stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Britannian Grand Prix 2009
Raportti > Aika-ajot

Nopeinta vauhtia aika-ajoissa piti Sebastian Vettel, joka lähti kilpailuun toisen kerran peräkkäin paalupaikalta. Hän ajoi paaluaikansa kovemmilla renkailla. Toisesta ruudusta starttasi Rubens Barrichello ja kolmannesta Vetteliä kevyemmällä autolla ajanut Mark Webber, jonka ratkaisevan aikakierroksen viimeisessä osiossa pilasi hänen ajolinjallaan hidastellut Kimi Räikkönen. Jarno Trulli lähti kisaan neljännestä ruudusta ja aika-ajojen yllättäjä Kazuki Nakajima viidennestä lähtöruudusta.
Ensimmäinen aika-ajo-osio jouduttiin keskeyttämään 24 sekuntia ennen osion loppua, kun aikakierrosta ajamassa ollut Adrian Sutil törmäsi rajusti auton kylki edellä päin rengasvallia menetettyään autonsa hallinnan. Sutil selvisi ilman vammoja tilanteesta, mutta hänen autonsa meni pahasti rikki. Hän oli ensimmäisessä osiossa 18. nopein. Aika-ajon keskeyttämisen seurauksena kenelläkään ei ollut enää mahdollisuuksia yrittää parantaa aikaansa, ja niinpä Lewis Hamilton jäi ensimmäiseen osioon ollen 19. Kazuki Nakajima oli ensimmäisen osion nopein.
Toisessa osiossa Heikki Kovalaisen vauhti ei riittänyt vieläkään kymmenen parhaan joukkoon, ja hän jäi toisen osion 13. ruutuun. Myös Felipe Massa jäi niukasti kolmannesta aika-ajo-osiosta ollen 11. nopein.
Viimeisessä osiossa Kimi Räikkönen ei yltänyt kovinkaan korkealle ja hänen lähtöruudukseen jäi yhdeksäs paikka.
Raportti > Kilpailu

Kilpailuun päästiin lähtemään täysin kuivalla kelillä, eikä sateen uhkaa ollut. Aika-ajoissa ulos ajaneen Adrian Sutilin auto oli korjattu kuntoon varaosista ja siihen oli myös vaihdettu uusi monokokki. Sutil olisi startannut kisaan viimeisestä lähtöruudusta, mutta hänen autonsa hyytyi radalle matkalla lähtöruudukkoon. Sutil pystyi kuitenkin starttaamaan kisaan varikolta.
Paalulta lähtenyt Vettel sai ylivoimaisen lähdön ja karkasi heti muilta. Hän kasvatti kilpailun aikana sekunnin per kierros eroa muihin. Hänen takanaan Barrichello ja Webber kävivät kisan kovaa taistelua kakkossijasta.
Kimi Räikkönen sai hyvän startin ja nousi yhdeksännestä ruudusta radan vasenta ulkoreunaa pitkin viidenneksi Kazuki Nakijiman perään. Räikkösen varikkotaktiikka ei kuitenkaan onnistunut, koska hän teki varikkokäyntinsä varhaisemmassa vaiheessa kuin kilpakumppaninsa ja putosi varikkokäyntien aikana liian monta sijaa. Hän pystyi maaliin tullessa pitämään Timo Glockin takanaan ja oli kahdeksas. Tallikaveri Felipe Massan varikkotaktiikka taas onnistui paremmin, ja hän pystyi nousemaan kilpailun aikana 11. ruudusta neljännänneksi.
McLarenilla taas tahti jatkui synkkänä. Lewis Hamilton taisteli kymmenen parhaan ulkopuolella pitkään sjoituksista pääasiassa huonon lähdön saaneen Fernando Alonson kanssa. Lopulta Hamilton oli kuitenkin vasta 16. ja jäi kierroksen verran kärjelle. Heikki Kovalainen taas putosi startissa sijalta 13 toiseksi viimeiseksi. Kovalainen pystyi yhden pysähdyksen taktiikan ansiosta nousemaan nousta ennen ensimmäistä pysähdystään 12. muiden varikkokäyntien myötä. Kovalainen teki stoppinsa kierroksella 33 ja palasi radalle Hamiltonin edelle 16. sijalle. Hamilton pystyi kuitenkin saman tien ohittamaan Kovalaisen. Vain hetken sen jälkeen takana ollut Bourdais kokeili myös tehdä ohitusta, mutta osuikin Kovalaisen auton perään ja menetti samalla etusiipensä. Kovalaiselta puolestaan puhkesi rangas. Molemmat tulivat tekemään pysähdyksen ja pääsivät jatkamaan vielä pari kierrosta koko joukon perällä, mutta parin kierroksen jälkeen he joutuivat keskeyttämään kilpailun. Brawnin Button ei menestynyt kuten Turkissa, vaan hän jäi kuudenneksi. Force Indian Giancarlo Fisichella pystyi nousemaan 16. ruudusta kymmenenneksi.
Ylivoimaiseen voittoon kilpailussa ajanut Sebastian Vettel oli lopulta 15 sekuntia kaksoivoiton varmistanutta Mark Webberiä nopeampi ja 41 sekuntia kolmanneksi tullutta Rubens Barrichelloa nopeampi. Muille pistesijoille ajettiin järjestyksessä Massa, Rosberg, Button, Trulli ja Räikkönen. Räikkönen jäi Vettelistä lopulta yli minuutin.
Tulokset

Kilpailussa ja aika-ajoissa käytti KERSiä Ferrari.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1>  erä) | Aika (2>  erä) | Aika (3>  erä) | Aikasakot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 15 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1.18,685 | 1.18,119 | 1.19,509 |  |
| 2 | 23 |  Rubens Barrichello | Brawn-Mercedes | 1.19,325 | 1.18,335 | 1.19,856 |  |
| 3 | 14 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.18,674 | 1.18,209 | 1.19,868 |  |
| 4 | 9 |  Jarno Trulli | Toyota | 1.18,886 | 1.18,240 | 1.20,091 |  |
| 5 | 17 |  Kazuki Nakajima | Williams-Toyota | 1.18,530 | 1.18,575 | 1.20,216 |  |
| 6 | 22 |  Jenson Button | Brawn-Mercedes | 1.18,957 | 1.18,663 | 1.20,289 |  |
| 7 | 16 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 1.19,228 | 1.18,591 | 1.20,361 |  |
| 8 | 10 |  Timo Glock | Toyota | 1.19,198 | 1.18,791 | 1.20,490 |  |
| 9 | 4 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.19,010 | 1.18,566 | 1.20,715 |  |
| 10 | 7 |  Fernando Alonso | Renault | 1.19,167 | 1.18,761 | 1.20,741 |  |
| 11 | 3 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.19,148 | 1.18,927 |  |  |
| 12 | 5 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 1.19,730 | 1.19,308 |  |  |
| 13 | 2 |  Heikki Kovalainen | McLaren-Mercedes | 1.19,732 | 1.19,353 |  |  |
| 14 | 8 |  Nelson Piquet Jr. | Renault | 1.19,555 | 1.19,392 |  |  |
| 15 | 6 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 1.19,559 | 1.19,448 |  |  |
| 16 | 21 |  Giancarlo Fisichella | Force India-Mercedes | 1.19,802 |  |  |  |
| 17 | 11 |  Sébastien Bourdais | Toro Rosso-Ferrari | 1.19,898 |  |  |  |
| 18 | 20 |  Adrian Sutil | Force India-Mercedes | 1.19,909 |  |  | Lähti varikolta |
| 19 | 1 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1.19,917 |  |  |  |
| 20 | 12 |  Sébastien Buemi | Toro Rosso-Ferrari | 1.20,236 |  |  |  |
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 15 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 60 | 1:22.49,328 | 1 | 10 |
| 2 | 14 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 60 | +15,188 | 3 | 8 |
| 3 | 23 |  Rubens Barrichello | Brawn-Mercedes | 60 | +41,175 | 2 | 6 |
| 4 | 3 |  Felipe Massa | Ferrari | 60 | +45,043 | 11 | 5 |
| 5 | 16 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 60 | +45,915 | 7 | 4 |
| 6 | 22 |  Jenson Button | Brawn-Mercedes | 60 | +46,285 | 6 | 3 |
| 7 | 9 |  Jarno Trulli | Toyota | 60 | +1.08,307 | 4 | 2 |
| 8 | 4 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 60 | +1.09,622 | 9 | 1 |
| 9 | 10 |  Timo Glock | Toyota | 60 | +1.09,823 | 8 |  |
| 10 | 21 |  Giancarlo Fisichella | Force India-Mercedes | 60 | +1.11,522 | 16 |  |
| 11 | 17 |  Kazuki Nakajima | Williams-Toyota | 60 | +1.14,023 | 5 |  |
| 12 | 8 |  Nelson Piquet Jr. | Renault | 59 | +1 kierros | 14 |  |
| 13 | 5 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 59 | +1 kierros | 12 |  |
| 14 | 7 |  Fernando Alonso | Renault | 59 | +1 kierros | 10 |  |
| 15 | 6 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 59 | +1 kierros | 15 |  |
| 16 | 1 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 59 | +1 kierros | 19 |  |
| 17 | 20 |  Adrian Sutil | Force India-Mercedes | 59 | +1 kierros | 18 |  |
| 18 | 12 |  Sébastien Buemi | Toro Rosso-Ferrari | 59 | +1 kierros | 20 |  |
| Kesk. | 11 |  Sébastien Bourdais | Toro Rosso-Ferrari | 37 | Kolarivaurio (Kovalainen) | 17 |  |
| Kesk. | 2 |  Heikki Kovalainen | McLaren-Mercedes | 36 | Kolarivaurio (Bourdais) | 13 |  |
Lähde:
Tulokset > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 15 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1–44, 48–60 |
| 14 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 45–47 |
Muuta

Sebastian Vettel voitti kilpailun kolmannen kerran F1-urallaan ja ensimmäistä kertaa kuivalla kelillä.
Sebastian Vettel saavutti ensimmäisen Grand Slamin saamalla nimiinsä paalupaikan, kilpailun nopeimman kierroksen ja voiton.
Sebastian Vettelin ensimmäinen nopein kierros.
Jenson Button jäi ensimmäisen kertaa tällä kaudella kolmen parhaan ulkopuolelle kilpailussa.
Red Bullin ensimmäinen nopein kierros.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Britannian Grand Prix 2009 Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan Britannian Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Silverstone Circuit (1950–1954, 1956, 1958, 1960, 1963, 1965, 1967, 1971, 1973, 1975, 1977, 1979, 1981, 1983, 1985, 1987–) Aintree Racecourse (1955, 1957, 1959, 1961–1962) Brands Hatch (1964, 1966, 1968, 1970, 1972, 1974, 1976, 1978, 1980, 1982, 1984, 1986)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2009
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Kiina |  Bahrain |  Espanja |  Monaco |
|  Turkki |  Britannia |  Saksa |  Unkari |  Eurooppa |  Belgia |
|  Italia |  Singapore |  Japani |  Brasilia |  Abu Dhabi |  |
Heikki Kovalainen ja Sébastien Bourdais yhteentörmäyksen jälkeen kierroksella 33.
Bruno Sjöros

Bruno Sjöros (12. toukokuuta 1880 Turku – 16. joulukuuta 1927 Turku) oli suomalainen filosofian tohtori, opettaja ja professori.
Henkilöhistoria

Sjörosin vanhemmat olivat hovioikeuden asessori Karl Kristian Sjöros ja Elise Engdahl. Hän pääsi ylioppilaaksi 1897 (Nya svenska samskolan i Helsingfors) ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1903 sekä maisteriksi, lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1907. Sjöros oli Nya svenska läroverketin historian ja ruotsin kielen opettajana 1904–1923, Helsingin ruotsalaisen normaalilyseon yliopettajana 1920 sekä Helsingin yliopiston pohjoismaisten kielten dosenttina vuodesta 1910. Viimeksi hän toimi Åbo Akademin ruotsin kielen professorina 1923–1927.
Teoksia

Málaháttr : en studie i fornisländsk metrik. Helsingfors 1906
Utdrag ur Svensk språklära av N. Beckman. Helsingfors 1909
Till tolkningen av Ynglingasagans visor. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1912
Studier över fornvästgötska lagtexter. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1914
Två samnordiska kvantitetsregler. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1917
Studier över fornvästgötska lagtexter 3. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1918
Äldre Västgötalagen i diplomatariskt avtryck och normaliserad text jämte inledning och kommentar utgiven av Bruno Sjöros. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1919
Studier över fornvästgötska lagtexter : IV-VI. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1922
Äldre Västgötalagen i nysvensk översättning av Bruno Sjöros. Schildt, Helsingfors 1923
Jormua

Seututie 899 tulee Jormualle Pohjavaarasta.
Pohjajoki tulvii huhtikuussa 2012.
Jormua  on Kajaaniin kuuluva kylä Oulujärven itärannalla Pohjajoen laskukohdassa seitsemän kilometriä pitkän Jormuanlahden rantamaisemissa. Kylällä on läpimittaa noin 15 kilometriä. Se jakaantuu kolmeen pääosaan, jotka ovat lahden pohjoispuolinen Saviniemi, länsipuoliset Hannusranta ja Torvelan seutu sekä Pohjajoki. 
Maarekisterin mukaan Jormuaan kuuluvat myös eteläisempi Kuluntalahden kaupunginosa ja läntinen Salmijärvi. Jormuan pohjoisena naapurina on Paltamoon kuuluva Kontiomäki, lännessä Paltaniemi, idässä Sotkamon Pohjavaara. Etelässä vastassa ovat
Kajaanin lähitaajamat. Kylän asukasluku on noin 750 ja kesäasutusta on varsin runsaasti. Suurin osa asuinrakennuksista on osuuskunnallisen kunnallistekniikan piirissä.
Historiaa

Jormuan asutus on Kainuun varhaisimpia edullisen sijainnin takia. Jo 1570-luvun veroluetteloissa Jormuanlahdella esiintyi viisi sukua: Loikkanen, Miettunen, Pekastinen, Sorjonen ja Tuppurainen. Rappasotanakin tunnettu Pitkä viha (1570-1595)  jätti jälkensä seudun kaskiviljelytyyppiseen uudisasutukseen. Kuitenkin 1620-luvulla Jormuanlahden ja Kuluntalahden alueella tavataan 14 veronmaksajaa.
Sukunimet Häikiä ja Toppinen jäivät eloon paikannimissä Häikiönmäki ja Toppila.
Tilojen nimet ovat vuosisatojen saatossa muuttuneet. Seuraavassa esimerkkinä neljä 1650-luvulla
mainittua isäntää sekä tilan nimen muutos nykypäivään mennessä. Tilan myöhempi nimi jälkimmäisenä.
Pekka Sivonen (Jormuanniemi-Torvela-Leinola), Juho Virkkunen (Jormuanniemi-Virkkula-Jormua), 
Matti Milla (Salmijärvi-Hurskala-Juntula, Piipponen), Olavi Toppinen (Salmijärvi-Toppila)
.
Jormua kuului Paltamon emäseurakuntaan aina vuoteen 1879 asti, jolloin siitä tuli osa Kajaanin maalaiskuntaa. Kirkonkirjoissa tämä näkyy jormualaisille muuttona Paltamosta, vaikka vain kunnan rajat muuttuivat. Maalaiskunnan lakattua vuonna 1977 Jormuasta tuli osa Kajaanin kaupunkia.
Jormua nykyaikana

Kylällä toimii kuusiluokkainen, kolmiopettajainen alakoulu, jossa on muun muassa pienimuotoinen tieteellinen kirjasto. Paikallinen jalkapalloseura FC Tarmo pyörittää kylällä tanssilavaa. Kesäaikaan on valtatien 5 varrella kioskitoimintaa. Jormuan asema on lakkautettu, mutta toisinaan entisen aseman luona pysähtyy museojunia. Asemarakennus on purettu ja rakennettu toisaalle yksityiskäyttöön. Hiihdon erikoisseura Jormuan Kiri on siirtänyt toimintansa pääosin Kainuun Hiihtoseuraan.
Elinkeinotoiminta on pienviljelyksen vähentyessä ja liikenteen lisääntyessä hiipunut, mutta se ei ole vaikuttanut väkilukuun, koska Kajaanista on kylälle muuttoliikettä. Aiemmin kylällä on toiminut talkkilouhos. Leveäraiteinen tukkien siirtorata on kulkenut ylempää Kuhmon reitiltä Nuasjärven Kuluntalahdelta Kuluntajärven reunaa myöten Oulujärveen Jormuan kohdalla ohi Kajaanin koskien.
Jäidenlähtö Jormuanlahdella keväällä 2012. Taka-alalla nähtävissä punainen öljyntorjuntapuomi.
Vanha Partekin talkkilouhos Jormuassa
Bukittinggi

| Bukittinggi |
| --- | --- |

 vaakuna
 Bukittinggi
 Koordinaatit: 0°18′20″S, 100°22′9″E 
Valtio:  Indonesia
Provinssi:  Länsi-Sumatra
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,2 km²
Korkeus:  930 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  131 953
 – Väestötiheys:  5 236 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+7
 
 www.bukittinggikota.go.id 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bukittinggi on kaupunki Länsi-Sumatran provinssissa Indonesiassa. Kaupungin pinta-ala on 25,2 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 131 953. Bukittinggi sijaitsee kahden tulivuoren, sammuneen Mount Singgalangin ja artiivisen Mount Marapin, lähellä Minangkabaun ylängöllä. Kaupungista on maanteitse noin 90 kilometriä Padangiin, Länsi-Sumatran pääkaupunkiin.
Bukittinggin ilmasto on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan trooppinen. Lämpötila pysyy tasaisena vuoden ympäri. Keskimääräinen lämpötila on 21,8 °C. Kuivin kuukausi on heinäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 90 millimetriä. Sateisin kuukausi on huhtikuu, jolloin sataa keskimäärin noin 250 millimetriä. Vuosittainen sadanta on noin 2 170 millimetriä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matkaopas aiheesta Bukittinggi Wikivoyagessa (englanniksi)
Inez

Inez voi tarkoittaa seuraavia:
Inez, etunimi
Inez, sukunimenä:
Mike Inez (s. 1966), yhdysvaltalainen rock-muusikko
Inez, Kentucky, Yhdysvallat
Inez, Texas, Yhdysvallat
Inez, hurrikaani
Inez, suomalainen televisiokanava
Inez, suomalainen tyttöjenlehti
Inez, espanjankielinen romaani Carlos Fuentesilta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Inez”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Inetd

inetd (Internet service daemon, Internet Super Server ) on useissa Unix-tyylisissä käyttöjärjestelmissä käytetty palvelinohjelmisto, joka tarjoaa erilaisia Internet-palveluita.
inetd:n idea on toteuttaa yksinkertaisia ja vähän käytettyjä palveluja yhden palvelinprosessin alla. 
inetd kuuntelee palvelulle varattua porttia ja käynnistää varsinaisen palvelinohjelma kun kyseiseen porttiin otetaan yhteys. Tällöin koneessa ei tarvitse pitää käynnissä varsinaista palvelinohjelmaa jokaista palvelua varten.
inetd julkaistiin ensimmäisen kerran BSD 4.3:ssa (1986).
Vielä 1990-luvulla oli tavallista että kaupallisissa Unix-käyttöjärjestelmissä kaikki mahdolliset palvelut oli kytketty päälle /etc/inetd.conf  -tiedostossa ja käytettävissä. inetd:n kautta ajettuja palveluja olivat esimerkiksi telnet, FTP, rlogin, rsh ja sukulaiset, UUCP, talk, finger, TFTP, comsat eli biff server (ilmoittaa käyttäjää sähköpostin saapumisesta), tnamed (DARPA Trivial Name Server), time, daytime (Unix-aika ja ihmisen luettava aika kellonajan tiedusteluun ja synkronointiin), systat, netstat, echo, discard, chargen (verkon diagnosointi) ja Sunin RPC-palvelut.
On myös mahdollista ajaa kevyttä HTTP-palvelinta (bozotic, micro-httpd) inetd:n alla.
inetd kytkee yhteyden tullessa verkkopistokkeet käynnistämänsä palvelinprosessin syöttö- ja tulostusvuohon (stdin/stdout), joten palvelinohjelma voi kommunikoida verkon yli normaalein tulostuskäskyin.
ínetd:n olemattoman tietoturvan vuoksi kehitettiin tcp_wrappers-paketti (Wietse Venema, 1990), jolla yhteydenottoja voi rajoittaa IP-osoitteiden mukaan /etc/hosts.deny  ja /etc/hosts.allow  -tiedostojen avulla. Tämä paketti sisältyy kirjastona joihinkin myöhempiin inetd-versioihin.
Myöhemmin inetd korvattiin useissa Linux-järjestelmissä modulaarisemmalla xinetd-paketilla, johon tietoturvaominaisuudet sisältyivät oletuksena.
Red Hat Linux vaihtoi xinetd:hen versiossa 7 (2000).
Myöhemmin kiristyvät tietoturvavaatimukset ja palomuurit karsivat suuren osan inetd-palveluista käytöstä.
Apple siirsi inetd:n vähäisen toiminnallisuuden osaksi launchd-prosessia Mac OS X Tiger -versiossa (2005). Linux-järjestelmissä toiminnallisuus on siirretty osaksi systemd-ohjelmistoa.
Järvenpään kirkko

| Järvenpään kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Kirkkotie 1–3, Järvenpää
Koordinaatit:  60°28′03″N, 025°05′20″E
Seurakunta:  Järvenpään seurakunta
Rakentamisvuosi:  1967–1968
Suunnittelija:  Erkki Elomaa
Materiaali:  betoni
Istumapaikkoja:  625
Tyylisuunta:  betonibrutalismi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Järvenpään kirkko on vuonna 1968 valmistunut Erkki Elomaan suunnittelema kirkko Järvenpään keskustassa Vanhankirkon vieressä ja se toimii Järvenpään seurakunnan pääkirkkona. Tyyliltään se edustaa betonibrutalismia, ja siinä on yhteensä 625 istumapaikkaa. Kirkossa on myös 30-paikkainen kappeli.
Kirkko on suojeltu vuonna 2004 Museoviraston esityksestä 1960-luvun arkkitehtuurin esimerkkinä.
Kirkon kellot on valmistettu Itävallassa, ja niiden kuusi eri sävelmää on säveltänyt Joonas Kokkonen. Alttarin krusifiksi on douglaskuusta, ja sen on veistänyt Erkki Eronen.
Järvenpään kirkko on äänestetty Suomen rumimmaksi kirkoksi Kotimaa-lehdessä vuonna 2009.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Järvenpään kirkko Wikimedia Commonsissa
Järvenpään kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Järvenpään seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Uudenmaan kirkot (pois lukien Espoo, Helsinki ja Vantaa)
Askola –
Bromarv –
Capella (Siuntio) –
Degerby –
Fagervik –
Haapajärvi –
Hanko –
Hyvinkää (ev.lut.) –
Hyvinkää (ortod.) -
Hyvinkää (vanha) –
Inkoo –
Järvenpää (ev.lut.) –
Järvenpää (ortod.) –
Karjaa –
Karkkila –
Karjalohja –
Kauniainen –
Kellokoski –
Kerava –
Kirkkonummi –
Klaukkala (ev.lut.) –
Klaukkala (ortod.) –
Kytäjä –
Kärkölä –
Lapinjärvi –
Lapinjärvi (pikku kirkko) –
Lappohja –
Liljendal –
Lohja –
Lohja (tsasouna) –
Loviisa –
Masala –
Merikappeli (Upinniemi) –
Mustio –
Myrskylä –
Mäntsälä –
Nummi –
Nurmijärvi –
Pernaja –
Pohja –
Porvoo –
Porvoon Kristuksen kirkastumisen kirkko –
Pornainen –
Pukkila –
Pusula -
Rajamäki –
Ruotsinpyhtää –
Sammatti –
Sipoo (uusi) –
Sipoo (vanha) –
Siuntio –
Snappertuna –
Söderkulla –
Tammisaari –
Tenhola –
Tuusula –
Täktom (kappeli) –
Vihti
Järvenpään taidemuseo

| Järvenpään taidemuseo |
| --- | --- |
 Järvenpään taidemuseo.
Tyyppi:  Taidemuseo
Osoite:  Kirjastokatu 8, 04400 Järvenpää  
Sijainti:  Pöytäalho 
Johtaja:  museointendentti Hanna Nikander
Kuraattori:  amanuenssi Tuomas Ravea
Kotisivut:  www.jarvenpaa.fi/taidemuseo
Koordinaatit:  60.4747°N, 25.0929°E
 fiJärvenpään taidemuseo 
     
Järvenpään taidemuseo on vuonna 1990 perustettu museo Järvenpään rautatieaseman tuntumassa. Museo sijaitsee kirjastorakennuksessa kulttuurikeskus Järvenpää-talon vieressä. Vuonna 2015 taidemuseo kirjasi yhteensä 26 292 kävijää, joista ilmaiskäyntiin oli oikeutettu 7 075 henkeä.
Taidemuseon pysyvässä kokoelmassa on esillä erityisesti Venny Soldan-Brofeldtin ja Eero Järnefeltin teoksia. Lisäksi on vaihtuvia teemanäyttelyitä ja oheisohjelmaa, kuten taiteilijatapaamisia, työpajoja ja yleisöluentoja. Taidemuseolla on valokuva-arkisto ja museokauppa. Taidemuseo sai alkunsa, kun taiteilija Soldan-Brofeldtin pojantytär Kaarina Aho lahjoitti vuonna 1990 suuren määrän isoäitinsä teoksia kokoelmien pohjaksi. Kokoelmassa on Soldan-Brofeldtin kotiin liittyviä maalauksia, merimaisemia Tvärminnestä sekä piirustuksia. Myös Eero Järnefeltin tyttärentytär Elisa Paloheimo lahjoitti vuonna 1997 kokoelmaan isoisänsä teoksia, kuten Suvirantaa ja Kolia kuvaavia öljymaalauksia, pastelleja, guasseja ja grafiikkaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Museon aukiolotiedot ym. (Arkistoitu – Internet Archive)
Järvenpään taidemuseo (visittuusulanjarvi.fi)
Inessa Kaagman

Inessa Kaagman vuonna 2018.
Inessa Kaagman (s. 17. huhtikuuta 1996) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa helmikuun 2021 loppuun mennessä 11 maaottelua. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Etelä-Afrikkaa vastaan 19. tammikuuta 2019. Hän kuului MM-hopeaa 2019 saavuttaneeseen joukkueeseen mutta ei päässyt lopputurnauksessa pelaamaan lainkaan. Hän oli voittamassa alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruutta vuonna 2014.
Seuratasolla Kaagman edustaa englantilaista Brighton & Hove Albionia. Kausina 2018–2020 hän edusti saman liigan Evertonia, jonne hän siirtyi kotimaansa Ajaxista.
CN Tower

| CN Tower |
| --- | --- |
 Toronton CN Tower   CN Tower oli maailman korkein vapaasti seisova rakennus vuodesta 1975 vuoteen 2007
Tiedot
Sijainti:  301 Front Street West Toronto, Ontario M5V 2T6, Kanada
Rakennettu:  1973–1976
Avajaiset:  1. lokakuuta 1976
Käyttötarkoitus:  näköalan katseluun, telekommunikaatioon
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  John Andrews Architects yhdessä WZMH Architectsin kanssa
Omistaja:  Canada Lands Company (CLC) Limited
Tekniset tiedot
Kerroksia:  147
Hissien määrä:  6
Kustannukset:  63 000 000 C$
Korkeus
Antenni:  553,33 m
Kattokorkeus:  457,2 m
Ylin kerros:  446,5 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
CN Tower on tietoliikenne- ja näköalatorni, joka sijaitsee Toronton keskustassa, Ontariossa, Kanadassa. Torni on 553,33 metriä korkea ja oli maailman korkein tornirakennelma rakennusvuodestaan 1975 syyskuuhun 2007 saakka vielä rakennusvaiheessa olleen Burj Dubain ohittaessa sen. Rakennus on silti länsimaiden korkein tornirakennelma, Toronton taivaanrajan ikoni ja Kanadan symboli. Tornissa vierailee yli kaksi miljoonaa kansainvälistä vierailijaa vuosittain.
CN viittasi alun perin Canadian Nationaliin, rautatieyhtiöön, joka rakennutti tornin. Vuonna 1995 torni kuitenkin siirrettiin Canada Lands Companylle. Koska paikalliset halusivat nimen pysyvän CN Towerina, nimen lyhenteen viittaus muutettiin Canada's National Toweriksi; näitä nimiä ei kuitenkaan käytetä yleisesti.
Vuonna 1995 American Society of Civil Engineers nimesi CN Towerin yhdeksi nykyisen maailman seitsemästä ihmeestä. Torni kuuluu myös World Federation of Great Towersiin.