stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Preoni
Kritiikki > Massaparadoksi

Jos protonin sisältämä preonien massa laskettaisiin yhteen, sillä olisi enemmän massaa kuin mitatulla protonin massalla. Syynä on se, että massa on kääntäen verrannollinen niin sanottuun vangittuun tilaan. Toisin sanoen protoni olisi vähemmän kuin summiensa osa massan suhteen, mikä aiheuttaa päänvaivaa fyysikoille. Sanalla vankeus tarkoitetaan tässä asiayhteydessä sitä, että preonit olisivat kvarkkien tapaan vangittuina toisiinsa, yhtäkään kvarkkia ei ole tähän mennessä havaittu yksittäisenä.
Fysiikassa esiintyy tämän kaltaisia tilanteita, joissa hiukkanen on vähemmän kuin summiensa osa. Esimerkiksi yhdistelmäbosoneissa pioneilla, jotka koostuvat kvarkista ja antikvarkista on tämänlainen ominaisuus, mutta tätä menettelytapaa ei voi soveltaa fermioneihin.
Hiukkasfysiikassa esiintyy muutenkin tilanteita, jossa hiukkasten massa on vähemmän kuin ne erikseen mitattuna. Tätä kutsutaan massavajeeksi. Esimerkiksi vetyatomin massa on himpun verran pienempi kuin elektronin ja protonin erikseen. Ydinhiukkasten kohdalla massavaje voi nousta muutamiin prosentteihin niiden kokonaismassoista. Massavajeessa pieni osa massaa muuntuu hiukkasten sidosenergiaksi.
Preonien kohdalla laskettu massa, ja kvarkeilla ja leptoneilla tosiasiassa havaittu massa, eroavat valtavasti mittasuhteiltaan, mikä voi perustua siihen, että preonien yhdistyminen tuo niin valtavan sidosenergian, että ne kumoaisivat tosiasiallisen massan miltei kokonaan.
Erojen havainnollistamiseksi: esim. 100 GeV – 200 GeV (gigaelektronivolttia) – tai enemmän – olisi yksittäisen preonin energiamäärä ja yksittäisen elektronin 0,0005 GeV.
Kritiikki > Teorioiden ristiriitaisuudet

Preoniteoriat ovat lähinnä yritys ja erehdys – pohjalta tehtyjä palapelejä, koska selkeän preonimallin rakentamisen ongelmat ovat valtavia. Lisäksi kaikilla malleilla on perustavanlaatuisia ongelmia, jotka pysyvät ratkaisemattomina.
Preonimalleista puhuttaessa on myös hyvä pitää mielessä, että ne ovat prototyyppejä ja moni niistä on muunnelmia parhaiten tunnetuista malleista – ja usein jakavat myös samat puutteellisuudet kuin alkuperäisteoriat. Useimmissa teorioissa on vain yksi sukupolvi hiukkasia ja muut hiukkaset ovat virittyneitä versioita (korkeampaan energiatilaan siirtyneitä preoneita). Yksi tyypillisemmistä ongelmista useimmissa malleissa on ei-halutut eksoottiset hiukkaset joita ei ole löydetty luonnossa. Ei myöskään tiedetä yhtään menetelmää, jota seurattaessa (edes teoriassa) saataisiin rakennettua sisäisesti ristiriidaton malli.
Preonit eivät ole yksin kvarkin ja elektronin halkaisun eturintamassa, vaan esimerkiksi säieteoriassa otaksutaan, että pienet värähtelevät säikeet ovat kaiken aineen pienin mahdollinen muoto. Mikäli säikeitä on olemassa, on mahdollista, että ne ovat preonien tai pre-preonin tai pre-pre-preonin sisäisiä rakennusosia riippuen siitä kuinka pieniä alkeishiukkasia on olemassa. Näin ollen molemmat voivat olla olemassa yhtä aikaa.
Hiukkasten ”pilkkomista” ei voida kuitenkaan jatkaa rajattomasti. Mitä syvemmälle niiden rakennetta tutkitaan sitä enemmän tarvitaan energiaa. Hiukkaskiihdyttimen erotuskyvyn (”suorituskyvyn”) määrää kiihdytettävien hiukkasten nopeus. Nopeus taas riippuu saatavasta kiihdytysenergiasta. Hiukkasten kiihdyttämiseen tarvittavan energian tuottamisessa törmätään johonkin rajaan (hiukkasilmaisimet, massan kasvu, laitekoko, hinta, tekniset ratkaisut).
Fysiikka pohjautuu kuitenkin lopulta kokeelliseen tutkimukseen, eikä hyvinkin teoreettisesti muotoiltu malli välttämättä vastaa empiirisiä tutkimustuloksia. Esimerkiksi eetteriteoria 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alussa hylättiin virheellisenä kokeellisen tutkimusaineiston puutteesta.
Standardimalli. Huomaa vasemmalta oikealle luettaessa kasvava fermionien massa, mikä voi olla vihje sisäisestä hienorakenteesta.
Kolme aineen luokkaa.
Bengt-Åke Gustafsson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bengt-Åke Gustafsson vuonna 2008. |  Bengt-Åke Gustafsson vuonna 2008. |  Bengt-Åke Gustafsson vuonna 2008. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten jääkiekko
| Kanada-cup  | Kanada-cup  | Kanada-cup  |  |
|  Hopeaa | Kanada-cup 1984 | jääkiekko |  |
| MM-kisat  | MM-kisat  | MM-kisat  |  |
|  Kultaa | Itävalta 1987 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Suomi 1991 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 1981 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Neuvostoliitto 1979 | jääkiekko |  |
Bengt-Åke Gustafsson (s. 23. maaliskuuta 1958 Karlskoga, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Hän voitti pelaajana kaksi maailmanmestaruutta ja valmensi Ruotsin jääkiekkomaajoukkuetta helmikuusta 2005 toukokuuhun 2010, minä aikana Ruotsi voitti kerran olympiakultaa ja maailmanmestaruuden.
Pelaajaura

Pelaajauransa Gustafsson aloitti Ruotsin jääkiekon Allsvenskanin Bofors IK:ssa, josta hän siirtyi vuonna 1977 Elitserieniin Färjestad BK:n joukkueeseen. Washington Capitals varasi hänet joukkueeseen vuoden 1978 NHL:n varaustilaisuudessa neljännen kierroksen 55. varausvuorolla. Gustafsson teki sopimuksen WHA:ssa pelanneen Edmonton Oilersin kanssa maaliskuussa 1979. Kun Oilers liitettiin kaudeksi 1979–1980 NHL:ään, Gustafsson siirrettiin varausoikeuden nojalla Washington Capitalsiin. Gustafssonista kehkeytyi 1980-ja 1990-luvuilla Capitalsin johtava pelaaja, joka teki kaikkiaan 555 tehopistettä (196 + 359) pelaamissaan 629 runkosarjan ottelussa sekä 28 tehopistettä (9 + 19) 32 pudotuspelissä.
Gustafsson palasi NHL:stä vuonna 1989 Ruotsiin ja Färjestadin joukkueeseen. Kaudet 1993–1999 hän pelasi vielä Itävallassa VEU Feldkirchin joukkueessa ja voitti viisi peräkkäistä Itävallan mestaruutta.
Ruotsin maajoukkueessa Gustafsson pelasi olympialaisissa 1992, Kanada-cupissa 1984 ja 1987 sekä viisissä MM-kilpailuissa. Hän voitti kaksi maailmanmestaruutta ja sai yhden MM-hopean, yhden MM-pronssin sekä yhden Kanada-cupin hopean. Ruotsin voittaessa maailmanmestaruuden Wienissä 1987 Gustafsson oli joukkueensa paras pistemies kolmella maalilla ja kahdeksalla maalisyötöllä. Suomen MM-kilpailuissa 1991 Gustafsson voitti toisen maailmanmestaruutensa ja keräsi viisi syöttöpistettä.
Valmentajaura

Lopetettuaan aktiiviuransa pelaajana, Gustafsson on urallaan valmentanut useita seurajoukkueita ja kahta maajoukkuetta. Valmennettuihin joukkueisiin kuuluu muun muassa Sveitsin jääkiekkomaajoukkueen apulaisvalmentajuus, sekä päävalmentajuus Itävallan liigan VEU Feldkirchissä, Sveitsin liigan SC Langnaussa, ja Elitserienin Färjestad BK:ssa.
Gustafsson valittiin 14. helmikuuta 2005 Ruotsin jääkiekkomaajoukkueen valmentajaksi. Alkumenestys oli vaisu Ruotsin joukkueen sijoittuessa neljänneksi Itävallan jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2005.
Maajoukkuekausi 2006 olikin sitten Gustafssonille menestys; ensin hän johdatti Ruotsin kultaan Torinon talviolympialaisten jääkiekkoturnauksessa, sitten historialliseen turnausvoittoon maailmanmestaruuskilpailuissa. Gustafssonin luotsaama Ruotsin joukkue saavutti ensimmäisenä sekä olympiakullan että maailmanmestaruuden samana vuonna. Hänen valmentajauransa päättyi MM-kisoihin 2010, missä Ruotsi sai pronssia.
Muuta

Bengt-Åken poika Anton Gustafsson on jääkiekkoilija.
Nella

| Nella |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  20. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  mahdollisesti Cornelia tai Petronella.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nella on naisen etunimi.
Suomessa nimi Nella on ollut harvinaisena käytössä jo 1800-luvulla, mutta se on yleistynyt 2000-luvulla. Nimi on annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 3 820 suomalaiselle naiselle. Vuodesta 2010 lähtien Nellan nimipäivä on suomalaisessa almanakassa 20. huhtikuuta.
Merkitys

Nimen alkuperästä on useita näkemyksiä, mutta todennäköistä on, että se on lyhentymä pidemmästä nimestä. Nella-päätteisiä nimiä on ollut Välimeren alueella kautta aikojen paljon, ja on mahdollista, että lempinimen yleistyttyä sitä on alettu käyttää useista erinimisistä naisista, kunnes se on vakiintunut itsenäiseksi nimeksi. Nella on siis alun perin välimerellinen lempinimi.
Mahdollisia nimilähteitä ovat muun muassa:
Cornelia-nimestä johdettu Cornella. Latinaksi Cornelia tarkoittaa sarvi sekä naisellinen.
Petra-nimeen perustuva kreikkalainen Petronella tai ranskalainen nimi Parnella. Petra tulee kreikankielisestä sanasta Petrus eli kallio.
Kreikan kielisestä nimestä Prunella, joka kääntyy luumu
Ranskalainen nimi Brunella, joka on muodostunut Brunelle-nimestä, joka puolestaan tarkoittaa tumma hiuksinen
Agnes-nimestä muodostunut Agnella. Agnes on kreikkaa ja tarkoittaa puhdas, siveä, viaton
Italialainen Antonella-nimi pohjautuu Antoniaan (naisen nimi nimestä Anthony), joka on alun perin latinaa ja tarkoittaa kiitettävä
Donnasta muotoutunut italialainen nimi Donella. Alun perin donna-tarkoittaa niin latinaksi kuin italiaksikin neiti, mutta nykyään sanaa käytetään myös arvokkaan naisen puhuttelunimenä.
Fenella, joka on muodostunut kelttiläisestä Finola-nimestä (alun perin Fionnghuala). Finolan merkitys on irlanniksi vaaleat olkapäät
Englantilaisesta Janell-nimestä (jumalan armo) johdettu Janella. Molemmat polveutuvat Jane-nimestä.
Marinella tarkoittaa latinaksi merta samoin kuin yleisempi versionsa Marina.
Onella on Helena-nimestä muokattu unkarilainen nimi. Helenan merkitys on kreikaksi kevyt tai prepositio sisällä. Helena esiintyy myös Kreikan mytologiassa. Hän on Zeuksen tytär ja maailman kaunein nainen, jonka vuoksi Troijan sota syttyi.
Latinalaisesta Renee-nimestä tullut Renella. Renee tarkoittaa uudelleen syntymistä ja vahvistua uudelleen.
Heprealainen nimi Ronella pohjautuu nimeen Roniya, joka kääntyy suoraan jumalan ilo
Tunnettuja Nelloja

Nella Kettunen (s. 2001), suomalainen jalkapalloilija
Nella Korpio (s. 1999), suomalainen alppihiihtäjä
Nella Larsen (1891–1964), yhdysvaltalainen kirjailija
Nella Martinetti (1946–2011), sveitsiläinen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
Nella Nyqvist (s. 2006), suomalainen sulkapalloilija
Nella Pelkonen (s. 2005), suomalainen taitoluistelija
Nella Simaová (s. 1988), tšekkiläinen taitoluistelija
Nella Walker (1886–1971), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kuvitteellisia Nelloja

Nella Tamminen, televisiosarjassa Salatut elämät
Niksi Nella, lastenohjelmassa, mikä tulee Pikku Kakkoselta
Ritariprinsessa Nella, lastenohjelma
Nella, hahmo Giacomo Puccinin oopperassa Gianni Schicchi
Ruskorahkasammal

| Ruskorahkasammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen 
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Rahkasammalet Sphagnopsida
Lahko::  Sphagnales
Heimo::  Sphagnaceae
Suku::  Rahkasammalet Sphagnum
Laji::  fuscum
Kaksiosainen nimi
 Sphagnum fuscum  (Schimp.) H.Klinggr.  
Katso myös
   Ruskorahkasammal Wikispeciesissä   Ruskorahkasammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruskorahkasammal (Sphagnum fuscum) on Suomessa yleinen rahkasammallaji.
Ulkonäkö

Ruskorahkasammal on pieni (5-10 cm) ja hento. Yleensä se on likaisen ruskea ja ruskeavartinen, joskus varjossa se on ruskeanvihreä. Se kasvaa tiheinä mättäinä. Verson kärki on tiivis, eivätkä sivuhaaraat ole kovin selvissä riveissä. Sillä on kaksi ulospäistä ja yksi tai kaksi alaspäistä haaraa.
Levinneisyys

Rahkasammalta tavataan viileillä alueilla sirkumboreaalisesti eli sekä Kanadassa, Aasiassa että Euroopassa. Suomessa sitä tavataan koko maassa.
Elinympäristö

Ruskorahkasammal kasvaa kosteissa, mutta ei litimärissä paikoissa: se kuolee jos se jää  pitkäksi aikaa veden alle, ja muodostaa usein ympäristöään vähän korkeampia keitaita tai mättäitä märän suon keskelle. Se kestää köyhempää ja happamampaa kasvualustaa, mutta huonommin tulvimista kuin muut sammalet.
Sekurokratia

Sekurokratia on eräs länsimaisen Venäjä-tutkimuksen käyttämä nimitys Venäjän poliittisesta järjestelmästä Vladimir Putinin aikana, jolla käsitteellä tuodaan esille, että merkittävässä valta-asemassa ovat valtion turvallisuuskoneistot, kuten armeija, poliisi ja turvallisuuspalvelu. Sekurokratia pitää valtion turvallisuutta ja vakautta ylimpänä tavoitteenaan ellei peräti pakkomielteenä. Suomessa termiä on käyttänyt tuotannossaan erityisesti  dosentti Arto Luukkanen. Sekurokratia perustellaan joko ulkoisella tai sisäisellä kriisillä, jossa järjestelmän ja valtion viholliset ovat koko ajan valmiina tuhoamaan järjestelmän. Sekurokratia tarvitsee elääkseen vaikutelman turvallisuuden puutteesta.
Vallan rakennetta on Venäjällä verrattu kolmiosaiseen sipuliin: hallinnon ytimen muodostavat Putin ja sisäpiiriläiset eli (kesän 2012 tilanteen mukaan) pääministeri Medvedev, presidentinhallinnon päällikkö Ivanov ja turvallisuusneuvoston sihteeri Patrušev. Seuraavaksi tulevat niin sanotut voimakkaat ministeriöt, kuten sisä- ja ulkoministeriöt, joilla voi olla käytössään myös aseellisia joukkoja. Kolmantena osana ja kaikkien edellisten instituutioiden pohjana on Venäjän federaation turvallisuusneuvosto, joka toimii läheisessä yhteistyössä sekä presidentinhallinnon että turvallisuuspalvelu FSB:n kanssa.
Putinin luoman järjestelmän piirteitä

Venäjän toisen presidentin Vladimir Putinin luomaa valtamallia sanottiin vallan vertikaalin, sekurokratian, ohjatun ja suvereenin demokratian lisäksi myös putinismiksi. Medvedevin hallituskaudella putinismi jatkui samanlaisena.
Putinismia luonnehtivat seuraavat piirteet:
Putinin luoman järjestelmän piirteitä > Kansallismielisyys

Venäjän yhtenäistäminen ja lujittaminen
Tšetšenian sota kovine otteineen ja ihmisoikeusrikkomuksineen.
Tšetšenian sotarikollisten suojelu.
Terroriteot maassa tšetšeenien vastareaktiona Venäjän sotatoimiin ja joidenkin mukaan myös venäläisten turvaviranomaisten salaa tukemana tai provosoimana. Hallituksen reaktiot terrorismiin, mm. alueisiin kohdistuvan julkisen ja salaisen valvonnan tiukkeneminen.
Vallan ottaminen pois Venäjän liittoneuvostolta, alueita johtavien kuvernöörien vallan riisuminen.
Vieraiden vaikutteiden torjuminen
Halu suojata Venäjän avainalojen teollisuutta ulkomaiselta omistukselta
Eliittiä vastaan suunnatun, ulkomailta tuetun "oranssin" vallankumouksen pelko.
Putinin luoman järjestelmän piirteitä > Vallan keskittäminen

Pyrkimys voimistaa maan presidentinhallinnon otetta maasta eli vallan vertikaalin luominen
Suurliikemiehet, oligarkit eivät saa sekaantua politiikkaan
Hallitusta vastustavien suurliikemiesten, kuten oligarkki Mihail Hodorkovskin vaino.
Tiedotusvälineet, useimmat laajalevikkiset lehdet, radio ja televisio ovat Kremlin hallinnassa
Yhtenäinen Venäjä on uusi valtapuolue, joka on hallinnut duumaa vuodesta 2003. Sillä on monia apupuolueita.
Putin valitsi seuraajansa, vaalien vääristely.
Putinin luoman järjestelmän piirteitä > Omistuksen keskittäminen

Teollisuuden avainalojen siirtäminen valtiolle.
Valtio ohjaa taloutta, valtiokapitalismi
Putinin luoman järjestelmän piirteitä > Turvaviranomaisten valta

Venäjällä vallassa voimaministeriöiden, lähinnä tiedustelupalvelun ja armeijan taustaisia ihmisiä, jotka ovat keskittäneet itselleen enenevissä määrin taloudellista valtaa
Venäjän kerrostaloräjähdykset olivat monien Venäjän hallitusta vastustavien mielestä Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n, ei tšetšeeniterroristen käsialaa.
FSB valvoo puhelinliikennettä, sähköposteja ja niin edelleen
Putinin luoman järjestelmän piirteitä > Muita piirteitä

Putinin henkilökultti
Neuvostosymboleiden ja joidenkin neuvostotapojen palauttaminen.
Muukalaisvihamielisyyden kasvu
Venäjän yrityksillä niin suuret velat, että ne söisivät maan suuret valuuttavarannot
Hallitusta vastustavien suurliikemiesten, kuten Mihail Hodorkovskin vaino.
Tšetšeniassa käyty sota, jossa sotatoimia ja julmuuksia kohdistetaan siviileihin.
Talouskasvu
Öljyn hinnan nousun takia ainakin joidenkin kansanosien elintaso on noussut
Vakaus
Yhteiskuntarauha, veroja maksetaan taas
Hallitsevat silovikit pitävät politiikan ääriainekset kurissa
Maata hallitsevan eliitin uskotaan pyrkivän entistä enemmän haalimaan taloudellista ja poliittista valtaa itselleen, luoden autoritaarista poliisivaltiota, jossa on valtiojohtoinen talous.
Jukka Lehtovaara

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 15. maaliskuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Turku, Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 187 senttimetriä
Paino: 83 kilogrammaa
Seura
Seura: FC Inter
Pelinumero: 12
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2006–2014 2015-2016 | TPS FC Inter | 165 (0)  24 (0) |
Maajoukkue
| 2010 | Suomi | 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 15. lokakuuta 2016.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 31. joulukuuta 2012.
Jukka Lehtovaara (s. 15. maaliskuuta 1988 Turku) on suomalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Veikkausliigan FC Inter Turkua.
Lehtovaara siirtyi Turun Palloseuraan kasvattajaseurastaan Turun Pallokerhosta. Kaudella 2015 hän siirtyi paikallisvastustaja Interiin 2 vuoden sopimuksella. Veikkausliiga-debyyttinsä hän teki kaudella 2006, ja kaudesta 2007 lähtien hän on ollut joukkueen ykkösmaalivahti. Hänet valittiin vuoden liigatulokkaaksi vuonna 2007 ja vuoden liigamaalivahdiksi vuosina 2007, 2009 ja 2010..
Lehtovaara on käynyt Englannissa muun muassa West Hamin, WBA:n, Birminghamin ja Fulhamin testileireillä.
Lehtovaara on esiintynyt lukuisissa nuorten maajoukkuepeleissä. Hän kuului Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen vuoden 2009 EM-lopputurnauksessa. Hän pelasi turnauksessa yhden ottelun. A-maajoukkueessa Lehtovaara debytoi 21. toukokuuta 2010 harjoitusottelussa Viroa vastaan.
Lokakuussa 2016 Lehtovaara ilmoitti lopettavansa uransa kauden päätteeksi jatkuvien loukkaantumisten seurauksena.
Saavutukset

SM-pronssi: 2007, 2009, 2010
Vuoden liigatulokas: 2007
Vuoden liigamaalivahti: 2007, 2009 ja 2010
Jalkapallon Suomen Cup: 2010
Jalkapallon Liigacup: 2012
Aiheesta muualla

Jukka Lehtovaaran esittely Turun Palloseuran sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jukka Lehtovaaran esittely Veikkausliigan sivustolla
Suomen joukkue – Jalkapallon alle 21-vuotiaiden EM-kilpailut 2009
1 Jaakkola |
2 Jalasto |
3 Raitala |
4 Portin |
5 Turunen |
6 Sparv |
7 Hämäläinen |
8 M. Hetemaj |
9 Sadik |
10 Otaru |
11 Parikka |
12 Masalin |
13 Kärkkäinen |
14 Aho  |
15 Äijälä |
16 P. Hetemaj |
17 Hakola |
18 Vasara |
19 Kokko |
20 Pukki |
21 Viljanen |
22 Toivio |
23 Lehtovaara |
Valmentaja: Kanerva
Wikipedian kritiikki

Wikipedia on saanut arvostelua luotettavuuden puutteesta ja sen käyttö lähdeteoksena on monesti kiistanalaista tai epäsopivaa. Arvostelijoiden mukaan Wikipedian avoin luonne tekee siitä haavoittuvan. Wikipedian sisältöä on paikoin arvosteltu epäilyttäviksi tai vääriksi, sekä yhteisön suhtautumistapoja asenteellisiksi. Wikipedia on saanut eri maissa erilaista kritiikkiä osakseen.
Vandalismi

Avoimen luonteen vuoksi Wikipedian sivuja voi muokata useimmiten kuka tahansa. Tämä avaa mahdollisuuden tiedon lisäämisen lisäksi myös vandalismille.
Tunnetuimmassa tapauksessa yhdysvaltalainen John Seigenthaler, Sr. löysi Wikipediasta itsestään artikkelin, jossa väitettiin perättömästi hänen osallistuneen John ja Robert Kennedyn salamurhiin. Tätä virhettä ei ollut huomattu artikkelissa neljään kuukauteen. Artikkelien tarkkailu on kuitenkin parantanut huomattavasti Wikipedian luotettavuutta sen alkuajoista, väärä tieto poistetaan yleensä nopeasti. Joskus tätäkin voidaan kiertää, kuten teki opiskelija Shane Fitzgerald, joka kirjoitti maaliskuussa 2009 kuolleen Maurice Jarren sanoneen, että hänen koko elämänsä on ollut yksi pitkä soundtrack. Lausuma poistettiin, mutta se ehti olla Wikipediassa vuorokauden, jona aikana lukuisat lehdet, jotka hakivat uutisointiinsa Jarresta tietoja, ehtivät lainata sitä. Fitzgerald kertoi halunneensa osoittaa, miten paljon toimittajat luottavat nykyään internetiin tiedonlähteenä.
Tiedon luotettavuus

Wikipedia Watch -niminen kriittinen sivusto syyttää Wikipediaa siitä, että sillä on merkittävä, ansaitsematon vaikutus siihen, mikä käy tiedosta. Encyclopaedia Britannican päätoimittaja Dale Hoiberg on arvostellut Wikipedian tiedon satunnaista ja epätasaista jakautumista, mikä johtuu kirjoittajien vapaudesta kirjoittaa haluamistaan aiheista. Myös Wikipedian teknistä luotettavuutta on pidetty huonona.
Tiedon luotettavuus > Tiedon paikkansapitävyys vaihtelee

Wikipediassa ei tarkisteta tietoja (engl. fact check) säännöllisesti.
Wikipedian toinen perustaja Larry Sanger on perustanut palvelun nimeltä Citizendium, jonka tasalaatuisuudesta pyritään varmistumaan sillä, että valtuutetuiksi asiantuntijoiksi nimetyt henkilöt tarkistavat palvelun tiedot. Sanger itse on arvostellut Wikipediaa antielitistisyydestä ja asiantuntijuuden halveksinnasta.
Tutkimusten mukaan Wikipedian luotettavuus on kuitenkin parantumaan päin. Nature-lehden tutkimuksessa 2006 englanninkielisen Wikipedian tutkitut tiedeartikkelit vastasivat Encyclopædia Britannica -tietosanakirjaa laadussaan. Wikipediaa käyttää nykyään moni tutkijakin tutkimustyönsä tukena. 2017 tehdyssä Wikipediaan liittyvässä tutkimuksessa tutkittiin, miten julkaistut sivut vaikuttavat tutkimuksiin. Tutkimuksen puitteissa Wikipedian artikkeleissa käytettyjä ilmauksia ilmestyi myöhemmin julkaistuihin tutkimuspapereihin kokeen jälkeen. Luotettavimpia artikkeleita ovat luonnontieteiden, kuten kemian sivut.
Tiedon luotettavuus > Epäluotettavia lähteitä

Wikipediassa saatetaan käyttää lähteinä materiaaleja niin Venäjää lähellä olevasta RT:stä, Fox Newsin uutisista, kuin Daily Mail -iltapäivälehdestä. Englanninkielinen Wikipedia linjasi Daily Mail -iltapäivälehden epäpäteväksi lähteeksi 2017. Sitä oli siihen mennessä käytetty 12 000 sivulla lähteenä.
Näkökulman tosiasiallinen neutraalius

On todettu, että neutraalin näkökannan käytännöstä huolimatta tietosanakirjan suhtautuminen tiettyihin asioihin on vääristynyt.
Yliopistomaailman suhtautuminen Wikipediaan on pysynyt monilta osin ristiriitaisena. Monissa yliopistoissa kehotetaan opiskelijoita pidättäytymään Wikipedian käytöstä. Joidenkin asiantuntijoiden mukaan oikea ratkaisu on pidättäytyä Wikipedian muokkaamisesta, kun taas toisten mukaan paras tapa on liittyä mukaan ja pyrkiä puuttumaan mahdollisiin ongelmiin sisältä käsin.
Näkökulman tosiasiallinen neutraalius > Maksettu artikkelien muokkaaminen

Jotkin yritykset ovat muokanneet omia wikipedian sivujansa näyttäytyäkseen positiivisessa valossa. Yritykset saattavat poistaa itselleen epämieluisia asioita, kuten häirintätapauksia ja lisätä markkinointiosastonsa tuottamaa tekstiä. Wikipedian säätiö linjasi, että muokkaamiseen saa osallistua vaikka olisi eturistiriita, kunhan asian tuo ilmi omalla käyttäjäsivullaan. Kaikki eivät kuitenkaan tee näin.
Suomessa Fortum on palkannut sosiaalisen median yrityksen muokkaamaan sen sivuja sille mieluisampaan suuntaan. Yritys on poistanut Wikipediasta sen Uniper-yhtiönsä oikeuskiistoja näkyvistä sekä muuttanut kieltä sille positiivisemmaksi. Suomenkielisen Wikipedian muokkausta ovat tilanneet kymmenet suomalaiset yritykset ja organisaatio esimerkiksi Stora Enso, Valmet, A-lehdet, Valio ja Fiskars. Osa mainos- ja PR-alan yrityksistä tekee muokkauksia piilomainontana.
Wikipediassa on ollut myös huijareita, jotka ovat muokanneet sivuja rahaa vastaan tilaajalle mieluisaksi. Wikipedia esti lähemmäs 400 tunnusta kun tämä paljastui. Yksi tunnetuimmista manipuloijista oli texasilainen Wiki-PR -yritys, joka mainosti sivuillaan avoimesti, että he ovat tehneet yli 300 tiliä Wikipediaan, joilla he voivat muuttaa asiakkaan sivuja heille mieluisammaksi rahaa vastaan. Wikipediaa ylläpitävä Wikimedia Foundation vaati sen toimintaa lopettavaksi.
Muokkaamisen vaikeus

Vaikka Wikipedia on tarkoitettu kaikkien muokattavaksi, on aikaisemmin lähde? muokkaaminen vaatinut paljon teknisiä taitoja. Wikipedian perustaja Jimmy Wales totesi tammikuussa 2011, että sanakirjan editointi on liian vaikeaa monille ja että palvelusta yritetään tehdä helpommin muokattava, jotta se voisi levitä laajemmalle. Wikipedian monissa kieliversioissa onkin sen jälkeen otettu käyttöön myös visuaalinen muokkaus, jolla muokkaaja voi kirjoittaa Wikipediaan kuin kirjoittaisi tekstinkäsittelyohjelmassa. lähde?