stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nimeni on Khan
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shah Rukh Khan  | … |  Rizvan Khan   |
|  Adarsh Gourav  | … |  Rizvan Khan teini-ikäisenä   |
|  Tanay Chheda  | … |  Rizvan Khan lapsena   |
|  Kajol  | … |  Mandira Khan   |
|  Yuvaan Makaar  | … |  Sameer   |
|  Zarina Wahab  | … |  Razia Khan   |
|  Jimmy Shergill  | … |  Zakir Khan   |
|  Sonya Jehan  | … |  Hasina Khan   |
|  Parvin Dabas  | … |  Bobby Ahuja   |
|  Arjun Mathur  | … |  Raj Burman   |
|  Sugandha Garg  | … |  Komal   |
|  Sheetal Menon  | … |  Radha   |
|  Christopher B. Duncan  | … |  Yhdysvaltain presidentti   |
|  Kenton Duty  | … |  Reese Garrick   |
|  Umesh Tonpe  | … |  Sandip Chotala   |
|  Dominic Renda  | … |  Mark Garrick   |
|  Katie A. Keane  | … |  Sarah Garrick   |
|  Arif Zakaria  | … |  tohtori Faisal Rahman   |
|  Vinay Pathak  | … |  Jitesh   |
|  Jennifer Echols  | … |  Mama Jenny   |
|  Adrian Kali Turner  | … |  Funny Hair Joel   |
|  Benny Nieves  | … |  etsivä Garcia   |
|  Sumeet Raghavan  | … |  hyökkääjä   |
Musiikki

Elokuvan musiikin sävelsi suosittu säveltäjäkolmikko Shankar-Ehsaan-Loy. Karan Joharin muista elokuvista poiketen tässä ei esitetty lauluja lip syncinä, vaan kaikki musiikki soi taustalla.
Musiikki > Soundtrack

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Sajda” | Rahat Fateh Ali Khan, Shankar Mahadevan, Richa Sharma | 6.05 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Noor-E-Khuda” | Adnan Sami, Shankar Mahadevan, Shreya Ghoshal | 6.37 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Tere Naina” | Shafqat Amanat Ali | 4.38 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Allah Hi Rahem” | Rashid Khan | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Khan Theme” | – | 2.43 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Rang De” | Shankar Mahadevan, Suraj Jagan | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Nimeni on Khan Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Nimeni on Khan Elonet.
Nimeni on Khan AllMoviessa. (englanniksi)
Kylling bru

| Kylling bru |
| --- | --- |
 Kylling bru Romsdalenin laaksossa
Ylittää:  Rauma
Sijainti:  Rauma, Møre og Romsdal,  Norja
Ylläpitäjä:  Jernbaneverket
Siltatyyppi:  kivinen holvisilta
Pituus:  76 m
Korkeus:  59,3 m
Avattu liikenteelle:  29. marraskuuta 1924
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kylling bru on Länsi-Norjassa, Møren ja Romsdalin läänissä sijaitseva kivinen holvisilta, joka ylittää Romsdalenin laaksossa virtaavan Rauma-joen. Siltaa rakennettiin vuodesta 1913 vuoteen 1921 ja sen kokonaispituus on 76 metriä. Se on tarkoitettu Åndalsnesiin kulkevalle Rauma Line -rautatieliikenteelle ja on yhä käytössä. Sillan korkeus alhaalla virtaavasta joesta mitattuna on 59,3 metriä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietosivu sillasta Structurae.de-sivustolla
Nostalgia (Irwin Goodman)

| Nostalgia Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2005
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: poprock, folk, iskelmä
 Kesto: 47.11
 Levy-yhtiö: Warner Music
Irwin Goodmanin muut julkaisut
| Kellarissa, lavalla ja studiossa 2003 | Nostalgia 2005 | Tähtisarja – 30 suosikkia 2006 |
Nostalgia on vuonna 2005 julkaistu Irwin Goodmanin kokoelmalevy.
Kappaleet

Perheellisen on pakko yrittää – 2.40
Aikain päästä – 2.38
Siihen aikaan kun isä lampun osti – 2.27
Kohtuus kaikessa – 2.25
Ääneti vain – 3.46
Sen kunniaksi – 2.55
Itken yksin – 3.28
On kapakka mun kotini – 3.30
Ruotsi Suomettuu – 2.42
Suruton nuoruusaika – 3.32
Suomalainen tango – 3.42
Läpi elämän helvetin – 4.11
Mitä suurempi mies – 2.15
Taivaan tuuliin – 2.34
Kaikki kaipaa rakkautta – 4.14
Aiheesta muualla

Nostalgia discogs.com -sivustolla
Känsätuhkelo

| Känsätuhkelo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Lycoperdaceae
Suku::  Tuhkelot Lycoperdon
Laji::  perlatum
Kaksiosainen nimi
 Lycoperdon perlatum  Pers. 
Katso myös
   Känsätuhkelo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Känsätuhkelo (Lycoperdon perlatum) on 5–7 cm:n korkuinen sieni. Suomessa se kasvaa koko maassa karikkeessa ja puun maatuvissa jätteissä. Se on kiinteä- ja valkomaltoisena ruokasieni. Vanhemmiten malto muuttuu aluksi nestemäiseksi oliivinruskeaksi ja lopulta pölähtää mustana itiöpölynä sienen laella olevasta reiästä. Sientä esiintyy heinäkuusta alkaen.
Känsätuhkelon saattaa sekoittaa ryhmätuhkeloon (Lycoperdon pyriforme), piikkituhkeloon (Lycoperdon echinatum), nuijakuukuseen (Lycoperdon excipuliformis) tai nurmimaamunaan (Bovista nigrescens).
Aiheesta muualla

Luontoportti: Känsätuhkelo (Lycoperdon perlatum)
Luonnossa: Känsätuhkelo (Lycoperdon perlatum)[vanhentunut linkki]
Rogers Mushrooms: Lycoperdon perlatum (englanniksi)
Mushroom Expert: Lycoperdon perlatum (englanniksi)
Nissan (joki)

| Nissan |
| --- | --- |
 Nissan halkoo Halmstadia. Oikealla kaupunginkirjasto.
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Jönköping, Kronoberg, Halland
Maakunnat:  Småland, Halland
Kunnat:  Jönköping, Gislaved, Gnosjö, Hylten, Halmstad
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nissanin vesistö
Pinta-ala:  2 685,7 km²  
Järvisyys:  5 % 
Pääuoman pituus:  186 km 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Nissa källa, Svedabo, Jönköping
 :  57.6621°N, 13.9942°E
Laskupaikka:  Halmstad
 :  56.6585°N, 12.8525°E
Sivu-uomat:  Q49104243, Sännan (d) (käännä suomeksi)
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  286 m  mpy.
Laskukorkeus:  0 m
Korkeusero:  286 m
Pituus:  186 km  
Kaltevuus:  1,54 m/km
Keskiylivirtaama:  177 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  48,2 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  10,5 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Nissan on Ruotsissa Hallandin läänissä virtaava 186 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Nissanin vesistössä sen pääuomaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 2 686 neliökilometriä ja se laskee Pohjanmeren ja Itämeren vaihettumisvyöhykkeen Kattegatiin Halmstadin kunnassa.
Joki virtaa Smålandin ja Hallandin maakuntien alueella. Se saa alkunsa Tabergin lähellä Månsarpissa sijaitsevalta suolta, joka on yli 300 metriä merenpinnan yläpuolella. Nissan virtaa ensin luoteeseen ja länteen, mutta jatkaa sitten lounaaseen Smålandin halki. Paikkoja, joiden halki joki virtaa ovat Norra Unnaryd, Gislaved, Smålandsstenar, Skeppshult ja Hyltebruk. Hallandin puolella Rydöbruk, Torup, Fröslida, Nissaström, Johansfors, Oskarström, Sennan ja Åled ovat ne paikkakunnat, joiden halki joki kulkee. Halmstadin kaupungin kohdalla Nissan laskee Kattegatiin Laholmsbukteniin.[lähde? ]
Vesivoimaa

Nissanin pääuomassa on 13 vesivoimalaitosta: Slottsmöllan, Sperlingsholm, Oskarström nedre, Oskarström övre, Maredsfors, Nissaström, Fröslida, Nyebro, Hylte, Bölaryd, Gyllenfors ja Möllefors. Voimaloiden yhteisteho on 52,4 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 216,5 gigawattituntia.
Historiaa

Se on vanha uittoväylä. Nissanin laaksossa kulkee ikivanha tie Nissastigen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nissan (joki) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Nissan
Käännös suomeksi
Nissan 300ZX

Nissan 300ZX, joka tunnetaan myös nimellä Fairlady Z, on Nissanin valmistama urheiluauto, joka edustaa Nissanin Z-autojen kolmatta ja neljättä sukupolvea.
Z31

| Nissan 300ZX Z31 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  1984–1989
Korimalli:  Coupé
Luokka:  S-segmentti
Edeltäjä:  Datsun 280ZX
Vetotapa:  Takaveto
Z31-kori esiteltiin vuonna 1983 vuosimalliksi 1984 ja se oli kolmannen sukupolven Z-Nissani. Auton korin oli suunnitellut Kazumasu Takagi ja hänen kehitystiiminsä, ja se oli aerodynaamisempi kuin edeltäjänsä Nissan 280ZX. Siinä oli myös uudemmat tehokkaammat V6 moottorit vanhojen Rivi-6:sten sijaan. Uusi 2960 cc (3.0l) V6 SOHC -moottori oli saatavana vapaasti hengittävän VG30E 170 hp versiona sekä turboversiona VG30ET jossa 230 hp tehoa. VG30ET malleja tehtiin jenkkeihin sekä rajoitetulle euroopan markkinoille myös 205hp malleina joissa oli mm. katalysaattori ja pakokaasunkierrätysjärjestelmä.
Nissanin kotimarkkinoilla Japanissa versioita oli 3-litrainen 300ZX, sekä 2-litraiset Z, ZG, ZR ja ZR II Spec. Japanilainen 300ZX turbo tuotti 230 hp tehoa. 2-litraiset versiot käyttivät VG20ET ja RB20ET -moottoreita ja niiden teho oli 170 - 180 hp välillä.
Japaniin ja eurooppaan tuotu eroaa USAn versiosta etuvaloumpioden osalta.
Kori oli jonkin verran samanlainen edeltäjänsä kanssa. Siinä oli McPherson jousitus.
1984 vuonna markkinoille tuli 50 th Anniversary Edition joka juhlisti yhtiön 50-vuotisjuhlaa.
1988 tuli USA sekä Kanadan markkinoille helmiäisvalkoinen 300ZX SS (Shiro Special) jossa oli mm. Recaron penkit.
Z31 sai USA:ssa pienen kasvojenkohotuksen vuonna 1986. Vuonna 1987 tuli lopullinen kasvojenkohotus, jolloin se sai aerodynaamisemmat puskurit, leveämmät lokasuojat, erilaiset valot (sumu, etu ja taka). Moottori malli vaihtui A/B:sta W-sarjalaiseen. Jenkeissä T3 turbo muuttui T25-malliin joka euroopassa oli jo eurooppa/japanimalleissa alusta asti.
Z32

| Nissan 300ZX Z32 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Nissan
Valmistusvuodet:  1990–1999
Korimalli:  Coupé, Cabriolet
Luokka:  S-segmentti
Seuraaja:  Nissan 350Z
Z32 korvasi edeltäjänsä vuonna 1990. Se oli täysin erinäköinen kuin edeltäjänsä, siitä on olemassa 222 hv versio sekä tuplaturbo versio, jossa tehoja on 280 hv. Tarjolla oli myös avoversio.
Uudessa VG30DETT-moottorissa on kaksi kannen yläpuolista nokka-akselia sekä muuttuva venttiilien ajoitus.
Tuplaturbomalleissa oli sähköisesti säädettävät iskunvaimentimet sekä Nissanin HICAS-järjestelmä, joka tarkoittaa sitä, että myös takapyörät kääntyvät.
Yhdysvalloissa 300ZX:n myynti lopetettiin jo vuonna 1996, mutta Japanissa sitä tehtiin vielä vuoteen 1999 asti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nissan 300ZX Wikimedia Commonsissa
Käyttötapauskaavio

Käyttäytymiskaavio
Aktiviteettikaavio
Käyttötapauskaavio
Tilakaavio
Vuorovaikutuskaavio
Ajoituskaavio
Kokoava vuorovaikutuskaavio
Kommunikointikaavio
Sekvenssikaavio
Rakennekaavio
Komponenttikaavio
Koostekaavio
Luokkakaavio
Oliokaavio
Pakkauskaavio
Sijoittelukaavio
Käyttötapauskaavio
Käyttötapauskaavio on UML-mallinnuksen yksi kaavio ja se kuvaa toimijan toimenpiteitä tietojärjestelmässä tai tietokoneohjelmassa. Toimijaa sanotaan aktoriksi. Toimijan ja toimenpiteen välissä on käyttöliittymä (interface). Toiminto voi käyttää (use) toista toimintoa. Käyttötapauskaavio kuvaa järjestelmää, millaisena toimija sen näkee. UML-mallissa toimijoina voi olla henkilöitä, tietokoneita, tietokantoja, yms.
Jokainen toiminto voidaan kuvata UML:n sekvenssillä sekvenssikaaviolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käyttötapauskaavio Wikimedia Commonsissa
Kärsämäen kirkonkylä

Kärsämäen kirkko.
Kärsämäen kirkonkylä on Kärsämäen kunnan keskustaajama. Keskustaajamassa asui vuoden 2021 lopussa 1 167 asukasta. Suurin osa kunnan palveluista ja työpaikoista on keskittynyt kirkonkylälle. Keskustaajama on rakentunut sitä halkovan Nelostien varteen, valtateiden Vt 4 ja Vt 28 risteyksen eteläpuolelle.
Kuoleman kauppiaat (Taylor Caldwellin romaani)

| Kuoleman kauppiaat> Dynasty of death.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Taylor Caldwell
Kieli:  englanti
Genre:  jännitysromaani
Julkaistu:  1938
Suomennos
Suomentaja:  Aune Brotherus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1939
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  525

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuoleman kauppiaat (Dynasty of death) on Taylor Caldwellin 1938 ilmestynyt esikoisromaani, jonka on suomentanut Aune Brotherus. Suomennos ilmestyi WSOY:n kustantamana 1939. Kirja kertoo yhdysvaltalaisesta asekauppiasperheestä. Teos on sukuromaani, ja päähenkilönä on amerikkalainen teollisuuden Napoleon. Aiheena on asetehtailijan taistelu maailmanvallasta.
Helle Kannila arvioi kirjan tuoreeltaan 1939 suomennoksen ilmestyttyä. Hänen arvionsa mukaan aihe ei juuri houkuttele laajaa kirjaa lukemaan, vaikka kustantajan mukaan kyseessä on "ajankohtainen, jännittävä ja voimakas romaani", joka oli ollut suuri menestys englanninkielisessä maailmassa. Kannila kuitenkin myöntää, että kun alkuun pääsee, kirja vie mukanaan, "sillä tekijällä on kertomataitoa ja hän pystyy saamaan eloa teoksen lukuisiin henkilöihin".
Aiheesta muualla

Eino Palola : Sotatarviketeollisuus romaanin aiheena. Taylor Caldwell: The Dynasty of Death, Lontoo 1939, Helsingin Sanomat, 05.05.1939, nro 119, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kärsämäen hautausmaa (Turku)

Kärsämäen hautausmaan siunauskappeli heinäkuussa 2008
Kärsämäen hautausmaa on Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymän hautausmaa Turun Runosmäen kaupunginosassa. Se sijaitsee Tampereen valtatien ja Vahdontien risteyksessä Kärsämäen kaupunginosan rajalla.
Hautausmaa on perustettu 1913 Kärsämäen kartanon alueelle, ja se kuului alkuaan Maarian seurakunnalle. Aluksi hautausmaan pinta-ala oli 1,5 hehtaaria, mutta nykyään se on jo 8,9 hehtaarin laajuinen ja Turun toiseksi suurin hautausmaa. Hautausmaalla oli noin 4 000 hautaa vuonna 2001. Hautausmaan nykyinen siunauskappeli on valmistunut 1980, ja sen on suunnitellut Heikki Sarainmaa, joka on suunnitellut myös muistolehdon. Alkuperäinen, pieni kappeli ei ole enää siunauskäytössä.
Laavajärvi

Nyiragongon laavajärvi
Laavajärvi on sulasta laavasta kerääntynyt järvimäinen, usein pyöreähkö muodostuma. Laavajärvien laava on useimmiten basalttista, ja sellainen voi syntyä purkausaukkon, kraatteriin tai suureen painaumaan. Laavajärvi voi muodostua, kun kraatteriin virtaa purkausaukosta tarpeeksi laavaa sen osittaiseen täyttämiseen. Laavajärvi voi syntyä myös, kun kraatteriin tai painaumaan virtaa laavaa sen ulkopuolisesta purkauksesta. Aktiivinen laavajärvi on suoraan yhteydessä magmasäiliöön.
Pitkäaikaisia laavajärviä synnyttävät tulivuoret ovat melko harvinaisia. Kuuluisimmat laavajärvet ovat Havaijin Kīlauealla, Etiopian Erta Alessa, Kongon demokraattisen tasavallan Nyiragongossa, Vanuatun Ambrymissa ja Antarktiksen Mount Erebuksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta laavajärvet Wikimedia Commonsissa
Kyllä BBC hoitaa

Kyllä BBC hoitaa (W1A) on brittiläinen BBC Two -kanavan tuottama komediasarja, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut John Morton. Sarja on jatkoa pseudodokumenttisarjalle 2012: Olympiaseikkailu, joka oli kertovinaan BBC:n työstä vuoden 2012 Lontoon kesäolympialaisissa. Sarjan alkuperäisnimi tulee BBC:n pääkonttorin postinumerosta (W1A 1AA). Hugh Bonneville ja Jessica Hynes esittävät sarjassa samoja rooleja kuin sen edeltäjässä, ja  David Tennant esiintyy molemmissa kertojana. Sarja ensiesitettiin Britanniassa maalis-huhtikuussa 2014 ja toinen tuotantokausi seuraavan vuoden huhti-toukokuussa. Yleisradio esitti sarjan molemmat tuotantokaudet lauantain alkuillassa ja Yle Areenassa maalis-toukokuussa 2016.
Juoni

Ian Fletcher (Hugh Bonneville) on saanut ylennyksen BBC:n arvojohtajaksi vedettyään onnistuneesti läpi yhtiön olympialaisprojektin. Hänen uusi tehtävänsä on ”selventää, määritellä tai arvioida uudelleen yhtiön ydintehtävä läpi kaikkien toimintojen ja asemoida yhtiö tulevaisuutta silmällä pitäen”. Sarja satirisoi nykyajan työelämän loputtomia palavereja, abstraktia bisnesjargonia, avokonttorien ahtautta, ylipalkattujen johtajien ja ammattitaidottomien alaisten välisiä suhteita, poliittista korrektiutta sekä jatkuvia organisaatiomuutoksia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hugh Bonneville  | … |  Ian Fletcher, arvojohtaja   |
|  Monica Dolan  | … |  Tracey Pritchard, viestintäjohtaja   |
|  Jessica Hynes  | … |  Siobhan Sharpe, brändikonsultti   |
|  Rufus Jones  | … |  David Wilkes    |
|  Sarah Parish  | … |  Anna Rampton, sisältöjohtaja, paremmuusjohtaja   |
|  Nina Sosanya  | … |  Lucy Freeman, tuottaja   |
|  Jason Watkins  | … |  Simon Harwood, strategiajohtaja   |
|  Hugh Skinner  | … |  Will Humphries, harjoittelija, Fletcherin assistentti   |
|  David Westhead  | … |  Neil Reid    |
|  Jonathan Bailey  | … |  Jack Patterson, Anna Ramptonin assistentti   |
|  David Tennant  | … |  kertoja   |
Cameorooleja omana itsenään sarjassa tekevät muun muassa kirjailija Salman Rushdie ja näyttelijä Olivia Colman.
Käännös suomeksi
Kuoleman kukkula

| Kuoleman kukkula> Pork Chop Hill |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Lewis Milestone
Käsikirjoittaja:  S. L. A. Marshall (kirja) James R. Webb (sov.)
Tuottaja:  Sy Bartlett
Säveltäjä:  Leonard Rosenman
Kuvaaja:  Sam Leavitt
Leikkaaja:  George Boemler
Tuotantosuunnittelija:  Sam Leavitt
Pääosat:  Gregory Peck Rip Torn Woody Strode Martin Landau George Peppard Robert Blake Gavin MacLeod
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  United Artists
Levittäjä:  United Artists Netflix
Ensi-ilta:  Yhdysvallat: 29. toukokuuta 1959 Suomi: 11. syyskuuta 1959
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuoleman kukkula (engl. Pork Chop Hill) on Korean sodan Pork Chop Hillin taisteluun sijoittuva yhdysvaltalainen sotaelokuva vuodelta 1959. Elokuvan on ohjannut pääosan esittäjän Gregory Peckin toiveesta Lewis Milestone, joka oli tehnyt vaikutuksen Peckiin elokuvan Länsirintamalta ei mitään uutta ohjauksella.
Kuoleman kukkulan on käsikirjoittanut James R. Webb. Se perustuu prikaatikenraali S. L. A. Marshallin 1953 julkaistuun kirjaan Pork Chop Hill: The American Fighting Man in Action. Pääosissa näyttelevät Gregory Peck, Woody Strode, Martin Landau, George Peppard ja Rip Torn.
Aiheesta muualla

Kuoleman kukkula Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Laine Leichter

Laine Leichter (o.s. Siim; 8. kesäkuuta 1919 Harkova – 23. huhtikuuta 2019 Tallinna) oli virolainen sellisti ja sellopedagogi.
Leichter opiskeli nuorena tanssia Tartossa Tiina Kapperin ja Tallinnassa Galina Tšernjavskajan balettistudiolla. Hänen ensimmäinen sellonsoiton opettajansa oli Karl Bachblum. Vuonna 1929 hän aloitti sellonsoiton opinnot Tallinnan konservatoriossa, josta hän valmistui vuonna 1942. Hän työskenteli opettajana muun muassa Tallinnan konservatoriossa vuosina 1942–1948 ja Tallinnan musiikkilukiossa 1964–2011. Suurin osa keskeisistä virolaissellisteistä opiskeli aikoinaan Leichterin luokalla. Näihin kuuluivat Toomas Velmet, Teet Järvi, Mart Laas, Leho Karin, Henry-David Vanema, Aare Tammesalu, Andreas Lend, Tõnu Jõesaar, Andres Narma, Toomas Tummeleht, Theodor Sink ja Marcel Johannes Kits. Monet Leichterin oppilaat, kuten Kristjan Saar, Raul Seppel ja Marius Järvi jatkoivat opintojaan ulkomailla.
Leichter sai Valkoisen Tähden ritarikunnan tunnustuksen neljännessä luokassa, Viron musiikkineuvoston palkinnon ja Viron musiikkijärjestön palkinnon. Hänen miehensä oli musikologi Karl Leichter.
Kuoleman koira ja muita kertomuksia

| Kuoleman koira ja muita kertomuksia> The Hound of Death and Other Stories |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Agatha Christie
Kieli:  englanti
Genre:  jännitysromaani
Kustantaja:  Odhams Press
Julkaistu:  1933
Sivumäärä:  252
Suomennos
Suomentaja:  Anna-Liisa Laine
Kustantaja:  WSOY
Ulkoasu:  nid.
Sivumäärä:  231
ISBN:  951-0-08878-1
Sarja: Sapo 226
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuoleman koira ja muita kertomuksia (The Hound of Death and Other Stories) on Agatha Christien novellikokoelma vuodelta 1933. Anna-Liisa Laineen suomennos on ilmestynyt 1978 WSOY:n julkaisemana.
Christien yliluonnolliset tekstit ovat jännityskertomuksia, joissa hän hyödyntää uskoa kuudenteen aistiin, ennakkoaavistuksiin, intuitioon ja spiritismiin. Niissä on selittämättömiä kuolemantapauksia, kuten pienen Geoffreyn kuolema, mutta myös tuhoa tuottavia voimia, joita paljastuu belgialaisen nunnan salaperäisten henkisten kykyjen ansiosta.
Outojen tapahtumien taustalla on myös kylmää suunnittelua tarkoituksena päästä eroon liian pitkään eläneestä tädistä, jolta on odotettavissa perintö, kuten ”Syyttäjän todistajassa”, tai hankalasta perheenjäsenestä.
Christien kirjailijakuvasta paljastuu kertomusten kautta uusia puolia.
Novellit

Kuoleman koira (The Hound of Death)
Lamppu (The Lamp)
Mustalainen (The Gypsy)
Neljäs mies (The Fourth Man)
Punainen varoitusmerkki (The Red Signal)
Radio (Wireless)
SOS (SOS)
Siipien kutsu (The Call of Wings)
Sinisen ruukun arvoitus (The Mystery of the Blue Jar)
Sir Arthur Carmichael omituinen tapaus (The Strange Case of Sir Arthur Carmichael)
Syyttäjän todistaja (The Witness for the Prosecution)
Viimeinen istunto (The Last Seance)
Laniakean superjoukko

Laniakean superjoukon sijainti havaittavan maailmankaikkeuden sisällä.
Laniakean superjoukko (myös Paikallinen superjoukko) on superjoukko, joka koostuu Linnunradasta ja sadastatuhannesta muusta galaksista. Siihen kuuluu myös aiemmin paikallisena superjoukkona tunnettu Neitsyen superjoukko. Se määriteltiin vuonna 2014, kun ryhmä tähtitieteilijöitä, mukaan lukien R. Brent Tully Havaijin yliopistolta ja Hélène Courtois Lyonin yliopistolta, julkisti uuden tavan määritellä superjoukot perustuen galaksien suhteellisiin nopeuksiin.
Nimensä Laniakea, superjoukko sai havaijin kielestä ja se tarkoittaa valtavaa maailmankaikkeutta.
Nostakaa Titanic!

| Nostakaa Titanic!> Raise the Titanic! |
| --- | --- |
 Kirjan kansi
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Clive Cussler
Kansitaiteilija:  Garden Studio
Kieli:  englanti
Genre:  seikkailu
Kustantaja:  Viking Press
Julkaistu:  1976
Suomennos
Suomentaja:  Juhani Koskinen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1978
Ulkoasu:  kovakantinen
ISBN:  951-643-111-9
Sarja: Dirk Pitt -sarja
Edeltävä:  Jäinen hauta
Seuraava:  Vixen 03
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Nostakaa Titanic! (engl. Raise the Titanic!) on yhdysvaltalaisen menestyskirjailija Clive Cusslerin kolmas Dirk Pitt -romaani ja hänen ensimmäinen bestseller-romaaninsa. Kirja julkaistiin Yhdysvalloissa vuonna 1976. Vuonna 1980 romaanin pohjalta sai ensi-iltansa samanniminen elokuva, jonka ohjasi Jerry Jameson.
Juoni

Nostakaa Titanic! on tieteistarinan kaltainen tekniikkaa ihannoiva teos kylmän sodan ajoilta. Teos sijoittuu julkaisuajankohtansa lähitulevaisuuteen vuosiin 1987–1988, jolloin Yhdysvaltain armeija tarvitsee kipeästi mannertenvälisiltä ohjuksilta suojaavan puolustusaseen rakentamiseen bysanium-nimistä harvinaista alkuainetta. Bysaniumia ei voida valmistaa laboratorioissa ja maailman tiettävästi ainoa esiintymä Novaja Zemljalla on louhittu tyhjäksi vuosina 1911–1912.
NUMA jäljittää Novaja Zemljalta louhitun bysanium-esiintymän olinpaikan, jolloin selviää, että lasti mitä ilmeisimmin lepää Titanicin hylyssä Atlantin valtameren pohjassa 4 000 metrin syvyydessä. Jotta armeija saisi bysaniumin haltuunsa, on sen suoritettava mahdoton tehtävä ja nostettava Titanic vetisestä haudastaan. Nosto-operaation onnistuttua kuvioihin liittyvät myös Neuvostoliiton vakoojat, jotka kaappaavat Titanicin myrskyn silmässä.
Loppujen lopuksi Pitt ystävineen nujertaa venäläiset ja hinaa Titanicin New Yorkin satamaan. Tällöin käy ilmi ettei bysanium olekaan laivassa, vaan se löytyy lopulta pieneltä Southbyn hautausmaalta läheltä Southamptonia, jonne se oli ennen Titanicin lähtöä kätketty hämäyksenä. Ohjuspuolustusjärjestelmä toteutetaan ja kylmä sota päättyy mannertenvälisten ydinaseiden tullessa tarpeettomiksi.
Kirjan, elokuvan ja todellisuuden erot

Sekä kirjassa että elokuvassa merenpohjassa makaava Titanicin hylky on yhtenä kappaleena. Vuoden 1912 jälkeen virallinen versio haaksirikosta oli, että Titanic oli uponnut yhtenä kappaleena – tämä siitäkin huolimatta että useat matkustajat olivat nähneet laivan notkahtavan tai jopa katkeavan upotessaan. Lopullinen totuus paljastui vasta vuonna 1985, kun tohtori Robert Ballard löysi Titanicin hylyn. Kirja julkaistiin 1976 ja elokuva 1980, joten hylyn todellinen tila ei tuolloin ollut tiedossa.