stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
542

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtumia

Justinianuksen rutto  iski Konstantinopoliin.
Ostrogoottien kuningas Totila valloitti Napolin ja osia Italiasta.
Itäisen Wei-dynastian keisari Xiao Jing Di 534-550 lakkasi käyttämästä hallitsijanimeä Xinghe.
Syntyneitä

Su Wei
Takaji Mori

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 24. marraskuuta 1943
Syntymäpaikka:  Fukuyama, Hiroshima, Japani
Kuolinaika: 17. heinäkuuta 2011 (67 vuotta)
Kuolinpaikka:  Meguro, Tokio, Japani
Pelipaikka: keskikenttä
Pituus: 172 senttimetriä
Junioriseurat
1959-1962:  Shudo High School
1962-1966:  Waseda University
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1967–1977 |  Mitsubishi Motors | 146 | (28) |
Maajoukkue
| 1966–1976 |  Japani | 56 | (2) |
Valmennusura
1981–1985:  Japanin maajoukkue
1992–1993:  Urawa Red Diamonds
1998:  Avispa Fukuoka
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
| Mitalit> Maa:   Japani.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Japani> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | México 1968 | miehet |  |
Takaji Mori (jap. 森 孝慈, Mori Takaji, 24. marraskuuta 1943 – 17. heinäkuuta 2011) oli japanilainen jalkapalloilija, jalkapallovalmentaja, –toimija ja olympiamitalisti.
Keskikentällä pelannut Mori pelasi kymmenen vuotta Mitsubishi Motorsissa, minä aikana hän teki 146 ottelussa 28 maalia. Hän voitti seuratasolla kaksi Japanin mestaruutta ja kaksi Keisarin cupia. Hänet valittiin myös Japanin maajoukkueeseen, jossa hän pelasi 56 ottelua vuosina 1966–1976. Maajoukkueessa Mori onnistui maalinteossa kahdesti. Mori edusti maataan myös Méxicon kesäolympialaisissa 1968, missä Japani voitti pronssia. Mori pelasi Méxicossa kaikissa kuudessa ottelussa.
Vuosina 1981–1985 Mori valmensi Japanin maajoukkuetta, joka oli lähellä selviytyä ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailuihin. Morin maajoukkueaikana Japanin pelin taso kehittyi tasaisesti. Myöhemmin Mori valmensi kahta japanilaista seurajoukkuetta, Urawa Red Diamondsia ja Avispa Fukuokaa. Hän toimi myös japanilaisten seurajoukkueiden johtotehtävissä. Japanin jalkapallon hall of fameen Mori valittiin vuonna 2006.
Mori menehtyi 17. heinäkuuta 2011 virtsanjohdinsyöpään.
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 1966 | 4 | 0 |
| 1967 | 5 | 1 |
| 1968 | 4 | 0 |
| 1969 | 4 | 0 |
| 1970 | 13 | 0 |
| 1971 | 3 | 0 |
| 1972 | 8 | 0 |
1973: 1
| 1974 | 1 | 0 |
| 1975 | 9 | 0 |
| 1976 | 4 | 0 |
| Yhteensä | 56 | 2 |
Aleksandr Derevjagin

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aleksandr Derevjagin Prahassa 2010 |  Aleksandr Derevjagin Prahassa 2010 |  Aleksandr Derevjagin Prahassa 2010 |  |
Maa:   Venäjä
Miesten yleisurheilu
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Moskova 2006 | 4x400 m viesti |  |
Aleksandr Aleksandrovitš Derevjagin (ven. Александр Александрович Деревягин, s. 24. maaliskuuta 1979) on venäläinen yleisurheilija, jonka päämatka on 400 metrin aitajuoksu.
Derevjagin karsiutui 2001 Universiadeissa 400 metrin aitojen välierissä ajalla 50,60. Kaksi vuotta myöhemmin hän sijoittui Universiadeissa matkan kuudenneksi ajalla 50,01. 2005 hän juoksi Universiadien neljänneksi ajalla 49,78. Seuraavana vuonna hän oli Moskovan sisäratojen MM-kisoissa mukana Venäjän joukkueessa, joka voitti 4 x 400 metrin viestijuoksussa MM-pronssia. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Euroopan cupin superliigassa toiseksi ja Göteborgin EM-kisoissa kahdeksanneksi. Kauden lopussa hän oli yleisurheilun maailmancupissa kuudes. Vuonna 2007 Derevjagin voitti Venäjän mestaruuden, mutta karsiutui Osakan MM-kisoissa välierissä ajalla 49,11. Hän karsiutui välierissä Pekingin olympialaisissa 2008 ja alkuerissä Berliinin MM-kisoissa 2009. Barcelonan EM-kisoissa 2010 hän oli seitsemäs ajalla 49,70 ja Daegun MM-kisoissa 2011 kahdeksas ajalla 49,32.
Ennätykset

100 metrin juoksu: 10,78 (2001)
200 metrin juoksu: 21,72 (2001)
400 metrin juoksu: 46,19 (2008)
400 metrin aitajuoksu: 49,00 (2008)
Sähkötarkastus

Sähkötarkastus on kiinteistöjen sähkölaitteiston määräaikaistarkastus, joka tulee tehdä yleensä 10 vuoden välein, jos sähkölaitteisto on luokiteltu. Määräaikaistarkastusvelvollisuus ei koske asuntoja. Sähkölaitteisto on yleensä luokiteltu, jos liittymän ylivirtasuojan nimellisvirta on suurempi kuin 35 A. Poikkeuksena ovat kahden asunnon asuinrakennukset, jotka eivät ole luokiteltuja suojalaitteen nimellisvirrasta riippumatta. Kerrostalon ja rivitalon sähkölaitteistot ovat luokiteltuja, mutta määräaikaistarkastusvelvollisuus niissä koskee vain asuinrakennusten liiketiloja ja vastaavia, joiden ylivirtasuojat ovat suuremmat kuin 35 A.
Monissa teollisuushalleissa on sähkölaitteiston määräaikaistarkastus teettämättä, eivätkä niiden haltijat usein ole velvollisuudestaan tietoisia. Vapaaehtoisen tarkastuksen voi tilata luokittelemattomaankin sähkölaitteistoon. Tarkastuksia tekevät valtuutetut sähkötarkastajat ja tarkastuslaitokset. Luettelo tarkastajista on Tukesin nettisivuilla kohdassa sähkö .. tarkastustoiminta.
Aleksandr Dokturišvili

Aleksandr Dokturišvili (s. 22. toukokuuta 1980 Tbilisi, Gruusian SNT) on uzbekistanilainen painija. Hän kilpailee kreikkalais-roomalaisessa painimuodossa.
Dokturišvilin parhaat saavutukset aikuisten tasolla ovat olympiakulta 74 kilon sarjasta vuoden 2004 Ateenan kisoista, 69-kiloisten sarjan EM-kulta vuodelta 2001 ja 74-kiloisten sarjan Aasian mestaruus vuodelta 2004. Hän edusti aikaisemmin Georgiaa, mutta vaihtoi kansalaisuuttaan kaudeksi 2003.
Ateenan olympiapainien finaalissa Dokturišvili voitti Suomen Marko Yli-Hannukselan.
Arvokisat

2005 maailmanmestaruuskisat: 7. sija (74 kg)
Kesäolympialaiset 2004: kultaa (74 kg)
2004 Aasian mestaruuskisat: kultaa (74 kg)
Olympiakarsinnat: 2. sija (74 kg)
2001 maailmanmestaruuskisat: 18. sija (68 kg)
2001 Euroopan mestaruuskisat: kultaa (69 kg)
Aiton (Savoie)

| Aiton |
| --- | --- |
 Yleiskuva kylästä
 Aiton
 Koordinaatit: 45°33′43″N, 6°15′33″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Savoie
Arrondissementti:  Saint-Jean-de-Maurienne
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,3 km²
Väkiluku (2019):  1 679 
 – Väestötiheys:  103 as./km²
Kunnan numero:  73007
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aiton on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Isèrejoen ja sen sivujoen Arcin varrella, noin 42 kilometriä Saint-Jean-de-Mauriennen kaupungista pohjoiseen.
Kunnan nähtävyyksiä on linnoitus Fort d'Aiton, joka rakennettiin vuosina 1875-1880 piispanpalatsin raunioille. Fort d'Aiton on estolinnoitus, joka sisälsi seitsemän kasemattia, ja johon mahtui sodan aikana 350 miehen varuskunta. Linnoituksen rooli pieneni kun lähistölle rakennettiin muita linnoituksia. Linnoituksella ei ollut sotien aikana suurta toimintaa, ja rauhan aikana se toimi asevarastona. Linnoitus lopetettiin vuonna 1984. Vuonna 1986 kunta osti sen ja teki siitä kunnantalon.
Keskustassa oleva Saint Laurentin kirkko on rakennettu vuonna 1700. Monseigneur de Masin päätti rakentaa vuonna 1694 palatsin. Tuolloin seurakuntakirkko esti upean näköalan. Nykyinen kirkko rakennettiin siksi hänen kustannuksellaan. Uusi kirkko rakennettiin kukkulalle, josta se näkyy kauas.
Fort d'Aiton
Saint Laurentin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aiton (Savoie) Wikimedia Commonsissa
Suruliputus

Puolitankoon laskettu Suomen lippu Helsingin Sokos-tavaratalon katolla Norjan Utøyan joukkomurhaan liittyneen yleisen suruliputuksen aikana 2011.
Suruliputus järjestetään monissa maissa, muun muassa Suomessa, laskemalla lippu, ”puolitankoon”. Käytäntö vaihtelee maittain, ja suruliputus voidaan järjestää erityisen suruharson tai mustan lipun avulla. Suruliputus puolitangossa liputtamalla on peräisin Tanskasta. Siellä oli aikaisemmin käytössä sorgeflag, surulippu, mutta sen käyttö lopetettiin vuonna 1743, ja suruliputus alettiin ilmaista liputtamalla puolitangossa. Tapa levisi vähitellen muuallekin, muun muassa Suomeen.
Suomessa suruliputusta aloitettaessa lippu nostetaan ensin tangon huippuun saakka, josta sitä lyhyen tauon jälkeen lasketaan alaspäin noin yhden kolmasosan tangon pituudesta; tällöin lipun alareuna jää tangon puoliväliin. Suruliputuksen päättäminen tapahtuu nostamalla lippu hetkeksi tangon huippuun ja laskemalla se alas. Katto- ja seinäsalossa lippu lasketaan keskelle tankoa.
Liputus kuoleman vuoksi

Suruliputus suoritetaan sinä päivänä, jolloin ihminen on kuollut. Yleisen tavan mukaisesti suruliputetaan henkilön kuolinpäivänä vainajan kodissa sekä niin haluttaessa myös hänen syntymäkodissaan ja työpaikallaan. Mikäli kuolema ajoittuu myöhään iltaan, suruliputus voidaan suorittaa kuolemaa seuraavana päivänä. Surutalossa suruliputusta käytetään myös  virallisena ja vakiintuneena liputuspäivänä..
Liputus suoritetaan hautauspäivänä vainajan kodissa ja muistotilaisuuden pitopaikassa. Kyseisen päivän aamuna lippu nostetaan puolitankoon kello kahdeksan aikaan. Siitä se hautaustilaisuuden jälkeen nostetaan tangon huippuun kunnianosoitukseksi vainajalle. Suosituksena on, että lippu nostetaan ylös jo ennen suruväen saapumista muistotilaisuuteen. Lipun ylösnosto ei merkitse suruliputuksen päättymistä, vaan tällöin Suomen lippu ikään kuin tervehtii vainajaa viimeisen kerran. Suruliputus päättyy auringon laskiessa mutta viimeistään kuitenkin kello 21.
Jos useita lippuja käytetään esimerkiksi hautaustilaisuudessa, Suomen lippu asetetaan esimerkiksi kirkon kuoriin vasemmalle puolelle. Järjestöjen lipuista valtakunnallisen järjestön lippu sijoitetaan Suomen lipun vasemmalle puolelle, paikallisen järjestön lippu oikealle puolelle. Lippuja kannettaessa Suomen lippua kannetaan edellä ja sillä tulee olla airuet.[lähde? ]
Suomen lipussa ei käytetä surunauhaa. Sitä voidaan käyttää vain järjestölipuissa. Surunauhaa käytetään joskus urheiluotteluiden yhteydessä oikeassa hihassa.
Yleinen suruliputus

Yleinen, valtiollinen suruliputus voidaan määrätä koko kansakuntaa koskevan tapahtuman johdosta. Suomessa yleisiä suruliputuksia ovat olleet presidenttien kuolin- ja hautajaispäivät (viimeisimpänä Martti Ahtisaari 2023) sekä merkittävät katastrofaaliset tapahtumat, kuten vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristys, Konginkankaan liikenneonnettomuus, Jokelan, Kauhajoen, Viertolan ja Kuopion koulusurmat sekä Turun puukotusvälikohtaus.
Aiemmin yleinen suruliputus suoritettiin osapäiväisenä myös kaatuneiden muistopäivänä. Tavasta luovuttiin 1995, ja siirryttiin normaaliin liputukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suruliputus Wikimedia Commonsissa
Sisäministeriö ohjevideo suruliputukseen
Suomalaisuuden liiton lippuneuvontasivu
Tampereen keskuspaloasema

Tampereen keskuspaloasema.
Tampereen keskuspaloasema sijaitsee osoitteessa Satakunnankatu 16 Jussinkylän kaupunginosassa Tammerkosken itärannalla. Jugendtyylisen vuonna 1908 valmistuneen paloasemarakennuksen on suunnitellut arkkitehti Wivi Lönn.
Tampereelle perustettiin vakinainen palokunta 5.7.1898, vapaaehtoinen palokunta kaupunkiin oli perustettu jo 1873. Vakinainen palokunta toimi aluksi tilapäisissä tiloissa kauppias Axel Sirenin talossa Puutarhakatu 6:ssa, mutta jo 1900-luvun alussa alettiin suunnitella uuden paloaseman rakentamista. Rakennukselle saatiin 1903 tontti Satakunnankadun varrelta ja vuonna 1905 järjestettiin paloaseman suunnittelukilpailu, jonka voitti helmikuussa 1906 arkkitehti Wivi Lönn. Paloaseman suunnittelussa lienee käytetty esimerkkinä Ruotsista Malmön paloasemaa.
Asema suunniteltiin alun perin hevosvetoiselle kalustolle ja hevosten tallit ja kalustohalli sijoitettiin aseman kaarevaan keskiosaan. Aseman toiminnalliseen suunnitteluun antoi panoksensa myös Tampereen palomestarina toiminut arkkitehti Berndt Blom. Paloaseman rakennustyöt aloitettiin huhtikuussa 1907 ja rakennus otettiin käyttöön 30. syyskuuta 1908. Rakennuksen valmistuminen viivästyi neljä kuukautta rakennustyömaalla jouluaattona 1907 syttyneen tulipalon vuoksi. Rakennus muurattiin tiilistä mutta siinä käytettiin myös rautabetonirakenteita. Julkisivut verhoiltiin graniitilla. Paloasemaan kuului myös palotorni.
Paloasemalla tehtiin 1920-luvulla Tampereen kaupunginarkkitehti Bertel Strömmerin suunnitelmien mukaiset muutostyöt, kun autot korvasivat hevosvetoisen kaluston. Tässä yhteydessä myös rakennuksen kaarevaa keskiosaa korotettiin yhdellä kerroksella, johon tuli miehistötiloja. Vuonna 1982 paloasemalle valmistui punatiilinen lisärakennus Palokunnankadun puolelle ja sen jälkeen paloaseman ns. vanha osa peruskorjattiin 1983–1986.
Keskuspaloaseman kellarikerroksessa sijaitsee Tampereen palomuseo, joka on perustettu vuonna 1998.
Ahven (täsmennyssivu)

Ahven voi tarkoittaa seuraavia:
ahven (Perca fluviatilis ), kalalaji
ahvenet (suku) (Perca), kalasuku
ahvenet (Percidae), kalaheimo
ahvenkalat (Perciformes), kalalahko
Viktor Ahven (s. 1929), suomalainen painija
Vilho Arvid Ahvenainen, nimimerkki Ahven (1908–1982), suomalainen pakinoitsija
Miinanraivaaja Ahven, Suomen merivoimien Ahven-luokan miinanraivaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ahven”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tar

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Tar voi viitata johonkin seuraavista:
-tar, suomen kielen feminiinijohdin
tar, Unixin työkaluohjelma ja tiedostomuoto
Tar, joki Pohjois-Carolinassa Yhdysvalloissa
Tunisair (ICAO-koodi TAR), lentoyhtiö.
Tar, persialainen soitin
Tar, elokuva vuodelta 2012
Tár, elokuva vuodelta 2022
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tar”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aleksandr Dargomyžski

Vladimir Makovski: Aleksandr Dargomyžskin muotokuva, 1869.
Aleksandr Sergejevitš Dargomyžski (ven. Александр Сергеевич Даргомыжский, 14. helmikuuta (J: 2. helmikuuta) 1813 – 17. tammikuuta (J: 5. tammikuuta) 1869) oli venäläinen säveltäjä.
Dargomyžski oli niin sanotun Viiden ryhmän esikuva ja keskeinen vaikuttaja. Hän aloitti säveltämisen tavattuaan Mihail Glinkan. Hänen ensimmäiset oopperansa Esmeralda (1839) ja Rusalka (1856) eivät menestyneet erityisen hyvin. Säveltäjän viimeinen, keskeneräiseksi jäänyt ooppera Kivinen vieras oli musiikillisesti kokeileva: siinä käytettiin rohkeita harmonioita ja modulaatioita eikä siihen ollut merkitty sävellajeja lainkaan. César Cui ja Nikolai Rimski-Korsakov viimeistelivät teoksen esityskuntoon.
Oopperoiden lisäksi Dargomyžski sävelsi suosittuja soololauluja sekä piano- ja orkesteriteoksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleksandr Dargomyžski Wikimedia Commonsissa
Ahvahin piiri

Ahvahin piirin sijainti
Ahvahin piiri (ven. Ахвахский район, Ahvahski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Dagestanissa Venäjällä. Vuonna 1933 perustetun piirin pinta-ala on 290,6 neliökilometriä. Asukkaita on 21 200 henkeä (vuonna 2009).
Ahvahin piiri sijaitsee Dagestanin länsiosan vuoristoseudulla. Pohjoisessa se rajoittu Botlihin, idässä Hunzahin, etelässä Šamilin ja lännessä Tsumadan piireihin.
Piiriin kuuluu 13 maalaiskuntaa: Antših, Artšo, Ingerdah, Izano, Karata, Kudijabroso, Lologonitl, Mesteruh, Tadmagitli, Tlibišo, Tsoloda, Tukita ja Verhneje Inhelo. Hallinnollinen keskus on Karatan kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 25.
Seudun kanta-asukkaita ovat andilaisia kieliä puhuvat ahvahit ja karatat. Virallisesti heitä on pidetty avaareina.
Karatasta on maantieyhteys tasavallan pääkaupunkiin Mahatškalaan, jonne on matkaa 220 kilometriä.
Pääelinkeinoja ovat karjatalous, maanviljely ja puutarhanhoito.
Paikallislehtenä ilmestyy avaarinkielinen Zaman (”Aika”).
Aleksandr Ditjatin

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aleksandr Ditjatin vuonna 2018. |  Aleksandr Ditjatin vuonna 2018. |  Aleksandr Ditjatin vuonna 2018. |  |
Maa:   Neuvostoliitto
Miesten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Moskova 1980 | kuusiottelu |  |
|  Kultaa | Moskova 1980 | renkaat |  |
|  Kultaa | Moskova 1980 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Montreal 1976 | renkaat |  |
|  Hopeaa | Montreal 1976 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Moskova 1980 | rekki |  |
|  Hopeaa | Moskova 1980 | nojapuut |  |
|  Hopeaa | Moskova 1980 | hevonen |  |
|  Hopeaa | Moskova 1980 | hyppy |  |
|  Pronssia | Moskova 1980 | permanto |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Fort Worth 1979 | kuusiottelu |  |
|  Kultaa | Fort Worth 1979 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Fort Worth 1979 | renkaat |  |
|  Kultaa | Fort Worth 1979 | hyppy |  |
|  Kultaa | Moskova 1981 | renkaat |  |
|  Kultaa | Moskova 1981 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Moskova 1981 | nojapuut |  |
|  Hopeaa | Strasbourg 1978 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Strasbourg 1978 | renkaat |  |
|  Pronssia | Strasbourg 1978 | permanto |  |
|  Pronssia | Strasbourg 1978 | kuusiottelu |  |
|  Pronssia | Fort Worth 1979 | rekki |  |
Aleksandr Ditjatin (s. 7. elokuuta 1957 Leningrad) on venäläinen Neuvostoliittoa edustanut telinevoimistelija. Hän jakaa yhdessä yhdysvaltalaisen Michael Phelpsin kanssa ennätystä yksissä olympiakilpailuissa voitetuista mitaleista: vuoden 1980 kesäolympialaisissa hän voitti kahdeksan mitalia. Ditjatin voitti olympialaisissa kaikkiaan kolme kultaa, kuusi hopeaa ja yhden pronssin.
25. heinäkuuta 1980 Moskovan olympialaisissa Ditjatin voitti kuusi mitalia yhden päivän aikana: kultaa renkailla, hopeaa rekillä, nojapuilla, hevosella, hypyssä ja pronssia permannolla. Näiden lisäksi hän voitti kisoista kultaa kuusiottelussa ja joukkuekilpailussa.
Kolmissa MM-kisoissa 1978–1981 Ditjatin voitti seitsemän kultaa, kaksi hopeaa ja kolme pronssia.
Aiheesta muualla

Aleksandr Ditjatin Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Superego (albumi)

| Superego Egotrippi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1996–1997
 Julkaistu: maaliskuu 1997
 Tuottaja(t): Kalle Chydenius
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 44.00
 Levy-yhtiö: Zen Garden
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 32.
Egotripin muut julkaisut
|  Egotrippi 1995 | Superego 1997 | Alter Ego 1998 |
Superego on suomalaisen popyhtye Egotripin vuonna 1997 julkaistu toinen studioalbumi. Albumin tunnetuin kappale lienee ilmestyessään hitiksi noussut "Unihiekkaa". Muita tunnettuja kappaleita ovat: "Se on tosi jees", "Tänään ei kukaan vastaa" ja "Lydia".
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 32.
Kappaleet

Se on tosi jees (Knipi/M. von Hertzen) – 3.08
Tänään ei kukaan vastaa (Knipi/M. Kauste) – 3.09
Teinikuningatar (Knipi) – 2.47
Unihiekkaa (Knipi/M. von Hertzen/Egotrippi/Kalle Chydenius) – 5.06
Lydia (Knipi) – 4.13
Ympyrä (Knipi/Egotrippi/Kalle Chydenius) – 3.55
Fantastiset bileet (Knipi/M. von Hertzen) – 3.16
Pyörii (Knipi/M. Kauste) – 3.09
Superego (Egotrippi/Knipi/Skele) – 2.50
Pako aavekaupungista (Instrumentaali, säv. Knipi/Skele/M. von Hertzen) – 4.26
Elokuu (Knipi/Skele/M. von Hertzen) – 4.18
Hiljaisuus (Knipi/M. Kauste) – 6.08
Kokoonpano

Mikki Kauste – laulu, kosketinsoitin
Knipi – kitarat, Laulu
Skele – kitarat, aulu
Aakku – basso
Pide – rummut, taustalaulu
Singlet

”Se on tosi jees (1996)
Se on tosi jees
Se on tosi jees (Kertakäyttöversio)
”Lydia” (1997)
Lydia
Lydia – Andante ma non troppo
”Unihiekkaa” (1997)
Unihiekkaa
Pako aavekaupungista
”Tänään ei kukaan vastaa” (1997, promo)
Tänään ei kukaan vastaa
”Ympyrä” (1997)
Ympyrä
Teinikuningatar (Japan edit)
Aiheesta muualla

Superego discogs.com -sivustolla
Talviolympialaiset 2034

Talviolympialaiset 2034 järjestetään Yhdysvalloissa Salt Lake Cityssä, Utahin osavaltiossa 10. – 26. helmikuuta 2034. Salt Lake City on kerran aiemmin isännöinyt talviolympialaisia vuonna 2002.
Isäntäkaupungista päätettiin Kansainvälisen olympiakomitean 142. istunnossa, joka pidettiin Pariisissa 22. – 24. heinäkuuta 2024.
Sähköpyörätuolijalkapallo

Sähköpyörätuolijalkapallo
Sähköpyörätuolijalkapallo tai lyhyemmin SPT-jalkapallo on sähköpyörätuolia käyttäville henkilöille suunniteltu urheilulaji. Sitä pelataan koripallokentällä neljän hengen joukkuein. Pelissä käytetään 330 millimetriä halkaisijaltaan olevaa palloa.
Historia

Peliä pelattiin ensimmäisen kerran Ranskassa 1970-luvulla. Laji levisi Eurooppaan ja lopulta Kanadaan vuonna 1982. Sieltä laji levisi Yhdysvaltain länsirannikolle ja Japaniin. Vuonna 2006 Atlantassa perustettiin kansainvälinen sähköpyörätuolijalkapalloliitto Federation Internationale de Powerchair Football Associations (FIPFA).
Säännöt

Peliä pelataan koripallokentällä ja säännöt muistuttavat pitkälti futsalia. Kumpikin joukkue koostuu neljästä pelaajasta mukaan lukien maalivahti. Peli koostuu kahdesta 20 minuutin erästä. Koska pelaajat eivät voi potkaista palloa ilmaan, pelaajien ympärille luodaan keinotekoinen tila. Pelissä on kaksi normaalista jalkapallosta poikkeavaa sääntöä: "kaksi yhtä vastaan" ja "kolme maalialueella"
"Kaksi yhtä vastaan". Vain yksi pelaaja ja vastustaja saavat olla korkeintaan kolmen metrin etäisyydellä pallosta sen ollessa pelissä. Jos toinen palloa hallussaan pitävän joukkueen pelaaja tulee kolmea metriä lähemmäs palloa, tuomari voi viheltää rangaistukseksi epäsuoran vapaapotkun. Ainoa poikkeus sääntöön on maalialue, jossa sääntö ei ole voimassa.
"Kolme maalialueella". Puolustavalla joukkueella saa olla omalla maalialueellaan vain kaksi pelaajaa. Jos kolmas pelaaja siirtyy maalialueen sisäpuolelle, tuomari voi keskeyttää pelin ja määrätä vastustajalle epäsuoran vapaapotkun.
Kummankin säännön yhteydessä tuomari voi pidättäytyä viheltämästä, jos rikkonut pelaaja ei vaikuta pelin kulkuun.
Lisäksi sivurajaheittojen sijaan pallo potkaistaan takaisin peliin. Sivurajapotkusta saa tehdä suoraan maalin.
Tarkoituksellinen vastustajaan törmääminen voi johtaa rangaistukseen.
Varusteet

Pelaajien on käytettävä pyörätuolia, jossa on vähintään neljä rengasta. Pyörätuolin maksiminopeus on 10 km/h ja tuomarit tarkastavat välineet ennen ottelun alkua. Pelaajien on myös käytettävä vyötärön poikki kulkevaa vyötä ja jalkasuojaa.
Kansainväliset kilpailut

Lajin ensimmäinen maailmancup järjestettiin Tokiossa 13. lokakuuta 2007, 6 maata osallistui. Finaalissa Yhdysvallat voitti Ranskan rangaistuslaukauskilpailussa.
Toinen maailmancup järjestettiin Pariisissa 2011, 10 maata osallistui. Finaalissa USA voitti Englannin 2-0. 
Kolmas maailmancup pidetään 2017 Kissimmeessa, Floridassa.
Lajin harrastajamaita on ainakin 20.