stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Petri Tamminen
Palkinnot > Ehdokkuudet

Runeberg-palkinto: Miehen ikävä (1997), Väärä asenne (2000), Rikosromaani (2012)
Finlandia-palkinto: Enon opetukset, 2006
Aiheesta muualla

Viikon kirja: Kirjailija Petri Tamminen ja Meriromaani Yle Areena. 31.3.2015.
Koskelainen, Jukka: Petri Tamminen kirjoitti tyylillisesti hienoimman romaaninsa HS.fi. 19.2.2015.
Hänninen, Ville: Aaltojen alle ja takaisin, aaltojen alle ja takaisin... Kiiltomato.net. 13.9.2015.
Suominen, Johanna: Moninkertainen mies. Maskuliinisuudet ja kerronta Petri Tammisen teoksissa Elämiä, Miehen ikävä, Väärä asenne ja Piiloutujan maa Kotimaisen kirjallisuuden pro gradu -tutkielma. Jyväskylän yliopiston taiteiden ja kulttuurin tutkimuksen laitos. Maaliskuu 2005.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Suomen urheilu 2021

Suomen urheilu 2021 käsittelee vuoden 2021 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Matti Mattsson | Uinti |
| 2. | Mira Potkonen | Nyrkkeily |
| 3. | Matilda Castren | Golf |
| 4. | Emil Soravuo | Voimistelu |
| 5. | Ilkka Herola | Yhdistetty |
| 6. | Lukas Hradecký | Jalkapallo |
| 7. | Aleksander Barkov | Jääkiekko |
| 8. | Ristomatti Hakola – Joni Mäki | Maastohiihto |
| 9. | Toni Piispanen | Yleisurheilu |
| 10. | Teemu Pukki | Jalkapallo |
Lähde: 
Vuoden valmentajaksi valittiin Venäjän miesten lentopallomaajoukkueen päävalmentaja Tuomas Sammelvuo ja vuoden joukkueeksi Suomen miesten jääkiekkomaajoukkue.
Olympialaiset

Tokion kesäolympialaisissa 23.7.–8.8. Suomi saavutti kaksi pronssimitalia ja kuusi pistesijaa.
Tokion kesäparalympialaisissa 24.8.–5.9. Suomi saavutti yhden kultamitalin, kolme hopeaa ja yhden pronssin sekä kahdeksan pistesijaa.
Alppihiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 9.–21.2. Cortina d’Ampezzossa, Italiassa Samu Torsti sijoittui suurpujottelussa 15:nneksi.
Ammunta

Tokion kesäolympialaisissa Eetu Kallioinen sijoittui skeetissä neljänneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa  22.5.–5.6. Osijekissa, Kroatiassa pronssia saavuttivat Eetu Kallioinen skeetissä sekä Aleksi Leppä ja Henna Viljanen sekaparien vapaakiväärikilpailussa.
Ampumahiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 9.–21.2. Pokljukassa, Sloveniassa suomalaisten paras henkilökohtaisten lajien sijoitus oli Tuomas Harjulan 27. sija takaa-ajossa. Sekaviestissä Suomi sijoittui 13:nneksi.
Autourheilu

Arctic Rally Finland ajettiin 26.–28.2. Rovaniemellä ja se kuului ensi kertaa rallin MM-sarjaan tultuaan valituksi koronaviruspandemian vuoksi perutun Ruotsin rallin korvaajaksi. Rallin voitti virolainen Ott Tänak ja toiseksi sijoittui Kalle Rovanperä. Perinteisemmän, Jyväskylän seudulla ajetun Suomen MM-rallin voitti lokakuun alkupäivinä walesilainen Elfyn Evans. Rovanperä voitti heinäkuussa MM-sarjaan kuuluvan Viron rallin ja hänestä tuli 20 vuoden ja 290 päivän ikäisenä nuorin rallin MM-osakilpailuvoittaja. Syyskuussa Rovanperä voitti Akropolis-rallin, ja MM-sarjan loppupisteissä hän sijoittui neljänneksi. Sekä kuljettajien että tallien maailmanmestaruus meni Toyotalle, jonka tallipäällikkönä toimi Jari-Matti Latvala.
Formula 1:n MM-sarjassa Mercedeksellä ajanut Valtteri Bottas sijoittui kolmanneksi. Hän voitti lokakuussa Turkin Grand Prix'n. Kimi Räikkönen ajoi Alfa Romeolla ja päätti uransa tähän kauteen.
Freestylehiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 8.–10.3. Almatyssa, Kazakstanissa Olli Penttala sijoittui kumparelaskussa kahdeksanneksi.
Frisbeegolf

Euroopan-mestaruuskilpailuissa 11.–14.8. Konopištěssa, Tšekissä kultaa voittivat Niklas Anttila avoimessa sarjassa ja Henna Blomroos naisten sarjassa. Pronssia saivat Joona Heinänen ja Eveliina Salonen.
Futsal

Mićo Martićin valmentama Suomen miesten maajoukkue selviytyi ensi kertaa Euroopan-mestaruuskilpailuihin. Kisapaikka vuoden 2022 EM-kilpailuihin varmistui karsintalohkon päätösottelussa 24.3. Vantaalla Suomen voittaessa Belgian 3–2.
Golf

Matilda Castren voitti kesäkuussa Mediheal Championshipin Yhdysvalloissa, ja hänestä tuli ensimmäinen LPGA-kiertueen suomalaisvoittaja. Hän pelasi syyskuussa ensimmäisenä suomalaisena Solheim Cupissa ja saavutti Euroopan joukkueen jäsenenä voiton Yhdysvalloista.
Hiihtosuunnistus

Hiihtosuunnistuksen maailmanmestaruuskilpailuissa 24.–28.2. Käärikussa, Virossa paras suomalaissaavutus oli Salla Koskelan neljäs sija keskimatkalla.
Jalkapallo

Anna Signeulin valmentama Suomen naisten maajoukkue pelasi helmikuussa kaksi viimeistä otteluaan vuoden 2022 EM-kilpailujen karsinnoissa. Suomi voitti kotiottelussaan Portugalin 1–0, mikä varmisti Suomelle EM-kisapaikan. Neljä päivää myöhemmin Suomi voitti vierasottelussa Kyproksen 0–5.
Markku Kanervan valmentama Suomen miesten maajoukkue pelasi ensi kertaa arvokisoissa kesän 2021 EM-lopputurnauksessa. Se voitti ensin Kööpenhaminassa Tanskan 1–0 mutta hävisi sitten Pietarissa Venäjälle 0–1 ja Belgialle 0–2. Suomen ainoan maalin teki Joel Pohjanpalo. Suomi sijoittui alkulohkossaan kolmanneksi eikä selviytynyt jatkoon. Pietarissa käyneillä suomalaisilla EM-kisaturisteilla todettiin matkan jälkeen lukuisia koronavirustartuntoja.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa sai Kuopion Palloseura ja pronssille sijoittui Seinäjoen Jalkapallokerho.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Kuopion Palloseura, hopeaa sai vantaalainen Tikkurilan Palloseura ja pronssille sijoittui Åland United.
Jääkiekko

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 21.5.–6.6. Riiassa, Latviassa Jukka Jalosen valmentama Suomi saavutti hopeaa. Se sijoittui alkulohkossaan toiseksi hävittyään seitsemästä vastustajastaan vain Kazakstanille voittolaukauskilpailussa, voitti puolivälierissä Tšekin ja välierissä Saksan sekä hävisi loppuottelussa maalein 2–3 jatkoerässä Kanadalle. Turnauksen tähdistökentälliseen valittiin suomalaisista maalivahti Juho Olkinuora.
Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 20.–31.8. Calgaryssa, Kanadassa Pasi Mustosen valmentama Suomi saavutti pronssia. Se sijoittui alkulohkossaan kolmanneksi, voitti puolivälierissä Tšekin 1–0, hävisi välierissä Yhdysvalloille 0–3 ja voitti pronssiottelussa Sveitsin 3–1. Turnauksen tähdistökentälliseen valittiin suomalaisista maalivahti Anni Keisala ja hyökkääjä Petra Nieminen.
Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 25.12.2020–5.1.2021 Edmontonissa, Kanadassa Suomi saavutti pronssia. Joukkue hävisi välierissä Yhdysvalloille 3–4 ja voitti pronssiottelussa Venäjän 4–1.
KHL:ssä seitsemännen kautensa pelannut Jokerit hävisi ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Lokomotiv Jaroslavlille otteluvoitoin 0–4. Mestaruuden voittaneessa Avangard Omskissa pelasivat suomalaisista Oliwer Kaski ja Ville Pokka.
NHL:ssä Florida Panthersin Aleksander Barkov palkittiin Frank J. Selke Trophylla kauden 2020–2021 parhaana puolustavana hyökkääjänä.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Rauman Lukko, hopeaa sai loppuottelusarjan otteluvoitoin 3–1 hävinnyt Turun Palloseura ja pronssille sijoittui Helsingin IFK. Koronavirustartuntojen vuoksi joukkueet pelasivat runkosarjassa eri määrät otteluita ja sijoitukset määräytyivät pistekeskiarvon perusteella.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Kiekko-Espoo, joka voitti loppuottelusarjassa kuopiolaisen Kalevan Pallon 3–1. Pronssille sijoittui Helsingin IFK.
Liigajoukkueet Tappara ja Ilves saivat joulukuussa uudeksi kotihallikseen Tampereen Kannen areenan.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Salon Vilpas, hopeaa sai Kauhajoen Karhu ja pronssille sijoittui Helsinki Seagulls. Vilppaassa pelannut pitkäaikainen maajoukkuemies Teemu Rannikko lopetti uransa loppuotteluihin.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran kotkalainen Peli-Karhut, hopeaa sai espoolainen Tapiolan Honka ja pronssille sijoittui Forssan Alku.
Awak Kuier valittiin toisella varausvuorolla ammattilaisliiga WNBA:han. Varauksen teki Dallas Wings. Kuier oli kaikkien aikojen toinen WNBA:han varattu suomalainen.
NBA-pelaaja Lauri Markkanen siirtyi kesällä Cleveland Cavaliersiin pelattuaan neljä kautta Chicago Bullsissa.
Lentopallo

Tokion kesäolympialaisissa Tuomas Sammelvuon valmentama Venäjän olympiakomitean joukkue saavutti hopeaa.
Miesten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1.–19.9. pelattiin yksi neljästä alkulohkosta Tampereella. Suomi voitti kotilohkossaan kolme ottelua ja hävisi kaksi. Neljännesvälierissä Suomi hävisi Puolalle ja sijoittui turnauksessa 12:nneksi.
Naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 18.8.–4.9. Suomi pelasi alkulohkonsa Cluj-Napocassa, Romaniassa ja voitti viidestä ottelustaan vain yhden eikä selviytynyt jatkoon. Suomi sijoittui turnauksessa 18:nneksi.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti neljännen peräkkäisen kerran Vammalan Lentopallo, hopeaa sai  Savo Volley ja pronssille sijoittui Kokkolan Tiikerit.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti salolainen LP Viesti, hopeaa sai Pölkky Kuusamo ja pronssille sijoittui Hämeenlinnan Lentopallokerho. Runkosarjan voittaneen LP Kangasalan joukkueesta löytyi koronavirustartunta kesken välieräsarjan, minkä seurauksena se joutui luovuttamaan välierät eikä voinut pelata myöskään pronssiottelua.
Lumilautailu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 10.–16.3. Aspenissa, Yhdysvalloissa Rene Rinnekangas saavutti slopestylessa pronssia ja Enni Rukajärvi sijoittui slopestylessa neljänneksi.
Moottoripyöräily

Ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruussarjan sivuvaunuluokassa Pekka Päivärinta saavutti alankomaalaisen Ilse de Haasin kanssa pronssia.
Lasse Kurvinen voitti flat trackin maailmanmestaruuden.
Nyrkkeily

Tokion kesäolympialaisissa ainoana suomalaisnyrkkeilijänä mukana ollut Mira Potkonen saavutti alle 60-kiloisten sarjassa pronssia. Hänestä tuli 40-vuotiaana nyrkkeilyn kaikkien aikojen vanhin olympiamitalisti.
Paini

Tokion kesäolympialaisissa Arvi Savolainen sijoittui kreikkalais-roomalaisen painin alle 97-kiloisten sarjassa viidenneksi.
Pikaluistelu

Euroopan-mestaruuskilpailuissa 16.–17.1. Heerenveenissä, Alankomaissa Samuli Suomalainen oli sprintterien kokonaispisteissä ensimmäisen päivän jälkeen 18:s mutta jätti kilpailun kesken selkäkrampin vuoksi.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 23.2.–7.3. Oberstdorfissa, Saksassa Suomi saavutti kolme mitalia. Ilkka Herola saavutti yhdistetyn normaalimäen kilpailussa hopeaa kuten myös Ristomatti Hakola ja Joni Mäki maastohiihdon parisprintissä. Naisten joukkue Jasmi Joensuu, Johanna Matintalo, Riitta-Liisa Roponen ja Krista Pärmäkoski saavutti viestihiihdossa pronssia.
Tour de Skillä 1.–10.1.2021 Sveitsissä ja Italiassa Krista Pärmäkoski sijoittui kokonaiskilpailussa viidenneksi.
Keski-Euroopan mäkiviikolla 28.12.2020–6.1.2021 Saksassa ja Itävallassa Antti Aalto sijoittui kokonaiskilpailussa 15:nneksi.
Nuorten maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 9.–14.2. Vuokatissa ja Lahdessa. Niilo Moilanen voitti alle 20-vuotiaiden sprinttihiihdossa kultaa, ja samassa ikäluokassa Suomi saavutti viestihopeaa sekä Alexander Ståhlberg pidemmillä hiihtomatkoilla hopeaa ja pronssia.
Purjehdus

Tokion kesäolympialaisissa Tuula Tenkanen sijoittui Laser Radial -luokassa viidenneksi ja Kaarle Tapper Laser-luokassa yhdeksänneksi.
Salibandy

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 27.11.–5.12. Uppsalassa, Ruotsissa Suomi saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa Ruotsille jatkoajalla 4–3. Veera Kauppi valittiin kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Vuodelta 2020 siirretyt miesten maailmanmestaruuskilpailut pelattiin 3.–11.12. Helsingissä. Suomi saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa Ruotsille 6–4.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti viidennen peräkkäisen kerran tamperelainen Classic, hopeaa sai espoolainen Oilers ja pronssille sijoittui Nokian KrP.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti ensimmäisen kerran Porvoon Salibandyseura, hopeaa sai nurmijärveläinen SB-Pro ja pronssille sijoittui oululainen SS Rankat Ankat.
Sulkapallo

Sekajoukkueiden Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 16.–20.2. Vantaalla. Nämä olivat ensimmäiset Suomessa järjestetyt sulkapallon aikuisten EM-kilpailut. Suomi hävisi kaikki kolme alkulohko-otteluaan.
Henkilökohtaisissa Euroopan-mestaruuskilpailuissa 24.4.–2.5. Kiovassa, Ukrainassa Kalle Koljonen saavutti miesten kaksinpelissä pronssia. Mitali oli suomalaissulkapalloilijoiden ensimmäinen aikuisten EM-kilpailuissa.
Suunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–9.7. Tšekissä Suomen miesten joukkue Miika Kirmula, Elias Kuukka ja Olli Ojanaho sijoittui viestissä neljänneksi. Henkilökohtaisilla matkoilla Miika Kirmula sijoittui keskimatkalla seitsemänneksi ja pitkällä matkalla yhdeksänneksi sekä Veera Klemettinen sprintissä kahdeksanneksi.
Jukolan viesti suunnistettiin poikkeuksellisen myöhäiselle ajalle siirrettynä 21.–22.8. Rovaniemellä. Helsingin Suunnistajat sijoittui miesten viestissä kolmanneksi. Molempien viestien voitot menivät ruotsalaisjoukkueille.
Tanssiurheilu

Breikin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 26.6. Sotšissa, Johannes Hattunen voitti miesten sarjassa pronssia.
Boogie woogien maailmanmestaruuskilpailuissa 24.10. Ukrainassa, Masi Saurén / Anna Tyutyunuk voittivat kultaa, mikä oli Suomelle ensimmäinen boogie woogien maailmanmestaruus lajin yleisessä luokassa. Kilpailun toinen suomalaispari Samuli Kalliala / Pinja Sarviluoma sijoittui kahdeksanneksi.
Tennis

Australian avoimessa turnauksessa tammikuussa Melbournessa Emil Ruusuvuori voitti kaksinpelin ensimmäisellä kierroksella maailmanlistalla 11:ntenä olleen ranskalaisen Gaël Monfilsin mutta putosi jatkosta toisella kierroksella. Myös Yhdysvaltain avoimissa elo-syyskuussa New Yorkissa Ruusuvuori ylsi toiselle kierrokselle.
Henri Kontinen voitti ranskalaisen Édouard Roger-Vasselinin kanssa helmikuussa Montpellierin ATP-nelinpeliturnauksen ja Harri Heliövaara brittiläisen Lloyd Glasspoolin kanssa maaliskuussa Marseillen ATP-nelinpeliturnauksen sekä lokakuussa alankomaalaisen Matwé Middelkoopin kanssa Moskovan ATP-nelinpeliturnauksen.
Uinti

Tokion kesäolympialaisissa Matti Mattsson saavutti pronssia 200 metrin rintauinnissa Suomen-ennätyksellä 2.07,13, joka alitti hänen välierässä uimansa edellisen ennätyksen yli sekunnilla.
Pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 10.–23.5. Budapestissa, Unkarissa Ari-Pekka Liukkonen voitti kultaa 50 metrin vapaauinnissa ja Ida Hulkko saavutti hopeaa 50 metrin rintauinnissa. Matti Mattsson sijoittui neljänneksi 200 metrin rintauinnissa, Veera Kivirinta seitsemänneksi 50 metrin rintauinnissa, Mimosa Jallow seitsemänneksi 50 metrin selkäuinnissa sekä naisten joukkue Mimosa Jallow, Ida Hulkko, Laura Lahtinen ja Fanny Teijonsalo seitsemänneksi 4 × 100 metrin sekauintiviestissä.
Voimistelu

Telinevoimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 18.–24.10. Kita-Kyūshūssa, Japanissa Emil Soravuo saavutti permannolla pronssia, mikä oli Suomelle ensimmäinen telinevoimistelun MM-mitali 24 vuoteen ja kaikkien aikojen ensimmäinen permannon MM-mitali.
Joukkuevoimistelun maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 19.–21.11. Helsingissä. Tamperelainen Minetit voitti kultaa ja espoolainen OVO Team sijoittui neljänneksi.
Joukkuevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 13.–17.5. Moskovassa, Venäjällä Minetit saavutti hopeaa.
Yleisurheilu

Tokion kesäolympialaisten yleisurheilukilpailuissa Suomi saavutti kolme pistesijaa: Wilma Murto sijoittui seiväshypyssä viidenneksi sekä Topi Raitanen 3 000 metrin estejuoksussa ja Lassi Etelätalo keihäänheitossa kahdeksanneksi.
Sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 4.–7.3. Toruńissa, Puolassa Lotta Kemppinen saavutti 60 metrin juoksussa hopeaa, ja pronssille ylsivät Kristian Pulli pituushypyssä ja Ella Junnila korkeushypyssä.
Alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 8.–11.7. Tallinnassa, Virossa Topias Laine voitti kultaa keihäänheitossa, Helena Leveelahti saavutti hopeaa kiekonheitossa ja Kiira Väänänen otti pronssia moukarinheitossa.
Alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 15.–18.7. Tallinnassa, Virossa Suomi sijoittui mitalitilastossa seitsemänneksi. Kultaa voittivat Ilona Mononen 3 000 metrin juoksussa, Silja Kosonen moukarinheitossa ja Saga Vanninen seitsenottelussa. Keihäänheitossa Onni Ruokangas saavutti hopeaa ja Anni-Linnea Alanen pronssia.
Alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 18.–22.8. Nairobissa, Keniassa Suomi sijoittui mitalitilastossa toiseksi. Kultaa voittivat Heidi Salminen 400 metrin aitajuoksussa, Silja Kosonen moukarinheitossa, Saga Vanninen seitsenottelussa ja Janne Läspä keihäänheitossa. Juho Alasaari saavutti hopeaa seiväshypyssä.
Ella Junnilan maaliskuussa Toruńissa sisäratojen EM-kilpailuissa hyppäämä korkeushypyn pronssimitalitulos 196 cm oli Suomen-ennätys. Silja Kosonen heitti maaliskuussa Kaustisella moukarinheiton Suomen-ennätyksen ja 19-vuotiaiden Euroopan-ennätyksen 72,44 m. Kesällä Vaasassa hän paransi Suomen-ennätykseksi 73,43 m, joka oli myös 19-vuotiaiden maailmanennätys. Elmo Lakka rikkoi kesäkuussa Jyväskylässä 110 metrin aitajuoksun lähes 37 vuotta vanhan Suomen-ennätyksen ajallaan 13,31 s. Senni Salminen paransi kolmiloikan Suomen-ennätyksen kesäkuussa Turussa lukemiin 14,51 m ja 1,5 viikkoa myöhemmin Cluj-Napocassa, Romaniassa lukemiin 14,63 m. Heinä-elokuussa Tokion olympialaisissa Sara Kuivisto paransi Suomen-ennätystä jokaisessa neljässä juoksussaan: hän juoksi 800 metrillä alkuerissä ajan 2.00,15 ja välierissä ajan 1.59,41 sekä 1 500 metrillä alkuerissä ajan 4.04,10 ja välierissä ajan 4.02,35. Elokuun lopussa Wilma Murto paransi Tampereella Kalevan kisoissa seiväshypyn Suomen-ennätykseksi 472 cm.
Tokion kesäparalympialaisissa Toni Piispanen voitti pyörätuolikelauksen T51-luokassa 200 metrillä kultaa ja saavutti 100 metrillä hopeaa. Leo-Pekka Tähti ja Amanda Kotaja saavuttivat pyörätuolikelauksessa hopeaa sekä Marjaana Heikkinen keihäänheitossa pronssia.
Parayleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1.–5.6. Bydgoszczissa, Puolassa Leo-Pekka Tähti voitti kaksi kultaa sekä Toni Piispanen, Henry Manni ja Marjaana Heikkinen yhden. Piispanen sai lisäksi yhden hopean ja pronssille sijoittuivat Esa-Pekka Mattila ja Iida Lounela.
Vilho Korhonen

| Vilho Korhonen> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 1.8..1908–31.5.1909, 1.4.1919–30.4.1924  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun pohjoinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1867 Vesanto
Kuollut: 17. maaliskuuta 1945 (77 vuotta) Ikaalinen
Ammatti:  kansakoulunopettaja
Wilhelm ”Vilho” Korhonen (19. kesäkuuta 1867 Vesanto – 17. maaliskuuta 1945 Ikaalinen) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja poliitikko, joka toimi sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajana vuosina 1908–1909 ja 1919–1924.
Elämä ja poliittinen ura

Korhonen valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista vuonna 1891, jonka jälkeen hän toimi opettajana Ikaalisissa Tevaniemen koulussa 1891–1895 ja Riitialan koulussa 1895–1934. Opettajan toimensa ohella hän oli Riitialan postitoimiston hoitaja vuosina 1895–1918. Korhonen avioitui Ikaalisten Kallionkielen kylästä kotoisin olleen Tevaniemen koulun käsityönopettajan Amanda Tellin (s. 1870) kanssa vuonna 1893. Pariskunnalle syntyi kolme lasta.
Sisällissodan aikana Korhonen ei osallistunut sotatoimiin, mutta hänet vangittiin kiihotuksesta syytettyna ja toimitettiin Kokkolan vankileirille, josta hänet sodan päättymisen jälkeen siirrettiin Tammisaaren vankileirille. Myös Amanda Korhonen ja pariskunnan poika Martti Emil (s. 1897) oli vangittuna Tammisaaressa.
Korhonen valittiin eduskuntaan Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuoden 1908 eduskuntavaaleissa ja uudelleen sisällissodan jälkeen vuonna 1919. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuonna 1925. Korhonen oli myös Ikaalisten kunnanvaltuuston jäsen ja toimi sen puheenjohtajana.
Korhonen oli kahdesti naimisissa.
Robert Harris (kirjailija)

| Robert Harris |
| --- | --- |
 Robert Harris marraskuussa 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Robert Dennis Harris
Syntynyt: 1957 (ikä 66–67) Nottingham, Englanti
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Kirjailija
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Robert Dennis Harris (s. 1957 Nottingham, Englanti) on englantilainen kirjailija. Harris rakentaa useat teoksensa historiallisten tapahtumien ympärille.
Elämä ja ura

Harris on valmistunut Cambridgen yliopistosta. Ennen kirjailijanuraansa hän työskenteli BBC:llä.
Harrisin ensimmäinen menestysromaani oli Kolmannen valtakunnan salaisuus (1992), joka sijoittuu vaihtoehtohistoriaan, jossa Saksa voitti toisen maailmansodan. Harrisin toinen jännitysromaani Enigma: suuri sotasalaisuus (1995) kertoi Britannian koodinmurtajista ja saksalaisesta salauslaite Enigmasta toisen maailmansodan aikana. Ruotsalainen Expressen antoi romaanille rikoskirjallisuuspalkinnon vuonna 1999. Arkkienkeli on jännitysromaani Josif Stalinin salatusta pojasta, jonka brittiläinen historioitsija saa jäljitettyä pojan äidin päiväkirjan perusteella. BBC julkisti romaanista vuonna 2005 kaksiosaisen televisiosarjan, joka esitettiin Suomessa vuonna 2007. Pompeji (2003) on antiikin Roomaan sijoittuva jännitysromaani, jossa tulivuorenpurkaus yllättää kaupungin. Imperium (2006) avaa Cicero-trilogian (suomeksi Rooma-sarja). Sarjassa seurataan nuoren Ciceron tietä Rooman konsuliksi. Haamukirjoittaja sijoittuu nykypäivän Britanniaan, ja siinä arvostellaan Tony Blairin toimia pääministerinä. Pelkokerroin on jännitystarina, joka sijoittuu pörssin, hedgerahastojen ja tekoälyn maailmaan Genevessä.
Suomennetut teokset

Kolmannen valtakunnan salaisuus.  (Fatherland, 1992)  Suomentanut Juhani Lindholm. Otava, 1992.  ISBN 951-1-12173-1
Enigma: Suuri sotasalaisuus.  (Enigma, 1996)  Suomentanut Jaakko Kankaanpää. Otava, 1996.  ISBN 951-1-14221-6
Arkkienkeli.  (Archangel, 1999)  Suomentanut Jaakko Kankaanpää. Otava, 2000.  ISBN 951-1-15980-1
Pompeji.  (Pompeii, 2003)  Suomentanut Jaakko Kankaanpää. Otava, 2005.  ISBN 951-1-19371-6
Imperium.  ((Imperium, 2006). Rooma I)  Suomentanut Natasha Vilokkinen. Otava, 2007.  ISBN 978-951-1-21564-6
Haamukirjoittaja.  (The Ghost, 2007)  Suomentanut Seppo Rauduskoski. Otava, 2008.  ISBN 978-951-1-22391-7
Salaliitto.  ((Lustrum, 2009). Rooma II)  Suomentanut Natasha Vilokkinen. Otava, 2010.  ISBN 978-951-1-21581-3
Pelkokerroin.  (The Fear Index, 2011)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Otava, 2012.  ISBN 978-951-1-26199-5
Upseeri ja vakooja (An Officer and a Spy, 2013).  Suomentanut Markku Päkkilä. Otava, 2014.  ISBN 978-951-1-28116-0
Diktaattori; Rooma III (Dictator, 2015).  Suomentanut Markku Päkkilä. Otava, 2016.  ISBN 978-951-1-21582-0
Elokuvasovitukset

Harrisin teoksista Kolmannen valtakunnan salaisuus on ollut televisioelokuvan Fatherland – Isänmaa, Haamukirjoittaja elokuvan The Ghost Writer (ohj. Roman Polański, 2010), ja Upseeri ja vakooja elokuvan Upseeri ja vakooja (ohj. Roman Polański, 2019) pohjana.
Aiheesta muualla

Robert Harris Tornion kaupunginkirjasto, DekkariNetti. Arkistoitu 29.1.2023. Viitattu 30.1.2023.
Hiltunen, Jari Olavi: Robert Harrisia kiinnostavat antiikin ja nykyajan uhkapelit. Vetus Et Nova 26.12.2012.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef