stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kurtturuusu
Kurtturuusu haitallisena vieraslajina

EU:n rahoittamassa hankkeessa kurtturuusu arvioitiin yhdeksi sadasta pahimmasta vieraslajista. Yhdysvaltojen Connecticutin osavaltiossa se on listattu mahdollisesti haitalliseksi, eikä sen käyttöä ole rajoitettu. Tehokkaasti leviävä kurtturuusu uhkaa syrjäyttää alkuperäislajistoa Suomessa etenkin saariston merenrannoilla. Tiheät kasvistot haittaavat myös rantojen virkistyskäyttöä.
Suomessa kurtturuusu on kestävyytensä ja tehokkaan leviämisensä vuoksi luokiteltu erittäin haitalliseksi vieraslajiksi. Alueellisilla ympäristökeskuksilla on useita paikallisia ja/tai alueellisia projekteja, joissa haitallisten vieraslajien esiintymiä kartoitetaan ja pyritään hävittämään. Kurtturuusu on vuonna 2009 ilmestyneen Suomen kansallisen vieraslajistrategian mukaan luokiteltu kaikkein haitallisimpien lajien ryhmään. Sen hallitsematon leviäminen on välillinen uhkatekijä myös rantahietikoilla eläville hyönteisille. Pahinta leviäminen on ollut Suomen lounais- ja länsirannikolla, missä kasvi on vallannut hiekkarantoja useiden hehtaarien laajuisina, läpitunkemattomina ryteikköinä. Kurtturuusua on istutettu myös tienvarsille ja moottoriteiden välikaistoille sen suolankestävyyden vuoksi, minkä vuoksi kurtturuusu leviää paikoin hallitsemattomasti myös tienvarsilla.
Kurtturuusujen hävittäminen onnistuu helpoiten vetämällä taimet pois niiden ollessa pieniä, mutta laajojen kasvustojen hävittäminen onnistuu parhaiten traktorilla. Yleensä hävittäminen ei onnistu kerralla, kun juurakon palasia jää usein vielä maaperään. Myös torjunta-aineita on kokeiltu. Kotipuutarhasta se hävitetään leikkaamalla kasvusto useita kertoja kesässä, jolloin se näivettyy. Kurtturuusun myynti on Suomessa kiellettyä 1. kesäkuuta 2019 alkaen, ja haitallinen vieraslaji on hävitettävä kolmen vuoden siirtymäaikana, eli kasvatus ja hallussapito on lainvastaista 1. kesäkuuta 2022 jälkeen. Kasvustot on siis poistettava siihen mennessä.
Kurtturuusun sijasta on olemassa useita muita ruusulajeja, esimerkiksi hansaruusu, joka ei siemennä lainkaan.
Historiaa

Kiinassa ja Japanissa kurtturuusua on kasvatettu eri tarkoituksiin ainakin jo 1000-luvulta asti, mahdollisesti aikaisemminkin. Kiinalaisia maalauksia, joissa laji esiintyy, on säilynyt juuri 1000-luvulta. Carl von Linnén oppilas Carl Peter Thunberg toi ensimmäiset kurtturuusut Ruotsiin vuonna 1784 Japanista, mutta ei tiedetä, että toiko hän näytteiden lisäksi myös taimia tai siemeniä. Tosin laji on saattanut löytää tiensä Eurooppaan myös merimiesten mukana. Englantilaisen Lee & Kennedy -taimitarhan valikoimassa kurtturuusu oli vuonna 1794, mutta kesti kuitenkin melkein sata vuotta, ennen kuin lajista tuli suosittu. Syynä saattoi olla se, ettei laji sopinut kukkakimppuihin, ja myös villiruusumainen ulkonäkö. Britanniassa asiaan saattoi vaikuttaa se, että siellä selviää leudossa mereisessä ilmastossa arempiakin jaloruusuja, ja siksi siellä huonoksi tuomittua kurtturuusua ei huolittu yleiseen käyttöön.
1800-luvulla laji alkoi yleistyä Euroopassa koristeistutuksissa. Vanhimmat Euroopassa kauppoihin tulleet kurtturuusut olivat mahdollisesti luonnonkannoista valittuja. Vuonna 1887 laji otettiin Ranskassa mukaan jalostustyöhön. 1900-luvun alussa jalostustyötä tehtiin myös Saksassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Ruotsissa kurtturuusuja löydettiin 1920-luvulla luonnosta villiintyneinä, ja sen jälkeen laji on levinnyt niin, että siellä se lasketaan jo kuuluvaksi paikalliseen lajistoon. Siellä on myös yritetty vaatia lajin istutusten rajoittamista. Suomessa laji alkoi levitä 1900-luvun alkupuolella, ja leviäminen nopeutui tienvarsille tehtyjen istutusten takia.
Tarhakurtturuusut

Rosa Rugosa -ryhmään eli tarhakurtturuusuihin kuuluu useita kurtturuusun muunnoksia ja risteymiä. Kurtturuusua risteytettiin kauniimpana pidettyjen ruusujen kanssa 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Tarkoituksena oli hyödyntää lajin parhaita puolia ja päästä eroon huonommista ominaisuuksista. Tuloksena oli koko kesän kukkivia ruusuja, mutta useista lajikkeista tuli myös kylmänarkoja, eli ne vaativat huolellisempaa hoitoa. Yhteensä ryhmään kuuluvia lajikkeita on useita kymmeniä. Monet kestävät pakkasta, mutta niiden kukat eivät siltikään pidä viileydestä ja sateesta. Osaa lajikkeista ei siis suositella Pohjois-Suomeen, ja osan kestävyydestä taas ei ole tarkkaa tietoa, mutta ne saattavat pärjätä pohjoisessakin. Omajuuriset taimet kestävät paremmin suolaa kuin vartetut. Monet lajikkeet, esimerkiksi ’Hansa’, on kuitenkin vartettu toisen ruusun perusrunkoon.
Lajike ’Hansa’ eli hansaruusu on todella yleinen ja sillä on karmiininpunaiset kerrannaiset kukat. Venäjältä kotoisin oleva ’Kaiserin des Nordens’, josta käytetään myös nimeä ’Tsaritsa Severa’ eli ’Pohjolan Kuningatar’, muistuttaa hansaruusua muuten, mutta kukat ovat vain pienemmät. Lajike ’Fru Dagmar Hastrup’ on kotoisin Tanskasta, ja sillä on yksinkertaiset vaaleanpunaiset kukat. Monien tarhakurtturuusujen kukat ovat erilaisia punaisia tai valkoisia. Parin lajikkeen kukat ovat keltaiset, joka ei ole yleinen ruusujen väri. Jalostetut lajikkeet kasvavat usein korkeammiksi kuin tavalliset kurtturuusut.
Myöskään tarhakurtturuusut eivät ole herkkiä sairauksille. Tarhakurtturuusut tarvitsevat jokavuotista leikkausta, ettei niistä tule liian pusikkomaisia. Pensaissa viihtyvät kaikenlaiset pikkueläimet ja mehiläiset, samoin kirvoja syövät ampiaiset. Isoruusukirvat ovatkin yleisiä tuholaisia monissa lajikkeissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kurtturuusu Wikimedia Commonsissa
Nyt keräämään lupiinikimppuja ja näivettämään kurtturuusuja, Vieraslajit.fi (sis. useita linkkejä tunnistamissivuille)
Kurtturuusu (Rosa rugosa) Laji.fi
Pohjolan kasvien pauloissa: Rosa-rugosa - kurtturuusu
Kurtturuusu – uhka rannikon kasvillisuudelle (pdf) (Esite) Turku:  Varsinais-Suomen ely-keskus. Viitattu 9.3.2014.
NeoFlora (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Rosa rugosa ITIS (englanniksi)
Rosa rugosa United States Department of Agriculture (USDA) (englanniksi)
Rosa rugosa Flora of China (englanniksi)
Rosa rugosa (rugosa rose) Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI) (englanniksi)
Rugosa Roses, Rose Magazine (Archive.org) (englanniksi)
Floral volatiles of Rosa rugosa Pherobase (englanniksi)
Kurtturuusun kukat voivat olla punaisen eri sävyjä. Joskus ne voivat olla myös valkoisia tai jopa keltaisia.
Syötäväksi kelpaavat kiulukat punertuvat syksyllä.
Kurtturuusu rantahiekassa.
Hoitamaton kurtturuusuistutus tienvarrella.
Kurtturuusun peittämiä hiekkadyynejä skotlantilaisella rannalla.
’Hansa’-lajikkeen kukat ovat kerratut.
Valkoinen muoto.
Lentoemäntä

Lentoemäntä.
Lentoemäntä on lentokoneen matkustamohenkilökuntaan kuuluva nainen, joka vastaa matkustajien turvallisuudesta ja hyvinvoinnista lennon aikana. Ammattinimikkeen miespuolinen vastine on stuertti. Lentoemäntiä ja stuertteja on Suomessa noin 2 500.
Historiaa

Ensimmäiset lentoemännät palkkasi työhön brittiläinen Daimler Airways vuonna 1922. Vuonna 1930 ensimmäinen lentoemäntä aloitti työnsä Boeing Air Transportilla. Hän oli nimeltään Ellen Church, ja hän oli ammatiltaan sairaanhoitaja. Aluksi lentoyhtiöt vaativat lentoemäntien olevan nimenomaan sairaanhoitajia, mutta toisen maailmansodan aikaan vaatimuksesta luovuttiin. Alussa lentoemäntien työ sisälsikin kaikkea mahdollista aina kenkien kiillottamisesta kärpästen lätkimiseen matkustamossa.
Vuonna 1950 lentoyhtiöiden mainoksissa alkoi esiintyä lentoemäntiä, ja 1960-luvulla lentoemännistä tehtiin seksisymboleja, joiden avulla myytiin lentolippuja. Lentoyhtiöillä on aina ollut myös muita vaatimuksia, kuten ikä-, paino- ja pituusrajoitukset. Useissa lentoyhtiöissä pituusrajoitus johtuu joidenkin lentokoneiden pienestä koosta. Avioliitto ja raskaus olivat aiemmin lentoemänniltä kiellettyjä. Syyskuun 11. päivän iskujen ja muiden häiriötapahtumien seurauksena matkustamomiehistön rooli turvallisuusasiantuntijoina ja matkustamon turvallisuuden varmistamisessa on entisestäänkin korostunut.
Koulutus

Suurin osa lentoemännistä ja stuerteista on suorittanut ylioppilastutkinnon ja iso osa myös korkeakoulututkinnon. Lentoemäntiä koulutetaan lentoyhtiöiden omilla kursseilla, joita järjestetään työvoiman tarpeen mukaan. Kurssit kestävät 6-8 viikkoa. Kurssin lisäksi tulevat työhönopastuslennot. Lisäksi ammattiin kuuluvat kertauskurssit.
Lentoemäntä voi hakeutua tietyn työkokemuksen jälkeen purseriksi eli matkustamon esimieheksi. Lentoemännän koulutuksen sisältöä säädellään yleiseurooppalaisessa JAR-OPS 1 -ilmailumääräyksessä.
Koulutus > Tyypilliset muodolliset vaatimukset uudelle lentoemännälle

koulutus vähintään ylioppilastutkinto tai vastaava
kokemusta asiakaspalvelusta
ikä 22–28 vuotta (Finnairilla ei ole yläikärajaa)
pituus 160–180 cm
hyvä näkö
Vaatimukset kielitaidosta vaihtelevat lentoyhtiöittäin. Finnairilla vaaditaan hyvää suullista taitoa suomesta ja englannista. Muukin kielitaito katsotaan eduksi. Suomessa lentoemäntäkursseja järjestävät Finnair ja Ryanair.
Työ

Työ on yleensä epäsäännöllistä vuorotyötä. Lentoemäntien ammattivaivoina ovat hartiakivut ja unettomuus. Lentoemäntien eläkeikä on 58 vuotta. Maailman vanhin lentoemäntä on Iris Peterson, joka vielä 85-vuotiaana (synt. 1921) lensi United Airlinesin palveluksessa vuonna 2007.
Lentoemäntien työ tunnetaan tiukoista pukeutumis- ja ulkonäköohjeistaan. Useat lentoyhtiöt kieltävät matkustamohenkilökunnalta kasvolävistykset, hammaskorut ja tatuoinnit ja eräät määrittävät ulkonäön aina huulipunan sävyä myöden. 2020-luvulla pukukoodia on löysätty. Esimerkiksi Finnairin matkustamohenkilökunnan oli käytettävä työkenkinä mustia avokkaita vuoteen 2021, mutta nykyään se saavat käyttää myös tennareita.
Palkka ja korvaukset Suomessa

Finnairin vuosikertomuksen mukaan matkustamohenkilökunnan vuoden 2013 laskennallinen mediaanipalkka oli 4 152 euroa kuukaudessa. Laskennallinen kuukausiansio on saatu jakamalla bruttoansiot 12 kuukaudella. Näihin laskelmiin ei ole otettu mukaan verottomia etuja tai muita verottomia kompensaatiomuotoja kuten päivärahoja. Lentoemäntien palkat ovat jonkin verran laskeneet vuodesta 2012, jolloin mediaanipalkka oli 4 201 euroa kuukaudessa.[lähde? ]
Ammatillinen järjestäytyminen

Maailman suurin lentoemäntien yhdistys on yhdysvaltalainen Association of Flight Attendants, johon kuuluu noin 50 000 jäsentä 22 eri lentoyhtiöstä Yhdysvalloista.[lähde? ]
Suomessa lentokoneiden matkustamohenkilökunnan etujärjestö on Suomen Lentoemäntä- ja Stuerttiyhdistys SLSY ry.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Lentoemäntä- ja Stuerttiyhdistys SLSY ry
Lentoemännän ja stuertin ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Ylen Elävä arkisto: Haaveissa siintää lentoemännän ammatti
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen
MadWorld

| MadWorld |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Platinum Games
Julkaisija:  Sega Spike (Japani)
Jakelija:  Nintendo eShop
Tuottaja:  Atsushi Inaba
Suunnittelija:  Shigenori Nishikawa (ohjaaja), Tokuro Fujiwara (alkuperäinen pelisuunnittelu), Atsushi Inaba (tuottaja)
Julkaistu:  10. maaliskuuta 2009 (Pohjois-Amerikka) 20. maaliskuuta 2009 (Eurooppa) 26. maaliskuuta 2009 (Australia) 10. helmikuuta 2010 (Japani)
Lajityyppi:  Toimintapeli
Pelimuoto:  Yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  BBFC: 18 CERO: Z ESRB: M OFLC: MA15+ PEGI: 18+
Alusta:  Wii
Jakelumuoto:  Wiin optinen levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
MadWorld (jap. マッドワールド) on Platinum Gamesin kehittämä ja Segan julkaisema toimintavideopeli, joka julkaistiin vuonna 2009 Wiille.
Pelin päähahmona on Jack, kova taistelija jonka toiseen käteen on kiinnitetty moottorisaha. Jack osallistuu "DeathWatch"-televisiokilpailuun, jossa tarkoituksena on tappaa mahdollisimman monta kilpailijaa mahdollisimman näyttävästi. Peli jakaantuu useisiin tasoihin. Kaikista tapetuista vihollisista saa pisteitä. Ympäristön ja erilaisten esineiden käyttäminen kasvattaa pisteitä: tavallisesta taposta saa vähän pisteitä, mutta esimerkiksi vihollisen pysäytys autonrenkaalla tai vihollisen heittäminen piikkiseinään kasvattaa pisteitä. Tietyn pistemäärän jälkeen avautuu uusia bonusesineitä, mahdollisuus osallistua erityyppisille bonuskierroksille, ja lopulta avautuu mahdollisuus osallistua pomotaisteluun, joka lopettaa tason.
Pelin graafinen cel shading -tyyli on saanut vahvasti vaikutteita sarjakuvista, ja tekijöiden suurimpana inspiraation lähteenä oli Frank Millerin Sin City. Kaikki ympäristöt ja hahmot ovat mustavalkoisia, ja ainoina väreinä ovat punainen veri ja huomionarvoisia asioita korostava keltainen.
Aiheesta muualla

MadWorld MobyGamesissa (englanniksi)
Luettelo Suutarilan peruspiirin suojelluista rakennuksista

| 01 – Eteläinen suurpiiri |
| --- | --- |
 Eira ● Kampinmalmi ● Lauttasaari ● Taka-Töölö ● Ullanlinna ● Vironniemi
02 – Läntinen suurpiiri
 Haaga ● Kaarela ● Munkkiniemi ● Pitäjänmäki ● Reijola
03 – Keskinen suurpiiri
 Alppiharju ● Kallio ● Käpylä ● läntinen Käpylä ● Puu-Käpylä ● Pasila ● Vallila ● Vanhakaupunki
04 – Pohjoinen suurpiiri
 Itä-Pakila ● Länsi-Pakila ● Maunula ● Oulunkylä ● Tuomarinkylä
05 – Koillinen suurpiiri
 Latokartano ● Pukinmäki ● Malmi ● Puistola-Jakomäki ● Suutarila
06 – Kaakkoinen suurpiiri
 Herttoniemi ● Kulosaari ● Laajasalo
07 – Itäinen suurpiiri
 Mellunkylä ● Vartiokylä ja Myllypuro ● Vuosaari
08 – Östersundomin suurpiiri
 Östersundom
n k 
Tämä on luettelo Helsingin Suutarilan peruspiirin suojelluista rakennuksista.  Suutarilan peruspiiriin kuuluu osa-alueina Siltamäki, Tapulikaupunki ja Töyrynummi.
Luettelo

Päivitä lista manuaalisesti | SPARQL |
Tämä lista on luotu Wikidatassa olevaa dataa käyttämällä ja sitä päivittää määräajoin botti.
 Listan sisälle tehdyt muokkaukset poistetaan seuraavassa päivityksessä!
Siltamäki

| Otsikko | Tyyppi | Arkkitehti | Rakennettu | Koordinaatit | Tunnisteet | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Linnunradantie 8 | päiväkoti |  | 1920 | 60.2808°N, 25.0068°E | Ratu: 21809  |  | Q98419955 |
| Muonamiehen mökki | omakotitalo |  | 1902 | 60.2708°N, 24.9842°E | Ratu: 22365  |  | Q98423249 |
| Pallomäenrinne 8 | omakotitalo |  | 1900 | 60.2717°N, 24.985°E | Ratu: 22362  |  | Q98424642 |
| Pallomäentie 4 | kerrostalo |  | 1939 | 60.2701°N, 24.9837°E | Ratu: 22394  |  | Q98424644 |
| Peltokyläntie 4a | vammaispalvelut |  | 1889 | 60.2689°N, 24.9809°E | Ratu: 22398  |  | Q98425720 |
| Peltokyläntie 4b | palvelutalo |  | 1986 | 60.2693°N, 24.9809°E | Ratu: 22403  |  | Q98425722 |
| Peltokyläntie 4c | sairaala |  | 1889 | 60.2689°N, 24.9814°E | Ratu: 22399  |  | Q98425723 |
| Peltokyläntie 4d | rakennus |  | 1933 | 60.2694°N, 24.9815°E | Ratu: 22400  |  | Q98425726 |
| Peltokyläntie 4e | rakennus |  | 1930 | 60.269°N, 24.9819°E | Ratu: 22401  |  | Q98425728 |
| Peltokyläntie 4f | rakennus |  |  | 60.2688°N, 24.9819°E | Ratu: 22402  |  | Q98425731 |
| Penttilänpolku 5 | rakennus |  | 1976 | 60.2804°N, 25.006°E | Ratu: 21810  |  | Q98425751 |
Luettelo verkkosarjakuvista

Tämä on luettelo verkkosarjakuvista.
Achewood
AOI House
Better Days
Chopping Block
The Cobra Days
Cox & Forkum
Ctrl+Alt+Del
Dinosaur Comics
Dresden Codak
Erfworld
Finnish Nightmares
Girl Genius
ICCL
Ilman naista
Jerkcity
Joppe
Karvinen miinus Karvinen (Garfield Minus Garfield)
Kendl Core
Kevin and Kell
Loikan vuoksi
Looking for Group
Masque of the Red Death
Megatokyo
Mom's Cancer
MS Paint Adventures
Naapurit
Nettinarttu
NYC2123 – Dayender
Office Animals
Onnea & syanidia (Cyanide & Happiness)
The Order of the Stick
Oswald
Penny Arcade
The Perry Bible Fellowship
Pikselinviilaajat
Pokey the Penguin
PvP
Raakaa lihaa (Red Meat)
Riisipoika (Rice Boy)
Questionable Content
Sabrina Online
Schlock Mercenary
Sexy Losers
Sinfest
Snow and the Samurai
Sosiaalisesti rajoittuneet
Surviving the World
User Friendly
VG Cats
Xkcd
Luettelo televisiosarjan Pieni merenneito jaksoista

Tämä on luettelo televisiosarjan Pieni merenneito jaksoista.
Jaksoluettelot: > 1. Kausi

| # | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi |
| --- | --- | --- |
| 1. | Pikku valas / Pieni valas | Whale of a Tale |
| 2. | Sebastian suuri | The Great Sebastian |
| 3. | Myrsky, villi merihevonen | Stormy |
| 4. | Urja | Urchin |
| 5. | Tuplakupla | Double Bubble |
| 6. | Pullopostia | Message in a Bottle |
| 7. | Koru | Charmed |
| 8. | ? | Marriage of Inconvenience |
| 9. | Harmoniaa | The Evil Manta |
| 10. | Ihmevempula | Thingamajigger |
| 11. | Punapää | Red |
| 12. | Kotiaresti | Beached |
| 13. | Valtikan valtiaat | Trident True |
| 14. | ? | Eel-Ectric City |
Jaksoluettelot: > 2. Kausi

| # | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi |
| --- | --- | --- |
| 15. | Sebastianin ero | Resigned to It |
| 16. | ? | Calliope Dreams |
| 17. | ? | Save the Whale |
| 18. | Vastavirtaan | Against the Tide |
| 19. | Kikatus | Giggles |
| 20. | Toivomusmeritähti | Wish Upon a Starfish |
| 21. | ? | Tail of Two Crabs |
| 22. | Metallikala | Metal Fish |
| 23. | ? | T'ank You For Dat, Ariel |
Jaksoluettelot: > 3. Kausi

| # | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi |
| --- | --- | --- |
| 24. | ? | Scuttle |
| 25. | ? | King Crab |
| 26. | ? | Island of Fear |
| 27. | ? | Land of the Dinosaurs |
| 28. | ? | Heroes |
| 29. | ? | The Beast Within |
| 30. | Arielin lahja / Arielin aarre | Ariel's Treasures |
| 31. | ? | A Little Evil |
Maahantunkeutuminen

Maahantunkeutuminen on sotilaallinen hyökkäys, jossa suuri määrä yhden geopoliittisen kokonaisuuden taistelijoita saapuu aggressiivisesti toisen tällaisen kokonaisuuden omistamalle tai hallinnoivalle alueelle, yleensä tavoitteena joko: valloittaa; alueen määräysvallan tai vallan vapauttaminen tai palauttaminen; maan pakottaminen jakautumaan; vakiintuneen hallituksen muuttaminen tai myönnytysten saaminen mainitulta hallitukselta; tai niiden yhdistelmä. Maahantunkeutuminen voi olla sodan syy, osa suurempaa strategiaa sodan lopettamiseksi tai se voi muodostaa kokonaisen sodan itsessään.
Luonnonarvokauppa

Luonnonarvokauppa tarkoittaa sitä, että maanomistaja sitoutuu vapaaehtoisesta sopimuksesta ylläpitämään tai lisäämään luonnonarvoja metsässään määräajan. Tästä hän saa tuloa luonnonarvojen ostajalta: maksajina eli luonnonarvojen ostajina voivat toimia vaikkapa alueellinen metsäkeskus tai ympäristökeskus. Luonnonarvokauppasopimukset tehdään tyypillisesti 10–20 vuodeksi kerrallaan, ja määräajan jälkeen alueen käyttö jatkuu maanomistajan haluamalla tavalla.
Luonnonarvokaupassa huomio on yksityismetsissä ja tavoitteena on saada luonnonsuojelu yhdeksi taloudellisen maankäytön muodoksi vaikkapa puunkaadon, turpeennoston tai metsästyksen rinnalle.
Vuonna 2003 Satakunnassa aloitettiin Etelä-Suomen metsien monimuotoisuus-ohjelma Metson yhteydessä luonnonarvokauppakokeilu. Sitä luonnehdittiin perinteiseen suojeluun verrattuna asiakaslähtöiseksi toiminnaksi.kenen mukaan? Tutkimusten mukaan kun maanomistajat ovat yleensä olleet tyytyväisiä suojeluratkaisuista maksettuihin korvauksiin, mutta suojelusuunnittelussa he ovat kokeneet asemansa epätasa-arvoiseksi. Luonnonarvokaupan toivotaan tuovan ratkaisun myös ongelmiin, jotka koskevat suojelupäätösten peruuttamattomuutta ja heikkouksia taloudellisten haittojen korvaamismenettelyssä.
Yhtenä luonnonarvokaupan kokeilemisen motiivina on ollut Natura 2000 -ohjelman 1990-luvun lopussa synnyttämä arvostelu ja keskustelu luonnonsuojelun tarpeesta ja menettelytavoista. Satakunnassa uutta luonnonsuojelumenetelmää on suunniteltu vuodesta 1996 lähtien. Pohjaa suojelukeksinnölle on antanut maanomistajien ja luonnonsuojelutahojen välillä maakunnassa vallinnut hyvä keskusteluyhteys.
Aiheesta muualla

Paloniemi, Riikka: Luonnonsuojelu arjessa - Maanomistajien näkemyksiä ja kokemuksia yksityismaiden tilapäisestä luonnonsuojelusta ja sen uudistumisen prosessista.  (Väitöskirja)  Helsingin yliopiston biotieteellinen tiedekunta, 2008.
Maahengitys

Maahengitys on prosessi, jossa maaperästä huokuu hiilidioksidia ilmakehään. Se koostuu kahdesta osasta: mikrobit hajottavat kuollutta orgaanista ainetta (heterotrofinen hengitys), ja kasvien juuret ja niiden pinnalla elävät mikrobit osallistuvat soluhengitykseen (autotrofinen hengitys).
Metsässä maahengitys kattaa 30-90 % ekosysteemin ja ilmakehän välisestä hiilivuosta. Se vaihtelee vuorokauden- ja vuodenaikojen mukaan ja vaihtelee suuresti paikasta toiseen muun muassa humuskerroksen paksuuden ja juurimassan mukaan. Ilman ja varsinkin maaperän lämpötilan nousu sekä ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden kasvu lisäävät maahengitystä-