stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulun Kärpät

| Oulun Kärpät |
| --- | --- |

Perustettu:  15. toukokuuta 1946  1946 Oulun Kärpät 46 1947 Jääkiekkojaosto perustetaan 1949 Ensimmäinen jääkiekkopeli 1960 Ensimmäinen SM-tason ottelu Kärpät HT 1995 Oulun Jäähallin Myynti Oy 2000 Oulun Kärpät Oy
Kaupunki:   Oulu
Kotiareena:  Oulun Energia -areena
– kapasiteetti:  6050
Sarja:  SM-liiga
Värit:                     

Toimitusjohtaja:   Tommi Virkkunen
Puheenjohtaja:   Juha Junno
Päävalmentaja:   Petri Matikainen
Kapteeni:   Marko Anttila
Yhteistyöseurat:   Hermes (Mestis)  Laser-HT (junioritasolla)
Media:  Kaleva: lehti ja radio
SM-mitalit
Kultaa:  8 (1981, 2004, 2005, 2007, 2008, 2014,  2015 ja 2018)
Hopeaa:  4 (1987, 2003, 2009 ja 2019)
Pronssia:  7 (1980, 1984, 1985, 1986, 2006, 2016 ja 2024)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oulun Kärpät on vuonna 1946 perustettu suomalainen jääkiekkoseura, joka pelaa Liigassa.
Kärpät on voittanut jääkiekon SM-liigan kahdeksan kertaa. 2000-luvulla Kärpät voitti mitalin seitsemällä peräkkäisellä kaudella (2003–2009), mikä on Suomen ennätys. Kärpät on myös 2000-luvun menestynein jääkiekkoseura SM-Liigassa. Joukkue pelaa kotiottelunsa vuonna 1975 valmistuneessa Oulun jäähallissa, josta käytetään sponsorin mukaan nimeä Oulun Energia -areena.
Seuran nimeksi ehdotettiin myös esimerkiksi Pallo-Kärppiä, mutta nykyiseen nimeen päädyttiin pääasiassa siksi, että Kärpät sai Palloliitolta esimerkkisäännöiksi Porin Kärppien säännöt. Kärppien lajivalikoimaan kuului vuonna 1946 vain jalkapallo ja jääpallo. Jääkiekko tuli mukaan 1947, ja ensimmäinen peli jääkiekossa pelattiin 1949. Jääkiekon erikoisseuraksi Kärpät muuttui vuonna 1974, kun jalkapallosta luovuttiin. Jääpallotoiminta oli lopetettu jo vuonna 1955. Seuran neljänneksi lajiksi ehdotettiin myös naisten pesäpalloa, mutta ehdotus ei saanut kannatusta. Lisäksi seuran lakkauttamisesta keskusteltiin vuonna 1957 johtokunnan kokouksessa surkean taloustilanteen vuoksi. Toimintaa päätettiin tappioista huolimatta kuitenkin jatkaa.
Kärpät on pelannut yhtäjaksoisesti SM-liigassa kaudesta 2000–2001, ja kausi 2022–23 on Kärppien 38. pääsarjatasolla. SM-liigan maratontaulukolla 1975–2022 Kärpät ovat ensimmäisellä sijalla pistekeskiarvossa. Jääkiekon naisten SM-liigassa Kärpät on pelannut vuodesta 1994. Kärppien naiset ovat voittaneet 16 mitalia: kolme kultaa, seitsemän hopeaa ja kuusi pronssia.
Historia > Seuran perustaminen

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Se oli keskiviikko 15.5.1946, kun Oulun Kärpät 46 niminen palloiluseura perustettiin. Perustamiskokous oli Raatin nuorisotalossa. Siitä päivästä lukien käynnistyi Oulun Kärppien virallinen toiminta... | ” |
– Eero Tauriaisen muistelmia vuodelta 1946.
Oulun Kärpät perustettiin vuonna 1946, kun opiskelijakaverukset Eero Tauriainen, Jouko Lahti ja Jorma Nykänen saivat ajatuksen perustaa Ouluun urheiluseuran. Perustamispäätöksen jälkeen he kirjoittivat Suomen Palloliittoon, josta yritettiin tilata ohjeita ja mallisäännöt. Kun vastausta ei tullut, kolmikko otti yhteyttä Palloliiton Pohjois-Suomen piirin puheenjohtajaan, Bo Segerstråhleen. Hänen mielestään Oulun kokoisessa kaupungissa oli jo tarpeeksi palloiluseuroja. Segerstråhle kuitenkin kommentoi vain: ”En kiellä, enkä käske.” Lopulta tarvittava kirje tuli Palloliitolta.
Perustava kokous pidettiin 15. toukokuuta 1946 Oulun evankelisluterilaisen seurakunnan nuorisotalossa Raatissa. Lajeiksi valittiin silloin suosituimmat pelit jalkapallo ja jääpallo. Puheenjohtajaksi valittiin Ilmari Mattila, koska perustajakolmikon jäsenet olivat vielä alaikäisiä.
Seura sai nimekseen Oulun Kärpät 46, koska oululaiset olivat saaneet Palloliitolta malliksi Porin Kärppien säännöt eikä niistä tarvinnut muuttaa kuin kaupungin nimi. Lisäksi kärppä herätti monenlaisia mielikuvia, kuten että se on pieni ja vikkelä pohjoisen petoeläin. Kärppä on myös Pohjois-Pohjanmaan maakuntaeläin ja esiintyy maakunnan vaakunassa. Sääntöjen mukaan "seuran tarkoituksena on kehittää palloilun harrastusta Oulussa ja sen ympäristössä".
Historia > Toiminnan alku

Kärpät pelasi ensimmäisen jalkapallo-ottelunsa 6. kesäkuuta 1946 Toppilan seurakuntatalon kentällä Toppilan Kisaa vastaan. Ottelu päättyi tasan 4–4. Jääpallossa oteltiin ensimmäistä kertaa saman vuoden marraskuussa. Molemmissa lajeissa Kärpät pelasi 1940-luvun lopussa maakunta- ja piiritasolla. Jääpallossa ensimmäinen virallinen voitto tuli tammikuussa 1948 Raahen Vesasta, maakuntasarjan ottelussa.
Jääkiekko otettiin ohjelmaan ensimmäisessä vuosikokouksessa vuoden 1947 tammikuussa ja samalla perustettiin Oulun ensimmäinen jääkiekkojaosto. Sen puheenjohtajaksi valittiin Jouko Lahti. Suomen Jääkiekkoliitto lupasi ensimmäiselle oululaiselle seuralle, joka ottaa jääkiekon ohjelmaansa, varustetukena kymmenen mailaa ja viisi kiekkoa. Tuolloin jääkiekko oli Oulussa vielä harrastelijoiden marginaalilaji, ja jääpallopiireissä sille jopa naurettiin. Vuonna 1948 kaupunkiin perustettiin kuitenkin ensimmäinen jääkiekon erikoisseura Oulun Jääkiekkoilijat, ja myös Oulun Luistinseura ja Oulun Työväen Palloilijat ottivat lajin ohjelmaansa. Kärpistä tuli jääkiekon erikoisseura, kun jääpalloilu vuonna 1955 ja jalkapalloilu vuonna 1974 päätettiin lopettaa.
Historia > Toiminnan alku > Ensimmäinen jääkiekko-ottelu

»Oululainen jääurheiluyhteisö on tämän talven aikana jo saanut tutustua jääkiekkoiluun Oulun Jääkiekkoilijain järjestämien näytösotteluiden avulla. Oulun Kärpät saa ensi sunnuntaina vieraakseen Raahen Vesan jääkiekkojoukkueen. Ottelusta voimme odottaa näkemisen arvoista, koska Raahessa on valmentauduttu toden teolla. On mm. saatu kuulla, että siellä osataan pelata kovaakin peliä, onpa miehiä taklattu vallinkin yli. Ensi sunnuntaina siis menemme joukolla seuraamaan tätä ensimmäistä täysillä joukkueilla ja täydellä ajalla (3×20 min.) pelattavaa jääkiekko-ottelua Oulussa.» 
(Sanomalehti Kaleva 28. tammikuuta 1949.)
Kärpät pelasi siis ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa sunnuntaina 30. tammikuuta 1949 ja voitti Raahen Vesan maalein 5–3. Kärppien paras pelaaja oli Tauno Ollikainen, joka teki kaksi maalia. Sankassa lumipyryssä pelattua ottelua seurasi Oulun Keskuskentällä 200 katsojaa. Kärppien voitto oli yllätys, sillä Raahessa oli jääkiekkoa pelattu jo muutama vuosi. Raahelaiset voittivatkin muutamaa päivää myöhemmin kotiottelussaan Kärpät maalein 14–0. Valmentaja Jorma Nykänen sanoi suurinumeroisen häviön johtuneen ”ylikunnosta”. Kärppien silloisen hyökkääjän Eero Tauriaisen mukaan pelaajien piti erätauoilla puhdistaa jäätä itse, koska kentänhoitaja toimi saamiensa ohjeiden mukaan.
Seuraavana talvena Kärpät oli ainoa oululainen joukkue, joka osallistui virallisiin sarjapeleihin. Kärpät oli Maakuntasarjan pohjoislohkon toinen ja nousi seuraavaksi kaudeksi Suomensarjaan.
Historia > 1974–1977: I-divisioona

Kaudella 1974–1975 Suomen sarja oli korvattu I-divisioonalla. Kärpät sijoittui ensimmäisellä kaudella viidenneksi. Kaudella 1975–1976 se sijoittui I-divisioonassa toiseksi mutta pääsi liigakarsintaan vasta voitettuaan sen kanssa tasapisteissä olleen Saimaan Pallon uusintaottelussa maalein 6–4. Ottelupaikaksi oli arvottu Oulu, ja kotijoukkue nousi voittoon oltuaan ensimmäisen erän jälkeen kolme maalia tappiolla. Liigakarsinnassa Kärpät sijoittui kolmanneksi mutta pääsi uusintaotteluun samoilla pisteillä toiseksi sijoittuneen Kiekko-Reippaan kanssa. Uusintaottelu arvottiin jälleen pelattavaksi Oulussa, mutta ottelun voitti Kiekko-Reipas äkkikuolemamaalilla toisen kymmenminuuttiseksi aiotun jatkoajan toisella minuutilla.
Kaudella 1976–1977 Kärpät voitti I-divisioonan. Liigakarsinnassa se sijoittui toiseksi ja pääsi saman pistemäärän keränneen Forssan Palloseuran kanssa uusintaotteluun SM-liigapaikasta. Kärpät voitti Oulussa pelatun ottelun maalein 9–3 ja nousi SM-liigaan. Jouko Kämäräinen ja Kai Suikkanen tekivät kumpikin ottelussa kaksi maalia, ja kerran maalinteossa onnistuivat myöhemmin maineeseen nousseet Reijo Ruotsalainen ja Hannu Aravirta.
Historia > 1989–1994: I-divisioona

Kun Kärpät putosi I-divisioonaan, tavoite oli nousta nopeasti takaisin liigaan. Tätä varten luotiin muun muassa iskulause ”paha palaa takaisin”, joka tosin muuttui myöhemmin asuun ”paha palata takaisin”. Liigaan nousu vaikeutui, kun divisioonaan putosi toinen perinteikäs liigaseura, Porin Ässät. Ässät voitti divisioonan, ja Kärppien edelle sarjataulukossa nousi myös Lahden Kiekko-Reipas. Kärpät teki kaudella 500 000 markkaa tappiota.
Kärpät tuli toiseksi kaudella 1990–1991 JoKP:n jälkeen, mutta Rauman Lukko piti Kärpät yhä divisioonassa voitoin 3–1. Seuraavalla kaudella 1991–1992 Kärpät oli jälleen toinen, tällä kertaa Kiekko-Espoon jälkeen, ja karsinnassa vastaan tuli Tampereen Tappara. Tappara säilytti lopulta liigapaikkansa voitoin 3–1. Kauden päätteeksi Kärppien Iiro Itämies valittiin vuoden tulokkaaksi.
Kausina 1992–1993 sekä 1993–1994 pelattiin I-divisioonaa nimellä Finlandia-liiga. Kärpät ei selvinnyt edes karsintoihin kaudella 1992–1993, vaan oli runkosarjan neljäs. Lisäksi Matti Veivo loukkaantui pahasti ottelussa Kalajoen Junkkareita vastaan. Veivo taklattiin pää edellä laitaan, ja hän sai pysyvän selkäydinvamman.
Kärpät alkoi ottaa riskejä kaudella 1993–1994 ja tarjota suuria pelaajapalkkioita. Joukkueeseen saapuikin sekä entisiä että tulevia tähtiä, kuten Kari Jalonen, Harri Aho, Pekka Arbelius, Ilkka Sinisalo ja Reijo Ruotsalainen. Lisäksi omista junioreista nostettiin mukaan Jouni Loponen, Hannes Hyvönen ja Petri Pakaslahti. Raksilan jäähalli oli ääriään myöten täynnä, kun numerolla 10 pelannut Reijo Ruotsalainen palasi Oulun Kärppiin. Ruotsalainen pelasi kuitenkin vain neljä ottelua, joissa hän teki yhden maalin ja viisi maaliin johtanutta syöttöä. Kärppien alkukausi oli loistava, ja menestys jätti varjoonsa sen, että talous oli entistä heikommassa tilassa. Pelaajapalkkiot jäivät osittain maksamatta, ja tähtipelaajat lähtivät seurasta ennen siirtorajan umpeutumista. Jalonen lähti Lukkoon ja voitti kauden päätteeksi SM-liigassa pronssia, ja Sinisalo siirtyi Ilvekseen. Tunnetuin Kärppiin jäänyt pelaaja oli Pekka Arbelius.
Kärpät ei lopulta selvinnyt edes liigakarsintaan vaan jäi runkosarjassa viidenneksi. I-divisioonan ”Fair Play” -pelaajaksi valittiin Marko Lapinkoski. Kärppien talous oli jo niin huonossa kunnossa, että seura jätti oikeudelle hakemuksen velkasaneerauksesta. Velkojat eivät kuitenkaan enää hyväksyneet sitä, joten Kärpät Hockey Team haki itsensä konkurssiin. Jääkiekkoliiton sääntöjen mukaan joukkue saattoi saada pelioikeuden takaisin vasta siirryttyään ensin alemmalle sarjatasolle, joten Kärpät pelasi kaudella 1994–1995 II-divisioonassa.
Historia > 1994–1995: II-divisioona

Kärpät alkoi pyrkiä suunnitelmallisesti takaisin SM-liigaan Finnveran liiketoimintajohtajan Seppo Arposen johdolla vuonna 1995, jolloin Oulun talousalueella alkoi myös voimakas talouskasvu. Kärppien johtokunta uudistettiin ja kausi 1994–1995 vietiin läpi 800 000 markan budjetilla. Pelaajasopimukset aiheuttivat ongelmia, koska oli epäselvää, olivatko ne Arsenal-pankin panttina vai kuuluivatko ne konkurssipesälle. Lopulta päädyttiin siihen, että Kärpät osti pelaajat konkurssipesältä. Johtokunnan jäsenet joutuivat aluksi ottamaan lainaa omin vakuuksin, sillä laman jälkeen pankki ei myöntänyt lainoja pelaajaoikeuksia vastaan. Eräs merkittävä ongelma oli pienet pääsylipputulot: hallissa saattoi olla 2 000 katsojaa, joista vain tuhat oli maksanut. Kärpät päätti luopua vapaakorteista. Kaudella 1994–1995 Kärpissä pelasi melkein pelkästään omia nuoria. Kärppien aluekehitysjärjestelmä keräsi lupaavia junioreita Pohjois-Pohjanmaan lisäksi Keski-Pohjanmaalta, Kainuusta ja jopa Lapista. Pelaajasopimuksista huolehtinut johtokunnan jäsen Heikki Airio kuvasi tilannetta näin:
»Kaikki pelaajat, jotka pääsivät lähtemään, käyttivät tilaisuuden hyväkseen. Joukkueeseen jäivät lähinnä sellaiset juniorit, jotka eivät vielä kelvanneet muualle pelaamaan tai vanhemmat eivät heitä päästäneet. Lisäksi keräsimme vanhempia pelimiehiä naapuriseuroista. Palkkaa ei ollut juuri varaa maksaa, eivätkä pelaajat sitä vaatineetkaan.» 
(Heikki Airio)
Kärpät voitti II-divisioonan pohjoislohkon ylivoimaisesti ja oli noususarjan neljäs. Vielä edellisellä kaudella se ei olisi riittänyt sarjanousuun, mutta Fazer-liigaa (I-divisioonaa) laajennettiin neljällä joukkueella, jolloin myös Kärpät pääsi siihen. Kärppien parhaat pistemiehet olivat Markku Holappa ja Miikka Rousu. Valmentajana toimi Reino Ruotsalainen.
Historia > 2009–2011: Alamäki

Kauteen 2008–2009 Kärpät lähti kovia muutoksia kokeneella joukkueella: lähes koko joukkueen kärki oli vaihtunut ja valmentajaksi astui Matti Alatalo. Joukkueen toimitusjohtaja Juha Junno siirtyi kokonaan taloudelliselle puolelle ja joukkueen pelaajahankinnoista vastaavaksi urheilutoimenjohtajaksi nostettiin maalivahtivalmentaja Ari Hilli. Kärpät oli runkosarjassa vasta viides, mikä oli huonoin sijoitus sitten kauden 2001–2002. Puolivälierissä Kärpät voitti Jokerit voitoin 4–1 ja välierissä Espoo Bluesin 4–2, mutta loppuottelussa joukkue hävisi Jyväskylän JYP:lle voitoin 4–0. Mestaruus oli JYP:n ensimmäinen.
Kaudella 2009–2010 Kärpät menestyi runkosarjassa edellistäkin kautta heikommin ja sijoittui yhdeksänneksi. Kärppien runkosarjan sijoitus on ollut sitä huonompi viimeksi kaudella 1988–1989, jonka päätteeksi Kärpät putosi liigasta. Ailahtelevien esitysten jälkeen seurajohto erotti Matti Alatalon ja päävalmentajaksi nimitettiin pitkäaikainen apuvalmentaja Mikko Haapakoski. Haapakosken astuminen päävalmentajaksi piristikin joukkueen esityksiä jonkin verran. Kärpät kohtasi ensimmäisellä kierroksella Espoo Bluesin, jonka se pudotti otteluvoitoin 1–2. Puolivälierissä Kärpät lähti altavastaajana runkosarjan voittajaa JYPiä vastaan, mutta onnistui nousemaan vielä 0-3 otteluvoitoista tasoihin ja viemään ratkaisun aina seitsemänteen peliin saakka. Sen Kärpät kuitenkin hävisi ja jäi ilman mitalia. Kärpät oli sitä ennen voittanut mitalin ennätyksellisesti seitsemänä kautena peräkkäin.
Syksyn mittaanselvennä Mikko Haapakoski sai seurajohdolta lähtöpassit toisena valmentajana vuoden sisään ja paikalle palkattiin Kärpissä valmentajauransa aloittanut Hannu Aravirta. Joulun jälkeen, alun yskähtelystä huolimatta Aravirta saikin Kärppien peliin uutta ryhtiä ja runkosarjan loppupuolella Kärpät olikin yksi liigan kovakuntoisimmista joukkueista. Runkosarjasijoitus oli kuitenkin vasta kahdeksas, jonka myötä Kärpät joutui karsimaan pudotuspelipaikasta viimevuotiseen tapaan Espoon Bluesin kanssa. Kausi päättyi katastrofiin, kun Blues voitti viimeisen ja ratkaisevan ottelun Raksilassa jatkoaikamaalissa 1-2 ja eteni jatkoon pudottaen Kärpät ensimmäistä kertaa 2000-luvulla kokonaan ulos pudotuspeleistä.lähde?
Historia > 2011–2013: Aravirran aika

Hannu Aravirran aikakaudella Kärpät ei saavuttanut mainittavaa menestystä, vaikka joukkueen budjetti oli jokaisella kaudella SM-liigan suurimpia. Kauden 2010–2011 pettymyksen jälkeen ulkomaalaispelaajien määrää  karsittiin paljon ja nuorien pelaajien sisäänajo aloitettiin.lähde?
Kaudella 2011–2012 Kärpät vahvistui taitavalla paluumuuttajalla, kun edelliskaudella pudotuspelien maalipörssin voittanut Juha-Pekka Haataja palasi kasvattajaseuraansa. Edelliskauden ulkomaalaisista Ouluun jäivät ainoastaan Ivan Huml ja Jan Snopek. Haataja ja Huml muodostivatkin seuraavien kausien aikana SM-liigan tehokkaimman kaksikon. Joukkueeseen liittyi myös ruotsalaispuolustaja Oscar Eklund. Kärpät pelasi kauden aikana pääosin hyvin ja sijoitus pysyi pitkään liigan keskikastissa, mutta lopulta joukkue jäi seitsemänneksi ja vaille suoraa pudotuspelipaikkaa. Yksi syy tähän oli johtavan keskushyökkääjän puuttuminen Jari Viuhkolan loukkaannuttua tammikuun alussa. Hänen tilalleen hankittiin siirtorajan kynnyksellä kokenut slovakkipelaaja Josef Stümpel. Ruotsalaisvahti Johan Backlund saapui korvaamaan pääosin hyvin pelannutta Ville Hostikkaa.lähde?
Ennen joulua alkoi joukkueen pelillinen alamäki.selvennä NHL:n työsulun päätyttyä joukkue menetti kolme kärkipelaajaansa, eivätkä kuntoutuneet Viuhkola ja Plihal kyenneet täyttämään johtavan keskushyökkääjän tehtävää. Tästä huolimatta Kärppien kevään ainoa pelaajahankinta oli puolustaja Josef Boumedienne. Runkosarjan lopun kuuden ottelun mittainen tappioputki pudotti joukkueen suoran pudotuspeliviivan alapuolelle. Loppukausi sai sinettinsä joukkueen pudottua villi kortti -kierroksella Rauman Lukolle otteluvoitoin 1-2. Ratkaiseva kolmas ottelu venyi Oulussa jatkoajalle, mutta lopulta voiton ratkaisi Lukolle Otto Honkaheimo.lähde?
Historia > 2013–2016: Marjamäen aika

Maaliskuun 2013 lopussa Kärppien päävalmentajaksi nimettiin kahden vuoden sopimuksella Lauri Marjamäki. Marjamäki toimi Espoo Bluesin päävalmentajana vuoden 2013 alkuun saakka, jolloin hänet erotettiin tehtävistään. Samassa tiedotustilaisuudessa julkistettiin Ari Hillin paluu maalivahtivalmentajaksi ja Mikko Mannerin palkkaaminen apuvalmentajaksi. Pelaajahankinnoista vastaa keväästä 2013 eteenpäin toimitusjohtaja Juha Junno, ja urheilutoimenjohtaja Harri Aho jatkaa muun muassa pelaaja- ja valmentajakartoitusta.
Kärppien alkukauden jälkeen sen peli muuttui ylivoimaiseksi. Kärpät rikkoi SM-liigan ennätyksen ottamalla 17 perättäistä voittoa ja häviämällä syyskauden 32 pelistä vain neljä varsinaisella peliajalla. Menestyksen tärkeimmäksi tekijäksi nousivat uhrautuva puolustus (vähiten päästettyjä maaleja), leveä hyökkäyskalusto (eniten tehtyjä maaleja) ja kaikkia maalivahtitilastoja dominoiva Jussi Rynnäs. Finaalisarjassa vastassa oli Tappara. Sarja venyi täyteen seitsemään otteluun, ja kaikki ottelut päättyivät yhden maalin erolla. Neljäs ja seitsemäs ottelu ratkesivat vasta jatkoerässä. Juhamatti Aaltonen teki finaalisarjan seitsemännen ottelun ratkaisseen jatkoerämaalin 68. peliminuutilla. Kyseessä oli ensimmäinen kerta SM-sarjan historiassa, kun mestaruus ratkaistiin vasta seitsemännessä loppuottelussa.
Kaudella 2015–2016 Kärpät oli runkosarjassa lopulta toinen 119 pisteellä. Puolivälierissä Kärpät pelasi Turun Palloseuraa vastaan. Sarja eteni kuudenteen otteluun, jonka Kärpät voitti jatkoajalla ja eteni välieriin otteluvoitoin 4–2. Välierissä Kärpät sai vastaansa kahden viime kauden finaalivastustajan Tapparan. Lopulta sarja eteni jälleen Oulussa pelattavaan seitsemänteen peliin. Tällä kertaa Tappara oli kuitenkin parempi ja eteni neljättä kertaan peräkkäin finaaliin voitoin 4–3. Kärpät jäi täten pronssiotteluun, jossa vastaan asettui JYP. Kärpät voitti pronssia ja samalla Marjamäen aikakausi Kärpissä päättyi.lähde?
Historia > 2016–2017: Kai Suikkasen aika

Kaudeksi 2016–2017 Kärppien päävalmentajaksi asettui Kai Suikkanen. Joukkueeseen liittyi kesän aikana SM-liigan parhaana puolustajana vuonna 2013 palkittu Shaun Heshka, sekä paluun Kärppiin tehneet, tuohon kauteen uransa päättänyt puolustaja Ilkka Mikkola ja maalivahti Jussi Rynnäs. Hyökkäykseen hankittiin muun muassa Jesse Saarinen, Mikko Lehtonen, Toni Kähkönen sekä ulkomaalaiset John Albert ja Niklas Olausson. Syksyn aikana hyökkäykseen värvättiin tšekkiläiset Jiří Tlustý ja Jan Hruška, sekä Niklas Hagman, joiden sopimuksia ei kuitenkaan jatkettu kauden loppuun asti. Kärpät oli kauden alussa sarjan häntäpäässä, mutta piristyi kauden edetessä ja nousi lähelle suoraa pudotuspelipaikkaa. Joukkue sijoittui lopulta runkosarjassa kahdeksanneksi.lähde?
Historia > Mikko Mannerin kausi 2017-2021

Kärppien liigamiehistön vetovastuun otti kaudella 2017–2018 Mikko Manner. Kärppien miehistöltä ei ennen kauden alkua odotettu paljoakaan, vaikka joukkueeseen saapuivat muun muassa Charles Bertrand, Veini Vehviläinen ja Julius Junttila. Kuitenkin Manner sai joukkueen uskomattomaan nousuun. Kärpät voitti 29. marraskuuta mennessä putkeen 13 kotipeliään tehden samalla uuden kotivoittojensa ennätyksen, sillä se hävisi kauden kotikentällä pelatun avauspelinsä HPK:lle 2–3 voittolaukauskisan jälkeen. Samana päivänä on Kärpät kerännyt 63 sarjapistettä Liigassa, 12 pisteen erotuksella seuraavina tuleviin TPS:aan ja Tapparaan.
Kaudella 2018–2019 Kärpät voitti runkosarjan. Kesken kauden liittyi joukkoon nimekkäitä tulijoita, joita olivat Oskar Osala sekä Jussi Jokinen. Joukkue rikkoi aiemman piste-ennätyksen 133 runkosarjan pisteellään, voittaen kahtena perättäisenä päivänä kaksi vieraspeliään tuota ennätystä tehdessään. Viimeisten runkosarjan pelien lähestyessä, kaksi Kärppien maalivahtia ovat keränneet 93% torjuntaprosentit. Tehtyjen maalien määrä ylittää 200. Pudotuspeleissä Kärpät voitti ensin puolivälierissä Ilveksen puhtaasti voitoin 4-0 ja välierissä HIFK:n voitoin 4-2. Finaaleissa Kärpät jäivät hopealle HPK:n viedessä mestaruuden voitoin 4-3.lähde?
Keväällä 2025 Kärpät irtisanoi päävalmentaja Ville Mäntymaan  ja palkkasivat tilalle kokeneen ja voittaneen valmentajan Petri Matikaisen, jonka sopimus kattaa loppukauden.
Talous

Kärppien miesten edustusjoukkueen ja A-juniorijoukkueen toimintaa hoitaa osakeyhtiö Oulun Kärpät Oy, jonka toimitusjohtaja on Tommi Virkkunen. Vuosina 1996-2017 tehtävässä toimi Juha Junno.
Kaudella 2013–2014 Kärppien tulo- ja pelaajabudjetit olivat liigan suurimmat: tulobudjetti oli 9,3 miljoonaa euroa ja pelaajabudjetti 3,2 miljoonaa euroa. Kärppien taloudessa pääsylipputulot ja yhteistyösopimukset ovat aina olleet merkittäviä, ja nykyään niiden osuus budjetoiduista tuloista on noin 80 %.
| Kärppien budjetit vuosina 2005–2010 ja 2013–2015> Kausi | Kärppien budjetit vuosina 2005–2010 ja 2013–2015> Tulobudjetti | Kärppien budjetit vuosina 2005–2010 ja 2013–2015> Pääsylipputulot | Kärppien budjetit vuosina 2005–2010 ja 2013–2015> Yhteistyösopimukset | Kärppien budjetit vuosina 2005–2010 ja 2013–2015> Muut tulot | Kärppien budjetit vuosina 2005–2010 ja 2013–2015> Kulubudjetti | Kärppien budjetit vuosina 2005–2010 ja 2013–2015> Pelaajien palkat | Kärppien budjetit vuosina 2005–2010 ja 2013–2015> Tulostavoite | Kärppien budjetit vuosina 2005–2010 ja 2013–2015> Yleisötavoite/ott. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2005–2006 | 5 605 | 2 300 | 2 300 | 1 005 | 5 144 | 2 200 | 332 | 5 600 |
| 2006–2007 | 5 605 | 2 300 | 2 300 | 1 005 | 5 144 | 2 200 | 332 | 5 600 |
| 2007–2008 | 6 800 | 2 500 | 3 000 | 1 300 | 6 500 | 2 500 | 300 | 5 600 |
| 2008–2009 | 8 348 | 2 800 | 4 000 | 1 548 | 8 148 | 3 000 | 200 | 5 800 |
| 2009–2010 | 7 650 | 2 500 | 3 800 | 1 350 | 7 596 | 3 000 | 54 | 5 800 |
| 2013–2014 | 8 525 | 2 500 | 4 350 | 1 675 | 8 231 | 3 000 | 294 | 5 800 |
| 2014–2015 | 9 250 | 2 500 | 5 000 | 1 750 | 9 067 | 3 200 | 183 | 5 800 |
Taulukon luvut tuhansina euroina
Alkuvuodesta 2008 Pohjois-Suomen markkinoille ilmestyi Kärppä-olut. Kärppä-oluen markkinoille toi Hartwall ja sitä valmistettiin Tornion panimolla lähes puoli miljoonaa pulloa.