stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jäänmurtaja Tarmo (1907)
Rakentaminen

Alus valmistui Newcastle upon Tynessä vuonna 1907 ja tuli Suomeen tammikuussa 1908. Tarmoa on kutsuttu maailman vanhimmaksi säilyneeksi jäänmurtajaksi, mutta sitä seitsemän vuotta vanhempi säilynyt jäänmurtaja on saman telakan valmistama ja vuonna 1900 käyttöönotettu Angara, joka on toiminut vuodesta 1990 museo- ja kokousaluksena Baikaljärvellä Siperiassa.
Huomattavasti aikaisempia murtajia suuremman konetehonsa vuoksi Tarmo oli huomattava parannus, vaikka sen ominaisuudet jäissä eivät olleetkaan odotusten mukaiset, sillä alus poltti hiiltä neljä tonnia tunnissa täydellä jääteholla, mikä oli kaksi ja puoli kertaa niin paljon kuin vanhempi Sampo kulutti. Aluksen pääkoneiden tyyppi oli kolmipaisuntakone eli trippeli. Kokonaiskoneteho oli 3 850 hv, josta keulakoneen teho 1 450 ja peräkoneen 2 400 hv. Höyrykattikoiden lukumäärä on 5.
Käyttöhistoria

Suomen sisällissodan aikana senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvud ja senaattori Jalmar Castrén pakenivat Helsingistä merikapteeni Ilmari Jokisen johtamalla jäänmurtaja Tarmolla Tallinnaan, josta he matkustivat edelleen Saksan ja Ruotsin kautta Pohjois-Suomeen ja Vaasaan. Viron vapaussodan aikana alus vei Viroon 3 000 suomalaista vapaaehtoista.
Käyttöhistoria > Sotavuodet

Talvisodassa Tarmo palveli merivoimissa. Se joutui Neuvostoliiton ilmavoimien lentokoneen hyökkäyksen kohteeksi Kotkan satamassa 18. tammikuuta 1940. Hyökkäyksessä kuoli 39 ja haavoittui 13 miestä. Heidät on haudattu Kotkan kirkon hautausmaalle. Tarmon oli tarkoitus vielä sodan lopulla murtaa jää hyökkäävien neuvostojoukkojen edestä, mutta se ei ehtinyt suorittaa tehtäväänsä ennen rauhan tuloa.
Alus muutettiin vuonna 1950 hiililämmitykseltä öljypoltolle, mikä paransi sen ominaisuuksia olennaisesti. Myös laivan peruskorjaus ajoittui vuosille 1950–1951.
Käyttöhistoria > Apualusvuodet ja museointi

Alus sai vuonna 1963 uuden nimen Apu, koska uusi dieselsähköinen Tarmo II valmistui samana vuonna. Alus palveli laivastoa emälaivana ja apualuksena vuoteen 1969, jolloin se sai vanhan nimensä ja se piti museoida. Poikkeuksellisen kovan talven vuoksi se kuitenkin lähetettiin vuonna 1970 vielä kerran jäätöihin Apu-nimisenä merikapteeni Into Lehtisalon komennossa. Talvi jäi vanhan höyrymurtajan viimeiseksi työtalveksi: uusi, nyt ensi kerran kokonaan kotimaisesta teräksestä rakennettu dieselsähköinen jäänmurtaja Apu valmistui seuraavana kesänä.
Tarmon poistuttua käytöstä se kunnostettiin vuosina 1990–1992, minkä jälkeen se on ollut museojäänmurtajana Kotkan Kantasatamassa lukuun ottamatta lyhyttä vierailua Tallinnassa ja Helsingissä keväällä 1998. Alus vihittiin museojäänmurtajaksi 1.5.1992.
Hinaajat Janet ja Vega siirsivät vuonna 2008 Tarmon 400 metriä pohjoisemmaksi vastavalmistuneen Merikeskus Vellamon museoaluslaituriin.
Aluksella perämiehenä koulutuksensa aikana palvellut, myöhempi Merenkulkulaitoksen toimistopäällikkö merikapteeni Seppo Laurell sanoi eräässä esitelmässään[lähde? ], että juuri Tarmo sopi erään sattuman johdosta mitä parhaiten museolaivaksi, sillä alus poistui palveluksesta 63-vuotiaana kuin kuka tahansa valtion virkamies. Lisäksi alus on lajissaan ainoa, jonka miehistöä kaatui sotatoimissa; se on siis myös sankarivainajien muistomerkki.
Muuta

Näyttelijä Tarmo Manni on saanut nimensä laivan mukaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Merikeskus Vellamo: Jäänmurtaja Tarmo
Suomen merimuseo: Jäänmurtaja Tarmon 360-virtuaalikierros
Suomen jäänmurtajat
| --- | --- |
Dieselsähköiset:   Sisu  Voima  Karhu  Murtaja  Sampo  Tarmo  Varma  Apu  Urho  Sisu  Otso  Kontio  Fennica  Nordica  Botnica  Polaris 
Höyrymurtajat:   Murtaja  Sampo  Apu  Tarmo  Wäinämöinen  Ilmarinen  Voima  Jääkarhu  Suursaari 
Nykyisin Suomen valtion käytössä olevat jäänmurtajat lihavoituna
Naamioitu Tarmo Ahvenanmaan saaristossa vuonna 1939.
Sorsat (suku)

| Sorsat |
| --- | --- |
 Sinisorsia (Anas platyrhynchos)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Alaheimo::  Anatinae
Suku::  Sorsat Anas  Linnaeus, 1758
Katso myös
   Sorsat (suku) Wikispeciesissä   Sorsat (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sorsat (Anas) on sorsalintujen lahkoon kuuluva suku.
Sorsat syövät vesikasveja, joita ne yleensä nyhtävät  matalista vesistä, harvoin sukeltamalla kokonaan veden alle. Ne syövät myös hyönteisiä ja siemeniä lähellä rantaa. Sorsien nokka on leveä ja litteä. Uidessaan ne kelluvat korkealla vedessä. Ne lentävät usein tiiviissä parvissa.
Sorsien keskinäiset sukulaisuussuhteet ovat hankalia selvittää molekyylibiologisin keinoin. Sorsat risteytyvät helposti lähisukulaistensa kanssa ja tuottavat lisääntymiskykyisiä jälkeläisiä, mikä sekoittaa sukulaisuussuhteita entisestään.
Suvun lajit

Sorsien sukuun kuuluu 26 lajia:
afrikannokisorsa (Anas sparsa)
amerikantavi (Anas carolinensis)
australiansuomutavi (Anas gracilis)
australiantavi (Anas castanea)
filippiiniensorsa (Anas luzonica)
havaijinsorsa (Anas wyvilliana)
hymysorsa (Anas zonorhyncha)
jouhisorsa (Anas acuta)
juovanaamasorsa (Anas superciliosa)
keltanokkasorsa (Anas undulata)
kergueleninjouhisorsa (Anas eatoni)
laysaninsorsa (Anas laysanensis)
madagaskarinsorsa (Anas melleri)
madagaskarintavi (Anas bernieri)
nokisorsa (Anas rubripes)
pohjoisandientavi (Anas andium)
punanokkasorsa (Anas erythrorhyncha)
punanokkatavi (Anas capensis)
sinisorsa (Anas platyrhynchos)
suippopyrstösorsa (Anas georgica)
suolakkosorsa (Anas fulvigula)
suomutavi (Anas gibberifrons)
tavi (Anas crecca)
täplänokkasorsa (Anas poecilorhyncha)
uudenseelannintavi (Anas aucklandica)
valkoposkisorsa (Anas bahamensis)
Kalifornian taivaan alla

| Kalifornian taivaan alla Tilhet, pajut ja muut |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 20. maaliskuuta 2020
 Formaatti: CD LP digitaalinen
 Tuottaja(t): Jarno Takkumäki
 Tyylilaji: pop, folk
 Kesto: 42.04
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Tilhet, pajut ja muut -yhtyeen muut julkaisut
| Kunnes aika mennyt on 2017 | Kalifornian taivaan alla 2020 | Täällä kaukana (Lauluja vuosilta 2011–2021) 2021 |
Singlet albumilta Kalifornian taivaan alla
 ”Maailma näyttää” Julkaistu: 24. tammikuuta 2020  ”Kalifornian taivaan alla” Julkaistu: 29. toukokuuta 2020
Kalifornian taivaan alla on Tilhet, pajut ja muut -suomalaisyhtyeen 20. maaliskuuta 2020 julkaistu kolmas studioalbumi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Juho Hoikka.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Valokaaria | 7.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Ikkunalaudalla pidän palmua | 5.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Nuoruus | 2.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Maailma näyttää | 3.57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kalifornian taivaan alla | 4.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Ahtaassa ilmassa | 4.04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Kuin virtaavat joet | 4.57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Talvipäiväkirja | 4.06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kesä | 4.45 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Ilkka-Pohjalainen:
Soundi:
Synnynnäinen sairaus

Synnynnäinen sairaus tai synnynnäinen vaiva on haitallinen tila, jonka henkilöllä on hänen syntyessään tai kehittyy ensimmäisen elinkuukauden aikana ilman selvää ulkoista vaikutusta. Synnynnäiset sairaudet kehittyvät yleensä jo ennen syntymää. Rakenteellisia synnynnäisiä sairauksia kutsutaan synnynnäisiksi anomalioiksi.[lähde? ] Synnynnäisiksi sairauksiksi ei luokitella sikiön vaurioita, jotka aiheutuvat ulkoisista seikoista.
Synnynnäiset vaivat voivat johtua geenivirheestä, kohdunsisäisestä ympäristöstä, elinten morfogeneesin virheestä, infektiosta tai kromosomaalisesta virheestä. Vaivan vakavuus riippuu raskauden aikaisen ja jälkeisen tilojen välisestä monimutkaisesta vuorovaikutuksesta. Tutkimukset eläimillä osoittavat, että äidin (ja mahdollisesti isänkin) ruokavaliolla, vitamiineilla, glukoosin saannilla jo ennen ovulaatiolla ja raskautta on vaikutus sikiön kehitykseen, kasvuun ja mahdollisiin vaivoihin. Synnynnäistä sairautta aiheuttavaa ulkoista ainetta kutsutaan teratogeeniksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Synnynnäinen sairaus Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Congenital_anomaly
Käännös suomeksi
Sorsele

| Sorsele |
| --- | --- |
 Sorselen kirkko.
 Sorsele
 Koordinaatit: 65°32′4″N, 17°32′27″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Kunta:  Sorselen kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,82 km²
Väkiluku:  1 277
 – Väestötiheys:  701,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sorsele on samannimisen Sorselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 277 asukasta.
Väestönkehitys

| Sorselen taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 1 458 | 1 458 |
| 1965 | 1965 |    | 1 456 | 1 456 |
| 1970 | 1970 |    | 1 382 | 1 382 |
| 1975 | 1975 |    | 1 372 | 1 372 |
| 1980 | 1980 |    | 1 566 | 1 566 |
| 1990 | 1990 |    | 1 489 | 1 489 |
| 1995 | 1995 |    | 1 392 | 1 392 |
| 2000 | 2000 |    | 1 356 | 1 356 |
| 2005 | 2005 |    | 1 288 | 1 288 |
| 2010 | 2010 |    | 1 277 | 1 277 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Västerbottenin läänin kuntien keskustaajamat
Särkkä (Punkalaidun)

Särkkä on tanssilava Punkalaitumella, kauniilla paikalla Vehkajärveen pistävällä niemellä. Tanssilavaa ylläpitää urheiluseura Punkalaitumen Kunto. Lava on perustettu vuonna 1938, nykyinen lava on vuodelta 1958. Tanssilattian pinta-ala on 400 m².
Aiheesta muualla

Särkkä Punkalaitumen Kunto. Arkistoitu 10.9.2011. Viitattu 2.5.2011.
Säterin piiri

Säterin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Säterin piiri (Länsi-Götanmaa), piiri Skövden kunnassa
Säterin piiri (Taalainmaa), piiri Säterin kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Säterin piiri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jõgevan kunta

| Jõgevan kunta (Jõgeva vald) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Jõgeva sijaitsee Keski-Virossa.
 Koordinaatit: 58°47′N, 26°30′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Jõgevamaa
Jõgevan kaupungin, Jõgevan kunnan, Palamusen ja Torman yhdistyminen:  24.10.2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta  (vir. vald)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 039,66 km²
Väkiluku (1.1.2018):  13 889
 – Väestötiheys:  13 as./km²
 
 jogeva.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jõgevan kunta sijaitsee Keski-Virossa Jõgevamaan maakunnassa.
Sijainti

Kunta rajoittuu etelässä Tarton kuntaan, lännessä Põltsamaan ja Järvan kuntiin, pohjoisessa Väike-Maarjaan ja Vinniin sekä idässä Mustveehen.
Hallinto

Jõgevan kunta muodostettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä vanha Jõgevan kunta, Jõgevan kaupunki, Palamusen ja Torman kunnat sekä osa Pajusin ja Puurmanin kunnista. Jõgevassa on 13 889 asukasta (1.1.2018).
Kunta muodostuu Jõgevan epäitsenäisestä kaupungista, Jõgevan, Kuremaan, Laiusen, Palamusen, Sadalan, Siimustin ja Torman pienkauppaloista (alevik) sekä 89 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Jõgevan kaupunki.
Liikenne

Rautatie Tallinnasta Tapan kautta Tarttoon kulkee Jõgevan kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jõgeva Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jõgevan kunta Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Palamuse Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Torma Wikimedia Commonsissa
Kaj Tiel Plu

Kaj Tiel Plu vuonna 2019.
Kaj Tiel Plu (Ja niin edelleen) on espanjalainen musiikkiryhmä, joka esittää katalonialaista kansanmusiikkia esperantoksi. Yhtyeen ensimmäinen albumi Sojle de la klara temp' ilmestyi vuonna 2000 ja toinen albumi Plaĉas al mi vuonna 2004. Kuitenkin jo vuonna 1989 he julkaisivat kirjasen Fajreroj, joka sisälsi katalonialaisia lauluja esperantoksi.
Yhtye esiintyy useimmiten erilaisissa esperantotapahtumissa ympäri Eurooppaa.
Kokoonpano

Isaac Barrera i Vila – basso
Carles Vela i Aulesa – laulu ja huilu
Elena Milla Saldón – lyömäsoittimet
Anna Maria Sánchez – lyömäsoittimet
Ferriòl Macip i Bonèt – viulu
Josep Maria Milla i Saldon – laulu, huilu, tamburiini, mandoliini ja lyömäsoittimet
Pau de Nut – sello ja laulu
Xavier Rodon i Morera – päälaulu ja luuttu
Tuotanto

Sojle de la klara temp' (2000)
Cantiga
Kiam najtingalo kantas
Sojle de la klara temp'
Malfermu belulino
Al fianĉ'
Adiaŭ birdeto mia
La pasero
La brasikoj
En la fronto de Gandesa
Plaĉas al mi (2004)
Ni kunvenas
Ursa polko
Plaĉas al mi
Ĵulieto
La kato kaj la fripono
Balhano el Salardú
Joan del Riu
La aventuro
Mi volus esti dianto
Okcitana skotiŝo
Kial ploras ĉi blanka knabino
Brilas roso en mateno
Kalkan' fingro
La karcer' de Lleida
Vane fikajeras
Anda ĥaleo
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Survo (ohjelmisto)

Survo on professori Seppo Mustosen kehittämä tietojenkäsittelyjärjestelmä, jonka pääasiallinen käyttökohde on tilastollinen laskenta, mutta joka soveltuu myös moniin muihin käyttökohteisiin.
Ensimmäinen versio Survo-ohjelmistoista kehitettiin 1960-luvulla. Viimeinen omavarainen versio, SURVO MM, julkaistiin vuonna 2001, ja on nykyisin ilmaisohjelma. Uusin versio on vuonna 2013 alun perin Muste-nimellä aloitettu SURVO R, joka on avoimen lähdekoodin projekti joka pohjautuu R-ohjelmointikieleen.
Survon sovellusalueita ovat:
tilastollinen laskenta ja analyysi
tekstinkäsittely ja taulukkolaskenta
esitys- ja tilastografiikka
painettujen julkaisujen ja verkkosivujen teko
toistuvien raporttien automatisointi
laajojen tietokantojen hallinta
numeerinen laskenta, matriisitulkki
asiantuntijasovellusten ohjelmointi
opetusohjelmien laatiminen
Aiheesta muualla

Survo-ohjelmiston verkkosivut
Säteriratsutila

Säteriratsutila eli säterirustholli eli säterirustitila on historiallinen nimitys, joka tarkoitti sellaista valtiolle (kruunulle) palautettua (peruutettua) säteritilaa, joka luovutettiin entiselle haltijalleen, jos tämä sitoutui ratsain suoritettavaan sotapalvelukseen. Säteriratsutilan aatelinen haltija sai muuten pitää säterivapautensa eli hänellä ei ollut velvollisuutta maksaa veroa siitä maatilasta, jossa hän itse asui.
Ruotsin hallitsijoista etenkin Kustaa II Aadolf ja Kristiina kuningatar lahjoittivat paljon maaverosta vapautettuja maatiloja aatelistolle, mikä vähensi huomattavasti valtiovallan tuloja. Kaarle XI:n aikana näitä maatiloja palautettiin takaisin valtiolle ja osasta niistä tehtiin säteriratsutiloja, joita oli mahdollista periä. Säteriratsutilat merkittiin maakirjoihin säterivapauksia nauttiviksi perintötiloiksi.
Suomen Fyysikkoseura
Nuoren fyysikon palkinto

Suomen fyysikkoseura on palkinnut nuoria fyysikoita vuodesta 2015 lähtien. Vuosittain jaettava palkinto myönnetään poikkeuksellisen laadukkaasta pro gradu- tai diplomityöstä fysikaalisten tieteiden aloilla. Vuosina 2015-2020 palkinnon nimi oli Nuoren fyysikon palkinto, ja vuodesta 2021 eteenpäin Fyysikkoseuran lopputyöpalkinto..
| Vuosi | Saaja(t) | Pro gradu- tai diplomityön otsikko |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Ari-Pekka Honkanen (Helsingin yliopisto) | Pallotaivutettujen kideanalysaattorien röntgendiffraktio-ominaisuudet |
| 2016 | Erkka Lumme (Helsingin yliopisto) Matias Säppi (Helsingin yliopisto) | Determination of the solar photospheric electric field for modelling of the coronal magnetic field and CMEs Aspects of Quantum Chromodynamics at Finite Density |
| 2017 | Risto Ojajärvi (Jyväskylän yliopisto) | Electron-phonon interaction in flat-band superconductivity |
| 2018 | Lauri Niemi (Helsingin yliopisto) Olli Ahlstedt (Tampereen yliopisto) | Dimensional reduction in the study of the electroweak phase transition Elektronirakenteen tiheysfunktionaaliteoriaan perustuvat simulaatiot vedyn adsorptiolle Pt-Ni nanoklustereiden pinnoilla |
| 2019 | Markus Hiekkamäki (Tampereen yliopisto) Mathias Fontell (Aalto-yliopisto) | Unitary transformations of spatial modes for quantum experiments Numerical Ray Tracing of Medium and High Frequency Radio Waves in the Terrestrial Ionosphere |
| 2020 | Sonja Kujanpää (Jyväskylän yliopisto) | Determination of the magnetic octupole moment of 173-Yb and a design towards laser-double resonance methods in an MR-ToF device |
| 2021 | Kaapo Seppänen (Helsingin yliopisto) | HTL Self-energies in Hot and Dense QCD |
Tankavaaran taistelu

Tankavaaran taistelu 26.–31. lokakuuta 1944 oli yksi toisen maailmansodan aikaisen Lapin sodan taisteluista.
Operaatio Birken mukaisesti rakennetut, vetäytymistä suojaavat, Enontekiön Lätäsenon (Sturmbock-Stellung) ja Sodankylän Tankavaaran (Schutzstellung), saksalaiset asemat olivat merkittävimmät saksalaisten joukkojen Lapin puolustusasemat. Näihin kuuluva Schutzwall-asema kulki Tankavaaran kautta.
Rovaniemen valtauksen jälkeen suomalaiset etenivät pohjoiseen. 23. lokakuuta suomalaisten panssaridivisioona saavutti saksalaisten sulkuaseman Vuotson Tankavaarassa. Saksalaisilla oli ehdoton käsky pitää asemat marraskuun alkuun asti. Taistelut alkoivat 26. päivänä suomalaisten hyökkäyksellä ja ne kestivät 31. lokakuuta asti, kun saksalaiset irtautuivat suunnitelmallisesti asemistaan.
Synnyin, elän, kuolen

| Synnyin, elän, kuolen Hanna Pakarinen |
| --- | --- | --- |

Tribuuttialbumin tiedot
 Julkaistu: 9. syyskuuta 2016
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Sampo Haapaniemi
 Kesto: 31.02
 Levy-yhtiö: Sony Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 11. 
Hanna Pakarisen muut julkaisut
| Olipa kerran elämä 2013 | Synnyin, elän, kuolen 2016 |   |
Singlet albumilta Synnyin, elän, kuolen
 ”Herrojen kanssa pellon laidassa” Julkaistu: 29. tammikuuta 2016  ”Penkki, puu ja puistotie” Julkaistu: 15. huhtikuuta 2016  ”Rakkauden jälkeen” Julkaistu: 5. elokuuta 2016
Synnyin, elän, kuolen on suomalaisartisti Hanna Pakarisen 9. syyskuuta 2016 julkaistu seitsemäs studioalbumi. Albumin kaikki kappaleet ovat Carolan alun perin levyttämiä. Albumin on tuottanut Sampo Haapaniemi. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan 11:nneksi.
Albumin ensimmäinen single ”Herrojen kanssa pellon laidassa” julkaistiin tammikuussa 2016 ja toinen, ”Penkki, puu ja puistotie”, huhtikuussa 2016. Kolmas single ”Rakkauden jälkeen” julkaistiin 5. elokuuta 2016.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Herrojen kanssa pellon laidassa | uusmaalainen kansansävelmä, Vexi Salmi | 4.00 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Rakkauden jälkeen | Udo Jürgens, Kari Tuomisaari | 3.21 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Näytelmä | Stephen Sondheim, Vexi Salmi | 3.15 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Synnyin, elän, kuolen | Erkki Melakoski, Saukki | 2.51 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Penkki, puu ja puistotie | Jean-Pierre Bourtayre, Pertti Reponen | 3.06 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Tyttöjen iskijä Mohair Sam | Dallas Frazier, Pertti Reponen | 2.07 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Ei aina käy niin kuin haaveillaan | John Barry, Pertti Reponen | 3.32 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Kielletyt leikit | Vicente Gomez, Saukki | 3.31 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Ota tai jätä | Rauno Lehtinen, Timjami | 3.00 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Sota | kansanlaulu, Ilkka Ryömä | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
Sorsimot

| Sorsimot |
| --- | --- |
 Isosorsimo (Glyceria maxima)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Sorsimot Glyceria  R.Br.
Katso myös
   Sorsimot Wikispeciesissä   Sorsimot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sorsimot eli lettisorsimot (Glyceria) ovat heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 40 lajia. Ne ovat monivuotisia, korkeaksi kasvavia karvattomia heiniä.
Suomessa on tavattu kahdeksaa eri sorsimolajia, joista ojasorsimo (Glyceria fluitans) on selvästi yleisin.
Nimistään huolimatta pohjansorsimot (Arctophila) ja suolasorsimot (Puccinellia) eivät kuulu sorsimoihin (Glyceria), vaan ovat sorsimoiden ohella omia sukujaan heinäkasvien heimossa.
Lajeja

Glyceria acutiflora
Glyceria alnasteretum
Glyceria aquatica – komea sorsimo
Glyceria arkansana
Glyceria borealis
Glyceria canadensis – kanadansorsimo
Glyceria declinata – pikkusorsimo
Glyceria elata
Glyceria fluitans – ojasorsimo
Glyceria grandis – lännenisosorsimo eli lännensorsimo eli myllysorsimo
Glyceria laxa
Glyceria leptostachya
Glyceria lithuanica – korpisorsimo
Glyceria maxima – isosorsimo
Glyceria melicaria
Glyceria notata – savisorsimo
Glyceria nubigena
Glyceria obtusa
Glyceria occidentalis
Glyceria plicata
Glyceria pulchella
Glyceria remota – lehtosorsimo
Glyceria septentrionalis
Glyceria striata – viirusorsimo eli kirjosorsimo
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Glyceria
Suomen Lajitietokeskus: Sorsimot eli lettisorsimot (Glyceria)
Funet: Sorsimot (Glyceria)
United States Department of Agriculture (USDA): Glyceria
Jepson Manual Treatment
Grass Manual Account
Jussi Veikkanen

| Jussi Veikkanen |
| --- | --- |
 Veikkanen vuonna 2015 Le Samyn -kilpailussa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. maaliskuuta 1981 (ikä 43)
Kansalaisuus:   Suomi
Pyöräilijä
Pituus:  178 cm
Paino:  66 kg
Joukkue:  FDJ
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja (2005–2015) sporttipäällikkö (2016– )
Ura
Amatöörijoukkue(et)
:  Mälarenergie
Ammattilaisjoukkue(et)
2005–2010 2011 2012–2015:  Française des Jeux Omega Pharma-Lotto FDJ
Managerijoukkue(et)
2016–:  FDJ
Suurimmat voitot
  Ranskan ympäriajo Vuonna 2009: mäkikirikilpailun johtaja etappien 2–5 jälkeen Saksan ympäriajo etappivoitto (2008) Välimeren ajo kokonaiskilpailun toinen (2009) etappivoitto (2010) Route du Sud etappivoitto (2008)  Maantiepyöräilyn Suomen-mestaruuskilpailut 7-kertainen maantieajon Suomen mestari (2003, 2005, 2006, 2008, 2010, 2013 ja 2014) 
 Tiedot päivitetty: 15. syyskuuta 2022 
Jussi Veikkanen  (s. 29. maaliskuuta 1981 Riihimäki) on suomalainen kilpauransa päättänyt maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena vuosina 2005–2015. Veikkanen osallistui urallaan kaikkiin maantiepyöräilyn suuriin ympäriajoihin; Italian ympäriajoon seitsemästi, Espanjan ympäriajoon neljästi ja kerran Ranskan ympäriajoon. Veikkanen voitti maantiepyöräilyn Suomen-mestaruuden seitsemän kertaa. Veikkanen on työskennellyt vuodesta 2016 alkaen Ranskalaisen maantiepyöräilyn World Tour -tason Groupama-FDJ-ammattilaistallin sporttipäällikkönä.
Jussi Veikkanen vuoden 2014 Katalonian ympäriajossa