stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saari-Sorsua
Kuvia Saari-Sorsualta

Kapelon erämaatalo Saari-Sorsualla.
Kapelon pirtti, vasemmalla puretun uunin pohjaa.
Kapelon sauna Sorsuanojan rannalla.
Utajärvi
| --- | --- |
Kylät:  Ahmas | Alakylä | Ala-Naama | Ala-Niska | Autio | Juorkuna | Järvikylä | Kangaskylä | Kernilä | Kivijärvi | Kormunkylä | Marttisjärvi | Murronkylä | Naamankylä | Niska | Ojakylä | Potku | Sanginkylä | Sipolankylä | Sapilasmaa | Sotka | Särkijärvi | Tervolankylä | Utanen | Ylisuvanto | Yli-Utos
Järvet, lammikot ja lähteet:  Ahmasjärvi | Ahvenlampi (Sanginkylä) | Ahvenlampi (Juorkuna) | Hakojärvi | Iso Karvasjärvi | Iso Kivijärvi | Iso Olvasjärvi | Iso-Timonen | Juorkuna | Kaihlanen | Kirkaslampi | Kivi-Sorsua | Kivijärvi | Korpinen | Kärkkäänjärvi | Lauttalampi | Marttisjärvi | Matkalampi | Mustalampi | Nuanjärvi | Palonen | Penikkajärvi | Pieni Torvenjärvi | Pikku Karvasjärvi | Pikku Olvasjärvi | Pikku-Säynäjä |Pikku-Timonen | Pontema | Puutturinjärvi | Saari-Sorsua | Sanginjärvi | Siiralampi | Sotkajärvi | Särkijärvi | Säynäjä |Torvenjärvi | Vaaranlampi | Valkiaisjärvi | Vähä-Ruohonen
Joet ja purot:  Kiiminkijoki | Kivijoki | Koivujoki | Korpisenoja | Naamanjoki | Nuanjoki | Oilinginoja | Oulujoki | Piltuanjoki | Piltunginjoki | Poikajoki | Potkunjoki | Sanginjoki | Särkijoki | Säynäjäjoki | Tilanjoki | Timo-oja | Utosjoki
Luonnonsuojelualueet:  Olvassuon luonnonpuisto | Rokuan kansallispuisto
Rakennukset ja rakennelmat:  Ahmaksen kalevalainen perinnekylä | Ahmaskosken silta | Ala-Utoksen voimalaitos | Maijan kivi |  Utajärven kirkko | Utajärven kivipuisto | Utasen voimalaitos
Muistomerkit, laatat ja veistokset:  Sankarivainajien muistomerkki (1950) | Karjalaan jääneiden muistomerkki (1958) | Roomari-patsas (1985) | Veteraanikivi (1991) | Merilän suvun koskenlaskijoiden muistomerkki (2000) | Runonlaulajien muistomerkki (2003)
Museot:  Utajärven kotiseutumuseo | Ylisipolan kotiseutumuseo
Liikenne:  Ahmaksen rautatieasema | Niskan seisake | Oulu–Kontiomäki-rata | Rokuan rautatie | Seututie 836 | Seututie 837 | Sotkan seisake | Utajärven rautatieasema | Valtatie 22 | Yhdystie 8300
Sabetta

| Sabetta (Сабетта) |
| --- | --- |
 Jamalin Nenetsian sijainti Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Sabetta
 Koordinaatit: 71.2628°N, 72.0648°E 
Valtio:  Venäjä
Piirikunta:  Jamalin Nenetsia
Piiri:  Jamalin piiri
Postinumero:  629706 
Suuntanumero(t):  +7 34996 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sabetta (ven. Сабе́тта) on maakaasun tuotannon synnyttämä taajama (ven. ва́хтовый посёлок, suom. "työvuorotaajama") ja suuri LNG-satama Venäjän Jamalin Nenetsiassa, Jamalin niemimaan itärannalla. Seudulla tuotetiin 2020-luvulle tultaessa noin viisi prosenttia maailman LNG:stä. Sabetta sijaitsee noin 120 kilometriä Sjojahan kylästä pohjoiseen ja noin 570 kilometriä Jamalin Nenetsian pääkaupunki Salehardista pohjoiseen. Sabetta on noussut etenkin nesteytetyn kaasun laivakuljetusten johdosta 2020-luvulle tultaessa Koillisväylän länsiosan kaupallisesti merkittävimpien satamien joukkoon.
Kaasuntuotantotaajama

Sabettan kaasuntuotantotaajama on rakennettu 2010-luvulla osana suurta Jamal-LNG -rakennushanketta. Sen tärkein omistaja ja rakennuttajia on ainakin muodollisesti yksityisomisteinen venäläinen kaasujätti Novatek. Novatekin enemmistöomistuksen (50,1 %) ohella yhteishankkeeseen ovat osallistuneet ranskalainen energiayhtiö Total (20 %) sekä kiinalaiset China National Petroleum Corporation (CNPC; 20 %) ja Silk Road Fund (Silkkitierahasto; 9,9 %) yhteishanke. Kansainvälisestä rahoituksesta suuri osa (12 miljardia dollaria) on lainattu Kiinan valtiollisista pankeista (Exim Bank of China ja China Development Bank).
Sabettassa on esitetty asuvan ja työskentevän vuosittain 20 000 tai 30 000 ihmistä. Venäjän arktisille petrokemian tuotantolaitoksille on tyypillistä, että työntekijät ovat kirjoilla muualla, ja saapuvat - arktiselle alueelle usein lentäen - tuotantotaajamaan pitkiksi työrupeamiksi, jonka jälkeen on vapaajakso. Työvuorojakson pituus on tyypillisesti 1 tai 2 kuukautta, mutta varuillaolon kanssa vuoro voi kestää kolmekin kuukautta.
Sabettan rakennushankkeen keskeinen elementti on suuri maakaasun nesteytyslaitos Sabettassa, joka kykenee nesteyttämään vuosittain 16,5 miljoonaa tonnia nestekaasua. Toisen lähteen mukaan vuosikapasiteetti olisi 17,4 miljoonaa tonnia (Mmtpa) nestekaasua ja miljoona tonni kaasukondensaattia. Määrä vastasi vuonna 2019 yli viittä prosenttia (5 %) koko maailman LNG-markkinasta. Vuonna 2018 valmiina oli kolme tuotantolinjaa ja neljäs, venäläiseen arktiseen kaskaditeknologiaan pohjautuva pienempi tuotantolinja valmistui vuonna 2021. Nesteytyslaitokseen liittyi neljä 160 000 kuutiometrin suuruista jäähdytettyä LNG-varastosäiliötä. Koko Sabettan nesteytyslaitoksen sisältävän Jamal-LNG hankkeen hinnaksi on esitetty 27 miljardia dollaria. Laitoksen miltei täyttä tuotantokapasiteettia vastaavat kolme päätuotantolinjaa valmistuivat marras-joulukuussa 2018.
Liikenneyhteydet

Nesteytetyn kaasun vientiin erikoistunut Sabettan satama - jota on sittemmin kehitetty myös arktiseksen yleissataman suuntaan - rakennettiin vuosina 2012-2016. Satamassa on yksi mantereesta melko kohtisuorasti ulos työntyvä pistolaituri. Satama on normaalisti jäässä 7-9 kuukautta vuodessa, mutta vuonna 2016 ilmoitettiin, että satama pidetään jäänmurtajilla avoinna ympäri vuoden.
LNG-kaasukuljetukset Sabettasta aloitettiin vuonna 2016. Seuraavan kolmen vuoden aikana sataman vuotuinen rahtimäärä nousi jo yli 25 miljoonaan rahtitonniin vuodessa. Vuodesta 2019 lähtien Sabettan satama on ollut Murmanskin sataman jälkeen rahtimäärällä mitattuna Venäjän arktisen alueen toiseksi suurin satama. Sabettan kautta kulki vuonna 2021 yhteensä 27,9 miljoonaa tonnia rahtia. Satama oli Venäjän tärkein nesteytetyn maakaasun rahtisatama.
Sabettan sataman rahtimäärän kehitys:
| Vuosi | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä milj. tonnia | 2,85 | 7,99 | 17,4 | 27,7 | 27,8 | 27,9 | 28,4 | 27,8 |
Noin viisi kilometriä Sabettan eteläpuolella sijaitseva Sabettan kansainvälinen lentoasema avattiin vuonna 2015. Taajaman kaasuntuotannon laajenemisen myötä Sabetta nousi vuonna 2017 Venäjän artisen alueen vilkkaimpien lentoasemien joukkoon Arkangelin ja  Murmanskin lentoasemien jälkeen.
Venäjä on suunnitellut Sabettaan johtavan rautatieyhteyden rakentamista. Ratayhteys toteutettaisiin uudella noin 170 kilometriä pitkällä pistoradalla Bovanenkovo-Uhta -radalta Obinlahden rannalle Sabettaan. Ratahankkeen aloittaminen on lykkääntynyt 2010-luvun puolivälin jälkeen useasti, erään uutisen mukaan radanrakennus voisi alkaa joskus vuosien 2022-2024 aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sabetta Wikimedia Commonsissa
Atle Staalesen (25.3.2021) In push for global lead in LNG, Moscow takes aim on Arctic tundra (englanniksi) (thebarentsobserver.com)
Maakaasun nesteytyslaitos Sabettassa.
Sabettan satamaa. Suuret nesteytetyn maakaasun (LNG) varastosäiliöt näkyvät sataman äärellä.
Jäänmurtaja Tor Sabettan satamassa maaliskuussa 2015.
Sabettan lentoasema.
Salles-la-Source

Salles-la-Sourcen kylä
Salles-la-Source on kunta Aveyronin departementissa Midi-Pyrénées'n hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 800 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Salles-la-Sourcen pinta-ala on 78 neliökilometriä.
Margin Call (elokuva)

| Margin Call |
| --- | --- |

Ohjaaja:  J.C. Chandor
Käsikirjoittaja:  J.C. Chandor
Tuottaja:   Joe Jenckes  Robert Ogden Barnum  Corey Moosa  Michael Benaroya  Neal Dodson  Zachary Quinto 
Säveltäjä:  Nathan Larson
Kuvaaja:  Frankie DeMarco
Leikkaaja:  Pete Beaudreau
Pääosat:   Kevin Spacey  Paul Bettany  Jeremy Irons  Zachary Quinto  Penn Badgley  Simon Baker  Mary McDonnell  Demi Moore  Stanley Tucci 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lionsgate Roadside Attractions Benaroya Pictures
Levittäjä:  MTVA Netflix
Ensi-ilta:  25. tammikuuta 2011
Kesto:  109 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  3,5 milj. USD
Tuotto:  19,5 milj. USD
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Margin Call on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut J. C. Chandorin ohjaama elokuva. Se kuvaa 36 tunnin ajanjakson kuvitteellisessa yhdysvaltalaisessa investointipankissa 2008 alkaneen finanssikriisin alkuhetkinä. Pääosia näyttelevät muun muassa Jeremy Irons, Kevin Spacey, Zachary Quinto ja Demi Moore.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kevin Spacey  | … |  Sam Rogers   |
|  Paul Bettany  | … |  Will Emerson   |
|  Jeremy Irons  | … |  John Tuld   |
|  Zachary Quinto  | … |  Peter Sullivan   |
|  Penn Badgley  | … |  Seth Bregman   |
|  Simon Baker  | … |  Jared Cohen   |
|  Mary McDonnell  | … |  Mary Rogers   |
|  Demi Moore  | … |  Sarah Robertson   |
|  Stanley Tucci  | … |  Eric Dale   |
Lähde:
Aiheesta muualla

Ebert, Roger: Long night's journey into collapse RogerEbert.com.  19.10.2011. (englanniksi)
Goldberg, Matt: Margin Call Review Collider.  21.10.2011. (englanniksi)
Marika Holländer

| Marika Holländer> Marika Saukkonen.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Marika Holländer
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  TV-juontaja, Kiinteistönvälittäjä
Malli
Ensiesiintyminen:  1991
Hiusten väri:  Ruskeat
Marika Holländer (o.s. Saukkonen) on suomalainen entinen malli ja TV-juontaja. Hän tuli tunnetuksi vuonna 1991 toimiessaan Kolmoskanavalla ja myöhemmin MTV3:lla esitetyn Megavisan juontajana. Vuonna 1993 hän osallistui Miss Suomi -kilpailuun, jossa hänet valittiin yleisön suosikiksi. Varsinaisissa tuloksissa hän ei yltänyt kolmen parhaan joukkoon. Myöhemmin hän työskenteli Spede Pasasen Spede-Yhtiöissä ja juonsi Hugo- ja Visiitti-ohjelmia Yle tv2:ssa. Hän palasi televisioon keväällä 2023 kiinteistönvälittäjän roolissa MTV3:n tv-ohjelmassa Samalla rahalla.
Vuosituhannen vaihteessa Holländer avioitui suomalaisen liikemiehen kanssa ja väistyi samalla julkisuudesta. Kolmelapsinen pariskunta asui ulkomailla siihen asti, kunnes he vuonna 2018 erosivat ja Marika Holländer palasi takaisin Suomeen.
Marika Holländer on suorittanut mm. markkinointiviestinnän ammattitutkinnon, kiinteistövälitys-liiketoiminnan ammattitutkinnon ja LKV pätevyyden. Hän toimii kiinteistönvälittäjänä pääkaupunkiseudulla Kiinteistömaailmassa.
Saari-Valama

| Saari-Valama |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Lieksa
Koordinaatit:  63°40′46″N, 30°02′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Pullukanpuro → Valamanjoki
Järvinumero:  04.447.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,5 m 
Rantaviiva:  13,695 km 
Pinta-ala:  1,65 km² 
Tilavuus:  0,00353 km³ 
Keskisyvyys:  2,18 m 
Suurin syvyys:  13,2 m 
Saaria:  3
:  Isosaari Pikkusaari Vasikkasaari
 fiSaari-Valama 
Saari-Valama on matala metsäjärvi Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,65 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 120 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Saari-Valaman ulottuvuus järven kaakkoisosan Vetolahden pohjukasta järven luoteiskolkkaan on 2,5 kilometriä. Pääaltaan itäpuolella sijaitsee noin 20-hehtaarinen Syvälahti, jossa on järven syvin kohta, noin 13 metriä. Pääallas on kauttaaltaan alle kuusi metriä syvä.
Saari-Valaman saariluku on kolme. Laajin saari on noin 20-hehtaarinen Isosaari, jonka pituus kaakosta luoteeseen on noin 1,2 kilometriä. Sitä erottaa mantereesta kapea ja matala vesialue. Isosaaren luoteispuolisen Vasikkasaaren pinta-ala on noin kaksi hehtaaria. Sen rantaviiva on merkitty karttaan katkoviivoin, kuten myös järven luoteinen ranta.
Saari-Valaman ranta-alueet ovat metsä- ja suomaata. Syvälahden itäpuolella kohoaa Syvänvaara, jonka laki on noin 35 metriä järvenpintaa korkeammalla. Saari-Valaman pohjoisrannalla on Valamaranta-niminen pieni asutus. Myös järven etelärannalla on joitakin pientaloja. Syvälahden ja pääaltaan välistä kulkee maantie.
Syvälahteen virtaa luoteesta Kivilammelta (151,6 metriä merenpinnan yläpuolella) suon halki Myllypuro. Muilla tulouomilla ei ole karttanimiä. Saari-Valaman luusua sijaitsee järven lounaisosassa, josta alkaa Pullukanpuro, joka virtaa Ylimmäisen Haaraksensuon halki Valamanjokeen, joka virtaa Saari-Valaman eteläpuolitse länteen ja kääntyy Hämönniemen kohdalla etelään. Alavirta jatkuu Jongunjokena etelään.
Saari-Valaman vesitilavuus on 3 534 000 kuutiometriä.
Saari-Valama (04.447.1.005) kuuluu Valamanjoen valuma-alueeseen (04.447), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Jongunjoen valuma-alue (04.44) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Saari-Valama on laajin Valamanjoen valuma-alueen 23:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Pitkä-Valama.
Saarijärven seurakunta

| Saarijärven seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Saarijärven kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Lapuan hiippakunta
Rovastikunta:  Pohjoisen Keski-Suomen rovastikunta
Pääkirkko:  Saarijärven kirkko
Perustettu:  1639
Jäsenmäärä:  12 957 (2022)
– Osuus asukkaista:  81,0 %
Kirkollisvero:  1,75 %
Kirkkoherra:  Jarmo Autonen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saarijärven seurakunta on Saarijärvellä Keski-Suomessa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Lapuan hiippakuntaan ja Pohjoisen Keski-Suomen rovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Jarmo Autonen.
Papisto > Kirkkoherrat

1995–2012: Olavi Vuori
Marika Jänkä

Marika Hannele Jänkä (s. 30. kesäkuuta 1983 Perho) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan toimii Lippo Juvala. Kalevan kisoista Jänkä on voittanut pronssia 3 000 metrin estejuoksusta, minkä lisäksi hän on saavuttanut viestijuoksun SM-kilpailuissa pronssia 4 × 800 metrin viestijuoksussa.
Mark Jansen

| Mark Jansen |
| --- | --- |
 Mark Jansen Epican riveissä vuonna 2022
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. joulukuuta 1978 (ikä 45)
Ammatti:  muusikko, lauluntekijä
Muusikko
Aktiivisena:  1995-
Tyylilajit:  sinfoninen metalli, progressiivinen metalli, death metal
Soittimet:  kitara, laulu, koskettimet
Yhtyeet:  Epica, MaYaN, After Forever, ReVamp
Levy-yhtiöt:  Nuclear Blast Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mark Jansen (s. 15. joulukuuta 1978) on hollantilainen muusikko. Kitaraa soittava Jansen perusti After Foreverin yhdessä Sander Gommansin kanssa. Jansen oli yhtyeen pääasiallisia biisinkirjoittajia sen kahden ensimmäisen albumin ajan mutta jätti yhtyeen 2002 musiikillisten erimielisyyksien vuoksi. Jansen perusti uuden yhtyeen Sahara Dustin, jonka hän myöhemmin nimesi Epicaksi. Vuonna 2003 Jansenin silloinen tyttöystävä Simone Simons liittyi yhtyeeseen.
Diskografia > After Forever

Prison of Desire (2000)
Decipher (2001)
Diskografia > Epica

The Phantom Agony (2003)
Consign to Oblivion (2005)
The Score – An Epic Journey (2005)
The Divine Conspiracy (2007)
The Classical Conspiracy (live 2009)
Design Your Universe (2009)
Requiem for the Indifferent (2012)
The Quantum Enigma (2014)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
epica.nl, luonnehdinta Epican sivuilla
markjansen.tk (Arkistoitu – Internet Archive), fanisivusto
Markel Susaeta

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Markel Susaeta Laskurain
Syntymäaika: 14. joulukuuta 1987 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Eibar, Espanja
Pelipaikka: laitalinkki
Pituus: 179 senttimetriä
Junioriseurat
1997–2005: Athletic Bilbao
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005–2006 | Basconia | 36 | (4) |
| 2006–2007 | Bilbao Athletic | 41 | (3) |
| 2007– | Athletic Bilbao | 357 | (37) |
Maajoukkue
| 2012 | Espanja | 1 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 30. kesäkuuta 2018.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 31. joulukuuta 2022.
Markel Susaeta Laskurain (s. 14. joulukuuta 1987 Eibar, Guipúzcoa, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija.  Hän oli pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edusti toistakymmentä vuotta Espanjan pääsarjassa Athletic Bilbaota. Uransa viimeiset vuodet hän pelasi Japanissa ja Australiassa.
Athletic Bilbaon edustusjoukkueessa Susaeta debytoi 2. syyskuuta 2007 ottelussa Barcelonaa vastaan.
Susaeta pelasi Espanjan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän pelasi Espanjan A-maajoukkueessa yhden ottelun Panamaa vastaan marraskuussa 2012 ja teki siinä maalin.
Aiheesta muualla

Susaetan profiili Athletic Bilbaon sivustolla (englanniksi)
Savonlinnan vaneritehdas

Savonlinnan vaneritehdas on UPM Plywood Oy:n Savonlinnassa sijaitseva koivuvaneritehdas.
Tehtaan perusti vuonna 1921 Oy Wilhelm Schauman Ab entisiin Itä-Suomen Kutomon tiloihin. Tehtaalla oli tuhoisa tulipalo 1930 mutta tehdas rakennettiin uudestaan. 1980-luvulla lopetettiin samassa yhteydessä toimineet saha, rimalevy- ja kuitulevytehtaat. Schauman ja Kymmene fuusioituivat 1988 ja vuonna 1996 muodostettiin sitten UPM-Kymmene Oy Kymmene Oy:n ja Repola Oy:n fuusiossa.
Vuonna 2012 valmistuneen tehtaan laajennuksen ja modernisoinnin jälkeen tehdas tuottaa noin 100 000 kuutiota koivuvaneria vuodessa ja työntekijöitä on noin 270. Tehtaalla valmistetaan koivuvaneria rakennus- ja kuljetusteollisuudelle sekä koivuvaneria Maxi-kokoisena.
Saksan poliittisen kasvatuksen keskusvirasto

Saksan poliittisen kasvatuksen keskusvirasto (saks. Bundeszentrale für politische Bildung) on vuodesta 1952 lähtien Saksassa toiminut kansalaiskasvatukseen erikoistunut keskus. Tässä sisäministeriön alaisessa virastossa työskentelee liittovaltiotasolla noin 200 päätoimista valistajavirkamiestä.  Jokaisella osavaltioilla on lisäksi omat alueelliset kansalaiskasvatuksen keskuksensa (Landeszentrale für politische Bildung).
Keskusten tehtäväksi 
on määritelty:
edistää poliittisten asiasisältöjen ymmärrystä kansalaiskasvatusta toteuttamalla
vahvistaa demokraattista tietoisuutta
voimistaa kansalaisten valmiuksia poliittiseen työhön
Keskusten toiminnan perusteluina on, että
demokratiaa ei voi koskaan pitää itsestään selvänä
demokratia tarvitsee vastuullisia, itsenäisiä, poliittisesti kypsiä ja aktiiveja kansalaisia
demokraattiset yhteiskunnat eivät tuota automaattisesti vastuullisia, itsenäisiä, poliittisesti kypsiä ja aktiivisia kansalaisia
Edelleen keskusten mielestä kypsien kansalaisten ominaispiirteitä on olla:
pätevä tarkkailija
asioihin puuttuva kansalainen
aktiivinen kansalainen
Nämä keskukset pitävät jatkuvaa yhteyttä Saksan kouluihin ja tuottavat niille ilmaiseksi oppimateriaaleja. Kansalaiskasvatuksen keskuksen kohderyhmänä ovat erityisesti koulujen opettajat ja opinto-ohjaajat, kansalaiskasvatuksen kouluttajat kansalaisjärjestöissä, lehtimiehet ja kaikki kansalaiset.
Keskusten päätoimintamuotoja on juuri materiaalien tuottaminen (kirjat, lehdet, opetusmateriaali). Lisäksi keskukset järjestävät seminaareja, konferensseja, koulutustilaisuuksia sekä kulttuuritapahtumia. Kansalaiskasvatuksen keskus julkaisee neljästi vuodessa  ”Kansalaiskasvatuksessa tapahtuu”-tiedotuslehteä, jota lähetetään  50 000 saksalaiseen kouluun yhteensä 920 000 kappalemäärissä. Viime vuosien suosituimpia hankkeita on ollut erityisten nuorisovaalien järjestäminen vaalien yhteydessä.
Keskusten hallintoon kuuluu jokaisen valtiopäivillä olevan puolueen edustaja.
Kansalaisten ohjaaminen poliittiseen korrektiuteen

Poliittisen kasvatuksen keskusviraston tehtävänä on johtosääntönsä mukaan ohjata demokratiaa ja vapautta vahvistavaa ajattelua sekä auttaa ihmisiä tunnistamaan äärimmäisiin poliittisiin suuntiin tähtääviä ilmiöitä. Vasemmistoradikaalien ja ulkomaisten ääriainesten tunnistamiseksi poliittisen kasvatuksen keskusviraston apu on niukempaa.
Virasto käyttää noin 40 miljoonaa euroa vuodessa kampanjoihin, konsertteihin, näyttelyihin, leireihin, teatteriesityksiin sekä koulu- ja kasarmivierailuihin.
Valistusmateriaalia postitetaan muun muassa kouluille ja urheiluseuroille yli miljoona pakettia vuodessa. Virasto ylläpitää myös laajaa nettisivustoa.
Opettajille ja toimittajille tarjotaan ohjausta ja neuvontaa seminaareissa ja tarvittaessa myös puhelimitse.
Kansanvalistajat voivat kysyä, miten kannattaisi käsitellä oikeaoppisesti vaikeita ja arkaluontoisia asioita, kuten esimerkiksi natsiaikaa, saksalaisia sotapakolaisia tai vaikkapa saksalaisten siviiliuhrien määrää toisessa maailmansodassa.
Eräänä esimerkkinä arkaluontoisista teemoista viraston aineistossa mainitaan Dresdenin pommitukset. Saksassa on opittu ajattelemaan, että uhrien määrästä kerrottava luku on suoraan verrannollinen asiasta puhuvan poliittiseen maailmankuvaan. Mitä suurempi luku, niin sitä oikeistolaisempia ja päinvastoin.
Poliittisesti korrektina pidetään luvun pyöristämistä alaspäin.
Todellista uhrien määrää ei tiedä kukaan. Monista englantilaisten pommikoneiden iskun kohteeksi joutuneista ihmisistä ei jäänyt tulipätsissä mitään jäljelle. Historioitsijoiden arvioiden mukaan pommituksissa kuoli 25 000 - 250 000 dresdeniläistä ja kaupunkiin neuvostoarmeijan jaloista Sleesiasta paennutta saksalaista evakkoa.
Vanhemmille tunnistusapua

Neuvoja ja opastusta poliittisen kasvatuksen virasto jakaa myös poliittisiin ääriliikkeisiin liittyvissä asioissa. Muun muassa kasvattajia ja lasten vanhempia neuvotaan, miten he voivat yrittää tunnistaa nuorissa mahdollisesti itävät äärioikeistolaissympatiat.
Tunnistaminen tapahtuu lapsen käyttäytymisen, puheiden ja sanavalintojen lisäksi kaveripiirin, musiikin, asujen ja huoneen sisustuksen avulla.
Toimittajille ohjeet äärioikeistolaisten käsittelyyn

Toimittajille virasto on valmistanut 18-osaisen ohjeiston, jossa neuvotaan muun muassa, miten pitää käyttäytyä, jos haastateltavana on äärioikeistolainen.
Yleensähän näin ei Saksassa tapahdu, sillä äärioikeistolaiset ja kansallismieliset puolueet pidetään tiukasti vaalikeskustelujen ulkopuolella, mutta ohjeilla on käyttöä suorassa vaalituloslähetyksessä, jos äärioikeisto on kaikesta huolimatta onnistunut saaman edustajiaan maapäiville.
Ohjeiden mukaan äärioikeistolaisiin on yritettävä suhtautua suorassa lähetyksessä tasapuolisesti mutta napakan viileästi. Juontajaa kehotetaan viestimään eleillään ja käyttäytymisellään, ettei tunne haastateltavaa kohtaan vähäisintäkään sympatiaa.
Ohjeistus on johtanut kerta toisensa jälkeen tilanteeseen, että juontaja katkaisee poliittisesti toisinajattelevan haastateltavan puheenvuoron kesken lauseen. Katsojat ovat oppineet odottamaan tätä hetkeä.
Sami Välimäki

Sami Välimäki (s. 12. huhtikuuta 1971 Harjavalta) on suomalainen muusikko. Hän on vaikuttanut muun muassa yhtyeissä Dingo, Merkattu Maa, Nuoret Vihaiset Miehet ja Julkisivu. Parhaiten hänet tunnetaan Merkatun Maan kosketinsoittajana. Nykyinen yhtye on nimeltään Maya.