stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Osmium
Ominaisuudet

Eri yhdisteissä osmiumilla esiintyvät hapetusluvut +II, +IV ja +VIII, joista viimeksi mainittu esiintyy osmiumtetroksidissa (OsO4).
Osmium on kemiallisesti varsin passiivinen alkuaine, joka luetaan jalometalleihin. Hienojakoisena jauheena se yhtyy ilman hapen kanssa helposti haihtuvaksi osmiumtetroksidiksi, joka on erittäin myrkyllistä. Osmium reagoi myös lämmittäessä ilman hapen kanssa. Se ei normaalisti reagoi happojen kanssa, paitsi kuuman typpihapon, rikkihapon ja kuningasveden kanssa. Osmium reagoi myös korkeissa lämpötiloissa halogeenien kanssa muodostaen osmoniumfluorideja, -klorideja, -bromideja ja -jodideja. Tämän lisäksi se voi muodostaa karbonyyliyhdisteitä sekä reagoida happiryhmän alkuaineiden kanssa. Osmiumtetroksidi on pahanhajuista. Osmiumilla on myös toinen oksidi, osmiumdioksidi (OsO2).Osmium muodostaa kaikilla yleisimmillä hapetusasteillaan kompleksiyhdisteitä. Tyypillisiä ligandeja ovat emäksiset typpiyhdisteet kuten ammoniakki, amiinit, pyridiini, bipyridiini ja fenantroliini. Myös alkeeni- ja bentseenikomplekseja tunnetaan. Eräiden bipyridyyli- ja polypyridyylien soveltuvuutta katalyyteiksi ja lääketieteellisiin käyttökohteisiin on tutkittu.
Osmium on kova, kiiltävä, sinertävänvalkoinen tai hopeinen metalli. Huolimatta kovuudestaan osmium on melko haurasta. Osmiumia ei voi muotoilla kuten muita metalleja, mikä vähentää sen käyttömahdollisuuksia. Osmiumin tiheys huoneenlämpötilassa on 22,589 × 103 kg/m3. Se on tihein alkuaine kaikista, joiden tiheys on voitu kokeellisesti mitata; se on hieman iridiumia tiheämpi ja yli kaksi kertaa niin tiheä kuin lyijy. Sen kiderakenne on heksagoninen.
Osmiumilla on platinaryhmän alkuaineista korkein sulamispiste (3 303 kelviniä). Sen kiehumispiste on 5 285 kelviniä.
Historia

Vuonna 1803 Smithson Tennant koetti liuottaa platinaa kuningasveteen, jolloin jäljelle jäi musta aines, joka ei liuennut. Happokäsittelyn avulla hän sai eroteltua tästä aineksesta osmiumin lisäksi iridiumia. Osmium nimettiin sen hajun perusteella: osme tarkoittaa kreikaksi hajua. Todellisuudessa hajun tuottaa osmiumin oksidi osmiumtetroksidi.
Esiintyminen ja valmistus

Osmium esiintyy platinamalmeissa lejeerinkinä. Yleensä osmiumin ja platinan kanssa yhdessä esiintyvät myös rodium, rutenium ja palladium. Osmium on lähes aina seoksena iridiumin kanssa. Osmiumia esiintyy Venäjällä sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Keskimäärin osmiumia on 1,5 ppb (massa), mikä tekee siitä yhden harvinaisimmista alkuaineista. Yleensä osmiumia saadaan nikkelin jalostamisen sivutuotteena, ja sitä tuotetaan vuosittain vain noin 100 kg. 100 grammaa puhdasta osmiumia maksaa noin 5 430 euroa. Suurin osa osmiumista tuotetaan Kanadassa.
Perinteinen osmiumin erotusmenetelmä muista jalometalleista on monivaiheinen, eikä kovin tehokas. Malmin sisältämät kulta, platina ja palladium liukenevat kuningasveteen ja liukenemattoman osmiumin lisäksi iridiumia, ruteniumia ja rodiumia sisältävä jäännös kuumennetaan lyijykarbonaatin ja hiilen kanssa niin, että muodostuu sula materiaali. Näin muodostuu arvokkaat metallit sisältävä lyijyfaasi, josta jäähdytyksen jälkeen poistetaan kuona. Tämä faasi sulatetaan ja siitä valmistetaan rakeita, jotka liuotetaan typpihappoon lyijyn poistamiseksi. Liukenemattomasta jäännöksestä saadaan natriumvetysulfaatin avulla rodium poistettua. Tämän jälkeen jäännös käsitellään natriumperoksidilla, jolloin osmium muodostaa natriumosmaattia. Natriumosmaatti reagoi kloorin kanssa helposti haihtuvaksi osmiumtetroksidiksi, joka puhdistetaan tislaamalla ja voidaan pelkistää osmiumiksi esimerkiksi natriumboorihydridin avulla. Vaihtoehtoisesti osmaatti voidaan pelkistää formaldehydin avulla.
Työlään perinteisen menetelmän tilalle on kehitetty liuotinuuttomenetelmä, jossa muut metallit saadaan erotettua käyttämällä spesifisiä sopivia komplekseja muodostavia liuottimia. Tämän jälkeen osmium ja rutenium erotetaan tosistaan oksideina.
Käyttö

Osmiumia ei voida sulattaa ja muokata samalla tavalla kuin muita metalleja, joten sen käyttö jää melko vähäiseksi. Osmiumia käytetään esimerkiksi täytekynien kärkiin, sähkölaitteisiin, instrumenttien kärjissä sekä kompasseissa. Aikoinaan sitä käytettiin myös hehkulamppujen hehkulangoissa. Osmiumlankaiset lamput kuitenkin hajosivat helposti, minkä vuoksi osmium korvattiin pian tantaalilla ja volframilla. Osmiumia on käytetty myös sormenjälkien etsimiseen, sillä osmium reagoi pienenkin rasvamäärän kanssa.
Osmiumia käytetään usein muiden metallien kanssa seoksina, jolloin saadaan yleensä erittäin kovia materiaaleja. Platinan (90 %) ja osmiumin (10 %) seos on eräs tällainen lejeerinki. Osmiumseoksia on väitetty käytettävän sydämentahdistimissa ja sydämen keinoläpissä, mutta tämä ei pidä paikkaansa.
Osmiumtetroksidi on ainoa osmiumin yhdiste, jolla on kaupallista merkitystä. Osmiumtetroksidia voidaan käyttää orgaanisessa kemiassa katalyyttinä, kun kaksoissidoksesta halutaan dioli. Osmiumia voidaan käyttää myös ammoniakin syntetisoinnin katalyyttinä.
Isotoopit

Osmiumilla on useita stabiileja isotooppeja. Suurin osa luonnossa esiintyvästä osmiumista on isotooppia 192Os, jonka osuus on 41 % kaikesta osmiumista. Muita yleisiä ovat 190Os, 189Os ja 188Os. Osmiumin ytimessä on 76 protonia, ja neutronien määrä vaihtelee 86:n ja 120:n välillä.
Haitallisuus

Osmium itsessään ei ole myrkyllistä, mutta sen palamistuote osmiumtetroksidi on myrkyllistä. Osmiumtetroksidia haihtuu metallisen osmiumin pinnalta korkeissa lämpötiloissa tai kun metallinen osmium on jauheena. Jo 0,11 mg osmiumtetroksidia kuutiometrissä voi aiheuttaa päänsärkyä sekä ärsytystä silmissä, iholla ja hengitysteissä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Periodictable: Technical data for Osmium (englanniksi)
Mindat: Osmium (englanniksi)
Mindat: The Mineralogy of Osmium (englanniksi)
Webmineral: Osmium Mineral Data (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Osmium (pdf) (englanniksi)
The Royal Society of Chemistry (RSC): Osmium (englanniksi)
PeriodicTable: Osmium (Os) (englanniksi)
PubChem: Osmium (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Osmium (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Osmium (englanniksi)
Pesäpallon suomensarja 1958

Pesäpallon suomensarja pelattiin neljännentoista kerran kaudella 1958. Sarja pelattiin neljässä lohkossa ja lohkovoittajat Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat, Imatran Pallo-Veikot, Rauman Fera ja Oulun Lippo nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1959.
Suomensarja > Itälohko

Itälohkossa pelasivat uusina joukkueina mestaruussarjasta pudonnut HoNsU sekä maakuntasarjasta nousseet Outokummun Partio, Vaajakosken Terä ja Juankosken Kuohu. Edellisellä kaudella sarjapaikkansa säilyttänyt Jyväskylän Kiri-Veljet jäi pois, koska seuran toiminta lakkautettiin.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | HoNsU | NuSe | PKP | OkuP | HöU | KeMu | Terä | Kuohu | SP | KeU | LaLu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 10 | 8 | 1 | 1 | 164–26 | 17 |  | 10–4 | – | 16–1 | – | – | 10–2 | – | 35–5 | – | 23–2 |
| Nurmeksen Sepot | 10 | 8 | 0 | 2 | 112–42 | 16 | – |  | – | 6–0 | – | 7–4 | 15–3 | 18–0 | 14–4 | – | – |
| Puurtilan Kisa-Pojat | 10 | 7 | 1 | 2 | 96–42 | 15 | 2–2 | 1–6 |  | – | 14–0 | 7–2 | – | – | 15–2 | – | – |
| Outokummun Partio | 10 | 7 | 0 | 3 | 102–71 | 14 | – | – | 9–6 |  | – | 8–5 | 20–9 | – | – | 14–10 | 23–3 |
| Höytiäisen Urheilijat | 10 | 5 | 0 | 5 | 97–80 | 10 | 5–4 | 3–12 | – | 12–11 |  | 4–7 | – | 11–5 | – | – | – |
| Kuopion Kelta-Mustat | 10 | 5 | 0 | 5 | 63–59 | 10 | 2–12 | – | – | – | – |  | 13–7 | 4–1 | – | 9–3 | 13–4 |
| Vaajakosken Terä | 10 | 4 | 0 | 6 | 95–98 | 8 | – | – | 9–14 | – | 9–3 | – |  | 3–5 | 8–4 | 12–5 | – |
| Juankosken Kuohu | 10 | 4 | 0 | 6 | 57–86 | 8 | 3–28 | – | 1–6 | 1–2 | – | – | – |  | – | 15–5 | 20–5 |
| Siilinjärven Ponnistus | 10 | 3 | 0 | 7 | 65–120 | 6 | – | – | – | 3–14 | 7–3 | 6–4 | – | 4–6 |  | – | 24–10 |
| Kesälahden Urheilijat | 10 | 2 | 0 | 8 | 70–158 | 4 | 0–24 | 14–12 | 8–19 | – | 2–34 | – | – | – | 11–6 |  | – |
| Laukkalan Luja | 10 | 1 | 0 | 9 | 61–200 | 2 | – | 3–18 | 3–12 | – | 9–22 | – | 9–33 | – | – | 13–12 |  |
Suomensarja > Etelälohko

Etelälohkossa pelasi uusina joukkueina maakuntasarjasta nousseet Keravan KooPee, Renkomäen Maila-Pojat ja Vehkalahden Veikot. Keravan Tovereiden tilalla Keravan Pallo-Toverit. SM-sarjasta ei etelälohkoon pudonnut yhtään joukkuetta.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | IPV | LK | KooPee | KPT | RPL | MyKV | RMP | LUM | Pato | HP47 | VeVe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imatran Pallo-Veikot | 10 | 10 | 0 | 0 | 139–22 | 20 |  | 17–2 | – | 12–2 | 16–0 | – | 24–4 | 6–1 | – | – | – |
| Lauritsalan Kisa | 10 | 7 | 0 | 3 | 95–89 | 14 | – |  | 6–8 | – | – | 7–6 | 20–4 | – | 7–2 | – | 16–14 |
| Keravan KooPee | 10 | 6 | 0 | 4 | 85–90 | 12 | 1–3 | – |  | – | 6–17 | 19–10 | – | 1–3 | – | 18–10 | – |
| Keravan Pallo-Toverit | 10 | 5 | 0 | 5 | 96–73 | 10 | – | 4–11 | 26–7 |  | – | – | 7–9 | – | 11–8 | – | 22–1 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 10 | 5 | 0 | 5 | 96–87 | 10 | – | 29–11 | – | 10–13 |  | – | – | 9–12 | – | 11–9 | 6–2 |
| Myllykosken Kilpa-Veikot | 10 | 4 | 1 | 5 | 67–66 | 9 | 0–4 | – | – | 3–6 | 11–8 |  | – | 3–1 | – | 2–5 | – |
| Renkomäen Maila-Pojat | 10 | 4 | 1 | 5 | 58–85 | 9 | – | – | 3–7 | – | 5–3 | 4–10 |  | – | 10–4 | – | 12–2 |
| Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 10 | 4 | 0 | 6 | 47–54 | 8 | – | 5–10 | – | 9–4 | – | – | 3–2 |  | 3–4 | – | 5–9 |
| Tervakosken Pato | 10 | 3 | 1 | 6 | 68–82 | 7 | 7–18 | – | 7–11 | – | 2–3 | 9–9 | – | – |  | 17–7 | – |
| Heinolan Palloilijat -47 | 10 | 3 | 1 | 6 | 60–96 | 7 | 5–19 | 0–5 | – | 3–1 | – | – | 5–5 | 6–5 | – |  | – |
| Vehkalahden Veikot | 10 | 2 | 0 | 8 | 52–119 | 4 | 0–20 | – | 5–7 | – | – | 3–13 | – | – | 3–8 | 13–10 |  |
Suomensarja > Länsilohko

Länsilohkossa pelasivat uusina mestaruussajasta pudonneet Ylihärmän Junkkarit ja Harjavallan Jymy sekä maakuntasarjasta nousseet Ulvilan Pesä-Veikot ja Laihian Liitto. Rauman Urheilijoiden pesäpallojaosto irtautui entisestä seurastaan ja uusi pesäpallon erikoisseura Fera pelasi ensimmäisen kautensa, voittaen heti RU:n kaksi vuotta aiemmin menettämän SM-sarjapaikan takaisin.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | Fera | LP | VM | YJ | UPV | AA | NoU | PoVe | TP | HaJy | LL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rauman Fera | 10 | 9 | 0 | 1 | 83–27 | 18 |  | 5–2 | 13–0 | – | 0–6 | 16–3 | 10–0 | – | – | – | – |
| Loimaan Palloilijat | 10 | 7 | 1 | 2 | 79–36 | 15 | – |  | 13–2 | 7–5 | 11–4 | – | – | 1–2 | 7–1 | – | – |
| Vaasan Maila | 10 | 7 | 1 | 2 | 59–48 | 15 | – | – |  | 8–4 | – | 8–8 | 10–5 | 4–1 | 13–1 | – | – |
| Ylihärmän Junkkarit | 10 | 6 | 0 | 4 | 88–38 | 12 | 3–4 | – | – |  | 10–1 | 15–0 | – | – | 16–2 | 12–6 | – |
| Ulvilan Pesä-Veikot | 10 | 6 | 0 | 4 | 80–55 | 12 | – | – | 2–3 | – |  | – | 8–5 | 25–3 | – | 6–5 | 16–0 |
| Alajärven Ankkurit | 10 | 5 | 2 | 3 | 92–85 | 12 | – | 7–7 | – | – | 12–5 |  | – | 7–4 | – | 10–2 | 22–8 |
| Nokian Urheilijat | 10 | 4 | 1 | 5 | 56–69 | 9 | – | 0–10 | – | 4–6 | – | 14–8 |  | – | 12–6 | 5–4 | – |
| Porin Veto | 10 | 4 | 1 | 5 | 48–73 | 9 | 4–8 | – | – | 5–3 | – | – | 5–5 |  | 6–16 | – | 13–1 |
| Tampereen Pyrintö | 10 | 3 | 0 | 7 | 74–90 | 6 | 3–6 | – | – | – | 6–7 | 6–15 | – | – |  | 9–4 | 24–4 |
| Harjavallan Jymy | 10 | 1 | 0 | 9 | 62–74 | 2 | 4–10 | 6–10 | 0–4 | – | – | – | – | 3–5 | – |  | 28–3 |
| Laihian Liitto | 10 | 0 | 0 | 10 | 26–152 | 0 | 2–11 | 4–11 | 1–7 | 1–14 | – | – | 2–6 | – | – | – |  |
Suomensarja > Pohjoislohko

Pohjoislohkossa uusina joukkueina olivat SM-sarjasta pudonnut Muhoksen Urheilijat sekä nousijat Kannuksen Urheilijat ja Raahen Vesa.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | P | Lippo | MU | YKM | RP | KaU | HaKi | PK | Vesa | SJV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Lippo | 8 | 7 | 1 | 0 | 95–23 | 15 |  | 4–4 | 6–5 | – | – | – | 19–1 | – | 17–4 |
| Muhoksen Urheilijat | 8 | 6 | 1 | 1 | 83–24 | 13 | – |  | 8–6 | 2–3 | – | 14–2 | – | 3–2 | – |
| Ylivieskan Kuulan Maila | 8 | 4 | 2 | 2 | 85–40 | 10 | – | – |  | – | 10–10 | 13–2 | – | 17–5 | 22–2 |
| Ristijärven Pyry | 8 | 5 | 0 | 3 | 47–42 | 10 | 2–12 | – | 2–7 |  | – | 8–6 | 10–4 | – | – |
| Kannuksen Urheilijat | 8 | 3 | 1 | 4 | 49–65 | 7 | 2–11 | 2–19 | – | 5–3 |  | – | 2–5 | – | – |
| Haapajärven Kiilat | 8 | 3 | 0 | 5 | 56–86 | 6 | 1–18 | – | – | – | 5–10 |  | – | 13–11 | 16–9 |
| Paavolan Kisa | 8 | 2 | 1 | 5 | 34–62 | 5 | – | 5–10 | 5–5 | - | – | 3–11 |  | 8–0 | – |
| Raahen Vesa | 8 | 2 | 0 | 6 | 38–62 | 4 | 4–8 | – | – | 1–7 | 7–4 | – | – |  | 8–2 |
| Sotkamon Jymy-Veljet | 8 | 1 | 0 | 7 | 32–115 | 2 | – | 0–23 | – | 5–12 | 5–14 | – | 5–3 | – |  |
Pakastusrasia

Pakastusrasiaksi kutsutaan laatikkoa, jota käytetään elintarvikkeiden pakastamiseen. Pakastusrasioita voidaan käyttää myös eväiden pakkaamiseen.
Pakastusrasian käyttö ja valinta

Pakastusrasioita myydään eniten loppukesästä. Hyvänä mustikkavuonna myydään enemmän pienempiä rasioita ja hyvänä mansikkavuotena suurempia rasioita.
Kokonaisina pakastettavat pehmeäkuoriset marjat kuten mansikat, vadelmat ja lakat kannattaa Marttojen mukaan laittaa mahdollisimman nopeasti poimimisen jälkeen pakastusrasioihin ilman huuhtomista.
Pakastusrasiaa käytettäessä tärkeää on, että se on puhdas ja sopivan kokoinen, eli sisältää tuotetta sellaisen määrän, jonka voi käyttää kerralla, mikä vähentää C-vitamiinihävikkiä. Nelikulmaiset rasiat säästävät pakastimessa tilaa verrattuna pyöreisiin rasioihin. Litteissä rasioissa tuotteet jäätyvät nopeammin läpi asti eli pakastuvat kunnolla.
Pakastusrasiat Suomessa

Orthexin alun perin Jäänalle-brändillä tunnettuja pakastusrasioita myytiin vuosina 1995–2019 noin 60–70 miljoonaa kappaletta ja se oli keväällä 2019 Ilta-Sanomien tekemän selvityksen mukaan Suomen levinnein esine: sellaisen omisti 89 prosenttia yli 100 000 vastaajasta.
Orthex-pakastusrasioita
Potamiá (Thásos)

| Potamiá Ποταμιά |
| --- | --- |
 Potamián kylä.
 Potamiá
 Koordinaatit: 40°43′00″N, 24°43′45″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Thásos
Kunta:  Thásos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  0401000701
Väkiluku (2011):  1 383
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Potamiá (kreik. Ποταμιά) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 1 383 (vuonna 2011).
Potamián kylä, suomeksi ”Jokialue”, ”Jokilaakso”, sijaitsee Thásoksen koillisissa sisäosissa noin 10 kilometriä etelään Thásoksen kaupungista eli Liménas Thásousta ja noin 2,4 kilometriä sisämaahan saaren itärannikosta. Se on rakennettu Ypsário-vuoren itärinteeseen. Kylän nimi viittaa sen läpi virtaavaan jokeen. Potamiá on yksi saaren suurimpia kyliä.
Potamián Pyhän Kharalampoksen (Ágios Charálampos) kirkko.
Potamiá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ποταμιάς, Dimotikí Koinótita Potamiás), johon kuuluu varsinaisen Potamián kylän lisäksi Léfkin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 384. Kylän edustan rannikolla sijaitsee Chrysí Aktí (”Kultarannikko”), joka on eteläosa pitkästä Chrysí Ammoudián (”Kultahiekka”) hiekkarannasta.
Potamián pääelinkeinot ovat maanviljelys, karjankasvatus, kalastus ja turismi. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa veistosgalleria nimeltä Kunnallinen museo Polýgnotos Vagís. Se on omistettu Potamiásta kotoisin olleelle taiteilija Polýgnotos Vagísille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Potamiá Wikimedia Commonsissa
Osijek

| Osijek |
| --- | --- |
 Osijek sijaitsee Dravajoen varrella.
 lippu:  vaakuna
 Osijek
 Koordinaatit: 45°33′0″N, 18°40′0″E 
Valtio:   Kroatia
Alue:  Slavonia
Piirikunta:  Osijek-Baranja
Hallinto:  
 – Pormestari:  Krešimir Bubalo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  175 km²
Korkeus:  94 m
Väkiluku (2018)  (arvio):  101 911
 – Väestötiheys:  582,3 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  31000
Suuntanumero(t):  031
 
 www.osijek.hr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Osijek on yksi Kroatian itäisimmistä kaupungeista Itä-Slavoniassa. Se on Osijek-Baranjan piirikunnan keskus. Vuoden 2018 arvion mukaan kaupungissa asui 101 911 asukasta. Osijek sijaitsee Dravajoen varrella, 25 kilometriä Tonavan yhtymäkohdasta ylävirtaan, noin 160 kilometrin päässä Kroatian pääkaupungista Zagrebista.
Kaupungin nykyistä nimeä on käytetty ensi kerran vuonna 1196. Osijekin yliopisto perustettiin vuonna 1975. Serbien asejoukot tulittivat kaupunkia ankarasti Kroatian sodassa vuosina 1991–1994.
Ystävyyskaupungit

Osijekin ystävyys- ja sisarkaupunkeja ovat:
| --- | --- |
  Pécs, Unkari, vuodesta 1972   Maribor, Slovenia, vuodesta 1995   Pforzheim, Saksa, vuodesta 1994   Ploiești, Romania, vuodesta 1996   Tuzla, Bosnia ja Herzegovina, vuodesta 1996:   Lausanne, Sveitsi, vuodesta 1997   Nitra, Slovakia, vuodesta 1997   Budapest, XIII alue, Unkari, vuodesta 2001   Subotica, Serbia, vuodesta 2004   Prizren, Kosovo, vuodesta 2010
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Osijek Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kroatian kaupungit
Bakar
Beli Manastir
Belišće
Benkovac
Bjelovar
Biograd na Moru
Buje
Buzet
Čabar
Čakovec
Čazma
Cres
Crikvenica
Đakovo
Daruvar
Delnice
Donja Stubica
Donji Miholjac
Drniš
Dubrovnik
Duga Resa
Dugo Selo
Đurđevac
Garešnica
Glina
Gospić
Grubišno Polje
Hrvatska Kostajnica
Hvar
Ilok
Imotski
Ivanec
Ivanić-Grad
Jastrebarsko
Karlovac
Kastav
Kaštela
Klanjec
Knin
Komiža
Koprivnica
Korčula
Kraljevica
Krapina
Križevci
Krk
Kutina
Labin
Lepoglava
Lipik
Ludbreg
Makarska
Mali Lošinj
Metković
Mursko Središće
Našice
Nin
Nova Gradiška
Novalja
Novi Marof
Novi Vinodolski
Novigrad
Novska
Obrovac
Ogulin
Omiš
Opatija
Opuzen
Orahovica
Oroslavje
Osijek
Otočac
Ozalj
Pag
Pakrac
Pazin
Petrinja
Pleternica
Ploče
Poreč
Požega
Pregrada
Prelog
Pula
Rab
Rijeka
Rovinj
Samobor
Senj
Šibenik
Sinj
Sisak
Skradin
Slatina
Slavonski Brod
Slunj
Solin
Split
Stari Grad
Supetar
Sveti Ivan Zelina
Trilj
Trogir
Umag
Valpovo
Varaždin
Varaždinske Toplice
Velika Gorica
Vinkovci
Virovitica
Vis
Vodice
Vodnjan
Vrbovec
Vrbovsko
Vrgorac
Vrlika
Vukovar
Zabok
Zadar
Zagreb
Zaprešić
Zlatar
Županja
Prinzregentenplatzin metroasema

| Prinzregentenplatz |
| --- | --- |

 Münchenin metro 
Perustiedot
Lyhenne:  PZ
Metrolinjat:  U4
Sijainti:  Bogenhausen
Paikkakunta:  München
Avattu:  27. lokakuuta 1988
Rakenne
Laitureita:  1
Laituriraiteita:  2
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Prinzregentenplatz on Münchenin metron U4 linjan metroasema, se avattiin 27. lokakuuta 1988. Se sijaitsee Bogenhausenin kaupunginosassa.
Prinés

| Prinés Πρινές |
| --- | --- |
 Prinés
 Koordinaatit: 35°20′45″N, 24°25′32″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Réthymno
Kunta:  Réthymno
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7301041101
Korkeus:  200 m
Väkiluku (2011):  851
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prinés (kreik. Πρινές) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 851 (vuonna 2011).
Prinésin kylä sijaitsee noin kahdeksan kilometriä länsilounaaseen Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 200 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen katsotaan olevan peräisin venetsialaisvallan ajalta ja tulevan ”prinssiä” tai ”ruhtinasta” tarkoittavasta nimestä Princeps (Πρίνσεπς, Prínseps), joka taas palautuisi siihen, että seudulle oli asettunut bysanttilaisella kaudella joku ylimys. Kylän vanha rakennuskanta on venetsialaiselta ajalta. Merkittävimmät kirkot ovat Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko 900–1000-luvulta sekä kaksilaivainen Neitsyt Marian ilmestyksen (Evangelismós) ja Pyhän Antonioksen (Ágios Antónios) kirkko.
Prinés muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πρινέ, Topikí Koinótita Priné), johon kuuluu varsinaisen Prinésin kylän lisäksi Vedéroin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 884.
Aiemmin kylä kuului Nikifóros Fokáksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Nikifóros Fokáksen kunnallisyksikköön.
Pirkko Koskimies

Pirkko Tuulikki Koskimies (o.s. Mantere, 8. maaliskuuta 1925 Hollola – 22. syyskuuta 2011 Tampere) oli suomalainen lastenkirjailija ja kuvittaja. Hänet tunnetaan Pupu Tupunan luojana.
Pirkko Koskimies debytoi kirjailijana 1950-luvun lopulla aapisella Hauskat aakkoset. Ensimmäinen Pupu Tupuna -kirja Mihin menet Pupu Tupuna? julkaistiin vuonna 1972. Koskimies on kuvittanut useita postikortteja ja joulukalentereita sekä sanoittanut lastenlauluja. Tunnetuin laulu on Marjatta Pokelan kanssa sanoitettu "Ihme ja kumma".
Tuotantoa

Nukkumatin nuha. Otto Andersin, 1963.
Naksu Napero. Kuva-Kirja, 1964.
Pupu Tupuna -sarja vuodesta 1972
Naksu ja Piki. Satukustannus, 1977.
Pirkko Liinamaa

| Pirkko Liinamaa |
| --- | --- |
 Pirkko Liinamaa vuonna 1970. (Valokuva Helge Heinonen.)
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. helmikuuta 1932 Helsinki
Kuollut: 22. tammikuuta 2021 (88 vuotta) Helsinki
Ammatti:  televisiojuontaja
Puoliso:  Keijo Liinamaa (1955–1980)
Pirkko Iiris Ilona Liinamaa (o.s. Lindroos; 24. helmikuuta 1932 Helsinki – 22. tammikuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen televisiokasvo. Hän toimi muun muassa Mainostelevision ohjelman Levyraadin pitkäaikaisena vakiojäsenenä vuosina 1976–1989. Ohjelman silloinen juontaja Jaakko Jahnukainen kutsui Liinamaan mukaan edustamaan tavallisen musiikinkuuntelijan näkemyksiä. Liinamaalla oli myös 1980-luvun loppupuolella oma ohjelma Pirkon kammari, jonka jälkeen hän teki myös radioon ohjelmaa Hyvää huomenta Suomi.
Liinamaa oli sitoutumattomana presidentin valitsijamiehenä vuoden 1982 presidentinvaalissa.
Pirkko Liinamaa oli naimisissa valtakunnansovittelija ja pääministeri Keijo Liinamaan kanssa, joka kuoli kesäkuussa 1980 sairauskohtaukseen. Perheeseen syntyi viisi lasta, joista yksi kuoli pienenä.
Pirkko Liinamaa kuoli pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana Kustaankartanon palvelukeskuksessa Helsingissä.
Aiheesta muualla

Pirkko Liinamaa Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pirkko Liinamaa Elonetissä.
Onomastikon

Onomastikon (m.kreik. Ὀνομαστικόν, lat. Onomasticon) voi viitata seuraaviin teoksiin:
Onomastikon eli Peri tōn topikōn onomatōn tōn en tē theia grafē, Eusebios Kesarealaisen teos
Onomasticon eli De situ et nominibus locorum hebraicorum, Hieronymuksen käännös Eusebioksen Onomastikonista
Onomasticon, Julius Polluxin teos
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Onomasticon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nürnbergin lentoasema

Nürnbergin lentoasema (saks. Flughafen Nürnberg) (IATA: NUE, ICAO: EDDN) on kansainvälinen lentoasema Saksassa, 7 kilometriä pohjoiseen Nürnbergistä. Se on Baijerin toiseksi suurin lentoasema Münchenin lentoaseman jälkeen, Saksan 10. suurin ja Euroopan 67. suurin lentoasema. Lentoasema käsitteli vuonna 2017 yli 4 000 000 matkustajaa.
Sijainti

Lentoasema sijaitsee seitsemän kilometrin päässä Nürnbergin keskustasta. Nürnbergin U-Bahn -verkoston linjalla U2 pääsee keskustasta kentälle.