stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pikku-Inha
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Se sijaitsee aivan Krääkkiön itäpuolella. Siihen laskee vain kaksi lyhyttä pelto-ojaa ja sen laskuoja on vain 150 metriä pitkä yhdysoja Iso-Inhaan. Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Rannat ovat moreenipohjaista metsämaata lukuun ottamatta eteläpään pohjukan peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee neljä entistä maatilaa ja sen rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Punkalaitumen ja Vesilahden väliseltä yhdystieltä 2986.
Historiaa

Vuonna 1855-1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa "Inhajärvi" oli yksi järvi, jota vastaa nykyään kaksi järveä: Iso-Inha ja Pikku-Inha. Järvi on nykyään poikki siitä kohdasta, missä nykyään ja silloinkin kulki lounas-koillis-suuntainen tie. Se oli matalin ja kapein kohta pitkässä järvessä. Vaikuttaa siltä, että Inhassa on toimitettu järvenlasku.
Vuoden 1930 Tyrvään taloudellisella kartalla järvet ovat erillään ja niillä on siinä nykyiset nimet. Järvien välissä on merkitty peltoa, joka olisi ollut järvenpohjaa. Vuoden 1959 peruskartassa järven ympäristössä on kuusi maatilaa. Seuraavassa vuoden 1980 kartassa näiden lisäksi rannoille on rakennettu mökkejä. Joitakin maatilojen peltoja on metsitetty ja vuonna 1993 kartassa pelloista on enää puolet jäljellä.
Piippo (yritys)

| Piippo Oyj |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: PIIPPO
Markkina-arvo:   4,4 milj. € (31.12.2018)
Toimitusjohtaja:  Jukka Keisanen
Puheenjohtaja:  Antti Piippo
Kotipaikka:  Outokumpu, Suomi
Tuotteet:  köydet, langat, verkot, kalvot, vaijerit, ketjut
Liikevaihto:   17,28 milj. € (2018)
Liikevoitto:   0,02 milj. € (2018)
Henkilöstö:   96 (keskim. 2018)
Kotisivu:  www.piippo.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Piippo Oyj on suomalainen pörssiyritys, joka valmistaa sitomiseen, nostamiseen ja kiinnittämiseen soveltuvia tuotteita maatalouskäyttöön, vähittäiskauppaan ja yrityksille. Yhtiön tuotteisiin lukeutuvat muun muassa paalausverkot, köydet, narut ja vaijerit. Vuoteen 2024 asti yhtiö valmisti myös paalaus- ja kaapelilankoja. Yhtiön tuotantolaitos sijaitsee Outokummussa.
Nykyisin yhtiön tuotannosta noin 70 prosenttia menee vientiin ulkomaille noin 30 eri maahan.
Piippo jätti listalleottohakemuksensa Helsingin pörssin First North -kauppapaikalle helmikuussa 2015 ja kaupankäynti yhtiön osakkeilla alkoi maaliskuussa. Kari Hirvosen jäädessä eläkkeelle Piipon uudeksi toimitusjohtajaksi nimitettiin Jukka Keisanen, joka aloitti tehtävässä 1. syyskuuta 2017. Hallituksen puheenjohtaja on perustajasukuun kuuluva, elektroniikan sopimusvalmistaja Elcoteqin perustajana ja pääomistajana aiemmin tunnettu Antti Piippo.
Historiaa

Historiansa Piippo katsoo alkavan vuodesta 1942, jolloin yhtiön perustaja Matti Piippo patentoi paperinarun valmistusmenetelmän. 1950-luvun alussa yritys toimi Lempäälässä ja valmisti paperinarun lisäksi puusellupohjaisia makkarankuoria ja voimapaperisia kangasrullien hylsyjä. 1970-luvun alussa tuotteita olivat myös polypropeeninarut ja -köydet, muovista ruiskuvaletut tuotteet, kartonkitynnyrit ja tikkataulut.
Aiheesta muualla

Piippo Oyj
Puhelintyttö

Puhelintyttöjen mainoksia puhelinkopissa Lontoossa.
Puhelintyttö on prostituoitu, jonka kanssa voi sopia tapaamisesta puhelimitse. Toisin kuin ilotaloissa tai kaduilla työskentelevät prostituoidut, puhelintytöt eivät välttämättä työskentele julkisesti. Puhelintytöt saattavat kuitenkin työskennellä välittäjille. Puhelintyttö hankkii asiakkaita sopimalla tapaamiset puhelimitse ja he mainostavat palveluitaan lehdissä tai internetissä. Puhelintytöt saattavat työskennellä parittajan alaisuudessa, mutta harvemmin. Tapaamiset tapahtuvat joko puhelintytön luona (incall) tai asiakkaan luona tai hotelleissa (outcall). Jotkut pornotähdet työskentelevät myös puhelintyttöinä.
Monilla puhelintytöillä ja välittäjäpalveluilla on omat nettisivut, joissa he mainostavat palveluaan.
Pompeijinmato

| Pompeijinmato |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nivelmadot Annelida
Luokka::  Monisukasmadot Polychaeta
Alaluokka::  Palpata
Lahko::  Canalipalpata
Alalahko::  Terebellida
Heimo::  Alvinellidae
Suku::  Alvinella
Laji::  pompejana
Kaksiosainen nimi
 Alvinella pompejana  Desbruyéres & Laubier, 1980 
Katso myös
   Pompeijinmato Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pompeijinmato (Alvinella pompejana) on Tyynenmeren syvänteiden tulivuorten purkausaukkojen lähellä elävä ekstremofiilinen monisukasmato. Se kiinnittyy purkausaukon läheisyyteen siten, että eläimen etupää on +22 °C ja takapää jopa +80 °C:n lämpötilassa. Pompeijinmato on saanut nimensä tulivuorenpurkauksessa tuhoutuneen Pompejin kaupungin mukaan.
Laji on karhukaisten (pääjakso Tardigrada) jälkeen eniten kuumuutta kestävä monisoluinen eliölaji.
Aiheesta muualla

UniProt, Taxonomy: Alvinella pompejana (englanniksi)
Exploratorium, Mike Matz: The worm that boasts the world's hottest lifestyle, February 17, 2001 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
John Roach: Earth's Hottest "Bods" May Belong to Worms, National Geographic News, December 8, 2004 (englanniksi)
Pilkkuja ja pikkuhousuja

| Pilkkuja ja pikkuhousuja |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Matti Ijäs
Käsikirjoittaja:  Matti Ijäs, Heikki Reivilä
Tuottaja:  Kari Sara
Säveltäjä:  Raoul Björkenheim
Kuvaaja:  Kari Sohlberg
Leikkaaja:  Irma Taina
Lavastaja:  Anu Maja
Pääosat:  Paavo Pentikäinen Liisa Mustonen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Dada-Filmi Oy
Ensi-ilta:  6.11.1992
Kesto:  85 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pilkkuja ja pikkuhousuja on suomalainen elokuva vuodelta 1992. Sen on ohjannut Matti Ijäs, joka myös käsikirjoitti elokuvan yhdessä Heikki Reivilän kanssa.
Ijäksen ”tyhjän liuskan bluesiksi” kutsuma elokuva on tarina runoilija Tanesta, jonka avioliitto on ohi, pankkitili tyhjä ja runosuoni ehtynyt.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paavo Pentikäinen  | … |  Tauno Lintunen, ”Tane”, runoilija   |
|  Mikko Reitala  | … |  Tomi Rusko, runoilija   |
|  Kristiina Elstelä  | … |  Eveliina, kartanon emäntä   |
|  Irma Junnilainen  | … |  Vackra-Anneli   |
|  Liisa Mustonen  | … |  Virve, runotyttö   |
|  Marja Packalén  | … |  Kaarina   |
|  Aake Kalliala  | … |  Antton, Eveliinan veli   |
|  Pirkka-Pekka Petelius  | … |  Näremäki   |
|  Martti Kaukanen  | … |  Eveliinan toinen veli   |
|  Esko Hukkanen  | … |  Romponen   |
|  Risto Tuorila  | … |  kustannuspäällikkö Kuronen   |
|  Mirja Pyykkö  | … |  haastattelija   |
|  Elvi Saarnio  | … |  vanha rouva matineassa   |
|  Tauno Lehtihalmes  | … |  vanhan rouvan aviomies   |
|  Martti Kainulainen  | … |  muiluttaja   |
|  Paavo Rehula  | … |  muiluttaja   |
|  Satu Silvo  | … |  vamppi   |
|  Alpo Jaakola  | … |  Maestro   |
Vastaanotto

Pilkkuja ja pikkuhousuja valittiin Cannesin elokuvajuhlien Quinzaine des réalisateurs -sarjaan. Paavo Pentikäinen sai roolistaan parhaan miespääosan Jussin. Myös kriitikot yleensä arvostivat hänen roolityötään, mutta muilta osin arviot olivat hämmentyneitä ja kriittisiä.
Iltalehden Olli Manninen syytti elokuvaa ”renttuestetiikan irvokkaasta mauttomuudesta”, Ilta-Sanomien Tarmo Poussu ”tekijänsä yhdentekevästä itsetyydytyksestä”. Tapani Maskulan mukaan Pilkkuja ja pikkuhousuja alkaa komediana lihan himosta, mutta päätyy yllättävän vakavaksi tarinaksi tekstin synnyttämisestä. Antti Lindqvistin mielestä elokuvassa on liikaa iskeviä repliikkejä, joita ei ehdi sulatella ennen kuin seuraava jo tulee. Sama runsaudenpula vaivaa hänestä myös visuaalisia ratkaisuja ja toinen toistaan erikoisemmista hahmoista muodostuvaa henkilögalleriaa.
Matti Ijäs on kertonut, ettei itsekään pidä elokuvastaan:
”Tiesin koko ajan ettei se onnistu. Yritettiin vääntää normaalista poikkeavaa dramaturgiaa, mutta aika pian huomasin, ettei se toimi.”
Aiheesta muualla

Pilkkuja ja pikkuhousuja - Yle Areena
Pikku-Kaija (järvi)

| Pikku-Kaija |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°56′04″N, 24°33′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.671.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  195,9 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,728 km  
Pinta-ala:  1,612 ha  
Tilavuus:  0.000024 km³ 
Keskisyvyys:  1,51 m  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku-Kaija 
Pikku-Kaija tai Pikku Kaija on Keski-Suomessa Karstulassa  Haapalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 330 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 24 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Vahankajoen alueeseen (14.671) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 195,9 metriä mpy.
Piipensaat

| Piipensaat |
| --- | --- |
 Leveäpiipensas Phillyrea latifolia
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Oliivipuukasvit Oleaceae
Suku::  Piipensaat Phillyrea  L.
Katso myös
   Piipensaat Wikispeciesissä   Piipensaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piipensaat (Phillyrea) on oliivipuukasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on kaksi lajia. Piipensaat ovat Välimeren alueella kasvavia pensaita tai pieniä puita, joilla on nahkeat lehdet ja hedelmänä luumarja.
Lajit

kaitapiipensas (Phillyrea angustifolia L.)
leveäpiipensas (Phillyrea latifolia L.)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Piipensaat (Phillyrea)
Suomen Lajitietokeskus: Piipensaat – Phillyrea
Pinta (1850)

| Pinta |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Real Astillero de Cartagena, Cartagena
Kölinlasku:  28. huhtikuuta 1850
Laskettu vesille:  19. marraskuuta 1850
Poistui palveluskäytöstä:  1888
Tekniset tiedot
Uppouma:  820 t
Pituus:  41,3 m (köli)
Leveys:  11,89 m
Syväys:  7,47 m
Miehistöä:  63-69
Aseistus
Aseistus:  EI
Pinta (Nuestra Señora del Carmen) oli Espanjan laivaston vuonna 1850 vesille laskettu aseistamaton kuljetusalus urca.
Valmistus

Alus tilattiin Cartagenasta Real Astillero de Cartagenalta, missä köli laskettiin 28. huhtikuuta 1850. Alus laskettiin vesille 19. marraskuuta 1850.
Palvelus

Alus lähti 12. toukokuuta 1857 Cádizista José Manuel Pareja y Septien osastossa, johon kuuluivat linjalaiva Reina Isabel II, fregatti Bailén, priki Pelayo ja urca Santacilia sekä siipirattain varustettu tykkivene Francisco de Asís. Ne saapuivat 25. kesäkuuta mukanaan 1 500 sotilasta Havannaan.
Alus muutettiin 1881 koululaivaksi ja poistettiin 1888 alusluettelosta.
Pohjois-Velebitin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Lika-Senj Kroatia
Pinta-ala:  109,0 km2, 2 035,5 km2 
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto, biosfäärialue 
Perustettu:  17. kesäkuuta 1999, 1981 
Luokitus:  Yhteisön tärkeänä pitämä alue (en) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pohjois-Velebitin kansallispuiston karstimuodostelmia.
Pohjois-Velebitin kansallispuisto on yksi Kroatian kahdeksasta kansallispuistosta. Se sijaitsee Velebitin 150 kilometriä pitkän vuoriketjun alueella. Puiston pinta-ala on 109 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1999. Puistossa on kolme suurta luolaa ja muita karstimaalle tyypillisiä kalkkikivimuodostelmia. Vuorten huipuilla on pakkasta 160 päivänä vuodessa. Alueen eläimistä tunnetuimpia ovat karhut, mutta siellä on myös susia, näätiä, kotkia ja korppikotkia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjois-Velebitin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Pohjois-Vietnamin armeija

Pohjois-Vietnamin armeija oli Pohjois-Vietnamin asevoimat. Ne tunnettiin länsimaisessa mediassa ja lehdistössä yleisesti nimellä NVA, North Vietnam Army. Sen perustaja oli kenraali Võ Nguyên Giáp, joka oli itseoppinut sotilas. Hän ei käynyt yhtään sotakorkeakoulua. NVA:n taktiikka noudatteli Stalinin ja Mao Zedongin linjoja yhdistäen niitä Japanin ja Vietnamin sotilaallisiin traditioihin, etenkin sissisotaan.
NVA:n välitön edeltäjä oli marxilainen Vietminh, jonka perusti Ho Chi Minh.
NVA:n kuuluisin taistelu oli Điện Biên Phủn taistelu vuonna 1954. NVA löi Ranskan eliittijoukot vuoristolaaksossa, jonka rinteille NVA oli kaivertanut luolia ja raahannut osiin purettuja tykkejä jopa kymmenien tuhansien työläisten voimin. Luolat kaiverrettiin käsin, koska räjähteiden käyttö olisi voinut paljastaa ne viholliselle. Huomattava osa tykkejä raahanneista työläisistä oli naisia ja lapsia. Ankarissa oloissa malaria ja kuumetaudit ja onnettomuudet vaativat toistaiseksi tuntemattoman määrän kuolonuhreja.
Vietnamin sodassa (1955–1975) NVA taisteli yhdessä etelän sissiliikkeen Viet Congin kanssa ja toimitti sille aseita. Tuki vietkongille voimistui vuodesta 1960 alkaen. Vuonna 1964 pohjoisvietnamilaisia saapui Etelä-Vietnamiin 10 000 ja seuraavana vuonna 35 000.
Vietnamin sodan jälkeen NVA:n nimeksi vaihtui virallisesti "Vietnamin kansanarmeija", Vietnamin asevoimat. Samalla Etelä-Vietnamin Vietminh (USA:n lehdistössä "Vietkong") lakkautettiin. Vietminhin veteraaneja ei sodan jälkeisenä aikana ole muistettu mitenkään, vaan kaikki kunnia on annettu NVA:lle ja sen komentajalle kenraali Giapille.
Giapista tuli yhdistyneen Vietnamin puolustusministeri sekä vuodesta 1976 varapääministeri.
Aiheesta muualla

Armed Forces of the Vietnam War Pritzker Military Museum
Enemies and allies Atlanta History Center
Processing

| Processing |
| --- | --- |

Paradigma:  olio
Tyypitys:  vahva, staattinen
Yleinen suoritusmalli:  tulkattava
Muistinhallinta:  Automaattinen
Julkaistu:  2001
Vakaa versio:  3.5.4 (17. Tammikuuta 2020)
Vaikutteet:  Design By Numbers, Java, OpenGL, PostScript, C
Käyttöjärjestelmä:  alustariippumaton
Verkkosivu:  http://processing.org/
Processing-kielen ohjelmointiympäristö (Processing IDE) ja käynnissä oleva ohjelma.
Processing on avoimen lähdekoodin ajatukseen perustuva ohjelmointikieli, joka on tarkoitettu etenkin elektronisen taiteen luomiseen. Se perustuu oliopohjaiseen Javaan.
Processingin kehittivät Casey Reas ja Benjamin Fry yhdysvaltalaisen MIT:n medialaboratoriossa.
Processingia käytetään etenkin ohjelmoinnin alkeiden opettamisessa. Visuaalisuutensa ja yksinkertaisuuteensa vuoksi se on saavuttanut nopeasti suosiota.
Esimerkki

Tässä esimerkissä, Hei maailma -ohjelma, on yksinkertaisesti piirtää viiva:
line(15, 25, 70, 90);
Seuraava koodi on parempi esimerkille.
//Hello mouse.
void setup() {
       size(400, 400);
       stroke(255);
       background(192, 64, 0);
}

void draw() {
       line(150, 25, mouseX, mouseY);
}
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Projektin kotisivut
Processing-opas (Arkistoitu – Internet Archive)
Porin keskustan uimahalli

Porin keskustan uimahalli
Sisäänkäynti
Porin keskustan uimahalli on vuonna 2011 käyttöön otettu uimahalli Porissa. Se sijaitsee kaupungin keskustan tuntumassa Kuninkaanhaan kaupunginosassa.
Päätös uimahallin rakentamisesta tehtiin vuonna 2008, jolloin Porin kaupunki vietti 450-vuotisjuhliaan. Se avattiin yleisölle kolme vuotta myöhemmin, syyskuussa vietettävän Porin Päivän yhteydessä. Uimahalli maksoi kokonaisuudessaan 17,5 miljoonaa euroa. Vuonna 1971 valmistunut vanha uimahalli poistettiin käytöstä keväällä 2011 ja sen paikalle on rakennettu uusia kerrostaloja.[lähde? ]
Uimahallin on suunnitellut arkkitehti Tapio Antikainen. Kyseessä on Suomen ensimmäinen uimahalli, jossa osa rakennuksen käyttämästä energiasta saadaan sen katolle sekä sen esipatinoituun kuparijulkisivuun sijoitetuilla aurinkokeräimillä. Ne kattavat noin 5 % koko hallin vuotuisesta energiankulutuksesta.
Hallissa on yhteensä seitsemän allasta (iso allas, lastenallas, opetusallas, tenava-allas, hyppyallas, monitoimiallas ja poreallas), vesiliukumäki, kaksi tavallista saunaa, yksi höyrysauna sekä kuntosali. Iso 50 metrin pituinen allas voidaan jakaa siirrettävällä kannaksella kahdeksi pienemmäksi altaaksi. Hyppyaltaassa on 1 ja 3 metrin ponnahduslaudat sekä 1, 3 ja 5 metrin kerroshyppytasanteet. 50 metrin pituinen vesiliukumäki kulkee osittain rakennuksen ulkopuolella. Lisäksi hallissa on kahvio ja auditorio sekä 400 hengen katsomo.
Pilkku

|  Välimerkit |
| --- | --- |
piste: .
pilkku: ,
kaksoispiste: :
puolipiste: ;
kysymysmerkki: ?
huutomerkki: !
heittomerkki: ’
lainausmerkit: ” ”, » », ’ ’
viivamerkit: -, –, —, −
sulkeet: ( ), [ ], { }, ⟨ ⟩
kolme pistettä: …
vinoviiva: /
kenoviiva: \
välilyönti:  
Pilkku on typografinen välimerkki, jota käytetään useissa kirjoitetuissa kielissä erottimena.
Pilkku suomen kielessä

Suomen kielessä pilkulla on monta tehtävää:
Pilkku erottaa pää- ja sivulauseen:
Kaksi rinnasteista päälausetta erotetaan toisistaan pilkulla, mikäli niillä ei ole yhteistä lauseenjäsentä:
Epäsuora kysymyslause erotetaan päälauseesta pilkulla:
Jos päälauseen keskellä on sivulause, se erotetaan pilkuilla:
Pilkku erottaa rinnasteiset adjektiivit:
Pilkku erottaa listan jäsenet toisistaan:
Pilkulla erotetaan lukuilmausten kokonaisluku- ja desimaaliosa toisistaan:
Pilkku muissa kielissä

Englannin kielessä pilkku on tuhansien erotin; esimerkiksi miljoonan dollarin vauva on 1,000,000 dollar baby. Suomen kielessä pilkkua ei käytetä tuhansien erottimena, sillä pilkkua käytetään Suomessa luvuissa jo desimaalierottimena.
Pilkku tietokoneilla

Tietokoneissa pilkku koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille:
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kielitoimisto, ks. ”Usein esitettyjä kysymyksiä”
Predrag Bjelac

| Predrag Bjelac |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. kesäkuuta 1962 (ikä 62) Belgrad
Ammatti:  Näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Predrag Bjelac (s. 30. kesäkuuta 1962 Belgrad) on serbialainen näyttelijä. Hän on näytellyt mm. Igor Irkoroffia elokuvassa Harry Potter ja liekehtivä pikari ja Lord Donnonia elokuvassa Narnian tarinat: Prinssi Kaspian.
Aiheesta muualla

Predrag Bjelac Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pokrovsk (Venäjä)

| Pokrovsk Покровск, Покровскай |
| --- | --- |
 Sahan tasavalta Venäjällä, alla kaupunki tasavallan kartalla
 Pokrovsk
 Koordinaatit: 61°28′41″N, 129°07′38″E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Ulus (piiri):  Hangalassin ulus
Perustettu:  1682
Taajamaksi:  1941
Kaupungiksi:  1998
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunki
Väkiluku (2010):  9 495
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Postinumero:  678000–678002
Suuntanumero(t):  (+7) 41144
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pokrovsk (ven. Покровск, jak. Покровскай, Pokrovskaj) on kaupunki Lenan varrella Sahan tasavallan eteläosassa Venäjällä, 70 km Sahan pääkaupungista Jakutskista etelään. Pokrovsk sijaitsee Hangalassin ulusissa (piirissä) ja on sen hallinnollinen keskus.
Pokrovskissa on tiili-, teräsbetoni- ja asfalttitehtaat. Pokrovskin kautta kulkee Jakutskista Amurin alueelle johtava maantie.
Asukasluvun kehitys

9 823 (1989)
8 300 (1996)
10 092 (2002)
10 200 (2005)
9495 (2010)
Historia

Kasakat perustivat paikalle Karaulny Mys-nimisen linnoituksen vuonna 1682, josta sittemmin kehittyi Pokrovskojen kylä. Kylästä tuli kaupunkityyppinen taajama vuonna 1941, jolloin sen nimi muuttui samalla nykyiseen muotoon, Pokrovsk. Kaupunki Pokrovskista tuli vuonna 1998.
Aiheesta muualla

Google maps – Pokrovsk
Pääkaupunki: Jakutsk (Djokuuskaj)


Aldan |
Lensk (Lenskej) |
Mirnyi (Mirnej) |
Nerjungri |
Njurba |
Oljokminsk (Ölüöxüme) |
Pokrovsk (Pokrovskaj) |
Srednekolymsk (Orto Xalyma) |
Tommot |
Udatšnyi (Udatšnaj) |         
Verhojansk (Verxojanskaj) |
Viljuisk (Bülüü)
Sahan lippu
Ma Zhiyuan

Ma Zhiyuanin patsas Pekingissä
Ma Zhiyuan (perint.: 馬致遠; yksink.: 马致远; pinyin: Mǎ Zhìyuǎn; n. 1250–1321), kohteliaisuusnimeltään Dongli (perint.: 東籬; yksink.: 东篱; pinyin: Dōnglí), oli kiinalainen Yuan-dynastian runoilija ja näytelmäkirjailija. Hän oli kotoisin Dadusta, nykyisen Pekingin alueelta.
Ma kehitti ja teki suositummaksi sanqu-runomuotoa. Hänen katsotaan kuuluneen ”neljään suureen Yuan-näytelmäkirjailijaan” Guan Hanqingin, Bai Renfun ja Zheng Guangzun ohella. Man tuotantoon kuuluu neljätoista näytelmää.
Predikatiivi

Predikatiivi on lauseenjäsen, joka täydentää lauseen predikaattia ja viittaa yleensä subjektiin ja joskus objektiin. Predikatiivi on nomini; substantiivi tai adjektiivi ja sen sija nominatiivi, partitiivi tai genetiivi. Predikatiivi liittyy yleensä olla-verbiin, joka on lauseen kopula. Predikatiivi kuvailee, luonnehtii ja luokittelee subjektia.
nominatiivi – Kirja on jännittävä. Päivästä tuli kaunis.
partitiivi – Kirja on kierrätyspaperia. Keitosta tuli hyvää.
genetiivi – Kirja on minun.
Esimerkkejä

Naapurin Kalle on sairas.
engl. He used to be friendly.
ruots. Du är inte rolig.
Ma petite chatte

|  Ma petite chatte |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Fud Leclerc
Säveltäjä(t):  André Dohet
Sanoittaja(t):  André Dohet
Euroviisutiedot
Vuosi:  1958
Maa:  Belgia
Kieli:  ranska
Sijoitus:  5.
Pisteet:  8
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Dolf van der Linden
Ma petite chatte on Fud Leclercin esittämä kappale, joka edusti Belgiaa vuoden 1958 Eurovision laulukilpailussa Alankomaiden Hilversumissa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa viidenneksi 8 pisteellä.
Praslin

Praslin
Kartta Praslinin saaresta lähialueineen (espanjaksi)
| --- | --- |
Sijainti:   Seychellit
Korkein kohta:  367  m 
Pinta-ala:  39,5 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  8603 (2010)
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Praslin (joskus myös ransk. Île de Palme, Palmujen saari) on Seychellien saaristoon kuuluva saari ja samalla myös saariston sekä Seychellien valtion toiseksi suurin saari. Praslin on noin 4 km leveä ja 11 km pitkä saari ja sen pinta-ala on noin 39,5 km2. Saari sijaitsee noin 40 km Mahélta koilliseen. Praslinilla asuu noin 7% Seychellien valtion väestöstä ja sen väkiluku vuonna 2010 oli noin 8600 henkeä.
Maantiede ja luonto

Praslin vuoristoinen ja kallioperältään graniittinen saari. Sen etelä- ja keskiosien vuoristoalueella sijaitsee Main laakson kansallispuisto.
Talous, matkailu ja liikenne

Praslinilla sijaitsevat Grande Ansen ja Baie Sainte-Annen asutuskeskukset toimivat turistikeskuksina. Myös Côte d’Orin ranta on suosittu turistikohde. Turismin lisäksi saarella tuotetaan kopraa, vaniljaa ja puutavaraa sekä kasvatetaan kasviksia, erityisesti tomaatteja.
Saarta kiertää kaksi tietä ja yksi tie kulkee saaren etelä- ja keskiosien vuoristoalueen läpi. Lisäksi saarella on lentokenttä Amitiéssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Praslin Wikimedia Commonsissa