stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pete Buttigieg

| Pete Buttigieg |
| --- | --- |

Yhdysvaltain 19. liikenneministeri 
 3. helmikuuta 2021 – 20. tammikuuta 2025  
Presidentti:  Joe Biden
Edeltäjä:  Elaine Chao
Seuraaja:  Sean Duffy
South Bendin pormestari
 1. tammikuuta 2012 – 1. tammikuuta 2020  
Edeltäjä:  Steve Luecke
Seuraaja:  James Mueller
Henkilötiedot
Koko nimi:  Peter Paul Montgomery Buttigieg
Syntynyt: 19. tammikuuta 1982 (ikä 43) South Bend, Indiana, Yhdysvallat
Puoliso:  Chasten Glezman (vih. 2018)
Tiedot
Puolue:  demokraatit
 Nimikirjoitus
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):  Yhdysvallat
Puolustushaara:  Yhdysvaltain merivoimat
Palvelusvuodet:  2009–2017
Sotilasarvo:  luutnantti
Joukkoyksikkö:  Yhdysvaltain merivoimien reservi
Taistelut ja sodat:  Afganistanin sota
Peter Paul Montgomery Buttigieg (engl. [ˈbuːtəˌdʒɛdʒ]; s. 19. tammikuuta 1982 South Bend, Indiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka tavoitteli demokraattisen puolueen presidenttiehdokkuutta vuoden 2020 presidentinvaaleissa ja toimi sen jälkeen Yhdysvaltain liikenneministerinä presidentti Joe Bidenin hallituksessa 2021-2025. Buttigieg on Yhdysvaltojen merivoimien luutnantti, Afganistanin sodan veteraani ja indianalaisen South Bendin kaupungin pormestari 2012–2019. Buttigieg on valmistunut Harvardin yliopistosta ja  hänellä on tutkinto myös Oxfordin yliopistosta, jossa hän oli Rhodes-stipendiaattina. Buttigieg asettui huhtikuussa 2019 ehdolle demokraattisen puolueen ehdokkaaksi vuoden 2020 presidentinvaaleissa ja nousi marraskuussa 2019 kahden ensimmäisen demokraattipuolueen esivaalin voittajasuosikiksi. Iowan vaalikokousten ja New Hampshiren esivaalien tulosten ratkettua helmikuun puolivälissä 2020 Buttigieg oli voittanut taakseen demokraattiehdokkaista eniten puoluekokousedustajia. Hän kuitenkin ilmoitti 1. maaliskuuta 2020 keskeyttävänsä vaalikampanjansa saatuaan Etelä-Carolinassa vain 8 prosenttia annetuista äänistä ja jäätyään siellä ehdokkaista vasta neljänneksi.
Ura ennen presidentinvaalikampanjaa

Ennen ryhtymistään kotikaupunkinsa South Bendin pormestariksi 2012 Buttigieg toimi Chicagossa liikkeenjohdon konsulttina. Pormestarinvaalissa 2011 hän sai 74 prosenttia äänistä ja vuoden 2015 pormestarinvaalissa 80 prosenttia äänistä ja tuli siten valituksi. Tulos on merkittävä, koska South Bendin kaupunkia on totuttu pitämään arvoiltaan tyypillisenä konservatiivisena Keskilännen kaupunkina, ja Buttigieg oli juuri uudelleenvalintakampanjansa edellä ilmoittanut olevansa homoseksuaali ja tulevaisuuden toiveenaan olevan avioliitto miehen kanssa. Buttigiegin pormestariuden aikana South Bendin on katsottu onnistuneen kääntymään kuihtuvasta teollisuuskaupungista taloudelliseksi menestystarinaksi, mutta Buttigieg on kohdannut myös arvostelua ja ongelmia, jotka liittyvät kaupungin poliisin toimintaan ja etnisiin ristiriitoihin. Buttigieg ei ollut ehdolla South Bendin pormestarinvaalissa marraskuussa 2019 ja hän jätti viran vuoden lopussa.
Buttigieg nousi laajaan julkisuuteen pyrkiessään demokraattipuolueen kansallisen komitean puheenjohtajaksi 2017. Kampanjassaan hän korosti keskilinjaa ja yhteistyötä puolueen kilpailevien siipien välillä. Buttigieg kuitenkin luopui ehdokkuudesta juuri ennen ratkaisevaa äänestystä, mutta onnistuneen kampanjan vuoksi hänelle ennustettiin tuolloin hyvää menestystä korkeissa osavaltio- ja liittovaltiotason viroissa ja jossakin vaiheessa myös presidenttiehdokkaana.
Presidenttiehdokkuus ja asema poliittisella kartalla

Pete Buttigieg ilmoittatui ehdokkaaksi demokraattien esivaaleihin vuoden 2020 presidentinvaaleja varten kotikaupungissaan Soth Bendissa 15. huhtikuuta 2019. Hän asettui useimmissa vaalien kannalta tärkeissä kysymyksissä (maahanmuutto, terveydenhuolto, aselait, ilmastonmuutos) lähelle demokraattipuolueen liberaalia valtavirtaa. Toisaalta hän erottautui kaikkein vasemmistolaisimmista kilpailijoistaan esimerkiksi korostamalla, että kaikille kansalaisille annettava valtion terveysvakuutus ja ilmainen yliopisto-opiskelu eivät ole tämän päivän Yhdysvalloissa realistisia tavoitteita. Ulkopolitiikan kysymyksissä Buttigiegin ohjelma korosti toimivia kansainvälisiä yhteyksiä, yhteistyötä ilmastonmuutoksen torjumiseksi, Yhdysvaltain "loputtomien sotien" päättämistä sekä varauksellisuutta suhteessa Kiinaan, Venäjään, Pohjois-Koreaan ja Saudi-Arabiaan.
Loppuvuoden 2019 aikana Buttigiegin kampanjan keskeiseksi teemaksi nousi kansakunnan yhtenäistäminen ja poliittisen päätöksenteon ja yhteistyön tervehdyttäminen Trumpin presidenttikauden aiheuttaman jyrkän jakaantuneen tilanteen jälkeen. Yhtenäisyyden teema ja sen onnistunut kommunikointi siivittivät Buttigiegin suosiolukuja ylöspäin vuoden 2019 lopussa ja hänellä nähtiin olevan mahdollisuuksia kerätä myös maltillisten republikaanien ääniä.
Vastatessaan nuorta ikäänsä ja presidenttiyttä koskeviin kysymyksiin Buttigieg sanoi, että hänellä on enemmän sotilaallista kokemusta kuin kenelläkään presidentillä 27 vuoteen ja enemmän julkisen hallinnon johtajakokemusta kuin useimmilla muilla demokraattien kärkiehdokkailla tai kahdella edellisellä presidentillä virkaan astuessaan.
Buttigieg on ensimmäinen avoimesti seksuaalivähemmistöön kuuluva demokraattinen ehdokas Yhdysvaltojen presidentiksi. Jos olisi valittu, hän olisi ollut myös Yhdysvaltojen historian nuorin presidentti.
Buttigieg on ilmoittanut olevansa vakaumuksellinen kristitty. Hän kuuluu episkopaaliseen kirkkoon. Hän on joissakin poliittisissakin yhteyksissä viitannut uskonnolliseen vakaumukseensa.
Presidentinvaalikampanja 2019–2020

Buttigiegin presidentinvaalikampanja sai laajaa huomiota mediassa kevään 2019 aikana, ja oltuaan lähes tuntematon hän nousi mielipidemittauksissa nopeasti demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaiden kärkiehdokkaiden joukkoon. Buttigiegia on luonnehdittu rennosti ja kohteliaasti esiintyväksi, moninaisista asioista hyvin perillä olevaksi ehdokkaaksi.
Buttigieg onnistui vuoden 2019 toisella neljänneksellä keräämään vaalikampanjaansa varten enemmän rahaa kuin muut demokraattisen puolueen silloiset kärkiehdokkaat Joe Biden, Kamala Harris, Elizabeth Warren ja Bernie Sanders. Monet Barack Obaman ja Hillary Clintonin presidentinvaalikampanjoiden merkittävät tukijat ja entiset Obaman hallinnon edustajat ilmoittivat kevään 2019 aikana tukevansa taloudellisesti Buttigiegin kampanjaa.
Buttigiegin katsottiin parantaneen merkittävästi valituksi tulemisen mahdollisuuksiaan hyvällä esiintymisellään demokraattien lokakuun 2019 vaaliväittelyssä. Lokakuun 2019 lopussa Buttigiegin kampanjaorganisaatio ensimmäisessä esivaaliosavaltiossa Iowassa oli demokraattiehdokkaiden laajin. Buttigieg nousi mielipidetiedustelussa johtoon Iowan demokraattien keskuudessa ensimmäisen kerran marraskuun 2019 puolivälissä. Hänen kannatuksensa oli 22 %, ja vastaajista 73 % sanoi pitävänsä hänestä. Molemmat lukemat olivat parempia kuin muilla ehdokkailla.
Vuoden 2019 lopussa Buttigiegille ennustettiin hyvää menestystä Iowan ja New Hampshiren esivaaleissa, mutta hänen vähäisen kannatuksensa afroamerikkalaisten keskuudessa ennakoitiin aiheuttavan hänelle vaikeuksia talven 2020 esivaalien edetessä osavaltioihin, joissa merkittävä osuus demokraateista on afroamerikkalaisia. Buttigieg kuitenkin korosti kesästä 2019 lähtien sitoutumistaan erityisesti afroamerikkalaisten olojen parantamiseksi laatimaansa laajaan talous- ja oikeuspoliittiseen toimenpideohjelmaan keskeisenä teemanaan puuttuminen "Yhdysvalloissa sen syntyajoista lähtien esiintyneeseen systemaattisen rasismiin".
Demokraattien ensimmäisessä esivaalissa Iowan vaalikokouksissa helmikuussa 2020 Buttigieg sai itselleen 26 %:lla äänistä 14 valitsijamiestä ja lähin kilpailija Bernie Sanders 12 valitsijamiestä. Hyvän tuloksen saavuttaminen Iowassa oli tärkeää Buttigiegin kampanjan jatkon kannalta, mutta Buttigieg joutui päättämään kampanjansa esivaaleihin osallistuneista demokraattien pääehdokkaista ensimmäisenä jo maaliskuun alussa heti hänen kannaltaan epäonnistuneiden Nevadan ja Etelä-Carolinan esivaalien jälkeen.
Buttigiegistä tuli Iowan vaalikokousten tulosten selvittyä helmikuussa 2020 Yhdysvaltain historian ensimmäinen avoimesti seksuaalivähemmistöön kuuluva henkilö, joka on saavuttanut voiton presidentinvaalien esivaaleissa tai niitä vastaavissa vaalikokouksissa tai saanut valituksi itselleen edustajia pääpuolueen puoluekokoukseen.
Liikenneministeri 2021-2025

Oman presidentinvaalikampanjansa jälkeen Buttigieg kampanjoi loppuvuoden 2020 ajan aktiivisesti Joe Bidenin valitsemiseksi ja häntä pidettiin eräänä todennäköisimmistä nimityksistä Bidenin hallintoon. Joulukuussa 2020 presidentiksi valittu Biden ilmoitti nimittävänsä Buttigiegin hallituksensa liikenneministeriksi sanoen tämän olevan "yksi terävimmistä henkilöistä mitä voi koskaan vastaan tulla". Senaatti vahvisti Buttigiegin nimityksen 2.2.2021 äänin 86-13. Buttigieg on historian ensimmäinen avoimesti seksuaalivähemmistöön kuuluva senaatin vahvistama Yhdysvaltain liittovaltion hallituksen jäsen.
Liikenneministerin virka muodostui koronakriisin jälkeisten laajojen infrastruktuuri-investointien vuoksi poikkeuksellisen merkittäväksi tehtäväksi Bidenin hallinnossa. Newsweekin mukaan Bidenin kauden päättyessä Buttigiegin katsottiin yleisesti olleen hallituksen vaikutusvaltaisin jäsen ja taitava demokraattipuolueen näkökantojen viestijä.
Muuta

Marraskuussa 2016 The New Yorkerille antamassaan haastattelussa presidentti Barack Obama listasi Buttigiegin yhdeksi demokraattisen puolueen neljästä tulevaisuuden nimestä.
Pete Buttigiegin omaelämäkerrallinen kirja Shortest Way Home nousi Yhdysvalloissa kevään 2019 kirjamyyntitilastojen kärkisijoille. The Guardian -lehti luonnehti sitä parhaaksi poliittiseksi omaelämäkerraksi sitten Barack Obaman kirjan Dreams from my Father.
Time-lehden kannessa oli toukokuussa 2019 kuva Buttigiegista kotitalonsa pihalla yhdessä puolisonsa kanssa otsikolla "First Family". Kansikuvaa pidettiin merkkipaaluna sekä Buttigiegin kampanjan että seksuaalivähemmistöjen mediassa saaman julkisuuden kannalta.
Presidentti Donald Trump kutsui Buttigiegia esivaalikampanjan 2019-2020 aikana pilkkanimellä Alfred E. Neuman. Poliittiset tarkkailijat tulkitsivat pilkkanimen käyttöönoton viitanneen siihen, että Trump koki Buttigiegin varteenotettavaksi haastajakseen.
Perhetausta ja yksityiselämä

Buttigiegin puoliso on opettaja Chasten Buttigieg, joka osallistui näkyvästi presidentinvaalikampanjaan 2019-2020. Syyskuussa 2021 liikenneministeri Buttigieg ilmoitti tulleensa puolisonsa kanssa kahden lapsen vanhemmiksi . Buttigiegin kotipaikkakunta on 2022 lähtien ollut Traverse Cityn pikkukaupunki Michiganissa .
Pete Buttigiegin molemmat vanhemmat olivat Notre Damen yliopiston professoreita. Hänen isänsä muutti Yhdysvaltoihin Maltalta 1970-luvulla. Perheen sukunimi on maltankielistä alkuperää. Suhteellisen vaikeasti lausuttavissa olevan sukunimensä vuoksi Buttigieg on kehottanut ihmisiä kutsumaan häntä "pormestari Peteksi" (engl. Mayor Pete).
Buttigiegin kerrotaan puhuvan kahdeksaa kieltä: englantia, espanjaa, ranskaa, italiaa, norjaa, arabiaa, maltaa ja daria. Hän soittaa myös pianoa ja on esiintynyt kotikaupunkinsa South Bendin sinfoniaorkesterin konsertissa.
Teoksia > Kirjat

Shortest Way Home. One Mayor's Challenge and a Model for America's Future.  New York:  Liverlight, 2019.  ISBN 978-1-63149-436-9
Trust: America's Best Chance.  New York:  Liverlight, 2020.  ISBN 978-1-63149-877-0
Aiheesta muualla

Pete Buttigiegin presidentinvaalikampanjan kotisivu
| n k  Yhdysvaltain liikenneministerit |
| --- | --- | --- |
|  Boyd  Volpe  Brinegar  Coleman  Adams  Goldschmidt  Lewis  Dole  Burnley  Skinner  Card  Peña  Slater  Mineta  Peters  LaHood  Foxx  Chao  Buttigieg  |  Boyd  Volpe  Brinegar  Coleman  Adams  Goldschmidt  Lewis  Dole  Burnley  Skinner  Card  Peña  Slater  Mineta  Peters  LaHood  Foxx  Chao  Buttigieg  |  |
| n k Yhdysvaltain presidentinvaalit 2020 |
| --- | --- |
← 20162024 →
Republikaanien ehdokkaat (Esivaalit):  Valitut ehdokkaat Donald Trump (Presidentti) Mike Pence (Varapresidentti) Muut ehdokkaat Mark Sanford Joe Walsh Bill Weld 
Demokraattien ehdokkaat (Esivaalit):  Valitut ehdokkaat Joe Biden (Presidentti) Kamala Harris (Varapresidentti) Muut ehdokkaat Michael Bennet Michael Bloomberg Cory Booker Steve Bullock Pete Buttigieg Julián Castro Bill de Blasio John Delaney Tulsi Gabbard Kirsten Gillibrand Mike Gravel Kamala Harris John Hickenlooper Jay Inslee Amy Klobuchar Wayne Messam Seth Moulton Richard Ojeda Beto O'Rourke Deval Patrick Tim Ryan Bernie Sanders Joe Sestak Tom Steyer Eric Swalwell Elizabeth Warren Marianne Williamson Andrew Yang 
Muut: Sitoutumattomat ja kolmannen puolueen ehdokkaat Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2020
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Puola 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  SNAC 
South Bendin kaupungintalo, jossa Pete Buttigieg työskenteli pormestarina 2012–2019.
Pete Buttigieg ilmoittaa kotikaupungissaan South Bendissä asettuvansa ehdolle vuoden 2020 presidentinvaaleissa.
Pete Buttigiegin presidentinvaalikampanjan logo.
Pete Buttigieg kampanjatilaisuudessaan Des Moines'n kaupungissa Iowassa lokakuussa 2019.
Pete Buttigieg (vas.) vannoi 3.2.2021 puolisonsa Chasten Buttigiegin (kesk.) avustamana varapresidentti Kamala Harrisille (oik.) liikenneministerin virkavalan.
Liikenneministeri Buttigieg puhumassa julkisten liikennepalvelujen työntekijöille Washington DC:n Union Station-rautatieasemalla helmikuussa 2021.
Arvo Wirta

Arvo Aleksander Wirta (28. helmikuuta 1895 Turku – 25. joulukuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen komentaja, joka toimi muun muassa Merisotakoulun johtajana ja panssarilaivojen päällikkönä sekä myöhemmin liike-elämän palveluksessa.
Elämä

Arvo Wirran vanhemmat olivat seppä Heikki Wirta ja Mathilda Stenman ja puoliso vuodesta 1924 Alice Singhild Holm. Wirta tuli ylioppilaaksi 1914 ja valmistui Merikadettikoulusta 1924, Ruotsin merisotakorkeakoulussa hän opiskeli 1924–1925 ja 1926–1927 sekä suoritti Englannissa tykistö- ja viestikurssin 1930. Diplomimerikapteeni Wirta palveli Ruotsin laivastossa 1925 ja Englannin kotilaivastossa 1930. Suomen merivoimissa hän oli laivaston tykkiveneen nuorempi upseeri ja päällikkö 1919–1924, laivaston esikunnan operatiivisen osaston päällikkö  1925, lippukapteeni 1926, rannikkolaivaston päällikkö 1927–1930 ja yleisesikunnan toimistopseeri 1930–1932. Panssarilaiva Väinämöisen päällikkö hän oli 1932–1933 ja panssarilaiva Ilmarisen sekä panssarivenelaivueen päällikkö 1933–1935. Wirta toimi Merisotakoulun johtajana 1935–1936 ja Kadettikoulun opettaja hän oli 1922–1927. Puolustusvoimien uransa jälkeen Wirta oli Mercantilen palveluksessa myyntipäällikkönä.
Wirta ylennettiin reservin vänrikiksi 1919, reservin luutnantiksi 1921, merivoimien luutnantiksi 1922, kapteeniluutnantiksi 1925, komentajakapteeniksi 1927 ja komentajaksi 1932. Hän oli meripuolustuksen kunniatuomioistuimen puheenjohtaja 1928–1929.
Luettelo Suomen ministereistä

Tämä on luettelo Suomen valtioneuvostossa toimineista ministereistä.
COVID-19-lääkkeen kehittäminen

COVID-19-lääkekehitys on tutkimusprosessi, jonka tarkoituksena on kehittää ennaltaehkäiseviä terapeuttisia reseptilääkkeitä, jotka lieventäisivät vuoden 2019 koronavirustautien (COVID-19) vakavuutta. Alkuvuodesta 2020 vuoteen 2021 useat sadat lääkeyritykset, biotekniikkayritykset, yliopistotutkimusryhmät ja terveysalan organisaatiot kehittivät COVID-19-tautiin tarkoitettuja terapeuttisia lääkeaihioita, jotka olivat prekliinisen tai kliinisen tutkimuksen eri vaiheissa (huhtikuussa 2021 yhteensä 506 lääkeaihiota), ja huhtikuussa 2021 kliinisissä tutkimuksissa oli 419 mahdollista COVID-19-lääkettä.
Jo maaliskuussa 2020 Maailman terveysjärjestö (WHO), Euroopan lääkevirasto (EMA), Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto (FDA) sekä Kiinan hallitus ja lääkevalmistajat koordinoivat akateemisten ja teollisuustutkijoiden kanssa rokotteiden, viruslääkkeiden ja infektion jälkeisten hoitojen kehittämistä. WHO:n kansainvälisessä kliinisten tutkimusten rekisterissä (International Clinical Trials Registry Platform) kirjattiin 536 kliinistä tutkimusta COVID-19-infektioiden jälkihoitojen kehittämiseksi, ja kliinisessä tutkimuksessa on useita muiden infektioiden hoitoon tarkoitettuja vakiintuneita viruslääkkeitä, joita on tarkoitus käyttää uudelleen.
Maaliskuussa 2020 WHO käynnisti kymmenessä maassa SOLIDARITY-tutkimuksen, johon osallistuu tuhansia COVID-19-tartunnan saaneita henkilöitä ja jossa arvioidaan neljän teholtaan lupaavimman olemassa olevan antiviraalisen yhdisteen hoitovaikutuksia. Huhtikuussa 2020 perustettiin dynaaminen, järjestelmällinen katsaus, jonka avulla seurataan COVID-19-rokotteen ja terapeuttisten lääkeaihioiden rekisteröityjen kliinisten tutkimusten edistymistä.
Lääkekehitys on monivaiheinen prosessi, jossa uuden yhdisteen turvallisuuden ja tehon varmistaminen kestää yleensä yli viisi vuotta. Useat kansalliset sääntelyviranomaiset, kuten EMA ja FDA, ovat hyväksyneet menettelyjä kliinisten testien nopeuttamiseksi. Kesäkuuhun 2021 mennessä kymmenet potentiaaliset infektion jälkeiset hoitokeinot olivat ihmiskokeiden loppuvaiheessa eli vaiheen III-IV kliinisissä tutkimuksissa.
Ehdokkaat

15 terapeuttisen ehdokkaan kliinisten COVID-19-tutkimusten näyttöverkosto. Ympyrät edustavat interventioita tai interventioryhmiä (luokkia). Kahden ympyrän välissä olevat viivat osoittavat vertailuja kliinisissä tutkimuksissa.
Erään lähteen mukaan (elokuussa 2020) COVID-19-hoitokandidaattien kehittämiseen tähtäävän prekliinisen tai varhaisen vaiheen kliinisen tutkimuksen eri luokkiin kuuluivat mm. seuraavat:
vasta-aineet (81 ehdokasta)
viruslääkkeet (31 ehdokasta)
solupohjaiset yhdisteet (34 ehdokasta)
RNA-pohjaiset yhdisteet (6 ehdokasta)
uudelleen käytettävät skanneriyhdisteet (18 ehdokasta).
erilaiset muut terapiaryhmät, kuten tulehduskipulääkkeet, malarialääkkeet, interferonit, proteiinipohjaiset yhdisteet, antibiootit ja reseptoreita muokkaavat yhdisteet.
Vaiheen III pivotaalikokeissa arvioidaan, onko lääkeehdokkaalla tehoa nimenomaan tiettyä tautia vastaan, ja - vakavista COVID-19-infektioista kärsivien sairaalahoitoon joutuneiden ihmisten tapauksessa - testataan uudelleen käytettävän tai uuden lääkeehdokkaan tehokasta annostasoa COVID-19-infektiosta johtuvan sairauden (pääasiassa keuhkokuumeen) parantamiseksi. Jos kyseessä on jo hyväksytty lääke (kuten hydroksiklorokiini malariaan), vaiheen III-IV tutkimuksissa määritetään sadoilla tai tuhansilla COVID-19-infektiota sairastavilla ihmisillä jo hyväksytyn lääkkeen mahdollinen laajempi käyttö COVID-19-infektion hoitoon. Elokuussa 2020 yli 500 terapeuttiehdokasta oli prekliinisessä tai faasin I-IV kehitysvaiheessa, ja uusia faasin II-III tutkimuksia on ilmoitettu tehtäväksi sadoille terapeuttiehdokkaille vuoden 2020 aikana.
Lukuisat lääkekandidaatit, joita tutkitaan "tukihoitoina" sairauden aikana esiintyvien vaivojen lievittämiseksi, kuten tulehduskipulääkkeet tai keuhkoputkia laajentavat lääkkeet, eivät sisälly alla olevaan taulukkoon. Muut alkuvaiheen vaiheen II tutkimuksissa olevat lääkkeet tai lukuisat vaiheen I tutkimuksissa olevat hoitokandidaatit eivät myöskään ole mukana. Vaiheen I-II tutkimuksissa olevien lääkeaihioiden onnistumisprosentti on alhainen (alle 12 %), kun ne läpäisevät kaikki tutkimusvaiheet ja saavat lopulta hyväksynnän. Vaiheen III tutkimuksiin päästyään COVID-19-infektioon liittyvien sairauksien - infektio- ja hengityselinsairauksien - hoitokandidaattien onnistumisprosentti on noin 72 prosenttia.
Uudelleen käytettävät lääkeaihiot

Lääkkeiden uudelleenjärjestely (jota kutsutaan myös lääkkeiden uudelleenkäyttöönotoksi) - olemassa olevien lääkkeiden tutkiminen uusiin terapeuttisiin tarkoituksiin - on yksi tieteellisen tutkimuksen linja, jota noudatetaan turvallisten ja tehokkaiden COVID-19-hoitojen kehittämiseksi. Useita nykyisiä viruslääkkeitä, jotka on aiemmin kehitetty tai joita on käytetty SARSin (Severe acute respiratory syndrome), MERS:n (Middle East respiratory syndrome), HIV:n/aidsin ja malarian hoitoon, tutkitaan COVID-19-hoitoina, ja jotkut niistä siirtyvät kliinisiin tutkimuksiin.
COVID-19-pandemian aikana lääkkeiden uudelleenkäytöllä tarkoitetaan kliinistä tutkimusprosessia, jossa nopeasti seulotaan ja määritetään muiden sairauksien hoitoon jo hyväksyttyjen lääkkeiden turvallisuus ja tehokkuus, jotta niitä voitaisiin käyttää COVID-19-infektiota sairastaville. Tavanomaisessa lääkekehitysprosessissa lääkkeen uudelleenkäytön vahvistaminen uuden sairauden hoitoon vaatisi useita vuosia kliinistä tutkimusta - mukaan lukien keskeiset vaiheen III kliiniset tutkimukset - lääkekandidaatille, jotta voitaisiin varmistaa sen turvallisuus ja tehokkuus erityisesti COVID-19-infektion hoidossa. Kasvavan COVID-19-pandemian aiheuttaman hätätilanteen vuoksi lääkkeen uudelleenkäyttöönottoprosessia nopeutettiin maaliskuun 2020 aikana COVID-19-infektiota sairastavien sairaalahoitoa varten.
Kliiniset tutkimukset, joissa käytetään uudelleenkäytettyjä, yleisesti ottaen turvallisia, olemassa olevia lääkkeitä COVID-19-infektiota sairastaville sairaalahoidossa oleville henkilöille, voivat kestää vähemmän aikaa ja niiden kokonaiskustannukset voivat olla alhaisemmat, kun halutaan saavuttaa turvallisuutta (vakavien sivuvaikutusten puuttuminen) ja infektion jälkeistä tehoa osoittavia päätetapahtumia. Näiden etujen hyödyntämiseksi WHO aloitti maaliskuun 2020 puolivälissä nopeutetut kansainväliset vaiheen II-III tutkimukset neljällä lupaavalla hoitovaihtoehdolla - SOLIDARITY-tutkimus - ja vuoden 2020 aikana etenee vaiheen II tai III tutkimuksiin lukuisia muita lääkkeitä, joilla on potentiaalia uudelleenkäytettäväksi erilaisissa sairauden hoitostrategioissa, kuten tulehduskipulääkkeitä, kortikosteroidi-, vasta-aine-, immuunijärjestelmä- ja kasvutekijähoitoja, muun muassa.
Maaliskuussa Yhdysvaltain tautienvalvonta- ja ehkäisykeskus (CDC) antoi lääkärille suosituksen, joka koski remdesiviirin käyttöä COVID-19:n aiheuttaman keuhkokuumeen vuoksi sairaalahoitoon joutuneille henkilöille: "Vaikka kliiniset tutkimukset ovat kriittisen tärkeitä tämän lääkkeen turvallisuuden ja tehon määrittämiseksi, kliiniset lääkärit, joilla ei ole mahdollisuutta kliiniseen tutkimukseen, voivat pyytää valmistajan kautta remdesiviiriä myötätuntokäyttöön potilaille, joilla on kliininen keuhkokuume."
Uudet vasta-ainelääkkeet > Lääkkeiden käytön nopeudesta

Lääkkeiden käyttö covid-19-virukseen on ymmärrettävästi toiveikas lähtökohta etenkin vakavissa, kriittisissä tilanteissa ja niissä tapauksissa, joissa rokotetta ei ole saatavissa tai siihen ei luoteta. Viruslääkkeiden kehittäminen – mistä esimerkkinä HIV – on kuitenkin hidas prosessi, myös verrattuna rokotekehitykseen; onhan SARS-rokotettakin onnistuttu kehittelemään jo lähes kaksikymmentä vuotta ennen covid-pandemiaa.
Lupaavia tuloksia on kuitenkin saatu aikaan toipilasplasmalla sekä eräillä antiviraalilääkkeillä kuten hydroksiklorokiini, remdesiviiri, molnupiraviiri ja yhdistelmävalmisteilla kuten nirmatrelviiri (jonka vaikuttavia aineita ovat nirmatrelviiri (PF-07321332) ja ritonaviiri) ja Evusheld (sisältää kahta monoklonaalista vasta-ainetta, tiksagevimabia ja silgavimabia). Nämä perustuvat lähinnä hätätilakäyttöön eikä vuoden 2021 marraskuun loppuun mennessä ole kehitetty luotettavaa eikä turvallista lääkehoitoa tautiin toiveista huolimatta.