stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen itsenäisyyspäivä
Perinteet > Tuntematon sotilas

Yleisradio on vuodesta 2000 lähtien esittänyt Edvin Laineen ohjaaman elokuvan Tuntematon sotilas jokaisena itsenäisyyspäivänä. Vuonna 2015 elokuva esitettiin Yle Teema -kanavalla, ja sitä katsoi yli 360 000 ihmistä.
Itsenäisyyspäivän luonne

Suomen itsenäisyyspäivän juhlinta on ollut luonteeltaan valtiojohtoista ja vakavamielistä. Itsenäisyyspäivän menot juontavat juurensa Venäjän keisarikunnan ajalle. Keisarillisina juhlapäivinä Suomessa oli tapana järjestää vastaanottoja, paraateja, soihtukulkueita ja jumalanpalveluksia. Itsenäisyyden alkuvuosikymmeninä näillä juhlinnan muodoilla oli vahva oikeistolainen leima. Itsenäisyyspäivän asemasta oli kilpaillut myös Suomen sisällissodan voittaneen porvarillisen osapuolen voitonparaatin muistopäivä. Ennen talvisotaa itsenäisyyspäivään alkoi kiinnittyä yhteisiä kokemuksia ja muistoja. Itsenäisyyspäivän valtiojohtoisuus ja sodan uhka tekivät itsenäisyyspäivän vietosta vakavamielistä. Tämä vahvistui edelleen sodan jälkeen, kun mukaan tuli sodan ja kaatuneitten muisteleminen. Talvisen itsenäisyyspäivän juhlatapojen vastakohtana on kevään vappu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen itsenäisyyspäivä Wikimedia Commonsissa
Itsenäisyyspäivä Yle Oppiminen. Viitattu 26.1.2016.
Suomen liputuspäivät
| --- | --- |
Viralliset:   suomalaisen kulttuurin päivä (28.2)  suomalaisen työn päivä (vappu) (1.5)  äitienpäivä (toukokuun 2. sunnuntai)  puolustusvoimain lippujuhlan päivä (4.6)  Suomen lipun päivä (juhannus) (kesäkuun lopussa)  isänpäivä (marraskuun 2. sunnuntai)  itsenäisyyspäivä (6.12)  vaalipäivä  tasavallan presidentin toimeenastumispäivä 
Vakiintuneet:   J. L. Runebergin päivä (5.2)  Miina Sillanpään päivä (1.10)  tasa-arvon päivä (19.3)  suomen kielen päivä (9.4)  kansallinen veteraanipäivä (27.4)  Eurooppa-päivä (9.5)  suomalaisuuden päivä (J. V. Snellman) (12.5)  kaatuneitten muistopäivä (toukokuun 3. su)  runon ja suven päivä (6.7)  Aleksis Kiven päivä]  (10.10)  Yhdistyneiden kansakuntien päivä (24.10)  ruotsalaisuuden päivä (6.10)  suomalaisen musiikin päivä (8.12) 
| n k Suomalainen kulttuuri |
| --- | --- |
Yhteiskunta:  Historia  Kielet  Suomalaiset  Uskonto 
Taide ja kirjallisuus:  Arkkitehtuuri  Kirjallisuus Sarjakuva  Runous  Kuvanveisto  Muoti  Musiikki  Taide  Tanssi  Teatteri 
Muut:  Juhlapäivät  Kansanperinne  Keittiö  Media Elokuva  Internet  Radio  Sanomalehdet  Televisio  Mytologia  Urheilu 
Symbolit:  Eepos  Henkilöitymä  Kansallislaulu  Kansallispäivä  Kansallispyhäkkö  Lippu  Soitin  Vaakuna 
| n k  Artikkelit Suomesta |
| --- | --- |
Historia:  Suomen asutushistoria  Suomen esihistoria  Ruotsin vallan aika Suomessa  Suomen suuriruhtinaskunta  Itsenäisen Suomen historia  Suomen sotahistoria 
Maantiede:  Geologia  Ilmasto  Joet  Järvet  Kansallispuistot  Kaupungit  Kaupunkialueet Helsinki  Tampere  Turku  Oulu  Jyväskylä  Kunnat  Linnut  Luonto  Luonnonsuojelualueet  Läänit  Maakunnat Ahvenanmaa  Metsät  Nisäkkäät  Saaret  Taajamat  Ääripisteet 
Hallinto:  Asevoimat NATO  Eduskunta  Hallinnolliset alueet  Ihmisoikeudet  Korruptio  Laki  Oikeusjärjestelmä  Perustuslaki  Poliisi  Politiikka  Presidentti  Puolueet  Pääministeri  Ulkopolitiikka  Vaalit  Valtioneuvosto  Valtion talousarvio 
Talous:  Eläkejärjestelmä  Energia  Liikenne  Maatalous  Matkailu  Meriteollisuus  Metsätalous  Keskuspankki  Pörssi  Teollisuus  Tiede  Tulopolitiikka  Valtionyhtiöt  Verotus  Viestimet  Yrittäjyys 
Yhteiskunta:  Hyvinvointi  Ihmiskauppa  Ilmastonmuutos  Kielet Suomi  Ruotsi  Pohjoissaame  Inarinsaame  Koltansaame  Karjala  Koulutus  Naiset  Prostituutio  Rikollisuus  Sensuuri  Siirtolaisuus  Suomalaiset  Terveydenhoito  Uskonto  Väestö 
Kulttuuri:  Arkkitehtuuri  Elokuva  Itsenäisyyspäivä  Juhlapäivät  Kansallislaulu  Kansanperinne  Kansallissymbolit  Keittiö  Kirjallisuus Kalevala  Lippu  Maailmanperintökohteet  Musiikki  Mytologia  Sauna  Taide  Urheilu  Valokuvaus  Vaakuna 
Suomen lippu Tähtitorninmäellä itsenäisyyspäivänä 2011.
Ylioppilaiden soihtukulkue Helsingissä vuonna 2015.
Itsenäisyyspäivän paraatia Riihimäellä vuonna 2009.
Pertunmaan kirkonkylä

Pertunmaan kirkko.
Pertunmaan kirkonkylä on alle 500 asukkaan taajama ja entisen Pertunmaan kunnan hallinnollinen keskus. Se sijaitsee kahden suuren järven, Pieniveden ja Peruveden välissä. Kylän vieressä on myös pienempi Pankalampi, josta kulkee Pankajoen muodossa yhteys kumpaakin järveen. Kirkonkylän päätie on seututie 426, joka etelään mentäessä ulottuu kunnan toiseen taajamaan Kuorttiin asti, kun taas kirkonkylän pohjoispuolella se risteytyy Joutsaan vievän seututien 428 kanssa.
Kirkonkylän merkittävimpiin rakennuksiin kuuluu 1929 rakennettu puinen ristikirkko. Kylästä löytyy myös muun muassa kunnanvirasto, Osuuspankki, palolaitos, terveyskeskus, Pertunmaan yhtenäiskoulu (luokat 0–9) ja kaksi ruokakauppaa, K-Market ja Sale.
Kirkonkylässä järjestetään jokavuotisesti perinteiset Pertun päivät -kesätapahtumat.
Aiheesta muualla

Pertunmaan kunnan sivut
Jack Chick

Jack Thomas Chick, usein Jack T. Chick, (13. huhtikuuta 1924 – 23. lokakuuta 2016) oli yhdysvaltalainen teologi ja sarjakuvapiirtäjä ja -julkaisija. Hänen yrityksensä Chick Publications on omien sanojensa mukaan julkaissut Gospel-kirjallisuutta yli 40 vuotta. Chick tunnettiin hänen traktaateiksi kutsutuista lyhyistä sarjakuvistaan, sekä laajemmista sarjakuvakirjoista, jotka molemmat käsittelevät maailmaa kristillisen fundamentalismin näkökulmasta. Chick itse oli baptisti.
Chick syntyi vuonna 1924. Hänen isänsä Thomas Chick (1903–1973) oli mainostoimistossa töissä ja äitinsä Pauline (1903–1991) kotiäiti. Opiskeluaikoinaan hän ei ollut uskonnollinen, vaan pikemminkin päinvastoin; omien sanojensa mukaan ”viimeinen joka hyväksyisi Jeesuksen Kristuksen [uskonnon]”. Vuonna 1943 tuolloin 18-vuotias Jack liittyi Yhdysvaltain asevoimiin ja osallistui Tyynenmeren sotaan. Sodan jälkeen hän meni naimisiin kanadalaisen Lola Lynn Priddlen kanssa. Lolan perhe oli vahvasti kristillinen, ja sen vaikutuksesta myös Chickistä tuli fundamentalisti. 1950-luvulla Chick julkaisi ensimmäiset sarjakuvansa. Nykyään hänen oma julkaisukanavansa Chick Publications julkaisee myös paljon muuta kristillistä materiaalia, ei vain Chickin traktaatteja.
Chick uskoi, että Raamatun oikea englanninkielinen käännös on King James Bible. Englanninkielisissä maissa tämä King-James-Only Movement on melko yleistä. Chick on sarjakuvissaan esittänyt että holokausti oli roomalaiskatolisen kirkon masinoima, ja että Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue olisi ollut Vatikaanin ohjailema. Hän vastusti sarjakuvissaan ja muissa yhteyksissä muun muassa aborttia, Harry Potteria, rock-musiikkia, katolisuutta, islamia, juutalaisuutta, homoseksuaalisuutta, mormonismia, Jehovan todistajia, evoluutioteoriaa ja vapaamuurareita. Hän myös syytti roolipelejä saatananpalvonnaksi.
Chickin usein täysin perustelemattomat syytökset ovat herättäneet runsaasti kritiikkiä, mutta myös huvittuneisuutta parodioita niissä nähdyn tahattoman komiikan ja camp-arvojen vuoksi. Niissä esitettyjen, usein äärimmäisten, mielipiteiden vuoksi jotkut ovat myös erehtyneet pitämään niitä itseään parodioina fundamentalistikristityistä.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Chickin sarjakuvia käsittelevä sivusto
Katolista kritiikkiä Chickin traktaateista (Arkistoitu – Internet Archive)
Parodioita Chickin traktaateista
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Australia  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Edon linna

| Edon linna> (江戸城, Edo-jō) |
| --- | --- |
 Edon linna ja sitä ympäröivät vallihaudat. 1600-luvun maalaus.
Sijainti:  Chiyoda Tokio, Japani
Rakennustyyppi:  Linna
Valmistumisvuosi:  1457
Rakennuttaja:  Ōta Dōkan
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Edon linna on  linna, joka rakennettiin vuonna 1457 Tokioon, silloiselta nimeltään Edoon.  Alkuperäisen linna rakensi Daimio Ōta Dōkan. Tokugawa Ieyasu, Tokugawa-shōgunaatin perustaja, muutti sinne 1590 ja laajensi sitä merkittävästi. Linna oli shōgunin asuinpaikka ja maan sotilasvallan keskus Edo-kauden ajan. Kun Japanin keisarillinen hovi muutti Kiotosta Tokioon, linnasta tuli keisarillinen palatsi ja Japanin keisarin asunto, ja sen nimeksi tuli Kōkyo. Linna on kärsinyt suurista tulipaloista vuosina 1657 ja 1873. Alkuperäisestä linnasta on jäljellä valleja ja vallihautoja.
Linnan sisemmän vallihaudan ympäröimä alue on 2 km pitkä pohjois-eteläsuunnassa ja 1500 m leveä idästä länteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Edon linna Wikimedia Commonsissa
Unohtumaton rakkaus

| Unohtumaton rakkaus> An Affair to Remember |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Leo McCarey
Käsikirjoittaja:   Delmer Daves  Leo McCarey 
Tuottaja:  Jerry Wald
Säveltäjä:  Hugo Friedhofer
Kuvaaja:  Milton R. Krasner
Leikkaaja:  James B. Clark
Tuotantosuunnittelija:  Jack Martin Smith
Pukusuunnittelija:  Charles LeMaire
Pääosat:   Cary Grant  Deborah Kerr 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix Disney+
Ensi-ilta:  1957
Kesto:  112 min.
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Unohtumaton rakkaus (An Affair to Remember) on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1957. Cary Grant ja Deborah Kerr esittävät paria, jotka tapaavat valtamerialueksella ja rakastuvat, vaikka ovat kumpikin tahollaan kihloissa. Elokuva on nimetty yhdeksi kaikkien aikojen romanttisimmista elokuvista.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Cary Grant  | … |  Nickie Ferrante   |
|  Deborah Kerr  | … |  Terry McKay   |
|  Richard Denning  | … |  Kenneth Bradley   |
|  Neva Patterson  | … |  Lois Clark   |
|  Cathleen Nesbitt  | … |  isoäiti Janou   |
Biperideeni

| --- | --- |

Biperideeni
Systemaattinen (IUPAC) nimi
1-(2-bisyklo[2.2.1]hept-5-enyyli)-1-fenyyli-3-piperidin-1-yylipropan-1-oli
Tunnisteet
CAS-numero: 514-65-8
ATC-koodi: N04AA02
PubChem CID: 2381
DrugBank: DB00810
Kemialliset tiedot
Kaava: C21H29NO 
Moolimassa: 311.46 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 87 %
Proteiinisitoutuminen: 60 %
Metabolia: hepaattinen hydroksylaatio
Puoliintumisaika: 18–24 tuntia
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  B2(AU) 
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: oraalinen intramuskulaarinen
Biperideeni (kauppanimet Akineton ja Ipsatol) on antikolinerginen lääke, joka salpaa voimakkaasti muskariinireseptoreita ja jonkin verran myös nikotiinireseptoreita.
Biperideeniä käytetään pääasiassa sekä Parkinsonin taudin hoitoon, että psykoosilääkkeiden aiheuttamien parkinsonismioireiden, kuten ekstrapyramidaalioireiden hoitoon. Biperideeniä voidaan määrätä myös kolmoishermosärkyyn tai aivotärähdysoireisiin. Lääke toimii rentouttamalla lihaksia. Se vähentää myös parkinsonin aiheuttamaa hidasliikkeisyyttä, ärtymystä ja masennusta.
Biperideeni patentoitiin Saksassa vuonna 1953. Vielä 1970-luvulla ainoa saatavilla oleva tuote Suomessa oli Akineton.lähde?
Sivu- ja yhteisvaikutukset

Lääkettä ei saa käyttää yhdessä alkoholin kanssa, sillä se voimistaa alkoholin vaikutuksia. Antikonvulsiivisten- eli kouristuslääkkeiden kanssa käytettynä biperideeni voi pahentaa epilepsiaa. Samanaikainen käyttö psykoosilääkkeiden kanssa voi pahentaa tardiivin dyskinesian oireita.
Pakkausselosteen mukaan yleisiä (yhdellä 10−100 käyttäjästä ilmeneviä) haittavaikutuksia ovat muistin heikkeneminen, aistiharhat, ärtyneisyys, levottomuus, ahdistus, sekavuus, kaukonäköisyys, silmänpaineen nousu, suun kuivuminen ja vähentynyt hikoilu. Lääkealan turvallisuuskeskus Fimean tietojen mukaan samat haittavaikutukset ovat harvinaisia (yhdellä 1 000−10 000 käyttäjästä ilmeneviä) tai hyvin harvinaisia (harvemmalla kuin yhdellä 10 000 käyttäjästä).
Etenkin alkuvaiheen sivuvaikutuksia ovat näön heikkeneminen, väsymys, huimaus ja syljen vähenemisestä johtuva suun kuivuminen, mikä altistaa hampaiden reikiintymiselle. Reikiintymistä voi ehkäistä suun kostuttamisella ja ksylitolipastillien tai -purkan käytöllä. Lääke voi aiheuttaa virtsaamisvaikeuksia etenkin niillä, joilla eturauhanen on suurentunut.
Yliannostusoireet

Liian suurella annoksella parkinson-oireet voivat pahentua. Yliannostus ilmenee laajoina, hitaasti reagoivina silmäterinä, kuivina limakalvoina, kasvojen punoituksena, sykkeen kiihtymisenä, rakon ja suoliston toiminnan heikkoutena, lämmönnousuna ja keskushermostoperäisinä oireina eli levottomuutena, sekavuutena, tajunnan hämärtymisenä ja aistiharhoina. Voimakas yliannostus voi aiheuttaa verenkierron ja hengityksen pettämisen.
Aiheesta muualla

PubChem: Biperiden (englanniksi)
DrugBank: Biperiden (englanniksi)
KEGG: Biperiden (englanniksi)
ChemBlink: Biperiden (englanniksi)
Krimin autonominen tasavalta

| Krimin autonominen tasavalta Автономна Республіка Крим  Автономная Республика Крым Qırım Muhtar Cumhuriyeti Къырым Мухтар Джумхуриети |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Krimin autonomisen tasavallan sijainti Ukrainan kartalla
 Koordinaatit: 46.6403°N, 32.6149°E 
Valtio:   Ukraina
Autonominen tasavalta:  12. helmikuuta 1991
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Simferopol (de jure) H’erson (16.5.2014-??.3.2022) Kiova (de facto, ??.3.2022-)
 – suurin kaupunki:  Simferopol (337 285 as., 2013)
 – Autonomisen tasavallan pääministeri:  tilanne juridisesti epäselvä Anatoli Mohilov (Анатолій Могильов, ainakin 27.2.2014 saakka, jolloin Venäjän sotilaiden miehittämässä parlamenttirakennuksessa pidetyssä suljetussa, kokoonpanoltaan rajatussa poikkeusistunnossa Krimin autonomisen tasavallan parlamentti erotti hänet. Ukrainan presidentti ei ole hyväksynyt eroa, minkä perustuslaki vaatii. Sergei Aksjonov (Сергей Аксёнов, eli Serhi Aksonov) 27.2.2014-; asema epäselvä, valinta sotilaiden mm. estettyä Krimin parlamentin sihteeristöä pääsemästä töihinsä ja  äänestysjärjestelmän ollessa poissa päältä. Nimitys ei ole Ukrainan tunnustama, minkä perustuslaki vaatii. Oikeusistuin Kiovassa on antanut pidätysmääräyksen Aksjonovista ja Ukrainan parlamentin samana päivänä valitsemasta uudesta puhemiehestä.
Pinta-ala:  26 081 km² (13.)
Väkiluku (2013)  ():  1 965 177 (8.)
 – väestötiheys:  75,3 as./km²
Kielet:  ukraina, venäjä, krimintataari
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
Symbolit:  
 – lippu:  Krimin lippu
 – vaakuna:  Krimin autonomisen tasavallan vaakuna
 – kansallislaulu:  Нивы и горы твои волшебны, Родина (Peltosi ja vuoresi suurenmoiset, isänmaa)
 – motto::  Процветание в единстве   (Menestys yhtenäisyydessä)
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  AK
 – ISO 3166:  UA-43
 
rada.crimea.ua
Krimin autonominen tasavalta (ukr. Автоно́мна Респу́бліка Кри́м, Avtonomna Respublika Krym, ven. Автоно́мная Респу́блика Кры́м, Avtonomnaja Respublika Krym, krimintat. Qırım Muhtar Cumhuriyeti, kyrill. Къырым Мухтар Джумхуриети) on Krimin niemimaalla sijaitseva Ukrainaan kuuluva autonominen tasavalta.
Maantiede

Krimin autonominen tasavalta on Ukrainan eteläosassa Krimin niemimaalla sijaitseva Ukrainaan kuuluva autonominen tasavalta. Se rajoittuu etelässä ja lännessä Mustaanmereen. Pohjoisessa naapurina on Hersonin alue ja koillisessa Asovanmeri. Tasavallan pohjoisraja kulkee osaksi Syvašina tunnetun kosteikkoalueen eli Arabatinkynnään Asovanmerestä rajaamien hyvin suolaisten, matalien merenlahtien ja kosteikkojen kautta. Idässä Kertšinsalmen vastarannalla on Venäjän Krasnodarin aluepiiri.
Krimin autonominen tasavalta ja Sevastopolin alue. Kartalla on esitetty suurimmat taajamat ja kaikki piirikeskukset.
Krimin niemimaan lounaisosissa sijaitseva Sevastopolin kaupunki ympäristöineen ei kuulu Krimin autonomiseen tasavaltaan, vaan on suoraan Ukrainan hallituksen alaisuudessa. Osa Sevastopolista on vuokrattu Krimin laivastotukikohtaa varten Venäjälle vuoteen 2042 saakka, ja mahdollisesti sen jälkeenkin viiden vuoden jatkokausin.
Krimin autonomisen tasavallan ulottuvuus itä-länsisuunnassa on noin 360 kilometriä ja pohjois-eteläsuunnassa 180 kilometriä. Tasavallan pinta-ala on 26 081 neliökilometriä, joka vastaa 7,7 prosenttia Suomen alasta. Krimin alueella on yli 50 suolajärveä, joista suurin on Jevpatorijan kaupungin itäpuolella oleva Sasyk (Kunduk, 205 km²).
Pinnanmuotojen puolesta Krimin niemimaa voidaan jakaa kolmeen osaan. Pohjois-Krimin tasankoalue käsittää noin 70 prosenttia maa-alasta, itään kurkoittaa Kertšin niemimaa ja tasavallan eteläosissa kohoavat Kriminvuoret, joiden korkein vuorenhuippu on 1 545 metriin nouseva Roman-Koš.
Väestö

Krimin autonomisen tasavallan 1 963 000 asukkaan väestöstä (1.1.2012) kaupunkilaisia oli 62,8%.
Kaupungeista suurimmat ovat (2013 väestönarvion mukaan): Simferopol (337 285 as.), Kertš (145 265), Jevpatorija (106 877 as.), Jalta (78 115 as.), Feodosija (69 461as.) ja Džankoi (36 086 as.). Yli 10 000 asukkaan kaupunkeja tai kaupunkityyppisiä taajamia ovat lisäksi Jany Kapu (29 815 as.), Alušta (28 418 as.), Bahtšisarai (26 482 as.), Saky (23 655 as.), Armjansk (22 337 as.), Bilohirsk (18 220 as.), Sudak (15 457 as, Prymorskyi (Приморський, 14 938 as.), Hvardijske (Гвардійське, 12 711 as.), Oktjabrske (Октябрське, 11 572 as.), Hresivskyi (Гресівський 11 391 as.), Haspra (Гаспра, 11 384 as.), Štšolkine (Щолкіне, 11 184 as.), Tšornomorske (Чорноморське, 11 098 as.) ja Krasnohvardijske (Красногвардійське, eli Kurman, 10 766 as.).
Suurimman etnisen ryhmän muodostivat vuonna 2001 venäläiset 58,5 % osuudella. Muut suuret ryhmät ovat ukrainalaiset 24,4 % osuudella sekä krimintataarit 12,1 % osuudella. Vähäisempiin ryhmiin lukeutuvat muun muassa valkovenäläiset, tataarit ja armenialaiset.
Krimintataarit olivat 1980-luvun lopulle asti maansisäisessä karkotuksessa erityisesti Keski-Aasiassa. Sittemmin heidän määränsä on noussut nopeasti. Vielä vuonna 1989 krimintataareja oli ainoastaan 1,9 % alueen väestöstä. Koko Ukrainassa oli vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan kirjoilla yhteensä 46 807 krimintataaria, ja koko Neuvostoliitossa heitä kirjattiin 271 715. 1800-luvun alkupuolella krimintataarit muodostivat enemmistön Krimin asukkaista.
Krimin niemimaa on Ukrainan köyhimpiä alueita ja joidenkin arvioiden mukaan ylikansoitettu, sillä väestö ei löydä kylliksi mahdollisuuksia elintasonsa parantamiseen. Krimin tataarien paluumuutto Keski-Aasiasta on lisännyt sosioekonomisia paineita, mikä on näkynyt osin etnis-poliittisina vastakkainasetteluina ja etnisesti eriytyneenä järjestäytymisenä. Paluumuuttajien taloudellinen asema on heikko ja työttömyys korkea. Paluumuuttajien antivenäläinen asennoituminen ei ole helpottanut kovasti kilpaillun viljavan maan saamista, vaan tataarit ovat joutuneet tyytymään Krimin heikompituottoisiin maa-alueisiin. Etnisesti ukrainalaiset ovat puolestaan asettuneet paljolti niemimaan pohjoisosiin. Venäjän kielen valta-asema ja ukrainisaation pelko on vaikeuttanut ukrainankielisen kouluopetuksen järjestämistä.
Äidinkielekseen vuoden 2001 väestönlaskennassa ilmoitti alueen väestöstä 76,55 % venäjän, 11,33 % krimintataarin ja 10,02 % ukrainan.
Etnisesti venäläisten osuus Krimin asukkaista alueittain vuonna 1926.
Etnisesti venäläisten osuus vuonna 2001.
Krimintataarien osuus asukkaista alueittain vuonna 1926.
Krimintataarien osuus vuonna 2001.
Etnisesti ukrainalaisten osuus Krimin asukkaista alueittain vuonna 1926.
Etnisesti ukrainalaisten osuus vuonna 2001.
Hallinnollinen jako > Hallinnollinen jako vuodesta 2023

Ukrainan korkein neuvosto päätti (de jure) heinäkuussa 2020 Krimin autonomisen tasavallan piirien uudeksi lukumääräksi kymmenen.
Krimin niemimaan ollessa Venäjän miehittämä keväästä 2014 lähtien uuden aluejaon oli tarkoitus astua voimaan vasta miehitysvallan päätyttyä, mutta tätä aikaistettiin, ja se astui voimaan vuonna 2023. Erityisasemassa oleva Sevastopolin kaupunki ei sisälly piirijakoon, mutta aiemman Sevastopolin kaupunkipiirin alueita on liitetty Bahtšisarain piiriin.
Bah’tšysarain
piiri
Bilohirskin
piiri
Džankoin
piiri
Kurmanin
piiri
Perekopin
piiri
Kertšin piiri
Jevpatorijan
piiri
Simferopolin 
piiri
Feodosijan
piiri
Jaltan piiri
| Nimi | Ukrainalainen nimi | Asukkaita (VL2001, noin) | Pinta-ala (km2) | Hallintopaikka  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bah’tšysarain piiri | Бахчисарайський район | &&&&&&&&&0130400.&&&&00130 400 | &&&&&&&&&&&02500.&&&&002 500 | Bah’tšysarai |
| Bilohirskin piiri | Білогірський район | &&&&&&&&&0122700.&&&&00122 700 | &&&&&&&&&&&02930.&&&&002 930 | Bilohirsk |
| Džankoin piiri | Джанкойський район | &&&&&&&&&0117900.&&&&00117 900 | &&&&&&&&&&&02170.&&&&002 170 | Džankoi |
| Feodosijan piiri | Феодосійський район | &&&&&&&&&0227600.&&&&00227 600 | &&&&&&&&&&&02710.&&&&002 710 | Feodosija |
| Jaltan piiri | Ялтинський район | &&&&&&&&&0192800.&&&&00192 800 | &&&&&&&&&&&&0890.&&&&00890 | Jalta |
| Jevpatorijan piiri | Євпаторійський район | &&&&&&&&&0260500.&&&&00260 500 | &&&&&&&&&&&03870.&&&&003 870 | Jevpatorija |
| Kertšin piiri | Керченський район | &&&&&&&&&0212900.&&&&00212 900 | &&&&&&&&&&&03030.&&&&003 030 | Kertš |
| Kurmanin piiri | Курманський район | &&&&&&&&&0134000.&&&&00134 000 | &&&&&&&&&&&03250.&&&&003 250 | Kurman (Krasnohvardijske) |
| Perekopin piiri | Перекопський район | &&&&&&&&&0122800.&&&&00122 800 | &&&&&&&&&&&02480.&&&&002 480 | Jany Kapu |
| Simferopolin piiri | Сімферопольський район | &&&&&&&&&0519400.&&&&00519 400 | &&&&&&&&&&&01150.&&&&001 150 | Simferopol |
Hallinnollinen jako > Hallinnollinen jako ennen vuotta 2023

Krimin autonominen tasavalta oli jaettu 14 piiriin (ukr. район, raion) ja 11 kaupunkikuntaan (ukr. міська рада, miska rada). Kaupunkeja oli vuoden 2012 alussa yhteensä 16, kaupunkityyppisiä taajamia oli 56 ja kyliä 948 kappaletta. Tasavallan kaupunkikunnat ja piirit olivat (Ukrainan tilastokeskuksen vuoden 2013 väkilukuarvioineen):
Hallinnollinen jako > Kaupunkikunnat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alušta (52 221 as.)  Armjansk (24 784 as.)  Džankoi (36 086 as.)  Feodosija (105 065 as.)  |  Jalta (141 781 as.)  Jevpatorija (123 465 as.)  Kertš (145 265 as.)  Jany Kapu (29 815 as.)  |  Saky (23 655 as.)  Simferopol (362 075 as.)  Sudak (30 702 as.)  |
Hallinnollinen jako > Piirit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bah’tšysarai (91 054 as.)  Bilohirsk (64 166 as.)  Džankoi (74 131 as.)  Kirovske (53  961 as.)  Krasnohvardijske (91 120 as.; eli Kurmanin piiri)  |  Krasnoperekopsk (29 540 as.)  Lenine (63 041 as.)  Nyžnohirskyi (50 567 as.)  Pervomaiske (35 537 as.)  Rozdolne (34 360 as.)  |  Saky (78 025 as.)  Simferopol (158 375 as.)  Sovjetskyi (34 277 as.)  Tšornomorske (32 109 as.)  |
Tiede ja tutkimus > Krimin astrofysikaalinen observatorio

Eräs Krimin autonomisen tasavallan tunnetuimpia tutkimuslaitoksia on Krimin astrofysikaalinen observatorio. Observatorion päätoimipiste sijaitsee Nautšnyin (ven. Научный) kylässä, noin 12 kilometrin päässä Bahtšisaraista itään (sijainti 44.7285°N, 34.0129°E). Havaitsevaa tutkimustyötä tehdään niin tähtiin, galakseihin kuin oman aurinkokunnankin kohteisiin liittyen. Tutkimuslaitoksella on laaja valikoima mittausinstrumentteja, joiden taajuusalue ulottuu gammasäteilystä metriluokan radiotaajuuksiin. Observatorion suurin kaukoputki on 2,6 metrin läpimittainen. Observatorio on tehnyt yhteistyötä esimerkiksi Helsingin yliopiston kanssa ja sen varustukseen kuuluu myös Helsingissä rakennettu polarisaatiota mittaava laite 1,25 metrin läpimittaisella kaukoputkella. Observatorion radioastronomian laitoksella on toimitilat puolestaan Krimin vuorten etelälaidalla. Varustukseen kuuluu vajaa 3 kilometrin päässä lounaassa sijaitseva 22-metrinen radioteleskooppi Kissavuoren (Kiška, Koška) juurella Mustanmeren rannalla (sijainti 44.3976°N, 33.9795°E).