stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joensuun bunkkerimuseo
Linnoitustyöt Marjalassa

Pohjois-Karjalaa linnoitettiin talvisodan jälkeen osana suurta kokonaisuutta. Itärajan puolustuksesta vastasi viisi armeijakuntaa. Niiden vastuulla oli Salpalinjan rakentaminen. Armeijakuntien yhteyteen perustettiin työpiirejä, joiden alaisuudessa varsinaiset työryhmät työskentelivät.
Linnoitustyöt Marjalassa aloitettiin elokuussa 1940 ruokailuparakkien teolla ja muilla valmistavilla toimenpiteillä. Höytiäisen kanavan eteläpäähän oli tarkoitus rakentaa kolme teräsbetonikorsua. Ensimmäinen korsu saatiin valettua toukokuussa 1941. Jatkosodan alkuun mennessä saatiin kaksi korsua valmiiksi, kolmas jäi keskeneräiseksi. Kun Salpalinjan rakentamista Marjala–Onttolan alueella jatkettiin 1944, keskityttiin aseman saattamiseen kuntoon kenttälinnoittein. Keskeneräisen korsun rakentamista ei enää jatkettu.
Marjalan kaksi teräsbetonibunkkeria kuuluivat Höytiäisen kanavan länsirannan laajempaan linnoitekokonaisuuteen. Sodan lopulla alueella risteili teräsbetonibunkkereiden lisäksi tiheähkö taistelu- ja yhteyshautaverkosto konekivääripesäkkeineen sekä panssarikiviestelinjoja ja piikkilankaesteitä. Salpalinjalla ei koskaan taisteltu. Venäläisten hyökkäys pysäytettiin Pohjois-Karjalassa Ilomantsiin elo–syyskuussa 1944.
Marjalan linnoitteiden museointi

Toisen maailmansodan jälkeen Marjalan bunkkerit peitti syvä hiljaisuus, kunnes ne ”löydettiin uudelleen” 1990-luvun alussa. Kansalaisaloitteesta kaksi teräsbetonikorsua kunnostettiin ja entisöitiin matkailunähtävyydeksi. Kunnostustyö suoritettiin Joensuun kaupungin ja Puolustusvoimien yhteistyönä vuosina 1993–1994.
Bunkkereihin asennettiin kunnostuksen yhteydessä lämmitys ja valaistus. Teräsbetonikorsujen ympäristön kenttälinnoitteet entisöitiin puurakentein. Bunkkereiden sisätiloihin toteutettiin Salpalinjaa esittelevä näyttely. Entisöidyt teräsbetonikorsut ja museoalue avattiin Marjalan asuntomessujen yhteydessä vuonna 1995.
Bunkkerimuseon näyttelyt

Bunkkerimuseon kaksi teräsbetonikorsua kuuluvat Pohjois-Karjalan merkittävimpiin Salpalinja-kohteisiin. Korsujen lisäksi museoalueella voi tutustua Salpalinjan linnoitusrakenteisiin. Esillä on myös 45 mm:n panssarintorjuntatykki, kaksi 90 mm:n kevyttä kenttäkanuunaa (ns. Hyppy-Heikki), piikkilankaesteitä, yksi- ja kaksipaikkaiset konekiväärikuvut sekä puistoon istutettuja sotatulokaskasveja. Sisätiloihin on koottu Salpalinjan historiaa sekä Marjalan linnoitustyömaata ja sen ympäristön arkea 1940–1941 esittelevät näyttelyt.
Museoalue nimettiin Veteraanipuistoksi vuonna 2003. Veteraanipuistolla ja sen muistomerkillä kunnioitetaan sotaveteraanien ja Salpalinjan rakentajien maanpuolustustyötä.
Museo on avoinna kesäaikaan, ja sinne on vapaa pääsy. Toukokuun alkupuolelta syyskuun loppupuolelle bunkkerimuseo on avoinna tilausryhmille, joilta veloitetaan maksu opastuskierroksesta.
Aiheesta muualla

Museovirasto: Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY, Salpalinja
Joensuun bunkkerimuseon Facebook-sivut
Krypta

Saint Sernin'in basilikan krypta Toulousessa
Bayeux’n katedraalin krypta
Krypta (lat. crypta, kreik. κρυπτη, kryptē) on kivinen kammio tai holvi, joka useimmiten sijaitsee kirkon lattian alla. Alkujaan krypta sijaitsi alttarin alla ja toimi marttyyrin hautapaikkana. Kryptassa voidaan myös säilyttää vainajille kuuluneita arvoesineitä sekä pyhäinjäännöksiä[lähde? ].
Haudat olivat alun perin ja ovat edelleen usein holvitettuja ja niissä on yleensä kivilaattaiset sisäänkäynnit. Ne ovat usein yksityisessä omistuksessa ja niitä käytetään tietyille perheille tai muille ryhmille, mutta ne sijaitsevat yleensä julkisen uskonnollisen rakennuksen, kuten kirkon alla tai kirkkopihalla tai hautausmaalla.
Joidenkin kirkkorakennusten, kuten Pyhän Mikaelin kirkko Hildesheimissa Saksassa, lattiataso rakennettiin maanpinnan yläpuolelle, jotta niiden alla olevat kryptatilat saataisiin maanpinnan tasolle. Useimmiten kryptat sijaitsevat kirkon laivojen tai siipien alapuolella.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kryptat Wikimedia Commonsissa
Kuorikoski

Kuorikoski on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Erkki Kuorikoski (1813–1889), kirkonrakentaja, Heikki Kuorikosken poika
Heikki Kuorikoski (myös Nikula ja vuodesta 1826 Kvikant ja Qvikant, 1772–1846), kirkonrakentaja, Matti Kuorikosken poika
Jaakko Kuorikoski (1807–1880), kirkonrakentaja ja talollinen, Heikki Kuorikosken poika
Jaakko Kuorikoski (s. 1977), käytännöllisen filosofian professori
Juho Kuorikoski (s. 1983), toimittaja, tietokirjailija ja pelisuunnittelija
Juho Jaakko Kuorikoski (1841–1918), kirkonrakentaja, Jaakko Kuorikosken poika
Lauri Heikki Kuorikoski (1830–1906), kirkonrakentaja, Jaakko Kuorikosken poika
Matti Kuorikoski (1741–1800), kirkonrakentaja
Olavi Kuorikoski (1918–1992), balettitanssija
Pekka Kuorikoski, pianisti, laulaja ja studiomuusikko
Tuulikki Kuorikoski (s. 1944), näyttelijä
Vilho Kuorikoski (1892–1946), näytelmäkirjailija
Kuorikoski (kirkonrakentajasuku)
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1994–1995

Kausi 1994–1995 oli 55. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Kouvot. UU-Korihait voitti hopeaa ja Torpan Pojat pronssia. Runkosarja pelattiin kahdessa lohkossa, itälohkon voitti Kouvot ja länsilohkon Torpan Pojat.
Runkosarja > Itälohko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kouvot | 32 | 24 | 8 | 2997 | 2705 | 56 |
| Lahden NMKY | 32 | 19 | 13 | 3108 | 3120 | 51 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 32 | 17 | 15 | 3150 | 3102 | 49 |
| Pantterit | 32 | 17 | 15 | 3252 | 3223 | 49 |
| HoNsU | 32 | 11 | 21 | 2975 | 3208 | 43 |
| Helsingin NMKY | 32 | 6 | 26 | 2941 | 3314 | 38 |
Runkosarja > Länsilohko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torpan Pojat | 32 | 23 | 9 | 3220 | 2989 | 55 |
| Tapiolan Honka | 32 | 18 | 14 | 3059 | 3026 | 50 |
| UU-Korihait | 32 | 17 | 15 | 3305 | 3150 | 49 |
| Forssan Koripojat | 32 | 17 | 15 | 3143 | 3061 | 49 |
| Forssan Alku | 32 | 13 | 19 | 3203 | 3238 | 45 |
| Turun NMKY | 32 | 10 | 22 | 2964 | 3181 | 42 |
Palkitut

| Palkinto | Voittaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pelaaja | Kari-Pekka Klinga | Torpan Pojat |
| Vuoden puolustuspelaaja | Greg Joyner | Torpan Pojat |
| Vuoden tulokas | Hanno Möttölä | Helsingin NMKY |
| Vuoden kehittynein pelaaja | Roope Mäkelä | Kotkan Työväen Palloilijat |
| Paras kuudes pelaaja | Keijo Alen | Lahden NMKY |
| Vuoden valmentaja | Risto Piipari | Kouvot |
| Vuoden erotuomari | Jorma Ovaska | - |
Kong (täsmennyssivu)

Kong voi tarkoittaa seuraavia:
Kong, departementti ja kunta Norsunluurannikolla
King Kong, oik. Ezekiel Diamani (1921–1957), eteläafrikkalainen nyrkkeilijä
Kong Fanying (s. 1996), kiinalainen alppihiihtäjä
Kong Fuzi, Kungfutse (551–479 eKr.), kiinalainen opettaja, poliitikko ja filosofi, kungfutselaisuuden perustaja
Kong Linghui (s. 1975), kiinalainen pöytätennispelaaja
Kong Nay (1944–2024), kambodžalainen laulaja ja kielisoittaja
Kong Yingda (574–648), kiinalainen oppinut ja filosofi
Vivian Kong (s. 1994), hongkongilainen miekkailija
Donkey Kong, gorilla, Nintendon pelihahmo ja pelisarja
Muita Donkey Kong -pelisarjan hahmoja:
Candy King, Donkey Kongin tyttöystävä
Cranky Kong, Donkey Kongin isä
Diddy Kong, Donkey Kongin ystävä ja apulainen
Dixie Kong, Diddy Kongin tyttöystävä
Funky Kong, Kong-perheen liittolainen, kuljetuspalveluiden tarjoaja
Tiny Kong, Dixie Kongin sisar
Wrinkly Kong, Cranky Kongin vaimo
King Kong, useissa elokuvissa esiintynyt jättiläisgorilla
Ray Kong, manga- ja animesarjassa Beyblade.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kong”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuhakeisarin palatsissa

| Kuhakeisarin palatsissa Kuha> :n |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1998
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 45.02
 Levy-yhtiö: Kuhamusiikki Ay
Kuha.:n muut julkaisut
|   | Kuhakeisarin palatsissa 1998 | Hei, täältä tulee Kuha. 2003 |
Kuhakeisarin palatsissa on Kuha.:n ensimmäinen albumi. Se julkaistiin omakustanteena vuonna 1998.
Kappaleet

Arabi – 4.27
Kuhakeisarin palatsissa – 4.28
Kiinalainen kumipumppu – 2.33
Iloiset suutarit – 4.22
Mureke – 3.04
Paska Jooseppi kieltäytyy lapiohommista (bulimia nervosa) – 2.30
Astuba Nastur ja kauhun hyytelö – 1.41
Hasmak – 2.54
Natsiratsia – 3.19
Kääpiön epätoivo – 3.01
Päässä huutaa paavi – 4.53
Mockba – 3.36
Muuttolintu – 4.14
Kokoonpano

Ahmed Ahonen – koskettimet
Juha Kuha – laulu, kasukka
Hauli Mononen – rummut, patenttipelti, R-5
Lauri Antero Mononen – rummut
Pekka-Pekka Pietiläinen, – basso, SYB, kähinä
Jeesus Vipunen – kitara, laulu
Viveka6 – viulu
Kirjallisuusvuosi 1967

Kirjallisuusvuosi 1967 käsittelee vuoden 1967 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Helsingin raastuvanoikeudessa alkoi oikeudenkäynti kirjailija Arvo Saloa vastaan. Kapteeni Artturi Vuorimaa syytti Saloa tekijänoikeuslain rikkomisesta, koska Salo oli lainannut kirjoittamaansa Lapualaisoopperaan useita otteita Vuorimaan kirjasta Kolme kuukautta Kosolassa. Oikeus hylkäsi kanteen.
Suomessa alkoi maaliskuun alkupuolella kirjapainolakko, joka keskeytti kaikkien sanoma- ja aikakauslehtien ilmestymisen kolmeksi viikoksi.
San Franciscossa syntyneen hippiliikkeen laajentuminen alkoi.
Julkaisuja

Samuel Josef Agnon – Kun väärä oikaistaan: kertomuksia
Svetlana Allilujeva – Kaksikymmentä kirjettä ystävälle (ven. Двадцать писем к другу, suom. 1967)
Miguel Ángel Asturias – Herra presidentti
Desmond Bagley – Maanvyöry
Martti Haavio – Suomalainen mytologia
Veikko Huovinen – Lyhyet erikoiset
Kauko Kare – Tähän on tultu : Paasikiven linjalta K-rintamaan
Maria Lang – Kahdeksastoista Lucia-neito
Leonard C. Lewin – The Report from Iron Mountain
Gabriel Garcia Márquez – Sadan vuoden yksinäisyys (Cien años de soledad, suomennos 1971)
Simo Puupponen alias Aapeli – Kissa, kissa, kissa
Rolling Stone -lehden julkaisu alkaa.
Aino Räsänen – Helenan suku
Hannu Salama – Minä, Olli ja Orvokki
Wilbur Smith – Ukkosen kruunu
Marko Tapio – Arktinen hysteria I: Vuoden 1939 ensilumi
Palkintoja

Eeva Joenpelto
Robert A. Heinlein
Jouko Linturi
Miguel Ángel Asturias
Johan Borgen
Bernard Malamud
Kong Linghui

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |  |
Maa:   Kiina
Miesten pöytätennis
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sydney 2000 | kaksinpeli |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | nelinpeli |  |
|  Hopeaa | Sydney 2000 | nelinpeli |  |
| Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Shanghai 2005 | nelinpeli |  |
|  Kultaa | Doha 2004 | joukkuepeli |  |
|  Kultaa | Osaka 2001 | joukkuepeli |  |
|  Kultaa | Eindhoven 1999 | nelinpeli |  |
|  Kultaa | Manchester 1997 | nelinpeli |  |
|  Kultaa | Manchester 1997 | joukkuepeli |  |
|  Kultaa | Tianjin 1995 | kaksinpeli |  |
|  Kultaa | Tianjin 1995 | joukkuepeli |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2003 | nelinpeli |  |
|  Hopeaa | Osaka 2001 | kaksinpeli |  |
|  Hopeaa | Osaka 2001 | nelinpeli |  |
|  Hopeaa | Kuala Lumpur 2000 | joukkuepeli |  |
|  Hopeaa | Manchester 1997 | sekanelinpeli |  |
|  Hopeaa | Tianjin 1995 | sekanelinpeli |  |
|  Pronssia | Pariisi 2003 | kaksinpeli |  |
|  Pronssia | Manchester 1997 | kaksinpeli |  |
Kong Linghui (kiin.: 孔令辉; pinyin: Kǒng Lìnghuī; s. 18. lokakuuta 1975, Harbin, Kiina) on kiinalainen entinen pöytetennispelaaja, joka on voittanut urallaan kahdeksan maailmanmestaruutta ja kaksi olympiakultaa. Vuonna 2010 hänet valittiin pöytätenniksen Hall of Fameen.
Kleofas Hyvämäki

Gottlieb Aron Kleofas Hyvämäki, sukunimi vuoteen 1918 Hymander (1. heinäkuuta 1874 Helsinki – 25. heinäkuuta 1932 Kuopio) oli suomalainen herännäisyyteen kuulunut kirkkoherra.
Hyvämäen vanhemmat olivat kanttori Johan August Gottlieb Hymander ja Johanna Gustava Wilhelmina Glans. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta alkeisopistosta 1893 ja hän suoritti teologisen erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1899. Hyvämäki vihittiin papiksi vuonna 1900.
Hyvämäki oli Viipurin lääninvankilan vt. saarnaajana ja Viipurin kirkkoherran apulaisena vuonna 1900. Hänestä tuli Lappeenrannan-Lappeen kirkkoherran apulainen 1900, Helsingin vt. 2. komministeri 1903, kirkkoherran apulainen 1904 ja Helsingin pohjoisen seurakunnan kirkkoherran apulainen 1906. Hyvämäki valittiin Nilsiän kirkkoherran apulaiseksi 1907, Nilsiän (Varpaisjärven) papiston apulaiseksi 1908 sekä vt. kirkkoherraksi ja välivuodensaarnaajaksi 1909. Hän oli Varpaisjärven kirkkoherrana vuodesta 1911 alkaen. Vuonna 1918 Hyvämäki osallistui epäonnistuneeseen Vienan retkeen. Vuonna 1923 hän keräsi rahaa Portaanpään kansanopiston perustamiseen. Hyvämäki sai rovastin arvon 1925. Vuonna 1925 Hyvämäki sairastui vakavasti.  Hän menehtyi vuonna 1932 ja haudattiin Lappeenrantaan.
Kleofas Hyvämäki oli naimisissa vuodesta 1903 Edit Sofia Nordströmin (1877–1955) kanssa.
Hyvämäki liittyi heränneisiin vietettyään kesän 1899 Nilsiällä ja käytyään ensimmäisen kerran Aholansaaressa. Nilsiän Aholansaaressa sijaitsee 1900-luvun alussa rakennettu kirkkoherra Kleofas Hyvämäen kesäpappila. Aholansaari oli Paavo Ruotsalaisen perillisten omistuksessa aina vuoteen 1913 saakka, jolloin Hyvämäki osti saaren ja rakennutti kesäpappilan.  Herättäjä-Yhdistys peri Aholansaaren pappilan ruustinna Edit Hyvämäen kuoltua 1955.
Varpaisjärven kirkon pihamaalla on Kleofas Hyvämäen muistokivi.
Kirjallisuutta

Jussi Sinnemäki : Ukkosenjyrinän poika. Kulttuuri- ja kirkkohistoriallinen elämänkuvaus pastori G. A. K. Hymander-Hyvämäestä. Otava 1943
Kong Yingda

Piirroskuva 1600-luvulta.
Kong Yingda (kiin.: 孔穎達; pinyin: Kǒng Yǐngdá, 574–648), oli kungfutselainen oppinut ja filosofi, joka vaikutti Tang-dynastian varhaisvaiheessa. Hän kasvoi hengshuilaisessa korkeassa virkamiesperheessä, sai hyvän koulutuksen ja oppi tuntemaan kungfutselaisuuden Viisi klassikkoa. Hänen kerrotaan ymmärtäneen hyvin kungfutselaisuuden pohjoisen ja eteläisen perinteen erot.
Kong Yingda suoritti virkamiestutkinnon jo Sui-dynastian aikana. Tang-dynastian ensimmäinen keisari Tang Taizong kutsui hänet hoviin ja nimitti akateemikoksi. Tang-dynastian aikana Kiinassa tehtiin suuri hallinnonuudistus, jossa sotilasvalta korvattiin siviilirakenteilla. Keisari Tang Taizong kutsui joukon oppineita tarkistamaan kungfutselaisuuden keskeisiä teoksia. Kong Yingda johti tätä klassikoiden ja niiden selitysten toimitustyötä. Kokoelma, nimeltään Wujing zhengyi, valmistui Kong Yingdan kuoleman jälkeen. Siitä tuli Tang-dynastian virallisen opin perusteos, ja myöhempien klassikoiden tulkintateosten tärkein lähde.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1997–1998

Kausi 1997–1998 oli 58. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-sarjan mestaruuden voitti Torpan Pojat. Kouvot voitti hopeaa ja Tapiolan Honka pronssia. Runkosarjan voitti Torpan Pojat.
SM-sarjaan täksi kaudeksi nousseen Pussihukkien maajoukkueessakin pelannut takamies Miska Alanko kuoli autokolarissa alkukaudesta.
Runkosarja

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torpan Pojat | 32 | 26 | 6 | 2854 | 2440 | 58 |
| Kouvot | 32 | 24 | 8 | 2641 | 2404 | 56 |
| Tapiolan Honka | 32 | 19 | 13 | 2800 | 2627 | 51 |
| Piiloset | 32 | 18 | 14 | 2715 | 2613 | 50 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 32 | 17 | 15 | 2752 | 2739 | 49 |
| Lahden NMKY | 32 | 17 | 15 | 2679 | 2524 | 49 |
| Helsingin NMKY | 32 | 17 | 15 | 2564 | 2582 | 49 |
| Pyrbasket | 32 | 17 | 15 | 2676 | 2659 | 49 |
| BC Nokia | 32 | 15 | 17 | 2608 | 2626 | 47 |
| UU-Korihait | 32 | 14 | 18 | 2791 | 3001 | 46 |
| Äänekosken Huima | 32 | 12 | 20 | 2740 | 2915 | 44 |
| Salon Vilpas | 32 | 10 | 22 | 2724 | 2895 | 42 |
| Pussihukat | 32 | 9 | 23 | 2588 | 2937 | 41 |
| Forssan Koripojat | 32 | 9 | 23 | 2753 | 2923 | 41 |
Palkitut > Suomen mestarit 1998 – Torpan Pojat

James Gatewood, Pekka Markkanen, Kurk Lee, Kari-Pekka Klinga, Kari Hautala, Sakari Pehkonen, Markus Yläinen, Markku Rosokivi, Greg Joyner, Mika Luukkanen, Markus Sjöman ja Curt Smith. Päävalmentaja Aaron McCarthy. Lisäksi joukkueessa esiintyi Antti Tolvanen (yksi runkosarjaottelu).
Palkitut > Suomen Koripalloliiton kauden parhaat

| Palkinto | Voittaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pelaaja | Pasi Riihelä | Kouvot |
| Vuoden puolustuspelaaja | Kari Hautala | Torpan Pojat |
| Vuoden tulokas | Antti Nikkilä | Pyrbasket |
| Vuoden kehittynein pelaaja | Teemu Rannikko | Piiloset |
| Paras kuudes pelaaja | Kari Hautala | Torpan Pojat |
| Vuoden ulkomaalaisvahvistus | James Gatewood | Torpan Pojat |
| Vuoden valmentaja | Eero Saarinen | Piiloset |
| Vuoden erotuomari | Mika Moberg | - |
Kuntamarkkinat

Kuntamarkkinat on vuosittain Suomen Kuntaliiton järjestämä julkisalan huippufoorumi, johon kuntien, valtion ja muun julkisen hallinnon päättäjät sekä palveluiden tarjoajat kokoontuvat. Tapahtuma järjestetään Helsingin Kalliossa Kuntaliiton toimitalossa, Kuntatalossa. Tapahtuman ohjelma koostuu seminaareista, tietoiskuista ja lukuisista mielenkiintoisista näyttelyosastoista.  Kuntamarkkinat on yksi KL-Kustannus Oy:n tuotteista. KL-Kustannus Oy:n muita tuotteita Kuntamarkkinoiden lisäksi ovat Kuntalehti, KuntaTV ja Kuntatekniikka-lehti.
Aiheesta muualla

Kuntalehti
Kuntaliitto
Kuntamarkkinat
KuntaTV
Kuntatekniikka (Arkistoitu – Internet Archive)
Kullervo (Palsa)

| Kullervo |
| --- | --- |

Nimi:  Kullervo
Tekijä:  Kalervo Palsa
Valmistumisvuosi:  1983
Taiteenlaji:  öljyvärimaalaus
Korkeus:  110
Leveys:  90
Sijainti:  Kiasma
Paikkakunta:  Helsinki
Kullervo on Kalervo Palsan Kalevala-aiheinen öljymaalaus vuodelta 1983. Se on eräs Palsan tunnetuimpia töitä. Maalauksesta on olemassa myös varhaisempi vesiväriversio vuodelta 1972.
Maalauksessa puunoksaan alastomana hirtetty tai hirttäytynyt Kullervo kaivertaa puun runkoon. Teoksen löyhänä innoittajana on Väinö Blomstedtin vuonna 1897 samasta aiheesta maalaama temperamaalaus Episodi Kalevalasta: Kullervo kaivertaa tammen runkoon, mutta Palsa lisäsi omaan versioonsa useita rujoja ja irvokkaita yksityiskohtia. Palsan Kullervo käyttää kaivertamiseen puukoksi muuttunutta penistään ja hänen kaivertamansa lause ”Maailma on voimakkaiden kiertopalkinto” on lainaus Adolf Hitleriltä. Vuoden 1972 versiossa sen tilalla on Mussolinin nimiin merkitty lainaus ”Teko käy aina ennen sääntöä”. Alaston hirttäytynyt mies ja peniksen epätavanomainen käyttö ovat aiheina myös Palsan toisessa tunnetussa maalauksessa Vapautuminen. Hirttäytymisen teema esiintyy Palsan useissa muissakin töissä.
Kullervon molemmat versiot siirtyivät valtion taidemuseon kokoelmiin lahjoituksina vuonna 1999 osana Maj-Lis Pitkäsen taidekokoelmaa. Ne ovat nykyään nykytaiteen museo Kiasmassa Helsingissä.
Lähteet ja huomautukset

↑  Osa lähteistä ilmoittaa vuodeksi 1984.
1 2  Jyrki Siukonen: Hirttoköysi ja filosofia – Kalervo Palsan uhma ja ylistys Tahiti 4/2013 (31.12.2013). Taidehistorian seura. Viitattu 5.1.2018.
↑  Adriaan van der Hoeven: ”Kullervon kirous ja kosto”, s. 53 teoksessa Pinx – maalaustaide Suomessa: Suuria kertomuksia. Weilin+Göös 2001.
1 2  Kullervo (vuoden 1972 versio) (Arkistoitu – Internet Archive) Kansallisgalleria.
↑  Kullervo (vuoden 1983 versio) Kansallisgalleria.
Kongamato

Kongamato on pterosauruksen kaltainen lentävä kryptidi, jonka väitetään elävän Sambian ja Kenian jakamalla Jiundu-suolla. Olennon kerrotaan muistuttavan liskolintua tai jättikokoista lepakkoa.
Kirjallisuusvuosi 1962

Kirjallisuusvuosi 1962 käsittelee vuoden 1962 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Ensimmäistä kertaa jaettu Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto luovutettiin ruotsalaiselle Eyvind Johnsonille.
Jugoslavialainen kirjailija ja Titon vastustaja Milovan Ðilas joutui vankilaan vuosiksi 1962–1967.
Opetusministeriö kielsi 11. toukokuuta Kynäbaari Oy:n julkaiseman kahdeksan nuortenkirjan (mm. Liisa Ihmemaassa) maahantuonnin ja levittämisen. Kiellon perusteena oli suomennoksen heikkolaatuisuus, ja tapaus on tiettävästi ainoa kerta, kun tekijänoikeuslain klassikkosuojapykälää on sovellettu käytäntöön Suomessa.
Julkaisuja

Kōbō Abe – Suna no Onna (suom. Hiekkaa)
Kōbō Abe – Dai yon kampyo-ki (suom. Välijääkausi 4, 1972)
Anthony Burgess – A Clockwork Orange (suom. Kellopeliappelsiini, 1991)
Rachel Carson – Äänetön kevät
Lionel Davidson – The Rose of Tibet (suom. Tiibetin ruusu)
Philip K. Dick – Oraakkelin kirja
Len Deighton – The IPCRESS File (rikosromaani, suom. (Aivopesu, 1976)
Antti Eskola – Sosiologian tutkimusmenetelmät I
Ian Fleming – 007 rakastettuni
Alistair Horne – The Price of Glory (suom. Verdun 1916, 1966)
Veikko Huovinen – Kylän koirat
Maria Lang – Murhenäytelmä hautausmaalla
Doris Lessing – Kultainen muistikija (The Golden Notebook)
Väinö Linna – Täällä Pohjantähden alla 3
Olli (Väinö Nuorteva) – Kokkahuilu
Oiva Paloheimo – Palaa ne linnut vielä
Simo Puupponen alias Aapeli – Puuhevonen pakkasessa
Aino Räsänen – Tuuli vei, tuuli toi
Pentti Saarikoski – Mitä tapahtuu todella?
Mauri Sariola – Punainen laituri
John Steinbeck – Matka Charleyn kanssa
Mika Waltari – Tähdet kertovat, komisario Palmu
Palkintoja

Juha Mannerkorpi
Robert A. Heinlein
Väinö Kirstinä
Pentti Konttinen
Eila Pennanen
John Steinbeck
Eyvind Johnson
Edwin O'Connor
Kirjallisuusvuosi 1963

Kirjallisuusvuosi 1963 käsittelee vuoden 1963 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Martin Luther King piti Washingtonin suurmielenosoituksessa rasisminvastaisen puheensa ”I Have a Dream”.
Kirkolliskokouksen vuonna 1938 hyväksymään virsikirjaan lisättiin runsaat 40 uutta virttä.
Julkaisuja

Desmond Bagley – Kultainen köli
Nicholas Blake – The Beast Must Die (rikosromaani)
Pierre Boulle – Apinoiden planeetta
John le Carré – The Spy Who Came In From the Cold (suom. Mies kylmästä, 1964)
John Cleland – Memoirs of a Woman of Pleasure (Fanny Hill), 1740-luvulla kirjoitettu eroottinen romaani, jonka julkaiseminen oli kiellettynä vuosisatojen ajan
August Derleth – The Trail of Cthulhu (suom. Cthulhun jäljet, 2019)
Ian Fleming – Hänen majesteettinsa salaisessa palvelussa
John Fowles – The Collector (suom.  Neitoperho)
Nadine Gordimer – Occasion for Loving (suom. Rakkaus kielletty, 1965)
Dag Hammarskjöld – Kiinnekohtia (postuumi)
Frank Herbert – Dune (suom. Dyyni, 1982–1983)
Veikko Huovinen – Kuikka
Ismail Kadaré – Gjenerali i ushtrisë së vdekur (suom. Kuolleen armeijan kenraali, 1972)
Maria Lang – Kolme pientä eukkoa
Maria Lang – Käärmeet eivät kuole
Astrid Lindgren – Emil i Lönneberga (suom. Vaahteramäen Eemeli)
Olli (Väinö Nuorteva) – Mustapartainen kärpänen
Sylvia Plath – The Bell Jar (suom. Lasikellon alla)
Simo Puupponen alias Aapeli – Timonen ja muita tuttavia
Paavo Rintala – Sissiluutnantti
Aino Räsänen – Nuotio palaa
Mauri Sariola – Minä, Olavi Susikoski
Rosemary Sutcliff – Miekka ja auringonlasku
Elina Vaara – Mimerkki (runoja)
David Wilkerson – Risti ja linkkuveitsi
Palkintoja

Matti Hälli
Philip K. Dick
Harri Tapper
Juha Mannerkorpi
Giorgos Seferis
Väinö Linna
William Faulkner