stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pontos (täsmennyssivu)

Pontos (m.kreik. Πόντος ’meri’) tarkoittaa seuraavia asioita:
Pontos, alue Mustanmeren rannalla
Pontos, muinainen meren jumala kreikkalaisessa mytologiassa
M/S Pontos, kyproslainen rahtilaiva
Pontos Oy, suomalainen yritys.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pontos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pertti Salminen

Pertti Olavi Salminen (s. 25. maaliskuuta 1954 Luopioinen) on suomalainen valtiotieteiden tohtori, upseeri ja kenraalimajuri evp.
Pertti Salminen syntyi maanviljelijä Olavi Salmisen ja emäntä Heleena Mattilan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1980 on lähihoitaja Pirjo Laurila.  Salminen tuli ylioppilaaksi 1973, valmistui Kadettikoulusta 1978 ja Sotakorkeakoulusta 1987. Ylemmän päällystön kurssin hän suoritti 1996, maanpuolustuskurssin 2000 ja ylimmän johdon kurssin 2003. Salminen opiskeli Royal College for Defence Studies -oppilaitoksessa 2002. Hän väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Helsingin yliopistossa 1996.
Salminen työskenteli Uudenmaan jääkäripataljoonassa opetusupseerina ja varapäällikkönä 1978–1983, Kadettikoulussa opetusupseerina ja kurssinjohtajana 1983–1985, Raahen sotilaspiirin esikunnassa toimistoupseerina 1987–1989, Namibian rauhanturvaoperaation suunnittelu-upseerina 1989–1990, Sotakorkeakoulun opettajana 1990–1992, Maanpuolustuskorkeakoulun tutkijaesiupseerina 1993–1995, pääopettajana 1999, strategian laitoksen johtajana 2003–2004 ja korkeakoulun rehtorina 2004–2009. Hän oli Porin prikaatissa pataljoonan komentaja 1996–1998. SFOR-joukoissa Bosnia ja Hertsegovinassa Salminen oli prikaatin apulaiskomentaja 1998–1999, divisioonan apulaisesikuntapäällikkö 1999 ja pääesikunnan kansainvälisen osaston apulaisosastopäällikkö 2000–2001. Vuonna 2009 Salmisesta tuli sotilasedustaja Suomen pysyvässä edustustossa EU:ssa ja Suomen edustustossa Natossa Brysselissä. Länsi-Suomen sotilasläänin komentajaksi hänet nimitettiin maaliskuussa 2012. Salminen siirtyi reserviin 1.1.2014.
Salminen ylennettiin vänrikiksi 1974, luutnantiksi 1978, yliluutnantiksi 1980, kapteeniksi 1985, majuriksi 1989, everstiluutnantiksi 1995, everstiksi 1999, prikaatikenraaliksi 2004 ja kenraalimajuriksi 2006.
Pertti Salminen johti Baltian maiden maanpuolustuskorkeakoulun, Baltic Defence Collegen, kasvatuksen ja opetuksen kansainvälisen auditoinnin 2014. Länsi- Ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston  harjoituksiin hän osallistui 2014-2017 suunnittelijana ja evaluaattorina. Sen jälkeen hän on toiminut freelancer-tutkijana keskittyen puolustushallinnon siviiliyhteistyökysymyksiin.
Kuntavaaleissa 2017 Salminen valittiin Pälkäneen kunnanvaltuustoon kokoomuksen ehdokaslistalta. Kesäkuussa 2020 hänet valittiin Pälkäneen kunnanhallituksen puheenjohtajaksi edellisen puheenjohtajan Eero Laesterän erottua kunnallisista luottamustoimistaan. Kuntavaaleissa 2021 Salminen valittiin uudelleen kunnanvaltuustoon ja sittemmin kunnanhallituksen jäseneksi, samoin kuin Kangasalan ja Pälkäneen yhteistoiminta-alueen sosiaali- ja terveyslautakunnan jäseneksi. Aluevaaleissa 2022 Salminen tuli valituksi Pirkanmaan hyvinvointialueen valtuuston varajäseneksi ja sittemmin valiokuntajäseneksi.
Salminen toimi Valtakunnallisen riistaneuvoston Pohjois-Hämeen varajäsenenä 2015-2021. Hän on myös toiminut Pälkäneen ja Luopioisten riistanhoitoyhdistys ry:n hallituksen jäsenenä 2017-, Ämmätsän hirvimiesten toiminnanjohtajana 2017- ja Kyynärö-Ämmätsä-Vahdermetsän kyläyhdistys ry:n puheenjohtajana 2017- sekä Pirkan Helmi ry:n hallituksen jäsenenä 2019-.
Ruotsin kielioppi

Ruotsin kielioppi käsittää ruotsin kielen morfologian ja syntaksin. Fonologiaa käsitellään erikseen.
Substantiivi > Suku

Ruotsin kielessä substantiivit jaetaan kahteen kieliopilliseen sukuun: en- ja ett-sukuiset. Oikea suku voidaan usein päätellä sanan merkityksestä tai päätteestä. Jokaisesta säännöstä on kuitenkin poikkeuksia.
Substantiivi > Suku > En-suku

Ihmisiä, eläimiä sekä kukkia ja puita tarvoittavat sanat ovat pääsääntöisesti en-sukuisia: (esim. en man, en fågel, en björk).
Substantiivit, joilla on seuraavat päätteet, ovat yleensä en-sukuisia:
-ad (en bravad)
-are (en kammare)
-dom (barndom, -en)
-ell (en modell)
-else (en kallelse)
-het (en nyhet)
-ik (musik, -en)
-ing (en tidning)
-ion (en station)
-lek (kärlek, -en)
-or (en motor)
Substantiivi > Suku > Ett-suku

Marjoja tarkoittavat sanat ovat pääsääntöisesti ett-sukuisia: (esim. ett smultron).
Substantiivit, joilla on seuraavat päätteet, ovat yleensä ett-sukuisia:
-ande (ett förhållande)
-ende (ett leende)
-um (ett museum)
Substantiivi > Monikko

Substantiivit jaetaan viiteen deklinaatioon sen perusteella, miten substantiivi taipuu:
Sanakirjoissa deklinaatiota merkitään usein latinalaisella numerolla.
| Deklinaatio | Tuntomerkki | Monikon pääte | Esim>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | en-sukuinen, joka päättyy -a | -or | en fråga, frågor |
| 2 | en-sukuiset, joiden pääte on -ing | -ar | en blandning, blandningar |
| 2 | suurin osa en-sukuisista, joiden viimeisellä tavulla on painoton E | -ar | en nyckel, nycklar |
| 3 | monet yksitavuiset substantiivit | -er | ett vin, viner |
| 3 | monet vierasperäiset sanat | -er | en banan, bananer |
| 3 | substantiivit, joiden sanapaino on sanan lopussa | -er | en cyklist, cyklister |
| 3 | ett-sukuiset, joiden pääte on -um | -er | ett museum, museer |
| 4 | ett-sukuiset, jotka päättyvät vokaaliin | -n | ett häfte, häften |
| 5 | yleensä ett-sukuiset, jotka päättyvät konsonanttiin | Ø | ett hus, hus |
| 5 | tekijää tarkoittavat sanat, jotka päättyvät -ande, -ende, -are ja -er | Ø | en läkare, läkare; en ordförande, ordförande |
Pronominit > Persoonapronominit

|  | Subjekti> Yksikkö | Subjekti> Monikko | Objekti> Yksikkö | Objekti> Monikko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I pers. | jag | vi | mig | oss |
| II pers. | du | ni | dig | er |
| III pers. | han / hon / hen | de | honom / henne / hen | dem |
Lähde:
Sukupuolineutraali hen lisättiin SAOL-sanakirjaan vuonna 2015. Se oli jo entuudestaan saavuttanut suosiota erityisesti toimittajien ja suomenruotsalaisten keskuudessa.
Pronominit > Possessiivipronominit

|  | Yksikkö | Monikko |
| --- | --- | --- |
| I pers. | min, mitt, mina | vår, vårt, våra |
| II pers. | din, ditt, dina | er, ert, era |
| III pers. | hans / hennes / hens | deras |
Lähde:
Adjektiivit

Adjektiivi taipuu substantiivin suvun ja luvun mukaan: en-suku, ett-suku ja monikko (esim. hungrig, hungrigt, hungriga).
Perinneruokaa prkl

| Perinneruokaa prkl |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mika Rampa
Kieli:  suomi
Genre:  keittokirja
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2017
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  160 sivua
ISBN:  978-951-31-9535-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Perinneruokaa prkl on suomalaisen ammattikokin Mika Rampan suomalaista ruokaperinnettä hyödyntävä kirja. Kirjan on julkaissut vuonna 2017 Tammi.
Mika Rampa pitää myös samannimistä myös ruokablogia. Blogissa Rampa kokeilee uutta ja yhdistelee makuja. Tuoreista raaka-aineista valmistuu niin hyväksi todetut perinteikkäät ruoat kuin trendiherkut.
Aiheesta muualla

Perinneruoka prkl Tammen sivulla
Perinnemestari

Perinnemestari on vanhojen rakennusten korjaamiseen liittyvä hanke, joka käynnistyi suunnittelulla vuonna 2007. Keväällä 2008 tuotantoyhtiö Mediatehdas Dakar allekirjoitti sopimukset Yleisradion ja Cursorin (Kotkan-Haminan seudun kehitysyhtiön) kanssa. Yhteistyön ansiosta voitiin aloittaa sekä 10-osaisen televisiosarjan että www-sivuston tekeminen. Televisiosarja Yle TV1:ssä alkoi 20.8.2009 ja hieman ennen tätä avattiin www-sivut täydessä laajuudessaan.
Aiheesta muualla

http://www.perinnemestari.fi
Pirkan Pirtti

PIrkan Pirtti
Pirkan Pirtti on Pirkkalassa sijaitseva juhlatalo. Pirkan Pirttiä isännöi nykyään Pirkkalan Pirkat ry, joka vuokraa sitä juhla- kokous- yms tarkoituksiin.
Historiaa

Pirkkalan Suojeluskunta oli rakentanut 1925 Kyöstin ja Sankilan alueiden rajalle Lauri ja Elli Sankilan suusanallisesti suojeluskunnan käyttöön antamalle tontille talkoovoimin pavinljonkityyppisen rakennuksen paikallisjärjestön harjoitusten ja kokoontumisen keskuspaikaksi. Rakennukseen saatiin 1930-luvulla ravintolatilat, jolloin paikka kiinnosti myös huvitilausuuksien pitäjiä. Pinnistys (myöhemmin Pinnistäjät ja Pirkkalan Pirkat) oli ahkera vuokraaja. Viereistä peltoaukeaa käytettiin urheilukisailuihin. Sotien aikaan talosta hoidettiin tähystystoimintaa katolle rakennetusta tähystystornista. Jatkosodan aikaan taloa käytettiin haavoittuneiden toipilaskotina paikallisten lottien voimin.
Marraskuussa 1944 eduskunta lakkautti Neuvostoliiton vaatimuksesta suojeluskuntajärjestön. Järjestön omaisuuden uudelleenjärjestelyissä talo ja Haikassa sijainnut suojeluskunnan tontti myytiin Pinnistäjille yhden markan hintaan.
Pirkan Pirtti on museoviraston nimeämä suojelukohde. Talo on liikunta- ja kulttuurikäytössä.
Aiheesta muualla

https://www.pirkkalanpirkat.fi/uutiset/21482/pirkan-pirtti
https://www.pirkkala-seura.fi/wanhat-valokuvat/liikunta-ja-harrastustoiminta/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Piton des Neiges

Piton des Neiges
Piton des Neiges etelästä
| --- | --- |
Tyyppi:  kilpitulivuori
Sijainti:  Réunion Ranska
Vuoristo:  Piton des Neigesin massiivi (d) 
Korkeus merenpinnasta:  3 069 m
Prominenssi:  3 069 m
Suojelualue:  Réunionin kansallispuisto 
Purkautunut viimeksi:  20 000 vuotta sitten
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Piton des Neiges on Réunionin saarella sijaitseva vuorenhuippu, joka on noin 3 069 metrin korkeudella merenpinnasta. Sitä ympäröivät kolme kraatteria.
Historia

Piton des Neiges on noin kaksi miljoonaa vuotta sitten noussut merestä. Se oli tulivuorena kauan, kunnes se heikentyi 20 000 vuotta sitten. Nykyään se toimii yleisenä turistikohteena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piton des Neiges Wikimedia Commonsissa
Palsamityräkki

| Palsamityräkki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Tyräkkikasvit Euphorbiaceae
Suku::  Tyräkit Euphorbia
Laji::  balsamifera
Kaksiosainen nimi
 Euphorbia balsamifera  Aiton 
Synonyymit
 Tithymalus balsamifer (Aiton) Haw. 
Katso myös
   Palsamityräkki Wikispeciesissä   Palsamityräkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Palsamityräkki (Euphorbia balsamifera) on tyräkkikasvien heimoon kuuluvan tyräkkien suvun kasvi, joka kasvaa puuksi tai pensaaksi. Se on Lanzaroten saaren kasvisymboli.
Kuvaus > Varret, oksat ja lehdet

Palsamityräkki kasvaa puun tai pensaan tapaiseksi 1–3 metriä korkeaksi, joskus korkeammaksikin, kasviksi. Suurimmillaan se voi olla noin 5 metriä korkea. Sen lieriömäiset ja tiheästi haaroittuneet varret ja oksat ovat särmättömiä. Väriltään ne ovat vaaleanharmaasta vaaleanruskeaan ja pinta on vanhojen lehtienkantojen jättämien jälkien arpeuttama.
Lehdet ovat 15–80 millimetriä pitkiä ja 3–8 millimetriä leveitä. Lehtien muoto on suikean soikea. Ne ovat oksien kärjissä lehtikiehkuroina. Palsamityräkki pudottaa lehtensä kesäisin kuivan ja lämpimän kauden tullessa. Näin se vähentää haihtumista säilyttääkseen rungossaan olevan kosteuden.
Kuvaus > Kukat

Palsamityräkki on kaksikotinen ja sen hede- ja emikukat ovat eri kasveissa. Se kukkii joulukuusta alkaen ja jatkaa kukkimistaan kesä-heinäkuulle. Sen kukinnot ovat oksien kärjissä ja tyräkeille ominainen valekukka (cyathium) on väriltään kellertävänvihreä. Kukinnot ovat suurimmillaan noin 6 millimetriä halkaisijaltaan. Niiden ympärillä olevan lehtikiehkura on myös kellertävänvihreä. Mesiäisiä on viisi. Väriltään ne ovat vihertävän keltaisia.
Hedelmät ovat kotia, jotka ovat noin 9 millimetriä pitkiä ja noin 10 leveitä. Hedelmät muuttavat väriään kypsyessään vaaleanvihertävästä vaaleanpunaiseen ja kypsinä ne ovat punertavia. Hedelmät ovat karvattomia tai niiden pinnalla on samettimainen karva. Siemenet ovat pyöreähköjä, soikeita, noin 3 millimetriä pitkiä ja noin 2,8 millimetriä leveitä.
Kasvupaikat ja levinneisyys

Palsamityräkki kasvaa hiekkaisessa ja kivisessä maaperässä rantavyöhykkeeltä noin 800 metrin korkeuteen asti. Sitä on käytetty aitakasvina, teidenvarsikasvina ja eroosion hillitsemiseen.
Palsamityräkin levinneisyysalueeseen kuuluvat Kanariansaaret, Länsi- ja Pohjois-Afrikka, Mauritania, Senegal, Nigeria aina Arabian niemimaahan ja Somaliaan asti.
Käyttö ja hyödyntäminen

Sitä on myös käytetty polttopuuna. Sitä on myös käytetty erilaisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin niillä alueilla, jossa sitä kasvaa luonnostaan. Se valkoinen maitiaisneste ei ole syövyttävää toisin kuin tyräkeillä yleensä. Maitiaisnesteestä on kuivaamalla tehty purukumia.
Kuvia

Palsamityräkki, La Palma
Palsamityräkki, Lanzarote
Palsamityräkin lehdistöä, Lanzarote
Kypsyviä hedelmiä ja lehtiä, La Palma
Hedelmiä ja lehtiä
Sivukuva hedelmästä
Palsamityräkin valekukka
Palsamityräkin valekukka
Palsamityräkin valekukka lähikuvassa
Aiheesta muualla

Kanariansaariston symbooleista KanarianSaaret – Islas Canarias -blogi.  30.10.2016. Viitattu 28.8.2019.
Hoskovec, Ladislav: Euphorbia Balsamifera Ait. Botany.cz.  5. 2. 2012. Viitattu 28.8.2019. (englanniksi)
Palsamointi

Jeremy Benthamin palsamoitu ruumis
Palsamointi eli balsamointi on menetelmä ihmisruumiin tilapäiseen suojaamiseen mädäntymistä vastaan. Monissa nykyajan kulttuureissa ruumiit palsamoidaan hautajaisissa näytteille asettamiseksi. Palsamoinnilla on pitkä historia ja monissa muissa kulttuureissa se on ollut suurempi uskonnollinen rituaali.
Palsamoinnin historia

Palsamointia on harjoitettu monissa kulttuureissa. Kenties tunnetuin ja merkittävin palsamointia harjoittanut vanhan ajan kulttuuri oli muinainen Egypti, jossa kehitettiin muumioimisen taito. Egyptiläiset uskoivat, että ruumiin muumioiminen auttoi sielua, joka palaisi asumaan säilöttyyn ruumiiseen.
Muita muumioimista harjoittaneita kulttuureita olivat muiden muassa inkat ja muut perulaiset kulttuurit, joiden asuttaman alueen ilmasto suosi muumioimista.
Euroopassa palsamoinnilla on ollut paljon hajanaisempia ilmentymiä. Sitä käytettiin aika ajoin, etenkin ristiretkien aikaan, kun ristiretkeläinen aatelinen halusi ruumiinsa säilöttävän kotona järjestettäviä hautajaisia varten. Ristiretkien jälkeen palsamointi palasi hitaasti takaisin käyttöön, kun renessanssin ihmisruumiin rakenteen tutkijat halusivat säilyttää mallikappaleensa.
Nykyaikaiset palsamointimenetelmät kehittyivät etenkin Yhdysvaltain sisällissodan aikana samasta syystä kuin ristiretkilläkin. Kaukana kotoa kaatuneiden perheet halusivat ruumiit kotiin hautajaisiin. Myös Abraham Lincolnin ruumis palsamoitiin hautausta varten ja tämä toi menetelmän mahdollisuudet suuremman yleisön tietoisuuteen.
Saksalainen kemisti August Wilhelm von Hofman keksi 1867 formaldehydin, jonka säilövät ominaisuudet huomattiin pian. Formaldehydistä tuli palsamoinnin nykyaikaisen taidon peruspylväs.
1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella arsenikkia käytettiin usein palsamointinesteenä, mutta se on sittemmin korvattu tehokkaammilla ja myrkyttömämmillä kemikaaleilla. Ruumiissa oleva arsenikki saattoi liueta maahan ja päätyä lopulta pohjavesiin.
Menetelmä

Jo 400-luvulla eaa. Herodotos kuvaili palsamointia seuraavasti:
Menetelmä > Moderni menetelmä

Modernit palsamointi perustuu vuosisatojen aikana kertyneeseen tietoon ja kokemukseen. Käytössä on useampia tekniikoita.
Ennen palsamoinnin alkua ruumis pitää tunnistaa esimerkiksi ranne- tai jalkalappujen avulla, ja sille suoritetaan testejä, jotka todistavat ettei ihminen ole enää elossa. Kuolemasta todistavat muun muassa sumentuneet silmät, ihon lievä lila vivahde sekä kuolonkankeus. Vaikka ihmisten herääminen ruumishuoneella on hyvin pitkälle kauhutarinoiden ja urbaanien legendojen aihe, viimeinen tarkistus on silti tarpeellinen.
Seuraavaksi ruumis riisutaan ja sukuelinten päälle asetetaan kangas. Mahdollisista koruista tehdään inventaario ennen niiden poistoa. Kaiken tämän jälkeen ruumis pestään desinfioivalla nesteellä, Ihokarvat ajellaan ja hiukset kammataan. Palsamoija hieroo ja venyttää raajoja lievittääkseen kuolonkankeutta. Vainajan silmät suljetaan ja niiden päälle asetetaan myssy, joka pitää ne suljettuina ja oikeassa asennossa. Silmien kiinnipysyminen voidaan lisäksi varmistaa käyttämällä tavallista pikaliimaa. Suu voidaan sulkea ompelemalla tai pikaliimalla. Ilme asetetaan huolellisesti niin rauhalliseksi ja luonnolliseksi kun vain on mahdollista. Usein apuna tässä käytetään tuoretta valokuvaa.
Itse palsamoinnissa on neljä eri osaa:
Valtimollinen palsamointi sisältää palsamointinesteiden ruiskuttamista verisuoniin, yleensä kaulan oikealla puolella olevaan valtimoon. Veri poistetaan oikeanpuoleisesta kaulalaskimosta. Nesteen ruiskuttamisessa käytetään mekaanista pumppua ja palsamoija hieroo ruumista varmistaakseen nesteiden hyvän leviämisen. Jos vainajalla oli huono verenkierto, useampia ruiskutuskohtia käytetään.
Ruumiin sisälmysten palsamoinnissa nesteet imetään ensin ulos ja ne korvataan palsamointinesteillä. Tähän käytetään piikkiä ja imevää letkua. Palsamoija tekee pienen leikkauksen navan yläpuolelle ja rikkoo neulalla ontot elimet keräten sitten niiden sisällön letkulla. Formaldehydiä sisältäviä kemikaaleja ruiskutetaan elimiin ja leikkaushaava ommellaan kiinni tai suljetaan eräänlaisella napilla.
Neuloilla palsamointi ei ole aina tarpeellista. Siinä kemikaaleja lisätään aivan ihon alle.
Haavoihin ja muihin näkyviin vammoihin käytetään pintapalsamointia.
Useimmat hyvät palsamoinnit suoritetaan muutamassa tunnissa, mutta helpossa tapauksessa voi aikaa mennä vähemmän tai vastaavasti hankalassa tapauksessa voi kestää päiviä.
Palsamoinnin jälkeen ruumis pestään uudestaan, kuivataan ja puetaan. Tämän jälkeen vainaja meikataan elävämmän näköiseksi, jotta omaisille jäisi positiivisempi viimeinen muistikuva kuolleesta sukulaisestaan. Meikillä peitetään myös mahdollisia mustelmia tai muuten epänormaalin värisiä kohtia. Yhdysvalloissa ja Filippiineillä vauvan talkkia tai muita hajusteita käytetään antamaan ruumille miellyttävämpi tuoksu.
Palsamointi eri kulttuureissa

Melkein kaikki kristinuskon pääsuunnat sallivat palsamoinnin, paitsi itäinen ortodoksisuus, joka sallii sen vain jos laki tai muu tarve sitä vaatii.
Buddhalaisuudessa ja taolaisuudessa palsamointi hyväksytään.
Teoriassa hindulaisuus ei hyväksy palsamointia, mutta käytännössä hinduja on valmisteltu näytteille asettamista varten.
Bahá'íta ei palsamoida.
Zarathustralaisten perinteinen taivashautaus toimitetaan rakennuksissa, joita nimitetään Hiljaisuuden Torneiksi. Vainajan ruumis asetetaan tornin huipulle säiden ja petojen armoille, ja näin palsamointi käy perinteitä vastaan.
Islam kieltää palsamoinnin. Muslimit on haudattava 24 tunnin sisällä kuolemasta, jos vain mahdollista.
Perinteiset juutalaiset lait yleensä kieltävät palsamoinnin, ja hautaus tulee muslimien tapaan suorittaa mahdollisimman nopeasti. Kuitenkin tietyissä tapauksissa palsamoinnin voi suorittaa jos ruumista on mahdotonta haudata heti, tai jos vainajalle on annettu oikeus tulla haudatuksi Israeliin.
Tunnettuja palsamoituja valtiomiehiä

Vladimir Lenin  Neuvostoliiton perustaja
Josef Stalin  Neuvostoliiton johtaja
Klement Gottwald  Tšekkoslovakian presidentti
Georgi Dimitrov  Bulgarian pääministeri
Horloogijn Tšoibalsan  Mongolian valtionpäämies
Agostinho Neto  Angolan presidentti
Forbes Burnham Guyanan presidentti
Mao Zedong  Kiinan kansantasavallan johtaja
Ho Tši Minh  Pohjois-Vietnamin presidentti
Kim Il-sung  Pohjois-Korean johtaja
Kim Jong-il  Pohjois-Korean johtaja
Hugo Chavez Venezuelan presidentti
Napoleon Bonaparte Ranskan keisari
Pius XII paavi
Johannes XXIII  paavi
Kaarle XII Ruotsin kuningas
Pius X paavi
Abraham Lincoln  Yhdysvaltain presidentti
Mustafa Kemal Atatürk Turkin presidentti
Tsiang Kai-sek  Kiinan tasavallan presidentti
Tšiang Tšing-kuo  Kiinan tasavallan presidentti
Ferdinand Marcos Filippiinien presidentti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Palsamointi Wikimedia Commonsissa
Pitkäjärvi (Rautalampi)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°30′00″N, 26°42′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Isoon Savonjärveen 
Järvinumero:  14.711.1.061
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,6 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  4,368 km  
Pinta-ala:  18,85 ha  
Suurin syvyys:  21,5 m  
Saaria:  1 
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Myhinpään lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,9 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,01 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,6 metriä mpy.
Philippe Senderos

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Philippe Sylvain Senderos
Syntymäaika: 14. helmikuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Geneve, Sveitsi
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 188 senttimetriä
Junioriseurat
1992–2002: Servette
2003–2004: Arsenal
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002–2003 | Servette | 26 | (3) |
| 2004–2010 | Arsenal | 64 | (4) |
| 2008–2009 | → Milan (laina) | 14 | (0) |
| 2010 | → Everton (laina) | 2 | (0) |
| 2010–2014 | Fulham | 57 | (2) |
| 2014 | Valencia | 8 | (0) |
| 2014– | Aston Villa | 8 | (0) |
Maajoukkue
| 2005– | Sveitsi | 55 | (5) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 24. marraskuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 24. marraskuuta 2015.
Philippe Sylvain Senderos (s. 14. helmikuuta 1985 Geneve, Sveitsi) on sveitsiläinen jalkapalloilija, joka on edustanut Englannissa muun muassa Arsenalia, Fulhamia ja Aston Villaa. Hänen pelipaikkansa on puolustaja.
Ura

Senderosin kansainvälinen ura alkoi, kun hän oli Sveitsin alle 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteeni EM-kisoissa vuonna 2002. Kisat menivät hänen osaltaan hyvin, vaikka Sveitsi jäi alkulohkoon, ja isot seurat, muun muassa Manchester United, Liverpool FC, Juventus, Inter ja AC Milan, alkoivat kiinnostua hänestä. Vuosina 2001–2003 hän pelasi Sveitsin pääsarjassa Servette FC -joukkueessa.
Arsenal osti lopulta Senderosin, mutta loukkaantumisen takia ensimmäinen kausi valioliigassa meni pilalle. Debyytin Arsenalin paidassa hän teki lopulta vuonna 2003 Englannin Liigacupin ottelussa, jonka joukkue voitti 2–1. Senderos korvasi Sol Campbellia, kun hän oli loukkaantunut. Arsenalissa Senderos pelasi 64 liigaottelua tehden neljä maalia. Vuosina 2008–2009 hän oli lainalla Italiassa AC Milanissa ja 2010 Evertonissa. Kesäkuussa 2010 hän siirtyi Fulhamiin, jossa pelasi 57 valioliigaottelua. Hän siirtyi ilmaissiirrolla Valenciaan tammikuussa 2014, mutta pelasi espanjalaisseurassa vain kahdeksan Primera Divisiónin ottelua ennen kuin siirtyi vapaalla siirrolla Aston Villaan kesällä 2014.