Luettelo Suomen historian sodista
1200-luku

| Vuosi | Konflikti | Selite |
| --- | --- | --- |
| 1202 | Tanskalaisten ristiretki Suomeen | Tanskalaiset tekivät ristiretken Suomeen Lundin arkkipiispa Anders Sunesenin ja hänen veljensä johdolla. Sunesen sai pian retken jälkeen paavi Innocentius III:lta nimityksen kaikkien Itämeren alueen ristiretkien hallinnoijaksi ja paavilliseksi lähettilääksi. |
| 1221 | Suomi osallistui Novgorodin vastaiseen kauppasaartoon | Paavi Honorius III kehotti 13. tammikuuta Suomen piispaa, mahdollisesti piispa Tuomasta, järjestelemään kauppasaartoa Novgorodia vastaan vaikka se olikin gotlantilaisille ja hansalle epämieluisa toimenpide. |
| 1223 | Karjalaiset hyökkäsivät  Norjaan | Karjalaiset hyökkäsivät yhdessä novgorodilaisten kanssa Norjan asutusta vastaan Pohjois-Skandinaviassa . |
| 1226 | Karjalaiset hyökkäsivät  Norjaan | Karjalaiset hyökkäsivät uudestaan Norjan asutusta vastaan Pohjois-Skandinaviassa yhdessä novgorodilaisten kanssa. |
| 1226/1227 | Novgorodin ruhtinas Jaroslav Vsevolodovitšin sotaretki jäämejä vastaan | Laurentiuksen kronikka: "Samana talvena lähti Jaroslav Vsevolodinpoika Novgorodista meren yli jäämejä vastaan, missä yksikään Venäjän ruhtinaista ei ollut pystynyt (aikaisemmin) oleskelemaan. Hän valloitti koko maan ja palasi Novgorodiin kiittäen ja ylistäen Jumalaa sekä tuoden mukanaan suuren määrän vankeja. Mutta koske ne, jotka olivat hänen mukanaan eivät voineet ottaa mukaansa kaikkia vankeja, he hakkasivat osan kuoliaaksi, mutta päästivät suuren joukon muita takaisin kotiinsa."  |
| 1228 | Jäämien sotaretki Novgorodia vastaan | Novgorodin ensimmäinen kronikka: "Samana vuonna jäämit tulivat laivoilla Laatokalle käymään sotaa, ja tieto tästä tuli Novgorodiin Kristuksen kirkastuksen päivänä (6. elokuuta). Novgorodilaiset asettuivat proomuihin ja soutivat Laatokanlinnaan mukanaan ruhtinas Jaroslav. Laatokanlinnan posadnikka Vladislav ei odottanut miehineen novgorodilaisia, vaan lähti laivoilla jäämien perään sinne, missä nämä sotivat, tavoitti heidät ja taisteli heidän kanssaan. Heti yön tultua laatokanlinnalaiset vetäytyivät saarelle. Jäämit olivat kuitenkin rannalla vankeineen, sillä he olivat sotineet järven ympäristössä maihinnousupaikoilla. Samana yönä he pyysivät rauhaa, mutta sitä eivät posadnikka ja laatokanlinnalaiset heille suoneet. Jäämit hakkasvit kuoliaaksi kaikki vangit, ja he itse pakenivat jalkaisin metsiin hylättyään laivansa. Monet heistä kaatuivat siellä, ja heidän laivansa poltettiin...Sitten inkeriläiset tapasivat jäljelle jääneet jäämit paosta ja surmasivat siellä useita heistä, mutta loput hajaantuivat kuka minnekin. Mutta heidätkin karjalaiset tappoivat missä tahansa tavattuaan, joko metsässä, vainiolla tai leiripaikalla, vedettyään heidät esiin. Heitä oli tullut 2000 tai enemmän, Jumala tietää, mutta harvat heistä pääsivät pakenemaan omaan maahansa, muuten kaikki kaatuivat siellä." |
| 1229 | Gotlanti tuki Suomen pakanoiden hyökkäyksiä kristittyjä vastaan | Paavi Gregorius IX moitti kirjeessään 16. helmikuuta gotlantilaisia aseiden, hevosten, laivojen ja elintarvikkeiden toimittamisesta Suomen pakanoille, joiden avulla he pyrkivät tuhoamaan kristinuskon leviämisen maassa. |
| 1237 | Hämeen kapina | Hämäläiset hylkäsivät katolisen uskon ja palasivat takaisin pakanallisiin tapoihinsa samalla surmaten kristittyjä ja pappeja. |
| 1240 | Nevan taistelu | Novgorodin ensimmäinen kronikka sekä Sofian kronikka kertovat ruotsalaisten, norjalaisten, varsinais-suomalaisten ja jäämien sotaretkestä Nevalle. |
| 1241 | Karjalaiset Novgorodin liittolaisina sotaretkelle saksalaisia vastaan | Novgorodin ensimmäinen kronikka: "Samana vuonna ruhtinas Aleksanteri lähti novgorodilaisten, laatokanlinnalaisten, karjalaisten ja inkeriläisten kanssa saksalaisia vastaan Kapriossa olevaan linnaan. Hän valloitti linnan ja toi saksalaiset Novgorodiin. Mutt hän päästi menemään. Vatjalaiset ja virolaiset petturit hän kuitenkin hirtti." |
| 1249–1250 | Toinen ristiretki Suomeen | Eerikinkronikan mukaan Birger Jaarli teki sotaretken pakanallisia hämäläisiä vastaan ja aloitti linnan rakentamisen Hämeeseen. |
| 1253 | Karjalaiset hävittävät saksalaisten aluetta. | Novgorodin ensimmäinen kronikka: "Samana vuonna saksalaiset tulivat Pihkovan luo ja polttivat esikaupungin. Pihkovalaiset kuitenkin surmasivat heistä useita. Novgorodilaiset lähtivät sotajoukolla Novgorodista heitä vastaan, ja he pakenivat pois. Palattuaan Novgorodiin ja varustauduttuaan novgorodilaiset menivät Narvan taakse ja tekivät heidän alueensa autioksi. Samoin tuottivat karjalaiset paljon vahinkoa heidän alueelleen."  |
| 1256 | Ruotsalaiset, suomalaiset ja hämäläiset aloittivat linnan rakentamisen Narvaan. | Novgorodin ensimmäinen kronikka: "Ruotsalaiset, hämäläiset, suomalaiset ja Didman maakuntineen sekä suuri joukko asemiehiä tulivat ja alkoivat rakentaa Narvalle linnaa. Ruhtinas ei ollut silloin Novgorodissa. Novgorodilaiset lähettivät lähettiläitä Alamaahan (Volgan varsi Tverista Nižni Novgorodiin) noutamaan ruhtinasta saadakseen asemiehiä. Itse he kuitenkin lähettivät sanan ympäri aluettaan kooten siten joukkoja. Kun nuo kirotut saivat kuulla siitä, he pakenivat meren yli." |
| 1256 | Novgorodin ruhtinas Aleksanteri Nevskin sotaretki jäämejä vastaan | Novgorodin ensimmäisen kronikka: "Samana vuonna talvea vasten ruhtinas Aleksanteri saapui seurassaan metropoliitta ja lähti matkaan metropoliitan kanssa, eivätkä novgorodilaiset tienneet, minne ruhtinas aikoi. Jotkut arvelivat hänen menevän virolaisia vastaan. Tultuaan Kaprioon Aleksanteri lähti jäämejä vastaan ja metropoliitta lähti Novgorodiin ja monet muut novgorodilaiset palasivat Kapriosta takaisin. Ruhtinas matkasi joukkojensa ja novgorodilaisten kanssa. Se oli vaikea matka, sillä päivää ja yötä ei erotettu toisistaan. Monet matkalla olleet kuolivat, mutta novgorodilaisia Jumala varjeli. Tultuaan jäämien maahan he hakkasivat joitakin kuoliaaksi ja ottivat toisia vangiksi kunniakkaan ristin ja Pyhän Sofian voimalla. Novgorodilaiset tulivat ruhtinas Aleksanteri mukanaan kaikki terveinä kotiin."Nikonin kronikka kertoo suzdalilaisten osallistuneen retkelle Aleksanterin liittolaisina. Sofian kronikka puolestaan kertoo retken kohdistuneen ruotsalaisia ja virolaisia vastaan. |
| 1257 | Karjalaisten sotaretki Ruotsiin | Karjalaiset tekivät sotaretken Ruotsiin. Sotaretken seurauksena Ruotsin kuningas Valdemarin pyynnöstä Paavi Aleksanteri IV antoi ristiretkijulistuksen Karjalaisia vastaan. |
| 1259 | Suomen pakanat hävittivät Ruotsin kyliä ja kirkkoja | Paavi Aleksanteri IV hyväksyi 1. maaliskuuta Ruotsin kuningas Valdemarin ja Tanskan kuningas Kristofferin pojantyttären Sofian avioliiton, jotta Ruotsi pystyisi paremmin ja tehokkaammin torjumaan lähellä asuvien pakanoiden jatkuvia hyökkäyksiä valtakunnan kyliä ja kirkkoja kohtaan. Viro oli jo käännytetty väkivalloin kristinuskoon, joten viittaus voi koskea vain Suomen heimoja. |
| 1271 | Karjalaiset ja kveenit tekivät sotaretken Norjaan | Karjalaiset ja kveenit tekivät hyökkäyksen Norjan Hålogalantiin. |
| 1275 | Karjalan, Inkerin, Lapin ja Vatjanmaan pakanat ahdistelevat Ruotsin valtakuntaa | Paavi Gregorius X pyytää kirjeessään 9. tammikuuta Upsalan arkkipiispalle Ruotsin valtakunnan asukkaita vastustamaan Karjalan, Inkerin, Lapin ja Vatjanmaan pakanoita sekä ”valtakunnan viereisillä seuduilla” tapahtuvaa katolisesta uskosta luopumista. Paavi myös vaati etteivät lähiseutujen kristityt luovuta näille pakanoille aseita, rautaa, laivanrakennuspuuta tai muuta tavaraa kristittyjen vainoamiseen. |
| 1278 | Ruhtinas Dmitri valloitti Karjalan. | Novgorodin ensimmäisen kronikka: "Ruhtinas Dmitri rankaisi novgorodilaisten ja koko Alamaan (Volgan varsi Tveristä Nižni Novgorodiin) kanssa karjalaisia ja valloitti heidän maansa." |
| 1283 | Ruotsalaisten ja suomalaisten sotaretki Novgorodin alueille | Ruotsalaisten ja suomalaisten sotaretki Nevalle ja Laatokalle. |
| 1284 | Saksalaiset tekevät sotaretken Karjalaan | Saksalainen sotapäällikkö Trunda tekee joukkojensa kanssa laivoilla ja veneillä sotaretken Karjalaan Nevaa pitkin tarkoituksenaan verottaa karjalaisia. Novgorodilaiset voittavat saksalaiset Nevan suulla 9. syyskuuta yhdessä posadnikka Semenin laatokanlinnalaisten kanssa. |
| 1292 | Novgorodin sotaretki Suomeen | Novgorodin ensimmäisen kronikka: "Samana vuonna Novgorodin urhot menivät ruhtinaan sotapäälliköiden kanssa sotimaan jäämien maahan. Käytyään sotaa he palasivat kaikki terveinä takaisin." |
| 1292 | Ruotsalaisten sotaretki Karjalaan ja Inkeriin | Novgorodin ensimmäisen kronikka: "Samana vuonna ruotsalaiset tulivat sotimaan 800 miehellä. Karjalaan meni 400 ja Inkeriin (niin ikään) 400. Inkeriläiset löivät heidät kuoliaaksi. Karjalaiset löivät omat vihollisensa ja ottivat joitakin käsin vangiksi." |
| 1293 | Kolmas ristiretki Suomeen | Marski Torgils Knutssonin eli Torkkeli Knuutinpojan ristiretki Karjalaan. Ruotsalaiset valloittivat karjalaisilta lopulta 14 kihlakuntaa. Viipurin linna perustetaan karjalaisten tuhotun linnoituksen paikalle. |
| 1294 | Novgorod hyökkäsi Viipurin linnaan | Novgorodilaiset hyökkäsivät kevättalvella ruhtinas Roman Glebovitshin johdolla Viipurin linnaa vastaan, mutta epäonnistuivat kärsien raskaat menetykset. Ruotsalaiset valloittivat Käkisalmen. |
| 1295 | Novgorod valloitti Käkisalmen | Novgorodilaiset valloittivat Käkisalmen takaisin. |