stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
4. joulukuuta
Kuolleita

771 – Kaarloman, Frankkien valtakunnan kuningas (s. 751)
1123 – Omar Khaijam, persialainen runoilija, matemaatikko ja tähtitieteilijä (s. 1048)
1214 – Vilhelm Leijona, skotlantilaisten kuningas (s. 1143)
1334 – Johannes XXII, paavi (s. 1249)
1642 – Armand Jean du Plessis (Kardinaali Richelieu), ranskalainen herttua, kardinaali ja poliitikko (s. 1585)
1679 – Thomas Hobbes, englantilainen filosofi (s. 1588)
1798 – Luigi Galvani, italialainen lääketieteilijä ja fyysikko (s. 1737)
1828 – Robert Jenkinson, Ison-Britannian pääministeri 1812–1827 (s. 1770)
1935 – Charles Richet, vuoden 1913 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ranskalainen fysiologi (s. 1850)
1945 – Thomas Hunt Morgan, vuoden 1933 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen perinnöllisyystieteilijä ja embryologi (s. 1866)
1968 – Reino Turkki, suomalainen lentäjä ja ilmavoimien komentaja (s. 1913)
1973 – Lauri Lehtinen, suomalainen kestävyysjuoksija (olympiavoittaja 1932) (s. 1908)
1975 – Tommy Bolin, yhdysvaltalainen rock- ja fuusiojazz-muusikko (s. 1951)
1975 – Hannah Arendt, saksalainen filosofi ja poliittinen teoreetikko (s. 1906)
1976 – Benjamin Britten, brittiläinen säveltäjä (s. 1913)
1980 – Stanisława Walasiewiczówna, puolalaissyntyinen yhdysvaltalainen pikajuoksija (s. 1911)
1993 – Frank Zappa, yhdysvaltalainen säveltäjä ja kitaristi (s. 1940)
1999 – Martti Vesala (”Edward Vesala”), suomalainen jazz-rumpali (s. 1945)
2007 – Chad Lamont Butler (”Pimp C”), yhdysvaltalainen hip hop -muusikko ja tuottaja (s. 1973)
2007 – David Reese (”Chip Reese”), yhdysvaltalainen pokeriammattilainen (s. 1951)
2008 – Seppo Nevala, suomalainen poliisineuvos (Suojelupoliisin päällikkö 1996–2007) (s. 1947)
2009 – Edward Umar Fatu (”Umaga”), samoalainen show-painija (s. 1973)
2011 – Matti Yrjänä Joensuu, suomalainen rikoskirjailija (s. 1948)
2017 – Henning Jensen, tanskalainen jalkapalloilija (s. 1949)
2019 – Sheila Mercier, englantilainen näyttelijä (s. 1919)
2019 – Ella Ojala, suomalainen kirjailija (s. 1929)
2019 – Anne Taskinen, suomalainen muusikko, toimittaja ja näyttelijä (s. 1958)
2020 – David Lander, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1947)
2022 – Patrick Tambay, ranskalainen kilpa-autoilija (s. 1949)
2023 – Juanita Castro, kuubalainen poliittinen aktivisti (s. 1933)
2023 – Grete Knudsen, norjalainen poliitikko ja ministeri (s. 1940)
2023 – Sakari Knuuttila, suomalainen poliitikko (s. 1930)
2024 – Birgitta, Ruotsin prinsessa (s. 1937)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 4. joulukuuta Wikimedia Commonsissa
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Raino Hallberg

Raino Sigurd Kalervo Hallberg (4. huhtikuuta 1890 Eno – 16. marraskuuta 1970 Joensuu) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Kansallinen Kokoomus.
Elämä

Hallberg oli koulutukseltaan ekonomi, joksi hän valmistui vuonna 1913, kolme vuotta ylioppilaaksi kirjoittamisensa jälkeen. Hän työskenteli 1913–1917 Pohjoismaiden Osakepankin palveluksessa, 1917–1940 Pohjoismaiden Yhdyspankin Värtsilän konttorin johtajana ja 1944–1957 Pohjoismaiden Yhdyspankin Joensuun piirikonttorin johtajana.
Suomen sisällissodan aikana Hallberg oli mukana Värtsilän suojeluskunnan toiminnassa.
Poliittinen ura

Hallberg valittiin eduskuntaan neljissä vaaleissa, 1951, 1954, 1958 ja 1962, ja hän toimi kansanedustajana 15 vuoden ajan, heinäkuusta 1951 huhtikuuhun 1966. Hän edusti Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiriä (vuoteen 1962 nimeltään Kuopion läänin itäinen vaalipiiri). Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti kulkulaitosvaliokunnassa, pankkivaliokunnassa ja puolustusasiainvaliokunnassa. Hän oli myös Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsen. Vaalikaudella 1962–1966 Hallberg oli eduskunnan ikäpuhemies.
Kansanedustajuuden lisäksi Hallberg oli Joensuun kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsen, kokoomuksen puoluevaltuutettu ja kolmesti presidentin valitsijamies, vaaleissa 1950, 1956 ja 1962.
Perhe

Hallbergin vanhemmat olivat metsänhoitaja Karl Sanfrid Hallberg ja Alvina Johanna Silvén. Hän oli kahdesti aviossa. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Aili Hendunen, jonka kanssa hän oli naimisissa vuosina 1918–1966. Vuonna 1966 hän avioitui Ritva Helena Venäläisen kanssa. Raino Hallberg kuoli marraskuussa 1970, 80-vuotiaana.
Hilda Hannunen

| Hilda Hannunen |
| --- | --- |
 Hilda Hannunen kansanedustajana.
Kansanedustaja
 23.11.1920–17.10.1923  
Ryhmä/puolue:  SDP, SSTP
Vaalipiiri:  Vaasan eteläinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. elokuuta 1882 Laukaa
Ammatti:  kutoja, ay- ja puoluetoimitsija
Hilda Maria Hannunen (s. 29. elokuuta 1882 Laukaa) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana 1920–1922 ja SSTP:n kansanedustajana 1922–1923. Vuonna 1923 viranomaiset määräsivät Hannusen vangittavaksi poliittisen toimintansa vuoksi ja hän pakeni Neuvostoliittoon. Hannusen vaiheista ei tämän jälkeen juurikaan tiedetä, eikä myöskään hänen kuolinvuotensa ole selvillä.
Elämä > Varhaiset vuodet

Laukaan Joentauksen torpassa syntyneen Hannusen vanhemmat olivat torppari Otto Hannunpoika Hannunen (s. 1856) ja Karoliina Matintytär Nieminen (s. 1856). Hannunen kävi kiertokoulua ja aloitti työnteon 13-vuotiaana. Hän oli aluksi palvelijana kotiseudullaan ja myöhemmin Jyväskylässä sekä Helsingissä. Vuodesta 1906 lähtien Hannunen työskenteli kymmenen vuoden ajan kutojana Vaasan puuvillan tehtaalla Vaasan Palosaaren kaupunginosassa. Vuonna 1907 hän liittyi ammattiosaston sekä sosialidemokraattisen puolueen jäseneksi.
Tammikuussa 1908 Hannunen valittiin Vaasan työväenyhdistyksen tehtaalaisosaston (myöh. Palosaaren työväenyhdistys) puheenjohtajaksi. 1910-luvun alussa hän toimi myös Vaasan sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön sihteerinä. Joulukuussa 1916 Hannunen alkoi työskentelemään Suomen Kutomateollisuustyöväen Liiton järjestäjänä tehtävänään organisoida ammattiosastojen toimintaa Forssassa, Porissa, Tampereella ja Turussa.
Elämä > Kansanedustajana

Sisällissodan jälkeen Hannunen toimi sosialidemokraattien piirijärjestäjänä Vaasassa. Vuoden 1919 eduskuntavaaleissa Hannunen jäi varasijalle, mutta hän nousi eduskuntaan marraskuussa 1920 Iisakki Valavaaran luovuttua toimestaan sairauden vuoksi. SDP:n radikaaliin siipeen kuulunut Hannunen erosi samalla puolueesta ja muodosti kommunistisen eduskuntaryhmän yhdessä Ville Vainion kanssa. Huhtikuussa 1921 he tekivät aloitteen Suomen hallitusmuodon muuttamisesta Neuvosto-Venäjän kaltaiseksi. Esityksen mukaan yksityisyrittäjiltä ja palkkatyövoimaa käyttäviltä, Etsivän keskuspoliisin henkilökunnalta, suojeluskuntalaisilta sekä papistolta olisi viety äänioikeus. Lisäksi maa- ja metsäomaisuus sekä pankit ja tuotantolaitokset olisi valtiollistettu ja toimeenpanovalta siirretty yleissuomalaiselle toimeenpanevalle keskuskomitealle.
Vuonna 1922 Hannunen valittiin uudelleen eduskuntaan kommunistisen SSTP:n edustajana. Elokuussa 1923 viranomaiset määräsivät puolueen koko eduskuntaryhmän pidetettäväksi, mutta Hannunen onnistui painumaan maan alle. Lokakuussa Turun hovioikeus asetti SSTP:n kansanedustajat syytteeseen valtiopetoksesta ja määräsi Hannusen sekä neljä muuta vielä vapaana ollutta edustajaa vangittavaksi tavattaessa. Suuren kommunistijutun käsittely alkoi marraskuussa, jolloin Hannusen ohella kolme SSTP:n kansanedustajaa oli edelleen tietymättömissä. Lopulta helmikuussa 1924 Turun hovioikeus ilmoitti luopuvansa Hannusta vastaan asetetuista syytteistä.
Elämä > Neuvostoliitossa

Hannunen siirtyi salaa Neuvostoliittoon ilmeisesti syksyn 1923 aikana. Vuonna 1927 hänet tapasi Leningradissa ja Neuvosto-Karjalassa vieraillut Suomen Paperiteollisuustyöväen Liiton rahastonhoitaja Kaisa Hilden. Jatkosodan jälkeen Hannusen tiedetään työskennelleen ainakin Valamon luostarin tiloissa toimineen vanhainkodin johtajana, mutta hänen myöhempiä vaiheitaan ei tunneta.
Inger Hirvelä López

Inger Emilia Hirvelä López (o.s. Sandholm, s. 2. tammikuuta 1940 Turku) on suomalainen poliitikko. Hän oli SKDL:n kansanedustaja Keski-Suomen läänin vaalipiiristä vuosina 1979–1987. Hirvelä on toiminut myös Suomen Naisten Demokraattisen Liiton puheenjohtajana (1980–1986) ja Suomen kiertävänä suurlähettiläänä Keski-Amerikassa vuosina 2001–2006 asemapaikkana Managua, Nicaragua.
Hirvelä työskenteli ensimmäisen miehensä taidemaalari Eljas Hirvelän kanssa maatalousyrittäjänä vuosina 1961–1983. Sen ohessa hän toimi Jyväskylän yliopiston ruotsin kielen lehtorina 1977–1979. Ulkoasiainministeriön kehitysyhteistyösihteeri hänestä tuli vuonna 1989 ja Latinalaisen Amerikan yksikön päällikkö 1998. Hirvelä toimi myös kansallisena asiantuntijana EU:n komissiossa 1995–1997.
Hirvelä oli Suomen Kommunistisen Puolueen jäsen. Hän nousi SKP:n keskuskomiteaan ja poliittiseen toimikuntaan 19. edustajakokouksessa vuonna 1981. Aarne Saarisen linjaa tukenut Hirvelä putosi keskuskomiteasta vuoden 1982 ylimääräisessä edustajakokouksessa.
Hirvelä valittiin presidentin valitsijamieheksi vaaleissa 1978 ja 1982. Jämsän kaupunginvaltuuston jäsen hän oli vuodet 1976–1987.
Aiheesta muualla

.aspx Inger Hirvelä López Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kansandemokraattien kansanedustajat
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1979–1983 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (35):  Alppi  Astala  Björklund (1979–1982)  Ekorre  Hirvelä  Hyvönen (1979–1980)  Jokinen  Jokiniemi  Juvela  Järvenpää  Kainulainen (1982–1983)  Kemppainen  Kivistö  Koskenniemi  Koskinen  Kuoppa  Laine  Liedes  Mattsson  Männistö  Niskanen  Peltola (1980–1983)  Puhakka  Pursiainen  Rosnell  Ruotsalainen  Rytkönen  Saarinen  Saarto  Salminen  Säilynoja  Söderström  Tamminen  Tennilä  Toiviainen  Uitto  Wahlström  Vähäkangas 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1983–1987 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (26):  Alppi  Astala  Helle  Hirvelä  Kautto  Kemppainen  Kivistö (1983–1985)  Koskenniemi  Kuoppa  Laaksonen  Laine  Leppänen  Liedes (1983–1985†)  Mustonen (1983, 1985–1987)  Männistö  Peltola (1985–1987)  Pursiainen  Rosnell  Saarto (1983–1986)  Salminen  Stenius-Kaukonen  Säilynoja  Söderström  Tennilä  Toiviainen  Turpeinen  Uitto (1986–1987)  Vepsäläinen  Vähäkangas 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Väinö Huuhtanen

Väinö Huuhtanen (3. huhtikuuta 1896 Kivennapa – 5. toukokuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja, agronomi ja asutusneuvos.
Väinö Huuhtasen vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Huuhtanen ja Maria Pyykkö. Hänen puolisonsa vuodesta 1923 oli Aune Gunilla Kahala. Huuhtanen tuli ylioppilaaksi 1917 ja valmistui agronomiksi 1921. Hän työskenteli Oriveden Opiston opettajana 1921–1922, Leteensuon koeaseman kesäassistenttina 1922, Pohjois-Hämeen maamieskoulun opettajana 1922–1923, Itä-Karjalan maanviljelysseuran sihteerinä 1923–1925, Viipurin läänin maanviljelysseuran maanviljelyskonsulenttina 1925–1926, Viipurin läänin maanviljelysseuran sihteerinä ja toiminnanjohtajana 1926–1948, pika-asutustoiminnan apulaisjohtajana 1941–1942, jälleenrakennustoimikunnan toiminnanjohtajana Viipurissa 1942–1944, maatalousministeriön asutusasiainosaston toimistopäällikkönä 1945–1948, maatalousministeriön asutusneuvoksena 1948–1951, maanhankintalain toimeenpanon tarkkaajana 1946–1949, valtion asutustoimikunnan jäsenenä 1944–1951 sekä maanviljelijänä Vahvialassa.
Huuhtanen valittiin eduskuntaan maalaisliiton edustajaksi Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä vuosiksi 1929–1933. Hän toimi myös Karjalan kannaksen rahaston neuvottelukunnan puheenjohtajana ja useissa muissa luottamustehtävissä.
Pertti Hemmilä

| Pertti Hemmilä |
| --- | --- |
 Pertti Hemmilä tammikuussa 2012
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. elokuuta 1955 (ikä 69) Somero
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Asema:  Kansanedustaja 1999–2015
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Kotipaikka:  Halikko
Pertti Aatos Hemmilä (s. 24. elokuuta 1955 Somero) on suomalainen kokoomusta edustava poliitikko, poliisi, maanviljelijä ja yrittäjä. Hemmilä toimi kansanedustajana Varsinais-Suomen vaalipiiristä vuosina 1999–2015. Hemmilä oli ehdolla myös eduskuntavaaleissa 2015, mutta jäi ensimmäiselle varasijalle. Pertti Hemmilä oli ehdolla vuoden 2023 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi.
Hemmilä on toiminut Halikon kunnanvaltuuston puheenjohtajana vuosina 1997–2005. Hän on eläkkeellä poliisin virasta ja toimii aktiivisesti yrittäjänä metsä- ja energia-alalla. Pertti Hemmilä on avioliitossa  anestesialääkärin, LT Tuija Hemmilän kanssa. Hemmilällä on neljä aikuista lasta ja yhdeksän lastenlasta. Sotilasarvoltaan hän on luutnantti.
Gabriel Hirvensalo

Johan Gabriel (Kapri, J. G.) Hirvensalo, sukunimi aik. Lagus (6. tammikuuta 1880 Iisalmi – 18. lokakuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen agronomi, osastopäällikkö, maanviljelysneuvos ja nuorsuomalaisten sekä myöhemmin Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustaja.
Hirvensalon vanhemmat olivat agronomi, maanviljelijä Bror Gabriel Lagus ja Kaisa Gustafa Huttunen. Hän pääsi ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1898 ja valmistui agronomiksi Mustialasta vuonna 1900.
Hirvensalo oli maanviljelijänä Iisalmella 1900–1918 ja Hyvinkäällä 1918–1941. Hän toimi Peltosalmen maanviljelyskoulun opettajana 1900–1901, Pohjois-Savon tietopuolisen karjanhoitokoulun johtajana 1912–1918 sekä Pienviljelysneuvojaopiston johtajana ja maanviljelysopin lehtorina Hyvinkäällä 1929–1937. Hirvensalo oli maataloushallituksen maatalouden tarkastaja 1918–1929 ja maataloushallituksen osastopäällikkö ja maatalousneuvos 1937–1941. Hän oli Itä-Suomen karjanjalostusyhdistyksen sihteerinä 1906–1912. Hirvensalo sai maanviljelysneuvoksen arvon 1929.
Hirvensalo oli nuorsuomalaisten kansanedustajana 1914–1917 ja edistyspuolueen kansanedustajana 1922–1924 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1931 presidentinvaalissa. Hirvensalo oli Iisalmen maalaiskunnan ja Hyvinkään kunnanvaltuustojen jäsenenä ja toimi Kotiteollisuusjärjestöjen keskusliiton valtuuskunnan puheenjohtajana.
Gabriel Hirvensalo oli naimisissa vuodesta 1901 opettaja Hilma Elisabet Laurikaisen kanssa.
Aiheesta muualla

Jaana Luttinen: Maanviljelysneuvos Johan Gabriel Hirvensalo (1880–1941). Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). 20.5.2010. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Nuorsuomalaisten kansanedustajat
| n k Nuorsuomalaisen Puolueen kansanedustajat 1914–1917 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (29):  Ahmavaara  Arokallio  Brander  Castrén  Erkko  Heiskanen  Hirvensalo  Holsti  Hultin  Hälvä  Kanniainen  Kaskinen  Killinen  Kykkling  Laine  Latva  Lilius  Linna  Löthman-Koponen  Nikula  Paavolainen  Pennanen  Ritavuori  Sinkko  Sopanen  Ståhlberg  Svinhufvud  Talas  Tanttu 
| n k Nuorsuomalaisen Puolueen kansanedustajat 1917 (ensimmäiset valtiopäivät) |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (23):  Arokallio  Brander  Castrén  Erkko  Fränti  Hagman  Hirvensalo  Holsti  Hultin  Hälvä  Kaskinen  Koskelin  Laitinen  Lilius  Paavolainen  Pennanen  Pesonen  Sinkko  Sopanen  Ståhlberg  Svinhufvud  Talas  Thuneberg 
| n k Kansallisen edistyspuolueen kansanedustajat 1922–1924 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (15):  Aspelin  Hannula  Hirvensalo  Holsti (1922–1923)  Ikonen  Jaskari  Kivialho (1923–1924)  Linna  Luostarinen  Mantere  Penttilä  Pulkkinen  Pullinen  Ryti  Särkkä  Vennola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Talousvaikuttajat  Eduskunta  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Erkki Huurtamo

| Erkki Huurtamo |
| --- | --- |
 Huurtamo vuonna 1968.
Suomen puolustusministeri
 Liinamaan hallitus 13.6.1975–29.11.1975  
Edeltäjä:  Carl-Olaf Homén
Seuraaja:  Ingvar S. Melin
Suomen II valtiovarainministeri
 Virolaisen hallitus 12.9.1964–26.5.1966  
Edeltäjä:  Heikki Tuominen
Seuraaja:  Ele Alenius
Kansanedustaja
 20.2.1962–30.6.1975  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1917 Hollola
Kuollut: 2. huhtikuuta 1999 (82 vuotta) Helsinki
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  ylempi oikeustutkinto (1944) varatuomari (1946)
Erkki Kalervo Huurtamo (vuoteen 1935 Höydén) (11. helmikuuta 1917 Hollola – 2. huhtikuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen ministeri, kokoomuksen kansanedustaja vuosina 1962–1975, Kymen läänin maaherra vuosina 1975–1984 sekä valitsijamies vuoden 1968 presidentinvaalissa. Värikkäänä persoonana tunnettu Huurtamo oli 1960- ja 1970-luvuilla yksi niistä harvoista kokoomuslaisista poliitikoista, joilla oli hyvät suhteet presidentti Urho Kekkoseen.
Huurtamo valmistui ylioppilaaksi vuonna 1936 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1944. Hän toimi asianajajana Lahdessa vuodesta 1944 ja sai varatuomarin arvon 1946, jolloin hän myös perusti oman asianajotoimiston. Huurtamo oli lisäksi Lahden kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen. Sotilasarvoltaan hän oli reservin kapteeni.
August Hyöki

August Hyöki (10. joulukuuta 1874 Luopioinen – 7. lokakuuta 1960 Luopioinen) oli suomalainen poliitikko, joka edusti Suomalaista puoluetta ja myöhemmin Kokoomusta. Hän istui kansanedustajana Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä ensin huhtikuusta lokakuuhun 1917 ja sitten kesäkuusta 1918 maaliskuuhun 1919. Lisäksi hän toimi muun muassa Luopioisten kunnallisvaltuutettuna ja kunnallislautakunnan puheenjohtajana. Hän oli varsinaiselta ammatiltaan maanviljelijä ja toimi kotitilan hoitajana vuosina 1898–1949 sekä Aitoon osuusmeijerin isännöitsijänä.
Hyökin isä oli ratsutilallinen Juho August Juhonpoika, ja hänen äitinsä oli Anna Liisa Juhontytär. Hyöki avioitui vuonna 1905 Anna Pauliina Atlinin kanssa.
Sauli Hautala

| Sauli Hautala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1927 Ylistaro
Kuollut: 13. syyskuuta 2021 (94 vuotta) Turku
Ammatti:  Opettaja, kansanedustaja
Poliitikko
Puolue:  Suomen Kristillinen Liitto
Vaalipiiri:  Turun läänin eteläinen vaalipiiri
Kotipaikka:  Turku
Koulutus:  Opettaja (1951)
Uskonto:  Kristinusko
Puoliso:  Sirkka Erkkilä (1949–1993) Sirkka Kallio (1995–)
Vanhemmat:  Vihtori Hautala Fanny Latikka
Sauli Tuomas Hautala (2. maaliskuuta 1927 Ylistaro – 13. syyskuuta 2021 Turku) oli suomalainen opettaja ja poliitikko, joka toimi Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajana vuosina 1975–1983 ja 1987–1991.
Ura

Hautala kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1948 ja valmistui opettajaksi vuonna 1951 Helsingin opettajakorkeakoulusta. Hän toimi opettajana ja koulunjohtajana eduskuntaan valintaansa saakka. Hautala työskenteli Punkalaitumen Länsipään yläkoulunopettajana vuosina 1949–1955, Perttulan koulukodin apulaisjohtajana 1955–1956 sekä Turun kaupungin yläkoulun opettajana vuodesta 1956–1987.
Hautala oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1973–1992 ja toimi sen toisena varapuheenjohtajana 1985–1988. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuonna 1978 ja toimi 1970-luvulla Suomen kristillisen liiton puoluevaltuuskunnan ja puoluehallituksen Varsinais-Suomen piirin puheenjohtajana.
Hautala toimi Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajana vuosina 1975–1983 ja 1987–1991. Hänet valittiin Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä.
Yksityiselämä > Suku

Hautalan vanhemmat olivat maanviljelijä Iisakki Vihtori Hautala ja Fanny Elisabet Latikka.
Yksityiselämä > Perhe-elämä

Vuosina 1949–1993 Hautala oli naimisissa Sirkka Helmi Helena Erkkilän kanssa. Jäätyään leskeksi hän avioitui vuonna 1995 Sirkka Helena Kallion kanssa. Hautalalla on lapset Pirjo Tuulikki (s. 1950), Seppo Sakari (s. 1951) ja Marja Kristiina (s. 1954).
Aiheesta muualla

.aspx Sauli Hautala Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajat
| n k Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajat 1975–1979 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (9):  Fred  Hautala  Juntumaa  Järvilehto  Korhonen  Majlander (1975–1978†)  Matikkala  Muroma  Westerholm 
| n k Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajat 1979–1983 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (9):  Almgren  Fred  Hautala  Juntumaa  Järvilehto  Korhonen (1979–1983)  Muroma  Rautiainen  Ronkainen  Stenbäck 
| n k Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajat 1987–1991 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (5):  Almgren  Fred  Hautala  Kankaanniemi  Moilanen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Pekka Hälvä

Pekka Juho (P. J.) Hälvä (7. joulukuuta 1876 Uukuniemi – 19. joulukuuta 1944 Kankaanpää) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja.
Hälvän vanhemmat olivat maanviljelijä Pekka Hälvä ja Beata Berg. Hän kävi kansakoulun ja valmistui kansakoulunopettajaksi 1898 Sortavalan opettajaseminaarista. Hälvä toimi kansakoulun johtajaopettajana Kirvussa 1898–1944 ja välirauhan aikana kansakoulunopettajana Jyväskylän maalaiskunnassa 1940–1941. Hän oli myös puutarhaviljelijä.
Hälvä oli kansanedustajana 1914–1919 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli Kirvun kunnallislautakunnan jäsenenä ja Valtion opettajaneuvoston jäsenenä sekä osallistui edustajana kirkolliskokoukseen.
Pekka Hälvä oli naimisissa 1900–1911 Aino Aliina Saarisen kanssa, 1912–1915 Lovisa Charlotta Kunnaksen kanssa ja vuodesta 1919 Eleonora Rouhiaisen kanssa.
Kalle Hakala

| Kalle Hakala |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 1.2.1911–16.5.1918, 1.5.1924–31.8.1933, 22.10.1934–16.5.1947  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Mikkelin läänin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. maaliskuuta 1880 Lempäälä
Kuollut: 16. toukokuuta 1947 (67 vuotta) Mikkeli
Ammatti:  toimittaja
Kalle Juhonpoika Hakala (18. maaliskuuta 1880 Lempäälä – 16. toukokuuta 1947 Mikkeli) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1911–1918, 1924–1933 ja 1934–1947. Hän oli muun muassa Mikkelissä ilmestyneen Vapaus-sanomalehden päätoimittaja sekä Valtakunnanoikeuden ja sotasyyllisyysoikeuden jäsen.