Keski-Suomen hyvinvointialue

| Keski-Suomen hyvinvointialue |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  272 359
Alue:  Keski-Suomen maakunta
Keskuspaikka:  Jyväskylä
Kunnat:  22
Yhteistyöalue:  Itä-Suomen yhteistyöalue
Hyvinvointialuejohtaja:  Jan-Johannes Tollet
Pelastuslaitos:  Keski-Suomen pelastuslaitos
Aluevaltuusto
Aluevaltuuston koko:  69
Puheenjohtaja:  Jani Kokko
Puolueet ja valtuustopaikat
Keskusta:  18
SDP:  16
Kokoomus:  11
Perussuomalaiset:  7
Vihreät:  7
Vasemmistoliitto:  6
Kristillisdemokraatit:  3
VKK:  1
 [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Keski-Suomen hyvinvointialue (HyväKS ta HyvaKS) vastaa 22 Keski-Suomen kunnan sosiaali-, terveys- ja pelastustoimen palveluista, ja sen toiminta käynnistyi 1. tammikuuta 2023. Alan tehtävät luovutettiin hyvinvointialueen vastuulle alueen kunnilta ja kuntayhtymiltä. Näitä tehtäviä hoitava henkilöstö siirrettiin kunnista ja kuntayhtymistä hyvinvointialueen palvelukseen. Tämä vähentää kuntien palkkakustannuksia. Ikääntymisestä ja sairastumisista johtuvat kustannuksetkin tulivat hyvinvointialueen kannettaviksi. Toimintaa varten tarvittavat tilat ja välineet siirrettiin kunnilta hyvinvointialueen hallintaan. Keski-Suomen sairaanhoitopiiri ja Keski-Suomen pelastuslaitos purkautuivat, ja niiden omaisuus sekä velat siirtyivät hyvinvointialueelle.  Koko maassa on yhteensä 21 hyvinvointialuetta.
Keski-Suomen Sairaala Nova toimii Keski-Suomen hyvinvointialueen keskussairaalana
Keski-Suomen hyvinvointialueen johtoon valittiin 69 aluevaltuutettua. Vaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022.
Keski-Suomen hyvinvointialueen vuoden 2024 alijäämän arvioidaan nousevan 112 miljoonaan euroon. Vuonna 2023 hyvinvointialue teki alijäämää  113,5 miljoonaa euroa. Hyvinvointialue on taloudellisesti maan huonoimmin pärjäävien joukossa. Vaikeassa taloudellisessa tilanteessa ovat myös Lapin, Vantaa-Keravan, Kanta-Hämeen ja Itä-Uudenmaan hyvinvointialueet. Hyvinvointialue voi joutua arviointimenettelyyn, jos se ei saa talouttaan tasapainoon vuoteen 2026 mennessä.  Uhkana on, että arviointimenettelyssä Keski-Suomen hyvinvointialue päätetään liittää toiseen hyvinvointialueeseen. Syyyskuussa 2024 kunta- ja alueministeri Anna-Kaisa Ikonen ilmoitti, että ministeriö ottaa Lapin, Keski-Suomen, Vantaan ja Keravan, Itä-Uusimaan, Kanta-Hämeen ja Satakunnan hyvinvointialueet tarkempaan ohjaukseen näiden taloudellisten haasteiden johdosta.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tekemän arvion mukaan Keski-Suomen hyvinvointialueen tulee muuuttaa ikääntyneiden palvelujen raskasta rakennetta ja keskittää ympärivuorokautista asumispalvelua suurempiin yksiköihin.  Aluevaltuusto on aiemmin tehnyt päätöksen, jonka mukaan alueen jokaisessa kunnassa on ikääntyneiden ympärivuorokautista hoivaa tarjoava yksikkö. THL:n mukaan pieniin yksiköihin on vaikea saada riitävästi henkilökuntaa ja kustannukset ovat suuremmat. Henkilöstöpula on pakottanut sulkemaan pienempiä yksiköitä. Aluen sosiaali- ja terveydenhuollon nettokäyttökustannukset olivat yhteensä noin 1,23 miljardia euroa ja asukaskohtaiset nettokäyttökustannukset 4 491 euroa. Tämä on noin viisi prosenttia yli maan keskitason. Kalliimpia olivat lasten, nuorten ja perheiden sosiaalihuollon avopalvelut ja lastensuojelu, joiden nettokäyttökustannukset ovat 23 prosenttia suuremmat kuin muilla hyvinvointialueilla keskimäärin, toisena tulevat työikäisten sosiaalipalvelut (+14 prosenttia),  suun terveydenhuolto (+12 prosenttia), perusterveydenhuolto (+9 prosenttia) sekä iäkkäiden sosiaalipalvelut (+ 8 prosenttia). Mielenterveys- ja päihdepalvelut (-2 prosenttia), vammaispalvelut (- 1 prosenttia) ja erikoissairaanhoito (-5 prosenttia) tuotetaan taas koko maan tasoa edullisemmin.  Vaikka hoidon järjestämiseen käytetään enemmän rahaa, ovat jonot esimerkiksi  avosairaanhoidon lääkärille usein hoitotakuuaikaa pidemmät.  Myös erikoissairaanhoitoon pääsy, erityisesti kirurgian ja ihotautien ja allergian erikoisaloilla on ongelmallista. Aluehallintovirasto (AVI) on antanut varoituksen uhkasakosta aluen lastensuojelun sosiaalityön puutteista koska iso osa lastensuojelun palvelutarpeen arvioinneista ei valmistu lakisääteiseen määräaikaan mennessä. Lasten, nuorten ja perheiden sosiaalihuollon avopalveluissa ja lastensuojelussa kustannukset ovat kasvaneet 53 prosenttia vuosina 2019–2023. Koko maassa vastaavana ajanjaksona kasvu on ollut 25 prosenttia. Iäkkäiden sosiaalipalveluissa reaaliset nettokäyttökustannukset ovat lisääntyneet 34 prosenttilla (koko maassa 25 prosenttilla) ja erikoissairaanhoidossa 15 prosenttilla (koko maassa 3 prosenttilla). Raportin mukaan  asukaskohtainen alijäämä oli 415 euroa per asukas. Tämä oli  maan toiseksi suurin. Alijäämä oli yhteensä 113,5 miljoonaa euroa.