stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo jyrsijöistä
Hiirimäiset jyrsijät (Myomorpha) > Muroidea > Sokkohiiret (Spalacidae)

Zokorit (Myospalacinae )
Eospalax
Eospalax fontanierii
Eospalax rothschildi
Eospalax smithii
Myospalax
Siperianzokori (Myospalax aspalax)
Lännenzokori (Myospalax myospalax)
Mantšurianzokori eli mantsurianzokori eli mantshurianzokori (Myospalax psilurus)
Juurirotat eli Myllikkäät (Rhizomyinae )
Nepalinbambumyllikkäät (Cannomys )
Punaruskobamburotta eli Nepalinbambumyllikäs (Cannomys badius)
Bamburotat eli Aasianmyllikkäät (Rhizomys )
Vietnaminbambumyllikäs (Rhizomys pruinosus)
Kiinanbamburotta eli kiinanbambumyllikäs (Rhizomys sinensis)
Isobamburotta eli jättibamburotta eli malesianbambumyllikäs (Rhizomys sumatrensis)
Sokkohiiret (Spalacinae )
Spalax synonyymi "Nannospalax"
Hietasokkohiiri (Spalax arenarius)
Spalax carmeli
Libyansokkohiiri (Spalax ehrenbergi)
Spalax galili
Jättiläissokkohiiri (Spalax giganteus)
Spalax golani
Romaniansokkohiiri (Spalax graecus)
Spalax judaei
Unkarinsokkohiiri eli valkohammassokkohiiri (Spalax leucodon)
Idänsokkohiiri (Spalax microphthalmus)
Spalax nehringi
Spalax uralensis
Ukrainansokkohiiri (Spalax zemni)
Tachyoryctinae
Juurirotat (Tachyoryctes )
Tachyoryctes ankoliae
Tachyoryctes annectens
Tachyoryctes audax
Tachyoryctes daemon
Tachyoryctes ibeanus
Jättiläisjuurirotta (Tachyoryctes macrocephalus)
Tachyoryctes naivashae
Tachyoryctes rex
Tachyoryctes ruandae
Tachyoryctes ruddi
Tachyoryctes spalacinus
Juurirotta (Tachyoryctes splendens)
Tachyoryctes storeyi
Hiirimäiset jyrsijät (Myomorpha) > Muroidea > Calomyscidae

Hiirihamsterit (Calomyscus ) luettiin aiemmin Cricetinae&#x2D;alaheimoon<ref name="Maailmaneläimet"/&#x3E;
Hiirihamsteri (Calomyscus bailwardi)
Calomyscus baluchi
Calomyscus elburzensis
Calomyscus grandis
Calomyscus hotsoni
Calomyscus mystax
Calomyscus tsolovi
Calomyscus urartensis
Hiirimäiset jyrsijät (Myomorpha) > Muroidea > Nesomyidae

Hamsterirotat (Cricetomyinae )
Beamys
Pikkuhamsterirotta (Beamys hindei)
Beamys major
Jättiläishamsterirotat (Cricetomys )
Cricetomys ansorgei
Metsäjättiläishamsterirotta (Cricetomys emini)
Savannijättiläishamsterirotta (Cricetomys gambianus)
Cricetomys kivuensis
Lyhythäntähamsterirotat (Saccostomus )
Etelänhamsterirotta (Saccostomus campestris)
Pohjanhamsterirotta (Saccostomus mearnsi)
Delanymyinae
Delanymys
Suohiiri (Delanymys brooksi)
Kiipijähiiret (Dendromurinae ) synonyymi "Dendromyinae"
Kiipijähiiret (Dendromus )
Dendromus insignis
Dendromus kahuziensis
Dendromus leucostomus
Kääpiökiipijähiiri (Dendromus lovati)
Harmaakiipijähiiri (Dendromus melanotis)
Dendromus mesomelas
Dendromus messorius
Dendromus mystacalis
Dendromus nyasae
Dendromus nyikae
Dendromus oreas
Dendromus vernayi
Dendroprionomys
Dendroprionomys rousseloti
Malacothrix
Malacothrix typica
Megadendromus
Etiopiankiipijähiiri (Megadendromus nikolausi)
Prionomys
Dollmanninpuuhiiri eli dollmaninpuuhiiri (Prionomys batesi)
Rasvahiiret (Steatomys )
Steatomys bocagei
Steatomys caurinus
Steatomys cuppedius
Steatomys jacksoni
Steatomys krebsii
Steatomys opimus
Kääpiörasvahiiri (Steatomys parvus)
Rasvahiiri (Steatomys pratensis)
Mystromyinae
Mystromys
Valkohäntärotta (Mystromys albicaudatus)
Madagaskarinrotat (Nesomyinae )
Brachytarsomys
Brachytarsomys albicauda
Brachytarsomys villosa
Brachyuromys
Madagaskarinmyyrärotta (Brachyuromys betsileoensis)
Brachyuromys ramirohitra
Eliurus
Eliurus antsingy
Eliurus ellermani
Eliurus grandidieri
Eliurus majori
Madagaskarinpikkuhiiri (Eliurus minor)
Eliurus myoxinus
Eliurus penicillatus
Eliurus petteri
Eliurus tanala
Eliurus webbi
Gymnuromys
Gymnuromys roberti
Hypogeomys
Votsotsa (Hypogeomys antimena)
Macrotarsomys
Macrotarsomys bastardi
Macrotarsomys ingens
Monticolomys
Monticolomys koopmani
Nesomys
Nesomys audeberti
Nesomys lambertoni
Punakylkirotta (Nesomys rufus)
Voalavo
Voalavo gymnocaudus
Petromyscinae
Kalliohiiret (Petromyscus )
Petromyscus barbouri
Kääpiökalliohiiri (Petromyscus collinus)
Petromyscus monticularis
Petromyscus shortridgei
Anomaluromorpha > Suomuhäntäoravat (Anomaluridae)

Anomalurinae
Suomuhäntäoravat (Anomalurus )
Punavatsasuomuhäntäorava (Anomalurus beecrofti)
Derbynsuomuhäntäorava (Anomalurus derbianus)
Anomalurus pelii
Anomalurus pusillus
Zenkerellinae
Liitounikeot (Idiurus )
Liitounikeko eli kääpiösuomuhäntäorava (Idiurus macrotis)
Liitounikeko eli kääpiösuomuhäntäorava (Idiurus zenkeri)
Zenkerella
Suomuhäntäunikeko (Zenkerella insignis)
Anomaluromorpha > Hyppyjänikset (Pedetidae)

Pedetes
Hyppyjänis (Pedetes capensis)
Pedetes surdaster
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Ctenodactylomorphi > Gundit eli kampavarvasrotat (Ctenodactylidae)

Ctenodactylus
Gundi (Ctenodactylus gundi)
Aavikkogundi (Ctenodactylus vali)
Felovia
Länsiafrikangundi (Felovia vae)
Massoutiera
Mzabingundi (Massoutiera mzabi)
Pectinator
Spekengundi eli spekenkampavarvasrotta (Pectinator spekei)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Maamyyrärotat (Bathyergidae)

Bathyerginae
Myyrärotat (Bathyergus )
Bathyergus janetta
Myyrärotta (Bathyergus suillus)
Maamyyrärotat (Cryptomys )
Cryptomys amatus
Cryptomys anselli
Cryptomys bocagei
Cryptomys damarensis
Cryptomys darlingi
Cryptomys foxi
Maamyyrärotta (Cryptomys hottentotus)
Cryptomys kafuensis
Jättiläismaamyyrärotta (Cryptomys mechowi)
Cryptomys ochraceocinereus
Cryptomys zechi
Georychus
Valkokuonomyyrä eli valkokuonorotta (Georychus capensis)
Hopeamyyrärotat (Heliophobius )
Hopeamyyrärotta (Heliophobius argenteocinereus)
Heterocephalinae
Heterocephalus
Kaljurotta (Heterocephalus glaber)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Piikkisiat eli vanhan maailman piikkisiat (Hystricidae)

Tupsuhäntäpiikkisiat (Atherurus )
Afrikantupsuhäntäpiikkisika (Atherurus africanus)
Aasiantupsuhäntäpiikkisika (Atherurus macrourus)
Piikkisiat (Hystrix ) alasuku: Thecurus = indonesianpiikkisiat<ref name="Maailmaneläimet"/&#x3E;
Afrikanpiikkisika (Hystrix africaeaustralis)
Malaijanpiikkisika (Hystrix brachyura)
Borneonpiikkisika (Hystrix crassispinis)
Piikkisika (Hystrix cristata)
Intianpiikkisika eli aasianpiikkisika (Hystrix indica)
Jaavanpiikkisika (Hystrix javanica)
Filippiinienpiikkisika (Hystrix pumila)
Sumatranpiikkisika (Hystrix sumatrae)
Pitkähäntäpiikkisiat (Trichys )
Pitkähäntäpiikkisika (Trichys fasciculata)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Kalliorotat (Petromuridae)

Petromus
Kalliorotta (Petromus typicus)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Ruokorotat (Thryonomyidae)

Ruokorotat (Thryonomys )
Thryonomys gregorianus
Isoruokorotta (Thryonomys swinderianus)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Puupiikkisiat (Erethizontidae)

Chaetomyinae
Chaetomys
Ohutpiikkipiikkisika eli harjaspuupiikkisika (Chaetomys subspinosus)
Erethizontinae
Kierteishäntäpiikkisiat eli kierteishäntäpuupiikkisiat eli kierteishäntäpiikiköt (Coendou )
Pohjankierteishäntäpiikkisika eli andienpiikikkö (Coendou bicolor)
Amazonianpiikikkö, (Coendou nycthemera)
Kierteishäntäpiikkisika eli koendu eli brasilianpiikikkö (Coendou prehensilis)
Panamanpiikikkö (Coendou rothschildi)
Echinoprocta
Amazoninpuupiikkisika eli kolumbianpiikikkö (Echinoprocta rufescens)
Erethizon
Kanadanpuupiikkisika eli urso (Erethizon dorsata)
Etelänpuupiikkisiat (Sphiggurus )
Sphiggurus ichillus
Sphiggurus insidiosus
Sphiggurus melanurus
Meksikonpuupiikkisika (Sphiggurus mexicanus)
Sphiggurus pruinosus
Sphiggurus roosmalenorum
Brasilianpuupiikkisika (Sphiggurus spinosus)
Sphiggurus vestitus
Ruskopuupiikkisika (Sphiggurus villosus)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Tsintsillat (Chinchillidae)

Tsintsillat eli varsinaiset tsintsillat (Chinchilla )
Lyhythäntätsintsilla eli andientsintsilla (Chinchilla chinchilla)
Pitkähäntätsintsilla (Chinchilla lanigera)
Tsintsillonit (Lagidium )
Vuoritsintsilloni (Lagidium peruanum)
Lagidium viscacia
Lagidium wolffsohni
Lagostomus
Lagostomus crassus   †
Viskatsa (Lagostomus maximus)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Pakaranat (Dinomyidae)

Dinomys
Pakarana (Dinomys branickii)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Marsut (Caviidae)

Caviinae
Marsut (Cavia )
Cavia aperea
Kobaia (Cavia fulgida)
Cavia intermedia
Cavia magna
Marsu (Cavia porcellus)
Cavia tschudii
Galea
Galea flavidens
Galea musteloides
Galea spixii
Pikkumarsut (Microcavia )
Aavikkopikkumarsu eli etelänpikkumarsu (Microcavia australis)
Pohjanpikkumarsu (Microcavia niata)
Microcavia shiptoni
Dolichotinae
Marat (Dolichotis )
Mara eli etelänmara eli pampajänis (Dolichotis patagonum)
Aavikkomara (Dolichotis salinicola)
Kapybarat eli vesisiat (Hydrochoerinae ) synonyymi "Hydrochoeridae"
Hydrochoeris synonyymeja "Hydrochoerus" ja "Hydrochaeris"
Kapybara eli vesisika (Hydrochoeris hydrochaeris)
Panamanvesisika (Hydrochoeris isthmius)
Kerodon
Kerodon acrobata
Kalliomarsu (Kerodon rupestris)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Agutit eli kultajänikset (Dasyproctidae)

Agutit eli kultajänikset (Dasyprocta )
Azaranaguti (Dasyprocta azarae)
Dasyprocta coibae
Harjasaguti eli surinaminaguti (Dasyprocta cristata)
Dasyprocta fuliginosa
Dasyprocta guamara
Dasyprocta kalinowskii
Kultajänis eli kulta-aguti (Dasyprocta leporina)
Dasyprocta mexicana
Dasyprocta prymnolopha
Dasyprocta punctata
Dasyprocta ruatanica
Pikkuagutit (Myoprocta )
Myoprocta acouchy
Myoprocta pratti
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Pakat (Cuniculidae)

Cuniculus synonyymi "Agouti"
Isopaka (Cuniculus paca)
Vuoripaka (Cuniculus taczanowskii)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Kampamyyrät eli tuko-tukot (Ctenomyidae)

Kampamyyrät eli tuko-tukot (Ctenomys )
Ctenomys argentinus
Ctenomys australis
Ctenomys azarae
Ctenomys bergi
Ctenomys boliviensis
Ctenomys bonettoi
Ctenomys brasiliensis
Ctenomys budini
Ctenomys colburni
Ctenomys coludo
Ctenomys conoveri
Ctenomys coyhaiquensis
Ctenomys dorbignyi
Ctenomys dorsalis
Ctenomys emilianus
Ctenomys famosus
Ctenomys flamarioni
Ctenomys fochi
Ctenomys fodax
Ctenomys frater
Ctenomys fulvus
Ctenomys goodfellowi
Ctenomys haigi
Ctenomys johannis
Ctenomys juris
Ctenomys knighti
Ctenomys lami
Ctenomys latro
Ctenomys leucodon
Ctenomys lewisi
Ctenomys magellanicus
Ctenomys maulinus
Ctenomys mendocinus
Ctenomys minutus
Ctenomys occultus
Ctenomys opimus
Ctenomys osvaldoreigi
Ctenomys pearsoni
Ctenomys perrensi
Ctenomys peruanus
Ctenomys pilarensis
Ctenomys pontifex
Ctenomys porteousi
Ctenomys pundti
Ctenomys rionegrensis
Ctenomys roigi
Ctenomys saltarius
Ctenomys scagliai
Ctenomys sericeus
Ctenomys sociabilis
Ctenomys steinbachi
Ctenomys sylvanus
Ctenomys talarum
Ctenomys torquatus
Ctenomys tuconax
Ctenomys tucumanus
Ctenomys tulduco
Ctenomys validus
Ctenomys viperinus
Ctenomys yolandae
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Degut eli torvimyyrät (Octodontidae)

Aconaemys
Kivirotta (Aconaemys fuscus)
Aconaemys porteri
Aconaemys sagei
Degut (Octodon )
Chilendegu (Octodon bridgesi)
Degu eli torvimyyrä (Octodon degus)
Octodon lunatus
Octodon pacificus
Octodontomys
Tsos-tsos (Octodontomys gliroides)
Viskatsarotat (Octomys ) huom: Tympanoctomys barrerae &#x2D;laji luettiin aiemmin tähän sukuun.
Octomys mimax
Pipanacoctomys
Pipanacoctomys aureus
Salinoctomys
Salinoctomys loschalchalerosorum
Spalacopus
Koruro (Spalacopus cyanus)
Tympanoctomys
Viskatsarotta (Tympanoctomys barrerae)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Tsintsillarotat (Abrocomidae)

Tsintsillarotat (Abrocoma )
Abrocoma bennettii
Abrocoma boliviensis
Abrocoma budini
Abrocoma cinerea
Abrocoma famatina
Abrocoma shistacea
Abrocoma uspallata
Abrocoma vaccarum
Cuscomys
Cuscomys ashaninka
Cuscomys oblativa   †
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Piikkirotat (Echimyidae)

Dactylomyinae
Koro-korot (Dactylomys )
Koro-koro (Dactylomys boliviensis)
Dactylomys dactylinus
Dactylomys peruanus
Kannabateomys
Kannabateomys amblyonyx
Olallamys
Olallamys albicauda
Olallamys edax
Echimyinae
Callistomys
Callistomys pictus
Pehmeäpiikkirotat (Diplomys )
Pehmeäpiikkirotta (Diplomys caniceps)
Diplomys labilis
Diplomys rufodorsalis
Echimys
Echimys chrysurus
Echimys saturnus
Echimys semivillosus
Torot (Isothrix )
Toro (Isothrix bistriata)
Isothrix negrensis
Isothrix pagurus
Isothrix sinnamariensis
Makalata
Makalata didelphoides
Makalata grandis
Makalata macrura
Makalata obscura
Makalata occasius
Makalata rhipidura
Phyllomys
Phyllomys blainvillii
Phyllomys brasiliensis
Phyllomys dasythrix
Phyllomys kerri
Phyllomys lamarum
Phyllomys lundi
Phyllomys mantiqueirensis
Phyllomys medius
Phyllomys nigrispinus
Phyllomys pattoni
Phyllomys thomasi
Phyllomys unicolor
Eumysopinae
Carterodon
Pöllörotta (Carterodon sulcidens)
Clyomys
Clyomys bishopi
Clyomys laticeps
Euryzygomatomys
Guiara (Euryzygomatomys spinosus)
Hoplomys
Paksupiikkirotta (Hoplomys gymnurus)
Lonchothrix
Lonchothrix emiliae
Mesomys
Mesomys hispidus
Mesomys leniceps
Mesomys occultus
Mesomys stimulax
Piikkirotat (Proechimys )
Proechimys brevicauda
Proechimys canicollis
Proechimys chrysaeolus
Proechimys cuvieri
Proechimys decumanus
Proechimys echinothrix
Proechimys gardneri
Proechimys goeldii
Proechimys guairae
Proechimys guyannensis
Proechimys hoplomyoides
Proechimys kulinae
Proechimys longicaudatus
Proechimys magdalenae
Proechimys mincae
Proechimys oconnelli
Proechimys pattoni
Proechimys poliopus
Proechimys quadruplicatus
Proechimys roberti
Proechimys semispinosus
Proechimys simonsi
Proechimys steerei
Proechimys trinitatus
Proechimys urichi
Thrichomys synonyymi "Cercomys"
Rabudo (Thrichomys apereoides)
Thrichomys inermis
Thrichomys pachyurus
Trinomys
Trinomys albispinus
Trinomys dimidiatus
Trinomys eliasi
Trinomys gratiosus
Trinomys iheringi
Trinomys mirapitanga
Trinomys moojeni
Trinomys myosuros
Trinomys paratus
Trinomys setosus
Trinomys yonenagae
Heteropsomyinae
Boromys
Boromys offella   †
Boromys torrei   †
Brotomys
Brotomys contractus   †
Brotomys voratus   †
Heteropsomys
Heteropsomys antillensis   †
Heteropsomys insulans   †
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Rämemajavat (Myocastoridae)

Rämemajavat (Myocastor )
Nutria eli rämemajava (Myocastor coypus)
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Hutiat (Capromyidae)

Hutiat (Capromyinae )
Pitkähäntähutiat (Capromys )
Capromys gundlachianus
Capromys pilorides
Lyhythäntähutiat (Geocapromys )
Jamaikanhutia (Geocapromys brownii)
Bahamanhutia (Geocapromys ingrahami)
Geocapromys thoracatus   †
Mesocapromys
Cabreranhutia (Mesocapromys angelcabrerai)
Isokorvahutia (Mesocapromys auritus)
Pörröhäntähutia (Mesocapromys melanurus)
Kääpiöhutia (Mesocapromys nanus)
Pikkumaahutia (Mesocapromys sanfelipensis)
Mysateles
Garridonhutia (Mysateles garridoi)
Mysateles meridionalis
Mysateles prehensilis
Hexolobodontinae
Hexolobodon
Hexolobodon phenax   †
Isolobodontinae
Isolobodon
Isolobodon montanus   †
Isolobodon portoricensis   †
Plagiodontinae
Plagiodontia
Tsaguti eli hispaniolanhutia (Plagiodontia aedium)
Plagiodontia araeum   †
Plagiodontia ipnaeum   †
Rhizoplagiodontia
Rhizoplagiodontia lemkei   †
Piikkisikamaiset jyrsijät (Hystricomorpha) > Hystricognathi > Heptaxodontidae

Clidomyinae
Clidomys
Clidomys osborni   †
Heptaxodontinae
Amblyrhiza
Amblyrhiza inundata   †
Elasmodontomys
Elasmodontomys obliquus   †
Quemisia
Quemisia gravis   †
Lübeck (F214)

| Lübeck |
| --- | --- |
 Lübeck

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Nordseewerke
Kölinlasku:  1. kesäkuuta 1987
Laskettu vesille:  15. lokakuuta 1987
Palveluskäyttöön:  19. maaliskuuta 1990
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 600 t
Pituus:  130,50 m
Leveys:  14,60 m
Syväys:  6,30 m
Koneteho:  2 × MTU 20V956 TB92 -dieselmoottoria 8 140 kW 2 × GE LM2500 -kaasuturbiinia 30 000 kW
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  202+20 hengen lentomiehistö
Aseistus
Aseistus:  1 × OTO Melara 76 mm tykki 2 × Mauser MLG27 27 mm pikatykkiä 1 × 8 siilon ohjusjärjestelmä, 16 × Sea Sparrow -ilmatorjuntaohjusta 2 × Mk49 ohjusjärjestelmä, 21 × RAM-ohjus 2 × Harpoon-ohjusjärjestelmää, 8 ohjusta 2 × Mk 32 375 mm sukellusveneentorjuntaheitintä, 8 × DM4A1 tai Mk46 torpedoa 2 × Sea Lynx Mk.88A -helikopteria
Lübeck (runkonumero F214) on Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1990.
Valmistus

Alus tilattiin 6. joulukuuta 1985 Nordseewerkeltä, missä köli laskettiin 1. kesäkuuta 1987. Alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 15. lokakuuta ja otettiin palvelukseen 19. maaliskuuta 1990.
Palvelus

Alus on palveluksessa ja palveluksesta poisto on suunniteltu vuodelle 2021.
Lusoi

| Lusoi> Λουσοί |
| --- | --- |
 Lusoin arkeologista aluetta.
Sijainti
 Lusoi
Koordinaatit:  37°57′55″N, 22°06′07″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Lousikón, Kalávryta, Akhaia, Länsi-Kreikka
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Huippukausi:  200–100-luku eaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Azania, Arkadia
Aiheesta muualla
  Lusoi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lusoi (m.kreik. Λουσοί, Lūsoi tai Lousoi, myös Λουσσοί, Lūssoi/Loussoi, Λοῦσσα, Lūssa/Loussa; lat. Lusi) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Kalávrytan kunnan alueella lähellä nykyisiä Lousikón ja Káto Lousoín kyliä.
Maantiede

Lusoi sijaitsi Azaniassa Arkadian pohjoisosassa Aroanios-joen ylemmässä eli pohjoisemmassa laaksossa pohjoiseen Kleitorista ja itään Aroanian vuorista. Se luetaan usein Kleitorin alueeseen eli Kleitoriaan, koska se oli myöhemmin Kleitorin alaisuudessa. Kaupungin paikka on heti nykyisen Lousikón kylän (aiempi Chamáko) länsipuolella, lounaaseen nykyisistä Káto Lousoín (aiempi Soudená Agíou Vasileíou) ja Áno Lousoín (aiempi Soudená Theotókou) kylistä.
Lusoin akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi kukkula, joka sijaitsee heti nykyisen Lousikón länsipuolella. Alakaupunki levittäytyi kukkulan länsipuolelle. Lusoin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. Aroanioksen ylempi laakso eli nykyinen Soudenán tasanko sijaitsee vuoristossa ja vuorten ympäröimänä noin 1 000–1 200 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Tasanko on karstimaata oleva polje. Aroanios virtasi tasangolta vuorten läpi etelään Kleitorin alueelle. Muutoin tasangon vedet poistuivat karstimaaperän aukkojen (katavóthra) kautta. Korkeudesta johtuen seudun ilma on kosteaa ja kylmää. Theofrastoksen mukaan siellä kasvoivat parhaat myrkkykatkot.
Historia

Lusoi oli kreikkalaisessa mytologiassa paikka, jossa Proitoksen tyttäret parannettiin hulluudestaan. He olivat piiloutuneet suureen luolaan, josta Melampus vei heidät ja paransi heidät pyhin sovitustoimin. Tämän kunniaksi heidän isänsä Proitos perusti Artemis Hemerasian (”Kesyttäjä”) eli Artemis Lusian temppelin, jota kunnioitettiin koko Peloponnesoksella turvananojien rikkomattomana turvapaikkana. Samat myyttitapahtumat kietoutuvat myös Kleitoriin.
Lusoin kaupunki vaikuttaa olleen olemassa viimeistään geometrisella kaudella 700-luvulla eaa. Se oli alun perin itsenäinen polis, mutta tuli myöhemmin Kleitorin alaiseksi. Lusoille on kirjattu kaksi voittajaa panhelleenisissä kisoissa: lusoilainen (joskus mainittu spartalaiseksi) Eurybatos voitti Olympian kisat jo vuonna 708 eaa., ja Agisilas Python kisat vuonna 546 eaa. Tästä voidaan päätellä, että kaupunki oli itsenäinen ainakin vielä viimeksi mainittuna vuonna. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Lūsios (Λούσιος), Lūseus (Λουσεύς), Lūsiatēs (Λουσιάτης) ja Lūsieus (Λουσιεύς).
Lusoin suurinta kukoistuskautta oli hellenistinen kausi 200–100-luvuilla eaa. Aitolialaiset tuhosivat Lusoin aluetta vuosien 220–217 eaa. toisessa liittolaissodassa. Roomalaisella kaudella Lusoi menetti merkitystään Kleitorille. Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa. kaupungista ei ollut hänen mukaansa enää edes raunioita jäljellä. Kaupungin nimi säilyi kuitenkin Artemis Lusian temppelissä, ja arkeologian perusteella ainakin osa kaupungin paikasta on ollut käytössä vielä 200-luvulla.
Lusoin Artemis Hemerasian temppeli paikannettiin vuonna 1895. Kaupungin arkeologisia kaivauksia suoritettiin ensimmäisen kerran vuosina 1898–1899, ja ne ovat jatkuneet vuodesta 1981. Niitä suorittaa Itävallan arkeologinen instituutti Ateenassa.
Rakennukset ja löydökset

Akropolis eli yläkaupunki
Lusoin akropolis oli linnoitettu muurilla, joka ajoitetaan 300-luvulle eaa. Se oli tehty ilmeisesti savitiilistä monikulmaisista kivistä koostuneelle perustukselle.
Alakaupunki
Lusoin alakaupunki sijaitsi akropoliin länsipuolella. Siellä sijaitsi kaupungin agora, jonka länsilaidalta on löydetty kaksilaivaisen stoan eli pylväshallin jäänteet. Sen arvellaan toimineen kaupungin poliittisen elämän keskuksena. Paikalta on löydetty myös hellenistisellä kaudella rakennetun mutta arkaisoivan peripteraalitemppelin rauniot. Siinä oli lyhyillä sivuilla kuusi ja pitkillä sivuilla 15 pylvästä. Temppelissä oli pitkänomainen ydinrakennus, jossa oli pronaos, jonka edessä oli kaksi pylvästä; sen jälkeen cella, jonka kaksi kuuden pylvään riviä jakoi kolmeen laivaan; toinen cella (tai adyton), jonka kaksi kolmen pylvään riviä jakoi samoin kolmeen laivaan; ja vielä yksi takahuone.
Agoran alueen ja Artemis Hemerasian temppelin väliltä, agoran alueesta pohjoiseen, on löydetty kahden hellenistiselle kaudelle ajoittuvan asuintalokokonaisuuden jäänteet. Idänpuoleisessa oli peristyylipiha, kun taas lännenpuoleinen oli yksinkertaisempi. Taloissa on ollut andron-huoneet, joissa oli tilaa yhdelletoista leposohvalle, sekä tulisijat ja kylpyammeet. Niihin liittyi myös tiloja maataloustuotteiden valmistamiseen ja säilyttämiseen.
Artemis Hemerasian temppeli
Artemis Hemerasialle eli Artemis Lusialle omistettu temppeli sijaitsi akropoliin pohjoispuolella noin kilometrin verran alakaupungista itäkoilliseen. Sen paikka on ollut kulttikäytössä ainakin 700-luvulta eaa. ensimmäiselle vuosisadalle jaa. Paikalla oli lähde, jota pidettiin samana paikkana, jossa Melampus puhdisti ja paransi Proitoksen tyttäret. Proitoksen kerrotaan perustaneen pyhäkön kiitollisuudesta ja omistaneen sen Artemiille. Pyhäkkö kukoisti hellenistisellä kaudella, jolloin sen temppeli uusittiin ja pyhäkköalueelle rakennettiin lukuisia muita rakennuksia.
Pyhäkkö oli rakennettu kahdelle pengertasanteelle. Temppeli sijaitsi ylemmällä, eteläisemmällä tasanteella. Se ajoitetaan 300- ja 200-lukujen eaa. taitteeseen. Temppelirakennus edusti doorilaista tyyliä. Temppelin sisällä oli pronaos, cella ja adyton ja kummallakin pitkällä sivulla käytävät. Temppelin itäpään julkisivussa oli neljä pylvästä.
Temppelin itäpuolella oli suorakulmainen rakennus, joka koostui etuhuoneesta ja suuremmasta huoneesta. Se ajoitetaan 300-luvulle eaa. Pyhäkköalueen muut rakennukset sijaitsivat alemmalla, pohjoisella tasanteella. Niihin lukeutuvat muun muassa lähdekaivorakennus sekä rakennnukset, jotka on tulkittu buleuterioniksi ja propyloniksi. Pyhäkköalueelta on löydetty paljon votiivilahjoja geometriselta hellenistiselle kaudelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lusoi Wikimedia Commonsissa
Aroanios-joen pohjoisempaa laaksoa. Lusoin akropolis taustalla keskellä tasangon laidalla.
Artemis Hemerasian temppelin raunioita.
Artemis Hemerasian temppelin rauniot.
Lyhtykrotit

| Lyhtykrotit |
| --- | --- |
 Kyhmylyhtykrotti (Melanocetus johnsonii)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Krottikalat Lophiiformes
Heimo::  Lyhtykrotit  Melanocetidae  Gill, 1879
Katso myös
   Lyhtykrotit Wikispeciesissä   Lyhtykrotit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lyhtykrotit (Melanocetidae) on krottikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan kaikista lämpimistä ja lauhkeista valtameristä.