stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tyrskyahvenet

| Tyrskyahvenet |
| --- | --- |
 Juovatyrskyahven (Embiotoca lateralis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Labroidei
Heimo::  Tyrskyahvenet Embiotocidae  Agassiz, 1853
Suvut
 Amphistichus  Brachyistius  Cymatogaster  Ditrema  Embiotoca  Hyperprosopon  Hypsurus  Hysterocarpus  Micrometrus  Neoditrema  Phanerodon  Rhacochilus  Zalembius 
Katso myös
   Tyrskyahvenet Wikispeciesissä   Tyrskyahvenet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyrskyahvenet (Embiotocidae) on ahvenkaloihin kuuluva heimo. Heimon lajit ovat pääasiassa mereisiä ja niitä tavataan pohjoiselta Tyyneltämereltä.
Lajit ja anatomia

Varhaisimmat tyrskyahventen heimoon kuuluvat fossiilit on ajoitettu eoseeni- ja plioseenikausille. Nykyään heimoon kuuluu 24 lajia 13 suvussa. Tyrskyahvenet ovat korkearuumiisia kaloja ja suurin laji Rhacochilus toxotes voi saavuttaa 45 cm:n pituuden. Heimon lajeille tyypillisiä piirteitä ovat selkäevän viereinen suomuista koostuva harjanne, haarautunut pyrstöevä ja pienehkö suu. Tyrskyahvenkoiraiden peräevä on pidentynyt.
Levinneisyys ja elintavat

Tyrskyahvenlajeista 20 elää Pohjois-Amerikan Tyynenmeren rannikolla ja 3 Japanista Koreaan ulottuvalla alueella. Kaikki paitsi Kalifornian hitaasti virtaavissa makeissa vesissä tavattava järvityrskyahven (Hysterocarpus traskii) ovat mereisiä ja niitä tavataan läheltä rannikkoa koralliriutoilta, kivikkopohjilta, vesikasvillisuuden joukosta tai vuorovesilammikoista.
Tyrskyahventen ravinto koostuu pienistä selkärangattomista eläimistä. Heimon ainutlaatuinen piirre Labroidei-alalahkossa on se, että poikaset kehittyvät naaraan munasarjoissa ja naaras synnyttää eläviä poikasia ja esimerkiksi  pikkutyrskyahvenkoiraat (Micrometrus minimus) ovat sukukypsiä heti synnyttyään. Poikaset saavat happea ja ravintoa naaraan verenkierrosta.
Lajeja

raitatyrskyahven (Amphistichus argenteus)
marmorityrskyahven (Amphistichus rhodoterus)
kiiltotyrskyahven (Cymatogaster aggregata)
japanintyrskyahven (Ditrema temminckii)
mustapyrstötyrskyahven (Embiotoca jacksoni)
juovatyrskyahven (Embiotoca lateralis)
hopeatyrskyahven (Hyperprosopon ellipticum)
sateenkaarityrskyahven (Hypsurus caryi)
järvityrskyahven (Hysterocarpus traskii)
riuttatyrskyahven (Micrometrus aurora)
kelppityrskyahven (Micrometrus frenatus)
pikkutyrskyahven (Micrometrus minimus)
viirityrskyahven (Neoditrema ransonnetii)
valkotyrskyahven (Phanerodon furcatus)
paalutyrskyahven (Rhacochilus vacca)
punatyrskyahven (Zalembius rosaceus)
Lönkan

Nya svenska samskolanin (Lönkan) rakennus Sandelsinkadulla Töölössä vuonna 1958
Nya svenska samskolan oli Helsingissä vuosina 1888–1977 toiminut yksityinen ruotsinkielinen oppikoulu ja yhteiskoulu. Koulu oli yhdeksänluokkainen, eli käsitti sekä keskikoulun että lukion. Koulu kulki myös nimellä Lönnbeckska skolan ensimmäisen rehtorinsa Albin Lönnbeckin mukaan. Puhekielessä tämä vääntyi muotoon "Lönkan".
Lönkan-lempinimi perityi 1977 samassa rakennuksessa jatkaneelle lukiolle Lönnbeckska gymnasiet ja yläasteelle Högstadieskolan Lönkan. Vuonna 2015 lukio muodosti yhdessä Gymnasiet svenska normallyceumin kanssa Tölö gymnasiumin ja yläaste yhdistyi  peruskouluksi Grundskolan Norsen.
Historia

Koulun perustivat vuonna 1888 yliopettaja Viktor Heikel, asessori Uno Kurtén, yksityisopettaja Helena Alftan ja filosofian maisteri Albin Lönnbeck, jotka omistivat sen vuoteen 1899. Siitä eteenpäin koulua ylläpiti säätiö. Koulu aloitti toimintansa Standertskjöldin talossa osoitteessa Pohjoisranta 4, mutta muutti jo vuonna 1889 osoitteeseen Bulevardi 7–9, koulun perustajan yliopettaja Viktor Heikelin omistamaan taloon. Vuonna 1911 koulu sai käyttöönsä Andreaankatu (nyk. Lönnrotinkatu) 12:ssa sijainneen puutalon. Vuodesta 1954 koulu toimi Töölössä varta vasten rakennetussa koulurakennuksessa Töölön kirkon vieressä Töölöntorilla, osoitteessa Sandelsinkatu 3. Suurimmillaan koulussa oli 1960-luvulla yli 550 oppilasta.
Peruskoulu-uudistuksen yhteydessä koulu kunnallistettiin. Keskikoulusta tuli kunnallinen peruskoulu nimellä Högstadieskolan lönkan. Lukio jatkoi toimintaansa vuoteen 1990 asti nimellä Lönnbeckska gymnasiet. Vuonna 2002 peruskoulun yhteyteen perustettiin uudelleen lukio nimellä Tölö gymnasium.
Historia > Rehtorit

| --- | --- |
 Nya svenska samskolan Albin Lönnbeck 1888–1914  Eirik Hornborg 1914–1916, 1917–1918  Johannes Sundström 1916–1917, 1918–1945  Leo Backman 1945–1965  Walter von Koskull 1965–1967  Paul Hägglund 1968–1973  Boris Lönnqvist 1973–1977 :  Högstadieskolan Lönkan Rainer Lönnfors      1977-1991  Solveig Almark-Björk 1991-2012  Katri Vepsä          2012-2014  Ann-Britt Bonns      2014-2015 Lähde:  (Arkistoitu – Internet Archive)
Tunnettuja oppilaita

Lars Ahlfors, matemaatikko
Erik A. Alftan, insinööri, kirjailija
Hans Andersin, tietotekniikan professori
Eva Biaudet, poliitikko
Niklas Bruun, professori
Staffan Bruun, toimittaja, kirjailija
Marie-Louise von Bergmann-Winberg, professori
Gunnar Castrén, professori, kirjallisuudentutkija
Walentin Chorell, käsikirjoittaja, kirjailija
Henrik Dettmann, koripallovalmentaja
Agneta Enckell, kirjailija
Jannica Fagerholm, Gyllenbergin säätiön toimitusjohtaja
Michael Franck, dokumenttielokuvaohjaaja, tuottaja
Carola Grönhagen-Riska, ylilääkäri, professori
Ilmi Hallsten, poliitikko
Bertil Heinrichs, jääkärieversti
Erik Heinrichs, jalkaväenkenraali
Barbara Helsingius, miekkailija, folk- ja laulelmamusiikin esittäjä, säveltäjä ja sanoittaja.
Eirik Hornborg, poliitikko, rehtori
Sören Illman, matemaatikko, professori
Mirjam Kalland, kasvatustieteiljä (KTT) ja lastenpsykoterapeutti, Helsingin yliopiston varhaiskasvatuksen ruotsinkielinen professori
Herman Lindqvist, kirjailija, toimittaja
Birgitta Lindström, Wimbledon-voittaja 1966
Jenny Markelin-Svensson, Suomen ensimmäinen naispuolinen insinööri
Ruth Munck, sairaanhoitaja
Gerhard af Schultén, juristi
Ulla-Christina Sjöman, saarnaaja
Yrsa Stenius, toimittaja, kirjailija
Astrid Thors, poliitikko
Birgitta Ulfsson, näyttelijä
Björn Wahlroos, liikemies
Bo von Willebrand, lentokapteeni
Michael Widenius, MySQL-tietokantaohjelman kirjoittaja
Harald Öhquist, kenraaliluutnantti
Kirjallisuutta

Nya svenska samskolan 1888-1938, Helsingfors 1938.
Nya svenska samskolan sjuttio år, Nya svenska samskolan redogörelse för läsåret 1957-1958, Helsingfors 1958.
Backmann, Leo, m.fl. (red.), Nya svenska samskolan 1938-1963, Helsingfors 1963.
Nya svenska samskolan, Lönnbeckska gymnasiet 1888-1988, Hangö 1988.
The Julekalender

| The Julekalender |
| --- | --- |
 Sarjan alkutekstien tunnus.
Tyyli:  komedia   jännitys   satiiri
Kestoaika:  yhteensä: 252 minuuttia   jakso: 10-20 minuuttia
Luoja(t):  De Nattergale   Hans-Erik Saks
Pääosissa:  De Nattergale:   Carsten Knudsen    Uffe Rørbæk Madsen   Viggo Sommer   ja Poul Bundgaard
Alkuperämaa:   Tanska
Verkko:  TV 2
Esitetty:  1. joulukuuta 1991 – 24. joulukuuta 1991
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  24
Ikäraja:  Kielletty alle 7-vuotiailta
Tuotanto
Tuottaja(t):  Hans-Erik Saks
Ohjaaja(t):  Hans-Erik Saks
Käsikirjoittaja(t):  De Nattergale
Säveltäjä(t):  De Nattergale
Tuotantoyhtiö(t):  Saks Film & TV
Aiheesta muualla
IMDb 
The Julekalender on tanskalainen vuonna 1991 valmistunut 24-osainen television huumoriohjelma, joka parodioi joulukalentereiksi kutsuttuja television lastenohjelmia. Sarjan pääosassa nähdään De Nattergale, johon kuuluivat Carsten Knudsen, Uffe Rørbæk Madsen sekä Viggo Sommer.
Ohjelma esitettiin ensimmäistä kertaa TV 2-kanavalla joulukuussa 1991, ja uusintana vuosina 1994, 2001, 2008, 2010, 2011, 2012, 2017 ja 2018.
Sarjan sisäkohtaukset kuvattiin Saks Film & TV:n studioilla Aarhusissa Tanskassa kesällä 1991, ja ulkokuvaukset tehtiin Bjerager-nimisessä kylässä vuonna 1991. Sarjan laulut nauhoitettiin kesällä 1991. Sarjassa esitetyistä lauluista julkaistiin albumi nimellä De Nattergale: Songs from The Julekalender vuonna 1991. Sarja on julkaistu VHS-kasetilla ja DVD-levyllä.
Rooleissa > Jyland, Tanska

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Viggo Sommer  | … |  Oluf Sand, perunanviljelijä   |
|  Carsten Knudsen  | … |  Gertrud Sand, Olufin vaimo   |
|  Uffe Rørbæk Madsen  | … |  Brian "Benny" Jensen, kauppamatkustaja, "Nåså"-hirviö, "outo yövieras"   |
|  Emil  | … |  Emil Sand, Olufin ja Gertrudin koira   |
|  Ole Aaby  | … |  uutistenlukija radiossa   |
Rooleissa > Maailman ääri / Ainoa säästynyt luola, Jyland

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Carsten Knudsen  | … |  Gynter, veistelytonttu   |
|  Uffe Rørbæk Madsen  | … |  Hansi, tonttumies   |
|  Viggo Sommer  | … |  Fritz, ylitonttu   |
|  Poul Bundgaard  | … |  Old Nok, vanha tonttu   |
Kertoja: Bent Mejding
Hintaindeksi

Hintaindeksi on normalisoitu keskiarvo tarkasteltavan tuote- tai palvelukorin hinnoista, joka lasketaan säännöllisin väliajoin. Se on tilastollinen suure, jonka tavoitteena on helpottaa hintojen muutosten seurantaa eri ajankohtina tai alueiden välillä. Perusjakson indeksin arvo on usein 100.
Hintaindekseillä on useita käyttötarkoituksia. Laajimmat indeksit mittaavat hintojen kehitystä koko talouden tasolla ja niitä hyödynnetään monin tavoin talouspolitiikassa. Esimerkiksi kuluttajahintaindeksin muutosta käytetään inflaation mittarina. Suppeampia hintaindeksejä voidaan käyttää esimerkiksi yritysten tuotannon suunnittelussa tai tuotteiden hinnoittelussa.
Suomessa Tilastokeskus julkaisee muun muassa kuluttajahintaindeksiä.
Hintaindeksejä

Eri hintaindeksit eroavat toisistaan siinä, minkä hyödykkeiden hinnat niissä on otettu huomioon. Tärkeimpiä ovat:
asuntojen hintaindeksi
elinkustannusindeksi
kuluttajahintaindeksi
rakennuskustannusindeksi
tukkuhintaindeksi
Hintaindeksien laskeminen

Hintaindeksin laskemiseen liittyy useita sekä periaatteellisia että käytännöllisiä ongelmia. Indeksille on kehitetty useita erilaisia laskukaavoja, jotka johtavat hieman eri tuloksiin.  Indeksiteoriasta onkin tullut oma tieteenhaaransa, joka liittyy sekä tilasto­tieteeseen että kansan­talous­tieteeseen.
Yksinkertaisuuden vuoksi tarkastellaan ensin tilannetta, jossa indeksissä mukana olevien tuotteiden myydyt määrät pysyvät muuttumattomina ja vain niiden hinnat muuttuvat ajan kuluessa. Jos  C on joukko tavaroita ja palveluksia, kaikkien tähän joukkoon kuuluvien, tiettynä aikana myytyjen hyödykkeiden yhteenlaskettu arvo on
missä
Jos aikaväleinä  t_{0} ja  t_{n} myydään sama määrä kutakin hyödykettä, mutta eri hinnoilla, on
ja täten suhde
on luonnollinen mitta sille, kuinka paljon joukkoon  C kuuluvien hyödykkeiden hinnat keskimäärin ovat muuttuneet. Tämä suhde on siis indeksiluku, joka kuvaa hintatason muutosta, ja jossa kutakin hyödykettä on painotettu sen myynnin määrän mukaan.
Todellisuudessa hyödykkeen myyty määrä aikayksikköä kohti eri vuosina on harvoin jos koskaan yhtä suuri. Näin ollen tämä edellä esitetty ei ole kovin käytännöllinen hintaindeksin laskukaava.
Ensin voisi kuvitella, että laskukaava olisi muutettava muotoon:
Tällainen indeksi ei kuitenkaan mitenkään erottaisi toisistaan myydyn määrän kasvua ja hintatason muutosta. Tämän toteamiseksi ajatellaan, mitä tapahtuu, jos kaikki hinnat kaksinkertaistuvat hetkien  t_{0} ja  t_{n}, kun taas myydyt määrät pysyvät ennallaan:  P kaksinkertaistuu. Toisaalta jos kaikkien hyödykkeiden myydyt määrät kaksinkertaistuvat ajankohtien  t_{0} ja  t_{n} välillä, mutta hinnat pysyvät ennallaan: silloinkin  P kaksinkertaistuu. Kummassakin tapauksessa  P muuttuisi siis yhtä paljon. Niinpä  P olisi yhtä lailla määrän kuin hinnan indeksi; toisin sanoen se ei erottaisi toisistaan inflaatiota ja taloudellista kasvua.
Tämän ongelman ratkaisemiseksi on laadittu useita ehdotuksia indeksin laskukaavoiksi. Käytännössä tärkein niistä on Laspeyresin indeksi. Muita käytetään yleensä vain tieteellisiin tutkimus­tarkoituksiin sekä mahdollisesti joihinkin erikois­indekseihin.
Hintaindeksien laskeminen > Laspeyresin ja Paaschen hintaindeksit

Tavallisesti hintaindeksit lasketaan Laspeyresin indeksikaavalla,  Se on saanut nimensä taloustieteilijä Etienne Laspeyresin mukaan. Sen ohella varsinkin teoreettisissa tarkasteluissa on suuri merkitys siihen läheisesti liittyvällä Paaschen indeksillä, joka on saanut nimensä Hermann Paaschen mukaan.
Laspeyresin indeksi lasketaan kaavalla
kun taas Paaschen indeksi lasketaan kaavalla
Kummassakin kaavassa  P on hintatason yleistä muutosta koskeva indeksiluku,  t_{0} perusajankohta (yleensä ensimmäinen vuosi) ja  t_{n} se ajankohta, jolle indeksi lasketaan.  Kuten edellä,  p_{c_{t}} tarkoittaa hyödykkeen  c hintaa ja  q_{c_{t}} sen myytyä määrää hetkellä  t.
Ainoa ero näiden välillä on, että Laspeyresin indeksissä painokertomina käytetään myytyjä määriä perushetkellä, Paaschen indeksissä sen sijaan myytyjä määriä sinä hetkenä, jolle indeksi lasketaan.
Kun näitä sovelletaan yksittäisen kuluttajien ostoksiin, Laspeyresin indeksi saa arvon 1, jos kukin voi nyt saman määrän samoja hyödykkeitä kuin edellisellä kaudella, edellyttäen, että hänen tulonsa eivät ole muuttuneet.  Paaschen indeksin arvo 1 tarkoittaisi, että kukin olisi voinut ostaa perus­ajankohtana saman määrän samoja hyödykkeitä kuin hän nyt on ostanut, elleivät hänen tulonsa ole muuttuneet.
Täten voidaan ajatella, että Paaschen indeksissä todellisena vertailukohteena on se määrä eri hyödykkeitä, joita tänä vuonna ostetaan nykyisillä hinnoilla. Samaan tapaan Laspeyresin indeksin voidaan tulkita osoittavan, minkä verran perusvuonna ostetut hyödykkeet maksaisivat kuluvana vuonna.
Laspeyresin indeksillä on taipumus liioitella inflaatiota, elin­kustannusten nousua, kun taas Paaschen indeksillä on taipumus aliarvioida sitä. Tämä johtuu siitä, etteivät indeksit ota huomioon sitä, että ostajat yleensä reagoivat hintojen muutoksiin ostamalla eri hyödykkeitä eri määrät kuin ennen. Jos esimerkiksi hyödykkeen  c hinta nousee, mutta kaikkien muiden hyödykkeiden hinnat ja ihmisten tulot pysyvät ennallaan, tämän hyödykkeen kysyntä pienenee.
Hintaindeksien laskeminen > Marshallin-Edgeworthin ja Fisherin indeksit

Koska Laspeyresin indeksi yleensä yliarvioi ja Paaschen indeksi aliarvioi hintatason muutosta, on hintaindeksille kehitetty myös laskukaavoja, joiden antama indeksiluku on näiden kahden välillä. Eräs sellainen on Marshallin–Edgeworthin indeksi. Se on saanut nimensä talous­tieteilijöiden Alfred Marshallin ja Francis Ysidro Edgeworthin mukaan. Siinä nämä yli- ja aliarvioinnin ongelmat pyritään ratkaisemaan käyttämällä myytyjen määrien aritmeettisia keskiarvoja:
Myös Irving Fisher esitti hintaindeksille oman laskukaavansa, Fisherin indeksin, joka  tunnetaan myös nimellä ideaali-indeksi. P_{F}={\sqrt {P_{P}\cdot P_{L}}} Se määritellään Laspayresin ja Paaschen indeksien  P_{L} ja  P_{P} geometrisena keski­arvona:
Mikään ei kuitenkaan takaa, että sen enempää Marshallin–Edgeworthin kuin Fisherin indeksissäkään inflaation yli- ja aliarviointi täsmälleen kumoaisivat toisensa.
Aiheesta muualla

Indeksi, Tilastokeskus
Hintaindeksi, Taloussanomien taloussanakirja (Archive.org)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Price index
Käännös suomeksi
Jeesuksen kirkastuminen

Rafael, Jeesuksen kirkastuminen, 1519-1520
Jeesuksen kirkastuminen tai kirkastaminen on Jeesuksen elämän tapahtuma, joka mainitaan kaikissa synoptisissa evankeliumeissa ja johon mahdollisesti viitataan toisessa Pietarin kirjeessä.
Jeesus vie Pietarin, Jaakobin ja Johanneksen vuorelle, jossa opetuslapset todistavat Jeesuksen kirkastuvan (kreik. metamorfoomai). Kreikankielinen verbi viittaa sananmukaisesti metamorfoosiin. Jeesuksen kasvot “loistivat kuin aurinko ja hänen vaatteensa tulivat valkeiksi kuin valo”. Opetuslapset näkevät kuinka Elia ja Mooses ilmestyvät ja keskustelevat Jeesuksen kanssa, ja taivaalle ilmestyy pilvi, josta kuuluva ääni sanoo: “Tämä on minun rakas Poikani, kuulkaa häntä!".
Ortodoksinen kirkko viettää yhtenä kirkkovuoden suurista juhlapäivistä Kristuksen kirkastumisen juhlaa ja katolinen kirkko Herran kirkastumisen juhlaa 6. elokuuta. Suomen evankelisluterilainen kirkko viettää vastaavasti kirkastussunnuntaita aina kahdeksantena sunnuntaina helluntaista. Katolisessa kirkossa kirkastuminen kuuluu ruusukko-rukouksen valoisiin salaisuuksiin.
Teologisia tulkintoja

Kertomuksessa on selkeitä viittauksia Vanhan Testamentin kertomukseen, jossa Mooses nousee vuorelle ja Mooseksen kasvot säteilivät sen jälkeen kun hän oli puhunut Jumalan kanssa. Taivaasta kuuluva ääni, kuten Jeesuksen kasteessakin, tuovat mieleen Psalmin 2 ja viidennessä Mooseksen kirjassa (5.Moos 18:15) luvatun Mooseksen kaltaisen profeetan. Myös Elia sai Jumalalta näyn vuorella ja sekä Mooses että Elia välttivät luonnollisen kuoleman. Joidenkin perinteiden mukaan molempien odotettiin vielä palaavan Maan päälle.
Eräs teologinen tulkinta on, että kertomus on alun perin ollut ylösnousseen Jeesuksen ilmestymiskertomus eli Jeesuksen kuoleman jälkeinen tapahtuma, joka kuitenkin on myöhemmin siirretty Jeesuksen elinajalle. Toisen tulkinnan mukaan kertomuksen on tarkoitus todistaa Jeesuksen jumaluutta. Joidenkin tulkintojen mukaan kertomus on vain kreikkalaisperäinen myytti tai vuorella tapahtuneen rukoushetken päälle maalattu yliluonnollinen tapahtuma. Kertomus voi kuitenkin myös kuvastaa sitä mitä opetuslapset todella kokivat vuorella.
Tapahtumapaikka

Evankelistat eivät kerro tarkalleen mikä vuori on kyseinen Kirkastusvuori. Myöhempi kristillinen perinne kertoo tapahtumapaikkana olleen Taaborin vuori. Joidenkin mukaan tämä on kuitenkin epätodennäköistä, koska jos synoptisten evankeliumien tapahtumajärjestykseen on uskominen, Jeesus ja opetuslapset olivat vain 6-8 päivää aikaisemmin olleet Caesarea Filippissä 72 kilometrin päässä. Toisena mahdollisena tapahtumapaikkana pidetäänkin lähempänä sijaitsevaa Hermonvuorta.
Kuvausten tekstityyli

Evankelistojen omat kirjoitustyylit näkyvät selvästi alkuperäistekstissä. Markus tapansa mukaan yhdistää lauseita käyttämällä sanaa kai ja aloittaa selityksiä sanalla gar. Yksi Matteuksen suosikki-ilmauksista kai-idou esiintyy kerran Matteuksen versiossa kirkastamiskertomuksesta ja lisäksi sana idou vielä toiseenkin kertaan. Luukas puolestaan käyttää kertomuksessaan tunnetusti laajaa kreikan kielen sanastoaan. Hän käyttää muutamia harvinaisia kreikan sanoja kuten esimerkiksi sanaa diagregoreo, joka tarkoittaa hereillä pysymistä ja tämä maininta Luukkaan evankeliumissa on vanhin tunnettu sanan esiintyminen säilyneessä kreikankielisessä kirjallisuudessa. Kirkastuskertomusten pienistä eroista voidaan havaita kirjoittajille tyypillisiä taipumuksia eli Markuksen kiinnostus tiedon salassapitoon, Matteuksen näkemys Jeesuksesta uutena Mooseksena ja Luukkaan kiinnostus rukoukseen.
Jeesuksen kirkastaminen 1300-luvun georgialaisessa käsikirjoituksessa
RMS Georgic (1932)

| RMS Georgic |
| --- | --- |

Tyyppi:  linjalaiva
Rakennustelakka:  Harland and Wolff, Belfast, Yhdistynyt kuningaskunta
Tekniset tiedot
Pituus:  216,7 m
Bruttovetoisuus:  27 759 brt
Koneisto:  Dieselsähköinen koneisto
Nopeus:  19 kn
RMS Georgic oli viimeinen White Star Line -varustamolle rakennettu laiva ennen sen yhdistymistä Cunard Linen kanssa. Laiva valmistui Harland and Wolffin telakalta vuonna 1931. Georgic oli Britannicin sisaralus. Höyrykoneen sijaan Georgicissa oli siirrytty käyttämään dieselsähköistä voimansiirtoa.
Rakentaminen

Georgic rakennettiin Liverpoolin ja New Yorkin väliseen matkustajaliikenteeseen. Se laskettiin vesille 1931 ja aloitti neitsytmatkansa 25. kesäkuuta 1932. Vuonna 1933 alus syrjäytti vanhentuneen Olympicin Southamptonin ja New Yorkin välisellä reitillä. Georgic muistutti hyvin paljon sisaralustaan virtaviivaisine profiileineen ja kaksine savupiippuineen. Alus sai käyttövoimansa dieselmoottoreista, jotka tuottivat energiaa sähkömoottoreille, jotka puolestaan pyörittivät aluksen potkureita. Testeissä aluksella saavutettiin 19 solmun huippunopeus. Georgic ei ollut aikansa loisteliaimpia aluksia, mutta se edisti laman aikana White Star Linen pysymistä hengissä.
RMS Georgicin vaiheet

Tammikuussa 1933 Georgic aloitti liikennöinnin Southamptonista New Yorkiin. Sen oli tarkoitus korvata korjattavana ollutta suurikokoisempaa Olympiciä. Georgicista tuli 10. toukokuuta 1934 osa yhdistyneen Cunard-White Star Linen laivastoa ja se alkoi Britannicin kanssa hoitaa Lontoo–Southampton–New York-reittiä ollen näin aikansa suurin Thames-jokea käyttänyt alus. Elokuussa 1939 Georgic alkoi hoitaa taas Liverpoolin ja New Yorkin välistä liikennettä. Se ehti tehdä viisi edestakaista matkaa tällä reitillä ennen kuin Amiraliteetti lunasti sen joukkojenkuljetusalukseksi toiseen maailmansotaan.
RMS Georgicin vaiheet > Toinen maailmansota

Toisen maailmansodan puhjettua Georgic pakkolunastettiin joukkojenkuljetusalukseksi. 7. heinäkuuta 1941 Georgic oli telakoituneena Port Tewfikissä. Saksan ilmavoimien lentokoneet havaitsivat Georgicin, jolloin ne pudottivat kaksi pommia. Toinen niistä osui laivan perään sytyttäen tulipalon, joka levisi ammuksia täynnä olevaan savupiippuun. Ammukset räjähtivät vahingoittaen vakavasti aluksen perää. Alus käskettiin hylätä, ja Georgicin perä alkoi upota. Alus vajosi pohjaan matalassa vedessä ja jatkoi palamistaan.
Georgicin kunto arvioitiin 14. syyskuuta, ja lokakuun aikana hylky nostettiin ylös pohjasta kunnostusta varten.
RMS Georgicin vaiheet > Korjaus

Georgic oli nostettu ylös lokakuussa, ja se hinattiin väliaikaisesta säilytyspaikastaan ensin Port Sudaniin, jossa se korjattiin täysin merikelpoiseksi. Vuoden kuluttua alus saapui Bombayhin, jossa sen runko korjattiin. Tammikuussa 1943 Georgic lähti Bombaysta Belfastiin, jossa Harland and Wolffin telakka viimeisteli sen. Joulukuussa 1944 alus oli ulkoisesti täysin kunnostettu. Etummainen savupiippu poistettiin ja etummaista mastoa lyhennettiin.
Georgic jatkoi palvelustaan sodassa vuoteen 1948, jolloin se palautettiin Cunard-White Starille. Tällöin se alkoi kuljettaa siirtolaisia reitillä Liverpool–Australia–Uusi-Seelanti. Toukokuussa 1950 Georgic palasi liikennöimään Liverpoolin ja New Yorkin välillä. Kesällä 1951 alus liikennöi Southamptonin ja New Yorkin välillä. Marraskuussa 1951 Georgic määrättiin kuljettamaan joukkoja Korean sotaan. Se teki viimeisen merimatkansa White Starin lipun alla vuonna 1954. Georgic romutettiin lopulta vuonna 1956 Faslanessa.
Georgic
Taick

| Taick> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Türker Sevinç
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1988 (ikä 36) Prizren
Ammatti:  räppäri, laulaja, tuottaja
Muusikko
Laulukielet:  suomi, espanja, englanti
Aktiivisena:  2004–
Tyylilajit:  hip hop, R&B, reggaeton, rap, rap metal
Levy-yhtiöt:  TML Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Türker Sevinç eli Taick on suomalainen hip hop- ja reggaeton-artisti. Hänellä on jugoslavialais-turkkilaiset juuret. Taick sai ”Täällä kun mä oon” -kappaleella uuden alun suomenkieliselle uralleen.
Diskografia > Albumit

Täällä Kun Mä Oon (2022)
Miks Ei Mennä (2024)
Diskografia > Kokoelmat

Latin Urbano (2024)*
Diskografia > Singlet

”Mun Neiti” (2019)
”Tule Tule” (2019)
”Qué Pena” (Spanglish) (2019)
”Mä Tein Sen” (2019)
”Rosaliina” (2019)
”Täällä Kun Mä Oon” (2020)
”Sekotit Mun Pakkani” (2020)
”Äkkii” (2021)
”Yhen Euron Pantti” (2021)
”Sanon Sulle Stop” (2021)
”Et Saa” (2021)
”Mun Kiesii” (2022)
”Omillasi, MF Taste” (2022)
”Fuego” (2022)
”Boom Bau” (2022)
”Tsiigaa Ku Bailaan” (2022)
”My Self, Dubbs” (USA 2022) (Republish 2023 IN FIN)
”Hukassa Ku Nemo” (2023)
”Picasson” (2023)
”X Love” (2023)
”Miks Ei Mennä” (2023)
”On OFF” (2023)
”Syvemmälle, Hiltunen” (2024)
”Round The World” (2024)
”Lähde” (2024)
”Bailaa” (2024)
”Tarina, Janna H” (2024)
”Kaunis Peto” (2024)
”Tsiigaa Ku Bailaan 2, Janna H" (2024)
”Mysteeri” (2024)
”Katujen Kuningas” (2024)
”Ísland Finland, Jón Jónsson (2025)
Aiheesta muualla

Taick Spotifyssa