stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joensuun saaret
Kuhasalo

Kuhasalo on entinen saari Pyhäselässä, aivan Pielisjoen suulla. Kuhasalo on vanhoissa kartoissa saari, mutta sittemmin maan nousu on saanut aikaan kannaksen saaren ja mantereen välille, joten nykyisin Kuhasalo on niemi. Siitä huolimatta sitä yhä joskus kutsutaan Kukkosensaareksi. Kuhasalo on merkittävä luontokohde ja historiallinen ja geologinen kohde. Alueella on sijainnut ortodoksinen erämaaluostari. (katso myös: Joensuun historia) Luostarin paikalla tai lähistöllä on nykyisin muistomerkkinä huvimaja, jonka arkkitehtuuri kupolikattoineen muistuttaa ortodoksisten kirkkorakennusten arkkitehtuuria.
Kuhasalon päässä on Kalmanniemi, jossa on ollut keskiajalla kalmisto.
Sijainti kartalla (Kansalaisen karttapaikka)
Iso Pyhäsaari

Iso Pyhäsaari eli Pyhäsaari on usean neliökilometrin laajuinen ja maastoltaan ja kasvillisuudeltaan vaihteleva saari melko keskellä Pyhäselän leveintä kohtaa. Matkaa saarelta lähimpään Joensuun rantaan on viitisen kilometriä. Pyhäsaari on suosittu hiihtäjien kohde tai välietappi, jonne vie joka talvi hiihtolatu. Pyhäsaaressa on ollut asutusta ja viljelyksiä vielä viime sotien jälkeen, mutta sittemmin rakennukset on hylätty ja ne ovat raunioituneet. Saarella on lähde, josta asukkaat ovat saaneet vettä.
Sijainti kartalla (Kansalaisen karttapaikka)
Niskasaari

Niskasaari on Ilosaaren tavoin Joensuun keskustan ja rautatieaseman välissä oleva Pielisjoen saari. Sen läpi kulkee Siltakatu, joka jatkuu itään Itäsillalla ja länteen Länsisillalla. Niskasaaresta pääsee siltaa pitkin myös Kaluvirran yli Ilosaareen. Niskasaaressa on Pielisjoen linna.
Sijainti kartalla (Kansalaisen karttapaikka)
Utran saaret

Utran saaret ovat joukko saaria Pielisjoen Utran koskessa. Saaret kuuluvat Utran kaupunginosaan. Utran saarissa sijaitsi kalastamo 1600-luvun alussa, ja mylly ja saha 1700-luvulla. 1900-luvun alussa saarilla toimi kaksi sahaa ja lähistöllä rannalla menestyvä Utran lasitehdas. Saarten ja kosken luo kaivettiin useita kanavia. Saarten määrä ja koko on vaihdellut aikojen kuluessa muun muassa kanavien ja veteen upotetun puujätteen vuoksi.
Koululaisten kalastuspäivä Ilosaaren laguunissa 2008.
Hiihtäjiä Pyhäsaaren nuotiotulilla.
Saikarinniemi

Saikarinniemi on niemi Rautalammin kunnassa. Se jakaa vesialueen lännessä Niiniveteen ja idässä Iisveteen. Saikarinniemi on 15 kilometriä pitkä. Kapeimmillaan se on 140 metriä ja leveimmillään 2,3 kilometriä. Niemen korkein kohta on Västinvuori, joka nousee noin 135 metriä merenpinnan yläpuolelle. Niemen poikki kulkee Tervolan kanava ja niemeä pitkin kulkee yhdystie 5460 eli Saikarintie.
Höfner

Höfner 500/1 -viulubasso, jollaista Paul McCartney käyttää.
Höfner on saksalainen soitinvalmistaja, joka valmistaa kielisoittimia. Yhtiön perusti Karl Höfner vuonna 1887, ja hänen jälkeensä yhtiötä johtivat ja kehittivät hänen kaksi poikaansa ja pojantyttärensä. Nykyisin Höfner on Länsi-Euroopan suurin kielisoittimien, kitaroiden ja bassokitaroiden valmistaja. Kitaroiden lisäksi yhtiö valmistaa esimerkiksi viuluja, alttoviuluja ja selloja sekä jousia. Yhtiön pääkonttori on Hagenaussa Saksassa, ja sillä on toimipiste myös Pekingissä Kiinassa.
The Beatlesin basisti Paul McCartney on käyttänyt Höfnerin 500/1-viulubassoa uransa alusta asti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Höfner Wikimedia Commonsissa
Warwick Basses

Warwickin logo
Basisti Jack Bruce soittamassa nauhatonta Warwick-sähköbassoa.
Warwickin 5-kielinen Streamer Stage I -bassokitara.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Warwick Basses on saksalainen bassokitaroiden ja bassovahvistimien valmistaja. Sen perusti Hans-Peter Wilfer vuonna 1982.
Warwick valmistaa yli kahtakymmentä eri bassomallia, kolmella eri valmistustavalla (Rockbass /Standard, Pro series /Teambuilt ja Custom series /Masterbuilt) sekä monia artistien nimikkomalleja. Tunnetuimpia Warwickin bassoilla soittavia artisteja ovat mm. Jack Bruce, John Entwistle, Sam Rivers, Robert Trujillo, Marco Hietala ja Dick Lövgren.
Aiheesta muualla

Warwickin kotisivut
Sonor

Logo.
Sonor-rummut.
Sonor on saksalainen rumpumerkki.
Vuonna 1875 Johannes Link alkoi valmistaa sotilasrumpuja sekä rumpukalvoja. Kaksikymmentä vuotta myöhemmin yritys oli laajentunut valmistamaan kaikkia lyömäsoittimia. Sonor rekisteröitiin tuotemerkiksi vuonna 1907. Johannes Linkin poika, Otto Link, jatkoi Sonor-rumpujen valmistusta toiseen maailmansotaan asti. Maailmansota jakoi Saksan, jolloin tehdas jäi Itä-Saksalle. Otto Linkin poika, Horst, loikkasi länteen ja perusti brittijoukoilta vuokrattuun parakkiin tehtaan, jossa hän alkoi valmistaa kalvoja.
Vanha tehdas jatkoi toimintaansa DDR:n hallinnon alaisena valmistaen Tacton-merkkisiä rumpuja. 1950-luvulla Sonor alkoi valmistaa muun muassa koulusoittimia, Orff-järjestelmän laajaa soitinvalikoimaa.
Nykyisin Sonor on noin kahdensadan työntekijän yrityslähde?. Vuoden 1991 alussa Sonor muuttui perheyrityksestä Hohner-yhtymän osaksi. Yritys ei peittele tuotteidensa kalleutta, vaan päinvastoin on mainonnassaan jopa viitannut itse siihen. Sonorin rumpusarjoja ovat Signature, Hilite, Sonorlite ja Force 3000-, 2000-, 100- ja 505-sarjat.
Tunnettuja Sonorin soittimia käyttäneitä muusikoita ovat tai ovat olleet muiden muassa Phil Rudd, Ingo Schwichtenberg, Nicko McBrain (siirtynyt Premier-merkkisiin rumpuihin josta 2016 siirtynyt takaisin Sonoreihin), Thomas Lang, Phil Taylor, Danny Carey, Mikkey Dee, Christoph Schneider ja Gavin Harrison.
Aiheesta muualla

SONOR (Arkistoitu – Internet Archive)
sonormuseum.com
Flåbygdin kirkko

| Flåbygdin kirkko Flåbygd kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2015.
Sijainti:  Nome, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1822
Suunnittelija:  Gunnar Knutson Saga
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  180
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Flåbygdin kirkko (norj. Flåbygd kirke) on Nomen kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1822.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Flåbygdin kirkko Wikimedia Commonsissa
Strandin kirkko (Nord-Aurdal)

| Strandin kirkko Strand kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2010.
Sijainti:  Nord-Aurdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1735
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  230
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Strandin kirkko (norj. Strand kyrkje) on Nord-Aurdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1735.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Strandin kirkko (Nord-Aurdal) Wikimedia Commonsissa
Joaquim Fiúza

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Joaquim Fiúza |  Joaquim Fiúza |  Joaquim Fiúza |  |
Maa:   Portugali
Miesten purjehdus
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | Star-luokka |  |
Joaquim Mascarenhas de Fiúza (8. helmikuuta 1908 São Domingos de Benfica – 4. maaliskuuta 2010 Lissabon ) oli portugalilainen purjehtija. Hän kilpaili kesäolympialaisissa vuosina 1936, 1948 ja 1952 ja voitti Helsingissä Star-luokan pronssia maanmiehensä Francisco de Andraden kanssa.
Kun kuuntelen Tomppaa

| ”Kun kuuntelen Tomppaa” Paula Koivuniemi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kuuntelen Tomppaa
 A-puoli: ”Kun kuuntelen Tomppaa”
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 04.03
 Levy-yhtiö: BMG
muut singlet
|   | ”Kun kuuntelen Tomppaa”  |   |
Kun kuuntelen Tomppaa on suomalaisen iskelmätaiteilija Paula Koivuniemen CD-single vuodelta 1999. Rockvaikutteista iskelmää edustavan kappaleen sävelsi Esa Nieminen ja sanoitti Pekka Laaksonen. Sovittajina toimivat Nieminen ja Leri Leskinen. Single julkaistiin mainokseksi maaliskuussa 1999 ilmestyneelle studioalbumille Kuuntelen Tomppaa.
Rakenne

"Kun kuuntelen Tomppaa" -kappaleen rakenne on intro - säkeistö - kertosäkeistö - välisoitto - säkeistö - kertosäkeistö - välisoitto - kertosäkeistö. Laulun päähenkilö on Tom Jonesin intohimoinen ihailija, joka saa kylmiä väreitä kuunnellessaan "Walesin tiikeriä".
Syntyhistoria

"Kun kuuntelen Tomppaa" sai alkunsa lokakuussa 1998, kun sanoittaja Laaksonen kuunteli autoradiosta ohjelmaa, jossa Paula Koivuniemi kertoi olevansa Tom Jonesin vannoutunut ihailija. Laulun sanat alkoivat virrata Laaksosen päässä ja hän kirjoitti viikonlopun aikana sanoituksen aihion, jonka hän lähetti alkuviikosta Esa Niemiselle. Nieminen soitti Laaksoselle ja luonnehti pilke silmäkulmassa laadittua sanoitusta "helvetin hauskaksi". Nieminen kehitti sanoihin sopivan sävelmän parissa tunnissa. Koivuniemi oli tyytyväinen, kun hänelle ehdotettiin pitkästä aikaa diskokappaletta. Hän tosin empi kotvan, ennen kuin näytti vihreää valoa.
"Kun kuuntelen Tomppaa" ei noussut soittolistojen huipulle. Radiosoittolistalla se ylsi sijalle kahdeksan.
Elastisen versio

Elastinen levytti kappaleesta oman versionsa 2014.
Aiheesta muualla

Chordify: Paula Koivuniemi - Kun kuuntelen Tomppaa
Volkswagen Passat (B8)

| Volkswagen Passat B8 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kiina  Saksa
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  2014–2023
Muut nimet:  Volkswagen Magotan
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  D-segmentti
Edeltäjä:  Volkswagen Passat (B7)
Seuraaja:  Volkswagen Passat (B9)
Teknisesti samankaltaisia:   MQB-pohjalevyn mallit  Audi A3 (Typ 8V)  Audi Q2  Audi TT (Typ FV)  SEAT León (Typ 5F)  Škoda Octavia (Typ 5E)  Škoda Superb (Typ 3V)  Volkswagen Arteon  Volkswagen Atlas  Volkswagen Atlas Cross Sport  Volkswagen Bora (2018)  Volkswagen Golf VII  Volkswagen Golf Sportsvan  Volkswagen Jetta VII  Volkswagen Lamando  Volkswagen Lavida II  Volkswagen Passat (Kiina)  Volkswagen Touran II 
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group MQB
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,4–2,0 l
Käyttövoima:  bensiini diesel hybridi
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen kaksoiskytkin 7-vaihteinen kaksoiskytkin
Volkswagen Passat B8 on Volkswagenin Passat-mallin kuudes sukupolvi, jota on valmistettu vuosina 2014–2023. Se valittiin vuoden autoksi Euroopassa 2015 ja vuoden autoksi Suomessa 2016. Kiinassa autoa myydään Volkswagen Magotan -nimisenä, ja se on eurooppalaista malliversiota pidempi.
Volkswagen Passat B8 (2014–2023)

Kuudennen sukupolven Passat esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2014, ja se perustuu Volkswagen Groupin modulaariselle MQB-pohjalevylle. Uuden perusrakenteensa ansiosta auto on edeltäjäänsä kevyempi.
Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä Passat sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Ainoa bensiinimoottori oli tuotannon alkuvaiheessa 1,4 TSI (125/150 hv), jonka suurempitehoisen version yhteydessä on sylinterien lepuutustoiminto (ACT). Dieselmoottorit ovat 1,6 TDI (120 hv) ja 2,0 TDI (150/190/240 hv).
Keväällä 2015 tulivat bensiinimoottorit 1,8 TSI (180 hv) ja 2,0 TSI (220 hv), kesällä myös jälkimmäisen 280-hevosvoimainen versio. Vuoden lopulla markkinoille tuli plug-in-hybridimalli Passat GTE, jossa 1,4-litraisen bensiinimoottorin apuna on sähkömoottori. Yhdessä moottorit tuottavat 218 hevosvoiman tehon.
Geneven autonäyttelyssä keväällä 2015 esiteltiin maastokelposempi Passat Alltrack, jonka maavara on 27,5 millimetriä normaalia farmarimallia korkeampi ja korissa on suojaavia muoviosia.
Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2019 esiteltiin pienen kasvojenkohotuksen kokenut Passat. Uudistuksia olivat uudelleenmuotoillut puskurit ja etusäleikkö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Passat (B8) Wikimedia Commonsissa
Volkswagen Passat B8 Variant
Volkswagen Passat B8 Alltrack
Facelift-mallin Volkswagen Passat B8 Variant.
Pälvisilsa

| Pälvisilsa |
| --- | --- |
 Pälvisilsalle tyypilliset renkaat naudan silmien ympärillä
Luokitus
ICD-9:  B35.0[vanhentunut linkki]
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Pälvisilsa (ihmislääketieteessä myös Tinea capitis) on ihon zoonoosi sieni-infektiosairaus.
Eläimillä

Eläimillä pälvisilsaa aiheuttaa Trichophyton verrucosum -sieni. Pälvisilsaa esiintyy pääasiassa naudoilla mutta myös muilla koti- ja lemmikkieläinlajeilla maailmanlaajuisesti.
Eläimillä pälvisilsa ilmenee pyöreinä ja karvattomina läikkinä, jotka suurenevat ajan myötä. Läikkiä esiintyy erityisesti päässä ja kaulalla. Oireet esiintyvät voimakkaimpina nuorilla eläimillä. Pälvisilsa ei aiheuta kutinaa, mutta oireileviin kohtiin voi kehittyä kutiavia sekundaaritauteja. Eläinten pälvisilsaa hoidetaan lääkepesuaineilla.
Ihmisillä

Ihmisillä pälvisilsaa (Tinea capitis) aiheuttavat useat eri sienilajit. Sitä esiintyy yleisimmin lapsilla. Ihmisen pälvisilsa aiheuttaa hilsettä ja punoitusta päänahkaan ja sieni-infektioon voi liittyä sekundaarinen bakteeri-infektio. Ihmisen pälvisilsaa hoidetaan sienilääkkeillä ja mahdollisesti antibiooteilla.
Itäminen, leviäminen, ennaltaehkäisy

Pälvisilsan itämisaika on kolmesta kuuteen viikkoa.
Pälvisilsa leviää sekä suorana että epäsuorana kosketustartuntana ja suljetuissa tiloissa jopa ilmassa pölyn mukana. Sieni-itiöt voivat säilyä ihanteellisissa olosuhteissa (alle 10 °C lämpötila, kuivassa) jopa kymmenen vuotta. Nauta voi levittää tautia useita kuukausia oireiden häviämisen jälkeen. Terve ja tautia vastaan rokotettu eläin voi levittää itiöitä karvoissaan ja eläintilalla tauti voi puhjeta pitkänkin ajan jälkeen uudestaan.
Eläimille on kehitetty pälvisilsarokote, joka sarjassa annettuna antaa elinikäisen immuniteetin tautia vastaan.
Ylästön koulu

| Ylästön koulu |
| --- | --- |
 Ylästön koulu ilmasta kuvattuna.
Sijainti:  Ollaksentie 29 B, 01690 Vantaa
Koordinaatit:  60°16′57″N, 024°54′31″E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Rehtori:  Satu Ollila virka-apulaisrehtori Essi Mellin vararehtori Iida Eriksson
Luokat:  1–9
Oppilaita:  n. 880 (2024)
Verkkosivut
Ylästön koulu on Vantaan Aviapoliksen suuralueen Ylästön kaupunginosassa sijaitseva noin 880 oppilaan suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9).
Koulu laajennettiin yläkoulun sisältäväksi yhtenäiskouluksi vuosina 2018–2019. Laajennus valmistui syksyksi 2019, ja myös koulun piha uusittiin.
Ylästön koulu on Vantaan Ylästön kaupunginosassa sijaitseva suomenkielinen yhtenäiskoulu.
Ylästön koulun piha ennen laajennusta..
Ylästön koulun pääsisäänkäynti.
Koululounasta Ylästön Koulussa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ylästön koulu Wikimedia Commonsissa
Michael Simon

| Michael Simon |
| --- | --- |
 Michael Simon Minskissä lokakuussa 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. elokuuta 1972 (ikä 52) Hampuri, Länsi-Saksa
Ammatti:  DJ, säveltäjä
Muusikko
Aktiivisena:  1994–
Tyylilajit:  tekno rave hardcore trance hardstyle jumpstyle
Soittimet:  koskettimet
Yhtyeet:  Scooter, Shahin & Simon
Aiheesta muualla
www.myspace.com/djmichaelsimon
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Michael Simon (s. 29. elokuuta 1972 Hampuri, Länsi-Saksa) on saksalainen DJ ja säveltäjä. Hän on tunnettu tekno-yhtye Scooterin jäsenenä. Hän liittyi Scooteriin vuonna 2006 työskenneltyään ensin kymmenen vuotta yhtyeen teknikkona.
Aiheesta muualla

Michael Simon Myspacessa (englanniksi)
Brontosaurus (täsmennyssivu)

Brontosaurus voi tarkoittaa seuraavia:
Brontosaurus (ennen luokiteltu Apatosauruksen synonyymiksi), dinosaurus
9949 Brontosaurus, asteroidi
Brontosaurus Oy, yritys
Hnutí Brontosaurus, tšekkiläinen ympäristöjärjestö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Brontosaurus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Crescent

Crescentin logo.
Crescent-polkupyörä.
Crescent (lat. crescendo, 'kasvaa', engl. 'Kuunsirppi') on ruotsalainen polkupyörämerkki, jonka tuotanto aloitettiin vuonna 1908. Vaikka Crescent on ruotsalainen polkupyörä, sen juuret juontavat Chicagoon, jossa Western Wheel Works valmisti polkupyöriä Crescent-merkillä. Crescentin tuotantolaitos sijaitsee Varbergissa, jossa on myös polkupyörämuseo.
1990-luvun loppupuolelta lähtien Crescent on kuulunut Cycleurope-konserniin, kuten myös Monark ja Bianchi.
Aiheesta muualla

Crescentin kotisivu
Peleliu

Peleliu
Peleliun kartta
| --- | --- |
Muut nimet:  Beliliou
Sijainti:  Tyyni valtameri Peleliu Palau
Saariryhmä:  Karoliinit
Vesialue:  Mikronesia
Merialue:  Filippiinienmeri
Pinta-ala:  13 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  571
Suurin kaupunki:  Kloulklubed
Asutuskeskukset:  Imelechol, Lademisang, Ongeuidel
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Peleliu eli Beliliou on saari ja osavaltio Palaussa. Osavaltioon kuuluu myös kaksi saaren koillispuolella sijaitsevaa luotoa. Peleliu sijaitsee Angaurista koilliseen ja Kororista lounaaseen. Suurin osa saaren asukkaista elää Kloulklubedin kylässä saaren pohjoisrannikolla. Peleliun saaren asukasluku on 571. Koko osavaltiossa asuu 702 ihmistä.[lähde? ]
Peleliun lippu.
Muut osavaltioon kuuluvat saaret ovat Ngercheu, Ngesebus, Ngurungor, Kongauru ja Murphy Island, joista vain Ngercheulla on asutusta.
Toisen maailmansodan aikaan saarella käytiin Peleliun taistelu Yhdysvaltain ja Japanin välillä.
Palaun osavaltiot
Aimeliik | Airai | Angaur | Hatohobei | Kayangel | Koror | Melekeok | Ngaraard | Ngarchelong | Ngardmau | Ngaremlengui | Ngatpang | Ngchesar | Ngiwal | Peleliu | Sonsorol
Turun väestö

Turun väestö koostuu Turun asukkaista, joiden määrä, eli Turun väkiluku 2024 elokuussa, oli 204 618 asukasta. Turku on asukasluvultaan Suomen kuudenneksi suurin kaupunki, ja Turun seutu on kolmanneksi suurin kaupunkiseutu. Kaupungin väkiluku kasvoi jatkuvasti 1970-luvun puoleen väliin asti, minkä jälkeen se alkoi laskea hitaasti. Väkiluvun kasvu on taas jatkunut 1990-luvun alusta.
Turun väestökehitys 1891–2012.
Turun seudun väestöennuste ikäryhmittäin 2010–2040.
Historia

Aurajokilaakso on ollut vaurasta ja suhteellisen tiheästi asuttua aluetta jo rautakaudella. Turun väestöstä on pidetty tarkasti kirjaa vasta 1800-luvun lopulta lähtien väestönlaskennan alettua. Keskiajan lopulla vuoden 1500 tienoilla Turussa arvellaan olleen noin 1 500 asukasta. Väkiluku kasvoi voimakkaasti, koska vuodelta 1571 säilyneen hopeaveroluettelon avulla voidaan päätellä, että Turussa asui tuolloin jo 2 800 henkeä. Seuraavan vuodelta 1609 säilyneen veroluettelon mukaan Turun asukasluvuksi voidaan laskea jo 4 300 henkeä. Väestö kasvoi koko 1600-luvun, mutta syksyllä 1710 levisi Turkuun rutto, johon kuoli kahden kuukauden aikana kolmannes kaupungin asukkaista. Vuonna 1721 kaupungin väkiluku oli laskenut vain 1 325 henkeen asukkaiden paetessa venäläisen miehityksen alta. 1800-luvun vaihteeseen tultaessa kaupungissa oli asukkaita rauhallisempien aikojen ansiosta jo 11 000 ja vuosisadan lopulla jo yli 30 000. 1900-luvulla väkiluku kasvoi voimakkaasti kaupungistumisen ja kuntaliitosten myötä. Toisen maailmansodan jälkeen kaupungin asukkaista naisia on ollut noin 12 000 enemmän kuin miehiä.
Muuttotilastoissa näkyy erittäin selvästi, että korkeakoulut tuovat Turkuun runsaasti 18–30-vuotiaita uusia asukkaita. Turun ongelmana on ollut nuorten opiskelijoiden poismuutto kaupungista valmistumisen jälkeen, sekä asukkaiden muuttaminen Turun kehyskuntiin muun muassa alhaisemman veroprosentin vuoksi. Eniten Turusta muutti asukkaita vuonna 2012 Helsinkiin, Kaarinaan ja Lietoon. Eniten muuttovoittoa Turku sai Salosta, Raumalta, Porista ja Rovaniemeltä. Turku on sijoittunut kolmesti peräkkäin kärkikolmikkoon Taloustutkimuksen muuttohalukkuutta mittaavissa tutkimuksissa. Turun suuralueiden väkiluvut olivat vuonna 2016: Keskusta 54 490, Hirvensalo-Kakskerta 10 920, Skanssi-Uittamo 23 242, Varissuo-Lauste 17 950, Nummi-Halinen 21 431, Runosmäki-Raunistula 14 755, Länsikeskus 22 553, Pansio-Jyrkkälä 9 288 ja Maaria-Paattinen 9 462.
Turku ja sen suurimmat naapurikunnat Kaarina, Raisio sekä Naantali muodostavat tiheään asutetun keskuksen, jonka väkiluku on noin 280 000 asukasta, ja väestötiheys noin 570 as./km². Väestömäärä Lounaisessa Suomessa ei ole kasvanut samaa tahtia kuin esimerkiksi Pirkanmaalla. Yhtenä syynä onkin pidetty juuri alueen kuntien yhteistyön vaikeutta. Kuntien keskinäinen kilpailu kostautuukin alueen kehityksessä. Turun heikon kehityksen vastapainona on naapurikuntien, etenkin Raision ja Kaarinan, reipas kasvu. Turun seutukuntaan kuuluvat Kaarina, Lieto, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Paimio, Raisio, Rusko, Sauvo ja Turku. Seutukunnassa on runsaat 320 000 asukasta, ja sen yhteistyöelimenä toimii Turun Seudun Kehittämiskeskus. Alueen kokonaispinta-ala on 3 077 neliökilometriä. Turun seudulla on työpaikkoja lähes 140 000, opiskelijoita 47 000 ja yrityksiä 22 000.
Väestöryhmät

Kaupungin asukkaista vuonna 2016 oli 39,7 % Turussa syntyneitä, 18,1 % muuttanut muualta Varsinais-Suomesta, 32,4 % muualta Suomesta ja 9,8 % ulkomailta. Väestöstä runsaat viisi prosenttia oli ruotsinkielisiä. Muita kieliä kuin suomea ja ruotsia puhuvia Turussa asuu noin 20 000. Suurimmat ulkomaalaisryhmät tulevat suuruusjärjestyksessä Virosta, Venäjältä, Irakista, Somaliasta ja Iranista. Turku on laatinut kotouttamisohjelman, jonka tavoitteena on estää Turkuun saapuvien maahanmuuttajien syrjäytyminen ja perehdyttää heitä suomalaiseen yhteiskuntaan.
Alla olevassa taulukossa on suurimmat maahanmuuttajaryhmät kansalaisuuden, syntyperän ja syntymävaltion mukaan.
| Valtio | Maahanmuuttajat |  % Turusta |
| --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | &&&&&&&&&&&03091.&&&&003 091 | 1,64 |
|  Irak | &&&&&&&&&&&02582.&&&&002 582 | 1,37 |
|  Viro | &&&&&&&&&&&01891.&&&&001 891 | 1,00 |
|  Jugoslavia | &&&&&&&&&&&01736.&&&&001 736 | 0,92 |
|  Iran | &&&&&&&&&&&01460.&&&&001 460 | 0,77 |
|  Somalia | &&&&&&&&&&&01393.&&&&001 393 | 0,74 |
|  Ruotsi | &&&&&&&&&&&01252.&&&&001 252 | 0,66 |
|  Vietnam | &&&&&&&&&&&&0741.&&&&00741 | 0,39 |
|  Kiina | &&&&&&&&&&&&0506.&&&&00506 | 0,27 |
|  Puola | &&&&&&&&&&&&0502.&&&&00502 | 0,27 |
|  Afganistan | &&&&&&&&&&&&0488.&&&&00488 | 0,26 |
|  Serbia ja Montenegro | &&&&&&&&&&&&0458.&&&&00458 | 0,24 |
|  Romania | &&&&&&&&&&&&0426.&&&&00426 | 0,23 |
|  Thaimaa | &&&&&&&&&&&&0348.&&&&00348 | 0,18 |
|  Saksa | &&&&&&&&&&&&0272.&&&&00272 | 0,14 |
|  Turkki | &&&&&&&&&&&&0262.&&&&00262 | 0,14 |
|  Pakistan | &&&&&&&&&&&&0259.&&&&00259 | 0,14 |
|  Intia | &&&&&&&&&&&&0253.&&&&00253 | 0,13 |
|  Iso-Britannia | &&&&&&&&&&&&0243.&&&&00243 | 0,13 |
|  Bosnia ja Hertsegovina | &&&&&&&&&&&&0236.&&&&00236 | 0,13 |
|  Marokko | &&&&&&&&&&&&0234.&&&&00234 | 0,12 |
|  Syyria | &&&&&&&&&&&&0232.&&&&00232 | 0,12 |
|  Yhdysvallat | &&&&&&&&&&&&0200.&&&&00200 | 0,11 |
|  Nigeria | &&&&&&&&&&&&0190.&&&&00190 | 0,10 |
|  Ukraina | &&&&&&&&&&&&0189.&&&&00189 | 0,10 |
Pohjoinen Qi-dynastia

Pohjoinen Qi-dynastia vuonna 565.
Pohjoinen Qi-dynastia hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 550–577. Pohjoinen Qi oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sitä edelsi Itäinen Wei-dynastia, pääkaupunkina toimi Ye.
Muut Pohjoiset dynastiat olivat:
Pohjoinen Wei-dynastia 386–534
Itäinen Wei-dynastia 534–550
Läntinen Wei-dynastia 535–556
Pohjoinen Zhou-dynastia 557–581
| Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) | Syntymänimet | Hallintokaudet | Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet |
| --- | --- | --- | --- |
Käytäntö: Pohjoinen Qi + kuolemanjälkeinen nimi
| Wen Xuan Di (文宣帝 wén xuān dì) | Gao Yang (高洋 gāo yáng) | 550–559 | Tianbao (天保 tiān bǎo) 550–559  |
| Fei Di (廢帝 fèi dì) | Gao Yin (高殷 gāo yīn) | 560 | Qian Ming (乾明 qián míng) 560  |
| Xiao Zhao Di (孝昭帝 xiāo zhāo dì) | Gao Yan (高演 gāo yǎn) | 560–561 | Huangjian (皇建 huáng jiàn) 560–561  |
| Wu Cheng Di (武成帝 wǔ chéng dì) | Gao Zhan (高湛 gāo zhàn) | 561–565 | Taining (太寧 tài níng) 561–562  Heqing  (河清 hé qīng)  562–565  |
| Hou Zhu (後主 hòu zhǔ) | Gao Wei (高緯 gāo wěi) | 565–577 | Tiantong (天統 tiān tǒng) 565–569  Wuping   (武平 wǔ píng)   570–576  Longhua  (隆化 lóng huǎ)  576 |
| You Zhu (幼主 yòu zhǔ) | Gao Heng (高恆 gāo héng) | 577 | Chengguang (承光 chéng guāng) 577  |
| Fan Yang Wang (范陽王 fàn yáng wáng) | Gao Shao Yi (高紹義 gāo shào yì) | 577–579? | Wuping (武平; wǔ píng) 577–579  |