stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ravintokuitu
Terveysvaikutukset > Sokeriaineenvaihdunta

Vuonna 2010 julkaistussa hollantilaisessa väestötutkimuksessa havaittiin, että kuitupitoisinta ravintoa nauttineet sairastuivat diabetekseen kahdeksan prosenttia muita harvemmin keskimäärin kymmenen vuotta kestäneen seuranta-ajan kuluessa. Muut riskitekijät vakioitiin. Tutkimuksen otos oli 38 000 henkeä.
Terveysvaikutukset > Virtsaelimet

SETTI-syövänehkäisytutkimuksen aineistosta tutkittiin ruokavalion ja virtsakivitaudin riskin yhteyttä tupakoivilla miehillä. Runsaasti kuitua nauttivilla esiintyi tutkimuksessa muita enemmän virtsakivitautia. Kuitupitoisten elintarvikkeiden (viljatuotteet, palkokasvit, vihannekset, hedelmät) saanti ei kuitenkaan ollut yhteydessä virtsakivitaudin riskiin.
Terveysvaikutukset > Lisääntymiselimet

Mitä enemmän nainen nauttii ravintokuitua, sitä vähemmän hänen elimistönsä tuottaa naishormoni estrogeenia, keltarauhashormonia, lutenisoivaa hormonia sekä munarakkulaa stimuloivaa hormonia. Tämä vähentää rintasyövän riskiä, mutta lisää hedelmättömyyttä. Jokainen päivittäinen viiden gramman kuituannos lähes kaksinkertaistaa munasolun irtoamattomuuden riskin.
Terveysvaikutukset > Suolistoterveys

Peräpukamia voidaan hoitaa kuitupitoisilla ulostuslääkkeillä.
Runsas ravintokuidun saanti saattaa aiheuttaa kroonista ummetusta ja bakteerien kuiduista paksusuolessa muodostama vety-, hiilidioksidi- ja metaani aiheuttavat suolen seinämään kohdistuvaa painetta, joka saattaa tuntua kipuna tai epämiellyttävänä turvotuksen tunteena. Vuonna 2012 julkaistussa kiinalaisessa interventiotutkimuksessa havaittiin, että runsaasti kuitua nauttivien potilaiden krooninen ummetus, vatsan turvotus  ja vatsakivut lievittyivät huomattavasti vähentämällä kuidun määrää ruokavaliossa ja lähes kuiduttomaan ruokavalioon siirtyminen paransi ne kokonaan. Useissa tutkimusyhteenvedoissa on saatu samansuuntaisia tuloksia.
Liukoisten kuitujen saantia ja paksusuolen bakteerikasvua rajoittavaa FODMAP-ruokavaliota käytetään ärtyvän suolen oireyhtymän hoitoon. Kyseisen ruokavalion pelätään toisaalta olevan terveydelle haitallinen, koska hiirikokeissa on havaittu, että liukoisia kuituja niukasti sisältävä ruokavalio hidasti suolinukan uusiutumista.
Kuitupitoisen ravinnon on ajateltu muuttavan paksusuolen mikrobistoa terveydelle edulliseen suuntaan. Vuonna 2013 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin kuitenkin, ettei valkoisen vehnäleivän vaihtaminen kuitupitoiseen täysjyväruisleipään muuttanut metabolisesta oireyhtymästä kärsivien kuusikymppisten koehenkilöiden suolistomikrobeja.
Irlantilainen kirurgi Denis Burkitt esitti vuonna 1971 hypoteesin, jonka mukaan ruokavalion liian pieni kuitupitoisuus voisi aiheuttaa paksusuolen syöpää, divertikuloosia eli suolen umpipussitautia sekä peräpukamia. Cochrane-yhdistyksen vuonna 2017 julkaisemassa tieteellisten interventiotutkimusten yhteenvedossa havaittiin kuitenkin, ettei kuitulisästä ollut tilastollisesti havaittavaa hyötyä. Satunnaistetuista kontrolloiduista tutkimuksista siihen mennessä saatu näyttö ei tukenut tekijöiden mukaan sitä, että lisääntynyt ravintokuidun saanti vähentäisi paksusuolen syövän riskiä tai adenoomapolyyppien uusiutumisriskiä. Lisäksi oli olemassa jonkin verran näyttöä siitä, että suuri kuitujen saanti saattaisi jopa lisätä paksusuolen syövän riskiä. Näyttö jälkimmäisestä oli kuitenkin riittämätöntä ja tehotonta. Myös muun näytön osalta todettiin, että sen luotettavuus oli kyseenalaista johtuen muun muassa tutkimusten toteutuksesta, suuresta puuttuvan tiedon määrästä, pienistä otoskoista ja käytetyistä korvaavista tulosmuuttujista.
Vuonna 2011 havaittiin, ettei runsaskuituinen ruokavalio suojannut oireettomalta divertikuloosilta, vaan oli päin vastoin yhteydessä divertikkelien runsaampaan esiintyvyyteen.
Aiheesta muualla

Veteen liukenemattoman kuidun lähteet ruoka-aineissa, Fineli [vanhentunut linkki]
Kokonaiskuidun lähteet ruoka-aineissa,Fineli (Arkistoitu – Internet Archive)
Noin 97 prosenttia vehnäleseen sisältämästä kuidusta on liukenematonta.
Pitkäjärvi (Kokemäki)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
 Kaupungin hiekkaranta
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Kokemäki
Koordinaatit:  61°13′07″N, 22°16′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kokemäenjoen yläosan alue‎ (35.12)
Laskujoki:  ei ole laskuojaa
Järvinumero:  35.121.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  48,6 m 
Rantaviiva:  3,38 km 
Pinta-ala:  20,2 km² 
Suurin syvyys:  8 m 
Keskivirtaama:  0 m³/s (MQ) 
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi on Satakunnassa Kokemäellä Hiittenharjun ja Säkylänharjun välisellä Koomankankaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Se on valtava jääkaudella syntynyt suppa, joka on täyttynyt pohjavedestä. Järven ympäristönä on kangasmetsä, jonka maaperä on hienoa huuhtoutunutta hiekkaa, sekä metsäsuota ja peltoa kauempana. Järven yhteydessä toimii urheilukeskus, leirintäalue ja Kokemäen kaupungin uimaranta. Pitkäjärviä on Suomessa ainakin 172  ja Kokemäen ja Harjavallan yhteisellä rajalla on toinenkin Pitkäjärvi.
Veden laatu

Vaikka vesi on pohjavesialuetta, on järven vesi suoympäristöstä johtuen ruskeaa ja humuspitoista. Fosfori-pitoisuudet ovat 2000-luvulla olleet noin 20 - 30 μg/l. Järvi saa kuorimusta vain vähän ja suurin ongelma on sen sisäinen kuormitus. Vesi on lievästi rehevää, mutta ajoittain esiintyy limalevää ja talvella syvänteisiin muodostuu hapettomuutta. Avantouimarien rannassa pumppu pitää avantoa auki koko talven ja syvänteeseen pumpataan hapekasta pintavettä torjumaan hapettomuutta. Ainoaan laskuojaan on tehty laskeutumisallas, jolla pyritään vähentämään suo- ja pelto-ojien tuomaa kuormitusta.
Ainoa uhka vedelle on rantoja seuraava Kokemäen ja Köyliön yhdystie, jota käyttävä rekkaliikenne voi onnettomuudellaan saastuttaa. Suolauksen vaikutuksia järveen ei ole tutkittu.
Historia

Jääkauden lopulla, kun mannerjää suli kesällä voimakkaammin kuin talvella liukui tilalle, sulamisvedet huuhtoivat mukanaan kiviä ja hiekkaa. Pori - Kokemäki - Säkylä linjan harjujakso syntyi tällaisen sulamisvesien muodostaman jäätikköjoen hiekkakertymistä. Erityisen suuria hiekkamääriä kertyi myös Koomankankaan ja Köyliönjärven väliselle alueelle, jonne ne asettuivat syvään jäätiköiden muodostamaan merenlahteen. Joukkoon upposi myös jäävuoria, jotka hautautuivat suihkuavaan hiekkaan. Jäätikköjoen suu siirtyi sulavan mannerjään reunan mukana pohjoiseen ja jätti hautautuneet jäävuoret jäämereen sulamaan, jolloin poistunut vesi muodosti syvät kuopat eli supat. Pitkäjärven lisäksi myös viereinen Ilmiinjärvi ovat ilmeisesti tällaisten jäävuorien aiheuttamia suppia.
Tuhansien vuosien ajan meren pinta aleni ja suppien reunat joutuivat lopulta aaltojen ja talven jäiden muokkaamiksi. Koko hiekkakangas on tasoittunut tämän vaiheen takia ja suppiin valui silloin hiekkaa niin, että osa supista täyttyivät ja ne hävisivät. Pitkäjärvi ja Ilmiinjärvi olivat kuitenkin suuria suppia ja ne säilyivät hieman alkuperäistä kokoaan pienempinä.
Hiekkakangas ei ole maanviljelyyn kelvannut, joten seutu on heikosti kasvavaa kangasmetsää. Kuitenkin kulkureittinä hiekkakangas oli mainio alusta. Huovintieksi kutsuttu keskiaikainen ja mahdollisesti ikiaikainen polku kulki Pitkäjärven ohi alkaen Ulvilasta ja kulkien Nakkilan, Harjavallan, Kokemäen, Köyliön, Säkylän, Oripään kautta Turkuun. Keskiajalla se kelpasi ratsastamiseen ja rattaiden kulkualustaksi.
Virkistystoiminta

Järvi on kalastoltaan särkivoittoinen, mutta sinne on istutettu myös siikaa ja kuhaa. Kokemäen kaupungin omistama hiekkaranta suuren hyppytornin kera on kesäisin suosittu ja sitä käyttää myös leirintäalue SF-Caravan Pitkäjärven ylläpitämä leirintäalue. Järven pohjoisrannalla sijaitseva Pitkäjärven vapaa-ajankeskus vuokraa mökkejä ja isännöi kaupungin kanssa yhdessä suurta urheilukeskusta, jossa on jäähalli, golfhalli, tennis-, jalkapallo- ja pesäpallokentät sekä lyhyt valaistu juoksurata. Alueella on myös 18-väyläinen frisbeegolfrata. Vapaa-ajankeskuksesta lähteen polku Huovintielle, josta voi kävellä tai hiihtää Järilän hiihtomajan kautta Hiittenharjulle. Rannassa on myös vuokrattavat saunat.
Mooseksenantura

| Mooseksenantura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Piikkimakrillikalat Carangiformes
Heimo::  Merianturat Soleidae
Suku::  Pardachirus
Laji::  marmoratus
Kaksiosainen nimi
 Pardachirus marmoratus  (Lacepède, 1802) 
Katso myös
   Mooseksenantura Wikispeciesissä   Mooseksenantura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mooseksenantura (Pardachirus marmoratus) on merianturoihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Intian valtamerestä.
Koko ja ulkonäkö

Mooseksenantura kasvaa useimmiten noin 20 cm pitkäksi ja voi suurimmillaan saavuttaa 25–26 cm:n pituuden. Laji on ruumiinrakenteeltaan litteä, ja silmät sijaitsevat oikealla kyljellä. Rintaeviä ei ole, ja pyrstöevä on pyöreähkö. Kalan ruumis on pohjaväriltään vaaleanruskea tai vaaleanharmaa. Ruumiissa on kaksi tummareunaista keltaista täplää ja useita pienempiä epämääräisiä tummia pilkkuja ja renkaita.  Mooseksenantura erittää limaansa kitkeränmakuista ja myrkyllistä proteiinia, pardaksiinia. Sen tehtävä on karkottaa saalistajia kuten haita, ja lisäksi se on antibakteerista.
Levinneisyys ja elintavat

Mooseksenanturaa tavataan Afrikan itärannikolta ja Punaiseltamereltä Andamaaneille ja Nikobaareille. Laji elää matalissa rannikkovesissä usein koralliriuttojen lähellä. Se kaivautuu usein hiekka- tai mutapohjaan. Kalan ravintoa ovat selkärangattomat eläimet.
Mooseksenanturaa saadaan sivusaaliina muun kalastuksen yhteydessä ja myydään tuoreena, pakastettuna tai kuivattuna. Sen limaa voidaan käyttää haiden karkottamiseen.
Riemu Finland

| Riemu Finland ry |
| --- | --- |

Toimiala:  Ehkäisevä päihdetyö
Kotipaikka:  Jyväskylä
Toiminta-alue:  Suomi
Aiheesta muualla
www.riemufinland.fi/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Riemu Finland ry (ent. Music Against Drugs ry) on vuonna 2010 perustettu suomalainen ehkäisevän päihdetyön yhdistys, jonka tavoitteena on edistää lasten ja nuorten terveyttä, sosiaalista hyvinvointia sekä osallisuutta yhteiskunnassa.  Riemu Finland ry on kehittänyt oman ehkäisevän päihdetyön Riemu-päihdekasvatuskokonaisuuden, joka on toteutettu vuodesta 2009 lähtien yhteensä 29 kertaa yhteistyössä yli 40 eri kunnan ja kaupungin kanssa.
Riemu Finland ry tekee yhteistyötä kattavasti eri sosiaali- ja terveysalan järjestöjen ja nuorisojärjestöjen kanssa sekä valtakunnallisesti, että paikallisesti sekä osallistuu aktiivisesti oman alansa verkostotyöskentelyyn. Yhdistyksen toimintaa rahoittaa Sosiaali- ja terveysministeriö Veikkauksen tuotoilla. Riemu Finland ry on SOSTEn jäsenjärjestö.
Riemu-päihdekasvatuskokonaisuus

Riemu-päihdekasvatuskokonaisuus on suunnattu yläkouluikäisille ja heidän kanssaan työskenteleville ammattilaisille (nuoriso-ohjaajat, opettajat jne.). Kokonaisuuden tavoitteena on ennaltaehkäistä lasten ja nuorten päihteiden käyttöä muun muassa sosiaalisen vahvistamisen sekä osallisuuden edistämisen keinoin.
Kokonaisuus sisältää useita erilaisia osatekijöitä, joista osa on suunnattu suoraan nuorille (musiikkikilpailu, iltatapahtuma jne.). Osatekijöistä osa on puolestaan suunnattu nuorten kanssa työskentelevien ammattilaisten sekä nuorten asioita käsittelevien toimielimien työn tueksi. Kokonaisuuden kehittämistyössä on hyödynnetty Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ehkäisevän päihdetyön laatutähteä.
Uutena konseptina on toteutettu Riemu GameShow -striimejä, joissa yläkouluikäiset nuoret voivat pelata päihdeaiheisia tietovisoja koulupäivän aikana. Kevään 2024 aikana Riemu-GameShow toteutettiin 22 kertaa ja pelaajia oli yli 4500.
Ink-tiimitoiminta

Riemu Finland ry tarjoaa 18–29-vuotiaille nuorille tiimiharjoittelujaksoja Jyväskylässä. Ink-tiimitoiminta muodostuu nuorisojohtoisesta tiimityöskentelystä, yhteisöllisestä toiminnasta sekä yksilö- ja ryhmävalmennuksista. Arkipäivisin (ma-pe) toteutettavan ja keskimäärin 3,5 kuukautta kestävän Ink-tiimijakson tavoitteena on nuorten työelämävalmiuksien ja hyvinvoinnin kokonaisvaltainen edistäminen. Tiimiharjoittelun voi suorittaa esimerkiksi työkokeiluna, osana opintoja (työssäoppiminen) tai vapaaehtoisena.
Tiimiharjoittelun aikana työskennellään pienemmissä tiimeissä (esim. media- ja viestintätiimi tai ohjaustiimi) kulloinkin mukana olevien nuorten kiinnostuksen kohteiden mukaisesti ja uusia tiimejä voi syntyä tiiminuorten ideoinnin pohjalta. Jokainen tiimi valitsee keskuudestaan liiderin, joka johtaa tiimin toimintaa ja kehittää sitä valmentajien kanssa. Jokaisella tiimillä on yksi valmentaja mentorinaan. Tiimitoiminnan kautta nuoret oppivat yhteistyötaitoja, oman osaamisen tunnistamista ja jakamista sekä kehittävät vuorovaikutusosaamistaan.
Ink-tiimitoiminta on STEAn Paikka auki -avustusohjelmaan kuuluneen Nuorten inklusiivinen tiimimalli -kehittämishankkeen (2015–2018) myötä syntynyt nuorten työelämäosallisuutta edistävä toimintamalli.
ISGee-peliyhteisö

Keväällä 2017 Riemu Finland ry käynnisti kaksivuotisen hankkeen verkkopelihankkeen, jonka kohderyhmänä ovat 13–29-vuotiaat verkkopelaamisesta kiinnostuneet nuoret (Verkkopelaamista harrastavien nuorten osallisuuden edistämisen sekä digitaalisen pelaamisen haittojen vähentämisen -kehittämishanke).
ISGee-toiminnan tavoitteena on nuorten terveyden, sosiaalisen hyvinvoinnin ja osallisuuden edistäminen sekä digitaalisesta pelaamisesta syntyvien haittojen ennaltaehkäisy ja vähentäminen. Nuorille pyritään tarjoamaan konkreettista toimintaa ISGee-peliyhteisössä sekä verkossa että livenä. ISGee-toiminta tukee verkkopelaamisesta kiinnostuneiden nuorten yhteisöllisyyttä kokonaisvaltaisesti.
Digi-Ink

Digi-Ink on verkossa toteutettavaa maksutonta ryhmätoimintaa, jonka tavoitteena on edistää omaa ja toisten nuorten terveyttä ja hyvinvointia. Toiminta on suunnattu 18-29-vuotiaille. Digi-Inkin ryhmätoiminta toteutetaan Discord-viestisovelluksessa ja ajoittain livetapaamisina.
Muu toiminta

Riemu Finland ry mahdollistaa nuorille myös vapaaehtoistoimintaa. Vapaaehtoisena voi olla mukana esimerkiksi erilaisissa tapahtumissa Riemu Finland -esittelypisteellä. Lisäksi tarjolla on päihteettömiä illanviettoja yhdistyksen toimistolla, vapari-iltoja ja valtakunnallisesti nuoria yhteenkokoavia tapahtumia. Järjestön toimintaan saa osallistua omien mielenkiinnon kohteiden mukaisesti ilman velvoitteita. Vapaaehtoisia yhdistyksellä on ympäri Suomea muun muassa eri kaupungeissa järjestettyjen Riemu-kokonaisuuksien myötä. Riemu Finland ry haluaa tarjota nuorille paikan, jossa tavata ihmisiä ja viettää aikaa päihteettömästi.
Riemu Finland ry järjestää RiemuFest-tapahtumia ympäri Suomea. Tapahtumat ovat yläkouluikäisille ja tätä vanhemmille nuorille suunnattuja päihteettömiä ja maksuttomia iltabileitä.
Riemu Finland ry:llä on käynnissä Amis-hanke, jossa kehitetään ammattiin opiskeleville ja heidän parissa työskenteleville ammattilaisille suunnattu päihdekasvatuskokonaisuus, jota toteutetaan yhteistyössä kuntien ja koulujen kanssa. Hankkeen tavoitteena on lisätä ammattiin opiskelevien nuorten päihdetietoa, hyvinvointia ja osallisuutta sekä vähentää nikotiinituotteiden käyttöä. Lisäksi kokonaisuudella vahvistetaan ammattiin opiskelevien parissa työskentelevien ammattilaisten ehkäisevän päihdetyön osaamista. Toimintaan kuuluu mm. kouluilla toteutettavat kyselyt, kehittämisseminaarit, workshopit sekä tapahtumapisteet ja ‑päivät. Opiskelijoille suunnitellaan ja toteutetaan lisäksi heidän osallisuutta ja hyvinvointia vahvistavaa, sekä nikotiinituotteiden vähentämiseen tähtäävää vertaisryhmätoimintaa.
Samuli Hussa

Samuli Henrik Hussa (s. 10. syyskuuta 1997 Haapavesi) on suomalainen juoksija. Hänen päämatkansa on 1 500 metrin juoksu.
Haapavedeltä lähtöisin oleva Hussa asuu ja opiskelee Oulussa. Hän edusti vuosina 2016–2021 Limingan Niittomiehiä ja vuodesta 2022 lähtien Pudasjärven Urheilijoita. Hussan valmentajana toimii Jorma Jokela.
Ura

Hussa pelasi aiemmin jalkapalloa, mutta on sittemmin keskittynyt keskimatkan juoksuun. Hussa voitti vuonna 2018 sisäratojen SM-pronssia 1 500 metrillä. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti lyhyen matkan joukkuekilpailussa pronssia 2021. Kalevan kisoissa hän on sijoittunut parhaimmillaan 1 500 metrillä kuudenneksi 2017.
Vuonna 2015 Hussa juoksi Kuopiossa toistaiseksi uransa ainoan maratonin, jonka hän voitti ajalla 2.46.07.
Ennätykset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 1.53,97 | 24. heinäkuuta 2019 | Joensuu |
| 1 500 m | 3.47,38 | 17. heinäkuuta 2021 | Lapinlahti |
| 3 000 m | 8.36,07 | 17. kesäkuuta 2017 | Kuortane |
| 5 000 m | 15.06,58 | 15. elokuuta 2020 | Turku |
| puolimaraton | 1.12.33 | 10. lokakuuta 2020 | Vantaa |
| maraton | 2.46.07 | 5. syyskuuta 2015 | Kuopio |
Eero Sangi

| Eero Sangi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1979 Liminka, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  "Eero"
Pelipaikka:  keskitorjuja
Pituus:  192 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  Kempeleen Lentopallo
Sarja:  SM-liiga
Eero Sangi (s. 10. helmikuuta 1979 Liminka) on suomalainen lentopalloilija. Hän syntyi Sangin urheilijaperheeseen Limingan Selkäsenkylällä. Sangi harrasti urheilua nuorena monipuolisesti. Hän pelasi puolustajan paikkaa jääkiekkojoukkueessa, ja oli jalkapalloharrastuksessaan lähellä pohjoisen aluejoukkueen portteja, mutta perheessäkin suositusta lentopallosta tuli kuitenkin hänen omin lajinsa.
Uran alku

D-juniori-iässä Sangi liittyi Limingan Niittomiesten lentopallojoukkueeseen, jossa hän vietti juniorivuotensa. Limingan ajan jälkeen joukkueeksi valikoitui naapuriseura Oulun Etta. Loukkaantumiset alkoivat pian haitata uraa, jolloin Sangi alkoi panostaa opiskeluun täysipäiväisen urheilun sijaan. Kun loukkaantumiset alkoivat vähitellen helpottaa, hän allekirjoitti 2002-2003 kaudeksi liigasopimuksen Keski-Savon Paterin kanssa. Hyvän tulokaskauden jälkeen Sangi palasi kotiseudulleen vahvistamaan Kempeleen Pyrinnön 1-sarjan joukkuetta. Seuraava kausi meni saman sarjan Ettassa.
Takaisin liigaan

Kaudeksi 2006-2007 Sangi palasi SM-liigaan. Tällä kertaa joukkue oli edelliskauden päätteeksi liigaan noussut Kempeleen Lentopallo. Kausi sujui vaihtelevasti niin joukkueelta kuin Sangiltakin ja päättyi lopulta pettymykseen pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle. Kesän aikana polvivamma uusiutui, ja Sangi siirtyi takaisin kolmossarjan kasvattajaseuraan Limingan Niittomiehiin. Kausi Niittomiehissä sytytti liigahaaveet uudelleen, ja Sangi lähti KempeLen joukkueeseen keskimieheksi.
Norjan hiihtoliitto

| Norjan hiihtoliitto> Norges Skiforbund |
| --- | --- |

Perustettu:  1908
Päämaja:  Oslo, Norja
Jäsenet:  138 000 (2019)
Puheenjohtaja:  Tove Moe Dyrhaug
Kattojärjestö:  Norjan urheiluliitto Kansainvälinen hiihtoliitto
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Norjan hiihtoliitto (norj. Norges Skiforbund) on hiihtolajien kattojärjestö Norjassa. Se on perustettu vuonna 1908 ja se oli mukana perustamassa Kansainvälistä hiihtoliittoa. Norjan hiihtoliitto on järjestänyt hiihdon norjanmestaruuskilpailuita vuodesta 1909. Sillä on noin 138 000 jäsentä, mikä tekee siitä Norjan kolmanneksi suurimman lajiliiton Norjan jalkapalloliiton ja Norjan käsipalloliiton jälkeen. Jäsenmäärä on viime vuosina ollut laskusuunnassa.
Aiheesta muualla

Norjan hiihtoliiton verkkosivut (norjaksi)
Friskis&Svettis

Friskis&Svettis-ulkojumppa Kaivopuistossa
Friskis&Svettiksen toimitilat Hornstullissa Tukholmassa.
Friskis&Svettis on Ruotsista lähtöisin oleva kuntoliikuntajärjestö. Friskis&Svettiksen perusti ruotsalainen liikunnanohjaaja Johan Holmsäter. Ensimmäinen Friskis&Svettis-jumppa järjestettiin Tukholmassa vuonna 1978.
Tavallisimmin Friskis&Svettis järjestää jumppia, mutta osalla seuroista on myös ohjattua juoksua ja sauvakävelyä sekä mahdollisesti kuntosali- tai muuta toimintaa.
Vuoden 2011 alussa Friskis&Svettis-seuroissa oli yhteensä yli 520 000 jäsentä. F&S-seuroja on 158, suurin osa Ruotsissa ja Norjassa. Lisäksi Friskis&Svettis toimii Kööpenhaminassa, Brysselissä, Luxemburgissa, Pariisissa, Lontoossa ja Aberdeenissa. Suomessa on kaksi seuraa, Friskis&Svettis Helsinki ja Friskis&Svettis Vantaa.
Friskis&Svettis Helsinki perustettiin vuonna 1992 ja samana vuonna aloitettiin Kaivopuiston puistojumpat. Vantaan seura aloitti toimintansa vuonna 2006.
Friskis&Svettis toimii pääosin vapaaehtoisvoimin. F&S-seuroissa on mukana yli 15 000 vapaaehtoista: ohjaajia, järjestelijöitä ja muita aktiiveja, jotka osallistuvat seurojen toiminnan järjestämiseen. Isoimmilla seuroilla voi olla myös palkattua henkilökuntaa.
Aiheesta muualla

Friskis&Svettis Suomi
Kosmisten säteiden visuaalinen ilmiö

Kosmisten säteiden visuaalinen ilmiöllä tarkoitetaan spontaaneja näkyvän valon välähdyksiä, joita muun muassa astronautit maapallon magnetosfäärin ulkopuolella ovat havainneet esimerkiksi Apollo-avaruusohjelman aikana. Ilmiön syy ovat kosmiset säteet ja mahdollisesti niiden aiheuttamien fotonien päätyminen verkkokalvoille. Ilmiö voi liittyä myös fosfeeneihin eli ilmiöihin, joissa nähdään valoa ilman fotonien vuorovaikutusta silmän kanssa.
Mahdolliset aiheuttajat

Valovälähdykset aiheutuvat avaruuslentäjien havaitsemista kosmisista säteistä, jotka ovat maapallon ilmakehän ulkopuolisia varautuneita suurienergisiä hiukkasia. Tarkkaa valovälähdyksiä aiheuttavaa mekanismia ei kuitenkaan tiedetä. Hypoteeseina on esitetty kosmisten säteiden aiheuttamaa Tšerenkovin säteilyä avaruuslentäjien silmien lasiaisissa, säteiden suoraa vuorovaikutusta näköhermon tai aivojen kanssa, näköreseptorien stimulaatio tai säteilyn yleistä vuorovaikutusta lasiaisen kanssa.
Ilmiön kuvaus > Valoilmiöt

Kuulentojen aikana avaruuslentäjät kertoivat välähdysten olevan valkoisia. Eräs kuulennolla ollut avaruuslentäjä kuitenkin sanoi, että hänen havaitsemansa ilmiö on ”sininen ja siinä on valkoinen heijastuma, ikään kuin sininen timantti”. Toisilla avaruusmatkoilla avaruuslentäjät ovat kertoneet nähneensä muitakin värejä, kuten keltaista ja vaalean vihreää, mutta harvoin. Jotkut avaruuslentäjät ovat kertoneet välähdysten olevan pääasiassa keltaisia, oransseja ja punaisia yleisten valkoisten ja sinisten välähdysten lisäksi.
Jerry Linenger on kirjassaan kertonut nähneensä aurinkomyrskyn aikana untaan häirinneitä valoilmiöitä, joihin silmien sulkeminen ei vaikuttanut. Linengerin mukaan suojautuminen avaruusaseman lyijytäytteisten akkujen taakse vähensi ilmiön vaikutusta.
Kertojien havaitsemien ilmiöiden muodot vaihtelevat. Kuulennoilla nähdyistä kuvioista 66 prosenttia oli tähtimäisiä, 25 prosenttia viivamaisia ja 8 prosenttia pilvimäisiä. Muilla avaruusmatkoilla käyneet ovat ilmoittaneet kuvioiden olevan venyneitä. 40 prosenttia kertoi kuvioiden olevan viivamaisia, 20 prosenttia näki komeettamaisia kuvioita ja 17 prosenttia näki yksittäisiä pisteitä. Muut kertoivat nähneensä useita pisteitä, pilvimäisiä ja tähtimäisiä kuvioita.
Ilmiön kuvaus > Liike

Valoilmiön aikana tuntuu usein liikettä. Fuglesang ym. ovat panneet merkille, ettei havaittu liike ole ollut pystysuuntaista (vertikaalista). Liikettä on kuvailtu sivuttaissuuntaiseksi, viistoittuneeksi, "sisään-ulos"-maiseksi ja satunnaiseksi.
Valoilmiöitä aiheuttavat olot

Hubble-avaruusteleskoopilta, kansainväliseltä avaruusasemalta (ISS) tai Mir-asemalta Maapallolle avaruudesta palanneet atronautit ovat kertoneet havainneensa valovälähdyksiä vaihtelevissa oloissa. Valoilmiöt olivat näkyvimpiä pimeässä, mutta niitä näkyi myös kirkkaassa valaistuksessa.