stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uuden maailman rotat ja hiiret
Luokittelu

Heimo Cricetidae - muun muassa hamsteri ja uuden maailman rotat ja hiiret
alaheimo Tylomyinae
Jukataninratut Otonyctomys
Iltaratut Nyctomys
Kipuajaratut Tylomys
Korvakiipijäratut Ototylomys
Alaheimo Neotominae
Tribus Neotomini
Kauppiasratut Neotoma
Guadalajaranratut Xenomys
Meksikonmetsäratut Hodomys
Pikkuratut Nelsonia
Tribus Ochrotomyini
Kultahiirut Ochrotomys
Tribus Reithrodontomyini
Peurahiirut Peromyscus
Hiiruset Reithrodontomys
Sirkkahiirut Onychomys
Tulivuorihiirut Neotomodon
Floridanhiirut Podomys
Panamanhiirut Isthmomys
Meksikonhiirut Megadontomys
Keskiamerikanhiirut Habromys
Banderasinhiirut Osgoodomys
Alaheimo Sigmodontinae
Rhagomys incertae sedis
Tribus Oryzomyini
Riisiratut Oryzomys
Galapagosinhiirut Nesoryzomys
Tummaratut Melanomys
Metsäriisiratut Sigmodontomys
Tulvaratut Nectomys
Amphinectomys
Jyväratut Oligoryzomys
Harjashiirut Neacomys
Ruokohiirut Zygodontomys
Lundomys
Suoratut Holochilus
Valeriisiratut Pseudoryzomys
Microakodontomys
Puuratut Oecomys
Vaivaisratut Microryzomys
Piikkihiirut Scolomys
Tribus Thomasomyini
Kolumbianmetsähiirut Chilomys
Piikkiratut Abrawayaomys
Rannikkoratut Delomys
Paramohiirut Thomasomys
Platanhiirut Wilfredomys
Andienratut Aepeomys
Rionratut Phaenomys
Kipuajaratut Rhipidomys
Tribus Wiedomyini
Punakuonohiirut Wiedomys
Tribus Akondontini
Ruohohiirut Akodon
Punakuonoratut Bibimys
Tassuhiirut Bolomys
Roraimavuorenhiirut Podoxymys
Heinähiirut Thalpomys
Abrothrix
Andienruohohiirut Chroeomys
Kynsimyyryt Chelemys
Pitkäkynsihiirut Notiomys
Pearsonomys
Tonkijahiirut Geoxus
Kolohiirut Blarinomys
Karvahäntähiirut Juscelinomys
Kaivajahiirut Oxymycterus
Perunratut Lenoxus
Brucepattersonius
Argentiinanvesiratut Scapteromys
Isoratut Kunsia
Punakuonoratut Bibimys
Tribus Phyllotini
Iltahiirut Calomys
Ylänköhiirut Eligmodontia
Paljasjalkahiirut Andalgalomys
Höröhiirut Graomys
Salinomys
Korvahiirut Phyllotis
Loxodontomys
Karukkohiirut Auliscomys
Altiplanonmyyryt Galenomys
Tsintsillahiirut Chinchillula
Punanhiirut Punomys
Andienhiirut Andinomys
Chilenratut Irenomys
Patagonianmyyryt Euneomys
Andiensuoratut Neotomys
Pitkäkorvahiirut Reithrodon
Tribus Sigmodontini
Pumpuliratut Sigmodon
Tribus Ichthyomyini
Kalaratut Neusticomys
Kalastajahiirut Rheomys
Andienvesiratut Anotomys
Vesihiirut Chibchanomys
Rapuratut Ichthyomys
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:New World rats and mice
Käännös suomeksi
Uuden aamun lauluja

| Uuden aamun lauluja Ville Leinonen & Valumo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. tammikuuta 2003
 Tuottaja(t): Tommi Laine
 Kesto: 48.11
 Levy-yhtiö: Poko Records
Listasijoitukset
  15. (4/2003)
Ville Leinosen muut julkaisut
| Taikayön tiellä – live 2001 | Uuden aamun lauluja 2003 | Suudelmitar 2004 |
Singlet albumilta Uuden aamun lauluja
 ”Tää on se ilta” / ”Nuotiolaulu” / ”Tää on se ilta (demo)” Julkaistu: 2002  ”Pimeän sydämeen” / ”Kristiinojen yö” (live) / ”Yöaikaan (live) / ”Pimeän sydämeen (live)” Julkaistu: 2003
Uuden aamun lauluja on Ville Leinonen & Valumo -yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 17. tammikuuta 2003.
Kappaleet

Tää on se ilta – 3.15
Armollinen – 4.05
Pimeän sydämeen – 2.59
Yön viita – 5.05
Siivet ja kyyneleet – 6.36
Tänään – 4.33
Kruunun laulu – 5.11
Aurinkoa päin – 5.01
Kristallian portit – 6.01
Valumo – 5.25
Kokoonpano

Ville Leinonen – laulut, kitarat, koskettimet
Tuomas Luukkonen – kitarat
Tommi Salminen – rummut
Jere Leinonen – basso
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Tommi Laine – tuotanto, perkussiot, kitarat
Jussi Kostilainen – piano (kappaleet 5 ja 7)
Tuomo Hokka – urut (kappale 1)
Arvostelut

Desibeli.net:
Nyt.fi:
Soundi:
Uuden ajan avaruususkonto

| Uuden ajan avaruususkonto Jontti & Jodarok |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. tammikuuta 2009
 Tuottaja(t): Kim "Kasio" Rantala, Aksim, Jodarok, Lahti-Samppa aka Walka, Seyed Ali, Kilari Audio, Hullukoira, Giant Räbät, Shaka, R2
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 59.36
 Levy-yhtiö: 3rd Rail Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 28.
Jontin muut julkaisut
| Rata jatkuu 2008 | Uuden ajan avaruususkonto 2009 | Yhden miehen kultti 2011 |
Jodarokin muut julkaisut
| Syvä itä 2005 | Uuden ajan avaruususkonto 2009 | Valvo viiteen nuku kolmeen 2011 |
Uuden ajan avaruususkonto (lyh. U.A.A.U.) on Jontin ja Kemmurun Jodarokin ensimmäinen yhteinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 21. tammikuuta 2009 3rd Rail Musicin kautta. Albumi nousi ensimmäisellä myyntiviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 28. Kappale "Viimeinen valssi" on ilmaisladattavana Redrum-187 -sivustolla.
Kappaleet

U.A.A.U. – 4.09
Biitti: Kim "Kasio" Rantala
Sample: Boris Morgana
Jallupullo ja megafoni – 4.48
Biitti: Aksim ja Jodarok
Skrätsit: DJ J-Laini
Möly: OG Ikonen ja Vilos
Käteistä & huoria – 4.10
Biitti: Lahti-Samppa aka Walka
Sosiaalivaltion kansalainen – 4.12
Biitti: Seyed Ali
Murha – 4.37 ( mukana OG Ikonen & K-Rino )
Biitti: Kilari Audio
Raskaat saappaat – 4.06 ( mukana Seyed Ali )
Biitti: Jodarok ja Seyed Ali
Inseminaatio intentio – 4.12 ( mukana Stig Dogg )
Biitti: Hullukoira
Mieli yli materian – 5.50
Biitti: Jodarok
Skitat: Petri Niiniluoto
Kertosäe: Shaka
Räpit vuoteen X – 4.21 ( mukana Rauha-Täti )
Biitti: Walka
Viimeinen valssi – 4.47
Biitti: Giant Räbät
Skrätsit: DJ J-Laini
Intergalaktinen intermissio – 1.49
Biitti: Shaka
Skitat: Kassu
Vastavallankumous – 3.31 ( Bonusraita )
Biitti: R2
Luodista päähän – 4.26 ( Bonusraita )
Biitti: Lahti-Samppa
Viimeinen valssi – 4.45 ( A. Tolonen & J. Karjalainen Punaniska -versio )
Biitti: A. Tolonen
Viulut: J. Karjalainen
Miksaus: T-mu Korpipää
Kappaleen "Vastavallankumous" alussa on käytetty Leena Krohnin syyskuun 11. päivän iskujen puhetta. Puhe on kuunneltavissa Jontin MySpace -sivulta
Arvostelut

Redrum-187: 4+/5
Aiheesta muualla

Jontin & Jodarokin haastattelu ja "Viimeinen valssi" ladattavana Redrum-187 -sivustolla
Uuden ajan avaruususkonto MySpace -sivustolla
Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2013

Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2013 17. kertaa. Kilpailut pidettiin Tanskan Herningissä 12.–15. joulukuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN.
Kilpailuissa kilpailtiin yksittäisellä matkalla alkuerissä, välierissä ja loppukilpailussa poikkeuksena naisten 800 metrin ja miesten 1 500 metrin vapaauinnit, joissa uitiin pelkät erät.
Kisojen menestynein maa oli Venäjä, joka saavutti kaikkiaan 17 mitalia; yhdeksän kultaa, viisi hopeaa ja kolme pronssia.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Vladimir Morozov | 20,77 |  Marco Orsi | 21,00 |  Andri Hovorov | 21,17 |
| 100 m |  Vladimir Morozov | 45,96 |  Danila Izotov | 46,41 |  Marco Orsi | 46,49 |
| 200 m |  Danila Izotov | 1.41,70 |  Nikita Lobintsev | 1.42,33 |  Dominik Kozma  Filippo Magnini | 1.43,34 |
| 400 m |  Nikita Lobintsev | 3.39,47 |  Andrea Mitchell D’Arrigo | 3.40,54 |  Velimir Stjepanović | 3.40,91 |
| 1 500 m |  Gergely Gyurta | 14.30,26 |  Pál Joensen | 14.35,99 |  Gabriele Detti | 14.36,43 |
Selkäuinti
| 50 m |  Jérémy Stravius | 23,19 |  Christian Diener | 23,38 |  Pavel Sankovitš | 23,45 |
| 100 m |  Jérémy Stravius | 49,74 |  Vitali Melnikov | 50,05 |  Camille Lacourt  Chris Walker-Hebborn | 50,44 |
| 200 m |  Radosław Kawęcki | 1.49,42 |  Péter Bernek | 1.50,43 |  Christian Diener | 1.51,40 |
Rintauinti
| 50 m |  Damir Dugonjič | 26,21 |  Giacomo Perez-Dortona | 26,55 |  Barry Murphy | 26,56 |
| 100 m |  Dániel Gyurta | 57,08 |  Marco Koch | 57,14 |  Damir Dugonjič | 57,24 |
| 200 m |  Dániel Gyurta | 2.00,72 |  Michael Jamieson | 2.01,43 |  Marco Koch | 2.01,62 |
Perhosuinti
| 50 m |  Andri Hovorov | 22,36 |  Steffen Deibler | 22,41 |  Jauhen Tsurkin | 22,45 |
| 100 m |  Jevgeni Korotyškin | 49,68 |  Jérémy Stravius | 50,09 |  Steffen Deibler | 50,23 |
| 200 m |  Velimir Stjepanović | 1.51,27 |  Paweł Korzeniowski | 1.51,36 |  Nikolai Skvortsov | 1.51,62 |
Sekauinti
| 100 m |  Vladimir Morozov | 51,20 |  Sergei Fesikov | 52,23 |  Stefano Pizzamiglio | 52,81 |
| 200 m |  Philip Heintz | 1.53,98 |  Simon Sjödin | 1.54,28 |  Diogo Carvalho | 1.54,89 |
| 400 m |  Dávid Verrasztó | 4.03,48 |  Gal Nevo | 4.03,50 |  Federico Turrini | 4.03,94 |
Viestit
| 4 × 50 m vapaauinti |  Venäjä Vladimir Morozov Sergei Fesikov Jevgeni Lagunov Nikita Konovalov | 1.23,36 ME |  Italia Luca Dotto Federico Bocchia Filippo Magnini Marco Orsi | 1.24,37 |  Belgia Jasper Aerents Pieter Timmers François Heersbrandt Yoris Grandjean | 1.24,86 |
| 4 × 50 m sekauinti |  Venäjä Vitali Melnikov Oleg Kostin Nikita Konovalov Vladimir Morozov | 1.32,38 ME |  Italia Stefano Pizzamiglio Francesco Di Lecce Piero Codia Marco Orsi | 1.32,83 |  Saksa Christian Diener Hendrik Feldwehr Steffen Deibler Maximilian Oswald | 1.33,06 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 9 | 5 | 3 | 17 |
| 2 |  Unkari | 5 | 3 | 2 | 10 |
| 3 |  Tanska | 4 | 4 | 1 | 9 |
| 4 |  Espanja | 4 | 0 | 0 | 4 |
| 5 |  Liettua | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 6 |  Ruotsi | 2 | 5 | 3 | 10 |
| 7 |  Saksa | 2 | 4 | 4 | 10 |
| 8 |  Ranska | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 9 |  Alankomaat | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 10 |  Ukraina | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 11 |  Italia | 1 | 5 | 8 | 14 |
| 12 |  Tšekki | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 13 |  Puola | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 14 |  Serbia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 14 |  Slovenia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 16 |  Iso-Britannia | 0 | 3 | 6 | 9 |
| 17 |  Färsaaret | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17 |  Israel | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 19 |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 4 | 4 |
| 20 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Irlanti | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 20 |  Portugali | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 40 | 40 | 42 | 122 |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Valtion virastotalo (Turku)

| Valtion virastotalo |
| --- | --- |
 Rakennus vuonna 2012 Aurajoelta.
Osoite:  Itsenäisyydenaukio 2, Turku
Koordinaatit:  60°26′43″N, 022°15′47″E
Rakennustyyppi:  toimistorakennus
Valmistumisvuosi:  1967
Suunnittelija:  Risto-Veikko Luukkonen ja Helmer Stenros
Rakennuttaja:  Rakennushallitus
Omistaja:  Senaatti-kiinteistöt
Käyttäjä:  Lounais-Suomen aluehallintovirasto, Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus ja Maanmittauslaitos
Julkisivumateriaali:  kupari, tiili
Kerrosluku:  10
Bruttoala:  28 000 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valtion virastotalo on Turussa sijaitseva virastorakennus. Rakennus valmistui vuonna 1967 ja sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Risto-Veikko Luukkonen ja Helmer Stenros. Se sijaitsee Aurajoen rannassa, Turun kaupunginteatterin ja Wäinö Aaltosen museon välissä.
Virastotalossa on 10 kerrosta ja sen bruttopinta-ala on noin 28 000 neliömetriä. Rakennuksen omistaa nykyisin Senaatti-kiinteistöt. Rakennusta peruskorjattiin laajasti vuosina 2009–2012.
Rakennuksen edessä olevassa puistossa on Terho Sakin Soihtu-niminen suihkukaivoveistos ja Mariella Bettineschin Carro Celeste.
Aiheesta muualla

Lounais-Suomen aluehallintovirasto (Arkistoitu – Internet Archive)
Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (Arkistoitu – Internet Archive)
Maanmittauslaitos
Valtion virastotalo

Valtion virastotalo on nimitys sadoille rakennuksille eri puolilla Suomea, jotka on rakennettu valtion virastojen käyttöön. Valtaosa niistä on rakennettu siviilihallinnon tarpeisiin, eri virastojen kirjalliseen toimistotyöhön ja asiakaspalveluun. Tyypillisiä valtion virastotalojen käyttäjiä ovat muun muassa työ- ja elinkeinotoimistot, verotoimistot ja Kelan toimipisteet. Samoissa valtion omistamissa tiloissa voi kuitenkin olla myös muun muassa Postin, poliisin tai oikeushallinnon tiloja, samoin kuin talon virastoja palvelevia ulkopuolisten yrittäjien toimipisteitä kuten henkilöstöravintola.
Valtion virastorakennuksia ovat myös Helsingissä sijaitsevat ministeriöiden ja muun keskushallinnon rakennukset, mutta niistä käytetään yleensä ”valtion virastotaloa” tarkempia tai historiallisesti vakiintuneita nimiä, esim. Valtioneuvoston linna, ulkoministeriön Merikasarmi jne.
Entisiä ja nykyisiä valtion virastotaloja ovat muun muassa seuraavat:
Hakaniemenrannan virastotalo Helsingissä
Hippostalo Tampereella
Pasilan virastokeskus Helsingissä
Valtion virastotalo Seinäjoella (Alvar Aallon suunnittelema)
Valtion virastotalo Turussa
Valtion tuottavuusohjelma

Valtion tuottavuusohjelma on Matti Vanhasen I hallituksen vuonna 2003 käynnistämä ohjelma, jonka tavoitteena on parantaa Suomen julkisen sektorin tuottavuutta. Keväällä 2005 hallitus linjasi tuottavuusohjelmaan liittyen, että vain puolet valtionhallinnosta eläköitymisen seurauksena vapautuvista työpaikoista täytetään. Päätöstä on kritisoitu paljon ja tämän vuoksi koko tuottavuusohjelman on julkisuudessa mm. väitetty muuttuneen aidosta tuottavuusohjelmasta työpaikkojen ilmapiirin pilaavaksi henkilöstön vähentämisohjelmaksi. Työtyytyväisyyttä ja sairauspoissaoloja tutkittaessa on kuitenkin havaittu esim. yleisen työtyytyväisyyden jopa lisääntyneen tuottavuusohjelman aikana tuottavuuden noustessa keskimäärin prosentin vuosivauhtia. Toisaalta pidetään mahdollisena, että valtion työntekijöiden kohtalaisen korkea koettu työhyvinvointi voi johtua juuri ongelmien esiin tuonnista ja tämän seurauksena käynnistetyistä erilaisista ohjelmista, jotka keskittyvät työhyvinvoinnin ja johtamisen parantamiseen.
Tampines Rovers FC

Tampines Rovers FC on jalkapalloseura Jurong Westin alueelta Länsi-Singaporesta. Se pelaa maansa pääsarjassa S.Leaguessa. Tampines Rovers on voittanut Singaporen mestaruuden viidesti 2004, 2005, 2011, 2012 ja 2013, mikä tekee siitä maansa toiseksi menestyneimmän seuran. Singapore Cupin Tampines on voittanut kolmesti: 2002, 2004, 2006 ja 2019.
Thináli

| Thináli Θινάλι |
| --- | --- |
 Näkymä Acharávin kylästä kohti Korfun saaren sisäosaa.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Thináli
 Koordinaatit: 39°46′N, 19°49′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Korfu
Kunta:  Pohjois-Korfu
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  320106
Väkiluku (2011):  5 226
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΚΥ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Thináli (kreik. Θινάλι; virallisesti Δημοτική Ενότητα Θιναλίου, Dimotikí Enótita Thinalíou) on yksi Pohjois-Korfun kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korfun saarella, Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 226 (vuonna 2011).
Thinálin kunnallisyksikkö sijaitsee Korfun saaren pohjoisrannikolla Joonianmeren rannalla. Sen suurin asutus on Acharávin kylä. Korfun saaren korkein kohta, 906 metriä korkea Pantokrátoras-vuori sijaitsee Thinálin alueella. Thinálin alueella sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Paliá Perítheian venetsialaiskylä, Pantokrátorin luostari, Pyhän Kolminaisuuden luostari, Estavroménoksen luostari sekä Askitarión erakkoluola.
Thináli oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Ágios Geórgioksen, Achílleion, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Korissían, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan ja Parélioin kanssa. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Pohjois-Korfun kuntaa.
Kunnallisyksikön osat

Thinálin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Panteleímonas | Acharávi | 1 013 |
| Ágios Panteleímonas | Ágios Panteleímonas | 26 |
| Ágios Panteleímonas | Fourní | 2 |
| Ágios Panteleímonas | Lazarátika | 47 |
| Ágios Panteleímonas | Priftiátika | 36 |
| Ágios Panteleímonas | Strongylí | 64 |
| Ágios Panteleímonas | Vrachlerí | 19 |
| Epískepsi | Ágios Stéfanos | 205 |
| Epískepsi | Epískepsi | 332 |
| Klimatiá | Episkopí | 8 |
| Klimatiá | Klimatiá | 229 |
| Klimatiá | Kyprianádes | 52 |
| Láfki | Ágios Martínos | 110 |
| Láfki | Láfki | 59 |
| Láfki | Psachniá | 43 |
| Láfki | Trimódi | 17 |
| Loútses | Anapaftíria | 46 |
| Loútses | Apraós | 5 |
| Loútses | Loútses | 146 |
| Loútses | Magárika | 26 |
| Nýmfes | Nýmfes | 642 |
| Nýmfes | Plátonas | 353 |
| Perítheia | Ágios Ilías | 232 |
| Perítheia | Kárniaris | 12 |
| Perítheia | Kriniás | 16 |
| Perítheia | Pelekitó | 126 |
| Perítheia | Perítheia | 3 |
| Perítheia | Peroúli | 39 |
| Perítheia | Píthos | 26 |
| Perítheia | Riliátika | 32 |
| Perítheia | Vasiliká | 20 |
| Perítheia | Vathý | 17 |
| Perítheia | Vouní | 37 |
| Petáleia | Droserí | 24 |
| Petáleia | Eríva | 26 |
| Petáleia | Pérama | 0 |
| Petáleia | Petáleia | 121 |
| Petáleia | Strinýlas | 38 |
| Sfakerá | Róda | 561 |
| Sfakerá | Sfakerá | 227 |
| Xanthátes | Xanthátes | 189 |
Yhteensä: 5 226
Aiheesta muualla

Δημοτική Ενότητα Θιναλίου. Δήμος Κέρκυρας. (kreikaksi)
Vasas SC

| Vasas Sport Clubja |
| --- | --- |
Perustettu:  1911
Paikkakunta:  Budapest
Vasas Sport Clubja eli Vas-és Fémmunkások Sport Clubja on unkarilainen urheiluseura Budapestin kaupungista. Seuralla on toimintaa monissa lajeissa, kuten jalkapallossa, koripallossa, käsipallossa ja miekkailussa. Seuran jalkapallojaosto pelaa Unkarin korkeimmalla sarjatasolla OTP Bank Ligassa, jonka mestaruuden seura on voittanut kuudesti. Tämä on tapahtunut kausina 1957, 1961, 1962, 1965, 1966 ja 1977.
Vantaan taiteilijaseura

| Vantaan taiteilijaseura |
| --- | --- |
Perustettu:  1994
Toimiala:  taiteilijaseura
Kotipaikka:  Vantaa
Jäsenmäärä:  noin 100
Puheenjohtaja:  Petteri Aaltolainen (2014–16)
Aiheesta muualla
[www.vantaantaiteilijaseura.fi Sivusto]
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vantaan taiteilijaseura on vuonna 1994 perustettu vantaalaisten kuvataiteilijoiden rekisteröity yhdistys, joka pyrkii edistämään Vantaalla asuvien kuvataiteilijoiden ammatillista ja taloudellista etua. Yhdistys ylläpitää taiteilijatalo Gjutarsia, jossa on kaksi galleriatilaa ja studio. Ylemmän kerroksen pieni studiotila toimii kesäkaudella taiteilijaresidenssinä ulkomaisille taiteilijavieraille.
Galleria K Tikkurilassa.
Yhdessä Vantaan taidemuseon kanssa taiteilijaseura ylläpitää myös Galleria K -taidegalleriaa Vantaan kaupungintalon sivurakennuksessa Tikkurilassa (Asematie 7). Huhtikuussa 2014 taiteilijaseuran näyttelytoiminta siirtyi suurelta osin Galleria K:hon, jonka näyttelyistä se organisoi puolet. Myös taidelainaamo sijaitsee Galleria K:n tiloissa. 
Yhdistys sai Vantaan kulttuuripalkinnon vuonna 2010.
Taiteilijatalo Gjutars

Vantaan taiteilijayhdistys ylläpitää Tikkurilan suuralueen Kuninkaalan kaupunginosassa (Vanha Kuninkaalantie 6) sijaitsevaa, taiteilijataloksi vuosina 1996–1998 kunnostettua puutaloa. Talossa on järjestetty näyttelyitä, illanviettoja ja muita tilaisuuksia. Näyttelytila Galleria Gjutarsissa on 45 neliötä. Lisäksi alakerrassa on keittiö, WC ja omalla sisäänkäynnillä varustettu noin 15 neliön studio.
Talon toisessa kerroksessa toimii taiteilijaresidenssi touko-syyskuun välisenä aikana. Loka-huhtikuussa talon 2. kerros on toiminut galleriatilana.
Taidetalo Gjutarsissa on järjestetty koko perheelle suunnattuja taidetyöpajaviikonloppuja. Talon piha-alueella on esimerkiksi Petri Kiviniemen tekemä ihmishahmoa esittävä teos.
Aiheesta muualla

Ajankohtaista (vantaantaiteilijaseura.fi)
Taiteilijatalo Gjutars Vantaan Kuninkaalassa.
Valtion virastotalo (Seinäjoki)

| Valtion virastotalo |
| --- | --- |
 Rakennus kuvattuna toukokuussa 2023.
Osoite:  Alvar Aallon katu 9
Sijainti:  Seinäjoki
Rakennustyyppi:  virasto
Valmistumisvuosi:  1968
Suunnittelija:  Alvar Aalto
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valtion virastotalo on Seinäjoen Aaltokeskukseen kuuluva Alvar Aallon suunnittelema rakennus. Aallon alkuperäinen tarkoitus on ollut täydentää ja viimeistellä kaupungin uusi hallintokeskus kolmikerroksisella, valkoiseksi rapatulla virastotalolla. Ideana Aallolla oli suunnitella rakennusryhmän pääte, kirkosta lähtevän ja kansalaistorin halki kulkevan akselin päätekohta, "rauhallinen taustarakennus", kuten tiedetään Aallon ilmaisseen[lähde? ].
Arkkitehtonisesti rakennuksen merkittävin tila on sen käräjäsali. Toimijoiden vaihduttua sali on nykyisin kaupunginhallituksen kokoushuoneena. Virastotalossa on toiminut mm. verotoimisto ja poliisilaitos. Virastotalo siirtyi kaupungin omistukseen 2003, ja nykyään rakennuksessa työskentelee lähinnä kaupungin virastoja.
Alvar Aallon tuotanto
| Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista |
| --- | --- |
1919–1929:  Alajärven suojeluskuntatalo | Villa Väinölä | Jyväskylän työväentalo | Seinäjoen suojeluskuntatalo | Lounais-Suomen Maalaistentalo | Läntinen Pitkäkatu 20 | Jyväskylän suojeluskuntatalo | Muuramen kirkko
1930–1945:  Paimion parantola | Turun Sanomien toimitalo | Villa Tammekann | Oulun sulfiittiselluloosatehdas | Viipurin kaupunginkirjasto | Alvar Aallon kotitalo | Savoy-maljakko | Sunilan asuinalue | Sunilan sellutehdas | Tehtaanmäen asuinalue | Terassitalo | Villa Mairea | Stora Enson Anjalankosken tehtaat
1946–1959:  Strömbergin tehtaan asuinalue | Rautatalo | Insinööritalo | Otahalli | Säynätsalon kunnantalo | Oulun lannoitetehdas | Aerola | Muuratsalon koetalo | Pamilon vesivoimalaitos | Summan paperitehdas | Alvar Aallon ateljee | Jyväskylän uimahalli | Jyväskylän yliopiston päärakennus | Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo | Hansaviertel | Aalto-paviljonki | Korkalovaaran asuinalue | Kolmen Ristin kirkko | Aalto-keskus | Kulttuuritalo | Maison Louis Carré
1960–1969:  Lieksankosken voimalaitos | Lakeuden Risti | Keski-Suomen museo | Lappia-talo | Aaltohuset | Alvar-Aalto-Kulturhaus | Aalto-Hochhaus | Pyhän Hengen kirkko ja seurakuntakeskus | Enso-Gutzeitin pääkonttori | Seinäjoen kaupungintalo | Viitatorni | Ilokivi | Pylkönmäen kirkko | Teknillisen korkeakoulun päärakennus | Seinäjoen kaupunginkirjasto | Seinäjoen seurakuntakeskus | Rovaniemen kaupunginkirjasto | Pyhän Stefanoksen kirkko | Valtion virastotalo (Seinäjoki) | Kirjatalo | Villa Kokkonen
1970–1991:  Alajärven hallintokeskus | Villa Skeppet | Pohjolan talo | Otaniemen vesitorni | Finlandia-talo | Kunsten | Alvar Aalto -museo | Sähkötalo | Ristinkirkko | Riolan kirkko | Jyväskylän kaupunginteatteri | Seinäjoen kaupunginteatteri | Essenin oopperatalo | Alajärven kaupunginkirjasto
Vasarapääkana

| Vasarapääkana |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Isojalkakanat Megapodiidae
Suku::  Macrocephalon  Müller, 1846
Laji::  maleo
Kaksiosainen nimi
 Macrocephalon maleo  Müller, 1846 
Katso myös
   Vasarapääkana Wikispeciesissä   Vasarapääkana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vasarapääkana (Macrocephalon maleo) on isojalkakanojen heimoon kuuluva lintulaji. Se on sukunsa ainoa laji.
Vasarapääkanaa tavataan ainoastaan Sulawesin ja Butonin saarilla Indonesiassa. Se pesii yhdyskunnissa rannoilla, jotka koostuvat tummasta, tuliperäisestä hiekasta. Naaras munii 8–12 munaa. Se munii kunkin munan kaivamaansa metrin syvyiseen kuoppaan. Munat hautuvat itsekseen joko Auringon tai maan kuumuuden ansiosta, ja kahden tai kolmen kuukauden kuluttua hiekasta kaivautuu poikanen. Poikaset tulevat heti toimeen itsestään, eikä emo huolehdi jälkeläisistään millään tavoin.
Vasarapääkanan nimi juontuu sen omituisen näköisestä päästä, se muistuttaa muodoltaan vasaraa.