stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pihtilampi (Pälkäne)

| Pihtilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°24′52″N, 24°37′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Vahlajärveen 
Järvinumero:  35.781.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,9 m  
Rantaviiva:  3,219 km  
Pinta-ala:  14,015 ha  
Saaria:  2 
 fiPihtilampi 
Pihtilampi  on Pirkanmaalla Pälkäneellä Luopioiste lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 14,0 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvi on kaksiosainen, koska pohjoispään yli 10 metriä leveän salmen itäpuolella on vielä pieni järviallas. Salmen yli on rakennettu siltä. Lammella on kartan mukaan kaksi pientä saarta. Toinen saari sijaitsee keskellä järveä ja toinen sen eteläosassa. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja soistunutta metsämaata. Järven luoteisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Niittylahdesta.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,9 metriä mpy. Siihen laskee yksi suo-oja. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se virtaa Sadinlammen kautta Vahlajärveen, josta se lopuksi laskee Kukkian Läyliään.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Sakkijärvi”. Sen laskuoja laski viereiseen järveen, jonka nimi oli tuolloin ”Leipäjärvi”.
Luontoarvoja

Järven rantaan on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven eteläpään itärannassa. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa, opastaulu ja autojen paikoitusalue. Järvessä kasvaa isoja mateita ja ahvenia.
Porin Ässien SM-liigakausi 1992–1993

Porin Ässien SM-liigakausi 1992-1993 oli jääkiekkoseura Porin Ässien 17. kausi jääkiekon SM-liigassa ja 37. kausi Suomen jääkiekon korkeimmalla sarjatasolla. Edellisellä kaudella joukkue oli sijoittunut runkosarjassa sijalle 5 ja kohtasi puolivälierissä paikallisvastustajansa Lukon. Ässät voitti sarjan suoraan kahdessa ottelussa maalierolla 8-1. Välierässä tuleva Suomenmestari Jokerit voitti Ässät otteluvoitoin 3-2. Runkosarja 1992-1993 alkoi Ässillä 12.9. Isomäen jäällä Kiekko-Espoota vastaan ja päättyi 28.2. kotona Ilvestä vastaan.
Runkosarjassa Ässät keräsi 52 pistettä ja päätyi sijalle 7. Uudistetun sarjajärjestelmän ansiosta Ässät pääsi pudotuspeleihin, ja kaikkien yllätykseksi pudotti hallitsevan Suomenmestari Jokerit suoraan kolmessa ottelussa, ja pääsi näin toista kertaa peräkkäin mitalipeleihin. Välierissä Ässät putosi TPS:lle 3-1, ja pronssiottelussa hävisi Jypille 4-3. Lopullinen sarjasijoitus oli siis 4:s.
Tilastoja

| Porin Ässät kaudella 1992-1993 |
| --- | --- |
Runkosarjassa: 7.
Lopullinen sijoitus: 4.
Kausi: (52p)
Koti: V 16 - T 2 - H 6 (34p)
Vieras: V 5 - T6 - H 13 (16p)
Tehdyt maalit: 180
Päästetyt maalit: 152
Joukkue
Toimitusjohtaja: Lasse Heikkilä
Joukkeenjohtaja: Reijo Westerholm
Päävalmentaja: Vasili Tihonov
Valmentaja: Ismo Läntinen
Kapteeni: Olli Kaski
Varakapteenit: Rauli Raitanen Arto Heiskanen
Kotiareena: Porin jäähalli
Yleisökeskiarvo: 
Tilastojen kärjessä
Maalit: Jari Korpisalo (26)
Syötöt: Petri Varis (35)
Pisteet: Jari Korpisalo (52)
Jäähyt: Jari Korpisalo (91min)
Plus/miinus: Stanislav Meciar (+22)
Voitot: 
Päästettyjen maalien keskiarvo:
Kausi > Lähtökohdat kauteen

Ässät lähti Vasili Tihonovin johdolla kauteen suurin odotuksin, edellisellä kaudella joukkue oli kuitenkin vain voiton päässä finaalipaikasta. Nyt kun joukkueen runko oli vuoden kokeneempi. Hankintalistalle saatiin Latvianvenäläinen  Vjačeslavs Fanduļs sekä Stanislav Meciar. Kesken kauden Ässiin siirtyi vielä puolustaja Karri Kivi. Menetyksiä koettiin kokeneemmassa kaartissa, kun omat pojat Tapio Levo ja Harry Nikander poistuivat Ässistä pitkän ässäuran jälkeen, Nikander lopetti uransa, ja Levo siirtyi 1-divisioonan Kalajoen Junkkareihin Levo palasi vielä kyllä kauden aikana liigaan, mutta Hämeenlinnan HPK:n riveihin.
Kausi > Runkosarja

Ässien kausi alkoi runkosarjan avausviikonloppuna kahdella voitolla, avausottelussa Ässät voitti sarjanousija Kiekko-Espoon 5-0. Ja seuraavana päivänä Hakametsässä Tapparan 2-6. Muutenkin alku oli odotetun vahva. Ensimmäisestä 10 pelistä hävittiin vain kaksi, joista sekin toinen kärkijoukkue tepsille, lukon kanssa pelattiin Raumalla tasan. jo kauden alussa Ässät osoittautuu erityisen vahvaksi kotijoukkueeksi. Joulutaukoon mennessä Ässät oli pelannut 15 kotipeliä, joissa kaikki pistemenetykset (2 tappiota 1 tasaus) koettiin TPS:ää, siis sarjan kärkijoukkuetta vastaan. Ongelmia ilmenee kuitenkin vieraspeleissä, syyskuun jälkeen Ässät voittaa Ilveksen kerran varsinaisella, mutta pelaa muuten vieraissa vaisummin. Joulutaukoa edeltäneessä pelissä Ässät sentään tasasi Jokerit Helsingissä. Sen jälkeen alkoi 3 viikon joulutauko, Ässät käytti sen kovaan harjoitteluun kuntopuolella. Tauon jälkeen joukkueen pelaaminen hieman hyytyi, toisinaan Ässät pystyi haastamaan ja voittamaan sarjan kärkijoukkueita, mutta toisaalta menetti pisteitä heikoimmille. Kenties suurimpana osoituksena tästä on, kun runkosarjan viimeisessä vieraspelissä paineettomasti pelannut KalPa vei kotonaan Ässiä 10-3. Ässät sijoittui lopulta runkosarjassa sijalle 7, mikä tarkoitti uudistetussa sarjajärjestelmässä sitä, että pudotuspeleissä vastaan tulisi runkosarjan toiseksi sijoittunut Jokerit, ja sarja olisi tuttuun tapaan kolmesta voitosta poikki.
Kausi > Pudotuspelit - Ässänä läpi Helsingin

Ässien vastus olisi puolivälierissä siis Jokerit, puolustava mestari oli pelannut vakuuttavan runkosarjan, ja jäi vain pisteen päähän runkosarjan voitosta. Ennakkosuosikki oli siis selvä. Sarjan ensimmäinen peli pelattiin Helsingissä 6.3. Ässät aloitti pelin vahvasti ja meni toisessa erässä jo 1-4 johtoon. Jokerijoukkue kuitenkin Erik Hämäläisen hattutempun avulla punnersi pelin tasoihin ja johti jo 6-5 , 3. erässä Ässien Helsinkiläisvahvistus Petri Varis tasoittaa, ja lopulta oma poika Heinänen tekee 7 maalin Ässille, Jokerit aloittaa takaa-ajon, siinä lopulta onnistumatta, Ässät vie värikkäiden vaiheiden jälkeen kotiedun heti alkuunsa Jokereilta. Seuraavana päivänä pelattaisiin Porissa. 6 000 porilaiskatsojaa tuleekin ihailemaan sunnuntainäytöstä isomäkeen. Olihan Ässillä mahdollisuus ottaa jo toinen voitto. Pelissä Ässät saakin unelma-alun Fandulin tehdessä 6 minuutilla avausmaalin. Toisessa erässä Janne Virtanen ja Arto Javanainen tekevät Ässämaalit, Jokerien tehdessä 1 lähdetään ratkaisuerään 3-1 numeroissa. Pelin loppuminuuteilla Jokerit saakin kavennettua mutta Ässien johto piti. Helsingissä pelattaisiin tiistaina 9.3. ja Jokerit pelaisi veitsi kurkulla, siinä tuhansille ässäfaneille syy lähteä Helsingin jäähalliin kannustamaan omiaan. Pelissä Ässät meneekin heti 2-0 johtoon, mutta menettää jälleen heti perään johtoasemansa, toiseen erään lähdetään numeroista 3-3, ja peliä mennäänkin 50 minuuttia ilman maaleja jatkoajalle asti. Ratkaisu nähdään lopulta kun Ässien Jarit Levonen ja Korpisalo häärivät, Levonen laukoo kiekon Jokeri-maalille Markus Kettererille, joka torjuu kiekon eteensä, maalille säntää Korpisalo, joka ohjaa kiekon Kettererin jalasta maaliin. Näin kevään suurin jättiyllätys oli tapahtunut, ja ässäriemu oli Helsingin hallissa rajaton. Paluumatkalla Ässien bussissa soi Frederikin pari vuotta aikaisemmin julkaisema kappale - Ässänä läpi Helsingin.
Kausi > Kuuma välieräsarja Turkua vastaan

Heti Jokeri voiton varmistuttua, Helsingin jäällä ratkaisija Korpisalo uhkuu itseluottamusta ja toteaa kameroille "mennään loppuun asti mestaruuteen". Ässillähän ei ollut koko kevään aikana ollut kuin valitettavaa, ja nyt kun Jokerit oli vasten odotuksia tyrmätty suoraan 3 pelissä, ei runkosarjavoittaja tepsiä pidetty enää ollenkaan niin mahdottomana voittaa. Erityisesti luottoa löytyi siihen että Isomäestä ei Turkulaiset juhli. Sarja alkaakin Turussa kotijoukkueen 6-3 voitolla, seuraavaksi oli tpsn porukan vuoro tulla Porin lauantai-iltaan. Ässien kotitaika toimi jälleen ja ekan kympin jälkeen Janne Virtanen vei Ässät johtoon. Toisessa erässä Fandul kasvatti sitä, tässä erässä nähtiin myös sarjan yksi merkittävimmistä tappeluista, kun Ässä kapteeni Olli Kaski otti mittaa tpsn Raimo Summasesta, Kaski joutuukin melkoiseen mankeliin, ja kumpikin joutuu myöhemmin pelikieltoon tästä, Ässien Kaski 1 ja TPSn Summanen 2. Menetys oli kuitenkin Ässille isompi, Kaskelle ei löytynyt kokoonpanoon korvaajaa, toisin kuin tepsillä Summasen tilalle. 3 erässä Ässät tekee vielä kaksi maalia, Saku Koivun kavennus oli pelkkää kosmetiikkaa. Sarja oli 1-1. Seuraavana päivänä Turussa Ässät meneekin heti alussa johtoon, ja onnistuu yli pelin puolenvälin pitämään johtoa yllä, kunnes turkulaiset saavat juonesta kiinni, ja menevät viimeisessä erässä menojaan. Neljäs peli Porissa oli Ässien kannalta enää hävityn taistelun käymistä. TPS johti jo 1 erän jälkeen 0-3 ja peli päättyi lopulta 0-6. Näin Ässien kohtalo oli pettyen pelata toisen kerran peräkkäin pronssisista mitaleista. Pronssiottelussa Jyväskylässä ei nähty ihmeitä, kotijoukkue voitti tiukasti ja kummankin kausi päättyi.
Kausi > A-nuoret

Ässien A-nuoret saavuttivat toisen perättäisen U20-vuotiaiden pronssimitalin. Valmentajina toimivat Simo Ketola sekä edustusjoukkueen kakkosvalmentaja Ismo Läntinen.
Prosotsáni

| Prosotsáni Prosotsánin kunta Προσοτσάνη Δήμος Προσοτσάνης |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Prosotsáni
 Koordinaatit: 41°11′N, 23°58′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Dráma
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0205
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  482,8 km²
Väkiluku (2011):  13 066
 – Kunnallis­yksikkö:  9 065
 – Kaupunki:  3 553
 – Väestötiheys:  27,06 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΡΜ
 
 www.prosotsani.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prosotsáni (kreik. Προσοτσάνη) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Προσοτσάνης, Dímos Prosotsánis), joka sijaitsee Dráman alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 482,8 neliökilometriä ja väkiluku 13 066. Varsinaisen Prosotsánin kaupungin väkiluku on 3 553 (vuonna 2011).
Prosotsáni sijaitsee Itä-Makedonian länsiosassa. Nykyinen Prosotsánin kunta muodostui, kun Prosotsáni ja Sitagroí yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Prosotsánin kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prosotsáni | Anthochóri | Anthochóri | 132 |
| Prosotsáni | Charitoméni | Charitoméni | 291 |
| Prosotsáni | Gramméni | Gramméni | 320 |
| Prosotsáni | Kalí Vrýsi | Kalí Vrýsi | 705 |
| Prosotsáni | Kallithéa | Kallithéa | 378 |
| Prosotsáni | Kokkinógeia | Angítis | 82 |
| Prosotsáni | Kokkinógeia | Kokkinógeia | 533 |
| Prosotsáni | Kokkinógeia | Pigés | 50 |
| Prosotsáni | Mikrópoli | Mikrópoli | 845 |
| Prosotsáni | Panórama | Panórama | 42 |
| Prosotsáni | Petroússa | Petroússa | 1 704 |
| Prosotsáni | Petroússa | Stavrós | 156 |
| Prosotsáni | Prosotsáni | Prosotsáni | 3 553 |
| Prosotsáni | Pýrgoi | Pýrgoi | 274 |
Prosotsáni: Yhteensä: 9 065
| Sitagroí | Argyroúpoli | Argyroúpoli | 661 |
| Sitagroí | Fotolívos | Fotolívos | 1 484 |
| Sitagroí | Mavroléfki | Mavroléfki | 418 |
| Sitagroí | Megalókampos | Megalókampos | 309 |
| Sitagroí | Mikrókampos | Mikrókampos | 242 |
| Sitagroí | Perichóra | Ágios Minás | 4 |
| Sitagroí | Perichóra | Perichóra | 181 |
| Sitagroí | Sitagroí | Sitagroí | 702 |
Sitagroí: Yhteensä: 4 001
Yhteensä: 13 066
Aiheesta muualla

Δήμος Προσοτσάνης. Prosotsánin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Itä-Makedonian ja Traakian alue
| --- | --- |
Dráman alueyksikkö:   Doxáto  Dráma  Káto Nevrokópi  Paranésti  Prosotsáni 
Évroksen alueyksikkö:   Alexandroúpoli  Didymóteicho  Orestiáda  Samothráki  Souflí 
Kaválan alueyksikkö:   Kavála  Néstos  Pangaío 
Rodópin alueyksikkö:   Arrianá  Íasmos  Komotiní  Maróneia-Sápes 
Thásoksen alueyksikkö:  Thásos
Xánthin alueyksikkö:   Ávdira  Mýki  Tópeiros  Xánthi
Préveza (alueyksikkö)

| Prévezan alueyksikkö Περιφερειακή ενότητα Πρέβεζας> Alueyksikkö |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros ja Länsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Kuntia:  3
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Préveza
Pinta-ala:  1 036 km²
Väkiluku (2011):  57 491
 – väestötiheys:  55,49 as./km²
Lyhenteet:  
 – NUTS:  EL531 (osa)
 
www.preveza.gr
Prévezan alueyksikkö (kreik. Περιφερειακή ενότητα Πρέβεζας, Perifereiakí enótita Prévezas) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Epeiroksen alueella ja sen hallinnollinen keskus on Préveza. Alueyksikön pinta-ala on 1 036 neliökilometriä ja asukasluku 57 491 (vuonna 2011).
Alueyksikkö sijaitsee läntisessä Manner-Kreikassa. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Prévezan prefektuurin (Νομός Πρέβεζας, Nomós Prévezas).
Kunnat

Alueyksikkö jakaantuu kolmeen kuntaan seuraavasti:
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Περιφερειακή ενότητα Πρέβεζας. Prévezan alueyksikön kotisivu. (kreikaksi) (englanniksi)
Epeiroksen alue
| --- | --- |
Ártan alueyksikkö:   Árta  Geórgios Karaïskákis  Kentriká Tzoumérka  Nikólaos Skoufás 
Ioánninan alueyksikkö:   Dodóni  Ioánnina  Kónitsa  Métsovo  Pogóni  Vóreia Tzoumérka  Zagóri  Zítsa 
Prévezan alueyksikkö:   Párga  Préveza  Zirós 
Thesprotian alueyksikkö:   Filiátes  Igoumenítsa  Soúli
Puolan sotatila

Kenraali Wojciech Jaruzelski julistaa sotatilan Puolaan
Mielenosoittajia kadulla sotatilan aikaan
Puolan sotatila oli kenraali Wojciech Jaruzelskin julistama poikkeustila, jolla pyrittiin nujertamaan Solidaarisuus. Solidaarisuus-liike oli itäblokin maiden ensimmäinen itsenäinen ammattiliittofederaatio, joka oli saanut alkunsa useiden työläisten lakkojen seurauksena. Solidaarisuus kehittyi pian poliittiseksi liikkeeksi ja sen kasvava suosio huolestutti maan kommunistijohtoa ja Neuvostoliittoa. Tyytymättömyys oli laajaa kommunistijohtoa kohtaan, jota pidettiin korruptoituneena. Neuvostoliitto pelkäsi menettävänsä Puolan, joka oli sille läheinen liittolainen ja Varsovan liiton tärkeimpiä maita. Neuvostoliitto painostikin Jaruzelskia julistamaan sotatilan Puolaan, jolla varmistettaisiin maan pysyminen kommunistisena ja Neuvostoliiton vaikutuspiirissä. Neuvostoliitto järjesti sotaharjoituksia Puolan rajoilla tehostaakseen painostustaan.
Puolan kommunistipuolueen ensimmäiseksi sihteeriksi noussut Jaruzelski julisti maahan sotatilan 13.12.1981 sanoen sen olevan ainoa keino pelastaa maa sisäiseltä kaaokselta ja neuvostomiehitykseltä. Poikkeustilan aikana ei ollut lupaa esimerkiksi lakkoilla, pitää yllä tunnuksia tai erityisiä univormuja tai pitää julkisia kokouksia ilman ylimpien auktoriteettien lupaa. Myös ulkonaliikkumiskieltoja ja matkustuskieltoja asetettiin ja puhelinkeskusteluita ja postia sensuroitiin. Puolan rajat ja ilmatila suljettiin. Tuhansia oppositioaktivisteja ja Solidaarisuus-liikkeeseen kuuluvia (muun muassa Solidaarisuus-liikkeen johtaja Lech Wałęsa) vangittiin. Useita kuoli sotatilan aikana.
Puolasta kotoisin ollut paavi Johannes Paavali II otti kantaa kotimaassaan tapahtuneisiin väkivaltaisuuksiin ja kehotti osapuolia lopettamaan väkivaltaisuudet. Sotatila kumottiin virallisesti 22.7.1983. Maan kommunistijohto onnistui tavoitteessaan. Puolassa kytenyt vastarinta nujerrettiin kovalla kädellä, eikä Solidaarisuus-liike kyennyt vastustamaan kommunismidiktatuuria sotatilan aikana. Sotatilalla oli suuri vaikutus siihen, ettei muualla itäblokin maissa esiintynyt levottomuuksia ennen kuin Mihail Gorbatšov nousi valtaan Neuvostoliitossa. Sotatilan jälkeen maan hallinto pehmensi otettaan hieman ja vapautti poliittisia vankeja. Solidaarisuus-liikkeen ei kuitenkaan annettu jatkaa toimintaansa.
Vuonna 2014 kuollut Jaruzelski puolusti vuosien 1981–1983 sotatilaa. Hänen mukaansa sillä estettiin maan ajautuminen sisällissotaan tai Neuvostoliiton miehityksen kohteeksi. Yhdysvaltalaisten vakoilusatelliittien mukaan mikään ei viitannut siihen, että Neuvostoliitto olisi suunnitellut miehitysoperaatiota joulukuussa 1981. Myös Nato on lähteissään kiistänyt väitteen, jonka mukaan Neuvostoliitto olisi suunnitellut joukkojen lähettämistä Puolaan. Jaruzelski haluttiin tuomita sotatilan ajan ihmisoikeusrikkomuksista, mutta hän vältti tuomion vedoten heikkoon terveydentilaansa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puolan sotatila Wikimedia Commonsissa
Póli

| Póli Chrysochoús Póli Chrysochoún kunta Πόλη Χρυσοχούς Δήμος Πόλεως Χρυσοχούς |
| --- | --- |
 Póli Chrysochoúsin kylä.
 Póli Chrysochoús
 Koordinaatit: 35°02′02″N, 32°25′31″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Páfos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kunta
Väkiluku (2011):  2 018
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.polis-municipality-cyprus.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Póli (kreik. Πόλη, kath.kreik. Πόλις, Pólis) eli Póli Chrysochoús (Πόλη Χρυσοχούς) on kylä ja kunta (Δήμος Πόλεως/Πόλης Χρυσοχούς, Dímos Póleos/Pólis Chrysochoús) Páfoksen alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 2 018 (2011).
Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko.
Póli tai perinteisesti Pólis sijaitsee Kyproksen luoteisrannikolla Chrysochoúnlahden rannalla. Kylän nimi tarkoittaa ”Kaupunkia”, ja on peräisin siitä, että paikalla sijaitsi antiikin aikana Marionin kaupunki. Póli on itsenäinen kunta vuodesta 1882, mikä tekee siitä yhden saaren vanhimmista kunnista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Póli Chrysochoús Wikimedia Commonsissa
Δήμος Πόλεως Χρυσοχούς (Arkistoitu – Internet Archive). Póli Chrysochoún kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Páfoksen alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Geroskípou · Páfos · Pégeia · Póli
Yhdyskunnat (koinótita):  Achéleia · Agía Marína Chrysochoús · Agía Marína Kelokedáron · Agía Marinoúda · Agía Varvára · Ágios Dimitrianós · Ágios Geórgios · Ágios Ioánnis · Ágios Isídoros · Ágios Nikólaos · Akoursós · Amargéti · Anadioú · Anaríta · Androlíkou · Argáka · Armínou · Ármou · Asprogiá · Axýlou · Chlórakas · Cholétria · Chóli · Choúlou · Chrysochoú · Droúseia · Drýmou · Eledió · Émpa · Episkopí · Evrétou · Fáleia · Fasoúla · Filoúsa Chrysochoús · Filoúsa Kelokedáron · Fýti · Galatariá · Gialiá · Giólou · Goudí · Íneia · Istintzión · Kallépeia · Kannavioú · Karamoúllides · Káthikas · Káto Akourdáleia · Káto Aródes · Kédares · Kelokédara · Kidási · Kissónerga · Koíli · Koilíneia · Koniá · Koúklia · Koúrdaka · Krítou Maróttou · Krítou Téra · Kynoúsa · Lása · Lemóna · Lémpa · Letýmvou · Loukroúnou · Lysós · Makoúnta · Mamónia · Mamoúntali · Mandriá · Marathoúnta · Meládeia · Melándra · Mésa Chorió · Mésana · Mesógi · Miliá · Milioú · Moúsere · Natá · Néa Dímmata · Néo Chorió · Nikókleia · Páno Akourdáleia · Páno Archimandríta · Páno Aródes · Páno Panagiá · Pelathoúsa · Pentaliá · Peristeróna · Polémi · Pomós · Praitóri · Prastió · Psáthi · Salamioú · Saramá · Símou · Skoúlli · Souskioú · Statós-Ágios Fótios · Stavrokónnou · Stení · Stroumpí · Tála · Téra · Thelétra · Thriniá · Tími · Trachypédoula · Tremithoúsa · Trimithoúsa · Tsáda · Vrétsia
Kyproksen kunnat
| --- | --- |
Famagustan alue:  Agía Nápa · Akanthoú · Derýneia · Famagusta (Ammóchostos) · Lefkónoiko · Lýsi · Paralímni · Sotíra
Kyrenian alue:  Karavás · Kyrenia (Kerýneia) · Lápithos
Lárnakan alue:  Aradíppou · Athiénou · Dromolaxiá-Meneoú · Lárnaka · Léfkara · Livádia
Limassolin alue:  Ágios Athanásios · Germasógeia · Káto Polemídia · Limassol (Lemesós) · Mésa Geitoniá · Ýpsonas
Nikosian alue:  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Páfoksen alue:  Geroskípou · Páfos · Pégeia · Póli
Kankaanpään Suunnistajat

Kankaanpään Suunnistajat on pohjoissatakuntalainen suunnistuksen erikoisseura Kankaanpäästä. Seuran pääasiallisena lajina on kesäsuunnistus. Lisäksi Kankaanpään Suunnistajat toimii niin pyörä-, hiihto-, ampuma- ja tarkkuussuunnistuksen parissa. Seura on myös laatinut MOBO-suunnistusratoja.
Kankaanpään Suunnistajat panostaa etenkin nuorisotoimintaan ja harrastajien lisäämiseen. Lisäksi seura pyrkii edistämään kunto- ja harrastesuunnistusta. Se järjestää kesäkaudella viikoittaisia kuntosuunnistuksia, joihin muutamana kertana vuodessa liittyy myös yösuunnistus. Kankaanpään Suunnistajat järjestää myös erilaisia kilpailuja ja suunnistustapahtumia.
Kankaanpään Suunnistajat on ollut järjestämässä Jukolan viestiä kahdesti. Ensimmäisen kerran vuonna 1975 (tällöin järjestäjä oli Kankaanpään Urheilijoiden suunnistusjaosto) sekä toisen kerran 2004 Jämijärvellä yhdessä Ikaalisten Nousevan Voiman kanssa. Lisäksi se järjesti vuonna 2014 Nuorten Jukolan. Suunnistuksen yleisen sarjan pitkän matkan SM-kilpailuja seura on järjestänyt vuonna 2002 Laviassa ja vuonna 2020 Siikaisten Sisun kanssa Siikaisissa. Fin5-suunnistusviikon seura on järjestänyt Länsi-Lavian Loiskeen kanssa vuonna 2007.
Seuran urheilijoista pyöräsuunnistaja Pekka Niemi on voittanut useita lajin EM- ja MM-mitaleita.
Puupytonit

| Puupytonit |
| --- | --- |
 Vihreäpuupyton (Morelia viridis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Osalahko::  Alethinophidia
Heimo::  Pytonkäärmeet Pythonidae
Suku::  Puupytonit Morelia  Gray, 1842
Synonyymit
 Chondropython Meyer, 1874 
Katso myös
   Puupytonit Wikispeciesissä   Puupytonit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puupytonit (Morelia) on pytonkäärmeiden suku, johon kuuluu kuusi Australiassa ja eteläisessä Aasiassa elävää lajia. Oksan ympärille kietoutunut ja paikalleen asettunut puupyton ei välttämättä ole lepäilemässä, vaan väijymässä sopivaa saalista. Pyton iskee niin nopeasti, että ehtii siepata jopa lepakon lennosta. Erityisten lämpöaistinelimien avulla saaliin pyydystäminen onnistuu jopa yön pimeydessä.
Lajit

Morelia azurea
Centralianpyton (Morelia bredli)
Karkeasuomupyton (Morelia carinata)
Morelia imbricata
Mattopyton (Morelia spilota)
Vihreäpuupyton (Morelia viridis)
Radioaktiivisen aineen hallussapitorikos

Radioaktiivisen aineen hallussapitorikos on rikos, josta Suomessa säädetään rikoslain 44 luvussa. Rikokseen syyllistyy se, joka pitää hallussaan radioaktiivista ainetta ilman Säteilyturvakeskuksen myöntämää turvallisuuslupaa. Asianmukainen turvallisuuslupa edellyttää, että paikka, tarkoitus ja välineen eivät aiheuta vaaraa ja radioaktiivista jätteistä on huolehdittava asianmukaisesti. Myös käyttötarkoituksen on oltava hyväksyttävä, eikä ihmisen saama säteilyannos saa ylittää enimmäisarvoa.
Rangaistus

Radioaktiivisen aineen hallussapitorikos on toissijainen. Rangaistuksena tuomitaan sakkoa tai vankeutta enintään kuusi kuukautta.
Aiheesta muualla

https://www.minilex.fi/a/radioaktiivisen-aineen-hallussapitorikos