stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sovinto-ositus

Sovinto-ositus eli sopimusositus on ositus, jonka osituksen osapuolet toimittavat tekemällä keskinäisen sopimuksen. Se on tehtävä kirjallisesti ja sopimukseen merkitään, mitä omaisuutta se koskee, mitkä velat siinä on otettu huomioon ja millaiseksi ositus on sovittu. Asianosaisten on allekirjoitettava sopimus ja kahden esteettömän henkilön on todistettava allekirjoitukset oikeiksi. Sovinto-osituksen julistamista pätemättömäksi voi vaatia tekemällä osituksen moitteen eli nostamalla käräjäoikeudessa moitekanteen osituksen toista asianosaista vastaan. Kanteen perusteena voi olla sopimuksen muotovirhe. Tuomioistuin arvioi sopimuksen kohtuullisuutta ja pätevyyttä oikeustoimilain (228/1929) ja avioliittolain (234/1929)   103b pykälän perusteella. Sovinto-osituksen lähikäsitteitä ovat toimitusositus, sovintojako ja toimitusjako.
Sovinto

Sovinto tarkoittaa oikeudenkäynnin yhteydessä yksityisoikeudellista sopimusta, jossa asianosaiset yksimielisesti toteavat oikeusriidan ratkaisun osapuolia sitovalla tavalla. Yleensä sovintosopimus sisältää molemminpuolisia myönnytyksiä. Jos sovinto ilmoitetaan oikeudenkäynnin aikana tuomioistuimelle, tämä voi asianosaisten pyynnöstä vahvistaa sovinnon niin, että se tulee tuomion veroiseksi. Sopimus on tosin pätevä ilman tuomioistuimen vahvistustakin. Sopimus saa olla vapaamuotoinen, ellei siihen sisälly kiinteistön luovutusta tai sitoumusta luovutukseen, jolloin sopimus on tehtävä kiinteistön kaupan tavoin.
Prosessuaalinen sovinto tehdään tuomioistuimessa vireillä olevassa jutussa ja se päättää oikeudenkäynnin. Tällainen sopimus on mahdollinen vain sellaisten vaatimusten yhteydessä, joissa asianosaiset voivat päättää eli dispositiivisissa asioissa. Jos oikeus vahvistaa sopimuksen, se voidaan panna täytäntöön lainvoimaisen tuomion tavoin, eikä asiaa voida enää ottaa uudelleen oikeudenkäynnin kohteeksi. Prosessuaalinen sovinto voidaan tehdä vielä muutoksenhakuvaiheessakin eli hovioikeuden ja korkeimman oikeuden käsitellessä asiaa.
Epävarsinainen sovinto on sellainen sopimus, jossa henkilö riidan välttääkseen suostuu toisen henkilön vaatimuksiin, vaikka ei saa tältä mitään myönnytyksiä. Tällainenkin sopimus on osapuolia sitova.
Oikeudellisen konfliktin ratkaiseminen tekemällä sovinto säästää asianosaiset oikeusprosessin aiheuttamilta kustannuksilta ja oikeuden ratkaisuun sisältyvältä epävarmuudelta, jollainen oikeudenkäyntiin useimmiten liittyy. Aina tuomioistuimen ratkaisukaan ei tyydytä riidan osapuolia. Sovinto auttaa estämään osapuolten välisten liikesuhteiden ja henkilökohtaisten suhteiden katkeamisen ja se säästää myös oikeuslaitoksen resursseja.
Riita-asioissa voidaan joissakin tapauksissa saada apua lainkäytön tukielimiltä, jollaisia ovat esimerkiksi kuluttajariitalautakunta, liikennevahinkolautakunta ja potilasvahinkolautakunta. Jutun esivalmistelun eräänä tehtävänä on selvittää, onko asiasta mahdollista sopia (oikeudenkäymiskaari, 4/1734, 5:19). Tuomarin on lisäksi pyrittävä saamaan asianosaiset sopimaan dispositiivinen eli tahdonvaltainen riita-asia (oikeudenkäymiskaari 5:26). Tuomarin ei kuitenkaan pidä yrittää pakkosovintoa, sillä asianosaisilla on oikeus saada jutussa tuomioistuimen ratkaisu. Rikosasioissa asianosaiset voivat sopia rikosvahingon korvaamisesta. Asianomistaja ja rikollinen voivat sopia myös rangaistusvaatimuksesta, mutta jos kyseessä on virallisen syytteen alainen rikos, voi syyttäjä silti käyttää syyteoikeuttaan.
Sotka (Karjalan tasavalta)

| Sotka Соддер, Sodder |
| --- | --- |
 Sotka
 Koordinaatit: 61°48′45″N, 32°50′50″E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Prääsän piiri
Kunta:  Jessoila
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2013):  188
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sotka (ven. Соддер, Sodder) on kylä ja entinen kylähallintoalue Prääsän piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.
Kylähallintoalue yhdistettiin Jessoilan maalaiskuntaan vuonna 2006.lähde?
Kylä

Sotkan kylä sijaitsee Suojoen rannalla Sotjärven länsipäässä 78 kilometriä Prääsästä länteen. Vuonna 1996 kylässä oli 380 asukasta. Kylä on perustettu toukokuussa 1949 ja nimensä se sai sotkien levähdyspaikan mukaan.
Nykyisin kylässä toimii luterilainen seurakunta, joka kuuluu Inkerin kirkon alaisuuteen.lähde?
Kylähallintoalue

Sotkan entinen kylähallintoalue sijaitsi Prääsän piirin länsiosassa Suojärven piirin rajalla. Alue rajoittui pohjoisessa tuolloiseen Jessoilan kylähallintoalueeseen, kaakossa Savinovon kylähallintoalueeseen, sekä etelässä Kolatselän ja Vieljärven kylähallintoalueisiin. Kylähallintoalueen keskuskylä oli Sotka. Alueeseen kuuluivat myös kylät Kiviniemi (Kamennavolok), Novyje Peski (Šotjärven asema) ja Yläle (Uljalega).
Lapakaktukset

| Lapakaktukset |
| --- | --- |
 Liskokaktus Lepismium ianthothele.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kaktuskasvit Cactaceae
Alaheimo::  Cactoideae
Tribus::  Rhipsalideae
Suku::  Lapakaktukset Lepismium  Pfeiff. (1835)
Katso myös
   Lapakaktukset Wikispeciesissä   Lapakaktukset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lapakaktukset (Lepismium) on 15-lajinen, päällyskasveja sisältävä, eteläamerikkalainen kaktuskasvisuku. Tieteellinen nimi juontuu kreikankielen sanasta lepis 'suomu', mikä viittaa pieniin areolien tukisuomuihin.
Tuntomerkit

Kasvit ovat epifyyttejä tai litofyyttejä (kalliokivillä kasvavia), pensasmaisia, suikertavia tai riippuvia kaktuksia, joiden uudet haarat kasvavat varren keskiosasta (mesotoninen haarautuminen). Varret ovat tavallisesti nivelikkäät, liereät, uurteiset sekä siipipalteiset, kulmikkaat tai litteät, piikikkäät tai piikittömät. Lehdet ovat surkastuneet suomuiksi. Kukat sijaitsevat varren sivulla ja ovat pieniä, ratasmaisia, kellomaisia tai hieman putkimaisia. Kukkapohjuksessa on usein nystyjä ja tavallisesti piikkejä. Hedelmä on marjamainen, kirkkaanvärinen tai läpikuultava, toisinaan piikkinen, ja sisältää ruskeita tai mustia siemeniä, jotka ovat pitkänomaisia tai soikeita.
Levinneisyys

Suku kasvaa enimmäkseen Itä-Boliviassa, mutta kokonaisalue ulottuu Brasilian ja Argentiinan puolelle.
Lajit

Lapakaktukset kuuluvat selvästi tribukseen Rhipsalideae, mutta sen rajoista on tutkijoilla erimielisyyttä. Erimaalaisista tutkijoista koostuva kaktussystematiikan ryhmä (International Cactaceae Systematics Group) on esittänyt seuraavan 15 lajin kuuluvan tähän sukuun:
Lepismium aculeatum
Lepismium bolivianum
Lepismium brevispinum
Lepismium crenatum
Lepismium cruciforme
Lepismium houlletianum – lumilapakaktus eli lumikorallikaktus
Lepismium ianthothele (syn. Pfeiffera mataralensis) – liskokaktus
Lepismium incachacanum
Lepismium lorentzianum
Lepismium lumbricoides
Lepismium micranthum
Lepismium miyagawae
Lepismium monacanthum
Lepismium paranganiense
Lepismium warmingianum
Soppeenmäki

Soppeenmäen uusia kerrostaloja Rantajätköänteillä.
Soppeenmäen radiomasto
Soppeenmäen yhtenäiskoulu
Soppeenmäki on kaupunginosa ja teollisuusalue Ylöjärvellä. Etelässä se rajoittuu Soppeenharjuun ja Vuorentaustaan, pohjoisessa Vaasantiehen ja Tampere–Seinäjoki-rataan. Lännessä asuinalue rajoittuu Tampereen läntiseen kehätiehen, josta alkaa Soppeenmäen teollisuusalue. Idän suuntaan lähimpänä ovat Mikkolan alue ja Teivo. Tampereen keskustaan on matkaa 14 kilometriä. 
Soppeenmäen asuinrakennukset sijaitsevat pääosin Soppeenharjun rinteessä. Suurin osa omakotitaloista on Mastontien länsipuolella. 1980-luvulla alettiin rakentaa kerrostaloja Mastontien itäpuolelle. 
Ylöjärven terveyskeskus vuodeosastoineen sijaitsee Soppeenmäessä.
Tunnetuin maamerkki on linkkitorni eli Soppeenmäen radio- ja televisiomasto, joka valmistui vuonna 1960. Betoniosan korkeus on 67,5 metriä ja sen kannattaman metallisen masto-osan alkuperäinen korkeus oli 150 metriä. Maston korkeus oli alun perin 388 metriä merenpinnasta.
Soppeenharjulla lähellä linkkitornia kohoaa Ylöjärven sienimallinen vesitorni (1985).
Koulut ja päiväkodit

Soppeenmäen yhtenäiskoulussa on noin 600 oppilasta 1.-9. luokilla. Päiväkoteja ovat Mikkolan ja Soppeenharjun päiväkodit sekä yksityinen Touhulan päiväkoti. Vuonna 2024 valmistui Soppeenmäen päiväkoti Seijantielle.
Elinkeinot

Kaupat, ravintolat ja muut palvelut keskittyvät Mikkolantien, Mastontien ja Soppeentien varteen.  Ylöjärven uutisten toimitus sijaitsee Mikkolantiellä.
Soppeenmäen teollisuusalueella, joka ulottuu Elovainiolle saakka,  on runsaasti yrityksiä. Suurimpia yrityksiä ovat Huurre ja Pilkington.
Joukkoliikenne

Tampereen seudun joukkoliikenteen kaikki Ylöjärvelle suuntautuvat reitit kulkevat Soppeenmäen Matkatien pysäkin kautta. Kaukoliikenteen linja-autot pysähtyvät Vaasantiellä
Arvorakennuksia

Saurion taloa (1903) ylläpitää Kulttuuriosuuskunta Saurio, jonka perustivat vuonna 2019 kulttuuri- ja musiikkijärjestö Rantajätkät, Ylöjärvi-Seura, Ylöjärven taideyhdistys ja Takamaan Poplaivue.
Mikkolan talo on samannimisen suvun mukaan nimetty talo Mikkolantiellä. Rakennuksessa toimivuoteen 2024 saakka päiväkoti.
Ylöjärven työväentalo oli vuonna 1939 valmistunut työväentalon rakennus. Työväentalontiellä sijainnut rakennus purettiin joulukuussa vuonna 2014.
Julkisia taideteoksia

Maapallo, Linnunradan keskipiste -teos (Ari Tiilikainen, 2007)  liikenneympyrässä Rantajätkäntie-Kuruntie.
Kuun pimeä puoli -teos (Ari Tiilikainen, 2007) liikenneympyrässä Soppeentie-Kuruntie-Mikkolantie-Mastontie.
Liikunta

Ylöjärven urheilutalossa, joka sijaitsee yhtenäiskoulun vieressä, on muun muassa uimahalli, suuri palloilusali ja keilahalli.
Soppeenharjulla on monipuoliset lenkkeily- ja hiihtomaastot. Harjulta on hyvät yhteydet muun muassa Lamminpään majalle ja  Pikku-Ahvenistolle sekä Julkujärven suuntaan. Pirkan hiihdon loppuosuus kulkee Soppeenharjulla.
Soppeenmäki fiktiossa

Yle TV2:ssa ensimmäisen kerran vuosina 1978–1980 esitetyn komediasarjan Tankki täyteen ulkokohtaukset kuvattiin toimintansa lopettaneella Kesoilin huoltoasemalla Soppeenmäessä. Huoltoasema oli rakennettu valtatie 3:n ja Kuruntien risteyksen länsipuolelle vuonna 1960, ja se purettiin 1980-luvun lopulla.
Mikkolan talo, jossa toimii päiväkoti.
Ylöjärven työväentalo
Liikenneympyrätaidetta: Maapallo, Linnunradan keskipiste
Liikenneympyrätaidetta: Kuun pimeä puoli
Ylöjärven urheilutalo
Soppeenharjun Horhanlenkin viitoitusta
Tampereen seudun joukkoliikenteen runkolinjat

Tampereen raitiolinjat kartalla.
Tampereen seudun joukkoliikenteen runkolinjoiksi kutsutaan Tampereen seudun joukkoliikenteen linjoja 1-10. Tampereen seudun joukkoliikenne vastaa toimialueellaan eli Tampereen kaupunkiseudulla joukkoliikenteen järjestämisestä, ja kaikkiaan palvelun piiriin kuuluu kymmeniä linjoja. Yhdellä runkolinjalla matkustaa yli 10 000 ihmistä päivittäin. Linjoista kaksi, linjat 1 ja 3, ovat raitiolinjoja, joiden liikennöinti alkoi keväällä 2021. Muita linjoja liikennöidään linja-autoilla. Nykymuotoisen runkolinjaston perusviivat on määritelty kesäkuussa 2014, ja sittemmin niitä on päivitelty kevyemmin kesällä 2015. Vuonna 2021 linjastoa uudistettiin merkittävästi raitioliikenteen aloittamisen vuoksi.
Ennen runkolinjojen liikennöinnin aloittamista reittien varrella tehtiin useita muutostöitä liikennöinnin sujuvoittamiseksi ja ylipäätään mahdollistamiseksi. Kaupunkiympäristön kehittäminen pelkästään yksittäistä joukkoliikenneyhteyttä varten on ollut melko vähäistä esimerkiksi HSL-alueeseen nähden, jossa runkolinja 560:ä varten rakennettiin yli 30 miljoonalla eurolla joukkoliikennekatu ja -tunneli. Muun muassa runkolinjaa 1 varten Hämeenkadun ja Hatanpään valtatien risteysaluetta muutettiin siten, että kääntyminen idästä etelään on risteyksessä mahdollista. Lisäksi parannettiin pysäkkien odotustiloja vastaamaan kasvavia matkustajamääriä, yhdisteltiin pysäkkejä linjan nopeuttamiseksi ja muutettiin pysäkkitaskullisia pysäkkejä ajoratapysäkeiksi joukkoliikennepainotteisen katuympäristön luomiseksi.
Runkolinjoilla on tavanomaista tiheämpi vuoroväli, erilaisia joukkoliikennettä nopeuttavia ratkaisuja ja muita joukkoliikennekokemusta parantavia yksityiskohtia. Tampereen kaupungin alueella lähes kaikissa liikennevalo-ohjatuissa risteyksissä on satelliittipohjainen järjestelmä, joka suosii kaupunkiseudun joukkoliikenteen autoja valokierrossa. Lisäksi runkolinjojen varrella on bussikaistoja ja kiinteitä liikennevalo-ohituskaistoja. Runkolinjojen alueella Tampereen joukkoliikenteen tavoitteena onkin tarjota palvelutaso, joka mahdollistaa elämisen ilman omaa autoa.
Nykyiset runkolinjat > Runkolinja 2

n
k
Runkolinja 2
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pysäkki |   | Reittikatu | Vaihtoyhteydet |
| Rauhaniemi |  | Rauhaniementie |  |
| Romsinlahti (vain etelään) |  | Rauhaniementie |  |
| Koukkuniemi |  | Rauhaniementie |  |
| Lapinniemen kylpylä |  | Rauhaniementie |  |
| Naistenlahti |  | Rauhaniementie |  |
| Kastinsilta |  | Rauhaniementie (etelään) / Naistenlahdenkatu (pohjoiseen) |  |
| Koiratori |  | Pohjolankatu |  |
| Tapionkatu |  | Tammelan puistokatu |  |
| Tammelantori |  | Tammelan puistokatu |  |
| Yliopistonkatu (etelään) / Tammelankatu (pohjoiseen) |  | Yliopistonkatu (etelään) / Tammelan puistokatu (pohjoiseen) |  |
| Tampere-talo |  | Yliopistonkatu |  |
| Yliopisto |  | Kalevantie |  |
| Sorin aukio |  | Vuolteenkatu | 1 |
| Koskipuisto |  | Hatanpään valtatie | 1 3 |
| Keskustori D (länteen)/G (itään) |  | Hämeenkatu | 3 |
| Hämeenpuisto |  | Hämeenpuisto |  |
| Näsinpuisto |  | Hämeenpuisto |  |
| Särkänniemi |  | Paasikivenkatu |  |
| Särkänniemi |  | Laiturikatu |  |
Särkänniemi – Keskustori – Tammelantori – Rauhaniemi
Nykyiset runkolinjat > Runkolinja 3

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Km |   |   |   | Lyh. | Liikennepaikat |  |  |  |  |  |  |

|  |  |  |  |  | Sorin aukio |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | → Linjalle 1 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Koskipuisto |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Rautatieasema |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Rautatieaseman alitus |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Tulli |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Sammonaukio |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | → Linjalle 1 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Kaleva |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Uintikeskus |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Kalevanrinne |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Hakametsä |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Tampere–Haapamäki-radan alitus |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Vuohenoja |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Turtola |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Tampereen kehätien (vt 9) ylitys |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Hallila |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pohjois-Hervanta |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Opiskelija |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Hervantakeskus |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Hervannan kampus |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | → Varikolle |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Etelä-Hervanta |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Hervantajärvi |  |  |  |  |  |  |

Merkkien selitykset
Linja 3 on raitiolinja, joka kulkee Pyynikintorilta Sammonaukion, Hakametsän ja Hervannan kautta Hervantajärvelle. Toisessa vaiheessa linjaa jatketaan Hiedanrannan kautta Lentävänniemeen. Matka-aika Pyynikintorilta Hervantajärvelle on 29 minuuttia. Vuoroväli on arkisin 7,5 minuuttia. Runkolinja 3 korvasi aiemmin samaa reittiä liikennöineen linja-autolinjan 3.
Vuosina 2024–2028 linjan 3 läntinen päätepysäkki on Lentävänniemen suunnan sijaan Sorin aukiolla.
Nykyiset runkolinjat > Runkolinja 4

Länsi-Hervanta – Järvensivu – Sorin aukio – Keskustori – Tesoma – Lielahti

Aiemmin runkolinja 4 kulki osittain samalla reitillä Länsi-Hervanta – Järvensivu – Sorin aukio, mutta poistettiin käytöstä raitiotien liikenteen alkaessa vuonna 2021. Linja otettiin uudelleen käyttöön nykyisellä reitillä vuonna 2024.
Nykyiset runkolinjat > Runkolinja 5

n
k
Runkolinja 5
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pysäkki |   | Reittikatu | Vaihtoyhteydet |
| Keskustori L |  | Hämeenkatu | 3 |
| Koskipuisto |  | Hatanpään valtatie | 1 3 |
| Linja-autoasema (etelään) / Sorin aukio (pohjoiseen) |  | Hatanpään valtatie | 1 |
| Tampereen valtatie (etelään) / Tietotalo (pohjoiseen) |  | Tampereen valtatie |  |
| Viinikan liittymä (etelään) / Kaartotie (pohjoiseen) |  | Lempääläntie |  |
| Kuokkamaantie |  | Lempääläntie |  |
| Koivistontie |  | Lempääläntie |  |
| Ekankulma |  | Lempääläntie |  |
| Veturihallit |  | Lempääläntie |  |
| Lempääläntie (31 pohjoiseen) |  | Lempääläntie |  |
| Säästäjänkatu |  | Lempääläntie |  |
| Automiehenkatu |  | Automiehenkatu (etelään) / Lempääläntie (pohjoiseen) |  |
| Postitorvenkatu |  | Automiehenkatu |  |
| Leppästensuonkatu (etelään) / Perkiö (pohjoiseen) |  | Automiehenkatu |  |
| Lahdesjärvi (etelään) / Tuotekatu (pohjoiseen) |  | Automiehenkatu |  |
| Jalkaharpinkatu |  | Vuoreksen puistokatu |  |
| Västinginmäki |  | Vuoreksen puistokatu |  |
| Honkakuusenkatu |  | Vuoreksen puistokatu |  |
| Virolainen |  | Vuoreksen puistokatu |  |
| Rimmi |  | Vuoreksen puistokatu |  |
| Vuoreskeskus |  | Vuoreksen puistokatu |  |
| Vuoreksen koulu |  | Mäyränmäenkatu |  |
| Mäyränmäenkatu |  | Mäyränmäenkatu |  |
| Mäyränmäki |  | Mäyränmäenkatu |  |
| Siltanen |  | Ruskonkehä |  |
| Kotkansiipi |  | Ahvenisjärventie |  |
| Arkkitehdinkatu 17/36 (itään/länteen) |  | Arkkitehdinkatu |  |
| Arkkitehdinkatu 9/14 (itään/länteen) |  | Arkkitehdinkatu |  |
| Arkkitehdinkatu 3/4 (itään/länteen) |  | Arkkitehdinkatu |  |
| Elementinpolku |  | Hervannan valtaväylä |  |
| Hervannan paloasema |  | Hervannan valtaväylä |  |
| Hervannan kampus |  | Hervannan valtaväylä |  |
| Hervantakeskus |  | Hervannan valtaväylä |  |
| Vaajakatu |  | Hervannan valtaväylä |  |
| Tieteenkatu 7/24 (länteen/keskustaan) |  | Tieteenkatu |  |
| Opiskelija |  | Insinöörinkatu | 3 |
| Opiskelijankatu 10/7 (länteen/keskustaan) |  | Opiskelijankatu |  |
| Opiskelijankatu 26/23 (länteen/keskustaan) |  | Opiskelijankatu |  |
| Opiskelijankatu 38/33 (länteen/keskustaan) |  | Opiskelijankatu |  |
| Länsi-Hervanta |  | Ahvenisjärventie |  |
Länsi-Hervanta – Vuores – Peltolammi – Keskustori
Nykyiset runkolinjat > Runkolinja 6

n
k
Runkolinja 6
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pysäkki |   | Reittikatu | Vaihtoyhteydet |
| Länsi-Hervanta |  | Ahvenisjärventie |  |
| Teekkarinkatu |  | Teekkarinkatu |  |
| Ahvenisraitti |  | Teekkarinkatu |  |
| Sähkökatu |  | Teekkarinkatu |  |
| Hervantakeskus |  | Insinöörinkatu | 3 |
| Opiskelija |  | Insinöörinkatu | 3 |
| Tieteenkatu |  | Tieteenkatu |  |
| Hepolamminkatu 4/5 (pohjoiseen/etelään) |  | Hepolamminkatu |  |
| Kierikankatu |  | Turtolankatu |  |
| Lukonmäenkatu |  | Turtolankatu |  |
| Nuijatie |  | Turtolankatu |  |
| Kivikirkko |  | Messukylänkatu |  |
| Aakkula |  | Messukylänkatu |  |
| Messukylänkatu |  | Messukylänkatu |  |
| Puhhoonlahti (keskustaan) / Vuohensilta (etelään) |  | Iidesranta (keskustaan) / Kalevantie (etelään) |  |
| Järvensivun koulu |  | Iidesranta |  |
| Tiirantaival |  | Iidesranta |  |
| Kuikankatu |  | Iidesranta |  |
| Iidesranta |  | Iidesranta |  |
| Iidesaukio (keskustaan) / Viinikan liittymä (etelään) |  | Iidesranta |  |
| Tietotalo (itään) / Tampereen valtatie (etelään) |  | Tampereen valtatie |  |
| Sorin aukio (itään) / Linja-autoasema (etelään) |  | Hatanpään valtatie | 1 |
| Koskipuisto |  | Hatanpään valtatie | 1 3 |
| Rautatieasema |  | Hämeenkatu | M R 1 3 |
| Sorsapuisto |  | Itsenäisyydenkatu |  |
| Itsenäisyydenkatu |  | Itsenäisyydenkatu |  |
| Sammonaukio |  | Teiskontie |  |
| Hippos |  | Teiskontie | 1 |
| TAMK |  | Teiskontie |  |
| TAYS |  | Teiskontie | 1 |
| Perhetukikeskus (vain itään) |  | Teiskontie |  |
| Hoitokoti |  | Teiskontie |  |
| Ali-Huikkaantie |  | Teiskontie |  |
| Tenniskeskus |  | Teiskontie |  |
| Irjalankatu (itään) / Teiskontie 57 (länteen) |  | Teiskontie |  |
| Niihamankatu |  | Teiskontie |  |
| Linnainmaa |  | Mäentakusenkatu |  |
| Mäentakusenkatu |  | Mäentakusenkatu |  |
| Mäennotkonkatu (itään) / Tuluskatu (länteen) |  | Mäentakusenkatu |  |
| Aitoniitynkatu |  | Mäentakusenkatu |  |
| Leinolan koulu |  | Mäentakusenkatu |  |
| Hussankatu |  | Orimuskatu |  |
| Tilkankatu (itään) / Raudikonkatu (länteen) |  | Orimuskatu |  |
| Orelmankatu |  | Orimuskatu |  |
| Orimuskatu |  | Orimuskatu |  |
| Kiveliönkatu |  | Holvastintie |  |
| Mannakorpi |  | Holvastintie |  |
| Iivarintie |  | Holvastintie |  |
| Nattari |  | Holvastintie |  |
| Vatialan koulu |  | Vatialantie |  |
| Sudenkorennontie |  | Vatialantie |  |
| Vällintie |  | Vällintie |  |
| Vatiala |  | Mäkirinteentie |  |
Vatiala – TAYS – Koskipuisto – Sorin aukio

Aiemmin runkolinja 4 kulki reitillä Vatiala – TAYS – Koskipuisto – Sorin aukio – Järvensivu – Lukonmäki - Länsi-Hervanta, mutta lyhennettiin Sorin aukiolle linjan 4 uudelleenaloituksen myötä vuonna 2024.
Nykyiset runkolinjat > Runkolinja 7

n
k
Runkolinja 7
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pysäkki |   | Reittikatu | Vaihtoyhteydet |
| Kalkku |  | Kalkuntie |  |
| Petsankatu (itään) / Kalkun viertotie 20 (länteen) |  | Kalkun viertotie |  |
| Kalkun viertotie (17 länteen) |  | Kalkun viertotie |  |
| Pitkäniemenkatu |  | Pitkäniemenkatu |  |
| Ristaniitynkatu 10/13 (itään/länteen) |  | Ristaniitynkatu |  |
| Ristaniitynkatu |  | Ristaniitynkatu |  |
| Kalkunvuorenkatu 4/3 (itään/länteen) |  | Kalkunvuorenkatu |  |
| Juoksuhaudankatu |  | Kalkunvuorenkatu |  |
| Leirikatu |  | Kalkunvuorenkatu |  |
| Tesomankatu (27 itään) |  | Tesomankatu |  |
| Tesomajärvenkatu |  | Tesomankatu |  |
| Tesoma |  | Tesomankatu | M R |
| Kokkolankatu |  | Tesoman valtatie |  |
| Risuharjunkatu (itään) / Tesoman vt 26 (länteen) |  | Tesoman valtatie |  |
| Nokiantie (36 länteen) |  | Nokiantie |  |
| Kaarila |  | Nokiantie |  |
| Winterin alue |  | Nokiantie |  |
| Pispalan vt 141/138 (itään/länteen) |  | Pispalan valtatie |  |
| Epilä |  | Pispalan valtatie |  |
| Haapalinna |  | Pispalan valtatie |  |
| Hyhkynkatu |  | Pispalan valtatie |  |
| Pispalantori |  | Pispalan valtatie |  |
| Ahjola |  | Pispalan valtatie |  |
| Pulteri |  | Pispalan valtatie |  |
| Rajaportti |  | Pispalan valtatie |  |
| Tipotie |  | Pirkankatu |  |
| Pirkankatu 19/24 (itään/länteen) |  | Pirkankatu |  |
| Pyynikintori |  | Pirkankatu | 3 |
| Aleksanterin kirkko (itään) / Metso (länteen) |  | Pirkankatu |  |
| Keskustori F (itään)/C (länteen) |  | Hämeenkatu | 3 |
| Koskipuisto |  | Hatanpään valtatie | 1 3 |
| Sorin aukio |  | Vuolteenkatu | 1 |
| Yliopisto |  | Kalevantie |  |
| Tarkonpuisto |  | Kalevantie |  |
| Kalevankangas (vain itään) |  | Kalevantie |  |
| Takojankatu 4/5 (itään/länteen) |  | Takojankatu |  |
| Sarvijaakonkatu 20/19 (itään/länteen) |  | Sarvijaakonkatu |  |
| Hakametsä |  | Rieväkatu | 3 |
| Hakametsä |  | Sammonkatu |  |
| Uusikylä |  | Sammon valtatie |  |
| Sammon valtatie (10 itään) |  | Sammon valtatie |  |
| Irjalankatu |  | Sammon valtatie |  |
| Alasniitynkatu (itään) / Jankanraitti (länteen) |  | Alasniitynkatu |  |
| Monttilanpolku |  | Alasniitynkatu |  |
| Janka |  | Alasniitynkatu |  |
| Vehnämyllynkatu (itään) / Alasniitynkatu (länteen) |  | Ristinarkuntie (itään) / Alasniitynkatu (länteen) |  |
| Ristinarkuntie (itään) / Ristinarkku (länteen) |  | Sammon valtatie |  |
| Kässälä |  | Sammon valtatie |  |
| Leinolankatu (itään) / Aitolahdentie 17 (länteen) |  | Aitolahdentie |  |
| Aitolahdentie 27 (vain länteen) |  | Aitolahdentie |  |
| Aitolahdentie 43 (vain länteen) |  | Aitolahdentie |  |
| Linnainmaa |  | Aitolahdentie |  |
| Linnainmaa |  | Mäentakusenkatu |  |
Linnainmaa – Janka – Keskustori – Tesoma – Kalkku