stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Victor Goldschmidt
Ura

Vuonna 1914 Goldschmidt haki professorin virkaa Tukholmassa, ja hänet nimitettiin tähän virkaan. Suostutellakseen hänet pysymään Norjassa Kristianian yliopisto taivutteli maan hallitusta perustamaan mineralogisen instituutin, jossa hänelle tarjottaisiin professorin virkaa. Vuonna 1929 Goldschmidt nimitettiin Göttingenin yliopiston mineralogian professoriksi, ja hän palkkasi assistenteikseen Reinhold Mannkopffin ja Fritz Lavesin. Vielä sen jälkeen Hitler vuonna 1933 nousi valtaan, Goldschmidt sai pitää virkansa ja yliopisto suhtautui häneen suopeasti, mutta hän huolestui pahoin sen vuoksi, miten natsit suhtautuivat hänen kaltaisiinsa henkilöihin, jotka eivät olleet ”arjalaista” syntyperää. Sen vuoksi hän erosi virastaan vuonna 1935 ja palasi Osloon. Vuonna 1937 hänet kutsuttiin Royal Society of Chemistry pitämään Hugo Müllerin luento
Saksa hyökkäsi Norjaan 9. huhtikuuta 1940. Saksalaiset miehitys­viran­omaiset pidättivät Goldschmidtin 26. lokakuuta 1942 natsien Norjan juutalaisiin kohdistuneissa vainoissa. Hän joutui Bergin keskitysleirille, jossa hän sairastui vakavasti, ja hänen oltuaan jonkin aikaa sairaalassa lähellä Osloa hänet vapautettiin 8. marraskuuta, mutta vangittiin uudestaan 25. marraskuuta. Hänet aiottiin viedä Auschwitziin, mutta hänen ollessaan jo satamalaiturilla hänet vapautettiin, koska eräät hänen kollegansa saivat poliisipäällikön vakuuttuneeksi siitä, että hänen tieteellinen asiantuntemuksensa olisi valtiolle hyödyksi. Pian tämän jälkeen Goldschmidt pakeni Ruotsiin.
Brittiläisen tiedusteluyksikön johdolla Goldschmidt siirtyi 3. maaliskuuta 1943 Englantiin, jossa hän antoi tietoa teknisestä kehityksestä Norjassa. Hänen tuleva asemansa oli jonkin aikaa epäselvä, mutta hän sai viran Aberdeenissa maatalouden tutkimuslaitoksen Macaulayn maaperätutkimusinstituutissa. Hän osallistui keskusteluihin Saksan raaka-aineiden käytöstä ja raskaan veden tuotannosta. Hän osallistui avoimiin tapaamisiin Cambridgessa, Manchesterissa, Sheffieldissa, Edinburghissa ja Aberdeenissa ja piti Britannian kivihiilen käytön tutkimuslaitoksessa (British Coal Utilisation Research Association) luentoja harvinaisten alkuaineiden esiintymisestä kivihiilen tuhkassa. Britanniassa hän toimi ajoittain yhteistyössä muun muassa Leonard Hawkesin, Cecil Edgar Tilleyn, W. H. Braggin, J. D. Bernalin ja W. G. Oggin kanssa.
Goldschmidt muutti Aberdeenista Rothamstediin, jossa hän sai viran maatalouden tutkimuskeskuksessa. Siellä hänestä sai osakseen suurta suosiota sekä lempinimen ‘Goldie’. Hän kuitenkin muutti 26. kesäkuuta 1946 takaisin Osloon, vaikka siellä kaikki eivät pitäneet häntä tervetulleena, mutta hän kuoli pian sen jälkeen 59 vuoden ikäisenä.
Tieteelliset työt

Väitöskirjaansa varten Goldschmidt tutki Oslofeltenin laaksoa, joka on syntynyt maamassojen siirtyessä alaspäin sen molemmilla puolella olevia siirroksia pitkin. Seudun oli vähän aikaisemmin kartoittanut Brøgger. Permikaudella magmat työntyivät vanhempiin kivilajeihin kuumentaen ympäröivää kallioperää. Tämä johti mineralogisiin muutoksiin, joita sanotaan kontaktimetamorfismiksi ja joiden tuloksena syntyi nimellä hornfels tunnettuja hienorakeisia kivilajeja. Hän osoitti, että hornfelseissa mineraaleja esiintyi vain tiettyinä yhdistelminä. Esimerkiksi andalusiitti saattoi esiintyä yhdessä kordieriitin mutta ei koskaan hypersteenin kanssa.
Hornfelseja koskevien tutkimustulostensa perusteella Goldschmidt johti mineralogisen faasisäännön.  Se on erikoistapaus Gibbsin faasisäännöstä, joka koskee keskenään termodynaamisessa tasapainossa olevia faaseja, ja jonka mukaan
missä  C on kemiallisten komponenttien vähimmäislukumäärä,  P faasien ja  F niiden vapausasteiden (esimerkiksi lämpötila ja paine) lukumäärä, jotka voivat muuttua ilman, että  C tai  P muuttuu. Esimerkiksi alumiinisilikaatti Al2SiO5 voi esiintyä luonnossa kolmena erilaisena mineraalina: andalusiittina, kyaniittina ja sillimaniittina. Nämä kaikki muodostuvat yhdestä komponentista, toisin sanoen  C=1, mistä seuraa, että siellä missä on kaikkia kolmea mineraalia ( P=3, on  F=0. Näin ollen systeemillä ei ole yhtään vapausastetta, vaan alumiinisilikaatti voi kiteytyä niin, että kaikkia kolmea muotoa syntyy, vain yhdessä lämpötilan ja paineen yhdistelmässä. Tämä vastaa faasidiagrammien kolmoispistettä.
Jos sama mineraalikoostumus esiintyy useammassa kivilajissa samalla seudulla, voidaan päätellä, että niiden kiteytyessä lämpötila ja paine ovat olleet jollakin tietyllä välillä. Tässä tapauksessa  F:n on oltava vähintään 2, joten
Tämä esittää Goldschmidtin mineralogista faasisääntöä: faasien lukumäärä ei voi olla suurempi kuin komponenttien.
1900-luvun alussa Max von Laue ja William L. Bragg osoittivat, että röntgensäteiden sirontaa voitiin käyttää kiteiden rakenteen selvittämiseen. 1920- ja 1930-luvuilla Goldschmidt työtovereineen Oslossa ja Göttingenissä sovelsivat näitä menetelmiä moniin tavallisiin mineraaleihin ja kehittivät joukon sääntöjä alkuaineiden luokittelemiseksi. Goldschmidt julkaisi tämän tutkimuksen tulokset kahdeksanosaisessa kirjasarjassa Geochemische Verteilungsgesetze der Elemente [Alkuaineiden jakaantumisen geokemialliset lait].
Julkaisut

Goldschmidt kirjoitti suurimman osan julkaistuista kirjoistaan ja artikkeleistaan norjaksi tai saksaksi. Hänen laatimansa englanninkielinen oppikirja Geochemistry julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1954. Hänen julkaisuistaan on laadittu täydellinen luettelo.
Julkaisut > Artikkelit

V. M. Goldschmidt: XXVIII. Radioactivität als Hilfsmittel bei mineralogischen Untersuchungen. II. Zeitschrift für Kristallographie - Crystalline Materials, 1.12.1908, 45. vsk, nro 1–6, s. 490–494.  doi:10.1524/zkri.1908.45.1.490  ISSN 2196-7105  S2CID:202508683  Artikkelin verkkoversio. (saksaksi)
V. M. Goldschmidt: Die Gesetze der Mineralassoziation vom Standpunkt der Phasenregel. Zeitschrift für anorganische Chemie, 26.5.1911, 71. vsk, nro 1, s. 313–322.  doi:10.1002/zaac.19110710129  ISSN 0863-1778  Artikkelin verkkoversio. (saksaksi)
V. M. Goldschmidt: On the metasomatic processes in silicate rocks. Economic Geology, 1.3.1922, 17. vsk, nro 2, s. 105–123.  doi:10.2113/gsecongeo.17.2.105  ISSN 1554-0774  Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
V. M. Goldschmidt: Die Gesetze der Krystallochemie. Die Naturwissenschaften, 1926, 14. vsk, nro 21, s. 477–485.  doi:10.1007/BF01507527  ISSN 0028-1042  Bibcode:1926NW.....14..477G  S2CID:33792511  Artikkelin verkkoversio. (saksaksi)
V. M. Goldschmidt: Über Atomabstände in Metallen. Zeitschrift für Physikalische Chemie, 1.3.1928, 133U. vsk, nro 1, s. 397–419.  doi:10.1515/zpch-1928-13327  ISSN 2196-7156  S2CID:100443999  Artikkelin verkkoversio. (saksaksi)
V. M. Goldschmidt: Crystal structure and chemical constitution. Transactions of the Faraday Society, 1929, 25. vsk, s. 253.  doi:10.1039/tf9292500253  ISSN 0014-7672  Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
V. M. Goldschmidt: Geochemische Verteilungsgesetze und kosmische Häufigkeit der Elemente. Naturwissenschaften, 1.11.1930, 18. vsk, nro 47, s. 999–1013.  doi:10.1007/BF01492200  ISSN 1432-1904  Bibcode:1930NW.....18..999G  S2CID:44868380  Artikkelin verkkoversio. (saksaksi)
V. M. Goldschmidt: The principles of distribution of chemical elements in minerals and rocks. The seventh Hugo Müller Lecture, delivered before the Chemical Society on March 17th, 1937. J. Chem. Soc., 1937, s. 655–673.  doi:10.1039/JR9370000655  ISSN 0368-1769  Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
V. M. Goldschmidt: The geochemical background of minor-element distribution. Soil Science, 1945, 60. vsk, nro 1, s. 1–8.  doi:10.1097/00010694-194507000-00001  ISSN 0038-075X  Bibcode:1945SoilS..60....1G  S2CID:95247254  Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Palkinnot ja tunnustukset

Vuonna 1929 Goldschmidt sai Pyhän Olavin ritarikunnan ritarimerkin.
Toimiessaan Macaulayn instituutissa Goldschmidt valittiin Royal Societyn ulkomaiseksi jäseneksi ja Aberdeeenin yliopiston lainopin kunniatohtoriksi (LLD), ja hän sai Wollaston-mitalin, joka on Geological Society of Londonin korkein kunnianosoitus.
Hänen mukaansa on nimetty vuoristoalue Goldschmidtfjella Oskar II:n maalla Huippuvuorilla.
Hänen mukaansa on nimetty goldschmidtiitti -niminen mineraali ((KNbO3).
Geochemical Society myöntää vuosittain V. M. Goldschmidt -mitalin.
Brøgger
Victor Moritz Goldschmidt (oikealla), 1915
Alumiinisilikaatin Al2SiO5 faasidiagrammi
Käännös suomeksi
Bejeweled (kappale)

| ”Bejeweled” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Midnights
 Studio : Electric Lady Studios   (New York)   Rough Customer   (Brooklyn)
 Julkaistu: 21. lokakuuta 2022   (julkaisu albumilla)   25. lokakuuta 2022 (promosingle)
 Formaatti: lataus, suoratoisto
 Tekijä(t): Taylor Swift, Jack Antonoff
 Tuottaja(t): Swift, Antonoff
 Tyylilaji: synthpop, hyperpop
 Kesto: 03.14
 Levy-yhtiö: Republic Records
Listasijoitukset
  6.
Bejeweled on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale albumilta Midnights, joka julkaistiin 21. lokakuuta 2022. Sen ovat säveltäneet ja tuottaneet Swift ja Jack Antonoff. ”Bejeweled” julkaistiin digitaalisena promosinglenä. Se nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 6.
Kappaleelle kuvattiin musiikkivideo, jonka Swift ohjasi itse. Video on moderni versio Tuhkimon tarinasta. Sillä esiintyvät Swiftin lisäksi Antonoff, Haim-yhtye, burleskitaiteilija Dita Von Teese ja näyttelijä Laura Dern.
”Bejeweled” on synthpop-kappale, joka kertoo oman arvon tunnistamisesta. Kappale kuului Swiftin The Eras Tour -kiertueen ohjelmistoon.
Sävellys

Taylor Swift sävelsi ja tuotti kappaleen pitkäaikaisen yhteistyökumppaninsa Jack Antonoffin kanssa. Antonoff soittaa kappaleella syntetisaattoria, kalimbaa ja useita muita instrumentteja. ”Bejeweled” on tyyliltään synthpop-musiikkia. Siinä on vaikutteita electronicasta. Syntetisaattorilla tehdyt arpeggiot ovat tuotannossa olennaisessa roolissa.
Sanoitukset kertovat oman arvon tunnistamisesta. Laulaja kokee, että hänen kumppaninsa ei arvosta häntä. Hän varoittaa kumppaniaan, että pystyy yhä olemaan säteilevä (engl. ”bejeweled”) ja saamaan muiden huomion. Swiftin mukaan kappale kertoo symbolisesti myös hänen paluustaan popmusiikin pariin usean vuoden tauon jälkeen.
Julkaisu ja live-esitykset

”Bejeweled” on mukana Taylor Swiftin kymmenennellä studioalbumilla Midnights, joka ilmestyi 21. lokakuuta 2022. Kappale julkaistiin digitaalisena promosinglenä Swiftin verkkosivuilla 25. lokakuuta. Kappaleesta julkaistiin lisäksi rajatun ajan saatavilla ollut instrumentaalinen versio.
”Bejeweled” kuului Swiftin The Eras Tour -kiertueen (2023-2024) vakituiseen ohjelmistoon. Kappaleen liveversio on mukana konserttielokuvassa Taylor Swift: The Eras Tour (2023).
Vastaanotto

Kappale sai kriitikoilta enimmäkseen hyviä arvosteluja. Etenkin sen tuotantoa ja tarttuvaa melodiaa kehuttiin. Kappale voitti vuoden Tiktok-hitin palkinnon iHeartRadio Music Awards -gaalassa. Se oli ehdolla suosikkilaulun Kids’ Choice -palkinnon voittajaksi.
Kappale nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 6 ensimmäisellä listaviikollaan. Se oli listoilla kymmenen parhaan joukossa myös Australiassa, Kanadassa, Filippiineillä ja Singaporessa. ”Bejeweled” on myynyt platinaa Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Kanadassa ja Brasiliassa.
Musiikkivideo

Kappaleelle tehtiin musiikkivideo, jonka Swift ohjasi itse. Video julkaistiin YouTubessa 25. lokakuuta. Sen tarina on moderni versio Tuhkimo-sadusta. Tarina poikkeaa sadusta niin että Tuhkimo torjuu prinssin, mutta saa linnan voittamalla kykykilpailun.
Swift on pääroolissa Tuhkimona. Videolla esiintyy hänen lisäkseen useita tunnettuja henkilöitä. Haim-yhtyeen Este, Danielle ja Alana Haim esittävät Tuhkimon siskopuolia ja näyttelijä Laura Dern ilkeää äitipuolta. Haimin sisarukset laulavat alkupuolella omaa juomalaulua ”I’m Gonna Be Hungover”.
Burleskitaiteilija Dita Von Teese on haltiakummin roolissa. Hän esittää videolla tunnetun performanssinsa jättikokoisessa martinilasissa. Kappaleen toinen säveltäjä Jack Antonoff tekee pienen roolin prinssinä.
Videolla on paljon viittauksia Swiftin muuhun tuotantoon sekä vihjeitä tulevista julkaisuista. Mediassa spekuloitiin, että video vihjaa Swiftin seuraavan julkaisun olevan uusi levytys albumista Speak Now, mikä osoittautui myöhemmin oikeaksi tulkinnaksi. Videon alussa on pätkä Speak Now -albumin kappaletta ”Enchanted” ja lopussa toista albumin kappaletta ”Long Live”.
Muusikot

Taylor Swift – laulu, tuotanto
Jack Antonoff – Juno 6, Yamaha DX7, OB-1, Moog, kalimba, akustiset kitarat, basso, taustalaulu, ohjelmointi, tuotanto, äänitys
Evan Smith – syntetisaattorit, äänitys (Smithin osuus)
Mikey Freedom Hart – koskettimet
Laura Sisk – äänitys
David Hart – äänitys (Mikey Freedom Hartin osuus)
Megan Searl, Jon Sher, John Rooney - avustavat äänisuunnittelijat
Serban Ghenea – miksaus
Bryce Bordone – avustava miksaaja
Randy Merrill – masterointi
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Australia (ARIA Charts): 7
 Espanja (PROMUSICAE): 65
 Etelä-Afrikka (RISA, suoratoisto): 20
 Filippiinit (Billboard PH Hot 100): 4
 Islanti (Tónlistinn): 29
 Iso-Britannia (Britannian singlelista): 63
 Kanada (Canadian Hot 100): 7
 Kreikka (IFPI, ulkomaiset singlet): 16
 Kroatia (Billboard): 21
 Liettua (AGATA): 38
 Malesia (Billboard): 15
 Malesia (RIM, ulkomaiset artistit): 11
 Portugali (AFP): 22
 Ruotsi (Sverigetopplistan): 44
 Singapore (RIAS, suoratoisto): 8
 Slovakia (IFPI, digitaaliset singlet): 43
 Tsekki (IFPI, digitaaliset singlet): 38
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 9
 Vietnam (Billboard): 19
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 6
Global 200 (Billboard): 8
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | 2x platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Brasilia | platinaa | Pro-Música Brasil |
|  Espanja | kultaa | Productores de Música de España |
|  Iso-Britannia | kultaa | British Phonographic Industry |
|  Kanada | platinaa | Music Canada |
|  Meksiko | kultaa | AMPROFON |
|  Puola | kultaa | Związek Producentów Audio Video |
|  Uusi-Seelanti | platinaa | Recorded Music NZ |
Aiheesta muualla

Bejeweled-kappaleen musiikkivideo
Bejeweled-kappaleen lyriikkavideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Ruotsin jääkiekon tähdistökentällinen

Ruotsin jääkiekon tähdistökentällinen on valittu kaudesta 1958–1959 lähtien. Kentällisen valitsevat jääkiekkotoimittajat. Kentälliseen on valittu vain ruotsalaisia jääkiekkoilijoita. Vuodesta 1983 lähtien tähdistökentällisiin on valittu myös Ruotsin ulkopuolella pelaavia ruotsalaisia jääkiekkoilijoita ja vuosina 1983–2002 niihin valittiin myös Pohjois-Amerikassa pelaavia kiekkoilijoita.
Tähdistökentälliset vuosittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vasenlaitahyökkääjä • | vasenlaitahyökkääjä • | keskushyökkääjä • | keskushyökkääjä • | oikealaitahyökkääjä | oikealaitahyökkääjä |
| vasenpuolustaja | vasenpuolustaja | vasenpuolustaja | oikeapuolustaja | oikeapuolustaja | oikeapuolustaja |
maalivahti
Tähdistökentälliset vuosittain > 1958–1959

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lars-Eric Lundvall • | Lars-Eric Lundvall • | Nisse Nilsson • | Nisse Nilsson • | Ronald Pettersson | Ronald Pettersson |
|  Södertälje SK  |  Södertälje SK  |  Forshaga IF  |  Forshaga IF  |  Södertälje SK  |  Södertälje SK  |
| Lasse Björn | Lasse Björn | Lasse Björn | Roland Stoltz | Roland Stoltz | Roland Stoltz |
 Djurgårdens IF 
Yngve Johansson
 Djurgårdens IF
Tähdistökentälliset vuosittain > 1959–1960

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lars-Eric Lundvall • | Lars-Eric Lundvall • | Nisse Nilsson • | Nisse Nilsson • | Ronald Pettersson | Ronald Pettersson |
|  Södertälje SK  |  Södertälje SK  |  Forshaga IF  |  Forshaga IF  |  Södertälje SK  |  Södertälje SK  |
| Lasse Björn | Lasse Björn | Lasse Björn | Roland Stoltz | Roland Stoltz | Roland Stoltz |
 Djurgårdens IF 
Kjell Svensson
 Tabergs SK
Tähdistökentälliset vuosittain > 1960–1961

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulf Sterner • | Ulf Sterner • | Sven Tumba • | Sven Tumba • | Per-Olof Härdin | Per-Olof Härdin |
|  Forshaga IF  |  Forshaga IF  |  Djurgårdens IF  |  Djurgårdens IF  |  Strömsbro IF  |  Strömsbro IF  |
| Bert-Ola Nordlander | Bert-Ola Nordlander | Bert-Ola Nordlander | Gert Blomé | Gert Blomé | Gert Blomé |
|  Wifsta/Östrands IF  |  Wifsta/Östrands IF  |  Wifsta/Östrands IF  |  Gävle Godtemplares IK  |  Gävle Godtemplares IK  |  Gävle Godtemplares IK  |
Kjell Svensson
 AIK
Tähdistökentälliset vuosittain > 1961–1962

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulf Sterner • | Ulf Sterner • | Nisse Nilsson • | Nisse Nilsson • | Ronald Pettersson | Ronald Pettersson |
|  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |  Forshaga IF  |  Forshaga IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |
| Bert-Ola Nordlander | Bert-Ola Nordlander | Bert-Ola Nordlander | Gert Blomé | Gert Blomé | Gert Blomé |
|  Wifsta/Östrands IF  |  Wifsta/Östrands IF  |  Wifsta/Östrands IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |
Lennart Häggroth
 Skellefteå AIK
Tähdistökentälliset vuosittain > 1962–1963

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Carl-Göran Öberg • | Carl-Göran Öberg • | Ulf Sterner • | Ulf Sterner • | Hans Mild | Hans Mild |
|  Djurgårdens IF  |  Djurgårdens IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |  Djurgårdens IF  |  Djurgårdens IF  |
| Bert-Ola Nordlander | Bert-Ola Nordlander | Bert-Ola Nordlander | Roland Stoltz | Roland Stoltz | Roland Stoltz |
|  Wifsta/Östrands IF  |  Wifsta/Östrands IF  |  Wifsta/Östrands IF  |  Djurgårdens IF  |  Djurgårdens IF  |  Djurgårdens IF  |
Kjell Svensson
 Södertälje SK
Tähdistökentälliset vuosittain > 1963–1964

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uno Öhrlund • | Uno Öhrlund • | Sven Tumba • | Sven Tumba • | Uno Öhrlund | Uno Öhrlund |
|  Västerås IK  |  Västerås IK  |  Djurgårdens IF  |  Djurgårdens IF  |  Västerås IK  |  Västerås IK  |
| Nils Johansson | Nils Johansson | Nils Johansson | Roland Stoltz | Roland Stoltz | Roland Stoltz |
|  Alfredshems IK  |  Alfredshems IK  |  Alfredshems IK  |  Djurgårdens IF  |  Djurgårdens IF  |  Djurgårdens IF  |
Kjell Svensson
 Södertälje SK
Tähdistökentälliset vuosittain > 1964–1965

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tord Lundström • | Tord Lundström • | Nisse Nilsson • | Nisse Nilsson • | Ronald Pettersson | Ronald Pettersson |
|  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Leksands IF  |  Leksands IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |
| Lennart Svedberg | Lennart Svedberg | Lennart Svedberg | Gert Blomé | Gert Blomé | Gert Blomé |
|  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |
Leif Holmqvist
 AIK
Tähdistökentälliset vuosittain > 1965–1966

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lars-Göran Nilsson • | Lars-Göran Nilsson • | Ulf Sterner • | Ulf Sterner • | Ronald Pettersson | Ronald Pettersson |
|  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Rögle BK  |  Rögle BK  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |
| Lennart Svedberg | Lennart Svedberg | Lennart Svedberg | Roland Stoltz | Roland Stoltz | Roland Stoltz |
|  Mora IK  |  Mora IK  |  Mora IK  |  Djurgårdens IF  |  Djurgårdens IF  |  Djurgårdens IF  |
Leif Holmqvist
 AIK
Tähdistökentälliset vuosittain > 1966–1967

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tord Lundström • | Tord Lundström • | Nisse Nilsson • | Nisse Nilsson • | Ronald Pettersson | Ronald Pettersson |
|  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Leksands IF  |  Leksands IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |
| Lennart Svedberg | Lennart Svedberg | Lennart Svedberg | Gert Blomé | Gert Blomé | Gert Blomé |
|  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |
Leif Holmqvist
 AIK
Tähdistökentälliset vuosittain > 1967–1968

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tord Lundström • | Tord Lundström • | Håkan Wickberg • | Håkan Wickberg • | Lars-Göran Nilsson, Stig-Göran Johansson | Lars-Göran Nilsson, Stig-Göran Johansson |
|  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Brynäs IF, Södertälje SK  |  Brynäs IF, Södertälje SK  |
| Lennart Svedberg | Lennart Svedberg | Lennart Svedberg | Bert-Ola Nordlander | Bert-Ola Nordlander | Bert-Ola Nordlander |
|  Mora IK  |  Mora IK  |  Mora IK  |  AIK  |  AIK  |  AIK  |
Leif Holmqvist
 AIK
Tähdistökentälliset vuosittain > 1968–1969

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lars-Göran Nilsson • | Lars-Göran Nilsson • | Ulf Sterner • | Ulf Sterner • | Stig-Göran Johansson | Stig-Göran Johansson |
|  Brynäs IF  |  Brynäs IF  |  Västra Frölunda IF  |  Västra Frölunda IF  |  Södertälje SK  |  Södertälje SK  |
| Lennart Svedberg | Lennart Svedberg | Lennart Svedberg | Bert-Ola Nordlander | Bert-Ola Nordlander | Bert-Ola Nordlander |
|  Mora IK  |  Mora IK  |  Mora IK  |  AIK  |  AIK  |  AIK  |
Leif Holmqvist
 AIK