stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eteläsaame
Kielioppi

Eteläsaame eroaa merkittävästi kaikista muista saamelaiskielistä siinä, ettei kielessä ole lainkaan astevaihtelua. Toinen eteläsaamelle tunnusomainen piirre ovat varsin yleiset painottoman tavun diftongit. Lisäksi sanojen taivutuksessa painottoman tavun vokaalimuutokset vaikuttavat myös sitä edeltävän painollisen tavun vokaaleihin, esimerkiksi:
vaedtsedh 'kävellä' : vaadtsam 'kävelen' : veedtsim 'kävelin'
vuelkedh 'lähteä' : vualkam 'lähden' : vöölkim 'lähdin'
Seuraavassa taulukko sanan ensimmäisen tavun vokaalimuutoksista:
| Kantasaamen vokaali | Seuraava *ā | Seuraava *ē | Seuraava *ō | Seuraava *ë | Seuraava *i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *ā | aa | ae | aa | aa | ee |
| *ea | ea | ie | ea | aa | ee |
| *ie | ea | ei | ea | ïe | ie |
| *oa | åa | åe | åa | oe | öö |
| *uo | ua | ue | åa | oe | öö |
| *ë | a | e | ä, å | a, ï | e |
| *i | ä, ij | i | ä | ïj | i |
| o | å | u | å, a | o, a, ov | u |
| *u | å, a | u | å | o, ov | u |
Myös kieliopillisesti eteläsaamessa on säilynyt monia alkukantaisena pidettyjä piirteitä. Sijamuotoja on kahdeksan: nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi, illatiivi, inessiivi, elatiivi, komitatiivi sekä essiivi. Useista muista saamelaiskielistä poiketen genetiivi ja akkusatiivi eroavat toisistaan ja ovat säilyttäneet kumpikin oman päätteensä. Samaan tapaan inessiivi ja elatiivi ovat erilliset sijamuodot. Possessiivisuffiksit ovat olemassa, mutta niitä käytetään erittäin harvoin ja vain tietyissä yhteyksissä.
Sijapäätteet ovat seuraavanlaiset:
| Sija | Yksikkö | Monikko |
| --- | --- | --- |
| Nominatiivi | - | -h |
| Genetiivi | -n | -i / -j |
| Akkusatiivi | -m | -jte / -ite / -idie |
| Inessiivi | -sne / -snie | -ine / -jne / -inie |
| Elatiivi | -ste / -stie | -jste / -jstie |
| Illatiivi | -n / -se / -sse | -jte / -ite / -idie |
| Komitatiivi | -ine / -jne / -inie | -igujmie / -jgujmie |
| Essiivi | -ine / -jne / -inie | (ei monikkomuotoa) |
Verbit taipuvat kolmessa persoonassa ja kolmessa luvussa eli yksikössä, kaksikossa ja monikossa. Muiden uralilaisten kielten tapaan eteläsaamessa on kieltoverbi, joka taipuu tapaluokan, persoonan ja luvun sekä muiden saamelaiskielten kieltoverbeistä poiketen aikamuodon mukaan.
Nykytilanne

Eteläsaame on hyvin uhanalainen kieli. Sillä on arviolta 300 puhujaa, joista valtaosa asuu Norjan Trøndelagissa ja Nordlandin läänin Helgelandissa sekä Ruotsin Jämtlandissa ja Västerbottenissa. Vuodesta 2008 alkaen eteläsaamella on ollut virallisen kielen asema Snåsan kunnassa Norjassa.
Päiväkodeissa ja alakouluissa eteläsaamen opetusta annetaan ainakin Norjan Snåsan ja Hattfjelldalin kunnissa. Eteläsaamea voi opiskella Ruotsissa Uumajan yliopistossa sekä Uppsalan yliopistossa. Suomessa yksittäisiä kursseja on ollut tarjolla Helsingin yliopistossa, Turun yliopistossa sekä Turun työväenopistossa.
Ruotsin yleisradioyhtiö Sveriges Radio (SR) lähettää eteläsaamenkielistä radio-ohjelmaa kaksi kertaa viikossa. Ruotsin television (SVT) saamenkielistä lastenohjelmaa Hejolojla on tehty eteläsaameksi kuusi jaksoa. Ensimmäinen eteläsaamenkielinen täyspitkä elokuva, Saamelaisveri (Sameblod), valmistui vuonna 2016. Syksyllä 2020 Ruotsissa oli määrä alkaa eteläsaamen tulkkikoulutus. Tuolloin Ruotsissa ei ollut lainkaan eteläsaamen tulkkeja.
Toisen maailmansodan jälkeen etelä­saamea on alettu jonkin verran käyttää myös kirja­kielenä, jolla on julkaistu oppi­kirjoja, kauno­kirjallisuutta ja lasten­kirjoja. 2010-luvun kielihankkeessa julkaistiin yli 70 kirjaa eteläsaameksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia hautomossa
Wikisanakirja hautomossa
Ethnologue: Saami, South (englanniksi)
Ruotsi–eteläsaame–ruotsi-sanakirja (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle 
Åarjel-saemiej skuvle jih maanagierte eli eteläsaamelainen koulu ja päiväkoti Snåsassa
Kyltti toivottaa tervetulleeksi Härjedaleniin sekä ruotsiksi että eteläsaameksi.
Huppukotinga

| Huppukotinga |
| --- | --- |
 Huppukotingakoiras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Viherkotingat Pipreola
Laji::  riefferii
Kaksiosainen nimi
 Pipreola riefferii  (Boissonneau, 1840) 
Katso myös
   Huppukotinga Wikispeciesissä   Huppukotinga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huppukotinga (Pipreola riefferii) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Huppukotinganaaras.
Levinneisyys

Huppukotingaa tavataan Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Härkäkotinga

| Härkäkotinga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Perissocephalus
Laji::  tricolor
Kaksiosainen nimi
 Perissocephalus tricolor  (Müller, 1776) 

Katso myös
   Härkäkotinga Wikispeciesissä   Härkäkotinga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Härkäkotinga (Perissocephalus tricolor) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Härkäkotingaa tavataan Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Sitä on kuvattu harvinaiseksi, ja sen kannankehitys on laskeva. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Pentti Riihelä

Pentti Tapani Riihelä (10. kesäkuuta 1928 Lappee – 2011) oli suomalainen arkkitehti, joka teki työuransa asemakaavoituksen parissa 1950-luvun puolivälistä 1980-luvun lopulle. Hän myös opetti asemakaavaoppia Teknillisessä korkeakoulussa parikymmentä vuotta.
Riihelä tuli ylioppilaaksi Lappeenrannan lyseosta vuonna 1947 ja hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1954 erikoistuttuaan jo arkkitehtiopiskelijana kaavasuunnitteluun. Hän työskenteli Olli Kivisen toimistossa vuodesta 1952 ja avusti tätä ja Otto-Iivari Meurmania Lappeenrannan ja Lauritsalan yleiskaavan teossa. Hän osallistui myös muun muassa Hyvinkään Sveitsin talviurheilualueen suunnittelukilpailuun.
Vuodesta 1960 Riihelä piti omaa arkkitehtuuritoimistoa vuoteen 1969 asti. Sitten hän perusti yhdessä Aatos Issakaisen, Jaakko Salosen, Arno Savelan ja Jaakko Ylisen kanssa Oy Kaupunkisuunnittelu Ab:n, jonka toimialana oli arkkitehtuuri- ja yhdyskuntasuunnittelu sekä alan teknillis-tieteellinen tutkimus. Sivutoimenaan Riihelä toimi Teknillisessä korkeakoulussa asemakaavaopin assistenttina vuosina 1955–1967 ja asemakaavaopin erikoisopettajana 1967–1976. Virkaatekevänä apulaisprofessorina hän oli vuosina 1976–1977.
Riihelä oli keskeinen hahmo muun muassa Vantaan Tikkurilan ja Koivukylän, Helsingin Pihlajiston ja Malmin sekä Vaasan Ristinummen kaavoituksessa, minkä lisäksi hän sijoittui kärkisijoille monien muidenkin alueiden suunnittelukilpailuissa. Seinäjoen yleiskaavan hän suunnitteli yhdessä Väinö Suonion kanssa 1968. Riihelä oli Suomen Arkkitehtiliiton asemakaava- ja standardoimislaitoksen johtokunnan jäsen 1967–1969 ja Suomen Konsulttitoimistojen Liiton hallituksen jäsen 1971–1973.
Riihelän vanhemmat olivat asianajaja varatuomari Väinö Riihelä ja Martta (o.s. Pajanen). Puoliso oli kuvaamataidon opettaja Irja Kaarina (o.s. Kolhonen). Pentti Riihelän vanhempi veli oli oikeusneuvos Väinö Riihelä.
Garabil

Garabil (ven. Караби́ль, Karabil) on Paropamisusvuorten reuna-alueeseen kuuluva kumpuileva ylänkö Murgab- ja Amudarjajokien välisellä alueella Turkmenistanin kaakkoisosassa. Sen korkeus on enimmilään 980 metriä.
Kalkkikivestä muodostunut ylänkö laskeutuu loivasti pohjoiseen kohti Karakumin aavikkoa. Etelässä sitä erottaa Murgabin sivujoki Abikaisar. Kasvillisuus koostuu heinäkasveista ja pensaista. Aluetta käytetään laidunmaana.
Seitsemännen portaan enkeli

Seitsemännen portaan enkeli (engl. Angela's Ashes) on vuonna 1996 ilmestynyt omaelämäkerrallinen teos, jonka on kirjoittanut amerikanirlantilainen Frank McCourt. Tragikoominen kirja kertoo McCourtin köyhyyden täyttämästä lapsuudesta, alkoholisoituneesta isästä ja epätoivoisesta äidistä, joka teki parhaansa pitääkseen perheensä hengissä. Tarina alkaa Frankin ensimmäisistä vuosista pula-ajan Brooklynissä, mutta sijoittuu suurimmaksi osaksi Limerickiin Irlantiin. Seitsemännen portaan enkeli voitti Pulitzer-palkinnon ja keräsi suurta suosiota ja myyntimenestystä. Alan Parker on ohjannut teoksen pohjalta myös elokuvan.
Avomaat

Avomaa on rakentamatonta maa-aluetta, jossa ei kasva metsää tai pensaikkoa. Viljelykäytössä avomaita  ovat lähinnä peltoja, kasvimaita ja laitumia. Viljelyn ja laiduntamisen historialle olivat merkityksellisiä muutkin aukeat paikat, kuten niityt, rannat, hakkuuaukeat ja metsäpaloalueet. Näitä avomaaviljelyn historialle merkittäviä alueita on yhä luonnonvaraisina. Nämä alueet ovat myös lintujen suosimia alueita. Luonnonvaraiset niityt ja kosteikot ovat monien lintujen elinympäristöjä. Myös entisajan metsälaitumet, hakamaat ja lehdesniityt olivat monille linnuille hyviä elinympäristöjä.
Historiaa

Kun ihminen oppi käyttämään tulta, alettiin pian sen avulla raivata avomaita, joilla oli helpompi havaita petoeläimet ja vieraat ihmisryhmät kuin metsän keskeltä. Avomaat olivat myös metsää suotuisampia elinympäristöjä laiduntaville riistaeläimille. Metsien polttamisen riistaeläinten laitumiksi on saattanut edeltää eläinten kesyttämistä ja siirtymistä karjan paimentamiseen.
Jääkauden jälkeen ilmasto lämpeni ja paljon riistaeläimiä siirtyi pohjoisemmaksi. Osa ihmisistä seurasi niitä pohjoiseen, mutta osa jäi etelään. Heille tuli riistaeläinten vähentyessä tarve löytää uusi elinkeino. Todennäköisesti tämä seikka johti maanviljelyksen alkuun Lähi-idässä noin 10 000 vuotta sitten. Muita varhaisia maanviljelysalueita ovat Uusi-Guinea, Kiina ja nykyisen latinalaisen Amerikan alue.
Varhaisimmin viljeltyä viljaa olivat ohra ja vehnä. Viikunaa kasvatettiin kuitenkin jo 11 400 vuotta sitten, mikä on noin tuhat vuotta ennen viljakasveja, hernekasveja tai hirssiä.
Pellot

Peltoihin kuuluvia avomaita ovat viljapellot, puutarhat, kasvimaat, kesannot ja laitumet. Entisaikaan eläimet laidunsivat luonnonniityillä ja metsissä, mutta nykyisin ne laiduntavat maatilojen laitumilla.
Puutarhakasveista avomailla viljellään mansikkaa, vihanneksia ja juureksia. Monet puutarhakasvit kasvatetaan keväällä kasvihuoneessa ja istutetaan myöhemmin avomaalle. Avomaalla hallan uhka on suurempi kuin kasvihuoneessa. Tätä hallan uhkaa voidaan torjua käyttämällä kateharsoa.
Yhteisö

Nuorisoyhteisön kokoontuminen.
Yhteisö on esimerkiksi elämänmuodon, taloudellisten tai aatteellisten päämäärien perusteella kokonaisuuden muodostava ihmisryhmä tai yhteenliittymä. Yhteisön käsitteen merkityksestä ei olla yksimielisiä. Suomen laissa ja verotuksessa yhteisöllä tarkoitetaan eräitä yhtiöitä ja muita oikeushenkilöitä.
Yhteisön sosiologinen määritelmä

Yhteisön tunnusomaisia piirteitä ovat yhteinen päämäärä ja mielenkiinnon kohde. Lisäksi yhteisöllä on yhteinen päätösvalta sekä yhdessä sovitut säännöt, joiden rajoissa toimitaan. Usein yhteisöihin liittyminen edellyttää hyväksyntää muilta kyseisen yhteisön jäseniltä.
Yhteisö tarkoittaa yhdessä asuvaa ihmisryhmää, jossa tehdään työtä yhteiseksi hyväksi. Yhteisön toiminta on usein kaksisuuntaista ja sisältää antamisen ja saamisen periaatteen. Hyvin toimiva yhteisö antaa jäsenilleen enemmän kuin jos jokainen sen jäsen toimisi erikseen yhteisen päämäärän saavuttamiseksi.
Yhteisöjä voidaan luokitella niiden keston ja jäsenyyden kiinteyden perusteella. Institutionaalisten yhteisöjen jäsenyys, kuten perheen, kunnan ja valtion, kestää yleensä koko eliniän. Yksilö liittyy niihin syntyessään automaattisesti. Institutionaalisten yhteisön jäsenillä ei useinkaan ole samankaltaisia tavoitteita muiden jäsenten kanssa. Institutionaalisista yhteisöistä erotaan vain harvoin, vaikka tämä onkin teoriassa mahdollista.
Toiminnalliset työ- tai harrastusyhteisöt eli niin kutsutut leirituliyhteisöt ovat kestoltaan keskipitkiä tai pitkäikäisiä ja luonteeltaan kiinteämpiä kuin institutionaaliset yhteisöt. Niihin liitytään omasta tahdosta ja usein konkreettisen toiminnan myötä. Leirituliyhteisöt kantavat ehkä eniten yhteisö-sanaan liittyviä myönteisiä merkityksiä. Niissä tavataan samanmielisiä ihmisiä, solmitaan ystävyyssuhteita, saadaan tukea ja tarvittaessa myös turvaa. Tietotekniikan harrastajilla, nörteillä, on tiiviitä yhteisöjä, kuten avoimen lähdekoodin yhteisö. Leirituliyhteisöjen sijaan voidaan toisinaan puhua myös symbolisesta yhteisöllisyydestä, jos jäsenillä on esimerkiksi yhteinen uskonto tai maailmankatsomus.
Lyhytkestoisimmat yhteisöt saattavat kokoontua vain kerran, minkä jälkeen sen jäsenet häviävät omille teilleen. Näitä niin kutsuttuja narikkayhteisöjä ovat esimerkiksi kulttuuri- ja urheilutapahtumat ja yritysten asiakastilaisuudet. Yhteisön jäsenet eivät ole tapahtuman aikana välttämättä vuorovaikutuksessa, vaan jakavat ainoastaan saman, ainutkertaisen kokemuksen ja kokevat sitä kautta yhteisyyttä. Narikkayhteisöjen merkitys on korostunut nykypäivänä, kun monet kaihtavat pitkäaikaisia sitoumuksia.
Ennen teollista vallankumousta maaseutuyhteisö ja pikkukaupunkiyhteisö olivat yhteiskunnan perusyhteisöjä paljon kiinteämmässä mielessä kuin 1900-luvulla. Joidenkin tutkijoiden mielestä, esimerkiksi William McNeill, tulevaisuudessa pienyhteisöt tulevat jälleen elintärkeiksi globaalissa maailmassa.
Yhteisön sosiologinen määritelmä > Muita yhteisöjä

Naapurusto, lähellä asuvat henkilöt.
Kyläyhteisö,  kaupunkiyhteisö,  kouluyhteisö, työyhteisö, Kristiyhteisö.
Virtuaaliyhteisö, Internetissä oleva yhteisö
Juridinen yhteisö

Juridinen yhteisö on lain tarkoittama käsite. Sillä tarkoitetaan tiettyjä oikeushenkilöitä. Yhteisö määritellään eri laeissa eri tavoin.
Suomen verotuksessa yhteisöllä tarkoitetaan oikeushenkilöä, joka on itsenäinen verovelvollinen. Yhteisöjä ovat mm. monet yhtiöt sekä yhdistys, säätiö, valtio, kunta ja seurakunta.
Suomen yritys- ja yhteisötietolaissa
yhteisöllä tarkoitetaan eräitä rekisteriin merkittäviä yksityis- tai julkisoikeudellisia oikeushenkilöitä. Yhteisöjä ovat:
avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö, osakeyhtiö, osuuskunta, yhdistys, säätiö ja muu yksityisoikeudellinen oikeushenkilö;
valtio ja sen laitos, kunta, kuntayhtymä, seurakunta ja muu uskonnollinen yhdyskunta sekä muu julkisoikeudellinen oikeushenkilö.
Yhteisö biologiassa

Biologiassa yhteisö voi muodostua kasveista tai eläimistä, jotka elävät tai kasvavat samalla alueella ja ovat vuorovaikutuksessa keskenään.
Yhdysvaltain edustajainhuoneen vaalit 2022

Yhdysvaltain edustajainhuoneen vuoden 2022 vaalit pidettiin 8. marraskuuta ja niissä valittiin kaikki edustajainhuoneen 435 edustajaa sekä viiden territorion ei-äänestävät delegaatit. Kyseessä olivat presidentti Joe Bidenin kauden välivaalit.
Paikkamuutokset

Vaaleissa sovellettiin myös ensimmäistä kertaa vuoden 2020 väestönlaskentaan perustuvia tietoja väkiluvusta, jonka perusteella paikkoja vähennettiin tai kasvatettiin osavaltioiden välillä:
| Osavaltio | Paikkoja ennen | Paikkoja nyt | Muutos |
| --- | --- | --- | --- |
|  Colorado | 7 | 8 | +1 |
|  Florida | 27 | 28 | +1 |
|  Illinois | 18 | 17 | -1 |
|  Kalifornia | 53 | 52 | -1 |
|  Länsi-Virginia | 3 | 2 | -1 |
|  Michigan | 14 | 13 | -1 |
|  Montana | 1 | 2 | +1 |
|  New York | 27 | 26 | -1 |
|  Ohio | 16 | 15 | -1 |
|  Oregon | 5 | 6 | +1 |
|  Pennsylvania | 18 | 17 | -1 |
|  Texas | 36 | 38 | +2 |
Ehdokkaat ja äänioikeus

Yhdysvaltain perustuslain mukaan edustajainhuoneen edustajan tulee täyttää seuraavat ehdot:
Vähintään 25-vuotias Yhdysvaltain kansalainen
Maan kansalainen vähintään 7 vuotta
Asuu siinä osavaltiossa, jota hän edustaa
Äänioikeutettuja ovat kaikki vähintään 18-vuotiaat Yhdysvaltain kansalaiset, jotka täyttävät seuraavat ehdot:
Ovat rekisteröityneet kotiosavaltiossaan äänestäjäksi (Pohjois-Dakotassa ei pakollista)
Täyttävät kotiosavaltionsa asettaman vaatimuksen asumisajasta
Tulokset

Demokraatit menettivät enemmistönsä edustajainhuoneessa. Puolue sai 213 paikkaa kun taas republikaanit saivat 222 paikkaa.
Nancy Pelosi ilmoitti luopuvansa puolueensa ryhmänjohtajan roolista, mutta kuitenkin jäävänsä edustajaksi. Demokraattien uudeksi ryhmänjohtajaksi valittiin Hakeem Jeffries marraskuun lopulla. Hänestä tuli ensimmäinen afroamerikkalainen ryhmänjohtaja Yhdysvaltain kongressissa. Republikaanien ryhmänjohtaja Kevin McCarthy sai haastajakseen arizonalaisen Andy Biggsin, jonka hän voitti äänin 188–31, ja pitää paikkansa ryhmänjohtajana nousten näillä näkymin myös myöhemmin edustajainhuoneen puheenjohtajaksi.
Tulokset > Puhemiehen valinta

Koska republikaanit voittivat enemmän paikkoja verrattuna demokraatteihin, republikaanin on määrä nousta edustajainhuoneen puhemieheksi.
Puheenjohtaja valitaan aina ennen minkään muun lainsäädännöllisen työn aloittamista, koska se vaatii sen, että edustajainhuoneella on puhemies. Edustajainhuoneen edustajat eivät myöskään voi vannoa virkavalaansa ennen kuin puhemies on valittu.
Kevin McCarthy ei saanut ensimmäisellä kierroksella enemmistöä puolelleen ja hänestä tuli ensimmäinen puhemiesehdokas 100 vuoteen, joka ei tullut valituksi ensimmäisessä äänestyksessä. 6. tammikuuta mennessä McCarthy oli hävinnyt äänestyksen jo 13 kertaa. Hänellä on ollut vaikeuksia saada republikaanien laitaoikeistoa edustavien puoluetovereidensa kannatus äänestyksessä, joka on perinteisesti ollut muodollisuus. Alussa viisi republikaania ilmoitti, etteivät aio missään olosuhteissa äänestää McCarthya (engl. Never Kevin): Andy Biggs, Matt Gaetz, Ralph Norman, Matt Rosendale ja Bob Good.
Saadakseen häntä vastaan äänestäneiden republikaanien tuen McCarthy on tarjonnut monenlaisia liennytyksiä, joihin kuuluvat mm. sääntömuutos, jolla puhemiehen vaihtaminen kävisi helpommin ja lisäpaikkoja valiokunnissa ultrakonservatiiviselle House Freedom Caucus -ryhmittymälle.
McCarthy valittiin viimein edustajainhuoneen puhemieheksi 7. tammikuuta 15 äänestyskierroksen jälkeen.
Eiran aikuislukio

Eiran aikuislukion logo
Eiran aikuislukion nykyinen koulutalo Laivurinkadun varrella
Eiran aikuislukio on syksyllä 1962 toimintansa aloittanut suomalainen yksityinen koulu ja aikuislukio, jossa opiskelee vuosittain noin 2 500 opiskelijaa. Koulu pitää omana visionaan moni-ilmeisyyttä ja monipuolisuutta. Aikuislukiossa voi suorittaa peruskoulu-, lukio- sekä ylioppilastutkinnon tai yksittäisen aineen oppimäärän tai yksittäisiä kursseja.
Historia

Käpylän iltaoppikoulun kannatusyhdistys ry:n omistama yksityinen koulu aloitti toimintansa syksyllä 1962. Koulun perustaja oli filosofian lisensiaatti Touko Voutilainen, kurssimuotoisuuden ja luokattoman lukion keksijä ja kehittäjä. Koulu syntyi vuonna 1956 perustetun Helsingin Yhtenäiskoulun rinnalle, toisin sanoen sen taustalla olivat samat koulu- ja oppimisfilosofiset näkemykset. Koulun perustamistarpeet olivat osin taloudelliset, mutta myös iltaopetuksen tarve maalta muuttavista täyttyvässä Helsingissä ja halu tarjota aikuismaista opetusta olivat syitä, jotka johtivat koulun perustamiseen.
Koulussa noudatettiin alusta lähtien jakso-opiskelua, luokattomuuden esiastetta. Vuonna 1970 koulu siirtyi täydelliseen luokattomuuteen ensimmäisenä kouluna Suomessa. Vuonna 1980 oli muutto edessä. Koulu siirtyi Käpylästä Yhteiskoulun vuokratiloista Helsingin keskustaan, Arkadiankadulle.
Syksyllä 1987 koulu aloitti orkesterimuusikoiksi opiskelevien yleissivistävän ja liikunnan opetuksen yhteistyössä Helsingin konservatorion kanssa.
Oppilaitos otti ensimmäiset maahanmuuttajat vuonna 1988 pienen vietnamilaisryhmän tullessa perusopetukseen. Nykyisin oppilaitoksessa opiskelee noin 80 eri kansallisuutta.
Uusia opiskelumuotoja

Koulussa saatiin yhdistelmäopiskelukokemuksia, kun ensimmäinen opiskelijaryhmä Vallilan ammattikoulusta aloitti lukio-opintonsa tammikuussa 1989. Ensimmäiset yhdistelmäopintojen ylioppilaat valmistuivat syksyllä 1991. Syksyllä 1992 koulu aloitti yhteistyön Haagan ammatillisen oppilaitoksen kanssa. Tämä niin sanottu kaksoistutkintoyhteistyö on sittemmin laajentunut: vuonna 1995 mukaan tulivat Helsingin kauppaoppilaitos ja Ravintolakoulu Perho, vuonna 1997 Suomen Kansallisoopperan balettikoulu ja 1998 Kauneudenhoitoalan ammatillinen oppilaitos.
Syksyllä 1991 alkoi päiväopetus, kun huomattiin, että on paljon aikuisia opiskelijoita, joille iltaopiskelu ei syystä tai toisesta sovi. Samaisena syksynä käynnistyi myös koulun sivutoimipiste Nurmijärven Klaukkalassa Arkadian yhteislyseon tiloissa. Toiminta jatkui vuoden 2001 kevääseen.
Syksyllä 1992 aloitti toimintansa Käpylä International, maan ensimmäinen englanninkielinen aikuislukio. Opiskelijat suorittivat tässä opetusministeriön käynnistämässä lukiokokeilussa suomalaisen ylioppilastutkinnon englanninkielisenä. Ensimmäiset ylioppilaat kirjoittivat keväällä 1995. Opetusministeriö ei jatkanut kokeilua kevättä 2001 pidemmälle. Syksystä 2001 koulu käynnisti yhteistyön Cambridgen yliopiston kanssa, kun otettiin käyttöön sovellettuna Cambrigden yliopiston AICE-tutkinto, joka vastaa monissa suhteissa suomalaista ylioppilastutkintoa.
Syksyllä 1998 käynnistyi etälukiotoiminta, jossa lukion oppimäärä suoritetaan etäopiskeluna. Etälukio syntyi ratkaisuksi niille opiskeluhaluisille, jotka eivät työesteiden tai välimatkan takia voineet osallistua säännölliseen lähiopetukseen.
Syksyllä 2000 Käpylän iltaoppikoulun kannatusyhdistys ry. osti uudeksi toimitaloksi Eirasta Laivurinkadulta entisen Helsingin ranskalais-suomalaisen koulun kiinteistön. Remontointi- ja lisärakentamisen jälkeen koulu aloitti uusissa tiloissa syyslukukaudella 2001. Koulun muuttaessa uusiin tiloihin, muuttui
myös nimi Eiran aikuislukioksi 1. elokuuta 2001.
Aiheesta muualla

Eiran aikuislukion kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Myöhempi Han-dynastia

Piirros Liu Zhiyuanista, eli keisari Gaozusta.
Myöhempi Han-dynastia (perint.: 后漢, yksink.: 后汉, pinyin: hòu hàn) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 947 – 950. Se oli osa Viiden dynastian kautta.
Hallitsijat

| Temppelinimet (Miào Hào 廟號) | Kuolemanjälkeiset nimet (Shi Hao 諡號) | Syntymänimet | Hallintokaudet | Aikakausinimet (Nian Hao 年號) ja niiden vuodet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Käytäntö: Hou (Myöhempi) Han + temppelinimi tai kuolemanjälkeinen nimi
| Gao Zu (高祖 gāo zǔ) | liian työläs, joten ei käytetä tästä hallitsijasta | Liu Zhi Yuan (劉知遠 liǔ zhī yuǎn) | 947-948 | Tianfu (天福 tiān fú) 947  Qianyou (乾祐 qián yòu) 948  |
| ei ollut | Yin Di (隱帝 yǐn dì) | Liu Cheng You (劉承祐 liǔ chéng yòu) | 948-950 | Qianyou (乾祐 qián yòu) 948-950  |
Petteri Jussila

Tero Petteri Jussila (26. tammikuuta 1970 – 27. heinäkuuta 2004 Ylöjärvi) oli suomalainen liikemies. Hän tuli tunnetuksi suoramarkkinointivalmentajana ja ternimaitoyrittäjänä.