stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kim Jong-suk

| Kim Jong-suk |
| --- | --- |
 Valokuvassa vuodelta 1945
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. joulukuuta 1917 Hoeryeong
Kuollut: 22. syyskuuta 1949 Pjongjang
Puoliso:  Kim Il-sung
Lapset:  Kim Jong-il Kim Man-il Kim Kyong-hui
Kim Jong-suk (kor. 김정숙, McCune–Reischauer Kim Chŏngsuk; 24. joulukuuta 1917 – 22. syyskuuta 1949) oli pohjoiskorealainen kommunistinen vallankumoustaistelija. Hän oli Pohjois-Korean johtaja Kim Il-sungin ensimmäinen vaimo ja tämän seuraajan  Kim Jong-ilin äiti. Hän kuoli synnytyksessä vuonna 1949. Kim Jong-sukin tarina oli unohduksissa Kim Il-sungin mentyä sittemmin uudelleen naimisiin, mutta Kim Jong-ilin noustua valtaan vuonna 1994 tarina nousi jälleen esiin maan propagandassa.
Elämäkerta

Kim Jong-suk syntyi köyhään maanviljelijäperheeseen Pohjois-Hamgyeongin maakunnassa Hoeryeongin kaupungissa 24. joulukuuta 1917. Korean niemimaa oli tuolloin osa Japania, jonka hallintoa vastaan oli syntynyt korealaista aseellista vastarintaliikehdintää. Vuonna 1922 Kim Jong-sukin perhe muutti Kiinan puolelle, jossa hän alkoi ottaa osaa japanilaisvastaiseen sissitomintaan 1930-luvulla. Virallisen pohjoiskorealaisen historiankirjoituksen mukaan hän tapasi Kim Il-sungin vuonna 1937. Kim Il-sung johti Mantšuriassa toimineita sissejä, jotka tulivat sittemmin sodan jälkeen tunnetuksi Kapsan-ryhmänä. Kim Jong-suk toimi muun muassa hänen henkivartijanaan. Pari oli vuoteen 1941 mennessä siirtynyt Neuvostoliittoon, jossa heidän poikansa Kim Jong-il todennäköisesti syntyi vuoden 1941 paikkeilla. Pohjoiskorealainen historiankirjoitus poikkeaa tässä kohtaa todennäköisemmistä tapahtumista. Sen mukaan Kim Jong-il ei syntynyt Neuvostoliitossa. Sen mukaan Kim Jong-suk oli perustanut korealaisten sissien tukikohdan Paektuvuorelle, jossa Kim Jong-il syntyi vuonna 1942.
Maailmansodan lopulla Neuvostoliitto julisti sodan Japanille, valtasi nopeasti Mantšurian ja sai maan antautuessa miehitysvyöhykkeen Korean niemimaan pohjoisosassa. Kim Il-sungin Kapsan-ryhmä oli yksi kolmesta pääryhmittymästä Korean kommunistisessa liikkeessä ja se sai pian etulyöntiaseman sodan aikana luotuja yhteyksiään neuvostojoukkoihin käyttäen Kiinan kommunistien kanssa toimineeseen ryhmään ja neuvostokorealaiseen ryhmään. Kim Jong-suk ja Kim Il-sung asettuivat vuoden 1945 jälkeen Pjongjangiin. He asuivat paikalla, jolle sittemmin perustettiin puolueen perustamismuseo. Joissakin lähteissä mainitaan neuvostojoukkojen tunteneen Kim Jong-sukin nimellä Vera ja hänet tiedettiin taitavana kokkina. Parin tytär Kim Kyong-hui syntyi Pjongjangissa vuonna 1946. Toisaalta parin toinen vuonna 1944 syntynyt poika Kim Man-il hukkui vuonna 1947. Kim Jong-suk itse kuoli keskenmenneen tyttölapsen synnytyksessä 22. syyskuuta 1949.
Kuoleman jälkeen

Kim Il-sung meni sittemmin naimisiin Kim Song-aen kanssa. Liitosta tehtiin virallinen ilmeisesti vasta 1960-luvulla, mutta heillä kahdella on saattanut olla suhde jo Kim Jong-sukin eläessä. Joka tapauksessa Kim Song-ae ei ilmeisesti halunnut kuulla edeltäjästään, johon tehtiin vain harvoin viittauksia ennen 1970-lukua. Kim Jong-ilistä oli tällöin noussut isänsä todennäköisin seuraaja. Viittauksia hänen äitiinsä alettiin ensin tehdä harvakseltaan. Hänestä tuli "Korean demokraattisen tasavallan sankari" vuonna 1972. Kim Il-sungin kuoltua vuonna 1994 Kim Song-ae katosi julkisuudesta ja nyt Kim Jong-suk akoi saada laajempaa huomiota. Hänestä puhuttiin yhtenä Paektuvuoren kolmesta kenraalista" ja "kansakunnan äitinä". Poliittiseen propagandaan alkoi ilmestyä Kim Jong-sukin kuvia, esimerkiksi ratsailla Kim Il-sungin kanssa Paektuvuorella. Valtio julkaisi virallisia elämäkertoja ja hänen mukaansa nimettiin useita eri paikkoja.
Valokuvassa vuoden 1938 jälkeen.
Kim Jong-suk kuvataan maalauksessa sankarillisena vastarintataistelijana.
Kimien perhe, kuvan kaksi lasta ovat Kim Jong-il ja Kim Kyong-hui.
Kiinanmyskikauris

| Kiinanmyskikauris |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Myskikauriit Moschidae
Suku::  Moschus
Laji::  berezovskii
Kaksiosainen nimi
 Moschus berezovskii  Flerov, 1929 

Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiinanmyskikauris (Moschus berezovskii) on myskikauriiden heimoon kuuluva aasialainen sorkkaeläinlaji. Sitä esiintyy Kiinan keski- ja eteläosissa sekä Vietnamissa. Se elää vuoristossa 2000 - 3800 metrin korkeudessa. Elinympäristöjä ovat lehti- ja sekametsät ja pensaikkomaat. Eläin liikkuu enimmäkseen hämäränä ja pimeänä aikana. Kiinanmyskikauris on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Kantaa uhkaa tappaminen eläimen tuottaman halutun myskin vuoksi ja metsästys perinteiseen lääkintään.
Ken Adam

Ken Adam (oikealla) Klaus Wowereitin kanssa vuonna 2012.
Kenneth ”Ken” Hugo Adam (syntyjään Klaus Hugo Adam, 5. helmikuuta 1921 Berliini – 10. maaliskuuta 2016 Lontoo) oli saksalaissyntyinen brittiläinen elokuvalavastaja.
Elämä

Adam syntyi Berliinissä juutalaiseen perheeseen. Natsipuolue nousi Saksassa valtaan vuonna 1933, ja Sturmabteilungin häirintä ajoi perheen vaatekaupan konkurssiin. Seuraavana vuonna perhe muutti Englantiin, ja Adam sai sittemmin maan kansalaisuuden. Adam oli toisen maailmansodan veteraani Royal Air Forcen lentäjänä. Hän oli yksi kolmesta sodanajan saksalaissyntyisestä RAF-lentäjästä. Toiset kaksi olivat hänen veljensä ja Peter Stevens. Adam lyötiin ritariksi vuonna 2003.
Adam tuli tunnetuksi lähinnä työstään James Bond -elokuvien parissa. Niiden joukkoon lukeutuvat kuuluisina esimerkkeinä 007 ja Kultasormi (1964) ja 007 rakastettuni (1977). Hän oli kaksinkertainen Oscar-palkittu (paras lavastus) ja kaksinkertainen Bafta-palkittu. Hänelle myönnettiin vuonna 2002 Art Directors Guildin elinikäisten saavutusten palkinto.
Ken Adam luovutti koko taiteellisen kokoelmansa Deutsche Kinemathekille. Kokoelmaa esittelevät verkkosivut avautuvat vuonna 2016.
Teokset

Adam, Ken – Frayling, Christopher: Ken Adam Designs the Movies: James Bond and Beyond.  London:  Thames & Hudson, 2008.  ISBN 978-0-500-51414-6.
Adam, Ken – Sylvester, David: Moonraker, Strangelove and Other Celluloid Dreams: The Visionary Art of Ken Adam.  London:  Phillip Galgiani, 1999.  ISBN 978-1-870814-27-0.
Kirjallisuutta

Frayling,  Christopher: Ken Adam and the Art of Production Design.  London:  Faber and Faber, 2005.  ISBN 978-0-571-22057-1.
Kissling-Koch, Petra: Macht(t)räume: Der Production Designer Ken Adam und die James-Bond-Filme.  Berlin:  Bertz + Fischer Verlag, 2012.  ISBN 978-3-86505-396-1.
Smoltczyk, Alexander: James Bond, Berlin, Hollywood – Die Welten des Ken Adam.  Berlin:  Nicolaische Verlagsbuchhandlung, 2002.  ISBN 978-3-87584-069-8.
Aiheesta muualla

Web of Stories: Ken Adam Adam kertoo elämäntarinansa 150:n haastatteluvideon sarjassa.
Katupaskaa

| Katupaskaa Lasse K |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 19. kesäkuuta 2008
 Tuottaja(t): Maximus, KPV, Sepe Ht, Tuke Tuottaja, Pga, DJ Gleam
 Tyylilaji: gangsta rap
 Levy-yhtiö: Firma Records
Lasse K:n muut julkaisut
| Nro. 13 2006 | Katupaskaa 2008 | Naapurirapun Abu 2015 |
Katupaskaa on rap-artisti Lasse K:n kesäkuussa 2008 julkaistu studioalbumi. Albumin julkaisi Firma Records. Hän kääntyi albumin julkaisun jälkeen muslimiksi ja lopetti musiikin tekemisen. Hän jatkoi sitä vasta vuonna 2015, jolloin hänen seuraava albuminsa Naapurirapun Abu julkaistiin.
Kappaleet

Intro
Ei oo säkää (mukana Hannibal)
Anna mulle se biitti
Syy ja seuraus (mukana KPV & Laiska Leppone)
Skitti
Ile - Ela dissi freestyle
Kunnioita ittees (mukana Ile)
Pilvenpoltosta (mukana Ile)
Virkamiessääty
Budustudio-freestyle (mukana Sepe Ht, Ile & Dr. Sykerö)
Lyön läpi
Katupaskaa
Skitti
Niille jotka dikkaa
ABC
Vastavirtaviihdettä
Vitun nilkki, ime hiisit (mukana Dr. Sykerö)
Rajatapaus
Outro
Biitit

Maximus: 1, 2
KPV: 3, 4, 6, 8, 9, 10
Sepe Ht: 7, 11, 12, 14, 15, 18
Tuke Tuottaja: 16
Pga: 17
DJ Gleam: 19
Arvostelut

Redrum-187:
Aiheesta muualla

Lasse K:n haastattelu ja kappale "Anna mulle se biitti" ladattavissa Redrum-187 -sivustolla[vanhentunut linkki]
Kari Anttila

| Kari Anttila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  Pääsihteeri
Muut tiedot
Järjestö:  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
Edeltäjä:  Antton Rönnholm
Kari Anttila on suomalainen järjestövaikuttaja ja poliitikko. Anttila on työskennellyt vuodesta 2015 lähtien sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän pääsihteerinä. Koulutukseltaan Anttila on kasvatustieteen maisteri.
Anttila toimi joulukuusta 2021 kesäkuuhun 2022 liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakan valtiosihteerinä. Vuosina 2014–2015 Anttila toimi kulttuuri- ja asuntoministeri Pia Viitasen valtiosihteerinä. Vuosina 2011–2014 Anttila toimi Työväen sivistysliiton pääsihteerinä. Vuosina 1997–2011 Anttila toimi Kehityspiikin konsulttina. Vuosina 1994–1997 Anttila työskenteli nuorisotyön ammatillisen koulutuksen opettajana ja esimiestehtävissä Kanneljärven Opistossa. Anttila toimi Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssin pääsihteerinä vuosina 1992–1994.
Kari Arffman

Kari Anssi Arffman (s. 7. joulukuuta 1968) on suomalainen näyttelijä, teatterinjohtaja ja -ohjaaja.
Arffman valmistui näyttelijäksi Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitokselta vuonna 1991. Hän näytteli Tampereen Teatterissa vuosina 1992–2002 ja johti Kotkan kaupunginteatteria vuosina 2003–2008, jonka jälkeen hän toimi freelancer-näyttelijänä ja -ohjaajana.
Arffman näytteli Lahden kaupunginteatterin produktioissa vuonna 1997 ja 2010 sekä Helsingin kaupunginteatterissa vuosina 2007, 2008 ja 2011. Hän on myös ohjannut Rauman kaupunginteatteriin My Fair Ladyn.
Vuosina 2011–2015 Arffman johti Jyväskylän kaupunginteatteria, josta hän siirtyi keväällä 2015 freelanceriksi perhesyiden vuoksi. Helmikuussa 2016 Helsingin teatterisäätiön hallitus esitti Karl Arffmania Helsingin kaupunginteatterin johtajaksi. Hän aloitti tehtävässä loppuvuodesta 2016 edellisen johtajan Asko Sarkolan jäätyä eläkkeelle.
Kari Astala

| Kari Astala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1953 Helsinki (ikä 71)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  matematiikan professori, akatemiaprofessori (2006–2011)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (FM 1977, FT 1980, dosentti 1984)
Väitöstyön ohjaaja:  Klaus Vala
Instituutti:  Helsingin yliopisto, Jyväskylän yliopisto
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kari Astala (26. heinäkuuta 1953 Helsinki) on entinen professori Helsingin yliopiston Matematiikan ja tilastotieteen laitoksella, joka on Suomen suurin matemaattisten tieteiden yliopistollinen laitos. Hän oli akatemiaprofessori kaudella 2006–2011.
Kari Astala valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1977 matematiikka pääaineenaan. Hän väitteli matematiikasta vuonna 1980 ja eteni alan dosentiksi Helsingin yliopistossa vuonna 1984. Hän oli erilaisissa Helsingin ja Jyväskylän yliopiston ja Suomen Akatemian assistentin ja tutkijan tehtävissä, ja oli virkaatekevä apulaisprofessori kaksi jaksoa vuosina 1990–1993. Vuosina 1995–2002 hän oli Jyväskylän yliopiston matematiikan professori. Vuodesta 2002 Helsingin yliopiston professori, jona aikana toimi akatemiaprofessorina viisivuotiskauden 2006–2011. Professori Astala toimii vuodesta 2014 alkavalla kaudella muun muassa ryhmänjohtajana akatemiaprofessori Antti Kupiaisen johtamassa Analyysin ja dynamiikan tutkimuksen huippuyksikössä (2014–2019).
Vuonna 1994 hän sai Salem-palkinnon (Salem Prize). Vuodesta 1997 lähtien ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen. Vuonna 2003 hänelle myönnettiin Suomen Tiedeseuran Magnus Ehrnroothin palkinto. Vuonna 2011 Astala sai Suomen Kulttuurirahaston palkinnon (30 000 eur) hänen ”matemaattisista läpimurroistaan, tieteen luovasta soveltamisesta”. Hän on ollut kutsuttuna esitelmöijänä matematiikan maailman ja Euroopan konferensseissa (ICM-98, Berlin; ECM-96, Budapest; ECM-2012, Krakow). Hän on ohjannut seitsemän väitöskirjatyötä.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1939

Suomen jääkiekkomaajoukkue ensimmäistä kertaa jääkiekon maailmanmestaruuskilpailussa vuonna 1939, Baselissa, Sveitsissä.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1939 pelattiin Sveitsissä Baselissä ja Zürichissä 3.–12. helmikuuta. Kanada voitti maailmanmestaruuden ja isäntäjoukkue Sveitsi samassa yhteydessä ratkotun Euroopan-mestaruuden. Maailmanmestaruuskilpailujen ensikertalaiset Suomi ja Jugoslavia jäivät viimeisiksi. Kanadan edustajana oli Trail Smoke Eaters -amatöörijoukkue.
Alkusarja > Karsintaryhmä 1

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat  | 3 |  3  |  0  |  0  |  13  |  0  | +13 | 6 |
|  Saksa  | 3 |  1  |  1  |  1  |  16  |  9  | +7 | 3 |
|  Italia  | 3 |  1  |  1  |  1  |  9  |  11  | -2 | 3 |
|  Suomi  | 3 |  0  |  0  |  3  |  3  |  21  | -18 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Saksa  | 12-1 |  Suomi | Basel |  |

|  | (2-0, 7-1, 3-0)  | (2-0, 7-1, 3-0)  | (2-0, 7-1, 3-0)  |  |  |
|  |  |  | Holger Granström     |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Yhdysvallat  | 5-0 |  Italia | Basel |  |

|  | (3-0, 1-0, 1-0)  | (3-0, 1-0, 1-0)  | (3-0, 1-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Italia  | 5-2 |  Suomi | Basel |  |

|  | (1-0, 1-0, 3-2)  | (1-0, 1-0, 3-2)  | (1-0, 1-0, 3-2)  |  |  |
|  |  |  | Erkki Rintala, Holger Granström     |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Yhdysvallat  | 4-0 |  Saksa | Basel |  |

|  | (2-0, 0-0, 2-0)  | (2-0, 0-0, 2-0)  | (2-0, 0-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Yhdysvallat  | 4-0 |  Suomi | Basel |  |

|  | (0-0, 1-0, 3-0)  | (0-0, 1-0, 3-0)  | (0-0, 1-0, 3-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Saksa  | 4-4 ja. |  Italia | Basel |  |

|  | (1-0, 3-2, 0-2, 0-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 3-2, 0-2, 0-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 3-2, 0-2, 0-0, 0-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








Uusintaottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.2. | Saksa  | 0-0 |  Italia | Zürich |  |

|  | (0-0, 0-0, 0-0)  | (0-0, 0-0, 0-0)  | (0-0, 0-0, 0-0)  |  |  |
|  |  | Saksa jatkoon paremmalla maalierolla |      |  |  |
Alkusarja > Karsintaryhmä 2

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi  | 3 |  3  |  0  |  0  |  36  |  0  | +36 | 6 |
|  Tšekkoslovakia  | 3 |  2  |  0  |  1  |  33  |  1  | +32 | 4 |
|  Latvia  | 3 |  1  |  0  |  2  |  6  |  21  | -15 | 2 |
|  Jugoslavia  | 3 |  0  |  0  |  3  |  0  |  53  | -53 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Tšekkoslovakia  | 24-0 |  Jugoslavia | Basel |  |

|  | (10-0, 7-0, 7-0)  | (10-0, 7-0, 7-0)  | (10-0, 7-0, 7-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sveitsi  | 12-0 |  Latvia | Zürich |  |

|  | (5-0,3-0,4-0)  | (5-0,3-0,4-0)  | (5-0,3-0,4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Tšekkoslovakia  | 9-0 |  Latvia | Zürich |  |

|  | (3-0, 3-0, 3-0)  | (3-0, 3-0, 3-0)  | (3-0, 3-0, 3-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sveitsi  | 23-0 |  Jugoslavia | Zürich |  |

|  | (7-0, 7-0, 9-0)  | (7-0, 7-0, 9-0)  | (7-0, 7-0, 9-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Latvia  | 6-0 |  Jugoslavia | Zürich |  |

|  | (0-0, 3-0, 3-0)  | (0-0, 3-0, 3-0)  | (0-0, 3-0, 3-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sveitsi  | 1-0 |  Tšekkoslovakia | Zürich |  |

|  | (0-0, 1-0, 0-0)  | (0-0, 1-0, 0-0)  | (0-0, 1-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Alkusarja > Karsintaryhmä 3

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada  | 2 |  2  |  0  |  0  |  12  |  0  | +12 | 4 |
|  Puola  | 2 |  1  |  0  |  1  |  9  |  4  | +5 | 2 |
|  Alankomaat  | 2 |  0  |  0  |  2  |  0  |  17  | -17 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kanada  | 8-0 |  Alankomaat | Basel |  |

|  | (1-0, 4-0, 3-0)  | (1-0, 4-0, 3-0)  | (1-0, 4-0, 3-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puola  | 9-0 |  Alankomaat | Basel |  |

|  | (3-0, 2-0, 4-0)  | (3-0, 2-0, 4-0)  | (3-0, 2-0, 4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kanada  | 4-0 |  Puola | Basel |  |

|  | (2-0, 1-0, 1-0)  | (2-0, 1-0, 1-0)  | (2-0, 1-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Alkusarja > Karsintaryhmä 4

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Iso-Britannia  | 2 |  2  |  0  |  0  |  4  |  1  | +3 | 4 |
|  Unkari  | 2 |  1  |  0  |  1  |  8  |  2  | +6 | 2 |
|  Belgia  | 2 |  0  |  0  |  2  |  2  |  11  | -9 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Unkari  | 8-1 |  Belgia | Zürich |  |

|  | (2-0, 4-1, 2-0)  | (2-0, 4-1, 2-0)  | (2-0, 4-1, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Iso-Britannia  | 3-1 |  Belgia | Zürich |  |

|  | (0-0, 0-1, 3-0)  | (0-0, 0-1, 3-0)  | (0-0, 0-1, 3-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Iso-Britannia  | 1-0 |  Unkari | Zürich |  |

|  | (1-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 0-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Jatkolohkot > Sijat 9.–14. > Ryhmä A

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia  | 2 |  2  |  0  |  0  |  4  |  2  | +2 | 4 |
|  Alankomaat  | 2 |  1  |  0  |  1  |  3  |  3  | 0 | 2 |
|  Suomi  | 2 |  0  |  0  |  2  |  2  |  4  | -2 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Alankomaat  | 2-1 |  Suomi | Basel |  |

|  | (1-1, 1-0, 0-0)  | (1-1, 1-0, 0-0)  | (1-1, 1-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Italia  | 2-1 |  Alankomaat | Basel |  |

|  | (0-0, 0-0, 2-1)  | (0-0, 0-0, 2-1)  | (0-0, 0-0, 2-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Italia  | 2-1 |  Suomi | Basel |  |

|  | (0-0, 1-1, 1-0)  | (0-0, 1-1, 1-0)  | (0-0, 1-1, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Jatkolohkot > Sijat 9.–14. > Ryhmä B

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia  | 2 |  2  |  0  |  0  |  9  |  1  | +8 | 4 |
|  Belgia  | 2 |  0  |  1  |  1  |  4  |  8  | -4 | 1 |
|  Jugoslavia  | 2 |  0  |  1  |  1  |  3  |  7  | -4 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Latvia  | 5-1 |  Belgia | Zürich |  |

|  | (2-0, 1-1, 2-0)  | (2-0, 1-1, 2-0)  | (2-0, 1-1, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Belgia  | 3-3 |  Jugoslavia | Zürich |  |

|  | (1-2, 0-1, 2-0)  | (1-2, 0-1, 2-0)  | (1-2, 0-1, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Latvia  | 4-0 |  Jugoslavia | Zürich |  |

|  | (2-0, 0-0, 2-0)  | (2-0, 0-0, 2-0)  | (2-0, 0-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Jatkolohkot > Sijat 1.–8. > Välieräryhmä A

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada  | 3 |  3  |  0  |  0  |  15  |  1  | +14 | 6 |
|  Tšekkoslovakia  | 3 |  1  |  1  |  1  |  4  |  3  | +1 | 3 |
|  Saksa  | 3 |  1  |  1  |  1  |  2  |  10  | -8 | 3 |
|  Iso-Britannia  | 3 |  0  |  0  |  3  |  0  |  7  | -7 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Tšekkoslovakia  | 1-1 ja. |  Saksa | Zürich |  |

|  | (0-0, 1-0, 0-1, 0-0, 0-0, 0-0)  | (0-0, 1-0, 0-1, 0-0, 0-0, 0-0)  | (0-0, 1-0, 0-1, 0-0, 0-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kanada  | 4-0 |  Iso-Britannia | Zürich |  |

|  | (0-0, 0-0, 4-0)  | (0-0, 0-0, 4-0)  | (0-0, 0-0, 4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Saksa  | 1-0 |  Iso-Britannia | Zürich |  |

|  | (0-0, 0-0, 1-0)  | (0-0, 0-0, 1-0)  | (0-0, 0-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kanada  | 2-1 |  Tšekkoslovakia | Zürich |  |

|  | (0-1, 0-0, 2-0)  | (0-1, 0-0, 2-0)  | (0-1, 0-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kanada  | 9-0 |  Saksa | Zürich |  |

|  | (2-0, 5-0, 2-0)  | (2-0, 5-0, 2-0)  | (2-0, 5-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Tšekkoslovakia  | 2-0 |  Iso-Britannia | Zürich |  |

|  | (1-0, 1-0, 0-0)  | (1-0, 1-0, 0-0)  | (1-0, 1-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Jatkolohkot > Sijat 1.–8. > Välieräryhmä B

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi  | 3 |  3  |  0  |  0  |  12  |  4  | +8 | 6 |
|  Yhdysvallat  | 3 |  2  |  0  |  1  |  9  |  3  | +6 | 4 |
|  Puola  | 3 |  1  |  0  |  2  |  5  |  11  | -6 | 2 |
|  Unkari  | 3 |  0  |  0  |  3  |  5  |  13  | -8 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Yhdysvallat  | 3-0 |  Unkari | Basel |  |

|  | (1-0, 1-0, 1-0)  | (1-0, 1-0, 1-0)  | (1-0, 1-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sveitsi  | 4-0 |  Puola | Basel |  |

|  | (0-0,4-0,0-0)  | (0-0,4-0,0-0)  | (0-0,4-0,0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puola  | 5-3 |  Unkari | Basel |  |

|  | (1-1, 2-0, 2-2)  | (1-1, 2-0, 2-2)  | (1-1, 2-0, 2-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sveitsi  | 3-2 |  Yhdysvallat | Basel |  |

|  | (0-0, 2-2, 1-0)  | (0-0, 2-2, 1-0)  | (0-0, 2-2, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Yhdysvallat  | 4-0 |  Puola | Basel |  |

|  | (0-0, 2-0, 2-0)  | (0-0, 2-0, 2-0)  | (0-0, 2-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sveitsi  | 5-2 |  Unkari | Basel |  |

|  | (2-1, 2-0, 1-1)  | (2-1, 2-0, 1-1)  | (2-1, 2-0, 1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Sijoitusottelut > Ottelu 9. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.2. | Italia  | 2-1 |  Latvia | Basel |  |

|  | (1-1,1-0,0-0)  | (1-1,1-0,0-0)  | (1-1,1-0,0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |