stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eva Cederström
Aiheesta muualla

Eva Cederström taiteilijamatrikkelissa
Sandra Lindblom: Minun on mentävä eteenpäin – Eva Cederströmin taiteilijuuden muodostuminen 1920- ja 1930-luvuilla (PDF) (Pro gradu)  2020. Helsingin yliopisto.
Eva Cederströmin töitä Kansallisgallerian kokoelmissa (Arkistoitu – Internet Archive)
FNG Research -lehden artikkeli "'I could give up everything to live only for painting' – Eva Cederström’s Career and Artist Identity 1927–39"
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Ruotsi 
Taiteenala:  RKD Artists 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland
Oiva Virtanen

| Oiva Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Oiva Aukusti Virtanen
Syntynyt: 5. elokuuta 1929  Helsinki, Suomi
Kuollut: 26. syyskuuta 1992 (63 vuotta)  Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:  suomalainen
Aiheesta muualla
FIBA
Oiva Aukusti Virtanen (5. elokuuta 1929 Helsinki – 26. syyskuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen koripalloilija.
Oiva Virtanen voitti koripalloilijana 11 Suomen mestaruutta Pantterien (entinen Kiri-Veikot, HOK-Veikot) joukkueessa vuosina 1948–1959. Hän pelasi Suomen joukkueessa Helsingin olympiakisoissa 1952 sekä EM-kisoissa Pariisissa 1951, Neuvostoliitossa 1953 ja Budapestissa 1955. Yhteensä hän pelasi urallaan 33 maaottelua. Käsipalloakin hän pelasi SM-sarjassa kaksi kautta ja nuorten sarjassa Helsingin Jalkapalloklubin riveissä jalkapalloa.
Aktiiviuransa jälkeen Virtanen toimi Suomen Koripalloliiton ja Suomen Kuurojen Urheiluliiton johtotehtävissä. Vanhan pelikaverinsa Timo Suvirannan kanssa hän perusti urheilutuotteita maahantuovan Virsu Oy:n.
Sucker Punch (vuoden 2011 elokuva)

| Sucker Punch |
| --- | --- |
 Blu-ray-julkaisun kansikuva
Ohjaaja:  Zack Snyder
Käsikirjoittaja:  Zack Snyder Steve Shibuya
Tuottaja:  Deborah Snyder Zack Snyder
Säveltäjä:  Tyler Bates Marius De Vries
Kuvaaja:  Larry Fong
Leikkaaja:  William Hoy
Tuotantosuunnittelija:  Rick Carter
Pukusuunnittelija:  Michael Wilkinson
Lavastaja:  Rick Carter
Koreografi:  Paul Becker
Pääosat:  Emily Browning Abbie Cornish Jena Malone Vanessa Hudgens Jamie Chung Carla Gugino
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat, Kanada
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Pictures
Levittäjä:  InterCom Netflix iTunes
Ensi-ilta:   25. maaliskuuta 2011  15. huhtikuuta 2011
Kesto:  110 min (teatteriversio) 128 min (pidennetty versio)
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sucker Punch on vuonna 2011 julkaistu  toimintafantasiaelokuva, jonka ohjasi Zack Snyder. Elokuva kertoo nuoresta tytöstä, joka viedään 1950-luvulla mielisairaalaan. Elokuvan käsikirjoittivat Steve Shibuya ja Zack Snyder.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Emily Browning  | … |  Babydoll   |
|  Abbie Cornish  | … |  Sweet Pea   |
|  Jena Malone  | … |  Rocket   |
|  Vanessa Hudgens  | … |  Blondie   |
|  Jamie Chung  | … |  Amber   |
|  Carla Gugino  | … |  Madam Gorski   |
|  Jon Hamm  | … |  High Roller   |
|  Scott Glenn  | … |  The Wiseman   |
|  Gerard Plunkett  | … |  isäpuoli / pappi O'Rourke   |
Musiikki > Kappalelista

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Artisti | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Sweet Dreams (Are Made of This) | Emily Browning | 5.18 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Army of Me (Sucker Punch Remix) | Björk featuring Skunk Anansie | 6.50 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | White Rabbit | Emilíana Torrini | 5.07 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | I Want It All / We Will Rock You Mash-Up | Queen featuring Armageddon aka Geddy | 5.07 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Search and Destroy | Skunk Anansie | 4.24 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Tomorrow Never Knows | Carla Azar ja Alison Mosshart | 7.35 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Where Is My Mind? | Yoav ja Emily Browning | 6.08 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Asleep | Emily Browning | 4.20 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Love Is the Drug | Carla Gugino & Oscar Isaac | 4.12 |  |  |  |  |  |  |
Musiikki > Listat

| Lista (2011) | Paras sijoitus |
| --- | --- |
 ARIA Charts: 18
 Media Control Charts: 42
 RIANZ: 36
 US Billboard 200: 22
 US Top Soundtrack Albums: 1
 US Digital Albums: 8
Aiheesta muualla

Ilja Rautsi: Sucker Punch (2011)  14.4.2011. Elitisti.
Aleksi Salonen: Sucker Punch  14.4.2011. Filmgoer.fi. Arkistoitu 1.9.2011. Viitattu 1.9.2011.
| n k Zack Snyderin ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 Kuolleiden aamunkoitto (2004)  300 (2007)  Watchmen (2009)  Legenda suojelijoista (2010)  Sucker Punch (2011)  Man of Steel (2013)  Batman v Superman: Dawn of Justice (2016)  Justice League (2017) Zack Snyder’s Justice League (2021)  Army of the Dead (2021)
Koskikeskus

| Koskikeskus |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Koskikeskus korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Tuiran suuralue
Kaupunginosa nro:  51
Väkiluku:  622  31.12.2023
Työpaikkoja:  40 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Raatti, Toivoniemi
Koskikeskus on noin 600 asukkaan kaupunginosa Oulussa. Se sijaitsee Oulujoen suistossa sijaitsevilla saarilla. Asemakaava on Alvar Aallon suunnittelema.
Koskikeskuksen alueet > Toivoniemi

Toivoniemi on keinotekoinen saari jokisuistossa Tuiran eteläpuolella. Tämä alun perin Oulujokeen työntyvä niemeke muuttui saareksi Merikosken voimalaitoksen Alakanavan kaivutöiden yhteydessä 1948.
Toivoniemen yleissuunnitelman teki Alvar Aalto vuosina 1943 ja 1944, kaavasuunnitelman taas Niilo Mattila vuonna 1954. Rakennukset ovat useiden eri arkkitehtien vuosina 1954–1958 suunnittelemia.
Domus Botnica, Oulun vanhin varsinainen opiskelija-asuntola, rakennettiin Toivoniemeen vuosina 1957–1958. Osa rakennuksen rahoituksesta kerättiin myymällä Outokumpu Oyj:n ja Otanmäki Oy:n lahjoittamia pieniä malminlohkareita, joihin oli merkitty tunnus: Kipinästä tuli syttyy, lohkareesta yliopisto. Keräyksen järjesti Oulun korkeakouluseura.
Koskikeskuksen alueet > Linnansaari

Asumattoman Linnansaaren tunnusmerkkinä on Oulun linnan raunioille vuonna 1875 rakennettu entinen Oulun merikoulun tähtitorni. Se on toiminut kesäkahvilana vuodesta 1912 alkaen.
Linnansaaressa sijaitsi Oulun kaupungin huomattavin yleinen sauna, joka avattiin vuonna 1884. Vanha saunarakennus purettiin vuonna 1951, kun saari rakennettiin puistoksi.
Koskikeskuksen alueet > Raatinsaari

Raatinsaari eli "Raatti" sijaitsee jokisuistossa Toivoniemen ja Pikisaaren välisellä alueella. Alueesta käytetään yleisesti nimitystä Raatti. Saari on muodostunut jokisuistoon eroosion muovaamana. Raatissa sijaitsevat Raatin urheilukeskus, uimahalli, pienvenesatama sekä Oulun NMKY:n omistama Raatin nuorisotalo.
Raatin nuorisotalon puuosa on rakennettu ravintolaksi vuonna 1874. Talon kivinen uudisosa on rakennettu vuonna 1934 Suojeluskunnan taloksi. Puuosan suunnitteli arkkitehti Wolmar Westling. Hän on suunnittelut myös Linnasaaren tähtitornin. Kivirakennuksen suunnittelija on arkkitehti O. Stenström.
Raatin saaressa on ollut myös vankileiri vuoden 1918 tapahtumissa vangituille punaisille. Leirillä oli enimmillään noin 900 vankia. Raatin vankileirin kuolleisuus oli Vaasan vankileirin jälkeen suhteellisesti toiseksi pienin koko maassa. Paikalla on kuvanveistäjä Jouko Toiviaisen veistämä muistomerkki vuodelta 1988.
Koskikeskuksen alueet > Kuusisaari

Kuusisaari on tiettävästi ollut aina asumaton, mutta siellä on ollut muita rakennuksia 1700-luvulta lähtien. Saaren länsiosassa toimi 1900-luvun alkuun asti pikiruukki. Maankohoamisen vuoksi Kuusisaari on kasvanut lähelle Raatinsaarta, josta sen erottaa vain kapea Kissakoskenuoma.
Kuusisaareen avattiin tanssipaviljonki kesällä 1956. Myöhemmin tanssien järjestäminen siirtyi muualle, ja huonokuntoinen paviljonki purettiin elokuussa 2016. Vuosina 2016–2017 Kuusisaari kunnostettiin tapahtumapuistoksi.
Vuosina 1973–1991 saaressa järjestettiin musiikkifestivaali Kuusrock. Nykyisin Kuusisaari on tunnettu Qstock- ja Suomipop Festivaali -tapahtumista. Raatinsaaren tavoin Kuusisaari on syntynyt eroosion muovaamana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koskikeskus Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Toivoniemen kartta vuodelta 2012.
Višera (Vytšegdan sivujoki)

Višera (ven. Ви́шера, komiksi Висер ю, Viśer ju) on Vienanjoen vesistöön kuuluvan Vytšegdan sivujoki Komin tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 247 kilometriä, valuma-alueen laajuus 8 780 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus Lunin kylän tienoilla 79,1 kuutiometriä sekunnissa.
Joki saa alkunsa Sindorskoje-järven lähellä sijaitsevista soista ja virtaa kohti etelää. Se on liikennöintikelpoinen Nivšerajoen suuhun asti.
Stephenie Meyer

| Stephenie Meyer |
| --- | --- |
 Meyer vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. joulukuuta 1973 (ikä 50) Hartford, Connecticut, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Aikakausi:  2005–nykyaika
Tyylilajit:  fantasia, romantiikka, nuortenkirjallisuus, tieteiskirjallisuus
Esikoisteos:  Houkutus (2005)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
stepheniemeyer.com (englanniksi)
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Stephenie Meyer (o.s. Morgan, s. 24. joulukuuta 1973 Hartford, Connecticut) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänet tunnetaan viisiosaisesta romanttisesta fantasiasarjasta Houkutus (engl. Twilight). Kirjasarjan ensimmäinen osa, vuonna 2005 julkaistu Houkutus, oli Meyerin esikoisteos. Meyerin Houkutus-sarjan kirjoja on myyty maailmanlaajuisesti yli 42 miljoonaa kappaletta, ja sarjaa on käännetty 37 kielelle.
USA Todayn mukaan Houkutuksen neljä osaa olivat vuoden 2008 myydyimmät kirjat Yhdysvalloissa, ja Meyerin kustantaja arvioi hänen kirjojensa myyneen kyseisenä vuonna 22 miljoonaa kappaletta. Meyer on ensimmäinen kirjailija, joka on teoksillaan vallannut USA Todayn listan neljä kärkipaikkaa. Meyer on Houkutus-sarjan lisäksi kirjoittanut myös aikuisille suunnatun tieteisromaanin Vieras (2008). Meyer pääsi vuonna 2009 sijalle 26 talouslehti Forbesin kokoamalle listalle maailman vaikutusvaltaisimmista julkisuuden henkilöistä.
Elämä

Stephenie Meyerin vanhemmat olivat Stephen ja Candy Morgan. Meyerillä on viisi sisarusta: Seth, Emily, Jacob, Paul ja Heidi. Etunimensä epätavallisen kirjoitusasun hän sai isänsä Stephenin nimen pohjalta. Meyerin ollessa nelivuotias hänen perheensä muutti Connecticutista Arizonan osavaltion pääkaupunkiin Phoenixiin. Hän kävi Chaparralin lukiota Scottsdalessa ja jatkoi opiskelua Utahin Provossa sijaitsevassa Brigham Youngin yliopistossa, missä hänen pääaineenaan oli englanti. Meyer valmistui yliopistosta vuonna 1995. Vuonna 1994 Meyer meni naimisiin Christian ”Pancho” Meyerin kanssa. Pariskunnalla on kolme poikaa: Gabe, Seth ja Eli.
Meyer kuuluu Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkkoon. Hän ei esimerkiksi uskonsa vuoksi juo alkoholia. Nuoruudessaan Meyer haaveili urasta kirjailijana ja opiskeli englantia yliopistossa, mutta harkitsi kuitenkin ryhtymistä asianajajaksi, koska ei uskonut voivansa menestyä kirjailijana. Ensimmäisen lapsensa Gaben synnyttyä hän hylkäsi ajatuksen urasta lain parissa ja jäi kotiäidiksi.
Houkutus-sarja

Meyerin Houkutus-sarja julkaistiin vuosina 2005–2008. Kirjasarja kertoo nuoresta Bella Swan -nimisestä tytöstä, joka rakastuu Edward Cullen -nimiseen vampyyripoikaan. Kertomansa mukaan Meyer sai ajatuksen kirjasarjaan unestaan, jossa tyttö ja vampyyripoika keskustelivat suhteestaan ja siitä miten vampyyripojan oli taisteltava vastaan haluaan juoda tytön verta. Seuraavana päivänä, vuoden 2003 kesäkuussa Meyer alkoi kirjoittaa unensa pohjalta esikoisromaaniaan Houkutus.
Meyer teki 750 000 dollarin sopimuksen Houkutuksen julkaisemisesta yhdysvaltalaisen Little, Brown and Company -kustantamon kanssa. Sopimus kattoi myös kolmen muun osan julkaisun. Houkutus julkaistiin vuonna 2005 ja menestyi hyvin. Se oli muun muassa New York Timesin ja Publishers Weeklyn valinta vuoden parhaaksi kirjaksi vuonna 2005.  Vuonna 2005 Publishers Weekly -lehti valitsi Meyerin yhdeksi vuoden lupaavimmista uusista kirjailijoista.
Meyer jatkoi kirjasarjaa vielä kolmen osan verran. Houkutusta seurasivat Uusikuu vuonna 2006 (suom. 2007), Epäilys vuonna 2007 (suom. 2008) ja Aamunkoi vuonna 2008 (suom. 2009). Kirjasarja käännettiin suomeksi vuosina 2005–2009 WSOY:n kustantamana.
Meyerin oli määrä kirjoittaa Keskiyön aurinko -niminen, sarjan ensimmäisen osan uudelleen kertova teos Edwardin näkökulmasta, mutta sen luonnoksien vuodettua internetiin hän lopetti sen kirjoittamisen. Keskiyön auringon luonnokset ovat nähtävissä Meyerin kotisivuilla. Meyer on kirjoittanut myös lisätietoa Houkutus-sarjasta sisältävän teoksen nimeltä The Twilight Saga: The Official Guide, jonka julkaisupäivää ei ole ilmoitettu. Tähän lisätietoa sisältävään kokoelmaan Meyer teki myös pienoisromaanin Bree Tannerin lyhyt elämä.
Houkutus-sarja > Vaikutteet

Meyer on kertonut, että jokaisella Houkutus-sarjan osa on saanut innoitusta tietystä kirjallisuuden klassikkoteoksesta ja että kirjat perustuvat löyhästi näin. Ensimmäistä osaa Houkutusta innoitti Jane Austenin teos Ylpeys ja ennakkoluulo ja Uusikuu perustuu löyhästi William Shakespearen näytelmään Romeo ja Julia. Epäilys sai innoitusta Emily Brontën Humisevasta harjusta. Viimeinen osa Aamunkoi perustuu osittain Shakespearen näytelmään Juhannusyön uni. Meyer on kertonut saaneensa kirjoittaessaan innoitusta musiikista ja on lähettänyt verkkosivuilleen listoja innoittavista kappaleista. Usein listoilla esiintyviä yhtyeitä ovat Muse, Blue October, My Chemical Romance, Coldplay ja Linkin Park.
Houkutus-sarja > Elokuvat

Kirjasarjan pohjalta on tehty myös kolme elokuvaa: Twilight – Houkutus (2008), Twilight – Uusikuu (2009) ja Twilight – Epäilys (2010). Neljännen teoksen pohjalta tehdään kaksiosainen elokuva Twilight – Aamunkoi, joista ensimmäisen osan on määrä saada ensi-iltansa 18. marraskuuta 2011 ja toisen osan kesällä 16. marraskuuta 2012. Meyer teki cameoroolin elokuvassa Twilight – Houkutus. Kaikissa elokuvissa päärooleja näyttelevät Kristen Stewart, Robert Pattinson ja Taylor Lautner.
Muut teokset

Vuonna 2008 julkaistiin Meyerin aikuisille suunnattu tieteisromaani Vieras (The Host, suom. 2009). Meyer on kirjoittanut sille jatko-osaa The Soul. Meyer on myös kirjoittanut novellin ”Hell on Earth” vuonna 2007 julkaistuun kokoelmateokseen Prom Nights from Hell.
Ihailijat

Suuren suosionsa myötä Meyerin ja Houkutuksen on usein sanottu luoneen ympärilleen ”Twilight-ilmiön”, jota on verrattu J. K. Rowlingiin ja hänen Harry Potter -kirjasarjaansa. Houkutuksen ihailijat ovat muun muassa kirjoittaneet sarjan pohjalta omia tarinoitaan eli fanifiktiota internetiin ja perustaneet Houkutus-aiheisia yhtyeitä. Meyerin julkiset esiintymiset ovat vetäneet puoleensa monituhatpäisiä yleisöjä. US Weekly -lehden mukaan Yhdysvaltain presidentti Barack Obama on lukenut Houkutus-kirjasarjaa yhdessä vanhemman tyttärensä Malian kanssa.
Houkutus-kirjojen tapahtumat sijoittuvat pieneen Forksin kaupunkiin Yhdysvaltain Washingtonin osavaltiossa. Kaupunki on saanut paljon huomiota, ja kunnianosoituksena kirjailijalle se juhlii Stephenie Meyer -päivää Bella Swan -hahmon syntymäpäivänä 13. syyskuuta. Sarjan suosio on lisännyt matkailua kaupunkiin, ja kaupunkilaiset alkoivat esimerkiksi myydä sarjaan liittyviä tuotteita sekä järjestää Houkutus-aiheisia kiertokäyntejä Forksissa ja sen lähialueilla.
Teokset

| Vuosi | Alkuperäinen nimi | Suomenkielinen nimi | Suomennos | Kustantaja | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Twilight | Houkutus | 2005 | Little, Brown and Company | Elokuva Twilight – Houkutus (21. marraskuuta 2008) |
| 2006 | New Moon | Uusikuu | 2007 | Little, Brown and Company | Elokuva Twilight – Uusikuu (20. marraskuuta 2009) |
| 2007 | Eclipse | Epäilys | 2008 | Little, Brown and Company | Elokuva Twilight – Epäilys (30. kesäkuuta 2010) |
| 2007 | Prom Nights from Hell | - | - | HarperTeen | Novellikokoelma, useita kirjailijoita |
| 2008 | The Host | Vieras | 2009 | Little, Brown and Company | Elokuva Vieras (29. maaliskuuta 2013) |
| 2008 | Breaking Dawn | Aamunkoi | 2009 | Little, Brown and Company | Kaksiosainen elokuva Twilight – Aamunkoi (2011–2012) |
| 2010 | The Short Second Life of Bree Tanner | Bree Tannerin lyhyt elämä | 2010 | Little, Brown and Company | Lyhyt novelli vampyyri Bree Tannerin näkökulmasta |
| 2015 | Life and Death: Twilight Reimagined | Houkutus: Elämä ja kuolema | 2016 | Little, Brown and Company | sisältää alkuperäisen Twilightin lisäksi Life and Death -nimisen uudelleen kerrotun version tarinasta. Siinä päähenkilöiden sukupuolet on kirjoitettu vastakkaisiksi. |
| 2016 | The Chemist | Kemisti | 2016 |  |  |
| 2020 | Midnight Sun | Keskiyön aurinko | 2020 | Little, Brown and Company | Houkutus kerrottuna Edward Cullenin näkökulmasta. |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stephenie Meyer Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Houkutus-kirjasarjan virallinen sivusto. (englanniksi)
Ahlroth, Jussi: He imevät vasta avioliitossa. Helsingin Sanomat.  22.10.2009. Arkistoitu 29.4.2013.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB  Trove  Elonet 
Muut:  Europeana  IdRef 
Meyer vuonna 2007.
Meyer Twilight – Houkutuksen ensi-illassa vuonna 2008.
Arbetaren (Ruotsi)

| Arbetaren |
| --- | --- |


Lehtityyppi:  sanomalehti
Aihealue:  työväenlehti
Kustantaja:  Arbetaren Tidnings AB
Julkaisija:  Sveriges Arbetares Centralorganisation
ISSN:  ISSN 0345-0961
Levikki:  2 200 (2016)
Perustettu:  1922
Päätoimittaja:  Annie Hellquist
Sitoutuneisuus:  anarkosyndikalismi, syndikalismi
Kotikunta:  Tukholma
Kotimaa:  Ruotsi
Sivukoko:  tabloid
Ilmestymistiheys:  kahdesti viikossa (verkkolehti)
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Arbetaren (suom. Työläinen) on vuonna 1922 perustettu ruotsalainen työväenlehti, jota julkaisee anarkosyndikalistinen SAC-ammattiliitto. Vuodesta 2016 lähtien se on ilmestynyt kahdesti viikossa julkaistavana verkkolehtenä sekä kerran kuukaudessa julkaistavana aikakauslehtenä. Vuonna 2016 lehden levikki oli noin 2 200 kappaletta.
Historia

Vuonna 1910 perustettu SAC alkoi julkaisemaan omaa, nykyäänkin ilmestyvää Syndikalisten-jäsenlehteään heinäkuussa 1911. Kaksi kertaa viikossa ilmestyneen lehden levikki nousi vuonna 1920 noin 14 000 kappaleeseen, jolloin liitossa alettiin suunnittelemaan päivittäisen sanomalehden julkaisemista. Arbetaren-lehden ensimmäinen numero ilmestyi 2. tammikuuta 1922. Lehdestä tuli heti lähes 6 000 kappaleen levikillään Tukholman toiseksi suurin työväenlehti Social-Demokratenin jälkeen. 1920-luku oli Ruotsissa lakkoineen ja työtaisteluineen radikaalin työväenliikkeen kulta-aikaa, ja lehden levikki nousi vuosikymmenen loppuun mennessä 23 000 kappaleeseen. Sen linjana oli alusta asti vastustaa Keski-Euroopassa nousseen fasismin ohella myös bolševikkien hallintoa Neuvostoliitossa.
1930-luvulla lehdellä oli oma kirjeenvaihtaja Barcelonassa, joka raportoi päivittäin Espanjan sisällissodan tapahtumista. Samaan aikaan Ruotsissa sai valtaa natsi-Saksaa sympatisoiva ilmapiiri, jonka johdosta muun muassa lehden silloinen päätoimittaja tuomittiin vankeuteen Hermann Göringiä pilkanneesta kirjoituksesta. Toisen maailmansodan aikana Arbetaren oli yksi maan harvoista avoimesti Saksaa ja natsismia vastustaneista sanomalehdistä, mikä aiheutti jatkuvasti hankaluuksia viranomaisten taholta. Lehden linjan myötä myös sen levikki nousi ennätyslukemiin, lähes 30 000 kappaleeseen. Sodan jälkeen lukijamäärä väheni nopeasti, ja lopulta vuonna 1958 Arbetaren muuttui viikkolehdeksi.
1970- ja 1980-luvulla lehdessä sai työväenaatteen lisäksi tilaa myös ympäristönsuojelu. Esimerkiksi vuoden 1980 ydinvoimakansanäänestyksen yhteydessä painettiin 132 000 kappaleen ydinvoimaa vastustanut erikoisnumero. Viimeisten vuosikymmenten aikana Arbetaren on aktiivisesti ollut mukana Ruotsissa nousseita äärioikeistolaisia ryhmiä ja uusnatseja vastaan suunnatussa antifasistisessa toiminnassa. Lehti muun muassa paljasti tukholmalaisen ammattiosaston johtoon valitun henkilön uusnatsikytkökset, minkä vuoksi ay-aktiivi Björn Söderberg murhattiin kotiovelleen lokakuussa 1999. Vuonna 2002 Arbetaren toi julkisuuteen kuningatar Silvian isän Walther Sommerlathin sodanaikaisen toiminnan SA-joukoissa ja Saksan natsipuolueessa. 2000-luvulla lehti on ammattiyhdistystoiminnan ja antifasismin ohella keskittynyt muun muassa feminismiin sekä globaaliin oikeudenmukaisuuteen.
Kulttuurilehti

Arbetaren on tunnettu myös kulttuurilehtenä, jossa on julkaistu alusta lähtien erilaisia novelleja, runoja ja jatkokertomuksia. Niitä ovat kirjoittaneet useat työväenkirjailijat, joista merkittävimpiä ovat Nils Ferlin, Moa Martinson sekä Nobelin kirjallisuuspalkinnon voittaneet Eyvind Johnson ja Harry Martinson. Lisäksi useat kirjailijat, kuten suomalaissyntyinen anarkisti Harry Järv, aloittivat uransa Arbetaren-lehden sivuilla. Muita kuuluisia toimittajia ja kirjoittajia ovat olleet muun muassa Stig Dagerman, Tage Danielsson, Vilhelm Moberg, Birgitta Stenberg, Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon voittaneet Ivar Lo-Johansson ja Karl Vennberg sekä Ruotsin akatemian jäsenet Artur Lundkvist ja Per Wästberg.
2000-luvulla lehteen on kirjoittanut muun muassa Helsingin Taideyliopiston rehtori Tiina Rosenberg.