stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pilvi
Luokittelu > Pilvisuvut > Alapilvet 0–2 km

Sumupilvi (Stratus St) on matalimmalla esiintyvä pilvisuku. Niitä on 10–300 metrin korkeudella maanpinnasta. Ulkonäöltään ne ovat yleensä tasasen harmaita ja piirteettömiä. On myös repaleisia sumupilviä. Usein korkeat rakennukset, puut ja mastot katoavat sumupilveen. Sumupilvestä sataa usein tihkua tai lumijyväsiä.
Kuuropilvet (Cumulonimbus Cb) ovat korkeimpia pilviä. Kuuropilvi kehittyy yleensä niin korkeaksi kasvaneesta kumpupilvestä, että sen yläosan pilvipisarat jäätyvät, jolloin sen huippu muuttuu tiheäksi, usein alasimen muotoiseksi, untuvapilvimäiseksi. Sen alaosa voi puolestaan muistuttaa laajaa sadepilveä, ja usein siitä lähtee sadejuovia. Kuuropilvistä tuleva vesi-, lumi tai raesade voi olla rankkaa, mutta se kestää harvoin yli tuntia. Jos samalla ukkostaa, pilveä sanotaan ukkospilveksi, jonka yhteydessä rankan kuuron aikana voi syntyä rullamainen vyörypilvi.
Kumpukerrospilvet (Stratocumulus Sc) ovat suurehkoja, melko lättänöitä hattaroita, usein järjestäytyneinä pilvijonoiksi, rulliksi tai makkaroiksi, joissa on tummemman ja vaaleamman harmaita osia.
Kumpupilvi (Cumulus Cu) on nopeasti muuttuva hattarapilvi, joka kehittyy päivän mittaan suuremmaksi. Aamupäivän ensimmäiset kumpupilvet ovat lyhytikäisiä epämääräisiä kokkareita, mutta myöhemmin päivällä tasapohjaisia kukkakaalimaisia kekoja. Kumpupilvilajeja ovat kauniin ilman kumpupilvi, keskikokoinen kumpupilvi ja korkeaksi pullistunut kumpupilvi. Pienet kauniin ilman kumpupilvet ja keskikokoiset kumpupilvet eivät sada. Korkealle pullistunut kumpupilvi voi kehittyä kuuropilveksi. Siitä voi myös sataa, tropiikissa jopa rankasti.
Matalalla oleva sumupilvi
Kuuropilvi
Kumpukerrospilvi
Kumpupilviä
Luokittelu > Pilvisuvut > Keskipilvet 2–6 km

Verhopilvi (Altostratus As) on tasaisen sileä, juovikas tai kuituinen. Verhopilven aiheuttama pilvipeite on vaalean- tai tummanharma, joskus siinä on myös vivahdus sinistä. Se muistuttaa tiheää harsopilveä, mutta siinä ei esiinny haloilmiötä. Verhopilvilajeja ovat ohut verhopilvi, tiheä verhopilvi ja sadejuovainen verhopilvi. Ohuen verhopilven läpi Aurinko tai Kuu kuultaa, mutta tiheän verhopilven läpi Aurinko ei näy. Verhopilvessä sataa lähes aina, mutta pisarat ja hiutaleet haihtuvat usein pilven alla eivätkä ne pääse maahan asti. Silloin kun verhopilvestä sataa maahan, sade on melko vähäistä.
Hahtuvapilvi (Altocumulus Ac) on yleinen ja monimuotoinen suku. Hahtuvapilvikerros tai -lautta on muodostunut joko pienistä levyistä tai litteistä hattaroista, ja ne ovat usein ryhmissä, riveissä tai valleissa. Hahtuvapilvet pakkautuvat toisinaan niin lähelle toisiaan, että ne sulautuvat reunoistaan toisiinsa. Hahtuvapilvilajeja ovat ohut hahtuvapilvi, paksu hahtuvapilvi ja mantelipilvi. Tiheä hahtuvapilvi voi peittää koko taivaan tummanharmaaseen kerrokseen, mutta verhopilvestä poiketen tällaisen pilven alapinnalla näkyy selvärajaisia pieniä rakenteita.
Laaja sadepilvi (Nimbostratus Ns) on matalalla roikkuva muodoton ja piirteeltään sateisen näköinen pilvipeite, joka tavallisesti on yhteneväinen ja väriltään tumman harmaa. Laajasta sadepilvestä saadaan tasaisesti lunta tai vettä, mutta siitä ei tule tihkua.
Verhopilvi, alla cumulus-pilviä
Hahtuvapilvi
Laajoja sadepilviä
Luokittelu > Pilvisuvut > Yläpilvet 3–18 km

Untuvapilvet (Cirrus Ci) ovat pitkiä ohuita kuituja, jotka muodostavat usein koukkuja, raitoja tai ”kalanruotoja”. Pilvet ovat hentoja, varjottomia ja väriltään yleensä valkoisia. Untuvapilviin kuuluvat säikeiset untuvapilvet, jotka ovat yleensä suoria tai epäsäännöllisesti levinneitä käytäviivaisia kuituja, jalaspilvet, jotka muistuttavat jalasta tai suksea, tiheät untuvapilvet, jotka ovat silkinhohteisia tai hiukan harmaita kuitupilviä, jonka läpi ei näy taivasta, ja alasinuntuvapilvet, jotka ovat muodostuneet kuuropilven ylimmän osan jääkiteisen osan jäänteistä.
Harsopilvi (Cirrostratus Cs) on sileä tai osittain kuitumainen, valkeahko ja ohut pilviharso. Harsopilvissä näkyy usein monenlaisia haloilmiöitä kuten renkaita ja kehiä Kuun ja Auringon ympärillä. Kaukana näkyvä harsopilvi antaa taivaalle maitomaisen värin.
Palleropilvi (Cirrocumulus Cc) on pienistä valkoisista hahtuvista tai palleroista muodostunut pilvimatto, jonka osaset ovat varjottomia ja usein ryhmiin tai jonoihin järjestäytyneitä. Ne muistuttavat usein rantahiekassa olevia pieniä aaltoja.
Kuituinen untuvapilvi
Harsopilvi, jossa haloilmiö
Suuri palleropilvilautta
Luokittelu > Pilvilajit

Pilvilajien nimeämisessä käytetään sanoja, jotka kuvailevat pilvien ominaisuuksia. Osa pilvilajeista esiintyy vain tietyssä pilvisuvussa, osa useammassa.
calvus cal – ”paljas” – kumpumainen, iso kukkakaalimainen (kumpupilvi, nuori ukkospilvi)
capillatus cap – ”karvainen” – säikeinen, kuituinen (kuuro- ja ukkospilvi, tyyp vanha ukkospilvi)
castellanus cas – vallinharjamainen – yksittäisiä torneja kohoaa alla olevasta tasaisesta pilvestä
congestus con – korkeaksi pullistunut, massiivisia kumpupilviä, joilla kukkakaalimainen yläosa
fibratus fib – kuitumainen, kuituinen
floccus flo – kokkareinen, yksittäisiä pilvilaikkuja
fractus fra – repaleinen pilvi
humilis hum – matala kumpupilvi, ”kauniin ilman pilvi”
lenticularis len – manteli- tai lautasmainen pilvi
mediocris med – keskikokoinen, kohtalaisen korkeita, ylöspäin kasvavia kumpupilviä
nebulosis neb – sumumainen – tasainen, piirteetön, utuinen
spissatus spi – tiheä pilvi – tiheä esim. cirruspeite, jossa harmaata
stratiformis str – kerrosmainen, laajoja pilvikerroksia
volutus vol – putkimainen, rullamainen : pitkä makkaramainen pilvi
uncinus unc – jalasmainen
Luokittelu > Pilvimuunnokset

Pilven nimityksessä voidaan käyttää yhtä tai useampaa muunnosnimikettä, jotka liitetään suku- ja lajinimen perään:
duplicatus du – kaksois – kahdessa kerroksessa, osittain yhdistyneitä pilvikerroksia
intortus in – kietoutunut, kiertynyt – käyrämäinen ja taipunut cirrus
lacunosus la – kennomainen, täynnä reikiä – ohut pilvi jossa reikiä ja sahalaitaisia reunoja
opacus op– läpinäkymätön, paksu ja varjoisa – läpinäkymätön pilvilevy
perlucidus pe – osittain läpinäkyvä, läpikuultava – pilvilevyssä pieniä aukkoja
radiatus ra – säteittäinen – säteittäisiä rivejä yhdistyy keskuspisteessä lähellä horisonttia, yleensä cirrus
praecipitatio pra – satava – sade tulee maahan asti
translucidus tr – läpikuultava, läpinäkyvä – läpikuultava pilvivana tai levy
undulatus un – aaltomainen – pilvessä on aaltomaista kuviota
vertebratus ve – kalanruotomainen, luurankomainen tai luumainen – cirruspilvet järjestyneet kuten luut tai luuranko
Luokittelu > Täydentävät piirteet ja lisäpilvet

Muunnosnimikkeiden tapaan pilven nimessä voidaan käyttää myös yhtä tai useampaa lisäpilvinimikettä:
arcus arc – kaari – yleensä kumpupilviin liittyen, pilven alla roikkuva kielekepilvi, paksu sahalaitaisin reunoin
cugen – kumpu/kuuropilvestä syntynyt
incus inc – alasin, cumulonimbus-pilven alasimenmuotoinen huippuosa
kelvin-helmholz (kh) – kaksoiskierre, korkkiruuvin näköinen pilvi
mamma mam – utaremainen – pyöreitä pusseja jotka roikkuvat pilvestä alaspäin
pileus pil – hatullinen – huppumainen kumpupilvityyppi
tuba tub – kuin trumpetti – sylinterimäinen tai tötterömäinen pilvialue roikkuu kumpupilven pohjasta, pieni pyörremyrsky
velum vel – laivan purje – muistuttaa purjetta, kerrospilvi, jonka läpi kumpupilvi kohoaa
virga vir – keppi tai haara – sade ei ulotu maahan asti
Luokittelu > Muut pilvet

helmiäispilvet
valaisevat yöpilvet
Pilvien esitys synoptisilla sääkartoilla

Silloin kun useimmat säähavainnot olivat ihmisten tekemiä, eikä kaukokartoitusvälineitä kuten satelliittikuvia ollut yleisesti käytettävissä, kehitettiin synoptinen pilviluokittelu, ja säähavainnontekijöiden havainnot piirrettiin sääkartoille paineen, lämpötilan ja tuulen ohella. Nykyisin kokonaispilvisyys - kuinka suuri osa taivaankannesta on pilvien peitossa - on useimmilla sääasemilla ainoa havaittava pilvisyyssuure. Synoptisessa pilviluokittelussa pilviä ei jaoteltu lajin tai suvun mukaan, vaan haettiin tyypillisiä tiettyyn säätyyppiin liittyviä pilvisyysnäkymiä. Esimerkiksi yläpilvikoodit 4-6 kertova lämpimän rintaman lähestymisestä, ja tällaiset havainnot Norjan rannikolta auttoivat hahmottamaan, kuinka kaukana Atlantilla lähestyvän rintaman pilvinauha oli. Nykyisin vastaava tieto saadaan satelliittikuvasta. Alla olevassa galleriassa on ensin yhdeksän alapilviryhmää, sitten yhdeksän keskipilviluokkaa ja viimeksi yhdeksän yläpilviryhmää.
Kauniin ilman kumpupilvi
Korkealle pullistunut kumpupilvi
Kuuropilvi
Kumpupilvestä syntyvä kumpuker-
rospilvi
Kumpuker-
rospilvi
Sumupilvi
Repaleinen sumu- tai kumpupilvi
Kumpupilvi ja kumpuker-
rospilvi eri korkeuksilla
Alasimen muotoinen ukkospilvi
Verhopilvi
Paksu verhopilvi
Hahtuvapilvi
Muuttuva hahtuvapilvi
Kasvava hahtuvapilvi
Kumpupilvestä syntyvä hahtuvapilvi
Monitasoinen hahtuvapilvi
Vallinharja-
pilvi
Kaoottisen taivaan hahtuvapilvi
Untuvapilvi
Paksu untuvapilvi
Paksu untuvapilvi, syntynyt kuuropilvestä, usein alasin
Jalaspilvi
Harsopilvi
Kasvava harsopilvi, peittää osan taivasta
Koko taivaan peittävä harsopilvi
Osan taivasta peittävä harsopilvi
Palleropilvi
Sään ennustaminen pilvistä

Näyttävä aamurusko voi Suomen leveysasteilla kertoa siitä, että Auringon edessä on yläpilveä, mikä saattaa olla merkkinä puolen vuorokauden kuluessa saapuvasta sadealueesta.
Korkealle taivaalle ilmaantuneet untuvapilvet voivat kertoa lämpimän rintaman lähestymisestä. Niiden tiheneminen harsopilviksi ja edelleen laskeutuminen verhopilviksi on merkkinä rintaman lähestymisestä edelleen. Aamuisten pienten kumpupilvien kasvu korkeammaksi kertoo ilmakehän kosteudesta ja saattaa ennakoida sadetta. Myös aamuiset kokkarepilvet ja vallinharjapilvet enteilevät sadekuuroja ja ukkosia myöhemmin päivällä.
Pilviä muilla planeetoilla

Tähtitieteilijät ovat löytäneet pilvien tapaisia muodostumia myös muilta planeetoilta, mutta vain Marsissa on samanlaisia pilviä kuin Maassa. Marsin pilvet muodostuvat vedestä ja hiilidioksidista. Venusta peittää sankka pilvikerros, mutta ne ovat muodostuneet rikkihaposta. Venuksen pilvikerros on noin 45–70 kilometrin korkeudella planeetan pinnasta. Nopeasti liikkuvissa pilvissä ei ole havaittavissa paikallisia sääilmiöitä, mutta pilvityyppi vaihtelee paljon. Lähellä Venuksen päiväntasaajaa pilvet ovat repalaisia ja keskiasteilla pitkittäisraitaisia, ja napa-alueet ovat tasaisen pilvimaton peittämiä. Jupiterilla on myös tiheässä pilviä. Ne saattavat osittain muodostua vedestä, mutta pääosin ne ovat vetyä, heliumia, ammoniakkia ja metaania. Saturnuksen pilvet ovat samantapaisia, mutta Saturnuksen kuun Titanin pilvijärjestelmä muistuttaa Maan järjestelmää.
Kirjallisuutta

Storm Dunlop: Sää – tutustu sääilmiöihin ja opi tunnistamaan pilviä.  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-31580-X
Pretor-Pinney, Gavin: Pilvibongarin opas.  ((The Cloudspotter’s Guide, 2006.) Suomennos: Ulla Lempinen)  Jyväskylä:  Atena, 2007.  ISBN 978-951-796-498-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pilvikuvasto Karlsruhesta – saksalainen pilvikuvasto.
S'COOL Cloud Types Tutorial (Arkistoitu – Internet Archive).
Cloud Appreciation Society.
Texas A&M Cloud Glossary (Arkistoitu – Internet Archive).
Very good cloud-identification site.
Australia Severe Weather: cloud classification system.
Chitambo Clouds – Clouds and other meteorological phenomena (Arkistoitu – Internet Archive).
BadMeteorology's explanation of why clouds form.
Cloud Appreciation Society.
Ilmatieteen laitoksen pilvikuvasto.
United States National Weather Service.
The Weather Channel, United States.
Cloud photography (Arkistoitu – Internet Archive).
Meteorologinen data ja muuttujat
Auringon säteily
CAPE
helteen tukaluus
CIN
epävakaisuus
kastepiste
konvektio
kosteus
lämpötila
lifted-indeksi
näkyvyys
pakkasen purevuus
pilvi
salama
sade
tuuli
vesihöyry
Ylä-, keski- ja alapilvet. Alin taso (Low) 0–2 km, keskimmäinen taso (Mid) 2–7 km, ylin taso (High) 7–12 km.
Lahdelma

Lahdelma on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Ilmari Lahdelma (s. 1959), arkkitehti
Sulo Lahdelma (1946–2021), tekniikan tutkija, professori
Entisenä nimenä

Aune Haarla (o.s. Lahdelma, ent. Ala-Tuuhonen, 1923–1976), radiotoimittaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Jumalan laupeuden ruusukko

Eugeniusz Kazimirowskin 1934 maalaama Jumalan laupeuden kuva.
Jumalan laupeuden ruusukko on rukousnauhan avulla lausuttava katolinen rukousten kokonaisuus, joka on osoitettu Jumalan laupeudelle. Se pohjautuu pyhän Faustyna Kowalskan saamaan, hänen Päiväkirjaansa kirjattuun ilmestykseen Vilnassa 13.-14. syyskuuta 1935. Päiväkirjassa tähän rukoukseen liitetään useita lupauksia, muun muassa kuolevien puolesta. Jumalan laupeuden ruusukko rukoillaan perinteisesti joka päivä klo 15, Jeesuksen kuoleman hetkenä ristillä.
Käytännössä Jumalan laupeuden ruusukko rukoillaan tavallista katolilaista ruusukkoa käyttäen, mutta Terve Maria ja Isä meidän -rukoukset korvataan erityisillä Jeesuksen sovitustyöhön kohdistuneilla rukouksilla. Koska rukouksia on vähemmän ja ne ovat hieman lyhyempiä ja koska siihen ei kuulu ruusukon "salaisuuksia", se on ajallisesti paljon varsinaista ruusukkorukousta lyhytkestoisempi.
Luonteeltaan se on osallistumista Kristuksen pappeuteen uskovien yhteisen pappeuden perusteella. Sitä rukoilevat uhraavat Isä Jumalalle Jeesuksen Kristuksen ”ruumiin ja veren, sielun ja jumaluuden” pyytäen anteeksiantoa omien, läheistensä ja koko maailman syntien takia.
Jumalan laupeuden novena

Jumalan laupeuden ruusukko rukoillaan myös Jumalan laupeuden novenan yhteydessä. Novena alkaa pitkäperjantaina  päättyy Jumalan laupeuden sunnuntain aattona.
Jumalan laupeuden novenan rukousaiheet päivittäin:
Koko ihmiskunta, erityisesti syntiset.
Papit ja sääntökuntalaiset.
Kaikki hurskaat ja uskovat ihmiset.
Pakanat ja ne, jotka eivät vielä tunne Jeesusta.
Kirkosta eksyneet ja erilleen joutuneet kristityt.
Hiljaiset ja nöyrät sekä pienet lapset.
Ne, jotka erityisesti kunnioittavat ja ylistävät Kristuksen laupeutta.
Kiirastulessa olevat sielut.
Uskossaan kylmät ihmiset.
Aiheesta muualla

Jumalan laupeuden novena ja Jumalan laupeuden ruusukko suomeksi (Arkistoitu – Internet Archive) - virallinen käännös, Katolinen.fi
Jumalan laupeuden ruusukko suomeksi ääneen luettuna - Youtube.com
Jumalan laupeuden ruusukko englanniksi ja latinaksi - Preces-latinae.org
Junes

Junes on suomenkielinen sukunimi ja etunimi. Sukunimenä nimi on esiintynyt Suomessa 357 henkilöllä. Etunimenä nimi on esiintynyt Suomessa alle 50 henkilöllä.
Tunnettuja Junes-nimisiä ovat tai ovat olleet:
Sukunimi

Antti Junes (1874–1963), kansanedustaja
Aulis Junes (1938–2023), kansalaisvaikuttaja
Olli Junes (s. 1978), juontaja ja toimittaja
Etunimi

Junes Lokka (s. 1979), kansalaisaktivisti ja kaupunginvaltuutettu
Jerusalemin kansainvälinen kristillinen suurlähetystö

| Jerusalemin kansainvälinen kristillinen suurlähetystö |
| --- | --- |
 Jerusalemin kansainvälisen kristillisen suurlähetystön entinen päätoimistorakennus Jerusalemissa.
Perustettu:  1980
Toimiala:  kristittyjen ja juutalaisten yhteistyöjärjestö
Puheenjohtaja:  Juergen Buehler
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jerusalemin kansainvälinen kristillinen suurlähetystö (engl.  International Christian Embassy Jerusalem, ICEJ) on kansainvälinen, yhteiskristillinen Israelin ystävyysjärjestö. Järjestö pyrkii edistämään kristittyjen huolenpitoa juutalaisista. Suomessa järjestö toimii nimellä Jerusalemin kansainvälisen kristillisen suurlähetystön Suomen osasto ry (ruots. Jerusalems internationella kristna ambassads avdelning i Finland rf). Järjestö edustaa kristillistä sionismia.
Historia

Israelin parlamentti knesset hyväksyi vuonna 1980 lain, jossa Jerusalem julistettiin Israelin ikuiseksi ja jakamattomaksi pääkaupungiksi. Vastalauseena asialle ja arabivaltioiden uhatessa öljyn kauppasaarrolla 13 valtiota siirsi suurlähetystönsä Jerusalemista Tel Aviviin.
Syksyllä 1980 lehtimajajuhlan aikoihin Jerusalemiin oli kokoontunut kristittyjä ympäri maailmaa. Kesällä tapahtuneiden asioiden johdosta he perustivat oman ”suurlähetystönsä”, jolle he antoivat nimen Jerusalemin kansainvälinen kristillinen suurlähetystö. Maiden edustajat lupasivat osaltaan maittensa kristittyjen tukea Jerusalemille ja Israelin maalle.
Toiminta

ICEJ perustaa työnsä Jesajan kirjan jakeeseen 40:1: ”Lohduttakaa, lohduttakaa minun kansaani”. Kansainvälisen järjestön työllä on kolme teemaa: Israelin tukeminen ja lohduttaminen, seurakunnan kouluttaminen sekä rauhan edistäminen juutalaisten, kristittyjen ja arabien kesken.
Käytännössä ICEJ:n monipuolinen työ ulottuu Israelissa kaikkiin yhteiskuntaluokkiin, kaikkiin ikäryhmiin sekä useisiin kansanryhmiin. ICEJ osoittaa kristillistä rakkautta niin juutalaisille, arabeille, druuseille, beduiineille kuin romaneille. Järjestö tukee lasten kasvua yhteiskuntakelpoisiksi aikuisiksi, tarjoaa apua maahan muuttaville juutalaisille, hoitaa holokaustin kokeneita vanhuksia, seisoo terrorismin uhrien rinnalla ja on lahjoittanut Israeliin kymmeniä pommisuojia.
ICEJ:llä on päivittäinen sähköpostipalvelu ICEJ News, viikoittainen radio-ohjelma FrontPage Jerusalem, kuukausittainen yhteistyö liite The Jerusalem Postin kristityssä painoksessa ja joka toinen kuukausi ilmestyvä aikakauslehti Word from Jerusalem (suom. Sana Jerusalemista). Järjestö järjestää vuosittaisen kristillisen lehtimajanjuhlan Jerusalemissa sekä tukee antisemitismin vastaisia tiedotuskampanjoita.
Järjestöllä on aktiivista toimintaa yli 170 ja osastoja yli 90 maassa.
ICEJ Suomessa

ICEJ:n Suomen osasto rekisteröityi yhdistykseksi 15. helmikuuta 1984. Se tiedottaa Israeliin liittyvistä asioista sekä välittää suomalaisten apua Israeliin. Yhdistys myös järjestää Israel-tilaisuuksia ympäri maan sekä julkaisee suomenkielistä versiota Sana Jerusalemista -lehdestä. ICEJ toimittaa kerran viikossa radio-ohjelmaa Radio Deissä sekä joka toinen viikko Radio Patmoksella, järjestää Israel-aiheisia tilaisuuksia eri puolilla Suomea ja vie vuosittain suomalaisia kristillisille lehtimajanjuhlille Jerusalemiin. Suomen osasto tukee Israelissa eri kansanryhmien parissa tehtävää avustustyötä sekä tukee juutalaisten paluumuuttoa Israeliin entisen Neuvostoliiton alueelta.
Kritiikki

Kansainvälisen kristillisen suurlähetystön toiminta on herättänyt vastustusta juutalaisten keskuudessa. Heidän näkemyksensä mukaan evankelisten krisittyjen tavoitteena on käännyttää juutalaiset kristinuskoon ja rabbien väitteiden mukaan tällaista toimintaa on harjoitettu ICEJ:n tapahtumissa. ICEJ:n toiminta liittyy Israelin oikeiston ääriryhmien ja eräiden evankelisten kristittyjen muodostamaan yhteisymmärrykseen ja kumppanuuteen, joka tukee voimakkaasti juutalaisten paluuta raamatulliseen Israelin maahan.lähde? Evankelisten (fundamentalististen) kristittyjen mielestä tämä on Jeesuksen toisen tulemisen edellytys.lähde? Myös Israelin hallitus on vahvistanut yhteyksiään konservatiivisiin (fundamentalistisiin) kristittyihin yhteisöihin erityisesti Yhdysvalloissa. Näiden tukirahoitus Israelille nousee miljooniin dollareihin. Tyypillistä näille ryhmille on, että ne vastustavat kaikkia alueluovutuksia ja myönnytyksiä palestiinalaisille liittyen palestiinalaisten vuonna 1967 ja myöhemmin menettämiin alueisiin. ICEJ väittää, etteivät sen kannattavat hyväksy äärinäkemyksiä joiden mukaan syttyy sota Jumalan ja Saatanan sotajoukkojen välillä, jossa joukoittain juutalaisia tulee kuolemaan.lähde?
Lähi-idän kirkkojen konferenssin (engl. Middle East Council of Churches, MECC) kannanotot ICEJ:n toimintaan heijastelevat paikalliskirkkojen  kristilliselle sionismille kriittistä näkemystä. ICEJ järjesti kristillisen sionismin maailmankongressin 1985 Baselissa sionismin syntysijoilla. Toinen kongressi järjestettiin Jerusalemissa 1988. Näiden kongressien tarkoituksena oli MECC:n mukaan alistaa kristillinen usko ja raamatuntulkinta palvelemaan nykyisen Israelin valtion poliittisia päämääriä. Toisen kongressin julkilausuma julisti rakkautta juutalaisia ja Israelia kohtaan. MECC:n mukaan on arveluttavaa, miten kristillistä perintöä käytetään. ”Jokainen yritys pyhittää poliittinen ideologia, valtio tai paikka niin, että ne siirrettäisiin normaalin kritiikin ja eettisen arvioinnin ulkopuolelle, on tuomittavaa ja teologisesti ja raamatullisesti arveluttavaa”. Kirkkojen mielestä kritiikki ICEJ:n toimintaa kohtaan ei ole poliittista vaan teologista.
Eräiden helluntailaisuuden jäsenten kannanotto, joka on alkujaan julkaistu Ristin Voitto -lehdessä, kritisoi ICEJ:n toimintaa siitä, että liike ei toimi raamatullisin perustein koettaessaan estää juutalaisten evankeliointia. ”Kristitty ei ole ensisijassa poliitikko vaan Jeesuksen todistaja”, allekirjoittajat toteavat. He sanoutuvat irti näkemyksestä, että juutalaisten kokoaminen Israeliin olisi Jeesuksesta todistamisen sijaan kristittyjen ensisijainen velvoite. Tässä viitataan ICEJ:n yrityksiin estää Suomen kautta Israeliin muuttavien evankelioiminen. Johtajien mielestä kaikki Jeesukseen uskovat olivatpa juutalaisia tai pakanoita ovat Jumalan kansa. He viittaavat myös Israelin kristittyjen kokemuksiin siitä, miten ICEJ on sivuuttanut heidän vaikeutensa juutalaisen yhteiskunnan keskellä halutessaan miellyttää juutalaisia.
Aiheesta muualla

ICEJ:n Suomen osaston sivusto
ICEJ:n kansainvälinen sivusto
Julius Junttila

| Julius Junttila |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. elokuuta 1991 (ikä 33) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Julle, Julius Caesar
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  BK Mladá Boleslav
Sarja:  Tšekin Extraliga
Pelinumero:  13
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Luleå HF (SHL) Sibir Novosibirsk (KHL) Växjö Lakers HC (SHL)  Jokerit (KHL) Kärpät (Liiga)
Julius Aleksanteri Junttila (s. 15. elokuuta 1991 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Tšekin pääsarjassa Extraliga-joukkue BK Mladá Boleslavissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

Junttila edusti Suomea Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Yhteensä hän on pelannut 29 A-maaottelua tehopistein 1+10=11. Junttila teki A-maajoukkuedebyyttinsä 6. marraskuuta 2014 Karjala-turnauksen avausottelussa Helsingin Hartwall Arenalla Tšekkiä vastaan. Hänet merkittiin Suomen nelosketjun oikeaan laitaan Joonas Kemppaisen ja Jani Tuppuraisen viereen. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Junttila teki Beijer Hockey Gamesin 6. helmikuuta 2020 Helsingin jäähallissa pelatussa avausottelussa Venäjää vastaan. Hän sai Suomen 3–0-voittoon päättyneessä ottelussa myös syöttöpisteen Teemu Pulkkisen tekemään, ottelun voittomaaliksi jääneeseen avausmaaliin.
Junttila pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011. Hän on pelannut yhteensä 27 nuorten ja yhden poikien maaottelun.