stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lajos Kassák
Suomennettuja runoja

Teoksessa: Taivas irtosi maasta: unkarilaista lyriikkaa 1900-luvulta , suom. ja toim. Anna-Maija Raittila, alkusanat Lajos Szopori Nagy; Helsinki: Kirjayhtymä 1986 ISBN 951-26-2626-8
Aika jossa elän... (Az idő amelyben élek...)
Béla Bartók (A mérleg serpenyője)
Budapestin hevoset keväällä 1945 (Pesti lovak 1945 tavaszán), myös teoksessa: Minä olen sukua hevosille, toim. Tuula Korolainen, Riitta Tulusto, Helsinki: Otava 1996 ISBN 951-1-14413-8
Hylättyjä esineitä I (Elhagyott tárgyak: I)
Hyvä arkipäivä (A jó hétköznap)
Kaukainen tervehdys (Távoli üdvözlet)
Kiusaus (Kísértés)
Mestarit (Mesteremberek)
Minun maani (Az én földem)
14 kuukautta olin töissä... (14 hónapig dolgoztam)
Olen kanssasi (Veled vagyok)
Omissa leivissä (A magam kenyerén)
Piirin sisällä (A körön belül)
Valloilleen päästetty lippu (Kibontott zászló)
Viimeiset tunnit (Végső órák)
Teoksessa: Unkarin lyyra: unkarilaista lyriikkaa keskiajalta nykyaikaan , suom. ja toim. Toivo Lyy, Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura 1970
Béla Bartók (A mérleg serpenyője)
Kiertokulku
Mestarit (Mesteremberek)
Teoksessa Toistasataa runoilijaa: runosuomennoksia 1960-luvun kulttuurilehdistä , toim. Kalevi Seilonen, Helsinki: Tammi 1989 ISBN 951-30-6787-4
Minä tulin sivukadulta suom. Béla Jávorszky
Julkaisussa Parnasso
Runot, saavutteko sinne suom. Béla Jávorszky, Parnasso 1968: 8
Täydenkuun aikaan suom. Béla Jávorszky, Parnasso 1968: 8
Hevonen kuolee linnut lentävät pois (A ló meghal a madarak kirepülnek), suom. Béla Jávorszky ja Anna-Maija Raittila, Parnasso 1975: 4
Armoton kauneus suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, Parnasso 1990: 6
Hylättyjä esineitä III–V, VII (Elhagyott tárgyak), suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, Parnasso 1990: 6
Muotoilen ainetta suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, Parnasso 1990: 6
Sielumessu erään naisen muistoksi (Requiem egy asszonyért) suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, Parnasso 1990: 6
Äiti vartioi meitä suom. Hannu Launonen ja Béla Jávorszky, Parnasso 1990: 6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lajos Kassák Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Museum of Modern Art  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  IdRef 
Ma-lehden toimittajia Wienissä 1922, Kassák on hattupäinen mies edessä.
Petkula

Petkula on kylä Kitisen varrella Sodankylän kunnassa Lapin maakunnassa. Se sijaitsee valtatien 4 itäpuolella Vajukosken voimalaitosaltaan eteläpuolella, noin 35 kilometriä pohjoiseen Sodankylän keskustasta. Kylä on Kitisen länsirannalle muodostunut joenvarsikylä. Petkulassa on Vajusuvannon leirintäalue.
Kirjallisuutta

Yliaska, Eine (toim.): Petkula, kylä Kevitsan kainalossa : 1670-1997. Petkulan kylän historiapiiri, 1997. ISBN 952-90-9010-2.
Petexbatún

Petexbatún
Petexbatún on pieni järvi Guatemalassa eteläisellä Peténin alueella. Se sijaitsee Sayaxchén lähellä ja laskee samannimistä jokea pitkin Usumacintajokeen ja siitä edelleen Pasiónjokeen. Järven seutu on tunnettu historiasta sotaisana maya-alueena.
Petexbatún mayojen historiassa

Petexbatúnin lähialue tunnetaan parhaiten muinaisen mayasivilisaation sotaisimpana alueena jolla sotiin liittyvä ihmisuhraus oli yleistä. Alueen tunnetuimmat keskukset olivat Dos Pilas, Aguateca ja Seibal. Muita keskuksia olivat muun muassa Itzan Tamarindito, Punta de Chimino, Nacimiento ja varhainen Altar de Sacrificos, joka hallitsi aluetta klassisella ajalla noin vuoteen 650. Sen valta ulottui lähinnä Petexbatúnin lounaisosiin.
600- ja 700-luvuilla Dos Pilas laajensi valtansa alueelle ja siitä tuli militaristinen imperiumi. Dos Pilasin toinen ja kolmas hallitsija, jotka hallitsivat 698-741, aloittivat valloitussodat aiempien rituaalisten sotien sijaan. Jo Tikalista kotoisin ollut kuningas Piikivi-taivas-jumala-K oli aloittanut sodat noustuaan valtaistuimelle. Vuosina 740-771 vallineen Jumala-K-taivas_ma kinan vallitessa Dos Pilasin valta oli laajimmillaan, ja imperiumi alkoi luhistua noin vuonna 790.
Petexbatúnin alue oli ensimmäinen, joka hylättiin mayahistorian jälkiklassisella ajalla. Monet Petexbatúnin keskuksista romahtivat jo 700-luvulla. Kaivausten perusteella Dos Pilasin kuninkuus lakkasi 761 Tamaridinton kuninkaan valloitussotaan, ja Dos Pilas oli ensimmäinen suuri luhistunut keskus. Sodat yleistyivät 761-830. Kun maya-alueella käytiin jatkuvia sotia, Dos Pilasin suojelijakaupunki Calakmul romahti. Calakmulhan oli toinen maya-alueen "supervalloista" ja mahtavan Tikalin kilpailija. Dos Pilasin vallan alla olevat pienet kaupungit alkoivat kapinoida Calakmulin romahtamisen jälkeen.
Pienempienkin Petexbatúnin kaupunkien hallitsijat hävisivät 807. Aguatega hylättiin noin 830. Arkeologi Arthur Demarestin mukaan romahdus johtui sodista eikä kuivuudesta. Dos Pilasissa ja Aguatecassa on nähtävissä tilapäisiä linnoitteita. Luultavasti Putúnin mayojen kaappaama Seibal ei kuitenkaan romahtanut. Viimeinen Petexbatúnissa kukoistanut suuri keskus Seibal hylättiin 889.
Markku Kaskela

Markku Matti Tapani Kaskela (s. 20. maaliskuuta 1960 Helsingin pitäjä) on suomalainen kirjailija ja toimittaja.
Kaskela on koulutukseltaan ylioppilas ja on työskennellyt terminaalityöntekijänä Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Hänen esikoisrunokokoelmansa Alusta ilmestyi vuonna 1990. Kaskelan runoja on ilmestynyt suomeksi muun muassa Parnassossa ja viroksi Asko Künnapin kääntämänä. Hän on myös kirjoittanut sanoituksia Pauli Hanhiniemelle ja Luunelonen-yhtyeelle.
Kirjailija Markku Kaskela
Kaskela oli Kirjailija-lehden toimittaja vuosina 2002–2009. Vuonna 2008 hän sai Arvid Lydecken -palkinnon lastenkirjasta Puistolan vihreät kunnaat.
Teoksia > Runokokoelmat

Alusta.  Helsinki:  Tammi, 1990.  ISBN 951-30-9456-1
Aamuyön vieraat.  Helsinki:  Tammi, 1992.  ISBN 951-30-9999-7
Kokonaisia päiviä.  Helsinki:  Tammi, 2003.  ISBN 951-31-2781-8
Puhu heidän kieltään.  Helsinki:  Tammi, 2006.  ISBN 978-951-31-3730-4
Jalusta.  Tampere:  Sanasato, 2014.  ISBN 978-952-5804-71-3
Mekaniikka.  Vantaa:  Enostone, 2022.  ISBN 978-952-7389-79-9
Peregrinus.  Vantaa:  Enostone, 2024.  ISBN 978-952-399-117-0
Teoksia > Lastenkirjat

Puistolan vihreät kunnaat: kaneja, hyötykapineita, taiteilijaelämää.  (Kuvitus: Jussi Kaakinen)  Helsinki:  Tammi, 2008.  ISBN 978-951-31-4140-0
Olen Matias, lammaskoira: erämaan kieliä, syvyyden henkäyksiä.  (Kuvitus: Jussi Kaakinen)  Helsinki:  Tammi, 2009.  ISBN 978-951-31-4798-3
Mustasilmä.  (Kuvitus: Jussi Kaakinen)  Salo:  KVALITI, 2017.  ISBN 978-952-7202-11-1
Oranssi kissa. Kuvitus: Jussi Kaakinen. Salo: KVALITI, 2018. ISBN 978-952-7202-29-6.
Kesä saaressa. Kuvitus: Jussi Kaakinen. Salo: KVALITI, 2019. ISBN 978-952-7202-41-8.
Kuin viimeistä päivää. Salo: KVALITI, 2020. ISBN 978-952-7202-56-2.
Tämä on Tiku. Vantaa: Enostone, 2020. ISBN 978-952-5960-99-0.
Johannes tekee oikein. Vantaa: Enostone, 2021. ISBN 978-952-7389-50-8.
Teoksia > Muut

Isänmaallinen varas.  (Novellikokoelma)  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 951-31-0412-5
Kaskela, Markku & Koskelainen, Jukka: Maailmalle: kirjaviennin uusi aika.  (Tietokirja)  Helsinki:  Avain, 2014.  ISBN 978-952-304-042-7
Toimitustöitä

Kaskela, Markku & Kontio, Tomi (toim.): Kolmen kaupungin kainalosta.  (Kuvitus: Antti Heikkinen)  Helsinki:  Helsingin kaupungin kulttuuriasiainkeskus, Kanneltalo / Kirja kerrallaan, 2007.  ISBN 978-951-96019-7-7
Kaskela, Markku & Kontio, Tomi (toim.): Kohtaamispaikka 40v. juhlakirja.  Akateeminen kirjakauppa, 2010.
Parkano

| Parkano |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°00′35″N, 023°01′30″E
Maakunta:  Pirkanmaan maakunta
Seutukunta:  Luoteis-Pirkanmaan seutukunta
Kuntanumero:  581
Hallinnollinen keskus:  Parkanon keskustaajama
Perustettu:  1867
– kauppalaksi:  1972
– kaupungiksi:  1977
Kuntaliitokset:  Osa Ikaalisten maalaiskunnasta (1917), Osa Kurusta (1925)
Kokonaispinta-ala:  909,57 km² 126:nneksi suurin 2022 
– maa:  853,19 km²
– sisävesi:  56,38 km²
Väkiluku:  6 071 153:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  7,12 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,7 %
– 15–64-v.:  53,0 %
– yli 64-v.:  33,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,8 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  3,0 %
Kunnallisvero:  9,4 % 70:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Aki Viitasaari
Kaupunginvaltuusto:  31 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • KD   • Kok.  • PS   • SDP   • Vas.:   8 6 6 6 4 1
www.parkano.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Parkano on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 6 071 ihmistä, ja sen pinta-ala on 909,57 km2, josta 56,38 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 7,12 asukasta/km2.
Parkanon naapurikuntia ovat Ikaalinen, Jämijärvi, Kankaanpää, Karvia, Kihniö, Kurikka ja Ylöjärvi. Entisiä naapurikuntia ovat silloiseen Ikaalisten kauppalaan vuonna 1972 liitetty Ikaalisten maalaiskunta, Kurikkaan vuonna 2016 liitetty Jalasjärvi ja Ylöjärveen vuonna 2009 liitetty Kuru.
Parkano sijaitsee Pirkanmaan, Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan maakuntien rajalla, valtateiden 3 ja 23 risteyksessä sekä Tampere–Seinäjoki-radan varrella. Kaupungin keskustasta seitsemän kilometrin päässä sijaitsee Parkanon rautatieasema. Suurin osa Parkanon kaupoista ja marketeista on siirtynyt Kolmoskeskuksen alueelle valtatie 3:n varrelle. Kaupungintalo, terveyskeskus, apteekki, pankit, matkahuolto, kirjasto, kirkko ja hautausmaa sijaitsevat Parkanon vanhassa keskustassa Parkanontien varrella. Parkano on tunnettu kone-, metalli- ja puuteollisuudesta, Parkanon paronista sekä kulttuuri- luonto- ja urheilutapahtumistaan. Kaupunkikuvaa hallitsee teräksinen vesitorni, joka on maalattu männyn väreihin. Kaupungin läpi virtaava Viinikanjoki on merkittävä virkistyskalastuskohde.
Ympäristö

Parkano sijaitsee Satakunnan, Pirkanmaan ja Pohjanmaan välisellä vedenjakajaseudulla, mikä vuoksi maisemakuva on melko karu. Leimaa-antavia ovat laajat metsät ja suot, paikoin kallioiset moreenimäet ja -selänteet, pohjois-eteläsuuntaiset harjujaksot sekä pienet koskiset joki- ja järvireitit. Kaupungin pohjoisosassa kulkee Suomenselkä. Pääosa Parkanon alueesta kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kyrösjärven reittiin, mutta länsiosastaan osittain Karvianjoen ja pohjoisosastaan Kyrönjokeen laskevan Jalasjoen vesialueeseen. Parkanon korkein maastonkohta on 201 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Alkkianvuori lähellä Karvian rajaa, matalin (87 m mpy.) sijaitsee Vääräjoen laaksossa Ikaalisten rajalla.
Perustaminen ja kuntamuodon muutokset

Suur-Ikaalisten pitäjä perustettiin vuonna 1641. Parkanosta muodostettiin itsenäinen seurakunta ja samalla kunta 1. toukokuuta 1867. Kauppalaksi Parkano muuttui 1. tammikuuta 1972 ja kaupungiksi 1. tammikuuta 1977. Kihniö erosi Parkanosta 1. tammikuuta 1920, jolloin siitä tuli itsenäinen kunta.
Historia > Parkanon kunnan-, kauppalan- ja kaupunginjohtajat

Parkano sai ensimmäisen kunnanjohtajansa vuonna 1961.
Väinö Toivanen 1961–1984
Matti Linna 1984–1997
Tarmo Aarnio 1997 aloitti vt. kaupunginjohtajana
Tarmo Aarnio 1998–2000
Kari Karjalainen 2000–2006
Jarkko Malmberg 2006–2013
Jari Heiniluoma 2013–2022
Aki Viitasaari 2022–
Kuntaliitosselvitys

Parkano on aloittanut kuntaliitosselvityksen Kankaanpään ja Jämijärven kanssa. Kankaanpäässä, Jämijärvellä ja Parkanossa järjestettiin marraskuussa 2011 mielipidekysely kuntaliitoksesta. Vain 38 % vastasi kyselyyn. Vastanneista 65 % Parkanossa vastusti ja 17 % kannatti ja 17 % ei osannut sanoa kantaansa. Uuden kaupungin nimivaihtoehtoja ovat Niinisalo, Hämeenmetsä, Pohjankangas, Hämeenkangas ja Kyrönkangas. Kuntalaisille järjestettiin mahdollisuus ehdottaa uutta nimeä muodostettavalle kaupungille. Ajateltu kuntaliitos on nyttemmin jäädytetty Parkanon jättäydyttyä sen ulkopuolelle viime hetkillä ennen lopullista asian viemistä valtioneuvostoon. Keskeisenä syynä pidettiin kuntaministeriön kantaa olla antamatta sitoumusta siitä mihin maakuntaan uusi kunta sijoittuu. Kolmen kunnan kesken oli tehty kirjallinen sopimus, että uusi kaupunkikokonaisuus hakee Pirkanmaan liiton jäsenyyttä ja kaupunginjohtaja tulee Kankaanpään kaupunginjohtajasta.lähde?
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Parkanon väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 8 779 | 8 779 |
| 1985 | 1985 |    | 8 692 | 8 692 |
| 1990 | 1990 |    | 8 446 | 8 446 |
| 1995 | 1995 |    | 8 226 | 8 226 |
| 2000 | 2000 |    | 7 807 | 7 807 |
| 2005 | 2005 |    | 7 340 | 7 340 |
| 2010 | 2010 |    | 6 978 | 6 978 |
| 2015 | 2015 |    | 6 766 | 6 766 |
| 2020 | 2020 |    | 6 400 | 6 400 |
Lähde: Tilastokeskus.
Kristilliset yhteisöt Parkanossa

Suomen evankelis-luterilainen kirkko, Parkanon seurakunta
Suomen ortodoksinen kirkko, Parkanon toimialue kuuluu Tampereen ortodoksinen seurakuntaan
Suomen helluntaiherätys, Parkanon helluntaiseurakunta
Suomen Vapaakirkko, Parkanon Vapaaseurakunta
Pelastusarmeija, Parkanon osasto
Talous ja työllisyys

Tilaston mukaan työttömyysaste on syyskuun lopusta 2017 syyskuun loppuun 2018 alentunut koko maassa 1,7 prosenttia ja tullut alas kaikissa 12 suurimmassa kaupungeissa. Parkanossa työttömyyden laskua oli yli 40 prosenttia. Vuoden 2018 syyskuun lopussa Parkanossa oli työttömänä 6,5 %.
Parkanon kaupungin vuoden 2018 tuloslaskelma toteutui huomattavasti alkuperäistä talousarviota parempana. Tulos oli lähes 1,7 miljoonaa euroa ylijäämäinen. Myös lainakanta laski.
Liikenneyhteydet

Parkanosta on kehittynyt tärkeä liikenteen solmukohta. Se sijaitsee valtatie 3 (Helsinki-Tampere-Vaasa) ja valtatie 23 (Pori-Jyväskylä-Joensuu) risteyksessä sekä pääradan (Tampere–Seinäjoki) varrella. Sen lisäksi Parkanosta erkautuu seututie 332 (Parkano-Kuru) ja seututie 274 (Parkano-Karvia).
Omalla autolla Parkanosta ajaa Tampereelle, Seinäjoelle ja Poriin noin tunnissa.
Linja-autolla Parkanosta pääsee Tampereelle ja Seinäjoelle noin kahdessa tunnissa. Parkanosta on kaukobussiyhteydet Helsinkiin, Tampereelle, Jyväskylään, Poriin ja Vaasaan. Parkano kuuluu Tampereen läntiseen seutulippualueeseen. Matkareitit ja aikataulut löytyvät Matkahuollon aikatauluhaun avuilta.
Onnibussilla matkustetaan Tampereelle ja Seinäjoelle noin 1,5 tunnissa. Onnibussin pysäkki on valtatie 3 varrella.
Junamatka Tampereelle ja Seinäjoelle kestää noin 40 minuuttia. Parkanon rautatieasema sijaitsee noin 7 kilometrin päässä Parkanon keskustaajamasta. Asemalla pysähtyvät InterCity- ja Pendolino-junat. Juna-aikataulut löytyvät VR-aikatauluhausta.
Pori–Haapamäki-rata vihittiin käyttöön vuonna 1938 ja Parkanon rautatieasema valmistui vuonna 1934. Aseman nimi muutettiin Kairokoskeksi vuonna 1970. Porin ja Haapamäen välinen rataosuus on ollut pois käytöstä 1980-luvun lopulta lähtien ja se on paikoin huonossa kunnossa. Radan alueen kunnilla on ollut halukkuutta avata rata uudestaan rahtiliikenteelle vähäpäästöisillä kaasuvetureilla. Myös Porin satama on kiinnostunut radan avaamista. Kaasuvetureiden käyttö on huomattavasti taloudellisempaa ja ekologisempaa kuin dieselvetureiden. Toistaiseksi radan kunnostus uudelleen rahtiliikenteelle ei ole kannattanut.
Tampere–Seinäjoki-rata Suomen rataverkon pääradan osuus Tampereelta Parkanon kautta Seinäjoelle valmistui vuonna 1971. Rataosuus tunnetaan myös nimillä Parkanon rata ja Parkanon oikorata. Se toimii osana Helsingistä Tampereen ja Seinäjoen kautta Ouluun johtavaa päärataa, jolla kulkee tiheästi junia. Parkanon rautatieasema sijaitsee noin 7 kilometrin päässä Parkanon keskustasta. Parkanon rautatieasemaa käytetään alueella, jossa asuu lähes 100 000 ihmistä. Aseman matkustajamäärä on vuositasolla noin 90 000. Etenkin asiointi- ja työmatkaliikenne Helsinkiin ja Tampereelle on koettu tärkeäksi Pirkanmaan liiton kyselyssä vuonna 2017.
Liikenneyhteydet > Etäisyyksiä Parkanosta

Helsinki 260 km
Hämeenlinna 160 km
Jyväskylä 175 km
Kankaanpää 45 km
Pori 90 km
Seinäjoki 95 km
Tampere 85 km
Turku 200 km
Vaasa 160 km
Virrat 60 km
Palvelut

Parkanon kaupunki tarjoaa asukkailleen palveluita, joista suurin osa on määritelty kuntien tehtäviksi laissa: koulutus-, päiväkoti-, kulttuuri-, nuoriso-, kirjasto-, kaupunkisuunnittelu-, maankäyttö-, vedentuotanto-, energiantuotanto-, jätehuolto-, ympäristöpalvelut, sosiaali-, terveys-, palotoimi- ja pelastustoimipalvelut. Parkanossa sosiaali- ja terveyspalvelujen tuotannosta vastaa Pihlajalinna-konsernin ja Parkanon kaupungin yhteisyritys Kolmostien Terveys Oy. Palvelut on tarkoitettu henkilöille, jotka kuuluvat Parkanon ja Kihniön sosiaali- ja terveyspalveluiden piiriin.päivitettävä
Parkanossa toimii Parkanon ja Kihniön yhteinen asiointipiste, jossa TE-toimisto (julkiset työ- ja elinkeinopalvelut) ja Kela (Kansaneläkelaitos) tarjoavat palvelujaan. Poliisin lupa-auto palvelee passi- ja henkilökorttiasioissa Parkanon torilla. Lähin poliisiasema on Ikaalisissa.
Valtaosa Parkanon kauppapalveluista on siirtynyt vähitellen Parkanon vanhasta keskustasta Kolmoskeskus kauppakeskukseen valtatie 3:n varrelle, minne moni ohikulkijatkin voi poiketa ostoksille.
Kirjasto

Parkanon kaupunginkirjasto remontoitiin perusteellisesti ja avattiin uudelleen vuonna 2017. Kirjojen lainauksen rinnalla kirjasto tarjoaa elävää musiikkia ja muita tapahtumia.
Yritystoiminta

Parkanon yrittäjillä on noin 200 jäsenyritystä. Tarkempia tietoja löytyy yritysten kotisivuilta. Seuraavassa luettelossa on Parkanon suurimpia yrityksiä (henkilöstön määrä suluissa):
Kolmostien Terveys Oy, Pihlajalinna-konsernin ja Parkanon kaupungin yhteisyritys (?)
Kopar Oy, metallialan vientiyritys (62, 2017)
FennoSteel Oy, metallialan vientiyritys (76, 2017)
TM-Rauta Oy, terästukkuliike (17, 2023)
Aureskosken Jalostetehdas Oy Tammisto Yhtiöt, puunjalostuksen vientiyritys (noin 40, 2019)
Suomen Tekojää Oy, jäähdytys-, ilmanvaihto ja lämpöpumppuratkaisujen vientiyritys (22, 2018)
Sähkösuomilammi Oy, sähköasennusyritys (36, 2017)
Siparila Oy, puuvalmisteet (?, 2023)
Kaupunginosat

Vuoden 2010 suoritetun Parkanon rakennetun ympäristön inventoinnin mukaisesti Parkanon kaupunginosat jakautuvat kahdeksaan osaan. Keskustan kaupunginosa on kaupungin keskellä sijaitsevan harjanteen alue ja muut kaupunginosat sijoittuvat sen ympärille.
Ensimmäinen kaupunginosa, keskustaajama, keskusta
Satakunnankadun ja Keskuskadun ympäristö
Toinen kaupunginosa, Kairokoski
Käenmäentien ympäristö
Kolmas kaupunginosa, Viinikka
Aureentien ympäristö, Viinikkajoen itäpuoli
Neljäs kaupunginosa, Kallio
Parkanontien ympäristö Pappilankosken eteläpuolella, Heinosentien ja Niementien ympäristö
Viides kaupunginosa, Pahkala
Kirkkojärven eteläpuoli Vatusentien ja valtatie 3 Vaasantie välissä, Tehtaantien ympäristö
Kuudes kaupunginosa, Vatunen
Kirkkojärven länsipuoli, Vatusentien ja Vanhantalontien ympäristö
Seitsemäs kaupunginosa, Pentti
Kirkkojärven pohjoispuoli, Pentintien, Riihihalmeentien, ja Kiveläntien ympäristö
Kahdeksas kaupunginosa, Kissakivi
Valtatien 23 Porintie ja Valtatie 3 Tampereentie välissä, Kissakivenkadun ja Tampereenkadun ympäristö
| Nimi | Kaupunginosat |
| --- | --- |
Keskusta: 1. kaupunginosa
Kairokoski / Haapanen: 2. kaupunginosa
Viinikka: 3. kaupunginosa
Kallio: 4. kaupunginosa
Pahkala: 5. kaupunginosa
Vatunen: 6. kaupunginosa
Pentti: 7. kaupunginosa
Kissakivi: 8. kaupunginosa
Haukkala: 9. kaupunginosa (ei luetteloitu 2010 inventoinnissa)
Taajamarakenteen ulkopuolella olevat kohteet, Vuorijoki (Vuorijoen alue Karviantien ympäristössä), Riuttasjärvi (Uudenasemantien ja Riuttasjärven ympäristö) ja Parkanon asema (Uudenasemantien ja Parkanon rautatieaseman ympäristö)
Kylät

Alaskylä, Aurejärvi (Aure), Jaakkolankylä, Jokiharju, Kairokoski, Kirjaskylä, Kovesjoki, Kuivasjärvi, Lamminkoski, Lapinneva, Linnankylä, Pihlajankylä, Raivala, Sydänmaa, Vahojärvi, Viitalankylä, Vuorijärvi ja Yliskylä.
Kylät > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Parkanossa oli 6 562 asukasta, joista 4 369 asui taajamassa, 2 128 haja-asutusalueilla ja 65:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Parkanon taajama-aste on 67,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Parkanon keskustaajama.
Oppilaitokset

Kaupunki sulki viimeisen kyläkoulunsa Pohjois-Parkanossa vuonna 2017. Keskustaan valmistunut koulu- ja kulttuurikeskus Kaarna avasi ovensa 8. elokuuta 2019. Siellä aloitti koulunkäynnin noin 700 oppilasta ja lähes 100 henkilökunnan jäsentä. Parkanossa on peruskoulutuksen lisäksi musiikkiteatterilinjan sisältävä lukio sekä Länsi-Pirkanmaan koulutuskuntayhtymään kuuluvat ammattioppilaitos Iisakki, Ylä-Satakunnan Musiikkiopisto, Petäjä-opisto (ent. Parkanon kansalaisopisto) sekä Pirkanmaan aikuislukio. Kansalaisopisto ja aikuislukio ovat voittaneet niin opetusministeriön kuin Suomen laatupalkintoja vuosina 2003 ja 2006.
Nähtävyydet, luontoretkeilykohteet ja tapahtumat

Parkanossa on vakituisille ja kesäasukkaille sekä vieraille erilaisia vierailukohteita, luontoelämyksiä ja tapahtumia.
Nähtävyydet, luontoretkeilykohteet ja tapahtumat > Kulttuurikohteet

Parkanon kirkko on puurakenteinen ristikirkko. Kirkko otettiin käyttöön vuonna 1805. Kirkon punagraniittista muurattu kellotapuli valmistui 1889. Kirkko ja kellotapuli ovat rakennusperintölailla suojeltuja.
Parkanon keskustan hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1805 ja sitä on myöhemmin laajennettu. Kirkkomaan laidalla sijaitseva puinen läpikäytävärakennus. Sankarihautausmaahan on haudattu 201 sankarivainajaa. Hautausmaan läheisyyteen on pystytetty kuvanveistäjä Vilho Aallon tekemä 1939-44 kaatuneiden muistomerkki ’Vartiosotilas’.
Parkanon kotiseutumuseo toimii 1890 valmistuneessa entisessä viljamakasiinissa kirkon vieressä. Yleisölle museo avautui vuonna 1958. Museorakennuksessa on muun muassa ’Parkanon paroonin’ ja kirkkomuseon osastot sekä paikallisia esineitä.
Parkanon metsämuseo avattiin yleisölle vuonna 1991. Se sijaitsee noin 12 kilometrin päässä keskustasta pohjoisen suuntaan. Museoalueella on näyttelyhalli, metsäkämppä, sauna, hevostalli, tukkiponttoo ja metsätyökoneita. Museon läheisyydestä löytyvät luontopolku, Messukallio, uimaranta, laavuja ja nuotiopaikkoja.
Parkanon Seudun Automuseo avautui vuonna 2009. Museon toiminnasta vastasi Parkanon seudun Mobilistit r.y. Automuseotoiminta loppui tilojen vuokrasopimuksen päätyttyä 2018.
Koulu- ja kulttuurikampus Kaarnasta on tulossa Parkanon uusi nähtävyys. Sen suunnittelussa on huomioitu tavoite julkisten tilojen tehokkaammasta käytöstä. Monitoimitalo soveltuu päiväaikana opiskeluun ja iltaisin ja viikonloppuisin harrastustoimintaan. Koulukampukseen sijoitetaan peruskoulu ja lukio. Sisätilat ovat muunneltavia ja kalusteet siirrettäviä. Auditorio toimii oppimistiloina, mutta myös teatteri- ja musiikkitiloina. Liikuntasalissa on salibandykenttä ja kiipeilyseinä. Koulukampus valmistuu vuonna 2019.
Parkanon kaupunginkirjasto avattiin peruskorjattuna 2017. Suunnittelussa huomioitiin tilojen tehokas käyttömahdollisuus. Kirjastotilojen muunneltavuus mahdollistaa erilaisten tapahtumien järjestämisen: kirjallisuusaiheisia tapahtumia, peli-iltoja, livekonsertteja ja muita tapahtumia. Kirjasto toimii yhteistyössä oppimisympäristönä koulujen kanssa. Siellä järjestetään myös taidenäyttelyitä.
Parkanon maamerkkinä toimiva vesitorni pystytettiin 1.4.1970. Kaikkiaan 40 metriä korkea, 600 kuution teräksinen vesitorni on yksi erikoisimmista Parkano Oy:n valmistamista tuotteista
Käenkoskikeskus on parkanolainen juhla- ja elämyspaikka noin kolmen kilometrin päässä Parkanon keskustasta. Sen tanssilava valmistui vuonna 1958 Parkanon Urheilijoiden ja Sotainvalidien Veljesliiton yhteistyönä.