1939
Tapahtumia > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta
Nobel-palkittu fyysikko Enrico Fermi siirtyi perheineen Italiasta maanpakoon Yhdysvaltoihin.
Vähäheikkilän taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin ja siirrettiin Kaarinan kunnasta Turun kaupunkiin.
Kansaneläkelaki tuli voimaan.
Teknologiayritys Hewlett-Packard perustettiin Palo Altossa Kaliforniassa.
5. tammikuuta
Adolf Hitler tarjosi Berghofissa vierailleelle Puolan ulkoministerille Józef Beckille takuita Puolan rajoista, jos Danzigin vapaakaupunki palautettaisiin Saksalle. Beck vastasi, että Puolan yleinen mielipide ei sallisi muutoksia Danzigin asemaan.
Yhdysvaltalainen uraauurtava lentäjä Amelia Earhart julistetaan virallisesti kuolleeksi puolitoista vuotta katoamisensa jälkeen.
7. tammikuuta – Suomi ja Ruotsi sopivat alustavasti Ahvenanmaan linnoittamisesta.
9. tammikuuta – Albert Speerin suunnittelema uusi valtakunnankanslia vihittiin käyttöön Berliinissä.
13. tammikuuta – Kuopion hiippakunta perustettiin. Ensimmäiseksi piispaksi nimitettiin Eino Sormunen.
17. tammikuuta − Saksassa tiukennettiin rotulakeja. Juutalaisilta hammaslääkäreiltä, eläinlääkäreiltä ja apteekkareilta evättiin oikeus ammattinsa harjoittamiseen. Juutalaisia ei myöskään enää kelpuutettu suorittamaan mitään ammattitutkintoja.
20. tammikuuta – Suomen Akatemia perustettiin. Akatemiaan tuli kuusi akateemikon virkaa.
20. tammikuuta – Adolf Hitler vapautti Hjalmar Schachtin Saksan valtakunnanpankin pääjohtajan tehtävästä ja nimitti hänen tilalleen Walther Funkin.
21. tammikuuta – Adolf Hitler vaati Berliinissä vierailulla olleelta Tšekko-Slovakian ulkoministeriltä František Chvalkovskýltä että Tšekko-Slovakia eroaisi Kansainliitosta, supistaisi merkittävästi armeijansa vahvuutta, noudattaisi Saksan ohjeita ulkopolitiikassaan ja säätäisi juutalaisvastaisia lakeja.
24. tammikuuta – Maanjäristys surmasi 30 000 ihmistä Chilessä.
26. tammikuuta – Espanjan sisällissota: Francisco Francon joukot valtasivat Barcelonan. Juan Negrínin johtama tasavaltalaisten hallitus oli paennut kaupungista edellisenä päivänä ja asettui nyt Figueresiin lähelle Ranskan rajaa.
30. tammikuuta – Adolf Hitler selvitti Saksan valtiopäivillä pitämässään puheessa ”Saksan juutalaisongelman ratkaisua”. Hitlerin puhe päättyi lauseeseen ”Jos kansainvälisen rahajuutalaisuuden Euroopassa ja sen ulkopuolella vielä kerran onnistuisi syöstä kansat maailmansotaan, ei tämän sodan lopputulos tule olemaan juutalaisuuden voitto. Sodan tuloksena tulee olemaan juutalaisen rodun hävitys Euroopasta!”.
30. tammikuuta – Viro hyväksyi Ahvenanmaan linnoittamisen.
1. helmikuuta – Saksalaiset miehitysviranomaiset määräsivät Tšekkoslovakian juutalaiset muuttamaan maasta kuukauden kuluessa.
2. helmikuuta – Unkari liittyi Antikomintern-liittoon. Neuvostoliitto katkaisi välittömästi diplomaattisuhteet Unkariin huolimatta siitä, että Unkari vakuutti toimenpiteen olleen suunnattu Kominternia eikä Neuvostoliittoa vastaan.
Suomen jääkiekkomaajoukkue ensimmäistä kertaa jääkiekon maailmanmestaruuskilpailussa vuonna 1939, Baselissa, Sveitsissä.3. – 12. helmikuuta – Suomi osallistui ensimmäisen kerran jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin jotka pidettiin Baselissa Sveitsissä. Suomen joukkue hävisi kaikki ottelunsa ja jäi kisan 14 osanottajamaasta viimeiseksi.
10. helmikuuta – Falangistit valtasivat Katalonian.
10. helmikuuta – Japanilaiset joukot aloittivat Hainanin saaren miehityksen.
10. helmikuuta – Paavi Pius XI kuoli. Hän tuli paaviksi 1922.
11.–19. helmikuuta – Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Zakopanessa Puolassa. Suomi voitti kaksi kulta- ja kaksi hopeamitalia.
15. helmikuuta – Espanjan sisällissota: Kolmen viikon aikana oli Espanjasta tullut Ranskaan 350 000 pakolaista.
27. helmikuuta – Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska tunnustivat Francon hallituksen.
27. helmikuuta – Suomen Kulttuurirahasto perustettiin.
2. maaliskuuta – Pius XII:sta tuli paavi.
4. maaliskuuta – Neuvostoliiton Suomen-suurlähetystön lähetystösihteeri Boris Jartsev tapasi ulkoministeri Eljas Erkon. Neuvottelu jäi tuloksettomaksi.
6. maaliskuuta – Saksa alkoi miehittää Tšekkoslovakiaa.
9. maaliskuuta – Jäämurtaja ja sukullusveneiden emäalus Sisun virallinen vastaanotto ja koeajo oli Helsingin edustalla.
10. maaliskuuta – Tšhekkoslovakian presidentti Emil Hácha erotti Josef Tison Slovakian pääministerin virasta ja julisti maahan sotatilan. Slovakiaan muodostettiin seuraavana päivänä uusi hallitus, jossa ei ollut mukaan yhtään Tison hallituksen ministeriä.
13. maaliskuuta – Josef Tiso matkusti Berliiniin tapaamaan Adolf Hitleriä. Hän sopi siellä kutsuvansa koolle Slovakian parlamentin ja julistavansa maan itsenäiseksi.
13. maaliskuuta   – Neuvostoliiton ja Suomen välisiin neuvotteluihin osallistunut Neuvostoliiton Italian-lähettiläs, aikaisemmin myös Suomen-lähettiläänä toiminut Boris Stein, ehdotti Suomenlahden saarien vuokraamista Neuvostoliitolle.
13. maaliskuuta – Helsingissä alkoivat Suuren lähetystön 40-vuotisjuhlallisuudet, joihin oli kokoontunut 32 lähetystön jäsentä ja toistakymmentä adressihankkeessa mukana ollutta.
14. maaliskuuta – Tiso palasi Bratislavaan ja Slovakian parlamentti hyväksyi yksimielisesti maan itsenäisyysjulistuksen. Tshekkoslovakian presidentti Emil Hácha matkusti samana päivänä Berliiniin tapaamaan Hitleriä.
15. maaliskuuta – Hácha tapasi Hitlerin Berliinin valtakunnankansliassa heti puolenyön jälkeen. Hitler ilmoitti että Saksan armeijalla on määräys aloittaa Tšhekkoslovakian miehittäminen kello 6 aikaan aamulla ja maata tulisi kohtaamaan suuri hävitys ellei Hácha määräisi Tšekkoslovakian armeijaan pidättymään vastarinnasta. Sairaskohtauksen saanut Hácha pakotettiin allekirjoittamaan julistus, jolla hän luovutti maansa ja kansansa Führerin ja Saksan valtakunnan käsiin. Hácha piti sitten kello 4.30 aamulla radiopuheen, jossa hän kehoitti kansaansa pysymään rauhallisena. Saksalaiset marssivat Tšhekkoslovakiaan kohtaamatta vastarintaa ja iltapäivällä Hitler ja muut natsijohtajat saapuivat Prahaan. Tšekkoslovakiasta muodostettiin 16. maaliskuuta Böömin ja Määrin protektoraatti. Tšekkoslovakian itäkärjessä ollut Karpato-Ukrainan alue julistautui itsenäiseksi mutta Saksan kieltäydyttyä tukemasta sen itsenäisyysjulistusta Unkari hyökkäsi alueelle ja miehitti sen 17. maaliskuuta mennessä.
22. maaliskuuta – Liettua luovutti Memelin alueen Saksalle sen jälkeen kun Saksa esitti Liettualle alueesta uhkavaatimuksen 20. maaliskuuta.
25. maaliskuuta – Saksa vaati Puolan käytävää Puolalta.
28. maaliskuuta – Francon joukot valloittivat Madridin. Espanjan sisällissota päättyi.
31. maaliskuuta – Suomi tunnusti Francon hallituksen.