stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vallegrande

Vallegranden sijainti.
Vallegrande on pieni kaupunki Santa Cruzin departementissä Boliviassa, 125 kilometriä Santa Cruzista lounaaseen. Kaupunki on Vallegranden provinssin pääkaupunki ja se on paikallisesti merkittävä kauppakaupunki. Se sijaitsee suuressa laaksossa, mistä tulee myös kaupungin nimi.
Kaupungissa oli noin 7 800 asukasta vuonna 2001. Vallegranden provinssissa oli noin 27 400 asukasta ja sen pinta-ala oli 6100 km².
Vallefoglia

| Vallefoglia |
| --- | --- |
 Sant'Angelo in Lizzola
 Vallefoglia
 Koordinaatit: 43°50′N, 12°46′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Marche
Maakunta:  Pesaro e Urbino
Perustettu:  1.1.2014
Pinta-ala:  
 – Maa:  39,57 km² km²
Väkiluku (2012):  14 904 (1,1,2022)
 – Väestötiheys:  379 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vallefoglia on kunta Italiassa Marchen alueella olevassa Pesaro e Urbinon maakunnassa. Kunta perustettiin vuonna 2014, kun kaksi kuntaa, Colbordolo (6 211 asukasta) ja Sant'Angelo in Lizzola (8 815), yhdistyivät muodostaen Vallefoglian kunnan.
Vantaan ruotsalainen seurakunta

| Vantaan ruotsalainen seurakunta Vanda svenska församling |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Vantaan Pyhän Laurin kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Rovastikunta:  Keski-Uudenmaan rovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Vantaan seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Vantaan Pyhän Laurin kirkko
Perustettu:   
– Perustettu:  1953
Jäsenmäärä:  3 921 (2023)
– Osuus asukkaista:  70,8 %
Kirkollisvero:  1,00 %
Kirkkoherra:  Kristian Willis
Vantaan ruotsalainen seurakunta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vantaan ruotsalainen seurakunta (ruots. Vanda svenska församlingen) on Vantaalla toimiva ainoa ruotsinkielinen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunnan virkaatekevänä kirkkoherrana toimii Kristian Willis.
Vuoden 2022 lopussa Vantaan ruotsalaiseen seurakuntaan kuului 3 921 jäsentä, mikä on 70,8 % alueen asukkaista. Seurakunnan alaisuudessa toimii viisi kirkkoa.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Vantaan ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
1956–1963: Otto Weckström
1964–1974: Kaj Leander
1978–2002: Ilkka Turkka
2010–2021: Martin Fagerudd
2021→ Kristian Willis
Varparanta (Savonlinna)

Varparanta on kylä Savonlinnassa, entisen Säämingin kunnan alueella. Kylä sijaitsee Haukiveden rannalla Kangaslammelle johtavan seututien 468 varressa. Matkaa keskustaan on noin 24 kilometriä. Varparannan naapurikyliä ovat Niittylahti (Savonlinna), Karvila (Enonkoski), Muhola (Enonkoski) ja Haukiniemi (Savonlinna).
Varparannan hautausmaalle johtavalla tiellä on porttina 1937 valmistunut kellotapuli. Valkealammen rannalla on Savonlinna-Säämingin seurakunnan leirimaja.
Hiesulla on Haukiniemen Haka ry:n urheilukenttä ja vanha tanssilava.
Entisen vanhainkodin tiloissa on vuodesta 2018 toiminut Kartanohostel Anna Catharina. Vuosina 1998 - 2017 siellä oli Savonlinnan Seudun Nuorisotoiminnan Tuki ry:n pyörittämä hostel ja leirikeskus Willanuttu.
Varparannalla on toiminut Savonlinnan ammatti- ja aikuisopiston luonnonvara-alan oppilaitos Varpala (entinen metsäkoulu) vuoteen 2013.
Varparannan alueen kyläyhdistys ry toimii Niittylahden, Varparannan ja Haukiniemen kyläläisten yhteisenä toimielimenä alueen harrastustoiminnan ja palvelujen kehittämisessä. Kyläyhdistys on rakentanut EU-hankkeena ja yhdessä Varpalan kanssa 7,7 km pitkää valaistua ulkoilureittiä.
Vantaan rovastikunta

| Vantaan rovastikunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
Pääkirkko:  Vantaan Pyhän Laurin kirkko
Jäsenmäärä:  117 786 (2021)
– Osuus asukkaista:  51,0 %
Lääninrovasti:  Hannu Pöntinen
Helsingin hiippakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vantaan rovastikunta on Uudellamaalla sijaitseva Helsingin hiippakunnan rovastikunta. Vantaan rovastikunnan lääninrovastina toimii Vantaankosken kirkkoherra Hannu Pöntinen.
Seurakunnat

Lista Vantaan rovastikuntaan kuuluvista seurakunnista:
Hakunilan seurakunta
Hämeenkylän seurakunta
Korson seurakunta
Rekolan seurakunta
Tikkurilan seurakunta
Vantaankosken seurakunta
Vatikaanin radio

| Radio Vaticana Italia |
| --- | --- |
Perustettu:  12. lokakuuta 1931
Mediatiedot
Omistaja:  Rooman kuuria
https://www.vaticannews.va/
Vatikaanin radion rakennus sekä lähetysantenni.
Vatikaanin radio (ital. Radio Vaticana, lat. Statio Radiophonica Vaticana) on yksi Vatikaanivaltion virallisista viestimistä. L'Osservatore Romanon ohella Vatikaanin radio on Vatikaanin merkittävin viestin.
Nykypäivänä radio tarjoaa lähetyksiään 47 eri kielellä, minkä lisäksi radio esimerkiksi ylläpitää myös Internetpalveluja. Vatikaanin radio Euroopan yleisradiounionin jäsen vuodesta 1950.
Historiansa aikana Vatikaanin radiolla on ollut suurempi rooli kuin pelkällä kääpiövaltion viestimenä, ja esimerkiksi toisen maailmansodan aikana radio tarjosi tärkeitä uutisia liittoutuneille, välitti viestejä, muttei välittänyt fasistisen Italian propagandaa.
Historiaa

Vatikaanin radio aloitti lähetyksensä kutsumerkillä HVJ kahdella lyhytaaltotaajuudella 10 kilowatin lähettimillä 12. helmikuuta 1931. Avauslähetyksessä puhui paavi Pius XI. Radion "isänä" tunnettu Guglielmo Marconi oli paavin henkilökohtainen ystävä ja toimi radioaseman teknisenä johtajana. Vuonna 1933 rakennettiin pysyvä mikroaaltolinkki Vatikaanin palatsin ja paavin kesäasunnon Castel Gandolfon välille. Vuonna 1936 radioasema sai Kansainväliseltä televiestintäliitolta erityisluvan suunnata lähetyksiään ilman maantieteellisiä rajoitteita. 25. tammikuuta 1937 asema sai uuden 25 kilowatin Telefunkenin lähettimen ja kaksi suunta-antennia. Nyt asema lähetti yli 10 taajuudella.
Vatikaanin Radion lähetysasema sijaitsee Santa Maria di Galerian kylässä 25 kilometriä Roomasta. 8. lokakuuta 1951 Italian ja Pyhän istuimen allekirjoittamalla lateraanisopimuksella lähetinkeskus kuuluu Pyhän istuimen hallinnoimaan alueeseen. Paavi Pius XII vihki keskuksen käyttöön 27. lokakuuta 1957.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vatikaanin radion kotisivu
Vatikaanin radio (suomeksi)
Varparanta

Varparanta on kylä tai kyläkunta Kontiolahden pohjoisosassa Pohjois-Karjalassa. Asukkaita on noin 500. Kyläkunnan asutus sijaitsee paljolti Höytiäisen itärannalla ja valtatie 6:n länsipuolella, kymmenkunta kilometriä Kontiolahden kirkonkylästä pohjoiseen. Etelään Joensuuhun on matkaa 30 kilometriä, pohjoisen suuntaan Kolille hieman enemmän.
Paikannimi on esiintynut muodossa Warparanda vuonna 1787. Itämurteissa sana varpa tarkoittaa yleisesti ’varpua ja puuvartisia matalia kasveja’ tai ’pensaita, varvikkoa’. Lehdesvarpuja käytettiin muun muassa luutiin sekä korsirehun korvikkeena ja kuivikkeina karsinassa.
Varparannalla toimii Kontiolahden pohjoisia kyliä palveleva Varparannan koulu, jossa opiskelee noin 40-50  alakoulun oppilasta lukuvuonna 2023-2024. Koulu valmistui 2004. Kylällä on myös palvelutalo ikäihmisille joka ei ole enää siinä käytössä.  Kylässä on työväentalo, jossa toimi kesäkahvila. Alueella on myös pitkään toiminut leirikeskus, jonka kunta yritti myydä vuonna 2014, mutta hanke raukesi. Leirikeskus tunnetaan nyttemmin nimellä Järvitoimintakeskus Höytiäisen Helmi, ja se palvelee myös kylätalona.
Kylän vanhin talo on Heikkilän tilan päärakennus, jonka seinään on kaiverrettu vuosiluku 1807.
Vejlenvuonon silta

| Vejlenvuonon silta |
| --- | --- |
 Vejlenvuonon silta
Ajokaistoja:  4 + 2 kevyenliikenteenväylää
Ylittää:  Vejlenvuonon
Siltatyyppi:  palkkisilta
Pisin jänneväli:  110 m
Pituus:  1 712 m
Leveys:  27,6 m
Korkeus:  40 m
Liikenne päivässä:  50 000 autoa
Avattu liikenteelle:  1. heinäkuuta 1980
Koordinaatit:  55°42′3.9″N, 9°34′24.1″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Vejlenvuonon silta (tansk. Vejlefjordbroen) on Tanskassa palkkisilta, joka kulkee Vejlenvuonon yli Vejlessä. Silta rakennettiin vuosina 1975–1980, ja se avattiin käyttöön 1. heinäkuuta 1980. Sillalla kulkee nelikaistainen moottoritie, Eurooppatie 45, ja se on Tanskan kuudenneksi pisin silta. Sillan ylittää päivittäin yli 50 000 autoa, ja se on Tanskan vilkaimmin liikennöity moottoritiesilta.
Aiheesta muualla

Vejdirektoratet: Vejlefjordbroen web-kamera (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Chase the Express

| Chase the Express |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Sugar and Rockets
Julkaisija:  Sony Computer Entertainment NA Activision
Säveltäjä:  Takeo Miratsu
Julkaistu:  JP 27. tammikuuta 2000 NA 31. toukokuuta 2000 EU 8. syyskuuta 2000
Lajityyppi:  kolmannen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Alkaen 17 vuotta 
Alusta:  PlayStation
Jakelumuoto:  CD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Chase The Express (tunnetaan myös nimellä Covert Ops: Nuclear Dawn) on Sugar and Rocketsin kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema kolmannen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin PlayStationille vuonna 2000.
Pelaaminen

Pelattavuus on hyvin samanlainen kuin Resident Evil -pelisarjassa. Pelissä on valmiita kamerakulmia, jotka seuraavat päähahmoa sivusta tämän liikkuessa junan käytävillä. Aseella ampuessa ensin tähdätään yhdestä napista, ja tämän jälkeen ase laukaistaan toisesta napista. Suurin osa pelin ajasta kuluu esineitä keräillessä, puzzleja ratkoessa, vihollisia kukistaessa ja junan käytävillä juoksennellessa. Pelin voi tallentaa junan vessoista löytyvissä tallennuspisteissä, joista löytyy myös säilöntäpiste, jonne voi sulloa tarpeettomia tavaroita säilöön.
Peli on jaettu eri tasoihin, jotka vaihtuvat aina tietyn tavoitteen täyttyessä. Yhdessä tasossa päämääränä voi olla esimerkiksi avaimen löytäminen ja oven aukaiseminen kyseisellä avaimella, kun taas toisessa kentässä tavoitteena voi olla yllättäen pomovastuksen kukistaminen ja pomminpurkaminen.
Latausruutujen aikana näkyvä teksti  ilmoittaa pelaajalle, missä paikassa juna kyseisellä hetkellä liikkuu. Ruudussa vilahtaa valtion ja kaupungin nimi. Kaupunkien ja valtioiden nimet vaihtuvat, kun tasotkin vaihtuvat.
Tarina > Hahmot > Lt. Jack Morton

Jack Morton on pelin päähahmo, jonka tehtävänä on pelastaa suurlähettiläsperhe ja samalla estää koko maailmaa uhkaava ydinhyökkäys.
Tarina > Hahmot > Billy McGuire

Jackin toveri, joka onnistui selviytymään Jackin kanssa terroristien hyökkäyksestä. Billy on kuitenkin vakavasti loukkaantunut, joten hän tarvitsee Jackin apua. Billylle pitää mm. suorittaa verensiirto, sekä etsiä hänelle luotiliivit.
Mikäli pelaaja ei onnistu verensiirrossa/luotiliivien etsinnässä, Billy kuolee ja pelaaja saa huonon arvosanan pelin lopussa.
Tarina > Hahmot > Christina Wayborn

Terrorihyökkäyksestä henkiinjäänyt agentti, joka on yksi suurlähettilään suojelijoista. Christina osaa käsitellä aseita, ja pystyy luonteensa ansiosta selviytymään tiukoistakin tilanteista.
Tarina > Hahmot > Pierre Simon

Ranskan suurlähettiläs, joka välittää omasta perheestään enemmän kuin mistään muusta koko maailmassa. Ikä 53.
Tarina > Hahmot > Catherine Simon

Suurlähettilään vaimo. Ikä 45.
Tarina > Hahmot > Jane Simon

Suurlähettilään tytär. Ikä 11.
Tarina > Hahmot > Philip Mason

Suurlähettilään sihteeri, jolla ei ole täysin puhtaita jauhoja pussissaan. Ikä 39.
Tarina > Hahmot > Boris Zugoski

Pelin pääpahis, joka on junaan kohdistuneen terrori-iskun takana. Hän pitää ranskan suurlähettiläsperhettä panttivankinaan ja vaatii lunnaiksi 20 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja vapaan pakoreitin Ranskaan. Muussa tapauksessa hän teloittaa suurlähettiläsperheen ja suorittaa ydinhyökkäyksen.
Tarina > Juoni

Luutnantti Jack Morton on Nato-sotilas, joka joukkoinensa on vartioimassa Blue Harvest -nimistä junaa tämän tehdessä matkaa kohti Ranskaa. Terroristit hyökkäävät ja tuhoavat puolustusjoukot perusteellisesti. Morton jää joukostaan ainoana henkilönä henkiin, ja hänen on yksin pelastettava Ranskan suurlähettiläsperhe terroristien kynsistä sekä pysäytettävä samalla maailmaa uhkaava ydinhyökkäys.
Velik Kapsazov

| Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Bulgaria> Miesten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Rooma 1960 | renkaat |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Luxemburg 1961 | renkaat |  |
|  Kultaa | Belgrad 1963 | renkaat |  |
|  Pronssia | Kööpenhamina 1959 | renkaat |  |
Velik Nikolov Kapsăzov (bulg. Велик Николов Капсъзов, 15. huhtikuuta 1935 Asenovgrad – 27. maaliskuuta 2017) oli bulgarialainen telinevoimistelija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari. Hän oli lajinsa ensimmäinen bulgarialainen olympiamitalisti.
Kapsăzov voitti renkailla olympiapronssia Roomassa 1960. Olympiamitali oli Bulgarian telinevoimisteluhistorian ensimmäinen. Hän kilpaili myös Melbournen 1956 ja Tokion 1964 kesäolympialaisissa. Kapsăzov voitti renkailla myös kaksi Euroopan mestaruutta ja Kööpenhaminassa 1959 EM-pronssimitalin, jonka hän jakoi Suomen Otto Kestolan kanssa. Kapsăzov kuoli 81-vuotiaana 27. maaliskuuta 2017.
Velia Vidal

Velia Vidal Romero (s. 1982, Bahia Solano) on kolumbialainen kirjailija, joka on julkaissut Chocón alueen afrikkalaistaustaisen väestön perinteisiä kertomuksia.
Vidal järjestää myös Chocón kirjallisuusfestivaalia. BBC valitsi Vidalin vuonna 2022 sadan vaikutusvaltaisen ja innostavan naisen listalle 100 Women.
Velika Ivančan joukkoampuminen

| Velika Ivančan joukkoampuminen |
| --- | --- |
  
Paikka:   Velika Ivanča, Mladenovac, Serbia
Ajankohta:  9. huhtikuuta 2013  3:00-3:30  (UTC)
Iskutyyppi:  Spree killer
Kuolleita:  13 + tekijä
Haavoittuneita:  3
Epäilty/epäillyt:  Ljubiša Bogdanović
Tekoväline:  9 mm pistooli (CZ-88)
Velika Ivančan joukkoampuminen oli Serbiassa, Velika Ivančan kylässä 9. huhtikuuta 2013 tapahtunut joukkomurha, jossa kuoli tekijä mukaan lukien 14 ihmistä. Ampuja oli 60-vuotias mies, joka murhasi sekä sukulaisiaan että naapureitaan. Ampuja yritti tappaa myös itsensä, haavoittui vakavasti ja kuoli sairaalassa 11. huhtikuuta 2013. Tapaus oli eniten kuolonuhreja vaatinut joukkoampuminen maassa Balkanin sotien jälkeen.
Ampuja Ljubiša Bogdanović oli palvellut Kroatian sodassa vuosina 1991–1995.
Valledupar

| Valledupar |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Valledupar
 Koordinaatit: 10°29′N, 73°15′W 
Valtio:  Kolumbia
Departementti:  Cesar
Väkiluku (2011):  350 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valledupar on Cesarin departementin pääkaupunki Kolumbiassa. Vuonna 2011 siellä oli 350 900 asukasta.
Kaupungin perusti Hernando Santana vuonna 1550. Kaupungin läpi virtaa Guatapuríjoki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valledupar Wikimedia Commonsissa
Vastike

Vastike voi tarkoittaa:
korvausta tai hyvitystä jostakin edusta tai oikeudesta
Esimerkiksi maksettava vuokra on vastike saadusta käyttöoikeudesta esineeseen tai asuntoon.
yhtiövastiketta, joka on asunto-osakeyhtiössä osakkeenomistajan suorittama maksu, jolla katetaan yhtiön menot
alkuperäisen aineen tai esineen korvaavaa asiaa, katso korvike
äidinmaitoa korvaava ravintovalmiste, äidinmaidonkorvike
osituksessa tapahtuvaa korvausta puolisolle, katso vastike (ositus).
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vastike”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vastavuoroinen opettaminen

Pedagogisia malleja
Tutkiva oppiminen
Ongelmalähtöinen oppiminen
Projektioppiminen
Ilmiöpohjainen oppiminen
Freinetpedagogiikka
Montessoripedagogiikka
Yhteisöllinen oppiminen
Yhteistoiminnallinen oppiminen
Oppilaslähtöinen opetus
(katso kaikki 33)
Katso myös
Luokka:Opetusmenetelmät, Pedagogiikka, Didaktiikka, Opetus
Vastavuoroinen opettaminen (engl. reciprocal teaching) on opettamisen malli, jossa pyritään tietoisesti hyödyntämään eri tieto- ja taitotasolla olevien oppijoiden vuorovaikutusta vrt. oppipoikakoulutus. Vastavuoroisen opettamisen mallia toteutetaan yleensä pienryhmissä.
Valle del Cauca

Valle del Cauca korostettuna kartalla
Valle del Cauca on yksi Kolumbian 32 departementista. Sen pääkaupunki on Cali, pinta-ala 22 140 km² ja asukasluku vuonna 2009 oli 4 337 909 henkeä.

Departementti on Kolumbian tärkeintä sokeriruo’on tuotantoaluetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valle del Cauca Wikimedia Commonsissa
Vaskivesi–Visuvesi

| Vaskivesi–Visuvesi |
| --- | --- |
 Näkymä vaskivedelle Myllyniemen lavan rannasta Virroilla
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa, Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Virrat, Ähtäri
Koordinaatit:  62°08′30″N, 23°45′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskujoki:  Pusuvuolle ja Kaivoskannan kanava 
Järvinumero:  35.412.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,1 m  
Rantaviiva:  319,334 km  
Pinta-ala:  46,2222 km²  
Tilavuus:  0,32104794414 km³  
Keskisyvyys:  6,95 m  
Suurin syvyys:  61,97 m  
Valuma-alue:  2 154 km²  
Keskivirtaama:  20 m³/s  
Saaria:  301 
 fiVaskivesi–Visuvesi 
Vaskivesi–Visuvesi  on Pirkanmaalla Virroilla ja Ruovedellä sijaitseva järvenosa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Artikkelin nimi on järvenosan viranomaisnimitys ja kansan suussa käytetään eri nimityksiä sen pienemmille osille, joita ovat esimerkiksi Visuvesi (myös Visuselkä ) tai Vaskivesi. Pienemmillä osilla ovat vedenpinnat samalla korkeudella, minkä takia niitä voidaan kohdella saman järven eri osina. Sama tai lähes sama vedenpinnan korkeus on myös Tarjannevedellä, Palovedellä ja Ruovedellä. Jos nämä kaikki muodostaisivat yhden suurjärven Iso-Tarjanneveden, tulisi sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Se olisi silloin Suomen 18. suurin järvi, vaikka Vaskivesi–Visuvesi on yksinään on Suomen 86. suurin järvi. Edellisistä huomioista huolimatta Vaskivesi–Visuvesi nimitetään artikkelissa järvenosan sijasta järveksi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4 622 hehtaaria eli 46,2 neliökilometriä. Se on 19,2 kilometriä pitkä ja 13,5 kilometriä leveä. Vaikka järvellä on reilut ulkomitat, on se luonteeltaan varsin kapea järvi. Sen pohjoispäästä alkavan viitoitetun veneväylän pituus on Visuveden taajamaan saakka 26 kilometriä. Matkan varrella pitkät niemet ja lahdet tekevät väylän mutkaiseksi ja joskus pakottavat veneilijän kapeisiin salmiin. Väylä kulkee kuuden vesialueen läpi, jotka ovat pohjoisesta lukien Härkösselkä, Vaskiselkä, Koronselkä, Vaskiveden Saviselkä, Oikanselkä ja Visuselkä. Koronselkä voidaan kiertää Vaskisalon itäpuolelta, missä reitti kulkee Ristiveden läpi. Järven pääreitin sivuilla on muutamia mainitsemisen arvoisia lahtia. Saviselän länsipuolelle jää Liponniemen ja Riihiniemen suojaan useita lahtia, joista perimmäinen on Vaskivedellä sijaitseva Tyrkönlahti. Oikanselän länsipuolella on sokkeloinen saaristo, jonka länsipuolella aukeaa Salmenselkä ja Nojoskylässä Siltasalmen takana vielä järvimäinen lahti. Oikanselän kaakkoispäässä työntyy Majasaaren pohjoispuolelle lähes kuusi kilometriä pitkä lahti, jonka eteläosaa kutsutaan Kaltinseläksi ja pohjoisosaa Jähdyslahdeksi. Oikanselän eteläpuolella sijaitsee Ripakanvesi, jossa Ripakansaaren taakse jää Lahnalahti ja siitä kapean salmen takana aukeava omaksi järveksi tulkittu Mertujärvi.
Järvessä on laskettu olevan 301 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 957 hehtaaria, mikä on noin 17,2 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Vaskisalo eli Salonsaari, jonne on tieyhteys ja jonka pinta-ala on noin 320 hehtaaria. Muista saarista 57 on yli hehtaarin suuruisia, 227 yli aarin ja loput 16 ovat alle aarin kokoisia. Väylän varrella niistä ovat Vaskisalon viereinen Kaitasaari, Kompansaari, Leppisaari, Lamminsaari, Haaposaari, Oikansaari, Iso-Rompas, Rautasaari, Vähä-Ripakka, Ripakansaari sekä Visuselällä Isosaari ja Majasaari. Järven tilavuus on 321 miljoonaa kuutiometriä eli 0,321 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys on 62 metriä.
Järven rantaviivan pituus on 319 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 130 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata, vaikka kylien ja kulmakuntien läheisyydessä voi peltomaata ulottua rantaan asti. Tällaisia seutuja sijaitsee Visuvedellä, Kukonpohjassa, Jäähdyspohjassa, Nuuttilassa, Nojoskylässä, Vaskivedellä, Korossa ja Härköskylällä. Taajama-alueet ulottuvat rannan tuntumaan Virroilla ja Visuvedellä. Muualla asutus on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta, joille tulee tiet kantatieltä 65, valtatieltä 23, kantatieltä 66 ja Vaskivedeltä kaakkoon kulkevilta yhdysteiltä. Järvi ulottuu kahden kunnan alueille niin, että Visuvesi jää Ruoveden puolelle ja muu osa järveä Virtain puolelle.
Vedenpinnan korkeus ja jäidenlähtö

Herraskosken alapuolen korkeusasteikolla on tallennettu vedenpinnan korkeuksia vuosilta 1903–1995. Keskivedenkorkeus on ollut 96,14 metriä (mpy., N60) ja korkeuden vuotuinen keskimääräinen vaihtelu on ollut 105 senttimetriä. Ylin vedenkorkeus on ollut 97,56 metriä (toukokuussa 1903) ja alin 95,39 metriä (maaliskuu 1942), jolloin korkeuden äärivaihtelu on 217 senttimetriä.
Jäätymis- ja jäidenlähtöhavaintoja on tehty talvesta 1884–1885 alkaen ja niiden havainnointi jatkuu edelleen. Havainnot tehdään Kaivoskannan kanavalla. Niiden mukaan varhaisin jäätyminen on ollut 1.11.1888 ja myöhäisin 29.1.2008. Varhaisin jäidenlähtö on 18.4.1925, mutta samana päivänä se tapahtui myös vuonna 2007. Myöhäisin jäidenlähtö on ollut 24.5.1927 tai myös samana päivänä vuonna 1941.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Vaskiveden lähialueeseen (35.412) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy.
Järven valuma-alue pinta-ala on järvi mukaan lukien 2 154 neliökilometriä ja valuma-alueen järvisyys on 10,4 %. Järvi saa pääosan vedestään Ähtärin reitiltä Toisvedeltä, joka laskee Härkösselälle Herraskoskea ja Herraskosken kanavaa myöten. Vesi jatkaa Vaskivedelle Keiturinsalmea myöten. Vaskiveden kylässä Tyrkönlahteen laskee Tyrkönoja, joka on Havanganjärven valuma-alueen (35.416) laskuoja. Nojoskylään laskee Pihtisalmen kautta Keihäsjärven valuma-alueen (35.415) lasku-uoma. Etelästä Visuselän Sammakkolahteen laskee Mutioja, joka on Mutiojan valuma-alueen (35.413) laskuoja. Ainoa pohjoisesta tuleva lasku-uoma on Majajärvestä Jähdyslahteen laskeva oja, joka on Siekkisjärven valuma-alueen (35.417) laskuoja.
Vaskiveden lähialueella on 25 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavin on Mertujärvi (29 hehtaaria, ha), joka yhtyy salmen kautta Lahnalahteen. Virtain eteläpuolella sijaitsee järviylänkö, jossa sijaitsevat Yläinen Suonijärvi (27 ha), Alainen Suonijärvi (10 ha), Löytty (12 ha) ja Vanajanlammi (4 ha). Nämä laskevat yhdessä Härkösselän Vapunlahteen. Marttisenalainen (23 ha) on järvi, joka jää Toisveden ja Vaskiveden väliin. Yksinäinen Keskinenjärvi (13 ha) sijaitsee Riistahuhdanvuoren takana ja se laskee Vallinojaa myöten Visuselän Keskisenlahteen.
Järven lasku-uomat ovat Kaivoskannan kanava ja Pusunvuolle, jotka laskevat Tarjanneveteen.
Catia

| CATIA |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Dassault Systèmes
Kehityshistoria
Vakaa versio:  CATIA V6R2011 / 22. kesäkuuta 2010
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  tietokoneavusteinen suunnittelu
Alusta:  Windows (32/64-bittiset), AIX, HP-UX, IRIX, Solaris
Lisenssi:  omisteinen ohjelmisto
Aiheesta muualla
www.3ds.com
CATIA (ransk. Conception Assistée Tridimensionnelle Interactive Appliquée) on suunnittelussa käytettävä tietokoneavusteisen suunnittelun ohjelmisto, joka tukee kolmiulotteista mallinnusta. Ohjelmisto on laajalti käytössä erityisesti lentokone-, auto- ja matkapuhelinteollisuudessa.