stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anousheh Ansari

| Anousheh Ansari |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. syyskuuta 1966 Mašhad, Iran
Kansalaisuus:   yhdysvaltalainen  iranilainen
Ammatti:  yrittäjä
Ura
Tyyppi:  Avaruuslennolle osallistuja
Aika avaruudessa:  10 päivää 21 tuntia 5 minuuttia
Lennot

Sojuz TMA-9:  Sojuz TMA-9
Sojuz TMA-8:  Sojuz TMA-8
 
Aiheesta muualla
www.anoushehansari.com
Anousheh Ansari (persiaksi انوشه انصاری, s. 12. syyskuuta 1966 Mašhad, Iran) on amerikaniranilainen avaruusturisti. 18. syyskuuta 2006 hänestä tuli ensimmäinen islamilainen nainen avaruudessa, ensimmäinen naispuolinen avaruusturisti sekä ensimmäinen iranilainen avaruuslentäjä. Hänen virallinen tehtävänimikkeensä lennolla oli avaruuslennolle osallistuja. Ansari laukaistiin Kansainväliselle avaruusasemalle Sojuz TMA-9 -lennolla 18. syyskuuta 2006. Hän laskeutui Maahan Sojuz TMA-8 -lennolla 29. syyskuuta 2006.
Ansari muutti vanhempiensa mukana Yhdysvaltoihin vuonna 1984. Hän opiskeli sähköinsinööriksi George Washingtonin yliopistossa. Hän perusti sisarensa miehen kanssa Prodea Systems -yhtiön. He ovat rahoittaneet Ansari X-Prize -säätiön kautta avaruustekniikan kehittämistä edistävän kilpailun. Avaruusturistina Anousheh Ansari maksoi lennostaan yli 20 miljoonaa dollaria.
Ansari Kansainvälisellä avaruusasemalla. Ansari pitelee Zvezda-moduulissa kasvatettua ruohokasvia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Anousheh Ansarin oma sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Anousheh Ansarin avaruusblogi (Arkistoitu – Internet Archive)
Prodea Systems -yhtiön sivusto
Anousheh Ansarin elämäkerta
Anousheh Ansari, First Iranian Cosmonaut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjepommit Yhdysvalloissa lokakuussa 2018

Yksi räjähteillä täytetty kirjekuori, jota FBI tutki
Kirjepommit Yhdysvalloissa lokakuussa 2018 lähetettiin useille demokraattien tukijoille, jotka ovat vastustaneet Yhdysvaltojen presidentin Donald Trumpin näkemyksiä. Pommit eivät ehtineet aiheuttaa vahinkoa. Niissä ei ollut sytytinmekanismia, mutta niissä oli erittäin herkkää räjähdeainetta.
Pommien lähettäjä oli kiihkeä Trumpin kannattaja, 56-vuotias floridalainen mies, jolla on aiempi rikostausta, muun muassa tuomio pommiuhkauksesta 2001. Hänet otettiin kiinni 27. lokakuuta 2018. Pommeja on löytynyt yhteensä neljätoista.
Pommeja lähetettiin ainakin Barack Obamalle, Hillary Clintonille, George Sorosille, Joe Bidenille, John Brennanille CNN:n osoitteeseen, Robert de Nirolle. ja kongressiedustaja Maxine Waterille. Pommi meni myös kongressiedustaja Debbie Wasserman Schultzille mutta se oli tarkoitettu entiselle oikeusministerille Eric Holderille.
Trump on epäsuorasti syyttänyt kirjepommeista mediaa.
Kristus Vapahtajan katedraali (Moskova)

Uudelleenrakennettu Kristus Vapahtajan kirkko Moskovassa
Kristus Vapahtajan katedraali (ven. храм Христа Спасителя, hram Hrista Spasitelja) on suuri ortodoksinen kirkkorakennus Moskovan keskustassa Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Kremliä Moskvajoen rannalla. Katedraali on eräs maailman suurimpia ortodoksisia kirkkorakennuksia ja se edustaa uusbysanttilaista tyyliä. Alkuperäisen kirkon rakentaminen aloitettiin 1830-luvulla. Neuvostoliiton aikana  vuonna 1931 kirkko tuhottiin räjäyttämällä. Katedraali rakennettiin uudestaan alkuperäisen mukaisena 1990-luvulla.
Historia

Isänmaallisen sodan jälkeen 1812 virisi ajatus pystyttää uusi kirkko Moskovaan Napoleonista  saadun voiton kunniaksi. Aleksanteri I:n käskystä Moskovan Varpusvuorille alettiin rakentaa uusklassista kirkkoa, mutta perustusten sortumisen vuoksi työt keskeytettiin ja käynnistettiin uusi kutsukilpailu. Uuden keisarin myötä arkkitehtuurin valtasuunta vaihtui perinteisempään. Keisari Nikolai I uskoi kirkon rakentamisen 1830-luvulla arkkitehti Konstantin Tonille, joka käytti uusbysanttilaisen rakennuksen esikuvana Konstantinopolin Hagia Sofian kirkkoa.
Nikolai I muurasi uuden kirkon peruskiven nykyiselle paikalle vuonna 1839, mutta rakennustyöt kestivät 44 vuotta, ja katedraali vihittiin vasta 1883 Aleksanteri III:n kruunajaisten yhteydessä. Jo ennen virallista vihkimistä kirkossa sai kantaesityksensä 20. elokuuta 1882 Pjotr Tšaikovskin kuuluisa Orkesterialkusoitto 1812. Kirkon kuoro oli aikoinaan maan parhaita, ja sen kuoronjohtajina toimivat säveltäjät Arhangelski ja Tšesnokov. Myös Fjodor Šaljapin esiintyi katedraalissa.
Lokakuun vallankumouksen jälkeen Lazar Kaganovitšin johdolla 5. joulukuuta 1931 Moskovan suurin rakennus tuhottiin perustuksiaan myöten räjäyttämällä, koska sen paikalle suunniteltiin vielä suurempaa maamerkkiä - valtaisaa Neuvostojen palatsia. Kirkon esineistö ja osa sen koristelusta siirrettiin muualle ennen räjäytystä. Katedraalin ulkoseiniä koristaneet marmorireliefit varastoitiin Donskoin luostariin.
Neuvostojen palatsia ei koskaan toteutettu. Palatsin perustuksia varten tehtyyn kuoppaan rakennettiin 1960-luvun alussa avattu lämmitetty maauimala ”Moskva”.
Uudelleenrakentaminen

Venäjän ortodoksinen kirkko sai luvan rakentaa Kristus Vapahtajan katedraalin uudelleen entiselle paikalle vanhojen piirustusten mukaan helmikuussa 1990. 5. joulukuuta 1990 paikalle asetettiin symbolinen peruskivi ja 1992 perustettiin rahasto kirkon uudelleenrakennusta varten. Perustustyöt alkoivat syksyllä 1994, alakirkko (Kristuksen kirkastuksen kirkko)  valmistui 1996 ja valmis katedraali vihittiin käyttöön 19. elokuuta 2000.
Ennallistamisesta vastasi aluksi restauraattori Aleksei Denisov, mutta vastuu siirtyi myöhemmin kuvanveistäjä Zurab Tseretelille, joka lisäsi kirkon kivijalan yläpuolelle kiistellyt pronssiset reliefit, joita ei ollut alkuperäisessä rakennuksessa. Myös kirkon sisätilan freskokoristela on kritisoitu. Rakentamisen aikataulu oli hämmästyttävän nopea, vaikka hanketta vaivasivat syytökset väärinkäytöksistä. Uusi katedraali ei juridisesti kuulu Moskovan patriarkaatille, vaan kaupunginhallitukselle.
Käyttö

Boris Jeltsin, Venäjän ensimmäinen presidentti, siunattiin Kristus Vapahtajan katedraalissa 25. huhtikuuta 2007, jonka jälkeen hänet haudattiin Moskovan Novodevitšin hautausmaalle.
Yhtye Pussy Riot esitti helmikuussa 2012 katedraalissa Venäjän presidentinvaalikampanjan aikana presidenttiehdokkaana olevaa Vladimir Putinia vastustavan "punk-rukouksen" nimeltä Jumalanäiti, karkota Putin, joka kesti noin 40 sekuntia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Katedraalin viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kristus Vapahtajan katedraalin räjäyttäminen 5. joulukuuta 1931
Yksi kirkon alkuperäisistä marmorireliefeistä, jotka ovat nykyään Donskoin luostarissa
Kristus Vapahtajan katedraalin pendentiivi
Deuteropaavalilainen kirjallisuus

Deuteropaavalilaiset kirjeet ovat Paavalin nimissä kirjoitettuja kirjeitä Uudessa testamentissa. Antiikin maailmassa oli yleisenä tapana, että esimerkiksi oppilaat kirjoittivat opettajansa nimissä. Tällaista kirjallisuutta kutsutaan pseudepigrafiaksi. Tarkoituksena oli opettajan työn kunnioittaminen ja jatkaminen. Deuteropaavalilaiset kirjeet olivat Paavalin oppilaiden kirjoittamia kirjeitä. Tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä, mitkä Paavalin nimissä kulkevista kirjeistä ovat Paavalin itsensä, mitkä hänen oppilaidensa kirjoittamia.
Ville Puhakka

| Ville Puhakka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. toukokuuta 2000 (ikä 24) Kuopio, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  190 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura:  KooKoo
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  77
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Aik. seurat:  JoKP (Mestis) IPK (Mestis) Jukurit (SML)
Ville Puhakka (s. 15. toukokuuta 2000 Kuopio) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue KooKoossa. Hän laukoo oikealta.
Ura

Puhakka on Kalevan Pallon kasvatti. Kauden 2016–2017 päätteeksi hän voitti B2-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2017–2018 Puhakka toimi seuran B-nuorten varakapteenina. Hän oli yhdeksällä osumallaan KalPan eniten maaleja tehnyt puolustaja. Kaudella 2019–2020 Puhakka jakoi seuran A-nuorten sisäisen tehotilaston voiton Niilo Romppasen kanssa lukemalla +14. Kaudeksi 2020–2021 hän siirtyi Helsingin IFK:n U20-joukkueeseen. Joukkueen kausi päättyi kuitenkin joulukuun 2020 vaihteessa, kun pääkaupunkiseudulla juniorikiekkoilun kilpailutoiminta keskeytettiin koronavirusrajoitusten vuoksi.
Kaudeksi 2021–2022 Puhakka siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Joensuun Kiekko-Poikiin. Hän pelasi siellä tulokaskaudellaan 49 runkosarjaottelua tehopistein 3+19=22 ja viisi playoff-ottelua tehopistein 1+1=2. Puhakka pelasi myös neljä Suomen Cupin ottelua tehden yhden maalin. Toukokuussa 2022 hän teki Kiekko-Poikien kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kausi 2022–2023 Puhakalla jäi rikkonaiseksi loukkaantumisten vuoksi ja hän pelasi runkosarjassa 34 ottelua.
Puhakka siirtyi kaudeksi 2023–2024 jatkamaan Mestis-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella Iisalmen Peli-Karhuihin. Marraskuun 2023 lopulla seura vuokrasi hänet kahden ottelun mittaisella sopimuksella SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureihin. Puhakka teki näin ollen liigadebyyttinsä 1. joulukuuta 2023 vieraissa KooKoota vastaan. Hänet merkittiin Jukurien seitsemänneksi puolustajaksi. Puhakka sai ottelussa jääaikaa 11.08 minuuttia. Hän palasi IPK:hon sopimuksen päätyttyä ja teki 39 runkosarjaotteluun neljä maalia ja yhteensä 11 tehopistettä. Pudotuspeleissä hän pelasi 19 ottelua tehden kolme maalia ja 11 tehopistettä. Puhakan maaleista kaksi oli voittomaaleja. Kuudennessa puolivälieräottelussa 23. maaliskuuta 2024 vieraissa Rovaniemen Kiekkoa vastaan hän teki IPK:n 3–4-voittomaalin ensimmäisessä jatkoerässä ajassa 68.55. Puhakan osuma ratkaisi joukkueelle välieräpaikan. Seitsemännessä välieräottelussa 6. huhtikuuta 2024 Kokkolan Hermestä vastaan hän teki IPK:n 4–2-voitton päättyneen ottelun voittomaalin, jotka ratkaisi joukkueelle finaalipaikan. Puhakan kausi päättyi lopulta Mestiksen mestaruuteen.
Kaudeksi 2024–2025 Puhakka siirtyi 2+1-vuotisella sopimuksella KooKoohon.
Messíni

| Messíni Messínin kunta Μεσσήνη Δήμος Μεσσήνης |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Messíni
 Koordinaatit: 37°3′N, 22°0′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Messenia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  4403
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  565,6 km²
Väkiluku (2011):  23 482
 – Kunnallis­yksikkö:  9 889
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  6 287
 – Kaupunki:  6 065
 – Väestötiheys:  41,52 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  242 00
Suuntanumero(t):  27220
Rekisterikilpi:  ΚΜ
 
 www.messini.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Messíni (kreik. Μεσσήνη) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μεσσήνης, Dímos Messínis), joka sijaitsee Messenian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 565,6 neliökilometriä ja väkiluku 23 482. Varsinaisen Messínin kaupungin väkiluku on 6 065 (vuonna 2011).
Messíni sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan lounaisosassa. Se on perinyt nimensä antiikin ajan Messenen kaupungilta, joka sijaitsi kunnan alueella. Nykyinen Messínin kunta muodostui, kun kunnat Messíni, Aípeia, Androúsa, Aristoménis, Ithómi, Petalídi, Tríkorfo ja Voufrádes yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Δήμος Μεσσήνης. Messínin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Peloponnesoksen alue
| --- | --- |
Arkadian alueyksikkö:   Gortynía  Megalópoli  Nótia Kynouría  Trípoli  Vóreia Kynouría 
Argoliin alueyksikkö:   Árgos-Mykínes  Epídavros  Ermionída  Náfplio 
Korinthian alueyksikkö:   Kórinthos  Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi  Neméa  Sikyóna  Vélo-Vócha  Xylókastro-Evrostína 
Lakonian alueyksikkö:   Anatolikí Máni  Elafónisos  Evrótas  Monemvasiá  Spárti 
Messenian alueyksikkö:   Dytikí Máni  Kalamáta  Messíni  Oichalía  Pýlos-Néstoras  Trifylía
+972 Magazine

+972 Magazine
+972 Magazine on israelilainen vasemmistolainen verkkojulkaisu. Se julkaisee pääasiassa Israelin ja Israel-Palestiina -konfliktiin liittyvää uutisointia ja mielipidekirjoituksia. Verkkolehden toimituksessa on israelilaisia ja palestiinalaisia toimittajia, jotka pyrkivät saamaan raportteja ja näkökulmia marginalisoiduilta, tavallisilta ihmisiltä paikan päältä. Juttuja julkaistaan keskittyen Jerusalemin, Gazan ja Länsirannan ympäristöön. +972 Magazine sai alkunsa vuonna 2010 blogikirjoittelujen pohjalta. Verkkojulkaisu ei ole sitoutunut puolueisiin, mutta vastustaa Israelin miehityspolitiikkaa ja nyky-apartheidia. Verkkolehden nimi viittaa Israelin maakoodiin, joka on 972.
Aiheesta muualla

+972 Magazine
Troels Lund Poulsen

| Troels Lund Poulsen |
| --- | --- |
 Troels Lund Poulsen vuonna 2024.
Tanskan puolustusministeri
 Mette Frederiksenin II hallitus 22. elokuuta 2023–  
Edeltäjä:  Jakob Ellemann-Jensen
Tanskan talousministeri
 Mette Frederiksenin II hallitus 23. lokakuuta 2023 – 23. marraskuuta 2023 15. joulukuuta 2022 – 22. elokuuta 2023  
Edeltäjä:  Jakob Ellemann-Jensen virka perustettu
Seuraaja:  Stephanie Lose Jakob Ellemann-Jensen
Tanskan työministeri
 Lars Løkke Rasmussenin III hallitus 28. marraskuuta 2016 – 27. kesäkuuta 2019  
Edeltäjä:  Jørn Neergaard Larsen
Seuraaja:  Peter Hummelgaard
Tanskan elinkeino- ja kasvuministeri
 Lars Løkke Rasmussenin II hallitus 28. kesäkuuta 2015 – 28. marraskuuta 2016  
Edeltäjä:  Henrik Sass Larsen
Seuraaja:  Brian Mikkelsen
Tanskan opetusministeri
 Lars Løkke Rasmussenin I hallitus 8. maaliskuuta 2011 – 3. lokakuuta 2011  
Edeltäjä:  Tina Nedergaard
Seuraaja:  Christine Antorini
Tanskan veroministeri
 Lars Løkke Rasmussenin I hallitus 23. helmikuuta 2010 – 8. maaliskuuta 2011  
Edeltäjä:  Kristian Jensen
Seuraaja:  Peter Christensen
Tanskan ympäristöministeri
 Lars Løkke Rasmussenin I hallitus 5. huhtikuuta 2009 – 23. helmikuuta 2010 Anders Fogh Rasmussenin III hallitus 23. marraskuuta 2007 – 5. huhtikuuta 2009  
Edeltäjä:  Connie Hedegaard
Seuraaja:  Karen Ellemann
Kansankäräjäedustaja
 20. marraskuuta 2001–  
Venstres Ungdomin puheenjohtaja
 1997–1999  
Edeltäjä:  Kristian Jensen
Seuraaja:  Peter Christensen
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1976 (ikä 48) Vejle, Tanska
Tiedot
Puolue:  Venstre
Aiheesta muualla
troelslundpoulsen.dk
Troels Lund Poulsen (s. 30. maaliskuuta 1976 Vejle) on tanskalainen Venstren poliitikko, puolueensa puheenjohtaja marraskuusta 2023 ja Tanskan nykyinen puolustusministeri elokuusta 2023. Poulsen on istunut kansankäräjillä vuodesta 2001.
Troels Lund Poulsen on aiemminkin toiminut useaan kertaan ministerinä: vuosina 2007–2010 hän oli Tanskan ympäristöministeri, 2010–2011 veroministeri, 2011 opetusministeri, 2015–2016 elinkeino- ja kasvuministeri, 2016–2019 työministeri ja 2022–2023 talousministeri.
Vuosina 1997–1999 Troels Lund Poulsen oli puolueensa nuorisojärjestön puheenjohtaja.
Aiheesta muualla

Troels Lund Poulsen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Troels Lund Poulsen Wikimedia Commonsissa
Singer Corporation

| Singer Corporation |
| --- | --- |

Perustettu:  1851  New York
Perustaja:  Isaac Merritt Singer, Edward C. Clark
Kotipaikka:  La Vergne, Tennessee, Yhdysvallat
Tuotteet:  ompelukoneet
Omistaja:  SVP Worldwide
Kotisivu:  https://www.singer.com/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Singer Corporation on vuonna 1851 perustettu yhdysvaltalainen ompelukonevalmistaja.
Singerin ensimmäinen ompelukone tuli markkinoille vuonna 1851, ja ensimmäinen osamaksusysteemillä ostettava kone tuli markkinoille vuonna 1856.
 Aluksi tämä kone oli kallis, 100 dollarin hintainen. Singer kehitti myös toisen myyntikeinon, käytettyjen koneiden kaupan.
Singeristä tuli 1800-luvun kuluessa maailman myydyin ompelukonemerkki, ja 1860-luvulla Singer-koneita alettiin myydä myös Euroopassa. Eurooopassa Singerillä oli kuitenkin myös kilpailijoita. Singer jatkaa edelleen ompelukoneiden valmistamista.
Singerin poljettava ompelukone 1930-luvun alusta.
Singer-ompelukoneita

Singer-mallin 12K Fiddle bed/Fiddle base vuodelta 1878
Singer-malli 66 Lotus-tarroilla vuodelta 1922
Singer malli 99 vuodelta 1939
Singer Featherweight malli 222k vuodelta 1954
Nainen ompelee Singerin poljettavalla ompelukoneella vuonna 1953
Lagkadás

| Lagkadás Lagkadáksen kunta Λαγκαδάς Δήμος Λαγκαδά |
| --- | --- |
 Lagkadás ilmasta.
 Kunnan sijainti
 Lagkadás
 Koordinaatit: 40°45′N, 23°04′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Thessaloniki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0709
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 220,3 km²
Väkiluku (2011):  41 103
 – Kunnallis­yksikkö:  19 587
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  7 764
 – Kaupunki:  7 764
 – Väestötiheys:  33,68 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.lagadas.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lagkadás (kreik. Λαγκαδάς) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Λαγκαδά, Dímos Lagkadá), joka sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 1 220,3 neliökilometriä ja väkiluku 41 103. Varsinaisen Lagkadáksen kaupungin väkiluku on 7 764 (vuonna 2011).
Lagkadáksen kaupunki sijaitsee noin 16 kilometriä Thessalonikin keskustasta koilliseen. Nykyinen Lagkadáksen kunta muodostui, kun Lagkadás, Ássiros, Kallíndoia, Koróneia, Lachanás, Sochós ja Vertískos yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Lagkadáksen kunta muodostuu seitsemästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ássiros | Ássiros | Ássiros | 1 975 |
| Ássiros | Ássiros | Examíli | 241 |
| Ássiros | Krithiá | Krithiá | 1 422 |
Ássiros: Yhteensä: 3 638
| Kallíndoia | Adám | Adám | 481 |
| Kallíndoia | Néa Kallíndoia | Kalamotó | 501 |
| Kallíndoia | Néa Kallíndoia | Mesókomo | 62 |
| Kallíndoia | Petrokérasa | Petrokérasa | 228 |
| Kallíndoia | Sarakína | Ágios Charálampos | 78 |
| Kallíndoia | Sarakína | Sarakína | 71 |
| Kallíndoia | Zagklivéri | Zagklivéri | 2 171 |
Kallíndoia: Yhteensä: 3 592
| Koróneia | Ágios Vasíleios | Ágios Vasíleios | 1 309 |
| Koróneia | Ardaméri | Ardaméri | 251 |
| Koróneia | Gerakaroú | Gerakaroú | 1 223 |
| Koróneia | Lagkadíkia | Lagkadíkia | 636 |
| Koróneia | Vasiloúdi | Vasiloúdi | 673 |
Koróneia: Yhteensä: 4 092
| Lachanás | Karterés | Dorkás | 372 |
| Lachanás | Karterés | Karterés | 187 |
| Lachanás | Karterés | Mavrorráchi | 31 |
| Lachanás | Karterés | Stefánia | 58 |
| Lachanás | Lachanás | Evangelístria | 161 |
| Lachanás | Lachanás | Kydonéa | 30 |
| Lachanás | Lachanás | Lachanás | 377 |
| Lachanás | Lefkochóri | Lefkochóri | 236 |
| Lachanás | Nikópoli | Nikópoli | 134 |
| Lachanás | Xylópoli | Xylópoli | 855 |
Lachanás: Yhteensä: 2 441
| Lagkadás | Análipsi | Análipsi | 633 |
| Lagkadás | Chrysavgí | Chrysavgí | 1 106 |
| Lagkadás | Irákleio | Irákleio | 1 278 |
| Lagkadás | Kavallári | Kavallári | 1 993 |
| Lagkadás | Kolchikó | Drakóntio | 231 |
| Lagkadás | Kolchikó | Kolchikó | 1 831 |
| Lagkadás | Lagkadás | Lagkadás | 7 764 |
| Lagkadás | Lagyná | Lagyná | 3 591 |
| Lagkadás | Perivoláki | Perivoláki | 1 160 |
Lagkadás: Yhteensä: 19 587
| Sochós | Askós | Askós | 1 426 |
| Sochós | Kryonéri | Avgí | 319 |
| Sochós | Kryonéri | Kryonéri | 991 |
| Sochós | Sochós | Sochós | 3 094 |
Sochós: Yhteensä: 5 830
| Vertískos | Exálofos | Pénte Vrýses | 322 |
| Vertískos | Exálofos | Polydéndri | 304 |
| Vertískos | Lofískos | Aretí | 186 |
| Vertískos | Lofískos | Lofískos | 261 |
| Vertískos | Óssa | Galíni | 69 |
| Vertískos | Óssa | Óssa | 387 |
| Vertískos | Vertískos | Choroúda | 51 |
| Vertískos | Vertískos | Vertískos | 343 |
Vertískos: Yhteensä: 1 923
Yhteensä: 41 103
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lagkadás Wikimedia Commonsissa
Δήμος Λαγκαδά. Lagkadáksen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Keski-Makedonian alue
| --- | --- |
Chalkidikín alueyksikkö:   Aristotélis  Kassándra  Néa Propontída  Polýgyros  Sithonía 
Imathían alueyksikkö:   Alexándreia  Náousa  Véroia 
Kilkíksen alueyksikkö:   Kilkís  Paionía 
Péllan alueyksikkö:   Almopía  Édessa  Pélla  Skýdra 
Pierian alueyksikkö:   Dío-Ólympos  Kateríni  Pýdna-Kolindrós 
Sérresin alueyksikkö:   Amfípoli  Emmanouíl Pappás  Irákleia  Néa Zíchni  Sérres  Sintikí  Visaltía 
Thessaloníkin alueyksikkö:   Ampelókipoi-Meneméni  Chalkidóna  Délta  Kalamariá  Kordelió-Évosmos  Lagkadás  Neápoli-Sykiés  Oraiókastro  Pávlos Melás  Pylaía-Chortiátis  Thermaïkós  Thérmi  Thessaloniki  Vólvi
Einari Junttila -taidemuseo

| Einari Junttila -taidemuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  Paikallismuseo, taidemuseo, kotimuseo 
Osoite:  Sammontie 5, 99100 Kittilä  
Sijainti:  Kittilä 
Kotisivut:  kittila.fi/kulttuuri-ja-vapaa-... 
Koordinaatit:  67°39′14″N, 24°54′36″E
 fiEinari Junttila -taidemuseo 
  
Einari Junttila -taidemuseo toimii taiteilijan 1930-luvulla rakentamassa kodissa Kittilän kirkonkylällä.
Syntyperäinen kittiläläinen taiteilija Einari Junttila (1901-1975) tunnetaan erityisesti Lapin luontoa kuvaavista akvarellimaalauksistaan. Vuonna 1991 avattu museo esittelee hänen taidettaan ja kotiympäristöään. Museon omistaa ja sitä ylläpitää Einari Junttilan tytär Terttu Junttila.
Miro Tenho

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 2. huhtikuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka: Kaarina, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 190 cm
Seura
Seura: Djurgården
Pelinumero: 5
Junioriseurat
2007–2008: KaaRe
2009–2011: PiPS
2012: KaaPo
2013: TPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2012 | KaaPo | 2 | (0) |
| 2013 | ÅIFK | 13 | (1) |
| 2014–2018 | TPS | 131 | (1) |
| 2019 | FC Inter | 24 | (1) |
| 2020–2023 | HJK | 75 | (8) |
| 2024– | Djurgården | 23 | (1) |
Maajoukkue
| 2012 | Suomi U17 | 2 | (0) |
| 2013 | Suomi U18 | 9 | (0) |
| 2014 | Suomi U19 | 1 | (0) |
| 2022– | Suomi | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 24. lokakuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 2. helmikuuta 2024.
Miro Tenho (s. 2. huhtikuuta 1995 Kaarina) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Allsvenskanissa pelaavaa Djurgårdenia. Tenho on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Seurajoukkueet

Aiemmin FC Kaarinassa pelannut Tenho solmi yksivuotisen sopimuksen TPS:n kanssa tammikuussa 2014. Ensimmäisen Veikkausliiga-ottelunsa hän pelasi 12. huhtikuuta 2014 FC Honkaa vastaan. TPS putosi kauden päätteeksi Ykköseen, ja Tenhon kolme seuraavaa kautta menivätkin TPS:n riveissä Ykkösessä. TPS nousi takaisin Veikkausliigaan kaudelle 2018. TPS:n hissiliike jatkui kuitenkin takaisin alas, jolloin Tenho siirtyi FC Interiin kaudeksi 2019. Interiä Tenho edusti vain yhden kauden ajan ja hän jatkoi matkaansa HJK:n riveihin kaudeksi 2020.
HJK:n paidassa Tenho on voittanut neljä Veikkausliigan mestaruutta (2020, 2021, 2022 ja 2023) ja yhden Suomen Cupin (2020). Sen lisäksi hän on päässyt pelaamaan Konferenssiliigan lohkovaiheessa syksyllä 2021 ja Eurooppa-liigan lohkovaiheessa syksyllä 2022.
Tenho nimettiin HJK:n kapteeniksi ennen kauden 2022 alkua.
Maajoukkue

Ensimmäisen A-maajoukkuekutsunsa Tenho sai marraskuussa 2021 MM-karsintojen viimeisiin otteluihin. Debyyttinsä Tenho teki 26. maaliskuuta 2022 harjoitusottelussa Islantia vastaan.