stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hymy (lehti)

| Hymy |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  viihde, juorut, uutiset
Kustantaja:  Otavamedia Oy
Julkaisija:  Otavamedia
Levikki:  56 255 (2014)
Perustettu:  1959
Päätoimittaja:  Erkki Meriluoto
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  217 × 297 mm
Ilmestymistiheys:  12 vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Hymy
Hymy (virallisesti Hymy!) on Otavamedian julkaisema 12 kertaa vuodessa ilmestyvä suomalainen aikakauslehti.
Lehden perusti vuonna 1959 Urpo Lahtinen, joka antoi sille silloisen vaimonsa nimen. Hymy oli aluksi kilttinä pidetty nuortenlehti, mutta se muuttui nopeasti sensaatiolehdeksi. Varsinkin 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla lehden linja oli populistinen.
Hymyn pitkäaikaisin päätoimittaja on Esko Tulusto, joka johti lehteä 19 vuotta aina vuoteen 2009. Huhtikuusta 2023 alkaen lehden päätoimittajana on toiminut Erkki Meriluoto.
Tyyli

Toimittaja Laura Kososen luonnehdinnan mukaan Hymy-lehti aloitti 1960-luvun lopulla suomalaisella mediakentällä uudenlaisen journalistisen tyylin, joka on jatkunut 2000-luvulle saakka. Aikakauslehdet olivat suhtautuneet 1950-luvulle saakka haastateltaviinsa kunnioittavasti ja tiettyä etäisyyttä pitäen. 1960-luvulle tultaessa käytäntö alkoi murtua, mutta vasta Hymy rikkoi sen lopullisesti. Kustantaja Urpo Lahtisen esikuvana olivat brittiläiset juorulehdet, ja niiden innoittamana hän muokkasi Hymystä sensaatiohakuisen yleisaikakauslehden, joka otti asiakseen paljastaa säälimättä vallanpitäjien väärinkäytökset ja kohahduttaa julkkis- ja seksijutuillaan. Hymy oli suomalainen uranuurtaja käytännössä, jossa ei kunnioitettu sen enempää julkisuuden henkilöiden kuin rivikansalaistenkaan yksityisyyttä. Varsinkin 1960- ja 1970-luvuilla useat Hymyn kohuartikkelien kohdehenkilöt nostivat kunnianloukkausjuttuja.
Historiaa > Alkuvuodet

Hymyn ensimmäinen numero ilmestyi 19. syyskuuta 1959, ja sen kansikuvassa oli tuon ajan kohuttu ranskalainen näyttelijä Brigitte Bardot. Julkaisun lajityyppi nuorisolehtenä tuotiin julki pääkirjoituksessa, jossa sanottiin nuorten olevan sorretussa asemassa ja ennen kaikkea vailla vaikutusvaltaa ja luvattiin Hymyn korjaavan ongelman. Ensimmäisessä numerossa oli muun muassa nuoren taiteilijan Kimmo Kaivannon haastattelu, jonka päätteeksi todettiin, että "hänestä kuulemme vielä".
Tilastotietoja

Suosituin Hymy oli joulukuun 1968 numero, jonka lähestulkoon loppuunmyyty painos oli 520 000 kappaletta. Lehti oli 1970-luvun alussa Suomen suurin aikakauslehti. Vuonna 1970 sillä oli 2,3 miljoonaa lukijaa ja se tavoitti 61 prosenttia Suomen yli 12-vuotiaista. 23 vuotta myöhemmin 1993 se ei enää mahtunut kymmenen suurimman joukkoon. Rautatiekirjakaupan irtonumeromyynnissä Hymy oli vuonna 1963 sijalla 21, vuonna 1973 sijalla 5 ja vuonna 1983 sijalla 9.
Hymyn kustantajana oli alun perin Urpo Lahtisen perustama ja johtama Lehtimiehet Oy, joka myytiin Yhtyneet Kuvalehdet Oy:lle (nyk. Otavamedia) vuonna 1988. Hymyn levikki vuonna 2014 oli 56 625 kpl (LT 2014).lähde?
Nykyään

2000-luvun julkisuuden henkilöistä lehdessä ovat poseeranneet muun muassa Marika Fingerroos, Johanna Tukiainen, Martina Aitolehti, Hannele Lauri ja useat Big Brother -julkkikset, esimerkiksi vuoden 2012 kilpailija Sarah Nousiainen.
Maaliskuussa 2008 lehdessä julkaistu juttu ulkoministeri Ilkka Kanervan ja tanssija Johanna Tukiaisen tekstiviestivaihdosta johti kuukauden piinallisen mediamyllytyksen jälkeen ulkoministerin erottamiseen.lähde?
Päätoimittajia

Eero Kyllijoki 1959–1960
Kauko Toivonen 1960–1964
Erkki Kanerva 1964–1965
Urpo Lahtinen 1965–1970
Antero Laine 1970–1972
Veikko Koski 1973–1975
Kari Vanhapiha 1975–1978
Jussi Niininen 1978–1984
Raimo Vesa 1984–1986
Raimo "Rampe" Toivonen 1986–1989
Ismo Valkki 1989–1990
Esko Tulusto 1990–2009
Sami Lotila 2009–2011
Mika Lahtonen 2011–2023
Erkki Meriluoto 2023-
Aiheesta muualla

Hymyn kotisivut
Lehtisensaatioiden uhrit Hannu Karpon vuonna 1979 tekemä kriittinen TV-dokumentti Hymy-lehden sensaatiojournalismista. YLEn Elävä Arkisto. Viitattu 2.6.2011.
Laura Kosonen: ”Haistakaa paska koko valtiovalta” – Hymy-lehti poliittisen ja journalistisen populismin leikkauspisteessa 1960-1970-lukujen taitteessa. Journalistiikan pro gradu -tutkielma 2005, Jyväskylän yliopisto.
entinen Hymy logo
Algerin vallankaappaus 1961

Algerin vallankaappaus  (arab. انقلاب 1961 في الجزائر; ransk. Putsch d'Alger tai Coup d'État d'Alger), tai kenraalien vallankaappaus oli Algerian sodan yhteydessä tapahtunut korkea-arvoisten ranskalaisten sotilashenkilöiden tekemä, epäonnistunut vallankaappausyritys, jonka tarkoitus oli syrjäyttää Ranskan presidentti Charles De Gaulle ja nostaa valtaan kommunisminvastainen sotilasjuntta. Kaappaus alkoi iltapäivällä 21. huhtikuuta 1961 ja päättyi 26. huhtikuuta 1961.
Anne-Mari Hyryläinen

Anne-Mari Hyryläinen
Anne-Mari Hyryläinen (o.s. Koskinen, s. 15. elokuuta 1978 Tampere) on suomalainen aktiiviuransa päättänyt kestävyysurheilija. Hän edusti nauvolaista Nagu Idrottsföreningiä ja hänen valmentajansa oli Simo Wannas. Vuoteen 2016 asti hän edusti Helsingin Jyryä.
Hyryläinen saavutti Mount Everestin huipun toisena suomalaisnaisena 23. toukokuuta 2010. Ensimmäisenä suomalaisnaisena Mount Everestin valloitti Carina Räihä, joka nousi huipulle 17. toukokuuta 2010. Hyryläinen on kiivennyt muun muassa myös Lhotselle ja Manaslulle.
Urheilussa Hyryläinen on keskittynyt pääasiassa kestävyysjuoksuun ja hänen päämatkansa on maraton. Hän on voittanut maratonilla SM-kultaa vuonna 2014 ja SM-hopeaa vuonna 2004 sekä puolimaratonilla SM-kultaa 2017 ja 2019. Lisäksi hän on ollut SM-mitaleilla duathlonissa.
Pekingin MM-kisoissa 2015 Hyryläinen oli maratonin 29:s ajalla 2.41.59. Hyryläinen juoksi silloisen maratonennätyksensä 2.35.17 Dubaissa tammikuussa 2015. Helmikuussa 2016 hän juoksi puolimaratonin ennätysaikaansa 1.12.27, parhaaseen suomalaisaikaan 16 vuoteen. Huhtikuussa 2016 hän paransi maratonennätystään Hampurin maratonilla 2.34.12:een. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui puolimaratonilla 20:nneksi ajalla 1.13.13 ja Rion olympialaisissa maratonilla 51:nneksi ajalla 2.39.02. Lontoon MM-kisoissa 2017 Hyryläinen oli maratonin 25:s ja vain kuusi eurooppalaista juoksijaa oli hänen edellään.
Tammikuussa 2017 Hyryläinen juoksi oman ennätyksensä Dubain maratonilla. Aika 2.32.19 alitti myös Lontoon maailmanmestaruuskilpailujen tulosrajan. Tammikuussa 2018 Hyryläinen paransi ennätystään, Suomen kaikkien aikojen 4:s, niin ikään Dubain maratonilla ajalla 2.28.53. Hän juoksi puolimaratonennätyksensä 1.11.04 Berliinissä huhtikuussa 2018. Dohan MM-kisoissa 2019 Hyryläinen oli maratonilla 19:s ajalla 2.51.26. Hän oli kilpailun viidenneksi paras eurooppalainen.
Hyryläinen oli suunnitellut lopettavansa uransa 2020 Tokion Olympiamaratoniin, mutta kisojen siirtyminen vuodella muutti suunnitelmia. Lääkärintarkastuksessa löydetty anemia esti osallistumisen myös 2020 SM-maratonille, joten Hyryläinen päätyi lopettamaan uransa.   Hyryläinen asuu Dubaissa ja on ammatiltaan vuoristo-opas.
Aiheesta muualla

Anne-Mari Hyryläisen blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
Pornaisten rauhanyhdistys

| Pornaisten rauhanyhdistys |
| --- | --- |
Sijainti:  Latiskantie 28 07170 Pornainen
Koordinaatit:  60.476672°N, 25.386163°E
Seurakunta:  Pornaisten rauhanyhdistys ry (SRK)
Rakentamisvuosi:  1993
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Pornaisten rauhanyhdistys on Pornaisissa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa ovat seurojen järjestäminen, joita järjestetään pääasiassa omalla toimitalolla Pornaisissa.
Vanhoillislestadiolaisten toiminta sai alkunsa Pornaisissa 1970-luvun lopulla. Seurojen ja pyhäkoulujen järjestämistä varten perustettiin vuonna 1980 Pornaisten aluetoimikunta, joka toimi Rekolan seudun rauhanyhdistyksen yhteydessä. Toiminnan kasvaessa oma yhdistys perustettiin 11. lokakuuta 1985. Vuonna 1990 rauhanyhdistys osti Pornaisten kunnalta tontin toimitalon rakentamista varten. Rakentaminen alkoi vuonna 1991 ja toimitalo valmistui elokuussa 1993. Rakennushankkeen kokonaiskustannukset olivat noin 215 000 euroa ja toimitalo valmistui lähes kokonaan talkootyönä.
Poltinaho

Poltinahoa kuvattuna pohjoisesta. Keskellä Hämeenlinnan uusi poliisiasema Miekkalinna, etualalla Poltinahon seurakuntatalo, taustalla Ahveniston koulu ja oikealla entinen kasarmialue.
Poltinaho on Hämeenlinnassa sijaitseva vanha kasarmialue, joka perustettiin 1700-luvulla rakuunarykmenttiä varten. Vanhimmat nykyisin jäljellä olevat rakennukset ovat 1800-luvun puolestavälistä. Kasarmitoiminnan loppumisen jälkeen asuinkäyttöön muuttunut kasarmialue sijaitsee Ahveniston kaupunginosassa. Myös Hämeenlinnan pääpoliisiasema Miekkalinna sijaitsee alueen itäosassa.
Historiaa

Poltinaholla sijaitsi aiemmin kaupungin tulliraja, jolla perittiin  "pikkutullia" kaikista kaupunkiin tuotavista tavaroista. Tullin rakennus ja portti oli maalattu punaisiksi, josta alue sai nimensä Punaportti . Tämän paikan on tehnyt tunnetuksi kansanlaulaja Irwin Goodmanin laulama ja säveltämä sekä Vexi Salmen sanoittama "Punaportin blues". Nykyinen Punaporttina tunnettu alue sijaitsee kuitenkin Kankaantaustan kaupunginosan puolella.
Poltinahon alue oli rauhatonta 1800-luvun lopulla ja seuraavan vuosisadankin alkuvuosina. Alueelle kerääntyi sotilaiden lisäksi entisiä sotilaita, hämärätapaisia naisia ja alkoholin liikakäyttö oli enemmän kuin yleistä. Kaupunkilaiset valittivat asiasta usein ja asioita käsiteltiin aina kaupungin hallinnonkin piirissä.lähde?
Sisällissodan jälkeen Poltinahon kasarmilla toimi muutaman kuukauden ajan Hämeenlinnan vankileiri, jolle koottiin noin 12 000 punaista vankia, joista lähes 2 500 kuoli. Poltinahossa menehtyneet punavangit on haudattu joukkohautoihin Ahveniston hautausmaan lähistölle.
Varuskunta oli alueella 1700-luvulta 2000-luvun alkuvuosiin.
Alueella sijaitsi myös yksi Hämeenlinnan entisistä yläkouluista, Ahveniston koulu (ent. Ahveniston yläaste ja Poltinahon yläaste), joka aiemmin on toiminut lukion ja yläasteen sisältäneenä Poltinahon yhteiskouluna. Vuonna 2017 yläkoulu siirtyi uuteen Nummen yhtenäiskouluun Voutilaan.
Varuskunta > Ennen toista maailmansotaa

Hyökkäysvaunurykmentti siirrettiin Santahaminan varuskunnasta Poltinahoon  3. syyskuuta 1921. Vuonna 1925 Hyökkäysvaunurykmentti supistettiin Hyökkäysvaunupataljoonaksi ja 1927 Erilliseksi hyökkäysvaunukomppaniaksi, joka syyskuussa 1939 muutettiin Panssarivaunupataljoonaksi.
Varuskunta > Toisen maailmansodan jälkeen

Vuodesta 1945 vuoteen 2001 Poltinaholle oli sijoitettuna 4. erillinen autokomppania (4.ErAK). Komppania siirtyi Hämeenlinnasta Parolan Panssariprikaatin alueelle, johon komppania oli hallinnollisesti kuulunut jo vuoden 1986 alusta. Helmikuun loppuun 1967 alueella sijaitsi myös Raskas Kranaatinheitinkomppania (RsKrhK) lakkauttamiseensa saakka, aikaisemmalta nimeltään Erillinen Kranaatinheitinkomppania (ErKrhK). Panssariprikaatin Kenttätykistöpatteristo, myöhemmin Jääkäripatteristo (JPsto) toimi sekä Poltinaholla, Suomenkasarmilla että Linnankasarmilla vuodesta 1952 aina 1980-luvulle. 1960-luvulle asti toimi myös Hämeenlinnan Komendantinvirasto.lähde?
Varuskunta-alueen omistaa nykyään Hämeenlinnan kaupunki, ja sen jatkokäyttöä mietitään. Suuri osa rakennuksista on suojeltuja, joka asettaa rajoituksia suunnittelulle.
Muita entisiä tai nykyisiä varuskunta-alueen osia kaupungissa ovat Linnankasarmi Ojoisilla, Suomen kasarmi (usein Suomenkasarmi) Myllymäessä sekä Talousvarikon alue Keinusaaressa. Laajasti ajateltuna Panssariprikaatin ja kaupunkikasarmien toiminnot muodostavat yhdessä Hattulan varuskunnan, jota kutsutaan myös Parolannummen varuskunnaksi.
Henrik Hartmanninpoika

| Henrik Hartmanninpoika> Sääksmäen kirkkoherra |
| --- | --- |
 1355–1366 
Turun piispa
 1366–1367 
Edeltäjä:  Hemming
Seuraaja:  Johannes Pietarinpoika
Henkilötiedot
Kuollut: 1367
Muut tiedot
Uskonto:  roomalaiskatolinen kirkko
Henrik Hartmanninpoika, Henricus Hartmanni, (k. 1367) toimi Turun piispa ja samalla koko silloisen Suomen piispa vuosina 1366–1367. Ennen tätä hän oli Sääksmäen kirkkoherrana ja vuosina 1355–1366 Turun tuomiorovastina (mahdollisesti jo vuonna 1351). Sääksmäen kirkkoherrana vuonna 1340 hän hankki veronsa kirkolle laiminlyöneille seurakuntalaisilleen pannaan julistuksen. Piispaksi valintansa jälkeen Henrik lähti Avignoniin hankkimaan nimitykselleen vahvistuksen paavilta. Hän kuoli paluumatkalla. Ilmeisesti matkaseurana ollut tuomiorovasti Johannes Pietarinpoika kuljetutti hänen ruumiinsa Turkuun, missä se haudattiin tuomiokirkkoon.
Henrikin isä oli turkulainen, saksalaissukuinen porvari Hartmann. Hänet mainitaan muun muassa vuodelta 1316 olevan kauppakirjan yhteydessä, kun hän osti Suomen käskynhaltija Lyder van Kyreniltä tiluksia Tarvasjoelta.
Tiago Splitter

| Tiago Splitter |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Tiago Splitter Beirns
Syntynyt: 1. tammikuuta 1985 (ikä 39) Blumenau, Brasilia
Kansalaisuus:   Brasilia    Espanja
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä / Sentteri
Pituus:  212 cm
Paino:  111 kg
Nyk. joukkue:  San Antonio Spurs
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  28. varaus 2007 (San Antonio Spurs)
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1999–2000 2000–2001 2001–2003 2003–2010 2010–2015 2011 2015–:   Ipiranga  Araba Gorago  CB Bilbao Berri  Tau Ceramica  San Antonio Spurs  Valencia BC  Atlanta Hawks
Maajoukkueet
2002–:   Brasilia
Aiheesta muualla
FIBA
Tiago Splitter (s. 1. tammikuuta 1985 Blumenau) on brasilialainen koripalloilija. Hän on pelannut urallaan pääasiassa Espanjan pääsarjassa ja NBA:ssa.
Ura > Seurajoukkueet

Splitter aloitti koripallon Ipiranga-Badescin juniorijoukkueissa. Hän siirtyi Eurooppaan vuonna 2000, kun Tau Ceramica hankki hänet. Splitter lainattiin kuitenkin heti Araba Goragon riveihin EBA-liigaan. Vuonna 2001 hän siirtyi CB Bilbao Berriin, joka pelasi LEB-2-liigaa. Bilbaossa hän pelasi vuoteen 2003 asti, jolloin joukkue pelasi LEB 1:ssä. Kaudeksi 2003–2004 Splitter siirtyi Tau Ceramicaan.
Splitter ilmottautui vuosien 2004, 2005 ja 2006 varaustilaisuuksiin, mutta vetäytyi joka kerta pois ennen varsinaista varaustilaisuutta. Vuoden 2007 varaustilaisuuteen hän kuitenkin osallistui, jolloin San Antonio Spurs varasi hänet ensimmäisellä kierroksella. Hän ei kuitenkaan siirtynyt NBA:han, vaan pelasi vuoteen 2010 asti Tau Ceramicassa. Kesällä 2010 hän siirtyi San Antonio Spursiin.
Heinäkuussa 2015 Splitter siirtyi vaihtokaupan myötä Atlanta Hawksiin.
Ura > Maajoukkue

Splitter on pelannut Brasilian koripallomaajoukkueen riveissä muun muassa vuosien 2002, 2006 ja 2010 MM-kilpailuissa. Vuoden 2002 MM-kisoissa hän oli ainoastaan 17-vuotias. Hän edusti Brasiliaa myös vuoden 2003 Pan-Amerikan kisoissa.
Yksityiselämä

Splitterillä on sekä Brasilian että Espanjan kansalaisuudet. Hänen siskonsa oli koripalloilija Michelle Splitter, joka kuoli leukemiaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
NBA:n pelaajaprofiili (englanniksi)
Euroliigan pelaajaprofiili (englanniksi)
DraftExpressin pelaajaprofiili (englanniksi)
San Antonio Spurs – NBA:n mestari 2014
2 Kawhi Leonard ·
3 Marco Belinelli ·
4 Danny Green ·
5 Cory Joseph ·
7 Damion James ·
8 Patrick Mills ·
9 Tony Parker ·
11 Jeff Ayres ·
15 Matt Bonner ·
16 Aron Baynes ·

20 Manu Ginóbili ·
21 Tim Duncan ·
22 Tiago Splitter ·
23 Austin Daye ·
33 Boris Diaw 

Päävalmentaja Gregg Popovich 

Apuvalmentajat Jim Boylen · Chip Engelland · Chad Forcier · Sean Marks · Ime Udoka
African American Museum and Library at Oakland

African American Museum and Library at Oakland
African American Museum and Library at Oakland (suom. Afroamerikkalainen museo ja kirjasto Oaklandissa) eli AAMLO on museo ja kirjasto afroamerikkalaisisista Kaliforniassa ja Bay Arealla. Museo keskittyy afroamerikkalaisten, päiväkirjoihin, kirjeenvaihtokirjeisiin, valokuviin ja sanomalehtiin. Se sijaitsee nykyisin Charles A. Greene -rakennuksessa Oaklandissa, Alamedan piirikunnassa. Samassa rakennuksessa toimi Oakland Public Library vuodesta 1902 vuoteen 1951. Museo avattiin vuonna 1900.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta African American Museum and Library at Oakland Wikimedia Commonsissa
Zübeyde Hanım

Zübeyde Hanım.
Zübeyde Hanım (1857 – 14. tammikuuta 1923) oli Turkin tasavallan perustajan Mustafa Kemal Atatürkin äiti. Zübeyde syntyi Hacısofularin perheeseen Lagkadásissa Thessalonikin alueella Ottomaanien valtakunnassa. Zübeyden vanhemmat olivat turkkilaisia talonpoikia jotka olivat muuttaneet Makedoniaan kun Karamanidien dynastia oli kaatunut.
Zübeyde Hanımin saamaan koulutukseen kuului vain luku- ja kirjoitustaito. Zübeyde Hanımin koulutusta pidettiin kuitenkin hyvin korkeana, sillä Ottomaanien valtakunnassa naiset eivät saaneet kovinkaan suurta koulutusta. Kampanja "naiset eivät tarvitse koulutusta" oli tuttu Ottomaanien valtakunnassa, joten monet naiset jäivät koulutuksen ulkopuolelle.
Koska Zübeyde Hanım (suom. Arvon rouva Zübeyde) osasi lukea ja kirjoittaa, hän sai alun perin kutsumanimekseen Zübeyde Molla (suom. Zübeyde viisastelija). Zübeyde Hanım oli hyvin uskonnollinen nainen, ja hän piti kiinni uskonnosta, joten hän halusi poikansa Mustafan menevän islamilaiseen madrasa-kouluun, jossa opetetaan koraania.
Zübeyde Hanımin ensimmäinen aviomies oli Ali Rıza Efendi. Zübeyde Hanım tapasi miehensä tullissa; tämä oli töissä rajavartiolaitoksessa. Ali Riza ja Zübeyde Hanım menivät naimisiin perinteisen järjestetyn avioliiton kautta.
Zübeyde Hanım oli naimisiin mennessään melkein aikuinen ja 20 vuotta aviomiestään nuorempi. Perheen ensimmäiset lapset Fatma, Ömer ja Ahmet kuolivat nuorina. Myöhemmin Zübeyde Hanım ja Efendi saivat kolme lasta. Esikoinen Mustafa syntyi 1881 ja Makbule vuonna 1885. Vuonna 1889 heille syntyi tytär Naciye, joka kuoli tuberkuloosiin.
Zübeyde ja Mustafa

Mustafa Kemalin isä Ali Rıza Efendi kuoli Mustafan ollessa kuusivuotias. Zübeyde Hanım muutti veljensä Hüseyinin luokse tämän maatilalle Salonikiin. Zübeyde Hanım meni naimisiin Ragıp Beyn kanssa, jolla oli jo neljä lasta ex-vaimonsa kanssa. Tämä suututti Mustafaa, joka piti äitinsä uutta liittoa osoituksena siitä, ettei tämä kunnioittanut isän kuolemaa enää.
Turkin itsenäisyyssodan aikana vuonna 1919 Kemal Atatürk ei pitänyt suhteita äitiinsä, eikä tämä hyväksynyt Mustafan avioliittoa erään nuoren naisen kanssa.
Myöhempi elämä

Kun ensimmäinen Balkanin sota loppui ja Ottomaanien valtakunta menetti Salonikin Kreikalle, Zübeyde Hanım muutti Istanbulin lähistölle tyttärensä kanssa. Vuonna 1922 hän muutti Ankaraan, mutta Ankaran ilmasto ei sopinut hänelle, joten hän muutti İzmiriin. Hän kuoli vuonna 1923 ja hänelle rakennettiin oma mauseleumi.
Hirsutismi

| Hirsutismi |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  L68.0
ICD-9:  704.1
MedlinePlus:  003148
MeSH:  D006628
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Hirsutismi tarkoittaa naisilla esiintyvää liiallista karvankasvua kehon alueilla, joissa tyypillisesti kasvaa karvaa lähinnä miehillä. Näitä alueita ovat esimerkiksi ylähuuli, leuka, rintakehä, alavatsa ja selkä.
Hirsutismin toteaminen on jossakin määrin tulkinnanvaraista, sillä normaalin karvoituksen ja liikakarvoituksen ero ei ole yksiselitteinen. Joidenkin arvioiden mukaan hirsutismia esiintyy 5–10 prosentilla naisista, mutta joidenkin arvioiden mukaan esiintyvyys on jopa 15–50 prosenttia. Tyypillinen syy on hirsutismille on munasarjojen monirakkulaoireyhtymä, jota esiintyy noin 5–15 prosentilla naisista.
Hirsutismi ei useimmiten ole merkki vakavasta sairaudesta eikä vaadi lääkärin hoitoa. Oireita voi hoitaa karvoja poistamalla. Karvojen poistaminen ei kiihdytä niiden kasvua. Karvankasvua voi hillitä myös eflornitiiniä sisältävällä voiteella. Eflornitiini hoitaa kuitenkin vain oiretta, ei sen taustalla olevaa syytä, ja karvankasvu palaa ennalleen, kun voiteen aktiivinen käyttö lopetetaan. Jos karvankasvu on alkanut yhtäkkiä tai mikäli karvankasvun ohella esiintyy muita oireita, kuten äänen madaltumista, hiustenlähtöä tai kuukautiskierron häiriöitä, saattaa hirsutismin syynä olla hormonitoiminnan häiriö. Tällöin on syytä hakeutua lääkärin vastaanotolle.
Aiheesta muualla

Therepia Fennican määritelmä
Mirza Ghulam Ahmad

Mirza Ghulam Ahmad
Mirza Ghulam Ahmad (13. helmikuuta 1835 Qadian, Gurdaspur, Sikhivaltio – 26. toukokuuta 1908 Lahore, Punjab, Brittiläinen Intia) oli intialainen varakas maanomistaja ja itseopiskellut muslimioppinut. Hän perusti nimeään kantavan islamilaisen Ahmadiyya-liikkeen ja katsoi olevansa odotettu Messias, viimeisten päivien Mahdi, Krishnan avatar eli inkarnaatio sekä 14. vuosisadan Mujaddid eli islamilainen uskon uudistaja.
Mirza Ghulam Ahmad syntyi 13. helmikuuta 1835 Qadianin pikkukaupungissa noin 70 mailia Lahoresta koiliseen. Hänen sukunsa oli persialaista alkuperää ja asettui muinoin asumaan Samarkandin kaupunkiin.
Sukujuuret

1500-luvun puolivälissä esi-isä Mirza Hadi Beg muutti noin 200 seuralaisen kanssa Samarkandista Intiaan Qadianin kylään. Koska hän oli hallitsija Baburille sukua, hän sai tuomarin viran Qadianissa ja noin 100 kylässä sen ympärillä. Suvun puolikuninkaallinen asema säilyi mogulihallitsijoiden aikana 1700-luvun puoliväliin asti, jolloin alkoi koko seudun yläluokkaa köyhdyttänyt taantuma. Kun sikhit nousivat valtaan, suku joutui muuttamaan muualle pakolaisina. Myöhemmin suku pääsi palaamaan takaisin Qadianiin.
Ahmadin isoisoisä Mirza Gul Muhammad, joka oli oppinut ja hurskas mies, perusti Qadianiin kouluja ja teki kaupungista alueen oppimis- ja koulukeskuksen. Hän oli antelias mies ja lahjoitti mm. muutamia kyliä niille muslimioppineille, jotka olivat menettäneet omansa sikhien valtaannousun myötä.
Nuoruusvuodet

Jo lapsena M.G. Ahmad osoitti uskonnollisia taipumuksia ja niin hän alkoi opiskella Koraania itsenäisesti ja kotiopettajan valvonnassa. Hän ei koskaan käynyt valtiollista koulua, vaan sai kotiopetusta, joka käsitti mm. arabian kieliopin ja persian kielen. Isä opetti hänelle lääketiedettä.
Hän oli noin 35-vuotias kun hänen isänsä kuoli ja hän sai ensimmäisen jumalallisen ilmoituksensa: Me kutsumme todistajaksi taivaan mistä käsin kaikki kohtalot määrätään ja me kutsumme todistajaksi sen mikä on tapahtuva auringonlaskun jälkeen. Hän koki tuon ilmestyksen liittyvän ensisijaisesti isänsä kuolemaan. Sen jälkeen hän alkoi keskustella Allahin kanssa saaden säännöllisesti uusia ilmoituksia. Pian hän ymmärsi ilmoitusten luonteen. Ne olivat suuria profetioita, jotka olivat varmistetut jumalallisin merkein. Merkit ilmenivät etenkin luonnossa.
Ensimmäisestä avioliitostaan hänellä oli kaksi lasta ja toisesta vuonna 1884 solmitusta avioliitosta viisi eloon jäänyttä lasta. Ahmad sai ilmoituksen, että hänestä tulee 14. vuosisadan islamin uudistaja eli Mujaddid. Tuossa tehtävässä hän aikoi osoittaa islamin ylemmyyden muihin uskontoihin nähden. Uudistajan tehtävänä toimimista varten hän perusti 23.3.1889 omaa nimeään kantavan Ahmadiyya-liikkeen.
Vainottu Messias

Tämän jälkeen hän sai ilmoituksen, että hän on luvattu lopun aikojen Messias ja Mahdi. Ahmad samaisti itsensä Koraanin Suurassa 61:6 mainittuun "Ahmadiin", jonka Hämeen-Anttila tosin kääntää sanalla "kunnioitettu". Ahmad joutui muslimien hampaisiin, mutta hän puolustautui toteamalla, että tämä oli ennustettu jo Koraanissa: "Kun hän näytti heille selkeät todisteet, he vain sanoivat: Tämä on ilmiselvää taikuutta." (Koraani 61:6).
Ahmad ei luovuttanut, vaan sai ilmoituksen: Sinun viestisi viedään maan ääriin asti. Hän kulki kaupungista toiseen väitellen islamin paremmuudesta muihin uskontoihin nähden ja kirjoitti noin 80 kirjaa urdun, arabian ja persian kielellä. Hänen tunnetuin teoksensa on nimeltä Barahin-e-Ahmadiyya. 200 uskonoppineen allekirjoittama fatwa määräsi Ahmadille ja tämän kannattajille kuolemantuomion. Perusteena oli erityisesti väite, että hän piti itseään uutena profeettana.