stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Welschriesling

Welschriesling on valkoviinin valmistuksessa käytetty rypälelajike, jota viljellään erityisesti Itävallassa, Unkarissa ja Kroatiassa.  Monipuolisesta rypälelajikkeesta valmistetaan sekä kevyitä ja  hedelmäisiä että täyteläisempiä valkoviinejä. Sadonkorjuun lopulla kerätyistä rypäleistä valmistetaan myös jälkiruokaviinejä. Welschriesling ei ole sukua Riesling-lajikkeelle.  Lajikkeesta käytetään myös nimityksiä Riesling Italico, Olaszrizling, Laški rizling ja Graševina.
Viinejä

Alkon perusvalikoimaan kuuluu kolme viiniä, joiden valmistamiseen on käytetty Welschriesling-rypäleitä: halvat sekoiteviinit Magyar Fehér Bor ja Vino Mikulov sekä laadukkaampi itävaltalainen jälkiruokaviini Lenz Moser Prestige Trockenbeerenauslese.  Kansainvälisesti arvostetuimpia Welschriesling-viinejä ovat esimerkiksi World Wine Championships -kilpailussa kultamitalilla palkittu jälkiruokaviini Hans Tschida 2002 TBA.
Tuottojenvaihtosopimus

Tuottojenvaihtosopimus on kahden tai useamman henkilön tai yhteisön välinen sitova oikeustoimi. Ne ovat luottojohdannaisia, jolla yksi sopimuspuoli (kokonaistuoton maksaja) siirtää viiteomaisuuden taloudellisen suorituskyvyn kokonaisuudessaan toiselle sopimuspuolelle (kokonaistuoton saajalle). Kokonaistuotto koostuu valtaosin arvopaperin markkinahinnan noususta ja korkotuotosta. Pyrkimyksenä kokonaistuoton maksajalle on vapautua riskistä ilman, että arvopaperia tai luottoa olisi myytävä.
Tuotto-osuus

Tuotto-osuus tarkoittaa sijoitusrahaston osuuslajia, jolle maksetaan vuosittain tuotto.
Sijoitusrahastossa voi olla tuotonjaon kannalta erilaisia rahasto-osuuksia. Näitä kutsutaan
yleensä tuotto-osuuksiksi ja kasvuosuuksiksi.
Tuotto-osuuksien omistajille jaetaan vuotuinen tuotto. Tuoton maksaminen vähentää rahasto-osuuden arvoa tuoton verran. Kasvuosuuksien omistajille tuottoa ei jaeta, vaan tuotto kasvattaa osuuden arvoa.
Suomen verotuksessa tuotto-osuus on saajalleen verotettavaa pääomatuloa, kun saajana on luonnollinen henkilö. Tuotto verotetaan sinä vuonna, kun se on saatu. Kasvuosuuksien tuotto tulee verotettavaksi vasta, kun kasvuosuudet myydään. Sijoitusrahasto itse ei Suomessa maksa veroa tuotostaan tai kasvustaan.
Tupaia

| Tupaia> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: n. 1725 Raiatea
Kuollut: 20. joulukuuta 1770 Batavia
Ammatti:  navigoija, taiteilija, arioi
Tupaia (n. 1725 – 20. joulukuuta 1770) oli tahitilainen mestarinavigoija, joka avusti James Cookia tämän tutkimusmatkoilla eteläisellä Tyynellämerellä.
Tupaian tarkkaa syntymäaikaa ei tiedetä, mutta hänen kuollessaan Endeavourin kasvitieteilijä arvioi, ettei tämä voisi olla 45 vuotta vanhempi, minkä vuoksi hänen syntymävuodekseen ilmoitetaan 1725. Syntyperältään Tupaian tiedetään kuitenkin olleen Raiatean ylhäisöä. Syntyperänsä takia Tupaiasta tuli arioi, joka vastaa kutakuinkin papin virkaa, mihin kuului myös polynesialaisten käyttämien navigointitapojen opettelu.
Cook lähti Tahitilta kesällä 1769 ja Tupaia liittyi tämän miehistöön. Tupaia haluttiin mukaan nimenomaan siksi, että hän tunsi Polynesian maantiedettä, tapoja ja kieliä. Tupaia kykeni muun muassa piirtämään ulkomuistista kartan, joka kattoi useita Tyynenmeren saariryhmiä. Lisäksi hän opetti Cookille polynesialaisen navigoinnin perusteet.
Tupaia kuoli 20. joulukuuta 1770 Bataviassa, nykyisessä Jakartassa. Hänen kuolinsyykseen mainitaan lähteestä riippuen joko malaria tai punatauti.
Maalauksia

Ihmisiä kanootissa Botany Baylla
Maorimies ja Joseph Banks käyvät vaihtokauppaa
Kanootteja Tahitilla
Tintti Afrikassa

| Tintti Afrikassa> Tintin au Congo |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Hergé
Kuvittaja:  Hergé
Kieli:  ranska
Julkaistu:  1931 (mv), 1946 (väri)
Suomennos
Suomentaja:  Heikki Kaukoranta ja Soile Kaukoranta
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1978
Sivumäärä:  64
ISBN:  951-1-05048-6
Sarja: Tintin seikkailut
Edeltävä:  Tintti Neuvostojen maassa
Seuraava:  Tintti Amerikassa
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tintti Afrikassa (ransk. Tintin au Congo) on belgialaisen sarjakuvapiirtäjä Hergén toinen Tintti-sarjakuva. Se julkaistiin alun pitäen jatkosarjana Le Petit Vingtieme -lehdessä 5. kesäkuuta 1930 – 11. kesäkuuta 1931. Albumina se julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1931.
Alkuperäinen versio sisälsi 110 sivua ja oli kokonaan mustavalkoinen. Sarjakuva sai nykyisen julkaisuasunsa vuonna 1946, kun se piirrettiin Hergén studiolla uudelleen. Tuolloin myös sivuja vähennettiin 62:een, jotta sarjakuva pystyttiin värittämään. Myös paljon kyseenalaista ajankuvaa poistettiin tai muutettiin sopivammaksi. Esimerkiksi kohtaus, jossa Tintti opettaa kongolaisille lapsille Belgian historiaa on muutettu uudessa versiossa matematiikan oppitunniksi. Myöhemmin Tintti Afrikassa -albumia on arvosteltu kolonialististen ja rasististen asenteiden esittämisestä. Suomennoksen on julkaissut Otava vuonna 1978.
Tarina sijoittuu Kongoon, joka oli tuolloin Belgian siirtomaa (aina vuoteen 1960 asti) oltuaan sitä ennen kuningas Leopold II:n henkilökohtaista omaisuutta.
Juoni

Tintti Afrikassa -tarinassa on muiden varhaisten Tintti-sarjakuvien tavoin tilannekomiikkaan ja paikkojen nopeaan vaihtumiseen perustuva juoni, jossa päähenkilö Tintti etenee tilanteesta toiseen.
Kaikki alkaa Belgiasta, josta Tintti lähtee laivalla kohti Afrikkaa ja silloista Belgian siirtomaata Kongoa, tarkoituksenaan tehdä maata esittelevä juttu. Al Capone, Chicagon gangsterijengin johtaja, halusi lisätä tulojaan alkamalla valvoa Afrikan timantintuotantoa. Kun Al Capone kuuli Tintin lähdöstä Afrikkaan, hän luuli että Tintti oli saanut vihiä hänen suunnitelmistaan. Al Capone lähettää hänen peräänsä tuntemattoman gangsterin, joka aikoo hankkiutua Tintistä eroon hinnalla millä hyvänsä.
Kritiikki

Tintti Afrikassa on saanut ilmestymisensä jälkeen runsaasti kritiikkiä. Myös Hergé on sanonut, ettei hän ole tyytyväinen työhönsä. Tarinaa pidetään rasistisena. Vuonna 2007 sen myyminen yritettiin kieltää Ruotsissa rasistisuuteen vedoten, mutta syytteet kaatuivat, koska vanhasta teoksesta ei enää voinut nostaa syytettä. Kongolainen Bienvenu Mbutu nosti vuonna 2007 Belgiassa kauppaoikeudessa kanteen, jossa vaadittiin kirjan myynnin kieltämistä ja käytti perusteena Britanniassa tehtyä päätöstä, jonka mukaan kirja on rasistinen. Belgialaisen tuomioistuimen vuonna 2012 antaman päätöksen mukaan teos ei ole rasistinen. Päätöksessä todettiin, että vuoden 1946 teosta ei ollut tarkoitettu rasistisen vihan yllyttämiseen, vaan teos syntyi aikana, jolloin kolonialistiset ajatukset olivat vallitsevia.
Myös Tintin välinpitämätön suhde eläimiin on järkyttänyt monia, sillä yhdessä tarinan kohtauksista Tintti esimerkiksi tappaa vahingossa 13 antilooppia. Nykyisin saatavilla olevasta versiosta on myös poistettu kohtaus, jossa Tintti tappaa sarvikuonon poraamalla sen selkään ensin reiän ja panostamalla sen dynamiitilla. Hergé katsoi kohtauksen myöhemmin olevan liian groteski ja poisti sen tarinasta.
Taiteilija ja sarjakuvapiirtäjä Anton Kannemeyer on käyttänyt Hergén albumin kuvia satiirisissa teoksissaan.
Albumia on aiemmin luettu Kongossa vain ranskaksi, ja begialaisen sarjakuvataiteilija Ilan Manouachin mukaan se on ollut siellä jonkinlainen kulttiteos. Tammikuussa 2015 siitä julkaistiin lingalankielinen laitos Tintin akei Kongo. "Tintti-albumi on osa Kongon historiaa", sanoo laitoksen tuntemattomana pysyttelevä julkaisija.
Aiheesta muualla

Reijo Valta: Tintti Kongossa: Karikatyyrien muuttuvat merkitykset. Kosmopolis 3/2008.
| --- | --- |
Sarjakuva-albumit:  Tintti Neuvostojen maassa (1930) • Tintti Afrikassa (1931) • Tintti Amerikassa (1932) • Faaraon sikarit (1934) • Sininen lootus (1936) • Särkynyt korva (1937) • Mustan saaren salaisuus (1938) • Kuningas Ottokarin valtikka (1939) • Kultasaksinen rapu (1941) • Salaperäinen tähti (1942) • Yksisarvisen salaisuus (1943) •  Rakham Punaisen aarre (1944) • Seitsemän kristallipalloa (1948) • Auringon temppeli (1949) • Mustan kullan maa (1950) • Päämääränä kuu (1953) • Tintti kuun kamaralla (1954) • Tuhatkaunon tapaus (1956) • Seikkailu Punaisella merellä (1958) • Tintti Tiibetissä (1960) • Castafioren korut (1963) • Lento 714 (1968) • Tintti ja Picarot (1976) • Tintti ja aakkostaide (1986)
Hahmot:  Tintti • Kapteeni Haddock • Milou • Professori Tuhatkauno • Dupont ja Dupond • Bianca Castafiore • Muut hahmot
Tapahtumapaikat:  Borduria • Khemed • Moulinsartin linna • San Theodoros • Syldavia
Elokuvat:  Kultasaksinen rapu (1947) • Tintti ja merirosvon aarre (1961) • Tintti ja siniset appelsiinit (1964) • Auringon temppeli (1969) • Tintti Haijärvellä (1972) • Tintin seikkailut: Yksisarvisen salaisuus (2011)
Animaatiosarjat:  Les aventures de Tintin d'après Hergé (1958–62) • Tintin seikkailut (1991–92)
Videopelit:  Tintin on the Moon (1989) • Tintin in Tibet (1996) • Prisoners of the Sun (1997) • Tintin: Destination Adventure (2001)
Yhteistyökumppanit:  Norbert Wallez • Bob de Moor • Edgar Pierre Jacobs • Jacques Martin • Greg • Roger Leloup • Josette Baujot • Jacques Van Melkebeke • Fanny Rodwell • Philippe Goddin • Michael Farr • Benoît Peeters • Numa Sadoul • Jean-Pierre Talbot • Yves Rodier
Muuta:  Borduuri • Casterman • Hergé-museo • Le journal de Tintin • Le Petit Vingtième • Ligne claire • Studios Hergé • Syldaavi • Tintin et le Thermozéro • Quick & Flupke • Veikko, Tette ja Jykke
Vuokatti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuokatti Wikimedia Commonsissa
Vuokatti
Vuokatin Urheiluopisto
Snowpolis (Arkistoitu – Internet Archive)
Vuokatin radio ja tv-asema ilmasta kuvattuna (Arkistoitu – Internet Archive)
Kylätalo Heinis (Arkistoitu – Internet Archive)
K. H. Arffman : Kotoisten matkojen mailta, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 07.07.1929, nro 27, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:   Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:   Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:   Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Vuokatin Urheiluopisto

| Vuokatin urheiluopisto |
| --- | --- |

Sijainti:  Sotkamo
Tyyppi:  urheiluopisto
Perustettu:  1945
Perustaja:  Suomen Latu
Omistaja:  Vuokatin Säätiö (Suomen Latu & Suomen Hiihtoliitto)
Toimitusjohtaja:  Mari Varjonen
Rehtori:  Anu Kuosmanen
Aiheesta muualla
Sivusto
Vuokatin Urheiluopisto on Sotkamon Vuokatissa sijaitseva lumiliikunnan koulutuskeskus ja asiantuntijataho. Urheiluopiston perusti Suomen Latu vuonna 1945, tuolloin nimellä Vuokatinmaja. Toiseksi osakkaaksi tuli Suomen Hiihtoliitto vuonna 1949 ja nykyisen nimensä Vuokatin Urheiluopisto sai seuraavana vuonna. Koulutustoiminnan ohessa Vuokatin Urheiluopisto toimii myös kilpailujärjestäjänä.
Urheiluopiston syntymisen taustasta

Jatkosodassa Rukajärven suunnalla oli useita hiihtoaktiiveja, jotka osallistuivat rintaman taakse tehtyihin sissipartioretkiin. Jeljärven huoltotukikohtaan maaliskuussa 1943 tehty hävitysretki aktivoi retken kanssa tekemisissä olleita tekemään herrasmiessopimus, jonka tavoitteeksi asetettiin perustaa "säätiö edistämään pohjoismaisia talviurheilulajeja Suomen kansan keskuudessa". Sillä nähtiin tietysti maanpuolustuksellinen merkitys.
Paikan etsintä säätiön toimintaa varten annettiin Onni Palasteen tehtäväksi. Lopputuloksena oli nykyinen Vuokatin urheiluopisto. Rukajärven suunnan päämaja-alueen kanttiinista, Rukahovista, tuli opiston hallintorakennus, joka on nykyisen opistoalueen urheilukentän reunalla.
Urheiluopiston johtajat

1946–1954 Onni Palaste
1954–1958 Mauri Katavisto
1958–1960 Immo Sorjonen
1960–1968 Jorma Suvikas
1969–1990 Erkki Hautamäki
1990–1998 Tor Jungman
1998–2009 Pekka Vähäsöyrinki
2009–2015 Timo Welsby ,
2015–2022 Veikko Halonen
2022– Mari Varjonen
Warrior (Jessi Freyn albumi)

| Warrior Jessi Frey |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. helmikuuta 2022
 Kesto: 32.22
 Levy-yhtiö: Frey Enterprises
Jessi Freyn muut julkaisut
| Villainess 2019 | Warrior 2022 |   |
Warrior on Jessi Freyn studioalbumi, joka julkaistiin 25. helmikuuta 2022.
Kappaleet

Future Hackers – 3.41
A Thousand cuts – 4.08
Antifragile – 3.25
We Don’t Need Another Hero – 4.34
Bloodsport – 4.05 (feat. MC Raaka Pee)
Hooked Hacked Hijacked – 3.59
Never Going Back – 4.17
Deep Fake – 4.08
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 7½/10
Kaaoszine:
Soundi:
Welsh corgi

Welsh corgi pembroke
Cardigan vasemmalla, pembroke oikealla
Welsh corgi on koirarotu, joka jakaantuu kahteen alarotuun: welsh corgi pembrokeen ja welsh corgi cardiganiin. Rotu on kotoisin Walesista – Pembroke ja Cardigan ovat Walesin paikkakuntia. Corgi on matala, lyhytjalkainen koira, jonka säkäkorkeus on noin 30 cm. Rotumääritelmä kuvaa corgeja valppaiksi ja toimeliaiksi koiriksi. Luonteeltaan rotu on melko itsepäinen.
Corgin tärkein käyttö on ollut muun muassa lehmien paimennus, jossa mataluudesta oli sille hyötyä, koska sen avulla se voi paremmin väistellä vihaisten lehmien potkuja. Corgi ei ole kuitenkaan terverakenteinen rotu. Lyhyiksi jalostettujen jalkojen, ja pitkän selän takia liikkuminen voi monissa tilanteissa olla corgille erittäin vaikeaa.
rodulle tyypillisiä sairauksia ovat: silmäsairaudet, lonkkaniveldysplasia ja selkäviat.
Cardigan on yleisesti ottaen hieman rotevampi ja "kirveellä veistetympi" kuin pembroke. Corgin, varsinkin cardiganin, pystykorvat ovat suuret, minkä takia corgin ravistaessa päätään sen korvat hakkaavat päätä vasten samoin kuin luppakorvaisilla koirilla. Cardiganin korvat ovat pyöreämpikärkiset kuin pembroken. Myös luonteessa on jonkin verran eroa: cardigan on selkeämmin oman perheen koira, pembroke ystävystyy helpommin myös muiden ihmisten kanssa. Karva on keskipitkää. Cardiganin häntä on pidempi ja näyttävämpi kuin pembroken. Monissa maissa pembroken häntä typistetään, ellei koira synny töpöhäntäisenä. Suomessa koirien häntien typistäminen on kuitenkin ollut kiellettyä vuodesta 1996. Silloin tällöin syntyy myös niin sanottuja fluffy-pentuja eli corgeja, joilla on näyttelyissä virheellisenä pidettävä pitkä karva.
Pembroke on yleisempi kuin cardigan. Suomessa pembrokeja on rekisteröity yhteensä 10 685 ja cardiganeja 5 742 yksilöä. Pembroken suosiota on lisännyt se, että Englannin kuningatar Elisabet on pitkään kasvattanut niitä. Pembroken pentuja rekisteröitiin Suomessa vuonna 2020 301 ja cardiganin 401.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen corgiseura
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vuokatin rautatieasema

Vuokatin rautatieasema (lyh. Vkt) on Suomen rataverkon liikennepaikka rataosalla Joensuu–Kontiomäki Sotkamon kunnassa sijaitsevassa Vuokatin kylässä Kainuussa. Liikennepaikan etäisyys Helsingin päärautatieasemalta on 868,8 ratakilometriä Joensuun rautatieaseman kautta mitattuna. Vuokatin asemarakennus rakennettiin vuonna 1925. Väliaikainen liikenne Vuokatista aloitettiin 10. lokakuuta 1926, kun rataosuus Vuokatti–Kontiomäki–Paltamo valmistui. Rata Vuokatista Joensuun suuntaan valmistui vuonna 1928.
Vuokatin liikennepaikka on risteysasema: siellä Joensuun ja Kontiomäen välisestä radasta erkanee Lahnaslammen kaivokselle johtava sivurata Lahnaslampi–Vuokatti. Vuokatista Pirttijärven rantaan ja edelleen Sotkamoon johtanut sivurata on purettu. Liikennepaikalla on nykyisin ainoastaan tavaraliikennettä. Henkilöliikenne Nurmeksen ja Kontiomäen välillä lakkautettiin 17. elokuuta 1993. Kyseessä on edelleen viimeisin kerta, kun henkilöliikenne on lopetettu kokonaiselta rataosalta.
Museovirasto on luokitellut Vuokatin rautatieaseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Aiheesta muualla

Kuva Vuokatin asemasta
TripAdvisor

Tripadvisor.com on kansainvälinen matkailusivusto, jonka kirjautuneet jäsenet voivat lähettää kuvia tai kirjoittaa matka-arvosteluja ja -arviointeja matkakohteista, hotelleista ja ravintoloista ympäri maailman. Kohteita ja arvosteluja voi ilman rekisteröitymistä tarkastella.
Tripadvisor perustettiin vuonna 2000. Verkkosivuilla vuonna 2010 kävi noin 50 miljoonaa kävijää ja sivuille on kirjoitettu noin 35 miljoonaa arviointia. Sivusto sisältää yli 200 000 hotellia ja nähtävyyttä sekä yli 30 000 matkakohdetta ympäri maailmaa. Yhtiön päämaja sijaitsee Needhamissa Massachusettsissa Yhdysvalloissa.
Aiheesta muualla

Tripadvisor.com
Tuutijärvi

| Tuutijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Venäjä, Karjalan tasavalta
Koordinaatit:  66°32′20″N, 29°52′26″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  280 m
 fiTuutijärvi 
Tuutijärvi (ven. Oz. Tutiyarvi) on järvi  ja entinen Sallan kylä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla Sallan alueella. Kylä on nykyisin asumaton.  Sotien ja alueluovutusten jälkeen kotinsa menettäneet Tuutijärven kylän asukkaat asutettiin Suomen puolelle jääneeseen Sallan Ahvenselän alueelle.
Warrenin piirikunta (Ohio)

Warrenin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Joseph Warrenin mukaan. Sen suurin kaupunki on Mason.
Maantiede

Warrenin naapuripiirikuntia ovat Montgomery pohjoisessa, Greene koillisessa, Clinton idässä, Clermont etelässä, Hamilton lounaassa ja Butler lännessä.
Väestö

Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 212 693 ihmistä ja 74 144 kotitaloutta. Etniset ryhmät jakautuivat valkoisiin (90,8%), mustiin (3,5%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (4,1%).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Warrenin piirikunta (Ohio) Wikimedia Commonsissa
Ohion osavaltio
| --- | --- |
Alueita:   Alleghenyn laakio  Bluegrass  Connecticut Western Reserve  Eriejärvi  Great Black Swamp  Ohio-joki 
Piirikunnat:   Adams  Allen  Ashland  Ashtabula  Athens  Auglaize  Belmont  Brown  Butler  Carroll  Champaign  Clark  Clermont  Clinton  Columbiana  Coshocton  Crawford  Cuyahoga  Darke  Defiance  Delaware  Erie  Fairfield  Fayette  Franklin  Fulton  Gallia  Geauga  Greene  Guernsey  Hamilton  Hancock  Hardin  Harrison  Henry  Highland  Hocking  Holmes  Huron  Jackson  Jefferson  Knox  Lake  Lawrence  Licking  Logan  Lorain  Lucas  Madison  Mahoning  Marion  Medina  Meigs  Mercer  Miami  Monroe  Montgomery  Morgan  Morrow  Muskingum  Noble  Ottawa  Paulding  Perry  Pickaway  Pike  Portage  Preble  Putnam  Richland  Ross  Sandusky  Scioto  Seneca  Shelby  Stark  Summit  Trumbull  Tuscarawas  Union  Van Wert  Vinton  Warren  Washington  Wayne  Williams  Wood  Wyandot 
Kaupungit (suurimmat):   Akron  Ashtabula  Canton  Cincinnati  Cleveland  Columbus (pääkaupunki)  Cuyahoga Falls  Dayton  Elyria  Hamilton  Kettering  Lakewood  Lorain  Mansfield  Mentor  Middletown  Parma  Springfield  Toledo  Youngstown
Tuija Talvitie

Tuija Kristiina Talvitie (29. elokuuta 1959 Lapua – 2. tammikuuta 2020 Espoo) oli suomalainen konfliktinratkaisun asiantuntija. Hän työskenteli CMI:n toiminnanjohtajana 2009–2020.
Talvitie opiskeli Helsingin yliopistossa englantilaista filologiaa, ja hän valmistui maisteriksi vuonna 1987. Hän työskenteli Suomen British Councilissa 1987–2009. Vuodet 1997–2009 hän oli British Councilin toiminnanjohtajana. Vuonna 2009 hän siirtyi British Councilista CMI:n toiminnanjohtajaksi. Talvitien aikana CMI kasvoi maailman suurimpien konfliktinratkaisujärjestöjen joukkoon.
CMI:n lisäksi Talvitie toimi Counterpointin ohjausryhmässä ja oli sekä Demos Helsingin että e2 Tutkimuksen hallitusten jäsen. Helsingin yliopiston Alumniyhdistyksen valtuuskunnassa hän oli vuodesta 2015.
Tuija Talvitie oli vuoden 2019 nuorten jääkiekkomaajoukkueen kapteenin Aarne Talvitien äiti.
Aiheesta muualla

Tuija Talvitien muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Täpläotsatikkanen

| Täpläotsatikkanen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Täpläotsatikkaset Chloropicus
Laji::  namaquus
Kaksiosainen nimi
 Chloropicus namaquus  (A. Lichtenstein, 1793) 
Synonyymit
 Dendropicos namaquus  Thripias namaquus 
Katso myös
   Täpläotsatikkanen Wikispeciesissä   Täpläotsatikkanen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täpläotsatikkanen (Chloropicus namaquus) on afrikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää mantereen eteläosan Keski-Afrikan tasavallan länsiosista, Etelä-Sudanista, Ugandasta ja Keniasta etelään. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Anton August Heinrich Lichtenstein kuvaili lajin holotyypin Namibian Damaramaasta vuonna 1793.
Vuolteen kartano

Vuolteen kartano Kokemäellä, kuvattuna Kokemäenjoelta
Vuolteen kartano on entinen säteriratsutila Kokemäellä. Se sijaitsee Kokemäen keskustaajaman läntisellä laidalla Kokemäenjoen varressa ja on historiallisesti kuulunut Kokemäen Vuolteen kylään. Kartanosta on asiakirjoissa ensimmäinen maininta ajalta 1476–1486, jolloin omistajana oli Satakunnan tuomari Filippus Tuomaanpoika. Hän kuului Vuolteen sukuun, jonka hallinnassa tila pysyi vuoteen 1599, jolloin omistaja Hartikka Henrikinpoika mestattiin Turun verilöylyssä. Myöhemmät omistajat ovat kuuluneet seuraaviin sukuihin: Sassi, Polviander, Idman, von Knorring, Mustelin ja vuodesta 1899 Jaakkola.
Vuolteen kartanon nykyinen päärakennus on uusklassista tyyliä. Sen on suunnitellut diplomiarkkitehti Arvid Tollet ja se on valmistunut vuonna 1928.
Vuoltee (Kokemäki)

| Vuoltee |
| --- | --- |
 Vuoltee
 Koordinaatit: 61°15′56.781″N, 22°20′20.606″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Satakunta
Kunta:  Kokemäki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vuoltee (aiemmin myös Vuolle) on kylä Kokemäellä Satakunnassa. Kylä sijaitsee Kokemäenjoen pohjoisrannalla Kokemäen keskustaajaman länsireunalla Kokemäen kirkonkylästä Tulkkilasta luoteeseen. Harjavallan suunnasta tuleva yhdystie 2440 ja Kauvatsalta tuleva yhdystie 2470 risteävät Vuolteessa. Kylässä sijaitsevat Vuolteen kartano ja Käräjämäki, joka on rautakautinen muinaisjäännös.
Porissa entisen Porin maalaiskunnan alueella sijaitseva Vuolteen yksinäistalo on muodostunut Vuolteen kartanon ulkosarasta Lattomeressä.