stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oppivelvollisuus
Oppivelvollisuus Suomessa > Oppivelvollisuuden suorittaminen

Suomessa oppivelvollisuus alkaa yleensä sinä vuonna, kun lapsi täyttää seitsemän vuotta. Koulun aloittamista voidaan kuitenkin siirtää vuodella myöhemmäksi tai aikaisemmaksi. Yleisimmin oppivelvollisuus suoritetaan peruskoulussa, joka opettaa oppimäärään kuuluvia oppiaineita, ja sitä jatketaan toisella asteella. Oppivelvollisuus on mahdollista suorittaa myös muulla tavoin kuin peruskoulua käymällä – tällöin oppivelvollisen huoltajat ovat vastuussa siitä, että oppivelvollinen saa perusopetuksen oppimäärän mukaiset tiedot. Oppivelvollisuuden lisäksi Suomessa asuvien lasten on osallistuttava oppivelvollisuutta edeltävänä vuonna esiopetukseen tai muuhun esiopetuksen tavoitteet saavuttavaan toimintaan.
Oppivelvollisuus Suomessa > Oppivelvollisuuden loppuminen

1.8.2021 alkaen oppivelvollisuus päättyy, kun oppilas täyttää 18 vuotta. Tämä tarkoittaa, että jokaisen nuoren on jatkossa jatkettava opintojaan peruskoulun jälkeen esimerkiksi lukiossa, ammatillisessa koulutuksessa tai oppisopimuskoulutuksessa täysi-ikäisyyteen saakka. Samalla myös toisen asteen oppimateriaalit muuttuivat maksuttomiksi. Uudistus koskee ensimmäisenä niitä nuoria, jotka käyvät lukuvuonna 2020–2021 yhdeksättä luokkaa, eli pääosin vuonna 2005 syntyneitä.
Koulun päätyttyä oppilas saa päättötodistuksen koululta, muulla tavalla oppivelvollisuutta suorittavan taas tulee osallistua erityiseen tutkintoon saadakseen oppimäärän suoritettua ja suorittamista osoittavan todistuksen. Näitä tutkintoja saa järjestää perusopetusta tarjoava taho. Useimmat kotiopetuksen oppilaat suorittavat tämän tutkinnon kotikunnassaan.
Oppivelvollisuus Suomessa > Pidennetty oppivelvollisuus

Tuen tarpeessa olevien lasten oppivelvollisuutta voidaan pidentää. Pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin kuuluvien lasten 11-vuotinen oppivelvollisuus alkaa 6-vuotiaana (PoL 25 §). Päätös pidennetystä oppivelvollisuudesta on samalla päätös erityisopetukseen ottamisesta.
Oppivelvollisuus Suomessa > Koulun keskeyttäminen

Suurin osa oppivelvollisuusikäisistä suoritti ennen oppivelvollisuuden pidennystä oppivelvollisuutensa 16 ikävuoteen mennessä. Joidenkin osalta tämä viivästyy koulunkäynnin keskeyttämisen vuoksi. Siksi Suomessa keskusteltiin oppivelvollisuusikärajan nostamisesta 18 vuoteen. Oppivelvollisuusikä päätettiin nostaa 18 vuoteen joulukuussa 2020 ja se astuu voimaan 1.8.2021 alkaen.
Oppivelvollisuus Suomessa > Huoltajan vastuu

Oppilaan huoltajan on huolehdittava, että oppilas täyttää oppivelvollisuutensa. Jos huoltaja laiminlyö tämän velvollisuutensa, hänet on tuomittava oppivelvollisen valvonnan laiminlyönnistä sakkoon.
Oppivelvollisuus Suomessa > Oppivelvollisuuden pidentäminen

Kok­ko­lan si­vis­tys­joh­ta­ja Pe­ter John­son ja Harvardin vieraileva kasvatustieteen professori Pa­si Sahl­berg kirjoittivat, että oppivelvollisuuden pidentäminen olisi tehotonta ja turhaa ja olisi hyödyllisempää panostaa lisää varhaiskasvatukseen ja alaluokkiin. Tutkimusten mukaan juuri tämä tehokkaimmin ehkäisisi koulun keskeyttämiseen johtavia ongelmia. Helsingin Sanomat tukee kantaa ja kirjoittaa, että oppivelvollisuuden pidentäminen voisi viedä resursseja ja päinvastoin kasvattaa luokkakokoja sekä kiihdyttää opetuksen eriarvoistumista. Opetuksen ammattilaiset eivät juuri oppivelvollisuuden nostamista kannata.
Eduskunta hyväksyi joulukuussa 2020 oppivelvollisuusiän nostamisen 18 ikävuoteen. Samalla toisesta asteesta päätettiin tehdä oppilaille maksuton. Oppivelvollisuusiän pidentyminen astui voimaan 1.8.2021.
Uutta laajennettua oppivelvollisuutta kutsutaan laajennetun oppivelvollisuuden piiriksi.
Aiheesta muualla

Opetushallitus
Kuikka, Martti T. (toim): Koko kansan koulu − 80 vuotta oppivelvollisuutta. Suomen Kouluhistoriallisen Seuran vuosikirja 39. Helsinki, 2001. ISSN 0780-7694;39.
Hallitsija (Tarot)

Rider-Waite-Smith tarot-pakan Hallitsija
Hallitsija on tarot-pakan ison arkanan kortti.
Rider-Waite-Smith-pakassa Hallitsija kuvataan istumassa kivisellä valtaistuimella, kädessään valtikka ja pallo, jotka kuvastavat hänen valtaansa ja hallintaansa. Hänen yllään on haarniska, mikä viittaa suojautumiseen ja valmiuteen kohdata haasteet. Valtaistuinta koristavat neljä pässin päätä. Kortin numero neljä liitetään astrologiassa Oinaaseen.
Timo Herranen

| Timo Herranen |
| --- | --- |
 Timo Herranen (toinen vasemmalta)
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. joulukuuta 1971 (ikä 53) Joensuu
Kansalaisuus:   Suomi
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1994–
Komentajuudet:  Hävittäjälentolaivue 41 2014–2016 Karjalan lennosto 2018–2020 Suomen ilmavoimat 2024–
Sotilasarvo:  kenraalimajuri
Ylennykset:  eversti 2016 prikaatikenraali 2022 kenraalimajuri 2024
Aiheesta muualla
CV
Timo Olavi Herranen (s. 2. joulukuuta 1971 Joensuu) on suomalainen kenraalimajuri. Hän on toiminut Suomen ilmavoimien komentajana 1. joulukuuta 2024 alkaen.
Herranen valmistui upseeriksi Maanpuolustuskorkeakoulusta vuonna 1994. Hän on toiminut urallaan muun muassa hävittäjälentolaivue 41:n komentajana 2014–2016, Karjalan lennoston komentajana 2018–2020 ja Ilmavoimien operaatiopäällikkönä 2021–2022.
Ennen komentajuuttaan Herranen toimi Ilmavoimien esikuntapäällikkönä kesäkuun 2022 alusta. Hän seurasi Ilmavoimien komentajana Juha-Pekka Kerästä.
Kotisynnytys

Ennen vanhaan Suomessa synnytettiin saunassa. Kuvassa savusauna, jollaisia saunat olivat.
Kotisynnytys on synnytys joka tapahtuu kotona. Kotisynnytys voi olla joko avustettu tai avustamaton. Avustetussa kotisynnytyksessä paikalla on terveydenhuollon ammattilainen, yleensä kätilö. Joissain tilanteissa perhe saattaa valita synnyttää ilman terveydenhuollon ammattilaista.
Tällöin puhutaan avustamattomasta kotisynnytyksestä tai vapaasynnytyksestä. Avustamattomassa synnytyksessä voi olla läsnä synnyttäjän lisäksi muita tukihenkilöitä, kuten mahdollinen puoliso, muita perheenjäseniä, ystäviä tai esimerkiksi doula.
Kotisynnytys on ollut Suomessa perinteinen tapa synnyttää kuten muuallakin maailmassa. 1800-luvun lopulla synnytyksistä yli 90% oli yhä kotisynnytyksiä kun taas 1940-luvun puolivälissä puolet synnytyksistä oli jo siirtynyt sairaalaan. Vielä 1950-luvulla kätilöt avustivat kotisynnytyksissä, mutta keskussairaalaverkoston kehittyessä 1960-luvulla kotisynnytysten määrä alkoi selvästi laskea. Synnytysvalmennus ja entistä paremmat liikenneyhteydet siirsivät synnyttäjät laitoksiin.
2000-luvun jälkeen kotisynnytysten määrä on jälleen kääntynyt jatkuvaan kasvuun. Suunniteltuja kotisynnytyksiä oli syntyneiden lasten rekisteriin tulleiden ilmoitusten mukaan 119 vuonna 2021 (75 vuonna 2020). Vuonna 2021 kaikista synnytyksistä matkalla sairaalaan tapahtui 103, mikä on 20 synnytystä enemmän kuin vuonna 2020. Muista syistä suunnittelemattomia sairaalan ulkopuolisia synnytyksiä oli 105 kun vuonna 2020 vastaavia synnytyksiä oli 115.
Suunniteltujen kotisynnytysten määrä on luultavasti kuitenkin isompi mitä toteutuneet kotisynnytysmäärät antavat ymmärtää, sillä sairaalaan siirtyneet kotisynnytykset tilastoidaan sairaalasynnytyksiksi ja osa avustamattomista kotisynnytyksistä ei päädy tilastoihin.
Suomessa suunniteltuja kotisynnytyksiä on n. 0,02 % kaikista synnytyksistä vastaavan osuuden ollessa Ruotsissa 0,1%, Tanskassa 0,9% ja Islannissa 1,8%.  Alankomaissa kotona syntyy noin kolmasosa vauvoista.
Aktiivinen synnytys ry, joka on aktiivisen synnyttämisen ja perhelähtöisen synnytyskulttuurin puolestapuhuja, arvioi kotisynnytysten määrän kasvun johtuvan siitä, että kotisynnytyskätilöitä on enemmän saatavilla.Tällä hetkellä Suomessa on parisenkymmentä kotikätilöä.
Aktiivinen synnytys ry:n ylläpitämässä kotilolistassa on lueteltuna kaikki Suomessa toimivat kotikätilöt alueittain.
Turvallisuus

THL:n tutkimuspäällikkö ei suosittele kotisynnytystä, ja moni muukin terveydenhuollon ammattilainen pitää sitä liian vaarallisena.HUS:n naistenklinikan ylilääkärikin on huolissaan kotisynnytyksistä, koska suurin osa hätätilanteista tapahtuu naisille, joilla ei ole riskitekijöitä.
THL:n äitiysneuvolaopas suosittaa turvallisuussyistä synnyttämistä sairaalassa. Tämä perustuu laajempiin kansainvälisiin aineistoihin.
Turvallisuus > Tutkimuksia > Siirto sairaalaan synnytyksen alkamisen jälkeen

Pohjois-Amerikassa 12 prosentissa suunnitelluista kotisynnytyksistä synnyttäjä piti kuljettaa sairaalaan esimerkiksi vaikean synnytyksen tai kivunlievityksen vuoksi. Vuosina 2004-2010 vastaava luku oli 11 % (siirrot synnytyksen alkamisen jälkeen).
Turvallisuus > Tutkimuksia > Satunnaistamattomat tutkimukset

Kotisynnytyksen valitsevat ovat todennäköisemmin terveitä ja heidän riskinsä ovat todennäköisemmin pienempiä. Siksi heidän tulostensa vertaaminen sairaalasynnyttäjiin ei anna todellista kuvaa riskeistä.
Satunnaistetut kontrolloidut tutkimukset ovat luotettavimpia. Sellaisia on vaikea tehdä synnytyspaikasta. Siksi tutkimuksissa yleensä joudutaan vertaamaan kotisynnytyksen valitsevia sairaalan valitseviin. American Congress of Obstetricians and Gynecologists totesi monia ongelmia alan tutkimuksissa, kuten satunnaistamisen puute ja vaikeus erottaa suunnitellut synnytykset suunnittelemattomista tai tunnistaa synnytysavustajan osaamistaso. Myös eri maiden erilaisten kotisynnytyskäytäntöjen vuoksi on vaikea yleistää tuloksia maasta toiseen.
Kätilön rooli kotisynnytyksessä

Normaalissa fysiologisessa synnytyksessä kätilö seuraa synnyttäjän ja vauvan hyvinvointia. Kätilö hankkii tietoa vauvan voinnista kuuntelemalla vauvan sydänääniä synnytyksen aikana sekä synnytyksen kulusta havainnoimalla äitiä tarvittaessa ulko- ja sisätutkimuksin.
Mikäli kätilö havaitsee synnytyksen kulussa jotain poikkeavaa kätilö voi suositella sairaalaan siirtymisestä. Mikäli perhe kieltäytyy sairaalaan siirtymisestä, kätilön vastuu synnytyksen hoidosta päättyy.
Kotisynnytysten turvallisuuteen vaikuttaa myös nopea ja sujuva siirtyminen sairaalaan mahdollisissa ongelmatilanteissa. On huomioitava, että vaikka suunnitelma olisi synnyttää kotona, voi olla että synnytyksessä ilmenee jotakin poikkeavaa. Tällöin kotikätilö suosittelee siirtymistä sairaalaan tilanteen näyttäessä siltä, että synnytystä ei ole turvallista jatkaa enää kotona. Eräässä kirjallisuuskatsauksessa, joka käsitti yli 215 000 synnytystä sairaalaansiirtoprosentti kotoa vaihteli 9,9-31,9% välillä. Kiireellisiä siirtymiä oli 0-5,4%.
Syitä siirtyä kotoa sairaalaan ovat muun muassa: äidin infektio-oireet, poikkeavat sydänäänet, vihreä lapsivesi, äidin väsymys tai tarve puudutteelle, perheen toive siirtyä sairaalaan, vauvan poikkeava asento tai virhetarjonta, pysähtynyt synnytys.
Harvinaisia akuutteja syitä ovat istukan ennenaikainen irtoaminen,napanuoran esiinluiskahdus, kohdun repeämä tai prolapsi sekä lapsivesiembolia. Synnytyksen jälkeen syitä siirtyä ovat runsas synnytyksen jälkeinen verenvuoto, istukkaretentio, 3.-4. asteen repeämä tai vastasyntyneen huonovointisuus.
Kotikätilöllä on mukanaan välineitä, joilla voidaan antaa kotona ensihoitoa ennen sairaalaan siirtymistä. Kätilö voi esimerkiksi verenvuototilanteessa aloittaa suonensisäisen nesteytyksen ja antaa kohtua supistavaa lääkettä. Kätilöllä on mukana myös muun muassa vauvan hengityspalje ja saturaatiomittari.
Perheiden tulee pyytää reseptit synnytyksessä mahdollisesti tarvittaviin lääkkeisiin neuvolalääkäriltä. Näihin lääkkeisiin lukeutuu Syntocinon (verenvuodon yhteydessä kohdun supistumiseen), Lidocain (tarvittaessa repeämän ompeluun), Ringer Asetat (nesteytykseen verenvuodon yhteydessä) sekä Konakion Novum (k-vitamiini vastasyntyneelle).
Kotisynnytykset Suomessa

Kätilöt veloittavat kotisynnytyksistä jopa tuhansia euroja.
Kotisynnytystä suunniteltaessa yleinen suositus on, että välimatka kotoa sairaalaan on n. 30 min. Kotikätilöt voivat avustaa kotisynnytyksiä kauempanakin, aina perheen kanssa yhdessä tilannetta punniten.
Kotisynnytyslääkäri Aila Miettinen puhuu artikkelissaan “Lapsenoikeuksista syntyä kotonaan” kotisynnytysten puolesta.
Nykyaikaisen tehokkaan neuvolajärjestelemän tai yksityisen kätilön tekemän raskaudenseurannan ansiosta matalan riskin synnyttäjät voidaan tunnistaa hyvin etukäteen. Kotisynnytyksissä synnytykseen ei lähtökohtaisesti millään tavalla puututa
Kotona synnytetään niin kauan kuin se on riittävän turvallista ja kotikätilöillä on mukanaan tarvittavat välineet ja ammattitaito tunnistaa ja toimia, jos synnytyksessä tulee jotain poikkeamia jonka vuoksi olisi hyvä siirtyä sairaalaan. Kätilön jatkuva läsnäolo lisää synnytyksen turvallisuutta.
Kotisynnytykset Suomessa > Lisääntyneet kuolemat

Helmikuussa 2025 Yle kertoi, että reilun vuoden sisällä moni vastasyntynyt oli kuollut suunnitellussa kotisynnytyksessä tai nopeasti sen jälkeen. Valvira selvittää asiaa ja on saanut ilmoituksia muistakin vaarallisista kotisynnytystilanteista. Valvira pitää tapauksia vakavina. Jo aiemmin kätilöille on jouduttu antamaan kirjallisia varoituksia tai ohjausta, jopa rajoittaa tai lakkauttaa oikeus toimia kätilönä. Eräs esimerkki vaaratilanteista on hapenpuute, joka olisi sairaalassa voitu estää hätäkeisarileikkauksella. HUS:n ylilääkärin mukaan kotisynnytyksessä on selvästi lisääntynyt riski. Vielä 2013-2023 kuolleena kotisyntymisiä oli vain kaksi, tosin synnytyksiäkin oli vielä 2020 vain 74, 2023 jo 147.
Kotisynnytys lain näkökulmasta

Suomessa synnyttäjällä on lain mukaan oikeus valita synnytyspaikkansa itse. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on linjannut, että ihmisellä on oikeus valita synnytyspaikkansa. Suomessa ei vielä ole kansallista ohjeistusta kotisynnytysten osalta.
Julkisen terveydenhuollon kuitenkin kuuluu tarjota terveydelle välttämättömät palvelut, kuten esimerkiksi kotisynnytyksessä tarvittavien lääkkeiden reseptit ja lähetteen lastenlääkärin tarkastukseen.
Laki potilaan asemasta ja oikeuksista vahvistaa potilaan aseman tehdä itseään koskevia päätöksiä. Terveydenhuollon henkilökunnan tulee tarjota perheelle tietoa heidän päätöksiensä tueksi. Myös avustamattomasti synnyttäminen on täysin laillista.
On huomioitava myös, että synnytyspaikan valinta yksinään ei ole millään tavalla peruste lastensuojeluilmoitukselle.
Suomessa kotisynnytysten tasavertaista asemaa sairaalasynnytyksen rinnalla ajavat Aktiivinen synnytys ry sekä Suomen Kotisynnytysyhdistys ry. Vuonna 2022 perustetun Suomen Kotisynnytysyhdistys ry:n tavoitteena on saada kotisynnytys ja sairaalasynnytys tasavertaisiksi vaihtoehdoiksi.
Yhdistys antaa tietoa ja tukea kotona synnyttämiseen. Katja Ovaskainen on tehnyt tutkimusta kotisynnytyksistä Suomessa. Tutkimuksessa ei ole kuitenkaan eroteltu kätilöavusteisia kotisynnytyksiä avustamattomista kotisynnytyksistä. Vuonna 2007 eräät kaksoset kuolivat suunnitellussa avustamattomassa kotisynnytyksessä Helsingissä.
Paikalla ei ollut terveydenhuollon ammattihenkilöitä.
Kaksossynnytys on korkean riskin synnytys eikä kaksosia suositella synnytettävän kotona.
Aiheesta muualla

[kirjaaminen] HUS ammattilaiselle
Kujakissa – 35 laulua tästä elämästä

| Kujakissa – 35 laulua tästä elämästä Seppo Närhi |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2009
 Formaatti: 2CD
 Tuottaja(t): Tommi Liuhala
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Seppo Närhen muut julkaisut
| Voittamaton 2006 | Kujakissa – 35 laulua tästä elämästä 2009 |   |
Kujakissa – 35 laulua tästä elämästä on Seppo Närhen kokoelma-albumi vuodelta 2009. Se sisältää kappaleita Närhen vuonna 1975 alkaneen soololevytysuran varrelta.
Kappaleet > CD 1

Prinsessa -65 – 3.32 (Queen of 1964, säv. Howard Greenfield, Neil Sedaka, san. Hector, sov. Nono Söderberg)
Vielä keikkaa monta teen – 2.48 (One More Rodeo, säv. Phillip Goodhand-Tait, san. Pertti Reponen, sov. Nono Söderberg)
Soittaja – 4.57 (The Gypsy, säv. Jose Feliciano, Benny Cropper, san. Bugaluu, sov. Antero Jakoila)
Kuukoira – 2.35 (Moonshadow, säv. Cat Stevens, san. Hector, sov. Antero Jakoila)
Rauhanhieroja – 3.06 (The Peacemaker, säv. Albert Hammond, Lee Hazelwood, san. Jussi Tuominen, sov. Antero Jakoila)
Kun uin kolpakkoon – 3.19 (A Rum Tale, säv. Gary Brooker, Keith Reid, san. Hector, sov. Nono Söderberg)
Määränpää tuntematon – 4.03 (No Face, No Name, No Number, säv. Stevie Winwood, Jim Capaldi, san. Pertti Reponen, sov. Antero Jakoila)
Meiltä vaikkei löydy rahaa – 5.31 (Danny's Song, säv. Kenny Loggins, san. Pertti Reponen, sov. Antero Jakoila)
Kujakissa – 3.04 (säv. ja san. Hector, sov. Nono Söderberg)
Kreisi Leidi – 2.40 (Maybe Baby, Say You Do, säv. John Hiatt, san. Jussi Tuominen)
Takki pois – 4.00 (Overcoats, säv. John Hiatt, san. Jukka Virtanen)
Ekan luokan randevuu – 3.16 (Third Rate Romance, säv. Russell Smith, san. Hector)
Tapoin kitaralla täin – 3.02 (I Killed An Ant With My Guitar, säv. John Hiatt, san. Jukka Virtanen)
Jessie – 3.50 (Jesse, säv. Janis Ian, san. Bugaluu)
Kupin kahvia kai jois – 4.00 (One More Cup Of Coffee, säv. Bob Dylan, san. Irina Milan)
Ammuit mua siipeen – 3.14 (Heartaches in Heartaches, säv. Andrew Gold, san. Hector)
Koivu ja tähti – 4.33 (Hotel California, säv. Don Felder, Don Henley, Glenn Frey, san. Hector)
Kappaleet > CD 2

Minä sekä toi kuu – 4.07 (Silver Moon, säv. Michael Nesmith, san. Hector)
Pelimanni-Sanni – 2.11 (Bad Eye Bill, säv. Hazel Smith, san. Tapio Rantanen, Eki Vesterinen)
Naisen verran – 2.33 (Arms of Mary, säv. Iain Sutherland, san. Irina Milan)
Tumma mies – 2.37 (No No Song, säv. Hoyt Axton, san. Tapio Rantanen)
Enkelit on harvinaista riistaa – 3.40 (If I Just Knew What to Say, säv. Stuart Wright, san. Irina Milan)
Uidakin voit Uumajaan – 2.38 (Monday Morning, säv. Lindsey Buckingham, san. Tapio Rantanen, Bugaluu)
Meikäläinen makaa niinku petaaki – 2.45 (Do Wah Diddy, säv. Ellie Greenwich, Jeff Barry, san. Irina Milan)
Vieraat huoneet – 4.11 (It's a Heartache, säv. Scott & Wolfe, san. Pertti Reponen, sov. Veikko Samuli)
Kuulut taivaalle vain – 3.50 (If You Can't Give Me Love, säv. Nicky Chinn, Mike Chapman, san. Tommi Liuhala, sov. Kassu Halonen)
Ainoo – 3.02 (Darlin', säv. Stewart Blandamer, san. Kaisu Liuhala, sov. Kassu Halonen)
Samapa tuo – 3.00 (Promises, säv. Richard Feldman, Roger Linn, san. Juice Leskinen, sov. Veikko Samuli)
Salamisen lauvantai – 3.44 (Big Bamboo, säv. Alfred Rudek, Jessi Herzensfroh, Roland Richardson, san. Juha Vainio, sov. Olli Heikkilä)
Paltamon kaunein – 3.43 (Evangelina, säv. Hoyt Axton, Kenneth Higginbotham, san. Jussi Tuominen, sov. Nono Söderberg, Kassu Halonen)
Oot suonissain – 4.07 (You're in My Heart, säv. Rod Stewart, san. Jussi Tuominen, sov. Nono Söderberg)
Riita halki ja voita väliin – 3.15 (säv. ja san. Hector, sov. Nono Sderberg)
Pari peruskaljaa – 2.38 (säv. Mikko Alatalo, Harri Rinne, san. Tapio Niemelä)
Vanhan laulajan toive – 2.56 (säv. ja san. Pekka Lehto, san. Vesa Anttila)
Vielä keikkaa monta teen (uusintaversio) – 3.31 (One More Rodeo, säv. Phillip Goodhand-Tait, san. Pertti Reponen, sov. Kurimus)
Tekijät > Muusikoita

Seppo Närhi – laulu
Kalle Fält ja Pepe Willberg – taustalaulut (CD 1–9)
Olli Ahvenlahti – sähköpiano (CD 1–9)
Nono Söderberg – kitarat (CD 1–9, CD 2–15)
Olli Haavisto – steel-kitara (CD 2–15)
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso (CD 1–9)
Upi Sorvali – rummut ja lyömäsoittimet (CD 1–9)
Raimo Karima – piano
Matti Auranen – kitara
Tapio Hamara – basso
Seppo Raatikainen – rummut
Lähde:
Tekijät > Tuotanto

Tommi Liuhala ja Nono Söderberg – tuottajat (CD 1–9, CD 2–15)
Scandian ja Höyläämötien studiot, Helsinki – äänitys (CD 1–9)
Harri Sutinen ja Per Wallenius, MTV-musiikkistudiot, Helsinki – äänitys (CD 2–15)
Lähde:
Parsit

Parsit ovat zarathustralainen etninen ryhmä, joiden pääosa nykyisin asuu Mumbain kaupungissa Intiassa. Heitä on myös levinnyt ympäri maailmaa. Parsit ovat alun perin lähtöisin Persiasta, jossa zarathustralaisuus oli valtauskonto aina 600-luvun arabivalloitukseen saakka. Zarathustralaisuus on säilynyt Iranissa nykypäiviin saakka pienenä vähemmistöuskona, mutta parsit ja Iranin zarathustralaiset ovat olleet erossa toisistaan niin pitkään, että parseista on muodostunut oma etninen ryhmänsä. Suurin osa parseista puhuu kielenään gudžaratia ja englantia.
Asuinalue ja lukumäärä

Parsien määrä Intiassa on vähentynyt 1900-luvun aikana. Syinä ovat olleet alhainen syntyvyys ja maastamuutto. Vuonna 1941 Intiassa oli 114 490 ja vuonna 1991 heitä oli 76 382. Heistä Mumbain kaupungissa asui 53 794 ja Gujaratissa 12 924. Pakistanissa asui vuonna 1995 yhteensä 2 824 ja valtaosa heistä Karachissa. Britanniassa asuu arviolta 6 000–7 000 zarathustralaista ja noin 90 % heistä on parseja. Kanadassa zarathustralaisia on eri arvioiden mukaan 3 000–7 000 ja Yhdysvalloissa 10 000–18 000. Heistä suurin osa on samaan tapaan parsitaustaisia zarathustralaisia.
Historia

Zarathustralaisuus oli sasanidien Persian valtauskonto aina 600-luvulle saakka. Islam levittäytyi alueelle arabien valloitusten mukana, ja Persian viimeinen zarathustralainen hallitsija Yazdegerd III kuoli vuonna 651. Arabivalloitus johti monen zarathustralaisen pakolaisuuteen. Osa päätyi silkkitietä pitkin Kiinaan, jossa zarathustralaisuus säilyi tämän muuttoliikkeen jälkeen 900-luvulle saakka. Toinen zarathustralaisten ryhmä pakeni Intiaan, jossa he säilyivät omana ryhmänään paljon kauemmin ja jossa heistä muodostui parseja. Tarinaa paosta meriteitse ja lopulta rantautumisesta Intiaan Diussa on sittemmin romantisoitu. Intiaan muuton tarkkaa ajankohtaa ei tunneta. Perinteisesti se on ajoitettu vuoteen 716, mutta myöhemmän tutkimuksen mukaan se on saattanut tapahtua niinkin myöhään kuin vuonna 936.
Parsit käsitettiin Intiassa pitkään ulkomaalaiseksi ryhmäksi, ja niinpä monet heistä saavuttivat tärkeitä asemia paikallisten hallitsijoiden hovissa. Heitä työllistettiin tähän tapaan, koska heihin eivät vaikuttaneet esimerkiksi intialainen kastijärjestelmä tai hindujen ja muslimien väliset jännitteet. Eurooppalaisten ulottaessa vaikutusvaltansa Intiaan parseista tuli välikäsiä eurooppalaisten ja paikallisen kaupunkiväestön välillä. Parsit omaksuivat myös nopeasti länsimaisen koulutuksen. Niinpä monet ensimmäisistä intialaisista lääkäreistä, lentäjistä ja brittiläisen parlamentin jäsenistä olivat nimenomaan parseja. Myös tärkeimmät Intian varhaisessa teollistumisessa vaikuttaneet suvut kuteen Wadiat, Tatat, Petitit olivat parsitaustaisia. Parseja myös muutti eri puolille brittien siirtomaaimperiumia kuten esimerkiksi Pakistaniin, Itä-Afrikkaan ja Hongkongiin ja myöhemmin myös itse Britanniaan, Kanadaan ja Yhdysvaltoihin. Maastamuutto ja pieni syntyvyys ovat laskeneet parsien määrää Intiassa ja vaikka parsit vaikuttavat edelleen maan taloudessa, he eivät enää hallitse sitä samaan tapaan kuin aikaisemmin.
Kulttuuri

Pitkästä historiastaan Intiassa huolimatta parsit eivät ole omaksuneet paikallista kastijärjestelmää. Suuri osa harjoittaa edelleen endogamiaa, eli aviopuolisot etsitään yhteisön sisältä. Nykyisin ydinperhe muodostaa tärkeimmän sosiaalisen yksikön. Aikanaan merkitystä oli myös isän puolelta periytyvällä klaanijärjestelmällä. Klaanit jakautuivat ylempiin ja alempiin luokkiin esimerkiksi pappiklaanien ollessa muita ylempänä hierarkiassa. Pappiklaanien jäsenet eivät myöskään ottaneet aviopuolisoita alemmista klaaneista. Tapaa ei enää harjoiteta ja myös aiemmin muut avioliittoja koskevat säännökset olivat muuten hyvin löyhiä. Nainen saattoi avioitua esimerkiksi äitinsä tai isänsä veljen- tai siskonpojan kanssa. Myös sukupolvien välisien avioliittojen säännöt olivat löyhiä. Mies saattoi esimerkiksi avioitua tätinsä kanssa.
Parsien huomattavin kulttuurillinen piirre on heidän zarathustralainen uskontonsa. Parsit käyttävät edelleen uskonnollisissa yhteyksissä avestan kieltä, jolla suuri osa zarathustralaisuuden uskonnollisista teksteistä on kirjoitettu keski-persian ohella. Zarathustralaisuuden perusperiaatteen mukaan maailmaa hallitsee toistensa kanssa kilpailevat hyvä ja paha tämän dualismin liittyessä koko maailman historiaan. Zarathustralaisuuden tärkein symboli on tuli, ja yksi pappien uskonnollisista tehtävistä on uhrata olibaanihartsia ja santelipuuta pyhään tuleen. Monissa parsikodeissa on myös omat pyhät tulensa. Uskoon liittyy myös epätavallinen tapa kuolleiden suhteen, jotka jätetään joko ulkoilmaan tai hiljaisuuden torniin korppikotkien tai muiden pyhien lintujen syötäväksi.