stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liikemäärä
Liikemäärän säilymislaki

Liikemäärää koskee yksi luonnon säilymislaeista, ja se on suora seuraus Newtonin III laista eli voiman ja vastavoiman laista. Havaintojen mukaan systeemin liikemäärä säilyy vakiona, jos ulkoiset voimat ovat merkityksettömiä. Tätä säilymistä sovelletaan laskuissa usein esimerkiksi kahden kappaleen törmäyksiin: kappaleiden liikemäärien summa ennen ja jälkeen törmäyksen on sama. Liikemäärän säilymislaki on kestänyt erinomaisesti testausta ja sen soveltaminen johti neutriinon löytämiseen. Wolfgang Pauli esitti nimittäin 1930 vastoin Niels Bohrin kantaa, että liikemäärä säilyy myös beetahajoamisessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liikemäärä Wikimedia Commonsissa
Jatkosodan suomalaiset ilmatorjuntayksiköt

Jatkosodan suomalaiset ilmatorjuntayksiköt esitellään tässä artikkelissa taulukkomuodossa. Taulukoista käy ilmi ilmatorjuntayksiköiden nimet, sijoitukset (mm. jatkosodan alussa), niiden käyttämä kalusto, saavutetut ilmavoitot, niiden kärsimät tappiot ja muita tietoja.
Jatkosodan alussa ilmatorjuntayksiköt oli jaettu useaan eri käyttötarkoitukseen, joita olivat muun muassa:
Ilmatorjuntareservi, joka oli suoraan Päämajan alaisuudessa.
Alueellinen ilmatorjunta, jonka tehtävänä oli suojata muun muassa eri paikkakuntia.
Armeijakuntajoukot, jotka oli alistettu armeijakunnille.
Divisioonien yksiköt, jotka oli alistettu suoraan divisioonien esikunnille.
Lentojoukkojen yksiköt
Rautatieyksiköt
Taulukot kesäkuussa 1941 perustetuista ilmatorjuntayksiköistä

Suluissa olevat aseet saatu vasta perustamisvaiheessa. Ko. aseet joko kertaalleen poistettuja tai sotasaalisaseista kunnostettuja.
Taulukot kesäkuussa 1941 perustetuista ilmatorjuntayksiköistä > Päämajan ilmatorjuntareservi

| Ilmatorjuntareservi> Yksikkö | Ilmatorjuntareservi> Sijoitus | Ilmatorjuntareservi> Kalusto | Ilmatorjuntareservi> Ilmavoitot | Ilmatorjuntareservi> Tappiot | Ilmatorjuntareservi> Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 101.RsItPtri | Helsinki | 4x75 mm ja 1xItKK |  |  |  |
| 102.RsItPtri | Helsinki | 4x75 mm ja 1xItKK |  |  | Joensuu 3.7.- |
| 103.RsItPtri | Turku | 4x76 mm ja 1xItKK |  |  | Varkaus 3.7.- |
| 104.RsItPtri | Turku | 4x76 mm ja 1xItKK |  |  | Joensuu 3.7.- Kotka v.1942- |
| 105.RsItPtri | Tampere | 3x76 mm ja 1xItKK |  |  | Kotka v.1942- |
| 106.RsItPtri | Tampere | 4x75 mm ja 1xItKK |  |  | Kotka v.1942- |
| 107.RsItPtri | Lahti | 4x75 mm ja 1xItKK |  |  | Kotka v.1942- |
| 108.RsItPtri | Lahti | 4x75 mm ja 1xItKK |  |  |  |
| 101.KvItPtri | Helsinki | 4x40 mm |  |  |  |
| 102.KvItPtri | Turku | 4x40 mm |  |  |  |
| 103.KvItPtri | Tampere | 4x40 mm |  |  |  |
| 104.KvItPtri | Lahti | 4x40 mm |  |  |  |
| 105.KvItPtri | Helsinki | 4x40 mm |  |  |  |
| 106.KvItPtri | Riihimäki | 4x40 mm |  |  |  |
| 107.KvItPtri | Turku | 4x40 mm |  |  |  |
| 108.KvItPtri | Tampere | 4x40 mm |  |  |  |
| 109.KvItPtri | Jyväskylä | 4x40 mm |  |  |  |
| 105.ItKKK | Helsinki | 4x20 mm(+2)ja 6xItKK |  |  |  |
| 106.ItKKK | Riihimäki | (6)x20 mm ja (6)xItKK |  |  |  |
| 107.ItKKK | Loimaa | 2x20 mm (+4) ja (6)xItKK |  |  |  |
| 108.ItKKK | Tampere | (6)x20 mm ja (6)xItKK |  |  |  |
| 109.ItKKK | Jyväskylä | (6)x20 mm ja (6)xItKK |  |  |  |

Taulukosta näkyy hyvin se, että Päämajan alaisuudessa olleet ilmatorjuntayksiköt oli sijoitettu lähinnä suurten asutuskeskusten ja myös rautatieyhteyksien suojaamiseen. Sodan alettua yksiköitä ryhdyttiin siirtämään varsinaisen sotatoimialueen välittömään läheisyyteen.
Taulukot kesäkuussa 1941 perustetuista ilmatorjuntayksiköistä > Armeijakuntien ilmatorjuntayksiköt

Taulukossa on esitelty armeijakunnille alistetut ilmatorjuntayksiköt.
| Armeijakuntien ilmatorjuntayksiköt > Yksikkö | Armeijakuntien ilmatorjuntayksiköt > Sijoitus | Armeijakuntien ilmatorjuntayksiköt > Kalusto | Armeijakuntien ilmatorjuntayksiköt > Ilmavoitot | Armeijakuntien ilmatorjuntayksiköt > Tappiot | Armeijakuntien ilmatorjuntayksiköt > Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 111.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 112.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 113.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 121.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 122.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 123.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 131.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 132.KvItptri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 133.KvItptri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 141.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 142.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 143.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 151.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 152.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 153.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 171.KvItPtri |  | 4x40 mm |  |  |  |
| 111.ItKKK |  | 6xItKK ja 6xKK |  |  |  |
| 121.ItKKK |  | 6xItKK ja 6xKK |  |  |  |
| 131.ItKKK |  | 6xItKK ja 6xKK |  |  |  |
| 141.ItKKK |  | 6xItKK ja 6xKK |  |  |  |
| 151.ItKKK |  | 1xItKK (+4) ja 4xKK (+1) |  |  |  |
Taulukot kesäkuussa 1941 perustetuista ilmatorjuntayksiköistä > Divisioonien ilmatorjuntayksiköt

Talvisodan kokemusten perusteella havaittiin myös ilmatorjunnan merkitys uudenaikaisessa sodankäynnissä ja divisioonan organisaatioon lisättiin ilmatorjuntayksikkö, joka oli kuitenkin pahasti alimitoitettu todelliseen tarpeeseen nähden. Taulukossa esitellään divisioonien orgaaniset ilmatorjuntayksiköt.
| Divisioonien ilmatorjuntayksiköt > Yksikkö | Divisioonien ilmatorjuntayksiköt > Alistus | Divisioonien ilmatorjuntayksiköt > Kalusto | Divisioonien ilmatorjuntayksiköt > Ilmavoitot | Divisioonien ilmatorjuntayksiköt > Tappiot | Divisioonien ilmatorjuntayksiköt > Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 251.ItKKK | 12.D | 6xItKK ja 4xKK (+1) |  |  |  |
| 252.ItKKK |  | 6xItKK ja 4xKK (+2) |  |  |  |
| 253.ItKKK | 18.D | 6xItKK ja 4xKK (+2) |  |  |  |
| 254.ItKKK |  | 6xItKK ja 4xKK (+2) |  |  |  |
| 255.ItKKK | 17.D | 6xItKK ja 4xKK (+2) |  |  |  |
| 256.ItKKK | 8.D | 6xItKK ja 4xKK (+2) |  |  |  |
| 257.ItKKK | 4.D | 4xItKK ja 4xKK |  |  |  |
| 258.ItKKK |  | 4xItKK ja 4xKK |  |  |  |
| 259.ItKKK | 2.D | 6xItKK ja 4xKK (+2) |  |  |  |
| 260.ItKKK |  | 4xItKK ja 4xKK |  |  |  |
| 261.ItKKK | 7.D | 6xItKK ja 4xKK (+2) |  |  |  |
| 262.ItKKK | 14.D | 6xItKK ja 4xKK (+2) |  |  |  |
| 263.ItKKK | 3.D | 6xItKK ja 4xKK (+1) |  |  |  |
| 264.ItKKK | 6.D | 6xItKK ja 4xKK |  |  |  |
| 265.ItKKK | 15.D | 4xItKK ja 4xKK |  |  |  |
| 266.ItKKK | 19.D | 4xItKK ja 4xKK |  |  |  |
Taulukot kesäkuussa 1941 perustetuista ilmatorjuntayksiköistä > Lentojoukkojen ilmatorjuntayksiköt

Taulukossa esitellään ilmavoimille alistetut ilmatorjuntayksiköt, joiden tehtävänä oli pääasiallisesti lentokenttien suojaaminen.
| Lentojoukkojen ilmatorjuntayksiköt > Yksikkö | Lentojoukkojen ilmatorjuntayksiköt > Sijoitus | Lentojoukkojen ilmatorjuntayksiköt > Kalusto | Lentojoukkojen ilmatorjuntayksiköt > Ilmavoitot | Lentojoukkojen ilmatorjuntayksiköt > Tappiot | Lentojoukkojen ilmatorjuntayksiköt > Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 117.KvItJaos |  | 2x40 mm |  |  |  |
| 118.KvItJaos |  | 2x40 mm |  |  |  |
| 127.KvItJaos |  | 2x40 mm |  |  |  |
| 128.KvItJaos |  | 2x40 mm |  |  |  |
| 137.KvItJaos |  | 2x40 mm |  |  |  |
| 147.KvItJaos |  | 2x40 mm |  |  |  |
| 130.KvItJaos |  | 2x40 mm |  |  | täydennyserä |
| 157.KvItJaos |  | 2x40 mm |  |  | täydennyserä |
| 111.ItKKJ |  | 2xItKK ja 2xKK |  |  |  |
| 112.ItKKJ |  | 2xItKK ja 2xKK |  |  |  |
| 113.ItKKJ |  | (2)xItKK ja 2xKK |  |  |  |
| 114.ItKKJ |  | 2xKK (+2) |  |  |  |
| 115.ItKKJ |  | jäi odottamaan kalustoa |  |  |  |
| 116.ItKKJ |  | 2xItKK |  |  |  |
| 121.ItKKJ |  | (1)xItKK ja (4)xKK |  |  |  |
| 122.ItKKJ |  | 2xItKK ja (2)xKK |  |  |  |
| 123.ItKKJ |  | 2xItKK ja (6)xKK |  |  |  |
| 124.ItKKJ |  | 2xItKK ja (1)xKK |  |  |  |
| 125.ItKKJ |  | (4)xKK |  |  |  |
| 126.ItKKJ |  | 2xItKK |  |  |  |
| 130.ItKKJ |  | (2)xItKK |  |  |  |
| 131.ItKKJ |  | (2)xKK |  |  |  |
| 132.ItKKJ |  | 2xKK (+2) |  |  |  |
| 133.ItKKJ |  | (1)xItKK |  |  |  |
| 134.ItKKJ |  | (2)xItKK |  |  |  |
| 135.ItKKJ |  | (4)xItKK |  |  |  |
| 141.ItKKJ |  | (2)xItKK ja (2)xKK |  |  |  |
| 142.ItKKJ |  | (2)xItKK ja (2)xKK |  |  |  |
| 144.ItKKJ |  | (2)xItKK ja (2)xKK |  |  |  |
| 146.ItKKJ |  | (1)xItKK ja (3)xKK |  |  |  |
| 157.ItKKJ |  | (2)xItKK ja (4)xKK |  |  |  |

Puolustusvoimien kalustopula ilmatorjunnan osalta näkyy selvästi tässäkin taulukossa. Olihan koko ilmavoimien kallisarvoisen lentokaluston suojaksi asettaa vain 16 kappaletta keveitä (40 mm) tykkejä. Lisäksi merkittävä osa lähitorjuntaan tarkoitetusta kalustosta oli jo kertaalleen poistettua tai sotasaaliskalustoa ja suurelta osin myös tavanomaisia, mutta it-jalustalle asennettuja, konekiväärejä.
Taulukot kesäkuussa 1941 perustetuista ilmatorjuntayksiköistä > Rautateiden ilmatorjuntayksiköt

Päämaja oli osoittanut rautatieyhteyksien ja junien suojaukseen allaolevassa taulukossa esitetyt ilmatorjuntayksiköt.
| Rautateiden ilmatorjuntayksiköt > Yksikkö | Rautateiden ilmatorjuntayksiköt > Sijoitus | Rautateiden ilmatorjuntayksiköt > Kalusto | Rautateiden ilmatorjuntayksiköt > Ilmavoitot | Rautateiden ilmatorjuntayksiköt > Tappiot | Rautateiden ilmatorjuntayksiköt > Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.RItKKJ | Riihimäki | (6+6)xKK |  |  |  |
| 2.RItKKJ | Riihimäki | (6+6)xKK |  |  |  |
| 3.RItKKJ | Riihimäki | (6+6)xKK |  |  |  |
| 4.RItKKJ | Jyväskylä | (3+4)xKK |  |  |  |
| 5.RItKKJ | Jyväskylä | (3+4)xKK |  |  |  |
| 6.RItKKJ | Jyväskylä | (3+4)xKK |  |  |  |
| 1.ItJuna | Kouvola | 2x40 mm ja 2xKK |  |  |  |
| 2.ItJuna | Pieksämäki | 2x40 mm ja 2xKK |  |  |  |
Lyhenteiden selityksiä

JrIt = Järeä ilmatorjunta (suunniteltu esimerkiksi 105 mm:n kalustoa)
RsIt = Raskas ilmatorjunta (75–76 mm:n kalusto / myöhemmin myös 88 mm:n kalusto)
KvIt = Kevyt ilmatorjunta (20–40 mm:n kalusto)
ItKK = Ilmatorjuntakonekivääri (yleensä VKT:n kaksois-KK [7,62 mm:n] kalusto, ajoittain myös 20 mm:n kalusto)
KK = tavanomainen Maxim-konekivääri it-jalustalla (yksi ase)
RItKK = Rautatieilmatorjuntakonekivääri (7,62 mm:n kalusto)
Ptri = Patteri (3–6 tykkiä)
Liettuan maantiede

| Liettuan maantiede |
| --- | --- |
 kartta
Maanosa:  Eurooppa
Naapurimaat:  Latvia, Valko-Venäjä, Puola ja Venäjä
Tilastot
Pinta-ala:  65 300 km²
 – Sisävesi:  2 620 km² (4,01 %)
Rantaviiva:  90 kilometriä (Kuurinkyntään länsireunaa seuraten) 98-99 kilometriä tai 262 kilometriä. km
Rajan pituus:  1 574 km
Ennätykset
Korkein kohta:  Aukštojas, 294 m
Matalin kohta:  Itämeri, 0 m
Pisin joki:  Niemen, 359 km
Suurin järvi:  Druksiai, 44,79 km²
Ilmasto
Ilmasto:  mannerilmasto
Luonnonvarat
Luonnonvarat:  kalkkikivi, kvartsi, savi, dolomiitti
Trakain kansallispuisto ympäröi Trakain linnan historiallista ympäristöä.
Liettua on valtio Itämeren itärannalla Pohjois-Euroopassa. Se on Baltian suurin maa 65 300 km2:n pinta-alallaan, mikä vastaa noin viidesosaa Suomen pinta-alasta.
Merenrantaa Liettualla on tarkastelutavasta riippuen joko 90 kilometriä (Kuurinkyntään länsireunaa seuraten) 98-99 kilometriä tai 262 kilometriä.
Liettuassa on yhteensä 2830 yli 0,5 hehtaarin kokoista järveä ja ne peittävät yhteensä 880 neliökilometrin alueen. Liettuan järvistä suurin on 44,79 neliökilometrin laajuinen Druksiai.
Liettuan pisin joki on Nemunas (Niemen).
Liettua on suurimmaksi osaksi alankoja, soita ja metsiä. Metsää on kolmasosa Liettuan pinta-alasta.
Liettuan korkeimmat kohdat ovat Aukstojas 293,8 metrin korkeudella, Kruopine (293,7 m) ja Juozapine (292,7 m). Pääkaupunki Vilna on 213 metriä merenpinnan yläpuolella.
Luonnonsuojelualueet

Liettuan viidestä kansallispuistosta vanhin on vuonna 1974 perustettu Aukštaitijan kansallispuisto, jossa suojellaan vanhoja metsiä. Kuurinkynnään kansallispuisto muodostuu kapeasta ja hiekkaisesta niemestä. Trakaissa suojellaan lisäksi historiallisia kohteita.
Läänit

Liettua on jaettu kymmeneen lääniin (apskritys, yksikkö - apskritis), jotka on nimetty suurimman kaupungin mukaan. Läänit on jaettu kuntia vastaaviin 43 kunnallispiiriin sekä kuntia vastaaviin kaupunkikuntiin ja kuntiin. Näitä yksiköitä on yhteensä 60, ja ne sijoittuvat lääninrajojen mukaisesti läänien alueille.
Alytusin lääni
Kaunasin lääni
Klaipėdan lääni
Marijampolėn lääni
Panevėžysin lääni
Šiauliain lääni
Tauragėn lääni
Telšiain lääni
Utenan lääni
Vilnan lääni
Suurimmat kaupungit

Oheisessa kartassa on esitetty Liettuan suurimpien kaupunkien sijainti ja taulukoissa niiden asukasluku 1.1.2012. Kaupungin karttasymbolin koko määräytyy asukasluvun mukaan.
| Kaupunki | Lääni | Väkiluku 2012 |
| --- | --- | --- |
|  Vilna | Vilnan lääni | &&&&&&&&&0523050.&&&&00523 050 |
|  Kaunas | Kaunasin lääni | &&&&&&&&&0311148.&&&&00311 148 |
|  Klaipėda | Klaipėdan lääni | &&&&&&&&&0160361.&&&&00160 361 |
|  Šiauliai | Šiauliain lääni | &&&&&&&&&0107875.&&&&00107 875 |
|  Panevėžys | Panevėžysin lääni | &&&&&&&&&&098612.&&&&0098 612 |
|  Alytus | Alytusin lääni | &&&&&&&&&&058616.&&&&0058 616 |
|  Marijampolė | Marijampolėn lääni | &&&&&&&&&&040388.&&&&0040 388 |
|  Mažeikiai | Telšiain lääni | &&&&&&&&&&036700.&&&&0036 700 |
|  Jonava | Kaunasin lääni | &&&&&&&&&&030224.&&&&0030 224 |
|  Utena | Utenan lääni | &&&&&&&&&&028622.&&&&0028 622 |
|  Kėdainiai | Kaunasin lääni | &&&&&&&&&&026357.&&&&0026 357 |
|  Telšiai | Telšiain lääni | &&&&&&&&&&025271.&&&&0025 271 |
|  Tauragė | Tauragėn lääni | &&&&&&&&&&024042.&&&&0024 042 |
|  Ukmergė | Vilnan lääni | &&&&&&&&&&023450.&&&&0023 450 |
|  Visaginas | Utenan lääni | &&&&&&&&&&021751.&&&&0021 751 |
|  Plungė | Telšiain lääni | &&&&&&&&&&019829.&&&&0019 829 |
|  Kretinga | Klaipėdan lääni | &&&&&&&&&&018990.&&&&0018 990 |
| Šilutė | Klaipėdan lääni | &&&&&&&&&&017427.&&&&0017 427 |
| Radviliškis | Šiauliain lääni | &&&&&&&&&&017005.&&&&0017 005 |
| Palanga | Klaipėdan  lääni | &&&&&&&&&&015538.&&&&0015 538 |
| Gargždai | Klaipėdan  lääni | &&&&&&&&&&015013.&&&&0015 013 |
| Druskininkai | Alytusin lääni | &&&&&&&&&&014461.&&&&0014 461 |
|  Rokiškis | Panevėžysin lääni | &&&&&&&&&&014090.&&&&0014 090 |
|  Biržai | Panevėžysin lääni | &&&&&&&&&&012255.&&&&0012 255 |
|  Elektrėnai | Vilnan lääni | &&&&&&&&&&011876.&&&&0011 876 |
|  Kuršėnai | Šiauliain lääni | &&&&&&&&&&011722.&&&&0011 722 |
|  Vilkaviškis | Marijampolėn lääni | &&&&&&&&&&011390.&&&&0011 390 |
|  Raseiniai | Kaunasin lääni | &&&&&&&&&&011131.&&&&0011 131 |
|  Garliava | Kaunasin lääni | &&&&&&&&&&011106.&&&&0011 106 |
|  Jurbarkas | Tauragėn lääni | &&&&&&&&&&011093.&&&&0011 093 |
|  Lentvaris | Vilnan lääni | &&&&&&&&&&011026.&&&&0011 026 |
|  Grigiškės | Vilnan lääni | &&&&&&&&&&010663.&&&&0010 663 |
|  Anykščiai | Utenan lääni | &&&&&&&&&&010407.&&&&0010 407 |
Ilmasto

Vuoden keskilämpötila Liettuassa on +6,7 astetta, tammikuun -2,8 astetta ja heinäkuun +17,9 astetta. Liettuan lämpötilojenvaihtelut voivat olla suuria kesän +30 asteesta talven –32 asteeseen. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 744,8 mm ja kosteusprosentti 78.
Liettua kuuluu luonnonmaantieteellisesti lauhkean vyöhykkeen sekametsäalueeseen. Havupuiden osuus metsien puustosta on hiukan alle puolet, yleisimpänä kuusi. Eri metsätyypeissä on valtalajeina yleensä 3-5 puulajia, havupuiden lisäksi erityisesti jaloja lehtipuita. Soita ei juurikaan ole, mutta lehtomaiset kosteikot ja tervaleppä-paju-saarniluhdat ovat yleisiä. Tyypillisiä lehtipuita ovat koivut, lepät, haapa ja jalot lehtipuut, kuten tammi, pähkinäpensas ja lehmus. Pyökki kasvaa Liettuassa pohjoisimmillaan. Sen levinneisyyden pohjoisraja seurailee suurin piirtein Latvian ja Liettuan rajaa.lähde?
Ilmasto > Tilastoidut äärilämpötilat kuukausittain

Taulukossa on kaikkien aikojen korkein ja matalin kyseisen kuukauden aikana mitattu lämpötila.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Äärilämpötilat Liettuassa (°C)
| Kuukausi | Tammi | Helmi | Maalis | Huhti | Touko | Kesä | Heinä | Elo | Syys | Loka | Marras | Joulu |
| Korkeimmat lämpötilat | +12,6  | +16,5 | +21,8 | +28,8 | +34 | +35 | +37,5 | +36 | +32 | +26 | +18 | +15,6 |
| Alhaisimmat lämpötilat | -40,5 | -42,9 | -37,5 | -23,0 | -6,8 | -2,8 | +0,9 | -2,9 | -6,3 | -19,5 | -23 | -34 |
Liettuan lääni- ja kuntajako.
Maailmanperinnekohde Kuurinkyntään hiekkadyynejä.
Lars Lindeman

Lars Lindeman.
Lars Sebastian ”Basse” Lindeman (23. maaliskuuta 1920 Viipuri – 14. syyskuuta 2006 Lahti) oli suomalainen poliitikko ja suurlähettiläs.
Lindeman suoritti maanviljelysteknikon tutkinnon vuonna 1944. Hän toimi Inkoon kunnanvaltuustossa vuodesta 1945 ja Finlands Svenska Arbetarförbundin asiamiehenä vuodesta 1947. Hän oli SDP:n kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä vuosina 1958–1976, minkä jälkeen hän siirtyi suurlähettilääksi Osloon ja Reykjavikiin vuosina 1976–1984 ja Lissaboniin vuosiksi 1984–1985. Hän oli toinen maatalousministeri Paasion I hallituksessa 1966–1968.
Aiheesta muualla

.aspx Lars Lindeman Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Liguria (Augustuksen alue)

| Liguria Regio IX Liguria> Italian alue |
| --- | --- |

 Regio IX Ligurian sijainti Italiassa.
Valtio:  Rooman valtakunta
Nykyinen valtio/alue:  Italia (Liguria ja Piemonte)
Perustettu:  n. 7 eaa.
Lakkautettu:  n. 293 jaa.
Liguria (lat. Regio IX Liguria) oli keisari Augustuksen perustama roomalaisen Italian alue, joka käsitti suunnilleen nykyisen Italian Ligurian alueen sekä Piemonten alueen eteläosan.
Maantiede

Liguria käsitti alueen Italian luoteisosassa Ligurianmeren rannalla. Siihen kuului rannikko Etrurian puoleisena rajana toimineelta Macra (nyk. Magra) -joelta aina Gallian puoleisena rajana toimineelle Varus (nyk. Var) -joelle saakka. Pohjoisessa aluetta rajasi Padus (nyk. Po) -joki aina sen alkulähteiltä Vesulus (nyk. Monviso, Monte Viso) -vuorelta päättyen Trebia (nyk. Trebbia) -joen risteämäkohtaan. Ligurian pohjoispuolella sijaitsi Transpadana (Regio XI), itäpuolella Aemilia (Regio VIII) ja kaakkoispuolella Etruria (Regio VII).
Ligurian pääteitä olivat rannikolla kulkenut Via Aemilia Scauri, Galliaan jatkanut Via Julia Augusta, Via Postumia sekä Via Fulvia.
Maantiede > Kaupunkeja

Ligurian alueen kaupunkeja olivat muun muassa:
Alba Docilia
Alba Pompeia
Album Ingaunum eli Albingaunum
Album Intimilium eli Albintimilium
Aquae Statiellae
Augusta Bagiennorum eli Augusta Vagiennorum
Barderate
Bobium
Camillomagus
Carreum Potentia
Cemenelum
Clastidium
Coeba eli Ceba
Dertona
Forum Fulvii
Forum Germanici
Genua
Hasta eli Asta
Industria
Iria
Libarna
Lucus Bormani
Monilia
Nicaea
Pedona
Pollentia
Portus Delphini
Portus Ericis
Portus Monoeci
Portus Veneris
Savo
Segesta Tigulliorum
Spedia
Vada Sabatia
Vardacate
Vicus Baginas
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Regio IX Liguria Wikimedia Commonsissa
Italian alueet ja Rooman provinssit vuonna 117
| --- | --- |
AugustuksenItalian alueet:   Regio I Latium et Campania  Regio II Apulia et Calabria  Regio III Lucania et Bruttii  Regio IV Samnium  Regio V Picenum  Regio VI Umbria  Regio VII Etruria  Regio VIII Aemilia  Regio IX Liguria  Regio X Venetia et Histria  Regio XI Transpadana 
Provinssit:   Achaea  Aegyptus  Africa proconsularis  Alpes Cottiae  Alpes maritimae  Alpes Poeninae et Graiae  Arabia Petraea  Armenia  Asia  Assyria  Bithynia et Pontus  Britannia  Cappadocia  Cilicia  Creta et Cyrene  Cyprus  Dacia  Dalmatia  Epirus  Galatia  Gallia Aquitania  Gallia Belgica  Gallia Lugdunensis  Gallia Narbonensis  Germania inferior  Germania superior  Hispania Baetica  Hispania Tarraconensis  Judaea  Lusitania  Lycia et Pamphylia  Macedonia  Mauretania Caesariensis  Mauretania Tingitana  Mesopotamia  Moesia inferior  Moesia superior  Noricum  Pannonia inferior  Pannonia superior  Raetia  Sardinia et Corsica  Sicilia  Syria  Thracia 
Ligurian alueen kartta.
Lindjärvi

| Lindjärvi, Lintujärvi Линдозеро, Lindozero |
| --- | --- |
 Lindjärvi, Lintujärvi
 Koordinaatit: 62°26′42″N, 33°15′2″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Kontupohjan piiri
Kunta:  Hirvas
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2013):  9
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lindjärvi eli Lintujärvi (ven. Ли́ндозеро, Lindozero; karjalaksi Lindjärvi) on kylä Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Hirvaksen kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Suunujoen muodostaman samannimisen järven rannalla 42 kilometriä Hirvaksesta länteen. Kylässä on yhdeksän asukasta (vuonna 2013).
Lindjärven pogosta mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopulla. Se oli eteläisin Novgorodin Lapin pogostoista. 1900-luvun alussa Lindjärvi kuului Poventsan kihlakunnan Mäntyselän volostiin, jossa se lähikylineen muodosti Lindjärven kyläkunnan. Pogostan eli Ylävaaran (ven. Verhnjaja Gora) lisäksi kyläkuntaan kuuluivat Alangon (Ponizovje), Hokanmäen (Fokina Gora), Koikarin, Korpijärven (Korbozero), Lindjärven Sununsuun (Ussuna Lindozera) ja Uloisen eli Melaselän (Meloselga) kylät. Lindjärven kyläryhmän muodostaneissa Ylävaaran eli Ylikylän, Alangon ja Sununsuun kylissä oli vuonna 1905 59 taloa, 370 asukasta ja koulu.
Neuvostoaikana perustettiin aluksi Petrovskin piiriin kuulunut Lindjärven kyläneuvosto. Vuonna 1933 siellä oli 698 asukasta, joista 668 oli karjalaisia, 21 venäläisiä ja 9 muiden kansallisuuksien edustajia. Toisen maailmansodan jälkeen kyläneuvoston keskus oli Hamanniemessä (Fomin Navolok), josta se vuonna 1958 siirrettiin Kaidozeron taajamaan. Lindjärven kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1960 ja Lindjärven kylä siirrettiin ensin Jyrkänmäen (Jurkostrov) kyläneuvostoon, joka vuonna 1962 liitettiin Hirvaksen taajamaneuvostoon.
Lindjärven pogostalla kohosivat vuonna 1634 rakennettu Pyhän Nikolaoksen ja vuonna 1881 pystytetty Neitsyt Marian syntymän kirkot. Lähistöllä asuneiden rajavartijoiden kerrotaan käyttäneen ne polttopuiksi toiseen maailmansotaan mennessä. Sodan alussa kylät evakuoitiin ja poltettiin.
Nykyään Lindjärvi on lähinnä kesäasutus. Sinne johtaa paikallistie Jyrkänmäestä. Kylään ei ole linja-autoyhteyttä. Lähistöltä on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Suunujoelle suunnitellaan kahden vesivoimalaitoksen rakentamista.
Liisa pien

| Liisa pien Hector |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Marcus Music Tukholma, 1975
 Julkaistu: 1975
 Tuottaja(t): Otto Donner
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Kesto: 42.24
 Levy-yhtiö: Love Records
Listasijoitukset
  Suomi: 7. (marraskuu 1975)
Hectorin muut julkaisut
| Hectorock I 1974 | Liisa pien 1975 | Hotelli Hannikainen 1976 |
Liisa pien on Hectorin neljäs sooloalbumi, joka julkaistiin vuonna 1975.
Levy etenee kehyskertomuksena, jossa jokainen laulu liittyy (viimeistä, Antti-Juhani lukuun ottamatta) toisiinsa. Levy on kertomus kertojan entisestä työväenluokkaisesta tyttöystävästä, joka on kiipinyt sosiaalisesti ylöspäin naimalla rikkaan perheen lääkäripojan. Levyllä Hector peilaa päähenkilön, Liisan, tuntemuksia tästä prosessista.
Kappaleet

Norsunluutorni – 6.58 (säv. ja san. Hector)
Kuin Juudas (-As Strong as Samson-) – 5.30 (säv. Gary Brooker, Keith Reid, suom. san. Hector)
Liisa pien – 7.10 (säv. ja san. Hector)
Epitaph (Tuulet kirkuu hautoihin) (-Epitaph-) – 8.48 (säv. Robert Fripp, Greg Lake, Ian McDonald, Michael Giles, suom. san. Hector)
Lasikevät/Surullinen Liisa (-Sad Lisa-) – 3.38 (säv. Hector/Cat Stevens, suom. san. Hector)
Trullilaulu – 4.35 (säv. ja san. Hector)
Antti-Juhani – 5.22 (säv. ja san. Pekka Aarnio)
Kokoonpano

Hector – laulu
Nono Söderberg – sähkökitara, akustinen kitara
Vesa Aaltonen – rummut, lyömäsoittimet
Antero Jakoila – akustinen kitara
Esa Kotilainen – koskettimet, syntetisaattorit, moog jne.
Jakke Leivo – basso
Otto Donner – chimes, fl.
Paroni Paakkunainen – kantele, fl.
Single

Pikku-Juulia / Lasikevät / Surullinen Liisa (Love Records LRS 2106)