stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuopion Palloseura
Historia > Vaikeat vuosikymmenet

KuPS pelasi pääsarjassa ilman merkittävää menestystä 1980-luvulla. 1980-luku päättyi kuitenkin lopulta seuran toiseen Suomen Cupin voittoon vuonna 1989. Olympiastadionilla lokakuussa pelatussa finaalissa KuPS otti Hakasta 3–2 voiton.
Kauden 1992 jälkeen KuPS tippui 44 peräkkäisen pääsarjakauden jälkeen sarjatasoa alemmas I divisioonaan, jossa se vietti pääosan 1990-luvusta . Kaudeksi 1998 KuPS putosi Kakkoseen yhden kauden ajaksi . 1990-luvulla seura oli jatkuvissa talousongelmissa. Seuran pelastamiseksi konkurssilta perustettiin lokakuussa 1998 KuPS Oy, joka järjesti yhdistyksen velat verottajalle.
2000-luvun alussa KuPS vietti kausia sekä Ykkösessä että Veikkausliigassa. Ykkösen mestaruudet se voitti kausina 2001, 2004, 2007. Kaudesta 2008 alkaen KuPS on pelannut Veikkausliigassa.
Kauden 2006 jälkeen KuPS oli jälleen taloudellisissa ongelmissa ja lähellä konkurssia. Seuran pelasti konkurssilta joulukuussa 2006 savolaislähtöinen investointipankkiiri Ari Lahti, joka nousi seuran pääomistajaksi.
Historia > Paluu Suomen huipulle

2010-luvulla KuPS vakiinnutti asemansa uudelleen pääsarjassa. Vuonna 2010 KuPS saavutti 31 vuoden tauon jälkeen mitalin yltämällä hopealle. Vuosina 2011, 2012 ja 2013 seura esiintyi kolme kertaa peräkkäin häviävänä osapuolena Suomen Cupin finaalissa.
Kausina 2017–2023 seura saavutti seitsemän peräkkäistä mitalia Veikkausliigassa. Kuudennen Suomen mestaruutensa KuPS otti kaudella 2019 . Mestaruus varmistui päätöskierroksella 19. lokakuuta 2019 Turussa Kupittaan stadionilla pelatussa ottelussa, jossa KuPS voitti Interin 0–2 .
KuPS voitti 32 vuoden tauon jälkeen seuran kolmannen Suomen Cupin kaudella 2021. Olympiastadionilla pelatussa finaalissa kaatui HJK rangaistuspotkukilpailussa maalein 5–4 . Menestys Suomen Cupissa sai jatkoa myös vuonna 2022, jolloin KuPS kaatoi finaalissa Interin maalein 1–0 . Kausina 2021–2023 KuPS tuli kolmesti peräkkäin sarjassa hopealle.
Kaudella 2024 KuPS saavutti seurahistorian ensimmäisen tuplamestaruuden. Suomen Cupin voiton seura otti 21. syyskuuta 2024 Tammelan stadionilla pelatussa finaalissa Interiä vastaan jatko-ottelun jälkeen luvuin 1–2.  Veikkausliigan mestaruuden KuPS ratkaisi Keskuskentällä 19. lokakuuta 2024 pelatussa päätöskierroksen ottelussa 1–0 voitolla HJK:ta vastaan .
Seuratunnukset > Seuravaakunat

Seura käytti itsestään alkujaan lyhennettä KPS. Vuonna 1935 otettiin käyttöön nimilyhenne KuPS. Alkuperäistä logoa käytettiin kuitenkin 1970-luvulle saakka. Seura pelasi vuosikymmenten ajan ilman seuravaakunaa peliapaidassa. 1970-luvulla pelipaitaa hallitsi vaatevalmistaja Turon mainos. 1980-luvun lopulla seuravaakunan paikalla luki ainoastaan KuPS. 1990-luvulla seuran nimi sai peräänsä lisäkaneetin No Smoking Team. 1970-luvun alussa tunnuksena käytettiin hetken aikaa vaakunaa, jossa pikkulintu seisoo pallon päällä. Tämä tunnus haki inspiraatiota englantilaisseuroilta, mutta tunnus ei kuitenkaan ollut seuran virallinen seuravaakuna. KuPS juhlisti satavuotista historiaansa 5. toukokuuta 2023 pelatussa juhlaottelussa HJK:ta vastaan pelaamalla alkuperäisellä asulla jonka paidan rintamuksessa oli seuran alkuperäinen logo.
KuPS:n nykyisen seuravaakunan suunnittelivat 1970-luvulla Savon Sanomien kuvatoimittaja Mauno Hämäläinen ja graafikko Erkki Torvinen. Sueuravaakuna on sijainnut toisinaan keskellä pelipaitaa ja toisinaan sydämen kohdalla. Vuonna 2014 seuravaakunasta otettiin käyttöön taitettu kolmiulotteinen muoto. Kolmiulotteisesta logosta siirryttiin takaisin perinteiseen malliin vuonna 2020.
Alkuperäinen KPS-logo (1923–1976)
Kolmiulotteinen KuPS-logo (2014–2019)
Nykyinen logo
Seuratunnukset > Värit

Ensimmäiset vuodet KuPS pelasi mustavihreissä pystyraitaisissa paidoissa, valkoisissa housuissa ja mustissa sukissa. Vuonna 1935 seuran peliasun värit päätettiin muuttaa Savon väreihin eli keltaiseen paitaan, mustiin housuihin ja keltamustiin raidallisiin sukkiin. Sukkien väriksi vakiintui myöhemmin keltainen jonka lisäksi värinä on käytetty myös mustaa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|             }}   1923–1935  |             }}   1935–  |  |
Seuran peliasujen päävärit.
Stadionit > Kuopion keskuskenttä

KuPS pelaa kotiottelunsa nykyisin Kuopion keskuskentällä, joka avattiin alun perin toukokuussa 1939. Keskuskenttä sijaitsee Kuopion keskustan tuntumassa Mölymäellä Haapaniemen kaupunginosassa. Seura pelasi ajoittain otteluita keskuskentällä myös 1940–1970 -luvuilla. KuPS on pelannut keskuskentällä kaudesta 2005 alkaen, jolloin stadionille valmistui uusi pääkatsomo. Uuden stadionin avausottelussa 3. heinäkuuta 2005 KuPS kohtasi Hakan.  Stadionin yleisöennätys on tehty 19. lokakuuta 2024 pelatussa Veikkausliigan päätöskierroksen ottelussa KuPS–HJK, jota oli seuraamassa 8543 katsojaa .
Keskuskentän pääkatsomon kapasiteetti on 2 700 katsojaa ja päädyssä on 490 kiinteää katsomopaikkaa. Kiinteä istumapaikkakapasiteetti on yhteensä 3190. Lisäksi stadionilla on siirrettävä puinen aurinkokatsomo. Siten stadionin istumakapasiteetti on noin 4000 katsojaa. Pelialustana keskuskentällä on lämmitettävä tekonurmi.
Stadionit > Väinölänniemen stadion

KuPS:n ensimmäinen virallinen kilpaottelu pelattiin 6. syyskuuta 1923 Väinölänniemen stadionilla Varkauden Suojeluskunnan Palloilijoita vastaan . Stadionin katsomorakennus valmistui 1952. Väinölänniemi toimi seuran ensisijaisena kotistadionina kaudelle 2005 saakka. Keskuskentän tekonurmialustan uusimisen vuoksi Väinölänniemellä pelattiin kaudella 2009 neljä kotiottelua ja kaudella 2016 kaksi kotiottelua . Pelialustana stadionilla oli luonnonnurmi.
Stadionit > Muut kentät

KuPS on pelannut virallisia pääsarjan kotiotteluita myös Keskuskentän stadionin vieressä sijainneella hiekkakentällä. Kenttä oli käytössä keväisin kun nurmikentät eivät olleet vielä pelikuntoisia. Kentällä pelattiin esimerkiksi kauden 1991 avausottelu. Kauden 1994 avausottelu pelattiin puolestaan Kuopio-hallissa .
1970-luvulla KuPS pelasi Euroopan Cupin kotiotteluita Mikkelin urheilupuistossa, koska Väinölänniemen stadionilta puuttui vaadittava valaistus . 2020-luvun alussa KuPS joutui pelaamaan Euroopan Cup-kilpailujen kotiotteluita Helsingin Olympiastadionilla ja Kupittaan stadionilla, koska Kuopion keskuskenttä ei täyttänyt Euroopan jalkapalloliitto Uefan kriteereitä  .
Kannattajat > Kannattajaryhmät

Seuralla on ollut monta virallista ja epävirallista eri kaupungeissa toimivaa kannattajayhdistystä historiansa aikana. Maaningan kannatusyhdistys on tiedossa olevista KuPS:n kannatusryhmistä rekisteröity ensimmäisenä tammikuussa 1973 . KuPS Supporters' Club (KSC) sai alkunsa KuPS:n 1970-luvun mestaruushuumassa ja perustettiin virallisesti 8. lokakuuta 1979 . KSC:n ydinryhmä perusti vuonna 1980 Kings Soccer Clubin, jota vastaan KuPS pelasi myöhemmin kaudella 1998 pudottuaan Kakkoseen.
Kannattajatoiminta aktivoitui seuran noustua 2000-luvun alussa takaisin Veikkausliigaan. Banzai - KuPS:n kannattajat ry rekisteröitiin 4. heinäkuuta 2003, mutta toiminta hiipui 2000-luvun lopulla. 2006 perustettu KPO Crew on sittemmin vakiinnuttanut asemansa kuopiolaisessa kannattajatoiminnassa. Kannattajien katsomoksi on 2010-luvulla vakiintunut Keskuskentän pääkatsomon eteläpäädyn katsomonosa.
Kannattajat > Kannatuslaulut

Tunnetuin seuran kannatuslaulu on vuonna 1975 ensimmäisen kerran levytetty ”Banzai Banzai”. Kappaleen sävelsi Antti Hyvärinen, sanoitti Jukka Virtanen ja esitti alun perin Kai Hyttinen. Banzai-termin kappaleeseen keksi kuopiolaistaustainen runoilija Pekka Kejonen. Singlenä julkaistun levytyksen B-puolella oli Hyvärisen ja Virtasen tekemä kappale nimeltään ”Elä laakase, naatitaan!” jonka esitti Pelurit-niminen Hyvärisen johtama orkesteri.
Einin ”Kesä ja yö” -kappale oli joukkueen tunnuslaulu seuran voittaessa kuudennen mestaruuden vuonna 2019. Kuopion torilla järjestetyissä mestaruusjuhlissa Eini lauloi kappaleen paikalle saapuneille tuhansille kuopiolaisille. Kappale on alun perin levytetty vuonna 1985. Kappaletta on soitettu myös 2020-luvulla seuran voittamien kotiotteluiden jälkeen.
Organisaatio ja talous

KuPS yhtiöitettiin ja toiminta siirrettiin kaudesta 1999 alkaen Kuopion Palloseura Oy:lle . Seuran pääomistaja on investointipankkiiri Ari Lahti . Lahti oli mukana pelastamassa seuraa 1990-luvulla ja nousi merkittävimmäksi osakkeenomistajaksi pelastettuaan seuran uudestaan vuonna 2006 . 2010–2020-luvulla Lahti on sijoittanut seuraan noin miljoona euroa vuosittain . Lahti toimi Kuopion Palloseura Oy:n hallituksen puheenjohtajana yli kymmenen vuoden ajan, kunnes luopui puheenjohtajuudesta tultuaan valituksi Suomen Palloliiton puheenjohtajaksi vuonna 2018 .
Organisaatio ja talous > Kuopion Palloseura Oy

Toimitusjohtaja: Tomi Erola
Toimistopäällikkö: Johanna Taipale
Myynti- ja markkinointipäällikkö: Tero Taipale
Mediapäällikkö: Niklas Pehkonen
Tiedotuspäällikkö: Martti Juurtela
Turvallisuuspäällikkö: Mika Määttänen
Hallituksen puheenjohtaja: Vesa Kauppila
Organisaatio ja talous > Muut toimijat

KuPS ry vuokraa liigapaikkaa edelleen KuPS Oy:lle.
Juniori-KuPS ry hallinnoi SM-sarjassa pelaavia A- ja B-nuoria, nuorempien junioreiden joukkueita sekä kaupunginosajoukkueita.
Pohjois-Savon jalkapallosäätiö ry omistaa keskuskentän jalkapallostadionia hallinnoivan kiinteistöosakeyhtiön.
KuPS Akatemia toimii seuran farmijoukkueena. 2000-luvulla farmijoukkueena ovat toimineet myös kuopiolaiset SC KuFu-98 ja Kings Kuopio, iisalmelainen PK-37 ja varkautelainen Warkauden JK .
KuPS IV vastaa seuran ottelutapahtumien järjestämisestä.
Pelaajat ja valmentajat > Joukkueenjohto

Päävalmentaja:  Jarkko Wiss
Valmentaja:  Sixten Boström
Valmentaja:  Mika Lähderinne
Maalivahtivalmentaja:  Joonas Pöntinen
Fysioterapeutti:  Joonas Ojantie
Huoltaja:  Sami Miettinen
Lääkäri:  Henri Miettinen
Lääkäri:  Janne Pesonen
Videoanalyytikko:  Viki Savonen
Joukkueenjohtaja:  Sami Miettinen
Pelaajat ja valmentajat > Päävalmentajat

KuPS:n pitkäaikaisin valmentaja on seuraa yhteensä 18 kauden ajan valmentanut Aaro Heikkinen. Martti Räsänen valmensi joukkuetta yli kymmenen kauden ajan. 2000-luvulla Esa Pekonen ja Jani Honkavaara ovat valmentaneet seuraa kahteen otteeseen. Kahdesti KuPS:n mestaruuteen ovat valmentaneet Martti Räsänen (1974 ja 1976) ja Jani Honkavaara (2019 ja 2024). Kertaalleen mestaruuden valmentajana ovat saaneet Aaro Heikkinen (1956), Martti Kosma (1958) ja pelaajavalmentaja Gunnar Boman (1966).
1945: Väinö Heikkinen
1945–1957: Aaro Heikkinen
1958: Martti Kosma
1959: Reino Miettinen
1960: Veijo Pehkonen ja Asser Väisänen
1961–1965: Aaro Heikkinen
1966–1968: Gunnar Boman
1969–1971: Veikko Jokinen ja Unto Nevalainen
1972–1979: Martti Räsänen
1980: Matti Terästö
1980: Jarmo Flink
1981: Ari Savolainen
1982: Matti Väänänen
1983–1985: Boguslaw Hajdas
1986–1987: Jouko Pasanen
1987: Aarre Miettinen
1988–1989:  Heikki Turunen
1989: Markku Hyvärinen ja Olavi Rissanen
1990–1992:  Martti Räsänen
1992: Jouni Jäntti
1993–1994: Keijo Voutilainen
1995–1996: Hannu Turunen
1997–1998: Jouni Jäntti
1999: Heikki Turunen
2000–2001: Esa Pekonen
2002–2003: Jari Pyykölä
2003: Ismo Lius
2004–2006: Juha Malinen
2007–2009: Kai Nyyssönen
2009–2014: Esa Pekonen
2014: Tero Taipale
2014–2016: Marko Rajamäki
2017–2019: Jani Honkavaara
2020: Arne Erlandsen
2021–2022: Simo Valakari
2023: Pasi Tuutti
2023–2024: Jani Honkavaara
2025–: Jarkko Wiss
Pelaajat ja valmentajat > Entiset pelaajat

Seurahistorian alkuvuosien kuuluisin pelaaja on ensimmäisenä suomalaisena ulkomailla ammattilaisena pelannut Aulis Rytkönen. Keskuskentän vieressä nuoruutensa asunut Rytkönen oli nostamassa seuraa pääsarjaan ja saavuttamassa seurahistorian ensimmäisen mitalin 1950. Rytkönen valittiin Vuoden jalkapalloilijaksi 1949, 1950 ja 1952, ja on ainut seuraa edustanut pelaaja palkinnon saadessaan. Rytkönen pelasi KuPS:ssa yhteensä kahdeksan kauden ajan tehden 68 maalia 87 ottelussa . Keskuskentän eteläpuolelta ohi menevä katu nimettiin Aulis Rytkösen kaduksi vuonna 2010 .
Muita seurahistorian ensimmäisten vuosikymmenten merkittäviä pelaajia olivat esimerkiksi ensimmäisessä mestaruusjoukkueessa 1956 pelannut ja mestaruusjoukkueen 1966 pelaajavalmentajana toiminut Gunnar Boman, mestaruuden 1958 voittaneessa joukkueessa pelannut Matti Hiltunen ja edustusjoukkueen maskottina aloittanut mestaruusvuoden 1966 pääsarjan maalikuningas Markku Hyvärinen. Kuopion Palloseuran kaikkien aikojen pääsarjan maalintekijätilastoa johtaa Olavi Rissanen 121 maalilla.
Ranskalainen Richard Boucher on tiettävästi ensimmäinen ulkomaalaispelaaja, joka on pelannut ottelun seurassa. Boucher pelasi Aulis Rytkösen houkuttelemana kesällä 1958 yhden ystävyysottelun neuvostoliittolaisjoukkue Krylja Sovetovia vastaan . Saksalaisesta Dieter Wendlingistä tuli 1980 seuran historian ensimmäinen ulkomaalaisvahvistus, joka pelasi pääsarjaottelussa.
Pelaajat ja valmentajat > Juniorit

KuPS:lla on juniorijoukkueet kaikissa poikien ikäluokissa. Lisäksi toimintaa on tyttöjen puolella naisten joukkueiden siirryttyä seuran alle vuonna 2018. Seuralla on omat kaupunginosajoukkueet. Juniori-KuPS ry hallinnoi SM-sarjassa pelaavia A- ja B-nuoria, nuorempien junioreiden joukkueita sekä kaupunginosajoukkueita. KuPS on yksi Suomen menestyneimmistä junioriseuroista. Vuoteen 2019 mennessä seura oli saavuttanut 14 A-poikien Suomen mestaruutta ja 8 B-poikien Suomen mestaruutta .
Saavutukset

Mestaruussarja ja Veikkausliiga
Mestaruus: 7 (1956, 1958, 1966, 1974, 1976, 2019, 2024)
Hopea: 13 (1950, 1954, 1964, 1967, 1969, 1975, 1977, 1979, 2010, 2017, 2021, 2022, 2023)
Pronssi: 3 (1953, 2018, 2020)
Suomen Cup
Mestaruus: 5 (1968, 1989, 2021, 2022, 2024)
Hopea: 3 (2011, 2012, 2013)
Liigacup
Mestaruus: 1 (2006)
Hopea: 1 (2024)
Ykkönen
Mestaruus: 4 (1993, 2001, 2004, 2007)
Kakkonen
Mestaruus: 1 (1998)
Tilastot > Euroopan Cup-ottelut

Kuopion Palloseuran Euroopan Cup-ottelut
| Kausi | Kilpailu | Kierros | Maa | Vastustaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1959–1960 | Euroopan Cup | PR |  | Eintracht Frankfurt | KuPS vetäytyi |
| 1967–1968 | Euroopan Cup | 1R |  | AS Saint-Étienne | 0–3, 2–0 |
| 1969–1970 | Cup-voittajien Cup | 1R |  | Académica de Coimbra | 0–1, 0–0 |
| 1975–1977 | Euroopan Cup | 1R |  | Ruch Chorzów | 2–2, 0–5 |
| 1976–1977 | Uefa Cup | 1R |  | Östers IF | 3–2, 2–0 |
| 1977–1978 | Euroopan Cup | 1R |  | Club Brugge KV | 0–4, 5–2 |
| 1978–1979 | Uefa Cup | 1R |  | Boldklubben 1903 | 2–1, 4–4 |
| 1978–1979 | Uefa Cup | 2R |  | Esbjerg fB | 0–2, 4–1 |
| 1980–1981 | Uefa Cup | 1R |  | AS Saint-Étienne | 0–7, 7–0 |
| 1990–1991 | Cup-voittajien Cup | 1R |  | Kiovan Dynamo | 2–2, 4–0 |
| 2011–2012 | Eurooppa-liiga | 2QR |  | Gaz Metan | 1–0, 2–0 |
| 2012–2013 | Eurooppa-liiga | 1QR |  | Llanelli Town AFC | 2–1, 1–1 |
| 2012–2013 | Eurooppa-liiga | 2QR |  | Maccabi Netanya FC | 1–2, 0–1 |
| 2012–2013 | Eurooppa-liiga | 3QR |  | Bursaspor | 1–0, 6–0 |
| 2018–2019 | Eurooppa-liiga | 1QR |  | FC Kööpenhamina | 0–1, 1–1 |
| 2019–2020 | Eurooppa-liiga | 1QR |  | FC Vitebsk | 2–0, 1–1 |
| 2019–2020 | Eurooppa-liiga | 2QR |  | KP Legia Varsova | 0–0, 1–0 |
| 2020–2021 | Mestarien liiga | 1QR |  | Molde FK | 5–0 (v) |
| 2020–2021 | Eurooppa-liiga | 2QR |  | ŠK Slovan Bratislava | 0–0 (jo. 1–1, rp. 4–3) (k) |
| 2020–2021 | Eurooppa-liiga | 3QR |  | FK Sūduva | 2–0 (k) |
| 2020–2021 | Eurooppa-liiga | PO |  | CFR Cluj | 3–1 (v) |
| 2021–2022 | Konferenssiliiga | 1QR |  | FC Noah | 5–0, 1–0 |
| 2021–2022 | Konferenssiliiga | 2QR |  | FC Vorskla Pultava | 2–2, 2–2 (jo. 0-1) |
| 2021–2022 | Konferenssiliiga | 3QR |  | FK Astana | 1–1, 3–4 |
| 2021–2022 | Konferenssiliiga | PO |  | 1. FC Union Berlin | 0–4, 0–0 |
| 2022–2023 | Konferenssiliiga | 1QR |  | FC Dila Gori | 2–0, 0–0 |
| 2022–2023 | Konferenssiliiga | 2QR |  | FC Milsami Orhei | 2–2, 1–4 |
| 2022–2023 | Konferenssiliiga | 3QR |  | BSC Young Boys | 0–2, 3–0 |
| 2023–2024 | Konferenssiliiga | 2QR |  | Derry City FC | 3–3, 2–1 |
| 2024–2025 | Konferenssiliiga | 1QR |  | FC UNA Strassen | 5–0, 0–0 |
| 2024–2025 | Konferenssiliiga | 2QR |  | Tromsø IL | 0–1, 1–0 |
Selitteet: PR = alkukierros, 1R = 1. kierros, 1QR = 1. karsintakierros, PO = play-off -kierros, KuPS:n kotiottelun tulos mainittu ensin.
Lähteet: Kuopion Palloseura , Karjalainen & Huttunen (2005) , Uefa  ja Transfermarkt .
Tilastot > Pelaajatilastot

Kuopion Palloseurassa eniten pääsarjaotteluita on pelannut Tuomo Hyvärinen, joka pelasi pääsarjassa 275 ottelua. Lisäksi hän pelasi seuran kanssa I divisioonassa kymmenen ottelua. Kaikki viralliset pelit mukaan luettuna eniten otteluita on pelannut Ilja Venäläinen (333), joka teki seurassa yhteensä 105 maalia. Eniten otteluita maalivahtina seurassa on pelannut Pertti Hänninen (206), joka pelasi vuoden 1968 Suomen Cupin finaalissa kenttäpelaajana.
Eniten maaleja virallisissa otteluissa teki seuraa myöhemmin pitkään valmentanut Aaro Heikkinen, joka pelasi 186 ottelua ja teki 126 maalia 1920–1940 -luvuilla . Aaro Heikkinen ei pelannut kuitenkaan yhtään pääsarjaottelua. Pääsarjatasolla eniten maaleja seurassa on tehnyt Olavi Rissanen, joka pelasi KuPS:ssa 248 ottelua tehden niissä 121 maalia. Seuran yhden kauden pääsarjamaalien ennätystä jakavat 16 maalilla Markku Hyvärinen, Olavi Rissanen ja Rasmus Karjalainen.
Pelaajatilastot päivitetty kauteen -2004
Muut lajit

Vaikka jalkapallo oli seuran päälaji, saivat omat jaostonsa seuran alkuvuosina myös tennis, pesäpallo ja jääpallo. 1940-luvulla myös jääkiekko tuli KuPS:n ohjelmaan. Vuonna 1947 KuPS saavutti paikan jääkiekon Suomensarjassa ja kaudeksi 1953–1954 seura nousi pääsarjaan ensimmäisenä kuopiolaisena seurana. Jääkiekon pyörittäminen kuitenkin rasitti seuran taloutta, joten vuonna 1956 jääkiekkotoiminta ja sarjapaikka myytiin KalPalle 75 000 markan summalla.
1980-luvun lopussa KuPS teki yhteistyösopimuksen lentopallon pääsarjassa pelanneen Kuopiovolleyn kanssa, jonka nimeksi tuli KuPS-Volley. Seura hallitsi lentopallon pääsarjaa 1990-luvulla voittaen kahdeksan mestaruutta, mutta meni konkurssiin vuonna 2001.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuopion Palloseuran viralliset kotisivut
Kuopion Palloseuran YouTube-tili
KuPS – 100 tarinaa. Savon Aallot, Podtail
Veikkauliiga KuPS pelaajien perustilastot 1990–
| n k Veikkausliiga |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: KuPS
Joukkueet (2025):  AC Oulu  FC Haka  FC Inter  FF Jaro  Gnistan  HJK  IFK Mariehamn  Ilves  KTP  KuPS  SJK  VPS 
Tilastot ja palkinnot:  Vuoden pelaaja Vuoden maalivahti  Vuoden puolustaja  Vuoden keskikenttäpelaaja  Vuoden hyökkääjä  Vuoden tulokas  Vuoden valmentaja  Kuukauden pelaaja 
| n k Jalkapallon Suomen-mestarit |
| --- | --- |
Voittajat:  1908: Unitas  1909: PUS  1910: ÅIFK  1911: HJK  1912: HJK  1913: KIF  1914: ei pelattu  1915: KIF  1916: KIF  1917: HJK  1918: HJK  1919: HJK  1920: ÅIFK  1921: HPS  1922: HPS  1923: HJK  1924: ÅIFK  1925: HJK  1926: HPS  1927: HPS  1928: TPS  1929: HPS  1930: HIFK  1931: HIFK  1932: HPS  1933: HIFK  1934: HPS  1935: HPS  1936: HJK  1937: HIFK  1938: HJK  1939: TPS  1940: järjestettiin cup-kilpailu  1941: TPS  1942: HT  1943: ei pelattu  1944: VIFK  1945: VPS  1946: VIFK  1947: HIFK  1948: VPS  1949: TPS  1950: I-Kissat  1951: KTP  1952: KTP  1953: VIFK  1954: Pyrkivä  1955: KIF  1956: KuPS  1957: HPS  1958: KuPS  1959: HIFK  1960: Haka  1961: HIFK  1962: Haka  1963: Reipas  1964: HJK  1965: Haka  1966: KuPS  1967: Reipas  1968: TPS  1969: KPV  1970: Reipas  1971: TPS  1972: TPS  1973: HJK  1974: KuPS  1975: TPS  1976: KuPS  1977: Haka  1978: HJK  1979: OPS  1980: OPS  1981: HJK  1982: Kuusysi  1983: Ilves  1984: Kuusysi  1985: HJK  1986: Kuusysi  1987: HJK  1988: HJK  1989: Kuusysi  1990: HJK  1991: Kuusysi  1992: HJK  1993: Jazz  1994: TPV  1995: Haka  1996: Jazz  1997: HJK  1998: Haka  1999: Haka  2000: Haka  2001: TamU  2002: HJK  2003: HJK  2004: Haka  2005: MyPa  2006: TamU  2007: TamU  2008: FC Inter  2009: HJK  2010: HJK  2011: HJK  2012: HJK  2013: HJK  2014: HJK  2015: SJK  2016: IFK Mariehamn  2017: HJK  2018: HJK  2019: KuPS  2020: HJK  2021: HJK  2022: HJK  2023: HJK  2024: KuPS 
KuPS:n nousijajoukkue vuonna 1947 .
Markku Hyvärinen ja Keijo Koistinen Helsingin Olympiastadionilla kesäkuussa 1966 .
Vuoden 1923 joukkue alkuperäisissä peliasuissa.
Kuopion keskuskenttä 2. marraskuuta 2010.
Banzai ja Cup-juna Iisalmesta Kuopioon vuonna 2005.
Luettelo suomalaisten näyttelijöiden äänirooleista M–Q

Tämä on luettelo suomalaisten ääninäyttelijöiden rooleista näyttelijöittäin ryhmiteltynä.
M > Eriikka Magnusson

Eriikka Magnusson on suomalainen näyttelijä ja laulaja, koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri.
| Vuosi | Elokuva / Sarja | Rooli | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994–1995 | Hiisku | Kertoja |  |
| 1996–1997 | Galilei ja kadonneet lelut | Kertoja, Kadonneet lelut |  |
M > Pave Maijanen

Pekka Juhani ”Pave” Maijanen oli suomalainen muusikko
| Vuosi | Elokuva / Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1987–1990 | Ankronikka | Tunnusmusiikki |
| 1988–1991 | Nalle Puhin uudet seikkailut | Tunnusmusiikki |
| 1989–1990 | Tikun ja Takun pelastuspartio | Tunnusmusiikki |
| 1991 (1989) | Asterix ja suuri taistelu | Trubadurix, laulu |
| 1991 | Fievel matkalla villiin länteen | Muissa rooleissa |
| 2001–2004 | Mikin klubi | Laulu |
M > Sanna Majuri

Sanna Majuri on suomalainen näyttelijä ja laulaja, koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri.
| Vuosi | Elokuva / sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2003 | Katti | äiti Joan Walden |
| 2002–2015 | Barbie-elokuvat ja sarjat | Barbie |
| 2005 | Riemukupla: Tankki täynnä | Maggie Peyton |
| 2005 | Robots | Cappy |
| 2005–2006 | Anna ja lohikäärme | sivuäänet |
| 2006 | Huisi hai | Cordelia |
| 2010 | Alfa ja Omega | Kati |
| 2017 | My Little Pony Elokuva | Skystar |
| 2019 | Toy Story 4 | Bo Peep |
| 2021 | Star Wars: The Bad Batch | Depa Billaba |
| 2021 | What If...? | Carol Danvers / Kapteeni Ihme, Proxima Midnight, Nebula, Ramonda |
M > Laura Malmivaara

Laura Malmivaara on suomalainen näyttelijä ja laulaja.
| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2003 | Atlantis – Milon paluu | Inger Eliassen |
| 2004 | Liikkuva linna | Sophie |
| 2011 | Ella ja Aleksi – Yllätyssynttärit | Hely Huuhkaja, äitilokki |
M > Malla Malmivaara

Malla Malmivaara on suomalainen näyttelijä ja laulaja.
| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2009 | Prinsessa ja sammakko | Charlotte |
| 2011 | Ella ja Aleksi – Yllätyssynttärit | Ella |
M > Martti Manninen

Martti Manninen on suomalainen näyttelijä.
| Vuosi | Elokuva / Sarja | Roolit |
| --- | --- | --- |
| 2021 | Ajatuksenmuuttajat (2008–2013) | Dave |
| 2021 | Arcane | Salo, Finn |
| 2022 | Lumottu (2007) | Prinssi Edward |
| 2022 | Lumottu 2 | Prinssi Edward |
| 2022 | Vimmaiset tassut | Hank |
| 2024 | IF – Ihmeelliset frendit | Cal |
| 2024 | Inside Out - Mielen sopukoissa 2 | Lance Slashblade (videopelihahmo) |
M > Erja Manto

Erja Maaria Manto on suomalainen näyttelijä, ääninäyttelijä ja imitaattori.
| Vuosi | Elokuva / videopeli | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1995 (1993) | Viidakkovekara Juuso | Isabella, musta kissa |
| 1999 | Muumit meren aalloilla | Kertoja, Muumimamma |
| 2004 (1999) | Scooby-Doo ja noidan haamu | Daphne Blake, Velma Dinkley, Thorn, Luna, Dusk |
| 2006 | Keisarin salaisuus |  |