stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Galaxídin arkeologinen museo

| Galaxídin arkeologinen museo Αρχαιολογική Συλλογή Γαλαξιδίου |
| --- | --- |
Tyyppi:  arkeologinen museo
Sijainti:  Galaxídi, Delfoí, Fokis, Keski-Kreikka, Kreikka
Perustettu:  1932
Koordinaatit:  38°22′35″N, 22°23′8″E
 fiGalaxídin arkeologinen museo 
   
Galaxídin arkeologinen museo tai oikeammin Galaxídin arkeologinen kokoelma (kreik. Αρχαιολογική Συλλογή Γαλαξιδίου, Archaiologikí Syllogí Galaxidíou) on arkeologinen museo Galaxídin kaupungissa Delfoín kunnassa Kreikassa. Se esittelee löytöjä kaupungista ja sen ympäristöstä.
Kokoelma on perustettu vuonna 1932. Se sai alkunsa yksityiskokoelmien lahjoituksista, ja myöhemmin sitä on laajennettu sattuma- ja kaivauslöydöillä sekä siirroilla Delfoin arkeologisesta museosta. Nykyiseen rakennukseensa kokoelma on ollut sijoitettu vuodesta 1979. Rakennus on vanha kunnantalo ja tyttökoulu, joka on rakennettu vuosina 1868–1870. Samassa rakennuksessa toimii merenkulkumuseo.
Kokoelmaan kuuluu löytöjä esihistorialliselta ajalta myöhäisantiikkin. Niitä on Galaxídin kaupungista, jonka paikalla sijaitsi antiikin ajan Khaleionin kaupunki, sekä lähiseudulta. Kokoelmiin kuuluu myös meriarkeologisia löytöjä.
Eupalinoksen tunneli

| Eupalinoksen tunneli> Ευπαλίνειο όρυγμα |
| --- | --- |
 Eupalinoksen tunneli.
Sijainti:  Pythagóreio, Anatolikí Sámos, Sámos, Pohjois-Egean saaret, Kreikka
Koordinaatit:  37°41′40″N, 26°55′48″E
Rakennustyyppi:  tunneliakvedukti
Valmistumisvuosi:  noin 550–540 eaa.
Suunnittelija:  Eupalinos
Rakennuttaja:  Polykrates
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Sámoksen Pythagóreio ja Heraion 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eupalinoksen tunneli (kreik. Ευπαλίνειο όρυγμα, Efpalíneio órygma; myös Eupalineion, Efpalínoksen tunneli) on antiikin aikainen tunneliakvedukti Sámoksen saarella Kreikassa. Tunnelin pituus on noin 1 036 metriä ja koko siihen liittyvän akveduktin pituus noin 3 000 metriä. Se toi vettä vuorilta saaren antiikin aikaiseen pääkaupunkiin Samoksen kaupunkiin, joka sijaitsi nykyisen Pythagóreion paikalla. Tunneli on ensimmäinen, jota kaivettiin yhtä aikaa kummastakin päästä pelkästään geometristen laskelmien avulla, ja sitä voidaan pitää yhtenä antiikin maailman suurimmista arkkitehtoonisista saavutuksista.
Tunnelin arkeologinen kohde sijaitsee vuorenrinteessä Pythagóreion luoteispuolella. Osa tunnelista on avoinna yleisölle ja se on nykyisin suosittu turistikohde.
Historia

Eupalinoksen tunnelin suunnitteli tyranni Polykrateen toimeksiannosta arkkitehti Eupalinos, jonka mukaan se on nimetty. Tunnelin rakentaminen on alkanut noin vuonna 550 eaa. ja sen kaivaminen on vaatinut tutkijoiden arvioiden mukaan noin 8–10 vuotta. Tunneli on kaivettu käsin käyttäen hakkuja ja muita työkaluja. Työvoimana käytettiin lesboslaisia vankeja. Tunneli rakennettiin vuoren sisään mahdollisesti turvallisuussyistä.
Tunneli oli tunnetun historian toinen tunneli, joka kaivettiin yhtä aikaa kummastakin päästä niin, että eri päistä tulleet kaivajat kohtasivat toisensa lopulta keskellä; ja ensimmäinen tunneli, jossa tämä lopputulos saavutettiin puhtaasti geometristen laskelmien perusteella (Jerusalemin Siloamin tunneli eli Hiskian tunneli kaivettiin 700-luvulla eaa. kahdesta suunnasta äänihavaintojen perusteella).
Herodotos mainitsee tunnelin Historiateoksessaan kehuessaan samoslaisten aikaansaamia suurtöitä. Herodotoksen mukaan Samoksella oli
»sadanviidenkymmenen sylen korkuinen vuori, johon on kaivettu alhaalta alkava kaksisuinen kaivos. Kaivoksen pituus on seitsemän stadionia, sen korkeus ja leveys molemmat kahdeksan jalkaa. Pitkin kaivosta on sen pohjaan kaivettu toinen, kahdenkymmenen kyynärän syvyinen ja kolmen jalan levyinen kaivos, jonka kautta johdettu vesi, mikä tuodaan eräästä suuresta lähteestä, saapuu putkien kautta kaupunkiin.»
Herodotoksen kuvaus vastaa hyvin tunnelin rakennetta. Tunneli oli käytössä ainakin 1100 vuotta, kunnes se tukkeutui veden korkean kalkkipitoisuuden vuoksi. Tunnelista tehdyt löydöt osoittavat, että sen sisällä on käyty roomalaisena aikana. Bysanttilaisena aikana tunnelissa on ollut pieni pyhäkkö. Samoslaiset käyttivät tunnelia piilopaikkana ainakin vuosina 627 ja 666, kun persialaiset ja arabit hyökkäilivät saarelle. Myöhemmin tunnelin ja sen sisäänkäyntien sijaintipaikat joutuivat unohduksiin.
Tunneli löydettiin 1800-luvulla, kun sitä alettiin etsiä Herodotoksen antaman kuvauksen perusteella. Ranskalainen arkeologi Victor Guérin löysi osan akveduktin pohjoisosasta vuonna 1853, mutta ei vielä tunnelia itseään. Tunnelin pohjoisen sisäänkäynnin löysi läheisen luostarin igumeeni Kýrillos Monínas. Tunnelin eteläosaa kunnostettiin vuonna 1882. Ernst Fabricius tutki tunnelia vuosina 1883–1884. Tämän jälkeen paikkaa ei tutkittu pitkään aikaan. J. Goodfield ja S. Toulmin suorittivat tutkimuksia vuonna 1961. 1960-luvulla tunnelia tutkivat myös W. Kastenbein ja U. Jantzen. Tunnelin järjestelmälliset tutkimukset suoritti lopulta Saksan arkeologinen instituutti vuosina 1971–1973 H. J. Kienastin johdolla.
Vuodesta 1992 tunneli on osa Unescon maailmanperintökohdetta nimeltä Sámoksen Pythagóreio ja Heraion.
Rakennelma > Reitti ja rakenne

Akveduktin vesi tuli Agiádesin lähteestä, joka sijaitsi Pythagórion pohjoispuolella sijaitsevan Kástrovuoren (korkeus 237 metriä) pohjoispuolella. Vesi johdettiin katettuun vesisäiliöön, joka oli paikalla nykyisin olevan kappelin alla (37°42′22.4″N, 26°55′26.9″E). Vesisäiliöstä lähti terrakottaputkin varustettu akvedukti, joka kulki luonnonmuotoja ja luonnollisia vesivirtoja seuraten ensin etelään, sitten itään, sitten kääntyen jyrkästi takaisin länteen ja seuraten lopulta Kástrovuoren pohjoisrinnettä. Tämän akveduktin osuuden pituus on 853 metriä, ja osa siitä on katettua kaivantoa ja osa tunnelia.
Tämän jälkeen vesi virtasi varsinaiseen Eupalinoksen tunneliin, jonka pohjoinen suuaukko (37°42′11.4″N, 26°55′30.8″E) oli sekin vuoren pohjoispuolella. Tunneli kulkee kalkkikivikallioon kaivettuna vuoren ali melko suoraa linjaa jotakuinkin pohjois-eteläsuunnassa (tarkemmin 25 asteen kulmassa pohjoisluoteeseen). Varsinaisen tunnelin pituus on noin 1 036 metriä. Pohjoisesta kaivetun tunnelinosan pituus on noin 612 metriä ja etelästä kaivetun osan pituus noin 424 metriä. Tunnelin korkeus ja leveys on noin 1,8 metriä.
Tunneli koostuu leveyssuunnassa kahdesta osasta: itälaidassa kulkevasta kaivannosta, jonka pohjalla kulkivat varsinaisen akveduktin terrakottaputket; sekä noin 0,6 metriä leveästä käytävästä, jota voitiin käyttää tunnelin huoltamiseen. Tunneli kulkee lähes suoraan vuoren korkeimman kohdan ali 180 metrin syvyydessä. Käytävä on lähes kauttaaltaan 55 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Putkia varten tehdyn kaivannon syvyys vaihtelee ollen tunnelin yläpäässä käytävästä laskettuna 2–4 metriä ja alapäässä 8–9 metriä, mikä takasi veden luonnollisen virtaaman. Kaivannon kaltevuus on noin 0,36 %. Kaivutöissä poistettiin noin 7 000 kuutiometriä kalliota. Tunnelia on tuettu sisältä seinärakennelmilla.
Tunneli johti vuoren eteläpuolella sijainneen Samoksen kaupungin kaupunginmuurien sisäpuolelle. Varsinaisen tunnelin eteläinen suuaukko (37°41′40.1″N, 26°55′50.1″E) on suunnilleen samassa paikassa, missä yleisölle avoinna olevan tunnelinosan sisäänkäynti on nykyisin. Tältä suuaukolta akvedukti on jatkunut lähes suoraa linjaa itään vuoren eteläpuolella. Tästä osuudesta vettä on johdettu yhteen tai useampiin vesialtaisiin käyttöä varten. Tunneliin on ollut yli 20 kulkuaukkoa. Ne ovat sen alku- ja loppupäässä. Akveduktin viimeinen kulkuaukko ja päätepiste on Samoksen antiikin aikaisen teatterin eteläpuolella (37°41′39.8″N, 26°56′06.8″E).
Tunnelin kautta on virrannut kaupunkiin noin 400 kuutiometriä vettä päivässä eli noin 5 litraa sekunnissa.
Rakennelma > Tunnelinosien linjausten laskeminen ja kohtaamisen toteutus

Eupalinos on selvästi ollut hyvin perehtynyt aikansa geometriaan, jonka Eukleides myöhemmin kokosi, sekä sen käytännön sovellutuksiin. Tunneli suunniteltiin niin, että pohjoisesta ja etelästä päin kaivettujen tunnelinosan kaivajat kohtaisivat puolessa välissä. Laskelmissaan Eupalinos on selvästi hyödyntänyt useita vuoren halkaisevia suoria, jotka on mallinnettu mahdollisesti pienoismallina tunnelin ulkopuolelle. Lisäksi vuoren yli sen rinteille on merkitty todennäköisesti jonkinlainen vertailulinja.
Pohjoisen ja eteläisen tunnelinosan linjaukset kuitenkin eroavat toisistaan noin 0,8 astetta ilmeisesti laskuvirheen vuoksi. Lisäksi suunnitelmia jouduttiin muuttamaan kesken kaivamisen todennäköisesti kallioperän aiheuttamien ongelmien vuoksi. Pohjoisessa tunnelinosassa vaikuttaa tapahtuneen sortumia, jonka vuoksi sitä on alussa tuettu lisärakenteilla. Lopulta tunnelinosa on kuitenkin ohjattu lännemmäksi paremman kallioperän löytymisen toivossa. Myöhemmin tunnelinosa on käännetty takaisin kohti alkuperäistä reittiä. Åke Olsonin laskelmien mukaan tämä mutka on ollut tarkoitus tehdä tasakylkisen kolmion avulla, jolloin kulmista ja sivujen pituuksista olisi voitu laskea, milloin on päädytty takaisin alkuperäiselle linjalle. Tässä vaiheessa laskelmissa on kuitenkin tapahtunut lisää virheitä, minkä seurauksena pohjoisosan linjaus päätyi liiaksi itään eikä vastannut sen enempää alkuperäistä pohjoisosan linjausta kuin eteläosan linjaustakaan.
Vaadittujen korjausten seurauksena pohjoiseen tunnelinosaan on tehty ylimääräisiä mutkia samalla kun eteläisen osan rakentaminen on todennäköisesti välillä pysäytetty. Koska linjauksissa on edelleen ollut heittoa, muutoin suora eteläinen tunnelinosa on käännetty kohti itää, jotta kohtaamisalue pohjoisesta tulevan osan kanssa levenisi 1,8 metristä (tunnelien leveys) 17 metriin. Tämän jälkeen tunnelit on saatettu yhteen niin, että pohjoinen tunnelinosa tekee mutkan ja kohtaa eteläisen osan sen länsipuolelta lähes suorassa kulmassa:
Vastaavasti tunnelinosien korkeutta lisättiin niiden kohtaamisen lähetessä, minkä oli ilmeisesti tarkoitus lisätä kohtaamisen todennäköisyyttä. Tällöin pohjoisosan kattoa korotettiin 2,5 metriä ja eteläosan lattiaa laskettiin 0,6 metriä, jolloin korkeussuunnassa kohtaamisalue kasvoi 5 metriin:
Viimeisessä vaiheessa tunnelinosien yhteensaattamisessa on voitu käyttää äänihavaintoja. Kyseisessä kallioperässä ääni on kuulunut noin 12 metrin etäisyydeltä. Lopulta tunnelinosat kohtasivat lähes suoraan vuorenhuipun alapuolella, mutta Olsonin mukaan tämä on todennäköisesti sattumaa, ei suunniteltua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eupalinoksen tunneli Wikimedia Commonsissa
Eupalinoksen tunnelin sisäänkäynti.
Eupalinoksen tunnelia.
Tunnelin poikittaissuuntainen läpileikkaus:
1. Käytävä
2. Vesiputki
3. Kaivanto
Ylhäältä nähty läpileikkaus tunnelinosien kohtaamisesta.
Sivulta nähty läpileikkaus tunnelinosien kohtaamisesta.
Englannin Valioliigan kausi 2012–2013

| Valioliigan kausi 2012-2013 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Ajankohta:  18.elokuuta 2012- 19.toukokuuta 2013
Mestari:  Manchester United
Pudonneet joukkueet:  Queens Park Rangers, Wigan Athletic, Reading FC
Maalit:  1062 (2,79 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Robin van Persie, ManU (26)
Yleisökeskiarvo:  35 931
Alempi sarjataso:  Mestaruussarja
  ← 2011–2012 :  2013–2014 → 
Englannin Valioliigan kausi 2012–2013 oli Valioliigan 21. kausi. Mestaruuden voitti Manchester United 11 pisteen erolla Manchester Cityyn.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Manchester United  | 38 | 28 |  5 |  5 |  86 |  43 | +43 | 89 |
| 2 | Manchester City  | 38 | 23 |  9 |  6 |  66 |  34 | +32 | 78 |
| 3 | Chelsea  | 38 | 22 |  9 |  7 |  75 |  39 | +36 | 75 |
| 4 | Arsenal  | 38 | 21 | 10 |  7 |  72 |  37 | +35 | 73 |
| 5 | Tottenham Hotspur  | 38 | 21 |  9 |  8 |  66 |  46 | +20 | 72 |
| 6 | Everton  | 38 | 16 | 15 |  7 |  55 |  40 | +15 | 63 |
| 7 | Liverpool  | 38 | 16 | 13 |  9 |  71 |  43 | +28 | 61 |
| 8 | West Bromwich Albion | 38 | 14 |  7 | 17 |  53 |  57 | -4 | 49 |
| 9 | Swansea City  | 38 | 11 | 13 | 14 |  47 |  51 | -4 | 46 |
| 10 | West Ham United  | 38 | 12 | 10 | 16 |  45 |  53 | -8 | 46 |
| 11 | Norwich City  | 38 | 10 | 14 | 14 |  41 |  58 | -17 | 44 |
| 12 | Fulham  | 38 | 11 | 10 | 17 |  50 |  60 | -10 | 43 |
| 13 | Stoke City  | 38 |  9 | 15 | 14 |  34 |  45 | -11 | 42 |
| 14 | Southampton  | 38 |  9 | 14 | 15 |  49 |  60 | -11 | 41 |
| 15 | Aston Villa  | 38 | 10 | 11 | 17 |  47 |  69 | -22 | 41 |
| 16 | Newcastle United  | 38 | 11 |  8 | 19 |  45 |  68 | -23 | 41 |
| 17 | Sunderland  | 38 |  9 | 12 | 17 |  41 |  54 | -13 | 39 |
| 18 | Wigan Athletic  | 38 |  9 | 9  | 20 |  47 |  73 | -26 | 36 |
| 19 | Reading  | 38 |  6 | 10 | 22 |  43 |  73 | -30 | 28 |
| 20 | Queens Park Rangers  | 38 |  4 | 13 | 21 |  30 |  60 | -30 | 25 |
Suomalaiset pelaajat

Jussi Jääskeläinen (West Ham United)
Käännös suomeksi
Fasismin lumous

| Fasismin lumous: Eurooppalainen älymystö Mussolinin ja Hitlerin politiikan tukijana |
| --- | --- |

Kirjailija:  Tarmo Kunnas
Kieli:  suomi
Genre:  politiikka
Kustantaja:  Atena
Julkaistu:  2012
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  686
ISBN:  978-951-796-933-8

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Fasismin lumous: Eurooppalainen älymystö Mussolinin ja Hitlerin politiikan tukijana on Tarmo Kunnaksen vuonna 2013 julkaistu kirja fasismista ja sitä maailmansotien välillä tukeneesta älymystön osasta. Kunnaksen mukaan näitä ajattelijoita yhdisti ennen muuta järjen, valistuksen, edistyksen ja kansanvallan vastustus.
Aiheesta muualla

Juha Mäkinen: Tarmo Kunnas: Fasismin lumous Savon Sanomat 26.9.2013.
Arto Huovinen: Tarmo Kunnas: ”Turhamaisuus ajoi älymystöä fasismiin” Kansan Uutiset 25.9.2013.
Aila Mustamo: Fasismien lumousta ajatuksia herättävästi Agricola 25.2.2014.
Jukka Koskelainen: Fasismin piti elvyttää Euroopan väsähtänyt kulttuuri Helsingin Sanomat 6.10.2013.
Etapit 1–11 Italian ympäriajossa 2009

Italian ympäriajon 2009 etappien 1–11 tulokset:
Fahrenheit 451 (vuoden 1966 elokuva)

| Fahrenheit 451 |
| --- | --- |
 Elokuvan alkuperäinen juliste
Ohjaaja:  François Truffaut
Käsikirjoittaja:  François Truffaut Jean-Louis Richard Ray Bradbury (romaani)
Tuottaja:  Lewis M. Allen
Säveltäjä:  Bernard Herrmann
Kuvaaja:  Nicolas Roeg
Leikkaaja:  Thom Noble
Pukusuunnittelija:  Tony Walton
Pääosat:  Oskar Werner Julie Christie Cyril Cusack Anton Diffring
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Britannia
Tuotantoyhtiö:  Vineyard Anglo Enterprises
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1966
Kesto:  112 min.
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fahrenheit 451 on  François Truffaut'n ohjaama brittiläinen tieteiselokuva vuodelta 1966. Se pohjautuu Ray Bradburyn romaaniin Fahrenheit 451.
Fahrenheit 451 on Truffaut'n ainoa englanninkielinen elokuva ja ainoa tieteiselokuva. Sitä pidetään moralistisena dystopiana, kummajaisena joka kiehtovuudessaan on outo. Vahva värimaailma ja tunnelma pehmentävät sen jyrkkää sanomaa. Myös itse kolkkoa tarinaa Truffaut on pehmentänyt ihmisläheisempään suuntaan.
Vaikka elokuva ei ole scifi-elokuvan eikä ohjaajansa merkittäviä klassikkoja, se antoi kuitenkin marsilaisia ja jättimäisiä ötököitä vilisseelle lajityypille annoksen "kunniallisuutta".
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Oskar Werner  | … |  Guy Montag   |
|  Julie Christie  | … |  Clarisse/Linda Montag   |
|  Cyril Cusack  | … |  kapteeni   |
|  Anton Diffring  | … |  Fabian/rehtori   |
Tuotanto

François Truffaut tiesi saadessaan Bradburyltä romaanin elokuvaoikeudet, ettei voisi saada hankkeelle rahoitusta Ranskasta. Amerikkalainen tuottaja Lewis Allen innostui aiheesta sillä edellytyksellä, että elokuva tehtäisiin englanniksi ja Englannissa. Tämä oli ensimmäinen kerta kun Truffaut työskenteli englanniksi, eikä vuoden 1983 haastattelussaan ollut varma selviytyikö siitä kunnialla.
Arviot

Ilta-Sanomien Timo Malmin mukaan Truffaut on ehkä hieman ongelmallisesti pehmentänyt Bradburyn romaanin sisältöä: "Filmatisointi ei ole samalla tavalla poleemisesti haastava, vaan ehkä kaikkien aikojen lyyrisin scifi-elokuva." Nicholas Roegin värikuvaus ja Bernard Herrmannin musiikki luovat Malmista joka tapauksessa kiehtovasti tulevaisuuden ilmapiiriä.
Fasioskapulohumeraalinen lihasdystrofia

FSHD:n geenivirhe on 4q35:ssa.
Fasioskapulohumeraalinen lihasdystrofia (FSHD) on perinnöllinen lihastauti.
Sairauden ensioireet ilmaantuvat lapsuudessa tai varhaisessa aikuisiässä. Lapaluiden siirrotus (”enkelinsiivet”) on yleensä ensimmäinen oire, ja sen seurauksena olkavarsien nosto olka-hartiatason yläpuolelle vaikeutuu. Lihasheikkoutta yläraajojen rintakehän lihaksissa ei varsinaisesti siis esiinny. Lihasheikkous painottuu lähinnä kasvojen lihaksiin, erityisesti silmäluomiin ja huuliin. Silmien sulkeminen jää usein epätäydelliseksi, ja osa potilaista ei pysty koskaan viheltämään. Mikäli sairaus alkaa lapsuudessa, voi osalle potilaista ilmaantua liitännäisoireina kuulohäiriö ja verkkokalvon rappeutuminen. Yleensä sairaus on hyvänlaatuinen ja hitaasti etenevä eikä vaikuta eliniän pituuteen. Sairauteen ei yleensä liity hengitysvajetta.
Sairaus periytyy autosomeissa vallitsevasti. Taudin kliininen kuva on tyypillinen ja johtaa usein oikeaan diagnoosiin. Varmentavia tutkimuksia ja lisätutkimuksia ovat DNA-analyysi, ENMG, seerumin kreatiinikinaasin määritys ja EKG. Fysioterapia on olennainen osa hoitoa ja seurantaa. Lapaluiden asentoa voidaan tarvittaessa korjata kirurgisesti.
Maailman FSHD-päivää vietetään vuosittain 20.6.
Aiheesta muualla

Lihastautiliitto.fi: Facioskapulohumeraalinen lihasdystrofia
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Facioscapulohumeral muscular dystrophy (englanniksi)
Muscular Dystrophy Association (MDA): Facioscapulohumeral Muscular Dystrophy (FSH, FSHD) (englanniksi)
Johns Hopkins Medicine: Facioscapulohumeral Muscular Dystrophy in Children (englanniksi)
Etapit 1–11 Ranskan ympäriajossa 2014

Ranskan ympäriajon 2014 etappien 1–11 tulokset.
Express (albumi)

| Express Express |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1974
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Heikki Virtanen
 Tyylilaji: pop rock, rock
 Kesto: 36.07
 Levymerkki: RCA Victor (YFPL 1-831)
Expressin muut julkaisut
|   | Express 1974 | Express XXX 1997 |
Express on Express-yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1974 levymerkillä RCA Victor.
Kappaleet > A-puoli

Limminrannan liukuletti – 2.44 (säv. Juhani Sippola)
Turhaan pyydät (I Hear You Knockin’) – 2.29 (säv. Dave Bartholomew, Pearl King, san. Seppo Niemi)
Kai kone – 3.04 (säv. Urpo Kaikkonen)
Onni (Bring You Joy) – 4.08 (säv. Chris White, Rod Argent, san. Sippola)
Hän sanoi "ei, ei" – 3.08 (säv. Niemi)
Mä oon daun (I’m Down) – 2.25 (säv. John Lennon, Paul McCartney, san. Niemi)
Kappaleet > B-puoli

Kova kundi Raksilasta (He’s a Dynamo) – 3.35 (säv. Russ Ballard, san. Sippola)
Lande Linda (Country Honk) – 3.50 (säv. Keith Richards, Mick Jagger, san. Jouni Kesti)
Jos vain saisin – 2.57 (säv. Niemi)
Voi nainen minkä teit! – 3.19 (säv. Sippola, Urpo Kaikkonen)
Twistaamaan beibi (Twist and Shout) – 2.23 (säv. Bert Russell, Phil Medley, san. Niemi)
Terve rasvikset (Don’t You Want Me) – 2.05 (säv. Burton Cummings, san. Niemi)
Kokoonpano

Pekka Huttunen – basso, laulu
Jouni Kesti – rummut
Seppo Niemi – kitara, laulu
Urpo Kaikkonen – kosketinsoittimet
Juhani Sippola – laulu, viulu
Aiheesta muualla

discogs.com -sivustolla
iTunes
Foissy

| Foissy |
| --- | --- |
 Château d'Antigny
 Foissy
 Koordinaatit: 47°07′23″N, 4°33′47″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Beaune
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,1 km²
Korkeus:  365 m
Väkiluku (2018):  165 
 – Väestötiheys:  10 as./km²
Kunnan numero:  21274
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Foissy on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 28 kilometriä Beaunen kaupungista luoteeseen.
Kunnan alueella oleva linna Château d'Antigny on alkujaan rakennettu 1300-luvulla. Linnasta on jäljellä yksi 1500-luvun torni. Linnan viereen on rakennettu 1600- ja 1700-luvuilla asuinlinna, josta on näkymät linnan ranskalaiseen puistoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Foissy Wikimedia Commonsissa
Etapit 1–11 Italian ympäriajossa 2010

Italian ympäriajon 2010 etappien 1–11 tulokset:
Finneland

| Finneland |
| --- | --- |
 St. Nicolain kirkko
 Finneland
 Koordinaatit: 51°13′N, 11°31′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Saksi-Anhalt
Piirikunta:  Burgenlandkreis
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  29,4 km²
Korkeus:  258 m
Väkiluku (2019):  1 045
 – Väestötiheys:  36 as./km²
Postinumero:  06647
Suuntanumero(t):  034465
 
 www.vgem-finne.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Finnelandin sijainti Burgenlandin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Saksi-Anhaltin osavaltiossa.
Finneland on kunta Burgenlandin piirikunnassa Saksi-Anhaltin osavaltiossa Keski-Saksassa. Se muodostettiin vuonna 2009  Kahlwinkelin, Saubachin ja Steinburgin kunnista. Finneland kuuluu kuntayhtymään Verbandsgemeinde An der Finne, jonka väkiluku on noin 11 500.
Finneland sijaitsee Saksi-Anhaltin lounaisosassa lähellä Thüringenin rajaa. Sen linnuntie-etäisyys Burgenlandin piirikunnan pääkaupungista Naumburgista on noin 18 kilometriä länsiluoteeseen. Etäisyys Erfurtista on noin 40 kilometriä koilliseen. Finne on matala vuorimaa Saksi-Anhaltin ja Thüringenin rajaseudulla.
Finnelandin historia on lyhyt, mutta sen kylien historia alkaa keskiajalta. Steinburgiin liitettiin 1950 Borgaun kunta, josta on varhaisin maininta vuodelta 1209. Steinburg mainitaan ensi kerran 1306. Kahlwinkelista on maininta vuodelta 1430, mutta paikkakunta on saatettu perustaa jo 530-luvulla. Saubachiin viittaavia epämääräisiä mainintoja on jo varhaiskeskiajalta muodossa Suaba; ensimmäiset todistetusti Saubachiin liittyvät maininnat ovat 1400-luvulta. Yli puolet Finnelandin väestöstä asuu Saubachissa. Finnelandin lounaisosassa sijaitsee muutaman kymmenen asukkaan Marienroda, josta on ensimmäinen asiakirjamaininta vuodelta 1486.
Aiheesta muualla

Finneland, Saksi-Anhalt, Saksa – Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Finneland
Käännös suomeksi
Englannin Valioliigan kausi 2018–2019

| Englannin Valioliigan kausi 2018–2019 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Ajankohta:  10. elokuuta 2018 – 12. toukokuuta 2019
Mestari:  Manchester City
Nousseet joukkueet:  Wolverhampton Wanderers   Cardiff City   Fulham
Pudonneet joukkueet:  Cardiff City   Fulham   Huddersfield Town
Ottelut:  380
Paras maalintekijä:  Pierre-Emerick Aubameyang Sadio Mané Mohamed Salah (22 maalia)
Alempi sarjataso:  Mestaruussarja
  ← 2017–2018 :  2019–2020 → 
Englannin Valioliigan kausi 2018–2019 oli englantilaisen seurajalkapalloilun korkeimman sarjatason Valioliigan 27. kausi. Kausi alkoi 10. elokuuta 2018 ja se päättyi 12. toukokuuta 2019. Manchester City lähti kauteen hallitsevana mestarina, ja voitti kauden päätteeksi neljännen Valioliigamestaruutensa.