, joka syntyy vedyn ja erittäin elektronegatiivisten aineiden (happi, fluori, typpi) välille.
Viivakaava - Molekyylin rakenne on esitetty viivoin.
Virittyminen – Molekyylin absorboiman fotonin aiheuttama elektronin siirtyminen ylemmälle energiatasolle.
Y

Ydin - Protonien ja neutronien muodostama systeemi, johon keskittynyt lähes koko atomin massa.
Fluoresenssi-ilmiö
Vanadiumoksidi-hila
Magnesiumoksidia
Polymeeri
Rasvahappo
Selluloosa
Vaahtoa
Lee-Enfield No 5 Mk I

| Lee-Enfield No 5 Mk I |
| --- | --- |

Tyyppi:  pulttilukkokivääri
Valmistaja:   Royal Ordnance Factory Fazakerley Birmingham Small Arms Company 
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Valmistusvuodet:  1944–1947
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  .303 British (7,7 × 56 mm R)
Aseen pituus:  1 003 mm
Piipun pituus:  478 mm
Paino (tyhjänä):  3,24 kg
Lipas:  kaksirivinen irtolipas
Kapasiteetti:  10 patruunaa
Tulinopeus (laukausta/min):  kertalaukaus
Lee-Enfield No 5 Mk I, viralliselta mallinimeltään Rifle No. 5 Mk I ja yleiseltä kutsumanimeltään "Jungle Carbine" (suom. Viidakkokarbiini) on brittiläinen 1940-luvulla kehitetty pulttilukkoinen sotilaskivääri.
Historia

Brittijoukkojen kokemukset viidakkosodankäynnistä toisen maailmansodan aikana Burmassa, Uudessa-Guineassa ja Tyynenmeren saarilla osoittivat, että käytössä olleet Lee-Enfield-kiväärit olivat viidakossa liikkumiseen liian pitkiä ja painavia.. Tämä johti uuden No. 5 Mk I -version kehittämiseen; se oli 127 mm lyhyempi ja 0,85 kg kevyempi versio No4 MkI -kivääristä. Lyhennetty piippu vaati liekinsammuttimen käyttöönoton ja uudenmallisen pistimen. Kiväärin etutukkia ja kädensijaa lyhennettiin ja ontoksi jyrsittyyn tukkiin lisättiin kuminen perälevy aseen lyhentämisen ja keventämisen vuoksi lisääntyneen rekyylin pehmentämiseksi. Lisäksi perässä oleva hihnalenkki siirrettiin tukin kylkeen. Aseen koneisto oli sama kuin Lee-Enfield No.4 -kiväärissä, mutta sekä aseen runkoa, että piippua kevennettiin kevennysleikkauksilla.
Asetta valmistettiin vuosina 1944–1947 yli 251 136 kappaletta.
Noel Bauldeweyn

Noel Bauldeweyn (n. 1480 – myöhemmin kuin 1512, mahdollisesti 1530) oli ranskalais-flaamilaista koulukuntaa edustanut renessanssin ajan säveltäjä.
Bauldeweynin tiedetään toimineen kuoromestarina St. Romboutsissa Mechelenissä, mutta hänen elämästään ei ole säilynyt juurikaan muuta tietoa. Vuonna 1972 American Musicological Society julkaisi Edgar H. Sparksin 155-sivuisen kirjan The Music of Noel Bauldeweyn. Sparks esitti Josquin Desprez’lle attribuoidun Da pacem -messun olleen todellisuudessa Bauldeweynin säveltämä. Perusteluillaan Sparks sai näkemykselleen yleisen hyväksynnän musiikkitieteilijöiden parissa. Bauldeweynilta on säilynyt lukuisia muitakin messuja ja motetteja. Maallisia lauluja häneltä on säilynyt yksi tai kaksi.
Bauldeweyn jäi kokeilevampien säveltäjien kuten Nicolas Gombertin varjoon, mutta häneltä säilyi Euroopan pohjoisemmissa osissa noin kolmen tusinan verran käsikirjoituksia. Lisäksi Iberian niemimaalla on säilynyt kuusi käsikirjoitusta. Bauldeweynin Sine nomine -messusta tehtiin Sikstuksen kappelissa uusi kopio vielä 1570-luvulla.
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
Äänekosken maalaiskunta

| Äänekosken maalaiskunta Äänekoski landskommun> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Äänekoski |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Koiviston paikallistie ja Venäläiskivi Koivistonkylässä.
Lääni:  Keski-Suomen lääni
Kuntanumero:  993
Hallinnollinen keskus:  Honkola
Perustettu:  1911
Liitetty:  1969
– liitoskunnat:  Äänekoski Äänekosken maalaiskunta
– syntynyt kunta:  Äänekoski
Pinta-ala:   km²   (1.1.1968)
– maa:  266,2 km²
Väkiluku:  2 941   (31.12.1968)
– väestötiheys:  11,3 as./km²
Äänekosken maalaiskunta (lyh. Äänekosken mlk, ruots. Äänekoski landskommun) oli Keski-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Vuonna 1932 erotettiin Äänekosken kunnan keskustaajama Äänekosken kauppalaksi ja Suolahden taajama Suolahden kauppalaksi, ja jäljelle jääneen kunnan nimi vaihdettiin Äänekosken maalaiskunnaksi. Maalaiskunta liitettiin Äänekosken kauppalaan vuonna 1969, ja Äänekosken kauppalasta tuli kaupunki vuonna 1973. Maalaiskunnan vanha kunnantalo seisoo edelleen valtateiden 4 ja 13 risteyksessä Honkolan kylässä.
Äänekosken maalaiskunnan naapurikunnat olivat Äänekosken ja Suolahden lisäksi Konginkangas, Laukaa, Saarijärvi, Sumiainen ja Uurainen.
Äänekosken kauppalalla ja Äänekosken maalaiskunnalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta eikä Äänekosken maaseurakunta -nimistä seurakuntaa ollut olemassa. Myös Suolahden kauppala kuului aluksi Äänekosken seurakunnan alueeseen, kunnes vuonna 1946 perustettiin Suolahden seurakunta. Vuonna 2007 Suolahden seurakunta, johon Sumiaisten seurakunta oli liittynyt edellisenä vuonna, liittyi kuntaliitoksen myötä takaisin Äänekosken seurakuntaan.
Entisen Äänekosken maalaiskunnan Koivistonkylässä sijaitsee Venäläiskivi-niminen siirtolohkare, muinaisena uhripaikkana toiminut Ristinhauta sekä Koiviston kahakan muistomerkki, joka on pystytetty vuonna 1958.
Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Äänekosken maalaiskunnassa ei ollut taajamia, mutta osa pääosin Äänekosken kauppalassa sijainneesta Kierälahden taajamasta osa ulottui maalaiskunnan puolelle.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Äänekosken maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1910–1960.
| Äänekosken maalaiskunnan väestönkehitys 1910–1960 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1910 | 1910 |    | 5 330 | 5 330 |
| 1920 | 1920 |    | 6 091 | 6 091 |
| 1930 | 1930 |    | 8 122 | 8 122 |
| 1940 | 1940 |    | 10 216 | 10 216 |
| 1950 | 1950 |    | 3 322 | 3 322 |
| 1960 | 1960 |    | 3 207 | 3 207 |
Lähde: Tilastokeskus.
Äänekosken seurakunta muodostettiin vuonna 1909 liittämällä siihen Laukaasta 3 376 asukasta ja Saarijärveltä 1 481 asukasta. Äänekosken ja Suolahden kauppalat perustettiin vuonna 1932, mutta niiden väestö on tilastoitu Äänekosken maalaiskunnan yhteydessä vielä vuonna 1940.
Pargas Kungörelser – Paraisten Kuulutukset

| Pargas Kungörelser – Paraisten Kuulutukset |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sanomalehti
Aihealue:  paikallislehti
Julkaisija:  Förlags Ab Sydvästkusten
Levikki:  4854
Perustettu:  1912
Päätoimittaja:  Susanna Landor
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Parainen
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kerran viikossa torstaisin
Kieli:  ruotsi, suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Pargas Kungörelser – Paraisten Kuulutukset on Paraisilla ilmestyvä paikallislehti. Lehti on Sanomalehtien liiton jäsen ja ilmestyy kerran viikossa torstaisin. Lehden levikki oli noin 4 500 kappaletta vuonna 2016. Lehti on perustettu vuonna 1912. Sitä julkaisi vuodesta 1974 lähtien vuonna 1968 perustettu Förlags Ab Sydvästkusten, jonka julkaisuihin kuului myös vuonna 1824 perustettu Åbo Underrättelser. Nykyisin molempien lehtien julkaisijayhtiönä on ÅU Media.
Sojuz 15

Sojuz 15 oli toinen Saljut 3 -avaruusasemalle tehty lento.
Lennon radiokutsu oli Дунай, Tonavaselvennä. Laukaisu tapahtui Baikonurista 26. elokuuta 1974 19:58:05 UTC. Kahden hengen lento epäonnistui, kun automaattinen telakointi asemaan epäonnistui ja manuaalisen telakoinninkin jäädessä ajoaineen vähyyden takia tekemättä. Lento kesti siksi vain kaksi vuorokautta.
Miehistö

Lev Djomin
Gennadi Sarafanov
Rata

Massa 6 760 kg
Perigeum 173 km
Apogeum 236 km
Inklinaatio 51,6°
Periodi 88,5 minuuttia