stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dan Green
Ääniroolit

| Ilmestymisvuosi | TV-Sarja/elokuva | Rooli | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Yu-Gi-Oh!: The Dark Side of Dimensions | Yugi Muto | Dub |
| 2010– | Pat & Stan | Pat | Dub |
| 2010 | Yu-Gi-Oh! 3D: Bonds Beyond Time | Yugi Muto | Dub |
| 2009 | Teenage Mutant Ninja Turtles: Turtles Forever | Leonardo 88' |  |
| 2009 | Huntik | The Suits |  |
| 2008–2009 | Yu-Gi-Oh! 5D's | Tetsu Ushio | Dub |
| 2008 | Joe vs. Joe | Joe Akamine | Dub |
| 2007–2008 | Dinosaur King | Jurasson | Dub |
| 2006–2008 | Chaotic | Mezzmarr, sivuäänet |  |
| 2006–2009 | Eläköön Pinata | Hudson Horstachio |  |
| 2006 | G.I. Joe: Sigma 6 | luutnantti Stone |  |
| 2006 | Yu-Gi-Oh! Capsule Monsters | Yugi Muto, Yami Yugi |  |
| 2006 | Samurai Deeper Kyo | Kyoshiro Mibu, Demon Eyes Kyo | Dub |
| 2006–2008 | Kappa Mikey | herra Tatami, sivuäänet |  |
| 2005 | Paljon melua Maggiesta | hermostunut mies |  |
| 2005 | Yu-Gi-Oh! GX | Yugi Muto, Beauregard | Dub |
| 2005–2007 | One Piece | Pearl, Johnny, Monkey D. Dragon | Dub |
| 2004 | Ping Pong Club | Tanabe | Dub |
| 2004 | Yu-Gi-Oh! – elokuva | Yugi Muto, Yami Yugi |  |
| 2004-2007 | Winx Club | Sky |  |

| 2004–2005 | F-Zero GP Legend | tri Stewart, Michael Chain, kertoja | Dub |
| 2004–2006 | Princess Natasha | King Carl |  |
| 2003 | Mangchi | Moonk | Dub |
| 2003–2005, 2009 | Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat | komentaja Mozar, sivuäänet |  |
| 2003–2005 | Shaman King | Li Pai Long, Silva | Dub |
| 2003–2006 | Sonic X | Knuckles | Dub |
| 2002 | TWF: Thumb Wrestling Federation | kehä kuuluttaja, Tom-kissa |  |
| 2002 | Now and Then, Here and There | Nabuca | Dub |
| 2001 | Pokémon: Mewtwon paluu | Mewtwo | Dub |
| 2001–2006 | Yu-Gi-Oh! Duel Monsters | Yugi Muto, Yami Yugi | Dub |
| 2001 | The Oblongs | CEO vartija |  |
| 2001 | Pokémon 3 – Kristallitorni | Spencer Hale, Entei | Dub |
| 2000–2010 | Pokémon | Treecko, Drake, sivuäänet | Dub |
| 2000 | Pokémon 2000 – Yhden voimalla | Lugia | Dub |
| 1999 | Slayers Next | sivuäänet | Dub |
| 1998 | Grave of the Fireflies | sivuäänet | Dub |
| 1998 | Silent Service | Romanov | Dub |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dan Green Wikimedia Commonsissa
Dan Green Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Dan Green TV.comissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Dan Green Anime News Networkissa (englanniksi)
Dan Green Voice Chasersissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Dan Green CrystalAcidsissa (englanniksi)
Dan Green Fanisivu
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  IdRef
Iisa

| Iisa, Isa |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  11. helmikuuta
– ruotsinkielinen:  11. helmikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Isabel
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Isabella (suomalainen nimi)  عِيسَى, ‘Īsā: Jeesus (arabialainen nimi)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Iisa on suomalainen naisen etunimi, joka on muodostettu kansainvälisestä nimestä Isa. Sen juuret ovat nimessä Isabella ja on yleinen varsinkin saksan-, hollannin-, italian- ja espanjan­kielisissä maissa. Saksassa Isa esiintyy myös kutsumamuotona nimille Luise tai Isolde.
Isa (eri käännöksineen) on samalla myös arabialainen miehen nimi.
Iisa / Isa (suom.)

Suomessa nimi Isa on 1900-luvun alusta helmikuuhun 2025 mennessä annettu 1 082 naiselle ja noin 110 miehelle. Muodossa Iisa nimi on samaan aikaan annettu noin 2 320 naiselle, joista suurin osa on vuoden 2000 jälkeen syntyneitä. Iisan nimipäivä on 11. helmikuuta, joka on myös Isabellan nimipäivä. Nimi lisättiin suomenkieliseen kalenteriin vuonna 2015.  Sama päivä on myös suomenruotsalaisessa kalenterissa Isan nimipäivä.
Iisa on varsinkin nykyään myös lyhyempi versio nimestä Aliisa. Aliisa ja Alisa ovat suomenkielisiä muunnoksia ranskalaisesta nimestä Alice, joka puolestaan juontuu saksalaisesta Adelheid-nimestä (alun perin Adalheidis), merkiten "jalolaatuista".
Isa (arab.)

Isa on samalla myös arabialainen miehen nimi (عِيسَى, ‘Īsā), tarkoittaen "Jeesus". Sen juuret juontavat muinaisen heprean kieleen. Nimen ensimmäinen kirjain on ʿain, jota on käännetty joko a- tai e-kirjaimena (Aisa, Eisa, jne.), tai jätetty kokonaisuudessaan pois (Isa), mikä nykyään on yleisin versio. Turkissa nimi kirjoitetaan İsa (arabialaista ääntämystä mukailtaessa ajoittain Îsâ).
Tunnettuja Iisa- ja Isa-nimisiä > Naisia

Isa Asp (1853–1872), suomalainen runoilija
Isa-Eerika Lehto, (s. 1973), suomalainen musiikkipedagogi, näyttelijä ja tv-toimittaja
Isa Merikallio (s. 1968), suomalainen  liikkeenjohdon konsultti, motiivianalyytikko, tutkija ja kirjailija
Isa Miranda (1905–1978), italialainen näyttelijä
Iisa Pajula, ent. Pykäri (s. 1979), suomalainen laulaja
Isa Quensel (1905–1981), ruotsalainen näyttelijä ja oopperalaulaja
Isa Rahunen (s. 1993), suomalainen jääkiekkoilija
Isa Stenberg (s. 1938), suomalainen teatterinjohtaja ja -tuottaja
Tunnettuja Iisa- ja Isa-nimisiä > Miehiä

Isa Ali (s. 1984), nigerialainen jalkapalloilija
Isa Boletini (1864–1916), kosovonalbaanilainen nationalisti ja sissijohtaja
İsa Çelebi (k. 1403), Osmanien valtakunnan prinssi
Isa Hasan al-Yasiri (s. 1942), irakilais-kanadalainen runoilija
Isa Kasimi, ent. Igor Rausis (1961–2024), latvialainen shakin suurmestari
Iša Krejčí (1904–1968), tšekkiläinen kapellimestari ja säveltäjä
Isa Mustafa (s. 1954), Kosovon pääministeri
Isa ibn Salman Al Khalifa (1933–1999), Bahrainin emiiri 1961–1999
Tunnettuja Iisa- ja Isa-nimisiä > Miehiä > Variaatioita

Arabialaisessa yhteydessä nimestä on eri variaatioita käännettäessä latinalaiselle kirjaimistolle; muun muassa Eisa, Eissa, Issa. Sukunimenä se ilmenee Venäjällä muotoon Gaisin / Aisin (Гайсин / Айсин).
Hossam Eisa, egyptiläinen poliitikko
Gaisa Jenikejev (1864−1931), venäläinen poliitikko (tataari)
Aisa Hakimsan (1896−1972), taiteilija (suomentataari)
Ruslan Aisin (s. 1960), venäläinen politologi, toimittaja (tataari)
Gaisa Husainov (1928−2021), venäläinen kirjailija, tieteilijä (baškiiri)
Veneilyreitti

Veneilyreitti on pienille vesikulkuneuvoille tarkoitettu vesistöreitti, jonka varrella on veneilijöille ja melojille suunnattuja palveluita. Veneilijöiden arvostamia palveluita ovat muun muassa veneiden huolto- ja tankkausmahdollisuus, vesiliikenne- ja matkailupalveluiden yhteensopivuus sekä julkisten laitureiden ja vierasvenesatamien tasokkuus. He pitävät arvossa myös vesistön puhtautta ja palveluiden hintojen kohtuullisuutta.
Veneilyreitin varustukseen kuuluvat usein kodat, laavut, tulentekopaikat, merkityt rantautumispaikat sekä veneiden lasku- ja nostoluiskat. Myös veneilyreitin kartoitus, kartan painaminen, opasteiden rakentaminen sekä jätehuollon järjestäminen on tärkeää. Joissakin paikoissa tarvitaan myös veneen kuljetusta trailerilla maantietä pitkin vesistöstä toiseen. Tästä niin sanotusta kumikanavasta huolehtivat paikalliset yrittäjät tilausten perusteella.
Charlotte Greenwood

| Charlotte Greenwood |
| --- | --- |
 Charlotte Greenwood vuonna 1940.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Frances Charlotte Greenwood
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1890 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kuollut: 28. joulukuuta 1977 (87 vuotta) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä tanssija komedienne
Puoliso:  Cyril Ring (1915–1920) Martin Broones (1924–1971)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1907–1961
Palkinnot
 Walk of Fame, Hollywood 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Frances Charlotte Greenwood (25. kesäkuuta 1890 Philadelphia, Pennsylvania – 28. joulukuuta 1977 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, komedienne ja tanssija.
Yli viisikymmentä vuotta kestäneen uransa aikana Greenwood näytteli sekä elokuvissa, teatterissa ja radiossa. Greenwood päätti uransa ja vetäytyi eläkkeelle vuonna 1961. Hän kuoli siitä kuusitoista vuotta myöhemmin 1977.
Ura

Greenwood aloitti näyttelijänuransa vaudeville-tuotannoissa, jonka jälkeen hän siirtyi Broadwayn teattereilta elokuviin ja radioon. Greenwood tunnettiin pitkistä jaloistaan ja korkeista potkuista; häntä kutsuttiin leikkisästi "ainoaksi naiseksi maailmassa, joka pystyisi potkaisemaan kirahvia silmään", josta kehittyi lempinimi "Lady Longlegs". Greenwood aloitti elokuvauransa 1910-luvun puolessa välissä mykkäelokuvissa.
Vuonna 1913 Oliver Morosco palkkasi hänet Oogaboon kuningatar Ann Soforthin rooliin L. Frank Baumin ja Louis F. Gottschalkin näytelmään The Tik-Tok Man of Oz (myös nimellä Tik-Tok of Oz). Sen jälkeen Greenwood näytteli Letty Robbinsia menestyneessä komedianäytelmässä So Long Letty (1916–1917) 96 näytöksen ajan, joka teki hänestä tähden.
Uransa aikana Greenwood näytteli useiden kuuluisuuksien kanssa, kuten Charles Ruggles, Betty Grable, Jimmy Durante, Eddie Cantor, Buster Keaton ja Carmen Miranda. Greenwood teki parhaimmat näyttelijätyönsä teatterissa ja sai monia kriitikoita puolelleen. Hänen menestyneimpiin rooleihin kuuluu Cole Porterin Broadway-komedianäytelmässä Out of This World, jossa hänen pääroolinsa nimi oli Juno. Näytelmän ensi-ilta oli 21. joulukuuta 1950 New Century Theatressa ja sitä esitettiin 157 näytöstä aina 5. maaliskuuhun 1951 asti. Out of This World voitti vuonna 1951 Theatre World Awardin. Näytelmässä Greenwood tulkitsi kappaleen "I Sleep Easier Now".
Greenwood esiintyi elokuvauransa aikana muun muassa musikaalielokuvissa Tanssi, senorita (1940), Kesäloma Miamissa (1941) ja Rosita tanssii ja hymyilee, joissa hänen vastanäyttelijänä oli Betty Grable.
Vaikka näytelmä Oklahoma! (1943) olikin kirjoitettu Greenwood mielessä, hän ei päässyt näyttelemään "Eller-tätiä" elokuvasitomusten takia. Hän pääsi kuitenkin näyttelemään näytelmän elokuvaversioon, Oklahoma (1955). Hän teki Oklahoman jälkeen vielä kaksi elokuvaa, joista viimeisin rooli oli elokuvassa Heikompi sukupuoli (1956), jossa näytteli muun muassa June Allyson, Joan Collins, Joan Blondell ja Leslie Nielsen. Heikomman sukupuolen jälkeen Greenwood päätti elokuvauransa. Hän esiintyi vielä 71-vuotiaana vuonna 1961 televisiosarjan The Best of the Post jaksossa "The Thompsons of Thunder Ridge", jossa hänen roolinsa oli Martha-täti.
Charlotte Greenwood on saanut radiourastaan tähden Hollywood Walk of Famelle, Hollywoodiin osoitteeseen 1601 Vine Street.
Yksityiselämä ja kuolema

Greenwood oli naimisissa kaksi kertaa. Ensimmäisen liiton hän solmi näyttelijä Cyril Ringin (1892–1967) kanssa 17. heinäkuuta 1915. Liitto kuitenkin päättyi eroon viiden vuoden kuluessa 6. elokuuta 1920.
Toisen kerran Greenwood meni vihille säveltäjä Martin Broonesin (1892–1971) kanssa 22. joulukuuta 1924. Onnellinen 47-vuotinen avioliitto päättyi 79-vuotiaan Broonesin kuolemaan 10. elokuuta 1971. Pariskunta harjoitti Kristillisen tieteen oppeja.
Charlotte Greenwood kuoli 87-vuotiaana 28. joulukuuta 1977 Los Angelesissa, Kaliforniassa. Hänet tuhkattiin ja tuhkat siroteltiin mereen.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1915 | – | Jane | Jane |
| 1918 | – | Stepping Some | – |
| 1928 | Toinen liian pieni toinen liian suuri | Baby Mine | Emma |
| 1929 | – | So Long Letty | Letty Robbins |
| 1930 | – | Love Your Neighbor | – |
| 1931 | – | Girls Will Be Boys | – |
| 1931 | Pyjama-Romeo | Parlor, Bedroom and Bath | Polly Hathaway |
| 1931 | – | Stepping Out | Sally Smith |
| 1931 | – | The Man in Possession | Clara |
| 1931 | Eddie liikenerona | Palmy Days | Helen Martin |
| 1931 | – | Flying High | Pansy Potts |
| 1932 | – | Cheaters at Play | Rouva Crozier |
| 1934 | – | Orders Is Orders | Wanda |
| 1940 | Tähtisumua | Star Dust | Lola Langdon |
| 1940 | Tanssi, Shirley, tanssi | Young People | Kit Ballantine |
| 1940 | Tanssi, senorita | Down Argentine Way | Binnie Crawford |
| 1941 | – | Tall, Dark and Handsome | Rouva Winnie Sage |
| 1941 | Kesäloma Miamissa | Moon Over Miami | Susan "Sue" Latimer |
| 1941 | – | The Perfect Snob | Martha Mason |
| 1942 | Rosita tanssii ja hymyilee | Springtime in the Rockies | Phoebe Gray |
| 1943 | – | Dixie Dugan | Rouva Dugan |
| 1943 | Tutti frutti | The Gang’s All Here | Rouva Peyton Potter |
| 1944 | – | Up in Mabel's Room | Martha |
| 1944 | – | Home in Indiana | Penny Bolt |
| 1946 | – | Wake Up and Dream | Sara March |
| 1947 | Pikku Jenny | Driftwood | Mathilda |
| 1949 | – | The Great Dan Patch | Netty-täti |
| 1949 | – | Oh, You Beautiful Doll | Anna Breitenbach |
| 1950 | Naineet – älkää vaivautuko! | Peggy | Rouva Emelia Fielding |
| 1953 | Laineiden lemmikki | Dangerous When Wet | Ma Higgins |
| 1955 | Oklahoma | Oklahoma! | Eller-täti |
| 1956 | – | Glory | Miz Agnes Tilbee |
| 1956 | Heikompi sukupuoli | The Opposite Sex | Lucy |

Televisio
| Vuosi | Sarjan nimi | Jakson nimi | Rooli |
| 1961 | The Best of the Post | "The Thompsons of Thunder Ridge" | Martha-täti |
Aiheesta muualla

[https://www.imdb.com/name/nm0339307/ Char
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Charlotte Greenwood Wikimedia Commonsissa
lotte Greenwood] Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Charlotte Greenwood Elonetissä.
Greenwood AllRovissa[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Charlotte Greenwood NNDB:ssä (englanniksi)
Greenwood Internet Broadway Databasessa (englanniksi)
Greenwood Find a Gravessa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  FID 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef 
Greenwood ja Buster Keaton komediaelokuvassa Pyjama-Romeo (1931).
Chiyoda (1890)

| Chiyoda / 千代田 |
| --- | --- |
 Chiyoda

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John Brown and Company, Clydebank
Kölinlasku:  4. joulukuuta 1888
Laskettu vesille:  3. kesäkuuta 1890
Palveluskäyttöön:  1. tammikuuta 1891
Poistui palveluskäytöstä:  tuhoutui maalilaivana 5. elokuuta 1927
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 400 t
Pituus:  94,49 m (vesiraja)
Leveys:  12,98 m
Syväys:  4,27 m
Koneteho:  5 600 ihp
Nopeus:  19 solmua
Miehistöä:  350
Aseistus
Aseistus:  10 × 4,7″ tykkiä 14 × 3 naulan tykkiä 3 × Gatling-konekivääriä 3 × 14″ torpedoputkea
Chiyoda (jap. 千代田) oli keisarillisen Japanin laivaston panssariristeilijä. Vuonna 1891 valmistunut alus osallistui ensimmäisessä Kiinan–Japanin sotaan, Venäjän–Japanin sotaan sekä ensimmäiseen maailmansotaan.
Valmistus

Alus tilattiin J. & G. Thomson Companyltä (myöhemmin John Brown and Company) Clydebankistä korvaamaan vuonna 1887 merellä kadonnut panssarikansiristeilijä Unebin, josta vakuutusyhtiö maksoi korvauksena 1 245 309 Japanin jeniä eli 6,5 miljoonaa Ranskan frangia. Köli laskettiin 4. joulukuuta 1888 ja alus laskettiin vesille 3. kesäkuuta 1890. Alus valmistui 1. tammikuuta 1891. Aluksen valmistuskustannukset olivat 1 002 634 jeniä, josta rungon ja koneiston osuus oli 728 514 jeniä ja aseistuksen 274 119 jeniä. Alkuperäisen suunnitelman mukaan alukselle piti asentaa kaksi 12,6 tuuman Canet-tykkiä, mutta ne olisivat aiheuttaneet painopisteen nousun liian ylös. Tykit korvattiin siksi kymmenellä 4,7 tuuman Elswick-pikatykillä, jotka käyttivät messinkihylsyjä aiempien ruutipussien sijaan. Tämä nopeutti tulitoiminnan jopa kuusinkertaiseksi.
Valmistus > Voimanlähde

Alukselle asennetut kolmisylinteriset kolmivaihehöyrykoneet valmisti J. & G. Thomson and Company. Koneet oli kytketty kahteen akseliin, joissa oli 3,12 metrin halkaisijan ja 3,35 metrin lavoilla varustetut propellit. Sylinterien halkaisijat olivat 673, 991 ja 1 448 millimetriä ja iskunpituus 686 millimetriä, eli iskunopeus oli 282,55 metriä minuutissa. Koneisto oli luotu tuottamaan 5 600 hevosvoimaa (ihp) 206 kierroksen minuuttivauhdilla ja 5 678 hevosvoimaa maksimissaan, jolla saavutettaisiin 19 solmun nopeus. Koneiden vaatima höyry tuotettiin kuudella veturityyppisellä kattilalla, joiden höyrynpaine oli 11,2 baria. Yhteenlaskettu lämmitettävä ala oli 973,71 neliömetriä. Kaikki savuhormit kulkivat savupiippuun, joka oli aivan komentosillan takana.
Palvelus

Chiyoda lähti Glasgow’sta 26. tammikuuta 1891 ja saapui 11. huhtikuuta Yokosukan laivastotukikohtaan. Elokuussa alus määrättiin vartiolaivaksi (jap. keibikan) Kuren laivastotukikohtaan. Vuonna 1892 alus liitettiin palveluksessa olevaan laivastoon (jap. jobikantai) ja vieraili Kiissä ja Shimassa 5. helmikuuta. Alus lähti Yokosukasta 6. maaliskuuta Kyūshūlle. Se lähti 1. heinäkuuta Shinagawasta saapuen Pusaniin Koreassa 16. maaliskuuta käytyään ensin Sasebossa, Nakajossa ja Nagasakissa. Alus palasi Shinagawaan 2. syyskuuta käytyään Saishutossa ja Kyobuntossa.
Alus osallistui ensimmäiseen Kiinan–Japanin sotaan. Venäjän–Japanin sodassa alus osui miinaan 27. heinäkuuta 1904 Takhenlahden edustalla, mutta se hinattiin Dalnyyn korjattavaksi. Se palasi palvelukseen ennen Tsushiman meritaistelua, johon alus osallistui. Vuoden 1920 jälkeen alus oli sukellusveneiden emälaivana ennen kuin se poistettiin palveluksesta. Alus riisuttiin aseista huhtikuussa 1922 ja poistettiin alusluettelosta. Alus romutettiin muutamaa vuotta myöhemmin.
Latvia

Latvian tasavalta (latv. Latvijas Republika) eli Latvia (latv. Latvija) on valtio Pohjois-Euroopassa ja yksi Baltian maista. Se rajautuu pohjoisessa Viroon, idässä Venäjään sekä Valko-Venäjään ja etelässä Liettuaan. Maan pääkaupunki Riika on Baltian maiden suurin kaupunki. Latvia on yksi niistä kymmenestä valtiosta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004.
Latvia on alavaa, kalkkipitoista moreenimaata. Sen pinta-alasta neljännes on metsää, ja kalkkipitoinen maaperä suosii näyttäviä kasveja kuten kämmeköitä. Nykyisen Latvian muodostavat Liivinmaa ja Kuurinmaa ovat olleet vuosisatojen varrella kalparitarien, Puolan, Ruotsin, Saksan, Venäjän ja Neuvostoliiton vallan alla. Latvian ensimmäinen itsenäisyyskausi oli vuosina 1918–1940 ja toinen alkoi vuonna 1991. Neuvostokauden jälkeen talouden toipuminen alkoi vauhdikkaasti 2000-luvulla, mutta vuonna 2008 alkanut kansainvälinen lama koetteli maata ankarasti.
Nimi

Maan omakielinen nimi Latvija on peräisin muinaisista latgalleista, joka yhdessä kolmen muun balttiheimon – kuurilaisten, seelien ja semgallien – sekä suomensukuisten liiviläisten kanssa muodostavat nykyisten latvialaisten etnisen perustan. Henrik Lättiläinen latinalaisti nimen muotoon Lettigallia tai Lethia, joka puolestaan on toiminut pohjana monille nimen nykykielissä esiintyville muunnelmille, kuten saksan Lettlandille. Liiviksi maan nimi on Leţmō tai Leţmō Vabāmō.lähde?
Maantiede > Topografia ja vesistöt

Suurin osa Latviasta on alavaa maata, jonka maaperä on jääkauden muokkaamaa moreenia. Myös kalkkikivipitoisia reheviä seutuja on runsain mitoin. Kohtalaisen korkeat kukkulat kattavat yhteensä noin neljänneksen maan pinta-alasta. Kolme ylänköaluetta sijaitsevat Kuurinmaalla maan länsiosassa, Vidzemessä maan keskiosassa ja Latgalliassa maan itäosassa. Maan korkein kohta, Gaiziņkalns, on vain 311,6 metriä korkea.
Soita on vähemmän kuin muualla Baltiassa, noin 10 prosenttia maa-alasta. Latgalen alueella maan itäosassa sijaitsee suurin osa Latvian järvistä, jotka ovat kaikki hyvin pieniä. Järviä on kaikkiaan 2 256. Tärkein joki on Riianlahteen laskeva Väinäjoki. Muita jokia ovat Lielupe, Venta, Gauja ja Aiviekste. Riianlahti on Latvian luoteispuolella sijaitseva Itämeren lahti. Latvialla ei ole meressä luonnollisia saaria. Kolkan majakkaa varten mereen kuusi kilometriä Kolkan niemestä on rakennettu 1870-luvulla keinotekoinen saari.
Maantiede > Ilmasto

Latviassa vallitsee leuto mannerilmasto. Kesä on lämmin, kevät ja syksy ovat leutoja. Joskus talvella voi olla purevan kylmää, kun kylmä ilmavirtaus Venäjältä saavuttaa Latvian. Silloin sataa yleisesti lunta. Sadetta esiintyy ympäri vuoden, määrällisesti eniten elokuussa. Riiassa lämpimimmän kuukauden eli heinäkuun keskimääräinen ylin lämpötila on 21,7 astetta ja kylmimmän eli tammikuun keskimääräinen alin −7,8 astetta.
Maantiede > Luonto ja luonnonsuojelu

Latvian maisemaa koristavat suuret metsät, järvet ja muutamat suot, jotka ovat pääosin keidassoita. Metsiä on maan pinta-alasta noin neljännes, ja metsäteollisuus onkin tärkeä teollisuudenala. Latvian metsät ovat hemiboreaalista sekametsää. Noin 90 prosenttia puustosta on havupuita, kuusta ja mäntyä. Valtion metsissä kasvaa enemmän havupuuta, yksityismailla lehtipuuta. Puuston tilavuudesta on mäntyä 40 prosenttia, rauduskoivua 30 prosenttia ja kuusta 17 prosenttia.
Kaikkiaan Latviassa on tavattu 27 700 eliölajia. Suuriin nisäkkäisiin kuuluvat susi, ilves, saksanhirvi, metsäkauris, villisika ja saukko. Kuurinmaalla vaeltaa villejä visenttejä ja villiintyneitä hevosia. Linnuista näyttävimpiä ovat kattohaikara, mustahaikara ja pikkukiljukotka. Kasveihin kuuluu yli 30 harvinaista kämmekkälajia.
Merkittävä osa Latvian pinta-alasta kuuluu erityyppisten suojelualueiden piiriin. Maan suojelualueisiin sisältyy muun muassa neljä luonnonpuistoa, neljä kansallispuistoa, biosfäärialue ja yhdeksän maisemansuojelualuetta.
Historia

Liiviläiset
Baltit
Latgallit
Kuurit
Semgallit
Seelit
Viikinkiaika Latviassa
Baltiansaksalaiset
Ristiretket Baltiaan
Liivinmaan liitto
Liivinmaan ritarikunta
Riian arkkihiippakunta
Kuurinmaan hiippakunta
Vanha Liivinmaa
Baltian valtatyhjiö
Liivinmaan sota
Kuurinmaan ja Semigallian herttuakunta
Puolan sota
Pohjan sota
Suuri Pohjan sota
Itämerenmaakunnat
Vironmaan kuvernementti
Liivinmaan kuvernementti
Kuurinmaan kuvernementti
Ober Ost
Kuurinmaan ja Semigallian herttuakunta (1918)
Baltian yhdistynyt herttuakunta
Latvian tasavalta
Latvian sosialistinen neuvostotasavalta (1918–1919)
Molotov–Ribbentrop-sopimus
Latvian päähallintopiiri
Ostlandin valtakunnankomissariaatti
Latvian sosialistinen neuvostotasavalta
Baltian maiden itsenäistyminen 1986–1991
Latvian tasavalta
n
k
Historia > Balttiheimot jäävät saksalaisvallan alle

Nykyisen Latvian alueella on ollut asutusta pian jääkauden jälkeen 9000 eaa., kun ensimmäiset ihmiset etelästä saapuivat alueelle. Muinaisbalttilaiset tulivat aluksi toimeen metsästämällä ja kalastamalla. He elivät matriarkaalisissa yhteisöissä, joissa ruoka ja tavarat jaettiin tasa-arvoisesti yhteisön kesken. Myöhemmin ilmastonmuutoksen seurauksena joille ja järville alkoi muodostua suurempia asutuskeskuksia.lähde? Heidän saapuessaan aluetta asuttivat itämerensuomalaiset heimot, joista Latvian liiviläiset polveutuvat ja joilta muinainen Liivinmaa sai nimensä.
Keskiajalle saakka Itämeren rannikko oli tunnettu meripihkasta. Osaksi meripihkakaupan ansiosta Latvian alue oli osa Pohjois- ja Itä-Euroopan kauppareittejä Euroopan keskeisimmille alueille. Itämeren meripihka tunnettiin antiikin Kreikassa ja Roomassa saakka.
Baltit järjestäytyivät heimoiksi ensimmäisen vuosituhannen aikana. Niistä muodostui länsirannikolla kuurilaiset, idässä latgallit ja Väinäjoen eteläpuolella seelit eli selonit sekä keskellä Lielupe-joen laaksossa semgallit. Liiviläiset vetäytyivät Riianlahden rannoille. Semgallit ja latgallit nousivat ajan myötä johtaviksi heimoiksi. Keskiajalta 1900-luvun alkuun saakka nykyisen Latvian alue oli jakautuneena Liivinmaahan ja Kuurinmaahan, joista Liivinmaa käsitti myös nykyisen Viron eteläosan. Rajana Liivinmaan ja Kuurinmaan välillä oli Väinäjoki.
Vilkkaan kauppareitin ansiosta alueelle alkoi 1100-luvun loppupuolella muuttaa saksalaisia kauppiaita. He toivat mukanaan myös kristinuskon: munkki Meinhard perusti 1186 Väinäjoen varteen Ykskylään (nyk. latv. Ikšķile) kirkon. Hänestä tuli Liivinmaan piispa, joka toimi Bremenin arkkipiispan alaisuudessa. 1199 Liivinmaan piispaksi nimitettiin Albert von Buxhövden, joka ryhtyi käännyttämään Liivinmaan kansoja. Hän perusti 1201 Väinäjoen suuhun Riian kaupungin, ja hänen johdollaan siellä luotu kalparitaristo eli Liivinmaan ritarikunta valtasi nopeasti koko Liivinmaan ja käännytti sen väestön kristinuskoon. Kuurinmaakin valloitettiin vuosina 1230–31. Semgallit jatkoivat vastarintaa vuoteen 1264 saakka. Kalparitaristo liittyi 1237 saksalaiseen ritarikuntaan ja balttien antautumisen myötä Liivinmaan rajat vakiintuivat.