stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Versailles’n rauha
Sotakorvaukset

Artikla 231 määräsi Saksan hyväksymään täyden vastuun sodan aloittamisesta. Tämän perusteella maa määrättiin korvaamaan kaikki sodassa aiheutetut menetykset ja vahinko, joiden laajuus määrättiin myöhemmin. Sotakorvausten maksun varmistamiseksi kaikki Reinin länsipuoliset alueet miehitettiin viidentoista vuoden ajaksi. Tammikuussa 1921 korvauksiksi määrättiin 226 miljardia kultamarkkaa. Myöhemmin summa alennettiin 132 miljardiin, jota edelleen pidettiin tähtitieteellisenä summana. Tätä kuvaa se, että laskennallisesti Saksa olisi saanut sotakorvaukset maksettua loppuun vasta 1980-luvulla, jos toista maailmansotaa ei olisi tullut.
Saksa aloitti sotakorvausten maksun uudestaan vuonna 1996 ja maksoi viimeisen 69,9 miljoonan euron erän 3. lokakuuta 2010.
Ranskan sotakorvausvaatimukset olivat alun perin paljon raskaammat. Sopimuksen ehdot olivat kiistanalaiset jo neuvottelupöydässä, ja niistä käytiin myöhemmin julkista keskustelua. J. M. Keynes ennusti sotakorvausten johtavan Saksan talouden romahdukseen. Yhdysvaltain senaatti ei ikinä hyväksynyt sopimusta, joten Saksan ja Yhdysvaltain välillä tehtiin erillisrauha 1921.
Japanin palkitseminen

Artikla 156 siirsi Saksan keisarikunnan kiinalaisen siirtomaa-alueen Shandongin Japanin keisarikunnalle sen sijaan, että alueet olisi palautettu Kiinalle. Tämä johti Kiinassa syvään pettymykseen, joka purkautui mielenosoituksina ja synnytti ”toukokuun neljännen päivän liikkeen”. Kiina ei luonnollisestikaan allekirjoittanut rauhansopimusta. Kiina julisti Saksaa vastaan käydyn sodan päättyneeksi vasta syyskuussa 1919 ja teki erillisen rauhansopimuksen Saksan kanssa vuonna 1921.
Kansainliitto

Versailles’n rauhansopimuksessa sovittiin myös Kansainliiton perustamisesta. Kansainliitto aloitti toimintansa 10. tammikuuta 1920, ja sen pysyvänä sijaintipaikkana oli Geneve. Kansainliitto oli presidentti Woodrow Wilsonin ajatus, mutta Yhdysvallat ei ikinä liittynyt siihen. Kansainliitto valvoi Osmanien valtakunnan ja Saksan maiden siirtoa voittoisille ympärysvalloille muodollisesti Kansainliiton alaisuudessa.
Myöhemmät vaikutukset

Sodanjälkeinen Saksa koki talousromahduksen ja Keynesin ennustaman hyperinflaation vuosina 1922–1923. Saksan taloudellinen ahdinko vaikutti osaltaan kansallisosialistisen puolueen menestykseen ja Hitlerin valtaannousuun. Hitler käytti Versailles’n häpeärauhaa sekä sen jälkeisen suurtyöttömyyden korjaamista valtaannousussa. Kansallissosialistisen puolueen vaalimenestys ja Hitlerin julistautuminen diktaattoriksi puolestaan vaikuttivat toisen maailmansodan syttymiseen.
Kirjallisuutta

Tuomainen, Tuulikki: Versailles’sta maailmanherruuteen: Versailles’n rauhansopimus johtavien kansallissosialistien propagandassa 1919–1923 ja Hitlerin ulkopoliittisessa konseptiossa.  (Väitöskirja)  Jyväskylä:  Jyväskylän yliopisto, 1988.  ISBN 951-680-009-2
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Versailles’n rauha Wikimedia Commonsissa
William Orpenin maalaus rauhansopimuksen allekirjoituksesta Versailles’n palatsin peilisalissa 28. kesäkuuta 1919.
Saksan lopulliset aluemenetykset ensimmäisen maailmansodan jälkeen.
Keski-Eurooppa vuonna 1925.
Jules Janssen

| Jules Janssen |
| --- | --- |
 Jules Janssen 1890-luvulla.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Pierre Jules César Janssen
Syntynyt: 22. helmikuuta 1824 Pariisi
Kuollut: 23. joulukuuta 1907 (83 vuotta) Meudon
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  Tähtitiede, fysiikka ja geologia
Pierre Jules César Janssen (22. helmikuuta 1824 Pariisi – 23. joulukuuta 1907 Meudon) oli ranskalainen tähtitieteilijä, joka tutki erityisesti Aurinkoa. Hän löysi vuonna 1868 tavan havainnoida Auringon protuberansseja muutoin kuin auringonpimennyksen aikana ja havaitsi samalla ensimmäiset viitteet alkuaine heliumista hieman ennen englantilaista Norman Lockyeria, joka teki samat löydöt myöhemmin samana vuonna.
Varhainen elämä

Janssenin isä oli belgialaissyntyinen muusikko, äidinisä oli arkkitehti. Janssen rampautui lapsena onnettomuudessa loppuiäkseen eikä siksi käynyt koulua. Työskennellessään vuosina 1840–1848 pankkivirkailijana hän suoritti samalla kouluopinnot ja pääsi sen jälkeen Pariisin yliopistoon, josta hän valmistui vuonna 1852. Oltuaan muutaman vuoden lyseonopettajana Janssen liittyi vuonna 1857 tieteelliseen retkikuntaan, joka lähetettiin Peruun tutkimaan Maan magneettikenttää, mutta hän joutui palaamaan sairastuttuaan punatautiin. Sen jälkeen hän oli tehtailijaperheen yksityisopettajana. Hän sai vuonna 1860 tohtorinarvon tutkimuksellaan lämpösäteilyn absorptiosta ihmissilmän väliaineissa. Janssen sai vuonna 1865 fysiikan professuurin Pariisin École Speciale d’Architecture -koulusta.
Muuta

Janssenin mukaan on nimetty kaksi tiedepalkintoa, Société astronomique de Francen jakama Jules Janssen -palkinto (Prix Jules-Janssen) ja Ranskan tiedeakatemian Janssen-mitali (Médaille Janssen).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Karttunen, Hannu: Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin, s. 448–449.  ("Pierre Jules César Janssen (1824–1907)")  Helsinki:  Ursa, 2003.  ISBN 978-952-5329-26-1
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  zbMATH 
Taiteenala:  Museum of Modern Art  Musée d'Orsay  National Gallery of Canada  Photographers' Identities  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef 
Janssenin tilapäinen observatorio Mont Blancin huipulla.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1958

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1958 Kuopiossa 14.–16. helmikuuta. Kilpailuissa katsastettiin Suomen joukkuetta Lahden maailmanmestaruushiihtoihin, joten parhaat hiihtäjät olivat mukana.
Tulokset > Miehet 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arto Tiainen | Kuopion Poliisi-Urheilijat | 48.35 |
| 2 | Arvo Viitanen | Myllykosken Kilpa-Veikot | 48.43 |
| 3 | Veikko Hakulinen | Jämsänkosken Ilves | 48.56 |
| 4 | Niilo Väisänen | Suonenjoen Vasama | 49.06 |
| 5 | Veikko Räsänen | Sonkajärven Pahka | 49.37 |
| 6 | Kalevi Hämäläinen | Evon Metsäpojat | 49.39 |
Miesten 15 km pidettiin Kuopion Puijolla 14. helmikuuta 1958. Kotiladuillaan hiihtänyt Arto Tiainen otti johdon ja oli puolimatkassa neljä sekuntia edellä Hakulista ja 12 sekuntia Arvo Viitasta. Matkan toisella puoliskolla Tiainen hiihti edelleen kärkivauhtia niin, että ainoastaan Viitanen pystyi seuraamaan. Ero Tiaisen ja Viitasen välillä supistui neljä sekuntia. Viitanen ohitti Hakulisen lopputuloksissa. Hämäläisen kuudes sija vahvisti hänen pääsynsä Lahden MM-kisojen kisajoukkueeseen.
Tulokset > Miehet 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Veikko Hakulinen | Jämsänkosken Ilves | 2.47.37 |
| 2 | Arto Tiainen | Kuopion Poliisi-Urheilijat | 2.47.39 |
| 3 | Auvo Simonen | Savonlinnan Hiihtoseura | 2.48.40 |
| 4 | Veikko Räsänen | Sonkajärven Pahka | 2.50.28 |
| 5 | Arvo Viitanen | Myllykosken Kilpa-Veikot | 2.50.32 |
| 6 | Eero Kolehmainen | Anttolan Urheilijat | 2.52.26 |
Miesten 15 km pidettiin Kuopion Puijolla 16. helmikuuta 1958. Kisan aloitti nopeimmin Savonlinnan Auvo Simonen, joka kohti kisaa puolimatkassa 15 sekunnilla ennen Veikko Hakulista. Sen jälkeen kärkeen nousi Kuopion Arto Tiainen, pikamatkan voittaja. Tiainen johti vielä 43 km:n väliajoissa Simosta kahdella ja Hakulista 12 sekunnilla. Hakulinen kiristi viimeisillä kilometreillä Tiaisen ohi mestariksi kahdella sekunnilla. Muista kilpailijoista Sonkajärven Pahkan Eljas Koistinen oli puolimatkassa vielä kolmantena mm. edellä Tiaista. Sen jälkeen Koistinen putosi tasaisesti ollen loppusijoituksissa 10. Muista sijoitustaan nosti puolimatkan jälkeen eniten toinen sonkajärveläinen Veikko Räsänen ollen vielä puolimatkassa kuudes. Matkan hiihti maaliin kaikkiaan 45 kilpailijaa.
Tulokset > Miehet 3 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Savitaipaleen Urheilijat | Aarne Hiiva   Mauno Hyrkkänen   Toimi Alatalo | 1.51.18 |
| 2 | Otanmäen Teräs | Tauno Kauppinen   Matti Lankinen   Kalevi Oikarainen | 1.51.43 |
| 3 | Jämsänkosken Ilves | Väinö Huhtala   Tapio Mäkelä   Heikki Lehtonen | 1.52.13 |
Viestikisat pidettiin Kuopion Puijolla 15. helmikuuta 1958. Miesten viestin avausosuudella kärjessä oli Valkeakosken Hakan Immo Kuisma ja hänen jäljessään Otanmäen Tauno Kauppinen ja Hyvinkään Tahkon Matti Santapukki. Toisella osuudella Savitaipaleen Mauno Hyrkkänen oli nostanut seuransa johtoon Lautealan Nuorisoseuran Urheilijain Raimo Hämäläisen seuratessa. Puoliminuuttia kärjestä vaihtoi Otanmäen Matti Lankinen. Toisen osuuden parhaan ajan hiihti Virolahden Sammon Hannu Tolsa. Mestaruus meni Savitaipaleelle Toimi Alatalon tuodessa voiton seuralle. Otanmäen Kalevi Oikarainen nosti seuransa toiseksi. Osuuden parhaan ajan hiihti Suonenjoen Vasaman Niilo Väisänen.
Tulokset > Naiset 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Siiri Rantanen | Lahden Hiihtoseura | 48.36 |
| 2 | Toini Mikkola-Pöysti | Noormarkun Nopsa | 48.56 |
| 3 | Pirkko Korkee | Valkeakosken Haka | 48.59 |
| 4 | Eva Hög | Gamlakarleby IF | 49.11 |
| 5 | Anja Porkka | Miehikkälän Vilkas | 49.24 |
| 6 | Maija Holma | Kankaanpään Urheilijat | 49.34 |
Naisten 10 km hiihdettiin 16. helmikuuta 1958. Lahden Hiihtoseuran Siiri Rantanen otti puolimatkaan mennessä selvän lähes puolen minuutin johdon ennen Kokkolan Eva Högiä ja Valkeakoksen Pirkko Korkeeta. Loppumatkassa Rantanen säilytti johtonsa, mutta Noormarkun Nopsan Toini Mikkola-Pöysti kavensi eroa Rantaseen ja otti hopean. voittaen Pirkko Korkeen kolmella sekunnilla.
Tulokset > Naiset 3 × 5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lahden Hiihtoseura | Eila Lappi   Meeri Hussa   Siiri Rantanen | 1.29.32 |
| 2 | Ylämaan Pyrkijät | Liisa Rumpu   Helvi Rumpu   Sanna Kiero | 1.30.07 |
| 3 | Valkeakosken Haka | Kerttu Koskelainen   Terttu Kivioja   Pirkko Korkee | 1.30.21 |
Viestikisat pidettiin Kuopion Puijolla 15. helmikuuta 1958. Naisten viestin avausosuudella kärjessä oli Valkeakosken Hakan Kerttu Koskelainen. Toisen osuuden kärjessä tuli Ylämaan Pyrkijät Lahden Hiihtoseuran seuraamana. Viimeisellä osuudella Lahden Siiri Rantanen ratkaisi kisan 35 sekunnin erolla ennen Ylämaata ja Sanna Kieroa. Valkeakosken Pirkko Korkee hiihti ankkuriosuuden ylivoimaisesti parhaan ajan nostaen seuransa kolmanneksi. Osaa ottaneita joukkueita oli vain neljä eli neljänneksi sijoittui Rantasalmen Urheilijat.
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Seura | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Juhani Kärkinen | Lahden Hiihtoseura | 233,6 | 86 - 86,5 m |
| 2 | Kalevi Kärkinen | Lahden Hiihtoseura | 225,7 | 80 - 83,5 m |
| 3 | Ossi Laaksonen | Lahden Hiihtoseura | 217,7 | 82 - 82,5 m |
| 4 | Ensio Hyytiä | Ounasvaaran Hiihtoseura | 212,7 | 82,5 - 79,5 m |
| 5 | Pekka Yliniemi | Ounasvaaran Hiihtoseura | 212,4 | 77,5 - 81 m |
| 6 | Raimo Vitikainen | Mikkelin Hiihtäjät | 211,5 | 78 - 82,5 m |
Kilpailu käytiin Kuopion Puijon suurmäessä 16. helmikuuta 1958. Lahden Hiihtoseuran Juhani Kärkinen otti Suomen mestaruuden vakuuttavasti molempien kierrosten parhailla hypyillä. Edellisen vuoden mestari lahtelainen Eino Kirjonen kaatui pitkän ensimmäisen hyppynsä. Kilpailuissa oli myös muita pitkien hyppyjen kaatuneita, kuten Ounasvaaran Pekka Remes, Lahden Antero Immonen ja Niilo Halonen. Lahden Hiihtoseuran kilpailijat Kalevi Kärkinen ja Ossi Laaksonen miehittivät mitalisijat Juhani Kärkisen jäljessä.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Esko Jussila | Lahden Hiihtoseura | 448,1 |
| 2 | Pekka Ristola | Evon Metsäpojat | 433,4 |
| 3 | Ensio Hyytiä | Ounasvaaran Hiihtoseura | 429,5 |
| 4 | Martti Maatela | Ounasvaaran Hiihtoseura | 424,5 |
| 5 | Keijo Verto | Lahden Hiihtoseura | 421,033 |
| 6 | Paavo Korhonen | Joutsenon Kullervo | 421,0 |
Yhdistetyn SM-kisat pidettiin Kuopion Puijolla 14. ja 15. helmikuuta 1958. Lahden Esko Jussila otti ensimmäisen Suomen mestaruutensa tasaisella suorituksella. Hän oli Paavo Korhosen jälkeen toinen hiihto-osuudella Kiteen Heikki Kainulaisen ollessa kolmas. Hiihto-osuuden viimeinen oli Ounasvaaran Ensio Hyytiä. Hyytiä nousi mäkiosuuden jälkeen peräti kolmanneksi Pekka Ristolan jälkeen. Hiihto-osuuden ykkönen Paavo Korhonen putosi lopputuloksissa kuudenneksi.
Lidl

| Lidl Stiftung & Co>  KG |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Stiftung & Co. KG,  kommandiittiyhtiö
Perustettu:  1932
Kotipaikka:  Neckarsulm, Baden-Württemberg, Saksa
Toiminta-alue:  Euroopan unioni, Sveitsi, Yhdysvallat ja Kiina
Toimiala:  päivittäistavarakauppa
Liikevaihto:  114,8 mrd. euroa (2022)
Omistaja:  Dieter Schwarz
Kotisivu:  www.info.lidl
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lidl-myymälä Jyväskylässä.
Lidl on saksalainen, kansainvälisesti toimiva päivittäistavarakauppaketju. Vuonna 2017 Lidl toimi 29 maassa, ja sillä oli yli 10 000 myymälää 27 Euroopan maassa ja Yhdysvalloissa. Lisäksi sillä on verkkokauppatoimintaa Kiinassa ja Hongkongissa. Vuonna 2022 Lidlin liikevaihto oli 114,8 miljardia euroa. Lidlillä on kattavin halpamyymälöiden verkosto Euroopassa. Suomessa myymälöitä oli tammikuussa 2025 yhteensä 206, joista yksi outlet-myymälä ja työntekijöitä noin 5 600.
Lidlin omistaa Schwarz Holding Group, joka omistaa myös saksalaiset Handelshof- ja Kaufland -myymäläketjut. Lidlin pääomistaja on saksalainen Dieter Schwarz ja omistusta hallinnoi Dieter-Schwarz-Stiftung-säätiö, jonka tehtävänä on tukea tiedettä ja taidetta. Omistusjärjestely on monimutkainen, satojen yhtiöiden muodostama kudos.
Historiaa

Yrityksen juuret johtavat 1930-luvun Lounais-Saksaan, jolloin Lidl & Schwarz aloitti toimintansa elintarvikkeiden tukkuliikkeenä. Sittemmin yrityksen toiminnot ovat eriytyneet Lidl-myymäläketjuun sekä Kaufland- ja Handelshof -hypermarketketjuihin. Ensimmäiset Lidl-myymälät avattiin 1970-luvulla Ludwigshafenin ympäristössä, minkä jälkeen myymäläketju laajeni Saksassa aina 1980-luvun lopulle asti. Kansainvälinen laajentuminen alkoi 1990-luvun alussa, ja se on ollut varsin nopeaa. Lidl-myymälöitä on vuonna 2017 kaikissa Euroopan unionin jäsenmaissa lukuun ottamatta Viroa ja Latviaa sekä Sveitsissä. Toiminta Serbiassa alkoi vuonna 2018.
Myös Norjassa oli vuoteen 2008 asti Lidl-myymälöitä, kunnes norjalainen Rema 1000 -ketju osti ne.
Lidl laajentui Yhdysvaltoihin vuonna 2017. Alun perin Yhdysvaltojen laajennuksen oli tarkoitus alkaa vuonna 2014, mutta muutokset yhtiön ylimmässä johdossa muuttivat suunnitelmia. Lidl avasi 15. kesäkuuta 2017 kymmenen myymälää Virginiaan, Pohjois-Carolinaan ja Etelä-Carolinaan. Lidl rakensi Virginiaan logistiikkakeskuksen ja Yhdysvaltain päämajan. Investointien yhteisarvo on noin 183 miljoonaa euroa.
Lidl aloitti verkkokauppatoiminnan Kiinassa ja Hongkongissa vuonna 2017.
Vuonna 2017 Lidl teki kansainvälisen mainoskampanjan, jossa suomalainen laulaja Saara Aalto lauloi niillä 20 kielellä joita Lidlin markkina-alueilla puhutaan.
Lidl Suomessa

Lidl toimii Suomessa itsenäisenä tytäryhtiönä, Lidl Suomi Ky:nä. Kommandiittiyhtiöllä on pääkonttori Espoon Niittykummussa. Lidlillä on jakelukeskukset Laukaassa, Janakkalassa ja Järvenpäässä. Suomen kymmenen ensimmäistä Lidl-myymälää avattiin elokuun lopulla 2002. Lidl-myymälöitä oli Suomessa tammikuussa 2025 yhteensä 206 kappaletta.
Arvostelua

Lidl on teettänyt tuotteita Xinjiangissa Kašgarin alueella sijaitsevassa teollisuuspuistossa, mikä viittaa siihen, että nämä tuotteet on tehty uiguurien pakkotyöllä.
Syksyllä 2008 Lidlin myymälä Ruotsissa myrkytti poisheitettyjä ruokia, jotta kodittomat eivät kävisi syömässä niitä. Myrkkynä käytettiin syövyttävää puhdistusainetta. Tukholman alueen myyntijohtaja piti tapausta valitettavana. Tukholman kodittomien yhdistys tuomitsi tapauksen.
Tammikuussa 2009 Lidl sai Saksassa 1,5 miljoonan euron sakot 12 osavaltiossa työntekijöiden urkinnasta. Lidl keräsi päätöksen mukaan tietoja kohtuuttoman laajalti: työntekijöiden henkilökohtaisista ongelmista, taloudesta ja terveydestä. Valvontakameroita oli henkilökunnan pukuhuoneissa ja vessoissa. Lidlin liikevaihto Saksassa on yli 13 miljardia euroa, johon verrattuna sakko on vähäinen. Der Spiegelin mukaan Lidlin, Deutsche Bahnin ja Deutsche Telekomin vakoilu johti uuteen työnantajan vakoilun estävään lakiin Saksassa syksyllä 2009.
Gazan sodan aikana tammikuussa 2009 Lidl myi Malmössä ja Göteborgissa israelilaisia hedelmiä espanjalaisina.
Joulukuussa 2010 pääsi Mannheimissa, Saksassa myyntiin erä torium-pohjaisella radioaktiivisella maalilla maalattuja joulukuusenkoristeita. Jälkivalvonta kuitenkin toimi, ja saastuneet tuotteet voitiin korvata uusilla ilman vahinkoja.
Myönteinen julkisuus

Kovasta maineestaan tunnettu Lidl oli Saksassa tehnyt täyskäännöksen vuonna 2011 ja alkanut pitää huolta maineestaan vastuullisena yrityksenä. Yrityksen brändiarvo onkin noussut huomattavasti Saksan kolmanneksi. Viime aikoina milloin? Lidl on muun muassa vaatinut koko alalle minimipalkkoja, lopettanut hummerien myynnin eläinsuojelijoiden toivomuksesta ja ollut edelläkävijä reilun kaupan tuotteissa.
Lidl huomioi toiminnassaan ympäristöasioita. Suomeen tullessaan Lidl toi saksalaiseen tyylin myymälöiden pakastealtaisiin kannet, joilla säästetään energiaa. Sittemmin myös muut kauppaketjut ovat hiljalleen omaksuneet pakastealtaiden kannet myymälöihinsä. lähde? Lidlissä myytävä uusiomuovikassi on valmistettu sataprosenttisesti kierrätysmuovista, ja sille on myönnetty saksalainen Blauer Engel -ympäristömerkki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lidl Wikimedia Commonsissa
Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: Kansalliset tavat jyräsivät Lidlin ketjuohjauksen‎
Euroopan maat, joissa Lidlillä on myyntipisteitä.
Suomalaisen Lidl-myymälän paistopiste Kouvolan Tornionmäessä.
Viktor Orbán

| Viktor Orbán |
| --- | --- |
 Orbán vuonna 2022.
56. Unkarin pääministeri
 29. toukokuuta 2010 –  
Presidentti:  László Sólyom Pál Schmitt László Kövér (vt.) János Áder Katalin Novák Tamás Sulyok
Edeltäjä:  Gordon Bajnai
 8. heinäkuuta 1998 – 27. toukokuuta 2002  
Presidentti:  Árpád Göncz Ferenc Mádl
Edeltäjä:  Gyula Horn
Seuraaja:  Péter Medgyessy
Unkarin parlamentin jäsen
 2. toukokuuta 1990 –  
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. toukokuuta 1963 (ikä 61) Székesfehérvár, Unkari
Puoliso:  Anikó Lévai
Tiedot
Puolue:  Fidesz
Uskonto:  kalvinismi
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.miniszterelnok.hu ja miniszterelnok.hu/en
Viktor Mihály Orbán (s. 31. toukokuuta 1963 Székesfehérvár, Unkari) on unkarilainen poliitikko oikeistolaisesta Fidesz-puolueesta. Orbán on ollut Unkarin pääministeri vuosina 1998–2002 ja jälleen vuodesta 2010 alkaen. Poliittiseksi päämääräkseen Orbán on 2010-luvun mittaan yhä selvemmin nimennyt epäliberaalin ja "kansallismielisen" järjestelmän luomisen; hänen mielestään autoritääriset järjestelmät, kuten Kiinassa ja Venäjällä, toimivat paremmin kuin liberaali demokratia. Marraskuussa 2018 aloittaessaan neljännen pääministerikautensa Orbán julisti, että liberaalin demokratian aika on ohi. Rakentamaansa järjestelmää Orbán on nimittänyt myös kristilliseksi demokratiaksi. Kristillinen demokratia on Orbánin mukaan maahanmuuttovastaista ja monikulttuurisuutta vastustavaa.
Päävastustajikseen Orbán on nimennyt riippumattomat journalistit ja ihmisoikeusryhmät, jotka hänen mukaansa ajavat rahoittajiensa tavoitteita.
Elämäkerta > Tausta

Orbán syntyi Székesfehérvárissa suhteellisen vaatimattomissa oloissa eläneeseen perheeseen (vuonna 1973 perhe muutti Felcsútin kylään, jossa Orbánilla edelleen on kakkosasunto). Hänen isänsä Győző Orbán oli koulutukseltaan maatalousteknikko ja laitosinsinööri, äiti Erzsébet Sipos työskenteli ensin kirjanpitäjänä mutta kouluttautui sitten erityisopettajaksi. Győző Orbán työskenteli kivilouhoksessa työnjohtajana ja 1980-luvulla kansainvälisen yhteistyösopimuksen pohjalta Libyassa tutkimusinsinöörinä. Valtionpoliisin valvonta-arkistoista paljastuneiden selontekojen mukaan hän oli vakaumuksellinen ja luotettava kommunisti ja puolueen propagandisti. Vuonna 1988 videoidussa keskustelussa Viktor Orbán on kuvannut isäänsä väkivaltaiseksi mieheksi ja lapsuudenkotiaan "kulttuurittomaksi": perheellä ei ollut yhteyksiä perinteiseen talonpoikaiskulttuuriin, ei myöskään työväenluokan perinteisiin eikä porvarilliseen sivistyneistöön.
Viktor Orbán on kertonut olleensa pitkään laiska koululainen, jota kiinnosti ainoastaan jalkapallo. Hän kuitenkin suoriutui lopulta koulunkäynnistään hyvin arvosanoin ja toimi myös koulunsa kommunistisen nuorisoliiton (KISZ) osaston sihteerinä. Koulusta päästyään ja asevelvollisuuden suoritettuaan Orbán opiskeli lakia Eötvös Lorándin yliopistossa Budapestissa ja valmistui 1987. Seuraavat kaksi vuotta hän työskenteli tutkijana elintarvike- ja maatalousministeriössä. Vuonna 1989 Orbán sai Soros-säätiön stipendin ja vietti vuoden Oxfordin yliopistossa opiskellen Pembroke Collegessa. Tämän jälkeen hän on ollut päätoiminen poliitikko.
Elämäkerta > Poliittisen uran alku

Orbán oli perustamassa 30. maaliskuuta 1988 Fidesz-puoluetta (alun perin lyhenne sanoista Fiatal Demokraták Szövetsége ’Nuordemokraattien liitto’, äännetään jokseenkin samoin kuin latinan fidēs ’uskollisuus’). Varsinaisesti poliittiseen julkisuuteen hän nousi, kun hänet Fideszin edustajana kutsuttiin yhdeksi puhujaksi Imre Nagyn uudelleenhautauksen yhteydessä. Tämä tilaisuus, joka järjestettiin 16. kesäkuuta 1989 Sankareiden aukiolla Budapestissa, keräsi valtavan yleisön, ja Orbánin puhe herätti suurta huomiota. Puheessaan Orbán vaati vapaita vaaleja ja neuvostojoukkojen vetäytymistä. Itse asiassa neuvostojoukkojen poisvetämisestä oli tässä vaiheessa jo sovittu, ja ensimmäiset joukko-osastot olivat jo lähteneet Unkarista. Orbánia oli siksi pyydetty jättämään tämä vaatimus pois puheestaan, ettei Neuvostoliitto ärsyyntyisi liikaa, mutta hän ei suostunut.
Elämäkerta > Oppositiojohtajana 1990–1998

Vuonna 1990 hänestä tuli parlamentin jäsen ja Fideszin ryhmän johtaja. Syyskuussa 1992 hänet valittiin Liberal Internationalin varapuheenjohtajaksi Mainzin kokouksessa ja puolueensa johtajaksi toukokuussa 1993. Puolue muuttui kuitenkin liberaalipuolueesta perinteisempään konservatiiviseen oikeistolaiseen suuntaan kansallisoikeiston liittyessä siihen 1994 huonon vaalituloksen jälkeen, ja se muutti nimekseen huhtikuussa 1995 Fidesz – Magyar Polgári Szövetség (‘Fidesz – Unkarin porvarillinen liitto / kansalaisliitto’). Samassa puoluekokouksessa se luopui ”thatcherismista”.