stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siemenneste
Vaikutus hedelmällisyyteen

Miehen lisääntymiskyky voidaan yleensä selvittää tutkimalla siemennestettä. Siemennesteen laatuun vaikuttavat muun muassa siittiöiden lukumäärä, liikkuvuus ja epämuodostumat. Siemennesteen laatu voi olla huonoa myös muuten kuin siittiöiden osalta. Myös yli kymmenen päivän pidättäytyminen siemensyöksystä voi heikentää siemennesteen laatua.
Länsimaisten miesten siemennesteen keskimääräinen siittiöpitoisuus on laskenut 1970-luvulta lähtien liki 60 prosenttia, ja lasku jatkuu edelleen noin puolitoista prosenttia vuodessa. Jerusalemin yliopiston epidemiologi Hagai Levine kollegoineen kävi läpi parisataa tutkimusta vuosilta 1970–2010. Tutkimuksissa oli mitattu siittiömääriä eri puolilla maailmaa. Lapsettomuus voi vaivata jo nuoriakin miehiä.
Suomalaismiesten siemennesteen laatu alkoi heikentyä 1990-luvun lopulla, ja kehitys jatkui vuoteen 2011 saakka, minkä jälkeen heikkenevä kehitys pysähtyi. Miesten keskimääräinen siittiötiheys oli vuosina 1996-1998 noin 80 miljoonaa siittiötä yhtä siemennesteen millilitraa kohden, mutta enää 50 miljoonaa vuonna 2021. Raskauden todennäköisyys vähenee, jos miehen siittiötiheys laskee alle 50 miljoonan.
Sperman laadun heikkeneminen alkoi Tanskassa ennen Suomea, ja tanskalaisten miesten spermassa oli vuonna 2000 vain puolet siitä mitä suomalaisten miesten spermassa. Tanskalaismiesten sperman laadun heikkeneminen pysähtyi kuitenkin jo vuonna.
Siemennesteen laadun heikkenemisen syyksi on epäilty esimerkiksi naisten tupakoinnin ja alkoholinkulutuksen yleistymistä, koska äidin tupakointi, nikotiinikorvaushoito ja vähäinenkin alkoholinkäyttö raskauden aikana altistavat syntyvän poikalapsen tuleville spermanlaatuongelmille. Vuonna 2020 julkaistussa tanskalaistutkimuksessa havaittiin, että niin sanottua länsimaista ruokavaliota noudattavilla miehillä oli kaikkein huonoin spermanlaatu. Kyseiseen ruokavalioon kuului tavallista enemmän pizzaa, ranskalaisia perunoita, sipsejä, makeisia ja jälkiruokia, virvoitusjuomia, olutta ja viinaa.
Naisten sperma-allergia voi altistaa myös hedelmättömyydelle.
Muita vaikutuksia:

Siemenneste voi ehkäistä raskausmyrkytystä, sekä edistää emättimen ja klitoriksen verenkiertoa.
Ongelmia

Siemennesteen verisyys eli hematospermia ei yleensä ole vakava oire. Se saattaa olla seurausta esimerkiksi ohimenevästä vammasta virtsaputkessa. Myös tulehdussairauksiin saattaa kuulua osana hematospermiaa. Jos hematospermia jatkuu, sen saattaa aiheuttaa kasvain, vaikka tämä on hyvin harvinainen syy.
Kun siemennestettä purkautuu enemmän kuin 6 millilitraa kerralla, saatetaan puhua hyperspermiasta. Vastaavasti hyvin vähäinen (alle 2 millilitraa) määrä merkitsee hypospermiaa. Hyvin useasti tapahtuva ejakulointi saattaa aiheuttaa purkautuvan nesteen määrän vähyyttä. Vastaavasti hyperspermiaa saattaa ilmetä pitkän ejakuloimattomuuden seurauksena.
Oligospermiassa on kyse siittiösolujen niukkuudesta siemennesteessä. Atsoospermiassa siittiösoluja ei purkaudu lainkaan. Nämä oireet saattavat johtua siementiehyiden pintakerrosvauriosta.
Aspermia merkitsee täydellistä kyvyttömyyttä siemennesteen tuottamiseen.
Ennenaikainen siemensyöksy on yleinen vaiva, josta kärsii valtaosa miehistä toisinaan.
Kivulias siemensyöksy on yleinen vaiva, jossa kipua saatetaan kokea esimerkiksi virtsaputkessa, siittimessä tai jopa päässä. Tilapäistä kivuliaisuutta saattaa aiheuttaa esimerkiksi tulehdus.
Retrogradinen siemensyöksy tapahtuu silloin, kun kaikki siemenneste tai osa siitä purkautuu taaksepäin virtsarakkoon.
Siemensyöksy saattaa ilmetä myös eri aikaan orgasmin kanssa. Orgasmista ilman siemensyöksyä käytetään nimitystä anejakulaatio.
Stalden

| Stalden |
| --- | --- |
 Staldenin kylä (vas.) sijaitsee Vispertalin laaksossa.
 vaakuna

 Stalden
 Koordinaatit: 46°14′N, 7°52′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Valais
Hallintoalue:  Vispin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,60 km²
Korkeus:  671–2 147 m
Väkiluku (31.12.2017)  (vakinaiset asukkaat):  1 101
 – Väestötiheys:  104 as./km²
 
 www.stalden.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stalden on kunta Sveitsissä Valais’n kantonissa. Siellä on runsaat 1 000 vakinaista asukasta. Stalden on yksi Vispin hallinnollisen alueen (saks. Bezirk Visp) 19 kunnasta.
Sijainti

Stalden sijaitsee Valais’n saksankielisessä osassa Vispertalissa paikassa, jossa Saaser Vispa- ja Matter Vispa -joet yhdistyvät Vispajoeksi sekä Saastal- ja Mattertal-laaksot yhdistyvät Vispertaliksi. Kunnan asutus on keskittynyt jokien syvään laaksoon 700–900 metriin korkeuteen.
Liikenneyhteydet

Maantie Vispistä Mattertaliin ja Saastaliin kulkee Staldenin kautta. Staldeniin on säännöllinen linja-autoyhteys: postiauto Brigistä ja Vispistä kulkee puolen tunnin välein. Matterhorn Gotthard Bahnin rautatieyhteys Vispistä Zermattiin kulkee Stalden-Saasin rautatieaseman kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stalden Wikimedia Commonsissa
Truffer, Bernard: Stalden (VS) (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS). 14.11.2005. Bern:  Stiftung HLS. Viitattu 10.1.2013. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
| n k Valais’n hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (ransk. District, saks. Bezirk) ja kunnat (126 kpl, 1.1.2017)
Brig: Brig-Glis • Eggerberg • Naters • Ried-Brig • Simplon • Termen • Zwischbergen
Conthey:  Ardon • Chamoson • Conthey • Nendaz • Vétroz
Entremont: Bagnes • Bourg-Saint-Pierre • Liddes • Orsières • Sembrancher • Vollèges
Goms: Bellwald • Binn • Ernen • Fiesch • Fieschertal • Goms • Lax • Obergoms
Hérens: Ayent • Evolène • Hérémence • Mont-Noble • Saint-Martin • Vex
 Leuk: Agarn • Albinen • Ergisch • Inden • Leuk • Leukerbad • Oberems • Salgesch • Turtmann-Unterems • Varen • Guttet-Feschel • Gampel-Bratsch
 Martigny: Bovernier • Charrat • Fully • Isérables • Leytron • Martigny • Martigny-Combe • Riddes • Saillon • Saxon • Trient
Monthey: Champéry • Collombey-Muraz • Monthey • Port-Valais • Saint-Gingolph • Troistorrents • Val-d'Illiez • Vionnaz • Vouvry
Raron/itäinen: Bettmeralp • Bister • Bitsch • Grengiols • Mörel-Filet • Riederalp
Raron/läntinen: Ausserberg • Blatten • Bürchen • Eischoll • Ferden • Kippel • Niedergesteln • Raron • Steg-Hohtenn • Unterbäch • Wiler (Lötschen)
Saint Maurice: Collonges • Dorénaz • Evionnaz • Finhaut • Massongex • Saint Maurice • Salvan • Vernayaz • Vérossaz
Sierre: Anniviers • Chalais • Chippis • Crans-Montana • Grône • Icogne • Lens • Miège • Saint-Léonard • Sierre • Venthône • Veyras
Sion: Arbaz • Grimisuat • Savièse • Sion • Veysonnaz
Visp: Baltschieder • Eisten • Embd • Grächen • Lalden • Randa • Saas-Almagell • Saas-Balen • Saas-Fee • Saas-Grund • Sankt Niklaus • Stalden • Staldenried • Täsch • Törbel • Visp • Visperterminen • Zeneggen • Zermatt
SKP:n Joensuun piirijärjestö

| Suomen Kommunistisen Puolueen  Joensuun piirijärjestö ry>  |
| --- | --- |


Alue:  Pohjois-Karjalan vaalipiiri, Pohjois-Karjala
Johto:  Hannu Ketoharju (siht.)  Ari Sulopuisto (siht.)  Martti Vaskonen (pj.)
Kansanedustajia:  – / 6 (2007)
Kunnanvaltuutettuja:  0 (2008)
Aiheesta muualla
Sivusto
SKP:n Joensuun piirijärjestö on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Pohjois-Karjalan vaalipiirissä ohjaava järjestö. Piiritoimisto sijaitsee Joensuussa.
Historia

SKP:n puolueriidan alussa Joensuun piiri oli puolueen enemmistön hallussa, mutta taistolainen oppositio nousi enemmistöksi 1970-luvun alussa. Joensuu oli SKP:n piireistä ainoa, joka vaihtoi suuntautumistaan 1960-luvun lopun jälkeen. Joensuun piiri erotettiin vanhasta SKP:sta vuonna 1985 muiden oppositiopiirien tapaan, jonka jälkeen se siirtyi SKP:n järjestöjen keskuskomitean (myöh. SKPy) alaisuuteen. SKP:n enemmistö perusti tilalle SKP:n Pohjois-Karjalan piirijärjestön.
Vaalit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Tulokset
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |
| 1999 | 0 | 688 | 0,78 % |
| 2003 | 0 | 837 | 0,95 % |
| 2007 | 0 | 517 | 0,61 % |
Kunnallisvaalit
| Vuosi | Valtuutetut | Äänet | Äänet |
| 2000 | 0 | 292 | 0,41 % |
| 2004 | 0 | 303 | 0,41 % |
| 2008 | 0 | 252 | 0,33 % |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi |  | Äänet | Äänet |
| 1999 |  | 279 | 0,75 % |
| 2004 |  | 309 | 0,72 % |
| 2009 |  | 239 | 0,54 % |
| --- | --- |
 Piirisihteerit Viljo Mononen (1946)  Väinö Partanen  Hannu Ketoharju (2012) :  Puheenjohtajat Pauli Puhakka  Martti Vaskonen
Aiheesta muualla

SKP:n Joensuun piirijärjestön kotisivut
Suomen Kommunistisen Puolueen (1996) piirijärjestöt
Etelä-Karjala |
Helsinki |
Häme |
Joensuu |
Jyväskylä |
Kuopio |
Kymenlaakso |
Oulun lääni |
Pohjanmaa |
Satakunnan seutu |
Lapin lääni |
Tampere |
Turku |
Uusimaa
Bellinin akatemia

Outi Heiskanen ja Mirja Airas. Bellinin Akatemian tutkimusretki Par-Khis ja Par-Iskmenin hikoiluluolille. Kuvankaappaus.
Bellinin akatemia on taiteilijaryhmänäkin tunnettu yksityinen taideakatemia, jonka taiteilija Outi Heiskanen ja Mirja Airas perustivat. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuului muun muassa Lotta Määttänen, Hannu Väisänen, Riitta Åkerstedt, Lea Sanna Karlsson-Sutisna, Kalevi Liski, Dan Palmgren, Pekka Nevalainen. Ryhmän toiminta alkoi 1970-luvulla ja oli vilkasta myös 1980-luvulla. Myöhemmin se toimi nimellä Bellinin akatemian harjoitushuone. Akatemia on tehnyt  performansseja mm.  Taideyliopiston kuvataideakatemian ensimmäisessa promootio juhlassa.
Ryhmä teki kirjallisia maalauksia, sekoitti aktioissaan taidelajien rajoja; se perusti työnsä poikkikulttuurisille ja myyttisille aineksille. Se tuotti improvisoituja happeningejä teatterinomaisin keinoin. Bellinin-akatemia toimi Katajannokalla. Se esitteli kirjastonsa Helsingin Taidehallin studiossa keväällä 1985. Ryhmä järjesti 1985 oululaisten arkkitehtiopiskelijoiden kanssa viisisataa kirjaa käsittäneen katutapahtuman.. Akatemialle on nimetty toimitilat myös  Lallukan taiteilijakodissa.
Akatemian julkaisusarjan nimi oli Bellinin akatemian julkaisuja. Sen numero 2 oli Outi Heiskasen Korttitalo (1980). Akatemian rinnalla toimi myös performanssiryhmä Record Singers.
Ali Lacheb

Ali Lacheb (s. 1956 Algeria) on suomalaisalgerialainen dokumenttielokuvantekijä. Hänen työnsä käsittelevät pääasiassa suomalaista kulttuuria.
Ali Lacheb on suorittanut journalismin maisterintutkinnon Moskovan valtionyliopistossa. Lacheb muutti Suomeen vuonna 1984. Hän työskenteli aluksi Jyväskylän yliopistossa viestintätieteiden laitoksen amanuenssina. Sen jälkeen hän on asunut muun muassa Pariisissa, Ranskassa, työskennellen siellä suomalaisessa kulttuuri-instituutissa. Vuonna 1996 Lacheb palasi Suomeen ja perusti Oran Productions -tuotantoyhtiön.
Filmografia

”Kaj Bremer” 2010, 26 min, Dokumentti valokuvaaja Kaj Bremeristä
”Totta ja tarua” 2010, 15min, Stiina Saaristosta
”Kalevala elää 1” 2009, 65 min
”Kalevala elää 2” 2009, 55 min
”16 tuntia kylässä Paanajärvellä” 2009, 32 min, ”Anna Pavlovan Kohtalo”
”Maaginen rytmi, Kalevala” 2009, 10 min, Hannu Väisäsestä
Silmä ja sulka (2001) – Erik Bruun
Muistojen valokuvaaja (2001) – Jorma Puranen
Unien maalari (2001) – Risto Suomi
Sielun piirtäjä (2002) – Kuutti Lavonen
Oranin naiset (2005)Euroopan Vuoksi, 20 min, YLE 2
Kymmenentuhatta suudelmaa (2006) – Hannu Väisänen
Tin Hinan (2007)
4 ohjelmaa, 10 min YLEN 1 aamu- TV:ssä loka- joulukuun aikana, ne käsittelevät muulta tulleiden, Suomessa asuvien kuvataiteilijoiden taidetta ja heidän elämäänsä. 2002
Muut:
TV1, A-Bros -ohjelmassa esitetty osa filmistä ”Ensimmäinen Lähi-idän naisten rauhanmarssi Jordanian laaksossa”, huhtikuu 2000
Yleisradion tilaamia lyhyt inserttejä Opintoportti-ohjelmaan: ”Somalit koulussa”, esitetty lokakuussa 2001 ja ”Taideaineet koulussa”, esitetty marraskuun alussa 2001
Tytöstä naiseksi”, tilaajana Palestineselvennä, Tanskaselvennä, Ruotsiselvennä, Norjaselvennä, Suomiselvennä, Algeriaselvennä, 2001
Dokumentti, 20 min. ”Suomi ja maahanmuuttajat”, tilaajana Työministeriö ja TE-keskus 2002 (opetusfilmi)
Veneturvallisuus ja navigaatio: opetusfilmi, 20 min., tilaajana Suomen navigaatio- ja purjehdusseurat.
Jyväskylän yliopiston tilaamat: biologian laitoksen, opettajankoulutuslaitoksen ja fysiikan laitoksen esittelyfilmit, 1987
Jyväskylän yliopiston koulutuksen tutkimuslaitoksen tilaama filmi: ”Esteettisen kasvatuksen projekti”, 1988
1985–1989, tutkimusmateriaalia eri laitoksille ja tutkijoille, Jyväskylän yliopisto
Jyväskylän lääninhallituksen, JKL: yliopiston ja opetusministeriön tilaama filmi ”Venäjän kielen opiskelun tärkeys”, 1989
Kansainvälisen nuorisokeskuksen Villa Elban, ja opetusministeriön tilaama filmi ”Olenogorsk”, 1999, esitetty Pohjois-Venäjän aluetelevisiossa
EU:n ja opetusministeriön tilaama filmi ”My Life” palkittiin kunniamaininnalla kilpailussa ”Kuvia Euroopasta” 11.2.2000
EU:n ja opetusministeriön tilaama filmi ”Erez” nuoriso- ja sosiaalityöntekijöiden koulutustilaisuuksia varten maaliskuu 2000
”Luonnossa – luonnollinen”, EU, 2001
Villa Elban, kansainvälisen nuorisokeskuksen, esittelyfilmi, 2001
Kokkolan kaupungin matkailutoimiston tilaama esittelyfilmi, 2001
EU:n nuoriso-osaston tilaama opetusohjelma Futura: ”Abdel, Georges and Paulina”, 2001
Aiheesta muualla

Ali Lacheb Elonetissä.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Öljysäiliö 468

| Öljysäiliö 468 |
| --- | --- |

Sijainti:  Kruunuvuorenranta, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°09′53″N 25°00′45″E﻿ / ﻿60.164747°N 25.012522°E﻿ / 60.164747; 25.012522
Rakennustyyppi:  Taideteos
Valmistumisvuosi:  2012
 fiÖljysäiliö 468 
  
Öljysäiliö 468 on entisen Laajasalon öljysataman alueelle jätetty säiliö Helsingin Kruunuvuorenrannassa. Se muutettiin valotaideteokseksi 10. lokakuuta 2012 osana maailman muotoilupääkaupunki Helsinki 2012 -projektia. Teoksen suunnitteli Tapio Rosenius.
Säiliön korkeus on 16 metriä ja halkaisija 35 metriä. Teräsvaipassa on 2 012 puhkaistua aukkoa, joiden läpi led-valot saavat säiliön hohtamaan pimeässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Öljysäiliö 468 Wikimedia Commonsissa
SKP:n Etelä-Karjalan piirijärjestö

| Suomen kommunistisen puolueen  Etelä-Karjalan piirijärjestö ry |
| --- | --- |


Alue:  Kymen vaalipiiri 
Toimisto:  Ensontie 47 A 55610 Imatra
Johto:  Marja-Liisa Ojansuu (piirisihteeri)  Hannes Koivumäki (pj.)
Kansanedustajia:  – / - (2007)
Kunnanvaltuutettuja:  – / - (2004)
Aiheesta muualla
Sivusto
SKP:n Etelä-Karjalan piirijärjestö (aikaisemmin SKPy:n Etelä-Karjalan piirijärjestö) on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Etelä-Karjalassa (Kymen vaalipiiri) ohjaava järjestö, jonka piiritoimisto sijaitsee Imatralla.
Piirisihteerit

Kari Jokinen
Marja-Liisa Ojansuu
Puheenjohtajat

Esko Ruohonen
Hannes Koivumäki
Aiheesta rivitys

SKP:n Etelä-Karjalan piirijärjestön kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Kommunistisen Puolueen (1996) piirijärjestöt
Etelä-Karjala |
Helsinki |
Häme |
Joensuu |
Jyväskylä |
Kuopio |
Kymenlaakso |
Oulun lääni |
Pohjanmaa |
Satakunnan seutu |
Lapin lääni |
Tampere |
Turku |
Uusimaa
1 2  SKPy kutsuu toimintaan. Tiedonantaja, 9.-15.10.1992, nro 40.
Ailo Gaup

Ailo Gaup (18. kesäkuuta 1944 – 24. syyskuuta 2014) oli norjansaamelainen kirjailija ja uussamaani, jota on kutsuttu ensimmäiseksi ammattimaiseksi samaaniksi. Hän on kirjoittanut runokokoelmia, romaaneja ja omaelämäkerrallisia teoksia sekä ollut perustamassa saamelaisten kansallisteatteria Beaivváš Sámi Našunálateáhteria.
Elämä

Gaup syntyi Finnmarkissa vuonna 1944. Hänet lähetettiin nuorena Norjan eteläosiin sijaisperheeseen, jossa hän sai kristillisen kasvatuksen.
Gaup keskittyi urallaan saamelaiskulttuurin elvyttämiseen. Hän työskenteli toimittajana Aftenpostenissa ja VG:ssä ja oli vuonna 1981 perustamassa saamelaisten kansallisteatteria Beaivváš Sámi Našunálateáhteria. Gaup koki omien sanojensa mukaan ensimmäisen vaiheen hengellisestä heräämisestään osallistuessaan Alattionjokeen rakennetun vesivoimalan vastustamiseen.
Gaup kirjoitti 1980-luvulla kolme runokokoelmaa, Joiken og kniven (1982), I Stallos natt (1984) ja Under dobbel stjernehimmel (1986). Hänen ensimmäinen romaaninsa oli vuonna 1988 julkaistu Trommereisen.
Gaup vietti 1990-luvulla aikaa useita kertoja Esalen-instituutissa Kaliforniassa. Siellä Michael Harner opetti häntä uussamanismin käytäntöihin. Gaup asettui tämän jälkeen Osloon ja ryhtyi ammattimaiseksi samaaniksi. Alkuun norjalainen uussamanismi oli pitkälti kopio Harnerin opeista, mutta Gaupin ja muiden norjalaisten uussamaanien johdolla paikallinen uussamanismi liikkui saamelaiseen suuntaan.
Gaup kirjoitti 2000-luvulla omaelämäkerran Sjamansonen.
Jalen Carter

Georgian yliopiston joukkueen sisempi puolustuksen linjamies Jalen Carter vuonna 2023.
Jalen Da'Quan Carter (s. 4. huhtikuuta 2001 Apoka, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on sisempi puolustuksen linjamies Carter edustaa NFL-joukkue Philadelphia Eaglesia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Georgian yliopiston joukkueessa. Eagles varasi hänet ensimmäisellä kierroksella yhdeksännellä varausvuorolla vuoden 2023 NFL:n varaustilaisuudessa. Toukokuussa 2023 Carter teki Eaglesin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 21,8 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Kaudella 2024 Carter kuului Eaglesin joukkueeseen, kun Eagles voitti Super Bowl LIX:n. Hänet valittiin samalla kaudella myös Pro Bowl-tähdistöotteluun. Carter on pelanut 32 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on yhteensä 75 taklausta, 25 iskua pelinrakentajaan, 10,5 pelinrakentajan säkitystä, kuusi puolustettua heittoa, neljä aiheutettua rähmäystä, yksi rähmäyksen palautus, 42 rähmäyksen palautuksella edettyä jaardia ja yksi rähmäyksen palautuksella tehty touchdownia. Carter on pelannut viisi NFL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hänellä on yhteensä 11 taklausta, seitsemän iskua pelinrakentajaan, kaksi pelinrakentajan säkitystä, kolme puolustettua heittoa ja yksi aiheutettu rähmäys. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
SKP:n Satakunnan seudun piirijärjestö

| Suomen kommunistisen puolueen  Satakunnan seudun piirijärjestö ry |
| --- | --- |


Alue:  Satakunnan vaalipiiri 
Johto:  Pekka Lundgren (piirisihteeri)  Matti Vuorenpää (puheenjohtaja)
Kansanedustajia:  0 / 8 (2019)
Kunnanvaltuutettuja:  0 / 485 (2017)
SKP:n Satakunnan seudun piirijärjestö (aikaisemmin SKPy:n Satakunnan piirijärjestö) on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Satakunnan vaalipiirissä ohjaava järjestö, jonka piiritoimisto sijaitsee Porissa.
Osastot

SKP:n Käppärän osasto
SKP:n Rauman läntinen osasto
SKP:n Porin läntinen osasto
Piirisihteerit

Jouko Kahila (?-1997)
Jouko Vuorio (1997-2014)
Pekka Lundgren (2014-)
Puheenjohtajat

Matti Vuorenpää
Aiheesta muualla

Piirijärjestön verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Kommunistisen Puolueen (1996) piirijärjestöt
Etelä-Karjala |
Helsinki |
Häme |
Joensuu |
Jyväskylä |
Kuopio |
Kymenlaakso |
Oulun lääni |
Pohjanmaa |
Satakunnan seutu |
Lapin lääni |
Tampere |
Turku |
Uusimaa
1 2  SKPy kutsuu toimintaan. Tiedonantaja, 9.-15.10.1992, nro 40.
SKP:n Lapin läänin piirijärjestö

| Suomen kommunistisen puolueen  Lapin läänin piirijärjestö ry |
| --- | --- |


Alue:  Lapin vaalipiiri 
Toimisto:  Kemintie 53 95420 Tornio
Johto:  Tapio Siirilä (piirisihteeri)  Eino Koivunen (pj.)
Kansanedustajia:  – / - (2007)
Kunnanvaltuutettuja:  – / - (2004)
Aiheesta muualla
Sivusto
SKP:n Lapin läänin piirijärjestö (aikaisemmin SKPy:n Lapin piirijärjestö) on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Lapin vaalipiirissä ohjaava järjestö, jonka piiritoimisto sijaitsee Torniossa.
Osastot

SKP:n Kemin kaupunkijärjestö
SKP:n Kemin eteläinen osasto
SKP:n Kivikankaan osasto
SKP:n Rovaniemen osasto
SKP:n Tornion osasto
SKP:n Sodankylän kunnan alueen osasto
SKP:n Kolarin kunnan alueen osasto
SKP:n Kallon osasto
SKP:n Lempeän osasto
SKP:n Utsjoen puolueryhmä
Piirisihteerit

Tapio Siirilä (–2015)
Jukka Yliviuhkola (2015–)
Puheenjohtajat

Erkki Pekkinen
Eino Koivunen
Aiheesta muualla

Lapin kommunistit - SKP:n Lapin läänin piirijärjestön kotisivut
Suomen Kommunistisen Puolueen (1996) piirijärjestöt
Etelä-Karjala |
Helsinki |
Häme |
Joensuu |
Jyväskylä |
Kuopio |
Kymenlaakso |
Oulun lääni |
Pohjanmaa |
Satakunnan seutu |
Lapin lääni |
Tampere |
Turku |
Uusimaa
Pjotr Krasnov

Kenraali Pjotr Krasnov.
Pjotr Nikolajevitš Krasnov (ven. Пётр Никола́евич Красно́в; 22. syyskuuta (J: 10 syyskuuta) 1869 Pietari — 17. tammikuuta 1947 Moskova) oli venäläinen kenraaliluutnantti ja eräs valkoisen armeijan johtajista Venäjän sisällissodassa.
Elämäkerta

Krasnov valmistui Pavlovskin sotilaskoulusta vuonna 1888 ja palveli myöhemmin tsaarin henkivartiostossa. Ensimmäisen maailmansodan aikana Krasnov komensi kasakkaprikaatia ja -divisioonaa ja elo–lokakuussa 1917 kolmatta ratsuväkiarmeijakuntaa.
Lokakuun vallankumouksen puhjettua marraskuun alussa 1917 Aleksandr Kerenski nimitti Krasnovin komentamaan armeijaa, joka oli lähetetty rintamalta Pietariin bolševikkivallankumousta kukistamaan (ns. Kerenskin–Krasnovin kapina). Krasnov kuitenkin lyötiin ja hän joutui vangiksi. Neuvostovallan edustajat päästivät hänet vapaaksi saatuaan häneltä lupauksen, ettei hän jatkaisi taistelua vallankumousta vastaan.
Krasnov  pakeni Donin seudulle ja hänet valittiin toukokuussa 1918 Donin kasakoiden atamaaniksi. Saksan tukema Krasnov onnistui karkottamaan neuvostovallan Donin alueelta ja aikoi marssia kohti Moskovaa, mutta kärsi jälleen tappion. Saksan tappion jälkeen Krasnov etsi uusia liittolaisia ympärysvalloista. Tammikuussa 1919 Krasnovin oli pakko tunnustaa inhoamansa kenraali Anton Denikinin johtoasema valkoisessa armeijassa.
Niin sanotun Vapaaehtoisarmeijan johdon kanssa syntyneiden kahnausten vuoksi Krasnov erosi armeijasta 19. helmikuuta 1919 ja siirtyi Saksaan, jossa jatkoi antibolševististä toimintaa. Krasnov oli mukana perustamassa Venäläisen totuuden veljestöä, joka toimi maan alla Venäjällä. Maanpaossa Krasnov kirjoitti useita Venäjään ja maan lähihistoriaan sijoittuvia romaaneja, mm. vuonna 1922 ilmestyneen "Kaksoiskotkasta punalippuun", joka ilmestyi suomeksi trilogina vuosina 1924-1926.
Toisen maailmansodan aikana Krasnov toimi yhteisyössä Natsi-Saksan kanssa ja organisoi valkoisista emigranteista ja venäläisistä sotavangeista muodostettavia joukkoja. Marraskuussa 1944 hän kuitenkin kieltäytyi liittymästä kenraali Andrei Vlasovin johtamaan Venäjän vapautusarmeijaan. Sodan lopussa Krasnov ja tämän joukot antautuivat Britannian armeijalle Itävallassa. Heille luvattiin, ettei heitä valkoisina emigrantteina luovutettaisi Neuvostoliittoon. 28. toukokuuta 1945 Krasnov kuitenkin luovutettiin Neuvostoliittoon Operaatio Keelhaulin yhteydessä. Hänet tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin yhdessä Andrei Škuron kanssa.
Chileläinen kenraali Miguel Krasnov on Pjotr Krasnovin veljenpoika.
Souillac (Lot)

Luostarikirkko Souillacissa
Souillac on kunta Lotin departementissa Midi-Pyrénées’n hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2004 oli 3 898. Souillacin pinta-ala on 26 km².
Tunnettuja asukkaita

kuvataiteilija ja kirjailija Hannu Väisänen (1951–)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Souillac (Lot) Wikimedia Commonsissa