stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Swish
Vastaavia sovelluksia kansainvälisesti

Suomessa Swishiä lähinnä vastaava järjestelmä on Siirto, johon ovat liittyneet Nordea, OP ja S-Pankki. Siirto on Automatian palvelu, johon eri pankit voivat integroitua omilla mobiilisovelluksillaan. Siirtomaksut näkyvät välittömästi vastaanottajalla. Sovelluksen käyttö edellyttää puhelinnumeroa ja tiliä jossain järjestelmän piirissä olevassa pankissa. Danske Bank on suurin pankki, joka on toistaiseksi järjestelmän ulkopuolella oman MobilePay-sovelluksensa kanssa. MobilePayn myynnin ja kumppanuuksien vastaavan johtajan Anniina Heinosen mukaan myös Danske liittyy järjestelmään ”suurella todennäköisyydellä” myöhemmin.
Norjassa vastaavan yleisen sovelluksen nimi on Vipps. Se julkaistiin vuonna 2015, ja se on levinnyt melko laajaalle. Pienemmät summat voi rekisteröidä sovelluksen sisällä, ja isommat vaativat paikallisen tunnistautumissovelluksen käytön. Maksuja voi välittää myös henkilöille, joilla on norjalainen puhelinnumero muttei sovellusta käytössä, mutta tällöin he saavat pyynnön rekisteröityä sovellukseen maksun loppuunsaattamiseksi. Maksut veloitetaan joko luottokortilta tai pankkitililtä pankista riippuen. Sovelluksen käyttö edellyttää norjalaista henkilönumeroa, pankkitiliä ja -korttia sekä puhelinnumeroa.
Suomessa, Tanskassa ja Norjassa on saatavilla Danske Bankin MobilePay-sovellus, joka julkaistiin Tanskassa vuonna 2013 ja Suomessa ja Norjassa myöhemmin vuonna 2015. Tanskassa se on erittäin suosittu noin kolmella miljoonalla käyttäjällään, mutta muissa maissa se ei ole levinnyt yhtä laajaalle. Palvelu toimii yksityishenkilöiden välisessä rahaliikenteessä ja maksuvälineenä tuetuissa verkkokaupoissa ja kivijalkamyymälöissä. Palvelun käyttö edellyttää jonkin edellä mainituista maissa myönnettyä henkilötunnusta, puhelinnumeroa ja pankkitiliä. Toisin kuin Swish- ja Siirto-palveluissa, maksua ei välitetä välttämättä välittömästi.
Aiheesta muualla

Sovelluksen verkkosivusto
Kom igång och Swisha (Arkistoitu – Internet Archive) - uutinen "swishaamisesta"
Betalningar i realtid (Arkistoitu – Internet Archive) - Swishin taustalla oleva maksuteknologia
Jixi

| Jixi (鸡西) |
| --- | --- |
 Jixin sijainti Heilongjiangissa, alla sijainti Kiinassa.
 Jixi
 Koordinaatit: 45.294°N, 130.961°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Heilongjiang
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22 488,47 km²
Väkiluku (2010):  1 862 165
 – Väestötiheys:  83 as./km²
 
 www.jixi.gov.cn 
 Kaupunginhallinto: 18 Hongqi Road, Jiguan District 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jixi (yksink.: 鸡西; perint.: 鶏西; pinyin: Jīxī) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Heilongjiangin maakunnan itäosassa, linnuntietä noin 350 kilometriä maakuntakeskus Harbinista itään. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 1,862 miljoonaa ja pinta-ala 22 488 neliökilometriä.
Kaupunki rajoittuu lännessä Mudanjiangin, pohjoisessa Qitaihen ja Shuangyashanin prefektuuritason kaupunkiin. Idässä ja etelässä naapurina on Venäjän Primorjen aluepiiri.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla kaupunki jakautui seuraavasti (2010):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Piirikuntatason jako.  |  Kaupunkipiirit (6) Chengzihe (城子河区), 127 290 as.  Didao (滴道区), 103 646 as.  Hengshan (恒山区), 160 180 as.  Jiguan (鸡冠区), 365 385 as.  Lishu (梨树区), 76 361 as.  Mashan (麻山区), 30 097 as.  |  Piirikuntatason kaupungit (2) Hulin (虎林市), 317 884 as.  Mishan (密山市), 407 451 as. Piirikunnat (1) Jidong (鸡东县), 273 871 as.  |
Jixi Xingkaihun lentoasemalta on säännöllisiä kotimaan lentoja.
Galleria

Jixi.
Jixin kantakaupunkia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jixi Wikimedia Commonsissa
Jixi City Information (erityisesti talouspainotus) (englanniksi) (chinaknowledge.com)
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut

| Jääkiekon alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Laji:  Jääkiekko
Maa(t):  Eurooppa
Perustettu:  1977
Edeltäjä:  U19 EM-Kisat
Lopetettu:  1998
Seuraaja:  U18 MM-Kisat
Hallitseva mestari:   Ruotsi (1998)
Eniten mestaruuksia:   Ruotsi (8)
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut oli vuosittain järjestetty arvoturnaus, jota pelattiin vuosina 1977–1998. Vuodesta 1999 kilpailut laajenivat maailmanmestaruuskisoiksi. Yhdysvallat ja Kanada tulivat mukaan turnaukseen vuosituhannen alussa.
Euroopan-mestuuden voitti jokaisena kertana joko Neuvostoliitto tai myöhemmin Venäjä, Ruotsi, Suomi tai Tšekkoslovakia. Ruotsi voitti yhteensä kahdeksan mestaruutta, Neuvostoliitto viisi, Suomi ja Tšekkoslovakia neljä sekä Venäjä yhden. Näiden maiden ulkopuolelta mitaleillekin noustiin vain kahdesti, kun Saksa voitti hopeaa vuonna 1995 ja Sveitsi pronssia vuonna 1997.
Turnauksessa oteltiin myös pääsarjaa alemmilla sarjatasoilla B-, C- ja D-sarjoissa. Toisaalta vuonna 1995 ei pelattu D-sarjaa, vaan sen tilalla pelattiin C2-sarja. Vastaavasti taas vuosina 1998–2000 pelattiin D2-sarjan turnaus.
Turnauksessa on nähty tiettävästi jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailujen suurinumeroisin voitto, kun huomioon otetaan kaikki ikäkaudet ja sarjatasot. Ottelussa Islantia vastaan vuonna 1998 Kazakstan teki peräti 63 maalia jättäen vastustajansa nollille.
Mitalistit ja kisapaikkakunnat

| Turnaus | Kulta | Hopea | Pronssi | Järjestäjämaa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1977 |  Ruotsi |  Tšekkoslovakia |  Neuvostoliitto |  Länsi-Saksa |
| 1978 |  Suomi |  Neuvostoliitto |  Ruotsi |  Suomi |
| 1979 |  Tšekkoslovakia |  Suomi |  Neuvostoliitto |  Puola |
| 1980 |  Neuvostoliitto |  Tšekkoslovakia |  Ruotsi |  Tšekkoslovakia |
| 1981 |  Neuvostoliitto |  Tšekkoslovakia |  Ruotsi |  Neuvostoliitto |
| 1982 |  Ruotsi |  Tšekkoslovakia |  Neuvostoliitto |  Ruotsi |
| 1983 |  Neuvostoliitto |  Suomi |  Tšekkoslovakia |  Norja |
| 1984 |  Neuvostoliitto |  Tšekkoslovakia |  Ruotsi |  Länsi-Saksa |
| 1985 |  Ruotsi |  Neuvostoliitto |  Tšekkoslovakia |  Ranska |
| 1986 |  Suomi |  Ruotsi |  Tšekkoslovakia |  Länsi-Saksa |
| 1987 |  Ruotsi |  Tšekkoslovakia |  Neuvostoliitto |  Suomi |
| 1988 |  Tšekkoslovakia |  Suomi |  Neuvostoliitto |  Tšekkoslovakia |
| 1989 |  Neuvostoliitto |  Tšekkoslovakia |  Suomi |  Neuvostoliitto |
| 1990 |  Ruotsi |  Neuvostoliitto |  Tšekkoslovakia |  Ruotsi |
| 1991 |  Tšekkoslovakia |  Neuvostoliitto |  Suomi |  Tšekkoslovakia |
| 1992 |  Tšekkoslovakia |  Ruotsi |  Venäjä |  Norja |
| 1993 |  Ruotsi |  Venäjä |  Tšekki |  Puola |
| 1994 |  Ruotsi |  Venäjä |  Tšekki |  Suomi |
| 1995 |  Suomi |  Saksa |  Ruotsi |  Saksa |
| 1996 |  Venäjä |  Suomi |  Ruotsi |  Venäjä |
| 1997 |  Suomi |  Ruotsi |  Sveitsi |  Tšekki |
| 1998 |  Ruotsi |  Suomi |  Venäjä |  Ruotsi |
Mitalitaulukko

| Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 8 | 3 | 6 | 17 |
|  Neuvostoliitto | 5 | 4 | 5 | 14 |
|  Tšekkoslovakia | 4 | 7 | 5 | 16 |
|  Suomi | 4 | 5 | 2 | 11 |
|  Venäjä | 1 | 2 | 2 | 5 |
|  Saksa | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Tšekki | 0 | 0 | 1 | 1 |
Shuangyashan

| Shuangyashan (双鸭山市, Shuāngyāshān Shì) |
| --- | --- |
 Shuangyashanin sijainti Heilongjiangissa, alla sijainti Kiinassa.
 Shuangyashan
 Koordinaatit: 46°38′N, 131°09′E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Heilongjiang
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22 483 km²
Väkiluku (2010):  1 462 626
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  155100
Suuntanumero(t):  0469
Rekisterikilpi:  黑J
 
 www.shuangyashan.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shuangyashan (kiin. 双鸭山市, pinyin: Shuāngyāshān Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Heilongjiangin maakunnan itäosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 370 kilometriä maakunnan pääkaupunki Harbinista itäkoilliseen. Prefektuurin pinta-ala on 22 483 neliökilometriä ja väkiluku 1,46 miljoonaa (2010). Shuāngyāshān on suomeksi Ankkaparin vuoret, ja se viittaa kahteen kaupungin koillisessa olevaan vuoren huippuun.
Kaupunki rajoittuu pohjoisessa ja lännessä Jiamusin, etelässä Qitaihen ja Jixin prefektuuritason kaupunkeihin. Idässä kulkee Kiinan ja Venäjän raja.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla prefektuuri jaetaan kahdeksaan osaan seuraavasti (numerointi kuten oheisessa kuvassa):
| --- | --- |
 Shuangyashanin hallinnollinen jako. :  Kaupunkipiirit (4) 1. Jianshan (尖山区)  2. Lingdong (岭东区)  3. Sifangtai (四方台区)  4. Baoshan (宝山区) Piirikunnat (4) 5. Jixian (集贤县)  6. Youyi (友谊县)  7. Baoqing (宝清县)  8. Raohe (饶河县)
Galleria

Uudenvuoden paraati vuonna 2002
Talo maaseudulla Shuangyashanissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shuangyashan Wikimedia Commonsissa
Tšekin piirikunnat

Tšekin piirikunnat
Tšekin piirikunnat (okres) ovat 76 keskitason aluehallinnon yksikköä Tšekissä.
Vastuut

Tšekin piiritoimistot lakkautettiin vuoden 2003 hallintouudistuksessa, mutta piirikuntia käytetään yhä valtionhallinnon yksikkönä sekä tilastoyksiköinä.
Piirikunnat lääneittäin > Keski-Böömin lääni

Benešov
Beroun
Kladno
Kolín
Kutná Hora
Mělník
Mladá Boleslav
Nymburk
Praha-východ
Praha-západ
Příbram
Rakovník
Piirikunnat lääneittäin > Etelä-Böömin lääni

České Budějovice
Český Krumlov
Jindřichův Hradec
Písek
Prachatice
Strakonice
Tábor
Piirikunnat lääneittäin > Plzeňin lääni

Domažlice
Klatovy
Plzeň-jih
Plzeň-město
Plzeň-sever
Rokycany
Tachov
Piirikunnat lääneittäin > Karlovy Varyn lääni

Cheb
Karlovy Vary
Sokolov
Piirikunnat lääneittäin > Ústín lääni

Děčín
Chomutov
Litoměřice
Louny
Most
Teplice
Ústí nad Labem
Piirikunnat lääneittäin > Liberecin lääni

Česká Lípa
Jablonec nad Nisou
Liberec
Semily
Piirikunnat lääneittäin > Hradec Královén lääni

Hradec Králové
Jičín
Náchod
Rychnov nad Kněžnou
Trutnov
Piirikunnat lääneittäin > Pardubicen lääni

Chrudim
Pardubice
Svitavy
Ústí nad Orlicí
Piirikunnat lääneittäin > Vysočinan lääni

Havlíčkův Brod
Jihlava
Pelhřimov
Třebíč
Žďár nad Sázavou
Piirikunnat lääneittäin > Etelä-Määrin lääni

Blansko
Brno-město
Brno-venkov
Břeclav
Hodonín
Vyškov
Znojmo
Piirikunnat lääneittäin > Olomoucin lääni

Jeseník
Olomouc
Prostějov
Přerov
Šumperk
Piirikunnat lääneittäin > Määrin-Sleesian lääni

Bruntál
Frýdek-Místek
Karviná
Nový Jičín
Opava
Ostrava-město
Piirikunnat lääneittäin > Zlínin lääni

Kroměříž
Uherské Hradiště
Vsetín
Zlín
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tšekin piirikunnat Wikimedia Commonsissa
Qitaihe

| Qitaihe (七台河市, Qītáihé Shì) |
| --- | --- |
 Qitaihen sijainti Heilongjiangissa, alla sijainti Kiinassa.
 Qitaihe
 Koordinaatit: 45°46′N, 131°00′E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Heilongjiang
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6 221 km²
Väkiluku (2010):  920 471
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  154600
Suuntanumero(t):  0464
Rekisterikilpi:  黑K
 
 www.qth.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Qitaihe  (kiin. 七台河市, pinyin: Qītáihé Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Heilongjiangin maakunnan itäosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 350 kilometriä maakunnan pääkaupunki Harbinista itään. Prefektuurin pinta-ala on 6 221 neliökilometriä ja väkiluku 920 471 (2010).
Kaupunki rajoittuu pohjoisessa Jiamusin ja Shuangyashanin, etelässä Jixin ja Mudanjiangin, sekä lännessä Harbinin prefektuuritason kaupunkeihin.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla prefektuuri jaetaan neljään osaan seuraavasti (numerointi kuten oheisessa kuvassa):
| --- | --- |
 Qitaihen hallinnollinen jako. :  Kaupunkipiirit (3) 1. Xinxing (新兴区)  2. Taoshan (桃山区)  3. Qiezihe (茄子河区	) Piirikunta (1) 4. Boli (勃利县)
Galleria

Kaupunkimaisemaa Qitaihessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Qitaihe Wikimedia Commonsissa
Aino Alli

Taidemaalari Aino Alli työnsä ääressä 1920-luvulla.
Aino Sofia Alli (o.s. Neuman, 17. kesäkuuta 1879 Oulu – 9. marraskuuta 1958 Turku) oli suomalainen taidemaalari.
Hänen vanhempansa olivat tullinhoitaja Frans Johan Neuman ja Ida Maria Bergdahl ja puoliso vuosina 1901–1945 everstiluutnantti, Helsingin lääninvankilan johtaja August Alli. Alli muutti puolisoineen Turkuun vuonna 1944, kun heidän kotinsa ja suuri osa Allin maalauksista oli tuhoutunut Helsingin pommituksissa. Seuraavana vuonna Alli jäi leskeksi ja asui loppuelämänsä Turussa siskonsa kanssa.
Alli valmistui tyttökoulusta 1895, opiskeli Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa 1904–1907 ja valmistui piirustuksenopettajaksi 1908. Hän oli Eero Järnefeltin oppilas vuodesta 1908. Hän harjoitti myös musiikkiopintoja. Hän teki opintomatkoja Ranskaan 1911–1912, 1920, 1923–1924, 1926, 1928 ja 1937, Italiaan 1924, 1930 ja Englantiin 1928. Hänen maalauksiaan oli näytteillä vuodesta 1907 alkaen. Alli tunnetaan ennen kaikkea muotokuvamaalarina ja hän teki tilaustöitä monille aikansa merkkihenkilöille.  Hän maalasi myös maisemia, kukka-asetelmia ja miniatyyreja.  Varsinkin 1920-luvulla hän omistautui miniatyyrien tekemiseen, joiden tekemisen hän aloitti 1912. Aino Allista tuli 1920 Pariisin syyssalongin (Salon d´Automne) jäsen ja hänet valittiin 1928 salongin arvostelijalautakuntaan.
Maalisjärvi (Kokemäki)

| Maalisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Kokemäki
Koordinaatit:  61°19′41″N, 22°24′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kokemäenjoen yläosan alue‎ (35.12)
Laskuoja:  Maalisoja Kokemäenjokeen
Järvinumero:  35.122.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  50,3 m  
Pituus:  750 m
Leveys:  400 m
Rantaviiva:  2,013 km  
Pinta-ala:  18,752 ha  
Saaria:  1
 fiMaalisjärvi 
Maalisjärvi on Satakunnassa Kokemäellä Alhomaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Karhiniemen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 18,8 hehtaaria, sen pituus on 750 metriä ja leveys 400 metriä. Se on muodostunut kumpareiseen maastoon jääneeseen painanteeseen. Maasto on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Sen koillispuolella kohoaa Pontonmäki ja Maaliskallio yli 15 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Myös etelä- ja länsipuolella on vastaavan korkuiset mäet. Järven rantaviiva on 2,0 kilometriä pitkä. Järven länsirannat ovat heinittyneet ja kasvaneet hieman umpeen ruovikoksi tai avosuoksi. Järven ainoa saari on pieni luoto. Rannalle on rakennettu neljä loma-asuntoa, joille johtavat omat tiet Kauvatsantieltä.
Järveen laskee kolme tulo-ojaa sen lähisoilta. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 1,9 kilometriä pitkä Maalisoja. Se yhtyy Kokemäenjokeen pian siihen yhtyvän Pahanalhonojan jälkeen.
Vattenfall

| Vattenfall AB |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Aktiebolag (osakeyhtiö)
Perustettu:  1909 nimellä Kungliga Vattenfallsstyrelsen
Toimitusjohtaja:  Ossi Yrjölä
Kotipaikka:  Tukholma
Toimiala:  energia
Kotisivu:  www.vattenfall.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vattenfall on ruotsalainen, Euroopan neljänneksi suurin sähköntuottaja ja suurin lämmöntuottaja.lähde?  Vattenfall toimii sähkön arvoketjun kaikissa vaiheissa eli tuotannossa, siirrossa, jakelussa ja myynnissä. Vattenfall harjoittaa myös aktiivista sähkökauppaa ja tuottaa, jakelee ja myy lämpöä.
Vattenfall aloitti sähkön tuottamisen ja jakelun Ruotsissa jo vuonna 1909. Konsernin emoyhtiö Vattenfall AB on kokonaan Ruotsin valtion omistuksessa. Yhtiön pääkonttori on Tukholmassa.
Ruotsin kielen sana vattenfall tarkoittaa vesiputousta. Nykyinen nimi on lyhenne alkuperäisestä. Vattenfallin alkuperäinen nimi oli Kuninkaallinen vesiputoushallitus (Kungliga Vattenfallsstyrelsen).
Kivihiili

Vattenfallilla on 12 suurta kivihiilivoimalaa Saksassa, Puolassa ja Alankomaissa.
Ydinvoima

Vattenfall on pääomistaja kahdessa ruotsalaisessa ydinvoimalaitoksessa. Forsmarkin ydinvoimalasta Vattenfall omistaa noin 66 %. Muut omistajat ovat Fortum (noin 22 %), E.ON (noin 10 %) ja Skellefteå Kraft (noin 2 %). Ringhalsin ydinvoimalasta Vattenfall omistaa 70,4 % ja E.ON 29,6 %.
Saksassa Vattenfall omistaa 67 % Brunsbüttelin ydinvoimalasta (E.ON 33 %) ja 50 % Krümmelin ydinvoimalasta (E.ON 50 %). Vattenfallin Saksan ydinvoimalan ongelmat kesäkuussa 2007 johtivat ydinvoimasta vastaavan johtajan Bruno Thomausken erottamiseen heinäkuussa 2007. Vattenfall sulki Brunsbüttelin voimalan kahdeksi päiväksi  28.6.2007 ylikuormituksen vuoksi. Käynnistysvaiheessa ilmeni ongelmia. Viranomaisille Vattenfall kertoi niistä vasta 6.7.2007, vaikka viranomaiset tiedustelivat toimien onnistumista jo aiemmin. Vattenfallin epäillään pantanneen tietoja myös toisen reaktorinsa tulipalosta. Ongelmien vuoksi Saksan Vihreä puolue vaati, että Vattenfallin tulisi menettää ydinvoimalalupansa. Vattenfallin Hampurin ydinvoimalassa oli vakavia puutteita turvallisuudessa kesällä 2009.
Vattenfall Suomessa

Vattenfall omistaa Suomessa 9 vesivoimalaitosta, joista suurin on Pamilon vesivoimalaitos.
Yhtiöllä on  aiemmin ollut myös kymmenen tuulivoimalaa Pohjois-Pohjanmaan rannikolla, mutta ne myytiin kannattamattomina vuonna 2008.  Nykyisin Vattenfallin Suomessa myymän tuulisähkön alkuperämaat ovat Ruotsi ja Tanska. Suomen luonnonsuojeluliitto on myöntänyt yhtiön Täystuuli-sähkötuotteelle Ekoenergia-merkin.
Syksyllä 2011 Vattenfall ilmoitti myyvänsä Suomen sähkönjakelu- ja kaukolämpötoimintonsa. LNI Acquisition-yhtiön välivaiheen jälkeen toimintoja jatkaa Elenia-niminen suomalainen yhtiö.
Ennen tätä yrityskauppaa Vattenfall Verkko Oy oli Suomen toiseksi suurin sähkönjakeluyhtiö 380 000 sähköasiakkaallaan.
Turvavyö

Turvavyön kehittämisen kunnia osoitetaan usein virheellisesti Saabille tai Volvolle. Kuolonurheja vaativien auto-onnettomuuksien määrä kasvoi huomattavasti Ruotsissa 1950-luvulla. Vattenfallin sisäisen tutkimuksen paljastettua auto-onnettomuuksien olevan syynä suurimpaan osaan työntekijöiden kärsimistä kuolemista, kaksi yrityksen insinööreistä (Bengt Odelgard ja Per-Olof Weman) aloitti kolmipisteturvavyön suunnittelemisen. Heidän työnsä asetti uudet turvavaatimukset ruotsalaisille autoille. Myöhemmin 1950-luvulla heidän työnsä esitettiin Volvolle.
Nuon kauppa

Vattenfall osti hollantilaisen Nuonin 8,5 mrd. € (100 mrd. Kr). Nuon on Alankomaiden suurin energiayhtiö. Sillä on toimintaa myös Belgiassa ja Saksassa. Yrityksellä on 3 miljoonaa asiakasta. Työntekijöitä on 10 000. Liikevaihto vastasi vuonna 2008 68 mrd. kr. Vihreän puolueen ja luonnonsuojeluliiton mielestä Ruotsin hallituksen tulisi estää Vattenfallin yrityskauppa. Heidän mielestään yrityksen tulisi investoida uusiutuvaan energiaan ja kestäviin energialähteisiin. Greenpeace kritisoi yrityksen epäselvää lehdistötiedotetta tulevaisuuden tavoitteista, jotka eivät rajoita Vattenfallin investointeja ydinvoimaan eikä kivihiileen.
Asia Argento

| Asia Argento |
| --- | --- |
 Asia Argento Cannesissa vuonna 2009.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Aria Asia Maria Vittoria Rossa Argento
Syntynyt: 20. syyskuuta 1975 Rooma, Italia
Ammatti:  Näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja, valokuvaaja, DJ
Puoliso:  Michele Civetta (2008–2013)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1985–
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Aria Asia Maria Vittoria Rossa Argento (s. 20. syyskuuta 1975 Rooma, Italia) on italialainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja. Hän tekee töitä myös DJ:nä, valokuvaajana ja käsikirjoittajana, ja on toiminut mallina muun muassa vaatevalmistaja Miss Sixtyn mainoskampanjassa. Argenton luultavasti tunnetuin teos on elokuva Petollinen on ihmissydän (The Heart is Deceitful Above All Things), jonka Argento itse ohjasi, ja jossa hän näytteli pääosassa. Hän kirjoitti myös elokuvan käsikirjoituksen samannimisen romaanin pohjalta.
Biografia

Argento syntyi 20. syyskuuta 1975 Roomassa, Italiassa. Hänen isänsä on kuuluisa italialainen kauhuelokuvien ohjaaja Dario Argento, ja äiti näyttelijä Daria Nicolodi. Argenton virallinen etunimi on Aria, sillä Italian laki kielsi tuolloin maantieteelliset etunimet. Esiteininä Aria siirtyi käyttämään nimeä Asia. Hänellä on kaksi vanhempaa siskopuolta vanhempiensa aiemmista suhteista: Fiore Argento ja Anna Ceroli, joka kuoli moottoripyöräonnettomuudessa vuonna 1994 (Argenton ohjaama elokuva Scarlet Diva, vuodelta 2000, on omistettu Annalle). Argenton vanhemmat erosivat vuonna 1986.
Argento aloitti näyttelijäuransa isänsä elokuvissa, eikä suunnitellut jatkavansa uraa. Hän unelmoi kirjailijan ja ohjaajan urista. Eräs kimmoke Asian näyttelijän uralla oli hänen äitinsä Darian esiintyminen hänen isänsä Darion elokuvassa Pelkoa ei voi paeta (Tenebrae, 1982). Tuon elokuvan lopussa Daria kiljuu merkittävällä voimalla ja kohtauksen tunnelataus teki syvän vaikutuksen Asiaan ja (äitinsä mukaan) kohtauksella oli suuri merkitys Asian tulevaan uraan näyttelijänä. Myöhemmin Daria on paljastanut, että ei kohtauksessa oikeastaan näytellyt vaan päästi ulos omia tunteitaan elokuvan teon stressistä ja hänen vaikeammaksi käyvästä suhteestaan Darion kanssa.
Yksityiselämä

Argentolla on kaksi lasta, vuonna 2001 syntynyt tytär ja vuonna 2008 syntynyt poika. Tyttären isä on Marco Castoldi, joka on italialaisen Bluevertigo-yhtyeen laulaja. Pojan isä on Argenton silloinen aviomies, italialaisamerikkalainen ohjaaja Michele Civetta. Argento ja Civetta menivät naimisiin 27. elokuuta 2008, ja erosivat 2013.
Vuonna 2017 Argenton uutisoitiin seurustelevan julkkiskokki Anthony Bourdainin kanssa. Suhde päättyi 8. kesäkuuta 2018 Bourdainin tehtyä itsemurhan.
Filmografia > Ohjaajana

| Elokuvat ja lyhytelokuvat> Vuosi | Elokuvat ja lyhytelokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat ja lyhytelokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat ja lyhytelokuvat> Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 |  | DeGenerazione | antologiaelokuva; yksi segmentti |
| 1994 |  | A ritroso | lyhytelokuva |
| 1998 |  | Abel/Asia | lyhyt dokumenttielokuva |
| 1999 |  | La tua lingua sul mio cuore | lyhytelokuva |
| 2000 |  | La Scomparsa | lyhytelokuva |
| 2000 |  | Scarlet Diva | elokuva |
| 2000 |  | Loredasia | lyhytelokuva |
| 2004 | Petollinen on ihmissydän | The Heart Is Deceitful Above All Things | elokuva |
| 2007 |  | Delfinasia | lyhytelokuva |
| 2010 |  | 42 One Dream Rush | lyhytelokuva |
| 2012 |  | Firmeza | lyhytelokuva |
| 2014 |  | Incompresa | lyhytelokuva |
| 2017 |  | Era di Marzo | lyhytelokuva |