stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyhän Henrikin tie
Pyhiinvaellusreitin osuudet > Nunnapolku Turusta Nousiaisiin

Turun ja Nousiaisten välistä osuutta Pyhän Henrikin tiestä on vanhastaan kutsuttu Nunnapoluksi. Se kulki Turun tuomiokirkolta Koroistenniemen ja Maarian kirkon kautta kohti Ruskon kirkkoa. Tie on pääosin jäänyt rakentamisen alle, mutta Turun lentoaseman lähistöllä on vielä nähtävissä lyhyitä pätkiä alkuperäistä polkua.  Ruskolta Nunnapolku jatkui Maskun Nunnalähteen kautta Nousiaisten kirkolle, joka perimätiedon mukaan oli Piispa Henrikin hautapaikka.
Historiantutkija Aulis Oja on esittänyt Nunnanpolun nimen periytyvän keskiajalta, jolloin muun muassa nunnat kuuluivat tien kulkijoihin. Nimitys saattaa kuitenkin olla myös myöhemmän kansanperinteen antama, koska luterilaiseen aikaan katolisten sääntökuntien muisto hämärtyi, ja nunnalla alettiin tarkoittaa jättiläisen kaltaista uskomusolentoa. Vanhimmat varmat tiedot Nunnanpolun linjasta ovat vasta 1700-luvulta.
Pyhiinvaellusreitin osuudet > Sant Henrikin tie Nousiaisista Köyliöön

Sant Henrikin tietä on pidetty Pyhän Henrikin tien tärkeimpänä osuutena. Tien synty kytkeytyy legendaan piispan kuolemasta ja hautaamisesta. Piispa Henrikin surmavirren mukaan Lalli-niminen talonpoika murhasi piispan Köyliöjärven jäällä, mistä hänen ruumiinsa kuljetettiin härkien vetämillä vaunuilla Nousiaisiin, minne hänet haudattiin.
Pyhiinvaellusreitin osuudet > Huovintie Köyliöstä Kokemäelle

Ennen Köyliöön saapumistaan Pyhän Henrikin tie liittyy Säkylänharjulla Huovintiehen, joka on jo rautakaudelta peräisin oleva maantie.kenen mukaan? Se yhdisti Kokemäenjoen suun Turun seutuun. Säkylässä reitin varrella on suuri laakea kivi, joka kansanperinteen mukaan on toiminut pyhiinvaeltajien ruokapöytänä. Köyliönjärvessä sijaitsee Kirkkokari, jonka lähistöllä Pyhä Henrik perimätiedon mukaan surmattiin. Kirkkokari on ainoa katolisen kirkon pyhiinvaelluskohde Suomessa. Köyliöstä Pyhän Henrikin tie jatkuu vielä Huovintietä myöten Kokemäelle, jossa sen päätepisteenä on Pyhän Henrikin saarnahuone.
Pyhiinvaellukset Pyhän Henrikin tiellä nykyään

Koko reitin pituus on noin 140 kilometriä ja se on merkitty maastoon erityisillä tunnuksilla sekä viitoituksin. Suomen katolinen kirkko järjestää vuosittaisen Turusta alkavan pyhiinvaelluksen. Se päättyy Köyliön Kirkkokarilla pidettävään muistomessuun Kesä-Heikkiä lähimpänä olevana sunnuntaina. Lisäksi Pyhän Henrikin tiellä järjestetään kolmen vuoden välein koko reitin mittainen Turusta Kokemäelle kulkeva kansainvälinen ekumeeninen pyhiinvaellus.
Aiheesta muualla

Länsisyrjä , Erkki: Legendan jälki maisemassa. Pyhän Henrikin tien historiaa ja tätä päivää.  (Pro Gradu -tutkielma, Turun yliopisto, Historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitos)  Turku:  Turun yliopisto, 2014.  Opinnäytteen verkkoversio Turun yliopiston verkkopalvelussa.
Pyhän Henrikin hautajaissaattue kuvattuna Pyhän Henrikin sarkofagiin Nousiaisten kirkossa. Pyhän Henrikin tie yhdisti piispaan liitetyt pyhiinvaelluskohteet toisiinsa.
Piispanistuimen muistoristi Koroistenniemellä, Nunnapolun varrella.
Nousiaisten kirkko oli keskiajalla piispa Henrikin kultin pääkirkko, jossa sijaitsivat pyhimyksen hauta ja sarkofagi. Sant Henrikin tie yhdisti Nousiaisten kirkon piispan surmapaikkaan Köyliössä.
Pyhän Henrikin saarnahuone Kokemäellä.
Rautu

Rautu viittaa seuraaviin:
Rautu, entinen Suomen kunta Viipurin läänissä Karjalankannaksella
Rautu eli Sosnovo, nykyinen Venäjän kunta Leningradin alueen Käkisalmen piirissä
rautu eli nieriä, lohikalalaji
Rautu, Suomen merivoimien miinalaiva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rautu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ratkaisemattomat fysiikan ongelmat

Tämä on luettelo joistakin fysiikan toistaiseksi ratkaisemattomista ongelmista. Jotkin näistä ongelmista ovat teoreettisia, mikä tarkoittaa, että nykyiset teoriat näyttävät olevan kykenemättömiä selittämään joitakin havaittuja ilmiöitä tai kokeellisia tuloksia. Toiset ovat kokeellisia, mikä tarkoittaa, että on vaikeaa luoda koe, jolla voisi testata esitettyä teoriaa tai tutkia ilmiötä tarkemmin.
Perusteorioihin liittyviä ongelmia

Gravitaation kvanttimekaaninen teoria, ts. yleisen suhteellisuusteorian ja kvanttimekaniikan yhdistäminen. Nämä yhdistää Wheeler–DeWitt-yhtälö.
Kvanttimittauksen ongelma: tarvitaanko erillinen mittaushypoteesi (jolloin mittauksen käsitteestä tulisi filosofinen ongelma) vai pystytäänkö mittausta kuvaamaan puhtaasti kvanttimekaanisin mallein, ilman mittaushypoteesia.
Supersymmetrian ja supersymmetristen hiukkasparien olemassaolo.
Eri tutkimusalueiden ratkaisemattomia ongelmia

Voidaanko valmistaa likimain huoneenlämmössä toimivia korkean lämpötilan suprajohteita?
Pystytäänkö rakentamaan käyttökelpoinen kvanttitietokone?
Ongelmia teorioiden testattavuudessa

* Perustuvat yksittäisiin väittämiin, monet fyysikot pitävät pseudotieteenä.
**  Monet fyysikot pitävät asiaa ratkaistuna, vaikkakin keskustelu jatkuu.
***  Jotkut fyysikot pitävät kysymystä pikemminkin filosofisena kuin fysikaalisena.
Aiheesta muualla

Open Questions in Physics (englanniksi)
New Scientist: 13 things that do not make sense.(englanniksi)
Science Magazine: the most compelling puzzles and questions facing scientists today.(englanniksi)
Rakennuslampi (Kannonkoski)

| Rakennuslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°53′50″N, 25°21′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Haarajärveen 
Järvinumero:  14.444.1.034
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,7 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  2,906 km  
Pinta-ala:  14,509 ha  
Tilavuus:  0,0006793 km³ 
Keskisyvyys:  4,68 m  
Suurin syvyys:  13,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiRakennuslampi 
Rakennuslampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Selänrannan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,1 kilometriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 679 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 13,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Lakojoen valuma-alueeseen (14.444) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 175,7 metriä mpy.
Ralph Peters

| Ralph Peters> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1952 (ikä 72) Pottsville, Pennsylvania, Yhdysvallat
Ammatti:  sotilas, kommentaattori, kirjailija
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1976–1998
Sotilasarvo:  everstiluutnantti
Ralph Peters (s. 19. kesäkuuta 1952 Pottsville, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen everstiluutnantti evp, kirjailija ja kommentaattori. Hän on kirjoittanut sekä tietokirjallisuutta että fiktiota. Useat hänen romaaneistaan voidaan laskea ”teknotrillereiksi”. Hän on käyttänyt kirjoittajana myös salanimeä Owen Parry.
Peters palveli yli 20 vuotta Yhdysvaltain maavoimissa ja erikoistui tiedustelualalla Venäjään.
Ensimmäisen romaaninsa (Bravo Romeo) Peters kirjoitti vuonna 1981. Hänen vuoden 1989 romaaninsa Red Army käsitteli Neuvostoliiton hyökkäystä Nato-maihin puna-armeijan näkökulmasta. Teoksesta tuli bestseller. Vuonna 1991 julkaistu The War in 2020 puolestaan kuvasi lähitulevaisuutta ja hajoavaa Neuvostoliittoa, jota vaivaa Japanin aseistamien islamilaisten tasavaltojen kapinaliike. Petersin ensimmäinen tietokirja Fighting for the Future julkaistiin vuonna 1999.
Useissa yhdysvaltalaisissa lehdissä ja julkaisuissa on julkaistu Petersin kirjoituksia. Näihin lukeutuvat ainakin New York Post, USA Today, The Wall Street Journal ja The Washington Post.
Näkemyksiä

Petersiä haastateltiin Public Broadcasting Service -televisioverkon ohjelmassa The Future of War vuonna 2000, jolloin hän arvosteli Yhdysvaltain asevoimien prioriteettejä. Petersin mukaan Yhdysvaltain laivasto oli tehtäviinsä nähden ylimitoitettu, kun taas maavoimat kärsivät resurssipulasta ja vaikeasti siirreltävistä asejärjestelmistä. Hän myös arvioi F-22 Raptor -hävittäjän olevan varojen haaskausta, koska se oli suunniteltu ilmataistelukoneeksi, eikä Yhdysvaltain voitu odottaa käyvän ilmataisteluja viholliskoneita vastaan.
Vuonna 2013 Peters kertoi The Jewish Press -lehden haastattelussa uskovansa juutalais-kristillisen kulttuuripiirin olevan paras maailmassa. Hän myös kehui Yhdysvaltain juutalaisväestön myötävaikutusta maansa hyväksi ja paheksui arabimaiden kyvyttömyyttä konfliktinsa ratkaisuun Israelin kanssa.
Peters on joissakin mielipidekirjoituksissaan ilmaissut kannattavansa ennaltaehkäisevää ydiniskua Pohjois-Koreaa vastaan ja rinnastanut maan natsi-Saksaan.
Peters toimi ajoittain uutiskanava Fox Newsin kommentaattorina noin kymmenen vuoden ajan. Hän lopetti yhteistyönsä kanavan kanssa maaliskuussa 2018 ja luonnehti sitä presidentti Donald Trumpin hallinnon ”propagandakoneeksi”, joka esitti epätosia väitteitä muun muassa FBI:stä, oikeuslaitoksesta ja tiedusteluvälineistä.
Rautsuo

Rautsuo on kylä Suomusjärvellä Salossa. Rautsuo sijaitsee noin 2 kilometriä Suomusjärveltä etelään. Sen lähimmät naapurikylät ovat Ahtiala ja Häntälä.
Pääjärvi (Lammi)

| Pääjärvi |
| --- | --- |
 Pääjärvi Hämeenlinnan Lammin Ronnista itään katsottuna.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°03′49″N, 25°07′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Teuronjoen valuma-alue (35.83)
Laskujoki:  Kotajoki 
Järvinumero:  35.833.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,9  m 
Rantaviiva:  36,591 km  
Pinta-ala:  13,44442 km2 
Tilavuus:  0,199356 km³ 
Keskisyvyys:  14,83 m  
Suurin syvyys:  85 m  
Saaria:  12 
 fiPääjärvi 
Pääjärvi  on Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen rajalla eli siellä vastaavasti Hämeenlinnan Lammilla ja Hollolan Hämeenkoskella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 340 hehtaaria ja se on 10,1 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Järvi sijoittuu itä-länsisuuntaan ja järvenselkä on keskeltä levein ja kummassakin päässä järveä on kapeammat lahdelmat. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 199 400 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 14,8 metriä ja suurin syvyys on 85,0 metriä, minkä perusteella se luokitellaan Suomen neljänneksi syvimmäksi järveksi. Syvin kohta sijaitsee aivan järven leveimmän kohdan luoteispuolella. Sen leveimmällä kohdalla aivan saarten länsipuolella on koko ajan yli 20 metriä syvää.
Saaria on karttojen mukaan 17, joista kaksi ovat yli hehtaarin, 9 ovat yli aarin ja loput alle aarin kokoisia. Saarten yhteispinta-ala on 10,4 ha ja niiden rantaviivan yhteispituus on 3,7 kilometriä. Eniten saaria on Etolan saarien ympärillä järvenselän keskipaikkeilla sen eteläpuolella. Etolansaaria on neljä, joista suurimmat ovat Lammas-, Kallio- ja Koivusaari ja nimettömänä luotona maakuntien välinen rajamerkki. Niistä pohjoiseen on suuri Lamminsaari ja sen seuralaisena kallioinen Pikkusaari. Etolansaarien eteläpuolella sijaitsevat Hiidenluoto ja pieni luoto sekä Särkänkärjen edustalla kolme pientä luotoa. Idempänä on Hevosluoto ja kauempana toisena rajasaarena Lylysaari.
Pääjärven rantaviivan pituus on 37 kilometriä. Rantojen yleisilmeet vaihtelevat suuresti. Välillä rannat ovat jyrkkiä, mutta väliin mahduu myös matalia rantoja. Matalien rantojen suojavyöhykkeiden takana aukeavat peltomaisemat, mutta järven yleisilme on metsäinen. Rannasta saattaa välillä kohota korkeita mäkiä, kuten esimerkiksi kaakkoisrannan Sammalistonmäki, joka kohoaa 40 metriä vedenpinnan yläpuolelle, ja samaa tekevät pohjoisella vastarannalla muutamat mäet sekä lounais- ja eteläpuolen jyrkät rannat. Rannoille on rakennettu toista sataa vapaa-ajan asuntoa, mutta rannassa on vain muutama maatila. Pohjoisrannalla Ronnissa sijaitsee entinen Ronnin keskuslaitos.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi itsekin kuuluu. Se on eräs Vanajaveden reitin latvajärvistä, joka laskee Hämeenkosken, Kärkölän, Hämeenlinnan (aiemmin Lammin) ja Hausjärven alueilla virtaavan Teuronjoen kautta Mommilanjärveen Hämeenlinnan (aiemmin Lammin) ja Hausjärven rajalla, josta vedet edelleen virtaavat Puujoen kautta Kernaalanjärveen Janakkalassa.
Järven itäpäähän Rantalanlahteen laskee Mustajoki, jolla on eri osissa erilaisia nimityksiä. Putulassa, missä Isojoki ja Vähäjoki yhtyvät toisiinsa, alkaa alajuoksun osuus, jonka yläosaa kutsutaan Putulanjoeksi ja toista kilometriä myöhemmin Mustajoeksi. Vähäjoki on lyhyempi haara ja jonka nimitys yläjuoksulla on Koskurinjoki, joka saa alkunsa Viitailan Likosista. Isojoen haara on pitempi ja sen nimi ylempänä on Arrajoki ja siitä vielä ylempänä Ränskälänoja. Se toimii monin paikoin rajajokena Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen välillä. Se saa vetensä kumpuilevan maaston soilta ja lukuisista pikkulammista.
Itäpään lähelle Lieslahden kupeeseen laskee Sammalistonjoki, jonka nimi keskijuoksulla on Luhdanjoki ja yläjuoksulla Liesjoki. Se tuo tiheästi ojitettun Pinnolansuon kuivatusvesiä ja se on samalla suon takana Järventaustalla sijaitsevan Sairakkalanjärven laskuoja.
Järven länsipäähän Pappilanlahteen laskevat Oitenkylän ja Jahkolan alueelta Löytynoja ja Koiransuolenoja. Pappilanlahden suun etelärantaan laskee pieni Työrinoja, joka tuo Laaviosuon kuivatusvesien lisäksi Työjärven ja Kalliolammin vedet. Lahden vastarannalle Kaunisniemen leirikeskuksen lähelle laskee Kahtlammin lyhyt laskuoja.
Järven pohjoisrantaan Ronnissa laskee Haarajoki, joka on nimensä mukaisesti monihaarainen. Laustilanpuro tuo tiheästi ojitetun Kuurnasuon kuivatusvesiä. Luitunoja tuo Luitunsuon ja Kuurikan peltojen kuivatusvesiä. Kuurikanjärvestä tuleva pääuoma ottaa vastaa muutaman pienen haaraojan. Kuurikanjärveen laskee Mustianjoki, jonka valuma-alueella on yli 10 järveä. Niistä huomattavin on Tevänti.
Luontoarvoja

Koska Pääjärvi on erikoisen syvä, siihen jäi jääkauden sulaessa reliktinä joitakin eliöitä, joita ei muualla tavata. Eräs sellinen on jättikatka, joka on 4,5 cm pitkä. Se ja muut planktoneliöt ovat tärkeää kalojen ravintoa.
Pääjärven Pappilanlahden rannalla entisessä pappilassa sijaitsee Helsingin yliopiston Lammin biologinen asema, jonka erityisen tutkimustoiminnan kohteena Pääjärvi on ollut pitkään.
Historiaa

Hopeakallion kalliomaalaus sijaitsee 550 metriä Raivolankärjestä länteen. Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Paa järvi". Sen rannoilla vaihtelivat metsät ja niityt toisiaan ja torppien lisäksi rannan tuntumassa sijaitsivat vain pohjoisrannalla  Kauppilan kartano (ruots. Kauppila gård) ja järven länsipäässä pappila. Etolan saaret muodostivat silloin kolme erillistä saarta. Sama tilanne toistui 1950 julkaistussa peruskartassa, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1965 saaret olivat jo maatuneet yhteen. Ilmiö on selitettäessä järvenlaskulla.
Jäätynyt Pääjärvi ilmakuvassa helmikuussa 2017.
Rhabdotorrhinus

| Rhabdotorrhinus |
| --- | --- |
 Ruotosarvinokka (Rhabdotorrhinus exarhatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Bucerotiformes
Heimo::  Sarvinokat Bucerotidae
Suku::  Rhabdotorrhinus  A. B. Meyer & Wiglesworth, 1895
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rhabdotorrhinus on sarvinokkien heimoon kuuluva lintusuku. Siihen kuuluu neljä lajia joita tavataan Kaakkois-Aasiassa. Suku sisältää aiemmin kurttusarvinokkien (Aceros) sukuun luettuja lajeja.
Lajit

Visayasinsarvinokka (R. waldeni)
Liekkisarvinokka (R. leucocephalus)
Ruotosarvinokka (R. exarhatus)
Kurttusarvinokka (R. corrugatus)
Rima

Läpisahattua puutavaraa.
Rima tarkoittaa ohuehkoa ja kapeahkoa vähintään kolmelta sivulta pituussuuntaan sahattua kappaletta. Sahatavaralajin nimityksenä rima tarkoittaa neljältä sivulta sahattua kappaletta, jonka paksuus ja leveys on alle 75 millimetriä.
Sahaukseen liittyvänä nimityksenä rima tarkoittaa läpisahattua puutavaraa syrjättäessä sahatavarakappaleen pintaosasta jäljelle jäävää osaa. Läpisahauksessa tukki sahataan ensin särmäämättömiksi laudoiksi ja lankuiksi, joiden kaksi vastakkaista sivua ovat sahapintaisia ja kaksi muuta sivua noudattavat vielä tukin pinnan muotoa. Kun nämä kappaleet särmätään eli tehdään sahatavarakappaleen poikkileikkauksesta suorakulmainen, jää jäljelle toista päätä kohti oheneva kappale, rima, jonka kolme sivua ovat sahapintaisia. Tämän riman neljäskin sivu voidaan sahata ja saatua pienehköä sahatavarakappaletta kutsutaan edelleen rimaksi.
Aiemmin näistä rimoista sahatuista kappaleista käytettiin nimitystä rimalauta (englanniksi slating batten), joka tarkoitti 12–25 mm paksua ja 25–63 mm leveää sahatavaralajia. Ennen 1960-lukua rimalaudaksi määriteltiin tuumamittoina (″) sahatavara, jonka paksuus on enintään 1″ (25 mm), käytännössä 5/8″–3/4″ (16–19 mm), ja leveys enintään 3″ (76 mm), käytännössä 1″–2 1/2″ (25–64 mm); pituusvaatimuksena oli yleensä vähintään kolmen jalan (0,9 m) pituus. Rimalauta-nimitystä käytettiin lähinnä vientikaupassa, ei juurikaan kotimaisessa puutavarakaupassa. Aikoinaan tehtiin kuutta jalkaa (1,83 m) lyhyemmistä oksattomista rimoista rappauspäreitä ja pidemmistä oksattomista keppejä, joista sorvattiin varsia harjoihin ja luutiin.
Kolmiorima on kolmion muotoinen rima, jollaisia käytetään bitumikermien (kattohuopakaistojen) saumojen alla. Kolmiorimakatteessa rima on tehty halkaisemalla nelikulmainen, yleensä 50 × 50 millimetrin kokoinen rima kulmittain kahtia. Myös erilaisissa kattotaitteissa käytetään kolmiorimoja kulman pyöristämiseen, jottei bitumikermiä tarvitse taivuttaa jyrkkään kulmaan.
Peiterima on rakennusten pystylaudoituksella verhotussa ulkoseinässä käytettävä lautojen välisen raon peittävä ohut ja kapea rima. Sen tarkoituksena on peittää lautojen välinen rako näkyvistä, estää sadeveden pääsy rakoon ja sallia kosteusvaihtelun aiheuttama lautojen leveyden muutos. Peiterimalaudoituksessa riman koko on tavallisesti 22 × 38 millimetristä 22 × 50 millimetriin. Ulkoverhouksessa käytettävä puutavara on lähes aina kuusta.
Vasemmalla peiterimoja pystylaudoituksessa.
Rimoitus tarkoittaa lyhyiden rimojen asettamista kuivaamoon siirrettävään sahatavaraerään eri kerrosten väliin poikittain, jotta ilma pääsee kiertämään myös kappaleiden väleissä.
Rima (urheiluväline)

Stefan Holm ylittämässä rimaa korkeushypyssä Osakan MM-kilpailuissa 2007.
Rima on  korkeus- ja seiväshypyssä käytettävä yleisurheilun kilpailusääntöjen mukainen merkkikeppi, jolla mitataan sitä kuinka korkealle kilpailijat pystyvät hyppäämään. Kilpailijoiden on tarkoitus hypätä vaakasuoraan asetetun riman yli pudottamatta sitä. Rimaa nostetaan korkeammalle jokaisella kierroksella niin kauan kuin joku pääsee sen yli. Rima valmistetaan lujitemuovista tai muusta sopivasta aineesta, ei kuitenkaan metallista.
Päitään lukuun ottamatta pyöreän riman pituus on korkeushypyssä 4 metriä (±2 cm) ja seiväshypyssä 4,5 metriä (±2 cm). Riman halkaisija on 30 millimetriä (±1 mm) ja suurin sallittu paino korkeushypyssä 2 kiloa ja seiväshypyssä 2,25 kiloa. Riman päissä on 15–20 cm pitkä 30–35 mm leveä pohjaltaan suora osa, jonka varaan rima asetetaan kannatintelineille. Telineillä olevan riman suurin sallittu painuma on 2 cm korkeushypyssä ja 3 cm seiväshypyssä. Korkeushyppyriman joustavuuden pitää olla sellainen, että ripustettaessa sen keskelle kolmen kilon paino, se taipuu korkeintaan 7 senttiä; seiväshyppyriman vastaava taipuma saa olla korkeintaan 11 senttiä.
Päinvastaisella tavalla rimaa käytetään limbo-tanssissa, jossa kilpailijat pyrkivät alittamaan mahdollisimman matalalle asetetun riman.
Rhabdolichops

| Rhabdolichops> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Veitsikalat Gymnotiformes
Heimo::  Lasiveitsikalat Sternopygidae
Suku::  Rhabdolichops  Eigenmann & Allen, 1942
Katso myös
   Rhabdolichops Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rhabdolichops on lasiveitsikalojen heimoon (Sternopygidae) kuuluva kalasuku.
Lajit

Rhabdolichops caviceps (Fernández-Yépez, 1968)
Rhabdolichops eastwardi (Lundberg & Mago-Leccia, 1986)
Rhabdolichops electrogrammus (Lundberg & Mago-Leccia, 1986)
Rhabdolichops jegui (Keith & Meunier, 2000)
Rhabdolichops lundbergi (Correa, Crampton & Albert, 2006)
Rhabdolichops navalha (Correa, Crampton & Albert, 2006)
Rhabdolichops nigrimans (Correa, Crampton & Albert, 2006)
Rhabdolichops stewarti (Lundberg & Mago-Leccia, 1986)
Rhabdolichops troscheli (Kaup, 1856)
Rhabdolichops zareti (Lundberg & Mago-Leccia, 1986)
Renate Müller

Renate Müller.
Renate Müller (26. huhtikuuta 1906 München, Baijeri, Saksa – 7. lokakuuta 1937 Berliini, Saksa) oli saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista Liebe im Ring, Das Flötenkonzert von Sans-souci, Die Privatsekretärin, Die Blumenfrau von Lindenau, Saison in Kairo, Walzerkrieg, Viktor und Viktoria, Liebesleute, Allotria ja Hänen virallinen rouvansa.
Renate Müller kuoli ollessaan vain 31-vuotias pudotessaan hotellihuoneensa ikkunasta.
Aiheesta muualla

Renate Müller Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Rakkauden painovoima

| Rakkauden painovoima> Defying Gravity |
| --- | --- |

Tyyli:   draama  sci-fi 
Kestoaika:  60 min
Kehittäjä(t):  James D. Parriott
Pääosissa:   Ron Livingston  Malik Yoba  Laura Harris  Eyal Podell  Christina Cox  Paula Garcés  Dylan Taylor  Zahf Paroo  Karen Leblanc  Andrew Airlie  Ty Olsson 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ABC  CTV 
Esitetty:  2. elokuuta 2009 ABC, CTV –  23. lokakuuta 2009 ABC, CTV
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  13
Tuotanto
Ohjaaja(t):   James D. Parriott  Fred Gerber  Sturla Gunnarsson  Peter Howitt 
Käsikirjoittaja(t):   James D. Parriott  Meredith Lavender  Marcie Ulin  Blythe Robe 
Säveltäjä(t):  Shawn Pierce
Kuvaaja(t):  Stephen McNutt
Tuotantoyhtiö(t):   BBC  Fox Television Studios  Omni Film Productions  CTV Television Network  SPACE  ProSieben 
Aiheesta muualla
IMDb 
Rakkauden painovoima (Defying Gravity) on monikansallisesti tuotettu sci-fi-televisiosarja vuodelta 2009. Sarjan tuottajayhtiöt ovat BBC, Fox Television Studios, Omni Film Productions, CTV Television Network, SPACE ja ProSieben. James Parriottin luoman sarjan ensimmäinen osa esitettiin 2. elokuuta 2009 ABC ja CTV kanavilla. Sarjan teko lopetettiin 13 jakson jälkeen loppusyksystä 2009.
Suomessa sarjaa esitti 23. syyskuuta 2009 alkaen TV5. Sarjasta esitettiin Suomessa kaikki tehdyt 13 jaksoa.
Vuoteen 2052 sijoittuva sarja kertoo Antares-retkikunnan kuusi vuotta kestävästä avaruusmatkasta aurinkokunnan planeetoille ja ryhmän keskinäisistä ihmissuhteista viisivuotisen koulutuksen ja itse lennon aikana.
Sarjan lopettamisen jälkeen ohjelman luoja James Parriott paljasti haastattelussa, kuinka sarja olisi edennyt.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ron Livingston  | … |  Maddux Donner   |
|  Malik Yoba  | … |  Ted Shaw   |
|  Laura Harris  | … |  Zoe Barnes   |
|  Eyal Podell  | … |  Evram Mintz   |
|  Christina Cox  | … |  Jen Crane   |
|  Paula Garcés  | … |  Paula Morales   |
|  Dylan Taylor  | … |  Steve Wassenfelder   |
|  Zahf Paroo  | … |  Ajay Sharma     |
|  Karen Leblanc  | … |  Eve Weller-Shaw   |
|  Andrew Airlie  | … |  Mike Goss   |
|  Ty Olsson  | … |  Rollie Crane   |
Aiheesta muualla

Defying Gravity History of Canadian Broadcasting. Viitattu 24.1.2023. (englanniksi)