stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haminan helluntaiseurakunta

| Haminan helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
 Haminan helluntaiseurakunnan talo lokakuussa 2012.
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1931
Puheenjohtaja:  Esa Metsälä
Pääkirkko:  Kadettikoulunkatu 11 49400 Hamina
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haminan helluntaiseurakunta on vuonna 1931 perustettu haminalainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan puheenjohtaja on Esa Metsälä. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Haminan keskustassa Kadettikoulunkadulla.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten, rukouskokousten ja ylistyshetkien järjestäminen
Haminan kihlakunta

Haminan kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Hamina, Miehikkälä ja Virolahti sekä ennen vuoden 2003 kuntaliitosta myös Vehkalahti. Kihlakunta sijaitsi aluksi Kymen läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Etelä-Suomen läänissä.
Grön Ungdom

| Grön Ungdom (GU) |
| --- | --- |

Perustettu:  1986
Päämaja:  Pustegränd 1–3, Tukholma
Toiminta-alue:   Ruotsi
Jäsenet:  1 622 (2019)
Puheenjohtajat:  Aida Badeli Rebecka Forsberg
Kattojärjestö:  Euroopan vihreät nuoret Global Young Greens
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Grön Ungdom (lyh. GU; suom. Vihreät nuoret) on ruotsalainen vuonna 1986 perustettu poliittinen nuorisojärjestö. Se tekee nuorisotyötä ympäristöpuolueelle.
Organisaatio

Grön Ungdomilla on emopuolueensa tapaan kaksi samanaikaista puheenjohtajaa, joita kutsutaan puhetorviksi (språkrör). Järjestö pitää valtakunnallisen liittokokouksen (riksårsmöte, RÅM) vuosittain.
Politiikka

Järjestö on osa vihreää liikettä, ja keskittyy ilmastoasioiden lisäksi eläinten oikeuksien sekä liberaalimman turvapaikkapolitiikan ajamiseen.
Aiheesta muualla

Järjestön kotisivut (ruotsiksi)
Grimmaredin piiri

| Grimmaredin piiri |
| --- | --- |
 Grimmaredin kirkko
 fiGrimmaredin piiri 
 57°14′46″N, 12°27′32″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Lääni:  Hallandin lääni
Kunta:  Varbergin kunta
Piirikoodi:  107001
Väestö
Väkiluku (2022):  224 
Grimmaredin piiri (ruots. Grimmareds distrikt) sijaitsee Varbergin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 224  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Varbergin kunnan piirit
Grégoire Haddad

Grégoire Haddad, 1990
Grégoire Haddad (25. syyskuuta 1924 – 23. joulukuuta 2015) oli libanonilainen melkiittinen katolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 23. huhtikuuta 1949 ja nimitettiin Beirutin ja Jbeilin arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Palmyra dei Greco-Melkitin titulaaripiispaksi 30. heinäkuuta 1965. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Maximos IV Saigh, jota avustivat Philippe Nabaa ja Joseph Elias Tawil.
Haddad sai 9. syyskuuta 1968 nimityksen Beirutin ja Jbeilin arkkipiispaksi. Hän erosi tehtävistään 19. elokuuta 1975, jolloin hänet nimitettiin vielä Adana dei Greco-Melkitin titulaariarkkipiispaksi. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
Georgi Ivanov (kirjailija)

Georgi Ivanov vuonna 1921.
Georgi Vladimirovitš Ivanov (ven. Гео́ргий Влади́мирович Ива́нов; 10. marraskuuta (J: 29. lokakuuta) 1894 Sedan volosti, Kaunasin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 26. elokuuta 1958 Hyères, Ranska) oli venäläinen kirjailija, runoilija ja esseisti.
Suku ja koulutus

Georgi Ivanovin isä oli everstiluutnantti Vladimir Ivanovitš Ivanov (1852–1907), joka kuului Vitebskin aatelisiin sotilassukuihin, ja äiti majurin tytär Vera Mihailovna Brenstein, joka kuului myös aateliseen sotilassukuun. Vuonna 1880 syntyi ensimmäinen lapsi Vladimir. Georgin isä oli komennettuna Sofiaan Bulgariassa, jossa syntyivät seuraavat kaksi lasta Natalia 1881 ja Nikolai 1884. Georgi oli perheen nuorin lapsi.
Ivanov syntyi Puke-Barštšen kartanossa nykyisellä Mažeikiain alueella Liettuassa. Hän vietti lapsuutensa kartanossa ja perheen vuonna 1899 ostamalla Studenkan suurtilalla Minskin kuvernementissa. Talvella perhe asui Kaunasin varuskuntakaupungissa, jossa Georgin isä palveli vuoteen 1902 saakka. Vuonna 1905 perhe muutti Pietariin ja vietti kesän vuonna 1902 ostamassaan Sorokpolin kartanossa lähellä Vilnaa.
Vuonna 1905 Georgi ilmoittautui Jaroslavlin kadettikouluun. Opiskelijana hän oli keskinkertainen. Parhaat arvosanat hän sai uskonnosta, maantiedosta ja piirtämisestä. Tammikuussa 1907 hänet siirrettiin isänsä pyynnöstä 2. kadettijoukkoon Pietariin. Akateeminen menestys heikkeni, mikä ei liittynyt pelkästään huonoon terveyteen, vaan myös haluttomuuteen noudattaa tiukkaa sotilaallista kurinalaisuutta.
Suku ja koulutus > Yksityiselämä

Ivanovin ensimmäinen avioliitto oli ranskalaisen tanssijatar Gabrielle Ternizienin kanssa vuosina 1915–1918. Ivanov meni syyskuussa 1921 (asiakirjojen mukaan vuonna 1931) toisen kerran naimisiin kirjailija Irina Odojevtsevan kanssa. He olivat naimisissa 37 vuotta ja elivät pääosan tästä ajasta Pariisissa. Avioliittoa on luonnehdittu epätavalliseksi.
Toisen maailmansodan puhjettua pariskunta lähti Pariisista ja asui Biarritzin rannikkokylässä sijaitsevassa huvilassa, jonka he olivat ostaneet vuonna 1932 Odojevtsevan saatua suuren perinnön isänsä kuoltua. Saksalaiset joukot miehittivät kaupungin kesällä 1940. Vuonna 1943 Saksan armeija takavarikoi heidän talonsa, mutta he jäivät Biarritziin vuoteen 1946 asti. Heidän talonsa oli ryöstetty ja myöhemmin tuhoutunut amerikkalaisten pommituksissa. Ivanovien sosiaalinen asema sotavuosina johti myöhemmin siihen, että Georgi Ivanovia syytettiin natsisympatioista. Erityisesti häntä syytti entinen ystävä Georgi Adamovitš.
Toisen maailmansodan jälkeen Ivanov ja Odojevtseva muuttivat takaisin Pariisiin, jossa heidän suuri komeasti kalustettu vuokra-asuntonsa asuntonsa Bois de Boulognen lähellä oli tuhoutunut. He elivät enemmän tai vähemmän epätoivoisessa köyhyydessä, he saivat tuloja ainoastaan New Yorkissa ilmestyvän emigranttilehti Novyi žurnal (ven. Новый журнал, Uusi lehti) kanssa vuodesta 1950 lähtien tehdystä yhteistyöstä ja Ivanov alkoholisoitui. Aviovaimon terveys heikkeni kosteissa halvoissa hotelleissa ja lääkäri määräsi vaihtamaan lämpimämpään ilmanalaan. Heidän onnistui pääsemään köyhien emigranttien hoivakotiin eli ”venäläiseen taloon” Juan-les-Pinissä Etelä-Ranskassa, ja talvella 1953 he muuttivat Ranskan valtion omistamaan Montmorency vanhainkotiin Hyèresiin etelärannikolle. Georgi Ivanov kuoli Hyèresissä vuonna 1958. Etelä-Ranskan kuumat kesät olivat rasittaneet hänen sydäntään, ja myös Nobelin kirjallisuuspalkinnon ehdokkuuden häviäminen Boris Pasternakille masensi häntä (Pasternak painostettiin luopumaan palkinnostaan). Vuonna 1963 Ivanovin jäännökset haudattiin uudelleen Sainte-Genevieve-des-Bois’n venäläiselle hautausmaalle Pariisin lähellä (hauta nro 6695).
Perintö

Ivanovin kuoleman jälkeen hänen maineensa on parantunut tasaisesti. Hänen ”kirkkaan epätoivon runouttaan”, erään kriitikon mukaan, katsovat jotkut ennakoineen ranskalaisen eksistentialismin periaatteita. Hänen viimeisessä, runoilijan kuoleman jälkeen julkaistussa kokoelmassa Portret bez shodstva (Портрет без сходства, Muotokuva vailla näköisyyttä, 1950) aiemmat mystiset kokemukset ovat muuttuneet katkeraksi muistoksi. Eksistentiaalinen tyhjyyden kokemus ja kuoleman läheisyys saavat taustakseen menetetyn Venäjän ja siellä vietetyn nuoruuden muistot.
Aiheesta muualla

Valikoima Georgi Ivanovin käännettyjä runoja (englanniksi, saksaksi)
Kolme Georgi Ivanovin runoa käännettynä (englanniksi)
Georgi Ivanovin runoja luettuna, äänite (englanniksi)
Georgi Ivanovin runoja (venäjäksi)
Georgi Ivanovin runoja (venäjäksi)
Georgi Ivanovin runoja ja biografia (venäjäksi)
Juri Pavlovitš Annenkovin piirros Ivanovista (1921).
Grono

| Grono |
| --- | --- |
 Verdabbion kylää.
 vaakuna

 Grono
 Koordinaatit: 46°15′N, 9°9′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Graubünden
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  37,11 km²
Korkeus:  300–2 694 m
Väkiluku (31.12.2016)  (vakinaiset asukkaat):  1 321
 – Väestötiheys:  36 as./km²
 
 www.grono.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Grono on kunta Sveitsissä Graubündenin kantonissa Moesan hallintoalueella. Nykyinen Gronon kunta muodostettiin 1.1.2017 yhdistämällä Verdabbion, Leggian ja Gronon kunnat uudeksi Gronon kunnaksi. Vuoden 2016 lopussa näissä kolmessa kunnassa oli yhteensä 1 321 vakinaista asukasta.
Sijainti

Grono sijaitsee Ticinojoen sivujoen, Moesan laaksossa. Gronon kylä sijaitsee noin 300 metrin korkeudessa. Kunnan korkein kohta on Piz de Groven (2 694 m mpy.).
Liikenne

Grono sijaitsee Bellinzonasta San Bernardinon tunnelin kautta Churiin johtavan moottoritien A13 varrella.
Ilmasto

Maan lämpöennätys 41,5 °C mitattiin Gronossa 11. elokuuta 2003 poikkeuksellisen kuumana kesänä.
Aiheesta muualla

Santi, Cesare: Grono (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  22.6.2017. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Grono Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leggia Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Verdabbio Wikimedia Commonsissa
Hans Ole Eira

Hans Ole Eira
Hans Ole Nilsen Eira (s. 8. elokuuta 1972 Gaskajohtolat) on norjalainen joikaaja ja poliitikko. Hän on kotoisin Koutokeinosta.
Eira voitti vuonna 2018 joikujen kategoriassa Sámi Grand Prixin. Hän on istunut myös Norjan saamelaiskäräjien jäsenenä Keskustapuolueen (Sp) edustajana.
Gunners

Gunners voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Arsenal FC eli The Gunners, lontoolainen jalkapalloseura
Tampereen Gunners, tamperelainen salibandyseura
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Gunners”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
HMS Undaunted

HMS Undaunted on ollut yhdeksän Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
HMS Undaunted (1794), 28-tykkinen kuudennen luokan alus
HMS Undaunted (1795), 38-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Undaunted (1799), tykistöalus
HMS Undaunted (1807), 38 -tykkinen Lively-luokan alus
HMS Undaunted (1861), Bristol-luokan potkurifregatti
HMS Undaunted (1886), Orlando-luokan risteilijä
HMS Undaunted (1914), Arethusa-luokan kevyt risteilijä
HMS Undaunted (N55), U-luokan sukellusvene
HMS Undaunted (R53), U-luokan hävittäjä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HMS Undaunted”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hans Perttula

Hans Perttula
Hans Ensio Perttula (6. marraskuuta 1910 Haapavesi  – 6. helmikuuta 1988 Espoo) oli suomalainen Maataloushallituksen pääjohtaja ja maatalousministeri Tasavallan 42. hallituksessa eli Von Fieandtin virkamieshallituksessa viiden kuukauden ajan 29. marraskuuta 1957 – 26. huhtikuuta 1958.
Hans Perttulan vanhemmat olivat tilanhoitaja Kyösti Perttula ja Saimi Wickström ja puoliso vuodesta 1941 sairaanhoitaja Marianne Hortling, lintutieteilijä Ivar Hortlingin tytär. Perttula tuli ylioppilaaksi 1931 ja valmistui agronomiksi 1937 ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1938. Hän toimi Uudenmaan läänin maanviljelysseuran palveluksessa 1938–1942, Uudenmaanläänin työvoimapiirin päällikkö hän oli 1941–1942. Perttula toimi maatalousministeriössä toimisto- ja osastopäällikkönä ja esittelijänä 1942–1956, vuodesta 1953 maatalousneuvoksena. Maataloushallituksen pääjohtaja hänestä tuli 1956. Perttula toimi myös aktiivisesti sotainvalidityön piirissä, Sotainvalidi-lehden päätoimittaja hän oli 1941–1950 ja Invalidisäätiön hallituksen puheenjohtajaksi hänet valittiin 1958. Perttulalla oli useita luottamustehtäviä ja hän oli useiden valtion komiteoiden puheenjohtaja vuodesta 1945. Maataloushallituksen pääjohtajana Perttula toimi vuoteen 1971.
Gunnel Ljungström

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten telinevoimistelu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten telinevoimistelu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten telinevoimistelu.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Naisten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Basel 1950 | joukkuekilpailu |  |
Gunnel Ljungström (myöh. Petersson, s. 25. elokuuta 1931) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt telinevoimistelija ja maailmanmestari.
Ljungström voitti Baselissa 1950 kultaa joukkuekilpailusta.
Glory Road (albumi)

| Glory Road Gillan |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: lokakuu 1980
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): John McCoy Paul ”Chas” Watkins
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal
 Levy-yhtiö: Virgin
Listasijoitukset
  3.
Gillanin muut julkaisut
| Mr. Universe 1979 | Glory Road 1980 | Future Shock 1981 |
Glory Road on Ian Gillanin Gillan -yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1980. Albumi nousi Britannian albumilistan kolmannelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä kaksitoista viikkoa.
Vinyylilevyn julkaisun yhteydessä julkaistiin rajoitetun painosmäärän (15 000 kpl) erikoisversio, joka sisälsi ylimääräisen Bonus-minialbumin "For Gillan fans Only".[lähde? ]
Kappaleet

| --- | --- |
 LP A-puoli Unchain Your Brain – 3.11 (säv. Gillan, McCoy, Torme)  Are You Sure? – 4.05 (säv. Gillan, McCoy, Torme)  Time and Again – 5.05 (säv. Gillan, McCoy, Torme)  No Easy Way Out – 6.34 (säv. Gillan, McCoy, Torme)  Sleeping on the Job – 3.11 (säv. Gillan, Towns) B-puoli On the Rocks – 6.39 (säv. Gillan, Towns)  If You Believe Me – 7.33 (säv. Gillan, McCoy, Torme, Underwood)  Running, White Face, City Boy – 3.11 (säv. Towns)  Nervous – 3.44 (säv. Gillan, Towns) :  For Gillan Fans Only A-puoli Higher and Higher – 3.42 (säv. Gillan, McCoy, Torme)  Your Mother Was Right – 7.23 (säv. Gillan, Towns)  Redwatch – 3.42 (säv. Torme, Underwood)  Abbey of Thelema – 6.06 (säv. Gillan, Towns)  Trying to Get to You – 3.17 (säv. McCoy, Singleton) B-puoli Come Tomorrow – 2.52 (säv. McCoy, Torme)  Dragons Tongue – 5.32 (säv. Towns)  Post fade Brain Damage – 6.03 (säv. Gillan, McCoy, Torme)  Egg Timer (Vice Versa) – 7.11 (säv. Samson, Thunderstick, Aylmer, Bruce)  Harry Lime Theme – 9.27 (säv. Karas)
Vuoden 1989 CD-painos

Levy julkaistu uudelleen CD-formaatissa vuonna 1989 Virgin -levymerkillä.
Unchain Your Brain
Are You Sure
Time and Again
No Easy Way
Sleeping on the Job
On the Rocks
If You Believe Me
Running, White Face, City Boy
Nervous
Your Mother Was Right
Redwatch
Abbey of Thelema
Trying to Get to You
Come Tomorrow
Dragons Tongue
Post-Fade Brain Damage
Kokonaiskesto: 78.23
Vuoden 2007 CD-painos

Unchain Your Brain
Are You Sure?
Time and Again
No Easy Way
Sleeping on the Job
On the Rocks
If You Believe Me
Running, White Face, City Boy
Nervous
Higher and Higher
Your Mother Was Right
Redwatch
Abbey of Thelema
Trying to Get to You
Come Tomorrow
Dragon's Tongue
Post Fade Brain Damage
Egg Timer
Harry Lime Theme
Handles On Her Hips
I Might as Well Go Home
Kokoonpano

Ian Gillan – laulu
Colin Towns – kosketinsoittimet
John McCoy – basso
Bernie Torme – kitara
Mick Underwood – rummut
Arvostelut

Allmusic:
Aiheesta muualla

Glory Road (Gillan Fans Only) discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Jarmo Rissanen

Jarmo Rissanen (s. 6. heinäkuuta 1979) on suomalainen maantiepyöräilijä ja triathlonisti.
Rissanen sijoittui MM-kilpailujen aika-ajossa 59:nneksi Stuttgartissa 2007 ja 61:nneksi Mendrisiossa 2009. Aika-ajon Suomen-mestaruuden hän on voittanut 2009. Lisäksi hän on saanut SM-hopeaa 2005, 2006, 2007, 2010 ja 2012 sekä pronssia 2008 ja 2013. Hän voitti Saaremaa Velotour -kilpailun viidentenä etappina ajetun aika-ajon 2007.
Rissanen voitti triathlonin täysmatkan SM-kultaa vuonna 2017. Duathlonin (juoksu+pyöräily) pitkän matkan MM-kisoissa hän sijoittui seitsemänneksi vuonna 2017 ja yhdeksänneksi vuonna 2018.
Rissanen on kilpaillut myös maastohiihdossa. Hiihdon SM-kilpailujen henkilökohtaisilla matkoilla hän on ollut parhaimmillaan kahdeksas 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Kontiolahdella 2010. Oulun Hiihtoseuran joukkueessa Rissanen on saavuttanut SM-pronssia viestissä Kontiolahdella 2013 ja Rukalla 2015.
Geneettinen algoritmi

Geneettinen algoritmi on tietojenkäsittelytieteessä ratkaisujen hakuun käytettävä optimointimenetelmä. Se on evoluutioalgoritmi, jossa käytetään evoluutiobiologiasta tuttuja periytymisen, mutaatioiden ja rekombinaation prosesseja ratkaisujen hakemiseen. Geneettinen algoritmi esittää ratkaisuehdotukset kromosomeina.
Geneettisissä algoritmeissa synnytetään alussa ratkaisuehdotusten joukko, populaatio. Monesti se on satunnainen joukko hyvin erilaisia ratkaisuja. Kromosomeihin kohdistetaan muutoksia, mutaatioita. Mutaatiot muuttavat ratkaisuja, joista tulee "hyviä" tai "huonoja". Ennalta määritellyillä ehdoilla karsitaan "huonot ratkaisut" pois. Yleensä geneettisen algoritmin ensimmäinen ajokerta ei tuota parasta mahdollista ratkaisua. Sen takia mutaatioita ja niiden karsintaa toistetaan, kunnes tyydyttävä ratkaisu on saavutettu tai tietty määrä ratkaisuyrityskierroksia tehty. Geneettiset algoritmit on kehitetty alkujaan Darwinin evoluutioteorian pohjalta ja niiden toimintaperiaate muistuttaa joissain suhteissa sitä. Silti geneettisissä algoritmeissa ei jäljitellä luonnon evoluutiota, vaan geneettiset algoritmit ovat luonnossa tapahtuvaa evoluutiota yksinkertaisempia.
Geneettisellä algoritmilla on sovelluksia muun muassa tietojenkäsittelytieteessä, insinööritieteissä, taloustieteissä, fysiikassa ja matematiikassa.
Geneettinen algoritmi

Optimointimenetelmänä geneettinen algoritmi luokitellaan heuristiseksi globaaliksi optimointimenetelmäksi. Geneettinen algoritmi on evoluutiolaskennan alaluokka, joka hyödyntää evoluutiobiologian tutkimuksessa löydettyjä periytymisen, mutaation, valinnan ja rekombinaation prosesseja.
Geneettiset algoritmit toteutetaan tietokonesimulaationa, jossa optimointiongelman yksittäisten ratkaisujen - kromosomien - muodostama populaatio kehittyy kohti parempaa ratkaisua. Perinteisesti yksittäiset kromosomit esitetään nollista ja ykkösistä koostuvina merkkijonoina, mutta myös muut merkintätavat ovat mahdollisia. Evoluution alkuvaiheessa populaatio on usein alustettu satunnaisesti ja etenee sukupolvittain. Sukupolven jokaisen kromosomin sopivuus mitataan, ja parhaiden kromosomien joukosta muodostetaan jälleen uusi sukupolvi mutaatioiden ja rekombinaation kautta.
Geneettinen algoritmi > Periaate

Geneettinen algoritmin toteutusta varten tulee tyypillisesti määritellä kaksi asiaa:
koodaustapa, jolla käsiteltävän ongelman ratkaisut voidaan esittää kromosomeina,
sopivuusfunktio, jolla yksittäisten ratkaisujen paremmuutta voidaan verrata toisiinsa.
Standardimenetelmä ongelman ratkaisujen esittämiseen on käyttää nollista ja ykkösistä koostuva bittitaulukko, jossa jokainen rivi vastaan yhtä yksittäistä ratkaisuvaihtoehtoa. Taulukkoesityksen etuna on bittijonojen keskinäisen vertailun ja muokkaamisen helppous. Geneettisen ohjelmoinnin ala tuntee myös puumaisia ja vapaamuotoisia esityksiä ratkaisujoukosta. Ratkaisujen laatua mittaava sopivuusfunktio on määritelty kaikille yksittäisratkaisuille ja sen määrittely riippuu aina käsillä olevasta ongelmasta.
Kun ratkaisujen geneettinen esitystapa ja sopivuusfunktio on määritelty, geneettinen algoritmin ensimmäinen vaihe on alkupopulaation alustus, joka tehdään yleensä satunnaisesti. Tämän jälkeen ratkaisupopulaatiota parannetaan mutaation, rekombinaation ja valinnan menetelmin.
Geneettinen algoritmi > Alustus

Alustusvaiheessa useita yksittäisratkaisuja luodaan satunnaisesti alkupopulaation luomiseksi. Populaation koko riippuu suuresti käsiteltävästä tapauksesta, mutta tyypillisesti populaation koko on satojen tai tuhansien kromosomin kokoinen. Perinteisesti alkupopulaatio luodaan satunnaisesti ja tasaisesti koko hakuavaruuden alueelta. Joissakin tapauksissa alkupopulaation luomisessa voidaan painottaa niitä hakuavaruuden alueita, joilta parhaan ratkaisun oletetaan todennäköisesti löytyvän.
Geneettinen algoritmi > Valinta

Jokaiselle algoritmin etenemisaskeleella osa senhetkisestä populaatiosta valitaan tuottamaan jälkikasvunaan uusi sukupolvi. Yksittäiset ratkaisut valitaan sopivuuteen perustuen siten, että parhaimman sopivuusarvon saavilla ratkaisuilla on suurin todennäköisyys tulla valituksi uuden sukupolven tuottajaksi. Valintamenetelmiä on olemassa useita, joissa valittavien yksilöiden osuuden suurus ja valintamenetelmän satunnaisuus vaihtelevat.
Geneettinen algoritmi > Lisääntyminen

Seuraava askel on uuden sukupolven tuottaminen edellisestä sukupolvesta valittujen yksilöiden perusteella. Uusien yksittäisratkaisujen tuottamisessa käytetään geneettisiä siirtymän, rekombinaation ja mutaation operaatioita.
Jokaista uutta luotavaa ratkaisua varten valitaan kaksi "vanhempaa". Näiden "jälkeläinen" muodostetaan yhdistelemällä (usein satunnaisesti) molempien vanhempien ominaisuuksia. Tätä menettelyä jatketaan, kunnes uuden populaation koko on riittävän suuri.
Kuvattu lisääntymisprosessi tuottaa lopulta uuden populaation, joka poikkeaa alkuperäisestä populaatiosta. Yleensä toisen populaation keskimääräinen sopivuus on ensimmäistä parempi, koska ratkaisukandidaattien joukosta on valintaprosessin aikana karsiutunut pois sopivuudeltaan huonot ratkaisut.
Geneettinen algoritmi > Lopputulos

Edellä kuvattua menettelyä jatketaan kunnes jokin lopetuskriteeri tulee toteutettua. Tyypillisä lopetuskriteerejä ovat mm.
Riittävän hyvän ratkaisun löytyminen
Sukupolvien määrälle asetettu yläraja tulee täyteen
Algoritmin jatkamiseen käytettävät resurssit (usein käytössä oleva laskentakapasiteetti) on käytetty loppuun
Algoritmin jalostaman parhaimman ratkaisun taso ei enää parane merkittävästi
Geneettinen algoritmi > Tehokkuus

Geneettisiä algoritmeja tarvitaan, koska monien matemaattisten ongelmien ratkaiseminen muuten olisi hyvin työlästä, ellei mahdotonta.
Geneettisen algoritmit teho ongelmanratkaisuissa perustuu yleensä vakiokokoisessa populaatiossa tapahtuvaan toistoon, jossa risteytys ja mutaatiot luovat uusia kokonaisuuksia joista valinta seuloo parhaat. Lopullinen geneettisen algoritmin tehokkuus syntyy sen eri ohjausparametrien yhteisvaikutuksesta. Siihen vaikuttaa populaation koko, "geenien" lukumäärä, mutaatioiden määrä ja risteytyksen läpi käyvien kromosomien lukumäärä. Ohjausparametrien parhaiden arvojen saaminen on melko vaikea ongelma. Ohjausparametrit voidaan antaa valmiina algoritmiin -tai niidenkin parhaat arvot voidaan hakea sopeuttavalla systeemillä.