stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Åselen kunta

| Åselen kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Keskustaajama:  Åsele
Kuntakoodi:  2463
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  4 223,52 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  2 807
 – Väestötiheys:  0,7 as./km²
 
 www.asele.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maisemaa Björnlandetin kansallispuistosta.
Åselen kunta (ruots. Åsele kommun) on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Åsele.
Kunnan maapinta-ala on 4 223,52 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 2 807 henkeä (31.12.2021).
Åselen kunnassa sijaitsee Björnlandetin kansallispuisto (11,3 km²) ja Fredrikaan aiotaan rakentaa Euroopan suurin buddhalainen temppeli.
Vuonna 2007 kunnassa oli 7,49 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Historia

Ensimmäiset Åselen asukkaat olivat saamelaisia. Gafselen kylään saapui ensimmäiset uudisasukkaat olivat Nils Andersson ja hänen vaimonsa Brita. He pakenivat Suomesta vuonna 1674 sotaa pakoon.
Aikaisemmin vuonna 1799 Fredrikaan perustettu seurakunta sai nimensä Ruotsin kuningattaren Frederica Dorothea Wilhelminan ensimmäisen etunimen mukaan. Naapuriseurakunnat Dorotea ja Vilhelmina saivat nimensä muiden etunimien mukaan. Åsele halusi pitää oman nimensä.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan Åselen pitäjästä tuli Åselen maalaiskunta. Kunnan nykyinen keskustaajama Åsele (nimenä myös Åsele kyrkoplats) oli taajaväkinen yhdyskunta kunnan sisällä vuosina 1901–1958. Se lakkautettiin vuonna 1959, jolloin koko maalaiskunta muutettiin Åselen kauppalaksi. Tämän jälkeen Ruotsiin ei enää perustettu uusia kauppaloita. Vuoden 1971 kauppala muutettiin Åselen kunnaksi. Åseleen liitettiin vuonna 1974 vielä Fredrikan ja Dorotean kunnat. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1980, jolloin Dorotea erotettiin jälleen omaksi kunnakseen.
Väestönkehitys

| Åselen kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 7 664 | 7 664 |
| 1955 | 1955 |    | 7 553 | 7 553 |
| 1960 | 1960 |    | 7 341 | 7 341 |
| 1965 | 1965 |    | 6 316 | 6 316 |
| 1970 | 1970 |    | 5 297 | 5 297 |
| 1975 | 1975 |    | 4 895 | 4 895 |
| 1980 | 1980 |    | 4 719 | 4 719 |
| 1985 | 1985 |    | 4 342 | 4 342 |
| 1990 | 1990 |    | 4 114 | 4 114 |
| 1995 | 1995 |    | 4 012 | 4 012 |
| 2000 | 2000 |    | 3 624 | 3 624 |
| 2005 | 2005 |    | 3 322 | 3 322 |
| 2010 | 2010 |    | 3 039 | 3 039 |
| 2015 | 2015 |    | 2 832 | 2 832 |
| 2020 | 2020 |    | 2 805 | 2 805 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 320 | 11,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 24 | 0,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 85 | 3,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 2 403 | 84,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 28 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 31 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 156 323 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 64 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,2 %
18–64-vuotiaat: 52,6 %
65 vuotta täyttäneet: 30,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 8,7 | 8,8 |
|   | jalostus | 17,7 | 19,6 |
|   | palvelut | 71,5 | 69,7 |
|   | tuntematon | 2,0 | 1,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 1 145 | 1 245 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 92,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 026 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Åsele | 1 809 |
| 2 | Fredrika | 215 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Västra Gavsele
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Åselen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Dorotean kunta sisältyy Åselen tuloksiin vuosina 1973–1976.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 10 | 9 | 6 | 6 | 6 | 6 | 7 | 5 | 6 | 7 | 4 | 0 | 3 | 9 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 6 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 22 | 18 | 19 | 18 | 20 | 17 | 16 | 13 | 13 | 14 | 16 | 9 | 12 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 7 | 5 | 6 | 11 | 16 | 6 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa valtiopäivien ulkopuolella olevat ryhmät saivat Åselessa suhteellisesti enemmän ääniä kuin missään muussa Ruotsin kunnassa. Åsele kommunlista sai kunnassa 34,3 prosentin kannatuksen muiden ryhmien jäädessä 0,2 prosenttiin.
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Fredrikan piiri
Åselen piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Åsele-Fredrika
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Fredrika
Åsele (Viska)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Åselen kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Västerbottenin läänin kunnat
Kartta Åselen kunnan piireistä.
Body Count

| Body Count |
| --- | --- |
 Body Count, 2019
Tiedot
Toiminnassa:  1990–2006, 2009–
Tyylilaji:  thrash metal, crossover thrash, speed metal, hardcore punk, rap metal
Kotipaikka:  Los Angeles, Kalifornia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Ice-T, laulu (1990–)   Ernie C, kitara (1990–)   Sean E Sean, sampleri (1990–)   Vincent Price, bassokitara (2001–)   Ill Will, rummut (2009–)   Juan of the Dead, kitara (2013–)  
Entiset jäsenet:  Beatmaster V, rummut (1990–1996)   Mooseman, bassokitara (1990–1997)   D-Roc the Executioner, kitara (1990–2004)   Griz, bassokitara (1997–2001)   O.T., rummut (1997–2006)   Bendrix, kitara (2004–2006)  
Levy-yhtiö:  Sumerian, Escapi, Virgin, Sire
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Body Count on yhdysvaltalainen thrash metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 1990 Los Angelesissa. Sen laulajana toimii Ice-T, joka oli mukana perustamassa yhtyettä kitaristi Ernie C:n kanssa.
Ice-T on yhtyeessä laulaja ja kirjoittaa sanoitukset useimpiin kappaleisiin. Kitaristi Ernie C on vastannut sävellyksestä. Yhtyeen vuonna 1992 julkaistu ensimmäinen albumi on nimeltään Body Count. Yhtyeen viimeisin albumi Carnivore ilmestyi vuonna 2020.
Yhtyeen basisti Lloyd Mooseman murhattiin katujengien välisessä drive-by shooting -ammuskelussa 22. helmikuuta 2001. Hän kuului Crips-katujengiin. Hänen murhaajaansa ei ole vieläkään tunnistettu.
Jäsenet

| --- | --- |
 Nykyiset jäsenet Ice-T – laulu (1990–)  Ernie C – soolokitara (1990–)  Sean E Sean – sampleri, taustalaulu (1990–)  Vincent Price – bassokitara (2001–)  Ill Will – rummut (2009–)  Juan of the Dead – rytmikitara (2013–) :  Entiset jäsenet Beatmaster V – rummut (1990–1996)  Mooseman – bassokitara (1990–1997)  D-Roc the Executioner – rytmikitara (1990–2004)  Griz – bassokitara (1997–2001)  O.T. – rummut (1997–2006)  Bendrix – rytmikitara (2004–2006)
Diskografia

Body Count (1992)
Born Dead (1994)
Violent Demise: The Last Days (1997)
Murder 4 Hire (2006)
Manslaughter (2014)
Bloodlust (2017)
Carnivore (2020)
Diskografia > Singlet

There Goes the Neighborhood (1992)
The Winner Loses (1992)
Cop Killer (1992)
Hey Joe (1993)
Born Dead (1994)
Necessary Evil (1994)
Medley (1994)
Truth or Death (1997)
I Used to Love Her (1997)
Back to Rehab (2014)
Carnivore (2019)
Bum-Rush (2020)
Psychopath (2024)
Diskografia > DVD:t

Murder 4 Hire (2004)
Live in L.A. (2005)
Smoke Out Festival Presents: Body Count (2005)
Diskografia > Musiikkivideot

The Winner Loses (1992)
There Goes The Neighborhood (1992)
Body Count's In The House (1992)
Hey Joe (1993)
Born Dead (1994)
Necessary Evil (1994)
Medley: Masters Of Revenge/Killin' Floor/Drive By/Street Lobotomy (1994)
I Used To Love Her (1997)
Relationships (2006)
Talk Shit, Get Shot (2014)
Institutionalized 2014 (2015)
No Lives Matter (2017)
Black Hoodie (2017)
Here I Go Again (2017)
Raining In Blood / Postmortem 2017 (2017)
The Ski Mask Way (2017)
This Is Why We Ride (2017)
All Love is Lost (2018)
Bum-Rush (2020)
Point the Finger (2020)
Aiheesta muualla

Body Count Discogsissa. (englanniksi)
↑  Reeves, Mosi: The Unkillable Body Count: Inside Ice-T's Relentless "Grindhouse" Metal Band  5.6,2020. Revolver Magazine. Viitattu 23.7.2024.
Bryggen

Bryggen on norjalaisen Bergenin kaupungin vanha rahtisatama. Puisine makasiineineen siitä on tullut suosittu turistinähtävyys ja Unescon maailmanperintökohde. Bryggen on palanut monta kertaa. Viimeisin laaja tulipalo sattui vuonna 1955. Varastorakennukset on kuitenkin rakennettu vanhan mallin mukaan.
Historia

Saagojen mukaan kuningas Olav Kyrre perusti Bergenin kaupunki vuonna 1070. Siitä kasvoi nopeasti tärkeä kauppakeskus ja Norjan vanhan kuningaskunnan tärkein kaupunki.
Ulkomaalaisille kauppiaille annettiin 1200-luvun puolivälissä lupa viettää talvet Bergenissä. Sinne alkoi tulla muun muassa englantilaisia, hollantilaisia, gotlantilaisia ja erityisesti saksalaisia, jotka asettuivat Bryggenin alueelle. Saksalaiset perustivat noin vuonna 1360 Bryggeniin hansaliiton ”toimiston”, jolla oli Bergenin kaupungista erillinen hallintonsa ja koulujärjestelmänsä.
Hansaliiton toiminta hiipui 1400- ja 1500-luvulla. Bryggenin ensimmäiset saksalaishuoneet siirtyivät vuonna 1630 norjalaisille. Saksalaishuoneita oli vuonna 1740 enää yhdeksän. Norjalainen kauppakonttori korvasi vuonna 1754 saksalaiset, mutta kaupankäynti jatkui entisellään hansaliiton sääntöjen alla.
Teollisen vallankumouksen vaikutuksesta perinteinen Nordlandin kuivatun kalan kauppa alkoi hiipua. Vanha Bryggenin satamakortteli alkoi käydä epäkäytännölliseksi uusien toimialojen saapueessa Bergeniin. Alueen eteläosan puutaloja purettiin 1900-luvun alussa ja niiden tilalle rakennettiin viisikerroksisia tiilirakennuksia.
Bryggenin pohjoisosa suojeltiin vuonna 1927, mutta alueen rappeutuminen jatkui silti. Satamassa vuonna 1944 tapahtunut räjähdys tuhosi monia kattoja, ja vuoden 1955 tulipalo tuhosi noin puolet jäljellä olleista rakennuksista.
Tulipalon jälkeen monet kaupunkilaiset olivat sitä mieltä, että alue pitäisi kokonaisuudessaan purkaa ja rakentaa uudestaan. Raunioissa alkoi samaan aikaan arkeologiset kaivaukset, jotka kestivät lopulta 13 vuotta. Niiden ansiosta Bryggenin asema Bergenin historiassa alkoi selvitä paremmin, ja ihmisten mieli kääntyä alueen suojelemiseksi. Kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1963, että rakennukset tulee suojella, ja vuonna 1979 Bryggen listattiin Unescon maailmanperintöluetteloon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bryggen Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Norjassa
Alattion kalliokuvat
Bryggen
Geirangerinvuono
Nærøyfjorden
Røros
Struven ketju
Urnesin sauvakirkko
Vega
Bryggenin makasiineja
Christian Richardt

| Christian Richardt |
| --- | --- |
 Christian Richardt
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ernst Christian Richardt
Syntynyt: 25. toukokuuta 1831
Kuollut: 18. joulukuuta 1892 (61 vuotta)
Kansalaisuus:  Tanska
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Esikoisteos:  Smaadigte
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ernst Christian Richardt (25. toukokuuta 1831 – 18. joulukuuta 1892) oli tanskalainen pappi ja runoilija. Hän valmistui ylioppilaaksi 1848 ja ylioppilaiden keskuudessa hänet tunnettiin hauskojen ja vakavien laulujen kirjoittajina, johon ajan kansalliset virtaukset vaikuttivat voimakkaasti. Richardt on Carl Plougin ja Jens Kristian Hostrupin rinnalla kolmas merkittävä tanskalainen ylioppilasrunoilija. Hän kirjoitti 1852 hauskan laulunäytelmän Deklarationen, joka menestyi erinomaisesti, myös silloin kun se yhdeksän vuoden kuluttua esitettiin kuninkaallisessa teatterissa.
Richardt suoritti 1857 teologisen loppututkinnon, ja 1860 hän julkaisi esikoiskokoelmansa Smaadigte, joka oli hengeltään lähinnä lyyrinen. 1864 ilmestyi Nyere digte, jota leimaavat voimakkaasti sotavuosien raskaat tunnelmat. Richardt oli matkustanut 1861–1862 ulkomailla, ja matkan aikana hän kävi Roomassa ja Palestiina ja välitti vaikutelmiaan kirjassaan Det hellige land. Dagbog og digte (1870).
Richardt johti 1866–1871 kansankorkeakoulua Roskilden lähellä, mutta totesi, ettei soveltunut siihen työhön. Hän ryhtyi 1872 papiksi, vuodesta 1886 Vemmetoften luostariin. Hän jatkoi runojen kirjoittamista ja julkaisi uusia kokoelmia: Texter og toner (1868), Billeder og sange (1874), Halvhundrede digte (1878), Kantater og digte (1880), Vaar og höst (1884) ja Blandede digte (1891) sekä lastenkirjoja, joiden joukossa hauskat Billedtexter (1879). Richardt käänsi Nikolaus Lenaun "Savonarolan" (1876) ja muokkasi Carsten Hauchin murhenäytelmän Marsk Stig laulunäytelmäksi Drot og marsk (1878), joka Peter Heisenin säveltämänä menestyi erinomaisesti. Richardtin maantieteellinen runoelma Vort land (1889) herätti myönteistä huomiota veikeydellään ja isänmaanrakkaudellaan. Richardtin Samlede digte ilmestyi 1894–1895.
Richardtin runoudelle antaa omaperäisen leiman hyväntahtoisen huumorin ja syvällisen uskonnollisuuden yhdistelmä, johon liittyy rakkaus luontoon, lapsiin ja eläimiin. Hän käyttää kieltä taitavasti, ja poikkeuksellinen musikaalisuutensa ansiosta hän on osannut ilmaista niin arvokasta kuin iloistakin. Richardtin monet kantaatit ovatkin siksi onnistuneita, ja hänen tilapäisrunonsa olivat sekä lennokkaita että sisällöltään syvällisiä.
Dagur Bergþóruson Eggertsson

Dagur Eggertsson vuonna 2018.
Dagur Bergþóruson Eggertsson (s. 19. kesäkuuta 1972) on islantilainen sosiaalidemokraattisen liiton poliitikko, joka on toiminut Reykjavíkin pormestarina vuosina 2007–2008 ja jälleen vuodesta 2014 lähtien.
Dagur syntyi Oslossa, Norjassa. Hän valmistui lääkäriksi Islannin yliopistosta vuonna 1999 ja työskenteli sitten lääkärinä: vuosina 2000–2001 apulaislääkärinä Landspítali-sairaalassa, vuonna 2001 terveyskeskuslääkärinä Ísafjörðurissä ja vuosina 2002–2004 Landspítalin päivystyspoliklinikalla ja patologian osastolla. Vuonna 2005 hän suoritti ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden maisteritutkinnon Lundin yliopistossa Ruotsissa.
Dagur valittiin Reykjavíkin kaupunginvaltuustoon vuonna 2002. Vuosina 2004–2006 hän toimi kaupungin kaavoituslautakunnan puheenjohtajana. Vuonna 2006 hän toimi sosiaalidemokraattisen liiton valtuustoryhmän puheenjohtajana. Lokakuussa 2007 hänet valittiin Reykjavíkin pormestariksi, mutta tammikuussa 2008 itsenäisyyspuolue ja F-lista solmivat yhteistyösopimuksen ja valitsivat enemmistönsä turvin pormestariksi Dagurin tilalle Ólafur F. Magnússonin.
Vuosina 2009–2013 Dagur toimi sosiaalidemokraattisen liiton varapuheenjohtajana. Vuosina 2010–2014 hän oli kaupunginhallituksen puheenjohtaja. Vuonna 2014 hänet valittiin uudelleen pormestariksi Jón Gnarrin seuraajaksi. Vuoden 2018 kuntavaalien jälkeen kaupunginhallituksen muodostivat sosiaalidemokraattisen liiton johdolla reformipuolue, piraattipuolue ja vihreä vasemmisto, ja Dagur valittiin uudelleen pormestariksi.
Camilla Plum

Camilla Plum (s. 1956) on tanskalainen leipuri ja keittokirjailija. Hänen juontamaansa televisio-ohjelmaa näytetään myös Suomessa. Hän on johtanut syöpään sairastuneen äitinsä jättämää Cap Horn -nimistä Tanskan ensimmäistä ekologista ravintolaa Köpenhaminan Nyhavnissa.
Australian avoin tennisturnaus 2021 – miesten nelinpeli

| Australian avoin tennisturnaus 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mestari : |   |  Ivan Dodig  Filip Polášek |  Ivan Dodig  Filip Polášek |  Ivan Dodig  Filip Polášek |  Ivan Dodig  Filip Polášek |  Ivan Dodig  Filip Polášek |  Ivan Dodig  Filip Polášek |  Ivan Dodig  Filip Polášek |  Ivan Dodig  Filip Polášek |  Ivan Dodig  Filip Polášek |
| Loppuottelija: |   |  Rajeev Ram  Joe Salisbury |  Rajeev Ram  Joe Salisbury |  Rajeev Ram  Joe Salisbury |  Rajeev Ram  Joe Salisbury |  Rajeev Ram  Joe Salisbury |  Rajeev Ram  Joe Salisbury |  Rajeev Ram  Joe Salisbury |  Rajeev Ram  Joe Salisbury |  Rajeev Ram  Joe Salisbury |
| Lopputulos: |   | 6–3, 6–4 | 6–3, 6–4 | 6–3, 6–4 | 6–3, 6–4 | 6–3, 6–4 | 6–3, 6–4 | 6–3, 6–4 | 6–3, 6–4 | 6–3, 6–4 |
Kilpailut
| Kaksinpelit |   | miehet |   | naiset |   |   |   | pojat |   | tytöt |
| Nelinpelit |   | miehet |   | naiset |   | seka |   | pojat |   | tytöt |
← 2020 Australian avoin tennisturnaus 2022 →
Rajeev Ram ja Joe Salisbury oli puolustava mestaripari, mutta hävisivät loppuottelussa Ivan Dodigille ja Filip Polášekille.
Sijoitetut pelaajat

Juan Sebastián Cabal /  Robert Farah (2. kierros)
Nikola Mektić /  Mate Pavić (välierät)
Marcel Granollers /  Horacio Zeballos (1. kierros)
Wesley Koolhof /  Łukasz Kubot (3. kierros)
Rajeev Ram /  Joe Salisbury (loppuottelu)
Jamie Murray /  Bruno Soares (välierät)
Marcelo Melo /  Horia Tecău (3. kierros)
Pierre-Hugues Herbert /  Nicolas Mahut (puolivälierät)
Ivan Dodig /  Filip Polášek (mestarit)
John Peers /  Michael Venus (3. kierros)
Henri Kontinen /  Édouard Roger-Vasselin (1. kierros)
Jérémy Chardy /  Fabrice Martin (1. kierros)
Robin Haase /  Oliver Marach (1. kierros)
Sander Gillé /  Joran Vliegen (1. kierros)
Max Purcell /  Luke Saville (2. kierros)
Ken Skupski /  Neal Skupski (2. kierros)
Kaavio > Avain

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Q = karsija  WC = villi kortti  LL = Lucky loser  |  Alt = Alternate  SE = erikoisvapautus  PR = suojattu ranking  |  w/o = luovutus ennen ottelun alkamista  r = keskeytys  d = hylkäys  |  ITF = ITF-paikka  JE = junioripaikka  |
Kaavio > Loppukierrokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |   Marcelo Arévalo   Matwé Middelkoop | 3 | 4 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 6 |   Jamie Murray   Bruno Soares | 6 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 6 |   Jamie Murray   Bruno Soares | 6 | 6 |  |   |   | 6 |   Jamie Murray   Bruno Soares | 4 | 62 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   | 6 |   Jamie Murray   Bruno Soares | 4 | 62 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   | 5 |   Rajeev Ram   Joe Salisbury | 6 | 77 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Marcus Daniell   Philipp Oswald | 66 | 2 |  |   |   | 5 |   Rajeev Ram   Joe Salisbury | 6 | 77 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   Marcus Daniell   Philipp Oswald | 66 | 2 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   | 5 |   Rajeev Ram   Joe Salisbury | 78 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 5 |   Rajeev Ram   Joe Salisbury | 3 | 4 |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 9 |   Ivan Dodig   Filip Polášek | 6 | 6 |  |
|   | 9 |   Ivan Dodig   Filip Polášek | 6 | 2 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  | WC |   Matthew Ebden   John-Patrick Smith | 4 | 6 | 4 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  | WC |   Matthew Ebden   John-Patrick Smith | 4 | 6 | 4 |   |  | 9 |   Ivan Dodig   Filip Polášek | 4 | 6 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |  | 9 |   Ivan Dodig   Filip Polášek | 4 | 6 | 6 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   | 2 |   Nikola Mektić   Mate Pavić | 6 | 4 | 3 |   |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |   Pierre-Hugues Herbert   Nicolas Mahut | 4 | 6 | 63 |   |   | 2 |   Nikola Mektić   Mate Pavić | 6 | 4 | 3 |   |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |   Pierre-Hugues Herbert   Nicolas Mahut | 4 | 6 | 63 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 2 |   Nikola Mektić   Mate Pavić | 6 | 4 | 710 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |