stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ontologia
Ontologia eri aloilla > Kognitiivinen psykologia

Kognitiivisessa psykologiassa ontologiset kategoriat ovat perustavanlaatuisia luokkia tai tyyppejä, jotka kuvaavat eri olemassaolon muotoja tai entiteettejä. Nämä kategoriat auttavat ihmisiä jäsentämään ja ymmärtämään maailmaa ympärillään, ja ne ovat olennainen osa ihmisen kognitiivista toimintaa. Ontologiset kategoriat kehittyvät lapsilla säännönmukaisesti riippumatta ulkoisten olosuhteiden vaikutuksesta ja ne mahdollistavat nopean ja tehokkaan informaationkäsittelyn.
Esimerkkejä tällaisista kategorioista ovat:
Ihminen: kategoria, joka käsittää ihmisyksilöt, heidän ominaisuutensa ja toimintansa.
Eläin: kategoria, joka sisältää eläimet ja niiden ominaisuudet, kuten kyvyn liikkua itsenäisesti.
Kasvi: kasveja ja niiden elämänmuotoja kuvaava kategoria.
Valmistettu esine (artefakti): ihmisen tekemät esineet, jotka on luotu tiettyyn tarkoitukseen.
Luonnollinen asia: luontaiset, ihmisen toiminnasta riippumattomat objektit tai ilmiöt.
Näiden kategorioiden rajojen ylittäminen tai niiden sekoittaminen tavalla, joka ei noudata ”maailmallista järjestystä”, luo intuitionvastaisia ideoita, jotka ovat keskeisiä magian ja ihmekertomusten ymmärtämisessä. Esimerkiksi puhuva eläin tai elolliseksi muuttuva esine rikkoo näitä ontologisia odotuksia, luoden tarinoihin ja uskomuksiin elementtejä, jotka ovat sekä kiehtovia että muistettavia. Ontologisten kategorioiden ymmärtäminen on siis olennaista ihmisen kognitiivisen toiminnan kannalta, sillä ne ohjaavat tapaamme prosessoida ja tulkita maailmaa.
Ontologia eri aloilla > Teologia

Ontologia tulee keskeiselle sijalle teologiassa esimerkiksi jumalan olemassaolosta ja ominaisuuksista keskusteltaessa. Tunnetuin ontologian sovellus tällä alalla on Anselm Canterburylaisen ontologinen jumalatodistus, joka määritteli Jumalan ”siksi jota suurempaa ei voida kuvitella”. Anselm katsoi, että jotta tämä määritelmä olisi oikein, Jumalan tuli myös olla olemassa, koska olemassa olevat asiat ovat täydellisempiä kuin sellaiset, jotka eivät ole olemassa. Ontologisia argumentteja on kritisoitu monin perustein, esimerkiksi kehämäisyydestä sekä toteamalla, että olemassaolo ei ole ominaisuus tai predikaatti.
Ontologia eri aloilla > Yhteiskuntatieteet

Yhteiskuntatieteissä on useita ontologisia lähestymistapoja: esimerkiksi positivismissa keskitytään havaintoihin, tutkien ensisijaisesti tosiasioita koskevia väitteitä, kun taas kriittisen realismin on mahdollista löytää tosiasioita.
Tunnettuja ontologeja

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Anselm Canterburylainen  Tuomas Akvinolainen  Aristoteles  David Malet Armstrong  Alain Badiou  Gustav Bergmann  Patricia Churchland  Paul Churchland  Gilles Deleuze |  René Descartes  Jean Gebser  Georg Wilhelm Friedrich Hegel  Martin Heidegger  Herakleitos  Edmund Husserl  Roman Ingarden  Immanuel Kant  Saul Kripke |  Gottfried Leibniz  Friedrich Nietzsche  Vilhelm Occamilainen  Parmenides  Charles S. Peirce  Platon  Plotinos  Hilary Putnam  W. V. Quine |  Bertrand Russell  Gilbert Ryle  Jean-Paul Sartre  Johannes Duns Scotus  Barry Smith  Baruch Spinoza  P. F. Strawson  Pierre Teilhard de Chardin  Ludwig Wittgenstein |
Kirjallisuutta

Niiniluoto, Ilkka: Maailma, minä ja kulttuuri. Emergentin materialismin näkökulma.  Helsinki:  Otava, 1990.  ISBN 951-1-11070-5
Pihlström, Sami: Kokemuksen käytännölliset ehdot. Kantilaisen filosofian uudelleenarviointia.  Helsinki:  Yliopistopaino, 2002.  ISBN 951-570-532-0
Pihlström, Sami: Tutkiiko tiede todellisuutta? Realismi ja pragmatismi nykyisessä tieteenfilosofiassa.  (Helsingin yliopiston filosofian laitoksen julkaisuja 1/1997)  Helsinki:  Helsingin yliopiston filosofian laitos, 1997.  ISBN 951-45-7773-6
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Corazzon, Raul (toim.): Ontology: A resource guide for philosophers. (englanniksi)
Hofweber, Thomas: Logic and Ontology The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Smith, Barry (toim.): Buffalo Ontology Site. (englanniksi)
YSO – yleinen suomalainen ontologia.
Länsi-Saksan talousihme

Länsi-Saksan talousihme tai Saksan talousihme (saks. Wirtschaftswunder) tarkoittaa Länsi-Saksan nopeaa taloudellista toipumista ja vaurastumista toisen maailmansodan jälkeen. Nopea talouskasvu alkoi niin Länsi-Saksassa kuin Itävallassakin 1950-luvun alussa.
Länsi-Saksa > Talousihmeen syyt

Vastoin yleistä käsitystä tärkein taustavoima Länsi-Saksan talousihmeelle ei ollut Länsi-Euroopan taloudellinen avustusohjelma, joka tunnetaan nimellä Marshallin suunnitelma. Mikäli näin olisi ollut, olisivat myös apua huomattavasti enemmän saaneet maat, kuten Iso-Britannia ja Ranska, kokeneet vastaavan talousihmeen. Saksan taloutta rasittivat myös pitkään liittoutuneille maksettavat sotakorvaukset, joita vuonna 1947 määrättiin maksettavaksi yhteensä 23 miljardia Yhdysvaltain dollaria (301 471 210 762,33 dollaria 10. kesäkuuta 2022 rahassa) sekä miehityksestä aiheutuvat kustannukset (vuosittain noin 2,4 miljardia dollaria), jotka ylittivät huomattavasti Saksan saaman Marshall-avun (noin 1,4 miljardia dollaria). Vuoden 1953 syksyllä päätettiin, että Saksa joutuisi maksamaan sotakorvauksista takaisin vain 1,1 miljardia dollaria (12 042 157 303,37 dollaria 10. kesäkuuta 2022 rahassa).
Länsi-Saksa > Taloustilanne sodan päätyttyä

Sodan jälkeisiä vaikeuksia lisäsivät sodan loputtua alkanut Saksan teollisuuden alasajo ja teollisuuslaitteiden takavarikointi eli Morgenthau-suunnitelma. Alkuperäiset sodanjälkeistä Saksaa koskeneet suunnitelmat tähtäsivät Saksan teollisuuskapasiteetin vähentämiseen 50 prosenttiin vuoden 1938 tasosta tuhoamalla noin 1 500 tuotantolaitosta. Terästuotanto oli määrä supistaa 25 prosenttiin vuoden 1938 tasosta ja tuhota kaikki telakat ja lentokoneteollisuus.lähde? Sotaa seuranneina kahtena vuotena Yhdysvallat toteutti suunnitelmaa takavarikoida teknologinen tietotaito ja patentit Saksasta. Kaikki saksalaiset patentit takavarikoitiin liittoutuneiden teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi. John Gimbel esittää kirjassaan Science Technology and Reparations: Exploitation and Plunder in Postwar Germany, että Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian ottamat ”aineettomat korvaukset” olivat arvoltaan lähellä kymmentä miljardia dollaria. Tämän vertailukohdaksi kirjoittaja esittää, että Yhdysvaltojen bruttokansantuote vuonna 1948 oli 248 miljardia dollaria.
Länsi-Saksa > Kasvun alkuvaihe

Talouskasvu lähti liikkeelle niin kutsutun D-markan liikkeellepanolla. Se korvasi aikaisemman Reichsmarkin. Saksan markan aliarvostus pitikin saksalaiset tuotteet seuraavina vuosina pitkään edullisina ja kilpailukykyisinä. Erityisen piristysruiskeen Saksan taloudelle antoi Korean sota (1950–1953), koska se lisäsi monien tuotteiden kysyntää. Sota toimi piristysruiskeena myös toiselle ”talousihmeelle”, eli samaan aikaan tapahtuneelle Japanin talousihmeelle. Talousihmeen ansiosta maahan kutsuttiin niin kutsuttuja vierastyöläisiä eli Gastarbeiter, muun muassa turkkilaisia, italialaisia, portugalilaisia, kreikkalaisia ja jugoslaaveja, jotka olivat yksi talousihmeen toteutumisen edellytys.
Länsi-Saksa > Kasvun tyrehtyminen

Saksan talousihmeen ”luojana” pidetään yleisesti Ludwig Erhardia, talousihmeen aikaisen Konrad Adenauerin hallituksen talousministeriä. Erhard nimitti talousoppejaan ”sosiaaliseksi markkinataloudeksi”. Suurimmaksi osaksi talousihmeen ansiosta saksalaisten valitsivat Adenauerin kaikkien aikojen suurimmaksi saksalaiseksi Saksan television järjestämässä äänestyksessä. Saksan talousihme päättyi ensimmäisen kerran lamaan vuonna 1963. Lopullisesti talousihme päättyi 1970-luvun öljykriisiin, jonka jälkeen taloudellinen kasvu on ollut hitaampaa ja työttömyys suurempaa.
Samanaikainen talousihme Itävallassa

Myös Itävalta sisältyi Marshallin suunnitelmaan ja sai Saksan kanssa samanaikaisesti nopean talouskasvun. Itävallan talouskasvua on kutsuttu myös Itävallan talousihmeeksi. Saksan tapaan Itävallassakin toteutettiin valuuttauudistus, kun Itävallan šillinki korvasi miehityksen aikaisen Saksan markan. Myös Itävaltaan alettiin tuoda vierastyöläisiä jo 1950-luvulla.
Aiheesta muualla

German Economic ”Miracle”. Econlib. (englanniksi)
Rebuilding Germany: The Creation of Social Market Economy. Cambridgen yliopisto. PDF. (englanniksi)
Interview with Gunther Harkort: Representative of the Federal Republic of Germany to the Economic Cooperation Administration (ECA), 1949-52. Truman Library. (englanniksi)
Volkswagen Kupla vuodelta 1949 oli suosittu vientiauto.
Voimistelu kesäolympialaisissa 1912

Voimistelu
Vuoden 1912 kesäolympialaisten voimistelu järjestettiin 6. – 15. heinäkuuta 1912 Tukholman olympiastadionilla, Tukholmassa, Ruotsissa. Tämä oli viides kerta, kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 249 osanottajaa 12 eri maasta. Tapahtumia oli neljä, jotka kaikki olivat ainoastaan miehille.
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Italia | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 2. |  Norja | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 3. |  Ruotsi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4. |  Tanska | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5. |  Suomi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5. |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5. |  Unkari | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Voimistelu kesäolympialaisissa 1912 Wikimedia Commonsissa
Voimistelu olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1912 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball (Näytöslaji) | Glima (Näytöslaji) | Jalkapallo | Köydenveto | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Paini | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Taidelajit |  Tennis | Uinti | Uimahypyt | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Jarmo Kalm

Jarmo Seppo Tapani Kalm (4. marraskuuta 1945 – 11. heinäkuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen tietoliikenneinsinööri. Hän on maailman ensimmäisen GSM-verkon ja Radiolinja Oy:n perustaja.
Ura

Kalm aloitti työuransa 1960-luvun lopulla silloisessa Posti- ja lennätinlaitoksen laboratorioinsinöörinä. Hän siirtyi vuonna 1972 Helsingin Puhelinyhdistykseen, nykyiseen Elisaan, datansiirtoinsinööriksi.
Kalm jäi eläkkeelle Elisan varatoimitusjohtajan tehtävästä 1. tammikuuta 2004. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
ACOG

Yhdysvaltain merijalkaväen sotilas ampuu M16A4-rynnäkkökiväärillä, jossa on ACOG.
ACOG (engl. Advanced Combat Optical Gunsight) tarkoittaa michiganilaisen Trijiconin valmistamaa ”kehittynyttä taistelutähtäintä”. Se on suunniteltu M4- ja M16-sarjan rynnäkkökivääreihin, mutta sitä voidaan käyttää myös monissa muissa aseissa. Tähtäimen ristikko on valaistu valokuidun avulla ja pimeissä oloissa radioaktiivista tritiumia apuna käyttäen. Tritium täytyy vaihtaa 8–12 vuoden välein. Tähtäintä valmistetaan suurennoskertoimilla 1,5x - 6x.
Suomen puolustusvoimat käyttää ACOG-tähtäintä RK95 -rynnäkkökiväärissä 3,5-kertaisella suurennoksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ACOG Wikimedia Commonsissa
Henna Tanskanen

Henna Tanskanen (o.s. Vänninen, s. 1983) on suomalainen näyttelijä ja kuvataiteilija. Hän esitti Aamu Korhosta MTV3:n draamasarjassa Salatut elämät vuosina 2001–2004.
Tanskanen valmistui ylioppilaaksi Helsingin Kallion lukiosta keväällä 2003 ja teatteritaiteen maisteriksi Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitokselta keväällä 2009. Tanskanen valmistui Kuvataideakatemiasta kuvataiteen maisteriksi vuoden 2015 syksyllä.
Vuonna 2009 Tanskanen sai Ida Aalberg-säätiön stipendin.
Tanskanen voitti ”Ihana meri” -esityksellä Pieksämäen Teatterimaratonin monologikilpailun 28. maaliskuuta 2010.
Hän on naimisissa näyttelijä Lauri Tanskasen kanssa ja heillä on kaksi lasta.
Filmografia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Tyyppi | Nimi | Rooli |
| 1999 | elokuva | Päivän paistetta |  |
| 2001–2004 | televisiosarja | Salatut elämät | Aamu Korhonen |
| 2003–2004 | keskusteluohjelma | Zulu | juontaja |
| 2008 | televisiosarja | Sitoutumisen alkeet | Neea |
| 2008 | elokuva | Sirkka | Sirkka |
| 2008 | lyhytelokuva | Sivutyö | Anna |
| 2010 | televisiosarja | Ministerin tytär | Anna |
| 2010 | lyhytelokuva | Perheyritys | Pirjo |
| 2012 | elokuva | Siinä näkijä missä tekijä | Pirkko |
| 2012 | minisarja | Stalkkeri | nuori nainen |
| 2014 | televisiosarja | Syke | Satu |
| 2019 | televisiosarja | Suden hetki | Tintti |
| 2019 | televisiosarja | Hillo | uhri |
| 2019 | televisiosarja | Joulukalenteri: Tonttuakatemia | Selja |
| 2021 | televisiosarja | Karkurit | Karitan sisko |
| 2021 | televisiosarja | Hautalehto | Patologi |
| 2023 | elokuva | Sisarukset | Jenna |
Näytelmiä

Aina joku eksyy Riihimäen Teatteri 2010
Ihana meri monologi Ahaa Teatteri 2009/Tampereen yliopisto
Café Moravia – edizione due
Hilman päivät Seinäjoen kesäteatteri 2003, ohjaus Kari Mattila
Juurakon Hulda – Juurakon Hulda 2008
Iwona, Burgundin prinsessa – Kuningatar Margareeta
Iso Kiltti Jätti Lappeenrannan kaupunginteatteri 2015
Taru Sormusten herrasta Tampereen teatteri 2024-2025
Irma Thesleff

| Irma Thesleff> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1948 (ikä 76)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  professori, tutkimusjohtaja, tieteen akateemikko
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (hamm.lääk.tri, 1975)
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  kehitysbiologia, erityisesti hampaiden ja kallonluiden kehitys
Palkinnot:  monia
Irma Paula Nathalia Thesleff (o.s. Saxén, s. 24. heinäkuuta 1948) on suomalainen professori, kehitysbiologian tutkimusohjelman johtaja ja tieteen akateemikko Helsingin yliopiston Biotekniikan instituutissa. Thesleff on kansainvälisesti tunnettu hampaiden ja kallonluiden kehityksen tutkimisesta.
Opinnot ja ura

Irma Thesleff, omaa sukuaan Saxén, opiskeli hammaslääkäriksi tähtäävää tutkintoa, mutta aloitti hammaslääketieteen tutkimuksen setänsä professori Lauri Saxénin kannustuksella. Lauri Saxén oli tuolloin kokeellisen patologian professori mutta myös kehitysbiologi. Myöhemmin Saxén valittiin myös Helsingin yliopiston kansleriksi. Irma Thesleffin tieteellinen ura jatkoi siis maineikkaan sedän jalanjälkiä. Thesleff kiinnostui setänsä esittämästä väitöskirja-aiheesta ja valmistui hammaslääketieteen tohtoriksi 1975. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (I. Saxén, 1975) oli otsikoitu Etiological variables in oral clefts ja käsitteli huuli- ja suulakihalkion syntyä. Thesleff vietti perheineen vuoden Yhdysvalloissa postdoc-tutkijana National Institutes of Health -tutkimusinstituutissa ja palasi Suomeen 1979. Vuonna 1983 hänestä tuli myös oikomishoidon erikoishammaslääkäri. Vuodesta 1990 vuoteen 2004 hän toimi lasten hammashoito- ja hampaiston oikomisopin professorina Helsingin yliopistossa. Vuonna 1996 hän aloitti myös Biotekniikan instituutin kehitysbiologian tutkimusohjelman johtajana. Thesleffin johtama tutkimusyksikkö valittiin Suomen Akatemian huippuyksiköksi viisivuotiskaudelle 2002–2007. Tutkimusjohtajan viran muututtua pysyväksi hän erosi vuonna 2004 professorin virastaan ja keskittyi täysillä 80 hengen tutkimusyksikön johtamiseen. Suomen Akatemian valitsema akatemiaprofessori Thesleff oli vuosina 1998–2003.
Palkintoja ja tunnustuksia

Irma Thesleff on saanut uransa aikana useita palkintoja. Vuonna 1999 hän sai Oslon yliopiston lääketieteen Anders Jahren pääpalkinnon, joka on rahalliselta arvoltaan miljoona Norjan kruunua. Professori Thesleff on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1994 ja Academia Europæan jäsen vuodesta 2000. Hammaslääketieteen alan merkittävimmän Isaac Schourin muistopalkinnon (Isaac Schour Memorial Award) Thesleff sai vuonna 2008. Lisäksi hän on saanut lukuisia suomalaisia palkintoja.
Thesleffin kansainvälinen arvostus näkyy myös hänelle myönnetyissä arvonimissä. Hän on kunniatohtori Göteborgin ja Kööpenhaminan yliopistoissa, ja Montrealin McGill-yliopistossa. Vuoden 2005 lopussa Thesleff nimettiin belgialaisen Leuvenin yliopiston kunniatohtoriksi ja vuonna 2008 hän sai kunniatohtorin arvonimen unkarilaisesta Debrecenin yliopistosta. Vuoden 2009 alussa Thesleff valittiin ensimmäisenä suomalaisena alaltaan amerikkalaisen tiedejärjestöjen kattojärjestön American Association for the Advancement of Science eli AAAS:n fellow-jäseneksi.
Thesleff on saanut myös paljon kansallisista arvostusta: Professoriliitto on nimennyt Thesleffin Vuoden Professoriksi (2004) ja hammaslääkäriseura Apollonia ry:n ortodontian jaosto on nimennyt Thesleffin ensimmäiseksi Vuoden Ortodontiksi vuonna 2006.
Vuonna 2014 Thesleff nimettiin tieteen akateemikoksi.
Thesleff on Suomen Tiedeseuran jäsen.
Yksityiselämä

Thesleffin perheen kolme nykyään jo aikuista lasta ovat urheilullisia ja koko perhe harrastaa tennistä. Vanhin ja nuorin tytär ovat saavuttaneet myös kansainvälistä urheilumenestystä. Irma Thesleffin puoliso on ammatiltaan lentokapteeni.
Namanganin alue

| Namanganin alue |
| --- | --- |
 Axsikentin raunioita Syrdarjan rannalla.
 Alueen sijainti Uzbekistanin kartalla.
Valtio:  Uzbekistan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Namangan
Pinta-ala:  7 440 km²
Väkiluku (2024):  3 066 100
Namanganin alue (uzb. Namangan viloyati) on hallintoalue Uzbekistanin itäosassa. Sen keskus on Namanganin kaupunki. Alueen pinta-ala on 7 440 neliökilometriä. Asukasmäärä oli 3 066 100 vuonna 2024.
Maantiede, ilmasto ja luonto

Namanganin alue sijaitsee Ferganan laakson pohjoisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa ja koillisessa Kirgisiaan, kaakossa Andižanin ja etelässä Ferganan alueisiin, lounaassa Tadžikistaniin ja luoteessa Taškentin alueeseen. Alue on etupäässä Syrdarjajoen pohjoispuolista tasankoa, joka muuttuu pohjoisessa Tienšanvuoriston reuna-alueeksi. Luoteessa kohoavat Qurama- ja Chatqolvuoret. Seutu on altis maanjäristyksille. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kulta, kvartsi, antimoni, kupari, maaöljy, kipsi, kalkkikivi ja kivennäisvesi.
Seudulla vallitsee mannerilmasto. Talvet ovat melko leutoja ja kesät pitkiä, kuumia ja kuivia. Tasangon keskilämpötila on tammikuussa –3,5 ja heinäkuussa 25 astetta. Vuotuinen sademäärä on lännessä 90–190, idässä 300–400 ja vuoriston reuna-alueella 600 millimetriä. Suurin osa sateista saadaan keväällä ja syksyllä.
Suurin joki on Narynin ja Karadarjan muodostama Syrdarja. Chatqolvuorilta virtaavat Pochchaotasoy, Chortoksoy, Chustsoy, Olmossoy, Chodaksoy, Gʻovasoy, Kosonsoy ja Namangansoy. Tulvien välttämiseksi ja maatalouden keinokastelua varten on rakennettu tekojärviä ja kanavia.
Suuri osa alueesta on maatalouskäytössä. Luonnonvarainen kasvillisuus koostuu etupäässä ruoho- ja heinäkasveista. Vuorten rinteillä kasvaa katajia ja hedelmäpuita, ja ylempänä on kesälaitumina käytettyjä niittyjä. Eläinkuntaan kuuluvat matelijat, jyrsijät ja monet lintu- ja kalalajit. Suden, ketun ja villisian kaltaiset eläimet ovat harvinaisia.
Hallinnollinen jako ja asutus

Namanganin alue on perustettu vuonna 1941. Vuosina 1960–1967 se kuului Andižanin ja Ferganan alueisiin. Siihen kuuluu Namanganin aluetasoinen kaupunki sekä 13 piirikuntaa: Chortoq, Chust, Davlatobod, Kosonsoy, Mingbuloq, Namangan, Norin, Pop, Toʻraqoʻrgʻon, Uchqoʻrgʻon, Uychi, Yangiqoʻrgʻon ja Yangi Namangan. Muut kaupungit ovat suuruusjärjestyksessä Chust, Chortoq, Kosonsoy, Uchqoʻrgʻon, Toʻraqoʻrgʻon, Haqqulobod ja Pop. Taajamia on 115, paikallisia itsehallintoalueita 788 ja maaseutuasutuksia 388.
Asukkaat ovat etupäässä uzbekkeja (89 %). Lisäksi on muun muassa tadžikkeja (9 %) ja kirgiisejä (1 %). Kaupunkiväestön osuus oli 65 prosenttia vuonna 2024.
Talous ja liikenne

Namanganin alueen pääelinkeinot ovat maatalous ja teollisuus. Viljelysmaata on 185 900 hehtaaria, josta lähes puolet tuottaa viljaa ja yli kolmasosa puuvillaa. Lisäksi viljellään vihanneksia, perunaa, sokeriruokoa, hedelmiä ja viinirypäleitä sekä tuotetaan silkkikuitua. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset ja siipikarja.
Alueella on tekstiili-, elintarvike-, rakennustarvike- ja kemian teollisuutta. Namanganista on maantie- ja rautatieyhteydet naapurialueille, Taškentiin ja Kirgisiaan. Alueella on kansainvälinen lentoasema.
Kulttuuri

Namanganissa toimii yliopisto, opettajakorkeakoulu sekä tekninen ja talouskorkeakoulu. Kulttuurilaitoksia ovat kotiseutumuseo, Popin arkeologinen museo sekä musiikki- ja draamateatteri. Arkeologisia kohteita ovat Axsikentin, Munchoqtepan, Oyritomin ja Mugʻtepan rauniot. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1600-luvulta lähtien pystytetyt moskeijat, madrasat ja mausoleumit.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Namanganin alueen kotisivut
Uzbekistanin hallinnolliset alueet
Andijon
Buxoro
Fargʻona
Jizzax
Karakalpakia (tasavalta)
Namangan
Navoiy
Qashqadaryo
Samarkand
Sirdaryo
Surxondaryo
Taškent (pääkaupunki)
Taškent (alue)
Xorazm
Luolalentely

Luolalentely on videopelien lajityyppi, jossa pelaaja ohjaa alusta kaksiulotteisessa luolassa. Alus noudattaa yleensä inertia- ja painovoimalakeja. Tunnettuja luolalentelypelejä ovat esimerkiksi Gravitar, Oids, Turboraketti, Thrust, Auts, Wings 2 ja Nano.
Luolalentelypelit ovat olleet erityisesti Suomessa suosittu genre pelikehittäjien keskuudessa. Juho Kuorikosken mukaan trendi alkoi vuonna 1992 Amigalle julkaistun Turboraketin myötä. Saksalainen Gravity Force (Kingsoft, 1989, Amiga) esitteli aiemmista genren peleistä muunnelman, jossa kaksinpeliä pelataan jaetulla ruudulla.
Cyna

Cyna (14. joulukuuta 1983 Puola – 14. toukokuuta 2007) oli kenttäratsastaja Piia Pantsun ratsu. Se oli ensimmäinen hevonen, jolla Pantsu kilpaili MM-tasolla.
Puolassa syntynyt Cyna tuli Suomeen vuonna 1989. Se oli tummanruunikko, pienikokoinen tamma, jonka isä oli englannintäysiverinen. Suomeen tullessaan se oli lähes kouluttamaton. Sillä oli tehty laukkatreeniä, mutta este- tai kouluratsastukseen sitä ei ollut harjoitettu ollenkaan. Pantsu kilpaili sillä ensin Suomessa saavuttaen lukuisia sijoituksia ja voittoja. Cyna muutti Pantsun mukana Ruotsiin valmennettavaksi, ja kaudella 1994 ratsukko voitti muun muassa Krafft Cup -kenttäkilpailusarjan. Vuoden 1994 MM-kilpailuissa Haagissa ratsukko sijoittui viidenneksi ja seuraavana vuonna Roomassa neljänneksi.
Cyna kantakirjattiin Suomessa vuonna 1989 ensimmäisellä palkinnolla. Se jätti kaksi jälkeläistä, jotka molemmat ovat tammoja. Vuonna 1997 syntynyt Cera (i. Master) myytiin Yhdysvaltoihin. Vuonna 2000 syntynty Zinnia (i. Robin Z) voitti junioreiden kenttäratsastuksen SM-kultaa 2008 Ann-Niina Kiviniityn ratsastamana.
Samarkandin alue

| Samarkandin alue |
| --- | --- |
 Registon-aukio Samarkandissa.
 Alueen sijainti Uzbekistanin kartalla.
Valtio:  Uzbekistan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Samarkand
Pinta-ala:  16 770 km²
Väkiluku (2024):  4 208 500
Samarkandin alue (uzb. Samarqand viloyati) on hallintoalue Uzbekistanin keskiosassa. Sen keskus on Samarkandin kaupunki. Alueen pinta-ala on 16 770 neliökilometriä. Asukasmäärä oli 4 208 500 vuonna 2024.