Kongon tasavalta
Historia

Kongon tasavallan alueen ensimmäiset asukkaat olivat pygmejä. Pohjoisesta tulleet bantut syrjäyttivät heidät suuressa kansainvaelluksessa. 1300-luvulta alkaen heimokunnat muodostivat suurempia kuningaskuntia, joista suurimpia olivat Kongo, Luangu ja Teken kuningaskunta.
Ensimmäinen todistettu yhteys länsimaalaisiin tapahtui 1400-luvun lopulla, jolloin portugalilaiset tutkimusmatkailijat purjehtivat Kongojoen suulle. Diplomaatti- ja kauppasuhteet solmittiin välittömästi. Eurooppalaiset ostivat rannikolta orjia Amerikkaan vietäväksi. Kun orjakauppa loppui 1800-luvulla, bantukuningaskuntien mahti heikkeni.
Kongon tasavallan alue joutui Ranskan vallan alle vuodesta 1875 lähtien, jolloin ranskalaiset tekivät Teken ja Luangun kuninkaiden kanssa sopimuksen, jossa tunnustettiin Ranskan ylivalta. Toisen lähteen mukaan Ranskan joukot hyökkäsivät maahan valloittaen sen. Ranska vuokrasi maan edelleen yksityisyrityksille, joiden liiketoiminta perustui ihmisten sieppaamiseen, vangitsemiseen ja orjuuttamiseen. Naisia ja lapsia saatettiin viedä keskitysleireille, joista heidät vapautettiin vasta, kun heidän orjaksi otetut miehensä olivat maksaneet yrityksille riittävästi ”veroja” poimimalla kumia, hankkimalla norsunluuta tai kaatamalla ja kuljettamalla puita. Keskitysleireillä oli niin epäinhimilliset olot, että naisia ja lapsia kuoli suurin joukoin muun muassa nälkään.
Ranska lähetti vuonna 1908 tutkimusmatkailija Pierre Savorgnan de Brazzan ottamaan selvää huhuista, joiden mukaan yritysten toimintaan liittyisi laittomuuksia. Ranskan hallitus julisti Brazzan raportin salaiseksi, vaikka yksittäiset kansanedustajat vaativat raportin julkistamista. Yritykset kykenivät jatkamaan rikollista toimintaansa aina 1930-luvulle asti, ja Brazzan kollega arvioi vuonna 1935, että 90 prosenttia Ranskan Kongon väestöstä kuoli vuoden 1911 ja 1930 välillä. Pelkästään vuonna 1921 aloitetun Pointe-Noiren ja Brazzavillen välisen rautatien rakentajia kuoli noin kaksikymmentätuhatta.
Kongon tasavalta itsenäistyi vuonna 1960. Ensimmäisen presidentin Fulbert Youloun valtakausi päättyi levottomuuksiin, joiden seurauksena armeija otti vallan hetkeksi. Alphonse Massamba-Débat valittiin vuonna 1963 presidentiksi viisivuotiskaudelle, mutta hänet syöstiin vallasta ennen kauden loppumista 1968. Vallankaappaukseen osallistunut marxilainen Marien Ngouabi tuli presidentiksi samana vuonna ja hän julisti Kongon Afrikan ensimmäiseksi kansantasavallaksi. Ngouabi murhattiin vuonna 1977. Vuonna 1981 Kongon kansantasavalta allekirjoitti ystävyys- ja yhteistyösopimuksen Neuvostoliiton kanssa. Vuonna 1990 hallitseva Kongon työväenpuolue luopuu marxilaisesta ideologiasta. Neuvostoliiton romahdettua maa siirtyi monipuoluejärjestelmään. Pascal Lissouba kukisti Denis Sassou Nguesson vapaissa vaaleissa 1992. Kilpailevat poliittiset ryhmittymät alkoivat koota yksityisiä armeijoita, mikä johti vuonna 1997 sisällissotaan, jossa Sassou-Nguesso otti uudelleen vallan Angolan tuella. Hän voitti vuonna 2002 pidetyt presidentinvaalit 90 prosentin äänisaaliilla, kun päävastustajat Lissouba ja André Kolelas suljettiin pois vaaleista tekaistujen verukkeiden varjolla. Heinäkuussa 2009 oppositio boikotoi vaaleja, ja Sassou-Nguesso valittiin uudelleen.
Vuonna 2015 järjestettiin kansanäänestys perustuslain muuttamisesta, jotta Sassou-Nguesso voitiin valita kolmannelle kaudelle korkeasta iästään huolimatta. Helmikuussa 2016 hänet valittiin kolmannelle kaudelleen.  Kongon tasavalta on Saharan eteläpuolisen Afrikan suurimpia öljyntuottajia, vaikka noin puolet kansasta elää köyhyydessä. Kongon presidentti Denis Sassou-Nguesso on yksi Afrikan pisimpään vallassa olleista valtionpäämiehistä. Asevoimat asettivat hänet valtaan vuonna 1979 ja hän hallitsi vuoden 1992 ensimmäisiin vapaisiin presidentinvaaleihin saakka, jolloin siis hävisi. Uudelleen hän on ollut presidenttinä taas vuodesta 1997 lähtien, jolloin hän voitti lyhyen ja verisen sisällissodan Angolan joukkojen tuella pakottaen presidentti Lissouban pakenemaan. Viimeksi Sassou-Nguesso valittiin uudelle seitsenvuotiskaudelle vuonna 2016.