stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen tietotekniikkateollisuus
Sisältötuotanto

Sisältötuotannolla tarkoitetaan myytäväksi tarkoitettujen tietotuotteiden luomista, kehittämistä, tuotteistusta ja jakamista. Tuotteita levitetään sekä perinteisten että sähköisten jakelukanavien kautta. Niiden kirjo voi kattaa painotuotteita, audiovisuaalisia tuotteita tai digitaalisessa muodossa olevia tuotteita kuten multimediaa.
Digitaalinen sisältötuotanto liittyy monenlaisten yritysten toimintaan, kuten uusmediayritykset, ohjelmistotalot, teleoperaattorit, televisioyhtiöt ja kustannusyhtiöt. Digitaalisten ja perinteisten sisältötuotteiden raja onkin katoamassa, kun esimerkiksi televisio- ja radio-ohjelmia tai elokuvia myydään perinteisten muotojen ohella myös digitaalisessa muodossa. Suunta on kohti hybridimediaa, jolla tarkoitetaan eri media-alustojen, päätelaitteiden ja sisältöjen yhteentoimivuutta.
Sisältötuotteita tarjotaan myös matkapuhelimille. Mobiilipalvelut kuten soittoäänet, logot ja kännykkäpelit ovat niiden tyypillisiä sisältötuotteita. Matkapuhelimien hyötypalveluihin kuuluvat tekstiviestimatkalippu matkan maksamiseksi joukkoliikennevälineissä sekä paikannuspalvelu, jolla voi etsiä lähimmän pankkiautomaatin tai vapaan taksin.
Tallennetuotanto

Tallennetuotanto merkitsee prosessia, jossa dokumentti kopioidaan mahdollisimman tarkasti alkuperäisen kaltaisena sen sisältämän informaation tallennusta ja jakelua varten. Kopioitua dokumenttia kutsutaan tallenteeksi. Tallenteet voivat olla kuvia, ääntä, liikkuvaa kuvaa tai kolmiulotteisia mallinteita.
Ohjelmistoteollisuus

Ohjelmistoteollisuus on Suomen nopeimmin kasvava vientiala. Tekesin vuonna 2012 julkistaman tiedon mukaan ohjelmistoalan yhteenlaskettu liikevaihto Suomessa oli noin 5,4 miljardia euroa. Merkittävin alatoimiala on ohjelmistojen suunnittelu ja valmistus.
Videopeliteollisuus voidaan katsoa kuuluvan ohjelmistoteollisuuteen.
Videopeliteollisuus

Videopeliteollisuuden kotimaisia menestyspelejä olivat Max Payne (Remedy), Transworld Snowboarding (Housemarque) ja Rally Trophy (Bugbear Entertainment). 
Tunnettuja ja menestyneitä pelejä ovat Habbo (Sulake), Angry Birds (Rovio) ja Clash of Clans sekä Clash Royale (Supercell).
Supercellin kaksi peliä olivat vuonna 2016 maailman viiden tuottavimman mobiilipelin joukossa.
Telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1961 (miehet)

Vuoden 1961 telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut, jotka olivat järjestyksessään kolmannet, järjestettiin miesten osalta Luxemburgssa 18. lokakuuta 1961. Kyseessä oli henkilökohtainen kilpailu eli yhteispisteet ja telinekohtaiset kilpailut. Osanottajia oli 41, jotka tulivat 22 maasta . Maata kohti osanottajia sai olla kaksi. Suomesta kisoihin osallistuivat Otto Kestola ja Raimo Heinonen. Heistä Kestolan sijoitus 6-ottelussa oli 18. ja Heinosen 22.
Miehet (Kööpenhamina) > Mitalistit

| Teline | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moniottelu |  Miroslav Cerar | 58,050 |  Juri Titov | 56,850 |  Giovanni Carminucci | 56,650 |
| Permanto |  Franco Menichelli | 19,450 |  Viktor Leontjev | 19,350 |  Miroslav Cerar | 19,300 |
| Hevonen |  Miroslav Cerar | 19,600 |  Philipp Fürst  Viktor Leontjev | 18,650 | ei jaettu |  |
| Renkaat |  Miroslav Cerar  Velik Kaptsatchov  Juri Titov | 19,250 | ei jaettu |  | ei jaettu |  |
| Hyppy |  Giovanni Carminucci | 19,350 |  Franco Menichelli | 19,250 |  Miroslav Cerar | 19,200 |
| Nojapuut |  Miroslav Cerar | 19,550 |  Viktor Leontjev | 19,00 |  Giovanni Carminucci  Franco Menichelli | 18,950 |
| Rekki |  Juri Titov | 19,500 |  Raymond Csanyi | 19,450 |  Otto Kestola | 19,350 |
Miehet (Kööpenhamina) > Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jugoslavia | 4 | 0 | 2 | 6 |
| 2. |  Neuvostoliitto | 2 | 4 | 0 | 6 |
| 3. |  Italia | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 4. |  Bulgaria | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5. |  Länsi-Saksa | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5. |  Unkari | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Suomi | 0 | 0 | 1 | 1 |
Tage Danielsson

Tage Danielsson 1950-luvun puolessavälissä.
Tage Danielsson (5. helmikuuta 1928 Linköping – 13. lokakuuta 1985 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija, elokuvaohjaaja, näyttelijä, koomikko ja muusikko. Hänen ohjaamiaan komediaelokuvia ovat Omenasota (Äppelkriget, 1971), Picasson seikkailut (Picassos äventyr, 1978) ja Astrid Lindgrenin romaanin pohjalta tehty Ronja ryövärintytär (Ronja Rövardotter, 1984). Hän teki paljon yhteistyötä Hans Alfredsonin kanssa, ja koomikkopari tunnettiin nimellä Hasse & Tage.
Tage Danielsson varttui Linköpingissä bussinkuljettajan poikana. Äiti työskenteli Folkets park -huvipuistossa, jossa Tagekin kesäisin auttoi äitiään makeiskaupassa ja siivouksessa. Poika menestyi koulussa kaikissa aineissa paitsi liikunnassa. Vuonna 1949 aloitti opinnot Uppsalan yliopistossa ja sai sitten työpaikan Ruotsin yleisradioyhtiön viihdeosastolta 1954. Viisi vuotta myöhemmin hänet ylennettiin osaston johtajaksi. Radiovuosinaan hän tutustui skånelaiseen Hans Alfredsoniin, ja vuonna 1961 he perustivat yhtiön AB Svenska Ord tuottaakseen revyitä, viihdeohjelmia ja elokuvia.
Hassen ja Tagen ensimmäinen Gröna Lundin huvipuistoon tehty revyy Gröna hund sai suuren suosion vuonna 1962. Sen näki muun muassa Ingmar Bergman, joka sittemmin ehdotti Svensk Filmindustrille koomikkoparia elokuvien tekijäksi. Heidän ensimmäinen elokuvansa oli vuoden 1964 Ruotsalaisten riemut.
Tunnustuksia

Danielssonin synnyinkaupunki Linköping jakaa joka toinen vuosi Tage Danielssonin mukaan nimettyä humanismipalkintoa, jonka saajina ovat olleet muiden muassa Hans Alfredson, Jonas Gardell ja Georg Henrik von Wright. Linköpingissä on myös Danielssonin patsas. Skånen Tomelillassa on pikkuruinen Hasse & Tage -museo, johon mahtuu kerrallaan kahdeksan ihmistä.
Filmografia

1964: Ruotsalaisten riemut (Svenska bilder)
1965: Tehdäänpä silta (Att angöra en brygga)
1971: Omenasota (Äppelkriget)
1972: Mies, joka lopetti tupakoimisen (Mannen som slutade röka)
1975: Päästäkää vangit irti – on kevät! (Släpp fångarne loss, det är vår! )
1978: Picasson seikkailut (Picassos äventyr)
1984: Ronja ryövärintytär (Ronja Rövardotter)
Aiheesta muualla

Tage Danielsson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tage Danielsson Elonetissä.
Telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut

Telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut on vuosittain järjestettävä kilpailu, jossa ratkotaan telinevoimistelun miesten sekä naisten yksittäisten telineiden, moniotteluiden ja joukkuekilpailujen Euroopan-mestaruudet. Nykyisin joukkuekilpailun mestaruudesta kilpaillaan joka toinen vuosi.
Ensimmäiset telinevoimistelun EM-kilpailut järjestettiin vuonna 1955. Naiset kilpailivat ensimmäisen kerran EM-tasolla vuonna 1957.
EM-kilpailut

| Vuosi | Miehet | Naiset |
| --- | --- | --- |
| 1955 |  Frankfurt am Main | – |
| 1957 |  Pariisi |  Bukarest |
| 1959 |  Kööpenhamina |  Krakova |
| 1961 |  Luxemburg |  Leipzig |
| 1963 |  Belgrad |  Pariisi |
| 1965 |  Antwerpen |  Sofia |
| 1967 |  Tampere |  Amsterdam |
| 1969 |  Varsova |  Landskrona |
| 1971 |  Madrid |  Minsk |
| 1973 |  Grenoble |  Lontoo |
| 1975 |  Bern |  Skien |
| 1977 |  Vilna |  Praha |
| 1979 |  Essen |  Kööpenhamina |
| 1981 |  Rooma |  Madrid |
| 1983 |  Varna |  Göteborg |
| 1985 |  Oslo |  Helsinki |
1987:  Moskova
| 1989 |  Tukholma |  Bryssel |
| 1990 |  Lausanne |  Pireus |
| 1992 |  Budapest |  Nantes |
| 1994 |  Praha |  Tukholma |
| 1996 |  Kööpenhamina |  Birmingham |
1998:  Pietari
| 2000 |  Bremen |  Pariisi |
2002:  Patras
| 2004 |  Ljubljana |  Amsterdam |
2005:  Debrecen
2006:  Volos
2007:  Amsterdam
| 2008 |  Lausanne |  Clermont-Ferrand |
2009:  Milano
2010:  Birmingham
2011:  Berliini
| 2012 |  Pariisi |  Bryssel |
2013:  Moskova
2014:  Sofia
2015:  Montpellier
2016:  Bern
2017:  Cluj-Napoca
2018:  Glasgow
2019:  Szczecin
Aiheesta muualla

EM-kilpailujen tuloksia (englanniksi)
Talviaisjärvi

| Talviaisjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Lieksa
Koordinaatit:  63°34′03″N, 29°47′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.433.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,4 m 
Rantaviiva:  8,335 km 
Pinta-ala:  0,89 km² 
Tilavuus:  0,00515 km³ 
Keskisyvyys:  5,8 m 
Suurin syvyys:  25,2 m 
Saaria:  2
 fiTalviaisjärvi 
Talviaisjärvi on metsäjärvi Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 89 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 107 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Talviaisjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,7 kilometriä. Järven luoteinen osa on kaakkoista osaa leveämpi. Järven luoteisimman kolkan muodostaa vesialue, jota yhdistää pääaltaaseen noin 20 metriä leveä salmi. Talviaisjärven useista lahdista vain kaakkoisosan Haukilahti on saanut karttanimen. Noin kuudesosa Talviaisjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee yhtenäisenä vyöhykkeenä altaan luoteisosassa, jossa on myös syvin piste, 25 metriä.
Talviaisjärven keskiosan matalikolla sijaitsee kaksi pientä, nimetöntä saarta. Järven ranta-alue on sekä suo- että metsämaata. Järven länsipuolella kohoaa Talviaisvaara, jonka laki on noin 235 metriä merenpinnan yläpuolella. Pohjois- ja itäpuolella on luonnonsuojelualuetta, jonka sisällä on useita vaaroja. Päävaaran korkeustaso on yli 240 metriä mpy. Eteläpuolella sijaitsee Talviaisenkangas.
Talviaisjärvi laskee nimetöntä laskuojaa Pieni-Talviaiseen (160,0 metriä mpy), joka sijaitsee noin 350 metriä Talviaisjärveltä pohjoiseen.
Talviaisjärven vesitilavuus on 5 147 000 kuutiometriä.
Talviaisjärvi (04.433.1.012) kuuluu Talviaisjoen valuma-alueeseen (04.433), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijärven alue (04.43) ja ensimmäinen on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Talviaisjoen valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista järveä. Niistä selkeästi laajin on Talviaisjärvi. Sitä seuraa Särkkälammi (i), Raja-Talviainen ja Särkkälammi (l).
Tappotanssi

| Tappotanssi |
| --- | --- |

Kirjailija:  Matti Remes
Kieli:  suomi
Genre:  rikoskirjallisuus
Suomennos
Kustantaja:  Tammi
Sivumäärä:  256
ISBN:  951-31-2500-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tappotanssi on Matti Remeksen kirjoittama dekkari joka ilmestyi vuonna 2003. Kirjan tapahtumat sijoittuvat Hankoon. Sen päähenkilö on Ruben Waara, joka saapuu Hankoon Pensionaatti Heleniin majoittuneen tyttärensä luo, minkä jälkeen rannalta löytyy miehen ruumis.
Sur le pont d’Avignon

Avignonin silta
Sur le pont d’Avignon on tunnettu ranskalainen lastenlaulu, joka nimellään viittaa Avignonin siltaan (viralliselta nimeltään Pont Saint-Bénézet). Laulun sanojen mukaan sillalla tanssitaan piirissä.  Todellisuudessa silta on kuitenkin niin kapea, että sellainen on tuskin koskaan ollut mahdollista. Sen sijaan Île de la Barthelasse, Rhônen saari, jonka yli silta alun perin johti, on aikoinaan ollut suosittu huvittelupaikka. Tämän vuoksi on väitetty, että laulun sanojen pitäisi oikeastaan alkaa "Sous le pont" ("sillan alla"), ei "Sur le pont" ("sillalla").
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Tanssin kuvaus

(kertosäe) Tanssijat ovat alussa pareittain ja kiertävät tanssiessaan toistensa ympäri.
Kun kertosäe on laulettu, kukin pysähtyy parinsa eteen, ja silloin mies perinteisesti kumartaa ensimmäisen säkeistön ensimmäisen säkeen kohdalla ja koskettaa hattua toisen säkeen kohdalla.
(kertosäe) Kertosäe toistaen toistetaan ensimmäinen kohta.
Kun se on tanssittu, tanssi pysähtyy, ja tyttö niiaa ensin yhteen suuntaan, sitten toiseen.
(kertosäe) Kertosäe toistaen toistetaan ensimmäinen kohta.
Seuraavan säkeistön ensimmäisen osan aikana toistetaan ensimmäinen vaihe, ja sitten jos on yleisöä, käännytään kannoilla ja kumarretaan heille.
Laulun sanat > Kertosäe

Sur le Pont d'Avignon

L'on y danse, L'on y danse

Sur le Pont d'Avignon

On y danse tout en rond
Avignonin sillalla

Siellä kaikki tanssii, siellä kaikki tanssii

Avignonin sillalla

Kaikki tanssii piirissä
Laulun sanat > Ensimmäinen säkeistö

Les beaux messieurs font comme ça

Et puis encore comme ça.
Hienot herrat tekee näin (kumartavat)

Ja sitten taas näin
Laulun sanat > Toinen säkeistö

Les belles dames font comme ça

Et puis encore comme ça.
Kauniit naiset tekee näin (niiavat)

Ja sitten taas näin
Laulun sanat > Kolmas säkeistö

Les filles font comme ça

Et puis encore comme ça
Tytöt tekee näin (vilkuttavat)

Ja sitten taas näin
Laulun sanat > Neljäs säkeistö

Les musiciens font comme ça

Et puis encore comme ça.
Soittajat tekee näin (kumartavat naisille) 

Ja sitten taas näin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sur le pont d’Avignon Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sur le Pont d'Avignon
Käännös suomeksi
Säämäjärven veneturma

| Säämäjärven veneturma |
| --- | --- |
 Säämäjärvi
Päivämäärä:  18.–19. kesäkuuta 2016
Tapahtumapaikka:  Säämäjärvi Karjalan tasavalta Venäjä
Koordinaatit:  61°56′05″N, 33°10′40″E
Syy:  myrsky, lisäksi epäillään puutteita vesiturvallisuudessa
Kuolleita:  14
Loukkaantuneita:  12
Säämäjärven veneturma tapahtui, kun kesäleiriläisiä kuljettaneet kanootit kaatuivat myrskyssä Säämäjärvellä Venäjän Karjalassa kesäkuussa 2016. Onnettomuudessa hukkui 14 ihmistä.
Tapahtumien kulku

Säämäjärvellä onnettomuuteen joutui kesäleiriläisiä ja heidän ohjaajiaan. Leiriläiset olivat 12–15-vuotiaita.
47 lapsen ja neljän aikuisen ryhmä oli lähtenyt järvelle kumiveneellä ja kahdella kanootilla lauantaina 18.6.2016. Ryhmä oli kadonnut myrskyssä.
Tapahtumien kulku > Pelastusoperaatio

Pelastustoimet pääsivät käynnistymään sunnuntaina 19.6.2016 sen jälkeen, kun yksi veden varaan joutuneista lapsista oli päässyt läheiseen kylään hälyttämään apua. 12-vuotiaalla tytöllä oli ollut turman sattuessa yllään pelastusliivit. Hän oli onnistunut pelastautumaan Säämäjärven rantaan.
Säämäjärven veneturman pelastusoperaatioon osallistui 350 hätätilaministeriön työntekijää. Uhrien etsinnöissä käytettiin muun muassa helikoptereita ja lennokkeja.
Turmasta selvinneet lapset kuljetettiin Karjalan tasavallan pääkaupunkiin Petroskoihin. Onnettomuudessa loukkaantuneita lapsia hoidettiin siellä muun muassa hypotermian ja erilaisten vammojen vuoksi. Osa lapsista toimitettiin sairaalahoitoon Moskovaan.
Onnettomuustutkinta

Onnettomuustutkinnassa saatujen alustavien tietojen mukaan toinen kanooteista oli kaatunut myrskyssä ja uhrit olivat joutuneet veden varaan. Viranomaiset arvioivat, että veneissä oli ollut liikaa ihmisiä ja että kaikille lapsille ei riittänyt pelastusliivejä.
Turman aikaan järvivesi oli kylmää, mikä heikensi pelastumismahdollisuuksia. Eräiden tietojen mukaan osa onnettomuudessa menehtyneistä lapsista oli löydetty kuolleena saaresta. Heidän epäillään kuolleen kylmyyteen.
Onnettomuuden uhreja oli yhteensä 14. Heistä 13 oli kotoisin Moskovasta ja yksi Pietarista. Hukkuneista 11 oli poikia ja kolme tyttöä.
Onnettomuustutkinta > Myrsky Säämäjärvellä

Onnettomuuden jälkeen ei osattu sanoa tarkalleen, mihin aikaan turma oli tapahtunut. Säämäjärvellä tehtiin havaintoja myrskypilvistä lauantai-iltana puoli kymmenen aikoihin. Aallonkorkeuden kerrottiin nousseen pariin metriin. Tietotoimisto Tassin mukaan suuressa osassa Karjalaa oli annettu tuulivaroitus. Tuulen voimakkuuden ennustettiin olevan 17–20 metriä sekunnissa.
Ilmatieteen laitoksen mukaan lauantaina illalla Säämäjärveä lähestyi voimakkaita sadekuuroja. On mahdollista, että niihin on liittynyt ukkospuuskia.
Onnettomuustutkijoiden mukaan kesäleirillä oli liikkunut huhuja myrskyvaroituksesta. Lapsien kerrotaan pyytäneen, että venematka peruttaisiin. Leirin ohjaajien kerrottiin kuitenkin pitäneen kiinni päätöksestään lähteä vesille varoituksista huolimatta.
Onnettomuustutkinta > Veneretkellä ei viranomaislupaa

Varapääministeri Olga Golodets on kertonut julkisuudessa, että kesäleirillä ei ollut lupaa veneretkille osaavien ohjaajien ja asianmukaisten varusteiden puutteen vuoksi. Viranomaisten mukaan heillä ei ollut tietoa, että leirin ohjelmaan kuului veneretki.
Venäjällä turistiryhmien retkistä täytyy tehdä ilmoitus hätätilaministeriön paikallisosastoon. Hätätilaministeriön mukaan Säämäjärven kesäleiriläisten veneretkelle ei olisi annettu lupaa.
Onnettomuustutkinta > Leirin henkilökuntaa pidätetty

Onnettomuustutkinnan ensiarvioiden mukaan oli epäselvää, kuka oli viime kädessä vastuussa toiminnasta Säämäjärven kesäleirillä. Veneonnettomuuden jälkeen viranomaisten kerrottiin pidättäneen neljä venematkalla mukana ollutta ohjaajaa sekä leirikeskuksen johtajan. Viranomaiset selvittävät, noudattivatko kesäleirin järjestäjät turvallisuusvaatimuksia.
Onnettomuuden jälkeen Karjalan tasavallassa lähes 1 500 ihmistä allekirjoitti vetoomuksen, jossa vaadittiin, että leiriohjaajina toimineita nuoria opiskelijoita ei rangaistaisi.
Syksyllä 2017 uutisoitiin, että Suojärven sairaalan lääkäri oli tuomittu kolmeksi vuodeksi vankeuteen rangaistussiirtolassa, koska hän oli luullut erään hukkuvan lapsen hätäpuhelua pilapuheluksi. Lääkäri ei ollut hälyttänyt apua turmapaikalle. Lehtitietojen mukaan kaksi leirin johtajaa ovat vangittuina.
Valituksia leiriolosuhteista

Säämäjärven kesäleiri oli suunnattu moskovalaisille lapsille ja nuorille. Leiritoimintaa oli arvosteltu aiemmin huonoista oloista. Valitukset olivat liittyneet leiriläisten ravitsemukseen ja muuhun hyvinvointiin. Moskovan kaupunginhallinnon mukaan leirit olivat laatuvaatimusten mukaisia.
Leiriohjaajien pätevyyttä oli kritisoitu. Venäjän lapsiasiamies Pavel Astahov on kertonut julkisuudessa, että monet leiriohjaajat Säämäjärvellä olivat läheisen kasvatustieteellisen oppilaitoksen opiskelijoita. Mediatietojen mukaan leireillä työskentely oli ollut opiskelijoiden opintoihin kuuluva harjoittelujakso. Ohjaajille oli määrätty heille sopimattomia tehtäviä. Säämäjärven veneturmassa mukana olleet ohjaajat olivat 17-19-vuotiaita.
Säämäjärven kesäleirillä kerrottiin olleen jonkinlainen selviytymisteema. Leirillä oli yhteensä 189 lasta.
Säämäjärven kesäleiritoimintaa ei aiota enää jatkaa.
Surupäivä Karjalassa ja Moskovassa

Onnettomuuden vuoksi Karjalan tasavaltaan sekä Moskovaan julistettiin surupäivä maanantaiksi 20.6.2016. Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuissa Venäjän joukkue pelasi päivän ottelunsa surunauhoissa Säämäjärven onnettomuudessa hukkuneiden lasten muistoksi.
Muistokappeli

Säämäjärven veneturmassa hukkuneiden lasten muistoksi on rakenteilla kappeli Kudaman (Кудама) kylän lähelle Säämäjärven rannalle. Kappelin on määrä valmistua kesäksi 2018.
Kappeli tullaan pystyttämään paikalle, josta paikalliset asukkaat löysivät ensimmäiset veneturman uhrit. Aloite kappelin pystyttämisestä on tullut uhrien omaisilta.
Taisto Aho

| Taisto Aho> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1926 Mynämäki
Kuollut: 19. heinäkuuta 2004 (78 vuotta) Turku
Ammatti:  näyttelijä, kirjailija
Näyttelijä
Aktiivisena:  1947–?
Merkittävät roolit:  Jonas Hovimäki
Palkinnot
 Kultainen ansiomerkki 50 vuoden teatterityöstä 
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Taisto Kaarlo Aho (4. huhtikuuta 1926 Mynämäki – 19. heinäkuuta 2004 Turku) oli suomalainen näyttelijä.
Elämä ja ura

Taisto Aho aloitti näyttelijän uransa Uudestakaupungista vuonna 1947. Parisen vuotta myöhemmin hän siirtyi Turun lavoille. Turussa Aho näytteli sekä harrastelija- että ammattilaisteattereissa, mukaan luettuna Turun kaupunginteatteri.
Puhenäyttämöiden ohella Aho näytteli useissa elokuvissa ja televisiotuotannoissa. Hänen elokuva- ja televisiotyönsä olivat lähinnä avustajatason tehtäviä ja sivurooleja. Kiljusen herrasväen uusissa seikkailuissa hän näytteli Turun kesälukion johtajaopettajaa. Hänellä oli niin ikään sivurooli palkituissa teoksissa Painija ja Pala valkoista marmoria.
Uransa myöhäisvaiheessa Aho näytteli lakeija Jonasta Yle TV2:n epookkidraamassa Hovimäki.
Näyttelijäntyönsä lisäksi Aho kirjoitti erinäisiä teatterimuistelmia ja fiktion Helvetti saneerattu. Aho on haudattu Turun hautausmaalle.
Filmografia > Elokuvat

Tulipää (1980)
Räpsy & Dolly eli Pariisi odottaa (1990)
Kiljusen herrasväen uudet seikkailut (1990)
Pilkkuja ja pikkuhousuja (1992)
Filmografia > Televisioelokuvat ja -sarjat

Viimeinen keikka (1984)
Painija (1985)
Kastematojen aika (1985)
Osoitteeni on Neuvostoliitto (1994) lyhyt fiktio
Syrjähyppyjä (1996)
Pala valkoista marmoria (1998)
Hovimäki (1999) 1. tuotantokausi
Lähteet ja viitteet

1 2  Aho, Taisto Kirjasampo.fi. Kirjastot.fi. Viitattu 2.2.2018.
↑  Kurkistus näyttelijän kuviin Turun Sanomat. Copyright © 2000 - 2018 Turun Sanomat. Arkistoitu 3.2.2018. Viitattu 2.2.2018.
↑  Taisto Aho Elonet. © 2013 Kansallinen audiovisuaalinen instituutti. Viitattu 2.2.2018.
↑  Hovimäen vanha isäntä Elävä arkisto. Yleisradio. Viitattu 2.2.2018.
Aiheesta muualla

Hovimäki : videoleike "Ikävä yllätys makasiinilla"; kesto 5:53
Tekes

Tekesin logo (2014–2017).
Tekesin päätoimipiste Helsingin Ruoholahdessa sijaitsevassa Team Finland -talossa.
Tekes (nykyisin Business Finland) oli Suomen valtion virasto, joka aktivoi ja rahoitti yritysten, yliopistojen ja korkeakoulujen sekä tutkimusyksikköjen tutkimus- ja kehitysprojekteja. Tekes perustettiin vuonna 1983. Sen vuosibudjetti oli noin 500 miljoonaa euroa, josta noin kolmannes käytettiin yliopistojen ja tutkimuslaitosten tutkimukseen ja loput yritysten tuotekehityksen tukemiseen. Viraston virallinen nimi oli vuosina 2014–2017 Innovaatiorahoituskeskus Tekes. Virallisia yhteyksiä lukuun ottamatta käytössä oli lyhyt muoto Tekes. Vuoden 2018 alussa  kansainvälistymis-, investointi- ja matkailunedistämispalveluita tarjoava Finpro ja Tekes yhdistyivät uudeksi toimijaksi nimeltä Business Finland.
Business Finlandin tehtävissä Suomessa ja ulkomailla työskentelee noin 400 henkeä, joista 90 ELY-keskuksissa.
Toiminta

Tekesin toimintaperiaatteena oli, että se pyrki auttamaan yrityksiä muuttamaan kehittämiskelpoisia ideoita liiketoiminnaksi. Rahoituksen lisäksi se tarjosi asiantuntijapalveluja. Virasto ei itse tehnyt tutkimustyötä. Toiminnallaan se pyrki lisäämään elinkeinoelämän kansainvälistä kilpailukykyä sekä yhteiskunnan hyvinvointia kasvattamalla tuotantoa ja vientiä sekä luomalla perustaa työllisyydelle. Tekes oli keskeinen toimija Suomen innovaatiojärjestelmässä. Laajan kotimaisen ja kansainvälisen verkostoitumisen avulla se pyrki varmistamaan uusien innovaatioiden synnyn.
Tekes toimi yhteistyössä noin 50 yliopiston ja 3 000 yrityksen kanssa. Virasto sai rahoituksensa työ- ja elinkeinoministeriöltä eli valtion budjetista.
Historia

Tekes perustettiin lailla ja se aloitti toimintansa 1. heinäkuuta 1983. Sen pääjohtajina (vuoteen 1989 ylijohtaja) ovat toimineet
Juhani Kuusi 1983–1995
Martti Mäenpää 1995–1999
Veli-Pekka Saarnivaara 2000–2012
Pekka Soini 2012–2017
Aiheesta muualla

Business Finlandin www-sivut
Business Finlandin ohjelmat[vanhentunut linkki]
Tekes ja Finpro unhoittuvat historiaan – vientikoneeksi kaiken kokoava Business Finland Yle 28.3.2017.
Hallitus romutti Tekes-brändin puolessa vuodessa - valtion virasto vaihtoi nimensä Business Finlandiksi, vaikka nimen kerrottiin olevan kyseenalainen, lakien vastainen ja harhaanjohtava: ”Business Finland on syytä jättää viraston nimestä pois” Iltalehti 25.6.2018.