stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dasein
Heideggerin Dasein

Heidegger käytti käsitettä Dasein paljastamaan olemisen (Sein) ensisijaisen luonteen, jonka aiemmat filosofit olivat jättäneet vaille huomiota. Kuten Nietzsche, Heidegger kritisoi substanssin ajatusta, katsoen Daseinin olevan aina oleva, joka on jo maailmassa. Olemassaolon perustavin muoto ei ole subjektin tai objektiivisen olemassaolo, vaan "maailmassa-oleminen" (In-der-Welt-sein).
Heideggerin mukaan tavallinen kieli, loogiset järjestelmät ja uskomukset ovat hämärtäneet Daseinin luonteen siltä itseltään. Olevat ovat Dasein vaikka olisivatkin ontologisesti kiedottuja perinteeseen, joka hämärtää autenttisen valinnan(vapauden) elää tässä perinteessä ja siirtää sitä edelleen. Tässä tapauksessa Dasein silti valitsee autenttisesti perinteen kohdatessaan paradoksin perinteen sisällä, ja sen täytyy valita, hylkääkö se perinteen vai kokemuksen kohtaamastaan valinnanvapaudesta tai -pakosta.
Heidegger pyrki pitämään Daseinin määritelmän meille kaikille yhteisessä tilassa, "keskinkertaisessa jokapäiväisyydessä". Dasein ei ryntää olemassaoloon itsensä filosofisesta tutkiskelusta. Heidegger tarkoitti Daseinin käsitteeksi, joka toimisi astinlautana kysyttäessä mitä olemassa oleminen tarkoittaa. Kun Dasein tutkiskelee tätä, se mikä tuntuu (absurdisti) ontisessa mielessä kehältä, on ontologisessa mielessä rekursiivinen, koska se tuo välttämättä ajan huomion keskipisteeseen.
Teoksessaan Oleminen ja aika Heidegger katsoo, että Daseinin olemassaolon mahdollisuudet laajenevat positivististen tieteiden ja metafysiikan historian tavoittamien alueiden ulkopuolelle.
Karl Jaspersin Dasein ja Existenz

Karl Jaspersille termi Dasein merkitsi olemassaoloa sen kaikkein minimaalisimmassa merkityksessä, objektiivisuuden ja tieteen alueena, vastakohtana sille, mistä hän käytti termiä Existenz, autenttisen olemassaolon alue. Heidegger ja Jaspers käyttivät termejä siis päinvastaisessa merkityksessä, mikä aiheuttaa usein sekaannuksia.
Teoksessaan Philosophie (1932) Jaspers esitti näkemyksensä filosofian historiasta sekä tärkeimmät omat ajatuksensa. Hän esitti nykyaikaisesta tieteestä ja empirismistä lähtien, kuinka todellisuutta tutkiessamme kohtaamme rajoja, joita empiiriset (tai tieteelliset) menetelmät eivät yksinkertaisesti voi ylittää. Tällaisessa tilanteessa yksilö kohtaa valinnan: joko vajota epätoivoon ja luopumukseen, tai ottaa "uskon hyppy" kohti sellaista, mitä Jaspers kutsui transsendentaaliksi. Tämän hypyn tehdessään yksilö kohtaa oman rajattoman vapautensa, josta Jaspers käytti termiä Existenz, ja jossa yksilö voi vihdoinkin kokea autenttista olemassaoloa.
Mutta jos Existenz on subjektiivinen olotila, kuinka yksilö voi arvioida ja analysoida sitä? Jaspers ehdotti sosiaalisen kanssakäymisen tarjoavan ohjeita, jotka yksilö joko hyväksyy tai hylkää. Toisin sanoen, Existenz on yhteiskunnan arvoista johdettu tila. Jaspers kirjoittikin minän olevan "heijastus jonkun toisen autenttisesta minästä", hieman samaan tapaan kuin Sartre "peileistä" ("Helvetti on muut ihmiset"). Jos emme tiedä mitä muut ajattelevat ja odottavat meiltä, emme voi päättää, keitä olemme tai haluamme olla.
Jaspers esittää siksi näkemyksen, jonka mukaan kaikki ihmiset ovat riippuvaisia yhteiskunnasta määritellessään itsensä, vaikka määritelmässä päätyisikin hylkäämään yhteiskunnan arvot. Kukaan ei ole todella erossa yhteiskunnasta. Ääripäässä erakkokin määrittelee itsensä hylkäämällä yhteiskunnan kokonaan, mutta ei ole erakkoa ilman yhteiskuntaa josta erota. Seurauksena ihmiset tuntevat olevansa jatkuvasti konfliktissa: he haluavat määritellä itsensä vapaasti, mutta tämä vaatii kuitenkin yhteisön.
Huosiainen (Suonenjoki, pohjoinen)

| Huosiainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°34′49″N, 26°55′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  Huosiaisenpuro Heikinjärveen 
Järvinumero:  14.712.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,8 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,58 km  
Pinta-ala:  1,624 ha  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHuosiainen 
Huosiainen  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Mäkränkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Hankaveden alueeseen (14.712) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,8 metriä mpy.
Edineț

| Edineț |
| --- | --- |
 Edineț
 Koordinaatit: 48.169°N, 27.306°E 
Valtio:  Moldova
Piiri:  Edinețin piiri
Kaupungintalon osoite:  str. Independenţei 33, MD-4601 or. Edineţ, Republica Moldova
Historiallinen maininta:  15. heinäkuuta 1431 
Väkiluku (2014):  20 200
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Suuntanumero(t):  (+373) 246
 
 edinet.md 
 Edinețin piirin sivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Edineț (ven. Е́динец, Jedinets, ukr. Є́динці, Jedyntsi) on kaupunki ja Edinețin piirin hallintokeskus Pohjois-Moldovassa.
Ensimmäinen kirjallinem maininta Edinetistä on päivätty 15. heinäkuuta 1431. Vuonna 1940 paikkakunnasta tuli piirikeskus Moldovan SNT:ssa.
Vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 15 624 asukasta. Moldovan tilastokeskus arvioi kaupungin väestön kasvaneen vuoden 2014 alkuun mennessä 20 200 asukkaaseen. Koko piirin väkiluvuksi arvioitiin tällöin 81 600.
Kadunristeysnäkymä kantakaupungista.
Kaupunki on valtateiden risteyspaikkakunta. Sinne johtaa valtatie M14 (osa eurooppatietä E 581) kaakosta, 201 kilometrin päässä sijaitsevasta pääkaupunki Chișinăusta Pohjois-Moldovan keskuspaikan Bălțin kautta. Tämä valtatieyhteys jatkuu Edinețin luoteispuolella Ukrainan rajalle ja rajan jälkeen ukrainalaisena M10 valtatienä esimerkiksi Ukrainan Tšernivtsiin. Edinețistä koilliseen johtaa puolestaan eurooppatie E 583, joka Ukrainan rajan jälkeen jatkaa ukrainalaisena valtatienä M21 Vinnytsjaan ja Žytomyriin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sääennuste Edinețiin (meteo2.md)
Dresdenin synagoga

Dresdenin uusi synagoga.
Dresdenin vanha, tuhottu synagoga.
Dresdenin synagoga on synagoga saksalaisessa Dresdenin kaupungissa, Altstadtin eli vanhankaupungin laidalla.
Vanha synagoga

Dresdenin vanha synagoga rakennettiin vuosina 1839–1840 saksalaisen arkkitehdin Gottfried Semperin suunnitelmien pohjalta. Se tuhosivat natsit kristalliyönä vuonna 1938. Ainoa siitä jäljelle jäänyt esine on sen katossa sijainnut Daavidin tähti.
Uusi synagoga

Dresdenin uusi, nykyinen synagoga rakennettiin samalle paikalle kuin Semperin suunnittelema aiempi synagoga. Sen suunnittelusta ovat vastanneet arkkitehdit Rena Wandel-Hoefer ja Wolfgang Lorch. Heidät valittiin tehtävään kansainvälisen arkkitehtikilpailun tuloksena. Synagoga vihittiin käyttöön vuonna 2001 ja vuonna 2002 se valittiin vuoden eurooppalaiseksi rakennukseksi.
Aiheesta muualla

Tietoa synagogasta Dresdenin kaupungin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jüdische Geschichte und Kultur: Neue Synagoge Dresden
Høvågin kirkko

| Høvågin kirkko Høvåg kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Lillesand, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  315
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Høvågin kirkko (norj. Høvåg kirke) on Lillesandin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen ristikirkko 1100-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Høvågin kirkko Wikimedia Commonsissa
Huosiaislampi (Saarijärvi)

| Huosiaislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°46′06″N, 25°18′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.68)
Laskupuro:  Huosiaispuro Mäkilampeen 
Järvinumero:  14.683.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,7 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,89 km  
Pinta-ala:  3,41 ha  
Tilavuus:  0.000053 km³ 
Keskisyvyys:  1,57 m  
Suurin syvyys:  3,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHuosiaislampi 
Huosiaislampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Kekkilän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 53 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 3,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pyhäjärven alueella (14.68), jonka Harjupuron valuma-alueeseen (14.683) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 167,7 metriä mpy.
Idänpään-Heikkilä

Idänpään-Heikkilä, Idänpää-Heikkilä ja Idänpää ovat suomalaisia nimiä. Niihin pohjautuvia artikkeleita:
Juhana Idänpään-Heikkilä (e. Helin, e. Heikkilä, 1818–1890), rusthollari ja valtiopäivämies Vanajan Idänpäästä
Juhana E. Idänpään-Heikkilä (1937–2015), lääkäri ja professori
Juhana J. Idänpään-Heikkilä (s. 1966), lääkäri ja farmakologian dosentti
Idänpää, kylä lakkautetussa Vanajan kunnassa, joka nykyisin on Hämeenlinnan kaupunginosa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Idänpään-Heikkilä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Downhearted

| Downhearted Charon |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : BRR-studio, Raahe, heinä–syyskuu 2001
 Julkaistu: 2002
 Tuottaja(t): Charon, Juha Matinheikki
 Tyylilaji: goottimetalli
 Kesto: 42.30
 Levy-yhtiö: Spinefarm
Listasijoitukset
  3.
Charonin muut julkaisut
| Tearstained 2000 | Downhearted 2002 | The Dying Daylights 2003 |
Singlet albumilta Downhearted
 ”Little Angel” Julkaistu: 16. marraskuuta 2001
Downhearted on suomalaisen goottimetalliyhtye Charonin vuonna 2002 julkaistu studioalbumi. Se on yhtyeen kolmas albumi. Albumi nauhoitettiin BRR-Studiolla Raahessa heinäkuun ja syyskuun välisenä aikana vuonna 2001. Albumin miksasi Mikko Karmila Finnvox-studiolla joulukuussa 2001. Levyn julkaisi Spinefarm Records.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sanoittanut J-P Leppäluoto.
Bitter Joy – 03.53 (säv. Pasi Sipilä & Charon)
At the End of Our Day – 03.19 (säv. Pasi Sipilä, Antti Karihtala & Charon)
Craving – 04.27 (säv. Jasse Hast & Charon)
Little Angel – 03.32 (säv. Jasse Hast & Charon)
Fall – 03.44 (säv. Jasse Hast & Charon)
Erase Me – 03.30 (säv. Jasse Hast & Charon)
Desire You – 03.22 (säv. Jasse Hast, Pasi Sipilä & Charon)
Come Tonight – 03.10 (säv. Pasi Sipilä & Charon)
All I Care Is Dying – 04.36 (säv. Pasi Sipilä & Charon)
Sister Misery – 03.43 (säv. Pasi Sipilä & Charon)
Sorrowsong – 05.11 (säv. J-P Leppäluoto & Charon)
Arvostelut

Metalreviews.com: 95/100
Soundi:
Kokoonpano

J-P Leppäluoto – laulu
Pasi Sipilä – kitara
Jasse Hast – kitara
Teemu Hautamäki – basso
Antti Karihtala – rummut
Aiheesta muualla

Downhearted Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Downhearted Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Digitaalipiirit

Digitaalipiirejä
Binäärikello koekytkentälevyllä
Teollinen digitaalipiiri
Intel 80486DX2 mikroprosessori
Digitaalipiirit ovat elektroniikassa ja tietokonetekniikassa piirejä, jotka käsittelevät signaaleja muutaman (yleensä kahden) erillisen signaalitason avulla. Yleensä nämä signaalitasot merkitään "0" ja "1" ja käytännön kytkennässä niitä vastaavat esimerkiksi 0 V ja +5 V jännitteet. Käytännössä kaikkien nykyisten tietokoneiden suorittimet on toteutettu digitaalipiireinä. Digitaalipiireistä poiketen analogiset piirit käsittelevät jatkuvasti portaattomasti muuttuvia signaalitasoja. Digitaalipiirien toimintaa käsittelevää tekniikan alaa voidaan kutsua digitaalitekniikaksi, tai tietokonetekniikaksi sillä alat liittyvät läheisesti toisiinsa. Piirien fyysinen toteuttaminen taas liittyy elektroniikkaan.
Usein esimerkiksi sulautetuissa järjestelmissä on periaatteessa mahdollista toteuttaa tietty laitteelta vaadittu toiminto (algoritmi) joko ohjelmistolla, jota suorittaa ohjelmoitava suoritin, tai vaihtoehtoisesti tarkoitusta varten erityisesti suunnitellulla digitaalipiirillä. Toisin sanoen algoritmi voidaan siis toteuttaa joko ohjelmalla, joka ohjaa yleiskäyttöisen digitaalipiirin toimintaa, pelkällä tarkoitusta varten suunnitellulla digitaalipiirillä, tai näiden yhdistelmänä jossa osa algoritmista toteutetaan ohjelmallisesti ja osa pelkällä piirillä.
Tyypit

Usein digitaalipiirit toimivat tahdistettuna johonkin halutun suuruiseen oskillaattorin tuottamaan kellotaajuuteen, jolloin piiri saadaan esimerkiksi suorittamaan jokin toiminto tietyin aikavälein. Tällaista piiriä kutsutaan synkroniseksi piiriksi. Asynkroniset piirit taas eivät käytä kellosignaalia toimintojensa tahdistukseen, vaan toisistaan riippuvat alilohkot käyttävät kättelyprotokollaa toimintansa tahdistamiseen. Asynkronisten piirien suunnittelu on huomattavasti vaikeampaa, mutta toisaalta niiden suorituskyky on parempi ja tehon kulutus pienempi
Digitaalipiirien suunnittelu ja valmistus

Piirien toimintaa tutkitaan ja suunnitellaan Boolen algebran avulla. Yksinkertaisen digitaalipiirin toiminnallisuus voidaan esittää totuustauluna, jossa on listattu kaikki sisääntulosignaalien mahdolliset kombinaatiot ja niitä vastaavat lähdöt. Mikäli piiri on sekventiaalinen, eli sen seuraava tila riippuu sisääntulojen lisäksi piirin edellisestä tilasta, voidaan piirin toiminta esittää tilakoneena, joka edelleen voidaan muuntaa totuustauluksi. Totuustaulusta voidaan johtaa loogisista operaatioista (AND, OR, yms.) muodostuvat lausekkeet lähdöille käyttämällä esimerkiksi Karnaugh’n karttaa, kun lähtöjen lukumäärä on pieni.
Nämä lausekkeet ovat toteutettavissa fyysisesti loogisilla porteilla, jotka nykyään koostuvat tyypillisesti muutamasta mikropiirillä olevasta transistorista. Monimutkaisia digitaalipiirejä voidaan suunnitella ja simuloida esimerkiksi tietokoneavusteisilla suunnittelutyökaluilla (CAD), tai nostaa abstraktiotasoa käyttämällä laitteistokuvauskieliä joilla piirin toiminnalle voidaan antaa formaali tietokoneohjelmaa muistuttava kuvaus. Laitteistokuvauskielellä kirjoitettua mallia voidaan usein hyödyntää logiikkasynteesissä, joka nopeuttaa ja helpottaa valmistusprosessia siirtämällä suuren osan työstä tietokoneohjelmalle (ns. synteesityökalu).
Digitaalipiiri toteutetaan nykyään fyysisesti yleensä joko valmistamalla mikropiiri (usein ns. sovelluskohtainen mikropiiri (ASIC)) tai käyttämällä ohjelmoitavaa logiikkapiiriä kuten FPGA-piiriä. Yksinkertainen digitaalipiiri on mahdollista myös rakentaa palakomponenteista.  Piirit voivat olla joko bipolaarisia (TTL-) tai MOS-piirejä.
Rakenneosat

Digitaalipiirien rakenneosia ovat:
Looginen portti (suorittaa yhden loogisen operaation)
Kiikkupiiri (logiikkaporteista koostuva muisti)
Esimerkkejä digitaalipiireistä

Multiplekseri
Enkooderi
Dekooderi
Laskuri
Summain
A/D-muunnin
D/A-muunnin
Digitaalinen suodin
Mikrokontrolleri
Grafiikkaprosessori
Suoritin
Idänpää

Idänpään sijainti Hämeenlinnassa.
Vuonna 1947 pystytetty punaisten joukkohaudan muistokivi Idänpäässä.
Idänpää on Hämeenlinnan 16. kaupunginosa ja lähiö. Se sijaitsee noin kolme kilometriä keskustasta itään entisen Idänpään kylän paikalla. Kylä sijaitsi Katumajärven päässä kaupungin itäpuolella, mistä johtuu alueen nimi. Idänpään liikekeskustan tuntumassa valtatie 10 risteää keskustaan suuntautuvan Viipurintien kanssa. Alueella sijaitsevat muun muassa Idänpään terveysasema, Päivärinteen palvelutalo, S-Market, Alko, R-kioski, Idänpään Torppa sekä autoliikkeitä, huoltoasemia ja katsastuskonttori. Idänpään naapurikaupunginosia ovat Hätilä, Sairio, Ruununmylly, Kappola ja Katinen.
1800-luvun valtiopäivämies Juhana Idänpään-Heikkilä oli kotoisin Idänpäästä, mistä hänen lisänimensäkin on peräisin. Idänpään-Heikkilän mukaan nimetyssä Juhananpuistossa sijaitsee yhä hänen rakennuttamansa kivinen jyväaitta.
David Rundblad

| David Rundblad |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. lokakuuta 1990 (ikä 34) Lycksele, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Rundy
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  189 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  MoDo Hockey
Sarja:  SHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Lycksele SK (Ruotsi II) Skellefteå AIK (SEL) Ottawa Senators (NHL) Phoenix Coyotes (NHL) Portland Pirates (AHL) Chicago Blackhawks (NHL) Rockford IceHogs (AHL) ZSC Lions (NLA) SKA Pietari (KHL) HK Sotši (KHL) Kärpät (SML)
NHL-varaus:  17. varaus, 2009 St. Louis Blues
KHL-varaus:  43. varaus, 2010 Atlant Mytištši
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Chicago Blackhawks | 2015  |
Nils David Rundblad (s. 8. lokakuuta 1990 Lycksele, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue MoDo Hockeyssa. Hän on pelannut urallaan aiemmin NHL:ää Ottawa Senatorsissa, Phoenix Coyotesissa ja Chicago Blackhawksissa yhteensä 113 runkosarjaottelua tehopistein 4+21=25 ja kahdeksan pudotuspeliottelua ilman tehopisteitä. Rundblad oli voittamassa Blackhawksissa Stanley Cupia vuonna 2015. Alunperin hänet varasi NHL:ään St. Louis Blues ensimmäisellä kierroksella 17. pelaajana vuonna 2009. Rundblad laukoo oikealta.
Ura > Seuraura > Uran alku Ruotsissa

Rundblad on Lycksele SK:n kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa vain 14-vuotiaana kaudella 2004–2005 Ruotsin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla maan II-divisioonassa. Rundblad siirtyi Skellefteå AIK:n organisaatioon kaudeksi 2006–2007. Kaudella 2007–2008 hän oli seuran J20-joukkueen toiseksi paras pistemies Erik Karlbergin jälkeen. Rundblad jakoi koko J20 SuperElitin puolustajien pistepörssin viidennen sijan Luleå HF:n Johan Petterssonin kanssa. Hän voitti myös sarjan pohjoisen divisioonan puolustajien piste- ja maalipörssin. Rundblad debytoi samalla kaudella myös Elitserienissä, jossa hän pelasi kuusi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.
Toukokuussa 2008 Rundblad teki Skellefteån kanssa kolmivuotisen Elitserien-sopimuksen. Hän pelasi liigassa varsinaisella tulokaskaudellaan 2008–2009 45 runkosarjaottelua tehden kymmenen syöttöpistettä ja kymmenen pudotuspeliottelua tehopistein 1+1=2. Rundblad teki Elitserien-uransa avausmaalin kuudennessa puolivälieräottelussa 14. maaliskuuta 2009 Linköping HC:tä vastaan. Hän pelasi osan kaudestaan vielä myös Skellefteån J20-joukkueessa, jossa Rundblad teki kymmenessä ottelussa tehot 8+7=15.
St. Louis Blues varasi Rundbladin ensimmäisellä kierroksella 17. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2009. Kaudella 2009–2010 hän pelasi Elitserienissä 47 runkosarjaottelua tehopistein 1+11=12 ja 12 pudotuspeliottelua tehden yhden syöttöpisteen. Atlant Mytištši Rundbladin toisella kierroksella 43. pelaajana KHL:n varaustilaisuudessa 2010.
Kesäkuussa 2010 Rundblad teki kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen St. Louis Bluesin kanssa. Hänet lainattiin päivää myöhemmin vielä kaudeksi 2010–2011 Skellefteån Elitserien-joukkueeseen. Vain noin kaksi viikkoa myöhemmin Blues kauppasi Rundbladin NHL:n varaustilaisuuden 2010 yhteydessä Ottawa Senatorsiin vaihdossa ensimmäisen kierroksen varausvuoroon, jonka Blues käytti hyökkääjä Vladimir Tarasenkoon. Kaudella 2010–2011 Rundblad teki todellisen läpimurtonsa Elitserienissä tekemällä 55 runkosarjaottelussa tehot 11+39=50, joilla hän voitti koko Elitserienin syöttöpörssin, puolustajien pistepörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi edellään vain joukkuetoverit Joakim Lindström ja Mikko Lehtonen. Rundblad jäi vain kolmen tehopisteen päähän Elitserienin kaikkien aikojen puolustajien yhden kauden piste-ennätyksestä, joka on David Petrasekin (15+38=53) hallussa edelliseltä kaudelta 2009–2010. Pudotuspeleissä Rundblad jakoi tehoilla 3+7=10 Skellefteån sisäisen syöttöpörssin voiton Joakim Lindströmin kanssa sekä Elitserienin puolustajien piste- ja syöttöpörssin voiton Färjestad BK:n Magnus Nygrenin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa. Rundblad palkittiin Elitserienin parhaana puolustajana Salming Trophylla ja hänet valittiin Ruotsin jääkiekon tähdistökentälliseen.
Ura > Seuraura > NHL-tulokassopimus Ottawa Senatorsiin ja kauppaaminen Phoenix Coyotesiin

Rundblad siirtyi kaudeksi 2011–2012 Ottawa Senatorsin organisaatioon. Hän otti harjoitusleirin päätteeksi paikan seuran NHL-vahvuudesta. Rundblad teki NHL-debyyttinsä runkosarjan kolmannella kierroksella 11. lokakuuta 2011 Minnesota Wildia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 20.59 minuuttia, josta ylivoimalla 2.50 minuuttia. Rundbladille merkittiin ottelusta teholukema –1. NHL-uransa avausmaalin hän teki 27. marraskuuta 2011 Carolina Hurricanesia vastaan. Rundblad pelasi Senatorsissa alkukauden aikana 24 runkosarjaottelua tehopistein 1+3=4, kunnes siirtyi joulukuussa seura kauppasi hänet ja vuoden 2012 toisen kierroksen varausvuoron Phoenix Coyotesiin vaihdossa hyökkääjä Kyle Turrisiin. Coyotesissa hän ei kuitenkaan onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa pelaavassa kokoonpanossa. Rundblad pelasi siellä loppukaudella kuusi runkosarjaottelua tehden kolme syöttöpistettä, mutta suurimman osan loppukaudestaan hän pelasi kuitenkin AHL-joukkue Portland Piratesissa, jossa Rundblad pelasi 30 runkosarjaottelua tehopistein 7+9=16.
Kauden 2012–2013 Rundblad aloitti Portland Piratesin AHL-joukkueessa osaksi NHL:n työsulun vuoksi. Työsulku päättyi tammikuussa 2013, mutta hänet lähetettiin harjoitusleirin päätteeksi kuitenkin takaisin farmiin, jossa Rundblad pelasi suurimman osan myös loppukaudestaan. Hän oli Piratesin tehokkain puolustaja tehoilla 9+30=39, joilla Rundblad jakoi koko AHL:n puolustajien pistepörssin kahdeksannen sijan Springfield Falconsin Nick Holdenin, Connecticut Whalen Logan Pyettin ja Houston Aerosin Brian Connellyn kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös AHL:n tähdistöottelussa. Rundblad pelasi kauden aikana NHL:ssä kahdeksan runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen.