stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuningas New Yorkissa

| Kuningas New Yorkissa> A King in New York |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Charles Chaplin
Käsikirjoittaja:  Charles Chaplin
Tuottaja:  Charles Chaplin
Säveltäjä:  Charles Chaplin
Kuvaaja:  Georges Périnal
Leikkaaja:  John Seabourne (käännä suomeksi)
Pääosat:   Charles Chaplin  Dawn Addams 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Attica Film
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1957
Kesto:  110 min
Alkuperäiskieli:  (englanniksi)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuningas New Yorkissa (A King in New York) on Charlie Chaplinin ohjaama komediaelokuva vuodelta 1957, viimeinen, jossa hän näytteli itse pääroolia.
Elokuva on poliittinen satiiri, joka tekee pilkkaa erityisesti Yhdysvaltojen senaikaisesta politiikasta. Chaplin tuotti elokuvan Euroopassa vuonna 1957, sen jälkeen kun Yhdysvallat (oikeusministerinä James McGranery) oli karkottanut hänet maasta poliittisista syistä vuonna 1952.
Elokuvan vastaanotto oli ristiriitainen. Toisaalta on väitetty, että se ei yllä Chaplinin nuoruudentöiden tasolle ja että syyte kommunismin ihannoinnista musersi Chaplinin taiteellisen luomisvoiman. Elokuvan vastustus on johtunut ennen kaikkea sen yhteiskunnallisesta sisällöstä. Kyseessä on Peter von Baghin mukaan koko Chaplinin tuotannon purevin iva amerikkalaista elämänmuotoa kohtaan: "hän satirisoi siinä USAssa vallitsevia ilmiöketjuja, jotka ovat fasismin sukuisia".
Baghin mukaan Yhdysvaltojen 1950-luvun poliittista ilmapiiriä kuvatessaan "Chaplin onnistui ainoana 1950-luvun ohjaajana käsittelemään yhteiskunnallisen trauman koko yhtälöä".
Amerikkalaiset levittäjät boikotoivat elokuvaa tehokkaasti, eivätkä isot yhtiöt myöskään Englannissa ja Ranskassa suostuneet levittämään filmiä, vaan levitys jäi pienten tahojen tehtäväksi. Vuonna 1957 valmistuneen elokuvan ensiesitys Yhdysvalloissa oli vasta 1973.
Juoni

Päähenkilönä on Chaplinin itsensä esittämä Estrovian kuningas Igor Shahdov, joka on paennut vallankumouksen jälkeen maasta. Hänen syytetään lähteneen valtionkassa mukanaan. Koko valtionkassan on kuitenkin varastanut Estrovian pääministeri, ja Shahdov on joutua New Yorkissa puille paljaille. Television mainostoimittaja Ann Kay (Dawn Addams) saa kuitenkin houkutelluksi Shahdovin tekemään televisiomainoksia. Shahdov viedään tutustumaan myös amerikkalaiseen kouluun, jossa hän tapaa pikkuvanhan Rupert MacAbeen (roolissa Chaplinin oma poika Michael Chaplin). Rupertin vanhempia syytetään kommunisteiksi, ja kun Rupert itse myöhemmin viedään kuulusteluun, hänet painostetaan ilmiantamaan vanhempiensa ystävät, jotta vanhemmat vapautuisivat vankilasta. Tämä musertaa Rupertin itseluottamuksen. Myös Shahdov joutuu antiamerikkalaista toimintaa tutkivan komitean kuulusteluun, jolloin hän häpäisee koko komitean kastelemalla sen vahingossa palovesiletkulla. Shahdov on New Yorkin ympäristössä täydellisen vieras. Hänelle paljastuu, miten ihmisen yksityisyyttä urkitaan ja se tehdään julkiseksi, miten koko yhteiskunta on keinotekoinen ja läpikotaisin kaupallinen. Lopulta Shahdov päättää palata Eurooppaan.
Korven peura

| Korven peura |
| --- | --- |

Kirjailija:  Reino Lehväslaiho
Kieli:  suomi
Genre:  sotaromaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2012
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  290
ISBN:  951-0-39391-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Korven peura  on Reino Lehväslaihon kirjoittama sotaromaani. Korven peura on julkaistu myös Ville Tiihosen lukemana äänikirjana.
Konka Ski

Konka Ski
Konka Ski on pieni hiihtokeskus Rautjärven kunnassa Simpeleen taajamassa. Laskettelukeskuksessa on kolme rinnettä ja kaksi kapulahissiä sekä half pipe. Konkalammen hiihtokeskuksessa on myös kolme hyppyrimäkeä ja lisäksi eri pituisia valaistuja hiihtolatuja.
Konka Ski on Rautjärven kunnan omistama, ja sitä ylläpidetään vapaaehtoisvoimin. Konka Skissä on oheispalveluiden osalta tarjolla pieni rinnekahvio ja välinevuokraamo. Hiihtokeskuksesta löytyy myös laavu.
Laskettelukeskus perustettiin nykyisen Metsä Board Simpeleen tehtaan jätevuoren päälle vuonna 1985.
Laskettelurinteet

Rinne, pituus/korkeusero
Konka 1, 350/70 m, valaistu
Konka 2, 440/70 m, valaistu
Konka 3, 400/70 m
Hyppyrimäet

K 38 mäki
K 20 mäki
K 12 minimäki
Hiihtoladut

1 km, valaistu
2 km, valaistu
3 km, valaistu
5 km, valaistu
Aiheesta muualla

Konka Skin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:   Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:   Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:   Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Kriminlumikello

| Kriminlumikello |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Narsissikasvit Amaryllidaceae
Alaheimo::  Amaryllidoideae
Tribus::  Galantheae
Suku::  Lumikellot Galanthus
Laji::  plicatus
Kaksiosainen nimi
 Galanthus plicatus  M.Bieb. 
Katso myös
   Kriminlumikello Wikispeciesissä   Kriminlumikello Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kriminlumikello (Galanthus plicatus) on lumikelloihin kuuluva monivuotinen sipulikukka. Se on koristekasvina viljelty aikainen kevätkukkija.
Ulkonäkö

Kriminlumikello kasvaa 15–25 senttimetriä korkeaksi. Sillä on kaksi tasasoukkaa tylppäkärkistä tyvilehteä, jotka ovat 5–25 millimetriä leveät. Lehden väri on sinivihreä tai kellanvihreä. Lehden keskisuoni näkyy usein vaaleana raitana. Kriminlumikellon kukan kehälehdet ovat valkoisia, paitsi kukan sisemmän kehän lehtien kärjessä on vihreä laikku. Kukan tuoksu on makeahko. Hedelmä on kolmiliuskainen kota.
Levinneisyys

Kriminlumikello kasvaa luonnonvaraisena Turkissa ja Kaakkois-Euroopassa: Ukrainassa (muun muassa Krimillä), Moldovassa ja Romaniassa.
Kriminlumikelloja H’olodnyi Jarin kansallispuistossa Ukrainan Tšerkasyn alueella.
Kuusistonjärvi

| Kuusistonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Kaarina
Koordinaatit:  60°23′36″N, 22°25′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Järvenoja
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  2  m 
Pinta-ala:  0,21 km²
 fiKuusistonjärvi 
Kuusistonjärvi on  Kaarinan kaupungissa Kuusiston saaressa sijaitseva pieni järvi. Kuusistonjärvi on rehevä kosteikkoalue ja sen keskellä on pieni lähes kasviton avovesialue. Alue kuuluu Kuusistonlahden Natura 2000 -alueeseen ja Kuusistonjärvi on siinä suojeltu luonnonsuojelulailla.
Rannat ovat ruovikkovaltaisia, lukuun ottamatta pohjois- ja luoteispuolen märkiä ja avoimia saravaltaisia luhtaniittyjä, joissa valtalajina on vesisara. Länsireunaa reunustaa nuori kevättulville altis koivikko. Luoteisosassa se muuttu harvemmaksi ja aluskasvillisuudessa esiintyy muun muassa saroja, luhtavuohennokka, suomuurain ja suo-ohdake. Alueen länsireuna on mäntyvaltaista isovarpuista rämettä. Puustoisen osan linnustoon kuuluvat muun muassa lehtokerttu, luhtakerttunen, viitakerttunen, sekä runsaana pajulintu. Kosteikkoalueen linnustoon kuuluvat sinisorsa, telkkä, tavi, taivaanvuohi, keltavästäräkki ja ruokokerttunen.
Järvestä laskee Kuusiston kirkon ohitse Saaristomeren Kirjalansalmeen muutaman kilometrin pituinen Järvenoja.
Kuusitiaiset

| Kuusitiaiset |
| --- | --- |
 Kuusitiainen (Periparus ater)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tiaiset Paridae
Suku::  Kuusitiaiset Periparus  Sélys Longchamps, 1884
Katso myös
   Kuusitiaiset Wikispeciesissä   Kuusitiaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuusitiaiset (Periparus) on tiaisten heimoon kuuluva suku. Se luokiteltiin aiemmin tiaisten (Parus) alasuvuksi, mutta nykyisin se luetaan omaksi suvukseen.
Sukuun kuuluvat seuraavat lajit:
Kuusitiainen (Periparus ater)
Mustatöyhtötiainen (Periparus rufonuchalis)
Rusovatsatiainen (Periparus rubidiventris)
Kristaq Dhamo

Kristaq Dhamo (20. huhtikuuta 1933 Fier – 14. elokuuta 2022) oli albanialainen elokuvaohjaaja. Hänen töidensä joukossa ovat Tana (1958), Vitet e para (1965), Miqësi revolucionare (1967), Mëngjeze lufte (1971), Nga mesi i errësirës (1978) ja Qortimet e vjeshtës (1982).
Aiheesta muualla

Kristaq Dhamo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kuusitahtimoottori

Kuusitahtimoottori on polttomoottori, jossa nelitahtiseen moottoriin lisätään toinen työtahti. Ratkaisun eduksi sanotaan polttoaineen kulutuksen väheneminen 40 prosentilla. Nelitahtisen dieselmoottorin muuttaminen kuusitahtiseksi lisäämällä toinen puristus ja palotahti vähensi nokea ja typen oksideja.
Kristdemokratiska ungdomsförbundet

| Kristdemokratiska ungdomsförbundet |
| --- | --- |

Perustettu:  1966
Tyyppi:  Poliittinen nuorisojärjestö
Päämaja:  Munkbron 1, Tukholma
Toiminta-alue:  Ruotsi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kristdemokratiska ungdomsförbundet (suom. Kristillisdemokraattinen nuorisoliitto lyh. KDU) on Ruotsin Kristillisdemokraattien nuorisojärjestö. KDU määrittelee poliittisen linjansa oikeistolaiseksi ja porvarilliseksi. Järjestö perustettiin vuonna 1966, kun joukko nuoria politiikan harrastajia kokoontui Sundsvalliin perustamaan puolueen nuorisoliittoa.
Kristillisdemokraattinen nuorisoliitto perustettiin vuonna 1966. Kristillisdemokraattien (silloin Kristillisdemokraattien kokouksen) valtakunnalliseen kokoukseen Sundsvallissa joukko nuoria harrastajia kokoontui perustamaan puolueen tulevaisuuden nuorisoliittoa. Nuorisoliiton ensimmäinen puheenjohtaja oli Bernt Olsson. Vuonna 1985 Kristillisdemokraatit pääsi ensimmäistä kertaa Ruotsin valtiopäiville nuorisojärjestön entisen puheenjohtajana Alf Svenssonin johdolla. Vuonna 1997 KDU oli mukana perustamassa YEPP-yhteistyöjärjestöä konservatiivisten ja kristillisdemokraatisten nuorisoliittojen välillä.
Puheenjohtajat

1966–1970 Bernt Olsson
1970–1973 Alf Svensson
1975–1981 Mats Odell
1981–1984 Anders Andersson
1984–1986 Bert-Inge Karlsson
1986–1989 Stefan Attefall
1989–1992 Göran Holmström
1992–1996 Hans Eklind
1996–1997 Amanda Grönlund
1997–1999 Magnus Jacobsson
1999–2001 Magnus Berntsson
2001–2004 Jakob Forssmed
2004–2005 Erik Slottner
2005–2008 Ella Bohlin
2008–2011  Charlie Weimers
2011–2013 Aron Modig
2013–2016 Sara Skyttedal
2016–2018 Christian Carlsson
2018–2020   Martin Hallander
2020–   Nike Örbrink
Korfball kesäolympialaisissa 1920

Korfball järjestettiin näytöslajina vuoden 1920 kesäolympialaisissa 22. elokuuta Antwerpenin olympiastadionilla. Tämä oli ensimmäinen kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Otteluita oli vain yksi, jossa vastakkain pelasivat Amsterdam ja Etelä-Hollanti. Kummassakin joukkueessa oli 12 pelaajaa, joista puolet piti olla miehiä ja puolet naisia. Lisäksi mukana sai olla vaihtopelaajia. Ottelun voitti Etelä-Hollanti.
Joukkueet

| --- | --- |
 Amsterdam Miehet H. W. Vliegen  N. Ouwehand  J. Brinck  L. Brinck  J. de Nie  G. Sieverts  L. van Koesveld (vaihtopelaaja)  Naiset F. Jansen  A. van Beek  E. Teunisse  W. Stiens  T. Donker  M. Gregorius  T. Abeling (vaihtopelaaja) :  Etelä-Hollanti Miehet F. A. van Zimmeren  A. Ouwerkerk  N. Ragut  G. de Mey  K. Nieuwenhuizen  H. van der Reyden  H. J. Popp (vaihtopelaaja)  Naiset J. Schilthuizen  T. Buy  J. Christiansen  N. van Noort  S. Ballego  F. Dekker
Korets

| Korets (Корець) |
| --- | --- |
 Koretsin keskusaukio.
 lippu:  vaakuna
 Korets
 Koordinaatit: 50.6192°N, 27.1596°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Rivnen alue
Piiri:  Rivnen piiri
Maininta:  1150
Kaupungiksi:  1940
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  6 km²
Väkiluku (2022):  6 914
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korets (ukr. Корець) on kaupunki Ukrainan Rivnen alueen Rivnen piirissä , Dneprin vesistöön kuuluvan Kortšykjoen (ukr. Корчик) varrella, 66 kilometriä aluekeskus Rivnestä itään. Eurooppatie E 40 (valtatie M06) kiertää kaupungin sen eteläpuolitse.
Tammikuun keskilämpötila on -5,6 °C, heinäkuun +18,4 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä 600 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Koretsin väkiluvuksi 6 914 asukasta (2022). Väestönlaskennan 2001 aikaan asukkaita oli 8 649, joista suuri enemmistö oli etnisesti ukrainalaisia. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 9 437 asukasta.
Maininta paikkakunnasta on vuodelta 1150. Kaupungin asema vuonna 1940.
Ukrainan vuonna 2020 laatiman aluejaon mukaan kaupunki on osa Rivnen piiriä. Tätä ennen se oli vuodesta 1966 lähtien Koretskin piirin keskus.
Koretsin linnanrauniota.
Kirkko Koretsissa.
Toinen kirkko.
Kolmas kirkko
Neljäs kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korets Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Корець
Käännös suomeksi
Kuninkaansaari (kirja)

| Kuninkaansaari – Akvarellinkeveä saaripäiväkirja kolmelta vuosikymmeneltä |
| --- | --- |
 Alpo Tuurnala, Ääniterveisiä sinne jonnekin
Kirjailija:  Alpo Tuurnala
Kansitaiteilija:  Alpo Tuurnala
Kustantaja:  John Nurmisen Säätiö
Julkaistu:  2009
Ulkoasu:  Tommi Jokivaara
Sivumäärä:  126 s.
ISBN:  978-952-9745-27-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuninkaansaari – Akvarellinkeveä saaripäiväkirja kolmelta vuosikymmeneltä on kotkalaissyntyisen insinöörikommodori evp., taiteilija Alpo Tuurnalan akvarelleja sisältävä päiväkirja kesäelämästä Kuninkaansaaressa silmänkantaman päässä Helsingistä.
Tuurnalan perheen kesäpaikka on yli 30 vuotta ollut yleisöltä suljettuna olleella linnakesaarella, jonka tunnelmia Tuurnala on erityisesti leipätyöstä vuonna 2000 eläkkeelle jäätyään ikuistanut akvarelleiksi. Saaren 1500-luvulta alkava sotaisa historia ei näy kuvissa vaan niiden aiheina ovat luonto ja saaren mökkielämän rauha. Akvarelleja on ollut esillä muun muassa Kotkassa Merikeskus Vellamossa kesällä 2009. Kirja julkistettiin näyttelyn yhteydessä.
Aiheesta muualla

Kuninkaansaari John Nurmisen Säätiön sivulla[vanhentunut linkki]
Kuninkaanristi

Kuninkaanristi (nyk. ven. Ромашки, Romaški) on entinen suomalainen kylä Karjalankannaksella Neuvostoliitolle luovutetun Vuokselan kunnan keskiosassa sekä nykyinen Kuninkaanristin maalaiskunnan keskustaajama Leningradin alueen Käkisalmen piirissä.
Kuninkaanristissä sijaitsee nykyisin suuri sikatalouskompleksi "Bor".. Kylässä on kulttuuritalo.
Kylä Suomen aikaan

Kuninkaanristin kylä muodosti etelä–pohjois-suunnassa noin kuusi kilometriä pitkän alueen, joka rajoittui lännessä ja etelässä Vuoksen pohjoiseen laskuhaaraan sekä idässä Kontulan kylään ja pohjoisessa Räisälän kuntaan. Vuoksen vastarannalla sijaitsi Vuokselan kirkonkylä Virkkilä.
Kuninkaanristin kylän nimi on perimätiedon mukaan peräisin Mäkirievunmäkeen haudatusta heimokuninkaasta, jonka haudalla olleeseen kiveen oli hakattu risti, kuninkaanristi.
Ennen Vuokselan kunnan perustamista, vuonna 1917, Kuninkaanristi kuului Sakkolan kuntaan.
Ennen talvisotaa Kuninkaanristin kylässä oli noin 70 taloa. Kylässä oli kansakoulu (per. 1913) osuuskassa sekä useita kauppaliikkeitä, muun muassa Sakkolan osuuskaupan myymälä. Lisäksi vuonna 1931 Vuokselaan perustetun helluntaiseurakunta, Elimin, rukoushuone sijaitsi Kuninkaanristissä.
Talvisodassa Kuninkaanristiä ei vallattu, mutta vuoden 1940 rauhansopimuksen mukaan se oli kuitenkin luovutettava ja väestö evakuoitiin muualle Suomeen. Jatkosodassa alue vallattiin takaisin vuonna 1941 ja väestö pääsi palaamaan koteihinsa, mutta 1944 oli alue taas luovutettava ja väestö evakuoitava. Kylän nimi on ollut vuodesta 1948 lähtien Romaški, ja se on nykyisin  saman nimisen maalaiskunnan keskustaajama.
Käte Nyberg

Käte Nyberg on vuoden 1979 Miss Suomi -kilpailun  toinen perintöprinsessa. Miss Suomeksi valittiin tuolloin Päivi Uitto. Nyberg valittiin samana vuonna myös Miss Skandinaviaksi ja hän sijoittui Japanissa Miss International Beauty -kilpailussa neljänneksi. Nykyään Nyberg asuu perheineen Yhdysvalloissa.
Miss Suomi -kilpailun aikaan Nyberg oli 22-vuotias tammisaarelainen opiskelija. Hänet valittiin kilpailussa lehdistön ihannetytöksi.
Kriminlehmus

| Kriminlehmus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malvales
Heimo::  Malvakasvit Malvaceae
Alaheimo::  Tilioideae
Suku::  Lehmukset Tilia
Laji::  euchlora
Kaksiosainen nimi
 Tilia euchlora  K.Koch. 
Katso myös
   Kriminlehmus Wikispeciesissä   Kriminlehmus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kriminlehmus (Tilia euchlora) on lehmus, joka luokitellaan lajiksi tai risteymälajiksi (Tilia × euchlora). Risteymänä kantalajeina pidetään metsälehmusta (Tilia cordata) ja kiiltolehmusta (Tilia dasystyla), mutta alkuperää ei ole lopullisesti selvitetty. Kriminlehmusta ei tunneta mistään luontaisena, mikä viitannee risteymäsyntyyn. Puun todennäköinen alkuperä on Krimin niemimaalla.
Ulkonäkö

Kriminlehmus kasvaa 10–20 metriä korkeaksi yksirunkoiseksi puuksi, jonka runko on muhkuraton. Lehtien lavat ovat kooltaan viidestä kahdeksaan senttimetriä. Ne ovat päältä tummanvihreitä, kiiltäviä ja karvattomia, alta suonihangoista ruskehtavakarvaisia. Lehtilavan laidan hampaissa on pitkä otakärki, mikä on lajin ominainen tuntomerkki. Pähkylämäinen hedelmä on luumunmuotoinen. Itäviä siemeniä ei kehity.
Käyttö

Suomessa kriminlehmus on harvoin viljelty puistopuu. Se ei houkuttele lehtituholaisia yhtä paljon kuin muut puistojen lehmukset.
Tästä syystä puun alusta ei ole kesällä kirvojen tahmean mesikastekerroksen peitossa kuten puistolehmuksella.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kriminlehmus – Tilia ×euchlora
Kriminlehmuksen lehtiä.
Kuninkaanristi (kunta)

| Kuninkaanristi   Romaški, Ромашки |
| --- | --- |
 Kuninkaanristin kunta Käkisalmen piirin kartalla
Valtio:  Venäjän federaatio
Alue (oblasti):  Leningradin alue
Piiri:  Käkisalmen piiri
Perustettu:  1. 1.2006
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  maalaiskunta
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  342 km²
Väkiluku (2006 ):  6 880
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koskiturismia Kiviniemenkoskessa
Kuninkaanristi  eli Romaški (ven. Ромашки) on maalaiskunta Karjalankannaksella Leningradin alueen Käkisalmen piirissä Venäjällä. Kunta sijaitsee Vuoksen eteläisen laskuhaaran varrella, pääosin Suomen entisten Vuokselan, Räisälän ja Sakkolan kuntien alueella.
Kunnan tärkeimpiä matkalukohteita on Vuoksen ja Suvantojärven välinen Kiviniemenkoski, joka syntyi Vuoksen laskusuuntaa keinotekoisesti muutettaessa vuonna 1857.
Taajamat

Kunnan keskustaajama on Kuninkaanristi, joka  Suomelle kuuluessaan oli Vuokselan kuntaan kuulunut kylä. Yhteensä taajamia on nykyisin 10:
Kuninkaanristi – Romaški (Ромашки)
Haitermaa – Suhodolje (Суходолье)
Kasarmila – Sapjornoje (Сапёрное)
Kiviniemi – pri stantsii Losevo (Лосево)
Rapamäki/Lopetti – Lososjovo (Лососево)
Noisniemi – Мys (Мыс)
Uusikylä – Novaja Derevnja (Новая Деревня)
Räihäranta – Pontonnoje (Понтонное)
Tikansaari  – Retšnoje (Речное)
Viiksanlahti – Šumilovo (Шумилово)
Kontiaisten työväentalo

| Kontiaisten työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Alavus
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kontiaisten työväentalo on Alavudella sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Kontiaisten työväenyhdistys perustettiin Alavudella 10.11.1907, ja se liittyi Sos.-dem puolueeseen 30.1.1908. Jäseniä oli liittyessä yhteensä 44, joista miehiä 24 ja naisia 20 jäsentä. Yhdistyksen asiakirjat vuosilta 1907–1921 ovat kadonneet.
Rakennus

Vuoden 1913 vappujuhlassa marssittiin Aseman työväentalolta Kontiaisten uudelle työväentalolle viettämään vappujuhlia. Kontiaisten työväentalo on ollut Alavuden vilkkaassa toiminnassa mukana. Rakennus uusittiin vuonna 1950 ja sähköistettiin pari vuotta myöhemmin.
Toimintaa

Yhdistyksen 50-vuotisjuhla pidettiin 15.6.1958 Kontiaisten työväentalossa ja pihamaalla. Väkeä oli paikalla lähes 500 henkeä.
Ksanthippos ja Paralos

| Ksanthippos ja Paralos> Ξάνθιππος, Πάραλος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 400-luku eaa. Ateena
Kuollut: 429 eaa. Ateena
Ksanthippos (m.kreik. Ξάνθιππος, lat. Xanthippus) ja Paralos (m.kreik. Πάραλος, lat. Paralus) (k. 429 eaa.) olivat Perikleen kaksi laillista eli aviollista poikaa. Heidän äitinsä nimeä ei tunneta.
Ksanthippos oli veljeksistä vanhempi ja Paralos nuorempi. Perikles panosti huolella kummankin koulutukseen, mutta he vaikuttavat olleen sekä lahjoiltaan että luonteensa ominaisuuksilta isäänsä heikompia. Paraloksen kuvataan kuitenkin olleen hieman vanhempaa veljeään kyvykkäämpi. Veljekset saivat lempinimen Blitomammas (Βλιτομάμμας), millä tarkoitettiin hölmöä. Kummatkin kuolivat isänsä tavoin Ateenan kulkutautiin vuonna 429 eaa.
Perikleellä oli myös kolmas, avioton poika, Perikles nuorempi.
Kulttuuri-identiteetti

| --- | --- |
:  
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Kulttuuri-identiteetti. Katso kulttuuri-identiteetti Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.