stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heksadesimaalijärjestelmä
Lukujen muuntaminen > Heksadesimaalisesta desimaaliseksi

Laskenta tapahtuu samalla tavoin kuin muissa kantalukujärjestelmissä. Muunnos heksadesimaalijärjestelmästä kymmenkantaiseen tapahtuu kertomalla luvun paikkaa vastaava numero vastaavalla 16:n potenssilla, niin että oikeanpuoleisimman paikka on nolla. Esimerkiksi luku ”FE16” on desimaalisena
Pidempi luku ”ABCD16” on desimaalisena
Lukujen muuntaminen > Binääri- ja heksadesimaalijärjestelmän välillä

Jokainen neljän binäärinumeron (bitin) ryhmä vastaa yhtä heksadesimaalinumeroa. Muuntamisessa voidaan käyttää yllä oikealla olevaa taulukkoa. On huomattava, että bittien ryhmittely tehdään lopusta alkaen. Esimerkiksi
ja toisin päin
Samankaltaista muunnosmenetelmää voi soveltaa muihinkin lukujärjestelmiin, joissa toisen kantaluku on toisen kantaluvun kerrannainen.
Murtoluvut

| Murtoluku | Kymmenjärjestelmä | Heksadesimaalijärjestelmä |
| --- | --- | --- |
| 1:2 |  0{,}5 |  0{,}8 |
| 1:3 |  0{,}{\overline {3}} |  0{,}{\overline {5}} |
| 1:4 |  0{,}25 |  0{,}4 |
| 1:5 |  0{,}2 |  0{,}{\overline {3}} |
| 1:6 |  0{,}1{\overline {6}} |  0{,}2{\overline {\text{A}}} |
| 1:7 |  0{,}{\overline {142857}} |  0{,}{\overline {249}} |
| 1:8 |  0{,}125 |  0{,}2 |
| 1:9 |  0{,}{\overline {1}} |  0{,}{\overline {\text{1C7}}} |
| 1:10 |  0{,}1 |  0{,}1{\overline {9}} |
| 1:11 |  0{,}{\overline {09}} |  0{,}{\overline {\text{1745D}}} |
| 1:12 |  0{,}08{\overline {3}} |  0{,}1{\overline {5}} |
| 1:13 |  0{,}{\overline {076923}} |  0{,}{\overline {\text{13B}}} |
| 1:14 |  0{,}0{\overline {714285}} |  0{,}1{\overline {249}} |
| 1:15 |  0{,}0{\overline {6}} |  0{,}{\overline {1}} |
| 1:16 |  0{,}0625 |  0{,}1 |
Tietotekniikassa

Heksadesimaalijärjestelmää käytetään yleisesti tietotekniikassa, koska yksi 16-kantaisen järjestelmän merkki vastaa suoraan puolitavua (engl. nibble) eli binäärijärjestelmän neljää peräkkäistä bittiä. Näin esimerkiksi 8-bittisen tavun arvo voidaan ilmaista kahden merkin pituisella heksadesimaaliluvulla.
Ohjelmoinnissa heksadesimaaliluvut erotetaan desimaaliluvuista muun muassa seuraavin tavoin:
\xAB
0xCD (esimerkiksi C johdannaisineen)
xEF
$1A (mm. eräät MOS 6502 -assemblerit)
BC$
&HDE (mm. QBasic)
16h
x'40'
'00'x
#F3
Tietotekniikassa > Väriarvot HTML:ssä ja CSS:ssä

Heksadesimaalijärjestelmää käytetään mm. HTML- ja CSS-kielissä väriarvojen merkitsemiseen siten, että kuusinumeroisesta heksadesimaaliluvusta kaksi ensimmäistä numeroa ilmoittavat punaisen (R) määrän, kaksi seuraavaa vihreän (G) määrän ja kaksi viimeista sinisen (B) määrän. Tässä tapauksessa luku erotetaan yleensä laittamalla risuaitamerkki (#) luvun eteen. Esimerkkejä:
#FF8000: punaisen osavärin arvo on FF16 eli 255 eli täysi, vihreän 8016 eli 128 ja sinisen 016 eli 0. Kun osavärit yhdistetään, saadaan tulokseksi oranssi väri.
#FFFFFF: täysin valkoinen väri, koska kaikki osavärit ovat maksimiarvoissaan (FF16 eli 255).
Tietotekniikassa > Vaihtoehdot heksadesimaalijärjestelmälle

Toinen ohjelmointiin sopiva kantalukujärjestelmä, jonka kantaluku on kahden potenssi, on oktaalijärjestelmä eli kahdeksanjärjestelmä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Heksadesimaaliluvut – tut.fi
https://jkorpela.fi/sanat/heksa.html
Numerojärjestelmät
arabialainen | armenialainen | babylonialainen | heprealainen | kiinalainen | kreikkalainen | mayalainen | roomalainen
binääri- | senaari-  | oktaali- | kymmen- (desimaali-) | duodesimaali- | heksadesimaali- | vigesimaali- | seksagesimaalijärjestelmä
30. syyskuuta

30. syyskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 273. päivä (274. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 92 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Siru, Sirja, Sorja
suomenruotsalainen kalenteri: Roger
ortodoksinen kalenteri: Riiko, Riku, Reijo, Kaija
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Siru
vanhemmissa kalentereissa: Halvdan, Helge, Hieronomys, Nousia
Tapahtumia

489 – Teoderik Suuren johtamat Itägootit kukistivat Odovakarin joukot toisen kerran.
1399 – Henrik IV julistettiin Englannin kuninkaaksi.
1520 – Suleiman Suuri julistautui Osmanien valtakunnan sulttaaniksi.
1791 – Mozartin Taikahuilu kantaesitettiin Wienissä.
1791 – Ranskan perustuslakia säätävä kansalliskokous hajotettiin, ja sen tilalle perustettiin seuraavana päivänä Ranskan lakiasäätävä kansalliskokous.
1863 – Georges Bizet'n ooppera Helmenkalastajat sai ensi-iltansa Pariisissa.
1882 – Maailman ensimmäinen kaupallinen sähköä tuottava vesivoimala (myöhemmin tunnettu nimellä Appleton Edison Light Company) aloitti toimintansa Fox Riverillä Wisconsinin Appletonissa.
1888 – Viiltäjä-Jack tappoi kolmannen ja neljännen uhrinsa, Elizabeth Striden ja Catherine Eddowesin.
1895 – Madagaskarista tuli Ranskan protektoraatti.
1906 – Galician kielen suurin kieliviranomainen, Real Academia Galega, aloitti toimintansa A Coruñassa, Espanjassa.
1935 – Hooverin pato vihittiin käyttöön.
1938 – Kansainliitto kielsi yksimielisesti ”siviiliväestön tahallisen pommittamisen”.
1938 – Münchenin sopimuksella Tšekkoslovakian Sudeettialueet luovutettiin Saksalle.
1939 – Kenraali Władysław Sikorskista tuli Puolan maanpaossa olevan hallituksen pääministeri.
1941 – Babyn Jarin verilöyly päättyi.
1944 – Saksalaiset aloittivat vastahyökkäyksen valloittaakseen takaisin Nijmegenin sillanpääaseman, jonka liittoutuneet olivat vallanneet Operaatio Market Gardenin aikana.
1949 – Berliinin saarto: länsivallat päättivät ilmakuljetukset (ilmasillan) Berliiniin.
1949 – Kemin Karihaaran sahan lautatarhan suurpalo. Palokuntia paikalla aina Ruotsin Piitimestä asti.
1954 – Ydinsukellusvene USS Nautilus (SSN-571) luovutettiin Yhdysvaltain laivastolle maailman ensimmäisenä ydinkäyttöisenä aluksena.
1965 – Epäonnistunut vallankaappausyritys alkoi Indonesiassa. Siitä seuranneissa puhdistuksissa surmattiin satojatuhansia ihmisiä.
1966 – Brittien protektoraatti Betsuanamaa itsenäistyi nimellä Botswana. Seretse Khamasta tuli Botswanan ensimmäinen presidentti.
1968 – Boeing 747 esiteltiin julkisesti ensimmäistä kertaa Boeingin tehtailla Everettissä, Yhdysvalloissa.
1972 – Siltayhteys Öölantiin avattiin.
1978 – Finnairin lento 405 kaapattiin matkalla Oulusta Helsinkiin.
1980 – Xerox julkaisi Ethernetin spesifikaatiot yhteistyössä Intelin ja Digital Equipment Corporationin kanssa.
1991 – Haitin presidentti Jean-Bertrand Aristide pakotettiin eroamaan virastaan.
1993 – 6,2 magnitudin Laturin maanjäristys ravisteli Maharashtran osavaltiota Intiassa aiheuttaen 9 748 kuolemaa ja 30 000 loukkaantumista.
1999 – Onnettomuus Tokai-muran ydinjätelaitoksessa Japanissa.
2004 – Ensimmäiset valokuvat elävästä jättiläiskalmarista otettiin Tyynellämerellä.
2005 – Muhammad-pilapiirrosjupakka alkoi kun Tanskan suurin päivälehti Jyllands-PostenJyllands-Posten julkaisi kaksitoista pilapiirrosta islamin perustajasta Muhammadista.
2008 – Misin rautatieasemalla alkoivat pysähtyä Helsingin ja Kemijärven väliset matkustajajunat noin kymmenen kuukauden tauon jälkeen.
2009 – 7,6 magnitudin Sumatran maanjäristyksessä kuoli 1 115 ihmistä.
Kuolleita

420 – Pyhä Hieronymus, Vulgatan kääntäjä (s. n. 347)
1246 – Jaroslav II, Vladimirin suuriruhtinas (s. 1191)
1626 – Nurhaci, mantšuhallitsija (s. 1559)
1627 – Tianqi, Kiinan Ming-dynastian keisari (s. 1605)
1888 – Catherine Eddowes, englantilainen prostituoitu (Viiltäjä-Jackin neljäs oletettu uhri) (s. 1843)
1888 – Elizabeth Stride, ruotsalaissyntyinen prostituoitu (Viiltäjä-Jackin kolmas oletettu uhri) (s. 1842)
1891 – Georges Boulanger, ranskalainen kenraali ja poliitikko (s. 1837)
1943 – Maria Jotuni, suomalainen kirjailija (Huojuva talo) (s. 1880)
1943 – Franz Oppenheimer, saksalainen sosiologi ja poliittinen taloustieteilijä (s. 1864)
1950 – Viljo Laakso, suomalainen jääkärieverstiluutnantti (Mannerheim-ristin ritari) (s. 1895)
1955 – James Dean, yhdysvaltalainen näyttelijä (Nuori kapinallinen) (s. 1931)
1955 – Pentti Haanpää, suomalainen kirjailija (Noitaympyrä) (s. 1905)
1976 – Ruth Margareta Munck, suomalainen vapaaherratar (Jääkäripataljoona 27:n sairaanhoitaja ”Schwester Ruth”) (s. 1886)
1985 – Simone-Henriette-Charlotte Kaminker (”Simone Signoret”), ranskalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Tilaa huipulla) (s. 1921)
1990 – Patrick White, vuoden 1973 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut australialainen kirjailija (Myrskyn silmä) (s. 1912)
1999 – André Lwoff, vuoden 1965 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ranskalainen mikrobiologi (s. 1902)
2000 – Erno Paasilinna, suomalainen kirjailija (Yksinäisyys ja uhma) (s. 1935)
2003 – Robert Kardashian, yhdysvaltalainen asianajaja ja liikemies (s. 1944)
2007 – Esko Elstelä, suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja (s. 1931)
2011 – Ralph Marvin Steinman (”Ralph M. Steinman”), vuoden 2011 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut kanadalainen immunologi ja solubiologi (s. 1943)
2014 – Martin Lewis Perl, vuoden 1995 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1927)
2015 – Göran Hägg, ruotsalainen kirjailija, keskustelija, kriitikko ja kirjallisuudentutkija (s. 1947)
2017 – Antti Majanlahti, suomalainen näyttelijä ja ohjaaja (s. 1966)
2017 – Stig Stenholm, suomalainen fyysikko (s. 1939)
2017 – Jukka Veistola, suomalainen graafikko ja julistetaiteilija (s. 1946)
2017 – Vladimir Vojevodski, venäläis-yhdysvaltalainen matemaatikko (s. 1966)
2022 – Outi Heiskanen, suomalainen taidegraafikko ja akateemikko (s. 1937)
Juhlapäivät

Pyhän Hieronymuksen muistopäivä, jota nykyisin vietetään myös kansainvälisenä kääntäjienpäivänä
Jumalanpilkkapäivä
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 30. syyskuuta: |  |
:   Truman Capote 1791 – Mozartin Taikahuilu kantaesitettiin Wienissä.  1924 – Yhdysvaltalainen kirjailija Truman Capote syntyi.  1955 – Näyttelijä James Dean kuoli.  1964 – Italialainen näyttelijä Monica Bellucci syntyi.  1965 – Epäonnistunut vallankaappausyritys alkoi Indonesiassa. Siitä seuranneissa puhdistuksissa surmattiin satojatuhansia ihmisiä.  2005 – Muhammad-pilapiirrosjupakka alkoi, kun Tanskan suurin päivälehti Jyllands-Posten julkaisi kaksitoista pilapiirrosta islamin perustajasta Muhammedista.  
Katso myös: kalenteri ~ 29. syyskuuta, 1. lokakuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Austadin kirkko (Bygland)

| Åustadin kirkko Åustad kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Bygland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1880
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Austadin kirkko (norj. Austad kyrkje) on Byglandin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1880.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Austadin kirkko (Bygland) Wikimedia Commonsissa
Korshamnin kappeli

| Korshamnin kappeli Korshamn kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Lyngdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1906
Suunnittelija:  Arne Abrahamsen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  100
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Korshamnin kappeli (norj. Korshamn kapell) on Lyngdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1906.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korshamnin kappeli Wikimedia Commonsissa
Manikit

| Manikit |
| --- | --- |
 Suomumanikki (Lonchura punctulata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Manikit Lonchura  Sykes, 1832
Katso myös
   Manikit Wikispeciesissä   Manikit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Manikit (Lonchura) on loistopeippojen heimoon kuuluva suku.
Lajit

BirdLife Suomen mukaan sukuun kuuluu 28 lajia:
Arfakinmanikki Lonchura vana
Borneonmanikki Lonchura fuscans
Harmaamanikki Lonchura caniceps
Isonokkamanikki Lonchura grandis
Kalvakkamanikki Lonchura pallida
Kastanjamanikki Lonchura malacca
Metsämanikki Lonchura tristissima
Mustahuppumanikki Lonchura spectabilis
Mustakaulamanikki Lonchura leucogastroides
Mustamanikki Lonchura hunsteini
Mustavyömanikki Lonchura monticola
Niittymanikki Lonchura teerinki
Nokimanikki Lonchura stygia
Raitakylkimanikki Lonchura montana
Raitavatsamanikki Lonchura molucca
Riisipeippo Lonchura oryzivora
Ruskorintamanikki Lonchura castaneothorax
Sitruunamanikki Lonchura flaviprymna
Suistomanikki Lonchura nevermanni
Suomumanikki Lonchura punctulata
Suomuvatsamanikki Lonchura kelaarti
Timorinmanikki Lonchura quinticolor
Timorinriisipeippo Lonchura fuscata
Uudenbritannianmanikki Lonchura melaena
Uudenirlanninmanikki Lonchura forbesi
Valkohuppumanikki Lonchura maja
Valkoperämanikki Lonchura striata
Valkovatsamanikki Lonchura leucogastra
Myös seuraavia pidetään toisinaan eri lajeina, toisinaan kuitenkin muiden manikkilajien alalajeina:
Lonchura atricapilla, pidetty aiemmin kastanjamanikin (Lonchura malacca) kanssa samana lajina
Lonchura ferruginosa, pidetty joskus kastanjamanikin (Lonchira malacca) kanssa samana lajina
Lonchura nigerrima, pidetty joskus mustamanikin (Lonchura hunsteini) alalajina
Lonchura nigriceps, pidetty joskus seepramanikin (Lonchura bicolor) alalajina
Grindheimin kirkko (Etne)

| Grindheimin kirkko Grindheim kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Etne, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1728
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  248
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Grindheimin kirkko (norj. Grindheim kyrkje) on Etnen kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen  pitkäkirkko vuodelta 1728.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Grindheimin kirkko (Etne) Wikimedia Commonsissa
Lesjöfors

| Lesjöfors |
| --- | --- |

 Lesjöfors
 Koordinaatit: 59°58′33″N, 14°10′58″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlandin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Kunta:  Filipstad
Väkiluku (2021):  736
Lesjöfors on taajama Filipstadin kunnassa Värmlandin läänissä samanimisessä  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 736 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lesjöfors Wikimedia Commonsissa
NEP

Neuvostoseteli vuodelta 1922.
NEP (ven. новая экономическая политика, novaja ekonomitšeskaja politika, ’uusi talouspolitiikka’) oli Neuvostoliitossa vuosina 1921–1928 harjoitettua talouspolitiikkaa, jolla oli tarkoitus saada maan talous kuntoon surkean sotakommunismin ajan jälkeen ja saada pysähtyneisyyden tilalle tehokkuutta, teollistumista, teknistä kehitystä, koulutusta ja uusi neuvostoihminen. Kirjallisuudessa alettiin yksilöiden sijasta korostaa massoja. Politiikka aloitettiin Vladimir Leninin toimiessa valtionpäämiehenä, ja se oli rajoitettua sekataloutta.lähde? Josif Stalin otti 1928 käyttöön puhdasoppisen suunnitelmatalouden.
Poliittinen ilmasto oli NEP-kaudella tiukka. Neuvostoliiton kommunistinen puolue edellytti ajattelun pysyvän aatteen raameissa, ja arvosteleva oppositio oli kielletty. Sensuuria tiukennettiin. Bolševismia vastustaneiden pidätykset ja teloitukset jatkuivat, vaikka toisaalta porvaristo saattoi esittää epäilyksiään melko vapaasti. Oletettiin, että suunta on demokratiaa kohti.
NEP-kauden kapitalistinen suunta merkitsi tiukan linjan kommunistien mielestä ideologisesti askelta taakse päin.
NEP koski maanviljelyä ja ennen kaikkea kulutustavaratuotantoa. Tuotanto ja kauppa siirtyivät niin sanottujen NEP-miesten käsiin, jotka olivat nopeasti ja hämärästi vaurastuneita yksityisyrittäjiä, joilla usein oli jo vanhastaan yrittäjätaustaa.lähde? Suurissa kaupungeissa jokapäiväisten tuotteiden kauppa oli heidän käsissään. Mutta joukossa oli myös sisällissodan aikaisia mustan pörssin kauppiaita ja keinottelijoita. Kirjailija Mihail Bulgakov esittelee ihmistyyppiä kertomuksessaan ”Tšitšikovin seikkailut” (1922). Valtio kontrolloi edelleen pankkilaitosta, raskasta teollisuutta, liikennelaitosta ja ulkomaankauppaa. NEP:n aikana talonpojat saivat myydä osan sadosta vapailla markkinoilla, kunhan loput kaupattiin valtion kautta. Lenin oli katsonut, että tällaisella talousmallilla saataisiin maahan ulkomaisia sijoittajia, jotka vuorostaan parantaisivat talouskasvua. Se kuitenkin kohtasi vastarintaa politbyroossa, ja vastustajia olivat erityisesti Nikolai Buharinlähde?, Lev Trotski ja Stalin. Stalin lakkautti NEP:n ja aloitti siirtymisen viisivuotissuunnitelmiin.lähde?
Aiheesta muualla

Encyclopaedia Britannica: New Economic Policy (englanniksi)
Neuvosto-Venäjän ja Neuvostoliiton talous
sotakommunismi 1918–1921 | NEP 1921–1927 | ensimmäinen viisivuotissuunnitelma 1928–1932 | toinen viisivuotissuunnitelma 1933–1937 | kolmas viisivuotissuunnitelma 1938–1943 | neljäs viisivuotissuunnitelma 1946–1950 | viides viisivuotissuunnitelma 1951–1955 | kuudes viisivuotissuunnitelma 1956–1960 | seitsenvuotisvuotissuunnitelma 1959–1965 | kahdeksas viisivuotissuunnitelma 1966–1970 | yhdeksäs viisivuotissuunnitelma 1971–1975 | kymmenes viisivuotissuunnitelma 1976–1980 | yhdestoista viisivuotissuunnitelma 1981–1985 | kahdestoista viisivuotissuunnitelma 1986–1990
Amorgós (kylä)

| Amorgós Αμοργός |
| --- | --- |
 Amorgóksen kylä.
 Amorgós
 Koordinaatit: 36°49′54″N, 25°53′55″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Náxos
Kunta:  Amorgós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6701000101
Korkeus:  400 m
Väkiluku (2011):  397
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Amorgós (kreik. Αμοργός) eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 397 (vuonna 2011). Amorgóksen kylä on Amorgóksen saaren pääkylä ja Amorgóksen kunnan kuntakeskus.
Amorgóksen kylää.
Amorgóksen kylä sijaitsee sisämaassa saaren keskiosissa. Se on syntynyt keskiajalla suojaisaan paikkaan vuorille noin 400 metrin korkeuteen. Kylästä on matkaa Katápolan satamakylään saaren länsirannikolle noin viisi kilometriä. Amorgós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αμοργού, Topikí Koinótita Amorgoú), johon kuuluvat varsinaisen Amorgóksen kylän lisäksi Kastelópetran kylä sekä saaret Gramponísi, Megálo Viókastro, Mikró Viókastro ja Nikoúria. Koko yhdyskunnan väkiluku on 409.
Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa 1200-luvulla rakennettu venetsialaisaikainen linna, bysanttilaisaikaiset kirkot sekä kylää ympäröivät vanhat tuulimyllyt. Kylässä toimii myös Amorgóksen arkeologinen museo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amorgóksen kylä Wikimedia Commonsissa
Massospondylus

| Massospondylus |
| --- | --- |
 Massospondyluksen luuranko.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Sauropodomorpha
Osalahko::  Prosauropodit Prosauropoda
Heimo::  Massospondylidae
Suku::  Massospondylus  Owen, 1854
Katso myös
   Massospondylus Wikispeciesissä   Massospondylus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Massospondylus (”massiivinen nikama”) oli keskikokoinen kasvinsyöjäprosauropodi, joka eli 205–194 miljoonaa vuotta sitten varhaisjurakaudella. Tämän dinosauruksen fossiileja on löydetty nykyisestä Pohjois-Amerikasta sekä Etelä-Afrikasta, Lesothosta ja Zimbabwesta. 
Massospondylus liikkui enimmäkseen neljällä raajalla, mutta pystyi liikkumaan myös kahdella raajalla. Se kasvoi viisi metriä pitkäksi. 
Massospondyluksella oli pieni pää ruumiin kokoon nähden, lyhyempi ja matalampi kuin Plateosauruksella. Kaula oli pitkä, kuten prosauropodeilla yleensäkin. Massospondylus oli kevytrakenteisempi kuin Plateosauridae-heimon dinosaurukset, mutta raskasrakenteisempi kuin Anchisauridae-heimoon kuuluvat prosauropodit. 
Sillä oli terävät peukalonkynnet, joita se käytti ravinnon hankintaan ja puolustukseen. Peukalonkynnet tulivatkin tarpeeseen, sillä samaan aikaan Pohjois-Amerikassa eli myös teropodi Dilophosaurus.
Fossiilit

Richard Owen nimesi tämän prosauropodin vuonna 1854 Etelä-Afrikasta löydetyistä jäännöksistä. Yli 80 osittaista Massospondyluksen luurankoa on löydetty, joten se on yksi tunnetuimmista prosauropodeista. Lisäksi munia sisältävä pesä on löydetty, jonka uskotaan kuuluneen Massospondylukselle. Munien sisältä löydettiin vanhimmat tunnetut dinosauruksen alkiot.
Ravinto

Massospondylus näytti selvästi kasvinsyöjältä, mutta 1981 eräs tutkija väitti, että Massospondylus ja eräät toiset prosauropodit olisivat lihansyöjiä. Massospondyluksella oli poikkeuksellisen pitkät ja vahvat etuhampaat, joissa oli lihaveitsen terää muistuttavat uurteet. 
Massospondyluksen ylä- ja alahampaat eivät osuneet vastakkain yhtä tarkasti kuin kasvinsyöjillä, kuten samaan aikaan eläneellä Lesothosauruksella. Tätä prosauropodia on epäilty myös kaikkiruokaiseksi. Eräs tutkijaryhmä esitti 1985, että Massospondylus pystyi syömään lehtiä yhtä hyvin kuin nykyiset leguaanit.
Banjo

| Banjo |
| --- | --- |

Soitinryhmä:  kielisoittimet
Alkuperämaa / ‑alue:  varhaisia esimuotoja muinaisessa Lähi-idässä
Soittimen ääniala:   (4-kielisen banjon standardiviritys)
Liittyvä musiikin tyylilaji:  Country
Samankaltaisia soittimia:  ukulele, mandoliini, balalaikka
Kahdeksankielinen banjomandoliini
Banjo on amerikkalaista alkuperää oleva kielisoitin. Sen juuret ovat Lähi-idässä, Kaukoidässä ja Afrikassa, missä edelleen on käytössä muun muassa varhaista banjoa muistuttava soitin nimeltä akonting. Banjo kuuluu erityisesti country- ja bluegrass-musiikkiin, joissa käytetään viisikielistä banjoa. Soitto saattaa kuulostaa hyvin nopealta, koska sitä soitetaan kolmella sormella vaihtuvilla sormijärjestyksillä. Viisikielisen banjon erikoisuutena on muita kieliä lyhyempi viides kieli, joka sijaitsee kaulan puolivälin tietämillä matalimman pitkän kielen puolella. Vanhoissa soittotyyleissä sitä soitetaan yleensä vain vapaana, mutta nykyaikaisissa tyyleissä sitäkin painetaan otelautaa vasten joko peukalolla tai muilla vasemman käden sormilla.