stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anni Jokimies

Anni Jokimies on suomalainen balettitanssija. Hän on tanssinut Suomen Kansallisbaletissa. Hän on kotoisin Lappeenrannasta.
Jokimies muutti 15-vuotiaana Lappeenrannasta Helsinkiin päästyään Kansallisbaletin balettioppilaitokseen. Hän on menestyi berliiniläisessä Tanzolymp-tanssikilpailussa, ja pääsi Baselin teatterin balettikouluun kilpailusta voittamallaan stipendillä. Hän opiskeli Sveitsissä vuoden. Vuoden jälkeen hän valmistui sekä Baselin balettikoulusta että Kansallisbaletin balettioppilaitoksesta. Nykyään hänet on kiinnitetty Kansallisbaletin pääryhmään. Jokimies joutui lonkkaleikkaukseen kesällä 2016.
Rooleja Kansallisbaletissa

Lumikuningatar (lumihiutale), 2012–2016
Pähkinänsärkijä ja Hiirikuningas (arabialainen tanssi, lumihiutale), 2014
Don Quijote (mustalaisnainen, katutanssijatar, dryadi), 2015 ja 2018
Kaunotar ja hirviö (tuulen henki), 2015
Oopperan kummitus (tanssija), 2015-16
Pieni merenneito (joutsen), 2015
Bajadeeri (varjo, valssi, kynttilätyttö), 2016
Joutsenlampi (joutsen), 2017
Muumipeikko ja pyrstötähti (useita rooleja), 2017
Seitsemän veljestä (hautajaisvieras, kylän tyttö), 2017
Kalevalanmaa (useita rooleja), 2017
Giselle (wili), 2018
Les Nuits – Yölliset tunnit (liekki, tanssija), 2018
Amanda Bynes

| Amanda Bynes |
| --- | --- |
 Amanda Bynes vuonna 2009
Henkilötiedot
Koko nimi:  Amanda Laura Bynes
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1986 (ikä 38) Thousand Oaks, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1996–
Merkittävät roolit:  The Amanda Show   Sisko ja sen sisko
Palkinnot
 Kids’ Choice Awards (2000, 2001, 2002, 2003, 2004)   Hollywood Film Festival (2007) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Amanda Laura Bynes (s. 3. huhtikuuta 1986 Thousand Oaks, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen Nickelodeon-televisiokanavan juontaja. Bynes on esiintynyt useissa teini-ikäisille suunnatuissa elokuvissa. Vuonna 2007 hän oli talouslehti Forbesin eniten ansaitsevien nuorten tähtien top 5 -listalla.
Varhainen elämä

Amanda Bynesin isä Rick Bynes työskenteli hammaslääkärinä ja äiti Lynn Bynes toimistopäällikkönä tämän vastaanotolla. Bynesillä on vanhempi veli ja sisar. Bynesin äidin vanhemmat ovat Torontosta. Amandan isä on roomalaiskatolinen ja hänen äitinsä on juutalainen. Bynes on sanonut, ettei hän täsmälleen tiedä mihin uskoo.
Ura

Ennen ammattilaisuraansa näyttelijänä Bynes esiintyi ensi kerran televisiossa seitsemänvuotiaana Buncha Crunch Candies -mainoksessa. Hän kävi Arsenio Hallin ja Richard Pryorin järjestämällä komedialeirillä. Lapsena Bynes esiintyi myös teatterinäytelmissä, kuten Annie, The Secret Garden ja The Music Man. Tämän jälkeen hänestä tuli vakionäyttelijä Nickelodeon-kanavalla. Bynes esiintyi sarjoissa Figure It Out ja All That. Myöhemmin hän sai oman sketsisarjan The Amanda Show ollessaan 13-vuotias.
Bynes siirtyi 2000-luvun alussa elokuviin, ja hän on näytellyt useissa nuortenelokuvissa kuten Big Fat Liar – Valehtelija. Vuonna 2002 Bynes esiintyi pääosassa WB Television Networkin tilannekomediassa Sisko ja sen sisko Hollyn roolissa. Bynesin ensimmäinen pääosa oli vuonna 2003 elokuvassa Mistä tytöt tykkää. Bynesin ääntä on myös kuultu lastenelokuvissa Robots ja Laulava porsas: Suuri seikkailu.
Vuonna 2006 Bynes näytteli komediassa She’s the Man, joka perustuu William Shakespearen näytelmään Loppiaisaatto. Elokuvassa Bynesin hahmo pukeutuu veljekseen, jotta pystyisi liittymään poikien jalkapallojoukkueeseen. Ennen elokuvaa She’s the Man kuvattiin Haaksirikkohuijaus, jossa Bynes näytteli suuren idolinsa kanssa saarelle haaksirikkoutuvaa Jennyä.
Vuonna 2007 ilmestyi Bynesin ensimmäinen musikaalielokuva Hairspray. Elokuva kuvattiin Torontossa. Samana vuonna ilmestyi Sydney White, joka perustuu Lumikki ja seitsemän kääpiötä -tarinaan.
Vuonna 2007 hän allekirjoitti sopimuksen Steve & Barry’sin kanssa luodakseen oman vaatemerkkinsä Dear. Bynesin suunnittelemat vaatteet ilmestyivät kauppoihin saman vuoden elokuussa.
Yksityiselämä

Bynes suoritti korkeakoulututkinnon muodin ja markkinoinnin instituutissa Los Angelesissa vuonna 2019. Hän kihlautui helmikuussa 2020 Paul Michaelin kanssa, jonka hän tapasi ollessaan huumevieroituksessa.
Yksityiselämä > Mielenterveysongelmat ja päihteiden käyttö

Bynes pidätettiin vuonna 2012 hänen ajettuaan autoa päihtyneenä. Hän oli myös oikeudessa kahteen oletettuun yliajotapaukseen liittyen, mutta syytteet hylättiin. Bynes kuitenkin menetti hetkeksi ajokorttinsa.
23. toukokuuta 2013 Bynes pidätettiin kotonaan Manhattanilla marihuanan hallussapidosta, todisteiden peukalointiyrityksestä ja uhkaavasta käytöksestä. Pidätyksen jälkeen Bynes vietiin sairaalaan psykiatriseen arviointiin ennen kuin hänet otettiin poliisiasemalle. Häntä vastaan nostettu syyte kumottiin kesäkuussa 2014.
Heinäkuussa 2013 Bynes joutui 72 tunniksi valvottuun sairaalahoitoon, kun hän oletetusti yritti sytyttää tulipalon autotielle vieraan talon edessä Kalifornian Thousand Oaksissa. Syyskuussa hänet lähetettiin psykiatriseen hoitoon UCLA Medical Centeriin. Hän pääsi hoidosta pois joulukuussa. Bynesilla on todettu kaksisuuntainen mielialahäiriö. Maaliskuussa 2023 uutisoitiin Bynesin saaneen psyykkisen romahduksen ja hänet toimitettiin hoitoon, kun hänet löydettiin hortoilemasta alastomana kadulta. Bynes oli vapautunut holhouksesta keväällä 2022, johon hänet oli määrätty yhdeksän vuotta aiemmin mielenterveys- ja päihdeongelmien vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amanda Bynes Wikimedia Commonsissa
Amanda Bynes on Hairspray. Can Mag. Arkistoitu 1.3.2012. (englanniksi)
Aihekartat

Aihekartat (Topic Maps) ovat 1999 standardoitu (ISO13250 (Arkistoitu – Internet Archive)) menetelmä tallentaa tietämystä tietokoneen ymmärtämään muotoon. Aihekartat koostuvat aiheista (Topics), aiheiden välisistä yhteyksistä (Associations) ja aiheiden ilmentymistä (Occurrences). Aihekarttojen rakenteesta puhuttaessa viitataankin usein ns. TAO-malliin. Aihekartta voidaan visualisoida verkkona, jossa verkon solmuina ovat aiheet ja verkon kaarina assosiaatiot. Ilmentymät ovat verkon solmuihin linkitettyjä resursseja, kuten teksti- ja kuvatiedostoja. Aihekartat ovat yksi ontologioiden ja Semanttisen Webin toteutusteknologioista.
Aiheet

Aihekartan aiheet edustavat yksittäisiä subjekteja. Esimerkiksi kirjallisuutta käsittelevässä aihekartassa voi olla aiheet novelli, Kari Hotakainen ja kirjapaino. Aihekartan sisältämät aiheet riippuvat aina aihekartan käyttötarkoituksesta ja tekijän valinnoista.
Jokaisella aiheella voi olla vaihteleva määrä eri käyttöyhteyksiin tarkoitettuja nimiä. Esimerkiksi aiheen novelli nimiä voisivat olla novelli, novell ja short story. Kun aiheen nimiä ei ole kiinnitetty voidaan aihe ajatella ilmiasustaan riippumattomaksi käsitteeksi.
Nimien lisäksi aiheeseen voidaan kiinnittää vaihteleva määrä tunnisteita (Subject Identifier). Tunnisteet identifioivat aiheen yksikäsitteisesti. Aihekartassa ei voi olla kahta aihetta, joilla on sama tunniste. Tunnisteen muoto on URI.
Aihekarttojen ehkä merkittävin ominaisuus on aiheiden automaattinen yhdistely. Aihekartassa ei voi olla useampaa aihetta samalla tunnisteella. Mikäli aihekarttaan lisätään siellä ennestään oleva aihe, yhdistyy lisätty aihe automaattisesti vanhaan. Tätä ominaisuutta käytetään hyväksi kun yhdistetään kaksi aihekarttaa. Kummankin aihekartan samat aiheet yhdistyvät. Esimerkiksi jos kahden kuvitteellisen kirjakaupan, Matin kirjan ja Kirsin romaanin varastojärjestelmät yhdistettäisiin, yksi suurimmista töistä liittyisi eri varastojärjestelmissä olevien, samojen tietojen yhdistelyyn. Miten Matin kirjan varastossa olevat Kari Hotakaisen kirjat saataisiin yhdistettyä Kirsin romaanin vastaaviin? Aihekarttojen käyttö tarjoaa tähän yhden vastauksen.
Assosiaatiot

Aihekartta sisältää aiheiden lisäksi assosiaatioita, jotka ovat kahden tai useamman aiheen välisiä yhteyksiä. Assosiaatio on mahdollista tyypittää. Lisäksi kaikkien assosiaation solmuilla on rooli. Assosiaation tyyppi ja solmujen roolit ovat myös aiheita. Esimerkiksi jos Ville on Matin isä niin tilannetta voidaan kuvata viidellä aiheella: Ville, Matti, isä, poika ja on-isä sekä yhdellä assosiaatiolla:
Ville:isä ------------(on-isä)------------ Matti:poika
Tässä isä on Villen rooli ja poika on Matin rooli. Assosiaatio tyyppi on on-isä. Ilman rooleja olisi vaikea sanoa kumpi on kumman isä.
On huomattava, että aihekarttojen assosiaatiomalli on hieman monimutkaisempi kuin esimerkiksi RDF:n, joka ei tue rooleja.
Ilmentymät

Erilaisten tunnisteiden lisäksi aiheeseen on mahdollista liittää ilmentymiä (Occurrence). Ilmentymät ovat aihetta tarkentavia tietoaineistoja (usein tekstiä) tai linkkejä (URL) tarkentaviin dokumentteihin. Ilmentymien näkökulmasta aihekartta on navigoitava metaverkko, joka liittää ilmentymädokumentit uudella, ilmentymädokumenttien sisäisestä linkityksestä riippumattomalla tavalla.
Aihekarttojen esitysmuotoja

Aihekarttastandardi ei määrittele aihekartan esitys- tai tallennusmuotoa ja aihekartoille onkin kehitetty useampia erilaisia talletusmuotoja. Keskeisimpiä näistä ovat
XTM on lyhenne sanoista XML topic maps. Nimensä mukaisesti kyseessä on XML-kielellä määritelty rakenteinen esitysmuoto. XTM on tällä hetkellä aihekarttojen de facto esitysmuoto.
LTM on lyhenne sanoista Linear topic map notation. LTM on hyvin yksinkertainen tekstuaalinen esitysmuoto aihekartoille. LTM-dokumentteja voi kirjoittaa tavallisella tekstieditorilla.
AsTMa on lyhenne sanoista Another pidgin language for Topic Maps.
Aihekarttojen käyttö

Aihekarttoja käytetään mm. verkkojen mallintamiseen, tietämyksen esittämiseen ja dokumenttikokoelmien hallinnointiin. Hieman konkreettisempia esimerkkisovelluksia ovat:
Sähköiset arkistot
Julkaisujärjestelmät
Tietämyksen/metadatan louhijat
Aiheesta muualla

TAO of TopicMaps - Erinomainen yleisesitys aihekartoista
http://www.topicmaps.net/ (Arkistoitu – Internet Archive) - Yleissivusto aihekarttoihin. Paljon linkkejä aihekarttaresursseihin.
http://www.topicmaps.org/ - TopicMappien XTM-formaatin määrittely
ISO13250-standardi (Arkistoitu – Internet Archive)
What Are Topic Maps - yleisesitys aihekartoista
Air Raid

| Air Raid |
| --- | --- |
Ensiesiintyminen:  The Transformers (1985)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Air Raid
Asema:  Tiedustelija
Ryhmäsidokset:  Autobotit Aerialbotit
Sukupuoli:  Mies
Muuntautumismuodot:  F-15 Eagle
Näyttelijä(t):  Rob Paulsen (1985-1987) Liam O’Brien (2010) Rick Wasserman (2011)
Air Raid on kuvitteellinen robotti Transformers-universumissa, joka kuuluu hyviin Autobotteihin.
The Transformers

Air Rain on yksi Autobottien rakentamista ja Vector Sigman henkiin herättämistä Aerialboteista.
Videopelit > War for Cybertron

Air Raid on peloton ja huimapäinen Autobotti, joka on aina valmiina taisteluun. Sen sijaan, että hyökkää suoraan ensimmäisenä Decepticonien kimppuun, hän mieluummin ampuu heitä kauempaa. Hänelle tärkeintä on lähinnä hauskanpito. Air Raid käyttää aseinaan EMP-haulikkoa ja energonnuijaa.
Videopelit > Transformers: Dark of the Moon-videopeli

Transformers: Dark of the Moon -pelissä Air Raid esiintyvästä kolmesta Aerialbotista. Xbox 360-, PlayStation 3- ja Wii-versioissa hän on pelattava hahmo moninpelitilassa.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1985-1987 | Rob Paulsen | The Transformers |  |
| 2010 | Liam O’Brien |  | Transformers: War for Cybertron |
| 2011 | Rick Wasserman |  | Transformers: Dark of the Moon |
Aiheesta muualla

Lisätietoa Air Raidista TFWIKI.Netissä, Transformers-aiheisesta wikiassa
Transformers
Anju Bobby George

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Anju Bobby George vuonna 2006. |  Anju Bobby George vuonna 2006. |  Anju Bobby George vuonna 2006. |  |
Maa:   Intia
Naisten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Pariisi 2003 | pituushyppy |  |
Anju Bobby George (malajalamiksi അഞ്ജു ബോബി ജോർജ്ജ്, Añju Bōbi Jōṟjj; s. 19. huhtikuuta 1977 Changanasseri, Keral) on intialainen pituushyppääjä.
Vuonna 2002 George sijoittui pronssille Kansainyhteisön kisoissa Manchesterissa tuloksella 649, ja voitti kultaa Aasian kisoissa Busassa, missä hän oli kolmiloikassa neljäs. Seuraavana vuonna hän sijoittui Birminghamin MM-hallikisoissa seitsemänneksi, ja samana kesänä saavutti Intian ensimmäisen yleisurheilun MM-kisojen mitalin hypättyään pronssille Pariisin MM-kisoissa tuloksella 670.
2004 Ateenan olympialaisissa George hyppäsi ennätyksensä 683 ja sijoittui Marion Jonesin dopinghylkäyksen jälkeen viidenneksi. Helsingin MM-kisoissa 2005 hän sijoittui Tatjana Kotovan dopinghylkäyksen jälkeen neljänneksi tuloksella 666. Myöhemmin syksyllä Aasian mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa samalla tuloksella ja oli alun perin toinen IAAF:n yleisurheilufinaalissa hypättyään 675, mutta nousi voittajaksi Kotovan dopinghylkäyksen jälkeen. 2006 helmikuussa Pattayalla pidetyissä Aasian hallimestaruuskisoissa hän oli hopealla, mutta kuukautta myöhemmin Moskovan MM-hallikisoissa hän ei selviytynyt loppukilpailuun. Melbournen kansainyhteisön kisoissa hän oli kuudes tuloksella 654. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän oli yhdeksäs tuloksella 653.
Anju Bobby Georgen ennätys pituushypyssä on Ateenan olympialaisissa hypätty 683. Kolmiloikassa hänen ennätyksensä on 13,67. Hän on 177 senttimetriä pitkä ja painaa 62 kilogrammaa.
Allison Schmitt
Lähteet ja huomautukset

1 2  ui vain alkuerissä
1 2 3  Allison Schmitt sports-reference.com. Arkistoitu 7.12.2012. Viitattu 2.8.2012. (englanniksi)
1 2 3 4 5 6 7  Schmitt, Allison swimrankings.net. Viitattu 9.12.2021. (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Allison Schmitt Wikimedia Commonsissa
Naisten 200 metrin vapaauinnin olympiavoittajat
Naisten 4 × 100 metrin sekauintiviestin olympiavoittajat
Naisten 4 × 200 metrin vapaauintiviestin olympiavoittajat
Angelica Rozeanu

Angelica Rozeanu vuonna 1955.
Angelica Rozeanu (15. lokakuuta 1921 Bukarest, Romania – 21. helmikuuta 2006 Haifa, Israel) oli romanialainen pöytätennispelaaja, joka oli 1950-luvulla lajinsa menestynein nainen. Hän voitti 17 maailmanmestaruutta ja kaksi Euroopan-mestaruutta EM-kisojen alettua vasta hänen uransa loppupuolella. Maailmanmestaruuksistaan hän voitti kuusi naisten kaksinpelissä peräkkäisinä vuosina 1950–1955.
Saavutukset > MM-mitalit

Naisten kaksinpeli
Kultaa 1950, 1951, 1952, 1953, 1954, 1955
Pronssia 1948
Naisten nelinpeli
Kultaa 1953 (parina Gizella Farkas), 1955, 1956 (parina Ella Zeller)
Hopeaa 1939, 1950, 1951
Pronssia 1954, 1957
Sekanelinpeli
Kultaa 1951 (parina Bohumil Váňa), 1952, 1953 (parina Ferenc Sidó)
Pronssia 1937, 1948, 1950
Naisten joukkuekilpailu
Kultaa 1950, 1951, 1953, 1955, 1956
Hopeaa 1952, 1957
Pronssia 1939, 1948
Lähde:
Saavutukset > EM-mitalit

Naisten kaksinpeli
Pronssia 1958
Naisten nelinpeli
Kultaa 1958 (parina Ella Zeller), 1960 (parina Maria Alexandru)
Sekanelinpeli
Hopeaa 1960
Pronssia 1958
Naisten joukkuekilpailu
Hopeaa 1958
Lähde:
Alanah Rae

| Alanah Rae |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Elizabeth Collman
Syntynyt: 9. helmikuuta 1988 (ikä 36)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Alannah Rae, Alanna Rae
Aktiivisena:  2008–
Pituus:  170 cm
Paino:  50 kg
Aiheesta muualla
www.alanahrae.com
IMDb
Alanah Rae (s. 9. helmikuuta 1988 Freehold Borough, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Pornonäyttelemisen hän aloitti vuonna 2008. Hän on toiminut Penthousen mallina.
Kunniamaininnat

AVN Awards 2013: ehdokas Paras tyttöjen ryhmäseksikohtaus – Girlfriends 4 (2012)
Nightmoves 2013: ehdokas kategoriassa Parhaat tissit
Urban X Awards 2012: ehdokkuus luokassa Paras pariseksikohtaus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alanah Rae Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Aineeton kulttuuriperintö Suomessa

Unescon yleissopimus aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta astui Suomessa voimaan toukokuussa 2013. Museovirasto vastaa sopimuksen toteuttamisesta Suomessa. Kansallinen toimeenpanosuunnitelma (2015) linjaa sopimuksen toteuttamista ja Aineettoman kulttuuriperinnön toimenpideohjelma 2019-2022 tarkentaa sitä.
Unescon aineettoman kulttuuriperinnön yleissopimuksen toimeenpano Suomessa

Toimeenpanon valmisteluvaiheessa Museoviraston yhteistyökumppanina toimi Kulttuuripoliittisen tutkimuksen edistämissäätiön ylläpitämä tutkimuskeskus Cupore. Yhteistyön ensimmäisessä vaiheessa vuonna 2014 tehtiin selvitys Aineeton kulttuuriperintö. Esimerkkejä Unescon 2003 yleissopimuksen toteuttamisesta verrokkimaissa, jossa on kartoitettu sopimuksen toimeenpano 15 sopimukseen piiriin kuuluvassa maassa. Hankkeen loppuraportti Elävä aineeton kulttuuriperintö julkaistiin vuonna 2015. Se esittelee asiantuntijoiden ja kentän toimijoiden näkemyksiä sopimuksen toteuttamisesta. Museovirasto julkaisi Kansallisen toimeenpanosuunnitelman asiantuntijoiden ja sidosryhmien kuulemisten sekä tutkimus- ja selvitystyön perusteella vuonna 2015 ja sitä täydennettiin kesäkuussa 2016. Siinä kiinnitetään huomiota yleisiin tavoitteisiin ja muotoillaan toimenpiteitä Elävän perinnön wikiluettelon, kansallisen elävän perinnön luettelon sekä kansainvälisen yhteistyön osalta. Toimeenpanossa korostuu yhteisöjen rooli ja verkostopohjaiset mallit aineettoman kulttuuriperinnön tunnistamisessa ja määrittelyssä. Sopimukseen liittyvien toimien tarkoituksena on tukea sellaisia toimia, jotka edistävät yhteisöjen ja ryhmien edellytyksiä harjoittaa ja siirtää aineetonta kulttuuriperintöään seuraaville sukupolville. Lokakuussa 2023 luetteloon lisättin 22 uutta kohdetta 41 hakijasta.
Perinteiden inventointi kansallisella tasolla

Unescon yleissopimuksen perusteella ylläpidetään kansainvälisiä aineettoman kulttuuriperinnön luetteloita. Sopimuksen asettamiin vaatimuksiin kuuluu myös aineettoman kulttuuriperinnön kansallisen luettelon laatiminen jäasenvaltioissa. Suomessa tätä luettelointia toteutetaan kahdessa tasossa.
Perinteiden inventointi kansallisella tasolla > Aineettoman kulttuuriperinnön kansallinen luettelo

Elävän perinnön kansallisessa luettelossa oli 64 kohdetta heinäkuussa 2022. Opetus- ja kulttuuriministeriö nimesi ensimmäiset 52 kohdetta Elävän perinnön kansalliseen luetteloon vuonna 2017. Luetteloon lisättiin 12 uutta kohdetta toisen haun tuloksena vuonna 2020.
Euran rinkilöiden leipominen (2017)
Hailuotolaisen tikkuröijyn neulominen (2017)
Hautausmaalla käynti jouluaattona (2017)
Hortoilu (2017)
Jokamiehenoikeudet (2017)
Jukolan viesti (2017)
Kalakukko (2017)
Kansallispuvun valmistaminen (2017)
Kaustislainen viulunsoitto (2017)
Kengän käsityömäinen valmistus (2017)
Korsnäsin paidan valmistaminen (2017)
Kyykkä (2017)
Laihian nuukuus (2017)
Lasinpuhallus (2017)
Lavatanssit (2017)
Limisaumaisten puuveneiden veisto ja Purjehtiminen perinteisillä limisaumaveneillä (2017)
Lumileikit (2017)
Maistereiden promovoiminen (2017)
Menuetti Suomen ruotsinkielisillä alueilla ja Jepuan menuetti (2017)
Mölkyn pelaaminen (2017)
Olutkulttuuri (2017)
Perinnehoidot (2017)
Pesäpallo (2017)
Pitsin kutominen Heinämaalla (2017)
Posetiivin soittaminen (2017)
Purpuritanssi Kokkolan seudulla (2017)
Puruveden talvinuottaus (2017)
Pääsiäiskokot (2017)
Ritvalan helkajuhla (2017)
Runebergin juhlinta (2017)
Runolaulu (2017)
Räsymaton kudonta (2017)
Saunominen (2017)
Sienestys (2017)
Skruuvin pelaaminen (2017)
Suomalainen joulupukkiperinne (2017)
Suomalainen metsäsuhde (2017)
Suomalainen tango (2017)
Suomalainen voimisteluperinne (2017)
Suomen romanien lauluperinne (2017)
Suomen suven avaus (2017)
Suomenhevosiin liittyvä tietotaito (2017)
Suomenpystykorva ja eräperinteen vaaliminen (2017)
Tervanpoltto tervahaudoissa (2017)
Tivoliperinne Suomessa (2017)
Tukkilaiskisat (2017)
Työväen vappu (2017)
Vesilahtelainen ryijyperinne (2017)
Virpominen ortodoksisessa ja karjalaisessa perinteessä (2017)
Sirkuskulttuuri (2017)
Tornionjoen koskikalastuskulttuuri (2017)
Joulurauhan julistus Turussa (2017)
Demoskene (2020)
Elävä joulukalenteri Käpylässä (2020)
Iltasatu (2020)
Jouhikanteleen soitto ja rakentaminen (2020)
Kalevalainen jäsenkorjaus (2020)
Kanteleen soitto ja rakentaminen (2020)
Kuurojen kulttuuripäivät (2020)
Nukketeatteri (2020)
Romanien hevostaidot (2020)
Ryijyperinne (2020)
Sahansoitto (2020)
Tommi-puukon valmistaminen (2020)
Chilen itsenäisyyspäivä Suomessa (2023)
Eteläpohjalainen kaksirivisen haitarin soitto (2023)
Kainuun peilikäs (2023)
Kansanomainen paritanssi ja tanssisoitto (2023)
Kultasepäntyö (2023)
Lemin säräperinne (2023)
Luonnonväriaineilla värjääminen (2023)
Meksikolainen kuolleiden päivä Suomessa (2023)
Miniatyyripeli- eli figuharrastuskulttuuri (2023)
Moottorisahaveisto (2023)
Neulominen (2023)
Ortodoksinen ristisaattoperinne (2023)
Pelimannityylinen huuliharpun soitto (2023)
Puuveneen korjaus (2023)
Pärekorin valmistus kiskotuista päreistä (2023)
Raumalainen pitsinnypläys (2023)
Riukuaidan rakentaminen (2023)
Skolornas Stafettkarnevalen (2023)
Suomenkarja ja karjanhoidon perinne (2023)
Talkooperinne (2023)
Uittoperinne (2023)
Verikuppaus (2023)
Perinteiden inventointi kansallisella tasolla > Elävän perinnön wikiluettelo

Vuonna 2016 avattu Elävän perinnön wikiluettelo tarjoaa yhteisöille mahdollisuuden esitellä omaa kulttuuriperintöään ja yleisölle mahdollisuuden tutustua siihen. Luettelo on elävä asiakirja, jota voidaan täydentää ja päivittää jatkuvasti. Elävän perinnön luettelossa on yhdeksän kategoriaa perinteille. Perinteet voivat liittyä esimerkiksi juhliin, ruokaan, esittäviin taiteisiin, musiikkiin ja tanssiin, luontoon ja maailmankaikkeuteen, suulliseen perinteeseen tai käsitöihin. Lisäksi luettelossa voidaan esitellä hyviä elävän perinnön vaalimisen käytäntöjä. Kesäkuussa 2022 Elävän perinnön wikiluettelossa oli 210 kohdetta yli 250 eri toimijataholta.
Wikiluettelosta on mahdollisuus hakea vuonna 2017 avattavaan varsinaiseen kansallisen aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon, johon valittavista kohteista päättää Opetus- ja kulttuuriministeriö. Unescon kansainväliseen luetteloon haettavien kohteiden on oltava listattu tähän kansallisen tason luetteloon.
Elävän perinnön ringit

Toinen keskeinen työmetodi kansallisessa toimeenpanossa on monialaisista toimijaverkostoista kootut elävän perinnön ringit. Ringit toimivat perinteen harjoittamisesta, siirtämisestä, tutkimisesta ja dokumentoinnista vastaavien toimijoiden solmukohtana. Ensimmäisenä toimijoiden rinki on perustettu käsitöiden alalle. Lisäksi on perustettu luontorinki huhtikuussa 2016 sekä kansanmusiikin ja kansantanssin rinki heinäkuussa 2016 Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla. Rinkien tehtävä on viedä toimeenpanoa eteenpäin omalla toimialallaan. Koska yleissopimuksessa huomioidaan aineettoman kulttuuriperinnön moninaisuus, pyritään myös rinkitoiminnassa kiinnittämään huomiota toimijoiden moninaisuuteen. Rinkejä muodostettaessa pyritään huomioimaan yhteiskunnan, kulttuurien ja kielten moninaisuus ja erityishuomiota kiinnitetään vähemmistökulttuureihin. Kesäkuussa 2022 käynnissä oli neljä elävän perinnön rinkiä: käsityörinki, luontorinki, suullisen perinteen rinki sekä kansanmusiikin ja kansantanssin rinki, joissa oli mukana yli sata tahoa.
Suojeleminen

Perinteen harjoittajat ovat aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisessa keskeisessä asemassa. Suomessa yhteiskunta tukee yhteisöjä, yhdistyksiä ja perinteen taitajia monin tavoin, minkä lisäksi kulttuuriperinnön säilymistä ja siirtämistä tukee laaja ja vakiintunut koulutuksen, tutkimuksen, muistiorganisaatioiden ja kulttuuri-instituutioiden infrastrukstuuri.