stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brita

| Brita, Britta |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  7. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Britt
Vastineita eri kielissä:  Bridget
Nimen alkuperä:  Birgitta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Brita tai Britta on Skandinaviassa ja Suomessa käytetty naisen etunimi.
Brita on muunnos Birgitasta, joka puolestaan on versio englanninkielisissä maissa käytetystä nimestä Bridget.
Bridget taas juontaa iirinkielisestä nimestä Brighid. Brighid merkitsee ylennettyä, ylistettyä (engl. exalted one).
Suomessa on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä rekisteröity 3 496 Brita- ja 1231 Britta-nimen saanutta henkilöä.
Tunnettuja Britoja ja Brittoja

Britta Bilac, o.s. Vörös (s. 1968), saksalais-slovenialainen korkeushyppääjä
Brita Blomberg, o.s. Johansson (s. 1941), suomalainen pikajuoksija ja pituushyppääjä
Brita Borg (1926–2010), ruotsalainen näyttelijä, laulaja ja revyy-taiteilija
Brita Borge o.s. Nyqvist (1931–2013), suomalais-norjalainen poliitikko
Britta Byström (s. 1977), ruotsalainen säveltäjä
Britta Curl (s. 2000), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Brita Flander (s. 1957), suomalainen muotoilija ja raviohjastaja
Brita Sidonia Gadd (1741–1810), suomalainen sanomalehtikirjailija
Brita Gustafson (1914–1996), suomenruotsalainen kirjailija
Britta Heidemann (s. 1982), saksalainen kalpamiekkailija ja olympiavoittaja
Brita Heikkilä (1925–2015), suomalainen kunnallispoliitikko, Vuoden kellokas 2012
Britta Schall Holberg (1941–2022), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Brita Kristerintytär Horn (k. 1580), sotapäällikkö Nils Boijen puoliso
Brita Högnäs-Sahlgren (s. 1938)], suomenruotsalainen toimittaja, kirjankustantaja ja kirjailija
Britta Johansson Norgren (s. 1983), ruotsalainen maastohiihtäjä
Brita Jokinen-Morris, suomalainen toimittaja ja tietokirjailija
Britta-Lisa Joutsen (1925–2021), suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija
Brita Kekkonen, o.s. Fagerholm (1927–2013), suomalainen julkisuuden henkilö, suurlähettiläs Taneli Kekkosen puoliso
Brita Klemetintytär (1621–1700), suomalainen postimestari
Brita Koivunen, oik. Brita Einiö (1931–2014), suomalainen iskelmälaulaja
Britta Lejon (s. 1964), ruotsalainen poliitikko
Brita Lindberg (s. 1932), suomalainen koripalloilija
Britta Marakatt-Labba (s. 1951), ruotsinsaamelainen tekstiilitaiteilija, taidemaalari ja graafikko
Brita Olofsdotter (k. 1569), suomalainen Ruotsin ratsuväen naissotilas
Britta Oppelt (s. 1978), saksalainen soutaja
Brita Polttila (1920–2008), suomalainen runoilija
Britta Seeger (s. 1969), saksalainen yritysjohtaja
Brita Sigourney (s. 1990), yhdysvaltalainen freestylehiihtäjä
Britta Steffen (s. 1983), saksalainen uimari
Britta Thomsen (s. 1954), tanskalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Britta Wikström (1917–1979), suomalainen Miss Eurooppa 1937
Brita Wrede (1894–1973), suomalainen toimittaja, lyhytelokuvaohjaaja ja kirjailija
Brita Åsbrink, ruotsalainen kirjailija ja Punaisen Ristin työntekijä
Brita Örö, Riitta Örö (1920–2005), suomalainen suurlähettiläs
Kuvitteellisia Britoja ja Brittoja

Brita, Pirkko Hämäläisen roolihahmo televisiosarjassa Handu pumpulla
Brita Ekestubbe, Sirkka Sarin roolihahmo elokuvassa Sysmäläinen
Britta, päähenkilö Lisbeth Pahnken kirjasarjassa Britta ja Hopea
Nimen muita merkityksiä

Brita, intialainen kansantanssi
M/S Brita Dan, tanskalainen vuonna 1964 uponnut moottorialus
Frisk Asker

| Frisk Asker |
| --- | --- |

Perustettu:  1922
Entiset nimet:  IF Frisk 1922-1992 Asker Hockey 1992-1994 IF Frisk Asker 1994-
Kaupunki:   Asker, Norja
Kotiareena:  Varner Arena
– kapasiteetti:  3 805
Sarjataso:  EliteHockey Ligaen
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Vidar Wold
Päävalmentaja:   Roy Johansen
Kapteeni:   Michael Haga
Mestaruudet:  4 (1975, 1979, 2002, 2019)
Hopeaa:  6 (1970, 1974, 1986, 2001, 2008, 2017)
Pronssia:  1 (1973)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
IF Frisk Asker on norjalainen jääkiekkoseura joka pelaa maan pääsarjassa EliteHockey Ligaenissa. Joukkue tulee Askerista ja pelaa kotiottelunsa Varner Arenassa. Joukkueen värit ovat oranssi, musta ja valkoinen.
Joukkue on voittanut Norjan mestaruuden neljä kertaa.
Joukkue

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 30 |  | Mitch Gillam | L | 2027 | Peterborough, Ontario, Kanada |
| 44 |  | Mathias Schippers Landa | L | 2025 | Asker, Norja |
| 50 |  | Oskar Östlund | L | 2025 | Gävle, Ruotsi |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 2 |  | Anton Björkman | L | 2025 | Linköping, Ruotsi |
| 3 |  | Patrick Ulriksen | L | 2026 | Oslo, Norja |
| 5 |  | Mattias Bäckman | L | 2025 | Linköping, Ruotsi |
| 6 |  | Jonas Slettebø Haughom | L | 2025 | Stavanger, Norja |
| 13 |  | Nicolay Andresen | L | 2025 | Asker, Norja |
| 14 |  | Emil Kvernmo Wasenden | L | 2026 | Oslo, Norja |
| 23 |  | Joachim Lunde Hermansen | L | 2025+1 | Oslo, Norja |
| 27 |  | Nils Sunde | L | Juniori |  |
| 55 |  | Petter Birkheim Andersen | R | 2025+1 | Oslo, Norja |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 8 |  | Fredrik Vethe Bye | L | H | Juniori |  |
| 24 |  | Hampus Gustafsson | L | VLH / KH | 2026 | Malmö, Ruotsi |
| 28 |  | Magnus Geheb (A) | L | KH / VLH | 2027 | Asker, Norja |
| 31 |  | Tobias Skuterud | L | H | 2025 | Asker, Norja |
| 32 |  | Markus Modigs | L | LH | 2025 | Vimmerby, Ruotsi |
| 34 |  | Eskil Wold | L | H | 2025 | Asker, Norja |
| 40 |  | Tobias Fladeby | L | LH | 2025 | Asker, Norja |
| 46 |  | Tobias Lindström (A) | R | KH / VLH | 2025 | Tukholma, Ruotsi |
| 48 |  | Fredrik Bjørndal | L | VLH | 2025 | Bærum, Norja |
| 51 |  | Christian Vethe Bye | L | H | 2027 | Asker, Norja |
| 59 |  | Viktor Granholm | R | H | 2029 | Bærum, Norja |
| 81 |  | Marcus Valkvæ Erevik | L | KH / VLH | 2025 | Asker, Norja |
| 85 |  | Michael Haga (C) | L | KH / VLH | 2027 | Asker, Norja |
| 88 |  | Sander Wold | L | KH / VLH | 2025 | Asker, Norja |
| 93 |  | Thomas Valkvæ Olsen | R | LH | 2025 | Asker, Norja |
Joukkue > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Roy Johansen
Apuvalmentaja: Morten Ask
Maalivahtivalmentaja: Fredrik Mikko
Videovalmentaja: Mats Hildisch
Fysiikkavalmentaja: Martin Slåtten
Huoltopäällikkö: Martin Conradsson
Huoltopäällikkö: Tommy Granaas
Toimitusjohtaja: Vidar Wold
Lähde: EliteProspects
Päävalmentajat

Barry Smith 1984–1986
Henri Hamberg 1996–1998
Serge Boisvert 1998–2003
Ulf Weinstock 2003–2004
Jan Votruba 2004–2005
Esa Tikkanen 2005–2006
Patrik Ross 2006–2007
Sune Bergman 2008–2010
Mats Lusth 2010–2012
Sune Bergman 2012–
NHL-pelaajat

Chris Allen
Marc Chouinard
René Corbet
Jonas Johansson
Jeff Norton
Mats Zuccarello
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Fjordkraft-ligaen
Frisk Asker • Grüner Ishockey • Lillehammer IK • Manglerud Star • Narvik Hockey • Sparta Sarpsborg • Stavanger Oilers • Stjernen Hockey • Storhamar Ishockey • Vålerenga Ishockey 
 Entisiä joukkueita: Bergen Flyers • IK Comet • Furuset Ishockey • Hasle-Løren IL • Kongsvinger Knights • Lørenskog IK • Ringerike IK • Rosenborg IHK • Trondheim Black Panthers • Viking Hockey
Lanajoki

| Lanajoki Sarkolanjoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Nokia, Vesilahti
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sarkolanjoen valuma−alue (35.16)
Pinta-ala:  105,96 km²  
Järvisyys:  4,7 % 
Pääuoman pituus:  28,3 km 
Pääuoman osuudet:  Lanajoki ←Suonojärvi ←Järviönsuonoja
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Suonojärvi, Vesilahti
 :  61°20.493′N, 23°17.38′E 
Laskupaikka:  Kulovesi, Nokia
 :  61°24.392′N, 23°14.897′E 
Läpivirtausjärvet:  Murtoonjärvi, Siukolanjärvi
Esteet:  kiinteitä patoja
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  105,1 m  
Laskukorkeus:  57,5 m  
Korkeusero:  47,6 m
Pituus:  9,965 km  
Kaltevuus:  4,78 m/km
Keskivirtaama:  1 m³/s (MQ) 
Muuta
Lanajoki eli Sarkolanjoki on Pirkanmaalla Vesilahdessa ja Nokialla virtaava ja Sarkolassa Kuloveden Sarkolanlahteen laskeva joki, joka muodostaa 28 kilometriä pitkästä pääuomasta 10 kilometrin pituisen alajuoksun osuuden.
Vesistösuhteita

Lanajoki sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Sarkolanjoen valuma-alueella (35.17). Kokemäenjoen alue on jaettu yhdeksään toisen jakovaiheen vesistöalueeseen, joista Sarkolanjoen valuma-alue on yksi.
Lanajoen valuma-alueen pääuoma on 28 kilometriä pitkä , pinta-ala on 105,96 neliökilometriä ja järvisyys 4,7 %. Joen keskivirtaama on noin 1 kuutiometriä sekunnissa. Kun valuma-alue on 17,2 kilometriä pitkä tulee sen keskileveydeksi 6,2 kilometriä. Valuma-alueen vähintään hehtaarin kokoisia järviä on 17, joista suurimpia ovat alueen pääjärvi Suonojärvi (536 ha) sekä Iso-Hyyhönen (15 ha), Saarijärvi (14 ha), Kivijärvi (47 ha) ja Iso Oravajärvi (23 ha). Lanajoessa sijaitsevia järviä ovat Murtoonjärvi (8 ha) ja Siukkolanjärvi (4 ha). Valuma-alue sijaitsee Nokian, Sastamalan, Vesilahden ja hieman Urjalan alueilla.
Historia > Nimi

Nimitykset Lanajoki ja Sarkolanjoki ovat nykyään varsin yleisessä käytössä. Sen sijaan Miemo- ja Niemojoki  ovat paikallisten aiemmin käyttämiä nimityksiä, jotka ovat nykyään jäämässä pois käytöstä. Miemokoski sijaitsee suiston lähellä samoin kuin Miemonsilta, jonka yli kulkee vanha kylien läpikulkutie. Miemojoen nimi liittyy siten suiston nimistöön. Sen sijaan Niemojoen nimi, joka esiintyy Isonjaon kartassa vuodelta 1783, saattaa olla vanhempi nimitys.
Joen nimitys voi muuttua historian aikana monista syistä. Usein joki saa nimensä siitä järvestä, josta se laskee, koska eränkävijät käyttivät jokea kulkuväylänään käydessään järvellä kalastamassa. Kun maatila perustettiin joen suistoon tai sen varrelle, alettiin jokea kutsumaan tilan tai asukkaan mukaan. Jos asutus tiheni kyläksi, antoi kylä nimensä joelle, tai päinvastoin. Sarkolan- ja Miemojoken tapauksessa asutus on antanut joelle nimensä. Myös Lanan koski esiintyy seudun nimistössä joen yläjuoksulla. Kuloveden viljelyasutus on peräisin viimeistään rautakauden alusta ja Sarkolan alueen kiivas asuttaminen käynnistyi jo 1200-luvulla. Jouko Vahtola ehdottaa, että Sarkolan kylän nimitys tuli sarkaviljelystä, jota tiedetään seudulla harjoitetun suuressa mitassa.
Erätalouden aikoina käytetty alkuperäinen nimi on siten voinut olla esimerkiksi Suonojoki lähdejärven Suonojärven mukaan, mutta tästä ei ole jäänyt kansanperinteeseen mitään muistikuvaa. Unto Salo kuitenkin esittää seudun nimistölle saamelaista alkuperää esittelemällä joitakin saamen etymologiasta selityksensä saavia nimiä. Sellaisiin kuuluvat esimerkiksi ”lana”, joka tarkoittaa pyydystä ja ”suono”, joka tarkoittaa kenkäheinää  tai Ante Aikion mukaan vetistä suota.
Historia > Myllyt

Lanajoen alajuoksulla olleita vesimyllyjä on 1800-luvun keskivaiheen jälkeen olleet Nikkilän mylly, Vainiomylly, Odottavan mylly, Koskisen mylly, Tömyn mylly, Tyrisevän-, Vahalahden- ja Kutalan lahkojen myllyt. Parhaimmillaan oli yhtä aikaa käynnissä yhdeksän myllyä. Varhaisia tietoja myllyistä voidaan lukea 1670-luvulta, kun Laukon kartanon isäntä halusi purkauttaa Lanajoessa olleen jalkamyllyn.
Huomioita

1 2  Valuma-alueen pääuoman kulku on kuvattu artikkelissa Sarkolanjoen valuma-alue kappaleessa Pääuoma.
Aiheesta muualla

Museovirasto: kuvakokoelmaa Sarkolasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietosanakirja: Osa 8, ss. 815-816 - Sarkolanjoki, KUSTANNUSOSAKEYHTIÖ OTAVAN, 1916, Helsinki
Turvetuotanto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kokemäenjoen alue (35.1)
Kuuban vallankumous

Kuuban vallankumous (esp. Revolución cubana) kukisti Kuubaa hallinneen diktaattori Fulgencio Batistan hallinnon ja nostatti valtaan heinäkuun 26. päivän liikkeen johtaja Fidel Castron. Vallankumousta seurasi Kuuban lähentyminen Neuvostoliiton kanssa ja maan välien katkeaminen Yhdysvaltojen kanssa. Fidel Castro hallitsi Kuubaa yhtäjaksoisesti vuoteen 2008 saakka.
Seuraukset

Vallankumouksen onnistumista seurasivat Batistan kannattajien pidätykset, kidutukset ja teloitukset. Toukokuun puoliväliin 1959 mennessä 600 Batistan hallitukseen eri tavoin kytköksissä ollutta oli teloitettu vallankumouksellisten tuomioistuimissa. Castron hallitus teki alkukaudellaan useita vierailuja naapurivaltioihin. Yhdysvallat oli ollut yksi ensimmäisistä Castron hallinnon tunnustaneista valtioista, ja huhtikuussa 1959 Castro tekikin 11-päiväisen vierailun Yhdysvaltoihin. Jännitteet maiden välillä alkoivat kuitenkin kasvaa vierailusta huolimatta. Castro oli aikanaan lupaillut vapaita vaaleja, mutta nyt oli selvää, että vaaleja ei järjestettäisi. Maltilliset poliitikot erosivat Castron hallituksesta, ja heidän joukossaan oli esimerkiksi presidentti Manuel Urrutia. Yhdysvaltojen keskustiedustelupalvelu CIA alkoi valmistella Castron vastaisia toimia ja tukea Kuuban katolilaisten ja vanhojen poliittisten puolueiden piirissä syntyneitä vastavallankumouksellisia ryhmiä. Guantanamo Bayn laivastotukikohtaa vahvistettiin lisäjoukoilla ja Floridan lentokenttiä käytettiin kuubalaisten vastavallankumouksellisten tekemissä ilmaiskuissa Kuubaan.
Kuuban taloudellinen tilanne oli kärsinyt huomattavasti. Työttömyys kasvoi ja sokerin sekä tupakan markkinahinnat olivat laskeneet. Joitakin Castron kannattajia loikkasi Yhdysvaltoihin, heidän joukossaan esimerkiksi ilmavoimien komentaja majuri Pedro Luis Díaz Lanz. Etenkin Länsi- ja Keski-Kuubassa alkoi lokakuuhun 1959 mennessä myös kapinaliikkeitä Castroa vastaan. Kuuba lähentyi Neuvostoliiton kanssa. Kuuba ja Neuvostoliitto solmivat kauppasopimuksen helmikuussa 1960 ja Castro piti Yk:n kokouksessa Nikita Hruštšovia ylistäneen ja Yhdysvallat tuominneen puheen. Kuuban ulkomaan varoja jäädytettiin ja kaupankäynti Yhdysvaltojen ja Kuuban välillä oli katkennut vuoden 1960 loppuun mennessä. Presidentti Dwight D. Eisenhower katkaisi diplomaattisuhteet Kuuban kanssa 3. tammikuuta 1961, ja huhtikuussa seurasi CIA:n rahoittama ja tukema epäonnistunut Sikojenlahden maihinnousu. Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy oli tukenut maihinnousun toteuttamista ja seuraavana vuonna hän asetti Kuuballe kauppasaarron. Lokakuussa 1962 seurasi Kuuban ohjuskriisi, joka oli ajaa kylmän sodan aikaisen maailman ydinsodan partaalle. Kriisi ratkaistiin kuitenkin lopulta sota välttäen, mutta jännitteet säilyivät. Kuubalaisten viranomaisten mukaan Castro yritettiin murhata tai kukistaa kaikkiaan yli 600 kertaa. Fidel Castro hallitsi Kuubaa lopulta vuoteen 2008 saakka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuuban vallankumous Wikimedia Commonsissa
Fulgencio Batista valokuvassa vuodelta 1957. Taustan kartalla Kuuba ja Sierra Maestran vuoret, joilla Castron kapinalliset piilottelivat.
Vuoden 1953 sotilastukikohdan hyökkäyksen jälkeen pidätetty Fidel Castro.
Che Guevara Santa Clarassa.
Voittaneita kapinallisia ratsailla Kuuban lippujen kanssa tammikuussa 1959.
Ritva

| Ritva |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  27. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  25. kesäkuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  ritvakoivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ritva on suomalainen naisen etunimi. Digi- ja väestö­tieto­viraston tietojen  mukaan vuoden 2019 loppuun mennessä 41 701 henkilöä oli saanut etunimekseen Ritva. Heistä valtaosa on syntynyt vuosien 1920 ja 1960 välisenä aikana. Nuorten naisten ja tyttöjen nimenä Ritva on nykyään harvinainen. Silti ainakin vielä vuonna 2014 Ritva Virtanen oli Suomen yleisin naisen kutsumanimen ja sukunimen yhdistelmä. Ritvan nimipäivä on 27. toukokuuta.
Sana ritva tarkoittaa lehtipuiden hentoja, eritoten riippuvia, oksia. Yhdyssana ritvakoivu merkitsee rauduskoivua. Kustaa Vilkunan mukaan Ritva on nimenä saanut innoituksensa Ilmari Kiannon runosta ”Rantakoivu” (kokoelmassa Hiljaisina hetkinä, 1898), jossa mainitaan koivun ritva sekä symbolisesti ”riemun ritva, kaihon katve”. Erkki Melartin teki runosta varsinkin kansanopistolaisten ja nuorisoseuralaisten keskuudessa suosiota keränneen laulusävellyksen vuonna 1911. Nimipäiväkalenterissa Ritva on ollut vuodesta 1929 alkaen.
Kuvitteellisia Ritvoja

Ritva Ryynänen, tv-sarjassa Salatut elämät
Nimen muita merkityksiä

Ritva-tietokanta, Kansallisen audiovisuaalisen instituutin ylläpitämä tietokanta radio- ja televisio-ohjelmista
Termoablaatio

Termoablaatio eli kohdun limakalvon lämpöhoito on hoitomuoto runsaiden kuukautisten hoitoon. Termoablaatio ei auta kuukautiskipuihin. Termoablaatiota saatetaan suositella vasta sen jälkeen, kun potilas on kokeillut ehkäisypillereitä tai kierukkaa. Termoablaatio on merkittävästi vähemmän invasiivinen toimenpide kuin kohdunpoisto.
Yleisyys

Menetelmä on ollut Suomessa käytössä 1980-luvulta alkaen. Suomessa tehtiin vuosina 1997–2014 yhteensä 5 484 termoablaatiota. Vuonna 2015 Suomessa tehtiin 631 termoablaatiota.
Soveltuvuus

Termoablaatio ei välttämättä sovellu henkilöille, joilla on kohtuun liittyvä sairaus, tulehdus, syöpä tai kohonnut syövän riski. Termoablaatiota ei myöskään suositella henkilöille, jotka haluavat tulla raskaaksi tulevaisuudessa.
Toimenpide

Nykytekniikka mahdollistaa termoablaation tekemisen polikliinisesti paikallispuudutuksessa. Toimenpiteessä kohtuonteloon viedään emättimen kautta instrumentti, jolla limakalvo poltetaan. Pallohoitometodilla limakalvo poltetaan kuumalla nesteellä täytetyllä pallolla, mutta metodi ei ole yhtä tehokas kuin verkkoelektrodin käyttäminen, jolla yltää kohdun nurkkiin saakka. Toimenpide voidaan tehdä missä välissä kuukautiskiertoa tahansa. Toimenpide kestää nopeimmillaan 90 sekuntia.
Vaikutukset

Lämpöhoidon jälkeen kuukautisvuodot vähenevät tai lakkaavat kokonaan. Noin puolella hoidetuista kuukautiset loppuvat kokonaan. Limakalvon täydellinen tuhoutuminen riippuu käytettävästä instrumentista ja naisen iästä. Komplikaatiot ovat harvinaisia ja yleensä lieviä, lähinnä tulehduksia.
Kohdun limakalvon tuhoamisen jälkeen uusintatoimenpiteen riski on jopa 38 %. Endometriumin syövän riski näyttäisi olevan normaaliväestöä pienempi termoablaation jälkeen.
Termoablaatio alentaa merkittävästi raskaaksi tulemisen mahdollisuutta. Termoablaatio ei ole kuitenkaan ehkäisy- tai sterilisaatiomenetelmä, joten mikäli raskaaksi tulemista haluaa välttää, on ehkäisystä huolehdittava muilla tavoin. Erään tutkimuksen mukaan raskautumisen todennäköisyys oli termoablaation jälkeen 0,24 – 5,2 prosenttia.
Kohdun limakalvon tuhoamisen jälkeisiin raskauksiin liittyy normaalia enemmän vakavia komplikaatioita. Raskaus kohdun limakalvon tuhoamisen jälkeen on aina riskiraskaus. Sen vuoksi joillekin termoablaatiopotilaille saatetaan suorittaa myös sterilisaatio, jotta riskiraskaudet vältetään pysyvästi.
Billy Graham

| Billy Graham> William Franklin Graham |
| --- | --- |
 Billy Graham vuonna 1966.
Henkilötiedot
Koko nimi:  William Franklin Graham
Syntynyt: 7. marraskuuta 1918 Charlotte, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat
Kuollut: 21. helmikuuta 2018 (99 vuotta) Montreat, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat
Koulutus ja ura
Instituutti:  1940 Florida Bible Institute 1943 B.A. Wheaton College
Tutkimusalue:  Raamattu, Yhteiskunta
Tunnetut työt:  Rauha Jumalan kanssa
 Nimikirjoitus
William Franklin "Billy" Graham Jr.; 7. marraskuuta 1918 Charlotte, Pohjois-Carolina – 21. helmikuuta 2018 Montreat, Pohjois-Carolina) oli yhdysvaltalainen kristillinen saarnaaja, jonka kirkkokunnallinen tausta oli baptismi. Billy Graham itse kuvasi elämäntehtäväänsä seuraavasti: ”Elämäntehtäväni on auttaa ihmisiä löytämään henkilökohtainen suhde Jumalaan”. Hänen on arvioitu saarnanneen evankeliumia 210 miljoonalle ihmiselle vuodesta 1947 lähtien.
Grahamia on pidetty nykyajan tunnetuimpana evankelistana ja maltillisen herätyskristillisyyden, evankelikalismin, johtohahmona. Toiminnallaan hänen luonnehdittiin pyrkineen ylittämään kirkkokuntien rajoja. Graham vieraili Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1954 ja oli pääpuhujana vuonna 1987 Olympiastadionilla järjestetyssä Missio Helsingissä.
Maat, joissa Billy Graham saarnasi.
Graham oli Yhdysvaltain johtava evankelista 1940-luvun lopulta lähtien. Hänen asemansa amerikkalaisessa yhteiskunnassa oli hyvin vahva. Häntä pidettiin pitkään yhtenä Yhdysvaltain suosituimmista henkilöistä. Grahamille tarjottiin varapresidentin virkaa useamman kerran, mistä hän kuitenkin kieltäytyi.
Varhainen elämä

Billy Graham varttui maitotilallisen poikana Pohjois-Carolinan maaseudulla. Vuonna 1934 Graham osallistui evankelista Mordecai Hamin kokoukseen ja teki henkilökohtaisen uskonratkaisun. Vuonna 1936 Graham jätti isänsä maitotilan ja lähti opiskelemaan Bob Jonesin Collegeen, joka sijaitsi tuolloin Tennesseen Clevelandissa. Opinnot Bob Jonesin Collegessa jäivät kuitenkin yhden lukukauden mittaiseksi oppilaitoksen äärimmäisen fundamentalismin vuoksi. Graham siirtyi opiskelemaan Floridan raamattuinstituuttiin Tampan läheisyyteen. Graham valmistui vuonna 1940 ja hänet asetettiin Eteläisen baptistikonvention pastorin tehtävään. Graham ilmoittautui jatkokoulutukseen Illinois'ssa sijaitsevaan Wheaton Collegeen ja tapasi Wheatonissa tulevan vaimonsa, Ruth Bellin.
Valmistuessaan Wheatonista vuonna 1943 Graham oli kehittänyt kuuluisan saarnatyylinsä. Graham viesti yksinkertaisesti ja suorasti synnistä ja pelastuksesta, jonka hän välitti tarmokkaasti ja ilman alentavuutta. Graham toimi lyhyen aikaa Western Springsin baptistikirkon pastorina, minkä jälkeen hän ryhtyi kiertäväksi evankelistaksi. Graham liittyi uuden Youth for Christ -järjestön henkilöstöön vuonna 1945 ja toimi vuodesta 1947 Northwestern Bible Collegen johtajana.
Pastorin ura

Graham saarnasi evankeliumia erilaisissa kokouksissa ja teki maailmanlaajuista lähetystyötä lähes 215 miljoonalle ihmiselle yli 185 maassa. Grahamin työ on arvion mukaan tavoittanut lisäksi satoja miljoonia ihmisiä television, videoiden, elokuvien ja internetin kautta. Grahamin toiminnan keskiössä olivat suuret, kirkkokuntarajat ylittävät, kokoukset, joita kutsutaan nimellä missio. Graham korosti julistustyössään julkisesti osoitettua henkilökohtaista uskonratkaisua.
Pastorin ura > Kokoussarjat

Toisen maailmansodan jälkeen Graham teki töitä Youth for Christ -järjestön pastorina. Järjestön kautta Graham teki työtä nuorten ja sotilaiden parissa ja saarnasi eri puolilla Yhdysvaltoja ja Eurooppaa. Graham nousi julkisuuteen ja kansainväliseen tietoisuuteen vuonna 1949 Los Angeles Crusade -kokoussarjan myötä. Kolmen viikon mittaiseksi suunniteltu kokoussarja venyi yli kahdeksan viikon mittaiseksi, kun kiinnostunut väkijoukko täytti teltan Los Angelesin keskustassa joka ilta. Myös muut Grahamin varhaisista missioista laajentuivat samaan tapaan: vuoden 1954 Lontoon missio kesti 12 viikkoa ja vuoden 1957 New Yorkin missio Madison Square Gardenissa jatkui joka ilta 16 viikon ajan.
Graham julisti evankeliumia ympäri maailman ja tavoitti työnsä kautta kaikenlaisia ihmisiä aina heimoasukkaista valtionpäämiehiin. Vuodesta 1977 lähtien Grahamille avautui mahdollisuus julistaa evankeliumia rautaesiripun takana entisen itäblokin ja Neuvostoliiton maissa. Saksassa Graham saarnasi yhtä aikaa sekä länsi- että itäsaksalaisille Berliinin olympiastadionilla.
Vuonna 1992 Graham kutsuttiin jopa maailman sulkeutuneimmaksi valtioksi arvioituun Pohjois-Koreaan. Maan johto käytti vierailua ja Grahamin mainetta kuitenkin erikoisella tavalla hyväkseen, koska Pohjois-Korean valtiollinen media vääristeli Grahamin puhetta väittäen hänen luonnehtineen maan johtajaa Kim Il Sungia "Jumalaksi".
Pastorin ura > Kokoussarjat > Ruotsi 1954, Tukholma ja Göteborg 1977–1978

Graham vieraili ensimmäisen kerran Ruotsissa 1954 ja puhui kokouksessa Tukholmassa. Vuosina 1977 ja 1978  Graham järjesti herätyskampanjat Göteborgissa ja Tukholmassa. Herätyskampanjat järjestettiin yhteistyössä paikallisten seurakuntien kanssa ja niiden tueksi perustettiin paikalliset kampanjaorganisaatiot. Göteborgin kampanjaa on pidetty suurena menestyksenä, sillä sen seurauksena noin 1000 ihmistä tunnusti tulleensa uskoon viiden kokousillan aikana.