stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haltin häät

| ”Haltin häät” Taiska |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Brasilo brasila”
 Äänitetty : 1976
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: 7” vinyyli
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 02.55
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Listasijoitukset
  29. (12/1976)
Taiskan muut singlet
| ”Moi moi vain” 1976 | ”Haltin häät” 1976 | ”Ihmemaa” 1977 |
Ääninäyte
Alle 10%:n näyte kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Haltin häät on Taiskan esittämä vuonna 1976 levytetty musiikkikappale. Kappaleen on sanoittanut Hannu Seppänen, joka on myös tehnyt sävellyksen Arto Alaspään kanssa.
Kappale osallistui vuoden 1976 Syksyn sävel -laulukilpailuun, jossa sijoittui 6. sijalle. Se julkaistiin seuraavana vuonna ilmestyneellä esikoisalbumilla Mombasa, ja erikseen singlenä kappaleen "Brasilo brasilia" kanssa.
Kappaleesta tuli Taiskan yksi suosituimmista kappaleista. Se nousi muun muassa levyautomaattien soitetuimpien kappaleiden listalle kahden kuukauden ajaksi.
Vuonna 1978 kappaleesta tehtiin englanninkielinen versio nimeltänsä "Arctic Wedding" kansainvälistä levitystä varten.
Kappaleesta tehtiin televisioon musiikkivideo, joka kuvattiin Helsingin Kaivopuistossa.
Kappaleen sanat

Kappaleen sanat pohjautuvat Asko Kaikusalon kirjoittamaan ja Yrjö Metsälän kuvittamaan vuonna 1974 ilmestyneeseen kirjaan Tarujen tunturit.
Myyttisessä menneisyydessä jättiläiset asuttavat käsivarren seutua. Kaunis Malla-neito on järjestämässä häitä, sulhasenaan nuori uljas Saana. Mallaa tavoittelee myös Ruotsin Peltsa, joka kuitenkin saa Mallalta rukkaset. Tämä seurauksena Peltsa aikoo estää häät, ja kutsuu mukaansa häijyt pohjanakat, Jäämeren velhot mukaan. Tämän seurauksena pohjoisesta vyöryy jää ja yltyy tuuli, jolloin juhlakansa pakenee, ja Saana kantaa Mallaa juosten sylissään turvaan. He eivät kuitenkaan ehdi, kunnes jäävät alle jään ja jähmettyvät Kilpisjärven rantaan. Aikakaudet muuttavat heidät tuntureiksi, ja Mallan kyyneleet kasvattavat Kilpisjärveä.
»Kaunis Malla-neito alkoi häitään valmistaa, sulhasenaan nuori uljas Saana.»
»Hän aikoi estää häät ja kutsui velhot avukseen ja pian saikin juhlakansa kuulla kauhukseen, kun pohjoisesta vyöryi jää ja yltyi tuuli»
»He kauas eivät ehtineet kun jäivät alle jään ja jähmettyivät Kilpisjärven rantaan»
Coverversiot

Taiskan lisäksi kappaleen ovat esittäneet muun muassa Zetor, Jean S., A-Tyyppi, Piritta Perälä, Kotiteollisuus sekä Virve Rosti ja Menneisyyden Vangit.
Haltiatar Cassie ja kutsumaton vieras

| Haltiatar Cassie ja kutsumaton vieras> The Good Witch's Garden |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Craig Pryce
Käsikirjoittaja:  G. Ross Parker Rod Spence
Tuottaja:  Andrea Raffaghello
Säveltäjä:  Jack Lenz
Kuvaaja:  John Dyer
Leikkaaja:  Mark Sanders
Pääosat:   Catherine Bell  Chris Potter 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kanada Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Hallmark Channel Whizbang Films
Ensi-ilta:   2009-02-077. helmikuuta 2009  
Kesto:  86 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  The Good Witch (2008)
Seuraaja:  The Good Witch's Gift (2010)
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haltiatar Cassie ja kutsumaton vieras (The Good Witch's Garden) on vuonna 2009 julkaistu fantasiahenkinen koko perheen televisioelokuva. Sen on ohjannut Craig Pryce ja päärooleissa näyttelevät Catherine Bell ja Chris Potter.
Elokuva on The Good Witch -elokuvasarjan toinen osa ja se esitettiin ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa Hallmark Channelilla 7. helmikuuta 2009. Suomessa elokuvaa on esittänyt Nelonen.
Elokuva kertoo haltiatar Cassiesta, joka asettuu asumaan 200 vuotta vanhaan "Gray House" -nimellä tunnettuun taloon Middletonin pikkukaupungissa. Cassie suunnittelee perustavansa kukoistavan majatalon, mutta muukalainen nimeltä Nick saapuu kaupunkiin hankaloittamaan suunnitelmia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Catherine Bell  | … |  Cassie Nightingale   |
|  Chris Potter  | … |  seriffi Jake Russell   |
|  Catherine Disher  | … |  Martha   |
|  Peter MacNeill  | … |  George   |
|  Rob Stewart  | … |  Nick Chasen   |
|  Matthew Knight  | … |  Brandon Russell   |
|  Elizabeth Lennie  | … |  Gwen   |
|  Hannah Endicott-Douglas  | … |  Lori Russell   |
Aiheesta muualla

Haltiatar Cassie ja kutsumaton vieras HallmarkMoviesAndMysteries.comissa (englanniksi)
Haltiatar Cassie ja kutsumaton vieras Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Haltiatar Cassie ja kutsumaton vieras AllMoviessa. (englanniksi)
Haltiatar Cassie ja kutsumaton vieras Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Hittikärpänen

| Hittikärpänen |
| --- | --- |
 Hittikärpänen-sarjan logo
Tyyli:  Viihde Musiikki
Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Roope Salminen (juontaja) Sami Saari (tuomari)
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  TV5
Esitetty:  7. syyskuuta 2015 – 9. marraskuuta 2015
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Discovery Networks Finland
Aiheesta muualla
IMDb
Hittikärpänen on suomalainen TV5-kanavalla syksyllä 2015 esitetty musiikkiviihdeohjelma. Ohjelman juontajana nähtiin Roope Salminen ja tuomarina Sami Saari. Ohjelma noudatteli hyvin pitkälti samaa kaavaa kuin noin viisi vuotta aiemmin MTV3-kanavalla esitetty Biisikärpänen.
Heikki Savolainen (näyttelijä)

| Heikki Savolainen |
| --- | --- |
 Heikki Savolainen (ylempänä) Petruchion roolissa Maikki Länsiön (alempana) kanssa Shakespearen näytelmässä Miten äkäpussi kesytetään Suomen kansallisteatterissa vuonna 1963.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1922 Pori
Kuollut: 22. tammikuuta 1975 (52 vuotta) Helsinki
Näyttelijä
Aktiivisena:  1948–1972
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Heikki Savolainen (9. huhtikuuta 1922 Pori – 22. tammikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän kuului stanislavskilaisen metodin omaksuneiden näyttelijöiden uuteen polveen 1940-luvulla. Savolainen kiinnitettiin vuonna 1948 Suomen Kansallisteatteriin yhdessä muun muassa Kyllikki Forssellin, Matti Raninin, Ekke Hämäläisen ja Tarmo Mannin kanssa. Hän tuli tunnetuksi erityisesti Edvin Laineen ohjaaman Tuntemattoman sotilaan (1955) Urho Hietasena. Savolainen esiintyi 1950-luvulla useissa komedioissa ja sotilasfarsseissa, ja hän oli Armand Lohikosken, Matti Kassilan ja Edvin Laineen luottonäyttelijä. Savolainen teki myös useita töitä Radioteatterille. Hän oli naimisissa suomalaisen näyttelijän Ritva Arvelon kanssa.
Heikki Savolaisen ammattinäyttelijän ura alkoi jatkosodan aikana Viipurin kaupunginteatterissa (vuosina 1942–1943). Kotkan maakuntateatterissa hän työskenteli vuosina 1944–1948. William Shakespearen ”Kuinka äkäpussi kesytetään” -näytelmän miespäärooli Petruchio vuonna 1948 oli suuri menestys. Sen jälkeen hänet kutsuttiin Suomen Kansallisteatteriin. Siitä pitäen hän kuului yli 20 vuoden ajan teatterin kantaviin voimiin.
Heikki Savolaisen miehisestä näyttelijälaadusta antavat hyvän kuvan hänen Kansallisteatterissa näyttelemänsä roolit: Mitch (Williamsin Viettelyksen vaunu), Marco (Arthur Millerin Näköala sillalta), Agamemnon (Aiskhylos), Niilo (Aleksis Kiven Karkurit), Lopahin (Anton Tšehovin Kirsikkapuisto), Arnolphe (Molièren Naisten koulu), Thomas Becket (Anoulhin Becket), Mercutio, Petruchio ja Macbeth (Shakespearen näytelmissä), Mefisto (Goethen Faust), Kurt Gerstein (Hochhutin Sijainen) ja Lenny (Pinterin Kotiinpaluu).
Heikki Savolaisen vanhemmat olivat puuseppä August Savolainen ja varastonhoitaja Fanny Maria Stenman. Hänen nuorempi veljensä oli päätoimittaja, kansandemokraattinen poliitikko ja Yleisradion johtaja Keijo Savolainen.
Savolainen on haudattu Kansallisteatterin näyttelijöiden yhteishautaan Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Elokuvia

Pontevat pommaripojat (1948)
Hornankoski (1949)
Kanavan laidalla (1949)
Katupeilin takana (1949)
Amor hoi! (1950)
Radio tekee murron (1951)
Lakeuksien lukko (1951)
Rion yö (1951)
Sadan miekan mies (1951)
Kesäillan valssi (1951)
Neljä rakkautta (1951)
Silmät hämärässä (1952)
Yhden yön hinta (1952)
Kipparikvartetti (1952)
... ja Helena soittaa (1952)
Jees, olympialaiset, sanoi Ryhmy (1952)
Radio tulee hulluksi (1952)
Tervetuloa aamukahville eli Tottako toinenkin puoli? (1952)
Kaikkien naisten monni (1952)
Maailman kaunein tyttö (1953)
Kolmiapila (1953)
Alaston malli karkuteillä (1953)
Miljonäärimonni (1953)
Jälkeen syntiinlankeemuksen (1953)
Kovanaama (1954)
Hei, rillumarei! (1954)
Minä soitan sinulle illalla (1954)
Herrojen Eeva (1954)
Minäkö isä! (1954)
Oi, muistatkos... (1954)
Rakastin sinua, Hilde (1954)
Leena (1954)
Onni etsii asuntoa (1955)
Pekka ja Pätkä puistotäteinä (1955)
Veteraanin voitto (1955)
Nukkekauppias ja kaunis Lilith (1955)
Tuntematon sotilas (1955)
Miss Eurooppaa metsästämässä (1955)
Elokuu (1956)
Ratkaisun päivät (1956)
Taas tyttö kadoksissa! (1957)
Rakas varkaani (1957)
Vääpelin kauhu (1957)
Äidittömät (1958)
Paksunahka (1958)
Pekka ja Pätkä Suezilla (1958)
Pekka ja Pätkä miljonääreinä (1958)
Tirlittan (1958)
Niskavuoren naiset (1958)
Kovaa peliä Pohjolassa (1959)
Ei ruumiita makuuhuoneeseen (1959)
Yks’ tavallinen Virtanen (1959)
Pekka ja Pätkä mestarimaalareina (1959)
Iloinen Linnanmäki (1960)
Pikku Pietarin piha (1961)
Saatanan radikaalit (1971)
Kujanjuoksu (1971)
Hans Nansen

| Hans Nansen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. marraskuuta 1598
Kuollut: 12. marraskuuta 1667 (68 vuotta)
Ammatti:  kauppias
Hans Nansen (28. marraskuuta 1598 Flensburg – 12. marraskuuta 1667) oli tanskalainen porvari ja Kööpenhaminan pormestari vuosina 1644–1660. Nansen oli syntyisin flensburgilaisesta porvarissuvusta ja osallistui nuoruudessaan kauppamatkoille Pohjoiselle jäämerelle ja Islantiin. Nansen osallistui Kööpenhaminan puolustamiseen, kun ruotsalaiset piirittivät sitä Pohjan sodan aikana vuosina 1658–1659. Vuonna 1660 Nansen johti porvarissäätyä valtiopäivillä ja oli vaikuttamassa siihen, että aateli menetti valtansa yksinvaltaiselle kuninkaalle. Kuningas nimitti Nansenin seuraavana vuonna korkeimman oikeuden ja valtiokollegion (statskollegiet) jäseneksi.
Nansen oli kaukaista sukua Fridtjof Nansenille.
Compendium Cosmographicum, Nansenin julkaisema matkakertomus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans Nansen Wikimedia Commonsissa
Hans Munch

| Hans Munch> Christianian piispa |
| --- | --- |
 1699-1712 
Edeltäjä:  Hans Rosing
Seuraaja:  Bartholomæus Deichman
Christianssandin piispa
 1694–1699 
Edeltäjä:  Jacob Jensen Jersin
Seuraaja:  Ludvig Stoud
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1654 Torkilstrup, Falster, Tanska
Kuollut: 24. heinäkuuta 1712 (58 vuotta) Christiania, Norja
Puoliso:  1. Anna Aagaard   2. Anna Andersdatter
Muut tiedot
Uskonto:  evankelis-luterilainen
Hans Munch (5. kesäkuuta 1654 Torkilstrup, Falster, Tanska – 24. heinäkuuta 1712 Christiania, Norja[lähde? ]) oli tanskalaissyntyinen teologi ja pappi, joka toimi Norjan Christianssandin hiippakunnan piispana vuosina 1694-1699 sekä Christianian hiippakunnan piispana vuosina 1699-1712.
Elämä

Hans Munch syntyi 1654 Tanskan Torkilstrupissa Falsterin saarella. Hänen vanhempansa olivat pappi Niels Munch ja Karen Sadolin. Munch valmistui koulusta Helsingørissä vuonna 1672, ja maisteri hänestä tuli vuonna 1677. Vuonna 1680 hänestä tuli Kalundborgin pastori. Munchin avioliitto Anna Aagaardin kanssa oli merkittävä, sillä tämä oli kuningas Kristian V:n rakastajattaren Sophie Amalie Mothin serkku. Vaimon sukulaisuussuhde edesauttoi hänen urakehitystään, vaikka hän ei ollut erityisen lahjakas. Vuonna 1686 hänestä tuli Christianian tuomiorovasti. Vuonna 1694 hänet valittiin Christianssandin hiippakunnan piispaksi, jolloin hän sai kuninkaallisen lupauksen pääsystä myöhemmin Christianian hiippakunnan piispaksi, mikä toteutuikin 1699. Vuotta myöhemmin hän osallistui kuningas Fredrik IV:n kruunajaisiin ja sai teologian tohtorin arvon. Kuninkaan vieraillessa Christianiassa vuonna 1704 Munch saarnasi hänelle. Saarnan kuvattiin olleen enemmän maalaispapin kuin piispan saarnan tasoa.
Koska Munch ei ollut erityisen lahjakas ja kärsi lisäksi narkolepsiasta, piispanviran hoito oli hänen kaudellaan huonolla tolalla. Hänen jälkeensä huomattiin, että kirkon kirjanpito vuosilta 1698-1712 oli jäänyt tarkastamatta. Lisäksi monet valittivat hänen vihkineen kappalaisen tehtäviin "irstaita henkilöitä". Yksi harvoista hänen piispana tekemistään päätöksistä oli karkottaa lontoolainen kveekaripappi, joka saarnasi ympäri hänen hiippakuntaansa, ja takavarikoida hänen kirjoituksensa.
Munchin ensimmäinen vaimo Anna Aagaard kuoli vuonna 1709, ja hänet haudattiin 31. tammikuuta samana vuonna. Vielä samana vuonna Munch avioitui Anna Andersdatterin kanssa, joka oli syntynyt vuonna 1661 Gjerdrumissa. Andersdatterin vanhemmat olivat Romeriken vouti Anders Simonsen ja tämän vaimo Inger Eriksdatter. Uusi vaimo oli Christianian kaupunginjohtajan Hans Mustin leski. Munch kuoli 24. kesäkuuta 1712, kun taas hänen vaimonsa eli vuoteen 1738 asti.
Hakuni (Punkalaidun)

Hakuni on kylä Punkalaitumella Pirkanmaan maakunnassa. Se sijaitsee Palojoen rannalla. Kylä on muodostettu 1. tammikuuta 1952 siirtämällä Huittisten Hakunin kylästä yksi maatila Punkalaitumen kuntaan.[lähde? ]
Heikki Seppälä (kirjailija)

Heikki Kauno Seppälä (31. elokuuta 1903 Orimattila – 1. marraskuuta 1980
) oli suomalainen kirjailija.
Teokset

Vaarallista peliä: Parodioita. Karisto 1928
Solovetskin aarre: Seikkailuromaani Vienan sodasta vv. 1921–22. WSOY 1941
Amor rengasmatkalla. Lehtipaino, Helsinki 1944
Musta pukki: Jännityskertomuksia. Lehtipaino, Helsinki 1944
Punaiset skorpionit: Jännityskertomuksia. Lehtipaino, Helsinki 1944
Kalifi myy mustaa valoa. Kansankirja, Helsinki 1945. Poikien sininen sarja 5.
Suurvisiirin jalokivet. Kansankirja, Helsinki 1945. Poikien sininen sarja 9.
Kokkikin kuopattiin palmurannalla. Kansankirja, Helsinki 1946. Poikien sininen sarja 13.
Saappaattomat sankarit. Kansankirja, Helsinki 1947. Poikien sininen sarja 19.
Onnenkäki ja käpälämäki: Eläinsatuja. Kuvitus Helga Sjöstedt. Valistus, Helsinki 1961
Käännöksiä

Freeman Wills Crofts: Kuin varas yöllä: Jännitysromaani. WSOY 1934
Juustopäät

| Juustopäät> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1993–1999, 2014–
Tyylilaji:  punk, pop-punk
Kotipaikka:   Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Jani Tanskanen, rummut, laulu   Harri Tuovinen, laulu, basso   Frederic Lindfors, kitara, laulu  
Entiset jäsenet:  Teemu Talja, kitara (1993–1999)  Tero Arnberg, kitara, laulu (2014–2020) 
Levy-yhtiö:  Mercury, 1993–1999   Universal Music, 2000–2015   Love Is Punk, 2016–  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juustopäät-yhtye esiintymässä Tavastia-klubilla vuonna 2022.
Juustopäät on Espoossa perustettu punk-yhtye. Yhtye aloitti toimintansa vuonna 1993 Pohjois-Espoon Kalajärvellä paikallisen peruskoulun treenikämpällä. Yhtye teki levytyssopimuksen Polygram Finland Oy:n kanssa vuonna 1995 sen jäsenten ollessa vasta 16-vuotiaita ja levytti vuosina 1995–1999 neljä levyä, joista yksi on myynyt yli 20 000 kappaletta eli kultalevyn verran. Yhteensä yhtye on myynyt yli 40 000 levyä. Juustopäät esiintyi 1990-luvulla muun muassa Ruisrockissa, Ankkarockissa ja Rantarockissa. Yhtye levytti cover-versiot Tuomari Nurmion kappaleesta "Lasten mehuhetki" sekä Eppu Normaalin kappaleesta "Poliisi pamputtaa taas". 1990-luvulla yhtyeen albumeita tuottivat edesmennyt muusikko  Kari Pesonen sekä muusikko ja tuottaja Janne Joutsenniemi. Juustopäät-yhtyeen jäsenet ovat vaikuttaneet myös mm. Sininen iiris, Syksy, TJ Ääretön ja Frederic's Fault -yhtyeissä.
Kesäkuussa 2014 Juustopäät teki levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa ja yhtyeen jäsenet kertoivat julkaisevansa loppukesästä "maistiaisia" uudesta tuotannosta. Samalla ilmoitettiin Teemu Taljan jatkavan soolouraansa ja alkuaikoina yhtyeen teknikkona toimineen Tero Arnbergin tulevan yhtyeen uudeksi kitaristiksi. Arnberg oli soittanut Tanskasen ja Tuovisen kanssa jo 2000-luvun alkupuolella kaksi albumia julkaisseessa TJ Ääretön -yhtyeessä.
Juustopäät tuotti Jäljet-albumin (2015) yhdessä Matias Kupiaisen kanssa, joka myös äänitti albumin 5 by 5 -studiolla Helsingissä. Albumin miksasi Jason Livermore legendaarisella The Blasting Room Studiosilla Yhdysvaltain Coloradossa. Kyseisellä studiolla on tehty mm. NOFX, Descendents, Rise Against, Black Flag ja Propagandhi -yhtyeiden levyjä.
Elokuussa 2020 uuden singlejulkaisun  "Lääkkeitä ja viinii (mua ahdistaa)" yhteydessä Juustopäät-yhtyeen kitaristiksi oli vaihtunut Frederic "Keke" Lindfors.
Yhtyeen debyyttialbumi Sukkapuikkokapina täytti 25 vuotta lokakuussa 2020, ja yhtye esiintyi Kuudes linja -yökerhossa Helsingissä 24.10.2020. Itsenäinen Jani "Jansku" Tanskasen perustama Love Is Punk -levy-yhtiö julkaisi esiintymisestä Sukkapuikkokapina Live -albumin.
Yhtye on esiintynyt 2010- ja 20-luvuilla mm.  Jurassic Rockissa (2015), Kuopiorockissa (2021), Tampereen Yo-Talolla (2015 ja 2021) ja Tavastia-klubilla (2015, 2016 ja 2022), sekä lukuisissa pienemmissä tapahtumissa ja keikkapaikoissa.
Juustopäät julkaisi järjestyksessään kuudennen studioalbuminsa Mitä järkee! huhtikuussa 2022.  ”Uudelle levylle valikoituivat kaikista suoraviivaisimmat ja iskevimmät biisit”.
Jäsenet

Jani Tanskanen – rummut, laulu (1993–1999, 2014–)
Harri Tuovinen – laulu, basso (1993–1999, 2014–)
Frederic Lindfors – kitara, laulu (2020–)
Entiset jäsenet

Teemu Talja – kitara (1993–1999)
Tero Arnberg – kitara, laulu (2014–2020)
Diskografia

| --- | --- |
 Studioalbumit Sukkapuikkokapina (1995,  Mercury Records, Polygram)  Et sä tajuu? (1996,  Mercury)  Luu (1997,  Mercury)  Nuori kaunis onneton (1999,  Mercury)  Jäljet (2015,  Universal)  Mitä järkee (2022, Love Is Punk) :  Livealbumi Sukkapuikkokapina Live (2020, Love Is Punk / Universal) Kokoelma-albumit Master Series (1997,  Mercury)  Klassikot (2000,  Universal Music) Singlet "Kun tyttö rakastui punkkariin" (1995, Mercury)  "Et mua saa" (1995, Mercury)  "Mä oon sekaisin" (1995, Mercury)  "Aggressiivinen lapsi" (1995, Mercury)  "Voit sä lopettaa?" (1996, Mercury)  "Hei nyt mua väsyttää (promo)" (1996, Mercury)  "Joki" (1997, Mercury)  "Niin monta kertaa (promo)" (1997, Mercury)  "Elämän palasia" (1997, Mercury)  "Perjantai" (1998, Mercury)  "Kauniimpi kuin Marilyn" (1998, Mercury)  "Lasten mehuhetki" (1999, Mercury)  "Minne meet" (1999, Mercury)  ”Reunalla maan” (2014, Universal)  ”Ei valtakuntaa” (2014, Universal)  ”Miinuksella” (2016, Love Is Punk)  "7 vuotta" (2017, Love Is Punk)  "Lääkkeitä ja viinii (mua ahdistaa)" (2020, Love Is Punk)  "Viha piilossa katseilta" (2020, Universal)  "Taas kusit kaiken" (2022, Love Is Punk)  "Tuhotaan turhaan" (2022, Love Is Punk)
Diskografia > Ep:t

"Sä Hajotat Mua" (1996, Mercury)
Palkinnot

Emma Gaala 1995: Vuoden yhtyetulokas -ehdokas
Pronssinen Muuvi 1995: Mä oon sekaisin -musiikkivideo
Kultalevy 1997: Et sä tajuu? -albumi
Aiheesta muualla

Juustopäät Facebookissa
Ylen Elävä arkisto: Juustopäät – Joki (1997)
Hakumäki (Ikaalinen)

| Hakumäki   6>  kaupunginosa |
| --- | --- |
 Ikaalisten vesitorni
Kaupunki:  Ikaalinen
Kaupunginosa nro:  6
Postinumero(t):  39500
Hakumäki on Ikaalisten 6. kaupunginosa. Alueella sijaitsee mm. Ikaalisten vesitorni ja Eteläinen hautausmaa.
Hans Modrow

Hans Modrow
Hans Modrow (27. tammikuuta 1928 – 11. helmikuuta 2023) oli saksalainen kommunistipoliitikko. Hän toimi Itä-Saksan pääministerinä vuosina 1989–1990.
Modrow syntyi Jasenitzissa Länsi-Pommerissa (nyk. Jasienica, Puola) ja oli sotavankina Neuvostoliitossa vuoteen 1949. Hänelle myönnettiin vuonna 1975 Isänmaan ansioritarikunnan ja vuonna 1978 Karl Marxin ritarikunnan jäsenyys.
Modrow tuli Itä-Saksan pääministeriksi marraskuun 1989 puolivälissä, jolloin kommunistipuolueen yksinvalta oli juuri päättymässä. Vielä tällöin hän oletti Itä-Saksan jatkavan erillisenä valtiona. Modrow johti helmikuusta 1990 alkaen monipuoluehallitusta ja esitti tammikuussa 1990 Neuvostoliitolle Saksojen liittymistä yhteen. Tämä toteutui saman vuoden lokakuussa.
Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen Modrow toimi demokraattisen sosialismin puolueen (PDS) edustajana Saksan liittopäivillä  vuosina 1990–1994 ja Euroopan parlamentissa 1999–2004.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans Modrow Wikimedia Commonsissa
Hans Modrow Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Hans Morten Hansen

| Hans Morten Hansen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. helmikuuta 1964 (ikä 60)
Ammatti:  koomikko, näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1993–
Merkittävät roolit:  Rolf Gullestad (Side om side)
Aiheesta muualla
IMDb
Hans Morten Hansen (s. 28. helmikuuta 1964) on norjalainen koomikko ja näyttelijä. Hän on kotoisin Stavangerista ja aloitti uransa 1990-luvun puolivälissä. Hansen tunnetaan muun muassa Rolf Gullestadin roolista komediasarjassa Side om side. Vuonna 2010 hän teki pisimmän stand up -esityksen maailmanennätyksen esiintymällä yhtäjaksoisesti 38 tuntia ja 14 minuuttia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans Morten Hansen Wikimedia Commonsissa
Hakumäki

Hakumäki tarkoittaa seuraavia:
Hakumäki, kaupunginosa Hämeenlinnassa
Hakumäki, kaupunginosa Ikaalisissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hakumäki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hakuna matata

Hakuna matata on swahilia ja tarkoittaa "ei huolta".
Sanontaa käytettiin ruotsalaisen Rune Andréassonin sarjakuvassa Bamse (Maailman vahvin Nalle). Sanonnasta tuli Nallen lapsen Pampulan ja Kilpisen yhteinen salaisuus, ja se on esiintynyt sarjassa useasti. Lauseen merkityksen tietävät vain he.
Sanonnasta tuli laajalti tunnettu maailmalla, kun se esiintyi vuonna 1994 tehdyssä Disneyn piirroselokuvassa Leijonakuningas, jossa sitä käyttivät hahmot Timon ja Pumba. "Hakuna Matata" on myös tässä elokuvassa esiintyvän Elton Johnin säveltämän ja Tim Ricen sanoittaman laulun nimi.
Sanni on myös tehnyt "Hakuna matata" -kappaleen debyyttialbumilleen Sotke mut. Idea kappaleeseen tuli hänen lopettaessa työt hampurilaisravintolassa.
Muun muassa Dar es Salaamin yliopiston piirissä vaikuttavat, swahilin puhtautta vaalivat piirit pitävät ilmaisua Hakuna matata epäpuhtaana ilmaisuna. Se luokitellaan "turistikieleksi" tai "Kenian swahiliksi". Oikea tapa ilmaista asia swahiliksi on käyttää ilmaisua Hakuna shida (ha: negatiivimuoto, kuna: olla, shida: ongelma, huoli).
HMS Svensksund (1891)

| HMS Svensksund |
| --- | --- |
 HMS Svensksund

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kockums Mekaniska Verkstad, Malmö
Laskettu vesille:  30. syyskuuta 1891
Palveluskäyttöön:  21. marraskuuta 1891
Poistui palveluskäytöstä:  1957
Tekniset tiedot
Uppouma:  274 t 394 t (kuormattuna)
Pituus:  40,0 m
Leveys:  7,87 m
Syväys:  3,0 m
Koneteho:  1 x 2-sylinterinen compound-höyrykone 300 ihp
Nopeus:  12,0 solmua
Miehistöä:  46
Aseistus
Aseistus:  4 x 57 mm tykkiä
HMS Svensksund oli Ruotsin laivaston 2. luokan tykkivene.
Valmistus

Alus tilattiin Malmöstä Kockums Mekaniska Verkstadilta. Alus laskettiin vesille 30. syyskuuta 1891 ja se otettiin palveluksen vielä samana vuonna 21. marraskuuta.
Palvelus

Alus osallistui 1897 S. A. Andréen kuumailmapallolla tehdylle napamatkalle ja ruotsalais-venäläiseen tutkimusmatkaan. Ruotsin miehittäessä Ahvenanmaan 1918 alus oli mukana kuljettamassa joukkoja. Alus poistettiin palveluksesta 1942 ja se luovutettiin sodan jälkeen merenkulkulaitokselle, joka poisti sen käytöstä 1957. Hylky myytiin viisi vuotta myöhemmin romutettavaksi.
Herakleen temppeli

Herakleen temppeli, roomalaisittain Herculeen temppeli, voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin Herakleelle omistettuihin temppeleihin:
Herakleen temppeli, Akragas, Sisilia
Herakleen temppeli, Dodona
Hercules Custoksen temppeli, Rooma
Hercules Musarumin temppeli, Rooma
Hercules Pompeianuksen temppeli, Rooma
Hercules Victorin temppeli eli Hercules Olivariuksen temppeli, Rooma
Spartián temppeli, eräs Herakleelle ja Alkmenelle omistettu temppeli, Magnesia, Kreikka
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Herakleen temppeli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.