stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herning Blue Fox
NHL- ja WHA-pelaajat

| --- | --- |
  Frederik Andersen   Oliver Bjorkstrand   Brodie Dupont   Bryan Felsner   Nicklas Jensen   Petr Kalus   Frans Nielsen :   Jonathan Racine   Peter Regin   Seppo Repo   Todd Simpson   Petri Skriko   Jerred Smithson
Aiheesta muualla

Herning Bluefox
Herning IK
| n k Metal Ligaen |
| --- | --- |
Joukkueet (2023–24):  Aalborg Pirates  Esbjerg Energy  Frederikshavn White Hawks  Herlev Eagles  Herning Blue Fox  Odense Bulldogs  Rungsted Seier Capital  Rødovre Mighty Bulls  SønderjyskE Ishockey
Jaakko Mäntyjärvi

Jaakko Mäntyjärvi vuonna 2016
Jaakko Mäntyjärvi (s. 27. toukokuuta 1963 Turku) on suomalainen kääntäjä ja säveltäjä.
Mäntyjärvi on pääammatiltaan suomen ja englannin kääntäjä. Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa englannin kieltä ja yleistä kielitiedettä (FM 1991) sekä Sibelius-Akatemiassa musiikin teoriaa ja kuoronjohtoa. Hänellä on auktorisoidun kääntäjän pätevyys kielipareissa suomi–englanti ja englanti–suomi.
Mäntyjärvi on Suomen kansainvälisesti esitetyimpiä ja maailmalla tunnetuimpia kuoromusiikin säveltäjiä. Hänen teosluettelonsa koostuu lähes 150 kuoroteoksesta, ja niitä ovat levyttäneet ammattikuorot, kuten BBC Singers, Chanticleer,  Ruotsin radion kuoro sekä Cambridgen Trinity Collegen kuoro. Mäntyjärvi  on pitänyt esitelmiä ja työpajoja Australiassa, USA:ssa ja monissa Euroopan maissa, ollut merkittävien kuorokilpailujen tuomaristossa ja opettanut kuoromusiikin historiaa Sibelius-Akatemiassa. Säveltäjänä hän omaksuu vaikutteita eri tyyleistä ja eri aikakausilta, mutta hänen ilmaisunsa perustuu perinteisiin ratkaisuihin ja kommunikatiivisuuteen. Aktiivisena, edelleen itsekin laulavana kuoromuusikkona hänen sävellyksensä ovat käytännönläheisiä ja kuulijaystävällisiä.
Teoksia > Sekakuorolle – maalliset

Kolme romanttista laulelmaa (SATB), 1982
1. Häätanhu; 2. Tikanpolkka; 3. Nocturno
Come live with me (Modern Madrigal no. 1) (SSATB), 1982/1997
Four Shakespeare Songs (SSAATTBB), 1984
1. Come Away, Death; 2. Lullaby; 3. Double, Double Toil and Trouble; 4. Full Fathom Five
The Silver Swan (Modern Madrigal no. 2) (SSATB) 1985/1997
Dagen svalnar... (SSAATTBB+A solo) 1991/1993
Pseudo-Yoik (SSSAATTTBBB), 1994
Polska ja fuuga f-molli (SATB), 1996
Runo alotteleikse (SATB), 1996
El Hambo (SSAATTBB), 1997
More Shakespeare Songs (SSAATTBB), 1997
1. Fear No More; 2. Over Hill, Over Dale; 3. Time; 4. Who Is Silvia?; 5. A Scurvy Tune
Die Stimme des Kindes (SSAATTBB), 1998
Tvenne ballader (SSAATBB), 1999
1. Konungen och trollkvinnan; 2. Herr Olof
Tórramat do nóebaengil (Evening hymn) (SSATBB), 2000
No more Shakespeare songs? (SSATBB), 2000
Oi vauva, minulla on ne siniset (O infant, I am in possession of the ultramarines) (SSAATTBB), 2000
Kosijat (SSSSAAAATTTTBBBB), 2001
0. Intro; 1. Aurinko; 2. Kuu; 3. Pohjantähti
Deux ballades de François Villon (SSATBB), 2001
1. Ballade des dames de temps jadis; 2. Jeu; 3. Ballade des pendus
Announcement I (SSATBB), 2001
Ballad of the Oysterman (SSAATTBB), 2002)
Announcement II (SATB), 2002
Zwei deutsche Volkslieder (SSATBB), 2002
1. Ach bittrer Winter; 2. Heissa Kathreinerle
Den hulkende sømand / Den suckande sjömannen / Itkevä merimies (SATB+SATB), 2003
Where corals lie (SSAATTBB), 2003
Villancicos (SSATBB), 2005
1. Si n'os uviera mirado; 2. En la fuente del rosel; 3. Soledad tengo de tí; 4. De los alamos
Käärmeen synty (SSATBB + perc), 2005
Announcement III (SATB), 2006
Remember me (SSATBB), 2006
Fiorentini del SOL (SSATBB), 2006
1. Introduzione; 2. Dialogo I; 3. Dialogo II
Announcement IV (SATB), 2007
Face the music (SATB+SATB), 2007
Profane and profaner (SSATBB), 2008
1. Blow, northerne wynd; 2. The lusty smith
The tide rises, the tide falls (SSAATTBB), 2009
Herbsttag (SSAATTBB), 2009
Smoking can kill (Modern Madrigal no. 3) (SSATBB), 2009
To be sung under the water (SSAATTBB), 2009
To a locomotive in winter (SSAATTBB), 2010
nine dawn watercolours / nine sunset watercolours (36 singers), 2010
Akari (Light) (SATB), 2011
Alarum bells (3S 2A 2T 3B), 2012
When I heard the learned astronomer (SSATBB + S solo), 2014
Canon indeed (SSATBB), 2015
Vlk a krtek (The wolf and the mole) (SSATBB), 2015
Jätti kantelon jälille (SSATBB), 2015
Prologue from Romeo and Juliet (SSATBB), 2015
Seven Last Words from the Century Dictionary (SSATBB), 2015
1. Zymotic; 2. Zymotically; 3. Zymurgy; 4. Zyrichthys; 5. Zythepsary; 6. Zythum; 7. Zyxomma
Der Lattenzaun (SSATBB), 2015/2021
Väinämöinen uneksii lentävästä veneestään (SSATBB), 2016
Antigonish (The little man who wasn't there) (SSATBB), 2016
Hommage à Edith (SSATBB/SATTBB), 2016
First Ten Waka (SSATBB + perc), 2016
Silence (SATB), 2017
The stolen child (SSATBB), 2017
The seafarer (SSATBB), 2019
Juliet November Tango remix (SSATBB), 2019
Lähtö Suomesta (SSATBB), 2019
Tag im Winter (SSAATTBB), 2019/2022
Strand, träd, vind (SSATBB), 2022
Teoksia > Sekakuorolle – hengelliset

Ave Maria (SATBB), 1991
Psalmi 103 (SSATBB), 1991
Benedic anima mea Domino (SSATBB), 1994
Maan päällä kuljen, etsin (SSAATTBB), 1995
1. Maan pällä valot syttyvät; Kulkijan joululaulu; Etsijän joululaulu
Canticum calamitatis maritimae (SSAATTBB + SBr soli), 1997
Psalm 150 in Kent Treble Bob Minor (SSATBB + 7 soli), 1998
Omnes gentes plaudite manibus (3S 3A 3T 3B), 1999
Psalm 150 in Grandsire Triples (SATBB + 3 soli), 1999
Ecce magnus presbiter (SSAATTBB + TTBB), 1999
CCCX (teoksesta SALVAT 1701) (SSAATTBB), 2000
Liber primus motectorum (SAB/SATB), 2000
1. Ave verum corpus; 2. Aufer immensam; 3. Iustorum animae; 4. Tantum ergo; 5. Kyrie (SATB)
The Lord's Prayer (SSATBB), 2002
Oi Herra, armos meille suo / O Lord, have mercy on my soul (SSATB), 2002
Death may dissolve (SSAATTBB), 2002
O Fader wår barmhertig och god (3S 3A 3T 3B), 2002
Armahda meidän päällem' / Förbarma digh öfwer oss (SSATBB + TBr soli), 2003
Kirjoittaa on minull' miel' / Om eländet wärldsens wijd / Scribere proposui (teoksesta SALVAT 1701) (SSAATTBB), 2000/2003
I was glad (SSATBB + T solo), 2003
Ave Maria d'Aosta (SSAATTBB), 2004
Introitus et Kyrie Missae Sancti Henrici (SSATBB), 2005
Dormi, dormi (SSATBB), 2006
Tentatio (4 x SSAATTBB + 8 Br = 40), 2006
Agnus Dei in combinationibus (3S 4A TBB + S solo), 2006
Alleluia delle pietre dure (SSATBB), 2006
O magnum mysterium (SSAATTBB), 2007
Stuttgarter Psalmen (SSAATTBB), 2009
1. Warum toben die Heiden?; 2. Mein Gott, warum hast du mich verlassen?; 3. Richte mich, Gott
Old Christmas return'd (SATB), 2009
Iste mundus (SSAATTBB), 2012
spiro (SSAATTBB), 2013
Ring the joyous Christmas bells (SATB), 2015
Kertokaa tästä riemuiten (SAB + SSATBB / SATB), 2015
Ehtoollismotetti virrestä 262 (SSATBB), 2016
Staffan var en stalledräng / Stephen was a stable-boy (SSATBB), 2016
Alleluia Sancti Henrici (SSATBB), 2017
Noel. Christmas Eve 1913 (SSATBB), 2017
Jouluilta (SSATBB), 2017
Das Abendmahl (3S 3A 3T 3B), 2018
Pulchra es (SATB), 2018
Trinity Service (SSATBB), 2019
Trinity Ave Maria; Preces; Responses; Psalm; Magnificat; Nunc dimittis; Lord's Prayer; Collects; Anthem (O lux beata Trinitas); Final responses
Teoksia > Diskanttikuorolle

Pseudo-Yoik Lite (SSSSAAAA), 1994/97
Maan päällä kuljen, etsin (SSAA), 1995
Ankeriaan päiväuni (SSA + cl), 1998
Runo alotteleikse (SSAA), 1996/1999
Kriivari ja neito (SSAA), 1999
Tvenne ballader (SSAA), 1999
1. Konungen och trollkvinnan; 2. Herr Olof
El Hambo DD (= "de doñas" / "naisten"), 1997/2002
Lament of the reed (SSSAAA + S solo), 2002
Piae Cantiones in Nativitate (SSAA), 2003
Angelus emittitur / Engeli lähetetän; Congaudeat turba fidelium / Jumalisten joukko; Ad cantus laetitiae / Ajaap' lapsii laulamaan; Gaudete / Iloitkaa; Personent hodie / Lapsoset laulakaatt'
Balestard (SSA), 2003
Piae Cantiones de Fragilitate & Miseris Humanae Conditionis (SSAA), 2006
Vanitatum vanitas / Turha on mailman meno; Invalit malitia / Mailman lopul; Honestatis decus iam mutatur / Kunnjalisuden hyvys jo käätään; O mentes perfidas / O sydämeit viekkait; Jucundare jugiter / Ain' iloitkaam'
Ave Maria del fiore (SSAA), 2006
Akari (Valo) (SSA), 2011
Juliet November Tango (SSSAAA), 2017
Ramund (SSAA), 2019
Teoksia > Mieskuorolle

Hauen laulu (TTBB); 1991
Hodie Christus natus est (TTBB), 1991
Pseudo-Yoik NT (TTTTBBBB), 1994/97 (NT tarkoittaa No Trebles)
Hiru gaukantu euskaldun eta tabernako abesti bat (TTBB), 1999 (Kolme baskiserenadia ja juomalaulu)
1. Ilargia, iturria (Kuu, suihkulähde); 2. Emakume bat ikusi dut (Näin naisen); 3. Zure begiak maite ditut (Rakastan silmiäsi); 4. Ardotxo txuria (Punaviiniä)
Turistitango (TTBB), 2001
Julkisuustango (TTBrBrBB), 2001
Hitaat ja karseat hautajaisvalssit / Grim and glacial funeral waltzes (4T 4B), 2002
Two by four Shakespeare songs (TTBB), 1984/2004
1. Come away, death; 2. Lullaby
Herr Mårten (TTBrBrBB), 2007
Cornish Lullaby (TTBB), 2011
Akari (Valo) (TBB), 2011
Hiljaisten miesten laakso (TTBB), 2011/2022
Dryckesoffer (TTBB), 2023
Teoksia > Kuorolle ja soittimille

Kouta (SSATBB+SABr soli, 6vl, 6vla, 6vc, 3cb, timp, pft), 1996
Stabat Mater (SSATBB, 2vl, 2vla, 2vc, cb), 1998
Iubilemus Deo salutari nostro (SSATBB, 2tr 2trb / org), 2000
Korkea ja ylhäinen (S(S)ATB, fl, 2 fl.d, org), 2001
Kyrie in memoriam (SA[T]B+org), 2001
Vain sana (SSATBB + T solo, 2fl, 2ob, 2ob.dac, fg, str), 2004
Kiittäkää Jumalaa (SSA, org), 2004
Varjele, Jumala, soasta (TTTBBB, 2121 200 01 str), 2009
The Famous Tay Whale (SATB+SATB, pno 4h), 2013
Valo vaeltaa (SSATBB, org), 2017
Teoksia > Näyttämöteokset

SALVAT 1701, koraalidraama, 70 min (SSAATTBB + SATB soli + 3 puheroolia), 2000
Teoksia > Orkesterille

CCCX/O, 2002
Ah! mik’ ompi elom’ tääll’, 2002
Teoksia > Kamarimusiikkia

Miniatures for Four (ob, cl, 2fg), 1984
Fac me vere tecum flere (A solo + vc), 2000
Kirjallisuutta

Borg, Matti: Jaakko Mäntyjärvi – sanoin ja sävelin. Kääntäjä-Översättaren, 2014, nro 1, s. 10–12.  ISSN 0356-4649
Aiheesta muualla

Jaakko Mäntyjärven kotisivu
Music Finlandin sivu Mäntyjärvestä
Tove Djupsjöbacka: Jaakko Mäntyjärvi is a composer thoroughly familiar with his instrument - the choir (FMQ 2019)
Kare Eskola: Jaakko Mäntyjärvi ansaitsee täyteläisen sävellyslevynsä (YLE 2020)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  Europeana  IdRef
Michael Musyoki

| Mitalit> Maa:   Kenia.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kenia.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kenia.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Kenia> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Los Angeles 1984 | 10 000 m |  |
Michael Musyoki (s. 28. toukokuuta 1956) on kenialainen entinen kestävyysjuoksija.
Musyoki juoksi ennätyksensä 10 000 metrin juoksussa vuonna 1977, jolloin hän oli ajallaan 27.41,92 kauden kuudenneksi nopein. Vuonna 1984 Musyoki juoksi pronssille Los Angelesin olympialaisten 10 000 metrillä. Samana vuonna hänen paras aikansa oli 27.46,0, jolla hän oli kauden tilaston kahdeksas.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko

| Suomen evankelis-luterilainen kirkko Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  protestantismi
Teologia:  luterilaisuus
Hallinto:  episkopaalisuus
Johtaja:  Turun arkkipiispa Tapio Luoma
Yhteistyötahoja:  Suomen ekumeeninen neuvosto Kirkkojen maailmanneuvosto Luterilainen maailmanliitto Porvoon kirkkoyhteisö
Toiminta-alue:  Suomi
Perustaja:  keisari Aleksanteri I
Perustettu:  1809 (Porvoon valtiopäivät)
Irtautunut:  Ruotsin kirkosta
Kirkosta irtautuneet:  Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko Suomen vapaa evankelis-luterilainen seurakuntaliitto
Hiippakuntia:  9
Seurakuntia:  354 (2023)
Jäseniä:  3 503 503 (n. 62,1 %) (tammikuu 2025)
Aiheesta muualla
evl.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon logo.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko (ruots. Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland) on evankelis-luterilaista kristinuskon haaraa tunnustava kirkkokunta Suomessa. Kirkkoon kuuluu noin 62,1 prosenttia suomalaisista. Noin 3,5 miljoonalla jäsenellään kirkko on Suomen suurin kirkkokunta, neljänneksi suurin luterilainen kirkkokunta Euroopassa Ruotsin, Tanskan ja Norjan kirkkojen jälkeen sekä maailman kahdeksanneksi suurin luterilainen kirkkokunta. 2000-luvulla kirkon jäsenmäärä on laskenut merkittävästi kirkosta eroamisen lisääntymisen ja kasteiden vähenemisen myötä.
Kirkon teologia ja uskontunnustus perustuu Augsburgin tunnustukseen sekä muihin luterilaisen kirkon tunnustuskirjoihin. Kirkko on jaettu yhdeksään hiippakuntaan, jotka jakautuvat edelleen seurakuntiin. Kirkon keskushallinto sijaitsee Helsingissä ja arkkipiispan istuin Turussa. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon primus inter pares on Turun ja Suomen arkkipiispa – nykyisin Tapio Luoma.
Kirkolla on julkisoikeudellinen asema. Kirkon asemasta on säädetty kirkkolaissa, jonka muutokset valmistelee kirkolliskokous. Tilastokeskus käyttää evankelis-luterilaisesta kirkosta valtionkirkko-määritelmää. Kirkon jäsenet maksavat asuinkuntansa seurakunnalle kirkollisveroa.
Luterilaisen kirkon seurakuntaelämän keskiössä ovat jumalanpalvelukset, joka rytmittyvät kirkkovuoden mukaan. Kirkon yhteisöllisiin tehtäviin kuuluvat muun muassa kasvatustyö, diakonia, kirkollisten hautausmaiden ylläpito ja kansainvälinen apu.
Oppi ja tunnustus

Kirkon mukaan sen nimi tarkoittaa ”luterilaisella tavalla evankelisten ryhmää Suomessa”. Kirkko on saanut nimensä saksalaisen reformaattori Martti Lutherin ja evankeliumin mukaan. Kirkon näkemyksen mukaan nimi viittaa reformaation eli uskonpuhdistuksen perintöön.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon usko perustuu Raamattuun. Kirkon oppi perustuu kolmeen uskontunnustukseen sekä luterilaisiin tunnustuskirjoihin. Luterilaisen uskon käsitykset on tiivistetty katekismukseen. Jumalanpalveluksessa käytettäviä kirjoja ovat Raamattu, kirkkokäsikirja ja virsikirja. Kirkon hallinto perustuu episkopaalisuuteen ja noudattaa apostolista seuraantoa. Kirkko on jäsen Luterilaisessa maailmanliitossa.
Evankelis-luterilaisen kirkon sisällä vaikuttaa joukko herätysliikkeitä, joiden oppi voi erota kirkossa tehtyjen päätösten kanssa. Monet herätysliikkeiden jäsenet ovat uskonnollisesti aktiivisempia ja heidän katsomuksensa voi erota muista kirkon jäsenistä. Kirkon paikallisseurakuntien ja herätysliikkeiden suhde on toiminut pääsääntöisesti hyvin. Seurakuntien henkilöstöön on kuulunut paljon herätysliiketaustaisia ihmisiä. Vuonna 2010 yli 40 prosenttia kirkon työntekijöistä oli mukana jossakin herätysliikkeessä.
Oppi ja tunnustus > Raamattu

Evankelis-luterilaisen kirkon mukaan Raamattu on pyhien kirjoitusten kokoelma, jonka teksteissä kuullaan Jumalan puhuttelua. Evankelis-luterilaisen kirkon mukaan kaikkea kirkon opetusta on arvioitava Raamatun mukaan. Evankelis-luterilaisen kirkon mukaan Raamatussa on sekä jumalallinen että inhimillinen puoli. Kirkko korostaa erityisesti rakkauden kaksoiskäskyn merkitystä Vanhan ja Uuden testamentin tiivistäjänä. Kirkon näkemyksen mukaan Raamattua on pyrittävä lukemaan ja tulkitsemaan Kristus-keskeisesti, sillä Jumalan varsinainen ilmoitus on Jeesus Kristus. Kirkon käsityksen mukaan kaikki Vanhan testamentin käskyt eivät ole tulkinnallisesti samanarvoisia Jeesuksen Kristuksen kaste- ja lähetyskäskyn kanssa.
Oppi ja tunnustus > Uskontunnustukset ja sakramentit

Suomen evankelis-luterilainen kirkko käyttää kolmea ekumeenista uskontunnustusta:
Apostolinen uskontunnustus on lännen kirkon perinteinen kastetunnustus, jolla kristityksi kääntyneet ovat tunnustaneet uskonsa kasteen yhteydessä.
Nikean uskontunnustus on kristikunnan päätunnustus, joka yhdistää idän ja lännen kirkkoja. Tunnustusta käytetään ehtoollisen liturgiassa.
Athanasioksen uskontunnustus puolustaa Jumalan kolmiyhteyttä ja oppia Kristuksesta tosi Jumalana ja ihmisenä.
Evankelis-luterilaisessa kirkossa on kaksi sakramenttia: kaste ja ehtoollinen. Kirkon mukaan sakramenttien välityksellä Jumala antaa ihmiselle synnit anteeksi ja avaa yhteyden Kristukseen. Yhdessä Raamatun sanan avulla sakramentit synnyttävät ja vahvistavat ihmisen uskoa. Keskeisenä pidetään Kristuksen ristinkuolemaa, ylösnousemusta ja näistä kertovaa evankeliumia ja sakramentteja.
Kirkollisia toimituksia ovat kaste, konfirmaatio, avioliittoon vihkiminen, kodin siunaaminen, rippi ja hautaan siunaaminen. Myös virkaan vihkimiset, tehtävään siunaamiset ja muut vihkimiset sekä rukoushetket ovat kirkollisia toimituksia.
Oppi ja tunnustus > Tunnustuskirjat

Luterilainen tunnustus muotoutui Saksassa vuosien 1530–1580 välisenä aikana. Ruotsin kirkon, eli myöhemmin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon, tunnustuspohjaksi muotoutui muista Pohjoismaista poiketen koko Yksimielisyyden kirja eli vuonna 1580 hyväksytty evankelis-luterilaisten tunnustuskirjojen kokonaisuus. Tunnustuskirjojen asema on vahvistettu kirkkolaissa. Kirkon näkemyksen mukaan tunnustuskirjat määrittelevät identiteetin ja perusvakaumuksen sekä ohjaavat kirkon julistusta, uskonkäsitystä, oppia ja toimintaa. Kirkkolain mukaan toimituksissa ja opetuksessa käytettävien kirjojen on oltava kirkon tunnustuksen mukaisia.
Evankelis-luterilaisessa kirkossa käytettävät sisältävät Yksimielisyyden kirjan mukaisesti seuraavat kirjat. Lisäksi kirkossa noudatetaan Uppsalan kokouksen päätöksiä (1593).
Augsburgin tunnustus (1530)
Philipp Melanchthonin Augsburgin tunnustuksen puolustus (1531) sekä Paavin valta ja johtoasema (1537)
Lutherin Iso Katekismus (1529) ja Vähä Katekismus (1529) sekä Schmalkaldenin opinkohdat (1537)
Yksimielisyyden ohje (1570-luku)
Historia > Tausta

Kristilliset vaikutteet tulivat Suomeen kaupankäynnin yhteydessä, ensin idästä mikä näkyy kielen lainasanoissa. Aikaa myöten läntinen vaikutus voitti erityisesti maan länsiosissa. Idän ja lännen kirkkojen kilpailu vaikutti myös suomalaisten käännytykseen. Kristinuskon vaikutuksista on myös lukuisia muinaislöytöjä ja oli Suomessa jo ennen ristiretkien aikaa. Ristiretkillä, joissa sekoittui uskonnollinen innostus sekä poliittinen ja kaupallinen kilpailu, oli kuitenkin vaikutus kirkollisen järjestyksen vakiintumiseen suomalaisten heimojen asuma-alueilla.
Vuonna 1216 Suomen hiippakunta vahvistettiin Uppsalan arkkihiippakunnan alaiseksi. Länsi-Karjala liukui yhä enemmän lännen vaikutuspiiriin ja vuonna 1323 Ruotsin ja Venäjän välisestä rajasta tuli kirkkokuntien raja. Länsi-Karjala ja Savo jäivät roomalaiskatolisen kirkon valtapiiriin, kun taas Laatokan Karjala ja Pohjois-Karjala jäivät ortodoksisen kirkon yhteyteen.
Evankelinen oppi levisi Saksasta Pohjoismaihin luterilaisuutena. Uskonpuhdistuksen toimeenpano Suomessa oli yhteydessä Ruotsin emämaahan. Piispa Martti Skytte edisti uskonpuhdistuksen asiaa lähettämällä suomalaisia nuoria opiskelemaan Wittenbergin yliopistoon. Heihin lukeutui Mikael Agricola, joka julkaisi katekismuskappaleita, rukouskirjan ja suomalaisen Uuden testamentin. Hänen työtään jatkoi Paavali Juusten, jonka viimeisinä vuosina alkoi tuntua myös katolisen vastauskonpuhdistuksen vaikutus. Vuonna 1554 Turun hiippakunnasta lohkaistiin Viipurin hiippakunta.
Ruotsi-Suomi oli luterilaisuuden vahvin Saksan ulkopuolinen tuki puhdasoppisuuden aikana. Uskonnollista yhdenmukaisuutta pidettiin valtion lujimpana perustuksena. Vuoden 1686 kirkkolaki antoi kuninkaalle suuren vallan kirkon asioissa, kirkosta muodostettiin valtion laitos ja valtakunnan asukkaat sidottiin luterilaiseen tunnustukseen. Julkinen opettaminen säilyi kuitenkin yksinomaa papiston asiana. Puhdasoppisuuden aikana saatettiin voimaan myös luja kirkollinen järjestys paikallisseurakuntia myöten. Pietistinen liike alkoi Suomessa ennen isoavihaa radikaalipietisminä ja Uudenkaupungin rauhan jälkeen karoliinipietisminä. Herrnhutilaisuus voimistui 1740-luvulla. Esivallan toimenpiteistä herätysliikkeitä vastaan merkittävimmäksi tuli konventikkeliplakaatti vuonna 1726, jolla kiellettiin hartauskokouksien pito.
Historia > Autonomian kausi ja itsenäinen kansalliskirkko > Kirkkohallinnon muodostuminen

Valtioyhteyden katkeaminen Ruotsiin ja liittäminen Venäjään sekä kirkon muotoutuminen itsenäiseksi kansalliskirkoksi ei aiheuttanut luterilaisen kirkon hallinnossa suurta muutosta. Yhteyksien katkeaminen emämaahan aiheutti kuitenkin huomattavan henkisen muutoksen. Karoliiniselta ajalta peräisin oleva kirkkolaki (1686) jäi voimaan, jonka mukaan hallitsija, nyt ortodoksinen Aleksanteri I oli myös kirkon ylin hallitusmies. Suomi jakaantui kahteen kirkkohallinnolliseen alueeseen, Turun ja Porvoon hiippakuntaan. Turun hiippakunta oli Vanhan Suomen yhdistämisestä huolimatta selvästi suurempi ja otti johtavan hiippakunnan roolin. Asema vahvistui, kun Turun piispa sai vuonna 1817 arkkipiispan arvon.
Keisari kehoitti papistoa ja kirkollista johtoa toimimaan rauhan ja järjestyksen ylläpitämiseksi, mikä herätti myös vastakaikua. Piispat Jacob Tengström ja Zacharias Cygnaeus osoittivat uskollisuutta uudelle hallitsijalle, vaikka myöntyvyysasenne herätti myös voimakasta arvostelua. Tengström vaikutti suuriruhtinaskunnan hallintoa valmistelleen komitean puheenjohtajana ja keisarin neuvonantajana merkittävästi kirkon hallintojärjestelyihin ja Keisarillisen Suomen senaatin yhteyteen perustettiin erillinen kirkollistoimikunta.
Tengströmin kaudella pyrittiin erityisesti papiston sivistystason nostamiseen, minkä perusteella Turun akatemian yhteyteen perustettiin teologinen seminaari ja pappiskoulutukseen laadittiin ohjeet yliopisto-opiskelusta. Myöhemmin Tengströmin kaudella keskityttiin kirkollisten kirjojen uudistustyöhön.