stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Khalil al-Hayya

| Khalil al-Hayya |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1960 Gaza
Muut tiedot
Järjestö:  Hamas
Khalil al-Hayya (arab. خليل الحية‎, Ḫalīl al-Ḥayya; s. 1960) on palestiinalaisen äärijärjestö Hamasin poliittisen siiven vaikuttaja ja yksi järjestön johtohahmoista. Hän toimi esimerkiksi järjestön Gazan kaistan ja myöhemmän kokonaisjohtaja Yahya Sinwarin varajohtajana. Hän oli myös edustaja Palestiinan parlamentissa ennen Hamasin ja Fatahin välirikkoa vuonna 2007. Vuonna 2023 Israelin kanssa puhjenneen sodan aikana al-Hayya on toiminut Hamasin edustajana Qatarissa käydyissä neuvotteluissa sodan päättämiseksi. Sinwarin kuoltua lokakuussa 2024 häntä pidettiin myös vahvana ehdokkaana koko järjestön johtoon.
Elämäkerta > Nuoruus

Khalil al-Hayya syntyi Gazassa vuonna 1960.
Elämäkerta > Hamas

Hayyaa toimi useissa eri opiskelijoiden ja työläisten järjestöissä ja edelleen myöhemmin Hamasin poliittisessa siivessä. Hän oli ehdolla ja tuli valituksi edustajaksi Palestiinan parlamenttivaaleissa vuonna 2006. Hamasin ja Fatahin välillä puhkesi yhteenottoja vuonna 2007, mikä johti Hamasin hallitsemaan Gazan kaistaan ja Fatahin johtamaan Länsirantaan. Vuonna 2007 al-Hayyan vaimo ja kolme lasta saivat surmansa Israelin häneen kohdistamassa murhayrityksessä.
Hayyalla oli huomattava rooli vuoden 2014 Gazan sodan päättäneissä neuvotteluissa Israelin kanssa. Vuonna 2017 al-Hayyasta tuli Hamasin Gazan kaistan poliittisen siiven varajohtaja. Varsinainen johtaja oli Yahya Sinwar. Hayyata on kuvailtu yhdeksi tämän harvoista luotetuista. Hayyan oli tarkoitus olla Hamasin ehdokas myöhemmin kuitenkin perutuissa Palestiinan parlamenttivaaleissa vuonna 2021.
Elämäkerta > Gazan sota 2023–

Lokakuussa 2023 Hamas teki yllättävän maahyökkäyksen Israeliin, mikä johti laajempaan sotaan Israelin kanssa. Hayya perusteli hyökkäystä Palestiinan itsenäisyyden aseman tuomisena takaisin kansainväliseen keskusteluun. Samalla hän kiisti Hamasin kohdistaneen iskunsa tahallisesti siviileihin. Hmasin johtaja Isma’il Haniyya sai surmansa Israelin iskussa Iranissa elokuussa 2024. Hänen seuaajakseen nimitettiin Hayyan tuttava Yahya Sinwar. Yahya Sinwar sai surmansa Gazan taisteluissa lokakuussa 2024. Hayyaata pidettiin vahvana ehdokkaana hänen seuraajanaan Hamasin johdossa. Hänen kuvailtiin ottaneen käytännön vastuun Hamasin Gazan kaistan asioista, vaikka järjestö vältteli nimeämästä turvallisuussyistä suoraa utta johtajaa. Hayya oli ollut mukana neuvotteluissa sodan päättämiseksi välittäjämaana toimineessa Qatarissa. Qatar päätti vuonna 2024 luopua välittäjän asemasta ja Hamasin Dohassa siihen asti toiminut poliittinen siipi joutui muuttamaan maasta marraskuussa. Hayya oleskeli Turkissa, jonne hän oli sodan aikana matkustanut useampaan otteeseen.
Kalkkikiviluola

Kalkkikiviluola eli karstiluola on kalkkikiveä sisältäneeseen kallioon kemiallisen eroosion myötä syntynyt luola. Luola syntyy, kun kallio sisältää kalkkikiveä ja esimerkiksi hapanta gneissiä ja kalkkikiveä syöpyy aikojen kuluessa hitaasti pois. Tällainen kalkkikiviluola on esimerkiksi Torholan luola Karkalinniemellä. Kalkkikiviluolastoihin kuuluu monesti useita luolia, jotka muodostavat luolaverkoston. Tällaisessä luolaverkostossa olevat käytävät ovat joskus kapeita ja siksi vaikeakulkuisia. Kalkkikiviluola voi olla myös jääluola, kuten Slovenský rajin kansallispuistossa Slovakiassa sijaitseva Unescon maailmanperintölistalla oleva Dobšinskán jääluola. Kalkkiviluolan muodostumiseen voi vaikuttaa jääkauden loputtua virtaava vesi. Jääkauden loputtua vetäytyvä jäätikkö on saattanut jättää jälkiä kallioihin ja myös kalkkikiviluoliin, ja jääkauden jäljiltä on joissakin paikoin murros- ja uurrekohtia.
Katso Myös

Karstilähde
Karstimaa
Karrenmaasto
Aiheesta muualla

https://luolaseura.fi/luolien-luokittelu-niiden-muodostumisen-ja-muodon-mukaan/
https://matkallamissamilloinkin.com/kauniit-waitamon-kalkkikiviluolat/%5Bvanhentunut+linkki%5D
Galliumnitraatti

| Galliumnitraatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  13494-90-1
PubChem CID:  16683902 ja 16697707 61635, 16683902 ja 16697707
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Ga(NO3)3
Moolimassa:  255,75
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Sulamispiste:  110 °C (hajoaa)
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Galliumnitraatti (Ga(NO3)3) on gallium- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa galliumnitraatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteestä tunnetaan useita kidevedellisiä muotoja esimerkiksi heksa- ja nonahydraatit (Ga(NO3)3·6H2O ja Ga(NO3)3·9H2O). Kuumennettaessa kidevesi alkaa poistua ja lopulta yhdiste hajoaa galliumoksidiksi. Galliumoksidi liukenee veteen ja eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. Yhdiste on voimakas hapetin.
Galliumnitraattia valmistetaan metallisen galliumin ja typpihapon reaktiolla.
Galliumnitraatin on havaittu estävän muun muassa imusolmukkeiden, virtsarakon, eturauhasen, munasarjojen ja kohdunkaulan kasvainten kasvua. Se estää kalsiumin reabsobtiota luista, minkä takia sitä käytetään syöpien yhteydessä esiintyvän veren liiallisen kalsiumionipitoisuuden eli hyperkalsemian hoidossa. Galliumnitraattia voidaan käyttää myös katalyyttinä.
Valtiomies (dialogi)

Valtiomies (m.kreik. Πολιτικός, Politikos; lat. Politicus) on Platonin kirjoittama dialogi. Sen toinen nimi Thrasylloksen jaottelussa on Kuninkuudesta (Περὶ βασιλείας, Peri basileias). Dialogissa keskustelevat Sokrates, Theodoros, nuorempi Sokrates sekä nimeltä mainitsematon elealainen vieras. Keskustelu käsittelee valtiomiehen määritelmää sekä käsitteiden määrittelemistä yleisemmin.
Historia

Platonin teosten joukossa Valtiomies kuuluu tämän myöhäisvaiheen dialogeihin. Se on ajoitettu kirjoitetuksi aikaisintaan 360-luvulla eaa. Näin se on syntynyt siihen aikaan, jolloin Platon oli palannut Sisiliasta lopullisesti Ateenaan toimiakseen perustamansa Akatemian johdossa kuolemaansa saakka. Platonin eräiden muiden myöhäiskauden teosten tyyliin dialogi sisältää jaksoja, jotka on tarkoitettu Akatemian oppilaille loogis-dialektisiksi harjoituksiksi.
Asetelmansa puolesta dialogi kuuluu kolmen samanlaisen dialogin "trilogiaan", kahden muun ollessa Theaitetos ja Sofisti, jossa Valtiomies ja Sofisti muodostavat vielä tiukemman parin. Ne liittyvät siihen kirjoitusajan tilanteeseen, että Platon joutui filosofiansa kehittyessä yhä tarkemmin määrittelemään filosofien aseman suhteessa toisaalta sofisteihin ja toisaalta poliitikkoihin. Valtiomies käsittelee nimensä mukaisesti ennen kaikkea "valtiomiehen" määritelmää ja sitä, miten tämä eroaa "filosofista". Dialogin Sofisti alussa Platon oli asettanut laajemman kysymyksen, joka koski sekä "sofistin", "valtiomiehen" että "filosofin" määritelmiä. Tutkijat ovat tästä ja muista dialogien yksityiskohdista päätelleet, että Platonin tarkoituksena olisi ollut kirjoittaa trilogian täydennykseksi neljänneksi myös "filosofin" määritelmää käsittelevä dialogi; tällaista dialogia ei kuitenkaan koskaan kirjoitettu. Holger Thesleffin mukaan Platon on kuitenkin voinut ajatella, että "filosofin" määritelmä tulee ilmi jo Sofistin ja Valtiomiehen esityksistä. Toisaalta dialogit ovat filosofisia harjoituksia, ja niin Platon on saattanut jättää filosofin määrittelyn eräänlaiseksi "kotitehtäväksi" lukijoille.
Sofisti ja Valtiomies osoittavat Platonin lisääntynyttä kiinnostusta arkipäiväistä ja käytännöllistä tietoa kohtaan. Platonin poliittisen filosofian osalta Valtiomiehen voidaan nähdä esittävän eräänlaisen välittävän kannan Platonin Valtion ja Lakien välillä.
Diogenes Laertioksen esittämässä, Thrasylloksen tekemässä Platonin teosten jaottelussa dialogi kuuluu II tetralogiaan yhdessä dialogien Kratylos, Theaitetos ja Sofisti kanssa. Aiheensa puolesta Thrasyllos luki dialogin Platonin loogisten teosten joukkoon. Aristofanes Byzantionlaisen jaottelussa dialogi kuuluu puolestaan II trilogiaan yhdessä Sofistin ja Kratyloksen kanssa.
Kirjallisuutta > Suomennos

Platon: Valtiomies. Teoksessa Teokset V.  (Toinen painos)  Suomentanut Marja Itkonen-Kaila. Helsinki:  Otava, 1999.  ISBN 951-1-15896-1
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Plato: Politicus. Teoksessa Duke, E. A. & Hicken, W. F. & Nicoll, W. S. M. & Robinson, D. B. & Strachan, J. C. G. (toim.): Opera.  (Volume I: Euthyphro, Apologia Socratis, Crito, Phaedo, Cratylus, Sophista, Politicus, Theaetetus. Oxford Classical Texts)  Oxford:  Oxford University Press.  ISBN 9780198145691  Kreikankielinen alkuteksti.
Plato: Statesman. Teoksessa Plato's Works.  (Volume VIII: Statesman. Philebus. Ion. Loeb Classical Library)  Cambridge, Massachusetts:  Harvard University Press.  ISBN 0-674-99182-6  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Benardete, S.: The Being of the Beautiful: Plato's Theaetetus, Sophist, and Statesman.  Chicago:  University of Chicago Press, 1984.
Dorter, K.: Form and Good in Plato's Eleatic Dialogues: the Parmenides, Theaetetus, Sophist, and Statesman.  Berkeley:  University of California Press, 1994.
Klein, J.: Plato's Trilogy: Theaetetus, the Sophist, and the Statesman,.  Chicago:  University of Chicago Press, 1977.
Lane, M. S.: Method and Politics in Plato's ‘Statesman’.  Cambridge:  Cambridge University Press, 1998.
Miller, M.: The Philosopher in Plato's Statesman.  Las Vegas:  Parmenides Publishing, 2004.
Rosen, S.: Plato's Statesman: The Web of Politics.  New Haven, Conn.:  Yale University Press, 1995.
Rowe, C. J. (toim.): Reading the Statesman. Proceedings of the Third Symposium Platonicum.  Sankt Augustin:  Academia Verlag, 1995.
Sayre, K. M.: Method and Metaphysics in Plato's Statesman.  Cambridge:  Cambridge University Press, 2006.
Scodel, H. R.: Diairesis and Myth in Plato's Statesman.  Göttingen:  Vandenhoeck & Ruprecht, 1987.
Aiheesta muualla > Teos

Plato: Statesman. Perseus. (muinaiskreikaksi) (englanniksi)
Plato: Statesman. The Internet Classics Archive. (englanniksi)
Plato: Statesman. Project Gutenberg. (englanniksi)
Aiheesta muualla > Muuta

Gill, Mary Louise: Method and Metaphysics in Plato's Sophist and Statesman The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Platonin teokset
| --- | --- |
Varhaisvaihe:  Sokrateen puolustuspuhe · Kharmides · Kriton · Euthyfron · Alkibiades I · Laajempi Hippias · Lyhyempi Hippias · Ion · Lakhes · Lysis
Keskivaihe:  Kratylos · Euthydemos · Gorgias · Meneksenos · Menon · Faidon · Protagoras · Pidot · Faidros · Valtio · Parmenides · Theaitetos
Myöhäisvaihe:  Kleitofon · Timaios · Kritias · Sofisti · Valtiomies · Filebos · Lait
Mahdollisesti epäperäiset ja epäperäiset:  Aksiokhos · Alkibiades II · Demodokos · Hipparkhos · Epigrammit · Epinomis · Eryksias · Hyveestä · Kilpailijat · Kirjeet · Minos · Määritelmiä · Oikeamielisyydestä · Sisyfos · Theages
Dialogin alku ensimmäisessä painetussa laitoksessa (editio princeps) vuodelta 1513.
Kookosmedestäjä

| Kookosmedestäjä |
| --- | --- |
 Kookosmedestäjäkoiras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Lyhytnokkamedestäjät Anthreptes
Laji::  malacensis
Kaksiosainen nimi
 Anthreptes malacensis  (Scopoli, 1786) 
Katso myös
   Kookosmedestäjä Wikispeciesissä   Kookosmedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kookosmedestäjä (Anthreptes malacensis) on Kaakkois-Aasiassa tavattava medestäjiin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan kookosmedestäjä on noin 14 cm. Kookosmedestäjäkoiraan päälaki ja selkä ovat väriltään kiiltävän sinivihreät. Pään sivut ovat ruskehtavan vihreät. Pyrstö ja siipien kupeessa oleva laikku ovat koiraalla violetit. Siivet ovat väriltään punaruskeat. Lajin kurkku on vaaleanruskea ja vatsa on kirkkaankeltainen. Naaras on vaatimattomamman värinen. Selkä on ruskea ja vatsa kirkkaankeltainen.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kookosmedestäjään tavataan alueella, joka käsittää Sundasaaret, alueen Myanmarista Laosiin ja Filippiinit. Kookosmedestäjät elävät rannikkoalueiden metsien reunamailla, maaseudun viljelyalueilla ja puutarhoissa.
Lisääntyminen ja ravinto

Kookosmedestäjät rakentavat päärynänmallisen pesänsä puuhun ruohoista ja kasvikuiduista. Naaras munii kaksi munaa, joita haudotaan kaksi viikkoa.
Ravintonaan laji käyttää sitruspuiden, mistelin ja muiden kasvien mettä sekä hyönteisiä ja hämähäkkejä.
Kookosmedestäjänaaras.
Vanhurskauttamisoppi

Vanhurskauttamisoppi on kristinuskossa oppi syntisen ihmisen vanhurskauttamisesta, johon sisältyvät opit pelastumisesta. Oppi kuvaa sitä, miten Jumalan yhteydestä erkaantunut ihminen pääsee takaisin Jumalan yhteyteen ja pääsee eroon elämää tuhoavista voimista. Vanhassa Testamentissa puhutaan Jumalan vanhurskaudesta viitaten hänen oikeamielisyyteensä. Paavalin kirjeissä vanhurskauttamisoppiin liittyy ihmisen ja Jeesuksen läheisyys. Paavalin ajatukset vaikuttivat Pyhän Augustinuksen kuvaan vanhurskauttamisesta ja Augustinus esitti, miten ihmisen on mahdollista saavuttaa vanhurskaus. Augustinuksen ajatukset puolestaan vaikuttivat Martti Lutherin kuvaan vanhurskauttamisopista, jota hän toi julki arvostellessaan katollisen kirkkon käsityksiä tekojen ja uskon suhteesta. Vanhurskauttamisoppi on tärkeä osa erityisesti läntisessä kristinuskossa, missä se on ollut kulmakivi dogmien muodostumisessa.
Aiheesta muualla

Vainio, Olli-Pekka: Luterilaisen vanhurskauttamisopin kehitys Lutherista Yksimielisyyden ohjeeseen.  (Väitöskirja)  Helsinki:  Suomen Teologinen Kirjallisuusseura, 2004.  ISBN 952-9791-54-2
Vanuatun lippu

Vanuatun lippu
Vanuatun lippu on Vanuatun tasavallan virallinen lippu. Sen värit ovat samat kuin Vanuaaku-puolueen lipussa. Lippu otettiin virallisesti käyttöön 13. helmikuuta 1980, noin viisi kuukautta ennen Ranskan ja Ison-Britannian yhteishallintoalueen Uusien-Hebridien itsenäistymistä.
Lipun Y-kirjain kertoo Vanuatun saarten muodostavan y:n muotoisen kuvion. Mustassa kolmiossa, joka kuvaa melanesialaisia ihmisiä, on maan kansallistunnus, villisian torahammas ja ristikkäiset namele-saniaisen lehdet. Torahammas kuvaa maan rikkauksia ja saniaisen lehdet saarelaisten perinteistä elämäntapaa. Keltainen väri symboloi kristinuskon tuomaa rauhaa ja valoa sekä myös auringonpaistetta. Punainen kuvaa verta, perinteiden voimaa ja kaikkien kansojen yhteyttä. Vihreä symboloi maan saaria.
Bedakiliini

| --- | --- |

Bedakiliini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(1R,2S)-1-(6-bromi-2-metoksikinolin-3-yyli)-4-(dimetyyliamino)-2-naftalen-1-yyli-1-fenyylibutan-2-oli
Tunnisteet
CAS-numero: 843663-66-1
ATC-koodi: J04AK05
PubChem CID: 5388906
DrugBank: DB08903
Kemialliset tiedot
Kaava: C32H31N2BrO2 
Moolimassa: 555,488
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: > 99 %
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 5,5 kuukautta
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste
Antotapa: oraalinen
Bedakiliini (C32H31N2BrO2) on diaryylikinoliinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä muille lääkeaineille vastustuskykyisen tuberkuloosin hoitoon. Bedakiliini kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon. Lääkettä myydään Suomessa kauppanimellä SIRTURO.
Ominaisuudet ja käyttö

Bedakiliinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää bakteerien energiantuotantoa inhiboimalla ATP:n synteesiin tarvittavaa entsyymiä ATP-syntaasia. Se sitoutuu mykobakteerien entsyymiin huomattavasti herkemmin kuin aitotumaisten ATP-syntaasiin. Yhdisteen isomeereistä (1R,2S)-isomeeri on tehokkain inhibiittori. Bedakiliini annostellaan tablettina ja sitä käytetään pääasiassa muille antibiooteille vastustuskykyisen tuberkuloosin hoidossa yhdessä muiden tuberkuloosilääkkeiden kanssa. Yhdysvalloissa se hyväksyttiin vuonna 2012 ja Euroopan unionin alueella vuonna 2014.
Haittavaikutukset

Bedakiliini voi aiheuttaa huonovointisuutta ja sydämen QT-ajan pitenemistä. Vaiheen II tutkimuksissa huomattiin bedakiliinillä hoidettujen potilaiden ryhmässä suurempi kuolleisuus (13 %) kuin lumelääkeryhmässä (2 %). Tämän vuoksi WHO suosittaa, että bedakiliinillä hoidetaan vain potilaita, jotka eivät saa apua muista lääkkeistä.
Matthijs de Ligt

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 12. elokuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Leiderdorp, Alankomaat
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 189 cm
Seura
Seura: Manchester United
Pelinumero: 4
Junioriseurat
2008–2016: Ajax
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2016–2017 | Jong Ajax | 17 | (1) |
| 2016–2019 | Ajax | 77 | (8) |
| 2019–2022 | Juventus | 87 | (8) |
| 2022–2024 | Bayern München | 53 | (5) |
| 2024– | Manchester United | - | (-) |
Maajoukkue
| 2014–2015 | Alankomaat U15 | 5 | (0) |
| 2014–2015 | Alankomaat U16 | 8 | (0) |
| 2015–2016 | Alankomaat U17 | 14 | (1) |
| 2016 | Alankomaat U19 | 6 | (0) |
| 2017– | Alankomaat | 45 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 15. elokuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 15. elokuuta 2024.
Matthijs de Ligt (s. 12. elokuuta 1999 Leiderdorp) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Manchester Unitedia ja Alankomaiden maajoukkuetta. De Ligt on Ajaxin kasvatti.
Ura > Seuraura > Ajax

De Ligt liittyi Ajaxin junioriakatemiaan yhdeksänvuotiaana. Debyyttinsä aikuisten tasolla de Ligt teki 8. elokuuta 2016 Ajaxin reservijoukkue Jong Ajaxin riveissä. Myöhemmin varsinaisen Ajax-debyyttinsä hän teki 21. syyskuuta 2016 cup-ottelussa. Keväällä 2017 de Ligt pelasi myös 
Eurooppa-liigan loppuottelussa Manchester Unitedia vastaan.
Vuonna 2018 de Ligtistä tuli vain 18-vuotiaana Ajaxin historian kaikkien aikojen nuorin kapteeni.
17. joulukuuta 2018 de Ligt voitti Euroopan lahjakkaimman alle 21-vuotiaan jalkapalloilijan Golden Boy-palkinnon. Kaudella 2018–19 de Ligt pelasi Ajaxin paidassa kaikki seurajoukkuekilpailut laskettuna yhteensä 55 ottelua. De Ligt teki 16. huhtikuuta 2019 Mestarien liigan puolivälierässä Juventusta vastaan voittomaalin, joka vei Ajaxin Mestarien liigan välieriin 22 vuoden tauon jälkeen. Kauden 2018–19 päätteeksi de Ligt johdatti Ajaxin Eredivisien mestaruuteen ja KNVB-cupin voittoon. Hän pelasi Ajaxissa kaikkiaan 77 Eredivisien ottelua ja teki kahdeksan maalia. Mestarien liigassa hän pelasi 11 ottelua ja teki kaksi maalia. Eurooppa-liigassa hän pelasi yhdeksän ottelua.
Ura > Seuraura > Juventus

Heinäkuussa 2019 de Ligt siirtyi Ajaxista Juventukseen 75 miljoonan euron siirtosummalla. Ensimmäisellä kaudellaan Serie A:ssa hän pelasi 29 ottelua, joissa 26 kertaa avauskokoonpanossa, ja teki niissä neljä maalia: marraskuussa Torinoa, helmikuussa Fiorentinaa, kesäkuussa Lecceä ja heinäkuussa Udinesea vastaan. Juventus voitti liigamestaruuden. Mestarien liigassa de Ligt pelasi kuusi ottelua, jotka kaikki alusta loppuun.
Kaudella 2020–2021 de Ligt oli aluksi sivussa pari kuukautta olkapäävamman vuoksi ja pelasi lopulta 27 Serie A -ottelua, joista 25 ottelua avauskokoonpanossa, ja teki maalin huhtikuussa Parmaa vastaan. Juventus voitti Italian cupin. Mestarien liigassa de Ligt pelasi viisi ottelua.
Kaudella 2021–2022 de Ligt pelasi Serie A:ssa 31 ottelua, joista 29 ottelua avauskokoonpanossa, ja teki niissä kolme maalia: syyskuussa Speziaa, helmikuussa Torinoa ja huhtikuussa Cagliaria vastaan. Mestarien liigassa hän pelasi seitsemän ottelua.
Ura > Seuraura > Bayern München

De Ligt siirtyi Bayern Müncheniin 67 miljoonan euron siirtosummalla kesällä 2022. Tulokaskaudellaan hän pelasi Bundesliigassa 31 ottelua ja teki kolme maalia Bayernin voittaessa mestaruuden. Mestarien liigassa hän pelasi seitsemän ottelua. Seuraavalla kaudella hän pelasi 22 Bundesliiga-ottelua, joissa hän teki kaksi maalia, ja kuusi Mestarien liigan ottelua.
Ura > Seuraura > Manchester United

De Ligt siirtyi Englannin Valioliigan Manchester Unitediin 45 miljoonan euron siirtosummalla elokuussa 2024.
Ura > Maajoukkueura

Maajoukkuedebyyttinsä Alankomaiden paidassa de Ligt teki 25. maaliskuuta 2017, kaikkien aikojen nuorimpana Alankomaiden maajoukkuepelaajana vuoden 1931 jälkeen. Elokuun 2024 puoliväliin mennessä hän on pelannut 45 maaottelua. Hän on tehnyt maalin maaliskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Saksaa vastaan ja kesäkuussa 2019 Kansojen liigan välieräottelussa Englantia vastaan.
Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa de Ligt oli vammojen vuoksi sivussa ensimmäisestä ottelusta mutta pelasi kolmessa muussa ottelussa avauskokoonpanossa. Neljännesvälieräottelussa Tšekkiä vastaan hänet ajettiin ulos kentältä 55. minuutilla käsivirheen vuoksi. MM-kilpailuissa 2022 hän pelasi kokonaan alkulohko-ottelun Senegalia vastaan ja tuli hetkeksi vaihdosta kentälle neljännesvälieräottelussa Yhdysvaltoja vastaan. Hän kuului Alankomaiden joukkueeseen myös EM-kilpailuissa 2024, muttei saanut peliaikaa.
Pelityyli

De Ligt on itse verrannut pelityyliään Gerard Piquéhen. De Ligtiä kuvaillaan vahvaksi puolustajaksi, joka myös osaa antaa hyviä syöttöjä ja liikkua nopeasti. De Ligtillä ei kuvailla olevan suuria heikkouksia pelissään.
Vanajan reitin valuma-alue

Vanajan reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.8) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 191,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,66 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Miemaalanselkä ja se muodostaa osan Vanajaveden reitistä.
Se käsittää Kokemäenjoen vesistössä valuma-alueen, joka kerää vedet Hattulasta, Hämeenlinnasta, Tammelasta, Lopelta, Riihimäeltä, Janakkalasta, Hausjärveltä, Kärkölästä, Hollolasta, Asikkalasta ja Mäntsälästä. Se laskee vedet lopulta Hiidenjokea myöten Hämeenlinnassa ja Hattulassa Vanajaveteen. Vanajavedestä ne virtaavat Tampereen Pyhäjärveen ja Nokialla ne kulkevat Nokianvirran kautta Kuloveteen ja Rautaveteen, josta Kokemäenjoki kuljettaa ne Poriin Selkämerelle.
Alla olevista järvien, jokien ja valuma-alueiden tiedoista suurin osa on tuotu Suomen ympäristökeskuksen paikkatietopalvelusta (SYKE) sekä Maamittauslaitoksen Kansalaisen karttapaikasta.
Vesistöjen suhteet > Jakautuminen osa-alueisiin

Vanajan reitin valuma-alue jakautuu yhdeksään toisen jakovaiheen osa-alueeseen. Järvireitin lähivaluma-alueen muodostavat (suluissa vesistöaluetunnus):
Vanajanselkään laskee
Hiidenjoen alue (35.81)
Järvireitin muuta valuma-alueet laskevat
Hiidenjoen alueeseen:
Puujoen alue (35.82)
Sääjärvenojan valuma-alue (35.84)
Tervajoen valuma-alue (35.87)
Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Räikälänjoen valuma-alue (35.89)
Puujoen alueeseen:
Teuronjoen valuma-alue (35.83)
Luhdanjoen valuma-alue (35.85)
Pätilänjoen valuma-alue (35.86)
Vesistöjen suhteet > Vanajan reitin rooli

Vanajaveden–Pyhäjärven alueelle laskee Vanajaveden reitin loppuosa, joka muodostuu Vanajanselän alueesta. Siihen laskee kaakosta Vanajan reitin valuma-alue ja koillisesta Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue (35.7).
Hiidenjoen alue (35.81)

Hiidenjoki tuo koko valuma-alueen vedet Vanajaveteen. Se saa alkunsa Kernaalanjärven ja Puujoen yhtymäkohdasta. Alueen suurimmat järvet ovat Kernaalanjärvi ja Ahilammi, ja muut järvet ovat pieniä lampia. Puujoki tuo laajalta alueelta vedet ja Kernaalanjärveen laskevat Räikälänjoki, Hyvikkälänjoki ja Tervajoki laskevat siihen loput vedet.