stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Punkaharju (harju)
Luonto

Punkaharju on noin seitsemän kilometrin pituinen kapea harjujakso, joka paikoitellen jakaantuu useammaksi selännejonoksi. Harjun korkein kohta on 31 metriä  Saimaan pinnan yläpuolella ja sitä kutsutaan Nervanderin kummuksi . Punkaharjulla on kymmeniä erikokoisia suppia, jotka ovat syntyneet jäätiköstä irronneiden veden kuljettamien jäälohkareiden hautautuessa ja sulaessa, jolloin pintamaa on vajonnut. Takaharjun Ankkalampi on syntynyt veden täyttämään suppaan. Jääkauden jättämiä merkkejä ovat myös rantakallioiden uurteet ja siirtolohkareet. Alueen muinaisrannat osoittavat vedenpinnan korkeusvaihteluja jääkauden jälkeen.
Punkaharjun luonnonarvoja on hoidettu maisemanäkökohdat huomioiden. Suojelualueen maa-alueista suurin osa on harjumetsää. Kokonharjun aarnimetsä luonnonsuojelualueen pohjoisosassa on alueen luonnontilaisinta osaa, jossa ei tehdä hoitotoimia. Kasvillisuus on pääosin puolukka- ja puolukka-lillukkatyypin kangasmetsiä. Reheviä lehtoja esiintyy pienialaisesti rannoilla ja suppien pohjalla. Suojelualueen järvet ovat niukkaravinteisia ja kirkasvetisiä.
Kuvia harjualueelta

Punkaharjua nähtynä vesitornista Punkasalmesta.
Metsämuseo Lusto
Luston rautatieasema
Kruunupuisto
Valtionhotelli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Punkaharju Wikimedia Commonsissa
Paaskoski, Jyrki (toim.): Luonnon vihreä ajatusviiva. Punkaharjun kansallismaisema.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005.  ISBN 951-746-715-X
Punkaharju, Suomen harjujen helmi, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 19.8.1928, nro 34, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Harju, joka oli ennen teuraskarjan "via dolorosa", mutta jossa nyt turistit viihtyvät, Seura, 28.7.1937, nro 30, s. 31, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Magnus von Wright: Maisema Punkaharjulta (1865).
Korjausliike

| Korjausliike |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  13. kesäkuuta 2017
Lopetti:  11. kesäkuuta 2023
Johto:   Petri Roininen (pj.)  Tiina Ahva (1. vpj.)  Ari Jalonen (2.vpj.)  Tommi Aalto (3. vpj.)  Toni Eronen (puoluesihteeri) 
Ideologia:   liberaalikonservatismi  markkinaliberalismi  lievä euroskeptismi 
Poliittinen kirjo:  oikeisto
Jäsenmäärä:  alle 700 (2018)
Värit:       oranssi
Kansanedustajia:  0 / 200  (2023)
Europarlamentaarikkoja:  0 / 14  (2019)
Kunnanvaltuustot:  0 / 8 859
Aluevaltuustot:  0 / 1 379  (2022)
Kansainväliset jäsenyydet:  Euroopan konservatiivien ja reformistien allianssi
Naisjärjestö:  Siniset Naiset
Nuorisojärjestö:  Siniset Nuoret
Kotisivu:  www.korjausliike.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korjausliike (nimilyhenne KL, jäsenyyslyhenne korj.; 2017–2021 Sininen tulevaisuus, 2021–2022 Siniset) oli kesäkuussa 2017 perustettu suomalainen puolue, joka rekisteröitiin puoluerekisteriin 15. marraskuuta 2017. Puolueen perusti 20 perussuomalaisista eronnutta Uusi vaihtoehto -eduskuntaryhmän jäsentä (sittemmin Sininen eduskuntaryhmä). Eduskuntavaalien 2023 jälkeen puolue poistettiin puoluerekisteristä sen jäätyä ilman kansanedustajia kaksissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa.
Korjausliike päätti 11. kesäkuuta 2023 jäsenkokouksessaan lopettaa toimintansa.
Historia > Sininen tulevaisuus

Puolue sai lokakuussa 2017 kerättyä rekisteröitymiseen vaadittavat 5 000 kannattajakorttia, ja se rekisteröitiin 15. marraskuuta 2017 nimellä Sininen tulevaisuus. Puolue piti ensimmäisen puoluekokouksensa Tampereella 16. joulukuuta 2017. Kokouksessa puolueelle valittiin johto sekä käytiin keskustelua periaateohjelmasta.
Puolueen puheenjohtajaksi valittiin vuonna 2017 ilman vastaehdokkaita kansanedustaja, Eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri Sampo Terho ja puoluesihteeriksi kansanedustaja Matti Torvinen ensimmäisellä kierroksella vastaehdokkainaan varakansanedustaja Juha Malmi sekä Uudenmaan piirin puheenjohtaja Pekka M. Sinisalo. Terhon mukaan puolueen nimi Sininen tulevaisuus kuvasti vakautta, rauhaa, isänmaallisuutta ja uudistusmielisyyttä.
Puolueen puheenjohtajistoon valittiin työministeri Jari Lindström ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi, kansanedustaja Tiina Elovaara toiseksi varapuheenjohtajaksi sekä Sinisten nuorten puheenjohtaja Tiina Ahva kolmanneksi varapuheenjohtajaksi. Myös kansanedustaja Kari Kulmala, sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila sekä Keski-Suomen piirin puheenjohtaja Juha Vimpari olivat ehdolla varapuheenjohtajistoon mutteivät tulleet valituiksi.
Joulukuussa 2017 Raimo Vistbacka ilmoitti siirtyvänsä perussuomalaisista Siniseen tulevaisuuteen.
Puolueella oli maaliskuussa 2018 hiukan alle 600 jäsentä. Huhtikuussa 2018 jäsenmäärä oli kasvanut lähes 700 henkeen, ja puoluesihteeri Torvisen mukaan jäsenmäärä kasvoi kuukausittain 38 %.
Puolueen kansanedustaja Kaj Turunen ilmoitti 24. huhtikuuta 2018 siirtyvänsä kokoomuksen eduskuntaryhmään. Sinisten kansanedustaja Maria Lohela ilmoitti 21. tammikuuta 2019 siirtyvänsä Hjallis Harkimon johtamaan Liike Nyt -liikkeeseen.
Maaliskuussa 2019 puolustusministeri Jussi Niinistö ilmoitti, ettei sulje pois mahdollisuutta siirtyä vaalien jälkeen takaisin perussuomalaisten eduskuntaryhmään, mikäli sinisen tulevaisuuden vaalitulos on huono. Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-ahon mukaan paluu ei kuitenkaan ollut enää tässä vaiheessa mahdollista. Halla-aho kommentoi vielä kesäkuussa 2018, että Niinistö olisi ainoa perussuomalaisista loikannut, jonka puolue ottaisi varmasti takaisin.
Puolueen puheenjohtaja Sampo Terho ilmoitti 3. toukokuuta 2019 jättävänsä tehtävänsä Espoossa 8. kesäkuuta pidettävässä puoluekokouksessa, koska kokee hänen johdollaan saavutetun heikon vaalituloksen ja puolueen uudistumisen sitä vaativan. Puheenjohtajan käytännön tehtäviä hoiti puoluekokoukseen saakka 3. varapuheenjohtaja Tiina Ahva.
Puoluekokouksessa Espoossa 8. kesäkuuta 2019 Sininen tulevaisuus valitsi uudeksi puheenjohtajakseen Kari Kulmalan. Puoluekokouksessa Keravalla 18. syyskuuta 2021 puolueen uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Petri Roininen.
Historia > Nimenmuutos: Korjausliike

Siniset vaihtoi nimensä Korjausliikkeeksi vuoden 2022 puoluekokouksessa, ja nimenmuutoksesta jätettiin rekisteröinti-ilmoitus yhdistysrekisteriin. Nimenmuutos hyväksyttiin 12. huhtikuuta 2022. Puolue toimi tällä nimellä sen lakkauttamiseen saakka eli noin yhden vuoden.
Historia > Puolueen lakkauttaminen

Puolue poistettiin huhtikuussa 2023 puoluerekisteristä.  Puheenjohtaja Petri Roininen loikkasi keväällä 2023 keskustaan. Puolue päätti 11. kesäkuuta 2023 jäsenkokouksessaan lopettaa toimintansa.
Ideologia

Vuonna 2017 puheenjohtaja Sampo Terho kuvaili Sinistä tulevaisuutta keskustaoikeistolaiseksi puolueeksi, joka haluaa purkaa sääntelyä ja uskoo työhön ja yrittämiseen. Terho määritteli puolueen linjaltaan sekä soinilaiseksi että vennamolaiseksi.
Vuonna 2018 Ajatuspaja Linjan Juho Mäki-Lohiluoma luonnehti Sinistä tulevaisuutta EU-kriittiseksi keskustaoikeistolaiseksi konservatiivipuolueeksi, joka korostaa perinteistä kansallista identiteettiä.
Ideologia > Periaateohjelma

Suomen Kuvalehden politiikantoimittaja Heikki Vento luonnehti puolueen periaateohjelmaluonnosta yleisporvarilliseksi julistukseksi, jossa tehdään selvä pesäero vasemmistoliittoon ja vihreisiin. ”Ohjelma kelpaisi näitä kahta puoluetta lukuun ottamatta kaikkien eduskuntapuolueiden ohjelmaksi pienin muutoksin. Siinä on niin keskustalaisia, kokoomuslaisia kuin sosialidemokraattisia elementtejä. Keskustalle tyypillisiä painotuksia edustavat myönteiset näkökannat yrittäjyyteen, perhearvoihin ja perustuloon. Kokoomuslaiseksi puolestaan voidaan luonnehtia paikallisen työehtosopimisen korostamista ja vaatimuksia työhön kannustavasta sosiaaliturvasta sekä Suomen kansallisen taloudellisen kilpailukyvyn korostamisesta. Sosialidemokraatteja ohjelma muistuttaa veropoliittisilta kannanotoiltaan. Puolue kannattaa laajaa veropohjaa ja pääomaverotuksen kiristämistä.”
Ideologia > Maahanmuutto-ohjelma

Maahanmuutossa puolue korosti "realismia ilman rasismia." Vetovoimatekijät turvapaikkajärjestelmän taloudelliseen hyväksikäyttöön oli poistettava eikä humanitaarisen maahanmuuton määrä saanut kasvaa yli Suomen kantokyvyn. Turvapaikkahakemusten käsittely oli puolueen mielestä siirrettävä Euroopan ulkopuolelle. Kiintiöpakolaisissa tuli suosia heikoimmassa asemassa olevia kuten orpolapsia ja vainottuja kristittyjä. Kuntien ei tullut tarjota paperittomille ylimääräisiä palveluita. Jo rajalta oli pikamenettelyllä voitava käännyttää aikaisemmin kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat, ja kielteisen päätöksen saaneet oli palautettava tehokkaasti.  Vakavaan rikokseen syyllistyneet oli karkotettava. Suomen tuli kehitysavussa tukea vain sellaisia maita, jotka ottavat vastaan Suomesta palautettuja kansalaisiaan.
Vaalit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Vaalitulokset
Aluevaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2022 | – | 142 | 0,0 % |  |
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2019 | – | 29 943 | 1,0 % |  |
| 2023 | – | 1 362 | 0,0 % |  |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2019 | – | 6 043 | 0,3 % |  |
Kuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |  |
| 2021 | 4 | 1 197 | 0,0 % |  |
Sininen tulevaisuus ilmoitti 20. marraskuuta 2018, että puolue muodostaa vaaliliiton Kansalaispuolueen kanssa Oulun ja Vaasan vaalipiireissä vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. 28. helmikuuta 2019 sinisten kansanedustaja Ari Jalonen ilmoitti pyrkivänsä eduskuntaan vuoden 2019 vaaleissa sitoutumattomana kokoomuksen ja RKP:n yhteiseltä listalta Satakunnan vaalipiirissä ja liittyvänsä kokoomuksen eduskuntaryhmään, mikäli tulee valituksi, mutta siirtyvänsä myöhemmin sinisten eduskuntaryhmään. Hän myös ilmoitti eroavansa puolueesta osana järjestelyä mutta jatkavansa vaalikauden loppuun sinisten eduskuntaryhmässä.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa puolue ei saanut yhtään edustajanpaikkaa. Puolue osallistui vuoden 2019 eurovaaleihin yhdeksän ehdokkaan listalla. Puolueen tunnetuista toimijoista ehdolla olivat puolueen entiset kansanedustajat Ari Jalonen ja Kari Kulmala sekä puolueen silloinen 3. varapuheenjohtaja Tiina Ahva. Alun perin eurovaaleihin ehdokkaaksi oli aikeissa asettua myös puolueen 1. varapuheenjohtaja Jari Lindström, mutta pudottuaan eduskunnasta hän vetäytyi ehdokkuudesta. Samoin vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa puolue jäi ilman edustajia 0,3 prosentin ääniosuudella.
Kesäkuun 2021 kuntavaaleihin Sininen tulevaisuus asetti yhteensä 74 ehdokasta. Puolue sai koko maassa 4 paikkaa, joista 3 paikkaa Rääkkylässä ja 1 paikka Outokummussa. Aluevaalien alla Rääkkylän kolme valtuutettua siirtyi kokoomukseen ja Outokummun valtuutettu lähti kristillisdemokraattien ehdokkaaksi.
Aluevaaleissa 2022 Siniset sai 142 ääntä. Puolue ei saanut yhtään hyvinvointialueen valtuutetun paikkaa.
Eduskuntavaaleissa 2023 puolueella oli ehdokkaita neljässä vaalipiireissä. Puolueen ehdokkaat saivat yhteensä 1 362 ääntä, eikä kukaan tullut valituksi.
Organisaatio > Puoluejohto

Puolueen johdon muodostavat seuraavat henkilöt vuoden 2021 puoluekokouksen jälkeen:
Petri Roininen, puheenjohtaja
Tiina Ahva, 1. varapuheenjohtaja
Ari Jalonen, 2. varapuheenjohtaja
Tommi Aalto, 3. varapuheenjohtaja
Toni Eronen, puoluesihteeri
Vuoden 2017 puoluekokouksessa valitussa puoluehallituksessa oli 12 jäsentä ja puoluevaltuustossa 13. 3. varapuheenjohtaja Tiina Ahva hoiti puheenjohtajan käytännön tehtäviä 3. toukokuuta – 8. kesäkuuta 2019.
Organisaatio > Eduskuntaryhmä

Eduskunnassa Sinistä tulevaisuutta edusti vuosina 2017–2019 Sininen eduskuntaryhmä. Ryhmän puheenjohtajana toimi kansanedustaja Simon Elo. Yksikään ryhmään kuuluvista kansanedustajista ei tullut valituksi eduskuntaan vuoden 2019 vaaleissa, minkä vuoksi ryhmän toiminta päättyi 16. huhtikuuta 2019.
Organisaatio > Piirijärjestöt

Puolueella oli seuraavat piirit:
Helsingin piiri
Kaakkois-Suomen piiri
Kainuun piiri
Keski-Suomen piiri
Pirkanmaan piiri
Pohjanmaan piiri
Pohjois-Pohjanmaan piiri
Satakunnan piiri
Savo-Karjalan piiri
Uudenmaan piiri
Varsinais-Suomen piiri
Helsingin ja Uudenmaan siniset muodostivat aluksi yhden piirin.
Lapin piiri eli Lapin Siniset ry erotettiin Sininen tulevaisuus -puolueesta joulukuussa 2018.
Maaliskuussa 2018 Sinisellä tulevaisuudella oli 23 paikallisyhdistystä. Useiden paikallisyhdistysten johdossa oli puolueen kansanedustajia, ja jotkut kansanedustajat toimivat useammassa paikallisyhdistyksessä johtotehtävissä.
Organisaatio > Puolueen jäsenjärjestöt

Puolueella oli naisjärjestö sekä nuorisojärjestö. Puolueen naisjärjestö Siniset naiset perustettiin Helsingissä 30. marraskuuta 2017. Sen puheenjohtajana toimii poliittisena asiantuntijana puolueen eduskuntaryhmässä työskentellyt Marja Nousiainen. Siniset nuoret perustettiin 11. joulukuuta 2017, ja sen puheenjohtajana toimi tuotantotalouden opiskelija Tiina Ahva, joka oli myös puolueen 1. varapuheenjohtaja.
Aiheesta muualla

Sinisen tulevaisuuden ohjelmat (Pohtiva)
Iltalehti: Sisäpiiri paljastaa: Sininen tulevaisuus kaatui johtamisongelmiin ja perussuomalaisiin – ”Soini ei tajunnut tekevänsä hallaa koko puolueelle” 22.6.2019
Splatter

Kuva Nato Commando -nimisestä findie-splatterelokuvasta
Splatter (englantia, suomeksi suoraan käännettynä ’pärskyä, roiskahtaa’) on elokuvagenre, jonka ominaispiirre on liioiteltu väkivalta kuten verisuihkut ja tursuavat sisäelimet. Toisin kuin lähisukulaisessaan goressa, splatterissa väkivaltaa käytetään yleensä mustan huumorin tai groteskin, farssimaisen slapstickin aikaansaamiseksi.
Splatter-piirteitä sisältävät elokuvat ovat tavallisesti kauhuelokuvia tai kauhukomedioita.
Tunnetuimpia splattereita

Herschell Gordon Lewis:
Blood Feast (1963)
Two Thousand Maniacs! (1964)
Color Me Blood Red (1965)
The Gruesome Twosome (1967)
The Wizard of Gore (1970)
The Gore Gore Girls (1972)
Blood Feast 2: All U Can Eat (2002)
George Romero:
Night of the Living Dead (1968)
Dawn of the Dead (1978)
Day of the Dead (1985)
Land of the Dead (2005)
Diary of the Dead (2007)
Stuart Gordon:
Re-Animator (1985)
From Beyond (1986)
Castle Freak (1995)
Dagon (2001)
Lucio Fulci:
Zombi 2 (1979)
City of the Living Dead (1980)
The Beyond (1981)
The House by the Cemetery (1981)
Viiltäjä (The New York Ripper,1982)
A Cat in the Brain (Nightmare Concert, 1990)
Sam Raimi:
The Evil Dead (1982)
Evil Dead II (1987)
Frank Henenlotter:
Basket Case (1982)
Brain Damage (1987)
Peter Jackson:
Bad Taste (1987)
Aivokuollut (1992)
Tim Burton:
Sweeney Todd: Fleet Streetin paholaisparturi (2007)
James Wan:
Saw-elokuvat
Adam Wingard:
V/H/S (2012)
V/H/S/2 (2013)
Luettelo Turun yliopiston kunniatohtoreista

Tämä on luettelo Turun yliopiston kunniatohtoreista vuodesta 1927 lähtien.
1927

Valtioneuvos, professori emeritus Johan Richard Danielson-Kalmari
1955

Niels Bjerrum
Professori Johannes Gabriel Granö
Kaarle Jalmari Jaakkola
Suomen Akatemian jäsen, kirjailija Veikko Antero Koskenniemi
Professori Toivo Mikael Kivimäki
Nils Lid
Pekka Juhana Myrberg
Yrjö Väisälä
Professori Einar Wilhem Juva
KaarleYrjö Agathon Meurman
Professori Erik Gunnar Nyström
Lääkintöneuvos Aleksis Bernhard Emil Tähkä
Mauno Viktor Vannas
1960

Pääjohtaja Yrjö Jäntti
Kirjailija Yrjö Kivimies
Professori Aarne Laitakari
Kirjailija Alex Matson
Kenraaliluutnantti evp Karl Lennart Oesch
Professori Uunio Saalas
1962

Professori Toivo Mikael Kivimäki
1965

Presidentti Urho Kekkonen
Professori Julius Mägiste, Lundin yliopisto
Kansleri Paavo Ravila, Helsingin yliopisto
Pääjohtaja Matti Virkkunen, Kansallis-Osake-Pankki
Vuorineuvos Petri Bryk, Outokumpu Oy
Professori Harry Waris, Helsingin yliopisto
1970

Professori emeritus Väinö Auer, Helsingin yliopisto
Professori Georg A. Busch, Sveitsin teknillinen korkeakoulu, Zürich
Professori Hans Fromm, Münchenin yliopisto
Professori Sören Holm, Kööpenhaminan yliopisto
Professori Karl Hubatsch, Rheinische Friedrich-Wilhelms-Universität, Bonn
Akateemikko, professori Stanislav Kalesnik, Leningradin yliopisto
Johtaja Erick Korte, Turun Saippua Oy
Professori André Martinet, L'École des Hautes Études, Paris cedex
Professori Istvan Papp, Debrcenin Lajos Kossuthin yliopisto
Professori emeritus Martti Rapola, Helsingin yliopisto
Professori Béla Szökefalvi-Nagy, Szegedin yliopisto
Suomen Akatemian jäsen, kirjailija Mika Waltari
Suomen Akatemian jäsen, professori Georg Henrik von Wright
Professori emeritus Emil Öhmann, Helsingin yliopisto
Professori emeritus Clarence Crafoord, Karoliinen Instituutti, Tukholma
Professori Otto Gsell, Baselin yliopisto
Johtaja Robert Race, Lister-Instituutti, Lontoo
Professori emeritus Harold Steward, Georgetownin yliopisto, Washington D.C.
Professori emerita Nanna Svartz, Tukholman yliopisto
Täysivaltainen erikoissuurlähettiläs Ralph Enckell
Toimitusjohtaja Päiviö Hetemäki, Suomen Työnantajain Keskusliitto
Puheenjohtaja Niilo Hämäläinen, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö
Filosofian kandidaatti, vanhempi insinööri Karl Nickul, Maanmittaushallitus
1973

Presidentti Urho Kekkonen
1975

Presidentti Urho Kekkonen
1977

Tukholman yliopiston rehtori, maantieteen professori Gunnar Hoppe
Neuvostoliiton tiedeakatemian jäsen, akateemikko Petr Kapitza
Valtio-opin professori (Heidelberg College, U.S.A.) John Kolehmainen
Suomalais-ugrilaisen filologian professori emeritus (Georg-August -yliopisto, Göttingen) Wolfgang Schlachter
Estetiikan ja nykyiskansain kirjallisuuden professori emeritus (HY) Rafael Koskimies
Maatalouden tutkimuskeskuksen professori emeritus Vilho Pesola
Yhdistyneiden kansakuntien apulaispääsihteeri Helvi Sipilä
FT, Suomen Pankin pääjohtaja Mauno Koivisto
1980

Professori emeritus Oscar Nikula, Åbo Akademi
Akateemikko, professori emeritus Tauno Nurmela, Turun yliopisto
Akateemikko, johtaja Boris Serebrennikov, Neuvostoliiton Tiedeakatemia
Professori (Nottingham) Edward Raymond Andrew, Nottinghamin yliopisto
Akateemikko, professori Olli Lehto, Helsingin yliopisto
Professori (Uppsala) Per-Olov Löwdin, Uppsalan yliopisto
Unkarin Tiedeakatemian presidentti, johtaja Janos Szentágothai
Semmelweissin lääketieteellinen yliopisto, Budapest
Professori emeritus Osmo Järvi, Turun yliopisto
Pprofessori Albert A. Dahlberg
Zoller Memorial Clinic, Chicago
Professori Herbert Remmer, Tübingenin yliopisto
Professori emeritus Stig Jägerskiöld, Uppsalan yliopisto
Professori emeritus Veli Merikoski, Helsingin yliopisto
Turun ja Porin läänin maaherra Paavo Aitio
Professori emeritus Sven Lindman, Åbo Akademi
Kouluneuvos Sampo Haahtela
1982

Arkkiatri Arvo Ylppö
1986

Akateemikko, professori emeritus Erkki Itkonen, Helsingin yliopisto
Professori emeritus, arkkipiispa emeritus Mikko Juva, Helsingin yliopisto
Englannin kielen tutkija Bruce Mitchell, University of Oxford
Vapaaherra, rofessori emeritus Lars von Haartman, Helsingin yliopisto
Dosentti emeritus Henning Karström, Turun yliopisto
Professori emeritus Martti Salmi, Turun yliopisto
Johtaja Frederick Murphy, Centers for Disease Control
Professori emeritus Bertil Sourander, Göteborgin yliopisto
Johtaja Ivar Mjör, Nordisk Institutt for Odontologisk Materialprovning (NIOM) (hammaslääketiede)
Professori Peter Krosby, State University of New York at Albany
Professori Johan von Wright, Helsingin yliopisto
Professori Hans Aebli, Bernin yliopisto
Professori emeritus Matti Koskenniemi, Helsingin yliopisto
Professori Torstein Eckhoff, Oslon yliopisto
Professori Sten Gagner, Universität München
Suomen Akatemian jäsen Henrik von Wright
Jerzy Wróblewski, University of Łódź
Professori Simo Zitting, Helsingin yliopisto
1987

Professori Robert Williamson, London University
Professori, pääjohtaja Lennart Philipson, European Molecular Biology Laboratory, Heidelberg
Professori Pentti K. Siiteri, University of California, San Francisco
Professori emeritus Kalevi Koski, Turun yliopisto
Teollisuusneuvos Reino Vuorinen, Leiras Oy
Dosentti, tutkimusjohtaja Erkki Soini, Wallac Oy
1989

Professor Anthony G. Hopwood, London University, United Kingdom
Professori Ervin Laszlo, Wienna Academy of the Study of the Future, Italy
Professori F. Warren McFarlan, Harvard Business School, USA
Professori Jouko Paunio, Helsingin yliopisto
Professor Raoul Üksvärav, Tallinnan teknillinen korkeakoulu
Vuorineuvos Veli Arvonen
Varatuomari Antti Kataja
Kauppaneuvos, toimitusjohtaja Matti Koivurinta
Pääjohtaja Pauli Komi, Osuuspankkien Keskuspankki Oy
Professori emeritus Auvo A. Säntti, Turun kauppakorkeakoulu
1990

Ruotsin kuningatar Silvia
Taidehistoroitsija Villem Raam, Tallinna
Taiteilijaprofessori Aulis Sallinen, Helsinki
Maataloustuottajain keskusliiton puheenjohtaja Heikki Haavisto, Raisio
Professori Grzegorz Rozenberg, Leidenin yliopisto
Pääjohtaja Sten-Olof Hansén, Farmos-Yhtymä Oy
Professori  Friedrich (Fritz) Melchers, Baselin yliopisto
Hovioikeuden presidentti Touko Valter Kosonen, Turku
Professori Marianne Frankenhaeuser, Karoliinen Instituutti, Tukholma
Professori emerita Inkeri Vikainen, Turun yliopisto
Professori Stephen Zeff, Rice University, Houston, Texas, USA
Professori Pentti Kerola, Oulun yliopisto
Pääjohtaja Olavi E. Niitamo, Tilastokeskus
Maaherra Pirkko Työläjärvi, Turun ja Porin lääninhallitus
Vuorineuvos Erik Toivanen, Onninen Oy
1993

Professori Walter Birkmayer, Ludwig-Boltzmann Institute for Neurochemistry, Vienna
Professori Göran Holm, Karolinska Hospital, Sweden
Professori Torvard Laurent, University of Uppsala, Sweden
Professori Folke Sjöqvist, Karolinska Institute, Sweden
Kaupunginjohtaja Juhani Leppä, Turku
Professori Lars Hammarström, University of Lund, Sweden
Professori emerita Phyllis Jones, University of Toronto, Canada
1995

Tasavallan presidentti Martti Ahtisaari
Professori Jean Blondel, University of Essex
Paneurooppa-liiton presidentti Otto von Habsburg
Professori Jean-Luc Moreau, Institut National dés Langues et civilisations Orientales
Professori Karel Culik II, University of Western Ontario
Professori Kimmo Innanen, University of York
Professori Howard Zalkin, Purdue University
Professori Thomas K. Hunt, University of California
Professori Josef M. Miller, University of Michigan
Professori Erna Möller, Karolinska Institutet
Korkeimman oikeuden presidentti Olavi Ensio Heinonen
Professori emeritus Erkki Lahdes, Turun yliopisto
Professori Jan Prucha, Charles University, Praque
Professor Robert David Galliers, The University of Warwick, United Kingdom
Professor Arthur Allan Gibb, Durham University, United Kingdom
Professor Sten Arne Jönsson, Gothenburg School of Economics and Commercial Law, Sweden
Professor Erdener Kaynak, Pennsylvania State University at Harrisburg, USA
Professor Oliver Eaton Williamsson, University of California, USA
Pääjohtaja Jere Lahti, SOK
Pääkonsuli, varatoimitusjohtaja Kai Hietarinta, Neste Oy
Pääjohtaja Sirkka Hämäläinen, Suomen Pankki