Elokapina
Mielenosoituksia Suomessa > Liikenteen pysäyttämiset > Unionin- ja Kaisaniemenkadun mielenosoitus 2020 > Yleinen keskustelu 2020 mielenosoituksesta

Useat oikeusoppineet ottivat kantaa tilanteeseen. Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori Sakari Melander näki poliisin toiminnan ylimitoitettuna. Melanderin mukaan poliisiin ei kohdistunut videoiden perusteella väkivallan uhkaa. Melander näki, että liikenne olisi ollut mahdollista ohjata toisaalle, eikä siksi liikenteen sujuvuuden turvaaminen oikeuttanut käyttämään niitä voimakäyttövälineitä, johon poliisi turvautui. Melanderin mukaan poliisi olisi voinut kantaa mielenosoittajat pois ajoradalta. Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori Kimmo Nuotion mukaan voimakeinojen käyttö saattoi olla ylilyönti. Hänen mielestään poliisin pitäisi pyrkiä ratkaisemaan tilanne puhumalla ja neuvottelemalla, tai esimerkiksi fyysisesti kantamalla henkilöt pois. Poliisin voimankäyttöön erikoistunut oikeustieteen tohtori Henri Rikander näki, ettei poliisi toiminut Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tekemien päätösten mukaan. Rikanderin mukaan aiemmissa kadunvaltaustilanteissa poliisi on kantanut mielenosoittajat pois, jos nämä ovat heittäytyneet veltoiksi. Rikander ja Nuotio kummatkin korostavat, että mielenosoitus on ihmisen peruslaatuinen ihmisoikeus ja poliisin pitäisi turvata tämän vapauden toteutumista. Rikanderin mukaan poliisin tulisi käyttää lievintä tehokasta voimakeinoa. Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen näki, että mielenosoituksen päämäärät olivat hyväksyttäviä ja että poliisilla on selvitysvelvollisuus siitä, että poliisin toimet mielenosoituksen hajottamiseksi olisivat olleet hyväksyttäviä, välttämättömiä ja oikeasuhtaisia sekä perus- ja ihmisoikeuksia kunnioittavia. European University Instituten ihmisoikeusprofessori Martin Scheinin näki, että poliisin voimankäyttö ei ollut lainkaan perusteltua ja oli liiallista. Scheinin ei pitänyt kaasusumutteen käyttöä vaarattomana, sillä se voi aiheuttaa vakavan terveysongelman joillekin perussairaudesta kärsivälle. Myös Scheinin näki Rikanderin tavoin, että tapahtuma vastasi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen aikaisempaa vastaavanlaista tien sulkemistapausta Oya Ataman vastaan Turkki, jossa poliisi kaasutti tien sulkeneita mielenosoittajia. EIT tuomitsi tapauksen mielenosoituksen hyväksi ja näki mielenilmaisun vahvemmaksi oikeudeksi kuin liikennehaitan välttämisen.
Helsingin poliisi tviittasi, että sen mukaan kaasusumutteen käyttö oli tilanteessa lievin mahdollinen voimakeino. Poliisi perusteli julkisuuteen varoittaneensa sumutteen käytöstä, ja perusteli käyttäneensä sumutetta, koska mielenosoittajat poikkesivat siitä mitä olivat poliisien kanssa sopineet aiemmin. Poliisin mukaan mielenosoituksessa oli 24 partiota eli lähes kaikki Helsingin partiot, samaan aikaan kun muita hälytystehtäviä oli jonossa. Helsingin Sanomat uutisoi, että Poliisihallituksen mukaan "Mielenilmaisun vapaus ei tarkoita vapautta rikkoa lakia." Poliisihallituksen johtaja Tomi Vuoren mukaan poliisin käytös oli lain mukaista. Hänen mielestään on kuitenkin isompi kysymys onko kaasun käyttäminen yleisesti hyväksyttävää. Poliisihallituksen johtaja Sanna Heikinheimo totesi poliisihallituksen suhtautuvan vakavasti toimintaa kohtaan esitettyyn arvosteluun.
Jotkut kansanedustajat ottivat kantaa tapahtuneeseen. Keskustan Mikko Kärnä piti vääränä, että mielenosoittajat eivät totelleet poliisia, mutta tuomitsi myös kaasutuksen. Vasemmiston Paavo Arhinmäen mukaan poliisin toiminta ei ollut demokraattisen oikeusvaltion periaatteiden mukaista. Poliisitaustaiset kansanedustajat puolustivat puolestaan poliisin toimintaa: perussuomalaisten Tom Packalén piti kaasutusta laillisena ja varsin lievänä keinona. Kokoomuksen poliisitaustainen kansanedustaja Kalle Jokinen näki poliisin toimineen oikein. Hänen mielestään mielenosoittajat olivat väärässä paikassa. Myös poliisitaustaiset kansanedustajat Marko Kilpi ja Mari Rantanen ymmärsivät poliisin toimintaa.
Politiikan tutkija Johanna Vuorelma näki, että suhtautuminen tapaukseen jakautui konservatiivien ja liberaalien välillä, eikä niinkään puolueiden mukaan. Helsingin Sanomien oikeustoimittajan Mikko Gustafssonin mielestä kaasun käyttö kertoi poliisin kyvyttömyydestä kohdata väkivallaton mielenosoitus.