stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1991
Tapahtumia > Kesäkuu

6. kesäkuuta – Eduskunta hyväksyi Kyrönjoen suojelulain.
7. kesäkuuta – Suomen markka sidottiin yksipuolisesti seuraamaan Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttayksikköä ecua.
7. kesäkuuta – Viihdesarja Kummelin pilottijakso lähetettiin.
8. kesäkuuta – Washingtonissa järjestettiin Persianlahden sodan voitonparaati.
8. kesäkuuta – Ulkomaankauppaministeri Pertti Salolainen valittiin Kokoomuksen uudeksi puheenjohtajaksi. Varapuheenjohtajiksi valittiin edelleen kansanedustaja Heikki A. Ollila ja ympäristöministeri Sirpa Pietikäinen sekä uutena kansanedustaja Riitta Jouppila. Puoluekokous hyväksyi kannanoton, jonka mukaan Suomen oli asetettava tavoitteekseen Euroopan yhteisön jäsenyys.
9. kesäkuuta – Yli 600 vuotta lepotilassa ollut ja sammuneeksi luultu tulivuori Pinatubo alkoi purkautua Filippiineillä. Varotoimista huolimatta purkauksen aiheuttamissa maanjäristyksissä ja mutavyöryissä sai surmansa noin 550 ihmistä ja noin 300 000 ihmistä joutui jättämään kotinsa. Kyseessä oli yksi historian suurimmista tunnetuista tulivuorenpurkauksista.
12. kesäkuuta – Boris Jeltsin valittiin Venäjän federaation presidentiksi.
12. kesäkuuta – Eduskunta hyväksyi yksimielisesti presidentinvaalin muuttamisen suoraksi kansanvaaliksi ja siirtymisen uuteen vaalitapaan jo seuraavissa, vuoden 1994 vaaleissa.
14. kesäkuuta – Seitsemän sotaharjoituksiin osallistunutta varusmiestä hukkui Taipalsaarella, kun heidän kuljettamansa venäläinen BTR-60-miehistönkuljetuspanssarivaunu upposi.
15. kesäkuuta – Kansainvälinen olympiakomitea myönsi vuoden 1998 talvikisat Japanin Naganolle.
17. kesäkuuta – Apartheid: Etelä-Afrikka lopetti ihmisten rodun mukaisen syntymärekisteröinnin.
17. kesäkuuta – Saksa ja Puola solmivat ystävyyssopimuksen, jossa Oder–Neisse-linja määriteltiin maiden pysyväksi rajaksi. Puola lupasi taata saksalaisvähemmistönsä oikeudet ja Saksa puolestaan tukea Puolan pyrkimyksiä päästä Euroopan yhteisön jäseneksi.
20. kesäkuuta – Saksan liittopäivät hyväksyi äänin 337–320 liittopäivien ja hallituksen siirtymisen Bonnista Berliiniin. Saksan liittoneuvosto jäi edelleen toistaiseksi Bonniin.
23. kesäkuuta – Norjan kuningas Harald V ja kuningatar Sonja vihittiin tehtäviinsä Trondheimin tuomiokirkossa tuhat vuotta vanhojen perinteiden mukaan. Mielipidemittausten mukaan 84 prosenttia norjalaisista kannatti monarkiaa.
24. kesäkuuta – Presidentti Mauno Koivisto matkusti vierailulle Moskovaan ja tapasi sen aikana muiden muassa Neuvostoliiton presidentin Mihail Gorbatšovin ja Venäjän presidentin Boris Jeltsinin.
25. kesäkuuta – Kroatia ja Slovenia julistivat itsenäistyvänsä Jugoslaviasta.
26. kesäkuuta – Kahdeksan tutkijan ryhmä aloitti Yhdysvalloissa Arizonan osavaltiossa Biosfääri II -kokeilun sulkeutumalla pinta-alaltaan 1,3 hehtaarin suuruisen lasikuvun alle. Kokeilun tarkoituksena oli kehittää itsenäinen, ekologisessa tasapainossa oleva elinympäristö, joka voisi toimia Maan ilmakehän ulkopuolella. Kokeilun piti kestää kaksi vuotta, mutta se ajautui vaikeuksiin ja keskeytettiin heinäkuussa 1992. Myös kokeilun eettiset perusteet kyseenalaistettiin.
28. kesäkuuta – Sosialististen maiden talousjärjestön (SEV) toiminta päättyi virallisesti.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Varsovan liitto hajotettiin virallisesti.
1. heinäkuuta – Ruotsi jätti jäsenhakemuksen Euroopan yhteisöön.
1. heinäkuuta – Maailman ensimmäinen GSM-verkko (Radiolinja) aloitti toimintansa Suomessa.
1. heinäkuuta – Yhdysvallat purki Etelä-Afrikan vastaiset talouspakotteet.
6. heinäkuuta – Slovenian sota päättyi.
7. heinäkuuta – Brionin sopimus päätti kymmenpäiväisen sodan Slovenian ja Jugoslavian välillä ja viivytti Slovenian ja Kroatian itsenäistymistä kolmella kuukaudella.
10. heinäkuuta – Pohjois-Korea anoi YK:n jäsenyyttä.
11. heinäkuuta – Tyynellä valtamerellä ja Havaijilla nähtiin täydellinen auringonpimennys, joka kesti pisimmillään 6 min 53 s.
21. heinäkuuta – Somalian sisällissodan osapuolet solmivat tulitauon ja sopivat vallanjaosta. Presidentiksi valittiin Ali Mahdi Mohamed kahdeksi vuodeksi.
22. heinäkuuta – Presidentti Mauno Koivisto vahvisti uuden puolustustilalain ja valmiuslain, jotka oli säädetty perustuslain säätämisjärjestyksessä ja hyväksytty vaaditulla 2/3 enemmistöllä kaksilla peräkkäisillä valtiopäivillä. Lait antoivat hallitukselle laajat valtuudet poikkeusolojen, muun muassa taloudellisten ja poliittisten kriisien aikana.
28. heinäkuuta – Saksan ympäristöviranomaiset arvioivat, että entisen Itä-Saksan alueen ympäristön puhdistaminen länsieurooppalaiselle tasolle vaatii yli 10 miljardia Suomen markkaa kymmenen vuoden aikana.
31. heinäkuuta – Filippiinit päätti sallia entisen presidentin Ferdinand Marcosin lesken Imelda Marcosin paluun yli viisi vuotta kestäneestä maanpaosta kotimaahansa.
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – Yhdysvallat tunnusti Baltian maiden itsenäisyyden.
2. syyskuuta – Asianajaja Matti Wuori valittiin ympäristöjärjestö Greenpeacen johtoon.
6. syyskuuta – Neuvostoliitto tunnusti Baltian maiden itsenäisyyden.
6. syyskuuta – Leningrad muutti nimensä kansanäänestyksen jälkeen takaisin Pietariksi.
6. syyskuuta – Itä-Saksan viimeinen puoluejohtaja Lothar de Maizière erosi kaikista poliittisista tehtävistään.
7. syyskuuta – Venäjän presidentti Boris Jeltsin tunnusti Viron, Latvian ja Liettuan itsenäisyyden.
9. syyskuuta – Tadžikistan julistautui itsenäiseksi valtioksi.
10. syyskuuta – Grungeyhtye Nirvana teki läpimurtonsa kappaleellaan Smells Like Teen Spirit.
11. syyskuuta – Neuvostoliitto ryhtyi kotiuttamaan Kuubassa olleita sotilaitaan.
13. syyskuuta – Lotta Svärd -järjestön perustamisesta tuli kuluneeksi 70 vuotta. Merkkipäivänä järjestettyyn juhlatilaisuuteen Helsingin Finlandia-talossa osallistui noin 1 600 entistä lottaa.
13. syyskuuta – Ensimmäiset Suomen Baltian maiden suurlähettiläät nimitettiin virkoihinsa. Suomen Tallinnan-suurlähettilääksi tuli ulkoministeriön neuvotteleva virkamies Jaakko Kaurinkoski, Riian-suurlähettilääksi suurlähettiläs Antti Lassila ja Vilnan-suurlähettilääksi ulkoministeriön neuvotteleva virkamies Taisto Tolvanen.
15. syyskuuta – Sosialidemokraatit kärsivät murskatappion Ruotsin valtiopäivävaaleissa. Ingvar Carlssonin hallitus erosi vaalien jälkeen ja Kokoomuksen Carl Bildt muodosti uuden hallituksen.
16. syyskuuta – Albanian presidentti Ramiz Alia allekirjoitti ETYKin päätösasiakirjan Helsingissä.
17. syyskuuta – YK:n jäsenmaiden lukumäärä nousi 166:een, kun Baltian maat, Mikronesia, Marshallsaaret sekä Etelä- ja Pohjois-Korea hyväksyttiin järjestön jäseniksi.
17. syyskuuta – Linux-ydin versio 0.01 julkaistiin.
19. syyskuuta – Pankkikriisi alkoi: SKOP joutui Suomen Pankin haltuun.
19. syyskuuta – Jäämies Ötzi löytyi Alpeilta.
21.–30. syyskuuta – IAEA:n tarkastajat löysivät Irakin salaisen ydinohjelman dokumentit, jotka viranomaiset takavarikoivat estäen tarkastajia lähtemästä elleivät he luovuttaisi niitä kaikkia. Tästä seurasi nelipäiväinen pattitilanne. Irak luovutti, kun YK:n turvallisuusneuvosto uhkasi seuraamuksilla.
23. syyskuuta – Armenia julistautui itsenäiseksi.
24. syyskuuta – Tuhannet mielenosoittajat vaativat Zairen pääkaupungissa Kinshasassa maan presidentin Mobutu Sese Sekon eroa. Yli sata ihmistä kuoli hallituksen joukkojen hajottaessa mielenosoituksen aseellisesti. Ranska ja Belgia lähettivät joukkojaan Mobutun tueksi.
27. syyskuuta – Amer-yhtymä myi Marimekon Kirsti Paakkasen omistamalle Workidea Oy:lle.
30. syyskuuta – Haitissa tehtiin sotilasvallankaappaus kenraali Raoul Cedrasin johdolla. Presidentti Jean-Bertrand Aristide pakeni Venezuelaan. Yhdysvallat ja Euroopan yhteisö keskeyttivät talousapunsa Haitille ja Amerikan valtioiden yhteisö OAS julisti Haitin kauppasaartoon.
30. syyskuuta – Ruotsin valtiopäivät saivat ensimmäisen naispuhemiehen, kun tehtävään valittiin Kokoomuksen Ingegerd Troedsson.
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Syvästi tappiollinen sanomalehti Uusi Suomi muutettiin viikkolehdeksi.
3. lokakuuta – Arviolta 25 000–40 000 ihmistä osallistui Helsingissä palkansaajakeskusjärjestöjen järjestämään, hallituksen ja työnantajajärjestöjen politiikkaa vastustaneeseen  suurmielenosoitukseen.
5. lokakuuta – Ukrainan presidentti Leonid Kravtšuk pyysi maailman juutalaisilta anteeksi ukrainalaisten osallistumista Natsi-Saksan rikoksiin juutalaisia vastaan toisen maailmansodan aikana. Syyskuun lopussa oli tullut kuluneeksi 50 vuotta Babyn Jarin rotkossa lähellä Kiovaa toimeenpannusta verilöylystä, jossa oli ammuttu lähes 34 000 juutalaista.
5. lokakuuta – Neuvostoliitto hyväksyttiin Kansainvälisen valuuttarahaston liitännäisjäseneksi.
8. lokakuuta – Kroatia katkaisi suhteet Jugoslaviaan.
8. lokakuuta – Kuvanveistäjä Erkki Salmela voitti Suomen itsenäisyyden 75-vuotisjuhlarahan suunnittelukilpailun. Kultaista, tuhannen markan arvoista rahaa lyötiin 35 000 kappaletta keväällä 1992 ja hopeista, sadan markan arvoista rahaa 300 000 kappaletta joulukuussa 1992.
10. lokakuuta – Kuuban presidentti Fidel Castro vakuutti Kuuban kommunistisen puolueen järjestyksessä neljännessä puoluekokouksessa Kuuban pysyvän sosialistisena maana. Castro valittiin uudelle kaudelle puolueen ensimmäiseksi sihteeriksi ja toiseksi sihteeriksi samoin uudelle kaudelle valittiin hänen veljensä, puolustusministeri ja asevoimien komentaja Raúl Castro.
10. lokakuuta – Jaakko Lassila erosi Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajan paikalta epäonnistuneiden ns. Kouri-kauppojen vuoksi.
10. lokakuuta – Perustuslaillinen Oikeistopuolue ja Suomen Eläkeläisten Puolue poistettiin puoluerekisteristä niiden jäätyä ilman kansanedustajia kaksissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa.
11. lokakuuta – YK:n turvallisuusneuvoston päätös 715 määräsi Irakin hyväksymään kaikki komission asettaman tarkastajat. Irak protestoi päätöstä kutsuen sitä laittomaksi.
15. lokakuuta – Viron presidentti Arnold Rüütel, Latvian presidentti Anatolis Gorbunovs ja Liettuan presidentti Vytautas Landsbergis allekirjoittivat ETYKin päätösasiakirjan Helsingissä.
15. lokakuuta – SDP:n puheenjohtaja Pertti Paasio ilmoitti jättävänsä tehtävänsä.
18. lokakuuta – Neuvostoliitto ja Israel solmivat uudelleen 24 vuotta poikki olleet diplomaattisuhteensa, jotka olivat katkenneet vuoden 1967 kuuden päivän sodan vuoksi.
25. lokakuuta – Merivoimat karkotti sotaharjoitusten yhteydessä Suomen aluevesillä liikkuneen sukellusveneen varoituspommeilla.
27. lokakuuta – Turkmenistan julistautui itsenäiseksi valtioksi.
29. lokakuuta – Galileo-avaruusluotain tapasi 951 Gaspra -asteroidin ensimmäisenä luotaimena.
29. lokakuuta – Ukrainan parlamentti päätti, että Tšernobylin ydinvoimala suljetaan vuoden 1993 aikana. Viimeinen voimalan neljästä reaktorista sammutettiin kuitenkin vasta joulukuussa 2000.
Tapahtumia > Marraskuu

1. marraskuuta – Suomen Keskustan kansanedustaja Eino Siuruainen siirtyi Oulun läänin maaherraksi Ahti Pekkalan jäätyä eläkkeelle. Siuruaisen tilalle eduskuntaan tuli maaliskuun vaaleissa pudonnut rehtori Tellervo Renko.
2. marraskuuta – Metropoliitta Bartolomeos I valitaan yksimielisesti uudeksi Konstantinopolin ja Uuden Rooman Arkkipiispaksi ja Ekumeeniseksi Patriarkaksi.
3. marraskuuta – Suomi ja Neuvostoliitto pääsivät yksimielisyyteen YYA-sopimuksen korvaavasta uudesta naapuruussopimuksesta. Paineet YYA-sopimuksen purkamiseksi olivat kasvaneet Saksan yhdistymisen jälkeen.
4. marraskuuta – Filippiinien entisen presidentin Ferdinand Marcosin leski Imelda Marcos palasi kotimaahansa, jossa hän sai kannattajiltaan sankarin vastaanoton. Imelda Marcosia odotti Filippiineillä myös syyte valtion varojen kavaltamisesta.
7. marraskuuta – Izzy Stradlin jätti Guns N’ Rosesin.
8. marraskuuta – Suomen evankelisluterilaisen kirkon kirkolliskokous hyväksyi uuden kirkkolain sekä kirkko- ja vaalijärjestyksen, joiden arvioitiin tulevan voimaan vuonna 1994.
12. marraskuuta – Indonesian joukkojen tekemässä verilöylyssä Dilin Santa Cruzin hautausmaalla tapettiin ainakin 271 itätimorilaista ja saman verran ihmisiä katosi.
14. marraskuuta – Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta syyttivät Libyaa Lockerbien pommi-iskusta 1988.
14. marraskuuta – Kambodžan prinssi Norodom Sihanouk palasi Phnom Penhiin 13 vuoden maanpaon jälkeen.
14. marraskuuta – Suomen markkaa devalvoitiin 14 prosentilla, mitä on kutsuttu myöhemmin Suomen 1990 luvun laman lähtölaukaukseksi.
16. marraskuuta – Suomen Työväen Säästöpankin pääjohtaja Ulf Sundqvist valittiin SDP:n puheenjohtajaksi.
18. marraskuuta – Suomen Pankin pääjohtaja Rolf Kullberg pyysi eroa virastaan, mutta presidentti Mauno Koivisto pyysi häntä jatkamaan. Myös pankin johtokunnan jäsen Kalevi Sorsa oli pyytänyt eroa, mutta hän perui eronsa keskusteltuaan Koiviston kanssa. Kullberg ja Sorsa olivat vastustaneet markan devalvointia.
22. marraskuuta – YK:n turvallisuusneuvosto valitsi järjestön uudeksi pääsihteeriksi egyptiläisen Boutros Boutros-Ghalin.
22. marraskuuta – Eduskunta hylkäsi kansanedustaja Marjatta Stenius-Kaukosen eroanomuksen. Stenius-Kaukonen oli perustellut anomustaan ”politiikan moraalisella rappiolla”.
27. marraskuuta – YK:n turvallisuusneuvosto päätti rauhanturvaajien lähettämisestä Jugoslaviaan.
29. marraskuuta – Viikkolehdeksi muutetun Uuden Suomen viimeinen numero ilmestyi.
30. marraskuuta – Suomi–Neuvostoliitto-Seura muutti nimensä Suomen ja Venäjän kansojen ystävyysseuraksi, jonka puheenjohtajaksi valittiin vesi- ja ympäristöhallituksen pääjohtaja Kaj Bärlund.
Tapahtumia > Joulukuu

1. joulukuuta – Ukrainalaiset äänestäjät päättivät maan itsenäistymisestä. Venäjä, Puola ja Kanada tunnustivat ensimmäisinä Ukrainan itsenäisyyden.
4. joulukuuta – Lentoyhtiö Pan American World Airways lopetti toimintansa.
4. joulukuuta – Tamperelainen Kansan Lehti ilmestyi viimeisen kerran. Lehti oli perustettu vuonna 1899.
7. joulukuuta – Japanin hyökkäyksestä Yhdysvaltain Pearl Harborin laivasto- ja lentotukikohtaan tuli kuluneeksi 50 vuotta. Tapauksen seurauksena Yhdysvallat liittyi toiseen maailmansotaan.
8. joulukuuta – Venäjä, Valko-Venäjä ja Ukraina perustivat Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY), jonka päämaja sijoitettiin Valko-Venäjän pääkaupunkiin Minskiin.
8. joulukuuta – Moldovan ensimmäiseksi presidentiksi valittiin presidentinvaalien ainoa ehdokas Mircea Snegur.
12. joulukuuta – Ensimmäiset suomalaiset YK:n rauhanturvajoukoissa palvelleet naiset matkustivat palveluspaikkoihinsa Libanonin eteläosaan ja Golanin kukkuloille, joissa he osallistuivat UNIFIL-operaatioon.
13. joulukuuta – Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan liittyivät IVY:n jäseniksi.
15. joulukuuta – Suomenlinna ja Vanha Rauma hyväksyttiin YK:n maailmanperintöluetteloon.
16. joulukuuta – Kazakstan itsenäistyi. Maan ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Nursultan Nazarbajev.
17. joulukuuta – Valmiiksi neuvotellun Suomen ja Neuvostoliiton uuden naapuruussopimuksen allekirjoittaminen peruuntui.
21. joulukuuta – Ukraina, Valko-Venäjä ja Kazakstan lupasivat siirtää alueillaan olleet Neuvostoliitolle kuuluneet ydinaseet Venäjälle tuhottaviksi.
25. joulukuuta – Mihail Gorbatšov erosi Neuvostoliiton presidentin virasta.
26. joulukuuta – Neuvostoliiton Korkein neuvosto kokoontui ja päätti Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton purkamisesta.
27. joulukuuta – SAS:n lentokone MD-81 syöksyi maahan Etelä-Ruotsissa. Koneessa oli 122 matkustajaa ja 7 miehistön jäsentä, jotka kaikki selviytyivät hengissä ja joista vain 23 loukkaantui.
30. joulukuuta – Suomi tunnusti Venäjän, Armenian, Azerbaidžanin, Kazakstanin, Kirgisian, Moldovan, Tadžikistanin, Turkmenistanin, Ukrainan, Uzbekistanin ja Valko-Venäjän itsenäisyyden sekä Venäjän aseman Neuvostoliiton seuraajavaltiona. Georgian tunnustaminen lykättiin toistaiseksi maan sekavan sisäisen tilanteen vuoksi.
31. joulukuuta – Neuvostoliitto lakkasi lopullisesti olemasta.
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Pierre-Gilles de Gennes
Nobelin kemianpalkinto: Richard R. Ernst
Nobelin lääketieteen palkinto: Erwin Neher ja Bert Sakmann
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Nadine Gordimer
Nobelin rauhanpalkinto: Aung San Suu Kyi
Tapahtumia aiheittain > Videopelit

Mielenosoittaja ja neuvostopanssari Vilnan verilöylyssä.
Irwin Goodman kuoli 14. tammikuuta.
Yhdysvaltalaisia sotilaita Persianlahden sodassa.
Georgia itsenäistyi.
Esko Aho astui Suomen pääministerin virkaan ja alkoi johtaa porvarihallitusta.
Intian pääministeri Rajiv Gandhi murhattiin pommi-iskussa.
Kroatia itsenäistyi.
Slovenia itsenäistyi.
Varsovan liitto lakkautettiin.
Viro itsenäistyi.
Latvia itsenäistyi.
Valko-Venäjä itsenäistyi.
Leningrad muutti nimensä takaisin Pietariksi.
Nirvana löi itsensä läpi.
Linux-ydin versio 0.01 julkaistiin.
Kroatian sota oli syttynyt. Sodassa tuhoutui muun muassa useita vesitorneja, kuten Vukovarin vesitorni, joka tuhoutui Vukovarin piirityksessä marraskuussa 1991.
Lentoyhtiö Pan Am ajautui konkurssiin ja lopetti toimintansa kokonaan 4. joulukuuta.
Suomenlinnasta tuli Unescon maailmanperintökohde.
Neuvostoliitto hajosi 15 eri valtioksi, tosin useimmat valtiot olivat itsenäistyneet jo hieman ennen Neuvostoliiton loppumista.
Ahmad Tawfiq al-Madani

Ahmad Tawfiq al-Madani
Ahmad Tawfiq al-Madani (arab. احمد توفيق المدني‎, Aḥmad Tawfīq al-Madanī; 1899, Tunis – 1983, Alger) oli algerialainen historioitsija, poliitikko, valtiomies, toimittaja ja kirjailija, Algerian sodan kansallismielinen johtaja.
Madanin perhe oli alkujaan kotoisin Algeriasta, mutta Mokranin kansannousun epäonnistuttua perhe karkotettiin Tunisiaan. Madani aloitti opinnot vuonna 1913 tunnetussa Azzaytuna-yliopistossa. Vuonna 1920 hän oli mukana perustamassa tunisialaista kansallismielistä Destour-puoluetta. Hänet karkotettiin Algeriaan vuonna 1925.
Algeriassa Madani työskenteli alkuun politiikantoimittajana. Hän lopulta liittyi kansallisen vapausrintaman johtoon. Algerian itsenäistyttyä vuonna 1962 Madani toimi muun muassa kulttuuriministerinä sekä Algerian suurlähettiläänä Irakissa.
Madani tuotti laajasti arabialaisia historiallisia kirjoituksia, joissa ylistettiin Algerian islamilaisia esi-isiä. Madani edisti kansallista henkeä myös proosan kautta.
Madani oli kirjeenvaihdossa tamperelaisen tataari-imaamin Habibur-Rahman Shakirin kanssa. Vuonna 1954 suomentataarien jalkapalloseura Yolduz matkasi johtajansa Abdullah Alin johdolla Algeriaan, missä he pelasivat ystävyysottelun paikallista joukkuetta vastaan. Tämän on tulkittu edustaneen "tataarien moraalista tukea algerialaisille veljille heidän itsenäisyystaisteluissaan".
Teoksia

Tārīkh Shamāl Ifrīqyya aw Qartaghanna fī arba' 'uṣūr
Kitāb al-Ghazā'ir
Al-Muslmūn fī gazīrat Ṣiqiliyya wa ganūb Iṭālya
Gughrāfiyyat al-Quṭr ibn al-Gazā'irī
Ibn Khaldūn wa-l gazā'ir
Acie Law

| Acie Law |
| --- | --- |
 Law vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Acie Law IV
Syntynyt: 25. tammikuuta 1985 (ikä 39) Dallas, Texas, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä
Pituus:  190 cm
Paino:  90 kg
NBA-varaus:  11. varaus 2007 (Atlanta Hawks)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2003–2007:   Texas A&M University
Seurajoukkueet
2007–2009 2009 2009–2010 2010 2010 2010–2011 2011–2012 2012–2014:   Atlanta Hawks  Golden State Warriors  Charlotte Bobcats  Chicago Bulls  Memphis Grizzlies  Golden State Warriors  KK Partizan  Olympiakos BC
Acie Law IV (s. 25. tammikuuta 1985 Dallas, Texas) on yhdysvaltalainen koripalloilija.
Pelintekijänä pelaavan Law'n varasi vuoden 2007 varaustilaisuudessa 11. vuorolla Atlanta Hawks, jota tämä edusti kahden kauden ajan. Law pelasi NBA:ssa vuoteen 2011 asti edustaen viittä eri seuraa, minkä jälkeen hän siirtyi Eurooppaan. Serbiassa pelaamisen jälkeen Law siirtyi kreikkalaiseen Olympiakos BC:hen, jossa hän voitti Kreikan mestaruuden vuonna 2012 ja Euroliigan mestaruudet vuosina 2012 ja 2013.
Law oli sukua baseballpelaaja Ernie Banksille.
Abeno Harukas

Rakennus toukokuussa 2013.
Abeno Harukas on pilvenpiirtäjä Japanin Osakan kaupungissa. Se valmistui vuonna 2014. Rakennuksen korkeus on 300 metriä, joten se on Japanin korkein pilvenpiirtäjä.
Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Pelli Clark. Rakennustyöt alkoivat vuonna 2010.
Rakennuksen suunnittelussa otettiin huomioon ympäristönäkökohtia. Siihen sisältyy kattopuutarhoita ja oma voimala, jossa biojätteistä tuotetaan metaania ja siitä energiaa.
Rakennuksen alaosassa on Ōsaka-Abenobashin rautatieasema ja pysäköintitiloja. Näiden päällä on tavaratalo, taidemuseo, toimistoja, 360-huoneen hotelli ja ylimpänä näköalatasanne.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Abeno Harukas Wikimedia Commonsissa
Abengouroun roomalaiskatolinen hiippakunta

| Abengouroun roomalaiskatolinen hiippakunta |
| --- | --- |
 Hiippakunnan sijainti Norsunluurannikon kartalla.
Kirkkokunta:  Katolinen kirkko
Seurakuntia:  47
Jäseniä:  458 520 eli 36,1% alueen väkiluvusta (2015)
Perustettu:  1963
Piispa:  Gbaya Boniface Ziri
Tuomiokirkko:  Cathedral of Sainte-Thérèse-de-l'Enfant-Jésus d'Abengourou
Abengouroun roomalaiskatolinen hiippakunta on katolinen hiippakunta Norsunluurannikolla. Sen keskuspaikka on Abengourou.
Historia

Hiippakunta muodostettiin 13. syyskuuta 1963 erottamalla alueita Abidjanin arkkihiippakunnasta, Bouakén hiippakunnasta sekä Katiolan hiippakunnasta. 3. heinäkuuta 1987 siitä erotettiin itsenäiseksi Bondoukoun hiippakunta.
Vuonna 2015 hiippakuntaan kuului 47 seurakuntaa, joissa oli yhteensä 458 520 jäsentä. Nämä muodostivat 36,1% hiippakunnan alueen väestöstä.
Aleksi Patja

| Aleksi Patja> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. lokakuuta 1995 Rovaniemi
Uran tiedot
Pituus:  176 cm
Laji:  freestylehiihto
Aleksi Patja (s. 30. lokakuuta 1995 Rovaniemi) on suomalainen freestylehiihtäjä. Patja osallistui vuoden 2014 talviolympialaisiin.
Abba Gold – Greatest Hits

| Abba Gold, Greatest Hits Abba |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : joulukuu 1973 - lokakuu 1981
 Julkaistu: 21. syyskuuta 1992
 Tuottaja(t): Benny Andersson ja Björn Ulvaeus
 Tyylilaji: pop, disco
 Kesto: 76.25
 Levy-yhtiö: Polygram
Abban muut julkaisut
| The Visitors 1981 | Abba Gold, Greatest Hits 1992 | The Abba Story 2004 |
Abba Gold, Greatest Hits on ruotsalaisyhtye Abban kokoelmalevy vuodelta 1992, jolloin oli kulunut kymmenen vuotta yhtyeen lopettamispäätöksestä.
Albumi on Abban myydyin ja vuoteen 2008 mennessä sitä oli myyty jo 27 miljoonaa kappaletta.
Se on samalla kaikkien aikojen neljänneksi myydyin albumi Britanniassa ja toiseksi myydyin ulkomainen albumi Suomessa.
Kesällä 2021 levy oli ollut yhtäjaksoisesti tuhat viikkoa eli 19 vuotta 12 viikkoa Britannian sadan kuunnelluimman albumin listalla. Se oli ensimmäinen julkaisu, joka oli yltänyt tällaiseen saavutukseen. Listallaolonsa aikana se oli ollut ykkösenä kahdeksan viikon ajan ja heinäkuussa 2021 se oli 17:nneksi kuunnelluin. Siihen mennessä albumia oli myyty Britanniassa 5,61 miljoonaa kappaletta.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittaneet Benny Andersson ja Björn Ulvaeus ellei toisin mainita.
Dancing Queen – 3.51 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Knowing Me, Knowing You – 4.03 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Take a Chance on Me – 4.06
Mamma Mia – 3.33 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Lay All Your Love on Me – 4.35
Super Trouper – 4.13
I Have a Dream – 4.42
The Winner Takes It All – 4.54
Money, Money, Money – 3.06
S.O.S – 3.20 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Chiquitita – 5.26
Fernando – 4.14 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Voulez-Vous – 4.21
Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight) – 4.52
Does Your Mother Know – 3.13
One of Us – 3.57
The Name of the Game – 3.56 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Thank You for the Music – 3.49
Waterloo – 2.42 (säv. Anderson/Andersson/Ulvaeus)
Kokoonpano

Benny Andersson – syntetisaattori, kosketinsoittimet, laulu
Agnetha Fältskog – laulu
Anni-Frid Lyngstad – laulu
Björn Ulvaeus – banjo, kitara, laulu
AberMUD

AberMUD on ensimmäinen laajempaa suosiota saanut MUD-pelien lajityyppi. Alkuperäisen AberMUDin kirjoitti pääasiassa Alan Cox (myöhemmin merkittävä Linux-kehittäjä) Honeywell L66 -suurtietokoneelle Walesin yliopistossa, Aberystwythissa vuonna 1987.[lähde? ] Peli julkaistiin yleiseen levitykseen seuraavana vuonna, ja se on sittemmin inspiroinut ainakin DikuMUDia ja LPMudia sekä luultavasti myös jossain määrin TinyMUDia.[lähde? ]
AberMUDeja ei ole verkossa enää kovinkaan paljon. Olemassa olevista peleistä suurin osa perustuu Aberin Dirt-muunnelmaan.[lähde? ]