stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Osmo Pertola
Kuolema

Syksyllä 1964 jatkuvien esiintymismatkojen ja kotitilan viljelyn aiheuttama uupumus oli Pertolan terveydelle liikaa. Hän joutui keuhkoahtauman takia hoidettavaksi Satalinnan sairaalaan.
Toipuminen edistyi hyvin, vaikka Pertola ei sairaalassa ollessaan malttanutkaan keskittyä pelkästään lepäämiseen. Hänellä oli sovittuna ainakin parin televisio-ohjelman tekeminen, lisäksi uuden elokuvakäsikirjoituksen oli määrä valmistua seuraavana keväänä. Niiden kirjoittamisen lisäksi Pertola esiintyi säännöllisesti keuhkotautiparantolan omissa illanvietoissa.
Pertolan kuolema tapahtui yllättäen. Lokakuun 29. päivänä puolenyön jälkeen kierroksella ollut hoitaja huomasi hänellä nopeasti kohoavaa kuumetta. Välittömästi paikalle kutsuttu lääkäri ei pystynyt tekemään mitään, vaan Pertola menehtyi aamuyön tunteina. Hän oli kuollessaan vasta 37-vuotias. Kuolinsyyksi paljastui akuutti leukemia. Pertola on haudattu Kokemäelle Koomankankaan hautausmaalle.
Vuonna 1983 Osmo Pertolan veli Esko Pertola julkaisi hänen tarinoitaan kirjassa Kokemäen Uuno ja hänen juttunsa.
Eura

| Eura |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°07′50″N, 022°08′25″E
Maakunta:  Satakunnan maakunta
Seutukunta:  Rauman seutukunta
Kuntanumero:  050
Hallinnollinen keskus:  Euran keskustaajama
Perustettu:  1866
Kuntaliitokset:  Hinnerjoki (1970) Honkilahti (1970) Kiukainen (2009)
Kokonaispinta-ala:  630,20 km² 186:nneksi suurin 2022 
– maa:  578,87 km²
– sisävesi:  51,33 km²
Väkiluku:  11 086 89:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  19,15 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,2 %
– 15–64-v.:  56,4 %
– yli 64-v.:  28,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  95,5 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  4,3 %
Kunnallisvero:  9,4 % 70:nneksi suurin 2025 
Työttömyysaste:  6,2 % (2018) 
Kunnanjohtaja:  Kari Kankaanranta
Kunnanvaltuusto:  35 paikkaa
  2021–2025   • SDP   • Kesk.   • Kok.   • PS   • Vas.:   11 9 7 5 3
www.eura.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Eura on kunta Satakunnassa. Kunnassa asuu 11 086 ihmistä ja sen pinta-ala on 630,20 km2, josta 51,33 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 19,15 asukasta/km2. Euran nimikkolintu on härkälintu ja nimikkokasvi pähkinäpensas.
Euran keskustaajamassa oli vuoden 2011 lopussa 6 587 asukasta. Euran naapurikuntia ovat Eurajoki, Harjavalta, Kokemäki, Laitila, Mynämäki, Nakkila, Pöytyä, Rauma ja Säkylä.
Maantiede ja rakennuttu ympäristö > Luonto

Euralaisen luonnon rikkautena ovat järvet (yli 20), sekä rehevä ja vaihteleva luonto. Satakunnan Pyhäjärvi on Lounais-Suomen suurin järvi, josta huomattava osa sijaitsee Euran alueella. Se tunnetaan kalaisuudestaan ja vapaa-ajanviettokohteena. Euran Honkilahden Koskeljärvi on Suomen tunnetuimpia lintujärviä. Erämaisen järven rannat on pääosin suojeltu. Järvelle on rakennettu lintutorni ja pysähdyspaikkoja luonnossa liikkumista harrastaville. Euran läpi virtaa Eurajoki, joka alkaa Satakunnan Pyhäjärvestä ja laskee Eurajoen kunnassa Olkiluodon pohjoispuolelta Pohjanlahteen.lähde?
Syksyllä 2023 kerrottiin, että Luonnonperintösäätiö suojelee Euran Mannilasta noin viiden hehtaarin kokoisen metsäalueen. Vuonna 2010 säätiö suojeli euralaisen Hömötiaisenmetsän.
Maantiede ja rakennuttu ympäristö > Kylät

Ennen kuntaliitoksia Eurassa oli 10 kylää ja yksinäistilaa: Kirkonkylä, Sorkkinen, Euran pappila, Vaani (yksinäistila), Lähteenoja (yksinäistila), Soupas (yksinäistila), Isovahe (yksinäistila), Vähävahe (yksinäistila), Kauttua, Mestilä, Naarjoki ja Turajärvi.
Hinnerjoella on neljä kylää: Hinnerjoki, Kivijärvi, Korpi ja Vaaljoki.
Honkilahdella on seitsemän kylää: Auvainen, Haveri, Honkilahti (Kirkonkylä), Komoinen, Lellainen, Löyttylä ja Mannila.
Kiukaisissa on yhdeksän kylää: Eurakoski, Harola, Kiukainen, Köylypolvi, Laihia, Laukola, Mäkelä, Panelia ja Rahvola.
Maantiede ja rakennuttu ympäristö > Puistot

Eurassa sijaitsevia puistoja ovat: Arvi Pohjalaisen puisto, Kustaa Järvisen aukio, Ruukinpuisto, Räisälä-puisto, Syreenipuisto ja Veikko Tuomen polku.
Maantiede ja rakennuttu ympäristö > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt

Eurassa sijaitsevia valtakunnallisesti merkittäviä kulttuuriympäristöjä ovat: Euran kirkkoympäristö, Hinnerjoen kirkonkylä, Kauttuan ruukki- ja paperitehdasyhdyskunta, Köyliönjokilaakson ympäryskylät, Lapinjokilaakson kylä- ja viljelymaisema, Nuoranteen talot ja Panelian kylä.
Historia > Esihistoriallinen aika

Eura on esihistorialtaan Suomen merkittävimpiä kuntia ja sieltä on tehty löytöjä kivikaudelta asti. Honkilahden Kolmhaaran asuinpaikka on yksi Suomen tunnetuimmista kivikauden asuinalueista. Sieltä on löydetty esimerkiksi meripihkakoruja.
Pronssikaudella asutus oli keskittynyt Panelianlahden rannalle ja sinne rakennettiin mahtavia kiviröykkiöhautoja.
Eurassa on poikkeuksellisen runsaita rautakautisia löytöjä muun muassa Käräjämäellä, Luistarissa ja Pappilanmäellä. Tämä johtuu siitä, että Eurassa oli käytössä jo 500- ja 600-lukujen vaihteessa käytössä ruumishautaus. Samoihin aikoihin tapa oli käytössä Euran lisäksi Suomen alueella vain Köyliön seudulla. Erityisesti Luistarin ruumishaudoista on löydetty merkkejä vauraasta ja elinvoimaisesta rautakauden yhteisöelämästä. Luistari on suurin tutkittu viikinkiajan hautakalmisto Pohjoismaissa. Puolen hehtaarin alueelta on tutkittu yli 1300 hautaa. Alueen tunnetuin hauta, Euran emännän hauta, löydettiin ensimmäisenä kaivauskesänä vuonna 1969.
Pappilanmäeltä taas on löydetty muun muassa 600-luvun lopulta peräisin oleva miekkahauta, ristiretkiajalta oleva hopeakoristeinen miekka sekä viikinkiaikaisesta haudasta löytynyt Euran sydän. Haudasta löytyi koristeellinen nahkavyö, jossa oli 16 sydämenmuotoista helaa. Kalevala Koru käytti sydäntä Euran sydän -korujensa mallina. Vuonna 2023 sydämestä tehtiin Euran kunnan logo.
Historia > 1500–1899

1500-luvulla Eurajoen koskien yhteyteen tehtiin viljamyllyjä, joista kaksi kuului piispalle ja yksi Yläneen kartanolle.
Kauttuan ruukin alue syntyi vuonna 1689, kun myllyoikeuksien ja koskien haltija, vapaaherra Lorenz Creutz sai vuorikollegiolta luvan perustaa rautaruukin Kauttuan kosken partaalle. Hän oli perehtynyt raudanvalmistukseen Keski-Euroopassa. Rauta tuotiin aluksi Teijosta, myöhemmin Ruotsista ja Kullaan Leineperistä. Creutzin jälkeen ruukista vastasivat Timm- ja Falck-suvut.
Vuonna 1817 Euran pitäjän Honkilahden kappelin Auvaisten kylässä seppä Juhana Uusikartano koki voimakkaan herätyksen. Hyppyherätyksenä tunnettu liike laajeni voimakkaasti ja vaikutti rukoilevaisuuden elpymiseen Lounais-Suomen alueella.
Kauttuan Ruukinpuiston alueella oleva rakennuskanta on pääosin 1800-luvulta. Ruukinpuistossa sijaitsee muun muassa vuonna 1802 valmistunut Kauttuan Ruukinkartano, joka edustaa uusklassista rakennustyyliä. 1910-luvulla kartanosta tehtiin paperitehtaan konttori, 1940-luvulla sitä alettiin käyttää klubina ("Kauttuan Klubi"). Vuonna 2021 rakennuksen osti Kauttuan Ruukinkartano Oy.
Kauttuan ruukin tuotanto oli suurimmillaan 1800-luvun puolivälissä. Ensimmäinen kirjasto Euran seuduilla perustettiin ilmeisesti vuoden 1852 vaiheilla, ja se on pohjana nykyiselle Euran kunnankirjastolle.lähde?
Vuonna 1873 liikemies Antti Ahlström osti Kauttuan ruukin. Sen toiminta alkoi taantua, kun ruukin käyttämä raudan valmistustekniikka vanheni ja kilpailu markkinoilla koveni. Ahlströmin maataloustuotanto tuotti paremmin kuin raudanvalmistus. Vuosisadan vaihteessa raudantuotannon rinnalle alettiin kehittää puunjalostusta, ensin sahaustoimintaa ja myöhemmin paperin jalostusta.
Historia > 1900–1999

Raudan valmistus Eurassa päättyi vuonna 1907, kun Ahlström Osakeyhtiö perusti Kauttuan Paperitehtaan.
Vuonna 1989 Euraan perustettiin Pyhäjärvi-instituutti, joka on keskittynyt vesiensuojeluun ja Satakunnan elintarviketuotannon kilpailukyvyn turvaamiseen. Vuonna 1996 instituutti palkittiin Pro Maaseutu -palkinnolla avomaavihannesten kuivaamiseen ja kuivattujen kasvisten käyttöön liittyvistä tutkimuksista.
1990-luvulla Ruukinpuiston aluetta alettiin kehittää, jotta ympäristö olisi hyvässä kunnossa ja siellä sijainneet rakennukset saataisiin käyttöön. Alueen ympäristösuunnitelman teki artikkitehti Jukka Koivula.
Hallinto > Päätöksenteko

Euran kunnanvaltuustossa on 35 jäsentä ja kunnanhallituksessa yhdeksän jäsentä.
Hallinto > Kunnanjohtajat

Matti Lahtinen toimi Euran kunnanjohtajana vuodesta 1987 lähtien eläkkeelle jäämiseensä asti. Hänen seuraajansa Juha Majalahti toimi kunnanjohtajana vuodesta 2015 vuoteen 2023, jolloin hän irtisanoutui eläkkeelle jäämisen vuoksi. Tammikuussa 2024 hänen seuraajakseen valittiin Euran hallintojohtajana yli viisi vuotta työskennellyt Kari Kankaanranta.
Hallinto > Kuntaliitokset

Kuntaan liitettiin vuonna 1970 Hinnerjoen ja Honkilahden kunnat. Vuonna 2009 Euraan liitettiin Kiukainen, jolloin Euran asukasluvuksi tuli noin 12 500.lähde?
Talous

Vuonna 2022 liikevaihdoltaan suurimpia yrityksiä Eurassa olivat Jujo Thermal, Kuljetusliike Y. Auramaa, Pintos, Lammela, Auramaa Logistiikka, Biolan, ETH Group, LMG Finland, Eupart ja Jaakko-Tuote. Euran kolme suurinta yritystä työntekijämäärältään olivat Auramaa Logistiikka, Jujo Thermal ja ETH Group.
Liikenne

Euran kautta kulkevat Tampereen ja Rauman välinen valtatie 12 sekä Harjavallan ja Uudenkaupungin välinen kantatie 43. Vuonna 1897 liikenteelle avattu Kokemäki–Rauma-rata rakennettiin alun perin kulkemaan Kiukaisten kautta ja siltä valmistui vuonna 1913 sivuraide Kauttualle, jonne tehtiin asemarakennus ja kaksipaikkainen veturitalli. Veturitalli vaurioitui kansalaissodan aikana punaisten ajettua kaksi veturia tallin takaseinän läpi. Henkilöliikenne Kauttuan radalla lopetettiin vuonna 1953, mutta samana vuonna valmistui sivuraide Kauttuan rautatieasemalta Säkylän sokeritehtaalle. Myös Rauman radan henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1988, mutta sokerijuurikkaan kuljetukset Kauttuan radalla jatkuivat 2000-luvulle.
Euran lentokenttää käyttävät Euran ympäristön moottorilentäjät ja varjoliitäjät.lähde?
Liikenne > Etäisyyksiä Eurasta

Rauma 35 kilometriä
Pori 50 kilometriä
Uusikaupunki 55 kilometriä
Turku 85 kilometriä
Tampere 110 kilometriä
Helsinki 210 kilometriä
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Euran väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 13 729 | 13 729 |
| 1985 | 1985 |    | 13 630 | 13 630 |
| 1990 | 1990 |    | 13 406 | 13 406 |
| 1995 | 1995 |    | 13 438 | 13 438 |
| 2000 | 2000 |    | 12 957 | 12 957 |
| 2005 | 2005 |    | 12 807 | 12 807 |
| 2010 | 2010 |    | 12 507 | 12 507 |
| 2015 | 2015 |    | 12 128 | 12 128 |
| 2020 | 2020 |    | 11 616 | 11 616 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Eurassa oli 11 910 asukasta, joista 8 543 asui taajamissa, 3 279 haja-asutusalueilla ja 88:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Euran taajama-aste on 72,3 %. Euran taajamaväestö jakaantuu neljän eri taajaman kesken:
Suurimmat taajamat ja niiden väkiluku joulukuussa 2017
Euran kirkonkylä (Euran keskustaajama), 6 337
Panelia, 877
Eurakoski, 873
Hinnerjoki, 456
Osa Euran keskustaajamasta sijaitsee naapurikunta Säkyn puolella.
Palvelut > Koulutus

Perusopetusta annetaan Eurassa Ahmasojan koululla, Euran yhteiskoululla, Hinnerjoen koululla, Honkilahden koululla, Kauttuan koululla, Kirkonkylän koululla, Kiukaisten koululla ja Panelian koululla. Kunnassa toimii myös Euran lukio ja Sataopisto, joka antaa taiteen perusopetusta kuvataiteessa ja käsitöissä. Lisäksi kunnalla on oppilaspaikkoja Rauman ja Huittisten musiikkiopistoissa.
Palvelut > Terveydenhuolto

Eura kuuluu Satakunnan hyvinvointialueeseen. Kunnassa on oma terveysasema.
Palvelut > Vesi-, jäte- ja energiahuolto

Euran vesihuoltolaitos tuottaa ja jakelee talousvettä ja johtaa viemärivedet jätevedenpuhdistamoille, jossa niiden puhdistamisesta vastaa JVP-Eura Oy. Kiukaisissa ja Paneliassa jätevedet pumpataan Jokilaakson Ympäristö Oy:n toimesta Poriin. Kunnassa on kolme vedenottamoa: Vaanii, Mölsi ja Lohiluoma.
Kaukolämmön erillistuotannosta ja jakelusta vastaa Euran Energia. Paneliankosken Voima toimii Euran lisäksi Eurajoella.
Ystävyyskunnat

Euran ystävyyskuntia ovat:
Harku, Viro
Askersundin kunta, Ruotsi
Kulttuuri > Nähtävyydet

Keväällä 2023 Kauttuan Ruukinpuistolle avattiin oma vierailukeskus, jossa esitellään alueen historiaa. Kauttuan kylän vanhimmat rakennukset ovat peräisin 1700-luvulta. Alueen tekee kiinnostavaksi erityisesti arkkitehti Alvar Aallon A. Ahlströmin Osakeyhtiön paperitehtaan tarpeisiin suunnittelemat rakennukset, joista tunnetuimmat ovat tehtaan ylemmille toimihenkilöille suunniteltu Terassitalo ja virkanaisten asuntolaksi suunniteltu Tipula (nykyään Villa Aalto). Alvar Aalto ja hänen puolisonsa arkkitehti Aino Aalto vaikuttivat Kauttualla vuosina 1937–1946, kun tehtaan pääjohtaja Harry Gullichsen tilasi perhetuttavaltaan  suunnitelmat alueen uusista asunnoista.  Alueen rakennuksia ovat suunnitelleet eri aikoina myös Jarl Eklund, Olav Hammarström, Pentti Ahola, Gunnar Aspelin ja arkkitehtitoimisto Siren, Borg & Åberg. Vuonna 2021 Euran kunta julkaisi mobiilisovelluksen, joka esittelee 44 Kauttuan kohdetta.
Kulttuuri > Museot

Eurassa toimii seuraavat museot: Kiukaisten Wanha Pappila, Mannilan kotiseutumuseo, Panelian kotiseutumuseo, Panelian rivimylly, Suontaustan museo ja Valon museo Hinnerjoella.
Esihistorian opetuskeskus Naurava lohikäärme esittelee Euran esihistoriallisia kaivauksia.
Kulttuuri > Uskonto

Vuonna 2007 Euran seurakuntaan liitettiin Hinnerjoen seurakunta ja Honkilahden seurakunta ja vuonna 2009 Kiukaisten seurakunta.
Vuonna 2018 Eurassa toimi Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon kuuluva Euran seurakunta. Seurakuntaan kuuluu useita kirkkopiirejä: Euran kirkkopiiri, Hinnerjoen kirkkopiiri, Honkilahden kirkkopiiri, Kiukaisten kirkkopiiri ja Panelian kirkkopiiri.
Seurakunnalla on viisi kirkkorakennusta: Euran harmaakivikirkko 1898, Hinnerjoen puukirkko 1755, Honkilahden puukirkko 1759, Kiukaisten puukirkko 1761 ja Panelian kivikirkko 1950.
Lisäksi Eurassa toimii helluntaiherätykseen kuuluva Euran helluntaiseurakunta sekä Suomen ortodoksinen kirkkoon kuuluva Turun ortodoksinen seurakunta.
Kulttuuri > Murre

Euran alueella puhutun kielen perustana on Lounais-Suomen murre. Euran murre kuuluu lounaismurteiden pohjoisryhmän Rauman alaryhmään. Heikki Ojansuun mukaan Euran murre muodostaa yhdessä Eurajoen, Lapin, Kiukaisten, Luvian, Honkilahden ja Rauman kanssa Rauman murteen.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Euran pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ryynimakkara, munajuusto ja Euran rinkilät. Euran rinkilät valittiin vuonna 2017 Elävän perinnön kansalliseen luetteloon. Euran rinkilät on valittu myös Satakunnan maakuntaherkuksi.
Kulttuuri > Muinais- ja kansallispuvut

Euran ensimmäinen kansallispuku, sininen Euran puku valmistui vuonna 1910. Koska väriä pidettiin liian synkkänä, sotien jälkeen otettiin käyttöön uusi punainen puku. Viikinkiaikaisesta Euran emännän haudasta löytyneen juhlapuvun perusteella suunniteltiin Euran muinaispuku, joka julkaistiin vuonna 1982. Presidentti Tarja Halonen on käyttänyt Euran muinaispukua itsenäisyyspäivänä.
Urheilu > Urheiluseuratoiminta

Eurassa on yli 20 toimivaa urheiluseuraa. Tunnetuin niistä lienee Eurassa on myös kilpaurheiluseura Euran Raiku, jonka lajeja ovat lentopallo, yleisurheilu, beach volley ja petankki. Seura on voittanut pelannut naisten lentopallon SM-liigan kolme kertaa.lähde?
Muita isoja urheiluseuroja ovat jalkapalloseura Euran Pallo, joka pelaa Länsi-Suomen Nelosessa sekä Euran Paneliassa toimiva jääkiekkoseura Panelian Raikas, jolla on aktiivista juniorityötä.
Vuonna 1937 perustettu Euran Naisvoimistelijat kuuluu Suomen Voimisteluliittoon, samoin kuin vuonna 1946 perustettu Kiukaisten Naisvoimistelijat.
Euran urheiluseuroissa harrastaa myös esimerkiksi ammuntaa, frisbeegolfia, keilailua, lavatanssia, moottoriurheilua, ratsastusta, shakkia, sukellusta, suunnistusta, taekwondoa ja uimista.
Urheilu > Liikuntapaikkoja

Euran urheilukeskuksessa on muun muassa monitoimihalli, kolme jalkapallokenttää, tekonurmikenttä, jääkiekkokaukalo, ulkokoripallokenttä ja beach-volley-alueita. Liikuntapuistoja on urheilukeskuksen lisäksi myös Hinnerjoella ja Eurakosken urheilukentän lähellä. Tenniskenttiä löytyy urheilukeskuksesta ja Ruukinpuistosta. Kunnassa on myös Eura Sportcenter ja Panelian Jäähalli. Sisäliikuntapaikkoja on koulujen yhteydessä, kahden kunnallisen kunnallisen kuntosalin lisäksi Eurassa on kuusi yksityistä kuntosalia.
Euran urheilutalolla on liikunta- ja uimahalli.
Tunnettuja euralaisia

Lempi Ahla, kirjailija ja suomentaja
Väinö Alasmaa, jääkäriluutnantti
Euran Daltonit, rikoksistaan tunnetut veljekset
Darude, teknomuusikko ja DJ
Tomi Einonen, toimittaja
Claes Wilhelm Gyldén, maanmittari
Tuija Helander, pikajuoksija
Eija Kantola, laulaja
Jalmari Karhula, taidemaalari, toimittaja ja kulttuurivaikuttaja
Titta Keinänen, karateka
Tuomas Keskimäki, runoilija
Piia Korhonen, lentopalloilija
Ahti Laine, puhallinmuusikko
Jussi Lammela, laulaja
Kalle Luotonen, kirjailija, ohjaaja ja näyttelijä
Aina Lähteenoja, historioitsija ja kansanedustaja (kok.)
Carl Oscar Malm, suomalaisen viittomakielen kehittäjä
Evert Malm, maanviljelysneuvos
Kimmo Mattila, harmonikkataiteilija
Marjo Niemi, kirjailija ja ohjaaja
Pentti Niemi, kansanedustaja (sd.)
Ville Oksanen, kansalaisaktivisti ja lakimies
Mikko Paatero, poliisiylijohtaja
Reijo Paavilainen, kuvanveistäjä
Ulla-Maija Paavilainen, päätoimittaja ja kirjailija
Mika Peltonen, muusikko ja sanoittaja
Puhuva Kone, rap-artisti
Onni Rantasalo, kansanedustaja (suom.)
Viljo Rantasalo, professori
Hanna Ruohomaa, jalkapalloilija
Miia Räikkönen (o.s. Muntila), näyttelijä ja lentopalloilija
Carl Reinhold Sahlberg, luonnontieteilijä ja professori
Oskari Setänen, jääkiekkoilija
Katja Syvärinen, kansanedustaja (vas.), ay-johtaja
Kalevi Takala, lastenkirjailija
Jorma Toiviainen, sanoittaja
Arvid Tollet, arkkitehti
Jari Torkki, jääkiekkoilija
Iisakki Vahe, kansanedustaja (suom.)
Elias Valtonen, koripalloilija
Ari Valvee, jalkapalloilija
Aleksi Varttinen, jääkiekkoilija
Kirjallisuutta

Hurme Tuomo, Nummelin Liisa & Wahlqvist Sirpa: Eura: välähdyksiä luonnosta, historiasta ja kulttuurista, Euran kunta 2010
Koivisto Olavi Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia I, 1966
Koivisto Olavi Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia II – Isostavihasta nykypäiviin, 1987
Lehtosalo-Hilander Pirkko-Liisa Kalastajista kauppanaisiin: Euran esihistoria, Euran kunta, 2000
Ruohomäki Anni 2019: Satakunnan sydämenlyöntejä: taiteilija Jalmari Karhula 1878–1942, Euran kunta, 2019
Sivula Anna & Ruohomäki Anni (toim.): Virtaava sydän: Euran ja euralaisten historiaa 1860-luvulta 2000-luvulle. Euran kunta, 2022
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Euran kunta
Tilastokeskus – Euran avainluvut
Nettikartat
| n k Satakunnan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Eura  Eurajoki  Harjavalta  Huittinen  Jämijärvi  Kankaanpää  Karvia  Kokemäki  Merikarvia  Nakkila  Pomarkku  Pori  Rauma  Siikainen  Säkylä  Ulvila 
Entiset kunnat:  Ahlainen  Hinnerjoki  Honkajoki  Honkilahti  Kauvatsa  Kiukainen  Kodisjoki  Kullaa  Köyliö  Lappi  Lavia  Luvia  Noormarkku  Porin maalaiskunta  Rauman maalaiskunta  Vampula 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Auringonlasku Pyhäjärvellä
Euran kylät vuonna 1928:
1. Kauttua, 2. Vähävahe, 3. Isovahe, 4. Kirkonkylä, 5. Sorkkinen, 6. Lähteenoja, 7. Vaani, 8. Pappila, 9. Turajärvi, 10. Naarjoki, 11. Mestilä.
Kauttuan Paperitehdas
Kauttuan ruukki Magnus von Wrightin ikuistamana noin vuonna 1850
Kartta Euran kuntaliitoksista. Hinnerjoki ja Honkilahti liitettiin Euraan 1970, Kiukainen 2009.
Terassitalo Euran Kauttualla
Kiukaisten Wanha pappila
Euran kirkko
Euran helluntaiseurakunnan kirkko lokakuussa 2009.
Euran muinaispuku
Mikael Persbrandt

| Mikael Persbrandt |
| --- | --- |
 Mikael Persbrandt Tukholman elokuvajuhlilla 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mikael Åke Persbrandt
Syntynyt: 25. syyskuuta 1963 (ikä 61) Järfälla, Tukholman lääni, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Maria Bonnevie (1998–2003)   Sanna Lundell (2005–)
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Beck
Palkinnot
 Guldbagge (2008, 2014) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Mikael Åke Persbrandt (s. 25. syyskuuta 1963 Järfälla, Tukholman lääni) on ruotsalainen näyttelijä, joka aloitti uransa Teater Galeasenissa ja on tehnyt lukuisia rooleja Ruotsin Kuninkaallisessa draamateatterissa.
Ura

Persbrandt tunnetaan parhaiten rikospoliisi Gunvald Larssonin roolista vuosina 1997–2016 Sjöwallin ja Wahlöön rikoskirjallisuuteen perustuvassa television Beck-sarjassa. Lisäksi hänet on nähty muun muassa minisarjassa Medicinmannen (2005) ja elokuvissa Kautokeinon kapina ja Ikuistetut hetket. Hän esittää Hobitti-elokuvissa Beornia. Beornin hahmo esiintyy elokuvissa Hobitti – Smaugin autioittama maa ja Hobitti – Viiden armeijan taistelu.
Persbrandt ei ruotsalaisten lehtien eri lähteistä maaliskuussa 2015 saamien tietojen mukaan ole enää mukana neljässä uudessa Beck-filmissä muun muassa siksi, että hän on saanut Svean hovioikeudessa tuomion huumeiden hallussapidosta.
Yksityiselämä

Persbrandtilla on suomalaiset sukujuuret, sillä hänen äidinisänsä on Ahvenanmaan Brändöstä. Persbrandtin pitkäaikainen kumppani oli näyttelijä Maria Bonnevie. Hänen nykyinen puolisonsa on toimittaja Sanna Lundell, ja heillä on kolme lasta.
Persbrandtilla on todettu kaksisuuntainen mielialahäiriö, jota hän ei kuitenkaan omien sanojensa mukaan lääkitse tai hoida esimerkiksi käymällä terapiassa. Persbrandt sai heinäkuussa 2014 tuomion huumeiden hallussapidosta: kaksi kuukautta ehdollista vankeutta ja 75 tuntia yhdyskuntapalvelua. Vuonna 2018 suomeksi ilmestyneessä omaelämäkerrassaan Muistini mukaan Persbrandt kertoo olleensa yli 20 vuotta riippuvainen kokaiinista ja alkoholista.
Mikael Persbrandt on maalannut vuodesta 2016 lähtien, ja hänellä on ollut taidenäyttely Hanasaaren galleriassa vuodenvaihteessa 2018–2019 sekä Ahvenanmaan taidemuseossa syksyllä 2024.
Valikoitu filmografia

Beck (1994–2016)
Medicinmannen (2005)
Kautokeinon kapina (2008)
Ikuistetut hetket (2008)
Hobitti – Smaugin autioittama maa (2013)
Hobitti – Viiden armeijan taistelu (2014)
Kirjallisuutta

Persbrandt, Mikael – Vallgren, Carl-Johan: Så som jag minns det.  Stockholm:  Albert Bonniers förlag, 2017.  ISBN 978-91-0-017313-5
Persbrandt, Mikael – Vallgren, Carl-Johan: Muistini mukaan. Tammi 2018. ISBN 978-952-04-0171-9.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet  Yle 
Muut:  IdRef
Valtionyhtiö

Valtionyhtiö on joko osakeyhtiö (oy) tai julkinen osakeyhtiö (oyj), jossa valtiolla on määräysvalta. Valtio on yhtiössä enemmistöomistaja, toisin sanoen sen osuus on yli puolet osakkeiden yhteenlasketusta äänimäärästä.
Osakkuusyhtiö ei ole valtionyhtiö, vaan osakeyhtiö, jossa valtiolla on alle puolet äänivallasta. Valtio käyttää näissä yhtiöissä vain osakeomistuksensa mukaista osakasvaltaa.
Suomessa valtionyhtiöiden omistajaohjaus on keskitetty Valtioneuvoston kansliaan. Omistajapolitiikassa yhtiöt on jaettu kolmeen kategoriaan: erityistehtäviä hoitaviin yhtiöihin, strategisiin yhtiöihin ja yhtiöihin, joissa on vain finanssitavoite.
Ranska

1930-luvulla Ranska kansallisti koko Ranskan lentokoneteollisuuden. Muillakin aloilla (esimerkiksi EDF sähköntuotannossa ja jakelussa ja Airbus Group ilmailussa) Ranskan valtionomistus on edelleen hyvin merkittävä.