stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomi 2020-luvulla
Koronaviruspandemia Suomessa

Kiinan Wuhanista lähtöisin oleva uusi koronavirus (COVID-19) alkoi levitä ympäri maailmaa heti vuosikymmenen alussa tammikuussa 2020 aiheuttaen koronaviruspandemian. Suomen ensimmäinen koronavirusinfektio todettiin 28. tammikuuta 2020 kiinalaisella matkailijalla Lapissa. Hän parani ollessaan sairaalassa eristyksissä. Ensimmäinen koronavirusinfektio Suomen kansalaisella todettiin 26. helmikuuta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella Italiasta Suomeen palanneella naisella. Tartunnat alkoivat levitä nopeasti maaliskuussa, jolloin koronavirus julistettiin yleisvaaralliseksi tartuntataudiksi ja pandemian vuoksi Suomeen julistettiin poikkeustila ja valmiuslaki. Taudin leviämisen hillitsemiseksi säädettiin rajoituksia sekä lakitasolla että asetuksina, ja lisäksi annettiin vahvoja suosituksia. Koulut olivat pari kuukautta etäopetuksessa. Uudenmaan maakunta oli eristetty muusta Suomesta 28. maaliskuuta – 15. huhtikuuta 2020, mikä on itsenäisen Suomen historian suurin rauhanajan liikkumisvapauden rajoitustoimenpide. Ihmiset vähensivät alussa sosiaalisia kontaktejaan 70 prosenttia.
Kesän 2020 lähestyttyä koronaviruksen leviäminen Suomessa näytti hellittävän, ja useita rajoitustoimia purettiin. Syksyllä epidemia kuitenkin kiihtyi uudelleen, ja marras-joulukuun taitteessa Uudenmaan maakunta oli jälleen leviämisvaiheessa Suomeen määrättiin edelleen suosituksia (esimerkiksi kasvomaskin käyttösuositus) ja rajoituksia, joiden tiukkuus riippui taudin leviämisen voimakkuudesta kyseisen sairaanhoitopiirin alueella. Samoihin aikoihin maailmalla ilmaantui uusia, nopeammin ja herkemmin leviäviä koronaviruksen muunnoksia, jotka uhkaisivat pahentaa Suomenkin tautitilannetta. Kolmas koronavirusaalto nousi helmikuussa 2021 ja saavutti huippunsa maaliskuun puolivälin jälkeen.
Ensimmäiset rokotteet koronavirusta vastaan annettiin Suomessa 27. joulukuuta 2020. Aluksi rokotettiin terveydenhoidon ja hoiva-alan henkilökuntaa sekä ikääntyneitä ja muita riskiryhmiä. Elokuuhun 2021 mennessä 67,3 % suomalaisista oli saanut vähintään yhden rokoteannoksen, ja täysin rokotettujen eli kaksi rokotetta saaneiden osuus suomalaisista oli 38,7 %. Neljäs koronavirusaalto levisi kuitenkin jälleen nopeasti kesällä 2021. Tässä aallossa suurin osa tartunnoista on ollut viruksen deltamuunnosta, joka leviää selvästi herkemmin ja nopeammin kuin alkuperäinen virus sekä vanhemmat muunnokset, erityisesti rokottamattomien ja vain yhden rokoteannoksen saaneiden keskuudessa.
Marraskuuhun 2021 mennessä Suomessa oli vahvistettu yli 167 000 koronavirustartuntaa ja yli 1 200 koronaviruksen aiheuttamaa kuolemaa. Lähes 90 prosenttia koronavirustautiin kuolleista oli täyttänyt 70 vuotta, ja kuolleiden mediaani-ikä oli 84 vuotta. Tartunnan saaneiden osuus suomalaisista, tautiin kuolleiden osuus suomalaisista ja kuolleiden osuus sairastuneista suomalaisista on Euroopan pienimpiä.
Talous

Edellisen vuosikymmenen loppupuoliskoa hallinnut heikko talouskasvu pysähtyi keväällä 2020 koronaviruspandemian aiheuttamaan bruttokansantuotteen notkahdukseen. Pandemian aiheuttamat talousvaikeudet kohdistuivat merkittävästi muun muassa ravintola- ja matkailualoille. Yritykset lomauttivat työntekijöitään ja ihmisiä jäi työttömiksi, joskaan työttömyysaste ei kuitenkaan noussut erityisen pitkäksi ajaksi. Työllisyysaste oli vuonna 2022 73,9 prosenttia, mikä oli korkein luku 1990-luvun alun laman jälkeen. Venäjän vuodesta 2022 lähtien harjoittama sota Ukrainassa on johtanut esimerkiksi tiettyjen hyödykkeiden, kuten sähkön, polttoaineiden ja elintarvikkeiden, hinnannousuun.
Vuonna 2021 julkaistun valtiovarainministeriön raportin mukana Suomen talouskasvu on ollut vuoden 2008 jälkeen käytännössä nolla. Suomea on vaivannut heikko tuottavuus ja vähäiset investoinnit ja Suomi on jäänyt jälkeen vertailumaista Pohjoismaista, Saksasta ja Alankomaista.
Havaittiin myös että Itä-Euroopan maiden pääkaupunkien Prahan, Bratislavan ja Varsovan asukkaat ovat hyvätuloisempia kuin Helsingissä ja pääkaupunkiseudulla.
Ulkomaalaisten matkailu Suomeen on romahtanut 2020-luvulla koronaviruspandemian ja Venäjän hyökkäyssodan vaikutuksesta. Aiemmin Suomi oli suosittu matkailumaa etenkin venäläisten keskuudessa, mutta sodan vuoksi turistiviisumien myöntäminen venäläisille lopetettiin vuonna 2022. Myös Aasian maista, kuten Kiinasta ja Japanista, tulleiden turistien määrä on romahtanut, syyksi epäillään pidentynyttä lentomatkaa, koska nykyisin Aasian ja Suomen välillä lentävät lentokoneet kiertävät Venäjän. Monet hotellit kärsivät asiakaspulasta etenkin Helsingissä.
Uusiutuvan energian osuuden energiantuotannosta on ennustettu kasvavan 2020-luvulla. Sähkön hinta nousi Suomessa hetkellisesti talvella 2022–2023 Ukrainan sodan takia Venäjälle asetettujen pakotteiden vuoksi. Sähkön hinnan odotetaan kuitenkin laskevan pian Suomessa tuotettavan tuulivoiman ja ydinvoiman lisääntyvän tarjonnan ansiosta. Yli kolmetoista vuotta viivästynyt Olkiluoto 3 -ydinvoimala saatiin kaupalliseen käyttöön keväällä 2023. Vuonna 2022 tuulivoiman osuus Suomen sähköntuotannosta oli vain 14 prosenttia, mutta Suomen sähkönsiirron kantaverkkoa ylläpitävän Fingridin arvion mukaan tuulivoima nousee suurimmaksi sähkön tuotantomuodoksi vuoden 2027 paikkeilla. Vuonna 2030 Suomessa saatetaan tuottaa jopa puolet sähköstä tuulivoimalla.
Rikollisuus

2020-luvun alussa Suomeen on alkanut syntyä katujengejä. Jengejä on syntynyt erityisesti pääkaupunkiseudulle, mutta myös muihin suurimpiin kaupunkeihin. Jengit koostuvat pääosin nuorista miehistä, joista huomattava osa on maahanmuuttajataustaisia. Suomen katujengit harjoittavat vakavampaa ja järjestäytyneempää rikollisuutta kuin nuorten tekemät satunnaiset ryöstöt, mutta ne eivät ole niin hierarkkisia kuin varsinainen järjestäytynyt rikollisuus. Jengit syyllistyvät esimerkiksi ryöstöihin sekä väkivalta- ja huumausainerikoksiin. Kuitenkin Helsingin poliisin mukaan jengien kehitys on Ruotsiin verrattuna Suomessa vasta alussa.
Koulutus

2000-luvun aikana vuoteen 2020 mennessä nuorten (25–34-vuotiaiden) koulutustaso on voimakkaasti noussut OECD-alueella. Suomessa korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus on jäänyt paikalleen ja noussut 39 prosentista 40 prosenttiin, joten korkeakoulutettujen määrä on jäänyt OECD-maiden keskitason (48 %) alapuolelle.
Vuoteen 2019 mennessä Suomi on myös pudonnut OECD:n PISA-tutkimuksessa. Matematiikassa osaaminen on laskenut tasaisesti vuodesta 2006 lähtien.
Vuonna 2021 oppivelvollisuus piteni Suomessa 18 ikävuoteen ja samalla toisen asteen oppimateriaalit muuttuvat maksuttomiksi kaikille oppilaille. Tämä tarkoittaa, että jokaisen vuonna 2021 tai myöhemmin peruskoulunsa päättävän nuoren on jatkettava opintojaan esimerkiksi lukiossa, ammatillisessa koulutuksessa tai oppisopimuskoulutuksessa täysi-ikäisyyteen saakka. Uudistuksen tav​​oitteena on ehkäistä nuorten syrjäytymistä ja edistää, että jokainen peruskoulun päättävä suorittaa toisen asteen koulutuksen.
Arkkitehtuuri

Korkeita tornitaloja on edelleen rakenteilla suurimpiin kaupunkeihin. Myös huippumoderni, paljon puuta käyttävä arkkitehtuuri jatkaa suosiotaan, esimerkkinä Helsinki-Vantaan lentoasemalle rakennettu uusi lähtö- ja tuloaula. 1980-luvulla käynnistynyt nopeatahtinen uusien kauppakeskusten rakentaminen on hidastunut 2020-luvulla. Helsingin Herttoniemeen valmistui Hertsi-niminen Prisma-keskus maaliskuussa 2020, ja uusi Lippulaiva-kauppakeskus valmistui Espoon Espoonlahteen aiemmin puretun samannimisen kauppakeskuksen paikalle maaliskuussa 2022. Tampereelle avattiin loppuvuonna 2021 suuri monitoimiareena, joka käyttää sponsorinimenään nimeä Nokia Areena.
2020-luvun kerrostalojen ulkonäkö ja muoto vaihtelevat runsaasti. Rakennus pyritään yhä useammin suunnittelemaan ympäristöönsä sopivaksi. Vanhojen näyttävien arkkitehtityylien kopiointi on yleistynyt. Kerrostalojen tunnusomaisia piirteitä ovat puurakenteisuus tai paikan päällä puhtaaksimuurattu tiilijulkisivu, isot ikkunat, isot lasitetut parvekkeet sekä pellillä katettu harjakatto, kumibitumikermillä katettu tasakatto tai viherkatto. 2020-luvun uusia kerrostaloalueita ovat muun muassa Helsingin Kruunuvuorenranta ja Sompasaari, Espoon Finnoo sekä Tampereen Ranta-Tampella ja Santalahti.
2020-luvulla rakennetut omakotitalot ovat yleensä kompaktin kokoiselle tontille rakennettuja puurakenteisia ja harjakattoisia pakettitaloja. Niiden tunnusomainen piirre on modernin pelkistetty ja linjakas, jopa minimalistinen tyyli, jossa ikkunoiden smyygilistoja lukuun ottamatta kaikki ylimääräinen on karsittu pois. Talojen lautaverhoillussa julkisivussa korostuvat rinnakkain erittäin tummat ja erittäin vaaleat sävyt: julkisivu maalataan vaaleaksi ja ikkunoiden smyygilistat mustiksi, tai toisinpäin. Lasitetut terassit ovat yleisiä, samoin isot ikkunat etenkin olohuoneissa. Omakotitalojen asuinpinta-ala on laskenut: hukkaneliöistä pyritään eroon. Sen sijaan huonekorkeus on noussut.
Liikenne

Tampereen raitioliikenne aloitti toimintansa kesällä 2021. Sitä edeltäneen lähes 50 vuoden ajan Suomessa oli ollut raitioliikennettä vain Helsingissä. Pääkaupunkiseudulla suuria joukkoliikenteen projekteja ovat joulukuussa 2022 valmistunut Länsimetron toinen vaihe Espoon Matinkylästä Kivenlahteen sekä lokakuussa 2023 käyttöön otettu Raide-Jokeri, eli 25 kilometriä pitkä Helsingin keskusta-alueet kiertävä pikaraitiotie Espoon Keilaniemestä Itä-Helsingin Itäkeskukseen.
Vuonna 2024 VR-Yhtymän liikenteessä eli Suomen rataverkossa tehtiin ennätykselliset 15,3 miljoonaa kaukoliikenteen matkaa. Myös sähköpotkulautojen suosio on noussut useissa kaupungeissa.
2020-luvulla yhä suurempi osuus Suomen autokannasta on ollut ladattavia autoja. Vuonna 2020 Suomessa oli liikennekäytössä alle 10 000 täyssähköautoa ja noin 45 000 lataushybridiä. Vuoden 2025 alussa täyssähköautoja oli noin 124 000, mikä oli noin 4,3 prosenttia koko henkilöautokannasta. Samaan aikaan lataushybridiautojen määrä oli kasvanut noin 167 000:een ja osuus kuuteen prosenttiin koko henkilöautokannasta. Ladattavien henkilöautojen osuus oli tuolloin siis yhteensä noin 10,3 % koko henkilöautokannasta. Sähköautojen osuus kuorma- ja pakettiautoista on vielä toistaiseksi hyvin pieni, mutta sähkölinja-autojen osuus koko linja-autokannasta oli vuoden 2025 alussa yhdeksän prosenttia.
Suomen lentoliikenteen matkustajamäärät romahtivat vuonna 2020 koronaviruspandemian seurauksena. Ennen pandemiaa, vuonna 2019 Suomen lentoasemien yhteenlaskettu matkustajamäärä oli noin 26 miljoonaa, joista Helsinki-Vantaan osuus 21 miljoonaa. Vähäisimmät matkustajamäärät tilastoitiin vuonna 2021, vain noin 5,4 miljoonaa. Koronavuosina 2020 ja 2021 lähes kolmannes lentoasemien matkustajista oli kotimaan matkustajia, kun taas normaalivuosina vastaava osuus on ollut tyypillisesti noin neljänneksen tai viidenneksen luokkaa. Vuosina 2023 ja 2024 lentoasemien matkustajamäärät olivat palautuneet hieman alle 20 miljoonaan (joista Helsinki-Vantaan osuus noin 16 miljoonaa), mikä suunnilleen vastaa vuosien 2011–2014 lukemia. Vuonna 2023 Rovaniemen lentoasema nousi sekä matkustajamäärällään että laskeutumisien määrällään Suomen toiseksi vilkkaimmaksi lentoasemaksi jättäen taakse Oulun lentoaseman.
Kulttuuri > Kirjallisuus

Koronaviruspandemia lisäsi selvästi kirjallisuuden myyntiä Suomessa. Erityisen paljon lisääntyi äänikirjojen kauppa.
Kulttuuri > Musiikki

Musiikissa uusia nimiä ovat muun muassa Behm, Bess, Olli Halonen, Kuumaa, Mirella ja Erika Vikman. Suomen sijoitus Euroviisuissa on 2020-luvun alussa ollut suhteellisen hyvää: Blind Channel tuli kappaleellaan Dark Side vuoden 2021 Euroviisuissa kuudennelle ja Käärijä tuli kappaleellaan ”Cha cha cha” vuoden 2023 Euroviisuissa toiselle sijalle, mikä on Suomen kaikkien aikojen toiseksi paras sijoitus. Cha cha cha sai tuolloin eniten yleisöääniä, mutta tuomariäänien perusteella voitto meni Ruotsiin. 2020-luvulla jatkuivat edelleen voimakkaina muun muassa Amorphis-, Haloo Helsinki!- ja Nightwish- yhtyeiden suosiot. Sooloartisteista suosiota ovat niittäneet edelleen muun muassa J. Karjalainen, Kaija Koo ja Arttu Wiskari sekä vuosikymmenen aikana uransa lopettaneet Antti Tuisku ja Lauri Tähkä.
Kulttuuri > Elokuva

Parhaan elokuvan Jussi -palkinnon ovat voittaneet 2020-luvulla seuraavat elokuvat:
Aurora (Miia Tervo, 2019)
Tove (Zaida Bergroth, 2020)
Hytti nro 6 (Juho Kuosmanen, 2021)
Tytöt tytöt tytöt (Alli Haapasalo, 2022)
Mummola (Tia Kouvo, 2023)
Katsotuimmat kotimaiset 2020-luvun elokuvat Suomen elokuvateattereissa ovat:
Myrskyluodon Maija (Tiina Lymi, 2024)
Luottomies-elokuva: All in (Kari Ketonen, 2024)
Kuolleet lehdet (Aki Kaurismäki, 2023)
Teräsleidit (Pamela Tola, 2020)
Kyllä isä osaa -elokuva (Panu Raipia, 2024)
Risto Räppääjä ja villi kone (Maria Sid, 2023)
Mielensäpahoittaja Eskorttia etsimässä (Mika Kaurismäki, 2022)
Sisu (Jalmari Helander, 2023)
Heinähattu, Vilttitossu ja kana (Reetta Aalto, 2024)
Heinähattu, Vilttitossu ja ärhäkkä koululainen (Lenka Hellstedt, 2020)
Päivitetty 5. tammikuuta 2025.
Urheilu

Suomen jalkapallomaajoukkue pääsi historiansa ensimmäisen kerran arvokisoihin jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2020, jotka kuitenkin lykättiin kesään 2021 koronaviruspandemian vuoksi. Suomi tuli turnauksessa lopulta sijalle 20.
Suomen miesten jääkiekkomaajoukkue voitti historiansa ensimmäisen olympiakultamitalinsa Pekingin talviolympialaisissa 2022, ja naisten jääkiekkomaajoukkue voitti Pekingissä pronssia. Samana vuonna Suomen miesten jääkiekkomaajoukkue voitti neljännen MM-kultamitalinsa ja samalla ensimmäisen mitalinsa isäntämaana.
Vuonna 2021 järjestetyissä Tokion kesäolympialaisissa Suomi sai kaksi pronssimitalia: Matti Mattsson miesten 200 metrin rintauinnista ja Mira Potkonen naisten 60 kg nyrkkeilystä. Seuraavissa kesäolympialaisissa, jotka järjestettiin Pariisissa vuonna 2024, Suomi jäi ensimmäistä kertaa mitaleitta kesäolympialaisten historiassa.
Iivo Niskanen voitti vuoden 2022 Pekingin talviolympialaisissa maastohiihdossa kaikkiaan kolme mitalia, joista yksi oli kultainen. Muita mitalisijoille yltäneitä maastohiihtäjiä olivat Kerttu Niskanen, Krista Pärmäkoski ja Joni Mäki.
Lokakuussa 2022 Kalle Rovanperä varmisti rallin maailmanmestaruuden kaikkien aikojen nuorimpana kuljettajana voitettuaan Uuden-Seelannin rallin. Kyseessä oli lisäksi Suomen ensimmäinen rallin maailmanmestaruus 20 vuoteen, vaikkakin vuosina 1978–2002 suomalaiset olivat voittaneet rallin maailmanmestaruuksia moneen otteeseen.
Vuosikymmenen sanoja

boomer
canceloida
ennallistaminen
haamunimi
keskustelubotti (tsättibotti)
koronapassi
käärijänvihreä
luontokato
lähityö, etätyön vastakohta
nikotiinipussi
padel
pinkkipesu (sateenkaaripesu)
roadman
somevaikuttaja (influensseri)
transsukupuolinen
vape
vihreä siirtymä
ultrapikamuoti
woke
Bygdsiljum

| Bygdsiljum |
| --- | --- |
 Bygdsiljumin kirkko
 Bygdsiljum
 Koordinaatit: 64°21′04″N, 20°30′11″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Kunta:  Skellefteå
Väkiluku (31.12.2023):  291
Bygdsiljum on taajama Skellefteån kunnassa Västerbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 291 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bygdsiljum Wikimedia Commonsissa
Myckle

| Myckle |
| --- | --- |
 Myckle
 Koordinaatit: 64°45′08″N, 20°51′02″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Kunta:  Skellefteå
Väkiluku (31.12.2023):  420
Myckle on taajama Skellefteån kunnassa Västerbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 291 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myckle Wikimedia Commonsissa
Liettuan itsenäisyysjulistus

Alkuperäinen itsenäisyysjulistus Berliinin arkistossa.
Liettuan itsenäisyysjulistus (liett. Lietuvos Nepriklausomybės Aktas) on 16. helmikuuta 1918 Liettuan neuvoston allekirjoittama itsenäisyysjulistus. Lain allekirjoittivat kaikki kaksikymmentä edustajaa neuvostosta, jonka puheenjohtajana toimi Jonas Basanavičius. Itsenäisyysjulistuksesta uskotaan tehdyn viisi kopiota, mutta ainoa alkuperäinen löytyy enää Berliinin arkistosta.
Itsenäisyysjulistus julisti itsenäisen Liettuan valtion palauttamisen, jota hallitsevat demokraattiset periaatteet ja jonka pääkaupunki on Vilna. Julistuksen aikaan Venäjän keisarikuntaan kuulunut Liettua oli Saksan miehityksen alla ja julistuksella ei ollutkaan todellista merkitystä ennen Saksan tappiota ensimmäisessä maailmansodassa saman vuoden marraskuussa, jolloin Liettuan itsenäisyydestä vasta tuli todellisuutta.
Itsenäisyysjulistus on kuitenkin nykyaikaisen Liettuan olemassaolon oikeusperusta sekä sekä sotien välisenä aikana että vuodesta 1990 eli Neuvostoliiton hajoamisesta lähtien. Laissa muotoiltiin perustuslailliset perusperiaatteet, joita noudatetaan edelleen Liettuan perustuslaissa. Itse laki oli keskeinen tekijä Liettuan itsenäisyyden palauttamisessa vuonna 1990. Neuvostoliitosta irtaantuva Liettua korosti, että se yksinkertaisesti perusti uudelleen itsenäisen valtion, joka oli maailmansotien välillä ja ettei laki koskaan menettänyt laillista voimaa.
Itsenäisyysjulistuksen ratifioinnin päivästä 16 helmikuuta tuli sittemmin Liettuan itsenäisyyspäivä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liettuan itsenäisyysjulistus Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Act of Independence of Lithuania
Käännös suomeksi
Kusmark

| Kusmark |
| --- | --- |
 Kusmark
 Koordinaatit: 64°52′34″N, 20°48′34″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Kunta:  Skellefteå
Väkiluku (31.12.2023):  471
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kusmark on taajama Skellefteån kunnassa Västerbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 471 asukasta.
Tunnettuja henkilöitä

Viktor Arvidsson (s. 1993), jääkiekkoilija
Pär Lindholm (s. 1991), jääkiekkoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kusmark Wikimedia Commonsissa
Mustavyökukastaja

| Mustavyökukastaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kukastajat Dicaeidae
Suku::  Kukastajat Dicaeum
Laji::  igniferum
Kaksiosainen nimi
 Dicaeum igniferum  Wallace, 1863 
Katso myös
   Mustavyökukastaja Wikispeciesissä   Mustavyökukastaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustavyökukastaja (Dicaeum igniferum) on kukastajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Mustavyökukastajaa tavataan Indonesiassa. Lajia on kuvattu laajalle levinneeksi ja yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Arvid Degerstedt

| Arvid Degerstedt> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. toukokuuta 1999 (ikä 25) Norrköping, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Mora IK
Sarja:  HockeyAllsvenskan
Pelinumero:  59
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  HC Vita Hästen (HA) Borlänge HF (HockeyEttan) IF Troja-Ljungby (HA) AIK IF (HA) Kiekko-Espoo (SML)
Arvid Degerstedt (s. 22. toukokuuta 1999 Norrköping, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa kotimaassaan HockeyAllsvenskan-joukkue Morassa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Degerstedt osaa pelata myös laidassa.
Ura > Seuraura

Degerstedt on Vita Hästenin kasvatti. Hän siirtyi 15-vuotiaana Linköpingiin kaudeksi 2014–2015. Kaudella 2016–2017 Degerstedt voitti J18 Allsvenskanin pronssia. Kaudeksi 2017–2018 hän siirtyi Örebron J20-joukkueeseen. Kesken kauden joulukuussa 2017 Degerstedt palasi kuitenkin kasvattajaseuraansa Vita Hästeniin ja siirtyi seuran J20-joukkueeseen. Hän pelasi suurimman osan loppukaudestaan kuitenkin Vita Hästenin miesten joukkueessa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa, jossa Degerstedt pelasi 18 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.
Kaudella 2018–2019 Degerstedt pelasi Vita Hästenin Allsvenskan-joukkueessa 47 runkosarjaottelua tehopistein 5+7=12 ja kymmenen karsintasarjan ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Huhtikuussa 2019 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen, kuten taas elokuussa 2020. Kaudeksi 2021–2022 Degerstedt siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella sarjatasoa alemmas HockeyEttan-joukkue Borlängeen. Hänen sopimukseensa sisältyi purkupykälä, jonka Degerstedt käytti marraskuussa 2021, kun hän siirtyi loppukaudeksi Allsvenskan-joukkue Troja-Ljungbyyn. Joukkueen kausi päättyi putoamiseen HockeyEttaniin.
Degerstedt palasi kaudeksi 2022–2023 jatkamaan Allsvenskan-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella kasvattajaseuraansa Vita Hästeniin. Seuran urheilutoimenjohtajana toimi hänen isänsä Patrik Degerstedt. Arvid Degerstedtin kausi päättyi kuitenkin ensimmäiseen pudotuspeliotteluun 12. maaliskuuta 2023 Västeråsia vastaan, kun hän sai 5+20-minuutin ottelurangaistuksen polvitaklauksesta. Degerstedt asetettiin kahden ottelun mittaiseen pelikieltoon ja tuomittiin 3625 kruunun sakkoihin. Kauden 2023–2024 kynnyksellä syyskuussa 2023 hän siirtyi jatkamaan Allsvenskan-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella AIK:n riveihin.
Kaudeksi 2024–2025 Degerstedt siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liigan nousijajoukkue Kiekko-Espooseen. Hän teki pääsarjadebyyttinsä kauden 2024–2025 avauskierroksella 10. syyskuuta vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Degerstedt merkittiin Kiekko-Espoon kolmosketjun vasempaan laitaan Tomi Sallisen ja Joachim Rohdinin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.49 minuuttia ja Degerstedtille merkittiin teholukema –1. Hän sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kiinnipitämisestä. Ensimmäisen pääsarjamaalinsa Degerstedt teki viidennessä ottelussaan 21. syyskuuta 2024 Jukureita vastaan. Hän teki Kiekko-Espoossa 40 ottelussa kolme maalia ja yhteensä yhdeksän tehopistettä. Helmikuussa 2025 siirtotakarajalla hän palasi Allsvenskaniin ja siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella Moraan.
Ura > Maajoukkueura

Degerstedt on pelannut kolme poikien maaottelua.
Muuta

Degerstedtin isä Patrik pelasi omalla urallaan hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 36 Elitserien-ottelua Färjestadissa ja MIF Redhawksissa. Hän loi pääsarjauraa myös yhden kauden Saksassa ja kaksi kautta Japanissa. Patrik Degerstedt on myöhemmin valmentanut Vita Hästenin organisaatiossa Arvidin pelatessa siellä.
2PM

| 2PM |
| --- | --- |
 2PM esiintymässä huhtikuussa 2011.
Tiedot
Toiminnassa:  2008–
Levy-yhtiö:  JYP Entertainment  
Infobox OKNimi-testi OK: 
2PM on korealainen poikabändi, joka perustettiin vuonna 2008. Alun perin yhtyeen nimi oli One Day, joka myöhemmin jakautui kahdeksi: 2PM ja 2AM. Yhtye on menestynyt hyvin Japanin singlelistalla ja Billboardin World albums -listalla.
Historia

Yhtyeen kokosi JYP Entertainmentin tuottaja Park Jin Young. Alun perin seitsenhenkisen yhtyeen jäsenet valittiin  esiintymiskokeiden perusteella lukuun ottamatta Nichkhun, joka löydettiin. Joillakin jäsenillä oli jo valmiiksi kokemusta viihdealalta. Jun. K oli voittanut monissa laulukilpailuissa. Ok Taecyeon, Lee Junho ja Hwang Chansung olivat osallistuneet SuperStar Survival -ohjelmaan. Osa jäsenistä oli aikaisemmin asunut Yhdysvalloissa, ex-johtaja Jaebeom Seattlen alueella, Nichkhun Etelä-Californiassa ja Taecyeon vietti 7 vuotta Massachusettsissa ennen paluutaan Koreaan.
Chansung on kertonut jättävänsä yhtyeen ja yhtiön kun hänen sopimuksensa päättyy: kun jäsenet uusivat sopimuksensa heille tuli eri kestoiset sopimukset. Vuonna 2018 Taecyeon ei uusinut sopimusta JYP Entertainmentin kanssa ja kuuluu eri yhtiöön kuin muut jäsenet.