stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuuria

Curia Julia Forum Romanumilla Roomassa.
Kuuria (lat. curia) oli Roomassa kymmenen sukukunnan (gens) muodostama kansanosasto, joihin kansa jaettiin comitia curiata -kansankokouksessa äänestämistä varten.
Kuurialla tarkoitettiin myös kuurian kokouspaikkaa, ja myöhemmin varsinkin senaatin kokoushuonetta. Rakennus, jossa senaatti kokoontui, vaihteli Rooman valtakunnan historian eri aikakausina. Rooman kuurioita olivat Curia Hostilia, Curia Cornelia ja Curia Julia, joista viimeisimmän rakennutti Julius Caesar. Caesar kohtasi loppunsa Pompeiuksen teatteriin kuuluneessa Pompeiuksen kuuriassa ennen alullepanemansa rakennuksen valmistumista.
Uudella ajalla kuuria (Curia Romana) tarkoittaa erityisesti Vatikaanin ja paavin hallintoa viranomaisineen.
Kukkolampi (Soini)

| Kukkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°51′59″N, 24°23′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.674.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  188,7 m  
Pituus:  620 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  1,648 km  
Pinta-ala:  11,079 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKukkolampi 
Kukkolampi  on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa  Limaperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 620 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Mustapuron valuma-alueeseen (14.674) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 188,7 metriä mpy.
Kristiina Vuorvirta

Kristiina Vuorvirta (s. 28. maaliskuuta 1994) on suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji on pituushyppy. Hän kilpailee myös pikajuoksussa.
Vuorvirta voitti Kalevan kisoissa kultaa pituushypyssä 2016. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti pronssia 2017. Hän on voittanut pituushypyssä myös nuorten Suomen-mestaruuksia. Naisten 4 × 100 metrin viestissä hän sai SM-pronssia 2014.
Vuorvirta voitti pituushypyn alle 23-vuotiaiden Pohjoismaiden-mestaruuden 2016. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran Tampereella 2016 sijoittuen pituushypyssä viidenneksi.
Vuorvirta hyppäsi pituusennätyksensä 622 cm Oulussa 23. heinäkuuta 2016. Hallissa hän on hypännyt parhaimmillaan 603 cm Tampereella 11. helmikuuta 2017.
Kurssin vääristäminen

Kurssin vääristäminen tarkoittaa vilpillistä toimintatapaa, kuten harhaanjohtavaa osto- tai myyntitarjousta tai näennäiskauppaa julkisessa kaupankäynnissä, jos ne antavat harhaanjohtavaa tietoa kaupankäynnin kohteena olevista arvopaperien tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta.
Rangaistus ja yleisyys

Rangaistuksena kurssin vääristämisestä saa Suomessa sakkoa tai vankeutta enintään kaksi vuotta. Tämä rikosnimike on varsin harvinainen.
Kukkolankoski

Kukkolankoski kuvattuna Suomen puolelta
Kukkolankoski (ruots. Kukkolaforsen) on Tornionjoessa Suomen ja Ruotsin rajalla sijaitseva noin 3,5 kilometriä pitkä koski, jonka pudotuskorkeus on 14 metriä. Se on Suomen pisin vapaana virtaava koski. Kukkolankosken Suomen puoleisella rannalla on Tornioon kuuluva Kukkolan kylä ja Ruotsin puolella Haaparannan Kukkolan kylä. Tornion keskustaan Kukkolankoskelta on matkaa noin 14 kilometriä.
Suomen puolella sijaitseva Kukkolankosken kalakenttä on vuosisatoja vanha siian ja lohen kalastuspaikka. Alue on suosittu matkailukohde, jossa on muun muassa alkuperäisellä paikallaan säilyneitä hirsisiä kalastusaittoja. Rannalla on myös kuvanveistäjä Ensio Seppäsen vuonna 1961 paljastettu Lauttamies-patsas. Kukkolankosken kalakenttä kuuluu Museoviraston luokittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kalastus

Kylän tärkeä elinkeino ennen aikaan oli kalastus. Kalastusoikeudet oli jaettu ja jaetaan edelleen maanomistuksen perusteella taloittain. Kukkolassa kehittyi oma siian pyyntitekniikka, ns. lippoaminen. On arveltu, että siian lippoaminen on aloitettu jo 1200-luvulla, kun kosken rantoja alettiin asuttaa.
Kesä on siian lippouksen aikaa, ja pyyntöoikeudet omistavat talot jakavat siikasaaliin joka ilta. Siiasta valmistettu varrassiika on Kukkolankosken oma herkku. Kosken rannalla olevissa aitoissa voi seurata käsitöiden valmistusta ja korkeatasoista hopeantaontaa. Syksy on pyhitetty nahkiaisen pyynnille. Iltojen pimetessä nahkiaiset ilmestyvät koskeen. Niitä pyydetään merroilla kivien välistä. Talvella koskesta pyydetään merroilla madetta eli matikkaa. Talviöinä, kun koski höyryää kylmyydessä, mateet alkavat liikkua. Matikan pyynti päättyy huhtikuun puolivälissä, jolloin koskella alkaa rauhallinen kevätkausi. Sitä kestää toukokuun loppupuolelle, jolloin siian lippoaminen aloitetaan jälleen.
Kuvia

Kukkolankoski toukokuussa
Lippoaja
Vanhoja aittoja ja mertoja Suomen puolella
Vanhoja aittoja ja mertoja
Patorenkku
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kukkolankoski Wikimedia Commonsissa
Kukkolankosken kotisivut
Siianjako Kukkolankoskessa, Kansan kuvalehti, 15.09.1933, nro 38, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kylmänen Food

| Kylmänen Food Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Hyvä maku yhdistää…
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1900-luvun alku
Lakkautettu:  2022 (konkurssi)
Toimitusjohtaja:  Jaakko Kylmänen
Kotipaikka:  Rantsila, Siikalatva
Tuotteet:  elintarvikkeet
Liikevaihto:  4 284 000 € (2021)
Liikevoitto:  - 1 000 000 € (2021)
Henkilöstö:  28 (2021)
Kotisivu:  www.kylmanen.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kylmänen Food oli suomalainen elintarvikejalostuslaitos. Yhtiön hallinto sijaitsi Siikalatvan kunnassa Rantsilassa. Rantsilan lisäksi Sodankylässä oli tuotantotila, jossa valmistettiin porosta tehtyjä tuotteita. Tehtaanmyymälöitä oli tuotantopaikkakuntien lisäksi Pudasjärvellä. Tehtaanmyymälä oli aiemmin myös Oulussa, joka kuitenkin suljettiin vuonna 2020.
Kylmänen Food oli perheyritys, joka valmisti ja myi lihatuotteita 1900-luvun alusta lähtien. Ensimmäisen kerran lihatuotteita myytiin Oulun kauppahallissa vuonna 1905. Vuodesta 1923 lähtien yrityksen toiminta oli säännöllistä. Kylmäsen valmistamia tuotteita olivat muun muassa kokolihatuotteet, säilykkeet ja einekset. Viimeisimpinä vuosina yritys keskitti tuotteiden valmistuksen lähinnä suurtalouskeittiöihin. Nykymuotoisen yrityksen perustivat Matti ja Pirkko Kylmänen vuonna 1954.
Tulipalo

Kylmäsen Rantsilassa sijaitseva tuotantohalli tuhoutui tulipalossa 10. marraskuuta 2017. Palo paikantui välikatolla olleeseen sähkökeskukseen. Syynä oli nollajohtovika. Keväällä suurin osa työntekijöitä irtisanottiin, mutta syksyllä 2018 on osa otettu takaisin, ja tuotantotilojen rakentamista uudelleen suunniteltiin tapahtuvaksi vähitellen. Osa tuotannosta palautui syksyllä 2018.
Konkurssi

Yritys hakeutui konkurssiin 28. lokakuuta 2022. Toimitusjohtaja Jaakko Kylmäsen mukaan konkurssin pääsyynä olivat maksuvaikeudet. Toimintaa kurittivat myös vuonna 2017 tapahtunut tulipalo, koronapandemia ja viimeisimmän vuoden erityisen korkeat kustannukset.
Kyra

Kyra voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kyra, Kiira-etunimen variantti
Kyra, kylä ja Kyran piirin hallinnollinen keskus Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä
Kyrá, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä Kreikassa
KyRa, Kyrös-Rasti, hämeenkyröläinen suunnistusseura
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kyra”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 2002–2003

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 2002–2003 Äänekosken Huima voitti seuran historian ensimmäisen mestaruuden. Hopeaa voitti Pantterit Helsingistä ja pronssia Espoo Basket Team. Huima kukisti loppuottelusarjassa Pantterit voitoin 3–2.
Runkosarja pelattiin yhdeksän joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Kuusi parasta joukkuetta jatkoivat ylemmässä jatkosarjassa ja kolme viimeistä alemmassa jatkosarjassa, jotka myös pelattiin kaksinkertaisina sarjoina. Joukkueiden tulokset runkosarjasta otettiin mukaan jatkosarjan sarjataulukkoon. Ylemmän jatkosarjan neljä parasta selviytyivät pudotuspeleihin.
Välierissä kohtasivat ylemmän jatkosarjan voittanut Pantterit ja sarjan neljäs Pussihukat sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Äänekosken Huima ja Espoo Basket Team. Ottelut pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä. Loppuottelut pelattiin paras viidestä -järjestelmällä. Pronssimitalit jaettiin siten, että välierien häviäjät pelasivat keskenään kaksi ottelua, joiden yhteistulos ratkaisi voittajan.
Alemman jatkosarjan voittaja säilytti sarjapaikkansa karsimatta, mutta kaksi viimeistä pelasivat I-divisioonan kahden parhaan joukkueen kanssa neljän joukkueen kaksinkertaisen noususarjan. Noususarjan kolme parasta nousivat seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan, kun taas viimeinen tipahti I-divisioonaan. Forssan Alku säilytti sarjapaikkansa ja I-divisioonajoukkueista Karhun Pojat Helsingistä sekä Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat Jyväskylästä nousivat SM-sarjaan. Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat kuitenkin luopui SM-sarjapaikastaan, jonka jälkeen sarjapaikkaa tarjottiin noususarjan viimeiselle Salon Palloilijoille. Heidänkin kieltäydyttyä SM-sarjaan nousi I-divisioonan kolmanneksi sijoittunut Turun Riento.
Runkosarja > Alkusarja

| --- | --- |
: Ylempään jatkosarjaan
| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Äänekosken Huima | 16 | 14 | 2 | 28 |
| 2 | Pantterit | 16 | 14 | 2 | 28 |
| 3 | Espoo Basket Team | 16 | 12 | 4 | 24 |
| 4 | Pussihukat | 16 | 10 | 6 | 20 |
| 5 | Tapiolan Honka | 16 | 7 | 9 | 14 |
| 6 | BC Nokia | 16 | 6 | 10 | 12 |
| 7 | Forssan Alku | 16 | 5 | 11 | 10 |
| 8 | Peli-Karhut | 16 | 4 | 12 | 8 |
| 9 | Salon Palloilijat | 16 | 0 | 16 | 0 |
Runkosarja > Alkusarja > Ylempi jatkosarja

| --- | --- |
: Pudotuspeleihin
: Karsintasarjaan
| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pantterit | 26 | 23 | 3 | 46 |
| 2 | Äänekosken Huima | 26 | 22 | 4 | 44 |
| 3 | Espoo Basket Team | 26 | 19 | 7 | 38 |
| 4 | Pussihukat | 26 | 14 | 12 | 28 |
| 5 | Tapiolan Honka | 26 | 9 | 17 | 18 |
| 6 | BC Nokia | 26 | 6 | 20 | 12 |
Runkosarja > Alkusarja > Alempi jatkosarja

| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | Peli-Karhut | 22 | 9 | 13 | 18 |
| 8 | Forssan Alku | 22 | 9 | 13 | 18 |
| 9 | Salon Palloilijat | 22 | 0 | 22 | 0 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelut | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   | 1 |  Pantterit | 2 |   |  |  |  |  |
|   | 4 |  Pussihukat | 0 |   |   |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   | 1 |  Pantterit | 2 |
|   |   |   |   |   |   | 2 |  Äänekosken Huima | 3 |
|   | 2 |  Äänekosken Huima | 2 |   |   |  |  |  |
|   | 3 |  Espoo Basket Team | 1 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
 
|  |  |  |  |  |  | 3 |  Espoo Basket Team | 179 |
|   |  |  |  |  |  | 4 |  Pussihukat | 152 |
Kumlingen lentokenttä

Kumlingen lentokenttä (ruots. Kumlinge flygfält) (ICAO: EFKG) sijaitsee Kumlingen kunnassa Ahvenanmaalla. Kenttä on auki ympäri vuoden.
Lentokentällä on yksi 600 metriä pitkä punaisella asfaltilla päällystetty, valaistu kiitotie. Vuonna 1975 avattua lentokenttää ylläpitää Ahvenanmaan maakuntahallitus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kumlingen lentokenttä Wikimedia Commonsissa
VFR Suomi/Finland – Kumlingen lentopaikka (Arkistoitu – Internet Archive)
Lentopaikat.fi – Kumlingen lentopaikka
IVAO – Kumlinge (Arkistoitu – Internet Archive)
Länsmans Vårdhus – Kumlinge airstrip (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka 
Kumlingen lentokentän lennonsuunnittelurakennus.
Kypäräsukellus

Kypäräsukellus on maailman vanhimpia käytössä olevia sukellusmenetelmiä. Menetelmässä käytetään tiivistä sukelluspukua ja siihen eri menetelmin kytkettyä metallista tai nykyisin lujitemuovista sukelluskypärää.
Kypäräsukeltajalla on yleensä hyvin raskaat rinnalle ja selkään kiinnitetyt painot, koska pukuun pumpattava ilma aiheuttaa hyvin voimakasta nostetta. Pohjassa tai työlavalla työskennellessä varustukseen kuuluvat noin kymmenen kiloa kappale painavat metalliset painokengät; asennustyössä avovedessä ne korvataan yleensä räpylöillä ja nilkkapainoilla.
Kypäräsukeltaja emälaivan portailla.
Nykyaikainen lujitemuovinen sukelluskypärä.
Menetelmään on alusta alkaen kuulunut pinnalta käsin pumpattu ilma; ilma siirtyy eräänlaista umbilikaalia pitkin. Kevyimmillään yhteeseen kuuluu ilmaletku, puhelinkaapeli, valaisimen syöttö ja erillinen varmistusvaijeri.
Vedenalaisessa rakennustyössä, esimerkiksi kivenporauksessa tai raudoituksessa, kypäräpuku usein suojataan erillisellä suojahaalarilla.
Täydelliseen nykyaikaiseen varustukseen kuuluvat lisäksi kypärään asennetun kameran kaapelit sekä sukeltajan elintoimintoja jatkuvasti seuraavien lääketieteellisten laitteiden johdot. Jos hengityskaasuna on helium, puhelimeen liittyy erillinen elektroninen selvennyslaite, koska normaali ääni muuttuu heliumkaasukehässä vaakkuvaksi ja vaikeasti tunnistettavaksi.
Hyvin kauan käytettiin käsipumppuja, nykyään pinnalla on erillinen varastosäiliö, johon tarpeen mukaan pumpataan lisää ilmaa tavallisimmin sähkökäyttöisellä ilmanpuristimella. Nykyajan turvamääräysten johdosta kypärävarustukseen kuuluu myös selässä olevat varailmasäiliöt.
Menetelmä vaatii suuren pintamiehistön ja sukeltajalta ammattitaitoa, mutta se on työkäytössä, kuten vedenalaisten putkien asentamisessa tai kallion poraamisessa, oikeastaan ainoa mahdollinen.
Nykyään on olemassa myös ns. puolikypäröitä; niissä on kypärän kasvo-osa, mutta päähineosa on joko kuminen tai sen paikalla on moninkertainen hihnasto. Tällaisen kypärän - jota kutsutaan myös kypärämaskiksi - voi kytkeä myös kannettavaan sukelluslaitteeseen, joskin se on ensisijaisesti tarkoitettu käytettäväksi pintasyötön kanssa. Näistä laitteista tunnetuimpia on EXO.
Korvessa kulkevi

| Korvessa kulkevi |
| --- | --- |

Pääosissa:   Olivia Ainali  Amira Khalifa  Saimi Kahri  Jakob Öhrman  Dennis Nylund  Matti Onnismaa 
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Elisa Viihde
Tuotanto
Tuottaja(t):  Antti Kaarlela
Ohjaaja(t):  Jussi Hiltunen
Käsikirjoittaja(t):   Aleksi Puranen  Antti Kairakari  Oona Haapaniemi 
Tuotantoyhtiö(t):  Whatevergroup
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Korvessa kulkevi on oululaisen Whatevergroupin Elisa Viihteelle tuottama televisiosarja, jonka on ohjannut Jussi Hiltunen. Hän on ohjannut aiemmin muun muassa Ivalon. Sen ovat käsikirjoittaneet Aleksi Puranen, Antti Kairakari ja Oona Haapaniemi. Sen on tuottanut on Antti Kaarlela. Sarjassa näyttelevät keskeisimpiä rooleja muun muassa Olivia Ainali, Amira Khalifa, Saimi Kahri, Jakob Öhrman, Dennis Nylund ja Matti Onnismaa.
Korvessa kulkevi -sarjan tapahtumat sijoittuvat Perämerellä olevaan pieneen saaren kalastajakylä, josta löydetään nuori poika, Aapo (Olavi Angervo) kuolleena. Aapo oli koulukiusatun Johannan (Olivia Ainali) ainoa ystävä, joten Johanna joutuu murhan pääepäillyksi. Kukaan pienessä yhteisössä ei halua uskoa hänen syyttömyyteensä, ja hän joutuu todistamaan sen. Paikallinen poliisi kutsuu etsivä, Ulla Penttisen (Amira Khalifa) apuun murhan selvittämiseen. Johanna saa Penttisen vakuuttuneeksi syyttömyydestään.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jakob Öhrman  | … |  Reijo Hakala   |
|  Kristofer Gummerus  | … |  Komulainen   |
|  Jarmo Mäkinen  | … |  Taisto Holopainen   |
|  Olivia Ainali  | … |  Johanna Hakala   |
|  Matti Onnismaa  | … |  Esa Rautio   |
|  Amira Khalifa  | … |  Ulla Penttinen   |
|  Kerli Kyllönen  | … |  Katri Laakso   |
|  Dennis Nylund  | … |  Seppo Riipi   |
|  Saimi Kahri  | … |  Pinja Heino   |
|  Pentti Korhonen  | … |  Juha Mylly   |
|  Tarja Heinula  | … |  Eila Rautio   |
|  Mika Nuojua  | … |  Pietilä   |
|  Olavi Angervo  | … |  Aapo Rajaluoto   |
|  Antti Kaarlela  | … |  Rehtori Kunnari   |
|  Peetu Kaan  | … |  Huotari   |
|  Aleksi Puranen  | … |  Nissinen   |
|  Antti Kairakari  | … |  Tero Kuokkanen   |
|  Joose Mikkonen  | … |  Heikki Rajaluoto   |
|  Verneri Eronen  | … |  Tuomas Rajaluoto  |
Lähde:
Aiheesta muualla

Korvessa kulkevi Ruutu-palvelussa
Kyhmyruusu

Kyhmyruusu (latinaksi Erythema nodosum) on ihotauti, joka ilmenee alussa tiilenpunaisina, myöhemmin sinisinä ja kellanruskeina, lievästi aristavina kyhmyinä tavallisesti säärien etupuolella. Sitä esiintyy tuberkuloosin, sarkoomien ja eräiden reumasairauksien yhteydessä. Joskus katsotaan kylmettymisen edistävän tautimuodon puhkeamista.
Kyhmyruusua muistuttaa samantapainen Erythema induratum, jossa kyhmyt aukeavat ja tekevät iholle haavaumia. Tämä on lähes aina merkki tuberkuloosista tai sarkoidoosista.
Aiheesta muualla

Kyhmyruusu, Terveysportti.fi
Kukkonen (Karstula)

| Kukkonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°52′07″N, 25°07′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Enonjärven valuma-alue (14.46)
Laskupuro:  Kukkosenpuro Punajärveen 
Järvinumero:  14.465.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,8 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,112 km  
Pinta-ala:  5,216 ha  
Tilavuus:  0,0001188 km³ 
Keskisyvyys:  2,28 m  
Suurin syvyys:  4,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKukkonen 
Kukkonen  on Keski-Suomessa Karstulassa  Kummunperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 420 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 118 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 4,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Enonjärven valuma-alueella (14.46), jonka Tyräjärven valuma-alueeseen (14.465) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170,8 metriä mpy.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 2003–2004

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 2003–2004 Pantterit Helsingistä voitti seuran historian neljännen mestaruuden. Hopeaa voitti Espoo Basket Team ja pronssia Pussihukat Vantaalta. Pantterit voitti loppuottelusarjan voitoin 3–0.
Runkosarja pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Viisi parasta joukkuetta jatkoivat ylemmässä jatkosarjassa ja muut viisi alemmassa jatkosarjassa, jotka myös pelattiin kaksinkertaisina sarjoina. Joukkueiden tulokset runkosarjasta otettiin mukaan jatkosarjan sarjataulukkoon. Ylemmän jatkosarjan kaksi parasta, Pantterit ja Espoo Basket Team, selviytyivät suoraan välieriin.
Pudotuspelien ensimmäisessä vaiheessa kohtasivat ylemmän jatkosarjan kolmas Pussihukat ja alemman jatkosarjan voittaja Äänekosken Huima sekä ylemmän jatkosarjan sijoille 4 ja 5 sijoittuneet BC Nokia ja Turun Riento. Ottelut pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä. Välierissä pelasivat vastakkain jatkosarjassa parhaiten sijoittunut Pantterit ja huonoiten sijoittunut BC Nokia sekä toiseksi paras Espoo Basket Team ja toiseksi huonoiten sijoittunut Pussihukat. Loppuotteluun etenivät Pantterit ja Espoo Basket Team. Välierät ja loppuottelu pelattiin paras viidestä -järjestelmällä.
SM-sarjaan nousi Tampereen Pyrintö ja siitä putosi suoraan Karhun Pojat Helsingistä. Pudotuspelien ulkopuolelle jääneet joukkueet pelasivat viiden joukkueen kaksinkertaisen noususarjan I-divisioonan toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneiden joukkueiden kanssa, joista kolme parasta pelasivat seuraavalla kaudella SM-sarjassa. Kaikki kolme SM-sarjajoukkuetta pitivät sarjapaikkansa.  Kauden jälkeen Espoo Basket Team ja Tapiolan Honka ryhtyivät tekemään yhteistyötä, ja seuraavalla kaudella seurojen yhteinen edustusjoukkue Espoo Team pelasi Espoo Basket Teamin sarjapaikalla. Tapiolan Hongan sarjapaikalla puolestaan pelasi seurojen kehitysjoukkue Espoo Akatemia.
Lea Hakala heitti naisten pääsarjahistorian ensimmäisenä pelaajana 10 000. runkosarjapisteensä 8. marraskuuta 2003 ottelussa PeKa-Pantterit.
Runkosarja > Alkusarja

| --- | --- |
: Ylempään jatkosarjaan
| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pantterit | 18 | 17 | 1 | 34 |
| 2 | Espoo Basket Team | 18 | 16 | 2 | 32 |
| 3 | Pussihukat | 18 | 12 | 6 | 24 |
| 4 | BC Nokia | 18 | 11 | 7 | 22 |
| 5 | Turun Riento | 18 | 9 | 9 | 18 |
| 6 | Forssan Alku | 18 | 9 | 9 | 18 |
| 7 | Äänekosken Huima | 18 | 7 | 11 | 14 |
| 8 | Tapiolan Honka | 18 | 6 | 12 | 12 |
| 9 | Karhun Pojat | 18 | 2 | 16 | 4 |
| 10 | Peli-Karhut | 18 | 1 | 17 | 2 |
Runkosarja > Alkusarja > Ylempi jatkosarja

| --- | --- |
: Suoraan välieriin
: Karsintasarjaan
: I-divisioonaan
| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pantterit | 26 | 25 | 1 | 50 |
| 2 | Espoo Basket Team | 26 | 20 | 6 | 40 |
| 3 | Pussihukat | 26 | 17 | 9 | 34 |
| 4 | BC Nokia | 26 | 13 | 13 | 26 |
| 5 | Turun Riento | 26 | 10 | 16 | 20 |
Runkosarja > Alkusarja > Alempi jatkosarja

| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 | Äänekosken Huima | 26 | 12 | 14 | 24 |
| 7 | Forssan Alku | 26 | 11 | 15 | 22 |
| 8 | Tapiolan Honka | 26 | 11 | 15 | 22 |
| 9 | Peli-Karhut | 26 | 6 | 20 | 12 |
| 10 | Karhun Pojat | 26 | 5 | 21 | 10 |