stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreikan maastopalot 2007

| Kreikan maastopalot 2007 |
| --- | --- |
 Kreikan maastopalot NASA:n satelliittikuvassa 25. elokuuta 2007.
Päivämäärä:  kesä 2007
Tapahtumapaikka:  Kreikka
Kuolleita:  64
Kreikan vuoden 2007 maastopalot yltyivät 28. kesäkuuta 2007, jolloin merkittäviä osia Párnitha-vuoren kansallispuistosta tuhoutui. Maastopalot jatkuivat yhä elokuussa. Maastopaloja epäiltiin osin tahallaan sytytetyiksi, ja Kreikan poliisi otti elokuussa kiinni muutamia henkilöitä epäiltynä niiden sytyttämisestä. Tekojen motiivina katsottiin olleen rakennusmaan lisääminen metsiä polttamalla. Kreikan viranomaiset lupasivat elokuussa vihjepalkkioita sytyttäjien kiinnisaamiseksi; summat vaihtelivat 100 000:sta aina miljoonaan euroon. Ainakin 64 ihmistä kuoli paloissa. Kreikkaan julistettiin hätätila.
26. elokuuta 2007 liekit saavuttivat Olympian kisoista tunnetun Olympian pyhäkköalueen, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tuli ehdittiin kuitenkin tukahduttaa ennen kuin se tavoitti arkeologisen alueen.
| --- | --- |
Párnitha-vuorella Ateenan liepeillä raivoava maastopalo. Kuva otettu 16 kilometrin etäisyydeltä palosta.: Metsäpalo Zákynthoksen saarella.
Kuormaliina

Kuorman kiristämistä
Kuormaliina on kuorman sidontaan tarkoitettu nauhamainen tarvike joka voidaan kiristää erityisen mekanismin avulla. Liinoja on eri vahvuuksia.
Miekkailu kesäolympialaisissa 2016 – naisten kalvan joukkuekilpailu

Naisten kalvan joukkuekilpailu kesäolympialaisissa 2016 käytiin 11. elokuuta Carioca Arena 3:ssa. Turnaukseen osallistui yhdeksän maata. Olympiakultaa voitti Romania, joka voitti loppuottelussa Kiinan. Pronssia saavutti Venäjä, joka voitti pronssiottelussa Viron.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät sijat 5–8 | Välierät sijat 5–8 |  |  | Ottelu 5. sijasta | Ottelu 5. sijasta |
 

|  |    Ukraina | 34 |   |  |  |  |
|  |    Etelä-Korea | 45 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |    Etelä-Korea | 18 |
|  |   |   |   |   |    Yhdysvallat | 22 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Ottelu 7. sijasta | Ottelu 7. sijasta |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |    Ranska | 28 |   |  |    Ukraina |   38 |
|  |    Yhdysvallat | 32 |   |  |    Ranska |   45 |
Sijoitukset

| # | Joukkue | Urheilijat |
| --- | --- | --- |
| 1 Kultaa |  Romania | Loredana Dinu Simona Gherman Simona Pop Ana Maria Popescu |
| 2 Hopeaa |  Kiina | Hao Jialu Sun Yiwen Sun Yujie Xu Anqi |
| 3 Pronssia |  Venäjä | Olga Kotšneva Violetta Kolobova Tatjana Logunova Ljubov Šutova |
| 4 |  Viro | Julia Beljajeva Irina Embrich Erika Kirpu Kristina Kuusk |
| 5 |  Yhdysvallat | Katharine Holmes Courtney Hurley Kelley Hurley Katarzyna Trzopek |
| 6 |  Etelä-Korea | Choi Eun-sook Choi In-jeong Kang Young-mi Shin A-lam |
| 7 |  Ranska | Marie-Florence Candassamy Josephine Jacques Coquin Auriane Mallo Lauren Rembi |
| 8 |  Ukraina | Olena Kryvytska Ksenija Panteljejeva Anfisa Potškalova Jana Šemjakina |
| 9 |  Brasilia | Amanda Simeao Katherine Miller Nathalie Moellhausen Rayssa Costa |
Monatsiitti

| Monatsiitti |
| --- | --- |

Luokka:  fosfaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  (CeLa)PO4
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  punaruskea
Kidejärjestelmä:  monokliininen
Lohkeavuus:  etevä
Murros:  epätasainen tai simpukkamainen
Kovuus Mohsin asteikolla:  5–5,5
Ominaispaino:  4,6–5,7 g/cm3  (4,98–5,43 monatsiitti-Ce:lle)
Optiset ominaisuudet
Optiset ominaisuudet:  kaksiakselinen (+)
Kiilto:  hartsi- tai lasikiilto
Pleokroismi:  heikko
Viiru:  valkea
Läpinäkyvyys:  heikosti läpinäkyvä tai läpinäkymätön
Muut ominaisuudet:  paramagneettinen ja radioaktiivinen, jos sisältää paljon toriumia
Lähteet
  
Aiheesta muualla
  Monatsiitti Commonsissa 
Monatsiittihiekkaa
Monatsiitti (tyypillisesti (CeLa)PO4) on punaruskea fosfaattimineraali. Se sisältää harvinaisia maametalleja ja usein toriumia. Monatsiittia on tyypiltään ainakin neljänlaista:
Alkuaineet sulkujen sisällä on listattu niiden yleisyyden mineraalissa mukaisessa järjestyksessä: lantaani on yleisin metalli monatsiitti-La:ssa jne. Piidioksidia (SiO2) on mukana jonkin verran, samoin kuin uraania ja toriumia. Monatsiitti voi olla jonkin verran radioaktiivista. Tätä voidaan käyttää hyödyksi geologisten tapahtumien radiometrisessä ajoittamisessa. Uraanin ja toriumin alfahajoamisen seurauksena mineraaliin kerääntyy heliumia, joka voidaan vapauttaa kuumentamalla.
Monatsiitti on tärkeä malmi toriumille, lantaanille ja ceriumille. Sitä esiintyy ympäri maapalloa. Intiassa, Madagaskarilla ja Etelä-Afrikassa on suuria monatsiittihiekkoja, joilla on taloudellista merkitystä. Monatsiitissa on toriumia tyypillisesti 25 000–200 000 ppm, ja se on kaupallisesti tärkein toriummineraali. Siitä eristetään myös muita harvinaisia maametalleja.
Monatsiitin kidejärjestelmä on monokliininen, ja se esiintyy usein pieninä itsenäisinä kiteinä. Sen kovuus Mohsin asteikolla on 5,0–5,5.
Nimi monatsiitti on johdettu kreikan kielen sanasta μονάζειν (olla yksinäinen), mikä on viittaus sen yksittäin esiintyviin kiteisiin.
Ensimmäisenä mineraalin identifioi Carl Auer von Welsbach, joka löysi sitä laivan painolastikivistä 1880-luvulla.
Aineesta muualla

Webmineral: Monazite-(Ce) (englanniksi)
Webmineral: Monazite-(La) (englanniksi)
Webmineral: Monazite-(Nd) (englanniksi)
Webmineral: Monazite-(Sm) (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Monatsiitti Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Monazite
Käännös suomeksi
Miharinlammi

| Miharinlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°34′28″N, 23°19′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Lavajärven valuma-alue (35.59)
Laskujoki:  silta-aukko Mahnalanselkään 
Järvinumero:  35.591.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  60,6 m 
Rantaviiva:  2,0427 km 
Pinta-ala:  0,126146 km² 
Tilavuus:  0,000178813 km³ 
Keskisyvyys:  1,42 m 
Suurin syvyys:  4,31 m 
 fiMiharinlammi 
Miharinlammi  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.
Maantieto

Miharinlammia erottaa Mahnalanselästä kapea kannas, jota pitkin kulkee järven lyhyen lasku-uoman ylittävä maantie. Järvi on 800 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12,6 hehtaaria. Siihen laskee Ruonajoen ja Muotialanjoen yhteinen osuus ja vesi poistuu Miharin sillan alta Mahalanselälle. Rannan pituus on 2,0 kilometriä ja nykyään sekä länsi- että etelärannalla on asutusta. Maantiet sivuavat järveä etelä ja länsipuolelta. Länteen jatkaa Maisematie eli yhdystie 2623.
Vedenlaatu

Miharinlammin vedenlaatua koskevat tiedot ovat 1980-luvulta. Silloin järvi oli rehevä ja sen vesi humuspitoista johtuen Huutisuolta purkautuneesta vedestä. Nykyään veden laatu on hyvä. Järveä hoitaa Mahnalan osakunta, joka on istuttanut siihen täplärapua ja kirjolohta.
Historiaa

Järven rannalla on Sillanpään kohdalla merkkejä kivikauutisesta asuinpaikasta. Paikalta on löytynyt myös pallonuija ja eteläsuomalainen tasataltta ja alkeellinen kivikirves.
Vuosina 1855−1856 kootussa Kalmbergin kartastossa Tampereelta Ylöjärven kautta tuleva maantie kulki Miharinlammin ja Mahnalanselän välistä. Karttaan on myös piirretty järveen kaksi rinnakkaista tulo-ojaa, joista toinen oli nykyinen Muotialanjoki ja toinen on nykyinen Ruonanjoki. Eteläistä uomaa ei nykykartoissa esiinny. Hämeenkyrön pitäjänkartassa ja Kalmbergin kartassa järveä kutsuttiin nimellä Lammi träsk.
Krasnoturjinsk

Krasnoturjinsk (ven. Краснотурьи́нск) on Venäjän Uralin federaatiopiirin Sverdlovskin alueella sijaitseva keskikokoinen teollisuuskaupunki. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 59 633 henkeä.
Alumiinitehdas Krasnoturjinskissa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krasnoturjinsk Wikimedia Commonsissa
Mihhail Korb

| Mihhail Korb |
| --- | --- |
 Korb vuonna 2015
Viron julkishallintoministeri
 Ratasin I hallitus 23.11.2016–12.6.2017  
Edeltäjä:  Arto Aas
Seuraaja:  Jaak Aab
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1980 (ikä 44) Pärnu
Tiedot
Puolue:  Viron keskustapuolue
Mihhail Korb (s. 3. maaliskuuta 1980 Pärnu) on virolainen poliitikko, joka toimi Viron julkishallintoministerinä 2016–2017. Hän edustaa keskustapuoluetta.
Elämäkerta

Korbin isä on keskustapuolueen poliitikko Valeri Korb, joka on poikansa tapaan ollut Riigikogun jäsen.
Korb on suorittanut kandidaatin tutkinnon liiketaloudessa ja maisterin tutkinnon taloustieteessä Tallinnan teknillisestä yliopistosta. Hän opiskelee samassa yliopistossa energiatekniikan kandidaatin tutkintoa varten.
Elämäkerta > Poliittinen ura

Korb on työskennellyt Kohtla-Järven kaupunginhallinnossa vuosina 2001–2004 ja sen jälkeen Mustamäen kaupunginosahallinnon palveluksessa 2004–2005. Hän oli vuosina 2005–2011 Tallinnan Kristiinen kaupunginosajohtaja ja sen jälkeen vuoteen 2014 saakka Tallinnan keskustan kaupunginosajohtaja.
Tallinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä hän oli vuosina 2009 ja 2013. Riigikogun jäseneksi Korb nousi kesäkuussa 2014 Vilja Savisaar-Toomastin erottua tehtävästä.
Elämäkerta > Yksityiselämä

Korbin perheeseen kuuluu tytär.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mihhail Korb Wikimedia Commonsissa
Kitseküla

| Kitseküla |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Kesklinn
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,40 km²
Väkiluku (1.1.2018):  4 397
 – Väestötiheys:  3 140,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kitseküla on asuinalue (vir. asum) Kesklinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 140 hehtaaria ja väkiluku 4 397 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 66 prosenttia oli virolaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kitseküla Wikimedia Commonsissa
Miekkailu kesäolympialaisissa 2016 – naisten säilä

Naisten säilän henkilökohtainen kilpailu Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 käytiin 8. elokuuta. Kilpailuun osallistui 36 urheilijaa. Olympiakultaa voitti venäläinen Jana Jegorjan. Hopeaa voitti venäläinen Sofja Velikaja, ja kolmanneksi sijoittui ukrainalainen Olha H’arlan.
Tulokset

Tulokset sisältävät ottelut neljännesvälieristä lähtien.
Sijoitukset

| Sija | Nimi | Maa |
| --- | --- | --- |
| 1 Kultaa | Jana Jegorjan |  Venäjä |
| 2 Hopeaa | Sofja Velikaja |  Venäjä |
| 3 Pronssia | Olha H’arlan |  Ukraina |
| 4. | Manon Brunet |  Ranska |
| 5. | Cécilia Berder |  Ranska |
| 6. | Azza Besbes |  Tunisia |
| 7. | Jekaterina Djatšenko |  Venäjä |
| 8. | Loretta Gulotta |  Italia |
| 9. | Mariel Zagunis |  Yhdysvallat |
| 10. | Anna Márton |  Unkari |
| 11. | Kim Ji-yeon |  Etelä-Korea |
| 12. | Ibtihaj Muhammad |  Yhdysvallat |
| 13. | Vassiliki Vougiouka |  Kreikka |
| 14. | Charlotte Lembach |  Ranska |
| 15. | Alina Komaštšuk |  Ukraina |
| 16. | Małgorzata Kozaczuk |  Puola |
| 17. | Shen Chen |  Kiina |
| 18. | Aleksandra Socha |  Puola |
| 19. | Hwang Seon-a |  Etelä-Korea |
| 20. | Seo Ji-yeon |  Etelä-Korea |
| 21. | Rossella Gregorio |  Italia |
| 22. | Irene Vecchi |  Italia |
| 23. | Sabina Mikina |  Azerbaidžan |
| 24. | Dagmara Wozniak |  Yhdysvallat |
| 25. | María Belén Pérez Maurice |  Argentiina |
| 26. | Olena Kravatska |  Ukraina |
| 27. | Nguyễn Thị Lệ Dung |  Vietnam |
| 28. | Tania Arrayales |  Meksiko |
| 29. | Alejandra Benítez |  Venezuela |
| 30. | Eileen Grench |  Panama |
| 31. | Úrsula González |  Meksiko |
| 32. | Bogna Jóźwiak |  Puola |
| 33. | Marta Baeza |  Brasilia |
| 34. | Julieta Toledo |  Meksiko |
| 35. | Chika Aoki |  Japani |
| 36. | Nada Hafez |  Egypti |

Olympiakultaa voittanut Jana Jegorjan
Kuorma-autonkuljettaja

| Kuorma-autonkuljettaja |
| --- | --- |

Tyyppi:  Ammatti
Toimiala:  Tieliikenne
Pätevyys:  Perustason ammattipätevyys
Työpaikka:  Kuljetusyritys, yrittäjänä
Lähinimikkeitä:  Yhdistelmäajoneuvonkuljettaja, rekkakuski
Kuorma-autonkuljettaja on kuorma-auton kuljettamisesta vastaava henkilö. Mikäli kuorma-autoon on kytketty tai kytkettävissä myös perävaunu, kutsutaan kuljettajaa puhekielessä usein rekkakuskiksi. Kuorma-autonkuljettajan tehtäviä ovat kuljettaa kuorma-autolla rahti, ja huolehtia tavaran toimituksesta määräaikaan mennessä. Kuorma-autonkuljettajat työskentelevät kuljetusyrityksissä tai itsenäisinä yrittäjinä. 
Kuorma-autonkuljettajalta edellytetään ADR-ajolupaa, jos hän kuljettaa vaarallisia aineita yli vapaarajan.
Mbark Boussoufa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Moubarak Boussoufa
Syntymäaika: 15. elokuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka: Amsterdam, Alankomaat
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 167 senttimetriä
Seura
Seura:  Anži Mahatškala
Pelinumero: 6
Junioriseurat
1996–2001 2001–2004:  Ajax  Chelsea
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2004–2006 2006–2011 2011– |  Gent  Anderlecht  Anži Mahatškala | 57 (14) 147 (48) 38 (7) |
Maajoukkue
| 2006– |  Marokko | 30 (5) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 22. lokakuuta 2012.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 9. syyskuuta 2012.
Moubarak Boussoufa (arab. مُبارك بوصوفا‎, s. 15. elokuuta 1984 Amsterdam, Alankomaat) on marokkolainen jalkapalloilija. Keskikentällä pelaava Boussoufa edustaa Venäjän valioliigassa pelaavaa Anži Mahatškalaa.
Ura

Boussoufa aloitti jalkapalloilun 12-vuotiaana Ajaxin nuorten akatemiassa, josta hän siirtyi 17-vuotiaana Englantiin Chelsean nuorten joukkueeseen.
Boussoufa oli kaudella 2003–2004 kirjoilla Chelsean edustuksessa, mutta ei pelannut otteluakaan. Hän siirtyi kesällä 2004 Belgiaan Gentiin, jossa hän kuului joukkueen avausmiehistöön. Toisen kauden päätteeksi Boussoufa palkittiin Soulier d'ébène palkinnolla, joka myönnetään Belgian pääsarjassa pelaavalla parhaalle afrikkalaiselle tai afrikkalaistaustaiselle pelaajalle. Lisäksi hänet palkittiin myös Belgian sarjan parhaaksi pelaajaksi ja vuoden nuoreksi pelaajaksi.
Ura > Anderlecht

Kahden kauden jälkeen Boussoufa siirtyi kesäkuussa 2006 neljän vuoden sopimuksella Anderlechtiin 3,5 miljoonan euron siirto korvauksella. Kaudet 2008-2009 ja 2009-2010 olivat Boussoufan kannalta menestyksekkäät kun hänet palkittiin kahdesti peräkkäin Soulier d'ébène -palkinnolla, sekä valittiin Belgian pääsarjan parhaaksi pelaajaksi.
Ura > Anži Mahatškala

10. maaliskuuta 2011 Boussoufa siirtyi venäjälle Anži Mahatškalaan. Avausottelunsa hän pelasi Rubin Kazania vastaan 3. huhtikuuta 2011 tultuaan vaihtosta kentälle. Boussoufa nousi avaukseen jo seuraavassa ottelussa Tom Tomskia vastaan. Maalinteossa Boussoufa onnistui ensi kerran kahdeksannessa ottelussaan Lokomotiv Moskovaa vastaan.
Maajoukkueura

Boussoufa on edustanut Marokkoa vuodesta 2006 lähtien. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa 23. toukokuuta 2006 Yhdysvaltoja vastaan.
Boussoufa onnistui tekemään kaksi maalia 9. helmikuuta 2011 pelatussa harjoitusottelussa Nigeriä vastaan.
Boussoufa valittiin Marokon joukkueeseen vuoden 2012 Afrikan-mestaruuskisoihin. Hän pelasi turnauksessa kaksi ottelua, Tunisiaa ja Nigeriä vastaan. Marokon kisat päättyivät alkulohkoon.
Saavutukset

Belgian mestaruus: 2007, 2010
Belgian Supercup: 2007, 2010
Belgian cup: 2008
Henkilökohtaiset
Soulier d'ébène: 2006, 2009, 2010
Belgian kultainen kenkä: 2006, 2010
Belgian sarjan vuoden nuori pelaaja: 2006
Belgian pääsarjan vuoden pelaaja: 2006, 2009, 2010
Aiheesta muualla

National Football Teams (englanniksi)
Marokon joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2012
1 Lamyaghri |
2 Basser |
3 al-Kaddouri |
4 Kantari |
5 Benatia |
6 Hermach |
7 Taarabt |
8 El Ahmadi |
9 El Arabi |
10 Belhanda |
11 Assaidi |
12 Amsif |
13 Kharja |
14 Boussoufa |
15 El Kaoutari |
16 Alioui |
17 Chamakh |
18 Boukhriss |
19 Carcela |
20 Hadji |
21 Amrabat |
22 Badda |
23 Mrani |
Valmentaja Gerets
Marokon joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Bounou |
2 Hakimi |
3 Mendyl |
4 da Costa |
5 Benatia |
6 Saïss |
7 Ziyech |
8 El Ahmadi |
9 El Kaabi |
10 Belhanda |
11 Fajr |
12 Mohamedi |
13 Boutaïb |
14 Boussoufa |
15 Bennasser |
16 N. Amrabat |
17 Dirar |
18 Harit |
19 En-Nesyri |
20 Bouhaddouz |
21 S. Amrabat |
22 Tagnaouti |
23 Carcela |
Valmentaja Renard
Messier 84

| Messier 84 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Charles Messier
Löytöpäivä:  18. maaliskuuta 1781
Muut nimet:  NGC 4374, UGC 7494, PGC 40455, VCC 763
Ominaisuudet
Tyyppi:  E1
Etäisyys:  60 miljoonaa valovuotta
Havaitseminen
Tähdistö:  Neitsyt
Rektaskensio:  12h 25m 03.7s
Deklinaatio:  +12° 53′ 13″
Messier 84 (tunnetaan myös nimillä M84 ja NGC 4374) on linssimäinen galaksi Neitsyen tähdistössä. M84 sijaitsee tiiviin Neitsyen galaksiklusterin keskiosissa.
Radiohavainnoista ja Hubblen ottamista kuvista ilmenee kaksi poispäin galaksin keskustasta suuntautuvaa materiasuihkua. On myös havaittu kaasukiekon ja tähtien pyörivän nopeasti galaksin keskustan ympäri. Nämä havainnot kertovat supermassiivisesta mustasta aukosta, jolla on massaa noin 2 miljardin auringon massan verran, galaksin ytimessä.
Supernovat

M84:ssä on havaittu kaksi supernovaa, SN 1957 ja SN 1991bg.
Aiheesta muualla

SEDSin sivu M84:sta
| --- | --- |
Tähdet:  Spica, γ Vir A, ε Vir, ζ Vir, δ Vir, β Vir, γ Vir B, 109 Vir, μ Vir, η Vir, ν Vir, ι Vir, ο Vir, κ Vir, τ Vir, θ Vir, 110 Vir, λ Vir, π Vir, χ Vir, l Vir, 61 Vir, 69 Vir, ψ Vir, σ Vir, φ Vir, ξ Vir, ρ Vir, o Vir, 89 Vir, 16 Vir, 70 Vir, 82 Vir, 53 Vir, υ Vir, 49 Vir, 90 Vir, 59 Vir, 57 Vir, 76 Vir, d2 Vir, ω Vir, 68 Vir, 4 Vir, 55 Vir, 84 Vir, 7 Vir, 63 Vir, 87 Vir, 106 Vir, 95 Vir, 21 Vir, 86 Vir, 1 Ser, 75 Vir, 83 Vir, 31 Vir, g Vir, 6 Vir, 33 Vir, 71 Vir, 108 Vir, 80 Vir, 2 Ser, 11 Vir, 66 Vir, 44 Vir, 12 Vir, CS Vir, 25 Vir, 65 Vir, 64 Vir, 13 Vir, 92 Vir, y Vir, 10 Vir, 50 Vir, 46 Vir, 73 Vir, 37 Vir, 72 Vir, 34 Vir, 38 Vir, 85 Vir, 104 Vir, 27 Vir, 41 Vir, 54 Vir, 20 Vir, 35 Vir, 96 Vir, 17 Vir, 94 Vir, 48 Vir, S Vir, 62 Vir, 28 Vir, 56 Vir, 77 Vir, R Vir, HD 114783, HD 130322, HD 125612, EQ Vir, DT Vir, Ross 128, Wolf 424, FL Vir, PSR 1257+12
Eksoplaneetat:  70 Vir b, HD 114783 b, HD 130322 b, HD 125612 b, Draugr, Poltergeist, Phobetor
Messierin luettelo
Kitosaani

Kitosaani
Kitosaani on biopolymeeri, jota tuotetaan deasetyloimalla äyriäisten kuoresta saatavaa kitiiniä. Kitosaani liukenee happamiin vesiliuoksiin. Kitosaanista ja sen johdoksista on kehitteillä apuaineita lääke- ja elintarviketeollisuuteen. Kitosaanin merkittävä biologinen ominaisuus on myös sen antimikrobinen vaikutus. Kitosaania käytetään kotiviinin kirkastusaineena.
Kitosaanin väitetään toimivan suolistossa rasvasiepparina, joka sitoo itseensä rasvaa.
Vaikutus painoon on kuitenkin tutkimusten mukaan lumelääkkeen luokkaa.
Kitosaanin avulla uskotaan voitavan korjata myös autojen naarmuja.
Kitosaanin kemiallinen kaava on (C6H11O4N)n ja CAS-numero 9012-76-4.
Aiheesta muualla

Henna Siltavirta: Kitosaani ja sen käyttö lääketieteellisissä sovellutuksissa, Oulun yliopisto, Pro gradu tutkielma, Kemian tutkinto-ohjelma, 2017 (pdf)
PubChem: Chitosan (englanniksi)
Human Metabolome Database: Chitosan (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Chitosan (englanniksi)
ChemBlink: Chitosan (englanniksi)
Mihalkinskoje

| Mihalkinskoje Михалкинское озеро |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Novorževin piiri
Koordinaatit:  57°04′58″N, 29°36′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Sorotin valuma-alue
Laskujoki:  Sorot
Järvinumero:  01030000111102000026424
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  67,4  m 
Pituus:  2 km 
Leveys:  1,1 km 
Pinta-ala:  101,1 ha  
Keskisyvyys:  1 m 
Suurin syvyys:  5 m 
Valuma-alue:  16,9 km² 
 fiMihalkinskoje 
Mihalkinskoje (ven. Михалкинское озеро) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Novorževin piirissä. Järvi on Velikajan sivujoen Sorotin lähdejärvi.
Maantietoa

Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,01 neliökilometriä eli 101,1 hehtaaria. Se sijaitsee suurella suoalueella, jonka sisälle järvi on jäänyt kasvessaan rannoiltaan umpeen. Kilometrin verran etelään sijaitsee Mihalkinon (Михалкино) kylä ja saman verran länteen on Lžunin (Лжун) kylä.
Luontoarvoja

Järvellä on matalat soistuneet rannat, jotka ovat kauempanakin vielä suota ja luhtaniittyjä. järven pohja on hiekkaa ja silttiä. Järvessä on monia kalalajeja: hauki, ahven, sorva, säyne, suutari, sorva, säyne, nieriä, rantanuoliainen ja mutakala, sekä joitakin Rutilus- ja Carassius-suvun kalalajeja.
Vesistösuhteita

Mihalkinskoje sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa Velikajan valuma-alueella. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järven itäpuolella järveen laskee joki Lostka (Лостка) ja länsipuolelta Veštš (Вещь). Järven valuma-alueen koko on 16,9 neliökilometriä. Järven koillisrannasta lähtee Sorotin latvaosuus, joka jo muutaman kilometrin jälkeen saa täydennystä sivujoesta Aševka. Nämä yhdessä laskevat kosteikon läpi, joka kuuluu saman suoalueeseen Mihalkinskojeen kanssa.
Huomautuksia

1 2 3 4  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Google Earth-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
1 2 3 4 5 6 7 8  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Михалкинское, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
Käännös suomeksi
Krasnovišerskin piiri

Krasnovišerskin piiri Permin aluepiirin kartalla.
Krasnovišerskin piiri (ven. Краснови́шерский райо́н, Krasnovišerski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1941 perustetun piirin pinta-ala on 15 375 neliökilometriä. Asukkaita on 26 100 henkeä (vuonna 2009).
Krasnovišerskin piiri sijaitsee Permin aluepiirin koillisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Komin tasavaltaan, idässä Sverdlovskin alueeseen, etelässä Aleksandrovskin ja Solikamskin sekä lännessä Tšerdynin piireihin. Pinta-alasta 87 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat öljy ja kaasu, timantit, kulta, marmori ja savi. Seudulla sijaitsee Višeran luonnonpuisto. Suurin joki on Višera. Idässä kohoaa Ural-vuoristo.
Piiriin kuuluu Krasnovišerskin kaupunki sekä 5 maalaiskuntaa: Mutiha, Ust-Jazva, Vaja, Verh-Jazva ja Višerogorsk. Hallinnollinen keskus on Krasnovišersk. Asutuskeskuksia on yhteensä 52.
Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan piirin asukkaista 89,7 % on venäläisiä ja 2,5 % komeja. Seudulla asuu Jazvan komeiksi kutsuttu komiryhmä. Kaupunkiväestön osuus on 66,3 %.
Piirin kautta kulkee Solikamskin, Tšerdynin ja Krasnovišerskin välinen maantie. Talous perustuu puunhankintaan  ja -jalostukseen sekä kaivostoimintaan (öljy, kulta, timantit). Lisäksi on elintarviketeollisuutta.
Piirissä toimii lasten musiikkikoulu, ammattikoulu, kirjastolaitos sekä kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia. Paikallislehtenä ilmestyy Krasnaja Višera (”Punainen Višera”).
Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluu taidegalleria ja kotiseutumuseo.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Krasnovišerskin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Aleksandrovsk • Barda • Berezniki • Berjozovka • Bolšaja Sosnova • Dobrjanka • Gainy • Gornozavodsk • Gremjatšinsk • Gubaha • Iljinski • Jelovo • Jurla • Jusva • Karagai • Kišert • Kizel • Kosa • Kotšovo • Krasnokamsk • Krasnovišersk • Kudymkar • Kudymkar • Kujeda • Kungur • Kungur • Lysva • Nytva • Ohansk • Oktjabrski • Orda • Osa • Otšor • Perm • Perm • Siva • Solikamsk • Solikamsk • Suksun • Tšaikovski • Tšastyje • Tšerdyn • Tšernuška • Tšusovoi • Uinskoje • Usolje • Vereštšagino • Zvjozdnyi