stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leena Alanen

Leena Mesike Alanen (o.s. Vesterinen, s. 12. marraskuuta 1946 Helsinki) on Jyväskylän yliopiston varhaiskasvatuksen professori emerita, jonka erityisosaamisalueita ovat lapsuuden sosiologia, lapsuudentutkimus, yhteiskuntateoria ja yhteiskuntafilosofia.
Alanen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen Sammon yhteislyseossa 1965, valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteiden kandidaatiksi 1971, Tampereen yliopistosta yhteiskuntatieteiden lisensiaatiksi 1982 ja väitteli Jyväskylän yliopistossa yhteiskuntatieteiden tohtoriksi 1993. Hänen väitöskirjansa nimike on Modern childhood? Exploring the ”child question” in sociology.
Vakinaisen työuransa Alanen aloitti asuntohallituksen projektitutkijana 1971–1972 ja siirtyi sitten Joensuun korkeakoulun Karjalan tutkimuslaitoksen tuntiassistentiksi, tutkijaksi ja lopulta lehtoriksi 1972–1975. Suomen Akatemian tutkijana hän työskenteli 1976–1978, Tampereen yliopiston tutkijana 1979–1980 ja Suomen Akatemian tutkimusassistenttina 1981–1983. Helsingin yliopiston kansanterveystieteen, erityisesti lääketieteellisen sosiologian väliaikaisena apulaisprofessorina Alanen toimi 1984–1985. Jyväskylän yliopiston palveluksessa Alanen aloitti tutkimusassistenttina 1984–1992, työskenteli sitten lehtorina 1992–1997 ja sai 1995 yliopiston sosiologian, erityisesti lapsuuden sosiologian dosentuurin. Jyväskylän yliopiston varhaiskasvatuksen professorina hän aloitti 2000 ja hoiti tehtävää vuoteen 2013, jolloin jäi eläkkeelle.
Alanen on kirjoittanut ja toimittanut lukuisia tieteellisiä julkaisuja erityisesti lapsuuden sosiologiasta ja varhaiskasvatuksesta.
Emma Aicher

| Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten alppihiihto. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Naisten alppihiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Peking 2022 | joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Cortina d'Ampezzo 2021 | joukkuekilpailu |  |
Emma Aicher (s. 13. marraskuuta 2003) on saksalainen alppihiihtäjä  Hänellä on myös Ruotsin kansalaisuus.
Pekingin olympialaisissa 2022 Aicher saavutti joukkuekilpailussa hopeamitalin. Henkilökohtaisessa pujottelussa hän oli 18:s ja suurpujottelussa 21:s. Cortina d' Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 Aicher saavutti pronssimitalin joukkuekilpailussa. Hän keskeytti henkilökohtaisen pujottelun. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli alppiyhdistetyssä kahdeksas. Saalbach-Hinterglemmin MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui sekä supersuurpujottelussa että syöksylaskussa kuudenneksi.
Alppihiihdon maailmancupissa Aicher kilpaili ensimmäisen kerran Lech/Zürsin parikilpailussa marraskuussa 2021. Hän saavutti heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä oltuaan yhdeksästoista. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Flachaun pujottelussa kaudella 2022–2023. Ensimmäisen sijoituksensa kolmen parhaan joukkoon hän saavutti sijoittumalla toiseksi Kvitfjellin ensimmäisessä syöksylaskussa helmikuussa 2025. Ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa hän saavutti Kvifjellin toisessa syöksylaskussa maaliskuussa 2025. Hän voitti La Thuilen ensimmäisen supersuurpujottelun maaliskuussa 2025.
Ralf Gothóni

| Ralf Gothóni |
| --- | --- |
 Ralf Gothóni 2010-luvulla. Kuva: Kirill Bashkirov
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. toukokuuta 1946 (ikä 78)
Ammatti:  pianisti säveltäjä kapellimestari
Puoliso:  Arja Gothóni Aila Rath-Gothóni  Elina Vähälä Suzan Saber
Muusikko
Tyylilajit:  klassinen
Soittimet:  piano 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ralf Georg Nils Gothóni (s. 2. toukokuuta 1946 Rauma) on suomalais-saksalainen pianisti, säveltäjä ja kapellimestari.
Gothóni on esiintynyt pianistina ja kapellimestarina viidessä maanosassa lukuisten tunnettujen orkesterien ja laulajien kanssa, esiintynyt lähes kaikilla merkittävillä musiikkijuhlilla sekä levyttänyt lähes 100 albumia useille kansainvälisille yhtiöille.
Gothóni on esiintynyt musiikkifestivaaleilla Salzburgissa, Berliinissä, Prahassa, Aldeburghissa, Edinburghissa, Roque de Antheronissa, Raviniassa ja Tanglewoodissa.
Ralf Gothóni on esiintynyt useiden orkestereiden kuten Chicagon, Detroitin ja Toronton sinfoniaorkestereiden, Berliinin ja Varsovan filharmonikkojen, Baijerin radio-orkesterin, Japanin filharmonikkojen sekä Englannin kamariorkesterin solistina.
Hän esiintyy vuosittain lukuisissa konserteissa sekä solistina että kapellimestarina johtaen pianon ääressä.
Elämä ja ura

Ralf Gothónin ura soolopianistina, kamarimuusikkona ja kapellimestarina on monipuolinen ja maailmanlaajuinen. Hänet tunnetaan harvinaislaatuisesta monipuolisuudesta: hän on paitsi pianisti myös kokonaisvaltaista muusikkoutta korostava ajattelija.lähde?
Gothóni aloitti musiikkiopintonsa viulunsoittajana kolmen vuoden vanhana ja piano-opintonsa viiden ikäisenä; hänen pianonopettajiaan olivat Tapani Valsta (Sibelius-Akatemia, Helsinki) ja Ervin László (Fribourgh, Sveitsi). Gothóni debytoi 15-vuotiaana orkesterisolistina, ja vuonna 1967 hän esiintyi Jyväskylän kesässä ”Vuoden debytanttina”. 1960-luvun lopulla hän toimi harjoituspianistina Tukholman Kuninkaallisessa oopperassa.
Ralf Gothónin uran merkkipaaluihin kuuluvat vuoden 1977 Schubertiadit: neljäkymmentä suomalaista laulajaa esitti Helsingissä noin 450 Franz Schubertin liediä. Konserttisarja nosti Gothónin kuuluisuuteen lied-pianistina, ja hän on uransa aikana esiintynyt muiden muassa Jorma Hynnisen, Martti Talvelan, Arleen Augérin, Edith Mathisin, Anne Sofie von Otterin, Ileana Cotrubașin, Peter Schreierin ja Barbara Hendricksin kanssa. Hän esiintyi lied-konserteissa 1990-luvun puoleenväliin saakka ja keskittyi sitten soolo- ja kamarimusiikkiohjelmistoon sekä orkesterinjohtoon.
Gothóni on kantaesittänyt toista tusinaa konserttoa; vuonna 2004 hän soitti ja johti John Tavenerin Pratirupa-pianokonserton kantaesityksen Lontoossa säveltäjän 60-vuotisjuhlakonsertissa. Kaudella 2005–2006 hän kantaesitti Aulis Sallisen ja Curtis Curtis-Smithin kaksoiskonsertot viulisti Elina Vähälän kanssa. Gothónia kuullaan myös säännöllisesti merkittävien kamarimusiikkifestivaalien vierailevana taiteilijana.
Levytysura

Gothóni on tehnyt lähes 100 albumia useille levymerkeille, joukossa BIS, CPO, Decca, DGG, EMI, Finlandia ja Ondine, jonka kanssa hän 1990-luvulla teki yli 20 CD:tä keskeisenä säveltäjänä Franz Schubert. Konserttolevytyksiin kuuluu ylistetty äänitys Benjamin Brittenin pianokonsertosta Helsingborgin sinfoniaorkesterin ja Okko Kamun kanssa, mukana sävellyksen alkuperäinen kolmas osa. Ondinelle hän levytti myös tunnin mittaisen Heitor Villa-Lobosin pianokonserton (Choros XI) Sakari Oramon johtaman Radion sinfoniaorkesterin kanssa sekä Einojuhani Rautavaaran kaksi pianokonserttoa Leipzigin Radio-orkesterin (Max Pommer) ja Baijerin radio-orkesterin (Jukka-Pekka Saraste) kanssa.
Tuoreista levytyksistä voi mainita useat Aulis Sallisen ja Alfred Schnittken musiikkia sisältävät CD:t.
Yksityiselämä

Ralf Gothónin ensimmäinen puoliso oli Arja Gothóni; heidän poikansa Mark Gothóni (s. 1967) on viulisti ja kamarimuusikko sekä Berliinin taideyliopiston professori. Toinen aviopuoliso oli Aila Rath-Gothóni; heidän poikansa Maris Gothóni (s. 1979) on pianisti ja runoilija. Aila Rath-Gothóni kuoli liikenneonnettomuudessa vuonna 1996. Kolmas aviopuoliso oli viulisti Elina Vähälä. Liitto päättyi eroon 2013. Gothónin vuodesta 2013 on ollut naimisissa alttoviulisti Suzan Saberin kanssa
Tehtäviä, hankkeita ja luottamustoimia

Professorina Gothóni on toiminut Sibelius-Akatemiassa vuosina 1992–2007, Hampurissa Hochschule für Musikissa vuosina 1986–96 ja Berliinissä Hanns-Eisler-Hochschulessa vuosina 1996–2000. Vuonna 2000 hänet nimitettiin vierailevaksi professoriksi Lontoon Royal College of Musiciin, ja 2006 hän aloitti pianokamarimusiikin professorina Instituto da Camara, Reina Sofiassa, Madridissa. 2010–2011 hän toimi vierailevana professorina myös Detmoldin musiikkikorkeakoulussa sekä vuodesta 2012 lähtien myös Karlsruhen korkeakoulussa. Gothóni pitää mestarikursseja ympäri maailmaa, ja hän on kuulunut monena kesänä Chicagon Steans Institute for Young Artistsin opettajakuntaan. Viime vuosina Gothóni on myös kutsuttu merkittävien kilpailujen tuomaristoon (mm. New York, Minneapolis, Santander, Vevey, Stuttgart, Bolzano, Alaska, Quindao) sekä kansainvälisiin asiantuntijatehtäviin. Musiikkikilpailuja vastustavana hän on kuitenkin osallistunut niiden merkittävien pianokilpailujen tuomaristoon, joissa pianistit ovat päässeet näyttämään kokonaisvaltaisen muusikon taitojaan myös kamarimusiikin parissa.
Ralf Gothóni toimi Englannin Kamariorkesterin ylikapellimestarina vuosina 2000–2009. Vuosina 2001–2006 hän toimi myös Seattlessa Northwest Chamber Orchestran musiikillisena johtajana. Gothóni oli Deutsche Kammerakademien päävierailijana vuosina 2004-2014. Aiemmin hänellä oli ollut monia taiteellisia tehtäviä: Finlandia Sinfoniettan ylikapellimestari 1989–1994, Turun kaupunginorkesterin päävierailija 1995–2000 ja Savonlinnan oopperajuhlien taiteellinen johtaja 1984–1987.
Ralf Gothóni on toiminut aktiivisesti kansainvälisen musiikkivaihdon edistäjänä. Hän toimi taiteellisena johtajana ja perustajajäsenenä "Kielletyn kaupungin musiikkijuhlilla" Pekingissä 1996 ja 1998 sekä on ollut järjestämässä Suomen ja Egyptin välisen musiikkisillan kehittymistä vuodesta 2004 lähtien yhteistyössä Kairon oopperan ja konservatorion kanssa. Hän on myös tukenut klassisen musiikin toimintaa Etelä-Afrikassa ja Israelissa sekä toiminut  Savonlinnan musiikkiakatemian taiteellisen toimikunnan puheenjohtajana.
Sävellyksiä ja kirjoja

Gothóni on säveltänyt muun muassa kolme kamarioopperaa (Ihmeellinen viesti vieraalta tähdeltä, libretto Hermann Hesse; Hunden, libretto T. Wulff; Aurinko hiekassa, libretto Viivi Luik), kamarikantaatin The Ox and Its Sephard (levytys: Ondine) ja siitä Concerto Grosso -version viululle, pianolle ja jousille, Peregrina-laulusarjan sekä siitä muokatun trion klarinetille, alttoviululle ja pianolle. 2014 kantaesitettiin hänen kamarikonserttonsa "Peregrina" alttoviululle ja kamariorkesterille. Sen innoittajana olivat saksalaisen Eduard Möriken Peregrina -runot.
Kirjalliseen tuotantoon kuuluvat Luova hetki (1998), Pyöriikö kuu (2001), Flyygelin kanssa (2004) sekä "Hämähäkki" (2014). Raija Lampilan kirjoittama muistelmateos Soiva elämä ilmestyi 2016.
Palkintoja

Vuonna 1994 Gothóni voitti yhdysvaltalaisen Gilmore-palkinnon, joka on yksi suurimmista klassisen musiikin palkinnoista. Lisäksi hän on saanut muun muassa Itävallan kulttuuriministeriön Schubert-mitalin 1978, Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon 1983 sekä Pro Finlandia -mitalin 1990. Vuonna 2012 Espanjan kuningatar Sofia palkitsi hänet taiteellisista ja pedagogisista ansioistaan.
Aiheesta muualla

Ralf Gothónin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Europeana  IdRef
Kerma

Kermakakku.
Kermasta voidaan valmistaa jäätelöä.
Kerma on homogenoimattoman maidon pinnalle luontaisesti nouseva rasvainen kerros. Maitorasva nousee maidon pinnalle, koska se on maitoa kevyempää.
Kuohu- ja kevytkerma ovat maidolla laimennettua kermaa.
Valmistus

Kermaa voidaan valmistaa kuorimalla se käsin lämpimässä seisseen maidon pinnalta. Yleensä kerma erotetaan kuitenkin maidosta separaattorilla. Täysrasvaisessa kermassa on vähintään 48 prosenttia rasvaa.
Kaupallisia kermatuotteita valmistetaan lisäämällä rasvatonta maitoa maidosta erotettuun kermaan. Separaattoria voidaan myös säätää siten, että kerman joukkoon pääsee jo alun perin myös maitoa. Tällä tavoin valmistetun kerman rasvapitoisuus on 35-44 prosenttia.
Kermaa voidaan hapattaa hapankermaksi. Lisäksi kermaa käytetään voin ja jäätelön raaka-aineena sekä ruoanvalmistuksessa ja leivonnassa parantamaan ruoan makua, ulkonäköä ja rakennetta. Kermaa voidaan käyttää myös jälkiruokien, kuten esimerkiksi mämmin, kastikkeena. Kerma vaahtoutuu suuren rasvapitoisuudensa vuoksi vispattaessa kermavaahdoksi. Kerman tilavuus kaksinkertaistuu vaahdotuksen myötä.
Kerma juoksettuu sitä herkemmin, mitä vähemmän siinä on rasvaa.
Kermatuotteet > Täyskerma

Täysrasvaisessa kermassa (engl. double cream) on vähintään 48 prosenttia rasvaa. Se vaahtoutuu nopeasti sekä kestää erinomaisesti kuumentamista ja pakastamista.
Täyskermasta voidaan valmistaa esimerkiksi tomaattikastiketta, koska se ei juoksetu helposti hapokkaassakaan ympäristössä. Sitä voidaan käyttää myös englantilaisen vanukkaan raaka-aineena tai piirakoiden ja jälkiruokien lisukkeena.
Täyskermassa on niin paljon rasvaa, ettei sitä tarvitse homogenoida. Täyskerman valmistuksen sivutuotteena syntyy kuorittua eli rasvatonta maitoa, jota kutsutaan myös kurriksi. Täyskermaa voi myös valmistaa itse sekoittamalla keskenään maitoa ja suolatonta voita.
Eurooppalaiseen ja turkkilaiseen ruokaperinteeseen kuuluva sakeutettu kerma (clotted cream) on pitkään kuumentamalla jähmeäksi konsentroitua kermaa, jossa on makea, pähkinäinen aromi.
Kermatuotteet > Kerman ja maidon seokset > Rasvaiset

Vaahtoutuvaa kermaa kutsutaan vispi- tai kuohukermaksi (ruots. vispgrädde). Kerman ja maidon seoksen voi vispata vaahdoksi, jos siinä on jäljellä vielä 35 prosenttia rasvaa.
Jos kermaan on jätetty 42-40-prosenttia rasvaa, sitä ei tarvitse homogenisoida, koska siinä on luontaisesti täyteläinen koostumus. Sitä voidaan lisäksi pakastaa ja se vaahtoutuu nopeasti eikä juoksetu happamassa ympäristössä.
Kuohukermaa voidaan käyttää kermavaahdon lisäksi esimerkiksi kastikkeisiin, keittoihin, soseisiin ja jälkiruokiin. Iskukuumennettu 38-prosenttinen kerma sopii erityisen hyvin koristepursotuksiin. Se vaahtoutuu hitaammin kuin iskukuumentamaton 36-prosenttinen kerma, mutta siitä tulee enemmän kermavaahtoa. Iskukuumennus aiheuttaa kuitenkin sen, että kerma maistuu laihemmalta ja kestää huonommin kuumennusta.
Kuohukerman rasvapitoisuus vaihtelee maittain. Esimerkiksi Arlan kuohukerma on Ruotsissa 36- tai 40-prosenttista, mutta Suomessa vain 35-36-prosenttista. Suomessa myydyn kuohukerman rasvapitoisuus oli aiemmin 38 prosenttia.
Kermatuotteet > Kerman ja maidon seokset > Vähärasvaiset

Vähärasvainen kerma ei vaahtoudu.
Ruokakerma sisältää yleensä 10–22 prosenttia rasvaa. Sen valmistuksessa käytetään kerman lisäksi tyypillisesti kemiallisesti modifioituja eli muunnettuja maissi- tai tapiokatärkkelystä ja vettä. Ruokakerma kestää kuohukermaa paremmin pitkää kuumentamista korkeissa lämpötiloissa juoksettumatta myös silloin, kun sitä on säilytetty kauan. Ruokakermaa voidaan käyttää esimerkiksi kastikkeisiin, uuniruokiin, keittoihin, patoihin ja leivontaan.
Kermasta ja maitoproteiinista tai maitojauhevalmisteesta valmistettu kevytkerma sisältää vain 10 prosenttia rasvaa. Kevytkerma saattaa sisältää myös karrageenia ja happamuudensäätöaine trinatriumsitraattia
Kahvikerma oli alun perin 19-prosenttista kermaa. Nykyään kahvikermassa on enää 10 prosenttia rasvaa ja se sisältää myös maitojauhevalmistetta. Kahvikerma ei kestä kovin hyvin kuumennusta.
Kermatuotteet > Hapankerma

Smetanan eli vuolukerman hapattamisessa käytetään venäläisestä keittiöstä peräisin olevaa hapatetta. Suomalaisessa smetanassa on 42 prosenttia rasvaa. Smetana kestää hyvin kuumennusta ja vaahtoutuu vatkatessa.
Ranskankerman (crème fraîche) valmistuksessa käytetään ranskalaisesta keittiöstä peräisin olevaa hapatetta. Suomalaisen ranskankerman rasvapitoisuus on yleensä 28 prosenttia. Suomalainen ranskankerma saattaa sisältää myös muunnettua maissitärkkelystä ja sakeuttamisaineita kuten guarkumia, johanneksenleipäpuujauhetta ja pektiinä. Ranskankermaa käytetään esimerkiksi keittoihin, pastaan ja piirakoihin sekä kylmiin kastikkeisiin ja tahnoihin. Se ei kestä pitkää kuumennusta.
Kermaviili on nimestään huolimatta hapankermaa, jonka rasvapitoisuus on 10 prosenttia. Kermaviiliä käytetään esimerkiksi kylmiin kastikkeisiin, dippeihin, taikinoihin sekä makeiden ja suolaisten piirakoiden täytteisiin.
Kerman lisäaineet

Suomalaiseen kermaan ryhdyttiin lisäämään sakeuttamisaine karrageenia (E407) vuonna 2015. Karrageenin käyttö mahdollistaa, että kermaa voidaan varastoida entistä kauemmin. Pisimpään säilyvät kermat korkeapastöroidaan (ESL-käsittely) tai iskukuumennetaan (UHT-käsittely). Lämpökäsittelyt eivät kuitenkaan estä sitä, että rasva pyrkii erottumaan kermasta pitkän säilytyksen aikana. Tämän vuoksi pitkän säilyvyyden kermaan on lisättävä karrageenia. Iskukuumennus aiheuttaa eniten karrageenin lisäämisen tarvetta.
Arlan ja Maitokolmion kuohukerma ovat edelleen lisäaineettomia. Myös luomukerma on usein lisäaineetonta.
Vähärasvaisen kerman ominaisuuksia parannetaan usein lisäämällä niihin maitojauhetta, kemiallisesti muunnettua maissi- ja tapiokatärkkelystä tai sakeuttamisaine karrageenia.
Hapankermaan saatetaan lisätä myös guarkumia, johanneksenleipäpuujauhetta tai pektiiniä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuohukerman ravintoainekoostumus fineli.fi
Kaakao kermavaahdolla.
Felicity

| Felicity |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  42–45 min
Luoja(t):  J. J. Abrams ja Matt Reeves
Pääosissa:  Keri Russell Scott Foley Scott Speedman Tangi Miller Greg Grunberg Amanda Foreman Amy Jo Johnson Ian Gomez
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   The WB Television Network  Nelonen
Esitetty:  29. syyskuuta 1998 – 22. toukokuuta 2002
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  84
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Lawrence Trilling Harry Winer
Käsikirjoittaja(t):  J. J. Abrams Matt Reeves David Graziano
Tuotantoyhtiö(t):  Touchstone Television Imagine Television
Palkinnot
Voitetut:  Emmy (1999) Golden Globe (1999) Teen Choice (1999)
Ehdokkuudet:  Golden Globe (1999) Teen Choice (1999, 2000, 2001, 2002) Emmy (2000) Satellite Awards (2005)
Aiheesta muualla
IMDb 
Felicity on yhdysvaltalainen kuvitteelliseen New Yorkin yliopistoon sijoittuva Emmy- ja Golden Globe -palkittu draamasarja, joka keskittyy päähenkilönsä Felicity Porterin (Keri Russell) opiskelijaelämän tapahtumiin. Sarjan loivat J. J. Abrams ja Matt Reeves, ja sitä esitettiin Yhdysvalloissa neljä tuotantokautta vuosina 1998–2002. Kaikkiaan sarjaa kuvattiin 84 jaksoa sekä esittämätön pilottijakso.
Toisella tuotantokaudella Keri Russell leikkasi pitkät hiuksensa ja WB Network siirsi sarjan esittämisen sunnuntaihin. Katsojaluvut romahtivat. WB Network syytti tapahtuneesta Russellin hiuksia ja kielsi sarjan muilta näyttelijöiltä hiustenleikkuun. Myöhemmissä DVD-julkaisuissa kerrotaan useaan otteeseen, että hiusten lyhennys oli käsikirjoitettu.
Aiheesta muualla

Felicity Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pyhän Yrjön Suuri valtaistuinsali

| Pyhän Yrjön Suuri valtaistuinsali> Большой тронный зал церкви Святого Георгия |
| --- | --- |
 Talvipalatsin Pyhän Yrjön suuri valtaistuinsali.
Osoite:  Dvortsovaja naberežnaja, 32, Pietari, Venäjä, 190000
Sijainti:  Pietari, Venäjä
Rakennustyyppi:  sali sijaitsee Eremitaašin museorakennuksessa.
Rakennustyöt aloitettu:  1787
Valmistumisvuosi:  1795
Avattu:  23. marraskuuta 1795
Suunnittelija:  Giacomo Quarenghi
Tyylisuunta:  Elisabetin barokki
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Talvipalatsi (Eremitaaši) palatsiaukiolta.
Pyhän Yrjön Suuri valtaistuinsali (ven. Большой тронный зал церкви Святого Георгия, Bolšoi tronnyi zal tserkvi Svjatogo Georgija) on Venäjän Pietarissa sijaitseva Talvipalatsin suuri valtaistuinsali.
Historia

Valtaistuinsali on rakennettu arkkitehti Giacomo Quarenghin suunnitelman mukaan vuosina 1787–1795. Sali on suunniteltu klassiseen tyyliin. Se vihittiin käyttöön 23. marraskuuta 1795, Pyhän Yrjön voittajan päivänä.
Historia > Sali esikuvana Suomen historiassa

Carl Erik Mannerheimin johtama Suomen lähetyskunta sai audienssin salissa vuonna 1808. Lähetyskunnan jäsenet vannoivat uskollisuutta Suomen uudelle hallitsija Keisari Aleksanteri I:le tämän valtaistuimen edessä, lähetyskunta antoi 17 kohdan esityslistan, jotka koski Suomen sodan jälkeisen ajan uudishallintoa. esitysten lisäksi Lähetyskunta esitti toiveen valtiopäivien järjestämiseksi Suomessa.
Suomessa Pyhän Yrjön nimeä kantava valtiosali on rakennettu Helsinkiin vuonna 1820 valmistuneeseen Presidentinlinnaan. Salissa säilytettiin Suomen itsenäisyyden alkuun saakka Suomen suuriruhtinaan valtaistuinta.
Galleria

Vastaanotto ensimmäisen valtionduuman avaamisen yhteydessä 27. huhtikuuta 1906. V. Poljakovin maalaus.
Pyhän Yrjön ritarikuntasalin keisarillinen valtaistuin.
Pyhän Yrjön salin katto.
Apollon sali.
Pyhän Yrjön salin uppotekoristeinen parketti.
Salin kattokruunun yksityiskohta.
Aleksanteri I valtaistuin on sijainnut Yrjön salissa. Aleksanteri I valtakausi kesti 23. maaliskuuta 1801 – 1. joulukuuta 1825.
Talvipalatsin Pyhän Yrjön salin sijainti rakennuskartassa.
Koovee (jääkiekko)

| Koovee (jääkiekko) |
| --- | --- |

Perustettu:  1929
Entiset nimet:  Tampereen Kilpa-Veljet TK-V Koo-Vee KOO-VEE KooVee
Kaupunki:  Tampere
Kotiareena:  Tampereen jäähalli
– kapasiteetti:  7300
Värit:                
Yhteistyöseurat:  Ilves (SM-liiga) Tappara (SM-liiga)
SM-mitalit
Kultaa:  1 (1968)
Hopeaa:  3 (1959, 1962, 1964)
Pronssia:  3 (1960, 1961, 1977)
Suomi-sarja
Mestaruudet:  0
Hopeaa:  3 (2004, 2011,  2018)
Pronssia:  4 (2002, 2006, 2010, 2012)
I-divisioona
Hopeaa:  1 (1981)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koovee (aik. Tampereen Kilpa-Veljet, TK-V, Koo-Vee, KOO-VEE) on tamperelainen jääkiekkoseura, joka on osa vuonna 1929 perustettua samannimistä monilajiseuraa Kooveeta. Seuran ensimmäinen jääkiekko-ottelu pelattiin vuonna 1945.
Jääkiekossa Koovee on voittanut yhteensä seitsemän SM-mitalia, mukaan lukien Suomen mestaruuden vuonna 1968. Seuran edustusjoukkueella on takanaan 27 kautta SM-sarjassa ja SM-liigassa. Vuodesta 2015 alkaen jääkiekon edustusjoukkueen taustayhteisönä toimi osakeyhtiömuotoinen KOOVEE Hockey Oy.
Kooveen edustusjoukkue pelasi viimeksi Mestiksessä vuosina 2018–2024. Keväällä 2024 seuralle ei myönnetty enää Mestis-lisenssiä taloudellisista syistä johtuen, joten edustusjoukkueen taustayhteisönä toiminut osakeyhtiö ajautui konkurssiin. Seuran junioritoiminta jatkuu edustusjoukkueen konkurssista huolimatta.
Historia

Kooveen ensimmäinen virallinen jääkiekko-ottelu pelattiin vuonna 1945. Seuralla on joukkueet Mestiksessä pelaavan edustuksen lisäksi jokaisessa junioriluokassa A-nuorista G-junioreihin, miesten joukkue 2. divisioonassa sekä naisten ja miesten harrastekiekkojoukkue.
Seuralla on meriittinä seitsemän SM-mitalin ja Suomen Cup-mestaruuden sekä mainittujen pääsarjakausien lisäksi yksitoista kautta Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, Mestiksessä.
Koovee aloitti kunnianumerokäytännön ensimmäisenä jääkiekkoseurana Suomessa. Kolmelle Koovee-legendalle myönnettiin kunnianumero 5. tammikuuta 2007 Urheilukanavan lähettämän TV-ottelun yhteydessä. Kunnianumerokäytäntö merkitsee sitä, että ansioitunut pelaaja saa tunnustuksena saavutuksistaan oman pelaajaviirin jäähallin kattoon. Sen sijaan pelaajan numeroa ei jäädytetä vaan se jää edelleen seuran käyttöön.
Huhtikuun lopussa 2024 Jääkiekkoliitto ja Mestis tiedottivat, että Koovee ei saa lisenssiä seuraavalle kaudelle, mikä merkitsee käytännössä Koovee Hockey oy:n konkurssia.
Logot

Koovee ry:n seuralogo.
Kooveen jääkiekon käyttämä logo.
Kooveen jääkiekon käyttämä logo.
Seuran saavutukset

Ensimmäinen virallinen jääkiekko-ottelu: 8.3.1945 TBK–TK-V 3–1
27 kautta SM-liigassa/SM-sarjassa
Suomen mestaruus 1968
SM-hopeaa 1959, 1962, 1964
SM-pronssia 1960, 1961, 1977
Suomen cup-mestaruus 1968
A-nuoret: Suomen mestaruus 1971, SM-hopeaa 1959, 1960, 1975, 1976
B-juniorit: Suomen mestaruus 1972
C-juniorit: SM-pronssia 1975
D-juniorit: SM-hopeaa 1977
E-juniorit: Suomen mestaruus 1967, SM-hopeaa 1969
Suomen ensimmäiset peliasu- ja kaukalon laitamainokset (Rebeinick-mopo, Urheilu-Sandberg), 1959
Suomen ensimmäinen yhtiömuotoinen SM-liigaseura (KOO-VEE Edustus Oy, perustettu 1974)