stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karjala (Suomen entinen kunta)
Historia > Uusi aika > 1800-luku

1800-luvulle tultaessa Vehmalaisten ja Karjalan kappelit tulivat kuitenkin aivan liian ahtaiksi ja kyläläiset alkoivat suunnitella kappelien yhdistämistä yhdeksi uudeksi kirkoksi. Kappeliseurakuntien yhdistämisen lupa myönnettiin 22.12.1860, mutta tälläkään kertaa kyläläiset eivät päässeet yhteisymmärrykseen uuden kirkon sijainnista (uutta kirkkoa rakennettiin Suojoen kylään, mutta jälleen yöllä käytiin naapurikylästä purkamassa päivällä rakennettu). Lopulta kirkko rakennettiin Karppisten yksinäisen maille Karppisen Oton todettua riiteleville kyläläisille:
»Älkkäm pojà tapelkka, mnǟ anna tost kivìsest mä₍est kirkom paika ilmaseks.»
Vuonna 1860 vanhat kappelit purettiin ja käyttökelpoinen rakennusaines hyödynnettiin uuden kirkkorakennuksen rakentamisessa. Uusi kirkko valmistui vaikeiden ja köyhien aikojen vuoksi vasta 1869. Tästä saikin alkunsa Karjalan uusi keskustaajama.
1800-luvun lopulla Karjala alkoi osoittaa enemmän itsenäisen pitäjän toimia päätöksissään, esimerkiksi Mynämäellä sijanneesta lainamakasiinista irtauduttiin ja 20.2.1873 Karjalaan rakennettiin oma lainamakasiini. Vuonna 1880-1881 tapahtuneissa susihyökkäyksissä Vakka-Suomessa susi vei mukanaan lapsia myös Karjalan Vehmalaisten ja Kalelan kylistä.
Historia > Uusi aika > 1900-luvulta nykypäivään

Karjala erotettiin omaksi kirkkoherrakunnaksi Senaatin päätöksellä 6.11.1906, mutta oman kirkkoherran Karjalan seurakunta sai 1.5.1920. 16.4.1918 Karjalaan perustettiin Suojeluskunta, 26.3.1922 Lotta Svärd-yhdistys ja vuonna 1923 marraskuussa Karjalaan perustettiin Osuuskassa. 1900-luvun alussa Karjalassa oli myös paljon vireää yhdistystoimintaa, kuten nimimerkki "Kekäläkorwen Jukka" on kirjoittanut Uuudessa Aurassa vuonna 1906:
»Näinä yhdistysten ja seurojen aikakautena ei meidänkään syrjäinen paikkakuntamme ole unohduksiin jäänyt. Wanhin seuroistamme on neulomaseura, sitten raittiusyhdistys, työwäenyhdistys, maamiesseura ja wiimeinen on suomenmielisten suomalainen yhdistys, joka perustettiin sunnuntaina t. k. 11 päiwänä Ketelistön Puskolla pidetyssä kansalaiskokouksessa.
»
1970-luvulla kunta alkoi kuitenkin vähitellen kypsyä siihen, että se liittyisi takaisin vanhaan emäpitäjäänsä. Lopullinen liitos tapahtui vuonna 1977. Karjalan palvelut ovat viime vuosikymmenien aikana vähentyneet asteittain, ja esimerkiksi terveysasema on lakkautettu. Postin lisäksi myös oma postinumero 23190 Karjala lakkasi 1. elokuuta 1983. Nykyisin Karjalan alueen postinumerona on 23100 Mynämäki, joka kattaa koko vuoden 2007 Mietoisten kuntaliitosta edeltäneen Mynämäen kunnan alueen. 2000-luvun alussa viimeinen kauppa ja huoltoasema lopettivat toimintansa. Kunnanosassa toimii kuitenkin vielä alakoulu, jota laajennettiin vuonna 2006. Karjalassa toiminut Osuuspankki lakkautettiin kesällä 2019.
Väestö

Elinkeinorakenteeltaan kunta oli hyvin maatalousvaltainen, eikä teollisuutta ollut juuri ollenkaan. Esimerkiksi 1930-luvulla peltoalaa oli 1  444 hehtaaria (20,1 % pitäjän pinta-alasta), maatiloja 19 kpl, joiden viljelyala oli vähintään 25 hehtaaria. Suurimmillaan kunnan väkiluku oli ennen 1950-luvulla alkanutta suurta muuttoliikettä, jolloin asukkaita oli runsas tuhat. Karjalassa oli monia kyläkauppoja, terveysasema, huoltoasema, meijeri ja saha.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Karjalan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.
| Karjalan väestönkehitys 1880–1975 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 1 021 | 1 021 |
| 1890 | 1890 |    | 1 040 | 1 040 |
| 1900 | 1900 |    | 1 005 | 1 005 |
| 1910 | 1910 |    | 1 052 | 1 052 |
| 1920 | 1920 |    | 1 018 | 1 018 |
| 1930 | 1930 |    | 963 | 963 |
| 1940 | 1940 |    | 1 437 | 1 437 |
| 1950 | 1950 |    | 1 557 | 1 557 |
| 1960 | 1960 |    | 1 379 | 1 379 |
| 1970 | 1970 |    | 1 086 | 1 086 |
| 1975 | 1975 |    | 910 | 910 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuonna 1938 Karjalaan liitettiin Mynämäen kunnasta alue, jossa oli 221 asukasta.
Kulttuuri > Murre

Karjalan alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Karjalan murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään. Mynämäellä ja Karjalassa puhuttu murre muodostaa oman alaryhmänsä.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Kalelan Killankulju
Karjalan kirkko
Karjalan kotiseutumuseo, vuonna 1976 perustettu kotiseutumuseo Karjalan kirkon vieressä
Karjalankylän rukoushuone, pieni kappeli Karjalankylässä
Laajoen kesäteatteri, Laajoenkylässä sijaitseva kesäteatteri
Linttisvuori (Tallanvuori), jossa hiidenkirnu ja kivikautisia hautaröykkiöitä
Salavaisten sudenkuoppa
Vehmalaisten vanhan kappelin ja hautausmaan muistomerkki
Vihtorintupa, Laajoenkylässä sijaitseva pieni museo entisajan elämästä
Kuvagalleria

Karjalan kirkko n. 1900-luvun alussa, huomaa rehevöitynyt hautausmaa
Haankylän Väärikkälän tupa 1900-luvun alussa
Karjalan kansakoulun oppilaita noin 1920-luvulta
Ali-Anttilan aitta Haankylässä vuonna 1933
Eloväen tauko Lassilan Langiston kaurapellolla Karjalan Salavaisissa
Karjalan sankarivainajat talvi- ja jatkosodassa
Pyhäkoulun oppilaita noin 1930/1940-luvulla Karjalan Salavaisten kylässä
Entinen Suojeluskunnan talo, nykyinen Maamiesseuran talo Karjalassa
10. komppanian sotaanlähdön muistomerkki Karjalan Maamiesseuran talon pihalla
Karjalan kotiseutumuseo Karjalan kirkon vieressä
Karjalan kotiseutumuseossa on laajalti esillä Karjalaan liittyvää näyttelyaineistoa
Karjalassa, Salavaisten kylässä sijaitsevan sudenkuopan opaste
Sudenkuoppa Karjalassa
Tunnettuja karjalalaisia

Evert Eloranta (1879–1938), kansanedustaja ja piirisihteeri (SDP), kansanvaltuuskunnan jäsen
Maija-Riitta Ollila (s. 1956), filosofi
Kustaa Perho (1885–1944), kirvesmies, piirisihteeri, päätoimittaja ja kansanedustaja (SDP)
Kaarlo Saari (1855-1927), opettaja ja kansanedustaja (SDP)
Seppo Sarelius (22.3.1943-17.3.2016),  Saaristomeren meripuolustusalueen komentaja vuosina 1993−1997
Toivo Sukari (s. 1954), yrittäjä
Aiheesta muualla

WirmoWiki-sivusto, jossa paikallistietoa Karjala TL:stä
| n k Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Aura  Kaarina  Kemiönsaari  Koski Tl  Kustavi  Laitila  Lieto  Loimaa  Marttila  Masku  Mynämäki  Naantali  Nousiainen  Oripää  Paimio  Parainen  Pyhäranta  Pöytyä  Raisio  Rusko  Salo  Sauvo  Somero  Taivassalo  Turku  Uusikaupunki  Vehmaa 
Entiset kunnat:  Alastaro  Angelniemi  Askainen  Dragsfjärd  Halikko  Hiittinen  Houtskari  Iniö  Kakskerta  Kalanti  Karinainen  Karjala  Karuna  Kemiö  Kiikala  Kisko  Korppoo  Kuusisto  Kuusjoki  Lemu  Loimaan kunta  Lokalahti  Maaria  Mellilä  Merimasku  Metsämaa  Mietoinen  Muurla  Naantalin maalaiskunta  Nauvo  Paattinen  Paraisten maalaiskunta  Perniö  Pertteli  Piikkiö  Pyhämaa  Rymättylä  Somerniemi  Suomusjärvi  Särkisalo  Tarvasjoki  Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta  Vahto  Velkua  Västanfjärd  Yläne 
Kartta Mynämäen kuntaliitoksista. Karjalan kunnan hajainainen maa-alue kartassa punaisella.
Sillanrakennusta Karjalassa 1900-luvun alussa, kyseessä luultavasti Ruutin silta
Nuorakeramiikkaa Varsinais-Suomesta Kansallismuseossa
Maunu Eerikinpoika määräsi vuoden 1334 julistuksellaan takamaat asutettaviksi.
Suojoen kylässä Sankarin mailla sijainnut aitta vuodelta 1773 (nyttemmin purettu)
Karjalan uusi kirkko
Neulomaseura Karjalan Karppisissa
Bălți

| Bălți |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Bălți
 Koordinaatit: 47°45′42″N, 27°55′44″E 
Valtio:  Moldova
Historiallinen alue:  Bessarabia
Ensimmäinen asiakirjamaininta:  1620
Hallinto:  
 – Pormestari:  Vasile Panciuc
Väkiluku (2014):  144 900
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 http://www.balti.md 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bălți (moldovaksi Бэлць, ven. Бельцы, Beltsy) on Moldovan toiseksi suurin kaupunki ja Pohjois-Moldovan talouden ja sivistyksen keskus. Kaupunki sijaitsee historiallisessa Bessarabiassa, Raut-joen varrella.
Vuoden 2014 alussa Bălțin kaupungissa arvioitiin olevan 144 300 asukasta, maaseutuväestö mukaan luettuna Bălțin kaupunkipiirin (Municipiul Bălți) asukasluku oli 149 800. Vuosikymmenessä kaupungin väkiluku on kasvanut yli 20 000:lla, sillä vuonna 2004 asukkaita oli 122 669.
Romanialaisten 1930-luvulla suorittaman väestönlaskennan mukaan kaupungin asukkaista 20 000 oli juutalaisia, 10 000 romanialaisia ja 5 000 ukrainalaisia ja venäläisiä. Alueen ollessa osa Neuvostoliittoa sinne muutti runsaasti väkeä eri puolilta Neuvostoliittoa. Moldovan itsenäistyttyä monet työikäiset ovat lähteneet enemmän tai vähemmän pysyvästi siirtotyöläisiksi, ja kaupungin väestöstä huomattavan iso osa on lapsia ja vanhuksia. Vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukkaista oli romaniankielisiä moldovalaisia 54 %, ukrainalaisia 24 % ja venäläisiä 19 %.
Bălți sijaitsee kukkuloiden keskellä, ja ympäröivä maasto on viljavaa. Maanviljely on seudun tärkein elinkeino.
Bălți on Pohjois-Moldovan liikenteen solmupiste. Kaupunkiin johtaa valtatie M14 pääkaupungista. Bălți-Slobozian rautatieasema on kaupungin päärautatieasema. Moldovan rataverkko risteää kaupungissa. Sen luoteispuolella on Bălțin kansainvälinen lentoasema, eli Bălți-Leadoveni, ICAO-koodi LUBL).
Kaupungintalo
Itsenäisyyden aukio.
Katettua torimyyntiä.
Katedraali.
Toinen katedraali.
Kulttuuritalo.
Kansallisteatteri "Vasile Alecsandri".
Bălțin Alecu Russo valtionyliopiston rakennuksia.
Rautatieasema Bălți-Slobozia.
Kerrostalonäkymä laitakaupungilta.
Bălți on myös teollisuuskaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bălți Wikimedia Commonsissa
Bălţin vapaakauppalue (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (zelb.md)
Universitatea de Stat ,,Alecu Russo” din Bălţi (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (usarb.md)
Moldovan hallintopiirit
| --- | --- |
Kaupunkipiirit:  Chișinău  Bălți  Bender 
Hallintopiirit:  Anenii Noi  Basarabeasca  Briceni  Cahul  Cantemir  Călărași  Căușeni  Cimișlia  Criuleni  Dondușeni  Drochia  Dubăsari  Edineț  Fălești  Florești  Glodeni  Hîncești  Ialoveni  Leova  Nisporeni  Ocnița  Orhei  Rezina  Rîșcani  Sîngerei  Soroca  Strășeni  Șoldănești  Ștefan Vodă  Taraclia  Telenești  Ungheni 
Itsehallinnolliset alueet:  Gagauzia  Transnistria
Chappell Roan

| Chappell Roan |
| --- | --- |
 Roan vuonna 2022.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kayleigh Rose Amstutz
Syntynyt: 19. helmikuuta 1998 (ikä 26) Willard, Missouri, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Chappell Roan 
Aktiivisena:  2014–
Tyylilajit:  synthpop, indie pop
Levy-yhtiöt:  Atlantic Records, Island Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kayleigh Rose Amstutz (s. 19. helmikuuta 1998 Willard, Missouri), tunnettaan esiintyjänimellään Chappell Roan, on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä.
Roanin musiikki on saanut inspiraationsa 1980-luvun synthpopista ja 2000-luvun alun pop-hiteistä. Hänen tyyliinsä ja esiintymiseensä on vaikuttanut vahvasti drag-kulttuuri, sekä camp. Hän tuo musiikissaan esille seksuaalivähemmistöjä ja hänen sanoituksensa kertovat erityisesti naisten välisistä suhteista.
Roan solmi levytyssopimuksen Atlantic Recordsin kanssa vuonna 2015, 17-vuotiaana, julkaistuaan kappaleen "Die Young" YouTube -videopalveluun. Hän muutti tämän seurauksena Los Angelesiin edistääkseensä uraansa. Vuonna 2017 hän julkaisi debyytti-EP-levynsä School Nights. Roanin sopimus Atlantic Recordsin kanssa päättyi vuonna 2020, pian hänen Dan Nigron kanssa työstämänsä singlen "Pink Pony Club" julkaisun jälkeen. Lyhyen tauon jälkeen Roan palasi musiikin pariin ja julkaisi sarjan kappaleita itsenäisesti vuonna 2022. Hänen debyyttialbuminsa, The Rise and Fall of a Midwest Princess, julkaistiin Island Recordsin kautta vuonna 2023. Albumin kaupallinen läpimurto johtui suurelta osin Roanin esiintymisestä Olivia Rodrigon Guts World Tour -kiertueen avaajana ja huhtikuussa 2024 julkaistun standalone singlen "Good Luck, Babe!" kansainvälisestä menestyksestä. "Sleeper hitiksi" luonnehdittu Midwest Princess nousi kesällä 2024 viiden parhaan joukkoon Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla.
Helsingin Sanomat vertasi Roanin läpimurtoa Lady Gagan vastaavaan nousukiitoon vuonna 2009.
Ura

Huhtikuussa 2024 Roan teki festivaalidebyyttinsä osana Coachella Valley Music and Arts Festivaliia.
Roan esiintyi syyskuussa 2024 MTV Video Music Awards -gaalassa ja voitti parhaan uuden artistin palkinnon.
Roan esiintyi musiikkivieraana viihdeohjelma Saturday Night Livessä 2. marraskuuta 2024 yhdessä koomikko John Mulaneyn kanssa. Hän esitti ohjelmassa uuden country-vaikutteisen kappaleen "The Giver".
Yksityiselämä

Roan kertoi kesäkuussa 2024, että hänen on ollut vaikeaa käsitellä nopeaa nousuaan kuuluisuuteen. Tämän jälkeen hän on sosiaalisen median julkaisuissaan kritisoinut faniensa käyttäytymistä ja kertonut, että hän sekä hänen perheensä ovat kokeneet julkista häirintää ja vainoamista.
Diskografia > Studioalbumit

The Rise and Fall of a Midwest Princess (2023)
Diskografia > EP:t

School Nights (2017)
Diskografia > Singlet

”Good Hurt” (2017)
”Bitter” (2018)
”School Nights” (2018)
”Pink Pony Club” (2020)
”Love Me Anyway” (2020)
”California” (2020)
”Naked in Manhattan” (2022)
”My Kink Is Karma” (2022)
”Femininomenon” (2022)
”Casual” (2022)
”Kaleidoscope” (2023)
”Red Wine Supernova” (2023)
”Hot to Go!” (2023)
”Good Luck, Babe!” (2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chappell Roan Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (englanniksi)
Chappell Roan AllMusicissa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Taiteenala:  MusicBrainz
Apasra Hongsakula

Apasra Hongsakula kruunataan Miss Universumiksi vuonna 1965.
Apasra Hongsakula (thaiksi อาภัสรา หงสกุล; s. 16. tammikuuta 1947 Bangkok) on thaimaalainen kauneuskuningatar. Hän voitti Miss Universum -tittelin vuoden 1965 kisoissa Miami Beachillä ensimmäisenä thaimaalaisena. Tätä edelsi Miss Thaimaa -kilpailun voittaminen Bangkokissa vuonna 1964. Apasra palasi Miss Universum -kilpailuun tuomarina vuosina 1973 ja 1979.
Apasra kävi koulua Penangissa, Malesiassa. Hän meni naimisiin kuningatar Sirikitin ensimmäisen serkun kanssa ja sai pojan, mutta erosi sittemmin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Apasra Hongsakula
Maurycy Stefanowicz

| Maurycy Stefanowicz |
| --- | --- |
 Mauser v. 2008
Henkilötiedot
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Mauser
Aktiivisena:  1992–
Tyylilajit:  death metal vaihtoehtometalli goottimetalli black metal
Soittimet:  kitara, basso, kosketinsoitin
Yhtyeet:  Dies Irae (1992–) Christ Agony (1994–1996) Vader (1997–2008) UnSun (2006–)
Levy-yhtiöt:  Metal Blade Records 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Maurycy ”Mauser” Stefanowicz (s. 1976 Szczytno, Puola) on puolalainen kitaristi, laulaja ja säveltäjä. Hän on perustanut yhtyeet Dies Irae ja UnSun sekä toiminut Vaderin kitaristina vuosina 1997–2008.
Diskografia

| --- | --- |
 Vader Black to the Blind (1997,  Pavement Records)  Kingdom (1998,  Impact Records)  Live in Japan (1998,  Pavement Records)  Litany (2000,  Metal Blade Records)  Reign Forever World (2001,  Metal Blade Records)  Revelations (2002,  Metal Blade Records)  Blood (2003,  Metal Blade Records)  The Beast (2004,  Metal Blade Records)  The Art of War (2005,  Regain Records)  Impressions in Blood (2006,  Regain Records)  Lead Us!!! (2008,  Regain Records)  XXV (2008,  Regain Records) Christ Agony Moonlight - Act III (1996,  Cacophonous Records, Croon Records)  Darkside (1997,  Hammerheart Records)  Unholyunion / Daemoonseth Act II (2000,  Pagan Records) :  Dies Irae Immolated (2000,  Metal Blade Records)  The Sin War (2002,  Metal Blade Records)  Sculpture of Stone (2004,  Metal Mind Productions) UnSun The End of Life (2008,  Century Media Records)  Clinic for Dolls (2010,  Mystic Production) Vierailut Vesania - God the Lux (2005,  Empire Records, Napalm Records (soolokitara))  Chainsaw - Evilution (2009,  Metal Mind Productions (soolokitara))  Never - Back to the Front (2009,  Metal Mind Productions (soolokitara))
Videografia

Vader
Vision and Voice (1998,  Metal Mind Productiona, VHS)
More Vision and the Voice (2002,  Metal Mind Records, DVD)
Night of the Apocalypse (2005,  Metal Mind Productions, DVD)
...And Blood Was Shed in Warsaw (2007,  Metal Mind Productions, DVD)
Dies Irae
The Art of an Endless Creation (2009,  Metal Mind Productions, DVD)
| n k Christ Agony |
| --- | --- |
 Cezar  Reyash  Młody   Żurek  Ash  Mauser  Gilan  Blackie  Docent  Thoarinus  Bart  Vitold  Zaala  G-Hatt  Icanraz  Dariusz "Hellrizer" Zaborowski  Mścisław  Wizun  Inferno  Paweł Jaroszewicz 
Studioalbumit:  Unholyunion  Daemoonseth – Act II  Moonlight – Act III  Darkside  Trilogy  Elysium  Christ Agony  Condemnation  Nocturn  Legacy 
EP:t:  Demonology  Black Blood 
Kokoelmat:  Faithless  Moonlight Act III / Darkside  Unholyunion / Daemoonseth Act II  UnholyDeaMoon 
Livealbumit:  Live – Apocalypse 
Demot:  Sacronocturn  Epitaph of Christ 
Katso myös:  Moon  Witchmaster  Profanum  Vader  Hermh  Abused Majesty  Dies Irae 
| n k Dies Irae |
| --- | --- |
 Mauser  Jacek Hiro  Novy   Docent  Gilan  Vitek  China  Piotr "Czarny" Bartczak  Saimon 
Studioalbumit:  Immolated  The Sin War  Sculpture of Stone 
Demot:  Fear of God 
Videotallenteet:  The Art of an Endless Creation 
Katso myös:  Vader  Sceptic  UnSun  Christ Agony 
UnSun
| --- | --- |
Studioalbumit:  The End of Life  Clinic for Dolls 
Demot: Whispers
Katso myös: Vesania • Vader • Indukti • Decapitated • Non Opus Dei • Destruction
Vader
| --- | --- |
Studioalbumit:  The Ultimate Incantation  De Profundis  Future of the Past  Black to the Blind  Litany  Revelations  The Beast  Impressions in Blood  Necropolis  Welcome to the Morbid Reich  Tibi et Igni  The Empire  Solitude in Madness 
Konserttitallenteet:  The Darkest Age: Live '93  Live in Japan 
EP:t:  Sothis  Kingdom  Reign Forever World  Blood  The Art of War  Lead Us!!!  Go to Hell 
Kokoelmat:  Reborn in Chaos  XXV 
Tribuuttialbumit: Future of the Past
Demot:  Live in Decay  Necrolust  Morbid Reich 
Videot:  Vision and Voice  More Vision and the Voice  Night of the Apocalypse  ...And Blood Was Shed in Warsaw 
Splitit: Nile / Vader
Singlet:  An Act of Darkness / I.F.Y.  Carnal / Black to the Blind  Xeper / North  Angel of Death  Beware the Beast  v.666  The Upcoming Chaos  We Are the Horde  Come and See My Sacrifice  Decapitated Saints 
Eri esittäjiä:  Slatanic Slaughter II – A Tribute to Slayer  Czarne zastępy – W hołdzie KAT  Originators of Northern Darkness - A Tribute to Mayhem  Tyrants From the Abyss - A Tribute to Morbid Angel  Seven Gates of Horror – A Tribute to Possessed  Ultimate Revenge  Metalmania 2003 
Katso myös:  UnSun  Spinal Cord  Dimmu Borgir  NYIA  Behemoth  Christ Agony  Slashing Death  Sweet Noise  Yattering 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
San Marinon jalkapalloliitto

| San Marinon jalkapalloliitto> Federazione Sammarinese Giuoco Calcio |
| --- | --- |
Laji:  jalkapallo
Perustettu:  1931
Alueellinen:  San Marino
Presidentti:  Marco Tura
Johtaja:  Luigi Zafferani
Jäsenyydet:   FIFA  UEFA 
Aiheesta muualla
Sivusto
San Marinon jalkapalloliitto (ital. Federazione Sammarinese Giuoco Calcio, lyh. FSGC) on jalkapallon lajiliitto San Marinossa. San Marinon jalkapalloliitto on perustettu vuonna 1931. Liitosta tuli FIFA:n täysjäsen vuonna 1988. Liiton presidenttinä on toiminut vuodesta 2017 lähtien Marco Tura ja pääsihteerinä vuodesta 2017 lähtien Luigi Zafferani.
Aiheesta muualla

Lajiliiton verkkosivusto (italiaksi)
| n k UEFA:n kansalliset jäsenliitot |
| --- | --- |
 Albania  Alankomaat  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Italia  Itävalta  Islanti  Israel  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Sveitsi  Suomi  Tanska  Turkki  Tšekki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales
Räisälän kansanopisto

Räisälän kansanopisto oli vuosina 1908–2009 toiminut suomalainen kansanopisto. Opisto sijaitsi vuoteen 1940 asti Räisälän pitäjässä luovutetussa Karjalassa. Vuodet 1950–2009 se toimi Kokemäellä Satakunnassa.
Perustaminen

Räisälän kansanopiston perusti vuonna 1907 Viipurissa vaikuttanut räisäläissyntyinen liikemies Juho Lallukka. Hän oli ollut mukana perustamassa Kanneljärven kansanopistoa vuonna 1894 ja halusi nyt saada opiston myös synnyinpitäjäänsä. Lokakuussa 1907 Lallukka ilmoitti perustavansa opiston omalla kustannuksellaan, luvaten toimipaikaksi Pudorian kartanon. Opisto aloitti toimintansa vuoden 1908 marraskuussa. Sen vaikutusalueena oli Räisälän lisäksi myös muita itäisen Kannaksen pitäjiä, kuten Antrea, Kirvu, Sakkola sekä Käkisalmen kaupunki. Kansanopiston ohjelmaan kuului muun muassa maataloutta, kotitaloutta ja käsitöitä.
Evakkoon lähtö

Syksyllä 1939 kansanopiston rakennukset otettiin sotilaskäyttöön. Talvisodan päätyttyä maaliskuussa 1940 opisto siirrettiin Etelä-Pohjanmaalle Teuvan Kulttuuritalo Orrelaan. Jatkosodan aikana opisto palasi jälleen Räisälään kahdeksi vuodeksi. Silloin sen tiloissa toimi myös sotasairaala. Rauhan tultua vuonna 1945 se jatkoi toimintaansa Satakunnassa. Aluksi Köyliön Lallintalolla  ja vuodesta 1950 lähtien Opistontiellä Kokemäen Peipohjassa.