stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karl Rebane

| Karl Rebane |
| --- | --- |

Neuvosto-Viron tiedeakatemian puheenjohtaja
 1973 - 1990  
Edeltäjä:  Arnold Veimer
Seuraaja:  Arno Köörna
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. huhtikuuta 1926 Pärnu, Viro
Kuollut: 4. marraskuuta 2007 (81 vuotta) Tartto, Viro
Kansalaisuus:  virolainen
Puoliso:  Ljubov Sagalova (fyysikko)
Tiedot
Puolue:  Viron kommunistinen puolue (EKP)
Muut puolueet:  Neuvostoliiton kommunistinen puolue (NKP)
Kunnianosoitukset:   Sosialistisen työn sankari (1986)   Leninin kunniamerkki (1965 ja 1986)   Työn punalipun kunniamerkki (1976)   Isänmaallisen sodan kunniamerkki, 1.luokka (1985)   Ystävyyden kunniamerkki (2000)   Valkoisen Tähden ritarikunta, 3.luokka (2006)
Karl Rebane (11. huhtikuuta 1926 Pärnu – 4. marraskuuta 2007 Tartto) oli virolainen fyysikko, joka toimi Neuvosto-Viron akateemikkona ja tiedeakatemian puheenjohtajana.
Karl Rebane opiskeli Pärnussa ennen maailmansotaa, mutta saksalaisten hyökättyä Neuvostoliittoon hänet evakuoitiin Venäjälle, jossa hän jatkoi keskenjääneitä lukio-opintojaan 1942–1943 Verhneuralskissa.
Sotavuosina 1941–1942 Karl Rebane työskenteli maataloustyöntekijänä Tšeljabinskin alueella kolhoosissa. Vuosina 1943–1945 hän osallistui sotilaana puna-armeijan 8. virolaisen armeijakunnan taisteluihin ja haavoittui marraskuussa 1944.
Sodan jälkeen hän jatkoi lukiota Tallinnassa, jossa hän päätti lukio-opintonsa. Vuosina 1946–1949 Rebane oli Tallinnan ammattikorkeakoulun opiskelija. Sen jälkeen hän opiskeli fysiikkaa Leningradin valtionyliopistossa ja valmistui sieltä vuonna 1952. Hän jatkoi opintojaan edelleen Leningradin valtionyliopistossa ja valmistui vuonna 1955 tieteiden kandidaatiksi. Vuonna 1964 hän suoritti tieteen tohtorin tutkinnon Valko-Venäjän Minskissä.
Vuosina 1958–1968 Karl Rebane työskenteli Tarton valtionyliopistossa teoreettisen fysiikan lehtorina ja kokeellisen fysiikan laitoksen johtajana. Vuosina 1976–1993 hän oli perustamassa laseroptiikan osaston yliopiston Fysiikan instituutissa ja toimi sen päällikkönä.
Karl Rebanen toimi Neuvosto-Viron tiedeakatemiassa vuodesta 1956 lähtien. Vuosina 1956–1964 hän oli tiedeakatemian fysiikan ja tähtitieteen instituutin vanhempi tutkija ja apulaisjohtaja, 1964–1968 fysiikan, matematiikan ja teknisten tieteiden osaston akateeminen sihteeri, 1968–1973 tiedeakatemian varapuheenjohtaja ja 1973–1990 Neuvosto-Viron tiedeakatemian puheenjohtaja.
Jukka Koskinen (basisti)

| Jukka Koskinen |
| --- | --- |
 Jukka Koskinen vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. heinäkuuta 1981 (ikä 43) Riihimäki
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2000–
Tyylilajit:  melodinen death metal
Soittimet:  basso
Yhtyeet:  Nightwish, Wintersun, Norther, Cain’s Offering, Amberian Dawn
Levy-yhtiöt:  Spinefarm Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jukka Koskinen (s. 16. heinäkuuta 1981 Riihimäki) on suomalainen basisti. Hän on soittanut bassoa useissa suomalaisissa metallimusiikkiyhtyeissä, muun muassa Northerissa, Wintersunissa ja Cain’s Offeringissa. Hän aloitti soittamisen vuonna 1994.
Nightwish tiedotti toukokuussa 2021, että Koskinen tulee olemaan yhtyeestä eronneen Marko Hietalan korvaaja ainakin seuraavan kiertueen ajan. Elokuussa 2022 Nightwish ilmoitti että Koskisesta tulee virallisesti yhtyeen jäsen. Koskinen on mukana myös Crownshift-yhtyeessä.
Diskografia > Norther

Dreams of Endless War (2002)
Mirror of Madness (2003)
Death Unlimited (2004)
Till Death Unites Us (2006)
N (2008)
Circle Regenerated (2011)
Diskografia > Cain's Offering

Gather the Faithful (2009)
Diskografia > Amberian Dawn

Circus Black (2012)
Re-Evolution (2013)
Diskografia > Wintersun

Time I (2012)
The Forest Seasons (2017)
Time II (2024)
Diskografia > Nightwish

Yesterwynde (2024)
Diskografia > Crownshift

Crownshift (2024)
Aiheesta muualla

Jukka Koskinen (basisti) Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Wintersun
| --- | --- |
Studioalbumit:   Wintersun  Time I  The Forest Seasons  Time II 
Demot:  Winter Madness (2004)
DVD:t:  Live at Summer Breeze 2005
Norther
| --- | --- |
Albumit:   Dreams of Endless War  Mirror of Madness  Death Unlimited  Till Death Unites Us  N  Circle Regenerated 
EP:t:   Solution 7  No Way Back 
DVD:t:  Spreading Death
Kanto

Tervaskanto Olvassuon luonnonpuistossa.
Kanto on puusta kaadettaessa maahan jäävä rungon tyviosa juurineen.
Kannot esteenä

Kantoa on pidetty metsänhakkuun tähteenä ja pellon raivauksen tai ojitusten esteenä. Kannot poistettiin ennen pihoilta ja pelloilta räjäyttämällä ns. kantopommeilla tai kaivamalla ne ylös yksitellen, nykyään ne useimmiten murskataan mekaanisesti esimerkiksi kantojyrsimellä. Ns. tervaskanto on metsäpalon jäljiltä metsään jäänyt palamaton mutta osin hiiltynyt kanto, perinteinen nuotion tekotarves.
Kannot raaka-aineena

Kantoja ja juuria käytettiin jo aikaisemmin sekä tervan että puuhiilen valmistukseen, kokeiluluonteisesti kantoja kerättiin sellun ja energian tuotantoon jo 1970-luvulla ja 1980-luvulla, mutta korjuukustannukset olivat tuolloin vielä korkeat ja kysyntä pientä. Sittemmin kannot on todettu muiden hakkuutähteiden ohella tärkeäksi raaka-ainevarannoksi erityisesti uudistushakkuualoilla, jossa ne ovat kerättävissä talteen maan muokkauksen yhteydessä. Esimerkiksi kuusen kantojen juuripuun tilavuusarvo on jopa kolmannes rungon tilavuusarvosta. Kantojen poistaminen torjuu myös puiden juurikääpää. Kantopuu sopii energialähteeksi voimaloihin, jotka perustuvat polttoaineen murskaustekniikkaan. Korjuumenetelmät ovat kehittyneet niin, että kannot voidaan poistaa kaivinkoneella, jossa on ns. kantohara tai hydraulinen kannonnostolaite. Kanto rikotaan jo nostettaessa, jotta se puhdistuu ja kuivuu nopeammin, ja varastoidaan kasoihin. Kantopuu murskataan eli haketetaan kun se on kuivunut, yleensä ylivuotiseksi.
Kantojen käyttäminen raaka-aineena on kuitenkin ympäristöllisesti ongelmallista. Kantojen polttaminen aiheuttaa merkittävät kasvihuone-ja ravinnepäästöt. Lisäksi kantojen noston seurauksena metsäluonto köyhtyy ja etenkin Etelä-Suomessa lahopuulajistojen uhanalaistumiskehitys pahenee. Kannot ovat olleet suomalaisissa talousmetsissä monimuotoisuuden ja ekosysteemien toimintojen tärkeä ylläpitäjä.
Sanontoja kannoista

Kanto on useamman suomalaisen sananparren aineksena, estettä tai muuta vähemmän suoraviivaista seikkaa tarkoittamassa: Älä ole kantona kaskessa tai Minä vannon kautta kiven ja kannon.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kannot hyödyntämättömänä voimavarana (Arkistoitu – Internet Archive)
Luonnonvarakeskus (Luke) ja VTT: ForestEnergy2020 -tutkimus- ja kehittämisohjelma
Murskattuja metsästä korjattuja kantoja.
Kauko Vainio (professori)

Kauko Juhani Vainio (1. toukokuuta 1913 Sääminki – 17. tammikuuta 1989 Heinola) oli suomalainen ortopedi, joka sai professorin arvonimen.
Vainion vanhemmat olivat diplomi-insinööri Viljo Vainio ja Ester Johanna Koskinen ja puoliso vuodesta 1937 Vieno Sanelma Hyvärinen. Hän tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta 1930 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1939. Tohtoriksi hän väitteli 1956 ja sai sekä kirurgian että ortopedian erikoislääkärin pätevyyden 1951. Vainio oli Helsingin yliopiston ortopedisen kirurgian dosentti vuodesta 1956 vuoteen 1962. Hän työskenteli valmistuttuaan useissa eri sairaaloissa sekä Pohjois- että Etelä-Suomessa, Reumasäätiön sairaalan ortopedian ylilääkäri hänestä tuli vuonna 1952. Vainio, joka oli ortopedisen kirurgian uranuurtajia Suomessa, tutustui alaan jo 1950-luvun vaihteessa Yhdysvalloissa ja loi merkittävän kansainvälisen yhteistyöverkoston. Hänen sanotaan perehdyttäneen tuhat henkilöä eri puolilta maailmaa ortopediseen kirurgiaan ennen eläköitymistään vuonna 1975. Vainiolle myönnettiin ansioistaan professorin arvonimi vuonna 1970. Matti Äyräpään palkinnon hän sai myös vuonna 1970. Sotilasarvoltaan Vainio oli lääkintämajuri (1944).
Kamloops

| Kamloops (City of Kamloops) |
| --- | --- |

 Kamloops
 Koordinaatit: 50°40′36″N, 120°20′20″W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:  Brittiläinen Kolumbia
Perustettu:  1893
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kamloopsin kaupunginvaltuusto
 – Pormestari:  Peter Milobar
Pinta-ala:  
 – Maa:  299,25  km²
Korkeus:  345 m
Väkiluku (2016):  90 280
 – Väestötiheys:  301,7  as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-8
 – Kesäaika:  UTC-7
Postinumero:  V2B–V2E
Suuntanumero(t):  250
Lempinimi::  Tournament Capital of Canada
Motto::  Salus et Opus
 
 kamloops.ca 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kamloops on Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa sijaitseva kaupunki, jonka väkiluku on 90 000 (2016). Se sijaitsee noin 310 kilometriä Vancouverista koilliseen Thompsonjoen pohjois- ja etelähaaran yhtymäkohdassa.
Kaupungin tärkeimpiä elinkeinoja ovat maatalous, metsäteollisuus ja kaivosteollisuus.
Ystävyyskaupungit

Bacolod, Filippiinit
Uji, Japani
Kamkars

Kamkars (kurdiksi کامکاران‎, Kamkaran, pers. ‏کامکارها‎) on iranilainen yhtye, joka yhdistää kurdien kansanmusiikin aineksia persialaisen musiikin vaikutteisiin. Yhtyeessä ovat käytössä molempiin perinteisiin kuuluvat soittimet.
Kamkars-yhtyeen perustivat yhden perheen seitsemän veljestä ja sisko, jotka ovat kotoisin Sanandajin kaupungista. Sisarukset saivat varhaisimman musiikkikasvatuksensa isältään Hassan Kamkarilta, joka oli säveltäjä, multi-instrumentalisti ja kansanmusiikin keräilijä. Kamkars on esiintynyt muun muassa WOMAD-festivaalilla ja New Yorkin SummerStage Festivalilla. Yhtye teki ensimmäiset esiintymisensä Amerikassa vuonna 1999. Kamkars on tehnyt levytyksiä Long Distance Recordsille, Real World Recordsille ja Kereshmeh Recordsille.
Jäsenet

Hooshang (s. 1947) on yhtyeen musiikillinen johtaja. Hän on opiskellut musiikkia Roomassa ja San Franciscossa.
Bijan (s. 1949) on yhtyeen päälaulaja ja soittaa yleensä daf-lyömäsoitinta.
Pashang (s. 1951) soittaa yhtyeessä santur-soitinta ja on johtanut yhtyeen konserttiesiintymisiä.
Ghashang (s. 1953) on kokoonpanon ainoa naisjäsen. Hän soittaa siinä setaria.
Arjang (s. 1956) toimii yhtyeessä tombak-rummun soittajana.
Arsalan (s. 1960) on yhtyeen udinsoittaja ja on lisäksi toiminut Teheranin sinfoniaorkesterin ensiviulistina.
Ardeshir (s. 1962) soittaa yhtyeessä kamancheh-soitinta.
Ardavan (s. 1968) soittaa yhtyeessä santuria kehittämällään uudella, osittain pianistisella tekniikalla.
Yhtyeessä on lisäksi soittanut tar-luuttua Ghashang Kamkarin ja tämän puolison Mohammad Reza Lotfin poika Omid Lotfi (s. 1977).
Koripallon I-divisioona-kausi 2009–2010

Kausi 2009–2010 on koripallon I-divisioonan 35. kausi. Se pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana.
Ennen kauden alkua

Kauden alussa Helsingin NMKY luopui sarjapaikastaan ja sen tilalle nousi Keravan Kori-80. Samalla helsinkiläisten joukkueiden määrä korkeimmilla sarjatasoilla laski entisestään. Myös KaU Basket vetäytyi ennen kauden alkua johtuen taloudellisista syistä. KaU Basketin paikasta I-divisioonassa karsivat Säynätsalon Riento ja Namika Lahti II.
Pelitapa

Runkosarjan ensimmäiseksi ja toiseksi sijoittuneet joukkueet pääsevät suoraan välieriin. Runkosarjan kolmas ja kuudes pelaavat toisiaan vastaan, sekä neljäs ja viides pelaavat toisiaan vastaan puolivälierissä. Välierässä runkosarjan voittaja pelaa runkosarjassa huonoiten sijoittunutta joukkuetta vastaan ja runkosarjan kakkonen pelaa toiseksi huonoiten sijoittunutta vastaan. Välierien voittajat kohtaavat finaalissa, joka pelataan paras viidestä -järjestelmällä kuten välierätkin. Finaalin voittaja nousee kaudeksi 2010–2011 Korisliigaan ja finaalin hävinnyt joukkue pelaa karsintasarjan Korisliigan toiseksi huonoiten sijoittunutta joukkuetta vastaan.
I-divisioonan runkosarjan huonoiten sijoittunut joukkue putoaa suoraan alueellisen II-divisioonaan ja toiseksi huonoiten sijoittunut pelaa II-divisioonan parhaiden joukkueiden kanssa kahdesta paikasta I-divisioonassa.
I-divisioonan joukkueet kaudella 2009–10

| Joukkue | Paikkakunta |
| --- | --- |
BC Jyväskylä: Jyväskylä
BC Nokia: Nokia
Honka Akatemia: Espoo
Keravan Kori-80: Kerava
Lapuan Korikobrat: Lapua
LoKoKo: Loimaa
Namika Lahti II: Lahti
Porvoon Tarmo: Porvoo
Team Uusimaa: Järvenpää
Kaarinan Ura: Kaarina
Wartti Basket: Helsinki
Äänekosken Huima: Äänekoski
I-divisioonan joukkueet kaudella 2009–10 > I-divisioonan karsinta

Säynätsalon Riento ja Namika Lahti II pelasivat kaksi peliä, joiden yhteistulos ratkaisi I-divisioonaan päässeen joukkueen. Namika voitti otteluparin ja pääsi I-divisioonaan.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 | 1>  peli | 2>  peli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Namika Lahti II | 165–153 | Säynätsalon Riento | 94–63 | 71–90 |
Runkosarja > Sarjataulukko

Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, P/O = Tehdyt pisteet ottelua kohti, P/O- = Päästetyt pisteet ottelua kohti, % = Voittoprosentti
| --- | --- |
: Pudotuspeleihin
: Liigakarsintaan
: II-divisioonaan
| # |  | O | V | H | P/O | P/O- |  % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Porvoon Tarmo | 21 | 17 | 4 | 86,2 | 74,6 | 81,0 |
| 2 | Lapuan Korikobrat | 22 | 16 | 6 | 81,2 | 72,3 | 72,7 |
| 3 | Honka Akatemia | 22 | 14 | 8 | 84,2 | 76,2 | 63,6 |
| 4 | BC Nokia | 22 | 13 | 9 | 78,5 | 75,0 | 59,1 |
| 5 | Äänekosken Huima | 22 | 13 | 9 | 83,8 | 79,9 | 59,1 |
| 6 | BC Jyväskylä | 22 | 13 | 9 | 80,7 | 77,1 | 59,1 |
| 7 | LoKoKo | 22 | 11 | 11 | 84,1 | 79,4 | 50,0 |
| 8 | Kaarinan Ura | 22 | 9 | 13 | 73,7 | 77,3 | 40,9 |
| 9 | Keravan Kori-80 | 22 | 7 | 15 | 74,2 | 83,9 | 31,8 |
| 10 | Namika Lahti II | 22 | 7 | 15 | 70,1 | 79,2 | 31,8 |
| 11 | Uusimaa | 21 | 6 | 15 | 75,4 | 82,7 | 28,6 |
| 12 | Wartti Basket | 22 | 5 | 17 | 66,0 | 80,0 | 22,7 |
Runkosarjan viimeinen ottelu Porvoon Tarmon ja Team Uusimaan välillä mitätöitiin ja pisteiden sijaan käyttöön otettiin joukkueiden voittoprosentti.
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Finaalit | Finaalit | Finaalit |
 
|   |   |   |   |   |   | 1 |  Porvoon Tarmo | 3 |   |  |  |  |  |
|   | 3 |  Honka Akatemia | 0 |   |   | 6 |  BC Jyväskylä | 1 |   |   |  |  |  |
|   | 6 |  BC Jyväskylä | 2 |   |   |   |   |   |   |   | 1 |  Porvoon Tarmo | 3 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |  Lapuan Korikobrat | 0 |
|   |   |   |   |   |   | 2 |  Lapuan Korikobrat | 3 |   |   |  |  |  |
|   | 4 |  BC Nokia | 2 |   |   | 4 |  BC Nokia | 2 |   |  |  |  |  |
|   | 5 |  Äänekosken Huima | 0 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Basket.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Koripallon I-divisioonan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970-luku |  |  |  |  |  | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 |  |
Kasvio (sukunimi)

Kasvio on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Antti Kasvio, sosiologi ja työelämän tutkija
Antti Kasvio (s. 1973), uinnin olympiamitalisti ja vesipalloilija, Matti Kasvion poika
Louna Kasvio (s. 2006), kilpauimari
Matti Kasvio (1944–2013), uimari, Mila Kasvion poika
Mila Kasvio (1917–1991), uimari.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kasviorganologia

Kasviorganologia on kasvitieteen osa-alueen kasvimorfologian osa-alue, joka tutkii kasvin ulkoista rakennetta, kuten hedelmien tai kukintojen muotoa. Esimerkiksi juuristoon voi muodostua mukuloita, kuten porkkanalla tai lantulla, tai mukulamaisia versojuuria, kuten daalialla. Juuret voivat olla myös kiipimäjuuria, kuten köynnöskasvien juuret. Maavarret voivat olla esimerkiksi juurakoita tai sipuleita. Kasvin varren rakenne vaikuttaa koko kasvin muotoon esimerkiksi siten, että puuvartiset kasvit ovat varpuja, pensaita tai puita. Kukat voivat olla kaksineuvoisia, jolloin sekä emit ja heteet ovat samassa kukassa, tai ne voivat olla yksineuvoisia tai neuvottomia. Kuivat hedelmät voivat olla kotia, jotka aukeavat, tai ne voivat olla pähkylöitä tai lohkohedelmiä. Mehevät hedelmät puolestaan voivat olla marjoja tai luumarjoja.
Kaarle Werkko

Kaarle Werkko 1910-luvulla.
Kaarle Juhana Werkko (vuoteen 1877 Karl Johan Wickström; 18. toukokuuta 1850 Helsinki – 9. tammikuuta 1926 Helsinki) oli suomalainen koulu- ja raittiusmies.
Elämä

Werkon vanhemmat olivat räätäliammattikunnan vanhin Johan Olaf Wickström ja Helena Margareta Forsman. Hän valmistui opettajaksi Jyväskylässä 1873 ja toimi sitten opettajana Huittisissa, Tuusulassa ja Turussa.  Helsingissä hän johti vuodesta 1896 vuoteen 1916 sinne perustamaansa esi-, pikku- ja kiertokouluseminaaria. Hän kirjoitti ja toimitti kouluasioista useita teoksia ja vuodesta 1905 aikakauskirjaa Alempi kansakouluopetus. Hän myös perusti ja johti alan opettajien ja harrastajien yhdistyksiä sekä toimitti 1893–94 matrikkelin Suomen kansakouluista ja kansanopistoista ja 1909 Suomen pikku- ja kiertokouluista.
Werkko teki aloitteen Suomen Opettajayhdistyksen perustamiseksi ja toimi sen puheenjohtajana 1893–1896. Hän sai myös aikaan kansakoululaisten kesäsiirtolatoiminnan aloittamisen.  
Kansanopistojen asiaa Werkko edisti muun muassa julkaisemalla jo vuonna 1881 teoksen Pohjoismaiden kansanopistoista ja niiden perustamisesta Suomeen. Kirjastoasioista hän puolestaan laati vuonna 1879  teoksen Tietoja ja mietteitä Suomen kansa- ja lastenkirjastoista.
Raittiusmiehenä Werkko perusti sekä yhdistyksiä, kuten Opettajain terveys- ja raittiusyhdistyksen 1890, julkaisi Suomen Raittius -lehteä 1883-85, toimi Raittiuden Ystävät -seuran sihteerinä 1889–1898 ja teki vuonna 1883 aloitteen yleisten raittiuskokousten pitämiseksi. Werkko oli ensimmäisiä lasten parissa Suomessa raittiustyötä tehneitä henkilöitä. Huomattavin hänen raittiuteen liittyvistä julkaisuistaan on vuonna 1904 ilmestynyt teos Raittiusriennoista Suomessa 1854-84.
Perhe

Werkon puoliso vuodesta 1881 oli Lydia Eunice Enebäck. Heidän poikansa oli professori ja kriminologi Veli Verkko.
Kastéllin lentoasema

Kastéllin lentoasema (kreik. Κρατικός Αερολιμένας Καστελλίου, Krátikos Aeroliménas Kastellíou, ICAO: LGTL, YPA: ΚΑΤΛ), myös Kastéllin sotilaslentokenttä (kreik. Στρατιωτικό Αεροδρόμιο Καστελλίου, Stratiotikó Aerodrómio Kastellíou), on yhdistetty sotilas- ja siviililentokenttä, joka sijaitsee Minóa Pediádan kunnassa Kreetalla Kreikassa lähellä Kastéllin kylää, noin 40 kilometriä Iraklionista. Lentokenttä avattiin vuonna 1940.
Lentokenttä sijaitsee noin 360 metrin korkeudella meren pinnasta laskettuna. Kentällä on yksi kiitotie, joka on 2 991 metriä pitkä. Lentoasemaa käyttävät Kreikan ilmavoimien F-16 -sotilaskoneet. Lentoasemalle suunnitellaan laajennusprojektia, jonka on määrä valmistua vuonna 2025.
Laajennus

Suunniteltu uusi lentoasema sijaitsee nykyisen lentoaseman lounaispuolella. Ensimmäistä kertaa aiheesta puhui Kreikan pääministeri Andréas Papandréou vuonna 1986. Lentokentän on suunniteltu korvaavan nykyisen Iraklionin kansainvälisen lentoaseman. Kenttää varten on jo rakennettu uusia valtateitä Chersónisoksen kaupungista etelään. Lentoaseman rakennustyöt julistettiin alkaneeksi helmikuussa 2020 Iraklionissa pidetyssä tiedotustilaisuudessa. Rakentaminen tulee maksamaan yli miljardi euroa. Rakentamiselle on varattu yhteensä 60 kuukautta, ja rakennustöiden olisi tarkoitus olla valmiit vuonna 2025.
Uudelle lentoasemalle rakennetaan 3 800 metriä pitkä kiitotie vanhan kiitotien viereen. Terminaalirakennuksen kooksi tulee 71 000 neliömetriä ja koko lentokenttäalueen koko tulee olemaan noin 600 hehtaaria. Etäisyys Iraklionin vanhalta lentoasemalta uuteen paikkaan on noin 35 kilometriä.
Kamla Persad-Bissessar

| Kamla Persad-Bissessar |
| --- | --- |
 2013
Trinidad ja Tobagon pääministeri
 26. toukokuuta 2010 – 9. syyskuuta 2015  
Edeltäjä:  Patrick Manning
Seuraaja:  Keith Rowley
Kansanedustaja
 1995-  
Vaalipiiri:  Siparia
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. huhtikuuta 1952 (ikä 72) Siparia
Puoliso:  Gregory Bissessar
Tiedot
Puolue:  United National Congress (UNC)
Muut puolueet:  People's Partnership -koalitio
Koulutus:  Juristi Opettaja
Tutkinnot:  Länsi-Intian yliopisto
Uskonto:  hindu
Kamla Persad-Bissessar (s. 22. huhtikuuta 1952) on UNC-puolueen (United National Congress) poliitikko Trinidad ja Tobagosta. Hän toimi maansa pääministerinä vuodesta 2010 alkaen vuoteen 2015. Hän oli ensimmäinen nainen virassaan. Varsinaiselta ammatiltaan Persad-Bissessar on juristi.
Persad-Bissessarin edeltäjä Patrick Manning oli järjestänyt vaalit kesken kauttaan hiljentääkseen opposition puheet epäluottamuksesta. Persad-Bissessarin johtama oppositipuolueiden koalitio sai murskavoiton.
Pääministeri kuuluu maan intialaisperäiseen hinduväestönosaan samoin kuin noin 40 % maanmiehistään. Hän on opiskellut sekä kasvatustiedettä, oikeustiedettä että liiketaloutta, ja opettanut sekä yläkoulussa, ammattikorkeassa että korkeakoulussa. Kuuden vuoden opetusuran jälkeen hän siirtyi asianajajaksi. Politiikassa hän on ollut mukana vuodesta 1987. Vuosina 1995-2001 hän oli oikeuskansleri, oikeusministeri ja opetusministeri. Vuoden 2010 alussa hänestä tuli puolueensa puheenjohtaja, helmikuussa oppositiojohtaja ja toukokuussa vaalivoiton jälkeen maansa pääministeri.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kamla slammed for calling PM an 'Oreo' (englanniksi)
Kamjansken piiri

| Kamjansken piiri Кам’янський район |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Dnipropetrovskin alueen kartalla
 Koordinaatit: 48.5166°N, 34.6064°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Dnipropetrovskin alue
Perustettu:  1923, uusi laajempi piiri 17.7.2020
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kamjanske (229 794 as., 2021)
Pinta-ala  ():  4 803,4 km²
Väkiluku (2021 (arvio)):  430 066
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
Kamjansken piiri (ukr. Кам’янський район, Kamjanskyi raion) on aluehallinnollinen piiri Ukrainan Dnipropetrovskin alueella. Piiri on perustettu alkujaan vuonna 1923. Heinäkuun 2020 alueuudistuksessa luotiin uusi Kamjansken piiri. Se muodostettiin kolmesta samalla lakkautetusta piiristä (Kryntškyn, Pjatyh’atkyn ja Verh’nodniprovskin piirit), Kamjansken ja Žovti Vodyn kaupunkipiireistä sekä Vilnohirskin kaupungista. Uusi piiri rajoittuu idässä Dnipron piiriin ja etelässä Kryvyi Rihin piiriin. Lännessä naapurina on Kirovohradin alueen Oleksandrijan piiri ja pohjoisessa Kamjansken tekojärvi. Piirin hallinnollinen keskus on Kamjanske (229 794 as., 2021). Kaupunki ja piirin itäosat kuuluvat Dnipron suurkaupunkialueeseen.
Kamjansken piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Dnipropetrovskin alueen piirien lukumäärän seitsemään. Tällöin Kamjansken piiriä laajennettiin alueliitoksin ja uudeksi pinta-alaksi tuli 4 803,4 neliökilometriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Kamjansken piirin väkiluvuksi 430 066 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin &&&&&&&&&&&&&086.010000086,1 prosenttia piirin asukkaista (370 276 as.), eli kuuden kaupungin (Kamjanske, Pjatyh’atky, Verh’ivtseve, Verh’nodniprovsk, Vilnohirsk, Žovti Vody) ja seitsemän kaupunkityyppisen taajaman väestö.
Rautatieaseman julkisivua.
Kamjansken pato ja vesivoimalaitos. Padon päällä kulkee maantie ja rautatie.
Maantiesilta Dneprin yli Kamjanskessa.