stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansallinen Kokoomus
Politiikka ja tavoitteet > Sosiaalipolitiikka

Kokoomuksen päämääränä on leikata sosiaaliturvaa ja etuuksia nykyistä matalammaksi. Puolue haluaa pienentää työttömyystukea, toimeentulotukea ja asumistukea. Puolueen tavoitteena on leikata vuonna 2023 asumistuesta 350 miljoonaa euroa ja ansiosidonnaisesta työttömyysturvasta 400 miljoonaa. Leikkauksia toimeentulotukeen tehtäisi muun muassa lisäämällä uusi asumistuen omavastuumaksu.
Työttömien etuudet puolue halusi vuonna 2023 leikata alaspäin vuoden 2019 tasolle. Esimerkiksi vuonna 2019 työmarkkinatuki oli keskimäärin 736 euroa, kun 2023 sen taso on 768 euroa kuussa. Työmarkkinatuesta peritään lisäksi 20 prosentin vero. Leikkaus pienentäisi tukea 4,1 % eli 32 euroa kuussa.
Kokoomus haluaa, ettei jatkossa työttömyystukea korotettaisi elinkustannusten verran, vaan palkankorotusten verran. Hallituksessa ollessaan vuonna 2016 kokoomus oli mukana "jäädyttämässä indeksiä", jolloin sosiaalietuuksia ei nostettu elinkustannusten kasvun mukaisesti.
Puolue haluaa lyhentää ansiosidonnaisten tukien myöntämisen nykyisestä jopa 500 päivästä 200 päivään. Lisäksi Kokoomuksen tavoitteena on tiukentaa ansiosidonnaisen tuen myöntämistä niin, että sitä saisi vasta 12 kuukauden työnteon jälkeen. Kokoomus haluaisi poistaa työttömyystuen maksun ensimmäiseltä seitsemältä työttömyyspäivältä. Kokoomus oli Sipilän hallituksessa ottamassa käyttöön paljon kritisoitua aktiivimallia, jonka Marinin hallitus toteutti myöhemmin muutoksilla.
Kokoomus oli Sipilän hallituksessa toteuttamassa Perustulokokeilua vuosina 2017–2018. Osallistujat saivat siinä 560 euroa kuukaudessa ilman ehtoja. Kokeilua vetänyt kokoomuksen Paula Risikko olisi kuitenkin halunnut lisätä rahan saamiselle ehtoja. Ministeri Sanni Grahn-Laasonen olisi halunnut ottaa mukaan kokeiluun työttömien lisäksi myös opiskelijoita.
Kokoomuksen 2020 periaateohjelmassa kannatetaan mielenterveyspalvelujen terapiatakuuta.
Politiikka ja tavoitteet > Työvoimapolitiikka

Kokoomus haluaa lisätä etätöitä ja laajentaa kotitalousvähennyksen koskemaan laiteinvestointeja.
Kokoomus näkee että työperäinen maahanmuutto pitäisi tuplata. Puolue keskittäisi työperäiseen maahanmuuttoon liittyvät asiat yhteen virastoon.
Puolue haluaa poistaa ammattiliittojen jäsenyyden verovapauden. Puolue haluaa laajentaa ansiosidonnaisen työttömyysturvan myös työttömyyskassaan kuulumattomille.
Politiikka ja tavoitteet > Elinkeino- ja yrityspolitiikka

Kokoomus on muun muassa kannattanut aukioloaikojen vapauttamista ja Helsingin kaupunginjohtaja Jussi Pajunen ehdotti vuonna 2008 helsinkiläisille vapauksia aukiolokielloista keskustan elävöittämiseksi. Puolue ajaa vahvojen alkoholijuomien myymistä ruokakaupoissa ja kioskeissa. Puolue alentaisi alkoholijuomien verotusta ravintoloissa.
Kokoomus kannatti taksiliikenteen säännöstelyn purkamista.
Kokoomus haluaa leikata 2023 varjobudjetissaan yritystukia, mutta lisäisi rahoitusta tutkimukseen ja tuotekehittelyyn.
Politiikka ja tavoitteet > Ulko- ja turvallisuuspolitiikka

Suomen ulkopolitiikan tärkein tehtävä on kokoomuksen mukaan varmistaa Suomen turvallisuuden ja suomalaisten hyvinvoinnin sekä kaupallisten etujen toteutuminen. Kokoomuksen tavoitteena on turvallinen Suomi, joka on erottamaton osa läntistä arvo-, talous- ja turvallisuusyhteisöä.
Kokoomus on kannattanut vuodesta 2006 Suomen Nato-jäsenyyttä ja pitää tärkeänä aktiivista jäsenmaan roolia Natossa ilman rajoituksia toimintaan osallistumiselle. Puolue kannattaa vahvoja transatlanttisia suhteita Yhdysvaltojen kanssa ja tiiviin puolustusyhteistyön jatkamista Britannian kanssa Brexitistä huolimatta. Kokoomus pitää myös Suomen ja Ruotsin välistä puolustusyhteistyötä tärkeänä.
Vuoden 2023 eduskuntavaaliohjelmassaan kokoomus painotti uskottavan, itsenäisen maanpuolustuksen tärkeyttä. Kokoomus kannattaa puolustusmenojen pitämistä vähintään Naton vaatimalla tasolla (2 % BKT:sta), mutta puolueen mielestä tuli selvittää nostoa pitkällä aikavälillä 2,5 %:n tai 3 %:n tasolle BKT:stä. Puolue kannattaa kutsuntojen laajentamista koskemaan koko ikäluokkaa sukupuolesta riippumatta ja kertausharjoitusten määrän lisäämistä.
Kokoomus kannatti vuoden 2023 vaihtoehtobudjetissaan 8 miljoonan euron lisämäärärahaa poliisille ja pitkän aikavälin tavoitteena Suomen poliisien määrän nostamista 8 000 poliisiin aikaisemmasta 7 500 poliisista. Lisäksi kokoomus lisäisi palomiesten koulutusmääriä 3,8 miljoonan euron lisämäärärahalla Pelastusopistolle.
Kehitysyhteistyössä kokoomus kannattaa painopisteen siirtoa jäsenvaltioilta EU:lle voimavarojen vaikuttavuuden maksimoimiseksi säilyttäen kuitenkin mahdollisuuden toteuttaa kansallisesti täydentäviä kehitysyhteistyöhankkeita, esimerkiksi seksuaali- ja lisääntymisterveysoikeuksien vahvistamisessa. Kokoomuksen mielestä taloudellisen tuen ehtona tulee olla se, että tukea saavat valtiot ottavat vastaan omat kansalaisensa, jos näillä ei ole laillista perustetta oleskeluun Suomessa. Kehitysavulla tulee pyrkiä edistämään demokratiaa, oikeusvaltiota ja korruption torjuntaa sekä tasa-arvoa ja kestävää kasvua.
Politiikka ja tavoitteet > Eurooppapolitiikka

Kokoomus pitää Euroopan unionia Suomen ensisijaisena viiteryhmänä ja vaikutuskanavana kansainvälisessä toiminnassa. Suomen EU-kansanäänestyksessä kokoomuksen kannattajat tukivat jäsenyyttä selkeämmin kuin minkään muun puolueen kannattajat. Puolue suhtautuu myönteisesti Euroopan puolustusyhteistyöhön. Kokoomus katsoo, että Euroopan unionia on kehitettävä parlamentaariseen suuntaan, komission vastuunalaisuutta lisättävä, ja EU:n on käytettävä varoja vastuullisemmin. Kokoomuksen mielestä suurempi osuus Euroopan unionin varoista on käytettävä tutkimukseen, teknologiaan, ilmastonmuutoksen torjuntaan ja ulkopolitiikkaan. Tärkeällä sijalla ovat Itämeren suojelu ja ehtyvien luonnonvarojen varjeleminen.
Politiikka ja tavoitteet > Ympäristöpolitiikka

Vuoden 2011 ympäristöohjelman mukaan kokoomus haluaa tehdä Suomesta maailman ensimmäisen hiilineutraalin yhteiskunnan, nostaa Suomi ympäristöteknologian ykkösmaaksi sekä nostaa suomalaiset maailman ympäristötietoisimmaksi kansaksi. Puolue näkee talouskasvun ympäristötekojen edellytyksenä.
Vuoden 2020 periaateohjelmassa Kokoomus "ajaa tiukkaa ympäristöpolitiikkaa ja tähtää hiilinegatiiviseen tulevaisuuteen". Puolue tahtoo lopettaa turpeen energiapolton vuoteen 2032 mennessä ja lisätä pienydinvoimaa, ydinvoimaloita ja tuulivoimaloita, sekä kotien lämmityksen irrottamista öljylämmityksestä.  Vuoden 2023 budjetissa puolue kuitenkin leikkaisi kivihiilen korvaamisen investointituesta. Kokoomus on valmis tukemaan raskasta teollisuutta sähköveron kevennyksillä.
Syksyllä 2022 Keskusta liittoutui Kokoomuksen kanssa ja poisti ympäristönsuojelulaista uhanalaisten luontotyyppien huomioimisen kaavoituksessa. Samalla vesilaista poistui vesistöihin liittyviä uhanalaisia luontotyyppejä. Tämä harmitti erityisesti Suomen Luonnonsuojeluliittoa.
Politiikka ja tavoitteet > Aluepolitiikka

Kokoomus tähtää aluepoliitikassaan elinvoimaisten ja kasvavien kaupunkien Suomeen. Kaupunkia ympäröivien alueiden tehtävä on kokoomuksen mukaan tuottaa puhdasta ja ympäristöystävällistä ruokaa, luoda kannattavaa yritystoimintaa sekä tarjota virkistystä ja elämyksiä matkailijoille ja mökkeilijöille. Kokoomus on halunnut lisätä uusia raideyhteyksiä. Bioenergialla ei kokoomuksen mielestä voida riittävässä määrin korvata nykyistä energiatarvetta.
Sipilän hallituksessa valtiovarainministeri Petteri Orpo jäädytti kuntien avustusten indeksin – eli inflaation mukaiset korotukset jätettiin tekemättä.
Nimi ja tunnukset

Kokoomuksen leijona.
Kokoomuksen tunnus vuodelta 1996.
Kokoomuksen tunnuksena toiminut ruiskaunokki 2000-luvulla.
Kokoomuksen aiemmin käytössä ollut tunnus.
Kokoomuksen tunnus vuodesta 2014 vuoteen 2020 asti.
Kokoomuksen tunnus vuodesta 2020
Kokoomuksen nimitunnus.
Rakenne ja organisaatio

Puolueen johto koostuu puheenjohtajasta, puoluesihteeristä ja kolmesta varapuheenjohtajasta.
Kokoomuksen toimintaan voi sen paikallisyhdistysten lisäksi osallistua muun muassa puolueen nuorisojärjestön (Kokoomusnuoret), opiskelijajärjestön (Kokoomusopiskelijat) tai naisjärjestön Kokoomuksen naisten liiton kautta. Kokoomus julkaisee Nykypäivä-lehteä ja Verkkouutiset-julkaisua.
Kokoomusta johtaa puoluekokousten välillä puoluehallitus, jossa on edustettuina vaalipiireihin perustuvien kokoomuksen piirijärjestöjen lisäksi valtakunnalliset jäsenliitot. Puoluehallituksen valitsee puoluevaltuusto.
Rakenne ja organisaatio > Eduskuntaryhmä

Kansallista Kokoomusta eduskunnassa edustaa Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä. Eduskuntaryhmä toimii kokoomuslaisten kansanedustajien yhteistyöelimenä. Eduskuntaryhmän merkitys eduskuntatyössä on keskeinen: kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä ja muodostetaan kantoja eduskunnan käsittelyssä olevaan asiaan. Valtiopäiväkaudella 2019–2023 Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmän muodostaa 37 kansanedustajaa. Ryhmän puheenjohtajana toimii kansanedustaja Kai Mykkänen.
Rakenne ja organisaatio > Piirijärjestöt

Kokoomus toimii kunkin vaalipiirin alueella omana järjestönään. Piirijärjestöt muodostuvat alueen jäsenyhdistyksistä ja kunnallisjärjestöistä. Tämän lisäksi kokoomusnaisilla ja kokoomusnuorilla on omat piirijärjestönsä.
Piirijärjestön tarkoituksena on työskennellä alueellisesti puolueen pyrkimysten mukaisesti. Toimintatapoja ovat mm. valtiollisiin vaaleihin osallistuminen, paikallisyhdistysten ja jäsenliittojen vaalitoiminnan tukeminen, yhteistoiminnan foorumina toimiminen esim. juhlia ja neuvottelutilaisuuksia järjestämällä. Piirijärjestön tehtävänä on myös välittää jäsentensä näkemyksiä puolueen poliittiseen ja järjestölliseen valmisteluun ja päätöksentekoon.
Rakenne ja organisaatio > Paikallisjärjestöt ja jäsenet

Kokoomuksella on vähintään yksi paikallisyhdistys lähes jokaisessa Suomen kunnassa. Kunnissa, joissa toimii vähintään kolme Kokoomuksen paikallisyhdistystä, toimii lisäksi kunnallisjärjestö, joka yhdistää kunnan kokoomusjärjestöt. Paikallisjärjestöjen tehtävänä on tukea jäsenistön toimintaa sen kaikilla tasoilla. Suurin osa Kokoomuksen jäsenistä on jäsenenä jossakin puolueen sadoista paikallisyhdistyksistä.
Kokoomuksella on paikallisyhdistys myös Espanjassa, Aurinkorannikon Kokoomus. Arurinkorannikon Kokoomus on perustettu vuonna 1998 ja se oli perustamishetkellään ensimmäinen suomalainen poliittinen yhdistys, joka on perustettu ulkomaille.
Rakenne ja organisaatio > Läheisjärjestöt

Kokoomuksella on puolueeseen varsinaisesti kuulumattomina läheisjärjestöinä Lastenliitto, Kansallinen senioriliitto, Kansallinen Sivistysliitto, Kansalliset Maahanmuuttajat, Naiset Yhdessä, Kansallinen Kulttuuriliitto, MC Kokoomus, Porvarillisen Työn Arkisto, Ajatuspaja Toivo ja Kansallinen Sateenkaariryhmä.
Kannattajakunta > Jäsenet

Vuonna 2005 kokoomus oli kaikista puolueista kolmanneksi naisvaltaisin ja suurista puolueista kaikkein naisvaltaisin 46 prosentin naisosuudella kun SDP:ssä ja keskustassa 40 prosenttia oli naisia. Vuonna 2008 kokoomus, vihreät ja perussuomalaiset olivat ainoat puolueet joiden jäsenmäärä kasvoi. Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2017 julkaisemassa tutkimuksessa kokoomuksen jäsenten keski-ikä oli 55,6 vuotta, joista yli 60 prosenttia miehiä ja yli puolet asui Etelä-Suomessa. Suurin osa jäsenistöstä on työssäkäyviä, mutta yli 30 prosenttia eläkkeellä. Selvästi yli puolet työssäkäyvistä on ylempiä toimihenkilöitä ja neljäsosa yrittäjiä. Kokoomusjäsenten kotitalouksien mediaanitulo oli 4 400 euroa kuukaudessa. Korkeiden tulojen lisäksi kokoomusjäsenissä korostui korkea koulutustaso, sillä lähes puolella oli ylempi korkeakoulututkinto ja viidellä prosentilla lisensiaatin tai tohtorin tutkinto.
Kannattajakunta > Kannatusalueet

Puolueen pääkannatusaluetta ovat Etelä-Suomen asutuskeskukset. TNS Gallupin viittä suurinta puoluetta koskevassa mielipidekyselyssä syksyllä 2008 kokoomukseen suhtauduttiin myönteisimmin. Vastaajista 42 prosenttia suhtautui kokoomukseen myönteisesti tai melko myönteisesti, kun esimerkiksi keskustan luku oli 40 prosenttia ja SDP:n 36 prosenttia. Vuoden 2008 lopussa tehdyn mielipidekyselyn mukaan suomalaiset luottavat kokoomuksen osaamiseen eniten mikäli Suomi kohtaisi talouskriisin.
Kannattajakunta > Poliittinen nelikenttä

Turun yliopiston vuonna 2008 tekemän tutkimuksen mukaan valtaosa kokoomuksen kannattajista sijoittaa itsensä ideologisesti oikeistoon. Saman tutkimuksen mukaan kokoomuksella on eduskuntapuolueista oikeistolaisimmat kannattajat. Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2015 julkaisemassa tutkimuksessa kokoomuksen kannattajista 89 prosenttia sijoitti itsensä oikeistoon, 7 prosenttia keskelle ja 0 prosenttia vasemmistoon. Arvoliberaalisuus−arvokonservatiivisuus-ulottuvuudella arvokonservatiiveja oli 36 prosenttia, arvoliberaaleja 32 prosenttia ja keskelle asettuvia 29 prosenttia. Tutkimuksen mukaan kiteytyksenä puolueen kannattajien kannoista voidaan sanoa, että kokoomus on oikeistopuolue.
Kokoomuksen kannattajat suhtautuvat kaikkein myönteisimmin Suomen Nato-jäsenyyteen. Vuonna 2016 luku oli 53 prosenttia.
Kokoomus oli vuonna 2013 ylempien toimihenkilöiden keskuudessa ylivoimaisesti suosituin puolue. 18–24-vuotiaiden keskuudessa kokoomuksen suosio on ollut laskussa. Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan kokoomuksen kannattajat ovat keskimäärin jäseniä nuorempia, matalammin koulutettuja ja tienaavat vähemmän.
Sunnuntaisuomalaisen kyselyssä vuonna 2012 kokoomuksen todettiin olevan 18 prosentin kannatuksellaan vihreiden jälkeen toiseksi suosituin puolue toimittajien keskuudessa.
Evan vuoden 2022 arvo- ja asennetutkimuksessa kokoomuksen kannattajille keskimääräistä tärkeämpiä identiteetin muodostajia olivat koulutus, ammatti, tulotaso, yhteiskuntaluokka ja kansainvälisyys. Kyselyn mukaan puolueen äänestäjiä yhdistää status. Tutkimuksen tekijät totesivat, että kokoomus on äänestäjäkuntansa identiteettiprofiilin perusteella Suomen ainoa luokkapuolue.
Kannattajakunta > Äänenkannattajat

Kokoomuksen äänenkannattajiksi julistautuivat Aamulehti, Karjalainen, Vaasa/Pohjalainen, Satakunnan kansa, Länsi-Suomi ja Hämeen Sanomat. Ne kaikki alkoivat kutsua itseään sitoutumattomiksi viimeistään 1990-luvun alkupuolella.
Iltalehti aloitti toimintansa kokoomuksen päälehden Uuden Suomen iltapäiväpainoksena. Vuonna 2022 tehdyn tutkimuksen mukaan Iltalehden pääkirjoitus ja artikkelit noudattavat edelleen kokoomukselle myönteistä linjaa.
Vaalihistoria > Eduskuntavaalit

| Vaalit | Johtaja | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/– | Hallitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1919 | Hugo Suolahti | 151 018 | 15,71 % | 28 / 200 | UUSI | Oppositio |
| 1919 | Hugo Suolahti | 151 018 | 15,71 % | 28 / 200 | UUSI | Erich |
| 1922 | Antti Tulenheimo | 157 116 | 18,15 % | 35 / 200 |  17 | Oppositio |
| 1924 | Antti Tulenheimo | 166 880 | 18,99 % | 38 / 200 |  3 | Ingman II/Tulenheimo/Kallio II |
| 1927 | Kyösti Haataja | 161 450 | 17,74 % | 34 / 200 |  4 | Oppositio |
| 1929 | Kyösti Haataja | 138 008 | 14,51 % | 28 / 200 |  8 | Oppositio |
| 1930 | Kyösti Haataja | 203 958 | 18,05 % | 42 / 200 |  14 | Svinhufvud II/Sunila II |
| 1933 | Paavo Virkkunen |  |  | 18 / 200 |  24 | Oppositio |
| 1936 | J. K. Paasikivi | 121 619 | 10,36 % | 20 / 200 |  2 | Oppositio |
| 1939 | Pekka Pennanen | 176 215 | 13,58 % | 25 / 200 |  5 | Oppositio |
| 1939 | Pekka Pennanen | 176 215 | 13,58 % | 25 / 200 |  5 | Rangell/Linkomies/Hackzell/U. Castrén |
| 1945 | Edvin Linkomies | 255 394 | 15,04 % | 28 / 200 |  3 | Oppositio |
| 1948 | Arvo Salminen | 320 366 | 17,04 % | 33 / 200 |  5 | Oppositio |
| 1951 | Arvo Salminen | 264 044 | 14,57 % | 28 / 200 |  5 | Oppositio |
| 1951 | Arvo Salminen | 264 044 | 14,57 % | 28 / 200 |  5 | Tuomioja |
| 1954 | Arvo Salminen | 257 025 | 12,80 % | 24 / 200 |  4 | Oppositio |
| 1958 | Jussi Saukkonen | 297 094 | 15,28 % | 29 / 200 |  5 | Oppositio |
| 1958 | Jussi Saukkonen | 297 094 | 15,28 % | 29 / 200 |  5 | Fagerholm III |
| 1962 | Jussi Saukkonen | 346 638 | 15,06 % | 32 / 200 |  3 | Karjalainen I/Virolainen |
| 1966 | Juha Rihtniemi | 326 928 | 13,79 % | 26 / 200 |  6 | Oppositio |
| 1970 | Juha Rihtniemi | 457 582 | 18,05 % | 37 / 200 |  11 | Oppositio |
| 1972 | Harri Holkeri | 453 434 | 17,59 % | 34 / 200 |  3 | Oppositio |
| 1975 | Harri Holkeri | 505 145 | 18,37 % | 35 / 200 |  1 | Oppositio |
| 1979 | Harri Holkeri | 626 764 | 21,65 % | 47 / 200 |  12 | Oppositio |
| 1983 | Ilkka Suominen | 659 078 | 22,12 % | 44 / 200 |  3 | Oppositio |
| 1987 | Ilkka Suominen | 666 236 | 23,13 % | 53 / 200 |  9 | Holkeri |
| 1991 | Ilkka Suominen | 526 487 | 19,31 % | 40 / 200 |  13 | Aho |
| 1995 | Sauli Niinistö | 497 624 | 17,89 % | 39 / 200 |  1 | Lipponen I |
| 1999 | Sauli Niinistö | 563 835 | 21,03 % | 46 / 200 |  7 | Lipponen II |
| 2003 | Ville Itälä | 517 904 | 18,55 % | 40 / 200 |  6 | Oppositio |
| 2007 | Jyrki Katainen | 616 841 | 22,26 % | 50 / 200 |  10 | Vanhanen II/Kiviniemi |
| 2011 | Jyrki Katainen | 599 138 | 20,38 % | 44 / 200 |  6 | Katainen/Stubb |
| 2015 | Alexander Stubb | 539 615 | 18,20 % | 37 / 200 |  7 | Sipilä |
| 2019 | Petteri Orpo | 523 446 | 17,00 % | 38 / 200 |  1 | Oppositio |
| 2023 | Petteri Orpo | 644 555 | 20,8 % | 48 / 200 |  10 | Orpo |
Huomiot
1 2  Kokoomuksen, IKL:n ja Vapaan Työväenliiton vaaliliiton puoluekohtaista äänijakaumaa ei ole eritelty vaalitilastoissa. Vaaliliitto sai yhteensä 187 527 ääntä (16,93 %).
Vaalihistoria > Euroopan parlamentti

| Vaalit | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 | 453 729 | 20,17 % | 4 / 16 | UUSI |
| 1999 | 313 960 | 25,27 % | 4 / 16 |  0 |
| 2004 | 392 771 | 23,71 % | 4 / 14 |  0 |
| 2009 | 386 416 | 23,21 % | 3 / 13 |  1 |
| 2014 | 390 376 | 22,59 % | 3 / 13 |  0 |
| 2019 | 380 106 | 20,79 % | 3 / 13 |  0 |
| 2024 | 453 636 | 24,8 % | 4 / 15 |  1 |
Vaalihistoria > Aluevaalit

| Vaalit | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Paikat | +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | 401 852 | 21,6 % | 289 | UUSI |
Vaalihistoria > Kuntavaalit

| Vuosi | Valtuutettuja | Kannatus | Kannatus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1921 | 7  414  (porvarilliset ryhmät -vaaliliitto) | 326 302 | 55,5 % |
| 1922 | 7  791   (porvarilliset ryhmät -vaaliliitto) | 318 945 | 59,8 % |
| 1923 | 8  245  (porvarilliset ryhmät -vaaliliitto) | 308 398 | 62,0 % |
| 1924 | 8   507  (porvarilliset ryhmät -vaaliliitto) | 287 137 | 61,1 % |
| 1925 | 7   079   (porvarilliset ryhmät -vaaliliitto) | 375 777 | 59,0 % |
| 1928 | 3   986  (porvarilliset ryhmät -vaaliliitto) | 320 335 | 42,6 % |
| 1930 | 7   819     (porvarilliset ryhmät -vaaliliitto) | 474 355 | 62,07% |
| 1933 | 7   815  (porvarilliset ryhmät -vaaliliitto) | 518 258 | 62,10% |
| 1936 | 7  459 (porvarilliset ryhmät -vaaliliitto) | 581 114 | 62,36 % |
| 1950 |  | 88 159 | 5,85 % |
| 1953 |  | 133 626 | 7,59 % |
| 1956 |  | 105 220 | 6,29 % |
| 1960 |  | 275 560 | 14,04 % |
| 1964 |  | 213 378 | 9,95 % |
| 1968 | 1 388 | 364 428 | 16,09 % |
| 1972 | 1 503 | 451 484 | 18,06 % |
| 1976 | 2 047 | 561 121 | 20,92 % |
| 1980 | 2 373 | 628 950 | 22,94 % |
| 1984 | 2 423 | 619 264 | 22,96 % |
| 1988 | 2 392 | 601 468 | 22,87 % |
| 1992 | 2 009 | 507 574 | 19,05 % |
| 1996 | 2 167 | 514 313 | 21,64 % |
| 2000 | 2 028 | 463 493 | 20,84 % |
| 2004 | 2 078 | 521 412 | 21,83 % |
| 2008 | 2 020 | 597 727 | 23,45 % |
| 2012 | 1 735 | 545 889 | 21,9 % |
| 2017 | 1 490 | 531 599 | 20,7 % |
| 2021 | 1 552 | 522 623 | 21,4 % |
Vaalihistoria > Presidentinvaalit

| Vaalit | Ehdokas | Kannatus> Äänet | Kannatus>  % | Valitsijamiehet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1925 | Hugo Suolahti | 141 240 | 22,71 % | 68 |
| 1931 | P. E. Svinhufvud | 180 378 | 21,56 % | 64 |
| 1937 | P. E. Svinhufvud | 330 980 | 29,75 % | 86 |
| 1950 | J. K. Paasikivi | 360 789 | 22,88 % | 68 |
| 1956 | Sakari Tuomioja | 340 311 | 17,94 % | 54 |
| 1968 | Matti Virkkunen | 432 014 | 21,19 % | 58 |
| 1978 | Urho Kekkonen | 360 310 | 14,72 % | 45 |
| 1982 | Harri Holkeri | 593 271 | 18,7 % | 58 |
| 1988 | Harri Holkeri | 603 180 | 20,2 % | 63 |
| 1994 | Raimo Ilaskivi | 1k 485 035 | 1k 15,2 % |  |
| 2000 | Riitta Uosukainen | 1k 392 305 | 1k 12,8 % |  |
| 2006 | Sauli Niinistö | 1k 725 866 2k 1 518 333 | 1k 24,1 % 2k 48,2 % |  |
| 2012 | Sauli Niinistö | 1k 1 131 254 2k 1 802 400 | 1k 37,0 % 2k 62,6 % |  |
| 2018 | Sauli Niinistö | 1 875 342 | 62,6 % |  |
| 2024 | Alexander Stubb | 1k 882 388 2k  1 575 444 | 1k 27,2 % 2k  51,6 % |  |
Merkittäviä poliitikkoja > Puheenjohtajat

Hugo Suolahti 1918–1920
E. N. Setälä 1920–1921
Antti Tulenheimo 1921–1925
Hugo Suolahti 1925–1926
Kyösti Haataja 1926–1932
Paavo Virkkunen 1932–1934
J. K. Paasikivi 1934–1936
Pekka Pennanen 1936–1943
Edvin Linkomies 1943–1945
K. F. Lehtonen 1945–1946
Arvo Salminen 1946–1955
Jussi Saukkonen 1955–1965
Juha Rihtniemi 1965–1971†
Harri Holkeri 1971–1979
Ilkka Suominen 1979–1991
Pertti Salolainen 1991–1994
Sauli Niinistö 1994–2001
Ville Itälä 2001–2004
Jyrki Katainen 2004–2014
Alexander Stubb 2014–2016
Petteri Orpo 2016–
Merkittäviä poliitikkoja > Puoluesihteerit

Eino Tikkanen 1918–1919
U. T. Halminen 1919–1922
J. V. Lehtonen 1922–1924
A. A. Niskala 1924–1926
U. V. Halminen 1926–1940
Yrjö Leiwo 1940–
Aarne Honka 1942–1946
Niilo Honkala 1946–1957
Juha Rihtniemi 1959–1960
Rauno Koski  1960–1965
Harri Holkeri 1965–1971
Veikko Tavastila 1971–1979
Jussi Isotalo 1980–1987
Aarno Kaila 1988–1989
Pekka Kivelä 1989–1995
Maija Perho 1995–1999
Matti Kankare 1999–2002
Heikki A. Ollila 2002–2004
Harri Jaskari 2004–2006
Taru Tujunen 2006–2014
Minna Arve 2014–2016
Janne Pesonen 2016–2019
Kristiina Kokko 2019–2024
Timo Elo 2024–
Merkittäviä poliitikkoja > Eduskunnan puhemiehet

Pehr Evind Svinhufvud 1907–1912
Paavo Virkkunen 1918, 1923–1924, 1926–1930
Erkki Pystynen 1983–1987
Ilkka Suominen 1987, 1991–1994
Riitta Uosukainen 1994–1995, 1995–1999, 1999–2003
Sauli Niinistö 2007–2011
Ben Zyskowicz 2011
Paula Risikko 2018–2019
Petteri Orpo 2023
Merkittäviä poliitikkoja > Pääministerit

Lauri Ingman 1918–1919 ja 1924–1925
Rafael Erich 1920–1921
Antti Tulenheimo 1925
P. E. Svinhufvud (1917–1918), 1930–1931
Edwin Linkomies 1943–1944
Antti Hackzell 1944
Urho Castrén 1944
Juho Kusti Paasikivi (1918), 1944–1946
Harri Holkeri 1987–1991
Jyrki Katainen 2011–2014
Alexander Stubb 2014–2015
Petteri Orpo 2023–
Merkittäviä poliitikkoja > Presidentit

Pehr Evind Svinhufvud 1931–1937
Juho Kusti Paasikivi 1946–1956
Sauli Niinistö 2012–2024
Alexander Stubb 2024–
Merkittäviä poliitikkoja > Valtioneuvokset

J. K. Paasikivi (myöhempi pääministeri ja presidentti) sai valtioneuvoksen arvonimen 7. helmikuuta 1930.
Professori E. N. Setälä sai valtioneuvoksen arvonimen 23. helmikuuta 1934.
Harri Holkeri (pankinjohtaja, pääministeri) sai valtioneuvoksen arvonimen 15. toukokuuta 1998.
Riitta Uosukainen (opetusministeri, eduskunnan puhemies) sai valtioneuvoksen arvonimen 26. marraskuuta 2004 ensimmäisenä naisena.
Merkittäviä poliitikkoja > Euroopan parlamentin jäsenet

Mika Aaltola (2024–)
Raimo Ilaskivi (1996–1999)
Ville Itälä (2004–2012)
Riitta Jouppila (1995–1996)
Piia-Noora Kauppi (1999–2008)
Eija-Riitta Korhola (2004–2014)
Ritva Laurila (1995–1996 ja 1999)
Marjo Matikainen-Kallström (1996–2004)
Jyrki Otila (1996–1999)
Sirpa Pietikäinen (2008–)
Kirsi Piha (1996–1999)
Pirjo Rusanen (1995–1996)
Aura Salla (2024–)
Petri Sarvamaa (2012–2024)
Eva-Riitta Siitonen (2009)
Alexander Stubb (2004–2008)
Ilkka Suominen (1999–2004)
Kyösti Toivonen (1995–1996)
Pekka Toveri (2024–)
Ari Vatanen (1999–2004)
Henna Virkkunen (2014–2024)