stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mari Salonen

Mari Salonen (s. Pori) on suomalainen käsityötubettaja ja sosiaalisen median sisällöntuottaja. Hän pitää Youtubessa Rakkaudella Marre -kanavaa, jonka aiheena ovat tupsut eli pompomit. Vuonna 2025 Readme.fi julkaisi Salosen esikoisteoksen Marren pompom-kirja.
Koulutukseltaan Salonen on graafinen suunnittelija ja valokuvaaja. Salonen on työskennellyt muun muassa konseptisuunnittelijana mainostoimistossa ja lastenvaatevalmistaja Reimalla. Hän oli toinen muotia ja kauneutta käsitelleen Huulilla-podcastin juontajista. Hänen askarteluohjeitaan on julkaistu esimerkiksi Ihana-lehdessä.
Vuonna 2020 Salonen perusti markkinointiviestintään, graafiseen suunnitteluun ja käsitöihin keskittyvän Rakkaudella Marre -yrityksen, jonka ensimmäiset tuotteet olivat pompom-korvakoruja. Yhdessä Lappeenrannassa toimivan Kainor-yrityksen kanssa hän on tuottanut vanerikehikoita, joilla voi valmistaa pompomeja.
Salonen alkoi jakaa pompom-aiheisia videoita Tiktokissa ja YouTubessa. Videolla hän on valmistanut esimerkiksi kilon painoisen jättipompomin. Hän on vetänyt pompom-työpajoja esimerkiksi kouluissa ja käsityömessuilla. Kesällä 2023 Salosen pompom-hahmot olivat esillä Suomen käsityön museon Näytönpaikka-ikkunatilassa. Ne esittävät muun muassa tunnettuja muusikoita..
Teos

Salonen, Mari: Marren pompom-kirja. Värikästä tupsuaskartelua.  Helsinki:  Readme.fi, 2025.  ISBN 978-952-373-998-7
Aiheesta muualla

Rakkaudella Marre -kanava Youtubessa.
Torstain kahvivieraana Rakkaudella Marre eli Mari Salonen. Radio Pori 30.4.2024.
Abrakadabra (taikasana)

Varhaiskeskiaikainen talismaani, johon on kaiverrettu abracadabraa muistuttavia sanoja.
Abrakadabra (myös abracadabra) on monissa kielissä loitsuna tai manauksena käytetty taikasana, joka saattaa olla peräisin arameasta  אברא כדברא, avra kedabra, "luon sanoillani", mikä viittaa siihen, että Jumala loi maailman tyhjästä, sanoilla.
Nykyisin sanaa käyttävät erityisesti esiintyvät taikurit, mutta vanhoina aikoina sen loitsuvaikutukseen suhtauduttiin paljon vakavammin. Sillä voitiin parantaa kuumetta ja tulehduksia. Ensimmäisen kerran se mainitaan toisella vuosisadalla jaa. Serenus Sammonicuksen runossa De medicina praecepta. Rooman keisari Caracallan lääkäri Serenus oli määrännyt hoidoksi tautiin amuletin, jossa luki ylösalaisen kartion muodossa:
A B R A C A D A B R A

A B R A C A D A B R

A B R A C A D A B

A B R A C A D A

A B R A C A D

A B R A C A

A B R A C

A B R A

A B R

A B

A
Taikasana populaarikulttuurissa

Pokémon-anime- ja mangasarjassa esiintyvät Abra- ja Kadabra-nimiset pokémonit.
Harry Potter -kirjasarjassa on tappokirous avada kedavra.
Mikko Kuustosella on Abrakadabra-niminen albumi.
F (artisti)

| F |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Fanni Sjöholm
Syntynyt: 1993 (ikä 31–32) Turku
Muusikko
Taiteilijanimi:  F
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2017–
Tyylilajit:  R&B, pop, elektroninen, rap
Levy-yhtiöt:  Universal Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
F (oik. Fanni Sjöholm; s. 1993 Turku) on suomalainen artisti ja musiikintekijä, joka yhdistelee musiikissaan elementtejä R&B:stä, hiphopista, popista sekä elektronisesta musiikista.
Tausta

F tulee muusikkoperheestä, jossa isä Kim Sjöholm itseoppineena muusikkona soitti useissa eri yhtyeissä ja levytti myös soolona 90-luvulla. F:llä itsellään on monipuolinen tausta musiikin parissa. Hän aloitti viulutunnit jo 4-vuotiaana ja opiskeli viulun soittoa 12 vuotta. Lisäksi hän myöhemmin opetteli itsekseen soittamaan pianoa ja kitaraa. Ennen varsinaista rap-artistiuraansa hän oli laulajana muun muassa radiomainoksissa sekä Female-yhtyeessä, jossa soitti myös pianoa, kunnes 2015 syntyi uudenlaista biisimateriaalia.  F on valmistunut kasvatustieteiden kandidaatiksi Turun yliopistosta ja opiskellut musiikkikasvatusta Sibelius-Akatemiassa.
Ura

Kesällä 2017 F allekirjoitti levytyssopimuksen levy-yhtiö Universal Music Groupin kanssa ja julkaisi 22. syyskuuta 2017 ensimmäisen singlensä ”Ovikelloo”. Julkaisun myötä F lämmitteli yhdysvaltalaista rap-artisti Azealia Banksia Helsingin The Circus -yökerhossa ja esiintyi televisiossa Posse-ohjelmassa.
Toisen singlensä ”Aina mä muistan sut” F julkaisi 10. marraskuuta 2017 ja keväällä 2018 hän kiersi Suomea Pyhimyksen lämmittelijänä.
F on musiikissaan tuonut esille mielenterveysomaisena olemista ja ”Hajoaa”-kappaleen myötä hän päätyi yhdistyksen suojelijana mukaan Mielenterveysomaisten keskusliiton FinFamin toimintaan.
Elokuussa 2018 hän oli mukana Flow Festivalille tuotetussa D.R.E.A.M.G.I.R.L.S-kollektiivissa. Vuonna 2018 D.R.E.A.M.G.I.R.L.S. esiintyi lisäksi muun muassa loppuunmyydyllä Tavastia-klubilla, ja vuoden 2019 aikana F nähtiin esiintymässä osana kollektiivia Ruishelmi-, Sideways-, Provinssi- ja Ruisrock-festivaaleilla sekä D.R.E.A.M.G.I.R.L.S. päätöskeikalla Helsingin Juhlaviikoilla. F on myös mukana Adikian Koskematon RMX:llä yhdessä muiden kollektiivin artistien kanssa.
F julkaisi lokakuussa 2018 singlen ”Katastrofin aineet” yhdessä Costeen kanssa. Helmikuussa 2019 julkaistulla ”Kärpänen”-singlellä on mukana Pyhimys. Esikoisalbumi Mä en oo viel tarpeeks iso julkaistiin huhtikuussa 2019. Edellä mainittujen artistien lisäksi levyllä vieraili Aleksanteri Hakaniemi kappaleella ”Ikävää”.
Loppuvuodesta 2019 F vieraili Lukas Leonin, Bessin ja Sofan singleillä. Hän oli myös mukana Basson ja HOODWATCHin Luokka ’19 -konseptissa, joka nostaa esiin vuoden kiinnostavimpia kotimaisia rap-artisteja.
Toukokuussa 2020 julkaistiin artistin uusi Mä oon vapaa -albumi, joka käsittelee erilaisia tabuja nuoren naisen näkökulmasta. Albumin nimikappaleen musiikkivideo julkaistiin 15. heinäkuuta 2020, ja se on osana Plan Internationalille toteutettua keräystä tasa-arvon edistämiseksi ja tyttöjen aseman parantamiseksi.
F:n kolmas albumi Jos julkaistiin LP:nä ja digitaalisena 2022. Levyllä on kuultavissa paljon viittauksia kuoleman jälkeiseen elämään ja arvostusta elämän pieniä asioita kohtaan – asioita, joita artisti käsitteli jouduttuaan hirvikolariin.  Levyn ensimmäinen single julkaisu Ihana kuullaan myös Ylen Kullannuput-sarjan tunnusmusiikkina.
Oman soolouransa lisäksi F on tehnyt musiikkia mm. rap-duo SOFAn ja BESSin kanssa ja kirjoittanut biisejä Sara Siipolalle.
Ura > Ehdokkuudet

F oli ehdokkaana Emma-gaalassa 2020 Vuoden rap/R&B- ja Vuoden tulokas -sarjoissa. Vuoden 2021 Emma-gaalassa F oli ehdolla yleisöäänestyksessä. F:n ”Vapaasta” tuli vuoden 2021 musiikkivideo.
Vuoden 2023 Emma-gaalassa F oli ehdolla yleisöäänestyksessä ja Vuoden Alternative -kategoriassa Jos-albumillaan.
Diskografia > Albumit

Mä en oo viel tarpeeks iso (2019)
Mä oon vapaa (2020)
Jos (2022)
Self-helpless (2024)
Muuta

Sjöholm aloitti loppuvuodesta 2024 Yhteishyvän kolumnistina.
Aiheesta muualla

Rautio, Samppa: Artistitulokas F:ää on haukuttu netissä feministilesboksi, koska hän on lyhyttukkainen, räppäävä nainen – "On tärkeää työntää kapean julkisen naiskuvan reunoja ulospäin" Yle.fi. 16.11.2017.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Bur man laimi

|  Bur man laimi |
| --- | --- |
Tiedosto:Tautumeitas Bur man laimi single.cover.jpg
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Tautumeitas
Levy-yhtiö:  omakustanne
Kesto:  2:58
Tyylilaji:  folk, maailmanmusiikki
Julkaistu:  4. joulukuuta 2024
Säveltäjä(t):  Asnate Rancāne Aurēlija Rancāne Elvis Lintiņš Laura Līcīte
Sanoittaja(t):  Asnate Rancāne Aurēlija Rancāne Laura Līcīte Gabriēla Zvaigznīte
Tuottaja(t):  Elvis Lintiņš
Euroviisutiedot
Vuosi:  2025
Maa:  Latvia
Kieli:  latvia
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Hollow” (2024) 
Bur man laimi (suom. Tuo minulle onnea) on latvialaisen folk- ja maailmanmusiikkiyhtyeen Tautumeitasin esittämä kappale, joka julkaistiin 4. joulukuuta 2024. Tautumeitas voitti kappaleella Latvian vuoden 2025 euroviisukarsinnan Supernova 2025 -kilpailun ja edustaa täten Latviaa vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Baselissa.
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1946

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1946 Helsingissä Helsingin Stadionilla  1. ja 2. elokuuta. Vain miehet kilpailivat.
Tulokset

| Lopputulokset | pisteet |
| --- | --- |
Suomi: 68,5
Ruotsi: 114,5
| Laji | 1>  | 2>  | 3>  | 4>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | O. Laessker (R) 11,0 | I. Ohlsson (R) 11,1 | V. Jalava (S) 11,2 | A. Savolainen (S) 11,3 |
| 400 m | S. Lindgård (R) 49,2 | T. Sten (R) 49,3 | B. Storskrubb (S) 49,4 | V. Aroniemi (S) 51,4 |
| 800 m | O. Ljunggrén (R) 1.51,5 | B. Storskrubb (S) 1.51,6 | O. Lindén (R) 1.51,7 | R. Björklöf (S) 1.53,5 |
| 1 500 m | H. Eriksson (R) 3.48,2 | R. Gustafsson (R) 3.51,0 | P. Siltaloppi (S) 3.56,8 | A. Kainlauri (S) 3.58,4 |
| 5 000 m | E. Johnsson (R) 14.40,0 | B. Albersson (R) 14.41,8 | T. Sarkama (S) 14.55,4 | H. Perälä (S) 14.55,6 |
| 10 000 m | Th. Tillman (R) 30.37,6 | H. Perälä (S) 30.59,6 | G. Bratt (R) 31.46,2 | - |
| 110 m aidat | V. Suvivuo (S) 14,9 | V. Jussila (S) 15,0 | H. Kristoffersson (R) 15,0 | G. Risberg (R) 15,1 |
| 400 m aidat | S. Larsson (R) 53,5 | R. Larsson (R) 53,8 | A. Hyökyranta (S) 56,2 | V. Naatti (S) 59,2 |
| 1 000 m viesti | Ruotsi (Håkansson, Laessker, Lindgård, Sten) 1.57,0 | Suomi (V. Jalava, Malin, Aroniemi, Holmberg) 1.59,8 |  |  |
| Korkeus | R. Björk (R) 190 | G. Lindecrantz (R) 190 | N. Nicklén (S) 185 | K. af Ursin (S) 185 |
| Seiväs | H. Ohlsson (R) 400 | E. Kataja (S) ja A. Lindberg (R) 390 |  | O. Uotila (S) 390 |
| Pituus | O. Laessker (R) 722 | B. Johnsson (R) 707 | E. Jalava (S) 701 | P. Simola (S) 700 |
| Kolmiloikka | A. Åhman (R) 15,01 | H. Sonck (S) 14,69 | V. Rautio (S) 14,66 | B. Johnsson (R) 14,63 |
| Kuula | T. Pettersson (R) 15,09 | S. Bärlund (S) 14,88 | L. Bexar (S) 14,58 | K. Nilsson (R) 14,53 |
| Kiekko | B. Wikner (R) 47,76 | V. Nyqvist (S) 46,69 | A. Huutoniemi (S) 46,43 | E. Westlin (R) 45,68 |
| Moukari | B. Eriksson (R) 53,74 | E. Johansson (R) 50,86 | R. Kuivamäki (S) 50,72 | L. Tamminen (S) 49,54 |
| Keihäs | Y. Nikkanen (S) 72,59 | T. Rautavaara (S) 68,65 | S. Dalefloda (R) 67,58 | G. Pettersson (R) 63,90 |
Lisätietoa

taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3
maksaneita katsojia oli 1. päivänä 26248 ja 2. päivänä 19633
korkeushypyssä Björk ylitti 190 cm ensimmäisellä yrityksellään ja Lindecrantz vastaavasti toisella yrityksellään
10 000 metrin juoksussa Suomen Mäki keskeytti Suomen Urheiluliiton pj Kekkosen kehotuksesta 6 000 metrin kohdalla kipeän akillisjänteensä vaivaamana
Maaottelun lopettajaiset pidettiin Kalastajatorpalla, jossa molempien maiden kaksi parasta palkittiin, Suomelta Nikkanen ja Suvivuo, Ruotsilta Eriksson ja Åhman.
1 000 metrin viesti koostui seuraavasti: 100 m + 200 m + 300 m + 400 m
Idiomi

Idiomi (kreik. idiōma 'luonteenomainen ilmaisu') on ilmaus, jonka alkuperäismerkitys on monissa tapauksissa metaforisen eli vertauskuvallisen käytön kautta sumentunut ja jolle erityisesti on muotoutunut uusi itsenäinen merkitys. Idiomin määrittely yksiselitteisesti on vaikeaa, koska usein raja sen ja muiden kielellisten ilmiöiden kuten kollokaation, metaforan ja sananlaskun välillä on häilyvä. Tyypillisesti idiomi on kuitenkin vähintään kaksisanainen ilmaus, jonka merkitys ei käy selvästi ilmi siihen kuuluvien sanojen kirjallisesta tulkinnasta (esimerkiksi sanonta, että jokin asia on "kuuma peruna").
Syitä idiomien käyttöön voi olla useita: niiden avulla on mahdollista ilmaista erityisiä lisävivahteita, niitä voidaan käyttää kiertoilmauksina vaikeille asioille, ja usein yhdellä idiomilla voidaan ilmaista merkityksiä, joiden kirjaimelliseen selittämiseen kuluisi useampi virke.
Kieliä tutkittaessa voidaan huomata, että kenties ymmärrettävästäkin syystä idiomit kuvaavat usein tapahtumia, joihin liittyy selkeä tunnelataus. Niillä on siis affektiivinen sävy, ja kuten todettu, ne ovat usein kuvailevia.lähde? Assosiatiivisten sivumerkityksien vuoksi idiomien käyttöön saattaa liittyä myös halveksuntaa tai leikkisyyttä.
Osa idiomeista on täysin opaakkeja eli läpinäkymättömiä, mikä tarkoittaa sitä, ettei kokonaisuuden merkitys ole pääteltävissä ilmauksen yksittäisten sanojen merkityksistä. Tämä johtuu juuri vertauskuvallisesta käytöstä. Ilmauksia, joiden merkitys puolestaan on pääteltävissä osiensa perusteella, kutsutaan transparenteiksi eli läpinäkyviksi. Esimerkkinä läpinäkyvyydestä käy esimerkiksi se, että suomalaisellekin saattaa valjeta, mitä tarkoittaa kun englantilainen sanoo jonkun jäävän kiinni verta kynsien alla, vaikka suomenkielinen vastine 'jäädä kiinni rysän päältä' ei vastaa rakenteeltaan englanninkielistä.
Idiomit ovat yleensä kieli- ja kulttuurisidonnaisia, joten vieraan kielen idiomeja voi olla vaikea ymmärtää. Idiomit eivät yleensä ole mielekkäästi käännettävissä sanasta sanaan, vaikka useissa kielipareissa onkin idiomeja, jotka ovat sanastoltaan ja merkitykseltään hyvinkin samanlaisia. Idiomeja lienee kaikissa kielissä, ja monet niistä juontavat juurensa todella kauaksi historiaan. Toisin kuin sananlaskut, jotka ovat kokonaisia virkkeitä tai puheenvuoroja, idiomit ovat tyypillisesti vain muutaman sanan sanaliittoja. Metaforan eli vertauskuvan ja idiomin raja puolestaan on melko häilyvä, sillä vallalla olevan ajatusmallin mukaan idiomi on vakiintunut metafora. Tällöin metaforan ja idiomin välille muodostuu jatkumo, jolla ilmaukset liikkuvat vakiintuessaan metaforapäästä idiomeiksi. Esimerkkejä alun perin metaforina olleista idiomeista lienee luontevinta etsiä erisnimiä sisältävistä idiomeista: tehdä konoset tarkoittaa oksentamista ja vakiintui yleiseen käyttöön mahdollisesti lehdistön tai urheiluselostajien edesauttamana sen jälkeen, kun kävelijä Valentin Kononen oksensi Helsingin EM-kisoissa urheilusuorituksensa aikana.
Esimerkkejä

Ole hyvä on suomalainen idiomi, jota käytetään annettaessa sekä myös kohteliaaseen tai anelevaan sävyyn pyydettäessä.
Here you are (sananmukaisesti "tässä sinä olet") on englanninkielinen idiomi, jota käytetään samassa merkityksessä ojennettaessa asioita.
Heittää veivinsä tarkoittaa kuolemista. Kuolemaa kuvaavia idiomeja on erityisen paljon.
Älä osta sikaa säkissä tarkoittaa, ettei kannata ostaa tuotetta, josta ei tiedä mitään.
Matti kukkarossa tarkoittaa, että rahat ovat loppuneet tai vähissä.
Vieraskieliset, vaikkapa englanninkieliset idiomit voivat olla suomalaiselle vaikeita ymmärtää, esimerkiksi:
Raining cats and dogs (’sataa kissoja ja koiria’) vastaa idiomia sataa ämmiä äkeet selässä eli sataa kovasti.
Kirjallisuutta

Heinonen, Tarja Riitta: Idiomien leksikaalinen kuvaus kielenkäytön ja vaihtelun näkökulmasta.  (Väitöskirja)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 2013.  ISBN 978-952-10-8554-3  Teoksen verkkoversio.
Kari, Erkki: Naulan kantaan: Nykysuomen idiomisanakirja.  (Piirrokset: Heikki Aurell)  Helsingissä:  Otava, 1993.  ISBN 951-1-12336-X
Kivimies, Yrjö: Näinkin voi sanoa: Suomen kielen fraseologiaa.  Helsinki:  Tammi, 1964.
Muikku-Werner, Pirkko & Jantunen, Jarmo Harri & Kokko, Ossi: Suurella sydämellä ihan sikana: Suomen kielen kuvaileva fraasisanakirja.  Gummerus, 2008.
Aiheesta muualla

Suomalaisia idiomeja (PDF)
Supernova (laulukilpailu)

| Supernova |
| --- | --- |
Tyyli:  Musiikkikilpailu
Alkuperämaa:  Latvia
Alkuperäiskieli:  latvia
Tuotantokausia:  10
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Latvijas Televīzija
Supernova on latvialainen laulukilpailu, jonka voittaja valitaan edustamaan Latviaa Euroviisuissa. Kilpailu on järjestetty vuodesta 2015 lähtien tällä nimellä. Aikaisemmin kilpailu on järjestetty nimillä Eirodziesma (2000–2012) ja Dziesma (2013–2014).
Kilpailun voittajat

2015: Aminata – ”Love Injected”
2016: Justs – ”Heartbeat”
2017: Triana Park – ”Line”
2018: Laura Rizzotto – ”Funny Girl”
2019: Carousel – ”That Night”
2020: Samanta Tīna – ”Still Breathing”
2022: Citi Zēni – ”Eat Your Salad”
2023: Sudden Lights – ”Aijā”
2024: Dons – ”Hollow”
2025: Tautumeitas – ”Bur man laimi”
Aiheesta muualla

Supernovan kotisivut
Nils Hedengren

Fakiiri Kronblom vuonna 1963. Ikkunasta kurkistaa tirehtööri Orvo Kontio.
Nils Hedengren (16. lokakuuta 1913 Helsinki – 16. kesäkuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi 1960-luvun lastenohjelman Sirkus Papukaijan taikatemppuja tekevänä fakiiri Kronblomina. Murtaen suomea puhuva fakiiri Kronblom esiintyi lastenohjelmissa vielä myöhemminkin. Fakiiri Kronblomin tunnettu taikasana oli lausahdus ”Suolaa, suolaa, enemmän suolaa” – hän levytti vuonna 1965 myös samannimisen singlen yhdessä Juha ”Watt” Vainion kanssa. Rooli oli enemmän ilveilijän kuin vakavasti otettavan taikurin, saati fakiirin.
Pirkka-Pekka Petelius parodioi fakiiri Kronblomia sketsisarjassa Velipuolikuu.
Esiintyminen oli Nils Hedengrenille vain harrastus. Päätoiminen työ hänellä oli Svenska Byggmästare- och Ingenjörsförbundet YH i Finlandin liittosihteerinä 1957–1977.
Aiheesta muualla

Nils Hedengren Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Leninin testamentti

Leninin testamentti on kommunistijohtaja Vladimir Leninin viimeisinä elinvuosinaan sanelema kirje, jossa hän toi julki näkemyksensä seuraajakysymykseen. Venäjän kommunistisen puolueen 13. edustajakokous pidettiin toukokuussa 1924, ja siellä päätettiin saman vuoden tammikuussa kuolleen Leninin seuraajasta. Lenin oli sairastellut paljon ja oli ollut syrjässä aktiivisesta politiikan teosta jo jonkin aikaa. Kirjeessään Lenin otti kantaa mahdollisiin seuraajaehdokkaisiinsa, joita hän myös kritisoi. Erityisesti Lenin kiinnitti huomiota Josif Staliniin ja Lev Trotskiin, joiden keskinäisten riitojen hän pelkäsi johtavan puolueen hajoamiseen. Hän mainitsi myös Lev Kamenevin, Grigori Zinovjevin, Nikolai Buharinin ja Georgi Pjatakovin sekä heidän puutteensa. Lenin suositti testamentissa Stalinin syrjäyttämistä Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteerin tehtävästä. Suositusta ei noudatettu ja testamentin olemassaolo ja sisältö salattiin Neuvostoliiton kansalta vuoteen 1956 asti.
Testamentin sisältö

Stalin ja Trotski saivat molemmat osansa kritiikistä, mutta Lenin piti Trotskia kuitenkin Stalinia parempana seuraajaehdokkaana. Kirjeessään hän suosittelee Stalinin syrjäyttämistä:
”Stalin on liian karkea, ja tämä puutteellisuus, joka on täysin siedettävää meidän, kommunistien, keskuudessa ja kanssakäymisessä, käy sietämättömäksi pääsihteerin toimessa. Siksi kehotan tovereita harkitsemaan keinoa Stalinin siirtämiseksi pois tältä paikalta ja nimittämään tälle paikalle toisen henkilön, joka kaiken muun puolesta eroaisi toveri Stalinista edukseen vain yhdessä suhteessa, olisi nimittäin suvaitsevampi, lojaalimpi, kohteliaampi ja huomaavaisempi tovereita kohtaan, vähemmän oikutteleva jne.”
Stalinin kasvanut vallanhimo herätti myös huolta Leninissä.
Lenin kritisoi Trotskia, mutta antoi tälle selvemmin tukensa:
”Toisaalta toveri Trotskin erikoisuutena eivät ole ainoastaan huomattavat kyvyt. Henkilökohtaisilta ominaisuuksiltaan hän lienee kyvykkäin mies nykyisessä keskuskomiteassa, mutta hän on myös liian itsevarma otteissaan ja liiaksi viehättynyt asioiden puhtaasti hallinnolliseen puoleen.”
Tämän lisäksi Lenin otti kirjeessä kantaa kansojen itsemääräämisoikeuteen. Lenin ei kannattanut Stalinin linjaa vallan keskittämisestä Moskovaan, vaan peräänkuulutti ”varovaisuutta, suvaitsevaisuutta ja kärsivällisyyttä” vastustaen isovenäläistä asennoitumista.
Zinovjevista ja Kamenevista Lenin totesi, että heille voitaisiin antaa anteeksi se, että he olivat vastustaneet lokakuun vallankumousta ratkaisevalla hetkellä vuonna 1917.
Testamentin synty

Tiettävästi Lenin saneli pääosan kirjeestä 23.–31. joulukuuta 1922 sihteereilleen Lidija Fotijevalle ja Maria Voloditševalle. Osa kirjeen alusta vuoti Leninin sihteerien kautta Stalinin tietoon  ennen kuin kukaan muu tiesi siitä. Lenin teki siihen vielä 4. tammikuuta 1923 kuuluisan lisäyksen, jossa vaati Stalinin erottamista pääsihteerin tehtävistä tämän karkean käytöksen vuoksi. Kirjeellä ei alkujaan ollut otsikkoa, mutta se nimettiin myöhemmin ”Leninin testamentiksi”.
Leniniä innoitti Stalinin kansallisuuspolitiikan tuomitsemiseen vuoden 1922 lopulla kärjistynyt Gruusian kysymys. Tällöin Stalin ja hänen suojattinsa Sergo Ordžonikidze pyrkivät brutaalein keinoin Georgian venäläistämiseen. Leniniä järkytti varsinkin marraskuussa 1922 sattunut tapaus, jossa Ordžonikidze oli kesken kokouksen hyökännyt puukon ja raskaan paperipainon kanssa Georgian kommunistijohtaja Mikheil Okudžavan kimppuun, ja Stalin pyrki jälkeenpäin suojelemaan Ordžonikidzea seurauksilta.
Leninin vaimo Nadežda Krupskaja säilytti kirjeen kopioita ja sen sisältö oli tarkoitus julkistaa seuraavassa puoluekokouksessa, jotta puolueen politbyroo ei voisi salata sen sisältöä. Krupskaja ei toimittanut kirjettä huhtikuun 1923 edustajakokoukseen, koska Lenin oli tuolloin vielä elossa, mutta hän näytti sen Zinovjeville. Testamentin Georgian-kysymystä käsitellyt osa jaettiin tuolloin kirjallisena kokousedustajille, mutta sitä ei julkaistu lehdissä, kuten Lenin oli toivonut. Lenin kuoli 21. tammikuuta 1924. Muutamaa päivää ennen toukokuun 1924 seuraavaa edustajakokousta Krupskaja luovutti kopion koko testamentista Kameneville, jonka oli tarkoitus viedä asia eteenpäin.
Kirjeen aitous

Historiantutkija Stephen Kotkinin mukaan ei voida varmasti osoittaa Leninin sanelleen kirjettä itse, sillä siitä tunnetaan vain konekirjoitettuja kopioita eikä sanelusta ole merkintöjä sihteerien pitämissä hoitopäiväkirjoissa. Kotkin pitää mahdollisena, että Krupskaja tai joku muu olisi laatinut kirjeen sisällön Leninin nimissä. Lähes kaikki muut historioitsijat ovat kuitenkin pitäneet Leninin kirjettä aitona.
Aiheesta muualla

Max Eastman: Since Lenin Died
Mannerjalusta

Mannerjalustat turkoosilla
Mannerjalusta eli mannermaajalusta on mantereita ympäröivä, yleensä matalan meren vyöhyke.
Topografia

Mannerjalusta päättyy yleensä jyrkkenevään rinteeseen, mannerrinteeseen, joka päättyy syvän meren tasankoon.
Jalusta on jaettu kolmeen osaan, joista jokaisella on omanlaisensa geomorfologia ja biodiversiteetti.
Jalustan muoto muuttuu huomattavasti mannerrinteen alkaessa. Muutos tapahtuu lähes poikkeuksetta 140 metrin syvyydessä. Tämä on todennäköisesti edellisen jääkauden aikaansaannosta, jolloin merenpinnan taso oli huomattavasti nykyistä alhaisempi.
Mannerrinteen kaltevuuskulma on keskimäärin kolme astetta, mutta vaihtelee noin yhden ja kymmenen asteen välillä. Rinteissä on myös paljon kanjoneita.
Geografiset ominaisuudet

Jalustojen koko vaihtelee huomattavasti. On alueita, joilla ei ole mannerjalustaa käytännössä lainkaan, vaan syvän meren tasanko alkaa käytännössä heti. Alueet ovat yleensä kahden mannerlaatan törmäysvyöhykkeessä, esimerkiksi Chilen rannikko. Mannerjalustoista suurin, Siperian mannerjalusta, ulottuu mantereelta noin 1 500 kilometrin etäisyydelle. Suuria mannerjalustojen päällä sijaitsevia meriä ovat muun muassa Pohjanmeri, Etelä-Kiinan meri ja Persianlahti. Mannerjalustat yltävät keskimäärin 80 kilometrin päähän mantereista. Mannerjalustojen syvyydet vaihtelevat, mutta pääasiallisesti ne ovat alle 150 metrin syvyisiä. Jalustan kaltevuuskulma on hyvin loiva, noin puoli astetta.
Sedimentit

Mannerjalustat ovat sedimenttien peitossa. Vain 30–40 prosenttia sedimenteistä on jokien tuomia. Loppu on jäännöstä viime jääkaudesta. Sedimentit kasaantuvat keskimäärin 30 senttimetriä tuhannessa vuodessa, vaihteluvälin ollessa 15–40 senttimetriä.
Käyttö

Öljy-yhtiöt kiinnostuivat mannerjalustoista sen jälkeen, kun mantereiden öljy- ja kaasuesiintymät olivat tutkittu, ja siinä vaiheessa mannerjalusta-alueet jaettiin sopimuksin. Barentsinmeren mannerjalusta-alue on kuitenkin yhä tutkimatta, koska on epäselvää, kuuluuko se Norjalle vai Venäjälle.