stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henna Virkkunen

| Henna Virkkunen |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva vuodelta 2024.
Euroopan komission varapuheenjohtaja ja EU:n digiasioista vastaava komissaari
 Von der Leyenin II komissio 1.12.2024 alkaen  
Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–30.11.2024  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Suomen opetusministeri
 Vanhasen II hallitus 19.12.2008–22.6.2010 Kiviniemen hallitus 22.6.2010–22.6.2011  
Edeltäjä:  Sari Sarkomaa
Seuraaja:  Jukka Gustafsson
Kunta- ja hallintoministeri
 Kataisen hallitus 22.6.2011–4.4.2014  
Edeltäjä:  Tapani Tölli
Liikenne- ja kuntaministeri
 Kataisen hallitus 4.4.2014–24.6.2014  
Edeltäjä:  Merja Kyllönen (liikenneministeri)
Seuraaja:  Paula Risikko
Kansanedustaja
 21.3.2007–30.6.2014  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Keski-Suomen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1972 (ikä 52) Joutsa, Suomi
Asuinpaikka:  Jyväskylä, Suomi
Puoliso:  Matti Mäkinen
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  Filosofian lisensiaatti (2006)
Aiheesta muualla
www.hennavirkkunen.fi, www.hennavirkkunen.fi/sv ja www.hennavirkkunen.fi/en
Henna Maria Virkkunen (s. 4. kesäkuuta 1972 Joutsa) on suomalainen kokoomusta edustava poliitikko ja Euroopan komission varapuheenjohtaja ja komissaari. Hän on Von der Leyenin II komissiossa digiasioista vastaava komissaari, joka vastaa varapuheenjohtajana myös turvallisuudesta.
Virkkunen aloitti Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuussa 2014. Vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa Virkkunen valittiin toiselle kaudelleen Europarlamentissa 70 687 äänellä, ja vuoden 2024 Eurovaaleissa  hänet valittiin kolmannelle kaudelle.
Kansanedustajana Virkkunen toimi vuosina 2007–2014.
Virkkunen oli Kataisen hallituksen kunta- ja hallintoministeri vuosina 2011–2014. Vasemmistoliiton erottua hallituksesta maaliskuussa 2014 hänelle siirtyivät myös aiemmin Merja Kyllöselle kuuluneet liikenneministerin tehtävät, jolloin hänestä tuli kunta- ja liikenneministeri. Virkkunen toimi myös opetusministerinä Vanhasen toisessa hallituksessa vuosina 2008–2010 ja Kiviniemen hallituksessa 2010–2011 Sari Sarkomaan erottua tehtävästä joulukuussa 2008.
Jyväskylän kaupunginvaltuustossa Virkkunen toimi vuosina 1996–2016 ja uudestaan vuodesta 2021 alkaen. Hän toimi kokoomuksen varapuheenjohtajana vuosina 2008–2014.
Virkkunen toimii naisten superpesisseura Kirittärien taustayhdistys Kirittäret ry:n (vuoteen 2021 Jyväskylän Pesis ry) puheenjohtajana.
Tausta

Virkkunen syntyi Joutsassa, mutta vietti lapsuutensa kolmivuotiaasta Alavudella Etelä-Pohjanmaalla, missä hänen vanhempansa pitivät baaria. Virkkunen ei ole ylioppilas, vaikka opiskelikin vuoden ajan iltalukiossa ennen hevosharrastukselle omistautumistaan. Nuorena Virkkunen työskenteli hevostenhoitajana Huittisissa Jukka Tuorin omistamalla tallilla sekä Tanskassa maajoukkueratsujen parissa.
21-vuotiaana Virkkunen aloitti journalistiikan ja puheviestinnän opinnot Jyväskylän avoimessa yliopistossa opiskellen samalla myös kristillisen opiston journalistiikan kursseilla. Hän on filosofian lisensiaatti ja teki väitöskirjaa ministerieroista. Ennen poliittista uraansa Virkkunen työskenteli toimittajana Keskisuomalaisessa sekä freelance-toimittajana vuosina 1993–1998, viestinnän suunnittelijana ja osakkaana viestintätoimisto Medita Communicationissa vuosina 1998–2002 ja vuosina 2003–2006 apurahatutkijana Jyväskylän yliopistossa.
Poliittinen ura

Virkkunen valittiin Jyväskylän kaupunginvaltuustoon ensimmäistä kertaa vuoden 1996 kuntavaaleissa ja hän toimi tehtävässä vuoteen 2016 saakka. Virkkunen oli valtuuston puheenjohtaja vuosina 2005–2009. Hän luopui valtuuston puheenjohtajuudesta tultuaan valituksi valtioneuvoston jäseneksi.
Eduskuntaan Virkkunen valittiin vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Keski-Suomen vaalipiiristä. Hän sai vaalipiirin neljänneksi suurimman äänimäärän (6 133 ääntä), jolloin istuva saman puolueen kansanedustaja Ahti Vielma jäi täpärästi valitsematta. Vaaleissa Virkkunen käytti 20 200 euroa omia säästöjään. Kehittyvien maakuntien Suomi ry:n avustus oli 5 000 euroa.
Eduskunnassa Virkkunen oli ennen ministeriksi valintaansa jäsenenä sivistys- ja ympäristövaliokunnissa. Lisäksi hän edusti kokoomusta kunta- ja palvelurakenneuudistuksen (PARAS) seurantaryhmässä.
Marraskuussa 2007 Virkkunen valittiin Kokoomuksen Naisten Liiton uudeksi puheenjohtajaksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 2011.
Poliittinen ura > Opetusministerinä 2008–2011

Virkkunen toimi opetusministerinä vuosina 2008–2011 Vanhasen toisessa hallitusessa sekä Kiviniemen hallituksessa. Hänet valittiin ministeriksi Sari Sarkomaan erottua tehtävästä joulukuussa 2008.
Syksyllä 2010 Virkkunen toi hallituksen käsiteltäväksi peruskoulu- ja tuntijakouudistuksen. Siihen kuului koulujen vähimmäistuntimäärän nostaminen neljällä vuosiviikkotunnilla, kieliohjelman laajentaminen, taito- ja taideaineiden aseman vahvistaminen ja uusi oppiaine, draama. Yläluokilla draamaa olisi ollut yksi vuosiviikkotunti. Kieltenopetusta oli tarkoitus vahvistaa määräämällä koulut tarjoamaan opetusryhmä, jos kielen valitsijoita on vähintään kymmenen. Kielten opetus oli myös tarkoitus aloittaa aiemmin, ensimmäisen vieraan kielen toisella luokalla ja toisen kotimaisen neljännellä tai viidennellä.
Uudistus kaatui keskustan vastustukseen. Puolueen mukaan siihen ei ollut varattu rahoitusta. Myös Opetusalan ammattijärjestö vastusti draamaa.
Poliittinen ura > Kuntaministerinä 2011–2014

Kevään 2011 vaaleja seuranneiden hallitusneuvottelujen jälkeen Virkkunen valittiin nimitettäväksi Jyrki Kataisen hallituksen kunta- ja hallintoministeriksi. Hän ajoi eteenpäin hallitusohjelmaan 2011–2015 kuulunutta kuntauudistusta.
Poliittinen ura > Europarlamentaarikkona 2014–

Virkkunen ilmoitti tammikuussa 2014 asettuvansa ehdolle europarlamenttivaaleissa 2014. Ehdokkuus herätti kritiikkiä, sillä Virkkunen oli jo kolmas Kataisen hallituksen europarlamenttivaaliehdokkaaksi asettunut ministeri. Lisäksi Virkkusen ministerinä valmisteleman monimutkaisen ja ristiriitaisen kuntauudistuksen pelättiin vaarantuvan ministerinvaihdoksen myötä. Huhtikuussa 2014 Virkkunen ilmoitti, ettei tavoittele kesällä vapautuvaa kokoomuksen puheenjohtajan paikkaa vaan pyrkii ensisijaisesti EU-politiikkaan. Virkkunen valittiin Euroopan parlamenttiin 43 829 äänellä.
Ensimmäisellä europarlamenttikaudellaan Virkkunen toimi teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan (ITRE) jäsenenä sekä Etelä-Afrikan suhteista vastaavan valtuuskunnan jäsenenä.
Europarlamenttivaaleissa 2019 Virkkunen valittiin jatkokaudelle 70 561 äänellä. Hän on jatkanut parlamentissa toimintaansa teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan (ITRE) jäsenenä sekä toiminut liikenne- ja matkailuvaliokunnan jäsenenä. Lisäksi Virkkunen toimii Arabian niemimaan suhteista vastaavan valtuuskunnan jäsenenä ja EPP:n PK-yritysryhmän puheenjohtajana.
Kuntavaaleissa 2021 Virkkunen palasi Jyväskylän kaupunginvaltuustoon. Hän sai vaaleissa 1 793 ääntä, mikä oli eniten kokoomuksen ehdokkaista ja kolmanneksi eniten Jyväskylässä.
Lokakuussa 2023 kokoomus nimesi Virkkusen ehdolle europarlamenttivaaleihin 2024.  Hänet valittiin vuoden 2024 eurovaaleissa kolmannelle kaudelle. Kokoomuksen puoluekokousessa Tampereella kesäkuussa 2024 ilmoitettiin että Virkkunen on ehdolla seuraavaksi Euroopan komission komissaariksi. Valtioneuvosto vahvisti Virkkusen nimityksen ehdokkaaksi heinäkuussa 2024.
Poliittinen ura > Varapuhenjohtajaehdokkaana

Henna Virkkusen toimialoiksi Euroopan komission komisaarina määriteltiin komission teknologisesta omavaraisuudesta, turvallisuudesta ja demokratiasta vastaaminen. Hänen kuulemistaan syyskuun 12. luonnehti Helsingin Sanomien pääkirjoitus toteamalla Euroopan parlamentin päästäneen kolmetuntisessa komissaarikuulemisessaan Henna Virkkusen varsin helpolla ja että Virkkunen suoritti oman osuutensa tasaisen varmasti.
Helsingin Sanomien mukaan:
Nimityksen varmistuttua Virkkunen joutuu komission varapuheenjohtajana paljon vartijaksi, kun EU:n kilpailukykyä, turvallisuutta ja omavaraisuutta yritetään vahvistaa samalla kun tavaran ja datan virrat kohtaavat blokkien välillä uusia esteitä.
Vaalimenestys

| Vaalit | Valtuusto | Äänimäärä | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | Jyväskylä | ? | Valittiin. |
| 2000 | Jyväskylä | ? | Valittiin. |
| 2004 | Jyväskylä | 965 ääntä | Valittiin. |
| 2008 | Jyväskylä | 1 995 ääntä | Valittiin. |
| 2012 | Jyväskylä | 1 523 ääntä | Valittiin. |
| 2021 | Jyväskylä | 1 793 ääntä | Valittiin. |
| Vaalit | Vaalipiiri | Äänimäärä | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Keski-Suomi | 738 ääntä | Ei valittu. |
| 2003 | Keski-Suomi | 3 325 ääntä | 1. varasijalla. |
| 2007 | Keski-Suomi | 6 133 ääntä | Valittiin. |
| 2011 | Keski-Suomi | 7 127 ääntä | Valittiin. |
| Vaalit | Äänimäärä | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 2014 | 43 829 ääntä | Valittiin. |
| 2019 | 70 687 ääntä | Valittiin. |
| 2024 | 95 045 ääntä | Valittiin. |
Kannanottoja

Helmikuussa 2009 Virkkunen kritisoi SDP:n ja vasemmistoliiton nykytilaa: "Meillä on hyvä yhteistyön ja eteenpäin menemisen henki. Se erottaa kokoomusta ja vasemmistopuolueita. En tiedä, onko se ikävästi sanottu, mutta Sdp ja vasemmistoliitto ovat sellaisia katkerien ihmisten puolueita. Ei hyväksytä sitä, että toiset ihmiset menestyvät. Meillä ei olla kateellisia siitä, jos kaveri menestyy." Pari päivää myöhemmin Virkkunen pahoitteli suorasanaisuuttaan, mutta näki vasemmistopuolueiden tavan tehdä politiikkaa edelleen asioita vastustavana ja kielteisenä.
Vuoden 2008 kuntavaalien alla Virkkunen otti kantaa Jyväskylän elinkeinorakenteeseen, jota hänen mielestään kannattaa monipuolistaa ja yritystoimintaan saada lisää vauhtia, että nykyistä useampi opiskelija voi jäädä jatkossa alueelle töihin. Hän on ollut huolissaan, että vain joka kolmas lapsi liikkuu terveytensä kannalta tarpeeksi. Virkkusen mielestä "Jyväskylän kouluverkko on suunniteltava niin, että lapset voivat turvallisesti kävellä tai pyöräillä muutaman kilometrin koulumatkan. Pyörätiet ja alikulut kuntoon siis. Koulujen pihat on muutettava autojen parkkipaikoista liikuntaa suosiviksi. Koulujen kerhotoiminta on viritettävä uudelleen."
Huhtikuussa 2009 Virkkunen otti kantaa kouluruokailuun. Hänen mielestään kouluruoka on muutakin kuin pelkkää vatsantäytettä. "Ravitsemuksellisiin tavoitteisiin yhdistyy samalla tapakasvatus. – – Maksuton kouluruokailu on yksi niistä sosiaalisista innovaatioista, jotka Suomen koulujärjestelmässä herättävät kansainvälistä kiinnostusta. " Jyväskylän kaupunginvaltuustossa hän vaati vuonna 2006 Jyväskylän lähikirjastojen lakkauttamista Säynätsaloa lukuun ottamatta.
Uskonnonopetuksesta keskusteltaessa Virkkunen ei nähnyt suurta tarvetta muutokselle, koska hänen mukaansa luterilaisuus on vahva pohja suomalaiselle yhteiskunnalle. Hän piti kuitenkin kaikille oppilaille yhteisesti järjestettävää uskontotiedon opetusta yhtenä vaihtoehtona.
Joulukuussa 2010 Virkkunen huolestui ylioppilaiden ruotsin kielen taidoista. Hänen mukaansa korkeakoulujen kielten opetuksen voimavaroista kuluu jatkuvasti suurempi osa lukion ruotsista jääneiden aukkojen paikkaamiseen.
Heinäkuussa 2015 Virkkunen lähetti Twitter-palvelun kautta tyytyväisyyden ilmauksen, kun europarlamentti hyväksyi TTIP-neuvottelulinjauksen.
Yksityiselämä

Virkkunen asuu Jyväskylässä, ja hänellä on yksi lapsi puolisonsa, Hankasalmen kunnanjohtaja Matti Mäkisen kanssa.
Virkkunen harrastaa juoksemista sekä raviurheilun ja pesäpallon seuraamista. Hän toimii Jyväskylän Kirittärien puheenjohtajana.
Virkkunen osallistui keväällä 2022 Nelosen ja Ruutu-suoratoistopalvelun tosi-tv-ohjelmaan Erikoisjoukot.
Kunnianosoituksia > Ritarikunnat

Suomen Valkoisen Ruusun komentajamerkki
Kunnianosoituksia > Palkinnot

Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL ry:n Kuljetuskuutio-palkinto 2023
Jyväskylän yliopiston Puolestapuhuja-palkinto 2023
The Parliament Magazinen Vuoden MEP energiasektorilla -palkinto 2020
Johan Wissman

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Johan Wissman |  Johan Wissman |  Johan Wissman |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten yleisurheilu
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Budapest 2004 | 200 m |  |
|  Hopeaa | Valencia 2008 | 400 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 2006 | 200 m |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Torino 2009 | 400 m |  |
Johan Lukas Wissman, (s. 2. marraskuuta 1982 Helsingborg) on ruotsalainen pikajuoksija. Hänen päämatkansa urallaan ovat 200 metriä ja 400 metriä.
Wissman saavutti 200 metrillä hopeaa EM-kisoissa 2006 Göteborgissa. Mitali oli Ruotsin ensimmäinen EM-mitali 200 metriltä yli 40 vuoteen. Hänellä on myös kaksi hopeaa sisäratojen MM-kilpailuista: 200 metriltä Budapestista 2004 ja 400 metriltä Valenciasta 2008. Hän voitti sisäratojen Euroopan-mestaruuden 400 metrillä Torinossa 2009 ennätyksellään 45,89.
200 metrillä Wissman ei ole saavuttanut sisäratojen MM- ja ulkoratojen EM-hopean lisäksi suurta arvokisamenestystä: hän selviytyi kuitenkin välieriin Wienin sisäratojen EM-kisoissa 2002, Pariisin MM-kisoissa 2003, Madridin sisäratojen EM-kisoissa 2005 ja Barcelonan EM-kisoissa 2010 sekä puolivälieriin Ateenan olympialaisissa 2004 ja Helsingin MM-kisoissa 2005. Münchenin EM-kisoissa 2002 ja Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 2003 hän jäi alkueriin.
400 metrillä Wissman on ollut sisäradoilla saavutettujen MM-hopean ja EM-kullan lisäksi kolmesti arvokisojen loppukilpailussa: Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa 2007 hän oli neljäs, Osakan MM-kisoissa 2007 seitsemäs ja Pekingin olympialaisissa 2008 kahdeksas. Berliinin MM-kisoissa 2009 hän selviytyi välieriin, mutta ei juossut. Pariisin sisäratojen EM-kisoissa 2011 hän jäi alkueriin.
Wissman alitti 45 sekunnin rajan 400 metrillä ensimmäisen kerran Osakan MM-kisojen alkuerissä vuonna 2007. Kesällä 2007 hän paransi 400 metrin ennätystään ja Ruotsin sekä Pohjoismaiden ennätystä (Islannin Oddur Sigurdssonin juoksema 45,36) useamman kerran.
Henkilökohtaiset ennätykset

100 metriä: 10,44
200 metriä: 20,30 (Ruotsin ennätys)
300 metriä: 32,10
400 metriä: 44,56 (Ruotsin ennätys)
Kuppikaakeli

Kuppikaakelin etupuoli.
Kuppikaakelin piiloon jäävä puoli.
Kuppikaakeli on perinteisissä kaakeliuuneissa käytetty kaakeli. Kuppikaakelissa on kaakelilevyn taakse kiinnitetty kuppimainen osa.
Kuppikaakelit ovat osa uunin rakennetta, eivät vain viimeisenä lisättävä pinnoite. Kaakelit muurataan yhtä aikaa muun muurauksen kanssa, kerros kerrokselta. Jokaisen kaakelin kuppiosan yläreunassa on reikä, josta laitetaan rautanaula. Kaakelit kiinnitetään toisiinsa kieputtamalla rautalankaa naulojen ympäri. Lisäksi alhaalle taivutetaan vielä pellin pala pitämään kaakelit yhdessä. Kuppiosa ja niiden välit täytetään savesta ja hiekasta sekoitetusta laastista sekä joko kokonaisesta tai halkaistusta tiilestä tai tiilen paloilla.
Aiheesta muualla

Kaakeliuunin rakenne (Arkistoitu – Internet Archive)
Mestarien liigan kauden 2018–2019 karsintavaihe ja play-off-kierros

Mestarien liigan kauden 2018–2019 karsintavaihe pelattiin 26. kesäkuuta – 14. elokuuta 2018 ja play-off-kierros 21.–29. elokuuta 2018.
Esikarsinta

| Joukkue #1> Välierät | Yht> .Välierät | Joukkue #2> Välierät | 1>  osa.Välierät | 2>  osa.Välierät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FC Santa Coloma  | 0–2 |  Drita | 0–2 (ja) | –  |
| La Fiorita  | 0–2 |  Lincoln Red Imps | 0–2 | – |
Loppuottelu
| Lincoln Red Imps  | 1–4 |  Drita | 1–4 (ja) | – |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Esikarsinta > Ottelut

FC Santa Coloma  v  Drita
| FC Santa Coloma  | 0–2 (ja> ) |  Drita |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  |
La Fiorita  v  Lincoln Red Imps
| La Fiorita  | 0–2 |  Lincoln Red Imps |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  |
Lincoln Red Imps  v  Drita
| Lincoln Red Imps  | 1–4 (ja> ) |  Drita |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  |
Ensimmäinen karsintakierros

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Torpedo Kutaisi  | 2–4 |  Sheriff Tiraspol | 2–1 | 0–3  |
| Shkëndija  | 5–4 |  The New Saints | 5–0 | 0–4  |
| Sūduva Marijampolė  | 3–2 |  APOEL | 3–1 | 0–1  |
| Olimpija Ljubljana  | 0–1 |  Karabah | 0–1 | 0–0  |
| F91 Dudelange  | 2–3 |  Videoton | 1–1 | 1–2  |
| Drita  | 0–5 |  Malmö FF | 0–3 | 0–2  |
| Víkingur Gøta  | 2–5 |  HJK | 1–2 | 1–3  |
| Ludogorets Razgrad  | 9–0 |  Crusaders FC | 7–0 | 2–0  |
| Cork City  | 0–4 |  Legia Varsova | 0–1 | 0–3  |
| Valur  | 2–3 |  Rosenborg | 1–0 | 1–3  |
| Kukësi  | 1–1 |  Valletta | 0–0 | 1–1  |
| Flora  | 2–7 |  Hapoel Be’er Sheva | 1–4 | 1–3  |
| Spartaks Jūrmala  | 0–2 |  Belgradin Punainen tähti | 0–0 | 0–2  |
| Alaškert  | 0–6 |  Celtic | 0–3 | 0–3  |
| Spartak Trnava  | 2–1 |  Zrinjski Mostar | 1–0 | 1–1  |
| Astana  | 3–0 |  Sutjeska Nikšić | 1–0 | 2–0 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Toinen karsintakierros

| Joukkue #1> Mestarit | Yht> .Mestarit | Joukkue #2> Mestarit | 1>  osa.Mestarit | 2>  osa.Mestarit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Astana  | 2–1 |  Midtjylland | 2–1 | 0–0  |
| Ludogorets Razgrad  | 0–1 |  Videoton | 0–0 | 0–1  |
| Kukësi  | 0–3 |  Karabah | 0–0 | 0–3  |
| CFR Cluj  | 1–2 |  Malmö FF | 0–1 | 1–1  |
| Dinamo Zagreb  | 7–2 |  Hapoel Be’er Sheva | 5–0 | 2–2  |
| Belgradin Punainen tähti  | 5–0 |  Sūduva Marijampolė | 3–0 | 2–0  |
| BATE  | 2–1 |  HJK | 0–0 | 2–1  |
| Shkëndija  | 1–0 |  Sheriff Tiraspol | 1–0 | 0–0  |
| Legia Varsova  | 1–2 |  Spartak Trnava | 0–2 | 1–0  |
| Celtic  | 3–1 |  Rosenborg | 3–1 | 0–0 |
Parhaiten sijoitetut
| PAOK  | 5–1 |  Basel | 2–1 | 3–0  |
| Ajax  | 5–1 |  Sturm Graz | 2–0 | 3–1 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Kolmas karsintakierros

| Joukkue #1> Mestarit | Yht> .Mestarit | Joukkue #2> Mestarit | 1>  osa.Mestarit | 2>  osa.Mestarit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celtic  | 2–3 |  AEK Ateena | 1–1 | 1–2  |
| Red Bull Salzburg  | 4–0 |  Shkëndija | 3–0 | 1–0  |
| Belgradin Punainen tähti  | 3–2 |  Spartak Trnava | 1–1 | 2–1 (ja)  |
| Karabah  | 1–2 |  BATE | 0–1 | 1–1  |
| Astana  | 0–3 |  Dinamo Zagreb | 0–2 | 0–1  |
| Malmö FF  | 1–1 |  Videoton | 1–1 | 0–0 |
Parhaiten sijoitetut
| Standard Liège  | 2–5 |  Ajax | 2–2 | 0–3  |
| Benfica  | 2–1 |  Fenerbahçe | 1–0 | 1–1  |
| Slavia Praha  | 1–3 |  Dynamo Kiova | 1–1 | 0–2  |
| PAOK  | 3–2 |  Spartak Moskova | 3–2 | 0–0 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Play-off-kierros

| Joukkue #1> Mestarit | Yht> .Mestarit | Joukkue #2> Mestarit | 1>  osa.Mestarit | 2>  osa.Mestarit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgradin Punainen tähti  | 2–2 (vm.) |  Red Bull Salzburg | 0–0 | 2–2  |
| BATE  | 2–6 |  PSV Eindhoven | 2–3 | 0–3  |
| Young Boys  | 3–2 |  Dinamo Zagreb | 1–1 | 2–1  |
| Videoton  | 2–3 |  AEK Ateena | 1–2 | 1–1 |
Parhaiten sijoitetut
| Benfica  | 5–2 |  PAOK | 1–1 | 4–1  |
| Ajax  | 3–1 |  Dynamo Kiova | 3–1 | 0–0 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
| n k Euroopan jalkapallokausi 2018–2019 (UEFA) |
| --- | --- |
← 2017–20182019–2020 →
Kansalliset sarjat:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Herzegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret ’18 ’19  Georgia ’18 ’19  Gibraltar  Irlanti ’18 ’19  Islanti ’18 ’19  Israel  Italia  Itävalta  Kazakhstan ’18 ’19  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia ’18 ’19  Liettua ’18 ’19  Luxemburg  Makedonia  Malta  Moldova ’18 ’19  Montenegro  Norja ’18 ’19  Pohjois-Irlanti  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi ’18 ’19  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Suomi ’18 ’19  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä ’18 ’19  Venäjä  Viro ’18 ’19  Wales 
UEFA:n kilpailut:  Mestarien liiga karsintavaihe ja play-off-kierros  lohkovaihe  pudotuspelivaihe  loppuottelu  Eurooppa-liiga karsintavaihe ja play-off-kierros  lohkovaihe  pudotuspelivaihe  loppuottelu  Super Cup
Andreas Björk

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 28. syyskuuta 1980 (ikä 44)
Syntymäpaikka: Vaasa, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä keskikenttäpelaaja
Pituus: 190 cm
Junioriseurat
1991–1995: BK-IFK
1996: VPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1997–2001 | Sundom IF | 20 | (20) |
| 2002–2003 | Närpes Kraft | 48 | (8) |
| 2004–2005 | VIFK | 37 | (25) |
| 2006 | Ashton United | 13 | (5) |
| 2006 | VIFK | 21 | (5) |
| 2007–2008 | IFK Mariehamn | 47 | (5) |
| 2009 | JIK | 18 | (12) |
| Yhteensä | Yhteensä | 204 | (80) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Andreas Björk (s. 28. syyskuuta 1980 Vaasa) on uransa päättänyt suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä tai keskikenttäpelaaja.
Aiheesta muualla

Björk IFK Mariehamnin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Björk Veikkausliigan sivuilla
Rytminen voimistelu

| Rytminen voimistelu |
| --- | --- |

Piirteet
Tyyppi:  ihmisurheilu
Lajiryhmä:  voimistelu
Pelikenttä:  voimistelumatto
Pelialue:  14 m × 14 m
Peliaika:  1min 30s (yksilö) 2min 30s (joukkue)  1min 30s (duo/trio 
Kilpailutoiminta
Jäsenliittoja:  FIG
Olympialaisissa:  1984 –
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rytminen voimistelu on naisvoimistelusta kehittynyt olympialaji. Rytmisessä voimistelussa tehdään musiikin tahdissa ohjelma, jossa käytetään narua, palloa, vannetta, keiloja tai nauhaa. Lisäksi voidaan esittää vapaaohjelma, jossa voimistelijalla ei ole välinettä. Kilpailuissa esitetään kilpailusta riippuen 1–4 ohjelmaa.
Rytminen voimistelunäytös Lontoon olympialaisissa 1908
Historia

Eräs tärkeimpiä rytmisen voimistelun kehittäjiä oli saksalainen voimistelunopettaja Carl Loges. 1963 Kansainvälinen voimisteluliitto (Fédération Internationale de Gymnastique – FIG) tunnustettiin rytmisen voimistelun sääntöjen laatijaksi ja samana vuonna järjestettiin ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut sen mukaisesti.
Harjoittelu

Voimistelu aloitetaan nuorena, mieluiten 4–7-vuotiaana. Sitä voi harrastaa yksilönä, duona/triona tai joukkueessa, jossa kilpailee viisi voimistelijaa, mutta useimmissa joukkueissa harjoittelee kuitenkin vähintään kuusi voimistelijaa. Huiput harjoittelevat Suomessa noin kymmenen kertaa viikossa. Harjoittelu on monipuolista ja siihen sisältyy muun muassa liikkuvuus- ja voimaharjoittelua ja välinetekniikkaa sekä balettia. Peruskouluikäisillä harjoitukset ovat usein 2–4 tuntia päivässä riippuen taitotasosta. Venäjän huiput asuvat Novogorskissa, Moskovan treenikeskuksessa ja harjoittelevat noin 8 tuntia päivässä 6 päivää viikossa.