stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eurovision laulukilpailu 1984
Kappaleet > Kapellimestarit

Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappaleen, paitsi Kypros ja Saksa, joiden delegaatioita avusti isäntämaan ylikapellimestari Pierre Cao. Hän ei tosin johtanut isäntämaan omaa kilpailukappaletta.
Ruotsi – Curt-Eric Holmquist
Luxemburg – Pascal Stive
Ranska – François Rauber
Espanja – Eddy Guerin
Norja – Sigurd Jansen
Iso-Britannia – John Coleman
Kypros – Pierre Cao
Belgia – Jo Carlier
Irlanti – Noel Kelehan
Tanska – Henrik Krogsgaard
Alankomaat – Rogier van Otterloo
Jugoslavia – Mato Dosen
Itävalta – Richard Oesterreicher
Saksa – Pierre Cao
Turkki – Selçuk Basar
Suomi – Ossi Runne
Sveitsi – Mario Robbiani
Italia – Giusto Pio
Portugali – Pedro Osório
Suomennoksia finaalikappaleista

Raul Reimanin suomennoksen Ruotsin voittokappaleesta levytti liki kymmenen artistia, muun muassa Meiju Suvas. Reiman suomensi myös brittikappaleen ”Love Games” nimellä ”Miksi rakkaudella leikit” ja Irlannin edustussävelmän ”Terminal 3” nimellä ”Portti 5”; molemmat levytti Vicky Rosti. Tanskan ”Det lige det” sai Reimanin kynästä ja Einin levytyksenä suomalaisen nimen ”Juuri sitä minä kaipaankin”. Portugalin kilpailukappale ”Silêncio e tanta gente” tuli Suomessa tunnetuksi Juice Leskisen suomennoksena ja Anneli Saariston levytyksenä nimellä ”Jos joskus”. Italian kappale ”I treni di Tozeur” sai Seija Simolan suomennoksena ja levytyksenä nimen ”Juna Turkuun”.
Aiheesta muualla

Eurovision laulukilpailu 1984 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset:  Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Moldova · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset:  Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset:  Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset:  Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku:  1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku:  1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku:  1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku:  1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku:  1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku:  2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku:  2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku:  2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–:  Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–:  Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–:  Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–:  Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–:  Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–:  Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–:  Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–:  Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Arktisen alueen kasvihuonepäästöt

Arktiselta alueelta on vapautunut kasvihuonekaasuja viime jääkauden loppumisen jälkeen. Metaani on sitoutunut ikiroutaan ja järvien pohjaan, ja sitä on hiljalleen sieltä vuotanut ilmakehään.
Ilmaston lämpiäminen on luultavasti lisäämässä luonnollisia päästöjä, koska esimerkiksi Siperian ikiroudan arvioidaan olevan sulamassa. Arktisilta alueilta vapautuu noin kymmenesosa maailman metaanipäästöistä. Metaania vapautuu Arktiksen lämmetessä sekä pinnanalaisista metaaniklatraateista että bakteeritoiminnan kiihtymisestä johtuvasta metanogeneesistä. Tammikuussa 2010 ilmoitettiin että metaaniklatraateista vapautuu metaanikaasua, muttei osata sanoa, ovatko määrät ilmaston muutoksen kannalta merkittäviä.
Erään vuonna 2014 julkaistun tutkimusten mukaan vapautuvat metaanipäästöt saattaisivat kiihdyttää lämpenemistä jopa 0,29 ± 0,21 astetta.
Arktiksen syvänmeren kaivossuunnitelmat

Joulukuussa 2024 Norjan hallitus ilmoitti toistaiseksi luopuvansa hankkeista arktisen syvänmeren kaivostoiminnan suhteen. Saman vuoden helmikuussa 32 maan liittouma vaati moratorion perustamista näille alueille ympäristönsuojelusyistä.
Aiheesta muualla

Methane hydrates and global warming RealClimate from December 12, 20
Methane release from melting permafrost could trigger dangerous global warming 13.10.2015
Miljardi

Miljardi  tarkoittaa tuhatta miljoonaa, eli lukua 1 000 000 000 (=109). Miljardin lyhenne on mrd. suomen kielessä. SI-järjestelmässä sitä vastaava kerrannaisyksikkö on giga.
Englannin kielessä miljardi on billion, vaikka useimmissa muissa kielissä se on johdettu sanasta milliard. Jotkut ihmiset kuitenkin yhä käyttävät englannin kielessä sanaa milliard.
Henkilöä, jolla omaisuutta on yli miljardi rahayksikköä, kutsutaan miljardööriksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miljardi Wikimedia Commonsissa
Volter Putro

Volter Putro 2023.
Volter Ilmari Putro (s. 1988) on suomalainen näyttelijä. Putro on valmistunut teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2013 Pietarin valtiollisesta teatteritaideakatemiasta, jossa hän suoritti elokuva- ja draamateatterinäyttelijän tutkinnon.
Putro on näytellyt muun muassa Lappeenrannan kaupunginteatterissa, Kansallisteatterissa, Aurinkoteatterissa ja Musiikkiteatteri Kapsäkissä. Vuodesta 2017 alkaen hänet on kiinnitetty Lappeenrannan kaupunginteatteriin.
Putro on voittanut Sahansoiton suomenmestaruuden vuosina 2015, 2017 ja 2024. Kilpailun järjestää vuosittain Vesannon Musiikinystävät ry.
Aiheesta muualla

Volter Putron kotisivut
Apertium

| Apertium |
| --- | --- |

 Kuvakaappaus Apertiumista
Kehityshistoria
Vakaa versio:  3.9.4 (28. joulukuuta 2023)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Konekääntäminen
Käyttökielet:  Useita
Alusta:  POSIX-yhteensopiva
Ohjelmointikielet:  C++
Lisenssi:  GPL
Aiheesta muualla
apertium.org
Apertium on sääntöihin perustuva konekääntämisen alusta. Se on vapaa ohjelmisto, joka on julkaistu GNU General Public License -lisenssin alla.
Historia

Apertium sai alkunsa yhtenä konekäännösmoottoreista OpenTrad-projektiin, joka on Espanjan hallituksen rahoittama. Se oli alun perin suunniteltu kääntämään sukulaiskieliä, vaikka sitä on viime aikoina laajennettu käsittelemään enemmän poikkeavia kielipareja. Uusi Apertium-konekäännösjärjestelmä kehitetään tekemällä kielellisiä materiaaleja (sanakirjoja, sääntöjä) hyvin määritellyssä XML-tiedostomuodossa.
Apertiumille kehitetyt kielimateriaalit tukevat tällä hetkellä asturian kieltä, baskia, bretonia, bulgariaa, katalaania, tanskaa, englantia, esperantoa, ranskaa, galegoa, islantia, makedoniaa, norjaa (bokmål ja nynorsk), oksitaania, portugalia, romaniaa, espanjaa, ruotsia ja kymriä. Koko lista on saatavilla alempana. Useat organisaatiot ovat myös osallistuneet Apertiumin kehitykseen, mukaan lukien Prompsit Language Engineering, Imaxin Software ja Eleka Ingeniaritza Linguistikoa.
Apertium on pinnalliseen transfer-teknologiaan perustuva konekäännösohjelma, joka käyttää äärellisiä automaatteja leksikaalisissa käännöksissä, ja Markovin piilomalleja sanaluokkamerkinnöissä. Tiettyjen kieliparien kesken käytetään myös rajoitekielioppi-analyysiohjelmia, kuten esim. bretoni-ranskan kesken.
Apertium-projekti on ollut osana Google Summer of Codea vuosina 2009 ja 2010. Vuonna 2010 se osallistui Google Code-in -tapahtumaan.
Kieliparit

Lista vakaista kielistä.
|  | ast | eu | br | bg | ca | da | en | eo | fr | gl | is | mk | nb | nn | oc | pt | ro | es | sv | cy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asturia | — |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | (⇄) |  |  |
| baski |  | — |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | (→) |  |  |
| bretoni |  |  | — |  |  |  |  |  | (→) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| bulgaria |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  |  | (⇄) |  |  |  |  |  |  |  |  |
| katalaani |  |  |  |  | — |  | (⇄) | (←) | (⇄) |  |  |  |  |  | (⇄) | (⇄) |  | (⇄) |  |  |
| tanska |  |  |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | (←) |  |
| englanti |  |  |  |  | (⇄) |  | — | (⇄) |  | (⇄) | (←) | (←) |  |  |  |  |  | (⇄) |  | (←) |
| esperanto |  |  |  |  | (←) |  | (⇄) | — |  |  |  |  |  |  |  |  |  | (←) |  |  |
| ranska |  |  | (←) |  | (⇄) |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  |  |  | (⇄) |  |  |
| galego |  |  |  |  |  |  | (⇄) |  |  | — |  |  |  |  |  | (⇄) |  | (⇄) |  |  |
| islanti |  |  |  |  |  |  | (→) |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| makedonia |  |  |  | (⇄) |  |  | (→) |  |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  |  |  |
| norjan bokmål |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | — | (⇄) |  |  |  |  |  |  |
| norjan nynorsk |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | (⇄) | — |  |  |  |  |  |  |
| oksitaani |  |  |  |  | (⇄) |  |  |  |  |  |  |  |  |  | — |  |  | (⇄) |  |  |
| portugali |  |  |  |  | (⇄) |  |  |  |  | (⇄) |  |  |  |  |  | — |  | (⇄) |  |  |
| romania |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | — | (←) |  |  |
| espanja | (⇄) | (←) |  |  | (⇄) |  | (⇄) | (⇄) | (⇄) |  |  |  |  |  | (⇄) | (⇄) | (←) | — |  |  |
| ruotsi |  |  |  |  |  | (→) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | — |  |
| kymri |  |  |  |  |  |  | (→) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | — |
Aiheesta muualla

Apertiumin kotisivu
OpenTrad
Pentagram (yhdysvaltalainen yhtye)

Pentagram esiintymässä Hammer of Doom -festivaaleilla Saksassa vuonna 2015. Kuvassa yhtyeen laulaja ja keulahahmo Bobby Liebling.
Pentagram on Yhdysvalloissa vuonna 1971 perustettu metallimusiikkiyhtye. Se tunnetaan Black Sabbathin ohella doom metal -tyylisuuntauksen edelläkävijänä. Yhtyeen ainoa pysyvä jäsen on ollut laulaja Bobby Liebling.
Pentagram saavutti esiintymisillään, singlelevyillään ja demonauhoillaan kulttimainetta Yhdysvaltain underground-musiikkipiireissä jo 1970-luvulla. Yhtye ei kuitenkaan saanut levytyssopimusta lp-levyn julkaisemiseen, mistä syystä se lopetti toimintansa vuonna 1979. 1980-luvun alussa Bobby Liebling kokosi uuden Pentagram-kokoonpanon, joka onnistui lopulta julkaisemaan yhtyeen debyyttialbumin vuonna 1985. Toisen albuminsa ilmestyttyä vuonna 1987 Pentagram hajosi. Vuodesta 1993 alkaen Bobby Liebling on koonnut Pentagramin useita kertoja uudelleen vaihtelevilla kokoonpanoilla.
Yhtyeen maineen kasvettua doom metal -piireissä myös 1970-luvulla nauhoitettua materiaalia on julkaistu.
Kokoonpano

Bobby Liebling – laulu
Tony Reed – kitara
Scooter Haslip – bassokitara
Henry Vasquez – rummut
Diskografia > Albumit

Relentless (1985)
Day of Reckoning (1987)
Be Forewarned (1994)
Review Your Choices (1999)
Sub-Basement (2001)
Show ’em How (2004)
Last Rites (2011)
Curious Volume (2015)
Lightning in a Bottle (2025)
Diskografia > Kokoelmat, uudelleenjulkaisut ja 1970-luvun nauhoituksia sisältävät julkaisut

Relentless CD (1993 Peaceville Records, Pentagram-debyyttialbumin uudelleenjulkaisu)
Day of Reckoning CD (1993 Peaceville Records)
1972-1979 CD/LP (1993 Peace Records)
Relentless/Day of Reckoning 2CD (1996 Peaceville Records)
Human Hurricane CD (1998 Downtime Recordings)
1972-1979 (Vol. 2) CD/LP (1999 Peace Records)
First Daze Here (The Vintage Collection) CD/LP (2001 Relapse Records)
Turn to Stone CD (2002 Peaceville Records)
Relentless DigiCD (2005 Peaceville Records)
Day of Reckoning DigiCD (2005 Peaceville Records)
Be Forewarned DigiCD (2005 Peaceville Records)
First Daze Here Too 2CD/2LP (2006 Relapse Records)
If the Winds Would Change (2011, High Roller Records)
MVX-hanke

Suomen rajavartiolaitoksen Dornier 228 OH-MVN vuonna 2021.
MVX-hanke on Suomen rajavartiolaitoksen hanke, jonka tarkoitus oli valita korvaaja Dornier 228 -valvontalentokoneille. Hanke alkoi vuonna 2019 ja uuden koneen valinnasta ilmoitettiin kesäkuussa 2024. Uudet Bombardier Challenger 650 -pohjaiset monitoimikoneet tulevat käyttöön vuosina 2026–2027.
Tausta

Suomen rajavartiolaitoksella on kaksi vuonna 1995 käyttöönotettua Dornier 228 -valvontalentokonetta. Niiden elinkaari on päivityksistä huolimatta päättymässä ja siksi ne päätettiin korvata uusilla monitoimilentokoneilla.
Rajavartiolaitoksen selvityksen mukaan miehitettyjä lentokoneita tarvitaan, eikä niitä voi korvata muulla ratkaisulla. Vain tällainen kone selviää Suomen vaativissa olosuhteissa ja käytännöllinen sekä kustannustehokas, koska Suomella on pitkät maa- ja merirajat. Rajavartiolaitoksen mukaan lentokoneiden tärkeimpiä tehtäviä ovat maa- ja merirajojen valvonta, etsintä ja pelastus, Itämerellä liikkuvien alusten tunnistaminen sekä merellisten ympäristövahinkojen paljastaminen ja niiden torjuntaoperaatioiden johtaminen.
Historia

MVX-hanke käynnistyi esiselvityksellä vuonna 2019. Tietopyyntömenettelyssä vuonna 2020 kartoitettiin potentiaaliset uusien lentokoneiden toimittajat, ja huhtikuussa 2022 lähetettiin tarkennettu tietopyyntö. Päätettiin, että uuden konetyypin täytyy olla suorituskyvyn vuoksi suihkukone. Hankkeeseen kutsuttiin 22:sta vastanneesta toimittajasta yhdeksän. Hallitus päätti kehysriihessään huhtikuussa 2022 osoittaa 163 miljoonan euron rahoitus uusien koneiden hankintaan. Hankkeen edetessä niin kutsuttujen prime-kandinaattien määrä karsiutui neljään.
Viimeiseen vaiheeseen kutsuttiin kaksi toimittajaa vuonna 2023. Tarjouskilpailun arvioinnissa Sierra Nevada Corporationin ratkaisu täytti suorituskykyvaatimukset, ja yhtiö valittiin voittajaksi. Toimitussopimus allekirjoitettiin 27. kesäkuuta 2024 Helsingissä Katajanokan Kasinolla. Uudet koneet on tarkoitus ottaa käyttöön vuosina 2026–2027.
Ehdokkaat

MVX-hankkeen ehdokkaina oli alun perin yhdeksän yritystä. Niiden kaikkien ehdotukset perustuivat liikesuikukoneisiin.
Dassault Aviation – Dassault Falcon 2000LXS
Elbit Systems – Embraer Praetor 600 tai Bombardier Challenger 650
ELTA Systems – Gulfstream G280
Field Aerospace – Bombardier Challenger 650 (prime-kandinaatti)
General Dynamics Mission Systems-Canada – Bombardier Challenger 650
L3Harris Technologies – Dassault Falcon 2000LXS (prime-kandinaatti)
PAL Aerospace – Ei tiedossa
Sierra Nevada Corporation – Bombardier Challenger 650 (voittaja)
ST Airborne Systems – Bombardier Challenger 650 tai Cessna Citation Longitude (loppukilpailun toinen ehdokas)
Uudet lentokoneet

MVX-hankkeen voittaja on Sierra Nevada Corporation, joka modifioi kaksi Bombardier CL-600-2B16 Challenger 650 -liikesuihkukonetta Rajavartiolaitoksen tarpeisiin.
Uudet koneet ovat entisiin nähden suurempia ja suihkumoottorikäyttöisiä, mikä parantaa suorituskykyä. Ne varustetaan aiempiin verrattuna kehittyneemmillä, nykyaikaisilla järjestelmillä, joihin kuuluu esimerkiksi erilaisia sensoreita ja tutkia. Ne soveltuvat hyvin monenlaisiin tehtäviin. Koneilla tuetaan myös muita viranomaisia. Niihin integroidaan Puolustusvoimien järjestelmiä sekä potilaskuljetuskyky. Lisäksi lentokoneilla voidaan osallistua kansainväliseen yhteistyöhön.
Koneet maalataan sinivalkoisiksi, ja ne saavat rekisteritunnuksikseen OH-MVX ja OH-MVY. Rajavartiolaitoksen ilma-alukset on historiassa rekisteröity lähes poikkeuksetta aakkosjärjestyksessä. Ensimmäinen valvontalentokone, VL Sääski II, oli rekisteritunnukseltaan OH-MVA. Dornierit ovat tunnuksiltaan OH-MVN ja OH-MVO. Uusien koneiden tuoman suuren edistysaskeleen takia kirjaimissa on päätetty ottaa suurempi loikka.
MVX-lentokoneet tulevat suunnitelmien mukaan käyttöön vuosina 2026–2027 ja ovat käytössä 30 vuotta. Niihin tullaan tekemään elinkaariensa aikana erilaisia päivityksiä. Koneet sijoitetaan Turun lentoasemalle. Muun muassa koneiden suuremman koon takia tiloja uusitaan.
Aiheesta muualla

Rajavartiolaitoksen sivuilla
Anders Forsberg

Anders Eusebius Forsberg (14. syyskuuta 1864 Brändö – 8. elokuuta 1937 Brändö) oli suomalainen maanviljelijä ja kansanedustaja (1924–1930).
Forsbergin vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Johan Andersson ja Greta Stina Mattsdotter. Forsberg kävi vain kahdeksan kuukautta pienten lasten koulua. Hän toimi maanviljelijänä ja kalastajana Brändössä ja teki myös puusepäntöitä talvikausina 1882–1895.
Forsberg toimi ruotsalaisen kansanpuolueen matkapuhujana vuonna 1906 ja oli Pohjanmaan ruotsalaisen maanviljelysseuran kalastusneuvoja 1908–1919 sekä kalansäilyketehtaan johtaja Kristiinassa 1920–1921.
Forsberg oli RKP:n kansanedustaja 1924–1930 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamies vuoden 1925 vaalissa ja edustaja Ahvenanmaan maakuntapäivillä. Vuonna 1929 Forsberg toimi eduskunnan ikäpuhemiehenä.
Forsberg oli vuodesta 1889 naimisissa Ida Kristina Eriksdotterin kanssa.
Matts Forss

Mattias ”Matts” Forss (9. marraskuuta 1885 Vöyri – 24. heinäkuuta 1967 Vöyri) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Ruotsalainen kansanpuolue.
Forss valittiin eduskuntaan kaksissa vaaleissa, 1945 ja 1948, ja hän toimi kansanedustajana kuuden vuoden ajan, huhtikuusta 1945 heinäkuuhun 1951. Hän edusti Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti lakivaliokunnassa, maatalousvaliokunnassa ja talousvaliokunnassa. Hän toimi poliittisella urallaan myös Vöyrin kunnallislautakunnan ja kunnanvaltuuston jäsenenä, jälkimmäisen puheenjohtajana sekä Ruotsalaisen kansanpuolueen lisätyn keskushallituksen jäsenenä.
Forss syntyi maanviljelijäperheeseen ja oli itsekin varsinaiselta ammatiltaan maanviljelijä. Hän viljeli maata kotikunnassaan Vöyrillä vuodesta 1909. Kansakoulun ja kansanopiston käynyt Forss toimi myös lautamiehenä ja sai herastuomarin arvon.
Hänen puolisonsa oli Edla Maria Seppä, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1909. Forss kuoli heinäkuussa 1967, 81-vuotiaana.
Espoonjoki

| Espoonjoki Esbo å |
| --- | --- |
 Espoonjoki Kauklahdessa
Alkulähde:  Glimsin- ja Glomsinjoen yhtymä, Kirkkojärvi  60.21551°N, 24.67492°E
Laskupaikka:  Espoonlahti  60.17398°N, 24.57802°E
Maat:  Suomi
Pituus:  7 km
Valuma-alue:  132 km²
Espoonjoki (ruots. Esbo å) on Espoossa sijaitseva noin seitsemän kilometrin pituinen joki, joka virtaa 1950-luvulla Tarvontien rakennustöiden yhteydessä kuivatetun Kirkkojärven ja Espoonlahden välillä. Joki alkaa, kun Glimsin- ja Glomsinjoki yhtyvät Karvasmäessä Bembölen eteläpuolella.
Espoonjoen 132 neliökilometrin valuma-alue sijaitsee suurimmaksi osaksi Espoon alueella, mutta siihen kuuluu myös Kauniaisten pohjoisosa, ja koillisessa valuma-alue ulottuu koillisessa Vantaan Martinlaaksoon asti. Vesistön suurimmat järvet ovat Bodominjärvi, Pitkäjärvi, Matalajärvi ja Lippajärvi.
Kalastuksen puolesta Espoonjoki tunnetaan särjistään, joita ongitaan eniten, mutta joesta ongitaan myös taimenia ja siellä tiedetään olevan myös runsaasti ahvenia ja haukia. Vuosittain Espoonjoesta pyydetään vajaa sata kiloa taimenia, jotka ovat puolesta kilosta puoleentoista kilon painoisia. Suomessa merivaelteiset jokitaimenet, kuten Espoonjoen taimenet, luokitellaan äärimmäisen uhanalaisiksi. Vuonna 2009 tehtyjen geenitutkimusten perusteella Espoonjoen kanta on joen alkuperäiskantaa eivätkä istuttamalla sinne tuotuja. Kalastettaessa Espoonjoella tulee ottaa huomioon ajantasaiset kalastussäännöt. Käytännössä koko joki on kalastuskiellossa sellaisissa paikoissa, jossa vesi virtaa silmillä havaittavasti. Esimerkiksi koko alajuoksun Kauklahden alueet ovat virta-alueita. Joillakin suvantoalueilla saa kalastaa, mutta näitä on joessa todella vähän.
Glimsinjoki

Glimsinjoki saa alkunsa Pitkäjärvestä, Järvenperän puoleisesta päästä, ja laskee ensin Myllykylänjoki-nimisenä Träskändan kartanon puiston halki. Glimsinjoki-nimen virta saa vasta Glimsin talomuseon vaiheilla. Joen nimi on Glimsin- ja Glomsinjokien yhtymäkohdasta Espoonlahteen saakka Espoonjoki.
Glomsinjoki

Glomsinjoki saa runsaimmat vetensä Bodominjärvestä, mistä laskuoja lähtee Oittaanjoki-nimisenä heti Oittaan ulkoilukeskuksen pohjoispuolelta. Oittaanjokeen yhtyvät Kellonummen hautausmaan pohjoispuolelta Ryssänniityltä virtaava Ryssänpuro, joka saa alkunsa Kalmarin länsipuolelta, ja lounaasta Karhusuon Metsälammesta laskeva Brutubäck. Yhdistymisensä jälkeen näistä ojista muodostuu Glomsinjoki, joka laskee vuolaana koskena Miilukorven ja Vesirattaanmäen välistä Turunväylän ja Kehä III:n ali Lommilan teollisuusalueelle, jonka jälkeen joki yhtyy Karvasmäessä Glimsinjokeen.
Melonnasta

Tulva-aikaan Espoonjoki on melottavissa Pitkäjärveltä merelle. Joki on kapea ja joen yli kaatuneita puita on paikka paikoin. Ingaksen kohdalla virta kiihtyy ja tulva-aikaan paikalle muodostuu kapea ja vauhdikas koski. Jorvin kohdalla, Myllykylänjoen muututtua Glimsinjoeksi, pahimmat hidasteet ovat takana, vesi on tasaisempaa ja maisema vaihtuu metsäisestä peltomaiseksi. Lähestyttäessä Turun moottoritietä ja Kirkkojärveä maisema on matalaa pajukkoa ja kosteikkoa. Espoonjokena joki on selvästi leveämpi, esteitä on vähemmän ja vesilintuja näkyy enemmän. Melontaosuus Espoon tuomiokirkon luota Kauklahteen on helppoa, ja kuivana kautena ainoa melottava osuus Espoonjoesta. Vettä saattaa virrata reilusti alle 0,5 m³/s, minkä takia joki on ennen Kauklahden siltoja lähes umpeenkasvanut.
Aiheesta muualla

Pro Espoonjoki ry.
Tulva-aikana Myllykylänjokeen syntyy Ingaksen pappilan kohdalla kapea koski.
Glomsinjoki sukeltaa koskena Espoontien alta.
The Halo Effect

| The Halo Effect |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2021–
Tyylilaji:  melodinen death metal
Kotipaikka:   Ruotsi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Mikael Stanne, laulu   Niclas Engelin, kitara   Jesper Strömblad, kitara   Peter Iwers, basso   Daniel Svensson, rummut  
Levy-yhtiö:  Nuclear Blast
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Halo Effect on ruotsalainen yhtye, jonka ovat perustaneet entiset In Flames -muusikot vuonna 2021. Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa Days of the Lost elokuussa 2022. Yhtye teki levytyssopimuksen Nuclear Blastin kanssa ja kertoi yhtiön tiedotteessa, että he halusivat tämän bändin kanssa palata Göteborg-metallin juurille.
Kokoonpano

Mikael Stanne – laulu
Niclas Engelin – kitara
Jesper Strömblad – kitara
Peter Iwers – basso
Daniel Svensson – rummut
Diskografia > Studioalbumit

Days of the Lost (2022)
March of the Unheard (2025)
Diskografia > Singlet

Shadowminds (2021)
Feel What I Believe (2022)
Days of the Lost (2022)
The Needless End (2022)
In Broken Trust (2022)
Path of Fierce Resistance (2023)
The Defiant One (2023)
Become Surrender (2024)
Detonate (2024)
March of the Unheard (2024)
Cruel Perception (2024)
Aiheesta muualla

The Halo Effect Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Kustaa Aadolf (Ruotsin perintöprinssi)

| Prinssi Kustaa Aadolf |
| --- | --- |
 Västerbottenin herttua
 Perintöprinssi Kustaa Aadolf
Syntynyt:  22. huhtikuuta 1906 Tukholma, Ruotsi
Kuollut:  26. tammikuuta 1947 (40 vuotta) Kööpenhamina, Tanska
Puoliso:  prinsessa Sibylla
Lapset:  Margaretha Birgitta Désirée Christina Kaarle XVI Kustaa
Koko nimi:  Gustaf Adolf Oscar Fredrik Artur Edmund
Suku:  Bernadotte
Isä:  Kustaa VI Aadolf
Äiti:  Margaret
Perintöprinssi Kustaa Aadolfin ja hänen puolisonsa Sibyllan hauta.
Kustaa Aadolf (alk. Gustaf Adolf Oscar Fredrik Artur Edmund; 22. huhtikuuta 1906 Tukholma, Ruotsi – 26. tammikuuta 1947 Kööpenhamina, Tanska) oli Ruotsin perintöprinssi, Västerbottenin herttua ja Ruotsin nykyisen kuninkaan Kaarle XVI Kustaan isä.