stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hampi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hampi Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Intiassa
Agran linnoitus
Ajantan luolat
Bhimbetkan kalliosuojat
Champaner-Pavagadhin arkeologinen puisto
Chhatrapati Shivaji Terminus
Cholan elävät temppelit
Darjeelingin ja Nilgirin vuoristorautatiet
Elephantan luolat
Elloran luolat
Fatehpur Sikri
Goan kirkot ja luostarit
Great Himalayanin kansallispuisto
Hampi
Humayunin mausoleumi
Jantar Mantar
Kazirangan kansallispuisto
Keoladeo
Khajuraho
Khangchendzonga
Konarakin aurinkotemppeli
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt
Länsi-Ghatit
Mahabalipuram
Mahabodhi-temppeli
Manasin kansallispuisto
Nanda Devi ja Valley of Flowers
Pattadakal
Punainen linnoitus
Qutub Minar
Rajasthanin kukkulalinnoitukset
Rani ki vav (kuningattaren porraskaivo)
Sanchi
Sundarbanin kansallispuisto
Taj Mahal
Harmaa aine

Harmaa aine muodostaa selkäytimessä H:n muotoisen kuvion.
Harmaa aine tarkoittaa keskushermoston sitä osaa, joka koostuu etupäässä neuronien eli aivojen hermosolujen solukeskuksista ja tuojahaarakkeista. Harmaa aine on aluksi ruskeaa, mutta väri muuttuu harmaaksi, kun siitä valmistetaan preparaatteja. Kyseinen väritys johtuu siitä, että harmaa aine sisältää paljon hermosoluja, joiden viejähaarakkeiden ympärillä ei ole yhtä paljon valkoista myeliiniä kuin valkean aineen viejähaarakkeiden ympärillä. Harmaan aineen muodostama aivokuoren kerros sijaitsee valkean aineen ulkokehällä. Myös aivojen syvemmissä osissa on harmaata ainetta.
Harmaata ainetta on vain nisäkkäillä, ihmisellä kaikkein eniten. Ihmisen isoaivoissa harmaan aineen paksuus on 2–3 millimetriä. Naisilla ja miehillä on yhtä paljon harmaata aivoainetta. Huonosti koulussa menestyvillä on keskimäärin muita vähemmän harmaata aivoainetta. Harmaan aivoaineen väheneminen ja harveneminen vaikeuttaa etenkin sellaisten uusien asioiden oppimista, jotka eivät liity aiemmin opittuun.
Aivojen harmaa kuorikerros ohenee ikävuosien 8 ja 23 välillä. Aivoaineen määrä pysyy silti samana, sillä harmaan aivoaineen tiheys kasvaa kerroksen ohenemisen myötä. Kolmannenkymmenennen ikävuoden jälkeen harmaan aineen määrä alkaa vähetä.
Tupakointi, runsas alkoholin käyttö ja lihavuus kiihdyttävät harmaan aivoaineen luonnollista katoa samoin kuin ateroskleroosin ja diabeteksen kaltaiset aivojen verenkiertoa rappeuttavat sairaudet. Liikunta puolestaan lisää aivojen harmaan aineen tiheyttä ja määrää. Myös hyvin ylipainoisten ihmisten laihtuminen voi lisätä harmaan aineen tilavuutta. Kaksospareilla tehdyssä vuonna 2019 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin, että enemmän liikuntaa harrastavilla kaksosilla esiintyy paksumpaa harmaata aivoainetta toisilla ja ohuempaa toisilla aivoalueilla.
HMS Dido (1869)

| HMS Dido |
| --- | --- |
 HMS Dido noin vuonna 1871 oletettavasti Australiassa

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Portsmouthin telakka
Laskettu vesille:  23. lokakuuta 1969
Palveluskäyttöön:  20. huhtikuuta 1871
Poistui palveluskäytöstä:  lainattiin 1890
Loppuvaihe:  myytiin romutettavaksi 1922
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 760 t (standardi) 1 900 t (kuormattu)
Pituus:  64,6 m
Leveys:  11,13 m
Syväys:  6,55 m
Koneteho:  2-sylinterinen höyrykone hv
Nopeus:  13 solmua
Miehistöä:  180 miestä
Aseistus
Aseistus:  2 &times 7" tykkiä 4 × 6,3" tykkiä
HMS Dido oli Britannian kuninkaallisen laivaston puinen Eclipse-luokan potkurisluuppi ja vuodesta 1876 alkaen potkurikorvetti.
Valmistus

Sir Edward Reedin suunnittelema alus tilattiin Portsmouthin telakalta. Se laskettiin vesille 23. lokakuuta 1869 ja otettiin palvelukseen 20. huhtikuuta 1871.
Palvelus

Alus luokiteltiin 1876 potkurikorvetiksi ja oli 1870-luvulla Afrikassa ja Australiassa sekä seuraavalla vuosikymmenellä Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Intiassa. Vuonna 1906 se nimettiin uudelleen Actaeon II:ksi. Alus myytiin 1922 romutettavaksi.
HMS Diomede (F16)

| HMS Diomede |
| --- | --- |
 HMS Diomede

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yarrow Shipbuilders, Scotstoun
Kölinlasku:  30. tammikuuta 1968
Laskettu vesille:  15. huhtikuuta 1969
Palveluskäyttöön:  2. huhtikuuta 1971
Poistui palveluskäytöstä:  Pakistanille 1988
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 300 t (kuormattu)
Pituus:  113,4 m
Leveys:  13,1 m
Syväys:  5,5 m
Nopeus:  28 solmua
Miehistöä:  223
Aseistus
Aseistus:  2 × kaksiputkisena 4,5"/L45 Mk.6 -tykkinä 1 x Sea Cat 1 x Mk.10 Limbo 1 x Westland Wasp
HMS Diomede (viirinumero F16) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Leander-luokan fregatti.
Valmistus

Alus tilattiin Yarrow Shipbuildersilta Scotstounista, missä köli laskettiin 30. tammikuuta 1968. Se laskettiin vesille 15. huhtikuuta 1969 ja valmistui 2. huhtikuuta 1971.
Palvelus

Alus myytiin 1988 Pakistanille, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Shamsheer.
HMS Dominion

| HMS Dominion |
| --- | --- |
 HMS Dominion

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Vickers, Barrow-on-Furness
Kölinlasku:  23. toukokuuta 1902
Laskettu vesille:  25. elokuuta 1903
Palveluskäyttöön:  15. elokuuta 1905
Poistui palveluskäytöstä:  2. toukokuuta 1918
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 9. toukokuuta 1921
Tekniset tiedot
Uppouma:  16 610 t (standardi) 17 800 t (kuormattu)
Pituus:  138,28 m
Leveys:  24 m
Syväys:  7,77 m
Koneteho:  18 000 ihp
Nopeus:  18,5 solmua
Miehistöä:  777
Aseistus
Aseistus:  4 × BL 12" Mk IX -tykkiä kaksoistorneissa 4 × BL 9,2" Mk X -tykkiä 10 × BL 6" Mk VII -tykkiä 14 × QF 12 naulan 18 cwt laivatykkiä 14 × QF 3 naulan Hotchkiss -tykkiä 4 × 18" Whitehead -torpedoputkea 2 × Maxim-konekivääriä
HMS Dominion oli Britannian Kuninkaallisen laivaston King Edward VII -luokan taistelulaiva. Alus tilattiin osana vuosien 1902–1903 laivasto-ohjelmaa.
Valmistus

Alus tilattiin osana vuosien 1901–1902 laivasto-ohjelmaa Vickersiltä Barrow-in-Furnessista, missä köli laskettiin 23. toukokuuta 1902. Alus laskettiin vesille 25. elokuuta 1903 ja valmistui heinäkuussa 1905.
Palvelus

Alus myytiin romutettavaksi 1921.
Helgolandin taistelu

Helgolandin taistelu voi viitata seuraaviin tapahtumiin:
Helgolandin meritaistelu (1849), vuonna 1849 käyty meritaistelu
Helgolandin meritaistelu (1864), vuonna 1864 käyty meritaistelu
Helgolandin meritaistelu (1914), vuonna 1914 käyty meritaistelu
Helgolandin meritaistelu (1917), vuonna 1917 käyty meritaistelu
Helgolandin taistelu (1939), vuonna 1939 käyty taistelu.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Helgolandin taistelu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
HMS Dido (37)

| HMS Dido |
| --- | --- |
 HMS Dido

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cammell Laird, Birkenhead
Kölinlasku:  26. lokakuuta 1937
Laskettu vesille:  18. heinäkuuta 1939
Palveluskäyttöön:  30. syyskuuta 1940
Poistui palveluskäytöstä:  lokakuu 1947
Loppuvaihe:  romutettu 1958
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 600 t (tyhjä) 6 850 t (kuormattu)
Pituus:  148 m
Leveys:  15,4 m
Syväys:  4,3 m
Koneteho:  62 000 shp
Nopeus:  32,25 solmua
Miehistöä:  480
Aseistus
Aseistus:  4 × kaksiputkista 5,25" (133 mm) Mk I -tykkiä 4" tykki Q-tornin tilalle 2 × neliputkista QF 2 naulan ilmatorjuntatykkiä 2 × nelipiippuista Vickers .50" Mk III -ilmatorjuntakonekivääriä 6 × 21" (533 mm) torpedoputkea
HMS Dido (viirinumero 37) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Dido-luokan ilmatorjuntaristeilijä.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1936 laivasto-ohjelmassa Cammell Lairdin telakalta, missä köli laskettiin 26. lokakuuta 1937. Alus laskettiin vesille 18. heinäkuuta 1939 ja otettiin palvelukseen 30. syyskuuta 1940.
Palvelus

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivaston 15. risteilijäviirikköön. Marraskuussa 1940 se osallistui HMS Jervis Bayn upottaneiden Saksan laivaston alusten etsintään. Alus siirrettiin huhtikuussa 1941 täydennyksenä Välimeren laivastoon.
Alus osallistui tapahtumiin Kreetan vesillä ja Punaisella merellä. Kreetan taisteluissa siihen osui ilmahyökkäyksessä pommi, jonka aiheuttamat vauriot korjattiin tilapäisesti Durbanissa ja Simonstownissa ennen siirtoa Yhdysvaltoihin Brooklynin laivastontelakalle. Alus saapui 10. elokuuta telakalle ja poistui sieltä 3. joulukuuta.
Telakalla aluksen Q-tornin paikalla ollut nelituumainen korvattiin kaksiputkisella 5,25 tuuman tykkitornilla. Lisäksi puolen tuuman konekiväärit korvattiin viidellä yksiputkisella 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä.
Dido palasi Välimerelle suojaamaan Maltan saattueita, otti osaa Sirten toiseen taisteluun sekä  tulitti Pohjois-Afrikan rannikon kohteita. Alus liitettiin tammikuussa 1943 Bônen niemimaalle sijoitettuun Force Q:hon. Alus palasi huhtikuussa Englantiin huollettavaksi.
Huollon aikana aluksella korvattiin kolme yksiputkista neljällä kaksiputkisella 20 millimetrin ilmatorjuntatykillä. Samalla tutkajärjestelmää täydennettiin tyyppien 272, 282, 284 ja 285 tutkilla.
Kesäkuussa alus palasi palvelukseen Välimerelle Sisilian maihinnousuun, Anzion maihinnousuun ja tulitukitehtäviin pitkin Italian rannikkoa. Alus liitettiin elokuussa osastoon, joka tuki maihinnousua Etelä-Ranskaan (operaatio Dragoon), mistä vapauduttuaan se palasi Englantiin. Alus palveli pohjoisilla merialueilla ja Norjan rannikolla sodan loppuun.
Sodan jälkeen alus liitettiin 10. risteilijäviirikköön ollen huollettavana maaliskuusta elokuuhun 1946. Palvelukseen palatessaan alus liitettiin 2. risteilijäviirikköön, kunnes poistettiin lokakuussa 1947 palveluksesta. Alus sijoitettiin Gairlochin reserviin, mistä se siirrettiin 1951 edelleen Portmouthin reserviin. Alus saapui 18. heinäkuuta 1957 T. W. Wardille Barrow-in-Furnessiin romutettavaksi.
Hans Borgen

| Hans Borgen> Norjan maatalousministeri |
| --- | --- |
 Lyngin hallitus 28. elokuuta 1963 – 25. syyskuuta 1963  
Edeltäjä:  Einar Wøhni
Seuraaja:  Leif Granli
Suurkäräjäedustaja
 Akershusin vaalipiiri 1950–1969  
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. syyskuuta 1908 Fet, Norja
Kuollut: 12. syyskuuta 1983 (74 vuotta) Nord-Odal, Norja
Tiedot
Puolue:  Keskustapuolue
Kunnianosoitukset:  Pyhän Olavin ritarikunta (1976)
Hans Borgen (24. syyskuuta 1908 Fet – 12. syyskuuta 1983 Nord-Odal) oli norjalainen keskustapoliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1950–1969 ja toimi Norjan maatalousministerinä lyhytaikaisessa Lyngin hallituksessa syksyllä 1963.
Aiheesta muualla

Hans Borgen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
HMS Dianthus (M95)

| HMS Dianthus |
| --- | --- |
 HMS Dianthus

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Henry Robb, Leith
Kölinlasku:  31. lokakuuta 1939
Laskettu vesille:  9. heinäkuuta 1940
Palveluskäyttöön:  17. maaliskuuta 1941
Loppuvaihe:  myyty 1949
Tekniset tiedot
Uppouma:  925 t
Pituus:  62,48 m
Leveys:  10,11 m
Syväys:  4,14 m
Koneteho:  2 750 hv
Nopeus:  16 solmua (30 km/h)
Miehistöä:  96
Aseistus
Aseistus:  1 × BL 4"/L45 (102 mm) Mk IX -tykki 1 × kaksipiippuinen Vickers .50" Mk III -ilmatorjuntakonekivääri 1 × kaksipiippuinen .303" Lewis-pikakivääri 2 × syvyyspomminheitintä Mk II, joihin yhteensä 40 syvyyspommia
HMS Dianthus (viirinumerot M95 ja K95) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 25. heinäkuuta 1939 Leithistä Henry Robb Limitediltä, missä köli laskettiin 31. lokakuuta 1939. Alus laskettiin vesille 9. heinäkuuta 1940 ja valmistui 17. maaliskuuta 1941.
Palvelus

Alus myytiin 1949.
Hahmontunnistus

Kun kameraan ilmestyy kasvojen ympärille nelikulmio, on kameran hahmontunnistusalgoritmi tunnistanut näkymästä ihmisen kasvot ja merkinnyt ne nelikulmiolla.
Hahmontunnistus (engl. pattern recognition) on koneoppimisen osa-alue, jonka tavoitteena on kehittää datasta malleja tai kaavoja tunnistavia järjestelmiä. Hahmontunnistusta sovelletaan muun muassa tietotekniikassa ja robotiikassa, mutta myös lääketieteessä sekä ihmisen ja koneen vuorovaikutuksen tutkimuksessa.
Tieto- ja sähkötekniikan tutkijoiden yksi ensimmäisistä laajasti tutkituista tutkimuskysymyksistä oli kuvista tehtävä kohteidentunnistus, esimerkiksi kasvojen etsiminen kuvasta, ja siksi "hahmo" (engl. pattern) yleistyi terminä tieteellisissä artikkeleissa. Kohteentunnistuksesta ja muista vastaavista tutkimusongelmista alettiin käyttämään nimeä hahmontunnistus. Hahmo viittaa kuvissa toistuvaan muotoon, joka oppimalla pystytään tunnistamaan sama muoto uusista kuvista.
Käytännön esimerkkejä hahmontunnistuksen sovelluksista ovat esimerkiksi puheen automaattinen tallentaminen tekstiksi, kirjasta skannatun tekstin siirtäminen tekstinkäsittelyohjelmaan, ihmisten kasvojen tunnistaminen tai roskapostien tunnistaminen saapuneiden sähköpostien joukosta.
Hahmontunnistuksen menetelmät ovat laajasti käytössä tietokonenäössä, äänen ja puheen analyysissa, luonnollisen kielen prosessoinnissa ja robotiikassa, joilla aloilla niitä myös kehitetään.
Hahmontunnistusjärjestelmä

Perinteinen (2010-luvulle asti) hahmontunnistusjärjestelmä määritellään nelivaiheisena prosessina:
mittaus (esim. kameran kuva)
esikäsittely (engl. preprocessing) (esim. kohinan poisto ja arvojen normalisointi)
piirreirrotus (engl. feature extraction) (esim. Local Binary Pattern tai Gabor-piirteiden laskenta kuvasta)
luokittelu (engl. classification)
Ensimmäisessä vaiheessa hankitaan tarvittava data, pääsääntöisesti mittaamalla fyysisiä suureita ja muuntamalla näin saatu analoginen data digitaaliseen muotoon. Toisessa vaiheessa data esikäsitellään, usein erilaisin digitaalisen signaalinkäsittelyn keinoin, kuten suodatus tai pääkomponenttianalyysi. Kolmannessa vaiheessa esikäsitelty mittausdata kuvataan piirreavaruuteen. Tässä vaiheessa datan voidaan tietyssä mielessä katsoa muuttuvan informaatioksi. Neljännessä vaiheessa piirreavaruuteen kuvatut näytteet luokitellaan kahteen tai useampaan luokkaan käyttäen luokitinta.
Vuodesta 2012 vallitsevaksi lähestymistavaksi tuli ns. syväoppiminen (engl. deep learning), jossa piirreirroitusta ei tehdä enää erikseen vaan ongelman kannalta oleelliset piirteet opitaan datasta samalla kun opitaan luokittelu.
Hahmontunnistusmentelmien luokittelu

Hahmontunnistusmenetelmät voidaan jakaa kolmeen luokkaan, jotka ovat tilastollinen hahmontunnistus, syntaktinen hahmontunnistus ja neuraalinen hahmontunnistus. Näistä tilastollisessa hahmontunnistuksessa oletetaan, että etsittävällä hahmolla on tilastollinen jakauma kussakin luokassa, joihin kyseisen piirteen avulla halutaan luokitella. Syntaktinen hahmontunnistus olettaa vastaavasti, että on olemassa jokin rakenne, jonka perusteella luokittelu voidaan tehdä. Neuraalinen hahmontuunistus on näistä kolmesta menetelmästä uusin ja se on käytännössä epälineaarinen regressiomalli, joka osaa itsenäisesti kaivaa datasta olennaiset piirteet ja muodostaa näiden välille monimutkaisia riippuvuussuhteita.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen hahmontunnistustutkimuksen seuran verkkosivut
https://www.journals.elsevier.com/pattern-recognition-letters
https://www.journals.elsevier.com/pattern-recognition
Henrik Pussila

Henrik Pussila (29. syyskuuta 1764 Myrskylä – 27. joulukuuta 1834 Myrskylä) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Pussilan vanhemmat olivat Henrik Erikinpoika Pussila ja Anna Karlintytär ja puoliso Anna Juhanantytär. Myrskylän kirkonkylässä asunut Pussila edusti talonpoikaissäädyssä Porvoon valtiopäivillä 1809 Kymenkartanon läänin Kymen kihlakunnan tuomiokuntaa.
Helgträsk

| Helgträsk |
| --- | --- |
 Helgträsk kaakosta nähtynä heinäkuussa 2021.
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Sipoo
Koordinaatit:  60°18′28″N, 25°11′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Suomenlahteen
Järvinumero:  20.004.1.003 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  27,5 m 
Rantaviiva:  1,16 km 
Pinta-ala:  0,0598 km² 
 fiHelgträsk 
Helgträsk on pieni järvi läntisessä Sipoossa. Se sijaitsee keskellä Sipoonkorpea. Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria, ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Rannoilla on noin kymmenen taloa tai vapaa-ajan asuntoa. Kiinteistöille tulee tiet joko järven länsipuolelta kulkevalta Knutersintieltä tai siltä haarautuvalta Helgträskintieltä. Järven pohjoispuolella on peltoa. Lasku-uoma alkaa järven eteläpäädystä ja laskee sieltä kohti etelää ja kaakkoa yhdistyen Fallbäckenin uomaan ja sitä kautta Suomenlahden Bölsfjärden-lahteen.
Henricus Martini Kemner

Henricus Martini Kemner (k. 1638) oli suomalainen pappi ja runoilija.
Viipurista kotoisin ollut Kemner toimi Tarton suomalaisen seurakunnan pastorina vuodesta 1630 alkaen ja hän oli myös sotilaspappina Inkerissä, Liivinmaalla ja Virossa.
Runojen ohella Kemner laati 1619 myös ikuisen kalenterin tapaan toimineen kalenterinkäyttöoppaan (Tabulae XII).
Teoksia

Oratio evcharistica, : de artivm liberalivm praestantia, et gratitudine benefactoribus et praeceptoribus exhibenda, concinnata [et] declamata ab Henrico M. Chemnero Wiburgo-Carelio. In confessu suorum condiscipulorum, cm clarissimus & doctissimus vir d. Johannes Messenivs nobilissimum sui gymnasij sexennio frequentati occluderet sacrarium Holmiae, VII. calen. jul. anno partus salutiferi M DC XIV. Stocholmiae ex molybdographia Christopheri Reusneri regij typographi, anno 1614
Parentalia, in obitum ... dn. Johannis, : principis Sueciae, ... ducisq[ue]; Ostrogothiae illustrissimi; senatoris, ... dn. Suantonis Stvre, comitis de Stegeholm [et] Westerwijck, ... ex hac mundi ... improbitate, ... in arcem aetheream commigrantis, ... feria IV. paschatos, in III. aprilis incidentem, anno ... M.DC.XVI. ... cujus exuvias ... in cryptam Avi & Patruorum suorum anno illo fatali XVII. calend. Octobris, ... recondidêre, ... a cliente pi defuncti comitis Heinrico Martini Wiburgo-Carelio, ... Ubsaliae instituta. Excudebat Holmiae : Chr. Reusnerus, anno 1616
Tabulae XII. : cum duabus sphaericis figuris. Ad cyclvm solarem: literam dominicalem: aureum numerum: mensium quorumlibet certum numerum & ordinem: diesq[ue] festos, secundum quatuor articulos digitorum, inquirendos, plurimum tyronibus aera in musarum castris merentibus, conducentes. Ubi quoq[ue] ratio scribendi seu res gestas per calendas, nonas & idus, juxta veterem consuetudinem, notandi, evidentr demonstratur. ab Heinrico Martini Wiburgo-Carelio. Holmiae : praelo Reusneriano, anno 1619 (teoksen digitoitu versio löytyy Helsingin yliopiston almanakkatoimiston sivulta Tabulae XII, Henricus Martini [Kemner, 1619])
Concio threnodica, thet är : en klagho-predican, vthöffuer then gudfrüchtighe, stoormechtighe och seghersälle hieltens och herrens, herr Gustavi Adolphi medh Gudz nädhe, [sic] Sweriges, Göthes, och Wendes konnungs, [sic] stoorfürstes til Finland, hertiges vthi Esthland och Carelen, herres vthi Ingermanneland, etc. alles wåras nådigste herras och konungs, oförmodheliga dödh, som vnder Lutzn [sic] i Tyskland, vthi en blodigh slachtning till dödz skütten bleff; anno partus salutiferi, ReX SVeonVM CoesVs! satIs est. LaVs beLLICa VIVIt: VIrtVte Is VICIt: totVs IaCet orbIs VbIVIs! Hållen vthaff Heinrico Martini Kemner, praesidii Dorpatensis pastore. Tryckt Dorpati Livonúm aff Jacobo Pistorio, anno 1634
Hannu Kiukkonen

| Hannu Kiukkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. elokuuta 1984 (ikä 40)  Suomi
Pesäpalloilija
Seura:  Jyväskylän Kiri
Tehtävä:  Pelaaja
Pelaajaura
Junioriseurat
:  Kauhajoen Karhu
Ammattilaisjoukkueet
2003   2004   2005   2006   2002–2009   2010–2012   2013–:  Kylävuoren Kaiku   Kauhajoen Karhu   Koskenkorvan Urheilijat   Jyväskylän Kiri   Koskenkorvan Urheilijat   Jyväskylän Kiri   Joensuun Maila  
Hannu Kiukkonen (s. 3. elokuuta 1984) on suomalainen pesäpalloilija. Vuonna 2006 hänet valittiin Ykköspesiksen parhaaksi pelaajaksi. Kiukkonen on saavuttanut pesäpallossa kaksi pronssimitalia Koskenkorvan Urheilijoiden riveissä ja yhden pronssimitalin Joensuun Mailassa kaudella 2013  sekä viisi Itä–Länsi-ottelua vuosina 2008, 2010, 2012, 2013 ja 2015.
Saavutukset > Pelaajana

3 SM-pronssia: 2003, 2007, 2013
4 Itä–Länsi-ottelua: 2008, 2010, 2012, 2013
Vuoden jokeri: 2015
Superpesiksen kuukauden pelaaja: kesäkuu 2015
Aiheesta muualla

Pelaajakortti 2012, Jyväskylän Kiri
Hansteen

Hansteen on ainakin seuraavien norjalaisten henkilöiden sukunimi:
Christopher Hansteen (1784–1873), tähtitieteilijä
Kirsten Hansteen (1903–1974), toimittaja ja poliitikko
Waldemar Hansteen (1857–1921), arkkitehti
Valdemar Scheel Hansteen (1897–1980), arkkitehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hansteen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hansonin vene

Hansonin vene ja sen lasti
Hansonin vene on pronssikautinen vene, joka löytyi vuonna 1998 Hansonin sorakuopasta läheltä Derbyä. Vene on tehty kovertamalla puunrunko ontoksi, ja se on yli kymmenen metriä pitkä. Englannista on löytynyt monia pronssikautisia veneitä, mutta tämä on ainoa, jossa näyttää olevan lasti jäljellä: sen sisällä on Brongsgroven hiekkakiveä. Tätä kiveä esiintyy joidenkin kilometrien päässä, ja on arveltu, että veneellä on kuljetettu hiekkakiveä pitkin Trent-jokea.
Veneen iäksi määritettiin hiiliajoituksella noin 3 500 vuotta. Sen puuaines on säilynyt mätänemättä, koska se on pysynyt joen pohjahiekkaan hautautuneena hapettomassa tilassa, jossa lahottajasienet ja mädättäjäbakteerit eivät ole voineet elää. Löytämisen jälkeen vene sahattiin kappaleiksi, jotka kuljetettiin vesiastioissa Derbyn kaupunginmuseoon. Vesi korvattiin vähitellen vahaseoksella, jotta venettä voitaisiin pitää näyttelytilassa. Samasta hiekkakuopasta löytyi toinenkin vene, joka päätettiin haudata takaisin, niin että se säilyy jälkipolville alkuperäisessä tilassa.
Hannu Kesänen

| Hannu Kesänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Hannu Kesänen
Syntynyt: 6. elokuuta 1959 (ikä 65)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  188 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1987–1989:   Tampereen Pyrintö
Hannu Kesänen (s. 6. elokuuta 1959) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Kesänen pelasi Tampereen Pyrinnössä kaksi kautta miesten pääsarjassa.
Pelaajaura

Kesäsen kasvattajaseura oli helsinkiläinen Kiri-60. Hän esiintyi ensimmäisen kerran miesten SM-sarjassa Tampereen Pyrinnön edustusjoukkueessa 11. lokakuuta 1987 KTP:ta vastaan tehden viisi pistettä. Vakituisesti peliaikaa kauden aikana saanut Kesänen teki marraskuussa kahdessa ottelussa kauden korkeimman pistemääränsä (10), ja niistä jälkimmäisessä hän otti KTP:tä vastaan myös kahdeksan levypalloa. Kesänen pelasi Pyrinnössä runkosarjassa 17 ottelua 5,1 pisteen ja 2,1 levypallon keskiarvoilla. Pyrintö voitti kauden aikana vain kolme ottelua, oli runkosarjassa toiseksi viimeinen ja karsiutui jatkosarjasta. Joukkue pelasi SM-karsintaotteluita mutta säilytti sarjapaikkansa.
Kaudella 1988–1989 Kesänen pelasi runkosarjassa 14 ottelussa 6,9 pisteen ja 1,8 levypallon keskiarvoilla. Hän teki miesten SM-sarjauran piste-ennätyksensä (14) kauden aikana kahdesti, 30. lokakuuta Uudenkaupungin Urheilijoita ja 6. marraskuuta KTP:tä vastaan. Pyrinnöllä meni edelliskauttakin huonommin, kun se voitti vain yhden ottelun ja putosi alemmalle sarjatasolle. Samalla päättyi Kesäsen pääsarjaura.
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1987–1988 | Tampereen Pyrintö | SM-sarja | 17 | 53,6 % | 0,0 % | 75,0 % | 0,9 | 1,2 | 2,1 | 0,4 | 1,3 | 0,3 | 0,1 | 5,1 | 86 |
| 1988–1989 | Tampereen Pyrintö | SM-sarja | 14 | 55,0 % | – | 75,0 % | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 0,3 | 2,1 | 0,5 | 0,1 | 6,9 | 97 |
| Yhteensä | Yhteensä | SM-sarja | 31 | 54,4 % | 0,0 % | 75,0 % | 0,7 | 1,3 | 1,9 | 0,4 | 1,6 | 0,4 | 0,1 | 5,9 | 183 |
O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä