stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heikki Heino

| Heikki Heino |
| --- | --- |
 Heikki Heino Tuntemattoman sotilaan vänrikki Kariluotona Pyynikin kesäteatterissa vuonna 1962.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Heikki Matias Heino
Syntynyt: 29. lokakuuta 1926 Tampere
Kuollut: 23. syyskuuta 2003 (76 vuotta) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Marja Tyrkkö
Näyttelijä
Aktiivisena:  1947–1991
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Heikki Matias Heino (29. lokakuuta 1926 Tampere – 23. syyskuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Heino teki pitkän uran teatterissa. Monista ikäisistään näyttelijöistä poiketen Heino ei ollut käynyt teatterikouluja, vaan hän opiskeli useilla näyttelijäkursseilla ennen kiinnitystään Tampereen Työväen Teatteriin vuonna 1947.
Heino esiintyi pitkään Radioteatterissa ja radioviihteessä. Muuttaessaan Helsinkiin vuonna 1952 Heino alkoi saada elokuvarooleja, ensimmäinen niistä oli Valentin Vaalan ohjaamassa Kulkurin tytössä. Heino esiintyi noin 20 elokuvassa, joista tunnetuimpia olivat Lumikki ja 7 jätkää, Hei, rillumarei!, Vääpelin kauhu sekä Pekka ja Pätkä miljonääreinä. Heino tuli tunnetuksi myös operettilaulajana. Hän vieraili Kansallisoopperassa parinaan muun muassa Tamara Lund. Heinon lupaavasti alkanut elokuvaura katkesi vuosien 1963–1965 näyttelijälakkoon.
Heino kuoli 76-vuotiaana. Hänen vaimonsa oli laulaja Marja Tyrkkö.
Teatteriura

Tampereen Työväen Teatteri (1947–1952)
Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteri (1952–1961)
Radioteatteri (1961–1991)
Elokuvaura

Kulkurin tyttö (1952)
Hän tuli ikkunasta (1952)
Miljonäärimonni (1953)
Lumikki ja 7 jätkää (1953)
Taikayö (1954)
Kasarmin tytär (1954)
Hei, rillumarei! (1954)
Tuntematon sotilas (1955)
Onni etsii asuntoa (1955)
Kaunis Kaarina (1955)
Vääpelin kauhu (1957)
Nummisuutarit (1957)
1918 – mies ja hänen omatuntonsa (1957)
Risti ja liekki (1957)
Pekka ja Pätkä miljonääreinä (1958)
Hääyö (1959)
Kovaa peliä Pohjolassa (1959)
Oho, sanoi Eemeli (1960)
Täällä Pohjantähden alla (1968)
Mummoni ja Mannerheim (1971–1973) (televisiosarja)
Pohjantähti (1973)
Hepolampi (Savitaipale)

| Hepolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Savitaipale
Koordinaatit:  61°06′45″N, 27°19′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskujoki:  suo-oja Kuuppaanjokeen 
Järvinumero:  14.194.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,4 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,614 km  
Pinta-ala:  1,832 ha  
Tilavuus:  32 000 m³  
Keskisyvyys:  1,75 m  
Suurin syvyys:  4,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHepolampi 
Hepolampi  on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella Hämäläisen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 32 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 4,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,4 metriä mpy.
Henry Aruna

| Henry Aruna> Makenin hiippakunnan piispa |
| --- | --- |
 2012-2015 
Edeltäjä:  George Biguzzi
Seuraaja:  sedes vacante
Keneman hiippakunnan piispa
 2019- 
Edeltäjä:  Patrick Daniel Koroma
Seuraaja:  -
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. elokuuta 1964 Yemandu, Keneman piirikunta, Sierra Leone
Henry Aruna (s. 2. elokuuta 1964 Yemandu, Keneman piirikunta, Sierra Leone) on sierraleonelainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Keneman hiippakuntaan 16. huhtikuuta 1993 ja nimitettiin Makenin hiippakunnan johtoon 7. tammikuuta 2012. Hän toimi tässä virassa vuoteen 2015 asti, jolloin hänestä tuli Keneman hiippakunnan apulaispiispa. Vuonna 2019 hänet valittiin Keneman hiippakunnan piispaksi.
Elämä

Henry Aruna syntyi 2. elokuuta 1964 Yemandussa Sierra Leonessa. Hänen vanhempansa olivat katolinen pariskunta Matthew J. Aruna ja Margaret M. Aruna. Henry Aruna kastettiin vuonna 1968 Pyhän Hengen seurakunnassa Kenemassa silloisessa College Chapelissa. Aruna kävi ensin koulua St. Paul’s Primary School Kenemassa. Sen jälkeen hän kävi katolista koulua Kanikessa, katolista koulua Fadugu]ssa ja katolista koulua Kabalassa 1970-luvun aikana. Suorittaessaan toisen asteen opintojaan Keneman Holy Trinity Secondary Schoolissa hän alkoi tuntea kutsumusta katolisen kirkon pappisvirkaan. Tämän vuoksi hän alkoi opinnot St. Kizito’s Junior Seminaryssa Kenemassa. Jatkettuaan St. Kizito’s Pre- Major Seminaryssa hän siirtyi Liberian Gbarngaan St. Paul’s Major Seminaryyn vuonna 1985. Hän päätti seminaari-opintonsa Makenissa ja piispa George Biguzzi vihki hänet diakoniksi Makenissa vuonna 1992. 16. huhtikuuta 1993 piispa John O’Riordan vihki hänet Kenemassa papiksi.
Pappisvihkimyksensä jälkeen Aruna työskenteli Keneman hiippakunnassa vuosina 1993-1994, Freetownin ja Bon arkkihiippakunnassa vuosina 1994-1995, Kankanin hiippakunnassa Guineassa vuosina 1995-1996 sekä Makenin hiippakunnassa vuosina 1996-1999. Hän työskenteli myös pappiskoulutuksen parissa St Paul’s Major Seminaryssa Makenissa sekä Freetownissa, missä hän palveli 13 vuotta. Seminaarissa hän piti kursseja historiasta ja systemaattisesta filosofiasta. Hän toimi seminaarissa myös hallinnollisissa tehtävissä pastoraalityön johtajana, opiskelijadekaanina ja seminaarin taloudenhoitajana.
7. tammikuuta 2012 Aruna valittiin Makenin hiippakunnan piispaksi. Hän oli kolmas kyseisessä virassa ja ensimmäinen syntyperäinen sierraleonelainen. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. tammikuuta 2013. Pääkonsekraattorina toimi Protase Rugambwa, jota avustivat George Antonysamy ja Patrick Daniel Koroma. Hän toimi virassa 18. heinäkuuta 2015 asti, jolloin hänestä tuli Keneman hiippakunnan apulaispiispa ja Nasbincan titulaaripiispa. 26. tammikuuta 2019 hänet valittiin Keneman piispaksi.
Henry Baker Tristram

Henry Baker Tristram
Henry Baker Tristram (11. toukokuuta 1822 Eglingham – 8. maaliskuuta 1906 Durham) oli englantilainen pappi, Raamatun tutkija, matkailija ja ornitologi.
Tristram syntyi Eglinghamin pappilassa Northumberlandissa. Hänen isänsä oli pappilan kirkkoherra, myös nimeltään Henry Baker Tristram. Hän opiskeli Lincoln Collegessa Oxfordissa 1839–1846, jolloin hänet vihittiin papiksi. Hän sairastui tuberkuloosiin ja joutui muuttamaan ulkomaille terveydellisistä syistä. 1847–1849 hän oli Bermudan kuvernöörin sihteerinä. Täällä hän kiinnostui linnuista ja simpukoista. 1850 hän meni naimisiin Eleanor Mary Bowlbyn kanssa. Heille syntyi 7 tytärtä ja 1 poika.
Sittemmin hän tutki Saharaa ja vuonna 1858 Palestiinaa, jonne hän palasi 1863 ja 1872, jakaen aikansa uskonnollisten kirjoitusten etsimisen ja luonnonhistoriallisten havaintojen tekemisen välillä. 1881 hän matkusti jälleen Palestiinaan, ja sieltä Libanoniin, Mesopotamiaan ja Armeniaan. 1891 hän matkusti Japaniin Osakaan, missä hänen tyttärensä Katherine Tristram toimi lähetyssaarnaajana. Hän kävi myös Kiinassa ja Amerikan luoteisosassa.
Tristram oli perustamassa arvostettua British Ornithologists' Union (BOU) nimistä yhdistystä, ja hän kuului sen alkuperäisiin jäseniin. 1868 hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi. Matkoillaan hän keräsi laajan linnunnahkakokoelman, joka käsitti noin 20 000 nahkaa, ja jonka hän myi Liverpoolin museolle. Munakokoelma päätyi Natural History Museumiin.
Tristramin mukaan on nimetty useita lintuja, muun muassa rotkorakkeli ja atlaskerttu.
Teoksia

The Great Sahara (1860)
The Land of Israel, a Journal of Travels with Reference to Its Physical History (1865)
The Natural History of the Bible (1867)
The Daughters of Syria (1872)
Land of Moab (1874)
Pathways of Palestine (1882)
The Fauna and Flora of Palestine (1884)
Eastern Customs in Bible Lands (1894)
Rambles in Japan (1895).
Hetteinen

| Hetteinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°40′33″N, 26°43′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Kaipaispuroon 
Järvinumero:  14.717.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,7 m  
Pituus:  670 m  
Leveys:  610 m  
Rantaviiva:  3,092 km  
Pinta-ala:  23,588 ha  
Suurin syvyys:  1,2 m  
Saaria:  3 
 fiHetteinen 
Hetteinen  on Pohjois-Savossa Rautalammilla Liimattalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 670 metriä pitkä, 610 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 24 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Hetteinen on nimensä mukaisesti soinen järvi eikä sen rannoilla ole muita rakennuksia kuin yksi loma-asunto. Järven länsi- ja lounaispuolella sijaitsee Liimattalanharju, joka erottaa Hetteisen Valkeisesta ja Korpijärvestä. Seututie 543 kulkee harjua pitkin.
Luontoarvoja

Hetteinen ja Liimattalanharju muodostavat 42 hehtaarin laajuisen Natura 2000 -suojelualueen. Hetteisen rantasuot ovat paikoin rämettä ja paikoin luhtaa. Alueen rämeiden valtakasvi on tupasvilla, luhtien taas jouhisara ja kurjenjalka. Luhdissa esiintyy myös hoikkavillaa ja nevaimarretta, jotka ovat uhanalaisia alueella.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Korpipuron valuma-alueeseen (14.717) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,7 metriä mpy. Järven laskuoja alkaa sen koillisosasta ja yhtyy ojitetulta Kaipaissuolta alkavaan Kaipaispuroon, joka laskee laajemman Hankaveden Rautalampeen. Pudotusta järvien välillä on noin 1,5 metriä.
Henrik Frosterus

| Henrik Frosterus> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1727 Ruotsi
Kuollut: 1773
Koulutus ja ura
Instituutti:  Uppsalan yliopisto
Tutkimusalue:  oikeustiede
Tunnetut työt:  1765–1770 Inledning till Svenska krigslagfarenheten
Henrik Frosterus (1727 Ruotsi – 1773) oli suomalaistaustainen ruotsalainen professori ja juristi. Hän julkaisi vuosina 1765–1770 arvokkaan teoksensa Inledning till Svenska krigslagfarenheten. Hänestä tuli 1771 ensin logiikan ja metafysiikan, sitten talous- ja kauppaoikeuden professori Uppsalan yliopistoon.
Frosteruksen esi-isä oli Ericus Frosterus, jonka jälkeläinen, isonvihan aikana Ruotsiin muuttanut Andreas Frosterus oli Henrikin isä.
Aiheesta muualla

Frosterus, Henrik, Svenskt biografiskt handlexikon
Frosterus, Henrik, Nordisk familjebok
Costa Rica kesäolympialaisissa 2020

Costa Rica osallistui Tokion kesäolympialaisiin 2020. Costaricalaisurheilijat kilpailivat seitsemässä kilpailumuodossa. Costa Rica ei saavuttanut yhtään mitalia.
Joukkue > Judo

Judossa Costa Ricaa edusti Ian Sancho Chinchila, joka kilpaili miesten 66 kg painoluokassa.
| Urheilija | Painoluokka | 1>  kierros.Vastustaja Tulos | 2>  kierros.Vastustaja Tulos | Puolivälierät> Vastustaja Tulos | Välierät> Vastustaja Tulos | 1>  keräilyottelu.Vastustaja Tulos | 2>  keräilyottelu.Vastustaja Tulos | Loppuottelu> Vastustaja Tulos | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ian Sancho Chinchila | Miesten 66 kg |  Indrit Cullhaj (ALB)   11–00 |  An Baul (KOR)   00–10 | — | — | — | — | — | 9. |
Joukkue > Lainelautailu

Lainelautailussa Costa Ricalla oli edustus sekä miesten että naisten kilpailussa. Parhaiten sijoittui Brisa Hennessy, joka oli viides naisten kilpailussa.
| Urheilija | Kilpailu | 1>  kierros.Pisteet | 1>  kierros.Sijoitus | 2>  kierros.Pisteet | 2>  kierros.Sijoitus | 3>  kierros.Tulos | Puolivälierät> Tulos | Välierät> Tulos | Loppuottelu> Tulos | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Carlos Muñoz Herrera | Miehet | Ei kilpaillut | Ei kilpaillut | Ei kilpaillut | Ei kilpaillut | Ei kilpaillut | Ei kilpaillut | Ei kilpaillut | Ei kilpaillut | — |
| Brisa Hennessy | Naiset | 12,2 | 2. |  |  |  Williams (NZL)   W  12,00–7,73 |  Marks (USA)   L 6,83–12,5 | — | — | 5. |
| Leilani McGonagle | Naiset | 4,97 | 3. | 4,83 | 4. | — | — | — | — | 17. |
Joukkue > Pyöräily > Maantiepyöräily

Maantiepyöräilyssä Costa Ricalla oli yksi pyöräilijä sekä miesten että naisten kilpailussa.
| Urheilija | Laji | Aika | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Andrey Amador | Miesten maantieajo | 6.24.46 | 68. |
| María José Vargas | Naisten maantieajo | — | — |
Joukkue > Pyöräily > BMX

BMX-pyöräilyssä Kenneth Tencio kilpaili miesten freestyle-kilpailussa.
| Urheilija | Laji | Sijoitusajo> Pisteet | Sijoitusajo> Sijoitus | Puolivälierät> Pisteet | Puolivälierät> Sijoitus | Välierät> Pisteet | Välierät> Sijoitus | Loppukilpailu> Pisteet | Loppukilpailu> Sijoitus | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kenneth Tencio | Miesten BMX freestyle | 79,8 | 6. |  |  |  |  | 90,5 | 4. | 4. |
Joukkue > Taekwondo

Taekwondossa Costa Ricalla oli edustaja naisten 57 kg sarjassa.
| Urheilija | Painoluokka | 1>  kierros.Vastustaja Tulos | Puolivälierät> Vastustaja Tulos | Välierät> Vastustaja Tulos | Keräilyottelu> Vastustaja Tulos | Pronssiottelu> Vastustaja Tulos | Loppuottelu> Vastustaja Tulos | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neshy Lee Lindo | Naisten 57 kg |  Hatice Kübra İlgün (TUR)   L 5–16 | — | — | — | — | — | 11. |
Joukkue > Uinti

Uintiin osallistui kaksi costaricalaisuimaria.
| Urheilija | Matka | Alkuerät> Aika | Alkuerät> Sija | Välierät> Aika | Välierät> Sija | Loppukilpailu> Aika | Loppukilpailu> Sija | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arnoldo Herrera | Miesten 200 m rintauinti | 2.20,09 | 38. | — | — | — | — | 38. |
| María Beatriz Padrón | Naisten 200 m vapaauinti | 2.04,56 | 25. | — | — | — | — | 25. |
Joukkue > Voimistelu > Telinevoimistelu

Costa Ricalla oli yksi voimistelija Luciana Alvarado, joka kilpaili useassa kilpailussa. Hän oli parhaimmillaan 37. puomilla.
Joukkue > Yleisurheilu

Yleisurheilussa Costa Ricalla oli kolme edustajaa. Yksikään ei sijoittunut kymmenen parhaan joukkoon.
Herva

Herva voi tarkoittaa seuraavia:
Sukunimi

Heikki Herva (1963–2023), kolmiloikkaaja
Heikki Herva (s. 1955), näyttelijä
Laura Herva (s. 1984), runoilija, kirjastonhoitaja ja sanataideohjaaja
Yrjö Herva (1892-1966), pankinjohtaja ja kunnallispoliitikko
Paikannimi

Herva, Tampereen suunnittelualue
Muita

Hervan tauti, suomalaiseen tautiperintöön kuuluva oireyhtymä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Herva”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hilden

| Hilden |
| --- | --- |
 Hildenin kaupunkikeskustaa
 vaakuna
 Hilden
 Koordinaatit: 51°10′N, 6°56′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Piirikunta:  Mettmann
Hallinto:  
 – Pormestari:  Claus Pommer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  26,0 km²
Korkeus:  50 m
Väkiluku (31.12.2022):  55 815
 – Väestötiheys:  2 147 as./km²
 
 www.hilden.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hilden on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se kuuluu Mettmannin piirikuntaan. Kaupungin naapureita ovat Erkrath pohjoisessa, Haan koillisessa, Solingen idässä ja kaakossa, Langenfeld etelässä ja Düsseldorf lännessä. Vuoden 2022 lopussa Hildenin asukasluku oli 55 815. Sen pinta-ala on 26,0 neliökilometriä ja asukastiheys 2 147 as./km².
Hilden sai kaupunkinoikeudet vuonna 1861. Rautatieyhteys kaupunkiin valmistui 1874.
Hildenillä on ystävyyskaupunkitoimintaa Tšekin Nové Město nad Metujín ja Yhdistyneen kuningaskunnan Warringtonin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hilden Wikimedia Commonsissa
Hildenin kaupungin viralliset Internet-sivut (saksaksi)
Hepolampi (Luumäki, Kivimäki)

| Hepolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°56′23″N, 27°34′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Kukaslampeen 
Järvinumero:  14.191.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,2 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,726 km  
Pinta-ala:  3,315 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHepolampi 
Hepolampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Kivijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alueeseen (14.191) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy.
Hann. Münden

| Hann>  Münden |
| --- | --- |
 Hann. Münden
 vaakuna
 Hann. Münden
 Koordinaatit: 51°25′N, 9°39′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Göttingen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  121,1 km²
Korkeus:  123 m
Väkiluku (2018):  23 805
 – Väestötiheys:  197 as./km²
Postinumero:  34346
Suuntanumero(t):  05541
 
 www.hann.muenden.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hann. Mündenin sijainti Göttingenin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Ala-Saksin osavaltiossa.
Hann. Münden on kaupunki Göttingenin piirikunnassa Ala-Saksin osavaltiossa Saksan keskiosassa. Sen virallinen nimi oli vuoteen 1990 Münden. Nykyinen nimi on lyhenne historiallisesta nimestä Hannoversch Münden. Weser alkaa Hann. Mündenin keskustasta.
Maantiede

Hann. Münden on Ala-Saksin eteläisin kaupunki. Etelästä virtaava Fulda ja kaakosta virtaava Werra yhtyvät Hann.Mündenin alueella Weseriksi, joka virtaa edelleen pohjoisluoteeseen kohti Pohjanmerta. Hann. Mündeniä kutsutaan siten myös nimellä "Drei-Flüsse-Stadt" eli "kolmen joen kaupunki". Sen etäisyys Göttingenistä on noin 25 kilometriä lounaaseen, Kasselista noin 15 kilometriä koilliseen ja Hannoverista noin 105 kilometriä etelään.
Hann. Mündenin keskusta sijaitsee kaupungin länsiosassa Fuldan, Werran ja Weserin risteyksessä. Kaupungin korkein kohta on Kleiner Steinberg, joka kohoaa noin 542 metriä merenpinnan yläpuolelle. Matalin kohta on Bursfeldessä kaupungin pohjoisosassa Weserin laaksossa 110 metriä mpy. Hann. Münden rajoittuu lännessä ja kaakossa Hessenin osavaltioon, lounaassa on Ala-Saksiin kuuluva Staufenbergin kunta.
Hann. Münden koostuu kantakaupungista ja kymmenestä osa-alueesta, jotka olivat vuoteen 1973 itsenäisiä kuntia. Kantakaupunki koostuu kuudesta kaupunginosasta.
Historia

Hann. Mündenin perustamisesta ei ole tarkkaa tietoa. Varhaisin maininta, joka viittaa alueella sijainneeseen kaupunkiin on vuodelta 1183. Nykyisen Altmündenin kaupunginosan alueella sijainneista Gimundista ja Hilwartshausenista on maininnat jo vuodelta 817 ja Hemelnistä vuodelta 834. Kaupunginmuuri, raatihuone ja kivisilta Werran yli rakennettiin 1200-luvulla. Münden sai tapulikaupungin oikeudet 1247, mistä alkoi talouden kukoistus ja Welfin suvun vuosisatoja kestänyt valtakausi. Oikeudet poistettiin 1823. Kaupunki koki historiansa vakavimman tulvan 22. heinäkuuta 1342. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana erityisesti vuosi 1626 oli tuhoisa: suuri osa väestöstä sai surmansa.
1800-luvulla Münden teollistui ja se kytkettiin rautatieverkkoon 1856. Welfien valta päättyi 1866, jolloin Hannoverin kuningaskunta lakkautettiin. Kansallissosialistisen kauden alussa 1933 Mündenistä karkotettiin satakunta juutalaista. Toisen maailmansodan lopussa 7. huhtikuuta 1945 Yhdysvaltain joukot ottivat "Mündenin linnoituksen" haltuunsa. Kaupunki selvisi sodasta vähin vaurioin, ja sodan jälkeen sen väkiluku kasvoi nopeasti yli 20 000:n. Mündeniin liitettiin kymmenen ympäristön maalaiskuntaa 1. tammikuuta 1973.
Hann. Mündenin vanhakaupunki on edustava kokonaisuus ristikkotaloineen ja keskiaikaisine kirkkoineen, joihin lukeutuvat muiden muassa St. Blasius ja St. Ägidien. Weserin renessanssia edustaa Welfin suvun linna Welfenschloss Münden vanhankaupungin koilliskulmassa lähellä kolmen joen risteystä. Keskiaikainen kaupunginmuuri purettiin 1800-luvulla, mutta siitä on säilynyt muutama torni ja sen rakenteita hyödynnettiin aikoinaan uusien asuintalojen seininä.
Talous ja liikenne

Hann. Mündenissä on kolme teollisuusaluetta. Kaupungissa toimii muun muassa logistiikkayrityksiä ja valmistavaa teollisuutta. Ala-Saksin Poliisiakatemian sivutoimipiste työllistää niin ikään.
Hann. Mündenin rautatieasema kuuluu Saksan seitsenportaisessa rautatieasemaluokituksessa luokkaan 6. Se sijaitsee rataosuuksilla Hannover–Kassel ja Halle–Hann. Münden. Kaupunki sijaitsee Saksan halki Tanskan rajalta Itävallan rajalle kulkevan moottoritie BAB 7:n varrella.
Lähteet ja viitteet

↑  Entfernung von Hann. Münden nach_ Luftlinie.org. Viitattu 24.5.2020.
1 2  Rückblick in die Geschichte Hann.muenden.de. Stadt Hann. Münden. Viitattu 24.5.2020.
Aiheesta muualla

Hannoversch Münden, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Hann. Münden
Hann. Mündenin raatihuoneen julkisivu edustaa Weserin renessanssia.
Käännös suomeksi
Hermann Johansen

Hermann Eduardovitš Johansen (ven. Герман Эдуардович Иоганзен, German Eduardovitš Ioganzen, 1866–1930) oli venäläinen biologi ja lintutieteilijä.
Johansen valmistui eläintieteilijäksi Tarton yliopistosta 1889. Hän muutti Tomskiin 1893, missä opetti saksaa, lääketiedettä ja luonnonhistoriaa Aleksejevin koulussa. Vuodesta 1899 alkaen hän opetti eläintiedettä ja vertailevaa anatomiaa Tomskin yliopistossa. 1918 hänet nimitettiin yliopiston eläintieteen professoriksi, missä virassa hän toimi kuolemaansa saakka. Hans Johansen, joka ei ollut hänelle sukua, peri hänen virkansa myöhemmin.
Hermann Johansen kartoitti laajalti Länsi-Siperian faunaa, eritoten linnustoa. Huomattavaa osaa hänen lintukokoelmastaan säilytetään Kööpenhaminan yliopistossa, minne ne hankki Hans Johansen. Hermann Johansen nimesi harmaasirkun alalajin buturlini 1907.
Hermann Johansenilla oli kaksi poikaa, joista vanhemman, Wolfgang Johansenin, surmasi venäläinen sotilas ensimmäisessä maailmansodassa. Nuoremmasta Bodo Johansenista tuli eläintieteilijä.
Käännös suomeksi
Hepolampi (Perho, Kuusjärvi)

| Hepolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Perho
Koordinaatit:  63°16′36″N, 24°39′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskujoki:  Hepojoki Salamajärveen 
Järvinumero:  14.454.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  179,6 m  
Pituus:  750 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  1,776 km  
Pinta-ala:  11,825 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHepolampi 
Hepolampi  on Keski-Pohjanmaalla Perhossa  Kuusjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 750 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Alajoen valuma-alueeseen (14.454) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 179,6 metriä mpy.