stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ålands hälso- och sjukvård

Ålands hälso- och sjukvård (lyhenne ÅHS) on Ahvenanmaan maakunnan alaisuudessa toimiva, maakunnan ja sen kuntien julkisesta perus- ja erikoisairaanhoidon järjestämisestä vastaava viranomainen. Erikoissairaanhoidon järjestäjänä se luettiin vuoteen 2022 saakka yhdeksi sairaanhoitopiiriksi. ÅHS toimii Ahvenanmaan maakuntahallituksen ohjauksessa.
Ahvenanmaan maakunnassa, Ålands hälso- och sjukvårdin vastuualueella, asuu yhteensä noin 30 000 ihmistä (29 789 ihmistä 31.12.2018). ÅHS:n päätoiminnot – Maarianhaminan terveyskeskus ja Ahvenanmaan keskussairaala – sijaitsevat Maarianhaminassa.
Vaativamman erikoissairaanhoidon Ålands hälso- och sjukvård järjestää yhteistyössä Helsingin, Turun ja ruotsalaisen Uppsalan yliopistosairaaloiden kanssa.
Sairaalat ja terveyskeskukset

Ahvenanmaan keskussairaala (ruots. Ålands centralsjukhus), Maarianhamina
Maarianhaminan terveyskeskus (ruots. Hälsocentralen i Mariehamn), Maarianhamina
Godbyn terveyskeskus (ruots. Hälsocentralen i Godby), Godby
Aiheesta muualla

Lassi Lähteenmäki & Yrjö Hjelt (30.11.2017) Ahvenanmaan maakuntalääkäri soteuudistuksesta: Valinnanvapaus on iso riski suuressa osassa Suomea (yle.fi)
| n k Suomen hyvinvointialueet |
| --- | --- |
Hyvinvointialueet:  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo (Eloisa)  Itä-Uusimaa  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa (Soite)  Keski-Suomi  Keski-Uusimaa  Kymenlaakso  Lappi  Länsi-Uusimaa  Pirkanmaa (Pirha)  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala (Siun sote)  Pohjois-Pohjanmaa (Pohde)  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Vantaa ja Kerava (VAKE)  Varsinais-Suomi (Varha) 
Muut alueet:  Ahvenanmaan maakunta  Helsingin kaupunki  HUS-yhtymä (erikoissairaanhoito Uudellamaalla)
Heikel

Heikel on suomalainen sivistyssuku. Suurin osa suvun jäsenistä on 1900-luvulla suomentanut nimensä muotoon Heikinheimo.
Suku on lähtöisin entisen Oulujoen kunnan Oulunsuun kylän Heikkilän talosta, jossa se eli talonpokaissukuna ainakin 1500-luvun lopulta alkaen. Isonvihan jälkeen vuonna 1723 Jaakko Heikinpoika Heikkilä muutti sieltä Oulun kaupunkiin ja ryhtyi kauppiaaksi. Hänen lapsensa ottivat käyttöön sukunimen Heikel ja suku polveutuu hänestä. Nimeä on kirjoitettu joskus myös muodoissa Heickel ja Heikell, minkä johdosta suku on joskus sekoitettu toiseen, Heickell-nimiseen pohjalaissukuun.
Jäseniä > Aakkosjärjestyksessä > Heikel-nimisiä

Albert Heikel (1812–1880), Ylitornion rovasti, lestadiolaisen liikkeen vaikuttaja, Henrik Heikelin veli
Anna Heikel (1838–1907), kuurojen opetuksen uranuurtajia, Suomen baptistiliikkeen perustajia, Henrik Heikelin tytär
Armas Heikel (1906–1980), filosofian maisteri, kemisti ja vasemmistoaktivisti
Axel Olai Heikel (1851–1924), kansatieteilijä, Seurasaaren ulkomuseon perustaja, Henrik ja Albert Heikelin veljenpoika
Ben Walter Heikel (1879–1954), valtionpomologi, kotimaisten hedelmäviinien valmistuksen uranuurtaja
Carl Johan Heikel (1786–1850), Oulun pormestari, Samuel Heikelin poika
Cecilia Heikel (1921–2013), näyttelijä, Gitti Heikelin tytär
Einar Heikel (1885–1949), kielentutkija, O. I. Heikelin poika
Elia Heikel (1852–1919), rakennusmestari-arkkitehti
Felix Heikel (1844–1921), pankinjohtaja, valtiopäivämies, Henrik Heikelin poika
Gitti Heikel, o.s. Huber (1897–1983), kuvataiteilija
Henrik Heikel (1808–1867), kirkkoherra ja valtiopäivämies, Jaakko Heikkilän pojanpojan poika
Ivar Heikel (1861–1952), antiikintutkija, filologi, professori ja yliopiston rehtori, Henrik ja Albert Heikelin veljenpoika, A. O. Heikelin serkku
Johan Edvard Heikel (1834–1917), senaattori, C. J. Heikelin poika
Karl Abiel Heikel (1846–1919), lestadiolainen saarnaaja, Kittilän kirkkoherra, Albert Heikelin poika
Matias Henrik Heikel (1835–1905), kenraaliluutnantti
Oskar August Heikel (1844–1928), lääkäri ja professori
Oskar Immanuel Heikel (1858–1941), lestadiolaisen liikkeen vaikuttaja, Albert Heikelin poika
Ragnar Heikel (1892–1927), jääkärimajuri, T. A. Heikelin poika
Rosina Heikel (1842–1929), Suomen ja Pohjoismaiden ensimmäinen naislääkäri, C. J. Heikelin tytär
Samuel Heikel (1739–1786), Oulun pormestari, Jaakko Heikkilän poika
Theodor (Teodor) August Heikel (1863–1936), Vaasan läänin maaherra, Ivar Heikelin veli
Viktor Heikel (1842–1927), professori, liikuntakasvatuksen uranuurtaja, Henrik Heikelin poika
Yngvar Heikel (1889–1956), etnologi, virkamies ja tietokirjailija, Viktor Heikelin poika
Jäseniä > Aakkosjärjestyksessä > Heikinheimo-nimisiä

Aarne Heikinheimo, vuoteen 1906 Heikel (1894–1938), jääkärikenraalimajuri, Albert Heikelin pojanpoika
Albert Heikinheimo, vuoteen 1921 Heikel (1899–1976), kirkkoherra ja diakonissalaitoksen johtaja
Anna-Liisa Heikinheimo, ent. Heikel (1905–2000), ANKS:n johtohenkilö, V. A. Heikelin tytär
Annamari Heikinheimo, lääketieteen professori
Antti Heikinheimo (s. 1954), suomalainen asianajaja
Assari Mikael Heikinheimo (1871–1939), lyseon lehtori, rehtori ja suomentaja
Eva Heikinheimo, vuoteen 1906 Heikel (1879–1955), edistyspuolueen kansanedustaja, Albert Heikelin pojantytär
Hannu Heikinheimo (1943-2020), suomalainen ohjaaja, Sakari Heikinheimon poika
Helmi Heikinheimo (1879–1968), suomalainen lähetyslääkäri ja hermo- ja mielitautien erikoislääkäri, Karl Abiel Heikelin tytär
Ilmari Heikinheimo, vuoteen 1906 Heikel (1891–1966), kirjallisuudentutkija ja toimittaja, Albert Heikelin pojanpoika
Ilmari Heikinheimo (s. 1988), suomalainen lyömäsoittaja, Hannu Heikinheimon poika
Jaakko Heikinheimo (1915–1990), suomalainen kirkkoherra ja runoilija
Jalo Heikinheimo, ent. Heikel (1890–1972), jääkärieverstiluutnantti, K. A. Heikelin poika
Kaarina Heikinheimo (s. 1946), suomalainen tekstiilitaiteilija
Lauri Heikinheimo, vuoteen 1935 Heikel (1917–2000), metsäntutkija, professori, Mikko, Olli, Eva, Ilmari ja Aarne Heikinheimon veljenpoika
Maija Heikinheimo (1908–1963), suomalainen sisustusarkkitehti
Mikko Heikinheimo, vuoteen 1906 Heikel (1881–1960), sähkötekniikan professori, Albert Heikelin pojanpoika
Mikko Heikinheimo (1946–2022), suomalainen suurlähettiläs ja tietokirjailija
Olli Heikinheimo, vuoteen 1906 Klas Olof Heikel (1882–1973), metsäntutkimuslaitoksen johtaja, professori, Albert Heikelin pojanpoika
Oskari Heikinheimo, vuoteen 1906 Heikel (1873–1960), lääkintöneuvos, kokoomuksen kansanedustaja, K. A. Heikelin poika
Päivi Heikinheimo (s. 1938), suomalainen laulaja
Sakari Heikinheimo (1907–1985), pianisti ja arkistonhoitaja, V. A. Heikinheimon poika
Seppo Heikinheimo (1938–1997), musiikkiarvostelija, Sakari Heikinheimon poika
Siljamari Heikinheimo, viulisti
V. A. Heikinheimo (1875–1948), kirkkoherra ja käytännöllisen teologian assistentti, K. A. Heikelin poika
Vesa Heikinheimo (s, 1983), suomalainen jalkapalloilija
Muuta

Runoilija ja suomentaja Katri Vala (1901–1944) oli vuodesta 1930 oikealta nimeltään Karin Heikel. Hän sai sukunimen avioliiton kautta. Samoin on nimen saanut radio- ja televisiotoimittaja Kirsi Heikel.
Villa Heikel on Kauniaisten vanhin, Elia Heikelin rakennuttama huvila.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2016

Jääkiekon maailman­mestaruus­kilpailut 2016 järjestettiin Moskovassa ja Pietarissa, Venäjällä. Kisojen pitopaikka päätettiin Slovakiassa järjestettyjen maailman­mestaruus­kilpailujen yhteydessä 2011. Aikaisemmin Venäjällä on MM-kisoja pelattu 1957, 1973, 1979, 1986 (tähän asti mainitut Neuvostoliiton aikakaudella), 2000 ja 2007.
Unkari oli mukana kisoissa seitsemän vuoden tauon jälkeen.
Kanada voitti maailman­mestaruuden kukistettuaan Suomen loppuottelussa lukemin 2–0. Loppuottelu tavoitti MTV3:lla, MTV Sport 1:llä ja MTV Katsomossa 3,25 miljoonaa suomalaista, mikä tekee siitä nykyaikaisen TV-mittarijärjestelmän (vuodesta 1987 asti) katsotuimman lähetyksen sekä Suomen kaikkien aikojen katsotuimman urheilu- ja jääkiekkolähetyksen.
Valintaprosessi

IIHF päätti kisojen pitopaikan keväällä 2011. Kisoja hakivat Venäjä, Tanska ja Ukraina.
Venäjä ja Tanska sopivat, että jos Tanska vetää hakemuksensa pois, Venäjä antaa Tanskalle tuen vuoden 2017 kisoille. Tanska hävisi kilvan vuoden 2017 kisoista, mutta valittiin vuoden 2018 MM-kilpailujen isännäksi.
Otteluareenat

| Moskova> VTB-jääpalatsi Kapasiteetti: 12 000 | Pietari> Jubileinyi-urheilukeskus Kapasiteetti: 7 000 |
| --- | --- |
Joukkueet

Lohkot määräytyivät vuoden 2015 maailmanrankingin perusteella. Kazakstan ja Unkari nousivat 1. divisioonasta pääsarjaan.
| --- | --- |
 Lohko A (Moskova)  Venäjä (2.)   Ruotsi (3.)   Tšekki (6.)   Sveitsi (7.)   Latvia (10.)   Norja (11.)   Tanska (15.)   Kazakstan (17.) :  Lohko B (Pietari)  Kanada (1.)   Suomi (4.)   Yhdysvallat (5.)   Slovakia (8.)   Valko-Venäjä (9.)   Ranska (12.)   Saksa (13.)   Unkari (19.)
Alkusarja

Etenee puolivälieriin
Putoaa 1. divisioonan A-lohkoon kaudeksi 2017
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.5. | Suomi  | 3–1 |  Venäjä | Moskova |  |
16.15: 
| 16.15 | (0–1, 3–0, 0–0)  | (0–1, 3–0, 0–0)  | (0–1, 3–0, 0–0)  | Yleisömäärä: 12 215  Tuomarit:   Martin Frano  Jozef Kubus |  |
| 16.15 |   Aho (Granlund, Lindell) yv. – 25.34 Jokinen (Laine) – 35.50 Aho (Koskiranta, Koivu) yv. – 38.15 | IIHF:n raportti 0–1 1–1 2–1 3–1 |  2.52 – Širokov (Telegin, Martšenko) | Yleisömäärä: 12 215  Tuomarit:   Martin Frano  Jozef Kubus |  |
| 16.15 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 12 215  Tuomarit:   Martin Frano  Jozef Kubus |  |
| 16.15 | 5 × 2 min = 10 min |  | 4 × 2 min = 8 min | Yleisömäärä: 12 215  Tuomarit:   Martin Frano  Jozef Kubus |  |
| 16.15 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 12 215  Tuomarit:   Martin Frano  Jozef Kubus |  |
| 16.15 | Koskinen (96,67 %) 9+6+13=28 |  | Bobrovski (84,21 %) 4+7+2=13 | Yleisömäärä: 12 215  Tuomarit:   Martin Frano  Jozef Kubus |  |
16.15: 
16.15: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.5. | Kanada  | 4–3 |  Yhdysvallat | Moskova |  |
20.15: 
| 20.15 | (2–0, 1–3, 1–0)  | (2–0, 1–3, 1–0)  | (2–0, 1–3, 1–0)  | Yleisömäärä: 10 455  Tuomarit:   Roman Gofman  Tobias Wehrli |  |
| 20.15 |  Gallagher (Jenner, Reinhart) –   8.59 Marchand (Ceci) – 18.02    Brassard (O’Reilly, Perry) yv. – 35.30 Ellis (Murray, McDavid) – 41.34 | IIHF:n raportti 1–0 2–0 2–1 2–2 2–3 3–3 4–3 |    21.14 – Matthews (Wideman, Larkin) yv. 23.57 – Warsofsky (Nelson, Fasching) 28.25 – Motte (Larkin, Compher) | Yleisömäärä: 10 455  Tuomarit:   Roman Gofman  Tobias Wehrli |  |
| 20.15 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 10 455  Tuomarit:   Roman Gofman  Tobias Wehrli |  |
| 20.15 | 3 × 2 min = 6 min |  | 2 × 2 + 10 min = 14 min | Yleisömäärä: 10 455  Tuomarit:   Roman Gofman  Tobias Wehrli |  |
| 20.15 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 10 455  Tuomarit:   Roman Gofman  Tobias Wehrli |  |
| 20.15 | Talbot (91,67 %) 12+7+11=30 |  | Kinkaid (87,1 %) 10+10+3=23 | Yleisömäärä: 10 455  Tuomarit:   Roman Gofman  Tobias Wehrli |  |
20.15: 
20.15:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.5. | Venäjä  | 7–2 |  Yhdysvallat | Moskova |  |
16.15: 
16.15: 
| 16.15 |  |  |      |  |  |
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.5. | Suomi  | 0–2 |  Kanada | Moskova |  |
20.45: 
| 20.45 | (0–1, 0–0, 0–1)  | (0–1, 0–0, 0–1)  | (0–1, 0–0, 0–1)  | Yleisömäärä: 11 509 |  |
| 20.45 |  | IIHF:n raportti 0-1 0-2 |  11.24 - McDavid (Duchene)    59.59 - Duchene     | Yleisömäärä: 11 509 |  |
20.45: 
20.45: 
20.45: 
20.45: 
20.45: 
20.45:
Pistepörssi

| Sij>  | Pelaaja | PO | M | S | Pts | +/– | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Vadim Šipatšov | 10 | 6 | 12 | 18 | +10 | 8 |
| 2. |  Artemi Panarin | 10 | 6 | 9 | 15 | +9 | 4 |
| 3. |  Jevgeni Dadonov | 10 | 6 | 7 | 13 | +10 | 6 |
| 4. |  Patrik Laine | 10 | 7 | 5 | 12 | +4 | 4 |
| 5. |  Mikael Granlund | 10 | 4 | 8 | 12 | +6 | 2 |
| 6. |  Derick Brassard | 10 | 5 | 6 | 11 | +9 | 4 |
| 7. |  Pavel Datsyuk | 10 | 1 | 10 | 11 | +6 | 0 |
| 8. |  Matt Duchene | 10 | 5 | 5 | 10 | +10 | 2 |
| 9. |  Mikko Koivu | 10 | 4 | 6 | 10 | +8 | 12 |
| 9. |  Mark Stone | 10 | 4 | 6 | 10 | +8 | 6 |

Sij. = Sijoitus; PO = Pelatut ottelut; M = Maalit; S = Syötöt; Pts = Pisteet; +/– = Plus-miinus -tilasto; RM = Rangaistusminuutit

Lähde: IIHF
Maalivahtien tilasto

Tilastojen perusteella viisi parasta maalivahtia
| Pelaaja | PO | V | H | NP | PMK | T% | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Dominik Furch | 4 | 2 | 2 | 2 | 0.94 | 96.0 | 255 |
|  Mikko Koskinen | 8 | 7 | 1 | 1 | 1.13 | 94.7 | 479 |
|  Cam Talbot | 8 | 7 | 1 | 4 | 1.25 | 94.0 | 480 |
|  Sebastian Dahm | 7 | 2 | 3 | 1 | 2.21 | 93.6 | 434 |
|  Sergei Bobrovski | 9 | 7 | 2 | 1 | 1.73 | 93.1 | 521 |
PO=Pelatut ottelut, V=Voitot, H=Häviöt, NP=Nollapelit, PMK=Päästettyjen maalien keskiarvo, T%=Torjuntaprosentti
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Mikko Koskinen
Paras puolustaja:  Mike Matheson
Paras hyökkääjä:  Patrik Laine
Lähde: IIHF.com (PDF)
Palkinnot > Median valitsema tähdistökentällinen

Maalivahti:  Mikko Koskinen
Puolustajat:  Nikita Zaitsev,  Mike Matheson
Hyökkääjät:  Patrik Laine,  Vadim Šipatšov,  Mikael Granlund
Arvokkain pelaaja:  Patrik Laine
Lähde: IIHF.com (PDF)
Lopputulokset

Nousee sarjaporrasta ylemmäksi
Putoaa sarjaporrasta alemmaksi
Erotuomarit

IIHF valitsi 16 päätuomaria ja 16 linjatuomaria kilpailuihin.
| --- | --- |
 Päätuomarit: #4    Maksim Sidorenko  #5    Brett Iverson  #11  Martin Frano  #12  Antonín Jerábek  #14  Aleksi Rantala  #15  Stefan Fonselius  #18  Daniel Piechaczek  #25  Roman Gofman  #26  Konstantin Olenin  #28  Jozef Kubuš  #33  Tobias Björk  #34  Linus Öhlund  #35  Marc Wiegand  #36  Tobias Wehrli  #41  Timothy Mayer  #44  Péter Gebei :  Linjatuomarit: #54  Nicolas Chartrand-Piche  #59  Vit Lederer  #60  Miroslav Lhotský  #64  Pasi Nieminen  #66  Sakari Suominen  #67  Nikolaj Ponomarjow  #72  Jon Kilian  #73  Aleksandr Otmahov  #75  Gleb Lazarev  #78  Peter Šefcík  #80  Henrik Pihlblad  #82  Andreas Malmqvist  #84  Roman Kaderli  #85  Nicolas Fluri  #89  Fraser McIntyre  #90  Judson Ritter
Televisiointi

Suomessa pelit näytetään MTV:n kanavilla. MTV3-kanavalta näytetään ilmaiseksi ja suorana Suomen pelit sekä välierät, pronssiottelu ja finaali. Kaikki turnauksen ottelut näytetään suorana MTV Total Sport -kanavapaketin kanavilla. Maksullinen MTV Sport 1 -kanava muuttui kisojen ajaksi 24/7 MM-jääkiekko -kanavaksi. Radiossa Suomen pelit kuullaan Radio Novalta ja Radio Cityltä. MTV:n selostajina kisoissa toimivat televisiossa Antero Mertaranta, Juha Taivainen, Mika Saukkonen, Teppo Laaksonen ja Tomi Tuominen. Radiossa pelit selostaa J-P Jalo.
| Maa | Kanava |
| --- | --- |
 Suomi: MTV3 MTV Sport 1 MTV Sport 2 MTV Max Sub
 Ruotsi : TV4 TV12 C More
 Kanada: TSN TSN2
 Venäjä: Match TV
 Yhdysvallat: NBC
 Tšekki: Ceská televize
 Tanska: TV2 Sport
 Itävalta: ORF
 Saksa: ARD ZDF
 Valko-Venäjä: Belarus TV
 Sveitsi: SRG SSR
Televisiointi > TV-pelien katsojamäärät Suomessa

Alla on lueteltu pelien katsojaluvut ilmaiskanavilla. Maksukanavia eikä MTV Katsomoa ole huomioitu.
Televisiointi > TV-pelien katsojamäärät Suomessa > Alkusarja

| Ottelu | Päivämäärä | Lähetyksen alkamisaika | Kanava | Ottelun tavoittavuus | Ottelun keskikatsojamäärä |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomi – Valko-Venäjä | pe 6.5.2016 | 20.00 | MTV3 | 1 537 000 | 1 240 000 |  |
| Suomi – Saksa | su 8.5.2016 | 16.00 | MTV3 | 1 398 000 | 1 090 000 |  |
| Suomi – USA | ma 9.5.2016 | 20.00 | MTV3 | 2 045 000 | 1 561 000 |  |
| Suomi – Unkari | ke 11.5.2016 | 20.00 | MTV3 | 1 779 000 | 1 407 000 |  |
| Ranska – Suomi | la 14.5.2016 | 12.00 | MTV3 | 1 252 000 | 973 000 |  |
| Tanska – Tšekki | su 15.5.2016 | 16.10 | Sub | 301 000 | 180 000 |  |
| Slovakia – Suomi | su 15.5.2016 | 20.00 | MTV3 | 1 968 000 | 1 603 000 |  |
| Kanada – Suomi | ti 17.5.2016 | 20.00 | MTV3 | 2 192 000 | 1 790 000 |  |
Televisiointi > TV-pelien katsojamäärät Suomessa > Pudotuspelit

| Ottelu | Päivämäärä | Lähetyksen alkamisaika | Kanava | Ottelun tavoittavuus | Ottelun keskikatsojamäärä |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puolivälierä: Suomi – Tanska | to 19.5.2016 | 16.00 | MTV3 | 1 722 000 | 1 313 000 |  |
| Välierä: Suomi – Venäjä | la 21.5.2016 | 16.00 | MTV3 | 1 967 000 | 1 553 000 |  |
| Välierä: Kanada – USA | la 21.5.2016 | 20.00 | MTV3 | 1 371 000 | 959 000 |  |
| Pronssiottelu: Venäjä – USA | su 22.5.2016 | 16.00 | MTV3 | 1 002 000 | 714 000 |  |
| Loppuottelu: Suomi – Kanada | su 22.5.2016 | 20.30 | MTV3 | 2 650 000 | 2 305 000 |  |
Tavoittavuus = Tavoittavuudella tarkoitetaan ohjelmaa vähintään 3 minuuttia yhtäjaksoisesti katselleiden henkilöiden lukumäärää.
Keskikatsojamäärä = Katsojien määrän keskiarvo koko ohjelman keston ajalta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2016 Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (englanniksi)
Turnaus IIHF:n tulospalvelussa (englanniksi)
Leijonat.fi – Miesten MM-kisat 2016
IIHF: 2016 Worlds go to Russia (englanniksi)
Jatkoaika.com - Jääkiekon MM 2016
MTV3 - Jääkiekon MM 2016
Iltalehti - Jääkiekon MM 2016
Ylen jääkiekon MM 2016 Kisaopas
gazeta.ru - MM-kisat 2016 (venäjäksi)
Vuoden 2016 kansainvälinen jääkiekko
| --- | --- |
Miehet:   World Cup  MM-kisat  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
Naiset:   MM-kisat  alemmat sarjatasot 
U20:   MM-kisat  alemmat sarjatasot 
U18 naiset:   MM-kisat  alemmat sarjatasot 
U18:   MM-kisat  alemmat sarjatasot 
| n k Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
1920–1939: 1920 1924 1928 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939
1940–1959: 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959
1960–1979: 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979
1980–1999: 1981 1982 1983 1985 1986 1987 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999
2000–2019: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019
2020–2029: 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028
Huomioitavaa: Vuosina 1920–1928 maailmanmestaruuskilpailuja järjestettiin vain olympiaturnausten yhteydessä.  Vuosina 1932–1968 olympiaturnauksissa ratkaistiin myös kyseisen vuoden maailmanmestaruus. Vuosina 1940–1946 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu 2. maailmansodan vuoksi. Vuodesta 1972 lähtien olympiaturnauksilla ei ole ollut maailmanmestaruuskilpailujen arvoa. Vuosina 1972–1976 olympiavuosina järjestettiin erilliset maailmanmestaruuskilpailut. Vuosina 1980–1988 olympiavuosina ei järjestetty erillisiä maailmanmestaruuskilpailuja. Vuodesta 1992 lähtien olympiavuosina on järjestetty erillinen maailmanmestaruusturnaus. Vuonna 2020 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu koronaviruspandemian vuoksi.  
Norja - Tanska
Henrik Pihlblad, Tobias Wehrli, Stefan Fonselius ja Peter Šefcík.
Herrenchiemsee

Herrenchiemsee Neues Palais
Herrenchiemsee Neues Palais, puutarhajulkisivu
Suuri peilisali, Spiegelgalerie
Lähettiläiden portaikko eli suuri edustusportaikko
Herrenchiemsee on kuninkaallisista rakennuksista koostuva kompleksi Herreninselin saarella Baijerin suurimman järven Chiemseen keskiosassa, 60 kilometriä kaakkoon Münchenistä.
Kompleksin kuuluisin rakennus on Neues Palais ("Uusi palatsi"), joka on Baijerin kuningas Ludvig II:n rakennuttamista kolmesta linnasta suurin.
Rakennushistoria

Ludvig II ihaili Ranskan kuningas Ludvig XIV:tä, ja rakennus on Ludvig XIV:n muistomonumentti, "Kunnian ja maineen temppeli" eli absoluuttisen vallan monumentti ilman mitään todellista käyttötarkoitusta. Suuren peilisalin katossa on maalattuina 25 erilaista kuvaelmaa, jotka esittävät Aurinkokuningasta hänen elämänsä huippuhetkinä.
Hoviarkkitehti Georg Dollmann (1830-1895) joutui tutkimaan ja rekonstruoimaan Versailles'sta kauan sitten kadonneita huoneita. Edustushuoneet ovat 1800-luvun sisustustaiteen huipentuma ja kalustettu Versailles'ta huomattavasti ylellisemmin. Posliinikoristelun runsaus ja laatu kuninkaan yksityishuoneistossa on vertaansa vailla, tilaus oli Meissenin posliinitehtaan historian suurin. Myöskään sisustustekstiilien kirjontaa ei ole koskaan ennen tai sen jälkeen nähty näin loistokkaana. Yksi 1800-luvun suurista ideoista, historiallisten tyylien "täydellisyys", on saanut mahtavimman ilmaisunsa tässä rakennuksessa.
Neues Palais'n suunnittelivat lavastustaiteilija Christian Jank (1833-1888), muotoilija ja teatteripukusuunnittelija Franz Seitz, hoviarkkitehti Georg Dollman  sekä hoviarkkitehti Julius Hoffman (1840-1896) ja se rakennettiin vuosina 1878-1885. Kuvanveistäjä Philipp Perron (1840-1907) teki kiviveistotöitä yksityishuoneistoon.
Linnasta piti tulla täysikokoinen jäljennös Versailles'n palatsista, mutta vain keskiosa valmistui ennen kuin rahoitus loppui vuonna 1885 ja Ludvig II kuoli vuonna 1886. Viisikymmentä huonetta 70:stä on yhä keskeneräisiä.
Tämän "Baijerin Versaillesin" varsinainen rakentaminen aloitettiin vuonna 1878 Georg Dollmannin suunnitelmien mukaan, jota edelsi yhteensä 13 suunnitteluvaihetta. Kun Ludvig II kuoli vuonna 1886, palatsi oli vielä keskeneräinen. Pohjoissiiven ulkoverhous oli suurelta osin valmis ja eteläsiiven perustukset olivat valmistuneet. Molemmat purettiin vuonna 1907 symmetrian vuoksi.
Sisustus

Linnasta ei aiottu tehdä Versailles'n palatsin tarkkaa kopiota, vaan siitä piti tulla esikuvaansa vieläkin mahtavampi. Esimerkiksi linnan suuri peilisali on suurempi kuin Versailles'n vastaava, ja ruokasalissa on jättimäinen, maailman suurin posliininen kattokruunu. Siitä tuli myös Versailles'ta huomattavasti modernimpi, vesiklosetteineen ja suurine lämmitettyine kylpyammeineen.
Tärkeimmät suurista edustushuoneista ovat suuri edustusportaikkko, virallinen edustusmakuuhuone ja suuri peilisali. Kuninkaan yksityishuoneet olivat intiimissä pienessä huoneistossa, joka oli suunniteltu ranskalaiseen rokokootyyliin. Yksityismakuuhuoneen koristelu on saanut vaikutteita Nymphenburgin linnan puistossa sijaitsevasta Amalienburgin rokokoo pikkulinnasta.
Suuren peilisalin kattomaalaukset, jotka oli Versailles'n peilisalissa pelkästään maalattu, toteutettiin vielä kullatulla stukkokoristelulla reunustettuina. Ludvig II teetti jo Versailles'sta kadonneet kalusteet uudelleen suurilla ja kohtuuttomilla kustannuksilla. Antiikkiveistosten jäljennökset, keisarien rintakuvat, appelsiinipuiden hopeiset ja kullatut maljakot ikkunakomeroissa, 44 kynttelikköä ja 33 kattokruunua. Varsinkin valaisimet ovat paljon suurempia kuin niiden historialliset esikuvat ja saavat salin kylpemään yli 2 000 kynttilän säteilevässä valossa.
Myös virallinen edustusmakuuhuone on paljon ylellisempi, suurempi ja loistokkaampi kuin varsin yksinkertainen Ludvig XIV:n virallinen edustusmakuuhuone Versailles'n palatsissa. Sen kultakirjonnalla koristellut vuodeverhot ja tekstiilipaneelit seinillä ovat 1800-luvun koristetaiteen huippu. Huone valmistui linnassa ensimmäisenä 18. syyskuuta 1881.