stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
VTT

| Teknologian tutkimuskeskus VTT |
| --- | --- |

 VTT:n päärakennus Espoon Otaniemessä.
Tutkimuslaitoksen tiedot
Perustettu:  16. tammikuuta 1942  (82 vuotta sitten)
Pääkonttori:  Tekniikantie 21, Otaniemi, Espoo
Ministeriö:  Osakeyhtiö, valtion kokonaan omistama, kuuluu työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalaan
Työntekijöiden määrä:  2 213 (VTT-konserni 31.12.2022)
Budjetti:  261 miljoonaa euroa (VTT-konserni 2022)
Johtaja:  Antti Vasara
Tytärlaitokset:  VTT Ventures Oy, >VTT International Oy, VTT Senseway Oy ja VTT Holding Oy
Kotisivu
Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy on Suomen suurin soveltavaa tutkimusta tekevä tutkimuskeskittymä ja tutkimus- ja teknologiayhtiö. VTT tuottaa teknologia- ja tutkimuspalveluja niin kotimaisille kuin kansainvälisillekin yrityksille ja julkiselle sektorille.
VTT on osa Suomen innovaatiojärjestelmää, ja sillä on keskeinen asema suomalaisen elinkeinoelämän ja yhteiskunnan kilpailukyvyn kehittämisessä. VTT on valtion kokonaan omistama erityistehtävää toteuttava voittoa tavoittelematon yhtiö. VTT kuuluu Suomen työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalaan.
Historia > VTT:n synnyn taustat

VTT:n historia ulottuu 1900-luvun ensimmäisiin vuosikymmeniin, jolloin Suomen kansallista tutkimusjärjestelmää kehitettiin, perustettiin aineenkoetuslaitos, Teknillinen korkeakoulu, teollisuuden yhteisesti rahoittama tutkimuslaitos. Myös teollisuudella oli omia tutkimuslaboratorioita. 1930-luvulla kansallista tutkimusjärjestelmää kehittivät Helsingin yliopiston kemian laitoksen nuori tutkijapolvi sekä Teknillisen korkeakoulun (TKK) insinöörikoulukunta. Insinöörikoulukunta alkoi ajaa rakennusteknillisen laboratorion perustamista, mutta selvittelyvaiheen jälkeen se kasvatti suunnitelmansa yhteensä viiteen eri laboratorioon. Kemistit ehdottivat huomattavasti laajempaa ratkaisua, jossa painotettiin yhteistyötä teollisuuden kanssa.
Valtio käsitteli kilpailevia ehdotuksia lähes kolme vuotta, ja vuonna 1937 se valitsi TKK:n ratkaisun ja myönsi sille määrärahan laboratorion rakentamista varten. Hanke kuitenkin viivästyi, sillä Teknillisen korkeakoulun päärakennus vaurioitui pahasti marraskuussa 1939 talvisodan ensimmäisen päivän pommituksissa. Rakennuslaboratorio liitettiin korkeakoulun rakennussuunnitelmiin vuonna 1941. VTT:n ensimmäisen laboratoriorakennuksen pohjana oli aineenkoetuslaitos, minkä lisäksi tutkimuslaitokseen tuli myös vuori-, tie- ja paloteknisen tutkimuksen laboratoriot.
Historia > Valtion Teknillinen tutkimuslaitos (VTL) (1942–1972)

Valtion Teknillinen tutkimuslaitos perustettiin 16. tammikuuta 1942 presidentti Risto Rytin allekirjoittamalla lailla harjoittamaan teknillistä tutkimustoimintaa tieteellisessä ja yleishyödyllisessä tarkoituksessa. Rakentaminen aloitettiin heti, ja tutkimuslaitos valmistui syksyllä 1943. Rakennuksen tilavuus oli 20 000 kuutiometriä, ja siihen sijoitettiin seitsemän VTL:n kymmenestä ensimmäisestä laboratoriosta. Tutkimuslaitos siirrettiin Oy Keskuslaboratoriosta Kauppa- ja teollisuusministeriön alaisuuteen. Laitoksen ensimmäisenä ylijohtajana toimi vuosina 1942–1947 Martti Levón, joka toimi Teknillisen korkeakoulun rehtorina vuosina 1940–1943 ja 1946–1955. Sodan aikana tutkimuslaitoksen toiminta painottui kotirintaman puolustuskyvyn parantamiseen. Laboratoriossa tutkittiin esimerkiksi heikkolaatuisia ruokatarvikkeita, korvikkeita, palosuojelua, palamattomia puumateriaaleja ja korsukamiinoita. Sodan jälkeen VTL laajeni vauhdikkaasti, ja sitä työllisti erityisesti sotakorvaustuotteiden laadunvarmistus.
Vuonna 1948 VTL:n ylijohtajana aloitti Edward Wegelius. Vuonna 1950 tutkimuslaitos muodostui 15 laboratoriosta. Valtio osti Otaniemen kartanon maat vuonna 1949, ja vuonna 1955 Vuoriteknillinen laboratorio muutti ensimmäisenä VTL:n laboratoriona Otaniemeen. Laitoksen punatiiliset rakennukset suunnitteli Alvar Aallon arkkitehtitoimisto.
VTL:stä kasvoi 1960-luvulla Suomen suurin tutkimuslaitos, se työllisti yli 400 henkilöä. 1960-luvun puolivälissä sillä oli jo 26 laboratoriota, joissa työskenteli yhteensä yli 400 tutkijaa. Vuonna 1968 ylijohtajan titteli muutettiin pääjohtajaksi. Wegeliuksen kaudella VTL:n asema kansainvälisestikin korkeatasoisena tutkimuskeskuksena vakiintui.
Kun Wegelius jäi eläkkeelle vuonna 1970, hänen seuraajanaan aloitti Pekka Jauho.  1970-luvulla ympäristökysymykset nousivat julkisuuteen, mikä toi VTT:lle lisää tutkimuskohteita. Pääjohtaja Jauho käynnisti tutkimuslaitoksessa laajan modernisoinnin, esimerkiksi hallintoa yksinkertaistettiin, testaustoiminta laajeni tutkimukseen. Tutkimuslaitoksen nimi päätettiin muuttaa Valtion teknilliseksi tutkimuskeskukseksi (VTT).
Vuonna 1971 valtioneuvosto siirsi Otaniemen tutkimusreaktorin hallinnan Teknilliseltä korkeakoululta VTT:lle.
Historia > Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) (1972–2009)

Valtion teknillinen tutkimuslaitoksen nimi muuttui 1972 muotoon Valtion teknillinen tutkimuskeskus. VTT sai uusia tehtäviä teollisen toiminnan kasvaessa ja monipuolistuessa. Se osallistui myös yhteiskunnan rakenteiden uudistamiseen liittyvään tutkimukseen. Toiminta keskittyi teknilliseen tutkimukseen ja siihen liittyvään kehitystyöhön.
VTT:n päärakennus valmistui Espoon Otaniemeen vuonna 1975.
VTT perusti 1970- ja 1980-luvuilla uusia laboratorioita Ouluun, Tampereelle, Jyväskylään ja Outokumpuun. 1980-luvulla VTT oli aktiivisesti mukana yhteistyössä, jonka tuloksena syntyi matkapuhelin. VTT:ssä kehitettiin vuonna 1984 myös maailman ensimmäinen videokuvapuhelin. Pääjohtaja Jauho jäi eläkkeelle 1987. Hänen kaudellaan VTT:n henkilöstömäärä oli nelinkertaistunut, erityisesti tilaustoiminnan kasvessa.
Jauhon seuraajana aloitti Markku Mannerkoski. Hänen kaudellaan VTT:n toiminnassa korostuivat huipputekniikan tutkimus, korkeatasoinen testaus ja kansainvälinen yhteistyö. Tutkimustuloksia alettiin siirtää entistä tehokkaammin teollisuuden ja elinkeinoelämän käyttöön. Hallintorakenne ja johtamisjärjestelmä muutettiin hierarkkisempaan suuntaan laitoksen tuloksellisuuden, suunnittelun ja seurannan vahvistamiseksi. Tutkimus- ja kehittämismarkkinat kansainvälistyivät voimakkaasti, mikä nosti kilpailun määrää ja edellytti yritysmäisempää otetta. Mannerkoski jäi eläkkeelle 1999.
Vuonna 1990 VTT:llä oli Otaniemessä maanalaista laboratoriotilaa lähes 6 000 kuutiota ja 15 000 neliömetriä louhittuna yli 20 metrin syvyydessä.
Mannerkoskea seurasi uutena pääjohtajana Erkki K. M. Leppävuori.
Alkuvuonna 2002 perustettiin VTT:n strateginen tutkimusohjelma, Agile Software Technologies, jossa tutkittiin ketterää ohjelmistokehitystä.
VTT avasi toukokuussa 2007 Espoossa tutkimusympäristön, joka oli omistettu hajautetun energiantuotannon mallinnukseen ja optimointiin. Kesäkuussa hallinnon ja aluekehityksen ministerityöryhmä puolsi kauppa- ja teollisuusministeriön esitystä käynnistää valmistelutyö VTT:n muuttamiseksi liikelaitokseksi alkuvuonna 2009. Liikelaitoksena VTT:llä olisi joustavammat rahoitusmahdollisuudet ja se voisi tehostaa kehittämiensä teknologioiden ja osaamisen kaupallista hyödyntämistä Suomessa ja ulkomailla tytäryhtiöidensä kautta.
Historia > Teknologian tutkimuskeskus VTT (2010–2014)

Uusi nimi Teknologian tutkimuskeskus VTT otettiin käyttöön vuonna 2010  VTT jakautui konsernirakenteeseen. Uuteen VTT Groupiin sisältyi emo-VTT:n lisäksi kolme tytäryhtiötä, VTT Expert Services Oy, VTT Ventures Oy ja VTT International Oy. VTT Memsfab Oy aloitti toimintansa vuonna 2011.
VTT:llä oli vuonna 2012 yli 3 000 työntekijää. VTT päätti sulkea tutkimusreaktorinsa, koska sen ylläpito maksoi noin 400 000 euroa vuodessa. Reaktori sammutettiin pysyvästi vuonna 2015 poistamalla sydämestä useita polttoainesauvoja..
VTT uudisti vuonna 2014 organisaatiotaan, ja toiminta jaettiin kolmeen liiketoiminta-alueeseen:
tietointensiiviset tuotteet ja palvelut,
älykäs teollisuus ja energiajärjestelmät sekä
luonnonvara- ja ympäristöratkaisut.
Hallitus esitti toukokuussa 2014, että VTT muutettaisiin osakeyhtiöksi ja Mikes ja VTT yhdistettäisiin. Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan VTT toimi hyvin yritysmäisesti, sillä se sai noin 70 prosenttia tuloistaan yritysten toimeksiannoista ja kilpailun piirissä olevasta tutkimusrahoituksesta.
Organisaatio

VTT:n pääkonttori on Espoon Otaniemessä. Toimitusjohtaja on TkT Antti Vasara. Toimipisteitä on lisäksi Jyväskylässä, Kajaanissa, Kuopiossa, Tampereella ja Oulussa.
VTT:llä oli vuonna 2022 neljä tytäryhtiötä:
VTT Ventures Oy
VTT International Oy
VTT SenseWay Oy
VTT Holding Oy
VTT:llä on myös viisi kärkihanketta, joita se kutsuu eksponentiaalisen kasvun ja toivon teknologioiksi:
biotekninen ruuantuotanto
kvanttiteknologia,
materiaalien uudenlainen käyttö,
minikokoiset ydinreaktorit ja
muovin kemiallinen kierrätys
VTT:n toiminta ja vaikuttavuus

VTT saa valtiolta tutkimusrahoitusta perustehtävänsä hoitamiseen, mutta valtion rahoittama tutkimustoiminta on eriytetty yhtiön kaupallisesta toiminnasta. VTT:llä on kolme erityistehtävää:
strateginen tutkimus eli teknologian soveltava tutkimus ja kehittäminen sekä niihin liittyvä ennakointitoiminta
liiketaloudellisilla perusteilla tapahtuva tutkimus eli teknologiaan ja innovaatioihin perustuvat tutkimus- ja asiantuntijapalvelut
toiminta kansallisena metrologialaitoksena tieteellisen metrologian osalta. VTT ylläpitää ja kehittää kansallista metrologiajärjestelmää, mittanormaalijärjestelmää ja kalibrointipalvelua sekä harjoittaa metrologian strategista ja liiketaloudellisilla perusteilla tapahtuvaa tutkimusta.
VTT:n yhdistää eri teknologia-alojen osaamista ja auttaa asiakkaitaan ja yhteistyökumppaneitaan luomaan uusia tuotteita, tuotantoprosesseja ja -menetelmiä, liiketoimintamalleja ja palveluja. VTT auttaa myös innovaatioiden kaupallistamisessa ja nopeuttaa siirtymää tutkimuksesta liiketoimintaan.
VTT mittaa monin tavoin toimintansa vaikuttavuutta ja hyötyjä, joita toiminta tuottaa yrityksille ja yhteiskunnalle. VTT:n mukaan 27 prosenttia suomalaisista innovaatioista sisälsi vuonna 2020 VTT:n osaamista.
VTT:n toiminta ja vaikuttavuus > Yhteistyökumppaneita

VTT ja Saab tekevät yhteistyötä tutkimuksessa, joka liittyy huoltovarmuuskriittiseen teknologiaan, esimerkiksi uusiin materiaaleihin ja anturitekniikkaan, joita hyödynnetään paitsi Saabin tutka- ja johtamisjärjestelmissä, myös ilmailussa ja vedenalaisissa järjestelmissä.
VTT:llä on yhteinen tutkimusravintola TestEat IBM:n ja Fazerin kanssa. IBM:n toimitalossa Munkkiniemessä sijaitsevassa tutkimus- ja pilottiravintolassa testataan uusia IT-tekniikoita ja tekoälyä.
Fazer on myös lisensioinut VTT:n kehittämän kaurateknologian, jonka avulla voidaan hyödyntää kauran terveysvaikutteisia ainesosia.
VTT ja Rolls-Royce suunnittelevat ensimmäisen sukupolven etäohjattavia ja autonomisia laivoja.
VTT kertoi huhtikuussa 2020 kehittävänsä HUS:n ja Helsingin yliopiston rokotetutkimuskeskuksen kanssa virusantigeenien määritykseen perustuvaa testausmenetelmää koronavirukselle. Syksyllä 2020 Suomessa alkoi monialainen tutkimushanke, jossa selvitettiin koronan leviämistä ilmassa. Tutkimustulokset VTT:n, THL:n ja Tampereen yliopiston yhteisestä hankkeesta valmistunevat alkuvuodesta 2021.päivitettävä
VTT on mukana EU:n Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvassa L3Pilot-hankkeessa, jossa tehdään laajoja tietestejä robottiautoille. Hankkeeseen kuuluu 34 organisaatiota, ja sitä johtaa saksalainen Volkswagen-konserni.
VTT toimittaa komponentteja ranskalaiseen ITER-koefuusioreaktoriin, jossa hyödynnetään fuusiovoimaa.
VTT on tutkinut sisua Helsingin yliopiston psykologian laitoksen kanssa. Tutkimus keskittyi sisun olemukseen ja merkitykseen esimerkiksi työelämässä pärjäämisen ja työhyvinvoinnin kannalta.
Suomen tekstiili ja muoti ry ja VTT ovat tehneet linjauksen siitä, miten tekstiiliteollisuuden arvoketjua Suomessa kannattaisi kehittää.
VTT:n toiminta ja vaikuttavuus > Esimerkkejä tutkimustuloksista

VTT on ollut pioneerina kehittämässä muun muassa matkapuhelinteknologiaa, energiatuotannon polttoteknologioita ja polttoaineita, bioenergiatuotantoa, uusia materiaaleja ja kierrätysteknologiaa, älyliikenneratkaisuja, painettua elektroniikkaa ja kuva-analyysimenetelmiä terveydenhuollon sovelluksiin.
VTT kertoi vuonna 2014 valmistaneensa erittäin tarkan hyperspektrikameran, jolla ihosyövän esiasteet voidaan havaita aiempaa varhaisemmassa vaiheessa. Terveysteknologiayhtiö Revenio alkoi kaupallistaa teknologiaa seuraavana vuonna.
VTT kertoi vuonna 2015, että se oli kehittänyt hybridihiivoja, joilla lager-olueen voidaan luoda uudenlaisia makuja sekä nopeuttaa itse valmistusprosessia.
VTT kertoi vuonna 2015, että se oli kehittänyt ruokapakkaukseen liitettävän anturin, joka havaitsee elintarvikkeen pilaantumisen etsimällä ruokapakkauksiin kertyvää etanolia.
VTT teki vuonna 2015 Ilmavoimille tutkimuksen, jonka avulla Hornetin korkeapaineturbiinin siipien elinikää voitiin pidentää ja samalla säästää noin 2,7 miljoonaa euroa.
VTT:n kehittämiä sähköbusseja otettiin vuonna 2015 HSL:n käyttöön Espoossa ja vuonna 2016 Helsingissä.
VTT kertoi vuonna 2016 kehittäneensä puhelinsovelluksen ja pienen lisälaitteen, joka havaitsee käyttäjänsä sydämen rytmihäiriöt. Tuotteesta voi olla apua myös aivoinfarktien ennaltaehkäisyssä.
VTT arvioi vuonna 2020 julkaisemassaan Asuntotuotantotarve 2020–2040 -tutkimuksessa, että Suomeen pitäisi rakentaa vuosittain 30 000–35 000 asuntoa.
Metsä Spring -tekstiilikuiduissa hyödynnetään ionisia liuoksia, joiden avulla valkaistusta havupuusellusta voidaan jalostaa lankaa
VTT ja Tampereen teknillisen yliopiston kehittämässä Biocelsol-teknologiassa käytetään entsyymejä selluloosan liukenemisen parantamisessa. Lopputulos muistuttaa puuvillaa.
VTT:n toiminta ja vaikuttavuus > VTT:n spinoff-yrityksiä

VTT:n tutkimustuloksista on syntynyt spinoff-yrityksiä, joista esimerkkejä:
Dispelix, joka kehittää linssejä lisätyn todellisuuden laseihin
GrainSense, joka on kehittänyt langattoman, käsikäyttöisen laitteen, jolla mitataan viljanjyvien laatua.
Infinited Fibre Company, joka valmistaa vanhasta tekstiilistä tai kierrätyspaperista uudenveroista tekstiilikuitua
Iscent, joka valmistaa pakkaus- ja painotuoteteknologiaa
Origin By Ocean pyrkii ratkaisemaan merien rehevöitymisongelmaa nostamalla merestä levää ja tekemällä sen molekyyleistä saostusainetta ruokateollisuudelle.
Paptic, joka kaupallisti VTT:ssä kehitetyn muovinkaltaisen paperimateriaalin, jolla voidaan korvata esimerkiksi perinteiset muovipussit.
Solar Foods, joka valmistaa proteiinia ilmasta
Volare, joka kehittää elintarviketeollisuuden sivuvirroista ja mustasotilaskärpästen toukista sekä proteiinia kalanrehu- ja lemmikinruokamarkkinoille että hyönteisöljyä kosmetiikkateollisuuteen.
VTT:n toiminta ja vaikuttavuus > Kaupallistettuja VTT:n innovaatioita

VTT:n tutkimustuloksista on syntynyt myös tuotteita.
Enifer-yritys tuottaa VTT:n mikrobikantakokoelmasta löytyneen pekilosienen avulla kalanrehua
Flexbrightin valkoista valoa säteilevää kalvo, joka desinfioi ympäristöä
Goodwiller on kehittänyt VTT:n kanssa yksityishenkilöille suunnatun Promilless-alkometrin, jolla promillemäärän voi mitata syljestä.
Infinited Fiber on avannut yhteistyössä VTT:n kanssa Valkeakoskelle mallitehtaan, jossa valmistetaan poistotekstiilistä uudenlaista, ekologista tekstiilikuitua, selluloosakarbamaattia, josta voidaan valmistaa tekstiilikuitua ja lopulta uutta kangasta.
Nurmi Cylinders on kehittänyt VTT:n kanssa kustannustehokkaan, 3D-tulostetun, alkuperäistä osaa yli puolet kevyemmän hydraulisen venttiililohkon.
Salofa on kaupallistanut VTT:n ja Turun yliopiston kehittämän, maailman ainoan sinilevämyrkkyjen pikatestin.
Tunnustuksia

VTT voitti Brysselissä lokakuussa 2020 eurooppalaisten tutkimuslaitosten innovaatiokilpailussa Impact Expected- kategorian innovaatiolla, jolla kananmunan valkuaisen proteiinia voitiin tuottaa ilman kanaa tai kananmunaa. Menetelmässä hyödynnettiin laboratoriossa jalostettua lahottajasientä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta VTT Wikimedia Commonsissa
VTT:n kotisivut
VTT:n historiaa
Panoraamakuvia VTT:n Tampereen toimipisteiltä – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Jussi Paatelan suunnittelema vuonna 1943 valmistunut Valtion teknillisen tutkimuslaitoksen laboratoriorakennus Kaartin lasaretin korttelissa Helsingin Lönnrotinkadulla
VTT:n vanha tunnus, joka oli käytössä vuosina 2002–2018.
Mersennen alkuluku

Nimitystä Mersennen alkuluku käytetään alkuluvuista, jotka ovat muotoa  2^{p}-1, missä p on alkuluku. Ensimmäiset Mersennen alkuluvut ovat 3, 7, 31, 127, 8 191, 131 071, 524 287 ja 2 147 483 647. Niitä vastaavat eksponentit ovat 2, 3, 5, 7, 13, 17, 19 ja 31.. Mersennen alkuluvut ovat saaneet nimensä Marin Mersennen mukaan.
Mersennen luvun testaaminen tietokoneella alkuluvuksi on nopeaa Lucasin-Lehmerin testin avulla, joten suurimmat tunnetut alkuluvut ovat pääasiassa Mersennen alkulukuja. Internetissä tuhansien harrastelijoiden avulla toimiva GIMPS-projekti pyrkii etsimään uusia Mersennen alkulukuja käyttäen hyväksi tietokoneiden laskentakapasiteettia. Mersennen alkulukujen avulla pystytään myös laskemaan parillisia täydellisiä lukuja. Mersennen alkulukujen binääriesitys sisältää määritelmästä johtuen pelkkiä ykkösiä; esimerkiksi  2^{5}-1=11111_{2}.
Suurin tunnettu Mersennen alkuluku  2^{136\ 279\ 841}-1 löydettiin 12. lokakuuta 2024. Se löydettiin GIMPS-projektissa kuten kaikki muutkin Mersennen alkuluvut vuodesta 1997 lähtien.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mersennen alkuluku Wikimedia Commonsissa
Lux

Lux on valoa tarkoittava latinan kielen sana. Sitä käytetään myös seuraavissa merkityksissä:
lux, luksi (lx), valaistusvoimakkuuden mittayksikkö
LUX, Luxemburgin maakoodi
AB Lux, Ruotsissa 1910-luvulla toiminut kerosiinilamppujen valmistaja, nykyisen Electroluxin edeltäjä
Lux Film, italialainen elokuvayhtiö
Hotelli Lux, Moskovassa 1917–1954 toiminut hotelli
Lux Helsinki, Helsingissä tammikuisin järjestettävä valotaidetapahtuma
LUX-yleisöpalkinto, Euroopan parlamentin ja Euroopan elokuva-akatemian myöntämä elokuvapalkinto
Lux, sukunimenä:
Adrian Lux, oik. Prinz Adrian Johannes Hynne (s. 1986), ruotsalainen musiikintuottaja ja DJ
Eric Lux (s. 1967), luxemburgilainen liikemies ja yrittäjä
Germán Lux (s. 1982), argentiinalainen jalkapallomaalivahti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lux”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Perussuomalainen

| Perussuomalainen |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Perussuomalaiset
ISSN:  ISSN 1239-2324
Perustettu:  1996
Päätoimittaja:  Matias Turkkila
Sitoutuneisuus:  Perussuomalaiset
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  2-4 kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
OCLC
Perussuomalainen
Perussuomalainen on perussuomalaisten pää-äänenkannattaja, joka ilmestyy noin 2-4 kertaa vuodessa. Ennen vuotta 2023 lehti ilmestyi noin kerran kuukaudessa. Lehti ilmestyi ensimmäisen kerran huhtikuussa 1996. Vuodesta 2012 lähtien vastaavana päätoimittajana on toiminut Matias Turkkila. Vuodesta 2014 Perussuomalaiset on julkaissut myös Suomen Uutiset -verkkolehteä, jolla on yhteinen toimitus Perussuomalaisen kanssa.
Perussuomalainen ei ole Julkisen sanan neuvoston jäsen eikä sitoutunut noudattamaan journalistin ohjeita.
Päätoimittajat

Harri Lindell
Hannu Purho
Rolf ”Fred” Sormo
Heikki Lehti
Matias Turkkila (2012−)
Aiheesta muualla

Perussuomalaisen kotisivut
Metsäjätti (elokuva)

| Metsäjätti |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ville Jankeri
Käsikirjoittaja:   Ville Jankeri  Timo Turunen 
Tuottaja:   Rimbo Salomaa  Jukka Helle  Markus Selin 
Säveltäjä:  Marko Nyberg
Kuvaaja:  Aarne Tapola
Leikkaaja:  Harri Ylönen
Lavastaja:  Sattva-Hanna Toiviainen
Pääosat:   Jussi Vatanen  Hannes Suominen  Sara Soulié  Anu Sinisalo  Tommi Korpela  Iikka Forss 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Solar Films
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:   2020-08-2929. elokuuta 2020 (Red Carpet)  2020-09-1111. syyskuuta 2020 (Suomi)  
Kesto:  88 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 400 000 euroa
Katsojat:  29 356
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metsäjätti on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Ville Jankeri. Elokuva perustuu Miika Nousiaisen vuonna 2011 julkaistuun samannimiseen romaaniin, jonka ovat sovittaneet käsikirjoitukseksi Jankeri ja Timo Turunen. Metsäjätin pääosissa näyttelevät Jussi Vatanen, Hannes Suominen, Sara Soulié ja Anu Sinisalo. Elokuva kertoo Pasista (Vatanen), joka palkataan entisen kotikylänsä Törmälän vaneritehtaalle valmistelemaan tehtaan irtisanomisia. Pasi kokee moraalisia tunnontuskia, kun tehtaassa on töissä myös hänen ystäviään ja koko Törmälän kylän tulevaisuus on kiinni tehtaan toiminnasta.
Metsäjätti sai maailmanensi-iltansa Hyvinkään Red Carpet -elokuvajuhlilla 29. elokuuta 2020. Teatteriensi-illan se sai 11. syyskuuta 2020.
Tuotanto

Metsäjätin kuvaukset alkoivat elokuussa 2019 Joensuussa. Elo-syyskuun ajan sitä kuvattiin myös pääkaupunkiseudulla, Viialassa, Riihimäellä sekä Lohjalla Mahoganyn vaneritehtaalla. Tammikuussa 2020 elokuvaa kuvattiin vielä viikon verran pääkaupunkiseudulla. Ennen varsinaista kuvausjaksoa, heinäkuussa 2019, elokuvaan kuvattiin kohtauksia myös yhdysvaltalaisen Metallica-yhtyeen keikalla Hämeenlinnassa. Elokuvan budjetti oli 1 400 000 euroa, josta Suomen elokuvasäätiön osuus oli 737 500 euroa.
Elokuvan tunnuskappaleen ”Meidän murusia” esittää Tommi Läntinen. Kesäkuussa 2020 julkaistun kappaleen on säveltänyt Lauri Tähkä ja sanoittanut Timo Kiiskinen.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jussi Vatanen  | … |  Pasi   |
|  Hannes Suominen  | … |  Janne   |
|  Sara Soulié  | … |  Linda   |
|  Anu Sinisalo  | … |  Katariina   |
|  Tommi Korpela  | … |  tehtaanjohtaja Virtasalmi   |
|  Iikka Forss  | … |  pääluottamusmies Kuisma   |
|  Anna-Riikka Rajanen  | … |  Tiina   |
|  Tomi Alatalo  | … |  Mauno   |
|  Kuura Rossi  | … |  Pasi 11-vuotiaana  |
Vastaanotto

| Arvostelija | Arvosana |
| --- | --- |
Helsingin Sanomat: 
Hufvudstadsbladet: 

Helsingin Sanomien Miska Rantanen antoi Metsäjätille kolme tähteä ja piti sitä ”ennalta arvattavana”. Hufvudstadsbladetin Krister Uggeldahl antoi niin ikään elokuvalle kolme tähteä viidestä; hän arvioi elokuvaa dramaturgisesti epätasaiseksi mutta myös mehukkaaksi ja sydämelliseksi.
Aiheesta muualla

Elokuvan traileri YouTubessa
Metsäjätti – Nordisk Film
Piirpauke (albumi)

| Piirpauke Piirpauke |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syyskuussa 1975
 Studio : Finnvox
 Julkaistu: 1975   1989 (CD)
 Formaatti: LP-levy (LRLP 148)   C-kasetti (LRC 148)   CD-levy (LRCD 148)
 Tuottaja(t): Piirpauke
 Tyylilaji: jazz, folk, maailmanmusiikki
 Kesto: 35.49
 Levy-yhtiö: Love Records   Siboney (CD)
 Levymerkki: Love Records
Listasijoitukset
  Suomi: 11. (tammikuu 1976) 
Piirpauken muut studioalbumit
|   | Piirpauke 1975 | Piirpauke 2 1976 |
Piirpauke on suomalaisyhtye Piirpauken debyyttialbumi, joka julkaistiin marraskuussa 1975.
Tyyliltään levy yhdistelee erilaisia musiikkityylejä kuten jazzia, progressiivista rockia, maailmanmusiikkia ja folkia. Albumi sisältää yhtyeen tunnetuimman kappaleen ”Konevitsan kirkonkellot”.
Albumi julkaistiin Love Records -levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Vuonna 1978 albumi julkaistiin LP-levynä Ruotsissa. Albumi julkaistiin uudelleen 1970-1980-luvuilla yhteensä kolmesti LP-levynä. Vuonna 1989 albumi julkaistiin Siboneyn toimesta CD-levynä ensi kertaa ja seuraavaksi vuonna 2007 remasteroituna painoksena. Levy on julkaistu CD-levynä myös Etelä-Koreassa ja Suomessa vielä kahdesti vuoden 1989 ja 2007 painoksien lisäksi. Vuonna 2020 Svart Records julkaisi albumista kaksi uutta, rajoitettua vinyylilevypainosta mustalla ja kultaisella vinyylillä.
Kappaleet

Kaikkien kappaleiden sävellykset trad. ja kaikki kappaleet sovittaneet Kukko, Walli, Hytti ja Wasama, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Kuunnousu – 3.29 (eng. ”The Ascent of the Moon”)
Legong – 10.50
Uusi laulu paimenille – 5.32 (eng. ”New Song for Shepherds”, säv. tuntematon, sov. Kukko)