stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2
Aiheesta muualla

Kirja:Harry Potter
Kirjat ovat artikkelikokoelmia, jotka voidaan tulostaa tai ostaa painettuna kirjana.
Noora Wikman: Harry Potter ja kuoleman varjelukset osa 2 ei päästä katsojaa helpolla  12.7.2011. Fleim.fi. Arkistoitu 18.11.2011. Viitattu 21.1.2012.
Aleksi Salonen: Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2  13.7.2011. Filmgoer.fi. Arkistoitu 20.9.2011. Viitattu 21.1.2012.
Leffatykki
Mikko Tirronen: Harry Potter ja kuoleman varjelukset osa 2 (Arvostelu)  15.7.2011. Film-O-Holic.com.
Hannu Björkbacka: Harry Potter ja kuoleman varjelukset osa 2 (Arvostelu)  19.7.2011. DVD-opas.fi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: 2010: Napapiirin sankarit | Suomen lippukassan ykkönen 2011 | Seuraaja: 2012: 007 Skyfall |
| n k David Yatesin ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 The Tichborne Claimant (1998)  Harry Potter ja Feeniksin kilta (2007)  Harry Potter ja puoliverinen prinssi (2009)  Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 (2010)  Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 (2011)  Tarzanin legenda (2016)  Ihmeotukset ja niiden olinpaikat (2016)  Ihmeotukset: Grindelwaldin rikokset (2018)  Ihmeotukset: Dumbledoren salaisuudet (2022)
Keskustan Kainuun piiri

| Keskustan Kainuun piiri ry>  |
| --- | --- |


Alue:  Kainuu
Toimisto:  Kauppakatu 26 A 2 87100 Kajaani
Johto:  Esa Kemppainen (pj.)
Kansanedustajia:  (2007)
Kunnanvaltuutettuja:  (2008)
Aiheesta muualla
Kainuun keskusta Sivusto
Keskustan Kainuun piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiriin kuuluu 5 kunnallisjärjestöä ja kolme kuntayhdistystä. Keskusta on Kainuun maakuntavaltuuston suurin puolue. Kainuun piiri asettaa eduskuntavaaleihin kolme kansanedustajaehdokasta Oulun vaalipiirissä. Loput 15 kansanedustajaehdokasta asettaa Keskustan Pohjois-Pohjanmaan piiri.
Kansanedustajat

Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Tuomas Kettunen uusi kansanedustajapaikkansa Oulun vaalipiirin Suomen Keskustan suurimmalla 7 265 äänimäärällä.
Kuhmolainen maaseutusihteeri Tuomas Kettunen nousi varasijalta kansanedustajaksi 28.11.2019.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Kainuun Keskusta ei saanut läpi yhtään kansanedustajaa.
Maakuntavaalit

| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 19 | 15 024 | 46,7% |
| 2008 | 25 | 12 440 | 39,0% |
Lähteet: Oikeusministeriö 2004, 2008
Aiheesta muualla

Keskustan Kainuun piiri
Harry Potter ja viisasten kivi (elokuva)
Näyttelijät

| Näyttelijä | Rooli |
| --- | --- |
Richard Harris: Albus Dumbledore
Maggie Smith: Minerva McGarmiwa
Robbie Coltrane: Rubeus Hagrid
Saunders Triplets: Harry Potter  (vauva)
Daniel Radcliffe: Harry Potter
Fiona Shaw: Petunia Dursley
Harry Melling: Dudley Dursley
Richard Griffiths: Vernon Dursley
Derek Deadman: Tom (baarimikko)
Ian Hart: Professori Orave, Lordi Voldemort (ääni)
Warwick Davis: Filius Lipetit/Irvetan kassanhoitaja
Verne Troyer: Lujahaka
John Hurt: Herra Ollivander
Richard Bremmer: Lordi Voldemort, Voldemortin kasvot Oraven takaraivossa (ei ääni)
Geraldine Somerville: Lily Potter
Julie Walters: Molly Weasley
Bonnie Wright: Ginny Weasley
Chris Rankin: Percy Weasley
James Phelps: Fred Weasley
Oliver Phelps: George Weasley
Rupert Grint: Ron Weasley
Emma Watson: Hermione Granger
Matthew Lewis: Neville Longbottom
Tom Felton: Draco Malfoy
Jamie Waylett: Vincent Crabbe
Josh Herdman: Gregory Goyle
Devon Murray: Seamus Finnigan
Alfie Enoch: Dean Thomas
Leslie Phillips: Lajitteluhattu (ääni)
Eleanor Columbus: Susan Bones
John Cleese: Melkein päätön Nick
Terence Bayler: Verinen Paroni
Simon Fisher-Becker: Lihava Munkki
Nina Young: Harmaa Leidi
David Bradley: Argus Voro
Alan Rickman: Severus Kalkaros
Zoë Wanamaker: Matami Huiski
Luke Youngblood: Lee Jordan
Sean Biggerstaff: Oliver Wood
Elizabeth Spriggs: Lihava Leidi
Danielle Tabor: Angelina Johnson
Emily Dale: Katie Bell
Leilah Sutherland: Alicia Spinnet
Adrian Rawlins: James Potter
Ray Fearon: Firenze (ääni)
Tuotanto > Tausta

Harry Potter ja viisasten kivi on ensimmäinen elokuva kahdeksanosaisessa Harry Potter -elokuvasarjassa. Kaikki elokuvat perustuvat J. K. Rowlingin luomaan Harry Potter -kirjasarjaan. Viisasten kivi -elokuva valmistui vuonna 2001, ja elokuvien suosion myötä niiden teko jatkui aina vuoteen 2011, jolloin Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 sai ensi-iltansa. Muita sarjaan kuuluvia ovat elokuvat Salaisuuksien kammio (2002),  Azkabanin vanki (2004), Liekehtivä pikari (2005), Feeniksin kilta (2007), Puoliverinen prinssi (2009) ja Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 (2010).
Myös kirjasarja on saanut maailmanlaajuisen suosion: sarjan ensimmäistä, toista ja kolmatta osaa oli vuoteen 2005 mennessä myyty 27,6 miljoonaa kappaletta. Rowling olikin ensimmäinen romaanikirjailija, jolla oli New York Timesin bestseller-listalla neljän eniten myydyn joukossa kolme teosta 16 viikon ajan. Neljännestä ja viidennestä kirjasta oli molemmista otettu siihen mennessä suurimmat kirjojen ensipainokset: Liekehtivästä pikarista 4,8 miljoonaa (3,8 miljoonaa Yhdysvaltoihin, loput Isoon-Britanniaan) ja Feeniksin killasta 8,5 miljoonaa kappaletta. Esimerkiksi Liekehtivän pikarin painosmäärä oli 40 kertaa enemmän kuin mitä bestseller-listoilla yleensä olevista otetaan ja sitä oltiin varattu etukäteen 5,3 miljoonaa kappaletta. Se olikin sitten myös nopeimmin myyty kirja: pari päivää julkaisun jälkeen 3,8 miljoonan kappaleen painoksesta oli myyty kolme miljoonaa kappaletta.
Tuotanto > Kuvaukset

Tylypahkan pihamaan kohtaukset kuvattiin Alnwickin linnassa.
Vastaanotto > Palkinnot

Elokuva oli ehdolla kolmeen Oscar-palkintoon: parhaaseen musiikkiin, parhaaseen lavastukseen ja parhaaseen puvustukseen. Muissa palkintogaaloissa elokuva sai yhteensä 13 palkintoa ja 46 ehdokkuutta.
Soundtrack

Elokuvan soundtrack julkaistiin 30. lokakuuta 2001.
| Raita | Kappale | Kesto | Säveltäjä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | "Prologue" | 2:12 | John Williams |
| 2. | "Harry's Wondrous World" | 5:21 | John Williams |
| 3. | "The Arrival of Baby Harry" | 4:25 | John Williams |
| 4. | "Visit to the Zoo and Letters from Hogwarts" | 3:22 | John Williams |
| 5. | "Diagon Alley and The Gringotts Vault" | 4:06 | John Williams |
| 6. | "Platform Nine-and-Three-Quarters and The Journey to Hogwarts" | 3:14 | John Williams |
| 7. | "Entry into the Great Hall and The Banquet" | 3:42 | John Williams |
| 8. | "Mr. Longbottom Flies" | 3:25 | John Williams |
| 9. | "Hogwarts Forever! and The Moving Stairs" | 3:46 | John Williams |
| 10. | "The Norwegian Ridgeback and A Change of Season" | 2:47 | John Williams |
| 11. | "The Quidditch Match" | 8:28 | John Williams |
| 12. | "Christmas at Hogwarts" | 2:56 | John Williams |
| 13. | "The Invisibility Cloak and The Library Scene" | 3:15 | John Williams |
| 14. | "Fluffy's Harp" | 2:38 | John Williams |
| 15. | "In the Devil's Snare and The Flying Keys" | 2:20 | John Williams |
| 16. | "The Chess Game" | 3:48 | John Williams |
| 17. | "The Face of Voldemort" | 6:10 | John Williams |
| 18. | "Leaving Hogwarts" | 2:13 | John Williams |
| 19. | "Hedwig's Theme" | 5:09 | John Williams |
Aiheesta muualla

Harry Potter ja viisasten kivi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Glödstaf, Kari: Harry Potter ja viisasten kivi (Arkistoitu – Internet Archive). Filmgoer 7.2.2002.
Kiertonen, Sanna: Nyt huispataan! Film-o-holic.com 23.11.2001.
Chris Columbuksen ohjaamat elokuvat
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
1980-luku: Ilta kaupungilla (1987) · Eläköön Elvis (1988)
1990-luku: Yksin kotona (1990) · Äitini on naiseni (1991) · Yksin kotona 2 – Eksynyt New Yorkissa (1992) · Mrs. Doubtfire – Isä sisäkkönä (1993) · Yhdeksän kuukautta (1995) · Aina vierelläsi (1998) · Robotin elämää (1999)
2000-luku: Harry Potter ja viisasten kivi (2001) · Harry Potter ja salaisuuksien kammio (2002) · Rent (2005) · I Love You, Beth Cooper (2009)
2010-luku: Percy Jackson: Salamavaras (2010)
Ravinne

Ravinne eli ravintoaine on kemiallinen aine, jota eliöt tarvitsevat elääkseen tai kasvaakseen, taikka eliöiden aineenvaihduntaan käyttämä aine, joka niiden pitää ottaa ympäristöstä.
Ravinteita käytetään rakentamaan ja korjaamaan kudoksia, säätämään elintoimintoja ja niitä muutetaan energiaksi ja käytetään energiana. Menetelmät ravinteiden hankkimiseen vaihtelevat, eläimet ja yksisoluiset eliöt kuluttavat ruokaa, jonka ne hyödyntävät sisäisen ruuansulatusjärjestelmän kautta, mutta kasvit ottavat ravinteet itse juurillaan suoraan maasta tai ilmasta.
Orgaaniset ravinteet sisältävät hiilihydraatteja, rasvoja, proteiineja (tai niiden rakennusaineita, aminohappoja) sekä vitamiineja. Kivennäisaineet eli mineraalit ovat epäorgaanisia kemiallisia aineita. Myös vettä ja happea pidetään kasviravinteina, vaikka niitä ei lasketakaan kuuluviksi ihmisen ravintoaineisiin.
Ravinnetta sanotaan välttämättömäksi tai olennaiseksi, jos se pitää saada ulkoisesta lähteestä tai jos eliö ei pysty valmistamaan sitä synteettisesti tai tuottaa sitä riittämättömän määrän.
Ravinteiden vaikutukset riippuvat annoksesta.
Myös typpeä, fosforia ja rikkiä tarvitaan suhteellisen suuria määriä. Niin sanottu "iso kuutonen", josta käytetään myös sanaa CHONPS, sisältää kaikkien eliöiden makroravinneaineet. Kyseinen sana on yhdistelmä hiiltä, vetyä, happea, typpeä, fosforia ja rikkiä tarkoittavista jaksollisen järjestelmän kemiallisista merkeistä. Kyseisten alkuaineiden lähteenä ovat usein epäorgaaniset yhdisteet kuten hiilidioksidi, vesi, nitraatti, fosfaatti ja sulfaatti tai orgaaniset yhdisteet kuten hiilihydraatti, rasva ja, proteiini. Myös  elementtiset kaksiatomiset typpiyhdisteet ja happiyhdisteet ovat usein käytettyjä.
Joitakin alkulaineita pidetään makroravinteina tietyille eliöille. Muistisääntö "HOPKiN'S Cafe Mg" ("Hopkinsin kahvimuki" englanniksi) on joidenkin opiskelijoiden käyttämä muistilista niille: vety (H), happi (O), fosfori (P), kalium (K), typpi (N), rikki (S), kalsium (Ca), rauta (Fe) ja magnesium (Mg). Pii, kloori, natrium, kupari, sinkki ja molybdeeni sisältyvät myös joskus, mutta muussa tapauksessa niitä pidetään mikroravinteina.
Välttämättömät ja ei-välttämättömät ravinteet

Ravinteet jaetaan yleensä välttämättömiin eli olennaisiin ja ei-välttämättömiin. Välttämättömiä ravinteita ei voida syntetisoida sisäisesti (joko ollenkaan tai riittävässä määrin), ja siksi eliön pitää saada niitä ympäristöstään. Ei-välttämättömät ravinteet ovat ne ravinteet, joita keho voi valmistaa, mutta jotka saatetaan ottaa myös ruuasta.
Ihmiset voivat syntetisoida muut tarvittavat aminohapot välttämättömistä ravinteista. Ihmisille välttämättömiä ravinteita ovat vitamiinit, ravintomineraalit, aminohapot sekä välttämättömät rasvahapot,  Happea ja vettä ei pidetä ihmisellä ravintoaineina, vaikka ne ovatkin välttämättömiä ihmisen hengissä pysymiselle.
Kasvissyöjät saavat välttämättömät ravinteet etupäässä kasveista ja lihansyöjät lihasta tai muusta eläinperäisestä ravinnosta. Jotkut eläimet nauttivat myös mineraalipohjaisia maalajeja ruokavalion täydennykseksi.
Myös ruokien ei-välttämättömillä aineilla voi olla merkittävä hyödyllinen tai haitallinen vaikutus terveyteen. Esimerkiksi ruuansulatuskanava ei sulata monia ravintokuituja, mutta ne ovat tärkeitä muuten haitallisten aineiden ruuansulatuksessalähde?.
Kiinnostus fytokemikaaleihin on lisääntynyt, ne sisältävät monia ei-välttämättömiä aineita, joilla saattaa olla terveydellisiä hyötyjä.
Puutokset ja myrkyllisyys

Riittämätön määrä ravinnetta on puutos ja kasveilla sitä kutsutaan vajeeksi.
Puutokset voivat johtua lukuisista syistä mukaan lukien riittämätön ravinteiden saanti tai otto tai niiden imeytyminen elimistöön tai olosuhteet, jotka häiritsevät ravinteiden hyväksikäyttöä eliössä. Esimerkiksi jotkin aineet aiheuttavat tavanomaista suurempaa ravinteen tarvetta, jotkut olosuhteet aiheuttavat ravinteiden tuhoutumista ja jotkut olosuhteet aiheuttavat suurempaa ravinteiden tuhlaantumista.
Ravinteiden myrkyllisyys ilmenee, kun ravinteen liiallisuus aiheuttaa vahinkoa eliölle.
Ihmisen ravintoaineet

Ihmisen ravintoaineet jaetaan energia- eli perusravintoaineisiin (makroravinteet) sekä suojaravintoaineisiin. Energiaravinteita ovat hiilihydraatit, rasvat, valkuaisaineet ja alkoholi. Suojaravintoaineita taas ovat vitamiinit ja kivennäisaineet.
Kalsiumia, natriumkloridia (ruokasuola), magnesiumia, kaliumia, fosforia ja rikkiä kutsutaan joskus  makromineraaleiksi, koska niitä tarvitaan suuria määriä verrattuna vitamiineihin ja muihin mineraaleihin. Hivenaineita (engl. trace element) puolestaan tarvitaan vain äärimmäisen pieninä määrinä.
Ihmisen eniten kuluttamat alkuaineet ovat hiili, vety, typpi, happi, fosfori ja rikki. Ihmiset kuluttavat eniten  energiaa antavia hiilihydraatteja, proteiineja ja rasvoja, jotka ovat kemiallisia yhdisteitä. Myös vettä ja ilmakehän sisältämää happea pitää kuluttaa suuria määriä, mutta niitä ei pidetä ihmisillä ruokana tai ravinteina.
Ihmisen ravintoaineet > Energiaravintoaineet > Hiilihydraatit

Hiilihydraatit ovat yhdisteitä, jotka muodostuvat sokereista. Hiilihydraatit luokitellaan niiden sokeriyksiköiden mukaan: monosakkaridit (kuten glukoosi ja fruktoosi), disakkaridit (kuten sakkaroosi ja laktoosi), oligosakkaridit ja polysakkaridit (kuten tärkkelys ja β-glukaani sekä lihan ja maksan sisältämä glykogeeni). Hiilihydraatit sisältävät energiaa 4 kcal/g (17 kJ/g).
Ihmisen ravintoaineet > Energiaravintoaineet > Proteiinit

Proteiinit ovat orgaanisia yhdisteitä, jotka koostuvat aminohapoista, jotka yhdistyvät peptidisidoksilla. Monien eliöiden elimistö ei voi tuottaa osaa proteiineista, joten ravinnon pitää sisältää nämä välttämättömät proteiinit. Proteiinit pilkkoutuvat ruuansulatuksessa proteaasien avulla takaisin vapaiksi aminohapoiksi. Proteiinit sisältävät energiaa 4 kcal/g (17 kJ/g).
Ihmisen ravintoaineet > Energiaravintoaineet > Rasvat

Rasvat muodostuvat glyseriinimolekyyleistä, joihin on kiinnittynyt kolme rasvahappoa. Rasvahapot ovat haarattomia hiilivetyketjuja yhdistyneinä vain yksinkertaisilla sidoksilla (tyydyttyneet rasvahapot) tai sekä kaksinkertaisilla että yksinkertaisilla sidoksilla (tyydyttymättömät rasvahapot). Rasvoja tarvitaan pitämään solukalvot hyvin toimivina, suojaamaan elimistöä šokkia vastaan, pitämään ruumiinlämpö tasaisena ja pitämään yllä ihon ja hiusten terveyttä. Keho ei tuota tiettyjä rasvahappoja (välttämättömät rasvahapot) ja ruokavalion pitää sisältää nämä. Rasva sisältää energiaa 9 kcal/g (~37,7 kJ/g).
Ihmisen ravintoaineet > Energiaravintoaineet > Alkoholi

Etanoli (vilja-alkoholi) sisältää energiaa 7 kcal/g (~29,3 kJ/g).
Ihmisen ravintoaineet > Suojaravintoaineet > Vitamiinit

Vitamiinit ovat orgaanisia yhdisteitä, ja välttämättömiä keholle. Ne toimivat yleensä koentsyymeinä tai kofaktoreina monille proteiineille kehossa.
Ihmisen ravintoaineet > Suojaravintoaineet > Ravintomineraalit eli kivennäisaineet

Ravintomineraalit ovat yleensä hivenaineita, suoloja, tai ioneja kuten kupari ja rauta. Jotkut näistä mineraaleista ovat välttämättömiä ihmisen aineenvaihdunnalle.
Kasviravinteet

Kasvit tarvitsevat 16 eri ravinnetta kasvuun ja yhteytykseen. Kasvit imevät itseensä ravinteita maasta tai ilmakehästä, tai vedestä (etupäässä vesikasvit). Poikkeuksena ovat lihansyöjäkasvit, jotka sulattavat ravinteet ulkoisesti eläimistä ennen niiden käyttöä.
Kasvien määrällisesti eniten kuluttamat kemialliset aineet ovat hiili, vety ja happi. Niitä on ympäristössä veden ja hiilidioksidin muodossa; energia tulee auringonvalosta. Vesi on kasveille välttämätön ravinne ja liuotin, jossa kaikki elämän kemialliset reaktiot tapahtuvat.
Kasveilla on viisi yleistä puutos- ja myrkytysoiretta. Nämä ovat kloroosi, nekroosi, antosyaanien kerääntyminen, uuden kasvun loppuminen ja hidastuva tai vähentyvä kasvu. Kloroosi merkitsee kudosten kellastumista, jonka aiheuttaa klorofyllisynteesin vaje. Nekroosi merkitsee kudoksen kuolemaa. Antosyaanien kerääntymisestä seuraa lehtien tai varsien tai molempien muuttuminen purppuran tai punaisen värisiksi.
Ylimäärä kasvien ravinteita ympäristössä voi aiheuttaa liiallista kasvin tai levän kasvua. Rehevöityminen, kuten tätä prosessia kutsutaan, aiheuttaa epätasapainoa populaatiolukumäärissä ja muissa ravinteissa, jotka voivat aiheuttaa vahinkoa tietyille lajeille. Esimerkiksi leväkukinta voi vähentää happea, jota kalat hengittävät. Syihin kuuluvat vesien saastuminen jätevesistä ja valumisesta maatiloilta, joilta kantautuu liikaa maatalouslannoitteita. Typpi ja fosfori ovat yleisin rajoittava tekijä kasvulle ja siksi todennäköisin laukaisija rehevöitymiselle kun niitä tuotetaan keinotekoisesti.
Käännös suomeksi
Luettelo Suomen rautatieliikennepaikoista

Tämä on osittainen luettelo Suomen rautateillä, sekä valtion että yksityisten omistamilla, sijaitsevista liikennepaikoista.
Kainuun Kokoomus

| Kainuun Kokoomus |
| --- | --- |


Alue:   Kainuun maakunta 
Toimisto:  Kauppakatu 36 87100 Kajaani
Johto:  Miariikka Tervonen (järjestösihteeri)  Jyri Saastamoinen (puheenjohtaja) Markus Leinonen (vpj.) Unto Väisänen (vpj.)
Aluevaltuutettuja:  8 / 59 (2022)
Aiheesta muualla
Sivusto
Kainuun Kokoomus on yksi Kansallisen Kokoomuksen 13 piirijärjestöstä. Piirijärjestö toimii Oulun vaalipiirin alueella Kainuun maakunnassa. Kainuun Kokoomuksen järjestösihteeri on Miariikka Tervonen ja puheenjohtaja Jyri Saastamoinen.
Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri

| Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri |
| --- | --- |


Alue:  Keski-Pohjanmaa Vaasan vaalipiiri
Johto:  Timo Sillanpää (pj.)  Manolis Huuki (1. vpj.)  Jorma Malinen (2. vpj.)
Kansanedustajia:  2 / 16 (2023)
Aluevaltuutettuja:  7 / 59 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  30 / 180 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri on yksi perussuomalaisten piirijärjestöistä. Sen piiritoimisto sijaitsee Kokkolassa.
Merkittäviä henkilöitä > Nykyiset kansanedustajat

Mauri Peltokangas (2019–)
Pia Sillanpää (2023–)
Merkittäviä henkilöitä > Puheenjohtajat

Arto Pihlajamaa (1995–1999)
Alpo Ylitalo (2000–2008)
Lasse Lehtinen (2009)
Kaarle Kaistila (2009–2011)
Arto Pihlajamaa (2012–2019)
Timo Sillanpää (2020–)
Isoäitihypoteesi

Isoäitihypoteesi on evolutiivinen hypoteesi, jonka mukaan menopaussia voidaan selittää sukulaisvalinnalla. Sukulaisvalinnan mukaan yksilöt voivat edistää omien geeniensä siirtymistä eteenpäin parantamalla sukulaisensa lisääntymismenestystä. Ihmislajin naaraat viettävät merkittävän osan elämästään hedelmättömässä vaiheessa menopaussin saavutettuaan, kun valtaosa suvullisesti lisääntyvistä lajeista lisääntyy elämänsä loppuajan.
Äidin ikääntyessä lisääntymiseen liittyvät riskit kasvavat. Isoäitihypoteesissa ajatuksena on, että resurssit tulevat paremmin hyödynnetyksi, kun ne ohjataan uusien jälkeläisten tuottamisen sijaan tyttären jälkeläisiin. Näin turvaamalla seuraavan polven jälkeläisten selviämistä, isoäiti voi siirtää tehokkaammin omia geenejänsä eteenpäin. Isoäidin tarjoama tuki voi olla suoraa hoivaa ja jälkeläisten ruokkimista, mutta se voi olla myös abstraktimpaa kuten tiedon tai taitojen siirtämistä. Hypoteesi painottaa erityisesti äidinäitien merkitystä lasten selviämiseen, sillä äidinäiti voi olla varma sukulaisuudestaan poikaseen.
Maternaalisen ja paternaalisen isoäidin erot

Vuonna 2009 tehdyssä julkaisussa moderniin isoäitihypoteesiin esitettiin lisättäväksi, että äidinäidit antavat muita isovanhempia enemmän lastenhoitoapua, eli lastenhoitoapu kulkee äitilinjassa äidiltä tyttärelle. Nainen voi olla aina varma sukulaisuudestaan synnyttämäänsä lapseen, mutta miehen osalta ei ole varmuutta koska lapsi voi olla jonkun toisen siittämä. Näin ollen isoäitien on kokonaiskelpoisuutensa kannalta hyödyllisintä tukea jälkeläisiään suvun äitilinjassa, varmistaen oman perimänsä jatkumisen. Julkaisussa käytettiin Tilastokeskuksen Sukupolvien ketju -tutkimushankkeen keräämää kyselyaineistoa. Aineiston tilastollisella tarkastelulla todettiin, että äidin puoleiselta isoäidiltä saatiin todennäköisemmin lastenhoitoapua kuin isän puolelta.
X-linkitetty isoäitihypoteesi

X-linkitetyssä isoäitihypoteesissa otetaan huomioon x-kromosomin vaikutus isoäidin ja lapsenlapsen väliseen sukulaisuuteen. Koska pojat perivät ainoan x-kromosominsa äidiltään, isänäidin sukulaisuus x-kromosomin suhteen on 50 prosenttia pojantyttäriin ja 0 prosenttia pojanpoikiin. Tytöt perivät toisen x-kromosomin äidiltä ja toisen isältä. Äidin ja tyttären sukulaisuus x-kromosomin suhteen on näin ollen 50 prosenttia ja äidinäidin sukulaisuus lapsenlapseensa sukupuolesta riippumatta 25 prosenttia.
Ihmisellä on sukupuolikromosomien lisäksi 22 paria autosomeja. Näistä kromosomeista toinen periytyy isältä ja toinen äidiltä. Vanhemman ja lapsen sukulaisuus autosomien suhteen on näin ollen 50 prosenttia ja isovanhemmalla ja lapsenlapsella noin puolet tästä. Kun lasketaan mukaan sekä x-kromosomin että autosomien vaikutus, keskimääräiset sukulaisuudet ovat: pojantyttäret 27 prosenttia, pojanpojat 23 prosenttia ja tyttärentyttäret/tyttärenpojat 25 prosenttia.
X-linkitetyn hypoteesin mukaan isoäitien tulisi suosia niitä lapsenlapsia, jotka ovat hänelle läheisintä sukua. Suosimisjärjestys olisi näin ollen pojantyttäret>tyttärentyttäret/tyttärenpojat>pojanpojat. Tilastollinen tuki x-linkitetylle isoäitihypoteesille on kuitenkin tähän mennessä vähäistä.
Suomalainen tutkimus

Isoäitihypoteesin tutkimusta on tehty esiteollisen ajan suomalaisista kerätyllä datalla suomalaistutkijoiden toimesta. Näiden tutkimusten mukaan äitienäidit lyhensivät tyttäriensä synnytysväliä mahdollistamalla lapsen aikaisemman vieroituksen imetyksestä ja paransivat lastenlastensa selviytymismahdollisuuksia esiteollisen ajan Suomessa. Isänäitien läsnäolo ei vaikuttanut selviytymiseen, eikä myöskään syntyvyyteen. Suurin vaikutus äidinäidin läsnäololla oli taaperoiden selviytymiseen. Selvää koko lapsuuden läpi kestävää vaikutusta selviytymiseen ei havaittu. Tähän saattaa vaikuttaa se, että lapsikuolleisuus yli 5-vuotiailla lapsilla oli vähäisempää.
1700–1800-lukujen Suomessa taudit olivat yleisin syy varhaislapsuuden kuolemissa. Isoäidit ovat voineet auttaa lastenhoidossa, ruuan hankinnassa, rahallisesti tai levittämällä tietoa ja vaikuttaa näin lastenlastensa selviytymismahdollisuuksiin. Äidinäidit vaikuttivat eloonjäämiseen isorokon, keuhkotulehduksen ja ripulin osalta, mutta selvää vaikutusta tuhkarokkoon ja tapaturmiin ei havaittu.
Tuhkarokon aiheuttama heikentynyt immuunipuolustus saattaa heikentää hoivan ja ravinnon kautta tulevan avun vaikutuksia. Heikentyneen immuunipuolustuksen kautta lapset saattoivat myös kuolla muihin tauteihin, jolloin niitä ei ole laskettu tuhkarokkokuolemiksi. Tutkijat ajattelivat isoäitien hoivan ja viisauden ehkäisevän kuolemaan johtavia onnettomuuksia. Vesistöjen läheisillä tutkimusalueilla yli 50 prosenttia tapaturmista oli hukkumisia, joita voi olla isoäitienkään vaikea estää.
X-linkitetylle isoäitihypoteesille ei löydetty tukea esiteollisen ajan suomalaispopulaatiosta, koska ne naispuoliset lapsenlapset, joilla oli vain isänäiti läsnä eivät selviytyneet paremmin kuin ne, joilla oli vain äidinäiti läsnä.