stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kesäpäivä Kangasalla
Aiheesta muualla

Topelius, Zacharias: En Sommardag i Kangasala Nykarlebyvyer. Arkistoitu 11.10.2007. Viitattu 21.12.2008. (ruotsiksi)
Sylvias visor. 3. Sylvia har sett Sicilien och Egypten och finner dock Finland så skönt alkuperäisteos ruotsiksi, topelius.sls.fi
Keizō Imai

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Keizō Imai
Syntymäaika: 19. marraskuuta 1950 (ikä 73)
Syntymäpaikka: Kioto, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 173 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1973–1980 | Fujita Industries | 139 (3) |
Maajoukkue
| 1974–1980 | Japani | 29 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Keizō Imai (jap. 今井 敬三, Imai Keizō; s. 19. marraskuuta 1950 Kioto) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Imai debytoi Japanin maajoukkueessa syyskuussa 1974. Hän on pelannut 29 maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Solène Durand

Solène Durand
Solène Durand (s. 20. marraskuuta 1994) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan maalivahti. Hän kuului Ranskan naisten maajoukkueeseen vuoden 2019 MM-kilpailuissa mutta ei ollut ennen kisoja päässyt vielä pelaamaan yhtään maaottelua ja jäi myös kisoissa varamaalivahdiksi. Nuorisomaajoukkueissa hän on pelannut yhden ottelun alle 16-vuotiaissa, 13 ottelua alle 17-vuotiaissa, 13 ottelua alle 19-vuotiaissa ja viisi ottelua alle 20-vuotiaissa.
Durand on edustanut seuratasolla Montpellieriä kausina 2009–2017 ja Guingampia vuodesta 2017.
Kiviniitty

Kiviniityn kaupunginosaa, näkymä Kuusitieltä.
Kiviniitty on kaupunginosa Kokkolassa. Alueella sijaitsee muun muassa Kiviniityn yhteiskoulu. Koulun vieressä sijaitsee päiväkoti, ja alueella sijaitsee myös Gigantti ja monia muita liikkeitä.
Kesärauha

| Kesärauha |
| --- | --- |
Tyyppi:  musiikkifestivaali
Päivämäärä:  kesäkuu
Tapahtumapaikka:  Turun Linnanpuisto
Paikkakunta:  Turku
Ensimmäisen kerran:  2019
Kotisivut
Kesärauha on turkulainen vaihtoehto- ja indiemusiikin festivaali, joka järjestetään kesäkuussa Turun Linnanpuistossa.
Kesärauha on nopeasti lunastanut paikkansa yhtenä Turun ja Suomen keskeisimmistä vaihtoehtomusiikin festivaaleista. Kesärauha palkittiin Musiikki & Median Industry Awards -gaalassa vuonna 2021 vuoden festivaaliksi. Kesärauha perustettiin vuonna 2019 ja se järjestettiin ensimmäistä kertaa Turun Vanhalla Suurtorilla. Vuonna 2021 Kesärauha siirtyi Turun Linnanpuistoon, jossa se on järjestetty siitä eteen päin.
Vuoden 2023 festivaalilla 16.–18.6. esiintyi muun muassa Röyksopp, Aurora, The Sounds, Arppa, Anna Puu, Maustetytöt, Cledos, Ismo Alanko, Mykki Blanco, DREAMWORLD, Ruusut, Paperi T, Sevdaliza, Shame, Yona sekä Antti Autio + Jouset.
Kävijämäärät

23 000 (2024)
22 000 (2023)
19 000 (2022)
Aiheesta muualla

Kesärauhan kotisivut
Skotlannin lippu

Skotlannin lippu
Skotlannin lipussa on sinisellä kentällä valkoinen Andreaan risti; Pyhää Andreasta pidetään Skotlannin suojeluspyhimyksenä. Lippu on yksi maailman vanhimpia yhä käytössä olevia lippuja, sen käyttöönottovuodeksi on mainittu 832, 815 ja jopa 761.
Kastjärvi

| Kastjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°54′24″N, 25°12′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Laskuoja:  oja Suolammiin
Järvinumero:  14.518.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,5 m  
Pituus:  896 m  
Leveys:  279 m  
Rantaviiva:  2,209 km  
Pinta-ala:  21,054 ha   
Saaria:  ei saaria 
 fiKastjärvi 
Kastjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänkosken- ja Jämsän keskustaajamien välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Kastjärvi on 900 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Se sijaitsee metsäalueella viiden pienen kukkulan välisessä painaumassa. Korkein on Susivuoren kukkula, joka kohoaa 155 metrin korkeuteen mpy. eli yli 35 metrin korkeuteen järvestä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Rantavyöhyke on metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannassa, jossa on kosteikkoa. Kosteikon vieressä sijaitsee kaksi peltopalstaa. Järvellä ei ole kiinteää asutusta, mutta rantaan on rakennettu 10 vapaa-ajan asuntoa. Pohjoisrannassa sijaitsee kota.
Kastjärven pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 236 760 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 210 540 neliömetriä. Ero on siten 26 220 neliömetriä eli Ranta10-perusteinen pinta-ala on noin 12 % suurempi. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 2 490 metriä, eli 281 metriä pidempi.
Vesistösuhteet

Kastjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kirkko-ojan valuma-alueeseen (14.518) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,5 metriä mpy.
Järveen tulee lyhyitä peltojen tai metsämaiden kuivatusojia. Järven laskuoja alkaa länsirannasta ja se juoksee vajaan kilometrin länteen päin ja kääntyy Mullikon peltoaukealla kohti etelää laskien lopuksi Suolammiin. Valuma-alueen pääuoma jatkaa Suolammista Jaatilanjärven kautta Jämsänjokeen. Muut läheiset järvet kuuluvat muihin kuin Kirkko-ojan valuma-alueeseen. Sellaisia ovat esimerkiksi Kastjärven koillispuolella sijaitseva Heinäjärvi, joka kuuluu Lavaojan valuma-alueeseen, ja etelässä sijaitsevat pienet järvet, jotka laskevat Patalahteen.
Kakkurilampi (Hämeenkyrö)

| Kakkurilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°40′36″N, 23°07′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mahnalanselän alue (35.51)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.515.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,4 m 
Rantaviiva:  0,644 km 
Pinta-ala:  0,02127 km² 
 fiKakkurilampi 
Kakkurilampi  eli Kaakkurilampi  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän alueen. Kakkurilampi on osa Turkimusojan valuma-aluetta, joka sivuaa Hämeenkyrön taajamaa.
Maantieto

Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Se sijaitsee Ulvaanharjun jatkeella pitänomaisessa painaumassa ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Vain suon länsipäässä on ojia, joita pitkin Kakkurilammen pintavedet valuvat Kuroonsuon kautta Järvenkylänjärveen. Lampi on asumaton, mutta sen eteläpuolelta ohittaa maantie lammen ja pohjoispuolelta kulkee kärrypolku nimeltään Pirkanura.
Lampi kuuluu nimeään kantavaan Kakkurilammen moreenimuodostumaan, joka on jääkauden loppuvaiheen aikaan syntynyt reunamoreeni. Täällä moreenikerrostumat ovat harvinaisen paksut.
Historiaa

Järvi on piirretty näkyviin Hämeenkyrön pitäjänkartassa, jossa se oli asumaton ja laskuojaton suojärvi.
Aiheesta muualla

Mäkinen, Kalevi & al.: Valtakunnallisesti arvokkaat moreenimuodostumat (Arkistoitu – Internet Archive), julkaisusta Suomen ympäristö 14, Ympäristöministeriö, 2007
(35.5)
Skotlannin naisten jääkiekkomaajoukkue

Skotlannin naisten jääkiekkomaajoukkue on edustanut Skotlantia naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Se pelasi ystävyysotteluita vuodesta 1991 alkaen. Tuolloin sen ensimmäinen ottelu päättyi tasapeliin Englannin kanssa. Seuraavan ottelunsa se pelasi vasta vuonna 1993, jolloin se hävisi Englannille, tällä kertaa maalein 7–0. Kolmesta kotiottelustaan ja kahdesta vierasottelustaan se hävisi yhteensä neljä.
Kinnulanlahden työväentalo

| Kinnulanlahden työväentalo |
| --- | --- |

Sijainti:  Käärmelahti, Maaninka, Kuopio
Valmistumisvuosi:  1909
Rakennuttaja:  Kinnulanlahden Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kinnulanlahden työväentalo oli Maaningan kunnan (vuodesta 2015 lähtien osa Kuopiota) Käärmelahdessa sijainnut työväentalo.
Historiaa

Kinnulanlahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Samana vuonna yhdistys liittyi SDP:en; vuoden 1906 puoluetilastossa yhdistys on nimellä Kinnulan työväenyhdistys. Yhdistys on ilmeisesti käyttänyt myös nimeä Maaningan työväenyhdistyksen Kinnulan osasto. Vuonna 1906 yhdistyksellä oli 39 jäsentä, vuonna 1915 jäseniä oli 15. Yhdistys ilmeisesti liittyi vuonna 1920 perustettuun Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen mutta erosi siitä ja liittyi takaisin SDP:hen vuonna 1924. Vuoden 1923 lopulla yhdistyksestä myös erotettiin useita kommunisteiksi epäiltyjä jäseniä.
Vuonna 1907 yhdistys osti tontin. Rahoitusvaikeudet hidastivat rakennustöitä, mutta vuonna 1909 otettujen lainojen turvin talo saatiin pystyyn samana vuonna. Keväällä 1930 työväentalon kaikki ikkunat sekä irtaimistoa, kuten lamput, rikottiin. Saman vuoden lokakuussa Kuopion läänin maaherra kielsi huvien järjestämisen talolla kuudeksi kuukaudeksi. Yhdistys lakkautettiin lopulta vuonna 1932 kommunistilakien nojalla. Vuonna 1933 myytiin pakkohuutokaupalla yhdistyksen omaisuutta, muun muassa harmonikka, 31 penkkiä, kirjakaappi ja kirjoja, näyttämön esirippu ja kulisseja, fortunapeli sekä taloustavaroita. Seuraavana vuonna talo ja tontti huutokaupattiin. Ostaja oli paikallinen sosialidemokraattien piirisihteeri, joten talo mahdollisesti vielä palautui jonkin työväenyhdistyksen haltuun. Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei kuitenkaan ole tietoa.
Toimintaa työväentalolla

Talolla järjestettiin muun muassa iltamia. Vuonna 1931 järjestettiin kesäjuhlat, joihin kuului päivä- ja iltaohjelmaa. Päivällä ohjelmassa oli muun muassa erilaisia urheilukilpailuita, illalla taas näytelmiä, puheita, musiikkia ja tanssia. Osallistujia oli runsaasti. Saman vuoden syksyllä yhdistys juhlisti 25-vuotispäiviään.
Kiviniityn yhteiskoulu

Kiviniityn koulu elokuussa 2011.
Kiviniityn yhteiskoulu on Kokkolan Kiviniityssä sijaitseva peruskoulu, jossa on luokat 7–9. Syksyllä 2023 koulussa oli noin 540 oppilasta ja noin 60 opettajaa. Koulussa on tavallisten luokkien lisäksi musiikkipainotteiset luokat, kaksikielisen opetuksen luokat, valmistavan opetuksen ryhmiä ja joustavan perusopetuksen ryhmä. Kaksikerroksinen koulu sijaitsee osittain Tehtaankadulla, Mariankadulla ja Kuusitiellä, ja sen varsinainen osoite on Kuusitie 3. Koulun vieressä sijaitsee Kiviniityn päiväkoti, joka ei enää ole käytössä.
Historia

Kokkolan kaupunginvaltuusto haki 19. kesäkuuta 1956 lupaa suomenkielisen keskikoulun perustamiseksi. Valtioneuvosto antoi luvan 11. huhtikuuta 1957. Koulu aloitti toimintansa nimellä Kokkolan Yhteiskoulu saman vuoden syksyllä, ja se toimi Hankkijanmäellä Svenska Gårdenin tiloissa. Syksyllä 1957 koulussa oli 144 oppilasta.
Koulu sai käyttöönsä Svenska Samlyseumin tilat syksyllä 1960. Vuonna 1965 Kokkolan Yhteiskoululle päätettiin rakentaa uusi koulurakennus, johon koulu muutti 1. helmikuuta 1967. Tällöin oppilaita oli 517. Oppilasmäärän kasvettua pieni lisärakennus otettiin käyttöön 1972.
Kokkolassa siirryttiin peruskoulujärjestelmään 1. elokuuta 1974, jolloin yhteiskoulun ylimmät luokat erotettiin lukioksi ja alemmat luokat peruskouluksi. Kasvaneen opetustilatarpeen takia koululle päätettiin rakentaa uusi lisärakennus, jonka rakentaminen alkoi elokuussa 1988 ja joka otettiin käyttöön elokuussa 1989. Oppilasmäärä oli suuri 1990-luvulla, jolloin peruskoulussa oli enimmillään noin 420 oppilasta ja lukiossa noin 380.
Päärakennus saneerattiin vuosina 2003–2004, ja se otettiin uudelleen käyttöön tammikuussa 2005. Lukio siirtyi kokonaan Länsipuiston kiinteistöön vuonna 2022.
Sosiaalivakuutus

Sosiaalivakuutus on vakuutus joka on järjestetty sosiaalisten henkilöriskien varalta. Näitä ovat esimerkiksi vanhuus, sairaus, työkyvyttömyys, työttömyys ja kuolema. Sosiaalivakuutus ei siis kata omaisuusvahinkoja. Sen tavoite on turvata toimentulo edellä mainittujen riskien toteutuessa, sekä korvata niistä aiheutuneita kuluja. Sosiaalivakuutuksia ovat muiden muassa lakisääteinen eläke, lakisääteinen sairausvakuutus, sekä työttömyysturvan ansiosidonnainen osa.
Solwezi

| Solwezi |
| --- | --- |
 Solwezi
 Koordinaatit: 12°10′30″S, 26°23′20″E 
Valtio:   Sambia
Maakunta:  Luoteinen maakunta
Korkeus:  1235 m
Väkiluku:  65 000
Aikavyöhyke:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Solwezi on kaupunki Sambiassa ja se on Luoteisen maakunnan pääkaupunki. Solwezissa on noin 65000 asukasta. Suurin osa asukkaista kuuluu kaonde-heimoon, mutta alueella asuu myös paljon lundaa sekä luvalea puhuvia ihmisiä.
Alueen merkittävin teollisuus ovat kaivokset; noin 10 km Solwezista pohjoiseen sijaitsee Kansanshin kaivos ja noin 65 km länteen sijaitsee Lumwanan kaivos. Kansanshin kaivoksen avaaminen sai Solwezin kaupungin voimakkaaseen kasvuun ja kaupunkiin on rakennettu paljon uusia asuntoja sekä toimistorakennuksia.
Solwezin kaupunki ei ole erityisen koristeellinen tai varsinainen turistikaupunki, mutta se on alueen suurin asutuskeskus. Monet matkailijat pitävät Solwezia kuitenkin pysähdyspaikkana matkansa varrella, esimerkiksi matkalla Kafuen kansallispuiston pohjoisiin osiin. Kaupungista löytyvät muun muassa Sambian yleisimpien pankkien toimipisteet sekä suuri ostoskeskus. Majoituspaikkoina Solwezista löytyy hotelli, erilaisia majataloja sekä muita pienimuotoisempia majoituspaikkoja.
Vähän matkan päässä Solwezista sijaitsee Kifubwa-joen varrella oleva Kifubwan kallioseinämä, josta on löydetty kivikauden ihmisten kirjoitusta tai kaiverruksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Solwezi Wikimedia Commonsissa
Solyom

Solyom tai Sólyom voi tarkoittaa:
Șoimi (unk. Sólyom), kunta Romaniassa Bihorin piirikunnassa
Sukunimenä

Janos Solyom, (Sólyom János) (s. 1938), unkarilais-ruotsalainen pianisti, säveltäjä ja kapellimestari
László Sólyom (1942–2023), unkarilainen poliitikko ja entinen presidentti
Stefan Solyom (s. 1979), ruotsalainen kapellimestari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Solyom”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirsti Karhi

| Kirsti Karhi |
| --- | --- |
 Kirsti Karhi 1930-luvun alussa
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. toukokuuta 1902 Hauho
Kuollut: 18. syyskuuta 1981
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Akseli Karhi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kirsti Saga Karhi (o.s. Boxberg, 2. toukokuuta 1902 Hauho – 18. syyskuuta 1981) oli suomalainen näyttelijä.
Hänen puolisonsa oli vuodesta 1931 teatterinjohtaja Akseli Karhi. Karhin tytär oli näyttelijä Maija Karhi..
Filmografia

Minä jätän sinut 1944
Sinä olet kohtaloni 1945
Pajasta palatsiin 1946
Kuudes käsky 1947
Asfalttilampaat 1968
Palkinnot ja tunnustukset

Turun teatterikerhon Wenander-patsas 1963
Pro Finlandia -mitali 1958
Solørin rata

| Solørin rata Solørbanen |
| --- | --- |

Perustiedot
Reitti:  Kongsvinger–Elverum
Avattu:  1910
Lakkautettu:  1994 (henkilöliikenne)
Tekniset tiedot
Pituus:  94 km
Sähköistys:  ei
Solørin rata (norj. Solørbanen) on Norjan rataverkkoon kuuluva rautatie, joka kulkee Kongsvingerin ja Elverumin välillä Innlandetin läänissä. Sen pituus on 94 kilometriä, ja se avattiin vuonna 1893 Kongsvingerin ja Flisan välillä. Loppuosuus Flisasta Elverumiin valmistui 1910. Henkilöliikenne radalla lakkautettiin vuonna 1994, ja sitä käytetään nykyisin ainoastaan tavarakuljetuksiin. Rataa ei ole sähköistetty.
Aiheesta muualla

Jernbanedirektoratet (norjaksi)
Ki & Ka

| Ki & Ka |
| --- | --- |

Ohjaaja:  R. Balki
Käsikirjoittaja:  R. Balki
Tuottaja:  R. Balki R. K. Damani Rakesh Jhunjhunwala Sunil Lulla
Säveltäjä:  Ilaiyaraaja
Kuvaaja:  P. C. Sreeram
Leikkaaja:  Chandan Arora
Pääosat:  Kareena Kapoor Arjun Kapoor
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Hope Productions Eros International
Levittäjä:  Eros International Viacom 18 Motion Pictures
Ensi-ilta:  1. huhtikuuta 2016
Kesto:  124 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ki & Ka on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen romanttinen komedia, jonka on ohjannut ja kirjoittanut R. Balki. Päärooleja näyttelevät Kareena Kapoor ja Arjun Kapoor. Elokuva kertoo nuoresta avioparista, joka kyseenalaistaa intialaisen yhteiskunnan sukupuolirooleja, kun mies jää kotiin vaimon luodessa uraansa. Se esitettiin Suomessa Rakkautta ja anarkiaa -elokuvafestivaaleilla.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kareena Kapoor  | … |  Kia Bansal   |
|  Arjun Kapoor  | … |  Kabir Bansal   |
|  Swaroop Sampat  | … |  Kian äiti   |
|  Rajit Kapur  | … |  Kabirin isä   |
|  Amitabh Bachchan  | … |  Itsenään (cameorooli)   |
|  Jaya Bachchan  | … |  Itsenään (cameorooli)   |
Soundtrack

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | ”High Heels” | Kumaar | Meet Bros Anjjan, Yo Yo Honey Singh | Jaz Dhami, Yo Yo Honey Singh, Aditi Singh Sharma | 3.32 |  |  |  |  |
| 2. | ”Ji Huzoori” | Sayeed Quadri | Mithoon | Mithoon, Deepali Sathe | 5.26 |  |  |  |  |
| 3. | ”Most Wanted Munda” | Kumaar | Meet Bros Anjjan | Meet Bros Anjjan, Earl Edgar | 3.28 |  |  |  |  |
| 4. | ”Foolishq” | Amitabh Bhattacharya | Ilaiyaraaja | Shreya Ghoshal, Armaan Malik | 4.29 |  |  |  |  |
| 5. | ”Pump It (The Workout Song)” | Kumaar | Meet Bros Anjjan | Meet Bros Anjjan, Yash Narvekar | 3.59 |  |  |  |  |
| 6. | ”Kabir Most Wanted Munda” | Kumaar | Meet Bros Anjjan | Meet Bros Anjjan, Palak Muchhal, Arjun Kapoor | 3.10 |  |  |  |  |
Vastaanotto

Ki & Ka on tuottanut maailmanlaajuisesti noin miljardi rupiaa. Box Office India julisti sen ”semihitiksi”.
Aiheesta muualla

Ki & Ka Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ki & Ka AllMoviessa. (englanniksi)
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1965

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1965 järjestettiin Tampereella, Suomessa 3.–15. maaliskuuta. Kisat olivat ensimmäiset Suomessa järjestetyt jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut. Pelipaikkana oli Suomen ensimmäinen, kisoja varten valmistunut Hakametsän jäähalli . B-sarjan ottelut pelattiin Turussa, Porissa ja Raumalla.
A-sarjan turnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta, joista kukin pelasi yhden ottelun kutakin muuta joukkuetta vastaan. Neuvostoliitto voitti maailmanmestaruuden. Isäntämaa Suomi sijoittui seitsemänneksi.
Kisojen parhaana maalivahtina palkittiin Tšekkoslovakian Vladimír Dzurilla, parhaana puolustajana saman maan František Tikal sekä parhaana hyökkääjänä Neuvostoliiton Vjatšeslav Staršinov. Kisojen pistepörssin voitti Tšekkoslovakian Jozef Golonka, ja paras maalintekijä oli saman maan Jaroslav Jiřík. B-sarjan voitti Puola.[lähde? ]
Kisat olivat taloudellinen menestys. Ne tuottivat puoli miljoonaa markkaa. Suomalainen yleisö oli innostunut kisoista. Ne toivat ensimmäistä kertaa jääkiekon suuren yleisön tietoon Suomessa.
Taustaa

Alun perin kisat myönnettiin järjestettäviksi Helsingissä. Kaupunki joutui kuitenkin 13 kuukautta ennen kisoja toteamaan, ettei Nordenskiöldinkadun varteen tekojäästadionin tilalle ehditäkään ajoissa saada valmiiksi suunniteltua jäähallia. Tällöin tamperelaiset jääkiekkovaikuttajat päättivät neuvotella Tampereen kaupunginjohtaja Erkki Lindforsin kanssa kisoja kohdanneista ongelmista. Tampereellakaan ei oltu tehty mitään hallin rakentamiseksi, mutta Lindfors ymmärsi koko Suomea koskevan tilanteen ja ilmoitti, että ensimmäinen halli tehdään Tampereelle. Työt alkoivat ripeästi, ja niiden aloittamisesta kesti vain 11 kuukautta Hakametsän jäähallin avausottelun pelaamiseen 29. tammikuuta 1965.
Suomi turnauksessa

Suomi ehti harjoitella kisoja varten vain noin kuukauden ajan, joten ennakkoon ajateltiin, että maa voittaa vain Norjan. Ruotsia vastaan pelatun 2–2-tasapelin onkin sanottu hullaannuttaeen koko Tampereen. Ruotsi-ottelussa Suomen Juhani Lahtinen pelasi erinomaisesti Suomen maalilla ja Matti Keinonen teki Suomen molemmat maalit. Keinosen maalit olivat niin sanottuja vanhanaikaisia maaleja, joissa hän kiersi vastustajan maalin ja ujutti kiekon maaliviivan yli maalin takakulmalta. Lahtisen ja Keinosen otteista huolimatta Suomen joukkueen parhaana pelaajana kotiturnauksessa on pidetty myös Jarmo Wasamaa.
Karsinta A-sarjaan

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. joulukuuta 1964 | Augsburg |  Länsi-Saksa | – |  Sveitsi |  | 2-8 (1-2,0-2,1-4) |
| 20. joulukuuta 1964 | Bern |  Sveitsi | – |  Länsi-Saksa |  | 2-7 (0-2,1-4,1-1) |
| 3. tammikuuta | Geneve |  Sveitsi | – |  Länsi-Saksa |  | 6-7 (1-3,4-2,1-2) |
| 2. maaliskuuta | Rauma |  Norja | – |  Länsi-Saksa |  | 5-4 (4-2,0-1,1-1) |
Norja sai paikan A-sarjassa. Länsi-Saksa ja Sveitsi saivat paikat B-sarjaan.
Karsinta B-sarjaan

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19. marraskuuta 1964 | Genova |  Italia | – |  Unkari |  | 2-3 (0-0,1-1,1-2) |
| 26. marraskuuta 1964 | Budapest |  Unkari | – |  Italia |  | 2-2 (1-0,1-1,0-1) |
| 5. joulukuuta 1964 | Lontoo |  Iso-Britannia | – |  Ranska |  | 8-2 (1-1,3-1,4-0) |
| 12. joulukuuta 1964 | Boulogne-Billancourt |  Ranska | – |  Iso-Britannia |  | 3-2 (0-0,1-0,2-2) |
Unkari ja Iso-Britannia etenivät B-sarjaan.
B-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | POL | SUI | FRG | HUN | AUT | GBR | YUG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 6 | 5 | 1 | 0 | 35-15 | 11 |  | 3-1 | 3-3 | 9-5 | 5-3 | 11-2 | 4-1 |
|  Sveitsi | 6 | 4 | 1 | 1 | 30-20 | 9 |  |  | 6-1 | 3-1 | 7-3 | 7-4 | 3-3 |
|  Länsi-Saksa | 6 | 3 | 2 | 1 | 30-20 | 8 |  |  |  | 4-4 | 2-1 | 12-4 | 8-2 |
|  Unkari | 6 | 2 | 1 | 3 | 19-24 | 5 |  |  |  |  | 5-3 | 1-5 | 3-0 |
|  Itävalta | 6 | 2 | 0 | 4 | 21-28 | 4 |  |  |  |  |  | 5-4 | 6-5 |
|  Iso-Britannia | 6 | 1 | 1 | 4 | 24-41 | 3 |  |  |  |  |  |  | 5-5 |
|  Jugoslavia | 6 | 0 | 2 | 4 | 16-29 | 2 |  |  |  |  |  |  |  |
 Romania: ei pelannut
Puola nousi A-sarjaan kaudeksi 1966. Romania joutui karsimaan B-sarjapaikasta Ranskan ja Italian kanssa.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: MM-kiekon kotikisat 1965
Ylen Elävä arkisto: Harvinaista värifilmikuvaa jääkiekon MM-kisoista 1965 ottelusta Ruotsi-Neuvostoliitto (filmikatsaus esittelee Keski-Suomea)
Hockeyarchives - Championnats du monde 1965 (ranskaksi)
Passionhockey - Championnats du monde 1965 (ranskaksi)
http://avlh.sweb.cz/MS-1965.pdf (Arkistoitu – Internet Archive) (tšekiksi)
Suomen postilaitos julkaisi vuoden 1965 jääkiekon maailmanmestaruuskisojen kunniaksi oman postimerkkinsä.
Yleisradion selostamo Hakametsässä 1965.