stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirkkonummen kirjasto
Historia > Sotien välinen aika

Ensimmäisen maailmansodan jälkeen pääkirjastonhoitajaksi valittiin pienviljelijä Anders Jansson. Jansson oli siihen aikaan poikkeuksellisen lukenut mies. Hän ymmärsi koulutuksen merkityksen ihmisen henkiselle ja kulttuuriselle kehitykselle.
Kun Suomi itsenäistyi, kirjastot alkoivat saada säännöllistä valtionapua. Sääntöjä uudistettiin ja Kirkkonummen kirjaston hallintoa muutettiin siten, että valittiin viisihenkinen kirjaston johtokunta, jossa pääkirjastonhoitaja toimii puheenjohtajana ja sihteerinä. Valtionapu ei ollut kummoista eivätkä lainausluvut juuri nousseet.
Vuonna 1928 astui voimaan ensimmäinen kirjastolaki. Uudessa laissa määriteltiin kirjastojen valtionapujen jakaminen kunnissa, ja tällöin alettiin keskustella erityisen kantakirjaston tarpeesta. Tähän astihan Kirkkonummella oli toiminut useita lainausasemia, mutta ei varsinaista pääkirjastoa. Samana vuonna saatiin erityinen avustus tämän kirjaston perustamiseksi, ja lainausasemille avautui mahdollisuus tilata sieltä kirjoja, mutta varsinaista lainaustoimintaa siellä ei ollut. Vuonna 1932 Anders Janssonista tuli kantakirjastonhoitaja ja kirjasto sijoitettiin hänen kotiinsa Häggesböleen.
Jo 1920-luvulla tehtiin epäsäännöllisiä kirjastotarkastuksia, mutta säännölliset tarkastukset alkoivat vasta 1930-luvun alussa. Loppuvuodesta 1931 maisteri Carl-Rudolf Gardberg totesi, että Kirkkonummen kirjastoverkko oli hyvällä mallilla lukuun ottamatta Upinniemen aluetta, josta edelleen puuttui kirjasto. Upinniemi oli harvaan asuttu alue, ja sieltä oli vaikea löytää riittävän keskeistä paikkaa kirjastolle. Gardberg otti puheeksi myös lainausasemien muuttamisen aluekirjastoiksi, joilla olisi omat, pysyvät kokoelmat.
Anders Jansson toimi kirjastonjohtajana kuolemaansa asti vuoteen 1938. Seuraajaa oli vaikea löytää kunnes kansanopiston lehtori Gabriel Biaudet otti tehtävän hoitaakseen.
Historia > Kirjaston sodan ja Porkkalan vuokra-alueen aikana

Kirjastojen toiminta lamaantui sodan aikana. Vuonna 1940 ei tehty lainkaan kirjaostoja, ja myös seuraavana vuonna määrärahat jäivät pieneksi. Tämä vaikutti lainauslukuihin siten, että vuonna 1942 lainoja oli 0,19 per asukas. Syitä tähän oli useita. Monet lainaajat olivat sodassa, eikä kirjastoja  voitu pitää auki. Kirjastoihin käytettiin majoitustiloina eikä kirjastotoimintaa voitu harjoittaa. Sähköä säästettiin, joten lukeminen ei monissa kodissa onnistunut. Gabriel Biaudet oli toipumassa aivoverenvuodosta Framnäsin täysihoitolassa Masalassa, kun maisteri Rakelmaria Engman-Enari tuli kirjastotarkastuskäynnille marraskuussa 1943. Kirjastot saivat moitteita liian lyhyistä aukioloajoista. Kantakirjastosta ei edelleenkään voinut lainata kirjoja suoraan, vaan ainoastaan tilaamalla aluekirjastojen kautta. Tätä mahdollisuutta ei kuitenkaan paljon käytetty.
Syyskuussa 1944 välirauhansopimuksessa määrättiin, että Porkkalan alue oli vuokrattava Neuvosto­liitolle viideksikymmeneksi vuodeksi. Se merkitsi sitä, että kaksi kolmasosaa kunnasta luovutettiin ja sen mukana menetettiin kantakirjasto ja kuusi aluekirjastoa. Kirjat kuljetettiin ensin Navalaan ja Evitskogiin. Evakuoinnin yhteydessä katosi suuri määrä kirjoja. Syksyllä 1946 aloitettiin lainaustoiminta uudelleen. Kirjaston johtokunta oli saman vuoden alussa päättänyt, että Evitskogin ja Haapajärven kirjastot voivat jatkaa toimintaansa ja että Luomaan, Sjökullaan, Volsiin ja Veikkolaan perustetaan uudet aluekirjastot. Veikkolan kirjasto toimi tästä lähtien suomenkielisenä, koska suomenkielisten asukkaiden määrä oli voimakkaasti kasvanut. Kantakirjasto muutti Oitmäen kansakouluun ja aloitti suoraan lainaamisen. Evakuointien jälkeen G. Biaudet oli jättänyt toimensa. Jälleen seuraajan löytäminen oli haastavaa. Keväällä 1946 opettajatar Ulla Leino aloitti toimessa. Hän oli suuri kirjallisuuden ystävä, ja etenkin lasten lukeminen oli hänen sydäntään lähellä, ja näin alettiin hankkia myös lastenkirjallisuutta, jota ei aikaisemmin ollut arvostettu.
Kirjastotarkastaja Barbro Boldt oli pari vuotta aiemmin todennut, että kokoelmat olivat vanhentuneet, tilat olivat ahtaat eivätkä kirjaluettelot olleet ajan tasalla. Osa niistä oli evakuointien yhteydessä kadonnut. Leino päivitti luettelot kesällä 1947.
Luoman kirjasto oli hankalassa tilanteessa, koska muista toimivista aluekirjastoista poiketen sen tilat paikallisessa kansakoulussa olivat jääneet vuokra-alueelle. Kirjasto oli evakuointien yhteydessä kuljetettu Fasan kartanoon pieneen huoneeseen. Luoman kirjasto pääsi jatkamaan toimintaansa vasta vuonna 1952.
Historia > Kirjastoverkko kehittyy

Tammikuussa 1956 Porkkalan alue palautettiin Suomelle. Tästä seurasi suuri paluumuutto, ja näin ollen kirjaston palvelut eivät olleet enää ajan tasalla. Uusi kirjastolaki astui voimaan vuonna 1962, ja sen myötä kirjaston määrärahat kasvoivat. Kirjastotarkastaja oli todennut, että alueelle tarvittaisiin kirjastoauto, siis paketti- tai farmariauto, jolla voitaisiin kuljettaa kirjoja harvaan asutuille alueille, ennen kuin nähtiin, miten asutus kehittyisi ja missä kirjastoja tarvittaisiin.  Kirjaston johtokunta esitti tähän kohdennettua määrärahaa vuosien 1957 ja 1958 talousarvioihin, mutta ehdotusta ei hyväksytty. Vasta vuonna 1961 kunnanvaltuusto hyväksyi sen budjettiin. Vielä ei kuitenkaan päästy aloittamaan toimintaa, koska ei löydetty sopivaa henkilökuntaa, ja sen sijaan päätettiin perustaa uusia aluekirjastoja uudelleenasutetulle alueelle. Ensimmäinen tällainen aluekirjasto avattiin Heikkilän kansakouluun tammikuussa 1959. Tämä kirjasto toimi vain pari vuotta, koska kantakirjasto muutti vuonna 1962 kirkonkylään eikä Heikkilässä enää tarvittu kirjastoa. Vuonna 1960 avattiin kaksi uutta aluekirjastoa, Friggesbyn kansakouluun ja suomenkielinen kirjasto uuteen Masalan kansakouluun. Seuraavana vuonna Karubyhyn perustettiin lainausasema. Koska kirjastolaki ei tuntenut käsitettä lainausasema, se muutettiin vuonna 1964 sivukirjastoksi. Upinniemeen avattiin 1968 uusin suomenkielinen sivukirjasto. Tämä sijaitsi varuskunta-alueella, jonka puolustusvoimat oli lunastanut omiin kasvaviin tarpeisiinsa. Väestönkasvu tällä alueella oli voimakasta. Alueen lapset saivat uuden modernin koulun, ja tämän tiloihin varattiin huone myös kirjastolle.
Kirkkonummen pohjoiset alueet olivat Porkkalan vuokra-aikana edustaneet koko kuntaa. Luoman, Evitskogin, Sjökullan, Veikkolan ja Volsin sivukirjastot jatkoivat edelleen toimintaansa, ja Volsin sivukirjasto aloitti vuonna 1963 lainauksen myös Volsin kunnalliskotiin. Kunta ei pystynyt rahoittamaan laitoskirjastotoimintaa, joten toiminta oli melko vaatimatonta. Oitmäessä toiminut kantakirjasto joutui muuttamaan kirkonkylään, kun toiminnat siirtyivät taas entiseen tapaan kunnan keskustaan. Heikkilän lakkautetun kirjaston  kokoelma sijoitettiin Oitmäkeen sivukirjastoksi. Myös Haapajärven kirjasto lakkautettiin vuoden 1970 alussa, kun todettiin, ettei sen käyttö ollut kovin suurta ja oli järkevämpää hoitaa alueen kirjastotoiminta auton avulla. Samaan aikaan myös Lapinkylässä alkoi liikennöidä kirjastoauto.
Historia > Pääkirjasto

Porkkalan vuokra-ajan jälkeen Kirkkonummen kantakirjasto vuokrasi kirjasto- ja kerhotilat uudesta kirkonkylän keskuskoulusta, ja samalla vaihtui kirjastonjohtaja. Leino oli anonut eroa virasta, ja vuonna 1962 hänen tilalleen valittiin opettaja Carl-Gustav Myhrberg. Hän oli entinen Haapajärven kirjaston johtaja. Kantakirjastoon alettiin hankkia myös suomenkielistä kirjallisuutta, koska suomenkielisten osuus väestöstä kasvoi koko ajan. Koulun tilat olivat pienet, ja uutta pääkirjastorakennusta alettiin suunnitella. Keskuskoulun viereen valmistui vuonna 1965 punatiilinen rakennus, ja kirjasto pääsi muuttamaan uuteen valoisaan ja tilavaan taloon. Syksyllä 1966 C.-G. Myhrberg muutti pois kunnasta, ja hänen tilalleen tuli hänen seuraajakseen Haapajärven kirjastosta kansakoulunopettaja Thorbjörn Söder. Samana vuonna aloitettiin pääkirjastossa satutunnit. Seuraavana vuonna kirjastotarkastaja Boldtin aloitteesta päätettiin perustaa kokoaikainen kunnankirjastonjohtajan virka. Virkaan valittiin keväällä 1968 Zulamith Suontakanen. Hänen aikanaan lainausjärjestelmä muuttui tarkoituksenmukaisemmaksi niin, että yksikorttilainauksesta siirryttiin Detroit-lainausjärjestelmään. Lainausluvut kasvoivat, kortistot saatiin ajan tasalle ja aukioloajat pitenivät. Kirjastossa pidettiin tietokilpailuja ja kirjailijailtoja.
Historia > Kirjasto autossa

kysymys kirjastoautosta nousi 1960-luvulla säännöllisesti esille. Kirjastojen tilanne eteläisellä Kirkkonummella oli vuokra-ajan päättymisen jälkeen huono. Eestinkylässä, Strömsbyssä ja Porkkalassa oli ennen evakuointeja kirjastot, mutta nyt lainausmahdollisuutta ei enää ollut. Helmikuussa 1969 kirjastoautotoiminta viimein aloitettiin. Kirjastoauto korvasi pienet sivukirjastot Friggesbyssä ja Karubyssä. Vuoden 1970 alussa aloitettiin autolainaus myös pohjois-Kirkkonummella, Haapajärvellä ja Lapinkylässä. Autosta lainaaminen oli suosittua, vaikkakin autossa oli tilaa vain noin neljällesadalle kirjalle ja sisälle mahtui kerrallaan vain neljä ihmistä. Suosio oli lopulta niin suurta, että tarve suuremmalle kirjastobussille oli ilmeinen. Suurin osa sivukirjastoista toimi heikosti. Kokoelmat olivat pienet ja tilat ankeat. Sivukirjastoissa saattoi olla tuhatkunta kirjaa, kun kirjastobussi pystyi tarjoamaan noin 3000-3500 kirjan kokoelman. Autossa olevaa kokoelmaa oli mahdollisuus myös vaihtaa ja pitää helpommin ajan tasalla. Kun suurempi kirjastoauto otettiin käyttöön 1971, päätettiin säästää vain kolme vilkkainta sivukirjastoa, Upinniemi, Vols ja Oitmäki.
Historia > Kohti tätä päivää

1970-luvun kirjasto toimi keskuskoulun kyljessä. Sivukirjastot toimivat edelleen Upinniemessä, Oitmäessä ja Volsissa. Lainausluvut olivat vuosikymmenen alussa 100 000:n luokkaa, ja kun lähestyttiin 1980-lukua, luku oli jo 200 000. Tilat olivat kuitenkin ahtaat, eivätkä kirjamäärät kasvaneet toivotusti. Tavoite 1980-luvun alussa oli neljä kirjaa asukasta kohti. Valtuustoaloite tuki kirjastolautakunnan suunnitelmia uudesta pääkirjastosta ja Veikkolan ja Masalan sivukirjastoista.
Jo parin vuoden päästä uusi kirjastotalo oli pystyssä. Se rakennettiin aivan kirkon viereen, keskeiselle paikalle. Uusi kirjasto avattiin lokakuussa 1982 ja siitä muodostui pikkuhiljaa kunnan kulttuurinen keskus. Myös uusi kirjastoauto aloitti kiertämisen kunnassa joulukuussa 1982. Tämän jälkeen kirjastoauto päivittyi uuteen bussiin vuonna 1996, joka oli käytössä aina vuoteen 2012. 11. tammikuuta 2012 käyttöön otettiin kuorma-auto, joka on ensimmäinen Suomessa kuorma-auton alustalle rakennettu kirjastoauto. Kirjastoauton nimeksi tuli Ella.
Veikkolan vanhasta koulusta muokattiin kirjasto, joka valmistui 1990 ja Masala sai oman kirjaston Temanan monitoimitaloon vuonna 1999. Oitmäen ja Upinniemen lainauspisteet suljettiin 1993. Toiminta Volsissa oli päättynyt jo aiemmin.
Historia > Kirjaston laajennus monitoimitaloksi

Syksyllä 2012 ehdotettiin, että Kirkkonummen kirjasto laajentuisi monitoimitaloksi, joka tarkoittaisi kirjaston laajenemisen lisäksi myös tiloja musiikkiopiston musiikkileikkikoululle, kansalaisopiston päiväkursseille, Porkkalan lukiolle, maahanmuuttajille, Luckanille, yhdistysten kokouksille ja mahdollisesti myös 150 hengen akustisesti korkeatasoiselle konsertti- ja kokoussalille. Kirjastossa olisi myös keskustan nuorisotila, joka korvaisi Finnsbackan nuorisotilan. Opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi hankkeelle avustuksen joulukuussa 2012.[lähde? ]  Keväällä 2016 kunnanhallitus hyväksyi luonnospiirrustukset.[lähde? ] Kuntalaisissa uusi julkisivu herätti ristiriitaisen vastaanoton.
Rakentaminen alkoi syyskuussa 2016. Urakoitsija Rakennus Omera teki konkurssin kesken hankkeen, ja kirjaston valmistuminen viivästyi noin vuodella. Uudeksi urakoitsijaksi valikoitui SRV Rakennus. Uusi pääkirjasto valmistui lokakuussa 2020. Vanha kirjasto jäi uuden rakennuksen sisälle.
Rakennus on JKMM Arkkitehtien suunnittelema. Pääsuunnittelijana toimi Teemu Kurkela, projektiarkkitehtina Jukka Mäkinen ja sisustusarkkitehtina Tiina Rytkönen.
Uusi rakennus sai nimekseen Fyyri. Sana tarkoittaa höyrylaivan tulipesää, ja se muistuttaa myös ruotsin kielen sanaa "fyr", joka tarkoittaa majakkaa.
Kun hankkeeseen ryhdyttiin, rakentamisen kustannusarvio oli noin 9,2 miljoonaa euroa. Rakennuksen lopullinen hinta on 21 190 387,32 euroa. Sen päälle on laskettava vielä noin 800 000 euroa ylimääräisiä kuluja, jotka aiheutuivat urakoitsijan konkurssista, sekä joitakin kalustamisen kuluja. Kirkkonummen kunnalle hanke tuli maksamaan noin 18,1 miljoonaa euroa, kun huomioon otetaan vakuudet ja valtionavut, jotka pienensivät loppusummaa hieman.
Rakennus palkittiin Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnolla vuonna 2021.
Tietoja ja tilastoja

Kirkkonummen kirjaston tilastoja vuodelta 2018:
3 kirjastoa ja kirjastoauto, jolla 75 pysäkkiä
kokoelmissa yhteensä 171 474 teosta, joista kirjoja 143 789
lainoja yhteensä 534 528, joista 72 879 tehtiin kirjastoautossa
lainaajia 13 784
kirjastokäyntejä yhteensä 533 789, joista fyysisiä käyntejä 321 230 ja verkkokäyntejä 212 559.
Aiheesta muualla

Kirkkonummen kirjaston kotisivu
Michal Handzuš

| Michal Handzuš |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1977 (ikä 47) Banská Bystrica, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Slovakia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  196 cm
Paino:  99 kg
Seura
Seura:  Chicago Blackhawks
Sarja:  NHL
Pelinumero:  26
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1998–2018
Aik. seurat:  Banská Bystrica (SloEL) Poprad (SloEL) Worcester IceCats (AHL) St. Louis Blues (NHL) Phoenix Coyotes (NHL) Philadelphia Flyers (NHL) Zvolen (SloEL) Chicago Blackhawks (NHL) Los Angeles Kings (NHL) San Jose Sharks (NHL)
NHL-varaus:  101. varaus, 1995 St. Louis Blues
| Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Slovakia> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ruotsi 2002 |  |  |
|  Hopeaa | Venäjä 2000 |  |  |
|  Hopeaa | Suomi 2012 |  |  |
Michal Handzuš (s. 11. maaliskuuta 1977 Banská Bystrica, Tšekkoslovakia) on uransa vuonna 2018 lopettanut slovakialainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän siirtyi huhtikuussa 2013 NHL-seura Chicago Blackhawksiin. Kauden 2012–2013 päätteeksi hän voitti Stanley Cupin Chicago Blackhawksin paidassa.
Ura > Seuraura

Handzuš aloitti uransa Slovakian pääsarjassa. Pohjois-Amerikkaan hän siirtyi kaudeksi 1997–1998, jolloin pelasi St. Louis Bluesin farmijoukkueessa Worcester IceCatsissa. Seuraavalla kaudella Handzuš pelasi jo vakituisesti NHL:ssä, Bluesissa. Kesken kauden 2000–2001 Handzuš siirtyi Bluesista Phoenix Coyotesiin, jota hän edusti seuraavan kauden loppuun saakka. Kaudeksi 2002–2003 hän siirtyi Philadelphia Flyersiin. Kaudella 2005–2006 Handzuš pelasi Philadelphia Flyersissä tehoin 11+33. Kaudella 2006–2007 Handzuš pelasi Chicago Blackhawksin paidassa vain kahdeksan ottelua, mutta pisteet olivat otteluiden nähden hyvät, 3+5.
Kaudeksi 2007–2008 Handzuš siirtyi Los Angeles Kingsiin. Hän pelasi Kingsissä neljä kautta ja oli tuona aikana poissa vain yhdestä joukkueensa pelistä. Kesällä 2011 Handzuš teki kahden vuoden sopimuksen San Jose Sharksin kanssa. Huhtikuussa 2013 hän siirtyi takaisin Chicago Blackhawksiin, jossa hän voitti myös Stanley Cupin.
Ura > Maajoukkueura

Handzus kuuluu myös Slovakian jääkiekkomaajoukkueen avainpelaajiin, ja hän oli mukana voittamassa kultaa vuonna 2002. Vuosien 2000 ja 2012 MM-kisoissa Handzus sai hopeaa.
Kreikan parlamenttivaalit 1990

Kreikan parlamenttivaalit 1990 järjestettiin 8. huhtikuuta 1990. Vaaleissa valittiin Kreikan parlamentin 300 jäsentä kaudelle, joka alkoi 8. huhtikuuta 1990 ja päättyi 11. syyskuuta 1993. Vaalit olivat seitsemännet Kreikan kolmannen tasavallan aikana eli vuodesta 1974.
Vaalit voitti liberaalikonservatiivinen Uusi demokratia. Vaalien jälkeen pääministeriksi nousi Konstantínos Mitsotákis, ja muodostettiin Mitsotákisin hallitus.
Tulokset

Vaalien tulokset olivat:
Koskipuiston ravintola

| Koskipuiston ravintola |
| --- | --- |
 Rakennus Hämeenkadun puolelta nähtynä.
Osoite:  Hämeenkatu 14a
Sijainti:  Kyttälä, Tampere
Koordinaatit:  61°29′54″N, 23°45′52″E
Rakennustyyppi:  liikerakennus
Valmistumisvuosi:  1966
Suunnittelija:  Timo Penttilä
Rakennuttaja:  Sotaveteraanien huoltoyhdistys ja Koivupirtin vanhainkodin kannatusyhdistys
Omistaja:  Pirkanmaan Osuuskauppa
Käyttäjä:  Ravintola Puisto
Tyylisuunta:  modernistinen arkkitehtuuri 
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koskipuiston ravintola on arkkitehti Timo Penttilän suunnittelema rakennus Tampereen ydinkeskustassa, Koskipuiston vieressä. Paviljonkimainen, matala ja tasakattoinen talo on valmistunut keväällä 1966, ja sitä on myöhemmin laajennettu useita kertoja. Kadunpuoleinen julkisivu on uusittu vuonna 2017.
Rakennuksen vieressä kasvaa Suomen suurin kanadanpoppeliyksilö (Populus × canadensis).
Historiaa

Koskipuiston ravintolarakennus on alun perin suunniteltu puistokahvilaksi. Sen rakennutti Sotaveteraanien huoltoyhdistys yhdessä Koivupirtin vanhainkodin kannatusyhdistyksen kanssa. Kun talo myöhemmin siirtyi Tampereen kaupungin omistukseen, sen vuokrasi käyttöönsä Pirkanmaan Osuuskauppa. Tiloissa toimi vuosikymmenien ajan Rosso. Osuuskauppa osti rakennuksen kaupungilta vuonna 2016, ja seuraavana vuonna siinä avattiin Puisto-niminen ravintola.
Status

Koskipuiston ravintola on osa Tammerkosken kansallismaisemaa sekä Hämeenkadun, Hämeensillan ja Keskustorin valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Tampereen kaupungin kaavoitusyksikön mukaan ravintolalla on rakennustaiteellista, kulttuurihistoriallista ja kaupunkikuvallista arvoa. Talo on suojeltu asemakaavalla vuonna 1996.
Kreikan parlamenttivaalit 2000

Kreikan parlamenttivaalit 2000 järjestettiin 9. huhtikuuta 2000. Vaaleissa valittiin Kreikan parlamentin 300 jäsentä kaudelle, joka alkoi 9. huhtikuuta 2000 ja päättyi 12. helmikuuta 2004. Vaalit olivat 10. Kreikan kolmannen tasavallan aikana eli vuodesta 1974.
Vaalit voitti sosiaalidemokraattinen Pasok. Vaalien jälkeen pääministerinä jatkoi Konstantínos Simítis, ja muodostettiin Simítiksen III hallitus.
Tulokset

Vaalien tulokset olivat:
Marras (albumi)

| Marras October Falls |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: helmikuu 2005
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Mikko Lehto
 Tyylilaji: neofolk, ambient
 Kesto: 32.02
 Levy-yhtiö: Corvus Records
October Fallsin muut julkaisut
| Tuoni (EP) 2003 | Marras 2005 | The Streams of the End (EP) 2007 |
Marras on suomalaisen dark metal -yhtye October Fallsin esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 2005 levymerkillä Corvus Records.
Albumin kaikki kappaleet ovat instrumentaaleja.
Kappaleet

Marras I – 6.16
Marras II – 3.50
Marras III – 3.19
Marras IV – 1.56
Marras V – 3.17
Marras VI – 4.00
Marras VII – 4.12
Marras VIII – 5.12
Kokoonpano

Mikko Lehto – kaikki instrumentit, äänittäjä, miksaaja, masteroija, grafiikka
Arvostelut

Imperiumi: 8½/10
Sputnik Music:
Aiheesta muualla

Albumi Marras (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Marras discogs.com -sivustolla
Kreikan parlamenttivaalit 1981

Kreikan parlamenttivaalit 1981 järjestettiin 18. lokakuuta 1981. Vaaleissa valittiin Kreikan parlamentin 300 jäsentä kaudelle, joka alkoi 18. lokakuuta 1981 ja päättyi 7. toukokuuta 1985. Vaalit olivat kolmannet Kreikan kolmannen tasavallan aikana eli vuodesta 1974.
Vaalit voitti sosiaalidemokraattinen Pasok. Vaalien jälkeen pääministeriksi nousi Andréas Papandréou, ja muodostettiin A. Papandréoun I hallitus.
Tulokset

Vaalien tulokset olivat:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Puolue | Puolue | Puheenjohtaja | Äänet | Äänet | Äänet | Parlamenttipaikat | Parlamenttipaikat |  |  |  |  |
| Puolue | Puolue | Puheenjohtaja | Määrä |  % | ± py | Määrä | ± |  |  |  |  |
| Parlamenttiin valitut puolueet | Parlamenttiin valitut puolueet | Parlamenttiin valitut puolueet | Parlamenttiin valitut puolueet | Parlamenttiin valitut puolueet | Parlamenttiin valitut puolueet | Parlamenttiin valitut puolueet | Parlamenttiin valitut puolueet |  |  |  |  |
|  | Pasok | Andréas Papandréou | 2 726 305 | 48,07 | +22,73 | 172 | +79 |  |  |  |  |
|  | Uusi demokratia (ND) | Geórgios Rállis | 2 034 496 | 35,88 | –5,96 | 115 | –56 |  |  |  |  |
|  | Kreikan kommunistinen puolue (KKE) | Charílaos Florákis | 620 302 | 10,93 | +1,58 | 13 | +2 |  |  |  |  |
| Parlamentin ulkopuolelle jääneet puolueet | Parlamentin ulkopuolelle jääneet puolueet | Parlamentin ulkopuolelle jääneet puolueet | Parlamentin ulkopuolelle jääneet puolueet | Parlamentin ulkopuolelle jääneet puolueet | Parlamentin ulkopuolelle jääneet puolueet | Parlamentin ulkopuolelle jääneet puolueet | Parlamentin ulkopuolelle jääneet puolueet |  |  |  |  |
|  | Edistyspuolue | Spyrídon Markezínis | 95 799 | 1,69 | uusi | 0 | uusi |  |  |  |  |
|  | Kreikan sisäinen kommunistinen puolue (KKE Esot.) | Leonídas Kýrkos | 76 404 | 1,35 | – | 0 | –1 |  |  |  |  |
|  | Demokraattisen sosialismin puolue Maanviljelijöiden ja työtätekevien puolue | Giágkos Pesmazóglou | 41 126 | 0,73 | uusi | 0 | uusi |  |  |  |  |
|  | Demokraattisen keskustan liitto | Ioánnis Zígdis | 22 763 | 0,40 | –11,56 | 0 | –16 |  |  |  |  |
|  | Liberaalipuolue | Nikítas Venizélos | 20 645 | 0,37 | uusi | 0 | uusi |  |  |  |  |
|  | Kristillinen demokratia | Níkos Psaroudákis | 8 638 | 0,15 | – | 0 | – |  |  |  |  |
|  | Vallankumouksellinen vasemmisto |  | 6 595 | 0,12 | –0,05 | 0 | – |  |  |  |  |
|  | Kreikan vallankumouksellinen kommunistinen liike Marxilais-leniniläinen Kreikan kommunistinen puolue (M-L KKE) |  | 4 750 | 0,08 | –0,15 | 0 | – |  |  |  |  |
|  | Työväen internationalistinen unioni |  | 1 646 | 0,03 | –0,02 | 0 | – |  |  |  |  |
|  | Demokraattinen sosiaalipuolue |  | 1 100 | 0,02 | uusi | 0 | uusi |  |  |  |  |
|  | Bysanttilainen kansallinen organisaatio |  | 407 | 0,01 | uusi | 0 | uusi |  |  |  |  |
|  | itsenäiset ehdokkaat |  | 10 077 | 0,18 | –0,26 | 0 | – |  |  |  |  |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 5 671 057 | 100,00 |  | 300 |  |  |  |  |  |
| Hyväksyttyjä | Hyväksyttyjä | Hyväksyttyjä | 5 671 057 | 98,56 |  |  |  |  |  |  |  |
| Hylättyjä/Tyhjiä | Hylättyjä/Tyhjiä | Hylättyjä/Tyhjiä | 82 421 | 1,44 |  |  |  |  |  |  |  |

| Äänestäneitä | Äänestäneitä | Äänestäneitä | 5 753 478 | 78,61 |  |  |  |  |  |  |  |
| Äänestämättä jättäneitä | Äänestämättä jättäneitä | Äänestämättä jättäneitä | 1 565 592 | 21,39 |  |  |  |  |  |  |  |
| Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | 7 319 070 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Koripallon naisten EuroCup

| Koripallon naisten EuroCup |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi Koripallon naisten EuroCup-kausi 2012–2013 
Laji:  koripallo
Maa(t):  FIBA Europen jäsenmaat
Perustettu:  2003
Joukkueita:  31 lohkovaihe
Hallitseva mestari:   Dynamo Kursk
Ylempi taso:  Koripallon naisten Euroliiga
Sivusto:  www.fibaeurope.com
Koripallon naisten EuroCup on FIBA Europen vuosittain järjestämä naisten koripallon ammattilaisliiga. Se on toiseksi korkein naisten kansainvälinen koripallosarja Euroopassa.
EuroCupin edeltäjänä pidetään Ronchetti Cupia, jota pelattiin vuoteen 2002 asti. Kaudeksi 2002–2003 FIBA Europe perusti uuden sarjan nimellä EuroCup.