stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liberland
Maantiede

Liberland sijaitsee Kroatian ja Serbian välisellä rajalla Tonavan varrella. Kooltaan seitsemän neliökilometrin kokoinen Liberland on pääosin suota ja metsää. Liberland elää luonnontilassa, sillä sinne ei pääse ihmisiä. Maassa on huonokuntoista tiestöä ja yksi hylätty metsästysmökki.
Hallinto

Liberlandin lakijärjestelmä pyrkii presidentti Jedličkan mukaan yhdistelemään parhaita puolia Yhdysvaltojen, Sveitsin, Ranskan ja Ison-Britannian hallinnosta. Liberlandin hallinto pyrkii ohjailemaan kansalaisiaan mahdollisimman vähän. Maan hallitukseen kaavailtiin aluksi 10–20 jäsentä. Liberlandin valtiovarainministerinä toimii Jan Purkabek ja ulkoministerinä Thomas Walls. Liberlandin presidenttinä on toiminut sen perustamisesta lähtien tšekkipoliitikko Vít Jedlička. Liberlandissa on tarkoitus toimia poliisi, mutta ei armeijaa. Siellä saa kantaa asetta vapaasti.
»Amerikkalaiset vankilat ovat täynnä ihmisiä, jotka ovat syyllistyneet rikokseen, joka ei todellisuudessa vahingoita ketään. Jos rikos ei vahingoita ketään, sen ei pitäisi olla rikos.» 
(Presidentti Vít Jedlička)
Taloudellinen valvonta Liberlandissa on vähäistä, eikä siellä ole pakollisia veroja. Liberlandin palvelut on tarkoitus rahoittaa yksityisten toimijoiden kautta tai joukkorahoituskampanjoiden avulla. Maa käyttää valuuttanaan virtuaalivaluutta Bitcoinia, jotta se ei tarvitsisi keskuspankkia. Kaikessa Liberlandin valtion julkisessa taloudellisessa toiminnassa on tarkoitus käyttää Bitcoinia.
Kansallissymbolit

Liberlandin lipussa on keltaisella pohjalla musta vaakaviiva ja sen päällä Liberlandin vaakuna. Lipun keltainen kuvastaa kapitalismia sekä vapaakauppaa, musta vallankumousta. Liberlandin motto on ”Žít a nechat žít”, joka tarkoittaa ”Elä ja anna toisten elää”. Maan kansallishymni on ”Victory March to Glory Land” ja kansallisjuoma on 14-prosenttinen aleolut.
Kansainväliset suhteet

Liberlandin presidentti Jedlička pyysi Liberlandin julistauduttua itsenäiseksi sen rajanaapureita Serbiaa ja Kroatiaa tunnustamaan Liberlandin itsenäisyyden. Yksikään Yhdistyneisiin kansakuntiin kuuluva valtio ei kuitenkaan ole tunnustanut Liberlandia itsenäiseksi. Toinen tunnustamaton mikrovaltio Enclava on tunnustanut Liberlandin itsenäisyyden. Kroatian rajavartiosto pidättää kaikki Liberlandiin pyrkivät ja sakottaa heitä.
Kansalaisuus

Liberland alkoi heti itsenäiseksi julistautumisensa jälkeen vastaanottaa kansallisuushakemuksia internetsivujensa kautta. Liberlandin kansalaisuuden voi saada kuka tahansa, joka ei kuulu ääriliikkeisiin, ole ääriuskonnollinen tai ole tuomittu vakavista rikoksista. Liberlandin kansalaiseksi pääseminen vaatii taustaehtojen täyttämistä ja 10 000 dollarin lahjoittamista valtion kassaan tai vastaavaan summan edestä työskentelemistä. Liberland on kerännyt joukkorahoituksella varoja kansalaistensa passien painamiseksi. Presidentti Jedličkan mukaan Liberlandin kansalaisiksi voidaan hyväksyä 30 000–40 000 ihmistä, joskaan he eivät voi kaikki asua Liberlandissa. Ensimmäisillä sadalle kansalaiselle myönnettiin kunniakansalaisuus.
Kansalaisuushakemuksia tuli ensimmäisen viikon aikana noin 220 000. Vajaassa kahdessa viikossa kansalaisuushakemuksia tuli lähes 300 000 ja niistä 20 hyväksyttiin. Elokuussa 2015 kansalaisuushakemuksia oli tullut lähes 400 000, mutta niistä vain 45 000 oli vakavasti otettavia. Kansalaisuushakemuksia tuli alkuun erityisesti Yhdysvaltain ja Sveitsin kansalaisilta. Syyskuussa 2015 kansalaisuushakemuksia oli tullut 380 000, joista lähes 10 000 oli tullut Syyrian pakolaisilta. Tuolloin 618 hakemusta oli hyväksytty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liberland Wikimedia Commonsissa
Viralliset verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Liberlandin lait (englanniksi)
Politicon toimittajan matkakertomus Liberlandista (englanniksi)
Liberlandin kansalaisuustodistus.
Kosraen kieli

| Kosrae |
| --- | --- |
Muu nimi:  kusaie
Tiedot
Alue:   Mikronesia
Virallinen kieli:   Kosrae
Puhujia:  6900
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-3:  kos
 Ohje 
Kosrae (omakielinen nimi: kusaie) on austronesialainen kieli, jota puhutaan Kosraen saarella Mikronesian liittovaltiossa. Sen lähimpiin sukulaiskieliin kuuluu muun muassa ponape ja marshalli. Kosrae jaetaan perinteisesti kahteen päämurteeseen.. Kieltä äidinkielenään puhuvia oli vuonna 2010 noin 6900.
Kosraen osavaltio käyttää kieltä 1.–3. luokkien opetuskielenä. Tämän jälkeen kosraen rinnalle tulee englanti..
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kosraeksi vuonna 1928.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Bilabiaali> Norm. | Bilabiaali> Vel. | Labiodentaali> Norm. | Labiodentaali> Vel. | Alveolaari> Norm. | Alveolaari> Vel. | Retrofleksi> Norm. | Retrofleksi> Vel. | Palataali> Norm. | Palataali> Vel. | Velaari> Norm. | Velaari> Vel. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Norm. | m | mʸ |  |  | n | nʸ |  |  |  |  | ŋ | ŋʸ |
| Nasaali | Lab. | mʷ |  |  |  | nʷ |  |  |  |  |  | ŋʷ |  |
| Klusiili | Norm. | p | pʸ |  |  | t | tʸ |  |  |  |  | k | kʸ |
| Klusiili | Lab. |  |  |  |  | tʷ |  |  |  |  |  | kʷ |  |
| Frikatiivi | Norm. |  |  | f | fʸ | s | sʸ | ʂ | ʂʸ |  |  |  |  |
| Frikatiivi | Lab. |  |  |  |  | sʷ |  | ʂʷ |  |  |  |  |  |
| Tremulantti | Norm. |  |  |  |  |  |  | ɽ | ɽʸ |  |  |  |  |
| Tremulantti | Lab. |  |  |  |  |  |  | ɽʷ |  |  |  |  |  |
| Lateraali | Norm. |  |  |  |  | l | lʸ |  |  |  |  |  |  |
| Lateraali | Lab. |  |  |  |  | lʷ |  |  |  |  |  |  |  |
| Approksimantti | Norm. | w | wʸ |  |  |  |  |  |  | j | jʸ |  |  |
| Approksimantti | Lab. |  |  |  |  |  |  |  |  | jʷ |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i, iː | ɨ, ɨː | u, uː |
| Puolisuppea | e, eː | ə, əː | o, oː |
| Puoliavoin | ɛ, ɛː |  | ʌ, ʌː | ɔ, ɔː |
| Lähes avoin | æː |  |  |
| Avoin |  | aː |  |
Lähde:
Sanasto ja kielioppi

Joitakin keskeisiä fraaseja kosraeksi:
| Kosrae | Suomi |
| --- | --- |
Len wo!: Terve!
Nga kuna: Kiitos
Sisla koluk: Anteeksi
Kawuk: ystävä
Lammala

Lammalan venesatama
Lammala on taajama Kemiönsaaren kunnassa Varsinais-Suomessa. Taajama oli entisen Västanfjärdin kunnan keskusta, joka on muodostunut Norrlammalan ja Söderlammalan yhteenkasvaneista kylistä. Lammalan taajama-alueen koko on 1,41 neliökilometriä ja sen asukasluku on 217.
Lammala sijaitsee Västanfjärdvikenin rannalla Kemiön saaren eteläosassa. Taajaman itäpuolella virtaa puro Lammalabäcken. Taajamassa on kauppa ja apteekki. Taajama-alueen ulkopuolella sijaitsevat Västanfjärdin uusi ja vanha kirkko.
Leena Kaskela

| Leena Kaskela |
| --- | --- |
 Leena Rousek 26-vuotiaana tv-kuuluttajana 1966.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Leena Kaskela (ent. Rousek)
Syntynyt: 25. joulukuuta 1939 Turku
Kuollut: 2. joulukuuta 2017 (77 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  uutisankkuri, juontaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Leena Irmeli  Kaskela (ent. Rousek, 25. joulukuuta 1939 Turku – 2. joulukuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen uutisankkuri. Hän jäi eläkkeelle 9. marraskuuta 2004 MTV3:sta.
Kaskela aloitti uransa Oy Mainos-TV-Reklam Ab:n työntekijänä vuonna 1965. Aluksi hän työskenteli televisiokuuluttajana. Mainostelevision ohjelmat lähetettiin tuolloin Yleisradion tv-kanavilla Ylen omien ohjelmien välissä. Vuonna 1981 Kaskela siirtyi Kymmenen uutisiin. Hän muodosti Urpo Martikaisen kanssa uutisankkuriparin, joka huomioitiin lukuisissa mielipidekirjoituksissa ja lehtiartikkeleissa. Suomen kansalle tuli tutuksi parivaljakon keskinäinen sanailu ja huulenheitto Kymmenen Uutisten loppukevennysten jälkeen. Kaskelan viimeistä Kymmenen uutisten lähetystä seurasi yli miljoona katsojaa.
Kaskela juonsi myös ajankohtais- ja haastatteluohjelmia. Tunnetuin Kaskelan juontamista ohjelmista lienee 45 minuuttia -ajankohtaisohjelman edeltäjä, Kolmas aste. Kaskela esiintyy uutisankkurina eli omana itsenään Ere Kokkosen elokuvissa Liian iso keikka (1986) ja Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti (1992).
Kaskela oli kutsuvieraana Kymmenen Uutisten 25-vuotisjuhlaohjelmassa vuonna 2006. MTV3:n haastattelussa hän on todennut muun muassa, että ”uutisankkuri voi näyttää tunteensa”, mutta toisaalta ”lähetyksen tiimellyksessä ei liikutu helposti”. Kaskela korosti julkisessa ammatissa olevan ihmisen oikeutta yksityisyyteen.[lähde? ] Hän itse piti yksityiselämänsä ja työnsä erillään.
Kaskelalle myönnettiin Televisioakatemia ry:n elämäntyöpalkinto vuonna 2014.
Kaskelan isä oli suomalaisen liikuntakulttuurin voimahahmo Akseli Kaskela. Kaskelan puoliso oli Jouko Blomberg.
Kaskela kuoli 2. joulukuuta 2017 Helsingissä pitkäaikaiseen vakavaan sairauteen.
Leena Kosola

Leena Maria Kosola (s. 17. elokuuta 1958 Kokkola) on suomalainen oopperalaulaja ja laulupedagogi, joka on äänialaltaan sopraano.
Kosola kirjoitti ylioppilaaksi Kokkolassa vuonna 1977. Hän suoritti siellä myös opintoja pianonsoitossa ja Anni Kentalan johdolla laulussa Keski-Pohjanmaan musiikkiopistossa (sittemmin konservatorio). Vuonna 1982 Kosola suoritti solistidiplominsa Sibelius-Akatemiassa, jossa hänen opettajiaan olivat Gunni Granberg ja Tellervo Pajamies. Jatko-opintoja varten hän lähti Saksaan. Konserttiesiintyjänä hän debytoi Sibelius-Akatemian konserttisarjassa vuonna 1983. Vuosina 1981–1983 Kosola oli esiintyjänä Savonlinnan oopperajuhlilla. Lisäksi hän on esiintynyt muun muassa Tampereen Oopperassa, Ilmajoen Musiikkijuhlilla ja Lappajärven musiikkipäivillä. Kansainvälisesti Kosola on konsertoinut Ruotsissa, Saksassa, Virossa ja Unkarissa. Hän esitti muun muassa Düsseldorfissa ja Dortmundissa pääosin subrettiosia ja operettia. Oopperarooleja hänellä on ollut muun muassa Gioacchino Rossinin Sevillan parturissa (Rosina).
Kosolalle myönnettiin vuonna 1980 ensimmäinen palkinto Timo Mustakallio -laulukilpailussa ja vuonna 1981 kolmas palkinto Lappeenrannan valtakunnallisissa laulukilpailuissa. Vuonna 1986 Kosola aloitti opettamisen Etelä-Pohjanmaan musiikkiopistossa Seinäjoella. Hän meni vuonna 1986 naimisiin oopperalaulaja, säveltäjä Kalevi Ollin kanssa. Hänellä on vuosina 1987 ja 1992 syntyneet kaksi tytärtä.
Les Mées (Alpes-de-Haute-Provence)

| Les Mées |
| --- | --- |

 vaakuna
 Les Mées
 Koordinaatit: 44°01′50″N, 5°58′38″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Provence-Alpit-Riviera‎
Departementti:  Alpes-de-Haute-Provence
Arrondissementti:  Digne-les-Bains
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  65,4 km²
Väkiluku (2014):  3 629 
 – Väestötiheys:  55 as./km²
Kunnan numero:  04116
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Les Mées on kunta Ranskan kaakkoisosassa Alpes-de-Haute-Provencen departementissa Provence-Alpit-Riviera‎n alueella.
Les Pénitents
Kunnan nähtävyys on Les Pénitents –kalliomuodostuma, jonka sanotaan muistuttavan munkkeja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Les Mées (Alpes-de-Haute-Provence) Wikimedia Commonsissa
Lauren Dixon

Lauren Dixon (s. 12. lokakuuta 1995 Ontario) on kanadalainen näyttelijä, laulaja ja tanssija. Hän näytteli yhtä päärooleista, Stevie Lakea, televisiosarjan Tallijengi kolmannella tuotantokaudella.
Aiheesta muualla

Kotisivut  (Arkistoitu – Internet Archive)
Lauren Dixon Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lauri Olavinpoika Björnram

Lauri Olavinpoika Björnram (Lasse Olsson t. Lars Olofsson; k. noin 1572) oli sotilas. Hänen isänsä oli Lappträskin ja Domargårdin herra. Hän oli Pohjanmaan vouti 1531–1539 ja omisti Pernajassa Isnäsin kartanon.
Lauren Davis

| Lauren Davis |
| --- | --- |
 Lauren Davis (2013)
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. lokakuuta 1993 (ikä 31)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Tennispelaaja
Pituus:  157 cm
Paino:  55 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2011–
Palkintorahat:  5 037 112 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  44. (7.7.2014)
Voitot/tappiot:  369–287
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  3. kierros (2014, 2016, 2018)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2012)
Wimbledon:  3. kierros (2014)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2015, 2016)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  137  (15. tammikuuta 2018)
Voitot/tappiot:  38–82
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Lauren Davis (s. 9. lokakuuta 1993 Gates Mills, Ohio) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut WTA-listan sijalla 44 heinäkuussa 2014. Hän on voittanut urallaan seitsemän ITF-turnausta kaksinpelissä.
Davis osallistui Grand Slam -turnaukseen ensimmäisen kerran Australian avoimissa 2011. Samana vuonna hän osallistui myös Yhdysvaltain avoimiin. Molemmissa turnauksissa hän hävisi ensimmäisellä kierroksella. Ranskan avoimissa 2012 Davis voitti ensimmäisellä kierroksella 30:nneksi sijoitetun Mona Barthelin, kunnes hävisi toisella kierroksella Christina McHalelle.
Ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa Davis saavutti Aucklandissa 7. tammikuuta 2017 voittamalla finaalissa Ana Konjuhin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lauren Davis Wikimedia Commonsissa
Lauren Davis WTA:n sivuilla
Laosin sisällissota

Laosin sisällissota oli vuosina 1959–1975 käyty sisällissota Laosin kuningaskunnan hallituksen ja Pathet Lao-sosialistiliikkeen välillä. Laosin sisällissota liittyi kiinteästi Vietnamin sotaan.
Taustaa

Vuonna 1956 hallituksen johtomiehenä toiminut Souvanna Phouma ryhtyi neuvottelemaan veljensä Souphanouvongin ja Pathet Laon kanssa. Neuvotteluissa päästiin kompromissiin ja muodostettiin koalitiohallitus. Pathet Laon joukot oli tarkoitus sulauttaa Laosin kuninkaalliseen armeijaan ja Souphanouvongin olla mukana Laosin hallituksessa. Yhdysvallat vastusti jyrkästi kommunistitaustaisen Souphanouvongin roolia hallituksessa. Pian osoittautui että hallitusyhteistyö ei toiminut, sillä maan kuninkaallinen eliitti ei halunnut tehdä yhteistyötä kommunistien kanssa, eivätkä kommunistit suostuneet oikeistolaisia rojalisteja alempaan asemaan.
Sodan kulku

Koska Pathet Lao oli liittoutunut Pohjois-Vietnamin Viet Minhin kanssa, Yhdysvallat tarjosi taloudellista ja sotilaallista tukea Laosin kuninkaalliselle hallitukselle ja sen armeijalle. Monet Yhdysvaltain hallituksen rekrytoimista sotilaista olivat hmongeja, joita johti Vang Pao. Vietnamin sota levisi Laosin puolelle vuonna 1964, kun Yhdysvallat alkoi pommittaa Kambodžan ja Etelä-Vietnamin välillä kulkevaa Hồ Chí Minhin huoltotietä, joka kulki Laosin kautta. Yhdysvallat kylvi Laosiin yli 2 miljoonaa tonnia pommeja, ja Laosista tuli maailman tiheimmin pommitettu valtio. Kuitenkaan Yhdysvallat ei kyennyt katkaisemaan Pohjois-Vietnamin armeijan käyttämää huoltoreittiä.
Laosin tilanne säilyi suhteellisen vakautettuna vuoteen 1968 saakka. Maan pohjoinen osa oli Kiinan miehittämä, kun taas länttä hallitsivat Yhdysvaltain ja Thaimaan armeijan joukot. Vakaus loppui kun Pohjois-Vietnam lähetti alueella yhä enemmän tavallisen armeijan yksiköitä, hmong-kyliä vallattiin, ihmisiä evakuoitiin niistä Yhdysvaltain ylläpitämille leireille.
Vuoden 1968 lopussa Laosissa oli 40 000 Pohjois-Vietnamin sotilasta. Hmongjohtaja Vang Pao valtasi Ruukkujen tasangon takaisin 1969 Yhdysvaltain ilmavoimien tuella. Pohjois-Vietnamin joukot valtasivat alueen uudestaan vuoden 1970 alkupuolella. Taistelut alueella jatkuivat, kunnes Yhdysvaltain tuki lakkasi 1973. Amerikkalaiset joukot vedettiin pois Indokiinasta ja Laosin kuninkaallinen hallitus joutui neuvottelemaan vihollistensa kanssa. Heidän täytyi tuoda sosialistit koalitiohallitukseen. Etelä-Vietnamin kukistumisen jälkeen huhtikuussa 1975 Laosin vasemmisto vahvisti poliittista valtaansa, kuninkaallinen hallitus romahti, kuningas luopui kruunustaan ​​ja Laosin demokraattinen kansantasavalta julistettiin perustetuksi, samalla päättäen maan 600-vuotisen monarkian.
Kuningas kuoli noin vuonna 1978 eristysleirillä Pohjois-Laosissa yhdessä kuningatar Khamphouin ja kruununprinssi Vong Savangin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laosin sisällissota Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Laotian Civil War
Käännös suomeksi
Kosraenkottarainen

| Kosraenkottarainen |
| --- | --- |
 Piirros vuodelta 1831
Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Kiiltokottaraiset Aplonis
Laji::  corvina
Kaksiosainen nimi
 Aplonis corvina  (Kittlitz, 1833) 
Synonyymit
 Lamprothornis corvina  Aplonas corvina  Aplonis corvinus 
Katso myös
   Kosraenkottarainen Wikispeciesissä   Kosraenkottarainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kosraenkottarainen (Aplonis corvina) oli Tyynellämerellä, Mikronesian liittovaltiossa sijaitsevalla Kosraen saarella elänyt kotoperäinen kottaraislaji, joka kuoli sukupuuttoon 1800-luvun puolivälissä. Yleisväriltään mustasta linnusta tunnetaan vain kaksi näytettä, jotka Heinrich von Kittlitz keräsi 1828.
Ulkonäkö

Lintu oli yleisväriltään kiiltävän musta. Kussakin höyhenessä oli kiiltävät reunat, joiden väri vaihteli teräksenvihreästä purppuranpunaiseen. Jalat ja pitkä nokka olivat mustat.
Elinympäristö ja kehitys

Kosraenkottarainen eli Mikronesian liittovaltiossa sijaitsevalla Kosraen saarella. Sen elinympäristöä olivat vuorten rinteillä kasvavat subtrooppiset ja trooppiset kosteat metsät. Lintu oli ilmeisesti saapunut saarelle jo varhain, yhtenä ensimmäisistä lajeista. Se ei ollut kehittynyt muista Mikronesiassa tavattavista kottaraislajeista, vaan mahdollisesti salomoninkottaraisesta (Aplonis grandis) tai jostakin sen lähisukulaisesta. Pitkän nokan perusteella sen lähin sukulainen on luultavasti samoankottarainen (A. atrifusca). Myös biakinkottarainen (A. magna) on kosraenkottaraista muistuttava, mutta sitä pitkäpyrstöisempi ja lyhytnokkaisempi laji.
Tunnetut yksilöt ja sukupuutto

Lajista on olemassa vain kaksi näytettä. Kummatkin keräsi Heinrich von Kittlitz vuonna 1828, ja niitä säilytetään nykyisin Pietarissa. Joidenkin lähteiden mukaan säilyneitä nahkoja olisi kuitenkin viisi kappaletta. Kittlitz teki linnusta myös piirroksen.
Kosraenkottaraisesta ei ole tehty havaintoja Kittlitzin vierailun ja näytteiden keruun (vuodenvaihde 1827–1828) jälkeen. Lintu oli hyvin todennäköisesti kuollut sukupuuttoon vuoteen 1880 mennessä, jolloin saksalainen tutkimusretkeilijä Otto Finsch vieraili saarella eikä nähnyt ainuttakaan lajin edustajaa. Vuonna 1931 saaren vuoristoissa suoritettiin etsintöjä kottaraisen löytämiseksi, mutta ne eivät tuottaneet tulosta. Häviämisen syynä olivat todennäköisesti rotat, joita kulkeutui Kosraelle vahingossa valaanpyytäjien laivojen kyydissä ja jotka ovat alueella yhä runsaslukuisia. Rotat söivät lintujen munia ja poikasia.
Aiheesta muualla

BirdLife species factsheet: Kosrae Starling (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Engbring, John; Pratt, H. Douglas: Endangered Birds in Micronesia: Their History, Status, and Future Prospects (Google-kirjoissa) Bird Conservation 2.  1985. The University of Wisconsin Press. Viitattu 24.4.2010. (englanniksi)
Heywood, N. C.: Kusai Starling (Aplonis corvina) University of Wisconsin Stevens Point. Arkistoitu 20.7.2008. Viitattu 24.4.2010. (englanniksi)
Alankomaiden luonnonhistoriallinen museo: kolmiulotteiset valokuvat kahdesta näytteestä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Natuurinformatie: Kusaie- en Ponapéspreeuw (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Piirros ja valokuvat kahdesta näytteestä (Arkistoitu – Internet Archive) (unkariksi)
Piirroskuva[vanhentunut linkki]
Lauri Ollonqvist

Lauri Johannes Ollonqvist (17. maaliskuuta 1882 Ahlainen  – 20. maaliskuuta 1972 Helsinki) oli ylilääkäri ja lääkintäeversti, joka sai professorin arvonimen.
Lauri Ollonqvistin vanhemmat olivat Karl Gustaf Ollonqvist ja Hilda Nordgren ja puoliso vuodesta 1917 Anna Wilhelmina Soini. Ollonqvist tuli ylioppilaaksi 1900 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1910, minkä jälkeen hän toimi lääkärinä muun muassa Savonlinnassa ja Orimattilassa. Kirurgiaan 1913 erikoistunut Ollonqvist ylennettiin lääkintämajuriksi 1918, lääkintäeverstiluutnantiksi 1923 ja lääkintäeverstiksi 1928. Hän oli Helsingin sotilassairaalan yilääkäri 1918–1945 ja sitä ennen Tilkan ylilääkäri 1914–1915. Hän työskenteli myös Mehiläisen lääkärinä ja johtajana sekä pitkään Vakuutusosakeyhtiö Pohjolan ja Tapaturmavakuutusyhtiö Kullervon palveluksessa, vuodesta 1913 aina vuoteen 1959 asti. Suomen kirurgiyhdistyksen puheenjohtaja Ollonqvist oli 1935–1938. Professorin arvonimi hänelle myönnettiin 1949.
Näyttelijä Matti Oravisto oli Lauri Ollonqvistin ja Anna Wilhelmina Soinin poika.
Laosin maantiede

Laosin maantiede kertoo Laosin maantieteeseen liittyvistä asioista. Laos sijaitsee Vietnamin länsipuolella ja Thaimaan koillispuolella. Laosin eteläpuolella on Kambodža ja pohjoispuolella ovat Kiina ja Myanmar.
Pinnanmuodot ja vesistöt

Laosin pohjoisosassa on vuoristoja, joiden välissä on syviä rotkoja ja laaksoja. Vuorilla on useita yli 2000 metriä korkeita huippuja ja niiden välissä on yli 1000 metriä merenpinnan yläpuolella olevia ylänköalueita. Ylänköalueisiin kuuluu Xiangkhoang, jossa on historiallinen alue Tran Ninh, jota on kutsuttu Ruukkujen tasangoksi. Tämän ylängön eteläpuolella on maan korkein vuorenhuippu, Phou Bia, joka on 2820 metriä korkea. Vietnamin rajan tuntumassa sijaitsee Annamin vuorijono. Maan eteläosassa on 1700 metriä korkea Bolovensin ylänkö. Pisin Laosin aluella virtaava joki on Mekong.
Ilmasto

Ilmasto on Kaakkois-Aasiassa yleinen kostea ilmasto, jossa sateisuus vaihtelee monsuunikausien ja kuivempien kausien välillä. Viileimmät kuukaudet ovat marraskuusta helmikuulle, jolloin lämpötila on alhaisimmillaan hieman alle 10°C. Lämpötila nousee heti maaliskuulta huomattavasti. Maaliskuun ja toukokuun välisen ajan keskilämpötila on 35°C. Toukokuun ja syyskuun välillä on monsuunisateiden aika.
Luonto

Laosin pohjoisosissa kasvaa trooppista sademetsää, eteläosissa monsuuninmetsää. Maassa tavataan myös satoja erilaisia orkideoita ja palmuja. Metsissä elää monipuolinen eläimistö, johon kuuluu lähes 200 nisäkäslajia, saman verran matelijoita ja sammakkoeläimiä sekä noin 700 lintulajia.
Lauri Paavola

Lauri Paavola (11. lokakuuta 1906 Vehkalahti – 25. kesäkuuta 1988)  oli suomalainen upseeri, joka toimi silloisten Panssarikoulun ja Kanta-aliupseerikoulun johtajana.
Paavolan vanhemmat olivat  maanviljelijä Aukusti Paavola ja Amanda Kitunen. Hänen puolisonsa oli Saimi Saarinen.
Paavola kävi Haminan yhteiskoulua seitsemän luokkaa (kahdeksasta). Kadettikoulusta hän valmistui 1930. Talvisodassa Paavola toimi komppanianpäällikkönä Jääkäripataljoona 3:ssa, jatkosodassa  hän oli toimistopäällikkö 1. Jääkäriprikaatin ja Panssaridivisioonan esikunnassa sekä pataljoonankomentaja Panssariprikaatissa.
Nuorempana upseerina Paavola toimi Jääkäripataljoona 3:ssä ennen sotia 1930–1939. Sotien jälkeen hän oli Pääesikunnan taisteluvälineosaston toimistoesiupseeri 1945–1948, Panssaripataljoonan komentaja 1948–1954, Panssarikoulun johtaja 1954–1955, Kemin sotilapiirin päällikkö 1955–1957 ja viimeksi Kanta-aliupseerikoulun johtaja 1957–1961, ennen eroamistaan vakinaisesta palveluksesta.
Paavola ylennettiin vänrikiksi 1930, luutnantiksi 1932, kapteeniksi 1940, majuriksi 1941 ja  everstiluutnantiksi 1948.
Kupulimaska

| Kupulimaska |
| --- | --- |
 Kupulimaskakasvusto.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Vehkakasvit Araceae
Suku::  Sorsanlimaskat Lemna
Laji::  gibba
Kaksiosainen nimi
 Lemna gibba  L. 
Katso myös
   Kupulimaska Wikispeciesissä   Kupulimaska Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kupulimaska (Lemna gibba) on veden pinnalla kelluva, suuria kasvustoja muodostava pieni kasvi.