stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
S/mileage Best Album Kanzenban 1
Kappaleet

CD-levyn kappaleet tuottanut ja sanoittanut Tsunku.
"Dot Bikini"
"Choto Mate Kudasai!"
"Please Miniskirt Postwoman!"
"Tachiagirl"
"Uchouten LOVE"
"Koi ni Booing Buu!"
"Short Cut"
"Onaji Jikyuu de Hataraku Tomodachi no Bijin Mama"
"Ganbaranakutemo Eenende!!"
"Yumemiru Fifteen"
"Otona ni Narutte Muzukashii!!!"
"Suki-chan"
"Asu wa Date na no ni, Imasugu Koe ga Kikitai"
"aMa no Jaku"
"Kiiroi Jitensha to Sandwich"
Mukana olevat jäsenet

Ayaka Wada
Kanon Fukuda
Kana Nakanishi
Akari Takeuchi
Rina Katsuta
Meimi Tamura
Mukana olevat jäsenet > Ei mainintaa albumissa

Yuuka Maeda
Saki Ogawa
Fuyuka Kosuga
Godiva

John Collierin maalaus Lady Godiva noin vuodelta 1898.
Flaamilaisen Adam van Noortin työksi uskottu tulkinta Lady Godivan ratsastuksesta vuodelta 1586.
Godiva (muinaisengl. Godgifu ’jumalan lahja’) eli Lady Godiva oli anglosaksinen aatelisnainen, joka legendan mukaan ratsasti 1000-luvulla alasti Coventryn kaupungin halki saadakseen aviomiehensä lopettamaan kaupungin asukkaiden raskaan verotuksen.
Tarinan mukaan Godiva oli Leofricin (968–1057), Mercian jaarlin ja Coventryn lääninherran, puoliso. Hän pyysi toistuvasti miestään alentamaan tukahduttavia veroja. Mies kieltäytyi kuitenkin itsepäisesti. Viimein hän kyllästyi vaimonsa aneluun ja lupasi täyttää toiveen, mikäli tämä ratsastaisi alastomana kaupungin katujen halki. Lady Godiva myöntyi, ja julistettuaan, että jokaisen asukkaan piti pysyä sisällä tai sulkea ikkunansa, hän ratsasti kaupungin halki ainoastaan pitkiin hiuksiinsa kietoutuneena.
Vain yksi coventrylainen ei totellut Lady Godivan määräystä: räätäli Tom. Hän porasi reiän kaihtimiensa läpi nähdäkseen Godivan ratsastavan ohi ja sokeutui näystä. Englannin kielessä Peeping Tom on tarinan seurauksena tirkistelijän synonyymi.
Lady Godivan puoliso piti lupauksensa ja lopetti raskaan verotuksen. Vaikka Godiva mainitaan henkilönä asiakirjalähteissä, hänen alaston ratsastuksensa on mitä todennäköisimmin vain legenda. Taiteessa Godivan ratsastus on ollut suosittu aihe.
Godivan juhlakulkue (engl. The Godiva procession) on tämän legendaarisen ratsastuksen muistojuhla, jota vietettiin 31. toukokuuta 1678 lähtien osana Coventryn markkinoiden juhlintaa vuoteen 1826. Vuosien 1848 ja 1887 välisenä aikana se elvytettiin, ja sitä vietetään edelleen.
Lady Godivan mukaan nimettyjä

3018 Godiva, asteroidi
Godiva Chocolatier, belgialainen suklaayritys
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Godiva Wikimedia Commonsissa
biography and developing legend web.archive.org. (englanniksi)
Lady Godiva: The naked truth BBC News. 24.8.2001. (englanniksi)
Jacqline

| Jacqline |
| --- | --- |
 Jacqline vuonna 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jacqline Mossberg Mounkassa
Syntynyt: 2. heinäkuuta 1998 (ikä 26)
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  laulaja
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jacqline Mossberg Mounkassa (s. 2. heinäkuuta 1998) on ruotsalainen laulaja. Hän tuli toiseksi Ruotsin Idolsissa vuonna 2021. Vuonna 2024 Jacqline osallistui Melodifestivaleniin, missä hän sijoittui finaalissa yhdeksänneksi kappaleellaan ”Effortless”.
Yksityiselämä

Jacqline on kotoisin Södertäljen Järnasta. Hän jätti 16-vuotiaana lukion kesken panostaakseen musiikkiuraansa. Hänellä on vuonna 2024 syntynyt lapsi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacqline Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
ISS:n kokoonpano

Valmiin ISS:n pääosat helmikuussa 2010 STS-130:n käynnin jälkeen
Tämä on luettelo ISS:n eli Kansainvälisen avaruusaseman kokoonpanon vaiheista. Kokoonpano alkoi marraskuussa 1998 ja saatiin päätökseen aseman rungon ja aurinkopaneelien osalta maaliskuussa 2009. Modulaariseen rakenteen ansiosta asemaa laajennetaan edelleen liittämällä siihen uusia moduuleja. Näitä moduuleja on aikataulutettu vuoteen 2016 saakka.
Laukaisu suunnitteilla

|  | Osa | Lento | Laukaisualus | Laukaisupäivä | Pituus (m) | Halkaisija (m) | Massa (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

|  | Nauka (MLM) European Robotic Arm | 3R | Proton-M | 2014 (suunniteltu) |  |  | 20 300 (Nauka) |
|  | Nodal Module (UDM) |  | Sojuz 2.1b | 2016 (suunniteltu) |  |  | 4 000 |
|  | Science-Power Module-1 |  | Proton-M | 2014 (suunniteltu) |  |  |  |
|  | Science-Power Module-2 |  | Proton-M | 2015 (suunniteltu) |  |  |  |
|  | Bigelow Expandable Activity Module |  | Falcon 9 (SpaceX CRS-8) | 2015 (suunniteltu) |  |  |   |
|  | Osa | Lento | Laukaisualus | Laukaisupäivä | Pituus (m) | Halkaisija (m) | Massa (kg) |

Uusien miehitettyjen Dragon V2 ja Boeing CST-100 -alusten telakoitumiseksi asemaan joihinkin ilmalukkoihin on tarkoitus asentaa sovittimet, International Docking Adapters eli IDA. Alun perin NASA valmisti näitä kaksi kappaletta. Ensimmäinen näistä tuhoutui kesäkuussa 2015 lennolla SpaceX CRS-7. Toisen sovittimen laukaisu on myös jo aikataulutettu. Jo olemassa olevista osista on tarkoitus rakentaa ensimmäisen korvike.
Kuvia

1 A/R
2A
2A.1
2A.2a
1R
2A.2b
3A
2R
4A
5A
5A.1
6A
7A
7A.1
4R
UF-1
8A
UF-2
9A
11A
LF 1
ULF 1.1
12A
12A.1
13A
13A.1
10A
1E
1J/A
1J
15A
2J/A
5R
ULF-3
20A
Aiheesta muualla

ISS Assembly Animation
näytä
keskustele
Kansainvälinen avaruusasema (ISS)()
Clivus Victoriae

Clivus Victoriae oli antiikin aikainen katu Rooman kaupungissa Italiassa. Se nousi Palatiumille Velabrumista eli kukkulan länsirinnettä.
Katu sai nimensä Victorian temppelistä. Se alkoi luultavasti Porta Romanalta, hieman etelään nykyisestä San Teodoro al Palatino -kirkosta. Nykyinen polku, joka kiertää kallion reunaa, nousee kukkulan pohjoiskulmaan, missä se kääntyy jyrkästi oikealle ja kulkee Domus Tiberianan alarakenteiden alitse. Koko tämän reitin varrella on säilynyt antiikin aikainen päällystys, ja pidetään todennäköisenä, että kyseessä on Clivus Victoriaen linja sen jälkeen, kun kyseinen palatsin osa rakennettiin. Rakennus kuitenkin muutti merkittävästi aiempia olosuhteita ja kadun alkuperäistä linjaa.
Kadun uudelleenpäällystäminen saattaa olla mainittu eräässä Sullan aikakaudelle ajoitetussa piirtokirjoituksessa, joka on löydetty Forumilta.
Clivus Suburanus

Clivus Suburanus oli antiikin aikainen katu Rooman kaupungissa Italiassa. Se sai alkunsa Suburasta Oppiuksen ja Cispiuksen välisestä laaksosta ja kulki ylös Serviuksen muurin Porta Esquilinalle. Kadun kiveyksestä on löydetty jäänteitä, joiden perusteella sen reittiä seuraavat ainakin osittain nykyiset Via in Selci, Via di San Martino ja Via di San Vito -kadut.
Kapitalismi

Kapitalismi (saksan sanasta ’kapital’ = pääoma) on talousjärjestelmä, jossa omaisuus ja sen tuotantovälineet voivat olla osin tai kokonaan yksityisessä omistuksessa ja hallinnassa eivätkä yksistään valtion omistuksessa ja hallinnassa.
Max Weberin määritelmän mukaan kapitalismi on talousjärjestelmä, joka perustuu:
henkilökohtaisesta tai perheen taloudesta erotettuihin kirjanpitoa pitäviin yrityksiin,
vapaisiin markkinoihin, jotka ovat avoimet sosiaalisesta asemasta riippumatta,
kehittyneen teknologian käyttöön, erityisesti suuryrityksissä, jotka tarvitsevat runsaasti sijoituspääomaa,
tasa-arvoon lain edessä perustuva oikeusjärjestelmä, joka takaa yksityisen omistusoikeuden
joustaviin työmarkkinoihin, jotka takaavat sosiaalisen liikkuvuuden, ilman orjuutta tai maaorjuutta ja lakiin perustuvia tai institutionaalisia rajoituksia, kuten vähimmäispalkkoja tai ammattiyhdistyksiä
osakkeiden julkiseen kauppaan, jolla kerätään suuria määriä sijoituspääomaa.
Gilbert Keith Chesterton määritteli kapitalismin talousjärjestelmäksi, jolle on tunnusomaista, että pääoma on kertynyt suhteellisen pienelle omistajien joukolle ja että suuri enemmistö väestöstä palvelee mainittuja omistajia palkkaa vastaan.
Vapaa markkinatalous eli laissez-faire (ranskaa, suomennettuna ”Antakaa tehdä”) katsotaan joskus ”puhtaaksi kapitalismiksi”. Laissez-faire tarkoittaa minarkismia, minimivaltiota tai valtion vallan eliminointia, jolloin kysyntä ja tarjonta saavat toimia vapaasti. Täysin puhdasta laissez-faire-kapitalismia ei ole koskaan ollut käytännössä.
Koska kaikki nykyiset suuret taloudet käsittävät sekä yksityistä että julkista omistamista ja hallintaa, on esitetty, että sekatalous kuvaa paremmin useita nykyisiä valtioita.
Vaikkei puhtaan kapitalistista valtiota tai aluetta olekaan, muun muassa länsimaat katsotaan yleensä ensisijaisesti kapitalistisiksi valtioiksi, vastakohtana sosialistisille valtioille – vastakkainasettelua esiintyi erityisesti kylmän sodan aikana. Nykyaikaisessa kapitalistisessa valtiossa lainsäädäntö rajoittuu määrittämään markkinoiden perussäännöt, joskin valtio saattaa tarjota joitain julkishyödykkeitä ja infrastruktuuria.
Branco Milanovicin mukaan nykyaikana ei ole enää sosialismia, ja kilpailu käydään maailmanlaajuisesti kahden kapitalismin, valtiojohtoisen poliittisen ja meritokraattisen liberaalin, välillä. Poliittista kapitalismia on hänen mielestään esimerkiksi Kiinassa, Myanmarissa, Singaporessa, Vietnamissa, Azerbaidžanissa, Venäjällä, Algeriassa, Etiopiassa ja Ruandassa, liberaalia kapitalismia taas Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, Intiassa, Indonesiassa ja Japanissa. Milanovicin mukaan liberaali kapitalismi syntyi 1980-luvulla, jota ennen hallitsivat klassinen kapitalismi 1800-luvulta lähtien ja sosiaalidemokraattinen eurooppalainen kapitalismi sen ohella.
Kapitalismin vaikutuksia

Kommunistisessa manifestissa 1848 Karl Marx ja Friedrich Engels ylistivät kapitalistien ”ihmetöitä” ja kirjoittivat: ”Porvaristo vetää kaikkien tuotantovälineiden nopean parantamisen ja kulkuyhteyksien tavattoman helpottumisen ansiosta kaikki – – kansakunnat sivistyksen piiriin”. Sen jälkeenkin kasvu on jatkunut, ja vuonna 2019 tuotanto ja kulutus henkeä kohden ovat kymmenkertaisia vuoteen 1820 nähden, Suomessa 30-kertaisia, köyhimmässäkin maassa, Keski-Afrikan tasavallassa, 2,5-kertaistuneet vuodesta 1800. Vuonna 1800 ihmisistä 85–95 % eli 2 dollarilla päivässä, nyt alle viidennes. Elinikä on pidentynyt ja ravitsemus parantunut.
Kapitalismia arvostelevia näkemyksiä

Nykyinen digitaalinen vallankumous on vähäarvoisempi kuin teollinen vallankumous 1800-luvulla. Digitalisaation kerrannaisvaikutukset ovat pienempiä ja hyödyttävät vain pientä ydinjoukkoa toiminnan ympärillä. Laskentatehon kasvaessa kuluttajat ovat kuitenkin hyötyneet suuresti tuotteiden hintojen laskiessa, mutta suurten yritysten voitot menevät suppeille omistajaryhmille. Tuotekehittely on muuttunut niin kalliiksi, että siihen kykenevät enää suuret amerikkalaiset ja kiinalaiset yritykset, jotka toimivat globaalisti. Nykyinen kapitalismi aiheuttaa eriarvoistumista, jossa yritysten omistajat rikastuvat, kiertävät veroja ja saman aikaisesti tavallinen keskiluokka köyhtyy, koska työnteolla ei enää kykene perinteiseen tapaan vaurastumaan.
Kapitalismin väitettyjen ongelmien korjaamiseksi on esitetty monenlaisia keinoja. Ranskalainen taloustieteilijä Thomas Piketty ehdotti vuonna 2014 ranskalaisille 150 000 euron kansalaisperintöä, jolla rikkaiden ja tavallisten ihmisten välistä kuilua kavennettaisiin. Miljardöörien omistuksen rajoittamista 10 prosenttiin yrityksissä ja rikkaiden omaisuusverotuksen sekä perintöverojen huomattavaa koventamista.
Nykyisenkaltaisen kapitalismin on arvioitu voivan horjuttaa jopa demokratiaa. Nykyinen voimakas varallisuuden keskittyminen uhkaa poliittista ja taloudellista järjestelmää, mikäli asialle ei tehdä mitään. Erityisen tuomittavia ovat erityisesti koroilla elävät kapitalistit, joiden toiminnasta ei aiheudu minkäänlaista hyötyä yleiselle taloudelliselle kehitykselle.
Kapitalismin mustan kirjan mukaan kapitalismi on aiheuttanut miljoonien ihmisten kuoleman. Uhrimääräksi arvioidaan noin 147 miljoonaa.
Teoreetikko Anselm Jappe esittää kirjassaan The Self-Devouring Society: Capitalism, Narcissism, and Self-Destruction, että kapitalismi ja narsistinen persoonallisuushäiriö liittyvät toisiinsa. Narsistin kyvyttömyys kasvaa ja kehittyä henkisesti eli sisältä päin tulee ulkoiseksi tarpeeksi liimata itseensä merkkejä kasvusta ja kehityksestä mitä Jappe kutsuu näläksi. Tämä narsistin nälkä luo kapitalismin etenevän liikkeen, suhtautumisen maailmaan kuluttamisen kautta sekä sen että kulutuksessa on rajattomuutta. Jappen mielestä tällainen narsistinen pakkotoiminta on yhteiskunnalle tuhoisaa.
Kapitalismia arvostelevia näkemyksiä > Antikapitalismi

Antikapitalismi kuvaa kapitalismia vastustavia liikkeitä, ideoita ja asenteita. Termin tiukimman määrittelyn mukaan antikapitalistit pyrkivät korvaamaan kapitalismin toisella järjestelmällä. On myös olemassa osin antikapitalistisia näkemyksiä, jotka pyrkivät korvaamaan vain osan kapitalistisesta järjestelmästä.
Kapitalismia arvostelevia näkemyksiä > Degrowth

Degrowth on poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen liike, joka perustuu ympäristöajatteluun sekä kulutuksen ja kapitalismin kritiikkiin. Degrowth-liike kannattaa tuotannon ja kulutuksen vähentämistä eli talouden kutistamista, koska ylikulutuksen uskotaan aiheuttavan pitkäkestoisia ympäristöongelmia ja sosiaalista epätasa-arvoa. Keskeinen ajatus on, että talouden kutistaminen ei vaadi yksilöllisiä uhrauksia eikä vähennä hyvinvointia. Degrowth-ajattelu tähtää onnellisuuden ja hyvinvoinnin lisäämiseen ei-kulutuksellisin keinoin: jakamalla työtä, kuluttamalla vähemmän, käyttämällä aikaa taiteeseen, musiikkiin, perheeseen, kulttuuriin ja yhteisöön.
Kapitalismia arvostelevia näkemyksiä > Marxilainen näkemys

Karl Marxin mukaan kapitalismin talouden suurin ”ristiriita” on jatkuva voittojen tavoittelu ja toisaalta voittoasteen rakenteellinen taipumus pienentyä ajan myötä. Voittoasteen pienentyminen on useimpien klassisen taloustieteen edustajien kannattama näkemys. Voittoaste pienentyy esimerkiksi kun otetaan uutta teknologiaa käyttöön. Se joka uudistaa tuotantoa ensimmäiseksi, saa tietysti ensin suuremman osan markkinoilla jaettavista voitoista, kun hän tuottaa muita tehokkaammin, mutta sitten kun muutkin kapitalistit omaksuvat uuden teknologian, joudutaan tilanteeseen, jossa teknologiaan käytetty osuus tuotantoon käytetystä kokonaispääomasta on suurempi kuin aikaisemmin, ja näin ollen voittoaste jää pienemmäksi. Marxin mukaan kapitalismissa tapahtuu myös yhä syvenevää pääoman keskittymistä. Suuremmat tuotantoyksiköt (joiden omistajilla on enemmän pääomaa) ovat kilpailussa etuasemassa pienempiin tuottajiin nähden, koska heillä on suuremmat tuotannolliset resurssit ja suurempi mahdollisuus selviytyä kriiseistä. Näin ollen pienemmät tuottajat jäävät lopulta suurempien jalkoihin.
Marx vertaa porvaristoa tuotantovoimineen taikuriin, joka ei pysty hillitsemään esiin manaamiaan henkivoimia, vaan nämä kääntyvät tätä vastaan. Kapitalismin ristiriitaisen luonteen osoituksena Marx pitää kauppakriisejä, jotka johtuvat ylituotannosta. Kapitalismissa tuotanto on levittäytynyt laajalle, eikä sillä ole vastaavanlaista yhteyttä tuotteiden käyttöarvoon kuin aikaisemmissa tuotannonmuodoissa. Voittojen tavoitteluun keskittyvässä järjestelmässä mikä tahansa katkos kysynnän ja tarjonnan välillä voi aiheuttaa ongelmia. Kriisit ovat ikään kuin kapitalismin säätelevä tekijä. Kriisit laukaisevat spiraalimaisen tapahtumaketjun (voitot laskevat, sitten investoinnit. Tästä seuraa työttömyyttä, mikä johtaa pienempään kulutukseen ja voitot laskevat taas), joka päätyy lopulta uuteen tasapainotilaan, missä pääoma on entistä keskittyneempää ja proletariaatin (jonka palkat putoavat kriisissä) luokkatietoisuus kasvanut entisestään. Kriisit ovat vain väliaikainen ratkaisu ylituotanto-ongelmiin.
Kirjallisuutta

Chang, Ha-Joong: 23 tosiasiaa kapitalismista.  ((23 Things They Don’t Tell You About Capitalism, 2010.) Suomentanut Marja Ollila)  Helsinki:  Into, 2012.  ISBN 978-952-264-163-2
Kocka, Jürgen: Kapitalismin lyhyt historia.  ((Geschichte des Kapitalismus, 2013.) Suomentanut Timo Soukola)  Helsinki:  Gaudeamus, 2016.  ISBN 978-952-495-386-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sitaatteja aiheesta Kapitalismi Wikisitaateissa
www.capitalism.net. (englanniksi)
Capitalism creates peace (Arkistoitu – Internet Archive)
Max Weberin malli kapitalismin kehityksestä.
Karasjärvi

| Karasjärvi Карасозеро, Karasozero |
| --- | --- |
 Karasjärvi
 Koordinaatit: 62°24′20″N, 34°53′31″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Karhumäen piiri
Kunta:  Suurlahti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  entinen kylä
Väkiluku:  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karasjärvi (ven. Карасо́зеро, Karasozero) on entinen kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Suurlahden kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi samannimisen pienen järven rannalla 20 kilometriä Suurlahdesta luoteeseen.
Karasjärven pogosta kuului 1900-luvun alussa Suurlahden volostiin ja kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 30 taloa, koulu ja 203 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Äänisentauksen piiriin kuulunut Karasjärven kyläneuvosto, jonka keskuspaikkana toimi Seletskojen kylä. Vuonna 1933 kyläneuvoston kymmenessä asutuksessa oli 700 asukasta, jotka olivat kaikki venäläisiä. Toisen maailmansodan jälkeen Karasjärvi kuului Lammasojan kyläneuvostoon.
Nykyään Karasjärven tienoilla on kaksi puutarhapalsta- ja huvila-aluetta. Autioksi jääneessä Seletskojen kylässä sijaitsee vuonna 1753 rakennettu ja vuonna 1992 restaroitu Demetrios Tessalonikilaisen tsasouna, joka on valtakunnallinen suojelukohde.
Keskienglanti

Keskienglanti (engl. Middle English) on englannin kielen varhaismuoto, joka syntyi muinaisenglannin joutuessa normannivalloituksen myötä muutostilaan ja saadessa vaikutteita valloittajien puhumasta muinaisranskasta. Sen käyttö ajoitetaan 1000-luvulta 1400-luvun puoliväliin, jolloin kruunun standardoima Lontoon murteeseen pohjautunut englannin muoto alkoi yleistyä sanomalehdistön ja kirjapainotaidon myötä. Kieltä puhuttiin lähinnä Englannissa ja eteläisessä Skotlannissa. Noin vuoteen 1650 käytettyä kielimuotoa keskienglannin ja nykyenglannin välissä kutsutaan varhaisnykyenglanniksi.
Keskienglanti muistutti jo paljolti nykyenglantia, mutta oikeinkirjoitus ei ollut vakiintunutta, lisäksi ääntämys poikkesi huomattavasti nykyisestä. Esimerkiksi Geoffrey Chaucerin Canterburyn tarinoiden runomuoto ei avaudu keskienglannin ääntämystä osaamattomille, koska sanat eivät nykyääntämyksen mukaan muodosta loppusointuja tai muita runon tehokeinoja. Nyrkkisääntönä varsinkin Chaucerin kielen kaltaisen melko lailla modernia englantia muistuttavan kielen ääntämykselle voi pitää ohjetta ääntää vokaalit pitkinä ja muut äänteet suuta hieman enemmän aukoen. Kieliopissa näkyy vaiheittainen sijamuotojen ja päätteiden karsiutuminen.
Näyte

Kappale Geoffrey Chaucerin Canterburyn tarinoista.
| --- | --- |
 keskienglanniksi Whan that Aprill with his shoures sote The droghte of Marche hath perced to the rote, And bathed euery veyne in swich licour, Of which vertu engendred is the flour; Whan Zephirus eek with his swete breeth Inspired hath in euery holt and heeth The tendre croppes, and the yonge sonne Hath in the Ram his halfe course yronne, And smale fowles maken melodye, That slepen al the niȝt with open ye— So priketh hem Nature in hir corages— Than longen folk to goon on pilgrimages, And palmeres for to seken straunge strondes, To ferne halwes, couthe in sondry londes; And specially, from euery shires ende Of Engelond to Caunterbury they wende, The holy blissful martir for to seke, That hem hath holpen, whan that they were seke.:  nykyenglanniksi When April with its sweet showers has pierced the drought of March to the root, and bathed every vein in such liquor from whose power the flower is engendred; when Zephyr [the west wind] also, with his sweet breath has blown [into life] in every wood and heath the tender crops, and the young sun has run his half-course in the sign of the Ram [Aries], and small fowls make melody, who sleep all night with open eye - so Nature stimulates them in their hearts - THEN people long to go on pilgrimages, and palmers [pilgrims carrying palm leaves] to seek strange coastlines, to distant saints [holy places], known in various lands; and specially, from every shire's end [from every county] in England, to Canterbury they journey, to seek the holy blissful martyr [Thomas à Becket] who helped them when they were sick.
Sykloni Sidr

| Sidr |
| --- | --- |
 Sidr Bengalinlahdella 14.11.2007 04:45 UTC
Laantui::  16.11.2007
Alin paine::  944 hPa
Kovin tuuli::  71 m/s
Kuolleita::  noin 10 000
Tuhot::  1,7 miljoonaa USD
 Sidrin reitti ja voimakkuus.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Sykloni Sidr Commonsissa 
Trooppinen sykloni Sidr (JTWC:n lyhenne 06B) on vuoden 2007 pohjoisen Intian valtameren syklonikauden neljäs nimetty myrsky. 15. marraskuuta aamulla Sidrin tuulet puhalsivat 250 km/h voimakkuudella, puuskissa 305 km/h, tehden siitä Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla 5. luokkaan kuuluvan trooppisen syklonin.
Matalapaineesta annettiin varoitus 11. marraskuuta, ja seuraavana päivänä se oli kehittynyt sykloni Sidriksi. Se voimistui nopeasti kulkiessaan Bengalinlahdella. Myrsky aiheutti laajamittaisia evakuointeja Bangladeshissa. Sidr iskeytyi maihin 15. marraskuuta kello 17.00 UTC. Se heikkeni nopeasti tämän jälkeen, ja viimeiset raportit siitä julkaistiin varhain seuraavana aamuna.
Myrsky aiheutti suuria tuhoja Bangaladeshissa ja viranomaiset raportoivat 2 388 ihmisen kuolleen.
Pyörremyrskyn nimi on arabiaa, ja se tarkoittaa erästä Ziziphus-sukuun kuuluvaa puuta (Ziziphus spina-christi).
Sidr oli vuosikymmenen tuhoisin sykloni pohjoisella Intian valtamerellä. Yli kolme miljoonaa ihmistä menetti kotinsa ja 5 000 bangladeshilaista loukkaantui. Melkein valmis riisisato menetettiin, ja YK:n hätäapukoordinaattorin John Holmesin mukaan satovahingot olivat äärimmäisen vakavia. 3 000 armeijan sotilasta vei laivoilla ja helikoptereilla ruokaa ja apua pahimmin kärsineille. Myrsky vahingoitti myös sähköjärjestelmiä: Bangladeshin pääkaupunki Dhaka ja monet suuret kaupungit jäivät ilman sähköä.
Bangladesh on Suomen kokoinen pinta-alaltaan. Asukkaita on 150 miljoonaa. Bangladeshissa on eniten katastrofeja maailmassa, mihin syynä ovat toistuvat tulvat ja köyhyys. Vuonna 1991 iskeneessä syklonissa kuoli 140 000 ihmistä. Sidr oli yhtä vahva kuin edellinenkin sykloni, mutta nyt varoitusjärjestelmät toimivat paremmin: 1,5 miljoonaa ihmistä evakuoitiin rannalta ennakkoon. Kymmenet tuhannet vapaaehtoiset Punaisen Puolikuun jäsenet osallistuivat varoituksiin. Edellinen vakava myrsky osui Bangladeshiin vuonna 1996. Se vaati 621 uhria.
Bangladeshissa evakuoitiin 650 000 ihmistä jo kaksi päivää ennen Sidrin iskemistä, kun myrsky oli vielä 150 kilometrin päässä rannasta. Jo tässä vaiheessa myrsky koitui kuitenkin kohtalokkaaksi useille kalastajille. Myrskytuulet olivat 65 m/s, ja ne tuhosivat taloja ja toivat rankkasateita. Aaltojen ennakoitiin nousevan kuusimetrisiksi ja vyöryvän kyliin laajoilla alueilla.
Sidrin uhrien määräksi arvioitiin 10 000 ihmistä. Myrsky tuhosi teitä ja tietoliikenneyhteyksiä. Vapaaehtoisia saapui paikalle 42 000. Saksa, Britannia, EU ja USA tarjosivat myrskyn uhreille apua.
Aiheesta muualla

Punainen Risti auttaa Bangladeshin myrsky- ja tulvauhreja SPR 19.11.2007
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Josef Harpe

| Josef Harpe |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1887  Buer, Saksa
Kuollut: 14. maaliskuuta 1968 (80 vuotta)  Nürnberg, Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksan keisarikunta  Weimarin tasavalta   Natsi-Saksa
Palvelusvuodet:  1909–1945
Komentajuudet:  9. armeija  12. panssaridivisioona  XXXXI panssariarmeijakunta
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Generaloberst
Kunniamerkit:  Rautaristin ritariristi tammenlehvin ja miekoin
Josef Harpe (21. syyskuuta 1887 Buer, Saksa – 14. maaliskuuta 1968 Nürnberg, Länsi-Saksa) oli saksalainen kenraalieversti, joka palveli ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Hän sai rautaristin ritariristin tammenlehvin ja miekoin. Rautaristin ritariristiä ja sen korkea-arvoisempia versioita jaetaan erityisen rohkeuden tunnustamisesta taistelukentällä tai loistavasta johtajuudesta.
Harpe syntyi Buerissa (joka on nykyään osa Gelsenkircheniä) ja kuoli Nürnbergissä.