stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keskiyö

Kello on 24.00, eli vuorokausi vaihtuu.
Keskiyö on ihmisten ajanmittauksen kannalta se hetki yöllä, jolloin vuorokausi vaihtuu. Tähtitieteellinen keskiyö puolestaan on hetki, jolloin Aurinko paistaa täsmälleen toiselle puolelle Maapalloa. Tähtitieteellinen keskiyö ja kellon näyttämä keskiyö eivät yleensä kohtaa, koska tähtitieteellinen keskiyö vaihtelee eri päivinä maapallon akselin kaltevuuden takia, ja koska aikavyöhykkeet ovat laajoja ja tähtitieteellinen keskiyö voi olla tietyllä hetkellä vain tietyssä kohtaa vyöhykettä. Päiväntasaajan tuntumassa tätä vaihtelua ei juuri tapahdu, mutta sielläkin ajallinen ja tähtitieteellinen keskiyö osuvat yksiin vain aikavyöhykkeiden keskellä sijaitsevissa paikoissa. Lisäksi kesäaikana kelloa on siirretty tunnilla eteenpäin, jolloin tähtitieteellinen keskiyö osuu lähemmäs kellonaikaa 1.00 kuin 0.00/24.00.
Analogisessa kellossa sekä tunti- että minuuttiviisari osoittavat keskiyöllä ylöspäin ja 24-tuntista kelloa käytettäessä kellon katsotaan olevan 24.00 tai vaihtoehtoisesti 0.00.
Kesällä pohjoisen napapiirin pohjoispuolella ja eteläisen napapiirin eteläpuolella on ajanjakso, jona aurinko on keskiyölläkin horisontin yläpuolella, eli alueella vallitsee yötön yö. Vastaavasti talvella on ajanjakso, jona aurinko on keskipäivälläkin horisontin alapuolella eli silloin napapiirin sisäpuolella vallitsee kaamos.
Ajankohdasta riippuen eroa kellon näyttämän keskiyön ja tähtitieteellisen keskiyön välillä on esimerkiksi Helsingissä muutamasta minuutista lähes puoleen tuntiin.
Päivänseisausten ja -tasausten aikaan tähtitieteelliset keskiyöt ovat aikavyöhykkeiden keskellä.
Kampsuherran valtakunta

Kampsuherran valtakunta eli Shamaanivaltakunta on kirjailija Oiva Arvolan perustama ja ylläpitämä kuvitteellinen valtakunta Rovaniemellä Ounasjoen varrella. Valtakuntaan tehdään vieraiden toiveiden mukaan suunniteltuja valtiovierailuja. Valtakunnan Parlamentista voi varata kokoustilaa 40 hengelle.
Ohjelma

Valtakuntaan saavutaan aina tullin kautta, missä jokainen vieras painaa oman passinsa poronvereen kastetulla peukalonjäljellä. Tullin jälkeen seuraa pahojen henkien häätö, ja ohjelma jatkuu vieraiden toiveiden mukaan. Kampsuherran Valtakunnassa voi kierrellä omatoimisesti tai oppaan seurassa. Ohjelmassa on yleensä mm. ruokailua lappilaisilla eväillä, tinan valamista, kilpapotkukelkkailua, tandemhiihtoa ja paljon tarinoita.
Aiheesta muualla

Kampsuherra.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Keskiyö ylläni

| Keskiyö ylläni> I Shall Wear Midnight |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Terry Pratchett
Genre:  Fantasia, Nuortenkirjallisuus
Julkaistu:  2010
Suomennos
Suomentaja:  Mika Kivimäki
Julkaistu:  2011

Edeltävä:  Talventakoja
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Keskiyö ylläni (engl. I Shall Wear Midnight) on viides Terry Pratchettin nuorille suunnattu Kiekkomaailma-romaani.
Muuta

Vuonna 2010 romaani voitti Andre Norton-palkinnon. Vuonna 2011 romaani saavutti Mythopoeic-palkintoehdokkuuden nuortenkirjallisuusluokassa sekä palkittiin  Locus-palkinnon (paras nuortenkirja) toisella sijalla.
Kalifornia-sumu

| Kalifornia-sumu |
| --- | --- |
 Kalifornia-sumu
Historia
Löytäjä:  Edward Barnard
Löytöpäivä:  1884
Muut nimet:  NGC 1499
Ominaisuudet
Tyyppi:  kaasusumu
Etäisyys:  1000 vv ≈ 307 Pc
Koko:  160 × 40 kaariminuuttia
Havaitseminen
Tähdistö:  Perseus
Rektaskensio:  04h 03m 18,00s
Deklinaatio:  +36° 25′ 18.0"
Suhteellinen kirkkaus:  +6.0 mag
Kalifornia-sumu tai NGC 1499 on kaasusumu, joka sijaitsee Perseuksen tähdistössä noin 36' Xi Perseistä pohjoiseen. Sumu on noin 1000 valovuoden etäisyydellään Maata lähinnä sijaitseva HII-alue, tähtiensyntymäalue. Sumua on erittäin hankala havaita sen matalan pintakirkkauden takia.
Sumun löysi vuonna 1884 amerikkalainen astronomi Edward Barnard. Nimensä sumu on saanut Kalifornian osavaltiosta.
Keskiviikkona hän on minun

| ”Keskiviikkona hän on minun” Itkevä tyttö |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Yö kylpyammeessa
 Julkaistu: Joulukuussa 2005
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Timo Kuismanen
 Tyylilaji: taiderock
 Kesto: 08.36
 Levy-yhtiö: Kaakao Records
Itkevän tytön muut singlet
|   | ”Keskiviikkona hän on minun” 2005 | ”Kirja jota ette koskaan lukeneet” 2008 |
Keskiviikkona hän on minun on Itkevä tyttö -yhtyeen joulukuussa 2005 julkaistu single. Kaikki singlen kappaleet päätyivät yhtyeen vuonna 2006 julkaisemalle pitkäsoitolle Yö kylpyammeessa, joskin Menolippu Mallardilla II on eri versio samasta kappaleesta kuin albumin Menolippu Mallardilla I. Albumiversio on singleversiosta poiketen myös instrumentaalikappale.
Kappaleet ovat äänittäneet ja miksanneet Timo Kuismanen sekä Lauri-Matti Parppei, ja masteroinut Ville Eriksson.
Kappaleet

Keskiviikkona hän on minun – 2.23
Mehiläinen – 4.30
Menolippu Mallardilla II – 1.43
Kalliojärvi (Ruovesi, Pourunperä)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°04′23″N, 23°48′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Moisionjärveen 
Järvinumero:  35.414.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,4 m  
Rantaviiva:  3,354 km  
Pinta-ala:  24,113 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pourunperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 24 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Pirttijärven valuma-alueeseen (35.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,4 metriä mpy.
Luontoarvoja

Järven etelärannat kuuluvat Helvetinjärven kansallispuistoon, mutta sen vesialue ei ole suojeltua aluetta. Järvi sijaitsee suojelualueen pohjoispuolella.
Kalifornia (täsmennyssivu)

Kalifornia tai California voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kalifornia, Yhdysvaltain osavaltio
Kalifornianlahti, lahti Kalifornian niemimaan ja mantereen välissä
Kalifornian niemimaa, Tyyneenmereen työntyvä niemimaa, joka kuuluu Meksikolle
Baja California, Meksikon osavaltio
Baja California Sur, Meksikon osavaltio
Ferrari California, automalli
Kalifornia, elokuva vuodelta 1993
Kalifornia, Ultra Bra -yhtyeen albumi vuodelta 1999.
California, Mr. Bunglen albumi vuodelta 1999
California, Blink-182:n albumi vuodelta 2016.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kalifornia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Katumurha

| Katumurha |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jarkko Sipilä
Kieli:  suomi
Genre:  dekkari
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  2010
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  275
ISBN:  978-951-207-989-6
Sarja: Takamäki
Edeltävä:  Prikaatin kosto
Seuraava:  Muru
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Katumurha on Jarkko Sipilän Takamäki-dekkari, joka on ilmestynyt vuonna 2010. Kirja kertoo autoonsa liikenneruuhkassa ammutun liikemiehen murhatutkimuksista.
Jyväskylän kansainvälinen ekologian talvikoulu

Jyväskylän kansainvälinen ekologian talvikoulu (engl. Jyväskylä Winter School of Ecology) on Jyväskylän yliopiston organisoima, etupäässä bio- ja ympäristötieteiden opiskelijoille tarkoitettu intensiivijakso. Se pidetään vuosittain helmikuussa Jyväskylän yliopiston Konnevedellä sijaitsevalla tutkimusasemalla. Talvikoulun opintotarjontaan sisältyy kursseja talviekologiasta ja talvisesta limnologiasta sekä niihin liittyvistä aiheista. Sen lisäksi järjestetään erityinen työpaja vuosittain vaihtuvasta aiheesta.
Ekologian talvikoulu järjestetään Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan sekä bio- ja ympäristötieteiden laitoksen yhteistyönä. Apuna järjestelyissä on myös monia ekologian ja limnologian alojen johtavia asiantuntijoita Suomessa. Kursseille osallistuu vuosittain sekä kotimaisia että kansainvälisiä opiskelijoita. Talvikoulun tavoitteena on lisätä kansainvälisyyttä, ja auttaa opiskelijoita  ja uraansa aloittavia nuoria tutkijoita saamaan uusia kontakteja.
Opinnot ja ohjelma

Ekologian talvikoulu on tarkoitettu maisteriopiskelijoille, tohtorikoulutettaville sekä täydennyskoulutuksena tohtorin tutkinnon suorittaneille henkilöille. Talvikoulun pääasiallinen kohderyhmä ovat ekologian, akvaattisen ekologian, limnologian, evoluutiobiologian, hydrobiologian tai ympäristötieteen opiskelijat kotimaasta ja ulkomailta. Kurssit järjestetään vuosittain helmikuussa. Hakuaika talvikoulun opintoihin on aina edellisvuoden lokakuusta joulukuun loppuun ja opiskelijavalinnat tehdään tammikuun aikana.
Talvikoulussa järjestetään vuosittain kaksi kurssia ja työpajatoimintaa. Kurssien koordinaattorina on toiminut muun muassa Konneveden tutkimusaseman johtaja, professori Hannu Ylönen. Kursseilla opiskelijoilla on mahdollisuus tehdä kokeellista työtä ja tutustua erilaisiin akvaattisiin eliöihin (mm. kalat) sekä maaperän kasveihin ja maaeläimiin. Vuosittain talvikoulun ohjelmaan kuuluu boreaalisen talviekologian kurssi. Talviekologian kurssilla opiskelijat voivat tutkia, miten eri eläin- ja kasvilajit sopeutuvat talveen. Kurssin keskeinen osa ovat erilaiset kenttätutkimukset. Talviekologian ohella pidetään muita kursseja vaihtelevista teemoista (esimerkiksi talvinen limnologia, eläinten ja kasvien tutkimus, riistaekologia sekä muut ekologiaan tai limnologiaan liittyvät aiheet).
Historiaa

Jyväskylän kansainvälinen ekologian talvikoulu perustettiin tutkimukselliset näkökohdat huomioiden. Kasvukausi Suomessa on lyhyt, ja siksi kasvien ja eläinten selviytyminen talven yli on tärkeä tutkimusaihe biotieteissä, ekologian, fysiologian ja varsinkin maaeliöiden ja akvaattisten eliöiden ekosysteemien biologian tutkimuksessa. Suomessa on pitkä perinne talviekologian tutkimuksessa.
Ekologian kansainvälinen talvikoulu järjestettiin ensimmäisen kerran helmikuussa 2008. Tuolloin järjestelyistä vastasivat yhteistyössä Jyväskylän ja Helsingin yliopisto. Talvikoulun ohjelmaan kuului kolme kurssia, joiden teemat olivat: boreaalinen talviekologia, riistaekologia sekä talvinen limnologia. Kaksi ensinmainittua järjestettiin Jyväskylän yliopiston Konneveden tutkimusasemalla ja kolmas pidettiin Helsingin yliopiston Lammilla sijaitsevalla tutkimusasemalla.
Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta ja bio- ja ympäristötieteiden laitos järjestivät talvikoulun seitsemännen kerran helmikuussa 2014. Hakijoita vuonna 2014 oli kaikkiaan 66, joista 28 osallistui talvikouluun. Osallistujia oli kuudesta eri maasta ja he edustivat yhteensä 14:ää eri kansallisuutta. VII talvikoulun työpaja käsitteli eläinten parittelun evoluutiota (engl. Evolution of Mating Systems), ja työpajaan osallistui 55 tutkijaa kymmenestä eri maasta. Vuonna 2015 talvikoulussa oli opiskelijoita 29 ja kursseilla opetti yhteensä yhdeksän luennoitsijaa.
Ekologian talvikoulu järjestettiin helmikuussa 2017 jo kymmenettä kertaa. Perinteisen talviekologian kurssin lisäksi ohjelmaan kuului kurssi riistaekologiaa käsitellyt kurssi. Talvikoulun päätteeksi pidettiin ihmisen ja villieläinten rinnakkaiseloa käsitellyt työpaja.
Aiheesta muualla

Ekologian talvikoulun kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive). Jyväskylän yliopisto. (englanniksi)
Ekologian talvikoulun yhteystietoja (Arkistoitu – Internet Archive). Jyväskylän yliopisto. (englanniksi)
Kargasokin piiri

Kargasokin piiri Tomskin alueen kartalla.
Kargasokin piiri (ven. Каргасо́кский райо́н, Kargasokski raion) on paikallinen itsehallintoalue Tomskin alueen pohjoisosassa Venäjällä. Piirin pinta-ala on 86 900 neliökilometriä, ja asukkaita on 22 900 henkeä (vuonna 2008).
Piiri on pinta-alaltaan Tomskin alueen suurin. Sen koillis- ja lounaisosissa sijaitsevien asutuskeskusten välinen etäisyys on yli tuhat kilometriä. Tärkeimmät joet ovat Ob, Tym ja Vasjugan. Seudulla on huomattavat öljy- ja turvevarat.
Hallinnollinen keskus on Kargasokin kylä, josta on matkaa alueen pääkaupunkiin Tomskiin 427 kilometriä. Piiriin kuuluu 13 maalaiskuntaa: Kargasok, Kindal, Novo-Jugino, Novyi Vasjugan, Sosnovka, Srednetymskoje (keskuspaikka Molodjožnyi), Sredni Vasjugan, Terviz (keskuspaikka Novyi Terviz), Tolparovskoje (keskuspaikka Kijevski), Tymsk, Ust-Tšižapka (keskuspaikka Berjozovka), Ust-Tym ja Vertikos.
Seudun kanta-asukkaita ovat selkupit, hantit ja evenkit. Kargasokin kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1640. Vuonna 1924 perustettiin Kargasokin volosti. 1930-luvulla seudulle karkotettiin Stalinin vainojen uhreja. Vuonna 1949 Kargasokin piiriin liitettiin Tymin ja vuonna 1959 Vasjuganin piirit.
Seudulla tuotetaan 60 prosenttia Tomskin alueen öljystä ja kaikki kaasu. Suurimmat yritykset ovat Tomskneft ja Vostokgazprom. Vuonna 2003 avattiin Kargasokin öljynjalostamo.
Aiheesta muualla

Kargasokin piirin sivusto (venäjäksi)
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2022

Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2022 olivat 46. jääkiekon alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskisat, ja ne järjestettiin Edmontonissa Kanadassa 9.–20. elokuuta 2022.
Turnauksen pelaaminen aloitettiin aluksi  Edmontonissa ja Red Deerissä 26. joulukuuta 2021 ja sen piti päättyä loppuotteluun 5. tammikuuta 2022, mutta turnaus keskeytettiin joulukuun 29. päivä koronavirustartuntojen vuoksi.
Turnaus päätettiin aloittaa kokonaan alusta, 9. elokuuta 2022, tällä kertaa pelkästään Edmontonissa. Käytössä oli turnausjärjestelmä, jossa yksikään joukkue ei voinut tippua 1. divisioonaan. Latvia korvasi turnauksessa Venäjän maajoukkueen, koska Venäjä suljettiin kansainvälisen jääkiekon ulkopuolelle sen hyökättyä Ukrainaan.
Turnauksen voitti isäntämaa Kanada, joka voitti loppuottelussa Suomen maalein 3–2 jatkoajalla Kent Johnsonin maalilla. Pronssia sai Ruotsi, joka voitti Tšekin pronssiottelussa maalein 3–1.
Taustaa

Vuoden 2022 turnaus oli aluksi määrä järjestää Göteborgissa, Ruotsissa mutta koronaviruspandemian vuoksi Kanadasta tuli isäntämaa. Turnaus siirrettiin Göteborgiin vuodeksi 2024.
Taustaa > Alkuperäinen turnaus

Aluksi turnauksen katsojamäärää ei ollut tarkoitus rajata, mutta yleisöltä vaadittiin todistus koronarokotteiden saamisesta. Albertan provinssihallitus kuitenkin määräsi 21. joulukuuta kaikkien suurien areenoiden rajaavan katsojakapasiteettinsa puoleen jouluaatosta eteenpäin. Ruokien ja juomien myyminen areenoilla myös kiellettiin.
Turnaus alkoi 26. joulukuuta 2021 ja ensimmäiset kaksi kilpailupäivää sujuivat normaalisti. Ennen joulukuun 28. päivä kello 14.30 paikallista aikaa alkanutta Sveitsin ja Yhdysvaltain välistä ottelua jälkimmäisen joukkueen pelaajilla todettiin kaksi koronavirustartuntaa. Turnauksen sääntöjen mukaan Yhdysvaltain joukkueen piti asettua karanteeniin, joten heidän piti luovuttaa ottelu, ja siitä tuomittiin Sveitsille 1–0-voitto. Myöhemmin samana päivänä Kanada voitti Itävallan maalein 11–2, ja se jäi turnauksen viimeiseksi pelatuksi otteluksi. Seuraavana päivänä Tšekki joutui luovuttamaan ottelunsa Suomea vastaan koronatartuntojen vuoksi, ja Venäjälle kävi samoin Slovakiaa vastaan. IIHF ilmoitti samana päivänä, että turnaus keskeytetään ”osallistujien terveyden ja turvallisuuden takaamiseksi”.
Taustaa > Kritiikki

Kansainvälinen Jääkiekkoliitto oli saanut jo ennen turnausta kritiikkiä siitä, että se oli perunut nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut kahtena vuonna peräkkäin, mutta järjesti miesten turnaukset. Asiantuntijoiden mielestä vaikutti siltä, ettei IIHF arvosta naisten jääkiekkoa yhtä paljon kuin miesten.
Tieto kisojen keskeyttämisestä sai suuresti mediahuomiota. Ruotsin pelaaja Åke Stakkestad ihmetteli, mikseivät järjestäjät rakentaneet turnauksen ympärille ”kuplaa”, joka olisi estänyt kontaktit ja altistumiset. Suomen päävalmentaja Antti Pennanen suomi sitä, että isäntämaa Kanada sai tulla turnauspaikalle ”oman aikataulunsa mukaan” muita joukkueita myöhemmin. Jotkin asiantuntijat pitivät turnauksen sääntöä asettaa koko joukkue karanteeniin yhdenkin positiivisen tuloksen vuoksi kohtuuttomana.
Kanadan jääkiekkoliitolle odotettiin vuoden 2021 lopussa merkittäviä taloudellisia tappioita turnauksesta.
Tuomarit

Kansainvälinen Jääkiekkoliitto valitsi seuraavat tuomarit turnaukseen:
| --- | --- |
 Erotuomarit  Adam Bloski   Riku Brander   Sean Fernandez   Stephen Hiff   Robert Hennessey   Christoffer Holm   Sirko Hunnius   Adam Kika   Joonas Kova   Kyle Kowalski :  Linjatuomarit  Nick Briganti   Eric Cattaneo   Andreas Hofer   Chad Huseby   Niko Jusi   Brett Mackey   Shawn Oliver   John Rey   Josef Špůr
Joukkueet

| --- | --- |
 Lohko A  Kanada (2)   Suomi (3)   Tšekki (7)   Slovakia (8)   Latvia (korvasi Venäjän) :  Lohko B  Yhdysvallat (1)   Ruotsi (5)   Saksa (6)   Sveitsi (9)   Itävalta (10)
Pudotuspelit

Joukkueet sijoitettiin uudelleen välieriin seuraavasti:
lohkosijoitus
pisteet
maaliero
tehdyt maalit
sijoittelu ennen turnausta
Sijoitukset ennen puolivälieriä:
| Sijoitus | Joukkue | Lohko |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Kanada | A |
| 2. |  Yhdysvallat | B |
| 3. |  Ruotsi | B |
| 4. |  Suomi | A |
| 5. |  Saksa | B |
| 6. |  Latvia | A |
| 7. |  Tšekki | A |
| 8. |  Sveitsi | B |
Tilastot > Pistepörssi

| Sija | Pelaaja | Maa | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mason McTavish |  Kanada | 7 | 8 | 9 | 17 |
| 2. | Joakim Kemell |  Suomi | 7 | 4 | 8 | 12 |
| 3. | Olen Zellweger |  Kanada | 7 | 2 | 9 | 11 |
| 4. | Logan Stankoven |  Kanada | 7 | 4 | 6 | 10 |
| 5. | Aatu Räty |  Suomi | 7 | 3 | 7 | 10 |
| 6. | Roby Järventie |  Suomi | 7 | 4 | 5 | 9 |
| 7. | Kent Johnson |  Kanada | 7 | 3 | 6 | 9 |
| 8. | Jan Myšák |  Tšekki | 7 | 5 | 3 | 8 |
| 9. | Emil Andrae |  Ruotsi | 7 | 4 | 4 | 8 |
| 9. | Connor Bedard |  Kanada | 7 | 4 | 4 | 8 |
Tilastot > Maalivahdit

| Sija | Pelaaja | Maa | Peliaika | PM | PMK | LK | T% | NP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jesper Wallstedt |  Ruotsi | 296:49 | 8 | 1,62 | 133 | 93,98 | 0 |
| 2. | Dylan Garand |  Kanada | 363:20 | 12 | 1,98 | 148 | 92,50 | 0 |
| 3. | Kaidan Mbereko |  Yhdysvallat | 238:19 | 7 | 1,76 | 88 | 92,05 | 0 |
| 4. | Juha Jatkola |  Suomi | 183:20 | 6 | 1,96 | 72 | 91,67 | 1 |
| 5. | Bruno Brūveris |  Latvia | 244:15 | 12 | 2,95 | 142 | 91,55 | 0 |
PM = Päästetyt maalit; PMK = Päästettyjen maalien keskiarvo; LK = Laukaukset kohti; T% = Torjuntaprosentti; NP = Nollapelit
Kalifabougou

| Kalifabougou |
| --- | --- |
 Kalifabougou
 Koordinaatit: 12°57′8″N, 8°10′23″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Koulikoron alue
Piiri:  Katin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  241,29 km²
Väkiluku (2009):  11 600
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalifabougou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Katin piirissä Malissa. Se sijaitsee 35 kilometriä Katista luoteeseen. Kunnassa on 11 600 ja kylässä 3 300 asukasta (vuonna 2009).
Kalifabougoun kunnan pinta-ala on 241,29 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa ja lännessä Katin piirin Diédougoun, idässä Yélékébougoun ja Kambilan ja etelässä Diagon ja Dio-Garen kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja ylängöt. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja ja sonikeja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös katolisia ja animisteja.
Kalifabougoun kautta kulkee Katin ja Faladién välinen paikallistie. Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi ja riisi. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa, kenafia, maapähkinää ja vihanneksia. Muita elinkeinoja ovat karjanhoito ja metsien hyödyntäminen.
Kavantolompolo

| Kavantolompolo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°45′28″N, 24°42′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kavantojoki 
Järvinumero:  67.963.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,5 m  
Rantaviiva:  2,212 km  
Pinta-ala:  21,871 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKavantolompolo 
Kavantolompolo  on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 22 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Kavantojärven alueeseen (67.963) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy.
Järvikäinen (Ylitornio)

| Järvikäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°28′44″N, 24°33′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Järvikäisenoja 
Järvinumero:  67.996.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  156 m  
Rantaviiva:  0,47 km  
Pinta-ala:  1,329 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJärvikäinen 
Järvikäinen  on Lapissa Ylitorniolla Lohijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Lylyjoen valuma-alueeseen (67.996) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 156 metriä mpy.
Järvilakeuden kansalaisopisto

| Järvilakeuden kansalaisopisto |
| --- | --- |

Tyyppi:  kansalaisopisto
Perustettu:  2009
Verkkosivut
Järvilakeuden kansalaisopisto aloitti toimintansa vuodenvaihteessa 2009. Uusi opisto muodostui entisen Kauhavan-Härmäin kansalaisopiston ja Järviseudun opiston yhdistyessä.  Opiston toiminta-alueeseen kuuluvat Evijärvi, Kauhava ja Lappajärvi. Syksyllä 2009 käynnistyi myös taiteen perusopetus uuden Kauhavan alueella teatteritaiteen alalla. Opetustunteja lukuvuodessa on yli 14 000. Järvilakeuden kansalaisopistossa pyritään järjestämään opetusta tasapuolisesti laajan alueen kunnissa ja kaupunginosissa.
Opetuksen painopiste on taide- ja taitoaineissa kuten kädentaidot, teatteri-ilmaisu, musiikki, tanssi ja kuvataide. Lisäksi opisto järjestää terveys-, kulttuuri- ja kieliopintoja. Se järjestää myös taiteen perusopetusta ja avointa yliopisto-opetusta.
Opistossa on runsaat 4 tuhatta opiskelijaa, tunteja järjestetään noin 14 tuhatta vuodessa.
Kirjallisuutta

Kataja, Johanna: Kuntoa, kulttuuria ja kasvamista - Järviseudun Opisto 40 vuotta.  Lappajärvi:  Järviseudun opiston kannatusyhdistys, 2006.  ISBN 952-92-1063-9.
Aiheesta muualla

Järvilakeuden kansalaisopiston kotisivut
Keskiviikko… 40 ensimmäistä hittiä

| Keskiviikko… 40 ensimmäistä hittiä Leevi and the Leavings |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 30. syyskuuta 1997
 Tuottaja(t): Gösta Sundqvist
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Listasijoitukset
  2. (44/1997, 46/1997, 3/1998)
Leevi and the Leavingsin muut julkaisut
| Käärmenäyttely 1996 | Keskiviikko… 40 ensimmäistä hittiä 1997 | 20 suosikkia – Itkisitkö onnesta 1997 |
Keskiviikko… 40 ensimmäistä hittiä on Leevi and the Leavingsin kokoelmalevy, joka julkaistiin 30. syyskuuta 1997.
Levy oli vuosina 1997–2010 Suomen virallisella listalla yhteensä 134 viikkoa. Korkeimmillaan levy ylsi toiselle sijalle. Levyä on myyty 149 497 kappaletta, mikä tekee siitä 18. myydyimmän suomalaisen äänitteen Suomessa.