stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vartija
Muu vartioimistoiminta > Ilmoitettu vartija

Virallisten vartijoiden lisäksi on olemassa myös ns. ilmoitettuja vartijoita. Tällaisia ovat esimerkiksi venekerhojen satamissa toimivat vartijat, jotka suorittavat omavartiointia. He ovat kyseisen kerhon jäseniä ja vartiovuoro kerran purjehduskaudessa kuuluu jäsenvelvollisuuksiin. Heillä on normaalin järjestyksenvalvojan valtuudet ja yleensä tehtävässä käytetään keltaista tai oranssinväristä heijastinliiviä, jossa on teksti ”VARTIJA – VAKT”,  vaihtoehtoisesti ”JÄRJESTYKSENVALVOJA – ORDNINGSVAKT”. Joillakin näistä vartijoista saattaa olla järjestyksenvalvojakortti, mutta useimmat ovat vain ilmoitettuja: vartiovuorolista on toimitettu viranomaisille purjehduskauden alussa. Monet kerhot ovat anoneet ja saaneet luvan käyttää vartijankelloa tarkkaillakseen omavartiointia. Omavartijalla ei ole voimankäyttöoikeutta, vain jokamiehen oikeuteen pohjautuva hätävarjeluoikeus eli he eivät saa kantaa tehtävässä voimankäyttövälineitä. Suomen Veneilyliitto toimittaa kerhoille tarkoitusta varten keltaista heijastinliiviä, jonka selässä lukee normaalisti ”KATSASTAJA – BESIKTNINGSMAN”. Tekstin ylä- ja alapuolella on tarrakiinnitysnauhat, joihin voidaan kiinnittää liivin värinen peitekangas, jossa lukee ”VARTIJA – VAKT”.
Vartioimistoiminta muissa maissa > Vartioimistoiminta Ruotsissa

Ruotsissa vartijat toimivat jokamiehenoikeuksin. Vartioimisliikkeistä säädetään vartioimisliikkeistä annetussa laissa (lag 1974:191 om bevakningsföretag) ja vartioimisliikkeistä annetussa asetuksessa (förordning 1989:149 om bevakningsföretag m.m). Vartioimisliikkeen harjoittaminen ja henkilökunnan kouluttaminen on Ruotsissa luvanvaraista.
Vartijan koulutus Ruotsissa kestää poliisiylihallituksen antaman määräyksen mukaisesti 217 tuntia, joista peruskoulutusta 44 tuntia, 53 tuntia jatkettua peruskoulutusta ja 120 tuntia työharjoittelua.
Vartijat toimivat Ruotsissa suojeluvartijoita lukuun ottamatta jokamiehenoikeuksin. Vartija voi erityisen ampuma-asekoulutuksen suoritettuaan kantaa ampuma-asetta. Kaasusumutinta ei saa vartija kantaa vartioimistehtävässä. Suojeluvartijoista säädetään yhteiskunnallisesti tärkeiden laitosten suojelusta annetussa laissa (lag 1990:217 om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m) ja asetuksessa (förordning 1990:1334 om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m). Suojeluvartijoiden tehtävänä on yhteiskunnalle tärkeiden laitosten ja alueiden vartiointi ja suojelu tuhotyöltä, terrorismilta ja vakoilulta. Suojeluvartijoiden erityiskoulutus kestää 40 tuntia. Suojeluvartijoilla on tiettyjä erityisvaltuuksia kuten oikeus henkilöön kohdistuvaan etsintään, oikeus tarkastaa kulkuneuvoja, poistamis- ja kiinniotto-oikeus sekä takavarikko-oikeus.
Vartioimistoiminta muissa maissa > Vartioimistoiminta Yhdysvalloissa

Yhdysvalloissa turvallisuusalan perinteet alkavat 1800-luvun "yksityispoliiseista", private police. Yksityisen vartioimisliiketoiminnan osa-alueisiin kuuluu myös julkisen sektorin kohteet kuten virastot ja vankilat. Rikoksentorjuntaan ja järjestyksen ylläpitämiseen käytettävistä varoista 70 % tulee yksityiseltä sektorilta ja yksityinen ala työllistää lähes kolme kertaa enemmän kuin julkinen turva-ala.
Liittovaltiotasolla turvallisuusalaa ohjaa ja sääntelee sitä varten perustettu elin (The private Security Advisory Council). Osavaltiotasolla lait ja käytänteet kuitenkin vaihtelevat suurestikin.
Yhdysvalloissa yksityiselle turvallisuusalalle on mahdollisuus myöntää lupa hoitaa alan perinteisten tehtävien lisäksi myös tavallisesti poliisille kuuluvia tehtäviä, kuten partiointitehtäviä ja tutkinta- ja tarkastustehtäviä. Yritykset hoitavat myös vankikuljetuksia. Yksityiseen turvallisuusyrityksen henkilöstöön kuuluvalle voidaan myöntää jopa lupa pidättämiseen tai kotietsinnän suorittamiseen.
Vartioimistoiminta muissa maissa > Vartioimistoiminta Isossa-Britanniassa

Isossa-Britanniassa ei ole yksityistä turvallisuusalaa koskevaa lainsäädäntöä. Lainsäädännön puuttuessa yksityisen turvallisuusalan eri osa-alueilla toimivat yhdistykset ovat kehittäneet itse alaa koskevia sääntöjä sekä suosituksia. Suurin tällainen yhdistys on The British Security Industry Association. Yhdistys on myös perustanut kaksi valvontaelintä: ISI eli The Inspectorate of the Security Industry ja NACOSS eli The National Approval Council for Security Systems. Näistä ISI valvoo vartioimisliikkeitä ja NACOSS tarkastaa hälytyskeskuksia. Yhdistyksen perustama järjestö SITO eli The Security Industry Training Organisation vastaa alan koulutusvaatimuksista. ISI, NACOSS ja SITO ovat itsenäisiä aatteellisia yhdistyksiä joita hallitus tukee.
Isossa-Britanniassa yksityiset yritykset ylläpitävät vankiloita ja hoitavat vankienkuljetustehtäviä. Vankiloiden suunnittelusta, rakentamisesta ja ylläpidosta muodostuu suurin osa alan liikevaihdosta. Vuonna 2018 maan hallitus otti Birminghamin vankilan takaisin hallintaansa turvallisuusyhtiö G4S:ltä vakavien laiminlyöntien takia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Poliisi: Vartioimisliikkeet ja vartijat
Turvallisuusalan ammattiliitto ry
Palvelualojen ammattiliitto PAM ry
Lainsäädäntöuudistuksen keskeiset tavoitteet:  [vanhentunut linkki]
Vartiointialan työehtosopimus 2008-2010
Suomalainen vartija.
Kuva suomalaisen vartijakortin etupuolelta.
Yövartija.
Dylan Groenewegen

| Dylan Groenewegen |
| --- | --- |
 Dylan Groenewegen 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1993 (ikä 31)
Kansalaisuus:   Alankomaat
Pyöräilijä
Pituus:  177 cm
Paino:  70 kg
Joukkue:  Team Jayco-AlUla
Laji:  maantiepyöräily
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  kirimies
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2012–2014 2015 2016–2021  2022–:  Cycling Team De Rijke Roompot - Oranje Peloton Team LottoNL-Jumbo / Team Jumbo-Visma Team BikeExchange-Jayco / Team Jayco-AlUla
Suurimmat voitot
 Ranskan ympäriajo, 6 etappia Maantieajon Alankomaiden-mestaruus 2016, 2024 
 Tiedot päivitetty: 5. heinäkuuta 2024 
Aiheesta muualla
dylangroenewegen.com
Dylan Groenewegen (s. 21. kesäkuuta 1993 Amsterdam) on alankomaalainen maantiepyöräilijä, ajajatyypiltään kirimies. Hän aloitti ammattilaisuransa Cycling Team De Rijkessa 2012–2014, edusti Roompot - Oranje Pelotonia 2015, Team LottoNL-Jumbo / Team Jumbo-Vismaa 2016–2021 ja on vuodesta 2022 ajanut Team BikeExchange-Jayco / Team Jayco-AlUla -tallissa.
Groenewegen on voittanut Ranskan ympäriajossa kuusi etappia. Hän voitti maantieajon Alankomaiden-mestaruuden 2016 ja 2024.
Groenewegen sai yhdeksän kuukauden kilpailukiellon muutettuaan Puolan ympäriajon 2020 avausetapin loppukirissä ajolinjaansa siten, että Fabio Jakobsen ajautui päin reuna-aitaa ja oli vammojensa seurauksena kaksi päivää koomassa.
Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2012

Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2012 pelattiin Yhdysvalloissa 7.–14. huhtikuuta 2012.
Lohkot

| --- | --- |
 Lohko-A  Yhdysvallat   Kanada   Suomi   Venäjä :  Lohko-B  Ruotsi   Sveitsi   Slovakia   Saksa
Alkusarja > Lohko B

| Joukkue | Ottelut | Voitot | JA-voitot | JA-tappiot | Tappiot | Tehdyt | Päästetyt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 7 | 6 | 1 | 6 |
|  Ruotsi | 3 | 1 | 1 | 0 | 1 | 9 | 5 | 4 | 5 |
|  Saksa | 3 | 1 | 0 | 1 | 1 | 6 | 8 | -2 | 4 |
|  Slovakia | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 | 6 | 9 | -3 | 3 |
Ottelut
Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC-4)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.4. |  Slovakia | 1-5 |  Ruotsi | Cairns Arena |  |
13.00: 
| 13.00 | (0-1, 1-1, 0-3)  | (0-1, 1-1, 0-3)  | (0-1, 1-1, 0-3)  | Yleisömäärä: 302 |  |
| 13.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 302 |  |
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.4. |  Sveitsi | 2-3 |  Saksa | Cairns Arena |  |
17.00: 
| 17.00 | (1-1, 1-2, 0-0)  | (1-1, 1-2, 0-0)  | (1-1, 1-2, 0-0)  | Yleisömäärä: 277 |  |
| 17.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 277 |  |
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.4. |  Ruotsi | 2-1 j.a |  Saksa | Cairns Arena |  |
13.00: 
| 13.00 | (0-0,0-0,1-1;1-0)  | (0-0,0-0,1-1;1-0)  | (0-0,0-0,1-1;1-0)  | Yleisömäärä: 342 |  |
| 13.00 |  |  |      | Yleisömäärä: 342 |  |
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.4. |  Sveitsi | 2-1 |  Slovakia | Cairns Arena |  |
17.00: 
| 17.00 | (1-0,0-1,1-0)  | (1-0,0-1,1-0)  | (1-0,0-1,1-0)  | Yleisömäärä: 200 |  |
| 17.00 |  |  |      | Yleisömäärä: 200 |  |
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.4. |  Ruotsi | 2-3 |  Sveitsi | Cairns Arena |  |
13.00: 
| 13.00 | (1–1, 0–0, 1–2)  | (1–1, 0–0, 1–2)  | (1–1, 0–0, 1–2)  | Yleisömäärä: 325 |  |
| 13.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 325 |  |
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.4. |  Saksa | 2-4 |  Slovakia | Cairns Arena |  |
17.00: 
| 17.00 | (0–1, 1–2, 1–1)  | (0–1, 1–2, 1–1)  | (0–1, 1–2, 1–1)  | Yleisömäärä: 237 |  |
| 17.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 237 |  |
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00:
Putoamissarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.4. |  Saksa | 2-1 rl. |  Slovakia | Cairns Arena |  |
17.00: 
| 17.00 | (0–1, 1–0, 0–0, 0-0, 1-0)  | (0–1, 1–0, 0–0, 0-0, 1-0)  | (0–1, 1–0, 0–0, 0-0, 1-0)  | Yleisömäärä: 174 |  |
| 17.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 174 |  |
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.4. |  Slovakia | 1-3 |  Saksa | Cairns Arena |  |
13.00: 
| 13.00 | (0–1, 0–1, 1–1)  | (0–1, 0–1, 1–1)  | (0–1, 0–1, 1–1)  | Yleisömäärä: 187 |  |
| 13.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 187 |  |
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00: 
13.00:
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   | A1 |   Yhdysvallat | 10 |   |  |  |  |  |
|   | A4 |   Venäjä | 2 |   |   |  |   Sveitsi | 1 |   |   |  |  |  |
|   | B1 |   Sveitsi | 5 |   |   |   |   |   |   |   |  |   Yhdysvallat | 4 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   Kanada | 5 |
|   |  |  |  |   |   | A2 |   Kanada | 5 |   |   |  |  |  |
|   | A3 |   Suomi | 2 |   |   |  |   Suomi | 1 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | B2 |   Ruotsi | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |   Suomi | 2 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   Sveitsi | 6 |
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.4. |  Venäjä | 2-5 |  Sveitsi | Gutterson Fieldhouse |  |
15.00: 
| 15.00 | (1-2,1-3,0-0)  | (1-2,1-3,0-0)  | (1-2,1-3,0-0)  | Yleisömäärä: 1 340 |  |
| 15.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 1 340 |  |
15.00: 
15.00: 
15.00: 
15.00: 
15.00: 
15.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.4. |  Suomi | 2-1 |  Ruotsi | Gutterson Fieldhouse |  |
19.00: 
| 19.00 | (2-0,0-0,0-1)  | (2-0,0-0,0-1)  | (2-0,0-0,0-1)  | Yleisömäärä: 1 633 |  |
| 19.00 | Anne Helin 0.21 Susanna Tapani (M. Karvinen, T. Mertanen) 16.58 | IIHF:n raportti | Elin Holmlov (P. Winnberg, J. Asselholt) 53.04     | Yleisömäärä: 1 633 |  |
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.4. |  Kanada | 5-1 |  Suomi | Gutterson Fieldhouse |  |
15.00: 
| 15.00 | (2–0, 1–1, 2–0)  | (2–0, 1–1, 2–0)  | (2–0, 1–1, 2–0)  | Yleisömäärä: 1 750 |  |
| 15.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 1 750 |  |
15.00: 
15.00: 
15.00: 
15.00: 
15.00: 
15.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.4. |  Yhdysvallat | 10-0 |  Sveitsi | Gutterson Fieldhouse |  |
19.00: 
| 19.00 | (3–0, 3–0, 4–0)  | (3–0, 3–0, 4–0)  | (3–0, 3–0, 4–0)  | Yleisömäärä: 2 211 |  |
| 19.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 2 211 |  |
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00: 
19.00:
Pudotuspelit > Sijoituspeli 5. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.4. |  Venäjä | 1-2 ja. |  Ruotsi | Cairns Arena |  |
17.00: 
| 17.00 | (0–1, 0–0, 1–0, 0-1)  | (0–1, 0–0, 1–0, 0-1)  | (0–1, 0–0, 1–0, 0-1)  | Yleisömäärä: 261 |  |
| 17.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 261 |  |
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.4. |  Sveitsi | 6-2 |  Suomi | Gutterson Fieldhouse |  |
15.00: 
| 15.00 | (2-2, 1-0, 3-0)  | (2-2, 1-0, 3-0)  | (2-2, 1-0, 3-0)  | Yleisömäärä: 2 400 |  |
| 15.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 2 400 |  |
15.00: 
15.00: 
15.00: 
15.00: 
15.00: 
15.00:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.4. |  Yhdysvallat | 4-5 ja |  Kanada | Gutterson Fieldhouse |  |
19.00: 
| 19.00 | (1-1,2-2,1-1;0-1)  | (1-1,2-2,1-1;0-1)  | (1-1,2-2,1-1;0-1)  | Yleisömäärä: 4 007 |  |
| 19.00 | Kendall Coyne (A. Kessel, B. Decker) 12.54 Brianna Decker (M. Bozek, A. Schlepper) 36.43 Gigi Marvin 38.16 Gigi Marvin 42.57 | IIHF:n raportti | Hayley Wickenheiser 7.52 Jayna Hefford (M. Agosta, H. Wickenheiser) 24.07 Caroline Ouellette 25.36 Meghan Agosta (J. Hefford, C. Ouellette) 57.22 Caroline Ouellette (M. Agosta) 61.50 | Yleisömäärä: 4 007 |  |
| 19.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 4 007 |  |
| 19.00 | 14min |  | 22min | Yleisömäärä: 4 007 |  |
| 19.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 4 007 |  |
| 19.00 | Molly Schaus 34torjuntaa |  | Shannon Szabados 40torjuntaa | Yleisömäärä: 4 007 |  |
19.00: 
19.00:
Pistepörssi

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelaaja | Pelit | Maalit | Syötöt | Pisteet |
|  Monique Lamoureux-Kolls | 5 | 7 | 7 | 14 |
|  Kelli Stack | 5 | 5 | 8 | 13 |
|  Brianna Decker | 5 | 4 | 6 | 10 |
|  Amanda Kessel | 5 | 3 | 7 | 10 |
|  Hayley Wickenheiser | 5 | 3 | 7 | 10 |
|  Kendall Coyne | 5 | 4 | 5 | 9 |
|  Jocelyne Lamoureux | 5 | 4 | 5 | 9 |
|  Caroline Ouellette | 5 | 4 | 5 | 9 |
|  Jayna Hefford | 5 | 3 | 6 | 9 |
|  Gigi Marvin | 5 | 3 | 6 | 9 |
Keuhkoputkentulehdus

| Keuhkoputkentulehdus |
| --- | --- |
 Bronkiitissa keuhkoputkiston limakalvo tulehtuu ja limaneritys lisääntyy.
Luokitus
ICD-10:  J20
ICD-9:  466
Tautitietokanta:  29135
MedlinePlus:  001087
MeSH:  D001991
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Keuhkoputkentulehdus eli bronkiitti on henkitorven ja keuhkoputkien (bronchi) tulehdus. Useimmiten nimityksellä tarkoitetaan äkillistä (akuuttia) keuhkoputkentulehdusta, joka on infektiosairaus. Keuhkoputkentulehdus voi olla myös pitkäaikainen (krooninen), mikä liittyy yleensä tupakointiin ja katsotaan osaksi keuhkoahtaumatautia.
Aikuisen akuutti keuhkoputkentulehdus

Akuutista keuhkoputkentulehduksesta puhutaan yleensä silloin, kun oireet ovat kestäneet alle 3 viikkoa (joidenkin määritelmien mukaan jopa 6 viikkoa); yskän lisäksi ilmenee ysköksiä, hengenahdistusta, hengityksen vinkumista tai rintakipua; eivätkä oireet johdu keuhkokuumeesta, ylähengitysteiden tulehduksesta tai pitkäaikaisesta keuhkosairaudesta kuten astmasta. Se on yleinen sairaus ja vuodessa sen sairastanee noin joka kymmenes ihminen.
Äkillisen keuhkoputkentulehduksen keskeinen aiheuttaja lienee yli 90 %:ssa taudeista jokin ”flunssaviruksista” (esim. rinovirus, koronavirus, adenovirus tai RSV) tai influenssavirus; viitteitä bakteeri-infektiosta kuten mykoplasmasta, keuhkoklamydiasta tai hinkuyskästä löytyy 1–10 %:lta potilaista. Bakteerien merkitys sairauden synnyssä on kuitenkin jäänyt epäselväksi, sillä koepaloissa niiden ei ole todettu tunkeutuvan limakalvoon eivätkä antibiootitkaan yleensä auta. Suuren osan tapauksista ajatellaan olevan useamman mikrobin aiheuttamia sekainfektioita.
Aikuisen akuutti keuhkoputkentulehdus > Akuutin keuhkoputkentulehduksen hoito

Kuten flunssaan, myöskään äkilliseen keuhkoputkentulehdukseen ei ole keksitty tehokasta hoitoa. Antibioottia ja lumelääkettä vertaavissa tutkimuksissa antibiootit eivät ole osoittautuneet yleensä terveiden aikuisten keuhkoputkentulehduksissa hyödyllisiksi, eikä niiden käyttöä puolleta suomalaisissa tai kansainvälisissä hoitosuosituksissa. Käytännössä lääkäri määrää silti antibioottia Euroopassa alueesta riippuen noin 20–90 %:lle potilaista. Yskänlääkkeiden lumelääkettä paremmasta tehosta ei juuri ole näyttöä. Astmalääkkeet saattavat auttaa osaa niistä, joilla ilmenee hengityksen vinkumista, mutta yleisesti ottaen niiden ei ole näytetty keuhkoputkentulehduksessa auttavan; toisaalta toistuvien keuhkoputkioireiden syy on usein nimenomaan toteamatta jäänyt astma tai muu krooninen keuhkosairaus.
Äkillinen keuhkoputkentulehdus paranee lähes aina omia aikojaan, ellei vastustuskyky ole sairauden tai lääkehoidon heikentämä. Harvoin tauti etenee keuhkokuumeeksi, joka vaatii antibioottihoitoa. Tyypillinen yskän kesto aikuisen akuutissa hengitystieinfektiossa on noin 2–3 viikkoa, mutta neljänneksellä yskä voi kestää yli kuukauden.
Aiheesta muualla

Lumio, Jukka: Keuhkoputkentulehdus aikuisella (bronkiitti). Lääkärikirja Duodecim. 30.9.2016.
Jalanko, Hannu: Keuhkoputkentulehdus lapsella. Lääkärikirja Duodecim. 16.1.2017.
Jalanko, Hannu: Ahtauttava keuhkoputkentulehdus (infektioastma) lapsella. Lääkärikirja Duodecim. 3.12.2016.
Jalanko, Hannu: Hinkuyskä. Lääkärikirja Duodecim 4.12.2016.
Haahtela, Tari: Astma. Lääkärikirja Duodecim 9.10.2013.
Salomaa, Eija-Riitta: Keuhkoahtaumatauti (COPD). Lääkärikirja Duodecim 1.9.2016.
Kivimäen pysäkki

Kivimäen pysäkki tai Kivimäen seisake (lyh. Kvk) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Kajaanin kaupungissa rataosalla Iisalmi–Kontiomäki. Se sijaitsi suunnilleen Murtomäen ja Kajaanin asemien puolivälissä Syvänkankaalla lähellä Kivimäen kylää.
Kivimäki avattiin liikenteelle 16. lokakuuta 1904. Paikalle rakennettiin samana vuonna Bruno Granholmin suunnittelema Platformskjul IV -tyyppinen pysäkkirakennus. Liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi ja tavaraliikenne lakkautettiin 25. toukokuuta 1968. Henkilöliikenne lakkautettiin 23. toukokuuta 1971 ja liikennepaikka lakkautettiin kokonaan 28. toukokuuta 1972. Liikennepaikan viimeiset sivuraiteet purettiin 1988.
Kivimäen pysäkkirakennus siirtyi yksityisomistukseen ja se kunnostettiin 1999. Rakennus purettiin vuoden 2015 lopulla.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Kuvia Kivimäen pysäkiltä
| n k Perustiedot Wikidatassa: Kivimäen pysäkki (Q11871906)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: rautatieasema
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Kajaani
koordinaatit: 64°08′N 27°38′E﻿ / ﻿64.13°N 27.63°E﻿ / 64.13; 27.63
Bekaanlaakso

Bekaan laakso
Bekaanlaakso on hedelmällinen laakso, joka sijaitsee Libanonissa noin 30 kilometrin päässä Beirutista itään Libanoninvuorten ja Antilibanonin vuoriston välissä, minkä korkein huippu sijaitsee Hermonvuorella.
Bekaanlaakso on Libanonin šiiojen sekä Hizbollahin vahvaa kannatusaluetta.
Viininviljely

Viininviljelyllä on tuhansien vuosien historia Bekaanlaaksossa. Välimeren kauppaa hallinneet foinikialaiset valmistivat ja veivät viiniä ulkomaille jo noin 3 000 vuotta eaa. Laaksossa olevassa Baalbekin kaupungissa on roomalaisten rakentama viininjumala Bacchuksen temppeli. Laaksosta on löydetty myös Umaijadien dynastian aikaisia viiniruukkuja. Viinintuotanto alkoi taantua kun ottomaanit alkoivat hallita aluetta 1300-luvulla. Taantuma jatkui aina ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Tuona aikana vain joillakin luostareilla oli lupa valmistaa viiniä, ja monet paikalliset punaiset rypälelajikkeet katosivat. Valkoisia lajikkeita, kuten Abaidy ja Merwah, on taas onnistuttu elvyttämään.
Ilmasto on Bekaanlaaksossa suotuisa viininviljelylle. Se sijaitsee noin 1 000 metrin korkeudella meren pinnasta. Aurinko paistaa keskimäärin 250 päivää vuodessa, ja vuotuinen sademäärä vaihtelee 600 ja 1 000 millilitran välillä. Laakson ilmasto on kuiva, kuuma ja tuulinen. Kesäkuukausina yölämpötila laskee 10-15 asteeseen, mikä kompensoi päivän paahdetta samalla muodostaen rypäleisiin aromikkuutta. Lisäksi laaksoa ympäröivät vuoristot suojaavat viljelyksiä myrskytuhoilta. Sadonkorjuu ajoittuu syys- ja lokakuulle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Middle East Media Research Institute: Hizbullah Threatens Lebanese Government Not to Destroy Drug Crops in South-Lebanon, Inquiry and Analysis Series - No. 63, 6. heinäkuuta 2001
Bacchuksen temppeli
Törmän rautatieasema

Törmän rautatieasema (lyh. Tör) on Suomen rataverkon liikennepaikka Keminmaan kunnassa rataosalla Laurila–Kelloselkä. Se sijaitsee Laurilan ja Tervolan rautatieasemien välisellä osuudella.
Alun perin Törmä avattiin 1. elokuuta 1912. Rataosa oli valmistunut jo vuonna 1909. Törmään rakennettiin Bruno Granholmin suunnittelema Platformskjul-tyyppinen rakennus, jota laajennettiin 1930. Rakennus tuhoutui Lapin sodassa, mutta vuonna 1945 Törmään rakennettiin uusi vaatimattomampi rakennus. Samojen piirustusten perusteella rakennettiin myös Raholan ja Rajasuon seisakkeiden rakennukset. Törmä muutettiin miehittämättömäksi ja tavaraliikenne lakkautettiin 1. huhtikuuta 1952. Tavaraliikennettä jatkettiin kuitenkin vielä vuosina 1956–1965. Henkilöliikenne ja koko liikennepaikka lakkautettiin 27. toukokuuta 1979 lättähattuliikenteen päättyessä.
Nykyinen liikennepaikka otettiin käyttöön vuonna 2003 rataosuuden Oulu–Rovaniemi sähköistys- ja perusparannustöiden yhteydessä. Liikennepaikalla on yksi läpiajettava sivuraide, ja se on tarkoitettu pelkästään junien kohtaamisia varten. Varsinaista asemarakennusta ei enää ole vaan ainoastaan laitetila. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Oulusta käsin.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: Kuva Törmän vuonna 1945 rakennetusta asemasta
Kalliosinisiipi

| Kalliosinisiipi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
  
 
Suomessa:
 Erittäin uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Sinisiipiset Lycaenidae
Suku::  Scolitantides
Laji::  orion
Kaksiosainen nimi
 Scolitantides orion  (Pallas, 1771) 
Synonyymit
 Lycaena orion 
Alalajit
 Scolitantides orion jezoensis (syn. Lycaena jezoensis) 
Katso myös
   Kalliosinisiipi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalliosinisiipi (Scolitantides orion) on sinisiipisten heimoon kuuluva päiväperhonen, joka on sen harvinaisuuden vuoksi luokiteltu Suomessa vaarantuneeksi (VU). Se on yksi Suomen neljästä rauhoitetusta sinisiivestä ja kuuluu kansainvälisiin vastuulajeihin.