stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Osman I

Osman I
Osmanin alueet hänen valtakautensa alkaessa ja päättyessä.
Osman I (osmaniksi عُثمَان, ʿUthmān; k. 1324?) oli Osmanien valtakunnan ensimmäinen hallitsija. Osmanista tiedetään vain vähän varmaa, mutta hänestä on runsaasti myyttisiä tarinoita. Todennäköisesti osmanli-heimo tuli Anatoliaan Manzikertin taistelua (1071) seuranneen turkkilaisen muuttoaallon mukana. Historioitsijat katsovat, että ennen vuotta 1300 Osman oli yksi monista turkkilaisista heimopäälliköistä (bey), jotka liikkuivat gazi-sotureineen Sakaryassa. Se oli lähellä Konstantinopolia sijainnut maakunta, missä Osman 1310-luvulla onnistui valtaamaan Bysantille kuuluneita maita. Niistä tärkein oli Bursan kaupunki (1326), jonka jälkeen tai sitä ennen Osmanin arvellaan kuolleen. Osmania seurasi hallitsijana hänen poikansa Orhan I (1326–1359).
Osmanin menestyksen arvellaan perustuneen siihen, että hän solmi liittosuhteita eri tahoilta ahdistettuun maanviljelysväestöön. Lyötyään Bysantin joukot ja vallattuaan Nikeian kaupungin (nyk. Izmit) vuonna 1301, Osman nousi turkkilaisheimojen päällikkökunnan johtajaksi ja myös hyvään onneen turvautuen torjui mongolien ja Bysantin vastahyökkäykset. Osmanien historiallisuuden varmentaa hänen nimeään kantava hopeakolikko, joka osoittaa hänen julistautuneen hallitsijaksi. Vuodelta 1324 oleva dokumentti vahvistaa, että hänen isänsä oli Ertuğrul. Useimmat muut Osmania koskevat dokumentit ovat aikaisintaan 1400-luvulta ja epäluotettavia.
Osmanivaltakunnan myytit tekivät 1500-luvulla Osman I:stä myös islamin profeetta Muhammedin sukulaisen naimakaupan kautta. Myytin tarkoitus oli perustella sulttaani Selim I:n (1512–1520) oikeutta kalifin arvoon. Vastaavasti sukutauluja luotiin osoittamaan Osmanin polveutumisen Bysantin hallitsijoista. Historian lähteet tukevat käsitystä Osmanin vaatimattomista lähtökohdista yhtenä nomadipäälliköistä, jotka sotivat Bysantin ja seldzukkien valtakuntien välimaastossa.
Osmanien valtakunta sai nimensä osmanli-heimon ja Osman I:n mukaan. Osman I:stä alkanut Osmanien hallitsijasuku hallitsi valtakuntaa yli 600 vuotta, kunnes sulttaanien valta lakkautettiin Turkissa vuonna 1922.
Warlord (Skrewdriverin albumi)

| Warlord Skrewdriver |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. syyskuuta 1989
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: RAC, hard rock
 Levy-yhtiö: Rock-O-Rama Records
Skrewdriverin muut julkaisut
| After The Fire 1988 | Warlord 1989 | The Strong Survive 1990 |
Warlord on äärioikeistolaisena tunnetun englantilaisen rockyhtyeen Skrewdriverin vuonna 1989 julkaistu albumi.
Kappalelista

Warlord
One In A Million II
Out In The Cold (Big Deal)
Their Kingdom Will Fall
The Evil Crept In
Simple Man
Soar Aloft
Back In Black
Glory
Excalibur
The Warriors Song
Suddenly
Lähde:
MacBook Air

MacBook Air.
MacBook Air on Applen valmistama kannettava tietokone, jota Apple markkinoi maailman ohuimpana kannettavana. Se on osa MacBook-tuoteperhettä. Se esiteltiin vuoden 2008 Macworld-messuilla. Laite on paksuimmiltaan 1,93 senttimetriä ja ohuimmiltaan 4 millimetriä paksu. Vuoden 2010 lokakuussa Apple julkaisi toisen sukupolven MacBook Airin joka on paksuimmillaan 1,70 senttimetriä ja ohuimmillaan 3 millimetriä paksu. Kolmannen sukupolven MacBook Air julkaistiin vuoden 2011 puolessa välissä.
Uusin MacBook Air julkaistiin vuonna 2019. Siinä on vuoden 2018 MacBook Airista tuttu sormenjälkilukija, sekä Retina-näyttö. 2019 MacBook Air on myös Applen mukaan ''vihrein'' mac ikinä, sillä sen metalliosat on valmistettu 100 % kierrätetystä alumiinista. MacBook Air 2019 on saatavilla hopean, kultaisen ja tähtiharmaan väreissä. Siinä on myös Applen uudet Butterfly-näppäimet. Air on varustettu Intelin uusimmalla i5-prosessorilla, ja 128 Gt tai 256 Gt ssd-muistilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
MacBook Airin verkkosivut
Apple Macintosh
| --- | --- |
Compact Macintosh (Classic):  Macintosh 128K  Macintosh 512K  Macintosh 512Ke  Macintosh Plus  Macintosh SE SE FDHD  Macintosh SE/30  Macintosh Classic  Macintosh Classic II  Macintosh Color Classic  Macintosh Color Classic II 
II:  Macintosh II  Macintosh IIx  Macintosh IIcx  Macintosh IIci  Macintosh IIfx  Macintosh IIsi  Macintosh IIvi  Macintosh IIvx 
LC:  Macintosh LC  Macintosh LC II  Macintosh LC III  Macintosh LC III+  Macintosh LC 475  Macintosh LC 520  Macintosh LC 550  Macintosh LC 575  Macintosh LC 580  Macintosh LC 630 
Centris/Quadra:  Centris 610  Centris 650  Centris 660AV  Quadra 605  Quadra 610  Quadra 630  Quadra 650  Quadra 660AV  Quadra 700  Quadra 800  Quadra 840AV  Quadra 900  Quadra 950 
Power Macintosh:  Power Macintosh 4400  Power Macintosh 5200 LC  Power Macintosh 5260 LC  Power Macintosh 5400  Power Macintosh 5500  Power Macintosh 6100  Power Macintosh 6200  Power Macintosh 6300  Power Macintosh 6400  Power Macintosh 6500  Power Macintosh 7100  Power Macintosh 7200  Power Macintosh 7300  Power Macintosh 7500  Power Macintosh 7600  Power Macintosh 8100  Power Macintosh 8200  Power Macintosh 8500  Power Macintosh 8600  Power Macintosh 9500  Power Macintosh 9600  Power Macintosh G3  Power Macintosh G4 Cube  Power Macintosh G4  Power Macintosh G5 
Muut mallit:  XL  Portable  Performa  TV  Twentieth Anniversary Macintosh  iMac  eMac  Mac mini  Mac Pro 
Kannettavat:  PowerBook PowerBook 100  iBook  MacBook  MacBook Air  MacBook Pro 
Palvelimet:  Apple Network Server  Apple Workgroup Server Workgroup Server 9150  Xserve 
Muuta: Luettelo Macintosh-malleista
Käyttöjärjestelmät:  Mac OS  macOS
Ukrainan vastahyökkäys 2023

Kesäkuun 2023 alussa Ukraina aloitti vastahyökkäyksen aluettaan miehittäviä venäläisjoukkoja vastaan.
Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi esitti loppuvuodesta 2022 ns. Zelenskyin rauhansuunnitelman, jonka mukaan Ukrainan alueellinen yhtenäisyys palautetaan asevoimin, eikä siitä neuvotella.
Zelenskyi ilmoitti toukokuussa Ukrainan asevoimien tarvitsevan lisäaikaa ennen kuin vastahyökkäys voi alkaa, koska siihen tarvittiin muun muassa lisää länsiliittolaisten toimittamia panssariajoneuvoja. Ukraina pyrki pitämään hyökkäyksen alkuajankohdan ja paikan salassa.
Valmistautuminen vastahyökkäykseen

Nato-maat alkoivat alkuvuodesta 2023 kouluttaa Ukrainan joukkoja suunniteltua kevään vastahyökkäystä varten. Länsimaissa, suurimmaksi osaksi Britanniassa ja Saksassa, koulutettiin noin 63 000 sotilaan verran Ukrainan joukkoja eli 17 prikaatin miehistö. Asevelvolliset määrättiin palvelukseen tammi–maaliskuussa 2023 ja he joutuivat taisteluihin viimeistään heinäkuussa. Joukkojen lisäksi Ukraina sai 150 modernia taistelupanssarivaunua, suuren määrän vanhempia panssarivaunuja, satoja rynnäkköpanssarivaunuja ja tuhansia muita panssariajoneuvoja.
Ukrainalle lahjoitettiin myös runsaasti kalustoa, mistä sovittiin Naton tukikohdassa Ramsteinissa 20. tammikuuta 2023. Yhdysvallat lupasi Ukrainalle Bradley-rynnäkköpanssarivaunuja ja Stryker-kuljetusvaunuja. Alankomaat, Saksa ja Yhdysvallat lupasivat lähettää Patriot-ilmatorjuntajärjestelmän.
Saksalta vaadittiin Ukrainalle Leopard 2 -taistelupanssarivaunuja. Joidenkin väitteiden mukaan Saksa asetti ehdoksi sen, että Yhdysvallat luovuttaisi M1 Abrams -vaunuja. Britannia lupasi lähettää Challenger 2 -vaunuja.
Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg piti oleellisena Ukraina saisi taistelupanssarivaunuja ja niiden keräämiseksi perustettiin ns. Leopard-koalitio. Ukrainan halusi 300–400 taistelupanssarivaunua, mutta jopa sadan panssarivaunun eli noin yhden panssariprikaatin varustamista pidettiin käänteentekevänä.
Ukrainan ulkoministeri Dmytro Kuleba uskoi, että Ukraina saisi ensimmäisessä aallossa 120–140 vaunua kahdentoista maan liittoumalta.
Saksan liittokansleri Olaf Scholzia painostettiin ja jopa pilkattiin, jotta hän suostuisi Leopard-vaunujen luovuttamiseen.
Myöhemmin luvattujen modernien Leopard 2 -vaunujen määrä putosi, kun kahdesta 44 vaunun Nato-pataljoonasta päädyttiinkin puoleentoista ukrainalaiseen 33 vaunun pataljoonaan.
Venäjän valmistelut

Venäjä rakensi hyökkäystä vastaan puolustautuakseen Surovikin-linjan Zaporižžjan alueelle.
Puolustuslinjaan kuului betonisia panssariesteitä, "lohikäärmeenhampaita", sekä panssarikaivantoja ja niiden takana juoksuhautoja ja linnoituksia.
Linja ei ollut yksittäinen puolustuslinja vaan useita peräkkäisiä ja toisiinsa liittyviä linjoja. Pääasiassa linja oli kolme 150 pitkää samansuuntaista linjaa 15 kilometrin välein. Jokaisen välillä oli myös miinakenttiä
ja takalinjassa linnoitettuja tykistöasemia. Kaupunkien, kuten Tokmakin lähistöllä oli lisää puolustuslinjoja.
Puolustuslinja sai nimensä kenraali Sergei Surovikinilta, joka johti joukkoja Ukrainassa syksystä 2022 ja laittoi alkuun sen rakentamisen.
Etelärintama

Ukrainalaisten kesäkuun alussa alkaneen operaation tavoite on katkaista venäläisten huoltoreitti Itä-Ukrainan ja Krimin välillä valtaamalla takaisin Venäjän miehittämiä alueita. Ukraina eteni noin kymmenen kilometriä sekä lännessä kohti Melitopolia ja idässä kohti Berdjanskia Staromajorsken kylän kautta.
Alue Orihivista etelään oli läntisin kolmesta päähyökkäyssuunnasta. Tavoitteena oli murtautua puolustuslinjojen läpi Tokmakiin ja Melitopoliin lähellä Asovanmeren rantaa.
Hyökkäys pysähtyi lähes välittömästi miinakenttiin, panssarintorjuntaan ja tykistöön sekä taisteluhelikopterien ohjuksiin.
Ukrainan 47. mekanisoitu prikaati sai 99 M2 Bradley -rynnäkkövaunua ja menetti ainakin kesäkuussa ainakin 28, näistä 15 taisteluhelikopterien tuleen 8.–9. kesäkuuta, kun se oli loukussa miinakenttien ympäröimänä eräässä kylässä. Ukrainan 33. mekanisoitu prikaati sai 32 Leopard 2 -vaunua, joista se menetti kuukaudessa 10.
Alussa hyökkäys eteni pisimmälle itäisimmässä suunnassa Donetskin alueelle, mutta sielläkin vain kahdeksan kilometriä lähtötasalta Velyka Novosilkasta.
Heinäkuun puolivälissä Ukrainan asevoimat oli menettänyt parissa viikossa jopa viidenneksen kalustostaan ja edennyt alle kymmenen kilometriä. Ukraina vaihtoi taktiikkaansa ja vältti etenemistä miinakentille ja tuleen ja keskittyi pitkänmatkan tykistö- ja ohjusiskuihin. Tappiot vähenivät, mutta eteneminen hidastui ja paikoin jopa pysähtyi.
Staromajorsken kylän valtaus Donetskin alueella heinäkuun lopussa kymmenen päivän taistelujen jälkeen oli Ukrainalle sellainen menestys, että presidentti Zelenskyi ilmoitti siinä henkilökohtaisesti.
Tavoitteena oli edetä lopulta Asovanmerelle asti ja katkaista Venäjän joukkojen yhteydet Hersonin alueelta ja Krimiltä Donbassiin. Hyökkäyksen pääsuunta oli Orihivin kaupungin eteläpuolella. Ukraina sai vallattua pienen Robotynen kylän elokuun loppupuolella ja eteni lähelle Verbovea, jossa olivat ensimmäiset Surovikin-linjan esteet.
Bahmut

Ukraina yritti vallata takaisin toukokuussa 2023 menettämänsä kaupungin Bahmutin kaupungin.
Dneprjoen rintama

Kah’ovkan padon tuhoutuminen 6. kesäkuuta ja sitä seurannut suurtulva pakotti Ukrainan muuttamaan Dnepr-joen ylittämistä koskevia suunnitelmia.
Dnepr-joen etelärannalla on käytiin taisteluja Kozatši Laherin lähistöllä elokuussa.
17.–18. lokakuuta 2023 ukrainalaiset nousivat maihin merijalkaväen joukoilla ja miehittivät Poiman ja Pištšanivkan kylät.
Marraskuun puolivälin jälkeen ukrainalaisilla oli asemia Krynkyn, Poiman ja Pištšanivkan kylien alueilla. Kylät sijaitsevat 12, 13 ja 30 kilometriä Hersonin kaupungista Dneprin vastarannalla. Venäläiset pommittivat asemia termobaarisia ammuksia tulittavilla TOS-1A-raketinheittimillä.
New York Times luonnehti artikkelissaan joulukuussa 2023 joen ylitystä itsemurhatehtäväksi. Tykistö ja lentopommit olivat tuhonneet rakennukset ja muuttaneet joen rannan mutavellin täyttämiksi pommikuopiksi. Ruumiita ei ollut kuljetettu pois kahteen kuukauteen, eikä haavoittuneitakaan voitu välttämättä evakuoida. Sotaa käytiin drooneilla ja tykistöllä.
Ukrainalaiset onnistuivat puolustamaan Krynkyn sillanpäätä aina vuoden 2024 puolelle. Venäläiset ovat yrittäneet katkaista huoltoreitin Krynkyyn tuhoamalla tarvikkeita ja täydennysjoukkoja kuljettavat veneet drooneilla. Ukraina onnistui tammikuussa 2024 surmaamaan venäläisen drooniässä "Moiseyn", joka oli surmannut lähes 400 ukrainalaissotilasta.
Sergei Šoigu ilmoitti 20. helmikuuta 2024, että Krynkin sillanpää oli puhdistettu ja että Venäjän asevoimat hallitsee Dneprin rantaa.
Seuraukset

Maanpuolustuskorkeakoulun apulaisprofessori Juha Kukkolan mukaan Ukraina on epäonnistunut alueidensa vapauttamisessa, mutta Venäjän ote Krimin niemimaasta on heikentynyt ja Ukrainan ilmapuolustus on edelleen toimintakuntoinen. Hänen mukaansa nykyisen kaltainen kulutussota ei ole loppumassa. Presidentti Zelenskyin mukaan sota Venäjän kanssa "on uudessa vaiheessa". Hän myönsi kuitenkin, ettei Ukrainalla ole riittävästi voimaa saavuttaa toivottuja tuloksia nopeammin.
Talvella 2024 Ukraina asevoimat kärsi miespulasta. Asevoimat vaati 500 000 uuden miehen värväämistä. Presidentti Zelenskyi vaati Ukrainan sotajohdolta selvityksiä, mihin näin paljon asevelvollisia tarvitaan ja millä nämä pystytään maksamaan.
Lidija Zinovjeva-Annibal

Lidija Zinovjeva-Annibal
Lidija Dmitrijevna Zinovjeva-Annibal (ven. Ли́дия Дми́триевна Зино́вьева-Анниба́л), (17. helmikuuta [J: 1. maaliskuuta], 1866 Pietari, Venäjän keisarikunta – 17. [J: 30. lokakuuta] 1907 Zagorje, Mogiljovin kuvernementti, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen kirjailija.
Suku ja koulutus

Lidija Zinovjeva-Annibal syntyi Zinovjevien aatelisperheeseen. Hän oli äitinsä paronitar Weymarnin puolelta sukua Aleksandr Puškinin esi-isälle Abram Gannibalille. Lidija sai kotiopetusta, oli lyhyen aikaa Pietarin naisten lukiossa kunnes hänet erotettiin itsepäisen luonteensa vuoksi ja meni vuonna 1884 vanhempiensa tahdon vastaisesti naimisiin veljiensä kotiopettaja Konstantin Semjonovitš Švarsalonin kanssa. Muutaman vuoden kuluttua hän jätti miehensä ja muutti kolmen lapsensa kanssa ulkomaille opiskelemaan laulua Pauline Viardot'n johdolla.
Vuonna 1893 Zinovjeva-Annibal tutustui Roomassa symbolistirunoilija Vjatšeslav Ivanoviin. He menivät naimisiin vuonna 1899, kun molemmat olivat saaneet avioeron aiemmista puolisoistaan. Zinovjeva-Annibal toimi heidän asunnossaan eli ”tornissa” pidetyn Torni-salonkina tunnetun kirjallisen kokoontumisen emäntänä ja vaikutti merkittävällä tavalla miehensä tuotantoon.
Kirjallinen ura

Zinovjeva-Annibalin ensimmäinen merkittävä teos oli symbolistinen näytelmä Koltsa (”Sormukset”, 1904), jonka teemana on Ivanovin ”dionyysisyyteen” liittyvä yksilöllisyyden ja yhteisöllisyyden ristiriita. Samaa teemaa käsittelee hänen tunnetuin teoksensa, pienoisromaani Tridtsat tri uroda (”Kolmekymmentäkolme kuvatusta”, 1906), joka on Venäjän kirjallisuuden ensimmäinen lesborakkauden kuvaus. Se joutui joksikin aikaa sensuurin kieltämäksi.
Kertomuskokoelma Tragitšeski zverinets (”Traaginen eläinhäkki”, 1907) kuvaa aikuisten epäoikeudenmukaisuudesta kärsivän nuoren psykologiaa. Nykytutkimus on nähnyt tässä hänen merkittävimmässä teoksessaan viitteitä ekofeministisestä asenteesta.  Nykytutkimus on nähnyt teoksessa viitteitä ekofeministisestä asenteesta.Postuumisti julkaistun kokoelman Net! (”Ei!”, 1918) kertomusten aiheena on ihmisen käyttäytyminen ääritilanteissa. Proosan ja näytelmien lisäksi Zinovjeva-Annibal kirjoitti myös runoja ja kirjallisuuskritiikkiä sekä osallistui vuosien 1905–1907 vallankumoustapahtumien aikana maanalaisen Adskaja potšta -lehden julkaisemiseen.
Aiheesta muualla

Lidija Zinovjeva-Annibalin teoksia Lib.ru -sivustolla (venäjäksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Muut:  Europeana  IdRef
Mare Tranquillitatis

Mare Tranquillitatis ja Apollo 11, Apollo 16, Apollo 17 ja Surveyor 5 laskeutumispaikat.
Mare Tranquillitatis eli Rauhallisuuden meri on eräs Kuun "meristä" (lat. mare). Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni on vuonna 1935 vahvistanut nimen. Rauhallisuuden mereen laskeutui ensimmäinen miehitetty kuulento Apollo 11. Lennolla olivat astronautit Neil Armstrong, Edwin Aldrin ja Michael Collins, joista Collins ei laskeutunut Kuuhun. Astronauttien mukaan on nimetty kolme pientä kraatteria Apollo 11 laskeutumispaikan lähellä.
Apollo 5

Apollo 5 Saturn IB laukaisualustallaan.
Apollo 5 oli Apollo-avaruusohjelman miehittämätön testilento. Kyseessä oli  kuumoduulin ensimmäinen lento.
Alun perin lento oli suunniteltu tapahtuvaksi huhtikuussa 1967, mutta kuumoduulia ei saatu valmiiksi ajoissa. Apollo 5 laukaistiin 22. tammikuuta 1968 kello 22:48,09 UTC Kennedy Space Centeristä Maan kiertoradalle.
Kiertoradalla muiden muassa testattiin moduulin kuuhunlaskeutumismoottoria, joka oli ensimmäinen säädettävä rakettimoottori avaruudessa. Lennon lopuksi simuloitiin laskeutumisen keskeytystä irrottamalla kuumoduulin laskeutumis- ja nousuosa toisistaan.
11 tunnin 10 minuutin testien jälkeen kuumoduulin vaiheet jätettiin kiertämään Maata ja ne tipahtivat muutama sata kilometriä lounaaseen Guamista Tyyneen valtamereen 24. tammikuuta ja 12. helmikuuta 1969.
Laukaisu tapahtui Saturn IB -kantoraketilla, joka oli pienempi kuin Saturn V, mutta riittävä viedäkseen Apollon Maan kiertoradalle. Tätä Saturn IB:tä oli alun perin tarkoitus käyttää epäonnistuneella Apollo 1 -lennolla, joka päättyi miehistön kuolemaan tulipalossa harjoituksen yhteydessä.
Naudanliha

Marmoroitunut välikyljys eli entrecôte (engl. rib eye).
Naudanruhoja.
Naudanliha on nautaeläimestä saatavaa lihaa, jota käytetään moniin eri liharuokiin. Ruhon etupäästä saadaan lihoja keitto- ja haudutusruokiin, kun taas takapäästä saadaan mureita filee- ja paistipaloja.
Sonnit teurastetaan Suomessa yleensä 1,5-vuoden ikäisinä, lypsylehmät viiden vuoden ja hiehot eli poikimattomat lehmät reilun vuoden ikäisinä. Aikuisen nautaeläimen eli lehmän ja ison sonnin, lihaa sanotaan raavaanlihaksi. Nuoresta, alle 100- tai alle 80-kiloisesta naudasta, saatavaa lihaa kutsutaan vasikanlihaksi, vanhempaa taas sukupuolesta riippumatta häränlihaksi.
Lihakarjarotuja ovat Aberdeen Angus, Charolais, Hereford, Highland cattle, Limousin, Simmental ja Blonde D'aquitaine.
Osassa maailman maita on niin äärevä ilmasto, ettei suurin osa maatalousmaasta sovellu muuhun kuin nautojen tai muiden märehtijöiden laitumeksi. Nautojen pito sopii erityisen hyvin myös Pohjois-Suomeen, jossa se on yleensä tuottavampaa kuin esimerkiksi viljanviljely.
Raavaanliha

Raavaanliha on täysikasvuisen naudan lihaa lehmästä, sonnista tai härästä. Se on väriltään tummanpunaista, maultaan voimakasta ja sisältää melko paljon sidekudosta. Raavaanruhon parhaita osia ovat selkälihat, varsinkin selän takaosasta saatava fileeselkä.
Kuluttajat arvostavat mureaa ja marmoroitunutta lihaa eli lihassyiden väliin kertynyttä rasvaa. Suuri sidekudoksen määrä aiheuttaa lihaan sitkeyttä. Vanhassa eläimessä on enemmän sidekudosta kuin nuoressa. Vanhassa eläimessä on kuitenkin myös enemmän marmoroitunutta lihaa.
Marmoroituneet selkälihat mureutetaan pitämällä niitä riippumassa, ja ne myydään häränfilee-nimellä.
Vasikanliha

Alle vuoden ikäisiä nautoja kutsutaan vasikoiksi. Vasikanlihalla tarkoitetaan alle sata kiloa painavan nuoren naudan lihaa. Teurastettavat vasikat ovat yleensä 4–6 kuukauden ikäisiä sonnivasikoita, jotka on nimetty ruokintatavan mukaan. Juottovasikat ruokitaan pelkästään maidolla, viljavasikat saavat aluksi maitoa sitten viljaa ja ruohovasikat imevät aluksi emoaan ja saavat sitten ruoakseen ruohoa ja korsirehua.
Vasikan ruhon paloittelu ei juurikaan eroa naudan ruhon paloittelemisesta. Myynnissä ei yleensä ole 2–3-viikkoisen vasikan lihaa, mutta tällaisen hyvin nuoren eläimen liha on pehmeää ja lähes valkoista. Juottovasikasta saatava liha on miedon makuista, harmahtavanpunaista ja vähärasvaista. Suomessa juottovasikoiden kasvatus ei ole sallittua, sillä valtioneuvoston asetus nautojen suojelusta määrää, että vasikan on saatava päivittäin korsirehua kahden viikon iästä alkaen. Viljavasikan liha on ruusunpunaista ja vähemmän mureaa kuin juottovasikan liha. Vasikanlihassa on raavaanlihaan verrattuna vähemmän rasvaa, mutta enemmän kolesterolia. Vasikanlihaa on Suomessa hyvin rajallisesti myynnissä.
Ravintoarvot

Naudanliha on erinomainen sinkin lähde ja siinä on yli kaksinkertainen määrä rautaa sian- ja broilerinlihaan verrattuna, lähes kolme kertaa enemmän folaattia kuin sianlihassa ja 50 prosenttia enemmän kaliumia kuin sianlihassa ja vaaleassa broilerinlihassa.
Naudanliha sisältää runsaasti omega 3 -rasvahappoihin kuluvaa DPA:ta eli klupadonihappoa.
Liharotuisen suomalaisen naudanlihan sisältämistä tyydyttyneistä rasvahapoista suhteellisesti ja määrällisesti on eniten palmitiinihappoa ja steariinihappoa. Palmitiinihapon osuus on 28–31 prosenttia ja steariinihapon 16–19 prosenttia.
Terveysvaikutukset

Vuonna 2024 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että naudanlihan syöjillä esiintyy tavallista harvemmin puutetta proteiinista, kuparista, sinkistä, tiamiinista, folaatista ja B12-vitamiinista. Lihansyönnin ja kuolleisuuden tai sairastavuuden välisistä tilastollisista yhteyksistä on julkaistu runsaasti tutkimuksia, mutta yksikään niistä ei ole tarkastellut nimenomaan naudanlihan kulutuksen terveysvaikutuksia.
Ilmastovaikutus

Suuria maa-aloja käyttävä ekstensiivinen karjatalous tuottaa eniten ilmastoa lämmittäviä kasvihuonepäästöjä ja intensiivinen tehotuotanto vähiten. Tämä johtuu siitä, että tehotuotannossa käytetään vähiten tuotantopanoksia yhden lihakilon tuottamiseen.
2010-luvun loppupuolella tehtyjen tutkimusten mukaan Suomessa tuotetun naudanlihakilon keskimääräinen ilmastovaikutus vastaa noin 17–18 ekvivalenttikiloa hiilidioksidia. Brasilialaisen naudanlihakilon ilmastovaikutus oli vuonna 2008 julkaistun tutkimuksen mukaan keskimäärin 60 ekvivalenttikiloa hiilidioksidia. Irlannissa tuotetun naudanlihan vastaavat päästöt olivat lähes 40 kiloa, mutta Alankomaissa tuotetun alle 20 kiloa. Laidunnurmella kasvatetun hollantilaisen naudanlihakilon ilmastovaikutus oli vain 9 ekvivalenttikiloa.
Kulutus

Suomessa naudanlihaa kulutettiin henkeä kohden 53 grammaa päivässä vuonna 2017, mikä vastaa noin 41 grammaa luutonta naudanlihaa. Noin 85 prosenttia Suomessa myydystä naudanlihasta on lypsylehmien sonnivasikoita, jotka teurastetaan 18–21 kuukauden ikäisinä.lähde?
Kulutus > Uskonnolliset kiellot

Intiassa nautoja on pidetty uskonnollisista syistä pyhinä ja naudanlihan käyttö ravinnoksi on laitonta monissa Intian osavaltioissa. Maaliskuussa 2015 kieltolaki astui voimaan Maharashtran osavaltiossa, ja hindunationalistinen BJP-puolue pyrkii levittämään kiellon koko Intian alueelle. Intiassa teurastajat ovat pääasiassa muslimeja, ja kielto vaikuttaa heidän elinkeinoonsa kielteisesti sekä aiheuttaa ongelmia muille muslimeille, koska he eivät saa syödä sianlihaa.
Naudan paloittelu ja osien käyttö ruoanvalmistuksessa

Kaula: jauheliha
Potkat: jauheliha, lihaliemi, osso buco
Etuselkä: keitot, pataruoat, kastikkeelliset liharuoat, karjalanpaisti
Rinta: lihakeitto, lihamuhennos
Lapa: uuni- ja pataruoat, kastikkeelliset liharuoat, uuni- ja patapaisti
Kylki: lihakeitto, jauheliha, täytetty paisti
Kuve: jauheliha
Fileeselkä: T-luupihvit, häränkyljykset
Ulkofilee: kokonaisena paistettu tai grillattu filee, entrecôte, pihvit, leikkeet
Sisäfilee: kokonaisena paistettu filee, chateaubriand , pihvit, saslikki, fondue
Paahtopaisti ja sisäpaisti: kokonaisena tai luuttomaksi leikattuna paahtopaisti, paahdetut pihvit, patapaisti
Kulma- ja ulkopaisti: uuni- ja patapaistit, leikkeet, kääryleet, pihvit, stroganov
Häntä: keitto, häränhäntäpata
Kieli: keitto, leikkeleet, pataruoat
Naudoista voidaan käyttää ravinnoksi ruholihan lisäksi myös tali ja muu rasva, pään lihat, maksa, kieli, munuaiset ja sydän. Nämä osat muodostivat 1920-luvun alussa Suomessa yli kymmenen prosenttia naudanlihan kokonaissaannista kiloissa laskettuna ja vielä suuremman osuuden kaloreista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Naudanliha, rasvainen, keskiarvo fineli.fi.
Paistamaton naudankylki.