Ehtoollisastiat
Ortodoksisen kirkon ehtoollisastiat

Itäisessä kristillisyydessä (ortodoksisuudessa ja orientaaliortodoksuudessa) ehtoolliskalustoon kuuluu:
kalkki eli ehtoollismalja
diskos eli lautanen
lusikka
tähti eli asteriski
keihäs
lusikka
ehtoolliskaluston peitteet
ilma
pienet peitteet
Näiden lisäksi kirkossa on sakramenttilipas eli artoforion eli tabernaakkeli. Se on alttaripöydällä pidettävä koristeellinen, usein pienen kirkon muotoinen lipas, jossa säilytetään ehtoollislahjoja sairaan ripitystä varten. Kristuksen läsnäoloa sakramenttilippaassa kuvastaa sen edellä aina palava lampukka. Sakramenttilipas on usein metallista tehty ja koristeltu hopealla, kohokuvioilla tai jopa koristeellisilla jalokivillä, helmillä sekä pienillä ikoneilla tai valkoemalimaalauksilla.
Ehtoolliskalusto on nykyään poikkeuksetta metallia ja se on koristeltu ikonein ja ornamentein. Ehtoollismalja on samantyyppinen kuin läntisten kirkkojen käyttämä kalkki. Se on useimmiten valmistettu hopeasta, ja se voi olla kullattu tai valmistettu kullasta. Koristeena ehtoollismaljassa on deisis-ryhmä joko kaiverruksena, korkokuvana tai valkoemalimaalauksena.
Diskos vastaa läntisten kirkkojen pateenia. Se on matala, metallinen leveälaitainen, jalallinen lautanen. Sille asetaan ehtoollista valmistellessa proskomidin aikana ehtoollisleivästä keihäällä leikatut palaset. Keihäs on lyhytvarteinen, keihään muotoinen veitsi. Proskomidin aikana diskos kuvaa Betlehemin seimeä, ja siksi sen päälle asetetaan tähti, joskus puusta mutta useimmiten metallista valmistettu ristinmuotoon avattava kaarimainen teline. Tähti asetetaan proskomidissa eli liturgian ensimmäisessä osassa diskoksen, matalan ehtoollisastiastoon kuuluvan lautasen päälle. Tähti suojaa Karitsaa ja leipää sekä muita ehtoollisleivästä leikattuja osia. Diskos kuvaa myös sitä lautasta, jota Kristus käytti viimeisellä aterialla asettaessaan ehtoollisen ja  jakaessaan ensimmäistä ehtoollista apostoleilleen.
Pienet ehtoollispeitteet suojaava diskoksella ja maljassa olevia ehtoollislahjoja proskomidin päättymisestä suuren saaton  loppuun, jolloin ne ovat siirretty alttipöydälle ja peitetään suurella ehtoollispeitteellä eli ilmalla. Suuri saatto on kulkue, jonka avulla ehtoollisvälineet siirretään valmistelupöydältä alttaripäydälle.
Ehtoollinen jaetaan siihen osallistuville pitkävartisella lusikalla, joka on poikkeuksetta valmistettu metallista ja koristeltu samalla tavalla kuin samaan sarjaan kuuluvat muut ehtoolliskaluston osat.
Niiden lisäksi käytössä on myös Ilitoni, yksivärinen joko silkistä tai ohuesta pellavasta tai puuvillasta tehty liina, jolta nykyisin käytetään antiminssin suojaliinana. Aikaisemmin, ennen kuin antiminssi oli yleistynyt, ilitonia käytettiin hieman antiminssin tapaan eli eukaristia toimitettiin sen päällä. Ilitonille on annettu erilaisia symbolisia merkityksiä. Sen on sanottu kuvaavan Kristuksen kuolinvaatteista hikiliinaa, jolla peitettiin pää haudattaessa. Sen on sanottu symbolisoivan myös Jeesus-lapsen kapaloita tai hänen käärinliinojansa - siis syntymää ja kuolemaa.
Viinikauhaa käytetään ns jälkiviinin jakamiseen. Se on vedellä laimennettua viiniä, jota tarjotaan ehtoolliselle osallistuneille seurakuntalaisille heidän otettuaan vastaan ehtoollinen.
Keskiaikainen kalkki ja pateeni Seilin kirkosta. Välineitä on alun perin käytetty Turun Pyhän Yrjänän hospitaalissa.
Keraaminen ehtoolliskalkki ja pateeni
Ehtoollisastiat ortodoksisessa kirkossa. Tähti, diskos, jolla ehtoollisleipä, Karitsa, ehtoollismalja, sen edessä lautasella ehtoollisleipiä ja keihäs. Takana ehtoolliskaluston peitteet ja viinikauha.