stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilmaston lämpeneminen
Vaikutukset > Lämpötila

Lämpötilojen nousulla on lukuisia vaikutuksia ihmisten terveydelle. Ilmaston lämpenemiseen liittyvistä äärimmäisistä sääolosuhteista aiheutuvat kuolemat, ilmastopakolaisuus ja taloudelliset menetykset voivat pahentua vaikutusalueilla väestötiheyden kasvun seurauksena, vaikka kylmille alueille on odotettavissa myös pieniä hyötyjä, kuten kylmyyteen kuolemisen laskua.
Maailman terveysjärjestö WHO arvioi vuonna 2005, että ilmastonmuutoksen seuraukset aiheuttavat vuosittain noin 150 000 ihmisen kuoleman ja 5 miljoonaa sairaustapausta. IPCC arvioi vuonna 2014, että vuosisadan puoliväliin asti ilmaston lämpenemisen suurin vaikutus ihmisten terveyteen on olemassa olevien terveysongelmien paheneminen. Myöhemmin lämpenemisen odotetaan lisäävän sairastumisia erityisesti köyhillä alueilla. Vuoteen 2100 mennessä kuumuus ja kosteus voivat joillakin alueilla tehdä kesällä ulkona työskentelystä mahdotonta.
Vuonna 2021 julkaistun maailmanlaajuisen ja laajimman aiheesta tehdyn tutkimuksen tekijöiden mukaan ilmaston lämpeneminen saattaa olla lämpötiloista johtuvien kuolemien kokonaismäärän vähenemisen takana lyhyellä aikavälillä. Kylmyyteen kuolleiden osuus laski vuosien 2000–2019 aikana maailmassa 0,51 prosenttiyksikköä samalla kun kuumuuteen kuolleiden osuus nousi 0,21 prosenttiyksikköä.
Vaikutukset > Vesi

Veden puutteen odotetaan joillain alueilla pahenevan, kun taas toisaalla sademäärän ennustetaan kasvavan. Ilmaston lämmetessä haihdunta lisääntyy kuitenkin sadantaa enemmän, mikä johtaa kasvukauden aikaisen kuivuuden yleistymiseen sekä Euroopassa että muissa maanosissa.
Joitakin ympäristöön ja ihmisten elämään kohdistuvia tapahtumia lasketaan jo nyt ainakin osittain ilmastonmuutoksen seuraukseksi. IPCC:n mukaan jäätiköiden peräytyminen, merijään ja lumipeitteen väheneminen, merenpinnan nousu, sadannan muutokset sekä äärimmäisten sääilmiöiden voimakkuuden ja esiintymistiheyden kasvu johtuvat osittain ilmaston lämpenemisestä. Vaikka yleisiin säännönmukaisuuksiin, intensiteetteihin ja esiintymistiheyksiin on odotettavissa muutoksia, yksittäisiä tapahtumia on vaikeaa yhdistää ilmastonmuutokseen.
Ilmaston lämpeneminen sulattaa jäätä. 1990-luvulta lähtien Grönlannin ja Etelämantereen jääpeite on vähentynyt kiihtyvällä tahdilla, ja jäätiköt sulavat lähes kaikkialla maailmassa. Jäämeren jääpeite on vähentynyt noin neljä prosenttia vuosikymmenessä vuosina 1979–2012.
Ilmaston lämpenemisen takia merenpinta nousi 1900-luvulla noin 19 cm. IPCC arvioi, että vuoteen 2100 mennessä valtamerien pinta nousee 30–100 cm. Merenpinnan nousu lisää tulvia etenkin myrskyjen yhteydessä.
Ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden nousu voimistaa hiilidioksidin liukenemista meriin. Vedessä hiilidioksidi muuttuu hiilihapoksi, joka aiheuttaa merien happamoitumista. 1900-luvun alusta 2000-luvun alkuun meriveden pH-arvo on laskenut noin 0,1:llä. Happamoitumisesta kärsivät erityisesti sellaiset merieläimet, joilla on kalkkikuori, kuten nilviäiset, korallit ja planktoneläimet. Happamoituminen häiritsee merien ravintoketjuja ja voi vähentää monimuotoisuutta. Maailman äyriäistuotannon odotetaan laskevan merien happamoituessa.
Vaikutukset > Luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen

Ilmaston lämpeneminen voimistaa luontokatoa. Monet eläin- ja kasvilajit ovat vaarassa joutua sukupuuttoon ilmaston lämpenemisen takia 2000-luvulla. Suurin osa kasvilajeista, pienistä nisäkkäistä ja järvissä elävistä nilviäisistä ei pysty siirtymään viileämmille seuduille niin nopeasti, kuin ilmasto lämpenee. Merieliöt tulevat kärsimään lämpenemisen lisäksi matalammista happipitoisuuksista ja merien happamoitumisesta. Eräs tutkimus ennustaa, että 1 103 eläin- ja kasvilajin otoksesta 18–35 % katoaa sukupuuttoon vuoteen 2050 mennessä ilmastonmuutoksen seurauksena.
Vaikutukset > Ruuantuotanto

Ilmaston lämpeneminen vaarantaa maailman ruuantuotannon. IPCC ennakoi vehnän, riisin ja maissin satojen heikkenevän trooppisella ja lauhkealla vyöhykkeellä. Subtrooppinen vyöhyke tulee kärsimään kuivuudesta. Joillakin alueilla sadot voivat parantua lämpenemisen ansiosta. Kalansaaliiden odotetaan pienenevän.
Vaikutukset > Hengitysilma

Ulkoilman hiilidioksidipitoisuuden kohoaminen saattaa aiheuttaa ilmanlaatuongelmia sisätiloissa, koska sisäilman hiilidioksidipitoisuus on tyypillisesti ulkoilman pitoisuutta suurempi. Tyydyttävän ilmanlaadun rajana pidetään 1 200 ppm:n pitoisuutta. Hengitysilman liian suuri hiilidioksidipitoisuus voi aiheuttaa väsymystä, päänsärkyä, keskittymisvaikeuksia ja suorituskyvyn laskua.
Vaikutukset > Hyödyt

Ilmaston lämpenemisestä on myös hyötyä kylmillä alueilla, kuten Suomessa. Lämmitykseen tarvitaan vähemmän energiaa, ja kylmyydestä johtuvat terveysriskit pienenevät. Maataloudessa lämpö voi kasvattaa satoja. Merenkulku helpottuu, kun jääpeite vähenee. Vähälumiset talvet alentavat aurauskustannuksia. Taloudellisesti voivat hyötyä yritykset, jotka myyvät tekniikkaa, joka auttaa vähentämään päästöjä tai sopeutumaan ilmastonmuutokseen. Turismi voi lisääntyä kylmillä alueilla, jos lämpimät maat muuttuvat sietämättömän kuumiksi.
Ilmastonmuutos kiihdyttää maapallon kasvillisuuden kasvua. Nasan mukaan maapallo on vihertynyt 1990-luvun ja 2010-luvun välillä 15 prosenttia ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden lisääntymisen myötä. Turun yliopiston biokemian laitoksen erikoistutkijan Esa-Matti Liliuksen mukaan sadon määrien voidaan arvioida lisääntyvän vähintään 20 prosentilla, sillä aiempaa korkeammissa hiilidioksidipitoisuuksissa viljelykasvit myös kestävät kuivuuden ja kuumuuden kaltaista stressiä paremmin. Ruuantuotannon tulevaisuutta tarkastelevan International Food Policy Research Instituten tutkimuksen mukaan läntisen Afrikan ilmasto näyttäisi muuttuvan siten, että maanviljelijöiden sadot voisivat jopa kasvaa.
Vaikutukset > Vaikutukset alueittain

Välimeren altaan maissa ilmaston lämpeneminen on nopeampaa kuin muualla maapallolla keskimäärin. Maapallon ilmasto on lämmennyt 1800-luvun lopulta lähtien keskimäärin 1,0 °C. Välimeren maissa nousua on ollut jo 1,4 °C. Muutos näkyy jo, sillä eritoten Välimeren itäisessä osassa sademäärät ovat kutistuneet ja ankarat hellejaksot yleistyneet. Vuonna 2015 tutkimuslaitos World Resources Institute listasi ne valtiot, joissa veden puute tulee 20 vuoden kuluttua olemaan suuri ongelma. Listan 33:sta maasta 14 oli Välimeren alueelta. Mikäli ilmaston lämpeneminen etenee kahteen asteeseen, suuri osa eteläistä Espanjaa, samoin kuin muut alueet Välimeren ympäristössä muuttuvat autiomaaksi. Tutkijat ovat arvioineet, että eteläisen Afrikan ilmasto lämpenee jopa kolmella asteella vuoteen 2060 mennessä ja enimmillään jopa viidellä asteella vuoteen 2090 mennessä. Se tekisi ihmiselämän alueella lähes mahdottomaksi.
Vuorten lumipeitteissä on odotettavissa pienenemistä. Muita odotettuja vaikutuksia ovat termohaliinikierron mahdollinen hidastuminen, otsonikerroksen oheneminen sekä tartuntatautien kuten malarian ja denguekuumeen leviäminen. Merenpinnan noustessa suolainen merivesi pääsee entistä helpommin muun muassa riisiviljelyksille. Näin on käymässä Bangladeshissa, missä maaperän suolaantuminen hankaloittaa riisinviljelyä. Pelätään, että 5–20 miljoonaa ihmistä joutuu muuttamaan pois Bangladeshin rannikolta seuraavien 20 vuoden aikana.
Arktisen alueen tiedetään lämpenevän nopeammin kuin muun maapallon keskimäärin. Se merkitsee jäässä olevan merialueen supistumista ja sulana pysyvän vesialueen laajenemista. Tutkijat ovat ihmetelleet Norjalle kuuluvien Huippuvuorten ilmaston kehitystä. Alueen vuosittainen keskilämpötila on ollut tähän asti noin –10 °C. Vuonna 2016 keskilämpötila oli vain hieman pakkasen puolella.
Vaikutukset > Talousvaikutukset

Jotkut taloustieteilijät ovat yrittäneet arvioida ilmastonmuutoksen aiheuttamien maailmanlaajuisten vahinkojen kokonaishintaa. Ratkaisevia päätelmiä taloudellisista vaikutuksista ei vielä ole. Sata arviota yhteen summaavassa tutkimuksessa vahinkoarviot vaihtelivat 10:stä 350:een Yhdysvaltain dollariin hiilitonnia (tC) kohti (3:sta 95:een dollariin per hiilidioksiditonni), keskiarvonaan 43 dollaria/tC (12 dollaria per hiilidioksiditonni). Eräs kuuluisa raportti talousvaikutuksista on Sternin raportti, jonka mukaan ilmastonmuutokset vaikutukset saattavat vastata maailman bruttokansantuotteen vähenemistä viidellä prosentilla vuosittain.
Ilmastonmuutoksen yhä voimistuvia taloushaittoja käsittelevässä yhteenvedossaan Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma UNEP korostaa vakuutus- ja pankkiriskejä. Maataloudella, liikenteellä ja muilla sektoreilla on todennäköisesti myös edessään ilmastonmuutoksen mukanaan tuomia vaikeuksia. Taloudelliset tappiot ovat erityisen merkittäviä köyhillä alueilla, ja suurimmat talousriskit kohdistuvatkin kehitysmaihin ennemmin kuin teollisuusmaihin.
Global Commission on the Economy and Climate mukaan vuonna 2018 ilmastonmuutoksen vastustaminen loisi 65 miljoonaa työpaikkaa, ehkäisisi 700 000 ennenaikaista kuolemaa ja lisäisi maailmantalouteen vähintään 26 000 miljardia dollaria vuoteen 2030 mennessä verrattuna tilanteeseen, että ilmastonmuutokseen ei reagoitaisi.
Ilmastopolitiikka

Päästöjä rajoittava, YK:n ilmastopuitesopimusta täydentävä Kioton pöytäkirja astui voimaan vuonna 2005. Siinä teollisuusmaat sitoutuivat rajoittamaan päästönsä sovitulle tasolle vuosina 2008–2012. Valtiot voivat omien päästöjensä vähentämisen ohella kasvattaa päästökiintiötään ostamalla lisää päästöoikeuksia muilta valtioilta päästökaupassa. Suomen tavoitteena oli pitää päästöt vuoden 1990 tasolla, ja Suomi onnistui siinä. Kioton pöytäkirjan toisesta velvoitekaudesta vuosille 2013–2020 päätettiin vuonna 2012 Dohan osapuolikokouksessa. Siinä EU sitoutui vähentämään päästöjään 20 prosenttia vuoden 1990 tasolta, mutta toinen velvoitekausi ei tullut voimaan, koska tarvittava määrä maita ei sitoutunut siihen.
APEC-maat Yhdysvallat, Australia, Kiina, Intia, Japani ja Etelä-Korea ovat tehneet keskinäisen AP6-sopimuksen ilmastonmuutoksen rajoittamisesta teknologiaa kehittämällä ja levittämällä. Osapuolten mielestä sopimus edistää päästötöntä tekniikkaa, kuten uusiutuvia energianlähteitä, hiilidioksidin talteenottoa sekä parempaa energiatehokkuutta. Sopimusta on kritisoitu laajalti, sillä siinä ei ole päästörajoituksia eikä tarkkoja tavoitteita. Yhdysvallat kuitenkin pitää yksipuolisia päästörajoituksia talouden kasvun rajoitteina. G8-maat sopivat huippukokouksessaan kesäkuussa 2007, että ne pyrkivät puolittamaan kasvihuonepäästöt vuoteen 2050 mennessä.
Vastaavanlaisia paikallisempia ja löyhempiä sopimuksia on useita.
12. joulukuuta 2015 sovittiin uudesta Pariisin ilmastosopimuksesta. Sopimuksen voimaan tulemiseen vaadittiin vähintään 55 maata, joiden osuus maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöistä on yhteensä vähintään 55 prosenttia. Sopimus tuli voimaan 4. marraskuuta 2016. Pariisin sopimus koskee vuoden 2020 jälkeistä aikaa. Sopimuksen tavoitteena on vähentää päästöjä niin, että maapallon keskilämpötila nousee selvästi alle kaksi astetta suhteessa esiteolliseen aikaan. Sopimus ei sisällä määrällisiä päästövähennysvelvoitteita, vaan maat sitoutuvat valmistelemaan ja saavuttamaan omat kansalliset päästötavoitteensa. Maiden täytyy asettaa itselleen uusi päästövähennystavoite aina viiden vuoden välein, ja uuden tavoitteen tulee olla aina edellistä kunnianhimoisempi. Vuoteen 2018 mennessä maiden ilmoittamat päästövähennystavoitteet eivät riitä rajoittamaan lämpötilan nousua alle kahden asteen.
Ilmastopolitiikka > 1,8 astetta

Pariisin ilmastokokouksessa 2015 sitoutui 127 maata rajoittamaan maapallon lämpenemisen 1,5 asteeseen esiteollisesta ajasta. Maiden Glasgow'n ilmastokokouksessa 2021 julistamat toimet rajoittaisivat lämpenemisen 1,8 asteeseen, mutta ei ole varmuutta, toteuttavatko maat lupauksensa. Toisaalta 1,5 astettakin on mahdollista saavuttaa kolminkertaistamalla uusiutuvien energianlähteiden kapasiteetti vuoteen 2030 mennessä vuoden 2023 tasosta, parantamalla energiatehokkuutta ja lisäämällä ydinvoimaa. Kolme viikkoa ennen kokousta IEA oli laskenut, että maakohtaiset sitoumukset johtaisivat 2,1 asteen lämpenemiseen ja pelkästään jo ilmoitettujen toimien toteuttaminen 2,6 asteen lämpenemiseen, mutta sen jälkeen tuli useita lupauksia uusista toimista, mikä johti 1,8 asteen arvioon. Osa niistä on arveluttavia, koska Venäjä ja Saudi-Arabia eivät esittäneet minkäänlaisia välitavoitteita vuoden 2060 hiilineutraaliuksilleen. Kyseessä voi olla "vihreä valeasu", jonka takana jatketaan entistä hiilipolitiikkaa.
Ilmastopolitiikka > Haittaverot

Vatt:n ja Etlan valtioneuvostolle vuonna 2019 tekemän selvityksen mukaan tasasuuruinen vero kaikille kasvihuonekaasupäästöille olisi edullisin keino vähentää päästöjä. Verotusta pitäisi käyttää ainakin niihin päästöihin, joita EU:n päästökauppa ei koske. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi kotimaan liikenne, maatalous sekä rakennusten erillislämmitys. Kun vero päästöille on yhdenmukainen, se kannustaa vähentämään niitä päästöjä, joiden vähentäminen on edullisinta. Kasvihuonepäästöjen verotusta kiristettäisiin. Koska päästöjen tulee pienentyä nopeasti, verotuotto ei riitä ratkaisemaan väestön ikääntymisestä johtuvaa kestävyysvajetta.
Kirjallisuutta

IPCC:n neljäs arviointiraportti (AR4), 2007
Ilmastonmuutos 2007: Osa 1 – Luonnontieteellinen perusta. Yhteenveto päätöksentekijöille 19. huhtikuuta 2007. IPCC.
Ilmastonmuutos 2007: Osa 2 – Vaikutukset, sopeutuminen ja haavoittuvuus. Yhteenveto päätöksentekijöille Huhtikuu 2007. IPCC.
Ilmastonmuutos 2007: Osa 3 – Ilmastonmuutoksen hillitseminen. Yhteenveto päätöksentekijöille 6. heinäkuuta 2007. IPCC.
IPCC:n kolmas arviointiraportti (AR3), 2001
Ilmastonmuutos 2001: Osa 1 – Luonnontieteellinen perusta. Yhteenveto päätöksentekijöille 20. tammikuuta 2001. IPCC.
Ilmastonmuutos 2001: Osa 2 – Vaikutukset, sopeutuminen ja haavoittuvuus. Yhteenveto päätöksentekijöille 16. helmikuuta 2001. IPCC.
Ilmastonmuutos 2001: Osa 3 – Ilmastonmuutoksen hillitseminen. Yhteenveto päätöksentekijöille 26. maaliskuuta 2001. IPCC.
Raportit ovat luettavissa kokonaisuudessaan englanniksi osoitteessa http://www.ipcc.ch/.
Fölster, Stefan: Maailmanloppu on peruttu: Ilmastonmuutokseen voi sopeutua.  (Farväl till världsundergången: Konsten att överleva växthuseffekten, 2008)  Suomentanut Sari-Anne Ahvonen. Jyväskylä:  Atena, 2009.  ISBN 978-951-796-598-9
Gore, Al: An Inconvenient Truth.  Rodale, 2006.  ISBN 1-59486-567-1  (englanniksi)
Kuusisto, Esko & Käyhkö, Jukka: Globaalimuutos: Suomen Akatemian Figare-ohjelma.  Helsingissä:  Otava, 2004.  ISBN 951-1-18924-7
Lynas, Mark: High Tide: News from a warming world.  Flamingo, 2004.  ISBN 0-00-713939-X  (englanniksi)
Pearce, Fred: The Last Generation.  Transworld, 2006.  ISBN 1-903919-87-8  (englanniksi)
Toiviainen, Pasi: Ilmastonmuutos. Nyt. Muistiinpanoja maailmanlopusta.  Helsingissä:  Otava, 2007.  ISBN 978-951-1-21512-7
Virtanen, Matti: Ilmastopaniikki – hoito-opas.  Docendo, 2019.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
(
tiedot
)
Audiotiedosto luotu 12. tammikuuta 2020 eikä tiedosto sisällä myöhemmin tehtyjä muutoksia. (Kuunteluohjeet)
Aiheeseen liittyvää
ekotoksikologia
kulkeutuminen
Eliöt, maaperä ja vesistöt
aavikoituminen
luontokato
metsäkato
eroosio
happamoituminen
juomavesivarojen riittävyys
maaperän pilaantuminen
rehevöityminen
vesien saastuminen
Ilma ja ilmasto
ilman saastuminen
ilmaston lämpeneminen
otsonikato
Yhteiskunta
liikakansoitus
liikakulutus
valosaaste
melu
n
k
Aiheesta muualla > Suomeksi

Ilmasto-opas.fi – Ilmatieteen laitos, Suomen ympäristökeskus ja Luonnonvarakeskus
Ilmasto.org – Kansalaisjärjestöjen ilmastonmuutossivusto
Lentoliikenne ja ilmasto -sivusto
Ympäristöministeriö: Ilmasto ja ilma (Arkistoitu – Internet Archive)
Sitoumus2050, sivusto jossa voi kartoittaa hiilijalanjälkensä ja saada päästöjen vähennysohjeita sekä muuta tietoa aiheesta
HS-gallup suomalaisten asenteista poliittisiin ilmastotekoihin
Näiden kolmen luvun avulla ymmärrät, mitä toimet ilmaston­muutosta vastaan oikeasti tarkoittavat Hs.fi 16.2.2019
J. Keränen, Viimeaikaisesta ilmaston lämpiämisestä Oulun ilmatieteellisten havaintojen mukaan Jouko III. 1937
Mikko Leppilampi

| Mikko Leppilampi |
| --- | --- |
 Mikko Leppilampi toisena juontajana Eurovision laulukilpailuissa 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. syyskuuta 1978 (ikä 46) Pälkäne, Suomi
Ammatti:  näyttelijä, juontaja ja laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2003–
Merkittävät roolit:  Esko (Härmä) Janne Ruuhio (Vares-elokuvat) Läde (Helmiä ja sikoja) Tuomas Saraste (Paha maa) Olli Repo (8-pallo) Rönni (Kimmo) Touko Vartia (Toisen kanssa) Laakso (War of the Dead) Lauri (8 päivää ensi-iltaan) Rempo (Keisarikunta) Esko Kangasniemi (Ivalo)
Palkinnot
 Parhaan miespääosan Jussi 2004 
Aiheesta muualla
www.mikkoleppilampi.com
IMDb
Elonet
Mikko Johannes Leppilampi (s. 22. syyskuuta 1978 Pälkäne) on suomalainen näyttelijä, juontaja, laulaja ja alamäkiluistelija.
Ura

Leppilammen esikoisalbumi Mikko Leppilampi julkaistiin 10. toukokuuta 2006. Albumilta on julkaistu singlet ”Salaisuus” ja ”Tähti”.
Leppilampi pääsi Teatterikorkeakouluun vuonna 2000, mutta opinnot jäivät kesken elokuvauran alkaessa. Leppilampi voitti vuonna 2004 parhaan miespääosan Jussi-palkinnon ensimmäisestä elokuvaroolistaan Helmiä ja sikoja -elokuvassa.
Leppilampi on juontanut televisio-ohjelmia, muun muassa syksystä 2010 lähtien Tanssii tähtien kanssa -ohjelmaa sekä Tähdet, Tähdet- ja SuomiLove -ohjelmia. Vuonna 2007 hän juonsi yhdessä Jaana Pelkosen kanssa Suomessa järjestetyt Eurovision laulukilpailujen semifinaalit ja finaalin.
Leppilampi julkaisi Krista Siegfridsin kanssa marraskuussa 2021 joulusinglen "Valkea joulu", jossa kappale tulkitaan suomeksi ja ruotsiksi.
Yksityiselämä

Leppilampi on gospelmuusikko Jukka Leppilammen poika. Mikko Leppilammen eno on Kummelista tuttu Olli Keskinen.
Leppilampi harrasti nuorena jääkiekkoa.
Mikko Leppilampi ja lääkäri Emilia Vuorisalmi avioituivat kesällä 2005. Heidän tyttärensä syntyi vuonna 2005 ja aviopari erosi tammikuussa 2011. Leppilampi seurusteli ja asui avoliitossa vuosina 2011–2018 valokuvamalli Maryam Razavin kanssa. Leppilampi on ollut naimisissa Beata Leppilammen kanssa vuodesta 2021 ja heille syntyi saman vuoden syyskuussa ensimmäinen yhteinen lapsi ja toinen syyskuussa 2023, isänsä syntymäpäivänä.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2003 | Helmiä ja sikoja | Läde |
| 2003 | Ilona |  |
| 2004 | Tango | Petteri |
| 2004 | Keisarikunta | Rempo |
| 2005 | Paha maa | Tuomas |
| 2005 | Kaksipäisen kotkan varjossa | Aaro |
| 2005 | Tyttö sinä olet tähti | D.T. |
| 2005 | Hairspray-musikaali |  |
| 2006 | Valkoinen kaupunki | taksiasiakas |
| 2006 | Saippuaprinssi | Kalle Berg / Antero |
| 2007 | Joulutarina | Hannus |
| 2008 | 8 päivää ensi-iltaan | Lauri |
| 2008 | Blackout | Kari |
| 2009 | Pihalla | Tero |
| 2010 | Veijarit | Saku |
| 2011 | War of the Dead | Laakso |
| 2011 | Vares – Pahan suudelma | Ruuhio |
| 2011 | Elma ja Liisa |  |
| 2011 | Vares – Huhtikuun tytöt | Ruuhio |
| 2011 | Avain Italiaan | Mr. Fabian |
| 2012 | Härmä | Esko |
| 2012 | Vares – Uhkapelimerkki | Ruuhio |
| 2012 | Vares – Pimeyden tango | Ruuhio |
| 2013 | Rölli ja kultainen avain | Tirehtööri |
| 2013 | 8-pallo | Olli Repo |
| 2015 | Tyttökuningas | kreivi Magnus de la Gardie |
| 2017 | Wendy and the Refugee Neverland | pahoinpitelijä |
| 2017 | 95 | Markus |
| 2019 | Täydellinen joulu | Paavo |
| 2021 | Vuosisadan häät | Kari-Antti |
| 2021 | Vinski ja näkymättömyyspulveri | Antero |
| 2023 | Koputus | lakimies |
| 2023 | Comeback | Tony |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2012–2017 | Kimmo | Rönni |
| 2014 | Mustat lesket | Nils Lundberg |
| 2014 | Toisen kanssa | Touko Vartia |
| 2014 | Nymfit | Gabriel Korda |
| 2015–2020 | Downshiftaajat | Aaro Jalonen |
| 2016–2019 | Sorjonen | Mikael Ahola |
| 2017 | Presidentti | Jani Eronen |
| 2018 | Keisari Aarnio | Rautavaara |
| 2018 | Onnela | Tapio |
| 2018–2022 | Ivalo | Esko Kangasniemi |
| 2020 | Makkari | Karri |
| 2021 | Karkurit | JP Sirén |
| 2021 | Hautalehto: Kylmä syli | Antti Hautalehto |
| 2023 | Los Angelesin kuningas | Eero Lahti |
| 2023 | Lahti 2001 | Eero Järvinen |
| 2024 | Hautalehto: Rakennus 31 | Antti Hautalehto |
| 2025 | Jään vangit |  |
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Mikko Leppilampi |  Julkaistu: 10. toukokuuta 2006  Formaatti: CD / Digitaalinen  Levy-yhtiö: Plastinka | #24  | – |
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Single | Latauslista | Singlelista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | ”Ei oltu niin kuin muut” (Olavi Uusivirta, Mikko Leppilampi, & Tidjân) | – | – | 10  |  |
| 2006 | ”Salaisuus” | – | – | 6  | Mikko Leppilampi |
| 2006 | "Tähti" | – | – | – | Mikko Leppilampi |
| 2007 | "Call Me" | – | – | – |  |
| 2018 | "Hunaja" | – | – | – |  |
| 2018 | "Vie mut kotiin" | – | – | – |  |
| 2020 | "Suurempi voima" | – | – | – |  |
| 2021 | "Valkea joulu" (Mikko Leppilampi & Krista Siegfrids) | – | – | 98  |  |
Aiheesta muualla

Mikko Leppilampi Elonetissä.
Mikko Leppilampi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: TV:stä tuttu laulajanäyttelijä Mikko Leppilampi
| n k Parhaan miespääosan Jussit |
| --- | --- |
1944–1959:  Joel Rinne (1944)  Rauli Tuomi (1945)  Tauno Palo (1946)  Rauli Tuomi (1947)  Leif Wager (1948)  Martti Katajisto (1949)  Tauno Palo (1950)  Hannes Häyrinen (1951)  Tauno Palo (1952)  Kaarlo Halttunen (1953)  Sakari Jurkka (1954)  Heimo Lepistö (1955)  ei jaettu (1956)  ei jaettu (1957)  ei jaettu (1958)  Holger Salin (1959) 
1960–1979:  ei jaettu (1960)  ei jaettu (1961)  Helge Herala (1962)  Joel Rinne (1963)  Matti Oravisto (1964)  ei jaettu (1965)  Pekka Autiovuori (1966)  Jukka Sipilä (1967)  ei jaettu (1968)  Kalevi Kahra (1969)  Eero Melasniemi (1970)  Jussi Jurkka (1971)  Mikko Niskanen (1972)  ei jaettu (1973)  Aimo Saukko (1974)  ei jaettu (1975)  Vesa-Matti Loiri, Antti Litja (1976)  Erkki Pajala, Lasse Pöysti, Vilho Siivola (1977)  Martti Kainulainen, Toivo Mäkelä (1978)  ei jaettu (1979) 
1980–1999:  Lasse Pöysti (1980)  Martti Kainulainen, Pertti Palo (1981)  Hannu Lauri, Martti Pennanen (1982)  Vesa-Matti Loiri, Kari Väänänen (1983)  Paavo Pentikäinen (1984)  ei jaettu (1985)  Paavo Liski, Risto Tuorila (1986)  Lasse Pöysti (1987)  Hannu Lauri (1988)  Kari Sorvali (1989)  Taneli Mäkelä (1990)  Matti Pellonpää (1991)  Silu Seppälä (1992)  Paavo Pentikäinen (1993)  Hannu Kivioja (1994)  Juha Veijonen (1995)  ei jaettu (1996)  Jorma Tommila (1997)  Kari Heiskanen (1998)  Pertti Koivula (1999) 
2000–2019:  Martti Suosalo (2000)  Janne Reinikainen (2001)  Martti Suosalo (2002)  Sulevi Peltola (2003)  Mikko Leppilampi (2004)  Peter Franzén (2005)  Hannu-Pekka Björkman (2006)  Janne Virtanen (2007)  Tommi Korpela (2008)  Tommi Korpela (2009)  Heikki Nousiainen (2010)  Ville Virtanen (2011)  Joonas Saartamo (2012)  Eero Ritala (2013)  Eero Aho (2014)  Antti Litja (2015)  Tommi Korpela (2016)  Jarkko Lahti (2017)  Eero Aho (2018)  Hannu-Pekka Björkman (2019) 
2020–2039:  Pekka Strang (2020)  Shahab Hosseini (2021)  Petri Poikolainen (2022) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana
Remi Lindholm

| Remi Lindholm |
| --- | --- |
 Remi Lindholm Ylläksellä kesällä 2021
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. tammikuuta 1998 (ikä 27) Oulu
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Lempinimi:  Reiska
Pituus:  183 cm
Seura:  Imatran Urheilijat
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2021–
Paras sijoitus:  10.
 Tietolaatikko päivitetty 10. joulukuuta 2023 
Remi Glenn Christoffer Lindholm (s. 17. tammikuuta 1998 Oulu) on suomalainen maastohiihtäjä, joka edustaa seuratasolla Imatran Urheilijoita.