stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Söderköpingin kunta
Väestönkehitys

| Söderköpingin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 632 | 10 632 |
| 1955 | 1955 |    | 10 324 | 10 324 |
| 1960 | 1960 |    | 9 675 | 9 675 |
| 1965 | 1965 |    | 9 497 | 9 497 |
| 1970 | 1970 |    | 9 639 | 9 639 |
| 1975 | 1975 |    | 10 338 | 10 338 |
| 1980 | 1980 |    | 11 467 | 11 467 |
| 1985 | 1985 |    | 12 339 | 12 339 |
| 1990 | 1990 |    | 13 351 | 13 351 |
| 1995 | 1995 |    | 13 911 | 13 911 |
| 2000 | 2000 |    | 13 936 | 13 936 |
| 2005 | 2005 |    | 14 025 | 14 025 |
| 2010 | 2010 |    | 14 024 | 14 024 |
| 2015 | 2015 |    | 14 240 | 14 240 |
| 2020 | 2020 |    | 14 616 | 14 616 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 792 | 5,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 198 | 1,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 730 | 5,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 12 520 | 87,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 151 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 130 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 191 288 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 80 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,9 %
18–64-vuotiaat: 57,4 %
65 vuotta täyttäneet: 21,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,5 | 4,1 |
|   | jalostus | 29,3 | 24,1 |
|   | palvelut | 63,2 | 70,5 |
|   | tuntematon | 2,1 | 1,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 145 | 6 669 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 62,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 61,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 455 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Söderköping | 6 992 |
| 2 | Västra Husby | 486 |
| 3 | Östra Ryd | 457 |
| 4 | Snöveltorp | 333 |
| 5 | Mogata | 301 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Alboga (eteläinen osa)
Bottna
Luddingsbo (läntinen osa)
Ramsdal
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Evertsholm + Varby
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Söderköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 8 | 9 | 11 | 9 | 7 | 10 | 10 | 12 | 11 | 10 | 11 | 9 | 8 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 17 | 16 | 15 | 12 | 13 | 13 | 11 | 10 | 7 | 7 | 7 | 6 | 5 | 7 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 3 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 1 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 17 | 16 | 17 | 16 | 16 | 13 | 17 | 15 | 16 | 13 | 11 | 13 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 39 | 39 | 39 | 39 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Börrumin piiri
Drothemin piiri
Gårdebyn piiri
Mogatan piiri
Sankt Annan piiri
Skällvikin piiri
Skönbergan piiri
Söderköpingin Sankt Laurentiin piiri (Söderköpings Sankt Laurentii distrikt)
Västra Husbyn piiri
Östra Rydin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Söderköping S:t Anna
Östra Ryd
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Börrum (Sankt Pers kapell)
Drothem (Sankt Drotten)
Gårdeby
Mogata
Sankt Anna
Sankt Ilian* (Sankt Egidå)
Sankt Laurentii (Söderköping)
Skällvik
Skönberga
Västra Husby (Husby)
Östra Ryd (Ryd)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Söderköpingin kunnan kotisivut
Itä-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Söderköpingin kunnan piireistä.
Kaupungin kaunein lyyli

| Kaupungin kaunein lyyli |
| --- | --- |
Kirjailija:  Jukka Parkkinen
Kieli:  suomi
Genre:  nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1986
Sivumäärä:  149
ISBN:  951-0-13771-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kaupungin kaunein lyyli on Jukka Parkkisen kirjoittama romaani. Parkkinen voitti teoksellaan Topelius-palkinnon.
Kirjassa kaverukset Sami, Jali ja Pelkonen yrittävät tehdä vaikutuksen kaupungin kauneimpaan lyyliin eli Hanneleen.
Kirjan henkilöt

Sami on hyvä matematiikassa ja kotitaloudessa.
Jali on nyrkkeilijä, atleetikko, jolle isä on ongelma.
Juha Pelkonen on kotleetikko, joka pitää kotitöistä.
Hannele on kaunis ja tanssii balettia.
Telle on Pelkosen sisko
Lempi Tuomainen
Untamo on kaupunki, jossa pojat asuvat
Uolevi
Tohtori Livingstone on sanonta, ei henkilö
Aino, Hannelen äiti
Jalin äiti
Jalin isä
Pelkosen äiti
Pelkosen isä
Painaja
Valmentaja
Rouva Fors
Sivula
Tytär
Lipunmyyjä
Kaupungin vauhdissa EP

| Kaupungin vauhdissa EP Notkea Rotta |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: elokuu 2004
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: rap, elektroninen
 Kesto: 37.52
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Muut kannet
 Vinyyliversion kansi
Listasijoitukset
  18.
Notkean Rotan muut julkaisut
| Panokset piippuun, pöhinät pönttöön 2002 | Kaupungin vauhdissa EP 2004 | Itä meidän 2005 |
Kaupungin vauhdissa on hip hop -ryhmä Notkea Rotan julkaisema EP, jonka teemana on laittomien päihteiden levittäminen. Levyn julkaisi Monsp Records elokuussa 2004 ja se nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 18 viikolla 38. Myöhemmin levystä julkaistiin myös vinyyliversio.
Kappaleet

Pois Idästä – 3.51
Osta kymmenen – 2.22
Kaupungin vauhdissa – 4.18
Keskiyön kemikaliot – 3.34
Jatkot – 3.53
Keskiyön kemikaliot 'vauhtia lisää mix' – 5.23  (Rump pump)
Pois Idästä 'aamu-vaino versio' – 5.02  (LBJ)
Kaupungin vauhdissa 'kalsium mix' – 5.53  (Texas Faggott)
Jatkot 'East-Hellsinki pilluralli mixxx' – 3.32  (Imatran Voima)
Kaustisen litiumkaivos

Kaustisen litiumkaivos on Keliber Technology Oy:n valmisteilla oleva litiumkaivoshanke Kaustisella. Kaustisen alueen litiumia sisältävät spodumeeniesiintymät löydettiin jo 1960-luvulla. Litiumia on tarkoitus louhia Syväjärven, Rapasaaren, Läntän, Emmeksen ja Outoveden esiintymistä. Syväjärvi ja Outovesi toteutetaan avolouhoksina, Rapasaari ja Länttä avolouhoksina ja maanalaisena kaivoksena sekä Emmes maanlaisena kaivoksena. Tunnetut malmivarat mahdollistavat 13 vuotta kestävän louhinnan. Kaivoksen rakentaminen alkaa Syväjärven kaivoksen ja Päivänevan rikastamoalueen rakentamisella vuosina 2022-2024. Malmin louhinta Syväjärvellä on määrä aloittaa loppuvuodesta 2024. Kaivostoiminnan painopiste on aluksi Syväjärven ja Rapasaaren alueella, ja Läntän kaivos on tarkoitus avata vasta 2034. Kaivoshankkeen kokonaiskustannukset ovat arviolta 500–600 miljoonaa euroa. Kaivoksien ja rikastamon lisäksi rakennetaan litiumkemiantehdas Kokkolaan.
Vuonna 2022 eteläafrikkalainen kaivosyhtiö Sibanye-Stillwater tuli Keliber Technology Oy:n enenmmistöosakkaaksi ja sen osuuden yhtiöstä on tarkoitus kasvaa 80 prosenttiin.
Kasabian (albumi)

| Kasabian Kasabian |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 6. syyskuuta 2004
 Tuottaja(t): Kasabian Jim Abbiss
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 53.16
 Levy-yhtiö: RCA Paradise
Listasijoitukset
  Britannia: 4.
Kasabianin muut julkaisut
|   | Kasabian 2004 | Empire 2006 |
Singlet albumilta Kasabian
 ”Reason Is Treason” Julkaistu: 23. helmikuuta 2004  ”Club Foot” Julkaistu: 10. toukokuuta 2004  ”L.S.F. (Lost Souls Forever)” Julkaistu: 9. elokuuta 2004  ”Processed Beats” Julkaistu: 18. syyskuuta 2004  ”Cutt Off” Julkaistu: 3. tammikuuta 2005
Kasabian on brittiläisen rockyhtye Kasabianin debyyttialbumi, joka julkaistiin syyskuussa 2004. Albumi ylsi kotimaassaan Britannian albumilistalla parhaimmillaan neljännelle sijalle. Albumilta julkaistiin singlenä viisi kappaletta.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Club Foot | 3.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Processed Beats | 3.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Reason Is Treason | 4.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | I.D. | 4.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Orange | 0.46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | L.S.F. (Lost Souls Forever) | 3.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Running Battle | 4.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Test Transmission | 3.55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Pinch Roller | 1.13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Cutt Off | 4.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Butcher Blues | 4.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Ovary Stripe | 3.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | U Boat | 10.51 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 53.16 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

AllMusic:
Pitchfork: 5,2/10
Kiviharju

Kiviharju tarkoittaa seuraavia asioita:
Kiviharju, Kuopion kaupunginosa
Tykki–Kiviharju, Lappeenrannan kaupunginosa
Kiviharju on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Anu Kiviharju (s. 1992), pesäpalloilija
Aron Kiviharju (s. 2006), jääkiekkoilija
Eeva Kiviharju (s. 1948), muusikko, iskelmämusiikin säveltäjä ja sanoittaja
Heidi Kiviharju (s. 1974), näyttelijä
Ismo Kiviharju (s. 1937), yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Jani Kiviharju (s. 1974), jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
Juuso Kiviharju (s. 1977), salibandyn pelaaja
Kirsi Kiviharju, harpisti
Leena Kiviharju (Laukku-Leena, 1948–2021), kulkuri
Leif Kiviharju (s. 1947), muusikko ja laulaja
Marika Kiviharju (o.s. Saarinen, s. 1950), valokuvaaja
Samuli Kiviharju (s. 1986), salibandyn pelaaja
Toimi Kiviharju (1912–1975), kuvataiteilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kiviharju”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kinzie Kenner

| Kinzie Kenner |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. heinäkuuta 1984 (ikä 40)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Kenzi Kenner Kenzie Kenner Kinzie Kinner Kirra
Aktiivisena:  2003–2008
Elokuvien määrä:  133
Seksuaalinen suuntaus:  Biseksuaali
Siviilisääty:  Kihloissa
Silmien väri:  Pähkinän ruskea
Hiusten väri:  Brunette
Mitat:  80E-64-86 cm
Pituus:  165 cm
Paino:  50 kg
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Kinzie Kenner (s. 22. heinäkuuta 1984 Kalifornia) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut pornonäyttelijä. Hän asuu Arizonassa.
Elämäkerta

Kenner on harrastanut pienestä lähtien tanssimista ja pornouransa ohella hän myös opettaa tanssimista. Hän haluaisi tehdä myös tulevaisuudessa töitä tanssin parissa. Kenner aloitti uransa vuonna 2003 ja on esiintynyt hieman yli sadassa pornoelokuvassa. Kenner hankki rintaimplantit vuonna 2005 ja sai AVN Award -ehdokkuuden vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Kinzie Kenner Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kimmo Volley

Kimmo Volley on lahtelainen lentopalloseura. Seuran miesten edustusjoukkue pelasi kaudella 2008/2009 1-sarjan kakkoslohkossa ja naisten joukkue naisten 1-sarjan kakkoslohkossa. Seuralla on myös junioritoimintaa.
Kimmo on voittanut miesten Suomen mestaruuden vuosina 1960, 1962 ja 1964. SM-hopeaa se on saavuttanut 1963, 1965, 1967, 1978 ja 1979 sekä SM-pronssia 1959, 1961, 1966 ja 1969.
Naisten Suomen mestaruuden Kimmo on voittanut 1968, 1973 ja 1974. SM-hopeaa se on saavuttanut 1965, 1967 ja 1975 sekä SM-pronssia 1964, 1966, 1969, 1970, 1971 ja 1976.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Kirjokimalainen

| Kirjokimalainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Yläheimo::  Apoidea
Heimo::  Mesipistiäiset Apidae
Suku::  Kimalaiset Bombus
Laji::  distinguendus
Kaksiosainen nimi
 Bombus distinguendus  (Morawitz, 1869) 
Katso myös
   Kirjokimalainen Wikispeciesissä   Kirjokimalainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjokimalainen (Bombus distinguendus) on keltainen tai kullankeltainen kimalaislaji. Sen perusväritystä täydentävät keskiruumiin musta keskiosa ja takaruumiin tummanruskeat poikkiraidat. Kuningatar on pituudeltaan 18–24 millimetriä, työläinen 11–18 millimetriä ja koiras 14–18 millimetriä.
Koiraalla on pitemmät jalat ja tuntosarvet kuin naaraalla. Kirjokimalaisen imukärsä on suhteellisen pitkä, ja sen lentoääni on huomattavan matala.
Kuningatar lähtee liikkeelle vasta alkukesällä ja rakentaa pesän matalaan maakuoppaan, maanalaisiin myyränkäytäviin tai maanpinnalle heinikkoon. Kirjokimalaisen yhteiskunnat ovat pieniä. Suomessa lajia esiintyy melko harvinaisena Etelä- ja Keski-Suomen merenrantaniityillä ja muilla niityillä, pohjoisimmillaan eteläisessä Lapissa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kirjokimalainen –  (Bombus distinguendus)
Ötökkätieto: Kirjokimalainen (Bombus distinguendus)
IUCN Red List: Bombus distinguendus, Northern Yellow Bumble Bee (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Bombus distinguendus - Great Yellow Bumble Bee (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Bombus distinguendus, the Great yellow bumblebee (englanniksi)
Katanga

Vanhan Katangan alue kymmenen maakunnan aikana
Katanga on  historiallinen kuningaskunta ja entinen maakunta Kongon demokraattisen tasavallan eteläosassa. Sen pääkaupunki oli Lubumbashi. Silloin kun maassa oli 11 maakuntaa, Katangan pinta-ala oli 496 877 neliökilometriä.  Vuonna 2005 määriteltiin uusi 26 alueen jako, ja nämä tulivat voimaan vuonna 2015. Katanga jaettiin Ylä-Katangan, Lomamin, Lualaban ja Tanganyikan maakuntiin.
Katangaa hallitsivat 1600-luvulla lubat ja lundat. 1600-luvun lopulta alkaen Barotsemaan alueella toimi Lundan kuningaskunta, joka kuitenkin hajosi vuonna 1891. Vuonna 1960 Katanga julistautui itsenäiseksi valtioksi Belgian tuella johtajanaan Moise Tshombe, mutta vuodesta 1963 alkaen siitä tuli taas osa Kongon demokraattista tasavaltaa. Vuonna 1971 Katangan nimi vaihdettiin Shabaksi. Mobutu Sese Sekon paettua maasta vuonna 1997 maakunnan nimi palautettiin jälleen Katangaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katanga Wikimedia Commonsissa
Katangan piiri

Katangan piiri Irkutskin alueen kartalla.
Katangan piiri (ven. Катангский район, Katangski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Irkutskin alueella Venäjällä. Vuonna 1937 perustetun piirin pinta-ala on 139 000 neliökilometriä. Asukkaita on 4 200 henkeä (vuonna 2009).
Katangan piiri sijaitsee Irkutskin alueen pohjoisimmassa osassa. Pinta-alaltaan se on alueen suurin ja väkiluvultaan pienin. Idässä piiri rajoittuu Sahan tasavaltaan, etelässä Irkutskin alueen Kirenskin, Ust-Kutin ja Ust-Ilimskin piireihin sekä lännessä Krasnojarskin aluepiirin Evenkiaan. Piiri on saanut nimensä sen halki virtaavan Nižnjaja Tunguskan mukaan. Aikaisemmin sen yläjuoksua sanottiin Katangaksi.
Piiriin kuuluu neljä maalaiskunta: Jerbogatšon, Nepa, Podvološino ja Preobraženka. Hallinnollinen keskus on Jerbogatšonin kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 15.
Seudun kanta-asukkaita ovat evenkit, joita asuu Hamakarin, Nakaninon, Tetejan ja Tokman kylissä. Valtaosa väestöstä on venäläisiä.
Perinteisiä elinkeinoja ovat poronhoito, metsästys ja kalastus. Seudun rikkaat öljy- ja kaasuesiintymät sekä mineraali- ja metsävarat ovat lähes kokonaan hyödyntämättä.
Aiheesta muualla

Katangan piiri Irkutskin alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Katangan piiri Pribaikalje -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kaphoornari

Kaphoornari tarkoittaa merenkulkijaa, joka on kiertänyt Kap Hornin purjealuksella. Tiukasti määritellen kaphoornareiksi hyväksytään vain Kap Hornin purjekauppalaivalla kiertäneet merikapteenit. Kaphoornareilla on ollut kansainvälinen järjestö, alkujaan Ranskassa vuonna 1937 perustettu yhdistys A.I.C.H. (Amicale Internationale des Capitaines au Long Cours Cap Hornies). A.I.C.H. lopetettiin vuonna 2003. Suomessa on toiminut kaksi kansallista alaosastoa: Manner-Suomessa Amicale des Capitaines au Long Cours Cap Hornies Finlandais, joka lopetettiin vuonna 2006, ja Ahvenanmaalla vuoteen 2003 asti.
Kap Horn
Suomella on kaphoornareihin liittyen erikoisasema sikäli, että Kap Hornin kiertämiseen kykeneviä purjekauppalaivoja kuului viimeksi ahvenanmaalaisen Gustaf Eriksonin laivastoon. Merikapteenien koulutukseen puolestaan kuului pakollinen harjoittelu purjealuksilla, joten kapteeneiksi aikovat pestautuivat usein Eriksonin aluksiin. Näistä aluksista viimeisinä Kap Hornin kiersivät Pamir ja Passat vuonna 1949.
Suomessa oli toukokuussa 2009 elossa 13 kaphoornaria.
A.I.C.H.

A.I.C.H. eli Association Amicale Internationale des Capitaines au Long-Cours-Cap Horniers (suom. rahtipurjelaivalla ilman konetta Kap Hornin kiertäneiden kapteenien kansainvälinen veljeskunta) oli kansainvälinen merenkulkijoiden järjestö, jonka jäseneksi pääsivät Kap Hornin kiertäneet merikapteenit.
Yhdistyksen perusti vuonna 1937 ranskalainen merikapteeni Yves Menguy 34 muun perustajajäsenen kanssa Saint-Malossa Ranskassa. Yhdistyksellä oli Suomessa kaksi alaosastoa, Ahvenanmaan ja Suomen alaosastot. Suomen osasto perustettiin vuonna 1965 ja lakkautettiin vuonna 2006. Ahvenanmaan osasto perustettiin 3. marraskuuta 1961. Suomen osaston jäsenten elämäkertatietoja on julkaistu teoksessa A.I.C.H. Section Finlandaise, Livre d'Or.
Jäsenillä on erilaisia nimityksiä. Albatrossi on jäsen, joka on kiertänyt Kap Hornin purjelaivan päällikkönä. Muu varsinainen jäsen on Malamok, joka on myöhemmin suorittanut merikapteenintutkinnon. Ylimääräinen jäsen on Cape Pigeon. Ahvenanmaan osastoon hyväksyttiin muitakin merikapteeneita. Siihen kuului noin 150 jäsentä, joista 60 oli varsinaisia kaphoornareita.
Veljeskunta lopetettiin Saint-Malossa vuonna 2003. Lopettamispäätös tehtiin Maarianhaminassa Tall Ships Racen yhteydessä vuonna 2000 pidetyssä Kap Horn -kongressissa. Toiminta jatkuu kuitenkin monessa maassa kansallisella tasolla. Ahvenanmaan alaosaston lakkauttamisen jälkeen perinteitä on vaalinut Ålands Kap Hornförening.
Ahvenanmaalla on yhdistyksen kunniaksi taiteilija Allan Palmerin veistos Meren vapaus ja veljeys.
Kirjallisuutta

Riimala, Erkki: ”Kap Hornin -kiertäjät”, Navis Fennica. Suomen merenkulun historia, osa 4: Meren aalloilla ja sisävesillä, s. 291–292.  WSOY, 1995.
Livre d'Or, A.I.C.H. Section Finlandaise
Aiheesta muualla

Documents d'archives de l'AICH Amicale Internationale des capitaines au long cours Cap-Horniers (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi, englanniksi, saksaksi, espanjaksi)
Nelimastoparkki Pommern kiersi Kap Hornin esimerkiksi vuosina 1931, 1932, 1933 ja 1938.
Kiviharju (Kuopio)

| Kiviharju |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kuopio
Koordinaatit:  62.8327°N, 27.5486°E
Kaupunginosa nro:  38
Postinumero(t):  70800
Lähialueet:  Hiltulanlahti kaakossa, Pitkälahti idässä, Neulalampi koillisessa ja Haminalahti pohjoisluoteessa
Kiviharju on Kuopion 38. kaupunginosa, joka sijaitsee maanteitse noin 15 kilometriä Kuopion keskustasta lounaaseen. Karttulantien eteläpuolella sijaitsevan ja kaakossa Savon rataan rajoittuvan kaupunginosan naapurikaupunginosia ovat kaakossa Hiltulanlahti, idässä Pitkälahti ja koillisessa Neulalampi. Lännenpuolella on Kuopion maaseutualuetta, josta pohjoisluoteessa sijaitseva Haminalahti on yleisesti tunnettua seutua.selvennä
Kuopion jätekeskus toimii Kiviharjun kaupunginosassa. Se kierrättää tai hyötykäyttää yli 99 prosenttia tulevasta jätteestä.
Kiviharjussa on runsaasti metsää ja pienehkö määrä haja-asutusta. Suuri osa kunnallisista ja kaupan palveluista on naapurikaupunginosissa, kuten Petosen kaupunginosassa ja Hiltulanlahdessa. Kiviharjussa sijaitsevista ja pinta-alasta laajoja osia kattavista yrityksistä tunnetuimpia ovat Kaatopaikantien varrella sijaitsevat Kuopion jätekeskus (myös romuautojen vastaanottopaikka) ja Ruduksen Hepomäen maa-ainesottamo, josta saadaan muun muassa soraa ja sepeliä. Jätekeskuksen länsipuolella on Pelastusopiston harjoitusalue.
Kinupristiini

| --- | --- |

Kinupristiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
N-[(3S,6S,12R,15S,16R,19S,22S,25R)-25-[[(3S)-1-atsabisyklo[2.2.2]oktan-3-yyli]sulfanyylimetyyli]-3-[[4-(dimetyyliamino)fenyyli]metyyli]-12-etyyli-4,16-dimetyyli-2,5,11,14,18,21,24-heptaokso-19-fenyyli-17-oksa-1,4,10,13,20-penta-atsatrisyklo[20.4.0.06,10]heksakosan-15-yyli]-3-hydroksipyridiini-2-karboksamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 120138-50-3
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 5388937
DrugBank: DB01369
Kemialliset tiedot
Kaava: C53H67N9O10S 
Moolimassa: 1022,226
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Liukoisuus veteen: Liukenee veteen
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 3,1 h
Ekskreetio: ulosteiden mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: intravenoosi
Kinupristiini (C53H67SN9O10) on makrolidi- ja peptidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä antibioottina useimmiten yhdessä dalfopristiinin kanssa.