stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hansson

Hansson on tai on ollut muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anders Hansson (1992–2020), ruotsalainen kilpakävelijä
Anna Haag  o.s. Hansson (s. 1986), ruotsalainen maastohiihtäjä
Ardo Hansson (s. 1958), virolainen taloustieteilijä, Viron keskuspankin pääjohtaja
Bo Hansson (1943–2010),  ruotsalainen säveltäjä
Gunnar D. Hansson  (s. 1945), ruotsalainen runoilija, esseisti, kirjallisuustieteilijä ja kielenkääntäjä
Hans Hansson (myös Hannu Hannunpoika, k. 1667), suomalainen maanmittari, kartografi ja pormestari
Hans Hansson till Monikkala (k. 1606), suomalainen upseeri, Suomen käskynhaltija
Holger Hansson (1927–2014), ruotsalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Jenny Grip, o.s. Hansson (s. 1980), ruotsalainen maastohiihtäjä
Karl-Johan Hansson (1939–2022), suomalainen teologi ja musiikkitieteilijä
Martin Hansson (s. 1971), ruotsalainen jalkapalloerotuomari
Mats Hansson (s. 1983), ruotsalainen jääkiekkoja
Maud Hansson (1937–2020), ruotsalainen näyttelijä
Niklas Hansson (s. 1995), ruotsalainen jääkiekkoilija
Olof Birger Hansson (1919–1995), suomalainen saneerauksiin perehtynyt arkkitehti
Ola Hansson (1860–1925), ruotsalainen kirjailija
Olav Hansson (s. 1957), norjalainen mäkihyppääjä.
Olle Hansson (1904–1991), ruotsalainen maastohiihtäjä
Per Albin Hansson (1885–1946), ruotsalainen poliitikko
Petter Hansson (s.  1976), ruotsalainen jalkapalloilija
Pär Hansson (s. 1986), ruotsalainen jalkapalloilija
Pär Hansson (1702–1758), ruotsalainen poliitikko
Pär Hansson (s. 1970), ruotsalainen runoilija
Rasmus Hansson (s. 1954), norjalainen poliitikko
Roger Hansson (s. 1967), ruotsalainen jääkiekkoilija
Sandra Hansson (s. 1980), ruotsalainen maastohiihtäjä
Sven Hansson (1912–1971), ruotsalainen hiihtäjä
Ulrika Hansson (s. 1970), ruotsalainen näyttelijä
Urpo Hansson (1900–1978), suomalainen näyttelijä.
Entisenä nimenä

Kauko Haahtela (vuoteen 1926 Hansson, 1906–1969), suomalainen opettaja ja opetushallinnon virkamies
Sampo Haahtela (vuoteen 1926 Hansson, 1908–1993), suomalainen kirjailija ja opettaja
Haugin kirkko

Haugin kirkko voi tarkoittaa seuraavia:
Haugin kirkko, kirkko Ringeriken kunnassa Norjassa
Haugin kirkko, kirkko Øvre Eikerin kunnassa Norjassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Haugin kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Harmaafasaani

| Harmaafasaani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae
Suku::  Catreus
Laji::  wallichii
Kaksiosainen nimi
 Catreus wallichii  (Hardwicke, 1827) 

Katso myös
   Harmaafasaani Wikispeciesissä   Harmaafasaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaafasaani (Catreus wallichii) on aitokanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Etelä-Aasiassa.
Koko ja ulkonäkö

Harmaafasaani on ruumiinrakenteeltaan tukevahko ja hyvin pitkäpyrstöinen lintu. Sukupuolet eroavat toisistaan kooltaan ja ulkonäöltään. Lajin koiras voi kasvaa 90–118 cm pitkäksi. Harmaafasaanikoiras on yleisväriltään harmaa, ja ruumiissa on tiheästi mustia juovia. Väri muuttuu ruskeammaksi perää kohden, ja pyrstö on mustavalkoraidallinen. Koiraan päälaella on musta töyhtö, ja silmien ympärillä on paljasta punaista ihoa. Naaraslintu on koirasta pienempi, 61–76 cm pitkä. Naarasharmaafasaani on ruskean ja mustan raidoittama.
Levinneisyys ja elintavat

Harmaafasaania tavataan Himalajan vuoristossa Pakistanista Nepaliin. Lajin elinympäristöä ovat kivikkoiset pensaita ja heinää kasvavat alueet tavanomaisesti 1 400–3 050 metrin korkeudessa. Harmaafasaanit liikkuvat pareittain tai ryhminä, ja niiden ravintoa ovat kasvien juuret, mukulat ja siemenet sekä hyönteiset. Pesimäkausi on toukokuulta syyskuulle, ja pesä sijaitsee maassa. Naaras munii 6–12 munaa.
Harmaafasaani luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi, ja kannan kooksi arvioidaan 2 500–10 000 täysikasvuista yksilöä. Kantaa uhkaavat metsästys ja munienkeruu ravinnoksi ja elinympäristön häviäminen laiduntamisen ja maastopalojen vuoksi. Erityisen alttiiksi harmaafasaanin tekee yksittäisten populaatioiden paikallisuus ja pieni koko.
Hanson Boakai

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Hanson Tamba Boakai
Syntymäaika: 28. lokakuuta 1996 (ikä 27)
Syntymäpaikka: Teldou, Guinea
Pelipaikka: oikea laitalinkki
Pituus: 165 cm
Paino: 64 kg
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013–2015 | Edmonton | 21 | (1) |
| 2016 | Landskrona | 4 | (0) |
| 2017 | UTA Arad | 2 | (0) |
| 2018 | EIF | 23 | (6) |
| 2018 | → EIF/Akademi | 4 | (3) |
| 2019 | Inter | 2 | (0) |
| 2019 | Inter 2 | 4 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 69 | (12) |
Maajoukkue
|  | Kanada U17 | 10 | (4) |
| 2014–2015 | Kanada U20 | 5 | (2) |
|  | Kanada U23 | 4 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. elokuuta 2019.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 13. elokuuta 2019.
Hanson Tamba Boakai (s. 28. lokakuuta 1996 Teldou, Guinea) on kanadalais-guinealainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edusti kaudella 2019 Suomen Veikkausliigassa FC Inter Turkua.
Tilastot

Tilastot kattavat aikuisten sarjaottelut. Päivitetty 13. elokuuta 2019.
| Kausi | Seura | Sarja | O | M |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Edmonton | NASL | 3 | 0 |
| 2014 | Edmonton | NASL | 9 | 0 |
| 2015 | Edmonton | NASL | 9 | 1 |
| 2016 | Landskrona | Ruotsin 1. divisioona | 4 | 0 |
| 2017–2018 | UTA Arad | Liga II | 2 | 0 |
| 2018 | EIF | Ykkönen | 23 | 6 |
| 2018 | EIF/Akademi | Kolmonen | 4 | 3 |
| 2019 | Inter | Veikkausliiga | 2 | 0 |
| 2019 | Inter 2 | Kolmonen | 4 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 69 | 12 |
Huppuhuiluvaris

| Huppuhuiluvaris |
| --- | --- |
 Huppuhuiluvaris, koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Leijut Artamidae
Suku::  Huiluvarikset Cracticus
Laji::  nigrogularis
Kaksiosainen nimi
 Cracticus nigrogularis  (Gould, 1837) 
Katso myös
   Huppuhuiluvaris Wikispeciesissä   Huppuhuiluvaris Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huppuhuiluvaris (Cracticus nigrogularis) on Australiassa kotoperäisenä esiintyvä varpuslintu. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, joista nimialalaji nigrogularis elää mantereen itä ja kaakkoisosissa, alalaji picatus pääasiassa Australian länsi- ja pohjoisosissa. Lajin holotyypin kuvaili John Gould Uudesta Etelä-Walesista vuonna 1837.
Huppuhuiluvaris, naaras
Nuori huppuhuiluvaris
Huppukolibri

| Huppukolibri |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Eugenes
Laji::  fulgens
Kaksiosainen nimi
 Eugenes fulgens  (Swainson, 1827) 
Katso myös
   Huppukolibri Wikispeciesissä   Huppukolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huppukolibri (Eugenes fulgens) on amerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue ulottuu Yhdysvaltain lounaisosista (Kaakkois-Arizona, Lounais-New Mexico, ja Lounais-Teksas) Meksikon kautta Keski-Amerikkaan ja aina Panaman länsiosiin saakka. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. William John Swainson kuvaili lajin holotyypin Meksikon Temascáltepecista vuonna 1827.
Helena Tornberg

Helena Tornberg (o.s. Wentin, s. 1955 Dragsfjärd) on keskustalainen kunnallispoliitikko. Tornberg on toiminut Keskustan ruotsinkielisen valtuuskunnan puheenjohtajana vuosina 2004–2008. Hän oli OSEKKin hallituksen jäsen 2005–2009, Folktingetin hallituksen jäsen 2005–2009. Tornberg on Suomen Kuntaliiton ruosinkielisen delegaation jäsen ja Liminganlahden ystävät -yhdistyksen kunniapuheenjohtaja. Hän oli ehdolla vuoden 2009 eurovaaleissa.
Ammatiltaan Tornberg on luovuus- ja vuorovaikutusalan yrittäjä, sairaanhoidon opettaja, psykiatrian erikoissairaanhoitaja, työyhteisöohjaaja, draamaohjaaja ja esiintyjä. Hän on naimisissa kirkkoherra Ilkka Tornbergin kanssa ja heillä on 7 lasta.
Kirjallinen tuotanto

Aggressio – vuorovaikutuksen suola (omakustanne, 1997)
Rohkeusgeeni – kirja rohkeudesta (omakustanne, 2003)
Brannstaka Lustitarhassa kaksikielinen runokirja (omakustanne, 2007)
Lintuna Liminganlahdella (omakustanne, 2008)
Kirjallinen tuotanto > Kulttuurivideoita

Liian kaukana – liian lähellä – maahanmuuttajan ja työntekijän tunneviestinnästä (1995)
Elämänvalloitusta- turvapaikkahakijalasten elämää Ruukissa (1995)
Kansainvälisen diakonian opetuspaketti KUA:n ja Diakonia AMK:n yhteinen projekti.
Aiheesta muualla

http://www.bloggen.fi/helenatornberg (Arkistoitu – Internet Archive)
http://helenat.blogit.uusisuomi.fi
http://www.keskusta.fi/Suomeksi/Blogi.iw3
http://www.helenatornberg.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Hinausauto

FSO 125P hinausauton lavalla.
Hinausauto on muiden moottoriajoneuvojen siirtämiseen tarkoitettu kuorma-auto. Hinausautoa käytetään siirtämään onnettomuuden ja teknisen vian vuoksi hajonneita sekä väärin pysäköityjä autoja. Hinausauto on usein varustettu vinssillä, jolla siirrettävä ajoneuvo saadaan vedettyä hinausauton liukulavalle. Isot, hydraulisella puomilla varustetut hinausautot voivat kuljettaa useita ajoneuvoa kerrallaan. Hinausauton keksi vuonna 1916 yhdysvaltalainen Ernest Holmes Sr.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hinausauto Wikimedia Commonsissa
Havukoski

| Havukoski |
| --- | --- |
 Havukoskea Koivukylän puistotien läheisyydessä keväällä 2021.
 Kaupungin kartta, jossa Havukoski korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Koivukylän suuralue
Kaupunginosa nro:  74
Pinta-ala:  2,9 km² 
Väkiluku:  8 581 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  1 191 kpl   (31.12.2017)
Postinumero(t):  01360
Lähialueet:  Koivukylä, Rekola, Asola, Päiväkumpu, Hakkila, Hiekkaharju, Jokiniemi
Havukoski on Vantaan itäosassa, Koivukylän suuralueella ja pääradan varrella sijaitseva noin kahdeksan tuhannen asukkaan kaupunginosa. Se rajoittuu lännessä päärataan, pohjoisessa Rekolaan, idässä Keravanjokeen ja etelässä Rekolanojaan. Etäisyys Tikkurilaan on noin neljä kilometriä ja Korsoon noin viisi kilometriä.
Havukosken pohjoisosassa on yksi pääkaupunkiseudun suurimmista yhtenäisistä kerrostalolähiöistä. Sitä hallitsevat kahdeksan 12-kerroksista Rautkallion päälle rakennettua asuinkerrostaloa, jotka ovat näkyvä maamerkki muutoin alavalla seudulla. Lähiö on rakennettu tiiviiksi ja sen sisällä on lähinnä kevyen liikenteen väyliä. Alue tunnetaan myös Koivukylän lähiönä, vaikka käytännössä  Koivukylä on oma kaupunginosansa.
Kaupunginosan eteläosassa Keravanjoen laaksossa on laaja peltoalue, jonka läpi kulkee kiemurteleva Hanabölen rantatie. Havukoski on saanut nimensä Keravanjoen koskesta, jonka varrella on Havukosken tila. Kaupunginosan nähtävyyksiin kuuluvat Hanabölenkoski ja sen kunnostettu myllyraunio. Hanabölen kylän miljöö on säilynyt perinteisenä läheisestä tiiviistä kerrostaloasutuksesta huolimatta ja se kuuluu ympäröivän viljelysmaiseman kanssa Vantaan merkittäviin kulttuuriympäristöihin.
Luonto

Havukosken eteläosassa virtaa Rekolanoja, jonka varsilla on arvokasta kasvistoa puronvarsilehtoineen ja tuoreine lehtorinteineen. Kanahaukka viihtyy Rosenlundin tilan länsipuolella olevassa pienessä Rosenlundin metsässä. Metsä on arvokas, sillä kanahaukalle sopivaa elinympäristöä on Vantaalla vähän.
Historia

Havukosken alueella, kerrostaloalueen ja laajan peltoaukean välissä sijaitsee vanha Hanabölen (Rekolan) kylä, josta on olemassa merkintöjä 1400-luvulta asti. Kantatiloja tuolloisessa kylässä olivat Stors, Lillpetas, Storpetas, Heikas ja Peijas. Nykyisin kylässä on yhä jäljellä useita alkuperäisiä rakennuksia. Yllä mainituista Heikasta ja Peijasta ei kuitenkaan enää ole. 1700-luvun loppupuolella Stors jakautui kahteen tilaan, jotka olivat Gustafsberg ja Havukoski. Isojako aiheutti kylän jakautumisen kolmeen osaan. Hanatien ja Hanabölen rantatien varressa ollut kyläkeskus käsitti Storsin, Gustafsbergin ja Lillpetaksen tilat. Päiväkummun puolella sijaitsivat kylän vanhat tilat Storpetas ja Kaunisto. Pohjoisessa Keravanjoen varressa sijaitsivat Havukoski, mylly ja Sahamäki.
Myllykosken alueen Hanabölenkoskella on ollut vesimylly jo 1500-luvulla, ja sen seuraksi rakennettiin 1700-luvulla saha, pato ja padon päälle silta. Saha ja mylly vaurastuttivat kylää. 1800-luvun puolivälissä Anders Lorenz Munsterhjelm purki myllyn ja rakennutti samalle paikalle uuden ratasmyllyn, jossa oli tukeva graniittiperustus. Ernst Söderling, joka myöhemmin perusti Tikkurilan Veininmyllyn, hankki vuonna 1919 myllylle sähkögeneraattorin, joka toi valoa kylän taloille. Kolme vuotta myöhemmin Hanabölen kylä liittyi yleiseen sähköverkkoon. Viljaa voitiin jauhaa myllyssä ympäri vuoden, ja sen käyttö lopetettiin vasta vuonna 1949. Laitteisto myytiin ja mylly jäi toimettomaksi, kun jatkosodan jälkeisen yhteiskunnallisen muutoksen takia tavarat alettiin ostaa valmiina kaupasta. Rekolan vapaapalokunta purki huonokuntoisen myllyn vuonna 1980. Myllyn ja sahan alue on kuitenkin suojeltu muinaismuistolailla.
Alueella ollut tila sai 1900-luvulla nimekseen Havukoski, ja sen mukaan koko nykyinen kaupunginosa on saanut nimensä. Alkuperäinen tila on yhä sitä hallitsevan suvun käytössä, ja rakennukset piha-alueen puita myöten on suojeltu asemakaavalla. Havukosken kaupunginosan nykyisistä asunnoista ja muista rakennuksista suuri osa sijaitsee Havukosken tilan mailla.
Historia > Lähiön synty 1970-luvulla

Helsingin Haka ja Helsingin Sato rakensivat Havukosken kerrostalolähiön 1970–1980-luvuilla aiemmin käytännössä asumattomalle alueelle. Vantaan aluerakentamiskohteisiin kuuluneen Havukosken suunnittelu käynnistyi vuonna 1967 ja rakentaminen vuonna 1971. Jo vuonna 1972 ensimmäiset asukkaat pääsivät muuttamaan Havukosken uusiin taloihin. 1970-luvun talot edustavat aikakaudelleen tyypillistä elementtirakentamista. Havukoskelle valmistui tuhansia asuntoja 1970-luvulla, mutta siitä huolimatta suunnitelluista, sitäkin suuremmista kasvutavoitteista jäätiin jälkeen. Esimerkiksi junaradan vartta ei rakennettu yhtä tiheäksi ja korkeaksi kuin oli alun perin suunniteltu.
Kun vuonna 1971 alueen asukasluku oli alle sata, oli se vuoteen 1980 mennessä kasvanut noin 10 500:een. Nykyisin väkiluku on laskenut reiluun kahdeksaantuhanteen, kun yhden hengen talouksien määrä on noussut jo noin puoleen. Aluetta pidettiin aiempina vuosikymmeninä ongelmalähiönä, mutta se on rauhoittunut asukasrakenteen ikääntyessä. Havukoski sai 1990-luvun lopulla tukea EU:lta alueen kehittämiseen osana Vantaan asuinalueiden kehityshankkeita.
Historia > Aseman seudun rakentamissuunnitelmat 2010-luvulla

Vuonna 2016 Healthy City Finland (HCF) voitti suunnittelu- ja tontinluovutuskilpailun, ja Koivukylän aseman vierustan metsikköön oli tarkoitus rakentaa uusia asuntoja noin 800 asukkaalle, liiketiloja 10–14 kerroksisiin taloihin ja uusi kirjasto. Hanke ei kuitenkaan edennyt toteutukseen saakka, vaikka kaupunki jatkoi varausta vielä vuoden 2019 alussa. Vantaan kaupunki päätti kyseisen suunnitteluvarauksen vuoden 2019 lopulla. Ongelmia silloisissa suunnitelmissa aiheutti suunnittelualueeseen kuulumaton, vuonna 1981 valmistunut Koivukylän postmodernia arkkitehtuuria edustava ostoskeskus, joka HCF:n toimitusjohtaja Jari-Pekka Kelhän mielestä olisi pitänyt purkaa. Kelhän mukaan ostoskeskus oli pahoin rapistunut eikä olisi houkutellut alueelle uusia asukkaita. Lisäksi hankkeen etenemistä haittasivat HCF:n mukaan alueen sosiaaliset ongelmat.
Historia > Koivutorin taide

Loppukesästä 2021 Koivutorilla alkoivat kunnostustyöt. Toria ehostettiin vaihtamalla rikkoitunut laatoitus asfaltiksi, korjaamalla portaikot ja koristelemalla sitä valaistuilla taideteoksilla. Kuvataiteilija Vesa-Pekka Rannikon teokset Feenix ja Tervetuloa valmistuivat syksyllä 2022. Feenix-teoskokonaisuuteen kuuluvat asfalttiin maalattu lintukuvio, istuinryhmiä ja kolme istutettavaa kirsikkapuuta. Lintukuviossa on punahehkuinen iltavalaistus. Tervetuloa-tekstiteos on kyltti, jossa toivotetaan tervetulleeksi 14 eri kielellä.
Väestö ja maine

Vuodenvaihteessa 2007 Havukosken asukkaista oli suomenkielisiä 85,7 %, ruotsinkielisiä 1,9 % ja muunkielisiä 12,4 %. Vuonna 2019 kaupunginosan väestöstä 40 prosenttia puhui äidinkielenään muuta kuin suomea tai ruotsia. Osuus oli Vantaan kaupunginosista toiseksi suurin Länsimäen jälkeen. Vuoden 2020 lopussa osuus oli 46,1 prosenttia. Havukoskella Rautpihan päiväkodissa yli 90 prosenttia lapsista puhuu äidinkielenään muuta kuin suomea tai ruotsia, mikä lienee eniten Suomessa. Kaupunginosassa asuu Vantaan keskiarvoon nähden paljon opiskelijoita ja maahanmuuttajia. Havukoskelaisten tulotaso on muuta Vantaata jonkin verran matalampi ja työttömyysaste selvästi korkeampi.
Havukoskea pidetään Vantaan huono-osaisimpana kaupunginosana. Kaupunki yrittää kehittää aluetta erityistoimilla, joiden on tarkoitus lisätä turvallisuutta ja viihtyvyyttä.
Palvelut

Havukosken kaupunginosassa sijaitsevan Koivukylän aseman ympärille, pääosin Havukosken ja osittain Koivukylän puolelle, on kehittynyt alueen kaupallinen keskus. Tähän kuuluvat Havukosken puolella Lidl ja Koivukylän ostoskeskus, jossa toimii kaupallisten palveluiden ohella muun muuassa isännöitsijätoimisto, R-kioski ja pizzerioita. Ostoskeskuksessa on useita anniskeluravintoloita. Koivukylän kirjasto toimi ostoskeskuksessa vuoteen 2019 saakka.
Peruskouluista Kytöpuiston koulu (alakoulu) ja Havukosken koulu (yläkoulu) sekä Havukosken Nuorisotila (Eteläinen Rastitie 14) toimivat Havukosken kaupunginosassa. Aiempi Tarhapuiston koulu (alakoulu) suljettiin kesällä 2011. Koivukylän terveysasema sijaitsee Havukoskella, samoin itäistä Vantaata palveleva Havukosken paloasema, joka on hälytysmäärältään Suomen toiseksi vilkkain paloasema. Sen vieressä sijaitsee Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskuksen myymälä.
Muutamia nykyisiä havukoskelaisia

Erkki Rantala, Vantaan kaupunginjohtaja 1997–2003
Sirkka-Liisa Kähärä, kaupunginvaltuutettu
Ulla Anttila, aiempi kansanedustaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Havukoski Wikimedia Commonsissa
Vantaan kaupunki: Kafnetti, aikuisille suunnattu avoin kohtaamis- ja nettipaikka Havukoskella
Sommar, Heidi: Kaksi tarinaa Koivukylän lähiöstä. Yle. 28.10.2016.
Marttinen, Vesa: Rujo Koivukylä piirtyi kirjan sivuille nostalgisena – Elmeri Vehkala kasvoi lapsenkakan värisessä kerrostalossa. Yle. 2.2.2017.
Suojanen, Armi: Koivukylän rakentaminen kompastui ostariin – Suunnittelukilvan voittaja: Sosiaaliset ongelmat pitää ratkaista ensin. Vantaan Sanomat. 29.12.2019.
Suojanen, Armi: Huonon maineen Havukoski voi olla myös "yksi parhaista paikoista", vaikka parannettavaakin riittää. Vantaan Sanomat. 23.1.2020.
Historiallista Hanaböleä helmikuussa 2021.
Hanabölen myllystä Keravanjoen rannalla on jäljellä vain rauniot.
Myllysilta sortui vuonna 1956, ja se korvattiin uudella 2000-luvulla. Vanhasta sillasta säilyivät kiviset päädyt.
1970-luvun arkkitehtuuria Rastimäessä, Peijaksentien varrella.
Kerrostaloja 1980-luvulla.
Koivutori ja Koivukylän ostoskeskus keväällä 2021. Samana vuonna torilla käynnistyi merkittävä korjaustyö.
Hinauskytkin

Hinauskytkin Grob Twin III -purjekoneen nokassa.
Hinauskytkin on purjelentokoneissa käytetty osa, joka liittää koneen lennon alussa tapahtuvan hinauksen aikana hinausköyteen. Kytkimiä asennetaan moderneissa purjekoneissa tyypillisesti sekä purjekoneen nokkaan että sen painopisteen lähelle runkoon. Nokkaan asennettua kytkintä käytetään lentokonehinauksessa, jossa hinausköysi pyritään saamaan mahdollisimman pitkälle koneen painopisteen etupuolelle. Sijoituspaikka parantaa purjekoneen sivuttais- ja pituusvakautta hinauksessa, ja vähentää näin ollen lentäjältä vaadittua ohjausta. Runkokytkintä käytetään taas vintturi- ja autohinauksessa, joissa liika pituusvakaus estäisi nousun jyrkemmällä pituusakselin suuntaisella nyökkäyskulmalla, ja heikentäisi näin koneen hinaussuorituskykyä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hinauskytkin Wikimedia Commonsissa
Hyria

Hyria voi viitata seuraaviin:
Hyria, antiikin aikainen kaupunki Boiotiassa Kreikassa
Hyria, antiikin aikainen kaupunki Magna Graeciassa eli Suur-Kreikassa, nykyisessä Italiassa
Hyria, Hyvinkäällä ja Riihimäellä toimiva koulutusorganisaatio
Hyria koulutus, ammatillista koulutusta järjestävä yhtiö
Hyria ammattiopisto, ammatillinen oppilaitos
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hyria”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Helena Tuominiemi

Helena Tuominiemi (o.s. Puusaari) on suomalainen entinen pesäpalloilija.
Tuominiemi pelasi 1970-luvulla seitsemän kautta naisten SM-sarjassa. Hän edusti pääsarjatasolla Vetelin Urheilijoita vuosina 1973–1977 ja Toholammin Urheilijoita vuosina 1978–1979.
Tuominiemi on vuoden 1976 lyöjäkuningatar. Hän löi kymmenessä ottelussa 4+27 juoksua.
Helena Turpeinen

Helena Elsa Marjatta Turpeinen (myöhemmin Haapakoski, s. 25. huhtikuuta 1947 Raahe) on suomalainen pikajuoksija, joka teki Suomen ennätyksen  4 × 100 metrillä kokoonpanolla Helena Turpeinen – Aura-Liisa Laihorinne – Sirkka Norrlund – Maija Koivusaari Helsingissä 1965 aikaan 47,8 s. Hän sijoittui hopealle 200 metrin ja pronssille 100 metrin juoksussa  Kalevan kisoissa 1965. Hän edusti Raahen Vesaa.
Haugen kirkko

| Haugen kirkko Hauge kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Lærdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1869
Suunnittelija:  Christian Christie
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haugen kirkko (norj. Hauge kyrkje) on Lærdalin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1869.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haugen kirkko Wikimedia Commonsissa