stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Meridian (täsmennyssivu)
Paikannimiä Yhdysvalloissa

Meridian (Humboldtin piirikunta)
Meridian (Kernin piirikunta)
Meridian (Santa Claran piirikunta)
Meridian (Sutterin piirikunta)
Meridian (Colorado)
Meridian (Florida)
Meridian (Idaho)
Meridian (Mississippi)
Meridian (Nebraska)
Meridian (New York)
Meridian (Loganin piirikunta)
Meridian (Stephensin piirikunta)
Meridian (Pennsylvania)
Meridian (Seattle)
Meridian (Texas)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Meridian”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
McLaren M2B

| McLaren M2B |
| --- | --- |
 M2B Donington Grand Prix Collection -näyttelyssä.
Talli:   McLaren
Suunnittelija(t):   Robin Herd
Kuljettajat:   Bruce McLaren    Phil Hill
Teknisiä tietoja
Renkaat:  F
Runko:  malliitti, puu ja  alumiini
Moottori:  Ford V8  Serenissima V8
Voimansiirto:  5-vaihteinen manuaali
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Monacon GP 1966
Kilpailuja:  6
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
Palkintosijoja:  0
MM-pisteitä:  3
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
McLaren M2B oli McLarenin ensimmäinen Formula 1-auto, jota käytettiin kaudella 1966. Sen perustana oli vuonna 1965 kehitysautoksi laadittu M2A-malli. Auton suunnitellut Robin Herd käytti suunnittelussa apuna lentokonetekniikan materiaaleista jäykkää ja samalla vaikeasti valmistettavaa malliittia ja alumiinia.
McLaren (edessä) Serenissima-moottorilla varustetulla M2B:llä Hollannin osakilpailun harjoituksissa.
Autolla ajettiin pisteille kauden aikana kahdesti (Britannian GP ja Yhdysvaltain GP).
Tulokset

| Väri | Tulos |
| --- | --- |
Kulta: Voittaja
Hopea: Toinen sija
Pronssi: Kolmas sija
Vihreä: Pistesijoitus
Sininen: Maaliin pistesijojen ulkopuolella
Sininen: Ei sijoittunut (NC)
Violetti: Keskeytti (Kesk.)
Punainen: Karsiutui (DNQ)
Punainen: Esikarsiutui (DNPQ)
Musta: Hylättiin (DSQ)
Valkoinen: Ei startannut (DNS)
Vaaleansininen: Vain harjoituksissa (PO)
Vaaleansininen: Perjantain testikuljettaja (TD)
Tyhjä: Kilpailu peruttiin (C)
Tyhjä: Ei harjoituksissa (DNP)
Tyhjä: Loukkaantunut tai sairas (Louk.)
Tyhjä: Kilpailukiellossa (EX)
Tyhjä: Ei saapunut (DNA)
Tyhjä: Vetäytyi (WD)
Lihavoitu: Paalupaikka
Kursivoitu: Nopein kierros
† – keskeytys ajoi yli 90 % kilpailupituudesta ja sai tuloksen.
Yläindeksi numero – Pistesijoitus sprinttikilpailussa Power Stage -erikoiskokeella.
* – Fanboost
G – Nopein aika-ajon lohkovaiheessa
| Vuosi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | Bruce McLaren Motor Racing | Ford  406 3.0  V8 | F |  | MON | BEL | FRA | GBR | NED | GER | ITA | USA | MEX | 2 | 9. |
| 1966 | Bruce McLaren Motor Racing | Ford  406 3.0  V8 | F | Chris Amon | DNA | DNA |  | DNA | DNA |  | WD |  |  | 2 | 9. |
| 1966 | Bruce McLaren Motor Racing | Ford  406 3.0  V8 | F | Bruce McLaren | Kesk. |  |  |  |  |  |  | 5 | Kesk. | 2 | 9. |
| 1966 | Phil Hill | Ford  406 3.0  V8 | F | Phil Hill |  | Kesk. |  |  |  |  |  |  |  | 2 | 9. |
| 1966 | Bruce McLaren Motor Racing | Serenissima  M166 3.0  V8 | F | Bruce McLaren |  | DNS | DNA | 6 | DNS |  |  |  |  | 1 | 11. |
Perintö

M2B oli moottoreiden osalta epäluotettava, koska ahtaasti asennettuina ne ylikuumenivat, vuotivat öljyä tai kuluttivat auton laakereita. Herd suunnitteli vielä tallille M4B-, M5A- ja M7A-autot ennen kuin siirtyi työskentelemään Cosworthille vuonna 1967. Kaudeksi 1967 M4B ja M5A varustettiin BRM:n moottoreilla ja kaudella 1968 Bruce McLaren voitti ensimmäisen F1-osakilpailun omalla Cosworth DFV-moottorilla varustetulla M7A-autollaan Belgian osakilpailussa. M2B-autoja yritettiin myöhemmin saada käyttökuntoon, mutta niissä esiintyi edelleen ongelmia uudenmerkkisillä moottoreilla, minkä seurauksena autot jäivät keräilijöiden yksityiskokoelmiin.
Huomioita

↑  Kahden eri moottorivalmistajan vuoksi McLaren-Ford ja McLaren-Serenissima laskettiin kahdeksi eri talliksi.
M2B varustettuna Fordin moottorilla.
Metyylidopa

| --- | --- |


Metyylidopa
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(S)-2-amino-3-(3,4-dihydroksifenyyli)-2-metyylipropionihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 555-30-6
ATC-koodi: C02AB01
PubChem CID: 40175
DrugBank: DB00968
Kemialliset tiedot
Kaava: C10H13NO4 
Moolimassa: 211,215 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: noin 50 %
Metabolia: maksa
Puoliintumisaika: 105 minuuttia
Ekskreetio: renaalinen, myös metaboliiteille
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  Aiemmin reseptillä, nykyään ei Suomesta saatavissa
Antotapa: oraalinen
Metyylidopa eli alfametyylidopa on vanha, muun muassa Suomessa käytöstä poistettu verenpainelääke, jota on käytetty esimerkiksi diureettien ohella vaikean tai raskauden aikaisen kohonneen verenpaineen hoitoon.
α-Metyylinorepinefriini.
Metyylidopa saa aikaan verenpainetta alentavan vaikutuksen muuntumalla kehossa α-metyylinorepinefriiniksi, joka on metyylidopan varsinaisen vaikutuksen aikaansaava aineenvaihdunnan tuote eli metaboliitti. Tämä metaboliitti estää noradrenaliinin sitoutumista α-adrenergisiin reseptoreihin, jolloin noradrenaliini ei saa aikaan muun muassa verisuonia supistavaa ja syketiheyttä lisäävää, ja siten verenpainetta kohottavaa vaikutustaan.
Lisäksi metyylidopa vähentää verenpainetta kohottavien adrenaliinin ja noradrenaliinin tuotantoa salpaamalla näitä tuottavaa dopadekarboksilaasia. Tämä metyylidopan verenpainetta alentava vaikutustapa on kuitenkin lähes merkityksetön suhteessa sen yllä kuvattuun sitoutumista etävään vaikutustapaan.
Metyylidopa myös vähentää serotoniinin ja dopamiinin takaisinkiertoa hermojen synapseissa. Lääke vähentää veren virtauksen vastusta pienissä valtimoissa, ja paine laskee etenkin pystyasennossa. Aineen imeytymisessä elimistöön suolistossa on vaihtelevaa, usein 25 prosentin luokkaa.
Sivuvaikutuksena metyylidopalla on pystyasennossa ilmenevä huimaus pään verenkierron heiketessä, ei kuitenkaan kovin vakavana. Lisäksi voi ilmetä väsymystä ja masennusta sekä ekstrapyramidaalioireita, suun kuivumisen tunnetta sekä turvotuksia. Vakavampaa on mahdollinen sydämen vajaatoiminnan vaikeutuminen suolan ja nesteen jäämien kasvun vuoksi. Toisinaan lääkkeen käytön yhteydessä on tavattu myös hemolyyttistä anemiaa ja maksakirroosia. Lääkkeen äkillinen lopettaminen voi johtaa voimakkaaseen verenpaineen nousuun.
Tunnettuja metyylidopan kauppanimiä olivat Aldomet, Dopamet ja Sembrina.
Luettelo Suomen nimismiespiireistä

Tämä artikkeli on luettelo Suomen nimismiespiireistä (ruots. länsmansdistrikt) ja kaupungeissa toimineista poliisilaitoksista (polisinrättning). Kummassakin luettelossa ovat ensimmäisenä Ahvenanmaan, toisena Manner-Suomen ja kolmantena luovutettujen alueiden nimismiespiirit ja poliisilaitokset.
Kihlakuntauudistuksessa 1.12.1996 nimismiespiirit ja poliisilaitokset korvattiin kihlakunnilla.[lähde? ]
Nimismiespiirit > Ahvenanmaa

Finströms länsmansdistrikt
Föglö länsmansdistrikt
Hammarland-Eckerö länsmansdistrikt
Jomala-Lemlands länsmansdistrikt
Kumlinge-Brändö länsmansdistrikt
Saltviks länsmansdistrikt
Sunds länsmansdistrikt
Nykyisin maakunnassa on Ahvenanmaan maakunnan poliisipiiri, joka toimii Ahvenanmaan maakuntahallinnon eikä sisäministeriön alaisuudessa.
Nimismiespiirit > Manner-Suomi

Ennen 30.11.1996 lakanneet nimismiespiirit ovat omana ryhmänään ja niiden jäljessä on mainittu, mihin nimismiespiiriin ne on liitetty. Järjestelmän loppuvaiheessa jäljellä olleiden piirien kohdalla on mainittu, mihin kihlakuntaan piiri liitettiin 1.12.1996.
Nimismiespiirit > Luovutetut alueet

Nämä piirit lakkautettiin vuonna 1940 (paitsi Petsamo vuonna 1944).
Antrean ja Vuoksenrannan nimismiespiiri (vuoteen 1929 Antrean nimismiespiiri)
Heinjoen ja Äyräpään nimismiespiiri
Hiitolan nimismiespiiri
Impilahden ja Kitelän nimismiespiiri
Jaakkiman nimismiespiiri
Johanneksen nimismiespiiri
Kirvun nimismiespiiri
Kivennavan nimismiespiiri
Koiviston nimismiespiiri
Korpiselän ja Soanlahden nimismiespiiri
Kuolemajärven nimismiespiiri
Kurkijoen nimismiespiiri
Käkisalmen ja Kaukolan nimismiespiiri
Lavansaaren ja Seiskarin nimismiespiiri
Metsäpirtin nimismiespiiri
Muolaan nimismiespiiri
Petsamon nimismiespiiri
Pyhäjärven nimismiespiiri (Viipurin lääni)
Raudun nimismiespiiri
Ruskealan nimismiespiiri
Räisälän nimismiespiiri
Sakkolan nimismiespiiri
Salmin nimismiespiiri
Sortavalan ja Harlun nimismiespiiri
Suistamon nimismiespiiri
Suojärven nimismiespiiri
Suursaaren ja Tytärsaaren nimismiespiiri
Terijoen nimismiespiiri
Uudenkirkon nimismiespiiri
Valkjärven nimismiespiiri
Viipurin (maalaiskunnan) nimismiespiiri
Kaupunkien poliisilaitokset > Ahvenanmaa

Polisinrättningen i Mariehamn (nykyisin osa Ahvenanmaan maakunnan poliisipiiriä)
Kaupunkien poliisilaitokset > Manner-Suomi > Poliisilaitokset 30.11.1996

Haminan poliisilaitos (liitetty Haminan kihlakuntaan)
Hangon poliisilaitos (liitetty Raaseporin kihlakuntaan)
Helsingin poliisilaitos (muutettu Helsingin kihlakunnan poliisilaitokseksi)
Hämeenlinnan poliisilaitos (liitetty Hämeenlinnan kihlakuntaan)
Joensuun poliisilaitos (liitetty Joensuun kihlakuntaan)
Jyväskylän poliisilaitos (liitetty Jyväskylän kihlakuntaan)
Kajaanin poliisilaitos (liitetty Kajaanin kihlakuntaan)
Kemin poliisilaitos (liitetty Kemin kihlakuntaan)
Kokkolan poliisilaitos (liitetty Kokkolan kihlakuntaan)
Kotkan poliisilaitos (liitetty Kotkan kihlakuntaan)
Kuopion poliisilaitos (liitetty Kuopion seudun kihlakuntaan)
Lahden poliisilaitos (liitetty Lahden kihlakuntaan)
Lappeenrannan poliisilaitos (liitetty Lappeenrannan kihlakuntaan)
Mikkelin poliisilaitos (liitetty Mikkelin kihlakuntaan)
Naantalin poliisilaitos (liitetty Raision kihlakuntaan)
Oulun poliisilaitos (liitetty Oulun kihlakuntaan)
Polisinrättningen i Jakobstad (Pietarsaaren poliisilaitos, liitetty Pietarsaaren kihlakuntaan)
Porin poliisilaitos (liitetty Porin kihlakuntaan)
Raahen poliisilaitos (liitetty Raahen kihlakuntaan)
Rauman poliisilaitos (liitetty Rauman kihlakuntaan)
Savonlinnan poliisilaitos (liitetty Savonlinnan kihlakuntaan)
Tampereen poliisilaitos (muutettu Tampereen kihlakunnan poliisilaitokseksi)
Tornion poliisilaitos (muutettu Tornion kihlakunnan poliisilaitokseksi)
Turun poliisilaitos (muutettu Turun kihlakunnan poliisilaitokseksi)
Uudenkaupungin poliisilaitos (liitetty Vakka-Suomen kihlakuntaan)
Vaasan poliisilaitos (muutettu Vaasan kihlakunnan poliisilaitokseksi)
Kaupunkien poliisilaitokset > Manner-Suomi > Aiemmin lakanneet

Heinolan poliisilaitos (liitetty Heinolan nimismiespiiriin 1985)
Iisalmen poliisilaitos (yhdistyi Sonkajärven nimismiespiirin kanssa Iisalmen nimismiespiiriksi 1990)
Kaskisten poliisilaitos (liitetty Närpiön nimismiespiiriin 1983)
Loviisan poliisilaitos (yhdistyi Pernajan nimismiespiirin kanssa Loviisan nimismiespiiriksi 1984)
Polisinrättningen i Ekenäs (Tammisaaren poliisilaitos, yhdistyi Tenholan nimismiespiirin kanssa Tammisaaren nimismiespiiriksi 1980)
Polisinrättningen i Kristinestad (Kristiinankaupungin poliisilaitos, muutettu Kristiinankaupungin nimismiespiiriksi 1983)
Polisinrättningen i Nykarleby (Uudenkaarlepyyn poliisilaitos, muutettu Uudenkaarlepyyn nimismiespiiriksi 1982)
Porvoon poliisilaitos (liitetty Porvoon nimismiespiiriin 1992)
Kaupunkien poliisilaitokset > Luovutetut alueet

Nämä poliisilaitokset lakkautettiin vuonna 1940.
Käkisalmen poliisilaitos
Sortavalan poliisilaitos
Viipurin poliisilaitos
Merkkijonohakualgoritmi

Merkkijonohakualgoritmit ovat algoritmeja, jotka etsivät lyhyen merkkijonon (hahmon) esiintymän pitkän merkkijonon (tekstin) seasta. Esimerkiksi hahmolla "land" on tekstissä "vårt land, vårt land, vårt fosterland" kolme esiintymää. Esiintymät voivat olla osittain päällekkäisiä.
Edellä esitellyn tarkan merkkijonohaun lisäksi voidaan tehdä myös likimääräistä merkkijonohakua, joka sallii tietyn määrän virheitä (esimerkkeinä hahmon "land" esiintymistä yhdellä virheellä ovat "ladd", "iand" ja "lgnd").
Merkkijonohakualgoritmeja

Triviaalialgoritmi
Knuth-Morris-Pratt
Boyer-Moore
Rabin-Karp
Shift-Or
BNDM
Metakroninen aaltoliike

Metakroninen aaltoliike on peräkkäisten värähtelyjen tai toimien synnyttämä aaltoileva liike, jota esiintyy esimerkiksi värekarvoissa tai kastematojen segmenteissä. Liikkeet puolestaan muodostavat etenevän aallon.
Metakronisen liikkeen voi havaita yleisöaalloissa, joissa katsojaryhmät nousevat istuimiltaan ja nostavat käsivartensa korkealle ilmaan. Tuloksena on seisovan yleisön luoma aalto, joka etenee väkijoukon läpi, vaikka katsojat eivät siirtyisi pois istuimiltaan.
Merkinnän syy: Löytyy niukasti tietoa.
Metakromaattinen leukodystrofia

Metakromaattinen leukodystrofia (MLD) on kromosomissa 22 olevan resessiivisesti perinnöllisen geenivirheen aiheuttama aivojen valkean aineen surkastumishäiriö. Varsin vaihteleviin neurologisiin oireisiin kuuluvat mm. psykoottiset tilat, ajattelun jähmeys, dementia, jäykkäkouristukset, pakkoliikkeisyys, halvaus, tajuttomuus, näkövauriot ja epilepsia, joiden lisäksi taudinkuvaan voi kuulua lihasoireita.
Jos metakromaattinen leukodystrofia puhkeaa jo varhain lapsuudessa, puhutaan sairauden infantiilista muodosta. Tämä saattaa johtaa varhaiseen kuolemaan viiden vuoden ikään mennessä. Juveniili tautimuoto puhkeaa myöhemmin, noin 3–10-vuotiaana, ja aikuisiän muoto tavallisesti yli 16-vuotiaana. Nuoruus- ja aikuisiän metakromaattiset leukodystrofiat etenevät hitaammin kuin infantiili muoto, ja niistä kärsivät saattavat elää yli vuosikymmenen diagnoosin saamisesta.
Huonoennusteisin muoto, infantiili metakromaattinen leukodystrofia, on kaikkein yleisin. Vanhemmilla potilailla saattaa jatkua pitkään etenevänä keskushermostosairautena. Heillä sairaus on vaikeampi todeta, koska se saatetaan sekoittaa esimerkiksi skitsofreniaan.
Metakromaattisen leukodystrofiaan ei tunneta parantavaa hoitoa. Sairaus kuvattiin vuonna 1933, ja siitä kärsii yksi ihminen noin 40 000:sta.
Suomessa todetaan vuosittain 1–2 MLD-tapausta, ja arviolta 0,5–1 prosenttia väestöstä on MLD-sairauden aiheuttavan geenivirheen terveitä kantajia.
Hoitona on oireisiin perustuva kuntoutus. Myös luuydinsiirtoja on kokeiltu.
Menetetyt

| Menetetyt MNTTT |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. elokuuta 2014
 Formaatti: CD, 2LP, c-kasetti, digitaalinen julkaisu
 Tuottaja(t): Aztra, DJ Kridlokk, Koksukoo, Emei
 Tyylilaji: memphis rap, horrorcore
 Kesto: 53.41
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Eevil Stöön muut julkaisut
| Stökiss 2013 | Menetetyt 2014 | Iso vauva Jeesus 2016 |
Aztran muut julkaisut
| Kadonneen aarteen metsästys 2012 | Menetetyt 2014 | Aamu4 2017 |
Menetetyt on Eevil Stööstä ja Aztrasta koostuvan rap-duo MNTTT:n ensimmäinen, Monsp Recordsin kautta 1. elokuuta 2014 julkaistu studioalbumi. Albumilta julkaistiin etukäteen YouTubessa kappaleet "Zombei" ja "F.A.A.R.A.O.". Kappaleista "Menetetyt", "Mystinen" ja "Bela Lugosi" on julkaistu musiikkivideot. Albumi nousi suoraan Suomen virallisen albumilistan ykkössijalle.
Kappaleet

Zombei – 4.16
Bela Lugosi – 5.20
Kulmilla – 4.33 (feat. Kube)
Menetetyt – 4.32
F.A.A.R.A.O. – 5.24
KMK – 4.20
Tekniikka – 3.41
Yhen Stöön klaani – 4.20
Creep Mode – 4.52
Takasi kuuhun – 4.00
Kultti – 5.15
Mystinen – 3.08
Tuottajat

Aztra 1, 2, 3, 5, 6, 7, 10, 11
Koksukoo: 4
DJ Kridlokk: 8, 9
Emei: 12
Arvostelut

Helsingin Sanomat: suopea
Merkkiviittaus

Merkkiviittaus eli nimiviittaus (usein myös entiteettiviittaus tai pelkkä entiteetti) on HTML:ssä ja muissa merkintäkielissä keino sisällyttää tekstitallenteeseen sellaisia kirjoitusmerkkejä, joita ei voida kirjoittaa sellaisinaan, koska ne eivät sisälly koodattaessa käytettävään merkistöön tai näppäimistöön tai koska niille on määritetty erikoistehtäviä. Merkki- tai nimiviittaus upotetaan HTML-sivulle erityisenä koodina, joka alkaa &-merkillä ja päättyy puolipisteeseen (;). Selaimen tehtävä on esittää viittaus oikean näköisenä merkkinä, mikä tosin edellyttää, että merkki sisältyy myös käytettävään fonttiin.
Esimerkiksi Ä-kirjain ei sisälly ASCII-merkistöön, mutta se voidaan silti koodata pelkillä ASCII-merkeillä, kun käytetään suuraakkosen nimiviittausta &Auml; tai vastaavaa pienaakkosen nimiviittausta &auml; (A-kirjaimeen liitetty lyhenne uml viittaa saksassa tavattavaan umlaut-ilmiöön, jota oikeinkirjoituksessa tavallisesti ilmentää kantakirjaimen yläpuolelle tarkkeeksi lisättävä pistepari). Pienemmyysmerkki (<) sen sijaan sisältyy ASCII-merkistöön, mutta merkintäkielissä se toimii tavallisesti alkumerkkinä (ikään kuin kulmasulkeena) piiloon jäävissä tunnisteissa eli arkikielisesti tägeissä, joilla merkitään tallennetta rakenteellisesti jäsentävien elementtien alku ja loppu. Silloin kun pienemmyysmerkin ei ole tarkoitus aloittaa tunnistetta, voidaan käyttää nimiviittausta &lt; (engl. less than ’pienempi kuin’), joka selaimessa näkyy yksinkertaisesti pienemmyysmerkkinä. Koska &-merkki puolestaan toimii nimi- tai merkkiviittauksen alkumerkkinä, sekin on korvattava nimiviittauksella &amp; (engl. ampersand) tai vastaavalla merkkiviittauksella, jos sen halutaan näkyvän omana itsenään mutta selain tulkitsisi sen viittauksen alkumerkiksi.
Sanallinen tai numeerinen viittaus

Nimiviittaus perustuu merkin (englanninkieliseen) nimeen tai lyhenteeseen, kun taas merkkiviittaus perustuu numeeriseen Unicode-tunnukseen. Nimiviittaus on määritetty vain osalle merkeistä, mutta numeerisesti voidaan viitata periaatteessa mihin tahansa Unicode-merkkiin (kontrollimerkkejä lukuun ottamatta). Unicode-tunnus esitetään tavallisesti heksadesimaalisessa muodossa, mutta etenkin merkkiviittauksessa voidaan käyttää myös vastaavaa desimaalista eli kymmenjärjestelmään perustuvaa lukua.
Esimerkiksi kreikkalainen suuraakkonen sigma (jonka tunnus on U+03A3) voidaan sisällyttää HTML-koodiin seuraavanlaisia viittauksia käyttäen:
nimiviittaus: &Sigma; → Σ
desimaalinen merkkiviittaus: &#931; → Σ
heksadesimaalinen merkkiviittaus: &#x3A3; → Σ
Desimaalisessa merkkiviittauksessa on siis &-merkin ja puolipisteen välissä ristikkomerkki, jota seuraa Unicode-tunnuksen arvoa vastaava kymmenjärjestelmän luku. Heksadesimaalisessa merkkiviittauksessa on ristikkomerkin lisäksi x-kirjain, jonka pitää XML- ja XHTML-koodissa olla nimenomaan pienaakkonen (sen sijaan itse heksadesimaalilukuun kuuluvat kirjaimet merkitään usein suuraakkosin, mutta pienaakkoset käyvät yhtä hyvin). Unicode-tunnuksen alkunolla voidaan merkkiviittauksesta jättää pois.
Maksim Galkin

Maksim Galkin
Maksim Galkin (ven. Макси́м Га́лкин; s. 18. heinäkuuta 1976 Moskova)[lähde? ] on venäläinen koomikko. Hän juonsi muun muassa venäläistä Haluatko miljonääriksi? -ohjelmaa. Hän tekee myös parodiaversioita venäläisistä lauluista ja erilaisista venäläisistä henkilöistä.
Galkin on naimisissa laulaja Alla Pugatšovan kanssa. Galkin on arvostellut Venäjän hyökkäystä Ukrainaan, minkä vuoksi Venäjän valtio määritteli hänet ulkomaiseksi agentiksi.
Matti Salminen (tietokirjailija)

Matti Salminen (s. 1956 Lahti, Suomi) on suomalainen tietokirjailija ja toimittaja. Hän on keskittynyt enimmäkseen suomalaiseen poliittiseen historiaan ja elämäkertoihin. Hän opiskeli Tampereen yliopistossa.
Teokset

Elämmekö valheessa, (2007)
Sadan vuoden ilnhimillisyys (2008)
Yrjö Kallisen elämä ja totuus (2011), Into Kustannus
Pentti Haanpään tarina (2013)
Toisinajattelijoiden Suomi (2017)
Erno Paasilinnan kirjallinen elämä (2018)
Paavo Haavikon linja.  Helsinki:  Into, 2022.  ISBN 978-952-351-802-5.
Microsoft Lumia 950 XL

| Microsoft Lumia 950 XL |
| --- | --- |

Valmistaja:  Microsoft Mobile
Julkaistu:  lokakuu 2015
Näyttö:  5.7" (140 mm) WQHD (1440x2560) AMOLED, 518 ppi Gorilla Glass 4
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 810
Muisti:  32 Gt, 3 Gt LPDDR4 RAM
Kamera:  20 MP
Käyttöjärjestelmä:  Windows 10 Mobile (32-bittinen)
Tiedonsiirto:  GSM, HSPA, LTE-A 300/50Mbps, 802.11ac Wi-Fi 2.4GHz / 5GHz, Bluetooth 4.1
Infobox OKNimi-testi OK: 
Microsoft Lumia 950 XL on Microsoft Mobilen lokakuussa 2015 julkaisema älypuhelin. Puhelimessa on 5,7 tuuman näyttö ja se oli saatavilla valkoisena, sekä mustana.
Microsoft Lumia 950

| Microsoft Lumia 950 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Microsoft Mobile
Julkaistu:  lokakuu 2015
Näyttö:  5.2" (130 mm) WQHD (1440x2560) AMOLED, 564 ppi, Gorilla Glass 3
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 808
Muisti:  32 Gt, 3 Gt LPDDR3 RAM
Kamera:  20 MP
Käyttöjärjestelmä:  Windows 10 Mobile (32-bittinen)
Tiedonsiirto:  GSM, HSPA, LTE-A 300/50Mbps, 802.11ac Wi-Fi 2.4GHz / 5GHz, Bluetooth 4.1
Infobox OKNimi-testi OK: 
Microsoft Lumia 950 on Microsoft Mobilen lokakuussa 2015 julkaisema älypuhelin. Puhelimessa on 5,2 tuuman näyttö ja se on saatavilla valkoisena, sekä mustana.
Meripuisto (Helsinki)

Meripuisto kesällä 2022.
Meripuisto  (ruots. Havsparken) on 2,27 hehtaarin kokoinen puisto Ullanlinnan kaupunginosassa Helsingin eteläisessä kantakaupungissa, Merikadun ja Merisataman välissä. Se on noin 500 metriä pitkä mutta leveimmilläänkin alle 100 metrin levyinen. Puiston ja meren välissä on myös Merisatamanranta-niminen katu. Itä-länsisuunnassa puisto ulottuu Neitsytpolulta, joka erottaa sen Kaivopuistosta, Wecksellintielle. Puisto jakautuu avaraan puistotilaan ja toiminnallisiin alueisiin. Suuri osa siitä on avointa nurmikkoa.
Puisto on ollut olemassa nykyisessä laajuudessaan vasta 2000-luvun ensikymmeneltä lähtien. Sitä ennen alue on ollut suurelta osin ratapihana.
Historia

Nykyisen puiston itäosaan kaavoitettiin vuonna 1887 tori, jonka nimenä oli Meritori (ruots. alkujaan Hafstorget, myöhemmin Havstorget). Nykyään sama nimi on ranta-alueella Merisatamanrannan ja Ehrenströmintien risteyksen eteläpuolella sijaitsevalla pienellä pyöreällä aukiolla.
Alueen halki kulki vuonna 1894 valmistunut Helsingin satamarata, johon liittyvä ratapiha myöhemmin täytti suurimman osan nykyisestä puistoalueesta. Rata purettiin vuonna 2008, minkä jälkeen alue vaati vielä maankunnostustoimenpiteitä.
Merikadun itäpään ja satamaradan väliin nykyiselle puistoalueelle rakennettiin 1960-luvun alussa Esson huoltoasema, joka pysyi siellä 1990-luvun lopulle saakka. Bensiinin myynti alueella oli aloitettu pienemmässä rakennuksessa jo vuonna 1935.
Huoltoaseman länsipuolella alueen Merikadun puoleisessa reunassa pienellä kukkulalla kuitenkin oli jo ennestään pieni Fredrik Stjernvallin puisto. Se oli saanut nimensä vuonna 1956 maaherra Fredrik Stjernvallin (1767–1815) mukaan, joka innokkaasti ajoi Helsingin saamista Suomen pääkaupungiksi.
Alueella on ollut myös veneiden talvisäilytystä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meripuisto (Helsinki) Wikimedia Commonsissa
Meripuisto Helsingin karttapalvelun ortoilmakuvassa
Satamaradan kiskoja Meripuiston kohdalla vuonna 2008.
Matti Myllylä

Matti Ilkka Johannes Myllylä (3. toukokuuta 1920 Helsinki – 3. heinäkuuta 2004 Kangasala) oli suomalainen järjestö- ja yritysjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.
Henkilöhistoria

Myllylän vanhemmat olivat toimitusjohtaja Johannes Jaakko Myllylä ja Auli Joutsiniemi ja puoliso vuodesta 1946 farmaseutti Tellervo Horsma. Myllylä tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1938 ja valmistui agronomiksi ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1947. Hän teki myös opintomatkoja lukuisiin eri maihin. Myllylä oli Maataloustyönantajain Liiton järjestösihteeri 1947–1949, Linnaisten ja Kassilan kartanoiden tilanhoitaja Mäntsälässä 1950–1951, Työtehoseuran tutkimus- ja opetuskeskuksen johtaja Nurmijärvellä 1951–1963, Hämeen-Satakunnan maanviljelysseuran toiminnanjohtaja 1963–1969 ja Pirkanmaan maatalouskeskuksen johtaja 1970–1983. Myllylällä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai 1982. Sekä talvisotaan että jatkosotaan osallistunut Myllylä toimi sodissa joukkueenjohtajana, komppanianpäällikkönä ja tiedustelu-upseerina ja yleni luutnantiksi.