stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taipaleenlampi (Heinola, Pääsinniemi)

| Taipaleenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°22′18″N, 26°03′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Janattiin 
Järvinumero:  14.147.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,711 km  
Pinta-ala:  1,524 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTaipaleenlampi 
Taipaleenlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Pääsinniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Lauhjoen valuma-alueeseen (14.147) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.
Teddy Purcell

| Teddy Purcell |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. syyskuuta 1985 (ikä 39) St. John’s, Newfoundland ja Labrador
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  191 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Ontario Reign
Sarja:  AHL
Pelinumero:  18
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Manchester Monarchs (AHL)   Tampa Bay Lightning (NHL)   Edmonton Oilers (NHL)   Florida Panthers (NHL)
Edward "Teddy" Purcell (s. 8. syyskuuta 1985 St. John’s, Newfoundland ja Labrador, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa AHL-joukkue Ontario Reignia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Selittäminen

Tiede
Tieteellinen menetelmä
 Tieteellinen selittäminen
Falsifiointi, Havainto, Hypoteesi, Induktiivinen päättely, Kausaliteetti, Näennäistiede, Occamin partaveitsi, Teoria
Selittäminen pyrkii löytämään vastauksen kysymykseen miksi?. Tieteenfilosofiassa selittäminen nähdään teorioiden ja hypoteesien eräänä tarkoituksena: hypoteesin tulee toisaalta selittää oma tutkimuskohteensa, ja toisaalta tuottaa siihen liittyviä ennusteita, joita voidaan testata.
Tieteellisessä selittämisessä selitettävä asia kytketään muihin asioihin, joiden sanotaan selittävän sen. Teorian sanotaan olevan selitysvoimaltaan toista samaa asiaa koskevaa teoriaa vahvempi silloin, kun se kykenee ennustamaan ja muutoin selittämään kaikki samat asiat kuin toinenkin teoria, mutta selittää sen lisäksi myös joidenkin sellaisten tosiasioiden syyt, joita toinen teoria ei selitä.
Selittämisen lajeja > Proksimaalinen ja ultimaattinen selitys

Selitys voi olla proksimaalinen tai ultimaattinen.[lähde? ] Esimerkiksi ihmisten tapauksessa proksimaalinen selittäminen viittaa siihen, miten ihminen käyttäytyy. Nälkä saattaa ajaa ihmisen etsimään ruokaa. Ultimaattinen selitys puolestaan kertoo siitä, miksi ihminen käyttäytyy siten kuin käyttäytyy. Esimerkiksi evoluutioteoreettisia selityksiä sille, miksi eläimelle on kehittynyt näläntunne, voidaan pitää ultimaattisina.[lähde? ]
Proksimaalinen ja ultimaattinen selitys ovat teoreettista selittämistä, joka on vallitseva tieteellinen tapa, jolla asioita selitetään.[lähde? ] Se on kausaalinen selitys, joka kuvaa tapahtuvaa asiantilaa, kun lähdetään tietyistä alkuehdoista. Yleisin teoreettisen selittämisen malli on Hempelin–Oppenheimin malli eli peittävän lain malli. Lisäksi tieteessä käytetään myös erilaisia tilastollisen selittämisen malleja.
Selittämisen lajeja > Kausaalinen selittäminen

Kausaalisessa selityksessä ilmiö selitetään syillä, joiden uskotaan aiheuttavan ilmiön. Tällöin puhutaan syy-seuraussuhteesta eli syysuhteesta. Esimerkiksi kappaleen liiketila muuttui, koska siihen vaikutti voima.
Kausaalisessa selityksessä syyn ja seurauksen tulisi olla ajallisesti ja paikallisesti lähellä toisiaan. Tuottamalla syy pitäisi saada aikaan seuraus, eikä mikään kolmas tekijä saisi vaikuttaa syysuhteeseen. Kausaalisessa selittämisessä on ongelmallista se, että tutkittavaa kohdetta ei pystytä täysin eristämään ja että seuraukset voivat vaikuttaa syihin. Usein ilmiön ehdoksi annetaan vain yksi syy, esimerkiksi ”Matti kuoli syöpään”, vaikka ilmiön taustalla voi olla useita syitä. Voidaan myös kysyä: mikä oli syyn syy?
Determinismin mukaan kaikilla tapahtumilla on tietty, luonnonlaeista johtuva syy. Sattumasta ja todennäköisyyksistä puhuminen tarkoittaa vain, että tietomme syistä on vajavaista. Indeterminismi taas väittää, että on olemassa todellista satunnaisuutta eikä kaikkea voi selittää syillä. Luonnontieteissä indeterminismi on saanut tukea kvanttimekaniikasta, jossa ilmiöitä ei aina voida ennustaa tarkasti.
Selittämisen lajeja > Funktionaalinen selittäminen

Funktionaalisessa selityksessä ilmiö selitetään osoittamalla, että sillä on jokin tehtävä. Esimerkiksi kukat ovat värikkäitä, jotta ne houkuttelisivat pölyttäviä hyönteisiä.
Tieteellisessä maailmankuvassa funktionaalinen selitys ei saa tarkoittaa teleologista eli päämäärään perustuvaa selitystä (katso jäljempänä).[lähde? ]
Selittämisen lajeja > Teleologinen ja finaalinen selittäminen

Teleologisella tai finaalisella selityksellä tarkoitetaan päämäärästä lähtevää selitystä. Luonnontieteissä, kuten fysiikassa, ei ole sijaa päämääräselityksille. Myöskään biologiassa luonnonvalinnalla ei katsota olevan mitään erityistä pitkän tähtäimen päämäärää. Ihmistieteissä käytetyt intentionaaliset selitykset sen sijaan ovat eräs päämääräselitysten laji. Samoin historiallinen eli geneettinen selittäminen on usein teleologista, eli lopputuloksellista. Usein historiallinen selittäminen erotetaan ultimaattisesta siten, että historiallinen on vaikeampaa taivuttaa kausaaliseksi selittämiseksi.
Intentionaalinen selitys selittää ihmisen käyttäytymisen johtuvan hänen haluistaan ja uskomuksistaan. Tavoitteena on ymmärtää ihmistä osana tämän sosiaalista ympäristöä. Käytännöllisen syllogismin mukaan ihmisen tekemä teko on selitetty, jos se seuraa hänen tavoitteestaan sekä käsityksestään, joka koskee tavoitteen ja keinon välistä yhteyttä. Esimerkiksi: koululainen osti kalliin muotivaatteen, koska hän haluaa hyväksyntää ikätovereiltaan.
Selittämisen lajeja > Reduktionismi

Reduktionismin mukaan kokonaisuus voidaan hajottaa osiinsa, joita tutkitaan erikseen. Esimerkiksi biologiset ilmiöt voitaisiin selittää täysin fysiikan ja kemian avulla.
Reduktionismia vastustaa holismi, jonka mukaan kokonaisuus ei ole vain osiensa summa vaan kokonaisuudessa ilmenee uusia ominaisuuksia. Tällaista ilmenemistä kutsutaan emergenssiksi. Esimerkiksi ihmisen mieltä ei voisi täysin palauttaa fysikaalisiksi tiloiksi. Yhteiskuntatieteissä holismin vastakohta on individualismi ja kiistan aiheena on yksilön ja yhteisön suhde.
Selitysmalleja

Wesley Salmon (1990) tutki tieteellisen selittämisen historiaa, ja kritisoi vallitsevaa C. G. Hempelin ja Paul Oppenheimin loogisesta empirismistä ”perittyä” vallitsevana pitämäänsä näkemystä ja esitteli oman induktiivis-tilastollisen selittämismallinsa. Salmonin mukaan mm. modernin fysiikan ilmiöitä ei pystytä selittämään dedkutiivis-nomologisesti, vaan rinnalle tarvitaan myös tilastollista selittämistä. Salmon tiivisti analyysinsä seuraavasti:
| Lait \ Explananda | Yksittäiset tosiseikat | Yleiset säännönmukaisuudet |
| --- | --- | --- |
| Universaalit lait | D-N  Deduktiivis-nomologinen  | D-N  Deduktiivis-nomologinen |
| Tilastolliset lait | I-S  Induktiivis-tilastollinen  | D-S  Deduktiivis-tilastollinen |
Selitysmalleja > Deduktiivis-nomologinen malli

Deduktiivis-nomologinen (D-N) eli peittävän lain mallin mukainen selitys pyrkii osoittamaan ilmiön lainalaisuuden. Mallin mukaan tieteellinen selitys onnistuu liittämään ilmiön osaksi jotain yleistä lakia. Mallissa selitys sisältää tilannetta kuvaavat alkuehdot ja yleisen lain, joista selitettävä ilmiö seuraa loogisesti. Se on näin eräs kausaalisen selittämisen malli.
Deduktiivis-nomologinen selitys jollekin ilmiölle on validi deduktiivinen päätelmä, jonka johtopäätös kertoo, että selitettävä tapahtuma todella tapahtui. Deduktiivista argumenttia kutsutaan selitykseksi, sen premissejä selittäviksi (explanans) ja johtopäätöstä selitettäväksi (explanandum). Riippuen erilaisista reunaehdoista, selitystä voidaan pitää joko mahdollisena tai totena.
Salmonin näkemyksen mukaan deduktiivis-nomologista mallia voidaan käyttää paitsi yksittäisten tosiseikkojen myös yleisten säännönmukaisuuksien selittämiseen dedusoimalla ne edelleen yhä yleisemmistä laeista.
Selitysmalleja > Induktiivis-tilastollinen malli

Induktiivis-tilastollinen eli induktiivis-statistinen (I-S) selitys pyrkii kattamaan selitettävän ilmiön jollakin tilastollisella lailla, ennemmin kuin kategorisella tai universaalilla lailla. Induktiivis-statistisessa selittämisessä päättely on luonteeltaan induktiivista eikä deduktiivista. D-N-tyyppiä voidaan pitää yleisemmän I-S-tyypin rajoitetumpana tapauksena.
Selitysmalleja > Deduktiivis-tilastollinen malli

Deduktiivis-tilastollinen eli deduktiivis-statistinen (D-S) selitys, jota voidaan pitää D-N-tyypin erikoistapauksena, selittää tilastollisia säännönmukaisuuksia dedusoimalla yleisemmistä tilastollisista laeista.
Selittäminen, argumentointi ja oikeuttaminen

Siinä missä argumentit pyrkivät osoittamaan, että jokin asia on tai sen tulisi olla jollakin tavalla, selitykset pyrkivät osoittamaan miksi tai miten jokin on. Selittämisessä ei pyritä argumentin tavoin osoittamaan, että jokin väite on totta, vaan osoittamaan, miksi se on totta.
Oikeutuksessa puolestaan on kyse syystä sille, että jollakin henkilöllä on joku uskomus; selityksestä sille, miksi uskomus on tosi; tai kuvauksesta siitä, miten joku tietää sen minkä tietää. Esimerkiksi jos yritetään löytää oikeutus varkaudelle, pyritään usein selittämään varkaan motiivit (kuten nälkäisen perheen ruokkiminen).
Siinä missä argumentit ja selitykset voidaan sekoittaa keskenään, sama voi tapahtua myös oikeutusten ja selitysten suhteen. On tärkeää huomata, milloin selitys ei ole oikeutus. Rikostutkijat voivat pyrkiä löytämään selityksiä rikollisten käyttäytymiselle. Tämä voi auttaa sen ymmärtämisessä, miksi rikoksia tehdään, ja tätä kautta niiden ehkäisyssä. Selityksen ehdottaminen ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tutkija tuntisi sympatiaa rikollisen näkemyksiöä tai tekoja kohtaan. Myös kauheita tapahtumia ja tekoja voidaan pyrkiä selittämään ja ymmärtämään, ilman että tällöin olisi kyse tekoihin kannustamisesta.
Humen giljotiinin mukaan mistään tieteellisestä selityksestä ei voida sinällään johtaa arvoja tai toivottavia asiaintiloja.
Kirjallisuutta

Achinstein, Peter: The Nature of Explanation.  New York:  Oxford University Press, 1983.
Pitt, Joseph C.: Theories of Explanation.  Oxford:  Oxford University Press, 1988.
Salmon, W.: Scientific Explanation and the Causal Structure of the World.  Princeton:  Princeton University Press, 1984.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mancosu, Paolo: Explanation in Mathematics The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Mayes, G. Randolph: Theories of Explanation The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Woodward, James: Scientific Explanation The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
The Heroin Diaries

| The Heroin Diaries Sixx: A> M. |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. elokuuta 2007
 Tuottaja(t): Nikki Sixx, James Michael, DJ Ashba
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 54.55
 Levy-yhtiö: Eleven Seven
Sixx: A.M.:n muut julkaisut
|   | The Heroin Diaries 2007 | This Is Gonna Hurt 2011 |
Singlet albumilta The Heroin Diaries Soundtrack
 ”Life is Beautiful” Julkaistu: 2007  ”Pray for Me” Julkaistu: 2008  ”Tomorrow” Julkaistu: 2008  ”Accidents Can Happen” Julkaistu: 2008
The Heroin Diaries (suom. Heroiinipäiväkirja) on hard rock -yhtye Sixx: A.M.:n debyyttialbumi. Se toimii soundtrackina yhtyeen basistin Nikki Sixxin kirjalle Heroiinipäiväkirja. Albumi julkaistiin 21. elokuuta 2007.
Kappaleet

X-Mas in Hell – 2.10 (säv. Nikki Sixx, DJ Ashba)
Van Nuys – 3.52 (säv. James Michael)
Life Is Beautiful – 3.36 (säv. Sixx, Michael, DJ Ashba)
Pray for Me – 4.14 (säv. Sixx, Michael, DJ Ashba)
Tomorrow – 4.05 (säv. Sixx, Michael, DJ Ashba, Scott Stevens)
Accidents Can Happen – 4.07 (säv. Sixx, Michael, DJ Ashba)
Intermission – 2.20 (säv. Sixx, DJ Ashba)
Dead Man's Ballet – 5.25 (säv. Michael)
Heart Failure – 4.58 (säv. Sixx, Michael, DJ Ashba)
Girl with Golden Eyes – 4.20 (säv. Sixx, Michael, DJ Ashba)
Courtesy Call – 4.41 (säv. Michael)
Permission – 4.14 (säv. Sixx, Michael, DJ Ashba)
Life After Death – 3.00 (säv. Sixx, DJ Ashba)
Kokoonpano

Nikki Sixx – basso
James Michael – laulu, kitara
DJ Ashba – kitara
Arvostelut

About.com:
Allmusic:
Tara Tuominen

Tara Tuulia Tuominen (s. 21. marraskuuta 1993) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Uudenkaupungin Kenttäkarhuja ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2014 lähtien toiminut Juhani Nykänen.
Tuominen on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön pronssia vuonna 2017. Hänen ennätyksiään ovat ulkoa 14,67 metriä (2016) ja hallista 14,49 (2017).
Teddy Riner

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Teddy Riner |  Teddy Riner |  Teddy Riner |  |
Maa:   Ranska
Miesten judo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | sekajoukkue |  |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | sekajoukkue |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | yli 100 kg |  |
|  Pronssia | Tokio 2020 | yli 100 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2007 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Pariisi 2008 | avoin |  |
|  Kultaa | Rotterdam 2009 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Tokio 2010 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Pariisi 2011 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2013 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Tšeljabinsk 2014 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Astana 2015 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Budapest 2017 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Marrakech 2017 | avoin |  |
|  Kultaa | Doha 2023 | yli 100 kg |  |
|  Hopeaa | Tokio 2010 | avoin |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 2007 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Istanbul 2011 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Budapest 2013 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Montpellier 2014 | yli 100 kg |  |
|  Kultaa | Kazan 2016 | yli 100 kg |  |
Teddy Riner (s. 7. huhtikuuta 1989) on ranskalainen judoka.
Riner on voittanut maailmanmestaruuden yli 100-kiloisten sarjassa Rio de Janeirossa 2007, Rotterdamissa 2009, Tokiossa 2010, Pariisissa 2011, Rio de Janeirossa 2013, Tšeljabinskissa 2014, Astanassa 2015, Budapestissä 2017 ja Dohassa 2023 sekä avoimessa sarjassa Pariisissa 2008 ja Marrakechissa 2017. Hän on eniten maailmanmestaruuksia voittanut judoka lajin historiassa. Tokiossa 2010 hän sai lisäksi avoimessa luokassa hopeaa. Pekingin 2008 olympialaisissa hän saavutti yli 100 kilon sarjassa pronssia. Lontoon 2012, Rio de Janeiron 2016 ja Pariisin 2024 olympialaisissa hän voitti yli 100-kiloisten sarjan. Tokion olympialaisissa 2020 hän sai yli 100 kilon sarjassa pronssia. Hän oli lisäksi mukana sekajoukkuekilpailun olympiakultaa voittaneessa Ranskan joukkueessa 2020 ja 2024. Vuosina 2007, 2011, 2013, 2014 ja 2016 hän voitti Euroopan-mestaruuden yli 100-kiloisten sarjassa.
Tappio Pariisin Grand Slamissa helmikuussa 2020 japanilaiselle Kokoro Kageuralle oli Rinerin ensimmäinen tappio sitten syyskuun 2010. Hänen voittoputkensa oli 154 perättäisen ottelun mittainen.
Vuoden 2024 kesäolympialaisten avajaisissa Riner sytytti olympiatulen yhdessä pikajuoksija Marie-José Pérecin kanssa.
Tokio 2010
Ta (kana)

た hiraganalla tai タ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /ta/, ja ne ovat kana-aakkostojen 16. sijalla so- ja chi-tavujen välissä.
Alkuperä

Hiragana た on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 太 ja katakana タ kanjista 多.
Tarkkeet

Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut だ ja ダ, jotka lausutaan /da/.
Latinisaatio

Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ta », ja niiden soinnilliset vastineet « da ».
Kirjoitus

Hiragana た kirjoitetaan neljällä vedolla:
Lyhyt vaakaveto vasemmalta oikealle.
Hieman alhaalla vasemmalle vino pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon.
Vaakaveto edellisten oikealle puolelle.
Vaakaveto kolmannen vedon alle.
Katakana タ kirjoitetaan kolmella vedolla:
Lyhyt diagonaalinen veto oikealta vasemmalle.
Vaakaveto oikealle edellisen vedon yläosasta, käännös ja diagonaalinen veto alas vasemmalle.
Lyhyt diagonaalinen veto edellisten vetojen väliin.
Kaksi ensimmäistä vetoa vastaavat merkkiä ク.
Tietotekniikassa

Unicode-merkinnät:
た: U+305F
タ: U+30BF
だ: U+3060
ダ: U+30C0
Vetojen järjestys merkille た.
Vetojen järjestys merkille タ.
Tara Watchorn

| Tara Watchorn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. toukokuuta 1990 (ikä 34) Ajax, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  73 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–2017
Seurat:  Alberta Honeybadgers (CWHL)   Boston Blades (CWHL)
| Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kanada.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:  Kanada> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sotši 2014 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Sveitsi 2011 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 2015 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Kanada 2016 | jääkiekko |  |
Tara Watchorn (s. 30. toukokuuta 1990 Ajax, Ontario) on kanadalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija sekä lajin olympiavoittaja. Watchorn edusti Kanadan naisten maajoukkuetta kolmissa maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2011, 2015 ja 2016 voittaen joka kerta hopeaa. Lisäksi hän edusti kultaa voittanutta joukkuetta Sotšin talviolympialaisissa vuonna 2014.
Watchorn päätti pelaajauransa vuonna 2017 ja siirtyi apuvalmentajaksi vuosina 2008-2012 edustamansa Bostonin yliopiston joukkueeseen.
Theon

Theon voi tarkoittaa:
Theon Samoslainen (300-luku eaa.), taidemaalari
Theon Antiokialainen (ensimmäinen vuosisata), stoalainen filosofi
Aelius Theon (ensimmäinen vuosisata), retoriikan opettaja
Theon Smyrnalainen (n. 70–135), filosofi ja matemaatikko
Theon Aleksandrialainen (n. 335-405), Aleksandrian kirjaston viimeinen kuraattori
Theon (n. 500), Damaskioksen opettaja
Alma Theon (1843-1908), selvänäkijä ja okkultisti
Max Théon (1848-1927), kabbalisti ja okkultisti
Theon, oik. Torsti Mäkinen, Lovex-yhtyeen laulaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Theon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
The World According to Gob

| The World According To Gob Gob |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. lokakuuta 2000
 Tuottaja(t): Neill King
 Tyylilaji: punk rock
 Levy-yhtiö: Nettwerk Records
Gobin muut julkaisut
| How Far Shallow Takes You 1998 | The World According To Gob 2000 | F.U. EP 2002 |
The World According to Gob on kanadalaisen alternative rock -yhtye Gobin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 23. tammikuuta 2001. Se sisältää singlet "I Hear You Calling", "For The Moment" ja "No Regrets". Levyn työnimi oli "Love and Relationships".
Kappalelista

For The Moment – 3.29
I Hear You Calling – 3.12
No Regrets – 2.34
Everyone Pushed Down – 3.07
Pinto – 2.38
Looking For California – 3.59
Sleepyhead – 4.01
Ex-Shuffle – 2.42
That's The Way – 2.45
Been So Long – 3.14
144 – 3.17
Can I Resist – 2.30
Desktop Breaking – 3.02
Perfect Remedy – 7.37
Kokoonpano

Theo - kitara, laulu (kappaleissa 3, 8, 9, 12), taustalaulu
Tom - kitara, laulu (kappaleissa 1, 2, 4, 5, 6, 7, 10, 11, 13, 14), taustalaulu
Craig - Basso, taustalaulu
Gabe - rummut, taustalaulu
Vasilis - taustalaulu
Neill King - taustalaulu
Tangoparaati

| Tangoparaati Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : BG-studio
 Julkaistu: 1974
 Formaatti: LP-levy (FOLP 7)
 Tuottaja(t): Fonovox
 Tyylilaji: tango, latino, iskelmä, pop
 Kesto: 31.34
 Levy-yhtiö: Fonovox
 Levymerkki: Fonovox
Muut kannet
 Albumin takakansi.
Tangoparaati on suomalainen tangomusiikkia sisältävä albumi, joka julkaistiin vuonna 1974. Albumilla neljä solistia tulkitsee tunnettuja tangoja uusina sovituksina. Albumi on julkaistu vinyylilevynä.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Jarmo Jylhä, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Tulisuudelma – 2.32 (säv. Angel Villoldo, Lester Allen ja Robert Hill, suom. san. Kullervo)
Kotkan ruusu – 3.08 (säv. Helvi Mäkinen, san. Leo Anttila)
Tulenliekki – 2.40 (säv. Antonio Brave, san. Orvokki Itä)
La Paloma – 3.10 (säv. Sebastián Yradier, suom. san. Raili Kotilainen)
Valkovuokot – 2.26 (säv. ja san. Kaarlo Valkama, sov. Markku Hyytiäinen)
Liljankukka – 3.22 (säv. Toivo Kärki, san. Kerttu Mustonen, sov. Markku Hyytiäinen)
Kappaleet > B-puoli

Eron hetki on kaunis – 3.20 (säv. Toivo Kärki, san. Eeva-Helena)
Kylmät huulet – 2.20 (säv. René Roulette, suom. san. Rauni Kouta)
Siks oon mä suruinen – 2.52 (säv. Toivo Kärki, san. Kerttu Mustonen)
Satumaa – 2.45 (säv. ja san. Unto Mononen, sov. Markku Hyytiäinen)
Rakkautta ei se ollutkaan – 2.47 (säv. Fritz Rotter ja Fred Markush, suom. san. Pekka Saarto)
Pieni sydän – 2.12 (säv. Walter Rae, san. Tatu Pekkarinen)
Kokoonpano > Solistit

Eero Savolainen - kappaleissa "Tulisuudelma", "Kotkan ruusu", "Satumaa" ja "Rakkautta ei se ollutkaan"
Aimo Saxelin - kappaleissa "La Paloma", "Valkovuokot" ja "Kylmät huulet"
Irja Kuusela - kappaleissa "Tulenliekki" ja "Siks oon mä suruinen"
Mauri Tapio - kappaleissa "Liljankukka" ja "Pieni sydän"
Kokoonpano > Muusikot

Pepe Laszlo - rummut
Tommy Nordström - kitara
Erkki Seppä - basso
Jarmo Jylhä - orkesterin johto ja kitara
Göran Ödner - saksofoni
Reijo Lehtovirta - saksofoni
Jorma Juselius - harmonikka
Markku Hyytiäinen - orkesterin johto ja harmonikka
Tauno Tiikkainen - viulu
Arto Kallio - viulu
Kauko Jorasmaa - viulu
Jorma Juntunen - viulu
Pirkko Vartiainen - viulu
Soila Hursti - viulu
Kokoonpano > Tuotanto

Timo Itälä - kansikuva
Fonovox - tuottaja
Tampereen urheilulääkäriasema

Tampereen urheilulääkäriasema toimii UKK-instituutin yhteydessä.
Tampereen urheilulääkäriasema (Taula) on liikunta- ja urheilulääketieteen keskus UKK-instituutin yhteydessä. Se on toiminut vuodesta 1980. Taulan palvelut on suunnattu kaikille liikkujille aloittelijoista huippu-urheilijoihin.
Taula on yksi kuudesta Suomen liikuntalääketieteen keskuksesta. Opetus- ja kulttuuriministeriö rahoittaa liikuntalääketieteen keskusten toimintaa. Keskusten tehtävänä on liikuntalääketieteellisen tutkimuksen tekeminen, liikuntalääketieteen erikoistumiskoulutus yhdessä yliopistojen kanssa, koulutus- ja viestintä sekä alueellinen palvelutoiminta.
Palvelut

Taulan palveluihin kuuluvat lääkärien vastaanotot, kliiniset rasitustestit ja kestävyyskunnon testaus, ravitsemusterapia ja fysioterapia. Taulalla toimii viisi liikuntalääketieteen erikoislääkäriä sekä yksi erikoistuva lääkäri. Erityisosaaminen painottuu astman ja muiden hengitysoireiden, ylikuormituksen sekä urheilu- ja liikuntavammojen tutkimiseen ja hoitoon.