stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Historiallinen Jeesus
Tutkijoiden näkemyksiä > Syntymä ja lapsuus

Matteuksen ja Luukkaan evankeliumien mukaan Jeesus syntyi Juudean Betlehemissä, jonne Jeesuksen äiti Maria ja tämän kihlattu Joosef olivat vähän ennen syntymää lähteneet Nasaretista osallistuakseen keisari Augustuksen käskystä koko Rooman valtakunnassa toimeenpantavaan verollepanoon. Matteuksen mukaan joukko opastavaa tähteä seuranneita "itämaan tietäjiä" saapui paikalle kumartamaan vastasyntynyttä juutalaisten kuningasta ja tuomaan tälle lahjoja. Kuultuaan kuninkaan syntymästä Juudean kuningas Herodes päätti turvata oman asemansa tapattamalla kaikki Betlehemin alle kaksivuotiaan poikalapset. Herodes tunnettiin julmana hallitsijana, mutta Betlehemin lastenmurhasta ei ole viitteitä.
Matteuksen mukaan enkeli varoitti Mariaa, ja tämä pakeni perheineen joukkomurhaa Egyptiin. Näin Matteuksen mukaan toteutui Vanhan testamentin profetia: "Egyptistä minä kutsun poikani." Samoin perheen asettuminen Nasaretiin "tapahtui, jotta kävisi toteen profeettojen ennustus: häntä kutsutaan Nasaretilaiseksi." On mahdollista, että Jeesuksen syntymä ei ole sijoitettu Betlehemiin historiallisista syistä vaan Miikan kirjassa esiintyvän  profetian toteuttamiseksi. Sen mukaan Daavidista polveutuva Messias oli syntyvä "Daavidin kaupungissa" eli Betlehemissä. Matka Nasaretista Betlehemiin on linnuntietä noin 150 km, vuoristoinen ja huonosti matkustamiseen soveltuva.
Lisäksi koko Rooman valtakunnan kattavan verollepanon olemassaolo Jeesuksen syntymän aikoihin on kyseenalaista, eikä sitä ole kyetty yhdistämään muissa historiallisissa lähteissä mainittuihin verotustietoihin.lähde? On myös esitetty, että kyse olisikin ollut Rooman valtakunnan alueella asuneiden ihmisten antamasta kuuliaisuudenvalasta keisari Augustukselle, josta löytyy historiallisia todisteita ajanjaksolta 3/2 eaa. Jotkut tutkijat tosin pitävät Jeesuksen syntymä­kertomuksia puhtaasti epähistoriallisina. Matteuksen ja Luukkaan evankeliumien kuvaukset Jeesuksen syntymästä ovat monin paikoin keskenään ristiriitaisia aina syntymäajasta lähtien.selvennäkenen mukaan? Monet kristityt tutkijat uskovat Jeesuksen syntyneen Matteuksen evankeliumin mukaisesti vähän ennen vuotta 4 eaa. Tuolloin Josefus ja Schürer olettivat Herodeksen kuolleen, mutta uusin tutkimustieto osoittaa kuolinvuodeksi 1 eaa.
Tutkijoiden näkemyksiä > Syntymä ja lapsuus > Neitseellinen syntymä

Matteuksen, Luukkaan ja Johanneksen evankeliumit mainitsevat Joosefin Jeesuksen isäpuoleksi, koska he samalla julistavat Marian, Jeesuksen äidin, raskauden aiheutuneen Pyhästä Hengestä. Vanhimmassa, Markuksen evankeliumissa Jeesuksen isäpuolta tai syntymää ei mainita lainkaan. Tämä on saanut noin puolet kansainvälisen Jeesus-seminaarin tutkijoista ajattelemaan, ettei Jeesuksen biologista isää voida tuntea, vaan käytännössä hän oli avioton ja isätön. Päätelmiin on vaikuttanut myös Jeesuksen syntymäkertomusten legendanomaisuus.
Matteuksen evankeliumin mukaan Joosefin ja Marian avioliittosopimus oli jo tehty, kun Marian raskaus kävi ilmi. Siksi Joosef halusi vähin äänin purkaa sopimuksen mutta sai sitten unessa ilmestyksen enkeliltä, joka kertoi tulevan lapsen olevan Pyhästä Hengestä siinnyt ja kehotti Joosefia avioitumaan kihlattunsa kanssa. Joosef myös teki näin, muttei koskenut vaimoonsa ennen Jeesuksen syntymää. Matteuksen mukaan tämä toteutti Vanhan testamentin profetian, jonka mukaan "neitsyt tulee raskaaksi ja synnyttää pojan" – kyseessä on kuitenkin Vanhan testamentin kreikankielisen laitoksen (Septuagintan, 200-luvulta eaa.) käännösvirhe, jossa heprean "alma" ('nuori nainen') on käännetty muotoon "parthenos" ('neitsyt'). Raimo Harjula spekuloi Matteuksen tietoisesti valinneen omaa kertomustaan neitseellisestä syntymästä tukevan käännöksen.
Luukkaan evankeliumissa Maria saa tiedon Jeesuksen neitseestäsyntymisestä jo ennen raskautta, kun enkeli Gabriel ilmestyy hänelle ja kertoo Jeesuksen syntymästä. Enkeli käskee antaa pojalle nimeksi Jeesus, joka on kreikkalainen muoto heprealaisesta nimestä Joosua, "Herra pelastaa". Johanneksen evankeliumin alku taas kuvaa Jeesuksen syntymän Sanan eli Logoksen "lihaksi tulemisena". Evankeliumin mukaan Sana oli jo alussa Jumalan luona eikä mikään luotu syntynyt ilman häntä.
Tutkijoiden näkemyksiä > Syntymä ja lapsuus > Syntymäaika

Jeesuksen tarkka syntymäaika ei ole tiedossa. Nykyinen, Jeesuksen oletettuun synnyinvuoteen perustuva ajanlasku on peräisin 500-luvulta, jolloin Dionysius Exiguus sijoitti Jeesuksen syntymän 25. joulukuuta vuonna 1. Matteuksen ja Luukkaan mukaan Jeesus syntyi kuitenkin kuningas Herodeksen hallituskaudella, jonka uusimman tutkimustiedon mukaan alkoi 36 eaa. ja päättyi 1 eaa. Pääasiassa tämän perusteella Jeesuksen syntymän uskotaan tapahtuneen muutamaa vuotta ennen ajanlaskun alkua.
Syntymäpäivän sijoittaminen joulukuun 25. taas on peräisin alkujaan Intian ja Persian uskonnoissa esiintyneestä Mithra-kultista. Mithra oli auringon ja valon jumala, joka 200-luvun loppupuolella korotettiin Sol Invictus eli Voittamaton aurinko -nimisenä Rooman viralliseksi valtionjumalaksi, jonka tärkein juhlapäivä oli 25. joulukuuta – heti talvipäivän seisauksen jälkeen, jolloin päivä alkoi jälleen pidentyä. Kun kristinusko 300-luvulla korvasi Mithra-kultin valtionuskontona, alettiin Jeesuksen syntymää juhlia Voittamattoman auringon päivänä.
Tutkijoiden näkemyksiä > Syntymä ja lapsuus > Jeesuksen isä

Neitseestä syntyminen tai Jumalan siittämäksi tuleminen on hyvin tyypillinen pyhinä tai muuten tärkeinä pidettyjen henkilöiden elämäkertoihin liitetty piirre. Jopa Aleksanteri Suuren on väitetty olleen Zeuksen poika. Neitseellisen sikiämisen ohella Jeesuksen syntymään on liitetty muitakin yliluonnollisia piirteitä, kuten enkeli-ilmestyksiä. Mikäli Jeesuksen syntymän oletetaan olleen luonnollinen tapahtuma, hänen isänsä joko oli Joosef tai sitten kyse oli Marian syrjähypystä.
Sekä Matteuksen että Luukkaan evankeliumeissa on luettelo Joosefin esi-isistä. Molempien luettelojen mukaan hänen isi-isiinsä kuuluivat muun muassa kuningas Daavid sekä patriarkka Abraham, mutta muilta osin luettelot poikkeavat lähes täysin toisistaan; edes sukupolvien lukumäärä Daavidista Joosefiin ei ole molempien luettelojen mukaan sama. Sukuluettelot eivät esittele Jeesuksen historiallisia sukujuuria; Luukkaan ulottuu aina Jumalaan saakka.
Sukuluettelojen johtaminen Joosefista puhuisi tämän isyyden puolesta. Kuitenkin sekä Matteus että Luukas sukuluetteloissaan korostavat, ettei Joosef ollut Jeesuksen biologinen isä. Se on herättänyt spekulaatioita, että Jeesus olisi ollut Marian avioton lapsi. Raimo Harjulan mukaan tähän on evankeliumeissa muitakin viitteitä. Matteuksen evankeliumissa Jeesusta pilkataan mahdollisesti äpärää tarkoittavilla haukkumasanoilla "syömäri ja juomari". Markuksen evankeliumissa Jeesuksen opetuksista pahastuneet nasaretilaiset kutsuvat häntä "Marian pojaksi". Normaalisti juutalaisen sukunimenä käytettiin isän nimeä ja häntä kutsuttiin äitinsä mukaan vain jos isää ei tiedetty tai isä oli kuollut. Koska evankeliumit kuvaavat Joosefilla olleen merkittävän roolin Jeesuksen syntymän, lapsuuden ja nuoruuden vaiheissa, jälkimmäinen vaihtoehto on epätodennäköinen. Evankeliumit eivät myöskään mainitse Joosefin kuolemaa. Toisaalta Luukkaan versiossa samasta tapauksesta nasaretilaiset viittaavat Jeesukseen Joosefin, "puusepän", poikana. Luultavasti Jeesus myös oppi rakennusmiehen ammattinsa Joosefilta.
Harjula esittää mahdollisuuden, että epäselvyys Joosefin isyydestä ja Marian mahdollisesta syrjähypystä oli Nasaretin kaltaisessa pikkukaupungissa päätynyt pysyväksi keskustelun ja juoruilun aiheeksi. Ellei Joosef ollut Jeesuksen biologinen isä, hän joka tapauksessa suostui tämän sosiaaliseksi isäksi sen sijaan, että olisi hylännyt Marian. Myöhemmin perheeseen syntyi lisääkin lapsia. Jeesuksen kuollessa paikalla oli perheenjäsenistä vain Maria. Evankeliumeissa Joosef mainitaan viimeisen kerran, kun Luukas kuvaa 12-vuotiaan Jeesuksen vierailua Jerusalemin pääsiäisjuhlilla. Se on myös ainoa evankeliumien kuvaama tapaus Jeesuksen lapsuudesta ja nuoruudesta: paluumatkalla vanhemmat huomaavat Jeesuksen kadonneen, mutta poika löytyy temppelistä, jossa hänen viisautensa tekee vaikutuksen juutalaisiin opettajiin.
Tutkijoiden näkemyksiä > Syntymä ja lapsuus > Jeesuksen vaimo?

Kristillinen perinne on perinteisesti ajatellut, että Jeesus ei ollut naimisissa. Harvardin yliopiston professori Karen King esitti Vatikaanin järjestämässä tutkijakokouksessa syksyllä 2012 löytäneensä Egyptin varhaiskristittyjen koptinkielisen papyrustekstin, jossa kirjoitetaan, että, ”--Jeesus sanoi heille, vaimoni...”. Kingin mukaan mainittu ”Jeesuksen vaimon evankeliumin” teksti ei todista, että Jeesus oli naimisissa, mutta se kertoo, että kysymys nousi esiin vasta äänekkäiden seksuaalisuutta ja avioliittoa koskeneiden väittelyjen osana. Noin vuoden 200 tienoilla perusteluna alettiin pitää Uuden testamentin kehotusta luopua omasta perheestä uskon vuoksi; eikä Jeesuskaan ollut naimisissa, uskonoppineet korostivat. Lisäksi Kingin mukaan ei ole olemassa todisteita sillekään, että Jeesus ei olisi ollut naimisissa. Tutkijat ovat kuitenkin erimielisiä papyruksen aitoudesta; sitä on arvioitu väärennökseksi sekä paleografisin että sisällöllisin perustein.  Vuonna 2014 tuon papyruksen todettiin olevan tökerö väärennös, jonka tekemisessä oli hyödynnetty internetin pdf-tiedostoa. Väärennöksestä löytyi kieliopillisesti käsittämättömiä lauseita, siihen oli kopioitu lähteenä käytetyn Tuomaan evankeliumin kirjoitusvirhe eivätkä papyruksen koptinkielinen murre ja sen hiili-14-ajoitus  täsmänneet.
Tutkijoiden näkemyksiä > Julkinen toiminta > Jeesuksen julkisen toiminnan aloitus

Evankeliumien mukaan Jeesus aloitti julkisen toimintansa jonkin aikaa Johannes Kastajan jälkeen. Luukkaan evankeliumissa on kuitenkin yksi historiallisista lähteistä tarkistettavissa oleva ajallinen maininta, jonka perusteella ajankohtaa on mahdollista arvioida. Siinä kerrotaan Johannes Kastajan aloittaneen kastetoimintansa keisari Tiberiuksen 15. hallitusvuonna. Tämä hallitusvuosi oli 19.8.28–18.8.29 välisenä aikana. Luukkaan mukaan Juudean maaherrana toimi tuolloin Pontius Pilatus; Galilean "neljännesruhtinaana" piti valtaa Herodes Antipas (Jeesuksen syntymän aikaan hallinneen Herodes Suuren poika). Pilatuksen valtakausi sijoittui vuosiin 26 – 36 jaa. ja Herodes Antipaan 4 eaa. – 39 jaa. Luukas mainitsee samassa yhteydessä myös Hannaksen (Ananus ben Seth), joka oli ylipappina vuosina 6–15 jaa. sekä silloisen ylipapin Kaifaksen (Caiaphas), joka oli ylipappina vuosina 18–36. Luukkaan evankeliumin mukaan Jeesus aloitti julkisen toimintansa jonkin aikaa Johannes Kastajan jälkeen, "noin kolmenkymmenen vuoden ikäisenä".
Evankeliumien mukaan Johannes Kastaja teloitettiin varsin pian Jeesuksen julkisen toiminnan aloittamisen jälkeen. Johannes Kastajan liittäminen tähän ajankohtaan aiheuttaa kuitenkin melkoisen ristiriidan historioitsija Josephuksen antamien tietojen kanssa. Hänen kronologiansa mukaan Johannes Kastaja olisi kuollut vuonna 36. Vaikka Josephus oli varsin hyvin tietoinen Johannes Kastajan toiminnasta, hän ei millään tavoin yhdistä Johannesta Jeesukseen. Näin siitä huolimatta, että Josefuksen teksteissä on kiistanalaiset kohdat Jeesuksen veljen Jaakobin kuolemasta ja Jeesuksen olemassaolosta.
Josephus korostaa nimenomaan, ettei Johanneksen kastetta tullut käyttää ”joidenkin syntien anteeksisaamiseksi, vaan ruumiin pyhittämiseksi” . Tästä voisi päätellä, että Josephus olisi ollut tietoinen kristittyjen piirissä olleista käsityksistä Johanneksen kastetoiminnan syistä ja hän haluaa oikaista tämän väärän käsityksen. Josephuksen mukaan Johannes Kastajan pidättäminen ja teloitus johtuivat nimenomaan siitä, että Herodes Antipas pelkäsi Johannes Kastajan aiheuttavan levottomuuksia kerätessään suuria ihmisjoukkoja kastetilaisuuksiinsa. Syynä ei siis ollut Johanneksen arvostelu Herodeen naimakaupasta, kuten synoptiset evankeliumit väittävät.
Ainoa historiallinen yhtymäkohta Josephuksen ja evankeliumien Johannes Kastajan suhteen on, että Herodes Antipas teloitti hänet. Lähes kaikesta muusta Josephus kirjoittaa toisin; kuolemien aikaerokin on noin kuusi vuotta. Tämän perusteella evankeliumien kertomuksia Johannes Kastajasta ei voi pitää historiallisesti luotettavina. Tästä huolimatta voi Luukkaan evankeliumin mukaan arvioida Jeesuksen julkisen toiminnan alkaneen vuosien 28–29 paikkeilla. Historiallisesti luotettavia todisteita ei tästä kuitenkaan ole.
Tutkijoiden näkemyksiä > Julkinen toiminta > Jeesuksen tekemät ihmeet

Raamatussa Jeesuksen kerrotaan tehneen ihmeitä, esimerkiksi Jeesus muutti Kaanaan häissä äitinsä pyynnöstä kuusi suurta astiallista vettä viiniksi Heikki Räisäsen mukaan lähdekritiikin keinoin voidaan varsin ongelmattomasti osoittaa, ettei Jeesuksen Raamatussa kerrotuilla ihmetöillä kirjaimellisessa mielessä ole historiallista todellisuuspohjaa. Ainakin kolme seikkaa puhuu tämän näkökannan puolesta. Ensinnäkin suhtautuminen ihmeisiin oli antiikin maailmassa kokonaan toisenlaista kuin nykyään: ihmeellisiä tapahtumia pidettiin, toisin kuin meidän aikanamme, yleiseen maailmankuvaan kuuluvina. Siksi onkin huomioitava se, että kertomuksia ihmeteoista ei löydy yksinomaan Raamatusta, vaan myös monista muista saman ajan lähteistä. Ellei kaikkia antiikin ihmetarinoita haluta uskoa sellaisinaan, on Raamatunkin vastaavat kertomukset alistettava tarkkoihin tutkimuksiin lähteiden luotettavuuden suhteen. Toiseksi lähteiden luotettavuus on useimmiten kyseenalainen. Uuden testamentin kertomukset ovat siinä määrin epäjohdonmukaisia ja vaihtelevia, ettei niitä voida pitää ensi käden silminnäkijätodistuksina. Ja kolmanneksi monet  Jeesuksen nimiin luetut ihmeteot ovat selvästi evankelistojen yrityksiä markkinoida kristinuskoa aikalaisilleen heidän ymmärtämässään muodossa. Kertomusten ihmeenomaiset piirteet näyttävät sitä paitsi monissa tapauksissa lisääntyvän huomattavasti ajan kuluessa.
Tutkijoiden näkemyksiä > Kuolema ja ylösnousemus

Matti Myllykosken mukaan ”Uuden testamentin neljä evankeliumia ovat edelleen ainoat merkittävät lähteet Jeesuksen kärsimyshistorian tutkimuksessa. Paavalin kirjeissä Jeesuksen ristinkuolema ja ylösnousemus ovat toistuvasti esillä, mutta pakanoiden apostoli ei osoita kiinnostusta niiden historiallista taustaa kohtaan". Evankeliumit eivät kuitenkaan ole varsinaista historiankirjoitusta, vaan, ”ilosanomia”, joiden tarkoitus on synnyttää ja vahvistaa uskoa Jeesukseen, Jumalan poikana ja ihmisten vapahtajana. Lars Aejmelaeuksen mukaan emme voi tutkia suoraan Jeesuksen ylösnousemusta, vaan ”tutkimuksen kohteena voi olla ainoastaan alkukirkon usko Jeesuksen ylösnousemukseen ja ne tekstit, jotka todistavat tästä uskosta ja kuvaavat sen perusteita, ei ylösnousemus itsessään.”  Saman kirjan mukaan raamatuntutkija Ferdinand Christian Baur kirjoitti tutkimuksessaan seuraavasti: ”Historiallinen tutkimus ei voi tutkia ylösnousemusta sellaisenaan”.
Aiheesta muualla

Åbo Akademin historian Jeesuksen tutkimusryhmän ylläpitämä sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Tom Holmén: Kaaosmaista luovuutta. katsaus Jeesus-tutkimuksen nykytilaan Pääkirjoitus 17.3.2009 Teologia.fi
Juho Rissanen: Tällainen oli todellinen Jeesus. Iltalehti 25.12.2010
Jeesus varhaisessa Uuden testamentin ulkopuolisessa kirjallisuudessa Jurvan baptistiseurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Tanssii tähtien kanssa (11. tuotantokausi)

| Tanssii tähtien kanssa 11>  tuotantokausi |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  2018-09-1616. syyskuuta 2018
Viimeinen esitys:  2018-11-2525. marraskuuta 2018
Esitysten määrä:  12
Kaudet
 ← Edellinen 10. tuotantokausi Seuraava → 12. tuotantokausi
 Luettelo kilpailijoista
Tanssii tähtien kanssa -ohjelman yhdestoista tuotantokausi esitettiin MTV3-kanavalla syksyllä 2018. Sarjassa julkisuuden henkilöt opettelivat tansseja ammattilaistanssijoiden opastuksella. Ohjelma perustuu formaattiin Dancing with the Stars.
Tuotantokausi alkoi esittelyjaksolla sunnuntaina 16. syyskuuta 2018 ja ensimmäinen suora lähetys nähtiin 23. syyskuuta 2018.  Kauden aikana esitettiin yhteistyössä Roosa nauha -kampanjan kanssa hyväntekeväisyyslähetys keskiviikkona 31. lokakuuta 2018.
Ohjelman juontajina jatkoivat Vappu Pimiä ja Mikko Leppilampi, kausi oli molemmille jo seitsemäs. Tuija Pehkonen juonsi edellisen kauden tapaan Tuija tähtien kanssa -oheistuotantoa, jossa hän tällä kaudella seurasi katsojien valitseman kilpailijan arkea. Tuomariston muodosti tällä kertaa kolme tuomaria, kun puheenjohtajana toimivan Jukka Haapalaisen rinnalla jatkavat Helena Ahti-Hallberg ja Jorma Uotinen. Ohjelman musiikista vastasi aiempien kausien tapaan orkesteri Sami Pitkämön johdolla, solisteinaan Pitkämö ja Johanna Försti.
Kauden voitti nyrkkeilijä Edis Tatli parinaan Katri Mäkinen.
Kilpailijat

| Julkisuuden henkilö | Ammatti | Tanssinopettaja | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Aino-Kaisa Saarinen | maastohiihtäjä | Jurijs Trosenko | 1. pudonnut 30. syyskuuta |
| Marita Taavitsainen | tangokuningatar | Sami Helenius | 2. pudonnut 7. lokakuuta |
| Aki Linnanahde | juontaja | Saana Akiola | 3. pudonnut 14. lokakuuta |
| Lotta Näkyvä | Vuoden 2013 Miss Suomi | Mikko Ahti | 4. pudonnut 21. lokakuuta |
| Jaana Pelkonen | kansanedustaja | Marko Keränen | 5. pudonnut 4. marraskuuta |
| Pekka Pouta | meteorologi | Jutta Helenius | 6. pudonnut 11. marraskuuta |
| Marja Hintikka | juontaja | Matti Puro | 7. pudonnut 18. marraskuuta |
| Tuure Boelius | artisti-tubettaja | Ansku Bergström | 3. sija 25. marraskuuta |
| Hannes Suominen | näyttelijä | Kia Lehmuskoski | 2. sija 25. marraskuuta |
| Edis Tatli | nyrkkeilijä | Katri Mäkinen | Voittaja  25. marraskuuta |
Lähetykset

| Jakso | Sisältö | Teema | Pudotettu pari | Pudotusuhassa | Paras pari | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Esittelyjakso | – | – | – | – | 715 000 |
| 2. | Suora lähetys | – | – | – | – | 1 017 000 |
| 3. | Suora lähetys | – | Aino-Kaisa & Jurijs | Marja & Matti | Hannes & Kia | 1 057 000 |
| 4. | Suora lähetys | Oma tarina | Marita & Sami | Aki & Saana Lotta & Mikko | Hannes & Kia | 1 049 000 |
| 5. | Suora lähetys | Elokuvat | Aki & Saana | Pekka & Jutta Lotta & Mikko | Hannes & Kia | 1 081 000 |
| 6. | Suora lähetys | – | Lotta & Mikko | – | Hannes & Kia | 1 177 000 |
| 7. | Suora lähetys | Parinvaihtoviikko | – | – | – | 1 112 000 |
| 8. | Suora lähetys Roosa nauha | Toivo | Roosa nauha -hyväntekeväisyysjakso, jossa suorassa lähetyksessä esiintyi kauden tanssiopettajat, artistit ja muut julkisuudesta tunnetut henkilöt. Jaksossa esiintyi Ansku Bergström, Marko Keränen, Jutta Helenius, Sami Helenius ja Saana Akiola sekä ensimmäisenä pudonnut pari Aino-Kaisa Saarinen ja Jurijs Trosenko, jotka esittivät tangon. Musiikkivieraina nähtiin Juha Tapio, Lauri Tähkä sekä Roosa nauha -kampanjan suunnittelija Anna Puu. | Roosa nauha -hyväntekeväisyysjakso, jossa suorassa lähetyksessä esiintyi kauden tanssiopettajat, artistit ja muut julkisuudesta tunnetut henkilöt. Jaksossa esiintyi Ansku Bergström, Marko Keränen, Jutta Helenius, Sami Helenius ja Saana Akiola sekä ensimmäisenä pudonnut pari Aino-Kaisa Saarinen ja Jurijs Trosenko, jotka esittivät tangon. Musiikkivieraina nähtiin Juha Tapio, Lauri Tähkä sekä Roosa nauha -kampanjan suunnittelija Anna Puu. | Roosa nauha -hyväntekeväisyysjakso, jossa suorassa lähetyksessä esiintyi kauden tanssiopettajat, artistit ja muut julkisuudesta tunnetut henkilöt. Jaksossa esiintyi Ansku Bergström, Marko Keränen, Jutta Helenius, Sami Helenius ja Saana Akiola sekä ensimmäisenä pudonnut pari Aino-Kaisa Saarinen ja Jurijs Trosenko, jotka esittivät tangon. Musiikkivieraina nähtiin Juha Tapio, Lauri Tähkä sekä Roosa nauha -kampanjan suunnittelija Anna Puu. | 566 000 |
| 9. | Suora lähetys | Rakkaus | Jaana & Marko | Pekka & Jutta | Hannes & Kia | 1 179 000 |
| 10. | Suora lähetys | – | Pekka & Jutta | – | Hannes & Kia | 958 000 |
| 11. | Suora lähetys | – | Marja & Matti | Tuure & Ansku | – | 1 126 000 |
| 12. | Suora lähetys | – | Tuomareiden ja yleisöäänten yhteen laskettuna kilpailun voittivat Edis Tatli & Katri Mäkinen. Hopealle sijoittuivat Hannes Suominen & Kia Lehmuskoski ja pronssille sijoittuivat Tuure Boelius & Ansku Bergström | Tuomareiden ja yleisöäänten yhteen laskettuna kilpailun voittivat Edis Tatli & Katri Mäkinen. Hopealle sijoittuivat Hannes Suominen & Kia Lehmuskoski ja pronssille sijoittuivat Tuure Boelius & Ansku Bergström | Tuomareiden ja yleisöäänten yhteen laskettuna kilpailun voittivat Edis Tatli & Katri Mäkinen. Hopealle sijoittuivat Hannes Suominen & Kia Lehmuskoski ja pronssille sijoittuivat Tuure Boelius & Ansku Bergström | 1 214 000 |
Pistetaulukko

Taustavärit:
| Pari | Sijoitus | 1 | 2 | 1+2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 6+7 | 8 | 9 | 10 |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Edis & Katri | 1. |  27 |  24 |  51 |  27 |  23 |  17 |  30 |  27 |  57 |  27 |  29 + 27 = 56 |  27 + 30 + 30 = 87 |  |
| Hannes & Kia | 2. |  25 |  27 |  52 |  30 |  27 |  27 |  27 |  30 |  57 |  24 |  23 + 26 = 49 |  30 + 28 + 27 = 85 |  |
| Tuure & Ansku | 3. |  20 |  24 |  44 |  20 |  22 |  27 |  25 |  22 |  47 |  20 |  27 + 23 = 50 |  27 + 26 + 27 = 80 |  |
| Marja & Matti | 4. |  17 |  23 |  40 |  25 |  24 |  22 |  24 |  24 |  48 |  22 |  22 + 24 = 46 |  |  |
| Pekka & Jutta | 5. |  23 |  17 |  40 |  20 |  20 |  12 |  11 |  17 |  28 |  14 |  |  |  |
| Jaana & Marko | 6. |  18 |  19 |  37 |  19 |  22 |  28 |  21 |  23 |  44 |  |  |  |  |
| Lotta & Mikko | 7. |  15 |  20 |  35 |  19 |  20 |  15 |  |  |  |  |  |  |  |
| Aki & Saana | 8. |  18 |  12 |  30 |  15 |  17 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Marita & Sami | 9. |  21 |  20 |  41 |  17 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Aino-Kaisa & Jurijs | 10. |  20 |  20 |  40 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tanssitaulukko

| Pari | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 9 | 10 | 10 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Edis & Katri | tango | cha cha | paso doble | valssi | samba | foxtrot | rumba | quickstep | jive | foxrot | rumba | tango | freestyle |
| Hannes & Kia | tango | cha cha | foxtrot | quickstep | paso doble | jive | valssi | rumba | samba | jive | foxrot | cha cha | freestyle |
| Tuure & Ansku | cha cha | quickstep | rumba | tango | jive | paso doble | foxtrot | samba | valssi | paso doble | quickstep | jive | freestyle |
| Marja & Matti | jive | tango | samba | valssi | cha cha | quickstep | paso doble | foxtrot | rumba | quickstep |  |  |  |
| Pekka & Jutta | valssi | jive | tango | foxtrot | rumba | cha cha | quickstep | paso doble |  |  |  |  |  |
| Jaana & Marko | cha cha | valssi | rumba | quickstep | samba | jive | tango |  |  |  |  |  |  |
| Lotta & Mikko | jive | valssi | samba | foxtrot | paso doble |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Aki & Saana | cha cha | tango | paso doble | foxtrot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Marita & Sami | valssi | jive | foxtrot |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Aino-Kaisa & Jurijs | valssi | cha cha |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Viikottaiset pisteet

Parin saamat pisteet kultakin tuomarilta on ilmoitettu suluissa järjestyksessä Jukka Haapalainen, Helena Ahti-Hallberg, Jorma Uotinen.