stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Hectorin kappaleista
N

Nainen yksin on (Only Women Bleed) (Kadonneet lapset)
Nallen syntymäpäivä (Helismaan pikajuna)
Neitoperho (Nostalgia)
Neljä tuulta (Four Strong Winds) (Ei selityksiä)
Neljäs mies (Helismaan pikajuna)
Niin monta demarii (Hectorock II)
Niin sua rakastan (Nuku idiootti)
Niin vähän on aikaa (Hectorock II)
Norsunluutorni (Liisa pien)
Nostalgia, osa 1 (Nostalgia)
Nostalgia, osa 2 (Nostalgia)
Nukkuva Stadi (Ensilumi tulee kuudelta)
Nuku idiootti (Nuku idiootti)
Nuorallatanssija (Lindansaren) (Ei selityksiä)
Nuoruuden lopetus (Kultaiset lehdet)
Nuoruus (Hidas)
Näin on (Yhtenä iltana)
Näkemiin – kuulemiin (Yhtenä iltana)
Näkyjä (Ruusuportti)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
O

Oi ystäväin, oi armahain (Kultaiset lehdet)
Oisinpa tuuli (Salaisuuksien talo)
Olen hautausmaa (Herra Mirandos)
Olen nielaissut kuun (Varjot ja lakanat)
Olet lehdetön puu (Herra Mirandos)
Olishan se hienoo (Ei selityksiä)
Olkoon niin (Hectorock II)
Omassa kotona (Eurooppa)
Onnen sirpaleet (Hauras)
Ota yhteyttä apinaan (Varjot ja lakanat)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
P

Paha päiväkirja (Hectorock II)
Pahuuden avenue (Kultaiset lehdet)
Palellaan yhdessä (Kadonneet lapset)
Palkkasoturi (Universal Soldier) (Hectobox)
Panaani laulu [Dick Dynamite and His Hot Lips] (Hectobox)
Paratiisilinnut [live] (In concert 1966–1991)
Peili, peili (Nuku idiootti)
Per Ols Per Erik (Ruusuportti)
Perjantai on mielessäin (Friday On My Mind) (Hectorock I)
Peterin laulu (Hectobox)
Pian tuuthan takaisin (Darling Be Home Soon) (Kultaiset lehdet)
Pianomies (Varjot ja lakanat)
Piironkinjalka (Hyvää yötä Bambi)
Pikku Juulia (Hectobox)
Pikku maalari (Helismaan pikajuna)
Pikku-Kalle [Hector & Pirkan neidot] (Hectobox)
Pinnallista elämää (Nuku idiootti)
Poissaoloa (Nostalgia)
Poliisi [Radio-orkesteri Putkimiehet & Hector] (Hectobox)
Poltettu maa (Hectorock II)
Postitoimistojuttu (Kadonneet lapset)
The Prettiest Star (H.E.C.)
Prologi (Löysät ajat) (Hectorock I)
Päivänsäde ja menninkäinen (Helismaan pikajuna)
Pää räjähtää (Kultaiset lehdet)
Päästä minut pahasta (Nuku idiootti)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
R

Reissumies ja kissa (Helismaan pikajuna)
Rope ja Kake ’77 (H.E.C.)
Roxette (Roxette) (H.E.C.)
Ruusupensas (Hauras)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
S

Saarnaaja (Ei selityksiä)
Salaisuuksien talo (Salaisuuksien talo)
Sarjakuva-rock (Hectorock I)
Sataako huomenna, padam (Yhtenä iltana)
Satakielen laulu [live] (Total Live 1991–2003)
Savu [Hector & Oscar] (Hectobox)
Seinästä seinään (Varjot ja lakanat)
Seisovaa ilmaa (Walk On The Wild Side) (Yhtenä iltana)
Shkadamuu-katapau (Ensilumi tulee kuudelta)
Sisämaan retkellä (Herra Mirandos)
Sitä tai tätä (Hidas)
Snadi kundi stadista (Jag är en liten pojk) (Hotelli Hannikainen)
Soittaja (Ruusuportti)
Sorsanmetsästys (Helismaan pikajuna)
Sota on kaunis (Nuku idiootti)
Soudan pois (H.E.C.)
Stadille (Ei selityksiä)
Sudenkorento (Life on Mars) (Hectorock I)
Suomi-neito (American Pie) (Lumi teki enkelin eteiseen, Hectobox)
Suurenmoinen tyttö (Nuku idiootti)
Suuri pieni mies (Nuku idiootti)
Suzanne (Suzanne) (Hectobox)
Sydänten kaatopaikka (Short And Sweet) (Eurooppa)
Syyskuu (Nostalgia)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
T

Tahdon kaljalle (Hidas)
Taivaslelut (Mandala) (Hauras)
Takaisin Narniaan (Herra Mirandos)
Takataan roos (Yakety Yak) (Hectorock I)
Takorautaa (Hectorock II -CD)
Talo [elokuvassa Riisuminen, ei julkaistu äänilevyllä]
Terapiaa (Linnut, linnut)
Teräsmummo [Hector & Oscar] (Hectobox)
Tie jatkuu äärettömiin (Hectobox)
Tiikerihai (Tiger Shark) (Helismaan pikajuna)
Tiikerinmetsästys (Helismaan pikajuna)
Tilulilu (Hectobox)
Timantti ja ruoste (Varjot ja lakanat)
Time Goes By (Kultaiset lehdet)
Trullilaulu (Liisa pien)
Tuli kaapista karhu (Hyvää yötä Bambi)
Tunniksi luokseni jää (Hectobox)
Tuntematon sotilas (Kadonneet lapset)
Tuu takaisin (Hotelli Hannikainen)
Tuuleen (Salaisuuksien talo)
Tuulisina öinä (Kadonneet lapset)
TVC 15 (TVC 15) (H.E.C.)
Työttömän kehtolaulu (Hectobox)
Tähän vuodenaikaan (Hauras)
Tää ei oo se joulu (Hectorin joululevy)
Tää on mun stadi (Kapasiteettiyksikkö feat. Hector) (Hectobox)
Tää on se aamu (Ei selityksiä)
Tönkkösuolattu kansa (Salaisuuksien talo)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
U

Uni 8? (Eurooppa)
Uskotko ihmeisiin? (Salaisuuksien talo)
Uushiljaisuus (Varjot ja lakanat)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
V

Valtiaat (Hyvää yötä Bambi)
Vanhan kirkon puisto (MacArthur Park) (H.E.C.)
Vanhat polkupyörät [Hector & Sarita Harma] (Kultaiset lehdet)
Varhain eräänä aamuna (Early On Morning) (Hectobox)
Vapaa maailma kun bailaa (Rockin' in the Free World) (esitetty vain livenä)
Varpunen jouluaamuna (Hectorock II)
Vaunu vailla kuljettajaa (Linnut, linnut)
Veli Joachim (Ruusuportti)
Velisurmaaja (Salaisuuksien talo)
Videorodeo (Eurooppa)
Vieraantunut (Eurooppa)
Vierivä kivi (Nuku idiootti)
Viikonloppusammakko (Holiday Frog) (Linnut, linnut)
Viimeinen laulu (Ruusuportti)
Viimeinen unelma (Salaisuuksien talo)
Väärät naamat (Yhtenä iltana)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
W

Woyzeck (Eurooppa)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
Y

Yhtenä iltana (Yhtenä iltana)
Yksi pieni ihme (Hidas)
Yksinäinen tinasotamies (Nostalgia)
Ykä lähti (Hectobox)
Ylitse yön (Hectorock II)
Yö tanssittaa (Kultaiset lehdet)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
Ä

Älä tee sitä (Yhtenä iltana)
Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V X Y Z Å Ä Ö #
Kristiinan Urheilijat

Kristiinan Urheilijat on vuonna 1932 perustettu urheilun yleisseura Kristiinankaupungista. Seuran riveissä voi harrastaa yleisurheilua, lentopalloa, hiihtoa ja uintia. Seurassa on noin 800 jäsentä. Menestyneitä Kristiinan Urheilijoiden edustajia ovat muun muassa korkeushyppääjät Eleriin Haas ja Jonna Anias.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Malta talviolympialaisissa 2018

Malta osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maan ainoa edustaja oli alppihiihtäjä Élise Pellegrin, joka niin ollen myös kantoi joukkueen lippua avajaisissa sekä päättäjäisissä.
Joukkue > Alppihiihto

Malta sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle naiselle.
Élise Pellegrin
Kristillisdemokraatit

Kristillisdemokraatti tarkoittaa kristillisdemokratian kannattajaa.
Kristillisdemokraattisia puolueita ovat muun muassa:
Suomen Kristillisdemokraatit, KD
Alankomaiden Kristillisdemokraattinen puolue, CDA
Ruotsin Kristillisdemokraatit, kd
Saksan kristillisdemokraattinen unioni, CDU
Slovakian Kristillisdemokraatit, KDH
Tanskan Kristillisdemokraatit
Unkarin Kristillisdemokraattinen kansanpuolue, KDNP.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kristillisdemokraatit”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristiina Wegelius

| Kristiina Wegelius |
| --- | --- |
 Kristiina Wegelius ja hänen valmentajansa Eija-Riitta Harmola vuonna 1972.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. lokakuuta 1960 (ikä 63) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Taitoluistelija
Pituus:  162 cm
Luisteluseura:  Helsingin Taitoluisteluklubi
Kristiina Marketta ”Tintti” Wegelius (s. 12. lokakuuta 1960 Helsinki) on suomalainen taitoluistelija. Hän sijoittui Euroopan-mestaruuskilpailuissa kolmesti neljänneksi vuosina 1979–1981, kaksi kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa kuudenneksi (1981 ja 1983) ja olympialaisissa kymmenenneksi 1980.
Wegelius asuu nykyisin Québecissä avioiduttuaan kanadalaisen John Fitzpatrickin kanssa vuonna 1995. Hän toimii valmentajana ja koreografina kierrettyään kilpauran jälkeen kymmenisen vuotta jääshowtähtenä muun muassa Disney on Ice -tapahtumassa.
Wegeliuksen tytär Khayla tanssii Hollannin kansallisbaletissa.
Tulokset

| Tapahtuma | 1974–75 | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset |  |  |  |  |  | 10. |  |  |  |
| MM |  |  |  | 14. | 10. | 8. | 6. | 9. | 6. |
| EM |  |  | 7. | 6. | 4. | 4. | 4. | 6. | 6. |
| PM | 3. | 1. | 1. |  |  |  |  |  |  |
| SM |  |  | 1. |  |  |  | 1. | 1. | 1. |
| Skate America |  |  |  |  |  |  |  |  | 3. |
| Skate Canada International |  |  |  |  | 3. |  |  |  | 2. |
| NHK Trophy |  |  |  |  |  |  |  | 1. |  |
| Richmond Trophy |  |  |  | 2. |  |  |  |  |  |
MERS

MERS-koronavirus (keltainen pallo). Kuva on väritetty läpäisyelektronimikroskooppikuva.
MERS (lyhenne eng. sanoista Middle East Respiratory Syndrome eli Lähi-idän hengitysoireyhtymä) on hengitystieinfektio, jonka aiheuttaa MERS-koronavirus eli MERS-CoV. Kuolleisuus MERS:iin on noin 35 % Maailman terveysjärjestön mukaan. Tauti on usein tappava iäkkäille ja pitkäaikaissairaille, mutta on hengenvaarallinen myös nuorille.
MERS tarttuu ainakin dromedaareista ihmisiin ja ihmisistä ihmisiin. Se tarttuu ihmisistä ihmisiin huonosti ja tartunnan saaminen vaatii sairaan lähellä oleskelua. MERS:in ensioireet ilmenevät pääsääntöisesti 5–7 päivän sisällä tartunnasta, mutta joskus jopa vasta 12 päivän kuluttua. Yleisiä ensioireita ovat muun muassa kuumeisuus, kuiva yskä, kylmänväristykset, kurkkukipu ja hengenahdistus. Oireet voivat pahentua muutamassa päivässä johtaen esimerkiksi keuhkokuumeeseen. Vakavimmillaan voi ilmetä esimerkiksi äkillinen hengitysvaikeusoireyhtymä. Taudin kesto riippuu iästä ja pitkäaikaissairauksista. Kesto voi olla viikoista kuukausiin.
MERS-CoV löydettiin 2012. Se on sittemmin aiheuttanut paikalliseksi jääneitä epidemioita, joissa muutamia kymmeniä tai korkeintaan satoja ihmisiä on sairastunut MERS:iin.
MERS:iin ei ole rokotetta tai siihen tehoavaa erityishoitoa.
Virus

MERS-koronavirus eli MERS-CoV on beetakoronavirus ja positiivisjuosteinen RNA-virus eli ssRNA(+)-virus. Viruksella on rasva-ainekuori, jonka sisällä on viruksen noin 30 000 emäspäria pitkä RNA-perimä. Kuoreen on upottautunutselvennä viruksen perimän koodaamia proteiineja, kuten useita tappimaisia piikkiproteiineja. Ihmisissä virus tarttuu piikkiproteiinien avulla sopivan solun solukalvossa oleviin CD26- eli DPP4-reseptoreihin. Näitä reseptoreita on muun muassa useissa epiteelin soluissa, kuten keuhkoissa, ja immuunijärjestelmän soluissa. Sitten virus päätyy klatriinivälitteisesti endosytoosilla kalvorakkulan sisällä soluun ja viruksen perimä vapautuu solulimaan. Virus voi päätyä soluun sulauttamalla rasva-ainekalvonsa solukalvoon, mutta tämä vaatii termodynaamisessa mielessä paljon energiaa ja on siksi epätodennäköinen tartuntatapa. Solu monistaa viruksen perimää ja tuottaa siitä proteiineja uusiin viruksiin, jotka poistuvat solusta eksosytoosilla.
Virus > Alkuperä

MERS-CoV:n alkuperää ei tiedetä. Se on ehkä kehittynyt jossakin lepakkolajissa. Merkittävänä väli-isäntäeläimenä toimivat kuitenkin dromedaarit, joista virus voi tarttua ihmisiin. Tiettävästi ensimmäiset MERS-tapaukset ihmisillä ilmenivät 19.4.2012 Jordanian Zarqassa sairaalassa, jolloin 13 potilasta ja terveydenhuollon työntekijää sairastui tautiin. Kaksi heistä kuoli.
Tarttuminen

Virus tarttuu sairaalta ihmiseltä terveelle kosketustartuntana tai pisaratartuntana. Virus ei tartu helposti ja vaatii läheisen kontaktin sairastuneeseen, kuten tilanteen, jossa terve hoitaa sairasta ilman sopivia varotoimia ja suojavälineitä. Riski sairastua on suuri esimerkiksi terveydenhuollon työntekijöillä ja potilailla sekä perheiden sisällä. Virus tarttuu myös eläimiltä ihmisiin, mutta tartuntatapoja ei tunneta hyvin. Dromedaarit ovat ainoita eläimiä, joiden tiedetään voivan tartuttaa viruksen ihmisiin.
Oireet

MERS:in ensioireet ilmenevät usein 5–7 päivän kuluttua tartunnasta ja harvoin jopa 12 päivän kuluttua. Yleisiä ensioireita ovat kuumeisuus, kylmänväristykset, kurkkukipu, kuiva yskä ja hengenahdistus. Muita ensioireita ovat muun muassa nenän tukkoisuus, kurkun limaisuus, vinkuva hengitys, rintakipu, lihaskipu, päänsärky ja pahoinvointi. Ensioireet voivat pahentua muutamassa päivässä. Taudin pahenemisen yhteydessä ilmeneviä oireita ovat korkea kuume, sydämen tiheälyöntisyys ja matala verenpaine. Ripuli on yleisin ruuansulatusjärjestelmän oire. Sitä potee noin 7–26 % vakavasti sairaista. Lisäksi voi ilmetä oksentelua ja vatsakipua. Kaikilla sairailla ei ilmene keuhkokuumetta. Osa voi ehkä olla myös täysin oireettomia koko tartunnan ajan.
Vakavissa tai kuolemaan johtaneissa tapauksissa on ilmennyt useimmin munuaisten vajaatoimintaa, shokki tai keuhkojen toiminnan pettäminen eli äkillinen hengitysvaikeusoireyhtymä.
Oireet > Kesto

Taudin kesto riippuu sairastuneen iästä ja pitkäaikaissairauksista. Esimerkiksi 33:stä sairaalaan päätyneestä potilaasta, joiden hoito ei vaatinut hengityskoneen käyttöä, tauti kesti lähes kaikilla enintään 21 päivää. Hengityskonetta edellyttäneet olivat sairaalassa 19–70 päivää.
Riskiryhmät, ennuste ja kuolleisuus

Maailman terveysjärjestön mukaan kuolleisuus MERS:iin on noin 35 % laboratoriovarmennettujen tapausten perusteella. Arvio voi olla liian suuri, sillä osa sairastuneista voi potea taudin lievänä, eikä heidän tautiaan siksi havaita ja testata.
Vanhuksilla, heikentyneen immuunijärjestelmän omaavilla ja tiettyjä pitkäaikaissairauksia potevilla on suurin riski kuolla MERS:iin. Esimerkkejä näistä sairauksista ovat munuaisten vajaatoiminta, syöpä, keuhkojen vajaatoiminta ja diabetes.
Erään tutkimuksen mukaan pitkäaikaissairauksia potemattomilla kuolleisuus MERS:iin oli 15–20 % 0–29-vuotiailla, 25–30 % 30–49-vuotiailla, 35 % 50–59-vuotiailla, 40 % 60–69-vuotiailla ja 46 % yli 70-vuotiailla. Tutkimus kattoi 1743 varmennettua MERS-tapausta ja siinä oli pyritty poistamaan pitkäaikaissairauksien vaikutus kuolleisuuteen. Muissa tutkimuksissa, joissa pitkäaikaissairauksien vaikutusta ei ole yritetty poistaa, kuolleisuus on iäkkäillä ollut huomattavasti korkeampi, jopa 84 % yli 70-vuotiailla, sillä iäkkäistä monet potevat pitkäaikaissairauksia. Tietyt pitkäaikaissairaudet, kuten diabetes, ovat yleisiä esimerkiksi Saudi-Arabiassa, jossa pääosa MERS-tapauksista on todettu. MERS:in ja pitkäaikaissairauksien alueellinen rajoittuminen voivat siten vääristää pelkkään ikään perustuvan kuolleisuuden arviointia.
Vain muutamia tapauksia tunnetaan, joissa raskaana oleva nainen on saanut MERS:in. Tiedetään ainakin yksi tapaus, jossa MERS:iin sairastunut nainen sai keskenmenon, mutta tapausten pienen lukumäärän takia MERS:in vaikutuksista raskauteen ei voida vetää yleisiä johtopäätöksiä.
Epidemologia

Maailman terveysjärjestön mukaan vuoden 2012 huhtikuusta vuoden 2019 joulukuuhun mennessä tartuntoja on maailmanlaajuisesti varmistettu 2502, kuolemia 861 ja tartuntoja on todettu 27:ssä maassa. Vuosien 2012 ja 2019 välillä Saudi-Arabiassa on ilmennyt noin 2000 MERS-tapausta, Etelä-Koreassa noin 200, Arabiemiraateissa 87, Jordaniassa 28, Omanissa 24 ja Qatarissa 19. Muualla, muun muassa Euroopassa ja Yhdysvalloissa, on ilmennyt vain muutamia tapauksia. Suomessa ei ole ilmennyt yhtäkään tapausta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta MERS Wikimedia Commonsissa
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos: MERS-Koronavirus
Terveyskirjasto: SARS ja MERS
HUS: toimintaohjeet, MERS-koronavirusinfektion (Middle East Respiratory Syndrome) epäily[vanhentunut linkki]
Maailman terveysjärjestö: Middle East respiratory syndrome coronavirus (MERS-CoV)
Lammassaari (Imatra)

Lammassaari on Imatralla sijaitseva saari. Saaren koko on 50 hehtaaria ja sen ympäri kulkee noin 3,1 kilometrin pituinen lenkkeilypolku. Siellä sijaitsee useita laavuja, nuotiopaikkoja, ulkohuussi ja kamiina.[lähde? ] Lammassaari on saanut nimensä siitä, kun siellä pidettiin ennen vanhaan kesäisin lampaita.
Kusti Aerila

Kusti Vilho Aerila (17. marraskuuta 1876 Laitila – 10. kesäkuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen muusikko ja klarinetin soiton opettaja.
Kusti Aerilan vanhemmat olivat Samuel Vilhelm  Aerila ja Vilhelmiina Haijanen ja puoliso vuodesta 1910 Hilja Maria Hirvonen. Aerila opiskeli Helsingin filharmonisen seuran orkesterikoulussa 1893–1899 ja Würtzburgin musiikkikoulussa 1899–1900. Hän oli Helsingin filharmonisen seuran orkesterin jäsen (lyömäsoittimet) 1894–1898, klarinetin soittaja vuodesta 1900 ja sooloklarinetisti vuodesta 1902. Helsingin kaupunginorkesterissa hän soitti 1914–1931, eläkkeelle Aerila jäi 1941. Hän oli Helsingin filharmonisen seuran orkesterikoulun klarinetin soiton opettaja 1904–1914 ja Sibelius-akatemian opettaja 1914–1948. Helsingin kaupunginorkesterin kirjastonhoitajana Aerila toimi 1919–1938, Helsingin filharmoninen orkesterin eläkelaitoksen rahastonhoitajana 1916–1935 ja muusikkoliiton rahastonhoitajana 1916–1949. Hänen vuonna 1907 julkaisemansa teos Klarinettikoulu oli ensimmäinen suomen- ja ruotsinkielinen oppikirja klarinetin soitosta. Kirjan 16. painos ilmestyi 1982 ja kaiken kaikkiaan sitä myytiin 13 000 kappaletta.
Aiheesta muualla

Paavo Helistö: Aerila, Kajanuksen klarinetisti: Kusti Aerilan elämäkerta.  (Kansanmusiikki-instituutin julkaisuja, 58)  Kaustinen:  Kansanmusiikki-instituutti, 2005.  ISBN 951-9268-40-5.
Kristillisdemokraatit (Slovakia)

| Kristillisdemokraatit> Kresťanskodemokratické Hnutie |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1990 Ján Čarnogurský
Puheenjohtaja:  Milan Majerský
Ideologia:  kristillinen demokratia sosiaalinen konservatismi
Europarlamentaarikkoja:  3
Kansainväliset jäsenyydet:  Euroopan kansanpuolueen ryhmä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kristillisdemokraatit (Kresťanskodemokratické Hnutie,  KDH)  on yksi Slovakian puolueista. Sen ideologia on kristillinen demokratia ja sosiaalinen konservatismi. Vuonna 2012 valitussa parlamentissa sillä oli 16 paikkaa. Sen jälkeen se jäi kaksi kertaa (2016 ja 2020) alle viiden prosentin äänikynnyksen. Vuoden 2023 vaaleissa se nousee jälleen parlamenttiin lähes seitsemän prosentin ääniosuudella.
KDH kuvailee itseään keskustaoikeistolaiseksi, konservatiiviseksi ja demokraattiseksi puolueeksi, joka edistää kristillisiä ja konservatiivisia arvoja. Kansainvälisesti se on Euroopan yhteistyön ja NATO:n kannattaja, ja arvostelee epädemokraattisia toimijoita kuten Venäjää ja Kiinaa.
Euroopan parlamentissä KDH kuuluu Euroopan kansanpuolueen ryhmään. Sillä on kolme edustajaa, Vladimír Bilcik,  Miriam Lexmann ja Peter Pollak.
Puolue perustettiin helmikuussa 1990. Sen takana oli katolisia kommunismin vastustajia ja henkilöitä, jotka olivat mukana samettivallankumouksessa ja Kansa väkivaltaan vastaan (Verejnosť proti násiliu, VPN) -liikkeessä.
Puolueen perustaja oli Ján Čarnogurský.
Kutsuohjattu joukkoliikenne

Kutsuohjattu joukkoliikenne tarkoittaa asiakastarpeen mukaan reitittyvää julkista joukkoliikennettä. Perinteisesti on bussien aikataulut suunniteltu kulkemaan tiettyä reittiä pitkin ja tiettynä aikana riippumatta siitä oliko bussissa asiakkaita vai ei. Kutsuohjattu joukkoliikenne sen sijaan toimii nimenomaan asiakkaiden matkustustarpeiden pohjalta, kuljettaen matkustajat heille sopivina aikoina paikasta A paikkaan B, ollen näin reittiliikenteen ja taksin välimaastoon sijoittuva liikennöintimuoto.
Matkustaja soittaa tilauskeskukseen ennen matkan alkua ja kertoo tiedot matkan päätepisteistä ja ajankohdasta sekä saa sitten tietää, että milloin auto tulee noutamaan. Kyydissä voi olla samanaikaisesti useita matkustajia. Tilauskeskus hoitaa vain puheluihin vastaamisen ja asiakaspalvelun, automaattinen tietokoneohjelmisto hoitaa loput ja yhdistelee tilaukset. Jokaisessa autossa on ns. ajoneuvotietokone eli kännykkäverkon kautta keskustietokoneelle yhteydessä oleva tietokone, joka ohjeistaa kuljettajaa ja kertoo ajoreitin. Ajoneuvotietokone on koko ajan yhteydessä keskuspalvelimen kanssa, joten järjestelmä tietää koko ajan auton sijainnin, aikataulussa pysymisen sekä muut tarvittavat tiedot.
Suurimman kohderyhmän muodostavat kaupunkien maksamat vanhusten ja vammaisten matkat. Nämä matkat on organisoitu Matkapalvelukeskusten kautta. Esimerkiksi Helsingissä palvelee kaupunki erityisryhmiään Matkapalvelukeskuksella. Sen kautta voivat palveluun oikeutetut yli 12 000 helsinkiläistä tilata matkansa. Näitä matkoja tehdään päivittäin noin 2000 kpl ja määrä on jo pitkään ollut kasvussa. Invavarustuksella varustettuja pikkubusseja on pelkästään tätä palvelua varten varattu 60 kpl, joiden lisäksi saman verran autoja on käytettävissä muiden ajojensa ohella.
Matkahuollon kutsuliikenne

Matkahuolto on toteuttanut sähköisen kutsujoukkoliikenteen tilausjärjestelmän seuraaviin kuntiin:
Inkoo (Inkyyti)
Pietarsaari (Vippari)
Porvoo (Kyläkyyti)
Riihimäki (R-kyyti)
Uusikaupunki (Ukikyyti).
Marinus (munkki)

| Pyhä Marinus |
| --- | --- |
 Marinus kuvattuna pitelemässä San Marinon kolmea tornia
Henkilötiedot
Syntynyt: ?
Kuollut: 366 Città di San Marino
Kansalaisuus:  Sanmarinolainen
Ammatti:  Munkki, kivenhakkaaja
Siviilisääty:  naimaton
Muut tiedot
Aktiivisena:  257–366
Marinus (italiaksi San Marino) (k. 366) oli katolilainen munkki, jota pidetään San Marinon perustajana ja maan suojeluspyhimyksenä.
Elämäkerta

Marinuksen syntymäaikaa ei tiedetä, mutta hänen uskotaan olleen kotoisin Dalmatian alueelta. Toisten lähteiden mukaan hän oli Urbinosta, Italiasta.
Perimätiedon mukaan hän saapui vuonna 257 Riminiin, josta hän joutui pakenemaan jonkin ajan kuluttua. Syynä olivat keisari Diocletianuksen kristittyjen vainot. Marinus pakeni Monte Titano -vuorelle, joka kuului Felicita-nimisen ylhäistöläisnaisen maihin. Kun Marinus legendan mukaan paransi Felicitan pojan, hän sai palkkioksi tämän vuoren. Myöhemmin Marinus rakensi paikalle kirkon ja perusti San Marinon kaupungin, kun lähialueen kristitty väestö kasvoi ja haki turvaa Marinuksen johtamasta yhteisöstä Monte Titanolla..
Marinus on ainoa valtion perustanut pyhimys. Hänen viimeisten sanojen kerrotaan olleen "jätän teidät vapaiksi molemmista miehistä". Näiden miesten uskotaan olleen Rooman keisari ja paavi.. Sanat löytyvät nykyään San Marinon ritarikunnan rististä.
Muistaminen

Pyhän Marinuksen muistopäivä on 3. syyskuuta, jolloin juhlitaan myös San Marinon valtion perustamista (italiaksi Festa della Fondazione della Repubblica).
Yhdessä Pyhän Leon kanssa Marinus on myös San Marino-Montefeltro -hiippakunnan suojeluspyhimys. Hiippakunta käsittää koko San Marinonen sekä ympäröiviä seurakuntia Italiassa. Marinus on myös poikamiesten ja diakonien suojeluspyhimys.
Galleria

Pyhän Marinuksen basilika San Marinossa.
Pyhä Marinus astuu taivaaseen sanmarinolaisten ympäröimänä. Freskomaalaus Palazzo Pubblicossa.
Piirros Pyhästä Marinuksesta rakentamassa kirkkoa.
Stefano Bologninin maalaus Pyhästä Marinuksesta (1740)
Krypto

Krypto voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Krypto (sarjakuvahahmo)
Krypto (sanaristikko), eräs sanaristikkotyyppi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Krypto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo vaalikauden 1999–2003 kansanedustajista

Tämä on luettelo vaalikauden 1999-2003 kansanedustajista. Eduskuntavaaleissa 1999 valittu eduskunta toimi maaliskuusta 1999 maaliskuuhun 2003. .