stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laila Brenden

Laila Brenden (s. 1956) on norjalainen kirjailija, joka työskentelee myös kustannustoimittajana. Hän on syntynyt Oslossa ja asuu nykyään Jessheimissa. Brenden aloitti kirjallisen uransa kirjoittamalla tietokirjoja lapsille, ja on jatkanut kirjoittamistaan siirtymällä viihderomaanien pariin. Hannah-sarja on hänen ensimmäinen romaanisarjansa, ja sitä on myyty Skandinaviassa miljoona kappaletta. Se on sukutarina, jonka tapahtumat sijoittuvat 1800-luvun Hemsedaliin. Hannah-sarjassa on julkaistu tähän mennessä nämä kirjat (nimisuomennokset norjankielisten nimien mukaan):
Valget (Valinta)
Forfulgt (Vainottu)
Drømmesyn (Uninäky)
Hevnlyst (Kostonhalu)
Sviket (Petos)
Giftbrodd (Myrkkypiikki)
Vågemot (Vastalahti)
Ildmerket (Tulimerkki)
Sommervind (Kesätuuli)
Skjebnetimen (Kohtalonhetki)
Oppgjør (Välienselvitys)
Arven (Perintö)
Hjertebarn (Sydämenlapsi)
Nådestøt (Armonisku)
Ryktesmed (Huhuseppä)
Avsløringen (Paljastus)
Hjemkonsten (Kotikonsti)
Brytningstid (Murrosaika)
Mellomspill (Välisoitto)
Forføreren (Viettelijä)
Hemmeligheter (Salaisuuksia)
Nattbarn (Yönlapsi)
Uredd (Peloton)
Damring (Sarastus)
Näiden lisäksi Brenden on kirjoittanut Trond Vidar Vedumin kanssa lintukirjan nimeltä Bli kjent med fuglene. Kuvituksen kirjaan on tehnyt Trond Hugskott.
Aiheesta muualla

http://www.schibstedforlagene.no/romanserier/norske/arkiv/articles/artid282000.html (Arkistoitu – Internet Archive) (norjaksi)
Laila Dåvøy

| Laila Dåvøy |
| --- | --- |

Norjan lapsi- ja perheministeri
 Bondevikin II hallitus 19. lokakuuta 2001 – 17. lokakuuta 2005  
Edeltäjä:  Karita Bekkemellem
Seuraaja:  Karita Bekkemellem
Norjan työ- ja hallintoministeri
 Bondevikin I hallitus 15. maaliskuuta 1999 – 17. maaliskuuta 2000  
Edeltäjä:  Eldbjørg Løwer
Seuraaja:  Jørgen Kosmo
Suurkäräjäedustaja
 Hordalandin vaalipiiri 2005–2013  
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. elokuuta 1948 (ikä 76) Bergen, Norja
Tiedot
Puolue:  Kristillinen kansanpuolue
Laila Dåvøy (s. 11. elokuuta 1948 Bergen) on norjalainen kristillisen kansanpuolueen poliitikko. Hän on istunut suurkäräjillä vuosina 2005–2013 ja toiminut Norjan työ- ja hallintoministerinä 1999–2000 sekä lapsi- ja perheministerinä 2001–2005.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laila Dåvøy Wikimedia Commonsissa
Laila Dåvøy Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Köngäs

Kuusamon Kitkajoen Jyrävän könkäässä vesi putoaa noin 10 metriä.
Köngäs on jyrkkäputouksinen koski, jota pitkin ei voi laskea veneellä. Könkäiden kohdat joessa ylitettiin veneellä trallirataa pitkin joenrantoja pitkin. Suomen korkein luonnontilainen köngäs on Hepoköngäs, jonka putouskorkeus on 24 metriä.
Kyösti Sarkanen

Kyösti Vilho Sarkanen (25. syyskuuta 1921 Helsinki – 24. joulukuuta 1990 Seattle, Yhdysvallat) oli suomalainen puukemian tutkija ja Yhdysvalloissa työskennellyt professori.
Kyösti Sarkasen vanhemmat olivat asianajaja Vilho Sarkanen ja Ida Wilhelmina Mikkonen. Sarkanen pääsi ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta 1939. Sotavuosina hän palveli luutnanttina kenttätykistössä ja kemiallisen sodankäynnin parissa ja haavoittui pahoin. Sotien jälkeen Sarkanen opiskeli 1944–1947 Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi. Hän oli tutkimuskemistinä Keskuslaboratoriossa (Finnish Pulp and Paper Research Institute) 1947–1951. Sarkanen suoritti Master of Science -tutkinnon New Yorkin osavaltionyliopistossa (SUNY) Syracusessa New Yorkin osavaltiossa. Hän oli sitten vuoden ajan Kajaanissa Kajaani Oy:n tutkimuslaboratorion johtajana, kunnes hän palasi perheensä kanssa Syracuseen ja valmistui siellä filosofian tohtoriksi 1952.
Sarkanen teki pääosan tutkimustyöstään Washingtonin yliopistossa Seattlessa Yhdysvalloissa, mutta hän vieraili myös Suomessa luennoimassa, ja monet suomalaiset puukemian tutkijat väittelivät tohtoreiksi Yhdysvalloissa Sarkasen ohjauksessa. Sarkanen sai Suomalaisten Kemistien Seuran myöntämän Gadolin-mitalin vuonna 1988.
Teoksia

Lignins: Occurrence, formation, structure and reactions; edited by K. V. Sarkanen and C. H. Ludwig, John Wiley & Sons, Inc., New York 1971
Kyproksen punta

Kyproksen punta (epävirallisesti myös Kyproksen liira) oli Kyproksen tasavallan virallinen rahayksikkö ennen siirtymistä euroon. Sen valuuttakoodi oli CYP. Kyproksen punta jakaantui 100 centiin.
Euroopan unioni hyväksyi heinäkuussa 2007 Kyproksen hakemuksen liittyä euroalueeseen. Kypros otti eurot käyttöön 1.1.2008. Kyproksen punta oli sidottu euroon arvolla 1 € = 0,585274 CYP.
Kolikot

1 cent
2 centiä
5 centiä
10 centiä
20 centiä
50 centiä
Setelit

1 punta (Kuvassa kyproslainen tyttö perinneasussa)
5 puntaa (Kuvassa kalkkikivestä veistetty nuoren miehen pää 5. vuosisadalta e.a.a.)
10 puntaa (Kuvassa marmorista veistetty metsästyksen jumalattaren Artemiin pää roomalaiskaudelta)
20 puntaa (Kuvassa jumalatar Afroditen rintakuva 1. vuosisadalta e.a.a.)
Kiviset ja Soraset

| Kiviset ja Soraset> The Flintstones |
| --- | --- |

Tyyli:  Piirrossarja
Kestoaika:  25 min
Luoja(t):  William Hanna Joseph Barbera
Pääosissa:  Alan Reed Jean Vanderpyl Mel Blanc Bea Benaderet Gerry Johnson John Stephenson
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ABC  Yle TV1  Cartoon Network  Boomerang
Esitetty:  30. syyskuuta 1960 – 1. huhtikuuta 1966
Jaksoja:  166
Tuotanto
Tuottaja(t):  William Hanna Joseph Barbera
Ohjaaja(t):  William Hanna Joseph Barbera
Säveltäjä(t):  Hoyt Curtin Ted Nichols
Tuotantoyhtiö(t):  Hanna-Barbera
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Emmy (1961) TV Land Award (2006)
Aiheesta muualla
IMDb 
Kiviset ja Soraset (The Flintstones) on Hanna-Barberan tuottama animaatiosarja, joka huomioitiin Emmy-ehdokkuudella. Sarja kertoo kivikauden ihmisistä, joille nykyajan keksinnöt, kuten autot ja pölynimurit, eivät ole vieraita. Sarjaa pidetään usein vain piirrossarjana, mutta todellisuudessa se oli oikeastaan tilannekomedia-sarja taustanauruineen. Sarjaan perustuu myös spin-off Kivikylän mukulat (The Flintstone Kids).
Animaatiosarjasta on tehty myös sarjakuva, kaksi elokuvaa sekä videopelejä.
Hahmot > Kiviset

Retu Kivinen, brontonosturin käyttäjä Slaten Kivi ja Sora yhtiössä.
Vilma Kivinen, Retun vaimo, kotiäiti.
Siru Kivinen, Kivisten tytär.
Dino, Kivisten koiramainen lemmikkidinosaurus.
Baby Puss, Kivisten lemmikkisapelihammaskissa.
Hahmot > Soraset

Tahvo Soranen, Retun naapuri ja paras ystävä.
Betty Soranen, Tahvon vaimo, kotiäiti.
Bamm-Bamm Soranen tai Pam-Pam Soranen, Sorasten adoptiopoika.
Hoppy, Sorasten kengurumainen lemmikkidinosaurus.
Hahmot > Muut hahmot

Nate Slate, Retun työnantaja, Slaten Kivi ja Sora yhtiön omistaja ja johtaja.
The Gruesomes, Kivisten naapureina asuva hirviöperhe.
The Great Gazoo, Zetox-planeetalta maahan karkotettu avaruusolento.
Arnold, Kivisten lehdenjakajapoika.
Joe Rockhead, Retun ja Tahvon ystävä.
Sam Slagheap, Vesipuhveli-loosin, johon Retun ja Tahvo kuuluvat, Grand Poobah.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alan Reed  | … |  Retu Kivinen   |
|  Jean Vanderpyl  | … |  Vilma Kivinen, Siru Kivinen, rouva Slate   |
|  Mel Blanc  | … |  Tahvo Soranen (jaksot 1–28 ja 34–166), Dino   |
|  Bea Benaderet  | … |  Betty Soranen (jaksot 1–129)   |
|  Gerry Johnson  | … |  Betty Soranen (jaksot 130–166)   |
|  John Stephenson  | … |  Nate Slate, Grand Poobah, Joe Rockhead   |
|  Daws Butler  | … |  Tahvo Soranen (jaksot 29–33), 88 Fingers, Baffles Gravel, Lawrence Welkstone, sivuäänet   |
|  Verna Felton  | … |  Pearl Slaghoople   |
|  Janet Waldo  | … |  Pearl Slaghoople   |
|  Hal Smith  | … |  kuuluttaja, Bronk, Charlie, Cousin Tumbleweed, sivuäänet   |
|  Don Messick  | … |  Arnold, Bamm-Bamm, Hoppy, sivuäänet   |
|  Harvey Korman  | … |  The Great Gazoo   |
|  Doug Young  | … |  sivuäänet   |
|  June Foray  | … |  Grandma Dynamite, Granny Hatrock, pankin asiakas, Peaches, sivuäänet   |
|  Henry Corden  | … |  sivuäänet   |
|  Hoagy Carmichael  | … |  oma itsensä   |
|  Tony Curtis  | … |  Stony Curtis   |
|  Ann-Margret  | … |  Ann-Margrock   |
Vastaanotto ja arvostelu

Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Kiviset ja Soraset sijalle 55 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Se listattiin tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listalle sijalle 9.
Koska sarja oli niin suosittu, Linnanmäellä oli vuosina 1966-69 maksullinen käyntikohde nimeltään "Kivikylä", joka perustui sarjaan.
Elokuvat

Animaatiosarjaan perustuvia oikeilla näyttelijöillä tehtyjä elokuvia on kaksi:
Kiviset ja Soraset (1994)
Flintstones – Viva Rock Vegas (2000)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiviset ja Soraset Wikimedia Commonsissa
Kiviset ja Soraset -hahmoja ankaralaisessa huvipuistossa
Lari Pesonen

Lari Pesonen (s. 28. tammikuuta 1995 Juuka) on suomalainen skeet-ampuja. Seuratasolla hän edustaa Ilomantsin Erämiehiä.
Pesonen aloitti ammunnan vuonna 2010 metsästyskortin hankkimisen yhteydessä ja ammuskeltuaan kiekkoja isänsä kanssa. Vuonna 2015 Pesonen ampui Saksassa alle 20-vuotiaiden Suomen ennätyksen 119 kiekkoa. Samana vuonna hän sijoittui Suomen joukkueessa poikien MM-kilpailuissa hopealle. Pesonen on voittanut mitaleita myös opiskelijoiden MM-kilpailuista.
Vuonna 2019 Pesonen valittiin maajoukkueeseen. Toukokuussa hän ampui Suomelle maapaikan Tokion kesäolympialaisiin 2020 sijoituttuaan viidenneksi Changwonin maailmancup-osakilpailussa, johon hän oli saanut matkarahat kavereidensa kerättyä kolehdin. Skeetin maapaikka oli Suomelle ensimmäinen 16 vuoteen.
Pesonen opiskeli Itä-Suomen yliopistossa matematiikkaa kolmen vuoden ajan mutta vaihtoi ammunnan harjoittamisen vuoksi opintonsa Helsinkiin ja maanmittausinsinööriopintoihin.
La Renga

La Renga
La Renga on argentiinalainen rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 1988. Yhtyeen ensimmäinen levytys oli vuonna 1991 julkaistu Esquivando charcos. Vuonna 2001 julkaistulla livelevyllä Insoportablemente en Vivo oli cover Neil Youngin kappaleesta Hey, Hey, My, My (Into the Black).
Jäsenet

Gustavo Nápoli ("Chizzo")
Gabriel Iglesias ("Tete")
Jorge Iglesias ("Tanque")
Gabriel Sánchez ("Chifflo")
Manuel Varela ("Manu")
Diskografia

Esquivando Charcos (1991)
Adónde Me Lleva La Vida (1994)
Bailando en una Pata (live, 1995)
Despedazao por Mil Partes (1996)
La Renga (1998)
La Esquina del Infinito (1999)
Insoportablemente en Vivo (2001)
Documento Único (2002)
Detonador de Sueños (2003)
La Primavera (kappale)

| ”La Primavera” Sash! |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Life Goes On
 Julkaistu: 16. maaliskuuta 1998
 Tuottaja(t): Sash!, Tokapi
 Tyylilaji: progressive house, eurodance
 Kesto: 03.09
 Levy-yhtiö: Polygram Records
Sashin muut singlet
| ”Stay” 1997 | ”La Primavera” 1998 | ”Mysterious Times” 1998 |
La Primavera on saksalaisen Sash!-tuottajatiimin musiikkikappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalainen laulaja La Trec. Kappale julkaistiin 16. maaliskuuta 1998 tiimin toisen studioalbumin Life Goes Onin ensimmäisenä singlenä.
Kappaleet

CD Maxi-single (Europe, 1998)
"La primavera" (Original Radio/Video Edit) - 3:09
"La primavera" (U.K. Radio Edit) - 3:35
"La primavera" (Original 12") - 5:42
"La primavera" (DJ Jam & De Leon Rmx) - 6:03
"La primavera" (Blank & Jones Club Mix) - 8:18
"La primavera" (Ric Moraine Rmx) - 6:11
"La primavera" (Indi-Cut-Tiv) - 2:30
Listasijoitukset

| Listat (1998) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Australia (ARIA): 36
Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 1
Belgia (Ultratop 50 Flanderi): 6
Belgia (Ultratop 50 Vallonia): 11
Tanska (IFPI): 2
Eurooppa (Europe Hot 100): 4
Suomi (Suomen virallinen lista): 2
Ranska (SNEP): 15
Saksa (Media Control Charts): 13
Irlanti (IRMA): 5
Italia (FIMI): 14
Alankomaat (Dutch Top 40): 13
Uusi-Seelanti (RIANZ): 29
Norja (VG-lista): 2
Ruotsi (Sverigetopplistan): 10
Sveitsi (Swiss Music Charts): 15
Iso-Britannia (The Official Charts Company): 3
Käännös suomeksi
Kölsch

Kölschiä Stange-lasissa
Kölsch on saksalainen kölniläinen oluttyyppi. Se on kirkkaan keltainen pintahiivaolut. Se on hyvin humaloitu mutta ei kuitenkaan ole yhtä "katkeroinen" kuin normaali saksalainen pilsner.
Toisin kuin pilsner, kölsch valmistetaan pintahiivamenetelmällä. Se tarkoittaa, että sen käyminen tapahtuu varsin nopeasti 15–20 asteen lämpötilassa; hiivan nouseminen pintaan prosessissa antaa nimen käymistavalle. Pohjahiivaoluet, kuten pilsner, valmistetaan hitaasti kylmemmissä lämpötiloissa.
Kölsch tarjoillaan tyypillisesti pitkästä sylinterinmuotoisesta 0,2 litran lasista, jota kutsutaan nimellä Stange (joskus myös leikkisästi nimellä Reagenzglas, koeputki).
Olutta sanotaan pannun Kölnissä vuodesta 874, mutta nimeä kölsch käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 1918 kuvaamaan oluttyyppiä, jota Sünnerin panimo oli pannut vuodesta 1906. Tämä olut oli kehitetty samankaltaisesta, sameammasta suodattomasta wiess-oluttyypistä (termiä ei saa sekoittaa vehnäolueen eli weissbieriin).
Kölsch löi itsensä läpi Kölnissä varsinaisesti 1960-luvulla, jolloin se alkoi nousta kaupungissa suosioon. Vuonna 1960 kölschin vuosituotanto oli 500 000 hehtolitraa saavuttaen huippunsa 3,7 miljoonaa hehtolitraa vuonna 1980. Nykyisin kölschiä tuotetaan noin kolme miljoonaa hehtolitraa vuodessa.
Vuonna 1986 määriteltiin, ettei kölschiä saa valmistaa Kölnin alueen ulkopuolella (lukuun ottamatta muutamia vanhoja panimoita, jotka olivat jo aiemmin panneet kölschiä). Yhdysvalloissa ja Japanissa jotkut pienpanimot kuitenkin markkinoivat oluitaan kölschinä. Jos samantyyppistä olutta pannaan muualla, lähimmin sopiva nimitys oluttyypille on "pale ale", joka on yleisnimi vaaleille pintahiivaoluille.
Tunnettuja kölsch-merkkejä ovat muun muassa Reissdorf, Gaffel, Früh ja Dom Kölsch.
Kuusjärvi (Tampere)

| Kuusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°38′32″N, 23°51′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Vähään Kuusjärveen 
Järvinumero:  35.311.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,6 m  
Rantaviiva:  1,675 km  
Pinta-ala:  16,312 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuusjärvi 
Kuusjärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Kämmenniemen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,3 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy.
Kvinesdal

Kunnan keskustaajama Liknes
Kvinesdal on Norjan kunta Agderin läänissä. Kunnan eteläosa on Fedavuonon rannalla maan etelärannikolla. Lännessä kunta rajoittuu Flekkefjordiin ja Sirdaliin, pohjoisessa Byglandiin, idässä Åseraliin ja Hægebostadiin ja etelässä Lyngdaliin ja Farsundiin. Kunnan hallintokeskus sijaitsee Liknesin taajamassa. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 6 024 asukasta.
Historia

Kvinesdalin kunta perustettiin vuonna 1837, ja Fjotland liittyi siihen 1841. Vuonna 1858 Fjotlandista tuli jälleen itsenäinen kunta, ja vuonna 1900 Kvinesdal jakautui Liknesin (vuodesta 1917 Kvinesdal) ja Fedan kunniksi. Kvinesdal, Feda ja Fjotland muodostivat nykyisen Kvinesdalin kunnan uudelleen 1963.
Fedassa oli jo varhain paikallinen tuomioistuin ja siellä yksi maan ensimmäisistä postitoimistoista jo 1600-luvulla. Fedaan ja Øyeen muodostui 1700-luvulla kauppiasyhteisö. Lounais-Norjassa alkoi 1810 suuri sillinkalastustoiminta, jonka myötä paikkakunnalle muodostui merkittävää tynnyrinvalmistusta.
Fjotlandin Knabenissa avattiin 1885 molybdeenikaivos. Ainetta käytettiin voiteluaineena ja kirjoitusvälineisiin, sekä myöhemmin sotateollisuudessa teräksen jalostamiseen. Kaivostoiminta loppui 1973.
Vuonna 1917 Angholmeniin avattiin Kvina Carbid og Smelteverk, jossa tuotettiin karbideja vuoteen 1921 ja myöhemmin rautasilisiumia.
Kuvia

Kvinesdalin kunnantalo, jonka julkisivun 24 ikkunasta on tehty joulukalenteri, vuonna 2006.
Kvinesdalin kirkko
Fjotlandin kirkko
Tunnettuja kvinesdalilaisia

Aril Edvardsen, evankelista
Elizabeth Fedde, diakonissa
Anne Gullestad, näyttelijä ja teatterinjohtaja
Silvia Moi, oopperalaulaja
Þjóðólfr Kviiniläinen, 800-luvulla elänyt runoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvinesdal Wikimedia Commonsissa
Agderin läänin kunnat
Arendal
Birkenes
Bygland
Bykle
Evje og Hornnes
Farsund
Flekkefjord
Froland
Gjerstad
Grimstad
Hægebostad
Iveland
Kristiansand
Kvinesdal
Lillesand
Lindesnes
Lyngdal
Risør
Sirdal
Tvedestrand
Valle
Vegårshei
Vennesla
Åmli
Åseral
Norjan läänit | Norja
Lean on Me

Lean on Me voi tarkoittaa seuraavia asioita:
"Lean on Me", Bill Withersin kappale vuodelta 1972
"Lean on Me (Ah-Li-Ayo)", Red Boxin kappale albumilta The Circle & The Square
"Lean On Me", Melba Mooren kappale vuodelta 1976
Lean on Me, Hanoi Rocksin kokoelma-albumi vuodelta 1992
Luota minuun (engl. Lean on Me), John G. Avildsenin ohjaama elokuva vuodelta 1989
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lean on Me”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käsijarrukäännös

Käsijarrukäännös on ajotekniikka, jolla auto saadaan tarkoituksellisesti sivuluisuun joko tiukkaa käännöstä varten tai auton kääntämiseksi ympäri mahdollisimman pienessä tilassa.
Käännös aloitetaan kääntämällä rattia, jotta auton massan liike-energia siirtyy uloimmille renkaille. Seuraavaksi käsijarrulla lukitaan takapyörät ja saatetaan ne liukuun riippuen renkaan ja alustan välisestä kitkasta.
Varoitus

Käsijarrukäännöksen tekemistä ei suositella yleisessä liikenteessä vaan ainoastaan suljetulla radalla.
Käsijarrukäännöksen tekeminen julkisessa liikenteessä on joissain maissa liikenneturvallisuuden vaarantamista ja saattaa johtaa sakkoihin.
Käsijarrukäännöksen tekeminen

Etuveto
Turvallisuuden vuoksi paikan pitää olla tasainen ja esteetön
Ajetaan pienellä vaihteella  yli 25 km/h nopeudella. Yli 50 km/h asfaltilla jos haluaa, että perä lähtee kunnolliseen luisuun
Käännös aloitetaan kääntämällä yhdellä kädellä ratista eturenkaita haluttuun suuntaan
Heti kun auto on alkanut kääntyä, käsijarrusta vedetään toisella kädellä pitäen käsijarrun lukitusnappi painettuna
Auton takapää lähtee liukuun
Kun auto on kääntynyt haluttuun suuntaan, käsijarru vapautetaan ja painetaan kaasua
Köngäksen ruukki

Köngäksen ruukki kuvattuna ilmasta vuonna 1994.
Köngäksen ruukki (ruots. Kengis bruk) toimi Tornionjoen varrella Pajalan kunnassa Ruotsissa vuosina 1646–1879. Köngäksen ruukki oli maailman pohjoisin rautaruukki.
Ruukin perusti saksalaissyntyinen Arendt Grape (1612–1687), joka sai ruukille privilegion 1646. Ruukille valmistui 1649 vasarapaja, joka sai käyttämänsä takkiraudan Vittangin Masuuninkylän (Masugnsby) rautakaivoksen masuunilta. Ruukki jalosti myös Svappavaaran kaivokselta saatua kuparia. Vuonna 1652 Grapen yhtiökumppaneiksi tulivat hollantilaiset veljekset Abraham ja Jakob Momma, jotka kehittivät sijoituksillaan ruukin toimintaa. Ruukin alueelle rakennettiin myös Ruotsin pohjoisin ruukinkartano. Ruukilla oli vuosina 1674–1715 privilegio valmistaa plootuja, vaikka suurin osa valmistettiinkin Avestassa.
Vuonna 1697 ruukin omistajaksi tuli Västerbottniska bergslagen -yhtiö ja vuonna 1746 se siirtyi Abraham Steinholtzin omistukseen. Venäläiset polttivat ruukin isovihan aikana 1717, mutta se rakennettiin uudelleen. Ruukin toiminta oli laajimmillaan 1700-luvun puolivälissä, jolloin siellä työskenteli 120 työntekijää ja ruukkiyhdyskunnassa oli 500 asukasta. Steinholtzin jälkeen ruukin omistajat vaihtuivat tiheään, kunnes Karl Johan Sohlberg osti ruukin 1850. Tämän jälkeen ruukkialue on ollut Sohlbergin suvun omistuksessa, vaikka itse ruukin toiminta päättyi sen tuhouduttua tulipalossa 1879.
Vesikanava, joka antoi voimaa ruukille, johtaa vettä nykyään pienelle vesivoimalalle (0,3 megawattia ja 1,7 gigawattituntia).
Aiheesta muualla

Samuli Paulaharju: Kiveliöitten kansaa: Pohjois-Ruotsin suomalaisseuduilta. WSOY 1937, Köngäksen ruukista kerrotaan luvussa Pruuki ja Kruuva
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kengis bruk
Käännös suomeksi
Könemann

Könemann Verlagsgesellschaft mbH on saksalainen kirjankustantamo, jonka toimipaikka on Kölnissä. Se perustettiin vuonna 1993. Könemann ajautui konkurssiin 2001, jonka jälkeen Tandem Verlag osti yrityksen.
Aiheesta muualla

www.koenemann.com – yrityksen kotisivut
Lee Sung-kyung

| Lee Sung-kyung |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1990 (ikä 34) Seongnam, Gyeonggi, Korean tasavalta
Ammatti:  näyttelijä, malli, laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2008–
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb
Lee Sung-kyung (hangul: 이성경, s. 10. elokuuta 1990 Goyang, Gyeonggi, Korean tasavalta) on korealainen näyttelijä, malli ja laulaja. Hän näytteli televisiodraamoissa Cheese in the Trap (2016) ja The Doctors (2016) ennen ensimmäistä päärooliaan elokuvassa Weightlifting Fairy Kim Bok-joo (2016). Myöhemmin hänellä on ollut päärooli televisiosarjassa Dr. Romantic 2 (kor. Nangman doctor Kim Sa-bu 2, 2020) yhdessä Ahn Hyo-seopin ja Han Suk-kyun kanssa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Lee Sung-kyung
Käsikirja

Partiopojan käsikirja Scouting for Boys.
Käsikirja eli manuaali on teos, joka esittää keskeiset käytännön tiedot joltakin alalta.
Etymologia

Käsikirjan nimitys perustuu latinan sanaan manuale, kirjaimellisesti kädessä pidettävä. Ilmaisulla tarkoitettiin alkujaan erityisesti kädessä pidettäväksi riittävän pientä ja siis suppeaa kirkollista ohjekirjaa. Manualet olivat pieniä esimerkiksi ajankohdan Raamattuihin verrattuna. Saksassa vuonna 1522 painettu, Suomea varten tarkoitettu Manuale Aboense (kirjaimellisesti Turun käsikirja) on tällainen jumalanpalveluksia toimittavien pappien avuksi laadittu katolisen kirkon käsikirja.
Eri alojen käsikirjoja

Feministin käsikirja
Herrasmiesmaanviljelijän käsikirja
Islamin käsikirja
Jne. – kinomaanikon käsikirja
Johtajan käsikirja
Kansalaisen käsikirja
Käsikirja (Epiktetos)
Käsikiria Castesta
Käsikirja Laurentiukselle
Matematiikan käsikirja
Noidan käsikirja
Ruiskuttajan käsikirja
Sivistyksen käsikirja
Sotilaan käsikirja
Sudenpentujen käsikirja
Typografian käsikirja
Yölinjalla: Selviytyjän käsikirja
Lapualaisballadi

| Lapualaisballadi> Ballad.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Leo Ågren
Kieli:  ruotsi
Kustantaja:  Söderströms
Julkaistu:  1962
Sivumäärä:  105
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lapualaisballadi (ruots. Ballad) on suomenruotsalaisen Leo Ågrenin 1962 julkaistu romaani. Se on Pohjanmaalle 1930-luvulle sijoittuva tarina lapuanliikkeestä. Kirjailijan veli Gösta Ågren ohjasi Ruotsissa romaanin pohjalta samannimisen elokuvan.
Lada 1200

| Lada 1200 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Neuvostoliitto
Valmistaja:  OAO AvtoVAZ
Valmistusvuodet:  1970−1988
Muut nimet:  Lada 2101 VAZ 2101
Korimalli:  4-ovinen sedan
Luokka:  Keskiluokka
Seuraaja:  Lada 2105
Teknisesti samankaltaisia:  Fiat 124 SEAT 124 Tofaş Murat 124
Tekniset tiedot
Iskutilavuus:  1,2–1,3 l
Polttoaine:  bensiini
Vaihteisto:  4-portainen manuaali
Mitat
Pituus:  4073 mm
Akseliväli:  2424 mm
Leveys:  1611 mm
Korkeus:  1382 mm
Lada 1200 (VAZ-2101)
Lada 1200 oli venälaisen AvtoVAZin vuosina 1970–1988 valmistama Lada-mallistoon kuulunut henkilöautosarja, johon kuului sedan- ja farmarimalleja, useina eri variantteina.