Nikolai II:n kaukoidän kiertomatka
Matka

Keisari ja keisarinna päättivät lähettää kaksi poikaansa Japaniin ulottuvalle matkalle, jotta Nikolai näkisi maailmaa ja Georgi saisi kokemusta merikadettina. Nikolai lähti 23. lokakuuta kirkonmenojen jälkeen veljensä kanssa Hatsinan palatsista junalla Wienin kautta Triesteen, josta Aasian matka sota-alus, fregatti Pamjat Azovalla alkoi. Reitti oli tarkoin suunniteltu, sillä Osmanien valtakunta ei sallinut kruununprinssin matkustaa Bosporinsalmen ja Dardanellien läpi. Toisin kuin veljensä, suuriruhtinas Georgi Aleksandrovitš ei ollut matkustaja, vaan miehistön jäsen vahtiupseerina ja palveli tasavertaisesti aluksen muiden upseerien kanssa.
Triestestä matka jatkui Pireukseen, Kreikkaan, jossa Nikolai ja Georgi tapasivat kummitätinsä, kuningas Yrjö I:n puolison kuningatar Olga Konstantinovnan. Kreikan hallitsijaparin toiseksi vanhin poika, prinssi Georgios liittyi serkkujensa matkaseurueeseen, jossa hän palveli laivan miehistössä upseerina.
Kreikasta matka jatkui Port Saidiin, Egyptiin, josta tehtiin matkan Niiliin yläjuoksulle Assuaniin. Egyptistä matka eteni Suezin kanavan kautta Adeniin ja edelleen Bombayhin, jonne saavuttiin 11. joulukuuta. Täällä veli Georgi sairastui ja joutui palaamaan tammikuussa 1891 kotiin. Nikolai aloitti pitkän Intian-matkan, joka päättyi Colomboon, Ceyloniin. Intiassa ollessaan Nikolai vieraili Taj Mahalissa ja Harmandir Sahibin kultaisessa temppelissä. Matkalla hän osti intialaisia taide-esineitä, jotka päätyivät myöhemmin Venäjän museoihin.
Lähdettyään Ceylonista 31. tammikuuta Nikolai matkasi Singaporeen, Hollannin Itä-Intiaan Jaavalle ja Siamin pääkaupunkiin Bangkokiin.
Siamissa Nikolai vietti viikon päivät kuningas Rama V:n kunniavieraana. Nikolai sai Siamin kuninkaalta arvokkaita lahjoja ja paikallisia taidekäsitöitä.
13. maaliskuuta Nikolai saapui Nankingiin, jossa hän vieraili kiinalaisella teeplantaasilla ja silkkitehtaassa.
15. huhtikuuta 1891 Nikolain kuuden laivan saattue saapui Japaniin Kagoshimaan. Sieltä seurue matkusti Nagasakin ja Kōben kautta Kiotoon, jossa oli määrä tavata prinssi Arisugawa Takahito.
Nikolain matka Japaniin oli yksi tärkeimmistä valtiovierailuista Japanin historiassa. Venäjän keisarikunta oli laajentunut kaukoitään, ja Japanin hallitus halusi pitää hyvät suhteet luoteiseen naapuriinsa. Tsarevitš Nikolai osoitti kiinnostusta japanilaista kulttuuria ja perinteitä kohtaan. Häntä viehättivät japanilainen taide ja puutyöt. Nikolai otti perinteisen japanilaisen tatuoinnin ja sai koristeellisen hiusneulan paikalliselta tytöltä.
29. huhtikuuta matkalla Ōtsusta Kiotoon muuan poliisi nimeltään Tsuda Sanzō yritti iskeä Nikolaita miekalla (Ōtsun välikohtaus).
7. toukokuuta Nikolai lähti Kōbesta saapuen neljä päivää myöhemmin Vladivostokiin. Kaupungissa hän muurasi peruskiven rautatieasemaan ja avasi näin Siperian rautatien Kaukoidän osuuden rakennustyöt sekä avasi Vladivostokin sataman kuivatelakan. Matkan virallinen osuus oli päättynyt, ja Nikolai palasi Pietariin.
Matka Siperian läpi kulki reittiä Habarovka, Blagoveštšensk, Nertšinsk, Tšita, Irkutsk, Tomsk, Tobolsk, Surgut, Tara, Omsk, Orenburg ja kesti noin kaksi kuukautta. Jokaisella paikkakunnalla, jossa Nikolai pysähtyi muutamankin tunnin rakennettiin riemukaari, usein puinen. Kuninkaalliselle vieraalle tarjottiin myös leipää ja suolaa hopealautasilta, paitsi 4. kesäkuuta Blagoveštšenskissa, joka oli Venäjän Siperian suurin ja rikkain kaupunki, lautaset olivat kultaa. Myös riemukaari oli kiveä ja lähes 20 metriä korkea. Blagoveštšenskiin Nikolai saapui Amurjokea pitkin höyrylaiva Muravjov-Amurskilla ja lähti seuraavana päivänä Vestnikillä. Nikolai palasi Pietariin 4. elokuuta 1891.