Kierikki
Tutkimustuloksia > Löydettyjä kohteita

Kaivauksia tehdään edelleen vuosittain ja kokonaiskuva laajenee sen myötä. Tunnettuja tutkimuskohteita voidaan luonnehtia lyhyesti seuraavasti.
Pahkakoski: Alueet, jotka sijaitsevat noin 75 metriä merenpinnan yläpuolella (m.p.y.), tutkittiin Pahkakosken voimalaitoksen rakentamisen yhteydessä. Vain kohteessa Pahkakoski 2 löytyi pylväänpaikkoja muistuttavat jäänteet ja kohteessa Pahkakoski 6 havaittiin asumuspainauma, mutta muuten ei asumuksista tehty havaintoja. Kohteesta Pahkakoski 2 löytyi Säräisniemi 1 ja varhaisinta tyypillistä kampakeramiikkaa. Tunnetaan 12 asumuksen painannetta.
Isokangas: Tunnetaan 12 asumuksen painannetta.
Veeliksinaitaus: Kohde sijaitsee Iijoen pohjoisrannalla noin 70−60 metriä m.p.y. ja sieltä tunnetaan viisi asumuksen painannetta.
Porrassuo: Kohde sijaitsee Iijoen pohjoisrannalla noin 70−60 metriä m.p.y. ja sieltä tunnetaan kuusi asumuksen painannetta.
Suittisuo: Kohde sijaitsee Iijoen pohjoisrannalla noin 70−60 metriä m.p.y. ja sieltä tunnetaan seitsemän asumuksen painannetta.
Kierikin sorakuoppa: Tunnetaan kuusi asumuksen painannetta, joista ainakin kaksi on tutkittu. Paikalta on löydetty tyypillistä kampakeramiikkaa.
Kotikangas: Kohde sijaitsee Iijoen etelärannalla noin 60 metriä m.p.y.. Asumuksista on löydetty jäänteitä hirsisalvoksesta. Sisällä on kaksi liettä ja sisällä talon itäpäässä jätekuoppa. Talot muodostavat vain pieniä 2–3 talon ryhmiä, joita tunnetaan 12 asumuksen painannetta. Paikalta löydetty myös mustaksi maalattua keramiikkaa, jonka maalin pigmenttinä saattoi olla hematiittia. Astioita oli maalattu lähinnä sisäpinnastaan, mutta myös astian ulkopuolelta yläreunastaan. Paikalta löydettiin myös eläimiä- ja ihmisiä esittäviä savi-idoleita. Asuinpaikan ajoitus on noin 3500−2800 eaa.
Kierikkikangas: Kierikkikankaalta on löydetty 66 asumuspainannetta, joista vain muutama on ehditty tutkia. Siellä sijaitsee Kierikkikeskus, jossa toimii matkailukeskus ja kivikautinen museo. Asuinpaikalta on löydetty tyypilliseen kamapakeramiikkaan liittyvää materiaalia ja ensimmäinen Kierikin löytökompleksin punamultahauta. Hautaus on tehty 3500 eaa. jälkeen.
Kuuselankangas: Kohde sijaitsee Iijoen pohjoisrannalla noin 60 metriä m.p.y.. Asuinpainaumat ovat suorakulmaisen muotoisia ja sisältävät erilaisia rakenteellisia jäänteitä. Sekä sisällä että pihalla ovat kivettyjen liesien jäänteitä. Tunnetaan 24 asumuksen painannetta, joista ainakin 12 on tutkittu. Paikalta löydetty Kierikin keramiikkaa. Kattorakenteet oletetaan kevyiksi, sillä paalun jälkiä ei olla tavattu. Vuonna 2000 tutkittiin suorakaiteen muotoista rivitalon päätyhuonetta. Oleskelutilan lattiahiekka oli selvästi erottuvaa likamaata, jonka väri lienee liedestä peräisin. Pylvään kärjestä otettu hiilenpala antoi radiohiiliajoituksena talon iäksi 3500–3150 eaa. Lattialta löytyi Kierikin keramiikkaa. Muualla alueella oli hajallaan tyypillistä kampakeramiikkaa ja kivetty liesi, joka ajoitettiin 3650−3400 eaa. Kyseessä olivat edelliset asukkaat.
Eteläharju: Pieni harjumainen 5 tai 6 asumuspainanteen kohde pohjoisrannalla, jonka koekaivaukselta löytyi Suomessa harvinainen kupariveitsi. Se luetaan kuuluvaksi Kuuselankankaan asuinpaikkaan.
Kierikkisaari: Joen keskelle jäänyt saari, jonka eteläkärjestä löydettiin meripihkaa, nuolenkärkiä ja keramiikkaa, jota nykyään kutsutaan Kierikin keramiikaksi. Kaivauksissa löydettiin jäänteitä paaluista, jotka muodostivat maahan linjoja. Ne ovat voineet muodostaa nelikulmaisen muotoisen kivikautisen rakennelman, jonka kokoisia ei Suomesta tunneta muualla. Paikka on jäänyt osittain voimalaitoksen patoaltaan alle.
Voima-Kuusela: Kohde sijaitsee noin 55 metriä m.p.y.. ja sieltä tunnetaan 41 asumuksen painannetta. Täällä on löydetty rivitalo, jossa on yhdistetty seitsemän huonetta toisiinsa. Kohteessa esiintyy pääasiassa Kierikin keramiikkaa. Tutkitun talon sisällä olleessa hiiltä sisältävästä kuopasta saatiin ajoitus 3500−3100 eaa. Huoneet, jotka erottuivat ympäristöstään likamaa-alueena, yhdisti toisiinsa välikäytävä. Näiden talojen yhteydestä tavattiin Kierikin keramiikkaa.
Juutisenkangas: Tunnetaan 18 asumuksen painannetta.
Korvala: Sieltä tunnetaan 68 asumuksen painannetta. Löytömateriaalissa on paljon Pöljän keramiikkaa ja hieman vanhempaa kampakeramiikkaa. Löytyi myös kaksiosainen paritalo, jonka seinät olivat kivistä ladottuja ja osittain myös lattia oli kivillä ladottu. Yhden huoneen koko oli 20 × 7 metriä. Asumukseen liittyi Pöljän keramiikkaa.
Vuornos: Nuorin tiedetyistä kohteista ja sijaitsee noin 52 metriä m.p.y. Tunnetaan 15 asumuksen painannetta. Asuinpainanteet ovat syvempiä kuin yläjuoksun kohteissa ja huoneet on yhdistetty rivitalomaiseksi kokonaisuuksiksi. Aluetta ei ole vielä tutkittu.
Välitalo: Pieni asutuskohde joen etelärannalla.
Purkajasuo: Suo- ja peltoalue, jonka turvekerroksen alta on löydetty tuhansia puuesineitä tai -osia, jotka on ihminen valmistanut tai käsitellyt.