stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eduskuntavaalit 2019
Vaalirahoitus

Läpi päässeistä ehdokkaista eniten rahaa kampanjaansa käytti Elina Lepomäki: 115 546,68 euroa. Läpi päässeistä yli sata tuhatta euroa kuluttivat myös Heikki Vestman, Antti Häkkänen, Ruut Sjöblom ja Arto Satonen. Eduskuntaan tai varasijalle päässeiden kampanjaansa käyttämien summien mediaani oli 31 104,00 €. Vähiten rahaa käytti Jussi Halla-aho: vain 307,52 euroa.
Varasijalle jääneistä ehdokkaista eniten rahaa käytti Kauko Turunen (kd/sit.): 112 392,53 euroa. Myös varasijalle jääneen Milla Bruneaun (kok.) kampanja maksoi yli 100 000 euroa.
Lepomäki satsasi yhtä saamaansa ääntä kohden noin kuusi euroa rahaa. Kauko Turusen äänelle taas tuli hintaa yli 43 euroa. Jussi Halla-ahon äänelle tuli hintaa vain sentin verran.
Lain mukaan yksi taho saa tukea yhtä ehdokasta enintään 6 000 eurolla, mutta jotkut pilkkovat antamansa tuen osiin ja kanavoivat sen ehdokkaalle usean hallinnoimansa yrityksen kautta. Esimerkiksi Antti Häkkänen sai tällä tavalla kaksi 5 000 euron erää samalta taholta.
Kansanedustajiksi valittujen ja varasijalle jääneiden ehdokkaiden kampanjarahoituksesta noin 40 prosenttia on tullut tuntemattomista lähteistä. Tuen lähteitä jää piiloon, koska lahjoittaja on kerrottava vain, jos tuen suuruus on vähintään 1 500 euroa. Suurin rooli tuntemattomiksi jäävillä tukijoilla oli kokoomuksen ja keskustan kampanjoissa. Esimerkiksi Antti Häkkäsen kampanja maksoi 112 746,00 euroa, ja tästä summasta 98 210 euroa jää pimentoon. Myös vaalikampanjoita varten otetut lainat saattavat olla todellisuudessa piilotukea, mutta sen ilmoittaminen on ehdokkaan oman harkinnan varassa.
Puolueiden keskeiset eduskuntavaaliteemat

Taulukossa on koottuna keskeisiä vaaliteemoja suomalaisilta eduskuntapuolueilta. Tiedot on kerätty joko puolueiden nettisivujen vaaliohjelmista tai puoluejohdon ulostuloista valtakunnallisessa mediassa.
| Puolue | Puolue | Vaaliteemat | Vaalilause |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Keskusta | perheet, ilmasto ja koko Suomesta huolehtiminen | Suomen arvoisia tekoja |
|  | Kokoomus | lisää hyvinvointia, toimivat palvelut kaikenikäisille, laadukas koulutus, sujuva liikkuminen, arjen turvallisuus | Luotamme Suomeen |
|  | Kristillisdemokraatit | kristilliset arvot, perheet ja lapset, kannattava työnteko, vanhustenhoito ja sote, turvallisuus, kotimainen ruoka ja energia | Suomi johon voit luottaa |
|  | Liike Nyt | markkinatalous, ilmastonmuutos, yksilön arvostaminen, elektroninen demokratia, EU-myönteisyys | Ole se muutos, jonka haluat nähdä |
|  | Perussuomalaiset | suomalaisten hyvinvointi etusijalle, julkisen talouden tasapainottaminen, maahanmuuttopolitiikan tiukentaminen | Jotain rajaa, Äänestä Suomi takaisin |
|  | Ruotsalainen kansanpuolue | kaksikielisyys, koulutus, yrittäjyys, terveydenhuolto, ilmasto, vanhukset, lapset, kaupungit ja maaseutu, EU-myönteisyys | Nära dig – Lähellä sinua |
|  | Siniset | turvallisuus, kahdestatoista eri näkökulmasta | Turvaa vapaa Suomi |
|  | Sosiaalidemokraatit | koulutus ja osaaminen, reilu työelämä, eriarvoisuuden vähentäminen, ilmastonmuutoksen torjunta | Meillä taitaa olla sama suunta |
|  | Tähtiliike | Suomen itsenäisyys ja puolueettomuus, hallittu maahanmuuttopolitiikka, maakuntien elinvoimaisuus, köyhyyden poistaminen | Terve Suomi |
|  | Vasemmistoliitto | eriarvoistumisen pysäyttäminen, oikeudenmukainen ilmastonmuutoksen torjunta ja uusi työ | Oikeudenmukainen Suomi kaikille, ei harvoille |
|  | Vihreät | ilmasto, koulutus, köyhyyden poistaminen | Näytä luontosi |
Ehdokkaat > Eduskuntavaaliehdokkaat puolueittain

Vaalipiirilautakunnat vahvistivat vaalien ehdokasasettelun ja laativat ehdokaslistojen yhdistelmän, johon otettiin arvotussa järjestyksessä kaikkien puolueiden ja valitsijayhdistysten ehdokkaat. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa ehdokaslistojen yhdistelmä laadittiin ja ehdokasasettelu vahvistettiin torstaina 14. maaliskuuta 2019. Yhdistelmässä on jokaisen ehdokkaan järjestysnumero, nimi, kotikunta sekä arvo, ammatti tai toimi. Ehdokaslistojen yhdistelmä oli nähtävillä muun muassa äänestyskopeissa.
Ehdokkaita asettavat puolueet ja valitsijayhdistykset yleensä julkaisevat ehdokkaansa nettisivuillaan. Erilaiset vaalikoneet myös usein listaavat ehdokkaita tietoineen.
Ehdokkaat > Luopuneita edustajia

Eduskunnasta jäi vapaaehtoisesti pois useita hyvin kokeneita ja tunnettuja kansanedustajia. Näistä kokoomuksen Pertti Salolainen oli aloittanut kansanedustajana jo vuoden 1970 vaaleissa. Varapuhemiehenä toiminut keskustan Mauri Pekkarinen jäi pois oltuaan yhtäjaksoisesti kansanedustajana vuoden 1979 vaaleista lähtien. Keskustan muista ministerinä toimineista konkareista lähtivät myös Kauko Juhantalo, Sirkka-Liisa Anttila ja Seppo Kääriäinen. Sipilän hallituksen ministereistä paikastaan luopuivat keskustalainen Anne Berner ja vaalikauden alussa ministerinä ollut kokoomuslainen Lenita Toivakka. Tunnetuimpiin luopujiin kuului aiemmin 20 vuotta perussuomalaisia johtanut sinisten ulkoministeri Timo Soini. Sinisen tulevaisuuden ryhmästä luopuivat myös esimerkiksi Lea Mäkipää ja Vesa-Matti Saarakkala. Myös vuoteen 2018 asti puhemiehenä toiminut ja vaalikauden lopuksi Liike Nyt:iin siirtynyt Maria Lohela jätti eduskunnan. Opposition edustajista eduskunnan jättivät muun muassa puolueidensa puheenjohtajina toimineet SDP:n Eero Heinäluoma, vihreiden Ville Niinistö ja RKP:n Stefan Wallin. Luopuneista edustajista Heinäluoma, Niinistö ja Pekkarinen pyrkivät ja lopulta myös nousivat europarlamenttiin.
Kannatustutkimukset > Vaalipiirikohtaiset kyselyt > Vaalipiirikohtainen puoluekannatus

| Vaalipiiri | Tutkimusaika | Gallup | Kokonaisotos | Puoluekantansa ilmoittaneet (%) | KESK>  | KOK>  | PS>  | SDP>  | VIHR>  | VAS>  | RKP>  | KD>  | SIN>  | Muut | Johto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varsinais-Suomi | 18.3.–29.3.2019 | Feedback Group | 1 518 | 59 | 12,8 | 16,5 | 16,5 | 19,6 | 12,2 | 12,0 | 4,5 | 2,6 | 0,5 | 2,6 | 3,1 |
| Oulu | ? | Taloustutkimus | 613 |  ? | 32,3 | 11,4 | 19,5 | 12,4 | 9,6 | 10,1 | – | 2,8 | 0,6 | 1,2 | 12,8 |
| Lappi | ? | Taloustutkimus |  ? |  ? | 30,3 | 8,6 | 19,9 | 14,9 | 9,4 | 13,2 | 0,3 | 1,2 | 0,4 | 1,8 | 10,4 |
| Keski-Suomi | 3.3.–20.3.2019 | Tietoykkönen | 1 000 |  ? | 18,2 | 11,1 | 14,0 | 23,3 | 12,8 | 8,9 | – | 6,6 | 2,4 | 2,7 | 5,1 |
| Savo-Karjala | ? | Tietoykkönen |  ? |  ? | 24,2 | 11,4 | 15,2 | 22,4 | 9,1 | 7,8 | – | 6,4 | 1,8 | 1,7 | 2,0 |
| Satakunta | 18.3.–20.3.2019 | Norstat Finland | 1 320 |  ? | 14,7 | 16,4 | 20,9 | 25,1 | 6,3 | 10,1 | – | 3,2 | – | 3,3 | 4,2 |
| Kaakkois-Suomi | ? | Kaakon Viestintä | 1 501 |  ? | 17,6 | 13,9 | 17,7 | 26,4 | 11,3 | 4,1 | – | 4,9 | 1,4 | 2,5 | 8,7 |
| Häme | 8.1.–18.1.2019 | Tietoykkönen | 1 000 | 62,9 | 12,1 | 21,6 | 15,7 | 26,0 | 7,0 | 7,5 | – | 7,7 | 0,6 | 1,8 | 4,4 |
| Savo-Karjala | 29.10.–8.11.2018 | Tietoykkönen | 1 003 | 59,2 | 27,2 | 11,5 | 9,0 | 23,6 | 7,5 | 9,2 | – | 8,9 | 2,0 | 1,1 | 3,6 |
| Keski-Suomi | Syys–lokakuu 2018 | Tietoykkönen | 500 |  ? | 23,4 | 13,9 | 11,6 | 23,2 | 9,5 | 9,1 | – | 6,1 | 0,9 | 2,3 | 0,2 |
Kannatustutkimukset > Vaalipiirikohtaiset kyselyt > Vaalipiirikohtainen äänestysvarmuus

| Vaalipiiri | Tutkimusaika | Gallup | Kokonaisotos | Ilmoitti äänestävänsä vaaleissa (%) | KESK>  | KOK>  | PS>  | SDP>  | VIHR>  | VAS>  | RKP>  | KD>  | SIN>  | Muut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keski-Suomi | 3.3.–20.3.2019 | Tietoykkönen | 1 000 | 64 / 87 | – | – | 71 | – | 69 | 90 | – | – | – | – |
| Uusimaa | 13.11.–18.11.2018 | Tietoykkönen | 1 000 | 54 / 84 | 67 | 73 | 59 | 65 | 43 | 74 | 72 | – | – | – |
| Helsinki | 13.11.–18.11.2018 | Tietoykkönen | 750 | 58 / 86 | – | 78 | 55 | 73 | – | – | – | – | – | – |
Kannatustutkimukset > Paikkamääräennusteet

| Julkaisupäivä | Tekijä | KESK>  | KOK>  | PS>  | SDP>  | VIHR>  | VAS>  | RKP>  | KD>  | SIN>  | Muut | Johto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2019 | Databyro | 33 | 36 | 32 | 44 | 23 | 17 | 8+1 | 6 | 0 | 0 | 8 |
| 12.4.2019 | Betsson | 32 | 36 | 36 | 43 | 21 | 15 | 9+1 | 6 | 1 | 0 | 7 |
| 12.4.2019 | Accuscore | 29 | 35 | 36 | 44 | 23 | 15 | 9+1 | 7 | 1 | 0 | 8 |
| 11.4.2019 | Vihreä Lanka | 33 | 35 | 34 | 44 | 23 | 15 | 8+1 | 6 | 1 | 0 | 9 |
| 11.4.2019 | Yle | 33 | 36 | 29 | 45 | 26 | 16 | 7+1 | 5 | 0 | 2 | 9 |
| 9.4.2019 | Accuscore | 30 | 38 | 30 | 47 | 24 | 14 | 9+1 | 6 | 1 | 0 | 9 |
| 5.4.2019 | Vihreä Lanka | 33 | 34 | 31 | 45 | 25 | 15 | 8+1 | 6 | 1 | 1 | 11 |
| 4.4.2019 | Vihreä Lanka | 33 | 35 | 29 | 44 | 26 | 16 | 8+1 | 6 | 1 | 1 | 9 |
| 3.4.2019 | Vihreä Lanka | 34 | 36 | 26 | 44 | 26 | 17 | 8+1 | 6 | 1 | 1 | 8 |
| 3.4.2019 | Betsson | 33 | 39 | 28 | 45 | 23 | 15 | 9+1 | 6 | 1 | 0 | 6 |
| 29.3.2019 | Yle | 35 | 40 | 22 | 47 | 27 | 16 | 7+1 | 4 | 0 | 1 | 7 |
| 26.3.2019 | Ellun Kanat | 33 | 40 | 24 | 47 | 23 | 16 | 9+1 | 6 | 1 | 0 | 9 |
| 20.3.2019 | Vihreä Lanka | 34 | 38 | 25 | 45 | 27 | 16 | 8+1 | 6 | 0 | 0 | 7 |
| 9.3.2019 | Databyro | 34 | 38 | 24 | 47 | 26 | 16 | 8+1 | 6 | 0 | 0 | 9 |
| 7.3.2019 | Yle | 36 | 41 | 21 | 49 | 26 | 15 | 7+1 | 4 | 0 | 0 | 8 |
| 6.3.2019 | Accuscore | 32 | 39 | 24 | 48 | 25 | 15 | 9+1 | 6 | 1 | 0 | 9 |
| 26.2.2019 | Ellun Kanat | 35 | 40 | 22 | 47 | 22 | 18 | 9+1 | 6 | 0 | 0 | 7 |
| 21.2.2019 | Vihreä Lanka | 34 | 38 | 24 | 46 | 27 | 16 | 8+1 | 6 | 0 | 0 | 8 |
| 9.2.2019 | Databyro | 34 | 40 | 21 | 46 | 26 | 17 | 8+1 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| 7.2.2019 | Yle | 38 | 39 | 20 | 49 | 26 | 16 | 7+1 | 3 | 0 | 1 | 10 |
| 26.1.2019 | Vihreä Lanka | 35 | 43 | 22 | 45 | 25 | 17 | 6+1 | 6 | 0 | 0 | 2 |
| 22.1.2019 | Ellun Kanat | 36 | 40 | 21 | 47 | 22 | 18 | 9+1 | 6 | 0 | 0 | 7 |
| 12.1.2019 | Databyro | 35 | 43 | 18 | 47 | 25 | 18 | 7+1 | 6 | 0 | 0 | 4 |
| 10.1.2019 | Yle | 42 | 43 | 15 | 47 | 25 | 15 | 7+1 | 5 | 0 | 0 | 4 |
| 12.12.2018 | Ellun Kanat | 37 | 41 | 19 | 49 | 19 | 18 | 10+1 | 6 | 0 | 0 | 8 |
| 22.11.2018 | Demokraatti | 36 | 43 | 16 | 51 | 21 | 19 | 8+1 | 5 | 0 | 0 | 8 |
| 21.11.2018 | Vihreä Lanka | 35 | 44 | 17 | 49 | 22 | 18 | 8+1 | 6 | 0 | 0 | 5 |
| 20.11.2018 | Ellun Kanat | 35 | 45 | 19 | 50 | 18 | 18 | 8+1 | 5 | 1 | 0 | 5 |
| 26.10.2018 | Ellun Kanat | 34 | 47 | 19 | 49 | 17 | 18 | 8+1 | 6 | 1 | 0 | 2 |

| 19.4.2015 | Eduskuntavaalit 2015 | 49 | 37 | 38 | 34 | 15 | 12 | 9+1 | 5 | 0 | 0 | 11 |
Vaalitentit ja raportointi mediassa > Yleisradio

Yle näytti TV1-kanavalla 14. maaliskuuta vaalikeskustelun, jossa oli mukana yhdeksän eduskuntavaalipuoleen puheenjohtajaa. Tämän jälkeen 18. maaliskuuta – 1. huhtikuuta välisenä aikana esitettiin samojen puheenjohtajien henkilökohtaiset tentit, niin ikään suorina. Sen jälkeen 2. huhtikuuta järjestettiin pienpuolueiden tentti ja 4.–12. huhtikuuta kaksi teematenttiä, kaksikielinen vaalikeskustelu, johon perussuomalaiset ei osallistunut, toinen eduskuntavaalipuoleen puheenjohtajien suuri vaalikeskustelu ja nuorten vaalikeskustelu. Lähetykset esitettiin myös TV1:ssä viitottuna uusintana, ja ne olivat katsottavissa Yle Areenasta suorana sekä myöhemmin jälkikäteen. Lisäksi 4. huhtikuuta Yle Areenassa julkaistiin selkokielinen vaalikeskustelu, jossa on edustajat yhdeksästä eduskuntavaalipuolueesta. Myös Ylen radiokanavilla on paljon vaalisisältöä.
Lisäksi 14. maaliskuuta 2019 Yle Areenassa julkaistiin 12-osainen Ylen Vaalisohva-sarja, jossa suomalaiset kutsuvat ehdokkaita kotiinsa keskustelemaan eri teemoista. Teemat ovat työelämän muutos, politiikan tulevaisuus, ilmasto, nuorten pahoinvointi, piilorasismi, vammaisten asema yhteiskunnassa, perhepolitiikka, koulutus ja opetus, Suomen autioituminen, kulttuurin asema yhteiskunnassa, ruoantuotanto ja pienyrittäjyys.
Vaalitentit ja raportointi mediassa > MTV

Huomenta Suomessa jokaiselle puheenjohtajalle varattiin oma aamunsa, jolloin puolueiden puheenjohtajien ajatuksiin pääsi tutustumaan. MTV3-kanava esitti Sinustako kansanedustaja -ohjelman, jossa ehdokkaat ottivat mittaa toisistaan väittelyssä ja puhetaidossa. Ohjelmat esitettiin kahtena sunnuntaina 31. maaliskuuta ja 7. huhtikuuta. Suurimpien puolueiden puheenjohtajat ottivat mittaa toisistaan pääministeritentissä 2. huhtikuuta. Vaalien ratkaisuviikolla 10. huhtikuuta on vuorossa suuri vaalitentti, jossa eduskuntapuolueiden puheenjohtajat kohtaavat jälleen. Vaalipäivänä 14. huhtikuuta MTV3-kanavalla esitettiin Tulosilta-lähetys.
Vaalikoneita

Eduskuntavaaleissa ehdolla olevia ehdokkaita voi vertailla eri mediayhtiöiden, yritysten ja yhdistysten tekemien vaalikoneiden avulla. Vaalikoneessa vastataan kysymyssarjaan, minkä perusteella vaalikone osaa tarjota ehdokkaita, joiden mielipiteet ovat lähellä vastaajan mielipiteitä. Osassa vaalikoneista on mukana vain osa vaalipiireistä.
Vaalikoneita > Journalistiset vaalikoneet

Alma Median vaalikone (kaikki vaalipiirit)
Hufvudstadsbladetin vaalikompassi (ei yksittäisten ehdokkaiden kantoja)
Kalevan vaalikone (vain Oulun vaalipiiri)
Keskisuomalaisen alueelliset vaalikoneet (Helsingin, Hämeen, Kaakkois-Suomen, Keski-Suomen, Pirkanmaan, Savo-Karjalan, Uudenmaan, Vaasan ja Varsinais-Suomen vaalipiirit)
MTV:n vaalikone (kaikki vaalipiirit)
Sanoma-konsernin eduskuntavaalikone 2019 (kaikki vaalipiirit paitsi Ahvenanmaa)
Ylen vaalikone (kaikki vaalipiirit)
Vaalikoneita > Aatteelliset ja yritysten vaalikoneet

Duunitori (Työllisyyteen liittyvät kysymykset)
Eläinpoliittinen vaalikone (Turkistarhaus, kasvissyönnin edistäminen yms.)
Ilmastovaalikone (Ilmastonmuutoksen torjumiseen liittyvät kysymykset)
Maalikone.fi EK:n, Keskuskauppakamarin, Perheyritysten liiton ja Suomen Yrittäjien
Maaseudun tulevaisuus -lehden vaalikone (Maaseutu-aiheiset kysymykset)
Metsälehden vaalikone (Metsiin liittyvät kysymykset)
Nuorten vaalikone (Nuoria koskevia asioita laajasti)
Omaishoitajaliitto (Omaishoitoon liittyvät kysymykset)
Terveysehdokas.fi (Terveyteen liittyvät asiat)
Uskonnonvapaus.fi (Valtionkirkkojen verotusoikeus, poikien ympärileikkaus ym.)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vaalit.fi - Oikeusministeriön tieto- ja tulospalvelu
| n k  Eduskunta |
| --- | --- | --- |
| Organisaatio |  Kansanedustaja Luettelo  Avustajat  Puhemies Luettelo  Puhemiesneuvosto  Valiokunta  Kansliatoimikunta Sisäinen tarkastus  Tietosuojavastaava  Eduskunnan kanslia Pääsihteeri  Hallinto- ja palveluosasto  Kansainvälinen osasto  Keskuskanslia  Tieto- ja viestintäosasto  Turvallisuusosasto  Valiokuntasihteeristö  |  |
| Politiikka |  Eduskuntaryhmä  Puolueet  |  |
| Vaalit |  1907  1908  1909  1910  1911  1913  1916  1917  1919  1922  1924  1927  1929  1930  1933  1936  1939  1945  1948  1951  1954  1958  1962  1966  1970  1972  1975  1979  1983  1987  1991  1995  1999  2003  2007  2011  2015  2019  2023  2027  |  |
| Toimielimet |  Arkisto  Kirjasto  Tilintarkastajat  Pankkivaltuusto  Oikeusasiamies Ihmisoikeuskeskus  Ulkopoliittinen instituutti  Sitra  |  |
| Rakennukset |  Eduskuntatalo  Kansalaisinfo  Pikkuparlamentti  |  |
| Toiminta |  Valtiopäivät  Lähetekeskustelu  Suullinen kysymys  Välihuuto    |  |
| Muuta |  Nuorten parlamentti  Suomen eduskunta 100 vuotta  |  |
Vaalipiirien paikkajako ja suurin puolue (vas.) sekä puolueiden äänestysprosentti vaalipiireittäin (oik.)
Rabbe Enckell

| Rabbe Enckell |
| --- | --- |
 Rabbe Enckell vuonna 1954.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Rabbe Arnfinn Enckell
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1903 Tammela
Kuollut: 17. kesäkuuta 1974 (71 vuotta) Helsinki
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Rabbe Arnfinn Enckell (3. maaliskuuta 1903 Tammela – 17. kesäkuuta 1974 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija, runoilija, taidemaalari ja akateemikko. Hän kuului Edith Södergranin, Elmer Diktoniuksen ja Gunnar Björlingin ohella suomenruotsalaisen modernismin kärkinimiin. Hänen tuotantonsa heijastelee paitsi hänen elämänvaiheitaan myös yhteiskunnan murroksia.
Elämäkerta

Rabbe Enckell valmistui ylioppilaaksi Svenska normallyceumista ja opiskeli taidehistoriaa Helsingin yliopistossa sekä maalaustaidetta Marcus Collinin maalauskoulussa sekä Helsingin yliopiston piirustussalissa 1921. Hän julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa Dikter vuonna 1923 ja järjesti seuraavana vuonna ensimmäisen taidenäyttelynsä. Vuosikymmenen lopulla hän liittyi Quosego-ryhmittymään, joka oli kiinnostunut kansainvälisistä kirjallisista ilmiöistä sekä Sigmund Freudin kehittämästä psykoanalyysista. Hän matkusteli paljon, muun muassa Ranskassa ja Italiassa. Hänen tyylinsä alkoi kehittyä 1930-luvulla kokeellisuudesta kohti klassisempaa ilmaisua. Enckellin runot käsittelivät luontoa ja ihmiskohtaloa, ja hän tarkasteli näytelmissään myös antiikin myyttejä (Orfeus ja Eurydike, 1938; Agamemnon, 1949).
Enckellin edustamaa ajatonta klassillisuutta ja yksilöllisyyttä alettiin vastustaa 1960-luvun lopulla mustavalkoisen politisoitumisen aikana. Vasemmistolaisnuorten arvosteluissa häntä pidettiin konservatiivisena ja porvarillisena jäänteenä, josta oli päästävä pian eroon. Enckell on osallistunut kotimaisiin taidenäyttelyihin 1920- ja 30-luvuilla sekä 40-luvun alussa. Enckellin teoksia on mm. Kansallisgallerian (ent. Ateneumin Taidemuseo), Amos Anderssonin, Hämeenlinnan, Mikkelin, Turun taidemuseon, Serlachiuksen kok. , Gyllenbergin säät., Helsingin kaup, Bäcksbackan kok. Stenmanin kok., Sv, kulturfonden kok.  
Osallistui Suomen taiteen näyttelyihin ulkomailla mm. Tukholma ja Oslo 1929, Moskova NL ja Riika, Latvia 1934-35, Berliini, Düsseldorf ja Hampuri ,Saksa 1935. Oslo 1936. Milano ja Rooma 1937. Göteborg ja Tukholma 1940. Tukholma 1944
Kaikkiaan Enckell julkaisi yli 40 kirjallista teosta, ja hän kirjoitti tutkielmia myös kirjallisuudenteoriasta. Hän sai kunniatohtorin arvon Helsingin yliopistosta vuonna 1960 ja Uppsalan yliopistosta 1963 ja taiteen akateemikon arvonimen vuonna 1972. Hän kuoli syöpään vuonna 1974.
Enckell sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1968 sekä Valtion kirjallisuuspalkinnon vuosina 1930, 1932, 1936, 1938, 1947, 1950, 1951 ja 1958.
Enckellin vanhemmat olivat professori Karl Enckell (1853-1937) ja Vesta Charlotta Edgren (k. 1947) ja hänen veljiään olivat kirjailija ja kirjallisuudentutkija Olof Enckell (1900–1989) sekä taidemaalari Torger Enckell (1901–1991). Rabbe Enckell oli kolmesti naimisissa (Heidi Runeberg, Alice Kaira, Aina Erikson). Hänen poikansa psykiatri ja kirjailija Mikael Enckell on julkaissut kolmiosaisen elämäkerran isästään Rabbe Enckellistä.
Teoksia

Dikter (Runoja,  1923)
Flöjtblåsarlyckan (Huilunsoittajaonni, runoja,  1925)
Tillblivelse (novelleja, 1929)
Ljusdunkel (novelleja, 1930),
Ett porträtt (novelleja, 1931)
Vårens cistern (Kevään sammio, runoja,1931)
Landskapet med den dubbla skuggan (Kaksoisvarjomaisema, runoja,  1933)
Tonbrädet (Ksylofoni, runoja, 1935)
Herrar till natt och dag (novelleja, 1937).
Lutad över brunnen (Kaivon ylle kumartunut, runoja, 1942)
Andedräkt av koppar (Vaskihengitystä, runoja, 1947),
Sett och återbördat (1950)
Essay om livets framfart (Esseekokoelma, 1961)
Det är dags (1965)
Flyende spegel (1974),
Hiljaisuuden varjo: Runoja vuosilta 1923–1974.  (Suomentanut Tuomas Anhava. Toimittaneet Helena ja Jaakko Anhava)  Helsingissä:  Otava, 2004.  ISBN 951-1-19324-4
Kuvataiteilijat 2004, Julkaisija Suomen Taiteilijaseura.
Kirjallisuutta

Enckell, Mikael: Isäni Rabbe Enckell 1903–1937: elämäkerrallinen tutkielma. Suomentanut Kyllikki Villa. Recallmed, Klaukkala 1992. ISBN 951-9221-44-1
Enckell, Mikael: Menetyksen voima: isäni Rabbe Enckell 1937–1950. Suomentanut Kyllikki Villa. Recallmed, Klaukkala 1994. ISBN 951-9221-56-5
Enckell, Mikael: Aukko katossa: isäni Rabbe Enckell 1951–1974. Suomentanut Kyllikki Villa. Recallmed, Klaukkala 1997. ISBN 951-9221-87-5
Aiheesta muualla

Enckell, Rabbe hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Taiteenala:  RKD Artists 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  Europeana  IdRef
Englanninhirvikoira

| Englanninhirvikoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Englanti
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Rodun syntyaika:  1500-luvun loppupuoli
Alkuperäinen käyttö:  hirven metsästys
Muita nimityksiä:  English Staghound, Devonshire Staghound
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Säkäkorkeus:  69 cm
Englanninhirvikoira (English Staghound) on sukupuuttoon kuollut englantilainen koirarotu.
Ulkonäkö

Englanninhirvikoira oli kookas ja raskasrakenteinen. Keskimääräinen säkäkorkeus oli 69 cm.
Alkuperä

Englanninhirvikoira polveutui mitä todennäköisimmin talbot houndista ja vihikoirasta, jotka saapuivat Britanniaan 1000-luvulla normannien mukana. Se oli englanninkettukoiran edeltäjä, jota käytettiin hirven metsästykseen. Kun hirvimetsät hupenivat ja metsästäjät siirtyivät ketunajoon, kettukoirat lisääntyivät ja hitaat, kookkaat vanhanajan hirvikoirat ajautuivat sukupuuton partaalle. Essexissä tiedetään metsästetyn hirvikoirien avulla vuoteen 1805 asti ja kuninkaallisen ajueen vuoteen 1814 asti. Näiden päivämäärien jälkeen tiedetään vain yhden hirvikoira-ajueen selviytyneen: Devonin ja Somersetin, joka muodostui jo Elizabeth I:n aikoina. Lopulta tämä viimeinenkin ajue laitettiin myyntiin vuonna 1825. Suurin osa näistä koirista päätyi kanaalin yli Ranskaan, missä ne hävitettiin rabies-uhan takia.
Ennen tätä rodun "joukkotuhoa" kuuluisa metsästävä pastori Jack Russell hankki itselleen kolme hirvikoira-narttua, toivoen voivansa pelastaa rodun. Epäonnistuneena tehtävässään hän antoi ne ystävälleen, joka vei ne Swansean lähellä sijainneeseen kenneliin. Siellä niitä käytettiin paikallisen walesilaisen ajokoirarodun walesinkettukoiran jalostamiseen.
Alkuperä > Etymologia

Englanninhirvikoiraa kutsuttiin myös nimellä Devonshire Staghound ("devonshirenhirvikoira").
Hirvikoiria Englannista North Devonista vuodelta 1826.
Encore Ympäristöpalvelut

| Encore Ympäristöpalvelut Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1943
Toimitusjohtaja:  Olli Kellokumpu
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  Jätteen ja romun tukkukauppa
Liikevaihto:   79 milj. € (2021)
Henkilöstö:  220 (2021)
Kotisivu:  https://www.stenarecycling.com/fi/uutiset-tietoa-kierratyksesta/uutishuone/2024/encore-ymparistopalvelut-ja-stena-recycling-yhdistyvat-31.8.2024
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yrityksen pääkonttori oli Helsingin Porkkalankadulla 2010-luvulla.
Encore Ympäristöpalvelut Oy yhdistyi Stena Recyclingiin 31.8.2024. Encore Ympäristöpalvelut (aiemmin Paperinkeräys Oy) oli vuonna 1943 perustettu kierrätys- ja jätehuolto, kuormalava- ja tietoturvapalveluita tarjoava yritys. Se myös keräsi paperia ja toimitti sen raaka-aineeksi. Encore Ympäristöpalvelut myi keräyspaperin lisäksi muitakin uusioraaka-aineita ja tuotteita raaka-aineeksi, energiaksi tai uudelleen käytettäväksi.
Encore Ympäristöpalvelut Oy hoiti paperin talteenottoa koko Suomessa. Encore Ympäristöpalvelut Oy sopi kuntien tai kunnallisten liikelaitosten kanssa keräyspisteiden paikoista ja käytti paikallisia alihankkijoita keräyspisteiden tyhjennyksiin ja paperin kuljetuksiin. Yritys myös neuvoi ja opasti kuluttajia.
Encore Ympäristöpalvelut Oy olli suomalaisten metsäteollisuusyritysten vuonna 1943 perustama yritys. Nykyisin Encore Ympäristöpalvelut on osa Stena Recyclingia. Lokakuussa 2022 Encore Ympäristöpalvelut siirtyi yrityskaupassa Stenan Recyclingin omistukseen.