stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moskovan metro
Matkustaminen

Metro­lippu ostetaan ylhäältä kassalta, tai lippu­automaatista. Liput ovat luotto­kortin kokoisia pahvisia tai muovisia magneettikortteja, joita saa ostaa ja ladata eri matka­määrillä. On saatavilla myös Troika-kortti, johon voi ladata arvoa ja matkustus­aikaa. Korttia vilautetaan portilla, jolloin valo muuttuu vihreäksi ja portista voi kulkea. Jokaisella metro­asemalla porttien vieressä on valvonta­koppi. Pienet lapset ja rattaiden kanssa kulkevat käyttävät valvonta­kopin vieressä olevaa porttia. Alas metro­asemalle johtavat liukuportaat ovat heti porttien jälkeen. Rulla­portaissa kuuluu seistä oikeassa laidassa, jotta vasenta laitaa voi kiireessä kävellä. Rattaiden kanssa liikkuville ei ole hissiä, vaan he joutuvat myös käyttämään rulla­portaita. Yhdellä maksulla saa kulkea metrolla rajattomasti, niin kauan kun ollaan porttien sisä­puolella. Metro­vaunuissa istutaan selkä seinää vasten. Kaikilla metro­asemilla on hätä­tilanteita varten hätäpuhelin.
Terrori-iskut

6. helmi­kuuta 2004 kello 8.30 mies räjäytti itse­murha­pommin Zamoskvoretskaja-linjan metro­junassa välillä Avtozavodskaja–Paveletskaja. 41 ihmistä kuoli ja yli 200 loukkaantui.
29. maalis­kuuta 2010 Sokolnitšeskaja-linjan kahdelle metro­asemalle tehtiin pommi-isku.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moskovan metro Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (venäjäksi)
Newsmetro (venäjäksi)
Moskovan metro­kartta 2010 jossa myös lentokenttäjunat (Aeroekspress) (englanniksi, venäjäksi)
| n k Venäjän metrojärjestelmät |
| --- | --- |
Metrojärjestelmät:  Moskova (1935)  Pietari (1955)  Nižni Novgorod (1985)  Novosibirsk (1986)  Samara (1987)  Jekaterinburg (1991)  Kazan (2005) 
| n k Moskova |
| --- | --- | --- |
 Hallinnollinen jako  Liittovaltiokaupunki  Moskovan alue 
| Yleistä |  Historia Moskovan ruhtinaskunta  Vuoden 1918 kapina  |  |
| Maantiede |  Moskvajoki  Oka  Volga  Moskovan kanava  |  |
| Koulutus ja tiede |  Asevoimien yhteisakatemia  Ilmailuinstituutti  Moskovan valtionyliopisto  Teknillinen valtionyliopisto  Kansainvälisten suhteiden instituutti  Skolkovo  |  |
| Kulttuuri |  Elokuvajuhlat  Museot Asevoimien keskusmuseo  Kosmonautiikan museo  Kremlin asehuone  Kubinkan panssarimuseo  Leninin mausoleumi  RKK Energijan museo  Suuren isänmaallisen sodan museo  Tretjakovin galleria  Musiikki Konservatorio  Orkesteri  Teatteri Bolšoi-teatteri  Majakovski-teatteri  Teatteritaiteen akatemia  Puistot Bitsevskin puisto  Gorkin puisto  Ystävyydenpuisto  Urheilu Lokomotiv-keskusstadion  Lužniki  Megasport-urheilupalatsi  Novogorsk  Otkrytije Arena  VTB Arena  Dynamo Moskova Jalkapallo  Jääkiekko  Spartak Moskova Jalkapallo  Jääkiekko  TsSKA Moskova Jalkapallo  Jääkiekko  Koripallo  |  |
| Liikenne |  Šeremetjevo  Domodedovo  Vnukovo  Ramenskoje  Metro  Ratayhteydet Leningradin asema  Kazanin asema  Kurskin asema  Kiovan asema  Riian asema  Paveletsin asema  Savjolovon asema  Jaroslavlin asema  Valko-Venäjän asema  Tiet Lefortovon tunneli  Kehätie  M10  Volokolamskin valtatie  |  |
| Hallinnollinen jako |  Keskinen piirikunta  Pohjoinen piirikunta  Koillinen piirikunta Ostankino  Itäinen piirikunta Sokolniki  Kaakkoinen piirikunta Lefortovo  Petšatniki  Eteläinen piirikunta  Läntinen piirikunta  Luoteinen piirikunta  Zelenograd  Novomoskovski Moskovski  Štšerbinka  Troitsk  |  |
| Nähtävyydet |  Aleksanteri II:n patsas  Edelweiss  Eläintarha  Federation Tower  GUM  Hotelli Ukraina  Kotelnitšeskaja Naberežnaja  Kristus Vapahtajan katedraali  Lubjanka  Moskovan Kreml Arkkienkelin katedraali  Kahdentoista apostolin kirkko  Kristuksen syntymän kirkko  Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko  Neitsyt Marian Ilmestyskirkko  Spasskaja-torni  Uspenskin katedraali  Novodevitšin nunnaluostari  Punainen tori Pyhän Vasilin katedraali  Riemukaari  Smolenskin tori  Štyki-muistomerkki  Työläinen ja kolhoosinainen  Valkoinen talo  Valtionkirjasto  Yleisvenäläinen näyttelykeskus  |  |
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Saksa
Hajautustaulu

Tietojenkäsittelytieteessä hajautustaulu (engl. hash table) on hakurakenne eli avaimia arvoihin yhdistävä tietorakenne. Kun hajautustaululle annetaan avain (esimerkiksi henkilön nimi), se kertoo arvon (puhelinnumero). Sisäisesti se käyttää avaimesta hajautusfunktion avulla muodostettua tiivistelukua taulukon indeksinä. Siten haku toimii hyvin tehokkaasti, mutta alkioiden järjestykseen liittyvät operaatiot kuten suurimman arvon etsiminen eivät. Tyypillisesti hajautustaulua käytetään, kun halutaan indeksoida taulukkoa merkkijonoilla kokonaislukujen sijasta.
Puhelinluettelo hajautustauluna, jossa ei ole törmäyksiä.
Suoritusaika

Tehokkuudeltaan hajautustaulu muistuttaa järjestämätöntä taulukkoa. Sen tärkein toiminto on haku, jonka asymptoottinen aikavaativuus on keskimäärin  O(1); lisäys ja poisto ovat samaa luokkaa. Harvinainen pahin tapaus voi olla  O(n), mutta tämä voidaan estää, jos tallennettava data tunnetaan ennalta. Tehokkuus riippuu täysin törmäysten määrästä; se puolestaan riippuu taulukon täyttöasteesta, hajautusfunktion tuottamasta jakaumasta ja törmäysten käsittelykeinosta.
1980-luvulla esitetyn väitteen mukaan lineaarinen suoritusaika olisi optimaalinen, mutta vuonna 2025 esitetyn väitteen mukaan olisi nopeampi tapa. Uudempi menetelmä tarvitsee vähemmän askeleita ja vähemmän aikaa halutun tiedon löytämiseen (log n)2 ajassa.
Koska haku hajautustaulusta ei yleensä vaadi kuin yhden tai kaksi yhtäsuuruusvertailuoperaatiota, se on huomattavasti hakupuita nopeampi, jos avaimien vertailu vie paljon aikaa.
Tyypillisiä hajautustaulujen yleisten operaatioiden keskimääräisiä aikavaativuuksia:
| --- | --- |
Haku:  O(1)
Lisäys:  O(1)
Poisto:  O(1)
Suurin tai pienin arvo:  O(n)
Arvojen käsittely järjestyksessä:  O(n\log n)
Hajautustaulun käyttökohteet

Usein hajautustaulu sopii hakurakenteeksi, jos
on helppoa keksiä funktio, joka muuttaa avaimen lukuarvoksi
järjestykseen liittyviä operaatioita ei tarvita
aikavaativuudelle ei ole täysin ehdotonta ylärajaa
voidaan hyväksyä ylimääräinen tilan tarve
avainten vertailu vie aikaa
Jokin hakupuu kuten punamusta puu voi olla hyvä vaihtoehto toteuttaa hakurakenne.
Toteutus

Oletetaan, että avaimina käytetään merkkijonoja ja arvoina kokonaislukuja, kuten puhelinluettelossa. Tavoitteena on, että hajautustaulua voisi käyttää kuten assosiaatiotaulua:
HashTable T := new HashTable(50)
set(T, "Pekka Virtanen", 091231231)
int v := lookup(T, "Pekka Virtanen")
Toteutus > Tietosisältö

Tietorakenteen ytimenä on taulukko, johon avain-arvo -parit säilötään.
record Pair
    string key
    int value
end record

record HashTable
    int size
    Pair[] array
end record
Toteutus > Hajautusfunktio

Hajautusfunktio tiivistää merkkijonoja taulukon indekseiksi eli muodostaa suurista arvoista pieniä satunnaislukuja.  Ensin merkkijono täytyy muuttaa kokonaisluvuksi; yksinkertainen mutta melko huono tapa on laskea merkkikoodit yhteen. Tuloksena on luku, joka vielä täytyisi saada pysymään taulukon koon rajoissa. Tämä onnistuu esimerkiksi jakojäännöksen avulla.
function hashf(HashTable T, string key)
    return sum(key) mod T.size
end function
Toteutus > Törmäykset

Eri avaimilla hajautusfunktio voi antaa saman indeksin. Funktiolla hashf avaimet "venes" ja "seven" tuottavat saman indeksin, koska anagrammien merkkikoodien summa on aina sama. Tätä kutsutaan törmäykseksi, ja sen käsittelyyn on useita keinoja, joista kaikki käyttävät jonkinlaista peräkkäishakua. Siten törmäykset hidastavat hajautustaulua, ja hajautusfunktion tulisikin kuvata avaimia indekseiksi mahdollisimman tasaisesti.
Taulukolle on arvioitava sopiva koko, sillä ylimääräinen tila vähentää törmäyksiä mutta vie muistia. Alkioiden ja taulukon koon välistä suhdetta kutsutaan täyttösuhteeksi, ja se yritetään pitää sopivana.
Toteutus > Ylivuotolista

Ilmeinen tapa hallita törmäyksiä on törmäävien arvojen tallentaminen samaan indeksiin linkitetyn listan avulla. Ratkaisua kutsutaan ylivuotolistaksi tai -ketjuksi. Ylivuotolista on suotuisa tapa käsitellä törmäyksiä. Tietorakenteen koko voi kasvaa taulukkoa suuremmaksi ilman merkittävää hidastumista. Muisti ja hidastuminen ovat kapasiteetin ainoat rajat. Kuitenkaan käytännössä välimuisti ei kiihdytä linkitystä niin hyvin kuin puhdasta taulukkototeutusta, avointa hajautusta.
Toteutus > Ylivuotolista > Esimerkkikoodia

record HashTable
    int size
    PairList[] array
end record

procedure set(HashTable T, string key, int value)
    int hash := hashf(T, key)
    if exists Pair p in T.array[hash] satisfying p.key = key
       p.value := value
    else
       listInsert(T.array[hash], new Pair(key,value))
    end if
end procedure

function lookup(HashTable T, string key)
    int hash := hashf(T, key)
    if exists Pair p in T.array[hash] satisfying p.key = key
       return p.value
    else
       return null
    end if
end function
Toteutus > Avoin hajautus

Avoimessa hajautuksessa vuodetaan törmääviä alkioita suoraan johonkin taulukon vapaaseen paikkaan. Intuitiivisin tapa toteuttaa avoin hajautus lienee lineaarinen kokeilu, jossa kokeillaan peräkkäin vapaita taulukkopaikkoja, kunnes vapaa paikka löytyy tai taulu on kierretty ympäri.
Lineaarinen kokeilu ei yleensä ole hyvä vaihtoehto, sillä se kasaa alkioita peräkkäin, jolloin kokeileminen hidastuu. Vaikka peräkkäisyys käyttää tehokkaasti välimuistia, parempia algoritmeja ovat neliöinen kokeilu ja kaksoishajautus, jotka hyppivät epätasaisia loikkia taulukkoa ympäri.
On selvää, että taulukon koolla on suuri merkitys avoimessa hajautuksessa: Kapasiteetilla on konkreettinen yläraja, ja operaatioiden ajantarve kasvaa räjähdysmäisesti, kun taulukko alkaa tulla täyteen.
Toteutus > Avoin hajautus > Esimerkkikoodia

Apufunktio findIndex etsii avaimelle seuraavan tyhjän paikan käyttäen lineaarista kokeilua.
function findIndex(HashTable T, string key)
    int hash := hashf(T, key)
    int i := hash
    while T.array[i] ≠ null and T.array[i].key ≠ key
        i := (i + 1) mod T.size
        if i = hash then error "taulukko on täynnä"
    repeat
    return i
end function

procedure set(HashTable T, string key, int value)
    int i := findIndex(T, key)
    if T.array[i] = null
        T.array[i] := new Pair(key,value)
    else
        T.array[i].value := value
end procedure

function lookup(HashTable T, string key)
    int i := findIndex(T, key)
    if T.array[i] = null
        return not found
    else
        return T.array[i].value
end function
Toteutus > Taulukon koon muuttaminen

Taulukon pidentäminen vaatii uuden hajautusfunktion, mikä käytännössä tarkoittaa uuden hajautustaulun luomista. Tämä on raskas operaatio, joten sitä tulee välttää. Yksi keino saada pidennysväli riittävän laajaksi on kaksinkertaistaa pituus aina, kun taulukkoa tarvitsee pidentää. Tällöin hidas hajautustaulun kopiointioperaatio ei keskimäärin juuri vaikuta tehokkuuteen.
Ylivuotolistoilla toteutettu hajautustaulu ei välttämättä tarvitse pidennysoperaatiota. Se vain hidastuu tasaisesti, kun alkioita tulee lisää.
Törmäys, joka on käsitelty ylivuotolistan avulla. Sandra Dee sijoitetaan listan jatkoksi.
Törmäys, joka on käsitelty lineaarisen kokeilun avulla. Sandra Dee sijoitetaan seuraavaan vapaaseen indeksiin.
Matti (elokuva)

| Matti |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aleksi Mäkelä
Käsikirjoittaja:  Marko Leino
Tuottaja:  Markus Selin
Säveltäjä:  Tuomas Kantelinen
Kuvaaja:  Pini Hellstedt
Leikkaaja:  Kimmo Taavila
Tuotantosuunnittelija:  Jussi Halonen Petri Neuvonen
Pukusuunnittelija:  Tiina Kaukanen
Lavastaja:  Jussi Halonen   Petri Neuvonen
Pääosat:  Jasper Pääkkönen Peter Franzén   Elina Hietala   Jope Ruonansuu   Juha Veijonen   Elina Knihtilä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Solar Films
Levittäjä:  Walt Disney Studios Home Entertainment
Ensi-ilta:   13. tammikuuta 2006    27. tammikuuta 2006    31. maaliskuuta 2006    12. huhtikuuta 2006
Kesto:  140 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 600 000 €   (SES 500 000 €)
Tuotto:  4 359 099 €
Katsojat:  460 000 (Suomessa)   1 500 (Ruotsissa)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Matti on vuonna 2006 valmistunut elokuva, joka pohjautuu löyhästi mäkihyppääjä Matti Nykäsen elämäntarinaan. Elokuva on osittain fiktiivinen kuvaus entisen mäkihyppääjän ammattilaisuran loppuvaiheista ja sen jälkeisestä elämästä julkisuudessa. Jasper Pääkkönen esiintyy elokuvan pääosassa Matti Nykäsenä. Elokuvan on käsikirjoittanut Marko Leino, ohjannut Aleksi Mäkelä ja tuottanut Markus Selin.
Elokuvan ensi-ilta oli 13. tammikuuta 2006 ja sitä levitettiin ennätyksellisellä 75 kopiolla. Osittain tämän ansiosta elokuva keräsi ennätysyleisön heti ensi-illasta alkaen. Elokuvan televisioensi-ilta oli 1. joulukuuta 2008 MTV3:lla. Sittemmin se on esitetty televisiossa useita kertoja.
Elokuvan tekeminen

Ohjaaja Aleksi Mäkelä ja näyttelijä Jasper Pääkkönen olivat keskustelleet elokuvasta keskenään jo 2000-luvun alussa. He ehdottivat ideaa tuottaja Markus Selinille ensimmäistä kertaa Ranskan Cannesissa, kun tämä oli kuvaamassa Miljonääri-Jussi-televisiosarjaa. Selin käski heidän miettiä asiaa vielä aamuun asti ja kun sekä Pääkkönen että Mäkelä olivat vielä silloinkin valmiita tekemään elokuvan, Selin päätti suostua pyyntöön. Sopimus Matti Nykäsen kanssa elokuvasta solmittiin jo seuraavana päivänä.
Vastaanotto

Ensi-iltaviikonloppuna elokuva keräsi 92 000 katsojaa, joka oli kotimaisen elokuvan kautta aikojen paras tulos. Päiväkohtainen ennätys saavutettiin lauantaina, jolloin elokuvan kävi katsomassa 34 000. Myös ensimmäisen viikon katsojaennätys siirtyi Matti-elokuvalle (143 812). Elokuva oli vuoden katsotuin elokuva Suomessa. Kaiken kaikkiaan Matti-elokuvan on nähnyt noin 460 000 suomalaista. Elokuvakriitikot kirjoittivat elokuvasta ensi-illan aikaan risteäviä arvosteluja.
Matti-elokuva vietiin Ruotsiin kuuden kopion voimin. Elokuva sai tukholmalaislehdiltä hyvät arviot, mutta se ehti kerätä vain 1 500 katsojaa ennen kuin se vedettiin pois ohjelmistosta. Myöskään Norjassa elokuva ei menestynyt, vaikka sitä käsiteltiin suuresti tiedotusvälineissä. Elokuva on esitetty myös Saksassa ja Virossa.
Elokuva sai Jussi-ehdokkuudet parhaasta naispääosasta (Elina Knihtilä) ja parhaasta puvustuksesta.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Jasper Pääkkönen   | … |   Matti Nykänen   |
|   Peter Franzén   | … |   Nick Nevada (perustuu Mike Sierraan eli Mikko Senilään)   |
|   Elina Hietala   | … |   Taina (perustuu Tiina Hassiseen ja Pia Hynniseen)   |
|   Juha Veijonen   | … |   Maisteri (perustuu Matti Pulliin)   |
|   Elina Knihtilä   | … |   Mirva (perustuu Mervi Tapolaan)   |
|   Jope Ruonansuu   | … |   Oksanen   |
|   Sara Melleri   | … |   Kati   |
|   Matias Hangasmaa   | … |   Antti   |
|   Seppo Pääkkönen   | … |   Matin isä   |
|   Maija Junno   | … |   Matin äiti   |
|   Kari Hietalahti   | … |   Hammer (perustuu Carl Danhammeriin)   |
|   Jani Volanen   | … |   Nipa (perustuu Jussi Niemeen)   |
|   Jussi Lampi   | … |   Jorma Tapio (perustuu hyvin löyhästi Kari Tapioon)   |
|   Jan Nyquist   | … |   Jarppa   |
Soundtrack

Manus: ”Bodya, sporttia, tsemppistä”
Eppu Normaali: ”Poliisi pamputtaa taas”
Havana Black: ”Long gone boy”
Popeda: ”Kuuma kesä”
Rainbow: ”I Surrender”
Stone: ”Escape”
Europe: ”The Final Countdown”
Peer Günt: ”Backseat”
Popeda: ”Sukset”
Kari Hietalahti: ”On hetki”
Matti Nykänen: ”V-tyyli”
Matti Nykänen: ”Kingi”
Matti Nykänen: ”Samaa nauhaa”
Matti Nykänen: ”Yllätysten yö”
Matti Nykänen: ”Pidä varas”
Timo Kotipelto: ”Lennä Nykäsen Matti”
Tiivistetyt tuotantotiedot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Käsikirjoitus:   | … |   Marko Leino   |
|   Ohjaus:   | … |   Aleksi Mäkelä & Jouni Mutanen (apulaisohjaaja)   |
|   Kuvaus:   | … |   Antti Hellstedt   |
|   Lavastus:   | … |   Jussi Halonen & Petri Neuvonen   |
|   Musiikki:   | … |   Tuomas Kantelinen   |
|   Leikkaus:   | … |   Kimmo Taavila   |
|   Puvustus:   | … |   Tiina Kaukanen   |
|   Ääni:   | … |   Jyri Rahkonen   |
|   Maskeeraus:   | … |   Mari Vaalasranta   |
|   Markkinointituottaja:   | … |   Jussi Lepistö   |
|   Järjestäjä:   | … |   Kimi Seppänen   |
|   Tiedotuspäällikkö:   | … |   Rampe Toivonen   |
|   Tuotantopäällikkö:   | … |   Sirkka Rautiainen   |
|   Tuottajat:   | … |   Markus Selin & Jukka Helle   |
Muut tiedot:
Kuvaukset: 8. maaliskuuta – 1. huhtikuuta, 4. heinäkuuta – 19. elokuuta 2005
Ensi-ilta: 13. tammikuuta 2006
Tuotantobudjetti: 1 600 000 €
Elokuvasäätiön tuki: 500 000 €
Rahoittava TV-yhtiö: MTV3
Tuotantoyhtiö: Solar Films Inc. Oy
Elokuvan levitys: Buena Vista International Finland
Tunti

Tunti on SI-järjestelmässä ajan lisäyksikkö, ja sen tunnus on h (lat. hora, engl. hour). Tunnin pituus on 60 minuuttia ja 1/24 vuorokaudesta.
Myös t:tä käytetään joskus tunnin lyhenteenä suomen yleiskielessä, mutta h on kansainvälisestä käytetty standardisoitu tunnus tunnille. Käytettäessä lyhennettä t voidaan tarkoittaa myös oppituntia (yleensä 45 minuuttia), joka ei vastaa kestoltaan SI-järjestelmän mukaista tuntia. Tunnin jakaminen 60 minuuttiin perustuu babylonialaisten käyttämään 60-järjestelmään.
Historia

Tunti aikayksikkönä oli käytössä jo 4 000 vuotta sitten Babyloniassa. Aluksi vain päivä jaettiin 12 tuntiin, mutta myöhemmin samoin jaettiin myös yö. Tämän vuoksi päivän ja yön tunnit olivat eri vuodenaikoina eri pituiset. Vanhalla ajalla tunneista käytettiin järjestysnumeroita siten, että päivän ensimmäinen tunti alkoi aina auringonnoususta ja yön ensimmäinen auringonlaskusta. Käytäntö tunnetaan muun muassa Raamatusta, jossa esimerkiksi kuudes tunti (vanhemmassa käännöksessä kuudes hetki) tarkoittaa keskipäivää edeltävää tuntia, nykyisen laskutavan mukaan noin kello 11–12.
Hipparkhos ehdotti ensimmäisenä siirtymistä nykyisen kaltaisiin yhtä pitkiin tunteihin. Hänen aloitteestaan alettiin myös lukea vuorokausi keskiyöstä alkavaksi; aikaisemmin se oli aloitettu eri kulttuureissa auringon noususta tai laskusta. Käytännössä tasapituisiin tunteihin voitiin kuitenkin siirtyä vasta uudella ajalla, kun mekaaniset kellot syrjäyttivät aurinkokellot.
Mekaanisissa kelloissa käytettiin aluksi 24 tunnin kellotaulua, mutta 1500-luvulla vakiintui käyttöön 12-tuntinen, jolloin tuntiviisari tekee kaksi kierrosta vuorokaudessa. Tämän mukaisesti kelloajoista alettiin käyttää numeroita siten, että tuntien numerointi alkaa keskiyön jälkeen 1:stä, kunnes keskipäivällä on kello 12, ja sen jälkeen uudestaan 1:stä, kunnes keskiyöllä on jälleen kello 12. Tarvittaessa aamu- ja iltapäivän tunnit erotettiin toisistaan käyttämällä kelloajan yhteydessä sopivia lyhenteitä, suomessa tavallisimmin ap (aamupäivällä) tai ip (iltapäivällä), joskus myös epp (ennen puoltapäivää) tai jpp (jälkeen puolenpäivän).  Monissa maissa on käytetty latinaan perustuvia lyhenteitä AM (ante meridiem, ennen puoltapäivää) ja PM (post meridiem, jälkeen puolenpäivän).
Vanhan 12 tunnin aikajärjestelmän mukaisia kelloaikojen ilmaisuja käytetään yhä yleisesti puhekielessä, ja muutamissa maissa se on edelleen virallisessakin käytössä.  Useimmissa maissa siirryttiin kuitenkin 1900-luvun alkupuolella nykyiseen merkitsemistapaan, jossa iltapäivän tunneille käytetään lukuja 13–23, keskiyölle vaihdellen lukua 0 tai 24. Esimerkiksi merkintä 15.20 tarkoittaa hetkeä, jolloin vuorokauden alusta on kulunut 15 tuntia 20 minuuttia; vanhan 12-tuntisen järjestelmän mukaan tämä vastaa aikaa 3.20 ip (puhekielessä kahtakymmentä yli kolme).  Suomessa 24 tunnin kelloaikajärjestelmä tuli käyttöön virallisesti ensin rautateillä sekä postilaitoksessa Kulkulaitosministeriön päätöksellä vuonna 1928.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tunti Wikimedia Commonsissa
Talviolympialaiset 1928

Vuoden 1928 talviolympialaiset järjestettiin Sankt Moritzissa, Sveitsissä. Kisojen avajaiset olivat 11. helmikuuta ja päättäjäiset 19. helmikuuta 1928. Kisat julisti virallisesti avatuksi Sveitsin liittoneuvoston puheenjohtaja Edmund Schulthess. Olympialaisten urheilijavalan vannoi Hans Eidenbenz.
Ensimmäistä kertaa talviolympialaisissa olivat mukana Alankomaat, Argentiina, Japani, Liettua, Luxemburg, Meksiko, Romania, Saksa ja Viro.
Lajit

Kisoissa oli 14 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa.
Jääkiekko
Pikaluistelu
Pohjoismaiset hiihtolajit
Maastohiihto
Mäkihyppy
Yhdistetty
Rattikelkkailu
Skeleton
Taitoluistelu
Lisäksi mukana oli kaksi näytöslajia:
Sotilaspartiohiihto
Vetohiihto
Osallistujat

Kisoihin osallistui kaikkiaan 464 urheilijaa 25 maasta. Urheilijoista 464 oli miehiä ja 26 naisia.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Alankomaat   Argentiina   Belgia   Iso-Britannia   Italia   Itävalta   Japani   Jugoslavia   Kanada   Latvia  |   Liettua   Luxemburg   Meksiko   Norja   Puola   Ranska   Romania   Ruotsi   Saksa   Suomi  |   Sveitsi   Tšekkoslovakia   Unkari   Viro   Yhdysvallat  |
Mitalitaulukko

Vuoden 1928 talviolympialaisten menestynein maa oli Norja.
| Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 6 | 4 | 5 | 15 |
| 2 |  Yhdysvallat | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 3 |  Ruotsi | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 4 |  Suomi | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 5 |  Ranska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 |  Kanada | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 7 |  Itävalta | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 8 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 |  Iso-Britannia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 |  Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 14 | 12 | 15 | 41 |
Lähde: St. Moritz 1928 olympic.it. Viitattu 19.1.2016. (englanniksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ylen Elävä arkisto: Chamonix´sta Sankt Moritziin
| n k  Olympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäolympialaiset |  1896  1900  1904  1906  1908  1912  1916  1920  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  2032  2036  |  |
| Talviolympialaiset |  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  2030  2034  |  |
II talviolympialaisten kilpailulajit
Jääkiekko
|
Maastohiihto
|
Mäkihyppy
|
Pikaluistelu
|
Rattikelkkailu
|
Skeleton
|
Taitoluistelu
|
Yhdistetty
Näytöslajit:
Valtiot talviolympialaisissa 1928
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat |  Argentiina |  Belgia |  Italia |  Itävalta |  Japani |  Jugoslavia |  Kanada |  Latvia |  Liettua |
|  Luxemburg |  Meksiko |  Norja |  Puola |  Ranska |  Romania |  Ruotsi |  Saksa |  Suomi |  Sveitsi |
|  Tšekkoslovakia |  Unkari |  Viro |  Iso-Britannia |  Yhdysvallat |  |  |  |  |  |