stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Legend of Zelda (pelisarja)
Vastaanotto

GameFAQs-sivuston käyttäjät äänestivät heinäkuussa 2006 The Legend of Zeldan kaikkien aikojen parhaaksi pelisarjaksi.
Zelda muissa medioissa

Vuonna 2000 Nintendo julkaisi VHS:llä dokumenttielokuvan Zelda-sarjasta. Dokumenttia parannettiin ja se julkaistiin uudelleen DVD:llä ennen The Wind Wakerin julkaisua. Elokuva on saatavilla vain japaniksi.
Joe Pleiman, bostonilainen ääniteknikko ja säveltäjä julkaisi vuonna 1998 albumin The Rabbit Joint. Levy sisälsi Zelda-aiheisen kappaleen, joka myöhemmin levisi vertaisverkoissa sisältäen virheellisen viittauksen System of a Downiin, jolla ei ollut mitään tekemistä kappaleen kanssa. Kappaleesta on löydettävissä useita videoversioita, joista tunnetuin on Josh Pauldingin käsialaa.
World of Warcraft sisältää Linken-nimisen maahisen (gnome), joka muistuttaa Linkiä. Linken antaa pelaajalle tehtäviä, joiden nimet ovat vanhojen Zelda-pelien lyhyitä dialogeja. Pelaajan löydettyä Triforcea muistuttavan esineen Linken antaa Linkenin bumerangin ja Linkenin mestarien miekan. Pelaaja saa myös valokuvan, jossa Linken seisoo naispuolisen maahisen vieressä, joka muistuttaa Prinsessa Zeldaa. Ensimmäisen Final Fantasy -pelin Elfheim-kylässä on hauta, jossa lukee "May Link Rest in peace". Animaatiosarjaan Simpsonit perustuvassa pelissä The Simpsons Game on Taru sormusten herrasta -elokuvia parodioiva taso, jossa Homerilla on Linkin tunika päällä ja haltiakorvat. Marge on siinä Zeldan näköinen.  Tehotyttöjen pormestari pelaa eräässä jaksossa Ocarina of Timeä muistuttavaa videopeliä.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Vuosi | Palkinto | Kategoria | Ehdokas/Ehdokkaat | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Spike Video Game -palkinto | Video Game Hall of Fame |  | Voitto |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Zelda universe (Arkistoitu – Internet Archive), viralliset kotisivut (englanniksi)
Zelda Wiki (englanniksi)
The Legend of Zelda -pelisarja
| --- | --- |
Pääsarjan pelit::  The Legend of Zelda  The Adventure of Link  A Link to the Past  Link’s Awakening  Ocarina of Time  Majora’s Mask  Oracle of Ages  Oracle of Seasons  Four Swords  The Wind Waker  Four Swords Adventures  The Minish Cap  Twilight Princess  Phantom Hourglass  Spirit Tracks  Skyward Sword  A Link Between Worlds  Tri Force Heroes  Breath of the Wild  Tears of the Kingdom 
Spinoff-pelit::  Zelda LCD -pelit  Freshly-Picked Tingle’s Rosy Rupeeland  Link's Crossbow Training  Ripening Tingle’s Balloon Trip of Love  Hyrule Warriors 
Uudelleenjulkaisut::  BS Zelda  BS Zelda: Kodai no Sekiban  A Link to the Past/Four Swords  Ocarina of Time Master Quest  Ocarina of Time 3D  The Wind Waker HD  Majora's Mask 3D  Twilight Princess HD 
CD-i-pelit::  Link: The Faces of Evil  Zelda: The Wand of Gamelon  Zelda’s Adventure 
Kokoelmat::  Collector’s Edition 
Julkaisemattomat::  The Triforce Trilogy  Mystical Seed of Courage 
Universumi::  Hahmot Link  Prinsessa Zelda  Ganon  Midna  Tingle  Hyrule 
Pelisarjan alkuperäinen tunnus logo vuodelta 1986
Rupee Jalokivet ovat sarjan kuvitteellinen valuutta
Shigeru Miyamoton nimikirjoituksella varustettu kultainen Nintendo Game Boy Advance SP, Zelda Limited Edition Pak.
Vuoden 1989 Zelda Game & Watch, elektroniikkapeli
Legend of Zeldan animaatiosarjan logo
Edvard Richter -palkinto

Edvard Richter -palkinto (vuosina 1984–2017 Suomen Taideyhdistyksen kirjallisuuspalkinto) on Suomen Taideyhdistyksen vuosittain jakama palkinto ansiokkaasta taidekirjasta tai -kirjoituksesta. Ennen palkinnon uudistamista 2018 se myönnettiin kirjoittajille ja toimittajille teoksista, jotka ovat merkittävällä tavalla edistäneet suomenkielistä taidekirjallisuutta ja taiteen tuntemusta.
Varsinaisen palkinnon lisäksi voidaan myöntää tunnustuspalkintoja ja kunniamainintoja. Vuonna 2004 annettiin kunniamaininta poikkeuksellisesti neljälle kuvataiteilijalle. Vuonna 2010 jaettiin myös erikoispalkinto. Vuonna 2021 palkinnon arvo oli 10 000 euroa.
Suomen Taideyhdistyksen kirjallisuuspalkinto ja kunniamaininnat

| Vuosi | Palkinnon saaja | Teos tai aihe | Kunniamaininnat |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | Taneli Eskola Marko Home ja Mika Taanila (toim.) Anna Kortelainen Like Tampereen taidemuseo | Sininen Altai: J. G. Granö Siperian valokuvaajana 1902–1906 Futuro Albert Edelfeltin fantasmagoria: nainen, ”Japani”, tavaratalo kunniamaininta "rohkeasta kustannuspoliittisesta muutoksesta yhtiön ryhtyessä kustantamaan taidekirjoja" kunniamaininta näyttelyluettelosta Vieraan katse |  |
| 2003 | Markus Hiekkanen Maahenki Oy Kuutti Lavonen Ernst Billgrenin työryhmä Petr Rehor Milka Alanen | Suomen kivikirkot keskiajalla kustantamo, joka on "osoittanut rohkeaa taiteeseen ja estetiikkaan liittyvää kustannustoimintaa" kunniamaininta kuvituksesta Eino Leinon teoksessa Helkavirret kunniamaininta Vänrikki Stoolin tarinat -teoksen kuvituksesta kunniamaininta kuvituksesta Pertti Koistisen teoksessa Hoivan arvoitus kunniamaininta Anni Sinnemäen runokokoelman Sokeana hetkenä kuvituksesta |  |
| 2004 | Åsa Hellman (toim.) | Taidekeramiikka Suomessa |  |
| 2005 | Kati Bondestam  (toim.) Kaari Raivio | Inas längtan. Ina Collianders brev till Sven Grönvall 1925–1974 Akseli Amerikassa. Akseli ja Mary Gallen-Kallelan kirjeenvaihtoa vuosilta 1915–1931 |  |
| 2006 | Pentti Sammallahti ja Bo Carpelan | Staden – Kaupunki. Dikter och bilder från Helsingfors – Runoja ja kuvia Helsingistä |  |
| 2007 | Ville Lukkarinen, | Pekka Halonen – pyhä taide |  |
| 2008 | Musta taide -kustantamo Tuomas Sopanen ja Leena Willberg | "vakiinnuttanut asemansa korkeatasoisten valokuvateosten julkaisijana" Ryijy elää – Suomalaisia ryijyjä 1778–2008 |  |
| 2009 | Ritva Kovalainen ja Sanni Seppo | Metsänhoidollisia toimenpiteitä |  |
| 2010 | Denise Ziegler Jussi Tiainen | Poeettisen piirteistä. Kuvataiteilijan mimeettinen työskentelytapa erikoispalkinto "suomalaisen taidekirjallisuuden edistämisestä" |  |
| 2011 | Riitta Ojanperä Silja Rantanen | Kriitikko Einari J. Vehmas ja moderni taide kunniamaininta teoksesta Vargvändonin puutarha |  |
| 2012 | Liisa Suvikumpu | Porrashuoneet – helsinkiläisten porrashuoneita 1800-luvulta 1940-luvulle |  |
| 2013 | Harri Kalha | Birger Kaipiainen Kokottien kultakausi — Belle Époquen mediatähdet modernin naiseuden kuvastimina Muodon vuoksi — Lasin ja keramiikan klassikot. |  |
| 2014 | Heli Rekula | Hemingwayn puutarhassa |  |
| 2015 | Seppo Salminen | Näkemisen hetkiä |  |
| 2016 | Sini Mononen | Sulaminen / Att smälta / To Melt |  |
| 2017 | Ville Hänninen | Kirjan kasvot. Sata vuotta suomalaisia kirjankansia. |  |
Edvard Richter -palkinto (2018–)

| Vuosi | Palkinnon saaja | Palkintoperuste | Kunniamaininnat/Tunnustuspalkinnot |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | Helen Korpak | taiteesta kirjoittaminen | Helena Ruuska: Hugo Simberg, Pirut ja enkelit   Edit-media   Juho Kuorikoski: Pelitaiteen manifesti |
| 2019 | Nina Kokkinen | Totuudenetsijät: Esoteerinen henkisyys Akseli Gallen-Kallelan, Pekka Halosen ja Hugo Simbergin taiteessa | Juha-Heikki Tihinen, Pro Artibus -säätiön kuraattori   Seiskan pojat -verkkosivusto (kriitikot Matti Tuomela ja Petteri Enroth)   Harri Kalha: Sukupuolen sotkijat: Queer-kuvastoa sadan vuoden takaa |
| 2020 | Maija Tammi ja Ville Tietäväinen | Immortal – Lost Memoirs of Cornelia Dulac Concerning the Freshwater Polyp Hydra | Biotaiteen seura: Art as We Don’t Know It (tunnustuspalkinto)   Sorbus-työryhmä: Wasted Years – Sad, sexy and artist-run (tunnustuspalkinto)   Juha-Heikki Tihinen: artikkeli ”Muumipeikkomainen riemu ja Seppo Fräntin kokoelma” julkaisussa Hullu rakkaus (tunnustuspalkinto   Aura Saarikoski: Harmaita päiviä (tunnustuspalkinto)   Markku Valkonen: pitkäaikaisesta arvostelijan ja taidekirjoittajan työstä (kunniamaininta) |
| 2021 | Sanna Tirkkonen | ansiokkaasta taidekirjoittamisesta |  |
| 2022 | tutkija Sofia Lahti ja taidehistorioitsija Jane Vuorinen | toimitustyöstään kirjaan Piktorialismi – valokuvataiteen synty |  |
| 2023 | kuvataiteilija, tutkija Jyrki Siukonen | pitkästä ja monipuolisesta työstä taidekirjoittajana |  |
| 2024 | taidekriitikko, tietokirjailija Timo Valjakka | teoksesta Taiteen matkassa – Kirjoituksia taiteesta ja sen tekijöistä |  |
Tilavuusintegraali

Tilavuusintegraali eli avaruusintegraali on kolmiulotteisessa avaruudessa  \mathbb {R} ^{3} tai jossakin sen alueessa määritellyn funktion integraali. Se määritellään vastaavalla tavalla kuin pintaintegraali tasossa.
Määritelmä

Avaruusintegraali määritellään ensin sellaiselle suorakulmaiselle särmiölle, jonka särmät ovat koordinaattiakselien suuntaisia. Tällainen särmiö voidaan esittää kolmen välin karteesisena tulona  A=[a_{1},b_{1}]\times [a_{2},b_{2}]\times [a_{3},b_{3}]  Jos funktio f on määritelty tässä särmiössä, sen avaruusintegraali on
 \int _{A}f\ =\int _{a_{1}}^{b_{1}}\int _{a_{2}}^{b_{2}}\int _{a_{3}}^{b_{3}}f(x,y,z)dxdydz
Jos  D\subset \mathbb {R} ^{3} on mielivaltainen rajoitettu joukko ja f siinä määritelty rajoitettu funktio, sen avaruusintegraali tämän joukon yli määritellään seuraavasti:
Valitaan suorakulmainen särmiö  A\subset \mathbb {R}  siten, että D sisältyy A:hen eli  D\subset A.
Muodostetaan koko avaruudessa määritelty funktio fD siten, että
f(x,y,z)=f(x,y,z), kun  (x,y,z)\in D, ja
f(x,y,z)=0, kun  (x,y,z)\notin D
Nyt määritellään, että
Helposti voidaan osoittaa, että määritelmä on riippumaton suorakulmaisen särmiön A valinnasta, kunhan D kokonaan sisältyy siihen.
Jos alue D ei ole rajoitettu, voidaan määritellä:
mikäli tämä raja-arvo on olemassa.  Funktion tilavuusintegraali tällaisen alueen yli voi olla myös ääretön.
Tilavuusmitta

Joukon D karakteristinen funktio määritellään funktiona χD, jonka arvo on
\chi _{D}(x,y,z)=1, kun  (x,y,z)\in A, ja
\chi _{D}(x,y,z)=0, kun  (x,y,z)\notin A,
Rajoitetun joukon D tilavuusmitta määritellään sen karakteristisen funktion  chi_{D} tilavuusintegraalina kyseisen joukon yli:
V=\int _{D}\chi _{D},
mikäli karakteristinen funktio on integroituva.
Koska &chiD saa arvon 0 kaikkialla alueen D ulkopuolella, voidaan alue D, jonka yli funktio χD korvata millä tahansa laajemmalla alueella A, johon D sisältyy (eli  D\subset A), toisin sanoen tilavuusmitan lauseke voidaan esittää myös muodossa:
V=\int A\chi _{D}.
Toisaalta koska karakteristinen funktio saa alueen D jokaisessa pisteessä vakioarvon 1, voidaan tilavuusintegraalin määrittää myös integroimalla vakiofunktio 1 alueen D yli:
V=\int _{D}1
Tilavuusintegraali pallo- ja sylinterikoordinaatistossa

Suorakulmaisten koordinaattien ohella voidaan pisteen sijainti avaruudessa ilmoittaa myös pallo- tai sylinterikoordinaateissa. Avaruusintegraalin arvo näitä koordinaatteja käytettäessä saadaan lasketuksi Jacobin determinantin avulla.
Olkoot  D,D'\subset \mathbb {R} ^{n} avoimia,  {\overline {D}} ja  {\overline {D'}} kompakteja,  \partial D ja  \partial D' nollajoukkoja sekä  \omega  bijektiivinen  C^{1}-kuvaus,  \omega :D\rightarrow D'. Jos  f:{\overline {D'}}\rightarrow \mathbb {R}  on jatkuva, niin
\int _{D'}f\,dx_{1}\ldots \,dx_{n}=\int _{D}f(\omega )|\tau (\omega )|\,dx_{1}\ldots \,dx_{n},
missä  \tau (\omega ) on kuvauksen  \omega  jacobiaani eli Jacobin determinantti
\tau (\omega )=det\omega '={\begin{vmatrix}\partial _{1}\omega _{1}&\cdots &\partial _{n}\omega _{1}\\\vdots &\ddots &\vdots \\\partial _{1}\omega _{n}&\cdots &\partial _{n}\omega _{n}\end{vmatrix}},
ja  \omega _{1},\ldots ,\omega _{n} ovat  \omega :n koordinaattifunktiot.
Kuvaukselle  \omega :\left(0,R\right)\times \left[0,2\pi \right]\times \left[0,\pi \right)\rightarrow B({\overline {0}},R),  \omega (r,\rho ,\theta )=(\omega _{1},\omega _{2},\omega _{3}), missä
{\begin{cases}\omega _{1}=r\sin \theta \cos \rho \\\omega _{2}=r\sin \theta \sin \rho \\\omega _{3}=r\cos \theta \end{cases}}
saadaan Jacobin determinantiksi  |\tau (\omega )|=r^{2}\sin \theta , kun sijoitetaan pallokoordinaattien osittaisderivaatat Jacobin determinantin kaavaan. Tästä saadaan funktion f avaruusintegraalille lauseke:
\iiint \limits _{D}f(r,\rho ,\theta )r^{2}\sin \theta \,dr\,d\rho \,d\theta
Sylinterikoordinaatistossa vastaavanlaisella periaatteella saadaan koordinaateista
{\begin{cases}x_{1}=r\cos \rho \\x_{2}=r\sin \rho \\x_{3}=x_{3}\end{cases}}
Jacobin determinantiksi  |\tau (x)|=r ja tästä funktion f avaruusintegraalille lauseke
\iiint \limits _{D}f(r,\rho ,z)r\,dr\,d\rho \,dz.
Esimerkki

Lasketaan  \mathbb {R} ^{3}:n R-säteisen pallon tilavuus integraalilla 
 \int _{{\overline {B}}(0,R)}1\,dx_{1}\,dx_{2}\,dx_{3} pallokoordinaatteihin sijoituksella:
{\begin{aligned}\int _{{\overline {B}}(0,R)}1\,dx_{1}\,dx_{2}\,dx_{3}&=\int _{0}^{R}\int _{0}^{\pi }\int _{0}^{2\pi }1\cdot r^{2}\sin \theta \,d\rho \,d\theta \,dr\\&=\int _{0}^{R}\int _{0}^{\pi }2\pi r^{2}\sin \theta \,d\theta \,dr\\&=\int _{0}^{R}4\pi r^{2}\,dr\\&={\frac {4}{3}}\pi R^{3}.\end{aligned}}
Tšitšilaki

Tšitšilaki
Tšitšilaki (georg. ჩიჩილაკი) on muinainen, perinteinen georgialainen joulupuu. Se on tehty kuivatun hasselpähkinän tai saksanpähkinän oksista, jotka on muotoiltu havupuuksi. Nämä vaaleat ornamentit vaihtelevat 20 senttimetrin ja kolmen metrin välillä.  Tšitšilakit ovat yleisimpiä Gurian ja Samegrelon alueilla Mustanmeren lähellä, mutta niitä löytää myös pääkaupungin, Tbilisin, alueelta.
Georgialainen perinne

Tšitšilakien teko on tärkeä perinne georgialaisessa ortodoksisessa joulussa, joka sijoittuu tammikuun 7. päivälle. Georgialaiset uskovat, että leikelty puu muistuttaa Basileios Suuren kuuluisaa partaa. Basileioksen sanotaan vierailevan ihmisten luona jouluna, samalla tapaa kuin joulupukki. Sanotaan myös, että tšitšilaki edustaa elämän puuta, georgialaisten yhtä toivon symboolia.
Joka vuosi ihmiset ostavat tšitšilakeja koristellakseen niitä pienillä hedelmillä ja marjoilla. Omenoita, granaattiomenoita ja värimataroita tarjoamisena anteliaasta sadosta.
Tšitšilakit poltetaan seremoniallisesti päivänä ennen georgialaisen ortodoksisuuden loppiaista, tammikuun 19. päivänä. Tämä symbolisoi menneen vuoden vaikeuksien ylittämistä. Jotkut perheet Samegrelossa ostavat tšitšilakeja edesmenneiden sukulaisia kunnioittaakseen.
Neuvostoliiton kielto

Neuvostoliiton Georgian valtauksen aikana vuonna 1921 tšitšilakien myynti oli kielletty. Puut olivat neuvostoliittolaisten mielestä uskonnollinen symboli. Vaikka georgialaisten annettiin pitää monia heidän kulttuurilleen ominaisia piirteitä, kaikki uskontoon liittyvä oli kielletty. Kielto pysyi voimassa Neuvostoliiton valtauksen päättymiseen, vuoteen 1990, asti. Siitä lähtien tšitšilakien suosio on noussut.
Ympäristökysymykset

Georgialaisten mielestä tšitšilakien käyttö joulukoristeina on ympäristöystävällisempää kuin mäntypuiden hakkuu. Oksien leikkaamisen puista on oletettu olevan parempi puiden terveydelle.
Georgian hallitus on ottanut askelia mänytypuiden säilyttämisen puolesta asettamalla sakkoja niille, jotka kuljettavat mäntyjä rekisteröityjen tilojen ulkopuolelle. Metsänvartijoiden partiointia on myös kasvatettu ympäri maata.
Venäjän ja Georgian välisen sodan jälkipuinnissa metsämaat kiistellyn Etelä-Ossetian alueelta hävitettiin, mikä herätti kansallista surua georgialaisissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tšitšilaki Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Chichilaki
Käännös suomeksi
Naistenvesi

| Naistenvesi  (Saimaan lahti) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Puumala
Koordinaatit:  61°28′30″N, 28°13′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Valuma-alue:  Ala-Saimaan lähialue (04.112)
Järvinumero:  ei omaa numeroa (sisältyy 04.112.1.001)
Mittaustietoja (lahti)
Pinnankorkeus:  75,8 m  
Pituus:  10,1 km  
Leveys:  4,4 km  
Suurin syvyys:  29 m  
Saaria:  80 
:  Lammassaari, Huuhtsaari, Hevossaari, Riuttasaari
 fiNaistenvesi 
Naistenvesi on lahti varsinaisessa Saimaan itäosassa Etelä-Savon Puumalassa.
Maantietoa

Naistenvesi on 10,1 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä lahti, jonka lahdensuu aukeaisi varsinaisen Saimaan Lehmäinselälle ellei se olisi katkaistu tiepenkereellä. Ainoa silta-aukko penkereessä sijaitsee Kutsaaren ja Likasaaren välissä sen eteläpuolella Likasalmessa. Salmesta vesireitti jatkaa Halkovedelle, joka jää Hätinvirran ja Lehmäinselän väliin. Yhdystie 15137 tulee Kitulanniemestä pitkin harjujaksoa, jonka osia ovat pohjoisesta työntyvä niemi, Kotkatsaari, Likasaari, pieni Kutsaari ja Junninmäessä sijaitsevaan niemimaan kärki . Naistenvesi on länsipäässään leveämmillään yli neljä kilometriä, keskikohdassa alle 2,5 kilometriä ja itäosissa noin kilometrin leveä.
Sen länsiosan järvenselkää rikkoo monet saaret, joita ovat esimerkiksi Lammassaari, Haapasaari, Apaasaari, Jänissaaret, Hevossaari, Huuhtsaari, Kangassaari, toinen Lammassaari ja Riuttasaari. Itäosassa on vielä Linnunpääsaari ja Martinlahdensaari. Saaret jakavat Naisenveden pieniin järvenselkiin, joista Kokkolanselkä sijaitsee Lammassaaren pohjoispuolella, Papuluodonselkä on Huhtsaaren itäpuolella, Kuivisaarenselkä on Hevos- ja Lammassaaren eteläpuolella lahtena, ja viimeisenä Huuhkaalanselkä muodostaa koko lahden itäpuoliskon. Täällä on lisäksi 1,4 kilometriä pitkä Martinlahti, kilometrin pituinen Sirkuspohja ja lisäksi länsipään pohjoisrannassa Kataalahti.
Lahden järvenpohja on epätasainen, mikä ilmenee osittain saarien lukumäärässä, joita on kartasta laskien 80. Lahden länsiosissa järvenpohja on saarien välissä 10–15 metriä, vaikka esimerkiksi Papuluodonselällä on 21-metrinen syvänne ja Kangassaarenselällä on 19 metriä syvää. Huuhkaalanselällä oleva syvännejakso alkaa Riuttasaaresta ja päättyy Linnunpääsaareen. Se on pääosin alle 20 metriä syvä, mutta paikoitellen löytyy 29-, 20- ja 22-metrisiä syvänteitä. Martinlahti on kauttaaltaan kaksi metriä syvä, mutta Kataalahti on vaihtelevan syvä. Suurin syvyys siellä on 14 metriä.
Pohjoisranta on Kitulansaloa, jonka asutus Lajussa ja Huuhkaalassa sijaitsee saaren, tai nykyään niemimaan, sisäosissa. Siellä kulkee myös Puumalaan johtava kantatie 62, josta haarautuu Naistenveden rantaan pieniä teitä. Etelärannikolla on kylät Junninmäki ja Autio. Sinne tulee tiet Puumalasta Kotkatsaaren yhdystien kautta ja Sirkuspohjan kiertävältä kylätieltä.
Luontoarvoja

Lajun eli Kitulan entinen kaivosalue sijaitsee Naistenveden pohjoispuolella Kitulansalossa. Se oli tuotannossa vuonna 1970, jolloin siitä louhittiin 59 000 tonnia kiveä. Kivestä 19 000 tonnia oli malmia, joka kuljetettiin 100 kilometrin päähän Hällinmäen kaivokselle Virtasalmelle rikastettavaksi. Avolouhos on ennallistamatta ja sen ylivuoto-oja tuo vedet Rummakonlahteen.
Historiaa

Järven nimi oli vuosien 1643–1646 verollepanokirjassa ”Naisteun Wesi” tai ”Kitulan Jerfwi”.
Naistenveden toinen vesiyhteys on katkaistu tiellä. Pohjoisessa sijaitsevalle Pihlajavedelle on johtanut Vuosalmi. Entisen salmen pohjoispuolella on Saunalampi, Vuolteenlampi ja Mustalahti, ja sen eteläpuolella Suusalmi. Vuosalmesta virtasi vettä Tuomilahdelta, jonne se oli saapunut Ummistonveden Tetrinselältä. Vielä vuonna 1971 oli peruskartan mukaan uuden ja vanhan tien ali vesiyhteys, mutta Vuolammelle on virheellisesti piirretty vesiyhteyden sijasta maakannas .
Vesistösuhteet

Naistenvesi kuuluu Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueella (04.1) Ala-Saimaan alueeseen (04.11), johon Ala-Saimaan lähialue (04.112) kuuluu. Vuosalmen virtaaman tila Pihlajavedestä Naistenveteen on toistaiseksi tuntematon, mutta sieltä voi tulla lahteen hieman vettä. Kitulansalossa on kolme järveä, jotka laskevat Naistenveden pohjoisrantaan. Ne ovat Arpolanlampi (6 ha), Sorsalampi (1 ha) ja Haukikaarteenlampi. Etelärantaan laskee noin puolet eteläisen niemimaan järvistä. Naistenveden länsipäähän Soukanlahteen laskee Nenälampi ja Junninmäellä Suurjärvi (2 ha) ja Akkalampi samaa ojaa myöten. Idempänä Autionlahteen laskee Tiikinlampi ja Valkiajärvi (8 ha) omia laskuojia myöten. Valkiajärven valuma-alue on suurempi, koska siihen kuuluu Suurijärvi (10 ha) ja Pekolampi. Aution itäpuolelle Piiriniemenlahteen laskee Kaakkolampi. Martinlahteen laskee kaksi pienvesistöä. Karhuvuoren alla sijaitsee Potkulammen laskuoja, jonka valuma-alueeseen kuuluvat lisäksi Haapalampi (1 ha), Härkäjärvi ja Umpilampi sekä laskuojassa sijaitseva kartassa nimetön lampi. Martinlahden itäiseen pohjukkaan laskee Lassinlammesta alkava laskuoja. Samalla alueella on paljon muita lampia, mutta niiden laskuoja on Pohjaoja. Sen valuma-alueeseen kuuluvat Pohjalampi (1 ha), Mustikkalampi, Suurilampi (3 ha), Pienilampi, Pitkälampi, Pyöriälampi (3 ha) ja Riitalampi. Lopuksi Naistenveden itäpäähän laskee Tuomijärvi (10 ha).
Savonlinna Works

Savonlinna Works
Savonlinna Works Oy on Savonlinnan Lypsyniemessä toimiva konepaja, joka on erikoistunut sellu- ja paperiteollisuuden laitteiden tuotantoon. Savonlinna Works Oy on Andritzin tytäryhtiö. Savonlinna Worksissa tuotetaan muun muassa sellun pesureita, rumpusuodattimia, kiekkosuodattimia, sellunkeiton laitteita ja painelaitteita, sekä kaikkia varaosia näihin laitteisiin. Savonlinna Works toimittaa myös näille tuotteille varaosia, huoltopalveluja, päivityksiä, modernisointipalveluja, seisokkipalveluja ja asennuspalveluja ympäri maailman. Konepaja suunnittelee, valmistaa, tarkastaa ja asentaa kaikki tuotteet itse, eli tehtaassa on täysi tuotantoketju.
Savonlinna Worksin toimitusjohtajana toimii Simo Pylkkäinen.
Historia

1917 Savonlinnan lypsyniemeen perustetaan konepaja Konetehdas osakeyhtiö
1948 Konepaja fuusioituu Enso-Gutzeitin kanssa. Konepajan johtajana toimi 1950–1958 ja 1965–1968 teollisuusneuvos Erkki Manner.
1987 Konepaja siirtyy Ahlströmin omistukseen
2000 Konepaja Andritzin omistukseen Andritzin ostaessa Ahlstrom Machineryn liiketoiminnan
2004 Savonlinnan konepaja yhtiöitetään ja nimeksi tulee Andritz Savonlinna Works Oy.
Lähde:
Aiheesta muualla

Historiaa kuvina: Savonlinna.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Osakeyhtiö Lypsyniemen Konepajan historiaa: porssitieto.fi
Synteesi

Synteesi (kreikan kielestä syn ’summa’ ja thesis ’asema’) ymmärretään yleensä kahden tai useamman jo olemassa olevan asian yhdistämiseksi, josta muodostuu uusi asia. Erityisesti tarkoitetaan yhdistämistä, jossa yhdistetyistä asioista tulee enemmän kuin vain osiensa summa (emergenssi).
Lisäksi synteesillä voidaan tarkoittaa jonkin asian tuottamista keinotekoisesti, esimerkiksi äänen tuottaminen syntetisaattorilla.
Synteesi filosofiassa

Synteesillä voidaan viitata sekä fyysisiin että ideologisiin asioihin. Väittelyssä synteesillä tarkoitetaan teesin ja antiteesin yhteen sovittamista. Synteesillä on keskeinen osa modernissa filosofiassa. Erityisesti emergenssin tutkimuksessa synteesi on välttämätön. Synteesiä pidetään holistisen teorian elementtinä ja reduktionismin analyysin vastakohtana.
GPT-1

Generative Pre-trained Transformer 1 (GPT-1) oli OpenAI:n kehittämä merkittävä luonnollisen kielen käsittelymalli. Se oli ensimmäinen laajamittainen malli, joka hyödynsi Transformer-arkkitehtuuria ja tekoälyssä yleisesti käytettyjä pretraining- ja fine-tuning -menetelmiä luonnollisen kielen generointitehtävissä. GPT-1:n julkaisu vuonna 2018 herätti suurta kiinnostusta tekoäly-yhteisössä ja mullisti luonnollisen kielen käsittelyn tutkimuksen ja soveltamisen.
GPT-1 oli ensimmäinen Transformer-arkkitehtuuriin perustuva luonnollisen kielen käsittelymalli, joka yhdisti generatiivisen esiharjoittelun ja hienosäädön tehokkaaksi kokonaisuudeksi. Sen julkaisu vuonna 2018 mullisti luonnollisen kielen käsittelyn ja avasi uusia mahdollisuuksia tekoälyn soveltamisessa. Vaikka GPT-1 on nykyään vanhentunut malli, sen vaikutus ja perintö ovat edelleen nähtävissä nykyisissä tehokkaammissa kielenkäsittelymalleissa.