stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
High and Mighty
Julkaisut

High and Mighty -albumista on otettu kaikkiaan 14 painosta LP:lle ja CD:lle, joista kahdeksan vinyylilevylle sekä kuusi CD:lle. Albumin ensimmäinen CD-painos otettiin vuonna 1990. Ensimmäinen lisäkappaleita sisältänyt versio albumista julkaistiin 1997. Toistaiseksi tuorein CD-painos albumista otettiin vuonna 2006.
Kappaleista ”One Way or Another” ja ”Make a Little Love” julkaistiin singlet, tosin jälkimmäinen vain Ruotsissa. Lisäksi yksin Länsi-Saksassa julkaistiin ”Woman of the World”.
Julkaisut > Painokset

Lähde:
| Formaatti | Valtio | Levy-yhtiö ja tunnus | Julkaistu |
| --- | --- | --- | --- |
| LP |     | Bronze ILPS 9384 | 1976 |
| LP |  | Bronze 28 715 XOT | 1976 |
| LP |  | Warner Bros. BS2949 | 1976 |
| LP |  | Bronze | 1976 |
| LP |  | Bronze 27 438 XOT | 1976 |
| LP |  | Bronze BRO 2017 | 1976 |
| LP |  | Bronze ILPS 9384 | 1976 |
| CD |  | Castle Classics CLACD 191 | 1990 |
| CD |  | Essential ESMCD 468 | 1997 |
| CD |  | Sanctuary Midline SMRCD101 | 2004 |
| CD |  | Sanctuary Midline SMRCD101 | 2004 |
| CD |  |  | 2004 |
| CD |  | BMG Japan BVCM-37735 | 2006 |
| LP |  | Bronze 28715-270 |  |
Kappaleet

A-puoli
One Way or Another – 4.42 (säv. Ken Hensley)
Weep in Silence – 5.06 (säv. Hensley/John Wetton)
Misty Eyes – 4.15 (säv. Hensley)
Midnight – 5.40 (säv. Hensley)
B-puoli
Can't Keep a Good Band Down – 3.38 (säv. Hensley)
Woman of the World – 3.08 (säv. Hensley)
Footprints in the Snow – 3.56 (säv. Hensley/Wetton)
Can't Stop Singing – 3.20 (säv. Hensley)
Make a Little Love – 3.26 (säv. Hensley)
Confession – 2.14 (säv. Hensley)
Kappaleet > Uudelleenjulkaisun bonuskappaleet (Castle 1996)

Name of the Game – 5.13 (aikaisemmin julkaisematon versio, säv. Hensley)
Sundown – 3.20 (aikaisemmin julkaisematon kappale, säv. Hensley)
Kappaleet > Expanded De-Luxe Edition -bonuskappaleet (Sanctuary 2004)

Name of the Game – 5.13 (aikaisemmin julkaisematon versio, säv. Hensley)
Sundown – 3.20 (aikaisemmin julkaisematon versio, säv. Hensley)
Weep in Silence – 7.46 (aikaisemmin julkaisematon pidempi versio, säv. Hensley/Wetton)
Name of the Game – 3.21 (aikaisemmin julkaisematon versio, säv. Hensley)
Does Anything Matter – 3.20 (aikaisemmin julkaisematon demoversio, säv. Hensley)
I Close My Eyes – 4.18 (aikaisemmin julkaisematon demoversio, säv. Hensley)
Take Care – 2.57 (aikaisemmin julkaisematon demoversio, säv. Hensley)
Can't Keep a Good Band Down – 3.09 (editoitu, aikaisemmin julkaisematon versio, säv. Hensley)
Kokoonpano

| --- | --- |
 Uriah Heep David Byron – laulu  Mick Box – sähkökitara, akustinen kitara, 12-kielinen akustinen kitara  Ken Hensley – kosketinsoittimet, piano, Moog-syntetisaattori, putkikellot, sähköpiano, kitara, slidekitara, akustinen kitara, sähköinen 12-kielinen kitara, pedaali steel-kitara, laulu  John Wetton – basso, mellotroni, kitara, sähköpiano, laulu  Lee Kerslake – rummut, lyömäsoittimet, laulu :  Muut Suunnittelija – Ashley Howe  Apulais-suunnittelija - John Gallen  Varustus – Del Roll, Pete Gibbs, Mike Briscoe sekä George Merriman
Nikkarinkaarron tuulipuisto

| Nikkarinkaarron tuulipuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Nikkarinkaarto, Raahe
Rakentaminen alkoi:  2015 
Sähköverkkoon:  2016
Valmistunut:  2016 
Kustannus:  50 miljoonaa € 
Perustaja:  Suomen Hyötytuuli Oy 
Rakennuttaja:  Eltel Networks 
Omistaja:  Suomen Hyötytuuli Oy
Operaattori:  Porin Energia 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  110 m 
Pinta-ala:  2,3 km² 
Tuulivoimalat:  10 × Vestas V126 (3,45 MW) 
Kapasiteetti:  34,5 MW  
Vuosituotanto:  110 GWh 
Verkkosivut:  https://hyotytuuli.fi
Nikkarinkaarron tuulipuisto on Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Nikkarinkarrolla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 10 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 34,5 megawattia ja vuosituotanto noin 110 gigawattituntia (tai 102 GWh ). Voimalat on rakennuttanut Suomen Hyötytuuli Oy, joka myös omistaa ne. Voimaloiden operaattori on Porin Energia .
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee Raahen keskustaajamasta 28 kilometriä ja Vihannilta 10 kilometriä lounaaseen aivan Pyhäjoen vastaisella kuntarajalla. Voimala-alue on 3,2 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen voimalat sisältävän alueen pinta-ala on noin 2,3 neliökilometriä. Voimalat sijaitsevat paikannimistön mukaan Kakaranevan, Nikkarinkaarron, Honkanevan ja Kattilankankaan ympäristöissä. Voimala-alueelle johtaa tie Vihannin ja Pyhäjoen kirkonkylän väliseltä maantieltä (seututie 790). Tältä tieltä lähtee kuusi sivutietä, joiden varsilla ovat kaikki 10 tuulivoimalaa. Tuulivoimalaitokset ovat kaikki tanskalaisen Vestaksen valmistamia Vestas V126-mallia, jonka napakorkeus on 137 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 126 metriä ja kapasiteetti 3,45 megawattia.
Rakentaminen ja laajentaminen

Hankkeen YVA-menettely saatiin päätökseen vuonna 2013. Nikkarinkaarron lisäksi Raahen itäosiin on suunnitteilla viisi muuta tuulivoima-aluetta, joille tehtiin yhteinen ympäristövaikutusten arviointi. Siinä otettiin huomioon kaikkien suunnitteilla olevien tuulipuistojen ympäristövaikutukset sekä niiden yhteisvaikutukset. Nikkarinkaarron tuulivoimapuiston osayleiskaava astui voimaan 12.12.2014. Tuulipuiston rakennustyöt alkoivat kesällä 2015, ja puisto vihittiin käyttöön kesäkuussa 2016. Puiston pääurakoitsijana toimi Eltel Networks ja sähkölaitteet toimitti ABB. Hankkeen kustannus oli 50 miljoonaa euroa.
Puistoa ollaan laajentamassa lisäämällä siihen vielä 5 tuulivoimalaa, joiden kokonaiskapasiteetti kasvaisi 8,5 megawatilla. Laajentamiseen tarvittava kaavoituksen laajenusaloite hyväksyttiin Raahen kaupunginvaltuustossa 13.3.2023.
Aiheesta muualla

Hyötytuuli Oy:n kotisivut
Reposaaren tuulipuisto (valitse valikosta, valokuvia)
Voimalaitokset fingrid.fi. Helsinki:  FINGRID. Viitattu 2.11.2023.
Olaus Ulhegius

Olaus Ulhegius (k. 1702) oli suomalainen yltiöpietistinen haaveilija, joka samanmielisen Lauri Ulstadiuksen juttuun sekaantuneena joutui 1688 viranomaisten tutkittavaksi. Hänet tuomittiin kuolemaan, mutta kun häntä pidettiin vähämielisenä, hän pääsi vankeudella, josta hänet 1693 vapautettiin, kun hän tunnusti erehtyneensä. Vähän ennen kuolemaansa hän kuitenkin ilmaisi eroavansa luterilaisesta kirkosta.
Olaus Sundergelteus

Olaus Marci Sundergelteus (noin 1551 Ulvila – noin 1601) oli Tarton katolinen kirkkoherra ja Vilnan tuomiokirkon kaniikki. Hän toimi vastauskonpuhdistuksen edustajana, ja sen vuoksi hänelle annettiin tehtäväksi tehdä suomen kielen kielioppi. Mikäli Sundergeltaus teki kieliopin, se olisi ensimmäinen suomen kielen kielioppi, mutta sitä ei ole löytynyt.
Olaus Sundergelteuksen isä oli Tukholmasta Ulvilaan muuttanut laivuri Markus Sundergelt. Sundergelt joutui muuttamaan monien muiden ulvilalaisten tavoin vasta perustettuun Helsinkiin, mutta palasi sieltä pian takaisin Ulvilaan. Ulvilasta hän muutti myöhemmin Poriin, jonne Ulvilan kaupunkioikeudet siirtyivät. Olaus Sundergelteus oli todennäköisesti opiskellut Turun katedraalikoulussa, ja hänet oli vihitty papiksi ennen kuin hän meni opiskelemaan Tukholman kuninkaalliseen kollegioon, jossa hän kääntyi katolisuuteen ja ryhtyi kannattamaan Ruotsin vastauskonpuhdistusta. Vuonna 1579 hänet lähetettiin Olmützin jesuiittakollegioon, jossa hänen tehtävänään oli, opiskelun ohella, valmistella suomen kielen kielioppia. Kielioppi tarvittiin, jotta katolisen kirkon katekismus voitaisiin kääntää suomeksi, mutta tätä teosta ei ole löytynyt arkistoista. Suomen kieliopin tekeminen siirrettiin myöhemmin Johannes Jussoilan tehtäväksi.
Sundergelteus palasi Ruotsiin prinssin Sigismundin hoviin vuonna 1581. Ruotsin luterilaisen papiston painostuksesta Sundergelteus joutui kuitenkin palaamaan Poriin, osallistuttuaan eräiden muiden katolisuuden kannattajien tavoin hyökkäykseen luterilaista oppia vastaan. Suomesta hän lähti Puolaan, jossa hänet merkittiin vuonna 1585 jäseneksi Braunsbergin jesuiittakollegion eliittiryhmään, Pyhän Neitsyen ilmoituksen kongregaatioon. Kuningas Sigismundin katolisuudesta huolimatta Kaarle-herttua esti katolisuuden Ruotsissa, ja Sundergelteus jäi Sigismundin hallitsemaan Puolaan. Olaus Sundergelteus toimi ainakin Tarton katolisena kirkkoherrana, ja vuonna 1596 hänet mainitaan Vilnan tuomiokirkon kaniikkina.
Nasun suuri elokuva

| Nasun suuri elokuva> Piglet's Big Movie |
| --- | --- |
 Elokuvan suomenkielinen kansikuva
Ohjaaja:  Francis Glebas
Käsikirjoittaja:  A. A. Milne Brian Hohlfeld
Tuottaja:  DisneyToon Studios
Säveltäjä:  Carly Simon Carl Johnson
Pääosat:  John Fiedler Jim Cummings Ken Sansom Nikita Hopkins Katherine Soucie Peter Cullen Andre Stojka Tom Wheatley
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Studios Home Entertainment
Levittäjä:  InterCom Netflix Disney+ Walt Disney Studios Motion Pictures
Ensi-ilta:  16. maaliskuuta 2003
Kesto:  75 min
Alkuperäiskieli:  englanti, jälkiäänitetty
Edeltäjä:  Tiikerin oma elokuva (2000)
Seuraaja:  Nalle Puh: Kevät ja Ruu (2004)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nasun suuri elokuva (engl. Piglet's Big Movie) on DisneyToon Studiosin vuonna 2003 tuottama ja Walt Disney Picturesin ja Buena Vista Distributionin julkaisema animaatioelokuva. Elokuva pohjautuu kirjailija A. A. Milnen Nalle Puh -kirjoihin. Elokuvan pääosassa ei ole tällä kertaa Nalle Puh vaan Nasu.
Elokuva sai Annie-ehdokkuuden vuonna 2004 erinomaisista animointiefekteistä.
Juoni

Nasu on suruissaan kadonnut Puolen hehtaarin metsään eivätkä hänen ystävänsä Nalle Puh, Tiikeri, Kani, Ihaa ja Ruu ymmärrä miksi, kunnes ymmärtävät, että syy on kokonaan heissä. He eivät ota Nasua todesta, koska tämä on niin pieni. Ystävykset lähtevät etsimään Nasua ja tutkivat Nasun leikekirjaa, jonka avulla he saavat vihjeitä siitä missä hän on.
Äänirooleissa > Alkuperäiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  John Fiedler  | … |  Nasu   |
|  Jim Cummings  | … |  Nalle Puh, Tiikeri   |
|  Andre Stojka  | … |  Pöllö   |
|  Ken Sansom  | … |  Kani   |
|  Kath Soucie  | … |  Kengu   |
|  Nikita Hopkins  | … |  Ruu   |
|  Peter Cullen  | … |  Ihaa   |
|  Tom Wheatley  | … |  Risto Reipas   |
Äänirooleissa > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Riko Eklundh  | … |  Nasu   |
|  Jarmo Koski  | … |  Nalle Puh (dialogi)   |
|  Jari Karjalainen  | … |  Nalle Puh (laulut)   |
|  Petteri Summanen  | … |  Tiikeri   |
|  Tuomas Mattila  | … |  Pöllö   |
|  Aarre Karén  | … |  Kani   |
|  Veikko Honkanen  | … |  Ihaa   |
|  Felix von Renteln  | … |  Risto Reipas   |
|  Tiina Bergström  | … |  Kengu   |
|  Miika Vintturi  | … |  Ruu   |
Niemijärvi (Ruovesi)

| Niemijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°02′53″N, 23°44′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskuoja:  oja Haukkajärveen 
Järvinumero:  35.366.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,5 m  
Rantaviiva:  4,685 km  
Pinta-ala:  35,097 ha  
Saaria:  3 
 fiNiemijärvi 
Niemijärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Niemijärven valuma-alueeseen (35.366) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,5 metriä mpy.
Luontoarvoja

Järven rannat kuuluvat Helvetinjärven kansallispuistoon, mutta sen vesialue ei ole suojeltua aluetta. Järvi sijaitsee suojelualueen luoteispuolella.
Nummen kunnantalo

| Nummen kunnantalo |
| --- | --- |
 Nummen kunnantalo vuonna 2011
Sijainti:  Nummi, Lohja, Uusimaa
Rakennustyyppi:  Kunnantalo
Valmistumisvuosi:  1965
Suunnittelija:  Toivo Löyskä, Risto Löyskä
Rakennuttaja:  Nummen kunta
Julkisivumateriaali:  Tiili
Kerrosala:  n. 1500
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nummen kunnantalo on entinen kunnantalo Lohjalla Uudellamaalla. Vuonna 1965 valmistunut tiilirakennus on palvellut niin entisen Nummen kunnan kunnantalona, kuin myös Nummi-Pusulan kunnan kunnantalona.
Nummi-Pusulan kunnan liityttyä Lohjan kaupunkiin vuonna 2013 rakennuksessa toimi Lohjan kaupungin palvelupiste. Suurin osa rakennuksesta jäi kuitenkin tyhjilleen ja se myytiin Fin hel vip Oy:lle 53 000 eurolla vuonna 2016.
Historia ja arkkitehtuuri

Ennen nykyistä kunnantaloa Nummen kunnahallitus kokoontui vuonna 1847 valmistuneessa Nummen pitäjäntuvassa, joka sijaitsee Nummen kirkon vieressä. Nykyinen tiilirakenteinen kunnantalo ja sen viereinen entinen apteekki valmistuivat vuonna 1965 arkkitehti Toivo Löyskän ja Risto Löyskän piirustusten mukaan. Rakennus toimi Nummen kunnantalona aina vuoteen 1981, jolloin Nummen ja Pusulan kunnat yhdistettiin Nummi-Pusulaksi. Tämän jälkeen kunnantalo toimi uuden Nummi-Pusulan kunnan kunnantalona.
Lohjan kaupunki myi kunnantalon vuonna 2016. Pohdinnassa oli myös rakennuksen purkaminen ja pelkän matalan apteekkiosan myynti, mutta Lohjan kaupunginvaltuusto päätyi kuitenkin myymään rakennuksen kokonaisuudessaan. Vuoden 2023 syksyllä Lohjan kaupunkikehityslautakunta ehdotti kunnantalon rakennusten ja viheralueiden kaavasuojelua.
Nummen kunnantalon seinässä oli suuri Nummen kunnanvaakuna aina Nummi-Pusulan kunnan lakkauttamiseen asti.
Entisen kunnantalon sisäänkäynti vuonna 2022.
Muuramen kirkko

| Muuramen kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Sanantie 7, 40950 Muurame
Koordinaatit:  62°07′30″N, 025°39′52.2″E
Seurakunta:  Muuramen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1926–1929
Suunnittelija:  Alvar Aalto
Materiaali:  rapattu tiili
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Muuramen kirkko on vuonna 1929 valmistunut Muuramen seurakunnan kirkko.
Rakennus > Maalaukset

Muuramen kirkon alttariseinämaalauksen maalasi taiteilija William Lönnberg (1887–1947) vuonna 1929. Maalauksen aiheena on Apostolien tekojen kertomus, jossa apostolit Pietari ja Johannes parantavat ramman Jerusalemin temppelissä Kauniin portin luona (3: 1–10). Lönnberg toteutti myös saarnastuolin kolme raamatullista henkilömaalausta: Pietarin, Johanneksen ja Hyvän Paimenen.
Rakennus > Korjaukset

Muuramen kirkko on kokenut vuosikymmenten aikana useita muutoksia ja erityisesti sen sisätilat ovat muuttuneet huomattavasti alkuperäisestä asusta. Ensimmäinen muutos sisätiloissa tapahtui jo 1930-luvulla, jolloin alkuperäistä tummaa väritystä muutettiin. 1950-luvulla sisätilojen värisävyjä vaalennettiin, ja esimerkiksi kirkkosalin katon holvi maalattiin heleän siniseksi taiteilija Urho Lehtisen värityssuunnitelman mukaan. Suurimmat muutokset kirkko koki kuitenkin peruskorjauksen yhteydessä vuosina 1978–1979, jolloin interiöörin alkuperäinen asu muuttui merkittävästi. Sisätilojen seinät maalattiin valkoiseksi ja maalatut puuosat korvattiin maalaamattomilla puupinnoilla valoisamman ilmeen aikaansaamiseksi kirkkoon.
Vuonna 2010 on meneillään uuden peruskorjauksen suunnittelu, joka on suunniteltu toteutettavaksi 2011. Muuramen kirkon sisätiloja on tarkoitus peruskorjata ennallistaen ja alkuperäistä asua kunnioittaen.
Peruskorjaus alkaa vihdoin huhtikuussa 2015 ja valmistuu kesäkuussa 2016. Hinta on kolme miljoonaa euroa, ja urakoitsijaksi on valittu VRP-Rakennuspalvelu Oy. Korjaustyössä lattia ja katto rakennetaan uudelleen ja sisäpuoliset värit palautetaan alkuperäisiksi. Piha kunnostetaan ja alun perin kirkon länsipuolella ollut ruusutarha palautetaan. Pysäköintialue siirretään kauemmaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muuramen kirkko Wikimedia Commonsissa
Muuramen kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Alvar Aallon tuotanto
| Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista |
| --- | --- |
1919–1929:  Alajärven suojeluskuntatalo | Villa Väinölä | Jyväskylän työväentalo | Seinäjoen suojeluskuntatalo | Lounais-Suomen Maalaistentalo | Läntinen Pitkäkatu 20 | Jyväskylän suojeluskuntatalo | Muuramen kirkko
1930–1945:  Paimion parantola | Turun Sanomien toimitalo | Villa Tammekann | Oulun sulfiittiselluloosatehdas | Viipurin kaupunginkirjasto | Alvar Aallon kotitalo | Savoy-maljakko | Sunilan asuinalue | Sunilan sellutehdas | Tehtaanmäen asuinalue | Terassitalo | Villa Mairea | Stora Enson Anjalankosken tehtaat
1946–1959:  Strömbergin tehtaan asuinalue | Rautatalo | Insinööritalo | Otahalli | Säynätsalon kunnantalo | Oulun lannoitetehdas | Aerola | Muuratsalon koetalo | Pamilon vesivoimalaitos | Summan paperitehdas | Alvar Aallon ateljee | Jyväskylän uimahalli | Jyväskylän yliopiston päärakennus | Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo | Hansaviertel | Aalto-paviljonki | Korkalovaaran asuinalue | Kolmen Ristin kirkko | Aalto-keskus | Kulttuuritalo | Maison Louis Carré
1960–1969:  Lieksankosken voimalaitos | Lakeuden Risti | Keski-Suomen museo | Lappia-talo | Aaltohuset | Alvar-Aalto-Kulturhaus | Aalto-Hochhaus | Pyhän Hengen kirkko ja seurakuntakeskus | Enso-Gutzeitin pääkonttori | Seinäjoen kaupungintalo | Viitatorni | Ilokivi | Pylkönmäen kirkko | Teknillisen korkeakoulun päärakennus | Seinäjoen kaupunginkirjasto | Seinäjoen seurakuntakeskus | Rovaniemen kaupunginkirjasto | Pyhän Stefanoksen kirkko | Valtion virastotalo (Seinäjoki) | Kirjatalo | Villa Kokkonen
1970–1991:  Alajärven hallintokeskus | Villa Skeppet | Pohjolan talo | Otaniemen vesitorni | Finlandia-talo | Kunsten | Alvar Aalto -museo | Sähkötalo | Ristinkirkko | Riolan kirkko | Jyväskylän kaupunginteatteri | Seinäjoen kaupunginteatteri | Essenin oopperatalo | Alajärven kaupunginkirjasto
Muuramen kirkon sisätilat ennen vuonna 2015 aloitettavaa ennallistavaa kunnostusta.
On Top of the World

| ”On Top of the World” Imagine Dragons |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Night Visions
 Äänitetty : 2011–2012
 Julkaistu: 18. maaliskuuta 2013
 Formaatti: digitaalinen
 Tuottaja(t): Imagine Dragons   Alexander Grant
 Tyylilaji: folk rock
 Kesto: 03.12
 Levy-yhtiö: KidinaKorner, Interscope, Universal
Imagine Dragonsin muut singlet
| ”Demons” 2013 | ”On Top of the World” 2013 | ”Monster” 2013 |
On Top of the World on yhdysvaltalaisen Imagine Dragons -yhtyeen 18. maaliskuuta 2013 julkaistu single heidän ensimmäiseltä albumiltaan Night Visions. Tyylilajiltaan kappale on folk rockia.
Singlelistoilla kappale sijoittui ykköseksi Portugalissa. Kappale menestyi hyvin myös myynnissä sillä se myi useassa maassa platinaa ja esimerkiksi Australiassa triplaplatinaa. Se kuului myös EA Sportsin suositun FIFA 13 -pelin soundtrackille. On Top of the World oli käytössä myös toisessa jalkapallopelissä Pro Evolution Soccer 2013:ssa sekä Samsung Galaxy Note 8.0:n mainoksessa.
Kappaleen 70-luku -henkisessä musiikkivideossa neljä erilaisista perheistä kotoisin olevaa astronauttia kokoontuu yhteen ja matkustaa yhdessä Kuuhun. Musiikkivideo oli kerännyt tammikuuhun 2016 mennessä YouTubessa yli 83 miljoonaa näyttökertaa.
Nummen osuuskauppa

| Nummen osuuskauppa |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osuuskunta
Perustettu:  2. huhtikuuta 1905
Lakkautettu:  1964
Kotipaikka:  Nummi, Uusimaa
Toiminta-alue:  Nummen kunta
Toimiala:  Elintarvikkeet, sekatavara
Liikevaihto:  80 000 mk (1905)
Huomioitavaa:  Sulautettu Osuuskauppa Seutuun 1964
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nummen osuuskauppa on entinen suomalainen vuonna 1905 perustettu osuuskauppa. Kauppa sijaitsi Nummella, Uudellamaalla. Nummen osuuskaupalla oli päämyymälä Oinolan kylässä ja sivumyymälöitä muun muassa Saukkolassa, Jättölässä, Hyrsylässä, Koisjärvellä ja Järvenpäässä.
Vuonna 1964 Nummen osuuskauppa sulautui Osuuskauppa Seutuun, joka yhdistyi vuonna 2004 Salon Seudun Osuuskaupan kanssa muodostaen Suur-Seudun Osuuskauppa SSO:n.
Historia

2. huhtikuuta 1905 Nummen kunnanhuoneella pidettiin Nummen osuuskaupan perustamiskokous. Jo kokouksen yhteydessä osuuskaupan jäseniksi liittyi 41 henkeä ja Nummen osuuskaupalla olikin jäseniä kaikista yhteiskuntaluokista. Ensimmäisenä toimintavuonnaan osuuskaupan liikevaihto oli yli 80 000 markkaa ja ennen ensimmäistä maailmansotaa liikevaihto kasvoi keskimäärin 200 000 markkaan. Asiakkailleen edullisten tavaroiden hankkimisen lisäksi Nummen osuuskauppa myös myi osakkaittensa tuotteita ulos muun muassa suurille keskusliikkeille Helsinkiin. Vuonna 1914 ulosmyytyjen maataloustuotteiden myynnin arvo oli 10 000 markkaa. 1930-luvulla Oinolaan päämyymälää vastapäätä perustettiin kahvila ja leipomo.
Nummen osuuskaupan ensimmäinen liikkeenhoitaja oli kauppias Anton Ahokas, joka toimi tehtävässä vuoteen 1918 asti.
Vuonna 1964 Nummen osuuskauppa sulautui Osuuskauppa Seutuun.
Niemijärvi (Kuhmoinen)

| Niemijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°38′54″N, 25°14′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Pikku-Onkiaiseen 
Järvinumero:  14.225.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,3 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,121 km  
Pinta-ala:  3,588 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNiemijärvi 
Niemijärvi eli Niemisjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitseva Tervavuori nousee noin 30 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin soistunutta metsämaata. Itärannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie idästä valtatieltä 24.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,3 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi lyhyttä ojaa. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja laskee lopulta Pikku-Onkiaiseen. Laskuojan pudotus on 29,7 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty, mutta se on nimetön.
Vuoden 1966 peruskartassa järven nimi oli Niemisjärvi. Tuolloin järvi oli autio ja sen pohjoispäästä lähti vain lyhyt laskuoja. Vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu vapaa-ajan asunto ja järveen oli johdettu kaksi lyhyttä ojaa. Lisäksi laskuojaa oli jatkettu Pikku-Onkiaiseen asti.
Intian ilmavoimat

Intian ilmavoimien lippu.
Intian ilmavoimat (hindiksi भारतीय वायु सेना, Bhāratīya Vāyu Senā; engl. Indian Air Force) on osa Intian asevoimia. Ne perustettiin 8. lokakuuta 1932, jolloin Intia oli Ison-Britannian siirtomaa. Aselajin nimi oli aluksi Indian Air Force ja se muutettiin vuonna 1945 muotoon Royal Indian Air Force. Vasta vuonna 1950 nimestä poistettiin Royal-sana. Intian ilmavoimat ovat kalustoltaan neljänneksi suurimmat maailmassa.
Kalusto

Intian ilmavoimilla on käytössään 170 000 henkilöä ja 1 430 taistelulentokonetta (vuosi 2006). Vuonna 2004 Intian ilmavoimat ostivat 66 BAe Hawkia, jotka korvaavat tšekkiläisen Aeron suihkuharjoituskoneet.
Kalusto > Taistelukoneet ja hävittäjät

Lentokoneet ovat pääosin hankittu Venäjältä ja Ranskasta.
SU-30 MKI
Mirage-2000
MiG-29
MiG-27
MiG-21 Bison (poistetaan käytöstä 2025 mennessä)
SEPECAT Jaguar
Kalusto > Helikopterit

Helikopterit on pääosin hankittu Venäjältä (MI-tyypit) ja Ranskasta (Chetak- ja Cheetah-mallit). Helikoptereiden määrä on kasvanut tasaisesti viime vuosina. Amerikkalaisten helikoptereiden määrä on noin 60, ja venäläisiä ja ranskalaisia helikoptereita on yli 500.
MI-25/MI-35
MI-26
MI-17 V5
Chetak
Cheetah
Kalusto > Kuljetuskoneet

Kuljetuskoneita on myös hankittu Yhdysvalloista, kuten Hercules-tyyppistä kuljetuskalustoa.  Kuljetuskalustosta löytyy myös venäläisiä ja ranskalaisia konetyyppejä.
C-130J
C-17
IL-76
AN-32
EMBRAER
AVRO
Dornier
Boeing 737-200