stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen liikenteen palvelukohteiden opastusmerkeistä
Vuosina 2007–2020

701. Palvelukohteen opastustaulu
702. Palvelukohteen opastustaulu
703. Palvelukohteen erkanemisviitta
704. Palvelukohteen osoiteviitta
704 a. Palvelukohteen osoiteviitan ennakkomerkki
710. Radioaseman taajuus
711. Opastuspiste
712. Opastustoimisto
715. Ensiapu
721. Autokorjaamo
722. Huoltoasema
723. Hotelli
724. Ruokailupaikka
725. Kahvila tai pikaruokapaikka
726. Käymälä
731. Retkeilymaja
733. Leirintäalue
734. Matkailuajoneuvoalue
741. Levähdysalue
742. Ulkoilualue
771 a. Matkailutie
771 b. Matkailutie
772 a. Museo tai historiallinen rakennus
772 b. Maailmanperintökohde
772 c. Luontokohde
772 d. Näköalapaikka
772 e. Eläintarha tai -puisto
772 f. Muu nähtävyys
773 a. Uintipaikka
773 b. Kalastuspaikka
773 c. Hiihtohissi
773 d. Golfkenttä
773 e. Huvi- tai teemapuisto
774 a. Mökkimajoitus
774 b. Aamiaismajoitus
774 c. Suoramyynti
774 d. Käsityöpaja
774 e. Kotieläinpiha
774 f. Ratsastuspaikka
791. Hätäpuhelin
792. Sammutin
Vuosina 1982–2007

701. Palvelukohteen opastustaulu
710. Radioaseman taajuus (otettiin käyttöön 1994)
711. Opastuskartta
712. Opastustoimisto
713. Puhelin
714. Hätäpuhelin
715. Ensiapu
716. Nähtävyys
721. Autokorjaamo
722. Huoltoasema
723. Hotelli
724. Ruokailupaikka
725. Kahvila tai pikaruokapaikka
726. Käymälä
731. Retkeilymaja
732. Mökkimajoitus
733. Leirintäalue
734. Matkailuajoneuvoalue
741. Levähdysalue
742. Ulkoilualue
743. Uintipaikka
744. Kalastuspaikka
745. Hiihtohissi
752. Maaseutuyritys (otettiin käyttöön 1994)
Vuosina 1969–1982

Palvelukohteen opastustaulu (esim. motelli)
Opastuskilpi
Puhelin
Hätäpuhelin (otettiin käyttöön 1978)
Ensiapu (vuodesta 1978 alkaen )
Nähtävyys
Huoltokorjaamo
Huoltoasema
Majoitusliike
Ravintola
Kahvila
Retkeilymaja
Leirintäalue
Matkailuperävaunualue
Levähdysalue
Ulkoilualue
Uimaranta
Vuosina 1957–1969

Puhelin
Ensiapu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Palvelukohteiden opastusmerkit Wikimedia Commonsissa
Maalivahti (salibandy)

Markus Suntila TPS:n maalinsuulla
Maalivahti on yksi salibandyn pelipaikoista. Maalivahdilla ei ole mailaa. Maalivahti saa ottaa pallon käsiinsä vain ollessaan hänelle merkityllä alueella. Salibandyssä heittotaidolla on pelin avaamisen kannalta keskeinen merkitys.
Varusteet

Salibandymaalivahdin pakollisia varusteita on maski, housut, paita ja kengät. Maalivahdit käyttävät yleensä polvisuojia, topattua rintapanssaria sekä alasuojia. Maalivahti voi myös käyttää ohuita hanskoja, lonkkasuojia ja kyynärpääsuojia. Kenkinä maalivahdit käyttävät usein joko erikseen salibandyyn suunniteltuja kenkiä tai perinteisiä painikenkiä.[lähde? ]
Maalivahdin varusteiden tulee sääntöjen mukaan olla vain maalivahdin suojaamiseen, eikä niissä saa olla osia, joiden tarkoitus on peittää maalia.
Tunnettuja maalivahteja

Roni Tuononen
Lassi Toriseva
Hannu Koivisto
Roger Tonz
Jani Naumanen
Peter Sjögren
Marten Blixt
Henri Toivoniemi
Joonas Kaltiainen
David Rytych
Tomas Kafka
Eero Kosonen
Patrik Åman
Viktor Klinsten
Johan Rehn
Láerma

| Láerma Λάερμα |
| --- | --- |
 Láerman Pyhän Georgioksen (Ágios Geórgios) kirkko.
 Láerma
 Koordinaatit: 36°9′18″N, 27°56′12″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Ródos
Kunta:  Ródos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6901080301
Väkiluku (2011):  361
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Láerma (kreik. Λάερμα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 361 (vuonna 2011).
Thárrin luostarin bysanttilaisaikainen kirkko.
Láerman kylä sijaitsee Ródoksen keskiosissa noin 73 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Kylän pääkirkko on omistettu Pyhälle Georgiokselle (Ágios Geórgios). Kylän lähellä sijaitsee Thárrin Arkkienkeli Mikaelin luostari (Moní Taxiárchou Michaíl Thárri).
Láerma muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Λαέρμων, Topikí Koinótita Laérmon). Aiemmin kylä kuului Líndoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Líndoksen kunnallisyksikköön. Kylä ja sen ympäristö kärsivät suuria tuhoja vuoden 2023 maastopaloissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Láerma Wikimedia Commonsissa
Lágymányos

| Lágymányos |
| --- | --- |
 Näkymä Lágymányosiin Budapestin Sitadellilta.
Kaupunki:  Budapest
Suuralue:  XI osa-alue
Väkiluku:  19 741 (2001)
Postinumero(t):  1117
Lágymányos on Budapestin kaupunginosa sen XI osa-alueella. Siellä oli 19 741 asukasta vuonna 2001.
Lágymányos sijaitsee Tonavan läntisellä rannalla Budan puolella. Se ulottuu Rákóczin sillalta, joka tunnetaan myös Lágymányosin siltana, Gellértinvuoden juurelle Vapaudensillalle. Alueella on muun muassa Budapestin tekniikan ja taloustieteiden yliopiston pääkampus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lágymányos Wikimedia Commonsissa
M100

M100 tarkoittaa seuraavia asioita:
Messierin luettelon kohde 100
M-100, neuvostoliittolainen luotainraketti
M100, Helsingin metron sähkömoottorijuna.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”M100”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
M1

M1 voi tarkoittaa:
M1, ranskalainen ydinkärkiohjus
M1, Irlannin laivaston moottoritorpedovene
Miinalaiva M 1, miinalaiva Louhen alkuperäinen nimi
M1 Abrams, Yhdysvaltain pääasiallinen taistelupanssarivaunu
M1 Carbine, yhdysvaltalainen kivääri
M1 Garand, yhdysvaltalainen kivääri
M1 Thompson, yhdysvaltalainen toisen maailmansodan aikainen konepistooli
Rapusumu (M1), Messierin luettelon kohde numero 1.
M1 Network, venäläinen televisiokanava
M1, Ylen Radiotalon suuri kevyen musiikin äänitysstudio 1982–2016
M1, rakennusmateriaalien päästöluokitusten tiukin luokka, johon mm. lasi ja metalli kuuluvat.
M1, graafinen liitäntästandardi
M1 (osa E 30:ta) Valko-Venäjän poikki (Venäjän rajalta Puolan rajalle) pääosin moottoritienä kulkeva valkovenäläinen valtatie
M1 (osa E 30:ta), Moskovasta länteen Valko-Venäjän rajalle vievä venäläinen valtatie
M1, Lontoon ja Leedsin yhdistävä moottoritie Britanniassa.
M1, ajoneuvojen luokituksessa henkilöauto
M1, Helsingin metron linja Kivenlahti–Vuosaari
M1, Kööpenhaminan metron linja Vanløse–Vestamager
M1, Varsovan metron linja Kabaty–Młociny
M1 on taloudessa rahavarantotyyppi
Benelli M1, italialainen haulikko
M1-lähete, pakkohoitolähete
Apple M1, ARM-arkkitehtuuriin pohjautuva Applen järjestelmäpiiri.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”M1”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Finn Express 64

| Finn Express 64 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Purjevene
Suurin pituus (LOA):  6,4 m
Vesilinjan pituus (LWL):  5,8 m
Leveys:  2,5 m
Syväys:  noin 1 m
Paino:  1000 kg
Kölipaino:  360 kg
Purjeet:  Iso ja fokka
Purjepinta-ala (iso ja fokka):  20 m2
Isopurje:  11 m2
Fokka / Genua:  9 m2
LYS:  0,96 -S
Miehistö:  1 - 4
Makuupaikkoja:  4
Suunnittelija:  Ron Holland
Finn Express 64, FE64 on 6,40 metriä pitkä, pienen luokan purjevene. Mallia suositellaan usein ensimmäiseksi veneeksi, mutta sen urheilulliset ominaisuudet viihdyttävät kokeneempiakin purjehtijoita.
Suunnittelu ja valmistus

Finn Express 64:n on suunnitellut Ron Holland, ja veneet on valmistettu Fibå-Vene tehtaalla Lohjalla.
Takila

Finn Express 64:ssä on Seldénin osatakila. Kajuutan katon takareunalla on kaksi vinssiä keulapurjetta varten. Vinssejä voi myös käyttää purjeiden nostamiseen.
Takila > Purjeet

Alkuperäisiin vakiovarusteisiin kuului isopurje ja fokka, eli keulapurje. Vakiomallissa isopurjeen jaluspiste on kiinteästi keskellä istuinkaukalon lattiaa. Lisävarusteena oli tarjolla levanki eli kisko jota pitkin jaluspistettä voi siirtää.
Isopurjeessa on reivimahdollisuus, jota yleensä kannattaa käyttää kovalla tuulella. Tällöin purjehdusominaisuudet pysyvät hyvinä ilman huomattavaa vauhdin menetystä.
Mastossa on vakiona valmius spinaakkerille, mutta "spinnuvarustus" (30 m2 spinaakkeri, puomi, nostimet, skuutit) kuuluvat lisävarusteisiin. Vaihtoehtoisesti veneestä saattaa löytyä genaakkeri.
Käytettävyys

Finn Express on toimiva retkivene, jossa on makuupaikat neljälle. Maston alla olevassa alumiinitolpassa on kiinni pöytälevy, jonka saa laskettua osaksi keulan nukkumatilaa. Joissain veneissä varustukseen voi kuulua keitin, sisäilmalämmitin ja kemiallinen WC.
Vaijerikaiteen ja varvaslistan ansiosta leveällä kannella on helppoa ja turvallista liikkua.
Käytettävyys > Säilytystilat

Veneen keulassa on tilava keulaluukku, johon mahtuu ankkuri köysineen, keulaköydet sekä keulatikkaat. Istuinkaukalon ja perälaudan välissä on toinen tilava ja lukittava säilytystila, jossa on tilaa polttoainesäiliölle ja muille varusteille. Veneen sisätilassa seinää kiertää hyllykkö, johon mahtuu reilusti pientä tavaraa. Lisäksi istuinkaukalon alla, pistopunkkien välissä, on reilun kokoinen tyhjä tila, jonne mahtuu purjeita tai matkatavaraa. Kaikkien patjojen alta löytyy myös säilytystilaa.
Teknisiä tietoja

Pituus: 6,40 m
Vesilinja: 5,80 m
Leveys: 2,50 m
Paino: 1000 kg
Kölipaino: 360 kg
Isopurje: 11 m2
Fokka: 9 m2
LYS: 0,96 -S
(-S tarkoittaa että veneessä ei ole kiinteää potkuria ja että veneessä käytetään spinaakkeria tai genaakkeria)
Finn Express yhdistys

Finn Express-perheeseen kuuluu neljä venemallia; FE64, FE74 / FE741, FE83 sekä FE94. Kaikkien veneiden runkopituus selviää mallinimestä.
Vuonna 1982 perustettu FE-Purjehtijat ry järjesti alkuvuosina luokkakilpailuja kaikille FE-malleille. Lisäksi yhdistys järjesti muun muassa tapaamisia eri satamissa. Yhdistys on myös julkaissut jäsenlehteä, jonka numerossa 1/1983 kerrotaan uudesta FE64-mallista sekä Ron Hollandin kommenteista ensimmäisen koepurjehduksen jälkeen. Lehti on luettavissa ilmaiseksi yhdistyksen sivuilla.
Nykyään yhdistys keskittyy enimmäkseen FE83-malliin. Heidän sivuillaan on kuitenkin edelleen maininta FE64-mallista kuten myös muista FE-malleista.
Lehtijutut

FE-Purjehtijat ry:n jäsenlehden lisäksi FE64:stä tehtiin artikkeli Vene-lehden numerossa 04/1983. Tämä artikkeli on edelleen tilattavissa Vene-lehden nettisivuilta.
Aiheesta muualla

SRS−båtdatablad 2013 (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
http://www.batsidan.com/batar/view.php?id=1195 (ruotsiksi)
Lákkoi

| Lákkoi Λάκκοι |
| --- | --- |
 Lákkoin kylä.
 Lákkoi
 Koordinaatit: 35°23′47″N, 23°56′30″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Chaniá
Kunta:  Plataniás
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7406040501
Korkeus:  450 m
Väkiluku (2011):  212
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lákkoi (kreik. Λάκκοι; myös Lákki) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Mousoúroin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Plataniáksen kunnan Mousoúroin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 212 (vuonna 2011).
Lákkoin kylä.
Lákkoin kylä sijaitsee Lefká Óri -vuorten pohjoisrinteessä Kreetan läntisissä sisäosissa Chaniásta Omalókseen ja Samarián rotkolle vievän tien varrella. Se on rakennettu noin 450 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän pääelinkeino on maatalous.
Lákkoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λάκκων, Topikí Koinótita Lákkon), johon kuuluvat varsinaisen Lákkoin kylän lisäksi Askordalóksen ja Omalóksen kylät. Koko yhdyskunnan väkiluku on 270.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lákkoi Wikimedia Commonsissa
Lämmönjohtuminen

Lämmönjohtuminen on lämmön siirtymistä aineen sisällä aineen elektronien ja muiden mikroskooppisten rakenneosasten liikkeen ja törmäysten välityksellä. Lämpö voi siirtyä johtumalla myös aineesta toiseen, mikäli aineet ovat kosketuksissa toisiinsa. Muut lämmön siirtymistavat ovat lämpösäteily ja konvektio.
Johtumisessa lämpö siirtyy aina korkeammasta matalampaan lämpötilaan eli lämpimästä kylmään lämpöopin lainalaisuuksien mukaan siten, että lämpötilaerot pyrkivät tasoittumaan. Eri aineet johtavat lämpöä eri lailla. Metallit johtavat lämpöä hyvin, mutta nesteet ja kaasut huonosti.
Lämmön johtumista mitataan lämpöresistanssilla tai sen käänteisarvolla lämmönjohtavuudella.
Maikopin kulttuuri

Maikopin kulttuuri oli pronssikautinen kulttuuri Kaspianmeren länsipuolella 3 500 – 2 500 eaa. Kulttuurin keskus oli nykyisen Maikopin kaupungin seuduilla, ja sen alue ulottui Tamanin niemimaalta lähellä Dagestanin rajaa sijaitsevaan Kertšinsalmeen. Kulttuuri tunnetaan taidokkaista pronssitöistään.
Maikopin kulttuurin kanssa samanaikainen oli vuosien 3 500 – 2 200 eaa. Kuro-Araxesin kulttuuri, joka ulottui Kaukasukselta Itä-Anatoliaan. Pohjoisessa ja lännessä oli Jamnan kulttuuri, joka rakensi suuria hautakumpuja ja kurgaaneja. Pohjoisessa oli Novotitorovkan kulttuuri vuosina 3 300 – 2 700 eaa. Maikopin kulttuurissa vainajat haudattiin kuoppiin, jotka peitettiin suurella maakummulla. Hautaustapojen perusteella heidän uskotaan puhuneen indoeurooppalaista kieltä.
Vanhimpien kumpuhautojen ikä

Joidenkin mukaan varhaisemmat Maikopin kulttuurin kurgaanit edelsivät muutamalla sadalla vuodella Jamnan kulttuurin vastaavia hautoja. Mutta uusimpien tutkimusten mukaan varhaisimmat Jamnan kumpuhaudat osuvat ajalle 4 000 – 3 300 eaa., jolloin Maikopin ja Jamnan kumpuhaudat ovat suunnilleen yhtä vanhoja.
Maikopin geeneistä

Maikopin kulttuurin alueella uskotaan olleen ainakin Y-kromosomin haplotyyppejä G2a ja R1b edustavia väestöjä, joidenkin mukaan paljon myös J1/J2.
R1b lienee vaeltanut alueen halki myöhäisneoliittisella ajalla/kuparikaudella etelästä.
Aikajako

Maikopin kulttuurin aikajako:
Mešoko 4 400 – 3 900 eaa.
Maikop 3 900 – 3 400 eaa.
Novosvo-Bodnaja 3 400 – 2 600 eaa., vastaa ajallisesti Kura-Araxesin kulttuuria
Pohjois-Kaukasian kulttuuri 2 600 eaa.
Aiheesta muualla

TheMaikopCulture Metropolitan Museum
Maalla, merellä ja ilmassa!

| Maalla, merellä ja ilmassa! Tommi Läntinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1995
 Julkaistu: 1995
 Tuottaja(t): Tommi Läntinen & Puke Kataja
 Tyylilaji: poprock
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Tommi Läntisen muut julkaisut
| Veijareita ja pyhimyksiä 1994 | Maalla, merellä ja ilmassa! 1995 | Punainen graniitti 1997 |
Maalla, merellä ja ilmassa! on Tommi Läntisen toinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1995. Läntisen ja Puke Katajan yhdessä tuottamasta levystä tehtiin vuonna 1996 kultalevyrajan ylityttyä myös Kultapainos, joka sisälsi neljä uutta kappaletta. Albumin suurimpia hittejä ovat kappaleet Kevät ja minä sekä vain kultapainoksessa oleva Via Dolorosa.
Kappaleet

Kevät ja minä – 2.54 (säv. ja san. Tommi Läntinen, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)
Jäin kiinni katseeseen – 4.26 (säv. Tommi Läntinen, san. Arto Tamminen, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)
Mä matkustan – 4.25 (säv.  ja san. Tommi Läntinen, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)}
Huudan sun nimee – 3.35 (säv. Mirka Lindström, Tommi Läntinen, san. Tommi Läntinen, sov. Puke Kataja, Mirka Lindström, Tommi Läntinen)
Sä oot musaa – 3.16 (säv. ja san. Tommi Läntinen, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)
Atomitie – 4.22 (säv. ja san. Tommi Läntinen, sov. Puke Kataja)
Modesty Blaise – 3.25 (säv. ja san. Tommi Läntinen, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)
Tuulta päin – 5.27 (Against the Wind, säv. Bob Seger, san. Tommi Läntinen)
Hyväntoivon aamu – 3.37 (säv. Tommi Läntinen, san. Mikko Kuustonen, Tommi Läntinen, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)
Sydänparka – 3.58 (säv. Tommi Läntinen, san. Heikki Salo, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)
Easy Rider – 3.44 (säv. Tommi Läntinen, san. Juha Tapaninen, sov. Kataja, Sami Kuoppamäki, Esko Liikala, Tommi Läntinen, Ismo Salama)
Kulta pieni – 2.31 (Little Darling, säv. Phil Lynott, san. Tommi Läntinen)
Afrikka siipien alla – 4.53 (säv. ja san. Tommi Läntinen, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)
Kappaleet > Kultapainoksen bonuskappaleet

Via Dolorosa – 4.21 (säv. ja san. Tommi Läntinen, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)
Balladi elokuvasta Klaani – 3.52 (säv. Anssi Tikanmäki, san. Juice Leskinen)
Jäin kiinni katseeseen (Peilipallo-versio) – 5.31 (säv. Tommi Läntinen, san. Arto Tamminen, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)
Voimalla leijonan – 4.53 (säv. Juha Tapaninen, Ville Vento, san. Juha Tapaninen, sov. Puke Kataja, Tommi Läntinen)
Muusikot

Tommi Läntinen – laulu, kitarat, taustalaulu
Puke Kataja – kosketinsoittimet, ohjelmointi
Sami Kuoppamäki – rummut, lyömäsoittimet
Liksa Liikala – basso
Baba Salama – kitarat
Mirka Lindström – kitarat
Esa Kaartamo – taustalaulu
Kim Lönnholm – taustalaulu
Janne Murto – puhaltimet
Timi Laukkanen
Teemu Honkanen – sello
Kerim Gribajcevic – viulu
Markus Sarantola – alttoviulu
Fabrizio Zanella – viulu
Forni di Sopra

| Forni di Sopra |
| --- | --- |
 Dolomiittien vuoristoa Forni di Soprassa.
 Forni di Sopra
 Koordinaatit: 46°25′N, 12°35′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Friuli-Venezia Giulia
Maakunta:  Udine
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Fabio Colombo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  81,66 km²
Korkeus:  788–2 514 m
Väkiluku (31.12.2015):  993
 – Väestötiheys:  12 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  33024
Suuntanumero(t):  0433
 
 www.fornidisopra.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Forni di Sopra (friuliksi For Disore) on kunta Udinen maakunnassa Friuli-Venezia Giulian alueella Italiassa. Kunnan pinta-ala on 82 neliökilometriä ja asukkaita siellä on vajaat 1 000. Kunnan asukkaita kutsutaan italiaksi nimellä fornesi.
Forni di Sopran naapurikunnat ovat Cimolais, Claut, Domegge di Cadore, Forni di Sotto, Lorenzago di Cadore, Sauris ja Vigo di Cadore.
Nähtävyydet

Kunnan alueella sijaitsee Dolomiti Friulane -luonnonpuisto, jossa tavataan muun muassa gemssejä, lumivuohia, kotkia ja murmeleita sekä kasveista esimerkiksi balkaninnäsiä (Daphne blagayana).
Forni di Sopran suojeluspyhimys on Madonna della Salute. Forni di Sopran nähtävyyksiä ovat Cellen kylässä sijaitseva Santa Maria Assunta -kirkko, josta ensimmäinen maininta on vuodelta 1205. Nykyinen kirkko on rakennettu vuosina 1835–1841, ja rakennuksessa on Carnian alueen korkein kirkontorni. Kunnassa sijaitsevat myös 1400-luvulla rakennettu San Floriano -kirkko, vuonna 1626 alun perin rakennettu ja vuoden 1742 tulipalon vuoksi lähes täysin uudelleenrakennettu San Vito -kirkko ja 1300-luvulla alun perin rakennettu San Giacomo -kirkko. Alkuperäisestä kirkosta on jäljellä nykyisin enää vain etuosa. Ensimmäinen Madonna della Salute -niminen kirkko valmistui jo vuonna 1515. Nykyinen kirkko rakennettiin vuosina 1842–1852 uuteen paikkaan.
Forni di Soprassa sijaitsee myös Sacuidicin linna.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Forni di Sopran kunnan kotisivut (italiaksi) (englanniksi)
Forni di Sopra Dolomiti (italiaksi)
Udinen maakunta
Aiello del Friuli | Amaro | Ampezzo | Aquileia | Arta Terme | Artegna | Attimis | Bagnaria Arsa | Basiliano | Bertiolo | Bicinicco | Bordano | Buja | Buttrio | Camino al Tagliamento | Campoformido | Campolongo Tapogliano | Carlino | Cassacco | Castions di Strada | Cavazzo Carnico | Cercivento | Cervignano del Friuli | Chiopris-Viscone | Chiusaforte | Cividale del Friuli | Codroipo | Colloredo di Monte Albano | Comeglians | Corno di Rosazzo | Coseano | Dignano | Dogna | Drenchia | Enemonzo | Faedis | Fagagna | Fiumicello | Flaibano | Forgaria nel Friuli | Forni Avoltri | Forni di Sopra | Forni di Sotto | Gemona del Friuli | Gonars | Grimacco | Latisana | Lauco | Lestizza | Lignano Sabbiadoro | Ligosullo | Lusevera | Magnano in Riviera | Majano | Malborghetto-Valbruna | Manzano | Marano Lagunare | Martignacco | Mereto di Tomba | Moggio Udinese | Moimacco | Montenars | Mortegliano | Moruzzo | Muzzana del Turgnano | Nimis | Osoppo | Ovaro | Pagnacco | Palazzolo dello Stella | Palmanova | Paluzza | Pasian di Prato | Paularo | Pavia di Udine | Pocenia | Pontebba | Porpetto | Povoletto | Pozzuolo del Friuli | Pradamano | Prato Carnico | Precenicco | Premariacco | Preone | Prepotto | Pulfero | Ragogna | Ravascletto | Raveo | Reana del Rojale | Remanzacco | Resia | Resiutta | Rigolato | Rive d’Arcano | Rivignano Teor | Ronchis | Ruda | San Daniele del Friuli | San Giorgio di Nogaro | San Giovanni al Natisone | San Leonardo | San Pietro al Natisone | San Vito al Torre | San Vito di Fagagna | Santa Maria la Longa | Sauris | Savogna | Sedegliano | Socchieve | Stregna | Sutrio | Taipana | Talmassons | Tarcento | Tarvisio | Tavagnacco | Terzo di Aquileia | Tolmezzo | Torreano | Torviscosa | Trasaghis | Treppo Carnico | Treppo Grande | Tricesimo | Trivignano Udinese | Udine | Varmo | Venzone | Verzegnis | Villa Santina | Villa Vicentina | Visco | Zuglio
Manfred Queck

| Manfred Queck |
| --- | --- |
 Manfred Queck vuonna 1966
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1941 
Manfred Queck (10. elokuuta 1941 Johanngeorgenstadt, Saksi − 1. heinäkuuta 1977 Johanngeorgenstadt) oli saksalainen mäkihyppääjä, joka aktiiviurallaan edusti Saksan demokraattista tasavaltaa ja seuratasolla SC Dynamo Klingenthalia.
Queck sijoittui Grenoblen olympialaisissa 1968 suurmäessä neljänneksi ja normaalimäessä 14:nneksi. Hän osallistui Keski-Euroopan mäkiviikolle neljä kertaa, kausilla 1966–1970, sijoittuen kokonaiskilpailussa parhaimmillaan 11:nneksi vuodenvaihteessa 1967−1968. Hän oli toinen Oberstdorfin kilpailussa joulukuussa 1969. Hän voitti Saksan-mestaruuden normaalimäessä 1968.
Queck on haudattu Johanngeorgenstadtin hautausmaalle.
Maalivahti (jääpallo)

Jääpallomaalivahti vuonna 2015
Maalivahti on jääpallossa yksi joukkueen 11 kentällä olevasta pelaajasta.
Oikeudet

Maalivahdilla on rangaistusalueen sisällä oikeus hallita, pysäyttää, ohjata, lyödä, heittää tai potkaista palloa millä tahansa kehonosalla. Rangaistusalueen ulkopuolella maalivahtia koskee samat säännöt kuin kenttäpelaajia.
Varusteet

Jääpallomaalivahdilla on jääkiekkomaalivahdin tapaan patjat jaloissa, kypärä, kaulasuojus, kyynärpääsuojus ja hanskat. Maalivahdin tulee erottua kenttäpelaajista. Maalivahdin hanskoille on tarkat mitat ja määräykset. Sormien tulee erottua toisistaan, suurin leveys 29 cm (peukalon kohdalta) ja etusormen kohdalta 24 cm. Korkeus suurimmillaan keskisormen kohdalla 28 cm, etusormen kohdalla 27 cm ja pikkusormen kohdalta 24 cm. Myös patjoilla on maksimi pituus ja leveys. Patjat saavat olla maksimissaan 80 cm korkeita ja 30,5 cm leveitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maalivahti (jääpallo) Wikimedia Commonsissa
Maalla

| Maalla Radiopuhelimet |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : huhtikuu 1993 Soundmix Studio, Oulu
 Julkaistu: lokakuu 1993
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Riku Mattila
 Tyylilaji: rock, hardcore
 Kesto: 40.14
 Levy-yhtiö: PolyGram
Radiopuhelimien muut julkaisut
| Jäämeri 1992 | Maalla 1993 | Maasäteilyä 1995 |
Maalla on vuonna 1993 ilmestynyt Radiopuhelimet-yhtyeen viides studioalbumi. Edellisestä Jäämeri-albumista poiketen se sisältään jälleen suoraviivaisempaa materiaalia. Levyä on kuvailtu myös paikoin psykedeeliseksi. Levyltä julkaistiin singlenä kappale Tänä iltana, B-puolellaan niin ikään albumilta löytyvä Kahvila Keidas.
Vuonna 2014 turkulainen Svart Records julkaisi albumin vinyylinä. Levystä otettiin rajoitettu 500 kappaleen painos ja sen mukana tulevat myös yhtyeen kitaristin Jarno Mällisen saatesanat. Vinyylijulkaisu nousi viikon ajaksi Suomen virallisen listan sijalle 33.