stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karheahelokki

| Karheahelokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Horsmakasvit Onagraceae
Suku::  Helokit Oenothera
Laji::  depressa
Kaksiosainen nimi
 Oenothera depressa  Greene 
Katso myös
   Karheahelokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karheahelokki (Oenothera depressa) on helokkien sukuun kuuluva laji, jota esiintyy Pohjois-Amerikassa. Se on kaksivuotinen, joskus yksivuotinen ruoho, joka voi kasvaa 1,5 metriä korkeksi. Alimpien varsilehtien lapa on vastapuikea ja poimuinen tai litteä. Kukkien tukilehdet ovat poimuisia. Kukinto on harsu, pitkä tähkämäinen terttu. Hedelmä on nelilokeroinen pohjuskota, joka lajilla on usein punaisehko.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Karheahelokin levinneisyys Suomessa.
K8

K8 tai K-8 voi tarkoittaa seuraavia:
AMD K8, suoritinarkkitehtuuri
K-8 (ohjus), venäläinen ohjus
K-8 (sukellusvene), venäläinen sukellusvene
Kan Air, lentoyhtiön IATA-koodi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”K8”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kangaslampi (Kouvola, Huhdasjärvi)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°09′31″N, 26°32′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Ruuhasjärveen 
Järvinumero:  14.942.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,8 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,047 km  
Pinta-ala:  6,902 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Huhdasjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 410 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Huhdasjärven alueeseen (14.942) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,8 metriä mpy.
Karl Fredrik Grönberg

Karl (Carl) Fredrik Grönberg (15. heinäkuuta 1813 Vaasa – 23. joulukuuta 1865 Hamina) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies.
Grönbergin vanhemmat olivat postin- ja makasiininhoitaja, kollegiasessori Gustaf Grönberg ja Hedvig Helena Höckert ja puolisot vuodesta 1848 Aleksandra Ulrika Forsberg (k. 1855) ja vuodesta 1856 Rosalie Hällström (k. 1863). Grönberg tuli ylioppilaaksi 1830 ja suoritti tuomarintutkinnon 1836, varatuomarin arvon hän sai 1839. Hän oli oikeusraatimies Haminassa 1843–1865, toimien ajoittain vt. pormestarina. Grönberg oli porvarissäädyssä Haminan valtiopäiväedustaja  1863–1864. Hän teki itsemurhan joulukuussa 1865.
Kargopolin piiri

| Kargopolin piiri Каргопо́льский райо́н Kargopolski raion |
| --- | --- |
 Onegajoen yläjuoksua Kargopolin piirin Priozernojen maalaiskunnan Šelohovskajan kylän kohdalla.
 Kargopolin piirin sijainti Arkangelin alueen kartalla.
Perustettu:  1929
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kargopol
Pinta-ala:  10 130 km²
Väkiluku (2009):  20 300
Kargopolin piiri (ven. Каргопо́льский райо́н, Kargopolski raion) on paikallinen itsehallintoalue Arkangelin alueella Venäjällä. Alueen lounaisosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 10 130 neliökilometriä. Asukkaita on 20 300 henkeä (vuonna 2009).
Vuonna 1929 perustetun piirin hallinnollinen keskus on Kargopolin kaupunki. Lisäksi siihen kuuluu 5 maalaiskuntaa:
Oševenskoje (ven. Ошевенское; keskuspaikka Širjaiha, ven. Ширяиха)
Pavlovskoje (ven. Павловское; keskuspaikka Prigorodnyi, ven. Пригородный)
Petšnikovskoje (ven. Печниковское; keskuspaikka Vatamanovskaja, ven. Ватамановская)
Priozjornoje (ven. Приозерное; keskuspaikka Šelohovskaja, ven. Шелоховская)
Uhotskoje (ven. Ухотское; keskuspaikka Pesok, ven. Песок)
Kargopol oli 1400–1600-luvuilla tärkeä kauppakaupunki Keski-Venäjän ja Vienanmeren välisellä reitillä. 1500–1600-luvuilla se toimi myös Venäjän pohjoisena rajalinnoituksena. 1600-luvulla kaupunki oli koko Äänisjoen seudun käsittäneen hallintoalueen keskus. Kaupungissa ja piirin maalaiskylissä on lukuisia rakennustaiteen muistomerkkejä. Seutu on tunnettu myös omaperäisestä käsityötaiteestaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kargopolin piiri Arkangelin alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
K4-vitamiini

K4-vitamiini on termi yhdelle tai usealle tietylle K-vitamiinitoimintoiselle aineelle.
K4-vitamiinilla saatetaan tarkoittaa menadiolia tai useita menadiolin esterijohdannaisia, kuten menadiolin diasetaattia eli asetomenaftonia, menadiolin dibutyraattia tai menadiolin dimalonaattia. K4-vitamiiniksi saatetaan lukea myös erilaiset menadiolin fosfaatti- ja sulfaattisuolat, kuten menadiolin natriumdifosfaatti ja menadiolin natriumdisulfaatti.
Menadioli
Menadiolin diasetaatti (asetomenaftoni)
Meneadiolin dibutyraatti
Karl Fredrik Munck

Karl Fredrik Munck (13. maaliskuuta 1819 – 16. kesäkuuta 1900 Karkku) oli suomalainen juristi ja moninkertainen valtiopäivämies.
Munckin vanhemmat olivat kersantti Johan Fredrik Munck ja Katarina Henriksdotter Porri ja puolisot vuodesta 1848 Charlotta Vilhelmina Peron (k. 1853) ja vuodesta 1858 Augusta Eleonora Lovisa Björkstén (k. 1911). Munck tuli ylioppilaaksi 1838 ja suoritti tuomarintutkinnon 1843. Varatuomarin arvon hän sai 1845. Munck oli Turun hovioikeuden kanslisti vuodesta 1851, kirjaaja vuodesta 1854, ylimääräinen viskaali vuodesta 1855, notaari vuodesta 1857, varakanneviskaali vuodesta 1859, kanneviskaali vuodesta 1861 ja asessori vuodesta 1863. Raaseporin itäisen tuomiokunnan tuomariksi hän tuli  1868, Ylä-Satakunnan alisen tuomiokunnan tuomariksi 1874 ja Tyrvään tuomiokunnan tuomariksi 1885. Munck sai hovioikeudenneuvoksen arvonimen 1877. Hän oli valtiopäiväedustaja aatelissäädyssä 1863–1864, 1872, 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894 ja 1899. Hän oli kuollessaan vanhin Suomen elossa olleista lakimiehistä.
Asianajaja, valtiopäivämies Carl Gustaf Munck oli Karl Fredrik Munckin poika.
Kalliomaksaruoho

| Kalliomaksaruoho |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit Crassulaceae
Suku::  Maksaruohot Sedum
Laji::  rupestre
Kaksiosainen nimi
 Sedum rupestre  L. 
Synonyymit
 Petrosedum rupestre (L.) P.V.Heath 
Katso myös
   Kalliomaksaruoho Wikispeciesissä   Kalliomaksaruoho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalliomaksaruoho (Sedum rupestre) on monivuotinen maksaruoholaji, jota esiintyy Euroopassa. Se kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Varren yläosan lehdet ovat liereitä, tasasoukkia ja otakärkisiä. Huiskilomainen kukinto on ennen kukkimista nuokkuva, sitten pystyksi muuttuva. Keltaiset teriöt sisältävät viidestä yhdeksään lehteä, tavallisesti seitsemän.
Kalliomaksaruohoa esiintyy alkuperäisenä Etelä- ja Keski-Euroopassa, Tanskassa, Ruotsissa ja Norjassa. Suomessa laji on viljelykarkulaisena luontoon levinnyt uustulokas. Sitä esiintyy melko yleisenä Ahvenanmaalla ja harvinaisena maan eteläosassa. Kalliomaksaruoho kasvaa kuivilla kallioilla. Sen uhanalaisuus Suomessa on silmälläpidettävä.
Kalliomaksaruohoa käytetään salaattikasvina.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Kalliomaksaruohon (Petrosedum rupestre) levinneisyys Suomessa.
Karheanurmikka

| Karheanurmikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Poöideae
Suku::  Nurmikat Poa
Laji::  trivialis
Kaksiosainen nimi
 Poa trivialis  L. 
Katso myös
   Karheanurmikka Wikispeciesissä   Karheanurmikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karheanurmikka (Poa trivialis) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, nurmikoiden (Poa) sukuun kuuluva kasvilaji. Siitä voidaan erottaa erilaisia alalajeja, jotka poikkeavat hieman toisistaan. Lisäksi karheanurmikka muistuttaa paljolti niittynurmikkaa (Poa pratensis) sekä rantanurmikkaa (Poa palustris), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan muun muassa lehtituppien sekä kukkien ja kukintojen ulkonäön perusteella.
Karheanurmikka on heikosti monivuotinen heinälaji, jonka alimmat lehtitupet ovat karheita. Karheanurmikka voi kasvaa noin 70 cm korkeaksi ja sen varsissa on vähintään neljä nivelväliä. Varret ovat poikkileikkaukseltaan pyöreitä. Lehdet ovat vaaleanvihreitä, ja kielekkeet ovat pitkiä sekä teräväkärkisiä. Karheanurmikan kukinto on pyramidimainen röyhy, joskin röyhyn alimmat haarat ovat suunnilleen yhtä pitkiä kuin keskimmäisetkin. Suurin osa röyhyn haaroista on myös karheita. Röyhyn tähkylöissä on kolmesta viiteen kukkaa. Kukkien ulkohelpeet ovat selvästi köliselkäisiä ja niissä on viisi selkeää suonta. Karheanurmikka kukkii kesä–heinäkuussa.
Karhenurmikka kasvaa erilaisilla kosteilla kasvupaikoilla, kuten soiden reunoilla, rannoilla, ojanvarsilla ja kosteilla niityillä, mutta sitä tavataan myös istutuksilta sekä joutomailta. Suomessa karheanurmikkaa tavataan kohtuullisen yleisesti etelärannikolta napapiirille asti ja paikoitellen pohjoisempanakin. Koko maan tasolla tarkasteltuna karheanurmikka on kylänurmikan (Poa annua) ja niittynurmikan (Poa pratensis) jälkeen Suomen kolmanneksi yleisin nurmikkalaji.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Karheanurmikka (Poa trivialis)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Poa trivialis (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Poa trivialis (englanniksi)
Kalliomunuaisjäkälä

| Kalliomunuaisjäkälä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Peltigerales
Heimo::  Nephromataceae
Suku::  Munuaisjäkälät Nephroma
Laji::  helveticum
Kaksiosainen nimi
 Nephroma helveticum  Ach. 
Katso myös
   Kalliomunuaisjäkälä Wikispeciesissä   Kalliomunuaisjäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalliomunuasjäkälä (Nephroma helveticum) on munuaisjäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on siniharmaa tai tummanruskea. Alapinta on tummanruskea tai musta ja nukkakarvainen. Liuskat ovat 0,5 senttimetriä leveitä. Kotelomaljat ovat melko yleisiä. Kasvaa kallioseinämillä, kalliosammalikoissa sekä varjoisilla jyrkänteillä. Laji on Suomessa erittäin harvinainen ja sitä on tavattu vain muutamista paikoista. Suomessa se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kalliomunuaisjäkälä
Kangaslampi (Muurame)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°09′18″N, 25°45′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.231.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,5 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,419 km  
Pinta-ala:  1,077 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi  on Keski-Suomessa Muuramessa Kinkomaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,5 metriä mpy.
Kaksoslammit (Juupajoki)

| Kaksoslammit |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°54′10″N, 24°32′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  suo-ojia pitkin Hauinvetämään 
Järvinumero:  35.756.1.052
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143 m  
Rantaviiva:  0,475 km  
Pinta-ala:  1,167 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaksoslammit 
Kaksoslammit , jotka toisinaan erotellaan lisämääreillä läntinen ja itäinen , ovat Pirkanmaalla Juupajoella Hulippaan lähellä sijaitsevat lammet.
Maantietoa

Isosuolla sijaitsee neljä lampea, joista Kaksoislammet ovat suon itäpuolella. Läntinen lampi on suurempi: sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, pituus 200 metriä ja leveys 100 metriä. Lammilla ei ole kartan mukaan saaria ja ne ovat autioita. Senselvennä rantaviivan pituus on 500 metriä. Itäinen Kaksoislampi sijaitsee koillispuolella alle 100 metrin etäisyydellä. Sen halkaisija on noin 90 metriä. Lammille pääsee Isosuon rantoja seuraavia metsäautoteitä pitkin.
Vesistösuhteet

Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) ne kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on 143,0 metriä mpy. Lammet ovat tiheään ojitetulla suolla, josta muutama oja on johdettu lampeen. Isosuon ojat viettävät kohti kaakkoa, josta suon kuivatusvedet on johdettu Hauinvetämään.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa Isosuon karttanimenä oli ”Huhtilansuo” läheisen maatilan mukaan ja lampien nimi kirjoitettiin muodossa ”Kaksoislammit”. Suo oli luonnontilassa eikä suo-ojia ollut kaivettu. Vaikka niitä kaivettiin vuoden 1964 kartan mukaan eräillä metsäpalstoilla Isosuon ympäristössä, ei niitä silloin ollut tehty vielä Isosuolla. Isosuolle oli kaivettu ensin harva ojaverkosto vuoden 1979 kartassa ja varaukset nykyisen kaltaiselle tiheämmälle ojaverkostolle vuoden 1988 kartassa.
Józef Bliziński

| Józef Bliziński |
| --- | --- |
 Józef Bliziński noin 1886.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1827
Kuollut: 1893 (65–66 vuotta)
Kansalaisuus:  Puola
Ammatti:  kirjailija, kielitieteilijä
Kirjailija
Äidinkieli: puola
Tuotannon kieli: puola
Pääteokset:  Pan Damazy
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Józef Bliziński (1827−1893) oli puolalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut useita komedioita, joissa hän taitavasti kuvailee puolalaisen keskisäädyn elämää. Paras niistä on Pan Damazy (1877). Bliziński on työskennellyt myös puolan kielen tutkimuksen alalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Józef Bliziński Wikimedia Commonsissa
Józef Czapski

Józef Czapski 1943.
Józef Czapski (1896 Praha, Böömi – 1993 Maisons-Laffitte, Ranska) oli puolalainen taidemaalari, kriitikko, kirjailija ja sotilas.
Czapski joutui jo heti toisen maailmansodan alussa neuvostoliittolaiselle sotavankileirille. Vapauduttuaan hän sai tehtäväkseen tutkia NKVD:n pidättämien puolalaisten upseerien kohtaloa. Sittemmin paljastui, että heidät oli teloitettu. Hän julkaisi tutkimuksistaan kirjan Na nieludzkiej ziemi (1949, engl. In an Inhuman Land). Hän päätyi Ranskaan, jossa hän toimi emigranttiyhteisössä perusti yhdessä Jerzy Giedroycin ja Gustaw Herling-Grudzińskin kanssa kirjallisen instituutin Instytut Literacki. Hän toimi kuukausilehti Kulturan poliittisena kommentoijana ja julkaisi esseitä ja katkelmia päiväkirjastaan.
Sodan päätyttyä hän oli aktiivinen sekä taidemaalarina että kirjoittajana. Hänen taiteellinen tuotantonsa on epätasaista, ja se on melko tuntematonta, sillä työt ovat hajallaan. Hänen vankileirillä pitämänsä Proust-luennot on julkaistu kirjana Proust contre la déchéance ja käännetty englanniksi (Lost time: lectures on Proust in a Soviet prison camp, 2018). Luennoilla hän osoitti vankitovereilleen, että menneisyys on yhä läsnä, ja loi tulevaisuudentoivoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Józef Czapski Wikimedia Commonsissa
Józef Bohdan Zaleski

| Bohdan Zaleski> Йосиф Богдан Залеський |
| --- | --- |
 Bohdan Zaleski
Henkilötiedot
Koko nimi:  Józef Bohdan Zaleski
Syntynyt: 14. helmikuuta 1802 Bahatyrka, Taraštšan piiri, Kiovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 31. maaliskuuta 1886 (84 vuotta) Villepreux, Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Polanin Dnieprowy ja B. Zabrzeziński 
Äidinkieli: puola
Tuotannon kieli: puola
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Józef Bohdan Zaleski (14. helmikuuta 1802 Bahatyrka, Taraštšan piiri, Kiovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 31. maaliskuuta 1886 Villepreux, Ranska) oli ukrainalais-puolalainen runoilija. Hän asui lapsuutensa talonpoikaisessa ympäristössä, opiskeli Varsovan yliopistossa ja kirjoitti opiskeluaikana runoja, jotka julkaistiin 1822. Runot toivat hänelle elinikäisen suosion.
Zaleski opiskeli vuodesta 1812 Umanissa Vasilin munkkikunnan koulussa, jossa hän tutustui Seweryn Goszczyńskiin ja Michał Grabowskiin, ja he muodostivat ryhmän Za-Go-Gra. Hän muutti 1820 Varsovaan. Hän osallistui 1830–1831 marraskuun kansannousuun, ja hänet valittiin valtiopäiville,  mutta hän pakeni sitten Ranskaan ja oli Adam Mickiewiczin ohella perustamassa sinne puolalaisia järjestöjä. Hän vietti kiertelevää elämää, kunnes valitsi asuinpaikakseen 1871 Villepreux'n.
Zaleski oli romanttisen tyylin runoilija ja varhainen Puolan kirjallisuuden ukrainalaisen koulukunnan merkittävä edustaja. Värikkäissä runoissaan Zaleski kuvailee Ukrainan kansaa ja luontoa. Zaleskin byronilainen lyyrinen runous, historialliset elegiat ja kertovat runot ja balladit heijastelevat yleensä ihannoitua rakkautta ja kaipuuta idylliseen ukrainalaiseen maahan. Runoissa on usein taustalla ukrainalaisia kansanlauluja, joita hän on tyylitellyt ja muokannut. Hän omisti 1866 julkaisemansa runon vastikään kuolleen Taras Ševtšenkon muistolle. Hän kirjoitti runoja jossain määrin myös ukrainaksi, ja niitä julkaistiin 1890 Krakovassa hänen teostensa eräässä laitoksessa. Kriittisen elämäkerran hänestä on julkaissut Józef Tretiak (1911–1914). Neliosainen kootut teokset ilmestyi 1877.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Józef Bohdan Zaleski Wikimedia Commonsissa
Kalevala Spirit

| Kalevala Spirit Sakari Kukko Piirpauke |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1986, 2000
 Julkaistu: 1. helmikuuta 2000
 Formaatti: CD-levy
 Tyylilaji: maailmanmusiikki, jazz
 Kesto: 65.07
 Levy-yhtiö: Rockadillo Records
Piirpauken muut julkaisut
| Laula sinäkin 1998 | Kalevala Spirit 2000 | Sillat 2002 |
Kalevala Spirit on Sakari Kukon vuonna 2000 osana kainuulaista Kalevala-projektia ilmestynyt albumi. Levy sisältää viisi Sakari Kukon kainuulaisten muusikoiden kanssa soittamaa kappaletta Sakari Kukon ja Olavi Suomisen Chamber Light Orchestran albumilta Kaikuja Kalevalasta (1997) ja kymmenen Piirpauke-yhtyeen aiemmin vuonna 1986 ilmestyneellä albumilla Villi Itä − kalevalainen rapsodia julkaistua kappaletta. Villi itä on Kalevalan 150-vuotisjuhlan kunniaksi Kajaanin Runoviikolle sävelletty teoskokonaisuus. Sen kappaleista yhtä lukuun ottamatta kaikki ovat mukana Kalevala Spirit -levyllä. Kaikuja Kalevalasta -levyltä on mukana kaikki Kukon säveltämät kappaleet.
Kappaleet

Kappaleet 1–9 ja 15 on aikaisemmin julkaistu albumilla Villi Itä − kalevalainen rapsodia vuonna 1986.
Jumalan selän taakse – 2.45  (säv. Sakari Kukko)
Kaik' mie ilot unohdin, kaik' mie laulut lakkaelin – 4.09  (säv. Sakari Kukko)
Kenen kylä - kuulin käen – 5.45  (säv. Sakari Kukko, san. kansanruno)
Luonnon laki – .27  (säv. Aku Nyyssönen)
Miksi meitä on näin vähän – 4.05  (säv. Sakari Kukko)
Maanitus – 5.11  (säv. Sakari Kukko)
Ei mun laulella pitäisi – 2.42  (säv. Sakari Kukko)
Vet en laula laulujani – 5.17  (säv. Sakari Kukko)
Muheva muuttuja – 3.56  (säv. Sakari Kukko)
Kaikuja Kalevalasta – 3.22  (säv. Sakari Kukko)
Väinämöisen synty – 3.39  (säv. Sakari Kukko)
Häätanssi – 4.00  (säv. Sakari Kukko)
Sammon taonta – 2.48  (säv. Sakari Kukko)
Väinämöisen soitto (Osat I–IV) – 13.53  (säv. Sakari Kukko, san. Kalevala)
Nyt mie jouvan laulamahan – 3.04  (säv. Sakari Kukko, san. kansanruno)
Muusikot

| --- | --- |
 Piirpauke (1986) Timo Itkonen – laulu  Badu N'djay – kitara  Pekka Rechardt – kitara  Tauno Railo – basso, laulu  Aku Nyyssönen – rummut, lyömäsoittimet, laulu  Sakari Kukko – saksofoni, huilu, piano, kosketinsoittimet, kantele, laulu :  Kalevala Spirit -kokoonpano Ari Hyvönen – kitara, kantele, laulu  Mikko Karjalainen – basso  J. P. Laatikainen – rummut  Toni Juntunen – lyömäsoittimet, laulu  Olavi Suominen – viulu, laulu  Sakari Kukko – saksofoni, huilu, piano, kosketinsoittimet, kantele, laulu
Kara (yhtye)

| Kara |
| --- | --- |
 Kara vuonna 2015
Tiedot
Toiminnassa:  2007–2016
Tyylilaji:  k-pop
Kotipaikka:   Soul, Etelä-Korea
Laulukieli:  korea, japani
Jäsenet:  Gyuri  Seungyeon  Nicole  Jiyoung  Youngji
Entiset jäsenet:  Sunghee  Goo Hara
Levy-yhtiö:  DSP Media  EMI Records Japan  Warner Music Group
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kara elokuussa 2014 "Day & Night" albumin julkaisutilaisuudessa.
Kara (kor. 카라) oli eteläkorealainen yhtye, joka tunnetaan muun muassa kappaleista "Mister", "Lupin", "Honey" ja "Jumping". Kara julkaisi ensimmäisen albuminsa 2007. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Gyuri, Seungyeon, Sunghee ja Nicole. Sunghee jätti yhtyeen 2008, ja samana vuonna yhtyeeseen liittyivät uudet jäsenet Goo Hara ja Jinyoung. Nicole ja Jinyoung lähtivät 2014, ja tilalle tuli uusi jäsen Youngji. Gyuri, Seungyeon ja Goo Hara eivät solmineet levy-yhtiön kanssa jatkosopimusta 2016, joten yhtye jäi tauolle. Goo Hara teki itsemurhan 2019.
Kara tekee paluun viisijäsenisenä marraskuussa 2022. Yhtye juhlii 15-vuotisjuhlapäiväänsä julkaisemalla Move Again EP:n.
Albumit > Koreankieliset

2007: The First Bloooooming
2009: Revolution
2011: Step
2013: Full Bloom
Albumit > Japaninkieliset

2010: Girl's Talk
2011: Super Girl
2012: Girls Forever
2013: Fantastic Girls
2015: Girl's Story
Albumit > EP:t

2008: Rock U
2008: Pretty Girl
2010: Lupin
2010: Jumping
2012: Pandora
2014: Day & Night
2015: In Love
2022: Move Again
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (koreaksi)
Virallinen kotisivu (japaniksi)
Kalevala (yhtye)
Julkaisut

People No Names (Finnlevy, 1972)
Boogie Jungle (Hi-Hat, 1975)
Abraham's Blue Refrain (Hi-Hat, 1977; cd-painos: Rocket Records, 2010)
Anthology (Shroom, 2004)
Live in Finland & Europe 1970-1977 (Shroom, 2004)
Pop Liisa 07 (Svart Records, 2016)
Aiheesta muualla

Blues News: Kalevala (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhtyeen historia (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Jokaiseen, jokaiseen (suomeksi laulettu live, 1973)
Kansantasavaltojen liitto Novorossija

Kansantasavaltojen liitto Novorossija (ven. Сою́з наро́дных респу́блик Новороссия, Sojuz narodnyh respublik Novorossija) oli Donetskin kansantasavallan ja Luhanskin kansantasavallan 24. toukokuuta 2014 julistama konfederatiivinen valtioliittoprojekti, joka lopetettiin niiden yhteisellä päätöksellä 20. toukokuuta 2015.
Liiton itsestään käyttöön ottama nimitys Novorossija (”Uusi-Venäjä”) on aiemmin tarkoittanut Mustanmeren pohjoispuolella sijainnutta aluetta, jonka Venäjän keisarikunta oli valloittanut Osmanien valtakunnalta.
Kapinallisten hallitsemasta alueesta on käytetty myös nimeä Donbass.