stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konservointi

Mosaiikin konservointia.
Konservointi on esineen tai rakennelman käsittelemistä niin, että sen säilyminen turvataan. Konservointia tekevät alan koulutusta saaneet asiantuntijat, konservaattorit, jotka usein erikoistuvat johonkin materiaaliin tai kohdetyyppiin. Konservaattorit työskentelevät muun muassa interiöörien, taideteosten, paperin, valokuvien, tekstiilien, huonekalujen ja erilaisia materiaaleja olevien esineiden parissa.
Interiöörikonservointi on konservoinnin suuntautumisala, jossa interiöörikonservaattori on erikoistunut kulttuurihistoriallisten rakennusten sisätiloihin ja niiden säilyttämiseen konservoinnin keinoin.
Konservoinnissa voidaan konservoida ennalta ehkäisevästi tai keskeyttää tuhoutumisprosessi erilaisilla menetelmillä ja tekniikoilla. Eräs suurimpia yksittäisiä konservoinnin kohteita on ollut ruotsalainen Wasa-laiva. Jos vanha esine tai rakennus halutaan saattaa alkuperäiseen kuntoon, on kysymys entisöinnistä eli restauroinnista.
Kansallisarkisto vastaa Suomessa paperisen aineiston kuten asiakirjojen, karttojen, kirjeiden ja muun vastaavan säilyttämisestä. Toimipisteitä on ympäri maata, mutta pääpaikka on Helsingissä.
Suomessa konservointia voi opiskella Metropolian ammattikorkeakoulussa. Aiemmin Seinäjoen ammattikorkeakoulussa oli mahdollista opiskella rakennuskonservointia, mutta uusia opiskelijoita ei enää oteta.
Työtapoja

Yleisin museoesineelle tehtävä toimenpide on puhdistus. Esineen pinta on voinut vaurioitua lian ja pölyn takia, koska se kerää kosteutta ja voi näin luoda edellytykset mikrobiologisille muutoksille. Tavallisin puhdistusmenetelmä on pumpulipuikon tai pienen harjan käyttö. Metallin pinnalle kertynyttä ruostetta voidaan raaputtaa pois piikillä tai kirurginveitsellä, kuitenkin niin varovasti ettei alkuperäistä pintaa vahingoiteta. Kemikaaleja pyritään käyttämään hyvin varovasti, sillä niiden pitkäaikaista vaikutusta eri materiaaleihin ei aina tiedetä. Ihmisen sylki on osoittautunut orgaanisen lian parhaaksi puhdistajaksi. Myös esimerkiksi maalia sylki puhdistaa hyvin, eikä se vahingoita maalipintaa. Sylki on konservaattorien salainen ase, koska syljen amylaasi hajottaa orgaanisia yhdisteitä ja jotkin syljen entsyymeistä, kuten lysotsyymi, torjuvat bakteereita. Ennen puhdistustyötä ei saa nauttia happamia elintarvikkeita eikä tupakoida, jotta esineen pinnalle ei pääse haitallisia aineita.
Yleisin toimenpide konservoitaessa papereita on pesu vedellä. Vesi poistaa paperin pinnalta mekaanista likaa ja vesiliukoisia haitallisia rautayhdisteitä. Ensin paperit tuetaan paksulla ja huokoisella tukipaperilla. Pesu neutralisoi paperia ja antaa lisäaikaa happamoitumista ja hapettumista vastaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pohjoismaisen konservaattoriliiton Suomen osasto.
Konservointi. Luonnontieteellinen keskusmuseo.
Donny L. Hamilton,  Overview of Conservation in Archeology; Basic Conservation Procedures (englanniksi)
Ohjeita tekstiilien hoitoon (Arkistoitu – Internet Archive)
Finavia

| Finavia Oyj |
| --- | --- |

 Finavian pääkonttori, Lentäjäntie 3, Vantaa
Tunnuslause:  For Smooth Travelling
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  1991 (Ilmailulaitos)
Toimitusjohtaja:  Kimmo Mäki
Puheenjohtaja:  Kati Levoranta
Kotipaikka:  Vantaa, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  ilmailu
Tuotteet:  lentoasemapalvelut, lentoliikenteen palvelut
Liikevaihto:   145,4 milj. € (2021)
Liikevoitto:   -130,7 milj. € (2021)
Henkilöstö:  1 398 htv (2021)
Omistaja:  Suomen valtio 100 %
Kotisivu:  finavia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Finavian entinen logo
Finavian kunnossapitokeskus Turun lentoasemalla
Finavia Oyj on lentoasemayhtiö, joka johtaa ja kehittää koko Suomen kattavaa lentoasemaverkostoa. Siihen kuuluu Helsinki-Vantaan lentoaseman lisäksi 19 alueellista lentokenttää. Finavian liikevaihto muodostuu lentoliikenteen tuotoista, kiinteistötuotoista ja pysäköintituotoista.
Finavian pääkonttori sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoasemalla Vantaalla. Tammikuusta 2018 alkaen yhtiön toimitusjohtajana on toiminut Kimmo Mäki.
Vuonna 2023 Finavian lentoasemien kautta matkusti noin 18,3 miljoonaa matkustajaa. Helsinki-Vantaan lentoasema on Pohjois-Euroopan keskeinen kaukoliikenteen lentoasema ja tärkeä lentoliikenteen solmukohta Euroopan ja Aasian välillä. Vuonna 2023 Helsinki-Vantaalla oli yhteensä 15,3 miljoonaa matkustajaa, joista 88 prosenttia oli kansainvälisen liikenteen matkustajia ja 12 prosenttia kotimaan liikenteen matkustajia.
Finavian toiminta

Finavian asiakkaita ovat lentoyhtiöt, ja Finavia palvelee myös lentomatkustajia. Liiketoiminta-alueet ovat Helsinki-Vantaan lentoasema, Lentoasemaverkosto ja tytäryhtiö Airpro Oy.
Finavian tuottamat keskeisimmät palvelut:
Finavian     vastuulla ovat muun muassa lentoasematerminaalien, kiitoteiden ja     asematasopalveluiden kehittäminen ja ylläpito sekä lentoasemien asiakaskokemuksen     kehittäminen.
Airpro     tuottaa muun muassa lentoliikenteen maapalveluita ja     turvatarkastuspalveluita.
Finavian toiminta > Omistus

Finavia on Suomen valtion omistama julkinen osakeyhtiö eli valtionyhtiö. Sen omistajaohjauksesta vastaa Valtioneuvoston kanslia.
Finavian toiminta > Hallitus ja toimitusjohtaja

Finavian hallitus:
Kati Levoranta, oikeustieteen kandidaatti, P2X Solutions. Hallituksen puheenjohtaja 18.3.2022 alkaen, jäsen 29.3.2021 alkaen.
Petri Vihervuori, filosofian maisteri, valtioneuvoston kanslia, omistajaohjausosasto, finanssineuvos. Hallituksen jäsen 1.9.2024 alkaen.
Kaisa Vuorio, diplomi-insinööri, Propdea Oy:n toimitusjohtaja. Hallituksen jäsen 18.3.2022 alkaen
Pekka Vähähyyppä, kauppatieteiden maisteri, Stockmann Oyj Abp:n, talousjohtaja. Hallituksen jäsen 18.3.2022 alkaen.
Mikko Tainio, KTM. Hallituksen jäsen 21.3.2023 alkaen.
Jouko Sarkkinen, Finavia Oyj, Hallituksen jäsen (henkilöstön edustaja) 21.3.2023 alkaen.
Finavian toimitusjohtajana on toiminut Kimmo Mäki 1.1.2018 alkaen.
Lentoasemaverkosto ja matkustajamäärät

Finavian ylläpitämä ja kehittämä lentoasemaverkosto käsittää 20 lentoasemaa Suomessa: 15 siviililentoasemaa, neljä yhteistoimintalentoasemaa ja kaksi sotilaslentoasemaa. Siviililentoasemia ovat Helsinki-Vantaa, Oulu, Turku, Vaasa, Kittilä, Joensuu, Ivalo, Kokkola-Pietarsaari, Kuusamo, Kajaani, Kemi-Tornio, Maarianhamina, Pori ja Savonlinna. Yhteistoimintalentoasemia, joissa on sekä siviili- että sotilasliikennettä ovat Jyväskylä, Kuopio, Rovaniemi ja Tampere-Pirkkala. Pääosin sotilaslentoasemia ovat Halli ja Utti.
Enontekiön lentoasema siirtyi Enontekiön kunnalle heinäkuussa 2021.
Lappeenrannan lentoasema siirtyi Saimaan lentoasemasäätiölle vuoden 2016 alussa.
Finavian 20 lentoaseman kautta lensi 18,3 miljoonaa matkustajaa vuonna 2023 (+19 % vuoteen 2022 verrattuna). Helsinki-Vantaalla oli yhteensä 15,3 miljoonaa matkustajaa, joista 88 prosenttia oli kansainvälisen liikenteen matkustajia ja 12 prosenttia kotimaan liikenteen matkustajia. Finavian verkostolentoasemien kautta lensi vuonna 2023 noin 3 miljoonaa matkustajaa.
Historia

Aiemmin Tie- ja vesirakennushallituksen alaisuudessa ollut Suomen ilmailuhallinto keskitettiin perustamalla lailla liikenneministeriön alainen Ilmailuhallitus 1. maaliskuuta 1972 alkaen. Sen pääjohtajina ehtivät toimia Kaarlo J. Temmes 1972–1983 ja Carl-Eric Calás 1983–1991. Virasto muutettiin Ilmailulaitos-nimiseksi (lyhenne ILL) valtion liikelaitokseksi vuoden 1991 alusta. Sen pääjohtajana toimi Mikko Talvitie 1991–2005, ja 2005 alkaen Samuli Haapasalo. Ilmailuhallitus sai ensimmäisen oman toimirakennuksen Helsinki-Vantaan lentoaseman alueelle 1977.
Vuoden 2005 loppuun saakka Ilmailulaitoksen yhteydessä toimi myös Lentoturvallisuushallinto Suomen kansallisena ilmailuviranomaisena. Viranomaistehtävissään Lentoturvallisuushallinto teki päätökset itsenäisesti Ilmailulaitoksen liiketoiminnasta ja Ilmailulaitoksen johdosta riippumatta. Tästä huolimatta Ilmailulaitoksen kaksoisrooli yhtäältä ilmailualan liiketoimintaa harjoittavana laitoksena ja toisaalta ilmailualaa valvovana viranomaisena herätti ajoittain keskustelua. Ilmailulainsäädännön kokonaisuudistukseen liittyen vuoden 2006 alussa perustettiinkin uusi ilmailuviranomainen, Ilmailuhallinto, jolle ilmailun viranomaistehtävät siirrettiin.
Vuoden 2009 loppuun asti Finavia toimi valtion liikelaitoksena nimellä Ilmailulaitos Finavia (ruots. Luftfartsverket Finavia). Ilmailulaitos Finavia muutettiin kokonaan valtion omistamaksi osakeyhtiöksi 1.1.2010 alkaen, ja yhtiön nimeksi tuli Finavia Oyj. Toimitusjohtajan toimi vuoteen 2012 asti Samuli Haapasalo, vuosina 2012-2017 Kari Savolainen ja vuodesta 2018 alkaen nykyinen Finavian toimitusjohtaja Kimmo Mäki.
Maaliskuun 2017 loppuun saakka Finavia vastasi myös Suomen ilmatilan käytön hallinnasta sekä lentoreitti- ja lennonvarmistuspalveluista Finavian lentoasemilla, mutta huhtikuun 2017 alussa nämä tehtävät siirtyivät Air Navigation Services Finlandille.
Finavian viime vuosien tapahtumia > Koronapandemia aiheutti Finavian historian pahimman talouskriisin

Huhtikuussa 2020 lentomatkustamisessa nähtiin maailmanlaajuisesti ennennäkemätön pysähdys, kun koronavirusepidemia alkoi rajoittaa matkustamista. Suomen lentoliikenteestä iso osuus tulee kansainvälisestä liikenteestä, minkä vuoksi matkustajamäärä putosi merkittävästi. Suomessa taudin leviämisen ehkäisemiseksi toteutetut matkustusrajoitukset käytännössä hiljensivät Finavian lentoasemat. Matkustajamäärät pysyivät matalina huhtikuusta 2020 alkaen ainakin vuoden 2021 kesään asti. Lentoyhteyksien ja matkustajamäärien palautumisen uskotaan kestävän muutamia vuosia.
Finavian viime vuosien tapahtumia > Noin miljardin euron kehitysohjelma Helsinki-Vantaalla

Finavia sai lokakuussa 2013 Suomen valtiolta 200 miljoonan euron pääomituksen, joka mahdollistaa laajan, noin miljardin euron, kehittämisohjelman käynnistämisen Helsinki-Vantaalla. Investointien tavoitteena on varmistaa Helsinki-Vantaan vahva kilpailuasema Euroopan ja Aasian välisessä vaihtoliikenteessä. Kehittämisohjelma käynnistyi tammikuussa 2014 ja ulottuu vuoteen 2023 asti. Kehitysohjelman ensimmäinen merkittävä etappi saavutettiin heinäkuussa 2017, kun eteläsiipi avattiin matkustajaliikenteen käyttöön.  Joulukuussa 2021 avattiin uuden terminaali 2:n pääsisäänkäynti, tulo- ja lähtöaulat ja liikennemuodot yhdistävä matkakeskus. Lisäksi otettiin käyttöön uudet pysäköinti- ja liikennejärjestelyt. Kehittämisohjelman työllisyysvaikutus on arviolta 16 600 henkilötyövuotta.
Finavian viime vuosien tapahtumia > Finavian 55 miljoonan euron investointiohjelma Lapin matkailuun

Finavia toteutti vuosien 2018−2019 aikana mittavan 55 miljoonan euron kehitysohjelman Kittilän, Rovaniemen ja Ivalon lentoasemilla. Finavian suurinvestointi mahdollistaa Lapin matkailun kasvun ja edistää Suomen saavutettavuutta ja kilpailukykyä. Finavian tavoitteena on parantaa Lapin lentoasemien asiakaskokemusta, nostaa palvelutasoa ja kapasiteettia sekä varmistaa turvallinen liikennöinti lentojen ja matkustajamäärien kasvaessa.
Investointiohjelman myötä Lapin lentoasemat pystyvät palvelemaan vuosittain kahta miljoonaa matkustajaa.
Finavian viime vuosien tapahtumia > Ryanair vähentää lentojaan Turusta ja Tampereelta

Halpalentoyhtiö Ryanair ilmoitti joulukuussa 2012 vähentävänsä lentojaan Tampereelta. Yhtiö lakkauttaa reitit Tampereelta Edinburghiin, Roomaan sekä Trapaniin ja vähentää vuoroja Bremenin ja Budapestin reiteillä. Syyksi Ryanair ilmoitti, että Suomen valtio oli korottanut lentoliikenteen valvontamaksuja. Lakkautettujen reittien määrä oli neljäsosa yhtiön kahdestatoista Suomen-reitistä. Yhtiön mukaan muutos ei johda henkilöstövähennyksiin, vaan matkustamohenkilökunta siirretään muille reiteille. Ryanair ilmoitti aiemmin syksyllä lopettavansa Turun reittien liikennöinnin. Ryanair kertoi Turun ja Tampereen vähentämisen syyksi Finavian toimet ja palauttavansa liiketoiminnan ennalleen, kun Finavia poistaa liikenteen korotetut valvontamaksut Finnairin kilpailijoiden osalta.
Finavian mukaan valvontamaksun suuruus lentoa kohden oli noin 150 euroa ja että suomalaismaksut olivat kansainvälisesti vertaillen kilpailukykyiset. Yhtiö myös ilmoitti, että Suomesta on hyvät lentoyhteydet Aasiaan ja Eurooppaan.
Finavian viime vuosien tapahtumia > Toimitusjohtaja Samuli Haapasalon irtisanominen

Finavian toimitusjohtaja Samuli Haapasalo irtisanottiin elokuussa 2011. Yhtiön väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi nimettiin lentoasemajohtaja Juha-Pekka Pystynen.
Finavian hallituksen puheenjohtaja Soili Suonojan mukaan toimitusjohtaja Samuli Haapasalo oli tehnyt hyvää työtä. Ilta-Sanomien mukaan potkujen salattuna syynä oli se, että liikenne- ja viestintäministeriön neuvotteleva virkamies Mika Mäkilä ei tullut toimeen Haapasalon kanssa ja Haapasalo pyrki sopimaan puolustusministeriön maksut samoilla säännöillä kuin muiden. Helsingin Sanomat kummasteli ministeriön toimintaa ja salailua, joka mahdollistaa piilotetut vaikutussuhteet ja tavoitteet.  Mika Mäkilä kiisti nämä väitteet. Hänen mukaansa Haapasalon irtisanominen oli täysin Finavian hallituksen ratkaisu.
Talouselämä-lehden entinen päätoimittaja Pertti Monto kirjoitti, että Finavia pitäisi siirtää pikaisesti liikenneministeriöstä omistajaohjausyksikköön, koska nykyisellään valtio rikkoo räikeästi omaa ohjeistustaan omistajaohjauksesta, vaikka ohjeistus on yksiselitteisesti OECD:n suositteleman hyvän hallintotavan takana. Monton mukaan liikenneministeri Merja Kyllönen (vas) oli puuttunut Finavian johtamiseen, vaikkakin kansliapäällikkö Harri Pursiainen ja neuvotteleva virkamies Mika Mäkilä kiistivät sen. Hyvän hallintotavan mukaan heidän tuli pysyä erossa asioista, jotka ovat toimitusjohtajan tai hallituksen vastuulla. Finavia oli muun muassa subventoinut puolustusvoimien toimintaa, vaikka puolustusmenot tulisi varata avoimesti budjettivaroista.
Auto, tekniikka ja kuljetus -lehtikin arvosteli liikenneministeriön toimintaa ja osaamista jatkoi, että kun liikenneministeriön keskusvirastot osoittivat mielipiteensä ministeriöstä, kansliapäällikkö Harri Pursiainen pyrki ostamaan alaistensa kunnioituksen kirjaamalla keskusvirastojen työsopimuksiin palkanlisän "kunnioittavasta suhtautumisesta" ministeriöön ja suuremman palkanlisän "erityisen kunnioittavasti suhtautumisesta".
Aiheesta muualla

Finavia
Laki Ilmailulaitoksesta 29.12.2005/1245
Eurocontrol (englanniksi)
Liikenne- ja viestintäministeriön verkkopalvelu
El Al

| El Al |
| --- | --- |

 IATA: LY  –  ICAO: ELY 
Kutsukoodi:  EL AL
Perustettu:  1948
Laivaston koko:  47
Kohteiden määrä:  45
Solmukohdat:  Ben Gurionin kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:  Tel Aviv, Israel
Kanta-asiakasohjelma:  Matmid
Avainhenkilö(t):  Eliezer Shkedi (CEO)
Yhtiön sivut:  www.elal.com
El Al (Israel Airlines, hepr. ‏אל על‎, suom. ylöspäin)  (IATA: LY, ICAO: ELY, kutsukoodi: ELAL) on Israelin kansallinen lentoyhtiö. El Al lentää Afrikkaan, Aasiaan, Pohjois-Amerikkaan, Eurooppaan ja Lähi-itään. Lentoyhtiön päälentoasema on Ben Gurionin kansainvälinen lentokenttä Tel Avivissa; yhtiön pääkonttori on Jerusalemissa. Lentoyhtiön logo on sininen Daavidin tähti Israelin lipun muodossa.
Yleistä

El Al perustettiin 15. marraskuuta 1948. Yhtiö aloitti liikenteen elokuussa 1949 Tel Avivista Roomaan ja Pariisiin. Seuraavana vuonna aloitettiin Lontoon liikenne. Suorat lennot Tel Avivista New Yorkiin aloitettiin 15. kesäkuuta 1961. Se oli El Alin pisin lento, ja nopein Atlantin ylitys – 5 760 mailia 9 tunnissa ja 33 minuutissa. 24. toukokuuta 1991 El Al rikkoi ennätyksen, kun se oli kuljettamassa noin 1 087 etiopianjuutalaista Addis Abebasta Tel Aviviin operaatio Solomonin aikana. Kesäkuussa 2003 El Al listautui Tel Avivin pörssiin.
Turvallisuus

Vuodesta 2004 lähtien kaikki El Alin koneet ovat ohjustentorjuntajärjestelmällä varustettuja. Se on myös maailman ainoa lentoyhtiö, jolla on koneissaan ilmapuolustusjärjestelmä.
Kaikki El Alin lentäjät ovat Israelin ilmavoimien entisiä lentäjiä. Henkilökunta on erityiskoulutettua.
Kaikki El Alin matkustajat haastatellaan ennen koneeseen pääsyä. Matkustajat luokitellaan kolmeen turvallisuusluokkaan:
Israelin kansalaiset ja juutalaiset: kevein turvatarkastus.
Länsimaalaiset: keskivertoinen turvatarkastus.
Arabit ja muslimit (etenkin miehet): tarkin turvatarkastus. Kaikki matkatavarat tarkastetaan huolellisesti. El Al on ainoita lentoyhtiöitä, joilla on erityinen matkalaukkujen tarkastus.
Laivasto

Laivaston keski-ikä lokakuussa 2024 on 13,7 vuotta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Boeing 737-800 | 17 | — | Korvataan Boeing 737 MAX -koneilla. |
| Boeing 737-900ER | 8 | — | Korvataan Boeing 737 MAX -koneilla. |
| Boeing 737 MAX | — | 31 | Toimitukset vuodesta 2028 alkaen. Tarkkaa varianttia ei ole vielä määritelty. Korvaa aiemmat Boeing 737 -koneet. |
| Boeing 777-200ER | 6 | — |  |
| Boeing 787-8 Dreamliner | 4 | — |  |
| Boeing 787-9 Dreamliner | 12 | 3 | Optiot kuudelle koneelle. |
| Yhteensä | 47 | 34 |  |
Laivasto > Historiallinen laivasto

| Konetyyppi | Saapui laivastoon | Poistui laivastosta |
| --- | --- | --- |
| Boeing 707-300C | 1965 | 1992 |
| Boeing 720B | 1962 | ei tiedossa |
| Boeing 737-200 | 1981 | 2000 |
| Boeing 737-700 | 1999 | 2016 |
| Boeing 747-100 | 1977 | 1988 |
| Boeing 747-200B | 1971 | 2001 |
| Boeing 747-200C | 1975 | 2006 |
| Boeing 747-200F | 1979 | 2012 |
| Boeing 757-200 | 1987 | 2012 |
| Boeing 767-200 | 1982 | 2012 |
| Boeing 767-200ER | 1984 | 2013 |
| Boeing 767-300ER | 2004 | 2019 |
Bristol Type 175 Britannia: 1960-luku
| Lockheed Constellation | 1951 | 1960-luku |
| Douglas DC-4 | 1949 | 1967 |
| Curtis C-46 | 1940-luku | 1950-luku |
| McDonnell Douglas MD-11 | 1998 | 2000 |
Kohteet

| --- | --- |
 Eurooppa Itävalta: Wien  Valko-Venäjä: Minsk  Belgia: Bryssel  Bulgaria: Sofia  Tšekki: Praha  Ranska: Marseille, Pariisi  Saksa: Berliini, Frankfurt, München  Kreikka: Ateena  Unkari: Budapest  Italia: Milano, Rooma  Alankomaat: Amsterdam  Liettua: Vilna  Puola: Varsova  Romania: Bukarest  Venäjä: Moskova, Pietari  Espanja: Barcelona, Madrid  Sveitsi: Geneve, Zürich  Ukraina: Dnipro, Kiova, Odessa, Simferopol  Iso-Britannia: Lontoo :  Israel Eilat, Ovda, Tel Aviv Afrikka Egypti: Kairo  Etelä-Afrikka: Johannesburg Aasia Kiina: Peking, Hongkong  Intia: Mumbai  Thaimaa: Bangkok Pohjois-Amerikka Kanada: Toronto  Yhdysvallat: Chicago, Los Angeles, Miami, Newark, New York
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta El Al Wikimedia Commonsissa
Saksan liittotasavallan poliisi vartioi El Alin lennon saapumista Frankfurt am Mainin lentoasemalla.
El Alin Boeing 737-800 laskeutumassa Schipholin kansainväliselle lentoasemalle.
El Alin entinen Boeing 747-400 laskeutumassa Heathrow'n lentoasemalle.
El Alin Boeing 777-200ER lähdössä Los Angelesin kansainväliseltä lentoasemalta.
El Alin Boeing 787-9 Dreamliner lähdössä San Franciscon kansainväliseltä lentoasemalta.
El Alin entinen Boeing 747-200B Frédéric Chopinin kansainvälisellä lentoasemalla vuonna 2002.
Löningen

| Löningen |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Löningen
 Koordinaatit: 52°43′N, 07°46′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Cloppenburg
Hallinto:  
 – Pormestari:  Thomas Städtler
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  143 km²
Korkeus:  24 m m
Väkiluku:  13 221 (31,12,2006)
 – Väestötiheys:  92 as./km²
 
 www.loeningen.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Löningen on kaupunki Hasejoen varrella, Cloppenburgin piirikunnassa, Ala-Saksin osavaltiossa, Saksassa. Asukkaita kaupungissa oli vuoden 2006 lopussa 13 221 ja pinta-ala on 143 neliökilometriä. Löningenin pormestari on Thomas Städtler.
Kaupunki sijaitsee noin 25 kilometriä lounaaseen Cloppenburgin kaupungista.
Kaupunginosat

Löningen muodostuu Löningenin kaupungista (saks. Ortskern) ja 29 pienemmästä taajamasta (saks. Ortschaft)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Altenbunnen  Angelbeck  Augustenfeld  Böen  Benstrup  Bokah  Borkhorn  Duderstadt |  Düenkamp  Ehren  Elbergen  Evenkamp  Farwick  Hagel  Helmighausen |  Holthausen  Huckelrieden  Lewinghausen  Lodbergen  Madlage  Meerdorf  Neuenbunnen |  Röpke  Schelmkappe  Steinrieden  Vehrensande  Wachtum  Werwe  Winkum |
Löningen on jaettu viiteen neljännekseen (saks. Viertel) ja Wiekiin (Ortskern).
Wiek (Ortskern)
Bunner Viertel
Glübbiger Viertel
Lodberger Viertel
Überhäsiges Viertel
Wachtumer Viertel
Kuuluisia asukkaita

Wilhelm Wöste (* 3. lokakuuta 1911, † 15. syyskuuta 1993), Münsterin vihkipiispa
Kurt Schmücker (* 10. maaliskuuta 1919, † 6. tammikuuta 1996), poliitikko
Paul Friedhoff (* 2. helmikuuta 1943), yrittäjä ja poliitikko
Torge Hollmann (* 28. tammikuuta 1982), jalkapalloilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Löningen Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (saksaksi)
Löningeniä. St. Vitus -kirkko takavasemmalla.
Kadotettu (televisiosarja)

| Kadotettu> Vanished |
| --- | --- |
Tyyli:  Toiminta trilleri draama
Kestoaika:  43 minuuttia
Pääosissa:  Gale Harold Eddie Cibrian
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   FOX  MTV3
Esitetty:  21. elokuuta 2006 – 10. marraskuuta 2006
Jaksoja:  13, joista neljää ei esitetty
Aiheesta muualla
IMDb 
Kadotettu (Vanished) on kesken jäänyt yhdysvaltalainen televisiosarja, jonka ensi-ilta oli FOX-kanavalla 21. elokuuta 2006. Se kertoo senaattorin vaimosta, jonka katoaminen paljastuu osaksi laajempaa salaliittoa.
Kadotettua näytettiin FOX-kanavalla yhdeksän jaksoa, minkä jälkeen viimeiset neljä jaksoa näytettiin MySpacella, koska sarjalle ei riittänyt katsojia televisiossa. Tuotantotiimi oli kuvitellut, että heillä olisi ainakin toinen tuotantokausi aikaa selvittää mysteeriä, joten viimeinen osa ei tarjonnut selvää ratkaisua.
Suomessa MTV3 on hankkinut sarjan esitysoikeudet ja aloitti lähetykset 27. helmikuuta 2007.
Näyttelijät

| Näyttelijä | Rooli |
| --- | --- |
Gale Harold: Graham Kelton
Eddie Cibrian: Daniel Lucas
John Allen Nelson: Senaattori Jeffrey Collins
Joanne Kelly: Sarah Collins
Rebecca Gayheart: Judy Nash
Margarita Levieva: Marcy Collins
John Patrick Amedori: Max Collins
Chris Egan: Ben Wilson
Robert Hoffman: Adam Putnam
Ming-Na: Lin Mei
Televisiointi

| Maa | Televisiokanava(t) | Alkanut | Viikonpäivä, aika |
| --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | FOX | 21. elokuuta 2006 |  Maanantai 21:00 (elokuu 2006 - lokakuu 2006)  Perjantai 20:00  (marraskuu 2006) |
|  Argentiina | FOX | 4. tammikuuta 2007 | Torstai 22:00 |
|  Brasilia | FOX | 4. tammikuuta 2007 | Keskiviikko 22:00 |
|  Chile | FOX | 4. tammikuuta 2007 | Torstai 22:00 |
|  Kanada | Global Television | 21. elokuuta 2006 |  |
|  Australia | Channel Seven | 4. joulukuuta 2006 |  Maanantai 21:30 (joulukuu 2006 - tammikuu 2007)  Maanantai 22:30 (tammikuu 2007)  Maanantai 23:30 (alkaa 19. helmikuuta 2007) |
|  Turkki | FOX |  |  |
|  Islanti | Sirkus |  |  |
|  Ruotsi | TV3 |  |  |
|  Norja | TV3 |  |  |
|  Tanska | TV3 |  | Tiistai 22:00 |
|  Meksiko | FOX | 4. tammikuuta 2007 | Torstai 22:00 |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | Five US   Channel Five | 2007 |  |
|  Malesia | 8TV | 2007 |  |
|  Suomi | MTV3 | 27. helmikuuta 2007 | Tiistai 21:00 |
|  Filippiinit | Studio 23 | 27. helmikuuta 2007 | Tiistai 21:30 |
|  Thaimaa | True Series | 20. maaliskuuta 2007 | Tiistai 22:00 |
Aiheesta muualla

Kadotettu MTV3:n sivustolla
Vanished FOX-televisiokanavan sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Vanished Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vanished sarjan keskustelusivut FOX-kanavalla (Arkistoitu – Internet Archive)
Gustav Paulig

| Gustav Paulig |
| --- | --- |
 Gustav Paulig
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1850 Lyypekin vapaakaupunki, Saksan liitto
Kuollut: 9. helmikuuta 1907 (56 vuotta) Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta
Muut tiedot
Yritys:  Paulig
Puoliso:  Bertha Paulig (vih. 1876)
Lapset:  Bertel Paulig Eduard Paulig
Gustav Wilhelm Paulig (20. heinäkuuta 1850 Lyypekki, Saksa – 9. helmikuuta 1907 Helsinki, Suomi) oli saksalaissyntyinen liikemies ja Paulig-kahvipaahtimon perustaja. Hän oli kotoisin Saksan Lyypekistä, ja hän muutti Suomeen vuonna 1871.