stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klassinen liberalismi
Sopimusvapauden vähentämistoimet 1800-luvun lopulla

Klassisen liberalismin ansiosta monissa maissa vallitsi 1800-luvun lopulla melko laaja sopimusvapaus. Niin sanottu edistyksellinen liike (progressive movement) pyrki 1800-luvun lopulta alkaen monin tavoin kansalaisten, etenkin työntekijöiden ja kuluttajien, aseman vahvistamiseen. Liikkeen vaikutuksesta säädettiin muun muassa työsuojelu- ja vähimmäispalkkalakeja, ammattiliittoja ja työehtosopimuksia vahvistavia lakeja, kieltolakeja, elintarvike-, huume- ja lääkelakeja, rautateitä, vuokria ja kauppaa sääteleviä lakeja kuten kilpailulakeja. Liikkeen vaikutus näkyi myös Yhdysvalloissa kieltolain ja tuloveron säätäneinä uusina perustuslain lisäyksinä ja keskuspankin Federal Reserven perustamisena . Liikkeeseen kuului sosialisteja, konservatiiveja ja sosiaaliliberaaleja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klassinen liberalismi Wikimedia Commonsissa
Ollijärvi (Kokemäki, länsi)

| Ollijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Kokemäki
Koordinaatit:  61°21′12″N, 22°24′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kokemäenjoen yläosan alue‎ (35.12)
Laskuoja:  oja Kokemäenjokeen 
Järvinumero:  35.122.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  61,1 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,891 km  
Pinta-ala:  4,231 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiOllijärvi 
Ollijärvi on Satakunnassa Kokemäellä Kauvatsan Pikku-Säpilässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Karhiniemen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Se sijaitsee yhdessä toisen Ollinjärven kanssa Ollinsuolla. Suo on tijeästi ojitettu ja siihen johdettu osa suo-ojista sekä yhdysojaoja itäisestä Ollijärvestä. Järvi on autio ja saareton. Järven rantaviiva on 0,89 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi soista metsää ja puoliksi pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantaan johtaa ainoastaan polku.
Järven lounaisrannasta on kaivettu suora johto-oja, joka yhtyy alempana yhteensä 5,4 kilometriä pitkään laskuojaan. Se virtaa umpeen kasvaneen Ahvenjärven läpi ja yhtyy Maalisojaan 500 metriä ennen kuin se vuorostaan yhtyy Kokemäenjokeen.
Mudanjiang

| Mudanjiang (kiin>  牡丹江) |
| --- | --- |
 Mudanjiangin sijainti Heilongjiangissa, alla sijainti Kiinassa.
 Mudanjiang
 Koordinaatit: 44.5506°N, 129.6260°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Heilongjiang
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
 – Pormestari:  Lin Kuanhai (林宽海)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  40 435 km²
Väkiluku (2010):  2 798 723
 – Väestötiheys:  70 as./km²
 – Metropolialue:  805 500
 – Väestötiheys metropolialue:  500 as./km²
Suuntanumero(t):  +86 (0)453
 
 www.mudanjiang.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mudanjiang (kiin.: 牡丹江; pinyin: Mǔdānjiāng; mantšuksi: Mudan bira) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Heilongjiangin maakunnan eteläosassa, linnuntietä noin 270 kilometriä maakuntakeskus Harbinista kaakkoon. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 2,799 miljoonaa ja pinta-ala 40 435 neliökilometriä.
Kaupunki rajoittuu etelässä Yanbianin prefektuuriin, lännessä Harbinin, pohjoisessa Qitaihen ja koillisessa Jixin prefektuuritason kaupunkiin. Kaakossa Mundanjiangin raja on yhteinen Venäjän Primorjen aluepiiri.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla kaupunki jakautui seuraavasti (2010):
| --- | --- |
 Piirikuntatason jako. :  Kaupunkipiirit (4) 1. Aimin (爱民区), 275 289 as.  2. Dong’an (东安区), 200 160 as.  4. Xi’an (西安区), 249 491 as.  3. Yangming (阳明区), 240 214 as. Piirikunta (1) 10. Linkou (林口县), 368 956 as. Piirikuntatason kaupungit (5) 9. Dongning (东宁市), 200 716 as.  7. Hailin (海林市), 400 859 as.  5. Muling (穆棱市), 293 271 as.  8. Ning’an (宁安市), 437 452 as.  6. Suifenhe (绥芬河市), 132 315 as. 
Mudanjiangin lentoasema sijaitsee 9 kilometriä kantakaupungista lounaaseen. Sieltä on säännöllisiä lentoja maan moniin Kiinan kaupunkeihin kuin myös Ussurijskiin Venäjälle ja Incheonin kansainväliselle lentoasemalle Etelä-Koreaan.
Galleria

Kaupunkinäkymää.
Katunäkymää.
Mudanjiangin rautatieasema.
Kerrostaloja Suifenhen piirikuntatason kaupungissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mudanjiang Wikimedia Commonsissa
Mudanjiang City Information (erityisesti talouspainotus) (englanniksi) (chinaknowledge.com)
Iso Iiluoto

Iso Iiluoto
| --- | --- |
Sijainti:  Helsinki Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti
Korkein kohta:  6
Pinta-ala:  0,037 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Iso Iiluoto (ruots. Stora Iglo) on Helsingin kaupungin henkilökunnan suosittu virkistyssaari Vuosaaren Kallahdenniemen eteläpuolella. Sinne pääsee lautalla.
Iso Iiluoto on suurin Iiluotojen saariryhmän saarista, joihin kuuluvat myös Läntinen ja Itäinen Iiluoto. Sen leveys on noin 200 metriä, pituus noin 350 metriä ja pinta-ala 3,7 hehtaaria. Saaressa on huvila 1910-luvulta, uudempia rakennuksia, pienvenesatama ja yhteyslaivan laituri. Vierailijoita siellä on vuosittain noin 2 000. Yli sata vuotta sitten saari sai runsaasti sanomalehtijulkisuutta siellä vuonna 1908 tapahtuneen kaksoismurhan johdosta. Sittemmin saari oli vuodesta 1935 lähtien pitkään Hankkija-yhtymän lomasaari, kunnes se siirtyi kaupungille 1990-luvulla.
Kirjallisuutta

Strang, Jan: Saaristounelmia Helsingissä – Vartiosaaren ja Helsingin itäsaariston pienten saarten historia.  Helsinki:  Antiikki-Kirja, 2016.  ISBN 978-951-98135-2-3
Englannin 1. divisioonan kausi 1990–1991

| 1>  divisioonan kausi 1990-1991 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Mestari:  Arsenal
Pudonneet joukkueet:  Sunderland Derby
Paras maalintekijä:  Alan Smith, Arsenal (22)
Alempi sarjataso:  2. divisioona
  ← 1989–1990 :  1991–1992 → 
Englannin 1. divisioonan kausi 1990–1991 oli 92. kausi, jolloin 1. divisioona oli Englannin jalkapalloliigan korkein sarjataso. Mestaruuden voitti Arsenal seitsemän pisteen erolla Liverpooliin, Crystal Palace sijoittui kolmanneksi. Sarjasta putosivat Sunderland ja Derby. Maalikuninkuuden voitti 22 maalia tehnyt Arsenalin Alan Smith.
Sarjataulukko

Lähde: rsssf.org
| Sija | Seura | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arsenal | 38 | 24 | 13 | 1 | 74-18 | 83 |
| 2 | Liverpool | 38 | 23 | 7 | 8 | 77-40 | 76 |
| 3 | Crystal Palace | 38 | 20 | 9 | 9 | 50-41 | 69 |
| 4 | Leeds United | 38 | 19 | 7 | 12 | 65-47 | 64 |
| 5 | Manchester City | 38 | 17 | 11 | 10 | 64-53 | 62 |
| 6 | Manchester United | 38 | 16 | 12 | 10 | 58-45 | 59 |
| 7 | Wimbledon | 38 | 14 | 14 | 10 | 53-46 | 56 |
| 8 | Nottingham Forest | 38 | 14 | 12 | 12 | 65-50 | 54 |
| 9 | Everton | 38 | 13 | 12 | 13 | 50-46 | 51 |
| 10 | Tottenham Hotspur | 38 | 11 | 16 | 11 | 51-50 | 49 |
| 11 | Chelsea | 38 | 13 | 10 | 15 | 58-69 | 49 |
| 12 | Queens Park Rangers | 38 | 12 | 10 | 16 | 44-53 | 46 |
| 13 | Sheffield United | 38 | 13 | 7 | 18 | 36-55 | 46 |
| 14 | Southampton | 38 | 12 | 9 | 17 | 58-69 | 45 |
| 15 | Norwich City | 38 | 13 | 6 | 19 | 41-64 | 45 |
| 16 | Coventry City | 38 | 11 | 11 | 16 | 42-49 | 44 |
| 17 | Aston Villa | 38 | 9 | 14 | 15 | 46-58 | 41 |
| 18 | Luton Town | 38 | 10 | 7 | 21 | 42-61 | 37 |
| 19 | Sunderland | 38 | 8 | 10 | 20 | 38-60 | 34 |
| 20 | Derby County | 38 | 5 | 9 | 24 | 37-75 | 24 |
| Värikoodit |  |
| --- | --- |
: Liiganestari
: FA-cupin voittaja
: Liigacupin voittaja (Sheffiel Wednesday (pelasi 2. divisioonassa
: Putoajat
Parhaat maalintekijät

Lähde: Transfermarkt.co.uk
| Sija | Pelaaja | Seura | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |   Alan Smith  |  Arsenal  | 22 |
| 2 |  Lee Chapman | Leeds United | 21 |
| 3 |  Niall Quinn | Manchester City | 20 |
| = |  John Fashanu | Wimbledon | 20 |
| 5 |  Matt Le Tissier | Southampton | 19 |
| = |  David Platt | Aston Villa | 19 |
| 7 |  Roy Wegerle | Queens Park Rangers | 18 |
| 8 |  Dean Saunders | Derby County | 17 |
| 9 |  John Barnes | Liverpool | 16 |
| = |  Ian Rush | Liverpool | 16 |
| = |  David White | Manchester City | 16 |
Qiqihar

| Qiqihar (齐齐哈尔, ᠴᡳᠴᡳᡥᠠᡵ) |
| --- | --- |
 Qiqiharin sijainti Heilongjiangissa, alla sijainti Kiinassa.
 Qiqihar
 Koordinaatit: 47.3539°N, 123.9117°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Heilongjiang
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  42 205 km²
Väkiluku (2010):  5 367 003
 – Väestötiheys:  127 as./km²
Suuntanumero(t):  +86 (0)452
 
 www.qqhr.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Qiqihar (yksink.: 齐齐哈尔; perint.: 齊齊哈爾; pinyin: Qíqíhāěr; mantšuksi ᠴᡳᠴᡳᡥᠠᡵ, Cicigar; aiemmin Tsitsihar) on
prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Heilongjiangin maakunnan länsiosassa, linnuntietä noin 270 kilometriä maakuntakeskus Harbinista luoteeseen. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 5,367 miljoonaa ja pinta-ala 42 205 neliökilometriä.
Kaupunki rajoittuu pohjoisessa Hulunbuirin ja Heihen, idässä Suihuan, sekä etelässä Daqingin ja Baichengin perfektuuritason kaupunkeihin. Lounaassa naapurina on Hinggan (Sisä-Mongolian liitto).
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla kaupunki jakautui seuraavasti (2010):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Piirikuntatason jako.  |  Kaupunkipiirit (7) Ang’angxi (昂昂溪区), 80 109 as.  Fula’erji (Fularji) (富拉尔基区),  256 159 as.  Jianhua (建华区), 292 579 as.  Longsha (龙沙区), 354 987 as.  Meilisidawo’erzu (Meilisi Daur)  (梅里斯达斡尔族区), 165 852 as.  Nianzishan (碾子山区), 72 151 as.  Tiefeng (铁锋区), 331 951 as.  |  Piirikuntatason kaupungit (1) Nehe (讷河市), 625 892 as. Piirikunnat (8) Baiquan (拜泉县), 519 766 as.  Fuyu (富裕县), 276 537 as.  Gannan (甘南县), 368 734 as.  Kedong (克东县), 264 285 as.  Keshan (克山县), 403 175 as.  Longjiang (龙江县), 572 764 as.  Tailai (泰来县), 302 027 as.  Yi’an (依安县), 480 035  |
Qiqiharin lentoasemalta on säännöllisiä kotimaan lentoja muutamaan suurimpaan kaupunkiin.
Galleria

Katunäkymää.
Qiqiharia.
Qiqiharin vanha rautatieasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Qiqihar Wikimedia Commonsissa
Qiqihar City Information (erityisesti talouspainotus) (englanniksi) (chinaknowledge.com)
Tuutari

Tuutarin kirkko 1911
Tuutari (venäjäksi Дудерово, Дудорово, Дудергоф, ruotsiksi Duderhof, Dudern) on luterilainen seurakunta keski-Inkerissä. Seurakunnassa oli kirjoilla 6 500 henkeä vuonna 1937. Nykyisin alueen suurin asutus on Taaitsa, jossa on muun muassa inkeriläisvanhusten palvelutalo. Tuutarissa sijaitsee myös hiihto- ja laskettelukeskus Tuutari Park.
Historia

Tuutari on yksi Inkerin vanhimpia seurakuntia. Se perustettiin jo Ruotsin vallan aikana. Ensimmäinen pappi oli Henrikus Mathiae, joka nimitettiin virkaan vuonna 1640. Ensimmäinen kirkko sijaitsi Novikkalan (Nowikola) kylässä (nykyinen Kraassela), johon myöhemmin rakennettiin Venäjän keisarin palatsi Krasnoje Selo. Pappila sijaitsi Rötsänsillän ja Kaukaisten kylien välillä. Seurakunnalla oli myös kappeli, joka sijaitsi Mölkön- eli Kirkonmäellä. Sekä kirkko että pappila hävitettiin Isonvihan aikana.
Seurakunnasta erotettiin vuonna 1642 Tyrön seurakunta. Vuonna 1736 pastori Johann Henrik Hoppiuksen aloitteesta rakennettiin uusi puukirkko Mölkönmäelle, missä oli aikaisemmin ollut kappeli. Samaan aikaan alkoi uuden kappelin rakentaminen Hietamäelle, joka oli silloin Tuutarin kappeliseurakunta. Vuonna 1760 Mölkönmäen vanha kirkko purettiin ja sen tilalle rakennettiin samaan paikkaan uusi.
Nykyinen, toisessa maailmansodassa raunioitunut kivikirkko rakennettiin vuonna 1836 tsaari Nikolai I:n lahjoittamin varoin. Se oli alueen suurimpia kirkkoja 2 200 istumapaikallaan. Uusi kirkko vihittiin käyttöön 28. heinäkuuta 1836.
Akateemikko Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Tuutarissa oli 49 kylää, joissa eli yhteensä 3 836 henkeä, joista 2 656 oli äyrämöisiä ja 1 180 savakoita.
Vuonna 1865 seurakunnan väkiluku oli 3 674 ja vuonna 1917 6 161 henkeä. Vuonna 1897 Hietamäen seurakunta erotettiin itsenäiseksi seurakunnakseen, mutta oman pappinsa se sai vasta vuonna 1909.
Kirkko suljettiin 11. toukokuuta 1939 Leningradin toimeenpanevan komitean päätöksellä. Toisessa maailmansodassa kirkko vaurioitui pahasti. 1950-luvulla kirkon rauniot räjäytettiin ja purettiin. Nykyään sen paikalla on hiihtokeskus Tuutari Park.
Tuutarin seurakunnan nykyinen kirkko on rakennettu läheiseen Pikkolan kylään pääosin suomalaisin talkoovoimin. Kouvolan seurakunta Suomessa on tukenut Tuutarin seurakuntaa kirkkohankkeen toteuttamisessa sekä taloudellisesti että talkoovoimin. Kirkko on rakennettu arkkitehti Pentti Kärjen suunnitelmien mukaan, ja se vihittiin käyttöön helatorstaina vuonna 2006.
Papit

1640 Henrikus Mathiae
1640–1652 Johannes Lifmannus
1661–1666 Olanius Elgfot
1669–1675 Johannes Kasper Köher (Köcher)
1686–1695 Johann Reuter
1705–1708, 1721-1728 (†) Abraham Wasselmann
1728–1729 Johan Alopaeus
1728–1729 Carl Hoppius
1729–1757 (†) Johann Henrik Hoppius
1748–1778 (†) Peter Johan Hoppius
1765 David Vattolin
1769–1781 Carl Helledal
1781–1809 (†) Samuel Sigfrid Bock
1781–1786 (†) Jakob Grenfors
1787 Esaias Kolander
1788–1793 Johan Salen
1797 Henrik Johan Uskelin
1794–1821 (1828 †) Henrik Wilhelm Bock
1800 Johann Jakob Estlander (adj)
1803 Henrik Gabriel Krusberg (adj)
1803–1815 (†) Andres Magnus Hedén (adj)
1818 Georg Daniel Salomon Lundberg (adj)
1820–1862 Zachris Finnander (adj, vicepastor)
1821 Johann Josef Grundström (adj)
1822–1823 Eric Finnera (adj)
1831–1833 Gustaf Vilhelm Kellback (adj)
1834–1846, 1866 Reinhold Jonas Cawén (adj)
1848–1858 Karl Johan Cederblad (adj)
1861–1862 August Wilhelm Bergmann (adj)
1862–1868 Johan Christopher Öhquist
1863–1868 Gustav Robert Thornell (adj)
1865–1871 (†) Johan Peter Boström (adj)
1868–1878 (†) Gustav Vestenius
1868 Johan Wilhelm Moorman (adj)
1872–1873 Jakob Wilhelm Bärlund (adj)
1873–1875 Anders Theodor Winter (adj)
1875 Alexander Borkvist (adj)
1876–1879 Konstantin Siitonen (adj)
1878–1909 (†) Aloys Jeremias Piispanen
1880–1881 Johan Wilhelm Aelstedt (adj)
1883–1885 Johann Alexander Tengen (adj)
1887–1888 August Alfred Mörön (adj)
1889–1890 Matti Jaatinen (adj)
1890–1893 Sakari Hämäläinen (adj)
1893–1901 Bruno Aloys Piispanen (adj)
1902 Jooseppi Arra (adj)
1903–1904 Antti Kusta Vuotila (adj)
1904–1905 Albin Hukkanen (adj)
1906–1910 Johannes Siitonen (adj)
1908 Oskar Wilhelm Lindberg (adj)
1910–1919 Jaakko Raski
1919–1921 Konstantin Siitonen
1919–1921 Leo Johannes Schulz
1922–1937 Selim Jalmari Laurikkala
1937 Pekka Braks
25.05.1937–1938 Abraham Koskelainen
Tuutarin kylät

Tuutarin seurakunnan suomalaiskyliä:
Alajoki eli Suuri-Pikko
Ala-Kyttälä
Hannola
Hieprola
Hirvosi eli Ruotsi
Honkasi eli Hämäläinen eli Ylä-Sparri
Humalisto
Härkösi
Hörkkölä eli Hörkönkylä eli Lastika
Ihalaisi eli Susi
Jänismäki
Järvelä eli Pieni-Karhila
Kappisi
Karhila eli Suuri-Karhila
Kaurasaari eli Kagrasaari
Kavelahti
Kippola
Kirkonkylä
Kirppula
Kirveelä
Koirova eli Suomen-Koirova
Korpelaisi
Kuittila
Kurikka
Kurkela
Kyllisi
Kylmälä eli Parrila eli Pakkaisi
Kämärä
Laakala
Lamppula
Leininmäki
Lemetinmäki
Lintusi
Merosi
Metsävainikka eli Venäjänrasi
Muikkala
Murjala eli Kotsala
Myrälä
Mäkäläisi eli Pieni-Pikko
Mäntyharju eli Ilmastit eli Koivistoisi
Naumosi
Niisnova
Nuijala eli Pieni-Kapasi
Nurkkaporu eli Pori
Närhilä eli Tuippo
Pajula
Parkonmäki
Partasi
Peikalaisi
Pelkola eli Repola
Peräkylä
Pikkola
Pulkkisenmäki
Pökkösenmäki
Pöllälä
Raja-Leinilä
Raskela
Riehkala eli Kapasi
Routeli eli Routela
Ryytteli
Rännilä
Rötsälä
Saarela eli Karvala
Saksala
Suolasi
Taaitsa
Tallikkola eli Kekkilä
Talsinmäki eli Talsila
Tolppala
Tuippola
Uusi-Ihalaisi
Uusikylä
Variksela eli Vauhkola
Viholaisi
Viittala eli Suuri-Viittala,
Villasi
Ylä-Kyttälä
Ylipelto eli Pieni-Viittala
Alajoki ja Mäkäläisi muodostivat aiemmin yhtenäisen kyläalueen, jota nimitettiin Peroja eli Pikko. Härkösi ja Merosi muodostivat käytännössä yhtenäisen kyläalueen, jota nimitettiin Lottu eli Lottula. Kirppula, Raskela ja Saksala muodostivat käytännössä yhtenäisen kyläalueen, jota nimitettiin Lokovala. Kyllisi, Lamppula, Peikolaisi ja Rännilä muodostivat yhtenäisen kyläalueen, jota nimitettiin Nurkkala. Ala-Kyttälä, Lintusi, Naumosi ja Ylä-Kyttälä muodostivat käytännössä yhtenäisen kyläalueen, jota nimitettiin Revonpesät eli Palmula eli Romukolkka. Jänismäki, Leininmäki, Lemetinmäki, Parkonmäki, Pulkkisenmäki, Pökkösenmäki ja Talsinmäki eli Talsila muodostivat käytännössä yhtenäisen kyläalueen, jota nimitettiin Sulkula eli Mäkikylät eli Ylikylät. Myrälä, Korpelaisi, Rötsälä ja Ryytteli muodostivat käytännössä yhtenäisen kyläalueen, jota nimitettiin Tököttilä.
Kuvia

Rippikoululaisia Tuutarissa noin vuonna 1890
Tuutarin kirkko noin vuonna 1910
Juhannus Tuutarissa vuonna 1918
Tuutarin kirkko vuonna 1943
Näkymä Rötselän kylästä vuonna 1943
Vaurioituneen Tuutarin kirkon sisätiloja vuonna 1943
Näkymä Mölkön- eli Kirkonmäeltä nykyään
Aiheesta muualla

Tuutarin murteen näytteitä Kotimaisten kielten keskuksen sivuilla
Inkerin historialliset luterilaiset seurakunnat
Inkere
Jaama
Järvisaari
Haapakangas
Hatsina
Hevaa
Hietamäki
Kaprio
Kattila
Keltto
Kolppana
Koprina
Kupanitsa
Lahti
Lempaala
Liissilä
Markkova
Miikkulainen
Moloskovitsa
Narvusi-Kosemkina
Novasolkka
Pyhä Maria (Pietari)
Pähkinälinna
Ropsu
Rääpyvä
Saari
Serepetta
Siestarjoki
Skuoritsa
Soikkola
Spankkova
Toksova
Tuutari
Tyrö
Valkeasaari
Venjoki
Viron Inkeri
Vuole
Kyander

Perhehauta Tampereella. Osa perheenjäsenistä on suomentanut nimen Kyander nimeksi Kiianmies.
Johan Kyanderin sinetti
Kyander on suomalainen suku, jonka alkuperä on tuntematon. Sen vanhimmat tunnetut jäsenet toimivat 1600-luvun alussa pappeina Itä-Suomessa ja Inkerissä (joka oli siihen aikaan Suomen tavoin Ruotsin maakunta, tänään osa Venäjää).
Nimen alkuperä on tuntematon, mutta se perustuu kreikan ja latinan kieleen monien saman ajan pappissukujen nimien tavoin. Kirjaimellinen tulkinta perustuen latinoituun kreikkaan voi juontua sanoista "syaani" ja "andros", joka tarkoittaa "sinistä miestä". Tavanomaisempi selitys nimi perustuu paikannimeen, kuten Kiiala (Kijala) tai vastaava, josta perhe voisi olla peräisin.
Ensimmäinen dokumentoitu Kyander-suvun edustaja oli Georgius (Göran) Andreae Kyander, joka oli naimisissa Agneta Olavintytär Iivanaisen kanssa. Hänen kauttaan on yhteys sukuun Teit ja muihin keskiaikaisiin aatelissukuihin, jotka ovat kotoisin Pernajan alueelta Itä-Uudellamaalla.
Georgius Kyander oli ensimmäinen kirkkoherra Ristiinan seurakunnassa, joka on mainittu Pietari Brahe nuoremman rakennuttaman Brahelinnan yhteydessä. Georgius Kyander painatti vuonna 1654 hautajaissaarnan Johan Bomgårdille sekä ruotsiksi että suomeksi, joten se on ensimmäinen tunnettu suomeksi julkaistu elämäkerrallinen teksti. Hänen poikansa, Anders Göransson Kyander oli Rantasalmen kirkkoherra ja valtiopäiväedustaja Tukholmassa vuonna 1672. Anders Kyander on jättänyt jälkeensä suhteellisen monipuolisen painettujen saarnatekstien tuotannon, kuten myös tilannerunoja latinaksi ja ruotsiksi. Suku pysyi 1800-luvulle saakka pääasiassa Rantasalmella sekä läheisillä alueilla Savossa ja Karjalassa, ja heillä on läheiset suhteet muihin suomenruotsalaissukuihin. Useat rusthollit ja kartanot ovat eri aikoina kuuluneet suvulle - tärkeimpiä ovat Kolkonhovi/Kolkonpää, Rantakartano, Putkisalo, Karvio ja Papinniemi.
Nimi Kyander on useissa tapauksissa suomalaistettu 1900-luvun alussa, yleensä nimeksi Kiianmies, mutta myös nimiksi Kianne ja Kiiamaa. Suvulla on nykyisin useita haaroja Ruotsissa ja myös se on levinnyt jonkin verran myös Yhdysvaltoihin.
Suvun jäseniä

Georgius Andreae Kyander (k. 1659), kirkkoherra
Anders Kyander (k. 1692), rovasti ja valtiopäivämies
Karl Göran Kyander (s. 1686), karoliini ja sotavanki
Johan Kyander (1687–1743), rovasti ja karoliini
Johan (Johansson) Kyander (1730–1820), aliluutnantti ja tilanomistaja
Johan Adolf Kyander (1756–1809), kapteeni ja tilanomistaja
Karl Magnus Kyander (1765–1838), aliluutnantti
Karl Magnus (Nilsson) Kyander (1774–1840), ratsumestari
Johan Henrik Kyander (1764–1840), tilanomistaja ja hovisihteeri
Karl Ernst Kyander (1800–1844), Venäjän keisarillisen armeijan eversti
Henrik Gustaf Kyander (1811–1867), tilanomistaja
Samuel Henrik Kyander (1813–1896), maanmittari ja tilanomistaja
Henrik Waldemar Kyander (1850–1924), senaattori
Axel Kyander (1838–1920), valtiopäivämies
Henrik Waldemar Kyander (1850–1924), kihlakunnantuomari ja senaattori
Ernesti Kustaa Kyander (1852–1925), rovasti ja kansanvalistaja
Karl Lennart Kyander (1854–1915), yrittäjä ja asiainhoitaja
Ivar Alexander Kyander (1854–1935), juristi ja valtiopäivämies
Naëmi Päiviö (synt. Kyander, 1879–1941), kirjailija
Veikko Kyander (1885–1971), arkkitehti.
Elsa Kyander-Elenius (1884–1973), keramiikkataiteilija
Leo Kyander (1886–1949), everstiluutnantti
Elias Kiianmies (vuoteen 1934 Kyander, 1891–1959), säveltäjä ja kapellimestari
Yrjö Kianne (synt. Yrjö Valtter Kyander, 1899–1961), näyttelijä
Kristiina Kyander, arkkitehti ja arkkitehtuurikriitikko
Pontus Kyander (s. 1959), taidekriitikko ja museonjohtaja
Englannin 1. divisioonan kausi 1991–1992

| 1>  divisioonan kausi 1991-1992 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  22
Mestari:  Leeds United
Pudonneet joukkueet:  Luton Town Notts County West Ham United
Paras maalintekijä:  Ian Wright, Crystal Palace / Arsenal (29)
Alempi sarjataso:  2. divisioona
  ← 1990–1991 :  1992–1993 → 
Englannin 1. divisioonan kausi 1991–1992 oli viimeinen kausi, jolloin 1. divisioona oli Englannin jalkapalloliigan korkein taso. Seuraavalla kaudella sen korvasi Valioliiga. Mestaruuden voitti Leeds United neljän pisteen erolla Manchester Unitediin ja seitsemän pisteen erolla Sheffield Wednesdayhyn. Sarjasta putosivat Luton Town, Notts County ja West Ham United. Maalikuninkuuden voitti 29 maalia tehnyt Ian Wright, joka kauden alkupuolella syyskuussa 1991 siirtyi Crystal Palacesta Arsenaliin.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Leeds United  | 42 | 22 | 16 |  4 | 74 | 37 | +37 | 82 |
| 2 | Manchester United  | 42 | 21 | 15 |  6 | 63 | 33 | +30 | 78 |
| 3 | Sheffield Wednesday  | 42 | 21 | 12 |  9 | 62 | 49 | +13 | 75 |
| 4 | Arsenal  | 42 | 19 | 15 |  8 | 81 | 46 | +35 | 72 |
| 5 | Manchester City  | 42 | 20 | 10 | 12 | 61 | 48 | +13 | 70 |
| 6 | Liverpool  | 42 | 16 | 16 | 10 | 47 | 40 | +7 | 64 |
| 7 | Aston Villa  | 42 | 17 |  9 | 16 | 48 | 44 | +4 | 60 |
| 8 | Nottingham Forest  | 42 | 16 | 11 | 15 | 60 | 58 | +2 | 59 |
| 9 | Sheffield United  | 42 | 16 |  9 | 17 | 65 | 63 | +2 | 57 |
| 10 | Crystal Palace  | 42 | 14 | 15 | 13 | 53 | 61 | -8 | 57 |
| 11 | Queens Park Rangers  | 42 | 12 | 18 | 12 | 48 | 47 | +1 | 54 |
| 12 | Everton  | 42 | 13 | 14 | 15 | 52 | 51 | +1 | 53 |
| 13 | Wimbledon  | 42 | 13 | 14 | 15 | 53 | 53 | 0 | 53 |
| 14 | Chelsea  | 42 | 13 | 14 | 15 | 50 | 60 | -10 | 53 |
| 15 | Tottenham Hotspur  | 42 | 15 |  7 | 20 | 58 | 63 | -5 | 52 |
| 16 | Southampton  | 42 | 14 | 10 | 18 | 39 | 55 | -16 | 52 |
| 17 | Oldham Athletic  | 42 | 14 |  9 | 19 | 63 | 67 | -4 | 51 |
| 18 | Norwich City  | 42 | 11 | 12 | 19 | 47 | 63 | -16 | 45 |
| 19 | Coventry City  | 42 | 11 | 11 | 20 | 35 | 44 | -9 | 44 |
| 20 | Luton Town  | 42 | 10 | 12 | 20 | 38 | 71 | -33 | 42 |
| 21 | Notts County  | 42 | 10 | 10 | 22 | 40 | 62 | -22 | 40 |
| 22 | West Ham United  | 42 |  9 | 11 | 22 | 37 | 59 | -22 | 38 |
Parhaat maalintekijät

Lähde: Transfermarkt