stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiisilänlammi
Maantiede

Pyöreän järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja sen halkaisija on noin 250 metriä. Siihen laskee kaksi ojaa, joista toinen tuo Vahaksenjärven vettä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 2,1 kilometriä pitkä Lamminoja, joka laskee Tapolanjärveen.
Järven rantaviiva on 0,68 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin peltojen ympäröimää suota. Itäpuolella aukeaa Välikorpi-niminen metsikkö. Järven rannat ovat rakentamattomia ja sen lähelle johtaa traktoritie. Valtatie 2 ohittaa järven 200 metrin päästä lännessä ja Hämeen Härkätiehen kuuluva yhdystie 2824 pohjoisessa noin 300 metrin päässä.
Historia

Järvi sijaitsee Tammelan Letkun kylässä. Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli "Heskanlampi". Järven lounaispuolella sijaitsi Isi-niminen talo.
Imusarja

EF7-moottorin imusarja.
Imusarjaksi kutsutaan kanavistoa polttomoottorissa, josta tuore ilma-polttoaineseos virtaa palotilaan. Tiettyyn rajaan asti moottorista saadaan sitä enemmän tehoa, mitä enemmän se saa imuvaiheen aikana jokaiseen sylinteriin polttoaine-ilmaseosta.
Jokaisen sylinterin imukanavan tulisi myös olla samanpituinen, jotta moottorin käynti olisi tasaista. Imusarjan pituudella voidaan myös vaikuttaa moottorin vääntömomenttikäyrään ja sitä kautta kierrosalueeseen, jolla enimmäisteho saavutetaan. Periaatteena pidetään, että pidemmällä imusarjalla saadaan tehoaluetta siirrettyä matalille kierrosalueille ja lyhyellä taas korkeammille kierroksille. Yleisimmin imusarjat ovat nykyään muovia tai alumiinia. 1990-luvun alkupuolella imusarjat valmistettiin vielä valuraudasta tai kevytmetalliseoksista.
Imploding the Mirage

| Imploding the Mirage The Killers |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. elokuuta 2020
 Kesto: 41.58
 Levy-yhtiö: Island
The Killersin muut julkaisut
| Wonderful Wonderful 2017 | Imploding the Mirage 2020 | Pressure Machine 2021 |
Imploding the Mirage on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Killersin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 21. elokuuta 2020.
Kappaleet

"My Own Soul's Warning" – 4.34
"Blowback" – 3.59
"Dying Breed" – 4.05
"Caution" – 4.29
"Lightning Fields" – 4.18 (feat. k.d. lang)
"Fire in Bone" – 3.53
"Running Towards a Place" – 4.13
"My God" – 3.38 (feat. Weyes Blood)
"When the Dreams Run Dry" – 4.42
"Imploding the Mirage" – 4.07
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Kaaoszine: 9½/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Imploding the Mirage Discogsissa (englanniksi)
Hush Hush

| ”Hush Hush” Ninja |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: I Don’t Play Guitar
 Julkaistu: 6. syyskuuta 2006
 Tuottaja(t): Jukka Immonen, Patric Sarin, Jani Saastamoinen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.16
 Levy-yhtiö: Pop Yhtiö Oy
Ninjan muut singlet
| ”Fashion” 2006 | ”Hush Hush” 2006 | ”Champagne” 2007 |
"Hush Hush" on malli Ninja Sarasalon toinen single, jonka hän julkaisi Ninja-taiteilijanimellä 6. syyskuuta 2006. Kappaleen ovat säveltäneet ja tuottaneet Jukka Immonen ja Patric Sarin. Lisäksi sitä on ollut tuottamassa Jani Saastamoinen.
Suomessa kappale ei noussut listoille, mutta syksyllä 2007 se nousi viideksi viikoksi Ruotsin singlelistalle, parhaimmillaan 11:nneksi.
Kappaleet

Hush Hush (Radio edit) – 3.16
Hush Hush (The Blush Re-vision) – 3.47
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
 Suomen singlelista: –
 Ruotsin singlelista: 11
I Don’t Wanna Cry

| ”I Don't Wanna Cry” Mariah Carey |
| --- | --- | --- |

Kasettisinglen kansi.
Singlen tiedot
 Albumilta: Mariah Carey
 B-puoli: ”"You Need Me"”
 Äänitetty : 1990
 Julkaistu: 25. huhtikuuta 1991
 Tyylilaji: Pop, R&B
 Kesto: 04.49
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Mariah Careyn muut singlet
| ”Someday” 1991 | ”I Don't Wanna Cry” 1991 | ”There’s Got to Be a Way” 1991 |
I Don't Wanna Cry on yhdysvaltalaisen pop- ja R&B-laulajan Mariah Careyn kappale ja hänen esikoisalbumiltaan julkaistu single. Sen ovat kirjoittaneet Carey ja Narada Michael Wadden. "I Don't Wanna Cry" on albumilta neljäntenä julkaistu single, ja se oli Yhdysvaltojen Billboard Hot 100 -singlelistan sijalla yksi ja säilytti kärkisijan kahden viikon ajan. Laulu teki Careysta ensimmäisen nais- ja sooloartistin, jonka neljä ensimmäistä singleä ovat päässeet singlelistan sijalle yksi. Kokonaisuudessaan "I Don't Wanna Cry" vietti listalla kolmetoista viikkoa.
Kuten Careyn edellisetkin singlet, "I Don't Wanna Cry" voitti BMI Pop -palkinnon.
Singlen kappaleet

"I Don't Wanna Cry"
"You Need Me"
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Heart-Shaped Box

| ”Heart-Shaped Box” Nirvana |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: In Utero
 Äänitetty : 1993
 Julkaistu: elokuu 1993
 Tuottaja(t): Steve Albini
 Tyylilaji: grunge
 Kesto: 04.39
 Levy-yhtiö: DGC
Nirvanan muut singlet
| ”Puss / Oh, the Guilt” 1993 | ”Heart-Shaped Box” 1993 | ”All Apologies / Rape Me” 1993 |
Heart-Shaped Box on grunge-yhtye Nirvanan kappale, joka julkaistiin ensimmäisen kerran elokuussa vuonna 1993 In Utero -albumilla.
Taustaa

Kappaleen on sanoittanut Nirvanan keulahahmo Kurt Cobain joskus vuosina 1992 ja 1993. Kappaleen B-puolina olivat Nirvanan kappaleet Milk It ja Marigold. Marigold-kappaleesa laulaa Nirvanan rumpali Dave Grohl. Kappaleen musiikkivideossa on joissakin kohdissa tyttö, joka on Kurt Cobainin siskopuoli. Cobain sai kappaleen tekoon idean kun hänen vaimonsa Courtney Love antoi hänelle sydämen muotoisen soittorasian. Cobain myös sai kappaleen musiikkivideon idean kun hän näki erään unen. Kappaleen tuotti Steve Albini. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Anton Corbijn. Heart-Shaped Box voitti MTV Video Music Awardseissa palkinnon "parhaasta Alternative videosta". Se oli yhtyeen kolmas palkinto ja sitä ennen yhtye oli voittanut palkinnot kappaleista Smells Like Teen Spirit ja In Bloom.
Nirvana soitti kappaleen ensimmäisen kerran livenä 16. tammikuuta vuonna 1993 São Paulossa Brasiliassa Hollywood rock Festivaaleilla. Craig Montgomery äänitti kappaleen ensimmäisen kerran studiossa tammikuussa vuonna 1993 Rio de Janeirossam Brasiliassa. Tämä versio julkaistiin vuonna 2004 Nirvanan With the Lights Out -box-setilä ja vuonna 2005 Sliver: The Best of the Box -kokoelma-albumilla. Kappale on vuoden 2006 pelissä Guitar Hero II yhtenä soittokappaleena.
Toiset versiot

Heart-Shaped Box-kappaleesta julkaistiin myös liveversio lokakuussa vuonna 1996 yhtyeen From the Muddy Banks of the Wishkah-livekokoelmalevyllä. Se äänitettiin 30. joulukuuta vuonna 1993. Alkuperäinen versio kappaleesta julkaistiin lokakuussa vuonna 2002 Nirvanan kokoelma-albumilla Nirvana. Demoversio julkaistiin marraskuussa vuonna 2004 yhtyeen With the Lights Out-box setillä ja marraskuussa vuonna 2005 boxin materiaalista kootulla Sliver: The Best of the Box-kokoelmalla.
Cover-versiot

Heart-Shaped Box -kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa:
yhdysvaltalainen rockmuusikko Patti Smith
yhdysvaltalainen rockyhtye Evanescence
eteläafrikkalainen rockyhtye Seether
yhdysvaltalainen pop-punkyhtye The Used
yhdysvaltalainen popartisti Michelle Branch
yhdysvaltalainen rocklaulaja Jordis Unga
brittiläinen "casio nihilist" The Vichy Government
yhdysvaltalainen electronica-yhtye Cylab.
Kappaleet

Heart-Shaped Box – 4.39 (säv. Kurt Cobain)
Milk It (Cobain) – 3.52 (säv. Cobain)
Marigold – 2.33 (säv. Dave Grohl)
Listasijoitukset

| Vuosi | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 1993 | Modern Rock Tracks (US) | No. 1 |
| 1993 | Australian Alternative Music Charts | No. 1 |
| 1993 | Hawaiian Island Charts | No. 3 |
| 1993 | Mainstream Rock Tracks (US) | No. 4 |
| 1993 | Slovakian Airplay Charts | No. 4 |
| 1993 | Official UK Singles Charts | No. 5 |
| 1993 | Official Irish Singles Charts | No. 6 |
| 1993 | Official New Zealand Singles Charts | No. 9 |
| 1993 | Polish Airplay Charts | No. 13 |
| 1993 | Official Sweden Singles Charts | No. 16 |
| 1993 | Official Australian Singles Charts | No. 17 |
| 1993 | Triple J Hot 100 (Australia) | No. 20 |
| 1993 | Official Belgium Singles Charts | No. 31 |
| 1993 | Official Holland Singles Charts | No. 32 |
| 1993 | Official French Singles Charts | No. 37 |
| 1993 | French Airplay Charts | No. 52 |
Myöhempi arvostus

Vuonna 2022 Helsingin Sanomat pyysi yli 70 suomalaista musiikkialan vaikuttajaa nimeämään korkeintaan 20 itselleen juuri sillä hetkellä tärkeintä laulua paremmuusjärjestyksessä, minkä perusteella lehti laati sadan parhaan laulun listan. ”Heart-Shaped Box” ylsi kyselyn kokonaistuloksissa jaetulle sijalle 76.
Aiheesta muualla

Nirvana - Heart-Shaped Box YouTubessa
Nirvana
| --- | --- |
Studioalbumit:   Bleach  Nevermind  In Utero 
Livealbumit:   MTV Unplugged in New York  From the Muddy Banks of the Wishkah 
Kokoelmat:  Nevermind It's an Interview | Incesticide | Nirvana | Sliver: The Best of the Box
EP:t:  Blew | Hormoaning
Singlet:  "Love Buzz" | "Sliver" | "Molly's Lips" | "Here She Comes Now" | "Smells Like Teen Spirit" | "Come as You Are" | "Lithium" | "On a Plain" | "In Bloom" | "Oh, The Guilt" | "Heart-Shaped Box" | "All Apologies" | "Rape Me" | "Pennyroyal Tea" | "About a Girl (Unplugged)" | "The Man Who Sold the World (Unplugged)" | "Where Did You Sleep Last Night" | "Lake of Fire (Unplugged)" | "Aneurysm (live)" | "Drain You (live)" | "You Know You’re Right"
Video- ja box set -julkaisut:  Live! Tonight! Sold Out!! | Singles | With the Lights Out | Classic Albums - Nirvana - Nevermind
Muuta:  Nirvanan diskografia | Grunge | X-sukupolvi | Courtney Love | Frances Bean Cobain | Kurt & Courtney | Last Days | Outcesticide | Fecal Matter | Foo Fighters | Sweet 75
Hunzat

Hunzat eli burushot ovat melko vähälukuinen vuoristokansa, joka elää Pohjois-Pakistanin Hunzassa, Nagarissa ja Chitralin piirikunnassa sekä Gilgit-Baltistanin laaksoissa. Vuonna 1959 hunzien väkiluku oli noin 25 000 henkilöä, mikä on huomattavasti enemmän kuin aiemmissa väestönlaskennoissa vuosina 1894 ja 1934, jolloin heidän määränsä oli 6 000 ja 15 000 henkilöä. Pienempi ryhmä hunzia (noin 350 henkilöä) elää myös Intian Jammun ja Kashmirin osavaltiossa, jonne he kulkeutuivat 1800-luvulla, kun alueelle muutti kaksi Hunzan ja Nagarin entistä ruhtinasta perheineen. Alueen muut etniset ryhmät tuntevat heidät nimellä Botraj.
Hunzien puhuma kieli burušaski on isolaattikieli eli sillä ei ole tunnettuja sukukieliä. Sen uskotaan olevan jäänne muinaisesta alkuperäiskielestä, jota aikoinaan puhuttiin suuressa osassa Pohjois-Intiaa ennen arjalaisten valloittajien saapumista. Hunzat tunnetaan myös väitetystä pitkäikäisyydestään ja poikkeuksellisen hyvästä terveydestään.
Historia

Hunzat hallitsivat omaa ruhtinaskuntaansa satojen vuosien ajan, kunnes se joutui brittien hallintaan vuonna 1892. Sittemmin hunza-alueet ovat kuuluneet Pakistanille vuodesta 1947. Tuona vuonna tapahtunut Intian jako katkaisi Intian ja Pakistanin hunzien yhteydet.
Legendan mukaan Hunzanlaakson ensimmäiset asukkaat olisivat olleet kolme Aleksanteri Suuren armeijan sotilasta, jotka perustivat kolme ensimmäistä hunzakylää Baltitin, Ganeshin ja Altitin. Hunzan ja Nagarin ruhtinaskuntien hallitsijasuvut jopa väittävät epävirallisesti polveutuvansa itse Aleksanteri Suuresta, ja totta onkin, että hunzat ovat huomattavasti vaaleaihoisempia ja siten "eurooppalaisemman" näköisiä kuin naapurikansansa. Vuonna 1996 eräs makedonialainen kielitieteilijä yritti jopa osoittaa yhteyden burušaskin ja modernin makedonian kielen (joka on vain kaukaista sukua Aleksanteri Suuren ajan muinaismakedonialle) välillä, minkä jälkeen tuolloinen Makedonian valtio järjesti vuonna 2008 hunzaruhtinas Ghazanfar Ali Khanin ja prinsessa Rani Atiqan valtiovierailun maahan Aleksanteri Suuren armeijan jälkeläisinä. Toinen tarina puolestaan kertoo, että hunzien esivanhemmat olisivat paenneet aikoinaan arjalaisia valloittajia Luoteis-Intiasta Pakistaniin.
Myytti pitkäikäisyydestä

Hunzien on uskottu olevan yksi maailman pitkäikäisimmistä kansoista. Syytä on etsitty milloin hunzien perusravinnosta aprikooseista ja terveellisestä vuoristoilmasta, milloin taas yksinkertaisesta ruokavaliosta ja hunzien juomasta vuoristopurojen vedestä. Hunzanaisten on kerrottu voivan synnyttää vielä 60–90-vuotiaina, ja hunzien keskimääräisen eliniän on kuviteltu olevan jopa 100–120 vuotta. Hunzien on myös väitetty olevan "maailman onnellisin kansa". Laajemmin nämä uskomukset levisivät länsimaissa 1920-luvulla, kun englantilainen lääkäri ja ravitsemustieteilijä Robert McCarisson julkaisi heidän parissaan tekemiensä seitsenvuotisten tutkimuksien tulokset. Koko aikana hän ei ollut tavannut yhtään potilasta, jolla olisi ollut vatsahaava, syöpä, paksusuolen tulehdus tai tuberkuloosi. Myös hunzilla itsellään oli sama käsitys, ja sananparsi väittääkin, että hunzan elämä päättyy vain jos hän sattuu putoamaan rotkoon tai koskeen.
Nykyisin väite hunzien huomattavasta pitkäikäisyydestä on pääosin kumottu pitkäikäisyysmyyttinä. Hunzamiesten elinajanodotteen on vuonna 1986 tutkittu olevan vain 53 vuotta ja naisten 52, vaikkakin suurella keskihajonnalla. Terveimmät ihmiset asuivat tuolloin nykyaikaisemmissa kylissä lähellä ulkomaailmaan johtavia teitä, vaikka hunzat itse uskoivat vakaasti, että modernin sivilisaation levittäytyminen lyhentää elämää. Ei ole näyttöä siitä, että hunzien elinajanodote olisi huomattavasti korkeampi kuin Pakistanin muiden köyhien ja eristyneiden alueiden keskiarvo. Väitteet kansan terveydestä ja pitkästä elämästä perustuivat lähes yksinomaan paikallisen kuninkaan (mir) lausuntoihin. Osaltaan myyttiin on todennäköisesti vaikuttanut myös syntymärekisterien puuttuminen: lukutaidottomat vanhukset eivät tienneet omaa ikäänsä ja saattoivat hyvinkin arvioida itsensä vuosikymmentä tai paria todellista vanhemmiksi, mikä on voitu todistaa vertailemalla heidän antamiaan tietoja tunnettujen historiallisten tapahtumien ajankohtiin.
Kulttuuri

Vahvasti linnoitetut hunzakylät on tavallisesti rakennettu kalliohyllyille jopa 2500–3000 metriä merenpinnan yläpuolelle. Yleisin rakennusmateriaali on kivi tai savi, kun taas ovet, katot ja tukipylväät on valmistettu puusta. Talojen alakerrat jakautuvat kahteen osaan, eläimille varattuun katolliseen sisäpihaan ja ihmisille tarkoitettuun asuintilaan. Yleisiä kotieläimiä ovat nauta, jakki, vuohi ja lammas; lintuja metsästetään ravinnoksi korppikotkia myöten. Pääelanto saadaan maataloudesta, ja viljelykasveja ovat peruna, valkosipuli, papu, herne, porkkana, tomaatti, erilaiset lehtivihannekset, mulperit, omena, saksanpähkinä, manteli, luumu, päärynä, kirsikka, viiniköynnös, hirssi, vehnä, ohra, ruis, tattari ja riisi sekä ei-ravintokasveista tupakka ja pellava. Viljelykset on pengerretty vuorenrinteisiin ja niitä kastellaan monimutkaisella kastelujärjestelmällä. Peltotöihin osallistuvat yhtäläisesti sekä miehet että naiset. Kaupankäynti muiden kansojen kanssa on kautta aikain ollut vähäistä. Ruokavalion perustana on aprikoosi sekä raa'at hedelmät ja vihannekset. Lihaa syödään melko vähän, vain kerran viikossa.
Hunzat jakautuvat neljään suureen heimoon ja lukuisiin pienempiin. Suurimmat heimot ovat keskittyneet Baltitin kaupunkiin, kun taas pienemmät ovat hajallaan muissa asutuskeskuksissa. Yhteisön ulkopuolelle avioituminen on harvinaista eikä lapsiavioliittoja tunneta. Järjestetyt avioliitot ovat kuitenkin yleisiä, ja vanhemmilla on periaatteessa täysi valta päättää lapsensa aviopuolisosta. Suvut määräytyvät patrilineaarisesti. Kansa harjoittaa myös polygamiaa. Avioero on sallittua vain miehille ja silloinkin vain aviorikoksen perusteella. Hunzien yhteiskunta jakautuu viiteen luokkaan, ja sen ehdoton hallitsija on mir-nimellä tunnettava kuningas; lisäksi jokaisella kylällä on oma päällikkö, arbob.
Perinteisesti hunzat ovat tunnustaneet animistista luonnonuskontoa, mutta nykyisin heidän pääuskontonsa on ainakin nimellisesti islam. Eri laaksojen hunzaryhmät kuuluvat eri islamin suuntauksiin; suurin osa on ismaililaisia, mutta joukossa on myös šiioja ja sunneja. Uskonnollisilla seremonioilla ei ole juurikaan merkitystä hunzien jokapäiväisessä elämässä.
Hunzilla on elävä tarinankerrontakulttuuri, mutta heidän kieltään on käytetty lähinnä suullisesti aivan viime aikoihin asti.[lähde? ] Nykyisin hunzien lukutaito on kuitenkin naapurikansoihin verrattuna suhteellisen korkea.
Genetiikka

Geenitutkimusten perusteella yleisimpiä hunzien Y-DNA-haploryhmiä ovat R1a1 ja R2a, jotka liittyvät indoeurooppalaisten kansojen ja kurgaanikulttuurin levittäytymiseen Etelä-Aasiaan noin 3000 eaa. ja ovat todennäköisesti saaneet alkunsa joko Etelä- tai Keski-Aasiassa. Erittäin harvinaisesta esimuodostaan R2:sta poiketen haploryhmä R2a:ta esiintyy nykyään melkein pelkästään Etelä-Aasiassa. Muutamasta näytteestä on löydetty myös kahta muuta tyypillisesti eteläaasialaista kehityslinjaa, haploryhmiä H1 ja L3.
Muita hunzilla yleisiä haploryhmiä ovat neoliittisessa Lähi-idässä syntynyt ja maanviljelyksen myötä levittäytynyt haploryhmä J2 ja siperialaisperäinen haploryhmä C3, jota Tšingis-kaani mahdollisesti edusti. Harvinaisempia ovat itäeuraasialainen haploryhmä O3 sekä haploryhmät Q, P, F ja G. DNA-tutkimuksessa hunzat yhdistetään toisinaan pamirkielten puhujien ja joidenkin romaniryhmien kanssa, koska kaikille näille on ominaista M124-markkerin taaja esiintyvyys. Väitettyä kreikkalaista komponenttia hunzien perimässä ei ole tutkimuksissa havaittu.
Ida Ingemarsdotter

| Ida Maria Erika Ingemarsdotter |
| --- | --- |
 Ida Ingemarsdotter Dresdenissä vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1985 (ikä 39) Sveg, Ruotsi
Uran tiedot
Seura:  IK Åsarna
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2004–2019
Voitot:  2
Palkintokorokkeella:  8
 Tietolaatikko päivitetty 6. toukokuuta 2019 
Aiheesta muualla
Kotisivu
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Naisten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sotši 2014 | 4×5 km viesti |  |
|  Pronssia | Sotši 2014 | parisprintti (p) |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oslo 2011 | Parisprintti |  |
|  Hopeaa | Oslo 2011 | 4×5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Val di Fiemme 2013 | Sprintti |  |
|  Hopeaa | Val di Fiemme 2013 | Parisprintti |  |
|  Hopeaa | Val di Fiemme 2013 | 4×5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Falun 2015 | Parisprintti |  |
Ida Maria Erika Ingemarsdotter (s. 26. huhtikuuta 1985 Sveg) on ruotsalainen uransa lopettanut hiihtäjä. Hän edusti seuratasolla Åsarna IK:ta.
Ingemarsdotter lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2019.
Arvokilpailut

Ingemarsdotter osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 2010. Tuolloin hän kilpaili neljässä lajissa ja sai parhaan sijoituksensa viestistä, jossa Ruotsi oli viides. Ingemarsdotter voitti yhdessä Charlotte Kallan kanssa kultaa parisprintistä Oslon MM-kisoissa 2011. Samojen kisojen 4 × 5 kilometrin viestissä hän hiihti avausosuuden Ruotsin hopeajoukkueessa.
Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Ingemarsdotter saavutti hopeaa perinteisen hiihtotavan sprintissä. Myös parisprintistä Ingemarsdotter voitti hopeaa. Hänen parinaan hiihti Oslon tapaan Charlotte Kalla. Hän voitti hopeaa myös viestistä Ruotsin joukkueen kanssa. Sotšin olympialaisissa 2014 Ingemarsdotter hiihti avausosuuden Ruotsin olympiakultaa saavuttaneessa joukkueessa. Hän voitti samoissa kisoissa myös pronssia perinteisen parisprintissä. Vapaan hiihtotavan sprintissä hän oli viides. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sai Stina Nilssonin kanssa hopeaa vapaan hiihtotavan parisprintissä ja oli perinteisen hiihtotavan sprintissä kahdestoista. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä viidenneksi ja perinteisen parisprintissä neljänneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli perinteisen sprintissä kolmastoista. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 11:nneksi ja 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 13:nneksi.
Maailmancup

Ingemarsdotter on kilpaillut maailmancupissa vuodesta 2004 lähtien. Hän sijoittui toiseksi Düsseldorfin parisprintissä 2009 ja Canmoren sprintissä 2010 sekä kolmanneksi Roglan sprintissä 2011. Hän voitti sekä henkilökohtaisen että parisprintin Milanossa 2012. Samalla kaudella hän voitti Szklarska Poręban sprinttikilpailun. Kaudella 2012–2013 hän oli kolmas Quebecin sprintissä ja toinen Liberecin parisprintissä. Kaudella 2014–2015 hän voitti Otepään ja kaudella 2015–2016 Planican parisprintin. Kaudella 2016–2017 hän sijoittui toiseksi Toblachin parisprintissä. Kaudella 2017–2018 hän voitti Dresdenin parisprintin. Kaudella 2018–2019 hän oli kolmas Rukan perinteisen hiihtotavan sprintissä, toinen Dresdenin parisprintissä ja voittaja Lahden parisprintissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ida Ingemarsdotter Wikimedia Commonsissa
Naisten parisprinttihiihdon maailmanmestarit
Iltarukous

| --- | --- |
:  Määritelmä: Illalla ennen nukkumaanmenoa suoritettava rukous
: Wikipediassa ei ole artikkelia otsikolla Iltarukous, koska aiheesta ei voi kirjoittaa kuin sanakirjamääritelmän verran. Katso iltarukous kuitenkin Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.
Ilmakehän optinen ilmiö

Ilmakehän optiset ilmiöt ovat ilmakehässä näkyviä ilmiöitä. Ne voidaan luokitella seuraavasti (esimerkkeineen):
valon taittuminen ja heijastuminen jääkiteissä (halot)
valon taittuminen ja heijastuminen sadepisaroissa (sateenkaaret)
valon diffraktio sumu- ja pilvipisaroissa tai jääkiteissä  (kehät ja väripilvet, sumukaari, helmiäispilvet)
valon taittuminen ja heijastuminen pilvi- tai sumupisaroissa (glooria)
valon diffraktio siitepöly-, itiöpöly- tai levähiukkasissa (siitepölykehät, itiöpölykehät ja levien valoilmiöt)
valon diffraktio hyvin pienissä ilman aerosoleissa, kuten savuhiukkasissa tai tuliperäisen tuhkan hiukkasissa (bishopin rengas)
valon heijastuminen yläilmakehän jääkidepilvistä (valaisevat yöpilvet)
valon taipuminen ja kulkusuunnan muuttuminen taitekertoimeltaan keskenään erilaisissa ilmakerroksissa (taittumisilmiöt kuten kangastukset)
valon sironta ilmamolekyyleissä ja ilman aerosoleissa (hämäräilmiöt, tulivuoriruskot)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilmakehän optinen ilmiö Wikimedia Commonsissa
Ursan Taivaanvahti-havaintojärjestelmä, jonne voi syöttää havaintoja ilmakehän optisista valoilmiöistä
Ursan ilmakehän valoilmiöiden jaosto
Ursan haloilmiöiden jaosto
Ilmakitara

Joe Cocker oli yksi ensimmäisistä ilmakitaraa isolle yleisölle soittaneista. Tässä Cocker soittamassa ilmakitaraa vuonna 2003.
Ilmakitaran soittaminen tarkoittaa teeskenneltyä kitaran soittamista ilman instrumenttia.
Muusikko Joe Cocker toi ilmakitaran soittamisen suuren yleisön tietoisuuteen vuoden 1969 Woodstock-festivaaleilla. Vaikka ilmakitaran käsite ei tuolloin vielä popularisoitunut, sitä pidetään ilmiön syntymisen alkupisteenä.
Monet muusikot liikuttavat vaistonvaraisesti ruumistaan soittamansa musiikin tahdissa. Jotkut rock-musiikkia soittavat kitaristit liioittelevat näitä liikkeitä tehostaakseen esiintymistään ja ovat muovanneet soittoonsa liittyvästä koreografiasta itselleen tavaramerkin. Heidän ihailijansa usein matkivat idoliensa soittotyyliä tempautuakseen mukaan tunnelmaan. Ilmakitaransoittoa voidaan pitää erikoistuneena tanssin lajina.[lähde? ]
Jotkut ovat kehittäneet ilmakitaransoitosta oman harrastuksensa ja ovat ylpeitä taidostaan matkia lukemattomien eri artistien tyylejä. Useissa maissa järjestetään ilmakitaransoiton kansallisia kilpailuja, ja vuodesta 1996 lähtien Oulussa on järjestetty vuosittaiset Ilmakitaransoiton MM-kisat.
Tiedekeskus Heureka on yhteistyössä TKK:n kanssa kehittänyt laitteiston, joka tuottaa ilmakitaristin soitosta ääntä. Soittaja käyttää erityisiä käsineitä, joiden liikkeen järjestelmä muuntaa musiikiksi.
Vuonna 2006 perustettu Virtual Air Guitar Company sai keväällä 2007 Suomen teollisuussijoituksen ja yksityissijoittajien tekemänä sijoituksena 130 000 euroa ilmakitarapelinsä prototyypin kehittämiseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ilmakitaransoiton MM-kilpailujen historia 1996-2003*Ilmakitarakilpailut(Arkistoitu – Internet Archive)