stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen virolaiset
Tunnettuja Suomen virolaisia tai virolaistaustaisia suomalaisia

Olev Annus, kehonrakentaja
Helle Aro, yleisurheilija
Erik Embrich, jääkiekkoilija
Riho Embrich, jääkiekkoilija
Mikael Gabriel, rap-artisti
Riho Grünthal, itämerensuomalaisten kielten professori
Villem Grünthal, kirjailija ja kielen- ja kirjallisuudentutkija
Erna Husko, sosiaalisen median vaikuttaja, fitness-malli
Jyrise, rap-artisti
Hans Kalm, sotilas
Kristiina Kass, kirjailija
Angelika Klas-Fagerlund
Kristjan Kombe, jääkiekkoilija
Kalevi Kotkas, yleisurheilija
Kallio Kotkas, tuomari
Kaja Kunnas, toimittaja
Mait Lepik, näyttelijä
Siim Liivik, jääkiekkoilija
Tiina Lillak, keihäänheittäjä
Iivi Anna Masso, toimittaja
Mikk Murdvee, kapellimestari ja viulisti
Erkki Mustakari, toimittaja, äidin puolen suku suomenvirolainen
Evi Mustakari, maajoukkuekoripalloilija, Erkki Mustakarin tytär
Mäkki, rap-artisti
Conrad Mölder, jääkiekkoilija
Eeva Niinivaara, kirjallisuustieteilijä ja runoilija
Lauri Nurkse, näyttelijä ja elokuvaohjaaja
Sofi Oksanen, kirjailija
Katri Riihilahti
Robert Rooba, jääkiekkoilija
Imbi Paju, kirjailija
Ilmar Talve, kansatieteen professori, kirjailija
Juhan Talve, juristi, toimittaja ja kirjailija
Vappu Tuomioja, kirjailija, Hella Wuolijoen tytär (isän puolen suku suomalainen)
Erkki Tuomioja, SDP:n kansanedustaja, Vappu Tuomiojan poika
Aleksander Warma, Viron pakolaishallituksen väliaikainen presidentti, juuriltaan Kabbölen virolaisia
Hella Wuolijoki, kirjailija, kansanedustaja
Jutta Zilliacus, kirjailija, kansanedustaja
Aiheesta muualla

Suomen virolaisten liiton (Soome eestlaste liit) Facebook- ja verkkosivu
Suomen Viro-yhdistysten liitto
Anniste, Kristi & Tiit Tammaru: Ethnic differences in integration levels and return migration intentions: A study of Estonian migrants in Finland. Demographic Research 30: 13 (2014). https://www.demographic-research.org/Volumes/Vol30/13/
Kauber, S. (2015). Transnational material practices of Estonians in Finland. Helsingin yliopisto, valtiotieteellinen tiedekunta, sosiaalitieteiden laitos. Pro gradu-tutkielma. http://urn.fi/URN:NBN:fi:hulib-201703273130
Praakli, Kristiina (2017). Viron kieli Suomessa: ELDIA-projektin tuloksia. http://phaidra.univie.ac.at/o:591056
Vanala, Hanna-Liina (2012). Koti Virossa, työ Suomessa. Tutkimus Suomessa työssäkäyvien virolaisten ylirajaisesta arjesta kahden maan välillä. Pro gradu -tutkielma, Helsingin yliopisto. http://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201206196048
| n k Suomen väestöryhmät |
| --- | --- |
Suomalaisten heimot:  hämäläiset  karjalaiset  lappalaiset  pohjalaiset  savolaiset  varsinaissuomalaiset  inkeriläiset 
Perinteiset kulttuuriset vähemmistöt:  juutalaiset  karjalaiset  romanit  saamelaiset  suomenruotsalaiset (ahvenanmaalaiset)  tataarit  vanhavenäläiset 
Muita etnisiä ryhmiä:  afrosuomalaiset  englantilaiset  intialaiset  irakilaiset  italialaiset  kiinalaiset  kosovolaiset  kurdit  latvialaiset  persialaiset  romanialaiset  saksalaiset  somalit  sveitsiläiset  thaimaalaiset  turkkilaiset  ukrainalaiset  unkarilaiset  venäläiset  vietnamilaiset  virolaiset 
Katso myös:  maahanmuuttajat Suomessa
Jere-Matias Alanen

| Jere-Matias Alanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1996 (ikä 28) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  J-M, Jema
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  198 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  GKS Tychy
Sarja:  Polska Hokej Liga
Pelinumero:  26
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Tappara (SML) LeKi (Mestis) IPK (Mestis) Ketterä (Mestis) JYP (SML) RoKi (Mestis)
Jere-Matias Alanen (s. 27. huhtikuuta 1996 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Puolan Polska Hokej Ligan GKS Tychyssa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Alanen osaa pelata myös laidassa.
Muuta

Alanen harrasti lapsena Lempäälän Kisassa myös maastojuoksua.
Sami Päivärinta

| Sami Päivärinta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. kesäkuuta 2003 (ikä 21) Somero, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Pärri
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  175 cm
Paino:  75 kg
Seura
Seura:  HPK
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  12
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Lukko (SML) TUTO Hockey (Mestis)
Sami Pekka Antero Päivärinta (s. 8. kesäkuuta 2003 Somero) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Ura > Seuraura

Päivärinta aloitti jääkiekkoilun kuusivuotiaana Someron Pallossa. Rauman Lukon valmennuspäällikkö Timo Elo huomasi Päivärinnan Lukon ja SoPan välisessä C2-nuorten ottelussa. Päivärinnan isä kieltäytyi aluksi Samin siirrosta, mutta SoPan jäätyä ilman C-nuorten SM-sarjapaikkaa Sami siirtyi lopulta vain 15-vuotiaana Lukkoon kaudeksi 2018–2019. Hän toimi seuran C-nuorten kapteenina ja oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueen paras maalintekijä 16 osumallaan. Kaudella 2019–2020 Päivärinta toimi Lukon B-nuorten varakapteenina. Kaudella 2020–2021 hän voitti seuran U20-joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 9+24=33. Päivärinta voitti myös koko U20 SM-sarjan pudotuspelien syöttöpörssin ja hän sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain Jeremi Tammela. Päivärinta voitti kauden päätteeksi Suomen-mestaruuden.
Kaudeksi 2021–2022 Päivärinta teki Lukon kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan avauskierroksella 26. elokuuta 2021 sveitsiläistä Lausanne HC:tä vastaan. Päivärinta merkittiin Lukon nelossentteriksi laidoilleen Oliver Suni ja Niklas Ylitalo. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.47 minuuttia. SM-liigadebyyttinsä Päivärinta teki runkosarjan kahdeksannella kierroksella 25. syyskuuta 2021 vieraissa paikallisvastustaja Porin Ässiä vastaan. Hänellä avautui paikka kokoonpanosta, kun Michael Haga oli sivussa. Päivärinta merkittiin joukkueen kakkossentteriksi laidoilleen Pavol Skalický ja Anrei Hakulinen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.26 minuuttia ja Päivärinta keräsi Lukon 0–6-voittoon päättyneessä ottelussa teholukeman +2. Hän sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Päivärinnasta tuli kaikkien aikojen kolmas Somerolta kotoisin oleva pelaaja Niklas Salon ja Otto Niemisen jälkeen. Liigauransa avausmaalin hän teki kymmenennessä ottelussaan 30. lokakuuta 2021 vieraissa JYPiä vastaan. Kaikkiaan Päivärinta pelasi tulokaskautensa aikana 34 runkosarjaottelua tehopistein 2+4=6 ja kolme playoff-ottelua tehden yhden maalin. CHL:ssä hän pelasi viisi ottelua ilman tehopisteitä. Päivärinta pelasi osan kaudestaan vielä myös Lukon U20-joukkueessa, jossa hän voitti Suomen-mestaruuden.
Päivärinta pelasi kaudella 2022–2023 SM-liigassa 23 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän pelasi osan kaudestaan myös Lukon U20-joukkueessa sekä lainalla Mestis-joukkue TUTO Hockeyssa, jossa Päivärinta pelasi kauden loppuun. Hän teki siellä 12 runkosarjaottelussa tehot 2+2=4 ja viidessä playoff-ottelussa viisi syöttöpistettä.
Kaudeksi 2023–2024 Päivärinta siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhoon. Lokakuussa 2023 hän joutui noin kolmeksi kuukaudeksi sivuun loukkaantumisen vuoksi. Päivärinta palasi kaukaloihin tammikuussa 2024. Tammikuussa 2025 hän teki HPK:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Päivärinta pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2023. Hän jakoi tehoilla 1+3=4 Suomen sisäisen pistepörssin voiton Joakim Kemellin kanssa. Päivärinta jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Otto Salinin kanssa lukemalla +4. Hän pelasi myös vuoden 2022 joulukuussa 2021 käynnistyneessä MM-turnauksessa. Turnaus kuitenkin keskeytettiin useassa joukkueessa ilmenneiden koronavirustartojen vuoksi. Päivärintaa ei valittu Suomen joukkueeseen enää elokuussa 2022 pelattuun uuteen MM-turnaukseen.
Päivärinta pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021. Hänet valittiin Venäjää vastaan pelatun välieräottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Yhteensä Päivärinta on pelannut 30 nuorten ja 17 poikien maaottelua.
Muuta

Päivärinnan pikkuveli Sasu pelaa myös hyökkääjänä ja hän on Mestis-joukkue TUTO Hockeyn sopimuspelaaja. Sami Päivärinta harrasti lapsena myös jalkapalloa, salibandya ja yleisurheilua. Päivärinta kilpaili Someron Seiväskarnevaaleilla ja hän hyppäsi Someron Esan paidassa 12-vuotiaana seivästä tuloksella 250.
Päivärinta on kertonut seuraavansa paljon Sidney Crosbya ja haluavansa kehittyä hänen kaltaisekseen pelaajaksi.
Varisverkosto

| Varisverkosto |
| --- | --- |

Perustettu:  helmikuussa 2014
Tyyppi:  äärivasemmistolainen ja antifasistinen verkosto
Toiminta-alue:  Suomi
Aiheesta muualla
varisverkosto.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varisverkosto on suomalainen vuonna 2014 perustettu antifasistinen verkosto, joka verkkosivujensa lisäksi toimii sosiaalisen median palveluissa. Sen toiminta perustuu suoraan toimintaan, ja se kertoo olevansa avoin kaikille taktiikoille ja menetelmille. Varisverkosto on muun muassa paljastanut äärioikeiston yhteystietoja.
Suomessa aikaisemmin toiminut antifasistinen Antifa-ryhmä, mutta syyskuussa 2015 se ilmoitti lopettavansa toimintansa ja suositteli seuraamaan Varisverkoston toimintaa.
Ideologia

Varisverkosto kertoo tavoitteekseen ”tuhota järjestäytynyt fasismi ja poistaa sen yhteiskunnallinen kasvualusta”. Se näkee fasismin tavoitteena saada valtaa yhteiskunnassa. Varisverkosto näkee, että fasismin tavoitteena on muuttaa keskustelu yhteiskunnan eriarvoisuudesta keskusteluksi etnisistä ja kulttuurisista eroista.
Se näkee fasismin ”kapitalismin kriisien tuotteeksi”. Verkosto näkee demokraattisen yhteiskunnan ongelmien nostavan esiin ”kaikkein taantumuksellisimmat aatteet ja ajatusmallit”, joiksi se listaa rasismin, kansallismielisyyden, seksismin sekä vihamielisyyden kaikkea vierasta kohtaan. Varisverkoston mukaan fasismin tavoitteena on muuttaa taloudellisesta epävarmuudesta johtuva pelko muukalaispeloksi ja syrjinnäksi.
Varisverkoston mukaan ”maahanmuuttokriittisyys” on verhottua fasismia. Verkoston mukaan Perussuomalaisissa vallan on ottanut fasistisiipi, joka on lisännyt puolueessa kiinnostusta ”uusfasistisiin” suuntauksiin, kuten etnonationalismiin ja traditionalismiin.
Varisverkosto kertoo myös tavoitteekseen yhdistää ”kaikki sorretut, alistetut, köyhät, prekarisoidut ja elämän perusedellytyksistä kamppailevat”. Se kertoo kannattavansa tasa-arvoon, vapauteen ja keskinäiseen avunantoon pohjautuvaa yhteiskuntaa.
Toimintatavat

Varisverkosto kertoo toimintatavoikseen mielipidevaikuttamisen, suoran toiminnan sekä tapahtumien järjestämisen. Se sanoo olevansa avoin kaikille taktiikoille ja menetelmille fasismin vastustamisessa. Se kertoo toimintaperiaatteekseen ettei se ”anna fasistien toimia ilman häiriöitä”.
Verkoston toiminta perustuu paikallisten pienryhmien toimintaan, eikä verkostolla ole keskusjohtoa tai edustajia. Paikalliset toimintaryhmät tapaavat säännöllisesti maanlaajuisissa kokouksissa, joissa päätetään uusien ryhmien hyväksymisestä osaksi verkostoa ja yhteisistä toimintaperiaatteista.
Varisverkosto Helsinki on ilmoittanut kuuluvansa pohjoismaalaiseen Autonomous Revolutionary Nordic Alliance -verkostoon (ARNA), joka vastustaa kapitalismia, yhteiskuntaluokkia, valtiota ja parlamentarismia.
Valtioneuvoston selvityksen mukaan Varisverkoston keskusteluissa äärioikeistoon kohdistuva väkivalta nähdään usein välttämättömäksi, ja se kehystetään itsepuolustukseksi. Sisäministeriön mukaan väkivaltainen äärivasemmisto paljastaa esimerkiksi vastapuolta edustavien yksilöiden henkilötietoja häpäisytarkoituksessa. Varisverkosto mainitaan osana tätä toimintaa. Myös maalittaminen kuuluu sen toimintatapoihin. Lounais-Suomen poliisilaitoksen mukaan Varisverkosto kuuluu väkivaltaiseen äärivasemmistoon.
Toimintaa > Äärioikeistolaisten toimijoiden nimien paljastaminen

Varisverkosto seuraa Suomessa toimivien uusnatsi- ja äärioikeistojärjestöjen toimintaa ja raportoi siitä.
Verkosto myös paljasti, kuinka vuonna 2019 Kansallismielisten liittouman kesätapahtumassa ammuttiin vasemmistopoliitikkojen kuvia. Maalitauluissa olivat muun muassa silloinen pääministeri Antti Rinne ja Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson.
Vuonna 2020 Varisverkosto paljasti perussuomalaisten ja kokoomuslaisten poliitikkojen yhteyksiä uusnatsien ja äärioikeiston toimintaan. Samana vuonna Varisverkosto paljasti Levykauppa Äx:n työntekijän esittäneen yhtyeineen islaminvastaista musiikkia Adolf Hitlerin 130-vuotispäivänä järjestetyssä uusnatsien konsertissa. Paljastus johti työntekijän työsuhteen päättymiseen. Ihmiset uhkasivat sosiaalisessa mediassa boikotoida levykauppaa työntekijän työsuhteen päättämisen takia.
Toimintaa > Konserttien järjestämisen estäminen

Vuonna 2015 hevimusiikkiin keskittynyt klubi PRKL club perui kansallissosialistisen heviyhtyeen keikan Varisverkoston toiminnan seurauksena. Esiintymistä mainostettiin kansallissosialistisella Herrenblut-verkkosivulla, jonka mukaan esiintyminen on kansallissosialistista kulttuurisotaa. Kansan Uutisten mukaan äärioikeistolaisia tapahtumia on käytetty uusien jäsenten hankkimiseen.
Vuonna 2016 Oulun yliopistossa tarkastetutussa väitöskirjassaan Aila Mustamo toteaa, että tapaus herätti vilkasta keskustelua sosiaalisessa mediassa, mutta myös black metal -alakulttuurin sisällä. Mustamon mukaan kansallissosialistiset teemat ja symbolit ovat tulkinnanvaraisia. Konsertin järjestäjät sanoutuivat irti kaikista poliittisista suuntauksista ja vetosivat sananvapauteen. Järjestäjien mukaan Varisverkoston toiminta oli ”aggressiivista, anonyymia asioilla revittelyä”.
Mustamon haastatteleman konserttijärjestäjän mukaan antifasistisilla toimijoilla on tapana lähetellä nimettömiä uhkauksia konserttijärjestäjille, mikä voi osaltaan selittää sitä, etteivät muutoin fasismin tuomitsevat metallimusiikkikulttuurin toimijat suhtaudu suopeasti antifasistisiin ryhmiin. Haastatteluissa häirinnän pelättiin vaikeuttavan metallikeikkojen järjestämistä. Haastateltavat pitivät Varisverkoston estämiä NSBM-keikkoja karnevalistisina tilaisuuksina, joihin osallistuvat pääosin samat henkilöt kuin muihinkin black metal -tapahtumiin.
Vuonna 2018 Varisverkosto sai Jyväskylässä ravintola Popparin perumaan Black Souls Matter IV -metallimusiikkikeikan.
Toimintaa > Muuta toimintaa

Vuonna 2019 verkosto vietti viisivuotisjuhliaan Helsingin Lepakkomiehessä järjestetyssä konsertissa, jossa esiintyi Hero Dishonest.
Vuoden 2017 mielenosoitusta
Sami Itani

Sami Itani (s. 24. maaliskuuta 1987 Pyhäjoki) on suomalainen työelämäprofessori ja entinen yritysjohtaja ja  kymmenottelija, joka edusti Jyväskylän Kenttäurheilijoita. Häntä valmensi vuosina 2013–2015 hollantilainen Vince de Lange. Häntä valmensivat Mika Hormalainen kahteen otteeseen vuosina 2001–2003 ja uudelleen syksystä 2008 vuoteen 2012 sekä Jarkko Finni 2001–2008. Itanin isä on libanonilainen ja äiti suomalainen.
Urheilu-ura

Moniottelusta tuli Itanin päälaji 14-vuotiaana. Vuonna 2002 hän voitti nuorten Pohjoismaiden-mestaruuden Ålborgissa. Hän sijoittui vuonna 2003 Sherbrooken alle 18-vuotiaiden MM-kilpailujen kahdeksanottelussa 11:nneksi ja sai hopeaa saman ikäluokan Pohjoismaiden-mestaruuskilpailujen kymmenottelussa Reykjavíkissa. Itani oli vuonna 2004 Grosseton alle 20-vuotiaiden MM-kilpailujen kymmenottelussa kuudes ja voitti saman ikäluokan Pohjoismaiden-mestaruuden Jyväskylässä. Seuraavana vuonna hän oli Kaunasin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailujen kymmenottelussa neljäs. Hän joutui keskeyttämään kahdeksan lajin jälkeen Pekingin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2006 ja sijoittui kahdeksanneksi Kaunasin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009.
Aikuisten maaotteluissa ja Euroopan cupin kilpailuissa Itani on kilpaillut vuodesta 2005. Hän sijoittui viidenneksi Euroopan cupin superliigassa Toruńissa 2011 silloisilla ennätyspisteillään 7710. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Itani oli 7515 pisteellä 17:s.
Kalevan kisoissa Itani on voittanut kultaa vuosina 2011 ja 2012 sekä hopeaa 2010 ja pronssia 2006. Mestaruusvuosiensa jälkeen Itani kärsi loukkaantumisista eikä osallistunut vuoden 2013 Kalevan kisoihin ja oli neljäs vuosina 2014 ja 2015. Ennätyspisteensä 7731 hän otteli vuonna 2011 Turun Kalevan kisoissa. Sisäratojen SM-kilpailuissa Itani voitti Suomen-mestaruuden seitsenottelussa vuonna 2011. Vuonna 2013 hän saavutti hopeaa 4×200 metrin viestissä ja pronssia 60 metrin aitajuoksussa. Heinäkuussa 2015 Itani ilmoitti päättävänsä uransa saman kesän Porin Kalevan kisoihin.
Itani harjoitteli usein Hollannissa, jossa samaan valmennusryhmään kuuluivat muun muassa maailman parhaimpiin kymmenottelijoihin kuuluvat Hollannin Eelco Sintnicolaas sekä Ranskan Rudy Bourguignon.
Liike-elämässä

Itani on valmistunut kauppatieteiden maisteriksi Jyväskylän yliopistosta, ja hänen vuonna 2011 valmistunut pro gradu -tutkielmansa valittiin tieteenalan parhaaksi Suomessa. Vuodesta 2012 lähtien Itani suoritti kauppatieteiden tohtoriopintoja Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa Helsingissä ja teki osan tutkinnostaan yhdysvaltalaisessa Stanfordin yliopistossa. Vuonna 2016 Itani väitteli tohtoriksi kansainvälisestä kaupasta.
Itani työskenteli Suomen-henkilöstöjohtajana ja viimeiksi toimitusjohtajana maailman suurimpaan henkilöstöpalveluyritykseen Adeccoon kuuluvassa Adecco Finland -konsernissa. Marraskuussa 2021 hän aloitti työelämäprofessorina Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun johtamisen laitoksella. Hänen erityisalueitaan ovat sosiokulttuurinen kestävyys, monimuotoisuus ja inkluusio.
Arvostettu englantilaiskustantamo Emerald Group julkaisi Itanin ensimmäisen kirjan The Ideological Evolution of Human Resource Management syksyllä 2017. Suomen Urheiluliitto valitsi Itanin liiton hallitukseen kaudelle 2018–2019. Hän tuki Suomen Urheiluliiton puheenjohtaja Riikka Pakarisen kanssa Olli Rehnin valintaa tasavallan presidentiksi vuoden 2024 vaaleissa. Vuonna 2020 julkaistiin Itanin ja Janne Tienarin kokoama haastattelukirja Huipulle uusin eväin: Urheilu ja johtaminen 2020-luvulla.
Björn

| Björn |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  11. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Bjørn
Nimen alkuperä:  ruotsalainen, karhu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Björn on ruotsalainen miehen etunimi, joka johtuu karhua tarkoittavasta ruotsin kielen sanasta björn.  Björn esiintyy myös sukunimenä. Norjassa ja Tanskassa nimi esiintyy muodossa Bjørn.
Suomessa nimi Björn on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu Digi- ja väestötietoviraston  tietojen mukaan 2 913 henkilölle. Suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Björnin nimipäivä on 11. lokakuuta; suomenkielisessä kalenterissa samalla päivällä ovat niin ikään karhua tarkoittavat nimet Otso ja Ohto.
Björn sukunimenä

Björn tai Bjørn on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:
Dinna Bjørn (s. 1947), tanskalainen balettitanssija ja koreografi
Eino Björn (1884–1939), suomalainen pienviljelijä ja maastohiihtäjä
Hjalmar Björn (1884–1947), suomalainen Jokioisissa toimineen metalliteollisuusyritys Ferraria Oy:n toimitusjohtaja
Lars Björn (1931–2024), ruotsalainen jääkiekkoilija
Nathalie Björn (s. 1997), ruotsalainen jalkapalloilija
Piia Björn (s. 1977), suomalainen kasvatustieteilijä, professori ja Turun yliopiston vararehtori
Reino Björn (1932–2012), suomalainen koripalloilija ja valmentaja
Riitta Björn (s. 1965), suomalainen näyttelijä
Thomas Bjørn (s. 1971), tanskalainen golfaaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Björn Wikimedia Commonsissa
Janne Turpeenniemi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 17. toukokuuta 1989 (ikä 35)
Syntymäpaikka: Rovaniemi, Suomi
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 175 cm
Junioriseurat
2000–2006: RoPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005–2011 | RoPS | 138 | (3) |
| 2012 | JJK | 22 | (0) |
| 2013 | Assi IF | 17 | (4) |
| 2014 | Bodens BK | 22 | (2) |
| 2015–2016 | PS Kemi | 23 | (0) |
| 2017 | Santa Claus | 10 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 232 | (9) |
Maajoukkue
| 2004 | Suomi U15 | 2 | (0) |
| 2005 | Suomi U16 | 2 | (0) |
| 2007 | Suomi U18 | 10 | (0) |
| 2008 | Suomi U19 | 5 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Janne Turpeenniemi (s. 17. toukokuuta 1989 Rovaniemi) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.
Turpeenniemi on Rovaniemen Palloseuran kasvatti. Juniorina hän kävi kahden viikon testiajalla Englannin Mestaruussarjassa pelanneessa Plymouth Argylessä. Turpeenniemi on myös voittanut poikien MM-kultaa jääpallossa tammikuussa 2004 tullen valituksi finaalin parhaaksi pelaajaksi. Hän debytoi Rovaniemen Palloseuran edustusjoukkueessa kaudella 2005 pelaten muutaman liigapelin ja kaudeksi 2006 nousi avauskokoonpanoon. Turpeenniemi pelasi pääasiassa oikeana laitapuolustajana, mutta myös laitalinkkinä ja -hyökkääjänä. Hän pelasi myös muutaman pelin keskuspuolustajana.
Syksyllä 2008 Turpeenniemi teki vuoteen 2011 kestäneen jatkosopimuksen RoPS:n kanssa. Kaudella 2010 hän toimi myös RoPS:n kapteenina. Kaikkiaan Turpeenniemi pelasi RoPS:n riveissä neljä Veikkausliigakautta ja kolme Ykkösen kautta. Kaudella 2012 Turpeenniemi siirtyi Veikkausliigassa pelanneeseen JJK Jyväskylään. Kaudet 2013 ja 2014 Turpeenniemi pelasi Ruotsin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Assi IF:ssä sekä Bodens BK:ssa. Kaudeksi 2015 Turpeenniemi siirtyi Ykköseen nousseen PS Kemin riveihin.
Janne Turpeenniemi lopetti aktiivijalkapalloilijan uransa kauden 2016 jälkeen.
Turpeenniemen isä Jorma Turpeenniemi on myös pelannut 1970-luvulla Rovaniemen Palloseurassa ja toimi myöhemmin RoPSin joukkueenjohtajana.
Koulutukseltaan Turpeenniemi on opettaja. Hänellä on kolme poikaa.
Marko Tyyskä

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 28. joulukuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Hamina, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 182 cm
Junioriseurat
0000–1997: HaPK
1998–2000: Jäntevä
2001–2002: KTP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002–2013 | KooTeePee | 247 | (7) |
| 2014 | KTP | 25 | (0) |
| 2015–2016 | HaPK | 27 | (1) |
| 2017 | KTP | 15 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 314 | (8) |
Maajoukkue
| 2002 | Suomi U16 | 4 | (0) |
| 2003 | Suomi U17 | 9 | (0) |
| 2004 | Suomi U18 | 6 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Marko Tyyskä (s. 28. joulukuuta 1986 Hamina) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija, joka on edustanut muun muassa FC KTP:tä. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja tai keskuspuolustaja.
Tyyskä on aikaisemmin kuulunut Suomen alle 17-, 18- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen. Hän kuului alle 17-vuotiaiden MM-kisoissa joukkueen kapteenistoon. Ensiesiintymisensä Veikkausliigassa hän teki 16-vuotiaana kaudella 2003 ja pelasi 21-vuotiaana 27. huhtikuuta 2008 sadannen liigaottelunsa, ollen yksi nuorimmista pelaajista, joka on saavuttanut kyseisen merkkipaalun. Kaiken kaikkiaan hän on pelannut 124 liigaottelua FC KooTeePeen joukkueessa ja tehnyt niissä kolme maalia. Ennen FC KooTeePeetä Tyyskä on pelannut juniorina Haminan Pallo-Kissoissa, Kotkan Jäntevässä ja Kotkan Työväen Palloilijoissa.