stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
József Szécsényi

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Unkari> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Bern 1954 | kiekonheitto |  |
József Szécsényi (10. tammikuuta 1932 Szegvár – 19. maaliskuuta 2017) oli unkarilainen kiekonheittäjä.
Szécsényi saavutti Bernin EM-kilpailuissa 1954 kiekonheitossa pronssia tuloksella 51,58 m. Hänen edelleen sijoittuivat italialaiset Adolfo Consolini ja Giuseppe Tosi. Seuraavissa EM-kilpailuissa Tukholmassa 1958 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 54,66 m. Rooman 1960 olympialaisissa hän sijoittui neljänneksi tuloksella 55,79 m. Hän hävisi Yhdysvaltain kolmoisvoiton varmistaneelle Dick Cochranille 1,37 metriä. Belgradin EM-kilpailuissa 1962 Szécsényi sijoittui kuudenneksi tuloksella 54,66 m. Tokion 1964 olympialaisissa hänen sijoituksensa oli viides ja tuloksensa 57,23 m.
Szécsényi heitti Győrissa 7. kesäkuuta 1959 uuden Euroopan-ennätyksen 58,33 m. Fortune Gordienin maailmanennätys oli 95 senttimetriä parempi. Yhtä viikkoa myöhemmin puolalainen Edmund Piątkowski otti nimiinsä sekä maailman- että Euroopan-ennätyksen.
Henryk Szordykowski

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Henryk Szordykowski vuonna 1974. |  Henryk Szordykowski vuonna 1974. |  Henryk Szordykowski vuonna 1974. |  |
Maa:   Puola
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1971 | 1 500 metriä |  |
|  Pronssia | Ateena 1969 | 1 500 metriä |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 1969 | 1+2+3+4 kierrosta |  |
|  Kultaa | Wien 1970 | 1 500 metriä |  |
|  Kultaa | Sofia 1971 | 1 500 metriä |  |
|  Kultaa | Rotterdam 1973 | 1 500 metriä |  |
|  Kultaa | Göteborg 1974 | 1 500 metriä |  |
|  Hopeaa | Belgrad 1969 | 800 metriä |  |
Henryk Jan Szordykowski (3. kesäkuuta 1944 – 25. joulukuuta 2022) oli puolalainen keskimatkojen juoksija. Hänen päälajinsa oli 1 500 metrin juoksu.
Szordykowski sijoittui Budapestin EM-kilpailuissa 1966 kahdeksanneksi 1 500 metrin juoksussa ajalla 3.45,8. Méxicon 1968 olympialaisissa hän karsiutui 800 metrin juoksun välierissä mutta sijoittui 1 500 metrillä seitsemänneksi ajalla 3.46,6. Ateenan EM-kilpailuissa 1969 hän saavutti 1 500 metrillä pronssia ajalla 3.39,8. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 hän saavutti samalla matkalla hopeaa ajalla 3.38,7. Münchenin 1972 olympialaisissa hän karsiutui 1 500 metrin välierissä.
Sisäratojen EM-kilpailuissa Szordykowski voitti 1 500 metrin juoksussa kultaa Wienissä 1970 loppuajalla 3.48,8, Sofiassa 1971 ajalla 3.41,4, Rotterdamissa 1973 ajalla 3.43,01 sekä Göteborgissa 1974 ajalla 3.41,78. Belgradissa 1969 hän saavutti 800 metrillä hopeaa ajalla 1.47,1 sekä voitti kultaa 1+2+3+4 kierroksen viestissä, jossa Puolan joukkue pääsi kahdesta matkaan lähteneestä ainoana maaliin saakka.
Projektiivinen taso

Yhdensuuntaiset suorat näyttävät leikkaavan horisontissa, pakopisteessä, jonka voidaan ajatella olevan äärettömän kaukana
Projektiivinen taso on geometrinen struktuuri, joka laajentaa tason käsitettä. Tavallisella euklidisella tasolla kaksi suoraa tavallisimmin leikkaa toisensa yhdessä pisteessä, mutta on myös suoria, yhden­suuntaisia suoria, jotka eivät leikkaa. Projek­tiivinen taso voidaan käsittää tavalliseksi tasoksi, johon on lisätty "äärettömän kaukaisia" pisteitä, joissa yhden­suuntaiset suorat leikkaavat. Täten mitkä tahansa kaksi suoraa leikkavat toisensa aina yhdessä ja vain yhdessä pisteessä.
Tämän matematiikan haaran kehityksen panivat alulle renessanssiajan kuva­taiteilijat kehittäessään perspektiivipiirustuksen tekniikkaa.
Tavallisimmin projektiivisella tasolla tarkoitetaan reaalista projektiivista tasoa, jota sanotaan myös laajennetuksi euklidiseksi tasoksi.  Sillä on huomattava merkitys, paitsi projek­tiivisessa geometriassa, myös algebrallisessa geometriassa ja topologiassa. Sille käytetään eri yhteyksissä muun muassa merkintöjä PG(2, R),  RP2 tai P2(R).  Yleisemmässä merkityksessä projektiivisella tasolla tarkoitetaan mitä tahansa struktuuria, joka toteuttaa jäljempänä esitetyssä määritelmässä asetetut ehdot. Sellaisia on reaalisen projektiivisen tason lisäksi useita muitakin, sekä äärettömiä kuten kompleksinen projektiivinen taso että äärellisiä kuten Fanon taso.
Projektiivinen taso on kaksi­ulotteinen projektiivinen avaruus, mutta kaikkia projektiivisia tasoja ei voida upottaa kolmi­ulotteiseen projektiiviseen avaruuteen. Tämä upotusominaisuus seuraa Desarguesin lauseesta.
Määritelmä

Projektiivinen taso muodostuu joukosta pisteitä, joukosta suoria sekä pisteiden ja suorien välisestä relaatiosta, jota sanotaan insidenssiksi,, joille seuraavat ehdot ovat voimassa:
Mitkä tahansa kahta eri pistettä kohti on olemassa tasan yksi suora, joka on insidentti molempien kautta.
Mitä tahansa kahta eri suoraa kohti on olemassa tasan yksi piste, joka on insidentti molempien kautta.
On olemassa neljä sellaista pistettä, että mikään suora ei ole insidentti niistä useamman kuin kahden kanssa.
Toinen ehto merkitsee, että ei ole yhdensuuntaisia suoria. Viimeinen ehto sulkee pois niin sanotut degeneroituneet. Termiä "insidenssi" käytetään pisteiden ja suorien välisen relaation symmetrisen luonteen korostamiseen.  Tämän vuoksi projek­tiivisessa geometriassa käytetään yleensä ilmaisua "piste P on insidentti suoran l kanssa", vaikka tällä itse asiassa tarkoitetaan, että "piste P on suoralla l" tai "suora l kulkee pisteen P kautta", mutta
Esimerkkejä > Reaalinen projektiivinen taso

Tavanomainen euklidinen taso voidaan laajentaa projektiiviseksi tasoksi seuraavasti:
Jokaista yhdensuuntaisten suorien luokkaa kohti lisätään yksi piste. Tämän pisteen katsotaan olevan insidentti jokaisen tähän luokkaan kuuluvan suoran kanssa. Erisuuntaisia suoria kohti lisätään eri pisteet. Näitä pisteitä sanotaan äärettömyydessä oleviksi pisteiksi.
Lisätään suora, joka katsotaan insidentiksi jokaisen äärettömyydessä olevan pisteen ja vain niiden kanssa. Tätä suoraa sanotaan äärettömyydessä olevaksi suoraksi.
Tätä laajennettua rakennetta sanotaan laajennetuksi euklidiseksi tasoksi tai reaaliseksi projektiiviseksi tasoksi. Edellä kuvattua menetelmää sen muodostamiseksi sanotaan "projektiiviseksi täydennykseksi" tai projektivisioinniksi.
Esimerkkejä > Esimerkki äärellisestä projektiivista tasosta

Muuan esimerkki äärellisestä projektiivisesta tasosta käsittää kolmetoista pistettä ja kolmetoista suoraa. Pisteille käytetään merkintöjä P1,...,P13 ja suorille m1,...,m13. Insidenssi­relaation määrittelee seuraava taulukko. Taulukon rivit merkitsevät pisteitä ja sarakkeet suoria. Ykkönen ("1") rivillä i ja sarakkeessa j merkitsee, että piste  Pi on suoralla mj, kun taas tyhjä ruutu merkitsee, että piste ei ole kyseisellä suoralla (eli piste ja suora eivät ole insidentit). Taulukko on esitetty Paige-Wezlerin normaali­muodossa.
|   | m1 | m2 | m3 | m4 | m5 | m6 | m7 | m8 | m9 | m10 | m11 | m12 | m13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P1 | 1 | 1 | 1 | 1 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| P2 | 1 |   |   |   | 1 | 1 | 1 |   |   |   |   |   |   |
| P3 | 1 |   |   |   |   |   |   | 1 | 1 | 1 |   |   |   |
| P4 | 1 |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 1 | 1 | 1 |
| P5 |   | 1 |   |   | 1 |   |   | 1 |   |   | 1 |   |   |
| P6 |   | 1 |   |   |   | 1 |   |   | 1 |   |   | 1 |   |
| P7 |  | 1 |  |  |  |  | 1 |  |  | 1 |  |  | 1 |
| P8 |  |  | 1 |  | 1 |  |  |  | 1 |  |  |  | 1 |
| P9 |  |  | 1 |  |  | 1 |  |  |  | 1 | 1 |  |  |
| P10 |  |  | 1 |  |  |  | 1 | 1 |  |  |  | 1 |  |
| P11 |  |  |  | 1 | 1 |  |  |  |  | 1 |  | 1 |  |
| P12 |  |  |  | 1 |  | 1 |  | 1 |  |  |  |  | 1 |
| P13 |  |  |  | 1 |  |  | 1 |  | 1 |  | 1 |  |  |
Sen osoittamiseksi, että tämä toteuttaa projektiivisen tason ehdot, tarvitsee vain todeta, että jokaisella kahden rivin muodostamaa paria kohti on yksi ja vain yksi yhteinen sarake, jolla merkintä "1" esiintyy kummallakin rivillä, ja että jokaista kahden sarakkeen muodostamaa paria kohti on yksi ja vain yksi yhteinen rivi, jolla merkintä "1" esiintyy kummallakin sarakkeella. Taulukosta voidaan myös valita useita neljän pisteiden joukkoja, esimerkiksi P1,P4,P5 ja P8, jotka toteuttavat kolmannen ehdon. Tätä esimerkkiä sanotaan kertaluvun 3 projektiiviseksi tasoksi.
Esimerkkejä > Fanon taso

Yksin­kertaisin projektiivinen taso on Fanon taso, jossa on vain seitsemän pistettä ja seitsemän suoraa. Sitä esittää oheinen kaavio, jossa mustat kiekot tarkoittavat tason seitsemää pisteitä, kuusi janaa ja ympyrä tason seitsemää suoraa.
Konstruktio vektoriavaruuden avulla

Reaalisen projektiivisen tason äärettömyydessä oleva suora näyttää olevan luonteeltaan täysin erilainen kuin tason muut suorat. Näin ei geometrisesti kuitenkaan ole. Sama projektiivinen taso voidaan konstruoida toisellakin tavalla, joka osoittaa, ettei mikään suora ole erikois­asemassa muihin verrattuna. Tässä konstruktiossa reaalisen projektiivisen tason "pisteet" vastaavat suoria, jotka kulkevat kolmi­ulotteisen euklidisen avaruuden origon kautta, ja projektiivisen avaruuden "suoria" vastaavat niitä kolmiulotteisen avaruuden tasoja, joihin origo sisältyy. Tämä idea voidaan yleistää ja täsmentää seuraavasti.
Olkoon K mikä tahansa jakorengas (vinokunta). Merkitään kaikkien tämän jakorenkaan alkoiden muodostamien kolmikoiden (x = (x0, x1, x2) joukkoa K3:lla. K3 on siis karteesinen tulo käsitettynä vektori­avaruudeksi. Jokaiselle K3 alkiolle x, nolla-alkiota (0, 0, 0) lukuun ottamatta, määritellään origon ja x:n kautta kulkeva suora K3:n osajoukkona seuraavasti:
Oletetaan, että x ja y ovat K3:n lineaarisesti riippumattomia alkioita, toisin sanoen nille pätee, että  kx + ly = 0 vain jos k = l = 0. Samaan tapaan edellisen kanssa määritellään origon, xn ja y:n kautta kulkeva taso K3:n osajoukkona
Tämä taso sisältää useita origon kautta kulkevia suoria, jotka saadaan kiinnittämällä k ja l ja ottamalla mukaan tuloksena saatujen vektorien monikerrat. Mitkä tahansa luvut k ja l, joiden suhde on sama, vastaavat samaa suoraa.
Projektiivinen taso K:n yli, jota merkitään PG(2,K) tai KP2, sisältää pisteinään kaikki K3:n origon kautta kulkevat suorat (jokainen niistä on yksiulotteinen vektorialiavaruus). 
PG(2, K):n osajoukko L on suora PG(2,K'):ssa, jos K3:ssa on taso, jonka suorien joukko on sama kuin L (kaksiulotteinen vektorialiavaruus).
Että tämä konstruktio tuottaa projektiivisen tason, todistetaan usein lineaarialgebrassa harjoitus­tehtävänä.
Vaihtoehtoisesti tämä konstruktio voidaan tulkita algebrallisesti seuraavasti. Projektiivisen tason pisteet ovat ekvivalenssirelaation "x ~ kx kaikilla K×:n pisteillä k"
määrittelemiä ekvivalenssi­luokkia joukossa K3 ∖ {(0, 0, 0)}. Projektiivisen tason suorat määritellään aivan samoin kuin edellä.
Projektiivisen avaruuden PG (2, K) pisteen koordinaatteja (x0, x1, x2) sanotaan homogeenisiksi koordi­naateiksi. Jokainen kolmikko (x0, x1, x2) vastaa jotakin avaruuden PG(2,K) pistettä, paitsi kolmikko (0, 0, 0), joka ei vastaa mitään pistettä. Jokaista PG(2,K):n pistettä kohti on kuitenkin useita tällaisia kolmikoita.
Jos K is a topologinen avaruus, voidaan KP2:n topologia määritellä tulotopologiana, aliavaruuden topologiana tai tekijätopologiana.
Konstruktio vektoriavaruuden avulla > Klassisia esimerkkejä

Reaalinen projektiivinen taso  \mathbb {R} P2 saadaan, kun jakorenkaaksi K valitaan reaalilukujen kunta  \mathbb {R} . Suljettuna, epäorientoituvana 2-monistona sitä käytetään topologiassa perustavana esimerkkinä.
Tarkastellaan tässä konstruktiossa origo­keskeistä yksikkö­palloa kolmi­ulotteisessa avaruudessa  \mathbb {R} ^{3}:ssa. Tässä konstruktiossa jokainen avaruuden  \mathbb {R} ^{3} suora leikkaa pallo­pinnan kahdessa vastakkaisessa pisteessä, jotka ovat toistensa antipodeja. Koska avaruuden  \mathbb {R} ^{3} suora vastaa projektiivisen tason  \mathbb {R} P2 pistettä, saadaan  \mathbb {R} P2:lle sama malli samastamalla pallo­pinnan anti­podiset pisteet keskenään.  \mathbb {R} P2:n suoria ovat pallopinnan isoympyrät, joissa vastakkaiset pisteet on samastettu. Tämä kuvaus on samalla elliptisen geometrian standardi malli.
Kompleksinen projektiivinen taso  \mathbb {C} P2 saadaan, kun jako­renkaaksi K valitaan kompleksilukujen kunta  \mathbb {C} . Se on suljettu kompleksinen 2-monisto ja näin ollen suljettu, orientoituva 4-monisto. Se samoin kuin muita kuntia vastaavat projektiiviset tasot ovat perustavia esimerkkejä algebrallisessa geo­metriassa.
Myös kvaternioiden jakorenkaan  \mathbb {H}  yli voidaan vastaavalla tavalla muodostaa projektiivinen taso  \mathbb {H} P2.
Konstruktio vektoriavaruuden avulla > Tasot äärellitsen renkaiden yli

Wedderburnin lauseen mukaan äärelliset jakorenkaat ovat kommutatiivisia ja näin ollen kuntia. Niinpä äärellisten jako­renkaiden yli muodostettuja projektiivisia tasoja sanotaan "kuntatasoiksi".  Jos K on äärellinen kunta, jossa on q = pn alkiota, missä p on alkuluku, saadussa projektiivisessa tasossa on q2 + q + 1 pistettä. Näille kunta­tasoille käytetään yleensä merkintää PG(2,q), missä PG tulee sanoista projektiivinen taso, 2 on ulottuvuus ja q tason kerta­luku, joka on yhtä pienempi kuin pisteiden lukumäärä millä tahansa suoralla. Edellä mainittua Fanon tasoa merkitään täten PG(2,2), kun taas ylempänä mainittu 13 pisteen taso on PG(2,3).
Konstruktio vektoriavaruuden avulla > Desarguesin lause ja Desarguesin tasot

Desarguesin lause pätee projektiivisilla tasoilla, jos ja vain jos taso voidaan konstruoida kolmi­ulotteisena vektori­avaruutena jonkin jakorenkaan eli vinokunnan yli. Näitä tasoja sanotaan Desarguesin tasoiksi Girard Desarguesin mukaan. Reaalinen ja kompeksinen projektiivinen taso sekä edellä mainittu kertaluvun 3 projektiivinen taso ovat Desarguesin tasoja.  On kuitenkin myös projektiivisia tasoja, joita ei voida näin konstruoida ja jotka näin ollen eivät ole Desarguesin tasoja. Sellainen on esimerkiksi Moultonin taso. Merkintä PG(2,K) on varattu Desarguesin tasoille.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Projective plane
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Projektiivinen taso Wikimedia Commonsissa
Fanon taso
Käännös suomeksi
Józef Szmidt

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Józef Szmidt hyppäämässä vuoden 1964 olympialaisissa. |  Józef Szmidt hyppäämässä vuoden 1964 olympialaisissa. |  Józef Szmidt hyppäämässä vuoden 1964 olympialaisissa. |  |
Maa:   Puola
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rooma 1960 | kolmiloikka |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | kolmiloikka |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tukholma 1958 | kolmiloikka |  |
|  Kultaa | Belgrad 1962 | kolmiloikka |  |
Józef Szmidt (28. maaliskuuta 1935 – heinäkuu 2024) oli puolalainen yleisurheilija, joka kuului aktiiviuransa aikana kolmiloikan kärkinimiin. Hän oli lajinsa Euroopan-mestari vuosina 1958 ja 1962 ja voitti olympiakullan Roomassa 1960 ja Tokiossa 1964. Vuoden 1966 EM-kilpailuissa hän sijoittui viidenneksi ja México Cityn olympialaisissa 1968 seitsemänneksi.
Szmidt piti hallussaan miesten kolmiloikan maailmanennätystä (17,03) vuosina 1960–1968. Hänet valittiin vuosina 1960 ja 1964 Puolassa ”vuoden urheilijaksi”. Szmidt oli ensimmäinen kolmiloikkaaja, joka hyppäsi 17 metriä (1960). Toisena tälle metriluvulle ylti kahdeksan vuotta myöhemmin Pertti Pousi.
Psará

Psarán saarta.
| --- | --- |
Sijainti:  38°34′10″N, 25°35′05″E, Psará Chíos, Pohjois-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoisen Egean saaret
Korkein kohta:  Profítis Ilías, 531 m
Pinta-ala:  42 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  454
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Psará (kreik. Ψαρά), antiikin Psyra (m.kreik. Ψύρα), on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 42 neliökilometriä ja asukasluku 454 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Psará kuuluu Psarán kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Psarán kylä.
Maantiede

Psará sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren itäosissa. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Antípsara aivan saaren länsipuolella sekä Chíos kauempana idässä ja Lesbos koillisessa. Etäisyys Chíokselle on noin 19 kilometriä.
Psaŕa on vuoristoinen ja kallioinen saari. Saaren korkein kohta on Profítis Ilías (531 metriä), joka sijaitsee saaren pohjoisosassa.
Maantiede > Hallinto ja kylät

Psará kuuluu hallinnollisesti Psarán kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.
Saaren pääkylä ja ainoa asutus on Psarán kylä (454 asukasta), joka sijaitsee luonnonsatamalahden pohjukassa saaren etelärannikolla.
Historia > Antiikki

Arkeologisten löydösten perusteella Psára oli asuttu viimeistään mykeneläisellä ajalla ja edelleen antiikin ajalla, jolloin saari tunnettiin nimimuodolla Psyra. Antiikin ajalla saaren keskus oli Psyran kaupunki, joka sijaitsi samalla paikalla kuin nykyinen Psarán kylä.
Historia > Myöhempi historia

Keskiajalla saari oli venetsialaisten hallussa. Osmanivallan aikana kaikki saarelaiset vietiin pois ja saari asutettiin turkkilaisilla. 1500–1600-luvuilla saarelle tuli Chíokselta ja Epeiroksesta orjana olleita kreikkalaisia. Näin se sai jälleen kreikkalaisen väestön.
Kreikan vapaustaistelun aikaan 1800-luvun alussa saarella oli yksi Kreikan suurimmista kauppalaivastoista, mikä oli merkittävä tekijä kansannousussa, ja monet kansannousun merkkihenkilöt tulivat saarelta. Vuonna 1824 turkkilaiset hyökkäsivät Psarálle ja polttivat koko saaren. Saaren tuolloisesta 30 000 asukkaasta vain 3 000 saatiin pelastettua ranskalaisilla laivoilla. Loput asukkaat kuolivat, mikä tekee saaresta yhden vapaussodan traagisimmista paikoista. Saari ei ole koskaan toipunut tästä iskusta, ja nykyään siellä on paljon vähemmän asukkaita.
Nähtävyydet

Psarálla on vain vähän nähtävää vuoden 1824 tuhon seurauksena. Psarán kylässä on pieni museo. Palaiókastron kukkulalla, jossa ennen tuhoa oli venetsialaisaikainen linna, on nykyään muutama kappeli. Paikalta on hyvä näköala.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Psará Wikimedia Commonsissa
Pohjoisen Egean saaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Chíos  Foúrnoi Foúrnoin saaret  Ikaría  Lesbos  Límnos  Sámos  Samothráki  Thásos 
Muut suuremmat saaret:   Ágios Efstrátios  Ágios Minás  Antípsara  Oinoússes  Pasás  Psará  Thýmaina 
Pienet saaret:   Ágio Nikoláki  Ágioi Apóstoloi  Ágios Geórgios, Lesbos pohj.  Ágios Geórgios, Lesbos etelä  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos  Ágios Panteleímonas  Ágios Stéfanos, Chíos itä  Ágios Stéfanos, Chíos länsi  Alatonísi  Alogonísi  Anthropofás  Archontóniso  Asprónisos  Barmpaliás  Daskaleió  Delfíni  Diapóri  Diapórti  Gaïdourónisos  Garmpiás  Gramvoúsa  Kalógeroi  Karkálas  Kasonísi  Kastriá  Káto Nisí  Kavaloúros  Kisiriá  Koínyra  Kokkinonísi  Kómpi  Koukonísi  Koúnoupas  Kýdonas  Makronísi  Makróniso  Margaríti  Mastrogiórgi  Mediakó  Megalonísi  Mikró Nisí  Mikrós Ágios Minás  Mikrós Anthropofás  Nisáki  Pámfyllo  Panagiá, Lesbos  Panagía, Thásos  Pateróniso  Pelagónisos  Pélagos  Pláka  Póchis  Pontikonísi  Prasológos  Prasonisáki  Prasonísi 1 ja 2, Oinoússes  Prasonísi, Psará  Prasonísi, Sámos  Roúmpos  Samiopoúla  Sergítsi  Skordonísi  Strongyló  Strovíli  Telóni  Thymaináki  Tigáni  Tsoukalás  Vareloúdi  Vátos  Venétiko  Zouráfa 
Turkille kuuluvat saaret:   Imbros (Gökçeada)  Tenedos (Bozcaada) 
Psarán saarta ja Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko.
Nikólaos Gýziksen maalaus Psarán tuhon jälkeen (1896–1898).
Syvänneliskokalat

| Syvänneliskokalat |
| --- | --- |
 Syvänneliskokala (Bathysaurus ferox)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Auloppikalat Aulopiformes
Heimo::  Syvänneliskokalat Bathysauridae  Fowler, 1944
Suku::  Bathysaurus  Günther, 1878
Katso myös
   Syvänneliskokalat Wikispeciesissä   Syvänneliskokalat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Syvänneliskokalat (Bathysauridae) on auloppikaloihin kuuluva heimo. Lajeja tavataan syvissä vesissä kaikista valtameristä. Heimon lajit on aiemmin luokiteltu kuuluviksi liskokaloihin.
Lajit ja anatomia

Syvänneliskokaloihin kuuluu vain yksi suku Bathysaurus ja siinä kaksi lajia, jotka ovat syvänneliskokala (Bathysaurus ferox) ja valkoliskokala (Bathysaurus mollis). Heimon lajit voivat kasvaa 60–80 cm pitkiksi. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkänomaisia ja suuri- ja litteäpäisiä. Suu on suuri ja silmät pienet. Selkäevän jälkeen voi olla rasvaevä.
Levinneisyys ja elintavat

Syvänneliskokaloja elää lauhkeissa ja lämpimissä valtamerissä. Ne liikkuvat yksittäin useimmiten 1 000–3 500 metrin syvyydessä. Täysikasvuiset kalat uivat syvemmällä kuin poikaset. Syvänneliskojen ravintoa ovat kalat ja ravut ja muut äyriäiset. Heimon lajit ovat hermafrodiitteja.
Sven Säfwenberg

Sven Säfwenberg
Sven Säfwenberg (1898 – 1950) oli ruotsalainen jääpalloilija ja jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän voitti jääpallossa seitsemän Ruotsin-mestaruutta ja pelasi Ruotsin maajoukkueessa 17 maaottelua. Jääkiekossa hän voitti Euroopan-mestaruuden vuonna 1921.
László Szalma

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Maa:   Unkari> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Milano 1978 | pituushyppy |  |
|  Kultaa | Budapest 1983 | pituushyppy |  |
|  Hopeaa | Pireus 1985 | pituushyppy |  |
|  Hopeaa | Madrid 1986 | pituushyppy |  |
|  Hopeaa | Budapest 1988 | pituushyppy |  |
|  Pronssia | San Sebastián 1977 | pituushyppy |  |
László Szalma (s. 27. lokakuuta 1957) on entinen unkarilainen pituushyppääjä.
Szalma sijoittui Moskovan 1980 olympialaisten pituushypyssä neljänneksi tuloksella 813 cm. Hän hävisi pronssimitalisti Valeri Podlužnille viidellä senttimetrillä. Ateenan EM-kilpailuissa 1982 Szalma sijoittui 11:nneksi tuloksella 774 cm. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän sijoittui neljänneksi samalla tuloksella 812 cm kuin pronssimitalisti Mike Conley. Los Angelesin 1984 olympialaisiin hän ei osallistunut Unkarin liityttyä kisoja boikotoivien maiden joukkoon mutta Soulin 1988 olympialaisissa hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 800 cm.
Ennätyksensä 830 cm Szalma hyppäsi Budapestissa 7. heinäkuuta 1985. Se on Unkarin ennätys vielä 23 vuotta myöhemminkin.
Sisäratojen EM-kilpailuissa Szalma saavutti kuusi mitalia. Kultaa hän voitti Milanossa 1978 tuloksella 783 cm ja Budapestissa 1983 tuloksella 795 cm. Lisäksi hän ylsi pronssille San Sebastiánissa 1977 tuloksella 778 cm sekä hopealle Pireuksessa 1985 tuloksella 815 cm (hänen maanmiehensä Gyula Bálóczi voitti samalla tuloksella), Madridissa 1986 tuloksella 824 cm ja Budapestissa 1988 tuloksella 803 m.
Aiheesta muualla

László Szalma Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics
Syvännekuoreet

| Syvännekuoreet |
| --- | --- |
 Bathylagus euryops
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Sillikuorekalat Argentiniformes
Heimo::  Syvännekuoreet Bathylagidae  Gill, 1884
Suvut
 Bathylagichthys  Bathylagoides  Bathylagus  Dolicholagus  Leuroglossus  Lipolagus  Melanolagus  Pseudobathylagus 
Katso myös
   Syvännekuoreet Wikispeciesissä   Syvännekuoreet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Syvännekuoreet (Bathylagidae) on sillikuorekalojen lahkoon kuuluva heimo. Eräissä lähteissä heimo katsotaan kuuluvaksi kuorekaloihin. Syvännekuorelajeja elää syvissä vesissä kaikissa valtamerissä.