stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo auringonkaltaisista tähdistä
Nuoria auringonkaltaisia tähtiä

| HD | nimi | V | B-V | spektri |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7590 |  | 6.59 | 0.594 | G0 |  |
| 10008 |  | 7,66 | 0,797 | G5 |  |
| 26923 | V774 Tau | 6,32 | 0,570 | G0 IV |  |
| 41593 | V1386 Ori | 6,76 | 0,814 | K0 V |  |
| 43162 | HR 2225 | 6,37 | 0,713 | G5 V |  |
| 52698 |  | 6,71 | 0,882 | K1 V |  |
| 63433 |  | 6,90 | 0,682 | G5 IV |  |
| 72760 |  | 7,32 | 0,791 | G5 |  |
| 73350 |  | 6,74 | 0,655 | G0 |  |
| 109011 |  | 8,08 | 0,941 | K2 V |  |
| 113449 |  | 7,69 | 0,847 | G5 V |  |
| 116956 |  | 7,29 | 0,804 | G9 IV-V |  |
| 128987 |  | 7,24 | 0,710 | G6 V |  |
| 130948 | HR 5534 | 5,86 | 0,576 | G1 V |  |
| 135599 |  | 6,92 | 0,830 | K0 |  |
| 141272 |  | 7,44 | 0,801 | G8 V |  |
| 180161 |  | 7,04 | 0,804 | G8 V |  |
| 220182 |  | 7,36 | 0,801 | K1 V |  |
Neulalampi (Kuopio)

| Neulalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kuopio 
Koordinaatit:  62°51′35″N, 27°36′35″E
Järvinumero:  04.272.1.094
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,4  m 
Pinta-ala:  10,06  ha 
Valuma-alue:  409  ha 
 fiNeulalampi 
Neulalampi on noin 10 hehtaarin suuruinen, pituussuunnassaan 970 metriä pitkä järvi Kuopion Neulalammen kaupunginosassa. Järveen johtaa purkuoja pohjoispuolisesta Kolmisopesta ja Neulalammesta on edelleen laskuoja Savon radan ja valtatien 5 itäpuolelle Leväsenlampeen.
Martinjärvi (Keuruu)

| Martinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°24′15″N, 24°23′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskujoki:  Maso 
Järvinumero:  35.483.1.041
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,7 m  
Rantaviiva:  9,97799 km  
Pinta-ala:  1,10625 km²  
Tilavuus:  0,00110564 km³  
Keskisyvyys:  1,03 m  
Suurin syvyys:  1,7 – 1,8 m  
Saaria:  7 
 fiMartinjärvi 
Martinjärvi  on Keski-Suomessa Keuruun Valkeajärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 0,9 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavassa metsämaastossa ja on osa Liesjärvestä alkavaa Pihlajaveteen laskevaa vesireittiä. Maastossa matalat moreenikummut reunustavat monia rantoja, joissa yleisilmeen luovat kuitenkin ojitetut soistuneet metsämaat. Ilman ojia ja mökkejä olisi järvi erämaajärvi. Järven yhtenäisyyden rikkoo sen keskellä sijaitseva suuri Luurinniemi, jonka pohjoiseen kääntyvä niemenkärki on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Vastarannalla sijaitseva suuri Pukkiniemi työntyy sitä kohti ja kaventaa järveen satametrisen kapeikon eli salmen. Pukkiniemen eteläpuolella sijaitsee lahti ja Maso-joen suu. Se mutkittelee vaihtelevan levyisenä yli kilometrin matkan ennen kuin muuttuu jokimaiseksi uomaksi.
Järvessä on laskettu olevan seitsemän saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1,4 hehtaaria, mikä on noin 1,3 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin niistä, Jussinsaari, on pinta-alaltaan 1,3 hehtaaria, 240 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Pohjoisrannassa sijaitsee yksi yli aarin kokoinen nimetön saari, ja loput viisi luotoa ovat alle aarin kokoisia.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 1,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0011 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 1,7–1,8 metriä . Syvin kohta sijaitsee Luurinniemen edustalla sijaitsevassa syvänteessä .
Järven rantaviivan pituus on 10,0 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 0,9 kilometriä. Järven ympäristön taloudet sijaitsevat Mason ympäristössä tai rannassa. Järven rannoilla on vain vapa-ajan asuntoja, joita on noin 40. Niille tulee tiet Kömiin tulevalta yhdystieltä 6212 tai siitä haarautuvalta ja järven itäpuolella kiertävältä maantieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,7 metriä mpy. Järvi kuuluu Liesjärveltä (804 hehtaaria, ha) Pihjalavedelle (2 070 ha) virtaavan vesireitin järviketjuun.
Järvi saa pääosan vedestään yläjuoksulta Suojärveltä, jonka laskujoki Ryönänkoski laskee järven pohjoispäähän. Siihen on ohjattu myös ympäröiviltä soilta ja kauempaa metsistä tulevat laskuojat. Itäisen Kuolemaisen (6 ha) kautta tulee kaakosta Raatosuon ja Isonevan laskuojan Kapuskapuron vedet ja kauempaa ojitetun Juurikassuon johto-ojat, jonka valuma-alueella sijaitsee myös Kaakkolampi (10 ha). Länsirantaan laskee Valkealampi (19 ha) ja sen suo-ojat. Kaakossa sijaitsee pieni Jouhtilampi (3 ha), joka laskee järven eteläpäähän.
Järven laskujoki Maso lähtee järven keskivaiheilta ensin länteen, mutta se kääntyy pian luoteeseen ja se laskee 2,5 kilometrin päässä Köminjärveen  (132 ha).
Myrttilaipikka

| Myrttilaipikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Laipikkakasvit Phyllanthaceae
Alaheimo::  Phyllanthoideae
Tribus::  Phyllantheae
Suku::  Laipikat Phyllanthus
Laji::  myrtifolius
Kaksiosainen nimi
 Phyllanthus myrtifolius  (Wight) Müll.Arg. 
Katso myös
   Myrttilaipikka Wikispeciesissä   Myrttilaipikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Myrttilaipikka (Phyllanthus myrtifolius) on laipikkakasvien (Phyllanthaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se on noin puoli metriä korkeaksi kasvava pensas. Lehdet ovat 1,2–1,6 cm pitkiä ja 0,35–0,45 cm leveitä. Lehtiasento on vuorottainen. Kukat sijaitsevat ryhminä lehtihangoissa. Kukat roikkuvat ohuiden, punaisten kukkaperien päissä ja ovat muodoltaan maljamaisia. Hedelmät ovat noin 2 mm pitkiä ja 3 mm leveitä kotia.
Myrttilaipikkaa käytetään koristekasvina sekä lääkekasvina muun muassa Intiassa ja Kiinassa.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Myrttilaipikka (Phyllanthus myrtifolius)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Phyllanthus myrtifolius (englanniksi)
Flora of China: Phyllanthus myrtifolius (englanniksi)
iNaturalist: Phyllanthus myrtifolius
UniProt: Taxonomy - Phyllanthus myrtifolius (englanniksi)
Myrtóonmeri

| Myrtóonmeri> Μυρτώο Πέλαγος |
| --- | --- |
 Myrtóonmeri satelliittikuvassa.
  Myrtóonmeri 
Koordinaatit:  36°56′N, 23°47′E
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Myrtóonmeri (kreik. Μυρτώο Πέλαγος, Myrtóo Pélagos; myös Myrtoanmeri) on merialue Egeanmeren länsiosassa Kreikassa. Se käsittää Kykladien saarten ja Peloponnesoksen niemimaan väliin jäävän vähäsaarisen alueen. Pohjoisessa merialue yhtyy Saroninlahteen ja etelässä Kreetanmeren länsiosaan.
Myrtóonmerta ja Falkonéran saari laivasta nähtynä.
Kreikkalaisessa mytologiassa meren nimi on peräisin Myrtiloksesta, jonka vihastunut Pelops heitti mereen. Toisaalta nimi yhdistetään johonkin Myrto-nimiseen neitoon.
Myrtóonmeren saariin kuuluvat muun muassa pienet Falkonéra ja Velopoúla. Merialueen pohjoislaidalla Peloponnesoksen niemimaan rannikon edustalla sijaitsevat Argo-Saronisiin saariin kuuluvat Spétses, Spetsopoúla, Dokós ja Hydra. Kykladeista merialueen itälaidalla ovat muun muassa Kýthnos, Sérifos, Antímilos ja Mílos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myrtóonmeri Wikimedia Commonsissa
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:   Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:   Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri:  Messaránlahti
Lääkinnällinen kuntoutus

Lääkinnällinen kuntoutus on yksi neljästä kuntoutuksen lajista tavanomaisen jaottelun mukaan. Muita ovat ammatillinen, kasvatuksellinen ja sosiaalinen kuntoutus. Lääkinnällisellä kuntoutuksella pyritään parantamaan ja ylläpitämään kuntoutujan fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista toimintakykyä sekä tukemaan hänen elämäntilanteensa hallintaa ja hänen itsenäistä suoriutumistaan päivittäisissä toiminnoissa. Lääkinnällinen kuntoutus liittyy sairauden tai vamman hoitoon kiinteästi. Usein katsotaan, että hyvään hoitoon kuuluu aina kuntoutus. Sairauden lääketieteellinen hoito kohdistuu kuitenkin yhä rajatummin tautiin ja terveydellisiin oireisiin ja toimintakykyisyys, johon sairaus ja vamma vaikuttavat yksilöllisesti ja eri elämäntilanteissa vaihtelevalla tavalla, jää lääkinnällisen ja muun kuntoutuksen vastuulle. Rajanveto näiden kahden toiminnan välillä on joskus mahdotonta tai tarpeetonta.
Lakiperusta

Koska kuntoutus on erityinen palvelu- ja etuusjärjestelmänsä, niissä tilanteissa, joissa käytettävien toimenpiteiden, toimeentuloturvan, asiakasmaksujen tai muiden korvausperiaatteiden kohdalla ei ole eroa hoidon ja kuntoutuksen välillä, tarvetta erotella hoitoa ja kuntoutusta ei myöskään ole. Tältä pohjalta voi sanoa, että kuntoutusta on se, mitä kuntoutuksena järjestetään ja korvataan.
Yleinen vastuu lääkinnälliseen kuntoutuksen toteuttamisesta on kunnallisella terveydenhuoltojärjestelmällä. Asetus lääkinnällisestä kuntoutuksesta määrittelee lääkinnällisen kuntoutuksen palveluiksi seuraavat toimenpiteet:
kuntoutumista ja kuntoutuspalveluja koskeva neuvonta ja ohjaus
kuntoutustarvetta ja –mahdollisuuksia selvittävä tutkimus työ- ja toimintakyvyn arviointeineen ja työkokeiluineen
fysioterapia, toimintaterapia, puheterapia, neuropsykologinen kuntoutus, psykoterapia ja muut näihin rinnastettavat toimintakykyä parantavat ja ylläpitävät terapiat ja toimenpiteet
apuvälinepalvelut, johon kuuluu apuvälineiden tarpeen määrittely, välineiden sovitus, luovutus omaksi tai käytettäväksi, käytön opetus ja seuranta sekä välineiden huolto
sopeutumisvalmennus, jolla tarkoitetaan kuntoutujan ja hänen omaistensa ohjausta ja valmentautumista sairastumisen ja vammautumisen jälkeisessä elämäntilanteessa
kuntoutusohjaus, jolla tarkoitetaan kuntoutujan ja hänen lähiyhteisönsä tukemista ja ohjausta sekä kuntoutujan toimintamahdollisuuksiin liittyvistä palveluista tiedottamista; sekä
muut näihin rinnastettavat palvelut
Vaikeavammaisten henkilöiden työ- ja toimintakyvyn turvaamiseksi tai parantamiseksi Kelan on järjestettävä tarpeelliset kuntoutus- ja sopeutumisvalmennusjaksot.
Vaikeavammaisten lääkinnällisen kuntoutuksen terapioina (kuntoutusjaksot avohoidossa) järjestetään seuraavia toimenpiteitä:
psykoterapia, yksilö- ja ryhmäpsykoterapiana, perheterapiana tai kuvataideterapiana
neuropsykologinen kuntoutus yksilö- tai ryhmämuotoisena
toimintaterapia yksilö- tai ryhmämuotoisena
musiikkiterapia yksilö- tai ryhmämuotoisena
puheterapia yksilö- tai ryhmämuotoisena
fysioterapia yksilö- tai ryhmämuotoisena; fysioterapiana voidaan järjestää myös lymfaterapiaa ja ratsastusterapiaa
Kela järjestää harkinnanvaraisena kuntoutuksena erilaisia lääkinnällisen kuntoutuksen palveluita, joista merkittävimmät ovat
yksilöllinen kuntoutuslaitosjakso
työikäisten tuki- ja liikuntaelinsairaiden kurssi
ammatillisesti syvennetty lääketieteellinen kuntoutus, ASLAK-kuntoutus
Psykoterapia kuuluu myös Kelan harkinnanvaraiseen lääkinnälliseen kuntoutukseen, ja se toteutetaan avomuotoisena terapeuttien vastaanotoilla. Tapaturma- ja liikennevakuutuskuntoutuksena korvataan ja järjestetään lääkinnällisen kuntoutuksen palveluita siltä osin kuin sitä ei ole säädetty terveyskeskuksen tai sairaanhoitopiirin tehtäväksi. Vakuutusyhtiöt korvaavat sairaanhoitona myös sellaisia toimenpiteitä, joita muuten pidetään lääkinnälliseen kuntoutukseen kuuluvina. Veteraanikuntoutuksesta merkittävä osa voidaan lukea lääkinnälliseksi kuntoutukseksi.
Kelan vaikeavammaisten lääkinnällisen kuntoutuksen laajuus 2006

Kelan järjestämä vaikeavammaisten lääkinnällinen kuntoutus täydentää terveydenhuollon ensisijaista kuntoutusvastuuta. Kelalle ei kuulu välittömästi hoitoon liittyvä lääkinnällinen kuntoutus, ja Kela toteuttaa kuntoutuksen terveydenhuollon yksikössä 1-3 vuodeksi laaditun kuntoutussuunnitelman pohjalta. Seuraavassa taulukossa esitetään Kelan vaikeavammaisten kuntoutuksen tärkeimpien toimenpideluokkien laajuus.
| Toimenpide | Kuntoutujia |
| --- | --- |
Kuntoutuslaitosjakso: 4 388
Kuntoutuskurssit: 1 986
Neuropsykologinen kuntoutus: 279
Psykoterapia: 478
Toimintaterapia: 4 407
Puheterapia: 4 651
Musiikkiterapia: 1 582
Fysioterapia: 14 748
Yhteensä: 21 416
Aiheesta muualla

Kelan kotisivu
Kuntoutusportti
Neulamäen hyppyrimäet

| Neulamäen hyppyrimäet |
| --- | --- |
 Mäet lokakuussa 2013.
Sijainti
Paikkakunta:   Kuopio, Suomi
Koordinaatit:  62°53′18.5″N, 27°35′44″E
Suljettu:  Käyttämätön
Muut mäet:  K15
Seura:  Puijon Hiihtoseura
Neulamäen hyppyrimäki
K-piste:  30 metriä
Muovitus:  Ei
Neulamäen hyppyrimäet oli mäkihypyn suorituspaikka, joka sijaitsee Kuopion Neulamäellä. Nykyään mäet ovat hyppykelvottomia.
Music for Psychedelic Therapy

| Music for Psychedelic Therapy Jon Hopkins |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. marraskuuta 2021
 Tuottaja(t): Jon Hopkins
 Tyylilaji: electronic, ambient
 Kesto: 60.03
 Levy-yhtiö: Domino
Jon Hopkinsin muut julkaisut
| Singularity 2018 | Music for Psychedelic Therapy 2021 |   |
Music for Psychedelic Therapy on englantilaisen elektronista musiikkia tuottavan muusikko Jon Hopkinsin kuudes studioalbumi, jonka julkaisi Domino Records 12. marraskuuta 2021.
Kappaleet

Welcome – 6.22
Tayos Caves, Ecuador i – 6.15
Tayos Caves, Ecuador ii – 5.07
Tayos Caves, Ecuador iii – 7.39
Love Flows Over Us in Prismatic Waves – 6.52
Deep in the Glowing Heart – 8.51
Ascending, Dawn Sky – 9.22
Arriving – 4.35
Sit Around the Fire – 8.22
Arvostelut

Soundi:
Mustalammi (Ruovesi, Yröskulma)

| Mustalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°51′46″N, 24°15′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  oja Saarijärveen 
Järvinumero:  35.754.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,6 m  
Rantaviiva:  0,388 km  
Pinta-ala:  1,075 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalammi 
Mustalammi  on Pirkanmaalla Ruoveden Hyyrylässä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ojietulla suolla aivan Saarijärven eteläpuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen ympäri kiertää kauempana metsäautotie.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy. Siihen on johdettu pienen suon ojat ja sen laskuoja on myös kaivamalla johdettu Saarijärveen. Ojalla on pudotusta kuusi metriä.
Mustalammi (Ruovesi, Hyyrylä)

| Mustalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°54′03″N, 24°14′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Väärinjärveen 
Järvinumero:  35.339.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,1 m  
Rantaviiva:  0,617 km  
Pinta-ala:  2,509 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalammi 
Mustalammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Hyyrylän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.
Nana Attakora

Nana Attakora
Nana Attakora-Gyan (s. 27. maaliskuuta 1989 North York, Ontario, Kanada) on kanadalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi pääosan urastaan Yhdysvalloissa. Hän pelasi Suomessa Veikkausliigaa kaudella 2012 Valkeakosken Hakassa. Attakora pelasi Kanadan juniorimaajoukkueissa ja yhdeksän ottelua A-maajoukkueessa vuosina 2010–2017. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 2020.
Nana Asma’u

Nana Asma’u (1793–1864) oli Sokoton kalifaatissa elänyt runoilija ja kalifi Usman dan Fodion tytär.
Nana Asma’u syntyi vuonna 1793. Hän oli yksi Sokoton kalifi Usman dan Fodion 40 lapsesta. Nimi Asma’u on arabiaa ja tarkoittaa kaunista tai merkityksellistä. Nimen hän sai Asma bint Abu Bakarin mukaan. Nana on puolestaan arvonimi. Etniseltä taustaltaan hän oli fulbe. Fulanin kielen lisäksi hän osasi hausaa, arabiaa ja tamasheqin kieltä. Asma’u oli myös suufilaisen qadiriyya-veljeskunnan jäsen.
Nuoruudessaan Nana Asma’u opetteli tavan mukaisesti Koraania ulkoa ja sai kotonaan opetusta myös islamilaisesta filosofiasta, mystiikasta ja lainopista. Aikanaan erityisen tunnetuksi hän tuli runoilijana. Hänen kirjoituksensa painottuvat sunnaan eli profeetta Muhammadin elämäntapaan. Islamilaisten aiheiden ohella Asma’u kirjoitti myös isästään, veljestään Muhammad Bellosta, sekä todistamistaan sodista ja taisteluista. Ajalleen jokseenkin epätavallisesti Nana Asma’u kirjoitti myös akrostikonista runoutta. Kirjoittamisen ohella Asma’u järjesti opetusta etenkin purdahia harjoittaville naisille. Monet hänen runoistaan on tarkoitettu lukemisen opetteluun.
Asma’un aviopuolison nimi oli Gidado ja parilla oli kuusi poikaa. Asma’u kuoli vuonna 1864 ja hänet haudattiin lähelle isäänsä Sokotossa.
Nana Darkoa Sekyiamah

Sekyiamah vuonna 2021
Nana Darkoa Sekyiamah on ghanalainen kirjailija ja bloggari, joka on käsitellyt seksuaalisuutta useissa eri medioissa. Vuonna 2021 hän julkaisi teoksen The Sex Lives of African Women, jota varten hän keräsi eri naisten kertomuksia viiden vuoden ajan.
Kirjassa hän kertoo myös oman seksisuhteiden historiansa. Sen ilmestyessä hän oli 44-vuotias. Hän on pitänyt blogia Adventures from the Bedrooms of African Women  yhdessä Malaka Grantin kanssa vuodesta 2009.
BBC valitsi Sekyiamahin vuonna 2022 sadan vaikutusvaltaisen ja innostavan naisen listalle 100 Women.
Nella Kettunen

Nella Kettunen (s. 19. lokakuuta 2001) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hänen kasvattajaseuransa on Kaarinan Pojat. Hän aloitti liigauransa kausina 2019 ja 2020 Turun Palloseuran joukkueessa, jossa hän jatkoi kaudella 2021 Ykkösessä. Kaudella 2022 hän edustaa liigassa Tampereen Ilvestä.
Mustaruohomaluri

| Mustaruohomaluri> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Malurit Maluridae
Suku::  Ruohomalurit Amytornis
Laji::  housei
Kaksiosainen nimi
 Amytornis housei  (Milligan, 1902) 
Katso myös
   Mustaruohomaluri Wikispeciesissä   Mustaruohomaluri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustaruohomaluri (Amytornis housei) on malurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Mustaruohomaluria tavataan Australiassa Länsi-Australian pohjoisosissa. Sen levinneisyysalue on varsin pieni, mutta sen populaatiokoon arvellaan olevan vakaa eikä lajiin kohdistu merkittäviä uhkatekijöitä. Aiemmin lajin uskottiin kärsineen tulipaloista, mutta sen kivikkoinen elinympäristö on kuitenkin turvassa luonnonmullistuksilta. Laji onkin luokiteltu elinvoimaiseksi.
Mustaruoste

| Mustaruoste |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Ruostesienet Pucciniomycotina
Luokka::  Pucciniomycetes
Heimo::  Pucciniaceae
Suku::  Ruosteet Puccinia
Laji::  graminis
Kaksiosainen nimi
 Puccinia graminis  Pers. (1794) 
Katso myös
   Mustaruoste Wikispeciesissä   Mustaruoste Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mustaruoste eli happomarjan-heinänruoste (Puccinia graminis) on ruostesienilaji, joka vahingoittaa viljalajeja ja heinäkasveja. Se on yksi viljakasvien vaarallisimpia tauteja maailmassa, ja sen tuhot on tunnettu tuhansien vuosien ajan.
Happomarjapensas on mustaruosteelle tärkeä väli-isäntäkasvi, ja se voi tartuttaa myös mahonialajeja.
Mustaruoste leviää lämpimässä ja kosteassa säässä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Happomarjan-heinänruoste (Puccinia graminis)
iNaturalist: Happomarjan-Heinänruoste (Puccinia graminis)
Luopioisten kasvisto: Happomarjan-heinänruoste (Puccinia graminis)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Puccinia graminis (englanniksi)
ITIS: Puccinia graminis (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Puccinia graminis (stem rust of cereals) (englanniksi)
Plantwise: Puccinia graminis, stem rust of cereals (englanniksi)
Lumikenkäjänis

| Lumikenkäjänis |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jäniseläimet Lagomorpha
Heimo::  Jänikset Leporidae
Suku::  Jänikset Lepus
Laji::  americanus
Kaksiosainen nimi
 Lepus americanus  Erxleben, 1777 
 Lumikenkäjäniksen levinneisyys.
Katso myös
   Lumikenkäjänis Wikispeciesissä   Lumikenkäjänis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lumikenkäjänis (Lepus americanus) on varsinaisten jänisten sukuun kuuluva, pohjoisamerikkalainen jäniseläinlaji. Laji on yleinen Alaskassa, Kanadassa, Yhdysvaltain pohjoisosissa ja Kalliovuorilla.
Nimensä lumikenkäjänis on saanut takakäpälistään, joiden anturat ovat pitkien jäykkien karvojen peittämät ja levittäytyvät lumikenkien tapaan niin että lumi kannattaa eläintä paremmin. Korvat ovat lyhyemmät kuin useimmilla muilla jäniksillä.
Metsäjäniksen tapaan lumikenkäjänis vaihtaa väriä vuodenajan mukaan ja on talvella valkoinen. Korvien kärjet ovat kuitenkin tunnusomaisesti mustat myös talvella.
Lumikenkäjänis on tunnettu populaatiosykleistään. Jänisten runsaus vaihtelee voimakkaasti muutaman vuoden jaksoissa. Vaihtelut ovat voimakkaampia pohjoisessa kuin etelässä.
Talviasu.
Mustalammi (Orivesi)

| Mustalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°46′18″N, 24°15′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.745.1.033
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  166,8 m  
Rantaviiva:  0,49 km  
Pinta-ala:  1,108 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalammi 
Mustalammi  on Pirkanmaalla Oriveden Yröskulmalla sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan kaakkoispuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella ja se jää siellä Iso-Haikaran kaakkoispuolelle korkean mäen juurelle. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Viereisen 25 metriä korkean mäen rinteet putoavat järveen. Metsäautotie ohittaa lammen mäen päällä.