stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Narva-Jõesuun kaupunki

| Narva-Jõesuun kaupunki (Narva-Jõesuu linn) |
| --- | --- |
 Narva-Jõesuun hiekkarantaa.
 lippu:  vaakuna
 Narva-Jõesuu sijaitsee Koillis-Virossa Suomenlahden rannalla.
 Koordinaatit: 59°20′N, 27°52′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Itä-Virumaa
Narva-Jõesuun kaupungin ja Vaivaran kunnan yhdistyminen:  21.10.2017
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunki  (vir. linn)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  404,66 km²
Väkiluku (1.1.2018):  4 828
 – Väestötiheys:  12 as./km²
 
 narva-joesuu.kovtp.ee// 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Narva-Jõesuun kaupunki sijaitsee Koillis-Virossa Itä-Virumaan maakunnassa Suomenlahden rannalla ja Narvanjoen varrella. Kaupungissa on vajaat 5 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 405 neliökilometriä.
Sijainti

Narva-Jõesuun kunta rajoittuu pohjoisessa Suomenlahteen, idässä Narvajokeen ja Venäjään sekä Narvan kaupunkiin, etelässä Alutaguseen ja lännessä Toilaan ja Sillamäkeen.
Hallinto ja väestö

Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Vaivaran kunta, Kohtla-Järven Viivikonnan kaupunginosa ja vanha Narva-Jõesuun itsenäinen kaupunki yhdistyivät muodostaen uuden Narva-Jõesuun kaupungin. Tällöin vanhasta Narva-Jõesuusta tuli epäitsenäinen kaupunki, asutusyksikkö (vir. asustusüksus), ja uuden Narva-Jõesuun hallinnollisen kaupungin, hallintoyksikön (vir. haldusüksus), osa. Uusi kaupunki otti käyttöönsä Narva-Jõesuun lipun ja Vaivaran vaakunan.
Kaupunki muodostuu Narva-Jõesuun epäitsenäisestä kaupungista (linn, asustusüksus), Olginan ja Sinimäen pienkauppaloista (alevik) sekä 20 kylästä (küla).
Liikenne

Valtatie 1 ja rautatie Tallinnasta Narvaan kulkevat Narva-Jõesuun poikki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta  Narva-Jõesuu Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta  Vaivara Wikimedia Commonsissa
Neidhart von Reuenthal

Herra Nithart (Codex Manesse, 1300-luvun alku).
Neidhart von Reuenthal myös Nithart (noin 1180 – noin 1240) oli saksalainen minnelaulaja, joka oli syntynyt Baijerissa ja asui elämänsä Itävallassa, missä hän toimi Itävallan herttuan Fredrik II:n palveluksessa. Minnelaulajana Neidhart oli luovimmillaan vuosien 1210 ja 1240 välisenä aikana.
Neidhart von Reuental (yläsaksaksi Nîthart uon Riuwental) on todennäköisesti hänen pseudonyyminsä. Neidhart osallistui viidenteen ristiretkeen vuosina 1217–1219. Yleisesti hänen laulunsa olivat tarkoitetut esitettäviksi hovin tilaisuuksissa ja ne jakautuvat kahteen eri tyyppiin, eli Sommerreien ja Winterlieder. Ensin mainitut ovat yksinkertaisia muodoltaan ja lyhyitä; ne kuvaavat yleensä talonpoikaisväestön tansseja. Jälkimmäiset ovat pidempiä ja rakenteeltaan taidokkaampia ja niihin on useimmiten sisällytetty taitavia kuvauksia talonpoikaiselämästä.
Lauluissaan Neidhart yhdistää usein taidokkaasti korkean rakkauden teeman parodioiden riemukkaan realistiseen talonpoikaiseen elämänmenoon. Hän myös ivailee talonpoikaisia nuorukaisia, jotka matkivat ritarien minnerunoutta, joka oli keskeisesti rakkausrunoutta.
Aiheesta muualla

"Neidhart Fuchs" (saksaksi)
Opiskelijoiden Neidhart-projekti (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Soroca

| Soroca |
| --- | --- |
 Soroca Dnestrin varrella
 vaakuna
 Soroca
 Koordinaatit: 48.1568°N, 28.2992°E 
Valtio:  Moldova
Piiri:  Sorokan piiri
Historiallinen alue:  Bessarabia
Kaupungiksi:  1835
Väkiluku (2014):  37 500
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.primsoroca.md 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Soroca (ukr. Сороки, Soroky, ven. Сороки, Soroki) on Moldovan 8. suurin kaupunki. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Dnestrin lounaisrannalla, noin 150 kilometriä pääkaupunki Chişinăusta pohjoiseen.
Vuoden 2014 alussa Sorocan kaupungissa arvioitiin olevan noin 37 500 ja koko Sorocan piirissä 100 100 asukasta. Vuosikymmen varhaisemmassa (2004) väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 28 362.
Kaupungista johtaa paikallistie joen vastarannalle Ukrainan Vinnytsjan alueelle ja tällä tiellä on paikallinen raja-asema. Noin 10 kilometriä kaupungin pohjoispuolella on kansainvälinen raja-asema ja suurempi siltayhteys Dnestrjoen vastarannalle Ukrainan Jampolin kaupunkiin.
Kaupunki Dnestrin lounaisrannalla (kuvan vasen puoli).
Sorokan linnoitus joen äärellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Soroca Wikimedia Commonsissa
Tourist towns: Soroca (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (tur.md)
Sorocan kaupungin väestöjakauma 1897 väestönlaskennassa (venäjäksi) (demoscope.ru)
Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia

| Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Teemu Nikki
Käsikirjoittaja:  Teemu Nikki
Tuottaja:   Jani Pösö  Teemu Nikki 
Kuvaaja:  Sari Aaltonen
Leikkaaja:  Jussi Sandhu
Pääosat:   Petri Poikolainen  Marjaana Maijala  Samuli Jaskio  Rami Rusinen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  It’s Alive Films
Levittäjä:  It’s Alive Films
Ensi-ilta:  10. syyskuuta 2021
Kesto:  82 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia on Teemu Nikin ohjaama ja käsikirjoittama komediaelokuva vuodelta 2021.
Elokuva on musta komedia, joka kertoo pyörätuolia käyttävän sokean miehen elämästä ja kokemusmaailmasta.
Elokuvan pääosaa näyttelee Petri Poikolainen, Teatterikorkeakoulusta vuonna 2000 valmistunut näyttelijä, jolle rooli on ensimmäinen ja luultavasti viimeinen pääosa elokuvassa. Poikolainen sairastaa MS-tautia, ja elokuvan valmistumisen aikoihin hän oli ollut sairauseläkkeellä kahdeksan vuoden ajan. Poikolainen on roolihahmonsa tavoin sokea ja liikuntakyvytön.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Petri Poikolainen  | … |  Jaakko   |
|  Marjaana Maijala  | … |  Sirpa   |
|  Samuli Jaskio  | … |  Mr. Scorpions   |
|  Rami Rusinen  | … |  hakettaja   |
|  Hannamaija Nikander  | … |  Wilkes / Ratched   |
|  Lassi Poikolainen  | … |  juoksija / vartija   |
|  Minttu Mustakallio  | … |  naapuri   |
|  Tuomas Uusitalo  | … |  naapuri   |
|  Aino Suvanto  | … |  VR-asiakaspalvelija   |
|  Teemu Kanerva  | … |  taksikuski   |
|  Pasi Hakkio  | … |  konduktööri   |
|  Teemu Nikki  | … |  koiran ulkoiluttaja   |
Vastaanotto > Elokuvajuhlilla

Elokuva palkittiin Norjan Haugesundin elokuvajuhlilla jo ennen valmistumistaan. Suomen elokuvateatterilevitykseen se saapui 10. syyskuuta 2021, ja se voitti Venetsian elokuvajuhlien yleisöpalkinnon 11. syyskuuta 2021. Se palkittiin Egyptin El Gounan elokuvajuhlien parhaana. Viitasaaren elokuvaviikolla 2022 elokuvan työryhmälle myönnettiin Humanismin käsi.
Poikolainen palkittiin parhaana näyttelijänä Turkin Antalyan filmijuhlilla ja El Gounassa. Poikolainen voitti elokuvasta parhaan miespääosan Jussi-palkinnon vuonna 2022. Lisäksi Sami Kiiski ja Heikki Kossi voittivat yhdessä elokuvasta parhaan äänisuunnittelun Jussi-palkinnon, ja elokuvalle myönnettiin myös vuoden 2022 Nordisk Film -palkinto.
Elokuva valittiin myös Aasian suurimman elokuvafestivaalin, Busanin elokuvajuhlien, ohjelmistoon. Juhlat järjestettiin Busanissa Etelä-Koreassa 6.–10. lokakuuta 2021. Tämän valinnan johdosta elokuvalle ennustettiin laajaa kansainvälistä levitystä.
Elokuva valittiin ehdolle Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon saajaksi.
Vastaanotto > Arvosteluja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Oona Komonen: 
Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl: 
Episodi Niko Ilonen:
Nenyenlammi

| Nenyenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°52′23″N, 24°14′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Heiniojaan 
Järvinumero:  35.884.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,6 m  
Rantaviiva:  0,629 km  
Pinta-ala:  2,302 ha  
 fiNenyenlammi 
Nenyenlammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi sijaitsee Kinttumäenharjun pohjoissivulla, Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen etelärannat ovat harjun rinnettä ja pohjoisrannat pellon reunaa. Etäämmällä sijaitsee maatila, jonka karttanimi on Nenye. Lampi on autio, mutta sen rantaan tulee tie.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,6 metriä mpy. Siitä on kaivettu oja, joka on johdettu etelässä Ruokojärvensuon kuivatusojaan ja joka laskee Ruokojärveen. Se ei kuitenkaan ole lammen laskuoja, vaan se on pellon salaojaan johdettuna vanha uoma, joka johtaa Heiniojaan ja joka yhtyy alempana Renkajokeen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammella ei ole nimeä, mutta sen rantoja oli raivattu niityiksi ja sen lähellä sijaitsi torppa. jonka kautta kulki polkumainen tie.
Sorocaba

| Sorocaba |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Sorocaba
 Koordinaatit: 23°30′6″S, 47°27′29″W 
Valtio:  Brasilia
Osavaltio:  São Paulo
Aikavyöhyke:  UTC-3
 – Kesäaika:  UTC-2
 
 www.sorocaba.sp.gov.br 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sorocaba [-ka:´-], on teollisuuskaupunki Brasiliassa, São Paulon osavaltiossa.
Kaupunki sijaitsee 80 kilometriä São Paulosta länteen. Vuonna 1994 siellä asui 406 000 henkeä. Sorocaba on hedelmiä, puuvillaa ja kahvia tuottavan maatalousalueen keskus, jossa on tekstiili-, sementti-, lannoite-, alkoholi- ja kulkuneuvoteollisuutta. Siellä on myös lentoasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sorocaba Wikimedia Commonsissa
Suo, kuokka & Jussi -kollektiivi

Suo, Kuokka & Jussi on Sami Pitkämön johtama muusikoiden muodostama kollektiivi, joka on toteuttanut toistaiseksi kaksi produktiota: Suo, Kuokka & Jussi plays Earth, Wind and Fire (2002-2003) ja Suokka & Jussi plays The Beach Boys (2005-2006).
Produktioissa on nähty monia suomalaisia huippumuusikoita, kuten Sami Saari, Jukka Perko, Osmo Ikonen, Antti Kleemola, Severi Pyysalo, Jarmo Saari, Arttu Takalo, Esko Heikkinen ja Varre Vartiainen. Suo, Kuokka & Jussi on esiintynyt mm. Ruisrock:ssa, Pori Jazz- festivaalilla sekä pienimuotoisesti ulkomailla, kuten Amsterdam:ssa.
Ryhmän toiminnan ideana on juhlistaa rytmimusiikin merkittäviä artisteja ja merkkipaaluja. Muusikko/ Tuottaja Lassi Ikäheimo vastaa kollektiivin tuotannoista.
Suomen NUTS-aluejako

Maakunnat
Maakuntien liitot
Seutukunnat
Kunnat
NUTS-alueet
ISO 3166-2:FI
Suomen alueista voidaan Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä muodostaa kolme NUTS-tasoa, kuten kaikkien muidenkin EU-maiden alueista. NUTS-alueet ovat tilastollisia alueyksiköitä.
Suomen NUTS 2012-jako

Suomen NUTS 2012-aluejako muodostuu seuraavasti:
NUTS 1 -taso – Manner-Suomi ja Ahvenanmaa
NUTS 2 -taso – Suuralueet, 5 kappaletta
NUTS 3 -taso – Maakunnat, 19 kappaletta
| NUTS 1> Pääalueet | NUTS 1> Koodi | NUTS 2> Suuralueet | NUTS 2> Koodi | NUTS 3> Maakunnat | NUTS 3> Koodi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Manner-Suomi | FI1 | Länsi-Suomi | FI19 | Keski-Suomi | FI193 |
|  | FI1 | Länsi-Suomi | FI19 | Etelä-Pohjanmaa | FI194 |
|  | FI1 | Länsi-Suomi | FI19 | Pohjanmaa | FI195 |
|  | FI1 | Länsi-Suomi | FI19 | Satakunta | FI196 |
|  | FI1 | Länsi-Suomi | FI19 | Pirkanmaa | FI197 |
|  | FI1 | Helsinki-Uusimaa | FI1B | Uusimaa | FI1B1 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI1C | Varsinais-Suomi | FI1C1 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI1C | Kanta-Häme | FI1C2 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI1C | Päijät-Häme | FI1C3 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI1C | Kymenlaakso | FI1C4 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI1C | Etelä-Karjala | FI1C5 |
|  | FI1 | Pohjois- ja Itä-Suomi | FI1D | Etelä-Savo | FI1D1 |
|  | FI1 | Pohjois- ja Itä-Suomi | FI1D | Pohjois-Savo | FI1D2 |
|  | FI1 | Pohjois- ja Itä-Suomi | FI1D | Pohjois-Karjala | FI1D3 |
|  | FI1 | Pohjois- ja Itä-Suomi | FI1D | Kainuu | FI1D4 |
|  | FI1 | Pohjois- ja Itä-Suomi | FI1D | Keski-Pohjanmaa | FI1D5 |
|  | FI1 | Pohjois- ja Itä-Suomi | FI1D | Pohjois-Pohjanmaa | FI1D6 |
|  | FI1 | Pohjois- ja Itä-Suomi | FI1D | Lappi | FI1D7 |
| Ahvenanmaa | FI2 | Ahvenanmaa | FI20 | Ahvenanmaa | FI200 |
Suomen NUTS 2012-jako > Muutokset aikaisempaan aluejakoon

NUTS 2012-jako on otettu käyttöön marraskuussa 2011.
Suomessa suurin muutos tapahtui NUTS 2 -aluejaossa. Entinen Etelä-Suomi jakaantui kahteen osaan siten, että muodostuu uusi metropolialue Helsinki-Uusimaa (FI1B), ja muu Etelä-Suomi muodosti oman alueensa (FI1C). Lisäksi entiset Pohjois-Suomi ja Itä-Suomi yhdistyivät yhdeksi alueeksi, jonka nimeksi tuli Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D).
Muutosten jälkeen Manner-Suomessa (FI1) on edelleen neljä NUTS 2-aluetta. NUTS 3 -tasolla Suomesta väheni yksi alue, kun Uusimaa ja Itä-Uusimaa maakuntina yhdistyivät 2011 ja muodostivat NUTS 3 -alueen Helsinki-Uusimaa (FI1B1).
Suomen NUTS 2005-jako

Suomen NUTS 2005-aluejako muodostui seuraavasti:
NUTS 1 -taso – Manner-Suomi ja Ahvenanmaa
NUTS 2 -taso – Suuralueet, 5 kappaletta
NUTS 3 -taso – Maakunnat, 20 kappaletta
| NUTS 1> Pääalueet | NUTS 1> Koodi | NUTS 2> Suuralueet | NUTS 2> Koodi | NUTS 3> Maakunnat | NUTS 3> Koodi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Manner-Suomi | FI1 | Itä-Suomi | FI13 | Etelä-Savo | FI131 |
|  | FI1 | Itä-Suomi | FI13 | Pohjois-Savo | FI132 |
|  | FI1 | Itä-Suomi | FI13 | Pohjois-Karjala | FI133 |
|  | FI1 | Itä-Suomi | FI13 | Kainuu | FI134 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI18 | Uusimaa | FI181 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI18 | Itä-Uusimaa | FI182 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI18 | Varsinais-Suomi | FI183 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI18 | Kanta-Häme | FI184 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI18 | Päijät-Häme | FI185 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI18 | Kymenlaakso | FI186 |
|  | FI1 | Etelä-Suomi | FI18 | Etelä-Karjala | FI187 |
|  | FI1 | Länsi-Suomi | FI19 | Satakunta | FI191 |
|  | FI1 | Länsi-Suomi | FI19 | Pirkanmaa | FI192 |
|  | FI1 | Länsi-Suomi | FI19 | Keski-Suomi | FI193 |
|  | FI1 | Länsi-Suomi | FI19 | Etelä-Pohjanmaa | FI194 |
|  | FI1 | Länsi-Suomi | FI19 | Pohjanmaa | FI195 |
|  | FI1 | Pohjois-Suomi | FI1A | Keski-Pohjanmaa | FI1A1 |
|  | FI1 | Pohjois-Suomi | FI1A | Pohjois-Pohjanmaa | FI1A2 |
|  | FI1 | Pohjois-Suomi | FI1A | Lappi | FI1A3 |
| Ahvenanmaa | FI2 | Ahvenanmaa | FI20 | Ahvenanmaa | FI200 |
NUTS 2 -taso: Vaikka Manner-Suomen neljästä suuralueesta kolmella (Etelä-Suomi, Länsi-Suomi ja Itä-Suomi) oli sama nimi kuin Suomen entisillä lääneillä, eivät nämä suuralueet vastanneet kyseisiä läänejä, vaan ne jaettiin eri tavalla. Myöskään neljäs Manner-Suomen suuralue, Pohjois-Suomi, ei perustunut läänijakoon eikä siis vastannut entisten Oulun ja Lapin läänien muodostamaa Pohjois-Suomea.
Suomessa NUTS-tasojen jälkeen seurasi 2 LAU-tasoa, jotka muodostuvat seutukunnista (LAU 1) ja kunnista (LAU 2).
Suomen NUTS-alueet 2012.selvennä
Suomen NUTS-alueet 2005.
Sonangol

Sonangolin päämaja Luandassa
Sonangol Group on Angolassa toimiva valtion öljy-yhtiö, joka tuottaa maaöljyä ja maakaasua. Yritys perustettiin vuonna 1976 maan itsenäistymisen jälkeen, jolloin maassa toiminut öljy-yhtiö ANGOL kansallistettiin ja jaettiin kahteen toimivaan yritykseen. Yrityksen päämaja sijaitsee Luandassa. Yrityksellä on monia tytäryhtiöitä muun muassa Brazzavillessä, Hongkongissa, Houstonissa, Lontoossa ja Singaporessa. Yritys on toiminut Ricardo Teixeiran sponsorina tämän edustettua Angolaa pikkuformulaluokissa.
Aiheesta muualla

Sonangol kotisivut[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sonangol Group
Käännös suomeksi
Sonda–Mustvee-rata

Sonda–Mustvee-rata (vir. Sonda–Mustvee raudtee) oli vuosina 1926–1972 käytössä ollut Viron rataverkon rautatie. Se alkoi Tallinna–Narva-radalta Sondan asemalta ja kulki etelään Mustveehen Peipsijärven rannalle. Radan pituus oli 63 kilometriä.
Rakentaminen

Sondan ja Jõeperen välille rakennettiin puukuljetuksia varten kapearaiteinen rautatie jo vuonna 1916, mutta se purettiin lokakuussa 1922. Seuraavan vuoden kesäkuussa rata rakennettiin kuitenkin uudelleen, ja tällä kertaa se ulotettiin Mustveehen asti. Rata avattiin liikenteelle 1. elokuuta 1926. Radalla oli useita haararatoja metsäteollisuuden kuljetuksia varten.
Sulkeminen

Rautatie suljettiin kahdessa osassa. Mustveen ja Avinurmen välinen osuus suljettiin kesällä 1968 ja loppuosa Avinurmesta Sondaan 1. toukokuuta 1972.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sonda–Mustvee-rata Wikimedia Commonsissa
Next Time

Next Time Moskovassa vuonna 2009.
Next Time (mak. Некст Тајм) on pohjoismakedonialainen miesduo, joka edusti Pohjois-Makedoniaa (tai tuolloista Makedonian tasavaltaa) Eurovision laulukilpailussa 2009 kappaleella Neshto shto ke ostane. Yhtyeen jäseniä ovat kaksosveljekset Stefan Filipovski ja Martin Filipovski.
Diskografia > Albumit

Next Time (2008)
Sundaygar Dearboy

Michael Davies eli Sundaygar Dearboy (s. 1972) on liberialainen laulaja-lauluntekijä. Hän oli vuoteen 2015 mennessä julkaissut kolmetoista albumia ja noussut yhdeksi maansa suosituimmista artisteista. Hänen laulukielensä ovat bassa ja englanti.
Dearboy on alun perin kotoisin Grand Bassan alueelta. Hänen ensimmäinen levytyksensä oli Let Us Vote Ma Ellen (2005), jolla hän tuki Ellen Johnson Sirleafin ehdokkuutta. Tämän jälkeen häneltä ilmestyi kappale Bayjay, jolla hän sai vuonna 2005 Liberian Entertainment Awardin. Vuoden artistin Liberia Music Awardin hän on saanut vuosina 2008 ja 2014. Hänen albumeidensa joukossa ovat See Boyee, Don't Live With Woman (2007) ja Rebirth (2012). Dearboylla on myös diplomi rikosoikeudessa ja hän on toiminut projektimanagerina Liberia Investment & Trading Companyssa (LINTRACO). Hän on ollut Johnson Sirleafin läheinen avustaja.
Tyylilajeja, jotka Dearboyn tuotannossa ovat edustettuina, ovat olleet gbema, gospel, hipco, afropop ja soukous sekä Karibian ja Intian musiikkiperinteet.
Liberian sisällissodan käsittely

Tammikuussa 2008 Liberian totuus- ja sovintokomission kuulemisissa todistaja David Saweh väitti Sundaygar Dearboyn olleen Liberian ensimmäisessä sisällissodassa NPFL-taistelijana vastuussa todistajan isän ja siskon surmista sekä siskon joukkoraiskauksesta. Dearboy kiisti syytteet aluksi kokonaan, mutta myönsi sitten kolmen todistettua häntä vastaan tulleensa Charles Taylorin värväämäksi syyllistymättä kuitenkaan väitettyihin julmuuksiin. Todistajien mukaan Dearboy oli raiskannut nuoren naisen sekä murhannut useita miehiä, naisia ja lapsia Grand Bassan alueella. Dearboy kieltäytyi esiintymästä komission edessä ja kampanjoi aktiivisesti kyseistä toimijaa vastaan.
Toiminta ebolaepidemian aikana

Dearboy on ollut aktiivinen ebolan vastaisessa taistelussa Liberiassa. Hän oli levyttämässä Ghanassa, kun moni hänen sukulaisistaan sai tartunnan; hän menetti muiden muassa raskaana olleen kihlattunsa.
Aiheesta muualla

AllMusic: Sundaygar Dearboy (englanniksi)
Nernstin yhtälö

Nernstin yhtälö on sähkökemian käsite. Yhtälö osoittaa galvaanisissa ja elektrolyyttisissä kennoissa muun muassa kennon elektrodien välisen elektrodipotentiaalin (E) eli sähköjännitteen yhteyden standardisoiduissa oloissa mitattuun elektrodipotentiaaliin (Eθ). Nernstin yhtälö on
E on kennon elektrodipotentiaali (V)
Eθ on kennon standardielektropotentiaali (V)
R on kaasuvakio (8,3145 J K-1 mol-1)
T on kennon lämpötila (K)
n on siirtyvien elektronien lukumäärä per reaktio
F on Faradayn vakio
Q on reaktio-osamäärä. Se on reaktiotuotteiden aktiivisuus jaettuna lähtöaineiden aktiivisuudella.
Esimerkiksi hapetus-pelkistysreaktiossa
A ja B ovat lähtöaineet ja C ja D tuotteet. w, x, y ja z ovat niiden stoikiometriset kertoimet. Q on
an ovat reagenssien aktiivisuudet ja ne ovat korotettu stoikiometrisen kertoimen osoittamiin potensseihinsa.
Johtaminen

Sähkökemiallisessa kennossa elektrodien välinen reaktio tapahtuu mitättömän eli infinitesimaalisen määrän dξ verran ja kussakin reaktiossa siirtyy n verran elektroneja. Tällöin siirtyy n·dξ verran elektroneja anodilta katodille. Siirtynyt varaus on –nF per mooli ja infinitesimaalisessa reaktiossa –nF·dξ. Enimmäistyö, jonka varaus voisi tehdä, on dw. Työ riippuu elektrodien välisestä jännitteestä E eli dw = –nFE·dξ. Sähköpiirin tekemän työn voidaan olettaa tapahtuvan vakiopaineessa ja lämpötilassa. Siksi maksimityötä, jonka piiri voisi tehdä, kuvataan Gibbsin energian muutoksen ΔG avulla. Eli dw = ΔG·dξ. dξ sulkevat toisensa pois yhtälössä ΔG·dξ = –nFE·dξ. Jäljelle jää
eli
Jos elektrodireaktiot ovat edenneet loppuun eli ovat saavuttaneet tasapainotilan, niillä ei enää ole Gibbs-energiaa käytettäväksi työhön. Muualla perusteltujen syiden takia kaikkien reaktioiden Gibbs-energioille pätee tasapainotilassa yhtälö
ΔGθ on elektrodireaktioiden lähtöaineiden ja reaktiotuotteiden välinen standardi Gibbs-energian ero. K on elektrodireaktioiden tasapainovakio. Jos elektrodireaktiot eivät ole tasapainossa, kuvataan niitä yhtälöllä
Q on johdannossa esitelty reaktio-osamäärä. Jaettaessa edeltävä yhtälö termillä -nF, saadaan Nernstin yhtälö
Esimerkkejä > Puolireaktio

Yksittäisen platinaelektrodin reaktio eli ns. puolireaktio on
Joistakin standardipotentiaaleja listaavista taulukoista luettuina tälle reaktiolle Eθ = 1,188 V. Reaktiossa siirtyy 2 elektronia per reaktio, eli n = 2. Yksinkertaistuksen vuoksi aktiivisuuksien sijaan käytetään suoraan epätarkempia molaarisuuksia (M). Aktiivisuudet saisi selville esimerkiksi Debye-Hückel-yhtälön avulla. Jos kennon lämpötila on 25 °C (298,15 K), Pt2+-ioneita oli alun perin 1 M ja platinaa on muodostunut 0,001 M, on kennon jännite
Esimerkkejä > Tasapainovakio

Koko kennoreaktio on
Anodin reaktio on
Katodin reaktio on
Taulukoista luettuina anodin Eθa = –0,447 V ja katodin Eθk = 0,7996 V. Koko kennoreaktion standardipotentiaali Eθ on
Koska tasapainossa kennon jännite on nolla (E = 0 V) ja reaktio-osamäärä on yhtä suuri kuin tasapainovakio (Q = K), Nernstin yhtälö on
Elektroneja siirtyy koko kennoreaktiossa 2 (n = 2) ja reaktio tapahtuu vaikkapa 25 °C:ssa (T = 298,15 K). Edeltävä yhtälö voidaan järjestää uudelleen tasapainovakion selvittämiseksi ja siihen sijoitetaan Eθ, n, T ja vakiot R ja F