stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rajakylän koulu (Oulu)
Vanhempaintoiminta

Koulussa toimii Oulun Rajakylän koulun vanhempainyhdistys ry ja Kuivasojan sivukoululla vanhempaintoimikunta Kuikku. Kodin ja koulun yhteistyössä on käytössä Wilma.
Vanhempainyhdistyksellä on tiedotuskanavanaan Raatiset,  joka on kotisivu, sisältäen jäsensivut ja jäsenrekisterin Yhdistysavain-palvelussa. Vanhempainyhdistys tiedottaa myös Facebook-sivuillaan.
Vanhempainyhdistys on Oulun alueellisen vanhempainyhdistyksen jäsen ja kuuluu myös kattojärjestöön, Suomen Vanhempainliittoon.
Aiheesta muualla

Rajakylän koulu
Raatiset – Oulun Rajakylän koulun vanhempainyhdistyksen kotisivut
Oulun Rajakylän koulun vanhempainyhdistyksen Facebook-sivut.
Rajakylätekno-blogi
RN Artigliere (1937)

| RN Artigliere |
| --- | --- |
 Artigliere

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  OTO, Livorno
Kölinlasku:  15. helmikuuta 1937
Laskettu vesille:  12. joulukuuta 1937
Palveluskäyttöön:  14. marraskuuta 1938
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut Cape Passeron taistelussa 12. lokakuuta 1940
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 650 t (standardi) 2 590 t (kuormattu)
Pituus:  106,7 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,15 m
Syväys:  3,15 m
Koneteho:  48 000 hv
Nopeus:  38 solmua
Miehistöä:  206
Aseistus
Aseistus:  8 x 120 mm tykkiä kaksiputkisina asennuksina 1 x 120 mm valoammustykki 12 x 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä 6 x 533 mm torpedoputkea 48 x miinaa
RN Artigliere (ital. Regia Nave Artigliere) oli Italian kuninkaallisen laivaston Soldati-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Livornosta OTO:lta, missä köli laskettiin 15. helmikuuta 1937. Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 12. joulukuuta ja liitettiin laivastoon 14. marraskuuta 1938.
Palvelus

Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijä HMS Ajax vaurioitti alusta pahoin Cape Passeron taistelussa. HMS York upotti aluksen seuraavana päivänä.
RN Augusto Riboty (1916)

| RN Augusto Riboty |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ansaldo, Genova
Kölinlasku:  27. helmikuuta 1915
Laskettu vesille:  24. syyskuuta 1916
Palveluskäyttöön:  5. toukokuuta 1917
Loppuvaihe:  romutettu 1954
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 840 t (standardi) 2 377 t (kuormattu)
Pituus:  103,75 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,75 m
Syväys:  3,2 m
Koneteho:  35 000 shp
Nopeus:  35 solmua
Miehistöä:  158
Aseistus
Aseistus:  8 × 102 mm tykkiä 4 × 20 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 450 mm torpedoputkea 100 × miinaa
RN Augusto Riboty (ital. Regia Nave Augusto Riboty) oli Italian kuninkaallisen laivaston Mirabello-luokan hävittäjä ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Genovasta Ansaldolta, missä köli laskettiin 27. helmikuuta 1915. Alus laskettiin vesille 24. syyskuuta 1916 ja liitettiin laivastoon 5. toukokuuta 1917.
Palvelus

Alus luovutettiin toisen maailmansodan päätyttyä sotakorvauksena Neuvostoliitolle. Sitä ei koskaan kuitenkaan siirretty, vaan alus romutettiin 1951 Italiassa.
Rauma (täsmennyssivu)

Rauma tarkoittaa seuraavia asioita:
paikannimiä:
Rauma, kaupunki Suomessa
Rauma, Himangan kunnan entinen nimi
Rauman maalaiskunta, entinen kunta Suomessa Rauman seudulla
Rauma, kunta Norjassa
Rauma, joki Norjassa
yrityksiä:
Rauma Oy (alkujaan Rauma Wood), 1915−1952 toiminut metsäteollisuusyritys, myöhemmin osa Rauma-Repolaa
Rauma Oy, 1991−1999 toiminut konepajayritys, joka sulautui Valmetin kanssa Metso Oyj:ksi
laivoja:
KNM Rauma (1939), Norjan laivaston miinanraivaaja
Rauma, vuonna 1946 uponnut hinaaja
Rauma II, alk. Miinanraivaaja DR-4, Yhdysvalloista Suomeen ostettu, alkujaan Normandian maihinnousua varten rakennettu hinaaja
Rauma-luokan ohjusvene, Suomen merivoimien ohjusveneluokka
Rauma, sukunimenä:
Iida Rauma (s. 1984), suomalainen kirjailija
Janica Rauma (s. 1986), suomalainen kestävyysjuoksija
Leander Rauma (1869–1969), suomalainen maanviljelijä ja kansanrunoilija
Matti Rauma (s. 1982), suomalainen kestävyysjuoksija
Tapio Rauma (1948–2019), suomalainen kitaristi (Kaseva).
muita merkityksiä:
1882 Rauma, asteroidi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rauma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
SARS-CoV-2-rokotteen kehittely

SARS-CoV-2-rokotteen kehittely alkoi vuoden 2020 kevättalvella. Ensimmäisistä rokoteaihioista tuli suppean koeryhmän testituloksia jo toukokuuhun 2020 mennessä. Venäjä ja Kiina hyväksyivät heinä-elokuussa 2020 ensimmäiset rokotteet hätäkäyttöön. Näitä rokotteita ei ollut vielä kokeiltu laajoilla ihmisjoukoilla. Länsimaat hyväksyivät ensimmäiset rokotteet joulukuussa 2020. Tällöin jotkut valtiot aloittivat massarokotukset. Eri rokotteiden kehittely jatkui edelleen. Syynä oli se, että rokotteista oli huutava pula. Myös haluttiin vastata virusmutaatioiden uhkaan.
Kehittelyn vaiheet

Uuden rokotteen kehittelyn vaiheet ovat:
Prekliininen vaihe, jossa rokotetta testataan eläinkokeilla ja laboratoriossa
I-vaihe, jossa rokotetta testataan noin 20-80 ihmisellä, normaaleissa olosuhteissa noin vuoden ajan. Kokeen tarkoituksena on selvittää, kuinka hyvin se suojaa taudilta.
II-vaihe, jossa rokotetta testataan sadasta tuhanteen ihmisellä vuodesta kahteen
III-vaihe, jossa rokotteen hyötyjä ja haittavaikutuksia testataan 1,5-3 vuotta jopa 60 000 ihmisellä. Tämä on viimeinen vaihe.
Kun rokote on todettu turvalliseksi ja hyödylliseksi se voidaan rekisteröidä.
Myyntiluvan jälkeen rokoteen hyötyjä ja haittoja testataan suurilla ihmisjoukoilla 1,5-3 vuoden ajan.
Historia

Maailmassa kehitettiin syyskuussa 2020 noin kahta-kolmeasataa SARS-CoV-2-rokotetta. 10. joulukuuta 2020 ainakin 86 rokotetta oli esikliinisissä tutkimuksissa, eläinkokeissa. Tällöin myös 39 rokotetta vaiheessa oli 1 (pienen mittakaavan turvallisuustutkimus), 17 vaiheessa 2 (laajempi turvallisuustutkimus) ja 14 vaiheessa 3 (laaja testaus: tehokkuus ja turvallisuus). Viisi rokotetta oli rajatussa käytössä. Kaksi rokotetta oli hyväksytty yleiseen käyttöön. Yksi rokoteaihio oli hylätty. Vasta kolmannen vaiheen kokeet ovat laajoja kokeita turvallisuudesta, mutta niissäkään eivät näy kaikki mahdolliset haittavaikutukset.
Kolme rokotetta hyväksyttiin rajoitettuun käyttöön Venäjällä ja Kiinassa ilman riittäviäkenen mukaan? kokeita. Yhdistynyt kuningaskunta hyväksyi Pfizerin ja Biontechin rokotteen 2. joulukuuta.
Monia rokoteaihioita alettiin testata Yhdysvalloissa laajoilla ihmisjoukoilla vuoden 2020 loppukesällä ja syksyllä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa rokotteen suojavaikutusta testataan vuoden 2021 alussa suppealla vapaaehtoisten joukolla, jotka rokotetaan ensin, ja sitten heille tartutetaan SARS-CoV-2.
Kiinassa ja Venäjällä on hyväksytty aiemmin vuonna 2020 rokotteita. Kriitikoiden mielestä kolmen ensimmäisen rokotteen hyväksyminen oli liian nopeaa, koska kaikkia testejä ei ole tehty.
Länsimaissa ensimmäinen hyväksytty rokote oli Pfizerin RNA-rokote joka sai Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta käyttöluvat 2. joulukuuta 2020. Ihmisiä alettiin 9. joulukuuta rokottaa järjestyksessä, joissa etusijalla ovat vanhukset, sairaat ja terveydenhuollon henkilökunta.
Lääkeyhtiöt aloittivat joulukuussa 2020 tutkimuksia, joissa haluttiin ottaa selville erilaisten rokotteiden yhdistämisen vaikutuksia. Tarkoituksena oli yrittää parantaa rokotteen antamaa immuniteettia. Näitä olivat esimerkiksi kahden adenovirisvektorin, Astra Zenecan rokotteen ja Sputnik V:n yhdistäminen. Britanniassa tutkittiin adenovirusvektorin ja RNA-rokotteen yhdistämistä.
Rokotekehitys Suomessa

Suomessa oli vuoden 2021 syksyllä kehitteillä kaksi rokotetta: Toinen on adenovirusvektoriin perustuvaa FINCoVac, joka annetaan nenäsumutteena.  Toinen, Tampereella kehitettävä rokote perustuu SARS-CoV-2:ta muistuttavaan partikkeliin.
Rokotteen kehittämistä on vaivannut Suomessa rahoituksen puute. Rokote Laboratories Finlandin FINCoVac ei pystynyt aloittamaan testauksia rahapuutteen vuoksi. Rokotteen testausta on hidastanut myös se, että maailmalla yhä useammat ihmiset ovat jo rokotettu, eikä tautia esiinny enää riittävästi rokotteen toimivuuden varmistamiseksi.
Rokotekehitys Suomessa > FINCoVac

FINCoVac on nenäsuihkeena annettava koronavirusrokote, jota kehittää suomalainen Rokote Laboratories Finland Oy.  Rokotekehittelyn rahoituksen saamisessa oli ongelmia alkuvaiheessa. Yhtiö vetosi mediassa Suomen huoltovarmuuteen ja koronan aiheuttamien kustannusten suuruuteen verrattuna vaadittavaan tutkimusrahoitukseen. Rokote on kehitetty tekijänoikeuksista vapaalla periaatteella, joka on tutkijoiden mukaan vähentänyt sijoittajien halua rahoittamiseen.
Heinäkuussa 2021 Rokote Laboratories Finland Oy sai 3,5 miljoonan euron pääomarahoituksen nenäsuihkeena annettavalle koronarokotteelle. Rahoittajina oli muun muassa Suomen kulttuurirahasto. Lisäksi yhtiö sai 5,5 miljoonan euron lainan Business Finlandilta tuotekehittelyyn. Rahoituksella on tarkoitus toteuttaa rokotteen I- ja II-vaiheen kokeet.
FINCoVac pohjautuu adenoviruskuljettimeen. Se perustuu Itä-Suomen yliopiston professorin Seppo Ylä-Herttualan työryhmän tutkimaan geeninsiirtoteknologiaan. Rokote ei sisällä virusta ja on helposti muunneltavissa. Sen tavoitteena on erityisesti toimia erityisesti virusmuunnoksia vastaan. Yrityksen mukaan Kuopiossa Itä-Suomen yliopiston tiloissa toimiva Finvector-yritys olisi kykenevä valmistamaan rokotetta.
Rokote oli onnistunut eläinkokeissa. Rokotteen testaaminen on määrä aloittaa vuodenvaihteessa 2021–2022.
Rokotekehitys Suomessa > Tampereen yliopiston rokote

Rokote perustuu proteiiniin. Näiden rokotteiden kehittäminen on hitaampaa kuin RNA-pohjaisten rokotteiden, mutta ne ovat olleet perinteisesti turvallisempia käyttää. Rokotteesta puuttuu viruksen RNA, jonka vuoksi se ei kykene aiheuttamaan tautia.
Rokote antaisi ns. steriloivan immuniteetin, joka estäisi taudin saamisen ja tartuttamisen eteenpäin. Yksi ryhmän aihioista on päätynyt eläinkokeisiin asti tällä hetkellä, mutta tutkimustuloksia vaikuttavuudesta ei vielä ollut 2021 tammikuussa. Tutkimusryhmän päämääränä on tulevat epidemiat, eikä se tähtää nykyisen tautitilanteen hoitoon.
Tunnettuja rokotteita > Sputnik V

Venäjä julkisti elokuussa maailman ensimmäisenä hyväksyneensä käyttöön Gamaleja-instituutin rokotteen. Gam-Covid-Vac-kehitysnimellä kulkeneen rokotteen kaupalliseksi nimeksi annettiin Sputnik V. Alustavien, ensimmäisen vaiheen tutkimusten mukaan rokote tuottaa vastustuskyvyn SARS-CoV-2:ta vastaan ja on turvallinen. Rokote pohjautuu adenovirusvektoriin. Se ei sovi lapsille, eikä sitä saa antaa vanhuksille, jotka ovat COVID-19-riskiryhmää. Sputnik V -rokotteella suunniteltiin aloitettavan rokotukset jo lokakuussa 2020, mutta rokotteen tehosta ja turvallisuudesta ei vieläkään ole täyttä varmuutta. Rokote herätti kritiikkiä myös Venäjällä. Ensimmäisiä kokeita johtaneen Vadim Tarasovin mukaan rokote on turvallinen, mutta sen tehosta ei ole varmuutta.
Rokotetta ei ollut 1. syyskuuta mennessä testattu kolmanteen vaiheeseen asti. Rokote on aiheuttanut merkittäviä sivuvaikutuksia, kuten voimattomuutta, huonovointisuutta, kuumeilua, kurkkukipua, päänsärkyä ja ripulia. Arvostettu lääketieteen lehti The Lancet julkaisi 4. syyskuuta kriittisen tutkimuksen, jonka mukaan rokotetutkimusten koetulokset olisivat osin väärennettyjä.
Syyskuussa rokotetta alettiin testata yli 35 000 vapaaehtoisella. Marraskuussa saapui ensimmäinen, 70 000 rokotteen erä jakeluun. Sillä oli määrä alkaa rokottaa vain riskiryhmiä, ei väestöä yleisesti. Rokotteen tuotanto on vuonna 2020 hidasta. Venäjä alkoi joulukuussa 2020 rokottaa riskiryhmiä, terveydenhuollon henkilöstöä ja opettajia ensin Moskovassa, sitten muualla Venäjällä.
Tunnettuja rokotteita > Epi-Vac-Corona

Venäjä hyväksyi peptidipohjaisen Eip-Vac-Corona-rokotteen 14. lokakuuta ilman kolmannen vaiheen testejä.
Tunnettuja rokotteita > Comirnaty (Biontech ja Pfizer)

Hyväksyttyään rokotteen ensimmäisenä maana Yhdistynyt kuningaskunta alkoi rokottaa terveydenhuollon henkilöstöä ja riskiryhmiä 8. joulukuuta 2020. Ensimmäisessä erässä oli 800 000 annosta Biontechin ja Pfizerin rokotetta. Se riittää 400 000 ihmisen rokottamiseen, koska yksi henkilö tarvitsee kaksi annosta. Ensimmäisen rokoteannoksen sai 90-vuotias Margaret Keenan. Tämän jälkeen myönnettiin käyttölupa neljässä muussa maassa.
Yhdysvallat hyväksyi Pfizerin rokotteen 12. joulukuuta 2020. Maa aloitti rokotukset 14. joulukuuta rokottamalla terveydenhuollon työntekijöitä ja hoitokotien asukkaita. Kanada hyväksyi rokotteen 9. joulukuuta ja alkoi rokottaa muutama päivä Yhdysvaltain jälkeen.
Saksa pyrki samaan EU:n hyväksymään rokotteen käytön jo ennen joulua 2020. Euroopan lääkevirasto ja komissio hyväksyivät rokotteen 21. joulukuuta 2020.
Tunnettuja rokotteita > Comirnaty (Biontech ja Pfizer) > Haittavaikutukset

Tavallisimmat haittavaikutukset ovat pistosalueen paikallisoireet, kuten punoitus ja turvotus, sekä yleisoireet, kuten kuumereaktiot ja erilaiset säryt. Ne ovat tyypillisiä rokotettaessa ja häviävät yleensä parin vuorokauden sisällä rokottamisesta. Vuoden 2020 aikana vakavia haittavaikutuksia ei ole havaittu. 11.1.2021 mennessä 30 000:sta rokotetusta Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimealle oli tullut kahdeksan haittavaikutusilmoitusta, joista kolme oli vakavia.
Rokotteen sisältämän polyetyleeniglykolin epäillään voivan aiheuttavan kyseiselle ainesosalle allergisille vakavan allergisen reaktion. Vuoden 2020 loppuun mennessä epäiltyjä tapauksia oli havaittu kuudella henkilöllä 272 000 rokotetusta Yhdysvalloissa. Iso-Britannia oli raportoinut kahdesta tapauksesta.
Tunnettuja rokotteita > Kiinan ensimmäiset rokotteet (SinoVac)

Syyskuun 2020 alussa käyttöön oli alustavasti hyväksytty myös vielä kehitteillä olevat Cansino Biologicsin adenovirusvektoriin ja Sinovac Biotechin inaktivoituun SARS-CoV-2:teen perustuva rokote.
Tunnettuja rokotteita > Modernan rokote

Yhdysvaltain lääkevirasto totesi 15. joulukuuta 2020 Modernan RNA-rokotteen turvalliseksi. Se hyväksyi rokotteen 18. joulukuuta. Modernan rokote ei vaadi Pfizerin rokotteen tavoin erittäin kylmiä säilytys- ja kuljetusolosuhteita, vaikka onkin myös RNA-rokote. Euroopan unioni hyväksyi Modernan rokotteen myyntiluvan 6. tammikuuta 2021.
Tunnettuja rokotteita > Oxfordin ja Astra Zenecan rokote

Yhdistynyt kuningaskunta hyväksyi Astra Zenecan adenovirusvektorirokotteen SARS-CoV-2:ta vastaan. Rokotukset alkoivat tammikuun 2021 alussa. EU saattaa hyväksyä rokotteen tammikuussa tai helmikuussa 2021. Astra Zeneca ja Saksan terveysministeriö kiistivät tammikuussa 2021 lehdistössä esitetyt väitteet, joiden mukaan rokote olisi yli 65-vuotaille lähes tehoton. Ne pohjautuivat väärinkäsitykseen.
Ristidipoliantenni

Ristidipoliantenni on antenni, jossa kaksi dipoliantennia on liitetty toisiinsa kohtisuoraan vastakkain.   Vaikka dipoliantennit ovat periaatteessa suuntaavia, kahden dipoliantennin kytkeminen toisiaan kohtisuoraan ristidipoliantenniksi tarjoaa vastaanottomahdollisuuden laajalti ympyräsäteeltä.
Ristiina (kaupunginosa)

| Ristiina |
| --- | --- |
Kaupunki:  Mikkeli
Koordinaatit:  61.5084°N, 27.2599°E
Kaupunginosa nro:  60
Postinumero(t):  52300 Ristiina
Ristiina on Mikkelin 60. kaupunginosa. Se on muodostettu entisestä Ristiinan kunnasta. Ristiinan pitäjän kirkonkylä sijaitsee maanteitse runsas 21 kilometriä Mikkelin keskustasta etelään.
Reino Ellilä

Reino Kalervo Ellilä (26. kesäkuuta 1910 Karttula – 30. kesäkuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteilijä. Hän oli lainvalmistelukunnan jäsen 1939–1960 ja vuodesta 1960 Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori. Ellilä muistetaan harvinaisen tarmokkaana ja värikkäänä luennoitsijana; hän jäi yliopistosta eläkkeelle vuonna 1977. Ellilä osallistui rikosoikeuden lainsäädäntötyöhön komiteoiden jäsenenä.
Hänen veljensä oli prosessioikeuden professori Tauno Ellilä.
Reino Fagerlund

| Reino Fagerlund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Reino Kalevi Fagerlund
Syntynyt: 28. joulukuuta 1953 Pori
Kuollut: 9. lokakuuta 2019 (65 vuotta) Pori
Uran tiedot
Lempinimi:  Fagu
Paino:  60–63
Laji:  judo
Seura:  Porin Fudoshin   Turun Budokwai
Reino Kalevi Fagerlund (28. joulukuuta 1953 Pori – 9. lokakuuta 2019 Pori) oli suomalainen judoka, joka kilpaili 1970–1980-luvulla. Hän edusti seuratasolla Porin Fudoshinia ja Turun Budokwaita.
Fagerlund sijoittui vuonna 1980 Moskovan olympialaisten alle 60 kilogramman sarjassa seitsemänneksi yhdellä otteluvoitolla. Aiemmin samana vuonna hän oli voittanut 60 kilogramman painoluokan British Openissa. Hän voitti Suomen-mestaruuden 63 kilogramman 1976 sekä 60 kilogramman sarjassa 1977, 1981, 1982, 1985–1987, yhteensä seitsemän kertaa. SM-hopeaa hän sai 60 kilogramman 1983 ja 1988 sekä pronssia 63 kilogramman sarjassa 1974 ja 60 kilogramman sarjassa 1978–1980 ja 1984, yhteensä viisi kertaa.
Fagerlund toimi aktiiviuransa jälkeen Suomen kilpajudokoiden valmentajana. Vuoden 2004 Ateenan olympialaisten jälkeen hänet nimettiin judoliiton valmennuspäälliköksi.
RN Audace (1916)

| RN Audace |
| --- | --- |
 Audace

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yarrow, Glasgow
Kölinlasku:  1. lokakuuta 1913
Laskettu vesille:  27. syyskuuta 1916
Palveluskäyttöön:  1. maaliskuuta 1917
Poistui palveluskäytöstä:  Saksan valtaama 12. syyskuuta 1943
Tekniset tiedot
Uppouma:  829 t (standardi) 1 011 t (kuormattu)
Pituus:  86,6 m (vesiraja) 87,2 m (kokonaispituus)
Leveys:  8,40 m
Syväys:  2,43 m
Koneteho:  22 000 hv
Nopeus:  28 solmua
Miehistöä:  118, joista viisi upseeria
Aseistus
Aseistus:  7 x 102 mm/35 tykkiä 2 x 40 mm/39 tykkiä 2 x 6,5 mm konekivääriä 4 x 450 mm torpedoputkea 20 x miinaa
RN Audace (ital. Regia Nave Audace) (runkonumero AD) oli Italian kuninkaallisen laivaston hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa ja toisessa maailmansodassa torpedovene.
Valmistus

Keisarillisen Japanin laivasto tilasi Kawakazeksi nimetyn aluksen Glasgow’sta Yarrow’n telakalta, missä köli laskettiin 1. lokakuuta 1913. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1916. Italia osti aluksen 3. heinäkuuta 1916 nimeten sen 5. heinäkuuta Intrepidoksi. Alus nimettiin 25. syyskuuta uudelleen Audaceksi ja se liitettiin Regia Marinaan 1. maaliskuuta 1917.
Palvelus

Alus luokiteltiin 1. lokakuuta 1929 torpedoveneeksi (ital. torpediniere). Maailmansotien välillä aluksen silta rakennettiin uudelleen ja alus riisuttiin osittain aseista, kun se muutettiin radio-ohjatun maalialuksen San Marcon kontrollialukseksi. Toisen maailmansodan alkaessa alus varustettiin jälleen saattuetehtäviin, missä se oli sodan alettua. Vuonna 1942 alukselta poistettiin viisi neljän tuuman tykkiä ja sille jätettiin ainoastaan kaksi. Lisäksi alukselle asennettiin kaksikymmentä 20 millimetrin tykkiä. Italian antauduttua liittoutuneille Saksa valtasi 12. syyskuuta 1943 aluksen, joka oli toimintakyvyttömänä Venetsiassa.
Palvelus > TA20

Korjausten jälkeen alus liitettiin Saksan laivastoon nimellä TA20. HMS Avon Vale ja HMS Wheatland upottivat aluksen taistelussa 1. marraskuuta 1944 Zaran edustalla.
Pääposkeinen

| Pääposkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°56′59″N, 26°54′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Rauhajärveen 
Järvinumero:  14.931.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,9 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,568 km  
Pinta-ala:  1,45 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPääposkeinen 
Pääposkeinen  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Rauhajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Rauhajärven alueeseen (14.931) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,9 metriä mpy.
René Charles Joseph Ernest Maire

| René Charles Joseph Ernest Maire |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. toukokuuta 1878 Lons-le-Saunier, Jura
Kuollut: 24. marraskuuta 1949 (71 vuotta) Alger, Algeria
Kansalaisuus:  Ranska
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  kasvi- ja sienitiede
René Charles Joseph Ernest Maire (29. toukokuuta 1878 Lons-le-Saunier, Jura – 24. marraskuuta 1949 Alger, Algeria) oli ranskalainen kasvi- ja sienitieteilijä. Hän keräsi ja tutki Pohjois-Afrikan kasveja, ja hänen pääteoksensa Flore de l'Afrique du Nord ilmestyi kokonaan vasta Mairen kuoleman jälkeen.
Mairen Algeriasta, Marokosta, Ranskasta ja Malista keräämiä kasveja on  Belgian kansallisessa kasvitieteellisessä puutarhassa.
Sienten tai kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne Maire  tarkoittaa René Maireta.
Aiheesta muualla

Maire, René-Charles-Joseph-Ernest 18.10.2020 Encyclopedia.com. Viitattu 10.10.2020. (englanniksi)
Le mycologue et botaniste René Maire (1878-1949) Dynamiques environnementales – Journal international de géosciences et de l’environnement. Viitattu 10.10.2020. (englanniksi)
Raymond (aikakauslehti)

Raymond oli Raha-automaattiyhdistyksen perustama ja myöhemmin Veikkauksen tuottama julkaisu, joka ilmestyi painettuna lehtenä neljä kertaa vuodessa.
Painettu Raymond-aikakauslehti jaettiin Veikkauksen rekisteröityneille ja aktiivisille asiakkaille, jotka olivat ilmoittaneet haluavansa lehden. Aktiivisiksi asiakkaiksi luettiin ne, jotka olivat viimeisen kolmen kuukauden aikana pelanneet Veikkauksen pelejä tunnistetusti verkossa tai maksukortilla pelipisteessä tai pelisaleissa.
Lehti lakkautettiin vuonna 2018.
Positivismi

Diskurssianalyysi · Positivismi
Konfliktiteoria · Kriittinen teoria
Rakenteellinen funktionalismi
Sosiaalinen konstruktionismi
Émile Durkheim
Karl Marx · Max Weber
Julkinen sosiologia

Laki · Kasvatus
Poikkeavuus · Rikollisuus
Sosiaalinen verkosto
Stratifikaatio · Talous · Tiede
Tieto · Uskonto
Väestö · Yhteiskuntaluokka
Ympäristö · Armeija
Kaupunki
Habitus · Identiteetti · Normi
Jälkimoderni · Myöhäismoderni
Notkea moderni
Sosiaalinen pääoma · Valta
Positivismi on varsinaisesti 1800-luvulla syntynyt filosofinen suuntaus, jonka mukaan todellista tietoa on vain tieteellinen tieto, jollaista voidaan synnyttää ainoastaan päätymällä positiiviseen lopputulokseen tieteellisten teorioiden pätevyydestä tiukkaa tieteellistä menetelmää hyödyntämällä. Tämän vuoksi positivismi pyrki rajoittumaan välittömiin havaintoihin, tehden mahdollisimman vähän käsitteellisiä oletuksia.
Positivismin perustajana pidetään Auguste Comtea, joka katsoi tieteellisen menetelmän korvaavan metafysiikan ajattelun historiassa, ja näki teorian ja havainnon välillä molemminpuolisen riippuvuuden. Sana positivismi tulee sanasta positiivinen, jota käytettiin luonnehtimaan selvästi havaittavaa tosiasiaa. Myöhemmin positivismin perinnettä on jatkanut ennen kaikkea looginen empirismi, josta sen kannattajat käyttivät alkuvaiheessa nimitystä looginen positivismi.