stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Älvsbynin kunta

| Älvsbynin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Keskustaajama:  Älvsbyn
Kuntakoodi:  2560
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 699,24 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  8 009
 – Väestötiheys:  4,7 as./km²
 
 www.alvsbyn.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Älvsbynin rautatieasema.
Älvsbynin kirkkokaupunki.
Benbryteforsen Piitimejoessa.
Älvsbynin kunta (ruots. Älvsbyns kommun) on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Älvsbyn.
Kunnan maapinta-ala on 1 699,24 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 8 009 henkeä (31.12.2021).
Kunnassa on suuri talotehdas, joka valmistaa lähes perustusta vaille valmiita Älvsbytaloja, omakotitaloja, joita ostetaan paljon Suomeenkin.
Vuonna 2007 kunnassa oli 24,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Älvsbyn pitäjä erotettiin vuonna 1809 Piitimen pitäjästä. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjästä tuli maalaiskunta. Maalaiskuntaa perustettiin vuonna 1933 Älvsbynin taajaväkinen yhdyskunta, joka vuonna 1948 erotettiin omaksi kauppalakseen. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa rajat eivät muuttuneet. Maalaiskunta liitettiin kauppalaan vuonna 1969, ja kauppalasta muutettiin kunnaksi vuoden 1971 kuntauudistuksessa.
Väestönkehitys

| Älvsbynin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 9 303 | 9 303 |
| 1955 | 1955 |    | 9 303 | 9 303 |
| 1960 | 1960 |    | 9 493 | 9 493 |
| 1965 | 1965 |    | 9 292 | 9 292 |
| 1970 | 1970 |    | 8 700 | 8 700 |
| 1975 | 1975 |    | 9 145 | 9 145 |
| 1980 | 1980 |    | 9 624 | 9 624 |
| 1985 | 1985 |    | 9 458 | 9 458 |
| 1990 | 1990 |    | 9 400 | 9 400 |
| 1995 | 1995 |    | 9 400 | 9 400 |
| 2000 | 2000 |    | 8 947 | 8 947 |
| 2005 | 2005 |    | 8 655 | 8 655 |
| 2010 | 2010 |    | 8 335 | 8 335 |
| 2015 | 2015 |    | 8 183 | 8 183 |
| 2020 | 2020 |    | 8 054 | 8 054 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 679 | 8,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 122 | 1,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 291 | 3,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 091 | 86,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 92 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 113 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 170 935 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,8 %
18–64-vuotiaat: 56,8 %
65 vuotta täyttäneet: 24,4 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,5 | 4,2 |
|   | jalostus | 30,8 | 30,8 |
|   | palvelut | 63,6 | 64,0 |
|   | tuntematon | 1,1 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 179 | 3 631 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 87,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 72,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 264 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Älvsbyn | 4 967 |
| 2 | Vidsel | 533 |
| 3 | Korsträsk | 323 |
| 4 | Vistträsk | 248 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bredsel
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bredsel
Nybyn
Pålsträsk
Tvärån
Övre Tväråsel
Övrebyn
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Nystrand
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Älvsbynin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 7 | 7 | 6 | 5 | 5 | 5 | 5 | 4 | 4 | 5 | 5 | 7 | 5 | 6 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 1 | 3 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 21 | 20 | 24 | 23 | 23 | 21 | 22 | 17 | 19 | 17 | 13 | 15 | 13 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 7 | 5 | 5 | 4 | 4 | 4 | 5 | 7 | 10 | 8 | 4 | 6 | 3 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Älvsbyn piiri.
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Älvsby
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Älvsby
Seurakunnat > Kirkot

Vidselin kirkko
Älvsbyn kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Älvsbynin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Älvsby folkhögskola (ruotsiksi)
Kaupunkiportaali (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Älvsbyns kommun – Kunta- ja pitäjäjaon kehitys on käännöstä kuntaa ja pitäjää koskevista artikkeleista.
Norrbottenin läänin kunnat
Käännös suomeksi
Møksterin kirkko

| Møksterin kirkko Møkster kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Austevoll, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1892
Suunnittelija:  Hans Heinrich Jess
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  320
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Møksterin kirkko (norj. Møkster kirke) on Austevollin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1892.
Kuvia

Kirkkosali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Møksterin kirkko Wikimedia Commonsissa
Ålesund

| Ålesund |
| --- | --- |

 vaakuna
 Ålesund
Valtio:   Norja
Lääni:  Møren ja Romsdalin lääni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  633 km²
 – Maa:  607 km²
Väkiluku (1.1.2023):  67 520
 – Väestötiheys:  111,2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.alesund.kommune.no 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ålesund on kunta ja kaupunki Norjan länsirannikolla Møren ja Romsdalin läänissä. Vuoden 2020 alussa siihen liitettiin Haramin, Sandøyn, Skodjen ja Ørskogin kunnat. Ålesundissa oli 67 520 asukasta vuoden 2023 alussa.
Ålesund tunnetaan jugend-kaupunkina. Se tuhoutui tulipalossa aamuyöstä 23. tammikuuta 1904 lähes täysin, 800 asuntoa paloi ja 11 000 asukasta jäi asunnottomaksi. Uusien rakennusten suunnitteluun osallistui yli 50[lähde? ] arkkitehtia ympäri Norjaa. He ottivat vaikutteita sen aikaisesta rakennusmuodista: uusi Ålesund rakennettiin kivestä ja tiilestä jugend-tyyliin. Se onkin yksi yhtenäisimmistä jugend-kaupungeista maailmassa.
Ålesund on Lahden ystävyyskaupunki.
Ålesund toimi 1980-luvun puolivälissä brittiläisen TV-jännityssarjan Hiidenvirta (Maelstrom) kuvauspaikkana. Suomea vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa edustanut Geir Rönning on kotoisin Ålesundista.
Ålesundin lentoasema sijaitsee Vigran saarella noin 10 kilometriä Ålesundin keskustasta pohjoiseen.
Taajamat

Ålesund
Skodje
Sjøholt
Hoffland
Årset
Valle
Stetteremma
Steinshamn
Myklebost
Kuvia

Ålesundin kirkko
Taidemuseo KUBE
Onan majakka
Kunnan väkiluku vuosina 1951–2010
Tunnettuja henkilöitä

Helen Bjørnøy (s. 1954), poliitikko
Nina Haver-Løseth (s. 1989), alppihiihtäjä
Edvard Moser (s. 1962), Nobel-palkittu neurotieteilijä
Harald Tom Nesvik (s. 1966), poliitikko
Sigrid Raabe (s. 1996), laulaja
Andrea Raaholt (s. 1996), tennispelaaja
Axel Revold (1887–1962), taidemaalari
Geir Rönning (s. 1962), muusikko
Harald Stenvaag (s. 1953), kivääriampuja
Odd Arne Westad (s. 1960), historioitsija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ålesund Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut
Møren ja Romsdalin läänin kunnat
Aukra
Aure
Averøy
Fjord
Giske
Gjemnes
Hareid
Herøy
Hustadvika
Kristiansund
Molde
Rauma
Sande
Smøla
Stranda
Sula
Sunndal
Surnadal
Sykkylven
Tingvoll
Ulstein
Vanylven
Vestnes
Volda
Ørsta
Ålesund
Norjan läänit | Norja
Äkäsjoki

| Äkäsjoki |
| --- | --- |

Alkulähde:  Äkäsjärvi, Muonio
Laskupaikka:  Muonionjoki, Kolari
Maat:  Suomi
Pituus:  46 km
Virtaama:  7,2 m³/s
Valuma-alue:  649 km²
Äkäsjoki on Tornionjoen vesistöön kuuluva joki Lapin maakunnassa Kolarin ja Muonion kuntien alueella. Joki saa alkunsa Äkäsjärvestä Muoniossa, virtaa sieltä etelään Kolarin Äkäslompolon kylän kautta ja laskee Muonionjokeen Kolarin Äkäsjokisuun kylän luona. Pituutta joella on 46 kilometriä ja pudotuskorkeutta 107 metriä. Äkäsjokilaakso on muodostunut siirros- ja hiertovyöhykkeeseen. Hiekka- ja sorakerrostumat ovat jokilaakson varrella yleisiä.
Reitti ja sivujoet

Äkäsjoki saa alkunsa Äkäsjärvestä, josta se laskee Kukaslompolon kautta Äkäslompolojärveen. Sivujoista Kaupinjoki ja Kesänkijoki laskevat myös Äkäslompolojärveen, josta Äkäsjoki jatkuu edelleen Hannukaisen kautta Äkäsjokisuuhun, missä se yhtyy Muonionjokeen. Äkäsjoen valuma-alue on pääosin asumatonta Lapin tunturi- ja vaara-aluetta, eikä se sisällä juurikaan peltoalueita. Valuma-alueen pinta-ala on 649 km² ja järvisyysprosentti 3,1 %. Keskivirtaama on Hannukaisen kohdalla 5,4 m³/s ja Äkäsjokisuun kohdalla 7,2 m³/s. Keskimääräinen vuotuinen ylivirtaama Äkäsjokisuulla kevättulvan aikana on 110 m³/s.
Äkäsjokeen laskee useita sivujokia, joista merkittävimmät ovat Hannukaisen yläpuolinen Kuerjoki ja alapuoliset Valkeajoki ja Tapojoki. Pienempiä sivujokia ovat Kesänkijoki, Rautuoja ja Kaupinjoki Äkäslompolossa sekä Laurinoja, Kivivuopionoja ja Kylmäoja Hannukaisen ympäristössä.
Veden laatu ja vesistön tila

Äkäsjoen happitilanne on hyvä. Veden pH-arvo on neutraalin tuntumassa lukuun ottamatta kevättulvan aikaa, jolloin se laskee noin tasolle pH 6. Fosforipitoisuus on lievästi rehevän - rehevän vesistön tasoa. Typpi- ja metallipitoisuudet ovat pieniä. Vedessä ei ole ylimääräistä sameutta. Äkäsjoen ekologinen tila on luokiteltu hyväksi. Äkäsjoella on kuitenkin niin sanottu Hannukaisen kaivoshanke, joka voisi tuoda työpaikkoja, mutta jonka vastustajat katsovat sen uhkaavan koko ekosysteemiä.
Kalasto

Äkäsjoki on yksi Tornionjoen tärkeimpiä meritaimenkannan lisääntymisalueita. Vuonna 2006 tehdyn selvityksen mukaan Äkäsjoki tuotti n. 1100 meritaimenen luonnossa syntynyttä vaelluspoikasta. Poikastuotantopotentiaaliksi on arvioitu 13 000 vaelluspoikasta vuodessa. Meritaimen ja paikalliset purotaimenkannat lisääntyvät myös sivujoissa. Lohen merkittävimmät poikastuotantoalueet ovat lähinnä Äkäsjoen alajuoksulla.
Vuonna 2007 tehtiin Hannukaisen kaivoshankkeeseen liittyen kalastustiedustelu, joka käsitti Äkäsjoen ja sivujoista Kuer- ja Valkeajoen. Kyselyyn vastanneiden saama kokonaissaalis oli 435 kg ja se oli saatu lähinnä vapakalastuksella. Saaliin pääkalat olivat taimen (136 kg), harjus (108 kg) ja hauki (80 kg). Lisäksi saatiin ahventa (43 kg), lohta (4 kg) ja särkikaloja (4 kg).
Kalaparatiisihanke

Alueella käynnistettiin vuonna 2005 Kalaparatiisihanke, jonka kustannusarvio on 350 000 euroa. Hankkeessa kunnostetaan useita järviä ja jokia, jotka kuuluvat Äkäsjoen vesialueeseen. Tavoitteena on, että vesistö ja kalastusjärjestelyt kehittyisivät ja hanke kehittäisi matkailukalastusta alueella.
Kesänkijärvi, josta lähtevä Kesänkijoki laskee Äkäslompolojärveen.
Vehmaslampi (Multia)

| Vehmaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°21′01″N, 24°57′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  suo-oja Hirsijokeen 
Järvinumero:  14.544.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  179 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,616 km  
Pinta-ala:  1,789 ha  
Tilavuus:  0.000047 km³ 
Keskisyvyys:  2,62 m  
Suurin syvyys:  3,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVehmaslampi 
Vehmaslampi  on Keski-Suomessa Multialla Kollinperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 46 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Kuhanjoen valuma-alueeseen (14.544) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 179 metriä mpy.
Veijo Votkin

Veijo Juhani Votkin (2. tammikuuta 1948 Iisalmen maalaiskunta – 19. lokakuuta 2021 Espoo) oli suomalainen lihatukkuyrittäjä. Votkin perusti Lihatalo Votkinin vuonna 1978. Hän toimi yrityksessä aktiivisesti alusta asti vuoden 2021 alkuun asti ja viimeiset kuukaudet kotoaan käsin. Votkin oli syntyperältään Suistamon karjalaisia.
Vanha Tbilisi

Näkymä Vanhaan Tbilisiin.
Ivan Aivazovskin maalaus Tbilisistä vuonna 1868.
Vanha Tbilisi (georg. ძველი თბილისი, Dzveli Tbilisi) on hallinnollinen piiri (raioni) Tbilisissä, Georgian pääkaupungissa. Vaikka nimityksiä "vanha Tbilisi" tai "Tbilisin vanhakaupunki" on käytetty pitkään kaupungin historiallisesta osasta, alueesta tuli oma hallinnollinen piirinsä vasta vuonna 2007. Siihen sisällytettiin osia Mtatsminda-Krtsanisin ja Isani-Samgorin alueilta.
Vanha Tbilisi sijaitsee historiallisen Tbilisin vanhankaupungin ympärillä. Alue on arkkitehtuurinsa ja kaupunkihistoriansa kannalta arvokas, ja siihen kohdistuvan uhan vuoksi se kuului World Monuments Fundin uhanalaisten monumenttien luetteloon vuosina 1998, 2000 ja 2002.
Alue sijaitsee Mtkvari-joen molemmilla rannoilla. Sen kaupunkikuvaa hallitsevat Mtatsminda-vuori, Nariqalan linnoitus ja Kartlis Deda -monumentti. Alueen kaupunkirakenne on pääosin peräisin 1800-luvulta ja sen arkkitehtuuri on eklektistä. Rakennuksia tai säilyneitä rakenteita Vanhan Tbilisin alueella on 400–1900-luvuilta, mutta suurin osa 1800-lukua edeltäneestä rakennuskannasta ei selvinnyt tuhoisasta vuoden 1795 persialaishyökkäyksestä. Alueella sijaitsee useita Tbilisin matkailunähtävyyksiä, kuten kirkkoja, museoita, rikkikylpylöitä, ja erikoisia puurakennuksia avoimine, kaiverrettuine parvekkeineen.
Käännös suomeksi
Nikolai von Rechenberg

Nikolai von Rechenberg (4. marraskuuta 1846 Pietari – 22. marraskuuta 1908 Pietari) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraaliluutnantti ja salaneuvos, joka toimi myös Viipurin läänin kuvernöörinä.
Nikolai von Rechenbergin vanhemmat olivat Vaasan läänin kuvernööri, kapteeni Carl Alexander von Rechenberg ja kreivitär Natalie Alexandrine Stewen-Steinheil ja puoliso vuodesta 1871 Helena Gavrilovna Zubinskaja.  Nikolai von Rechenberg tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1859, mutta siirrettiin sieltä 1865 H.M. Keisarin paašikouluun Pietariin. Hänet ylennettiin kamaripaašiksi 1866 ja määrättiin samana vuonna koulusta valmistuttuaan vänrikkinä palvelukseen Henkivartioväen Moskovan rykmenttiin. Aliluutnantiksi von Rechenberg ylennettiin 1867, luutnantiksi 1869, alikapteeniksi 1872 ja kapteeniksi 1877. Rykmentissään hän otti osaa Turkin sotaan 1877–1878, haavoittuen Gornyi Dubnjakin taistelussa.
Von Rechenberg määrättiin nuoremmaksi yleisesikuntaupseeriksi Henkivartioväen Paavalin rykmenttiin 1882 ja ylennettiin samana vuonna everstiksi. Hän toimi rykmentin vt. komentajana 1888–1889. Kesällä 1889 hänet määrättiin Henkivartioväen 2. jalkaväkidivisioonan 2. prikaatin vt. komentajaksi, mutta siirrettiin jo marraskuussa 132. Benderyn jalkaväkirykmentin komentajaksi. Kenraalimajuriksi ylennettynä von Rechenbergista tuli 42. jalkaväkidivisioonan 1. prikaatin komentaja tammikuussa 1898 ja Viipurin läänin kuvernööri joulukuun lopussa 1899. Hän joutui kuitenkin eroamaan kuvernöörin virasta ja hänelle myönnettiin samalla ero sotapalveluksesta kenraaliluutnanttina elokuussa 1902, mutta hänet nimitettiin uudelleen Viipurin läänin kuvernööriksi helmikuussa 1906. Salaneuvoksen arvonimen hän sai saman vuoden huhtikuussa ja eron kuvernöörin virasta maaliskuussa 1907.
Von Rechenberg oli hankkinut vuonna 1882 Stewen-Steinheil-suvulta jo 1600-luvulla perustetun Ihantalan kartanon Viipurin maalaiskunnasta, mutta siirryttyään palvelukseen Etelä-Venäjälle hän myi vuonna 1890 sekä kartanon että omistamansa Jyrkilän tilan.
Nagayasu Honda

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Nagayasu Honda
Syntymäaika: 
Syntymäpaikka: Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Waseda WMW |  |
Maajoukkue
| 1927–1930 | Japani | 4 (0) |
Nagayasu Honda (jap. 本田 長康) oli japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Honda debytoi Japanin maajoukkueessa elokuussa 1927. Hän on pelannut neljä maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Veijonen

Veijonen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Juha Veijonen (s. 1959), näyttelijä
Kalevi Veijonen (1922–2007), näytelmäkirjailija
Onni Veijonen (1898–1944), näyttelijä, Juha Veijosen isoisä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Nalkala

| Nalkala> 3. kaupunginosa |
| --- | --- |
 Laukontorin seutua Ratinan suvannon vastarannalta kuvattuna.
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Keskinen suuralue
Suunnittelualue:  Keskusta
Kaupunginosa nro:  3.
Nalkala on Tampereen 3. kaupunginosa. Se kattaa ydinkeskustan eteläisen osan Hämeenkadusta Laukontorille. Kaupunginosa rajoittuu Tammerkosken alajuoksuun, Ratinan suvantoon, Pyhäjärveen ja lännessä Hämeenpuistoon.
Ensimmäinen Nalkalan alueen asemakaava, jossa esiintyvät katujen nimet, on vuodelta 1868, joskin epävirallisesti kadut oli nimetty jo vuoden 1822 asemakaavaehdotuksessa. Alueen alkuperäisistä kadunnimistä ovat jäljellä vielä Hämeenkatu, Hallituskatu ja Tampereen kaupungin perustajan, Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n mukaan nimetty Kuninkaankatu. Alue on saanut nimensä kahdesta Nalka-nimisestä talosta, jotka mainittiin vuoden 1540 maakirjassa.
Tiiliruukinkadun nimi (virallisesti käytössä vuodesta 1886) viittaa Tampereen vanhimpaan teollisuudenalaan tiiliteollisuuteen. Vanhin Nalkalassa sijainnut tiilitehdas purettiin 1880-luvun lopulla. Vierasperäisenä pidetyn Tiiliruukinkatu-nimen tilalle on ehdotettu myöhemmin nimiä Tiilitehtaankatu ja Tiilenlyöjänkatu; jälkimmäistä on perusteltu sillä, että kadun lähellä sijainneessa ”tiilipruukissa” tiilien valmistus ei ollut tehdasmaista, vaan ne ”lyötiin käsin”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nalkala Wikimedia Commonsissa
Koskesta voimaa -verkkojulkaisu: Kaupunginosa III – Nalkala
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste
Mäkihypyn maailmancup 2002–2003

Mäkihypyn maailmancupissa 2002–2003 oli 28 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuusamossa Suomessa 29. marraskuuta 2002 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 22. maaliskuuta 2003.