stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Volkswagen Polo V
Volkswagen Polo (2009–2017)

Viidennen sukupolven Volkswagen Polo esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2009. Malli oli edeltäjäänsä verrattuna 36 millimetriä pidempi, 32 millimetriä leveämpi ja 13 millimetriä matalampi. Paino oli kuitenkin hieman pudonnut edellismalliin verrattuna. Walter de’Silvan suunnittelemasta Polosta oli pyritty tekemään aikaisempaa urheilullisempi. Muotoilu on melko särmikästä ja urheilullista vaikutelmaa luovat viirusilmäiset ajovalot ja puskurin terävä alareuna.
Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä Polo sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Joillain markkinoilla myytiin kolmi- ja viisiovisten hatchbackien ohella myös neliovista sedania. Intiassa sedan-korinen Polo tunnettiin nimellä Volkswagen Vento, ja samaa autoa myytiin myös Škoda Rapidina. Intiassa tuli myös vuonna 2016 myyntiin Poloon perustuva, Ventoa lyhyempi sedan-malli nimeltään Volkswagen Ameo. Kuudennen Polo-sukupolven sedan-versio on nimeltään Volkswagen Virtus.
Vuonna 2010 esiteltiin edellisen sukupolven tapaan maasturimainen CrossPolo-versio, jossa on korotettu maavara, kattokaiteet sekä mustat muovilistat puskureissa, helmoissa ja pyöränkaarissa. Perusmallien tavoin se oli kuitenkin saatavissa ainoastaan etuvetoisena.
Bensiinimoottoriksi Poloon oli aluksi valittavissa vapaasti hengittävät 1,2- (60/70 hv) ja 1,4-litraiset (86 hv) sekä turboahdetut 1,2 TSI (105 hv) ja 1,4 TSI (180 hv). Dieselvaihtoehdot olivat 1,2 TDI (75 hv) ja 1,6 TDI (75/90/105 hv).
Poloa uudistettiin keväällä 2014. Ulkonäköpäivityksen sijasta suurimmat uudistukset kohdistuivat parempaan varusteluun ja korkeatasoisempaan viimeistelyn laatuun. Uusia varusteita olivat esimerkiksi mukautuva vakionopeudensäädin, sähköisesti säädettävä alusta ja kosketuksella toimiva multimedianäyttö. Suurimmat ja näkyvimmät ulkonäölliset muutokset olivat etu- ja takapuskureiden uudessa muotoilussa, joka kasvatti auton kokonaispituutta muutamalla sentillä.
Vapaasti hengittävät 1,2- ja 1,4-litraiset bensiinimoottorit korvattiin uudella 1,0-litraisella (60/75 hv). 1,2 TSI:n teho kasvoi 110 hevosvoimaan ja sen rinnalle tuli myös 90-hevosvoimainen versio. Dieselvalikoimassa aiemmat moottorit korvasi 1,4-litrainen TDI (75/90 hv).
Kuvia

Viisiovinen Volkswagen Polo V.
Volkswagen Polo V Sedan
Volkswagen CrossPolo
Volkswagen Polo V GTI
Facelift-mallin Volkswagen Polo V.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Polo V Wikimedia Commonsissa
Võ Quý

Võ Quý (31. joulukuuta 1929 Hà Tĩnhin maakunta – 10. tammikuuta 2017 Hanoi) oli vietnamilainen lintutieteilijä.
Tohtori Võ Quý opiskeli Kiinassa ja palasi Vietnamiin 1954 Ranskan kärsittyä tappion sodassa Vietnamia vastaan. Hän oli yksi Hanoin yliopiston perustajista vuonna 1956 ja toimi yliopiston professorina. Hän tutki amerikkalaisten Vietnamin sodassa käyttämien rikkakasvien torjunta-aineiden, kuten Agent Orange, vaikutuksia kasvillisuuteen, ja organisoi myöhemmin valtion uudelleenmetsittämisohjelmia. Vuonna 1985 hän vihki Vietnamin ensimmäisen ympäristöntutkimuslaitoksen Hanoin yliopistossa.
Võ Quý löysi sodan aikana lähes hävinneeksi joutuneen saruskurjen (Grus antigone) uuden esiintymisalueen, ja oli perustamassa muuttolintujen suojelualuetta. Hän esitti, että Vietnamin sademetsissä elävä annaminfasaani (Lophura edwardsi) olisi eri laji kuin vietnaminfasaani (Lophura hatinhensis), jonka Quý nimesi vuonna 1975. Monet luokittelijat pitävät niitä kuitenkin samana lajina, mutta Suomen BirdLifen lajiluettelossa ne ovat eri lajeja.
Võ Quý kirjoitti kaksiosaisen kirjan Vietnamin linnuista, The Birds of Vietnam, ja oli yhtenä kirjoittajana teoksessa The Kouprey: An Action Plan for Its Conservation. Vuonna 2003 hänelle myönnettiin Blue Planet Price.
950

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Tapahtumia

Myöhempi Han-dynastia päättyi ja teki tilaa Myöhemmälle Zhou-dynastialle Kiinassa
Kuolleita

Hywel Dda, Walesin ruhtinas
A. J. Tiainen

Antti Juho (Anders Johan) Tiainen (k. 1931) oli suomalainen urkuharmoonien rakentaja joka perusti vuonna 1903 kotipitäjäänsä Uukuniemelle A. J. Tiaisen harmoonitehtaan.
Tiainen rakensi ensimmäisen harmooninsa kotitilansa saunassa 1900-luvun alussa. Hän opiskeli sitten harmoonien rakentamista ensin vuoden verran Tampereella J. E. Hedenin tehtaalla ja sitten Sortavalassa Eero Mäkisen tehtaalla ennen kuin perusti oman verstaansa Uukuniemelle.
Verstas toimi vuoteen 1914 saakka Niukkalan Telatiellä ja sen jälkeen Rauhalanmäellä Uukuniemen keskustan tuntumassa. Urkuharmoonien valmistus oli suurimmillaan 1920-luvulla jolloin tehtaan palveluksessa oli 8 puuseppää ja tuotanto nousi vuonna 1928 82 harmooniin. Tehdas sai Suomen Messujen myöntämästä laatukultamitalit vuosina 1922, 1930 ja 1955. Tehtaan voimanlähteenä oli aluksi petrolikäyttöinen maamoottori ja myöhemmin siirryttiin sähkömoottoreihin. Harmonien valmistukseen käytetty puutavara saatiin Uukuniemeltä samoin valmistuksessa käytetyt työkalut olivat pitkälti omatekoisia. Harmoonien kielet, rekisteritapit ja muut erikoisosat tuotiin kuitenkin ulkomailta.
A. J. Tiaisen kuoltua tehtaan toimintaa jatkoivat hänen poikansa Eino ja Väinö Tiainen. Eino Tiainen lähti kuitenkin opiskelemaan kanttoriksi Viipurin musiikkiopistoon ja toimi sittemmin Uukuniemen seurakunnan kanttorina. Väinö Tiainen jatkoi urkuharmoonien valmistusta yhdessä poikansa Pentti Tiaisen kanssa vuoteen 1977 saakka kunnes markkinoille tulleet sähköurut ja pianot syrjäyttivät urkuharmoonit koti- ja koulukäytöstä. A. J. Tiaisen tehdas valmisti kaikkiaan toiminta-aikanaan noin 2 000 urkuharmoonia. Eino Tiainen rakensi sen lisäksi noin 300 urkuharmoonia ja hän teki myös viimeisen Uukuniemellä valmistetun harmoonin vuonna 1978. Niukkalassa sijaitseva urkuharmoonitehtaana alun perin toiminut verstasrakennus kunnostettiin ja entisöitiin 2000-luvun alussa.
Vatsalihakset

Vatsalihakset kuvattuna sivusta. Vatsalihakset väritetty  harmaalla värillä.
Vatsalihakset (lat. musculi abdominis) ovat keskivartalon etupuoleisia lihaksia, jotka sijaitsevat lantion ja rintakehän välissä. Niiden tehtävänä on selkärangan koukistus (flexio), kierto (rotaatio) ja sivutaivutus (lateraalifleksio). Vatsalihakset myös ylläpitävät vatsaontelon painetta ja suojaavat sisäelimiä. Vatsalihaksia hermottavat lantiopunoksen hermot suoliluu-alavatsahermo ja suoliluu-nivushermo. Samalla ne hermottavat myös vatsan ihoa.
Rakenne

Vatsalihakset sijaitsevat kylkiluiden ja lantion välillä. Vartalon keskilinjalla on vatsalihasten kalvojänteiden yhteensulaumasta muodostunut valkoinen jännesauma (lat. linea alba), joka jakaa kehon oikeaan ja vasempaan puoliskoon. Tämän kummallakin puolella sijaitsevat pinnalliset suorat vatsalihakset ja alapuolella häpyluun saumaan kiinnittynyt pyramidilihas. Nämä lihakset sijaitsevat poikittaisen vatsalihaksen sekä vinojen vatsalihasten kalvojänteiden muodostaman rectustupen  sisässä. Vartalon sivuilla sijaitsevat kahdessa kerroksessa vinot vatsalihakset ja keskellä kaikista sisimpinä poikittaiset vatsalihakset.
Rakenne > Suorat vatsalihakset

Suorat vatsalihakset (lat. musculus rectus abdominis) sijaitsevat valkoisen jännesauman molemmin puolin, mutteivät ole kosketuksissa toistensa kanssa. Ne ulottuvat rintalastasta häpyluuhun. Suorat vatsalihakset muodostavat sisemmän nivusaukon mediaalisen reunan. Niitä hermottavat kylkivälihermot.
Suorien vatsalihasten tehtävänä on koukistaa lonkkanikamia ja lähentää rintakehää kohti lantiota. Lisäksi ne avustavat uloshengityksessä, ulostamisessa ja synnytyksessä sekä säätelevät vatsaontelon painetta. Pinnallisen suoran vatsalihaksen poikki kulkee yleensä kolme valkoiseen jännesaumaan kiinnittyvää jännejuovaa, jotka aiheuttavat suorille vatsalihaksille niiden ominaisen muodon (nk. six-pack).
Valkoinen jännesauma kiinnittyy distaalisesti pyramidilihakseen, joka osallistuu suorien vatsalihasten toimintaan vetämällä jännesaumaa alas. Pyramidilihas sijaitsee rectustupessa suorien vatsalihasten päällä ja kiinnittyy toisesta päästään häpyluun saumaan.
Rakenne > Vinot vatsalihakset

Vinot vatsalihakset sijaitsevat vartalon sivuilla kahdessa kerroksessa. Niiden tehtävänä on kiertää vartaloa ja taivuttaa sitä sivusuunnassa sekä suojata sisäelimiä ja säädellä vatsaontelon painetta.
Ulompi vino vatsalihas on pinnallinen vino vatsalihas, ja toimii vartalon kiertäjänä sekä taivuttajana. Se kiinnittyy ylhäältä kylkiluihin ja alhaalta suoliluuhun, nivussiteeseen sekä valkoiseen jännesaumaan.
Sisempi vino vatsalihas on vinoista vatsalihaksista sisempi ja sen syyt kulkevat ulommalle vinolle vatsalihakselle poikittaisesti. Se kiinnittyy jännesaumaan sekä suoliluun harjuun ja lonkkanikamien poikkihaarakkeisiin. Sen tehtävänä on suojata sisäelimiä ja lisätä vatsaontelon painetta ulostamista ja synnyttämistä varten.
Rakenne > Poikittaiset vatsalihakset

Poikittaiset vatsalihakset ovat vatsalihaksista syvimpiä. Ne kulkevat vartalon ympäri ristiselkänikamien poikkihaarakkeista valkoiseen jännesaumaan. Niiden tehtävänä on vetää vatsaa sisään, suojata sisäelimiä ja kasvattaa vatsaontelon painetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vatsalihakset Wikimedia Commonsissa
Ihmisen suorat vatsalihakset
Vesioinas

Vesioinas
Vesioinas (myös oinaspumppu) on Joseph Michel Montgolfierin vuonna 1796 keksimä vesipumppu, joka saa käyttövoimansa virtaavan veden liike-energiasta.
Pumpussa on vain kaksi liikkuvaa osaa, painolla tai jousella avautuva hukkaventtiili (4) ja takaiskuventtiili (5). Pumppu voi nostaa vettä 20 kertaa läpivirtaavan veden putouskorkeutta korkeammalle.
Vesioinas-nimessä yhdyssanan jälkimmäinen puoli on suora suomennos Montgolfierin laitteelleen antamasta nimestä "le belier hydraulique", "hydraulinen oinas".
Toiminta > Pumpun osat

1. Virtaavan veden tuloputki
2. Läpivirtaavan veden poistoputki
3. Paineveden nousuputki (tuottoputki)
4. Hukkaventtiili jossa paino
5. Takaiskuventtiili
6. Painetankki
Toiminta > Toiminnan kuvaus

Alla kerrottu tapahtumasarja toistuu jatkuvasti:
Pumpun läpi virtaava vesi (1→2) sulkee tietyssä virtausnopeudessa venttiilin 4
Venttiilin 4 sulkeutumisesta aiheutuva paineisku nostaa vettä säiliöön 6 (paineakkuun), säiliön ilma paineistuu
Takaiskuventtiili 5 estää veden paluun ja ylipaine säiliössä työntää vettä putkessa 3 ylöspäin
Venttiilin 4 paine aukaisee sen ja vesi virtaa putkesta jälleen läpi.
Käynnissä oleva vesioinas pitää jatkuvaa hakkaavaa ääntä ja purskauttaa joka iskulla vettä myös ulos venttiilistään.
Vesioinasta käytetään, kun halutaan nostaa pieniä vesimääriä suureen korkeuteen ja matalapaineista vettä on runsaasti saatavissa. Syöttöveden pudotuskorkeus voi olla 1–5 metriä, ja tuloputken pitää olla mahdollisimman suora ja vähintään 5–12 metriä pitkä. Pumpun nostama vesimäärä riippuu tuloveden pudotuskorkeuden ja pumpatun veden nostokorkeuden (mukaan lukien putkivastus) välisestä suhteesta.
Vesioinaita voidaan laittaa useampia vierekkäin toimimaan samaan painejohtoon, mutta kullekin pumpulle pitää varata oma syöttöjohtonsa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ranta, Aki: Vesihuoltoa Kirkonkylässä jo 1900-luvun alkupuolella Aki Ranta. Arkistoitu 4.2.2015. Viitattu 12.11.2009.
"Maailman yksinkertaisin kone" pumppaa vettä ilman sähköä , Yle Uutiset 13.6.2014
Vesioinas, pumpun osat
Video vesioinaan toiminnasta.
Wilhelm Björkgren

Wilhelm Björkgren
Gustaf Wilhelm Leonard Björkgren (15. toukokuuta 1847 Västervik – 29. kesäkuuta 1917 Gävle) oli ruotsalainen säveltäjä, urkuri ja musiikkipedagogi.
Björkgren aloitti opintonsa Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa vuonna 1864 ja suoritti urkuri-kanttorin tutkintonsa 1867. Musiikkijohtajan tutkinnosta hän valmistui 1870. Vuosina 1867–1871 Björkgren toimi urkuri-kanttorina Borgerskapets änkehusissa ja vuosina 1868–1871 lauluopettajana Jakobin ja Johanneksen kansakouluissa. Vuosina 1866–1871 hän oli lisäksi Kuninkaallisen draamateatterin ja Mindre teaternin viulisti. Vuonna 1871 Björkgren muutti Gävleen seurakunnan urkuri-kanttorin toimea varten. Hän oli myös kaupungin opetusjärjestelmän palveluksessa musiikkiopettajana vuosina 1872–1912. Oppilaiden joukossa oli Carl Sjöberg.
Björkgren valittiin 24. helmikuuta 1910 Ruotsin kuninkaalliseen musiikkiakatemiaan jäsenenä nro 531. Hänen sävellystuotantonsa joukossa on kantaatteja ja mieskuorolauluja.
500 Hevosta / Iso takki

| ”500 Hevosta / Iso takki” Gettomasa |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 21. huhtikuuta 2022
 Formaatti: digitaalinen
 Tuottaja(t): Ruuben, GoodJobLarry, Aleksi Asiala
 Tyylilaji: rap, hip hop
 Kesto: 06.56
 Levy-yhtiö: PME Records
Gettomasan muut singlet
| ”Hyvä me” 2022 | ”500 Hevosta / Iso takki” 2022 | ”Shamppanjadieetillä / Hölliikse” 2022 |
”500 Hevosta / Iso takki” on suomalaisen rap-artistin Gettomasan tuplasingle, joka julkaistiin 21. huhtikuuta 2022. ”Iso takki” -kappaleen musiikkivideo julkaistiin YouTubeen jo 28. maaliskuuta 2022. Tuplasingle julkaistiin Spotifyhin 21. huhtikuuta 2022, samana päivänä kun ”500 Hevosta” -kappaleen musiikkivideo julkaistiin YouTubeen.
Kappaleet

500 Hevosta – 3.55
Iso takki – 3.01
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen lista: 1
Visa (puu)

Visakoivun kuviointia.
Visa on siemenen kautta periytyvä puun ominaisuus, jota esiintyy eniten koivuilla ja nimenomaan rauduskoivulla, mutta sitä tavataan myös hieskoivulla, harmaa- ja tervalepällä, pihlajalla, raidalla ja vaahteralla. Visautunut puu kasvaa tavallista hitaammin.
Visa näkyy puussa tietynlaisina kuvioina. Puussa on tavanomaista leveämpiä ydinsäteitä ja poikkeuksellisesti suuntautunutta solukkoa. Siihen liittyy kuoren osien jääminen rungon sisään.
Koivussa saattaa olla muunkinlaista kuviointia, joka muodostaa lainekuvioita ja silloin on kyseessä loimukoivu, jota käytetään huonekaluteollisuudessa, samoin kuin visapuuta.
AMD Radeon Rx 400 -sarja

Radeon Rx 400 -sarja on AMD:n mallisto grafiikkasuorittimia. Sarja on seuraaja AMD Radeon Rx 300 -sarjalle. Malliston seuraaja on AMD Radeon Rx 500 -sarja. Malliston grafiikkasuorittimet käyttävät Graphics Core Next (GCN) -mikroarkkitehtuuria.
Sarjaan kuuluvat suorittimet:
Polaris
Polaris 10
Polaris 11
Mallit

Mallistoon kuuluvat kolme sarjaa:
RX 460
RX 470
RX 480
Radeon Pro Duo on Polaris -arkkitehtuurin grafiikkasuorinta käyttävä ammattikäyttöön tarkoitettu näytönohjain.
Käännös suomeksi
Aarne Seikkula

Armas Aarne Andreas Seikkula (1. huhtikuuta 1889 Helsinki – 6. syyskuuta 1961 Hamina) oli suomalainen varatuomari ja Haminan pormestari.
Seikkula pääsi ylioppilaaksi 1908. Hän suoritti oikeustutkinnon 1913 ja ylemmän hallintotutkinnon 1914 ja sai varatuomarin arvon 1916. Seikkula oli Haminan pormestarina vuodesta 1919 lähtien, ja vuodesta 1934 lähtien hän toimi samalla reserviupseerikoulun sotatuomarina.
358 (mainostoimisto)

358 on vuonna 2008 perustettu suomalainen mainos- ja designtoimisto, joka sijaitsee Helsingin keskustassa Korkeavuorenkadulla. . Syyskuussa 2017 toimistossa on 25 työntekijää. Toimiston perustajiin kuuluvat Juha Aalto, Verneri Leimu, Peter Barmer, Antero Jokinen, Erkki Izarra ja Ale Lauraéus. Huhtikuussa 2015 toimiston designjohtajana aloitti Mikael Kivelä. Toimiston perustajaosakas Antero Jokinen toimii myös suomen visuaalisten viestinnän suunnittelijoiden Grafia ry:n  hallituksen puheenjohtajana. Vuonna 2019 toimisto työllistää 27 henkilöä. Perustajaosakas Antero Jokinen on nykyään freelancer.
Joulukuun alussa 2016 kerrottiin toimistosta lähteneen toimitusjohtaja Therese Cedercreutz vain vajaan vuoden toimitusjohtajuuden jälkeen ja perustaja Peter Barmer. 358:n hallituksen puheenjohtajan Verneri Leimun mukaan toimistoon jää jäljelle ”kova ydin”. 358:n uusi toimitusjohtaja on Tomi Halonen. Halonen aloitti tehtävässä maaliskuun alussa.  358:n toimitusjohtajana aloitti 2018 lopulla Jani Leppänen.
Asiakkaat

Toimiston asiakkaina on useita suomalaisia ja kansainvälisiä yhtiöitä, esimerkiksi Arla, Hartwall, Kone, Kemira, Radio Suomipop, Loop ja HSL. Sanoma, Nelonen, Helsingin Sanomat, Vaasan.
358 voitti HSL:n kilpailutuksen joulukuussa 2016 ja Hartela valitsi 358:n mainostoimistokumppanikseen. Marraskuussa 2016 HSL ja 358 tempaisivat, kun valtava määrä ihmisiä jonotti ämpäreitä Kampissa.. Tuoreimpina kampanoina 358 lanseerasi länsimetron, kaupunkipyörät ja kehäradan. Lisäksi Drive Now -lanseeraus on 358:n käsialaa.
Kampanjoita

Toimiston tunnetuimpia töitä ovat HSL:lle tehty Joukkoliikenteen kasvot -kampanja, Loop-radiokanavan lanseeraus ja lukuisat Nelosen ohjelmalanseeraukset kuten Voice of Finland. 358 oli myös vastuussa Kampin keskustaan rakennetusta miniatyyri-Ikeasta. Helmikuussa 2017 358:n suunnittelema kampanja ihmisoikeusliitolle ja HSL:lle sai paljon huomiota mediassa. Muun muassa Helsingin Sanomien pääkirjoituksessa kiiteltiin päätepysäkki syrjinnälle kampanjaa. . 2019 358:n tunnetuimpia kampanjoita on Big Brother lanseeraus  Helsingin Sanomien Hanki parempaa  sekä Radio Rockin Rock kuuluu kaduille teko
Palkintoja

358 on voittanut useita luovan suunnittelualan palkintoja viime vuosina. Vuonna 2014 toimisto palkittiin vuoden yrityksenä Grand One -kilpailussa, Radio Loopin lanseeraus saavutti hopeisen Effien markkinoinnin tuloksellisuutta mittaavassa Effie Finland kilpailussa ja "vuoden verkkototeutus palkinnon" 2014 Radiogaalassa.  358 ja HSL ovat voittaneet myös toisessa mainonnan tuloksellisuutta mittaavassa AdProfit kilpailussa "Vuoden Kampanja" palkinnon kahtena vuotena peräkkäin, sekä 2014 että 2015. Luovan suunnittelun Vuoden Huiput 2014 kilpailussa 358 voitti kaikkiaan neljä hopeahuippua. Ja Radio Aallon "Täällä puhuu musiikki" mainoselokuva palkittiin Voitto-mainoselokuvakilpailun Gran Prix pääpalkinnolla vuoden 2015 maaliskuussa. Vuoden 2017 alussa 358, ihmisioikeusliitto sekä HSL tekivät paljon meidahuomioita saaneen Päätepysäkki syrjinnälle kampanjan, joka oli muun muassa Helsingin Sanomien pääkirjoituksessa aiheena . 358 suunnitteli Arlalla Luonnollista-kampanjan syksyllä 2017.
Ulkomaisissa kilpailuissa 358 voitti Golden Drum 2014 -kisassa hopearummun HSL:lle suunnittelemalla Joukkoliikenteen kasvot -kampanjalla.  Radio Aalto filmi voitti hopeaa eurooppalaista luovaa suunnittelua mittaavassa Epica kilpailussa.
Aiheesta muualla

358:n kotisivu
Visa Kivi

Paavo Visa Kivi (27. kesäkuuta 1905 Suomussalmi – 28. lokakuuta 1990 Espoo) oli suomalainen sosiaalidemokraattisen työväenliikkeen taustavaikuttaja, joka toimi vuosina 1945–1971 Suomen Sosialidemokraatti -lehden taloudenhoitajana ja sitä julkaisseen Kustannus Oy Kansanvallan toimitusjohtajana. Hänellä oli monia muitakin luottamustehtäviä. Hän sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1971. Vuonna 1984 Kivi kutsuttiin SDP:n kunniajäseneksi.
Kiven isä oli suomussalmelainen veistonopettaja. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1925 Kallion lukiosta Helsingissä ja valmistui ekonomiksi Kauppakorkeakoulusta vuonna 1930 sekä filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1943 pääaineenaan sosiologia. Hän työskenteli Kansanvalta-kustantamossa vuodesta 1930 konttoristina ja liittyi vuonna 1934 Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) jäseneksi. Vuosina 1936–1939 hän oli Helsingin kaupungin teurastamon taloudenhoitajana ja 1939–1945 valtiovarainministeriön säästöpankkitarkastajana. Sodan jälkeen Kivi nimitettiin vuonna 1945 Kansanvallan toimitusjohtajaksi. Hän panosti varsinkin yhtiön omistaman Työväen Kirjapainon (myöh. Paasipaino) kehittämiseen. Kun Suomen Sosialidemokraatille 1950-luvun lopulla hankittiin uusi painokone, siihen sisältyi ensimmäisenä Pohjoismaissa sekä kohopaino- että syväpainorotaatio.
Kivi kuului Helsingin Työväen Säästöpankin isännistöön 1937–1945 ja hallitukseen 1952–1970, Rautatiekirjakauppa Oy:n johtokuntaan 1946–1972, Alkon hallintoneuvostoon 1950–1973, Yhtyneiden Ravintoloiden johtokuntaan 1950–1974, Sanomalehtien Ilmoitustoimiston hallitukseen vuodesta 1953, Suomen Tietotoimiston hallitukseen 1956–1971 ja Suomen Työväen Säästöpankin hallitukseen 1971–1976. Lisäksi hän oli Työväenlehdistö ry:n hallituksen jäsen 1946–1972 ja puheenjohtaja 1954–1971 sekä Työväen Opintorahaston säätiön hallituksen jäsen 1949–1976 ja puheenjohtaja 1960–1976, ja kuului Kultareuna ry:n johtokuntaan 1959–1971, Sanomalehtien Liiton, Graafisen Teollisuuden Työnantajaliiton ja Graafisen Keskusliiton hallituksiin 1960–1971, Kansan Sivistysrahaston valtuuskuntaan 1955–1972 ja Väinö Tannerin säätiön valtuuskuntaan vuodesta 1962.
Kivi oli myös mestaritason shakinpelaaja ja erikoistunut varsinkin tehtäväshakkiin. Hän sai kansallisen tehtävämestarin arvon vuonna 1947 ja laadinnan kansainvälisen FIDE-mestarin arvon vuonna 1990 vain pari viikkoa ennen kuolemaansa. Hän oli Työväen Shakkiliiton, Suomen Keskusshakkiliiton ja Suomen Tehtäväniekkain perustajajäsen.
53 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
53 ← 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 →
Kardinaaliluku: viisikymmentäkolme
Järjestysluku: viideskymmeneskolmas
Tekijät: 1, 53
Alkutekijät:  53

Roomalainen numero: LIII
Binääriluku: 110101
Oktaaliluku: 65
Duodesimaaliluku: 45
Heksadesimaaliluku: 35
Vigesimaaliluku: 2D
53 (viisikymmentäkolme) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 52 ja seuraa luku 54.
Matematiikassa

53 on alkuluku.
53 on Sophie Germainin alkuluku, koska  2\cdot 53+1=107 on myös alkuluku.
53 on Pythagoraan alkuluku:  13\cdot 4+1.
53 kuuluu ”yksinäisiin alkulukuihin” (engl. lonely primes), koska se on kauempana lähimmästä alkuluvusta (itseään lukuun ottamatta) kuin mikään pienempi luonnollinen luku.
53 on sitä edeltävän ja seuraavan alkuluvun (47 ja 59) keskiarvo.
53 ensimmäisen alkuluvun summa (5 830) on jaollinen 53:lla.
53 voidaan muodostaa viiden peräkkäisen alkuluvun summana:  5+7+11+13+17.
53 voidaan muodostaa kahden eri neliöluvun summana:  7^{2}+2^{2}.
53 voidaan muodostaa kolmen eri neliöluvun summana:  6^{2}+4^{2}+1^{2}.
53 esiintyy kahdessa jaottomassa Pythagoraan kolmikossa: (28, 45, 53) ja (53, 1 404, 1 405).
53 on toinen alkuluku takaperin binäärijärjestelmässä:  53=110101_{2} ja  101011_{2}=43.
Luonnontieteissä

53 on jodin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä.
Kromi-53 on kromin vakaa isotooppi.
Molybdeeni-95 on molybdeenin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 53.
Muissa yhteyksissä

53 on Kuuban kansainvälinen suuntanumero.
Riemukupla-elokuvan nimikkoauton kilpailunumero on 53.
DNS-järjestelmän TCP- ja UDP-porttinumero on 53.
Eurooppatie E53 kulkee Tšekin ja Saksan välillä.
Kantatie 53 kulkee Hämeenlinnan ja Padasjoen välillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 53 (luku) Wikimedia Commonsissa