stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalle Lempinen

| Kalle Lempinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kalle Eino Artturi Lempinen
Syntynyt: 31. tammikuuta 1997 (ikä 27)
Jääpallon pelaaja
Seura:   Gripen Trollhättan BK
Pelipaikka:  keskikenttä/hyökkääjä
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
-2014:  Mikkelin Kampparit
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013–2019 |  Mikkelin Kampparit | - | (-) |
| 2019-2022 |  AIK Bandy, Tukholma | 85 | (40) |
| 2022-2024 |  IFK Vänersborg | - | (-) |
| 2024- |  Gripen Trollhättan BK | - | (-) |
Maajoukkue
| 2020- |  Suomi | - | (-) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. huhtikuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 8. huhtikuuta 2022.
Kalle Eino Artturi Lempinen (s. 31. tammikuuta 1997) on suomalainen jääpalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja/hyökkääjä. Hän edustaa Ruotsin Elitserienissä pelaavaa Gripen Trollhättan BK:ta. Lempisen kasvattajaseura on Mikkelin Kampparit.
Lempinen aloitti jääpallon Imatran PaSa Bandyn juniorijoukkueissa ja oli voittamassa Suomen mestaruuden E-junioreissa (2008) sekä D-junioreissa (2009). Sen jälkeen hän jatkoi Mikkelin Kampparien juniorijoukkueissa. Hän nousi miesten Bandyliigaa pelaavaan Mikkelin Kamppareiden joukkueeseen kaudella 2013–2014. Kuuden Kampparit-kauden jälkeen hän siirtyi Ruotsiin tukholmalaisen AIK:n riveihin. Kolmena AIK-kautenaan Lempinen on pelannut 69 runkosarjan ja 16 pudotuspelien ottelua eli yhteensä 85 Ruotsin pääsarjaottelua. Maaleja hän on tehnyt Runkosarjassa 35 ja pudotuspeleissä viisi. Lempisen rooli kolmantena kautena AIK:ssa jäi vähäisemmäksi, joten hän siirtyi toiseen Elitserien-seuraan eli IFK Vänersborgin riveihin.
Keväällä 2024 Lempinen siirtyi Gripen Trollhättan BK:hon.
Maajoukkueura

Miesten maajoukkueuransa Lempinen avasi joulukuussa 2018 maaotteluissa Venäjää, Ruotsia ja Norjaa vastaan.
Saavutukset

Seurajoukkueissa
SM-kulta: 2015 Kampparien riveissä
SM-hopea: 2018 Kampparien riveissä
Ruotsin mestaruushopea: 2021 AIK Bandyn riveissä
Kaksi SM-pronssia: 2016 ja 2019 Kampparien riveissä
Maajoukkueessa
MM-hopeaa: 2023
Henkilökohtaisesti
Bandyliigan maalikuninkuus 2019
Karp-luokka

| Karp-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  205 t (pinnalla) 236 t (sukellus)
Pituus:  39,9 m
Leveys:  3,1 m
Syväys:  2,5 m
Koneteho:  400 hv/400 hv
Propulsio:  2 × 200 hv:n Koerting-kerosiinimoottoria (pinnalla) 2 &times sähkömoottoria (sukellus)
Nopeus:  10,8 solmua (pinnalla) 8,8 solmua (sukellus)
Miehistöä:  34
Toimintamatka:  1 100 merimailia@10,8solmua (pinnalla) 27 merimailia@8,8 solmua (sukellus)
Aseistus
Meritorjunta:  1 × 450 mm torpedoputkea
Karp-luokka oli Venäjän keisarikunnan laivaston kolmen sukellusveneen muodostama alusluokka ensimmäisessä maailmansodassa.
Alukset

| nimi | rakentaja | kölinlasku | vesillelasku | valmistui | kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karp | Krupp Germania, Kiel | joulukuu 1904 | 30. elokuuta 1905 | syyskuu 1907 | miehistönsä upottama 26. huhtikuuta 1919 |
| Karas | Krupp Germania, Kiel | maaliskuu 1905 | 12. kesäkuuta 1906 | syyskuu 1907 | miehistönsä upottama 26. huhtikuuta 1919 |
| Kambala | Krupp Germania, Kiel | maaliskuu 1905 | 16. maaliskuuta 1907 | syyskuu 1907 | tuhoutunut 30. toukokuuta 1909 onnettomuudessa |
Kiinanselkova

| Kiinanselkova |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Rosales
Heimo::  Jalavakasvit Ulmaceae
Suku::  Selkovat Zelkova
Laji::  sinica
Kaksiosainen nimi
 Zelkova sinica  C.K.Schneid. 
Katso myös
   Kiinanselkova Wikispeciesissä   Kiinanselkova Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kiinanselkova (Zelkova sinica) on jalavakasvien (Ulmaceae) heimoon, selkovien (Zelkova) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on korkeimmillaan noin 30 metriä korkeaksi kasvava puu, jonka rinnankorkeusläpimitta voi olla suurimmillaan noin 60 cm. Kaarna on harmahtavanvaaleaa ja sileää tai hilseilevää.
Lehtien korvakkeet ovat ruskeita, 5–10 mm pitkiä ja muodoltaan tasasoukkia tai suikeita. Lehtiruodit ovat 0,2–1 cm pitkiä ja lehtilavat ovat yleensä 3–6 cm pitkiä ja 1,5–3 cm leveitä. Toisinaan lehtilavat ovat hieman pienempiä tai hieman suurempia. Lehtilavat ovat muodoltaan pyöreitä tai soikeita, paperimaisia sekä lähes täysin kaljuja; lehtien pääsuonissa on muutamia karvoja. Lehdet ovat sulkasuonisia ja kussakin lehdessä on kuudesta kymmeneen sivusuonta keskisuonen molemmin puolin.
Hedekukat sijaitsevat yksittäin tai enintään kolmen kukan ryhminä. Hedekukat ovat halkaisijaltaan 2–3 mm ja niissä on kuusi terälehteä, joskus viisi tai seitsemän. Emikukat sijaitsevat yksittäin ja niissä on viisi tai kuusi terälehteä. Kiinanselkova kukkii huhtikuussa ja tuottaa hedelmiä elo–syyskuussa. Hedelminä olevat luumarjat ovat halkaisijaltaan 5–7 mm.
Kiinanselkova kasvaa laaksoissa sekä jokien varsilla 800–2500 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan Kiinassa Gansun, Hebein, Henanin, Hubein, Shaanxin, Shanxin ja Sichuanin maakunnissa.
Kalevi Luoma

Kalevi Antero Luoma (s. 10. syyskuuta 1950 Alajärvi) on entinen suomalainen pesäpalloilija.
Kalevi Luoma valittiin Vuoden pesäpalloilijaksi 1977 ja 1984. Kärkilyöntikuninkuuden hän voitti kausilla 1977, 1978, 1979, 1981 ja 1984. Pesispörssipisteitä Luoma keräsi urallaan 1773,3. Lyötyjä juoksuja (15+268) Luomalla on runkosarjassa täsmälleen yhtä monta kuin pelattuja otteluitakin, 283.
Itä-Länsi -otteluun ja Liitto-Lehdistöön Luoma valittiin yhdeksän kertaa kumpaankin. Suomen mestariksi Luoma joukkueineen kruunattiin 1982 ja 1984.
Tilastoja Luoman uralta

| Vuosi | Joukkue | Ottelut | Kunnarit | Lyödyt | Tuodut | Tehot | Kärkil>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1971 | Seinäjoki | 15 | 0 | 5 | 15 | 20 | - |
| 1973 | Alajärvi | 22 | 2 | 16 | 18 | 36 | - |
| 1974 | Jyväskylän Kiri | 22 | 2 | 24 | 22 | 48 | - |
| 1975 | Jyväskylän Kiri | 22 | 2 | 16 | 18 | 36 | - |
| 1976 | Jyväskylän Kiri | 22 | 1 | 23 | 21 | 45 | (143) |
| 1977 | Jyväskylän Kiri | 22 | 1 | 22 | 14 | 37 | 169 |
| 1978 | Jyväskylän Kiri | 22 | 2 | 31 | 23 | 56 | 152 |
| 1979 | Jyväskylän Kiri | 22 | 0 | 33 | 27 | 60 | 203 |
| 1980 | Jyväskylän Kiri | 22 | 1 | 18 | 13 | 32 | 136 |
| 1981 | Jyväskylän Kiri | 22 | 0 | 24 | 39 | 63 | 168 |
| 1982 | Jyväskylän Kiri | 22 | 1 | 19 | 23 | 43 | 162 |
| 1983 | Jyväskylän Kiri | 21 | 1 | 18 | 25 | 44 | 149 |
| 1984 | Jyväskylän Kiri | 22 | 2 | 19 | 27 | 48 | 176 |
| 1986 | Jyväskylän Kiri | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 |
| Yhteensä  | SM-Runkosarja | 283 | 15 | 268 | 285 | 568 | 1325 |
| Yhteensä | Jatko-ottelut | 32 | 2 | 26 | 33 | 61 | 227 |
Kärkilyöntejä alettiin virallisesti tilastoida kaudesta 1977 alkaen.
Saavutukset > Pelaajana

2 SM-kultaa: 1982, 1984
4 SM-hopeaa: 1977, 1978, 1979, 1981
3 SM-pronssia: 1976, 1983, 1986
9 Itä-Länsi-ottelua: 1975-1982, 1984
Pesäpallon kärkilyöntikuningas: (5) 1977, 1978, 1979, 1981, 1984
Vuoden pesäpalloilija (2): 1977, 1984
Saavutukset > Pelinjohtajana

1 SM-hopea: 1985
1 SM-pronssi: 1986
Karpaattien biosfäärialue

Karpaattien biosfäärialue sijaitsee Itä-Karpaateilla, Länsi-Ukrainassa.
Karpaattien biosfäärialue on biosfäärialue Ukrainassa, Karpaattien vuoriston itäosassa. Se valittiin biosfäärialueeksi vuonna 1992, ja se on pinta-alaltaan 578 neliökilometriä puskurivyöhyke mukaan luettuna. Karpaattien kansallispuisto kuuluu osana biosfäärialueeseen, ja siellä sijaitsee Ukrainan korkein vuori Hoverla ympäristöineen.
Biosfäärialue koostuu kahdeksasta erillisestä massiivista. Alue peittyy pääasiassa metsiin, joita ovat pyökkivaltaiset aarniometsät, saksanpihtametsät ja sekametsät, joissa kasvaa tammia, kuusia ja pyökkejä. Tämän lisäksi alueella on vuoristoniittyjä, joihin lukeutuu myös ns. narsissilaakso.
Narsissilaaksoa.
Petros- ja Hoverla-vuorten ääriviivoja.
Talvinen näkymä vuoristosta.
Eläimiä laitumella.
Vuoristoekologian ja luonnonhyödyntämisen historian museo.
Kylä biosfäärialueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karpaattien biosfäärialue Wikimedia Commonsissa
Kievarinyrtit

| Kievarinyrtit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Solanales
Heimo::  Koisokasvit
Suku::  Kievarinyrtit Physochlaina  G.Don
Katso myös
   Kievarinyrtit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kievarinyrtit (Physochlaina) on koisokasvisuku, johon kuuluu kymmenen lajia monivuotisia ruohoja. Kievarinyrtit ovat läheistä sukua hullukaaleille ja belladonnille. Niitä esiintyy Aasiassa, pääosin Keski-Aasiassa ja Kiinassa. Yksi laji, liilakievarinyrtti, esiintyy myös Länsi-Aasiassa Kaukasusvuoristossa, Turkissa ja Iranissa. Kievarinyrtteihin kuuluvat kellokievarinyrtti (Physochlaina macrophylla) ja liilakievarinyrtti eli kievarinyrtti (Physochlaina orientalis).
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Physochlaina
Suomen Lajitietokeskus: Kievarinyrtit – Physochlaina
André Sainte-Laguë

André Sainte-Laguë (20. huhtikuuta 1882 – 18. tammikuuta 1950) oli ranskalainen matemaatikko ja graafiteorian uranuurtaja. André Sainte-Laguë on kehittänyt Sainte-Laguë vaalimenetelmän, jonka hän julkaisi 1910.
Sainte-Laguë vietti osan nuoruuttaan Tahitilla. Hän väitteli vuonna 1924 mutta jatkoi lyseon opettajana vuoteen 1938 asti. Toisen maailmansodan aikana Sainte-Laguë toimi aktiivisesti Ranskan vastarintaliikkeessä ja joutui joksikin aikaa saksalaisten miehitysjoukkojen vangiksi.
Kievarinyrtti

| Kievarinyrtti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Solanales
Heimo::  Koisokasvit Solanaceae
Suku::  Kievarinyrtit Physochlaina
Laji::  orientalis
Kaksiosainen nimi
 Physochlaina orientalis  (M.Bieb.) G.Don 
Katso myös
   Kievarinyrtti Wikispeciesissä   Kievarinyrtti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kievarinyrtti eli liilakievarinyrtti (Physochlaina orientalis) on monivuotinen myrkyllinen koisokasvilaji.
Kievarinyrtti kasvaa enintään 60 senttimetriä korkeaksi. Lehtiä on varsissa ja niiden tyvellä, ne ovat pitkulaiset ja tummanvihreät.
Tiivis latvakukinto koostuu vaaleanvioleteista kellomaisista kukista. Se kukkii toukokuussa. Kievarinyrtti esiintyy luonnonvaraisena Kaukasiassa Kaukasus-vuoriston alueella.
Suomessa laji on harvinainen puutarhaperenna. Suomenkielinen nimi kievarinyrtti on annettu, koska kasvi on löydetty kasvamasta Pohjois-Pohjanmaalla Raahessa muinoin kestikievarina toimineen talon pihamaalta.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Liilakievarinyrtti – Physochlaina orientalis
Kiinantaikapähkinä

| Kiinantaikapähkinä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Ylälahko::  Rosanae
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Taikapähkinäkasvit Hamamelidaceae
Suku::  Taikapähkinät Hamamelis
Laji::  mollis
Kaksiosainen nimi
 Hamamelis mollis  Oliv. ex F.B.Forbes & Hemsl. 
Katso myös
   Kiinantaikapähkinä Wikispeciesissä   Kiinantaikapähkinä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kiinantaikapähkinän kukkia
Kiinantaikapähkinä (Hamamelis mollis) on taikapähkinäkasvien (Hamamelidaceae) heimoon ja taikapähkinöiden (Hamamelis) sukuun kuuluva kasvilaji.
Kiinantaikapähkinä on kasvumuodoltaan pensasmainen tai puumainen ja voi kasvaa korkeimmillaan noin 8 metriä korkeaksi. Lehtiruodit ovat 0,6–1 cm pitkät. Lehtilavat ovat 8–15 cm pitkät ja 6–10 cm leveät. Kukkien verholehdet ovat noin 3 mm pitkät ja terälehdet noin 15 mm. Terälehdet ovat väriltään keltaiset. Kiinantaikapähkinä kukkii huhti–toukokuussa ja tuottaa hedelmiä kesä–elokuussa. Hedelmänä on noin 1 cm pitkä ja leveä kota.
Kiinantaikapähkinä kasvaa metsissä ja tiheiköissä 300–800 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan Kiinassa Anhuin, Guangxin, Hubein, Hunanin, Jiangxin, Sichuanin sekä Zhejiangin maakunnissa.
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Hamamelis mollis (englanniksi)
André Saeys

André Saeys (20. helmikuuta 1911 Sint-Andries, Belgia – 22. maaliskuuta 1988) oli belgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Saeys voitti kahdesti Jupiler Pro Leaguen kausilla 1937–1938 ja 1938–1939 K. Beerschotin kanssa, jota hän edusti 1936–1939. Lisäksi hän edusti kahteen otteeseen Cercle Bruggea ja kerran RRC Wettereniä. Hän debytoi Belgian A-maajoukkueessa huhtikuussa 1933 ja pelasi joukkueessa yhdeksän ottelua, joissa teki yhden maalin. Hän osallistui vuoden 1930 maailmanmestaruuskilpailuihin.
Kiinansotka

| Kiinansotka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Sotkat Aythya
Laji::  baeri
Kaksiosainen nimi
 Aythya baeri  (Radde, 1863) 
Katso myös
   Kiinansotka Wikispeciesissä   Kiinansotka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiinansotka (Aythya baeri) on uhanalainen sorsalintu.
Levinneisyys

Kiinansotkaa tavataan pesivänä Venäjän kaakkoisosissa, Koillis-Kiinassa ja Itä-Mongoliassa sekä talvehtivana Kiinan eteläosissa, Kaakkois-Aasian pohjoisosissa ja Intiassa. Sen kannaksi arvioidaan alle 1 000 yksilöä. Laji on vähentynyt nopeasti kosteikkojen tuhoutumisen ja metsästyksen takia, ja se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.
Alanne

Alanne on seuraavien suomalaisten sukunimi:
Anja Alanne (s. 1937), tiedotusjohtaja
Arvo Alanne (1904–1993), pakinoitsija, toimittaja
Joonas Alanne (s. 1990),  jääkiekkoilija
Mauri Alanne (s. 1956), pesäpalloilija
Mikko Alanne (s. 1972), käsikirjoittaja
Outi Alanne (s. 1967), kirjailija
Severi Alanne (1879–1960), amerikansuomalainen sosialisti, osuustoimintamies ja toimittaja
Se tarkoittaa myös:
Alanne, järvi (Alanne-Vitajärvi) Hämeenlinnassa.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Altered Carbon – Muuntohiili

| Altered Carbon – Muuntohiili> Altered Carbon |
| --- | --- |

Tyyli:   scifi  toiminta  rikos 
Kestoaika:  46–66 minuuttia
Luoja(t):  Laeta Kalogridis
Pääosissa:   Joel Kinnaman  James Purefoy  Martha Higareda  Chris Connor  Dichen Lachman  Renée Elise Goldsberry 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Netflix
Esitetty:  2. helmikuuta 2018 – 27. helmikuuta 2020
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  18
Tuotanto
Tuottaja(t):  John G. Lenic
Vastaava(t) tuottaja(t):   Steve Blackman  David Ellison  Bradley J. Fischer  Laeta Kalogridis  James Middleton  Nick Hurran  Russel Friend  Dana Goldberg  Garrett Lerner  Mike Medavoy  Arnold W. Messer  Marcy Ross  Miguel Sapochnik  James Vanderbilt  Ralph Winter 
Säveltäjä(t):  Jeff Russo
Kuvaaja(t):  Martin Ahlgren Neville Kidd
Tuotantoyhtiö(t):   Mythology Entertainment  Skydance Television 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Altered Carbon – Muuntohiili on yhdysvaltalainen tieteissarja, jonka on luonut Laeta Kalogridis. Se perustuu Richard Morganin Muuntohiili-romaaneihin. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin Netflix-palvelussa 2. helmikuuta 2018.
Juoni

Tarina sijoittuu vuoteen 2384, jolloin varakkaille ihmisille kuolemattomuus on mahdollista siirtämällä tietoisuus kehosta kehoon. Kloonien luominen on myös mahdollista ja tietoisuuden voi varmuuskopioida pilveen pahan päivän varalle.
Sarjan päähenkilö Takeshi Kovacs (Byron Mann) oli kapinallinen sotilas, jonka tietoisuus sammutettiin muutamaksi vuosisadaksi kunnes hänet herätettiin kuolleen poliisin (Joel Kinnaman) kehoon. Kovacs herätettiin tutkimaan rikkaan Laurens Bancroftin (James Purefoy) kuolemaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joel Kinnaman  | … |  Takeshi Kovacs   |
|  James Purefoy  | … |  Laurens Bancroft   |
|  Martha Higareda  | … |  Kristin Ortega   |
|  Chris Conner  | … |  Poe   |
|  Dichen Lachman  | … |  Reileen Kawahara   |
|  Renée Elise Goldsberry  | … |  Quellcrist Falconer   |
|  Kristin Lehman  | … |  Miriam Bancroft   |
|  Trieu Tran  | … |  Mr. Leung   |
|  Ato Essandoh  | … |  Vernon Elliot   |
Tuotanto

Netflix ilmoitti tilanneensa sarjan tammikuussa 2016, noin 15 vuotta sen jälkeen kuin showrunner Laeta Kalogridis varasi Muuntohiili-romaanit muutettavaksi televisiosarjaksi. Kalogridis on sanonut, että sarjan myyminen tuotantoyhtiöille oli vaikeaa, koska romaanit itsessään ovat haastavia ja kiellettyjä alle 17-vuotiailta.
Sarjaa kuvattiin Kanadan Vancouverissa.
Tuotanto > Julkaisu

10-osainen ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin Netflix-palvelussa 2. helmikuuta 2018. Virallinen traileri julkaistiin 11. tammikuuta 2018.
Vastaanotto

Sarja on saanut enimmäkseen myönteisiä arvosteluja. Rotten Tomatoesin kriitikoiden keskimääräinen arvosana on 65 % ja sivuston käyttäjien 90 %. Metacriticin kriitikoiden keskimääräinen arvosana on 64/100 pistettä ja sivuston käyttäjien 8.0/10 pistettä. GameSpotin Michael Rougeau kuvaili Altered Carbonia "hardcore"-scifisarjaksi.
Aiheesta muualla

Altered Carbon – Muuntohiili Netflixissä
Altered Carbon – Muuntohiili Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Katajanokan ala-asteen koulu

| Katajanokan ala-asteen koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Katajanokka, Helsinki
Koordinaatit:  60°10′04″N, 24°58′13″E
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1949 (Kaisaniemen koulun alaisuuteen)
Luokat:  1–6
Oppilaita:  170
Verkkosivut
Katajanokan ala-asteen koulu on noin 170 oppilaan koulu, jossa on peruskoulun luokat 1.–6. sekä valmistavan opetuksen ryhmä maahanmuuttajataustaisille oppilaille. Koulu on alueensa lähikoulu, jonka oppilaat ovat pääosin Katajanokalta.
Katajanokan ala-asteen koulussa on pakollisena vieraana kielenä englanti sekä ruotsi ja vapaaehtoisena venäjä tai ranska.
Historia

Koulunkäynti Katajanokalla alkoi vuonna 1817, kun köyhäinhoidon palkkaama neiti Bernström opetti mökissään lähinnä lukemista ja kristinoppia. Myös perämies Carl Johan Granberg (1787–1868) piti koulua Katajanokalla. Hän perusti koulun vuonna 1820 ja noin kaksikymmentä vuotta myöhemmin lopetti merimiehen työnsä ja ryhtyi täysipäiväiseksi opettajaksi. Granbergin koulu oli nykyisen alakoulun tasoinen ja siellä opetettiin sekä poikia että tyttöjä. Opetusta annettiin lukemisessa, kirjoittamisessa, laskemisessa, katekismuksessa sekä jumalanpelossa ja käytöstavoissa. Granbergin oppilaita olivat Aleksis Kivi ja Katajanokasta kirjoittanut Victor Petterson. Koulu oli yhden huoneen kokoinen pieni puurakennus, joka sijaitsi nykyisen Tove Janssonin puiston alueella. Rakennusta ei ole enää olemassa.
Katajanokalla aloitti kansakoulu vuonna 1949. Se toimi Alanko-nimisessä talossa Kruunuvuorenkadulla. Koulu oli aluksi osa Kaisaniemen koulua. Hallinnollisen itsenäisyyden se sai vuonna 1954.
1980-luvulla Katajanokalle rakennettiin uusi asuinalue ja alueen väkiluku kasvoi. Tämän vuoksi tarvitiin uusi koulurakennus. Katajanokan ala-asteen koulu muutti vuonna 1986 Katajanokan keskellä olevaan Venäjän vallan aikana rakennettuun punatiiliseen rakennusrivistöön. Samaan rakennukseen tuli myös muun muassa päiväkoti. Rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Vilhelm Helander, Pekka Pakkala ja Mikael Sundman. Se on Carl Ludvig Engelin suunnitteleman Merikasarmin (nykyisin ulkoministeriö) vieressä. Katajanokan ala-asteen koulun rakennuksen vanhimmat osat ovat vuodelta 1844. Liikuntasali on entinen merijalkaväen harjoitussali. Erikoisluokat ja opettajainhuone ovat entisiä asevarastoja sekä purje- ja takilavarastoja. Lasikattoinen keskiaula, jonka ympärillä luokat ovat, on entinen konepajahalli. Hallin keskellä on koulun kirjasto.
Alapin

Alapin voi viitata seuraaviin:
Henkilö:
Semjon Alapin (1856 – 1923), shakinpelaaja ja avausteorioitsija
Shakki:
Alapinin avaus
Alapinin muunnelma
Sisilialainen puolustus, Alapin-muunnelma.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Alapin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kiinansipuli

| Kiinansipuli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Narsissikasvit Amaryllidaceae
Alaheimo::  Allioideae
Suku::  Laukat Allium
Laji::  tuberosum
Kaksiosainen nimi
 Allium tuberosum  Rottler ex Spreng. 
Katso myös
   Kiinansipuli Wikispeciesissä   Kiinansipuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinansipuli (Allium tuberosum) on monivuotinen maustekasvi, jolle on tunnusomaista mieto, valkosipulia (Allium sativum) muistuttava aromi. Se on ruohosipulia (Allium schoenoprasum) leveä- ja litteälehtisempi. Kiinansipulia on viljelty Kiinassa yli 2000 vuotta. Kasvi tunnetaan siellä nimellä jiucai (韭菜). Se on suosittu keittiökasvi myös Japanissa, missä se tunnetaan nimellä nira (ニラ).
Kiinansipulista kasvatetaan lajikkeita sekä mausteeksi että koristekasvina. Mantsuriassa sen on havaittu kestävän koviakin pakkasia.
Kiinansipuli
Kiinansipulin siemenkotia.
Aiheesta muualla

United States Department of Agriculture (USDA): Allium tuberosum (englanniksi)
Flora of China: Allium tuberosum (englanniksi)
Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät

Stužican aarniometsää Poloninyn kansallispuistossa, Slovakiassa.
Karpaattien ja muiden Euroopan alueiden pyökkimetsät on Unescon maailmanperintöluettelon kohde 18 valtion alueella Euroopassa. Tämä kohde sisältää lauhkean vyöhykkeen ikimetsiä, jotka ilmentävät jääkauden jälkeistä euroopanpyökin levittäytymistä Euroopassa lähtien harvoilta, eristyneiltä seuduilta Alpeilla, Karpaateilla, Dinaarisilla Alpeilla, Välimeren seudulla ja Pyreneillä. Tämä maailmanperintökohde listattiin alkujaan 2007 käsittämään ikipyökkimetsiä Ukrainan ja Slovakian Karpaateilla. Vuonna 2011 Saksan muinaiset pyökkimetsät liitettiin mukaan. Aluetta laajennettiin vuosina 2017 ja 2021 niin, että mukana on metsiä yhteensä 18 valtion alueelta. Esimerkiksi Ukrainassa 13 metsien suojelualuetta kuuluu tähän maailmanperintökohteeseen.
Aiemmin nimellä Karpaattien ja Saksan pyökkimetsät

Maailmanperintökohde tunnettiin ensimmäisen laajenemisensa jälkeen nimellä Karpaattien ja Saksan pyökkimetsät Tuolloin se koostuu 10 suojelualueesta Karpaattien vuoristossa Slovakiassa ja Ukrainassa sekä viidestä metsästä Saksassa.
Karpaattien alueet sijaitsevat kahdessa ryppäässä, joista toinen sijaitsee Slovakian itäosassa ja Ukrainan lounaisosassa lähellä Puolan rajaa. Toinen ryväs on Ukrainan lounaisosassa lähellä Romanian rajaa. Kolme neljästä Slovakian puolella olevasta alueesta kuuluu Poloninyn kansallispuistoon ja yksi muodostaa Vihorlatin suojellun maisema-alueen. Ukrainassa viisi aluetta kuuluu Karpaattien biosfäärialueeseen ja yksi Užin kansallispuistoon. Karpaateilla kohteeseen kuuluu noin 293 neliökilometrin laajuinen alue. Vuonna 2011 kohdetta laajennettiin ja siihen liitettiin viisi metsää Saksassa. Uusien metsien yhteispinta-ala on noin 44 neliökilometriä.
Euroopanpyökki on merkittävin kliimaksivaiheen puulaji Euroopan lauhkealla vyöhykkeellä Ruotsin eteläosista Espanjaan ja Balkanille. Maailmanperintöluetteloon Karpaattien pyökkimetsät otettiin pyökkien suvun laajan levinneisyyden ja ekologisen tärkeyden takia. Kohteen metsät edustavat suurinta osaa alkuperäisistä metsätyypeistä 300 metristä yli 2000 metriin.selvennä Alueen metsät ovat Euroopan suurimmat jäljellä olevat pyökkivaltaiset aarniometsät.