stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mabel Esther Allan

Mabel Esther Allan (11. helmikuuta 1915 – 1998) oli englantilainen lasten- ja nuortenkirjailija, joka julkaisi uransa aikana yli 170 lasten- ja nuorten aikuisten kirjaa. Hänet tunnetaan erityisesti Jean Estoril -nimellä kirjoittamastaan kirjasarjasta, joka kertoo Anne-nimisestä nuoresta ballerinasta. Muita Allanin käyttämiä kirjailijanimiä ovat Priscilla Hagon, Anne Pilgrim ja Kathleen M. Pearcey.
1960-luvulla Allan tuli Anne-sarjansa myötä tunnetuksi menestyvänä lastenkirjailijana. 1970-luvulla hänen kirjoituksensa alkoivat keskittyä uskontoon liittyvään epäuskoon, häiriintyneisiin perheisiin, nuorten seksuaalisuuteen ja 1900-luvun alun naisten äänioikeusliikkeeseen. 1980-luvulla Allan julkaisi joitain varhaisia runojaan ja koulussa tekemiään kirjoitustöitään sekä muistelmia. Allan kuoli vuonna 1998.
Suomennetut teokset

Allan kirjoitti 11 Anne-ballerinasta kertovaa nuortenkirjaa, joista viisi ensimmäistä on suomennettu.
Annen balettihaave. Tammi, 1991.
Anne balettikoulussa. Tammi, 1991.
Anne sisäoppilaitoksessa. Tammi, 1994.
Anne Italiassa. Tammi, 1995.
Anne Skotlannissa. Tammi, 1997.
Dimitri De Fauw

Dimitri De Fauw (oikealla).
Dimitri De Fauw (13. heinäkuuta 1981 Gent – 6. marraskuuta 2009) oli belgialainen maantie- ja ratapyöräilijä. Hän teki itsemurhan 28-vuotiaana kärsittyään masennuksesta vuodesta 2006, jolloin hän oli espanjalaisen Isaac Gálvezin kanssa pyöräilyonnettomuudessa, jossa Gálvez sai surmansa.
De Fauw voitti ratapyöräilyssä Belgian mestaruuden eräajossa 2001, 2002 ja 2003, kilometrin aika-ajossa 2001, 2002 ja 2003, keirin-ajossa 2003, linja-ajossa 2003 ja 2007 sekä omnium-ajossa 2006. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän sai linja-ajossa hopeaa 2003 sekä pariajossa pronssia 2001 ja 2003.
De Fauw kilpaili maantiepyöräilyssä ammattilaisena vuosina 2004–2008. Hän edusti ensin kaksi vuotta Quick·Step-tallia, 2006–2007 Chocolade Jacques -joukkuetta ja 2008 Josan - Mercedes Benz Aalst CT -joukkuetta. Hän saavutti muutamia voittoja pienissä ammattilaiskilpailuissa.
Lounais-Pirkanmaan seutukunta

| Lounais-Pirkanmaan seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  26 719 39:nneksi suurin 31.12.2021 
Lounais-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 068.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Punkalaidun | 2 616 | 361 | 7 | 9 % | 98 % | 0,1 % | 3 % |
|  | Sastamala | 23 486 | 1 429 | 16 | 8.9 % | 97 % | 0,2 % | 3 % |
|  | yhteensä | 26 102 | 1 790 | 15 |  | 97 % | 0,2 % | 3 % |
Historia

1. tammikuuta 2005 Punkalaidun siirtyi Porin seutukunnasta Lounais-Pirkanmaan seutukuntaan.
1. tammikuuta 2007 Suodenniemi ja Vammala yhdistyivät Vammalan kaupungiksi.
1. tammikuuta 2009 Mouhijärvi, Vammala ja Äetsä yhdistyivät Sastamalan kaupungiksi.
1. tammikuuta 2013 Kiikoinen Pohjois-Satakunnan seutukunnasta liittyi Sastamalan kaupunkiin.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.
| Lounais-Pirkanmaan seutukunnan väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 33 188 | 33 188 |
| 1980 | 1980 |    | 32 197 | 32 197 |
| 1985 | 1985 |    | 31 760 | 31 760 |
| 1990 | 1990 |    | 31 223 | 31 223 |
| 1995 | 1995 |    | 30 716 | 30 716 |
| 2000 | 2000 |    | 29 938 | 29 938 |
| 2005 | 2005 |    | 29 297 | 29 297 |
| 2010 | 2010 |    | 29 045 | 29 045 |
| 2015 | 2015 |    | 28 269 | 28 269 |
| 2020 | 2020 |    | 26 837 | 26 837 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Punkalaitumen kunnan kotisivut
Sastamalan kaupungin kotisivut
Pirkanmaan maakunnan seutukunnat
Ludvig Enkvist

Karl Ludvig Enkvist (6. heinäkuuta 1856 Teisko – 9. kesäkuuta 1934 Hämeenlinna) oli suomalainen rovasti ja kirjailija.
Enkvistin vanhemmat olivat suutari Henrik Enkvist ja Anna Kristina Björklund. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lyseosta 1876 ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa suorittaen teologian erotutkinnon 1882. Enkvist vihittiin papiksi samana vuonna.
Enkvist toimi 1890-luvulla merimiespastorina Hullissa Englannissa ja vuodesta 1904 Hämeenlinnan ja Vanajan kirkkoherrana. Hän sai rovastin arvon 1914. Enqvist perusti 1907 Hämeenlinnan Sisälähetys ry:n avustamaan kaupungin hädänalasia asukkaita.
Ludvig Enkvist oli naimisissa kaksi kertaa:
1887-1891 Anna Lovisa Elisabet Johnssonin (k. 1891) kanssa
vuodesta 1892 Elise Viktoria Johnssonin kanssa
Hänen molemmat vaimonsa olivat piispa J. V. Johnssonin tyttäriä. Enkvistillä oli kolme lasta ensimmäisestä ja neljä lasta toisesta avioliitostaan.
Teoksia

Rukouksesta, uskontieteinen tutkistelma. Wickström, Helsinki 1888
Uusi testamentti, varustettu piispa J. V. Johnsson vainajan tekemillä selityksillä, jotka hänen kuolemansa jälkeen painoon valmisti Ludvig Enkvist. Edlund, Helsinki 1888
Nimellä Ludvig Enswiss:
Muruvasustani. Tekijä, Lontoo 1930
Suomennoksia

Evankeliumi Johanneksen mukaan alkukielestä suom. Ludvig Enkvist. WSOY 1891
Luettelo Pokémoneista (sukupolvi III)

Pokémon-tuoteperheen kolmas sukupolvi sisältää 135 kuvitteellista eliölajia. Ne esiteltiin pelisarjan vuonna 2002 ilmestyneissä osissa Pokémon Ruby ja Sapphire.
Kolmannen sukupolven otukset saivat edellisiä vähemmän valtavirran näkyvyyttä, sillä ne ilmestyivät Pokémon-villityksen loputtua. Harrastajien parissa ne ovat kuitenkin suosittuja. Lisäksi ne esittelivät monia uusia pelimekaanisia ominaisuuksia, joilla on ollut pysyvä vaikutus myöhempiin sukupolviin. Monet toisen sukupolven Pokémoneista olivat ensimmäisen sukupolven Pokémonien esi- tai kehittyneitä muotoja. Kolmannen sukupolven olennot sen sijaan olivat pitkälti itsenäisiä olentoja (ainoina poikkeuksina Azurill ja Wynaut) ja erosivat selvästi sarjan aiemmista luomuksista.
Suuri osa kolmannen sukupolven Pokémoneista kuuluu kahteen eri Pokémon-tyyppiin, kun taas aiemmissa sukupolvissa tämä oli ollut harvinaista. Monet yhdistelmät olivat pelisarjalle kokonaan uusia. Teräs- ja pimeys-tyyppien Pokémoneja oli mukana huomattavasti aiempaa enemmän.
David Sun

| David Sun> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. lokakuuta 1951 (ikä 72)
Muut tiedot
Omaisuus:  5,5 miljardia dollaria (26.9.2018)
Yritys:  Kingston Technology
David Sun (s. 21. lokakuuta 1951) on yhdysvaltalainen liikemies. Hän oli perustamassa Kingston Technology -nimistä teknologian yritystä, joka valmistaa muun muassa massamuisteja tietokoneisiin. Hän perusti yhtiön yhdessä John Tun kanssa, ja tietokoneiden muistikauppa alkoi autotallista. Liiketoiminta myytiin myöhemmin PC-tietokoneita valmistavalle AST-yhtiölle. Yhtiön nimi keksittiin John Tun suosikkiyhtyeestä Kingston Trio.
Sun oli vuonna 2018 sijalla 315 Forbes-lehden luettelossa maailman rikkaimmista ihmisistä. Hänen netto-omaisuutensa on 5,5 miljardia dollaria.
Hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1977. Perheeseen kuuluu vaimo Diana Sun sekä kaksi lasta.
Luettelo TRS-80-peleistä

Tämä on luettelo julkaistuista TRS-80-peleistä:
David Strelec

David Strelec Slovakian maajoukkueen pelaajana kesäkuussa 2024.
David Strelec (s. 4. huhtikuuta 2001 Nové Zámky) on slovakialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa kaudella 2024–2025 kotimaansa liigan Slovan Bratislavaa. Hän on pelannut kaksi vuotta Italiassa. Hän pelasi Slovakian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran vuonna 2021.
Strelec pelasi Slovan Bratislavan junioreissa ja pääsi pelaamaan edustusjoukkueessa Slovakian liigaa ensi kerran elokuussa 2018. Hän siirtyi elokuussa 2021 italialaisseura Speziaan, jota edustaen hän pelasi Serie A:ssa 17 ottelua ja teki maalin lokakuussa 2021 Salernitanaa vastaan. Vuoden 2023 alkupuoliskolla hän pelasi lainalla Regginassa 16 Serie B -ottelua ja teki niissä kolme maalia. Hän palasi elokuussa 2023 Bratislavaan, aluksi lainasopimuksella. Strelec on pelannut kauden 2023–2024 loppuun mennessä Slovakian liigassa 82 ottelua, joissa hän on tehnyt 26 maalia. Hän on voittanut Slovakian liigamestaruuden vuosina 2019, 2020, 2021 ja 2024 sekä Slovakian cupin vuosina 2020 ja 2021. Hän pelasi kaudella 2023–2024 Konferenssiliigassa kahdeksan ottelua.
Strelec pelasi useissa Slovakian nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Slovakian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2021 MM-karsintaotteluissa Kyprosta, Maltaa ja Venäjää vastaan. Hän kuuluu Slovakian joukkueeseen EM-kilpailuissa 2024. Hän on kesäkuun 29. päivään 2024 mennessä pelannut 21 A-maaottelua, joissa hän on ollut neljä kertaa avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt A-maaotteluissaan kolme maalia: maaliskuussa 2021 Maltaa, marraskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Sloveniaa ja kesäkuussa 2024 ystävyysottelussa San Marinoa vastaan.
Luettelo tunnetuista pariisilaisista

Tämä on luettelo tunnetuista pariisilaisista.
Martine Aubry, poliitikko
Cyrano de Bergerac, kirjailija
Juliette Binoche, näyttelijä
Georges Bizet, säveltäjä
Léon Blum, poliitikko
Nicolas Boileau, kirjailija
François Boucher, taidemaalari
Marc-Antoine Charpentier, säveltäjä
Jacques Chirac, Ranskan presidentti
Pierre de Coubertin, olympialaisten perustaja
François Couperin, säveltäjä
Pierre Curie, fyysikko
Jean le Rond d’Alembert, matemaatikko, fyysikko, filosofi
Serge Dassault, kustantaja, poliitikko
Michel Debré, 5. tasavallan pääministeri
Claude Debussy, säveltäjä
Edgar Degas, taidemaalari
Jacques Delors, poliitikko, EK:n puheenjohtaja (1985–1994)
Catherine Deneuve, näyttelijä
Maurice Druon, poliitikko, kirjailija
Alexandre Dumas nuorempi, kirjailija
Laurent Fabius, pääministeri (1984–1986)
Félix Faure, 3. tasavallan presidentti (1895–1899)
Nicolas Fouquet, valtiovarainministeri (1600-luku)
Paul Gauguin, taidemaalari
René Goscinny, sarjakuvapiirtäjä
Jules Hardouin-Mansart, arkkitehti
Georges-Eugène Haussmann, kaupunkisuunnittelija
Christian Jacq, kirjailija, egyptologi
René Lacoste, tennispelaaja
Paul Langevin, fyysikko
Antoine Lavoisier, kemisti
Charles Le Brun, taidemaalari
Jean-Marie Lustiger, Pariisin arkkipiispa (1981–2005)
André Malraux, poliitikko ja kirjailija
Édouard Manet, taidemaalari
Georges Méliès, elokuvan uranuurtaja
Pierre Mendès France, pääministeri (1954–1955)
Prosper Mérimée, kirjailija
Molière, näytelmäkirjailija
Claude Monet, taidemaalari
Gustave Moreau, taidemaalari
Napoleon III, Ranskan keisari (1852–1870)
André Le Nôtre, puutarhuri, maisema-arkkitehti
Charles Perrault, satukirjailija
Édith Piaf, chansonlaulaja
Sully Prudhomme, runoilija
Auguste Rodin, kuvanveistäjä
George Sand, kirjailija
Nicholas Sarkozy, presidentti (2007–2012)
Georges Seurat, taidemaalari
Alfred Sisley, taidemaalari
Charles Maurice de Talleyrand, diplomaatti
François Truffaut, elokuvaohjaaja
Elisabeth Vigée-Lebrun, taidemaalari
Jean Vigo, elokuvaohjaaja
François Villon, runoilija
Eugène Viollet-le-Duc, arkkitehti, taidehistorioitsija
Voltaire, kirjailija, filosofi
Simone Weil, filosofi
Émile Zola, kirjailija, journalisti
David Belle, parkourin keksijä, parkouraaja
Kunniakansalaisuudet

Pariisin kunniakansalaisuuden ovat saaneet muun muassa 14. dalai-lama, kiinalainen demokratia-aktivisti Hu Jia, Myanmarin (Burman) oppositiojohtaja Aung San Suu Kyi ja iranilainen demokratia-aktivisti Shiribin Ebadi.
Deji Tobais

| Deji Tobais |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. lokakuuta 1991 (ikä 32)
Yleisurheilija
Laji:  100 metrin juoksu 200 metrin juoksu
Ennätykset:  10.18 (Regensburg 2014) 20.61 (Heusden-Zolder 2012)
 Tietolaatikko päivitetty 13. maaliskuuta 2015 
Aiheesta muualla
Timanttiliiga
Deji Tobais (s. 31. lokakuuta 1991) on brittiläinen pikajuoksija, joka kilpailee 100 ja 200 metrillä. Hänen ennätyksensä 100 metrillä on kesäkuussa 2014 juostu 10.18 ja 200 metrillä vuonna 2012 juostu 20.61. Tobais voitti hopeaa 100 metrillä vuoden 2013 alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa Tampereella ajalla 10.29. Noiden kisojen pikaviestissä hän voitti kultaa. Häntä valmentaa pituushypyn olympiavoittaja Greg Rutherfordia myös valmentava Jonas Tawiah-Dodoo.
Deka

Deka tarkoittaa seuraavia asioita:
Kansainvälisessä yksikköjärjestelmässä etuliite, joka tarkoittaa kymmenkertaista
Kreikkalaiset numeeriset etumerkit
Deka Immobilien GmbH, saksalainen kiinteistösijoitusyhtiö, mm. Sanomatalon, Stora Enson pääkonttorin ja Hotel St. Georgen kiinteistön omistaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Deka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
DFDS Tor Line

| DFDS Tor Line |
| --- | --- |
Lakkautettu:  13. heinäkuuta 2010
Kotipaikka:  Tanska
Toiminta-alue:  Itämeri ja Pohjanmeri
Toimiala:  merikuljetukset
Emoyhtiö:  DFDS
Kotisivu:  dfdstorline.com
Huomioitavaa:  Nykyisin osa DFDS Seaways-yksikköä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
DFDS Tor Line oli Tanskassa pääkonttoriaan pitänyt laivayhtiö. Yhtiö oli osa tanskalaista DFDS-konsernia. DFDS Tor Line palveli pääasiassa rahtiliikennettä. Yhtiön laivat olivat tyypiltään joko ro-ro- tai ropax-aluksia. DFDS Tor Line liikennöi Itämerellä ja Pohjanmerellä.
13. heinäkuuta 2010 alkaen DFDS Tor Line -niminen yritys lopetti toimintansa. Vuosikausia vanha varustamo yhdistettiin kolmen muun DFDS-konserniin kuuluneen liikennöitsijän kanssa yhteiseen DFDS Seaways -yksikköön. DFDS Tor Line -brändi yhdessä muiden yhdistettyjen brändien kanssa katoaa myöhemmin lopullisesti ja korvautuu kaikille yhteisellä DFDS Seaways -brändillä.
Aiheesta muualla

DFDS Tor Line (englanniksi)
Fakta om Fartyg – Tor Line/ Tor Lloyd/ Tor Sessan Line/ DFDS Tor Line (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Charlestonin avoin tennisturnaus

| Volvo Car Open |
| --- | --- |

Tiedot
Kiertue:  WTA-turnaus
Sijainti:  Charleston  Yhdysvallat
Kilpailupaikka:  Family Circle Tennis Center
Kilpailuluokka:  Premier
Kenttätyyppi:  Massa / ulkokentät
Kaavio:  56 S / 32 Q / 16 D
Palkintorahaa:  823 000 $
Virallinen sivusto
Volvo Car Open (vuoteen 2015 Family Circle Cup) on naisille järjestettävä WTA-kiertueen tennisturnaus. Turnaus on järjestetty vuodesta 1973 lähtien ja se pelataan Charlestonissa, Etelä-Carolinassa, Yhdysvalloissa. Alun perin turnaus järjestettiin 1973–2000 Hilton Head Islandilla, Etelä-Carolinassa, lukuun ottamatta vuosia 1975 ja 1976, jolloin se järjestettiin Amelia Islandilla, Floridassa. Vuodesta 2001 se on pidetty nykyisessä paikassa, Charlestonissa. Turnaus kuuluu WTA Premier-turnaus -sarjaan (ennen vuotta 2009 se kuului WTA:n I-tasoon).
Loppuottelut > Kaksinpeli

| Vuosi | Voittaja | Loppuotteluvastustaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1973 |  Rosemary Casals  |  Nancy Richey-Gunter | 3–6, 6–1, 7–5 |
| 1974 |  Chris Evert  |  Kerry Melville | 6–1, 6–3 |
| 1975 |  Chris Evert  |  Martina Navrátilová | 7–5, 6–4 |
| 1976 |  Chris Evert  |  Kerry Reid | 6–2, 6–2 |
| 1977 |  Chris Evert  |  Billie Jean King | 6–0, 6–1 |
| 1978 |  Chris Evert  |  Kerry Reid | 6–2, 6–0 |
| 1979 |  Tracy Austin |  Kerry Reid | 7–6(3), 7–6(7) |
| 1980 |  Tracy Austin  |  Regina Maršíková | 3–6, 6–1, 6–0 |
| 1981 |  Chris Evert-Lloyd  |  Pam Shriver | 6–3, 6–2 |
| 1982 |  Martina Navrátilová |  Andrea Jaeger | 6–4, 6–2 |
| 1983 |  Martina Navrátilová |  Tracy Austin | 5–7, 6–1, 6–0 |
| 1984 |  Chris Evert-Lloyd |  Claudia Kohde-Kilsch | 6–2, 6–3 |
| 1985 |  Chris Evert-Lloyd  |  Gabriela Sabatini | 6–4, 6–0 |
| 1986 |  Steffi Graf  |  Chris Evert-Lloyd | 6–4, 7–5 |
| 1987 |  Steffi Graf  |  Manuela Maleeva | 6–2, 4–6, 6–3 |
↓  WTA:n II-tason turnaus  ↓
| 1988 |  Martina Navrátilová |  Gabriela Sabatini | 6–1, 4–6, 6–4 |
| 1989 |  Steffi Graf  |  Nataša Zvereva | 6–1, 6–1 |
↓  WTA:n I-tason turnaus  ↓
| 1990 |  Martina Navrátilová |  Jennifer Capriati | 6–2, 6–4 |
| 1991 |  Gabriela Sabatini  |  Leila Meskhi | 6–1, 6–1 |
| 1992 |  Gabriela Sabatini |  Conchita Martínez | 6–1, 6–4 |
| 1993 |  Steffi Graf  |  Arantxa Sánchez Vicario | 7–6(8), 6–1 |
| 1994 |  Conchita Martínez |  Nataša Zvereva | 6–4, 6–0 |
| 1995 |  Conchita Martínez  |  Magdalena Maleeva | 6–1, 6–1 |
| 1996 |  Arantxa Sánchez Vicario |  Barbara Paulus | 6–2, 2–6, 6–2 |
| 1997 |  Martina Hingis  |  Monica Seles | 3–6, 6–3, 7–6(5) |
| 1998 |  Amanda Coetzer |  Irina Spîrlea | 6–3, 6–4 |
| 1999 |  Martina Hingis  |  Anna Kurnikova | 6–4, 6–3 |
| 2000 |  Mary Pierce |  Arantxa Sánchez Vicario | 6–1, 6–0 |
| 2001 |  Jennifer Capriati  |  Martina Hingis | 6–0, 4–6, 6–4 |
| 2002 |  Iva Majoli |  Patty Schnyder | 7–6(5), 6–4 |
| 2003 |  Justine Henin-Hardenne  |  Serena Williams | 6–3, 6–4 |
| 2004 |  Venus Williams |  Conchita Martínez | 2–6, 6–2, 6–1 |
| 2005 |  Justine Henin-Hardenne  |  Jelena Dementjeva | 7–5, 6–4 |
| 2006 |  Nadja Petrova |  Patty Schnyder | 6–3, 4–6, 6–1 |
| 2007 |  Jelena Janković |  Dinara Safina | 6–2, 6–2 |
| 2008 |  Serena Williams |  Vera Zvonarjova | 6–4, 3–6, 6–3 |
↓  Premier-turnaus  ↓
| 2009 |  Sabine Lisicki |  Caroline Wozniacki | 6–2, 6–4 |
| 2010 |  Samantha Stosur |  Vera Zvonarjova | 6–0, 6–3 |
| 2011 |  Caroline Wozniacki |  Jelena Vesnina | 6–2, 6–3 |
| 2012 |  Serena Williams |  Lucie Šafářová | 6–0, 6–1 |
| 2013 |  Serena Williams |  Jelena Janković | 3–6, 6–0, 6–2 |
| 2014 |  Andrea Petkovic |  Jana Čepelová | 7–5, 6–2 |
| 2015 |  Angelique Kerber |  Madison Keys | 6–2, 4–6, 7–5 |
| 2016 |  Sloane Stephens |  Jelena Vesnina | 7–6(4), 6–2 |
| 2017 |  Darja Kasatkina |  Jeļena Ostapenko | 6–3, 6–1 |
| 2018 |  Kiki Bertens |  Julia Görges | 6–2, 6–1 |
| 2019 |  Madison Keys |  Caroline Wozniacki | 7–6(5), 6–3 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Charlestonin avoin tennisturnaus Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto (englanniksi)
1988–2008 Berliini 1988–2008 Miami 1990–2008 Charleston 1990 Chicago 1990–2008 Montréal/Toronto 1990–2008 Rooma 1991–1992 Boca Raton
 1993–1995 Philadelphia 1993–2008 Tokio 1993–2007 Zürich 1997–2008 Indian Wells 1997–2008 Moskova 2004–2007 San Diego 2008 Doha
19882008 Amelia Island  19881990/19931995 Boca Raton  19881989 Charleston  19881989 Montreal/Toronto  19881995 Houston 19882008 Los Angeles 19892008 Eastbourne 1989 Rooma 19901995 Brighton 19901996 Indian Wells/Palm Springs 19902002 Hampuri 19902008 Stanford 19902008 Stuttgart 19901996 Tokio (Nicherei) 19901992 Tokio (Pan Pacific)
 19911997 Chicago 19911992/19962005 Philadelphia 19931997 Barcelona/Madrid 19932008 Pariisi 19932003 Leipzig 19932008 Sydney 1996 Madrid 19972008 New Haven
19972002 Tokio (Princess) 19982008 Linz 20002008 Peking 20002003 Scottsdale 20012008 Dubai 20022008 Antwerp 20032007 Varsova 20042007 Doha 20052007 Luxemburg
 2008 Bangalore  2008 Zürich
Luettelo Espanjan lentoasemista

Espanjan lentoasemat.
Tämä on luettelo Espanjan lentoasemista.
Kanariansaaret

| Sijainti | Alue | ICAO | IATA | Lentoaseman nimi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Julkiset lentoasemat
| El Hierro | Kanariansaaret | GCHI | VDE | El Hierron lentoasema |
| Fuerteventura | Kanariansaaret | GCFV | FUE | Fuerteventuran lentoasema |
| Gran Canaria | Kanariansaaret | GCLP | LPA | Gran Canarian lentoasema |
| La Gomera | Kanariansaaret | GCGM | GMZ | La Gomeran lentoasema |
| La Palma | Kanariansaaret | GCLA | SPC | La Palman lentoasema |
| Lanzarote | Kanariansaaret | GCRR | ACE | Lanzaroten lentoasema |
| Teneriffa | Kanariansaaret | GCTS | TFS | Teneriffan eteläinen lentoasema |
| Teneriffa | Kanariansaaret | GCXO | TFN | Teneriffan pohjoinen lentoasema |
Lentokentät
| San Bartolomé de Tirajana | Kanariansaaret | GCLB |  | El Berrielin lentokenttä |
Ceuta ja Melilla

| Sijainti | ICAO | IATA | Lentoaseman nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| Ceuta | GECE |  | Ceutan helikopterikenttä |
| Melilla | GEML | MLN | Melillan lentoasema |
Käännös suomeksi
Linnoitus

Linnoitus on sotilaallinen rakennus tai rakennelma, joka on tarkoitettu alueen puolustamiseksi sodan aikana. Linnoituksia on käytetty myös vallanpitäjien vallan vahvistamiseen rauhan aikana.
Linnoitukset voidaan jakaa kenttälinnoituksiin, jollaisia sotilaat voivat rakentaa sodan aikana paikalla olevasta materiaalista, ja rauhan aikana rakennettaviin kantalinnoituksiin.
Esihistorialliset linnoitukset

Varhaisimmat linnoitukset koostuivat suojaavasta maavallista ja sen viereen kaivetusta vallihaudasta. Niitä tehtiin paikkoihin, joissa maastonmuodot antoivat jo luonnostaan melko hyvän suojan. Joillakin alueilla, kuten Saksassa, tehtiin puunrungoista paaluvarustuksia.
Keskiajan linnoitukset

Keskiajan linnoituksissa oli korkeat muurit ja tornit, joista voitiin ampua tai heittää aseita hyökkääjien päälle. Niitä vastaan voitiin hyökätä joko yrittämällä kaivaa käytävä muurin alle, iskeä siihen muurinmurtajalla tai rakentaa siirrettävä hyökkäystorni, joka oli yhtä korkea kuin puolustajan tornit.
Tykkejä vastaan suojaavat linnoitukset

Kun sodankäynnissä alettin käyttää tykkejä, vanhemmat linnoitukset eivät riittäneet suojaksi. Italiassa kehitettiin 1500-luvun alussa italialaissotien aikana bastionijärjestelmä. Säännönmukainen bastioni on takaa avoin viisikulmio, joka työntyy eteen vallihautaan. Bastionin muoto mahdollisti tulituksen useaan suuntaan, myös pitkin vallihautaa. Jokainen bastioni pystyi tukemaan tulellaan viereisiä linnoituksen osia.
Bastionien merkitys väheni 1700-luvun lopulla, kun alettiin rakentaa kaponieerijärjestelmiä ja ne vakiintuivat 1800-luvulla. Kaponieeri oli pieni umpeen rakennettu varustus, joka on tarkoitettu joko vallihaudan tai muun puolustuslinjan lähipuolustukseen vihollisen rynnäkön aikana.
Bastioni- ja kaponieerilinnoitusten komeat muurit toimivat osittain myös vihollisen pelotuksessa. Kun sodankäynti siirtyi liikkuvan tykistön käyttämiseen, linnoituksia pyrittiin piilottamaan maastoon.
Nykyajan linnoitukset > Juoksuhaudat

Yhdysvaltojen sisällissodassa molemmat osapuolet käyttivät kenttälinnoitteita enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Vallatut alueet linnoitettiin heti mukana kannettujen kirveiden ja lapioiden avulla. Ensin kaivettiin konekivääripesäkkeet ja sitten ne yhdistettiin juoksuhaudoin. Ensimmäisen maailmansodan alla kenraalit uskoivat uusien tuliaseiden ratkovan sodan nopeasti, mutta sen sijaan rintamat jämähtivät juoksuhautoihin yli kahdeksi vuodeksi.
Nykyajan linnoitukset > Toinen maailmansota

Maailmansotien välisenä aikana monet Euroopan maat rakensivat laajoja puolustuslinjoja. Suurin oli ranskalaisten Maginot-linja, joka ulottui Sveitsin rajalta Belgian rajalle. Sen betoni oli vahvempaa kuin koskaan ennen oli käytetty, siinä oli suuria piilotettuja tykkejä, teräspalkit ja miinakentät suojasivat tankeilta. Isoja osia linnoituksista oli maan alla.
Nykyajan linnoitukset > Väestönsuojat

Väestönsuojat suunniteltiin aluksi suojaamaan siviiliväestöä ilmapommituksilta. Kylmän sodan aikana niitä varustettiin myös ydinsodan varalle.