stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomalaisen ratsuväen marssi 30-vuotisessa sodassa

30-vuotisen sodan marssi kuuluu Pääesikunnan kunniamarssina Kaartin soittokunnan vakio-ohjelmistoon. Kuvassa Puolustusvoimien varusmiessoittokuntaa.
Suomalaisen ratsuväen marssi 30-vuotisessa sodassa (joskus myös lyhyesti 30-vuotisen sodan marssi, Suomalaisen ratsuväen marssi tai Hakkapeliittojen marssi) on marssi, joka kertoo suomalaisesta ratsuväestä kolmikymmenvuotisessa sodassa. Sen säveltäjä on tuntematon.
Marssi on suosittu, ja se on kansainvälisesti yksi tunnetuimmista ruotsalaisista tai suomalaisista marsseista. Erityisesti se tunnetaan kolmikymmenvuotisen sodan sotatoimialueilla. Ruotsissa marssi tunnetaan nimellä Finska rytteriets marsch, Saksassa nimillä Schwedischer Reitermarsch ja Marsch der Finnländischen Reiterei im 30-jährigen Krieg, Englannissa March of the Hakkapeliittas ja March of the Finnish Cavalry during the Thirty Years War, ja soittokunnat soittavat sitä aika ajoin. Suomessa se on pääesikunnan ja sen alaisten laitosten kunniamarssi.
Marssia käytetään myös suomalaisissa kouluratsastuskisoissa palkintojenjako- ja kunniakierrosmusiikkina.
Marssin kaksi ensimmäistä taitetta ovat peräisin kolmikymmenvuotisen sodan ajoilta, kolmas taite on vanha suomalainen kansansävel, jonka liitti marssiin tiettävästi tirehtööri Lauri Hämäläinen (1832–1888). Marssi oli sittemmin pitkään unohduksissa, kunnes Zachris Topelius teki siihen ruotsinkieliset sanat noin vuonna 1872.
Kirjan Kenttämusiikista varuskuntasoittokuntiin mukaan marssin loppuosan oli säveltänyt kapellimestari Floessel.
Saksassa marssia kuulee edelleen päivittäin Münchenin Marienplatz-aukioilla Raatihuoneen (Neues Rathaus) kellopelin soidessa.
Marssin yleisimpään sovitukseen kuuluvat fanfaariventtiilitorvet, jotka kuitenkin voidaan korvata trumpeteilla. Kahdella patarummulla on tärkeä osa marssissa.
Valikoitu diskografia

Columbia-orkesteri. Äänitetty 1904 Yhdysvalloissa? Columbia E392. (Kuunneltavissa digitoituna vapaasti verkossa osoitteessa <http://www.youtube.com/watch?v=pW0ugxldv-4>.)[vanhentunut linkki]
Suomen ratsuväen marssi (Finska rytteries marsch), Orkesteri levytti noin vuonna 1909 Berliinissä <https://www.youtube.com/watch?v=muwyHwQWPNs>
Finska rytteriets marsch 78 rpm. Recorded in 1910 by the Elite orkester. <https://www.youtube.com/watch?v=ncwk4_Xb4BA>
Robert Kajanuksen sovitus orkesterille: Helsingin kaupunginorkesteri, joht. Robert Kajanus. Äänitetty 31.5.1928 Helsingissä. His Master's Voice (X) X2823. (Kuunneltavissa Kansalliskirjaston digitoimana vapaasti verkossa osoitteessa <http://urn.fi/URN:NBN:FI:RAI-HMVX2823-01-1-001>.)
Professori Oskar Hackenbergerin sovitus puhallinorkesterille: Saksan armeijan 4. (preussilaisen) ratsuväkirykmentin soittokunta, joht. Otto Wagner. Äänitetty 31.1.1929 Berliinin Lauluakatemiassa. Electrola EG 1225. (Kuunneltavissa IvanSCF:n digitoimana vapaasti verkossa osoitteessa <http://www.youtube.com/watch?v=_q4yAP2NiUY>.)
Kaartin soittokunta, joht. Raine Ampuja ja/tai Elias Seppälä. Äänitetty maaliskuussa 1998 Roihuvuoren kirkossa. Marsseja maailmalta. Helsinki: Kaartin soittokunta, 1998. SAMCD-9
Savon sotilassoittokunta. Päämajakaupungin kaikuja. [S.l.]: Savon sotilassoittokunta, 1999. SAMCD-11
Suomen laululeijonat, Vaskileijonat. Toki kallehin on vapaus: reipasta, laulettavaa marssimusiikkia. Jyväskylä: Suomen merileijonat, 2004. SML1
Kaaderilaulajat, Kaartin soittokunta, joht. Raine Ampuja, Matti Orlamo ja/tai Elias Seppälä. Äänitetty 2004 Roihuvuoren kirkossa. Eessä seisten, eellä mennen: Kaaderilaulajat 10 vuotta. Kaaderilaulajat, 2004. Kaaderilaulajat KLCD-2
Aiheesta muualla

Video Münchenin raatihuoneen kellopelistä
The Super Mario Bros. Movie 2

| The Super Mario Bros>  Movie 2 |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Aaron Howarth   Michael Jelenic
Käsikirjoittaja:  Matthew Fogel
Perustuu:  Mario (pelisarja)
Tuottaja:  Chris Meledandri   Shigeru Miyamoto
Säveltäjä:  Brian Tyler   Koji Kondo
Pääosat:   Chris Pratt  Anya Taylor-Joy  Charlie Day  Jack Black 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat, Japani
Tuotantoyhtiö:   Illumination  Nintendo  Universal Pictures 
Ensi-ilta:  2026
Alkuperäiskieli:  Englannin kieli
Edeltäjä:  The Super Mario Bros. Movie
   
The Super Mario Bros. Movie 2 on vuonna 2026 ensi-iltansa saanut tietokoneanimaatioelokuva, jonka on tuottanut Illumination yhdessä Nintendon kanssa. Elokuvan levittäjänä toimii Universal Pictures.
New age

Moni new agesta kiinnostunut harjoittaa joogaa.
New age, joskus myös uushenkisyys, on länsimaisen kulttuurin piirissä vaikuttava laaja uskonnollishenkinen liike, jonka luonteenomaisena piirteenä on yksilöllinen ja monista eri lähteistä ammentava henkinen kehitys. ”Uudella aikakaudella” (engl. new age) tarkoitetaan astrologista Vesimiehen aikaa erotuksena vanhaan Kalojen aikaan. New age -henkisyydessä yliluonnollisen katsotaan tulevan osaksi arkielämää yksilön kokemusten ja harjoitteiden kautta. Henkilökohtaista hyvinvointia ja suvaitsevaisuutta korostava uushenkisyys on kiinnostanut etenkin naisia.
Liikkeellä ei ole yhteistä johtoa tai oppijärjestelmää, vaan se on pikemminkin erilaisten henkisten etsijöiden yhteenliittymä. New agen juuret juontuvat 1800–1900-lukujen taitteen esoteerisiin liikkeisiin, kuten teosofiaan ja spiritualismiin. 1900-luvun jälkipuoliskolla jälleensyntymisen ja parapsykologian kaltaiset ilmiöt laajenivat suuren yleisön kiinnostuksen kohteiksi. 1960-luvun hippiliike lisäsi länsimaissa kiinnostusta itämaisia uskontoja kohtaan. New age -liike muotoutui 1970-luvun alussa ja oli julkisuudessa etenkin 1980- ja 1990 -lukujen vaihteessa. Nykyisin monet new agen harjoittajat eivät itse käytä new age -nimitystä viitatessaan toimintaansa.
Määrittely

New agesta on esitetty monenlaisia määritelmiä, eikä tutkimuksessa ole vielä yksimielisyyttä parhaasta määritelmästä. New agella on tutkimuksessa tarkoitettu joukkoa erilaisia henkisyyteen liittyviä ilmiöitä, kuten astrologia, tarot, kanavointi, mediumismi, jooga sekä monet vaihtoehtoiset hoitomuodot. Etenkin alkuvaiheissaan 1970-luvulla new age nähtiin liikkeenä, sillä sen on katsottu muistuttavan muita laajoja sosiaalisia liikkeitä kuten rauhanliikettä tai ympäristöliikettä. Nykyisin new age voidaan määritellä joko liikkeeksi, joukoksi liikkeitä tai kulttuuriseksi ilmiöksi. Keskustelua käydään myös siitä, onko new age uskontoa, henkisyyttä tai kumpaakaan. Jotkut nimittävät new agea sekularisoituneeksi uskonnollisuudeksi. Määrittelyä vaikeuttaa ilmiön monimuotoisuus ja uskonnon määrittelyn ongelmat.
New agen kannattajat kuvaavat itseään ennemminkin henkisiksi kuin uskonnollisiksi. Keskeisellä sijalla ovat omakohtaiset uskonnolliset kokemukset, yksilön voimaantuminen tai tietoisuuden laajentuminen.
Nimitys

Nimitystä new age (uusi aika tai uusi aikakausi) on käytetty erilaisissa yhteyksissä jo ainakin 1600-luvulta lähtien. Englantilainen teosofi Alice Bailey kirjoitti vuodesta 1932 alkaen ”uudesta ajasta”, joka oli lähestyvä hyvinvoinnin, vaurauden ja rauhan aikakausi. Tämä uusi aika edustaa Vesimiehen aikaa ja päättyvä aikakausi kalojen aikaa. Käsite alkoi saada nykyisen henkisen merkityksensä 1960–1970-lukujen vaihteessa Yhdysvalloissa. New age -liikkeestä alettiin puhua 1970-luvun jälkipuoliskolla, ja nykyisen vakiintuneen merkityksensä nimitys sai 1980-luvulla. Nimitys new age alkoi väistyä 1990-luvulla, kun sen sijaan alettiin puhua mieluummin henkisyydestä, holismista eli kokonaisvaltaisuudesta ja ”uudesta tietoisuudesta”, ja kyseisen maailmankatsomuksen edustajat alkoivat määritellä itsensä ”etsijöiksi”. 2000-luvun suomalaisessa tutkimuksessa new agesta käytetään usein termiä uushenkisyys. Nimitystä ”new age” käytetään 2010-luvulla enää lähinnä liikkeen ulkopuolisissa teksteissä tai musiikin ja kirjojen lajityypin nimityksissä.
Suuntaukset

New age -liikkeessä voidaan nykyisin erottaa kolme suuntausta: esoteerinen, henkinen ja sosiaalinen. Esoteerisessa suuntauksessa uskotaan, että yliluonnollinen on todellinen ja vaikuttava voima, ja huomio kiinnitetään ennen kaikkea yliluonnollisen todellisuuden kartoitukseen. Esoteeriseen suuntaukseen liittyy myös ennustuksia suurista ihmiskuntaa kohtaavista käänteistä. Henkisessä suuntauksessa korostetaan yksilön henkistä kehitystä ja erilaisia itsensä kehittämisen menetelmiä. Sen tekniikoita ovat esimerkiksi meditaatio, jooga, vaihtoehtoiset psykoterapiat ja uussamanismi, joita harjoitetaan kehittyneempien olemassaolon tilojen saavuttamiseksi. Sosiaalisessa suuntauksessa korostetaan konkreettista työtä, jolla tavoitellaan inhimillisempää tai ekologisempaa tulevaisuutta.
Vaikutteet

New age -liike hakee vaikutteita idän uskonnollisista perinteistä ja varhaiskantaisista kulttuureista. Alkuperäiskansojen elämäntapaa ihaillaan, koska niiden katsotaan elävän harmonisessa suhteessa ympäristönsä kanssa. Alkuperäiskansojen ja esikristillisten yhteisöiden perinteitä ja uskomuksia tulkitaan luontosuhteen ja sukupuolten tasa-arvon näkökulmasta. Jungilaisen psykologian lisäksi new age -liike on saanut vaikutteita myös humanistisesta psykologiasta, jonka piiristä ovat nousseet kansanomaistetut terapialiikkeet. Humanistisen psykologiankin keskeisiä aiheita ovat tietoisuus, mielenterveys ja yksilön kehitys, ja se pyrkii myös tutkimaan ja tunnistamaan ”korkeampia” inhimillisiä kokemuksia. New ageen on lainattu etenkin Human potential -liikkeen näkemyksiä ja termejä.
New agen kehitykseen ovat vaikuttaneet tietyt uususkonnot, kuten teosofia ja siihen pohjautuvat liikkeet, muut esoteeriset suuntaukset, spiritualismi, new thought, neljäs tie sekä uuspakanuus. Uuspakanallista wiccaa on tutkittu osana new age -liikettä, mutta wiccojen enemmistö katsoo uskontonsa olevan sen ulkopuolella.
New age yhdistelee eklektisesti vaikutteita eri suuntauksista. Näkemyseroja pidetään vain pinnallisina, ja kaikkien annetaan löytää tapansa saavuttaa päämääränsä.
Teemoja

New agella on useita tunnusomaisia teemoja. Liikkeen epäyhtenäisyyden johdosta kaikki sen kannattajat eivät kuitenkaan ole kaikista yhtä mieltä.
New agessa tämänpuoleinen elämä on arvokasta, ja henkisyyden katsotaan johtavan parempaan elämään jo nyt eikä vasta tuonpuoleisessa. Maanpäällistä elämää ei nähdä ainutkertaisena, vaan uskotaan intialaisten uskontojen tavoin jälleensyntymiseen ja karman lakiin. New agessa katsotaan holistisesti että kaikki asiat ovat yhteydessä toisiinsa. Luojan ja luodun erillisyyttä ei hyväksytä, kuten ei myöskään tieteen tapaa nähdä luonto ihmisestä erillisenä kohteena tai ihmisen hallitsemana resurssina. Holistinen näkökulma otetaan myös sairauksien hoitoon, sillä ihmistä pidetään hengen, mielen ja kehon muodostamana kokonaisuutena. New agessa pyritään yhtenäisyyden palauttamiseen useilla eri tasoilla.
New agessa pyritään myös henkiseen kehitykseen ja itsetuntemuksen kehittämiseen. Sen apumenetelmiä voivat olla esimerkiksi mietiskely, tarot tai unien tulkinta.
Kaikkia new age -käsityksiä yhdistää millenarismi, jonka mukaan suuri muutos on tulossa. Ihmiskunnan uskotaan olevan uuden aikakauden, Vesimiehen ajan, kynnyksellä. New agessa uskotaan yleisimmin tämän muutoksen johtavan rauhan, tietoisuuden ja valaistuneisuuden aikakauteen.
Marilyn Fergusonin 185 new age -liikkeen vaikuttajalle vuonna 1977 suuntaamassa kyselyssä vastaajat sanoivat, että heidän omalle hengelliselle tai henkiselle kehitykselleen oli tärkeää etenkin buddhalaisuus (40 %), jooga (40 %), kristillinen mystiikka (31 %), psykosynteesi (29 %), jungilainen terapia (23 %), Tiibetin buddhalaisuus (23 %), transsendenttinen meditaatio (21 %), suufilaisuus (19 %), transaktioanalyysi (11 %), est-terapia (11 %) ja kabbalismi (10 %). Kyselyyn vastanneista telepatiaan uskoi 96 prosenttia, henkiparannukseen 94, ennaltatietämiseen 89 ja selvänäköisyyteen 88 prosenttia vastanneista.
New age voidaan nähdä myös elämäntapana ja kulutuskäyttäytymisenä. New agen keskeisistä näkemyksistä siihen kuuluvat esimerkiksi uudenlaisten yhteiskuntien visiot, kuten saasteeton energia, luomuviljely, ekoyhteisöt, jakamistalous, kasvissyönti ja eläinten oikeudet. Myös wellness eli fyysisen, sosiaalisen ja henkisen hyvinvoinnin tasapaino liittyy new age -kuluttamiseen. Wellnessiin kuuluu monenlaisia henkilökohtaiseen terveyteen liittyviä asioita, kuten terveellinen syöminen, liikunta, rentoutuminen, uskomuslääkintä, jooga ja meditaatio. New age -aiheisilla messuilla on usein mukana tällaisia hyvinvointipalveluja.
New agen kannattajista kaksi kolmasosaa on naisia. Liike edustaa feminiinisiä arvoja, ja myös feminismi on liittynyt new agen kehitykseen jo 1800-luvulta lähtien.
Uushenkiseen liikehdintään liittyy myös kontrolloivia uskonyhteisöjä eli kultteja. Esimerkiksi lupauksiin selvänäöstä tai parantamisesta liittyy hyväksikäytön ja manipuloinnin riskejä.
Suhde kristinuskoon

Vatikaani on arvostellut new agea erojen hämärtämisestä varsinaisten uskontojen välillä sekä kristinuskon olennaisen totuuden heikentämisestä dokumentissa Jesus Christ the Bearer of the Water of Life: A Christian Reflection on the "New Age".
Suomen evankelisluterilainen kirkko on Kirkko ja kaupunki -lehden mukaan suhtautunut new ageen kielteisesti. Tutkija Jussi Sohlbergin mukaan uushenkisyyttä pidettiin 1980-luvulla Suomessa kirkon piirissä vakavana uhkana kristinuskolle. Moni suomalainen new agen harjoittaja on kuitenkin samanaikaisesti kristitty ja pyrkii etsimään uushenkisyyttä kirkon sisältä. New agesta kiinnostuneilla suomalaisilla on tavallista useammin kristillisiä näkemyksiä. Suomalaisen new age -lehden Ultran lukijoista vuoden 2011 lukijatutkimuksessa 91 prosenttia piti Jeesuksen elämänopetuksia soveltuvina nykyajankin elämänohjeiksi, sekä 71 prosenttia vähintään todennäköisenä sitä, että Jeesus on Jumalan poika.
Suomessa new age tai uushenkisyys on ollut 2010-luvulta alkaen yleistymässä ja perinteinen kristillisyys väistymässä. Näin on erityisesti 1980-luvulla syntyneestä y-sukupolvesta alkaen. Vuonna 2020 julkaistun tutkimuksen mukaan 1990-luvulla syntyneistä vain 23 prosenttia piti itseään uskonnollisena. Sen sijaan lähes joka neljäs alle 40-vuotiaista ilmoitti tutkimuksessa uskovansa meedioihin. Alle 29-vuotiaista 42 prosenttia uskoi henkiolentoihin, 23 prosenttia uuteen aikakauteen siirtymiseen ja 19 prosenttia ennustamiseen.
Kirjallisuutta

Heelas, Paul: The New Age Movement. The Celebration of the Self and the Sacralization of Modernity.  Oxford:  Blackwell, 1996.  ISBN 0-631-19331-6  (englanniksi)
Hanegraaff, Wouter J.: New Age Religion and Western Culture.  New York:  State University of New York Press, 1997.  ISBN 0-7914-3854-6  (englanniksi)
Mahlamäki, Tiina & Opas, Minna (toim.): Uushenkisyys.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2022.  ISBN 978-951-858-581-0
Niemelä, Jussi (toim.): Vanhat jumalat, uudet tulkinnat. Näköaloja uusiin uskontoihin Suomessa.  Helsinki:  Helsingin yliopisto, uskontotieteen laitos, 2001.  ISBN 951-45-9890-3
Partridge, Christopher (toim.): Uusien uskontojen käsikirja. Uudet uskonnolliset liikkeet, lahkot ja vaihtoehtoisen henkisyyden muodot.  ((Encyclopedia of New Religions. New Religious Movements, Sects and Alternative Spiritualities, 2004.) Suomennos Kanerva Heikkinen ym)  Helsinki:  Kirjapaja, 2006.  ISBN 951-607-327-1
Roland, Paul: New Age -käsikirja. Periaatteet, menetelmät ja uskomukset.  ((New Age Living. A Guide to Principles, Practices and Beliefs, 2000.) Suomentanut Sirkka Salonen)  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29213-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Crabtree, Vexen: Criticism of the New Age. The Human Truth Foundation 2016. (englanniksi)
Melton, J. Gordon: New Age movement. Encyclopaedia Britannica. (englanniksi)
Patheos Library: New Age. (englanniksi)
Stollznow, Karen: New Age Spiritualism: I Still Haven’t Found What I’m Looking For. Skeptical Inquirer 12.10.2009. (englanniksi)
New agen teemasivu
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Jumalatar Isiksen mukaan nimetty new age -myymälä Britanniassa.
Bosnialainen new age -kokoontuminen.
Buddhalaisten oppien tutkiskelija.
Hoitavista kivistä tehtyjä rannekkeita.
El Salvadorin sisällissota

El Salvadorin sisällissota oli El Salvadorissa vuodesta 1979 vuoteen 1992 jatkunut konflikti, jossa vasemmistolaiset sissit taistelivat kaataakseen Yhdysvaltojen tukeman sotilasdiktatuurin ja myöhemmät epädemokraattisiksi katsotut siviilihallitukset. Sota päättyi ratkaisemattomana kylmän sodan päättyessä.
Sodan kulku

Nicaraguan vuoden 1979 sandinistivallankumouksesta herätteen saanut pienten ryhmien hallituksen vastainen sissisota laajeni vuoden 1980 aikana täysimittaiseksi konfliktiksi. Maan arkkipiispan Óscar Romeron murha 24. maaliskuuta 1980 radikalisoi Salvadorin poliittista ilmapiiriä entisestään. Samaan aikaan äärioikeistolaisten kuolemanpartioiden terrori siviiliväestön keskuudessa lisääntyi. Vuoden lopussa vasemmistolaiset sissiliikkeet yhdistyivät Farabundo Martín Kansallisen vapautuksen rintamaksi FMLN:ksi (Frente Farabundo Martí de Liberación Nacional). Ne käynnistivät joulukuussa "lopullisen hyökkäyksen", josta alkoi 11 vuotta kestäneen sisällissodan aktiivinen vaihe.
FMLN valtasi nopeasti alueita El Salvadorin harvaan asutulla maaseudulla, muttei kyennyt saamaan haltuunsa suuria asutuskeskuksia. Heikkotasoinen armeija turvautui laajaan terroriin ja amerikkalaisten tarjoamaan lentokalustoon käyttäen monia Vietnamin sodassa tehokkaiksi havaittuja kemiallisia aseita kuten napalmia. Sota juuttui alkuvaiheen jälkeen asemasodaksi. Sissit eivät kyenneet laajentamaan valtaamiaan "turva-alueita", eikä armeija toisaalta pystynyt ajamaan sissejä niiltä pois. Jatkuva maaseutuväestöön kohdistunut terrori tyhjensi hallituksen joukkojen hallussa olevat alueet lähes täydellisesti, ja ne jäivät usein elinkelvottomiksi.
Sota päättyi vasta vuoden 1991 lopussa alkaneessa rauhanprosessissa. Tätä ennenkin oli tehty rauhantunnusteluja, mutta ne eivät olleet vakuuttaneet FMLN:n johtoalähde?. Rauhanprosessi päättyi 1992, kun FMLN luovutti aseensa ja muuntui poliittiseksi puolueeksi sen jälkeen, kun aselepo oli solmittu tammikuussa 1992.
Kaksitoista vuotta kestäneessä sodassa arvioidaan kuolleen 75 000 henkeä ja sodan aiheuttaneen kahden miljardin Yhdysvaltojen dollarin taloudelliset vahingot.
Ihmisoikeusrikkomukset

Maasta tuli surullisenkuuluisa El Salvadorin sotilasjohdon koordinoimien kuolemanpartioiden toiminnan takia. Äärioikeistolaiset ryhmät kiduttivat ja murhasivat tuhansia ihmisiä, ja vielä useampia katosi. Terrorin kohteena oli koko väestö, eikä edes kirkkojen työntekijöitä säästetty. Erityisesti sisseiltä vallattuja alueita "puhdistettiin" lähes täysin. Teot jäivät pääasiassa selvittämättä, eikä syyllisiä yritetty aikoinaan edes saada vastuuseen. Lisäksi Guatemalaan ja Hondurasiin sotaa pakoon lähteneitä surmattiin useissa joukkomurhissa, ja raja-alueella kohdemaiden armeijat olivat usein surmatöissä mukana.
Myös vasemmistolaississit syyllistyivät ihmisoikeusrikkomuksiin ja harjoittivat jonkin verran poliittista terroria ja salamurhia. Ne kostettiin yleensä siviiliväestöön kohdistuneilla surmatöillä.
Ulkopuolinen apu

Yhdysvaltojen hallitus moninkertaisti El Salvadoriin antamansa sotilasavun heti konfliktin laajennuttua. Erityisesti presidentti Ronald Reagan piti El Salvadoria elintärkeänä Yhdysvaltojen eduille Keski-Amerikassa. Vain Yhdysvaltojen suurisuuntainen sotilaallinen tuki esti kapinallisia voittamasta.
Sandinistit antoivat alkuvaiheessa jonkin verran aseapua FMLN:lle mutta lopettivat sen Yhdysvaltojen painostuksesta jo 1980. Nicaraguasta siirtyi myös  jonkin verran vapaaehtoisia El Salvadoriin. Sandinistien panos jäi kuitenkin varsinkin Yhdysvaltojen tukeman contra-sodan alettua mitättömäksi. Yhdysvaltojen keskustiedustelupalvelu CIA tosin julkaisi – myöhemmin täysin perättömäksi osoittautuneen – raportin El Salvadorin Moskovan, Havannan ja Nicaraguan kautta "kauko-ohjatusta" vallankumouksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta El Salvadorin sisällissota Wikimedia Commonsissa
Friedrich Nietzsche

| Friedrich Nietzsche |
| --- | --- |
 Nietzsche noin vuonna 1875.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1844 Röcken, Saksi, Preussi, Saksan liitto
Kuollut: 25. elokuuta 1900 (55 vuotta) Weimar, Saksi-Weimar-Eisenach, Saksan keisarikunta
Koulutus ja ura
Koulukunta:  elämänfilosofia
Vaikutusalueet:  etiikka, estetiikka, historianfilosofia
Tunnetut työt:  Näin puhui Zarathustra, Iloinen tiede, Hyvän ja pahan tuolla puolen, Moraalin alkuperästä
Opettaja:  Jacob Burckhardt ja Friedrich Ritschl
 Nimikirjoitus
Friedrich Wilhelm Nietzsche (15. lokakuuta 1844 Röcken, Saksi, Preussi, Saksan liitto – 25. elokuuta 1900 Weimar, Saksi-Weimar-Eisenach, Saksan keisarikunta) oli saksalainen filosofi, oppitaustaltaan klassillinen filologi, jonka ajatukset vaikuttivat merkittävästi 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun eurooppalaiseen kulttuurielämään. Hänen kirjoissaan on tärkeä sija aforistisella ja runollisella tyylillä, mikä heijastelee hänen filosofiansa julistavaa luonnetta. Teosten monimielisyys on antanut aihetta toisistaan poikkeaviin tulkintoihin.
Nietzschellä oli voimakas vaikutus moraalifilosofiaan, sillä hän nosti pinnalle kysymyksen siitä, miksi ihmisen tulisi ylipäänsä olla moraalinen. Nietzschen tuotannossa keskeistä on myös aikalaisdiagnostinen filosofia, jossa keskitytään suuriin kulttuuris-historiallisiin kehityskaariin. Hän hyökkäsi uskontoa vastaan syyttäen sitä niin sanotusta orjamoraalista. Ihmisyyttä ja kulttuuria koskeviin teemoihin hän yhdisteli myös näkemyksiään estetiikasta. Nietzscheen on liitetty usein nihilismi, mutta hän kirjoitti yli-ihmisestä, joka pyrkii ylittämään nihilismin asettamalla uusia arvoja.
Nietzschen filosofiasta voidaan erottaa useita kausia, joiden aikoina hänen kiinnostuksen kohteensa ja lähestymistapansa vaihtelivat suuresti. Usein hän peilasi kulloisiakin teesejään antiikin filosofian ja kirjallisuuden klassikoiden kautta. Nietzschen ajattelusta on saatu mannermaisen perinteen puolella innoitusta myös ihmistieteiden tutkimusmenetelmiin. Esimerkiksi käsitteiden historiaa tutkiva genealogia sai innoituksensa hänen tuotannostaan.