stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karl August Schroderus

Karl August Schroderus (6. marraskuuta 1847 Vaasa – 12. joulukuuta 1940 Alavus) oli suomalainen pappi ja moninkertainen valtiopäivämies.
Schroderuksen vanhemmat olivat rovasti Gustaf Henrik Schroderus ja Elisabet Sofia Wegelius  ja puoliso vuodesta 1872 Elin Lagus (k. 1933). Schroderus tuli ylioppilaaksi 1867, suoritti teologian erotutkinnon 1870 ja vihittiin papiksi 1871. Pastoraalitutkinnon hän suoritti 1875. Schroderus sai rovastin arvon 1896. Hän oli valmistuttuaan Iisalmen kirkkoherran apulainen ja vt. kirkkoherra vuodesta 1876 ja Lapinlahden kappalainen vuodesta 1897. Siikajoen kirkkoherrana Schroderus toimi 1889–1893 ja Alavuden kirkkoherrana vuodesta 1893. Lapuan rovastikunnan lääninrovasti Schroderus oli 1898–1924. Hän oli pappissäädyn edustaja valtiopäivillä 1891, 1894, 1897, 1900, 1904 ja 1905.
Hänen lapsiinsa lukeutuu mm. toimitusjohtaja, kauppaneuvos Lauri Schroderus sekä arkkitehti Eino Schroderus. Yksi poika muutti sukunimensä Rauramoksi.
Erektio

Siitin lepotilassa ja täydessä erektiossa. Esinahka on liukunut terskan päältä pois erektion muodostuessa.
Erektio (lat. erectus, suora) tarkoittaa sukupuolielimien paisumista ja jäykistymistä paisuvaiskudosten täyttymisen vuoksi. Paisuvaiskudos, jota on miehillä siittimessä ja naisilla häpyhuulissa sekä häpykielessä, täyttyy verellä seksuaalisen kiihottumisen, joskus myös muuten jännittävän tilanteen vuoksi. Miehen erektiota tarvitaan yhdynnän onnistumiseksi. Siihen liittyy myös voimakkaita seksuaalisia mielleyhtymiä.lähde? Naisen erektio ei ole näkyvä.lähde?
Yleensä pelkästä erektiosta puhuttaessa tarkoitetaan miehen erektiota.
Erektion muodostuminen

Kun aivoissa on tapahtunut eroottinen virike, alkaa lantion ja sukuelinten alueen hermopäätteistä vapautua typpioksidia, mikä aiheuttaa verentungoksen paisuvaiskudokseen ja siten erektion. Erektio saa yleensä alkunsa eroottisista mielikuvista, näköhavainnoista tai sukupuolielinten tai muiden erogeenisten alueiden stimuloimisesta. Erektio voi muodostua myös tahattomasti. Erektio muodostuu vastaavalla tavalla miehellä ja naisella, vaikka miehellä se on selvemmin näkyvä ilmiö.
Miehen erektio

Erektion muodostuessa siitin paisuu paksummaksi, pidemmäksi ja kovemmaksi; jos erektio on voimakas, siitin nousee pystyyn. Yleensä esinahka liukuu pois terskan päältä erektion muodostuessa, kivespussi saattaa kiristyä ja kivekset nousta ylöspäin siittimen tyven juurelle. Siitin on erektiossa kooltaan moninkertainen lepotilaan verrattuna. Erektion muodostuminen on helposti havaittava tapahtuma ja erektio erittäin näkyvä. Yhdynnän onnistumisen kannalta miehen erektion tulee olla riittävän voimakas. Penis voi olla erektiossa ylös, alas tai sivulle käyrä, joka on täysin normaalia. Pitkään jatkunut erektio voi olla kivulias. Sairaalloisen pitkäkestoinen (yli 4 tuntia) kestävä erektio, johon ei liity seksuaalista kiihotusta, tunnetaan priapismina.
Miehen erektio > Aamuerektio

Terveillä miehillä erektioita esiintyy öisin ja erityisesti aamuisin. Yöllisten ja aamuisten erektioiden tehtävänä on pitää siittimen paisuvaiskudos toimintakunnossa. Erektioiden seurauksena siittimeen pumppautuu hapekasta verta, joka ylläpitää paisuvaiskudoksen happitasapainoa ja sen solujen hyvinvointia. Myöhemmällä iällä saattaa esiintyä erektiohäiriöitä, jolloin myös aamuerektiot katoavat. Aamuerektio on merkki siitä, että veritiehyet toimivat kunnolla.
Miehen erektio > Siittimen koko ja muoto erektiossa

Siittimen koko vaihtelee paljon yksilöiden välillä niin lepotilassa kuin erektiossakin. Lepotilassa oleva pieni siitin voi olla erektiossa kookas ja päinvastoin. Siittimen pituus erektiossa on 12–17 senttimetriä noin 90 prosentilla miehistä, mutta voi vaihdella myös suuresti tämän yli ja alle. Myös siittimen paksuus erektiossa vaihtelee. Yhdynnän suorittamisen kannalta erektiossa olevan siittimen pituudella ei ole olennaista merkitystä. Osittaisessa erektiossa koko voi olla pienempi. On normaalia, että siitin voi olla erektiossa vino tai käyrä.
Miehen erektio > Erektio ja ikä

Siittimen erektioita esiintyy jo sikiöaikana. Periaatteessa niitä voi esiintyä kuinka vanhalla tahansa, mutta usein ikääntymisen myötä erektio heikkenee tai jää kokonaan pois.
Nuorella pojalla siitin jäykistyy hyvin nopeasti, tulee kovaksi ja nousee täysin pystyyn. Iäkkäällä erektio muodostuu hitaasti ja voi jäädä osittaiseksi, mutta yhdyntä voi tällöin vielä onnistua.
Impotenssista puhutaan, kun siitin ei enää jäykisty tarpeeksi. Erektiohäiriöt lisääntyvät voimakkaasti iän myötä, mutta niitä esiintyy myös nuorilla. Nuorilla erektiohäiriöpotilailla ongelman syyt ovat usein psyykkisiä.
Naisen erektio

Häpyhuulet turpoavat ja kovettuvat hieman, niiden väri voi muuttua tummemmaksi. Samoin häpykieli laajenee ja kovettuu hieman. Naisen erektio ei ole kovin näkyvä eikä sillä ole yhtä suurta merkitystä yhdynnän onnistumisessa kuin miehen erektiolla, mutta silläkin on tärkeä rooli seksuaalisen mielihyvän saavuttamisessa. Myös naisella voi olla erektiohäiriö miehen tavoin.
Erektio ja seksuaalisuus

Erektiolla on keskeinen rooli seksuaalisuudessa.kenen mukaan? Miehen erektion näkymiseen jo sinällään liittyy voimakkaita seksuaalisuuteen ja kiihottumiseen liittyviä mielleyhtymiä. kenen mukaan? Erektio voi paljastaa miehen kiihottuneisuuden ja erottua vaatteidenkin läpi. Erektiossa olevan siittimen stimulointi tuottaa mielihyvää. Yhdynnän onnistumisen lisäksi erektiolla on merkitystä myös muunlaisessa seksuaalisessa kanssakäymisessä sekä itsetyydytyksessä.
Naisen erektiolla on merkitystä seksuaalisen mielihyvän saavuttamisessa.
Erektiohäiriö > Syitä

Psyykkiset syyt ovat yleisiä erektiohäiriön taustalla. Yhdynnän suorittamiseen voi liittyä niin suuria suorituspaineita, ettei erektiota saavuteta tai se ei kestä riittävän pitkään. Pitkäaikainen stressi voi aiheuttaa impotenssia. Seksuaalinen haluttomuuskin voi sinällään olla impotenssin taustalla.
Verisuonisairaudet ovat iäkkäämmillä miehillä yleinen impotenssin aiheuttaja. Ikääntyvillä testosteronin puute voi myös olla syynä impotenssiin. Testosteronin puute voi liittyä kivesten vajaatoimintaan myös nuoremmilla miehillä. Paisuvaiskudokseen saatu vamma voi olla erektiohäiriön taustalla. Erektiohäiriö on yleinen diabeteksen komplikaatio.
Monet lääkkeet voivat myös aiheuttaa impotenssia ja seksuaalista haluttomuutta, kuten muun muassa mielialalääkkeet.
Myös naisella voi olla erektiohäiriö, jolloin paisuvaiskudos täyttyy huonosti verellä. Tällöin kiihottuminen ja orgasmin saaminen vaikeutuvat.
Tupakointi saattaa olla syynä erektiohäiriöön.
Erektiohäiriö > Hoitoja

Jotta erektiohäiriöitä voisi hoitaa, on ensin selvitettävä, onko kyse psyykkisestä vai fyysisestä vaivasta. Tilanne voi olla monimutkainen, koska esimerkiksi erektion heikkeneminen fyysisestä syystä voi lisätä suorituspaineita, jolloin psyykkiset syyt alkavat komplisoida tilannetta. Joskus erektiohäiriön taustalla on satunnainen, hyvänlaatuinen syy, joka kuitenkin aloittaa noidankehän, jossa psyykkiset syyt voimistuvat erektiohäiriön vaikeutuessa.
Jos häiriön tausta on fyysinen, voidaan ongelmaa hoitaa tietyillä lääkkeillä, kuten sildenafiililla, tadalafiililla tai vardenafiililla, jotka laajentavat siittimen verisuonia. Näistä ensimmäinen, Viagran kauppanimellä myyty lääke on käytetyin ja tunnetuin. On olemassa myös siittimeen pistettäviä verisuonia laajentavia lääkkeitä.
Tyhjöpumpulla voidaan erektio saada aikaiseksi, ja siittimen varteen laitettavalla kiristysrenkaalla (penis- tai pubisrengas) säilyttää se yhdynnän ajan. Siittimen sisälle voidaan leikata myös tuki, joka pitää siittimen aina puolijäykässä asennossa, jolloin se ei häiritse normaalielämää, mutta sen avulla voidaan suorittaa yhdyntä.
Jos ongelma on enimmäkseen psyykkinen, voi psykologisesta tai psykiatrisesta neuvottelusta olla apua. Tällöinkin voidaan käyttää tyhjöpumppua ja kiristysrengasta erektion saavuttamiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Erektio Wikimedia Commonsissa
www.tohtori.fi – Lisätietoa erektiosta
Mitä hyötyä on aamuerektioista?[vanhentunut linkki]
Kalton kieli

| Kalto |
| --- | --- |
Muu nimi:  Nahali
Tiedot
Alue:  Nandurbarin ja Jalgaonin piirikunnat Maharashtran ja Madhya Pradeshin rajalla
Puhujia:  15 000 (2003)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  devanagari
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  indoiranilaiset kielet indoarjalaiset kielet
ISO 639-3:  nlx
 Ohje 
Kalto eli nahali on Intiassa puhuttava indoarjalainen kieli. Kalto on endonyymi; eksonyymi Nahali tai Nihali on halventava. Jälkimmäisen nimityksen vuoksi kieli sekoitetaan usein isolaattikieli nihaliin, jonka puhujilla on samankaltainen elämäntyyli kuin kalton puhujilla.lähde?
Kieltä kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla.
Käännös suomeksi
Ääneneristys

Ääneneristyksellä tarkoitetaan yleisesti eri tilojen välistä äänen kulkeutumisen estämistä. Ääneneristäminen on tärkeää yleisesti esimerkiksi autoissa, asunnoissa sekä toimistoissa. Kaikille on omat vaatimuksensa ääneneristyksestä. Suomessa rakennusten ääneneristyksestä määrätään Ympäristöministeriön asetuksessa 798/2017 (Ympäristöministeriön asetus rakennuksen ääniympäristöstä), joka määrittelee minivaatimukset, jotka uudisrakennusten tulee täyttää. Ääniympäristöasetuksen yhteydessä on julkaistu soveltamisohje, joka sisältää ohjeita asetusarvojen soveltamisesta ja rakennusakustiikan ohjearvoja. Ääniympäristöasetus korvasi Suomen rakentamismääräyskokoelman osan C1-1998.
Huoneistojen osalla ääneneristämiseen liittyy yleisesti olemassa olevan ääneneristyksen parantamispyrkimykset. Yksi yleisimmistä valituksenaiheista huoneistoasumisessa on naapureista peräisin olevat äänet. Huoneiston osalta on mahdollista, että äänet kulkeutuvat seinä- yläkerran- tai alakerran naapureista. Yleistä on myös rappukäytävästä kantautuva melu, jota vastaan huoneiston nykyistä ääneneristystasoa halutaan parantaa.lähde?
Ääneneristystä ei pidä sekoittaa äänen absorptioon, joka on useimmiten pintamateriaalien ominaisuus ja kuvaa esimerkiksi akustiikkalevyn kykyä vaimentaa ääntä asteikolla 0 ... 1.
Ilmaääneneristys

Ilmaääneneristyksellä tarkoitetaan rakennusosan, rakennusosien muodostaman kokonaisuuden tai materiaalin kykyä vaimentaa ilmasta materiaaliin ja materiaalin läpi takaisin ilmaan siirtyvää ääntä. Ilmaääneneristävyys R ilmaisee rakenteeseen kohdistuneen ja rakenteen läpi ilmaan siirtyneen äänitehon suhteen desibeleinä (dB). Ääneneristävyys on sitä suurempi, mitä suurempi osa äänienergiasta ei läpäise tutkittavaa materiaalia tai rakennusosaa. Suurempi ilmaääneneristävyyden desibelilukema on siten parempi. Ilmaääneneristävyys on taajuusriippuva suure ja se esitetään tyypillisesti taajuusalueella 50–5000 Hz.
Rakenneosan (esim. seinä) ilmaääneneristys voidaan mitata laboratoriossa standardin ISO 10140-2 mukaan, ja rakenneosan ääneneristys ilmaistaan ilmaäänieristyslukuna Rw. Kentällä valmiissa rakennuksessa mitattuihin tuloksiin vaikuttaa tiloja erottavan rakenteen lisäksi muut rakenteet kuten lattia, katto, sivuavat seinät ja ilmanvaihtokanavat. Suomessa asetusarvoihin verrattavat mittaustulokset esitetään äänitasoerolukuna DnT,w standardin ISO 16283-1 mukaan.
Askelääneneristys

Askelääneneristys kuvaa rakenteen kykyä eristää siihen kohdistuvan iskun (tyypillisesti kävely tai huonekalujen siirtely) rakenteen toiselle puolelle aiheuttamaa ääntä. Ilmaääneneristyksestä poiketen ääni saa alkunsa rakenteessa eikä ilmassa, mutta muuttuu rakenteen toisella puolella ilmaääneksi samoin kuin ilmaääneneristyksessä. Ilmiöstä käytetään myös termiä runkoääneneristys.
Ilmaääneneristyksestä poiketen askelääntä ei kuvata rakenteeseen kohdistuneen ja sen läpäisseen äänitehon suhteena. Sen sijaan askelääneneristävyyttä tutkitaan askeläänikojeella, joka pudottelee hallitusti pieniä vasaroita tutkittavaan lattiapintaan. Kojeen aiheuttama äänitaso mitataan vastaanottotilassa (esim. huone tutkittavan välipohjan alapuolella) ja esitetään desibeleinä. Mittaustavasta johtuen askelääneneristys on sitä parempi, mitä pienempi mittaustulos on. Mittaustapa ja siinä käytettävän askeläänikojeen ominaisuudet on kuvattu standardissa ISO 16283-2. Standardoitu askeläänikoje ja mittaustapa pyrkii takaamaan eri mittaajien mittaustulosten vertailtavuudenlähde?.
Suomessa asetusarvoihin verrattavat mittaustulokset esitetään askeläänitasolukuna L’nT,w+ CI,50-2500 standardin ISO 16283-2 mukaan.
Rakenteiden ääneneristämisen parantaminen > Seinä

Seinän lisä-ääneneristäminen on yksi toteuttamiskelpoisimmista tavoista parantaa seinänaapurista kantautuvien äänien kulkeutumista omaan huoneistoon. Rakennusteknisesti olemassa olevan seinän eteen rakennetaan uusi lisäseinä. Johtuen rakenteellisesta sivutiesiirtymästä pelkän seinärakenteen lisääneneristyksellä päästään vain pienehköön vaikutukseen huoneiston äänieristävyydessä. Äänen kulkiessa tilasta toiseen aina helpointa mahdollista reittiä löytyy rakenteiden väliltä aina heikoin lenkki, josta äänet kulkeutuvat.lähde?
Rakenteiden ääneneristämisen parantaminen > Lattia

Lattian lisä-äänieristäminen huoneistoissa on yleensä hankalaa. Hankalaa lattian lisäeristämisestä tekee lattian koron muuttuminen. Tämä johtaa usein vaikeasti ratkaistaviin rakenteellisiin haasteisiin. Lattiarakenteessa olevien mahdollisten halkeamien ja reikien paikkaaminen sen sijaan voi parantaa ääneneristävyyttä tilojen välillä huomattavastikin.lähde?
Rakenteiden ääneneristämisen parantaminen > Katto

Katon lisä-ääneneristämisessä turvaudutaan yleisesti samantyyppisiin rakenneratkaisuihin kuin seinän lisä-ääneneristämisen tapauksessa. Tällöin rakennetaan uusi välikatto irti vanhasta kattorakenteesta. Kattorakenteiden väliin on jätettävä pieni, mutta riittävä ilmaväli jolla varmistetaan paras lopputulos. Mikäli kattorakenteet, uusi- ja vanhakattorakenne ovat kontaktissa toisiinsa menetetään suurin osa lisä-ääneneristyksen hyödyistä. Tällöin rakenne toimii yhtenä rakenteena, eikä haluttua ääneneristävyyden parannusta saavuteta. Lopputuloksena tavoitellaan kaksikertaista rakennetta, jossa rakenteiden ääneneristävyys perustuu niin sanottuun kaksinkertaiseen rakenteeseen. Huomioitavaa kaksinkertaisen rakenteen kohdalla on myös koinsidenssin rajataajuuden muuttuminen. Käytännössä tämä huomataan.lähde?
Rakennetekninen vaihtoehto katon lisä-ääneneristämiseen on erityisesti Keski-Euroopassa suositut kiskoihin perustuvat rakennejärjestelmät. Kiskojärjestelmällä luodaan kuvitteellinen jousi, joka edelleen vaimentaa esimerkiksi askeläänien kuulumista yläpuolisesta tilasta. Lopputuloksessa ratkaisujen välillä ei ole havaittavaa eroa ääneneristävyyden parantumisessa. Rakenneteknisesti molemmat toteuttavat saman kaksikertaisen rakenteen periaatteen.lähde?
Frans Henrik Bergroth

Frans Henrik Bergroth (1. joulukuuta 1817 Kuorevesi – 9. elokuuta 1881 Keuruu) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies.
Bergrothin vanhemmat olivat kirkkoherra Karl Henrik Bergroth ja Katarina Sofia Polviander ja puoliso vuodesta 1843 Hilda Elisabet Fabritius (k. 1882). Bergroth tuli ylioppilaaksi 1838 ja vihittiin papiksi 1840. Varapastorin  arvon hän sai 1854 ja rovastin arvon 1873. Bergroth toimi pappina Ruovedellä, Längelmäellä ja Pihlajavedellä. Tehtaansaarnaaja Tampereella hän oli 1846 ja Keuruun pitäjänapulainen vuodesta 1847. Keuruun kirkkoherraksi Bergroth tuli 1867. Hän oli pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877.
Bergrothin lapsia olivat  pappi, rehtori ja valtiopäivämies Adiel Bergroth sekä opettaja Fanny Söderström.
Thomas Poulsen

| Thomas Poulsen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. helmikuuta 1970 Hørsholm, Tanska
Uran tiedot
Laji:  soutu
| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | kevyt nelonen |  |
Thomas Poulsen (s. 16. helmikuuta 1970 Hørsholm, Tanska) on tanskalainen soutaja ja olympiavoittaja. Poulsen kilpaili vuoden 1996 kesäolympialaisissa soudussa ja saavutti kultaa kevyessä nelosessa.
Abelardo L. Rodríguez

| Abelardo L>  Rodríguez |
| --- | --- |

Meksikon presidentti
 1932–1934  
Edeltäjä:  Pascual Ortiz Rubio
Seuraaja:  Lázaro Cárdenas
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. toukokuuta 1889
Kuollut: 13. helmikuuta 1967
Tiedot
Puolue:  Partido Revolucionario Institucional
Abelardo L. Rodríguez (12. toukokuuta 1889 – 13. helmikuuta 1967) oli meksikolainen kenraali ja poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 4. syyskuuta 1932 - 30. marraskuuta 1934. Hän toimi lähinnä nimellisenä valtionpäämiehenä, kun Plutarco Elías Calles käytti edelleen valtaansa taustalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Abelardo L. Rodríguez Wikimedia Commonsissa
Abelardo L. Rodríguez (espanjaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat 
Muut:  SNAC
Lahden lyseo

Lahden lyseo on yksi Lahden kaupungin ylläpitämistä lukiokoulutuksen yksiköistä. Lahden lyseon lukio ja Salpausselän lukio yhdistyivät elokuussa 2014 Lahden lyseoksi. Lahden lyseossa on 45 opettajaa ja 924 opiskelijaa lukuvuonna 2020–2021. Lahden lyseo sijaitsee aivan Lahden keskustassa. Lukiossa on yleislinja, mutta myös urheilun, luonnontieteiden, matematiikan ja teknologian erityistehtävälinjat. Yleislinjalla opiskelee yli 75 prosenttia opiskelijoista. Lahden lyseossa on myös liikuntalinja.
Historia

Lahden lyseo oli ensimmäinen itsenäisessä Suomessa perustettu valtion oppikoulu. Kun Lahden kaupunki perustettiin vuonna 1905, sinne oli ajan tavan mukaisesti saatava myös valtion oppikoulu. Sen perustaminen kuitenkin viivästyi sortovuosien ja sotien vuoksi. Lopulta 21. toukokuuta 1921 tasavallan presidentti K. J. Ståhlberg pystyi antamaan asetuksen ”lyseon perustamisesta Lahden kaupunkiin”. Aikoinaan ”lyseo” tarkoitti valtion oppikoulua ja erityisesti poikakoulua. Poikakouluna lyseo jatkoi vuoteen 1973, jolloin ensimmäiset tytöt tulivat taloon ja koulun nimikin muuttui väliaikaisesti ”Kariniemen yhteislyseoksi”. Kaksi vuotta myöhemmin Lahti siirtyi peruskoulujärjestelmään. Silloin lyseo otettiin kaupungin haltuun ja se eriytyi 1.1.1975 Lahden lyseon lukioksi ja Lahden lyseon yläasteeksi.
Valtion poikakouluna lyseo oli ”lahjakkaiden köyhien poikien koulu”, sillä lukukausimaksut olivat selvästi halvempia kuin Lahden muissa oppikouluissa. ”Lahjakkaat pojat” ja ”lahjakkaat tytöt” ovat usein menestyneet elämässään hyvin: lyseolaisia on professoreina, kenraaleina, suuryritysten pääjohtajina, kapellimestareina, muusikkoina ja ministereinä.
Lyseon erityispiirre on urheilu: koululaisurheilussa lyseo oli ennen peruskoulua Suomen menestyksekkäin oppikoulu. Kansainvälisesti ainakin toistaiseksi menestyksekkäin suomalainen jalkapallojoukkue oli pitkään Lahden lyseon joukkue, joka voitti vuonna 1973 ISF:n (kansainvälinen koulu-urheiluliitto) Euroopan mestaruuskisojen pronssin. Suomen lukioiden jalkapallomestaruuden Lahden lyseo on voittanut vuosina 1964 (SOU, Suomen Oppikoulujen Urheilijat), 1967 (SOU), 1975 (SOU) ja 2020 (KLL, Koululiikuntaliitto). Lahden lyseon ja Salpausselän lukion yhdistymisen myötä Salpausselän lukiossa toiminut urheilun erityistehtävälinja siirtyi lyseoon. Lahden lyseo onkin yksi maamme viidestätoista urheilulukiosta.
Vaikka lyseossa on aina arvostettu henkistä kulttuuria, urheilun lisäksi matematiikka ja luonnontieteet ovat ehkä kuitenkin tunnusomaisinta toiminnalle. Vuonna 2003 lyseossa aloitti matemaattis-luonnontieteellinen erikoislinja, johon pyrittiin erikseen ja joka noudattaa omaa opetussuunnitelmaansa. Kansallisen erityistehtävän luonnontiede-, matematiikka- ja teknologialinja (LUMATE) sai vuonna 2018. Kansainvälisissä lukiolaisten tiedeolympialaisissa on lyseolainen sijoittunut mitalisijoille vuosina 2003, 2004 ja 2005.
Lahden lyseon päärakennus on valmistunut vuonna 1928. Rakennuksen arkkitehti oli Hjalmar Åberg, jonka suunnittelema Lahden kartano (nykyinen historiallinen museo), Lahden yhteiskoulun vanha osa ja lyseo edelleenkin muodostavat harvinaisen rakennustaiteellisen kokonaisuuden Lahden keskustassa. Lyseon klassista ulkonäköä on kuvattu sanalla ”ankara”. Lahdenkadun varressa oleva lukion yksinomaisessa käytössä oleva siipi on valmistunut vuonna 1963. Koko rakennuskompleksi peruskorjattiin vuosina 1988–1990 ja 2012–2014.
Tunnettuja lyseolaisia

psykiatrian professori Kalle Achté
vuorineuvos Erkki Ahola
arkkitehti Juhani Boman
professori Kari Enqvist
mediatutkija Veijo Hietala
professori Osmo Hänninen
päätoimittaja Olli Järvinen
kustantaja Antti Kivekäs
ympäristötutkija Atte Korhola
poliitikko Eija-Riitta Korhola
meteorologi Kerttu Kotakorpi
historianopettaja ja kirjailija Kai R. Lehtonen
kuvataiteilija Tapani Lemminkäinen
muusikko Arttu Lindeman
kirjailija-kääntäjä Jukka Mallinen
poliitikko Maria Mäkynen
kuvittaja-sanoittaja Rauli Nordberg
ornitologi Valto A. Peiponen
kapellimestari Erkki Pullinen
juristi ja poliitikko Pentti E. Rantanen
ympäristötutkija Jussi Raumolin
kansanedustaja Väinö Saario
kapellimestari Jukka-Pekka Saraste
painija Arvi Savolainen
toimittaja Tuija Siltamäki
liikuntapedagogiikan professori Risto Telama
muusikko Jare ”Cheek” Tiihonen
kauppaneuvos Kauko Uusitalo
manageri Seppo Vesterinen
maastohiihtäjä Aino-Kaisa Saarinen
Rehtorit > Lahden lyseon rehtorit (1921–1974)

fil. maisteri Hannes Sirola 1921–1929, oppikoulun rehtori
fil. maisteri Artturi Tähtinen 1929–1951, oppikoulun rehtori
SMC-pastori Antti Raipala 1951–1971, oppikoulun rehtori
fil. maisteri Pentti Partanen 1971–1974, oppikoulun rehtori
fil. maisteri Pekka J. Manninen 1974, oppikoulun rehtori
Rehtorit > Lahden lyseon yläasteen rehtorit (1975–2012)

voimistelunopettaja Mikko Komula 1975–1978, yläasteen rehtori (Yläasteen toiminta alkoi 1.1.1975.)
voimistelunopettaja Juhani Pääkkö 1978–1987, yläasteen rehtori
luonnont. kandidaatti Ilkka Suomi 1987–2008, yläasteen rehtori
fil. maisteri Pirjo Sirviö 2008–2012, yläasteen rehtori. (Yläasteen toiminta lakkasi 31.7.2012.)
Rehtorit > Lahden lyseon lukion (1975–2014) ja Lahden lyseon rehtorit (2014 alkaen)

fil. maisteri Pekka J. Manninen 1975–1994, lukion rehtori (Lahden lyseon lukion toiminta alkoi 1.1.1975.)
fil. kandidaatti Martti Lehto 1995–2007, lukion rehtori
fil. tohtori Tero Matkaniemi 2007–2012, lukion rehtori
fil. maisteri Kalle Nieminen 2012–2014, lukion rehtori, väliaikainen
fil. maisteri Heikki Vuori 2014–2015, lukion rehtori (Lahden lyseon lukio -nimi muutettiin Lahden lyseoksi 1.8.2014.)
fil. tohtori Tero Matkaniemi 2015–edelleen, lukion rehtori
Aiheesta muualla

Lahden lyseo (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Suomen lukiot |  |
|  | Päijät-Häme: Lahden seutu  Erkko-lukio | Heinolan lukio | Hollolan lukio | Kannaksen lukio | Kärkölän lukio | Lahden lyseon lukio | Lahden yhteiskoulun lukio | Lahden Rudolf Steiner -koulu | Mukkulan lukio | Nastopoli lukio | Padasjoen lukio | Salinkallion lukio | Salpausselän lukio | Sysmän yhteiskoulun lukio | Tiirismaan lukio | Vääksyn Yhteiskoulu |  |