stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kampus Kustannus

Kampus kustannus on vuonna 1979 perustettu Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan julkaisusarjana aloittanut pienkustantamo. Kustannustoiminnan aloittamisen taustalla olivat Jyväskylässä 1970-luvun lopussa vaikuttanut sivistysyliopistoliike sekä yliopiston historian laitoksen kotiseutukirjasarja. Kampus kustannus -nimi otettiin käyttöön vuonna 1996. Kaikkiaan julkaisusarjassa on ilmestynyt noin 80 teosta. Vuoden 2009 loppuun mennessä kustantamo on julkaissut 81 teosta.
Julkaisujen painopisteinä ovat olleet erityisesti yhteiskunta- ja humanistiset tieteet. Kustantamon julkaisemia historian alan tietokirjoja ovat esimerkiksi Outi Merisalon Manu Scripta: Länsimaisen kirjan historia keskiajalla (2003) sekä jyväskyläläisten historioitsijoiden koostama Vanhojen käsialojen lukukirja (2002). Filosofisiin julkaisuihin kuuluvat muun muassa Pertti Tötön Pirullinen positivismi (1997) ja uusintapainos J. E. Salomaan Filosofian historiasta (WSOY, 1935/36).
Aiheesta muualla

Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kampus Kustannus: Korkeatasoista kirjallisuutta pienellä budjetilla. Tiedonjyvä 2012.
Kallio-Musta

| Kallio-Musta |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°44′00″N, 24°09′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kolunjoen valuma-alue (35.46)
Laskupuro:  Mustapuro Syväjokeen 
Järvinumero:  35.463.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  178,9 m  
Rantaviiva:  0,724 km  
Pinta-ala:  2,622 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKallio-Musta 
Kallio-Musta , tai yhteen kirjoitettuna Kalliomusta , on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Hautakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Syväjoen alueeseen (35.463) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 178,9 metriä mpy.
Kanoninen kimppu

Matematiikassa dimensiota n olevan algebrallisen variston kanoninen kimppu on suorakimppu
joka on V:n kotangenttikimpun  \Omega  n:s ulkopotenssi. Se on siis V:n holomorfisten n-muotojen kimppu, kun V on määritelty kompleksilukujen kunnassa. Tämä V:n duaalinen objekti Serren dualisuuden suhteen. Tätä voidaan myös ajatella kääntyvänä lyhteenä.
Kanoninen luokka on V:n Carterin divisorin K divisoriluokka. Sen avulla voidaan muodostaa kanoninen kimppu, joka on V:n lineaaristen ekvivalenssien ekvivalenssiluokka, ja sen divisoreja kutsutaan kanonisiksi divisoreiksi. Antikanoninen divisori on muotoa −K oleva divisori, missä K on kanoninen. Antikanoninen kimppu on vastaava käänteinen kimppu  \,\!\omega ^{-1}.
Singulaariselle varistolle X on olemassa useita tapoja määritellä kanoninen divisori. Jos varisto on normaali, se on sileä ja sen kodimensio on yksi. Erityisesti voidaan määritellä sileän paikan kanoninen divisori. Tästä saadaan X:n yksikäsitteinen Weilin divisoriluokka. Tässä luokassa merkitään KX:llä X:n kanonista divisoria.
Toisaalta normaalille varistolle X voidaan tutkia X:n normalisoidun dualisoivan kompleksin d:ttä kohomologiaa. Tämä lyhde vastaa Weilin divisoriluokkaa, joka on sama kuin yllä määritelty divisoriluokka KX. Samaan tulokseen päästään myös, jos X on S2, Gorenstein, ja dimensiota yksi.
Kanohi

Kanohit ovat Lego Groupin Bionicle-hahmojen kerättäviä naamioita. Useimmilla Bionicle-hahmoilla on sellaiset. Kanohi antaa käyttäjälleen jonkin erityisen kyvyn. Kanohi Nuvan käyttäjä voi myös jakaa naamion voimat lähellä olevien kanssa. Aluksi Kanohi-naamioita oli 64, mutta uusia on tullut ajan mittaan.
| Nimi | Kuvaus |
| --- | --- |
Hau Nuva: Tämä Kanohi-naamio suojaa tehokkailtakin hyökkäyksiltä, mutta ei tehoa väijytykseen.
Pakari Nuva: Tämä Kanohi-naamio antaa käyttäjälleen paljon voimaa.
Huna: Tämä Kanohi-naamio antaa käyttäjälleen kyvyn liikkua näkymättömänä.
Miru Nuva: Käyttäjä voi käyttää ilmavirtoja hyväkseen pysyäkseen ilmassa korkealla.
Kakama Nuva: Käyttäjä voi juosta kovaa vauhtia ja kulkea kiinteiden esteiden lävitse vahingoittumatta.
Mahiki: Antaa käyttäjälleen kyvyn luoda illuusioita.
Kaukau Nuva: Käyttäjä voi hengittää veden alla.
Matatu: Käyttäjä voi siirtää esineitä ajatuksen voimalla.
Rau: Kanohi Rau antaa kyvyn tulkata riimuja ja symboleja sekä puhua vieraita kieliä.
Ruru: Tämän naamion avulla voi valaista pimeitä paikkoja tai nähdä pimeässä.
Suletu: Käyttäjä voi lukea ajatuksia.
Vahi: Käyttäjä voi muuttaa aikaa.
Avohkii: Avohkii on legendaarinen valon naamio. Käyttäjä voi kääntää yön päiväksi ja vihollisen raivon ystävyydeksi.
Kraahkan: Kraahkan on Makutan käytössä oleva naamio, jolla voi luoda voimakkaitakin pimeyden olentoja.
Akaku Nuva: Käyttäjä voi nähdä kiinteiden seinien läpi ja tunnistaa illuusiot.
Rode: Käyttäjä näkee kaiken oikeassa muodossaan, valepuvut eivät toimi.
Olmak: Käyttäjä voi avata maanalaiset ovet ja portit.
Kualsi: Käyttäjä voi siirtyä paikasta toiseen teleportaatiota käyttäen.
Aki: Käyttäjä saa paljon rohkeutta.
Rua: Käyttäjä saa paljon viisautta.
Komau: Käyttäjä voi ohjata toisia olentoja.
Kiril: Käyttäjä voi uudestisyntyä.
Calix: Käyttäjä voi tehdä asioita, jotka muista tuntuvat mahdottomilta.
Elda: Käyttäjä voi paikantaa Elämän Naamion tai muita asioita.
Kadin: Käyttäjä voi lentää korkealla puiden yläpuolella.
Sanok: Käyttäjä saa loistavan tarkkuuden ja osuu millä tahansa mihin tahansa.
Iden: Käyttäjä voi vapauttaa henkensä, joka on muille näkymätön, fyysisestä ruumiista ja on suojassa miltä tahansa fyysiseltä hyökkäykseltä kunnes palaa fyysiseen ruumiiseensa.
Olisi: Käyttäjä voi nähdä/näyttää vaihtoehtoisia tulevaisuuksia. Esimerkiksi Mata Nuin kuolema tai Takuasta ei olisi tullut Takanuvaa. Käyttäjä Karzahni.
Ignika: Käyttäjä saa elämän ja samalla myös kuoleman mahdin.
14 Karaatin Kultainen Hau: Legon järjestämän kilpailun voittajat saivat tällaisen. Niitä on maailmassa vain 30 kappaletta.[lähde? ] Yleensä Lego ei ole tehnyt Kultaisia Bionicle-naamioita.
MAKUTAN (BIONICLE-sarjan vaarallinen päävihollinen) KRAATAT (iilimatomaiset saastuttajaolennot) voivat saastuttaa Kanohi-naamiot, jolloin käyttäjä joutuu pimeyden valtaan. RAHI-pedoilla oli saastuneet naamiot, joiden avulla Makuta pystyi määräämään niitä.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1937

| Division I 1937 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  4-lohkoinen sarja
Mestari:  IF Göta
Toinen sija:  Skutskärs IF
Pudonneet joukkueet:  6 (lohkojen 3 heikointa)
Paras maalintekijä:  Henry Muhrén, Skutskärs IF (5)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1936 :  1938 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1937 pelattiin neljässä neljän joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat välierät ja loppuottelun vuoden 1937 Ruotsin jääpallomestaruudesta. Alkulohkojen sijoilla 2-4 olleet pelasivat kaksi putoamissarjaa, joista kummastakin kolme heikointa joukkuetta putosi Division II:en, josta nousi tilalle kuusi joukkuetta.
Alkuohkot ja putoamissarjat pelattiin yksinkertaisina sarjoina, välierissä oteltiin kaksoisotteluin ja loppuottelu pelattiin kerrasta poikki -periaatteella 21. helmikuuta Tukholman olympiastadionilla.
Division I > Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Skutskärs IF | 8-1 | Västerås SK |
| Västerås SK | 1-0 | Skutskärs IF |
Skutskärs IF loppuotteluun maalein 8-2
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Nässjö IF | 0-1 | IF Göta, Karlstad |
| IF Göta, Karlstad | 2-1 | Nässjö IF |
IF Göta, Karlstad loppuotteluun maalein 3-1
Division I > Loppuottelu

21. helmikuuta 1937 Tukholma.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IF Göta, Karlstad | 3-2 | Skutskärs IF |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: IF Göta, Karlstad
2.: Skutskärs IF
Kappelshamn

| Kappelshamn |
| --- | --- |
 Kappelshamn
 Koordinaatit: 57°50′57″N, 18°47′2″E 
Valtio:  Ruotsi
Lääni:  Gotlannin lääni
Maakunta:  Gotlanti
Kunta:  Gotlannin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,72 km²
Väkiluku:  115
 – Väestötiheys:  159,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 Tilastotiedot koskevat pientaajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kappelshamn on pientaajama (ruots. småort) Gotlannin saaren pohjoisosassa, Ruotsissa. Vuoden 2000 lopussa pientaajamassa oli 124 asukasta ja vuoden 2005 lopussa asukkaita oli 112. Tuoreimpien vuoden 2010 lopun tietojen mukaan Kappelshamnin pientaajama oli pinta-alaltaan 72 hehtaaria ja sen asukasluku oli 115. Väestötiheys oli siten 159,7 as./km².
Kappelshamnissa on muun muassa satama, ravintola, kauppa, kahvila, uimaranta ja leirintäalue. Jalkapalloseura Kappelshamns IK on kotoisin Kappelshamnista. Myös moottoriurheilurata Gotland Ring sijaitsee alueella.
Aiheesta muualla

Kappelshamn.se (ruotsiksi)
Kajaanin yliopistokeskus

| Kajaanin yliopistokeskus |
| --- | --- |
 engl. Kajaani University Consortium 
Perustettu:  2004
Sijainti:  Kajaani, Kainuun maakunta   (64.2180°N, 27.7800°E)
Osoite:  Kehräämöntie 7, 87400 Kajaani  ja Kidekuja 2, 88610 Vuokatti
Kampus:  Kajaani ja Vuokatti
Sivusto:  https://www.oulu.fi/fi/kajaanin-yliopistokeskus
Kajaanin yliopistokeskus (engl. Kajaani University Consortium, lyhennys KUC) sijaitsee Kajaanin kaupungissa ja on yksi kuudesta Suomen yliopistokeskuksesta. Se on hallinnollisesti Oulun yliopiston erillislaitos. Lisäksi yliopistokeskuksessa toimivat Itä-Suomen, Jyväskylän ja Lapin yliopistot omilla vastuu-alueillaan. Yliopistokeskusta johtaa professori Vesa Virtanen. Yhdessä Kajaanin yliopistokeskus ja Kajaanin ammattikorkeakoulu muodostavat Kajaanin korkeakoulukonsortion.
Kajaanin seminaarin rakennus eli Kajaanin yliopistokeskuksen entisen opettajankoulutusyksikön rakennus. Opettajakoulutus loppui Kajaanissa vuonna 2013.
Yliopistokeskuksen edeltäjä on vuonna 1900 perustettu Kajaanin seminaari. Vuoden 2004 alusta Oulun yliopiston Kainuussa toimivat yksiköt yhdistyivät Kajaanin yliopistokeskukseksi. Opettajankoulutusyksikkö ja normaalikoulu kuuluivat samalla Oulun yliopiston kasvatustieteiden tiedekuntaan. Oulun yliopisto on lopetti opettajankoulutuksen Kajaanissa kesällä 2013, mutta yliopistokeskus on kehittynyt ja koulutustarjonta on laajentunut muun muassa matematiikan, tietojenkäsittelyn ja kulttuuriteollisuuden koulutusohjelmiin.
Yksiköt

Mittaustekniikan yksikkö (MITY) on lokakuussa 1991 perustetun Mittalaitelaboratorion työn jatkaja. Yksikkö on keskittynyt mittaustekniikan tutkimukseen ja teknologiaan kahdella kahdella sovellusalueella: cleantech sekä terveys ja hyvinvointi.
Liikuntateknologian toimipiste sijaitsee Vuokatissa, Sotkamossa. Se on Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisen tiedekunnan yksikkö.
Kajaanin yliopistokeskuksen Aikuis- ja täydennyskoulutuspalvelut (AIKOPA) tarjoaa koulutusta aikuisopiskelijoille. Aiempi Lönnrot-instituutti liitettiin vuoden 2010 lopussa tutkimusryhmänä osaksi AIKOPAa. Lönnrot-instituutti oli monitieteinen aluetutkimuksen ja arvioinnin sekä toiminta-alueen kehittämiseen liittyvien kehittämishankkeiden asiantuntija. Sen aluekehitystoiminta on alkanut vuonna 1981 Pohjois-Suomen tutkimuslaitoksen Kainuun yksikkönä.
Biotekniikkatoimialan tehtävänä on tutkimustoiminnallaan edistää ja tehostaa luonnon raaka-aineiden käyttöä lääke- ja elintarviketeollisuudessa.[lähde? ] Tavoitteena on luonnon raaka-aineiden jalostusasteen nostaminen. Toimiala sisältää erityisesti maidon jatkojalostuksen sekä mauste- ja rohdoskasvien, metsämarjojen ja sienien jatkojalostuksen kehittämisen. Biotekniikan laboratorio sijaitsee Sotkamossa. Yhteistyöyrityksiä ovat Kainuun Osuusmeijeri, metsämarjojen jalostajat sekä Pohjois-Suomen yrttiyrittäjät.[lähde? ] Metsäbiotalouden yliopisto-opinnot käynnistyvät Kajaanissa syksyllä 2022.
Tietojenkäsittelytieteen ensimmäiset pääaineopiskelijat aloittivat Kajaanissa syksyllä 2004.[lähde? ]
Muuta

Kajaanin yliopistokeskuksen yhteistyökumppaneita ovat muun muassa Itä-Suomen ja Lapin yliopistot, MTT (ELO-verkosto), Euroopan metsäinstituutti ja Elias Lönnrot -seura ry.
Aiheesta muualla

Kajaanin yliopistokeskuksen kotisivut (oulu.fi)
Yliopistokeskus avasi lukuvuoden juhlallisesti  10.9.2009. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 24.7.2022.
Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu

| Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Taavi Vartia
Aihe:  Pertsa ja Kilu muistelevat lapsuusvuosiaan
Kantaesitys:  2008
Kantaesityspaikka:  Kirjurinluodon kesäteatteri, Pori
Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu  on Taavi Vartian käsikirjoittama näytelmä, jota esitettiin kolmen vuoden ajan. Näytelmä kertoo Pertsasta ja Kilusta, jotka tapaavat aikuisina raitiovaunupysäkillä ja alkavat muistelemaan lapsuusvuosiaan.
Kirjurinluodon kesäteatteri

Taavi Vartia käsikirjoitti Kirjurinluodon kesäteatterille vuonna 2008 näytelmän "Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu". Näytelmää esitettiin kesäteatterilla vuoden ajan. Suurelle yleisölle tuttuja näyttelijöitä ei vielä tällöin ollut mukana.
Taaborivuori

Vuonna 2009 näytelmä jatkui suuresta suosiostaan johtuen Nurmijärvelle Taaborinvuorelle. Taaborivuorelle mukaan saatiin tunnettuja näyttelijöitä, kuten Satu Silvo, Turkka Mastomäki ja Sani. Tunnetut näyttelijät nostattivat näytelmän kiinnostusta ja suosiota.
Laajasalo ja Taabori

Suuren kysynnän vuoksi näytelmää jatkettiin vielä vuonna 2010. Esityksiä haluttiin tuoda myös Helsinkiin päin, joten päädyttiin rakentamaan uusi kesäteatteri Laajasaloon. Esityksiä nähdään kesällä 2010 niin Laajasalossa, kuin Taaborillakin. Suosittuja näyttelijöitä lisättiin ja mukaan tähtikaartiin liittyivät mm. Eija Vilpas, Laura Malmivaara ja Oskari Katajisto. Kesäksi 2010 Satu Silvo poistui näyttelijäkaartista.
Aiheesta muualla

PertsaJaKilu.fi (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Kalmonlampi

| Kalmonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°26′32″N, 24°22′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Liesjokeen 
Järvinumero:  35.483.1.048
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,1 m  
Rantaviiva:  0,744 km  
Pinta-ala:  3,29 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalmonlampi 
Kalmonlampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Valkeajärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147,1 metriä mpy.
Huppu-ukonhattu

| Huppu-ukonhattu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Ukonhatut Aconitum
Laji::  napellus
Kaksiosainen nimi
 Aconitum napellus  L. 
Alalajeja
 aitoukonhattu (subsp. lusitanicum)  ranskanhuppu-ukonhattu (subsp. vulgare) 
Katso myös
   Huppu-ukonhattu Wikispeciesissä   Huppu-ukonhattu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hedelmiä ja siemeniä.
Huppu-ukonhattu (Aconitum napellus) on monivuotinen leinikkikasvi. Sen lähisukulainen hukanukonhattu eli lehtoukonhattu (Aconitum lycoctonum) kasvaa villinä, mutta hyvin harvinaisena Etelä-Suomen lehdoissa. Nimensä kasvi on saanut suurien kukkien ylimpien terälehtien hattumaisesta muodosta.
Laji on aiemmin tunnettu myös nimillä ukonhattu tai aitoukonhattu. Näistä aitoukonhattu tarkoittaa täsmällisesti huppu-ukonhatun alalajia subsp. lusitanicum.
Ulkonäkö ja koko

Vankkavartinen huppu-ukonhattu kasvaa 80–150 senttimetriä korkeaksi. Varren yläosa on tiheäkarvainen. Juurakko on mukulamainen. Aluslehdet ovat pitkäruotisia, varsilehdet lyhytruotisia tai aivan ylimmät ruodittomia. Tummanvihreän lehden lapa on kolmisorminen, lehdykät kapeahkoja, 2–3-jakoisia ja syvään liuskoittuneita. Kukinto on haaraton tai tyvestä vähän haarova tiheä ja lyhytkarvainen terttu. Karvaiset kukkaperät ovat tavallisesti kukkia lyhyempiä. Isot, vastakohtaiset kukat ovat violetinsinisiä tai joskus valkoisia. Kukan verhiö on teriömäinen ja viisilehtinen. Karvainen verholehti on kypärämäinen, hieman korkeuttaan leveämpi ja kooltaan 9–14 x 11–18 mm. Terälehdet ovat muuntuneet mesilehdiksi, joista kaksi ylintä ovat suorina mesikannuksina verholehden sisällä. Muut mesilehdet puuttuvat tai ovat hyvin pieniä. Huppu-ukonhattu kukkii Suomessa kesäkuusta syyskuuhun. Kukinnan jälkeen kukkiin muodostuu kolme noin 17 mm pitkää tuppiloa. Siemenet ovat pituudeltaan noin 5 mm. Koko kasvi on hyvin myrkyllinen.
Huppu-ukonhattu muistuttaa suuresti toista Suomessa yleistä koristekasvia, tarhaukonhattua (A. × stoerkianum).
Levinneisyys

Alun perin huppu-ukonhattu on peräisin Länsi-Euroopasta. Suomeen laji on tullut viljelykasvina, mutta saattaa joskus harvoin myös villiintyä. Suomessa kasvavat huppu-ukonhatut kuuluvat aitoukonhatun (Aconitum napellus ssp. lusitanicum) alalajiin.
Elinympäristö

Suomessa huppu-ukonhattu on pääasiassa koristekasvi, jota hyvin harvoin tavataan viljelykarkulaisena metsiköistä, kaatopaikoilta ja tienvarsilta.
Käyttö

Huppu-ukonhattua kasvatetaan yleisesti perennakasvina komeiden sinisten kukkiensa takia. Se on myös hyvin vanha, jo antiikin aikana tunnettu rohdoskasvi. Huppu-ukonhatun juurta uuttamalla saadaan akonitiinia, joka on monipuolinen rohdosvalmiste mutta myös erittäin vaarallinen myrkky, jota on käytetty nuolimyrkkynä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Huppu-ukonhatun (Aconitum napellus) levinneisyys Suomessa.
Suomen Lajitietokeskus: Huppu-ukonhattu – Aconitum napellus
LuontoPortti: Aitoukonhattu (Aconitum napellus)
United States Department of Agriculture (USDA): Aconitum napellus (englanniksi)
International Programme on Chemical Safety (IPCS), Inchem: Aconitum napellus spp. (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Aconitum napellus (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Jäänmurtaja Botnica

| Botnica |
| --- | --- |
 Jäänmurtaja Botnica Helsingin edustalla maaliskuussa 2007.
Tyyppi:  jäänmurtaja
Lippuvaltio:   Viro
Kotipaikka:  Tallinn
IMO-numero:  9165877
MMSI-numero:  276805000
Tunnuskirjaimet:  ESJV
Omistaja:  Tallinna Sadam
Aiemmat omistajat:  Merenkulkulaitos (1998–2004) Arctia Shipping (2004–2010) Arctia Offshore (2010–2012)
Rakennustelakka:  Finnyardsin Rauman telakka
Rakennusnumero:  421
Kölinlasku:  2. syyskuuta 1997
Vesillelasku:  20. helmikuuta 1998
Tekniset tiedot
Pituus:  96,7 m
Leveys:  24 m
Syväys:  8,5 m
Bruttovetoisuus (GT):  6 370
Lähteet:  
Botnica on Aker Finnyardsin Rauman telakalla rakennettu monitoimijäänmurtaja. Vuonna 1998 valmistunut, noin 97 metriä pitkä ja 24 metriä leveä murtaja on toiminut jäänmurrossa Suomenlahdella ja Selkämerellä. Lisäksi murtaja on työskennellyt offshore-tehtävissä Pohjanmerellä, Meksikonlahdella ja Välimerellä.
Suomen valtion jäänmurtajavarustamo Arctia Shipping myi vähäisessä käytössä olleen tappiota tuottaneen aluksen Viroon 50 miljoonalla eurolla. Arctia ja Tallinna Sadam allekirjoittivat kauppasopimuksen 24. lokakuuta 2012.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alusesittely Arctian sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen jäänmurtajat
| --- | --- |
Dieselsähköiset:   Sisu  Voima  Karhu  Murtaja  Sampo  Tarmo  Varma  Apu  Urho  Sisu  Otso  Kontio  Fennica  Nordica  Botnica  Polaris 
Höyrymurtajat:   Murtaja  Sampo  Apu  Tarmo  Wäinämöinen  Ilmarinen  Voima  Jääkarhu  Suursaari 
Nykyisin Suomen valtion käytössä olevat jäänmurtajat lihavoituna
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1930

| Ruotsin-mestaruus 1930 |
| --- | --- |
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  SK Tirfing
Toinen sija:  Djurgårdens IF
  ← 1929 :  1931 → 
Vuoden 1930 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat Djurgårdens IF ja SK Tirfing. Ruotsin parhaat seurat eivät osallistuneet mestaruuskilpailuun, vaan ne pelasivat keskenään ns. kuuden joukkueen sarjassa. Kausi oli viimeinen, jolloin Ruotsin-mestaruus ratkaistiin cup-kilpailussa.
Puolivälierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Örebro SK | 1–2 | IF Linnéa |
| Nässjö IF | 3–4 | Djurgårdens IF |
| Nacka SK | 5–1 | Köpings IS |
| SK Tirfing | 4–2 | IFK Rättvik |
Välierät

16. ja 23. helmikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| SK Tirfing | 4–1 | Nacka SK |
| Djurgårdens IF | 3–2 | IF Linnéa |
Loppuottelu

2. maaliskuuta 1930 Tukholmassa.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Djurgårdens IF | 0–1 | SK Tirfing |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: SK Tirfing
2.: Djurgårdens IF
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1929

| Ruotsin-mestaruus 1929 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  >16
Ajankohta:  - 24. helmikuuta
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  IK Göta
Toinen sija:  Västerås SK
  ← 1928 :  1930 → 
Vuoden 1927 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat IK Göta ja Västerås SK.
Puolivälierät

10. helmikuuta
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IF Vesta | 4-3 | IF Göta, Karlstad |
| IF Linnéa | 1-3 | Västerås SK |
| Linköpings AIK | 1-3 | IFK Strängnäs |
| Västerås SK | 3-5 | IK Göta |
Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IF Vesta | 3-4 | Västerås SK |
| IK Göta | 3-0 | IFK Strängnäs |
Loppuottelu

24. helmikuuta 1929 Tukholmassa. Yleisöä 5787
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Göta | 5-1 (1-1) | Västerås SK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: IK Göta
2.: Västerås SK
Kallio-Hanskuususto

| Kallio-Hanskuususto |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°17′32″N, 25°14′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Pitkään Hanskuusustoon 
Järvinumero:  14.223.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,9 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,17 km  
Pinta-ala:  2,982 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKallio-Hanskuususto 
Kallio-Hanskuususto Kallio Hanskuusisto on Päijät-Hämeessä Padasjoella Vakkilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Heinjoen valuma-alueeseen (14.223) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,9 metriä mpy.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1936

| Division I 1936 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Slottsbrons IF
Toinen sija:  Västerås SK
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1935 :  1937 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1936 pelattiin kahdessa lohkossa ja lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa, jossa ratkesi Ruotsin mestaruus kaudella 1936.