stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korfpallo
Säännöt

Korfpalloa pelataan suorakaiteen muotoisella kentällä, jonka pituus on 40 metriä ja leveys 20 metriä. Kenttä jaetaan keskiviivalla puoliksi. Kentän kummassakin päässä on salko, joka sijaitsee 6,67 metrin päässä päätyrajasta. Salon keskiviivan puolelle kiinnitetään kori. Kori (korf) kiinnitetään siten, että korin yläreuna on 3,5 metrin korkeudella. Korin halkaisija tulee olla 39-41 cm. Korisalkoa ympäröi rangaistusalue.
Korfpalloa pelataan koon 5 pallolla, jonka ympärysmitta on 68-70,5 cm. Pallon tulee olla vähintään kaksivärinen. Pallon massan sallittu vaihteluväli 445–475 g.
Korfpallossa joukkueella on kentällä samanaikaisesti kahdeksan pelaajaa, joista neljä on naisia ja neljä miehiä. Joukkue jaetaan kahteen osaan, joista toinen osa puolustaa ja toinen hyökkää. Kumpaankin osaan kuuluu kaksi naista ja kaksi miestä. Pelaajavaihtoja ei ole rajoitettu.
Pelin tarkoituksena on tehdä mahdollisimman monta koria. Kori on hyväksytty, kun pallo menee korin läpi yläkautta.
Pelissä ei ole sallittua pelata palloa jaloin tai nyrkein. Pelissä ei ole myöskään sallittua juosta pallon kanssa eikä palloa saa riistää vastustajalta, jos se on selkeästi hänen hallussaan. Korfpallossa ei ole sallittua häiritä vastakkaisen sukupuolen heittopeliä.
Historia

Korfpallon kehitti alankomaalainen Nico Broekhuysen vuonna 1901. Peli esitettiin ensimmäisen kerran vuotta myöhemmin vuonna 1902. Kansainvälinen Korfpalloliitto (IKF, International Korfball Federation, Fédération Internationale de Korfball) perustettiin vuonna 1933.
Kilpailut

Korfpallon maailmanmestaruuskilpailut järjestetään neljän vuoden välein. Ensimmäisen kerran MM-kilpailut pelattiin vuonna 1978. MM-kilpailut on järjestetty yhteensä kymmenen kertaa. Menestynein joukkue on Alankomaat, joka on voittanut yhdeksän maailmanmestaruutta. Vuonna 1991 Belgia voitti maailmanmestaruuden.
Korfpallo on ollut osa World Gamesia vuodesta 1985 lähtien. Alankomaat on voittanut turnauksen joka kerta. Belgia on ollut aina turnauksen toinen pois lukien vuonna 2017, jolloin Taiwan sijoittui toiseksi.
Korfpallo on ollut näytöslajina sekä vuoden 1920 että 1928 olympialaisissa. Kummallakin kerralla vastakkain on ollut kaksi alankomaalaista joukkuetta.
Korfpallokenttä
La Châtre

| La Châtre |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 vaakuna
 La Châtre
 Koordinaatit: 46°34′59″N, 1°59′16″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Centre-Val de Loire
Departementti:  Indre
Arrondissementti:  La Châtre
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,1 km²
Väkiluku (2016):  4 178 
 – Väestötiheys:  689 as./km²
Kunnan numero:  36046
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Châtre on kunta Ranskassa Indren departementissa Centre-Val de Loiren alueella.  Se sijaitsee noin 40 kilometriä Châteauroux’n kaupungista kaakkoon. La Châtre on Indren aliprefektuuri.
La Châtre on suosittu matkailukohde. Se kuuluu Plus Beaux Détours de France -verkostoon, joka on pienten matkailukaupunkien yhdistys.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Châtre Wikimedia Commonsissa
Kynologia

| --- | --- |
:  Määritelmä: koiria (kreik. kynos) sekä niiden jalostusta ja kasvatusta tutkiva oppi 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Kynologia. Katso kynologia Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Kylie Tyndall

Kylie Rae Tyndall (s. 14. maaliskuuta 1992) on yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä, jonka sisko Keaton Tyndall on minuuttia vanhempi.
Kylie ja Keaton ovat näytelleet saippuasarjassa Kauniit ja rohkeat, jossa he esittävät Forrestereiden kaksostyttöjä.
Aiheesta muualla

Kylie Tyndall Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Dave Guard

Dave Guard (19. lokakuuta 1934 – 22. maaliskuuta 1991) oli yhdysvaltalainen muusikko. Hän perusti The Kingston Trio -folkyhtyeen yhdessä Nick Reynoldsin ja Bob Shanen kanssa.
Guard syntyi San Franciscossa ja opiskeli alun perin Havaijilla. Hän kävi lisäksi Menlo Schoolia Kaliforniassa ja valmistui sittemmin Stanfordin yliopistosta. Hän jätti The Kingston Trion vuonna 1961 perustaakseen uuden yhtyeen, Whiskeyhill Singersin, jonka ura jäi kuitenkin lyhyeksi. Myöhemmin 1960-luvulla Guard vietti vuosia Australiassa juontaen televisiossa Dave's Place -show’ta.
Guard kuoli lymfoomaan 56-vuotiaana.
DEL-kausi 1994–1995

| DEL-kausi 1994–1995 |
| --- | --- |

Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  1.
Maa:   Saksa
Joukkueiden määrä:  18
Runkosarjan voittaja:  Berliner SC Preussen
Mestari:  Kölner Haie
Pistepörssin voittaja:   Jiří Dopita (Eisbären Berlin)
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:   Mike Bullard (Eisbären Berlin)
DEL-kausi 1994–1995 oli DEL-liigan historian ensimmäinen kausi. Sarjaan osallistui 18 joukkuetta, mutta MadDogs München jätti kauden kesken 27 ottelun jälkeen taloudellisten syiden vuoksi.
Runkosarja oli 44 ottelun mittainen, jonka jälkeen 16 joukkuetta eteni pudostuspeleihin. Pudostuspelien kaksi ensimmäistä kierrosta pelattiin paras seitsemällä -systeemillä, mutta välierät ja loppuottelu pelattiin paras viidellä -systeemillä.
Runkosarjan voitti Berliner SC Preussen ja ainoana pudostuspelien ulkopuolelle jäi Eisbären Berlin. Loppuotteluun etenivät lopulta runkosarjan toinen, EV Landshut sekä runkosarjan viides, Kölner Haie. Kölner Haiesta tuli DEL-liigan ensimmäinen mestari.
Runkosarjan pistepörssin voitti tšekkiläinen Jiří Dopita ja pudotuspelien pistepörssin kanadalainen Mike Bullard. Kaudella sarjassa pelasi myös yksi suomalainen, Jari Grönstrand, joka edusti ESG Füchse Sachsenia.
Joukkueet

| Joukkue | Kotikaupunki | Päävalmentaja  |
| --- | --- | --- |
| Adler Mannheim | Mannheim |  Lance Nethery |
| Augsburger Panther | Augsburg |  Gunnar Leidborg |
| BSC Preussen | Berliini |  Bill Flynn |
| Düsseldorfer EG | Düsseldorf |  Hans Zach |
| EC Hannover | Hannover |  Hartmut Nickel |
| EC Ratingen | Ratingen |  Ladislav Olejník |
| EHC 80 Nürnberg | Nürnberg |  Jozef Golonka1 |
| Eisbären Berlin | Berliini |  Jaroslav Walter2 |
| ESG Füchse Sachsen | Weißwasser |  Jiří Kochta |
| EV Landshut | Landshut |  Bernie Johnston |
| Frankfurt Lions | Frankfurt |  Pyotr Vorobyov |
| Kassel Huskies | Kassel |  Ross Yates |
| Kaufbeurer Adler | Kaufbeuren |  Peter Kathan |
| Krefelder EV 1981 | Krefeld |  Mike Zettel |
| Kölner Haie | Köln |  Vladimir Vasiliev3 |
| MadDogs München | München |  Bob Murdoch |
| SERC Wild Wings | Villingen-Schwenningen |  Miroslav Berek |
| Starbulls Rosenheim | Rosenheim |  Ernst Höfner |
1 Jan Eysselt korvasi hänet kesken kauden.

2 Joachim Ziesche korvasi hänet kesken kauden.

3 Bob Murdoch korvasi hänet kesken kauden.
Runkosarja

|  | Joukkue | Ot | V | T | H | JAH | TM:PM | Pys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | BSC Preussen | 44 | 33 | 0 | 8 | 3 | 228:127 | 69 |
| 2. | EV Landshut | 44 | 31 | 3 | 8 | 2 | 187:98 | 67 |
| 3. | Adler Mannheim | 44 | 29 | 6 | 9 | 0 | 164:108 | 64 |
| 4. | Krefelder EV | 44 | 29 | 3 | 10 | 2 | 203:127 | 63 |
| 5. | Düsseldorfer EG | 44 | 29 | 4 | 10 | 1 | 196:128 | 63 |
| 6. | Kölner Haie | 44 | 28 | 2 | 12 | 2 | 185:125 | 60 |
| 7. | Kassel Huskies | 44 | 22 | 4 | 17 | 1 | 145:138 | 48 |
| 8. | SB Rosenheim | 44 | 20 | 7 | 16 | 1 | 131:124 | 48 |
| 9. | SERC Wild Wings | 44 | 18 | 7 | 17 | 2 | 174:148 | 45 |
| 10. | Frankfurt Lions | 44 | 16 | 5 | 22 | 1 | 110:140 | 38 |
| 11. | Kaufbeurer Adler | 44 | 12 | 7 | 21 | 4 | 138:181 | 35 |
| 12. | EHC 80 Nürnberg | 44 | 11 | 9 | 23 | 1 | 151:187 | 32 |
| 13. | Augsburger Panther | 44 | 12 | 7 | 25 | 0 | 137:189 | 31 |
| 14. | EC Hannover | 44 | 13 | 4 | 26 | 1 | 120:177 | 31 |
| 15. | ESG Sachsen Weißwasser | 44 | 8 | 5 | 27 | 4 | 89:182 | 25 |
| 16. | EC Ratinger | 44 | 9 | 5 | 29 | 1 | 102:214 | 24 |
| 17. | EHC Eisbären Berlin | 44 | 10 | 2 | 32 | 0 | 136:229 | 22 |
| 18. | Mad Dogs München | 27 | 17 | 9 | 1 | 0 | 110:84 | 36 |
Pelaajatilastot > Runkosarjan pistepörssi

|  | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Pist> /ott. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jiří Dopita | Eisbären Berlin | 42 | 28 | 40 | 68 | 1,619 |
| 2. |  John Chabot | BSC Preussen | 43 | 20 | 48 | 68 | 1,581 |
| 3. |  Chris Lindberg | Krefelder EV | 42 | 25 | 41 | 66 | 1,571 |
| 4. |  Mike Bullard | EV Landshut | 38 | 22 | 43 | 65 | 1,711 |
| 5. |  Robert Cimetta | Adler Mannheim | 39 | 29 | 35 | 64 | 1,641 |
Pelaajatilastot > Runkosarjan maalipörssi

|  | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Pist> /ott. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Andrei Kovalyov | SERC Wild Wings | 41 | 40 | 20 | 60 | 1,463 |
| 2. |  Mike Millar | Kassel Huskies | 43 | 39 | 21 | 60 | 1,395 |
| 3. |  Sergei Berezin | Kölner Haie | 43 | 38 | 19 | 57 | 1,326 |
| 4. |  Dieter Hegen | Düsseldorfer EG | 40 | 30 | 33 | 63 | 1,575 |
| 5. |  Robert Cimetta | Adler Mannheim | 39 | 29 | 35 | 64 | 1,641 |
Pelaajatilastot > Runkosarjan maalivahtien torjuntapörssi

Torjuntapörssissä on huomioitu vähintään 10 ottelua pelanneet maalivahdit.
| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | PMK1 | Torjunta-% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Petr Bříza | EV Landshut | 39 | 2,19 | 92,2 |
| 2. |  Marc Seliger | SB Rosenheim | 33 | 2,57 | 89,6 |
| 3. |  Joachim Appel | Adler Mannheim | 43 | 2,58 | 89,4 |
| 4. |  René Bielke | Krefelder EV | 14 | 2,67 | 87,9 |
| 5. |  Klaus Merk | BSC Preussen | 42 | 2,86 | 87,9 |
1 Päästettyjen maalien keskiarvo
Pelaajatilastot > Pudotuspelien pistepörssi

|  | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Pist> /ott. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Mike Bullard | Eisbären Berlin | 42 | 28 | 40 | 68 | 1,619 |
| 2. |  Wally Schreiber | BSC Preussen | 43 | 20 | 48 | 68 | 1,581 |
| 3. |  Leo Stefan | Krefelder EV | 42 | 25 | 41 | 66 | 1,571 |
| 4. |  Sergei Berezin | EV Landshut | 38 | 22 | 43 | 65 | 1,711 |
| 5. |  Thomas Brandl | Adler Mannheim | 39 | 29 | 35 | 64 | 1,641 |
Kyyhkyhiippo

| Kyyhkyhiippo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Mycenaceae
Suku::  Hiipot Mycena
Laji::  urania
Kaksiosainen nimi
 Mycena urania  (Fr.) Quél. 
Katso myös
   Kyyhkyhiippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyyhkyhiippo (Mycena urania) on kartiomainen tai kupera hiippolaji. Sen jalka on harmaanruskea. Hiippo maistuu heikosti retikalta. Sienen heltat ovat valkoiset ja vanhemmiten punaisenharmaat. Sieni kasvaa kanervaisilla kangasmailla ja palaneella maalla melko harvinaisena.
Kynopiástes

| Kynopiástes Κυνοπιάστες |
| --- | --- |
 Kynopiástes
 Koordinaatit: 39°34′4″N, 19°53′00″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Korfu
Kunta:  Keski-Korfu ja Diapontiset saaret
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3201031201
Väkiluku (2011):  1 054
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kynopiástes (kreik. Κυνοπιάστες) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Korfun saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 054 (vuonna 2011).
Kynopiástesin kylä sijaitsee Korfun keskiosissa noin kymmenen kilometriä etelälounaaseen saaren keskuksesta Korfun kaupungista. Kylän monet vanhat talot ovat kartanoita 1600–1800-luvuilta.
Kynopiástes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Κυνοπιαστών, Dimotikí Koinótita Kynopiastón), johon kuuluvat varsinaisen Kynopiástesin kylän lisäksi kylät Chrysiís, Pikoulátika ja Soulaíika. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 290. Aiemmin kylä kuului Achílleion kuntaan ja vuosina 2011–2019 Korfun kuntaan ja sen Achílleion kunnallisyksikköön.
Ladbrokes

Ladbrokes (LSE: LAD) on Isosta-Britanniasta kotoisin oleva, kansainvälinen vedonlyöntitoimisto, joka on perustettu vuonna 1886 ja on näin ollen maailman vanhin vedonlyöntiä harjoittava yritys. Yrityksen päämaja on Suur-Lontoon alueella, Rayners Lanessa.
Yrityksen liikevaihto on noin 15 miljardia euroa. Ladbrokesilla työskentelee lähes 13 000 työntekijää yli 2 500 toimipisteessä. Ladbrokes tarjoaa urheilun lisäksi vedonlyöntimahdollisuuksia lähes mistä tahansa aiheesta: asiakas voi veikata esimerkiksi Oscar-palkintojen voittajia. Erityisesti Ladbrokes on erikoistunut internetissä tapahtuvaan vedonlyöntiin. Ladbrokes välittääkin vuosittain yli 323 miljoonaa vetoa.
Ladbrokesin nimi juontuu englantilaisen Ladbroken kylän nimestä.
Ladbrokesin suomalaisasiakkaiden pelitilit suljettiin 1.1.2015. Rahojen kotiutukset piti suorittaa 12. tammikuuta mennessä. Samalla Ladbrokes ilmoitti lopettaneensa pelitoiminnot myös Venäjällä, Portugalissa ja Romaniassa asuvien asiakkaiden kohdalla.
Kíni

| Kíni Κίνι |
| --- | --- |
 Kínin kylä.
 Kíni
 Koordinaatit: 37°26′47″N, 24°54′2″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Sýros
Kunta:  Sýros-Ermoúpoli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5801020107
Väkiluku (2011):  560
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kíni (kreik. Κίνι, kath.kreik. Κίνιον, Kínion) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 560 (vuonna 2011).
Kínin rantaa.
Kínin kylä sijaitsee Sýroksen länsirannikolla noin yhdeksän kilometriä länteen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Se on osa Áno Sýroksen kyläyhdyskuntaa. Kíni on nykyisin Sýroksen tärkeimpiä turistikeskuksia. Kylässä on pieni kalastajasatama. Kínissä on katolinen Neitsyt Marialle (Panagía) omistettu kirkko. Kylän lähellä sijaitsee Pyhälle Barbaralle (Agía Varvára) omistettu luostari.
Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kíni Wikimedia Commonsissa
La Chasse Sauvage

| La Chasse Sauvage Aes Dana |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Ranska
 Julkaistu: 2001
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 42.31
 Levy-yhtiö: SacralProductions
muut julkaisut
| MCD 2000 2000 | La Chasse Sauvage  | Formors 2005 |
La Chasse Sauvage on Aes Danan ensimmäinen albumi. Se nauhoitettiin Ranskassa vuonna 2000.
Kappaleet

La Chasse Sauvage – 4.24  (Wild Hunting)
La Dernière Marche – 3.45  (The Last Walk)
Anwynn – 5.25
Les Complaintes De Nemon – 3.21  (The Lament of Nemon)
L'éveil de Fafnir – 3.53  (Fafnir's Awakening )
Cinq Jours Maudits – 3.57  (Five Cursed Days)
Stigmates – 6.09  (Stigmata)
Ethereal Visions Part 1 – 3.23
Ethereal Visions Part 2 – 3.05
Les Chants De Brennos – 5.09  (The Songs of Brennos)
Le Suzerain Des âmes En Peine – 3.58  (Lord of the Sorrowful Souls)
Aiheesta muualla

La Chasse Sauvage Discogsissa
Albumi La Chasse Sauvage Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Kuusistonlahti

Lehmiä laiduntamassa Kuusistonlahden pohjukassa. Näkymä etelärannan lintutornista.
Talvinen maisema Kuusistonlahdelle. Näkymä etelärannan lintutornista.
Sama maisema toukokuussa.
Kuusistonlahti on Kaarinassa Kuusiston saaren itäpäässä sijaitseva merenlahti, joka kuuluu Natura 2000 -verkostoon SPA-alueena. Kuusistonlahdella on monipuolinen ruovikko-, vesi- ja rantaniittyjenlinnusto. Lahti on merkittävä lintujen pesimä- ja levähdyspaikka Varsinais-Suomessa.
Kuusistonlahden Natura-alueeseen kuuluu 351 hehtaarin alue, jonka muodostavat Kuusiston ja Lyhytholman väliin maankohoamisen seurauksena umpeenkasvanut salmi, sen molempien päiden matalat ja ruovikkoiset merenlahdet, sekä pohjoisosan Piikkiönlahti. Myös erillinen Kuusistonjärvi kuuluu Kuusistonlahden Natura-alueeseen. Lyhytholman ja Kuusiston välinen maankohoamisalue on laajaa ruovikko- ja rantaniittyaluetta, joka on paikoin vielä hyvin kostea. Fiskarinsuntti, eli itse Kuusistonlahti on reunoiltaan hyvin ruovikkoinen, mutta ulompi osa siitä on avovettä. Kiinni kuroutuneen salmen eteläpäässä sijaitseva Torpansuntti on voimakkaammin ruovikoitunut. Alueen rantaniityillä on laidunnusta, mutta osa niistä on ruovikoitunut.
Viereinen Piikkiönlahti on melko laaja ruovikkorantainen ja matala merenlahti, jonka avovesialue on kuitenkin laajempi kuin muilla alueilla. Lahden rannoilla on jonkin verran rantaniittyjä, ja lahden linnusto on melko samanlaista kuin Kuusistonlahdella.
Alue kuuluu osittain luonnonsuojelualueeseen. Fiskarinsuntin-Torpansuntin alue kuuluu lintuvesien suojeluohjelmaan ja seutukaavan luonnonsuojelualueeseen. Läheinen Piikkiönlahti on seutukaavassa rajattu ohjeellisesti linnustonsuojelualueeksi. Alue on suojeltu lintudirektiivin perusteella. Lisäksi 74 hehtaarin alue kuuluu lintuvesien suojeluohjelmaan ja on suojeltu luonnonsuojelualueena.
Kasvillisuus

Lahden kasvillisuustyypit esiintyvät rannansuuntaisina vyöhykkeinä, kuten rantakasveilla on usein tapana. Koko Kuusistonlahden ranta-alueita hallitsee järviruoko. Laidunalueilla on matalaruohoisia niittyjä, kun taas laiduntamattomilla alueilla ruovikko on vallannut elintilaa. Laidunniittyjen yläpuolisilla kuivemmilla osilla kasvillisuuden muodostavat heinät kuten punanata, nurmilauha, luhtakastikka, luhtarölli ja runsas rönsyrölli. Heinien joukossa kasvaa myös muun muassa niittyleinikki, syysmaitiainen, ketohanhikki ja valkoapila. Niittyjen alapuolisen kosteamman osan lajiston muodostavat merenrantojen halofyyttikasvit. Tämän alueen valtalajeina ovat meriluikka ja suolavihvilä. Harvemmassa kasvavat meriratamo, suolamaltsa, merirannikki, isomaltsa, rönsyrölli ja luhtakastikka. Alueilla joissa ei ole paljoa kasvillisuutta tavataan suolasolmukkia. Laiduntamattomien niittyjen kuivemmat osat ovat nurmilauhavaltaisia ja kosteat osat luhtakastikkavaltaisia. Fiskarinsuntin luoteisrannalla kasvaa laajahko ja tiheä luhtavillaesiintymä. Laidunrantojen harvemman ruovikkoreunuksen seassa kasvaa melko runsaana sinikaislaa ja vesikuusta. Kuusiston saaren koillispäässä Kuusiston linnan raunioilla kasvaa alueellisesti uhanalainen isotakiainen.
Linnusto

Kuusistonlahden linnusto on monipuolinen ja se on hyvin edustettuna etenkin ruovikko- ja vesilintujen osalta. Lahti kuuluu Varsinais-Suomen tärkeimpiin lintujen pesimä- ja levähdysalueisiin. Vuonna 2004 tehdyssä linnustoselvityksessä Kuusistonlahden Natura-alueelta löytyi pesiviä vesi- ja rantalintuja yhteensä 40 lajia ja 598 pesivää paria.
Suurin osa Fiskarinsuntin vesilinnuista pesii lahden eteläpäässä, kuten myös silkkiuikku ja naurulokki. Runsain laji on naurulokki noin 90 parilla. Myös silkkiuikku pesii noin 20 parin voimin alueella. Muita melko runsaana alueella esiintyviä vesilintuja ovat sinisorsa, nokikana, lapasorsa, tavi ja telkkä. Rantojen ruovikkolinnustoon kuuluvat ruokokerttunen (17 paria), rytikerttunen (4 paria) ja pajusirkku (8 paria). Lisäksi lahdella tavataan säännölisesti kirjokerttu, pensassirkkalintu, pikkulepinkäinen, punavarpunen ja pensastasku. Laidunniittyjen matalakasvuiset alueet ovat sopiva elinympäristö useille kahlaajille ja alueella tavataankin isokuovi, punajalkaviklo, töyhtöhyyppä, suokukko ja taivaanvuohi. Niittylajistoon kuuluvat niittykirvinen, kiuru ja keltavästäräkki. Lisäksi lahdella tavataan muun muassa kaulushaikara, rastaskerttunen ja harmaasorsa.
Ruovikon valloittaman Torpansuntin valtalaji on yli 20 parin voimin pesivä ruokokerttunen. Myös pajusirkku, pensastasku ja rytikerttunen kuuluvat Torpansuntin lajistoon. Niityillä ja ruovikoilla voi havaita ruskosuohaukan ja harvinaisemman ruisrääkän.
Kuusistonlahdella tavattuja harvinaisuuksia ovat muun muassa amerikantukkasotka, kapustahaikara, avosetti, palsasirri ja sitruunavästäräkki.
Aiheesta muualla

Oja, Jyrki et al.: Kuusistonlahden linnustoselvitys 2004.  Turun kaupungin ympäristönsuojelutoimisto, 2006.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Korvayökkö

| Korvayökkö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Lepakot Chiroptera
Heimo::  Siipat Vespertilionidae
Suku::  Plecotus
Laji::  auritus
Kaksiosainen nimi
 Plecotus auritus  (Linnaeus, 1758) 

Katso myös
   Korvayökkö Wikispeciesissä   Korvayökkö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Korvayökkö (Plecotus auritus)  on isokorvainen lepakkolaji.
Ulkonäkö ja koko

Korvayökkö on 4,1–5,4 cm pitkä, painaa 5–12 grammaa ja sen siipien kärkiväli on 22–28 cm. Se on väritykseltään harmaa.
Korvayökön tunnistaa helpoimmin suurista, tyvestä yhtyneistä korvistaan, joiden pituus on noin 2/3 ruumiin pituudesta. Ne erottuvat lentävän lepakon siluetistakin. 
Korvayökön korvat ovat sopeutuma, jonka avulla se pystyy saalistamaan yökkösiä ja kehrääjiä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Korvayökön levinneisyysalue ulottuu lähes koko Eurooppaan Pohjoismaiden pohjoisosia ja Välimerenmaiden eteläosia lukuun ottamatta. Aasiassa elävät lepakot, jotka aiemmin luettiin samaan lajiin, on nyt erotettu omiksi lajeikseen P. ognevi ja P. sacrimontis.
Korvayökköä tavataan uhanalaisena Suomessa Etelä-Suomesta Vaasan korkeudelle saakka.
Korvayökkö viihtyy hyvin kaupunkien ja kartanoiden puistoissa, joista se löytää päiväpiilonsa vanhoista kivirakennuksista ja puunkoloista. Korvayököt piilottelevat myös linnunpöntöissä.
Elintavat

Korvayökölle on ominaista sen kolibrimainen lentotapa, paikoillaan tapahtuva lento. Muutenkin korvayökkö on erittäin taitava lentäjä. 
Korvayökkö saalistaa usein – muista lepakoista poiketen – lentäen ylöspäin tutkien näin puunrungon tarkasti.
Korvayökkö horrostaa syyskuulta toukokuulle. Horrostaessaan se kääntää korvansa usein siipien suojaan.
Korvayökkö on kausilisääntyjä, joka parittelee loppukesällä tai alkusyksyllä.
Tiineysajan on arvioitu kestävän 45–90 vuorokautta. Lepakot lisääntyvät hitaasti, sillä ne saavat yhden, harvoin kaksi poikasta kesäkuussa. Lepakonpoikaset syntyvät useiden naaraiden perustamiin yhdyskuntiin.
Kristianstad

| Kristianstad |
| --- | --- |
 Kristianstadin keskustaa.
 Kristianstad
 Koordinaatit: 56°1′54″N, 14°9′17″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstadin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  17,69 km²
Väkiluku:  35 711
 – Väestötiheys:  2 018,7 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kristianstad on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Kristianstadin kunnan keskustaajama. Kristianstad sijaitsee Skånen läänissä ja historiallisessa Skånen maakunnassa. Kaupunkitaajama sijaitsee Araslövssjön- ja Hammarsjön-järvien välissä. Kristianstad oli kaupunkina vuoteen 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Vuoteen 1997 asti se oli myös Kristianstadin läänin pääkaupunki, mutta tuona vuonna lääni yhdistettiin Malmöhusin läänin kanssa Skånen lääniksi.
Vuoden 2010 lopussa Kristianstadin taajamassa oli 35 711 asukasta. Kristianstad on Skånen läänin neljänneksi suurin taajama Malmön, Helsingborgin ja Lundin jälkeen. Vanhan Kristianstadin läänin alueen taajamista se on suurin.
Historiaa

Kristianstad on perustettu vuonna 1614 kantamaan Tanskan kuningas Kristian IV:n nimeä.
1658 liittäminen Skånen mukana Ruotsin valtakuntaan
1676–1678 tanskalaisten piirittämä
1772 vallankumous Kustaa III:n nostamiseksi valtaistuimelle
1775 Helgejoen uusi purkautumistie ja vedenpinnan tason aleneminen
1794 Wenden tykistöprikaatin tulo kaupunkiin
1811 Pohjois-Skånen jalkaväkirykmentti
1847 suuri tulipalo
1865 liittäminen valtakunnan rautatieverkkoon
Media

Sanomalehti Kristianstadsbladet ilmestyy kuudesti viikossa.