stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Euro NCAP

Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) on vuonna 1997 aloitettu uusien autojen turvallisuutta arvioiva ohjelma. Sitä tukevat useiden Euroopan maiden viranomaiset, autoilujärjestöt, kuluttajajärjestöt ja vakuutusyhtiöt, ja se koskee Euroopassa myytäviä autoja, ei samalla nimellä muualla myytäviä malleja.. Myös Euroopan komissio tukee hanketta[lähde? ].
Uudet automallit ovat muun muassa Euro NCAP:n ansiosta muuttuneet huomattavasti aiempaa turvallisemmaksi.
Euro NCAP julkaisee turvallisuusraportteja uusista autoista, ja antaa tähtiä autojen turvallisuudelle sen mukaan, miten ne ovat menestyneet erilaisissa kolaritesteissä, kuten etu-, sivu- ja jalankulkijatörmäyksissä. Viisiasteikkoinen tähtiluokitus kuvastaa sitä miten auto on suoriutunut testistä ja millaisia auton turvavarusteet ovat.
Etutörmäystestissä testattava ajoneuvo ajetaan periksi antavaan esteeseen niin, että se osuu siihen 64 km/h nopeudella 40 % ajoneuvon leveydestä. Autossa on kaksi aikuisnukkea etuistuimilla sekä puolitoista- ja kolmivuotiaat lapsinuket takaistuimilla. Testi simuloi kahden samankokoisen auton nokkakolaria.
Toisessa etutörmästestissä auto ajetaan 50 km/h nopeudella koko keulan leveydeltä periksi antamattomaan seinään. Kuljettajana on 150 cm:n pituinen naisnukke, takamatkustajana toinen samanlainen. Testi otettiin käyttöön vuonna 2015.
Sivutörmäystestissä testattavan ajoneuvon kylkeen törmää 30 cm korkeudella maasta henkilöautoa simuloiva vaunu 50 km/h nopeudella. Autossa on kuljettajana aikuisnukke ja takamatkustajina kaksi lapsinukkea.
Pylvästestissä ajoneuvo kiinnitetään eräänlaiselle kelkalle ja tämä kelkka ajetaan päin metallista pylvästä 32 km/h (ennen vuotta 2015 29 km/h) nopeudella niin, että se osuu kuljettajan oven kohdalle. Testi simuloi törmäystä esimerkiksi puuhun tai pylvääseen. Testi suoritetaan ainoastaan autoille, joissa on päätä suojaava sivuturvatyyny.
Jalankulkijatörmäystestissä ajoneuvo törmää jalankulkijaan 40 km/h nopeudella. Testit tehdään sekä lapsi- että aikuisnukeille.
Etutörmäystesti
Sivutörmäystesti
Pylvästesti
Jalankulkijatesti
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Euro NCAP:n verkkosivut (englanniksi)
Autoliitto: Euro NCAP (Arkistoitu – Internet Archive)
Galileo

Galileo tarkoittaa seuraavia:
Galileo Galilei (1564–1642), italialainen tähtitieteilijä, fyysikko ja filosofi
Galileo, satelliittipaikannusjärjestelmä
Galileo, avaruusluotain.
Galileo, Liliana Cavanin elokuva vuodelta 1968
Galileo, Jupiter-yhtyeen albumi vuodelta 2015.
Enfield

Enfield voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja > Englannissa

Enfield, Lontoon kaupunkipiiri
Paikkoja > Irlannissa

Enfield, kaupunki Meathin kunnassa
Paikkoja > Australia

Enfield, asuinalue Uudessa Etelä-Walesissa
Enfield, asuinalue Adelaidessa
Paikkoja > Kanada

Enfield, Exurb taajama Nova Scotiassa
Paikkoja > Yhdysvalloissa

Enfield, kaupunki Hartford Countyssä, Connecticutissa
Enfield, kylä White Countyssä, Illinoisissa
Enfield, kaupunki Penobscot Countyssä, Mainessa
Enfield, kaupunki Hampshire Countyssä, Massachusettsissa
Enfield, kaupunki Grafton Countyssä, New Hampshiressa
Enfield, kaupunki Tompkins Countyssä, New Yorkissa
Enfield, kaupunki Halifax Countyssä, Pohjois-Carolinassa
Henkilöt

Harry Enfield, englantilainen koomikko
Michael Enfield, amerikkalainen jalkapalloilija
Muita merkityksiä

Enfield (auto), englantilainen 1906–1925 valmistettu automerkki
Royal Enfield, englantilainen moottoripyörämerkki
Enfield Automotive, 1960–1970-luvuilla toiminut englantilainen sähköautoja valmistava yritys
Enfield 8000
Lähes kaikki Lontoon Enfieldissa sijainneen Royal Small Arms Factory -kivääritehtaan suunnittelemat tai valmistamat aseet tunnettiin Enfield-nimellä:
Lee-Enfield -kivääri
Pattern 1853 Enfield -musketti
Enfield No. 2 -revolveri
Enfield EM-2 -rynnäkkökivääri
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Enfield”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Fontienne

| Fontienne |
| --- | --- |
 Näkymä Fontienneen
 vaakuna
 Fontienne
 Koordinaatit: 44°00′34″N, 05°47′38″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Provence-Alpit-Riviera
Departementti:  Alpes-de-Haute-Provence
Arrondissementti:  Forcalquier
Hallinto:  
 – Pormestari:  Guy Jauffred
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,18 km²
Väkiluku (2013):  131
 – Väestötiheys:  16 as./km²
Postinumero:  04230
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fontienne on kunta Alpes-de-Haute-Provencen departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 131 asukasta. Kunnan pinta-ala on 8,18 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fontienne Wikimedia Commonsissa
Fahrenheit 451

| Fahrenheit 451 |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Ray Bradbury
Kieli:  englanti
Julkaistu:  1953
Suomennos
Suomentaja:  Juhani Koskinen
Kansitaiteilija:  Tapani Aartomaa
Kustantaja:  Kirjayhtymä
Julkaistu:  1966
Sivumäärä:  193
Sarja: Arena-sarja 12
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Fahrenheit 451 on vuonna 1953 ilmestynyt Ray Bradburyn romaani. Kirja on saanut nimensä paperin syttymispisteestä, jonka Bradbury kuuli olevan 451 astetta Fahrenheit-asteikolla eli noin 233 celsiusastetta.
Juoni

Teos on tulevaisuudenkuvitelma, dystopia, ydinsodan ajasta. Kirjan mukaan tulevaisuuden Yhdysvalloissa hallitsijat kontrolloivat kansaa tylsyttämällä ihmisten mielet äärimmäisyyksiin viedyllä roskaviihteellä. Jotta ihmiset eivät saisi mielelleen virikkeitä, kaikki kirjallisuus on kielletty. Kirjan päähenkilö on palomies Guy Montag. Palomiesten tehtävänä ei kuitenkaan ole sammuttaa tulipaloja vaan sytyttää niitä: löydetyt kirjat poltetaan, kuten myös kirjojen omistajan talo. Montag ryhtyy kuitenkin ajattelemaan asioita uudestaan, kyseenalaistaa vallitsevan järjestelmän ja joutuu lopulta vaikeuksiin.
Merkitys

Vuonna 2002 antamassaan haastattelussa Bradbury kertoi pitävänsä Fahrenheit 451:tä ainoana todellisena tieteiskirjallisuuden teoksenaan ja muita kirjojaan fantasiana: ”Kirja perustuu tosiasioihin ja toisaalta myös vihaani niitä ihmisiä kohtaan, jotka polttavat kirjoja.”
Kirjan mukaan on otettu käyttöön HTTP-virhekoodi HTTP 451, jota voidaan näyttää internetsivuilla, jotka eivät lakisyistä ole saatavilla. Tällaisia syitä olisivat esimerkiksi kansallisen turvallisuuden uhkaaminen, tekijänoikeus- ja yksityisyydensuojan rikkomukset sekä muut lait ja oikeuden määräykset.
François Truffaut ohjasi kirjan pohjalta englanninkielisen elokuvan Fahrenheit 451, joka valmistui vuonna 1966. Toinen filmatisointi on HBO-maksukanavan tuottama, Ramin Bahranin käsikirjoittama ja ohjaama samanniminen elokuva vuodelta 2018.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
An Interview with Ray Bradbury. (Arkistoitu – Internet Archive) The Big Read. (englanniksi)
Etelänkylän tuulivoimapuisto

| Etelänkylän tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Kalajoki
Koordinaatit:  64°12′50″N, 23°58′34″E
Valmistunut:  2016
Rakennuttaja:  Tuulipuisto Oy Etelänkylä
Omistaja:  Tuulipuisto Oy Etelänkylä 
Operaattori:  Encavis 
Tuulivoimapuisto
Nimi:  Voimala 1, Voimala 2 
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  20–25 m 
Tuulivoimalat:  2 × Vestas V126 (3,45 MW) 
Kapasiteetti:  6,9 MW  
 fiEtelänkylän tuulivoimapuisto 
Etelänkylän tuulivoimapuisto on Pohjois-Pohjanmaalla Kalajoen Etelänkylän Ansamaalla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 2 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 7 megawattia. Tuulivoimapuiston on rakentanut ja sen omistaa Tuulipuisto Oy Etelänkylä ja sitä operoi saksalainen Encavis.
Yleistä

Tuulivoimapuisto kaksi tuulivoimalaitosta sijaitsevat Kalajoen keskustaajaman lähellä ja aivan Etelänkylän eteläpuolella. Voimala-alue on peltialueen reunalla, jossa toinen voimala seisoo pellolla ja toinen metsässä. Voimala-alueelle tulee valtatieltä 27 haarautuva kilometrin pituinen tie, jonka varressa voimalat ovat. Sama tie vie eteläpuolelle vuonna 2023 valmistuneelle Läntisen tuulivoimapuistoon. Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V126-mallia, jonka tuuliturbiinin halkaisija 126 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,45 megawattia. Voimalat sijaitsevat 20 ja 25 metrin korkeudella mpy.
Historiaa

Tuulivoimapuisto valmistui vuonna 2016.
Galilei ja kadonneet lelut (tietokonepeli)

Galilei ja kadonneet lelut on suomalaisen Mediayhtiö Sansibarin vuonna 1997 tekemä tietokonepeli, joka perustuu Yle TV2 -kanavalla 1990-luvulla esitettyyn samannimiseen televisio-ohjelmaan, jossa Galilei-niminen koira seikkailee Kadonneiden lelujen saaressa ratkoen ongelmia. Peli on yhteensopiva eritoten Windows 95 -käyttöjärjestelmällä. Pelille julkaistiin vuonna 2000 jatko-osa nimeltä Galilei 2: Seikkailujen saari.
Finspång

| Finspång |
| --- | --- |
 Finspångin pääkirjasto.
 Finspång
 Koordinaatit: 58°42′33″N, 15°47′13″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Finspångin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  8,18 km²
Väkiluku:  12 440
 – Väestötiheys:  1 520,8 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Finspång on samannimisen Finspångin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 12 440 asukasta.
Finspång oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Väestönkehitys

| Finspångin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 11 378 | 11 378 |
| 1965 | 1965 |    | 14 420 | 14 420 |
| 1970 | 1970 |    | 16 181 | 16 181 |
| 1975 | 1975 |    | 16 346 | 16 346 |
| 1980 | 1980 |    | 15 891 | 15 891 |
| 1990 | 1990 |    | 14 394 | 14 394 |
| 1995 | 1995 |    | 14 181 | 14 181 |
| 2000 | 2000 |    | 12 796 | 12 796 |
| 2005 | 2005 |    | 12 415 | 12 415 |
| 2010 | 2010 |    | 12 440 | 12 440 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Itä-Götanmaan läänin kuntien keskustaajamat
Euroopan turvallisuusstrategia

Euroopan turvallisuusstrategia on 12. joulukuuta 2003 julkaistu Euroopan unionin ensimmäinen virallinen ulkopoliittinen turvallisuusstrategia. Dokumentissa määritellään Euroopan suurimmat turvallisuusuhat, kuten terrorismi ja joukkotuhoaseet, sekä tavoitteet turvallisuuden takaamiseksi. Strategian esitteli EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittinen edustaja Javier Solana, ja Eurooppa-neuvosto hyväksyi sen. Raportti on ollut tärkeässä asemassa EU:n ulkopoliittista asemaa kehitettäessä.
Euroopan turvallisuusstrategiaa päivitettiin vuonna 2008, mutta se korvattiin vuonna 2015 uudella globaalistrategialla. Euroopan turvallisuusstrategia oli tuossa vaiheessa jo vanhentunut, sillä se ei ottanut huomioon ulkoisten uhkien heijastusvaikutusta Euroopan sisäiseen turvallisuuteen. Turvallisuusstrategia ei ollut ajantasalla myöskään niin sanottuihin hybridiuhkiin varautumisessa.
Aiheesta muualla

Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa – Euroopan unionin turvallisuusstrategia (Arkistoitu – Internet Archive)
Edmontosaurus

| Edmontosaurus |
| --- | --- |
 Kuvitus Edmontosaurus regaliksesta.
 Myöhäisliitukausi 75–65 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  †Linnunlantioiset Ornithischia
Alalahko::  †Cerapoda
Osalahko::  †Ornithopodit Ornithopoda
Yläheimo::  †Hadrosauroidea
Heimo::  †Hadrosauridae
Alaheimo::  †Saurolophinae
Suku::  †Edmontosaurus  Lambe, 1917
Synonyymit
 Anatosaurus  Anatotitan  Claosaurus annectens  Edmontosaurus saskatchewanensis  Hadrosaurus longiceps  Thespesius saskatchewanensis  Trachodon longiceps 
Lajit
 †E. regalis  †E. annectens 
Katso myös
   Edmontosaurus Wikispeciesissä   Edmontosaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Edmontosaurus (nimen merkitys: "Edmontonin lisko") oli ornithopodeihin kuulunut, kasveja syönyt hadrosaurisuku. Se on yksi tutkituimmista, ellei kaikkein tutkituin hadrosauri. Edmontosaurus oli yksi suurimmista ankannokkaisista hadrosaureista, ja se eli muiden suurikokoisten dinosaurusten, kuten Triceratopsin ja Tyrannosaurus rexin rinnalla 75–65 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukaudella. Edmontosauruksen fossiileja on löydetty Kanadasta ja Yhdysvalloista.
Nimi

Edmontosaurus tarkoittaa "Edmontonin liskoa". Dinosaurus on nimetty Kanadan Albertassa sijaitsevan Edmontonin kaupungin mukaan.
Nimi > Nimen historia

Edmontosauruksella on dinosauruksista yksi pisimmistä ja monimutkaisimmista taksonomisista historioista. Ensimmäiset löydetyt Edmontosauruksen fossiilit nimesi Edward Drinker Cope vuonna 1871. Cope nimesi dinosauruksen uudeksi lajiksi Trachodon-sukuun (nykyään pidetään epävarmana hadrosaurisukuna), T. atavus. Myöhemmin vuonna 1892 Copen kilpailija Othniel Charles Marsh nimesi toisen uuden lajin, Claosaurus annectens. Tänä aikana suurin osa hadrosaurien fossiileista luokiteltiin sukuihin Trachodon, Diclonius, Claosaurus ja Hadrosaurus.
Nimi > Nimen historia > Edmontosauruksen ja Anatosauruksen julkaiseminen

Nimi Edmontosaurus julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1917, kun kanadalainen paleontologi Lawrence Lambe oli nimeämässä kahta osittain säilynyttä, löydettyä yksilöä. Lambe julkaisi tyyppilajin Edmontosaurus regalis, ja huomasi, kuinka nämä löydetyt yksilöt näyttivät olevan samankaltaisia kuin laji Diclonius mirabilis. 1920-luvulla nimettiin lisää hadrosaurilajeja, kuten Thespesius saskatchewanensis ja Thespesius edmontoni. 1930-luvulla paleontologit alkoivat huomata, että monet vanhat lajit, jotka oli liitetty varhain nimettyihin sukuihin, eivät oikein olleet oikeilla paikoilla. Vuonna 1942 luotiin kokonaan uusi suku nimeltään Anatosaurus, joka perustui lajiin Claosaurus annectens. Suku sisälsi myös muita lajeja, kuten Thespesius edmontoni, Thespesius saskatchewanensis ja Trachodon longiceps. Myöhemmin suvun lajeina olivat A. annectens (tyyppilaji), A. copei, A. edmontoni, A. longiceps ja A. saskatchewanensis.
Vaikka Anatosaurusta pidettiin pohjimmiltaan roskakoritaksonina eri lajeille, jotka eivät sopineet muualle, siitä muodostui nopeasti hyvin tunnettu dinosauruksia koskevassa tieteessä. Nimi Anatosaurus tarkoittaa "ankkaliskoa", viitaten dinosauruksen ankkamaiseen nokkaan. Dinosauruksen suosiosta johtuen hadrosaureista tuli myöhemmin tunnetumpia "ankannokkaisina" dinosauruksina. Tänä aikana melkein jokainen ankannokkainen dinosaurus kuului Anatosaurus-sukuun.
Nimi > Nimen historia > Anatosauruksen ja Edmontosauruksen yhdistäminen

1900-luvun loppupuolelle mentäessä ymmärrys hadrosaureista, etenkin Anatosauruksesta ja Edmontosauruksesta alkoi muuttua. Alkusysäys tapahtumalle oli Michael K. Brett-Surmanin tutkimukset, joissa hän tutki Anatosauruksen fossiileja osana jatko-opintojaan. Brett-Surman tuli siihen johtopäätökseen, että kaikki Anatosaurus-lajit lukuun ottamatta lajeja A. copei ja A. longiceps kuuluivat itse asiassa vanhempaan sukuun Edmontosaurus, vaikkapa erillisenä lajina. Vaikka Brett-Surmanin asiapapereita ei tunnustettu virallisesti Kansainvälisen Eläintieteen Nimistön Komission toimesta, ne saivat huomiota muilta paleontologeilta, jotka olivat samaa mieltä Brett-Sulmanin perustelusta. Anatosauruksen tyyppilaji A. annectensia (alun perin Claosaurus annectens) käytettiin Edmontosaurus annectensiksen luomiseen. Kaikki Anatosaurus-lajit lukuun ottamatta A. copeita ja A. longicepsia liitettiin lisäksi kyseiseen uuteen lajiin.
Nimi > Nimen historia > Nykytilanne

Nykyään Edmontosauruksesta tunnetaan kaksi lajia, tyyppilaji E. regalis ja myöhemmin nimetty laji E. annectens. Tunnettujen fossiilien analysoinnit ja sijainnit näyttävät, että kyseiset lajit elivät samoilla alueilla, mutta eri aikoihin. E. regalis eli Campania-vaiheella, kun taas E. annectens eli myöhemmin Maastricht-vaiheella. Tämä osoittaa, että E. annectens korvasi E. regaliksen hallitsevana Edmontosaurus-lajina.
Nimi > Ihmeellinen dinosaurusmuumio

Elokuussa vuonna 1908 Levi Sternberg ja hänen veljensä George tekivät todella hämmästyttävän löydön niin kutsutulta "Sandstone Hillsiltä" Wyomingista. Sieltä paljastui ensimmäinen kunnolla fossiilinoitunut Edmontosauruksen luurango. Löydöllä oli vielä vähän nahkaa jäljellä, mutta suurin osa oli tuhoutunut kuumassa säässä, jonka jälkeen se oli muuttunut fossiileiksi.  Lisäksi on löydetty joitain erittäin hyvin säilyneitä Edmontosauruksen fossiileja muumioituneista ruumiista, joissa näkyy ihoa ja muita pehmeitä kudoksia. Nuo eläimet kuolivat nähtävästi kuumassa, kuivassa paikassa, missä ruumis kuivui nopeasti kuoleman jälkeen, ennen kuin pehmeät kudokset ehtivät hajota. Jossain vaiheessa myöhemmin muumiot hautautuivat pehmeään saveen tai hiekkaan säilyttäen jäljen ihosta.
Tuntomerkit > Koko

Aiemmin ajateltiin, että Edmontosauruksen koko riippui lajista. Tyyppilajin E. regalis on katsottu olleen suurempi laji: sen pituus oli 9–12, mahdollisesti 13 metriä. Toisen lajin, E. annectensiksen on usein uskottu olleen paljon pienempi, noin 8–9 metriä pitkä. Uudet tutkimukset Edmontosauruksen tunnetuista jäänteistä ovat paljastaneet, että E. annectens saattoi itse asiassa saavuttaa saman koon kuin tyyppilaji E. regalis. Tämä tarkoittaisi sitä, että E. annectens oli koon suhteen vertailukelpaamaton E. regalikseen. Edmontosauruksen paino oli jopa neljä tonnia. Se oli yksi suurimmista hadrosaureista.
Tuntomerkit > Kallo

Edmontosauruksen kallo oli tavallisesti pitkä ja kolmikulmainen. Suurin tunnettu kallo on pituudeltaan 118 senttimetriä. Kallon muoto muuttui iän myötä: aikuisilla yksilöillä oli matalammat ja pidemmät kallot kuin nuorilla yksilöillä. Monet Edmontosauruksen kallot ovat säilyneet niin hyvin, että tutkijoiden on ollut mahdollista tehdä valoksia aivojen koosta. Aivot olivat kokoon verrattuna pienet ja ruumiin muotoon verrattuna pitkänomaiset. Edmontosauruksen ei oleteta olleen poikkeuksellisen älykäs: aivot olivat perehtyneet ensisijaisten toimintojen, kuten näön ja hajun suorittamiseen.
Muiden hadrosaurien tavoin Edmontosauruksella oli ankannokka lehtien popsimista varten. Sillä oli leveä kuono lehtien jyrsimistä varten, ja sen suun takaosassa oli satoja pieniä hampaita jauhamista varten. Hampaat korvautuivat jatkuvasti uusilla, ja uusien muodostuminen saattoi kestää vuoden ajan. Vuonna 2009 tehdyssä tutkimuksessa pääteltiin hampaiden kulumajäljistä, että Edmontosaurus oli luultavasti ruohonsyöjä korkean kasvillisuuden syöjän sijaan. Vuonna 2013 saatiin selville, että Edmontosauruksella oli pehmytkudoksesta koostunut harja. Se oli kooltaan melko pieni, ja sijaitsi kallon päällä silmien yläpuolelta kallon takaosaan.
Edmontosauruksen sierainten ympärillä sijainneet ontot alueet saattoivat sisältää ilmapusseja, joita se pystyi suurentamaan ilmapallojen tavoin ja kenties tekemään ääniä niiden avulla.
Tuntomerkit > Häntä

Kuten muilla hadrosaureilla, Edmontosauruksella häntänikamia vahvisti jänteiden muodostama ristikkoverkko, joka luutui iän myötä. Tämä tarkoittaa, että häntä oli melko jäykkä, eikä se voinut liikkua paljon. Hännän on spekuloitu olleen pääasiassa vastapainona, etenkin silloin kun dinosaurus vaihtoi asentoa nelijalkaisesta kaksijalkaiseen. Toinen hännän tarkoitus saattoi olla esittelyominaisuutena oleminen. Häntä oli ehkä erivärinen kuin muu keho.
Tuntomerkit > Iho

Fossiloituneet ihopainaumat paljastavat, että Edmontosauruksella oli suomuinen iho, jossa oli suuria muhkuroita. Suomut olivat suurimmaksi osaksi melko pieniä, halkaisijaltaan 1–3 millimetriä. Eturaajoissa ja olkapäissä oli suurempia, monikulmaisia suomuja, jotka olivat halkaisijaltaan 0,5–1 senttimetriä. Pienemmät suomut olivat tyypillisempiä kehon sivuilla, samalla kun ne suurenivat kehon ylä- ja alapuolelle mentäessä. Keskellä Edmontosauruksen kaulaa ja selkää näyttää kulkeneen röyhelöinen, pehmytkudoksesta koostunut harjanne. Säilyneet osat harjanteesta ovat noin viisi senttimetriä pitkiä ja kahdeksan senttimetriä korkeita.
Fossiililöydöt

Ensimmäiset Edmontosauruksen fossiilit löydettiin myöhäisellä 1800-luvulla luusotien aikaan. Edmontosauruksen jäänteitä on löydetty Kanadan Albertasta ja Saskatchewanista sekä Yhdysvalloista Montanan, Etelä-Dakotan ja Wyomingin osavaltioista. Löydettyihin jäänteisiin lukeutuu monia yksilöitä, mukaan lukien lähes täydellisiä kalloja ja luurankoja. Myös tuhansien Edmontosaurus-yksilöiden jäänteitä sisältäviä luukasoja on löydetty.
Edmontosauruksen jäänteisiin kuuluu kaikkein parhaiten säilyneitä hadrosaurin jäänteitä. Suurimman fossiloituneiden jäänteiden määrän ja niiden parhaimman säilyneisyyden ansiosta Edmontosaurus on luultavasti yksi parhaiten tunnettuja hadrosaureja.
Elintavat > Liikkuminen

Edmontosaurus käveli neljällä jalalla. Se pystyi kumartumaan alas ylettyäkseen maassa oleviin kasveihin. Se pystyi myös nousemaan takajaloilleen ylettyäkseen korkeammalla oleviin oksiin, mutta se ei pystynyt juoksemaan takajaloillaan.
Edmontosauruksen ruumiin tasapainokeskus sijaitsi lonkkien edessä. Koska sillä oli suuret, kehittyneet takajalat, se pystyi varmasti omaamaan kaksijalkaisen asennon. Edmontosaurus näyttää tosin olleen enimmäkseen neljällä jalalla. Hadrosaurien, kuten Edmontosauruksen ajateltiin pitkään varhaisten paleontologien toimesta yrittäneen paeta saalistajia juoksemalla takajaloillaan. Vuonna 2009 tehdyssä tutkimuksessa paljastettiin tietokonemallinnusten avulla, että Edmontosaurus olisi todennäköisesti ollut nopeampi kaikilla neljällä jalalla liikkuessaan, kuin vain takajaloilla juostessaan.
Elintavat > Käyttäytyminen

Edmontosauruksen on havaittu olleen laumaeläin. Tämä perustuu pitkälti todisteisiin luukasoista, joissa useita tuhansia Edmontosaurus-yksilöitä on kerääntynyt yhteen. Laumassa eläminen oli järkevää kasvinsyöjäeläimelle selviytymistä varten, etenkin Edmontosauruksen kaltaiselle eläimelle, jonka kanssa samoilla alueilla eli sen itsensä kokoisia petoja, erityisesti tyrannosaureja, kuten Albertosaurus, Daspletosaurus ja Tyrannosaurus rex.
Edmontosauruksella tiedetään olleen kaikista tunnetuista hadrosaureista yksi laajimmista maantieteellisistä levinneisyysalueista. Vuonna 2008 tehdyssä tutkimuksessa tämän katsottiin olleen tuloksena vaelluskäyttäytymisestä. Tämä saattoi olla myös mahdollista ottaen huomioon sen, että jos Edmontosaurukset elivät ryhmissä, ne saattoivat olla jatkuvasti liikkeellä välttääkseen ravinnon loppuun kulumisen. Lisäksi valtavien luukasojen esiintyminen saattoi johtua siitä, että monet Edmontosaurukset hukkuivat yhdessä, kun ne yrittivät ylittää tulvaveden täyttämiä jokia. Tällaista on ehdotettu tapahtuneen myös muunlaisille dinosauruksille, kuten ceratopsianeille.
On kuitenkin epäilyjä siitä, että Edmontosaurukset olivat oikeasti vaeltavia, mahdollisesti satoja, ellei tuhansia kilometrejä kasvien kausittaisen kasvun mukaan kulkeneita. Tai voi olla, että ne eivät kulkeneet näin paljon. Yhdessä vuonna 2012 tehdyssä tutkimuksessa paljastui, että hadrosaurin jäänteet, jotka oli löydetty alueilta, jotka olivat aikoinaan ennemminkin napa-alueita, olivat populaatioista, jotka elivät niissä kaiken aikaa, sen sijaan, että jäänteet olisivat olleet vaeltavasta populaatiosta. Tämän johdosta yleinen skenaario olisi ehkä se, että kuten suurin osa eläimistä, Edmontosaurukset pysyivät siellä missä oli ravintoa, liikkuen pois ravinnon perässä seuraavalle alueelle vain silloin, kun oli pakko.