stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaksi kaupunkia

| Kaksi kaupunkia> A Tale of Two Cities |
| --- | --- |
 Alkuperäinen kansikuva All the Year Round- lehdestä vuodelta 1859
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Charles Dickens
Kansitaiteilija:  Hablot Knight Browne
Kieli:  englanti
Genre:  historiallinen romaani
Kustantaja:  Chapman & Hall
Julkaistu:  1859
Suomennos
Suomentaja:  Saimi Järnefelt
Kustantaja:  Söderström
Julkaistu:  1903
Sivumäärä:  401
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kaksi kaupunkia (engl. A Tale of Two Cities, 1859) on Charles Dickensin kirjoittama romaani. Se kuvaa Ranskan suuren vallankumouksen aikaisia ja jälkeisiä vuosia Lontoossa ja Pariisissa. Teosta on myyty noin 200 miljoonaa kappaletta, mikä tekee siitä kaikkien aikojen toiseksi myydyimmän romaanin.
Suomennoksia

Dickens, Charles: Kaksi kaupunkia.  ((A Tale of Two Cities .) Suomentanut Saimi Järnefelt)  Helsinki:  WSOY, 1903.
Dickens, Charles: Kaksi kaupunkia.  ((A Tale of Two Cities .) Suomentanut Helka Varho)  Helsinki:  WSOY, 1945.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaksi kaupunkia teos Gutenbergissä.
Discovering Dickens. (englanniksi)
A Tale of Two Cities. David A. Perdue's Charles Dickens Page. (englanniksi)
Kaksi jotka pelkää

| ”Kaksi jotka pelkää” Jannika B |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Toinen nainen
 Julkaistu: 2. marraskuuta 2018
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.38
 Levy-yhtiö: Fried Music
 Levymerkki: Capitol Records
Jannika B:n muut singlet
| ”En luovu susta koskaan” 2018 | ”Kaksi jotka pelkää” 2018 | ”Aamun takana” 2019 |
Kaksi jotka pelkää on Jannika B:n kappale hänen kolmannelta albumiltaan Toinen nainen. Kappale julkaistiin albumin kolmantena singlenä 2. marraskuuta 2018. Jannika B on kirjottanut kappaleen yhdessä Niko Lithin ja Heidi Maria Paalasen kanssa ja sen on tuottanut Joonas Angeria.  Kappale "Kaksi jotka pelkää" on myös striimannut kultaa.
Kappale porautuu ihmissuhteisiin. Uskallammeko kertoa kaiken heti vai pelkäämmekö. Rakkaus voi olla riski, mutta se voi olla avain johonkin ihanaan.
Kappaleeseen on kuvattu musiikkivideo joka on julkaistu 20.2.2019. Musiikkivideo on tehty yhteistyössä Temptation Island Suomi -ohjelman ja Nelosen kanssa. Video on kuvattu ohjelmasta tutuissa maisemissa.
Kappale on sijoittunut ainoastaan radiolistalle, jossa sen paras sijoitus on 18. sija.
Kappaleet

Kaksi jotka pelkää  – 3.38
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: –
Suomen virallinen latauslista: –
Radiolista: 18
KMA

KMA oli 2000-luvun vaihteessa toiminut suomalainen nu metal -yhtye. Vuosina 2001–2002 se julkaisi albumin ja neljä singleä. KMA tunnetaan myös vuoden 2001 Kesäkumi-kappaleesta ”Kuuma kissa”, jonka se teki yhdessä Marikon kanssa.
Jäsenet

Toni Lähde – laulu
Jaakko Luomanen – kitara
Harto Luomanen – basso
Oskari Vilmunen – rummut
Diskografia > Albumit

Ääripäät (2001)
Diskografia > Singlet

Pommeja (2001)
Julma maailma (2001)
Levottomat jalat (2002)
Lieskat roviollani (2002)
Kaneta Kimotsuki

| Kaneta Kimotsuki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. marraskuuta 1935  Kagoshima
Kuollut: 20. lokakuuta 2016 (80 vuotta)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1964–2005
Merkittävät roolit:  Suneo Honekawa (Doraemon)
Aiheesta muualla
IMDb 
Kaneta Kimotsuki (jap. 肝付兼太; 15. marraskuuta 1935 Kagoshima – 20. lokakuuta 2016) oli japanilainen ääninäyttelijä, joka esitti urallaan yli 180 ääniroolia. Hänet tunnetaan parhaiten Suneonin ääniroolista Doraemon-animesarjoissa ja -elokuvissa.
Kimotsuki toimi myös muun muassa Tom & Jerry -piirrossarjoissa Tomin japanilaisena äänenä ja opetti ääninäyttelemistä Kappei Yamaguchille.
Aiheesta muualla

Kaneta Kimotsuki TV.comissa[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Justin Jefferson

| Justin Jefferson |
| --- | --- |
 Jefferson vuonna 2019
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1999 (ikä 25) St. Rose, Louisiana
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  91 kg
Pelipaikka:  Laitahyökkääjä
Seura
Seura:  Minnesota Vikings
Sarja:  NFL
Pelaajaura
NFL-varaus:  22., 2020 Minnesota Vikings
Pääsarjaura:  2020–
Justin Jefferson (16. kesäkuuta 1999, St. Rose, Louisiana) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Jefferson edustaa Minnesota Vikingsia, joka varasi Jeffersonin ensimmäisellä kierroksella varaustilaisuuden 22. pelaajana vuoden 2020 varaustilaisuudessa.
Ura > Yliopistoura

Jefferson edusti yliopistourallaan Louisianan osavaltionyliopistoa. Hän pelasi LSU:ssa vuodet 2017–2019. Hän pelasi tulokaskaudellaan vain kaksi ottelua eikä vastaanottanut yhtään syöttöä. Kahtena seuraava kautena hän pelasi 28 ottelua, joissa vastaanotti 2415 jaardia ja teki 24 touchdownia.
Ura > Ammattilaisura

Minnesota Vikings varasi Jeffersonin NFL:n vuoden 2020 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella 22. pelaajana. Tulokaskaudellaan Jefferson pelasi kaikki 16 runkosarjaottelua. Hän vastaanotti näissä 1400 jaardia ja teki seitsemän touchdownia. Jeffersonin 1400 jaardia rikkoi Anquan Boldinin vanhan ennätyksen NFL-tulokkaan vastaanottojaardeissa. Hänet valittiin kauden päätteeksi Pro Bowliin. Kesäkuussa 2024 Jefferson teki Vikingsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 140 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Tilastot

Lähde:
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Ottelut | Vastaanotto> Vastaanotot | Vastaanotto> Jaardit | Vastaanotto> TD | Juoksu> Juoksut | Juoksu> Jaardit | Juoksu> TD | Rähmäykset> Kaikki | Rähmäykset> Menetykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | Vikings | 16 | 88 | 1400 | 7 | 1 | 2 | 0 | 1 | 0 |
2021: 
| Yhteensä | Yhteensä | 16 | 88 | 1400 | 7 | 1 | 2 | 0 | 1 |  |
Tilastot > Pudotuspelit

Ei pelattuja pudotuspeliotteluita
Karoliina Mäenpänen

Karoliina Mäenpänen (s. 11. huhtikuuta 1992 Kauhava) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.
Mäenpäsen kasvattajaseura on kauhavalainen Hela-Kiekko. Hän on edustanut myös S-Kiekkoa, Lapuan Virkiää ja Alavuden Peli-Veikkoja, jossa pelatessaan hänet valittiin naisten SM-sarjan vuoden tulokkaaksi kaudella 2009–2010. Hän edusti JYPiä kausilla 2010–2013. Muutaman välivuoden jälkeen hän palasi kaukaloon Lapuan Virkiän Mestis-joukkueen pelaajavalmentajana kausina 2016–2018.
Mäenpänen teki SM-sarjan 94 runkosarjaottelussa 13 ja syötti 23 maalia. Pudotuspelien 29 ottelussa hän sekä viimeisteli että alusti viisi maalia.
Mäenpänen pelasi ikäkausimaajoukkueissa ja kaudella 2010–2011 myös kolme ottelua naisten maajoukkueessa.
Kanen piirikunta (Illinois)

Kanen piirikunta (engl. Kane County) on Yhdysvaltojen Illinois’n osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 516 522 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Genevan kaupunki ja piirikunnan suurin kaupunki on Aurora. Piirikunta on perustettu 1836.
Kuvia piirikunnasta

Auroran keskustaa.
Kanen piirikunnan hallintorakennus Genevassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanen piirikunta (Illinois) Wikimedia Commonsissa
Karoliina Lahdenperä

Karoliina Lahdenperä (s. 13. helmikuuta 1982 Vaasa) on suomalainen tanssinopettaja. Hän on saanut Ruotsin Tv-3:n Floor Filler -palkinnon vuonna 2006. Hän opiskeli Folkuniversitetetin Balettikatemiassa 2001–2004. Hän on tehnyt myös koreografioita ja toimii tanssinopettajana. Hän vaikuttaa nykyisin Jyväskylässä tanssikoulu Cooma Dance Academyssa.
Jonku

| Jonku |
| --- | --- |
 Jonku
 Koordinaatit: 65°19.332′N, 27°15.655′E 
Valtio:  Suomi
Lääni:  Oulun lääni
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Kunta:  Pudasjärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  93100
Suuntanumero(t):  08
 
 http://jonku.nettisivu.org/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jonku on Pudasjärven kaupungissa sijaitseva haja-asutteinen kylä. Se sijaitsee noin 20 kilometriä kaupungin keskustaajamasta Kurenalta itään Jongunjärven ympärillä. Jonku valittiin maakunnan vuoden kyläksi 2018.
Historia

Kylällä sijaitsee muun muassa kolme vanhaa lakkautettua kansakoulurakennusta (Länsirannalla, Paukkerinharjulla ja Siiranniemellä).
Palvelut

Kylällä on myös toiminut aikoinaan useita kyläkauppoja, mutta nykypäivänä myymäläautokaan ei enää palvele. Kirjastoauto käy vielä. Koulupäivisin menee keskustaan bussi aamuisin ja iltaisin.
Kyläyhdistys

Kylällä toimii Jongun alueen kyläyhdistys ry. Se osti 2009 Paukkerin koulun itselleen ja kunnosti sen harrastetoimintakäyttöön. Siitä on tullut kyläläisille yhteinen kokoontumispaikka. Koulun lakkautusta vastustettiin mielenosoituksin.
Kyläyhdistys etsii kyläläisille töitä ja työllistää kyläläisiä erilaisiin tehtäviin. Entiseltä koululta voi vuokrata nykyään juhla- ja kokoustiloja tai asuntoja. Kyläyhdistys järjestää vuosittain Jonkulaiset Jonninmoiset kesäpäivät -tapahtuman.
Yhteydet

Jongulle on tieyhteys Kurenalta, Hirvaskoskelta, Ervastista, Ruottisenharjulta, Länsirannalta ja  Siivikosta. Kylässä merkittävin liikenneväylä on Sotkajärventie. Kylällä on entinen lauttapaikka, josta on kulkenut lossi Jongunjärven ylitse.
Kulttuuri

Kylältä on lähtöisin tanssiyhtye Atimas ja  siellä on oma urheilujoukkue, Jongun Pojat FC - JoPo/ jopo hockey. Kylältä on lähtöisin omakustannekirjailija Marketta Silmälä. Jongulla on järjestetty kesästä 2022 lähtien Loisto Festarit -nimistä musiikkifestivaalia.
Kirjallisuutta

Pelttari, Aili: Jonkulaiset 1500-1900.  Pudasjärvi:  Aili Pelttari, 2012.
Pelttari Aili, Jurmu Aili: Liikkumata: Jonkunlaiset amatöörivalokuvaajat: kuvat kertovat, 2006.
Pelttari Aili: Toimestaannii: Jonkulainen sanakirja, 2004.
Silmälä Marketta, Routapellon Mirja, 1997.
Aiheesta muualla

Jongun kyläyhdistyksen sivut
Loisto Festareiden sivut
Pudasjärvi
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Aittojärvi: Aittojärvi  Hetekylä: Hetekylä – Keinäsperä  Hirvaskoski: Ervasti – Hirvaskoski – Kurki – Poijula  Iinattijärvi: Iinattijärvi  Jaurakkajärvi: Jaurakkajärvi   Kipinä: Kipinä – Kollaja –  Panuma – Taipaleenharju  Kurenala: Kurenalus (keskustaajama)  Pintamo: Pintamo  Pudasjärvi: Jaalanka – Jonku – Pudasjärven kirkonkylä – Ruottisenharju – Siivikko  Puhos: Puhos   Pärjänsuo: Livo – Pärjänsuo – Rytinki – Yli-Livo  Sarakylä: Kipinäsuo – Ruuhensuo – Sarajärvi  Siurua: Ala-Siurua – Siurua  Syötekylä: Syötekylä
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Aittojärvi – Iijoki – Jaaskamonkoski – Jaurakaisjärvi – Jaurakkajärvi– Jongunjärvi – Mikanlampi – Ontamojärvi – Pudasjärvi – Sorvarinjärvi – Sotkajärvi
Nähtävyyksiä:  Pudasjärven kirkko – Sarakylän kappeli – Syötteen kansallispuisto
Muuta Pudasjärveen liittyvää:  Hirsikampus – Hirvisuo – Iijokiseutu – Iso-Syöte – Jyrkkäkoski – Kesäpilkin MM-kisat – Niemitalon Juustola – Pudasjärven lentokenttä – Litokaira – Olvassuo – Virkistysuimala Puikkari – Pudasjärven ufot – Syöte – Umpihankihiihdon MM-kisat
Kansainväliset situationistit

Kansainväliset situationistit (Situationist international, SI) oli vuonna 1957 perustettu ranskalaisen marxilaisälymystön muodostama ryhmittymä. Avantgardistiseksi ja radikaalimarxilaiseksi luonnehdittu liike toimi lähinnä Pariisissa ja suunnitteli mittavia sosiaalisia ja poliittisia muutoksia: SI:n suurellinen tavoite oli kieltää koko olemassa oleva yhteiskunta poistamalla kaikki, mikä on olemassa yksilöstä erillisenä järjestelmänä.  Maailman viimeiseksi avantgarde-liikkeeksi luonnehditun ryhmän toiminta päättyi 1972.
SI perustettiin Cosio d'Arroscian vuoristokylässä Italiassa 1957 kolmen avantgarde-liikkeen yhdistämiskonferenssissa. Läsnä olivat Kansainvälisen Imaginistisen Bauhausliikkeen (MIBI), L'Internationale Lettristen sekä London Psychogeographical Association -liikkeiden edustajia; tosin viimeinen yhdistys keksittiin konferenssin aikana luomaan mielikuvaa tapahtuman kansainvälisyydestä. Konferenssi oli noin viikon mittainen ja yhdistymisestä äänestettiin 28. heinäkuuta.
Situationistisen liikkeen ideoiden pääarkkitehteja olivat COBRAn Asger Jorn ja Constantin, lettristien Gil Wolman ja Guy Debord sekä Raoul Vaneigem. Individualismia ja vapaata luovuutta korostavassa SI:ssäkin korostui avantgarde-liikkeiden tyypillinen ongelma: liike puhui kollektiivisesta luomisesta, mutta samalla situationistit eivät kyenneet kuvittelemaan maailmaa ilman intellektuellien etujoukkoa, joka tietää millainen maailman tulisi olla ja kertoo, miten ihmisten pitäisi toimia.
Ryhmän julkaiseman lehden Internationale situationnisten ensimmäisessä numerossa määriteltiin sana "situationisti": "Situaatioiden rakentamisen teoriaan tai käytäntöön liittyvä. Joku joka osallistuu situaatioiden rakentamiseen. Situationistisen internationaalin jäsen". Samassa lehdessä määriteltiin myös "situationismi": "Edellä mainitusta johdettu merkityksetön termi. Ei ole olemassa situationismia, joka tarkoittaisi olemassa olevien tosiasioiden selittämisjärjestelmää. Käsite situationismi on selvästi antisituationistien keksimä".
Kun situationistinen liike uhkasi tulla tunnetuksi, liikkeen toiminta hiipui vähitellen. Vuoteen 1972 mennessä miltei kaikki jäsenet olivat eronneet tai erotettu. Liike kuoli kyvyttömyyteensä uudistua: Pariisin 1968 mellakoiden jälkeen syntyi lukuisia situationisteille myönteisiä pro-situ -ryhmiä, mutta itse situationistiliike sanoutui niistä irti.
Aiheesta muualla

Situationism, Socialism ou Barbarie ja Gyorgi Lukacs  1999. Autonomia.
Nuutinen, Veera: Kaupunki leikkikenttänä  2004. Libero.
Pyhtilä, Marko: Kansainväliset situationistit - spektaakkelin kritiikki  2005. Megafoni.
Virnes, Antti: Kohti arjen vallankumousta – lyhyt johdatus situationistiseen ajatteluun Paatos 1/07. Viitattu 20. elokuuta 2007.
Karoliina Lundahl

Satu Karoliina Lundahl (o.s. Leppäluoto, s. 30. kesäkuuta 1968 Helsinki) on suomalainen painonnostaja ja kuulantyöntäjä.
Lundahl on painonnoston maailmanmestari vuosilta 1994 ja 1998. Hän voitti painonnoston EM-pronssia vuonna 2001. Hänellä on MM- ja EM-kisoista yhteensä 31 mitalia ja 15 peräkkäistä Suomen mestaruutta. Hän oli kuulantyönnössä 19:s Atlantan olympiakisoissa vuonna 1996. EM-kisoissa hänen paras sijoituksensa kuulantyönnössä oli 12:s (Budapestissa 1998).
Lundahlin ennätykset painonnostossa ovat 107,0 kg tempauksessa (sarjassa yli 75 kg) ja 127,0 kg työnnössä (sarjassa alle 75 kg). Paras yhteistulos on 232,0 kg (sarjassa yli 75 kg). Hänen kuulantyöntöennätyksensä on 18,28 m, jolla hän sijoittuu vielä vuonna 2021 Suomen kaikkien aikojen tilastossa kolmanneksi.
Lundahl jäi pois Varsovan painonnoston MM-kisoista vuonna 2002 vedoten henkilökohtaisiin syihin, minkä jälkeen hänellä ei ole ollut arvokisasijoituksia.
Karoliina Lundahl on Oulun Pyrinnön urheiluseuran jäsen. Aktiiviurheilija-aikanaan hän harjoitteli muun muassa Dallasissa. Lundahl on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hän asuu perheineen Ruotsissa, jossa työskentelee opettajana. Aiemmin Lundahl on työskennellyt Painonnostoliitossa sekä toiminut kansainvälisessä painonnostoliitossa ja Pohjoismaiden painonnostoliitossa. Hän on opiskellut Tampereen yliopistossa kieliä.
Kansainväliset vedet

Kansainväliset vedet tummansinisellä.
Kansainväliset vedet eli aava meri muodostuu kaikista niistä merialueista, jotka eivät kuulu valtioiden aluevesiin tai talousvyöhykkeisiin. Kansainvälisten vesien katsotaan olevan terra nulliusta eli ei-kenenkään maata.
Kansainvälisillä vesillä kaikilla valtioilla on oikeus esimerkiksi vapaaseen merenkulkuun, kalastukseen ja meritieteelliseen tutkimukseen. Varsinkin kalastuksen osalta valtiot ovat kuitenkin rajoittaneet tätä vapautta solmimalla erityisesti alueellisia sopimuksia kalastuskiintiöistä ja tarpeellisina pidetyistä kalavarojen suojelutoimista. Merioikeusyleissopimuksen 88 artiklan mukaan kansainväliset vedet on varattu rauhanomaisiin tarkoituksiin.
Kansainvälisillä vesillä vallitsee "lippuvaltion laki", jonka mukaan kansainvälisillä vesillä purjehtivaan alukseen voivat pääsääntöisesti puuttua vain sen lippuvaltion viranomaiset. Jos aluksella ei ole minkään valtion kansallisuutta, se on kaikkien valtioiden tarkastettavissa ja pidätettävissä. Lippuvaltion yksinomaiseen lainkäyttövaltaan on kuitenkin eräitä poikkeuksia. Jokainen valtio voi kansainvälisillä vesillä ottaa haltuunsa merirosvoaluksen, pidättää merirosvouteen syyllistyneet henkilöt ja takavarikoida aluksessa olevan omaisuuden. Myös orjakaupasta epäilty vieras alus voidaan tarkastaa kansainvälisillä vesillä. Jos vieras alus on rantavaltion alueella rikkonut sen lakeja tai määräyksiä, rantavaltion alukset voivat ajaa sitä takaa, vaikka alus ehtisi poistua aluevesiltä. Valtio, jossa kansainvälisten määräysten vastainen luvaton radiolähetys on vastaanotettavissa, voi pidättää tällaista lähetystoimintaa kansainvälisillä vesillä harjoittavan aluksen. Rantavaltiolla on interventio-oikeus puuttua kansainvälisillä vesillä olevaan vieraaseen alukseen, jos siitä aiheutuu sille vakavaa ympäristövaaraa esimerkiksi ölyvuodon johdosta.
Aavan meren vapaudella on ollut keskeinen asema kansainvälisen merioikeuden historiassa, ja sitä puolusti etenkin Hugo Grotius teoksessaan Mare Liberum 1600-luvun alussa.
Syvänmerenpohja

Syvänmerenpohja eli kansainvälinen merenpohja-alue muodostuu niistä merenpohja-alueista, jotka sijaitsevat rantavaltioiden talousvyöhykkeiden ja mannerjalusta-alueiden ulkopuolellle. Syvänmerenpohja ja sen mineraalivarat ovat ihmiskunnan yhteistä perintöä, jota voidaan käyttää vain rauhanomaisiin tarkoituksiin ja jonka luonnonvarojen hyödyntämisessä on erityistä huomiota kiinnitettävä kehitysmaiden ja itsehallintoa vailla olevien kansojen etuihin ja tarpeisiin. Syvämerenpohjan luonnonvarojen hyödyntämistä hallinnoi Jamaikalla sijaitseva Kansainvälinen merenpohjajärjestö, ja hyödyntämistoimintaa voivat harjoittaa järjestön oma kansainvälinen kaivosyritys Enterprise sekä järjestön luvalla valtiot ja yksityiset yritykset.
Syvämerenpohja sai oikeudellista merkitystä vasta 1900-luvun jälkipuolella, kun sen mineraalivarojen hyväksikäyttö alkoi käydä mahdolliseksi. Syvämerenpohjan hyödyntäminen oli yksi vaikeimpia kysymyksiä merioikeusyleissopimuksen solmimista edeltävissä neuvotteluissa, joissa kehitysmaat vaativat hyödyntämistoiminnan alistamista kansainväliseen valvontaan ja teolliset maat puolestaan korostivat valtioiden ja yritysten vapautta hyödyntämistoiminnassa. Asiassa saavutettiin lopulta kompromissi vuonna 1994 solmitulla merioikeusyleissopimuksen soveltamissopimuksella. Varsinainen syvänmerenpohjan kaivostoiminta ei kuitenkaan ole vielä käynnistynyt.
Kasia Moś

| Katarzyna Moś |
| --- | --- |
 Kasia Moś vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1987 (ikä 37) Ruda Śląska
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kasia Moś
Aktiivisena:  2002–
Tyylilajit:  pop
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  Fonografika
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Katarzyna "Kasia" Moś (s. 3. maaliskuuta 1987 Ruda Śląska) on puolalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Puolaa kappaleella "Flashlight" vuoden 2017 Euroviisuissa, Kiovassa.
Moś on osallistunut kolmesti Puolan euroviisukarsintoihin. Vuonna 2006 hän sijoittui kymmenenneksi kappaleella "I Wanna Know" ja vuonna 2016 hän sijoittui kuudenneksi kappaleella "Addiction".
Karlstads Mekaniska Werkstad

AB Karlstads Mekaniska Werkstad (lyh. KaMeWa) oli ruotsalainen konepajayritys, jonka Gustaf Adolf Andersson perusti vuonna 1860 Karlstadissa Ruotsissa. Yritys valmisti 1880-luvulta alkaen sellu- ja paperiteollisuuden koneita ja laitteita, kuten paperikoneita.
Vuodesta 1889 yritys valmisti myös vesiturbiineja ja laivojen propulsiolaitteistoja (KaMeWa-säätölapapotkurit). KMW fuusioitui Kristinehamns Mekaniska Werkstadin kanssa vuonna 1897 ja toimi tämän jälkeen sekä Karlstadissa että Kristinehamnissa. Vuosina 1936-1986 KMW kuului Johnson-konserniin. Vuonna 1986 paperiteollisuuden koneiden valmistus siirtyi suomalaisen Valmet Paperikoneet Oy:n haltuun. Samanaikaisesti laivojen potkurilaitteistojen valmistus siirtyi englantilaisen Vickersin omistukseen, jonka jakauduttua toiminnot ovat siirtyneet englantilaiselle Rolls-Roycelle.
KMW:n paperikoneita Suomessa

Mäntän paperitehdas, PK1, (ensimmäinen KMW:n valmistama paperikone), Leveys: 84 tuumaa, toiminnassa vuosina 1893-19xx
Kajaanin paperitehdas, PK1, toiminnassa vuosina 1919-1983, myyty Kiinaan vuonna 1988 Qingdao Bei-Fa-yhtiölle, jossa edelleen toiminnassa.
Nokian paperitehdas, PK II, toiminnassa vuosina 1882-1921, uudistettu 1904
Nokian paperitehdas, PK IV, toiminnassa vuosina 1903-1914
Nokian paperitehdas, PK V / PK I / PK1, toiminnassa vuosina 1905-1983, purettu vuonna 1984
Nokian paperitehdas, PK IV / PK4, toiminnassa vuosina 1936-1977
Anjalan paperitehdas PK1 ja PK2 toiminnassa 1938-2008 ja 1938-
Kasselin piirikunta

Kasselin piirikunta (saks. Landkreis Kassel) on piirikunta Saksan Hessenin osavaltion pohjoisosassa samannimisessä hallintopiirissä. Piirikunnan pohjoisosa on maaseutua, kun taas eteläosa muodostaa lähes kokonaan piirikunnan ympäröimän Kasselin suurkaupungin esikaupunkialueen. Myös piirikunnan hallintokeskus sijaitsee Kasselissa, mutta Kassel ei itse kuulu piirikuntaan.
Kasselin piirikunta ja sen kunnat. Pienemmässä kuvassa on piirikunnan sijainti Hessenin osavaltiossa.
Piirikunnan pinta-ala on 1 292,92 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 28 kuntaa. Vuoden 2020 lopussa piirikunnan väkiluku oli 237 007 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasselin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan verkkosivut (saksaksi)
Hessenin piirikunnat ja piirivapaat kaupungit
Bergstraße
Darmstadt
Darmstadt-Dieburg
Frankfurt am Main
Fulda
Gießen
Groß-Gerau
Hersfeld-Rotenburg
Hochtaunuskreis
Kasselin kaupunki
Kasselin piirikunta
Lahn-Dill-Kreis
Limburg-Weilburg
Main-Kinzig-Kreis
Main-Taunus-Kreis
Marburg-Biedenkopf
Odenwaldkreis
Offenbach am Main
Offenbachin piirikunta
Rheingau-Taunus-Kreis
Schwalm-Eder-Kreis
Vogelsbergkreis
Waldeck-Frankenberg
Werra-Meißner-Kreis
Wetteraukreis
Wiesbaden
Kakongo

| Kakongo > 1500-luku – 1885 |
| --- | --- |
   Kongon kuningaskunnan ympäristö noin vuonna 1711. Kakongo sijaitsi Kongon länsipuolella. 
Valtiomuoto:  monarkia
Pääkaupunki:  Malembo
Seuraaja:  Portugalin Kongo
Kakongo (myös: Cacongo) on entinen kuningaskunta Afrikassa Cabindan alueella nykyisessä Angolassa.
Historia

Kakongo oli itsenäinen ruhtinaskunta tiettävästi 1500–1800-luvulla. Sen alue ulottui rannikolta Kongo-joelle, suunnilleen nykyisen Matadin seudulle saakka. Sen naapureita olivat Luangu pohjoisessa, Kongon kuningaskunta kaakossa ja Ngoyon ruhtinaskunta etelässä. Kakongon hallinnollinen pääkaupunki oli Malembo. Muita tärkeitä kaupunkeja olivat Mbuku (nykyiseltä nimeltään Mbuku Nzau eli Buco Zau) sekä itse Kakongo, jonka merkitys vahvistui meriliikenteen kasvun myötä.
Kakongo saattoi olla Kongon vasallikunta,  sillä Kakongon ruhtinaskunta mainitaan ensimmäisen kerran 1535 Kongon kuninkaan Afonson kirjeessä, jossa hän mainitsee sen kuuluvan valtapiiriinsä.
Kakongosta tuli 1700-luvun alkupuolella orjakaupan keskus, ja satamakaupunki Malembasta tuli tärkeä orjien vientisatama, jossa kauppaa kävivät englantilaiset, hollantilaiset ja ranskalaiset orjakauppiaat.
Kuparista, norsunluusta ja orjista kiinnostuneet portugalilaiset kauppiaat perustivat 1620-luvulla pajoja Kakongoon. 1700-luvulla Kakongosta tuli alueellaan tärkeä kauppasatama, jossa poikkesi säännöllisesti portugalilaisten lisäksi myös hollantilaisia, ranskalaisia ja britannialaisia kauppiaita. Vuonna 1775 ranskalaiset lähetyssaarnaajat aloittivat käännytystyön Kakongossa, mutta yritys epäonnistui.
Kakongo jäi hieman etelämpänä sijaitsevan Cabindan varjoon, kun portugalilaiset rakensivat sinne linnoituksen 1784.
Kirjallisuutta

Abbé Proyart, Rese-beskrifning, innehållande märkwärdiga underrättelser om Loango, Kakongo, och flere afrikanske riken. I-II. Öfvers. Holmberg och Wennberg Stockholm 1780 – alkuteos: Histoire de Loango, Kakongo, et autres royaumes d’Afrique, Paris, 1776