stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen käräjäoikeuksista
Käräjäoikeudet vuosina 1993–2009 > Vaasan hovioikeuspiiri

Jyväskylän käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Joutsa, Jyväskylä, Jyväskylän maalaiskunta (31.12.2008 asti), Keuruu, Laukaa, Leivonmäki (31.12.2007 asti), Luhanka, Multia, Petäjävesi, Toivakka ja Uurainen
Jämsän käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Jämsä, Jämsänkoski (31.12.2008 asti), Korpilahti (31.12.2008 asti), Kuhmoinen ja Muurame
Kauhajoen käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Isojoki, Jurva (31.12.2008 asti), Karijoki, Kauhajoki, Kurikka ja Teuva
Kauhavan käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Alahärmä (31.12.2008 asti), Alajärvi, Evijärvi, Kauhava, Kortesjärvi (31.12.2008 asti), Lappajärvi, Lapua, Vimpeli ja Ylihärmä (31.12.2008 asti)
Aiemmin ollut myös Lapuan käräjäoikeus (31.12.2004 asti), johon kuuluivat Alajärvi ja Lapua sekä Seinäjoen käräjäoikeuden tuomiopiiriin siirtyneet Lehtimäki ja Soini.
Kokkolan käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Halsua, Himanka, Kannus, Kaustinen, Kokkola, Kälviä (31.12.2008 asti), Lestijärvi, Lohtaja (31.12.2008 asti), Perho, Toholampi, Ullava (31.12.2008 asti) ja Veteli
Mustasaaren käräjäoikeus selvennä
Tuomiopiiri: Kaskinen, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kruunupyy, Luoto, Maalahti, Maksamaa (31.12.2006 asti), Mustasaari, Närpiö, Pedersören kunta, Pietarsaari, Oravainen, Uusikaarlepyy, Vöyri (31.12.2006 asti) ja Vöyri-Maksamaa (1.1.2007 alkaen)
Aiemmin ollut myös Pietarsaaren käräjäoikeus (1.3.2003 asti), johon kuuluivat Kruunupyy, Luoto, Pedersören kunta, Pietarsaari ja Uusikaarlepyy.
Porin käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Harjavalta, Huittinen, Kokemäki, Kiikoinen, Kullaa (31.12.2004 asti), Köyliö, Lavia, Luvia, Merikarvia, Nakkila, Noormarkku, Pomarkku, Pori, Siikainen, Säkylä, Ulvila ja Vampula (31.12.2008 asti)
Aiemmin ollut myös Kokemäen käräjäoikeus (1.10.2007 asti), johon kuuluivat Harjavalta, Huittinen, Kokemäki, Köyliö, Säkylä ja Ulvila sekä Tampereen käräjäoikeuden tuomiopiiriin siirtynyt Punkalaidun.
Seinäjoen käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Alavus, Ilmajoki, Jalasjärvi, Kuortane, Lehtimäki (31.12.2008 asti), Nurmo (31.12.2008 asti), Peräseinäjoki (31.12.2004 asti), Seinäjoki, Soini, Töysä, Ylistaro (31.12.2008 asti) ja Ähtäri
Aiemmin ollut myös Alavuden käräjäoikeus (31.12.2004 asti), johon kuuluivat Alavus, Kuortane, Töysä ja Ähtäri sekä Tampereen käräjäoikeuden tuomiopiiriin siirtynyt Virrat.
Vaasan käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Isokyrö, Laihia, Vaasa ja Vähäkyrö
Aiemmin ollut myös Kyrönmaan käräjäoikeus (1.4.2007 asti), johon kuuluivat Isokyrö, Laihia ja Vähäkyrö, Kauhajoen käräjäoikeuden tuomiopiiriin siirtynyt Jurva sekä Seinäjoen käräjäoikeuden tuomiopiiriin siirtynyt Ylistaro.
Äänekosken käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Konnevesi, Kyyjärvi, Laukaa, Pihtipudas, Pylkönmäki (31.12.2008 asti), Saarijärvi, Sumiainen (31.12.2006 asti), Suolahti (31.12.2006 asti), Viitasaari ja Äänekoski
Aiemmin ollut myös Saarijärven käräjäoikeus, johon kuuluivat Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Kyyjärvi, Pylkönmäki, Saarijärvi ja Uurainen. Samalla Uurainen (sekä Laukaa Äänekosken käräjäoikeuden tuomiopiiristä) siirtyi Jyväskylän käräjäoikeuden tuomiopiiriin.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Valtioneuvoston päätös kihlakunnanoikeuksien ja käräjäkuntain nimistä on Wikiaineistossa  (Vuodelta 1957)
Suomen käräjäoikeudet
| --- | --- |
Helsingin hovioikeuspiiri:   Helsinki  Itä-Uusimaa  Länsi-Uusimaa 
Itä-Suomen hovioikeuspiiri:   Etelä-Karjala  Etelä-Savo  Kymenlaakso  Pohjois-Karjala  Pohjois-Savo  Päijät-Häme 
Rovaniemen hovioikeuspiiri:   Kainuu  Lappi  Oulu 
Turun hovioikeuspiiri:   Ahvenanmaa  Kanta-Häme  Pirkanmaa  Varsinais-Suomi 
Vaasan hovioikeuspiiri:   Etelä-Pohjanmaa  Keski-Suomi  Pohjanmaa  Satakunta
Kunnallisvero (Suomi)

Kunnallisvero on Suomessa tulovero, joka peritään verovelvollisen ansiotuloista. Verovelvollinen maksaa kunnallisveroa sille kunnalle, joka on ollut hänen kotikuntansa verovuotta edeltävän vuoden viimeisenä päivänä.
Kunnallisvero vaihtelee kunnittain. Vuonna 2021 kunnallisveroprosentti vaihtelee välillä 16,50–23,50. Kunnat vahvistavat seuraavan vuoden kunnallisveroprosenttinsa vuosittain aina vuoden lopulla.
Valtion pääoma- ja ansiotuloverosta poiketen kunnallisveroprosentti ei muutu tulojen mukaan. Vähennysten vuoksi pienituloisemmat kuitenkin maksavat ansiotuloistaan vähemmän kunnallisveroa kuin enemmän ansaitsevat. Esimerkiksi vuonna 2021 kunnallisveroa aletaan maksaa vasta noin 16 120 euron palkkatuloista, ja 25 000 euronkin vuosipalkalla kunnallisveroa maksetaan keskimääräisellä kunnallisveroprosentilla (20,02 %) 8,3 prosenttia ja 40 000 euron vuosipalkalla 16,4 prosenttia. Näin ollen kunnallisvero on efektiivisesti progressiivinen vero eikä tasavero, toisin kuin saatetaan mieltää.
Tuotoltaan kunnallisvero on arvonlisäveron ohella Suomen merkittävin yksittäinen vero. Vuonna 2020 kunnallisveron tuotto oli noin 20,5 miljardia euroa, mikä tarkoittaa noin 21 prosenttia julkisen sektorin keräämistä verotuloista.
Kunnallisveron lisäksi kunnat saavat tuloja muun muassa kiinteistöverosta, valtionosuuksista sekä palveluiden maksu- ja myyntituloista. Lisäksi kunnille tilitetään osuus yhteisöveron tuotosta. Kunnallisveroprosentit ovat kuntien itsensä päätettävissä ilman valtion asettamia ala- tai ylärajoja, mutta kunnallisverotuksessa tehtävistä vähennyksistä päättää eduskunta.
Historiaa

Kunnallisveron määräämistä kutsuttiin aikanaan taksoitukseksi ja sitä varten jokaisessa kunnassa toimi taksoituslautakunta. Taksoituslautakunnat lakkautettiin vuoden 1960 alussa, jolloin valtion-, kunnallis- ja kirkollisverotus yhdistettiin ja perustettiin verolautakunnat uuden verotuslain nojalla.
Kunnallis­­verotuksessa tulot laskettiin aikaisemmin vero­äyreinä siten, että yhtä veroäyriä vastasi sadan markan tulo, vuoden 1963 rahanuudistuksen jälkeen yksi markan vastasi veroäyriä. Kunnallis­vero­prosentista käytettiin nimitystä vero­äyrin hinta. Näistä termeistä luovuttiin vuonna 2002 euron käyttöön­oton yhteydessä.
Kunnallisveroprosentit

| Vuosi | Keskimäärin | Alin | Ylin |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 16,47 | 14,00 | 19,50 |
| 1995 | 17,53 | 15,00 | 20,00 |
| 2000 | 17,65 | 15,50 | 19,75 |
| 2005 | 18,29 | 16,00 | 21,00 |
| 2010 | 18,97 | 16,25 | 21,00 |
| 2015 | 19,82 | 16,50 | 22,50 |
| 2020 | 19,97 | 17,00 | 23,50 |
Vuosina 1990–2020 keskimääräinen kunnallisveroprosentti on noussut 3,5 prosenttiyksiköllä.
Maakunnittain tarkasteltuna kunnallisvero on Ahvenanmaalla muuta maata matalampi. Ahvenanmaalla keskimääräinen kunnallisveroprosentti vuonna 2021 on 17,60, kun koko maassa se on 20,02. Toiseksi keveintä kunnallisverotus on Uudellamaalla (18,70 %) ja kireintä Etelä-Savossa (21,94 %).
Vuonna 2021 matalin kunnallisveroprosentti on Ahvenanmaan Jomalassa, jossa se on 16,50 ja korkein Keski-Pohjanmaan Halsualla, jossa se on 23,50 vuodesta 2020 alkaen. Manner-Suomen kunnista matalimmat veroprosentit ovat Kauniaisissa (17) ja Helsingissä, Espoossa ja Satakunnan Eurajoella (18), joista viimeksi mainitussa on Olkiluodon ydinvoimalaitos.
Kunnallisveroprosentit > Efektiivinen kunnallisveroprosentti

Kunnallisveroprosentti on kuitenkin vain nimellinen veroaste tai bruttoveroaste. Se ei yksinään kerro, paljonko veroa todellisuudessa maksetaan. Kunnallisverosta tehdään erilaisia vähennyksiä. Vähennyksiä voi tehdä tuloista tai veroista. Tulosta tehtäviä vähennyksiä ovat muun muassa matkakustannukset, tulonhankkimiskulut, ansiotulovähennys ja perusvähennys. Verosta tehtäviä vähennyksiä ovat muun muassa työtulovähennys, kotitalousvähennys sekä asuntolainan koron alijäämähyvitys. Vähennysten määrä riippuu veronmaksajan tulotasosta ja vähennykset on kohdistettu alemmille tulotasoille.
Siten nimellistä kunnallisveroprosenttia paremmin todellisuutta kuvaa efektiivinen veroaste, joka on maksetun kunnallisveron suhde ansiotuloihin. Esimerkiksi vuonna 2020 koko maan keskimääräinen nimellinen veroaste oli 19,97 prosenttia, mutta efektiivinen veroaste vain 14,44 prosenttia. Vuonna 2020 kuntien efektiiviset veroasteet vaihtelivat 10,50 prosentista 16,17 prosenttiin.
Kunnan nimellisen ja efektiivisen veroasteen ero kertoo asukkaiden tulotasosta: Mitä suurempi ero, sitä matalampi tulotaso kunnassa on. Mitä korkeampi efektiivinen veroaste suhteessa bruttoveroasteeseen, sitä enemmän veroja kunnallisveroprosenttin nostamalla saadaan kerättyä.
Kunnallisveron kiristyminen ja korotuspaineet

| Vuosi | Nostaneet (kpl) | Laskeneet (kpl) | Kuntien määrä | Nostaneet (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 119 | 3 | 415 | 28,7 % |
| 2009 | 67 | 4 | 348 | 19,3 % |
| 2010 | 181 | 2 | 342 | 52,9 % |
| 2011 | 49 | 6 | 336 | 14,6 % |
| 2012 | 91 | 3 | 336 | 27,1 % |
| 2013 | 119 | 4 | 320 | 37,2 % |
| 2014 | 156 | 0 | 320 | 48,8 % |
| 2015 | 98 | 0 | 317 | 30,9 % |
| 2016 | 45 | 3 | 313 | 14,4 % |
| 2017 | 47 | 14 | 311 | 15,1 % |
| 2018 | 53 | 6 | 311 | 17,0 % |
| 2019 | 46 | 5 | 311 | 14,8 % |
| 2020 | 53 | 7 | 310 | 17,1 % |
| 2021 | 39 | 4 | 309 | 12,6 % |
Kunnallisveroprosentteihin on kohdistunut ja kohdistuu korotuspaineita tulevina vuosina. Maakunta- ja soteuudistus auttaa erityisesti pieniä kuntia, mutta tästä huolimatta korotuspaineet pysyvät alle 2 000 asukkaan kunnissa korkeampina kuin isoissa kunnissa.
Korkeimmillaan kunnallisveroprosentit ovat usein siellä, missä väestön tulotaso on alhainen. Vähävaraisilla alueilla myös veronkorotuspaine on usein suurin, mikä voi johtaa kuntien välisten erojen kasvamiseen.
Kuntien tehtävät jakautuvat sosiaalihuoltoon, terveydenhuoltopalveluihin, opetus- ja kulttuuripalveluihin, teknisiin palveluihin ja muihin palveluihin. Vuonna 2012 laskettiin kunnilla olevan 535 tehtävää ja yli 900 näistä tehtävistä johtuvaa velvoitetta. 1970-luvulta alkaen ovat kunnat ovat saaneet paljon uusia tehtäviä; niiden lisääntyminen oli erityisen voimakasta 1990-luvulla. Tehtävien määrä oli kaksinkertaistunut vuosina 1990–2012 ja 4,7-kertaistunut vuosina 1970–2012. Tehtävien lukumäärä sinänsä ei kuitenkaan kerro niiden aiheuttamasta taloudellisesta rasitteesta kunnille.
Kunnallisveron kiristyminen ja korotuspaineet > Valtionosuuksien leikkaukset

Valtion budjetin tasapainottamiseksi päätetyt valtionosuuksien leikkaukset ovat vähentäneet kuntien tuloja ja pakottaneet kuntia velkaantumaan tai kiristämään veroja. Kuntaliiton mukaan kuntien valtionosuuksia on vaalikauden aikana leikattu noin viidennes (tieto vuodelta 2013).
Kunnallisveron kiristyminen ja korotuspaineet > Väestön ikääntyminen

Vanhasta väestöstä aiheutuu kunnille kustannuksia. Vanhojen ihmisten terveydenhoitomenot ovat korkeampia kuin muulla väestöllä ja sosiaali- ja terveydenhoidon kustannukset kasautuvat viimeisiin elinvuosiin ja -kuukausiin. Eläkkeellä olevien ihmisten verotettavat tulot ovat pienempiä kuin työssäkäyvien ihmisten tulot.
Kunnallisveron kiristyminen ja korotuspaineet > Kuntien työvoimakustannukset

Kuntien työntekijöiden palkat ovat nousseet. Tämä tietää kunnalle kustannusten nousua. 2005–2013 palkat ovat kuntasektorilla nousseet 31,2 prosenttia. Veronkorotusten taustalla on osittain Tehyn työtaistelu 2007, jonka seurauksena terveydenhoitoalan palkat nousivat merkittävästi.
Sote-uudistuksen piirissä olevan henkilöstön työvoimakustannukset ovat 48 % kaikista kuntatyönantajan työvoimakustannuksista.
Aiheesta muualla

Luettelo kuntien ja seurakuntien tuloveroprosenteista vuonna 2021 (PDF) Verohallinto.
Kunnallisveroprosentit vuonna 2010.
Mary Brian

Mary Brian
Louise Byrdie Dantzler eli Mary Brian (17. helmikuuta 1906 Corsicana, Teksas – 30. joulukuuta 2002 Del Mar, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka onnistui siirtyä mykkäelokuvista äänielokuviin. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.
Peter Panissa (1924) elokuvadebyyttinsä tehnyt Brian esiintyi enimmäkseen 1920–1930-luvuilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mary Brian Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Macrothemis extensa

| Macrothemis extensa> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Sudenkorennot Odonata
Alalahko::  Aitosudenkorennot Anisoptera
Heimo::  Varsinaiset sudenkorennot Libellulidae
Suku::  Macrothemis
Laji::  extensa
Kaksiosainen nimi
 Macrothemis extensa  Ris, 1913 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Macrothemis extensa on sudenkorentolaji, jonka kuvasi vuonna 1913 Friedrich Ris. Se kuuluu sukuun Macrothemis ja varsinaisten sudenkorentojen heimoon. Alalajeja ei ole listattu Catalogue of Lifeen.
↑  González-Soriano, E. & Guzmán Ojeda, R.J.: Macrothemis extensa IUCN Red List of Threatened Species. Version 2021-2.  2021. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 10.10.2021. (englanniksi)
Mark Fraser

| Mark Fraser |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. syyskuuta 1986 (ikä 38) Ottawa, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  193 cm
Paino:  107 kg
Seura
Seura:  Schwenninger Wild Wings
Sarja:  DEL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2006–
Aik. seurat:  Lowell/Albany Devils (AHL)   New Jersey Devils   Syracuse Crunch (AHL)   Toronto Maple Leafs   Toronto Marlies (AHL)   Edmonton Oilers   Binghampton Senators (AHL)   Bakersfield Condors (AHL)   TPS (SM-liiga)   HKm Zvolen (SloEl)
NHL-varaus:  84. varaus, 2005 New Jersey Devils
Mark Fraser (s. 29. syyskuuta 1986 Ottawa, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa Schwenninger Wild Wingsiä Saksan pääsarjassa.
Ura

Fraser pelasi juniorikiekkoa Kitchener Rangersissa, OHL:ssä vuosina 2004–2006. Toisella kaudellaan hän toimi joukkueen kapteenina Mike Richardsin lähitessä joukkueesta. Hänet varattiin New Jersey Devilsiin kolmannella kierroksella numerolla 84 NHL:n varaustilaisuudessa 2005. Ensimmäisen ottelunsa ammattilaistasolla Fraser pelasi kauden 2005–2006 lopulla Devilsin farmiseurassa Albany Devilsissä. Ensimmäisen täyden kauden ammattilaisena Fraser pelasi 2006–2007 Lowell Devilsissä. Samalla kaudella hän pelasi NHL:ssä seitsemän ottelua. Hän pelasi Lowellissa myös kaudella 2008–2009, kun ei onnistunut ottamaan paikkaa New Jerseyn kokoonpanossa.
24. lokakuuta 2009 Fraser teki ensimmäisen NHL-maalinsa Pittsburgh Penguinsin Marc-Andre Fleurya vastaan.
12. joulukuuta 2011 Fraser kaupattiin Rod Pelleyn ja seitsemännen kierroksen varauksen kanssa Anaheim Ducksiin, joka antoi tilalle Kurtis Fosterin sekä Timo Pielmeierin. Myöhemmin Fraser vaihdettiin Anaheimista Toronto Maple Leafsiin Dale Mitchellin tilalle.
30. heinäkuuta 2013 Fraser ja Maple Leafs tekivät vuoden mittaisen sopimuksen, josta hän sai 1,275 miljoonaa dollaria. 31. tammikuuta 2014 Maple Leafs kauppasi Fraserin Edmonton Oilersiin, joka antoi tilalle oikeudet Teemu Hartikaiseen sekä Cam Abneyn.
Vapaiden pelaajien markkinoilta Fraser teki lyhyen paluun New Jersey Devilsin riveihin solmittuaan sopimuksen farmijoukkue Albany Devilsin kanssa 2. marraskuuta 2014. 18. joulukuuta hän sai sopimuksen NHL-Devilsiin. Paluu NHL:ään toteutui 3. tammikuuta 2015, kun hän pelasi New Jerseyn paidassa Philadelphia Flyersia vastaan.
Fraser siirtyi TPS:aan ja pelaamaan Jääkiekon SM-liigaa syyskaudella 2017. Ennen joulutaukoa hänen vahvistettiin saaneen jatkosopimuksen koejakson jälkeen.
Tilastot

Käännös suomeksi
Mandela: Pitkä tie vapauteen

| Mandela: Pitkä tie vapauteen> Mandela: Long Walk to Freedom |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Justin Chadwick
Käsikirjoittaja:  William Nicholson
Perustuu:  Nelson Mandelan omaelämäkertaan Pitkä tie vapauteen
Tuottaja:  Anant Singh Jeff Skoll Mohamed Khalaf Al-Mazrouei
Säveltäjä:  Alex Heffes
Kuvaaja:  Low Crawley
Leikkaaja:  Rick Russell
Pukusuunnittelija:  Dianna Cilliers
Pääosat:  Idris Elba Naomie Harris
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta Etelä-Afrikka
Tuotantoyhtiö:  The Weinstein Company
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix
Ensi-ilta:  7. syyskuuta 2013 (Toronto)  1. tammikuuta 2014  14. helmikuuta 2014
Kesto:  146 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  7 061 587 dollaria 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mandela: Pitkä tie vapauteen (Mandela: Long Walk to Freedom) on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Justin Chadwickin ohjaama elämäkertaelokuva Nelson Mandelasta. Se perustuu Mandelan omaelämäkertaan Pitkä tie vapauteen vuodelta 1995. Elokuvan on käsikirjoittanut William Nicholson. Mandelaa elokuvassa näyttelee Idris Elba.
Elokuva sai ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla 7. syyskuuta 2013. Suomessa elokuvan ensi-ilta on 14. helmikuuta 2014.
Mandela: Pitkä tie vapauteen palkittiin parhaan kappaleen Golden Globella oltuaan ehdolla myös parhaasta musiikista ja parhaasta miespääosasta draamaelokuvassa (Justin Chadwick).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Idris Elba  | … |  Nelson Mandela   |
|  Naomie Harris  | … |  Winnie Madikizela-Mandela   |
|  Tony Kgoroge  | … |  Walter Sisulu   |
|  Terry Pheto  | … |  Evelyn Mase   |
|  Riaad Moosa  | … |  Ahmed Kathrada   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Mandela: Pitkä tie vapauteen Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Mandela: Pitkä tie vapauteen Box Office Mojossa (englanniksi)
Mandela: Pitkä tie vapauteen Rotten Tomatoesissa (englanniksi)
Mandela: Pitkä tie vapauteen Metacriticissä (englanniksi)
Äkkikuolema (täsmennyssivu)

Äkkikuolema tarkoittaa seuraavia asioita:
äkkikuolema, biologisen elämän äkillinen loppu
Äkkikuolema (engl. Blue Ice), vuoden 1992 elokuva
Äkkikuolema (engl. Sudden Death), vuoden 1995 elokuva
äkkikuolema, urheilutermi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Äkkikuolema”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Macuat

Makua-perhe Mosambikissa
Macuat (makuat, makhuwat) ovat pohjoisen Mosambikin suurin etninen ryhmä. He elävät pääosin Sambesi -joen pohjoispuolella ja puhuvat nigeriläiskongolaisten kielten ryhmään kuuluvaa macuan kieltä.
Macuoita asuu Mosambikin lisäksi Tansaniassa. Heitä on yhteensä noin kuusi miljoonaa.
Marne-la-Vallée

Serriksen kaupunginosan uusi keskusta.
Marne-la-Valléen paikallisjuna-asema Disneyland Parisin vieressä.
Marne-la-Vallée on uusi kaupunki Pariisin lähellä Ranskassa, Île-de-Francen hallintoalueella, Seine-et-Marnen departementissa. Se koostuu viidestä asutuskeskuksesta – Porte de Paris, Val Maubuée, Torcy, Val de Bussy ja Val d’Europe – sekä Disneyland Paris -lomakeskuksesta. Vuonna 2007 kaupungin väkiluku oli 282 150.
Pääkaupungin läheisyys mahdollisti 1970-luvulla kaupungin nopean kasvun, joka kuitenkin pysähtyi 1990-luvun talouslamaan. Toinen nousu koitti valtavasta turismihankkeesta, Disneyland Paris -lomakeskuksesta ja sen yhteyteen rakennetusta Val d’Europen taajamasta. Muun muassa Nestlé-yhtymän Ranskan pääkonttori sijaitsee Val d’Europessa.
Useimmat kaupungin taajamista sijaitsevat RER A4 -junalinjan varrella. Ranskan merkittävin TGV-risteysasema sijaitsee Marne-la-Valléessa, josta on päivittäiset yhteyden muun muassa Lontooseen, Brysseliin ja Strasbourgiin.
Aiheesta muualla

Marne-la-Valléen kaupungin viralliset sivut
Kaupunkiopas
Val d’Europen opas (Arkistoitu – Internet Archive)
Marne Maitland

Marne Maitland (1920–1991/1992) oli brittiläis-intialainen näyttelijä. Hän näytteli 1950–1990 useissa elokuvissa, usein arabia tai aasialaista hahmoa.
Aiheesta muualla

Marne Maitland Internet Movie Database. Seattle:  Amazon.com. (englanniksi)
Marmári (Kos)

| Marmári Μαρμάρι |
| --- | --- |
 Marmárin kylää.
 Marmári
 Koordinaatit: 36°52′18″N, 27°8′58″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Kos
Kunta:  Kos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6401020202
Väkiluku (2011):  567
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marmári (kreik. Μαρμάρι) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kosin saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kosin kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 567 (vuonna 2011).
Marmárin rantaa.
Marmárin kylä sijaitsee Kosin pohjoisrannikolla noin 14 kilometriä länteen saaren keskuksesta Kosin kaupungista. Se on osa Pylín kaupunkiyhdyskuntaa. Marmári tunnetaan rantalomakohteena ja pitkästä Marmárin rannasta. Kylän koillispuolella sijaitsee Tigkákin suolajärvi ja Tigkákin kylä.
Aiemmin kylä kuului Díkaioksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Kosin kunnan Díkaioksen kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marmári Wikimedia Commonsissa
Äkkikuolema

Äkkikuolema on sairaudesta aiheutuva kuolema, joka tapahtuu välittömästi tai pian sen jälkeen, kun oireet ovat alkaneet. Arviolta 12 % kaikista kuolemantapauksista on äkkikuolemia, ja 90 % äkkikuolemista on sydänperäisiä.
Yleinen äkkikuoleman syy on sepelvaltimotauti. Muita sydänperäisiä aiheuttajia ovat mm. erilaiset rytmihäiriöt, synnynnäiset sydänviat (ml. Brugadan oireyhtymä ja hypertrofinen kardiomyopatia), sydänlihastulehdus tai sydämen alueella sijaitsevat kasvaimet. Myös perinnöllinen Marfanin oireyhtymä saattaa johtaa äkkikuolemaan sydämessä ja aortassa mahdollisesti ilmenevien tautitilojen seurauksena.
Pienillä lapsilla äkkikuolema on tavallisesti kätkytkuolema, jonka syitä ei tarkkaan tunneta.
Äkkikuoleman riskiä eri tilanteissa voidaan mitata mikromorteilla.
Malene Mortensen

Malene Mortensen
Malene Mortensen (s. 23. toukokuuta 1982) on tanskalainen laulaja. Helmikuussa 2002 hän voitti Tanskan euroviisukarsinnan Melodi Grand Prix ja edusti maataan Eurovision laulukilpailussa Tallinnassa kappaleella Tell Me Who You Are ja sijoittui viimeiseksi, 24. sijalle.
Diskografia

Paradise (2003)
Date With A Dream (2005)
Malene (2006)
Desperado (2007)
Aiheesta muualla

Malene Mortensenin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi)
Malakka

| Malakka (Bandar Melaka) |
| --- | --- |
 Kaupunkikuva
 lippu:  vaakuna
 Malakka
 Koordinaatit: 2°11′20″N, 102°23′4″E 
Valtio:   Malesia
Osavaltio:  Malakka
Perustettu:  1396
Kaupunginoikeudet:  2003
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunki
 – Pormestari:  Yusof Bin Jantan
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  303 km²
Väkiluku (2010):  503 127
 – Väestötiheys:  1,502.64 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Malakka (malaijiksi Bandar Melaka) on malesialainen kaupunki ja Malakan osavaltion pääkaupunki. Kaupungissa on 503 000 asukasta. Kaupunki sijaitsee Malakansalmen rannikolla. Malakka kuuluu yhdessä George Townin kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon.
Historia

Malakan kuningaskunta ja Malakan kaupunki perustettiin joko 1300-luvun lopussa tai 1400-luvun alussa. Pienestä kalastajakylästä kasvoi nopeasti merkittävä kaupunki. Islaminusko tuli myös alueelle pian tämän jälkeen ja Malakasta tuli sulttaanikunta. Samalla Malakan kaupunki nousi islamilaisuuden keskus.
Portugalilaiset valloittivat Malakan 1511. He rakensivat kaupunkiin useita julkisia rakennuksia, mutta tuhosivat myös monia islamilaisia rakennuksia. Muutkin eurooppalaiset kiinnostuivat alueesta, kun Malakansalmen merkitys kasvoi. Hollantilaiset kaappasivat Malakan portugalilaisilta 1641. Malakka kohosi hollantilaishallinnassa jälleen niemimaan keskukseksi.
Napoleonin sotien aikana Malakka päätyi brittiläisten käsiin. Britit olivat perustaneet vuonna 1786 George Townin, joka kilpaili Malakan kanssa niemimaan hallinnasta. Ranska oli vallannut Euroopassa Alankomaat, joten brittiläiset valtasivat Malakan, ettei se päätyisi Ranskalle. Malakka palautettiin Alankomaille Wienin kongressissa, mutta se palautui briteille myöhemmin vaihdossa Sumatralla sijaitsevaan Bengkuluun.
Malesian ensimmäinen pääministeri Tunku Abdul Rahman julisti maan itsenäiseksi Malakassa 20. helmikuuta 1956.