stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Düsseldorf
Historia

Düsseldorf on syntynyt 600–700-luvulla paikkaan, jossa pieni Düsseljoki virtaa Reiniin. Ensimmäinen maininta kaupungista on vuodelta 1135, tosin nimellä Dusseldorp. Vuonna 1186 kaupunki siirtyi Bergin suvun alaisuuteen ja he siirsivät hovinsa kaupunkiin 1280. Kaupunginoikeudet Düsseldorf sai Adolf V von Bergiltä 14. elokuuta 1288 Bergin voitettua Kölnin arkkipiispan sotajoukon.
Düsseldorf linnoitettiin ja julistettiin Bergin herttuakunnan pääkaupungiksi 1380. Tämän jälkeen kaupunkiin rakennettiin merkittäviä rakennuksia, kuten Pyhän Lambertuksen kirkko. Vuonna 1609 Jülich-Berg-Clevesin suku päättyi ja Düsseldorf päätyi Pfalzin ruhtinaiden alaisuuteen, jotka siirsivät hovinsa Düsseldorfiin.
Ruhtinas Johann Wilhelm II (hallitsi 1690–1716) ja vaimonsa Anna Maria Luisa de' Medici keräsivät suuren kokoelman taideteoksia, jotka ovat nykyisin näytteillä Stadtschlossissa. Vaaliruhtinas Karl Theodor kuitenkin peri Baijerin ja siirsi hovinsa Müncheniin. Köyhyys ja tuho iski Düsseldorfiin Napoleonin sotien myötä.[lähde? ] 1815 kaupunki siirtyi Preussin alaisuuteen.
Düsseldorfin rauta- ja terästeollisuus käynnistyi 1870-luvulla johtaen nopeaan talouskasvuun, ja vuoden 1882 sadantuhannen väkiluku tuplaantui vuoteen 1892 mennessä. Ensimmäinen ja toinen maailmansota tuhosivat Düsseldorfia. Toisessa maailmansodan koko kaupunki käytännöllisesti katsoen tuhoutui pommituksissa. Kaupungin 5 100 juutalaisesta selvisi hengissä vain 249.[lähde? ] Düsseldorfissa oli myös Buchenwaldin keskitysleirin alaleiri, jossa pidettiin puolalaisia vankeja.
Brittien miehityshallinnon alaisuudessa Düsseldorfista tuli Nordrhein-Westfalenin pääkaupunki 1946 ja kaupunki jälleenrakennettiin nopeasti.
Talous

Düsseldorf on kansainvälisesti merkittävä vähittäiskaupan, palveluiden ja viestintäalan keskus. Sen bruttokansantuote vuonna 2019 oli yli 53 miljoonaa euroa, ja Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa vain Kölnin bruttokansantuote oli suurempi.
Düsseldorfin selvästi suurin teollisuuden sektori on palvelut, jonka osuus bruttoarvonlisäyksestä vuonna 2021 oli 82,7 prosenttia ja työvoimasta yli 85 prosenttia. Finanssi- ja vakuutuspalvelut, kauppa, viestintäala, messut, media-ala, luovat alat ja muotoilu sekä muotiala ovat keskeisimpiä tekijöitä palvelusektorilla.
Düsseldorf tunnetaan Saksan mainosalan keskuksena, ja siitä on tullut myös tietoliikennealan keskus. Kaupungissa on 18 internet-yhteydentarjoajaa ja kaksi suurinta matkapuhelinoperaattoria, D2 Vodafone ja E-Plus pitävät siellä päämajaansa. Düsseldorf on myös rahamaailman keskus. Kaupungissa on 170 luottolaitosta ja 130 vakuutusyhtiötä ja yksi Saksan suurimmista pörsseistä. Paperimedioista kaupungissa on 200 julkaisutaloa, jotka ovat siirtyneet myös internetiin. TV-kanavista CNN, NBC Giga ja QVC ovat sijoittuneet Düsseldorfiin, kuten myös Saksan suurin elokuvayhtiö, Riech-Group.
Düsseldorfin teollisuus tuottaa esimerkiksi rautaa, terästä, kemikaaleja ja lasia.
Talous > Liikenne

Düsseldorfin kansainvälinen lentoasema sijaitsee kuusi kilometriä kaupungista pohjoiseen. Vuonna 2022 lentoasemalla kävi 16 miljoonaa matkustajaa ja sen kautta kulki keskimäärin noin 390 lentoa päivässä. Lentokentällä on noin 12 minuutin matka kaupungin keskustasta S-Bahn-rataa pitkin.
Düsseldorf on myös suuri rautateiden risteysasema. Kaupungissa pysähtyy päivittäin noin 1 000 junaa.[lähde? ] Keskusasema, Düsseldorfin päärautatieasema, sijaitsee Konrad-Adenauer-Platzilla, kaupungin keskustassa.
Moottoritiet A3, A44, A46, A52, A57 ja A59 kulkevat Düsseldorfin kautta.
Düsseldorfissa sijaitsee kolme satamaa Rein-joen varrella.
Väestö

Düsseldorfin asukasluku vuoden 2023 lopussa oli kaupungin tilastojen mukaan 655 717. Asukasluku on ollut 2010-luvulla kasvussa, sillä vuonna 2013 asukkaita oli 613 446. Kymmenessä vuodessa asukasluku oli kasvanut 6,5 prosenttia. Düsseldorfin asukasluku oli suurimmillaan vuonna 1962, jolloin siellä asui 702 596 ihmistä. Teollisuuden häviämisen seurauksena väkiluku alkoi laskea, mutta talouden keskittyminen uudestaan palvelualalle alkoi 1980-luvulla jälleen tuoda kaupunkiin lisää asukkaita.
Düsseldorfin asukkaista vuonna 2022 noin 25,1 prosenttia oli ulkomaalaisia. Vuonna 2013 ulkomaalaisten osuus oli ollut 19,7 prosenttia. Maahanmuuttajataustaisten osuus vuonna 2022 oli 44,6 prosenttia. Suurimmat ulkomaalaisryhmät olivat turkkilaiset, ukrainalaiset ja kreikkalaiset. Düsseldorfissa on merkittävä japanilainen yhteisö, johon kuuluu yli 6 000 ihmistä. Se on Euroopan kolmanneksi suurin japanilaisyhteisö. Vain Lontoossa ja Pariisissa on suurempi.
Koulutus

Heinrich-Heine-Universität sijaitsee kaupungin eteläosassa. Muita akateemisia oppilaitoksia ovat Clara Schumann Musikschule, Fachhochschule Düsseldorf, Robert Schumann Musikhochschule ja Kunstakademie Düsseldorf.[lähde? ]
Taide-elämä

Tunnettu elektronisen musiikin yhtye Kraftwerk on kotoisin Düsseldorfista. Vuoden 2011 Eurovision laulukilpailu käytiin Düsseldorfin Esprit-arenalla. Paikkakunta tunnetaan myös Düsseldorfin koulukunnasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Düsseldorf Wikimedia Commonsissa
Düsseldorfin kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Kartta Düsseldorfin aluejaosta.
Rheinturm
Akropolis-ralli 2013

|  Akropolis-ralli 2013 |
| --- | --- |
 6. osakilpailu 13 osakilpailusta kaudella 2013. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Jari-Matti Latvala  Miikka Anttila  (Volkswagen)
Toinen:   Daniel Sordo  Carlos del Barrio  (Citroën)
Kolmas:   Thierry Neuville  Nicolas Gilsoul  (Qatar)
Sébastien Ogier sijoittui sijalle 10.
Akropolis-ralli 2013 (virallisesti 59. Acropolis Rally 2013) oli Rallin MM-sarjan kauden 2013 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 31. toukokuuta.–2. kesäkuuta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jari-Matti Latvala |  Miikka Anttila | Volkswagen Polo R WRC | 3:31.01,2 |  | 25 |
| 2. |  Daniel Sordo |  Carlos del Barrio | Citroën DS3 WRC | 3:32.51,2 | +1.50,0 | 18 |
| 3. |  Thierry Neuville |  Nicolas Gilsoul | Ford Fiesta RS WRC | 3:33.15,3 | +2.14,1 | 15 |
| 4. |  Andreas Mikkelsen |  Mikko Markkula | Volkswagen Polo R WRC | 3:34.56,3 | +3.55,1 | 12 |
| 5. |  Nasser Al-Attiyah |  Giovanni Bernacchini | Ford Fiesta RS WRC | 3:35.13,8 | +4.12,6 | 10 |
| 6. |  Mads Østberg |  Jonas Andersson | Ford Fiesta RS WRC | 3:36.49,9 | +5.48,7 | 8 |
| 7. |  Martin Prokop |  Michael Ernst | Ford Fiesta RS WRC | 3:38.23,6 | +7.22,4 | 6 |
| 8. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Citroën DS3 WRC | 3:38.57,8 | +7.56,6 | 4 |
| 9. |  Jevgeni Novikov |  Ilka Minor | Ford Fiesta RS WRC | 3:39.13,0 | +8.11,8 | 2 |
| 10. |  Sebastien Ogier |  Julien Ingrassia | Volkswagen Polo R WRC | 3:41.11,5 | +10.10,3 | 1 |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akropolis-ralli 2013 Wikimedia Commonsissa
Ammattikasvatusfilosofia

Ammattikasvatusfilosofia on ammattikasvatuksen osa-alue, joka tutkii ja tarkastelee ammattikasvatukseen liittyviä filosofisia kysymyksiä. Ammattikasvatus tieteenä on määritelty kasvatustieteen yhdeksi osa-alueeksi. Siten ammattikasvatusfilosofia liittyy myös yleiseen kasvatusfilosofiaan.
Ammattikasvatusfilosofia jaetaan ammattikasvatuksen tieteenfilosofiaan ja ammattikasvatuksen filosofiaan. Näistä edellinen tutkii ammattikasvatusta tieteenä ja siihen liittyviä tieteenfilosofisia ongelmia. Jälkimmäiseen kuuluvat ammattikasvatukseen liittyvät filosofiset ongelmat, jotka voidaan jaotella esimerkiksi yleisen filosofian perusteella ontologisiin, tieto-opillisiin, eettisiin ja esteettisiin kysymyksiin.
Ammattikasvatus tieteenä ja yliopistollisena oppiaineena on nuorta. Sen myötä myös ammattikasvatusfilosofian tutkimus on ollut vähäistä. Suomen kielellä yleisesityksen aiheesta ovat kirjoittaneet Markku Tuominen ja Jari Wihersaari, Ammattikasvatusfilosofia (2006, OKKA-säätiö).
Aiheesta muualla

https://sites.google.com/site/ammattikasvatus/
American Ghost Dance

| ”American Ghost Dance” Red Hot Chili Peppers |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Freaky Styley
 Äänitetty : 1985
 Julkaistu: 16. elokuuta 1985
 Tuottaja(t): George Clinton
 Tyylilaji: Funk rock
 Kesto: 03.51
 Levy-yhtiö: EMI
Red Hot Chili Peppersin muut singlet
| ”Jungle Man” 1985 | ”American Ghost Dance” 1985 | ”Catholic School Girls Rule” 1985 |
American Ghost Dance on kalifornialaisen rockyhtye Red Hot Chili Peppersin single, joka löytyy yhtyeen toiselta studioalbumilta Freaky Styley. Kappale on albumin kolmas kappale ja toinen single. Kappale julkaistiin singlenä samana vuonna kuin itse albumikin. Kappale on hieman pidempi albumin vuoden 2003 uudelleenjulkaisulla.
Red Hot Chili Peppers
| --- | --- |
Albumit:  The Red Hot Chili Peppers (1984) • Freaky Styley (1985) • The Uplift Mofo Party Plan (1987) • Mother’s Milk (1989) • Blood Sugar Sex Magik (1991) • One Hot Minute (1995) • Californication (1999) • By the Way (2002) • Stadium Arcadium  (2006) • I’m with You (2011) • The Getaway (2016) • Unlimited Love (2022) • Return of the Dream Canteen (2022)
EP:t, livealbumit ja kokoelmat:  The Abbey Road E.P. (1988) • What Hits!? (1992) • Live Rare Remix Box (1994) • The Plasma Shaft (1994) • Out in L.A. (1994) • Under the Covers: Essential Red Hot Chili Peppers (1998) • The Best of the Red Hot Chili Peppers (1998) • Greatest Hits (2003) • Live in Hyde Park (2004)
Muut artikkelit:  Arpikudos • George Clinton • Jane’s Addiction • Lollapalooza • Red Hot Chili Peppersin diskografia • Rick Rubin
Ammattikorkeakoulututkinto

Ammattikorkeakoulututkinto on käytännönläheinen ja ammattiin suuntaava korkeakoulututkinto, joka valmistaa erilaisiin asiantuntija-, suunnittelu-, kehittämis- ja esimiestehtäviin. Ammattikorkeakoulututkinnot on kirjattu lainsäädäntöön korkeakoulututkintoina ja ne antavat pätevyyden hakea sellaisia kuntien ja valtion virkoja sekä julkisia tehtäviä, joihin on säädetty pätevyysvaatimukseksi korkeakoulututkinto, alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto. Tältä osin ammattikorkeakoulututkinto on rinnasteinen alempaan korkeakoulututkintoon, vaikka sitä ei muutoin lueta yliopistotutkinnoksi. Yliopistojen maisteriohjelmiin haettaessa ammattikorkeakoulututkintoa ei usein kelpuuteta sellaisenaan korvaamaan suoritettua alempaa korkeakoulututkintoa, vaan hakijalta vaaditaan myös siltaopintoja.
Ammattikorkeakoulututkinnon laajuus on koulutusohjelmasta riippuen 210, 240 tai 270 opintopistettä. Kokopäiväisesti opiskellen opiskeluaika on 3,5–4,5 vuotta. Saman alan aikaisemmat opinnot tai työkokemus voivat lyhentää opiskeluaikaa. Tutkinto muodostuu perusopinnoista, ammattiopinnoista, vapaasti valittavista opinnoista, työharjoittelusta sekä opinnäytetyöstä. Opinnot ovat tyypillisesti yliopisto-opintoja käytännönläheisempiä ja sisältävät enemmän pakollisia työharjoitteluosuuksia.
Ammattikorkeakoulututkinnon voi suorittaa seuraavilla koulutusaloilla:
Humanistinen ja kasvatusala
Humanistisen alan ammattikorkeakoulututkinto
Kulttuuriala
Kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinto
Luonnontieteiden ala
Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto
Luonnonvara- ja ympäristöala
Luonnonvara-alan ammattikorkeakoulututkinto
Matkailu-, ravitsemis- ja talousala
Matkailu- ja ravitsemisalan ammattikorkeakoulututkinto
Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala
Kauneudenhoitoalan ammattikorkeakoulututkinto
Liikunnan ammattikorkeakoulututkinto
Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto
Tekniikan ja liikenteen ala
Merenkulun ammattikorkeakoulututkinto
Tekniikan ammattikorkeakoulututkinto
Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala
Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto
Aiheesta muualla

Ammattikorkeakoulut - Opetushallitus (Arkistoitu – Internet Archive)
Ammattikorkeakoulu - Opintopolku (Arkistoitu – Internet Archive)
Ammattikasvatus

Ammattikasvatus tieteenä on määritelty kasvatustieteen osa-alueeksi, joka tutkii ihmisen ammattiin kasvamista ja siihen liittyvää problematiikkaa. Ammattikasvatus määrittyy ammatin käsitteen ja ammatillisen kasvun kautta, ulottuen toisen asteen ammatillisissa opinnoissa olevista nuorista (15-18 vuotta) työelämässä olevaan aikuisväestöön (18-68 vuotta).
Ammattikasvatuksella tarkoitetaan organisoitua koulutusta, jonka päämääränä on ammatissa ja työelämässä tarvittavat tiedot ja taidot sekä kasvaminen aktiiviseen kansalaisuuteen ja yhteiskunnan jäsenyyteen. Ammattikasvatus tieteenalana tutkii ammatillista koulutusta, ammattiin ja työelämään liittyvää osaamista, oppimista ja kasvamista. Ammattikasvatus operoi formaalisen koulutuksen ja työelämän rajapinnoilla. Työ- ja elinkeinoelämän muutos näkyy myös ammattikasvatuksen tutkimuksessa. (Siirilä & Laukia, 2021.)
”Ammattikasvatus on organisoitua kasvatustoimintaa, jonka avulla nuoret ja aikuiset voivat toteuttaa tavoitteellisesti etenevää oppimista päämääränä ammatissa tarvittavien valmiuksien hankkiminen ja kehittäminen sekä edellytysten luominen itsenäiselle ammatilliselle toiminnalle ja jatkuvalle kehitykselle ammatissa.” (Ruohotie, 2000, s. 284). Ammattikasvatuksessa on kyse ammatin oppimisesta ja ammatillisen kasvun elinikäisestä prosessista.
Ammattikasvatuksen tutkimusalueita ovat muun muassa ammatin oppiminen (erilaisissa oppilaitosten ja työelämän tarjoamissa oppimisympäristöissä), ammatillinen koulutus ja sen kehittäminen, ammatillinen kasvu elinikäisenä prosessina ja osaamisen johtaminen. Tutkimuksen tehtävänä on esimerkiksi työtehtävien ja niihin liittyvien ongelmien kuvaaminen ja selittäminen, sekä opetus-oppimisprosessien analysointi ja konstruointi. Ammattikasvatuksen ilmiöitä voidaan tutkia monesta eri näkökulmasta, esimerkkeinä mainittakoon psykologinen (ammatissa tarvittavat valmiudet, niiden kehittyminen ja ammatillinen uusiutuminen), sosiologinen (ammatillinen identiteetti ja sen kehittyminen; ammattikasvatus- ja koulutus sosialisaationa), kasvatusfilosofinen (ammattikasvatuksen olemus ja tietoteoreettinen perusta) ja filosofis-historiallinen ja kulttuurinen (ammatillisen kasvun suhteuttaminen kansalaiseksi kasvamisen prosesseihin; työn, ammatin ja kasvamisen näkeminen ihmisen olemuksen ja olemassaolon toteutumisen ehtoina ja tuotoksina).
Tampereen yliopiston kasvatustieteiden yksikössä toimi Suomen ainoa ammattikasvatuksen professuuri, jota professori Pekka Ruohotie hoiti kolmenkymmenen vuoden ajan, vuodesta 1983 vuoteen 2012. Ammattikasvatuksen aikakauskirja on keskittynyt ammattikasvatuksen alan tutkimustulosten julkaisemiseen.
Haaga-Helian Ammatillisessa opettajakorkeakoulussa on vuodesta 2019 lähtien toiminut ammattikasvatuksen yliopettaja. Haaga-Helia on syksystä 2023 lähtien tarjonnut ensimmäisenä suomalaisena korkeakouluna Ammattikasvatustieteen perusopintoja (25 op) osana avoimen AMK:n tarjontaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ammattikasvastuksen käsitteestä sites.google.com. Viitattu 29.12.2014.
Air Incheon

| Air Incheon |
| --- | --- |

 IATA: KJ  –  ICAO: IAH 
Kutsukoodi:  AIR INCHEON
Perustettu:  2012
Laivaston koko:  2
Kohteiden määrä:  7
Tunnuslause:  The First Cargo Airline in Korea
Solmukohdat:  Incheonin kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:  Incheon
Yhtiön sivut:  www.air-incheon.com
Air Incheon (kor. 에어인천, Eeo Incheon; IATA: KJ, ICAO: IAH, kutsukoodi: AIR INCHEON) on eteläkorealainen rahtilentoyhtiö. Se lentää reittilentoja Soulin Incheonin kansainväliseltä lentoasemalta kuuteen kohteeseen Kiinassa, Japanissa ja Venäjällä.
Kohteet

Air Incheonin reittikohteet lokakuussa 2017:
Etelä-Korea
Soul/Incheon – Incheonin kansainvälinen lentoasema (solmukohta)
Japani
Tokio – Naritan kansainvälinen lentoasema
Kiina
Jinan – Jinan Yaoqiangin kansainvälinen lentoasema
Qingdao – Qingdao Liutingin kansainvälinen lentoasema
Xuzhou – Xuzhou Guanyinin kansainvälinen lentoasema
Yantai – Yantai Penglain kansainvälinen lentoasema
Venäjä
Južno-Sahalinsk – Južno-Sahalinskin lentoasema
Laivasto

Lokakuussa 2017:
2 Boeing 737-400SF (1 tulossa käyttöön)milloin?
Boeing 737-800F (3 tulossa käyttöön)milloin?
Aiheesta muualla

Air Incheonin kotisivut (englanniksi, koreaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Air Incheon Wikimedia Commonsissa
Air Incheonin Boeing 737-400SF helmikuussa 2015.
Alimmainen Lapinlampi (Saarijärvi)

| Alimmainen Lapinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°46′51″N, 25°20′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.68)
Laskupuro:  Pohjapuro Pyhäjärveen 
Järvinumero:  14.684.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,2 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,634 km  
Pinta-ala:  2,572 ha  
Tilavuus:  0.000051 km³ 
Keskisyvyys:  1,97 m  
Suurin syvyys:  3,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlimmainen Lapinlampi 
Alimmainen Lapinlampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Kekkilän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 50 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 3,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pyhäjärven alueella (14.68), jonka Pohjapuron valuma-alueeseen (14.684) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 155,2 metriä mpy.
Alfred Vuolle

Alfred Samueli Vuolle (vuoteen 1906 Jakobsson, 2. elokuuta 1876 Akaa - 23. helmikuuta 1944 Tampere) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja.
Akaan Kylmäkoskella syntynyt Vuolle kävi kansakoulua ja työskenteli 13-vuotiaasta lähtien kehrääjänä Finlaysonin tehtaalla Tampereella. Suurlakon jälkeen hän lähti työväenliikkeeseen liitymällä TAmpereen työväenyhdistyksen kutomatyöntekijöiden ammattiosastoon. Vuolteesta tuli sen näkyvimpiä toimijoita Ida Vihurin ohella. Vuonna 1906 perustettiin Vuolteen aloitteesta Suomen Kutomatyöväen Liitto, jonka puheenjohtajana hän toimi vuoteen 1909 saakka.
Sisällissodan aikana Vuolle vastusti aseellista kapinaa, mutta toimi Tampereen vallankumousoikeuden puolustusasianajajana helmikuun puoliväliin saakka, jolloin hänet valittiin Työväen pääneuvoston jäseneksi Suomen Ammattijärjestön edustajana. Vuolle vangittiin Tampereen taistelun jälkeen. Elokuussa 1918 Vuolle sai valtiopetoksesta ja maanpetoksesta elinkautisen kuritushuonetuomion, josta hän vapautui armahduslakien nojalla 1920.
Vuonna 1922 Vuolle siirtyi Finlaysonilta vakuutusyhtiö Turvan apulaisjohtaksi. Hän toimi muun muassa Hämeen Työväen Säästöpankin ja Osuusliike Voiman hallitusten puheenjohtajana ja kuului OTK:n sekä Kansan hallituksiin. Vuolle oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen sosialidemokraattien edustajana vuodesta 1923 lähtien.
Alma Hinding

Alma Rekstad Hinding (11. elokuuta 1892 Svendborg – 24. joulukuuta 1981) oli tanskalainen elokuvanäyttelijä.
Alma Hindingin ura alkoi vuonna 1912, kun hän vastasi Nordisk Filmin tuottajan Ole Olsenin lehti-ilmoitukseen, jossa tämä etsi nuoria naisia näyttelemään elokuviin. Hinding toimi aluksi statistina, mutta vuodesta 1914 lähtien hän alkoi saada myös parempia rooleja ja sittemmin pääosia. Pieni, kaunis ja isosilmäinen näyttelijä ehti vuoteen 1917 mennessä esintyä yli sadassa elokuvassa. Vuonna 1918 hänestä tuli Tanskan ensimmäisen elokuvakoulun opettaja. Hinding teki viimeisen elokuvansa Dansk Astra Filmille vuonna 1919. Hän oli naimisissa Casino-teatterin johtajan Hans Gaden kanssa.
Elokuvia

Atlantis, 1913
Isänmaan puolesta, 1915
Aiheesta muualla

Internet Movie Database: Alma Hinding (englanniksi)
Akropolis (täsmennyssivu)

Akropolis (m.kreik. ἀκρόπολις, ”yläkaupunki” > ”linna”) tai Akrópoli (kreik. Ακρόπολη) voi viitata seuraaviin:
Akropolis

akropolis, linnavuori useissa antiikin Kreikan kaupungeissa
Akropolis, Ateenan linnavuori
Akropolis-ralli, Kreikassa järjestettävä rallikilpailu
Akropolis, kauppakeskus Kaunasissa Liettuassa
Akrópoli

Akrópoli, Ateenan kaupunginosa
Akrópolin metroasema, Ateenan metron asema
Ágios Nikólaos eli Akrópoli, saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Paxósta.
Alma Hätönen

| Alma Hätönen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1990 (ikä 33–34)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  radio- ja televisiojuontaja
Puoliso:  Jaakko Ohtonen
Muut tiedot
Aktiivisena:  2013–
Alma Hätönen (s. 1990) on suomalainen radio- ja televisiojuontaja. Hätönen työskenteli Yleisradion YleX-kanavalla vuodesta 2013 vuoteen 2019, joista viimeiset vuodet omassa iltapäiväohjelmassaan Poikelus ja Hätönen, jota hän juonsi yhdessä Jenni Poikeluksen kanssa. Vuonna 2019 Hätönen siirtyi Neloselle juontamaan syys–marraskuussa esitettyä Big Brother Suomi -tositelevisio-ohjelmaa. Hän jatkoi juontajana sarjan 12. kaudella seuraavan vuoden syksyllä.
Syksyllä 2018 Hätönen oli yksi kilpailijoista Fort Boyard Suomi -ohjelmassa. Hätönen osallistui myös Selviytyjät Suomi -ohjelmaan, joka esitettiin Nelonen-kanavalla syksyllä 2019.
Vuoden 2020 alussa Hätönen aloitti radiokanava HitMixin juontajana, mutta syksyllä 2021 hän kuitenkin irtisanoutui juontajakollegansa Tuomas Rajalan kanssa. Vuonna 2021 Hätönen juonsi Nelosella Selviytyjät Suomi Extraa sekä Paratiisihotelli Suomi -ohjelman kolmatta kautta, joka kuvattiin tiukkojen turvatoimien vallitessa koronapandemian keskellä Kanarialla.
Hän on opiskellut televisio- ja radiotyötä Metropolia Ammattikorkeakoulussa, mutta ei ole toistaiseksi valmistunut. Hätönen aloitti tammikuussa 2024 Helsingissä opiskelun fysioterapeutiksi.
Hätösen avopuoliso on näyttelijä Jaakko Ohtonen, jonka kanssa hän kihlautui kesällä 2023.
Juontajana

| Vuosi | Televisiosarja / Tapahtuma |
| --- | --- |
2019–2021: Big Brother Suomi
2021: Selviytyjät Suomi Extra
2021: Paratiisihotelli Suomi
Aiheesta muualla

Alma Hätönen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ammoniumrautasulfaatti

Ammoniumrautasulfaatti voi viitata ainakin seuraaviin yhdisteisiin:
Ammoniumrauta(II)sulfaatti (NH4)2Fe(SO4)2
Ammoniumrauta(III)sulfaatti NH4Fe(SO4)2
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ammoniumrautasulfaatti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Air India Express

| Air India Express एअर-इंडिया एक्स्प्रेस |
| --- | --- |

 IATA: IX  –  ICAO: AXB 
Kutsukoodi:  EXPRESS INDIA
Perustettu:  toukokuu 2004
Laivaston koko:  21
Kohteiden määrä:  31
Tunnuslause:  Simply Priceless
Solmukohdat:   Trivandrumin kansainvälinen lentoasema  Kozhikoden kansainvälinen lentoasema  Kochin kansainvälinen lentoasema
Emoyhtiö:  Air India
Kotipaikka:   Mumbai, Intia
Avainhenkilö(t):  Arvind Jadhav (toimitusjohtaja)
Yhtiön sivut:  www.airindiaexpress.in
Air India Express (IATA: IX, ICAO: AXB, kutsukoodi: EXPRESS INDIA) (hindiksi एअर-इंडिया एक्स्प्रेस) on Intian kansallisen lentoyhtiön Air Indian omistama halpalentoyhtiökonseptia noudattava lentoyhtiö, joka on perustettu vuonna 2004. Air India Express operoi 31 kohteeseen Lähi-idässä ja Kaakkois-Aasiassa 24 koneen laivastollaan.