stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo vuonna 1995 kuolleista henkilöistä
Maaliskuu

1. maaliskuuta – Georges J. F. Köhler, vuoden 1984 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalainen biologi (s. 1946)
6. maaliskuuta – Anna Bondestam, suomalainen kirjailija (s. 1907)
7. maaliskuuta – Rostyslav Bratun, ukrainalainen runoilija, libretisti ja poliitikko (s. 1927)
8. maaliskuuta – Ingo Schwichtenberg, saksalainen muusikko (itsemurha) (s. 1965)
10. maaliskuuta – Raoul Palmgren, suomalainen kirjailija ja professori (s. 1912)
11. maaliskuuta – Väinö Valve, suomalainen jääkärikenraali (viimeinen elossa ollut jääkäri) (s. 1895)
14. maaliskuuta – William Alfred Fowler, vuoden 1983 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen astrofyysikko (s. 1911)
15. maaliskuuta – Aale Hakava, suomalainen taidemaalari (s. 1909)
16. maaliskuuta – Erkka Lehtola, suomalainen lehtimies ja kulttuurivaikuttaja (s. 1937)
20. maaliskuuta – Mielikki Ivalo, suomalainen kirjailija ja joogaohjaaja (s. 1907)
25. maaliskuuta – John Hugenholtz, alankomaalainen arkkitehti (s. 1914)
26. maaliskuuta – Ilmo Launis, suomalainen pastori, kirjailija ja lyhytelokuvantekijä (s. 1912)
26. maaliskuuta – Eric Wright (”Eazy-E”), yhdysvaltalainen rap-laulaja (gangstarapin uranuurtaja) (s. 1963)
27. maaliskuuta – Maurizio Gucci, italialainen liikemies ja henkirikoksen uhri (s. 1948)
31. maaliskuuta – Selena Quintanilla-Pérez, meksikolais-yhdysvaltalainen laulaja (s. 1971)
Huhtikuu

1. huhtikuuta – Paul Norrback, suomalainen harmonikkataiteilija (s. 1930)
2. huhtikuuta – Hannes Alfvén, vuoden 1970 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ruotsalainen plasmafyysikko (s. 1908)
2. huhtikuuta – Pimen Pantšanka, neuvostoliittolais-valkovenäläinen runoilija ja yhteiskuntavaikuttaja (s. 1917)
6. huhtikuuta – V. J. Sukselainen, suomalainen poliitikko (s. 1906)
10. huhtikuuta – Günter Guillaume, itäsaksalainen vakooja (s. 1927)
10. huhtikuuta – Anja Ignatius, suomalainen viulisti ja professori (s. 1911)
13. huhtikuuta – John Austrheim, norjalainen poliitikko (s. 1912)
14. huhtikuuta – Sanelma Kuusisto, suomalainen runoilija (s. 1918)
16. huhtikuuta – Olavi Ahonen, suomalainen koripalloilija (s. 1941)
18. huhtikuuta – Katariina Kettunen, suomalainen kirjailija (s. 1914)
20. huhtikuuta – Milovan Ðilas, jugoslavialainen poliitikko (s. 1911)
21. huhtikuuta – Malcolm Murray, ruotsalainen kenraaliluutnantti ja urheiluvaikuttaja (s. 1904)
25. huhtikuuta – Ginger Rogers, yhdysvaltalainen näyttelijä ja tanssija (s. 1911)
25. huhtikuuta – Eino Lottanen, suomalainen poliitikko ja maanviljelysneuvos (s. 1909)
30. huhtikuuta – Mārtiņš Mazūrs, latvialainen pyöräilijä (s. 1908)
Toukokuu

2. toukokuuta – Karl-Erik Forssell, Porvoon hiippakunnan piispa (s. 1905)
2. toukokuuta – Olli Korhonen, suomalainen päätoimittaja ja näytelmäkirjailija (s. 1915)
4. toukokuuta – Murray Barr, kanadalainen neuroanatomi ja sytogeneetikko (s. 1908)
5. toukokuuta – Mihail Botvinnik, venäläinen šakinpelaaja (maailmanmestari) (s. 1911)
12. toukokuuta – Mia Martini, italialainen laulaja (s. 1947)
13. toukokuuta – Jorma Lindell, suomalainen pikajuoksija (s. 1924)
14. toukokuuta – Christian Anfinsen, vuoden 1972 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (s. 1916)
14. toukokuuta – Erkki Rekimies, suomalainen lehtimies ja kirjailija (s. 1923)
17. toukokuuta – Leonid Volkov, neuvostoliittolais-venäläinen jääkiekkoilija, olympiavoittaja ja maailmanmestari (s. 1934)
18. toukokuuta – Elisha Cook Jr., yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1903)
18. toukokuuta – Aleksandr Godunov, venäläissyntyinen balettitanssija ja näyttelijä (s. 1949)
18. toukokuuta – Elizabeth Montgomery, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1933)
24. toukokuuta – Harold Wilson, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (s. 1916)
26. toukokuuta – Elaine Bennett, yhdysvaltalainen taloustieteilijä (s. 1951)
31. toukokuuta – Jussi Mikkonen, suomalainen yritysjohtaja ja teollisuusneuvos (s. 1902)
Kesäkuu

1. kesäkuuta – Eva Cederström, suomalainen taidemaalari (s. 1909)
5. kesäkuuta – Maksim Trošin, venäläinen laulaja ja lauluntekijä (s. 1978)
5. kesäkuuta – Lauri Vesanto, suomalainen tanssija (s. 1933)
14. kesäkuuta – Sony Lab'ou Tansi, brazzavillenkongolainen kirjailija (s. 1947)
19. kesäkuuta – Peter Townsend, brittiläinen hävittäjälentäjä ja ylitallimestari (s. 1914)
22. kesäkuuta – Eero Piirto, suomalainen bassobaritonilaulaja (s. 1932)
25. kesäkuuta – Ernest Walton, vuoden 1951 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut irlantilainen fyysikko (s. 1903)
27. kesäkuuta – Efrem Kurtz, venäläis-yhdysvaltalainen kapellimestari (s. 1900)
28. kesäkuuta – Petri Walli, suomalainen rock-muusikko (s. 1969)
29. kesäkuuta – Lana Turner, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1921)
30. kesäkuuta – Keijo Hurri, suomalainen jalkapalloilija (s. 1927)
Heinäkuu

2. heinäkuuta – Krissy Taylor, yhdysvaltalainen malli (s. 1978)
4. heinäkuuta – Eva Gabor, unkarilaissyntyinen näyttelijä (s. 1919)
4. heinäkuuta – Maria Jaatinen, suomalainen mielisairaanhoitaja ja runoilija (s. 1907)
4. heinäkuuta – Bob Ross, yhdysvaltalainen öljyvärimaalari, taideopettaja ja televisiojuontaja (s. 1942)
7. heinäkuuta – Nils Fabricius, suomalainen koripallovaikuttaja (s. 1913)
7. heinäkuuta – Kaisa Kantola, suomalainen runoilija ja opettaja (s. 1915)
7. heinäkuuta – Eeva-Liisa Manner, suomalainen runoilija (s. 1921)
11. heinäkuuta – Börje Nygård, suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja (s. 1930)
13. heinäkuuta – Matti Pellonpää, suomalainen näyttelijä (s. 1951)
16. heinäkuuta – K. E. Nurmirinta, suomalainen runoilija (s. 1920)
16. heinäkuuta − Stephen Spender, brittiläinen runoilija, novellisti ja kriitikko (s. 1909)
17. heinäkuuta – Juan Manuel Fangio, argentiinalainen Formula 1 -kuljettaja (viisinkertainen maailmanmestari) (s. 1911)
18. heinäkuuta – Ryōichi Sasakawa, japanilainen liikemies ja aktivisti (s. 1899)
24. heinäkuuta – Hans Wind, suomalainen lentäjä (kaksinkertainen Mannerheim-ristin ritari) (s. 1919)
Elokuu

1. elokuuta – Colin Falkland Gray, uusiseelantilainen Kuninkaallisten ilmavoimien hävittäjälentäjä (s. 1914)
2. elokuuta – Eva Gredal, tanskalainen poliitikko (s. 1927)
2. elokuuta – Irja Ranin, suomalainen näyttelijä ja TV-ohjaaja (s. 1930)
7. elokuuta – Maksim Tank, neuvostoliittolais-valkovenäläinen runoilija ja poliitikko (s. 1912)
9. elokuuta – Jerry García, yhdysvaltalainen kitaristi (”Grateful Dead”) (s. 1942)
10. elokuuta – Niilo Ryhtä, suomalainen poliitikko ja maaherra (s. 1906)
16. elokuuta – Oveta Culp Hobby, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, sotilas ja Yhdysvaltain terveys-, opetus- ja hyvinvointiministeri 1953–1955 (s. 1905)
19. elokuuta – Matti Petäjä, suomalainen taidemaalari ja -graafikko (s. 1912)
21. elokuuta – Subrahmanyan Chandrasekhar, vuoden 1983 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut intialais-yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (s. 1910)
23. elokuuta – Alfred Eisenstaedt, tunnettu Life-lehden valokuvaaja (s. 1898)
29. elokuuta – Selma Burke, yhdysvaltalainen kuvanveistäjä (s. 1900)
29. elokuuta – Kyllikki Wallenius, suomalainen lastenkirjailija (s. 1913)
Syyskuu

6. syyskuuta – Kastytis Girdauskas, liettualainen ralliautoilija (s. 1943)
6. syyskuuta – Juha Kantola, suomalainen kirjailija (s. 1908)
8. syyskuuta – Halldis Moren Vesaas, norjalainen kirjailija (s. 1907)
9. syyskuuta – Sauli Lehtonen, suomalainen laulaja (s. 1975)
10. syyskuuta – Esko Eskelinen, suomalainen valokuvaaja (s. 1933)
12. syyskuuta – Jeremy Brett, englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Sherlock Holmesina tv-sarjassa Sherlock Holmesin seikkailut (s. 1933)
13. syyskuuta – Urho Myllymäki, suomalainen kaksirivisen harmonikan ja viulun soittaja (s. 1917)
14. syyskuuta – Aino Räsänen, suomalainen kirjailija (s. 1910)
16. syyskuuta – Aldo Novarese, italialainen kirjainmuotoilija (s. 1920)
17. syyskuuta – Rakel Seweriin, norjalainen poliitikko (s. 1906)
24. syyskuuta – Aimo T. Nikolainen, Helsingin hiippakunnan piispa (s. 1912)
Lokakuu

8. lokakuuta – Mailis Laaksonen (”Mailis Vaaja”), suomalainen näyttelijä (s. 1917)
9. lokakuuta – Sir Alec Douglas-Home, Ison-Britannian pääministeri (s. 1903)
11. lokakuuta – Valtteri Suomalainen, suomalainen kirjailija (s. 1957)
13. lokakuuta – Viljo Pällo, suomalainen pika-aitajuoksija (s. 1916)
16. lokakuuta – Torsten Steinby, suomalainen historioitsija ja lehtimies, Hufvudstadsbladetin päätoimittaja 1960–1974 (s. 1908)
18. lokakuuta – Bryan Johnson, brittiläinen laulaja ja näyttelijä (s. 1926)
22. lokakuuta – Åke Forsman, suomalainen jalkapalloilija (s. 1923)
22. lokakuuta – Juan Antonio Jiménez Muñoz, espanjalainen laulaja-lauluntekijä, säveltäjä ja sanoittaja (s. 1959)
24. lokakuuta – Pentti Tuominen, suomalainen oopperalaulaja (s. 1920)
29. lokakuuta – Reino Karpola, suomalainen poliitikko (s. 1930)
31. lokakuuta – Aulis Vahtonen, suomalainen jalkapalloilija (s. 1929)
Marraskuu

3. marraskuuta – Ismo Junni, suomalainen sarjamurhaaja (s. 1943)
4. marraskuuta – Jitzhak Rabin, vuoden 1994 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Israelin pääministeri (s. 1922)
4. marraskuuta   – Gilles Deleuze, ranskalainen filosofi (s. 1925)
7. marraskuuta – Raija Rovamo, suomalainen kirjailija (s. 1926)
11. marraskuuta – Jean-Louis Curtis, ranskalainen kirjailija (s. 1917)
12. marraskuuta – Sven Högström, suomalainen lakimies ja poliitikko (s. 1908)
13. marraskuuta – Harry Schreck, suomalainen arkkitehti (s. 1904)
19. marraskuuta – Urho Kiukas, suomalainen poliitikko ja maaherra (s. 1902)
21. marraskuuta – Orma Aunio, suomalainen näyttelijä (s. 1940)
23. marraskuuta – Einari Teräsvirta, suomalainen arkkitehti (s. 1914)
24. marraskuuta – Onni Närvänen, suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja ministeri (s. 1909)
25. marraskuuta – Leif Juster, norjalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1910)
30. marraskuuta – Stretch (oik. Randy Walker), yhdysvaltalainen hip hop -artisti ja henkirikoksen uhri (s. 1968)
Joulukuu

4. joulukuuta – Hellevi Kauhanen, suomalainen kirjailija (s. 1916)
4. joulukuuta – Jaroslav Papoušek, tšekkiläinen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja (s. 1929)
6. joulukuuta – Toivo Lapinleimu, suomalainen virkamies, yritysjohtaja ja kauppaneuvos (s. 1913)
12. joulukuuta – Eero Jokilehto, suomalainen arkkitehti (s. 1907)
19. joulukuuta – Vuolevi Kallio, suomalainen moukarinheittäjä (s. 1916)
22. joulukuuta – James Meade, vuoden 1977 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut brittiläinen taloustieteilijä (s. 1907)
25. joulukuuta – Dino Paul Crocetti (”Dean Martin”), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä (s. 1917)
29. joulukuuta – Seppo Salminen, suomalainen professori ja virkamies (s. 1923)
30. joulukuuta – Katarina Taikon, ruotsalainen romaniaktivisti, kirjailija ja näyttelijä (s. 1932)
Keski-Afrikan tasavallan kansallisarkisto

| Keski-Afrikan tasavalla‎n kansallisarkisto> Archives nationales de la République centrafricaine |
| --- | --- |
Osoite:  C.P. 881, Bangui, Keski-Afrikan tasavalta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keski-Afrikan tasavalla‎n kansallisarkisto (ransk. Archives nationales de la République centrafricaine) on Keski-Afrikan tasavallan pääkaupunki Banguissa toimiva kansallisarkisto.
Kansallisarkisto on hoitanut myös Keski-Afrikan tasavalla‎n kansalliskirjaston (ransk. Bibliothèque nationale de la République centrafricaine, engl. National Library of the Central African Republic) tehtävää, eikä tasavallassa ole ollut erillistä kansalliskirjastoa vaikka tasavallan kansalliskirjastosta on laadittu säädös jo vuonna 1981 ja maan vapaakappaleoikeus on asetettu vuonna 1986 annetulla lailla.
YK:n kehitysohjelma UNEPin mukaan keskiafrikkalaisten aikuisten lukutaito oli eräs maailman heikoimmista, sillä vain 36,8 prosenttia yli 15-vuotiaista osasi lukea vuonna 2015.
Aiheesta muualla

Marcel Lajeunesse & Henri Sène (2004) Legislation for library and information services in French-speaking Africa revisited. (Abstrakti; The International Information & Library Review, 36 (4), Dec. 2004, pp. 367-380) (englanniksi) (sciencedirect.com)
Merkinnän syy: Lähteistys lähteiden lukumäärästä huolimatta puutteellista.
Seta

| Seta ry |
| --- | --- |

Perustettu:  29. toukokuuta 1974
Toimiala:  ihmisoikeudet
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  50 järjestöä
Pääsihteeri:  Kerttu Tarjamo
Puheenjohtaja:  Anu Kantola
Hallitus:   Tanja von Knorring (vpj.)  Jenna Wahlstén (vpj.)  Niilo Ciriaco  Risto Hartikainen  John Kaye  Oskari Nivala  Ezra Romsi  Mirva Alakarhu (varalla)  Netta Hakala (varalla) 
Aiheesta muualla
seta.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Seta ry (ent. Seksuaalinen tasavertaisuus – Sexuellt likaberättigande – SETA ry) on vuonna 1974 perustettu suomalainen ihmisoikeus- ja sosiaalialan kansalaisjärjestö, jonka tavoitteena on yhteiskunnallinen yhdenvertaisuus riippumatta ihmisen seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuoli-identiteetistä tai sukupuolen ilmaisusta. Setan puheenjohtaja on Anu Kantola (2025–2026).
Seta pyrkii vaikuttamaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen asemaan parantamalla sekä lainsäädäntöä että yleistä asenneilmapiiriä. Yhdistys muun muassa julkaisee tiedotusmateriaalia ja järjestää koulutustilaisuuksia. Setan jäsenjärjestö Helsinki Pride -yhteisö (entinen HeSeta) järjestää vuosittain Helsinki Pride -tapahtumaa. Seta itse kuuluu lisäksi useisiin kansainvälisiin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen etuja ajaviin järjestöihin.
Historia

Homoseksuaaliset teot poistettiin Suomessa rikoslaista vuonna 1971, mutta evankelis-luterilaisen kirkon ja korkeimman oikeuden painostuksesta säädettiin kehotuskielto, joka kielsi julkisen kehottamisen homoseksuaalisiin tekoihin ja vaikutti lähinnä yleisradiotoimintaan. Homoseksuaalisen kanssakäymisen suojaikäraja oli heteroseksuaaliselle asetettua korkeampi.
Setan perusti ryhmä seksuaalivähemmistöön kuuluvia miehiä yksityisasunnossa Helsingin Bulevardilla vuonna 1974, ja järjestö painotti toimintaansa kohti nykyisenkaltaista viranomaisten ja lainsäätäjien painostusta. Ensimmäinen näkyvä kampanja vastusti kirkon homoseksuaalisen nuorisotyöntekijän erottamista. Myöhemmin Seta kampanjoi voimakkaimmin kehotuskieltoa vastaan. Poliisi takavarikoi vuonna 1981 ”Alas kehotuskielto!” -kyltin Setan järjestämästä tilaisuudesta. Vuonna 1999 kehotuskielto kumottiin ja suojaikärajat yhtenäistettiin. Ennen Setaa seksuaalivähemmistöjen kansalais- ja ihmisoikeuksia oli ollut ajamassa Toisen säteen ryhmä ja Psyke ry.
Sosiaalihallitus poisti homoseksuaalisuuden tautiluokituksesta Setan vaatimuksesta vuonna 1981. Tätä edelsivät sosiaali- ja terveysministerille sekä Lääkintöhallitukselle (nykyinen Sosiaalihallitus) vuonna 1979 osoitetut kirjelmät, joissa vedottiin muun muassa siihen, että tautiluokituksen olivat jo kumonneet muun muassa Ruotsin ja Norjan psykiatriyhdistykset 1970-luvun aikana sekä Yhdysvaltain psykiatriyhdistys vuonna 1973. Setan vuosikokous teki vuonna 1980 julkilausuman, jossa Lääkintöhallitusta vaadittiin poistamaan kokonaan sairausluokitus, ja jonka jälkeen Lääkintöhallitus yleiskirjeellään ilmoitti poistavansa kokonaan kaikki ”Anomaliae sexuales” -otsikon alla olevat luokitukset pois käytöstä, homoseksuaalisuus mukaan luettuna. Hetero- ja homoseksuaalisen kanssakäymisen suojaikärajat yhtenäistettiin ja kehotuskielto kumottiin vuonna 1999.
Seta julkaisi vuosina 1975–2007 homokulttuurin aikakauslehteä, jonka nimi oli aluksi SETA-lehti ja myöhemmin Z. Järjestö ilmoitti lehden julkaisemisen lopettamisesta loppuvuodesta 2006, koska julkaisemisen tuottamat tappiot olivat taloudellisesti liian raskaat.
Vuonna 2010 Jyväskylän Seta uhkasi nostaa oikeusjutun kolumnista, jossa Pride-kulkuetta arvosteltiin ”provokaatioksi”. Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Päivi Räsänen syytti Setaa sananvapauden vaarantamisesta.
Historia > Puheenjohtajat

1974  Veli-Pekka Hämäläinen
1974–1975  Martin Schreck
1976  Mimma Tuominen
1976–1978  Marita Kuokkanen
1978–1979  Leo Hertzberg
1979–1980  Bo Ahlfors
1980–1981  Tarja Halonen
1981–1983  Raimo Nordfors
1983–1991  Jorma Hentilä
1991–1994  Tiina Kivinen
1994–1997  Hannele Lehtikuusi
1997–2000  Kirsti Pohjanpää
2001–2005  Tiia Aarnipuu
2006–2008  Juha Jokela
2009–2012  Outi Hannula
2013–2014  Juha-Pekka Hippi
2015–2016  Panu Mäenpää
2017–2018  Viima Lampinen
2019–2022  Sakris Kupila
2023–2024  Pekka Rantala
2025–2026  Anu Kantola
Historia > Pääsihteerit

1996–2002  Rainer Hiltunen
2002–2005  Jussi Nissinen
2005–2015  Aija Salo
2015–  Kerttu Tarjamo
Historia > Rahoitus

Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille:
2012: 101 000 €
2013: 101 000 €
2014: 101 000 €
2015: 105 000 €
2016: 125 000 €
2017: 125 000 €
2018: 130 000 €
2019: 138 000 €
2020: 138 000 €
2021: 138 000 €
2022: 146 300 €
2023: 146 300 €
2024: 144 800 €
Organisaatio

Seta liittyi vuonna 1979 kansainväliseen IGA-järjestöön, nykyään nimeltään ILGA (International Lesbian, Gay, Bisexual, Trans and Intersex Association), ja kuuluu sen Euroopan alajärjestöön ILGA-Europeen. ILGA World kokoaa yhteen yli 1 700 seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen järjestöä yli 160 maasta, ja sillä on neuvoa-antava status Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvostossa. Seta on myös IGLYO:n (International Lesbian, Gay, Bisexual, Transgender, Queer & Intersex Youth and Student Organisation) ja TGEU:n (Transgender Europe) jäsenjärjestö sekä EuroCentralAsian Lesbian* Communityn kannatusjäsenlähde?.
Seta on kattojärjestö, johon kuuluu 33 paikallista ja 17 valtakunnallista jäsenjärjestöä. Osa järjestöistä on aloittanut toimintansa toisella nimellä jo ennen kattojärjestöä.
Organisaatio > Paikalliset järjestöt

Akaa Pride
Etelä-Savo Pride
Hamina Pride
Helsinki Pride -yhteisö
Jyväskylän Seta
Kainuun Seta (Kajaani)
Kestit (pääkaupunkiseutu)
Lahden Seta
Lakeuden Sateenkaari (Etelä-Pohjanmaa)
Länsi-Uudenmaan Sateenkaariyhdistys
Meri-Lapin Seta (Kemi–Tornio)
Mäntsälän Seta
Nokia Pride
Oulun Seta
Oulu Pride
Paimio Pride
Pirkanmaan Seta Sinuiksi (Tampere)
Pohjois-Karjalan Seta
Pohjois-Savon Seta (Kuopio)
Porvoon Seta
Qaareva (Helsinki)
Qirjava (Joensuu)
Raisio Pride
Raseborgs Regnbåge (Raasepori)
Rauma Pride
Regnbågsfyren (Maarianhamina)
Rovaniemen Seta
Saimaan Seta (Lappeenranta)
Sastamala Pride
Satakunnan Seta (Pori)
Sempun akateeminen sateenkaarijärjestö Färikäs (Rauma)
Skinnarilan Pride-yhdistys (Lappeenranta)
Tema (pääkaupunkiseutu, venäjänkieliset)
Turku Pride
Turun Seudun Mummolaakso
Turun seudun Seta
Vaasan Seta
Organisaatio > Valtakunnalliset järjestöt

Dreamwear Club (transvestiitit, transfeminiinit ym.)
H.O.T. (urheilu ja liikunta)
Kansallinen Sateenkaariryhmä – Kasary (kokoomus)
Mummolaakso (lesbo- ja binaiset)
non-bin (muunsukupuoliset ja sukupuolettomat)
Polyamoria ja monisuhteisuus
Regnbågsallians Svenskfinland (ruotsinkieliset)
Sateenkaarihistorian ystävät
Sateenkaari-ikkuna (asunnottomuus)
Sateenkaariopettajat
Sateenkaariperheet
Sateenkaariseniorit
Sateenkaaritanssijat
Sateenkaariyhdistys Malkus (hengellisyys)
Suomen Sateenkaaripoliisit
Transfeminiinit
Translasten ja -nuorten perheet
Organisaatio > Kannatusjäsenet

HLBT-alan jäsenyhdistysten lisäksi Setalla on kannatusjäseniä:
Aalto-yliopiston ylioppilaskunta
Ammattiliitto Pro
Finlands Svenska Skolungdomsförbund
Helsingin yliopiston ylioppilaskunta
Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta
Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta
Keskustan Opiskelijaliitto
Keskustanuoret
Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunta
Krunikan Leima
Lapin yliopiston ylioppilaskunta
Opiskelijoiden Liikuntaliitto
Palvelualojen ammattiliitto PAM
Smartly.io Solutions
Sosialidemokraattiset Nuoret
Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI
Suomen Lukiolaisten Liitto
Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU
Suomen opiskelijakuntien liitto – SAMOK
Suomen Työväen Urheiluliitto TUL
Suomen Voimisteluliitto
Suomen ylioppilaskuntien liitto
Svensk Ungdom
Taideyliopiston ylioppilaskunta
Turun yliopiston ylioppilaskunta
Vaasan yliopiston ylioppilaskunta
Vasemmistonuoret
Vasemmisto-opiskelijat
Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liitto
Åbo Akademis Studentkår
Tavoitteet ja toiminta

Seta pyrkii vaikuttamaan lainsäädäntöön ja yleiseen asenneilmapiiriin parantaakseen seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien ihmisten, kuten homoseksuaalien (homojen ja lesbojen), biseksuaalien, transvestiittien sekä trans-, muun- ja intersukupuolisten ihmisten, asemaa yhdenvertaisina kansalaisina suomalaisessa yhteiskunnassa. Järjestö tekee yhteistyötä eri viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa sekä Suomessa että kansainvälisellä tasolla. Setan jäsenjärjestöt järjestävät eri paikkakunnilla nuortenryhmiä, joissa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvat nuoret voivat tavata toisiaan ja keskustella kokemuksistaan. Myös ikääntyneille sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöön kuuluville sateenkaarisenioreille on vertaisryhmätoimintaa vuonna 2012 alkaneen seniorityön jälkeen.
Yhdistys julkaisee tiedotusmateriaalia ja järjestää koulutustilaisuuksia esimerkiksi sosiaali-, terveydenhuolto- ja kasvatusalan työntekijöille ja opiskelijoille sekä viranomaisille. Setan vapaaehtoiset tekevät kouluvierailuja peruskouluihin, lukioihin ja nuorten leireille. Setan jäsenjärjestöjen jäsenille ja aktiiveille tarjotaan sisäistä koulutusta. Setan jäsenjärjestöt ylläpitävät myös ammatillisia tuki- ja neuvontapalveluita että vertaistukipalveluita.
Setan ylläpitämä, Helsingissä sijaitseva Sukupuolen moninaisuuden osaamiskeskus tarjoaa tietoa sukupuolen moninaisuudesta sekä palveluita trans- ja intersukupuolisille ihmisille ja heidän läheisilleen sekä ammattilaisille, viranomaisille ja yhteisöille, joita sukupuolen moninaisuus koskettaa. Osaamiskeskuksen nimi oli aiemmin Transtukipiste. Vuonna 2022 perustettu Setan verkkonuorisotalo Loiste tarjoaa Discordissa ammatillisesti ohjattuja chatteja ja yksilöohjausta sateenkaarinuorille.
Setan jäsenjärjestö Helsinki Pride -yhteisö järjestää vuosittain Helsinki Pride -tapahtuman osana maailmanlaajuista Pride-liikettä. Helsinki Pride on Suomen suurin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen tapahtuma, ja sen kävijämäärä on kymmeniätuhansia. Vuoden 2018 Pride-kulkueeseen osallistui poliisin arvion mukaan 100 000 ihmistä, ja se on näin yksi Suomen kaikkien aikojen suurimmista yleisötapahtumista. Tapahtuma tunnettiin aiemmin Vapautuspäivinä. Suomessa järjestettiin vuonna 2024 jo 56 Pride-tapahtumaa.
Tavoitteet ja toiminta > Lainsäädännön muutosvaatimukset

Seta on ajanut samaa sukupuolta olevien avioliiton mahdollistavaa lakimuutosta sekä samaan muutokseen sisältyvää adoptio-oikeutta, koska lakimuutos on Setan mukaan tärkeä lapsen kokonaisedun kannalta. Uusi tasa-arvoisempi avioliittolaki astui voimaan vuoden 2017 alussa. Muita vaatimuksia ovat olleet esimerkiksi trainslain uudistaminen itsemääräämisoikeuteen perustuvaksi. Laki uudistettiin maaliskuussa 2023, jolloin juridisen sukupuolen tunnustamisesta poistuivat lääketieteellinen diagnoosi ja lisääntymiskyvyttömyysvaatimus. Muita keskeisiä tavoitteita on kolmas juridinen sukupuolikategoria, intersukupuolisten oikeuksien toteutuminen, tehokkaampi puuttuminen viharikoksiin ja sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin kuuluvien turvapaikanhakijoiden tarvitseman suojelun toteutuminen. Lisäksi Seta on vaatinut seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä koskevaa ihmisoikeustoimintaohjelmaa sekä kansallisella että Euroopan unionin tasolla.
Setan tavoitteisiin kuulunut seksuaalivähemmistöjen syrjintää valvovan korkean virkamiehen viran perustaminen eteni vuonna 2015, kun yhdenvertaisuuslaki uudistui ja valittiin yhdenvertaisuusvaltuutettu. Myös tasa-arvolaki uudistui, ja siinä huomioidaan sukupuoli-identiteetti ja sukupuolen ilmaisu syrjintäperusteena.