stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Never Say Die (täsmennyssivu)

Never Say Die voi tarkoittaa:
Never Say Die! Black Sabbathin albumi vuodelta 1978
”Never Say Die”, Black Sabbathin kappale vuodelta 1978
”Never Say Die”, The 69 Eyesin kappale vuonna 2007 ilmestyneeltä albumilta Angels
”Never Say Die”, Europen kappale vuonna 1988 ilmestyneeltä albumilta Out of This World
”Never Say Die”, country-laulaja Waylon Jenningsin kappale
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Never Say Die”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nikkud

| Heprean kirjaimet |
| --- | --- |
א Alef: ב Bet
ג Gimel: ד Dalet
ה He: ו Vav
ז Zajin: ח Ḥet
ט Tet: י Jod
כ Kaf: ל Lamed
מ Mem: נ Nun
ס Samekh: ע Ajin
פ Pe: צ Tsade
ק Qof: ר Reš
ש Šin: ת Tav
vokaalimerkit · dageš
numerojärjestelmä
Nikkud tai niqqud (hepr. ‏‏נִיקּוּד‎‎ ’pisteytys’) on heprean kirjoittamiseen tarkoitettu vokalisointijärjestelmä, jossa konsonanttikirjaimiin lisätään tarkkeita. Tavallisesti hepreaa kirjoitettaessa merkitään vain konsonantit, mutta nikkudin lisämerkeillä voidaan tarvittaessa kirjoittaa myös vokaalit. Yleensä tämä on tarpeen lähinnä oppi- ja sanakirjoissa sekä tärkeissä teksteissä, joissa sekaannuksen vaara halutaan välttää, esimerkiksi Tanakhin teksteissä.
Nikkud-merkeillä voidaan vokaalien merkitsemisen lisäksi selventää eräiden konsonanttien ääntötapaa.
Kehitys

Hepreassa lähinnä pitkiä vokaaleja voidaan merkitä käyttämällä eräitä konsonanttikirjaimia ikään kuin ylimääräisinä merkkeinä (lat. matres lectionis ’lukemisen äidit’) varsinaisten konsonanttien ohessa, mutta tämä menetelmä on ylimalkainen. Kun heprea oli menettänyt asemansa puhuttuna kielenä, tarkempaa vokalisointia tarvittiin sen varmistamiseksi, että Raamatun tekstien lukutapa pysyisi muuttumattomana.
Nikkud-järjestelmän kehittivät Tiberiaksessa vaikuttaneet masoreeteiksi kutsutut rabbiinit länsimaisen ajanlaskun ensimmäisen vuosituhannen jälkipuoliskolla. Nikkud-merkit koostuvat lähinnä pisteistä ja lyhyistä viivoista, jotka ovat konsonantteihin verrattuna pieniä, joten ne voitiin lisätä tekstiin jälkikäteenkin. Nykyään nikkud on ainoa varsinainen heprean vokalisointijärjestelmä, joka on yhä merkittävissä määrin käytössä.
Koska vokaalimerkkejä ei alkuperäisissä teksteissä käytetty, on vokalisoinnin oikeellisuudesta kehkeytynyt myöhemmin kiivaitakin oppiriitoja. Ennen masoreettien vokaalimerkkejä oikea lukutapa siirtyi sukupolvelta toiselle suullisena perimätietona. Esimerkiksi Jumalan nimen JHWH (יהוה) alkuperäisestä lukutavasta ollaan erimielisiä (vrt. Jahve ja Jehova). Kymmenen käskyn kiellon nojalla juutalaiset eivät lausu Jumalan nimeä ääneen, vaan lukevat sen kohdalla esimerkiksi sanan Adonai (Herra). Siksi konsonantteihin יהוה on merkitty sanan Adonai tai jonkin muun lukutavan vokaalit, eikä alkuperäisiä vokaaleja tiedetä.
Neotrabisus quadrioculatus

| Neotrabisus quadrioculatus> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni:  Aitotumaiset Eucarya
Kunta:  Eläinkunta Animalia
Pääjakso:  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso:  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka:  Hyönteiset Insecta
Lahko:  Kovakuoriaiset Coleoptera
Yläheimo:  Haiskiaismaiset Staphylinoidea
Heimo:  Lyhytsiipiset Staphylinidae
Suku:  Neotrabisus
Laji:  quadrioculatus
Kaksiosainen nimi
 Neotrabisus quadrioculatus  Jeannel, 1959 
Synonyymit
 Neotrabisus Neotrabisus(?) quadrioculatus Jeannel, 1959 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Neotrabisus quadrioculatus on Neotrabisus-sukuun ja lyhytsiipiset-heimoon (Staphylinidae) kuuluva hyönteinen – täsmällisemmin kovakuoriainen. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Jeannel vuonna 1959. Sillä ei ole alalajeja.
Levinneisyysalue

Kenia
Kongo
Sudan
Kirjallisuutta

Jeannel, R.: ​Pselaphidae (Coleoptera Staphylinoidea). Exploration du Parc National de la Garamba. Mission H. de Saeger, en collaboration avec P. Baert, G. Demoulin, I. Denisoff, J. Martin, M. Micha, A. Noirfalise, P. Schoemaker, G. Troupin et +.  Fascicule 11: 1-71. Institut des Parcs Nationaux du Congo Belge, Bruxelles., 1959.
Nag Hammadi

| Nag Hammadi (Naj' Hammādi) نجع حمادي |
| --- | --- |
 Nag Hammadi
 Koordinaatit: 26°03′N, 32°15′E 
Valtio:  Egypti
Kuvernoraatti:  Qina
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,17 km²
Väkiluku (2018):  56 899
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nag Hammadi (arab. نجع حمادي‎; Naj' Hammādi) on kaupunki keskisessä Egyptissä noin 80 kilometriä Luxorista luoteeseen. Kaupungissa asuu noin 56 899 asukasta (2018). Kaupungissa tuotetaan muun muassa sokeria ja alumiinia.
Historia

Muinaisina aikoina nykyisen kaupungin lähellä sijaitsi Khenoboskionin kaupunki, egyptiksi Na-sheny-en-Seth.
Nag Hammadin kaupungin perusti Mahmoud Basha Hammadi, joka oli suuren egyptiläisen sohagilaisen Hammadin perheen jäsen. Hän perusti kaupungin niille ihmisille, jotka joutuivat jättämään kotiseutunsa brittiläisten miehittäessä Sohagia. Kiitokseksi ihmiset antoivat kaupungille nimen Hammadi.
Nag Hammadin kirjasto

Nag Hammadi tunnetaan parhaiten paikkana, jonka läheltä al-Qasrin kylästä löydettiin joulukuussa 1945 13 nahkaan käärittyä papyruskoodeksia, jotka oli haudattu sinetöidyissä ruukuissa. Löydön tekivät paikalliset maanviljelijät.
Löydetyissä koodekseissa oli 52 kirjoitusta, joista suurin osa oli entuudestaan tuntemattomia. Kirjoitukset oli kirjoitettu koptin kielellä, ja ne olivat enimmäkseen gnostilaisia. Joukossa oli myös muita kirjoituksia. Ne olivat peräisin 300-luvun jälkimmäiseltä puoliskolta, mutta todennäköisin kopioita 100–200-luvuilta peräisin olevista kirjoituksista. Kirjoitusten uskotaan olleen osa alun perin läheisen Pyhän Pakhomioksen luostarin kirjastoa, jonka munkit ovat kätkeneet, kun gnostilaisuus on julistettu harhaopiksi ja gnostilaisten kirjoitusten omistaminen on tullut rangaistavaksi.
Tunnetuin Nag Hammadin kirjaston löydöistä on Tuomaan evankeliumi, josta Nag Hammadin kirjasto sisältää ainoan tunnetun kokonaisen kopion. Nag Hammadin löytö on lisännyt huomattavasti nykypäivän tietämystä gnostilaisuudesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nag Hammadi Wikimedia Commonsissa
Nek

Nek
Nek, oikealta nimeltään Filippo Neviani (s. 6. helmikuuta 1972 Sassuolo, Modena, Emilia-Romagna, Italia), on italialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän levyttää sekä italiaksi että espanjaksi.
Nek esiintyi vuonna 2005 Rooman Circus Maximuksessa järjestetyssä Live 8 -konsertissa.
Neka mi ne svane

| Neka mi ne svane> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Danijela
Säveltäjä(t):  Petar Grašo, Stjepan Kalogjera, Remi Kazinotti
Sanoittaja(t):  Petar Grašo, Stjepan Kalogjera, Remi Kazinotti
Euroviisutiedot
Vuosi:  1998
Maa:  Kroatia
Kieli:  kroatia
Sijoitus:  5.
Pisteet:  131
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Neka mi ne svane (suom. Jääköön aamunkoitto tulematta) on kroatialaislaulaja Danijelan kappale, jolla hän edusti Kroatiaa Eurovision laulukilpailussa 1998.
Kappale sai 131 pistettä ja sijoittui viidenneksi 25 kappaleen joukossa.
Laura Voutilainen on levyttänyt kappaleen suomeksi nimellä "Ennen sua".
Käännös suomeksi
Nekalan kirjasto

| Nekalan kirjasto |
| --- | --- |
 Nekalan kirjasto syksyllä 2020.
Sijainti:  Lounaantie 2, 33800 Tampere
Perustettu:  1951
Johtaja:  Taina Sahlander (2014–)   Marketta Könönen (1977–2014)  Pirkko Pennanen (1966–1977)  Soile Kaukovalta (1950–1965)
Kotisivut
Nekalan kirjasto on Tampereen Nekalassa sijaitseva kirjasto.
Kirjasto perustettiin vuonna 1951 Nekalan kansakoulun yhteyteen. Kirjastolle remontoitiin Nekalan koulun 2. kerrokseen uudet tilat
1984–1985. Sisustuksen suunnittelivat sisustusarkkitehti Reijo Ojanen ja arkkit.yo. Ritva Tiihonen-Anttila.
Nekalan koulun peruskorjattiin 2007–2008, jolloin kirjasto siirtyi rakennuksessa pihatasoon. Kirjasto avattiin uusissa tiloissa 15. huhtikuuta 2008. Peruskorjauksen suunnitteli arkkitehti Esa Niva  Arkkitehdit A3 Oy:stä ja sisustuksen suunnitteli sisustusarkkitehti Kristiina Mäkelä KM Interiors Oy:stä.
Koulurakennus suljettiin sisäilmaongelmien takia vuonna 2018. Syksystä 2020 alkaen Nekalan kirjastolla on ollut tilat konttirakennelmassa, joka sijaitsee koulutalon pihalla.
Nord-Etnedalin kirkko

| Nord-Etnedalin kirkko Nord-Etnedal kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Etnedal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1866
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  146
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nord-Etnedalin kirkko (norj. Nord-Etnedal kyrkje) on Etnedalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1866.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nord-Etnedalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Nord

Nord (pohjoinen useilla kielillä) voi merkitä seuraavia:
Gare du Nord, rautatieasema Pariisissa
LGV Nord, Pariisista Kanaalin tunneliin johtava suurnopeusrata
Lega Nord, italialainen oikeistopuolue
Nord, Burkina Fason hallintoalue
Nord, Ranskan 59. departementti
Nord, departementti Haitilla
Nord, maakunta Kamerunin pohjoisosassa
Nord, sotilas- ja tutkimusasema Grönlannissa
Nord Pool, Pohjoismaiden sähköpörssi
Radio Nord, ruotsalainen merirosvoradio
Sonderkommando Nord, saksalainen salainen vastarintajärjestö
Saksalainen yhdysesikunta Nord, Saksan toisen maailmansodan aikainen OKW:n esikunta
6. SS-vuoristodivisioona Nord, toisen maailmansodan aikainen Waffen-SS:n kuulunut Saksan armeijan yksikkö
Nord Aviation, Ranskassa 1954-1970 toiminut ilmailuyhtiö
S/S Nord I, S/S Nord II ja S/S Nord III, Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön yhdistettyjä rahti- ja matkustajahöyrylaivoja
Nord, ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1991
Henkilöitä

Annika Nord, oik. Nordqvist, suomalainen kitaristi, laulaja ja lauluntekijä
Mette Nord (s. 1959), norjalainen ammattiyhdistysjohtaja
Mikael Nord (s. 1977), ruotsalainen jääkiekkotuomari
Mikael Nord Andersson (s. 1959), ruotsalainen musiikkituottaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nord”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Norcia

| Norcia |
| --- | --- |

 vaakuna
 Norcia
 Koordinaatit: 42°47′39″N, 13°05′47″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Umbria
Maakunta:  Perugia
Pinta-ala:  
 – Maa:  275,58  km²
Korkeus:  604 (min. 425 - maks. 2 448) m
Väkiluku (2015):  4 957
 – Väestötiheys:  18  as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Norcia on kunta Keski-Italiassa Umbrian hallintoalueella olevassa Perugian maakunnassa.
Kunta sijaitsee Monti Sibillinin kansallispuistossa, joka muodostettiin Marchen ja Umbrian alueille vuonna 1993. Kunnan keskustassa olevan pyhän Benediktuksen aukion (Piazza San Benedetto) laidalla sijaitsevat tärkeimmät nähtävyydet. Näitä ovat goottilainen pyhän Benediktuksen basilika, Santa Maria Argentean katedraali, nelisivuinen linnoitus (La Castellina) sekä kaupungintalo (Palazzo Comunale). Aukion keskellä on pyhän Benediktuksen veistos.
Norcian lähellä sattui 30. lokakuuta 2016 voimakas 6,6 magnitudin maanjäristys, joka aiheutti tuhoa kaupungissa ja muun muassa pyhän Benediktuksen basilika tuhoutui osittain.
Piazza San Benedetto
La Castellina
Santa Maria Argentean katedraali
Pyhän Benediktuksen basilika
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norcia Wikimedia Commonsissa
Perugian maakunta
Assisi | Bastia Umbra | Bettona | Bevagna | Campello sul Clitunno | Cannara | Cascia | Castel Ritaldi | Castiglione del Lago | Cerreto di Spoleto | Citerna | Città della Pieve | Città di Castello | Collazzone | Corciano | Costacciaro | Deruta | Foligno | Fossato di Vico | Fratta Todina | Giano dell’Umbria | Gualdo Cattaneo | Gualdo Tadino | Gubbio | Lisciano Niccone | Magione | Marsciano | Massa Martana | Monte Castello di Vibio | Monte Santa Maria Tiberina | Montefalco | Monteleone di Spoleto | Montone | Nocera Umbra | Norcia | Paciano | Panicale | Passignano sul Trasimeno | Perugia | Piegaro | Pietralunga | Poggiodomo | Preci | San Giustino | Sant’Anatolia di Narco | Scheggia e Pascelupo | Scheggino | Sellano | Sigillo | Spello | Spoleto | Todi | Torgiano | Trevi | Tuoro sul Trasimeno | Umbertide | Valfabbrica | Vallo di Nera | Valtopina
Nokihietatokko

| Nokihietatokko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Tokot Gobiidae
Suku::  Pomatoschistus
Laji::  bathi
Kaksiosainen nimi
 Pomatoschistus bathi  Miller, 1982 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Nokihietatokko (Pomatoschistus bathi) on Pomatoschistus-sukuun ja tokkojen heimoon kuuluva ahvenkalalaji. Sen kuvasi ensimmäisenä Miller vuonna 1982.
Levinneisyysalue

Sitä tavataan Välimeren läntisellä puolella sekä sen keski- ja itäosan Adrian- ja Marmaranmeressä.
Elinympäristö

Se elää 7-14 metrin syvyydessä.
Niklampi

| Niklampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°11′45″N, 26°22′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Salajärveen 
Järvinumero:  14.946.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,9 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,796 km  
Pinta-ala:  3,378 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNiklampi 
Niklampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa  Rihun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Rihunlammen valuma-alueeseen (14.946) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,9 metriä mpy.
Nimettömät Narkomaanit

Nimettömät Narkomaanit Nicaraguassa
Nimettömät Narkomaanit (engl. Narcotics Anonymous, lyhennettynä NA) on kansainvälinen yhteisö, jonka toiminta perustuu AA-liikkeenkin (Nimettömät Alkoholistit) käyttämään vertaistukitoimintaan ja 12 askeleen ohjelmaan. Idea AA:n ohjelman soveltamisesta huumeongelmaisten kohdalla syntyi Yhdysvalloissa 1940-luvulla, ja ensimmäinen huumausaineriippuvaisten kokous pidettiin siellä vuonna 1948. Nykyisenkaltainen NA kuitenkin perustettiin vasta 1953. Noihin aikoihin AA myönsi sille luvan käyttää ja muokata 12 askeleen ohjelmaa.
Nimettömien Narkomaanien toiminta Euroopassa alkoi 1980-luvulla, ja Suomessa ensimmäinen kokous pidettiin vuonna 1988. Toukokuussa 2010 järjestettiin yli 58,000 NA-kokousta 131 maassa.
Ohjelma > Jäsenyys ja organisaatio

Nimettömien Narkomaanien kolmas perinne sanoo, että jäsenyyden ainoa edellytys on halu lopettaa käyttäminen. NA sanoo, että kokoukset on tarkoitettu järjestettäväksi säännöllisesti toinen toisemme tukemiseen puhtaana pysymisessä. Puhtaana pysyminen tarkoittaa täydellistä pidättäytymistä kaikista mielialaan ja mieleen vaikuttavista aineista. NA-jäsenyys on aina ilmainen, joskin vapaaehtoisen kannatusmaksun voi halutessaan maksaa, koska toiminta on omarahoitteista.
Perusta Nimettömien Narkomaanien ohjelmalle on kahdessatoista askeleessa ja kahdessatoista perinteessä.
Nimettömillä Narkomaaneilla "ei ole mielipidettä kokousten ulkopuolisiin asioihin", tämä koskee politiikkaa, tiedettä, lääketiedettä sekä ulkopuolisia organisaatioita ja instituutioita. Järjestö ei varsinaisesti mainosta itseään, vaan pyrkii herättämään vetovoimaa kokemuspohjaisella auttamisella. NA-ryhmät ja alueet tarjoavat tietoa NA-ohjelmasta ulkopuolisille järjestöille. NA vie sanomaa mm. paikallisiin sairaaloihin, oppilaitoksiin, päihdehoitoyksiköihin, sekä vankiloihin.
Mustolan koulu

Mustolan koulu oli Lappeenrannassa Saimaan kanavan itäpuolella valtatie 6:n eteläpuolella Mustolan sulun läheisyydessä vuosina 1896–2017 toiminut noin 100 oppilaan kuusiluokkainen koulu. Se oli Lappeenrannan vanhimpia kouluja ja ehti toimia 120 vuotta. Koulu yhdistettiin 2,5 kilometrin päähän valmistuneeseen Pontuksen kouluun vuonna 2017.
Mustolan vanhin koulurakennus
Hallinto ja talous

Muutaman ensimmäisen vuoden aikana koulun talous oli johtokunnan aktiivisuuden varassa. Kunnalta saadut vähäiset avustukset olivat kovan työn takana, ja  niitä täydentämään jouduttiin hankkimaan enemmän tai vähemmän vapaaehtoisia lahjoituksia ja työsuorituksia asukkailta. Vuoden 1898 piirijakoasetuksessa eli niin kutsutussa kouluvelvollisuuslaissa Mustolasta muodostettiin yksi Lappeen kunnan 14 koulupiiristä. Asetuksen ja siihen liittyvän ohjesäännön mukaan kunta alkoi säännöllisesti tukea koulun ylläpitoa, rakennus- ja korjaustöitä sekä opettajien palkkausta vuotuis- ja lisäavustuksin.  Vuonna 1919 Mustolan koulupiiri järjesteltiin uudelleen. Vuonna 1932 Mustolasta tuli osa tuolloin perustettua Lauritsalan kauppalaa ja Mustolan kansakoulusta 42 prosenttia siirtyi Lauritsalan omistukseen.
Maaseudun kansakoulujen tapaan. Mustolan koululla oli oma luottamusmiehistä koostuva johtokunta Vuoden 1967 kuntaliitoksessa, jossa Lappee Lappeenranta ja Lauritsala yhdistyivät, Mustolan kansakoulukin siirtyi kaupungin yhteisen kansakoulujohtokunnan alaisuuteen, joka toimi peruskoulun tuloon saakka. Johtokunnan pitkäaikaisimpina puheenjohtajina toimivat hovinhoitaja (Lauritsalan hovi) Caleb Rasander (1897–1904), johtokunnassa alusta lähtien vaikuttanut rakennusmestari D. A. Larick (1915–1920), kasööri A. Salenius (1920–1925), maanviljelijä A. Nevalainen (1926–1932), K. Kauhanen (1939–1944), Hugo Pöljö (1946–1955) ja Arvi Luukka (1979–1975)
Vuoden 1923 järjestysmuotoasetuksen mukaan kunnanvaltuusto valitsi kunkin koulun johtokuntaan lähinnä oppilaiden vanhemmista kuusi koulun parasta harrastavaa henkilöä, joiden toimiaika kesti kolme vuotta kerrallaan. Seitsemäntenä jäsenenä maaseudun kansakoulujen johtokuntaan kuului johtajaopettaja, jolla ei ollut äänivaltaa, mutta puhevaltansa johdosta suuri merkitys. Mustolassa johtajaopettaja toimi, kuten yleensä oli tapana, johtokunnan sihteerinä, ensimmäisenä heistä Anna Rasanen vuodesta 1903 alkaen.
Johtokunnan vastuulla olivat opettajien ja muun henkilöstön valinta ja palkkaus, koulun talous, rakentaminen- ja remontit sekä sille kuuluvat kurinpitoasiat. Sen tehtävänä oli myös valvoa oppivelvollisuutta ja laatia toimintakertomukset niin kunnalle kuin ylimmälle kouluhallinnolle, jonka edustajina toimivat kansakouluntarkastat.   Kouluhallituksen edellyttämiä opetuksen, opetusvälineistön, tilojen ja opetusmenetelmien tarkastuksia Mustolassa vuosien varrella tiedetään tehneen  kansakoulutarkastajien A. L. Biskop, T. G. Murto, S. K. Närvä, Mikko Suhonen, Matti Linnaluoto, Väinö Knuutinen ja Markku Hulkko.
Oppivelvollisuuslaki, joka säädettiin vuonna 1921 edellytti kaksivuotista alakansakoulua nelivuotisen yläkansakoulun lisäksi,  Mustolaan alakansakoulu perustettiin vuonna 1928 , jolloin kaikki koulupiirin lapset pääsivät kansakouluun. Vuoden 1958 kansakoululaissa ala- ja yläkansakoulu sulautettiin kuusiluokkaiseksi varsinaiseksi kansakouluksi.
Lappeenrannassa siirryttiin peruskouluun 1. elokuuta 1975. Koulujärjestelmän muutoksessa  johtokunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin kouluneuvosto.
Mustolan koulu kuului Pontuksen koulun alaisuuteen jo pari vuotta ennen sulkemistaan.
Oppilaat

Parina ensimmäisenä vuosikymmenenä ennen Lauritsalan, Lempiälän, Partalan ja Muukonniemen koulujen perustamista Mustolan kouluun tuli oppilailta pitkienkin matkojen päästä.  Koulumatkat, jotka useilla oppilailla venyivät kolmesta yli viiteen kilometriin, eivät vielä pitkään aikaan kuuluneet yhteiskunnan tuen piiriin, vaan ne taitettiin pääasiassa kävellen ja hiihtäen. Varattomille oppilaille kunta kuitenkin myönsi vaatetus- ja kenkäavustusta jo lukuvuodesta 1907–1908 lähtien. Oppilaiden ikähaitari saattoi alkuvuosina vaihdella 8-vuotiaista lähes aikuisiin.
Mustolan koulun oppilaiden määrä pysyi vakaana koko sen toiminnan ajan lukuun ottamatta sota-aikaa, jolloin Saimaan kanavan liikenne oli lähes pysähdyksissä.. Uuden Saimaan kanavauoman rakentaminen ja kanavaliikenteen lisääntyminen 1960-luvulta lähtien ja myöhemmin Mustolan sataman perustaminen lisäsivät asutusta ja toivat kouluun lisää oppilaita. Niinpä moniin oppilaspulasta kärsineisiin kouluihin kohdistunut keskustelu lakkautuksesta ei koskenut Mustolaa. Koulun täyttäessä 100 vuotta  vuonna 1996 oppilaita oli 107.
Viimeisenä lukuvuonna 2016/2017 koulussa oli  96 oppilasta, jotka tulivat  hekin verraten laajalta alueelta; Mustolan lisäksi Mälkiältä, Saikkolasta, Mentulasta, Rasalasta, Lasolasta sekä Nuijamaan suunnasta.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1896 | 1900 | 1903 | 1904 | 1918 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929 | 1930 | 1931 |
| 85* | 96* | 119** | 102** | 108** | 129 | 93 | 83 | 88 | 83 | 77 | 110 | 98 | 95 | 91 |
Kinnunen s. 128, * Bertus s. 5, ** Bertus s. 8
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1934 | 1937 | 1939 | 1942 | 1945 | 1948 | 1955 | 1967 | 1969 | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 |
| 71* | 69* | 60* | 57* | 47* | 29* | 65* | 123 | 122 | 123 | 95 | 82 | 82 | 88 |
*Riska s. 250, **Kinnunen s. 169, Kinnunen s. 202
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983/84 | 1984/85 | 1985/86 | 1986/87 | 1987/88 | 1988/89 | 1989/90 | 1990/91 | 1991/92 | 1996 | 2016/17 |
| 74 | 74 | 76 | 76 | 83 | 83 | 94 | 99 | 100 | 107* | 96* |
Kinnunen s. 202, * Kinnunen s. 232, ** Koulunkäynti 120-vuotiaassa Mustolan koulussa loppui suvivirteen ja jatkuu syksyllä Pontuksen koulussa. Etelä Saimaa 3. kesäkuuta 2017
Oppilaiden terveyttä ja hyvinvointia edisti yhteiskunnan tukimuotojen lisääntyminen ja muuttuminen lakisääteisiksi. Mustolassa vähävaraisille oppilaille tarjottiin vuodesta 1932 alkaen lämmin keittoateria. Vuonna 1943 säädetyn lain taattua maksuttoman kouluaterian kaikille oppilaille Mustolaankin perustettiin oma koulukeittola. Koululääkärin ja kouluhoitajan tekemät terveystarkastukset ja -neuvonta alkoivat Mustolan koulussa 1930-luvun alussa; hammaslääkärin tarkastukset ja hoito puolestaan vakiintuivat vuodesta 1949 alkaen.
Koulun  harrastustoiminta

Oppilaiden harrastuksien ohjaaminen kuului opettajien tehtäviin. Kansakoulu kantoi vastuuta oppilaiden harrastuksista ja niiden ohjaamisesta siinä määrin, että opettajien nuorisotyötä koskeva laki, joka annettiin vuonna 1943 ja oli voimassa vuoteen 1957, velvoitti opettajat suorittamaan nuorisotyökurssin saadakseen valtakirjan vakinaiseen virkaan.  Raittiuskerhojen lisäksi kansakouluun tuli jatkosodan jälkeen muutakin kerhotoimintaa Mustolan koululla toimi 1940-luvulla iltaisin opettaja Kaarina Aapron vetämiä nuorisokerhoja kuten lausunta- ja kirjallisuuskerho, ruotsin kielen alkeiskurssi ja voimistelu- ja urheilukerho. Koulun tiloissa pidettiin ainakin 1950-luvulta lähtien myös Lauritsalan seurakunnan tyttö- ja poikakerhoja. Partiolippukunta Lauritsalan sinisiskojen vartio kokoontui koululla useiden vuosien ajan 1960-luvulta alkaen. Vielä vuonna 2016 koululla on toiminut seurakunnan iltapäiväkerho.