stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kieliteknologia
Kieliteknologian menetelmiä ja osa-alueita

Automaattinen muoto-opillinen analyysi (muoto-opillinen jäsentäminen) eli perusmuodon ja kieliopillisen taivutusmuodon tunnistaminen mukaan lukien ennalta tuntemattomien sanojen kohdalla perusmuodon ja muodon arvaaminen
Morfologinen generointi (automaattinen taivuttaminen)
Automaattinen lauseopillinen analyysi (lauseopillinen jäsentäminen)
Luonnollisen kielen ilmausten generointi (koneen laskeman vastauksen muuttaminen ihmisten kielelle)
Dialogin eli keskustelun mallintaminen ja hallinta (mitä koneen tulisi kussakin tilanteessa pyrkiä sanomaan)
Kielivirheiden tunnistaminen ja korjausehdotusten tuottaminen
Saneiden alamerkitysten automaattinen tunnistaminen tekstissä (esimerkiksi milloin laskea tarkoittaa aritmetiikkaa, milloin liukumista, päästämistä ja niin edelleen)
Anaforan ratkaiseminen (Eli mihin aiempaan kohteeseen tekstin pronomini tai lyhyempi ilmaus viittaa.)
Termeiksi katsottavien ilmausten automaattinen päätteleminen tekstistä (so. kirjan takana olevan asiahakemiston automaattinen tuottaminen)
Puheentunnistuksessa puheen erottaminen tauoista, äänteitä kuvaavien piirteiden eristäminen signaalista (FFT, Cepstr, ja niin edelleen), todennäköisimpien sanojen tunnistaminen tilastollisilla menetelmillä (kuten HMM)
Puhesynteesissä äännemallit (esimerkiksi difonit) ja niiden yhdistely, sanojen ja virkkeen prosodian mallintaminen
Kielentunnistus eli tekstin tai puheen kielen tunnistaminen näytteen perusteella
Aiheesta muualla

FILT (Arkistoitu – Internet Archive) eli Suomen kieliteknologian dokumentointikeskus, jossa linkit Suomessa oleviin kieliteknologian parissa toimiviin firmoihin, laitoksiin, erilaisiin kieliteknologisiin tuotteisiin ym. viittaavaa tietoa.
NORDOKNET (Arkistoitu – Internet Archive) eli pohjoismainen kieliteknologian dokumentointikeskus, joka yhdistää eri Pohjoismaissa toimivia dokumentointikeskuksia.
Language Technology World, jossa on huomattava määrä tietoa siitä, mitä kieliteknologia on. Siellä luetellaan kieliteknologian eri teknologiat, suuri määrä ihmisiä, tuotteita, hankkeita ja firmoja sekä organisaatioita ym. kieliteknologiaan liittyvää.
ACL The Association for Computational Linguistics, joka on alan tärkein kansainvälinen organisaatio.
Madisonin piirikunta

Madisonin piirikunta voi tarkoittaa seuraavia Yhdysvaltain piirikuntia:
Madisonin piirikunta, Alabama
Madisonin piirikunta, Arkansas
Madisonin piirikunta, Florida
Madisonin piirikunta, Georgia
Madisonin piirikunta, Idaho
Madisonin piirikunta, Illinois
Madisonin piirikunta, Indiana
Madisonin piirikunta, Iowa
Madisonin piirikunta, Kentucky
Madisonin piirikunta, Louisiana
Madisonin piirikunta, Mississippi
Madisonin piirikunta, Montana
Madisonin piirikunta, Nebraska
Madisonin piirikunta, New York
Madisonin piirikunta, Ohio
Madisonin piirikunta, Pohjois-Carolina
Madisonin piirikunta, Tennessee
Madisonin piirikunta, Texas
Madisonin piirikunta, Virginia.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Madisonin piirikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Päiväni murmelina

| Päiväni murmelina> Groundhog Day |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Harold Ramis
Käsikirjoittaja:  Danny Rubin
Tuottaja:   Trevor Albert  Harold Ramis 
Säveltäjä:  George Fenton
Kuvaaja:  John Bailey
Leikkaaja:  Pembroke J. Herring
Pääosat:   Bill Murray  Andie MacDowell  Chris Elliott 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:   1993-2-1212. helmikuuta 1993  1993-4-3030. huhtikuuta 1993 (Suomi)  
Kesto:  101 min
Alkuperäiskieli:  englanti, ranska, italia
Budjetti:  14 600 000 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Päiväni murmelina (Groundhog Day) on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Harold Ramis. Hän myös teki käsikirjoituksen yhdessä Danny Rubinin kanssa. Pääosia näyttelevät Bill Murray ja Andie MacDowell.
Elokuva valittiin vuonna 2006 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. American Film Institute valitsi Päiväni murmelina vuonna 2000 sadan parhaan amerikkalaiskomedian listalle sijalle 34. New York Timesin kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi Päiväni murmelina kaikkien aikojen neljänneksi hauskimmaksi komediaksi.
Juoni

Päähenkilö Phil Connors herää joka aamu samaan päivään amerikkalaisessa pikkukaupungissa, jossa hän on televisiouutisryhmänsä kanssa tekemässä juttua kaupungin vuosittaisesta murmelipäivästä. Kaikki tapahtumat alkavat toistua päivä päivältä samanlaisina paitsi hänen omat reaktionsa tapahtumiin.
Spekulaatiot aikasilmukasta

Arviot siitä, kauanko Connors oli vankina aikasilmukassa vaihtelevat. Kuvausten aikana Ramis, joka on buddhisti, sanoi että koska buddhalaisuudessa sielu pääsee seuraavalle tasolle 10 000 vuodessa, myös Connors oli aikasilmukassa saman ajan. DVD:n kommenttiraidalla Ramis arvioi ajaksi kymmenen vuotta. Myöhemmin kun joillain sivustoilla ajaksi saatiin kahdeksan vuotta kahdeksan kuukautta ja 16 päivää, Ramis totesi:
»Luulen kymmenenvuotisen arvion liian lyhyeksi. Kestää ainakin kymmenen vuotta tulla missään taidossa hyväksi … ajan on oltava enemmänkin 30–40 vuotta.» 
()
Verkkosivusto What Culture vertaili 2014 eri kestoarvioita ja arvioi Connorsin viettäneen 12 395 päivää, melkein 34 vuotta Murmelipäivässä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bill Murray  | … |  Phil Connors   |
|  Andie MacDowell  | … |  Rita   |
|  Chris Elliott   | … |  Larry   |
|  Stephen Tobolowsky  | … |  Ned Ryerson   |
|  Brian Doyle-Murray  | … |  Buster Green   |
|  Rick Ducommun  | … |  Gus   |
|  Rick Overton  | … |  Ralph   |
|  Robin Duke  | … |  Doris, the Waitress   |
|  Marita Geraghty  | … |  Nancy Taylor   |
|  Angela Paton  | … |  Mrs. Lancaster   |
|  David Pasquesi  | … |  psykiatri   |
|  Harold Ramis  | … |  neurologi   |
|  Scooter  | … |  Punxsutawney Phil   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano pitää Päivääni murmelina hillittömän hauskana ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Fredrik III (Tanska)

| Fredrik III |
| --- | --- |
 Tanskan ja Norjan kuningas
 Fredrik III:n miniatyyrimuotokuva emalille, Paul Prieur 1663
Tanskan ja Norjan kuningas
Valtakausi:  6. heinäkuuta 1648 – 9. helmikuuta 1670
Kruunajaiset:  23. marraskuuta 1648 23. Vor Frue Kirke, Kööpenhamina
Edeltäjä:  Kristian IV
Seuraaja:  Kristian V

Syntynyt:  18. maaliskuuta 1609 Haderslev, Tanska
Kuollut:  9. helmikuuta 1670 (60 vuotta) Kööpenhamina, Tanska
Hautapaikka:  Roskilden tuomiokirkko
Puoliso:  Sofie Amalie
Lapset:  Kristian V Anna Sofia  Fredrika Amalia   Wilhelmine Ernestine Yrjö Ulriika Eleonoora Dorothea Juliane
Suku:  Oldenburg
Isä:  Kristian IV
Äiti:  Anna Katariina
Uskonto:  Luterilaisuus
Nimikirjoitus:  
Fredrik III (18. maaliskuuta 1609 Haderslevhusin linna (Hanseborg), Haderslev, Tanskan kuningaskunta – 9. helmikuuta 1670 Kööpenhaminan linna, Kööpenhamina, Tanskan kuningaskunta) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuodesta 1648 aina kuolemaansa saakka. Hän vakiinnutti Tanskaan kuninkaan itsevaltiuden.
Suku ja koulutus

Frederik oli Kristian IV:n ja kreivitär Anna Katarina von Brandenburgin (1575–1612) nuorempi poika. Hänellä oli kuusi sisarusta, joista hän oli toiseksi nuorin. Hänen vanhemmasta veljestään, kruununprinssi Christianista (1603–1647) piti tulla kuningas.
Varhaislapsuudessaan hänet kasvatettiin Beate Huitfeldtin valvonnassa. Frederick opiskeli vuosina 1624-1626 Sorøn Akatemiassa ja vuosina 1629-1630 myös Hollannissa sekä Ranskassa. Nuorena miehenä hän osoitti kiinnostusta teologiaan, luonnontieteisiin ja Skandinavian historiaan. Hän oli pidättyväinen ja arvoituksellinen prinssi, joka harvoin nauroi, puhui vähän ja kirjoitti vähemmän, mikä on silmiinpistävä vastakohta isä Kristian IV:lle. Vaikka Frederickiltä puuttuivat isänsä impulsiiviset ja iloiset ominaisuudet, hänellä oli maltillisuuden ja itsehillinnän kompensoivat hyveet.
Herttua, kruununperijä

Isä lähetti Fredrikin vakiinnuttamaan perheen asemaa Saksassa, ja tämä oli jo nuorena Bremenin piispa ja Staden linnoituksen komentaja. Samalla Fredrik sai kokemusta hallinnosta. Vanhempi veli, kruununprinssi Kristian kuoli vuonna 1647 ja isä-Kristian seuraavana vuonna 1648, joten Fredrikistä tuli kuningas lyhyellä varoitusajalla.
Nuoruudessaan herttua Frederik palveli ruhtinaspiispana Bremenin, Verdenin ja Halberstadtin hiippakunnissa. Hän komensi tanskalaisia ​​joukkoja Schleswig-Holsteinissa Tanskan tuhoisan sodan aikana Ruotsia vastaan vuosina 1643–1645.
Avioliitto ja lapset

Herttua Frederick avioitui vuonna 1643 herttuatar Sophia Amalia von Braunschweig-Lüneburgin (1628–1685) kanssa, joka oli Braunschweig-Lüneburgin herttua Georgin ja prinsessa Anne Eleonore von Hessen-Darmstadtin vanhin tytär.
Kuningatar Sofia Amalia oli vaikutusvaltainen sekä poliittisesti että kulttuurisesti. Hän ohjaili introverttiä puolisoaan jo ollessaan kruununprinsessa sekä toimi tämän neuvonantajana. Sofia Amalia toi hoviin ensi kertaa balettia ja oopperaa: hän palkkasi hovikapellimestarin, viuluorkesterin, balettimestarin, hovitanssijan ja hovilaulajan sekä hankki ranskalaista, italialaista ja saksalaista kirjallisuutta sisältäneen kirjaston. Myös hän itse ja hänen lapsensa sekä aatelisto esiintyivät baletti- ja amatööriteatterinäytöksissä. Hän nautti myös hirvenmetsästyksestä, säällä kuin säällä.
Sofia Amalian pääasiallinen poliittinen tavoitteensa oli appi Kristian IV:n morganaattisen vaimon Kristen Munckin kanssa saatujen tyttärien ja näiden puolisoitten vaikutusvallan ns. Svogerpartiet eli 'Vävypuolueen' lopettaminen. Näistä Leonora Christina Ulfeldt oli kuuden sisarensa kanssa toiminut kuningashuoneen ensimmäisinä naisina kuningatar Anna Katharina von Brandenburgin kuoleman jälkeen.
Heille syntyi kahdeksan lasta, joista tuolle ajalle epätavallisesti vain kaksi kuoli ennen aikuisikää.
Christian (15. huhtikuuta 1646 – 25. elokuuta 1699), valtaistuimen perillinen, kuningas Kristian V; avioitui 1667 prinsessa Charlotte Amalie Hessen-Kasselin kanssa; heillä oli jälkeläisiä
Anna Sophia (1. syyskuuta 1647 – 1. heinäkuuta 1717), avioitui 1666 Saksin vaaliruhtinas Johan Georg III:n kanssa, heillä oli jälkeläisiä
Frederikke Amalie (11. huhtikuuta 1649 – 30. lokakuuta 1704), avioitui 1667 herttua Christian Albrecht von Gottorpin kanssa, heillä oli jälkeläisiä
Vilhelmine Ernestine (21. kesäkuuta 1650 – 22. huhtikuuta 1706), avioitui 1671 Pfalzin vaaliruhtinas Kaarle II:n kanssa, liitto oli lapseton
Frederick (11. lokakuuta 1651 – 14. maaliskuuta 1652), kuoli alle puolivuotiaana
Jørgen (2. huhtikuuta 1653 – 28. lokakuuta 1708), avioitui 1683 George-nimisenä Ison-Britannian kuningatar Annan kanssa
Ulrikke Eleonore (11. syyskuuta 1656 – 26. lokakuuta 1693), avioitui 1680 Ruotsin kuningas Kaarle XI:n kanssa, heillä oli jälkeläisiä
Dorothea Juliane (16. marraskuuta 1657 – 15. toukokuuta 1658), kuoli puolivuotiaana
Fredrikillä oli myös avioton lapsi Margarethe Papen (1620–1684) kanssa, ennen avioitumistaan. Herttua, piisparuhtinas Frederik teki hänestä Løvendalin paronittaren.
Ulrik Frederik Gyldenløve (20. heinäkuuta 1638 Bremen – 17. huhtikuuta 1704 Hampuri), Laurvigin (Larvik) rajakreivi, Norjan kenraalikuvernööri ja varakuningas, Skoonen sodan kenraali
Fredrikin mukaan on nimetty muun muassa Fredrikstenin linnoitus Norjassa.
Fredrik III:n vaakuna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fredrik III (Tanska) Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Kristian IV | Tanskan ja Norjan kuningas 1648–1670 | Seuraaja: Kristian V |
Herttua Frederick lapsena, Pieter Isaacsz
Kuningas Fredrik III haarniskoituna, Karel van Mander III 1656
Fredrik III, tuntematon taiteilija 1650
Edessä Kristian IV:n (1577-1648) arkku. Oikealla kruununprinssi Kristianin (1603-1647) arkku. Takana oikealla Fredrik III:n (1609-1670) ja puoliso Sofie Amalie Braunschweig-Lüneburgin (1628-1685) arkut, Roskilden tuomiokirkko Kristian IV.n kappeli
Fredrik III ja kuningatar Sofia Amalia
Gorontalo (kaupunki)

| Gorontalo |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Gorontalo
 Koordinaatit: 0°32′0″N, 123°04′0″E 
Valtio:  Indonesia
Provinssi:  Gorontalo
Väkiluku (2016):  144 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaupungin sijainti Gorontalon provinssissa.
Gorontalo on samannimisen Gorontalon provinssin pääkaupunki Indonesiassa, Sulawesin saarella. Gorontalon kaupungin asukasluku on 144 000. Gorontalosta tuli provinssin pääkaupunki vuonna 2000, jolloin se erotettiin Pohjois-Sulawesin provinssista.
Goljatin öljykenttä

Goljatin öljykenttä on öljykenttä Barentsinmerellä. Norjan valtion öljy-yhtiö Statoil ja italialainen Eni omistavat kentän porausoikeudet. Rakenteilla olevasta Goljatin öljynporauslautasta tulee maailman pohjoisin merellä sijaitseva porauslautta. Sen on määrä tuottaa 100 000 barrelia öljyä päivässä.
Fredrik II (Badenin suurherttua)

| Fredrik II |
| --- | --- |
 Fredrik II oletettavasti vuonna 1914
 Badenin suurherttua
Valtakausi:  28.9.1907 – 22.11.1918
Edeltäjä:  Fredrik I
Seuraaja:  monarkia lakkautettu

Syntynyt:  9. heinäkuuta 1857  Karlsruhe, Baden, Saksa
Kuollut:  9. elokuuta 1928 (71 vuotta)  Badenweiler, Weimarin tasavalta
Puoliso:  Hilda
Fredrik II (saks. Friedrich II); (9. heinäkuuta 1857 Karlsruhe – 9. elokuuta 1928 Badenweiler) oli viimeinen Badenin suurherttua vuosina 1907–1918.
Suku ja koulutus

Hän oli suurherttua Fredrik I:n ja Preussin prinsessa Louisen poika ja Saksan valtakunnankansleri Maximilian von Badenin serkku. Hänen äidinpuoleiset isovanhempansa olivat keisari Vilhelm I ja keisarinna Augusta. Fredrikillä oli kaksi nuorempaa sisarusta.
Ennen lukiotaan Fredrik opiskeli suurimmaksi osaksi kotiopetuksessa. Lukionsa hän suoritti Karlsruhessa, josta valmistuttuaan vuonna 1875 hän aloitti asepalveluksensa. Samaan aikaan hän opiskeli Heidelbergin ja Bonnin yliopistoissa yhdessä serkkunsa Vilhelmin kanssa (myöhemmin Vilhelm II).
Avioliitto

Vuonna 1885 Fredrik avioitui Luxemburgin suurruhtinaan tyttären, prinsessa Hildan kanssa. Parille ei syntynyt lapsia, mutta he adoptoivat Badenin maakreivi Bertholdin vuonna 1927, jotta perheen omaisuus ei päätyisi perillisen puutteessa valtiolle.
Suurherttua

Fredrik II:stä tuli suurherttua isänsä kuoltua 28. syyskuuta 1907 ja luopui kruunusta 22. marraskuuta 1918.
Kunnianosoituksia > Saksan keisarikunta

Uskollisuuden ritarikunta (Badenin suurruhtinaskunta)
Berthold I:n ritarikunta (Badenin suurruhtinaskunta)
Albrekt Karhun ritarikunta (Anhaltin herttuakunta)
Pyhän Hubertin ritarikunta (Baijerin kuningaskunta)
Saksi-Ernestinen perheen ritarikunta (Saksin herttuakunnat)
Ludwig-ritarikunta (Hessenin suurherttuakunta)
Tuoksuruutakruunun ritarikunta (Saksin kuningaskunta)
Württembergin kruunun ritarikunta (Württembergin kuningaskunta)
Mustan kotkan ritarikunta (Preussin kuningaskunta)
Kunnianosoituksia > Ulkomaalaiset

Pyhän Tapanin ritarikunta (Itävalta-Unkari, 1885)
Elefanttiritarikunta (Tanska)
Royal Victorian Order (Iso-Britannia)
Serafiimiritarikunta (Ruotsi-Norja)
Pyhän Olavin ritarikunta (Ruotsi-Norja)
Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunta (Italian kuningaskunta)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fredrik II (Badenin suurherttua) Wikimedia Commonsissa
Gorontalon kieli

| Gorontalo> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Indonesia
Puhujia:  1,000,000 (2000)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  gor
ISO 639-3:  gor
 Ohje 
Gorontalo on Indonesian Gorontalon provinssissa puhuttu austronesialainen kieli. Sitä puhui vuoden 2000 väestönlaskennassa äidinkielenään miljoona ihmistä, mutta kielen puhujamäärä on laskusuunnassa nuorison siirtyessä käyttämään indonesiaa.
RN Re d’Italia

| RN Re d’Italia |
| --- | --- |
 Re d’Italia

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Webb, New York
Kölinlasku:  21. marraskuuta 1861
Laskettu vesille:  18. huhtikuuta 1863
Palveluskäyttöön:  14. syyskuuta 1864
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 20. heinäkuuta 1866
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 610 t (normaali) 5 869 t (kuormattu)
Pituus:  99,61 m (kokonaispituus)
Leveys:  16,76 m
Syväys:  6,17 m
Koneteho:  1 845-1 812 ihp
Nopeus:  10,8-10,6 solmua
Miehistöä:  565
Aseistus
Aseistus:  6 × 72 naulan tykkiä 32 × 164 mm tykkiä
RN Re d’Italia (ital. Regia Nave Re d’Italia) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1863 vesillelaskettu Re d’Italia -luokan ironclad.
Valmistus

Alus tilattiin Yhdysvaltain sisällissodan aikana New Yorkista Webbiltä ja sen köli laskettiin 21. marraskuuta 1861. Alus laskettiin vesille 18. huhtikuuta 1863 ja se liitettiin laivastoon 14. syyskuuta 1864.
Palvelus

Re d’Italia upposi 20. heinäkuuta 1866 Itävaltaa vastaan käydyssä Lissan taistelussa. Aluksen ohjauslaitteet vaurioituivat taistelussa, ja kapteeni Faà di Bruno joutui käyttämään aluksen koneita välttyäkseen törmäämästä itävaltalaiseen alukseen. Lopulta noin kello 11:20 Re d’Italia pysähtyi kokonaan, jolloin sen oikeanpuoleiseen kylkeen törmäsi tarkoituksella itävaltalaisten laivaston lippulaiva SMS Erzherzog Ferdinand Max, jota komensi kapteeni Maximilian Daublebsky von Sterneck. Re d’Italia upposi Erzherzog Ferdinand Maxin vetäydyttyä kahdessa minuutissa, jolloin 383 italialaista kaatui.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta RN Re d’Italia Wikimedia Commonsissa
Re d’Italia -luokan taistelulaivat
Carl Frederik Sørensenin maalaus Re d’Italian uppoamisesta (1868)
Pyogeeninen granulooma

Pyogeeninen granulooma sormessa
Pyogeeninen granulooma on verisuonista ja löysästä sidekudoksesta koostuva hyvänlaatuinen kasvain. Useimmiten se sijaitsee sormissa tai kasvoissa; myös suussa esiintyy pyogeenisia granuloomia. Pyogeeninen granulooma kasvaa nopeasti viikkojen mittaan ja vuotaa herkästi verta.
Pyogeenisen granulooman riskitekijöitä ovat pienet vammat, ihon verisuonten kehityshäiriöt, infektiot, hormonit ja jotkin lääkkeet, kuten isotretinoiini, jotkin syöpätautien hoidossa käytettävät lääkkeet ja immunosuppressiivinen lääkitys. Infektioon liittyvänä pyogeeninen granulooma saattaa esiintyä staphylococcus aureuksen yhteydessä. Myös sisäänkasvaneet kynnet suurentavat pyogeenisen granulooman kehittymisen riskiä. Raskauden aikana jopa viidelle prosentille naisista kehittyy pyogeeninen granulooma, joka tällöin tavallisimmin sijaitsee suun limakalvolla. Myös ehkäisypillerien käyttö ja krooninen lievä ärsytys suussa liittyvät kohonneeseen riskiin. Suussa esiintyvän pyogeenisen granulooman yhteydessä esiintyy usein huono hammashygienia. Suussa ilmenevää muotoa lukuun ottamatta pyogeeninen granulooma on yleisempi miehillä. Usein kasvain havaitaan lapsuudessa, teini-iässä tai nuorella aikuisiällä. Pyogeeninen granulooma on tavallisesti läpimitaltaan 5–10 millimetriä. Väriltään se on punainen ja muodoltaan puolipallon kaltainen. Yleensä diagnoosiin pääsemiseen riittää kasvaimen ulkonäön havainnointi. Pyogeeninen granulooma saattaa kuitenkin muistuttaa vaarallisempaa ihokasvainta, minkä takia usein turvaudutaan leikkaushoitoon tai koepalan ottamiseen. Raskaudenaikaiset pyogeeniset granuloomat ovat yleensä itsestään synnytyksen jälkeen parantuvia. Jos kasvain ei poistu itsestään, voidaan hoidossa käyttää kirurgiaa, laserhoitoa, nestetyppijäädytystä, sähköhyydytystä tai paikallista tai sisäistä beetasalpaajalääkintää.
Pyogeeniset granuloomat ovat yleensä yksittäisiä. Ne voivat kuitenkin esiintyä myös multippeleina tai muodostaa satelliittileesioita. Kasvaimen uusiutuminen on yleistä.
Kielitieteen historia

Kielitiede omana tieteenalanaan katsotaan länsimaissa alkaneen vasta 1800-luvulla. Kieltä ja sen osia on kuitenkin tutkittu jo kauan ennen tätä, ja usein syyt ovat olleet käytännönläheisiä. Pisin historia kielitieteellä on Intiassa, jossa 400-luvulla eaa.. elänyt Panini kirjoitti kommentteja sutrista. Paninia tituleerataan myös "kielitieteen isäksi".
Antiikki

Antiikin ajan kielitiede ei palaudu muinaisiin kreikkalaisiin niin kuin usein virheellisesti luullaan. Muiden tieteiden tavoin kielitiedekin alkoi esisokraatikkojen kosmologisesta pohdinnasta: esim. Thales (n. 625–545 eaa.) tuli siihen tulokseen, että kaikki olemassa oleva on vettä. Tästä eteenpäin asioiden olemassa oloa on alettu perustella hengellisimmillä asioilla..
Kieltä on tutkittu tavalla tai toisella jo paljon aikaisemmin. Panini on ensimmäinen tunnistettavissa oleva henkilö, joka on systemaattisesti tutkinut juurikin kieltä.
Antiikki > Intia

Paninin kirjoittaman sanskritin kielioppi on Leonard Bloomfieldin mukaan "ihmisen älykkyyden suurimpia hetkiä". Veda-kirjoitusten perusteella kieleen suhtaudutaan kuin jumaliin ja sitä pidetään äärettömänä. Syynä tähän on se, että kielellä voidaan kuvata näitä edellä mainittuja asioita: jumalien pyhyyttä ja maailmankaikkeuden äärettömyyttä..
Antiikki > Kiina

Kiinalaisen kielitieteen perinnön mukaan Kevättä ja syksyä -kaudella elänyt Kungfutse oli ensimmäinen kielitieteilijä. Kungfutse pohdiskeli sanojen ja niiden merkityksien välisiä suhteita ja tuli siihen tulokseen, että sanoilla viitataan siihen, mitä asioiden ja ihmisten pitäisi olla, mutta epätäydellisessä maailmassa tämä ei aina ole mahdollista ja sana-merkitys -suhteen tasapaino voi järkkyä. Esim. hallitsija on hallitsija vain, jos tällä on valtaa hallita jotakin. Kevättä ja syksyä -kaudella oli yleistä, että hallitsijan vasallit syöksivät tämän vallasta ja nousivat itse hallitsijoiksi. Kungfutsen mukaan tällöin syntyy sanan ja sen merkityksen välinen epätasapaino, joka tulee korjata esim. niin, että vallasta syösty hallitsija taistelee tiensä takaisin valtaistuimelle..
Keskiaika

Arabiankielisistä grammaatikoista ensimmäinen on Ibn Abi Ishaq (k. 735), joka oletettavasti kirjoitti ensimmäistä kertaa arabian kielestä ja alkoi tutkimaan sitä.
Euroopan varhaiskeskiajalla (500–800 -luvulla) kielitiede keskittyi lähinnä säilyttämään latinan osaamisen tyydyttävällä tasolla. Tämän ajanjakson tärkein paikka, jossa kielitiedettä harjoitettiin, oli Irlanti, jossa luostarilaitos ylläpiti käsikirjoitusten korkeaa tasoa.