stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Akira Toriyama

| Akira Toriyama> 鳥山明.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. huhtikuuta 1955
Kuollut: 1. maaliskuuta 2024 (68 vuotta)
Taiteilija
Kuuluisimpia töitä:  Dragon Ball
 Nimikirjoitus
Akira Toriyama (jap. 鳥山明, Toriyama Akira, 5. huhtikuuta 1955 – 1. maaliskuuta 2024) oli japanilainen mangataiteilija. Hän aloitti uransa 23-vuotiaana. Toriyama loi sarjat Dragon Ball ja Dr. Slump, mutta eniten hän loi lyhytsarjoja, kuten muun muassa Kajika ja Sandland. Hän teki kuvituksen peliin Dragon Quest. Lisäksi hän suunnitteli hahmot muun muassa peleihin Dragon Quest VIII: The Journey of the Cursed King, Chrono Trigger, Tobal No. 1 ja Tobal 2.
Akira Toriyama harrasti pienoismallien kokoamista, videopelien pelaamista ja moottoripyörällään ajoa. Dr. Slump oli ensimmäinen Toriyaman hittimanga, mutta vasta Dragon Ball toi hänelle maailmanlaajuisen menestyksen. Dragon Ball oli Toriyaman päätuote, jota hän piirsi yli kymmenen vuoden ajan. Hän oli itsekin yllättynyt Dragon Ballin saamasta suosiosta. Jatkoa Toriyaman kehittämiin mangoihin ovat muun muassa Wonder Island, Cowa! ja Neko Majin Z.lähde?
Toriyama kuoli 1. maaliskuuta 2024 aivojen kovakalvon alaiseen verenpurkaukseen.
Tuotanto

1978: Wonder Island
1980–1984: Dr. Slump
1981: Pola & Roid
1983: Chobit
1983: Dragon Boy
1986–2024: Dragon Quest (pelisarja)
1984–1989: Dragon Ball
1989–1996: Dragon Ball Z
1996–1997: Dragon Ball GT
1996: Tobal No. 1
1997: Tobal 2
1997–1998: Cowa!
1998: Kajika
2000: Sandland
2001: Neko Majin Z
2009–2010: Jiya
2013: Jaco the Galactic Patrolman
2015–2024: Dragon Ball Super
2024 Dragon Ball Daima
Aiheesta muualla

Akira Toriyama   Anime News Networkissa (englanniksi)
Akira Toriyama Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Akira Toriyama MobyGamesissä (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Australia  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Dragon Ball manga taskukirjoja
Baroville

| Baroville |
| --- | --- |
 Yleiskuva kunnasta
 vaakuna
 Baroville
 Koordinaatit: 48°11′35″N, 4°43′19″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Aube
Arrondissementti:  Bar-sur-Aube
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,3 km²
Väkiluku (2021):  285 
 – Väestötiheys:  16 as./km²
Kunnan numero:  10032
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Baroville on kunta Ranskassa Auben departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin viisi kilometriä Bar-sur-Auben kaupungista lounaaseen.
Saint-Étiennen kirkko
Barovillen kirkko on omistettu Saint-Étiennelle, ja sen alkuperä juontaa juurensa 1100-luvulle. Kirkon viisisivuinen apsis on peräiin tältä ajalta. Sen jälleenrakennus 1700-luvulla antoi rakennukselle nykyisen suorakaiteisen muodon.
Baroville kuuluu samppanjan tuotantoalueeseen. Siellä toimii useita samppanjataloja, kuten vuodesta 1910 lähtien toiminut Jean Mallet Champagne.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baroville Wikimedia Commonsissa
Sherman (autonvalmistaja)

| Sherman |
| --- | --- |
Päämaja:   Yhdysvallat
Tunnetuimmat kuljettajat:  Andy Linden George Fonder
Moottorit:  Offenhauser
Saavutukset Formula 1:n MM-sarjassa
Ensimmäinen kilpailu:  Indianapolis 500 1951
Kilpailuja:  2
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Viimeinen kilpailu:  Indianapolis 500 1952
Sherman oli yhdysvaltalainen kilpa-autojen valmistaja, joka osallistui Formula 1:n Indianapolis 500 -osakilpailuun kausilla 1951 ja 1952. Andy Linden sijoittui neljänneksi ja saavutti 3 pistettä 1951 (Formula 1 -sarjan tallien mestaruuspisteet jaettiin vasta kaudesta 1958 alkaen). Kaudella 1952 George Fonder oli kisassa 15.
Van der Waalsin yhtälö

Van der Waalsin yhtälö on kineettisen molekyyliteorian mukainen reaalikaasujen tilanyhtälö. Sen kehitti Johannes van der Waals vuonna 1873. Yhtälö ottaa ideaalikaasujen tilanyhtälöä paremmin huomioon reaalikaasujen ominaisuudet, kuten molekyylien koon ja kaasumolekyylien väliset Van der Waalsin vuorovaikutukset.
Yhtälö on muotoa
\left[p+a\left({\frac {n}{V}}\right)^{2}\right](V-nb)=nRT,
jossa p on paine, V on tilavuus, n on ainemäärä, R on yleinen kaasuvakio, T on lämpötila ja a sekä b kokeellisesti määritettyjä korjauskertoimia.
Tilavuuskorjaus

Ideaalikaasun mukaan kaasuhiukkasen koko on nolla. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa todellisilla kaasuilla. Virhe voidaan korjata käyttämällä korjauskerrointa b. Mikäli ideaalikaasun tilavuus on V, on reaalikaasun tilavuudesta vähennettävä itse hiukkasten tilavuus, nb, jossa n on ainemäärä. Todellinen tilavuus on siis  \scriptstyle V_{tod}=V-nb. Täten ideaalikaasun tilanyhtälön mukaisesti tilavuuskorjattu paine p' ilmaistaan muodossa
p'={nRT \over V-nb}.
Vuorovaikutuskorjaus

Ideaalikaasulaki ei myöskään sisällä kaasuhiukkasten keskinäisiä vuorovaikutuksia. Näiden vuorovaikutusten voimakkuus on suoraan suhteessa kaasun konsentraation neliöön:
p=p'-a\left({\frac {n}{V}}\right)^{2}
jossa a on korjauskerroin.
Yhdistetty muoto

Yhtälöt voidaan yhdistää muotoon
p={nRT \over V-nb}-a\left({\frac {n}{V}}\right)^{2}
Korjauskertoimien arvoja

Korjauskertoimet a ja b määritetään kokeellisesti. Seuraavassa on taulukoitu näitä korjauskertoimia eli Van der Waalsin vakioita muutamalle ilmakehän kaasulle:
| Kaasu | a  \left[{\frac {{\text{atm}}\;{\text{L}}^{2}}{{\text{mol}}^{2}}}\right] | b  \left[{\frac {\text{L}}{\text{mol}}}\right] |
| --- | --- | --- |
| H2 | 0,244 | 0,0266 |
| N2 | 1,39 | 0,0391 |
| O2 | 1,36 | 0,0318 |
| CO2 | 3,59 | 0,0427 |
| H2O | 5,46 | 0,0305 |
Kertoimien teoreettinen muoto

Korjauskertoimille voidaan laskea teoreettisia ennusteita, jos tunnetaan kaasun kriittinen piste. Van der Waalsin tilanyhtälö ennustaa kriittiselle lämpötilalle, paineelle ja moolitilavuudelle arvot korjauskertoimien avulla, mistä korjauskertoimet voidaan ratkaista.
Kaasun kriittinen paine (pC), moolitilavuus (vC) ja lämpötila (TC) voidaan laskea sen van der Waalsin kertoimien a ja b avulla seuraavasti:
missä R on yleinen kaasuvakio.
Kääntäen voidaan Van der Waalsin kertoimet laskea kriittisen lämpötilan ja paineen avulla seuraavasti:
Kuvaajan muoto ja kaasun nesteytyminen

Jos lämpötila pidetään vakiona, yhtälön kuvaajat (isotermit), jotka osoittavat kaasun paineen riippuvuuden tilavuudesta, ovat oheisen kaavion mukaisia.  Riittävän korkeissa lämpötiloissa kuvaajat muistuttavat muodoltaan Boylen lain tai ideaalikaasun tilanyhtälön mukaista hyperbeliä p = nRT/V, mutta mitä alempi on lämpötila, sitä selvemmin ne siitä poikkeavat.
Kun lämpötila vastaa kaasun kriittistä pistettä, käyrään muodostuu käännepiste, jonka kohdalla se on vaakasuora. Jos lämpötila on kriittistä pistettä alempi, käyrään muodostuu myös nouseva osa. Tämä merkitsisi sitä, että tilavuuden pienetessä painekin pienenisi. Tällainen tilanne on kuitenkin erittäin epävakaa, minkä vuoksi James Clerk Maxwell esitti jo vuonna 1875, että käyrää on tässä kohdassa oikaistava. Käyrän nouseva osa ja sitä lähellä olevat laskevat osat korvataan vaakasuoralla osuudella siten, että molemmat alueet, jotka jäävät käyrän ja tämän suoran väliin, ovat pinta-alaltaan yhtä suuret.
Tässä korjatussa muodossaan käyrä osoittaa, että kun paine kasvaessaan saavuttaa tietyn arvon, kaasun tilavuus pienenee varsin huomattavasti, ennen kuin paine jälleen kasvaa. Tällöin sen tiheys voi kasvaa jopa moninkertaiseksi, mikä merkitsee, että kaasu tiivistyy nesteeksi.
Tämän vaakasuoran osuuden vasemmalla puolella oleva osa van der Waalsin yhtälön kuvaajasta on lähes pystysuora, mikä osoittaa, että nesteet ovat lähes kokoonpuristumattomia eli suurikin paineen muutos pienentää nesteen tilavuutta erittäin vähän.
Viriaalikehitelmä

Yleisemmin kaasun tilanyhtälöä voidaan kuvata ns. viriaalikehitelmällä. Viriaalikehitelmä on muotoa
p={\frac {nRT}{V}}(1+B_{1}(T)(n/V)+B_{2}(T)(n/V)^{2}+\ldots ).
Van der Waalsin tilanyhtälö saadaan viriaalikehitelmän ensimmäisestä viriaalikertoimesta, kun oletetaan, että kaasuhiukkaset ovat kovia palloja, joiden välillä on attraktio.
Kirjallisuutta

Zumdahl, Steven S.: Chemical Principles.  Houghton Mifflin Company, 2002.  ISBN 0-618-12078-5
Van der Waalsin yhtälön kuvaajia eri lämpötilan arvoilla. Pystyakselilla paine, vaaka-akselilla tilavuus.
Maxwellin teorian mukaisia isotermejä, joissa käyrän nouseva osa on korvattu vaakasuoralla osuudella. Tämän vasemmalla puolella aine on nesteenä. Esimerkkinä hiilidioksidi, jonka kriittinen lämpötila on +31 °C.
Soidinmäen tuulivoimapuisto

| Soidinmäen tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°37′01″N, 24°57′07″E
Rakentaminen alkoi:  elokuu 2021 
Sähköverkkoon:  joulukuu 2022 
Valmistunut:  helmikuu 2023 
Kustannus:  47 miljoonaa € 
Perustaja:  Megatuuli Oy 
Rakennuttaja:  Tuulivoimayhtiö Pohjoistuuli 
Omistaja:  Aquila Capital 
Operaattori:  Tuulivoimayhtiö Pohjoistuuli 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  215–245 m 
Pinta-ala:  7,1 km² 
Tuulivoimalat:  7 x GE−5.5−158 (5,5 MW) 
Kapasiteetti:  38,5 MW  
Vuosituotanto:  126 GWh 
 fiSoidinmäen tuulivoimapuisto 
Soidinmäen tuulivoimapuisto on Keski-Suomessa Saarijärvellä Mahlun lounaispuolella sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 7 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 39 megawattia ja vuosituotanto on noin 126 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut slovakialainen Tuulivoimayhtiö Pohjoistuuli Oy, sen omistaa Tuulivoimapuisto Soidinmäki Oy, joka on saksalaisen Aquila Capitalin tytäryhtiö , ja sitä operoi Pohjoistuuli.
Yleistä

Tuulivoimapuisto on kaksiosainen. Itäiseen osaan on pystytetty neljä tuulivoimalaitosta 3,4 kilometriä pitkään riviin, ja lounaisessa osassa on kolme tuulivoimalaa lähekkäin. Voima-alueiden väliin jää lähes kolme kilometriä metsämaata ja Suurisuon turvetuotantoalue. Saarijärven keskustaajama sijaitsee 17 kilometriä koilliseen päin ja Pylkönmäki seitsemän kilometriä luoteeseen päin. Multian pohjoinen kuntaraja sijaitsee aivan tuotantoalueen eteläpuolella. Tuulipuiston pituus on 3,8 kilometriä, leveys 2,4 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 7,1 neliökilometriä. Voimala-alueet sijaitsevat Viinammäen Koivunevalla sekä Leppäperän ja Kiviperän Haasianevan, Jäniksenhännän ja Kortemäen seuduilla. Koivunevan voimaloiden huoltotie alkaa seututieltä 633 ja kulkee etelään Pajumäen ja Viinaperän läpi. Itäpuoliselle alueelle tulee samalta seututieltä huoltotiet Mahlun kylältä. Kulhanvuoren luonnonsuojelualue sijaitsee kummankin voimala-alueen eteläpuolella.
Tuulivoimalaitokset ovat yhdysvaltalaisen GE Energyn valmistamaa GE-5.5-158-mallia, jonka napakorkeus on 141 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 158 metriä ja kapasiteetti 5,5 megawattia. Lounaanpuoleisten voimaloiden sijaintikorkeus on 230–242 metrin korkeudella mpy. ja itäosien voimaloiden sijaintikorkeus on 215–245 metriä.
Altay Bayındır

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Altay Bayındır
Syntymäaika: 14. huhtikuuta 1998 (ikä 26)
Syntymäpaikka: Osmangazi, Turkki
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 198 cm
Seura
Seura: Manchester United
Pelinumero: 1
Junioriseurat
2007–2011: Bursaspor
2011–2012: TSE Arabayatağı Spor
2012–2013: Bursa Yolspor
2013–2015: Ankaragücü
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2016–2019 | Ankaragücü | 28 | (0) |
| 2019–2023 | Fenerbahçe | 116 | (0) |
| 2023– | Manchester United | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2014 | Turkki U17 | 1 | (0) |
| 2017 | Turkki U19 | 1 | (0) |
| 2018 | Turkki U20 | 2 | (0) |
| 2018–2020 | Turkki U21 | 10 | (0) |
| 2021– | Turkki | 10 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 15. lokakuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 15. lokakuuta 2024.
Altay Bayındır (s. 14. huhtikuuta 1998 Osmangazi) on turkkilainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Manchester Unitedia. Vuodesta 2021 lähtien hän on kuulunut myös Turkin jalkapallomaajoukkueeseen.
Seurajoukkueura

Bayındır aloitti jalkapallouransa Bursasporin junioreissa vuonna 2007 ja pelasi seurassa vuoteen 2011 asti. Pelattuaan vuodet 2011–2013 Arabayatağı Sporissa ja Bursa Yolsporissa, hän siirtyi vuonna 2013 Ankaragücün junioriakatemiaan.
Ensiesiintymisensä seuran edustusjoukkueessa Bayındır teki 24. huhtikuuta 2016 Turkin kolmannella sarjatasolla Amed SK:ta vastaan. Kaudella 2017–2018 Bayındır pelasi Ankaragücün maalilla kahdeksan ottelua, kun seura sijoittui Turkin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla toiseksi ja nousi Turkin Superliigaan. Ensimmäisellä kaudellaan Turkin Superliigassa hän pelasi 17 pääsarjaottelua.
Heinäkuussa 2019 Bayındır siirtyi Ankaragücüsta Fenerbahçeen nelivuotisella sopimuksella. Hänen siirtosummakseen kerrottiin 1,5 miljoonaa euroa. Ensiesiintymisensä Fenerbahçen edustusjoukkueessa Bayındır teki elokuussa 2019 Turkin Superliigan kauden 2019–2020 avausottelussa Gaziantepia vastaan, jonka Fenerbahçe voitti 5–0.
Kaudella 2021–2022 Bayındır pelasi ensimmäistä kertaa Eurooppa-liigassa ja Konferenssiliigassa. Vuonna 2023 Bayındır voitti Fenerbahçen riveissä Turkin cupin.
Bayındır siirtyi 1. syyskuuta 2023 Englannin Valioliigan Manchester Unitediin nelivuotisella sopimuksella, johon sisältyy myös optio viidennestä vuodesta. Manchester United maksoi hänestä noin viiden miljoonan euron siirtokorvauksen. Hän pelasi kaudella 2023–2024 Manchester Unitedissa vain kolme Mestarien liigan ottelua ja yhden FA Cupin ottelun.
Maajoukkueura

Bayındır pelasi Turkin eri juniorimaajoukkueissa vuosina 2014–2020. Turkin A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäistä kertaa 27. toukokuuta 2021 ystävyysottelussa Azerbaidžania vastaan. Hän on pelannut lokakuun 2024 puoliväliin mennessä kymmenen A-maaottelua.
Bayındır valittiin Turkin joukkueeseen kesän 2021 EM-kilpailuihin, mutta hän ei saanut turnauksessa peliaikaa. MM-kilpailujen 2022 karsinnoissa hän pelasi yhden ottelun Montenegroa vastaan ja EM-kilpailujen 2024 karsinnoissa yhden ottelun Walesia vastaan. EM-kilpailujen 2024 alkulohkossa hän pelasi Turkin toisen ottelun Portugalia vastaan ykkösmaalivahti Mert Günokin kärsiessä polvivammasta.
Luoti sydämessä

| Luoti sydämessä |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Matti Kassila
Käsikirjoittaja:  Matti Kassila
Perustuu:  tositapahtumiin
Kuvaaja:  Esko Nurminen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Elosalama Oy, Suomen Televisio
Ensi-ilta:  6. joulukuuta 1964
Kesto:  55 min
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Luoti sydämessä on Matti Kassilan käsikirjoittama ja ohjaama 55-minuuttinen televisioelokuva vuodelta 1964. Tositapahtumiin perustuva draama kertoo pienoiskiväärin luodin sydämeensä saaneen yhdeksänvuotiaan Markku-pojan selviytymisestä monimutkaiseksi käyvässä hoitoketjussa aikana, jolloin terveydenhoito Suomessa oli nykyistä heikompaa.
Juoni

Vanhempi naapurin poika leikkii pienoiskiväärillään ampumalla hirsisen ulkorakennuksen seinään, mutta yksi luodeista lentää läpi seinien rakennuksen toisella puolella leikkivän Markun rintaan. Apuun haetaan kunnanlääkäri, joka lähettää Markun isänsä ja naapurin miehen kanssa Kuopion keskussairaalaan. Markkua tutkitaan ja hoidetaan ensin Kuopiossa, sitten Helsingissä, mutta leikkaukseen ei katsota olevan aihetta. Kuukausien päästä avun koteloituneen luodin poistamiseksi Markku saa Tukholman Karoliinisesta instituutista, sielläkin vasta toisella yrittämällä. Tukholmaan hoitoon pääsy on hyväntahtoisten ihmisten avun varassa, ja myös Markun perhe joutuu myymään karjansa ja maitaan kustannusten kattamiseksi. Lopulta Ruotsissa leikkaukset tehnyt kirurgi luopuu palkkiostaan, ja Markun tapauksesta tulee pieni mediatapahtuma sekä Suomessa että Ruotsissa.
Elokuva sai aiheensa vuonna 1957 Lapinlahden Nerkoon kylässä sattuneesta tapauksesta. Elokuva tuotettiin näyttelijälakon 1963–1965 aikana. Siksi valtaosa esiintyjistä on amatöörejä, mikä lisää elokuvan dokumentaarista sävyä. Tarinan kertojana toimii ohjaaja Kassila.
Luoti sydämessä sai ensiesityksensä Suomen televisiossa itsenäisyyspäivänä 1964. Se on esitetty uudelleen Yle Teemalla 2008 ja 2014 sekä Yle TV1 -kanavalla 2017.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jari Hyttinen  | … |  Markku Miettinen   |
|  Erkki Siltola  | … |  isä Miettinen   |
|  Raini Miettinen  | … |  äiti Miettinen   |
|  Arttu Suuntala  | … |  naapurin isäntä   |
|  Pirkko Käyhkö  | … |  naapurin emäntä   |
|  Markku Söderström  | … |  naapurin poika   |
|  Aimo Paapio  | … |  kunnanlääkäri   |
|  Matti Kassila  | … |  tohtori Vanhanen ja kertoja   |
|  Keijo Komppa  | … |  Kuopion sairaalan lääkäri   |
Aiheesta muualla

Luoti sydämessä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Isokorumedestäjä

| Isokorumedestäjä |
| --- | --- |
 Isokorumedestäjäkoiras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kaunomedestäjät Cinnyris
Laji::  superbus
Kaksiosainen nimi
 Cinnyris superbus  (Shaw, 1812) 
Synonyymit
 Nectarinia superba 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isokorumedestäjä (Cinnyris superbus) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Isokorumedestäjänaaras.
Levinneisyys

Isokorumedestäjää tavataan Afrikassa Sierra Leonesta ja Etelä-Malista Keniaan, Tansaniaan ja Angolaan ulottuvalla alueella. Lajin kannankehitys on laskeva, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Audiotyöasema

Musiikin käsittelyä.
Esimerkki Ardour-ohjelmistosta.
Audiotyöasema (engl. Digital Audio Workstation, DAW, suom. digitaalinen äänityöasema) tai musiikkityöasema tarkoittaa ohjelmistoa tai muuta elektronista järjestelmää, jolla tuotetaan ja käsitellään musiikkia. 
Digitaaliset audiotyöasemat ovat olleet olemassa 1970-luvulta lähtien ja ne yleistyivät valtavirrassa 1990-luvulla.
Musiikkityöasemalla voidaan tarkoittaa myös koskettimia tai syntetisaattoria.
Historia

Ensimmäiset digitaaliset audiotyöasemat kehitettiin 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Soundstream kehitti ensimmäisen digitaalisen tallentimen vuonna 1977 ja ensimmäisen digitaalisen audiotyöaseman. Soundstreamin järjestelmä yhdisti nauha-aseman, PDP-11/60-minitietokoneen, näytön sekä ohjelmiston. Riittävän edullinen ja nopea tallennusmedia kaupallisen tason työasemalle oli suurin haaste seuraavina vuosina. Vuonna 1979 Fairlight julkaisi Computer Musical Instrument (CMI) -laitteen, jossa oli digitaalinen syntetisaattori ja sampleri sekä sisäänrakennettu kuvaputkinäyttö ja QDOS. CMI ei ollut tietokone, mutta sen tekniikka vaikutti kiintolevytallennuksen kehitykseen, ja siinä oli reaaliaikainen sekvensseri (Page R), jonka sanotaan vaikuttaneen MIDI-sekvensseriin.
Kotitietokoneiden markkinat kasvoivat ja henkilökohtaiset tietokoneet kuten Apple II, Atari ST ja Commodore Amiga olivat kehittyneet riittävän tehokkaiksi. Tämän jälkeen Macromedia ja Digidesign aloittivat ohjelmistojen kehittämisen äänen editointiin ja yksinkertaiseen kaksiraitaiseen CD-levyn masterointiin. Vuonna 1994 tuotiin neliraitaiset editorit. Vuonna 1996 julkaistiin 32-raitaiset digitaaliset audiotyöasemat ja niistä tuli teollisuusstandardi.
Ominaisuudet

Audiotyöasemaa käytetään äänen tallentamiseen (äänitys), muokkaamiseen, miksaukseen ja masterointiin muiden asioiden ohella. Audiotyöasemaa käytetään sekä ammattimaisessa että kotona tehtävässä äänen käsittelyssä. Musiikin luomisen lisäksi audiotyöasemia käytetään äänisuunnittelussa elokuviin ja televisio-ohjelmiin, podcastingissä ja monessa muussa useiden ääniraitojen järjestämisessä ja optimoimisessa. Tarkkaa määrittelyä ei ole mikä on audiotyöasemaohjelmisto, mutta yleisesti ottaen musiikkituotannon ohjelmisto kykenee tallentamaan useaa raitaa korkean tarkkuuden ääntä samaan aikaan, sekä tarjoaa korkeatasoisia äänen muokkauksen ja miksauksen ominaisuuksia. Audiotyöasemat voivat sisältää MIDI-ohjauksen ja virtuaalisia soittimia kuten syntetisaattoreita, rumpukoneita ja samplereita. Tuki kolmansien osapuolien laajennuksille on tullut normiksi ja monet tukevat videon tuomista äänen yhdistämistä varten.
Ohjelmistot

Ohjelmistoja on sekä kaupallisia että ilmaiseksi saatavia.
Esimerkkejä audiotyöasemien ohjelmistoista:
Ableton Live
Ardour
Pro Tools
Maissa Fall

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Maissa El Hadji Fall
Syntymäaika: 6. maaliskuuta 1995
Syntymäpaikka: Dakar, Senegal
Pelipaikka: Keskikenttä
Pituus: 193 cm
Seura
Seura: Haka
Pelinumero: 23
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2015–2016 | Colligiana | 23 | (3) |
| 2016–2017 | Ponsacco | 16 | (4) |
| 2017 | Lavagnese | 9 | (1) |
| 2018 | Valdinievole | 2 | (0) |
| 2018 | Real Forte | 14 | (0) |
| 2019 | Andrézieux-Bouthéon | 2 | (0) |
| 2020–2021 | CD Lealtad | 17 | (1) |
| 2021–2023 | Sandecja | 51 | (3) |
| 2023– | Haka | 40 | (10) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. marraskuuta 2024.
Maissa El Hadji Fall (s. 6. maaliskuuta 1995) on senegalilainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Hakaa.
Harry Maguire

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jacob Harry Maguire
Syntymäaika: 5. maaliskuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Sheffield, Englanti
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 194 cm
Seura
Seura: Manchester United
Pelinumero: 5
Junioriseurat
–2009: Barnsley
2009–2011: Sheffield United
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2011–2014 | Sheffield United | 134 | (9) |
| 2014–2017 | Hull City | 54 | (2) |
| 2015 | → Wigan Athletic (laina) | 16 | (1) |
| 2017–2019 | Leicester City | 69 | (5) |
| 2019– | Manchester United | 140 | (6) |
Maajoukkue
| 2012 | Englanti U21 | 1 | (0) |
| 2017– | Englanti | 63 | (7) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 28. toukokuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 28. toukokuuta 2024.
Jacob Harry Maguire (s. 5. maaliskuuta 1993 Sheffield, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Manchester Unitedia. Hän pelaa myös Englannin maajoukkueessa.