stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lohjan Kisa-Veikot
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Liitto-Lehdistö-valinnat

Markku Kuusamo (1980)
Aiheesta muualla

Lohjan Kisa-Veikkojen jääkiekkoilijoiden sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Lohjan Kisa-Veikkojen taitoluistelijoiden sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Lindsey Jacobellis

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lindsey Jacobellis |  Lindsey Jacobellis |  Lindsey Jacobellis |  |
Maa:   Yhdysvallat
Naisten lumilautailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | lumilautakrossi |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | lumilautakrossi, sekajoukkueet |  |
|  Hopeaa | Torino 2006 | lumilautakrossi |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Whistler 2005 | lumilautakrossi |  |
|  Kultaa | Arosa 2007 | lumilautakrossi |  |
|  Kultaa | La Molina 2011 | lumilautakrossi |  |
|  Kultaa | Kreischberg 2015 | lumilautakrossi |  |
|  Kultaa | Sierra Nevada 2017 | lumilautakrossi |  |
|  Kultaa | Park City 2019 | lumilautakrossi, joukkueet |  |
|  Pronssia | Sierra Nevada 2017 | lumilautakrossi, joukkueet |  |
Lindsey Jacobellis (s. 19. elokuuta 1985 Danbury, Connecticut) on yhdysvaltalainen lumilautailija, kaksinkertainen olympiavoittaja ja kuusinkertainen maailmanmestari.
Jacobellis on voittanut viisi kertaa maailmanmestaruuden lumilautakrossissa vuosina 2005, 2007, 2011, 2015 ja 2017. Lisäksi hänellä on kaksi MM-mitalia joukkuekilpailusta.
Olympialaiset

Lumilautakrossin finaalissa Torinossa 2006 Jacobellis otti heti lähdössä kärkipaikan ja jo puolivälissä hän oli paljon muita edellä, kunnes hän toiseksi viimeisessä hypyssä temppuili ja kaatui. Tällöin Sveitsin Tanja Frieden tuli ohi ja laski olympiakultaan.
Vancouverin olympialaisissa 2010 Jacobellis sijoittui lumilautakrossissa viidenneksi, Sotšissa 2014 seitsemänneksi ja Pyeongchangissa 2018 neljänneksi. Pekingissä 2022 hän voitti kultaa henkilökohtaisessa kilpailussa ja sekajoukkuekilpailussa Nick Baumgartnerin parina.
Saavutuksia

Lumilautakrossissa olympiakultaa 2022, olympiahopea 2006
Lumilautakrossin sekajoukkuekilpailussa olympiakultaa 2022
Lumilautakrossissa MM-kultaa vuosina 2005, 2007, 2011, 2015 ja 2017.
Lumilautakrossin joukkuekilpailussa MM-kultaa 2019 ja MM-pronssia 2017
Luettelo Haukkamiehen vihollisista

Tämä on luettelo Haukkamiehen ja Haukkatytön/Haukkanaisen vihollisista.
Kessu

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kessu voi tarkoittaa:
palturitupakkaa
puhekielessä mitä tahansa tupakkaa
armeijaslangissa kersanttia
Luonto-Liiton Keski-Suomen piirin lyhennettä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kessu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kiinanjokidelfiini

| Kiinanjokidelfiini |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Valaat Cetacea
Alalahko::  Hammasvalaat Odontoceti
Heimo::  Iniidae
Suku::  Lipotes  Miller, 1918
Laji::  vexillifer
Kaksiosainen nimi
 Lipotes vexillifer  Miller, 1918 
 Kiinanjokidelfiinin alkuperäinen levinneisyys
Katso myös
   Kiinanjokidelfiini Wikispeciesissä   Kiinanjokidelfiini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiinanjokidelfiini eli baiji (Lipotes vexillifer) on tai oli Kiinassa Jangtsejoessa elävä lähes sokea valaslaji. Sitä on Kiinassa kutsuttu "Jangtsen jumalattareksi". Vaikka Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee lajin äärimmäisen uhanalaiseksi, jotkut katsovat sen kuitenkin kuolleen sukupuuttoon, koska tutkijat eivät onnistuneet löytämään laskennassa ainuttakaan yksilöä. Kiinanjokidelfiinin arvioidaan eläneen maapallolla 20 miljoonaa vuotta. Se on niin kutsuttu elävä fossiili, sillä se on säilynyt esihistoriallisista ajoista katoamiseensa saakka lähes muuttumattomana.
Joukko tutkijoita julisti kiinanjokidelfiinin sukupuuttoon kuolleeksi 8. elokuuta 2007, kun ainoatakaan yksilöä ei havaittu Jangtsejoella kuusi viikkoa kestäneiden etsintöjen jälkeen. Jotkut uskovat delfiinin kuolleen sukupuuttoon jo vuonna 2002, kun viimeinen tiedetty kiinanjokidelfiini Kigi kuoli. Joitakin päiviä aiemmin eräs kiinalaismies oli kuvannut videokameralla suurta joessa liikkuvaa eläintä, joka oli todennäköisesti baiji. Jotkut tutkijat pitävät lajia kuitenkin jo hävinneenä, sillä yksi tai muutama yksilö ei riittäisi pelastamaan kantaa. Tutkijoiden mielipiteet eivät ole kuitenkaan muuttaneet Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n näkemystä siitä, että laji saattaa olla vielä elossa. Vuonna 2016 amatööritutkimusryhmä väitti havainneensa kiinanjokidelfiinin lähellä Wuhun kaupunkia.
Vuonna 1997 laskennassa kiinanjokidelfiinejä löydettiin enää 13, kun vielä 1980-luvulla niitä eli vielä noin 400. Suurin syy tähän ovat olleet salametsästykset ja jokiin viritettävät verkot. Myös Kolmen rotkon pato muutti pysyvästi delfiinien elinympäristöä. Delfiinejä pyrittiin pelastamaan siirtämällä niitä läheiseen järveen.
Koko ja ulkonäkö

Kiinanjokidelfiinillä on pitkä ja kapea nokka. Kiinanjokidelfiini painaa noin 125–230 kg, joidenkin lähteiden mukaan enimmäispaino olisi kuitenkin 160 kg. Pituutta uroksilla saattaa olla jopa 2,5 metriä ja naarailla 2,3 metriä. Useimmat yksilöt ovat 2,0–2,5 m pitkiä. Väritykseltään baiji on yläpuolelta siniharmaa ja alapuolelta valkoharmaa.
Elinympäristö

Kiinanjokidelfiini elää vain makeavetisissä joissa ja järvissä. Jangtsejoella kiinanjokidelfiinit ovat eläneet syvemmissä osissa ja ne ovat tulleet matalammalle ainoastaan pyydystämään kaloja ravinnokseen.
Lisääntyminen

Kiinanjokidelfiininaaras saavuttaa sukukypsyyden noin kuuden ja uros neljän vuoden iässä. Tiineys kestää noin 10–11 kuukautta. Naaraat synnyttävät noin kahden vuoden välein yhden jälkeläisen kerrallaan. Syntynyt jälkeläinen on noin metrin mittainen ja emo hoitaa sitä 8–20 kuukautta.
Erään yksilön on arveltu eläneen luonnossa 24-vuotiaaksi.
Ravinto

Kiinanjokidelfiinit syövät alle 6,5 cm leveitä makean veden kaloja.
Käyttäytyminen

Kiinanjokidelfiinit ovat sosiaalisia eläimiä, ja elävät pienissä, 3–4 yksilön ryhmissä. Ryhmät saattavat muodostaa suurempia, 9–16 delfiinin joukkoja. Ravintoa kiinanjokidelfiinit hakevat päivisin ja lepäävät öisin hiljaa virtaavissa kohdissa.
Vaaran uhatessa kiinanjokidelfiini saattaa paeta 60 km/h nopeudella, mutta useimmiten se liikkui vain noin 10–15 km/h nopeudella.
Kaikilla jokidelfiineillä on heikko näkö, ja osa lajeista on lähes täysin sokeita. Baiji ei ole täysin sokea, vaikka sen silmät ovatkin pienet ja näkökyky heikko. Pääosin se kuitenkin käyttää kaikuluotausta suunnistaessaan.
Korkeakoulupedagogiikka

Korkeakoulupedagogiikka tarkoittaa korkeakoulujen ja yliopistojen opetuksen kehittämistä ja oppimisen edistämistä. Suomessa korkeakoulupedagogiikka lähti kehittymään 1960-luvulta alkaen, jolloin järjestettiin ensimmäisiä pedagogisia koulutuksia yliopistojen ja korkeakoulujen opetus- ja tutkimushenkilöstölle. Annikki Järvinen oli ensimmäisiä korkeakouluopetuksen kehittämisen pioneereja ja hänen toimintansa vaikutti vahvasti suomalaisen korkeakoulupedagogiikan kehittymiseen. Hänen toimestaan perustettiin Tampereen yliopistoon korkeakoulupedagoginen eli kope-ryhmä 1980-luvun alussa.
Luettelo merituulivoimasta

Burbo Bankin merituulivoimapuisto Englannissa
Luettelo merituulivoimasta sisältää toiminnassa olevan ja rakenteilla olevan merituulivoiman eli niin sanotun off-shore-tuulivoiman. Merellä sijaitsevat tuulivoimalat muodostavat tavallisesti useiden voimaloiden tuulivoimapuistoja, ja siten merituulivoima on esitelty tässä luettelossa tuulipuistoittain.
Toiminnassa

| Tuulipuisto | MW | Maa | Turbiini | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vindeby | 5 |  Tanska | Siemens 450 x 11 | 1991 |
| Lely | 2 |  Alankomaat | NEG Micon x 4 | 1994 |
| Tuno Knob | 5 |  Tanska | Vestas 500kW x 10 | 1995 |
| Dronten Isselmeer | 16,8 |  Alankomaat | NEG Micon 600kW x 28 | 1996 |
| Bockstigen | 2,75 |  Ruotsi | NEG Micon 550kW x 5 | 1997 |
| Utgrunden | 10,5 |  Ruotsi | GE 1,5 x 5 | 2000 |
| Blyth | 4 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Vestas V66-2MW x 2 | 2000 |
| Middelgrunden | 40 |  Tanska | Bonus 2MW x 20 | 2001 |
| Yettre Stengrund | 10 |  Ruotsi | NEG Micon 2MW x 5 | 2001 |
| Horns Rev | 160 |  Tanska | Vestas V80-2MW x 80 | 2002 |
| Samsø | 23 |  Tanska | Siemens 2,3 x 10 | 2003  |
| Nysted | 166 |  Tanska | Siemens 2,3 x 72 | 2003 |
| Arklow Bank | 25 |  Irlanti | 7 x 3,6 GE | 2003  |
| North Hoyle | 60 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Vestas V80-2MW  x 30 | 2003  |
| Scroby Sands | 60 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Vestas V80-2MW x 30 | 2004  |
| Kentish Flats | 90 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Vestas V90-3MW x 30 | 2005  |
| Barrow | 90 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Vestas V90-3MW x 30 | 2006  |
| Egmond aan Zee | 108 |  Alankomaat | Vestas V90-3MW x 36 | 2006 |
| Burbo Bank | 90 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Siemens 3,6-107 x 25 | 2007  |
| Lillgrund | 110 |  Ruotsi | Siemens 2,3 x 48 | 2007 |
| Beatrice | 10 |  Yhdistynyt kuningaskunta | RePower 5M x 2 | 2007 |
| Princess Amalia Wind Farm | 120 |  Alankomaat | Vestas V80-2MW x 60 | 2008 |
Rakenteilla

| Tuulipuisto | MW | Maa | Turbiini | Valmis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rhyl Flats | 90 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Siemens 3,6-107 x 25 | 2009  |
| Lynn and Inner Dowsing | 194 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Siemens 3,6-107 x 54 | 2008  |
| Robin Rigg | 180 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Vestas V90-3MW x 60 | 2009  |
| Thornton Bank | 300 |  Belgia | REpower 5M x 60 | 2008  |
| Gunfleet Sands | 108 |  Yhdistynyt kuningaskunta | Siemens 3,6-107 x 30 | 2009  |
| Alpha Ventus | 60 |  Saksa | REpower 5M x 6, Multibrid M5000 x 6 | 2009 |

Thornton Bank
Live at the Budokan (Ian Gillan Bandin albumi)

| Live at the Budokan Ian Gillan Band |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 22. syyskuuta 1977 Budokan, Tokio
 Julkaistu: 1977–1978
 Tyylilaji: fuusiojazz
 Levy-yhtiö: Eastworld, Virgin
Muut kannet
 Australian painoksen kansikuva
Ian Gillan Bandin muut julkaisut
| Scarabus 1977 | Live at the Budokan 1977–1978 |   |
Live at the Budokan on Ian Gillan Bandin livealbumi, joka julkaistiin Japanissa kahdessa osassa loppuvuonna 1977 ja alkuvuonna 1978. Vuonna 1983 albumi julkaistiin Britanniassa yhtenä kaikki kahden levyn kappaleet käsittävänä julkaisuna.
Kappaleet > A-puoli

Clear Air Turbulence – 12.56
Smoke On The Water – 9.50
Kappaleet > B-puoli

Scarabus – 5.32
Money Lender – 10.56
Twin Exhausted – 5.08
Kappaleet > C-puoli

Over the Hill – 8.41
Child in Time – 10.20
Kappaleet > D-puoli

Smoke on the Water – 9.50
Mercury High – 5.06
Woman from Tokyo – 4.46
Kokoonpano

Ian Gillan – laulu
Ray Fenwick – kitara
John Gustafson – basso
Colin Towns – koskettimet
Mark Nauseef – rummut
Kongon tasavallan vaakuna

Kongon tasavallan vaakuna.
Kongon tasavallan vaakuna on vaakuna, joka on Kongon tasavallan symboli. Nykyinen vaakuna otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 1960 ja uudelleen vuonna 1991. Vaakunasta löytyy Kongon tasavallan kansallinen motto, Unite, Travail, Progres, suomeksi Yhtenäisyys, Työ, Edistys.
Entisiä vaakunoita

Afrikan valtioiden vaakunat
Algeria
Angola
Benin
Botswana
Burkina Faso
Burundi
Djibouti
Egypti
Eritrea
Etelä-Afrikka
Etelä-Sudan
Etiopia
Gabon
Gambia
Ghana
Guinea
Guinea-Bissau
Kamerun
Kap Verde
Kenia
Keski-Afrikan tasavalta
Komorit
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Lesotho
Liberia
Libya
Madagaskar
Malawi
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Mosambik
Namibia
Norsunluurannikko
Niger
Nigeria
Päiväntasaajan Guinea
Ruanda
Sambia
São Tomé ja Príncipe
Senegal
Seychellit
Sierra Leone
Somalia
Sudan
Swazimaa
Tansania
Togo
Tšad
Tunisia
Uganda
Zimbabwe
1970–1991
Kolme pukkia

Kolme pukkia on vanha norjalainen satu.
Juoni

Kolme pukkia, Isopukki, Keskipukki ja Pikkupukki asuvat yhdessä. Pukit haluavat päästä joen toiselle puolelle syömään ruohoa, jolloin pitää ylittää silta. Sillan alla asuu hirmuinen peikko. Pikkupukki kävelee ensin siltaa, kunnes peikko tulee ja uhkaa syödä tämän. Peikko kuitenkin päästää pukin menemään tämän sanottua, että kohta tulee vielä isompia pukkeja, joista peikko saisi luonnollisesti enemmän syötävää. Seuraavalle pukille tapahtuu myös niin, ja peikko päästää toisenkin pukin menemään. Kolmas pukki kävelee siltaa ja peikko uhkaa syödä pukin ja niinpä peikko tulee sillalle, mutta Isopukki laskee sarvensa ja puskee peikon jokeen eikä peikkoa enää näy. Pukit syövät vatsansa täyteen kukkia ja ruohoa.
Lisbeth Pahnke

Lisbeth Pahnke (nyk. Lisbeth Airosto, s. 1945) on ruotsalainen lastenkirjailija. Suomeksi on käännetty hänen Britta ja Hopea -sarjansa, josta on ilmestynyt 13 teosta. Hänen kirjojaan on käännetty muun muassa suomeksi, portugaliksi, tanskaksi ja saksaksi. Pahnke työskentelee toimittajana ja kääntäjänä. Hän on naimisissa Harri Airoston kanssa. Pahnke on kasvattanut ja kasvattaa ruotsalaisia puoliverisiä ja poneja ja kilpailee esteratsastuksessa. Hänellä on kolme aikuista lasta, ja hän asuu nykyisin Smålandissa.
Britta-sarjan ensimmäinen teos ilmestyi 1966 ja viimeinen 1979. Suomeksi sarja ilmestyi ensin Kariston Nuortenkirjastossa vuosina 1972–1979. Alkupään kirjoista on otettu uusintapainos 1990-luvulla.
Britta-sarjan päähenkilö vanhenee vuosien aikana ihanan Hopea-poninsa kanssa. Kerronta painottuu ensin ratsastuskouluelämään ja myöhemmissä teoksissa toimimiseen ratsastuksenopettajana ja kilpailemiseen. Sarjassa on suuri paino erilaisilla ponien ja hevosten luonteenkuvauksilla. Muun muassa kirjava Billy-poni aiheuttaa ongelmatilanteita normaaleilla ratsastuskoulutunneilla.
Kirjasarjan aikana Brittan suhde Lasseen syvenee. Henkilöhahmoja on vähän ja dialogi vähäistä. Sarjaa lukiessa hieman häiritsee kääntäjän ammattitaidottomuus hevosasioissakenen mukaan?. Mm. loppupään kirjoissa puhutaan dresyyristä, kun pitäisi puhua kouluratsastuksesta. Samoin Täplä-poni on välillä Pilkku ja Pikkuveli Lilleman. Hevosten väreissä on ollut käännösvaiheessa sekaannusta.
Teokset

Britta och Silver får en chans (suomentamaton)
Teokset > Suomennetut Britta -sarjan kirjat

Brittan ponikesä
Britta ja Hopea
Britta satuloi Hopeansa
Britta ja Hopea kilpailevat
Brittan uusi hevonen
Britta, Hopea ja varsa
Britta, Hopea ja Billy
Britta ja Hopea talvipuuhissa
Britta ja Hopea ratsastuskoulussa
Britta ja Hopea voittavat
Britta ja Hopea leirillä
Britta ja Hopea uusilla urilla
Britta ja Hopea saavat ystävän
Aiheesta muualla

Artikkeli Lisbeth Pahnkesta (Arkistoitu – Internet Archive). (ruotsiksi)
Liikelahja

Liikelahja tarkoittaa erilaisia, yleensä yrityksen logolla varustettuja tuotteita, joita annetaan lahjaksi yrityksen eri sidosryhmille.
Liikelahjoista käytetään monia nimityksiä kuten yrityslahjat ja asiakaslahjat.
Usein lahjan antaminen liittyy johonkin juhlaan tai merkkipäivään kuten esimerkiksi asiakkaan syntymäpäivälahja tai joululahjat.
Myynninedistämisessä käytettyjä halpoja lahjoja kutsutaan nimillä mainoslahjat, mainostuotteet, mainosesineet, myynninedistämislahjat, giveaways tai givarit, brändituotteet ja promolahjat.
Tyypillisiä liikelahjoja ovat esim. kynät, t-paidat, laukut, lippalakit, kalenterit ja erityyppiset juomamukit.
Tarkoitus

Liikelahjojen tarkoitus on vahvistaa vanhoja liikesuhteita sekä auttaa solmimaan uusia.
Liikelahjojen vaikuttavuutta on tutkittu ja havaittu että liikelahja muistetaan hyvin.
Liikelahjoja myös säilytetään pitkään keskimäärin seitsemän kuukautta. Jotkut liikelahjat kuten kalenterit pysyvät käytössä vielä pitempään.
Liikelahjalla saavutetaan myös edullisempi näkyvyys kun tv-  tai lehtimainoksella.
BPMA (British Promotional Merchandise Association) teetätti kyselyn, jonka toteutti itsenäinen lontoolainen verkkomarkkinointitutkimustoimisto, Atomik Researchin.
Kyselyssä haastateltiin tuhatta satunnaisesti valittua brittiläistä kuluttajaa. Kysely osoitti että liikelahja voi vaikuttaa merkittävästi ostopäätöksiin.
Liikelahjakulttuuri eri maissa > Eurooppalainen liikelahjakulttuuri

Euroopassa lahjan antamista ensimmäisellä tapaamisella pidetään yleensä törkeänä.
Lahjan antaminen koetaan henkilökohtaisena asiana, joten sopiva hetki lahjan antamiseen on liikesuhteen kehityttyä, yleensä sopimuksen allekirjoituksen jälkeen.
Lahjan saamiseen liittyvä yllätys on eurooppalaisille tärkeää, ja he pitävät persoonallisista lahjoista.
Liikelahjakulttuuri eri maissa > Arabiemiirikunnat

Pienen liikelahjan tai muistoesineen antaminen liikeneuvottelujen ja tapaamisten yhteydessä on kohtelias ja arvostettu tapa.
Lahjan antamisen syy on kuitenkin oltava tiedossa väärinkäsitysten välttämiseksi.
Liikelahjat annetaan neuvottelujen päätyttyä tai kohteliaisuuskäyntien yhteydessä.
Liikelahjakulttuuri eri maissa > Intia

Intiassa liikelahjat eivät ole yleensä välttämättömiä. Ne ovat kuitenkin suosittuja ja niitä voidaan jopa odottaa.
Mainoslahjoja otetaan yleensä vastaan, mutta niitä tulee kuitenkin antaa hyvin harkiten.
Intiassa liikelahjoja pidetään ystävyyden merkkinä, ja normaalisti tehdään ero henkilökohtaisen ystävän ja liikekumppanin välillä.
Liikelahjakulttuuri eri maissa > Japani

Liikelahjat ovat Japanissa tavallisia. Niitä sekä annetaan että vastaanotetaan runsaasti. Japanilaiset antavat lahjoja kaikissa mahdollisissa, ja joskus mahdottomissakin tilanteissa.
Tätä lahjamaniaa on selitetty vastaanottajalle tyrkytettävänä goodwillina, jonka tarkoituksena on luoda epämääräinen velvollisuuden tai kiitollisuudenvelan tunne.
Liikelahjoja annetaan Japanissa jo yleensä ensimmäisellä tapaamisella. Tapana on, että japanilaiset antavat lahjoja ensi kertaa käyvälle vieraalleen, mutta ulkomaalaisen ei odoteta vievän ensi kertaa tavattaessa liikelahjoja
Liikelahjakulttuuri eri maissa > Kiina

Kiinassa lahjoja annetaan osoittamaan arvonantoa tai kiitollisuutta, muistoksi, palkkioksi tai “takaisinmaksuksi”. Kiinalaisille lahjan antaminen on myös tapa sanoa: “toivon tämän ystävyyden säilyvän”.
Liikelahjojen antaminen ei välttämättä edistä liikesuhteita, mutta niiden antamatta jättäminen voi hyvinkin vaikuttaa suhteisiin kielteisesti.
Aiemmin Kiinan lainsäädäntö oli hyvin tiukka lahjojen suhteen ja se oli jopa lainvastaista. Nykyisin asiaan ei suhtauduta enää yhtä tiukasti.
Nykyäänkin lahjojen antaminen saattaa olla saajalle “arka” aihe, joten mitään kovin arvokasta ei pidä antaa muiden ollessa läsnä.
Koira (kiinalainen horoskooppi)

Koira on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Koiran vuonna syntyneitä pidetään uskomusjärjestelmän mukaan uskollisina, rehellisinä, epäitsekkäinä, touhukkaina, riippumattomina ja velvollisuudentuntoisina.[lähde? ] Saman järjestelmän mukaan heidän itsetuntonsa ei ole paras mahdollinen.[lähde? ]
Koiran vuosi: 12 vuoden välein. mm 1886, 1898, 1910, 1922, 1934, 1946, 1958, 1970, 1982, 1994, 2006, 2018, 2030, 2042...
On otettava kuitenkin huomioon että kiinalainen vuosi vaihtuu eri aikaan kuin kansainvälinen.

Koiran kuukausi: n. 8.10.- 7.11.

Koiran tunti: 19 - 21
Koiran onnennumerot ovat 3, 4 ja 9.
Koiran vuosia

14. helmikuuta 1934 – 3. helmikuuta 1935 (puu)
2. helmikuuta 1946 – 21. tammikuuta 1947 (tuli)
18. helmikuuta 1958 – 7. helmikuuta 1959 (maa)
6. helmikuuta 1970 – 26. tammikuuta 1971 (metalli)
25. tammikuuta 1982 – 12. helmikuuta 1983 (vesi)
10. helmikuuta 1994 – 30. tammikuuta 1995 (puu)
29. tammikuuta 2006 – 17. helmikuuta 2007 (tuli)
16. helmikuuta 2018 - 4. helmikuuta 2019 (maa)
3. helmikuuta 2030 - 22. tammikuuta 2031 (metalli)
Kiinalaiset horoskoopit
Rotta | Härkä | Tiikeri | Jänis | Lohikäärme | Käärme | Hevonen | Vuohi | Apina | Kukko | Koira | Sika
Koloman Wallisch

Koloman Wallisch.
Koloman Wallisch (unk. Wallisch Kálmán, 28. helmikuuta 1889 Lugoj – 19. helmikuuta 1934 Leoben) oli itävaltalainen poliitikko, joka toimi maan kansallisneuvoston jäsenenä vuosina 1930–1934. Sosialidemokraatteja edustanut Wallisch teloitettiin hänen osallistuttuaan Itävallan sisällissotaan vuonna 1934.
Nykyisen Romanian alueella sijaitsevassa Lugojssa syntynyt Wallisch liittyi Unkarin sosiaalidemokraattiseen puolueeseen vuonna 1905. Ensimmäisessä maailmansodassa hän osallistui taisteluihin itärintamalla Galitsiassa sekä Italian rintamalla. Vuodesta 1921 lähtien Wallisch toimi sosialidemokraattien puoluesihteerinä Itävallan Bruck an der Murissa. Maan parlamenttiin hänet valittiin vuonna 1934.
Itävallan sisällissodan aikana Wallisch komensi Obersteiermarkin alueen tasavaltalaisen suojeluliiton joukkoja, jotka ottivat haltuunsa muun muassa Bruck an der Murin. Kansalliskaartia vastaan käydyn taistelun jälkeen Wallisch pakeni noin 300 miehensä kanssa vuorille yrittäen paeta Tšekkoslovakiaan. Kansalliskaartin joukout saivat kuitenkin Wallischin vangiksi 18. helmikuuta ja hän sai kuolemantuomion pikaoikeudenkäynnin päätteeksi. Wallisch kuristettiin garrottella Leoben oikeustalon pihalla seuraavana yönä.
Toisen maailmansodan jälkeen Bruck an der Murin, Leobenin ja Kapfenbergin kaupungit nimesivät aukion Wallischin mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koloman Wallisch Wikimedia Commonsissa
Kjósarhreppur

| Kjósarhreppur |
| --- | --- |
 Kunnan läpi virtaava Laxá í Kjós.

 Koordinaatit: 64°20′30″N, 21°35′33″W 
Valtio:  Islanti
Alue:  Höfuðborgarsvæðið
Hallinto:  
 – Kunnanjohtaja:  Jóhanna Hreinsdóttir
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  284 km²
Väkiluku (2022):  244
 – Väestötiheys:  0,86 as./km²
 
 kjos.is 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kjósarhreppur on kunta Islannissa Höfuðborgarsvæðiðin alueella lähellä pääkaupunki Reykjavíkiä.
Korkeakoulujen yhteiskirjasto

Korkeakoulujen yhteiskirjasto (Lahden korkeakoulukirjasto) oli vuoden 2011 alussa toimintansa aloittanut Lahden ammattikorkeakoulun, Lahden yliopistokeskukseen kuuluvien yliopistojen ja Lahden kaupungin yhteistoimintasopimukseen perustuva tieto- ja kirjastopalvelu. Palvelujen tuottaja oli Päijät-Hämeen koulutuskonsernin (PHKK) Tieto- ja kirjastopalvelut. Yhteiskirjasto palveli myös toista astetta, lukiokoulutusta sekä kaikkia muita tiedon tarvitsijoita. Korkeakoulujen yhteiskirjaston toiminta loppui aiemmassa muodossaan vuonna 2019 uudelleenorganisoinnin seurauksena.
Yhteiskirjasto toimi oppimiskeskus Fellmanniassa. Muita toimipisteitä olivat Tietokeskus Hoitaja ja Tietokeskus Niemi.
Vuonna 2018 tehtyjen budjettisupistusten myötä Lahden korkeakoulukirjaston toimintaa ja henkilökuntaa karsittiin. Jäljelle jäi paljolti ilman henkilökuntaa toteutetut, omatoimikirjastona toimivat kirjastotoiminnot.
Lappeenrannan ja Lahden yhteisen LUT-yliopiston (LUT-konsernin) myötä syyskuun 2019 alussa Lahden korkeakoulukirjasto yhdistettiin Lappeenrannan tiedekirjaston kanssa. Syntyi LUT-tiedekirjasto, jolle jäi kaksi toimipistettä Lahdessa.
Aiheesta muualla

Riikka Sinisalo, 2015: Kirjastot oppimiskeskuksiksi (pdf) (stks.fi)