stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuula (matematiikka)
Esimerkkejä > Avoin ja suljettu väli

Avaruudessa 




R



{\textstyle \mathbb {R} }

, varustettuna metriikalla 



d
(
x
,
y
)
=

|

x
−
y

|



{\textstyle d(x,y)=|x-y|}

, on avoin kuula  B\left(a,r\right) avoin väli:
B\left(a,r\right)=\left\{x\in \mathbb {R} :|x-a|<r\right\}=\,]a-r,a+r[
Vastaavasti suljettu kuula  {\bar {B}}\left(a,r\right) on suljettu väli:
{\bar {B}}\left(a,r\right)=\left\{x\in \mathbb {R} :|x-a|\leq r\right\}=[a-r,a+r]
Yksiulotteinen vastaava pallo koostuu puolestaan vain kahdesta reaaliluvusta:
S(a,r)=\left\{x\in \mathbb {R} :|x-a|=r\right\}=\left\{a-r,a+r\right\}
Esimerkkejä > Kiekko ja kuula

Varustetaan avaruus 





R


n




{\textstyle \mathbb {R} ^{n}}

 metriikalla 



d

(


x

,

y


)

=



∑

k
=
1


n




(


x

i


−

y

i



)


2






{\textstyle d\left(\mathbf {x} ,\mathbf {y} \right)={\sqrt {\sum _{k=1}^{n}\left(x_{i}-y_{i}\right)^{2}}}}

. Jos  n=2, niin avoin kuula  B\left(\mathbf {a} ,r\right) on reunaton kiekko:
B\left(\mathbf {a} ,r\right)=\left\{(x_{1},x_{2})\in \mathbb {R} ^{2}:(x_{1}-a_{1})^{2}+(x_{2}-a_{2})^{2}<r^{2}\right\}
Vastaavasti suljettu kuula  {\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right) on kiekko:
{\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right)=\left\{(x_{1},x_{2})\in \mathbb {R} ^{2}:(x_{1}-a_{1})^{2}+(x_{2}-a_{2})^{2}\leq r^{2}\right\}
Erityisesti origokeskinen yksikkökiekko, jonka reunakäyrä on yksikköympyrä, on suljettu kuula  {\bar {B}}\left(0,1\right). Jos  n=3, niin suljettu kuula  {\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right) on se, mitä yleisessä mielessä tarkoitetaan kolmiulotteisella umpinaisella pallolla (esimerkiksi kuulantyönnössä käytettävä kuula):
{\bar {B}}\left(\mathbf {a} ,r\right)=\left\{(x_{1},x_{2},x_{3})\in \mathbb {R} ^{3}:(x_{1}-a_{1})^{2}+(x_{2}-a_{2})^{2}+(x_{3}-a_{3})^{2}\leq r^{2}\right\}
Vastaavalle avoimelle kuulalle on hankalampi keksiä todellista kolmiulotteisen maailman vastinetta, sillä siitä pitäisi olla ''kuorittu'' pois äärettömän ohut pintakerros. Origokeskinen pallo, jonka säde on 1 on puolestaan yksikköpallo  S(0,1).
Esimerkkejä > {0,1}-metriikan kuula

Olkoon  Xmielivaltainen joukko. Asetetaan sille metriikka
d\left(\mathbf {x} ,\mathbf {y} \right)={\begin{cases}0,&{\text{jos}}~\mathbf {x} =\mathbf {y} \\1,&{\text{jos}}~\mathbf {x} \neq \mathbf {y} \end{cases}}
Tällöin
B\left(\mathbf {a} ,r\right)={\begin{cases}\{\mathbf {a} \},&{\text{jos}}~r\leq 1\\X,&{\text{jos}}~r>1\end{cases}}
Maahockey kesäolympialaisissa 2020 – miesten turnaus

Miesten maahockeyturnaus Tokion olympialaisissa 2020 pelattiin Oi Hockey Stadiumilla 24. heinäkuuta – 5. elokuuta. Turnaukseen osallistui 12 joukkuetta, joista yksi paikka oli varattu isäntämaa Japanille. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähti Argentiina.
Karsinnat

Karsinnat koostuvat maanosien omista karsintaturnauksista sekä yleisistä karsintapahtumista. Afrikan, Aasian, Amerikan, Euroopan ja Oseanian karsintaturnauksista pääsee yksi joukkue.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet maat

| Maanosa | Karsintatapa | Ajankohta | Paikat | Maat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Isäntämaa |  | 1 |  Japani |
| Aasia | Aasian kisat 2018 | 19. elokuuta – 1. syyskuuta 2018 | 0 | –1 |
| Amerikka | Pan-Amerikan kisat 2019 | 30. heinäkuuta – 10. elokuuta 2019 | 1 |  Argentiina |
| Afrikka | Erillinen karsintaturnaus | 12. – 18. elokuuta 2019 | 1 |  Etelä-Afrikka |
| Eurooppa | Maahockeyn Euroopan-mestaruuskilpailut 2019 | 16. – 25. elokuuta 2019 | 1 |  Belgia |
| Oseania | 2019 Oceania Cup | 1. – 8. syyskuuta 2019 | 1 |  Australia |
|  | Yhteiset karsintatapahtumat | 25. lokakuuta – 3. marraskuuta 2019 | 7 |  Alankomaat    Espanja    Intia    Iso-Britannia    Kanada    Saksa    Uusi-Seelanti |

1 Japani voitti Aasian kisoissa maahockeyturnauksen, jolloin kyseisestä turnauksesta mikään uusi joukkue ei karsiutunut olympiaturnaukseen. Karsintapaikka siirtyi yleisiin karsintapahtumiin.
Lohkovaihe

Lohkojen joukkueet jaettiin FIH:n rankingin perusteella siten, maat saivat sijoituksen rankingin perusteella. Lohkoon A sijoitettiin maat sijoilla 1., 4., 5., 8., 9. ja 12. Lohkot ilmoitettiin 23. marraskuuta 2019.
Lohkovaihe > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Australia | 5 | 4 | 1 | 0 | 22 | 9 | +13 | 13 | Pudotuspelit |
| 2 |  Intia | 5 | 4 | 0 | 1 | 15 | 13 | +2 | 12 | Pudotuspelit |
| 3 |  Argentiina | 5 | 2 | 1 | 2 | 10 | 11 | −1 | 7 | Pudotuspelit |
| 4 |  Espanja | 5 | 1 | 2 | 2 | 9 | 10 | −1 | 5 | Pudotuspelit |
| 5 |  Uusi-Seelanti | 5 | 1 | 1 | 3 | 11 | 16 | −5 | 4 |  |
| 6 |  Japani (I) | 5 | 0 | 1 | 4 | 10 | 18 | −8 | 1 |  |
.
Lohkovaihe > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Belgia | 5 | 4 | 1 | 0 | 26 | 9 | +17 | 13 | Pudotuspelit |
| 2 |  Saksa | 5 | 3 | 0 | 2 | 19 | 10 | +9 | 9 | Pudotuspelit |
| 3 |  Iso-Britannia | 5 | 2 | 2 | 1 | 11 | 11 | 0 | 8 | Pudotuspelit |
| 4 |  Alankomaat | 5 | 2 | 1 | 2 | 13 | 13 | 0 | 7 | Pudotuspelit |
| 5 |  Etelä-Afrikka | 5 | 1 | 1 | 3 | 16 | 24 | −8 | 4 |  |
| 6 |  Kanada | 5 | 0 | 1 | 4 | 9 | 27 | −18 | 1 |  |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  1.8. 12:00 |  1.8. 12:00 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  1.8. 12:00 |  1.8. 12:00 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   Australia | 2 (3) |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   Australia | 2 (3) |  |  |  3.8. 19:00 |  3.8. 19:00 |  |  |  |  |
|   |   Alankomaat  |  2 (0)  |  |  |  3.8. 19:00 |  3.8. 19:00 |  |  |  |  |
|   |   Alankomaat  |  2 (0)  |  |  |   Australia | 3 |  |  |  |  |
|   |  1.8. 09:30 |  1.8. 09:30 |  |  |   Australia | 3 |  |  |  |  |
|   |  1.8. 09:30 |  1.8. 09:30 |  |  |   Saksa |  1  |  |  |  |  |
|   |   Saksa | 3 |  |  |   Saksa |  1  |  |  |  |  |
|   |   Saksa | 3 |  |  |  |  |  |  |  5.8. 19:00 |  5.8. 19:00 |
|   |   Argentiina  | 1   |  |  |  |  |  |  |  5.8. 19:00 |  5.8. 19:00 |
|   |   Argentiina  | 1   |  |  |  |  |  |  |   Australia | 1 (2) |
|   |  1.8. 18:30 |  1.8. 18:30 |  |  |  |  |  |  |   Australia | 1 (2) |
|   |  1.8. 18:30 |  1.8. 18:30 |  |  |  |  |  |  |  Belgia | 1 (3)  |
|   |   Intia | 3 |  |  |  |  |  |  |  Belgia | 1 (3)  |
|   |   Intia | 3 |  |  |  3.8. 10:30 |  3.8. 10:30 |  |  |  |  |
|   |  Iso-Britannia  |  1  |  |  |  3.8. 10:30 |  3.8. 10:30 |  |  |  |  |
|   |  Iso-Britannia  |  1  |  |  |   Intia | 2  |  |  |  |  |
|   |  1.8. 21:00 |  1.8. 21:00 |  |  |   Intia | 2  |  |  |  |  |
|   |  1.8. 21:00 |  1.8. 21:00 |  |  |  Belgia | 5  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Belgia | 3 |  |  |  Belgia | 5  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Belgia | 3 |  |  |  |  |  |  |  5.8. 10:30 |  5.8. 10:30 |
|   |   Espanja  |  1  |  |  |  |  |  |  |  5.8. 10:30 |  5.8. 10:30 |
|   |   Espanja  |  1  |  |  |  |  |  |  |   Saksa | 4 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Saksa | 4 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Intia | 5  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Intia | 5  |
Sijoitukset

| --- | --- |
:  Belgia (BEL)
:  Australia (AUS)
:  Intia (IND)
4.:  Saksa (GER)
5.:  Iso-Britannia (GBR)
6.:  Alankomaat (NED)
7.:  Argentiina (ARG)
8.:  Espanja (ESP)
9.:  Uusi-Seelanti (NZL)
10.:  Etelä-Afrikka (RSA)
11.:  Japani (JPN)
12.:  Kanada (CAN)
Mitalistijoukkueiden pelaajat

| Mitali | Joukkue |
| --- | --- |
Kultaa:  Belgia (BEL)  Arthur van Doren, John-John Dominique Dohmen,  Florent Van Aubel, Sebastien Dockier, Cedric Daniel Andre Charlier, Gauthier Boccard, Nicolas de Kerpel, Augustin Jean Meurmans, Alexander Robby Hendrickx, Thomas Briels, Felix Veronique Denayer, Vincent Vanasch, Simon Pierre Gougnard, Arthur Anne-Marie Thierr de Sloover, Antoine Sylvain Kina, Loick Fanny Luypaert, Victor Nicky Wegnez, Tom Alain Boon
Hopeaa:  Australia (AUS)  Lachlan Thomas Sharp, Thomas Williams Craig, Tom Joseph Wickham, Matthew Dawson, Joshua Beltz, Edward Clive Ockenden, Jacob Thomas Whetton, Blake Govers, Dylan Martin, Joshua Simmonds, Tim Howard, Aran Zalewski, Flynn Andrew Ogilvie, Daniel James Beale, Trent Grant Mitton, Tim Brand, Andrew Lewis Charter, Jeremy Thomas Hayward
Pronssia:  Intia (IND)  Dilpreet Singh, Rupinder Pal Singh, Surender Kumar, Manpreet Singh, Hardik Singh, Gurjant Singh, Simranjeet Singh, Mandeep Singh, Harmanpreet Singh, Lalit Kumar Upadhyay, Sreejesh Parattu Raveendran, Sumit, Nilakanta Sharma, Shamsher Singh, Varun Kumar, Birendra Lakra, Amir Rohidas, Vivek Sagar Prasad
Käärmeenkantaja (albumi)

| Käärmeenkantaja Miljoonasade |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Kuokkalan kartano & Finnvox
 Julkaistu: 26. syyskuuta 1994
 Tuottaja(t): Miljoonasade, Timo Lindström (vast.)
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 56.06
 Levy-yhtiö: Fazer Music
Miljoonasateen muut julkaisut
| Vieraalla maalla 1994 | Käärmeenkantaja 1994 | 20 suosikkia – Marraskuu 1995 |
Käärmeenkantaja on Miljoonasateen yhdeksäs studioalbumi. Se julkaistiin 26. syyskuuta 1994.
Rumba-lehden kriitikot äänestivät levyn vuoden 1994 kuudenneksi parhaaksi suomalaisalbumiksi. Helsingin Sanomien Jukka Hauru piti albumia parhaana Miljoonasateena pitkään aikaan, vaikka totesikin rujojen ja katkeranoloisten sanoitusten olevan paikoin ristiriidassa musiikin kanssa, joka hänestä on ”samaa jollottavaa Suomirockhumppaa”.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on sanoittanut Heikki Salo ja sovittanut Miljoonasade.
16 ja 36 – 5.09 (säv. Heikki Salo)
Motellin myrkkypensas – 3.57 (säv. Matti Nurro)
Made in Hong Kong – 3.08 (säv. Olli Heikkinen)
Koiran mies – 4.12 (säv. Ari Laaksonen)
Pitkä piikki – 3.53 (säv. Heikkinen)
Merestä löytynyt – 4.57 (säv. Salo)
Piru ja sen isoäiti – 3.45 (säv. Heikkinen)
Poijan tie – 4.16 (säv. Jarmo Hovi)
Käärmeenkantaja – 3.43 (säv. Laaksonen)
Sinisenvarjon kasvit – 3.14 (säv. Nurro)
Leila Blue – 4.36 (säv. Heikkinen)
New Yorkin yö – 3.38 (säv. Hovi)
Emalisydän – 4.12 (säv. Salo)
Nojatuoli kuuhun – 4.04 (säv. Hovi)
Kokoonpano

Olli Heikkinen
Jarmo Hovi
Ari Laaksonen
Matti Nurro
Heikki Salo
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Matti Laukkarinen – piano
Heikki Keskinen, Matti Lappalainen, Antero Priha, Sami Pöyhönen, Hannu Saarinen, Jukka Tuovinen – Kallio Horns
Kari Lindstedt, Mikko Pesonen, Mauri Pietikäinen, Seppo Rautasalo – jousikvartetti
Kaija Kärkinen, Stiina Tarvonen, Annica Wiklund – taustalaulu
Kokoonpano > Tuotanto

Ari Laaksonen – äänittäjä (Kuokkalan kartano)
Dan Tigerstedt – äänittäjä, miksaaja (Finnvox)
Pauli Saastamoinen – masteroija (Finnvox)
Riitta Sourander – kuvat
Birgit Pulkkinen – layout
Timo Lindström – vastaava tuottaja
Aiheesta muualla

Käärmeenkantaja discogs.com -sivsutolla
Kysymysten kirja (musiikkiteos)

Kysymysten kirja on Kalevi Ahon säveltämä sarja mezzosopraanolle ja kamariorkesterille vuodelta 2006. Laulujen sanoina käytetään Pablo Nerudan tekstejä Katja Kallion suomentamina. Teoksen tilasi Lapin kamariorkesteri. Kantaesitys oli Rovaniemellä 27. marraskuuta 2007.
Yleisradion musiikkitoimittajat ja -tuottajat valitsivat Vuoden levyksi 2009 BIS-levymerkin levyn, joka sisältää Kysymysten kirjan lisäksi saman säveltäjän alttoviulukonserton ja 14. sinfonian (Rituaaleja).
Laulut

Jos olenkin
Ruusun asu
Merenneitojen kyyneleet
Minne päättyy sateenkaari?
Nainen unessa
Mitä merkitystä?
Lapsuuteni kuollessa
Tunneli
Kun näen meren
Kukkiva omenapuu
Perhoset
Kortejärvi (Orivesi)

| Kortejärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°40′44″N, 24°28′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  Viuhonoja Myllyhautaan 
Järvinumero:  35.741.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,3 m  
Rantaviiva:  2,424 km  
Pinta-ala:  14,409 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortejärvi 
Kortejärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Lyytikkälässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Oriveden Lyytikkälän ja Laasolan välisellä mäkisellä ylänköalueella. Järven etelärantoja reunustavat korkean mäen jykähköt rinteet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärannassa kulkee rinteen alla tie ja järven pohjoispuolelta sen ohittaa rantoja viistäen rautatie. Järven itäpäässä on entinen maatila ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie yhdystieltä 14223.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,3 metriä mpy. Järven länsipäästä lähtee parin kilometrin päähän Myllyhautaan laskuoja, jota kutsutaan Viuhonojaksi.
Historiaa

Vuoden 1986 peruskartassa oli vanha radan ylittävälle tielle merkitty uusi tielinjaus, jossa ylitetään rautatie kallioleikkauksen kohdalta. Järven maatila oli aina ollut pieni, joten peltoja ei ole järven rannoilla ollut koskaan paljon. Vanhimmassa paruskartassa ja vuoden 1977 kartassa näkyi rautatien pohjoispuolella järven vettä. Nykyään vesi on sieltä kuivinut pois.
Laikon lentokenttä

Lentotukikohta jouduttiin tuhoamaan sodan jälkeen. Kuva vuonna 2001 pystytetyn muistomerkin kyltistä.
Laikon lentokenttä oli Rautjärvellä talvisodan aikana käytössä ollut lentokenttä. Kentältä operoi Lentolaivue 14.
Laikon sotalentotukikohta saatiin käyttöön juuri talvisodan alkuun mennessä, kun Lentolaivue 14 sai siirtokäskyn Suur-Merijoelta Laikkoon 10. lokakuuta 1939. Toiminta alkoi kymmenellä koneella, ja miehistöä reserveineen oli yhteensä 140.
Lentolaivue 14 teki pääasiallisesti tiedustelulentoja sekä osittain myös tiedustelukoneiden suojauslentoja  omalla vaatimattomalla hävittäjäkalustollaan. Koneet joutuivat lentämään pääasiassa öisin, sillä lentäminen päivänvalossa  vihollisalueella oli äärimmäisen vaarallista ja tappiot olisivat olleet suuret. Onnistuneen naamiointinsa vuoksi Laikon lentokenttä oli yksi harvoja tukikohtia, joka ei koskaan paljastunut viholliselle.
Sodan loputtua 13.3.1940 lentokenttä jouduttiin rauhanehtojen mukaan tuhoamaan.
Laikon sotalentotukikohdan muistomerkki paljastettiin 16.9.2001.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laikon lentotukikohdan muistomerkki Wikimedia Commonsissa
Willimiehen jäljillä blogi: Rautjärvi / Lentolaivue 14
Kökarin tuulivoimalaitos

| Kökarin tuulivoimavoimalaitos Kökars vindkraftverk |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Kökar
Koordinaatit:  59°56′38″N, 20°57′11″E
Sähköverkkoon:  1997
Valmistunut:  1997
Rakennuttaja:  Ålands Vindenergi AL
Omistaja:  Ålands Vindenergi AL
Voimalaitos
Nimi:  Mika
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  20 m 
Tuulivoimala:  Enercon E40/50 
Kapasiteetti:  0,5 MW  
Vuosituotanto:  1,3 GWh 
 fiKökarin tuulivoimavoimalaitos 
Kökarin tuulivoimavoimalaitos eli Mika on Ahvenanmaalla Kökarin Sommarönissä toimiva tuulivoimalaitos. Sen kapasiteetti on 500 kilowattia ja vuosituotanto 1,3 gigawattituntia. Voimalan omistaa osuuskunta Ålands Vindenergi Andelslag. Voimalasta käytetään osuuskunnassa myös nimeä Mika. Kökarin voimalaitos on tällä hetkellä vanhin ahvenanmaalainen tuulivoimalaitos, sillä sekä Vinghalsin että Bredvikin tuulivoimalat on purettu pois .
Yleistä

Ahvenanmaalla on ollut tavallista ladata lyijyakkuja pienillä tuulivoimalla pyörivillä sähkögeneraattoreilla. Vaikka 1980-luvulla tiedettiin Tanskassa olevasta tuulivoiman trendistä, eivät ahvenanmaalaiset olleet vielä innostuneet suurien voimaloiden rakentamisesta. Vasta kun maakunta rakennutti Vinghalsin tuulivoimalan, herätti tuulivoiman hyödyntäminen laajempaa huomiota. Helmikuussa 1992 kerääntyivät tuulivoimasta kiinnostuneet asukkaat keskustelemaan asiasta ja innokkaimmat laativat suunnitelmaa osuuskunnan perustamisesta. Pian kerättiinkin osuuskunnalle satoja jäseniä ja sen nimeksi otettiin Ålands Vindenergi Andelslag (ÅVA). Sen ensimmäinen tuulivoimalaitos valmistui Eckeröhön elokuussa 1995 ja toinen Kökariin lokakuussa 1997, kuukautta ennen Lemlandin tuulivoimapuistoa.
Voimala rakennettiin seurantalon taakse Hästvarps bergenin itäiselle mäenhuipulle, sopivasti Hellsön ja Österbyggen välisen sähkölinjan viereen. Voimala sijaitsee 20 metrin korkeudella mpy.
Tuulivoimalaitos

Kökarin tuulivoimala on saksalaisen Enerconin valmistamaa E40/50-mallia, jonka napakorkeus on 44 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 40 metriä ja kapasiteetti 500 kilowattia eli 0,5 megawattia. Sen torni on putkimainen teräsrakenne, joka kannattelee konehuonetta ja tuuliturbiinia, joiden yhteispaino ylittää 22 tonnia..
Uutisia

Tuulivoimalan kääntöakseliin tuli halkeama elokuussa 2016 ja sen korjaaminen kesti helmikuuhun 2017 asti, jolloin voimala voitiin taas käynnistää. Korjaaminen kesti pitkään, siillä koko konehuone päätettiin lopuksi vaihtaa uuteen ja sen valmistamisessa kului aikaa. Pitkä seisokki aiheutti lisäksi kosteusvaurioita sähkögeneraattorissa. Voimalaitos saavutti vuonna 2017 20 vuoden iän, mikä pudotti sen pois sähkötukien piiristä.
Aiheesta muualla

Ren Åländsk energi (osuuskunnan Ålands Vindenergi AL verkkosivut)
Lars Johan Nyblom

Lars Johan Nyblom (19. syyskuuta 1844 Långaryd, Smoolanti, Ruotsi − 21. syyskuuta 1908 Spekeröd, Bohuslän) oli ruotsalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija.
Nyblom vihittiin papiksi vuonna 1872 ja hänestä tuli vuonna 1874 Kungshamnin seurakunnan komministeri sekä Spekerödin seurakunnan kirkkoherra vuonna 1881.
Nyblom oli saanut vaikutteita kasvuympäristönsä herätysliikkeistä. Pappina Göteborgin hiippakunnassa, Spekerödissä hän tutustui schartaulaisuuteen ja liikkeen tuolloin johtohahmona vaikuttaneeseen pappiin Lars Nyborgiin. Nyblom kirjoitti runoja ja virsiä, minkä oletetaan olleen seurausta sille, että hän menetti vuonna 1985 neljä lastaan. Samana vuonna hän julkaisi laulukokoelman Vid älskade barns bortgång. Avskedsord. Vuonna 1900 hän julkaisi kokoelman virsiä ja kaksi vuotta myöhemmin laajennetun kokoelman Vid nådastolen: andliga sånger.
Vuoden 1911 virsikirjaehdotukseen otettiin mukaan kokoelman virsi "Nu är en dag förflutit", jolla oli otsikkona "Söndagsafton" (Sunnuntai-ilta), lyhennettynä ja muokattuna ja se tuli vuoden 1937 Ruotsin kirkon virsikirjaan. Vuoden 1986 virsikirjassa se on Jan Arvid Hellströmin muokkaamana virsi 513 "Nu vilans dag förflutit". Suomeksi virsi on käännetty ns. Luulajan virsikirjaan 1968, virsi 454 "Oi Jeesus, suojassasi Sä hoidit lapsiasi", kääntäjänä William Snell. Vuoden 2002 suomenkielisessä virsikirjassa se on Niilo Rauhalan vuonna 1998 kääntämänä "Oi Herra, hoidit meitä, veit lepopäivän teitä".
Kätkäsuvanto

Kätkäsuvanto (ruots. Kätkäsuando) on noin sadan asukkaan kylä Muonion kunnassa. Kylä sijaitsee noin 27 kilometrin päässä Muonion kirkonkylältä pohjoiseen Karesuvannon suuntaan, ja se on Muonion pohjoisin kylä.
Kätkäsuvannon asutus sijoittuu nauhamaisesti Valtatie 21:n molemmille puolille sekä Muonionjoen ja Kätkäjärven rantaan. Kylässä ovat aikaisemmin toimineet koulu, posti ja kauppa. Kylä on tunnettu muun muassa käsityötaitajistaan.kenen mukaan?
Aiheesta muualla

Muonio.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Aidantausta, Vieno: Väylä ja kylä.  Kätkäsuvannon kyläyhdistys, 1997.  ISBN 952-90-9047-1.
Muonio
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Kangosjärvi · Kerässieppi · Kihlanki · Kirkonkylä · Kotimaa · Kätkäsuvanto · Liepimä · Särkijärvi · Ylimuonio · Muonion järvialue
Nähtävyydet:  Keimiöniemen kalapirtit · Kirkko · Pakasaivo · Pallas-Yllästunturin kansallispuisto · Äkäsmylly · Äkäsaivo
Tunturit ja vesistöt:  Jerisjärvi · Muonionjoki · Olostunturi · Pallastunturi
Kronos

Saturnus, Kronoksen roomalainen vastine rahassa.

Kronos (m.kreik. Κρόνος) oli kreikkalaisessa mytologiassa vahvin titaaneista. Kukistettuaan isänsä Uranoksen leikkaamalla irti tämän peniksen Kronos nousi maailman valtiaaksi.
Kronos nai sisarensa Rhean ja heidän lapsiaan olivat Hestia, Demeter, Hera, Haades, Poseidon ja Zeus. Tietäen kohtalon määränneen, että yksi hänen lapsistaan tulee kukistamaan hänet, Kronos nieli lapsensa, mutta Rhea toimitti Zeuksen turvaan. Myöhemmin Rhea petkutti Kronoksen oksentamaan nielemänsä lapset. Zeuksen johdolla lapset lopulta kukistivat Kronoksen ja sulkivat hänet sekä muut titaanit Tartarokseen. Siellä fuuriat eli raivottaret kiduttavat häntä ikuisesti Kreikan mytologian mukaan.
Kronos tunnettiin Roomassa Saturnuksena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kronos Wikimedia Commonsissa
Käärmeenkielikasvit

| Käärmeenkielikasvit |
| --- | --- |
 Isokäärmeenkieli (Ophioglossum vulgatum) vasemmalla ja ketonoidanlukko (Botrychium lunaria) oikealla.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Ophioglossopsida / Psilotopsida
Lahko::  Ophioglossales
Heimo::  Käärmeenkielikasvit Ophioglossaceae  Martinov
Katso myös
   Käärmeenkielikasvit Wikispeciesissä   Käärmeenkielikasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käärmeenkielikasvit (Ophioglossaceae) on Ophioglossales-lahkoon kuuluva saniaisheimo. Käärmeenkielikasveihin kuuluu ainakin seitsemän sukua.
Käärmeenkielikasvit ovat monivuotisia saniaisia, joilla on lyhyt juurakko. Käärmeenkielikasvien lehdet ovat ruodillisia ja lehtilapa on kaksiosainen. Alempi lehtilapa on vihreä sekä ehyt tai lehdykällinen, eikä siinä ole itiöpesäkkeitä. Ylemmässä lehtilavassa on itiöpesäkkeitä, ja se kasvaa yleensä suoraan ylöspäin. Itiöpesäkeryhmät ovat tähkämäisenä tai terttukukintoa muistuttavana ryhmänä. Itiöpesäkkeet ovat kahdessa erillisessä tai yhteen kasvaneessa rivissä. Käärmeenkielikasveilla on myös maanalainen symbioosisuhde sienirihmastojen kanssa.
Suomessa tavataan yhteensä kahdeksaa käärmeenkielikasvien heimoon kuuluvaa lajia, joista suurin osa on noidanlukkoja (Botrychium).
Suvut

Botrychium – niittynoidanlukot eli noidanlukot
Botrypus – isonoidanlukot
Cheiroglossa
Helminthostachys, laji H. zeylanica
Ophioglossum – käärmeenkielet
Rhizoglossum
Sceptridium – nahkanoidanlukot
Levinneisyys

Käärmeenkielikasvien levinneisyysalue ulottuu yli koko maapallon, mutta kuivimmilta ja kylmimmiltä alueilta ne puuttuvat.
Evoluutio

Käärmeenkielikasvien fossiilihistoria on hyvin niukka, mutta molekyylikellotutkimukset viittaavat siihen, että ryhmä olisi noin 160 miljoonaa vuotta vanha. Morfologisesti heimo on omalaatuisensa, mutta molekyylitutkimusten mukaan lähin sukulainen on haarusanikkaiskasvien (Psilotaceae) heimo. Kummallakaan ei ole juurikarvoja, ja niillä on samanlaiset sienijuuren varassa elävät sukusoluja tuottavat elämänvaiheet eli gametofyytit. Morfologisia yhteyksiä on myös alkupaljassiemenisiin (Progymnospermae), mutta fossiilitodisteet puuttuvat.
Christenhusz ja muut (2017) jakavat heimon neljään nykyään elävään sukuun. Noidanlukot (Botrychium) on niistä runsaslajisin (noin 50 lajia) ja käärmeenkieliä (Ophioglossum) on noin 30 lajia. Suvuissa Helminthostachys ja Mankyua on kummassakin vain yksi laji. Näin heimon koko lajiluku on noin 80.
Käyttö

Noidanlukkoja ja käärmeenkieliä on käytetty perinteisesti haavojen hoitoon. Aasiassa käytetään joskus joitakin heimon lajeja vihanneksina. Aiemmin Uuden-Seelannin maorit käyttivät ravinnokseen erästä noidanlukkolajia (Botrychium australe).
Aiheesta muualla

ITIS: Ophioglossaceae (englanniksi)
Flora of China: Ophioglossaceae (englanniksi)