stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ufologia
Kirjallisuutta

Charles Bowen - Humanoidit Otava 1972
Frank Edwards: Lentävien lautasten arvoitus Otava 1968
Häyry, Heta & Karttunen, Hannu & Virtanen, Matti (toim.): Paholaisen asianajaja: Opaskirja skeptikolle.  (Ursan julkaisuja 38)  Helsinki: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 1989.  ISBN 951-9269-48-7  Teoksen verkkoversio.
Närvä, Jaakko: Ufologia ja ufokokemukset uskonnollisina ilmiöinä: Teoreettinen tutkimus.  (Väitöskirja. Uskontotiede 12)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, uskontotieteen laitos, 2008.  ISBN 978-952-10-5160-9
Selin, Risto: Ihmeellinen maailma: Skeptikon tietosanakirja.  (Ursan julkaisuja 81)  Helsinki: Tähtitieteellinen yhdistys Ursa, 2001.  ISBN 952-5329-19-4  Teoksen verkkoversio.
J. Allen Hynek Ufot toden rajamailla WSOY 1973 ISBN 951-0-05638-3
Tapani Kuningas: Ufoja Suomen taivaalla.  Kirjayhtymä, 1970.
Tapani Koivula: Ufojen kosminen viesti.  WSOY, 1988.  ISBN 951-0-15079-7
Tapani Kuningas, Teuvo E. Laitinen ja Markku Löfman: 100 ufoa Suomessa.  Kirjayhtymä, 1994.
Kyröläinen, Juhani & Teerikorpi, Pekka: Ufojen arvoitus.  Helsinki:  Ursa, 1980.  ISBN 951-9269-11-8
K. Gösta Rehn, Ufoja näkyvissä, Tammi 1973
Uforaportti: Ufotutkimuksen vuosikirja 2005, toim. Tapani Koivula, ISBN 952-99618-0-4
Aiheesta muualla

Skepsis: Ufologia
Suomen Ufotutkijat ry.
UFO-Finland ry.
Uforaportteihin liittyvä fysikaalinen todistusaineisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Sivu 2 Yhdysvaltain ilmavoimien kapteeni Henry S. Shieldsin raportista Teheranin UFO-tapauksesta 19. syyskuuta 1976
Töölön jalkapallostadion

| Töölön jalkapallostadion |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Urheilukatu 5, 00250 Helsinki
Koordinaatit:  60°11′15″N, 024°55′21″E
Rakennustyöt aloitettu:  1999
Avattu:  2000
Remontoitu:  2003 2006
Omistaja:  Helsingin kaupunki
Kenttä:  lämmitetty tekonurmi
Kustannukset:  18,5 M€
Arkkitehti:  Olivier Lemarchand Ritva Kokkola Thomas Seehan
Aiemmat nimet:  Finnair Stadium (2000–2010) Sonera Stadium (2010–2017)  Telia 5G Areena (2017–2020)   Bolt Arena (2020-)
Käyttäjät
 HJK  Klubi 04  IF Gnistan (2024 loppukausi) 
Katsojakapasiteetti
 Yhteensä: 10 770 
Kentän mitat
 105 × 68 metriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Töölön jalkapallostadion (sponsorinimeltään Bolt Arena) on Helsingin Taka-Töölössä sijaitseva jalkapallostadion, joka valmistui vuonna 2000. Stadion toimii Veikkausliigassa pelaavan HJK:n sekä HJK:n reservijoukkue Klubi 04:n sekä loppukauden IF Gnistan kotikenttänä. Stadion toimi myös FC Jokerien kotikenttänä 2000–2003, ja HIFK:n kotikenttänä 2015-2023. Stadionin kapasiteetti on 10 770 katsojaa.
Stadionin pääomistaja on Helsingin kaupunki, joka vuokraa stadionia HJK:n omistamalle Helsinki Stadium Management Oy:lle. Stadionin yhteydessä sijaitsee myös Suomen Palloliiton toimisto.
Historia > Rakentaminen alkaa

Toukokuussa 1998 julkaistiin suunnitelma, jonka perusteella Helsinki perusti yhtiön, jolle vuokrattiin jalkapalloareenan maa-alue. Ratkaisuun päädyttiin Helsingin kaupungin huonon taloustilanteen vuoksi. Kaupunki antoi hankkeelle lainaa 32 miljoonaa markkaa ja valtiolta odotettiin 18 miljoonaa markkaa. Lopulta hankkeeseen saatiin valtiolta 14 miljoonaa markkaa. Lisäksi stadionin rakentamiseen vaadittiin yksityistä rahoitusta 60 miljoonaa markkaa. Paikan omistajaksi oli tarkoitus tulla kaupungin omistama yhtiö, joka vuokrasi stadionin Hjallis Harkimon yhtiölle.
Uudesta stadionista järjestettiin arkkitehtikilpailu. Stadionin suunnittelivat Atelier23-arkkitehdit, Olivier Lemarchand, Ritva Kokkola ja Thomas Seehan. Stadionin lopulliset kokonaiskustannukset olivat 18,5 miljoonaa euroa. Stadionin rakentaminen aloitettiin syyskuussa 1999 ja paikan rakennuttaja oli Skanska. Yrityksen sponsorinimeksi tuli Finnair Stadium.
Jalkapallostadion valmistui kesällä 2000 kymmenen kuukauden rakentamisen jälkeen. Ensimmäinen Veikkausliiga-ottelu stadionilla pelattiin kesäkuussa 2000, jolloin HJK ja FC Jokerit pelasivat vastakkain. Jokerit voitti ottelun 3–0.
Historia > Nuorten MM-kilpailut ja tekonurmi

Vuonna 2003 jalkapallostadionille vaihdettiin tekonurmi, vaikka alun perin siellä oli ollut luonnonnurmi. Pinnoitteen vaihto herätti kritiikkiä jalkapallopiireissä ja mediassa. Samana vuonna stadionilla järjestettiin alle 17-vuotiaiden MM-kilpailut. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun FIFAn lopputurnaus pelattiin tekonurmella.
Vanha tekonurmi korvattiin kesällä 2006 uudella, FIFAn kahden tähden -laatuluokituksen täyttävällä tekonurmella. Uusi pinnoite täyttää kriteerit UEFAn ottelujen sekä maaotteluiden pelaamiselle. Tekonurmen avajaisottelu pelattiin HJK:n ja FC Hongan välillä. Ottelussa syntyi stadionin uusi yleisöennätys, sillä katsojia ottelussa oli 10 770.
Stadionin tekonurmea käytettiin vuonna 2006 FIFAn raportin mukaan 948 tuntia. Tekonurmien käyttökeskiarvo Euroopassa on ESTO:n (European Syntethic Turf Organisation) mukaan noin 1500 tuntia per vuosi.
Myös FC Honka pelasi kotipelejään stadionilla, koska seuran omaa stadionia remontoitiin. Hongan oma kotistadion ei myöskään täyttänyt UEFAn vaatimuksia. Vuonna 2009 jalkapallostadionilla järjestettiin naisten EM-kilpailut, jonka vuoksi stadion päällystettiin väliaikaisesti luonnonnurmella.
Historia > Lauri Tähkä

Lauri Tähkä esiintyi uransa viimeisen kerran 7. syyskuuta 2024.
Nimenmuutokset

Vuonna 2000 valmistunut Töölön jalkapallostadionin sai ensimmäiseksi sponsorinimeksi Finnair Stadium lentoyhtiö Finnairin mukaan. Kauden 2010 aikana Finnairin ja stadionyhtiön välinen nimisopimus vanhentui. Elokuussa 2010 stadionin nimi vaihdettiin TeliaSonera Finlandin yhteistyösopimuksen myötä Sonera Stadiumiksi (lehdistössä myös suomennetussa muodossa "Sonera-stadion"). Kyseinen sopimus oli voimassa vuoden 2013 loppuun. Soneran vaihtaessaan nimeään Teliaksi, Telia Finland nimesi stadionin Telia 5G Areenaksi vuonna 2017. Vuoden 2020 tammikuussa stadionin nimi vaihdettiin jälleen, nyt Bolt Arenaksi, kun HJK teki uuden yhteistyösopimuksen Bolt.Works-henkilöstövuokrausyhtiön kanssa.
Ominaisuudet

Tekonurminen pelikenttä - koko 105 × 68 metriä (UEFAn suositus)
1500 luksin valaistus
Katsomokapasiteetti 10 770, kaikki katsomot katettuja
Pääkatsomon lämmitys
Kentän lämmitysjärjestelmä
36 aitiota
Yleisömäärät

*Siirtyivät stadionille kesken kauden 2000.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Töölön jalkapallostadion Wikimedia Commonsissa
Stadion HJK:n sivustolla
Veikkausliigan stadionit
Hietalahden jalkapallostadion
Kuopion keskuskenttä
Kupittaan jalkapallostadion
Lahden stadion
OmaSp Stadion
Oulunkylän jalkapallostadion
Raatin stadion
Tammelan stadion
Tammisaaren keskuskenttä
Tehtaan kenttä
Töölön jalkapallostadion
Wiklöf Holding Arena
Ilmakuva Töölön jalkapallostadionista.
Katsanochória

| Katsanochória Κατσανοχώρια |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Katsanochória
 Koordinaatit: 39°29′N, 20°59′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Ioánnina
Kunta:  Vóreia Tzoumérka
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  180204
Väkiluku (2011):  2 181
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  IN
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katsanochória (kreik. Κατσανοχώρια; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κατσανοχωρίων, Dimotikí Enótita Katsanochoríon) on yksi Vóreia Tzoumérkan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 181 (vuonna 2011).
Katsanochórian kunnallisyksikkö käsittää Vóreia Tzoumérkan kunnan lounaisosan. Sen suurin asutus on Ellinikón kylä. Katsanochória oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Vóreia Tzoumérkan kunnaksi yhdessä Kalaríteen, Matsoúkin, Prámantan, Syrrákon, Tzoumérkan ja Vathýpedon kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Katsanochórian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Aetorráchi | Aetorráchi | 49 |
| Aetorráchi | Lázaina | 67 |
| Ellinikó | Ellinikó | 443 |
| Fortósi | Fortósi | 38 |
| Fortósi | Kostítsi | 43 |
| Fortósi | Nístora | 10 |
| Fortósi | Pátero | 44 |
| Kaléntzi | Kaléntzi | 309 |
| Korítiani | Korítiani | 59 |
| Monolíthi | Ágios Geórgios | 122 |
| Monolíthi | Monolíthi | 183 |
| Monolíthi | Xirovoúni | 2 |
| Pigádia | Pigádia | 115 |
| Plaísia | Plaísia | 234 |
| Platanoússa | Dáfni | 64 |
| Platanoússa | Platanoússa | 371 |
| Platanoússa | Zoodóchos Pigí | 28 |
Yhteensä: 2 181
Töölön yhteiskoulu

| Töölön yhteiskoulu |
| --- | --- |

 TYK (etummainen vihreä rakennus) Stadionin tornista nähtynä.
Sijainti:  Taka-Töölö, Helsinki
Koordinaatit:  60°11′07″N, 24°55′26″E
Tyyppi:  peruskoulun yläkoulu   toisen asteen oppilaitos
Perustettu:  1912
Rehtori:  Marja Mikkola (yläkoulu ja lukio)   Kari Pekkarinen (aikuislukio)
Luokat:  7–9 (peruskoulu)   lukio   aikuislukio
Opiskelijoita:  peruskoulu: n. 340 (2022) lukio: n. 300 (2022) aikuislukio: n. 180 (2022) yhteensä: n. 820 (2022)
Verkkosivut
Töölön yhteiskoulu (TYK), puhekielellä Tykki, on Helsingin Taka-Töölön kaupunginosassa sijaitseva peruskoulun yläkoulu sekä toisen asteen oppilaitos. Koulu on perustettu oppikouluna vuonna 1912. Koulussa toimivat perusopetuksen luokat 7–9 ja lukio sekä iltaisin toimiva aikuislukio. Vuonna 1927 perustettu Töölön yhteiskoulun aikuislukio on Suomen vanhin ja yksi Euroopan vanhimmista. Yksityisen koulun omistaa Töölön yhteiskoulun osakeyhtiö. Koulurakennus sijaitsee osoitteessa Urheilukatu 10–12.
Vuonna 2022 koulussa oli noin 340 peruskoulun oppilasta, noin 300 lukion opiskelijaa ja noin 180 aikuislukion opiskelijaa. Lukioon otettiin vuoden 2023 yhteishaussa 96 uutta opiskelijaa. Alin keskiarvo haussa oli 9,23. Aikuislukioon ei ole keskiarvorajaa.
Koulun historia

Töölön yhteiskoulun perustajana toimi filosofian maisteri Väinö Heikkilä. Vuonna 1912 hän anoi lupaa koulun perustamiseen Töölöön. Koulun perustamisen päällimmäisenä syynä oli helpottaa Töölön alueen ja esikaupungin kasvavaa oppikoulutarvetta. Töölön yhteiskoulun yleisistä asioista päättänyt kokous pidettiin Töölön sokeritehtaan lukusalissa. Osakeyhtiö perustettiin senaattori Otto Stenrothin toimesta 8000 markan osakepääomalla. Töölön yhteiskoulu aloitti toimintansa syksyllä 1912 Rosavillan huvilassa Läntisen viertotien (nykyisen Mannerheimintien) varrella. Jo seuraavana syksynä koulu muutti kuitenkin suurempiin tiloihin Ruusulankatu 16:een. Ensimmäisenä lukuvuonna oppilaita oli 58 ja opettajia 10. Koulu sai luvan antaa keskikoulutodistuksia keväällä 1921. Ylioppilastutkinto-oikeus saatiin marraskuussa 1928.
Vuonna 1927 valmistui koulun nykyiselle paikalle Urheilukatu 10–12:een uusi koulurakennus. Rakennuksen on piirtänyt arkkitehti A. Ekman. Koulutalo vaurioitui helmikuussa 1944 Helsingin suurpommituksissa, mutta rakennus korjattiin sodan jälkeen kuntoon. Vuosina 1959–1960 suoritettiin koulurakennuksen mittava laajennus- ja uusimistyö, jonka suunnitteli arkkitehti Markus Tavio. Oppilaiden määrä nousi 1960-luvun alussa 600:sta yli 700:aan. Kouluun rakennettiin muun muassa kotitaloustila sekä yhdeksän uutta luokkahuonetta. Saneeraus jatkui aina 1970-luvulle asti, jolloin kouluun saatiin kielistudio.
Karjalan yhteiskoulu yhtyi Töölön yhteiskoulun lukioon 1. elokuuta 1986. Samalla 1970-luvulla perustettu iltalinja muuttui erilliseksi perusasteen sisältäväksi Töölön yhteiskoulun iltalukioksi.
Viimeisin peruskorjaus tehtiin 2000-luvun alussa koulun 90-vuotisjuhlia varten. Syksyllä 2006 valmistui täysin peruskorjattu oppilasruokala. Vuonna 2012 koulu juhli 100-vuotisjuhlia.
| Päivälukion keskiarvoraja 2000–2023> Vuosi | Päivälukion keskiarvoraja 2000–2023> KA-raja |
| --- | --- |
2000–2001:  8,09
2001–2002:  8,60
2002–2003:  7,44
2003–2004:  8,09
2004–2005:  8,10
2005–2006:  8,20
2006–2007:  8,61
2007–2008:  8,77
2008–2009:  8,77
2009–2010:  9,00
2010–2011:  8,92
2011–2012:  8,50
2012–2013:  8,75
2013–2014:  8,79
2014–2015:  8,85
2015–2016:  8,85
2016–2017:  9,08
2017–2018:  9,17
2018–2019:  9,23
2019–2020:  9,25
2020–2021:  9,17
2021–2022:  9,33
2022–2023:  9,25
2023–2024:  9,23
Aikuislukio

Lukion päättötodistuksen ja ylioppilastutkinnon lisäksi aikuislukiossa voi jatkaa keskeytyneet lukio-opinnot loppuun tai opiskella yksittäisiä oppiaineita. Vuosittain noin puolella aikuislukiosta ylioppilaaksi kirjoittavilla on taustallaan ammatillinen tutkinto. Muu kuin perusopetukseen tai lukion päättötodistukseen tähtäävä opiskelu on maksullista.
Aikuislukiossa on tarjolla myös maahanmuuttajille ja vieraskielisille suunnattu lukioon valmistava koulutus eli LUVA. Opetus kestää yhden lukuvuoden ja käsittää 25 kurssia.
Senioriyhdistys

Vuonna 1966 perustetun senioriyhdistyksen tavoitteena on luoda yhteenliittymä Töölön yhteiskoulun entisille oppilaille. Yhdistys järjestää vuosittain erilaisia tapahtumia ja on mukana koulun merkkivuosien juhlien järjestelyssä. Entisten oppilaiden lisäksi yhdistyksen toiminnassa on mukana myös entisiä rehtoreita ja opettajia. Lisäksi senioriyhdistys jakaa vuosittain neljälle oppilaalle stipendin tiettyjen kriteerien perusteella.
Rehtorit

Väinö Heikkilä (1912–1954)
Ruusa Niemistö (1954–1955)
Yrjö Penttinen (1955–1963)
Olavi Päivänsalo (1963–1964)
Yrjö Penttinen (1964–1977)
Mikko Mikkeli (1977–1987)
Anna-Liisa Mikkeli (1987–1991)
Maire Pietarinen (1991–2004)
Esko Heikkonen (2005–2005)
Jouni Hokkanen (2005–2013)
Ukkopekka Hyvönen (2013–2017)
Pirkko Majakangas (2017–2021~)
Paula Prinssi (~2021–2023)
Marja Mikkola (2024–)
Aikuislukion rehtorit

Boris Gyllenbögel (1924–1938)
Y. K. Laine (1944–1952)
Lars Frösen (1952–1957)
Kauko Salmenkallio (1957–1973)
Elisabet Savio (1973–1983)
Maria Salomaa (1983–2001)
Mikko Takala (2001–2003)
Marja-Leena Ruha-Tuomola (2003–2023)
Kari Pekkarinen (2023–)
Tunnettuja entisiä Töölön yhteiskoulun oppilaita

Arto Salminen, kirjailija
Heikki Harma, muusikko
Ben Zyskowicz, kansanedustaja
Sampsa Aaltio, kansanedustaja
Lenita Toivakka, kansanedustaja
Nasima Razmyar, vuoden pakolaisnainen 2010 ja kansanedustaja
Tapio Wirkkala, muotoilija
Markku Annila, arkkitehti
Kaarlo Sarkko, oikeustieteilijä ja valtakunnansovittelija
Heikki Castrén, arkkitehti
Leena Kartio, Turun yliopiston professori emerita
Anna Paljakka, toimittaja, tietokirjailija ja suomentaja
Erkki Aaltio, professori ja tekniikan tohtori
Arvid Lindeqvist, jääkäri ja everstiluutnantti
Toivo Kaario, insinööri ja keksijä
Risto Siilasmaa, tuotantotalouden diplomi-insinööri
Aiheesta muualla

Töölön yhteiskoulun kotisivut
Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli
Katukiekon suomenmestaruuskilpailut

Katukiekon suomenmestaruuskilpailut ovat vuosittain Suomessa järjestettävä turnaus, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004. Finaali on joka kerta järjestetty Helsingin Narinkkatorilla.
SM-kilpailut ja mitalistit

| Vuosi | Kulta | Hopea | Pronssi | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Helsinki Shadows |  |  | Narinkka |
| 2005 | Keittopekat | Vuorelan Veikot | Jakomäki Stars | Narinkka |
| 2006 | Keittopekat | Rakennusnaamat | Vuorelan Veikot | Narinkka |
| 2007 | Atalan Hoki Klup | IFK Mukava | Vuorelan Veikot | Narinkka |
| 2008 | Siivikkalan Pelikassit | AC Toros | El Sissijuustot | Narinkka |
| 2009 | Peräpohjolan Poropojat | Pomppadillet | Vuorelan Veikot | Narinkka |
| 2010 | Killeri! | CFH Turku | HC Kings | Narinkka |
| 2011 | Katujen Jumalat | HC Kings |  | Narinkka |
| 2012 | Blockfest | CFH Turku | Killeri! | Narinkka |
| 2013 | Vuorelan Veikot | Joukkue IF | Atalan Hoki Klup | Narinkka |
| 2014 | JayBirdz | American Diner | Joukkue IF | Narinkka |
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista

Kunniatohtorien arvojen myöntäminen tuli mahdolliseksi Keisarillisessa Aleksanterin-yliopistossa (nyk. Helsingin yliopisto) vuoden 1828 statuuttien myötä, ja ensimmäiset kunniatohtorien arvot jaettiin yliopiston 200-vuotisjuhlallisuuksien promootioiden yhteydessä. Teologinen tiedekunta ei kuitenkaan tuolloin vielä alkanut jakamaan kunniatohtorin arvoja, koska itse teologian tohtorin arvo oli tähän aikaan hallitsijan eli Venäjän keisarin armosta myöntämä erityinen huomionosoitus. Käytännössä teologian tohtorin arvo siis toimi kuin myöhempi kunniatohtorin arvo. Keisarin nimittämien teologian tohtorien tavan päättyessä 1900-luvun alussa avautui myös teologiselle tiedekunnalle mahdollisuus jakaa itse tiedekunnan päätöksellä kunniatohtorin arvoja teologiassa. Ensimmäiset teologian kunniatohtorit vihittiinkin vuoden 1907 teologisen tiedekunnan promootiossa.
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1907

J. A. Cederberg
J. G. Glöckner
J. Hedberg
V. T. Rosenqvist
J. Schwartzberg
S. E. Stenij
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1923

I. A. Björklund
K. Grotenfelt
L. A. Itkonen
J. A. Mannermaa
A. A. Oravala
L. H. Sandelin
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1925

T. K. Waltari
M. Rautanen
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1927

S. S. S. Sirenius
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1932

M. Tarkkanen
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1942

O. Manninen
K. J. Jaakkola
A. H. Maliniemi
A. W. Kuusisto
K. H. Seppälä
K. O. Kares
K. Edv. Österbladh
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1945

E. J. Wirén
V. R. Malmivaara
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1947

H. V. Klemetti
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1948

I. Béen, Ruotsi
C. O. J. Norborg, Ruotsi
L. P. Fabricius, Tanska
A. T. Jörgensen, Tanska
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1955

E. J. Ahla
V. I. Forsman
L. B. Gummerus
O. K. Heliövaara
A. E. Jokipii
B. I. J. Jonzon, Luulaja, Ruotsi
T. A. Kantonen
I. H. R. Krohn
Hj. A. Paunu
H. A. Pleijel, Lund, Ruotsi
L. H. Pohjanpää
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1963

F. C. Fry, Yhdysvallat
J. Kiivit, Viro
F. W. Krummacher, Greifswald, Saksa
H. Lilje, Hannover, Saksa
A. Th. S. Nygren, Lund, Ruotsi
K. A. Pirinen
K. E. Skydsgaard, Kööpenhamina, Tanska
L. P. Tapaninen
L. Túróczy, Budapest, Unkari
R. Wargelin, Yhdysvallat
H. E. Sihvonen
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1967

L. Auala, Namibia
T. A. Itkonen
M. H. S. Joensuu
Chitose Kishi, Japani
S. G. Kjöllerström, Lund, Ruotsi
E. Koren, Pest, Unkari
T. Kuusisto
E. J. Lehtinen
arkkipiispa Paavali
M. O. Rapola
W. Trillhaas, Göttingen, Saksa
H. T. Waris
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1973

J. T. Aro
J. A. Haavio
Aili Lemmikki Havas
O. Heilimo
A. M. P. Lemaire
N. V. Syvänne
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1976

S. L. M. G. Göransson, Uppsala, Ruotsi
M. O. Karttunen
Irja Inkeri Kilpeläinen
Y. J. Knuuttila
H. K. J. Koskenniemi
T. I. Palo
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1980

Å. Andren, Uppsala, Ruotsi
H. T. Biezais
G. Haendler, Rostock, Saksa
R. E. Hanhart, Göttingen, Saksa
K. A. S. Lehtonen
Anna-Maija Nieminen
E. O. Niinivaara
R. Prenter, Århus, Tanska
L. E. Taxell
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1983

E. Hark, Viro
E-R. Kiesow, Rostock, Saksa
V. J. Malmivaara
P. Manns, Mainz, Saksa
Tove Riska
Luettelo Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan kunniatohtoreista > 1990

K. Dumeni, Namibia
L. Grane, Kööpenhamina, Tanska
L. Grönvik
J. Heubach, Schaumburg-Lippe, Saksa
E. Häkli
J. Kokkonen
Fairy von Lilienfeld
K. E. Nipkow, Tübingen, Saksa
L. Perlitt, Göttingen, Saksa
L. Pettersson
E. P. Sanders, Oxford, Yhdistynyt kuningaskunta
B. Sundkler, Uppsala, Ruotsi
J. Tenkku
J. Waardenburg, Lausanne, Sveitsi
J. Wallman, Bochum, Saksa
Luettelo Tanskan kansallispuistoista

Luettelo Tanskan kansallispuistoista sisältää tietoja Tanskan viidestä kansallispuistosta.
| Kuva | Nimi | Alue | Pinta-ala (km²) | Perustettu | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Thyn kansallispuisto  Nationalpark Thy | Nordjylland | 243,7 | 2008 |  |
|  | Mols Bjergen kansallispuisto Nationalpark Mols Bjerge | Midtjylland | 180 | 2009 |  |
|  | Vattimeren kansallispuisto Nationalpark Vadehavet | Syddanmark | 1.459 | 2010 | Unescon maailmanperintöä Vattimeren kansallispuistot |
|  | Skjoldungernen kansallispuisto Nationalpark Skjoldungernes Land | Sjælland | 170 | 2015 |  |
|  | Kuninkaallinen Nordsjællandin kansallispuisto Nationalpark Kongernes Nordsjælland | Pääkaupunkialue | 263 | 2018 | Unescon maailmanperintöä Kronborgin linna  |
Käännös suomeksi
Luettelo Tanskan kaupungeista

Tämä artikkeli on luettelo Tanskan kaupungeista (tansk. købstad). Luettelon paikkakunnilla oli erityiset kaupunginoikeudet vuoteen 1970 asti. Vuoden 1970 kuntauudistuksen myötä kaupunkikäsitteellä ei ole enää ollut mitään hallinnollista merkitystä.
Luettelossa on mukana varsinaisen Tanskan alue eli Färsaaret ja Grönlanti puuttuvat. Luettelossa on yhteensä 87 paikkakuntaa. Kaikki ne eivät ole olleet kaupunkeja samanaikaisesti.
Aabenraa
Aakirkeby
Aalborg
Aarhus (vuosina 1948–2010 Århus)
Ærøskøbing
Allinge
Assens
Bogense
Brønderslev
Christianshavn (vuodesta 1639 vuoteen 1674)
Ebeltoft
Esbjerg
Fredericia
Frederikshavn
Frederikssund
Frederiksværk
Fåborg
Grenå
Haderslev
Hals
Hasle
Helsingør
Herning
Hillerød
Hjørring
Hobro
Holbæk
Holstebro
Horsens
Høgekøbing (tuntematon sijainti)
Kalundborg
Kerteminde
Kolding
Korsør
Køge
Kööpenhamina (tansk. København)
Lemvig
Løgstør
Mariager
Maribo
Middelfart
Næstved
Nakskov
Nexø
Nibe
Nyborg
Nykøbing Falster
Nykøbing Mors
Nykøbing Sjælland
Nysted
Nørresundby
Odense
Præstø
Randers
Ribe
Ringkøbing
Ringsted
Roskilde
Rudkøbing
Rødby
Rønne
Sæby
Sakskøbing
Sandvig
Silkeborg
Skælskør
Skagen
Skanderborg
Skive
Skjern
Slagelse
Slangerup (vuoteen 1809)
Sorø
Stege
Store Heddinge
Struer
Stubbekøbing
Svaneke
Svendborg
Søborg (noin vuoteen 1560)
Sønderborg
Thisted
Tønder
Varde
Vejle
Viborg
Vordingborg
Århus (vuodesta 2011 Aarhus)
Käännös suomeksi
Ukrainan juutalaiset

| Ukrainan juutalaiset |
| --- | --- |
 Ukrainanjuutalainen perhe kuvattuna ennen vuotta 1918.
Väkiluku:  300 000 (2019)
Uskonnot:  juutalaisuus
Ukrainan juutalaiset ovat etnis-uskonnollinen vähemmistö Ukrainassa. Juutalaisia muutti kreikankielisiltä alueilta nykyisen Ukrainan seudulle antiikin aikana ja keskiajalla. Maan nykyinen juutalaisväestö polveutuu pääasiassa Ukrainaan 1200-luvun jälkeen Keski- ja Itä-Euroopasta muuttaneista aškenaseista.