stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Enstaberga

| Enstaberga |
| --- | --- |

 Enstaberga
 Koordinaatit: 58°45′03″N, 16°51′15″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Nyköping
Väkiluku (31.12.2023):  441
Enstaberga on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 441 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Enstaberga Wikimedia Commonsissa
Hangon sopimus

Hangon sopimus oli Suomen sisällissodan aikana 5. huhtikuuta 1918 Suomeen sijoitettujen Venäjän Itämeren-laivaston joukkojen ja Hangossa maihinnousseen Saksan Itämeren-divisioonan välillä solmittu sopimus, jonka mukaan pääosin Helsinkiin sijoitettu Venäjän laivasto jäisi puolueettomaksi ja saksalaiset takaisivat sille ja sen aluksille turvallisen poistumisen. Hangon sopimuksen ansiosta venäläisten ja saksalaisten ei tarvinnut rikkoa Suomessa Brest-Litovskin rauhansopimusta, joka oli solmittu kuukautta aiemmin Saksan keisarikunnan ja Neuvosto-Venäjän välillä. Kun saksalaiset viikkoa myöhemmin valtasivat Helsingin suomalaisilta punaisilta, Helsingissä ja Viaporissa olleet venäläiset joukot pysyivät sovitusti puolueettomina.
Sopimuksen synty

Neuvosto-Venäjä oli 3. maaliskuuta 1918 allekirjoittanut Brest-Litovskin rauhansopimuksen, joka velvoitti sen vetämään joukkonsa pois Suomesta ja jätti Saksalle vapaat kädet Suomen alueella. Sopimus ratifioitiin 16. maaliskuuta. Venäjän Itämeren-laivaston uusi komentaja, 1. luokan kapteeni Aleksei Štšastnyi sai määräyksen evakuoida laivaston alukset Helsingistä Kronstadtiin, mutta jäätilanteen ja laivojen huonon kunnon vuoksi ”Itämeren laivaston jäämarssina” tunnettu evakuointi viivästyi. Samaan aikaan Saksa päätti Suomen valkoisen hallituksen eli Vaasan senaatin esittämän avunpyynnön nojalla lähettää joukkojaan tukemaan valkoisia sisällissodassa. Kenraali Rüdiger von der Goltzin komentama 10 000 miehen vahvuinen Itämeren-divisioona nousi maihin Hangossa 3. huhtikuuta ja valmistautui etenemään kohti punaisten pääkaupunkia Helsinkiä. Kaikkia Hangossa olleita venäläisiä sota-aluksia ei ehditty evakuoida, ja kaksi talviteloilla olleista sukellusveneistä jouduttiin kiireessä räjäyttämään Hangon satamassa, jotta ne eivät olisi jääneet saksalaisten käsiin. Joukko pienempiä aluksia päätyi saksalaisille.
Brest-Litovskin rauhaa rikkovan yhteenoton välttämiseksi Neuvosto-Venäjää johtava kansankomissaarien neuvosto määräsi Itämeren laivaston johdon ottamaan kiireesti yhteyttä maihinnousseisiin saksalaisiin. Štšastnyi lähetti 4. huhtikuuta saksalaisia vastaan 1. luokan kapteeni Pjotr Novopašennyin komentaman kuusihenkisen valtuuskunnan, johon kuului neljä meriupseeria ja kaksi komissaaria. He neuvottelivat Hangossa puolueettomuussopimuksen yhdessä saksalaisen laivasto-osaston komentajan, kontra-amiraali Hugo Meurerin kanssa. Seuraavana päivänä Novopašennyi palasi Helsinkiin mukanaan sopimusluonnos, joka hyväksyttiin enemmistöllä laivaston matruusien kokouksessa. Suomen punaisten auttamista kannattanut eversti Mihail Svetšnikov vastusti päätöstä, mutta jäi vähemmistöön. Sopimus allekirjoitettiin Hangossa samana päivänä, ja sen sisällöstä tiedon saanut kansankomissaarien neuvosto antoi määräyksen noudattaa sitä ehdottomasti.
Sopimuksen sisältö ja seuraukset

Sopimuksen mukaan Helsinkiin sijoitetut Itämeren laivaston joukot pysyisivät puolueettomina saksalaisten saapuessa ja saksalaiset takaisivat niille turvallisen poistumisen tietyillä ehdoilla. Pääosan miehistöstä tuli saksalaisten saapuessa poistua aluksista, jotka jäisivät pienten venäläisten vartiokomennuskuntien haltuun. Muut miehet kuljetettaisiin kotiin saksalaisilla laivoilla. Sota-alusten ja rannikkolinnoitusten tykit ja torpedot tuli tehdä vaarattomiksi irrottamalla niiden lukot ja räjähdyspanokset, jotka koottaisiin redille ankkuroitaviin kuljetusaluksiin. Venäläisten tuli poistua kokonaan maalla sijaitsevista linnoituksista ja laivaston rakennuksista. Helsinkiin palaava Novopašennyi sitoutui kunniasanalla olemaan antamatta suomalaisille punaisille mitään sellaisia tietoja, joita nämä voisivat käyttää saksalaisia vastaan, ja venäläisen neuvotteluvaltuuskunnan muut jäsenet yhtä lukuun ottamatta pysyisivät saksalaisten panttivankeina kunnes Helsinki olisi vallattu.
Venäläiset noudattivat sopimusta von der Goltzin joukkojen vallatessa Helsingin 12.–13. huhtikuuta. Meurerin laivasto-osasto pääsi tämän ansiosta vaivatta tukemaan kaupungin valtausta mereltä, mikä ilman venäläisten puolueettomuutta olisi tuskin ollut mahdollista. Tosin saksalaisten tietämättä valkoisia tukeneen Allan Staffansin johtama sabotöörijoukko oli jo aiemmin onnistunut hajottamaan pääosan Suomenlinnan rannikkotykeistä. Neljä Hangon sopimuksen ulkopuolelle jäänyttä Helsinkiin sijoitettua brittiläisen sukellusvenelaivueen sukellusvenettä jouduttiin upottamaan, jotta ne eivät päätyisi saksalaisille. Kontra-amiraali Aleksandr Zelenoin laivasto-osastoon kuuluneet viimeiset Itämeren laivaston alukset lähtivät Helsingistä kohti Kronstadtia 28. toukokuuta.
Sopimuksen nojalla saksalaisille luovutettiin suuri määrä Venäjän armeijan irtainta omaisuutta ja linnoituksia, jotka saksalaiset luovuttivat huhti–toukokuussa edelleen Suomen valkoisille. Suomalaiset saivat näin ollen paljon venäläistä sotilasomaisuutta haltuunsa ehjänä. Venäläiset katsoivat sopimuksen suojelevan kaikkia Suomessa olleita venäläisiä aluksia, mutta suomalaisten mielestä se koski pelkästään sotalaivoja. Niinpä suomalaiset kaappasivat sotasaaliina noin 70–80 Suomen satamissa ollutta venäläistä siviilialusta, joista osa oli Venäjän hallituksen ensimmäisen maailmansodan aikana takavarikoimia suomalaisaluksia. Saksalaiset olivat laivakysymyksessä periaatteessa samalla kannalla kuin venäläiset, mutta eivät juurikaan puuttuneet suomalaisten toimintaan. Vuoden 1920 Tarton rauhansopimus määräsi suomalaiset palauttamaan haltuunsa ottamiaan aluksia.
Buskhyttan

| Buskhyttan |
| --- | --- |
 Buskhyttan
 Koordinaatit: 58°39′44″N, 16°56′30″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Nyköping
Väkiluku (2021):  208
Buskhyttan on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 208 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Buskhyttan Wikimedia Commonsissa
BMW Beach Volley Pro Tour

BMW Beach Volley Pro Tour on Suomessa pelattava rantalentopallon SM-kiertue, joka käsittää viisi osakilpailua ympäri kesää huipentuen SM-finaaleihin. Kaikki osakilpailut televisioidaan MTV3-kanavalla.
Kilpailusäännöt

BMW Beach Volley Pro Tourilla säännöt ovat aivan samanlaiset kuin kansainvälisillä rantalentopallokentillä. Kaikki osakilpailut alkavat miesten osalta jo perjantaina ja naisten osalta lauantaina.
Aiheesta muualla

Esittelysivut
Essee

Essee on asiatekstien luokkaan kuuluva tekstilaji. Tyypillisesti essee on pohdiskeleva ja verrattain lyhyt teos, jossa sisällön lisäksi myös ilmaisutavalla on merkittävä osa. Tyyliseikkojen painoarvon vuoksi essee onkin asiatekstilajeista lähimpänä kaunokirjallisuutta. Esseiden kirjoittajia sanotaan esseisteiksi.
Sana essee tulee ranskan kielen sanasta essayer (pyrkiä, yrittää) ja on peräisin ranskalaiselta Michel de Montaignelta (1533–1592), joka oli ensimmäinen esseisti. Kaksi muuta eurooppalaisen esseen luojaa ovat Francis Bacon ja Virginia Woolf.
Esseetekstin aihepiiriä ei ole rajoitettu, vaan se voi käsitellä mitä tahansa aihetta. Usein pohdinnan kohteena ovat kuitenkin filosofiset tai yhteiskunnalliset kysymykset sekä taide ja kirjallisuus.
Esseen syvin olemus on, että se on pohdintaa, se ei ole mielipidekirjoitus.
Esseetyypit

Esseet jaetaan kahteen alalajiin, jotka ovat subjektiivinen essee ja tutkielmaessee.
Subjektiivinen essee on melko vapaamuotoinen kirjoitelma, jossa kirjoittajan mielipiteet ovat tärkeässä asemassa ja joka voi edetä yllättävienkin mielleyhtymien varassa. Lähteiden tarkka merkitseminen ei ole tärkeää ja viittauksia muihin teoksiin käytetään useimmiten vain kirjoittajan omien pohdintojen virikkeenä.
Tutkielmaessee pyrkii käsittelemään aihettaan objektiivisesti ja muistuttaa tieteellistä tutkielmaa. Yleensä tutkimusongelma tai -tehtävä ilmaistaan selkeästi ja lähteet merkitään tarkasti, mahdollisesti tekstiviitteiden ja lähdeluettelon avulla. Toisin kuin tavallisessa tutkielmassa, tutkielmaesseessä voidaan tuoda esille kirjoittajan omia mielipiteitä ja muuta henkilökohtaista aineistoa.
Esseen rakenne > Johdanto

Essee koostuu kappaleista. Ensimmäinen kappale on johdanto. Siinä lukijalle esitetään ja taustoitetaan esseen aihe. Johdanto johdattaa esseen sen aihepiiriin ja perustelee aiheen lähestymistavan.
Esseen rakenne > Käsittelykappaleet

Johdantokappaleen jälkeen tulee käsittelyosa, jossa pohditaan ja käsitellään esseen aihe. Käsittelyosa jaetaan kappaleisiin, joissa käsitellään eri osia aiheesta. Kappaleet voidaan esseestä riippuen otsikoida.
Esseen rakenne > Esseen lopetus

Essee lopetetaan tekemällä viimeiseksi kappaleeksi yhteenveto, jossa tiivistetään esseessä käsitellyt asiat. Lopetuksessa kerrataan lyhyesti esseen pohdinnat ja päätelmät aiheesta. Lopetuskappaleessa voidaan nostaa esille kysymyksiä, joista voidaan myöhemmin jatkaa kirjoituksessa.
Käyttö

Nykyään essee on laajalti käytössä ylempien oppiasteiden opetustyökaluna. Tekstilajia hyödynnetään yliopistossa, ja se muodostaa yhden lukion äidinkielen opetuksen kulmakivistä.  Oppilaitoksissa kirjoitetut esseet ovat usein myös aihepiiriltään tarkemmin rajattuja; perustana on usein tehtävänanto tai aineisto, jota oppilaan on esseessään hyödynnettävä.lähde?
Essee on syntynyt ja elää erityisesti oppilaitosten ulkopuolella. Ilmaisumuoto on erityisen suosittu taiteilijoiden, kirjailijoiden ja yhteiskuntakriitikoiden keskuudessa. Se mahdollistaa ajatusten vapaamuotoisen ilmaisun persoonallisella tavalla.lähde?
Kirjallisuutta

Mäkinen, Kirsti (toim.): Kirjoita itsesi maailman väleihin: Esseitä, esseistä.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1997.  ISBN 951-717-994-4
Venho, Johanna (toim.): Mitä essee tarkoittaa?  Turku:  Savukeidas, 2012.  ISBN 978-952-268-022-8
Kristian Blomberg, Kirjallisuutta ilman muotoa, Kritiikin uutiset 3–4/2011 Arkistoitu artikkeli
Aleksis Salusjärvi, Suuri esseekeskustelu, Kritiikin uutiset 10.4.2012 Verkossa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Essee Wikimedia Commonsissa
Esseen kirjoittaminen (Arkistoitu – Internet Archive) Taideteollinen korkeakoulu – Virtuaaliyliopisto
Suonenjoen rautatieasema

Suonenjoen rautatieasema (lyh. Snj) on rautatieasema Suonenjoella rataosalla Kouvola–Iisalmi. Asema avattiin kaupalliselle liikenteelle Kouvolan–Kuopio-radan valmistuessa vuonna 1889. Asemarakennus valmistui samana vuonna. Museovirasto on luokitellut Suonenjoen rautatieaseman ja sen ympäristön valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Asemalla pysähtyvät kaikki rataosan kaukojunat. Kaikki matkustajajunat käyttävät raidetta yksi.
Historia

Suonenjoen rautatieasema avattiin liikenteelle 1. lokakuuta 1889, kun Kouvola–Kuopio-rata valmistui. Samalla avattiin Iisvedelle johtava Iisveden rata. Asema sijoitettiin keskelle kirkonkylää. Asemarakennus rakennettiin Oulun radan IV luokan tyyppipiirustuksen nro 2 mukaan, ja se valmistui 1889. Rakennusta on muutettu vuosina 1899 ja 1915. Suonenjoelle rakennettiin myös yksipaikkainen veturitalli.
Suonenjoella oli lipunmyynti vuoteen 1998 saakka. Tavaraliikenne lakkautettiin 1. maaliskuuta 2002. Vuonna 2007 asemarakennus ja muita rakennuksia siirtyi Senaatti-kiinteistöille, joka myi ne Suonenjoen kaupungille vuonna 2010. Asema huutokaupattiin yksityiselle yritykselle vuonna 2018.
Vuonna 2016 Suonenjoen ratapihaa uudistettiin parantamalla laitureita ja rakentamalla alikulkutunneli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suonenjoen rautatieasema Wikimedia Commonsissa
VR: Suonenjoen rautatieasema
Suonenjoen yksipaikkainen tiilinen veturitalli vuonna 2019.
Ålberga

| Ålberga |
| --- | --- |
 Ålberga
 Koordinaatit: 58°43′29″N, 16°34′55″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Södermanlandin lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Nyköping
Väkiluku (31.12.2023):  209
Ålberga on taajama Nyköpingin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 209 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ålberga Wikimedia Commonsissa
Landfjärden

| Landfjärden |
| --- | --- |

 Landfjärden
 Koordinaatit: 59°02′08″N, 17°59′24″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Nynäshamn
Väkiluku (31.12.2023):  283
Lanfjärden on taajama Nynäshamnin kunnassa Tukholman läänissä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 283 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Landfjärden Wikimedia Commonsissa
Joonatan Sievinen

| Joonatan Sievinen |
| --- | --- |

Näyttelijä(t):  Markku Pulli
Kesto:  2007–2010, 2011–2015, 2021–
Ensi- esiintyminen:  Osa 1449: Niko valmistuu elämänsä koitokseen (15. marraskuuta 2007)
Henkilötiedot
Ammatti:  talonmies, sähkömies
Sukupuoli:  mies
Kotipaikka:  Nurmes
Asuinpaikka:  Helsinki, Pihlajakatu 23 B7
Suhteet
Vanhemmat:  Leo Sievinen (kuollut) Riitta Sievinen
Sisarukset:  Jere Sievinen Satu Sievinen
Tädit ja sedät:  Lasse Sievinen
Sisarusten lapset:  Leo Sievinen (veljenpoika)
Serkut:  Katri Sievinen Heli Sievinen Annika Sievinen (kuollut) Jiri Viitamäki Severi Sievinen (serkkupuoli, sedän kasvattipoika)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Joonatan Sievinen (s. 1990) on Markku Pullin esittämä kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Salatut elämät. Hahmo oli sarjassa mukana vuosina 2007–2010 ja 2011–2015 sekä uudestaan syksystä 2021. Joonatan oli myös yksi päähenkilöistä Salattujen elämien spin-off-sarjassa Tuuliranta.
Yleistä > Perhe ja muut tärkeät ihmissuhteet

Joonatan Sievinen on Leo Sievisen ja tämän vaimon Riitan poika. Joonatan on kotoisin Pohjois-Karjalasta, Nurmeksesta. Lasse Sievinen on Joonatanin setä ja näin ollen Joonatan on Katrin, Helin, Annikan, Jirin ja Severin serkku. Joonatan muutti aikoinaan Lassen ja Paulan luo, koska häntä kiusattiin isänsä homoseksuaalisuuden takia. Joonatan kävi yläasteen loppuun Helsingissä ja meni lukioon, joka kyllä jäi kesken.
Joonatan ehti seurustella Pihlajakadulla usean eri naisen kanssa. Lukioaikana hän seurusteli muun muassa Sofia Salinin ja Oona Kivirannan kanssa. Heidän jälkeensä hän seurusteli pidemmän aikaa Juulia Aution kanssa, kunnes tämä menehtyi. Päästyään yli Juulian poismenosta Joonatan aloitti suhteen Heidi Aaltosen kanssa. Suhde ajautui karille, mutta myöhemmin he yrittivät vielä uudelleen. Suhde ei kuitenkaan saanut tuulta siipiensä alle ja Joonatan päätyi seurustelemaan Cindy Rintalan kanssa. Suhde päättyi eroon ja Joonatan ihastui Iida Mustoseen, jonka kanssa hän ehti seurustelemaan jonkin aikaa, kunnes poistui sarjasta.
Yleistä > Työelämä

Lukion jäätyä kesken Joonatan hankki itselleen töitä kuntosali Kehotuksesta. Hän alkoi harrastaa kehonrakennusta ja käytti steroideja. Myöhemmin Joonatan palasi lukioon, mutta lopetti uudelleen lähtiessään rekkakyydillä Norjaan mennäkseen töihin öljynporauslautalle. Matkan oli alun perin tilannut itselleen Jiri Viitamäki, mutta Joonatan lähti salaa hänen puolestaan.
Palattuaan Suomeen ja Cindyn lähdettyä maasta, Joonatan sai töitä Aki Nikkisen firmasta, Vinottaresta. Aki pyöritti yrityksensä sivussa seuralaispalvelua ja painosti Joonatania tekemään asioita, joita tämä ei halunnut tehdä, kuten pahoinpidellä erään miehen. Aki ei myöskään antanut Joonatanin irtisanoutua. Keväällä 2015 esitetyssä jaksossa Joonatanin jouduttua putkaan Iida antoi hänelle Kari Taalasmaalta varastetut rahat, jotta Joonatan voisi lähteä Suomesta. Joonatan ei kuitenkaan halunnut jättää Iidaa, eikä Iida kestänyt ajatusta siitä, ettei näkisi Joonatania enää koskaan. Iida päätti lähteä Joonatanin mukaan, mutta palasi sarjaan vielä samana keväänä ilman Joonatania.
Elämä Pihlajakadulla > Saapuminen sarjaan

Sarjaan saavuttuaan Joonatan aloitti opiskelun samalla luokalla Sofian, Oonan ja Nikon kanssa. Pian hän ja Sofia kuitenkin ystävystyivät ennemmin Nikon ja Oonan kiusaajien kanssa, vaikka oli itse juuri ollut pitkään koulukiusattuna Nurmeksessa. Joonatan ehti kuitenkin seurustella niin Sofia Salinin kuin Oona Kivirannankin kanssa tajuttuaan, ettei kiusaajien seura ollut parhaasta päästä.
Elämä Pihlajakadulla > Suhteet Juuliaan ja Heidiin ja vieroitushoito

Myöhemmin Joonatan tutustui Juulia Autioon, jonka kanssa hän seurusteli pidemmän aikaa. Parin suhde oli toisinaan koetuksella, mutta lopullisesti suhde päättyi, kun Juulia menehtyi Kentaurin räjähdyksessä ja Juulian menettäminen oli Joonatanille kova paikka. Hän  aloitti kuitenkin seurustelemaan Heidi Aaltosen kanssa, mutta suhde päättyi Joonatanin lähdettyä Norjaan. Joonatan palatessa sarjaan vuonna 2011, poliisit toimittivat Joonatanin vieroitusklinikalle, jossa myös Peppi Puolakka oli. Joonatan paljasti Pepille olevansa pahasti koukussa steroideihin. Joonatan ja Peppi tukivat toisiaan. Sosiaalityöntekijä Anni Vatanen auttoi Joonatanin pois pakkohoidosta. Anni ystävystyi Sievisen perheen kanssa, mutta paljastui Aaro ja Eero Vaalanteen äidiksi. Aaro ja Anni sieppasivat perheen kuopuksen Severin, joka kuitenkin onnistuttiin palauttamaan kotiin.
Kun Joonatan palasi Pihlajakadulle, hän sai tietää entisen tyttöystävänsä Heidin seurustelevan Jirin kanssa. Jirin ja Heidin eron jälkeen Heidi ja Joonatan viettivät iltaa yhdessä ja päätyivät humaltuneina harrastamaan seksiä. Heidi ei muistanut tapahtuneesta mitään, mutta Joonatan myönsi seksin. Sittemmin Heidin tehdessä raskaustestiä ystävänsä Pepin kanssa, raskaustestit sekoittuivat, jolloin Heidi luuli olevansa raskaana. Todellisuudessa Peppi oli raskaana Sergei Kuulalle. Heidille ja Joonatanille totuus selvisi vasta ultraäänitutkimuksessa eikä pari enää jatkanut yhdessä, vaikka olivatkin vauvan takia olleet valmiita suhteeseen.
Elämä Pihlajakadulla > Suhteet Cindyyn ja Iidaan sekä poistuminen sarjasta

Myöhemmin Joonatan päätyi harrastamaan seksiä useita kertoja Cindyn kanssa, ja eräällä kerralla Ossi huomasi heidät suutelemassa Amadeuksessa. Joonatan lupasi Ossille pysyä erossa Cindystä, kunnes Ossin ja Cindyn eron jälkeen päätyivät he uudestaan harrastamaan seksiä, ja talon nuoriso näki heidät lähes alastomina tultuaan Rintaloille. Ossi oli mustasukkainen Cindystä hänen ja Heidin suhteen aikana. Myöhemmin Joonatan ja Cindy virallistivat suhteensa, Ossi ja Heidikin tahoillaan hyväksyivät uudet suhteet. Cindy ja Joonatan erosivat, kun Cindy ja Liisa varastivat Lassen ja Joonatanin rahat näiden pelifirmasta ja pakenivat maasta.
Joonatan kamppasi vahingossa Iida Mustosen kadulla ja kantoi tämän sairaalaan. Iida ihastui Joonataniin. Joonatan pyysi Iidaa pitsalle anteeksipyynnöksi, mutta ilta päättyi Joonatanin alkaessa naljailemaan pitseriassa töissä olleelle Lasselle. He saivat kuitenkin sovittua. Iida ja Joonatan alkoivatkin viettää aikaa enemmän yhdessä ja suutelivat. Suutelun jälkeen he sopivat olevansa pelkkiä ystäviä, mutta pientä ihastusta on ilmassa puolin ja toisin. Lopulta he päätyivät seurustelemaan, kun Iida kutsui Joonatania vahingossa poikaystäväkseen. He poistuivat yhdessä sarjasta keväällä 2015, mutta Iida palasi sarjaan vielä samana keväänä ilman Joonatania.
Elämä Pihlajakadulla > Paluu sarjaan

Elokuussa 2021 uutisoitiin, että Joonatan palaa sarjaan syksyllä 2021. Hahmo palasi sarjaan lokakuussa 2021 Jeren soitettua tälle. Hän sai lähes heti kuulla Severin työntäneen Jeren Moosen ikkunasta ulos ja sätti tätä hieman. Hän törmäsi Cindyyn, joka miltei sanoi syyn Jeren ja Severin riitaan. Lasse kertoi lopulta totuuden ja Joonatan kertoi Jerelle totuuden Ainosta. Jeren muisti palautui Joonatanin ansiosta. Hän seurusteli myöhemmin pitkään ensin Aino Kaukovaaran ja sitten Linda Eerikäisen kanssa. Suhde kaatui Lindan ja Joonatanin mustasukkaisuuksiin, sillä Lindalla oli takana avioliitto Kari Taalasmaan kanssa ja Joonatan oli törmännyt entiseen Tinder-mätchiin Haniin. Sittemin hän seurusteli Hani Laitelan kanssa. Suhde päättyi eroon Joonatanin mustasukkaisuuden takia. Joonatan ja Hani ovat kuitenkin ystäviä.
Suhteet

Sofia Salin: suhde, päättynyt, pysyivät myöhemmin ystävinä
Oona Kiviranta: suhde, päättynyt, pysyivät myöhemmin ystävinä
Juulia Autio: suhde, päättyi Juulian kuolemaan
Heidi Aaltonen: suhde, päättynyt, pysyivät myöhemmin ystävinä
Elias Vikstedt: suudelma ja yksipuolinen ihastus Eliaksen osalta, Joonatan ei vastanut heterona Eliaksen tunteisiin
Janita: yhden illan juttu
Cindy Rintala: suhde, päättyi kun Cindy ja Liisa varastivat Lassen ja Joonatanin rahat ja pakenivat maasta
Iida Mustonen: suhde, päättynyt
Marika Honkanen: ihastus joka torjui tämän kuultuaan ikäviä totuuksia Joonatanin menneisyydestä
Aino Kaukovaara: suhde, päättynyt
Linda Eerikäinen: suhde, päättynyt
Hani Laitela: ihastus, jutelleet netissä, suhde, päättynyt
Marianna Kurki: suhde
Isosaari (Alavus)

Isosaari on Töysän Hakojärven kylän Hakojärvessä sijaitseva saari. Saarta leirikeskuksineen käytetään Tuuri Resortsin vuokratiloina. Saareen on rakennettu etelän puolelta tie ja silta.
Saaren historiaa

Isosaari on aiemmin ollut Töysän evankelis-luterilaisen seurakunnan käytössä. Sinne rakennettiin hirsinen päärakennus 1990-luvulla. Kulku saareen tapahtui lossilla. 2010-luvulla Alavuden seurakunta, johon Töysän seurakunta oli liitetty, luopui saaresta.
Mikael Penninkangas

| Mikael Penninkangas |
| --- | --- |
 Penninkangas 2.7.2023 Superpesiskarsinnassa Kankaanpään Mailaa vastaan
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. elokuuta 1996 (ikä 28) Alavus
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Pituus:  85 kg
Paino:  183 cm
Heittokäsi:  vasen
Lyöntipuoli:  vasen
Seura:  Alajärven Ankkurit
Pelinumero:  2
Pelaajaura
Junioriseurat
 →2014 →2017:  Alajärven Ankkurit Vimpelin Veto JymyJussit
Ammattilaisjoukkueet
2015-   →2016-2017 →2018:  Alajärven Ankkurit Alavuden Peli-Veikot Lievestuoreen Kisa
Mikael Penninkangas (s. 11. elokuuta 1996, Alavus) on suomalainen pesäpalloilija. Peltokangas edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Alajärven Ankkureita. Penninkangas on edustanut kasvattiseuransa Ankkureiden lisäksi Vimpelin Vetoa B-pojissa ja JymyJusseja Poikien Superpesiksessä. Penninkangas on myös ammattiurallaan kaksoisedustuksella pelannut Alavuden Peli-Veikoissa ja Lievestuoreen Kisassa.
Pesäpallon lisäksi Penninkangas on pelannut jääkiekkoa neljä kautta vuosien 2013-2017 välisenä aikana Alajärveläisessä Järviseudun Pallokerhossa III-divisioonassa, sekä juniorina Alavuden Peli-Veikoissa, S-Kiekkossa ja Lapuan Virkiässä.
Penninkangas murtautui osittain Ankkureiden edustuksen kokoonpanoon 2015, ja pelasi tuolla kaudella 18 ottelussa samanaikaisesti pelaten Suomensarjassa sekä Poikien Superissa yhteensä 20 ottelua. Penninkangas ei kuitenkaan saisi heti tätä suurempaa roolia Ankkureissa, vaan hänet asetettiin kaksoisedustukseen APV:hen ja Lievestuoreen Kisaan. Penninkangas sai suuremman vastuun vuonna 2018 pelaten 37:ssä Superi pelissä.
Penninkangas oli loukkaantunut melkein koko 2024 kauden. Hän kirjoitti kauden jälkeen 2025 kauden kattavan jatkosopimuksen Ankkureille.
Penninkangas on ammatiltaan riskienhallintapäällikkö Alajärven Osuuspankissa.
Saavutukset

Ykköspesiksen etenijäkuningas (1): 2022
Taipaleen kanava

Taipaleen kanava vuonna 2013.
Taipaleen kanava on puoli kilometriä pitkä sulkukanava Varkaudessa, Unnukan ja Haukiveden Siitinselän välillä. Se on osa Saimaan syväväylää. Samalla paikalla sijaitsee vierekkäin nykyinen sulkukanava ja vanha kanava eli nykyinen museokanava.