stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Peritoniitti

Peritoniitti tarkoittaa vatsakalvon tulehdustilaa. Sairaus on vakava, ja sen komplikaatiot voivat pahimmillaan johtaa hoitamattomina kuolemaan. Oireina voivat olla esimerkiksi kuumeilu ja kipu vatsan alueella.
Peritoniitit jaotellaan primaarisiin ja sekundaarisiin. Sekundaarisimmat ovat yleisempiä, ja niitä saattaa aiheuttaa esimerkiksi vatsaontelon sairaus tai perforaatio. Primaarinen peritoniitti puhkeaa ilman, että taustalla on gastrointestinaalikanavan sairautta. Primaaristen peritoniittien esiintyvyys on pienempi, ja ne todetaankin useimmiten pienillä lapsilla tai huonokuntoisilla ikäihmisillä. Sekundaarisen peritoniitin syy voi olla umpilisäketulehdus.
Primaarinen peritoniitti hoidetaan antibiooteilla taudinaiheuttajasta riippuen. Sekundaarinen peritoniitti on syytä hoitaa välittömästi, sillä edetessään se saattaa vioittaa maksaa ja munuaisia. Hoitomuotona käytetään vatsaleikkausta ja vatsaontelon puhdistusta. Myös mikrobilääkehoito on tärkeää.
Tunnettuja peritoniitin uhreja ovat muiden muassa Harry Houdini, joka kuoli sairauteen vuonna 1926, kirjailija Sherwood Anderson, joka kuoli peritoniittiin nieltyään hammastikun, sekä Pavel Beljajev, jonka tauti vei mahahaavaleikkauksen jälkeen vuonna 1970.
Cuchulainn

Cuchulainn taistelussa. Kuvitusta teokseen T. W. Rolleston: Myths and Legends of the Celtic Race, 1911.
Cuchulainn (myös Cú Chulainn, Cuchulinn tai Cúchulainn, iiriksi Culannin koira) on Irlannin kelttiläisen mytologian tunnetuin sankari ja Ulaid-taruston keskushahmo. Hän on Lughin ja Deichtinen poika ja kuuluu Conchobarin sukuun. Hänen alkuperäinen nimensä oli Sétanta.
Cuchulainn osoitti jo varhain merkkejä poikkeuksellisista kyvyistä ja eli lyhyen, mutta kiihkeän elämän. Cuchulainnin ainutlaatuisuutta korostavat ulkoiset piirteet; hänellä on kummassakin kädessään seitsemän sormea, kummassakin jalassaan seitsemän varvasta ja kummassakin silmässään seitsemän silmäterää. Cuchulainnin seikkailut ovat mielikuvituksellisia ja värikkäitä, ja hahmona häntä voidaan verrata kreikkalaisen mytologian Herakleeseen.
Cuchulainn eroaa kuitenkin kreikkalaisista sankareista raivokkuudellaan ja sotaisuudellaan, muistuttaen siten useita skandinaavisen mytologian sankareita ja berserkkisotureita. Taistelussa hän kykenee kiihdyttämään itsensä raivotilaan, jossa hän muuttuu hirviömäiseksi olennoksi. Hän onkin lähes voittamaton.
Cuchulainnin viholliset voittivat hänet oveluudella. Cuchulainnille oli asetettu kaksi kieltoa (geasa): olla kieltäytymättä tarjotusta ateriasta ja olla syömättä koiran lihaa. Cuchulainnin viholliset tarjosivat hänelle koirasta valmistetun aterian, jolloin hänen oli pakko rikkoa toinen kielloista. Näin hän heikkeni ja hänen vihollisensa pystyvät lopulta tappamaan hänet.
Isabella Augusta Gregory on kirjoittanut irlantilaisten tarinoiden pohjalta teoksen Cuchulain of Muirthemne, jonka päähenkilöksi hän asetti Irlannin myyttisistä sankareista suurimman Cuchulainnin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cuchulainn Wikimedia Commonsissa
Ernst Estlander

| Ernst Estlander |
| --- | --- |
 Ernst Estlander 1890-luvulla.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ernst Henrik Estlander
Syntynyt: 18. syyskuuta 1870 Helsinki
Kuollut: 5. helmikuuta 1949 (78 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  professori
Arvonimi: varatuomari (1899)
Poliitikko
Puolue:  Suomen ruotsalainen kansanpuolue
Asema:  Kansanedustaja
Vaalipiiri:  Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri
Vanhemmat:  Jakob August Estlander Lovisa Rosina Federley
Ernst Henrik Estlander (18. syyskuuta 1870 Helsinki – 5. helmikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen oikeushistorian professori, valtiopäivämies ja ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikko.
Estlander tunnettiin ennen kaikkea tiukkana laillisuuden puolustajana, sortovuosien perustuslaillisena ja itsenäisyyden aikana myös aitosuomalaisuutta vastustaneena jyrkkänä kielipoliitikkona. Hän oli asennemaailmaltaan konservatiivi ja elitisti sekä ehdottomuuksien kannattaja.
Estlander oli RKP:n kansanedustajana Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä 1907–1914 ja 1917–1945, kaikkiaan 44 valtiopäivillä. Häntä kauemmin kansanedustajana ovat olleet vain saman puolueen John Österholm ja kokoomuksen Ilkka Kanerva, minkä lisäksi SDP:n Viljo Rantala oli yhtä kauan kansanedustajana kuin Estlander. Näistä poiketen Estlanderilla oli kuitenkin pohjalla myös vuosikymmen säätyvaltiopäivillä.
Elämä

Estlanderin vanhemmat olivat professori, valtioneuvos Jakob August Estlander ja Lovisa Rosina Federley. Hän pääsi ylioppilaaksi 1888 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1891, lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1896 sekä lakitieteen lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot vuonna 1900. Estlander sai varatuomarin arvon 1899 ja toimi Helsingin yliopiston oikeushistorian dosenttina 1902–1908 ja Helsingin yliopiston ylimääräisenä professorina 1908–1937. Hän keskittyi kuitenkin enemmän politiikkaan.
Estlander oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hänen poliittista maailmankatsomustaan hallitsi tinkimätön legalismi ja taipumaton perustuslaillisuus. Vuonna 1904 passiivista vastarintaa kannattanut ja kagaalin johtoon kuulunut Estlander oli karkotettuna Suomesta ja oleskeli Novgorodissa. Toisen sortokauden aikana Estlander kannatti eduskunnan toiminnan vapaaehtoista keskeyttämistä, "valtiopäivälakkoa", protestina laittomalle hallinnolle, mutta ajatus ei saanut kannatusta. Suomen itsenäistymisen ja sisällissodan jälkeen hän omaksui jyrkän konservatiivisen ja anteeksiantamattoman asennoitumisen suhteessa vasemmistoon, mikä kuitenkin sai seuraavalla vuosikymmenellä väistyä ruotsinkielen aseman suojelemisen tieltä. Kammo aitosuomalaisuutta kohtaan sai lopulta hänetkin vastentahtoisesti kannattamaan RKP:n ja SDP:n taktista yhteistyötä. Tämän ja laillisuuden puolustamisen vuoksi hän myös monista ruotsinkielisistä konservatiiveista poiketen vastusti Lapuan liikettä.
Estlander oli myös Ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana ja toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaaleissa. Samaten hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston ja Ruotsalaisen kansanpuolueen keskushallituksen jäsen sekä kuului Ritarihuoneen johtokuntaan.
Talvisodan päätyttyä periaatteellisesta taipumattomuudestaan tunnettu Ernst Estlander oli ainoa, joka eduskunnassa esitti Moskovan rauhansopimuksen hylkäämistä laittomana. Jatkosodan aikana hän kuitenkin kuului niin sanottuun rauhanoppositioon ja oli yksi Kolmenkymmenenkolmen kirjelmän allekirjoittajista.
Estlander kilpaili purjehduksessa ja osallistui vuoden 1912 kesäolympialaisiin 6mR-veneellä Finn II ja päätyi 5. sijalle. Muut miehistöjäsenet olivat Torsten Sandelin ja Gunnar L. Stenbäck.
Sukulaisia

Ernst Estlanderin veli oli urheilija ja veneiden suunnittelija Gustaf Estlander ja setä filosofian tohtori Carl Gustaf Estlander, joka teki aloitteen Ateneumin taidemuseon perustamisesta.
Piparjuuret

| Piparjuuret |
| --- | --- |
 Piparjuuri eli maustepiparjuuri Armoracia rusticana.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Tribus::  Cardamineae
Suku::  Piparjuuret Armoracia  P.Gaertn., B.Mey. & Scherb.
Katso myös
   Piparjuuret Wikispeciesissä   Piparjuuret Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piparjuuret (Armoracia) on kasvisuku, joka kuuluu ristikukkaiskasvien heimoon. Siihen sisältyy muun muassa mauste- ja lääkekasvina käytetty piparjuuri (Armoracia rusticana).
Lajit

Piparjuuriin luokitellaan kolme lajia:
Armoracia macrocarpa
piparjuuri eli maustepiparjuuri (Armoracia rusticana)
Armoracia sisymbrioides
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Piparjuuret – Armoracia
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q162888  Wikispecies: Armoracia  CoL: 3339  EoL: 71321  EPPO: 1ARWG  FNA: 102627  FoC: 102627  GBIF: 3041017  GRIN: 976  iNaturalist: 71987  IPNI: 12331-1  IRMNG: 1085826  ITIS: 23042  NBN: NHMSYS0000456081  NCBI: 3703  NZOR: 172455de-f59e-47af-b26e-56276470e508  Open Tree of Life: 309270  PLANTS: ARMOR  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:331369-2  Tropicos: 40019677  VASCAN: 856  WFO: wfo-4000003083
Talviparalympialaiset 2026

Talviparalympialaiset 2026 ovat Italian Milanossa ja Cortina d’Ampezzossa 6.–15. maaliskuuta 2026 järjestettävät XIII talviparalympialaiset. Paralympialaiset ovat toiset Italiassa järjestettävät talviparalympialaiset ja kaikkiaan kolmannet paralympialaiset Italiassa. Italia isännöi myös vuoden 2006 talviparalympialaisia ja vuoden 1960 kesäparalympialaisia.
Vuoden 2026 olympialaisten ja paralympialaisten virallinen logo julkaistiin maaliskuussa 2021.
Valintaprosessi

Talviparalympialaisten pitopaikka päätettiin 24. kesäkuuta 2019 Kansainvälisen olympiakomitean kokouksessa Sveitsin Lausannessa. Kilpailujen järjestäjäksi oli kaksi hakijaa:
| Äänestystulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupunki | Maa | Kierros 1 |  |  |  |  |
| Milano–Cortina d’Ampezzo |  Italia | 47 |  |  |  |  |
| Tukholma–Åre |  Ruotsi | 34 |  |  |  |  |
Lajit

Lajeja on kuusi.
| --- | --- |
  Alppihiihto   Ampumahiihto   Kelkkajääkiekko :   Lumilautailu   Maastohiihto   Pyörätuolicurling
Kilpailupaikat

Kilpailupaikat kartalla. Isäntäkaupungit merkitty sinisellä.
| --- | --- |
 Milano PalaItalia Santa Giulia – kelkkajääkiekko  Piazza del Duomo – mitaliseremoniat Cortina d’Ampezzo Olimpia delle Tofane – alppihiihto ja lumilautailu  Stadio Olimpico del Ghiaccio – pyörätuolicurling ja päättäjäiset :  Val di Fiemme Stadio del fondo di Lago di Tesero, Tesero – ampuma- ja maastohiihto Verona Arena di Verona – avajaiset 
Lähteet:
Aiheesta muualla

Virallinen kisasivusto (englanniksi)
Official website of the Paralympic Movement (englanniksi)
| n k Paralympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäparalympialaiset |  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  |  |
| Talviparalympialaiset |  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  |  |
Isabella Augusta Gregory

Isabella Augusta Gregory
Isabella Augusta Gregory (o.s. Isabella Augusta Persse, 15. maaliskuuta 1852 – 22. maaliskuuta 1932) oli irlantilainen kirjailija. Hän vaikutti  merkittävästi irlantilaisen kirjallisuuden kukoistukseen 1800-luvun lopulla kääntämällä irlantilaisia legendoja ja kirjoittamalla maalaiskomedioita kansanperinteen pohjalta. Hän kuului Irlannin kansallisteatterin Abbey Theatren perustajiin ja toimi sen johtajana. Hän kirjoitti vanhojen tarinoiden pohjalta oman tulkintansa Cuchulain of Muirthemne, jonka päähenkilöksi hän asetti Irlannin myyttisistä sankareista suurimman Cuchulainnin.
Augusta Gregory oli naimisissa maanomistaja William Henry Gregoryn kanssa, joka oli entinen kansanedustaja ja Ceylonin kuvernööri. Augusta Gregory aloitti kirjallisen uransa vasta jäätyään leskeksi vuonna 1892. Vuonna 1896 hän ystävystyi William Butler Yeatsin kanssa ja tuki tätä loppuelämänsä ajan. Yeats ja John Millington Synge kirjoittivat Abbey Theratrelle synkkiä näytelmiä, joiden vastapainoksi Gregoryltä tuli kevyempää tuotantoa.
Aiheesta muualla

Irlannin kansallisen teatterin kulta-aika teak
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Irlanti  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Sulo Aittoniemi

Sulo Eerikki ”Suti” Aittoniemi (11. heinäkuuta 1936 Ikaalinen – 16. kesäkuuta 2016 Tampere) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana neljä vaalikautta vuosina 1987–2003 aluksi Hämeen läänin pohjoisesta, sittemmin Pirkanmaan vaalipiiristä ja oli Suomen Maaseudun Puolueen ehdokas vuoden 1994 presidentinvaaleissa.
Julkisuus eduskunnan ulkopuolella

Huumorimusiikkiyhtye Raptori levytti vuonna 1990 kappaleen ”Tuhansien Sulojen maa”, joka kritisoi sarkasmin kautta Aittoniemen maahanmuuttopolitiikkaa.
Vuonna 1994 Aittoniemi kertoi julkisuudessa, että uskoi nähneensä ufon vuonna 1946.
Julkisuus eduskunnan ulkopuolella > Levytykset

2003 silloinen ensimmäisen kauden kansanedustaja Mikko Alatalo julkaisi Aittoniemen kanssa eduskuntatalossa yhteisen albumin. Levy Hevosmiesten resepti oli Mikko Alatalon kunnianosoitus pitkän linjan parlamentaarikolle ja poliisimiehelle. Levyn aiheina ovat vanhat rallit ja sitä värittävät Aittoniemen laskettelut, jotka sitovat kokonaisuuden omanlaisekseen elämäkerraksi. Levyllä soi myös Aittoniemen huuliharppu. Alatalon ja Aittoniemen yhteistönä syntyi myös toinen levy vuonna 2006. Nimeltään levy oli Harmaa Ferguson ja levyllä vieraili myös muista artisteja, kuten Esko Rahkonen, Jaakko Ryhänen ja Joel Hallikainen. Levyn tuotto meni hyväntekeväisyyteen, kohteena oli nuorten turvakoti.
Julkisuus eduskunnan ulkopuolella > Näyttämötoiminta

Sulo Aittoniemi keräsi huomiota ja kriitikkojen kehuja myös näyttelijänä. Kun hän näytteli nimismiestä Nokian kesäteatterin Seitsemän veljestä -näytelmässä vuonna 2005, Satakunnan Kansan Teemu Ojala kirjoitti:
»Sulo Aittoniemi nimismiehen roolissa vakuuttaa. Aittoniemi voisi silti kokeilla välillä jotakin haastavampaa. Hämeenkyrön Myllykolun kesäteatterissa ja eduskunnassa jo testattu virkamies-tyyli on käynyt turhan tutuksi »
Aittoniemi myös näytteli Tampereella, Hervannan Lähiöteatterissa vuonna 2008 kesänäytelmässä Paksun Kertun Balladi ja Teatteri Lysti sai hänet vahvistukseksi samaiseen näytelmään myös vuonna 2009.
2009 Sulo Aittoniemen kirjoittama näytelmä ”Otto Viljakaisen testamentti” esitettiin Röyhiön kylätalon pihapiirissä monta kertaa. Aittoniemi esiintyi näytelmässä myös kertojana. Näytelmä oli menestys: muun muassa 5.7.2009 esityksessä oli 600–700 henkeä.
Julkisuus eduskunnan ulkopuolella > Suojelijana, valvojana ja säestäjänä

Syyskuussa  2003 Aittoniemi toimi virallisena valvojana fakiiri Veltsun hiililläkävelyn ME-yrityksessä.
Elokuussa 2004 Honkajoen Honka-Centerissä pidettiin sahdinvalmistuksen suomenmestaruuskisat, joissa yleisöä viihdytti huuliharpisti Sulo Aittoniemi. Kun panimoravintola Mallaskoskella kilpailtiin juomalaulun Suomen mestaruuksista vuonna 2005, Aittoniemi pyydettiin muiden mukana tapahtuman suojelijaksi.
Yksityiselämä

Sulo Aittoniemi oli naimisissa lehtori Ulla-Maija Soukon kanssa vuodesta 1965. Heillä on vuonna 1970 syntynyt poika. Aittoniemi kuoli sairauskohtaukseen 16. kesäkuuta 2016.
Teokset

Riipinkulma Avenue. Kertomus pienistä ihmisistä pienessä kylässä viimeisenä sotakesänä 1944.  Tampere:  Mediapinta, 2008.  ISBN 978-952-235-010-7
Otto Viljakaisen testamentti. Hirtehinen tarina hyväuskoisuudesta, ahneudesta ja omanvoitonpyynnistä.  Tampere:  Mediapinta, 2010.  ISBN 978-952-235-192-0
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Sulo Aittoniemi Wikisitaateissa
Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajat
| n k Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajat 1987–1991 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (9):  Aittoniemi  Joutsensaari (1989-1991)  Jurva  Kettunen (1989–1991)  Kortesalmi (1987–1989)  Leppänen  Mäkelä  Mäkipää  Riihijärvi  Vennamo (1987–1989)  Vistbacka 
| n k Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajat 1991–1995 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (7):  Aittoniemi  Jurva  Mäkelä  Mäkipää  Riihijärvi  Suhonen  Vistbacka 
Suomen Keskustan kansanedustajat
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (44):  Aho  Aittoniemi  Ala-Nissilä  Alaranta  Anttila (1995–1996)  Aula  Huuhtanen  Hyssälä  Isohookana-Asunmaa  Juhantalo  Jäätteenmäki  Kalli  Karjula  Kemppainen  Kiviniemi  Koistinen  Komi  Korkeaoja  Korteniemi  Koski  Kääriäinen  Lehtosaari  Leppänen  Liikkanen  Lindqvist  Lämsä  Manninen  Myllyniemi  Mölsä (1995–1999)  Pekkarinen  Pesälä  Ranta-Muotio  Rehn  Rehula (1996–1999)  Saapunki  Saari  Salo  Suhola  Takkula  Vanhanen  Vehviläinen  Vihriälä  Vuorensola  Väistö  Väyrynen (1995) 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  E. Aho  H. Aho  Aittoniemi (1999)  Ala-Nissilä  Anttila  Aula  Huuhtanen (1999–2000)  Hyssälä  Isohookana-Asunmaa  Jäätteenmäki  Kalli  Karjula  Karpela  Kerola  Keränen  Kiviniemi  Komi  Korkeaoja  Korteniemi (1999–2001)  Korva (2001–2003)  Kääriäinen  Lahtela  Laukkanen  Lehtomäki  Leppä  Leppänen  Lintilä  Lämsä  Manninen  Myllyniemi  Mölsä  Neittaanmäki  Nousiainen  Oinonen  Pekkarinen  Puhakka  Ranta-Muotio  Rantakangas  Rehula  Rossi (1999, 2000–2003)  Ryynänen (1999–2003)  Saapunki  Salo  Takkula  Vanhanen  Vehviläinen  Vihriälä  Vilkuna  Väistö  Ylä-Mononen 
| n k Suomen vuoden 1994 presidentinvaalien ehdokkaat |
| --- | --- |
 Martti Ahtisaari (SDP)  Sulo Aittoniemi (SMP)  Claes Andersson (vas.)  Raimo Ilaskivi (Kok.)  Toimi Kankaanniemi (SKL)  Keijo Korhonen (val.yhd.)  Eeva Kuuskoski (val.yhd.)  Elisabeth Rehn (RKP)  Pekka Tiainen (val.yhd.)  Pertti Virtanen (val.yhd.)  Paavo Väyrynen (Kesk.) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Eduskunta 
Sulo Aittoniemen hautamuistomerkki.
Bowesin linna

| Bowesin linna |
| --- | --- |

Sijainti:  Bowes, Englanti
Koordinaatit:  54°31′0.48″N, 2°0′50.04″W
Rakennustyyppi:  linna
Omistaja:  English Heritage
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bowesin linna on keskiaikainen linnoitus Bowesin kylässä County Durhamissa Englannissa.
Linnan pohjapiirrustus.
Paikalla on ollut roomalaisaikainen linnoitus, josta on jäljellä vain maavalli. Linna rakennettiin pääosin vuosina 1171–1174, jolloin oletettavasti valmistauduttiin Vilhelm Leijonan hyökkäykseen. Se jäi pois käytöstä 1600-luvulle mennessä ja sisällissodan jälkeen osa kiviaineksesta kierrätettiin muihin rakennuksiin.
Talviolympialaiset 2010

Vuoden 2010 talviolympialaiset järjestettiin Vancouverissa, Kanadassa 12.–28. helmikuuta 2010. Useita suorituspaikkoja sijaitsi Richmondissa, Callaghan Valleyssä, Whistlerissä ja Brittiläisen Kolumbian yliopistolla.
Vancouver oli kolmas kanadalainen olympialaisten isäntäkaupunki Montrealin (1976) ja Calgaryn (1988) jälkeen. Se voitti äänestyksessä Itävallan Salzburgin ja Etelä-Korean Pyeongchangin.
Ennen kisoja Vancouver ja Whistler olivat luvanneet parantaa merkittävästi kaupunkeja yhdistävän Sea-to-Sky Highwayn turvallisuutta. Tämän rannikolta korkealle vuoristoon kulkevan valtatien keliolot ovat pahamaineiset.
Kisat alkoivat kuolemantapauksella, kun 21-vuotias georgialaiskelkkailija Nodar Kumaritašvili sai surmansa harjoituksissa menetettyään ohjaskelkkansa hallinnan ja törmättyään radan sivulla olevaan teräspylvääseen. Onnettomuuden vuoksi Georgia harkitsi kisoista vetäytymistä, mutta päätti jäädä kisoihin. Olympiarataa oli sanottu maailman nopeimmaksi radaksi ja sen turvallisuutta oli kritisoitu.lähde tarkemmin?
Kisajärjestäjien tavoitteena oli järjestää mahdollisimman vähän ympäristöä kuormittavat olympialaiset. Tavoitteeseen pyrittiin rakentamalla kisapaikoille ja olympiakyliin matalaenergiataloja sekä kompensoimalla olympialaisten päästöt sijoituksilla uusiutuvaan energiaan. Lisäksi kisavierailijoiden toivottiin matkustavan julkisilla kulkuneuvoilla ja kierrättävän.
Valintaprosessi

Pitopaikka päätettiin KOK:n yleiskokouksessa 2. heinäkuuta 2003 Prahassa, Tšekissä.
| Äänestystulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupunki | Maa | Kierros 1 | Kierros 2 |  |  |  |
| Vancouver |  Kanada | 40 | 56 |  |  |  |
| Pyeongchang |  Etelä-Korea | 51 | 53 |  |  |  |
| Salzburg |  Itävalta | 16 | — |  |  |  |
Lajit

Olympiaohjelmassa oli 86 tapahtumaa 15 eri urheilulajissa.
| --- | --- |
  Alppihiihto   Ampumahiihto   Curling   Freestylehiihto   Jääkiekko   Kaukalopikaluistelu   Lumilautailu   Ohjaskelkkailu :   Pikaluistelu   Pohjoismaiset hiihtolajit  Maastohiihto   Mäkihyppy   Yhdistetty   Rattikelkkailu   Skeleton   Taitoluistelu
Lajit > Kilpailuiden aikataulu

| Helmikuu | Helmikuu | 12 Pe | 13 La | 14 Su | 15 Ma | 16 Ti | 17 Ke | 18 To | 19 Pe | 20 La | 21 Su | 22 Ma | 23 Ti | 24 Ke | 25 To | 26 Pe | 27 La | 28 Su |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Juhlallisuudet |  Juhlallisuudet | OC |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | CC |  |
|  Alppihiihto |  Alppihiihto |  |  |  | 1 |  | 1 | 1 | 1 | 1 | 1  |  | 1 | ● | 1 | 1 | 1 |  | 10 |
|  Ampumahiihto |  Ampumahiihto |  | 1 | 1 |  | 2 |  | 2 |  |  | 2 |  | 1 |  |  | 1 |  |  | 10 |
|  Rattikelkkailu |  Rattikelkkailu |  |  |  |  |  |  |  |  | ● | 1 |  | ● | 1 |  | ● | 1 |  | 3 |
|  Maastohiihto |  Maastohiihto |  |  |  | 2 |  | 2 |  | 1 | 1 |  | 2 |  | 1 | 1 |  | 1 | 1 | 12 |
|  Curling |  Curling |  |  |  |  | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | 1 | 1 |  | 2 |
|  Taitoluistelu |  Taitoluistelu |  |  | ● | 1 | ● |  | 1 | ● |  | ● | 1 | ● |  | 1 |  | EG |  | 4 |
|  Freestylehiihto |  Freestylehiihto |  | 1 | 1 |  |  |  |  |  | ● | 1 | ● | 1 | 1 | 1 |  |  |  | 6 |
|  Jääkiekko |  Jääkiekko |  | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | 1 | ● | ● | 1 | 2 |
|  Ohjaskelkkailu |  Ohjaskelkkailu |  | ● | 1 | ● | 1 | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
|  Yhdistetty |  Yhdistetty |  |  | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  | 1 |  |  |  | 3 |
|  Kaukalopikaluistelu |  Kaukalopikaluistelu |  | 1 |  |  |  | 1 |  |  | 2 |  |  |  | 1 |  | 3 |  |  | 8 |
|  Skeleton |  Skeleton |  |  |  |  |  |  | ● | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
|  Mäkihyppy |  Mäkihyppy | ● | 1 |  |  |  |  |  | ● | 1 |  | 1 |  |  |  |  |  |  | 3 |
|  Lumilautailu |  Lumilautailu |  |  |  | 1 | 1 | 1 | 1 |  |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 |  | 6 |
|  Pikaluistelu |  Pikaluistelu |  | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |  | 1 | 1  |  | 1 | 1 |  | ● | 2 |  | 12 |
| Loppukilpailuja yhteensä | Loppukilpailuja yhteensä |  | 5 | 5 | 6 | 5 | 7 | 6 | 4 | 6 | 6 | 4 | 5 | 5 | 6 | 7 | 7 | 2 | 86 |
| Helmikuu | Helmikuu | 12 Pe | 13 La | 14 Su | 15 Ma | 16 Ti | 17 Ke | 18 To | 19 Pe | 20 La | 21 Su | 22 Ma | 23 Ti | 24 Ke | 25 To | 26 Pe | 27 La | 28 Su |  |
Osallistujat

Vuoden 2010 talviolympialaisiin osallistui 2566 urheilijaa 82 eri olympiakomitesta. Caymansaaret, Ghana, Kolumbia, Pakistan, Peru olivat vuonna 2010 ensimmäisen kerran mukana talviolympialaisissa. Lisäksi Montenegro ja Serbia debytoivat omina valtioinaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   Alankomaat   Albania   Algeria   Andorra   Argentiina   Armenia   Australia   Azerbaidžan   Belgia   Bermuda   Bosnia ja Hertsegovina   Brasilia   Bulgaria   Caymansaaret   Chile   Espanja   Etelä-Afrikka   Etelä-Korea   Etiopia   Georgia   Ghana  |   Hongkong   Intia   Iran   Irlanti   Islanti   Iso-Britannia   Israel   Italia   Itävalta   Jamaika   Japani   Kanada   Kazakstan   Kiina   Kiinan Taipei   Kirgisia   Kolumbia   Kreikka   Kroatia   Kypros   Latvia  |   Libanon   Liechtenstein   Liettua   Pohjois-Makedonia   Marokko   Meksiko   Moldova   Monaco   Mongolia   Montenegro   Nepal   Norja   Pakistan   Peru   Pohjois-Korea   Portugali   Puola   Ranska   Romania   Ruotsi  |   Saksa   San Marino   Senegal   Serbia   Slovakia   Slovenia   Suomi   Sveitsi   Tadžikistan   Tanska   Tšekki   Turkki   Ukraina   Unkari   Uusi-Seelanti   Uzbekistan   Valko-Venäjä   Venäjä   Viro   Yhdysvallat  |
Osallistujat > Vuoden 2006 osallistujamaat

Maat, jotka osallistuivat vuonna 2006, mutta eivät vuonna 2010.
Tongalla oli tavoitteena lähettää ohjaskelkkailija Bruno Banani edustamaan maata ensimmäistä kertaa talviolympialaisissa, mutta viimeisessä karsintakilpailussa tapahtunut kaatuminen pilasi suunnitelman.
Luxemburgin tavoitteena oli lähettää kaksi kilpailijaa, mutta hiihtäjä Kari Peters ei saanut koottua tarvittavaa määrää FIS-pisteitä ja alppihiihtäjä Stefano Speck loukkaantui ennen kisoja.
Kenialla oli tarkoitus lähettää hiihtäjä Philip Boit neljänsiin talviolympialaisiinsa, mutta FIS:n asettama aiempaa korkeampi pisteraja jäi Boitilla vain kahden pisteen päähän.