stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Perhesuunnittelu

Perhesuunnittelu on yksilön tai pariskunnan vaikuttamista lastensa määrään ja syntymäaikoihin. Sen menetelmiä ovat ehkäisy ja tahattoman lapsettomuuden hoito. Perhesuunnittelun tarkoituksena on muun muassa ehkäistä köyhyyttä, parantaa koulutusta, terveyttä, työllisyyttä ja kestävää kehitystä.
Perhesuunnittelu on ihmisoikeus. Ihmisoikeussopimusten mukaan miehillä ja naisilla on yhtäläiset oikeudet vapaasti päättää lastensa lukumäärästä ja syntymisajoista sekä mahdollisuus oikeuden harjoittamisen edellyttämään tietoon, opetukseen ja välineisiin.
Ehkäisyyn liittyvä tieto ja palvelut ovat tärkeitä ihmisoikeuksien ja terveyden takia. Köyhimmillä pariskunnilla on korkein hedelmällisyys, pienin ehkäisyn käyttö ja suurin tyydyttämätön ehkäisyn tarve. Ehkäisyn käyttö vähentää raskauteen liittyviä terveysriskejä naisille ja erityisesti teini-ikäisille tytöille. Lapsikuolleisuuden riski pienenee, kun sisarusten syntymäaikojen väli kasvaa vuosissa. Perhesuunnittelusta on hyötyä yksilön sosioekonomiselle asemalle, koska lapsen kasvattaminen vaatii paljon taloudellisia, ajallisia ja sosiaalisia resursseja. Lapsettomilla pariskunnilla on merkittävästi enemmän varallisuutta kuin pariskunnilla, joilla on lapsia. DINK-pariskunnilla on myös 4 kertaa vähemmän rahaan liittyvää stressiä verrattuna lapsia omaaviin pariskuntiin.
Kehitysmaissa lapsiluku on pienentynyt, kun seksuaalikasvatus ja tyttöjen ja naisten koulutus ovat yleistyneet. Vanhempien ei sielläkään tarvitse tehdä lapsia tulevaisuuden elättäjiksi. Väestönkasvun rajoittamisella on iso vaikutus ilmastonmuutoksen hillitsemiseen.
Suomessa ehkäisyneuvonta on kuntien vastuulla. Kunnat tekevät sitä joko perhesuunnitteluneuvoloissa tai terveyskeskuksissa.
Madagaskarissa terveystyöntekijä kertomassa perhesuunnittelusta.
Suunnittelemattomat raskaudet

Suunnittelemattomat raskaudet voivat aiheuttaa korkeamman syntyvyyden kierteen, joka voi johtaa äidin matalampaan koulutustasoon ja heikompaan työllisyyteen, ja jotka voivat myös periytyä sukupolvien yli.
Maailmanlaajuisesti lähes puolet kaikista raskauksista on suunnittelemattomia eli vahinkoraskauksia. Yli 60 prosenttia suunnittelemattomista raskauksista päättyy aborttiin. Merkittäviä syitä vahinkoraskauksiin ovat tiedon (perhesuunnittelun) puute, sopivien ehkäisymenetelemien heikko saatavuus, naisten itsemääräämisoikeuteen kohdistuvat stigmat, seksuaalinen väkivalta ja köyhyys. Suomalaisista alle 20-vuotiaista abortin hakijoista yli 40 % ei ollut käyttänyt ehkäisyä ennen keskeytykseen päätynyttä raskautta (Stakes 2006). Tanskassa alle 20-vuotiaiden raskauksista 86 % on suunnittelemattomia (Vikat ym. 2002).
Maailmanlaajuisesti on suuria eroja perhesuunnittelun toteutumisessa. Isoimmat eroavaisuudet ovat Latinalaisessa Amerikassa ja Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, joissa esiintyy 41-107 ja 49-145 suunnittelematonta raskautta 1000 naista kohti.
Yhdysvalloissa 14 % vuosina 1982-2010 syntyneistä oli ei-toivotuista raskauksista eli äiti ei halunnut raskautta silloin eikä milloinkaan tulevaisuudessa. Yhdysvalloissa uuden lapsen synnyttäminen on yksi merkittävimmistä syistä, joka aiheuttaa naisten köyhyyttä.
Naiset, joilla on suunnittelematon raskaus, viivyttelevät todennäköisemmin terveyspalveluihin hakeutumista, kokevat enemmän väkivaltaa ja heillä on enemmän mielenterveysongelmia. Lapsilla, jotka ovat syntyneet tahattoman raskauden seurauksena, on lisääntynyt riski saada henkisiä ja fyysisiä terveysongelmia, ja heillä on todennäköisemmin haasteita koulussa.
Salibandyn naisten Suomen Cup 2024–2025

| Salibandyn naisten Suomen Cup 2024–2025 |
| --- | --- |
Laji:  salibandy
Järjestyksessä oleva kausi:  32.
Maa:   Suomi
Joukkueiden määrä:  30
Sarja alkoi:  31. elokuuta 2024
Sarja päättyi:  9. helmikuuta 2025
Sarjajärjestelmä:  CUP
Sivusto:  Naisten Suomen cup 
Naisten Kouvolan Lakritsi Suomen Cupin kausi 2024–2025 on järjestyksessään 32. Suomen Cupinkausi.  Cupiin osallistuu kaikki F-liigajoukkueet. Kouvolan Lakritsi Suomen Cup 2025 loppuottelut pelataan samana Viikonlopun aikana samalla paikkakunnalla miesten finaalien kanssa.
1. kierros

Jokerit  ja HIFK jatkoon
SBSV ja Northern Stars jatkoon
NJ ja Nibacos jatkoon.
SBS Wirmo ja SalBa jatkoon.
Pirkat ja PöU jatkoon.
KalvKe ja Häme Stars jatkoon.
2. kierros

HIFK ja SBS Wirmo jatkoon.
Nibacos ja SalBa jatkoon.
Northern Stars ja Häme Stars jatkoon.
Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.1.2025 | SB-Pro | 1-13 | Classic | Arkadia-halli,  Nurmijärvi,Klaukkala |  |
15:00: 
| 15:00 | (0-5, 1-4, 0-4)  | (0-5, 1-4, 0-4)  | (0-5, 1-4, 0-4)  | Yleisömäärä: 156  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
| 15:00 |           E. Kujala (V. Kopecka) - 33:10 | Ottelupöytäkirja 0-1 0-2 0-3 0-4  0-5 0-6 0-7 0-8 0-9 1-9 1-10 1-11 1-12 1-13 |  L. Purhonen (N. pitkäkangas) - 01:36 A. Selinummi (N. Pitkäkangas)-  03:34 M. Manninen (J. Woivalin) - 07:02 L. Katajisto (E. Kylmäluoma) - 11:06 O. Honkonen (V. Vilenius) - 17:47 A. Laitila (S. Hämäläinen) - 24:16 K. Kokko (S. Lahti) - 25:29 J. Homi (S. Hämäläinen) - 29:30 M. Manninen (S. Hämäläinen) - 30:47   N. Pitkäkangas (A. Selinummi) - 43:51 E. Kylmäluoma (K-M. Avikainen) - 51:09 A. Selinummi (N. Pitkäkangas) - 55:02 O. Honkonen (V. Vilenius) - 57:41 | Yleisömäärä: 156  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
| 15:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 156  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
| 15:00 | 0 x 2 min = 0 min |  | 0 x 2 min = 0 min | Yleisömäärä: 156  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
| 15:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 156  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
| 15:00 | Jenna Makkonen (50,00%) 4+0+0=4   vaihto ajassa 11:08   Milla Jaatinen (67,86%) 5+7+7=19 |  | 3+7+9=19 Juulia Kataja (95,00%) | Yleisömäärä: 156  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
15:00: 
15:00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.1.2025 | TPS | 9-2 | O2-Jyväskylä | Kupittaan palloiluhalli, Turku |  |
15:00: 
| 15:00 | (2-0, 3-2, 4-0)  | (2-0, 3-2, 4-0)  | (2-0, 3-2, 4-0)  | Yleisömäärä: 206  Tuomarit:  Jussi Kanerva Janne Virta |  |
| 15:00 |  J. Saario (M-H. Hyönälä) - 17:10 M-H. Höynälä (S. Leino) - 19:21  S. Leino (M-H. Hyönälä) - 26:27 M. Granlund (J. Saario) - 28:20 E. Koski (O. Pietilä) - 35:45  O. Pietilä (H. Maikola) - 43:34 J. Saario (M-H. Höynälä) - 50:08 H. Maikola (E. Pietilä) - 52:49 R. Niemi (N. Rinne) - 53:57 | Ottelupöytäkirja 1-0 2-0 2-1 3-1 4-1 5-1 5-2 6-2 7-2 8-2 9-2 |    T. Mikkola (R. Jälkö) - 23:05     J. Järvinen (I. Ihalainen) - 37:37 | Yleisömäärä: 206  Tuomarit:  Jussi Kanerva Janne Virta |  |
| 15:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 206  Tuomarit:  Jussi Kanerva Janne Virta |  |
| 15:00 | 1 x 2 min = 2 min |  | 0 x 2 min = 0 min | Yleisömäärä: 206  Tuomarit:  Jussi Kanerva Janne Virta |  |
| 15:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 206  Tuomarit:  Jussi Kanerva Janne Virta |  |
| 15:00 | Maria Viitala (84,62%) 3+7+1=11 |  | 15+6+14=35 Kerttu Aro (79,55%) | Yleisömäärä: 206  Tuomarit:  Jussi Kanerva Janne Virta |  |
15:00: 
15:00:
Finaali

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.2.2025 | Classic | 3-4 JA. | TPS | Ideapark Bläk Boks, Lempäälä |  |
17:00: 
| 17:00 | (0-1, 2-0, 1-2, 0-1)  | (0-1, 2-0, 1-2, 0-1)  | (0-1, 2-0, 1-2, 0-1)  | Yleisömäärä: 909  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
| 17:00 |   L. Purhonen (A. Laitila) - 21:17 N. Pitkäkangas (V. Vilenius) - 35:17  E. Kylmäluoma (V. Vilenius) - 47:22 | Ottelupöytäkirja 0-1 1-1 2-1 2-2 3-2 3-3 Aikalisä 3-4 |  M-M. Rastas - 17:35   J. Saario (M. Granlund) - 40:27  E. koski (E. Pietilä) - 56:02  - 63:36 E. Koski (H. Maikola) - 68:22 | Yleisömäärä: 909  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
| 17:00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 909  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
| 17:00 | 0 x 2 min = 0 min |  | 1 x 2 min = 2 min | Yleisömäärä: 909  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
| 17:00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 909  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
| 17:00 | Juulia Kataja (76,47%) 3+5+5+0=13 |  | 6+2+3+3=14 Maria Viitala (82,35%) | Yleisömäärä: 909  Tuomarit:  Toni Nerg Anssi Saarinen |  |
17:00: 
17:00:
Morbid Angel

| Morbid Angel |
| --- | --- |

 Morbid Angel esiintymässä Tuskassa vuonna 2008.
Tiedot
Toiminnassa:  1983 (nimellä Heretic),  1983––
Tyylilaji:  Death metal
Kotipaikka:   Tampa, Florida, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Trey Azagthoth   Steve Tucker   Scott Fuller   Dan Vadim Von  
Levy-yhtiö:  Silver Lining Music   Season of Mist   Earache Records   Giant Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Morbid Angel on Floridassa, Yhdysvalloissa vuonna 1983 perustettu death metal -yhtye.
Taustatietoa

Morbid Angel julkaisi ensimmäisen virallisen albuminsa Altars of Madness vuonna 1989. Jo tuolloin yhtye teki vankkaa, voimallista ja toimivaa musiikkia. Yhtye nauhoitti ensimmäiseksi täyspitkäksi tarkoitetun Abominations of Desolationin jo vuonna 1986, mutta ei ollut tuotantoon tyytyväinen ja levy julkaistiin vasta vuonna 1991. Levy oli kuitenkin äänittämishetkellään ensimmäisiä tyylipuhtaita death metal -albumeita, jossa oli kuultavissa vähemmän thrash metalin tai grindcoren vaikutteita.
Morbid Angel on hyvin tarkka ja monipuolinen yhtye. Yhtyeen studioalbumien alkukirjaimet etenevät aakkosjärjestyksessä esikoisalbumin A:sta lähtien, jokaisen albumin minuuttimäärä päätetään etukäteen, ja jokaisella sävellyksellä on oma henkinen tai henkilökohtainen merkityksensä. Yhtyeen kitaristin Trey Azagthothin mukaan yhtyeen musiikki on nykyään paljon kypsempää, eikä kerro pelkästään Jeesuksen tappamisesta.
Yhtye esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa Nummirockissa vuonna 2004. Yhtye on esiintynyt Suomessa myös Tuska-festivaalilla vuosina 2008 ja 2011.
Jäsenet > Nykyiset

Trey Azagthoth – kitara, koskettimet (1983–)
Steve Tucker – laulu, basso (1997–2001, 2003–2004, 2015–)
Scott Fuller - rummut (2017–)
Dan Vadim Von - kitara (2017–)
Jäsenet > Entiset

Tim Yeung – rummut (2010–2015)
Thor Anders Myhren – kitara (2008–2014)
Jared Anderson – laulu, basso (2001–2002)
Eric Rutan – kitara (1993–1996, 1999–2002)
Pete Sandoval – rummut (1988–2010)
David Vincent – laulu, basso (1986–1996, 2004–2015)
Wayne Hartsell – rummut (1986–1988)
Sterling Scarborough – basso (1986)
Michael Manson – laulu (1986)
Kenny Bamber – laulu (1985)
Richard Brunelle – kitara (1985–1992)
John Ortega – basso (1985–1986)
Terri Samuels - laulu (1984)
Mike Browning – rummut (1983–1986)
Dallas Ward – basso, laulu (1983–1985)
Diskografia

Studioalbumit
Enter The Anton MysterieZ (1983,  deathlike silence; remasteroitu 2022)
Altars of Madness (1989,  Earache Records; remasteroitu 2003)
Blessed Are the Sick (1991,  Earache Records; remasteroitu 2003)
Abominations of Desolation (1991,  Earache Records; nauhoitettu 1986)
Covenant (1993,  Giant Records)
Domination (1995,  Giant Records)
Formulas Fatal to the Flesh (1998,  Earache Records)
Gateways to Annihilation (2000,  Earache Records)
Heretic (2003,  Earache Records)
Illud Divinum Insanus (2011,  Season of Mist)
Kingdoms Disdained (2017, Silver Lining Music)
Livealbumit
Entangled in Chaos (1996,  Earache Records)
Juvenilia (2015, Earache Records)
EP:t
Laibach Remixes (1994,  Giant Records)
Demot
Scream Forth Blasphemies (1986,  omakustanne)
Bleed for the Devil (1986,  omakustanne)
Thy Kingdom Come (1987,  omakustanne)
Aiheesta muualla

Yhtyeen virallinen kotisivu
| n k Morbid Angel |
| --- | --- |
 Trey Azagthoth  Steve Tucker  Scott Fuller  Dan Vadim Von   Tim Yeung  Thor Anders Myhren  Jared Anderson  Eric Rutan  Pete Sandoval  David Vincent  Wayne Hartsell  Sterling Scarborough  Michael Manson  Kenny Bamber  Richard Brunelle  John Ortega  Terri Samuels  Mike Browning  Dallas Ward 
Studioalbumit:  Enter The Anton MysterieZ  Altars of Madness  Blessed Are the Sick  Abominations of Desolation  Covenant  Domination  Formulas Fatal to the Flesh  Gateways to Annihilation  Heretic  Illud Divinum Insanus  Kingdoms Disdained 
Livealbumit:  Entangled in Chaos  Juvenilia 
EP:t:  Laibach Remixes 
Demot:  Scream Forth Blasphemies  Bleed for the Devil  Thy Kingdom Come
Odessan rautatieasema

| Odessan päärautatieasema,  Odessan rautatieasema, Вокзал станції Одеса-Головна, Odesa-Holovna |
| --- | --- |
 Odessan rautatieasemaa laiturilta käsin
Perustiedot
Sijainti:  46°28′03.6″N, 030°44′26.2″E
Osoite:  Привокзальна площа 2, 65012 м. Одеса (Privokzalna ploštša 2, 65012 Odesa) 
Kunta:  Odessa
Valtio:  Ukraina
Etäisyydet:  (kesken, Etäisyydet noin) Dnipropetrovsk 636 km, Donetsk 905 km, Harkova 765/884 km, Kiova 655 km, Kryvyi Rih km, Lviv 746 km, Mykolajiv 232 km, Pultava 625/744 km, Sarny km, Simferopol 569 km, Tšernihiv 864 km, Znamjanka 412/531 km, Zaporižžja I km; Katowice km, Wrocław km, Varsova 1227 km, Berliini 1682 km; Krakova 1089 km, Praha 1651 km, Baranavitšy km, Minsk 1281 km (via Kiova & Gomel), Orša 1113 km, Nevel-2 1300 km, Dno 1520 km, Pietari 1765 km; Murmansk 3796 km, Brjansk (Orlovski) 1140 km, Kaluga 2 1345 km, Moskova (Kiovan asema) 1527 km; Rostov-na-Donu 1137 km, Sotši 1647 km; Budapest km; Bukarest (Pohjoinen) km, Sofia km, Varna ; Chișinău km
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  Ukrainan rautatiet, (osa kaukojunista): Venäjän rautatiet
Kaukoliikenne:  kattavasti eri puolille Ukrainaa ja ulkomaille; katso etäisyydet
Asemarakennus
Lipunmyynti:  kyllä

Odessan päärautatieasema (ukr. Вокзал станції Одеса-Головна, Odesa-Holovna) on Ukrainan lounaisosissa Mustanmeren rannalla sijaitsevan, maan kolmanneksi suurimman kaupungin Odessan keskustassa sijaitseva rautatieasema. Asema on Ukrainan rautateiden pikajunaliikenteen keskusasema Odessan alueella. Asema toimii myös lähijunaliikenteen pääteasemana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Odessan päärautatieasema Wikimedia Commonsissa
Kaukoliikenteen junien haku Odessan rautatieasemalle/-lta (englanniksi) (poezda.net)
Kaukoliikenteen juna-aikatauluja Odessan rautatieasemalle (venäjäksi) (rasp.yandex.ru)
Lähiliikenteen aikatauluja Odessan rautatieasemalle (venäjäksi) (rasp.yandex.ru)
Ukrainan rautateiden interaktiivinen, kullekin asemalle saapuvien ja lähtevien pikajunien sivusto, erityisesti EURO2012 jalkapalloa ajatellen (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi)
Ukrainan rataverkon kartta (ukrainaksi)
Juho Järvenpää

Juho Järvenpää on Mäntyharjun kunnanjohtaja , aiemmin hän toimi Sulkavan kunnanjohtajana. Koulutukseltaan hän on hallintotieteiden maisteri.
Ura

Järvenpää työskenteli uransa alussa muun muassa Pertunmaan seurakunnan talouspäällikkönä, Hartolan hallintojohtajana ja Mäntyharjun vt. talousjohtajana.
Syksyllä 2015 hän aloitti Sulkavan kunnassa talous- ja hallintojohtajana ja syksyllä 2017 hänet valittiin Sulkavan kunnanjohtajaksi. Ennen valintaa hän oli toiminut kunnassa vs. kunnanjohtajana.
Elokuussa 2023 hänet valittiin Mäntyharjun kunnanjohtajaksi.
Yksityiselämä

Järvenpään äiti Kristiina Järvenpää on toiminut kunnanjohtajana Rantasalmella ja Suomenniemellä.
Aiheesta muualla

Järvenpään LinkedIn-profiili
Pirkko Lindström

Pirkko Lindström (s. 1963 Jämsä) on Juupajoen entinen kunnanjohtaja. Hän toimi tehtävässä 2012–2018.
Juupajoen kunnanjohtajuuden jälkeen Lindström siirtyi Oriveden elinvoimajohtajaksi. Myöhemmin hän siirtyi Pirkanmaan pelastuslaitoksen hallintopäälliköksi.
Ura

Koulutukseltaan Lindström on hallintotieteiden maisteri.
Lindström toimi Kuoreveden kunnansihteerinä vuosina 1997–2000 ja Jämsän kaupungin hallintojohtajana vuosina 2001–2012.
Vuonna 2012 Juupajoen kunnanjohtajan virkaa haki 14 henkilöä. Kunnanvaltuusto valitsi Lindströmin kunnanjohtajaksi yksimielisesti kesäkuussa ja virassaan Lindström aloitti syyskuussa.
Toukokuussa 2018 Lindström valittiin Oriveden elinvoimajohtajaksi, joka johtaa uutta elinvoimapalvelujen tulosyksikköä. Yksikössä annetaan muun muassa asumiseen, maankäyttöön, elinkeinoihin, työllisyyspalveluihin ja joukkoliikenteeseen liittyviä asiantuntijapalveluja.
Luottamustehtävät

Lindström on Tampereen kesäyliopiston hallituksen jäsen. Keväällä 2017 Lindström valittiin Maaseudun kehittämisyhdistys Poko ry:n hallituksen puheenjohtajaksi.
Aiheesta muualla

Kunnanjohtajan yhteystiedot Juupajoen kunnan sivuilla
Pirkko Lindström Twitterissä
Pirkko Lindströmin LinkedIn-profiili
Leila Simonen

Leila Simonen (s. 8. toukokuuta 1951 Kalajoki) on suomalainen yhteiskuntatieteiden tohtori, joka jätti vakinaisen tutkijanvirkansa ryhtyen yksityisyrittäjäksi eli kirjailijaksi ja kouluttajaksi.
Koulutus ja ura

Simonen opiskeli Tampereen yliopistossa, kanadalaisessa Ontario Institute for Studies in Education, University of Toronto -yliopistossa ja Warwickin yliopistossa Englannissa. Yhteiskuntatieteiden tohtoriksi hän valmistui 1990 Tampereen yliopistosta.
Vuosina 1975–1990 Simonen työskenteli Tampereen yliopistossa tuntiopettajana ja suunnittelijana sekä Suomen Akatemian erikoistutkijana. Kuopion yliopiston sosiaalipolitiikan dosenttina hän on toiminut vuodesta 1991 lähtien. Sosiaali- ja terveyshallituksen, josta 1992 tuli Stakes, tutkimus- ja kehittämispäällikkönä Simonen työskenteli 1991–2000.
Simonen työskenteli Tampereen yliopistossa sosiaalipolitiikan ja naistutkimuksen parissa, ja oli perustamassa Liisa Rantalaihon ja muutaman muun kanssa naistutkimuksen yksikköä ja Suomen naistutkimusseuraa. Julkista huomiota sai myös Simosen 1995 naiseudesta kirjoittama teos Kiltin tytön kapina.
Vuodet 2001–2014 hän uurasti perustamassaan yrityksessä, luennoi, kirjoitti ja koulutti ihmisiä yritysvalmennus- ja elämäntaitokursseilla Suomessa ja ulkomailla. Simonen myi yrityksensä ja jäi eläkkeelle, mutta saattoi silti vielä pitää luennonkin, jos sai kiinnostavan pyynnön.
Rikosromaaneissaan Simonen hyödynsi yhteiskuntatieteilijän osaamistaan. Hänestä tuntui, ettei tutkijan työ johtanut hänen haluamaansa tavoitteeseen, joten hän päätti kirjoittaa yhteiskunnallisista ongelmista romaanin keinoin. Pitkä kokemus yhteiskunnallisesta tutkimuksesta tuotti sopivaa aineistoa fiktioon ja toinen painava syy oli Simosen halu kokeilla uutta. Palaute oli kyllä positiivista, mutta enemmän häntä pidettiin virkamiestohtorina, joka luo dekkareita. Romaanien päähenkilönä seikkaili rikosylikonstaapeli Susanna ”Susi” Teräsvuo, mutta hänen tarinansa päätyi tauolle, koska kirjoittaminen vaati Simosen mielestä liikaa erakoitumista. Hän halusi eläkepäiviinsä enemmän elämää.
Julkaisuja > Väitöskirja

Simonen, Leila: Contradictions of the welfare state, women and caring. Municipal homemaking in Finland.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1990.  ISBN 951-44-2680-0
Julkaisuja > Ammattikirjallisuus

Simosella on yli 200 tieteellistä julkaisua.
Simonen, Leila: Sosiologin ammattikäytännöistä.  Helsinki:  Opetusministeriö, 1976.
Simonen, Leila & Hynynen, Marjatta: Sosiaalipolitiikka tieteenä, oppiaineena ja ammattialana.  Helsinki:  Opetusministeriö, 1976.
Simonen, Leila: Kansantalous- ja valtiotieteilijöiden ammattikäytäntö.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1977.  ISBN 951-44-0600-1
Simonen, Leila: Kunnallisen kodinhoitoavun alueellinen ja käyttäjäryhmittäinen jakautuminen ja palvelun tarpeeseen vaikuttavia tekijöitä.  Helsinki:  Sosiaalihallitus, 1981.  ISBN 951-46-5261-4
Simonen, Leila & Mäkitalo, Maija-Riitta: Sosiaalipolitiikan laitokselta valmistuneiden työhönsijoittuminen.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1982.  ISBN 951-44-1349-0
Simonen, Leila: Kunnallinen kodinhoitoapu lapsiperheiden tukijana.  Helsinki:  Sosiaalihallitus, 1982.  ISBN 951-46-6241-5
Simonen, Leila & Nupponen, Ritva: Kodinhoitajan tehostettu perhetyö.  Helsinki:  Mannerheimin lastensuojeluliitto, 1983.  ISBN 951-9311-90-4
Simonen, Leila & Kaartinen, Auli: Naisten reproduktiotyötä käsittelevää kirjallisuutta.  Helsinki:  Tasa-arvoasiain neuvottelukunta, 1985.
Simonen, Leila (toim.): Naistutkimuksen ajankohtaisia ongelmia.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1988.  ISBN 951-44-2358-5
Simonen, Leila: Finnish debates on women’s studies.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1990.  ISBN 951-44-2823-4
Simonen, Leila: Feminist social policy in Finland.  Aldershot:  Avebury cop., 1991.  ISBN 1-85628-282-1
Simonen, Leila (toim.): Hyvinvointivaltion murros ja hoivan uudelleenorganisointi.  Helsinki:  Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus, 1993.  ISBN 951-47-7086-2
Simonen, Leila (toim.): När gränserna flyter. En nordisk antologi om vård och omsorg.  Helsingfors:  Stakes, 1994.  ISBN 951-47-8511-8
Simonen, Leila (toim.): Elämä ja kuolema. Suomalaisten kirjoituksia kuoleman kohtaamisesta.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1994.  ISBN 951-26-3941-6
Simonen, Leila (toim.): Hyvä kuolema.  Helsinki:  Stakes, 1995.  ISBN 951-33-0160-5
Simonen, Leila: Kiltin tytön kapina. Muistot, ruumis ja naiseus.  Helsinki:  Naistieto, 1995.  ISBN 952-90-6817-4
Simonen, Leila & Kovalainen, Anne & Österberg, Johanna: Sosiaalipalveluyrittäjän muotokuva.  Helsinki:  Stakes, 1996.  ISBN 951-33-0227-X
Simonen, Leila & Andersson, Sirpa: Uudistuvat hyvinvointipalvelut maaseudulla.  Helsinki:  Stakes, 1996.  ISBN 951-33-0220-2
Simonen, Leila & Kovalainen, Anne: Sosiaali- ja terveysalan yrittäjyys.  Helsinki:  WSOY, 1996.  ISBN 951-0-19161-2
Simonen, Leila & Andersson, Sirpa (toim.): Elämä ja tulevaisuus maaseudulla.  Helsinki:  Stakes, 1997.  ISBN 951-33-0481-7
Simonen, Leila & Kainlauri, Anne & Määttä, Mirja: Kotityön tukikokeilun alkuvaiheet Suomessa.  Helsinki:  Työministeriö, 1999.  ISBN 951-735-478-9
Julkaisuja > Dekkarit

Simonen, Leila: Naisen kosto.  Helsinki:  Voimapaja, 1998.  ISBN 951-97991-0-9
Simonen, Leila: Mustaa samettia.  Helsinki:  Voimapaja, 1999.  ISBN 951-97991-1-7
Simonen, Leila: Lapsitappajat.  Helsinki:  Voimapaja, 2001.  ISBN 951-97991-3-3
Simonen, Leila: Suska.  Helsinki:  Voimapaja, 2007.  ISBN 978-951-97991-5-5
Simonen, Leila: Loistava lähtö.  Helsinki:  Voimapaja, 2011.  ISBN 978-951-97991-7-9
Julkaisuja > Elämäntaito

Simonen, Leila: Loisto.  Helsinki:  Voimapaja, 2000.  ISBN 951-97991-2-5
Simonen, Leila: Naiset ja raha. Matkalla arjen vaurauteen.  Helsinki:  Voimapaja, 2008.  ISBN 978-951-97991-6-2
Simonen, Leila: Polulta poikkeamisen taito.  Helsinki:  Voimapaja, 2012.  ISBN 978-951-97991-8-6
Julkaisuja > Satukirjat

Simonen, Leila & Tanska, Noora (kuvitus): Kaisan seikkailusyksy.  Helsinki:  Voimapaja, 2004.  ISBN 951-97991-4-1
Costeen diskografia

| Julkaisut |
| --- | --- | --- |
| ↙Studioalbumit | 3 |  |
| ↙EP:t | 1 |  |
| ↙Singlet | 19 |  |
| ↙Musiikkivideot | 4 |  |
Tämä artikkeli on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Costeen diskografiasta. Hän on julkaissut kolme albumia vuosina 2019–2022. Molemmilta albumeilta on julkaistu useita singlejä, joiden lisäksi hän on julkaissut EP:n Tipan kanssa.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Ehkä joskus tää viel naurattaa |  Julkaistu: 24. toukokuuta 2019  Formaatti: CD / LP / digitaalinen  Levy-yhtiö: Etenee Records | 6  | platinaa |
| Kaikki loppuu aina |  Julkaistu: 7. elokuuta 2020  Formaatti: LP / digitaalinen  Levy-yhtiö: Etenee Records | 2  |  |
| Kaikki vampyyrit ei juo verta |  Julkaistu: 23. syyskuuta 2022  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Etenee Records | 5  |  |
EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot |
| --- | --- |
Viaton:  Julkaistu: 29. toukokuuta 2020  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Etenee Records