stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keltavyöampikki
Elinympäristö

Ampiaishämähäkki pystyy elämään monenlaisissa ympäristöissä. Ruotsissa lajin tyypillisimpiä elinpaikkoja ovat aurinkoiset hiekkarannat ja muut hiekkaiset maat, avoimet ja epätasaiset laidunmaat, niityt, heinikot, suot, tienlaidat ja metsänreunat yleensä veden lähellä. Suomessa lajia on tavattu pelloilla, niityillä, hakkuuaukeilla ja puutarhoissa. Se elää yleensä kosteassa heinävaltaisessa aluskasvillisuudessa ja matalissa pensaikoissa. Hämähäkki vaatii epätasaista kasvillisuutta, jotta se voi kutoa ison ja pystysuoran verkkonsa. lähde?
Elintavat > Käyttäytyminen ja ravinto

Ampiaishämähäkki kutoo suuren ja epäsymmetrisen (keskusta on yläreunan puolella) pyyntiverkkonsa yleensä aamuisin, mutta joskus myös iltahämärissä johonkin aurinkoiseen paikkaan korkeaan heinikkoon tai pensaiden alaoksiin. Verkon läpimitta voi olla 30 senttimetriä. Verkko tehdään varsin matalalle, sen keskikohta voi olla vain parinkymmenen senttimetrin korkeudella maanpinnasta. Verkko valmistuu noin tunnissa. Argiope-suvun tarhahämähäkit tekevät täysikasvuisina verkkoonsa erikoista siksak-kuvioista vahvikeseittiä eli stabilimentumia. Sen tarkoitusta ei tiedetä varmasti; mahdollisesti se naamioi verkkoa tai houkuttelee hyönteisiä. Ampiaishämähäkillä seittivahvikkeet ovat useimmiten pystysuorassa eli verkon ylös- ja alaspäin suuntautuvissa sektoreissa. Hämähäkki odottaa saalistaa verkon keskustassa pääpuoli alaspäin. Huomattuaan saaliin, yleisimmin heinäsirkan, hepokatin, kärpäsen tai perhosen, jääneen verkkoon, hämähäkki ryntää käärimään sen seittiin estääkseen sitä karkaamasta. Saalis tainnutetaan myrkyllä, joka ei ihmiselle ole vaarallista, vaan voi aiheuttaa enintään pientä kipua ja kutinaa tai turvotusta. Kun saalis on kuollut, hämähäkki joko sulattaa ja imee sen suuhunsa heti, tai sitten paketoi sen myöhemmin syötäväksi. Jos verkkoon sattuu jäämään liian suuri hyönteinen, hämähäkki katkaisee sitä pitelevät seittirihmat ja antaa sen pudota maahan. Toisinaan hämähäkki kuitenkin odottaa, että suuri saalis kuluttaa seitissä räpiköidessään voimansa loppuun, jolloin se on helppo tappaa ja syödä. lähde?
Häirittäessä ampiaishämähäkki ensin värisyttää verkkoaan ja pudottautuu sitten maahan. Verkon heiluttamisen tarkoituksena saattaa olla saalistajan pelottelu: huojuva seitti valkoisine vahvikkeineen voi muistuttaa jotakin suurta eläintä. lähde?
Elintavat > Lisääntyminen

Ampiaishämähäkki on useimpien muiden hämähäkkien tapaan yksineläjä, vaikka voikin esiintymisalueillaan olla paikoitellen hyvin runsaslukuinen. Varsinkin lisääntymisaikana kesä-heinäkuussa koiras kuitenkin oleilee usein naaraan verkon läheisyydessä odottaen, että naaras luo nahkansa ja tulee sukukypsäksi. Heti nahanluonnin jälkeen naaraan leuat ovat niin pehmeät, että koiras voi paritella ilman, että on vaarassa joutua naaraan ravinnoksi. Ei kuitenkaan ole harvinaista, että koiras silti joutuu naaraan syömäksi. Naaras munii kuukauden kuluttua parittelusta syksyllä, yleensä elo-syyskuussa, 300–400 munaa ja kuolee itse pian sen jälkeen. Laji on yksivuotinen, joten aikuiset koiraatkin kuolevat ennen talvea. Ampiaishämähäkin ruskea tai harmaa munakotelo on suurikokoinen, jopa 25 millimetriä leveä, ja maastossa helposti havaittava. Poikaset tulevat munakotelosta ulos vasta talvehtimisen jälkeen myöhäiskeväällä, huhtikuun tienoilla. lähde?
Aiheesta muualla

Argiope bruennichi Laji.
Koponen, S.: Vuoden hämähäkki 2013: Ampiaishämähäkki Hämähäkkityöryhmä.
Komea ampiaishämähäkki on etelän tuliainen Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus.
Taxonomy – Argiope bruennichi UniProt. (englanniksi)
Argiope bruennichi Global Biodiversity Information Facility. (englanniksi)
Semiochemicals of Argiope bruennichi, the Black-and-yellow garden spider Pherobase. (englanniksi)
Yhden raajansa menettänyt naaras ylhäältä ja alhaalta nähtynä.
Koiras.
Hämähäkki verkossaan.
Naaras saaliin kimpussa.
Ampiaishämähäkin munakotelo.
Tratsodoni

| --- | --- |


Tratsodoni
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-[3-[4-(3-kloorifenyyli)piperatain-1-yyli]propyyli]-[1,2,4]triatsolo[4,3-a]pyridin-3-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 19794-93-5
ATC-koodi: N06AX05
PubChem CID: 5533
DrugBank: DB00656
Kemialliset tiedot
Kaava: C19H22N5ClO 
Moolimassa: 371,864 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 231–234 °C
Kiehumispiste: 528,5 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 89–95 %
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 3–6 tuntia
Ekskreetio: virtsan mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: suun kautta
Tratsodoni on toisen polven tetrasyklinen masennuslääke (TeCA). Se on triatsolopyridiinin johdannainen sekä SARI-lääke (serotonin antagonist and re-uptake inhibitor). Suomessa tratsodonia myydään valmistenimellä Azona., jonka valmistaja on Orion Pharma. 80-luvulla lääkettä on myös myyty nimellä Tramensan.
Lääke kehiteltiin hyvän antidepressiivisen hoitovaikutuksen saamiseksi pienemmin sivuoirein. Erityisesti vanhemmat trisykliset masennuslääkkeet (TCA) ovat tunnettuja kapeasta terapeuttisesta ikkunastaanlähde?. Se tarkoittaa sitä, että sektori, jolla lääkettä käytetään on hyvin kapea suhteessa ilmeneviin haittavaikutuksiin, käytettävän lääkeainemäärän kohotessa. Melko läheistä sukua tratsodonille on nefatsodoni, jota sen molekyylirakenne osaksi muistuttaa.
Myös tratsodoni saattaa aiheuttaa antikolinergisiä haittavaikutuksia, niitä pidetään kuitenkin trisyklisten antidepressanttien vastaaviin verrattuna jonkin verran lievempinäkenen mukaan?. Myöskään yliannostuksen ei pitäisi koitua kohtalokkaaksi yhtä herkästi.lähde? Suun kuivuminen ja asentohuimaus sekä verenpaineen lasku (etenkin pystyyn noustessa, tila saattaa tuntua äkillisenä huimauksen tunteena) voivat olla eräitä oireita. Ne yleensä lievittyvät hoidon alkuvaiheen jälkeen.
Käyttö

Vaikka tratsodoni kehitettiin alun perin masennustilojen hoitoon sen käytön kuten monien muidenkin tetrasyklisten masennuslääkkeiden tapaan tässä tarkoituksessa ovat melkein kokonaan korvanneet SSRI-lääkkeet. Niinpä nykyään tratsodonia määrätään Suomessa lähinnä unettomuuden ja nukahtamisvaikeuden hoitoon pienillä eli 50 mg:n annoksina. Se on myös laajasti käytössä Yhdysvalloissa unettomuuden ja masennuslääkkeiden aiheuttaman unettomuuden hoidossa. Mikään näistä ei ole kuitenkaan EU:n lääkeviraston tai Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA:n hyväksymiä hoitoindikaatioita, nämä ovat hyväksyneet tratsodonin vain masennuksen hoitoon.
Siitä huolimatta Duodecimin ylläpitämän Käypä hoidon lääketutkimuskatsauksen vuodelta 2015 mukaan tratsodonin käyttö pienillä annoksilla unettomuuden hoitoon on turvallista ja melko tehokasta. Katsauksessa kuitenkin todetaan että viitatussa tutkimuksessa unettavuus yli viikon käytettynä katosi ja että tästä voidaan päätellä että tratsodoni ei ehkä sovellu pitkäaikaisesti unettomuuden käyttöön yhtäjaksoisesti.
Monista muista lääkkeistä poiketen sen vaikuttava lääkeaine tratsodoni on jauheena liivatekuorisen kapselin sisällä.selvennä Kapselia ei pitäisi purra rikki taikka sulattaa sitä suussa. Kapseli kulkeutuu ruuansulatukseen parhaiten ottamalla lääkkeenoton yhteydessä lasillinen nestettä, esimerkiksi vettä. Greippimehua ei sen kanssa saa käyttää. Suomessa myydään nykyään vain yhtä tratsodonivalmistetta ja se on Orion Pharman valmistama Azona. Azonaa on saatavilla vain 50 milligramman kapseleina.
Tratsodoni salpaa histamiini-reseptoreita (H1).
Sivuvaikutukset

Pahoinvointi, ruuansulatushäiriöt, huimaus, sydämen sykkeen alentuminen (bradykardia), suun kuivuminen sekä lähelle näkemisen vaikeutuminen (silmän akkommodaatiokyky heikkenee). Sillä voi olla yhteisvaikutuksia muiden samanaikaisesti käytettävien lääkkeiden kanssa. Lääke saattaa myös aiheuttaa kivuliasta pitkittynyttä siittimen erektiota, priapismia. Tila on mahdollista aiheutua myös naisille, jolloin puhutaan klitorismista.
Vasta-aiheet

Sydämen hidaslyöntisyyttä sairastaville tratsodonin käyttöä ei suositella. Jos potilas käyttää jo MAO-estäjälääkitystä (moklobemidi, selegiliini) täytyy se joko lopettaa tai tratsodonia ei serotoniinioireyhtymän vaaran takia voida käyttää. Käytön lopetuksesta ennen toisen lääkkeen käytön aloitusta tulee kulua 2 viikkoa. Ketiapiinin samanaikaiskäyttö on sekin vasta-aiheista.
Aiheesta muualla

PubChem: Trazodone (englanniksi)
DrugBank: Trazodone (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Trazodone (englanniksi)
ChemBlink: Trazodone (englanniksi)
Antidepressantit
| Valikoivat takaisinoton estäjät ja/tai reseptorimodulaattorit |
| --- | --- |
SSRI:t:  essitalopraami  fluoksetiini  fluvoksamiini  paroksetiini  sertraliini  sitalopraami  tsimelidiini‡ 
SNRI:t:  desvenlafaksiini*  duloksetiini  levomilnasipraani*  milnasipraani  tofenasiini*  venlafaksiini 
NRI:t:  atomoksetiini  reboksetiini  viloksatsiini* 
SARI:t:  etoperidoni‡  nefatsodoni‡  tratsodoni 
SMS:t:  vilatsodoni  vortioksetiini 
Muut:  agomelatiini  alfaetyylitryptamiini‡  alfametyylitryptamiini‡  amisulpridi  bupropioni  dekstrometorfaani/bupropioni*  esketamiini†  flupentiksoli  indeloksaksiini*  ketamiini†  medifoksamiini‡  nomifensiini‡  pivagabiini‡  tandospironi*  teniloksaksiini* 
| Trisykliset masennuslääkkeet |
| --- | --- |
Trisykliset masennuslääkkeet:  amineptiini‡  amitriptyliini  amitriptyliiniioksidi  butriptyliini  desipramiini  dibentsepiini  dosulepiini  doksepiini  imipramiini  imipramiinioksidi‡  iprindoli‡  klomipramiini  lofepramiini  melitraseeni  metapramiini‡  nortriptyliini  noksiptiliini  opipramoli  pipofetsiini  propitsepiini  protriptyliini  tianeptiini  tiatsesiimi‡  trimipramiini 
Tetrasykliset masennuslääkkeet:  amoksapiini*  maprotiliini‡  mianseriini  mirtatsapiini  setiptiliini* 
| Monoamiinioksidaasiestäjät |
| --- | --- |
Ei-selektiiviset:  feneltsiini*  iproniatsidi‡  isokarboksatsidi  isoniatsidi‡  linetsolidi  nialamidi  teditsolidi  tranyylisypromiini* 
MAOA-selektiiviset:  bifemelaani  eprobemidi  metralindoli†  minapriini‡  moklobemidi  pirlindoli*  tetrindoli†  toloksatooni 
MAOB-selektiiviset: selegiliini
‡ markkinoilta poistettu lääke, † kokeellinen lääke,* ei myynnissä Suomessa
Unilääkkeet
| --- | --- |
GABAAR PAM:t: Bentsodiatsepiinit: brotitsolaami* • estatsolaami* • etitsolaami* • flunitratsepaami* • fluratsepaami • haloksatsolaami* • kvatsepaami • lopratsolaami • lormetatsepaami • midatsolaami • nimetatsepaami • nitratsepaami • tematsepaami • triatsolaami; Nonbentsodiatsepiinit: estsopikloni* • tsaleploni • tsolpideemi • tsopikloni
Muut: Melatoniinireseptorimodulaattorit: agomelatiini • melatoniinivalmisteet • ramelteoni* • tasimelteoni*; Oreksiinireseptoriantagonistit: daridoreksantti* • lemboreksantti* • suvoreksantti*; Karbamaatit (esim.meprobamaatti‡) • Masennuslääkkeet: amitriptyliini • doksepiini • mianseriini • mirtatsapiini • nefatsodoni‡ • tratsodoni • trimipramiini; fenibuutti • kava • kloraalihydraatti • klometiatsoli • niapratsiini* • paraldehydi • valeriaana
‡ markkinoilta poistettu lääke, * ei myynnissä Suomessa
Kirka (vuoden 1994 albumi)

| Kirka Kirka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1994
 Tuottaja(t): Kassu Halonen   Kisu Jernström
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
Kirkan muut julkaisut
| Sadness in Your Eyes 1993 | Kirka 1994 | Tie huomiseen 1996 |
Kirka on saman nimisen laulajan vuonna 1994 julkaistu albumi.
Kappaleet

Niin paljon se sattuu – 4.02
Sydän itkee hiljaa – 4.22
Ystävä – 4.16
Enkelten yö – 3.42
Kyyneleet tyynylläs nään – 4.05
Sydämeni pyytää – 5.10
Elämä ja tunteet – 3.42
Luokseni jää – 3.15
Niin yksinäinen – 2.50
Kaikki hyvin ois – 4.32
Aiheesta muualla

Kirka discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Kirka |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Saat kaiken  Nykyaikaa  Rautaa ja kettinkiä  Tiukka linja  Lauantaiyö  Kaksi puolta  Anna & Kirka  Kirka  Täytyy uskaltaa  Hengaillaan  Älä sano ei  R.O.C.K.  The Spell  Surun pyyhit silmistäni  Anna käsi  Parhaat, uudet versiot  Ota lähellesi  Kasvot peilissä  Pyydä vain  Sadness in Your Eyes  Kirka  Tie huomiseen  Suuri hetki  Sinut siinä nään  Elämääni eksynyt 
Livealbumit:  Kirka keikalla  Babitzinit konsertissa  Mestarit Areenalla 
Kokoelmat:  Kirka  Kirkan parhaita  Kirkan parhaat  Isot hitit  Iskelmäkansio  Babitzin  Parhaat  Kirka I – 12 alkuperäistä  Kirka II – 12  Kirka III – 12 alkuperäistä  16 superhittiä  Aarteet  20 suosikkia – Surun pyyhit silmistäni  20 suosikkia – Hän kuudentoista on  Hetki lyö  20 suosikkia – Mamy Blue  16 hittiä  40 unohtumatonta laulua  30 suosikkia  Kaikki parhaat 1967–2007  Kaikki singlet 1967–2007  The Essential Kirka  Collections 
Muuta:  Diskografia
Anders Adlercreutz

| Anders Adlercreutz |
| --- | --- |
 Adlercreutz kesäkuussa 2023.
Suomen opetusministeri
 Orpon hallitus 5.7.2024–  
Edeltäjä:  Anna-Maja Henriksson
Suomen eurooppa- ja omistajaohjausministeri
 Orpon hallitus 20.6.2023–5.7.2024  
Edeltäjä:  Tytti Tuppurainen
Seuraaja:  Joakim Strand
RKP:n puheenjohtaja
 16.6.2024–  
Edeltäjä:  Anna-Maja Henriksson
Kansanedustaja
 22.4.2015–  
Ryhmä/puolue:  Ruotsalainen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Uudenmaan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1970 (ikä 54) Helsinki
Asuinpaikka:  Kirkkonummi
Puoliso:  Ia Adlercreutz (vih. 1995)
Lapset:  5, mukaan lukien Ilon Adlercreutz
Tiedot
Puolue:  RKP
Koulutus:  arkkitehti (1999)
Tutkinnot:  Teknillinen korkeakoulu
Sotilaspalvelus
Palvelusvuodet:  1990–1991
Sotilasarvo:   Luutnantti
Joukkoyksikkö:  Uudenmaan prikaati
Aiheesta muualla
Kotisivu
Anders Erik Gunnar Adlercreutz (s. 26. huhtikuuta 1970) on suomalainen arkkitehti ja poliitikko, joka valittiin vuoden 2015 eduskuntavaaleissa ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä. Hän on toiminut Orpon hallituksen opetusministerinä 5. heinäkuuta 2024 lähtien. Sitä ennen hän toimi eurooppa- ja omistajaohjausministerinä kesäkuusta 2023 heinäkuuhun 2024 Orpon hallituksessa.
Adlercreutz on toiminut RKP:n puheenjohtajana 16. kesäkuuta 2024 lähtien.
Adlercreutz on ollut Kirkkonummen kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 2013 ja toimi valtuuston puheenjohtajana 2017−2023.
Nuoruus ja opinnot

Adlercreutz kirjoitti ylioppilaaksi Kyrkslätts gymnasiumista vuonna 1990. Hän oli lukioaikanaan AFS-vaihto-oppilaana Portugalin Azoreilla vuosina 1987-1988.
Adlercreutz valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1999. Vuosina 1997–2009 hän oli kirjoilla Svenska Handelshögskolanissa Helsingissä suorittamatta kuitenkaan tutkintoja. 1990-luvun puolivälissä Adlercreutz oli Erasmus-vaihto-opiskelijana Barcelonan Escola Tècnica Superior d’Arquitectura -oppilaitoksessa.
Poliittinen toiminta

Kunnallisvaaleissa 2012 Adlercreutz valittiin Kirkkonummen kunnanvaltuustoon 289 äänellä. Eduskuntavaaleissa 2015 hänet valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä 3 337 äänellä. Eduskunnassa Adlercreutz oli hallintovaliokunnan sekä ympäristövaliokunnan jäsen.
Huhtikuussa 2016 Adlercreutz ilmoitti asettuvansa puolueensa puheenjohtajaehdokkaaksi kesän puoluekokouksessa. Hän jäi puoluekokouksessa 54 äänellään kolmanneksi ja uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Anna-Maja Henriksson.
Eduskuntavaaleissa 2019 Adlercreutz uusi paikkansa 9 425 äänellä. Hän toimi vuosina 2019–2023 ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Lisäksi Adlercreutz toimi valtiovarainvaliokunnan ja puolustusvaliokunnan jäsenenä.
Eduskuntavaaleissa 2023 Adlercreutz valittiin kolmannelle kaudelleen 9 442 äänellä. Hallitusneuvotteluissa hän toimi Kestävä julkinen talous -pöydän neuvottelijana ja sen verotusta koskevan alapöydän neuvottelijana. Adlercreutz aloitti Orpon hallituksen eurooppa- ja omistajaohjausministerinä 20. kesäkuuta 2023.
Kun RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson kertoi tammikuussa 2024 asettuvansa ehdolle eurovaaleissa 2024, Adlercreutz sanoi harkitsevansa puheenjohtajavaaliin asettumista, mikäli Henriksson valittaisiin Euroopan parlamenttiin ja täten luopuisi puheenjohtajuudestaan. Helmikuussa 2024 hän kertoi asettuvansa ehdolle puheenjohtajavaaliin, kun Henriksson ilmoitti luopuvansa puheenjohtajuudestaan kesäkuun puoluekokouksessa.
Itsenäisyyspäivän 2024 alla Adlercreutz ilmoitti pitävänsä täysin sopimattomana kansanedustajien osallistumista äärioikeistolaiseen 612-marssiin presidentin linnan juhlien sijasta. Kritiikki kohdistui perussuomalaisten Teemu Keskisarjaan ja Sheikki Laaksoon.
Vaalimenestys

| Kuntavaalit> Vaalit | Kuntavaalit> Kunta | Kuntavaalit> Äänimäärä | Kuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Kirkkonummi | 289 | Valittiin. |
| 2017 | Kirkkonummi | 1 775 | Valittiin. |
| 2021 | Kirkkonummi | 1 752 | Valittiin. |
| Eduskuntavaalit> Vaalit | Eduskuntavaalit> Vaalipiiri | Eduskuntavaalit> Äänimäärä | Eduskuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Uusimaa | 3 337 | Valittiin. |
| 2019 | Uusimaa | 9 425 | Valittiin. |
| 2023 | Uusimaa | 9 442 | Valittiin. |
Yksityiselämä

Adlercreutz-suku on osa suomalaista aatelistoa. Se on numero 97 Suomen ritarihuoneessa
Adlercreutz on toinen pääosakkaista arkkitehtitoimisto A-konsultit Oy:ssä, joka työllistää noin 20 arkkitehtia. Toimiston perusti hänen isänsä Eric Adlercreutz vuonna 1962. Myös Anders Adlercreutzin äiti Gunnel Adlercreutz on arkkitehti.
Adlercreutz meni naimisiin Ia Adlercreutzin (o.s. Salakari) kanssa vuonna 1995 ja heillä on viisi lasta. He asuvat Kirkkonummella. Muusikko Ilon Adlercreutz on Adlercreutzin tytär.
Adlercreutz on sotilasarvoltaan reservin luutnantti. Varusmiespalveluksensa hän suoritti Uudenmaan prikaatissa Dragsvikissa.
Adlercreutz puhuu suomen, ruotsin ja englannin lisäksi sujuvasti portugalia ja espanjaa, italiaa ja venäjää. Hän myös soittaa pianoa ja selloa. Hänen heinäkuussa 2023 Ukrainan sodan yksivuotispäivänä julkaistu selloesityksensä ukrainalaisesta Punamarjaheisi-marssista (ukr. Ой у лузі червона калина) keräsi Twitterissä yli 250 000 näyttökertaa ja siitä uutisoi mm. New York Times.
Kunnianosoituksia

Valkoisen ruusun ritarikunnan komentaja (Suomi, 2024)
Uskonto Seinäjoella

Uskontokuntiin kuuluminen Seinäjoella, Tilastokeskus (2023)
Luterilaisuus (76.7%)
Muut uskonnot (2.1%)
Uskontokuntiin kuulumattomat (21.2%)
Lakeuden risti on Seinäjoen maamerkki.
Tämä artikkeli käsittelee Seinäjoen uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Seinäjoen kaupungissa 76,7 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,1 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 21,2 prosenttia väestöstä.
Historia > Luterilainen aika

Seinäjoen alue ryhtyi seurakunnallisissa asioissa yhteistoimintaan Ylinurmon kylän kanssa Isonvihan jälkeen. Ylinurmon ja Alaseinäjoen isännät rakensivat omalla luvalla 1725 saarnatuvan ja anoivat sille useaan kertaan kappelinoikeuksia. Lapuan kirkkoherra vastusti itsenäistymistä, mutta vuonna 1765 Ylinurmo sai yhdessä Alaseinäjoen kanssa luvan jumalanpalvelusten järjestämiseen. Nurmosta tuli vuonna 1816 Lapuan kappeli ja vuoden 1825 tarkastuksen yhteydessä nähtiin tarpeelliseksi ruotsinkielisten jumalanpalvelusten järjestäminen Östermyran henkilöstöä ja työväkeä varten. Kappeliseurakunta tuli vuonna 1838 herännäisen herätysliikkeen johtohahmon Niilo Kustaa Malmbergin huolehdittavaksi ja Malmbergin toiminta sai jalansijaa seinäjokisten elämässä. Seuroja pidettiin erityisesti Katilan ja Heikkilän kylissä.
Seinäjoen irtautumistoimet Nurmon kappeliseurakunnasta aloitettiin 1850-luvulla. Vuonna 1863 anomus hyväksyttiin ja Seinäjoesta muodostettiin Ilmajoen alainen kappeliseurakunta vuonna 1863. Törnävän kirkko valmistui vuonna 1864 ruutimakasiinin entisiin tiloihin.
Historia > Uskonnollisen vapauden aika

Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Ensimmäisenä vapaakirkollisena liikkeenä nykyisen Seinäjoen alueella vaikutti baptismi 1870-luvun lopulta lähtien. Ylistaron baptistiseurakunta perustettiin vuonna 1897 ja seurakunnan ensimmäisenä johtajana toimi J. G. Kokki.
Vapaakirkollinen liike vaikutti nykyisen Seinäjoen alueella 1890-luvulta lähtien ensimmäisenä Ylistarossa ja Peräseinäjoella, joissa oli yksityisiä uskovia, jotka liittyivät E. Kaurasen ja Hjalmar Braxénin vapaakirkolliseen herätykseen. Vuodesta 1903 lähtien alueilla oli myös Vapaan Lähetyksen yhteydessä toimivat seurakunnat. Seinäjoella vaikuttivat vuodesta 1901 lähtien Hanna Hoffrén ja Julia Koskela, joiden työtä jatkoivat vielä Antti Jaakso ja postinhoitaja Hildur Pettersson. Seinäjoen vapaaseurakunta perustettiin vuonna 1907, jonka yhteyteen liittyi monia ympäristöpitäjien vapaakirkollisia uskovia. Kouran vapaaseurakunta perustettiin vuonna 1908. Metodistinen liike aloitti toimintansa Ylistaron tiilitehtaalla 1900-luvun alussa ja Ylistaron metodistiseurakunta perustettiin vuonna 1907.
Omaksi kirkkoherrakunnakseen Seinäjoki erotettiin vuonna 1895. Vuonna 1930 Seinäjoen maalaiskunnasta erotettiin Seinäjoen kauppala.
Historia > Toisen maailmansodan jälkeen

Vuonna 1959 Seinäjoen kauppala ja maalaiskunta yhdistyivät. Seuraavana vuonna 1960 Seinäjoesta tuli kaupunki. Seurakunta pysyi jakamattomana kauppalan ja maalaiskunnan eronkin aikana. Vuonna 2005 seurakuntaan liitettiin Peräseinäjoen seurakunta kappeliseurakuntana, ja vuonna 2009 liittyivät myös Nurmon seurakunta ja Ylistaron seurakunta samaten Seinäjoen kappeleiksi, vastaavien kuntaliitosten yhteydessä.
Protestantismi > Luterilaisuus > Evankelis-luterilainen kirkko

Seinäjoella toimii yksi evankelis-luterilainen seurakunta, Seinäjoen seurakunta, jonka toiminta kattaa koko Seinäjoen alueen. Seinäjoen seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kolmanneksi suurin seurakunta. Seinäjoen seurakunta kuuluu Lapuan hiippakunnan alaiseen Etelä-Pohjanmaan rovastikuntaan.
Seinäjoki toimii myös Lapuan hiippakunnan keskuspaikkana. Hiippakunnan tuomiokapituli sijaitsee Seinäjoen seurakuntakeskuksessa.
Protestantismi > Luterilaisuus > Herätysliikkeet

Seinäjokea on kuvattu hengelliseksi risteyspaikaksi, jossa ovat kohdanneet useiden eri herätysliikkeiden vaikutukset. Historiallisesti Seinäjoki on ollut herännäisyyden ja evankelisuuden valta-aluetta. Herätysliikkeiden rinnakkaiseloa on kuvattu sopuisaksi ja vaikutus on näkynyt myös Seinäjoen seurakunnan toiminnassa. Evankelisen herätysliikkeen piirissä toimiva Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen messuyhteisö kokoontuu Seinäjoella Hyvän Paimenen kappelissa. Herännäisyyden piirissä Herättäjä-Yhdistyksen Seinäjoella toimivia paikallisosastoja ovat Nurmon, Seinäjoen sekä Ylistaron kirkonkylän, Kosken ja Untamalan paikallisosastot.
Viidennen herätysliikkeen piirissä Seinäjoki toimii Etelä-Pohjanmaan Kansanlähetyksen keskuspaikkana. Kansanlähetyksen toimitila sijaitsee Seinäjoen keskustassa. Lestadiolaisuuden piirissä Seinäjoella toimii vanhoillislestadiolainen 310 jäsenen Seinäjoen rauhanyhdistys.
Protestantismi > Muut luterilaiset kirkot

Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Seinäjoella Luukkaan luterilainen seurakunta. Seurakunta on jaettu kahdeksi messuyhteisöksi, aamu- ja iltapäivän yhteisöiksi.