stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1984
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – Namibian vapautusjärjestön SWAPOn perustajajäsen Herman Toivo ya Toivo saapui vierailulle Suomeen pääministeri Kalevi Sorsan kutsumana.
1. kesäkuuta – Saippuasarja Dynastiaa alettiin esittää Suomen televisiossa.
3. kesäkuuta − Keskustapuolueen jäsenjärjestönä toiminut Liberaalinen Kansanpuolue valitsi uudeksi puheenjohtajakseen Kyösti Lallukan. LKP oli pudonnut eduskunnasta vuoden 1983 vaaleissa.
5. kesäkuuta – Intian joukot aloittivat hyökkäyksen sikhien Kultaiseen temppeliin.
7. kesäkuuta – Keskusrikospoliisi etsintäkuulutti Tampereen kaupunginjohtajan Pekka Paavolan. Paavolaa haluttiin kuulla hänen kesämökkinsä rakentamiseen liittyneistä epäselvyyksistä Noppa-jutun oikeuskäsittelyn yhteydessä.
10. kesäkuuta – SDP:n puheenjohtaja, pääministeri Kalevi Sorsa arvosteli tiedotusvälineitä puoluekokouksessa Lahdessa. Hän sanoi ”infokratian” olevan vaaraksi kansanvallalle.
13. kesäkuuta − englantilainen kirjailija David Yallop julkaisi kohua aiheuttaneen kirjansa In God's Name: An Investigation Into the Murder of Pope John Paul I, jossa väitettiin, että Johannes Paavali I oli murhattu 1978.
16. kesäkuuta − Valtiovarainministeri John Turner valittiin Kanadaa hallinneen liberaalipuolueen johtajaksi ja hieman myöhemmin maan pääministeriksi.
18. kesäkuuta – Vantaan kaupunginvaltuusto hyväksyi uuden tiedekeskuksen rakentamisen Tikkurilaan.
20. kesäkuuta – Ranskan presidentti François Mitterrand saapui viralliselle vierailulle Neuvostoliittoon. Mitterrand otti vierailunsa aikana esille toisinajattelija Andrei Saharovin tapauksen, mikä herätti närkästystä isännissä.
24. kesäkuuta – Tampereen kaupunginjohtajan Pekka Paavolan etsinnät lopetettiin sen jälkeen kun syyteoikeus hänen kesämökkiinsä liittyneistä Noppa-lahjuksista oli rauennut.
27. kesäkuuta – Rantasalmen kirkko tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa.
29. kesäkuuta − Tampereen kaupunginjohtaja Pekka Paavola palasi kotiin lomamatkaltaan Keski-Euroopasta. Hän ilmoitti saaneensa kuulla häntä koskeneista etsinnöistä vasta soitettuaan vaimolleen 28. kesäkuuta ja kiisti kaikki häneen Noppa-jutun vuoksi kohdistetut epäilyt.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Suomessa astui voimaan kaikkia kansalaisia koskeva lääkevahinkovakuutus, joka korvasi Suomessa myytävän lääkkeen käyttäjälleen aiheuttamat vahingot.
4. heinäkuuta – Neuvostoliiton entinen ulkoministeri, 94-vuotias Vjatšeslav Molotov, hyväksyttiin jälleen NKP:n jäseneksi. Ele oli lähinnä symbolinen. Molotov oli erotettu puolueesta Nikita Hruštšovin kaudella vuonna 1957 ja hän oli siitä lähtien vuosittain anonut puolueen jäsenyyttä.
7. heinäkuuta – Aulis Sallisen ooppera Kuningas lähtee Ranskaan sai ensiesityksensä Savonlinnan oopperajuhlilla. Keskiajalle sijoittuvan oopperan libreton oli kirjoittanut Paavo Haavikko.
18. heinäkuuta – Turvallisuuspoliisista erotettu mies ampui 20 ihmistä ja haavoitti kolmeatoista hampurilaisravintolassa Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Poliisin tarkka-ampuja surmasi verityöntekijän.
18. heinäkuuta   – Riihimäen ongelmajätelaitos otettiin koekäyttöön.
25. heinäkuuta – Saljut 7:n kosmonautista Svetlana Savitskajasta tuli ensimmäinen avaruuskävelyn suorittanut nainen.
26. heinäkuuta – Kansanedustaja Liisa Kulhia erosi Keskustapuolueesta ja jatkoi sitoutumattomana.
27. heinäkuuta − Presidentti Mauno Koivisto kieltäytyi armahtamasta toimittaja Matts Dumellia tälle maanpetoksesta langetetusta vankeustuomiosta.
28. heinäkuuta–12. elokuuta – XXIII kesälympialaiset järjestettiin Los Angelesissa.
29. heinäkuuta – Kolme ihmistä kuoli pienkoneen epäonnistuneessa pakkolaskussa Äänekoskella.
31. heinäkuuta – 14 ihmistä kuoli ja useita loukkaantui pikajunan suistuttua kiskoilta Skotlannissa Edinburghin ja Glasgow'n välillä.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – Neuvostoliiton puoluelehti Pravda julkaisi NKP:n keskuskomitean päätöksen, jossa kehotettiin Viron puoluejohtoa tehostamaan taistelua kansallismielisyyttä ja länsimaisia vaikutteita vastaan. Päätöksessä viitattiin epäsuorasti Suomen Yleisradion TV-lähetyksiin, joiden katsottiin ruokkivan Moskovan kannalta kielteisiä ilmiöitä Virossa.
1. elokuuta –  Luoteis-Englannin Cheshirestä Lindowin suolta löydettiin suoruumis, joka myöhemmin nimettiin Lindow’n mieheksi.
4. elokuuta – Ylä-Volta vaihtoi nimensä Burkina Fasoksi.
4. elokuuta   – Suomen maaseudun puolue valitsi puoluekokouksessaan puheenjohtaja Pekka Vennamon uudelleen tehtäväänsä. Puoluesihteeri Urpo Leppänen jätti paikkansa ja hänen tilalleen valittiin puolueen järjestöpäällikkö Aaro Niiranen.
6. elokuuta – Suomi sai Los Angelesin olympiakisoissa yhden päivän aikana peräti viisi mitalia. Kultaa sai Juha Tiainen moukarinheitossa, hopeaa saivat Tiina Lillak keihäänheitossa ja Martti Vainio 10 000 metrin juoksussa sekä pronssia Arto Bryggare 110 metrin aitajuoksussa ja Pekka Niemi painonnostossa. Vainio kuitenkin menetti myöhemmin mitalinsa doping-tapauksen vuoksi.
6. elokuuta − Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustaja ja sen pää-äänenkannattajan Suomen Uutisten päätoimittaja Reijo Enävaara kuoli. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli lastentarhanopettaja Ulla Lehtinen (Bogdanoff).
11. elokuuta – Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganilta pääsi historiankirjoihin jäänyt lipsahdus, kun hän vitsaili auki jääneeseen mikrofoniin ennen radiohaastattelua säätäneensä Venäjän laittomaksi ja ”pommitusten alkavan viiden minuutin päästä”.
15. elokuuta – Kesko osti turkulaisen kodinkoneita ja viihde-elektroniikkaa myyvän Musta Pörssi -liikeketjun.
20. elokuuta − Rakennuskunta Haka osti jo pitkään myynnissä olleen tamperelaisen Rakennusliike Nopan koko osakekannan.
22. elokuuta – Ensimmäinen Mirjam Helin -laulukilpailu päättyi Helsingissä. Kilpailun naisten sarjan voitti kiinalainen sopraano Liang Ning ja miesten sarjan neuvostoliittolainen baritoni Vladimir Tšernov.
27. elokuuta – Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi uuden oopperatalon rakentamisen niin sanotulle sokeritehtaan tontille Töölönlahden rantaan. Helsingin kaupunki oli ostanut tontin vuonna 1962.
30. elokuuta – Nasa laukaisi avaruussukkula Discoveryn ensilennolleen. Alus palasi Maahan 5. syyskuuta.
31. elokuuta – Rahtilaiva Eira ajoi karille Merenkurkussa Ruotsin aluevesillä. Laivasta vuotanut öljy saastutti noin sadan saaren rannat ja surmasi tuhansia merilintuja.
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – Kulttuurihistoriallisesti arvokas, mutta osittain jo purettu Fontellin talo Pietarsaaressa paloi maan tasalle tuhopolttajan sytyttämänä. Talo oli suojeltu valtioneuvoston erityispäätöksellä.
1. syyskuuta   – Amer-yhtymä osti 88 prosenttia muun muassa Citroën- ja Toyota-autoja edustaneen Korpivaara Oy:n osakekannasta.
3. syyskuuta – Pasilan vanha asemarakennus siirrettiin kokonaisena Itä-Pasilan Veturitorille. Rakennuksen ostanut Rauhanliitto aikoi kunnostaa sen toimitiloikseen.
3. syyskuuta   − Pilapiirtäjä, professori Kari Suomalainen sai Suomen sarjakuvaseuran Pekka Puupää -hatun 1940-luvun lopulla piirtämästään Välskärin kertomuksia -sarjakuvasta.
4. syyskuuta – Itä-Saksa perui puoluejohtaja Erich Honeckerin syyskuun lopulle suunnitellun vierailun Länsi-Saksaan, koska Länsi-Saksassa vallitsi DDR:n mukaan ”vierailulle epäsuotuisa ilmapiiri”. Vierailun peruuntumisen todelliseksi syyksi arveltiin länsimaissa sitä, ettei Neuvostoliitto pitänyt vierailua suotavana.
12. syyskuuta − Hallitus teki periaatepäätöksen siviilipalvelun uudistamisesta. Päätöksellä vapautettiin Jehovan todistajat kokonaan asevelvollisuudesta. Siviilipalvelusaika piteni 12 kuukaudesta 16 kuukauteen.
20. syyskuuta – Yli 20 ihmistä kuoli ja noin 60 haavoittui Yhdysvaltain suurlähetystöä vastaan tehdyssä pommi-iskussa Libanonin pääkaupungissa Beirutissa. Islamilainen Pyhä sota -järjestö otti vastuun iskusta, joka tuhosi lähetystötalon täysin.
21. syyskuuta – Neuvostoliiton presidentti Konstantin Tšernenko nosti Suomen televisiossa esitetyssä puheessaan YYA-sopimuksen malliesimerkiksi kaikkien maailman maiden ja kansojen välisille suhteille. Tšernenkon puhetta pidettiin merkittävänä huomionosoituksena, koska Neuvostoliiton valtionpäämies ei ollut koskaan ennen antanut lausuntoja ulkomaisille televisioyhtiöille.
25. syyskuuta – Pääministeri Kalevi Sorsa matkusti viralliselle vierailulle Neuvostoliittoon. Edellisen vastaavanlaisen vierailun oli tehnyt Ahti Karjalainen vuonna 1971. Sorsa tutustui isäntiensä seurassa Neuvostoliiton "vuosisadan rakennushankkeeseen", Baikalin–Amurin rautatiehen.
25. syyskuuta − Iskelmälaulaja Olavi Virran muistopatsas paljastettiin Tampereella rautatieaseman viereisessä puistikossa. Patsaan oli veistänyt Aimo Taleva.
26. syyskuuta – Juoksija Martti Vainio kertoi saaneensa tietämättään testosteronia ja anabolisia steroideja B-vitamiiniruiskeen mukana Los Angelesissa.
26. syyskuuta   – Riihimäen ongelmajätelaitos vihittiin käyttöön.
28. syyskuuta − Valtakunnansovittelija Teuvo Kallio valittiin uudelle nelivuotiselle virkakaudelle.
Tapahtumia > Lokakuu

2. lokakuuta – Keskusrikospoliisi pidätti Tampereen kaupunginjohtajan Pekka Paavolan, jota epäiltiin jatketusta lahjusten otosta vuosina 1971–1982. Paavola vapautettiin 10. lokakuuta.
2. lokakuuta − Valtioneuvosto täytti 175 vuotta. Se oli perustettu Turussa vuonna 1809 hallituskonseljin nimellä.
3. lokakuuta − Suomi ja Itä-Saksa allekirjoittivat sopimuksen, jonka mukaan Itä-Saksa maksoi 6,1 miljoonan markan korvaukset Itä-Saksan alueelle toisen maailmansodan päätyttyä jääneestä suomalaisten yksityisten ja yritysten omaisuudesta. Itä-Saksa ei ollut tehnyt vastaavaa sopimusta minkään muun valtion kanssa.
10. lokakuuta – Kirjailija Aleksis Kiven syntymästä tuli kuluneeksi 150 vuotta.
11. lokakuuta − Suomen evankelisluterilaiset piispat julkistivat kannanoton, jossa he korostivat avioliiton elinikäistä luonnetta ja tuomitsivat avioliiton ulkopuoliset suhteet.
12. lokakuuta – Margaret Thatcher selvisi IRA:n aamuöisestä (02:51) pommi-iskusta Brightonin Grand Hoteliin, jossa oli tarkoitus järjestää konservatiivien puoluekokous. Viisi osallistujaa kuoli, ja teollisuusministeri Norman Tebbit vaimoineen loukkaantui. Thatcher vaati kokouksen jatkamista ja piti puheensa aamulla aikataulun mukaan.
12. lokakuuta – Kirkon koulutuskeskuksen johtaja, teologian tohtori Matti Sihvonen nimitettiin Kuopion hiippakunnan uudeksi piispaksi. Edellinen piispa Jukka Malmivaara jäi eläkkeelle.
16. lokakuuta – Suomen Israelin-suurlähettiläs Taneli Kekkonen tuomittiin Halikon kihlakunnanoikeudessa törkeästä rattijuopumuksesta neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen ja vuoden 1985 loppuun asti ulottuvaan ajokieltoon. Rikkeen vuoksi Kekkonen vapautettiin tehtävistään ja siirrettiin ulkoministeriön käytettäväksi.
17. lokakuuta – Seinäjoen pääkirkko Lakeuden Risti vaurioitui tulipalossa.
19. lokakuuta – Puolalainen katolinen pappi Jerzy Popiełuszko katosi. Solidaarisuus uskoi Puolan viranomaisten siepanneen hänet ja neljä turvallisuuspoliisin miestä tunnustikin 27. lokakuuta murhanneensa papin. Popieluszkon ruumis löytyi patoaltaasta Keski-Puolasta 30. lokakuuta ja hänen hautajaisiinsa 3. marraskuuta osallistui noin 250 000 ihmistä.
21.–22. lokakuuta – Suomessa pidettiin kunnallisvaalit. Suurin voittaja oli Suomen Maaseudun Puolue ja suurin häviäjä SKDL. Vihreät tekivät vaaleissa läpimurron saadessaan yli sata valtuustopaikkaa kymmenissä kunnissa.
25. lokakuuta – Kansanedustaja Pertti Paasio valittiin SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi Olli Helmisen tilalle. Helminen siirtyi Kansaneläkelaitoksen hallituksen jäseneksi.
31. lokakuuta – Kaksi sikhiä murhasi Indira Gandhin Intiassa. New Delhissä syttyi mellakoita ja 2 000 sikhiä tapettiin.
31. lokakuuta   – Suomen ulkoministeriö myönsi 1,5 miljoonan markan apupaketin Etiopian nälänhädästä kärsivien avustamiseen. Suomen Punainen Risti sai paketista 750 000, Unicef 500 000 ja Kansainvälinen Punainen Risti 250 000 markkaa.
Tapahtumia > Marraskuu

1. marraskuuta – SKDL:n puheenjohtaja, kansanedustaja Kalevi Kivistö nimitettiin Keski-Suomen läänin maaherraksi vuoden 1985 alusta lukien. Edellinen maaherra Kauko Sipponen siirtyi Elinkeinoelämän valtuuskunnan toimitusjohtajaksi Max Jakobsonin jäätyä eläkkeelle. Kivistön tilalle eduskuntaan nousi valtiotieteen kandidaatti Kati Peltola, joka oli tullut kansanedustajaksi varasijalta kahdesti aiemminkin.
2. marraskuuta – Josif Stalinin tyttären, vuonna 1967 länteen loikanneen Svetlana Allilujevan ilmoitettiin palanneen 13-vuotiaan tyttärensä Olgan kanssa Yhdysvalloista Neuvostoliittoon ja saaneen Neuvostoliiton kansalaisoikeudet, jotka oli riistetty häneltä vuonna 1970.
6. marraskuuta – Ronald Reagan voitti Walter F. Mondalen USA:n presidentinvaaleissa. Reagan sai enemmän valitsijamiehiä kuin kukaan hänen edeltäjänsä, 525.
12. marraskuuta – Marokko erosi Afrikan yhtenäisyysjärjestöstä OAU:sta, koska Länsi-Saharan oli sallittu osallistua täysivaltaisena jäsenenä järjestön huippukokoukseen Etiopian pääkaupungissa Addis Abebassa. Marokko oli ensimmäinen järjestöstä eronnut valtio.
13. marraskuuta – Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO vetosi maailman maihin avun saamiseksi Afrikan nälänhädästä kärsiville. Afrikan kuivuutta kuvattiin vuosisadan pahimmaksi ja nälänhätä vaivasi 27:ää maata.
13. marraskuuta − Presidentti Mauno Koivisto matkusti nelipäiväiselle viralliselle vierailulle Isoon-Britanniaan.
19. marraskuuta – Räjähdykset PEMEXin öljysäiliöillä ja tulipalo surmasivat 500 ihmistä San Juan Ixhuatepecissa Meksikossa (San Juanicon onnettomuus).
21. marraskuuta – Tampereen kaupunginvaltuusto päätti pidättää kaupunginjohtaja Pekka Paavolan virastaan Noppa-jutun tutkimusten ja mahdollisen oikeudenkäynnin ajaksi. Paavola valitti päätöksestä Hämeen lääninoikeuteen.
23. marraskuuta – Helsingin hovioikeus tuomitsi rakennushallituksen pääjohtajan Kalevi Sassin yhden vuoden ehdolliseen vankeuteen, 56 000 markan korvauksiin valtiolle sekä viraltapantavaksi. Viraltapano vaati vielä Korkeimman oikeuden vahvistuksen, mutta Sassi erotettiin jo ennen sitä marraskuun lopulla.
24. marraskuuta – Oikeuskansleri Kai Korte ehdotti syyttäjän tehtävien siirtämistä pois oikeuskanslerilta erityiselle valtakunnansyyttäjälle. Kortteen mielestä oikeuskanslerin työhön toisaalta ylimpänä syyttäjäviranomaisena ja toisaalta syyttäjien valvojana sisältyi piilevä ristiriita.
27. marraskuuta – Neuvostoliitto kutsui Helsingin-suurlähetystössään työskennelleen ministerineuvos Viktor Vladimirovin kotiin ja nimitti hänen tilalleen Feliks Karasevin. Vladimirov poistui Suomesta joulun aikaan ja Karasev saapui Helsinkiin vuoden 1985 alussa.
27. marraskuuta − Komisario Sulo Aittoniemi siirrettiin syrjään ns. Noppa-jutun tutkimuksista, joka koski epäiltyä Tampereen poliitikkojen lahjontaa.
29. marraskuuta – Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF julisti juoksija Martti Vainion elinikäiseen kilpailukieltoon, mitätöi hänen suorituksensa Los Angelesin olympialaisissa ja tuomitsi hänet menettämään hopeamitalinsa.
Tapahtumia > Joulukuu

1. joulukuuta – Ministeri sosiaali- ja terveysministeriössä Vappu Taipale siirtyi sosiaalihallituksen pääjohtajaksi. Hänen tilalleen nimitettiin liikenneministeri Matti Puhakka ja uudeksi liikenneministeriksi sisäministeri Matti Luttinen. Kansanedustaja Kaisa Raatikainen tuli ensimmäisenä naisena uudeksi sisäministeriksi.
1. joulukuuta   – Talvisodan aikainen eduskunnan istuntosali Kauhajoella vihittiin museoksi.
3. joulukuuta – Bhopalin onnettomuus: metyyli-isosyanaattia vuosi Union Carbiden hyönteismyrkkytehtaalta Bhopalssa Madhya Pradešissa Intiassa. Yli 2 000 ihmistä kuoli heti ja 150 000–600 000 loukkaantui (6 000 ihmistä menehtyi myöhemmin vammoihinsa). Kyseessä on kaikkien aikojen pahin teollisuusonnettomuus.
5. joulukuuta – Maailmanpankki esitti raportissaan yllättävän suorasukaisen ja synkän arvion kuivuuden ja nälänhädän vaivaamien Afrikan maiden tulevaisuudesta. Raportin mukaan maita uhkasi inhimillisten kärsimysten alle peittyvän taloudellisen rappeutumisen aiheuttama "poliittinen ja yhteiskunnallinen painajainen" vuoteen 2000 mennessä.
5. joulukuuta  – Hiihtäjä Marja-Liisa Kirvesniemi valittiin vuoden parhaaksi suomalaisurheilijaksi urheilutoimittajien äänestyksessä.
9. joulukuuta – Suomalaisen rockyhtyeen Hanoi Rocksin rumpali Nicholas ”Razzle” Dingley kuoli liikenneonnettomuudessa Redondo beachilla.
10. joulukuuta − Nobelin rauhanpalkinnon jakotilaisuus Oslon kaupungintalossa jouduttiin keskeyttämään tunniksi pommiuhkauksen vuoksi juuri ennen palkinnon saajan, eteläafrikkalaisen arkkipiispan Desmond Tutun puhetta. Pommia ei kuitenkaan löytynyt.
16. joulukuuta – Neuvostoliiton kommunistisen puolueen politbyroon jäsen Mihail Gorbatšov saapui vierailulle Isoon-Britanniaan ja tapasi pääministeri Margaret Thatcherin.
17. joulukuuta – YK:n yleiskokous hyväksyi niin sanotun valtioterrorismin kieltävän päätöslauselman. Suomi pidättyi äänestyksestä vedoten pyrkimykseensä pysytellä suurvaltojen välisten kiistojen ulkopuolella.
19. joulukuuta – Kiina ja Yhdistynyt kuningaskunta allekirjoittivat sopimuksen Hongkongin tulevaisuudesta.
22. joulukuuta – Sähköinsinööri Bernhard Goetz haavoitti neljää afroamerikkalaista teiniä ampumavälikohtauksessa New Yorkin metrossa.
23. joulukuuta – Voimakas pommi räjähti Bolognasta Milanoon matkalla olleessa junassa Italiassa. Ainakin 15 ihmistä kuoli ja 180 loukkaantui. Kahdeksan eri terrorijärjestöä otti vastuun iskusta.
28. joulukuuta – Inarijärven ohjus, Neuvostoliittolainen vanhanaikainen risteilyohjus, jota käytettiin lentävänä maalina sotaharjoituksessa Barentsinmerellä, harhautui radaltaan Suomen rajan yli ja syöksyi Inarijärveen.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Keväällä 1984 Pohjanmaalle iski laajamittainen tulva.
Etiopiassa alkoi nälänhätä.
Dingo teki läpimurtonsa.
Tim Powers sai Philip K. Dick -palkinnon.
Itä-Helsingissä sijaitseva kauppakeskus Itäkeskus avattiin syksyllä 1984.
Tapahtumia > Viihde

28. tammikuuta – Laulaja Michael Jacksonin hiukset syttyivät palamaan Pepsi-mainoksen kuvauksissa.
8. helmikuuta – 1984 talviolympialaiset Sarajevossa.
Marja-Liisa Kirvesniemi voitti kolme olympiakultaa voittamalla kaikki naisten maastohiihdon yksilömatkat.
Matti Nykänen voitti olympiakultaa ja -hopeaa mäkihypyssä.
15. helmikuuta – Kiekko-Espoo perustettiin.
Maaliskuu: William Gibsonin kyberpunk-romaani Neurovelho julkaistiin.
23. toukokuuta – Indiana Jones ja tuomion temppeli, pääosassa Harrison Ford
8. kesäkuuta – Haamujengi-elokuvan ensi-ilta.
26. lokakuuta – Arnold Schwarzenegger elokuvassa Terminator – tuhoaja
Elokuvan Paluu tulevaisuuteen tuotanto alkoi.
The Cosby Show -tv-sarja alkoi NBC:llä.
Miami Vice -tv-sarja alkoi NBC:llä.
Elokuvan Beverly Hills kyttä tuotanto alkoi
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – José Paolo Guerrero, perulainen jalkapalloilija
5. tammikuuta – Akiharu Tsukiyama (”Miku”), japanilainen laulaja (Antic Cafe)
6. tammikuuta – Eric Trump, yhdysvaltalainen liikemies ja televisioesiintyjä, presidentti Donald Trumpin poika
8. tammikuuta – Kim Jong-un, Pohjois-Korean johtaja
12. tammikuuta – Taraneh Alidoosti, iranilainen näyttelijä
14. tammikuuta – Teemu Wirkkala, suomalainen keihäänheittäjä
17. tammikuuta – Calvin Harris, skotlantilainen elektronisen musiikin tuottaja, laulaja-lauluntekijä ja DJ.
18. tammikuuta – Messiah Hallberg, ruotsalainen koomikko ja juontaja
18. tammikuuta – Jarkko A. Immonen, suomalainen jalkapalloilija
18. tammikuuta – Leena Johanna Salomaa (”Jonsu”), suomalainen laulaja, lauluntekijä ja muusikko (Indica)
19. tammikuuta – Ilkka Tuomisto, suomalainen maastohiihtäjä ja paralympiamitalisti
20. tammikuuta – Bonnie McKee, yhdysvaltalainen laulaja
21. tammikuuta – Karianne Tung, norjalainen poliitikko
30. tammikuuta – Tomi Solonen, suomalainen rap-muusikko
5. helmikuuta – Younes Latifi (”Mister You”), ranskalainen rap-artisti
8. helmikuuta – Sean Bergenheim, suomalainen jääkiekkoilija
15. helmikuuta – Matt Duffer, yhdysvaltalainen elokuvantekijä, toinen Dufferin veljeksistä
15. helmikuuta – Ross Duffer, yhdysvaltalainen elokuvantekijä, Matt Dufferin kaksoisveli
15. helmikuuta – Matias Ojalehto, suomalainen poliitikko
18. helmikuuta – Jasmin Hamid, suomalainen näyttelijä ja kunnallispoliitikko
22. helmikuuta – Johannes Ekholm, suomalainen kirjailija
25. helmikuuta – Manu del Moral, espanjalainen jalkapalloilija
27. helmikuuta – Antti Tuisku, suomalainen laulaja
3. maaliskuuta – Sofia Stenman (”Sofia Zida”), suomalainen laulaja
4. maaliskuuta – Ai Iwamura, japanilainen näyttelijä
9. maaliskuuta – Julia Mancuso, yhdysvaltalainen alppihiihtäjä
20. maaliskuuta – Fernando Torres, espanjalainen jalkapalloilija
24. maaliskuuta – Vesa-Matti Saarakkala, suomalainen kansanedustaja
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Touko Aalto, suomalainen vihreä poliitikko
5. huhtikuuta – Marshall Allman, yhdysvaltalainen näyttelijä
9. huhtikuuta – Severi Saarinen, suomalainen näyttelijä
10. huhtikuuta – Mandy Moore, yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
18. huhtikuuta – Elina Kottonen, suomalainen radiotoimittaja ja juontaja
18. huhtikuuta – Iina Kuustonen, suomalainen näyttelijä
20. huhtikuuta – Koop Arponen, suomalainen laulaja
22. huhtikuuta – Amelle Berrabah, englantilainen laulaja (Sugababes)
23. huhtikuuta – Aleksandra Kostenjuk, venäläinen shakin suurmestari
1. toukokuuta – Farah Fath, yhdysvaltalainen näyttelijä
1. toukokuuta - Jorel Decker "Jdog" yhdysvaltalainen muusikko (Hollywood Undead)
8. toukokuuta – Nadine Chandrawinata, indonesialainen malli ja näyttelijä
7. toukokuuta – Maria Kochetkova, venäläinen balettitanssija
10. toukokuuta – Danilo Larangeira, brasilialainen jalkapalloilija
12. toukokuuta – OnklP, norjalainen rap-artisti
13. toukokuuta – Emilie Turunen, tanskalainen poliitikko
14. toukokuuta – Michael Rensing, saksalainen jalkapalloilija
14. toukokuuta – Mark Zuckerberg, yhdysvaltalainen ohjelmistosuunnittelija (Facebookin perustaja)
18. toukokuuta – Johan Andersson, ruotsalainen jääkiekkoilija
18. toukokuuta – Hannu Toivonen, suomalainen jääkiekkoilija
20. toukokuuta – Dilarə Kazımova, azerbaidžanilainen laulaja ja näyttelijä
20. toukokuuta – Naturi Naughton, yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
25. toukokuuta – Emma Marrone, italialainen laulaja
31. toukokuuta – Anne Mattila, suomalainen laulaja
6. kesäkuuta – Igor Cukrov, kroatialainen laulaja, lauluntekijä, muusikko ja televisioesiintyjä
7. kesäkuuta – Ari Koivunen, suomalainen laulaja
14. kesäkuuta – Tami Chynn, jamaikalainen reggaelaulaja, lauluntekijä ja tanssija
15. kesäkuuta – Ray Santiago, yhdysvaltalainen näyttelijä
18. kesäkuuta – Frida Ånnevik, norjalainen laulaja
25. kesäkuuta – Ville Tavio, suomalainen Perussuomalaisten kansanedustaja