stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iso H
Yksityiselämä

Kesäkuussa 2005 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Iso H:n 197 vuorokauden eli kuuden ja puolen kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen asevelvollisuudesta kieltäytymisestä. Hän suoritti rangaistuksensa maaliskuusta lokakuuhun 2006 Helsingin työsiirtolassa.[lähde? ]
Iso H on kertonut olevansa poliittiselta katsomukseltaan anarkisti: ”Vaikka anarkismi-sanalla on hirveän huono maine, tunnustaudun anarkistiksi. Sana on lähtöisin Kreikasta ja se tarkoittaa ’ilman johtajia’.”
Iso H:lla on kolme tytärtä ja poika. Hänestä ja kuudesta muusta suomalaisesta hip-hopparista ilmestyi lokakuussa 2018 Mikko Aaltosen kirjoittama 7 veljestä – 20 vuotta Rähinää -niminen, Otavan kustantama kirja. Kirjassa Iso H paljastaa myyneensä huumeita aloitellessan uraansa.
Diskografia > Fintelligens

Renesanssi (2000)
Tän tahtiin (2001)
Kokemusten summa (2002)
Nää vuodet 1997–2003 (2003)
Lisää (2008)
Mun tie tai maantie (2010)
Täytyy tuntuu (2011)
Diskografia > Soolo

Lähelle on pitkä matka (2007)
Diskografia > Singlet

"24H" (2007)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapasiteettiyksikkö | "7 veljestä 2" | Päivästtoiseen | Avain, Jussi Valuutta & Elastinen | 2001 |
| Avain | "Silloin ennen" | Punainen tiili | Jurassikki & Jussi Valuutta | 2001 |
| Avain | "Elämä on tentti" | Punainen tiili |  | 2001 |
| Eye N' I | "Lär Dom" | Hardkår (single) | Fintelligens & Natural Bond | 2001 |
| Kapasiteettiyksikkö | "Meitsit rullaa" | Klassikko | Fintelligens | 2002 |
| Sere | "Lumivyöry" | Pari valittua sanaa 2000–2004 | Fintelligens | 2004 |
| Kapasiteettiyksikkö | "Kiitos" | Usko parempaan |  | 2004 |
| Uniikki | "Yks kierros" | Aika ei venaa ketään |  | 2005 |
| Elastinen | "Jaksaa jaksaa" | Anna soida |  | 2006 |
| Petter | "Storstadsidyll (Remix)" | – |  | 2006 |
| Steen1 | "Marssi" | Ajatusrikoksia | Redrama | 2006 |
| Elastinen | "Nippusiteitä ja mustaa teippii" | E.L.A. | Timo Pieni Huijaus | 2007 |
| Cheek | "Housut roikkuu Pt.2 (Remix)" | Kuka sä oot | MGI, Joniveli, Jaise, Pyhimys, Leijonamieli, Markiisi, Steen1 & Brädi | 2008 |
| Asa | "Eläköön mummola" | Via Karelia | Fintelligens | 2009 |
| Brädi | "Ei kiirettä" | Näis kengis | Tasis | 2012 |
| Trilogia | "Nyytit 2k7" | Hakattu kivestä 2007 | Andu, Elastinen, TPH, Tasis & Uniikki | 2014 |
| FAM | "Nollast" | Fyysisii |  | 2018 |
Tuottajana > 2000 > Fintelligens – Renesanssi

3. "Maanalainen armeija"
7. "Kellareiden kasvatit"
10. "Iso H biitti"
15. "Voittamaton"
Tuottajana > 2001 > Kapasiteettiyksikkö – Päivästtoiseen

14. "7 veljestä 2 (mukana Avain, Jussi Valuutta, Iso H & Elastinen)"
Tuottajana > 2001 > Avain – Punainen tiili

15. "Ruokaa, ei aseita"
Tuottajana > Uniikki – Aika ei venaa ketään

3. "Aika ei venaa ketään"
7. "Yks kierros"
Tuottajana > 2006 > Kapasiteettiyksikkö – Susijengi

3. "Täysikuu" (tuotannossa mukana Andu ja Tasis)
10. "Maan uumeniin" (tuotannossa mukana Andu ja Tasis)
Tuottajana > 2007 > Elastinen – E.L.A.

12. "Nippusiteitä ja mustaa teippii" (mukana Iso H & Timo Pieni Huijaus)
Tuottajana > 2012 > Uniikki – Kiitorata

1. "Takas lähtöruutuun"
Aiheesta muualla

Viihdelehti Stara 30. kesäkuuta 2005: Iso H oikeuteen tänään
MTV3 Uutiset 30. kesäkuuta 2005: Fintelligensin Iso H:lle vankeutta
Viihdelehti Stara 2. lokakuuta 2006: Iso H pääsee vankilasta keskiviikkona
Viihdelehti Stara 6. lokakuuta 2006: Vankilatilat olivat homeessa
YLE Elävä arkisto: Iso H Pipefestissa 2007
Olavi Lindblom

| Olavi Lindblom |
| --- | --- |

Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri
 Fagerholmin III hallitus 29.8.1958–13.1.1959  
Edeltäjä:  Paavo Kastari
Seuraaja:  Kauno Kleemola
Kansanedustaja
 29.3.1954–4.4.1966  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun pohjoinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. joulukuuta 1911 Helsinki
Kuollut: 13. elokuuta 1990 (78 vuotta) Espoo
Ammatti:  ammattiyhdistystoimitsija, pääjohtaja
Olavi Lindblom (11. joulukuuta 1911 Helsinki – 13. elokuuta 1990 Espoo) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka toimi kansanedustajana 1954–1966 ja ministerinä 1958–1959. Eduskuntatyönsä jälkeen Lindblom oli asuntohallituksen pääjohtajana 1966–1978, jolloin hän vaikutti erityisesti lähiörakentamiseen. Ennen poliitikon uraansa Lindblom työskenteli SAK:n pääsihteerinä, mistä hänet irtisanottiin 1957.
Lindblom oli niin sanottu asevelisosialisti, joka edusti SDP:n oikeistolaista siipeä. 1950–1960-luvuilla hän oli sen näkyvimpiä hahmoja Väinö Tannerin, Väinö Leskisen ja Kaarlo Pitsingin ohella. Nelikko suhtautui kriittisesti presidentti Urho Kekkosen ulkopolitiikkaan, minkä johdosta he olivat usein Neuvostoliiton arvostelun kohteena. Tämä esti myös Lindblomin nousun korkeampiin poliittisiin tehtäviin. Vuonna 1961 Lindblom oli yksi presidentti Kekkosen syrjäyttämiseen tähdänneen Honka-liiton puuhamiehistä.
Elämä > Varhaiset vuodet

Lindblom syntyi Helsingin Vallilassa Anders Gunnar Lindblomin (1889–1967) ja Ida Aurora Hakasen (1894–1984) seitsenlapsisen perheen vanhimpana lapsena. Vuonna 1918 perhe muutti Kruununhakaan, jossa isä työskenteli talonmiehenä. Kansakoulun jälkeen Lindblom kävi vapaaoppilaana kolme vuotta reaalilyseota 1923–1926, mutta jätti koulun kesken ja meni oppipojaksi isänsä hankkimaan lasitusliikkeeseen. Varusmiespalveluksen suoritettuaan Lindblom liittyi vuonna 1934 Lasi- ja Posliinityöväen Liiton Helsingin lasityöntekijäin ammattiosastoon ja nousi pian sen johtohahmoksi. Lasialan lakon aikana 1938 hän onnistui luomaan neuvotteluyhteyden kielteisesti ammattiliittoihin suhtautuneeseen Arabian johtajaan Carl-Gustaf Herlitziin.
Elämä > Ammattiyhdistysliikkeessä

Keväällä 1941 Lindblom lopetti työnsä lasittajana ja siirtyi SAK:n Palkkatyöläinen-lehden ilmoitushankkijaksi ja aputoimittajaksi. Jatkosodan aikana keväällä 1942 Lindblom komennettiin Reserviupseerikouluun, jonka jälkeen hän toimi kouluttajana Hyrylän varuskunnassa. Lindblom komennettiin myös teloitusryhmään, joka ampui desantti Erkki Polojärven. Vuonna 1943 hänet siirrettiin armeijan palveluksesta kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön työvoimaosaston tarkastajaksi. Sodan jälkeen tammikuussa 1945 Lindblom aloitti SAK:n järjestösihteerinä.
Ammattiyhdistysliikkeen sisäisessä valtataistelussa Lindblom kuului SDP:n vasemmisto-oppositioon, jonka katsottiin tehneen liikaa myönnytyksiä kommunisteille. Hänen epäiltiin myös vuotavan tietoja. Vuoden 1947 SAK:n edustajainkokouksessa Lindblom onnistui palauttamaan luottamuksensa sosialidemokraattien keskuudessa, kun hän kertoi joutuneensa kiristetyksi jatkosodan aikaisen toimintansa vuoksi. Vuonna 1949 Lindblom valittiin SAK:n pääsihteeriksi. Samana syksynä hän tapasi Helsingissä vierailleen amerikkalaisen antikommunistin Irving Brownin ja aloitti yhteydenpidon Yhdysvaltain keskustiedustelupalveluun CIA:han, joka tuki rahallisesti kommunisteja vastustaneita sosialidemokraatteja. Neuvostoliiton julkisen arvostelun kohteeksi Lindblom joutui ensimmäistä kertaa vappuna 1950, jolloin Nikita Hrutshev kutsui Pravdan haastattelussa Tanneria, Lindblomia, Leskistä ja Pitsinkiä ”imperialistien kätyreiksi”. Vuonna 1951 Lindblom vieraili Yhdysvalloissa tutustumassa sikäläisen ay-liikkeeseen ja toi matkaltaan 20 000 dollaria sosialidemokraattien ammattiyhdistystoimintaan.
Elämä > Kansanedustajana ja ministerinä

1950-luvun alussa Lindblom lähti päivänpolitiikkaan saatuaan SAK:n edustajana paikan SDP:n puoluetoimikunnassa. Keväällä 1954 hänet valittiin kansanedustajaksi Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Lindblom asettui ehdolle Satakunnassa, jossa hänellä oli vankka kannatus Porin seudun puunjalostusteollisuuden työntekijöiden keskuudessa. Tukijoihin kuuluivat muun muassa myöhemmin Paperiliiton puheenjohtajaksi nouusut Veikko Ahtola sekä tuleva kansanedustaja Väinö Vilponiemi. Seuraavana syksynä järjestetyssä SAK:n puheenjohtajavaalissa Lindblom kuitenkin kärsi tappion Eero Antikaiselle.
Vuoden 1956 kuluessa Lindblom ajautui erimielisyyksiin SAK:n johdon kanssa. Taustalla oli Lindblomin varovainen linja maaliskuun yleislakon aikana sekä SDP:n puolueriita, jossa hän SAK:n tukeman Emil Skogin sijaan oli Väinö Leskisen takana. Lindblomista puhuttiin jopa järjestön sisällä vaikuttaneena ”viidentenä kolonnana”. Marraskuussa Lindblomin vastustajat pitivät salaisen kokouksen, jossa päätettiin hänen syrjäyttämisestään. Keväällä 1957 Väinö Tanner valittiin SDP:n puheenjohtajaksi ja Lindblom varapuheenjohtajaksi. Tämän seurauksena hänet irtisanottiin heinäkuussa SAK:n palveluksesta ”epälojaalin toiminnan” vuoksi suuren kohun saattelemana. Erottamisensa jälkeen Lindblom paljasti Antikaisen sekä Elintarviketyöläisten Liiton puheenjohtajan Arvo Hautalan salaisina pidetyt suuret palkankorotukset. Hieman myöhemmin hän organisoi Niilo Wällärin kanssa lyhytaikaiseksi jääneen Ammattiyhdistysliikkeen Eheytysvaltuuskunnan, joka muodostui SAK:n ulkopuolisista ammattiliitoista.
Elokuussa 1958 Lindblom valittiin K. A. Fagerholmin muodostamaan hallitukseen hoitamaan kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerin tehtäviä. Niin sanotun yöpakkaskriisin johdosta hänen ministerikautensa päättyi jo tammikuussa 1959 hallituksen erottua Neuvostoliiton painostuksesta. Hrushtshevin mukaan syynä oli Neuvostoliiton epäilevä suhtautuminen joihinkin ministereihin. Ongelmaksi koettiin erityisesti Lindblomin ja Leskisen nimitykset. Hallituksen eroa seuranneen presidentti Kekkosen Leningradin vierailun yhteydessä Hrutshev piti puheen, jossa hän kertoi näkevänsä Fagerholmin selän takana Tannerin, Lindblomin, Leskisen ja Pitsingin vihamieliset hahmot. Neuvostoliiton lehdistö puolestaan kutsui heitä ”idänpolitiikan häiriköiksi”.
Elämä > Aravan pääjohtajaksi

Ministerikautensa jälkeen Lindblom nimitettiin kansanedustajan toimensa ohella Aravan pääjohtajaksi vuonna 1959. Keväällä 1960 Lindblomia ehdotettiin Tannerin seuraajaksi SDP:n puheenjohtajan tehtävään, mutta Neuvostoliiton suurlähettiläs Aleksei Zaharov suhtautui ajatukseen kielteisesti. Syksyllä Tanner, Lindblom, Leskinen ja Pitsinki joutuivat jälleen Hrutshevin hampaisiin. Hannes Tiaisen mukaan tämä oli ihmetellyt, miksi nelikko suhtautui niin vihamielisesti ystävyyteen Neuvostoliiton kanssa, ja kehotti Rafael Paasiota hankkiutumaan heistä eroon.
Vuonna 1961 Lindblom oli yksi presidentti Kekkosen syrjäyttämiseen tähdänneen Honka-liiton puuhamiehistä. Maaliskuussa Tannerin 80-vuotispäivillä pitämässään puheessa Lindblom vaati presidenttiä vaihdettavaksi syyttäen tätä ristiriitojen kärjistämisestä hajota ja hallitse -politiikallaan. Lindblom ajoi Olavi Honkaa presidentiksi, vaikka kaikki SDP:n piirijärjestöt vastustivat ajatusta ja halusivat puolueelle oman presidenttiehdokkaan.
Honka-liiton kaatumisen jälkeen Lindblom teki täyskäännöksen suhtautumisessaan Kekkoseen siirtyen Fagerholmin ja Paasion omaksumalle linjalle. Hän oli kiinnostunut SDP:n puheenjohtajan tehtävästä ja tiedusteli Kekkoselta, oliko valinnalle ulkopoliittinen este. Kekkonen ilmoitti, ettei pitänyt Lindblomin kääntymystä uskottavana. Ennen kesäkuun 1963 puoluekokousta Lindblom sai tukea Mauno Koivistolta, joka kuitenkin siirtyi Paasion taakse, kun hänen valintansa ei edelleenkään ollut mahdollinen. Syksyllä 1964 Lindblom nimitettiin pääministeri Johannes Virolaisen muodostaman asuntopoliittisen komitean jäseneksi. Sen tehtävänä oli laatia mietintö, jonka pohjalta muun muassa asuntotuotannon saamaa yhteiskunnan tukea lisättiin huomattavasti. Lisäksi Arava organisoitiin uudelleen asuntohallitukseksi, jonka ensimmäisenä pääjohtajana Lindblom aloitti vuonna 1966.
Elämä > Asuntohallituksessa

Lindblomin ura politiikassa päättyi suurten ikäluokkien esiinmassin myötä, kun hän ei pystynyt vastaamaan nuoren polven uusvasemmistolaisuuteen. Vuoden 1966 eduskuntavaaleissa Lindblom jäi varasijalle, mutta Pekka J. Korvenheimon mukaan hän oli vielä 1968 Paasion ykkösehdokas tämän seuraajaksi pääministerin tehtävään. Nimitys kaatui Kekkosen ja Neuvostoliiton vastustukseen, minkä johdosta pääministeriksi nousi Koivisto. Vuonna 1969 Lindblom osallistui neuvotteluihin, joiden ansiosta kymmenen vuotta aikaisemmin hajonnut ammattiyhdistysliike eheytyi ja SAJ yhdistyi SAK:n kanssa. Vuoden 1972 puoluekokouksessa Lindblom ja Pitsinki putosivat sDp:n johdosta. Varapuheenjohtajana toiminut Lindblom asetti oman jatkonsa ehdoksi, että myös Pitsinki saisi jatkaa puoluevaltuuston puheenjohtajana. Tähän ei suostuttu ja lopulta molemmat jäivät äänestyksessä puoluejohdon ulkopuolelle. Nuorista poliitikoista puoluehallitukseen nousi muun muassa Matti Ahde, jonka valintaa kumpikin vastusti.
Poliittisen uransa jälkeen Lindblom vaikutti asuntohallituksen pääjohtajana erityisesti lähiörakentamiseen Suomen Pankin pääjohtajana toimineen Mauno Koiviston avustuksella. Vuonna 1966 käynnistetyn ensimmäisen kymmenvuotisen asunto-ohjelman aikana asuntojen määrä kasvoi Lindblomin johdolla 1,3 miljoonasta 1,7 miljoonaan. Linblom oli luomassa muun muassa Tapiolaa, jonne hän itsekin muutti perheineen. Asuntohallituksen pääjohtajana Lindblom oli läheisissä tekemisissä grynderien kanssa osallistuen muun muassa Sileävalukerhon järjestämille ulkomaanmatkoille. Lindblom jäi eläkkeelle asuntohallituksesta vuonna 1978, jonka jälkeen hänen nimensä tuli esille vielä 1980-luvun alussa Noppa-jutun yhteydessä. Nopan entisen toimitusjohtajan Pauli Kemmon mukaan Lindblom vastasi aravatuotantoa harjoittaneiden rakennusliikkeiden SDP:n poliitikoille maksamista kynnysrahoista. Armas Puolimatkan elämäkerran kirjoittaneen Antti Tuurin mukaan Lindblomilla oli jopa Puolimatkan luottokortti henkilökohtaisessa käytössään.
Muiden tehtävisensä ohella Lindblom oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuonna 1948 sekä Espoon kunnan- ja kaupunginvaltuustojen jäsen 1960–1972. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosina 1956 ja 1962. Lindblomin julkinen toiminta vaikuttajana päättyi 1982, jolloin hän joutui ikänsä vuoksi jättämään Enso-Gutzeitin hallintoneuvoston puheenjohtajuuden. Lindblom kuoli kotonaan Espoossa pitkällisen sairauden jälkeen 78-vuotiaana elokuussa 1990.
Perhe

Lindblomin puoliso oli Messukylässä syntynyt ja Pietarissa varttunut suutarin tytär Aura Georgina Sammal (1908–1997), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1934. Heidän poikansa on ministeri ja pankinjohtaja Seppo Lindblom. Olavi Lindblomin veli oli viihdemuusikko ja liikemies Leo Lindblom.
Teoksia

Kuka – hajoittanut, vakauttanut, – kohottanut elintasoa?.  Helsinki:  Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö, 1951.
MAL – SAK : mikä on totuus?.  Helsinki:  Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö, 1951.
Punaista vai valkoista.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1969.
Lindblom, Olavi ; Sumu, Ilkka (toim.): Pitkällä palkilla.  Helsinki:  Tammi, 1981.  ISBN 951-30500-5-X.
Aiheesta muualla

Lindfors, Jukka: Ministeri Olavi Lindblom kertoo yöpakkasista (video)  8.9.2006. Yle Elävä arkisto.
Paun Grand Prix

| Circuit de Pau |
| --- | --- |

Sijainti:  Pau, Ranska
Ratatyyppi:  katurata
Radan pituus:  2,769 km
Mutkia:  15
Rataennätys:  1.08,60 (Andrea Montermini, Forti Corse Reynard-Cosworth, 1992, Formula 3000)
Paun Grand Prix (ransk. Grand Prix de Pau) on vuosittainen Ranskan Paussa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa ajettava autourheilukilpailu, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1933. Kilpailussa käytettävä rata sijaitsee kaupungin keskustan lähistön kaduilla ja se muistuttaa osittain Monacon katurataa.
Paussa järjestettiin ensimmäiset autourheilukilpailut Circuit du Sud-Ouestin katuradalla vuosina 1900 ja 1901, joista jälkimmäiseen usein viitataan ensimmäisenä kilpailuna, joka ajettiin Grand Prix -nimellä (vuoden 1906 Ranskan Grand Prix oli ensimmäinen kansainvälinen). Vuonna 1930 Paussa järjestettiin Ranskan Grand Prix.
1950-luvulla radalla ajettiin Formula 1:n MM-sarjaan ulkopuolisia sekä Formula 2 -osakilpailuja. Vuodesta 1964 Paun osakilpailu kuului Ranskan ja myöhemmin Euroopan F2 -sarjoihin. Vuonna 1985 Formula 3000 syrjäytti F2-sarjan, jonka tilalle tuli Formula 3 1999.
Kuva vuodelta 2005.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paun Grand Prix Wikimedia Commonsissa
Grand Prix de Pau[vanhentunut linkki]
Tori Black

| Tori Black |
| --- | --- |
 Tori Black vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Michelle Chapman
Syntynyt: 26. elokuuta 1988 (ikä 36)
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  Beth
Elokuvien määrä:  418 esiintyjänä   3 ohjaajana
Pituus:  175 cm
Paino:  64 kg
Aiheesta muualla
Kotisivut
IMDb
Tori Black (s. 26. elokuuta 1988 Seattle, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hänen ensiesiintymisensä aikusviihteessä oli 2007, ja hän on sen jälkeen esiintynyt yli 200 pornoelokuvassa.
Hänet valittiin Penthouse Pet of the Monthiksi joulukuussa 2008.
Vuonna 2008 hän aloitti malliuransa Los Angelesissa.
Blackin ensimmäinen anaaliseksivideo on Interactive Sex With Tori Black vuodelta 2009.[lähde? ]
Hän on saanut 11 erilaista palkintoa liittyen porno- ja kauneusalaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tori Black Wikimedia Commonsissa
Osa-alue

Osa-alue (ruots. delområde) tarkoittaa aluetta, joka on muodostettu jakamalla kunta pienempiin osiin tilastointia varten. Suomen kunnat on jaettu osa-alueisiin joko yhdellä, kahdella, kolmella tai neljällä eri hierarkiatasolla. Kolmitasoisessa aluejaotuksessa hierarkiatasojen nimitykset suurimmasta pienimpään ovat suuralue, tilastoalue ja pienalue. Suomessa on noin 11 000 pienaluetta. Ruotsin kielellä vastaavat nimitykset ovat storområde, statistikområde ja småområde.
Esimerkkejä

Suomessa esimerkiksi Turku on jaettu kolmitasoisesti suur-, tilasto- ja pienalueisiin. Osa-alueiden tunnusnumeroiden pituudet ovat vastaavasti 1, 3 ja 6 numeroa. Koodin ensimmäinen numero yksilöi suuralueen, seuraavat kaksi tilastoalueen ja viimeiset kolme pienalueen. Turussa on 9 suuraluetta ja 134 pienaluetta. Aluejakokartan luettelon perusteella tilastoalueita on 53 kappaletta.
Helsingissä piirijakojärjestelmään kuuluu marraskuussa 2012 tehdyn päätöksen mukaan 8 suurpiiriä, 34 peruspiiriä, 148 osa-aluetta ja 404 pienaluetta.
Kouvola puolestaan on jaettu kuuteen suuralueeseen, 43 tilastoalueeseen eli kaupunginosaan ja 193 pienalueeseen. Kouvolassa suuralueet käsittävät Kouvolan seudun vuoden 2009 kuntaliitosta edeltäneen kuuden kunnan alueet.
Ruotsi

Ruotsissa kuntien osa-alueita kutsutaan nimellä NYKO-delområde, missä "NYKO" tulee sanasta nyckelkodsystemet.
Norja

Norjassa kuntien osa-alueiden nimitys on grunnkrets.
Aiheesta muualla > Suomi

Tilastokeskus: Esimerkki 2. Helsingin osa-aluejaot: pienalue-, tilastoalue- ja suuraluetasot (Arkistoitu – Internet Archive)
Aluesarjat: Helsingin, Espoon ja Vantaan aluejakokarttoja
Kylät ja kaupunginosat Torniossa
Aiheesta muualla > Ruotsi

Basområdelistan 2012 (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi) (Tietoa Tukholman osa-aluejaosta)
Aiheesta muualla > Norja

Standard for delområde- og grunnkretsinndeling (Arkistoitu – Internet Archive) (norjaksi) (Luettelo Norjan kuntien osa-alueista vuodesta 2002 lähtien)
Paanajärvi (järvi)

| Paanajärvi |
| --- | --- |
 Paanajärvi heinäkuussa 2015.
Valtiot:  Venäjä
Paikkakunta:  Louhen piiri, Karjalan tasavalta
Koordinaatit:  66°15′44″N, 29°59′06″E
Laskujoki:  Oulankajoki 
Mittaustietoja
Pituus:  24  km
Leveys:  1,5  km 
Pinta-ala:  23,8 km2 
Suurin syvyys:  128 m
Valuma-alue:  5 330 km2 
 fiPaanajärvi 
Paanajärvi (ven. Па́анаярви, Па́на-ярви, myös Па́нозеро, Panozero) on järvi Louhen piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.
Itä-länsi-suunnassa pitkä ja kapea järvi sijaitsee syvässä rotkolaaksossa ja muodostaa laajentuman Suomen puolelta alkavaan Oulankajokeen, joka laskee luoteesta järven länsipäähän ja virtaa edelleen kaakkoon järven itäpäässä olevasta luusuasta.
Järvi jää kokonaisuudessaan 1990-luvulla perustetun Paanajärven kansallispuiston sisälle.
Vesistösuhteet

Järvi kuuluu Vienanmereen laskevaan Koutajoen vesistöön ja tämän sisällä Suomen puolelta Sallasta alkunsa saavan ja Venäjän puolella Karjalan tasavallassa Pääjärveen laskevan  Oulankajoen valuma-alueeseen. Oulankajoki laskee järveen lännestä lähellä Suomen rajaa ja jatkaa kulkuaan järven itäpäästä kohti Pääjärveä. Järven pinta on noin 132 metriä meren pinnan yläpuolella.
Lähivaluma-alue

Järven läpi virtaavan Oulankajoen ohella järveen laskee viisi pienempää jokea:
Pohjoisesta järven länsipäähän laskee Tervajoki eli Sovajoki (valuma-alue 432 km²). Valuma-alueen suurimpia järviä ovat muiden muassa Sovajärvi, Sieppijärvi, Rovajärvi ja Hangasjärvi. Pääosa joen valuma-alueesta kuuluu Paanajärven kansallispuistoon ja pieni osa lännessä ulottuu Suomen puolelle.
Pohjoisesta järven pohjoisrannan länsiosan keskivaiheille laskee Mäntyjoki (valuma-alue 48,5 km²). Joessa sijaitsee luonnonnähtävyytenä tunnettu Mäntykoski. Joki virtaa lännestä Paanajärven pohjoispuolisen Mäntytunturin sivuitse kokonaan Paanajärven kansallispuistossa.
Pohjoisesta järven pohjoisrannan itäosan keskivaiheille laskee Malinajoki (valuma-alue 22,5 km²). Kokonaan Paanajärven kansallispuistossa.
Pohjoisesta järven itäpäähän laskee Mutkajoki eli Astervajoki (valuma-alue 95,6 km²). Lähes kokonaan Paanajärven kansallispuistossa.
Etelästä järven etelärannan länsiosan keskivaiheille laskee Selkäjoki (valuma-alue 86,7 km²). Kokonaan Paanajärven kansallispuistossa.
Historiaa

Järvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla Sallan–Kuusamon alueella. Suomeen kuuluessaan se oli Suomen toiseksi syvin järvi (128 metriä, syvin oli Laatokka 225 metriä) ja syvin kokonaan Suomeen kuuluva järvi (Laatokka oli jaettu Suomen ja Neuvostoliiton kesken).
Entisen Paanajärven kylän keskus sijaitsi järven länsipäässä Oulankajoen suulla. Valtakunnanraja ennen sotia kulki järven itäpäässä lyhyen matkan järven rantaa myöten.
Paaman kieli

| Paama |
| --- | --- |
Oma nimi:  paama
Tiedot
Alue:   Vanuatu
Virallinen kieli:  ei virallista asemaa
Puhujia:  7000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  -
Kielenhuolto:  -
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet oseanialaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  pma
ISO 639-3:  pma
 Ohje 
Paama on malaijilais-polynesialainen kieli, jota puhutaan Vanuatulla. Kielellä on kaksi murretta, pohjois- ja eteläpaama.. Kielellä ei ole virallista asemaa. Puhujia kielellä on noin 7000 ja se on läheistä sukua koillisambrymin kielelle, mutta näiden kielten puhujat eivät ymmärrä toisiaan.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Bilabiaali | Labiodentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m |  | n |  |  | ŋ |  |
| Klusiili | Norm. | p |  | t | d |  |  | k | g |  |
| Klusiili | Prenasaalinen | mb |  | nd |  |  | ŋg |  |
| Affrikaatta | Affrikaatta |  |  |  | ʤ |  |  |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi |  | v | s |  |  |  | h |
| Lateraali | Lateraali |  |  | l |  |  |  |  |
| Tremulantti | Tremulantti |  |  | r |  |  |  |  |
| Approksimantti | Approksimantti |  |  |  |  | j | w |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Kaikki vokaalit voivat esiintyä sekä lyhyinä että pitkinä.
Lähde:
Aiheesta muualla

Paama Ethnologuessa (englanniksi)
Austronesialaiset kielet
abadi
abung
adonara
alune
anuta
atšeh
’auhelawa
badui
bali
belait
bugi
buru
cebuano
chuuk
etelämarquesas
fidži
gao
havaiji
hiligaino
iloko
indonesia
jaava
japi
karoliini
kiribati
madura
malagassi
malaiji
maori
minangkabau
mokerang
nauru
palau
pingelap
pohjoismarquesas
rapanui
samoa
sunda
tagalog
tahiti
taroko
tetum
tikopia
timor
tonga
tšamorro
tuvalu
wanukaka
watubela
PGA Championship

PGA Championship on yksi neljästä miesten golfin major-turnauksesta.