stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Synnynnäinen yleistynyt lipodystrofia

Synnynnäinen yleistynyt lipodystrofia eli Berardinelli–Seipin oireyhtymä on yksi perinnöllisen lipodystrofian muodoista. Kaikille lipodystrofioille luonteenomaista on kehon rasvakudoksen puutos tai muutos. Synnynnäisessä yleistyneessä lipodystrofiassa rasvakudoksen puutos on lähes täydellinen ja havaittavissa usein syntymän aikaan tai pian sen jälkeen. Oireyhtymästä käytetään myös sen englanninkielisestä nimestä congenital generalized lipodystrophy johdettua CGL-lyhennettä.
Synnynnäinen yleistynyt lipodystrofia on jaoteltu neljään alatyyppiin, jotka johtuvat eri geeneissä olevista mutaatioista. Alatyyppiin 1 on yhdistetty AGPAT2-geeni, alatyyppiin 2 BSCL2-geeni, alatyyppiin 3 CAV1-geeni ja alatyyppiin 4 CAVIN1-geeni. Kaikki tiedossa olevat alatyypit periytyvät peittyvästi autosomissa. Eräillä synnynnäistä yleistynyttä lipodystrofiaa sairastavilla potilailla ei kuitenkaan ole todettu mutaatioita yhdessäkään näistä geeneistä, mikä viittaa siihen, että oireyhtymä voi johtua myös muiden, toistaiseksi tunnistamattomien geenien mutaatioista. Ensimmäisenä lääketieteellisessä kirjallisuudessa synnynnäisen yleistyneen lipodystrofian kuvasi tohtori Berardinelli vuonna 1954, ja kuvauksen arvioi tohtori Seip vuonna 1959. Sittemmin lääketieteellisessä kirjallisuudessa on kuvattu noin 500–600 tapausta. Arviot maailmanlaajuisesta esiintyvyydestä ovat vaihdelleet välillä yksi miljoonaa ja yksi kymmentä miljoonaa henkilöä kohden.
Oireet

Kaikissa synnynnäisen yleistyneen lipodystrofian alatyypeissä kehon rasvakudos puuttuu lähes kokonaan, mikä voidaan havaita jo syntymän aikaan tai pian sen jälkeen. Lisäksi oireyhtymä tuottaa erittäin lihaksikkaan ulkomuodon. Pinnalliset verisuonet saattavat korostua huomattavasti. Synnynnäiseen yleistyneeseen lipodystrofiaan kuuluu usein 15–20 ikävuoden välillä ilmeneviä insuliiniresistenssistä johtuvia metabolisia häiriöitä, kuten veren kasvaneet triglyseriditasot (hypertriglyseridemia), glukoosi-intoleranssi ja diabetes. Synnynnäisessä yleistyneessä lipodystrofiassa diabetes on usein erittäin vaikeahoitoinen. Lisäkomplikaatioita voi ilmetä esimerkiksi maksassa ja sydämessä. Taudin oireet ja vaikeustaso voivat kuitenkin vaihdella suuresti yksilöstä toiseen.
Synnynnäisestä yleistyneestä lipodystrofiasta kärsivän potilaan varhaisessa lapsuudessa kasvu on useimmiten kiihtynyttä. Useimmiten havaittavissa ovat myös akromegalian piirteet eli laajentuneet kädet, jalat ja leukaluut. Synnynnäisessä yleistyneessä lipodystrofiassa esiintyy myös huomattavasti kasvanutta ruokahalua. Oireyhtymässä rasvakertymiä ilmaantuu lihaksiin ja maksaan. Tästä johtuu lihasten hypertrofia ja maksan suurentunut koko (hepatomegalia). Osalla potilaista on myös epätavallisen suuri perna (splenomegalia). Maksan laajeneminen on usein havaittavissa varhain lapsuudessa. Maksan rasvoittuminen voi lopulta johtaa maksan toiminnan häiriöihin ja kirroosiin. Osalle potilaista kehittyy maksansiirtoa edellyttävä maksan vajaatoiminta.
Älyllinen kehitysvammaisuus voi liittyä erityisesti tyypin 2 synnynnäiseen yleistyneeseen lipodystrofiaan. Muissa taudin alatyypeissä kehitysvammaisuus on harvinaista. Useimmiten kehitysvammaisuus on ollut lievää tai keskitasoista. Osalla synnynnäistä yleistynyttä lipodystrofiaa sairastavista on acanthosis nigricans -ihomuutoksia. Osassa tapauksista saattaa ilmetä akuutteja haimatulehduksia. Murrosiän jälkeen osalle naispuolisista potilaista voi kehittyä munasarjojen monirakkulaoireyhtymä (polykystiset munasarjat). Useimmat synnynnäistä yleistynyttä lipodystrofiaa sairastaneet naiset ovat olleet kyvyttömiä tulemaan raskaiksi. Osalla sairastuneista miehistä lisääntymiskyky voi olla normaali, mutta osalla siittiösolut saattavat olla muodoltaan poikkeavia tai niiden määrä alentunut. Eräissä tapauksissa esiintyy hypertrofinen kardiomyopatia, joka on yleisin taudin alatyypeissä 2 ja 4. Se kehittyy usein noin kolmenkymmenen vuoden iässä, mutta tapauksia on raportoitu jo pienillä lapsilla. Sydämen poikkeavuus voi lopulta johtaa sydämen vajaatoimintaan. Muihin synnynnäiseen yleistyneeseen lipodystrofiaan yhdistettyihin löydöksiin on kuulunut liikahikoilu. Jotkin löydökset liittyvät todennäköisemmin tiettyyn sairauden alatyyppiin. Erityisesti alatyypeissä 1 ja 2 on todettu kystien kehittymistä luihin murrosiän jälkeen ja luuytimen rasvakatoa. Alatyypin 3 yhteydessä on raportoitu osteoporoosia, ongelmia D-vitamiinin käsittelysä ja ruokatorven poikkeavuksiin liittyviä nielemisvaikeuksia. Alatyypissä 4 on todettu lihasdystrofiaa, pylorusstenoosia sekä sydämen rytmihäiriöitä ja äkkikuolemia.
Diagnostiikka ja hoito

Synnynnäisen yleistyneen lipodystrofian diagnostiikka on perustunut tyypillisten oireiden toteamiseen, potilashistorian yksityiskohtaiseen tarkasteluun ja perusteelliseen kliiniseen arvioimiseen. Erinäisiä testejä on käytetty oikeaan diagnoosiin pääsemisen apuna ja muiden sairauksien poissulkemisessa. Mahdollisten erotusdiagnoosien joukossa ovat muut lipodystrofiat.
Molekyylitason geenitutkimuksella varmistutaan diagnoosista useimpien potilaiden kohdalla. Tyypillinen rasvakudoksen puutos voidaan nähdä magneettikuvauksella. Osalla potilaista ilmenevät lyyttiset luumuutokset ovat havaittavissa röntgentutkimuksella. Veren tutkimuksella saadaan selville glukoosin, lipidien, maksaentsyymien ja virtsahapon tasot. Joillain potilailla on matala leptiinitaso, joka voidaan myös määrittää. Sen määrittäminen auttaa potilaan vasteen arvioinnissa leptiinikorvaushoidon tapauksessa.
Synnynnäisen yleistyneen lipodystrofian hoito on kunkin potilaan yksilöllisten oireiden mukaista. Eri alojen erikoislääkärien yhteistyötä saatetaan tarvita. Periytyvyysneuvontaa ja psykologista tukea on pidetty suositeltavana sekä potilaille että heidän perheenjäsenilleen. Synnynnäistä yleistynyttä lipodystrofiaa sairastuneille on suositeltu runsashiilihydraattista, vähärasvaista ruokavaliota. Diabeteksen riskin vähentämisessä hyödyllisiä ovat säännöllinen liikunta ja normaalin painon ylläpitäminen. Diabetesta hoidetaan synnynnäisessä yleistyneessä lipodystrofiassa tavanomaisin hoitokeinoin, kuten metformiinilla, sulfonyyliureoilla ja (usein hyvin korkea-annoksisilla) insuliinipistoksilla. Maksasairaus saattaa joissain tapauksissa edellyttää maksansiirtoa. Kehitysvammaisten potilaiden kohdalla voidaan käyttää erityis- ja tukiopetuksen keinoja.
Tallari

Tallari on Kaustisella Kansantaiteenkeskuksessa päämajaansa pitävä Suomen ensimmäinen ja ainoa valtionavun piiriin kuuluva kansanmusiikkiyhtye. Tallari perustettiin vuonna 1986 Kansanmusiikkisäätiön, Yleisradion, Kaustisen kunnan ja Opetusministeriön yhteistyön hedelmänä. Tallari on saanut nimensä kuortanelaisen viulupelimannin Elias Tallarin mukaan.
Yhtyeen pitkäaikaisena pysyneen alkuperäiskokoonpanon muodostivat kansanmusiikin esittämisen, tutkimuksen ja koulutuksen parissa jo sukupolven mittaisen työrupeaman tehneet muusikot Ritva Talvitie (viulu, jouhikko, laulu ja 2-rivinen haitari), Antti Hosioja (haitarit ja kontrabasso), Risto Hotakainen (viulu, mandoliini, nyckelharpa, jouhikko ja laulu) ja Timo Valo (harmoni ja kontrabasso).
Yhtyeen alkuperäiskokoonpanoon valittiin kaikkiaan 14:stä hakijasta edellä mainittujen lisäksi Arto Järvelä (viulu), Hannu Lehtoranta (kansanomaiset puhaltimet) ja Anna-Kaisa Liedes (kanteleet). Lisäksi vakituisina avustajina yhtyeen alkutaipaleella toimi Leena Joutsenlahti (puupuhaltimet). Myöhemmin yhtyeen jäsenten lukumäärä ja kokoonpano on vaihdellut, ja Tallarissa ovat vuosien mittaan vaikuttaneet mm. Tellu Turkka, Liisa Matveinen, Anita Lehtola-Tollin, Pauliina Kumpulainen ja Arto Anttila.
Yhtye koki sukupolvenvaihdoksen keväällä 2019 viimeisen alkuperäisjäsenen Ritva Talvitien jäätyä eläkkeelle 32 vuoden Tallari-uran jälkeen. Vuosina 2013 ja 2014 yhtyeeseen liittyneiden Katri Haukilahden (viulu, avainviulu, laulu) ja Sampo Korvan (multi-instrumentalisti) seuraan valittiin kaksivuotiskaudeksi muusikot Arto Järvelä ja Esko Järvelä.
Tallari esittää suomalaista kansanmusiikkia sen kaikissa ilmenemismuodoissa. Ohjelmasta löytyy erilaisia produktioita, omia sävellyksiä, läpileikkauksia historiallisen ja tämän päivän kansanmusiikin ilmiöistä, mestaripelimannien ja -laulajien ohjelmistoja ja tyylejä havainnollistavia konserttikokonaisuuksia ja soivia kansansoitinesittelyjä. Ohjelmakirjoon kuuluvat myös kirkkokonsertit, häämusiikki, ohjelmamusiikki erilaisiin perhejuhliin, sekä vanhaa tanssimusiikkia.
Tallari toimii myös kansanmusiikin kouluttajana Ala-Könni-opistossa, Kaustisen musiikkilukiossa, Keski-Pohjanmaan konservatoriossa ja ammattikorkeakoulussa sekä yhteistyössä Suomen Kansanmusiikkiliiton ja muiden alan yhteisöjen kanssa.
Tallari on julkaissut satoja kappaleita kattavan kokoelman suomalaista kansanmusiikkia ja omia sävellyksiä äänitteinä, videoina ja Yleisradion kantanauhoina.
Aiheesta muualla

Tallari
Takon Soutajat

Takon Soutajat on suomalainen soutuseura, joka on tunnettu paitsi soutuharrastuksen edistämisestä myös menestyksestään kilpailullisessa soututoiminnassa. Seura perustettiin vuonna 1968 ja on kasvanut vuosien varrella merkittäväksi toimijaksi suomalaisessa soutumaailmassa ja on eri lajit huomioon ottaen menestyvimpiä suomalaisia soutuseuroja.
Historia ja Toiminta

Takon Soutajat perustettiin vuonna 1968 Tampereella. Seura on alusta asti keskittynyt soutuharrastuksen edistämiseen ja kilpailullisen soututoiminnan tukemiseen. Seuran tavoitteena on tarjota mahdollisuus soutuharrastukseen kaikenikäisille ja -tasoisille soutajille.
Takon Soutajat on aktiivinen seura, joka järjestää säännöllisesti soutuharjoituksia, kilpailuja ja tapahtumia jäsenilleen. Seura on myös mukana erilaisissa kansallisissa ja kansainvälisissä soututapahtumissa, kuten kilpailuissa ja leireillä.
Takon Soutajat kilpailee Suomessa kaikissa neljässä Suomen melonta- ja soutuliiton alaisissa kilpasoutulajeissa, joita ovat ratasoutu (olympialuokkien soutu), coastal-soutu, sisäsoutu ja perinteinen suomalainen puuvenesoutu. Puuvenesoudun alle kuluvat kirkkoveneet ja pienet puuveneet.
Kansainvälisesti menestyneitä seuran urheiljoita

Ratasoudun maajoukkueeseen kuuluvat Takon Soutajista Joel Naukkarinen, Jukka-Pekka Kauppi ja Juho-Pekka Petäjäniemi. Naukkarinen on menestynyt lisäksi sisäsoudun ja coastal-soudun arvokisoissa. Toinen tunnettu suomalainen sisäsoutaja on Takon Soutajien Klaus Geiger.
Teikangas

| Teikangas |
| --- | --- |
Kaupunki:  Ikaalinen
Kaupunginosa nro:  13
Postinumero(t):  39530
Teikangas on Ikaalisten 13. kaupunginosa. Kaupunginosa on pääosin teollisuusaluetta.
Crazy Nights

| Crazy Nights Kiss |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : maaliskuu – kesäkuu 1987 Äänitysstudio(t) Can-AM Recorders (Los Angeles, Kalifornia)  One on One Recording Studios (Hollywood, Kalifornia)  Rumbo Recorders (Los Angeles, Kalifornia)
 Julkaistu: 18. syyskuuta 1987
 Formaatti: CD, LP, C-kasetti
 Tuottaja(t): Ron Nevison
 Tyylilaji: hard rock, glam rock, glam metal
 Kesto: 42.53
 Levy-yhtiö: Mercury Records Vertigo Records (Euroopassa)
Muut kannet

Listasijoitukset
  4. (marraskuu 1987)   5. (syyskuu 1987)   8. (marraskuu 1987)   11. (30. syyskuuta 1987)   14. (11. lokakuuta 1987)   18. (10. lokakuuta 1987)   21.   21.   24.
Kissin muut julkaisut
| Asylum 1985 | Crazy Nights 1987 | Chikara 1988 |
Singlet albumilta Crazy Nights
 ”Crazy Crazy Nights” Julkaistu: 18. elokuuta 1987  ”Reason to Live” Julkaistu: 1. marraskuuta 1987  ”Turn on the Night” Julkaistu: 27. helmikuuta 1988
Crazy Nights on yhdysvaltalaisen rockyhtye Kissin neljästoista studioalbumi. Albumin tuotti Ron Nevison, ja se julkaistiin 18. syyskuuta 1987 Yhdysvalloissa Mercury Recordsin ja Euroopassa Vertigo Recordsin toimesta. Crazy Nights oli yhtyeen ensimmäinen albumi, joka sisälsi merkittävästi yhtyeen soundia muokanneita kosketinsoittimia ja syntetisaattoreita. Albumi onkin musiikilliselta tyyliltään radioystävällisempää glam rockia kuin yhtyeen aiempi tuotanto.
Albumin uudelleenmasteroitu painos julkaistiin vuonna 1998 osana Kiss Remasters -sarjaa. Se on yhtyeen viimeinen uudelleenmasteroitu studioalbumi. Vuonna 2014 albumi julkaistiin uudelleen LP-levynä yhtyeen muun tuotannon rinnalla.
Albumin historia ja äänittäminen

»Crazy Nights on iloista ja positiivista rockmusiikkia. Elämässä on kysymys yksilöllisyydestä, voimasta, naisista ja hyvästä olosta. Fanimme eivät halua ongelmista ja elämän nurjasta puolesta kertovia lauluja.» 
(Paul Stanley )
Kiss päätti edellistä studioalbumiaan Asylum seuranneen maailmankiertueensa vuoden 1986 keväällä. Pitkän kiertueen jälkeen yhtye päätti vetäytyä hetkellisesti tauolle kunnes aloittaisi jälleen työnteon; basisti-laulaja Gene Simmons keskittyi luomaan uraansa näyttelijänä ja tuottajana pitäen taukoa uuden materiaalin säveltämisestä Kissille, minkä johdosta soolokitaristi Bruce Kulick ja rumpali Eric Carr saivat mahdollisuuden tuoda tavallista enemmän omia sävellyksiään ehdolle tulevaa albumia varten. Laulaja ja rytmikitaristi Paul Stanley puolestaan sävelsi kappalemateriaalia muun muassa Desmond Childin, Adam Mitchellin ja Diane Warrenin kanssa.
Crazy Nightsille päätyi neljä Simmonsin, seitsemän Stanleyn, yksi Carrin ja neljä Kulickin säveltämää kappaletta. Albumilla käytettiin runsaasti ulkopuolista laulunkirjoitusapua, ja yhtye käytti ensimmäistä kertaa historiassaan ulkopuolista kirjoitusapua jokaisella uuden studioalbuminsa kappaleella.
Paul Stanley ja Gene Simmons olivat tuottaneet yhtyeen kaksi edeltävää studioalbumia, ja he halusivat hankkia Crazy Nightsille ulkopuolisen tuottajan jonka avulla albumista voitaisiin tehdä kaupallinen menestys. Tuottajaksi valikoitui aiemmin muun muassa The Whon, Chicagon, Heartin, Ozzy Osbournen, Led Zeppelinin ja Meat Loafin albumeilla työskennellyt Ron Nevison.
Crazy Nightsia työstettiin pitkään Eric Carrin ehdotuksen mukaisella nimellä Who Dares Wins, ja albumia ehdittiin jo markkinoida Japanissa kyseisellä nimellä. Alkuperäisestä työnimestä kuitenkin luovuttiin, ja levy-yhtiö Mercury Recordsin hylättyä Paul Stanleyn nimiehdotuksen Condomnation albumin nimeksi valikoitui Crazy Nights.
Kansikuva

Kissin pitkäaikainen yhteistyökumppani, graafikko Dennis Woloch suunnitteli albumin kansitaiteen joka esittää särkynyttä peiliä josta yhtyeen jäsenten kasvot heijastuvat.
Kiertue

Albumia promotoinut Crazy Nights Tour-maailmankiertue käynnistyi 15. marraskuuta 1987 Mississippin Jacksonista.Kiertueen lavasteet olivat melko yksinkertaistettuja Kissille, joka oli etenkin 1970-luvulla esiintynyt massiivisten lavarakennelmien kanssa. Esiintymislavalla olikin käytännössä huikean kokoisen Kiss-logon ohella vain Eric Carrin mittava rumpusetti sekä valtava määrä suuria vahvistimia kitaroille ja bassolle.
Vuoden 1988 maaliskuussa kiertue jatkui Kanadan kautta Japaniin, jossa yhtyeen esiintyminen Budokanissa myös taltioitiin ja televisioitiin. Sittemmin kyseinen esiintyminen on päätynyt myös yhtyeen Kissology Volume Two: 1978-1991-DVD:lle. Etenkin soolokitaristi Bruce Kulickille esiintyminen Budokanissa oli ikimuistoinen kokemus, sillä monet hänen ihailemistaan yhtyeistä oli aikoinaan esiintynyt samassa paikassa. Palattuaan Japanista Kulick ja Carr työstivät Carrin sooloalbumia Rockheads, ja tämän ohella koko yhtye nauhoitti vuoden 1988 kesällä tulevalle Smashes, Thrashes & Hits-kokoelma-albumilleen uudet kappaleet Let's Put the X in Sex ja (You Make Me) Rock Hard. Nauhoitusten jälkeen yhtye matkasi Englantiin esiintymään Monsters of Rock-festivaalitapahtumaan, jonka päätyttyä kiertue jatkui Eurooppaan ja myös Suomeen, jossa yhtye vieraili esiintyen Helsingin jäähallissa 19. syyskuuta.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Päävokaalit | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Crazy Crazy Nights | Paul Stanley, Adam Mitchell | Stanley | 3.47 |  |  |  |  |  |
| 2. | I'll Fight Hell to Hold You | Stanley, Mitchell, Bruce Kulick | Stanley | 4.10 |  |  |  |  |  |
| 3. | Bang Bang You | Stanley, Desmond Child | Stanley | 3.53 |  |  |  |  |  |
| 4. | No, No, No | Gene Simmons, Kulick, Eric Carr | Simmons | 4.19 |  |  |  |  |  |
| 5. | Hell or High Water | Simmons, Kulick | Simmons | 3.28 |  |  |  |  |  |
| 6. | My Way | Stanley, Child, Bruce Turgon | Stanley | 3.58 |  |  |  |  |  |
| 7. | When Your Walls Come Down | Stanley, Mitchell, Kulick | Stanley | 3.25 |  |  |  |  |  |
| 8. | Reason to Live | Stanley, Child | Stanley | 4.00 |  |  |  |  |  |
| 9. | Good Girl Gone Bad | Simmons, Davitt Sigerson, Peter Diggins | Simmons | 4.35 |  |  |  |  |  |
| 10. | Turn on the Night | Stanley, Diane Warren | Stanley | 3.18 |  |  |  |  |  |
| 11. | Thief in the Night | Simmons, Mitch Weissman | Simmons | 4.07 |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Paul Stanley – laulu, kitara
Gene Simmons – laulu, basso
Bruce Kulick – soolokitara, taustalaulu,  basso kappaleessa "Hell or High Water"
Eric Carr – rummut, perkussiot, taustalaulu
Aiheesta muualla

Crazy Nights Discogsissa. (englanniksi)
Tepa

Tepa voi tarkoittaa seuraavia:
Teuvan Pallo, TePa
Tepa (Webby Vanderquack), hahmo Ankronikka-animaatiosarjassa
Tepa (Roy), sivuhahmo Tenavat-sarjakuvassa
TEPA, Sanastokeskus TSK:n termipankki
TEPA, tetraetyleenipentamiini.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tepa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tampa Bay Rays

| Tampa Bay Rays |
| --- | --- |

Perustettu:  1998
Entiset nimet:  Tampa Bay Devil Rays (1998–2007)
Kotiareena:  Tropicana Field
Kapasiteetti:  34 078
Paikkakunta:  St. Petersburg, Florida
Värit:                     
Lajit:  baseball
Omistajat:  Stuart Sternberg
Mestaruudet:  American League: 2008
Tampa Bay Raysin kotiareena, nykyiseltä nimeltään Tropicana Field, St. Petersburgissa.
Tampa Bay Rays on yhdysvaltalainen vuonna 1998 perustettu baseballseura St. Petersburgin kaupungista Floridan osavaltiosta. Joukkue pelaa Major League Baseballissa eli Yhdysvaltojen merkittävimmässä baseballsarjassa.
Historia

Seura perustettiin alun perin nimellä Tampa Bay Devil Rays. MLB:n omistajat päättivät sarjan laajenemisesta maaliskuussa vuonna 1995 ja Tampa Bay Devil Rays ja Arizona Diamondbacks valittiin sarjan uusiksi laajennusjoukkueiksi äänin 28–0. Huhtikuussa Devil Rays teki St. Petersburg kaupungin kanssa 30-vuotisen vuokrasopimuksen joukkueen kotistadionista Thunderdomesta. Syyskuussa Devil Rays allekirjoitti ensimmäisen pelaajasopimuksensa ja Adam Sisk sai kunnian olla seuran ensimmäinen pelaaja. Kauden 1998 viralliset peliasut julkistettiin vielä vuonna 1995.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tampa Bay Rays Wikimedia Commonsissa
Boråsin kunta

| Boråsin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Borås
Kuntakoodi:  1490
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  909,88 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  113 714
 – Väestötiheys:  125 as./km²
 
 www.boras.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Boråsin kunta (ruots. Borås kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Borås.
Kunnan maapinta-ala on 909,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 113 714 henkeä (31.12.2020).
Kunta on osa Sjuhäradin kulttuurimaantieteellistä aluetta. Boråsissa sijaitsee Ruotsin ainoa säilynyt keskiaikainen sauvakirkko, Hedaredin kirkko.
Vuonna 2007 kunnassa oli 47,73 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan 1.1.1863 nykyisen Boråsin kunnan alueella sijaitsi 17 maalaiskuntaa ja Boråsin kaupunki. Näistä kunnista Torpa liitettiin kokonaan Boråsin kaupunkiin vuonna 1920.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat"
Fristad (Borgstena, Fristad, Gingri, Tämta, Tärby ja Vänga)
Lysjö (Hillared, Ljushult, Roasjö ja Sexdrega)
Länghem (Dannike, Länghem ja Månstad)
Sandhult (Bredared ja Sandhult)
Toarp (Rångedala, Toarp ja Äspered)
Brämhult (ei muutosta)
Kinnarumma (ei muutosta)
Seglora (ei muutosta)
Myöskään Boråsin kaupunkiin tämä uudistus ei vaikuttanut. Jo vuonna 1961 Kinnarumma ja Seglora yhdistettiin Viskaforsin maalaiskunnaksi. Vuonna 1967 muodostettiin Dalsjöforsin maalaiskunta yhdistämällä Toarpin maalaiskunta ja Dannike lakkautetusta Länghemin maalaiskunnasta. Vuonna 1971 Brämhult liitettiin Boråsin kaupunkiin, joka muutettiin Boråsin kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon. Samana vuonna Lysjön maalaiskunta lakkautettiin ja siitä liitettiin Ljushultin alue Dalsjöforsiin. Vuonna 1974 Boråsin kuntaan yhdistettiin vielä Dalsjöfors, Fristad, Sandhult ja Viskafors sekä Bollebygdin maalaiskunta, jolloin kuntauudistus saatiin päätökseen.
Bollebygdin kunta erotettiin Boråsista takaisin omaksi kunnakseen vuonna 1995.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Boråsin kaupungin vaakuna. Myös Fristadin, Kinnarumman (myöhemmin Viskaforsin) ja Toarpin (myöhemmin Dalsjöforsin) maalaiskunnilla oli oma vaakuna.
Fristadin maalaiskunta
Kinnarumman maalaiskunta
Viskaforsin maalaiskunta
Toarpin maalaiskunta
Dalsjöforsin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Boråsin kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 84 000 | 84 000 |
| 1955 | 1955 |    | 89 031 | 89 031 |
| 1960 | 1960 |    | 93 144 | 93 144 |
| 1965 | 1965 |    | 98 686 | 98 686 |
| 1970 | 1970 |    | 102 329 | 102 329 |
| 1975 | 1975 |    | 99 257 | 99 257 |
| 1980 | 1980 |    | 95 389 | 95 389 |
| 1985 | 1985 |    | 92 564 | 92 564 |
| 1990 | 1990 |    | 94 156 | 94 156 |
| 1995 | 1995 |    | 96 139 | 96 139 |
| 2000 | 2000 |    | 96 883 | 96 883 |
| 2005 | 2005 |    | 99 325 | 99 325 |
| 2010 | 2010 |    | 103 294 | 103 294 |
| 2015 | 2015 |    | 108 488 | 108 488 |
| 2020 | 2020 |    | 113 714 | 113 714 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 22 192 | 20,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 8 121 | 7,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 8 415 | 7,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 69 760 | 64,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 3 816 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyy myös nykyään itsenäinen Bollebygdin kunta. Kyseisten tietojen mukaan 10,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 5 654 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 331 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 44 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,1 %
18–64-vuotiaat: 61,1 %
65 vuotta täyttäneet: 18,7 %