stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HK Slavija Ljubljana
Joukkue kaudella 2015–2016

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 15 |  | Tomaž Cerar | L | 2016 |  |  |
| 20 |  | Tomaž Trelc | L | Laina | Kranj, Slovenia |  |
| 32 |  | Luka Sotlar | L | Juniori |  |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 5 |  | Kristjan Čepon | L | Laina | Ljubljana, Slovenia |  |
| 17 |  | Luka Ščap | L | 2016 | Ljubljana, Slovenia |  |
| 24 |  | Andraž Čampa | R | 2016 |  |  |
| 28 |  | Luka Oberstar | L | 2016 | Ljubljana, Slovenia |  |
| 36 |  | Anže Matelič | L | 2016 | Ljubljana, Slovenia |  |
| 37 |  | Klemen Sodržnik | L | 2016 | Ljubljana, Slovenia |  |
| 46 |  | Dag Pepeonik | L | Juniori | Ljubljana, Slovenia |  |
| 77 |  | Borna Šilović | L | 2016 | Zagreb, Kroatia |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 7 |  | Peter Pogačar | L | H | 2016 |  |
| 9 |  | Dan Veselovksý | L | VLH | 2016 | Bratislava, Slovakia |
| 11 |  | Janez Orehek | L | VLH | Juniori |  |
| 14 |  | Sebastjan Grošelj | L | LH | 2016 |  |
| 21 |  | Tadej Snoj | R | OLH | 2016 | Ljubljana, Slovenia |
| 23 |  | Črt Snoj | L | H | 2016 | Ljubljana, Slovenia |
| 27 |  | Enes Gorše | L | H | 2016 |  |
| 30 |  | Marko Šakic | L | LH | 2016 | Zagreb, Kroatia |
| 33 |  | Jure Sotlar | R | OLH | Laina | Ljubljana, Slovenia |
| 38 |  | Nik Humar | R | KH | 2016 | Ljubljana, Slovenia |
| 76 |  | Nik Truden | L | OLH | 2016 | Ljubljana, Slovenia |
| 79 |  | Urban Železnik | L | H | Juniori |  |
Aiheesta muualla

http://www.hkslavija.si/
Highway Star 2

| Highway Star 2 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2013
 Julkaistu: 28. kesäkuuta 2013
 Tyylilaji: rock, heavy metal
 Levy-yhtiö: EMI
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 16.
Highway Star -kokoelmasarjan muut julkaisut
| Highway Star 2012 | Highway Star 2 2013 |   |
Highway Star 2 – Kaikkien aikojen ajobiisit on EMIn tuottama kokoelma-albumi. Se julkaistiin 28. kesäkuuta 2013 ja siinä on Highway Star -albumin tavoin kolmekymmentä erilaista kappaletta kahdelle levylle jaettuna. Tämänkin albumin teossa olivat osallisina Radio City -radiokanavan kuuntelijat, jotka äänestivät mieluisia kappalevaihtoehtoja.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Survivor – Eye of the Tiger  Gary Moore – Out in the Fields (feat. Phil Lynott)  Judas Priest – Painkiller  Kotiteollisuus – Minä olen  Hanoi Rocks – Don’t You Ever Leave Me  Hurriganes – Roadrunner  Deep Purple – Black Night  Sielun Veljet – Peltirumpu  Cheap Trick – I Want You to Want Me  Peer Günt – Bad Boys Are Here  Free – All Right Now  Pelle Miljoona Oy – Moottoritie on kuuma  Rainbow – All Night Long  Alice Cooper – Poison  Gerry Rafferty – Baker Street :  CD 2 George Thorogood – Boogie People  Billy Idol – Rebel Yell  Primal Scream – Rocks  HIM – Solitary Man  The Knack – My Sharona  Toto – Rosanna  Tehosekoitin – Kaikki nuoret tyypit  Hassisen kone – Levottomat jalat  Dr. Feelgood – Milk and Alcohol  Santana – Oye Como Va  Stray Cats – Rock This Town  Patti Smith Group – Because the Night  Status Quo – Rockin’ All Over the World  Whitesnake – Still of the Night  Mott the Hoople – Al
Hope Hicks

Hope Hicks (marraskuu 2017)
Hope Hicks (s. 21. lokakuuta 1988 Greenwich, Connecticut) on yhdysvaltalainen poliittisen viestinnän toimija.
Hicks valmistui Southern Methodist Universitysta pääaineenaan englannin kieli. Hän toimi alun perin mallina ja siirtyi viestinnän pariin valmistuttuaan. Hän aloitti New Yorkissa työskentelyn Ivanka Trumpin palveluksessa ja liittyi vuonna 2016 Donald Trumpin presidentinvaalikampanjaan vanhempana viestinnän neuvonantajana. Elokuussa 2017 Hicks ylennettiin Valkoisen talon viestintäpäälliköksi. Hän oli nuorin tehtävään koskaan nimitetty. Helmikuussa 2018 hän luopui tästä toimenkuvasta päivä sen jälkeen kun oli toiminut Yhdysvaltain edustajainhuoneen tiedustelukomitean edessä todistajana tutkimuksissa Venäjän sekaantumisesta Yhdysvaltain presidentinvaaleihin 2020. Hicks oli todistajana myöntänyt kertoneensa satunnaisesti valkoisia valheita presidentin hyväksi. Valkoisen talon viestintäpäällikön tehtävistä luovuttuaan Hicks siirtyi Fox Newsin palvelukseen. Vuonna 2020 hän palasi työskentelemään Trumpin hallintoon tämän avustajana. Hänen viimeinen työpäivänsä Valkoisessa talossa oli 12. tammikuuta 2021.
1. lokakuuta 2020 Hicksin todettiin saaneen tartunnan koronaviruspandemiassa. Hän oli matkustanut Donald Trumpin seurassa useita kertoja Yhdysvaltain presidentinvaalien 2020 kampanjoinnin yhteydessä, viimeksi positiivista koronavirustestitulostaan edeltäneenä päivänä. Sekä Donald että Melania Trumpilla todettiin koronavirustartunta Hicksin sairastuttua. Hicksiä on luonnehdittu yhdeksi Trumpin luotetuimmista neuvonantajista.
Heikki Halila

Heikki Juhani Halila (s. 26. toukokuuta 1952 Tyrvää) on Helsingin yliopiston siviilioikeuden, erityisesti velvoiteoikeuden ja siviilioikeuden yleisten oppien professori. Halilan isä oli prosessioikeuden professori Jouko Juhani Halila (1916–2009) ja setä historian professori Aimo Halila (1912–1998).
Elämä

Heikki Halila kirjoitti ylioppilaaksi Munkkiniemen yhteiskoulusta Helsingistä vuonna 1971 ja sai Suomen Kulttuurirahaston myöntämän, parhaan suomenkielisen ylioppilasaineen kirjoittajalle annettavan Yrjö Koskisen stipendin. Halila valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1975 ja lisensiaatiksi vuonna 1979 sekä sai varatuomarin arvon vuonna 1979.
Heikki Halilan tutkimustyön painopiste on yhdistys-, sopimus- ja urheiluoikeuden alueilla. Oikeustieteen tohtori, varatuomari Halila on ollut Helsingin yliopiston dosentti vuodesta 1994, vuosina 1994–1996 hän on toiminut siviilioikeuden apulaisprofessorina ja vuosina 1998–1999 vakuutus- ja vahingonkorvausoikeuden professorina Helsingin yliopiston yksityisoikeuden laitoksella. Urheiluoikeuden professori hän oli 2001–2011. Yksityisoikeuden laitoksen johtaja hän on ollut vuodesta 2007. Vuosina 1978–1984 Halila toimi uutta yhdistyslakia valmistelleen komitean sihteerinä.
Halila on toiminut Suomen Lakimiesliiton puheenjohtajana. Liitto myönsi hänelle vuonna 2011 K. J. Ståhlberg -mitalin. Halila valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2010.
Julkaisuja

Toimivaltajako yhdistyksissä.  (Väitöskirja)  Helsinki:  Suomalainen Lakimiesyhdistys, 1993.  ISBN 951-855-133-2.
Halila, Heikki; Riitesuo, Risto: Yhdistystoiminnan perusteet.  (3. painos (1. painos 1989))  Helsinki, 1999.  ISBN 952-91-1202-5.
Halila, Heikki; Riitesuo, Risto: Urheilun yhdistystoiminnan perusteet.  Helsinki:  Suomen liikunta ja urheilu, 2003.  ISBN 952-5062-40-6.
Halila, Heikki; Hemmo, Mika: Sopimustyypit.  Helsinki:  Talentum, 2006.  ISBN 978-952-14-1260-8.
Oikeudellistuva urheilu.  Helsinki:  Talentum, 2006.  ISBN 952-14-1033-7.
Halila, Heikki; Tarasti, Lauri: Yhdistysoikeus.  (5. uudistettu painos (1. painos 1989))  Helsinki:  Alma Talent, 2017.  ISBN 978-952-14-3150-0.
Halila, Heikki; Norros, Olli: Urheiluoikeus.  Helsinki:  Alma Talent, 2017.  ISBN 978-952-14-3147-0.
Professori ja valtiomies: Toivo Mikael Kivimäki.  Sastamala:  Warelia, 2024.  ISBN 978-952-387-066-6.
Kirjallisuutta

Hemmo, Mika; Hoppu, Kari; Norros, Olli; Pönkä, Ville: Yksityisoikeus ja oikeuskulttuuri: Juhlajulkaisu Heikki Halila 1952 - 26/5 - 2022.  Helsinki:  Edita, 2022.  ISBN 978-951-37-8650-2.
Haukiputaan Heitto

Seuran logo
Haukiputaan Heitto ry on suomalainen työväen urheiluseura. Se perustettiin vuonna 1933. Seuraa ovat edustaneet muun muassa painin maailman- ja Euroopanmestari Eero Tapio sekä monet muut arvokisapainijat, mm. Jouko Arffman, Hannu Erkkilä, Risto Hannus, Osmo Hekkala, Veikko Järvelä ja Mauno Ukkola.
Haukiputaan Heitto oli 1950 ja varsinkin 1960-luvulla Pohjois-Suomen menestyneimpiä ja näkyvimpiä TUL:n seuroja.
Lentopallossa Haukiputaan Heiton naisjoukkue on saavuttanut SM-mitaleja. Seuralla on edelleen toimintaa vaikka poliittinen toiminta on hiipunut vuosien saatossa.
Freinetpedagogiikka
Freinet'n pedagogiset perusajatukset

Tanskalainen psykologian ja Freinet-pedagogiikan tutkija Erik Håkonsson on kiteyttänyt Freinet'n pedagogiset perusajatukset neljään kohtaan:
Lapsi ei väsy tekemään työtä, joka on kosketuksissa hänen omaan elämäänsä ja joka on hänestä mielekästä. Opetuksen aiheet haetaan lapsen omista kiinnostuksen kohdista ja opiskelu tähtää tuotokseen, jolla on merkitystä sekä lapselle että muille ihmisille.
Opiskelu etenee kokeilevan hapuilun kautta. Lapsen on itse opettajan avulla, kehitettävä omaa tietämystään ja osaamistaan. Etenemisreitti ei ole valmiina vain opettajan mielessä, vaan muotoutuu oppilaan etsintöjen ja kokemusten kautta.
Vapaa itseilmaisu. Freinet ohjaa vapaiden tekstien kautta oppilaitaan ilmaisemaan itseään kirjallisesti. Kirjallisille tuotoksille haetaan aina yleisö. Vapaa itseilmaisu toteutuu muillakin alueilla: kuvaamataiteissa, draamassa ja musiikissa.
Yhteisöllisyys. Oppilaat osallistuvat yhteisvastuullisesti koulutyön suunnitteluun, tekevät yhteistyötä ja ovat jatkuvassa vuorovaikutuksessa ympäröivän yhteiskunnan kanssa. Freinet'n mukaan demokraattinen yhteiskunta voi syntyä vain demokraattisten yhteisöjen pohjalta.
Freinet'n käsitys kasvattajasta

Freinet näkee kasvattajan  työskentelyn paremminkin organisaattorina ja opetustapahtuman ohjaajana kuin tiedon jakajana. Lapsen itsenäisen työskentelyn aikana kasvattajan tehtävä on olla passiivinen, mutta aktiivinen tarkkailija. Aktiivinen ja vastuullinen lapsi tarvitsee kasvattajaa töiden suunnitteluun, ohjaamiseen, vähän opettamiseen, mutta ennen muuta palautteen antamiseen. Palautteen antaminen on näistä töistä vaativinta ja aikaa vievintä, koska palaute on ensisijaisesti sanallista ja siinä pitää ottaa huomioon koko työprosessi eikä vain lopputulosta. Samalla kasvattaja tulee huolehtia siitä, että palaute innostaa jatkamaan erityisesti itselle vaikeiden, uusien asioiden parissa työskentelyä.
Lapsen aktiivisuutta, valintamahdollisuuksia, itsemääräämisoikeutta ja vastuuta omasta oppimisestaan korostetaan. Freinet-pedagogiikan menetelmälliset ratkaisut on kehitetty elämänkatsomukselliselta pohjalta eivätkä ne siten perustu tieteellisiin menetelmiin. Kasvattajan tehtävänä on tarjota lapsille sovelias ympäristö, työvälineet ja opetusmenetelmät, jotka auttavat kehittymään yksiöllisesti. Näin ollen Freinet-pedagogiset kasvattajat eivät pidä tärkeänä ulkoa lukua eivätkä valmiiden tietojen omaksumista. Freinet-pedagogiikassa hyväksytään se, että kasvattajilla voi olla puutteelliset teoreettiset tiedot mikäli he kuitenkin keksivät ja parantavat työvälineitä sekä harkitsevat ja kehittävät työskentelymenetelmiä. Kasvattajan tietämättömyys saattaa joskus olla hyvä lähtökohta tiedonhankinnalle.
Yhteisöllisyys

Freinet uskoi ihmisen oppivan ja kehittyvän kohtaamalla yhteisössä esiin tulevia esteitä ja ongelmia. Ideaalitilanteena näiden ongelmien ja esteiden kohtaamisessa olisi se, että ihminen itse kokeilemalla voisi selvitä näistä esteistä ja tuntea olonsa turvalliseksi tietoisena yhteisön tuesta. Omana itsenään hyväksytyksi tuleminen omissa yhteisöissään on hyvinvoinnin kannalta keskeinen asia. Mikäli ystävät ja hyväksyvät yhteisöt puuttuvat, ihminen voi pahoin, vaikka elämä muuten olisikin turvallista. Tapa, jolla ihminen kykenee itseään ja ympäristöään hallitsemaan, vaikuttaa hänen hyvinvoinnin, tyytyväisyyden ja turvallisuuden tunteeseensa. (Heikkinen, Kettunen 1996, 13.)
Yhteisöllisyys Freinet-pedagogiikassa perustuu siihen, että yhteisössä päätetään yhdessä asioista. Yhteisössä kaikki ovat tasa-arvoisia ja jokaisen mielipide on tärkeä. Freinet'lla tasa-arvoisuus näyttäytyi siten, että hän piti kouluissaan lastenkokouksia, joissa jokaisella oli tasapuolinen vaikutusmahdollisuus. (Patrikainen 1993, 23.) Tämä ei kuitenkaan tarkoittanut, että kaikki ideat toteutettiin, vaan liikkeelle lähdettiin ihmisten omista tarpeista, joiden tuli olla yhteisön vaatimusten ja normiston mukaisia.
Kasvatus ei Freinetpedagogiikan mukaan ole ainoastaan opettajan ja oppilaan vuorovaikutustilanne, vaan se on osa yhteisöllistä prosessia. Vain osallistumalla toimivan yhteisön elämään lapsi voi oppia tasa-arvoiseksi ja yhteisvastuulliseksi kansalaiseksi. Tällaisessa yhteisössä kasvatustapahtumassa ovat mukana kaikki siihen  yhteisöön tavalla tai toisella kuuluvat, niin talonmiehet kuin lapsen vanhemmatkin.
Näin Freinet korostaa kaikessa oppimisessa yksilöiden välistä tasa-arvoa ja yhteiskunnan kehittämistä sopusointuisemmaksi. Kuitenkin tässäkin Freinet haluaa välttää kaiken puritanismin ja puhdasoppisuuden. Hänen mukaansa koulun tulee avautua kohden sen omaa ympäristöä.  Opetustilat, opetussuunnitelmat ja lukujärjestykset sekä työvälineet ja opetusmenetelmät on sopeutettava kunkin ajan omiin vaatimuksiin. Koulun opettajia on rohkaistava luomaan omaa pedagogiikkaansa. Tämän seurauksena Freinetpedagogit ovat yleensä aktiivisia oman työnsä kehittäjiä ja heidän ammatillista kehitystä tuetaan ja arvostetaan koko yhteisön toimesta.
Yhteisöllisyys > Tavoitteellisuus

Opetuksen yleiset tavoitteet toteutuvat pääsääntöisesti opetussuunnitelmassa, mutta on olemassa aina myös ns. piilo-opetussuunnitelma ja sen toiminta on syytä  muistaa. Näiden lisäksi jokaiselle lapselle laaditaan oma henkilökohtainen opetussuunnitelma, jota tarkistetaan lapsen kehityksen edistymisen mukaan.
Henkilökohtaisissa opetussuunnitelmissa korostetaan, että on olemassa useita ja hyvinkin erilaisia ratkaisumalleja, jotka voivat olla vaihtoehtoina toisillensa tai jopa toimia oppilaan omien ratkaisujen mukaisesti jopa päällekkäin ja eritoten lomittain. Tavoitteellisuus edellyttää myös, että kaiken toiminnan tulee olla aktiivista ja organisoitua, sillä  tavoitteeton puuhastelu ja näprääminen ei johda mihinkään.
Vastuu ympäristöstä

Freinet-pedagogiikassa painotetaan monipuolista ja rikasta ympäristöä. Sosiaalisen ympäristön lisäksi myös luonnonympäristöä korostetaan. Oppimisympäristöön varataan erilaisia tiloja ja välineitä, jotka mahdollistavat, että lapsi saa kokea ja tutkia luonnollisen tekemisen kautta. Oppimisympäristön ei nähdä rajoittuvan vain sisätiloihin, vaan ympäristössä tulisi olla mahdollisuus hoitaa puutarhaa, kompostia ja rakentaa leikkitelineitä jne. Myös lähiympäristö otetaan aktiiviseen käyttöön.
Kaikissa nykyisissä opetussuunnitelmissa on esillä ympäristö ja siihen suhtautuminen. Freinet toi ympäristövastuun ajatuksen pedagogiikkaansa jo lähes sata vuotta sitten. Hänen mielestään vastuu ympäristöstä on tärkeää. Tämä ilmenee kierrätyksenä sekä tavaroiden huolellisena käyttönä. Erityisesti hän korosti luonnon merkitystä lapsen kehityksen ja oppimisen varmistajana.
Työ opettajana ja kasvattajana

Jos oppijat ovat oppimistavoiltaan erilaisia, niin he ovat erilaisia myös älykkyyden suhteen. Freinet'n mukaan ei ole vain yhtä älykkyyttä, vaan sitä on hyvin monenlaista ja eri tavoin ilmenevää. Koska lapsi ei myöskään väsy tekemään mielekkäitä asioita, vaan helposti pitkästyy luentojen kuuntelemisesta, niin luovan työn osuus on Freinetpadagogiikassa hyvin keskeinen. Tämä tuo esille myös kädentaitoihin liittyvän älykkyyden. Tällä kädentaitojen alueelle tulee antaa sama arvo kuin esim. äidinkielelle tai matematiikalle annetaan. Samalla pitää tukea lapsen itseilmaisua ja mahdollisuuksia elämyksellisyyteen.
Näin työ nousee Pestalozzin ja meidän kansakoulumme isän Uno Cygnaeuksen ajatusten tavoin hyvin keskeiseen asemaan myös Freinetpedagogiikassa. Työnteon kautta lapsi oppii arvoja ja kehittää niitä myös itse. Samoin työnteon avulla hän oppii ratkaisemaan ongelmia, sillä yleensä työn suorittaminen perustuu ongelmaan ja sen ratkaisuun. Koulutyö tuleekin Freinet'n mukaan järjestää siten, että mielekäs ja monipuolinen työnteko on arkipäivää. Eräänä hyvin suosittuna menetelmänä on ollut oman lehti- ja kirjapainon käyttö ja siten jatkuvasti tuotetun henkisen prosessin tulosten painaminen kaikkien luettavaksi ja koettavaksi. Nykyisin luontevana julkaisukanavana toimii Internet.
Freinet ei halunnut olla kaikkitietävä ja täydellinen osaaja, siksi hän haastaa jatkuvasti kasvattajia eli opettajia, kanssakasvattajia, vanhempia jne. ottamaan kantaa kaikkiin pedagogisiin perusväittämiinsä, joissa hän on kiteyttänyt kasvatuksellisen ajattelunsa. Nämä perusväittämät siis käsittelevät ihmisen olemusta, lapsen reaktioita ja opetusmetodeja. Vain tällä tavalla vapaa ja tasa-arvoinen yksilö voi kehittyä ympäristössä jossa nämä arvot ovat jatkuvasti esillä ja missä ne ovat oleellinen osa jokapäiväistä toimintaa ja elämää.
Freinet'n teoksia

Ihmisten koulu, käytännön opas kansan koulun työvälineiden, opetusmenetelmien ja kasvatuksen järjestämiseen (1987)
Aiheesta muualla

Heino, Harri, Lauriala, Anneli ja Linnasaari, Heljä; Vaihtoehtoisia pedagogioita : Steiner, Montessori, Freinet (1992)
Herlin, Tiina : Lapsi ja oppiminen - freinetpedagogikkaa hahmottamassa. Teoksessa Jarno Paalasmaa (toim.) Lapsesta käsin. Kasvatuksen ja opetuksen vaihtoehtoja. PS-kustannus. (2011)
Lange, Kaisa : Pedagogiikkaa vai politiikkaa? Teoksessa Jarno Paalasmaa (toim.) Lapsesta käsin. Kasvatuksen ja opetuksen vaihtoehtoja. PS-kustannus. (2011)
Paalasmaa, Jarno: Maailman parhaat kasvatusajatukset, Luku Työ ja freinetkasvatus.  Helsinki:  Into Kustannus, 2016.  ISBN 978-952-264-669-9.
Salojärvi, Liisa; Celestin Freinet'n kasvatusajattelun heijastaman ihmiskäsityksen tarkastelua  (1993)
Siikaniemi, Leeni; Itsemääräämiseen kannustava kasvatus: Freinet-pedagogiikan psykologisen perustan hahmottamista (1995)
Elämänkoulu - Freinetpedagoginen yhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Rauman freinetkoulun kotisivu, hyvä esimerkki käytännön sovellutuksesta
Heikki Riihijärvi

Heikki Riihijärvi voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Heikki Anssi Riihijärvi (1937–2002), poliitikko (SMP)
Heikki Riihijärvi (s. 1966), jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Heikki Riihijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haukioja

Haukioja on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Erkki Haukioja (s. 1941), ekologi ja emeritusprofessori
Jussi Haukioja (s. 1970), filosofian professori
Martti Haukioja (s. 1999), jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hope Cooke

Hope Cooke, 1973
Hope Cooke (s. 24. kesäkuuta 1940 San Francisco, Kalifornia) on yhdysvaltalainen entinen seurapiirirouva ja Etelä-Aasiassa sijaitsevan Sikkimin kuningatar, kuningas Palden Thondup Namgyalin puoliso vuosina 1963−1980.
Hope Cooken isä oli John J. Cooke ja äiti Hope Noyes. Noyes oli lentäjä ja kuoli tammikuussa vuonna 1942 vain 25-vuotiaana, kun hänen lentokoneensa törmäsi maahan Nevadassa. Itsemurha oli myös yksi selitys. Cooken vanhemmat olivat eronneet marraskuussa 1941. Cooke ja hänen sisarpuolensa Harriet Townsend menivät John Cooken vanhempien luokse. Cooke asui myös jonkun aikaa setänsä luona.
Vuonna 1959 Cooke valmistui Sarah Lawrencen collegesta ja vietti kesän Intiassa. Siellä hän tapasi Sikkimin kruununprinssi Palden Thondup Namgyalin Windemere-hotellin baarissa Darjeelingissä.
Neljä vuotta myöhemmin Cooke, joka oli anglikaani, meni naimisiin Paldenin kanssa buddhalaisessa luostarissa 20. maaliskuuta 1963. Samalla Cooke luopui seurapiirielämästään. Paldenin isä kuningas Tashi Namgyal oli kuollut samana vuonna.
4. huhtikuuta 1965 Palden Thondup Namgyal kruunattiin Sikkimin kuninkaaksi ja Cooke kuningattareksi.
14. huhtikuuta 1975 Sikkimin kuningaskunta, joka oli ollut vuodesta 1973 Intian suojelualue, liitettiin Intian liittotasavaltaan. Kansanäänestyksessä noin 60 000 ihmistä äänesti Intiaan liittymisestä ja 1 500 vastaan. Kuningaspari oli vähän aikaa kotiarestissa. Joidenkin tarkkailijoiden mukaan Intia oli manipuloinut vaaleja.
Cooke muutti kahden lapsensa kanssa Manhattanille. Palden Thondup Namgyal ja Cooke erosivat vuonna 1980. Entinen kuningas kuoli vuonna 1982 syöpään New Yorkissa.
Cooke on sittemmin toiminut New Yorkin kaupungin turistikeskuksen pääoppaana ja historioitsijana.milloin? Hän asuu Brooklynissä. Hän on kirjoittanut elämäkerran Time Change elämästään Sikkimissä.
Hammersmith Bridge

Hammersmith Bridge
Hammersmith Bridge on riippusilta, joka ylittää Thamesin Länsi-Lontoossa. Sillan pohjoispuolella on Hammersmith and Fulhamin kaupunkipiiri, ja eteläpuolella Richmond upon Thames. Nykyinen silta avattiin liikenteelle vuonna 1887. Sitä ennen samalla paikalla oli ollut vanhempi silta vuodesta 1827.
Hammersmith Bridge on 210 metriä pitkä ja 13 metriä leveä. Siltaa on korjattu ja vahvistettu useaan otteeseen, koska sitä ei ollut alun perin suunniteltu Lontoon nykyisille liikennemäärille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hammersmith Bridge Wikimedia Commonsissa
Helo

Helo on suomalainen sukunimi. Se otettiin vuonna 1906 Turussa nimien Holm ja Lindström sekä Hämeenkyrössä nimen Helin tilalle.
Ari Helo (s. 1963), historioitsija, joka on erikoistunut Yhdysvaltojen historiaan
Erkki Helo (1898–1974), näyttelijä, teatterinjohtaja ja teatteriohjaaja
Johan Helo (vuoteen 1906 Helenius, 1889–1966), poliitikko
Kalevi Helo (s. 1975), tamperelainen poliitikko
Lea Helo, Topias Huttarin (1907–1953) kirjailijanimi
Lullan Helo (o.s. Valve, 1909–1968), näyttelijä
Olavi Helo, (1914–1939), pesäpalloilija
Pekka Helo (s. 1945), luontovalokuvaaja ja -kirjailija
Petri Helo (s. 1975), erityisten logististen järjestelmien professori
Toivo Helo (1880–1916), toimittaja, kansanopiston opettaja ja suomentaja
Unto Helo (s. 1978), muusikko.
Haapalampi (Uurainen)

| Haapalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°28′25″N, 25°36′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden valuma-alue (14.34)
Laskuoja:  oja Kuorejärveen 
Järvinumero:  14.346.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  166,6 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,394 km  
Pinta-ala:  1,044 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaapalampi 
Haapalampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa Myllyperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niiniveden valuma-alueella (14.34), jonka Häkinjärven valuma-alueeseen (14.346) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166,6 metriä mpy.
Herrala

Herrala voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Herrala, kylä Alajärvellä
Herrala, kylä Himangalla
Herrala, kylä Hollolassa
Herrala, rautatieasema Hollolassa
Herrala, kylä Ilmajoella
Herrala, kylä Nummi-Pusulassa
Herrala, kylä Sipoossa
Herrala, kylä Suonenjoella
Herrala, kylä Tervolla
Henkilöitä

Ahti Herrala (oik. Erkki Julius Niini, ent. sukunimi Lind, 1896–1969), nuortenkirjailija
Hilda Herrala (1881–1956), kansanedustaja
Joni Herrala (s. 1994), koripalloilija
Juha Herrala (s. 1985), Isojoen kunnanjohtaja
Miika Herrala (s. 2001), jääkiekkoilija
Tuomo Herrala (s. 1941), yritysjohtaja ja osuustoimintavaikuttaja, kauppaneuvos
Ville Herrala (s. 1979), basisti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Herrala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.