stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaukilanjärvi

| Kaukilanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°24′12″N, 25°07′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Miestämään 
Järvinumero:  14.252.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,4 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  920 m  
Rantaviiva:  4,456 km  
Pinta-ala:  39,863 ha  
Saaria:  4 
 fiKaukilanjärvi 
Kaukilanjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Arrakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 40 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,4 metriä mpy.
Helmi Kallio

Helmi Kallio on suomalainen lapsinäyttelijä.
Kallio on toiminut ääninäyttelijänä muun muassa elokuvissa The Boss Baby: Perhebisnes (Tabitha Templeton), Toy Story 4 (Bonnie) ja Luca (Giulia Marcovaldo). Kallio näyttelee Tampereen Työväen Teatterin Matilda-musikaalissa Amanda Trip -nimistä tyttöä.
| Vuosi: | Elokuva: | Rooli: |
| --- | --- | --- |
2018: Bluey
| 2019 | Toy Story 4 | Bonnie |
| 2021 | Kyllä-päivä | Ellie |
| 2021 | Ridley Jones | Ridley |
| 2021 | A Second Chance: Rivals! | Tess |
| 2022 | The Boss Baby: Perhebisnes | Tabitha |
| 2022 | Nicky, Ricky, Dicky & Dawn | Dawn |
| 2022 | Voimisteluakatemia: A Second Chance | Tess |
| 2022 | Matilda | Lavender, sivuäänet |
| 2024 | Paavo Pesusieni ja Santa-Sanna pelastavat Tangalan | sivuäänet |
| 2024 | Wicked | sivuäänet |
Aiheesta muualla

Helmi Kallio Elonetissä.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Simon Baker

| Simon Baker |
| --- | --- |
 Simon Baker vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. heinäkuuta 1969 (ikä 55) Launceston, Tasmania, Australia
Puoliso:  Rebecca Rigg
Näyttelijä
Aktiivisena:  1987–
Palkinnot
 Logie-palkinto (1993) Family Television Awards (2002) People’s Choice Awards (2009) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Simon Baker (tunnetaan myös nimillä Simon Denny tai Simon Baker-Denny; s. 30. heinäkuuta 1969 Launceston, Tasmania, Australia) on australialainen näyttelijä. Hän näytteli vuodesta 2008 vuoteen 2015 Mentalist-televisiosarjassa. Baker on näytellyt myös tv-sarjassa Oikeuden puolesta, jossa hän näytteli pääosaa. Hänen roolihenkilönsä nimi on Nick Fallin. Hän on ollut myös ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi roolistaan sarjassa Mentalist ja Golden Globe -voittajaksi sarjasta Oikeuden puolesta.
Yksityiselämä

Simon Baker oli naimisissa toisen australialaisen näyttelijän, Rebecca Riggin kanssa.  He kumminkin julkistivat eronsa vuonna 2020. Heillä on kolme lasta; Stella Breeze (s. 1993), Claude Blue (s. 1998) ja Harry Friday (s. 2001). Näyttelijä Nicole Kidman on Harryn kummitäti, ja Naomi Watts puolestaan on Clauden kummitäti. Perhe asui ennen Malibussa, Kaliforniassa, mutta muutti sittemmin takaisin Sydneyyn, Australiaan. Nykyisin he asuvat Los Angelesissa.
Valikoitu filmografia > Elokuvat

L.A. Confidential (1997)
Most Wanted (1997)
Restaurant (1998)
Judas Kiss (1998)
Love from Ground Zero (1998)
Paholaisen satulassa (1999)
Sunset Strip (2000)
Punainen planeetta (2000)
Kohtalokas kaulakoru (2001)
Book of Love (2004)
Ring 2 (2005)
Kuolleiden valtakunta (2005)
Something New (2006)
Paholainen pukeutuu Pradaan (2006)
101 naista (2007)
The Key to Reserva (2007) (lyhytelokuva)
The Lodger (2009)
Women in trouble (2009)
The Killer Inside Me (2010)
Not Forgotten (2010)
Margin Call (2011)
I Give It A year (2013)
Valikoitu filmografia > Televisiosarjat

E Street (1992–1993)
Heartbreak High (1995–1996)
Secret Men's Business (1999)
Oikeuden puolesta (2001–2004)
Smith (2006–2007)
Mentalist (2008–2015)
Poika nielaisee maailmankaikkeuden (2024)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Simon Baker Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  IdRef
Vehkajärvi (Padasjoki)

| Vehkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°25′06″N, 25°08′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Vähärimmiin 
Järvinumero:  14.252.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,4 m  
Pituus:  880 m  
Leveys:  450 m  
Rantaviiva:  2,351 km  
Pinta-ala:  21,128 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVehkajärvi 
Vehkajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kaukelan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy.
Mustinoinen

| Mustinoinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°24′19″N, 25°09′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Miestämään 
Järvinumero:  14.252.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,2 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,863 km  
Pinta-ala:  4,795 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustinoinen 
Mustinoinen  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kaukelan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,2 metriä mpy.
1st Marine Expeditionary Force

| 1st Marine Expeditionary Force |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1969–
Valtio:  Yhdysvallat
Puolustushaarat:  Merijalkaväki
Osa joukkoa:  USPACOM
Tukikohta:  Camp Pendleton
Komentajat
Tunnettuja komentajia:  Anthony Zinni Michael Hagee James T. Conway
1st Marine Expeditionary Force on yksi kolmesta Yhdysvaltain merijalkaväen armeijakunnasta, jonka varuskunta sijaitsee Camp Pendletonissa, Kaliforniassa. Se kuuluu Yhdysvaltain Tyynenmeren sotatoimialueen alaisuuteen.
Yksiköt

1. merijalkaväkidivisioona
3. merijalkaväkilennosto
1. huoltoryhmä
Komentoryhmä
1. Force Reconnaissance -komppania
11.MEU-yksikkö
13.MEU-yksikkö
15.MEU-yksikkö
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.i-mef.usmc.mil/
Organisaatio
Ira David Sankey

Ira D. Sankey
Ira David Sankey (28. elokuuta 1840 Edinburgh, Pennsylvania – 13. elokuuta 1908) oli yhdysvaltalainen hengellisen musiikin kustantaja, laulaja ja säveltäjä.
17-vuotiaaksi asti hän teki maanviljelystöitä isänsä tilalla. Kun isästä tuli pankinjohtaja 1857, poika saattoi alkaa opiskelun. 16-vuotiaana hän koki hengellisen heräämisen ja liittyi vanhempiensa tapaan metodistikirkkoon, jossa hän pian sai tehtäväkseen musiikin johtamisen. Herätyssaarnaaja D. L. Moody kutsui hänet mukaansa laulajana. Tässä työssä toimi vuodesta 1871 ja saavutti suurta suosiota. Hän julkaisi useita laulukokoelmia, tunnetuimmat niistä nimellä Sacred Songs and Solos. Näissä kokoelmissa oli yhteensä noin 1200 laulua, joista hän itse on säveltänyt suurimman osan, samoin kirjoittanut omia tekstejä, mutta ne eivät tulleet suosituiksi.
Toimittuaan muutama vuoden Chicagossa, hän matkusti 1872 Englantiin ja piti ensimmäisen kokouksensa Yorkissa, jossa kuulijoita oli vain kahdeksan. Kuitenkin hänen maineensa levisi nopeasti ja monet kuuluisat henkilöt tulivat kuulemaan häntä, kuten William Ewart Gladstone, Kuningatar Viktoria ja Walesin prinssi. Sankey ja Moody viipyivät Brittein saarilla pari vuotta ja pitivät kokouksia Englannissa, Skotlannissa ja Irlannissa, ennen kuin palasivat takaisin Amerikkaan 1875.
Sankey meni syyskuussa 1863 naimisiin Fanny V. Edwardsin kanssa ja sai kolme poikaa. Hän vietti elämänsä viimeiset vuodet sokeana vanhuuden silmänpainetaudin johdosta. Sankey kuoli Brooklynissä ja pääsi postuumisti Gospel Music Hall of Fameen.
Sankeyn säveltämiä virsiä suomenkielisissä laulukirjoissa

Siionin kannel
477 Nyt laulan jälleen iloiten (sanat Robert Lowry, suom. Maria Joutsen 1896, uud. Lauri Thurén
Hengellinen laulukirja
137 Oi, tullos, Henki Helluntain (sanat tuntem.)
203 Nyt voittolaulun soidessa (sanat John E. Hjelm 1930)
273 Oi Jeesus, kuule (sanat Eliza H. Hamilton 1800-l)
315 On tilaa vielä (sanat Horatius Bonar)
431 Siipeinsä suojassa turvattu (sanat Willim O. Cushling)
456 Sä, Jeesus, annat rauhan (sanat Jane Crewdson)
527 Mä lakkaamatta laulelen (sanat Robert Lowry)
Hengellisiä lauluja ja virsiä
136 Oli yhdeksänkymmentä yhdeksän (sanat Elisabth Cecilia Douglas Clephane)
137 Viel’ sijaa on! Näin kaikuu (sanat Horatius Bonar)
165 Oot paljon sä, Jeesus, mun tähteni (sanat Simo Korpela)
221 Valkeus jälkeen synkeyden (sanat Frances Ridely Havergal)
278 Siipeinsä suojasa turvattu olen sanat William Orcutt Cishing)
282 Ah, alla päivän taistojen (sanat tuntematon tekijä)
341 Mä lakkaamatta laulelen (sanat Robert Lowry)
361 On kaikki maailmassa (sanat Fredrik Natanael Beskov)
Seurakunta laulaa
16 Kun laulaa Jeesukssta saan (My life fllows on in endless song, sanat Robert Lowry, suom. Maria Joutsen, uud. Joel Niininen)
48 Herran pyhä päivä (Sabbatsmorgon stilla, sanat Herman Råbergh)
316 On Herra seisova suojanani (O safe to the Rock is higher than I, sanat Willim O. Cushling, suom. Joel Niininen 1994)
321 Siipeinsä suojassa turvattu (sanat Willim O. Cushling, suom. Afra Arasola)
Huomionosoitukset

GMA Gospel Music-kunniagallerian jäsen (1980)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ira David Sankey Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Australia  Alankomaat  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC
Reinin-Mainin S-Bahn

| Reinin-Mainin S-Bahn |
| --- | --- |

Liikennöintialue: Rhein-Main-Verkehrsverbund (RMV)
Linjoja: 9
Verkon pituus: n. 303 km
Asemia: 108
Matkustajia päivässä: n. 400 000
Kalusto: BR 420, BR 423, BR 430
S-Bahnin logo
Reinin-Mainin S-Bahn (S-Bahn Rhein-Main) on Frankfurt am Mainin kaupungin ympärille kehittynyt paikallisjunajärjestelmä läntisessä Saksassa. Frankfurtin lisäksi se kattaa alueen suurista kaupungeista myös Wiesbadenin, Mainzin, Darmstadtin ja Offenbachin, tavoittaen kaikkiaan noin 3,4 miljoonaa ihmistä. Päivittäin S-Bahn-verkostoa käyttää noin 400 000 matkustajaa,lähde? sen ja kaukoliikenteen lisäksi aluetta palvelevat myös paikallisjunat sekä Frankfurtin metro (U-Bahn Frankfurt). Liikennöinnistä vastaa nykyään yksin Deutsche Bahnin tytäryhtiö DB Regio. Alueen nimi tulee sen halki virtaavista Reinin ja Mainin joista.
Linjat

Rein-Mainin S-Bahn koostuu 9 linjasta, joiden yhteispituus on noin 303 kilometriä ja joilla on yhteensä 108 asemaa. Kaikki linjat kulkevat Frankfurtin päärautatieasema kautta, ja linjaa S7 lukuun ottamatta myös Frankfurtin keskustan alitse niin kutsuttua Citytunnelia pitkin. Frankfurtin tunneliosuutta lukuun ottamatta linjat ovat kuitenkin pääsääntöisesti maanpinnalla kulkevia. Linjat S3 ja S4 sekä linjat S8 ja S9 ovat käytännössä yksi linja kahdella vaihtoehtoisella reitillä.
| Linja | Reitti |
| --- | --- |
S1: Wiesbaden ↔ Frankfurt ↔ Offenbach ↔ Rödermark-Ober Roden
S2: Niedernhausen ↔ Frankfurt ↔ Offenbach ↔ Dietzenbach
S3: Bad Soden ↔ Frankfurt
S4: Kronberg ↔ Frankfurt
S5: Friedrichsdorf ↔ Bad Homburg ↔ Frankfurt
S6: Friedberg ↔ Groß Karben ↔ Frankfurt ↔ Darmstadt
S7: Riedstadt-Goddelau ↔ Groß Gerau ↔ Frankfurt
S8: Wiesbaden ↔ Mainz ↔ Frankfurt ↔ Offenbach ↔ Hanau
S9: Wiesbaden ↔ Frankfurt ↔ Offenbach ↔ Hanau
Kalusto > Baureihe 420

Mallin 420 junat otettiin käyttöön ensimmäisenä Münchenissä vuonna 1971, seuraavan vuoden olympialaisia silmällä pitäen. Frankfurtiin junat saapuivat vuonna 1976, Reinin-Mainin S-Bahn -verkon avajaisiin asti kuitenkin lähinnä koulutuskäyttöön. Malli 420 muodosti vuosikymmenet Reinin-Mainin S-Bahnin kaluston yksinään, mutta  valmistuksen päätyttyä vuonna 1997 on aloitettu kalustouudistus seuraajamalli 423:n hyväksi. Kaikkiaan mallia 420 valmistettiin kahdeksan sarjaa, joista sarjojen 2-6 junia päätyi myös Frankfurtin alueelle. Sarjat 4-6 tosin pääasiassa siirrettiin alueelle 2000-luvun alussa käytettyinä Stuttgartista, ja useita yksiköitä on sittemmin jo romutettu. Samaten 2. sarjan junat on jo kauttaaltaan joko romutettu tai siirretty Reinin-Ruhrin verkkoon Esseniin. Jäljelle jääneiden 70 junayksikön on tarkoitus jatkaa kevyen modernisoinnin jälkeen käytössä vuoteen 2014 asti.
Kalusto > Baureihe 423

Malli 423 vastaa ulkoisilta mittasuhteiltaan jo vanhentunutta mallia 420, ja onkin tarkoitettu puhtaasti tätä korvaamaan. Tärkeimpiä käytännön parannuksia edeltävään malliin ovat huomattavasti kevyempi runko, sekä tilavampi ja helppokulkuisempi matkustamo. Mallin valmistus aloitettiin vuonna 1998, ja ensimmäiset yksiköt saapuivat Reinin-Mainin verkkoon vuonna 2003. Malli on jo linjoilla S1, S4, S5 ja S6 ainoana kalustona, ja sen on määrä korvata malli 420 kaikilla linjoilla joulukuuhun 2006 mennessä. Toistaiseksi sitä ei kuitenkaan käytetä Rheinland-Pfalzin osavaltion läpi kulkevissa junissa (käytännössä linjan S8 Mainzin läpi kulkevat junat), sillä osavaltio kieltäytyi osallistumasta kalustouudistuksen rahoittamiseen. Mallin 423 junayksiköitä (sarjat 3-5) on alueella käytössä sata kappaletta, viimeisten tilattujen yksiköiden saavuttua kesällä 2007.
Aiheesta muualla

RMV:n viralliset sivut
Baureihe 420
Baureihe 423
Hollandaisekastike

Valkoista parsaa ja perunoita tarjottuna hollandaisekastikkeen kanssa.
Hollandaisekastike (ransk. sauce hollandaise) on yksi vanhimmista emulsiokastikkeista. Sen kuvasi ensimmäisen kerran vuonna 1651 burgundilainen François Pierre de La Varenne uraauurtavassa keittokirjassaan Le cuisinier françois.
Kastike valmistetaan veden, etikan ja sitruunamehun seosliemestä, johon lisätään munankeltuaisia ja voita. Kastikkeen valmistus vaatii taitoa, mutta onnistuessaan se on kermaisen kuohkeaa ja juoksevaa. Aineet valutetaan kastikkeeseen vähitellen kapeana nauhana. Kastiketta käytetään parsan ja munaruokien päällä. Kastiketta käytetään yleensä kuorruttamiseen ja kastikkeeksi äyriäisille, vihanneksille, vaalealle lihalle ja linnuille. Se sopii myös aamiaspöytään ja brunssiruokaan. Kastike ei kestä lämpösäilytystä, koska se juoksettuu hyvin herkästi. Myös kastiketta valmistettaessa tulee varoa ylikuumenemista. Tämän vuoksi kastiketta tehtäessä tarvittaessa kattila on otettava pois liedeltä tai kulho on otettava pois vesihauteesta.
Muunnelmat

Hollandaisekastikkeesta on monia muunnelmia, kuten esim. béarnaisekastike, joka maustetaan kirvelillä ja rakuunalla. Hollandaise, jossa on valkoviiniin keitettyä kalalientä on nimeltään sauce vin blanc. Jos hollandaiseen lisätään kermaa, on se nimeltään mousseline.
Pitkä Humaljärvi

| Pitkä Humaljärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°24′27″N, 25°05′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Kaukilanjärveen 
Järvinumero:  14.252.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118 m  
Pituus:  740 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  1,958 km  
Pinta-ala:  6,731 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkä Humaljärvi 
Pitkä Humaljärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kaukelan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.
Tarponen

| Tarponen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°23′04″N, 25°12′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskujoki:  joki Ruokolammiin 
Järvinumero:  14.251.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,8 m  
Pituus:  680 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  1,94 km  
Pinta-ala:  14,944 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTarponen 
Tarponen  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Arrakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,9 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Padasjoen alueeseen (14.251) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,8 metriä mpy.
Joël Blomqvist

Joël Blomqvist (15. marraskuuta 1840 – 30. lokakuuta 1930) oli ruotsalainen virsirunoilija, säveltäjä ja saarnaaja. Hän toimi nuoresta lähtien urkurina ja laulunjohtajana vapaakirkollisissa tilaisuuksissa. Siviiliammatiltaan hän oli tapetoija.
Elämä

Blomqvist oli tukholmalaisen räätälin poika, hänestä tuli tapettimestari ja hän sai työpaikan 19-vuotiaana Uppsalassa. Herätysten ajan viestit tavoittivat hänet ja hänestä tuli Uppsalan kaupunkilähetyksen kiertävä saarnaaja, kolportööri 1874. Hän kiersi pitkin Uppsalan seutuja, saarnasi, lauloi ja myi kirjallisuutta. Muutaman vuoden kuluttua hän muutti Gävleen, sitten Tukholmaan, Motalaan ja lopulta Itä-Götanmaan Kullerstadiin, jossa hänen poikansa oli kirkkoherrana. Siellä hän myös kuoli.
Blomqvist kuului aluksi Evankeliseen isänmaansäätiöön (Evangeliska Forsterlandstiftelsen), mutta siirtyi myöhemmin Ruotsin lähetysliiton (Svenska Missionsförbundet) jäseneksi.
Blomqvist kirjoitti kaikkiaan n. 400 hengellistä laulua ja sävelsi lähes yhtä monta. Hänen laulunsa yhdistivät vanhaa herrnhutilaista perinnettä amerikkalaistyylisiin herätyslauluihin ja hänen sävelmänsä liittyivät myös ruotsalaiseen kansansävelmien perinteeseen.
Blomqvist julkaisi useita laulukokoelmia, ensimmäisen kokoelmansa Kaanan hän julkaisi 1867, ja sen jälkeen muun muassa  Fridstoner ja Sabbatsklockan, jota pidetään hänen tärkeimpänä laulukokoelmanaan.  Kirjojen kustantaminen ei sujunut häneltä odotetusti ja hän joutui tämän takia taloudellisiin vaikeuksiin.
Hänen laulujaan on käännetty myös suomeksi. Ruotsin kirkon virsikirjan ekumeenisessa osastossa on kolme hänen tekstiään. Hengellisessä laulukirjassa on 18, Siionin kannel -kirjassa 14 ja Hengellisiä lauluja ja virsiä -kirjassa 14 Blomqvistin kirjoittamaa tai säveltämää laulua. Hänen laulujaan on myös muissa suomalaisissa hengellisten laulujen kokoelmissa kuten Siionin laulut, Siionin matkalaulut ja Seurakunta laulaa.
Blomqvistin lauluja suomenkielisissä laulu- ja virsikirjoissa

Ruotsin kirkon virsikirjassa
224 Jättäydy Jeesukselle (Lämna dig helt åt Jesus, suom. tuntem. uud. suom. Pekka Kivekäs 1998)
280 Herrani Jeesus, ristillä kerran (Dyraste Jesus, dig vill jag älska, suom. Anna-Mari Kaskinen 1998)
300 Autuaina kotiin käymme (O, hur saligt att få vandra, yhdessä Per Ollénin kanssa,  suom. tuntem. 1886, suom. Pekka Kivekäs 1995)
Hengellisessä laulukirjassa.
24 Tää sana varma
101 Ristiä kantain (Böjd under korset)
141 Oi, vuodata Henkesi nyt’ (O dyraste Jesus, din Ande oss sänd)
162 Kuin isän pöytään
171 Sä, seurakunta Kristuksen
238 Jättös Jeesukselle (Lämna dig helt åt Jesus)
261 Myöhäisessä sydänyössä
277 Oi, tullos, riennä luokseni
284 On sydän hellä (Det finns ett hjärta, som för dig ömmar)
346 Kas, lähde kirkas (Jag vet en källa, som djup och klar)
375 Lapsi oi Jumalan (O du kära Guds barn)
407 On niin autuasta käydä (O, hur saligt att få vandra)
424 Sä minuun puhdas sydän luo
501 Rakkahin Jeesus, luoksesi saavun
503 Taivainen Isä
539 Halleluja, aamunkoitto
607 Hän kohta jo saapuvi  (Han kommer snart, vår Jesus)
Siionin Kannel -laulukirjassa
8b Jo kohta saapuu Jeesus (sävelmä)
41 Ristiä kantaa, verta hän vuotaa
80 Tule, Pyhä Henki
115 Kiitä Herraa, sanassansa
153 Sä pieni lauma käyt korven kautta (Du lilla skara som är på resa)
170 Kun nyt veljet, siskot tässä
208 On valmiina kaikki
279 Ei pelkää kalliolla (Jag vilar tryggt på klippan)
305 Ei silloin mitään puutu
451 1-4 Olen outo vain
462 Lapsi murheellinen, mitä ihmettele
492 On niin autuasta päästä (O, hur saligt att få vandra)
Hengellisiä lauluja ja virsiä -kirjassa
41  Ristiä kantain, vuotaen verta (Böjd under korset, 1879, suom. Em. Tamminen
64 Oi vuodata Henkesi nyt yli maan (O dyraste Jesus, din Ande oss sänd,  1882, suom. Simo Korpela 1903
125 Jättäös Jeesukselle Itsesi kokonaan (Lämna dig helt åt Jesus, 1886)
138 Tule, sä syntinen, kärsivä (Kom u, som lider i synd och nöd 1877, suom. ja muod. mahd. A. Skutnabb 1910)
174 On sydän hellä, mi rakastaapi (Det dinns ett hjärts, som för dig ömmar, 1878)
245 Oi, sä laps Jumalan, joka huokailet nyt (O du kära Guds barn, 1882)
417 Sä kristikansa, muistaos (1882, suom. Hilja Haahti 1921)
419 Kristinuskon armotyö Kansat valaiseepi ( Hednavärldens långa natt, 1885, suom. Maria Joutsen 1921
547 Kun varjojen maasta jo yö katoaa (När natten försvinner från skuggornas land. 1879)
Seurakunta laulaa - kirjassa
155 Ristiä kantaa, verta hän vuotaa (suom. Emanuel Tamminen 1892, uud. Lauri Thurén)
201 Oi vuodtata Henkesi (suom. Simo Korpela)
219 Jättäydy Jeesukselle (Lämna dig helt åt Jesus, suom. tuntem. uud. suom. Pekka Kivekäs 1998)
220 Kas, korven keskellä pulppuaa (Jag vet en källa, suom. Joel Niininen)
228 On sydän hellä, mi rakastaapi
274 Laupias Isä (Helige Fader, bäj ditt ära neder, suom. Saimi Moberg)
388 Jos enkelkielin kertoa voisin (Om jag än kunde med änglatunga, sävel J. Blomqvist)
505 Autuaina kotiin käymme (O, hur saligt att få vandra, yhdessä Per Ollénin kanssa,  suom. tuntem. 1886, suom. Pekka Kivekäs 1995)
Majuanjärvi (Padasjoki, Torittu)

| Majuanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°25′25″N, 25°05′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Kaukilanjärveen 
Järvinumero:  14.252.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,6 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,766 km  
Pinta-ala:  2,25 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMajuanjärvi 
Majuanjärvi Majojärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella Toritun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy.