stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruotsin juutalaiset
Historia

Uskontoaan salaa harjoittaneita ja yksittäisiä maassa käyneitä luukunottamatta juutalaisia ei asunut Ruotsissa ennen 1770-lukua. Ensimmäinen Ruotsiin luvallisesti asettunut juutalainen oli Saksasta tullut Aron Isak. Ruotsin kansalaisuuden hänelle myönsi Kustaa III. Vuonna 1775 Göteborgin edustan Marstrandin saarella sallittiin kaikkien ulkomaalaisten asuminen, ja ensimmäinen juutalaisperhe asettui itse kaupunkiin viisi vuotta myöhemmin. Vuodesta 1782 juutalaisten oli mahdollista muuttaa maahan vapaasti ilman että heiltä edellytettiin kääntymistä kristinuskoon. Vuoteen 1860 asti he saivat kuitenkin asua vain Tukholmassa, Göteborgissa, Norrköpingissä, Karlskornassa ja Marstrandissa. Vuonna 1840 maassa asui noin 900 juutalaista. Vuosien 1850 ja 1920 välillä juutalaisten määrä lisääntyi huomattavasti Puolasta ja Venäjältä tulleen maahanmuuton takia. Vuonna 1920 maassa eli noin 6 500 juutalaista. Maahanmuuttoa rajoitettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen, ja 1930-luvulla maahan muutti vain pieni määrä juutalaisia lähinnä Tšekistä, Saksasta ja Itävallasta.
Toisessa maailmansodassa maahan tuli suuri joukko juutalaisia pakolaisia. Ruotsi myönsi vuonna 1942 turvapaikan 900 Norjan juutalaiselle ja vuonna 1943 noin 8 000 Tanskan juutalaiselle. Ruotsalainen ja itsekin osittain juutalainen Raoul Wallenberg pelasti useita Unkarin juutalaisia. Sodan jälkeen antisemitistisen Einar Abergin toiminta vaikutti tiukempaan lainsäädäntöön koskien vähemmistöjen syrjintää. Sodan jälkeen pakolaisia tuli edelleen, tällä kertaa kommunistisista maista.
Nykypäivä

Ruotsissa toimii kuusi synagogaa, joista kolme sijaitsee Tukholmassa, kaksi Göteborgissa ja yksi Malmössä. Juutalaisia hautausmaita on useissa eri paikoissa. Tukholmassa toimii juutalainen koulu ja päiväkoti. Juutalaisvastaisuus on kasvanut viime aikoina, ja siitä syytetään muslimeja ja äärioikeistoa. Ongelmia on ollut etenkin Malmön kaupungissa.. Jiddiš on tunnustettu Ruotsissa vähemmistökielenä ja sillä on maassa noin 3 000 puhujaa.
Piirros Malmön synagogasta 1860-luvulta.
Tukholman synagoga.
II (Boyz II Menin albumi)

| II Boyz II Men |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994
 Julkaistu: 30. elokuuta 1994 (USA) 12. syyskuuta 1994 (UK)
 Tuottaja(t): Babyface Jimmy Jam and Terry Lewis Tim & Bob
 Tyylilaji: R&B
 Kesto: 57.31
 Levy-yhtiö: Motown
Boyz II Menin muut julkaisut
| Christmas Interpretations 1993 | II 1994 | The Remix Collection 1995 |
II on Boyz II Menin toinen studioalbumi, joka julkaistiin elokuussa 1994. Albumi sisältää hittisinglet "I'll Make Love To You" ja "On Bended Knee". Se debytoi Billboard 200 -albumilistalla sijalla yksi, myyden ensimmäisellä viikollaan 350 000 kopiota. Se vietti viisi viikkoa listaykkösenä ja myi lopulta 12 miljoonaa kopiota Yhdysvalloissa.
Albumista julkaistiin myös espanjankielinen versio II: Yo Te Voy a Amar.
Kappaleet

"Thank You"  (Michael S. McCary, Nathan Morris, Wanya Morris, Shawn Stockman, Dallas Austin)  4:34
"All Around the World"  (James Harris III, Terry Lewis, Michael S. McCary, Nathan Morris, Wanya Morris, Shawn Stockman, Daddy-O)  4:56
"U Know"  (Michael S. McCary, Nathan Morris, Wanya Morris, Shawn Stockman, Tim Kelley, Bob Robinson)  4:46
"Vibin'"  (Michael S. McCary, Nathan Morris, Wanya Morris, Shawn Stockman, Tim Kelley, Bob Robinson)  4:26
"I Sit Away"  (Tony Rich)  4:34
"Jezzebel"  (Wanya Morris, Shawn Stockman, The Characters: Troy Taylor & Charles Farrar)  6:06
"Khalil (Interlude)"  (Nathan Morris, Shawn Stockman)  1:41
"Trying Times"  (Wanya Morris, Tim Kelley, Bob Robinson)  5:23
"I'll Make Love to You"  (Babyface)  4:07
"On Bended Knee"  (James Harris III, Terry Lewis)  5:29
"50 Candles"  (Shawn Stockman, Tim Kelley, Bob Robinson)  5:06
"Water Runs Dry"  (Babyface)  3:22
"Yesterday"  (Paul McCartney, John Lennon)  3:07
Listasijoitukset

Billboard (Pohjois-Amerikka)
| Vuosi | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 1994 | The Billboard 200 | 1 |
IANA

Internet Assigned Numbers Authority (IANA) vastaa maailmanlaajuisesti IP-osoitteiden ja autonomisten järjestelmien numeroiden allokoinnista, juurinimipalvelimesta, MIME-tyypeistä sekä eräistä muista Internet-protokollista ja niihin liittyvistä. IANA:a ylläpitää Internet Corporation for Assigned Names and Numbers.
IANA:a ylläpiti ensimmäisenä Jon Postel Etelä-Kalifornian yliopiston Information Sciences Institute:sta (ISI) Yhdysvaltain puolustusministeriön kanssa solmitun sopimuksen alla, kunnes se siirrettiin ICANN:in alaisuuteen Yhdysvaltain kauppaministeriön kanssa solmitun sopimuksen alla.
Aiheesta muualla

IANA:n web-sivusto
Hypernatremia

Hypernatremia tarkoittaa kohonnutta veren natriumpitoisuutta. Veriseerumin normaali natriumpitoisuus on 135–145 millimoolia per litra seerumia (mmol/l). Joskus pitoisuuden merkitsemiseen käytetään ekvivalenssiyksikköä mEq/l, joka merkitsee samaa kuin mmol/l. Lievänä hypernatremiana voidaan pitää pitoisuutta 146–150 mmol/l, keskivaikeana pitoisuutta 151–155 mmol/l ja vakavana pitoisuutta, joka on yli 155 mmol/l. Hypernatremian oireet riippuvat sen aiheuttajasta ja hypernatremian vakavuudesta. Oireina voi olla muun muassa janoisuus, turvotus, väsymys, sekavuus, kouristukset ja jopa kooma.
Oireet

Huonosti nesteytyneillä (hypovoleemisilla) tai normaalisti nesteytyneillä (euvoleemisilla) potilailla voi ilmetä epänormaali ihon palautuminen muotoonsa painettaessa ihoa. Liikaa nesteytyneillä (hypervoleemisilla) potilailla voi ilmetä turvotusta ja muun muassa kaulan verisuonten pullistumista. Pääosa oireista on hermostollisia: aluksi ilmenee väsymystä, ärtymystä ja sekavuutta. Tämä voi edetä kouristelukohtauksiin ja koomaan. Voi myös ilmetä runsasta virtsaamista ja janoisuutta (polydipsia), joita ilmenee myös vesitystaudissa. Vesitystautia potevat voivat potea hypernatremiaa, mutteivät välttämättä. Muita hypernatremian oireita ovat lihasheikkous, ruokahaluttomuus, pahoinvointi ja oksentelu. Eritoten lapsilla voi ilmetä verenvuotoja esimerkiksi pään verisuonissa.
Syyt

Hypovoleemista hypernatremiaa potevalla kehon vesi- ja natriumpitoisuus on laskenut, mutta vesipitoisuus on laskenut enemmän, jolloin natriumia on kehossa tavallista enemmän. Yleensä tähän liittyy oireena pystyasentoon liittyvä verenpaineen lasku (ortostaattinen hypotensio).
Hypovoleemista hypernatremiaa aiheuttavat munuaisten kautta diureetit; akuutin munuaisten vajaatoiminnan jälkeinen virtsaaminen; osmoottinen diureesi, joka johtuu esimerkiksi vakavasta hyperglykemiasta.
Nestettä voi munuaisten lisäksi poistua myös muuta kautta, jolloin hypernatremiaa voi aiheuttaa runsas oksentelu, vakava ripuli, vatsahuuhtelu, palovammat tai runsas hikoilu.
Euvoleemista hypernatremiaa potevalla kehon natriumpitoisuus on normaali, mutta kehon vesipitoisuus on laskenut.
Syynä voi olla vesitystauti, jolla on useita aiheuttajia ja ne liittyvät munuaisten toimintaan. Munuaisten kautta tautia voi aiheuttaa antidiureettisen hormonin tuoton alhaisuus, raskaus, munuaisten akvaporiinien tai vasopressiinireseptorien vähäisyys perinnöllisten syiden takia. Muita syitä ovat hyperkalsemia; hypokalemia; munuaisten vajaatoiminta; jotkin lääkkeet, kuten litium, demeklosyksiini, amfoterisiini B, metoksifluraani, vasopressiinireseptorin antagonistit.
Munuaisiin liittymättömiä syitä ovat muun muassa kuume, hikoilu, palovammat, nopea hengitys ja liian vähäinen veden juonti.
Hypervoleemista hypernatremiaa potevalla kehon natriumpitoisuus on kohonnut ja kehon vesipitoisuus on normaali tai kasvanut. Tämä on harvinainen hypernatremian ilmenemismuoto. Sen syynä voi olla esimerkiksi liian runsas suonensisäinen suolaliuoksen antaminen lääketieteellisissä oloissa tai liian runsas natriumkloridin tai muiden natriumsuolojen syöminen. Syynä voi olla myös liian suuri mineralokortikoidien (esimerkiksi aldosteronin) pitoisuus veressä.
Inge vanhempi

| Inge vanhempi> Ruotsin kuningas |
| --- | --- |
Valtakausi:  n. 1080–1084
Edeltäjä:  Haakon Punainen
Seuraaja:  Uhri-Sven
Ruotsin kuningas
Valtakausi:  n. 1088–1105
Edeltäjä:  Uhri-Sven
Seuraaja:  Filip   Inge nuorempi

Puoliso:  Helena
Lapset:  Kristina Ingesdotter   Ragnvald Ingesson   Margareta Fredkulla   Katarina Ingesdotter
Suku:  Stenkilin suku
Isä:  Stenkil
Uskonto:  katolilaisuus
Inge vanhempi tai Inge Stenkilinpoika (ruots. Inge den äldre ja Inge Stenkilsson) oli perimätiedon mukaan Ruotsin kuningas noin vuosina 1080–1084 ja 1088–1105. Ingen isä oli Stenkil. Hänen veljensä Halsten oli eräiden lähteiden mukaan Ingen hallitsijakumppani, mutta toisten lähteiden mukaan Halsten hallitsi yksin lyhyen ajan noin vuonna 1066. Inge mainitaan muun muassa paavin kirjeessä "Ingo gloriosus Suetonum Rex" ("Inge, ruotsalaisten kunnioitettava kuningas").
Legendan mukaan Inge oli kristitty, ja kun hän kieltäytyi uhraamasta aasa-jumalille käräjillä, syrjäyttivät sveanmaalaiset hänet ja valitsivat kuninkaakseen Uhri-Svenin. Inge palasi kuitenkin noin vuonna 1087 ja tappoi Uhri-Svenin sekä poltti Uppsalan pakanatemppelin.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Haakon Punainen | Ruotsin kuningas   | Seuraaja: Uhri-Sven |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Uhri-Sven | Ruotsin kuningas   | Seuraaja: Filip ja Inge nuorempi |
I Don’t Wanna Cry No More

| ”I Don’t Wanna Cry No More” Helloween |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Chameleon
 Julkaistu: 22. syyskuuta 1993
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Roland Grapow
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 05.12
 Levy-yhtiö: EMI
Helloweenin muut singlet
| ”When the Sinner” 1993 | ”I Don’t Wanna Cry No More” 1993 | ”Windmill” 1993 |
I Don’t Wanna Cry No More on saksalaisen power metal -yhtye Helloweenin single, joka julkaistiin vuonna 1993 levymerkillä EMI.
Kappaleet

I Don't Wanna Cry No More – 05.12
Red Socks and the Smell of Trees – 10.51
Ain't Got Nothing Better – 04.45
Kokoonpano

Michael Kiske – laulu
Michael Weikath – kitara
Roland Grapow – kitara
Markus Grosskopf – basso
Ingo Schwichtenberg – rummut
Käännös suomeksi
Ideonella sakaiensis

| Ideonella sakaiensis |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Bakteerit Eubacteria
Pääjakso::  Proteobacteria
Luokka::  Betaproteobacteria
Lahko::  Burkholderiales
Heimo::  Comamonadaceae
Suku::  Ideonella
Laji::  sakaiensis
Kaksiosainen nimi
 Ideonella sakaiensis  Yoshida et al. 2016 
Katso myös
   Ideonella sakaiensis Wikispeciesissä   Ideonella sakaiensis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ideonella sakaiensis on Ideonella-sukuun ja Comamonadaceae-heimoon kuuluva bakteeri, joka kykenee hajottamaan polyetyleenitereftalaatti- eli PET-muovia.
I. sakaiensis -bakteerin löysi Japanissa Kioton teknologian instituutin ja Keion yliopiston tutkijaryhmä vuonna 2016. Ryhmä etsi muovinkierrätyskeskuksen ulkopuolelta otetuista PET-näytteistä muovin hiiltä elämiseensä käyttäviä bakteereita.
Bakteerin ominaisuudet

I. sakaiensis on aerobinen ja sauvamainen gramnegatiivinen bakteeri, joka ei muodosta itiöitä. Bakteerit ovat liikkuvia ja niillä on yksi siima. Oksidaasi- ja katalaasitestit ovat bakteerille positiiviset. Bakteeri kasvaa 5,5–9 (optimaalisesti 7–7,5) pH:n happamuudessa ja 15–42 °C:n (optimaalisesti 30–37 °C) lämpötilassa. Bakteeri on lajien välisen sukulaisuustutkimuksen perusteella sijoitettu Ideonella-sukuun samankaltaisten Ideonella dechloratans ja Ideonella azotifigens -lajien kanssa. Bakteerin kolonniat ovat värittömiä, tasaisia ja pyöreähköjä.
I. sakaiensis pilkkoo PET-polymeeriä veden kanssa toimivan PETaasientsyymin avulla monomeerisiksi mono-2-hydroksietyylitereftalaatti (MHET) -molekyyleiksi. MHET hajoaa edelleen vedessä toimivan MHETaasin vaikutuksesta tereftaalihapoksi ja etyleeniglykoliksi, jotka eivät ole ympäristölle haitallisia, sillä ne hajoavat edelleen hiilidioksidiksi ja vedeksi.
Löydön merkitys

Lajia saatetaan voida käyttää PET-muovin kierrätyksessä. Ennen lajin löytymistä ainoat tunnetut PET-muovia hajottavat eliöt olivat tietyt sienet, muun muassa Pestalopsis microspora. Bakteereilla kestää kuitenkin ohuen PET-kalvon hajottamisessa hieman yli kuusi viikkoa, joten sen käytännöllinen käyttö vaatii bakteerin geneettistä muuntelua.
Huhtikuussa 2018 tutkijaryhmä muokkasi I. sakaiensis-bakteerin tuottaman PETaasientsyymin rakennetta ja huomasi, että entsyymin kyky pilkkoa PET-muovia oli samalla tehostunut 20 prosenttia suhteessa luonnossa esiintyvään entsyymiin.
Aiheesta muualla

UniProt: Taxonomy -  Ideonella sakaiensis (englanniksi)
Tutkijat kasvattivat vahingossa muovia syövän entsyymin ruokahalua – nyt se avaa oven jäteongelman ratkaisemiselle Yle, 2018
PET-muovin rakenneyksikkö.
Immunoglobuliini M

IgM hetero21mer, Human
Immunoglobuliini M eli IgM on poikkeuksellinen immunoglobuliini: se on pentameerinen ja se pystyy kiinnittymään kymmeneen antigeenideterminanttiin. Yhden IgM-molekyylin kaikki kymmenen aktiivikohtaa ovat identtisiä, joten antigeenideterminanttienkin tulee olla identtisiä, mikä usein on asian laita mikrobien pinnalla.
IgM pystyy neutraloimaan bakteerien toksiineja. Se ei pysty suoraan opsonoimaan mikrobeja mutta voi tehdä sen välillisesti käynnistämällä komplementin.
IgM-vasta-aineita esiintyy runsaasti infektion alussa ja sen aikana. IgM-vasta-ainepitoisuuden määrityksellä voidaan selvittää onko infektio sairastettu äskettäin vai jo aikaisemmin. Jos infektio on sairastettu äskettäin, IgM-vasta-ainetasot ovat korkeat kyseiselle antigeenille, mutta jos infektio on sairastettu jo aiemmin, IgM-taso on matala ja IgG korkeampi.
Imurikalat

| Imurikalat |
| --- | --- |
 Kaksitäpläimuri (Diplecogaster bimaculata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Imurikalat Gobiesociformes
Heimo::  Imurit Gobiesocidae  Bleeker, 1859
Katso myös
   Imurikalat Wikispeciesissä   Imurikalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Imurikalat (Gobiesociformes) on viuhkaeväisten kalojen lahko, johon kuuluu vain yksi heimo imurit (Gobiesocidae).  Siinä on 9 alaheimoa, 53 sukua ja 180–190 lajia, joilla on vatsaevistä muodostunut imulevy. Imurikalat ovat kivikkorantojen pohjakaloja, jotka elävät lämpimissä ja lauhkeissa merissä.
Aiemmin imurikalat luettiin ahvenkalojen lahkon (Perciformes) alalahkoksi.
Alaheimot

Imurien heimoon kuuluu seuraavat 9 alaheimoa:
Diplocrepinae
Lepadogastrinae
Chorisochisminae
Haplocylicinae
Protogobiesocinae
Cheilobranchinae – kidusankeriaat
Trachelochisminae
Diademichthyinae
Gobiesocinae – imurit
Iltapäivä

Iltapäivän entinen tuottaja ja nykyinen juontaja Hanna Paimela Lindberg, juontaja Jorma Ikäheimo, 2016 vuoden juontaja Marika Pietilä ja tuottaja Taneli Männikkö.
Iltapäivä on Sveriges Radion suomenkielinen talkshow-ohjelma, jonka lähetykset alkoivat valtakunnallisella kanavalla P2 ja Tukholman paikalliskanavalla P6 lokakuussa 2015. Ohjelmaa tekee Sveriges Radion suomenkielinen kanava Sisuradio. Ohjelman alkaessa sitä juonsivat Jorma Ikäheimo ja Helena Huhta. Maaliskuusta 2016 tammikuuhun 2017 ohjelmaa juonsi Ikäheimon kanssa Marika Pietilä ja vuoden 2017 alusta Ikäheimon juontajaparina toimii ohjelman entinen tuottaja Hanna Paimela Lindberg.
Iltapäivää tuottavat Taneli Männikkö ja Virpi Inkeri.
Aiheesta muualla

Iltapäivä
I Don’t Play Guitar

| I Don't Play Guitar Ninja |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006
 Julkaistu: 31. tammikuuta 2007
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 35.33
 Levy-yhtiö: Pop Yhtiö Oy
Ninjan muut julkaisut
|   | I Don't Play Guitar 2007 |   |
Singlet albumilta I Don’t Play Guitar
 ”Fashion” Julkaistu: 29. maaliskuuta 2006  ”Hush Hush” Julkaistu: 6. syyskuuta 2006  ”Champagne” Julkaistu: 24. tammikuuta 2007
I Don’t Play Guitar on malli Ninja Sarasalon esikoisalbumi. Albumi julkaistiin 31. tammikuuta 2007 Ninja-taiteilijanimellä. Albumi ei sijoittunut lainkaan Suomen viralliselle albumilistalle.
Albumin ensimmäinen single ”Fashion julkaistiin jo maaliskuussa 2006 ja se nousi parhaimmillaan Suomen singlelistan ensimmäiseksi. Syyskuussa 2006 julkaisu ”Hush Hush” -single ei sijoittunut Suomessa, mutta nousi Ruotsin singlelistan 11:nneksi lokakuussa 2007. Tammikuussa 2007 albumilta julkaistiin vielä singlenä kappale ”Champagne”.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Fashion | Marcus Granberg, Patric Sarin | 3.07 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Pink Lagoon | Marcus Granberg, Patric Sarin | 3.05 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Champagne | Marcus Granberg, Patric Sarin | 3.07 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Hush Hush | Patric Sarin, Jukka Immonen | 3.16 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Time | Patric Sarin, Ninja | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Hey Tokyo | Marcus Granberg, Anssi Honkanen, Leina Ogihara, Shigeki Tamura | 3.17 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | I Don’t Play Guitar | Patric Sarin | 3.00 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Chemical Rush | Jimi Venue, Elena Mady | 3.22 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Radio Star | Susan Nova | 3.59 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Je T'aime Moi Non Plus | Serge Gainsbourg | 5.19 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Stara.fi:
Immunoglobuliini A

Malli immunoglobuliini A:n rakenteesta
IgA eli immunoglobuliini A on vasta-aine, jonka tärkein toimintapaikka on limakalvojen pinnalla mm. ruuansulatuskanavassa ja hengitysteissä, jossa se ensimmäisenä kohtaa mikrobin.
Näillä pinnoilla IgA tarttuu mikrobeihin ja estää mikrobien kiinnittymisen soluun. Limakalvoilla IgA esiintyy dimeerinä, eli siinä on kaksi perusyksikköä yhdistyneenä J-ketjun välityksellä, mikä mahdollistaa IgA:n kulkeutumisen limakalvon läpi.
Veressä IgA esiintyy monomeerinä, ja se voi toimia IgG:n tavoin, kuitenkin sen toiminta on heikompaa ja saattaa jopa estää IgG:n toimintaa.
Synnynnäisiä IgA-puutoksia esiintyy ihmisillä ja heillä limakalvoilla on IgM-luokan vasta-aineita hoitamassa etuvartioasemaa. Sammakoilla ja matelijoilla ei esiinny lainkaan IgA-vasta-aineita, vaan niiden limakalvoilla on IgM-vasta-aineita.
Hiisi (täsmennyssivu)

Hiisi voi viitata tai liittyä seuraaviin:
Yleisnimi

hiisi, kulttipaikka tai pyhä lehto itämerensuomalaisten kansojen alkuperäisuskonnossa, myöhemmin henkiolennon nimitys
hiidenkiuas, hautaröykkiötyyppi
hiidenkirnu, jäätikkösyntyinen kallion pinnanmuoto
hiidenkivi, siirtolohkare.
Paikannimi

Hiisi, kyläkeskus ja historiallinen kylä Perttelissä Salossa
Hiisijärvi, Oulujoen vesistöön kuuluva järvi Kainuussa
Hiidenmaa, saari ja maakunta Virossa
Hiidenvesi, Mustionjoen vesistöön kuuluva järvi läntisellä Uudellamaalla.
Hiitola, entinen Suomen kunta Laatokan Karjalassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella
Hiidenkylä, kylä Pyhäjärvellä
Hiisi, HAT-P-38b, eksoplaneetta
Hiisi, Aurinkokunnan transneptunisen kohteen Lempo suurin kuu
Sukunimi

Lauri Hiisi, ent. Helenius (1897–1989), suomalainen everstiluutnantti, Suomen sotilasasiamies Pariisissa ja Pankkiriliike L. Hiisi Oy:n perustaja
Muita

Hiiden alue, Lohjasta lähikuntineen käytetty nimitys
Hiiden opisto, kansalaisopisto Lohjalla ja lähikunnissa
Hiisi-TV, paikallistelevisio Vihdissä Karkkilassa ja Lohjalla
Hiisi-Golf, golfklubi Lempäälässä
Hui hai hiisi, lastenohjelma
Hiisi, Lordi-yhtyeen basisti
Panimoyhtiö Hiisi, jyväskyläläinen panimo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hiisi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ierápetran linna

| Ierápetran linna Kástro Kalés> Κάστρο Καλές |
| --- | --- |
 Ierápetran linna mereltä nähtynä.
Sijainti:  Ierápetra, Lasíthi, Kreeta, Kreikka
Koordinaatit:  35°00′14″N, 25°44′15″E
Rakennustyyppi:  linna
Valmistumisvuosi:  1200-luku
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ierápetran linna eli Kástro Kalés (kreik. Κάστρο Καλές) on linna Ierápetran kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa.
Linna rakennettiin saaren venetsialaisella kaudella 1200-luvulla. Erään version mukaan sen olisi rakentanut genovalainen merirosvo Enrico Pescatore, joka myi sen jo pian venetsialaisille. Linna kärsi suuria tuhoja maanjäristyksessä vuonna 1508. Francesco Morosini linnoitti sen uudelleen vuonna 1626. Linna päätyi muun Ierápetran tavoin osmanien valtaan vuonna 1647. Nämä kunnostivat linnan samalla kun linnoittivat kaupunkia laajemminkin muun muassa maanpuoleisella kaupunginmuurilla. Linnan nimi Kalés tulee turkin sanasta kale/kule, ’linna’, ’torni’.
Linna sijaitsee Ierápetran kaupungin eteläisimmässä niemenkärjessä vartioiden sen satamaa. Se on pohjakaavaltaan suorakulmainen ja siinä on torni jokaisessa kulmassa. Linna on suhteellisen pienikokoinen ja sen muurit ovat melko matalat.
Linnaa ulkoa.
Linnaa ulkoa.
Linnaa sisältä.
Linnaa sisältä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ierápetran linna Wikimedia Commonsissa
Irenäus Eibl-Eibesfeldt

Irenäus Eibl-Eibesfeldt vuonna 2009.
Irenäus Eibl-Eibesfeldt (15. kesäkuuta 1928 – 2. kesäkuuta 2018) oli itävaltalainen biologi. Hän tutki uransa ensimmäisinä vuosikymmeninä nisäkkäiden käyttäytymistä ja johti Unescon tutkimusmatkaa Galápagossaarilla. 1960-luvun puolivälissä hän siirtyi tutkimaan ihmisten käyttäytymistä kuten sitä, miten syntymästään asti kuurosokeat ilmaisevat itseään. Hän laajensi tutkimuksiaan myös antropologian alalle ja dokumentoi alkuperäiskansojen jokapäiväistä elämää ja rituaaleja eri puolilla maailmaa.
Irjala

Irjala voi tarkoittaa:
Irjala, Valkeakosken kaupunginosa
Irjala, asuinalue Takahuhdin kaupunginosassa Tampereella
Irjala, kylä Vihdissä
Pentti Irjala (1911–1982), näyttelijä
Seppo Irjala (1937–2004), pistooliampuja
Pia Hattara (oik. Hattara-Irjala, o.s. Hattara, ent. Helenius,  1923–2015), näyttelijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Irjala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ierissós

| Ierissós Ιερισσός |
| --- | --- |
 Ierissóksen Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko.
 Ierissós
 Koordinaatit: 40°23′49″N, 23°52′34″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Chalkidikí
Kunta:  Aristotélis
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  1302010101
Väkiluku (2011):  3 266
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ierissós (kreik. Ιερισσός) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Stágira-Ákanthoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Aristotéliin kunnan Stágira-Ákanthoksen kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 3 266 (vuonna 2011). Ierissós on Aristotéliin kunnan kuntakeskus.
Ierissóksen rantaa.
Ierissóksen kaupunki sijaitsee Chalkidikín niemimaan itärannikolla Áthoksen niemen juuressa noin 37 kilometriä itään Chalkidíkin alueyksikön hallinnollisesta keskuksesta Polýgyroksesta.
Ierissós muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ιερισσού, Dimotikí Koinótita Ierissoú), johon kuuluvat varsinaisen Ierissóksen kaupungin lisäksi Gavrádia, Koumítsa, Limáni, Niréas ja Xiropótamo. Koko yhdyskunnan väkiluku on 3 455.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ierissós Wikimedia Commonsissa
Irjala (Valkeakoski)

Irjala on Valkeakosken 20. kaupunginosa kaupungin keskustaajaman kaakkoispäässä. Alue on rakennettu Raikkaan ja Sassin asuinalueiden taakse 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Asutus koostuu omakoti- ja rivitaloista. Alue on luonnonläheinen.