stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Täydennyslentolaivue 35
Jatkosota

Lentokoulutusta antavan Täydennyslentorykmentin ja sen alaisten lentolaivueiden perustamisesta seuraavan liikekannallepanon sattuessa päätettiin ilmavoimien esikunnan heinä-elokuussa 1940 tekemillä päätöksillä.
Täydennyslentolaivue 35 perustettiin muiden kahden täydennyslaivuuen tapaan 18. kesäkuuta 1941 [lähde? ] osana jatkosodan liikekannallepanoa. Laivueen tehtävänä oli pääasiassa lentorykmentti 3:n ohjaajien jatkokouluttaminen rintamakelpoisiksi. Perustetulle laivueelle alistettiin myös sen aiemman lakkautuksen yhteydessä syntynyt lentolaivue 34. LLv 34:n komentaja majuri Olavi Ehrnrooth määrättiin samalla T-LLv 35:n komentajaksi. Laivue oli sijoitettu Parolaan ja siihen kuului alkuun kolme lentuetta. 3. lentueen kalustona oli 4–10 Fokker D.XXI -hävittäjää, 2. kalustona saman verran VL Pyry -harjoitushävittäjiä, sekä 1. kalustona Gloster Gamecock, Bristol Bulldog, Polikarpov I-152 ja Jaktfalken II -koneita. Laivueen käytössä oli lisäksi muutamia VL Kotkia, VL Tuiskua ja de Havilland Mothia.
Laivueen sijoituspaikka siirrettiin Vesivehmaalle 1. lokakuuta 1941, jolloin siihen yhdistettiin myös T-LLv 25 ja sille jo aiemmin alistettu LLv 34. Konekannan kasvun seurauksena perustettiin 4. lentue, joka sai käyttöönsä 4–6 Gloster Gauntletia. Lentue tosin lakkautettiin jo heinäkuun 1942 puolivälissä kaluston kulumisen seurauksena. Fokker-lentue siirrettiin toukokuussa 1942 Uttiin, kun Vesivehmaan ympäristöstä ei löytynyt riittävän suurta vesialuetta konekivääriammuntoja varten. Utin läheltä ammuntoihin valittu Haukkajärvi ei kuitenkaan myöskään ollut riittävän laaja, ja ammunnat tehtiinkin lopulta Joensuun lähistöillä heinä-elokuun vaihteessa 1942. Laivue palasi kuitenkin syyskuussa 1942 Vesivehmaalle, kun Vesijärven pohjoisosan todettiin soveltuvan ammuntoihin.
Komentajat

Einar Nuotio 9.10.1939 – 29.3.1940 (T-LLv 29)
Eino Carlsson 29.3.1940 – 21.4.1940 (T-LLv 35)
Otto Holm 21.4.1940 – 24.7.1940 (T-LLv 35, LLv 34)
Olavi Ehrnrooth 24.7.1940 – (LLv 34, T-LLv 35)
Urquinaonan metroasema

Urquinaona on vuonna 1926 avattu Barcelonan metron linjojen 1 ja 4 asema. Asema sijaitsee Plaça Urquinaona -aukion alla aivan kaupungin keskustassa, ja se on yksi Barcelonan metroverkoston vilkkaimmista.
Aiheesta muualla

Urquinaonan asema Trens de Catalunya -sivustolla (katalaaniksi)
Vasta-aurinko

Vasta-aurinko on halomuoto, joka näkyy vasta-aurinkopisteen eli taivaalla aurinkoa vastapäätä samalla korkeudella horisontista olevan kohdan kirkastumana.
Vasta-aurinko syntyy auringon korkeudesta ja jääkiteiden muodosta riippuen joko diffuusien vasta-aurinkokaarten risteyskohdan tai Wegenerin vasta-aurinkokaarten ja horisonttirenkaan risteyskohdan kirkastumana. Vasta-auringon muodostavaa itsenäistä valon reittiä ei tunneta, mutta kaikkea ilmiöstä ei välttämättä tiedetä simulaatioidenkaan perusteella. Vasta-auringosta ilman vasta-aurinkokaaria ei kuitenkaan ole vakuuttavia valokuvia.
Vasta-auringon voi Suomessa havaita yläpilvissä keskimäärin 0,4 kertaa vuodessa, jääsumuissa noin kerran vuodessa.
Vee-Jay Records

Vee-Jay Recordsin julkaisema Jimmy Reedin single vuodelta 1956.
Vee-Jay Records on vuonna 1953 perustettu yhdysvaltalainen levy-yhtiö. Sen toimipaikka on Chicago, ja se on erikoistunut bluesiin, jazziin, rhythm and bluesiin ja rock and rolliin.
Levy-yhtiön perusti aviopari Vivian Carter ja James Bracken, ja yhtiön nimi on mukaelma heidän etunimistään. Vee-Jay oli myös ensimmäisiä afroamerikkalaisia levy-yhtiöitä, ja sen ensimmäisiä merkittäviä esittäjiä olivat blues-laulajat Jimmy Reed, Memphis Slim ja John Lee Hooker, sekä R&B-tyyliset lauluyhtyeet The Spaniels, The Dells ja The Eldorados. 1960-luvulla Vee-Jaystä kasvoi suuri soul-levy-yhtiö, kun Jerry Butler, Gene Chandler, Dee Clark ja Betty Everett saavuttivat kaikki hittejä. Pop-
ja rockmusiikin puolella suosiota saavutti yhtiön ensimmäinen valkoinen kiinnitys, The Four Seasons. Lisäksi Vee-Jay julkaisi The Beatlesin ensimmäisiä albumeja Yhdysvalloissa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Vee-Jay Records
Tšetšeenin kieli

| Tšetšeeni |
| --- | --- |
 Tšetšeenin puhuma-alueet
Oma nimi:  Нохчийн мотт/Nohçiyn mott
Muu nimi:  Tshetsheeni
Tiedot
Alue:   Tšetšenia
Virallinen kieli:   Tšetšenia  Dagestan
Puhujia:  1 393 000
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen, kyrillinen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  pohjoiskaukasialaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  ce
ISO 639-2:  che
ISO 639-3:  che
 Ohje 
Tšetšeenin kieli (нохчийн мотт, noxçiyn mott) on tšetšeenien puhuma kieli, joka kuuluu pohjoiskaukasialaiseen kielikuntaan. Tšetšeenin lähimmät sukukielet ovat naapuritasavallassa puhuttu inguušin kieli sekä Georgiassa batsin kieli. Kielen nimi tulee kylästä, jossa venäläisten väitetään ensimmäisen kerran kohdanneen tšetšeenin puhujia.
Tšetšeenin kielellä on noin 1 393 000 puhujaa. Suurin osa heistä asuu Tšetšeniassa, jossa kieli on virallinen kieli. Lisäksi tšetšeeninkielisiä vähemmistöjä on naapuritasavalloissa Dagestanissa (noin 70 000), Ingušiassa (noin 95 400) ja Kalmukiassa (noin 6 100) sekä muualla Venäjällä ja Turkissa, Jordaniassa ja Syyriassa.
Historia

Perinteisesti tšetšeenit ovat pitäneet kulttuuri- ja kirjakielinään arabiaa, turkkia ja venäjää. Kielessä onkin runsaasti venäläisiä ja arabialaisia lainasanoja.
1700-luvun lopulla kielestä koottiin Katariina Suurelle noin 400 sanan sanasto. Ensimmäiset tutkimukset tšetšeenin kielestä tehtiin Venäjän pääesikunnan toimeksiannosta, ja Pjotr Uslar julkaisi vuonna 1888 kielen kieliopin.
Varsinainen tšetšeenin kirjakieli luotiin 1900-luvun alussa. Silloin otettiin käyttöön latinalainen kirjaimisto, joka korvasi siihen asti käytetyn arabialaisen kirjaimiston. Latinalainen kirjaimisto oli käytössä 1920-luvun puolivälistä vuoteen 1938 asti, jolloin otettiin käyttöön kyrillinen kirjaimisto. Separatistinen hallitus otti uuden latinalaisen kirjaimiston käyttöön 1992. Päätös oli poliittinen, ja sillä vastustettiin venäläisyyttä. Se johti myös siihen, etteivät kielen puhujat enää osanneet lukea kieltä. Toisen Tšetšenian sodan jälkeen Tšetšeniassa on käytetty kyrillistäkin kirjaimistoa.
Fonologia

Tšetšeenin kielessä on paljon konsonantteja, murteesta riippuen noin 40–60. Se on kieliopiltaan hyvin omintakeinen, ja kielitieteilijöille se on mielenkiintoinen tutkimuskohde. Kielessä on myös runsaasti vokaaleja (noin 44) ja diftongeja.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Labiaali | Alveolaari | Palataali | Velaari | Uvulaari | Faryngaali | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m | n |  |  |  |  |  |
| Klusiili | Norm. | p | b | t | d |  | k | g | q | ʕ | ʔ |
| Klusiili | Fortis | pː | tː |  | kː | qː |  |  |
| Klusiili | Ejek. | pʼ | tʼ |  | kʼ | qʼ |  |  |
| Affrikaatta | Norm. |  | ts | dz | tʃ | dʒ |  |  |  |  |
| Affrikaatta | Fortis |  | tsː | tʃː |  |  |  |  |
| Affrikaatta | Ejek. |  | tsʼ | tʃʼ |  |  |  |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi | f | v | s | z | ʃ | ʒ | x | ɣ |  | ħ | h |
| Tremulantti | Tremulantti |  | r̥ | r |  |  |  |  |  |
| Approksimantti | Approksimantti | w |  | j |  |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i | y |  | u |
| Puolisuppea | e | ø | ə | o |
| Puoliväljä |  | ə |  |
| Lähes väljä | æ |  |  |
| Väljä |  | a |  |
Lähde:
Kirjaimisto

Tšetšeenin kielen kirjoittamiseen käytetään pääasiassa kyrillistä kirjaimistoa, mutta myös latinalainen ja arabialainen aakkosto ovat käytössä. Lisäkirjaimia ovat Ӏ (palotška) ja ь (kyrillinen Ӏ korvataan tietotekniikan ongelmien vuoksi usein latinalaisella I-kirjaimella tai 1:llä). Esimerkiksi аь on [ɑ] (ä), уь [ɨ] (y), гІ lausutaan kuten arabian غ ja хь ح. Digrafeja kohdellaan pääasiassa yksikköinä.
| Kyrillinen | Nimi | Latinalainen | Nimi | Ääntämys (IPA) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | а | A a | a | /ə/, /ɑː/ |
| Аь аь | аь | Ä ä | ä | /æ/, /æː/ |
| Б б | бэ | B b | be | /b/ |
| В в | вэ | V v | ve | /v/ |
| Г г | гэ | G g | ge | /ɡ/ |
| ГӀ гӀ | гӀа | Ġ ġ | ġa | /ɣ/ |
| Д д | дэ | D d | de | /d/ |
| Е е | е | E e | e | /e/, /ɛː/, /je/, /ie/ |
| Ё ё | ё | yo |  | /jo/ jne. |
| Ж ж | жэ | Ƶ ƶ | ƶe | /ʒ/, /dʒ/ |
| З з | зэ | Z z | ze | /z/, /dz/ |
| И и | и | I i | i | /ɪ/ |
| Ий ий |  | Ii ii |  | /iː/ |
| Й й (я, ю, е) | доца и | Y y | doca i | /j/ |
| К к | к | K k | ka | /k/ |
| Ккх ккх |  | Kk kk |  | /kː/ |
| Кх кх | кх | Q q | qa | /q/ |
| Кхкх кхкх |  | Qq qq |  | /qː/ |
| Къ къ | къа | Q̇ q̇ | q̇a | /qʼ/ |
| КӀ кӀ | кӀа | Kh kh | kha | /kʼ/ |
| Л л | лэ | L l | el | /l/ |
| М м | мэ | M m | em | /m/ |
| Н н | нэ | N n | en | /n/ |
| О о | о | O o | o | /o/, /ɔː/, /wo/, /uo/ |
| Оь оь | оь | Ö ö | ö | /ɥø/, /yø/ |
| П п | пэ | P p | pe | /p/ |
| Пп пп |  | Pp pp |  | /pː/ |
| ПӀ пӀ | пӀа | Ph ph | pha | /pʼ/ |
| Р р | рэ | R r | er | /r/ |
| РхӀ рхӀ |  | Rh rh |  | /r̥/ |
| С с | сэ | S s | es | /s/ |
| Сс сс |  | Ss ss |  | /sː/ |
| Т т | тэ | T t | te | /t/ |
| Тт тт |  | Tt tt |  | /tː/ |
| ТӀ тӀ | тӀа | Th th | tha | /tʼ/ |
| У у | у | U u | u | /uʊ/ |
| Ув ув |  | Uu uu |  | /uː/ |
| Уь уь | уь | Ü ü | ü | /y/ |
| Ф ф | фэ | F f | ef | /f/ |
| Х х | хэ | X x | xa | /x/ |
| Хь хь | хьа | Ẋ ẋ | ẋa | /ʜ/ |
| ХӀ хӀ | хӀа | H h | ha | /h/ |
| Ц ц | цэ | C c | ce | /ts/ |
| ЦӀ цӀ | цӀа | Ċ ċ | ċe | /tsʼ/ |
| Ч ч | чэ | Ç ç | çe | /tʃ/ |
| ЧӀ чӀ | чӀа | Ç̇ ç̇ | ç̇e | /tʃʼ/ |
| Ш ш | шэ | Ş ş | şa | /ʃ/ |
| Щ щ | щэ |  |  |  |
| (Ъ) ъ | чӀогӀа хьаьрк | Ə ə | ç̇oġa ẋärk | /ʔ/ |
| (Ы) ы | ы |  |  |  |
| (Ь) ь | кӀеда хьаьрк |  |  |  |
| Э э | э | E e | e | /e/ jne. |
| Ю ю | ю | yu |  | /ju/ jne. |
| Юь юь | юь | yü |  | /jy/ jne. |
| Я я | я | ya |  | /ja/ jne. |
| Яь яь | яь | yä |  | /jæ/ jne. |
| Ӏ Ӏ | Ӏа | J j | ja | /ʡ/, /ˤ/ |
Kielioppi

Tšetšeenin nominit jaetaan kuuteen taivutusluokkaan tai sukuun, joiden sanoilla on sama prefiksi. Verbi taipuu nominin suvun mukaan muttei persoonissa. Tšetšeeni on ergatiivinen kieli. Nomineilla on kahdeksan sijaa: nominatiivi, genetiivi, datiivi, ergatiivi, allatiivi, instrumentaali, latiivi ja vertailusija eli komparatiivi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Pohjoiskaukasialaiset kielet
batsi
inguuši
tšetšeeni
Tyttöjen Talo

Tyttöjen Talo on tytöille suunnattu nuorisotila, jossa tehdään sukupuoli- ja kulttuurisensitiivistä sosiaalista nuorisotyötä.
Tyttöjen Taloja ylläpitävät paikalliset setlementtiyhdistykset. Helsingin Tyttöjen Talo on Helsingin kaupungin kanssa yhteistyössä rahoitettava kumppanuustalo. Tyttöjen Taloilla toimivia erilaisia työaloja on kehitetty kehittämishankkeiden kautta, joiden jälkeen ne ovat vakiintuneet osaksi talojen toimintaa.
Tyttöjen Talot ovat avoimia kaikille 12–28-vuotiaille tytöille ja nuorille naisille. Ne ovat auki myös iltaisin, eikä Talossa käymiseen tarvitse varata aikaa. Toiminta on tytöille maksutonta. Tyttöjen Taloissa tehtävä työ ei ole viranomaistoimintaa, vaan järjestölähtöistä työtä, jossa tehdään tiivistä yhteistyötä useiden eri tahojen kanssa. Tyttöjen Taloissa on töissä ammattilaisia ja vapaaehtoisina aikuisia naisia.
Tyttöjen Talo on kehitetty Suomessa setlementtiliikkeen piirissä ja niitä on Helsingissä, Kuopiossa, Oulussa, Tampereella, Turussa ja Rovaniemellä. Ensimmäinen Tyttöjen Talo perustettiin vuonna 1999 Helsinkiin. Tyttöjen Talo on Kalliolan setlementtiin kuuluvan Loisto Setlementti ry:n (entinen Kalliolan Nuoret ry) rekisteröimä.
Tyttöjen Talojen työ perustuu setlementtiarvoihin, joita ovat yksilön arvokas kohtaaminen, hänen omien voimavarojensa tukeminen, yhteisöllisyys ja erilaisuuden kunnioittaminen.
Osallisuus ja nuorten omaehtoinen toiminta on myös tärkeä osa tyttötyötä, ja sitä pyritään tukemaan tyttötyössä. Osallisuuden kokemusten kautta tyttötyö voi avata nuorille oivalluksia kohti omaehtoista vaikuttamista omaan elämään, yhteisöön ja yhteiskuntaan.
Tyttöjen Talojen toiminnan ytimessä

Tyttöjen Talon kivijalka on avoin toiminta. Avoin toiminta tarkoittaa Avointa kahvilaa, jossa voi oleskella ja jutella rennossa ilmapiirissä muiden tyttöjen ja aikuisten työntekijöiden ja vapaaehtoisten seurassa. Avoimesta toiminnasta tytöt voivat siirtyä halutessaan vuorovaikutteiseen tyttöryhmätoimintaan tai tarvittaessa myös yksilötuen piiriin.
Vuorovaikutteisilla tyttöryhmillä tarkoitetaan tavoitteellisia ryhmiä, joihin valitaan jäsenet ennalta määrätyksi ajaksi. Tyttöjä yhdistää jokin asia, joka voi olla vaikka ujous ja sosiaalinen jännittäminen tai vanhempien päihde- tai mielenterveysongelmat. Vertaisuus on ryhmätoiminnassa erittäin tärkeää. Myös tavoitteelliset harrastusryhmät ovat vuorovaikutteisia tyttöryhmiä.
Joskus tyttö saattaa tarvita myös yksilötukea, joka voi olla keskusteluapua, tuen ja tukiverkoston tarpeen kartoitusta ja ohjaamista voimakkaamman tuen piiriin esimerkiksi julkisessa palvelujärjestelmässä.
Moninaisia työaloja

Tyttöjen Talon konseptiin kuuluvia työaloja ovat Nuoret Äidit -toiminta, Monikulttuurinen tyttötyö, Pop In -seksuaalineuvontavastaanotto ja seksuaalinen väkivaltatyö. Tyttöjen Talon vahvuus on, että se pystyy tarjoamaan monipuolista tukea yhdestä paikasta. Kaikki työalat ovat syntyneet tarpeiden pohjalta paikallisesti ja alueellisesti, minkä vuoksi kaikkia työaloja ei löydy jokaiselta Tyttöjen Talolta.
Sukupuoli- ja kulttuurisensitiivisyys

Tyttöjen Taloissa tehdään tyttöjen ja nuorten naisten tarpeista nousevaa sukupuoli- ja kulttuurisensitiivistä sosiaalista nuorisotyötä. Sukupuolisensitiivisen työotteen lähtökohtana on naiseksi kasvamisen erityispiirteet huomioiva lähestymistapa, jonka avulla tyttöjä ja nuoria naisia tuetaan kasvamaan omannäköisiksi naisiksi yhteisöllisessä ilmapiirissä. Tyttöjen Taloilla pyritään vastaamaan myös erityistä tukea tarvitsevien tyttöjen tarpeisiin ja heidän elämänhallinnallisten valmiuksiensa vahvistamiseen.
Tyttöjen Talojen työotteessa sukupuolisensitiivisyys merkitsee herkkyyttä huomioida sukupuolen erilaisia merkityksiä. Sukupuolisensitiivisessä tyttö- ja poikatyössä tunnistetaan erilaisia tyttönä ja poikana olemisen tapoja, minkä kautta pyritään purkamaan, avaamaan ja laajentamaan sukupuolittuneita käyttäytymismalleja. Tärkeää on omannäköisen identiteetin pohtiminen ja etsiminen.
Sukupuolisensitiivisessä työssä rohkaistaan jokaista löytämään omat vahvuutensa ja voimavaransa, kuuntelemaan itseään, ja olemaan rohkeasti sellainen kuin itse on. Samalla pyritään vahvistamaan kykyjä ja taitoja olla yhdessä muiden kanssa ja tarjotaan mahdollisuus olla osa yhteisöä. Sukupuolisensitiivisessä työssä tunnistetaan ja ymmärretään tyttöjen ja poikien erilaiset kasvun ja kehityksen erityiskysymykset ja korostetaan sitä, että tyttöjen ja poikien kasvun kipukohdat ovat pitkälti sukupuolisidonnaisia. Sukupuolisensitiivinen työ merkitsee oman sukupuolen nostamista esiin myönteisenä voimavarana, muttei kuitenkaan arvoteta sukupuolia keskenään huonommaksi tai paremmaksi.
Kulttuurisensitiivisyyden kautta herkistytään huomioimaan eri kulttuurien erityispiirteitä. Sukupuolisensitiivisessä tyttö- ja poikatyössä tämä tarkoittaa sitä, että monikulttuuriset tytöt tai pojat eivät ole yhtenäinen ryhmä ja että kulttuuri on paljon muutakin kuin etnisyyttä. Kulttuurilla voidaan tarkoittaa lukuisia erilaisia olemisen tapoja: nuorisokulttuureja, erilaisia elämisentapoja, seksuaalista suuntautumista, yhteiskunnallista osallistumista. Nuoret rakentavat identiteettiään näiden erilaisten kulttuurien vaikutuksessa ja risteyksissä.
Kulttuuri- ja sukupuolisensitiiviseen työotteeseen sisältyy se, että työntekijä herkistyy itse tunnistamaan omia arvojaan ja normejaan. On tärkeää, että työntekijä tiedostaa ja tunnistaa omia käsityksiään sukupuolesta, seksuaalisuudesta ja kulttuureista ja rohkaistuu tarkastelemaan näitä kriittisesti.
Tilan merkitys

Tyttöjen Taloissa sisustuksen suunnitteleminen kutsuvaksi ja kodinomaiseksi on tärkeää. Sisustuksessa käytettävät kuvat ja esineet valitaan siten, että ne koskettavat tyttöjen ja naisten elämää. Monilla Tyttöjen Taloilla tytöt ovat itse osallistuneet tilan suunnitteluun ja sisustamiseen. Tilasta pidetään yhdessä huolta, mikä rakentaa yhteisöllisyyttä ja tekee siitä oman.
Tyttöjen Taloja on Helsingissä, Espoossa, Kuopiossa, Oulussa, Tampereella ja Turussa.
Aiheesta muualla

Helsingin Tyttöjen Talo
Espoon Tyttöjen Talo
Kuopion Tyttöjen Talo
Oulun Tyttöjen Talo
Rovaniemen Tyttöjen Talo
Tampereen Tyttöjen Talo
Turun Tyttöjen Talo
Ylen Elävä arkisto: Tyttöjen Talo tarjoaa turvaa ja läsnäoloa
Ulappa (albumi)

| Ulappa Esa Kotilainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. kesäkuuta 2015
 Tuottaja(t): Esa Kotilainen
 Tyylilaji: elektroninen musiikki
 Kesto: 53.38
 Levy-yhtiö: Presence (PRECD 049)
Esa Kotilaisen muut julkaisut
| Perhosniitty 2013 | Ulappa 2015 | Jäänalainen II 2018 |
Ulappa on kosketinsoittaja Esa Kotilaisen albumi, joka julkaistiin 17. kesäkuuta 2015. Kotilainen on säveltänyt, esittänyt, sovittanut, äänittänyt ja miksannut levyn.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Esa Kotilainen.
Jäänalainen (Under the Ice) – 15.56
Pinta (Surface) – 27.13
Ulappa (Offing) – 10.52
Uuden-Seelannin ralli 2012

|  Uuden-Seelannin ralli 2012 |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 13 osakilpailusta kaudella 2012. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën)
Toinen:   Mikko Hirvonen  Jarmo Lehtinen  (Citroën)
Kolmas:   Petter Solberg  Chris Patterson  (Ford)
Uuden-Seelannin ralli 2012 (virallisesti 42. Brother Rally New Zealand 2012) oli Rallin MM-sarjan kauden 2012 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 22–24. kesäkuuta. Kilpailun voitti Citroënin Sébastien Loeb.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën DS3 WRC | 4:04.51,2 |  | 25+1 |
| 2. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Citroën DS3 WRC | 4:05.20,8 | +29,6 | 18 |
| 3. |  Petter Solberg |  Chris Patterson | Ford Fiesta RS WRC | 4:06.27,6 | +1.36,4 | 15+2 |
| 4. |  Jevgeni Novikov |  Denis Giraudet | Ford Fiesta RS WRC | 4:07.04,8 | +2.13,6 | 12 |
| 5. |  Thierry Neuville |  Nicolas Gilsoul | Citroën DS3 WRC | 4:07.33,6 | +2.42,4 | 10 |
| 6. |  Daniel Sordo |  Carlos del Barrio | Mini John Cooper Works WRC | 4:07.54,3 | +3.03,1 | 8 |
| 7. |  Jari-Matti Latvala |  Miikka Anttila | Ford Fiesta RS WRC | 4:09.44,1 | +4.52,9 | 6+3 |
| 8. |  Armindo Araújo |  Miguel Ramalho | Mini John Cooper Works WRC | 4:14.27,6 | +9.36,4 | 4 |
| 9. |  Ken Block |  Alex Gelsomino | Ford Fiesta RS WRC | 4:15.21,5 | +10.30,3 | 2 |
| 10. |  Manfred Stohl |  Ilka Minor | Ford Fiesta RS WRC | 4:16.17,5 | +11.26,3 | 1 |
Lähde:
Muuta

Thierry Neuvillen ensimmäinen kilpailu Qatarilla.
Manfred Stohlin uran viimeinen kilpailu.
Ullersmon vankila

Ullersmon vankila
Ullersmon vankila (norj. Romerike fengsel, avdeling Ullersmo) on Ullensakerin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa sijaitseva vankila, joka on perustettu vuonna 1970. Vankilassa on tilaa 160 vangille, ja parin kilometrin päässä sijaitsee Kroksrudin avovankila.
Ullerson vankila luokitellaan korkean turvallisuustason vankilayksiköksi. Vankila on tarkoitettu miesvangeille, joilla on pitkät tuomiot vakavista rikoksista, ulkomaalaisille vangeille ilman yhteyksiä Norjaan, sekä rikoksista epäiltynä pidätetyille henkilöille. Helmikuun 2024 lopusta alkaen Bredtveitin vankila ja naisten säilöönottolaitos on siirretty tilapäisesti Ullersmon vankilaan rakenteellisten ongelmien takia. Ullersmossa naisvangeille on perustettu oma erillinen osasto, joka on täysin erillään miesvangeista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ullersmon vankila Wikimedia Commonsissa
Uinti kesäolympialaisissa 1952 – naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviesti

| Uinti  Kesäolympialaisissa 1952  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 100 m | miehet |   | naiset |  |
| 400 m | miehet |   | naiset |  |
| 1500 m | miehet |  |  |  |
Selkäuinti
| 100 m | miehet |   | naiset |  |
Rintauinti
| 200 m | miehet |   | naiset |  |
Vapaauintiviesti
| 4 x 100 m |  |   | naiset |  |
| 4 x 200 m | miehet |   |  |  |
Naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviestiin Helsingin olympiakisoissa osallistui 13 joukkuetta, yhteensä 53 uimarin voimin. Kilpailu suoritettiin kahdessa vaiheessa. Välieriä ei ollut, vaan alkukilpailun kahdeksan nopeinta joukkuetta selvisi suoraan loppukilpailuun. Vaihdot alku- ja loppukilpailun välissä olivat sallittuja ilman rajoituksia. Vain Unkari vaihtoi yhden uimarin loppukilpailuun. Kilpailu käytiin 30. heinäkuuta - 1. elokuuta Helsingin uimastadionilla.
Alkuerät

| # | Kilpailijat | Alku- erä | Aika | Sijoitus erässä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat Evelyn Kawamoto 1.08,3 Jacqueline LaVine 1.06,7 Marie Stepan 1.07,0 Jody Alderson 1.06,1 | II | 4.28,1 | 1 |
| 2 |  Alankomaat  Marie-Louise Linssen-Vaessen 1.07,5 Koosje van Voorn 1.08,3 Johanna Termeulen 1.07,2 Irma Heijting-Schuhmacher 1.07,6 | II | 4.30,6 | 2 |
| 3 |  Unkari  Mária Littomeritzky 1.09,1  Éva Novák 1.06,2  Ilona Novák 1.08,5 Katalin Szöke 1.08,7 | I | 4.32,5 | 1 |
| 4 |  Iso-Britannia  Phyllis Linton 1.09,5  Jean Botham 1.09,0  Angela Barnwell 1.08,3  Lillian Preece 1.09,2 | I | 4.36,0 | 2 |
| 5 |  Tanska  Rita Larsen 1.11,0 Mette Petersen 1.09,1  Greta Andersen 1.10,1  Ragnhild Andersen-Hveger 1.06,2 | I | 4.36,4 | 3 |
| 6 |  Ruotsi  Ingrid Lundquist 1.10,3  Marion Andersson 1.08,3  Maud Berglund 1.07,2  Eva Fredin 1.07,5 | II | 4.38,1 | 3 |
| 7 |  Ranska  Josette Aréne 1.08,6  Marysel Morandini 1.11,9  Gaby Tanguy 1.11,2  Ginette Jany 1.10,3 | II | 4.42,0 | 4 |
| 8 |  Saksa  Vera Schäferkordt 1.12,1  Katharine Jansen 1.12,6  Elisabeth Rechlin 1.08,8  Gisela Jacob 1.09,2 | I | 4.42,7 | 4 |
| 9 |  Italia  Maria Nardi 1.14,0  Fides Benini 1.11,2  Eva Belaise 1.15,2  Romana Calligaris 1.12,2 | I | 4.52,6 | 5 |
| 10 |  Japani  Yasuko Oishi 1.14,1  Fumiko Sakaguchi 1.13,8  Misako Tamura 1.13,7  Sadako Yamashita 1.12,4 | I | 4.54,0 | 6 |
| 11 |  Kanada  Irene Strong 1.14,2  Lenora Fisher 1.17,3  Gladys Priestley 1.11,8  Kathleen McNamee 1.11,5 | II | 4.54,8 | 5 |
| 12 |  Belgia  Nicole Guilini 1.13,6  Huguette Peeters 1.15,2  Irène Possemiers 1.12,8  Sybille Verckist 1.13,2 | II | 4.54,8 | 6 |
| 13 |  Suomi  Raili Riuttala 1.13,6  Ritva Koivula 1.16,5  Anneli Haaranen 1.15,1  Ritva Järvinen 1.10,8 | II | 4.56,0 | 7 |
Loppukilpailu

| # | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Unkari  Ilona Novák 1.07,8  Judit Temes 1.05,8  Éva Novák 1.05,1 Katalin Szöke 1.05,7 | 4.24,4 |
| 2 |  Alankomaat  Marie-Louise Linssen-Vaessen 1.08,1 Koosje van Voorn 1.07,8 Johanna Termeulen 1.06,5 Irma Heijting-Schuhmacher 1.06,6 | 4.29,0 |
| 3 |  Yhdysvallat Jacqueline LaVine 1.08,1 Marie Stepan 1.07,7 Jody Alderson 1.06,3 Evelyn Kawamoto 1.08,0 | 4.30,1 |
| 4 |  Tanska  Rita Larsen 1.10,1 Mette Petersen 1.08,6  Greta Andersen 1.10,5  Ragnhild Andersen-Hveger 1.07,0 | 4.36,2 |
| 5 |  Iso-Britannia  Phyllis Linton 1.10,1  Jean Botham 1.09,7  Angela Barnwell 1.07,8  Lillian Preece 1.10,2 | 4.37,8 |
| 6 |  Ruotsi  Ingrid Lundquist 1.10,7  Marion Andersson 1.10,2  Maud Berglund 1.10,3  Eva Fredin 1.07,8 | 4.39,0 |
| 7 |  Saksa  Elisabeth Rechlin 1.09,2  Vera Schäferkordt 1.10,0  Katharine Jansen 1.12,4  Gisela Jacob 1.08,7 | 4.40,3 |
| 8 |  Ranska  Gaby Tanguy 1.11,2  Marysel Morandini 1.12,5  Ginette Jany 1.09,8  Josette Aréne 1.10,6 | 4.44,1 |