stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjän koripallon superliiga-kausi 2007–2008
Liigakarsinta

| --- | --- |
Värien selitykset
    : Säilytti liigapaikkansa
    : Putosi Venäjän koripallon superliiga B:hen
| # | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tappiot | Tehdyt korit | Päästetyt korit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | TsSK VSS Samara | 32 | 15 | 17 | 80.3 | 83.1 | 47 |
| 2 | Universitet Jugra | 32 | 12 | 20 | 81.6 | 87.0 | 44 |
| 3 | BK Spartak Pietari | 32 | 8 | 24 | 76.8 | 86.2 | 40 |
| 4 | Enisei | 32 | 7 | 25 | 77.3 | 91.0 | 39 |
| 5 | Sibirtelecom Lokomotiv  | 32 | 6 | 26 | 75.9 | 94.7 | 29 |
Aiheesta muualla

Basket.ru (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (venäjäksi)
Euroliiga (englanniksi)
Vincenzo Montella

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Vincenzo Montella
Syntymäaika: 18. kesäkuuta 1974 (ikä 50)
Syntymäpaikka: Pomigliano d'Arco, Italia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 172 cm
Lempinimi: L'Aeroplanino "The Little Airplane"
Seura
Seura: Turkki
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1990–1995 | Empoli | 51 | (26) |
| 1995–1996 | Genoa | 34 | (21) |
| 1996–1999 | Sampdoria | 83 | (54) |
| 1999–2009 | Roma | 192 | (84) |
| 2006–2007 | → Fulham (laina) | 10 | (2) |
| 2007–2008 | → Sampdoria (laina) | 13 | (4) |
| Yhteensä | Yhteensä | 383 | (191) |
Maajoukkue
| 1999–2005 | Italia | 20 | (3) |
Valmennusura
2009–2011: Roma (jun.)
2011: Roma (väliaik.)
2011–2012: Catania
2012–2015: Fiorentina
2015–2016: Sampdoria
2016–2017: Milan
2017–2018: Sevilla
2019: Fiorentina
2021–2023: Adana Demispor
2023–: Turkki
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Vincenzo Montella (s. 18. kesäkuuta 1974 Pomigliano d'Arco, Italia) on italialainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Syyskuusta 2023 lähtien hän on toiminut  Turkin jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.
Maajoukkueessa

Montella on pelannut myös Italian maajoukkueessa. Hän on edustanut Italiaa vuoden 2000 EM-kisoissa ja vuoden 2002 MM-kisoissa.
Maajoukkueessa > Maajoukkueuran maalit

| Maali | Päivä | Vastustaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 25. huhtikuuta 2001 |  Etelä-Afrikka | 1–0 |
| 2. | 27. maaliskuuta 2002 |  Englanti | 1–2 |
| 3. | 27. maaliskuuta 2002 |  Englanti | 1–2 |
Aiheesta muualla

Montellan toiminnassa olevat kotisivut (italiaksi) (englanniksi) (japaniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Walter Mazzarri | Enzo Bearzot-palkinto 2013 | Seuraaja: Carlo Ancelotti |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Claudio Ranieri | AS Roman päävalmentaja 2–6/2011 | Seuraaja: Luis Enrique |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Diego Simeone | Calcio Catanian päävalmentaja 2011–2012 | Seuraaja: Rolando Maran |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Delio Rossi Stefano Pioli | ACF Fiorentinan päävalmentaja 2012–2015 4–12/2019 | Seuraaja: Paulo Sousa Giuseppe Iachini |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Walter Zenga | UC Sampdorian päävalmentaja 11/2015–2016 | Seuraaja: Marco Giampaolo |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Cristian Brocchi | AC Milanin päävalmentaja 2016–11/2017 | Seuraaja: Gennaro Gattuso |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Eduardo Berizzo | Sevillan päävalmentaja 12/2017–4/2018 | Seuraaja: Joaquín Caparrós |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Samet Aybaba | Adana Demisporin päävalmentaja 9/2021–2023 | Seuraaja: Patrick Kluivert |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Stefan Kuntz | Turkin jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja 9/2023– | Seuraaja: – |
Italian joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2000
1 Abbiati |
2 Ferrara |
3 Maldini |
4 Albertini |
5 Cannavaro |
6 Negro |
7 Di Livio |
8 Conte |
9 Inzaghi |
10 Del Piero |
11 Pessotto |
12 Toldo |
13 Nesta |
14 Di Biagio |
15 Iuliano |
16 Ambrosini |
17 Zambrotta |
18 Fiore |
19 Montella |
20 Totti |
21 Delvecchio |
22 Antonioli |
Valmentaja Zoff
Italian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Buffon |
2 Panucci |
3 Maldini |
4 Coco |
5 Cannavaro |
6 Zanetti |
7 Del Piero |
8 Gattuso |
9 Inzaghi |
10 Totti |
11 Doni |
12 Abbiati |
13 Nesta |
14 Di Biagio |
15 Iuliano |
16 Di Livio |
17 Tommasi |
18 Delvecchio |
19 Zambrotta |
20 Montella |
21 Vieri |
22 Toldo |
23 Materazzi |
Valmentaja Trapattoni
Wallowa (joki)

| Wallowa |
| --- | --- |
 Näkymä joelle.
Laskupaikka:  Grande Ronde
Maat:  Yhdysvallat: Oregon 
Pituus:  89 km
Wallowajoki on  89 kilometriä pitkä joki, joka virtaa läpi samannimisen laakson Oregonin koillisissa osissa Yhdysvalloissa.
Wallowalaakso on toiminut monien lännenelokuvien kuvauspaikkana jyhkeiden maisemiensa takia. Se on myös ollut intiaanihistoriasta kuuluisaksi tulleen nez-perce-päällikön Josephin ja hänen kansansa kotipaikka vuoteen 1877, jolloin hallitus pakotti heidät siirtymään pois valkoisen asutuksen alta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wallowa (joki) Wikimedia Commonsissa
Yrjö Salmela (kauppaneuvos)

Yrjö Ferdinand Salmela (17. toukokuuta 1904 Masku – 22. marraskuuta 1984 Turku) oli suomalainen kauppias, kultaseppä, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Salmelan vanhemmat olivat maanviljelijä Oskar Ferdinand Salmela ja Bertta Maria Jaakkola ja puoliso 1926–1964 talousopettaja Ella Maria Bahne. Salmela kävi kansakoulun ja oli kultaseppä Gösta Heleniuksen oppilas Turussa 1917–1923, tarkastusleimatutkinnon hän suoritti 1924. Opintomatka useisiin eri maihin Salmela teki 1930-luvulta lähtien. Hän oli Kultaseppä Oy Kaivertamossa, Uusi Kultaseppä Oy:ssä Helsingissä 1924–1925, perusti oman kello- ja kultasepänliikkeen Turkuun 1925, oli Yrjö Salmela Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1943, Kulta ja Hopea Oy:n perustaja, toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1950 sekä Kultarengas Oy:n perustaja, toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja Paraisilla vuodesta 1953.
Salmelalla oli myös useita luottamustentäviä. Hän oli aktiivinen urheiluvaikuttaja Turun Urheiluliitossa, Suomen Urheiluliitossa ja SVUL:ssä, Suomen Urheiluliiton Tuen ja Turun Seudun Ampujain perustajia ja osallistui Suomen Ampujainliiton ja Turun Moottorikerhon toimintaan. Sekä talvisotaan että jatkosotaan osallistunut Salmela oli sotilasarvoltaan reservin luutnantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1961.
Wallius

Wallius ja Vallius viittaavat muun muassa seuraaviin:
Wallius, suomalainen hitsauskonemerkki
Sukunimi

Adam Wallius (1832–1909), suomalainen seppä ja ilmailun pioneeri
Ossi Wallius (s. 1945), suomalainen toimittaja, mediatuottaja, viestinnän kouluttaja ja valokuvaaja
Seija Wallius, ent. Wallius-Kokkonen (s. 1941), suomalainen radiotoimittaja, tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon saaja 1974
Timo Wallius (s. 1964), suomalainen jääpalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wallius”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Wolfgang Hofmann

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten judo. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 1964 | 80 kg |  |
Wolfgang Hofmann (30. maaliskuuta 1941 Köln – 12. maaliskuuta 2020 Köln) oli saksalainen judoka, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Elämä ja urheilu-ura

Hofmann kilpaili etupäässä 80 kilogramman painoluokassa ja Länsi-Saksaa edustaen. Hän saavutti Saksojen yhteisessä joukkueessa olympiahopeaa Tokiossa 1964, missä judo oli ensimmäistä kertaa mukana olympiatasolla. Loppuottelussa hän hävisi isäntämaa Japanin Isao Okanolle, mutta saavutettu hopea jäi historiaan Saksan ensimmäisenä judon olympiamitalina. Lisäksi Hofmann voitti muun muassa Euroopan mestaruuden vuosina 1965 ja 1968 sekä maajoukkueiden Euroopan mestaruuden Länsi-Saksan joukkueessa vuonna 1969. Hofmann kuoli Kölnissä 12. maaliskuuta 2020.
Aiheesta muualla

Wolfgang Hofmann Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Wallowan piirikunta

Wallowan piirikunta (engl. Wallowa County) on Yhdysvaltojen Oregonin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 7 208 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Enterprisen kaupunki. Piirikunta on perustettu 14. lokakuuta 1887.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wallowan piirikunta Wikimedia Commonsissa
Wolfgang Helbig

Wolfgang Helbig
Wolfgang Helbig (1839–1915) oli saksalainen arkeologi. Hän oli Roomassa olevan Saksan arkeologisen laitoksen toinen sihteeri (varajohtaja) 1865–1888. Hän on kirjoittanut useita ansiokkaita teoksia.
Helbig vuokrasi Villa Lanten 1887 sen silloiselta omistajalta Jeesuksen Pyhän Sydämen nunnajärjestön luostarilta ja omistautui siellä tutkimukselle ja taidekaupalle. Yhdessä vaimonsa, venäläisen ruhtinattaren ja pianistin Nadine Šahovskajan kanssa hän teki Villa Lantesta kulttuurisalongin. Wolfgangin poika Demetrio Helbig oli kemisti ja Italian ilmavoimien kenraali. Hän osti huvilan nunnilta vuonna 1909. Toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1946 kenraali Helbig vuokrasi Villan ylimmät kerrokset Suomen Vatikaanin suurlähetystön asiainhoitajalle Göran Steniukselle. Steniuksen välityksellä tuli tieto, että Helbig oli halukas myymään rakennuksen suomalaisille. Institutum Romanum Finlandiae -säätiö osti huvilan vuonna 1950 perustajansa Amos Andersonin rahoituksella.
Teokset

Wandgemälde der vom Vesuv verschütteten Städte Kampaniens (1868)
Untersuchungen über die kampanische Wandmalerei (1872)
Die Italiker in der Po-Ebene (1870)
Das homerische Epos (2. p. 1887)
Führer durch die öffentl. Sammlungen klass. Altertümer in Rom (2. p., 1899).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wolfgang Helbig Wikimedia Commonsissa
Wallops Flight Facility

Wallops Flight Facility vuonna 2010.
Wallops Flight Facility (WFF) on Yhdysvaltain avaruushallinnon kantorakettien laukaisukeskus, joka sijaitsee itärannikolla, Virginian osavaltiossa. Hallinnollisesti WFF kuuluu Marylandissa sijaitsevan Goddardin avaruuskeskukseen. Alueella on ollut toimintaa vuodesta 1945 alkaen, jona aikana alueelta on laukaistu yli 16 000 rakettia alkaen ilmatieteellisistä luotausraketeista kiertoradalle laukaistuihin kantoraketteihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wallops Flight Facility Wikimedia Commonsissa
Viiala (täsmennyssivu)

Viiala tai Wiiala tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
Paikannimenä

Viiala, entinen Suomen kunta, nykyisin osa Akaan kaupunkia
Viialan kartano, ratsutila Akaassa
Viialan rautatieasema, rautatieasema Akaan Viialassa
Viiala, kaupunginosa Itä-Tampereella
Sukunimenä

Arvid Wiiala (1911–1991), tekniikan tohtori ja maanjako-opin professori
Harry Viiala (s. 1951), insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Niko Viiala (s. 1986), pikajuoksija
Muita merkityksiä

Viiala Oy, vaneri- ja lastulevyteollisuutta harjoittanut yhtiö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Viiala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Wolfgang Hoppe

Wolfgang Hoppe (1990)
Hoppe ja pitkäaikainen jarrumiehensä Dietmar Schauerhammer vuonna 1985.
Wolfgang Hoppe (s. 14. marraskuuta 1957 Apolda) on saksalainen entinen rattikelkkailija.
Ura

Hoppe syntyi urheilulliseen perheeseen: hänen isänsä Werner ja veljensä Heinz voittivat kumpikin useita kertoja Itä-Saksan mestaruuden motocrossissa. Wolfgang Hoppella itsellään, kuten monilla muillakin menestyneillä rattikelkkailijoilla, on vahva yleisurheilutausta. Vuonna 1976 hän saavutti juniorien Itä-Saksan mestaruuskilpailuissa hopeaa kymmenottelussa. Vuonna 1981 hän kouluttautui koneinsinööriksi ja siirtyi rattikelkkailun pariin Raimund Berthgen valmennukseen ASK Vorwärts Oberhof -seuraan, aluksi jarrumieheksi, huomattuaan etteivät lahjat riitä huipputasolle yleisurheilussa.
Rattikelkkailussa Hoppesta tuli eräs lajinsa menestyneimmistä urheilijoista kautta aikain. Hän voitti kaksi olympiakultaa, kuusi maailmanmestaruutta ja viisi euroopanmestaruutta sekä lukuisia himmeämpiä mitaleita. Hänen uransa ikimuistoisin hetki oli 1984 Sarajevon olympialaisissa, missä hän voitti kapteenina kultamitalit sekä kahden että neljän miehen kelkkailussa.  Hänen pitkäaikaisimpia jarrumiehiään olivat Dietmar Schauerhammer ja Bogdan Musiol. Albervillen olympialaisissa 1992 hän toimi avajaisissa joukkueen lipunkantajana ensimmäistä kertaa Saksojen yhdistymisen jälkeen.
Hoppe lopetti uransa jäätyään ulos Naganon olympialaisista 1998 ja siirtyi valmentajaksi.
Arvokisamitalit

Olympialaiset
1984
1988
1992
1994
Maailmanmestaruuskilpailut
1983
1985
1986
1987
1989
1990
1991
1993
1995
1996
1996
Euroopanmestaruuskilpailut
1985
1986
1987
1989
1995
1996
William Grover-Williams

William Grover-Williams
Grover-Williams Belgian GP:ssä vuonna 1931
Charles Frederick William Grover-Williams (16. tammikuuta 1903 – 18. maaliskuuta 1945) oli brittiläinen kilpa-autoilija. Grover-Williams syntyi Montrougen kaupungissa Ranskassa brittiläis-ranskalaiseen perheeseen. Hän oli hyvin menestyvä kilpa-autoilija 1920-luvun lopulla ja 1930-luvun alussa. Grover-Williams voitti muun muassa kuuluisan Monacon Grand Prix’n, kun se ajettiin ensimmäisen kerran vuonna 1929. Hän voitti myös Ranskan Grand Prix’n kaksi kertaa.
Hän kuoli toisessa maailmansodassa vuonna 1945. Hänet merkittiin kuolleeksi 1. helmikuuta 1945, mutta tätä muutettiin myöhemmäksi päiväksi 18. maaliskuuta 1945 tiedustelutietojen perusteella. Toisten tietojen mukaan hänet teloitettiin 23. maaliskuuta 1945 Sachsenhausenin keskitysleirillä.
William H. Avery

William Henry Avery
William Henry Avery (11. elokuuta 1911 Wakefield, Kansas – 4. marraskuuta 2009 Wakefield, Kansas) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, joka toimi Kansasin osavaltion kuvernöörinä vuosina 1965–1967. Hän pyrki kuvernöörinä jatkokaudelle, muttei tullut valituksi.
Avery valmistui Kansasin yliopistosta 1934. Hän oli Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen vuosina 1955–1965. 25. syyskuuta 2008 hänestä tuli vanhin elävä entinen kongressin jäsen Arthur Andrewsin kuoltua. Hän oli myös ennen kuolemaansa toiseksi vanhin elossa ollut minkään Yhdysvaltain osavaltion kuvernööri Albert Rosellinin jälkeen.
Venetjoki (Rånejoki)

| Venetjoki |
| --- | --- |
 Joen virtaamaa Nattavaara by:n lähellä elokuussa 2016
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Norrbotten
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Jällivaara
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rånejoen vesistö
Valuma-alue:  Venetjoen valuma-alue
Pinta-ala:  424,06 km²  
Järvisyys:  3 % 
Pääuoman osuudet:  Venetjoki ←Pirttijoki ←(pikkupuro)
Yhtyy:  Rånejoki 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Tjäresjávrre, Purnuvaara
 :  66.9840°N, 20.6856°E
Laskupaikka:  Rånejoki, Nattavaara
 :  66.7460°N, 21.0154°E 
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  426 m  mpy. 
Laskukorkeus:  316 m  mpy. 
Korkeusero:  110 m
Pituus:  38 km
Kaltevuus:  2,89 m/km
Keskiylivirtaama:  52 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  4,55 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  noin 0,3 m³/s  
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Venetjoki on (ruots. Venetjoki, luulajansaameksi Vanásjåhkå) Ruotsissa Norrbottenin läänissä Jällivaaran kunnassa sijaitseva 38 kilometriä pitkä Rånejoen sivu-uoma. Se saa alkunsa Tjävresjavrresta ja yhtyy pääuomaansa Nattavaarassa.
Joen kulku

Joki alkaa Purnuvaaran itäpuolella sen juurella sijaitsevasta Tjäresjávrresta. Sen vedenpinnan korkeus on 426 metriä mpy. Järveen laskee kaksi pientä puroa vaaran eri puolilta. Venetjoki virtaa aluksi itään päin ja alitettuaan Malmiradan se kääntyy virtaamaan radansuuntaisena kohti kaakkoa. Matkallaan rata ylittää joen vielä kahdesti. Seitsemän kilometrin päässä Skaittissa siihen yhtyy vasemmalta eli idästä tuleva Suolojoki. Sen jälkeen joki saapuu tasaisemmalle alueelle, jossa siihen yhtyy Kuotojoki ja Nuortikonjoki. Venetjoki mutkittelee pienen järvialueen halki, jonka keskellä sijaitsee Malmiradan pysäkki Nuortikon station. Järvet loppuvat Kilvovaaran kohdalle, jossa siihen yhtyy idästä tuleva suurehko Saimujoki. Joen alajuoksulla on maasto loivaa, sillä se on nyt saapunut Rånejoen jokilaaksoon. Sillä on siellä kaksi joensuuta: itäinen ja läntinen suuhaara. Läntistä haaraa, joka on noin 5 kilometriä pitkä, kutsutaan Pikku Venetjoeksi . Se yhtyy Rånejokeen noin kilometrin ylävirtaan päin.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Valuma-alue

Venetjoen valuma-alueen pinta-ala on 424 neliökilometriä. Se on 10,1 % koko Rånejoen vesistön (päävesistötunnus 7) valuma-alueesta, joka on 4 207 neliökilometriä. Venetjoki yhtyy Rånejokeen sen vasemmalta eli koillispuolella ja joki seuraa Rånejokea sen itäpuolella. Tämän vuoksi Venetjoen valuma-alue jää sekä Rånejoen että koillisessa Kalixjoen vesistön (tunnus 4) Ängesånin valuma-alueen ja pohjoisessa Linaälvenin valuma-alueen väliin.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Pääuoma

Valuma-alueen pääuoma on nimeltään Venetjoki alajuoksun ensimmäisten 36 kilometrin matkalla. Ruotsin vesistöviranomaiset määrittävät vesistön pääuoman seuraamalla sitä haaraa, jonka valuma-alueen pinta-ala on suurin. Siksi Pirttijoki on valittu pääuoman seuraavaksi osuudeksi. Pirttijokea seurataan ylängön järvialueelle, missä kaventunut joki virtaa Vuomajärven (17 ha) läpi ja päättyy sen jälkeen pieneen lampeen. Pääuoman kokonaispituus on näin määriteltynä 48 kilometriä. Uoman korkein kohta sijaitsee 484 metrin korkeudella mpy. Sille kertyy pudotusta 165 metriä, jolloin uman keskimääräinen kaltevuus on 3,4 metriä kilometrille. Venetjoella on rinnakkainen läntinen suuhaara (Pikku Venetjoki), jota pitkin osa vedestä laskee Rånejokeen. Viranomaistiedoissa on itäpuolinen haara valittu pääuomaksi.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (42,7 %), turve (51,5 %), hiekka tai sora (0,6 %), siltti (0,0 %), savi tai multa (0,0 %), kallioalue (0,9 %).
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Virtaamat

SMHI on julkaissut tilastossaan Venetjoen virtaamien kuukausittaiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen yhtymäkohdassa on keskivirtaamien keskiarvo 4,7 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Toisen lähteen mukaan päivittäisten virtaamien keskiarvo eli keskivirtaama on 4,55 m³/s (MQ). Tilaston suurin kuukausittainen keskivirtaama 31,4 m³/s todettiin toukokuussa 2010 ja pienin 0,3 m³/s vuosittain useana kuukautena. Toisen lähteen mukaan keskiylivirtaama on 52 m³/s . Venetjoki yhtyy Rånejokeen kohdassa, jossa sen keskivirtaama on noin 11,1 m³/s, jolloin sivuhaara tuo siihen 41 % lisää vettä. Viereinen kaavio esittää edellä käytetyn tilaston mukaiset keskivirtaamien kuukautiset keskiarvot. Kaavion mukaan kevättulva alkaa jo huhtikuussa, mutta suurimmillaan se on toukokuussa ja se jatkuu vielä hieman kesäkuussakin.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Sivujokia ja järviä

Valuma-alueen pääuomalla on joitakin sivu-uomia, joista suurimpia tai merkittävimpiä on lueteltu alla olevassa taulukossa. Mitä pienempi yhtymiskohta on, sitä lähempänä alajuoksua se yhtyy pääuomaan.
| yhtymis- kohta | nimi | pituus (km) | virtaama (m³/s) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nattajoki | 15 | 1,4 | 180 | 1,2 |
| 2 | Saimujoki | ~40 |  |  | 1 |
| 3 | Kaartijoki | 4 |  |  | 1 |
| 4 | Nuortikonjoki | 7 |  |  | 1 |
| 5 | Kuotojoki | 9 |  |  | 1 |
| 6 | Venetjoen (latvaosa) | 10 |  |  | 1 |
| 7 | Suolojoki | 2 |  |  | 1 |
| 8 | Myllyjoki | 3 |  |  | 1 |
Lähteet: 1 = , 2 =
Venetjoen valuma-alueen järvet ovat pieniä järviä tai lampia. Erityisen paljon järviä esiintyy keskijuoksulla, missä joki halkoo runsasvesistöistä järvialuetta. Valuma-alueen silmämääräisesti suurimmat järvet ovat Nattajoen valuma-alueella sijaitseva Naulajärvi (1,3 km²) ja Saimujoen valuma-alueen Ripakkojärvi (0,9 km²). Myös pieni Ahopäänjärvi kuuluu valuma-alueeseen.
Luontoarvoja

Joki on kärsinyt ympäristömyrkyistä.
Joen valuma-alueella ei sijaitse luonnonsuojelualueita tai muita suojelualueita.
Lähteitä > Huomautuksia

↑  Joen yhtymäkohdan ja alkulähteen koordinaatit on mitattu Internetin ACME-, Google- tai Bing- karttapalveluista.
1 2  Joen yhtymäkohdan ja alkulähteen korkeusarvot on katsottu Internetin Läntverket- karttapalvelun osoitintyökalulla.
↑  Virtaamatiedot on luettu SMHI:n verkkoskivuilta joen tiedoista ja niistä on laskettu keskialivirtaama (MNQ). Se on arvoltaan todennäköisesti hieman liian suuri.
1 2  Asia on luettu ruotsinkielisestä wikipediasta artikkelista sv:Venetjoki (vattendrag i Sverige).
↑  Sivu-uomien virtaamat on laskettu SMHI:n jakamasta niiden kuukausittaisista keskivirtaamista.
Vöcklabruck

| Vöcklabruck |
| --- | --- |

 vaakuna
 Vöcklabruck
 Koordinaatit: 48°0′31″N, 13°39′21″E 
Valtio:  Itävalta
Alue:  Ylä-Itävalta
Kaupunki:  Vöcklabruck
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Herbert Walter Brunstein (OVP)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16 km²
Korkeus:  433 m
Väkiluku (2011):  11 909
 – Väestötiheys:  746 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  4840
 
 www.voecklabruck.at 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vöcklabruck on läntisessä Ylä-Itävallassa sijaitseva noin kahdentoistatuhannen asukkaan kaupunki ja se on Vöcklabruckin alueen hallinnollinen keskus.
Nähtävyydet

Sijaintinsa takia Vöcklabruckia kutsutaan usein "portiksi Salzkammergutiin". Kaupunki tarjoaa useita erilaisia virkistysmahdollisuuksia sekä monia nähtävyyksiä, kuten kirkkoja ja museoita.
Terveydenhuolto

Vöcklabruckissa on vuonna 2006 rakennettu uusi sairaala, jota kutsutaan Euroopan modernimmaksi sairaalaksi.
Tunnettuja asukkaita

Leonhard Schiemer, tärkeä henkilö Anabaptismi-liikkeessä
Prinsessa Alexandra, Ernst August V:n ja Carolinen tytär
Jim Silye, kanadalainen poliitikko ja urheilija
Wolfgang Holzmair, oopperalaulaja
Hans Eichhorn, itävaltalainen kirjailija
Aiheesta muualla

Kaupungin virallinen nettisivu
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Vihutjärvi

| Vihutjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°17′22″N, 26°03′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  Ronsillanjoki Heinäseen 
Järvinumero:  14.173.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,4 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  4,312 km  
Pinta-ala:  20,45 ha  
Saaria:  4 
 fiVihutjärvi 
Vihutjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Lusin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 20 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,4 metriä mpy.
Vörösmarty utcan metroasema

Vörösmarty utca on Budapestin metron linjan 1 asema Pestin puolella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Asema on maanalainen ja se on avattu vuonna 1896. Vörösmarty utcan asema ja samanniminen katu, jonka varrella asema sijaitsee, on nimetty runoilija Mihály Vörösmartyn mukaan.