stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sotilaspoliisi
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
YouTubessa sotilaspoliisialan esittelyvideo: http://www.youtube.com/watch?v=KPgceb9PuW0
Sotilaspoliisin tunnusliivi.
Sotilaspoliisiauto Helsingissä.
Sotilaspoliisitunnukset
Titi Essomba

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: René William Essomba
Syntymäaika: 2. tammikuuta 1981 (ikä 44)
Syntymäpaikka: Yaoundé, Kamerun
Pelipaikka: oikea laitahyökkääjä
Pituus: 179 cm
Seura
Seura: OPS
Pelinumero: 15
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2003 | Ouragan FC | – | (–) |
| 2004–2005 | FS d'Akonolinga | – | (–) |
| 2006 | Tervarit | 2 | (0) |
| 2006–2007 | AC Oulu | 36 | (3) |
| 2007 | → OLS (laina) | 1 | (1) |
| 2008 | RoPS | 24 | (5) |
| 2009 | FC OPA | 9 | (4) |
| 2009 | FK Taraz | 14 | (6) |
| 2010–2011 | FK Aktobe | 32 | (4) |
| 2011 | → Aktobe-Jas | 6 | (0) |
| 2012 | Irtyš Pavlodar | 24 | (3) |
| 2013 | FK Taraz | 25 | (0) |
| 2014 | AC Oulu | 22 | (5) |
| 2015 | AC Kajaani | 23 | (4) |
| 2016– | OPS | 19 | (9) |
| Yhteensä | Yhteensä | 237 | (44) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. lokakuuta 2016.
René William ”Titi” Essomba (s. 2. tammikuuta 1981 Yaoundé, Kamerun) on kamerunilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitahyökkääjä. Essomba pystyy pelaamaan myös keskikentän keskustassa sekä laidalla.
Vuonna 2006 Kamerunin jalkapalloliitto määräsi hänet kahden vuoden kilpailukieltoon koska Essomba oli väärentänyt ikänsä viisi vuotta todellista nuoremmaksi.
Essomba pelasi Veikkausliigaa kaudella 2007 AC Oulussa. Kauden aikana hän pelasi 12 ottelussa ja teki 2 maalia. Edellisellä kaudella hän oli nostamassa joukkuetta liigaan. AC Oulu putosi kauden 2007 päätteeksi Veikkausliigasta suoraan Ykköseen, eikä Essomba tehnyt enää uutta sopimusta AC Oulusta. Kamerunissa Essomba on edustanut mm. Ouragan FC:tä ja Foudre Sportive d'Akonolingaa.
Kevättalvella 2008 Essomba harjoitteli FC OPA:n riveissä. Hän osallistui muun muassa 1. helmikuuta - 3. helmikuuta 2008 pidettyyn jalkapalloturnaukseen Oulussa. Turnauksessa oli paikalla Rovaniemen Palloseuran belgialainen valmentaja Tom Saintfiet sekä toimitusjohtaja Jouko Kiistala tarkkailemassa pelaajia Rovaniemen Palloseuran Veikkausliigajoukkueeseen kaudelle 2008. 7. helmikuuta 2008 Essomba teki kauden 2008 kestävän pelaajasopimuksen Rovaniemen Palloseuran kanssa.
Kauden 2008 aikana Essombasta kehittyi yksi joukkueen tärkeimmistä runkopelaajista yhdessä Mika Nurmelan kanssa. RoPS taisteli jopa mitalisijoista Veikkausliigassa ennen jalkapallon EM-kisoja ja kuukauden taukoa Veikkausliigassa. Hyvät esitykset johtivat myös siihen että Essomba pääsi mukaan Kamerunin olympiamaajoukkueen leirille, muttei tullut kuitenkaan valituksi lopulliseen joukkueeseen. Kauden päätteeksi Essomban tilille kertyi 24 Veikkausliigaottelua, sekä 5 maalia RoPSissa. Hän oli yhdessä Chileshe Chibwen kanssa Rovaniemen Palloseuran paras maalintekijä Veikkausliigassa kaudella 2008. Kauden päätteeksi RoPS tarjosi jatkosopimusta Titille, mutta tuolloin Titi aikoi katsoa myös muut paremmat vaihtoehdot ulkomailta lukien asti.
Titi siirtyi kauden 2009 aikana Kazakstanin Taraziin edustaen paikallista FC Tarazia. Kaudella 2015 Titi edustaa Kakkosessa pelaavaa AC Kajaania.
Aiheesta muualla

RoPS:n pelaajaesittely[vanhentunut linkki]
AC Oulun pelaajaesittely (Arkistoitu – Internet Archive)
Vaajanvirta

| Vaajanvirta Vaajavirta |
| --- | --- |
 Vaajanvirta ilmakuvassa
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14) 
Valuma-alue:  Leppäveden–Kynsiveden alue (14.3)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Leppävesi
 :  62.262°N, 25.912°E
Laskupaikka:  Päijänne
 :  62.235°N, 25.877°E
Esteet:  Vaajakosken voimalaitos, Vaajakosken vanha voimalaitos
Taajamat:  Jyväskylän keskustaajama (Vaajakoski)
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  80,8 m  
Laskukorkeus:  78,3 m  
Korkeusero:  2,5 m
Pituus:  3,9 km 
Suurin virtaama:  471 m³/s (HQ) 
Keskiylivirtaama:  283 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  150 m³/s (MQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Vaajanvirta  tai myös Vaajavirta on Leppävedestä Päijänteeseen laskeva joki Jyväskylässä Vaajakosken alueella. Joki on noin 3,9 kilometrin pituinen.
Vaajanvirrassa on kolme saarta: Lapinsaari, Naissaari ja Varassaari. Joessa kulkee Keiteleen kanavan eteläisin osa, Vaajakosken kanava. Valtatiet 4, 9, 13 ja 23 ylittävät Vaajanvirran Naissaaren kautta ja Jyväskylä–Pieksämäki-rata Haapakosken kohdalta.
Joen kulku

Vaajanvirta alkaa Leppäveden länsiosasta Kaunisharjun ja Koskenvuoren välistä 80,8 metrin korkeudelta mpy. Joen yläjuoksulla on asumaton Lapinsaari, jonka länsipuolelle jää Janakanlahti. Jyväskylä–Pieksämäki-radan alituksen jälkeen joki levenee suvannoksi, jonka eteläosaan Saltunlahteen laskee Hupelinlammen laskuoja. Alempana Naissaaren kohdalla joki kapenee ja haarautuu. Naissaaren koskien ja Vaajakosken kanavan jälkeen joki alittaa valtatien, ja laskee lopulta Päijänteeseen Varassaaren eteläpään ja Hupelin asuinalueen välissä. Päijänteen pinnankorkeus on 78,3 metriä mpy., joten Vaajanvirralle kertyy noin 2,5 metriä pudotusta.
Vaajanvirrassa on ollut alun perin neljä koskea: Ylinenkoski, Keskikoski, Haapakoski ja Naiskoski. Haapakoski ja Naiskoski ovat rinnakkaisia haaroja, jotka sijaitsevat Naissaaren länsi- ja itäpuolella. Haapakoskeen on rakennettu Vaajakosken vanha voimalaitos vuonna 1921, ja Naiskoskeen nykyinen Vaajakosken voimalaitos vuonna 1941. Ylinenkoski ja Keskikoski on perattu. Joen koskia on perattu ainakin jo 1800-luvun alkupuolella.
Valuma-alue

Vaajanvirran valuma-alueen pinta-ala on noin 17 668 neliökilometriä, josta 16,8 % on vesistöjä. Valuma-alue kuuluu Kymijoen vesistöön. Joen keskivirtaama on 150 kuutiometriä sekunnissa ja keskiylivirtaama 283 kuutiometriä sekunnissa. Suurin virtaama, 471 m³/s, on mitattu vuonna 1988. Keskivirtaamalla vesi johdetaan Päijänteeseen vain uuden voimalaitoksen sekä osin kanavan kautta. Vettä johdetaan vanhan voimalaitoksen kautta ainoastaan virtaaman ylittäessä 200 m³/s.
Historiaa

Vaajakoskella eroteltiin pohjoisesta Keski-Suomesta tulevia tukkeja edelleen kuljetettavaksi laivalla Päijänteellä. Suuri tukkien erottelupaikka sijaitsi Vaajanvirran alajuoksulla Varassaaren ja Hupelin välissä.
Tukinerottelussa työskentelevien määrä oli 1940-luvulla noin 300. Vuosina 1945–1961 Vaajanvirran erottelupaikan kautta uitettiin 8–12 miljoonaa tukkia vuodessa. Tukinuiton merkitys alkoi vähentyä 1950-luvulla maantiekuljetusten lisääntyessä. Viimeinen uittokesä oli 1964, jolloin Vaajanvirran kautta kulki enää kaksi miljoonaa tukkia.
Vaajakosken keskustan, Tölskän ja Savonmäen jätevedet laskettiin pitkään puhdistamattomina Vaajanvirtaan. Jätevesiputki sijaitsi hieman vanhan voimalaitoksen alapuolella.
Kalastus

Vaajanvirta on paikallisesti tärkeä kalastuskohde, jonka kautta taimenet vaeltavat Päijänteen ja ylempien vesistöjen välillä. Taimenkanta alkoi heiketä seudun teollistuessa ja halvempien kalapyydysten yleistyessä; ennen Vaajakosken teollistumista ja voimalaitosten rakentamista viisi kilogrammaa painavat taimenet olivat melko yleisiä. Vaajanvirrassa esiintyy kuitenkin nykyään jonkin verran enemmän yli 60 senttimetrin pituisia taimenia kuin ylempänä vesistössä. Vaajanvirran taimenten keskipituus on noin 45–50 senttimetriä.
Kuvia

Vaajanvirtaa Naissaaren itärannalta kuvattuna, takana Jyväskylä-Pieksämäki-rata
Vaajanvirtaa Uimalanniemestä kuvattuna
Vanhan voimalaitoksen pato avattuna
Talvista Vaajanvirtaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vaajanvirta Wikimedia Commonsissa
Danton Heinen

| Danton Heinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. heinäkuuta 1995 (ikä 29) Langley, BC, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Pittsburgh Penguins
Sarja:  NHL
Pelinumero:  43
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  Boston Bruins (NHL) Providence Bruins (AHL) Anaheim Ducks (NHL) Vancouver Canucks (NHL)
NHL-varaus:  116. varaus, 2014 Boston Bruins
Danton Heinen (s. 5. heinäkuuta 1995 Langley, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Pittsburgh Penguinsissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Heinen osaa pelata myös laidassa. The Sports Forecaster -sivuston mukaan hän on monipuolinen tulosta tekevä hyökkääjä, jolla on hyvät kädet ja maalintekovaistot. Heinen myös luistelee hyvin. Hänen tulisi kuitenkin lisätä massaa, jotta Heinen voittaisi paremmin kaksinkamppailuja.
Al Unser

Al Unser
Alfred Unser (29. toukokuuta 1939 Albuquerque, Yhdysvallat – 9. joulukuuta 2021) oli yhdysvaltalainen kilpa-ajaja.
Hän voitti urallaan neljä kertaa Indianapolis 500 -kilpailun. Uransa hän ajoi pääasiassa CART-sarjassa, jonka mestaruuden voitti kausina 1983 ja 1985.
Unser aloitti uransa 1957 sprintti- ja kartingautoilla ja lopetti sen 52-vuotiaana 1992. Pitkän uransa aikana hän ajoi mm. Daytona 500- ja NASCAR-sarjoissa.
Saavutukset

Indy500 voitto: 1970, 1971, 1978, 1987
CART mestaruus: 1983, 1985
IROC mestaruus: 1978
Suku

Al Unserin lähisuvussa on lukuisia kilpa-ajajia:
Poika Al Unser Jr, kaksinkertainen Indy500 ja CART voittaja.
Veli Bobby Unser , kolminkertainen Indy500 voittaja, IROC ja IndyCar mestari
Veli Jerry Unser, mm. F1-ajaja
Pojanpoika Alfred Unser, IRL-ajaja
Veljenpojat Johnny Unser & Robby Unser
Ruokepuolinen (Muurame)

| Ruokepuolinen |
| --- | --- |
 Ruokepuolisen eteläinen lahti.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame, Jyväskylä
Koordinaatit:  62°11′16″N, 25°37′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Tulo-ojat:  Kurpinaoja Uimalammesta, oja Ala-Kitulammesta
Laskuoja:  oja Ala-Sallaajärveen 
Järvinumero:  14.287.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145 m  
Pituus:  790 m  
Leveys:  560 m  
Rantaviiva:  2,571 km  
Pinta-ala:  18,493 ha  
Tilavuus:  0,0012119 km³ 
Keskisyvyys:  6,55 m  
Suurin syvyys:  13,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiRuokepuolinen 
Ruokepuolinen on Keski-Suomessa Muuramessa ja pieneltä osin Jyväskylässä Taka-Keljon lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 18,5 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,2 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 6,6 metriä ja suurin syvyys on 13,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä. Järvi on lähes autio ja sen rannoilla on vain muutama loma-asunto, joista järven eteläpuolisille tulee tie Taka-Keljon ja lopuille Keljonkankaan kautta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145 metriä mpy. Ruokepuolisen koillisosaan laskee Uimalammen laskuoja Kurpinaoja, luoteisosaan puolestaan laskee Ala-Kitulammen laskuoja. Järven oma laskuoja alkaa sen eteläisimmästä lahdesta ja yhtyy pian Ylä-Pirttijärven laskuojaan, joka laskee Ala-Sallaajärveen.
Saavi

Lapset kylpevät peltisaavissa.
Saavi eli korvo on isohko kaksikorvainenselvennä, pyöreä- tai soikeapohjainen astia. Saavi on ämpäriä suurempi, ja sen tilavuus on tyypillisesti noin 100–200 litraa. Saaveissa säilytetään ja kuljetetaan tavaroita, elintarvikkeita ja nestettä. Saavin suuren tilavuuden takia sen kokonaispaino voi nousta suureksi. Usein saavia kantaakin kaksi ihmistä kantokahvoista molemmin puolin. Aikaisemmin saavit tehtiin enimmäkseen puusta tai pellistä, nykyisin muovista.
Saaviksi kutsutaan joskus myös soikeapohjaista pesusoikkoa, jonka muita nimiä ovat palju (ruots. balja) tai amme. Myös kylpytynnyriä kutsutaan paljuksi. Pienempää pesuastiaa kutsutaan nimellä pesuvati.
Johnny Van Zant

| Johnny Van Zant |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. helmikuuta 1959 (ikä 65) Jacksonville (Florida)
Ammatti:  Laulaja
Muusikko
Aktiivisena:  1977–
Tyylilajit:  Southern rock, country
Yhtyeet:  The Austin Nickels Band, The Johnny Van Zant Band, Lynyrd Skynyrd, Van Zant, .38 Special
Aiheesta muualla
www.thevanzants.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
John Roy ”Johnny” Van Zant (s. 27. helmikuuta 1959 Jacksonville, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen southern rock -laulaja. Hän on Lynyrd Skynyrd -yhtyeen alkuperäisen laulajan Ronnie Van Zantin sekä .38 Special -yhtyeen perustajan ja laulajan Donnie Van Zantin nuorin veli. 
Van Zantin ensimmäinen yhtye oli The Austin Nickels Band, jonka nimi myöhemmin muutettiin  The Johnny Van Zant Bandiksi. Sen ensimmäinen levytys oli No More Dirty Deals, joka luetaan Van Zantin soololevytykseksi.
Hän on ollut Lynyrd Skynyrdin laulaja sen uudelleenkokoamisesta 1987 saakka.
Johnny Van Zant on myös julkaissut duettolevyjä veljensä Donnien kanssa. Brother To Brother (1998), Van Zant II (2001), Get Right With The Man (2005), My Kind of Country (2007).
Levytykset

| nimi | vuosi | yhtye |
| --- | --- | --- |
| No More Dirty Deals | 1980 | soolo |
| Round Two | 1981 | soolo |
| The Last of the Wild Ones | 1982 | soolo |
| Van Zant | 1985 | Van Zant |
| Brickyard Road | 1990 | soolo |
| Lynyrd Skynyrd 1991 | 1991 | Lynyrd Skynyrd |
| The Last Rebel  | 1993 | Lynyrd Skynyrd |
| Twenty | 1997 | Lynyrd Skynyrd |
| Edge of Forever | 1998 | Lynyrd Skynyrd |
| Brother to Brother | 1998 | Van Zant |
| Van Zant II | 2001 | Van Zant |
| Vicious Cycle | 2003 | Lynyrd Skynyrd |
| Get Right with the Man | 2005 | Van Zant |
| My Kind Of Country | 2007 | Van Zant |
| God & Guns | 2009 | Lynyrd Skynyrd |
| Last of a Dyin' Breed | 2012 | Lynyrd Skynyrd |
Pohjois-Karjala-projekti
Kritiikki

Pohjois-Karjala projekti sai Suomessa valtavasti mediahuomiota osakseen. Hanketta kuitenkin myös arvosteltiin alusta alkaen sen rasvan käyttöön liittyvien interventioiden osalta. Arvostelijat olivat kilpailevien hypoteesien kannattajia, jotka uskoivat runsaan margariinin käytön tai C-vitamiinin puutteen lisäävän sydän- ja verisuonisairauksia. Arvostelu jatkui vuonna 1988, kun Valion osuusmeijeri julkaisi Helsingin Sanomissa kokosivun maksullisen tiedotteen, jossa se muun muassa toi esiin, että suomalaisten sydäntautikuolleisuus laski 40 prosenttia vuosina 1966-1985, vaikka eläinrasvan kulutus  lisääntyi 10 prosentilla. Professori Kari Salminen liittyi arvostelijoihin vuonna 2007. Asiantuntijoiden aiemmin hellimä rasvahypoteesi oli hajonnut hänen mukaansa tutkimusnäytön puutteeseen. Mitään näyttöä tyydyttyneiden rasvojen haitallisuudesta ei ollut löytynyt, vaan maitorasvan oli päin vastoin havaittu suojaavan sydäntaudeilta.
Aiheesta muualla

Pohjois-Karjala-projekti Duodecimin terveyskirjastossa
YLE Elävä arkisto: Kun Suomi kävi rasvasotaa
Kaikkien aikojen projekti (Katja Martelius, Helsingin Sanomat, 24.4. 2024)
Pohjois-Karjalan kansanterveyden keskuksen verkkosivut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Tunnuslaji

Tunnuslaji on kasvilaji, jonka perusteella määritellään metsätyyppioppiin liittyvin perustein metsän tai suon kasvupaikkatyyppi. Tunnuslajia kutsutaan myös luonnehtijalajiksi tai metsätyyppien nimikkolajiksi. Metsät on luokiteltu A. K. Cajanderin tutkimuksiin perustuen kuivimmista ja karuimmista metsistä kosteimpiin ja maaperältään ravinteikkaimpiin metsiin ja näiden metsätyyppien tunnuslajit kasvien osalta ovat sen mukaisia, mitkä lajit sopeutuvat millaisiin kasvuolosuhteisiin.
Kenttäkerroksen tunnuslajeja ovat muun muassa mustikka, puolukka ja kanerva. Koska samoja tunnuslajeja voi olla jopa kymmenen eri metsätyypin tunnuksena, tunnuslaji ei ole riittävä ehto metsän kasvupaikan määrittämiseksi, vaikka se on välttämätön ehto. Tätä varten määritystä täydennetään erotuslajilla, jota kutsutaan myös opaskasviksi. Metsissä, joissa on monenlaisia elinympäristöjä, kuten suolampia, järviä ja lahopuustoa, näille elinympäristöille tyypillisiä lajeja on monta ja myös tunnuslajeja on useita. Tällöin jonkin kasvupaikan tyypin määritystä varten tarvitaan erotuslajia.
Jon Inge Høiland

Jon Inge Høiland
Jon Inge Høiland (s. 20. syyskuuta 1977 Fåberg, Norja) on norjalainen ammattilaisuransa lopettanut jalkapalloilija.
Høiland on edustanut peliuransa aikana myös kasvattajaseuraansa Fåbergiä, Bryneä (1995–1996), Kongsvingeriä (1997–1998), IFK Göteborgia (1999–2002), Malmö FF:ää (2003–2007), 1. FC Kaiserslauternia (lainalla 2006) ja Stabækia (2007–2010).
Norjan maajoukkueessa Høiland on pelannut 25 ottelua.
Pihlajajoki (Kuhmoinen)

| Pihlajajoki tai myös Pihlajakoski |
| --- | --- |
 Pihlajakoski laskee Isosta Pihlajajärvestä takana näkyvään Päijänteeseen.
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso−Pihlajajärven v−a (14.225)
Pinta-ala:  65,23 km²  
Järvisyys:  10,49 % 
Pääuoman pituus:  yli 15 km 
Pääuoman osuudet:  Pihlajajoki ←Iso Pihlajajärvi ←Sääksoja ←Iso Sääksjärvi
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Iso Pihlajajärvi, Pihlajakoski 
 :  61.68101°N, 25.34353°E
Laskupaikka:  Päijänne, Pihlajakoski 
 :  61.68190°N, 25.35612°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  87,5 m  
Laskukorkeus:  78,3 m  
Korkeusero:  9,2 m  
Pituus:  0,89 km  
Kaltevuus:  10,34 m/km
Keskivirtaama:  0,6 m³/s  
Muuta
Pihlajajoki, mutta usein myös Pihlajakoski, on Pirkanmaalla Kuhmoisten Pihlajakoskella virtaava noin 900 metriä pitkä joki, joka muodostaa valuma-alueensa yli 15 kilometriä pitkän pääuomansa alajuoksun osuuden.
Joen kulku

Pihlajajoki alkaa Ison Pihlajajärven itäpäästä, jossa se virtaa mutkitellen Kompanmäen ja Miilumäen välisessä jyrkästi laskevassa laaksossa. Joella on pituutta 890 metriä (myös 990 metriä ) ja sillä pudotusta 9,2 metriä. Kummallakin jokeen viettävällä rinteellä on hieman peltomaata ja tasaisilla alueilla sijaitsee Pihlajakosken kylän asutusta. Tiet seuraavat jokea ylempänä rinteillä. Joessa on kaksi koskialuetta. Niitä on kutsuttu Yläkoskeksi ja Alakoskeksi, mutta niiden rinnalla on Yläkoskesta käytetty myös nimeä Sahakoski, ja Alakoskesta nimeä Myllykoski. Yläkoskella on pudotusta 1,7 metriä. Kosken niskalla on sijainnut säännöstelypato, jolla on säännöstelty Isoa Pihlajajärveä. Joen kautta on myös uitettu tukkirännejä myöten tukkipuuta Päijänteelle. Alemman kosken pudotus on 2,0 metriä ja koskessa on toiminut vesimylly, vesisaha ja vesivoimalaitos. Heti joensuussa sijaitsee kylän satama ja täällä joen ylittää yhdystie 16981. Myös yläjuoksulla on silta.
Historiaa

Kylän perimätiedon mukaan ensimmäinen vesimylly on toiminut jo 1600-luvulla ja se kuului Pihlajalahden maatalolle. Loviisan kaupungin liikemiehet alkoivat 1840-luvulla etsiä Päijänteeltä puutavaran sahaustoiminnalle sopivia rantoja. He vuokrasivat vuonna 1846 paikallisilta maa-alueen ja Alakosken. Siihen hankittiin Fiskarsin konepajalta sahauslaitteet ja vesivoimalla toimiva vientisaha valmistui vuonna 1851. Sahaustoiminta alkoi vuonna 1852 ja päättyi 1894. Sahatavara lastattiin omassa satamassa ja laivattiin ensin purjelaivoilla ja sitten höyrylaivoilla Anianpellolle, josta se päätyi lopulta merenrannikolle. Puutavaraa myytiin esimerkiksi Espanjaan asti.
Paikalliset perustivat vuonna 1905 entisen sahan tilalle pienemmän sahan kotitarvesahausta varten. 1920-luvulla vesimylly toimi tullimyllynä, jonka omisti viiden paikallisen talon muodostama lahko. Myllyn yhteydessä toimi vesivoimalaitokseksi miellettävä sähkögeneraattori, jolla tuotettiin sähköä läheisiin rakennuksiin. Sahayhtymä ja myllylahko yhdistyivät vuonna 1948 muodostaen Pihlajakosken mylly- ja sahaosakeyhtiön, joka toimi vuoteen 1955 asti. Silloin sen toiminnot siirtyivät yksityiseen omistukseen. Myllyn rauniot sijaitsevat edelleen kylän keskustassa ja sahan rauniot ovat jääneet 1990-luvun alun lopettamisen jälkeen paikoilleen. Sen raamisahasta on tehty muistomerkki, joka on vuonna 2003 pystytetty kylän satamaan.
Luontoarvoja

Pihlajajoesta on vuonna 2001 purettu uittolaitoksen laitteet sekä Saha- ja Myllykosken osakeyhtiön padot. Yläjuoksulla sijannut säännöstelypato on purettu ja muutettu pohjapadoksi. Joessa on kaksi koskialuetta, joiden yhteispinta-ala on 1 190 neliömetriä. Jokeen on istutettu (kotiutettu) taimenenpoikasia 1990-luvulla ja myöhemmin vielä 2012. Istutuksien onnistumista on yläkoskella kokeiltu sähkökalastuksella vuosina 2011 ja 2018, mutta niitä ei ole silloin tavattu.
Iso-Pihlajajärven valuma-alue

Pihlajakoski sijaitsee Kymijoen vesistön (14) Suur-Päijänteen alueella (14.2) sijaitsevassa Päijänteen alueessa (14.22), jossa se on Iso-Pihlajajärven valuma-alueen laskujoki. Sen valuma-alueen pinta-ala on noin 76 neliökilometriä ja järvisyys noin 11 %. Se sijaitsee kokonaan Kuhmoisissa. Valuma-alueen vesireittiä kutsutaan Pihlajakosken vesireitiksi ja siihen kuuluu Pihlajakoski, Iso Pihlajajärvi, Sääksoja ja Iso Sääksjärvi.
Huomioita

↑  Pääuoman ja sen pituuden määrittäminen on selostettu artikkelin Iso-Pihlajajärven valuma-alue kappaleessa Pääoman kulun ja pituuden määritys.
Aiheesta muualla

Pihlajakoski, Notskilla
Pihlajakoski - poukama Päijänteellä
(14.2)
Guitar Hero: Rocks the 80s

| Guitar Hero: Rocks the 80s |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Harmonix Music Systems
Julkaisija:  RedOctane
Jakelija:  RedOctane
Pelisarja:  Guitar Hero
Pelimoottori:  Guitar Hero II
Julkaistu:  NA 24. heinäkuuta 2007 EU 27. heinäkuuta 2007
Lajityyppi:  musiikkipeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: M PEGI: 12+
Alusta:  PlayStation 2
Jakelumuoto:  DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Guitar Hero: Rocks the 80s (Pohjois-Amerikassa nimellä Guitar Hero Encore: Rocks the 80s) on Harmonixin ja RedOctanen julkaisema musiikkipeli. Peli julkaistiin PlayStation 2:lle heinäkuussa 2007. Rocks the 80s on viimeinen Harmonixin kehittämä Guitar Hero -peli. Pelin kappaleet ovat 1980-luvulta ja hahmojen ulkonäkö on 1980-luvun tyylistä.
Kappaleet

Pelissä on yhteensä 30 kappaletta, joista kuusi (20 %) on alkuperäisen artistin esittämiä. Toisin kuin aikaisemmissa Guitar Hero -peleissä, Rocks the 80s:ssä ei ole lainkaan pelin sisäisellä rahalla ostettavia bonuskappaleita. Kaikki muut kappaleet paitsi "Because, It’s Midnite" on julkaistu 80-luvulla, johon pelin nimi viittaa.
| --- | --- |
1. Opening Licks ”Bang Your Head (Metal Health)” – Quiet Riot  ”We Got the Beat” – The Go-Go’s  ”I Ran (So Far Away)” – A Flock of Seagulls  ”Balls to the Wall” – Accept  ”18 and Life” – Skid Row (Encore)  : 2. Amp Warmers ”No One Like You” – Scorpions  ”Shakin’” – Eddie Money  ”Heat of the Moment” – Asia  ”Radar Love” – White Lion  ”Because, It’s Midnite” – Limozeen (Encore)
3. String Snappers ”Holy Diver” – Dio  ”Turning Japanese” – The Vapors  ”Hold on Loosely” – 38 Special  ”The Warrior” – Scandal  ”I Wanna Rock” – Twisted Sister (Encore)  : 4. Return of the Shred ”What I Like About You” – The Romantics  ”Synchronicity II” – The Police  ”Ballroom Blitz” – Krokus  ”Only a Lad” – Oingo Boingo  ”Round and Round” – Ratt (Encore)
5. Relentless Riffs ”Nothin’ But a Good Time” – Poison  ”Lonely is the Night” – Billy Squier  ”Bathroom Wall” – Faster Pussycat  ”Los Angeles” – X  ”Wrathchild” – Iron Maiden (Encore)  : 6. Furious Fretwork ”Electric Eye” – Judas Priest  ”Police Truck” – Dead Kennedys  ”Seventeen” – Winger  ”Caught in a Mosh” – Anthrax  ”Play With Me” – Extreme (Encore)
Lihavoidut kappaleet ovat alkuperäisen artistin esittämiä, muut ovat covereita.
Aiheesta muualla

Suomalainen Guitar Hero -yhteisö (Arkistoitu – Internet Archive)
Guitar Hero -pelisarja
| --- | --- |
Pelit:  Guitar Hero  Guitar Hero II  Guitar Hero: Rocks the 80s  Guitar Hero III: Legends of Rock kappaleet  Guitar Hero: On Tour  Guitar Hero World Tour  Guitar Hero 5  Guitar Hero: Warriors of Rock  Guitar Hero Live 
Yhtyekohtaiset:  Guitar Hero: Aerosmith  Guitar Hero: Metallica  Guitar Hero: Van Halen 
Spin-off:  Band Hero  DJ Hero  DJ Hero 2