stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Energiansäästö
Energiansäästöhankkeet Suomessa > Energiansäästösopimukset 1997–2006

Energiansäästösopimusten tavoitteena on pienentää energian ominaiskulutusta ja viedä käytäntöön toimintamalleja, joiden ansiosta energiatehokkuudesta tulee osa yritysten ja yhteisöjen vakiintunutta toimintaa. Energiansäästösopimukset ovat puitesopimuksia, joissa järjestöt sitoutuvat edistämään energiansäästöä ja jäsenistönsä liittymistä sopimukseen. Sopimuksiin liittyvät yritykset ja yhteisöt sitoutuvat energiakatselmusten tai -analyysien laatimiseen sekä kannattavien säästötoimenpiteiden toteuttamiseen. Kauppa- ja Teollisuusministeriö tukee katselmuksia ja niistä seuraavia investointeja erilaisin avustuksin.
Vuoden 2006 loppuun mennessä toteutettujen säästötoimenpiteiden vuotuinen kokonaisvaikutus oli noin 7,7 TWh/a. Tästä sähkönsäästö oli noin 1,7 TWh/a ja lämmön ja polttoaineiden säästö 6,0 TWh/a. Säästötoimenpiteistä 81 % toteutettiin teollisuudessa ja 15 % voimalaitosalalla. Toimenpiteillä syntyneiden säästöjen yhteismäärä oli noin 150 miljoonaa Euroa vuodessa. Säästöjen saavuttamiseksi toteutettiin kaikkiaan 295 miljoonan Euron investoinnit teollisuudessa ja 70 miljoonan euron investoinnit voimalaitosalalla.
Energiansäästösopimusten yhteydessä arvioitiin myös hankkeisiin liittyvä, toteuttamatta jäänyt säästöpotentiaali. Sen suuruuden arvioitiin vuoden 2005 lopussa olevan noin 11 TWh/a josta noin puolet arvioitiin toteutuvan vuoteen 2010 mennessä.
Kansallisessa Ilmastostrategiassa asetettiin tavoitteeksi CO2-päästöjen alentaminen 3–4 miljoonalla tonnilla. Tuolloin ennakoitiin energiansäästösopimuksilla olevan merkittävä rooli hiilidioksidipäästöjen alentamisessa. Sopimusten yhteenlaskettu vähennys olikin 2,1–2,9 miljoonaa CO2-tonnia riippuen siitä, millä päästökertoimella vaikutus lasketaan.
Energiansäästöhankkeet Suomessa > Energiatehokkuussopimukset 2008–2016

Energiansäästösopimustoiminta jatkaa energiansäästösopimusten tekemistä painottuen aloille, jotka edellisellä sopimuskaudella jäivät vähemmälle huomiolle. Sopimustoiminnan tavoitteena on yhdeksän prosentin energiansäästö vuoteen 2016 mennessä.
Energiansäästöhankkeet Suomessa > ESCO-toiminta

ESCO-hankkeissa ulkopuoliset energia-asiantuntijat toteuttavat palvelun tilanneessa yrityksessä toimenpiteitä ja investointeja energian säästämiseksi. Palvelun tarjonnut ESCO-yritys vastaa tällöin energian käytön tehostumisesta. Itse palvelu maksetaan säästöillä, jotka syntyvät alentuneista energiakustannuksista. ESCO-hankkeet voivat olla hyvinkin pieniä, esimerkiksi maalämmön käyttö kasvihuoneessa tai öljykattilan vaihto pellettikattilaksi.
Päättyneet ESCO-hankkeet ja niiden tulokset ovat luettavissa Motivan sivuilla ylläpidettävässä hankerekisterissä. Syyskuussa 2009 hankerekisterissä oli 59 erillistä hanketta joiden säästöpotentiaali vaihteli välillä 30–40 000 MWh/a.
Energiansäästöhankkeet Suomessa > Energiatodistukset

Vuoden 2009 alusta on Suomessa vaadittu energiatodistus myytäessä tai vuokrattaessa kiinteistöjä. Taloyhtiöissä energiatodistus liittyy isännöitsijäntodistukseen.
Energiatodistus on tarkoitettu mahdollistamaan rakennusten energiatehokkuuden vertailu, ja huomioimaan energiatehokkuus rakennusta suunniteltaessa. Energiatodistuksessa kerrotaan rakennuksen tarvitsema lämmitysenergia, laite- tai kiinteistösähkö, jäähdytysenergia sekä niiden pohjalta laskettu, bruttoalaan suhteutettu energiatehokkuusluku. Sen perusteella määräytyy rakennuksen energialuokka asteikolla A–G. Vähiten energiaa kuluttaa A-luokan kiinteistö, eniten G-luokan kiinteistö. Energiankulutus määritetään joko laskennallisesti (uudet kiinteistöt) tai toteutuneen kulutuksen mukaan.
Vuonna 2008 voimassa olleiden rakentamismääräysten mukainen kiinteistö asettuu energialuokkaan D.
Energiansäästöhankkeet Suomessa > WWF Green Office

Maailman Luonnonsäätiö WWF on luonut oman, toimistoille tarkoitetun ympäristöpalvelu Green Officen. Sen avulla yritykset voivat vähentää ympäristökuormitustaan, saavuttaa säästöjä ja hidastaa ilmastonmuutosta.
WWF myöntää Green Office -kriteerit täyttävälle toimistolle ympäristömerkin. Merkkejä on myönnetty kaikkiaan 120 organisaatiolle (toukokuu 2010).
Kotitalouksien energiankulutus

Motivan julkisesti rahoitetut energiansäästöhankkeet kohdistuvat lähinnä teollisuuden, palvelusektorin ja julkisen sektorin energiankulutukseen. Kotitalouksien energiansäästön ohjaus onkin keskittynyt etupäässä valitukseen, jota harjoittavat Motiva, sähköyhtiöt ja ympäristöjärjestöt.
Kotitalouksien energiankulutuksesta noin 68 % kuluu rakennuksen lämmitykseen, 15 % käyttöveden lämmitykseen ja 5 % saunan lämmitykseen. Sähkölämmitteisissä talouksissa tämä lukema on lähemmäs 80%. Lämmitysenergian kulutus puolestaan jakaantuu kolmeen lähes yhtä suureen osaan: rakennuksen johtumishäviöt, ilmanvaihto ja käyttöveden lämmitys.
Valaistuksen osuus on säilynyt käytännössä ennallaan vuodesta 1993 vuoteen 2006 ollen noin 20 % kodin sähkönkulutuksesta. EU-direktiivi määrää korvaamaan hehkulamput energiansäästölampuillaselvennä vuodesta 2009 alkaen.[lähde? ]
Uusien energiatehokkaiden kylmälaitteiden osuus kodin energiankulutuksesta on pienentynyt vuoden 1993 30 %:sta vuoden 2006 13 %:in.
Kodin elektroniikkaan kuuluvan viihde-elektroniikan osuus puolestaan on kasvanut kylmälaitteiden tasolle ollen noin 12 % kodin sähkönkulutuksesta. Tästä tietotekniikan osuus on noin 4 %.
Säästöpotentiaali > Kiinteistöt > Olemassa oleva rakennuskanta

Suurin osa asuinkiinteistöissä kulutetusta energiasta kuluu lämmitykseen. Jopa 3/4 suomalaisista lämmitysjärjestelmistä on tasapainotettu puutteellisesti. Lämmitysjärjestelmän tarkemmalla säätämisellä voidaan vähentää huomattavasti energiankulutusta. Myös lisäämällä eristämistä voidaan saada rakennuksia energiatehokaammiksi, mutta uhkana saattavat olla homeongelmat.
Käyttöveden lämmitykseen kuluvan energian suhteellinen osuus on sitä suurempi, mitä pienemmässä asunnossa ja energiatehokkaammin rakennetussa talossa asutaan. Lämminvesivaraajan vesi lämmitetään yleensä 55–80 asteen lämpötilaan riippuen varaajan koosta, veden käyttäjien määrästä ja siitä, lämmitetäänkö varaajan vesi yösähköllä, vai onko varaaja jatkuvasti päällä. Viisikymmentäviisi astetta on suositeltavin lämpötila, koska energiaa kuluu sitä enemmän, mitä kuumemmaksi vesi lämmitetään. Sitä viileämpi vesi tuo kuitenkin mukanaan legionella-taudin riskin.
Suomalaiset käyttävät keskimäärin 50-60 litraa lämmintä vettä vuorokaudessa, jota varten lämminvesivaraajan on tuotettava noin 30-36 litraa kuumaa vettä. Suomalaisissa kotitalouksissa olisi varaa vähentää varaajassa lämmitetyn veden määrää. Esimerkiksi nelihenkisen perheen omakotitalo varustellaan täällä yleensä 200-300 litran lämminvesisäiliöllä, kun Ruotsissa pärjätään 150-litraisella tai vielä pienemmällä. Markkinoiden tehokkaimmat suihkusuuttimet säästävät jopa 33 prosenttia vettä tavallisiin verrattuna ja jopa 60 prosenttia eräisiin vanhoihin malleihin verrattuna.
Säästöpotentiaali > Kiinteistöt > Uudisrakentaminen

Jos pientalo kuluttaa puolet vähemmän energiaa kuin rakentamismääräysten vähimmäisvaatimukset täyttävä talo, sitä voidaan markkinoida energiatehokkaana. Energiatehokkaan talon rakentamiskustannukset ovat vain 3–4  tavanomaista korkeammat. Korkeampien rakentamiskustannusten takaisinmaksuaika riippuu etenkin energian hinnasta.
Matalaenergiataloihin liittyvät seuraavat määritelmät:
Matalaenergiatalo: lämmitysenergia 60 kWh/brm²/a (Etelä-Suomi)
Passiivienergiatalo: ei tarvitse lainkaan lämmitys- eikä jäähdytysenergiaa: lämmitysenergia 20 kWh/brm²
Nollaenergiatalo: tuottaa uusiutuvaa energiaa vähintään saman verran kuin kuluttaa uusiutumatonta energiaa
Plusenergiatalo: tuottaa uusiutuvaa energiaa enemmän kuin kuluttaa uusiutumatonta energiaa
Säästöpotentiaali > Teollisuus

Sähköä voitaisiin säästää uusilla prosesseilla 5–15 % paperimassan tuotannossa, joka nykyään kuluttaa suuren osan teollisuuden sähköstä.
Hinnan noustessa kysyntä laskee. Kuitenkin sähkö on teollisuudelle halvempaa kuin ennen. Teollisuus maksaa sähköstä veroa II-luokan mukaan. Tämän veron määrää esitettiin puolitettavaksi, esitys hyväksyttiin ja se tuli voimaan 2007
ABB julkisti 2009 ekologisen takaisinmaksuajan käsitteen motivoidakseen energiansäästöinvestointeihin: esimerkiksi ison 250 kW:n taajuusmuuttajan ekologinen takaisinmaksuaika voi olla vain puoli päivää
Paineilman käytön tehostamiseksi käynnistyi vuonna 2005 PATE -projekti: sen tuloksena arvioitiin, että käytön tehostamisella voitaisiin säästää vuodessa 200–300 GWh kun paineilman tuotannon sähkönkulutus on noin 1,4 TWh/a. Parhaimmillaan säästöpotentiaali on ollut 30–60 %.
Taajuusmuuttajavalmistaja Vacon arvioi vuonna 2000 vuosikertomuksessaan, että teollisuusmaissa sähkömoottorit kuluttavat teollisuuden käyttämästä sähköenergiasta 30 %. Näistä moottoreista 35 % olisi taloudellisesti perusteltua varustaa taajuusmuuttajalla kun vuonna 2000 todellinen luku oli noin 5 %. Vuonna 2009 yhtiö arvioi kaikista maailman sähkömoottoreista 10 % varustetun taajuusmuuttajalla.
Korvaamalla kaikki nykyisin teollisuuden käytössä olevat huonoimman hyötysuhdeluokan EFF3-moottorit paremmilla EFF1- ja EFF2-luokan moottoreilla voitaisiin EU:n vuotuista sähköenergiankulutusta pienentää noin 6 TWh. Suomessa vastaava säästöpotentiaali on noin prosentti teollisuuden oikosulkumoottoreiden kulutuksesta, eli noin 300 GWh.
Säästöpotentiaali > Toimistot

Toimistoissa parhaan mahdollisen tekniikan käyttöönotolla voitaisiin vähentää sähkön kulutusta jopa 70 %. Toimistojen sähkönkulutuksesta 20–50 % on valaistuksesta. [lähde? ]
Tiedonhallintajärjestelmien käyttö vähentää turhaa tulostamista: Yksi A4-paperin valmistus kuluttaa 10–30 Wh sähköä.
Kannettava tietokone käyttää 50–80 % pöytäkonetta vähemmän sähköä. Litteä näyttö käyttää 30–70 % vähemmän sähköä kuin kuvaputkinäyttö.
Energiansäästöhankkeita ulkomailla

McKinsey Global Institute uskoo säästötoimenpiteisiin tehtävien investointien tuottavan vähintään 10 % ja keskimäärin 17 %.
Yhdysvaltojen liittovaltio antaa verovähennyksiä tehokkaiden laitteiden valmistajille. Osavaltiot antavat veroetuja laitteiden ostajille. Kiina tukee pienoisloisteputkien valmistajia.
Japanin Top Runner -järjestelmä nimeää eri kategorioiden tehokkaimmat laitteet ja vaatii kaikkia laitemerkkejä parantamaan tehokkuuttaan parhaisiin nähden tietyssä ajassa sakon uhalla. Eniten energiaa käyttävät japanilaiset tehtaat joutuvat kohentamaan tehokkuuttaan 1 % vuodessa sakon uhalla.
Kiinassa 1 000 suurinta yhtiötä joutuu pyrkimään tehokkuustavoitteisiin.
Kaliforniassa energialaskuihin lisätään investointien rahoittamiseksi summa, jonka energiayhtiöt käyttävät säätelijän asettamien tavoitteiden täyttämiseen.
Ranska vaatii kaasu- ja sähköyhtiöitä pienentämään ennustettua kulutusta 54 TWh. Joissakin tapauksissa säästötodistuksia voi myydä.
Kaliforniassa myyntimäärä ja voitto erotettiin toisistaan kaasun kohdalla vuonna 1978 ja sähkön kohdalla 1982. Vuonna 2007 otettiin käyttöön kehitetty versio, joka pyrkii tekemään tehokkuusinvestoinneista tuottavampia kuin uusien voimalaitosten rakentaminen.
Sähkösyöpöt hehkulamput vaihdettiin Kuuban kotitalouksissa säästölamppuihin 1/2008. Säästölamput jaettiin ilmaiseksi. Toimilla Kuuba pyrkii vähentämään sähkökatkoja ja riippuvuutta Venezuelan öljystä.
Kuubassa vanhoja kotitalouskoneita vaihdetaan edullisin lainoin vähäsähköisiin.
Esteet

Energian säästön mahdollisuuksien hyödyntämistä haittaavat:
Alhainen hinta. Sähkö ja polttoaine ovat usein liian halpoja säästettäviksi, etenkin siellä missä ne saavat tukiaisia. Vaikka säästöt olisivat maailmanlaajuisesti suuret, ne muodostavat vain pienen osan yksittäisten yritysten ja kotitalouksien budjeteista. Energiaintensiteetti on matalampi siellä, missä energian hinta on korkea, esimerkiksi Tanskassa. Kun energian hinta nousee, sen kulutus enimmäkseen laskee. Ks. kysyntä ja tarjonta.
Tiedon puute. Kuluttajat eivät tiedä saatavilla olevista säästöistä.
Välinpitämättömät asenteet. Yleensä työpaikoilla, jossa ”firma maksaa”.
Transaktiokustannukset ovat suuret, ts. on liian aikaaviepää ja vaivalloista tunnistaa energiatehokkaimmat laitteet, hankkia ne ja asentaa ne.
Kodinomistajat vaativat kohtuutonta tuottoa energiatehokkuuteen tekemilleen sijoituksille: noin 30 %. He tahtovat uuden kattilan tai lisäeristyksen maksavan itsensä takaisin parin-kolmen vuoden sisällä. Yritykset eivät ole yhtä vaativia, mutta painottavat enemmän liikevaihdon kasvua kuin menojen vähennyksiä.
Edut eivät kohtaa. Talojen rakentajat eivät maksa tulevia sähkölaskuja, joten rakentajien ei kannata kasvattaa rakennuskustannuksia tekemällä energiaa säästäviä parannuksia. Kodinkoneiden ja autojen valmistajien kannattaa tehdä ostohinnaltaan halpoja tuotteita käyttökustannuksiltaan edullisten sijaan. Vuokranantajan ei kannata investoida vuokralaisen puolesta. Energiayhtiöt myyvät mielellään asiakkailleen mahdollisimman paljon energiaa.
Rahoitus. Investointien rahoitus on vaikeaa kehitysmaissa, koska pääoma puuttuu. Joidenkin pankkien näkökulmasta saavutettavat säästöt ovat liian pienet ja kulut liian suuret.
Poliittiset hankkeet

Valtioneuvoston Ilmasto- ja Energiastrategian tavoitteena on vähentää energian kokonaiskulutusta 37 TWh vuoteen 2020 mennessä. Tästä määrästä sähkön säästötavoite on 5 TWh. Vuoteen 2050 mennessä energiankulutusta on edelleen vähennettävä kolmasosalla vuoden 2020 määrästä.
Työ- ja Elinkeinoministeriö asetti toimikunnan selvittämään energiansäästötavoitteen saavuttamisen keinoja. Toimikunta päätyi esittämään seuraavia säästökeinoja:
uuden henkilöajoneuvoteknologian käyttöönotto ja ajoneuvokannan uusiutumisen nopeuttaminen
uudisrakentamisen ja korjausrakentamisen määräysten kiristäminen
haastavat energiatehokkuussopimukset päästökaupan ulkopuolella
laitteiden energiatehokkuusvaatimukset
Toimenpiteiden säästövaikutukseksi arvioitiin yhteensä 18,3 TWh. Loppuosan säästöistä uskotaan syntyvän päästökauppasektorin säästöllä (8 TWh) sekä muilla toimenpiteillä.
Yritysvastuu

Keskustelu yritysten yhteiskunnallisesta vastuusta on kasvanut viime vuosina. Kuluttajat peräävät selvityksiä tuotteidensa alkuperästä, toimitusketjusta, henkilöstön kohtelusta ja alihankkijoista. Tärkeä osa yritysvastuuta on ekologinen vastuu, joka sisältyy myös sertifioituun ympäristönhallintajärjestelmään ISO 14001.
Käytännössä yritysten käsitys omasta ekologisesta vaikutuksestaan esitetään vuosittain joko osana vuosikertomusta tai erillisenä yritysvastuuraporttina. Raportissa voidaan ilmoittaa esimerkiksi vuosittain tehdyt toimenpiteet ekologisten vaikutusten vähentämiseksi tai konkreettisesti esimerkiksi vuosittain kulutetun sähköenergian kokonaismäärä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Motiva
Korjaustieto.fi: Pientalojen energiatehokkuus (Arkistoitu – Internet Archive)
Korjaustieto.fi: Energiakorjaukset taloyhtiöissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Taloyhtiöiden energiatodistus
Uusiutuva energia ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Aurinkovoima::  aurinkokenno | aurinkolämmitys | aurinkokeräin |  keskittävä aurinkovoima  | aurinkojäähdytys
Tuulivoima::  merituulivoima | luettelo merituulivoimasta | tuulipuisto | tuulimylly
Vesivoima::  aaltoenergia | vuorovesienergia | vuorovesimylly
Maa, vesi ja ilma::  geoterminen energia | maalämpö | ilmalämpöpumppu | ilma-vesilämpöpumppu | ilmavirtavoimala
Biologinen::  biomassa | energiakasvit | puupolttoaine | pelletti | biopolttoaine | bioetanoli | E85 | biodiesel | biokaasu
Kemiallinen::  polttokenno | vetytalous | metanolitalous 
Muuta:  energiansäästö | energiatehokkuus | fuusioreaktori | vihreä sähkö | hajautettu energiantuotanto | sähköntuotanto | lämmöntuotanto | kaukolämpö | energiankulutus| valaistus | tuontisähkö | säätövoima | lämmön varastointi | sähkön varastointi | kuljetus | sähköauto | hybridiauto | joukkoliikenne | kimppakyyti
Energiantuotanto
Energiankulutuksen seurantaan tarkoitettu mittari.
Energiansäästölamppu kuluttaa yhden neljäsosan perinteisen hehkulampun kuluttamasta energiasta.
Shin Nippon seitetsu

| Shin Nippon seitetsu 新日本製鐵株式會社 |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Kotipaikka:   Japani
Toimiala:  teräs
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shin Nippon seitetsu kabushikigaisha (jap. 新日本製鐵株式會社) on japanilainen teräsyhtiö. Se on maailman toiseksi suurin teräksen valmistaja. Se toimii ulkomaanmarkkinoilla nimellä Nippon Steel.
Yhtiön taustalla on Yawata-niminen valtionyhtiö, joka perustettiin 1901, jaettiin kahtia 1950 ja yhdistyi jälleen 1970. Se päätti laajentua muille aloille 1980-luvulla, ja perusti 1990-luvulla puolijohdeyksikön. Yhtiöllä on omia voimalaitoksia, ja se tuottaa energiaa myös myyntiin. Sillä on myös kemikaaliosasto, joka tekee lähinnä hiilikemian ja petrokemian tuotteita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shin Nippon seitetsu Wikimedia Commonsissa
Santavuoren tuulivoimapuisto

| Santavuoren tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
 Santavuoren tuulivoimaloita kesällä 2023, kuvattuna Kurikan Panttilasta itään päin.
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Ilmajoki
Koordinaatit:  62°38′56″N, 22°29′56″E
Rakentaminen alkoi:  2015 
Valmistunut:  heinäkuu 2016 
Perustaja:  EPV Tuulivoima Oy 
Rakennuttaja:  EPV Tuulivoima Oy 
Omistaja:  EPV Tuulivoima Oy 
Operaattori:  EPV Tuulivoima Oy 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  100–120 m 
Pinta-ala:  2,2 km² 
Tuulivoimalat:  17 × Vestas V126 (3,3 MW) 
Kapasiteetti:  56,1 MW  
Vuosituotanto:  150 GWh 
 fiSantavuoren tuulivoimapuisto 
Santavuoren tuulivoimapuisto on Etelä-Pohjanmaalla Ilmajoen Santavuoren alueella sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 17 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 56 megawattia ja vuosituotanto on noin 150 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut, sen omistaa ja sitä operoi EPV Tuulivoima Oy.
Yleistä

Ilmajoen Santavuori sijaitsee lähellä Kurikan puoleista rajaa noin 5,1 kilometriä Kurikan kirkolta koilliseen ja 4,4 kilometriä Koskenkorvalta kaakkoon päin. Santavuori on kallioinen ja metsäinen mäki Kyrönjoen jokilaakson kaakkoispuolella, joka kohoaa yli 80 metriä jokilaakson peltomaita ylemmäksi. Tuulipuiston läpi kulkee Koskenkorvan ja Varpahaiskylän välinen kylätie (yhdystie 17317). Kylätieltä haarautuu kuusi huoltotietä tuulipuiston eri osiin. Tuulipuiston pituus on 2,4 kilometriä, leveys 1,3 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Voimala-alueeseen kuuluu sellaisia maaston kohtia kuin esimerkiksi Santavuori, Pikku Santavuori, Meskaisvuori, Heininevankallio, Palokallio, Isovuori ja Salonvuori.
Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa 4 MW-alustalla olevaa V126-mallia, jonka napakorkeus on 137 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 126 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,3 megawattia. Voimalat sijaitsevat 100–120 metrin korkeudella mpy.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa alueen keskellä sijaitsevalle sähköasemalle. Sieltä tuotetun sähkön jännite nostetaan 110 kilovoltin jännitteeseen ja  siirretään omaa linjaa myöten Salonvuoren alla kulkevalle EPV Alueverkko Oy:n Kurikka-Seinäjoen voimajohdolle.
Historiaa > Suunnittelu

Tuulipuistoa suunniteltiin aluksi nimellä Ilmajoki–Kurikan tuulivoimapuisto, jonka hankealue ulottui pääasiassa Ilmajoen Santavuoren alueelle mutta hieman myös Kurikan Meskaisvuoren puolelle kuntarajaa. Hankealueen pinta-ala oli 580 hehtaaria. Tarkoituksena oli rakentaa sinne noin 20 tuulivoimalaitosta. Hankkeen YVA-menettelyn arviointiohjelma on päivätty huhtikuuhun 2009 ja siihen saatiin yhteysviranomaiselta lausunto kesäkuussa 2009. Arviointiselostus annettiin ELY-keskukselle syksyllä 2010, se kuulutettiin joulukuussa 2010 ja siitä annettiin lausunto huhtikuussa 2011.
Selostuksessa kaavailtiin 16–20 tuulivoimalaitosta, joiden napakorkeudet olisivat 120–160 metriä ja kapasiteetti 2–5 megawattia. Lausunnossa viitataan kolmeen tuulivoimalaan, joita kaavaillaan luonnonvaroiltaan arvokkaille paikoille. Melusta esitetään reuna-arot, jossa ulkomelu saa olla asuinalueilla ulkona enintään 40–50 desibeliä ja loma-asutuksen kohdalla 40–45 desibeliä.
Osayleiskaava hyväksyttiin vuonna 2012 ja se sai lainvoiman loppuvuodesta 2012. Tuulipuiston lopulliset suunnitelmat valmistuivat alkukeväällä 2015.
Historiaa > Rakentaminen

Maastotyöt ja teiden parantaminen aloitettiin syksyllä 2014. Yhtiö ilmoitti maaliskuussa 2015 aloittavansa tuulipuiston rakentamisen, sillä sen toinen hanke Torkkolan tuulivoimapuisto oli lähes valmis. Rakentamisen alkaessa kaavailtiin pystyttää 16 teholtaan 3,3 megawattista voimalaa. Ensimmäisen tuulivoimalan perustukset valettiin kesäkuussa  ja viimeisen syyskuussa 2015. Tässä vaiheessa ilmoitettiin voimaloiden lukumääräksi 17 kappaletta. Tuulivoimalaitokset laivattiin Tanskasta Vaasan satamaan, josta osat nostettiin erikoiskuljetuksen rekkoihin. Kukin tuulivoimalaitos vaati 11 kuljetuskertaa ja se kerrottuna 17 voimalalla saadaan 187 kuljetuskertaa. Kuljetukset alkoivat helmikuussa 2016. Huhtikuussa ilmoitettiin pystytysurakan olevan puolivälissä. Neljä ensimmäistä voimalaa oli jo tuolloin kytketty sähköverkkoon. Voimalan raskain osa painoi 80 tonnia ja voimalan tornin korkeus on 137 metriä. Kaikki voimalat oli pystytetty toukokuun aikana ja niiden käyttöönottoon arvioitiin kuluvan vielä kuukausi lisää aikaa. Jäljellä oleva aika käytettiin viimeistelytöihin ja järjestelmän säätöihin. Tuulivoimapuisto aloitti heinäkuussa 2016 sähköntuotannon koko vahvuudellaan.
Rakentamisen aikana uutisoitiin sen työllistävästä vaikutuksesta, joka oli Ilmajoen näkökulmasta pieni. Positiiviseksi vaikutukseksi luettiin kuitenkin maanomistajille lankeavat vuokratulot.
Historiaa > Melu

Lähialueiden asukkaat olivat tyytymättömiä tuulivoimaloiden aiheuttamista äänistä, joita he kuvasivat häiritseviksi. Asiaa tutkittiin lyhyesti myös Vaasan yliopiston toimesta, mutta mitään erityisen voimakasta melua ei silloin todettu . Kahdeksan Tuiskulankylän asukasta toimitti asunnontarkastuspyynnön heinäkuussa 2020. He kokivat aistinvaraisen melun häiritseväksi etenkin yöaikaan. Viidessä taloudessa teetettiin terveystarkastukset terveyshaittojen arvioimiseksi talvella 2020–2021. Selvitys ei JIK:n johtokunnan mukaan antanut aihetta jatkotoimenpiteille. Johtokunnan päätöksestä jätettiin tammikuussa 2022 oikaisuvaatimus perusteluineen. Asukkaiden erilaisia kokemuksia tuulivoimaloiden melusta ja siitä puhumisesta uutisoitiin helmikuussa 2023.
Historiaa > Uutisia

Tuulipuiston rakentamisen aikana uutisoitiin TV- ja radiolähetyksien katvealueista, jotka ovat vaivanneet Santavuoren takana asuvia. Voimayhtiö kartoitti kesällä TV-lähetyksien katvealueita ja ilmoitti asentavansa Kurikkaan täytelähettimen paremman TV-kuvan toivossa. Asennettuihin täytelähettimiin lisättiin mukaan kanavaniput A, B, C ja E.
Tuulivoimapuiston avajaiset järjestettiin 1.9.2016 voimala-alueella.
Aiheesta muualla

Santavuoren tuulivoimapuisto (Vimeo-vodeo), EPV Tuulivoima Oy
Ylikoski, Kai: Santavuoren tuulivoimpuisto (YouTube-video)