stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hämähäkkimies (animaatiosarja) (3. tuotantokausi)
Jaksoluettelo > Tohtori Outo (The Sins of the Fathers, Chapter I: Doctor Strange)

| ”Tohtori Outo” |
| --- | --- |
 Tohtori Outo
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 28
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Mark Hoffmeier
Esitetty:  27. huhtikuuta 1996
Tuotantokoodi:  301
Peterin ja Mary Janen etsinnät johdattavat hänet pahan kultin jäljille, jota johtaa Paroni Mordo, joka haluaa vapauttaa mestarinsa, Dormammun, toisesta maailmasta tähän maailmaan. Tohtori Outo ja Wong auttavat Hämähäkkimiestä. Lopulta Paroni Mordo ja Dormammu ovat päihitetty.
Jaksossa Dormammu, Paroni Mordo, Wong ja Tohtori Outo tekevät ensiesiintymisensä sarjassa. Jakson lopussa vilahtaa Madame Web.
Jaksoluettelo > Tee toivomus (The Sins of the Fathers, Chapter II: Make a Wish)

| ”Tee toivomus” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 29
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Mark Hoffmeier   Elliot S. Magin   Meg McLaughlin
Esitetty:  4. toukokuuta 1996
Tuotantokoodi:  302
Hämähäkkimies alkaa miettiä lopettamista, kunnes tapaa salaperäisen Madame Webin ja suurimman faninsa, pienen tytön nimeltä Tiana. Hämähäkkimies kertoo hänelle, miten hän sai voimansa. Suuri uhka, Tohtori Mustekalan rakentama Octobot syntyy.
Jaksossa Madame Web esiintyy ensi kerran Hämähäkkimiehelle
Jaksoluettelo > Mustekalan hyökkäys (The Sins of the Fathers, Chapter III: Attack of the Octobot)

| ”Mustekalan hyökkäys” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 30
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Mark Hoffmeier   Elliot S. Magin   Meg McLaughlin
Esitetty:  11. toukokuuta 1996
Tuotantokoodi:  303
Muistinmenetystä kärsivä Hämähäkkimies on Tohtori Mustekalan kotrollissa, on kiinni Tianasta pelastaa hänet rikoksen polulta.
Jaksoluettelo > Vihreä Menninkäinen (The Sins of the Fathers, Chapter IV: Enter the Green Goblin)

| ”Vihreä Menninkäinen” |
| --- | --- |
 Vihreä Menninkäinen
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 31
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Marty Isenberg   Robert N. Skir
Esitetty:  18. toukokuuta 1996
Tuotantokoodi:  304
Norman Osborn katoaa räjähdyksessä ja hänen paikalleen tulee Vihreä Menninkäinen, joka hiljalleen nappaa kaikki Osbornin viholliset. Samalla, Hämähäkkimies arvelee Harryn olevan Vihreä Menninkäinen.
Vihreä Menninkäinen esiintyy ensi kertaa tässä sarjassa
Jaksoluettelo > Rocket Racer (The Sins of the Fathers, Chapter V: Rocket Racer)

| ”Rocket Racer” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 32
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Doug Booth   Mark Hoffmeier
Esitetty:  14. syyskuuta 1996
Tuotantokoodi:  305
Hämähäkkimies ja Rocket Racer taistelevat Big Wheeliä vastaan.
Jaksoluettelo > Lavastettu (The Sins of the Fathers, Chapter VI: Framed)

| ”Framed” |
| --- | --- |
 Daredevil
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 33
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Mark Hoffmeier   Teleplay by: Brooks Wachtel   Cynthia Harrison
Esitetty:  21. syyskuuta 1996
Tuotantokoodi:  306
Kingpin on huijannut Peteriä, jota kuitenkin auttaa sokea asianajaja Matt Murdock ja hänen alter egonsa Daredevil. Kameleontti ja Kingpinin poika Richard sekaantuvat asioihin.
Jaksoluettelo > Mies ilman pelkoa (The Sins of the Fathers, Chapter VII: The Man Without Fear)

| ”Mies ilman pelkoa” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 34
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Mark Hoffmeier   Teleplay by: Sean Catherine Derek
Esitetty:  28. syyskuuta 1996
Tuotantokoodi:  307
Hämähäkkimies yhdistää voimansa Daredevilin kanssa voittaakseen Wilson Fiskin, jonka Daredevil paljastaa olevan rikollispomo Kingpin.
Jaksoluettelo > Lopullinen tappaja (The Sins of the Fathers, Chapter VIII: The Ultimate Slayer)

| ”Lopullinen tappaja” |
| --- | --- |
 Tohtori Landon
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 35
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Doug Booth   Mark Hoffmeier
Esitetty:  5. lokakuuta 1996
Tuotantokoodi:  308
Kingpin muuttaa Alistair Smythen puoli-kyborgiksi, puoli-mutantiksi, jotta hänestä tulisi Lopullinen tappaja Hämähäkkimiehelle, mutta hän haluaa tappaa myös Norman Osbornin, syyttäen häntä isänsä "kuolemasta". Spencer Smythe paljastuu olevan elossa, mutta syväjäädytettynä.
Jaksoluettelo > Hautakivi (The Sins of the Fathers, Chapter IX: Tombstone)

| ”Tombstone” |
| --- | --- |
 Hautakivi
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 36
Käsikirjoittaja(t):  Larry Brody   Robert N. Skir   Marty Isenberg,   John Semper
Esitetty:  12. lokakuuta 1996
Tuotantokoodi:  309
Robbie Robertson on menettämässä poikaansa jengiin, jota johtaa Hautakivi, jonka Robbie tuntee lapsuudestaan. Hämähäkkimiehen täytyy voittaa Hautakivi, joka uhkailee Robbia, hänen poikansa vapautetaan, jos Robbie ei julkaise tarinaa, jossa sanotaan Alicia Silvermanin olevan rikollinen.
Robbien vaimo ja poika nähdään ensi kertaa tässä sarjassa
Jaksoluettelo > Venomin paluu (The Sins of the Fathers, Chapter X: Venom Returns)

| ”Venomin paluu” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 37
Käsikirjoittaja(t):  Stan Berkowitz   Len Wein   John Semper
Esitetty:  2. marraskuuta 1996
Tuotantokoodi:  310
Hullu rikollinen Cletus Kassady pysäytetään ja vangitaan. Venomin symbiootti palaa avaruudesta yhdistyen jälleen vankilassa olevaan Eddie Brockiin, kiitos pienen avun Paroni Mordolta ja Dormammulta, mutta vielä pahempi uhka syntyy. Venom yrittää saada haltuunsa Tony Starkin keksimän "mustan aukon" teknologian ja viedä sen Paroni Mordolle.
Carnage esiintyy ensi kerran sarjassa
Jaksoluettelo > Carnage (The Sins of the Fathers, Chapter XI: Carnage)

| ”Carnage” |
| --- | --- |
 Carnage
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 38
Käsikirjoittaja(t):  Stan Berkowitz   Len Wein   John Semper
Esitetty:  9. marraskuuta 1996
Tuotantokoodi:  311
Paroni Mordo ja Dormammu auttavat Eddie Brockin symbiootin "poikaa" yhdistymään sarjamurhaaja Cletus Kassidyyn, jotta heistä tulisi Carnage. Dormammu käskee Carnagea imemään ihmisiltä elinvoimaa, jotta Dormammu pääsisi tähän maailmaan. Rautamies tulee Hämähäkkimiehen avuksi.
Jaksoluettelo > Pilkku (The Sins of the Fathers, Chapter XII: The Spot)

| ”Pilkku” |
| --- | --- |
 Pilkku
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 39
Käsikirjoittaja(t):  James Krieg
Esitetty:  26. lokakuuta 1996
Tuotantokoodi:  312
Dr. Jonathan Ohn keksii Starkin teknologian avulla maailmoihin vieviä portteja, joka tekee hänestä vahingossa elävän portintekijän Kingpinille. Hän kutsuu itseään Pilkuksi ja aloittaa rikollisen tien saadakseen rahaa työhönsä.
Jaksoluettelo > Menninkäissota (The Sins of the Fathers, Chapter XIII: Goblin War!)

| ”Menninkäissota” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 40
Käsikirjoittaja(t):  Mark Hoffmeier   John Semper   Robert N. Skir   Marty Isenberg
Esitetty:  16. marraskuuta 1996
Tuotantokoodi:  313
Vihreä Menninkäinen ja Mörkö kilpailevat Dr. Ohnin Time Dilation Acceleratorista.
Mörön todellinen henkilöllisyys sarjakuvissa oli jakson esittämisen aikaan vielä tuntematon
Jaksoluettelo > Käännekohta (The Sins of the Fathers, Chapter XIV: Turning Point)

| ”Käännekohta” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies
Jakson nro.:  Kausi 3 Jakso 41
Käsikirjoittaja(t):  James Krieg   John Semper   Robert N. Skir   Marty Isenberg
Esitetty:  23. marraskuuta 1996
Tuotantokoodi:  314
Nyt tietäen Hämähäkkimiehen salaisen henkilöllisyyden, Vihreä Menninkäinen kidnappaa Mary Jane Watsonin ja vie hänet George Washingtonin sillalle.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: 2. tuotantokausi | Hämähäkkimies (animaatiosarja) 3. tuotantokausi | Seuraaja: 4. tuotantokausi |
IBM System z

IBM System z, tai lyhyemmin IBM Z (myös IBM z Systems, aiemmin ZSeries tai z9) on IBM:n suurkonejärjestelmä, joka on suunniteltu erityisesti liiketalouden tarpeisiin.
Ensimmäinen zSeries-nimellä julkaistu malli oli IBM eServer zSeries 900 lokakuussa 2000, jota seurasi eServer zSeries 990 vuonna 2003. Vuonna 2005 sarjan nimeksi muutettiin z9. Sarjan voidaan katsoa periytyneen suoraan IBM:n S/360:sta. Kaikki sovellukset ovat taaksepäin yhteensopivia, joten 1960-luvulla kirjoitettu reikäkorttiohjelma toimii myös uusimmissa z9-sarjan koneissa.
IBM z9
”z” tulee lauseesta ”near-zero downtime”, jolla viitataan koneen toimintavarmuuteen. Osioinnin, virtuaaliympäristöjen ja resurssien jakomekanismin avulla koneella voidaan ajaa työkuormaa jatkuvasti, ja käyttöaste pysyy tyypillisesti korkeammalla kuin tavallisissa työasemissa tai palvelimissa.
zSeries/z9-sarjan vahvuutena on tehokas tapahtumankäsittely ja tietokannan hallinta. Suomessa zSeries-sarjan koneita on kymmenkunta. Ensimmäinen z9-sarjan kone julkaistiin heinäkuussa 2005, ja maailmanlaajuiset toimitukset aloitettiin lokakuussa. Suurkonejärjestelmän hinta rajoittaa sen asiakaskuntaa, ja zSeries/z9-sarjan koneet ovat IBM:n kalleimpia laitteita. Tämän takia koneista tavallisesti vuokrataan loogisia- tai virtuaaliympäristöjä usean eri asiakkaan käyttöön. Suomessa zSeries-sarjan koneita vuokraavat Tieto ja CGI.
Mallit

IBM System z16 (2022)
IBM System z15
IBM System z14
IBM System z13 (2016)
IBM zEnterprise System
zEnterprise BC12
zEnterprise EC12
zEnterprise 114
zEnterprise 196
IBM System z10
IBM System z9
z9 109
IBM zSeries
zSeries 990
zSeries 890
zSeries 900
zSeries 800
Aiemmat S/390-mallit (1990..1999) tukevat vain 32-bittistä ESA/390-arkkitehtuuritilaa, kun taas zSeries-mallit (2000 eteenpäin) tukevat lisäksi 64-bittistä z/Architecture-tilaa.
Ominaisuuksia

zSeries/z9-sarjan kone voi ajaa samanaikaisesti tuhansia ohjelmia, jotka vaativat samanaikaista ohjauslogiikkaa ja tietokantakäsittelyä. IBM lupaa z9-sarjan koneille jatkuvan 99,999 % käyttöasteen. Suuri käyttöaste on selitettävissä resurssinjakotekniikalla, joka mahdollistaa tietyn prosessin vaatiman ajoajan määrittelemisen ennen ohjelman ajoa, jolloin voidaan varmistua siitä, että tärkeät prosessit tulevat suoritetuksi vähemmän tärkeiden prosessien jäädessä odottamaan.
Prosessorit voidaan mukauttaa asiakkaan tarpeisiin. Prosessorien määrä on säädeltävissä sekä ohjelmallisesti (mikrokoodi) että fyysisesti, jolloin prosessoreja liitetään tietokoneeseen ajon aikana "kirjoina", jossa yhdessä levykkeen kokoisessa kirjassa on monta prosessoria. Prosessoreita on erityyppisiä eri tarpeisiin.
Prosessorit:
CP (Central Processor), suorittaa kaiken, mitä muutkin prosessorit
IFL (Integrated Facility for Linux), Linux-sovelluksille
ICF
zAAP Java-sovellusten ajoon
Osiointi

zSeriesin käyttäminen tapahtuu eriytettyjen loogisten ympäristöjen (LPAR) sisällä. Yhden LPAR:in sisällä voi olla oma käyttöjärjestelmänsä tai virtuaaliympäristö, jossa voi olla uusia ympäristöjä. Ympäristöt ovat riippumattomia toisistaan ja käyttävät eri muistiavaruutta. Virtuaaliympäristössä käyttöjärjestelmät voivat käyttää osaksi samaa koodia, jolloin virtuaaliympäristön keskenään samanlaiset, sisäiset käyttöjärjestelmät on mahdollistaa päivittää yhdellä päivityksellä.
Järjestelmä tukee z/VM ja Kernel-based Virtual Machine hypervisor virtualisointia.
Osiointi > Käyttöjärjestelmät

z/OS (OS/390)
z/OS.e
z/VM
Linux (Linux on IBM Z, Linux on z Systems)
TPF
VSE/ESA
z/OS on IBM:n oma käyttöjärjestelmä, joka sopii moniin käyttötarkoituksiin. z/OS.e on edellisen kevytversio, jota myydään pienempien palvelinkoneiden yhteydessä. z/VM on virtuaaliympäristö, johon voidaan asentaa satoja muita käyttöjärjestelmiä. Tavallinen z/VM:n sisällä käytettävä käyttöjärjestelmä on verkko- tai tuotantopalvelimeksi asennettu Linux. TPF (Transaction Processing Facility) on karsittu käyttöjärjestelmä, joka on suunniteltu nopeaan ja yksinkertaiseen tapahtumankäsittelyyn. Muutama lentoyhtiö maailmassa käyttää TPF:ää varausjärjestelmissään. VSE/ESA ja OS/390 ovat IBM:n vanhoja käyttöjärjestelmiä.
Tietoliikenne ja sisäinen viestintä

Ympäristöjen keskinäinen ja koneen sisäisille toiminnoille varattujen prosessorien välinen liikenne on toteutettu TCP/IP-tekniikalla. Termi HiperSockets tarkoittaa suurkoneen muistin sisäistä, nopeaa ethernet-tyyppistä TCP/IP-liikennettä. Esimerkkinä kaksi saman suurkoneen sisällä toimivaa verkkokauppaa voivat vaihtaa tietoja keskenään, kuten Internetin yli, mutta liikenne kulkee suurkoneen muistissa eri nopeusluokassa kuin normaali Internet-yhteys. Tietoturvasta huolehtii koneen sisäinen salakirjoitusmenetelmä.
Osa zSeries/z9-sarjan koneiden komponenttipäivityksistä voidaan suorittaa sammuttamatta laitetta. Käyttöjärjestelmäpäivityksiä tehdessä peilataan päivitettävä ympäristö toiseen laitteeseen. Klusteroimalla laitteita on mahdollista pitää koneet fyysisesti jopa 20 kilometrin päässä toisistaan. z9 109 pystyy lähettämään ja vastaanottamaan verkkoliikennettä 172 GB sekunnissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta IBM System z Wikimedia Commonsissa
IBM Mainframe Life Cycle History (englanniksi)
ELF Application Binary Interface Supplement (PDF) (englanniksi)
Ihagee

Ihagee-tehtaan muistolaatta Dresdenissä.
Ihagee Kamerawerk AG oli saksalainen, Dresdenissä vuodesta 1912 aina 1970-luvulle asti toiminut kameravalmistaja, jonka tunnetuimpia tuotteita olivat Exakta-merkkiset yksisilmäiset peiliheijastuskamerat. Yritys oli uranuurtaja tämän kameratyypin kehitystyössä, josta myöhemmin syntyivät muiden valmistajien tekeminä monipuoliset järjestelmäkamerat. Toisessa maailmansodassa Ihageen tehdas kärsi Dresdenin pommituksissa. Sodan jälkeen tehdas jäi Itä-Saksan puolelle, jossa se toimi osana maan kansallistettua kamerateollisuutta, 1970-luvulta asti osana Pentaconia Neuvostoliiton romahdukseen saakka. Tehdas lakkautettiin kesäkuussa 1991.
Historiaa

Ihagee-yrityksen (lyhenteestä IHG, Industrie- und Handelsgesellschaft) perusti alankomaalainen Johan Steenbergen vuonna 1911 Saksan silloiseen hienomekaanisen ja optisen teollisuuden keskukseen Dresdeniin. Yritys valmisti ensin erilaisia laatikkokameroita ja halpoja pahvisia rullafilmikameroita, kuten kokoontaittuvia Ultrixeja.  Ihagee-tehtaan tuotantoa toi maahan valokuvaajien omistama Suomen Valokuvaajien Osakeyhtiö (SVO). Ihageen ensimmäisiä peiliheijastuskameroita olivat Paff, jossa voitiin käyttää niin laakafilmiä, rullafilmiä tai negatiivilevyjä. Sitä seurasivat Serien-Reflex ja rullafilmiä käyttävä Standard-Exakta. Ihageen tuotteita toi Suomeen valokuvaajien perustama SVO, Suomen Valokuvaajain Osakeyhtiö. Sotien jälkeen Ihagee-tehtaan tuotteita myi Suomessa ainakin Helios.
Historiaa > VP-Exakta

Ihagee alkoi valmistaa ensimmäistä yksisilmäistä peiliheijastuskameraa VP-Exaktaa vuodesta 1933 toiseen maailmansotaan saakka useina eri versioina. Sillä sai kahdeksan 6,5x4 cm kuvaa 127-rullafilmille. Sen kangasverhosuljin kattoi valotusajat 1/25–1000 sekä B:n ja T:n. Kuiluetsimellä varustetun kameran objektiivi- ja lisävälinevalikoima olivat laajoja.
Historiaa > Kine-Exakta

Ihagee toi vuonna 1936 markkinoille verhosulkimella ja kuiluetsimellä varustetun kinofilmikoon kameran nimeltä Kine-Exakta, jonka suljinnopeudet ulottuivat tuhannesosasekunnista 12 sekuntiin. Kameran kirkas peilietsin näytti objektiivin polttovälistä riippumatta koko kuva alan. Objektiiveja oli tarjolla enemmän kuin saman ajan Leicassa tai Contaxissa. Siinä missä Zeiss ja Leitz käyttivät lähinnä omien tehtaidensa tuotteita, Ihagee poimi parhaat palat muiden valmistajien objektiivitarjonnasta. Niinpä pelkästään normaaliobjektiiveja oli Kine-Exaktaan tarjolla peräti kuusi, joista halvin oli tehtaan itse tekemä Exatar ja kallein Zeissin valmistama Tessar. Muut objektiivit ulottuivat 40 millimetrin laajakulmasta 500 millimetrin teleen. Kamerassa oli filmin pikasiirtovipu jo 15 vuotta ennen kilpailijoita, ja lisävarusteet ulottuivat suodattimista mikroskooppi- ja reprokuvausvälineisiin. Sodan jälkeen Kine-Exakta sai nimen Exakta II.
Historiaa > Standard-Exakta

Ihageen 61 millimetriä leveää rullafilmiä käyttävä yksisilmäkamera oli 1930-luvulla Standard-Exakta, josta oli tarjolla kolme versiota. Halvin oli kiinteäobjektiivinen Junior, kun taas kalliimmat mallit olivat monipuolisia ja tarjosivat lisävarusteena muun muassa laakafilmin käyttömahdollisuuden. Ihagee teki vieläkin suurempien negatiivikokojen peilikameroita nimellä Ihagee-Patent-Klappreflex sekä paljekameroita, kuten puurakenteista Reisekameraa, jonka suurin negatiivikoko oli 24×30 senttimetriä.
Historiaa > Exakta Varex

Zeiss esitteli vuonna 1948 kuiluetsimen sijasta pentaprismaetsintä käyttävän Contax-S-mallin. Ihagee vastasi kilpailuun uutuusmallilla Exakta Varex, jossa etsintä saattoi vaihtaa kuiluetsimestä pentaprismaan. Myös tähyslasit olivat vaihdettavia. Kun kilpailijoissa filminvaihtoa hidasti irrallinen takakansi, Varexiin tehtiin 1951 saranoitu kansi josta tuli pian lähes kaikkien kameroiden standardiominaisuus. Varexia muunnelmineen tehtiin vuoteen 1967 saakka, jolloin se korvautui itsestään palautuvalla peilillä varustettu Exakta VX 1000. Japanilaisten kilpailijoiden kuten Nikon F:n ja Asahi Pentaxin varjossa Exakta jäi kuitenkin jälkeen järjestelmäkameramarkkinoille pääsystä. Saksojen yhdistyttyä 1990-luvulla Exakta-nimi palasi käyttöön kompaktikameroissa ja kiikareissa.
Aiheesta muualla

Luettelo Ihageen kameramalleista (englanniksi)
Kine Exakta 1 (1936).
Exakta Varex VX
Intel 80286

Intelin 80286-suoritin oli IBM:n 1984 esittelemän AT-mikrotietokoneen uutuus.
Siemensin valmistama 80286-suoritin.
Intel 80286 - tuttavallisemmin "286" - on Intelin kehittämä 16-bittinen mikroprosessori. Se julkaistiin 1. helmikuuta 1982. 80286 on osa Intelin x86-suoritinarkkitehtuuria, ja siinä on 134 000 transistoria. Sitä käytettiin IBM PC/AT-tietokoneessa ja IBM PC -yhteensopivissa 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa. 80286 suorittaa kaksin verroin laskutoimituksia kellojaksoa kohden edeltäjäänsä 8086:een verrattuna ja on 3–6 kertaa sitä nopeampi kokonaissuorituskyvyltään. Intelin prosessorin kanssa yhteensopivaa 286 suoritinta valmistivat AMD, Siemens ja Harris Corporation. Intel valmisti suoritinta aluksi 6 ja 8 MHz:n kellotaajuuksilla aina 12,5 megahertsiin asti, kilpailija AMD:n klooni ylsi 20 MHz:n kellotaajuuteen ja Harrisin 25 MHz:iin. Lisäksi DDR:ssä valmistettiin yhteensopivaa U80601-suoritinta.
Ominaisuudet

80286 oli suuri parannus 8086-suorittimen arkkitehtuuriin, sillä siinä on suojattu tila (engl. protected mode), jossa ohjelmia estetään kirjoittamasta varatuille muistialueille (muistinsuojaus). Lisäksi sen avulla 80286 pystyy osoittamaan 16 MB muistia ja kokonaisen gigatavun verran virtuaalimuistia ja sisältää ominaisuudet moniajokäyttöjärjestelmän toteuttamiseen. Suorittimen 8086-yhteensopiva segmentoitua muistia käyttävä ja megatavuun rajoitettu tila on nimeltään reaalitila (engl. real mode).
80286 ei sisällä laitteistopohjaista liukulukumatematiikkaa, vaan sen kanssa on käytettävä erillistä 80287-matematiikkasuoritinta tai ohjelmistopohjaista laskentaa.
Ohjelmistotuki

Aikakauden valtakäyttöjärjestelmä MS/PC-DOS ei kuitenkaan osannut hyödyntää suorittimen kehittyneitä ominaisuuksia, toisin kuin sille varta vasten suunniteltu OS/2, joka esiteltiin vasta kun 80386-suoritin oli syrjäyttämässä 80286-prosessorin. 80286-suorittimen suunnittelussa ei osattu ottaa huomioon tarvetta siirtyä suojatusta tilasta vapaaseen ja takaisin, jota olisi tarvittu useampien DOS-ohjelmien ajamiseksi Windows-ympäristössä. Tämä rajoite sai Bill Gatesin luonnehtimaan suoritinta "aivokuolleeksi siruksi", ja Microsoft olisi halunnut OS/2:n kehitysryhmän keskittyvän seuraavan sukupolven suorittimeen.
Käytännössä paluu suojatusta tilasta reaalitilaan tapahtuu resetoimalla suoritin, joka käynnistyy aina reaalitilassa. IBM käytti AT-koneessa tähän ohjelmoitavaa näppäimistöohjainta, joka kytkettiin suorittimen reset-pinniin. Tekniikan haittapuolena on se että se on erittäin hidas, satoja, jopa tuhansia kellojaksoja. Myöhemmissä 286-suorittimissa oli FAST RESET-ominaisuus.
Puute korjattiin seuraajassa 80386-suorittimessa.
DOS pystyi korkeintaan hyödyntämään suoritinta nopeampana 8086-suorittimena ja AT-yhteensopivien koneiden ylimääräistä muistia RAM-levynä IBM:n PC-DOSin VDISK.SYS:n tai MS-DOS 3.2:n RAMDRIVE.SYS:n avulla tai levyvälimuistina SMARTDRV-ohjaimen avulla.
Digital Research kehitti Concurrent DOS 286 -käyttöjärjestelmän, jonka oli tarkoitus tarjota 8086-ohjelmien moniajo 80286-alustalla. Käyttöjärjestelmä ei kuitenkaan toiminut suorittimen julkaistulla versiolla, eikä sitä saatu toimimaan tyydyttävän nopeasti edes sen jälkeen kun Intel oli korjannut ensimmäisten suorittimien virheet.
Harvoja suorittimen suojattua tilaa käyttäviä käyttöjärjestelmiä olivat Unix-kloonit Xenix, Coherent ja Minix, jotka eivät pyrkineetkään olemaan DOS-yhteensopivia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Intel 80286 Wikimedia Commonsissa
Intelin suorittimet
| --- | --- |
Aikaisemmat:   4004  4040  8008  8080  8085  8086  8088  80186  80188  80286  80386  80486  Pentium  Pentium Pro  Pentium II  Pentium III  Pentium Extreme Edition  Pentium M  Pentium D  Pentium 4 
Nykyiset:   Core  Pentium Dual-Core  Core 2  Celeron  A100  Xeon  Atom  Core i7 
ARM:   XScale  StrongARM 
IA-64:   Itanium  Itanium 2 
RISC:   i860  i960 
Muut:   iAPX 432 
GPU:   Intel GMA  Intel HD Graphics  Intel Iris Graphics
Intel Atom

Intel Atom Z270 -suoritin
Intel Atom on Intelin vuonna 2008 esittelemä x86-suoritinarkkitehtuuriin perustuva vähävirtainen prosessoriperhe. Se on suunnattu käytettäväksi sekä ultrakevyissä- että minikannettavissa, älypuhelimissa ja sulautetuissa järjestelmissä. Toistaiseksi Atomin tuoteperheeseen kuuluvat Silverthorne- ja Diamondville-koodinimellä tunnetut prosessorit. Molemmat prosessorit perustuvat 45 nanometrin valmistustekniikkaan.[lähde? ]