stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vietnamin kieli
Äännejärjestelmä ja oikeinkirjoitus > Kirjoitusjärjestelmä

| A a | Ă ă | Â â | B b | C c | Ch ch | D d | Đ đ | E e | Ê ê | G g | Gi gi | H h |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [aː] | [a] | [ə] | [ɓ] | [k] | [c] tai [tɕ] | [z] tai [j] | [ɗ] | [ɛ] | [e] | [g] | [z] | [h] |
| I i | K k | Kh kh | L l | M m | N n | Ng ng | Nh nh | O o | Ô ô | Ơ ơ | P p |  |
| [i] | [k] | [x] tai [kʰ] | [l] | [m] | [n] | [ŋ] | [nj] | [ɔ] | [o] | [əː] | [p] |  |
| Ph ph | Qu qu | R r | S s | T t | Th th | Tr tr | U u | Ư ư | V v | X x | Y y |  |
| [f] | [kw] | [ɹ] tai [ʐ] | [ʂ] | [t] | [tʰ] | [tʂ] | [u] | [ɨ] | [v] | [s] | [i] |  |
Vietnamissa on kuusi toonia, jotka muuttavat merkityksen:
tasainen tooni (ngang tasainen): ei merkintää – esimerkiksi ba = kolme; aalto; isä (murteellinen)
korkea nouseva tooni (sắc terävä): ´ (akuutti) kirjaimen päällä – esimerkiksi bá = kreivi, jaarli, vasallien johtaja
matala (laskeva) tooni (huyền roikkuva): ` (gravis) kirjaimen päällä – esimerkiksi bà = isoäiti
tipahtava nouseva tooni (hỏi kysyvä): ̉ (yläpuolinen koukku) kirjaimen päällä – esimerkiksi bả = syötti, houkutin
korkea nouseva glottaali tooni (ngã kaatuva): ~ (aaltoviiva) kirjaimen päällä – esimerkiksi bã = jäännös, pohjasakka
matala pysähtyvä tooni (nặng raskas): . (alapuolinen piste) kirjaimen alla – esimerkiksi bạ = sattumanvaraisesti
Koska Vietnam oli Kiinan vallan alla noin 111 eaa. – 938 jaa., vietnamin virallinen kirjoitusjärjestelmä oli klassinen kiina, jota vietnamiksi kutsutaan nimellä Chu-nho tai chữ Hán. Sitä käytettiin myöhempien kirjoitusjärjestelmien rinnalla aina vuoteen 1918 saakka. Noin 1000-luvulla Vietnamissa kehitettiin kiinan kirjoitusjärjestelmän pohjalta oma järjestelmä nimeltä Chữ Nôm (rahvaanomainen kirjoitus). Chữ-nôm-kirjoitus käyttää tavallisia kiinan merkkejä ja joitakin erityisesti vietnamia varten kehitettyjä merkkejä. Nämä uudet merkit yhdistävät pari muuta kiinan merkkiä, jotka osoittavat sanan merkityksen ja vietnamin mukaisen summittaisen lausumisen.
Ranskalaiset lähetyssaarnaajat kehittivät 1600-luvulla Vietnamissa vielä uuden kirjoitusjärjestelmän, latinalaisiin aakkosiin pohjautuvan kirjoituksen nimeltä Quốc ngữ, kansallinen kieli. Aluksi sillä kirjoitettiin rukouskirjoja ja muuta uskonnollista materiaalia. Kehittäjäksi mainitaan tavallisesti ranskalainen jesuiitta Alexandre de Rhodes, vaikkei työtä toki yksin tehnyt. 1700-luvun puolivälissä jotkin koulut Vietnamissa alkoivat opettaa Quốc ngữ -kirjoitusta, mutta laajamittaiseen käyttöön se tuli vasta 1900-luvulla, ja on nykyään lähes yksinomaisesti Vietnamissa käytettävä kirjoitusjärjestelmä.
Quốc ngữ sisältää 30 kirjainta ja viisi toonimerkkiä, jotka kirjoitetaan vokaalien ylä- tai alapuolelle. Eräät kirjainten yhdistelmät ääntyvät yhtenä foneemina.
Sukulaistermit

Vietnamin kielessä käytetään sukulaisuuteen liittyviä termejä viittaamaan puhujaan itseensä tai kuulijaan. Nämä termit voivat paljastaa puhujan ja kuulijan välillä olevan sosiaalisen suhteen, ikäeron ja jopa puhujan asenteen kuulijaa kohtaan. Tästä syystä oikea termi on valittava tarkkaan, jottei kukaan loukkaannu, ja tuntematon saattaa hyvin kysyä toiselta tämän iän selvittääkseen, mitä termiä tulee käyttää. Termit vaihtelevat alueittain ja niistä monet ovat peräisin kiinan kielestä.
Yleisin tapa viitata itseensä on sukulaistermien käyttö. Näitä termejä voivat käyttää keskenään ketkä tahansa, eivät ainoastaan verisukulaiset. Esimerkiksi useimmissa parisuhteissa miespuolinen kutsuu kumppaniaan termillä em (nuorempi sisarus) ja naispuolinen kumppaniaan termillä anh (isoveli) – länsimaalaisesta tämä saattaa kuulostaa sukurutsaiselta, mutta vietnamin puhujien kesken se on täysin normaalia ja odotettua.
Sukulaistermit > Sukulaistermit

| Termi (millä puhuja viittaa itseensä) | Vastavuoroinen (millä vastaaja viittaa itseensä) | Kirjaimellisesti | Sukulaisuudesta poikkeava käyttö ja murteelliset sanat |
| --- | --- | --- | --- |
| cha | con | isä | Myös pappi. Murteellisia sanoja ovat esimerkiksi ba, bố, tía, thầy. |
| mẹ | con | äiti | Mẹ -sanaa käytetään Pohjois-Vietnamissa. Muita sanoja ovat esimerkiksi má (Etelä-Vietnamissa), u, bầm, mạ. |
| anh | em | isoveli | Myös vähän vanhempi samaa sukupolvea oleva mies tai mies yleensä (jälkimmäisessä tapauksessa termiä käytetään muodollisissa tilanteissa). Anh-sanaa voi käyttää puhuakseen kenelle tahansa miespuoliselle sosiaalisesta asemasta riippumatta.   Parisuhteessa olevaa miestä puhuttelee hänen kumppaninsa sanalla anh. |
| chị | em | isosisko | Myös vähän vanhempi samaa sukupolvea oleva nainen tai nainen yleensä (jälkimmäisessä tapauksessa termiä käytetään muodollisissa yhteyksissä). |
| em | anh tai chị | samaa sukupolvea oleva nuorempi sisarus tai serkku | Myös samaa sukupolvea oleva nuorempi ihminen (sukupuolesta riippumatta) tai lapsi yleensä. Parisuhteessa olevaa naista puhuttelee hänen kumppaninsa sanalla em. |
| con | cha, mẹ, bà, jne. | oma lapsi | Myös nuori lapsi; ainakin yhden sukupolven nuorempi ihminen. |
| cháu | ông, bà, bác, chú, jne. | lapsenlapsi; siskon- tai veljenlapsi; nuorempaa sukupolvea oleva serkku | Myös nuori lapsi; ainakin yhden sukupolven nuorempi ihminen. |
| ông | cháu or con | isoisä | Myös keski-ikäinen mies. Isänpuoleinen isoisä = ông nội (sisäpuolinen isoisä). Äidinpuoleinen isoisä = ông ngoại (ulkopuolinen isoisä). |
| bà | cháu or con | isoäiti | Myös keski-ikäinen (naimisissa oleva) nainen. Isänpuoleinen isoäiti = bà nội (sisäpuolinen isoäiti). Äidinpuoleinen isoäiti = bà ngoại (ulkopuolinen isoäiti). |
| cô | cháu | isän sisko | Myös naispuolinen opettaja; isän ikäinen vanhempi nainen; nuori (yleensä naimaton) nainen (muodollinen). Muutamissa murteissa sanalla cô on ainoana merkityksenä isän pikkusisko. |
| chú | cháu | isän pikkuveli | Myös isän ikäinen oleva vanhempi mies; vähän nuorempi mies (muodollinen).   Muutamissa murteissa sanalla chú on ainoana merkityksenä isän pikkuveli. |
| thím | cháu | chú:n vaimo |  |
| bác | cháu | vanhemman vanhempi sisarus | Myös puhujan vanhempia vanhempi ihminen (sukupuolesta riippumatta). Muutamissa murteissa sanalla on myös merkitys isän tai äidin vanhempaa sisarus. |
| dì | cháu | äidin sisko, äitipuoli | Myös äidin ikäinen oleva nainen.   Muutamissa murteissa sanalla on ainoana merkityksenä äidin pikkusisko. |
| cậu | cháu | äidin veli | Myös äidin ikäinen mies; läheinen ystävä (Pohjois-Vietnamissa). Muutamissa murteissa sanalla on ainoana merkityksenä äidin pikkuveli. |
| mợ | cháu | cậu:n vaimo | Muutamissa murteissa sana mợ on aviomiehen vaimostaan,   lapsen äidistään tai appivanhempien miniästään käyttämä kutsumasana. |
| dượng | cháu | cô:n tai dì:n aviomies, isäpuoli |  |
| cụ/cố | cháu | isoisovanhempi | Myös hyvin vanha ihminen. |
| sơ | cháu | isoisoisovanhempi |  |
| họ |  | klaani, heimo | He. Joukko ihmisiä. |
Sukulaistermit > Pronominit

Vietnamin kielessä on myös pronomineja. Ne jakautuvat kahteen alalajiin sen mukaan, voidaanko niiden eteen liittää monikkosana các tai chúng, esimerkiksi tôi (minä) → chúng tôi (me).
Näihin pronomineihin voidaan liittää monikkosana:
|  | Yksikkö | Monikko |
| --- | --- | --- |
| Ensimmäinen persoona | tôi (mahdollisesti muodollinen) | chúng tôi (pois lukien kuulija) |
| Ensimmäinen persoona | ta (neutraali, ei muodollinen) | chúng ta (mukaan lukien kuulija) |
| Ensimmäinen persoona | tao (esimies alaiselle, tuttavallinen) | chúng tao (alatyylinen, pois lukien kuulija) |
| Ensimmäinen persoona | mình (läheinen) | mình tai chúng mình (läheinen, mukaan lukien kuulija) |
| Toinen persoona | mày tai mi (esimies alaiselle, tuttavallinen) | bay, chúng mày, tụi mày (esimies alaiselle, tuttavallinen) |
| Kolmas persoona | nó (esimies alaiselle, tuttavallinen) | chúng nó |
Näihin pronomineihin ei liitetä monikkosanaa:
|  | Yksikkö | Monikko |
| --- | --- | --- |
| Ensimmäinen persoona | min (tuttavallinen, ylätyyli) | choa (ylätyyli) |
| Ensimmäinen persoona | qua (mies naiselle, ylätyyli) | choa (ylätyyli) |
| Ensimmäinen persoona | thiếp (nainen miehelle, ylätyyli) | choa (ylätyyli) |
| Ensimmäinen persoona | trẫm (kuningas mandariineille, vanhahtava) | choa (ylätyyli) |
| Toinen persoona | bậu (nainen miehelle, ylätyyli) | – |
| Toinen persoona | chàng (nainen miehelle, ylätyyli) | – |
| Kolmas persoona | y (tuttavallinen) | người ta |
| Kolmas persoona | hắn (tuttavallinen) | người ta |
| Kolmas persoona | va (tuttavallinen) | người ta |
Levinneisyys

Suurin osa vietnamin puhujista asuu Vietnamissa. Suuria vietnamia puhuvia vähemmistöjä asuu muun muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ranskassa ja Australiassa. Suomessa asuu noin kuusituhatta vietnamia äidinkielenään puhuvaa, jotka ovat taustaltaan monista etnisistä ryhmistä: etelä- ja pohjoisvietnamilaisia, khmerejä ja sinovietnamilaisia.
Aiheesta muualla

Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Vietnamese 101 Learn Vietnamese online. (englanniksi)
Vietnamese Translation Vietnamese Translate. Arkistoitu 25.11.2010. (englanniksi)
Vietnamese Phrasebook Wiki Travel. (englanniksi)
Vietnamese Vocabulary Living Sources. Arkistoitu 25.10.2012. (englanniksi)
Austroaasialaiset kielet
asuri
birhor
car
ho
juang
juray
keski-nikobaari
kharia
khasi
khmer
korku
mundari
oy
santali
sora
vietnam
Vietnamin kielen levinneisyys maailmalla:
  Virallinen kieli
  Yli 1 000 000 puhujaa 
  Yli 100 000 puhujaa
Timo Koponen (suurlähettiläs)

Timo Heikki Koponen (18. huhtikuuta 1942 Leppävirta – 17. helmikuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri. Hän oli ministerineuvos Kööpenhaminassa 1981–1985, toimistopäällikkö ulkoministeriössä 1985–1989, Suomen suurlähettiläs Jakartassa 1989–1992 ja Bukarestissa 1992–1996. Hän oli suurlähettiläs myös Reykjavikissa 2000–2004.
Kiiltokirpat

| Kiiltokirpat |
| --- | --- |
 Pajukirppa (Crepidodera fulvicornis)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Lehtikuoriaismaiset Chrysomeloidea
Heimo::  Lehtikuoriaiset Chrysomelidae
Alaheimo::  Alticinae
Suku::  Kiiltokirpat Crepidodera  Chevrolat in Dejean, 1836
Katso myös
   Kiiltokirpat Wikispeciesissä   Kiiltokirpat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiiltokirpat (Crepidodera) on lehtikuoriaisten (Chrysomelidae) heimoon kuuluva suku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti yli 40 lajia. Kiiltokirpat ovat väriltään metallisen kiiltävän sinisen, vihreän tai pronssin värisiä.
Lajeja

Crepidodera aurea
Pajukirppa (Crepidodera fulvicornis)
Kultakirppa (Crepidodera aurata)
Crepidodera plutus
Crepidodera lamina
Haapakirppa (Crepidodera nitidula)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kiiltokirpat (Crepidodera)
ITIS: Crepidodera (englanniksi)
Bug Guide: Crepidodera (englanniksi)
Bug Guide: Crepidodera kuvia (englanniksi)
University of Wrocław: Crepidodera, värikuvia lajeista (englanniksi)
Tiina Weckström

| Tiina Weckström> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. elokuuta 1956 (ikä 68) Helsinki
Näyttelijä
Palkinnot
 Parhaan naissivuosan Jussi  1998 Tulennielijä 
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Tiina Weckström (s. 1. elokuuta 1956 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa televisio- ja elokuvarooleistaan sekä teatterilavoilta. Hän on näytellyt muun muassa Tampereen Työväen Teatterissa, Helsingin Kaupunginteatterissa ja Suomen Kansallisteatterissa.
Weckströmille myönnettiin marraskuussa 2013 Ida Aalberg -palkinto. Vuonna 1999 hän voitti parhaan naissivuosan Jussi-palkinnon elokuvasta Tulennielijä.
Tiina Weckströmin isä oli näyttelijä Pertti Weckström.
Filmografia

Hullu kesä (1981)
Juhannustanssit – Raija (1983)
Sisko ja sen veli (1986)
Kotirappu – moottoripyöräilijän vaimo (1987)
Eloa kuin paratiisissa – Anja Jokinen (1988)
Saastamoisen poika – Tuula (1989)
Äitiliini – kauppias (1989–1990)
Lottovoittajien maa – neiti Hautala (1990)
Kvartetti – lastentarhanopettaja (1991)
Mahagonnyn kaupungin nousu ja tuho (1993)
Niin korkea taivas (1993)
Elämän suola – Jaana Laine (1996)
Tumma ja hehkuva veri – Irja Kaasalainen (1997)
Tulennielijä – äiti (1998)
Lääkärit tulessa – asianajaja (1998)
Elämä on näytelmä (1999)
Ota mut kyytiin (2000)
Pesärikko – Armin äiti (2000))
Vaarallista kokea – Aila Meriluoto (2003)
Nollatoleranssi – Carina Ryssberg (2004
Piilopaikka kahdelle – vankilan johtaja (2005)
Miehen työ – Merja (2007)
Kaiken tämän takana – Virve Mäkinen (2008)
Uutishuone – Suoma (2009)
Kukkulan kuningas – Irja (2009)
Hella W – Hella Wuolijoki (2011)
Kalervo Palsa ja kuriton käsi (2014)
Kätilö – Haataja (2015)
Joulukalenteri: Kadonneiden lahjojen tapaus – Rouva von Donnerschmuck (2015)
Syysprinssi – Sirkka (2016)
Paras vuosi ikinä – Sirkka (2021)
Helsinki-syndrooma – Ritva Malmi (2022)
Pohjolan laki – Diana Santamaa (2023)
Aiheesta muualla

Tiina Weckström Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tiina Weckström Elonetissä.
Timo Korppi

Timo Korppi on suomalainen kustantaja. Hän on toiminut 30 vuotta pornokustannusalalla ja on kirjoittanut omaelämäkerran Lihaa säästämättä. 30 vuotta suomalaisen pornobisneksen etulinjassa (Johnny Kniga Kustannus 2002). Korppi on toiminut myös sarjakuva-alalla.
Korppi on toiminut ainakin näiden lehtien toimittajana tai päätoimittajana: Urkki, King, Erotica, Erotiikan maailma, Kalu, Tabu, Haloo!, Napakymppi, Pokerilehti ja Suomen Hustler.
Timo Korppi toimi Pokerilehden vetäjänä vuoteen 2011 saakka, jolloin jäi eläkkeelle.. Vuonna 2014 Timo Korppi sai tuomion hovioikeudessa ulkomaisten, netissä pelattavien rahapelien mainosten julkaisemisesta kolmessa eri lehdessä, Poker Magazine-, Pokeri- ja Card Playerissä vuonna 2007–2009 .
Kiiltobambut

| Kiiltobambut |
| --- | --- |
 Pantakiiltobambu (Indocalamus latifolius)
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Bambut Bambusoideae
Suku::  Kiiltobambut Indocalamus  Nakai (1925)
Katso myös
   Kiiltobambut Wikispeciesissä   Kiiltobambut Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiiltobambut (Indocalamus) on heinäkasveihin kuuluva kasvisuku. Suvussa on 30–32 Kiinassa ja Vietnamissa kasvavaa lajia. Ne kasvavat pensastavasti ja pystykasvuisesti, kiiltobambut ovat suhteellisen leveälehtisiä ja enintään viisi metriä korkeita. Sukuun kuuluu esimerkiksi pantakiiltobambu (Indocalamus latifolius), joka kasvaa Keski-Kiinassa vuorenrinteillä.
Lajeja

Indocalamus barbatus
Indocalamus herklotsii
pantakiiltobambu (Indocalamus latifolius)
Indocalamus pedalis
Indocalamus pseudosinicus
Indocalamus victorialis
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kiiltobambut – Indocalamus
ITIS: Indocalamus (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Indocalamus (englanniksi)
Flora of China: Indocalamus (englanniksi)
Timo Korhonen (täsmennyssivu)

Timo Korhonen oli vuonna 2014 Suomen viidenneksi yleisin kutsumanimen ja sukunimen yhdistelmä. Tunnettuja Timo Korhosia:
Timo Korhonen, keskustan kansanedustaja
Timo Korhonen, kitarataiteilija
Timo Korhonen (s. 1949), mikrobiologi, professori
Timo Korhonen (s. 1961), sotkamolainen pesäpalloilija
Timo Korhonen, ohjaaja ja tuottaja
Timo U. Korhonen, rakennusliike NCC:n toimitusjohtaja.
Kiiminki (kaupunginosa)

| Kiiminki |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Kiiminki korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Kiimingin suuralue
Koordinaatit:  65°7′44″N, 025°46′32″E
Kaupunginosa nro:  130
Väkiluku:  5 729  31.12.2023
Työpaikkoja:  1 332 kpl   (31.12.2022)
Postinumero(t):  90900
Kiiminki on Oulussa, Kiimingin suuralueella sijaitseva kaupunginosa, joka perustettiin 1. tammikuuta 2013. Kaupunginosa sijaitsee 20 kilometriä koilliseen kaupungin keskustasta. Keskeisimmät palvelut sijaitsevat Kirkonkylällä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiiminki (kaupunginosa) Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Left 4 Dead

| Left 4 Dead |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Valve Corporation/Turtle Rock Studios Certain Affinity (Xbox 360)
Julkaisija:  Valve Corporation
Jakelija:  Electronic Arts Steam
Säveltäjä:  Mike Morasky
Pelisarja:  Left 4 Dead
Pelimoottori:  Source
Julkaistu:  Windows, Xbox 360NA 17. lokakuuta 2008AUS 18. lokakuuta 2008EU 21. lokakuuta 2008 JP 21. lokakuuta 2008 Mac OS X 27. syyskuuta 2010
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammunta, selviytymiskauhu
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 18 ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo   BBFC: 18 USK: 18 CERO: Z OFLC: MA15+
Alusta:  Xbox 360, Microsoft Windows ja macOS
Jakelumuoto:  DVD Steam-lataus
Vaatimukset:   Minimi 3.0 GHz Pentium 4, 2.0 GHz Dual Core tai AMD64X2 1 gigatavua RAM-muistia (Vistassa kaksi gigatavua) Ainakin 7.5 gigatavua tilaa kiintolevyltä DX9-yhteensopiva näytönohjain 128 megatavulla muistia Pixel Shader 2.0 tuella DX9.0c-yhteensopiva äänikortti 
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Left 4 Dead on Turtle Rock Studiosin kehittämä ja Valve Corporationin julkaisema ensimmäisen persoonan ammunta- ja selviytymiskauhupeli. Peli julkaistiin 18. marraskuuta 2008 Xbox 360:lle ja Microsoft Windowsille, ja sen sai ennakkoladattua Steamista 13. marraskuuta 2008.
Valve julkaisi 17. marraskuuta 2009 pelille jatko-osan Left 4 Dead 2.
Pelaaminen

Pelissä neljä ihmistä joutuu vaarallisen taudin runtelemalle alueelle. Tartunnan saaneet ihmiset ovat muuttuneet zombeiksi. Taudille immuunien neljän selviytyjän on kuljettava asein puolustautumalla kunkin tason läpi turvataloon. Pelissä esiintyy pelattavien hahmojen lisäksi muita hahmoja.
Left 4 Deadissa tekoälyä kutsutaan nimellä Ohjaaja (The Director). Sen toiminta ei rajoitu zombien ilmestymispaikkojen valitsemiseen, vaan se vaikuttaa myös niiden lukumääriin selviytyjien tilanteesta, taidosta ja terveydestä riippuen. Witchit ja Tankit syntyvätkin melkein joka kerta eri paikkaan kentässä tehden näin jokaisesta pelistä erilaisen. Ohjaaja myös valitsee aseiden ja räjähteiden paikat.
Peli sisältää Steamin saavutukset (engl. achievements). Niiden ideana on suorittaa pelissä erilaisia vapaaehtoisia tehtäviä, ja saada niistä suoritusmerkintöjä.
Pelaaminen > Pelimuodot

Yksinpelissä pelattavaksi hahmoksi valitaan yksi neljästä selviytyjästä. Kolmea muuta selviytyjää ohjaa pelin tekoäly. Pelaajan hahmon kuollessa taso alkaa alusta. Yksinpelissä ei voi pelata internetin välityksellä. Kampanja on lähes täysin samanlainen pelimuoto kuin yksinpeli. Ainoana erona on pelaajan mahdollisuus pelata internetin välityksellä muiden pelaajien kanssa.
Versuksessa selviytyjät ja erikoissaastuneet kilpailevat toisiaan vastaan internetin välityksellä. Kummallakin puolella voi olla neljä pelaajaa. Erikoissaastuneiden (engl. special infected) tarkoitus on estää selviytyjien pääsy turvataloon omia erikoiskykyjä käyttäen. Tavalliset zombit ovat tekoälyn ohjauksessa.
Selviytymisessä (engl. Survival) pelaajat yrittävät selvitä mahdollisimman pitkään jatkuvia saastuneiden aaltoja vastaan. Siinä voi saavuttaa kolme mitalia; neljän minuutin kohdalla pronssimitalin, kahdeksan minuutin kohdalla hopeamitalin ja kymmenen minuutin kohdalla kultaisen mitalin.
Pelaaminen > Moninpelijärjestelmä

Moninpeliin Valve esitteli otteluntekojärjestelmän, jonka avulla pelaajat voivat järjestää pelin. Sitä ennen pelaajat voivat muuttaa asetuksia ja keskustella tekstillä tai mikrofonilla. Pelin ylläpitäjän ei tarvitse pitää omalla koneella pelipalvelinta, vaan pelaajat voivat auttaa yhteisöä järjestämällä dedikoitujaselvennä palvelimia, joita pelaajat voivat käyttää. Palvelimelle voi asettaa oman MOTD:nselvennä ja bannerin. Pelin alussa näkyy kuinka monta pelaajaa palvelimella on ollut ja millä suosiosijalla se on.
Järjestelmän luomisesta eräs Valven työntekijä kertoi näin:
»Ottelunteossa on Left 4 Deadissa iso ero peleihin kuten Counter-Strikeen ja Team Fortress 2:een verrattuna joita halusimme korjata, emmekä ajatelleet serveriselaimen onnistuvan sellaisessa. CS:ssä ja TF2:ssa, serveriltä pystyi poistumaan 2-3 pelaajaa, ja lisää pelaajia tulee täyttämään tyhjät paikat, jolloin tällainen toiminta ei vaikuta muiden pelaajien toimintaan. Kun pelaaja tai pari lähtee pelistä Left 4 Deadissa, pelaaminen kärsii hiukan ja olimme huolissamme siitä ettei serveriselainjärjestelmä olisi oikea tähän peliin. Toisaalta, on asioita joissa serveriselain tekisi homman paremmin, joten olemme lisäämässä sen takaisin pian.» 
(Erik Johnson)
Juoni

Peli sijoittuu Yhdysvaltoihin kaksi viikkoa vaarallisen epidemian puhjettua ja tartutettua suurimman osan ihmisväestöstä. Virukseen sairastuttua ihminen menettää vapaan tahtonsa hetkessä ja alkaa metsästämään eläviä ihmisiä aikeinaan joko tappaa tai tartuttaa heidät. Neljä immuunia viruksen kantajaa Bill, Louis, Francis ja Zoey yrittävät selviytyä osavaltiosta toiseen kohti pelastusta.
Juoni > Pelattavat hahmot

William ”Bill” Overbeck on Vietnamin sodan veteraani vihreistä bareteista. Hän on ryhmän johtaja, joka tekee mitä tahansa ystäviensä vuoksi. Bill on toistaiseksi ainoa hahmo, joka virallisesti kuolee pelisarjan aikana.
Louis on optimistinen, oman yrityksensä IT-osaston järjestelmäanalyytikko.
Francis on pessimistinen, tatuoitu moottoripyöräilijä. Hän ei juurikaan ajattele tekemisiään eikä sanomisiaan.
Zoey on nuori elokuva-alan opiskelija rikkaasta perheestä.
Juoni > Vihollistyypit > Tavalliset saastuneet

Tavalliset saastuneet (engl. Common Infected) ovat pelin tavanomaisimpia vihollisia. Tavalliset saastuneet ovat kulkutautiin sairastuneita eläviä ihmisiä, jotka tunnistaa kalpeasta ihostaan, aggressiivisesta käytöksestään, valkoisista ja kiiluvista silmistään sekä jatkuvasta vaikeroinnista ja äännähtelystä. Tavallisien saastuneiden kehon muoto ei juurikaan ole muokkautunut erikoissaastuneiden tavoin. Ne liikkuvat yksinään tai ryhmissä. Pelaajan havaitessaan ne alkavat juosta tätä päin, ja mahdollisuuksien mukaan pahoinpidellä tätä lyömällä ja potkimalla. Tavalliset saastuneet ovat ketteriä ja sitkeitä, eivätkä kuole aina välittömästi ampuma-aseiseiden laukauksiin.
Lauma (engl. horde) on suuri joukko tavallisia saastuneita, jotka ilmestyvät satunnaisesti esimerkiksi kovien äänien soidessa. Kun lauma ilmestyy suurena joukkona, se on vaikea päihittää. Lauma yrittää hidastaa pelaajaa saartamalla tämän.