stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Täydennyspalvelus
Korvaukset ja toimeentulo

Täydennyspalveluksesta maksetaan palkkaa. Kesäkuusta 2022 lähtien se on ollut 63,30 euroa päivältä. Lisäksi palvelusta suorittavat saavat 5,40 euroa päivärahaa. Naisille maksetaan lisäksi 1,50 euroa päivässä varusrahaa. Palkka ja päiväkohtaiset korvaukset maksetaan noin kuukausi palveluksen suorittamisen jälkeen.
Palveluksen ajalta ei makseta työttömyystukea. Palvelus ei kuitenkaan aiheuta omavastuuaikaa, vaikka työttömyystuki katkeaakin. Täydennyspalveluksen osallistujalla on myös mahdollisuus hakea sotilasavustusta, esimerkiksi asumiskuluihin tai elatusmaksuihin. Maatalousyrittäjille voi olla mahdollista saada palveluksen ajaksi sijaistaja.
Siviilipalvelukeskus tilaa ja maksaa palvelukseen saapumisen ja sieltä poistumisen matkakulut. Mikäli matkustusaika tai matka ovat pitkiä, tai odotusaika kestää yli 2 tuntia, on mahdollista palvelukseen saapua omalla autolla. Mahdolliset matkakulut korvataan suorittamisen jälkeen. Mikäli täydennyspalvelusta suorittava yöpyy omassa kodissaan, ei kuitenkaan päivittäisiä matkakuluja korvata.
Täydennyspalveluksen aikana on mahdollista saada isyysvapaata.
Sodan ja kriisien aikana

Mikäli Suomea uhkaa sota, voidaan täydennyspalvelusvelvolliset määrätä ylimääräiseen koulutukseen harjoittelemaan kriisiin liittyviä siviilien taitoja. Vaikka täydennyspalveluksen pituus on nykyisellään 3 päivää, on täydennyspalveluksen mahdolliseksi enimmäispituudeksi määrätty 40 päivää. Näin ollen kriisin aikana lisäkoulutukseen voidaan kutsua ilman lakimuutoksia.
Sodan ja kriisin aikana täydennyspalvelusvelvolliset voidaan määrätä siviilitehtäviin, joiden tarkoitus on auttaa yhteiskunnan normaalitilan palauttamista. Täydennyspalvelusvelvollinen ei ole enää puolustusvoimien määrättävissä tai palveluksessa edes poikkeusolojen aikana. Palveluspaikaksi ei voida määrätä puolustusministeriötä.
Kriisin aikainen palveluspaikka voi olla ministeriössä, julkisoikeudellisessa laitoksessa tai virastossa, yliopistossa tai ammattikorkeakoulussa, ammattikoulussa, kunnassa, kunnallisessa liikelaitoksessa tai pelastusopistolla. Terveydenhuollon ammattilaiset toimisivat sodan aikana automaattisesti terveydenhoidossa.
Täydennyspalveluvelvollisia ei ole sijoitettu ennaltamäärättyihin tehtäviin tai toimipisteisiin poikkeusolojen ajalle. Poikkeusolojen tehtävä määräytyisi vasta kriisin aikana yhteiskunnan tarpeiden mukaisesti ja se riippuisi henkilön ammatista ja koulutuksesta.
Siviilipalvelulain luvussa 9 säädetään, että "normaaliolojen vakavassa häiriötilanteessa tai poikkeusoloissa" presidentti voi määrätä täydennyspalvelukseen kuuluvia ylimääräiseen palvelukseen. Tällöin Siviilipalvelukeskus määrää henkilön suoraan työtehtäviin, tai Työ- ja elinkeinoministeriö kuuluttaa julkisesti velvollisia palvelukseen. 50 vuotta täyttäneet voidaan kutsua ylimääräiseen palvelukseen vain eduskunnan päätöksellä.
Siviilipalveluskeskus päättää palveluksesta vapauttamisesta ja kotiuttamisesta kriisien aikana. Henkilö voidaan myös vapauttaa ylimääräisestä palveluksesta, mikäli hänen osallistuminen vaarantaisi yleistä taloutta tai yhteiskunnan yleistä etua. Työnantajat voivat hakea vapautusta työntekijöilleen mahdolliselle kriisien ajan palvelukselle. Työnantajat ovat tehneet varauksia työtehtäviin muun muassa logistiikan, ruokahuollon, energian tai tietoverkkojen aloille.
Jos henkilö hakee täydennyspalvelukseen vasta liikekannallepanon (eli sodan) aikana, on Puolustusvoimilla oikeus määrätä henkilö aseelliseen palvelukseen, mikäli vakaumuksentutkintalautakunta ei toisin näe. Poikkeusolojen aikana C-palvelusluokasta täydennyspalvelukseen siirtyneelle voidaan tehdä uusi kuntoarvio ja sen perusteella tarvittaessa määrätä soveltuviin työtehtäviin.
Lainsäädäntö

Täydennyspalveluksesta säädetään siviilipalveluslaissa, erityisesti sen luvussa 8. Pääsääntöisesti täydennyspalvelusvelvollisia koskevat samat lait kuin siviilipalvelukseen osallistuvia.
Lain mukaan asevelvollinen vapautetaan asepalveluksen suorittamisesta, ja määrätään siviilipalvelukseen, silloin kuin vakaumukseen perustuvat syyt estävät suorittamasta asevelvollisuuslaissa (1438/2007) säädettyä asepalvelusta. Täydennyspalvelusvelvollisuus päättyy sen vuoden lopussa, kun henkilö on täyttänyt 50 vuotta.
Määräys astua palvelukseen on toimitettava 12 kuukauden kuluessa sen antamisesta. Määräys voidaan peruuttaa, jos henkilö on esimerkiksi sairastunut, vammautunut tai muuttanut ulkomaille. Palveluksesta voidaan vapauttaa mikäli se on tarpeellinen perhesyiden tai ammatin vuoksi. Mikäli palvelus haittaa merkittävästi opintojen aloitusta tai etenemistä, tai työnantajan toimintaa voidaan henkilö vapauttaa palveluksesta. Vapautus voidaan antaa myös henkilökohtaisista syistä. Kansanedustajat, europarlamentaarikot ja Suomen hallituksen ministerit on vapautettu palveluksesta.
Lain mukaan valtio vastaa kaikelta osin täydennyspalveluksessa olevan ylläpidosta. Valtio vastaa niin matkakuluista, majoituksesta kuin ruokailuistakin aiheutuneista kuluista. Siviilipalvelukeskus voi myös korvata siviilipalveluspaikalle odottamattomia kustannuksia, jotka ovat aiheutuneet palveluksen suorittamisesta, mikäli kustannuksia pidetään järjestäjälle kohtuuttomina.
Lain 48§ ja 50§ määritellään, että täydennyspalveluksesta maksettava päiväraha ja palkka ovat samansuuruisia, kuin armeijan kertausharjoituksissa. Mikäli täydennyspalveluksen suorittanut määrätään sodan aikana ylimääräiseen palvelukseen, maksetaan tästä työstä myös samansuuruista palkkaa.
Mikäli jättää saapumatta täydennyspalvelukseen tai lopettaa sen kesken, tuomitaan täydennyspalvelusvelvollisuuden rikkomisesta sakkoon.
Siviilipalvelusrekisteriin merkitään palveluvelvollista koskevat henkilökohtaiset tiedot, kuten nimi ja kotipaikkakunta, ajokorttitiedot sekä koulututus. Sinne voidaan myös merkitä tietoja henkilön vakaumuksesta tai uskonnollisesta yhdyskunnasta, mikäli sillä on merkitystä palveluksen suorittamisen kannalta. Rekisteriin kirjataan myös palvelukseen liittyvät henkilön lääketieteelliset diagnoosit ja lääkärinlausunnot, tieto mikäli henkilö on hoitolaitoksessa, sairaalahoidossa tai vankilassa, sekä tiedot siviilipalveluksesta kieltäytymisestä ja muistsa palvelurikkomuksista.
Vuonna 2021 Työtuomioistuin antoi päätöksen, jonka mukaan myös täydennyspalvelusta suorittavilla on oikeus palkkaan, mikäli asiasta on säädetty työehtosopimuksessa kertausharjoitusten osalta. Ammattiliitto Pro haastoi valtiovarainministeriön oikeuteen virkasuhteisen työntekijän eriarvoisesta kohtelusta. Työntekijälle ei oltu maksettu palkkaa täydennyspalveluksen ajalta vuonna 2017. Oikeus totesi toiminnan syrjiväksi, ja määräsi maksamaan työntekijälle täydennyspalveuksen ajalta palkan.
Yhteiskunnallinen keskustelu

Aseistakieltäytyjäliitto on suhtautunut kielteisesti täydennyspalveluksen pakolliseen kurssiin. Sen on mukaan on perusteetonta, että kaikki asepalveluksesta kieltäytyvät pakotetaan kursseille. Järjestön mukaan viiden päivän kurssi ei ole erityisen tarpeellinen yhteiskunnalle tai osallistujille. Liiton mukaan kurssi rikkoo yhdenvertaisuutta, sillä kaikkia asevelvollisiakaan ei määrätä kertausharjoituksiin.
Sadankomitean ja Rauhanliiton Pax-lehti näki vuonna 2016 ettei täydennyspalvelukselle ole sivistyksellisiä, koulutuksellisia tai muitakaan perusteluita. Sen mukaan täydennyspalvelus on olemassa puhtaasti rangaistakseen armeijan reservistä eroavia.
Puolustusministeri Jussi Niinistö kritisoi alkuvuodesta 2017 reservikieltäytymisen lisääntymistä, muttei katsonut kyseessä olevan vielä suuren mittakaavan ongelma. Reserviläisliiton puheenjohtaja Olli Nyberg puolestaan vertasi täydennyspalvelusta rintamakarkuruuteen vuonna 2017. Hänen mielestään armeijasta eroaminen on liian helppoa. Nyberg kritisoi miten helposti täydennyspalvelukseen voi siirtyä kertausharjoituskutsun saatuaan. Myöhemmin Nyberg pahoitteli kannanottoaan ja pyysi anteeksi sotaveteraaneilta.
Reserviläisliitto esitti myös samana vuonna täydennyspalveluksen pituuden kaksinkertaistamista 10 päivään. Liiton mielestä viisi päivää on liian lyhyt aika, koska osa käyttää täydennyspalvelusta kertausharjoitusten välttämiseen. Edellisenä vuonna varusmiesten kertausharjoitusten maksimikesto oli kaksinkertaistettu lakimuutoksella. Siviilipalveluskeskuksen johtajan Mikko Reijosen mukaan palvelusta ei ole pidennetty kustannussyistä. Myös pidemmälle koulutukselle ei ole nähty erityistä syytä sisällön puolesta.
Puolustusvoimien vapaaehtoisen maanpuolustuksen tarkastaja eversti Jukka Nurmi pitää armeijasta eroamista Ukrainan sodan vuoksi luonnollisena reaktiona. Nurmen mukaan Puolustusvoimat eivät ole huolissaan kasvaneesta täydennyspalvelushakemusten lukumäärästä. Hänen mukaansa jotkut täydennyspalveluksen suorittaneet ovat myös kyselleet mahdollisuudesta siirtyä takaisin armeijan reserviin.  Siviilipalveluskeskuksen johtajan Mikko Reijosen mukaan täydennyspalveluksen kasvaneet määrät eivät vaaranna puolustusta. Hän näkee koulutuksen laadukkaana ja antavan taitoja sekä arjen, että poikkeusolojen kriisitilanteissa.
Aiheesta muualla

Siviilipalveluskeskus
Aseistakieltäytyjäliitto: Reservinkieltäytyminen
1.1.2008 voimaan tullut Siviilipalveluslaki (Arkistoitu – Internet Archive)
Lomake.fi: Täydennyspalvelushakemus[vanhentunut linkki]
Reservistä siviilipalvelusmieheksi 21.7.2019 Helsingin Sanomat.
Merenkulun turvallisuuskoulutuskeskus  Meriturva on yksi täydennyspalveluksen järjestäjistä.
Kriisin aikana täydennyspalveluksen suorittaneet toimivat siviilitehtävissä.
Korpirahkasammal

| Korpirahkasammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen 
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Rahkasammalet Sphagnopsida
Lahko::  Sphagnales
Heimo::  Sphagnaceae
Suku::  Rahkasammalet Sphagnum
Laji::  girgensohnii
Kaksiosainen nimi
 Sphagnum girgensohnii  Russow 
Katso myös
   Korpirahkasammal Wikispeciesissä   Korpirahkasammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korpirahkasammal (Sphagnum girgensohnii) on soistuvan kuusimetsän eli kehittyvän korven perusrahkasammal.
Ulkonäkö ja koko

Korpirahkasammal on kookas (10-20 cm) rahkasammal. Se on väriltään vihreä ja sen latvus on päältä katsoen tähtimäinen. Sillä on kaksi ulospäistä ja yksi tai kaksi alaspäistä haaraa, jotka eivät kuitenkaan ole tiiviisti vartta vasten.
Levinneisyys

Korpirahkasammal kasvaa Suomessa yleisenä koko maassa.
Elinympäristö

Korpirahkasammal viihtyy keskiravinteisilla paikoilla mätäs- ja välipinnoilla.
Valensolen ufotapaus

Maurice Massen kuvauksen perusteella tehty hahmotelma humanoidista.
Valensolen ufotapaus tapahtui  1. heinäkuuta 1965 ennen klo 06.00 Valensolessa Kaakkois-Ranskassa.
Maanviljelijä Maurice Masse näki laventelipellollaan 80 metrin päässä oudon laitteen, jonka lähellä oli kaksi pojan kokoista hahmoa. Kun Masse lähestyi humanoideja, ne huomasivat hänet ja jähmettivät hänet lyijykynän tapaisella laitteella. Olennoilla oli suuret päät ja suuret silmät, ja ne olivat hiuksettomia. Masse kuuli epäselvää ääntelyä keskiruumiin kohdalta. Olennot menivät vikkelästi laitteeseensa liukuoven kautta. Lentolaitteen jalat alkoivat pyöriä, ja sen keskitappi irtosi maasta. Tässä vaiheessa laite toimi äänettömästi. Ufon noustessa lopulta pois kuului viheltävä ääni. Masse pysyi vielä jonkin aikaa lamaantuneena.
Massea ahdistelivat tapauksen jälkeen lehtimiehet, santarmit ynnä muut, ja hän katui, että oli kertonut koko tapauksesta. Laskeutumispaikalta löytyi 1,2 metrin läpimittainen, ympyränmuotoinen laventeliton alue, jossa oli 18 cm:n läpimittainen ja 40 cm syvä kolo, ja sen ympärillä ristimäinen painauma.
Laventeli ei kasvanut pellossa moneen vuoteen. Masse oli havainnon tekoaikaan paikallisen notaarin mukaan tasapainoinen, perheellinen 41-vuotias maanviljelijä, joka omisti menestyvän laventelitislaamon Valensolessa.
Kun ranskalainen ufotutkija Aimé Michel näytti Socorron ufotapauksen pohjalta rakennettua mallia Masselle, tämä luuli, että joku oli valokuvannut hänen näkemänsä kohteen.
Aiheesta muualla

The mystery remains whole on the Valensole "flying saucer" (Arkistoitu – Internet Archive)
Karunki (Ruotsi)

| Karunki |
| --- | --- |
 Karl Gustavin kirkko.
 Karunki
 Koordinaatit: 66°03′N, 23°57′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Kunta:  Haaparannan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,23 km²
Väkiluku:  232
 – Väestötiheys:  188,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karunki (ruots. Karungi, myös Karl Gustav) on entinen kunta ja Haaparannan kunnan taajama Tornionjoen länsirannalla suunnilleen Suomen Karunkia vastapäätä. Vuoden 2010 lopussa siellä oli 232 asukasta.
Karunki oli Alatornion alainen kappeliseurakunta vuodesta 1745 vuoteen 1789. Sen jälkeen itsenäisenä kuntana paikan nimi oli Karl Gustav. Tämä nimi annettiin Kustaa III:n toisen pojan mukaan. Vuonna 1967 Karl Gustav liitettiin Alatornion ohella osaksi Haaparannan kaupunkia, joka muutettiin nykyiseksi Haaparannan kunnaksi 1971.
Boden–Haaparanta-rata kulki joulukuuhun 2012 saakka Karungin kautta ja taajamassa sijaitsi Karungin rautatieasema.
Väestönkehitys

| Karungin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 478 | 478 |
| 1965 | 1965 |    | 390 | 390 |
| 1970 | 1970 |    | 321 | 321 |
| 1975 | 1975 |    | 303 | 303 |
| 1980 | 1980 |    | 271 | 271 |
| 1990 | 1990 |    | 273 | 273 |
| 1995 | 1995 |    | 276 | 276 |
| 2000 | 2000 |    | 265 | 265 |
| 2005 | 2005 |    | 232 | 232 |
| 2010 | 2010 |    | 232 | 232 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Normaalifloora

Normaaliflooraksi kutsutaan ihmisissä ja muissa eläimissä asustavia yleisiä mikrobeja. Normaaliflooran mikrobit elävät esimerkiksi paksusuolessa, iholla ja suun, nenän sekä emättimen limakalvoilla. Normaaliflooraan luokitellut mikrobit eroavat taudinaiheuttajiksi eli patogeeneiksi luokitelluista mikrobeista ennen kaikkea siinä, että patogeeneillä on kyky tunkeutua myös ehjiin elimiin.
Yleistä

Normaaliflooran mikrobit eivät tunkeudu sellaisiin elimiin, jotka ovat esimerkiksi ehjän limakalvon, ihon tai hammaskiilteen suojaamia, mutta ovat silti potentiaalisia taudinaiheuttajia. Normaaliflooran mikrobit ovat vaarattomia ihmislle tai muulle isäntäeläimelle niin kauan kuin ne pysyvät solunulkoisessa tilassa. Jos elinten rajapinnoille on päässyt syntymään immuunipuolustuksen aiheuttamia kudosvaurioita, normaaliflooraan kuuluvat mikrobit saattavat kuitenkin kulkeutua elinten ja solujen sisään vauroittaen niitä ja johtaen terveysongelmiin. Esimerkiksi suuri osa hammasmädän sairastuttamassa hampaassa kasvavista bakteereista on suun limakalvolla eläviä maitohappobakteereita ja Escherichia coli -niminen normaaliflooran bakteeri saattaa aiheuttaa virtsatieinfektion.
Eräiden normaaliflooran suolistobakteerien on myös osoitettu lisäävän lihomistaipumusta tai riskiä sairastua epilepsiaan.
Immuunijärjestelmän tehtävänä on estää normaaliflooraa kasvamasta liian suureksi, minkä ajatellaan ylläpitävän immuunijärjestelmän toimintakuntoa. Elimistön solujen ulkopuolella pysyttelevä normaalifloora kilpailee lisäksi patogeenien kanssa elintilasta ja saattaa tuottaa myös patogeenien lisääntymistä häiritseviä aineita.
Normaaliflooraan kuuluvat suolistobakteerit tuottavat eräitä vitamiineja, kuten biotiinia ja K-vitamiinia.
Valmisruokien emulgointiaineena käytetty karboksimetyyliselluloosa ja polysorbaatti saattavat muuntaa normaalisti vaarattomia suolistobakteereita siten, että suoli tulehtuu.
Aiheesta muualla

Tieteen termipankki: Normaalifloora
Riskumäki, Matilda & Fyhrquist, Nanna: Ihon normaali mikrobikasvusto ja mikrobiomi Lääkärikirja Duodecim.  15.8.2022.
Turo

| Turo |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  8. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  5. heinäkuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Tore, Ture tai suomen sana turo
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turo on suomalainen miehen etunimi. Nimi on yleensä käsitetty muunnokseksi nimestä Tore tai Ture, jotka johtuvat skandinaavisen ukkosen­jumalan nimestä Thor. Toisaalta nimi saattaa johtua myös suomen kielen sanasta turo, joka merkitsee kutu- ja onginta­paikalle upotettua havu­puuta tai sellaisista muodostettua asetelmaa, jonka on ajateltu parantavan kala­saaliita. Nimi on annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 770 miehelle.
Tunnettuja Turoja

Turo Ahva, kirjailija
Turo Asplund, jääkiekkoilija
Turo Flink, jalkapalloilija
Turo Inkiläinen, kestävyysjuoksija
Turo Järvinen, jääkiekkoilija
Turo Kartto, näyttelijä, elokuvakäsikirjoittaja ja -ohjaaja
Turo Kautonen, näyttelijä, elokuvakäsikirjoittaja ja elokuvaohjaaja
Turo Kuningas, kirjailija
Turo-Kimmo Lehtonen, sosiologi
Turo Meriläinen, pikajuoksija
Turo Pajala, näyttelijä
Turo Sipilä, maastohiihtäjä
Turo Unho, näyttelijä
Kuvitteellisia Turoja

Turo, Ville Virtasen esittämä sketsihahmo Hymyhuulet-televisiosarjassa
Maailmanlopun Turo (Far Out Man), iäkäs hippi samannimisessä William Lustigin ja Tommy Chongin elokuvassa
Turo, Alpon nalle lasten tv-sarjassa Alpo ja Turo
Muita Turoja

Turo's Hevi Gee, lahtelainen huumoriorkesteri
Turo Tailor, Kuopiossa 1938 perustettu vaatebrändi, alun perin Turo Oy.
Lauluja Turosta

Kielipää on Juice Leskisen esittämä kappale levyltä Haitaribussi vuodelta 1993. Laulu alkaa sanoin "Meidän kesäkaveri on nimeltänsä Turo, se hymyilee kuin jogurtissa uinut riisimuro".
Velesin kirja

Katkelma Velesin kirjasta.
Velesin kirja (ven. Велесова книга, Velesova kniga, myös Влес книга Vles kniga, Влескнига Vleskniga, Книга Велеса Kniga Velesa, Дощечки Изенбека Doštšetški Izenbeka, Дощьки Изенбека Doštški Izenbeka) on väitetysti historiallinen dokumentti, jota useimmat tutkijat pitävät väärennöksenä. Siitä huolimatta monet slaavilaiset uuspakanat pitävät sitä pyhänä kirjanaan muinaisuskoa ja historiaa koskien.
Kirjan vaiheet

Vuonna 1919 Venäjän sisällissodassa valkoisten puolella taistellut luutnantti Fjodor Arturovitš Izenbek löysi kartanosta läheltä Harkovaa nipun puisia lautoja, joilla oli outoa kirjoitusta. Tappion jälkeen Izenbek lähti maasta Belgradiin, jossa hän vuonna 1923 yritti turhaan myydä löytöään museoon. Vuonna 1925 hän asettui Brysseliin, jossa hän antoi laudat Juri Miroljuboville. Miroljubov oli ensimmäinen, joka alkoi tutkia kirjaa vakavasti. Izenbek käsitteli kirjaa hyvin varovasti, ei sallinut viedä sitä kotoaan ja kieltäytyi, kun Brysselin yliopiston professori ehdotti, että se luovutettaisiin tutkimusta varten. Myöhemmin kieltäytyminen lisäsi väärennösepäilyksiä.
Velesin kirja on kirjoitettu laudoille, joiden koko oli 38 cm × 22 cm × 0,5 cm. Teksti on kaiverrettu puuhun ja sen jälkeen vahvistettu jollakin väriaineella. Kirjainten koko ja muoto vaihtelevat, mikä antaa vaikutelman siitä, että tekstin olisi kirjoittanut useampi henkilö. Jotkut laudoista olivat osittain tai kokonaan mädäntyneet. Puun oli jo aiemmin arveltu toimineen varhaisten eurooppalaisten kirjoitusalustana muun muassa pyökkiä ja kirjaa (esimerkiksi englanniksi beech ja book, saksaksi Buche ja Buch) tarkoittavien sanojen sukulaisuuden vuoksi, mutta Velesin kirja oli ensimmäinen koskaan löydetty tällainen puulle kirjoitettu teksti. Sittemmin on löydetty enemmän samanlaisia tekstejä. Velesin kirja sisältää uskonnollisia tekstejä ja historiankuvauksia. Vanhimmat kirjassa kuvatut tapahtumat on ajoitettu noin 600-luvulle eaa. ja viimeisimmät 800-luvulle jaa.
Viidentoista vuoden ajan Miroljubov entisti, valokuvasi, jäljensi ja käänsi tekstiä. Hän onnistui jäljentämään useimmat laudoista. Elokuussa 1941 saksalaiset valtasivat Brysselin, Izenbek kuoli ja laudat katosivat.
Miroljubov muutti Yhdysvaltoihin ja luovutti materiaalinsa San Franciscon venäläiselle museolle. Ne löysi vuonna 1953 professori A. A. Kurenkov, joka julkaisi ne Žar-Ptitsa -lehdessä maaliskuusta 1957 toukokuuhun 1959. Myöhemmin tekstiä tutki S. Paramonov.
Aitous

Kirjan aitoudesta on esitetty eriäviä näkemyksiä, ja monet tutkijat pitävät sitä väärennöksenä. Kirjan historia voidaan luotettavasti jäljittää 1950-luvun puolivälille, jolloin jäljennös kirjasta ja valokuva yhdestä laudasta ilmestyivät San Franciscon venäläislehdessä. Joidenkin tutkijoiden mielestä koko kirja on tämän sanomalehden toimittajien ja Miroljubovin yhteistyötä (Miroljubov väitti myöhemmin löytäneensä kirjan). Toiset uskovat, että venäläinen Aleksandr Sulakadzev väärensi joko koko kirjan tai tuon ainoan laudan jo 1800-luvun alussa. On myös mahdollista, että Miroljubov löysi yhden tai muutamia aitoja lehtiä Velesin kirjasta ja väärensi loput tukeakseen omaa teoriaansa varhaisslaaveista.
Velesin kirja on kirjoitettu kielellä, joka muistuttaa paljon varhaisia itäslaavilaisia kieliä. Jos teksti muutetaan nykykirjaimistoon, nykyslaavit pystyvät lukemaan sitä. Jotkut asiantuntijat ovat kuitenkin kiinnittäneet huomiota kielen joihinkin piirteisiin - oikeinkirjoitukseen, sanojen käyttöön ja niin edelleen - jotka näyttäisivät viittaavan siihen, että tekstin on "ikäännyttänyt" joku, joka ei täydellisesti hallinnut muinaisslaavia. Toisaalta nämä ongelmat ovat pieniä ja voisivat johtua paikallisista murrevaihteluista. Kirjassa käytetty aakkosto on myös kiistanalainen seikka, sillä se muistuttaa kyrillistä kirjaimistoa. Slaaveilla ei voida todistaa olleen omaa kirjoitusjärjestelmää ennen kyrillisen aakkoston tuloa 900-luvulla.
Aiheesta muualla

A. Asov: Velesin kirja (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Влесова книга (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Forum Vlesknigi (Russ.), N. V. Slatin
V. Shnirelman: Russian Neo-pagan Myths and Antisemitism  (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Star (elokuvateatteri)

Star-elokuvateatteri
Star on elokuvateatteri Oulussa Tuiran kaupunginosassa Kalliotiellä. Star on perheyritys ja ainoa oululainen kaupallinen elokuvateatteri, joka ei ole Finnkinon omistuksessa. Ohjelmisto koostuu pääasiassa valtavirtaelokuvista. Starissa pyörii kerrallaan aina 12–25 elokuvaa. Alusta lähtien Starissa on ollut kaksi salia, myöhemmin sitä laajennettiin ja sinne lisättiin pieni kahvila ja kolmas sali. Neljäs sali valmistui elokuussa 2013. Lokakuussa 2016 valmistui remontti, jonka aikana vanhat salit Star 1 & Star 2 purettiin kokonaan ja niiden tilalle tuli kolme uutta salia. Starin viidessä salissa on yhteensä 353 asiakaspaikkaa.
Joulukuussa 2008 Stariin asennettiin Oulun ensimmäinen digitaalinen elokuvaprojektori. Laitteistolla pystytään esittämään myös kolmiulotteisia elokuvakopioita.
Lokakuussa 2016 remontin yhteydessä Star 1 -salista tuli Suomen toinen ja Oulun ensimmäinen Dolby Atmos -sali.
Elokuvateatteri on perustettu vuonna 1938 nimellä Bio Kuohu. Nimi muutettiin myöhemmin Maximiksi ja sitten Stariksi.
Helmikuussa 2024 uutisoitiin, että Star on hakenut asemakaavan muutosta elokuvateatterirakennuksen ja sen vieressä olevan pysäköintialueen laajennukselle.
Aiheesta muualla

Starin kotisivut
Haaraniemi, Tero: Tähti elokuvan esitystoiminnan kuohuissa. Kaltio, 2017, nro 4, s. 16–20.  Oulu. ISSN 0355-4511
| n k Perustiedot Wikidatassa: Star (Q11894371)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: elokuvateatteri
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Oulu
sijainti: Tuira
katuosoite: Kalliotie 6, 90500 Oulu
koordinaatit: 65°01′29″N 25°28′58″E﻿ / ﻿65.0246°N 25.4828°E﻿ / 65.0246; 25.4828
Venezuelan bolívar

Bolívar fuerte on Venezuelan rahayksikkö. Sen tunnus on VEF ja lyhenne Bs. F. Venezuelassa tehtiin 1.1.2008 rahanuudistus, jossa rahasta leikattiin kolme nollaa pois. Tuolloin valutaan nimeen lisättiin fuerte (vahva) ja se sai uuden koodin entisen VEB:n tilalle.
Käytössä olevat setelit ovat 2, 5, 10, 20, 50 ja 100 Bs. F ja kolikot 1, 5, 10, 12½, 25 ja 50 céntimosia ja 1 bolívarin.