stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
San Felipe (1690)
Palvelus

Alus osallistui Espanjan käymiin siirtomaasotiin Ranskaa ja Englantia vastaan muun muassa Karibianmerellä. Aluksen aseistuksena oli 96 kanuunaa. Se suojasi satamia ja siirtokuntia, kuljetti aarteita siirtomaista kotimaahan sekä turvasi merireittejä. Vuonna 1705 San Felipe osallistui 12 espanjalaisen ja 35 brittilaivan taisteluun, jossa 24 tunnin jälkeen britit onnistuivat valtaamaan aluksen. Taistelussa pahoin vaurioitunut alus kuitenkin upposi mukanaan tonneittain kultaa.
Historiallinen todellisuus?

Osa historioitsijoista ja laivaharrastajista on kyseenalaistanut San Felipen historiallisen olemassaolon. Väitteidensä tueksi he esittävät, että Espanjalla ei ollut 1600-luvulla yksinkertaisesti varaa niin isoon sotalaivaan. Ensimmäinen todistettavasti vesille laskettu kolmikantinen sotalaiva Real Felipe laskettiin vesille vasta 1732. Lisäksi he huomauttavat, että suuresta meritaistelusta, jossa San Felipe upposi, ei löydy varmoja lähteitä historiasta.
Tietoa muualta

San Felipen pienoismalli ja lyhyt historiikki
Historiikki ja pienoismalli (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaappaus keittiössä

| Kaappaus keittiössä |
| --- | --- |
 Sarjan tunnus
Tyyli:  viihde
Kestoaika:  42 min
Pääosissa:  Kari Aihinen
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3 AVA (uusinnat)
Esitetty:  16. huhtikuuta 2013 –
Tuotantokausia:  5
Tuotanto
Tuottaja(t):  Laura Keravuori 
Ohjaaja(t):  Jenny Nyroos
Käsikirjoittaja(t):  Outi Keskevaari Jenny Nyroos Sanna Reinumägi
Leikkaaja(t):  Ville Raitio Rabbe Sandström
Kuvaaja(t):  Tuukka Hari Jarno Anttila
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Kaappaus keittiössä on suomalainen ruoka-aiheinen viihdeohjelma, jota esitettiin seitsemän tuotantokauden ajan MTV3-kanavalla vuosina 2013–2021. Sarjan neljännen tuotantokauden esittäminen alkoi 15. tammikuuta 2018. Ohjelmassa Kari Aihinen vierailee viikoittain yhdessä suomalaisessa perheessä laittamassa heidän ruoka-asiansa kuntoon. Seitsemäs tuotantokausi alkoi syyskuussa 2021.Vuoden 2024 keväällä ilmoitettiin, että sarja tulee saamaan jatkoa lokakuussa Nelosella, uudella nimellä "Kapen keittiökaappaus".
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Arkiruokailu rempallaan | Kangasniemi | 16. huhtikuuta 2013 | 438 000  |
| 2. | Kun taidot eivät riitä | Pori | 23. huhtikuuta 2013 | 489 000  |
| 3. | Noutoruokaa sohvalla | Helsinki | 30. huhtikuuta 2013 | 354 000  |
| 4. | Aina samaa ruokaa | Espoo | 7. toukokuuta 2013 | 357 000  |
| 5. | Ei koskaan kasviksia | Ristiina | 21. toukokuuta 2013 | 398 000  |
| 6. | Hyvää halvalla | Oulu | 28. toukokuuta 2013 | 394 000  |
| 7. | Hyvää vai pahaa? | Vaajakoski | 4. kesäkuuta 2013 | 341 000  |
| 8. | Rajoittunut makumaailma | Tampere | 11. kesäkuuta 2013 | 326 000  |
| 9. | Ruokaa roskiin | Parainen | 18. kesäkuuta 2013 | 329 000  |
| 10. | Ei koskaan myöhäistä | Helsinki | 25. kesäkuuta 2013 | 316 000  |
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. | Kun ennakkoluulot ohjaavat elämää | Vantaa | 14. huhtikuuta 2014 | 431 000  |
| 12. | Kuinka opettaa lapsi syömään oikein, kun itsekään ei osaa? | Rauma | 21. huhtikuuta 2014 | 394 000  |
| 13. | Kun ilo katosi keittiöstä | Lahti | 28. huhtikuuta 2014 | 437 000  |
| 14. | Kotieläimet syövät paremmin kuin emäntänsä | Hausjärvi | 5. toukokuuta 2014 | 423 000  |
| 15. | Voiko seniori vielä vallata keittiön? | Tampere | 12. toukokuuta 2014 | 384 000  |
| 16. | Kun äiti ei enää jaksa | Mäntsälä | 19. toukokuuta 2014 | 418 000  |
| 17. | Kun tahtoa on, mutta taidot eivät riitä | Kokkola | 26. toukokuuta 2014 | 406 000  |
| 18. | Miten löytää aika ruoanlaittoon? | Kotka | 2. kesäkuuta 2014 | 329 000  |
| 19. | Terveystieto on hallussa, mutta lautaselle päätyy eineksiä | Turku | 9. kesäkuuta 2014 | 404 000  |
| 20. | Kun avioeroisän on pakko tarttua kauhanvarteen | Kerava | 16. kesäkuuta 2014 | 302 000  |
Jaksot > Kolmas tuotantokausi

| Jakso | Kuvauspaikka / Nimi | Ensiesitys | Katsojat |
| --- | --- | --- | --- |
| 21. | Rauma | 9. huhtikuuta 2015 | 323 000  |
| 22. | Mikkeli | 16. huhtikuuta 2015 | 267 000  |
| 23. | Turku | 23. huhtikuuta 2015 | 328 000  |
| 24. | Lahti | 30. huhtikuuta 2015 | alle 295 000  |
| 25. | Meri-Rastila, Helsinki | 21. toukokuuta 2015 | 374 000  |
| 26. | Turenki, Janakkala | 28. toukokuuta 2015 | 294 000  |
| 27. | Alavieska | 4. kesäkuuta 2015 | 358 000  |
| 28. | Malmi, Helsinki | 11. kesäkuuta 2015 | 303 000  |
| 29. | Kirkkonummi | 18. kesäkuuta 2015 | 285 000  |
| 30. | Mitä Kaappaus keittiössä perheille kuuluu nyt? | 25. kesäkuuta 2015 | 302 000  |
Kolmannella kaudella jaksoja ei enää nimetty kahden aiemman kauden tapaisesti. Jaksot oli nimetty vain kuvauskohteen mukaisesti.
Jaksot > Neljäs tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31. | Kiirettä ja kahvia | Sastamala | 15. tammikuuta 2018 | 514 000  |
| 32. | Keittiödiktaattori | Lemi | 22. tammikuuta 2018 | 417 000  |
| 33. | Harmaata ruokaa | Espoo | 29. tammikuuta 2018 | 392 000  |
| 34. | Aika kasvaa aikuiseksi | Vantaa | 5. helmikuuta 2018 | 439 000  |
| 35. | Hyvästit grillimausteelle | Lieto | 12. helmikuuta 2018 | 431 000  |
| 36. | Syö ja voi paremmin | Helsinki | 19. helmikuuta 2018 | 410 000  |
| 37. | Hyvä kiertämään | Tampere | 26. helmikuuta 2018 | 375 000  |
| 38. | Ei dieeteille | Tampere | 5. maaliskuuta 2018 | 380 000  |
| 39. | Vanukkaita vai vihanneksia? | Vantaa | 19. maaliskuuta 2018 | 372 000  |
| 40. | Lisää makua | Salo | 26. maaliskuuta 2018 | 353 000  |
| 41. | Ruokahävikki | Espoo | 2. huhtikuuta 2018 | 312 000  |
Jaksot > Viides tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 42. | Peloista pois | Nurmijärvi | 4. helmikuuta 2019 | 425 000 |
| 43. | Nestemäistä ravintoa | Kangasala | 11. helmikuuta 2019 | 363 000 |
| 44. | Tiimipeliä | Karkkila | 18. helmikuuta 2019 | 433 000 |
| 45. | Kahvia ja tupakkaa | Turku | 25. helmikuuta 2019 | 410 000  |
| 46. | Työn iloa | Salo | 4. maaliskuuta 2019 | 307 000  |
| 47. | Perusasioiden äärellä | Järvenpää | 18. maaliskuuta 2019 | 332 000  |
| 48. | Lapsi keittiössä | Jyväskylä | 25. maaliskuuta 2019 | 295 000  |
| 49. | Tuplakaappaus | Naantali | 1. huhtikuuta 2019 | 348 000  |
| 50. | Keitto, kiusaus ja kastike | Petäjävesi | 8. huhtikuuta 2019 | 290 000  |
| 51. | Levikset repee | Rovaniemi | 15. huhtikuuta 2019 | 257 000  |
Jaksot > Kuudes tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 52. | Inspiraatio ja organisointi | Toivakka | 3. helmikuuta 2020 |  |
| 53. | Makua kasvisruokaan | Turku | 10. helmikuuta 2020 |  |
| 54. | Puhelin pois ja keittiöön | Lappeenranta | 17. helmikuuta 2020 |  |
| 55. | Ei aina pikaruokaa | Tampere | 24. helmikuuta 2020 |  |
| 56. | Montako mahtuu keittiöön? | Vaasa | 2. maaliskuuta 2020 |  |
| 57. | Isän ja pojan laatuaikaa | Helsinki | 9. maaliskuuta 2020 |  |
| 58. | Väsymyksen noidankehä | Turku | 23. maaliskuuta 2020 |  |
| 59. | Aikuistumisen kynnyksellä | Kuopio | 30. maaliskuuta 2020 |  |
| 60. | Totaalikieltäytyminen kasviksista | Vantaa | 6. huhtikuuta 2020 |  |
| 61. | Vuorotyön ruokahaasteet | Helsinki | 13. huhtikuuta 2020 |  |
Jaksot > Seitsemäs tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Kuvauspaikka | Ensiesitys | Katsojat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 62. | Pelkkää pizzaa | Lahti | 2021 |  |
| 63. | Rooliensa vangit | Turku | 2021 |  |
| 64. | Sokerihiiret | Nurmijärvi | 2021 |  |
| 65. | Pannullinen kahvia | Kuopio | 2021 |  |
| 66. | Ruokavallankumous | Piikkiö | 2021 |  |
| 67. | Nuoret kaukana kotoa | Levi | 2021 |  |
| 68. | Elämäni jauhelihana |  | 2021 |  |
| 69. | Eettistä ja ekologista |  | 2021 |  |
| 70. | Rasvaa ja röökiä |  | 2021 |  |
| 71. | Gastronominen katastrofi |  | 2021 |  |
Kapen keittiökaappaus

Ohjelma palaa ruutuihin uudella nimellä lokakuussa 2024 Nelosella.
Frankie Fredericks

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Frankie Fredericks |  Frankie Fredericks |  Frankie Fredericks |  |
Maa:   Namibia
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 | 100 m |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 | 200 m |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | 100 m |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | 200 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Stuttgart 1993 | 200 m |  |
|  Hopeaa | Tokio 1991 | 200 m |  |
|  Hopeaa | Göteborg 1995 | 200 m |  |
|  Hopeaa | Ateena 1997 | 200 m |  |
Frank (Frankie) Fredericks, (s. 2. lokakuuta 1967 Windhoek, Namibia) on entinen namibialainen pikajuoksija.
Vuonna 1987 Fredericks sai opiskelustipendin Yhdysvaltoihin Brigham Young University -yliopistoon. Ensimmäisen lukuisista arvokisamitaleistaan hän saavutti 1991 Tokion MM-kisoista, missä hän oli 200 metrillä hopealla Michael Johnsonin takana. 1992 Barcelonan olympialaisissa hän saavutti hopeaa sekä sadalta että kahdeltasadalta metriltä. 1993 Toronton MM-hallikisoissa hän juoksi 60 metrillä hopealle. Samana vuonna Stuttgartin ulkoratojen MM-kisoissa hän voitti kultaa 200 metrillä ja oli sadalla metrillä kuudes. Vuonna 1994 hän voitti Kansainyhteisön kisoissa 200 metriä.
1995 Göteborgin MM-kisoissa Fredericks oli 200 metrillä toinen ja sadalla metrillä neljäs. 1996 Atlantan olympialaisissa hän toisti edellisten olympialaistensa sijoitukset ja voitti molemmilta matkoilta hopeaa. 1998 hän voitti 200 metrillä Afrikan mestaruuden ja oli Kansainyhteisön kisoissa sadalla metrillä toinen. 1999 Maebashin MM-hallikisoissa hän voitti 200 metrillä kultaa. Vielä 2004 Ateenan olympialaisissa Fredericks juoksi 200 metrillä neljänneksi. Samaisen kauden jälkeen hän lopetti menestyksekkään uransa.
Fredericks pitää hallussaan 200 metrin hallimaailmanennätystä 19,92. Ulkoradoilla hän on juossut sata metriä aikaan 9,86 (1996) ja 200 metriä 19,68 (1996).
Fredericksin managerina toimi suomalainen Jukka Härkönen.
Fredericks on toiminut urheilu-uransa jälkeen Kansainvälisen olympiakomitean KOK:n arviointikomiteassa. Hän joutui  toimitsijakieltoon heinäkuussa 2017, koska häntä epäillään 262 000 euron lahjuksen ottamisesta valittaessa Rio de Janeiroa olympiaisäntäkaupungiksi vuonna 2009. Vuonna 2015 hän vastaanotti Suomen Urheilugaalassa Urheilun hyväntekijä -erikoispalkinnon.
Aiheesta muualla

Frankie Fredericks Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Miesten 200 metrin juoksun maailmanmestarit
Väinö Lassila (teollisuusjohtaja)

| Väinö Lassila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. toukokuuta 1925 Alatornio
Kuollut: 4. elokuuta 2003 (78 vuotta) Pori
Muut tiedot
Yritys:  Rauma-Repola
Asema:  varatoimitusjohtaja
Järjestöjäsenyydet:  Suomen Jääkiekkoliiton puheenjohtaja (1975–1983)
Tutkinnot:  Teknillinen korkeakoulu (1951)
Väinö Ilmari Lassila (17. toukokuuta 1925 Alatornio – 4. elokuuta 2003 Pori) oli suomalainen teollisuusjohtaja, koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hän oli Rauma-Repola Oy:n konepajateollisuuden palveluksessa vuodesta 1952 toimien vuodesta 1973 varatoimitusjohtajana.
Väinö Lassila valmistui sotien jälkeen ylioppilaaksi Tornion yhteislyseosta keväällä 1946. Sen jälkeen hän siirtyi opiskelemaan Teknilliseen korkeakouluun. Lassila työskenteli valmistuttuaan vuonna 1951 Teknillisestä korkeakoulusta ensimmäisen vuoden 1951–1951 Kuopiossa Saastamoisen Faneri Oy:n suunnittelijana. Sen jälkeen hän siirtyi Rauma-Repolan Rauman konepajalle, jossa hänestä tuli yksikön tehtaanjohtaja 1950-luvun lopulla yrityksen sellukoneosaston siirtyessä Poriin.
Vuodesta 1970 lähtien Lassila toimi yrityksen konepajaryhmän johtajana raportoiden silloisille pääjohtajille ensin Paavo Honkajuurelle ja hänen jälkeensä Jouko Serelle. Alun perin ydinvoimalatekniikkaa rakentamaan perustettu Porin Mäntyluodon telakasta tuli maailman suurin öljynporauslauttojen rakentaja. Konepajaryhmä alkoi valmistaa vuodesta 1972 lähtien öljynporauslauttoja, josta muodostuikin 10 vuodeksi yritykselle näkyvä vientiin pohjautuva toimiala aluksi Pohjanmeren öljylöytöjen ja myöhemmin idänkauppaan liittyen Kaspianmeren öljylöytöjen käyttöönotossa. Lassilasta tuli tässä yhteydessä Rauma-Repolan öljylauttaliiketoiminnan näkyvä hahmo.  Hänen lisäkseen näkyvä toimija 1970-luvulla ja 1980-luvulla oli Tauno Matomäki, silloinen Mäntyluodon telakan johtaja.
Väinö Lassila toimi työuransa ohessa urheilun luottamustehtävissä. Vuosina 1956–1959 hän toimi Rauman Lukon puheenjohtajana ja vuosina 1975–1983 Suomen Jääkiekkoliiton puheenjohtajana. Jääkiekkoliiton puheenjohtajakauteen sijoittui Helsingissä vuonna 1982 järjestetyt MM-kisat, joissa Lassila toimi järjestelytoimikunnan puheenjohtajana.
Lassila eläköityi Rauma-Repolan palveluksesta vuoden 1983 lopulla. Tullessaan Rauma-Repolan konepajaryhmään vuonna 1952 työntekijöitä oli 940, ja Lassilan jäädessä eläkkeelle työntekijöitä oli yli kymmenen tuhatta. Siihen asti hänen johtamansa konepajaryhmä jakautui hänen eläköitymisensä yhteydessä niin, että Mäntyluodon, Kalajoen, Porin ja Loviisan konepajat muodostivat meriteknisen yksikön johtajanaan Tauno Matomäki.
Olli-palkinto

Olli-palkinto on Suomalaisen Sanomalehtimiesliiton myöntämä palkinto merkittävästä journalistisesta työstä. Se on nimetty pakinoitsija Väinö Nuortevan nimimerkin mukaan.
Palkitut

1998 Eero Häyrinen, valokuvaaja ja Sakari Kumpulainen, päätoimittaja
1999 Pentti Poukka, päätoimittaja ja Katri Veltheim, teatterikriitikko
2000 Nils Rosberg, toimitussihteeri ja Eero Syvänen, päätoimittaja
2001 Heikki Eteläpää, kulttuuritoimittaja ja Terttu Häkkinen, päätoimittaja
2002 Seppo Hyrkäs, pakinoitsija ja Erkki Teikari, päätoimittaja
2003 Olavi Hurmerinta, taiteilija, professori ja Seppo Saves, valokuvaaja, professori
2004 Mirja Bolgàr, kulttuurikirjoittaja ja Juhani Melart, urheilutoimittaja
2005 Marketta Mattila, päätoimittaja ja Pekka Sitari, lehdistöneuvos
2006 Pertti Monto, päätoimittaja ja Kirsti Pohjonen, toimittaja
2007 Olli Ainola, toimittaja
2008 Margit Hara, päätoimittaja ja Markku Huusko, päätoimittaja
2009 Marja-Leena Arponen, toimittaja ja Tapio Vallin, päätoimittaja
2010 Heikki Hiilamo, tohtori ja Jarmo Luuppala, toimittaja
2011 Timo Hakkarainen, toimittaja ja Maarit Huovinen, toimittaja
2012 Eero Liesimaa, valokuvaaja ja Pirjo Nuotio, uutisankkuri
2013 Maarit Niiniluoto, toimittaja ja Merja Sundström, toimittaja
2014 Johannes Koroma, pääkonsuli ja Hilkka Tienhaara, toimittaja
2015 Elina Grundström, toimittaja ja Yrjö Klippi, graafikko
2016 Yrjö Lautela, toimittaja ja Eeva Palojärvi, toimittaja
2017 Kreeta Karvala, toimittaja ja Merja Ylä-Anttila, päätoimittaja
2018 Kirsti Sintonen, päätoimittaja ja Risto Kunnas, rikos- ja oikeustoimittaja
2019 Keijo Leppänen, uutisankkuri; Eila Lyytikäinen, ohjelmapäällikkö ja Raili Kettunen, toimittaja
2020 ei jaettu
2021 Matti Laitinen, toimittaja
2022 Ulla-Maija Paavilainen, toimittaja
2023 Riitta Korhonen, päätoimittaja
2024 Ilkka Juva, lehdistöneuvos
Lähde (1998–2021) (2014–)
Enterovirukset

| Enterovirus |
| --- | --- |

Virusten luokittelu
Ryhmä::  Ⅳ (+)ssRNA-virukset
Kunta::  Virus
Lahko::  Picornavirales
Heimo::  Picornaviridae
Suku::  Enterovirus
Katso myös
   Enterovirukset Wikispeciesissä   Enterovirukset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Enterovirukset ovat helposti tarttuva, pikornaviruksiin kuuluvia pieniä, pyöreitä vaipattomia RNA-viruksia. Enterovirukset ovat saaneet nimensä siitä, että ne lisääntyvät pääasiassa suolistossa (kreikan enteron = suoli) ja tartunnan saanut ihminen erittää viruksia yleensä viikkokausia ulosteeseen. Enteroviruksia esiintyy maailmanlaajuisesti ja ne ovat yleisimpiä ihmisille infektioita aiheuttavista viruksista.
Enterovirusten aiheuttama oirekirjo määräytyy virusten toissijaisen lisääntymispaikan mukaan. Osa enteroviruksista aiheuttaa keskushermoston tulehtumista. Esimerkiksi poliota aiheuttava enterovirus hakeutuu selkäytimeen tuhoten siellä keskushermoston hermosoluja. Tyypin 1 diabetestä aiheuttavat enterovirukset tunkeutuvat haimaan tuhoten insuliinia tuottavat solut. Enterovirukset voivat aiheuttaa myös aivokalvontulehdusta, sydänlihastulehdusta, enterorokkoa ja muita ihottumatauteja sekä yleistyneen infektion vastasyntyneille. Valtaosa enterovirusten aiheuttamista infektioista on kuitenkin oireettomia tai hyvin vähäoireisia.
Enteroviruksiin kuuluvat myös coxsackievirukset ja ECHO-virukset.
Suomessa viime vuosikymmenellä yleisimmin esiintynyt muoto silloin tunnetuista enteroviruksista oli coxsackievirus A16 (CAV-16). Vuonna 2007 siitä todettiin uusi muoto enterovirus 71 (EV-71), joka on ollut yleinen Aasiassa. Virus 71 eristettiin ensimmäisen kerran Kaliforniassa vuonna 1969. Juuri tämä 71-muoto voi joskus aiheuttaa vakavampia oireita. Sitä ei kuitenkaan ole todettu Suomessa vuoden 2007 jälkeen. Esimerkiksi syksyn 2008 enterovirusepidemia ei ollut EV-71 -muodon aiheuttama.
Huolellinen käsihygienia on tärkeää enterovirustartunnan leviämisen estämiseksi. Poliota vastaan on olemassa rokote. Suomessa on käynnistynyt rokotetutkimus, jossa on tarkoitus kehittää rokote Coxsackie B -ryhmän enteroviruksia vastaan, joiden on havaittu olevan 1 tyypin diabeteksen synnyn taustalla. Lisäksi ne aiheuttavat flunssaoireita, kuumetta ja  esimerkiksi korvatulehduksia. Pahimillaan ne aheuttavat aivokalvontulehduksen tai sydänlihastulehduksen. Kehitteillä olevan rokotteen toivotaan ehkäisevän 1 tyypin diabeteksen lisäksi myös näitä muita tauteja.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Enterovirus
Ville Peltola: Enterovirusinfektiot Suomessa ja muualla maailmassa – Suomessa ei vakavia epidemioita, mutta enterovirus 71:tä on seurattava. Duodecim, 2008, 124. vsk, s. 1691–1692.
ViralZone: Enterovirus (englanniksi)
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Enterovirus, taxonomy (englanniksi)
Lillukanvarsia

| Lillukanvarsia |
| --- | --- |
 Lillukanvarsia-nettisarjan tunnus
Tyyli:  draama, komedia
Kestoaika:  3–5 min
Pääosissa:  Anu Palevaara Mia Ehrnrooth
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3 Katsomo
Esitetty:  27. joulukuuta 2010 –  7. tammikuuta 2011
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tuotanto
Tuottaja(t):  Aku Lohimäki (taiteellinen tuottaja)
Vastaava(t) tuottaja(t):  Eerika Vermilä Marika Makaroff Sarita Harma (MTV3)
Ohjaaja(t):  Aku Lohimäki
Käsikirjoittaja(t):  Hannamaija Matila
Tuotantoyhtiö(t):  FremantleMedia Finland Oy
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Lillukanvarsia on spin-off suomalaisesta saippuasarjasta Salatut elämät. Kesällä 2010 kuvattu sarja sisältää yhteensä kymmenen jaksoa, jotka julkaistiin internetissä vuodenvaihteen 2010–2011 aikana MTV3 Katsomo -palvelussa. Televisiossa jaksoja ei ole esitetty. Kukin jakso on kestoltaan noin 3–5 minuuttia pitkä.
Jaksot nähtiin uusintana Katsomossa 2. elokuuta – 17. elokuuta 2012.
1. elokuuta 2018 sarjan kaikki jaksot julkaistiin MTV Katsomoon.
Juoni

Kosmetologit Jenni Vainio ja Cindy Rintala haaveilevat rikastumisesta ja omasta yrityksestä. Jenni saa idean perustaa uuden kosmetiikkabrändin, jonka liikeideana on luonnosta saatavat yrtit. Pienen suostuttelun jälkeen Cindy suostuu Jennin yhtiökumppaniksi, ja kaksikko lähtee lainatulla avoautolla matkalle Suomen luontoon.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu MTV3 Katsomossa | Uusinta MTV3 Katsomossa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Diili | 27. joulukuuta 2010 | 2. elokuuta 2012 |
| 2. | Tankki täynnä | 28. joulukuuta 2010 | 3. elokuuta 2012 |
| 3. | Luonto kutsuu | 29. joulukuuta 2010 | 7. elokuuta 2012 |
| 4. | Kuningasidea | 30. joulukuuta 2010 | 8. elokuuta 2012 |
| 5. | Tajunnan laajennusta | 31. joulukuuta 2010 | 9. elokuuta 2012 |
| 6. | Pako | 3. tammikuuta 2011 | 10. elokuuta 2012 |
| 7. | Ihmisluonnon ihmeet | 4. tammikuuta 2011 | 14. elokuuta 2012 |
| 8. | Sukat ristissä | 5. tammikuuta 2011 | 15. elokuuta 2012 |
| 9. | Poliisin vanhoja tuttuja | 6. tammikuuta 2011 | 16. elokuuta 2012 |
| 10. | Haaveet kaatuu, unelma elää | 7. tammikuuta 2011 | 17. elokuuta 2012 |
Näyttelijät > Päänäyttelijät

Anu Palevaara – Jenni Vainio
Mia Ehrnrooth – Cindy Rintala
Näyttelijät > Sivuroolit

Essi Rakkolainen – huoltoaseman myyjä
Antti Takkunen – rekkamies
Mursu Heikkinen – maanomistaja
Aku Lohimäki – konstaapeli Sivonen
Riku Moisio – poika
Justus Lohimäki – poika
Marko Ruotsalainen – Markku
Katja Kaulanen – Markun vaimo
Riku Kärkkäinen – portsari
Jukka Peura – asiakas
Timo Lahtinen – hurmuri
Suvi Lappalainen – karaoke-emäntä
Lozi

| Lozi |
| --- | --- |
Oma nimi:  siLozi
Tiedot
Alue:   Sambia  Zimbabwe  Namibia  Botswana
Puhujia:  720 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  atlantinkongolaiset kielet voltankongolaiset kielet benuenkongolaiset kielet bantukielet sotho-tswana
Kielikoodit
ISO 639-2:  loz
ISO 639-3:  loz
 Ohje 
Puhuttua lozia
Lozi (omakielinen nimi: siLozi) on eteläisessä Afrikassa puhuttu bantukieli. Sitä puhuu äidinkielenä noin 600 000 ihmistä Sambiassa, 70 000 Zimbabwessa, 29 000 Namibiassa ja 14 000 Botswanassa. Lozi kuuluu sotho-tswana-kielten alaryhmään yhdessä muun muassa eteläsothon, pohjoissothon ja tswanan kanssa.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan loziksi ensimmäisen kerran vuonna 1951.
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali | Alveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | n | ɲ | ŋ |  |
| Klusiili | p | b | t | d |  | k |  |
| Affrikaatta |  |  | t͡ʃ | d͡ʒ |  |  |
| Frikatiivi | f | s | z | ʃ | x | h |
| Lateraali |  | l |  |  |  |
| Puolivokaali |  |  | j | w |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Lähes suppea | ɪ |  | ʊ |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Puoliavoin | ɛ |  | ɔ |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Silu Seppälä

Silu Seppälä Leningrad Cowboys -asussa 1995.
Antti Juhani ”Silu” Seppälä (s. 20. syyskuuta 1954 Lavia) on suomalainen basisti ja näyttelijä.
Seppälä on soittanut yhtyeissä Fast Beethovens, Problems?, Sleepy Sleepers, Lapinlahden Linnut ja Leningrad Cowboys. Säveltäjänä hän on toiminut Sleepy Sleepersissä ja Leningrad Cowboysissa. Lisäksi Seppälä on säveltänyt Outi Poppille kappaleen "Mies joka tietää". Seppälä muutti vuonna 2001 Lappeenrantaan ja on työskennellyt muun muassa Lappeenrannan kaupunginteatterissa.
Seppälän esikoisrooli elokuvanäyttelijänä on kaadettuselvennä ohikulkija Antti Peipon elokuvassa Ihmemies. Hän on näytellyt pikkurooleissa Aki Kaurismäen elokuvissa, mutta pääroolisuoritus Mika Kaurismäen elokuvassa Zombie ja Kummitusjuna (1991) toi hänelle Jussi-palkinnon ja Euroopan parhaan näyttelijän palkinnon San Sebastiánin elokuvajuhlilla. Lisäksi hän on ollut osallisenaselvennä lukuisien sarjojen, kuten esimerkiksi Trabant Express, käsikirjoituksessa ja ohjauksessalähde?.
Valikoitu filmografia

Ihmemies, 1979
Leningrad Cowboys Go America, 1989
Tulitikkutehtaan tyttö, 1990
Zombie ja Kummitusjuna, 1991
Leningrad Cowboys Meet Moses, 1994
Kauas pilvet karkaavat, 1996
Mies vailla menneisyyttä, 2002
Nousukausi, 2003
Laitakaupungin valot, 2006
Mielensäpahoittaja Eskorttia etsimässä, 2022
Mielensäpahoittajan rakkaustarina, 2024
Aiheesta muualla

Silu Seppälä Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Silu Seppälä Elonetissä.