stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Power of Sex
Kappaleet

Willy Use A Billy – 3.42
Why – 4.12
Help Me Dr Dick – 3.43
Ecstasy – 3.58
The Power Of Sex – 3.34
Love And Sex Are Free – 3.55
Talk To Your Girl – 4.47
Fritz Love My Tits – 4.09
Erotic Dreams – 4.48
Tears In Your Blue Eyes – 3.56
Gimme Good Sex – 3.52
Angel's Night – 3.54
Freedom – 3.56
Willy Use A Billy... Boy (The House Remix) – 6.02
Help Me Dr Dick (The First Aid Remix) – 3.46
Erikoispainoksen lisäkappaleet:
E-Rotic Megamix
Willy Use a Billy... Boy (Without Sexy Heavy Breathing Voices)
Help Me Dr. Dick (Dr's Hospital Remix)
Tavares

Tavares voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Paikkoja

Tavares, kunta Paraíbassa, Brasiliassa
Tavares, joki Brasiliassa
Tavares, kaupunki Floridassa
Henkilöitä

Alberto Raposo Pidwell Tavares, Al Berto (1948–1997), portugalilainen runoilija
Amarildo Tavares da Silveira (s. 1939), brasilialainen jalkapalloilija
Brad Tavares (s. 1987), yhdysvaltalainen vapaaottelija
Carlos Tavares (s. 1958), portugalilaissyntyinen yritysjohtaja
Chelsea Tavares (s. 1991), yhdysvaltalainen näyttelijä
Clodoaldo Tavares de Santana (s. 1949), brasilialainen jalkapalloilija
Daniel Tavares Baeta Neves (1911–1980), brasilialainen katolinen piispa
Fábio Henrique Tavares, Fabinho (s. 1993), brasilialainen jalkapalloilija
Horace Ward Martin Tavares Silver (1928–2014), yhdysvaltalainen pianisti
Jair Tavares Silva (s. 1994), brasilialainen jalkapalloilija
John Tavares (s. 1990), kanadalainen jääkiekkoilija
Josimar Rosado da Silva Tavares (1986–2016), brasilialainen jalkapalloilija
Laura Tavares (s. 1965), yhdysvaltalainen ampumahiihtäjä
Rui Tavares (s. 1972), portugalilainen poliitikko
Nuno Tavares (s. 2000), portugalilainen jalkapalloilija
Sara Tavares (1978–2023), portugalilainen laulaja, lauluntekijä ja kitaristi
Teodoro Mendes Tavares (s. 1964), brasiilialainen katolinen piispa
Walter Tavares (s. 1992), kapverdeläinen koripalloilija
Tavares Taylor, Lil Reese (s. 1993), yhdysvaltalainen räppäri
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tavares”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suomen jääkiekkomaajoukkueen kausi 2007–2008

Suomen jääkiekkomaajoukkue voitti kaudella 2007–2008 pronssia vuoden 2008 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa ja oli epävirallisessa Euroopan-mestaruusturnauksessa Euro Hockey Tourilla 2007–2008 toinen.
Maajoukkueelle tuli vuodeksi uusi päävalmentaja Doug Shedden, jonka apulaisvalmentajaksi valittiin Jukka Jalonen. Shedden oli kauden aikana myös Jokerien päävalmentaja SM-liigassa. Shedden valmensi vuoden 2008 MM-kisoihin asti, joiden jälkeen Jalonen sai päävalmentajan vastuun.
Euro Hockey Tour

Suomi pelasi EHT:ssä 12 ottelua, joissa saavutti 18 pistettä ottamalla viisi voittoa, yhden jatkoaikavoiton, yhden jatkoaikahäviön ja viisi häviötä. Joukkueen maaliero oli 27–31. Suomi ei saanut yhtään turnausvoittoa. Karjala-turnauksessa joukkue sijoittui kolmanneksi, Venäjän Channel One Cupissa ja Ruotsin LG Hockey Gamesissa toiseksi ja viimeisenä pidetyssä Tšekin Česká Pojišťovna Cupissa kolmanneksi.
Yksi maajoukkueen merkkitapahtuma oli, kun Raimo Helminen pelasi Ruotsin-turnauksessa uransa viimeisen maaottelun. Peli oli järjestyksessään 331., jolla Helminen vahvisti ylivoimaista paikkaansa eniten maaotteluita pelanneena jääkiekkoilijana. Tarkkana syöttäjänä tunnettu Helminen sai Tšekki-ottelun loppusekunneilla annettua syötön, jonka Tuomas Pihlman laukoi 6–1-voittomaaliksi.
Maailmanmestaruuskilpailut 2008 > Joukkue MM-kisoissa 2008

Päävalmentaja:  Douglas Shedden
| Pelipaikka | Num>  | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- |
| MV | 31 | Karri Rämö |  Tampa Bay Lightning |
| MV | 32 | Niklas Bäckström |  Minnesota Wild |
| MV | 35 | Petri Vehanen |  Rauman Lukko |
| P | 4 | Ville Koistinen |  Nashville Predators |
| P | 6 | Ossi Väänänen |  Djurgårdens IF |
| P | 7 | Antti-Jussi Niemi |  Frölunda HC |
| P | 19 | Mikko Luoma |  HV71 |
| P | 21 | Janne Niskala |  Milwaukee Admirals |
| P | 27 | Mikko Jokela |  Jokerit |
| P | 33 | Anssi Salmela |  Tappara |
| P | 40 | Sami Lepistö |  Hershey Bears |
| H | 8 | Teemu Selänne |  Anaheim Ducks |
| H | 9 | Mikko Koivu |  Minnesota Wild |
| H | 10 | Esa Pirnes |  Färjestads BK |
| H | 11 | Saku Koivu |  Montreal Canadiens |
| H | 12 | Olli Jokinen |  Florida Panthers |
| H | 15 | Tuomo Ruutu |  Carolina Hurricanes |
| H | 16 | Ville Peltonen |  Florida Panthers |
| H | 18 | Hannes Hyvönen |  Oulun Kärpät |
| H | 20 | Sean Bergenheim |  New York Islanders |
| H | 23 | Riku Hahl |  Timrå IK |
| H | 36 | Jussi Jokinen |  Tampa Bay Lightning |
| H | 37 | Mika Pyörälä |  Timrå IK |
| H | 38 | Antti Pihlström |  Milwaukee Admirals |
| H | 39 | Niko Kapanen |  Phoenix Coyotes |
Maailmanmestaruuskilpailut 2008 > Joukkue MM-kisoissa 2008 > Valmennusryhmä

Päävalmentaja, Doug Shedden
Valmentaja, Jukka Jalonen
Valmentaja, Timo Lehkonen
General Manager, Jari Kurri
Joukkueenjohtaja, Timo Jutila
Jääkiekkolegenda Raimo Helminen palkittiin keinutuolilla ja matkalipuilla Kanadan MM-kisoihin.
Teruko Miyamoto

| Teruko Miyamoto> 宮本 輝子.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Teruko Miyamoto
Syntynyt: 31. toukokuuta 1952 (ikä 72) Kumamoton prefektuuri, Japani
Kansalaisuus:   Japani
Koripalloilija
Pituus:  165 cm
Paino:  53 kg
Maajoukkueet
:   Japani
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Japani.Naisten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Naisten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Naisten koripallo.MM-kilpailut  | Maa:   Japani> Naisten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kolumbia 1975 |  |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Teheran 1974 |  |  |
Teruko Miyamoto (jap. 宮本 輝子, Miyamoto Teruko, s. 31. toukokuuta 1952 Kumamoton prefektuuri) on japanilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Miyamoto kuului Japanin naisten maajoukkueen kokoonpanoon sen saavuttaessa MM-hopeaa Kolumbiassa 1975. Mitali oli Tokion kesäolympialaisiin 2020 asti Japanin ainoa koripallon olympia- tai MM-mitali aikuisten tasolla. Miyamoto kuului myös Japanin viidenneksi sijoittuneeseen joukkueeseen Montréalin kesäolympialaisissa 1976 ja Aasian kisoissa 1974 kultaa voittaneeseen kokoonpanoon.
Aiheesta muualla

Teruko Miyamoto Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Japanin joukkue – MM-kilpailut 1975
4 Hayashida ·
5 Furuno ·
6 Aonuma ·
7 Ōtsuka ·
8 Namai ·
9 Miyamoto ·
10 Hashimoto ·
11 Yamamoto ·
12 Kadoya ·
13 Satake ·
14 Wakitashiro ·
15 Fukui ·
Valmentaja Ozaki
Timo Turunen (jääkiekkoilija, 1959)

| Timo Turnen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. maaliskuuta 1959 (ikä 65) Joensuu
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Rolle
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  94 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1987–1990
Seurat:  JoKP (I div.) SaPKo (I div.) KooKoo (I div. ja SM-liiga) Titaanit (II div.)
Timo Turunen (s. 1. maaliskuuta 1959 Joensuu) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja. Turunen on Joensuun Kiekkopoikien kasvatti ja pelasi seurassa yhden ottelun I divisioonassa kaudella 1975–1976. Kaudelle 1980–1981 Turunen siirtyi vakituisesti pelaamaan aikuisten sarjoihin liittyessään Savonlinnan Pallokerhon joukkueeseen. Savonlinnassa Turunen pelasi yhden kauden ennen siirtymistään Kouvolaan. Kouvolan KooKoossa Turunen pelasi I divisioonaa kuusi kautta ja oli nostamassa seuraa SM-liigaan kaudelle 1987–1988. Turunen jatkoi KooKoon riveissä SM-liigassa kolme kautta ja joukkueen pudottua takaisin I-divisioonaan Turunen siirtyi sitten II divisioonan Kotkan Titaanien riveihin kaudelle 1990–1991. Kotkassa Turunen pelasi kaksi kautta ennen lopettamistaan.
Tarinaniskennän SM-kilpailu

Tarinaniskennän SM-kilpailu järjestetään Kärsämäellä Elämäntarinafestivaalin yhteydessä. Kilpailun tavoitteena innostaa tavallisia ihmisiä kertomaan ja kuuntelemaan tarinoita, lisätä kansallisen tarinankerrontaperinteen arvostusta, nostaa tarinan kertominen tavallisen ihmisen estraditaiteeksi sekä tarinoita median, koulutuksen ja tutkimuksen käyttöön.
Tapahtuma

Tarinaniskennän SM-kilpailu on kaikille avoin. Kilpailussa kerrotaan enintään 7 minuutin omakohtainen tarina, itse koettu tai perheessä /suvussa tapahtunut tositarina, jota ei ole aikaisemmin julkaistu tai esitetty julkisesti. Kilpailussa edellytetään perinteistä tarinankerrontaa ilman rooliasuja tai muuta rekvisiittaa. Kärsämäellä järjestettävään kisaan valikoidaan osallistujat aluekarsinnoista, joita järjestetään ympäri Suomea. Myös ruotsinsuomalaiset lähettävät kisaan oman edustajansa.
Historia

Suomen Elämäntarinayhdistys on järjestänyt Tarinaniskennän SM-kilpailuja vuodesta 2002 alkaen. Kilpailun idea syntyi yhdistyksen vuosina 1999-2001 järjestämistä Tarinakaraoke-tilaisuuksista, joissa osallistujat saivat vapaasti kertoa oman tarinansa ja jotka olivat erittäin suosittuja.
Tarinaniskennän Suomen mestarit

2011 Sirkka Huhtahaara, Jyväskylä
2010 Jari Rossi, Muonio
2009 Kari Krapu, Nivala
2008 Ahti Räisänen, Jyväskylä
2007 Aune Aho, Haaparanta
2006 Mauno Kentta, Helsinki
2005 Janne Ruha, Ristijärvi
2004 Janne Kumpulainen, Pyhäjärvi
2003 Aune Aho, Haaparanta
2002 Aune Aho, Haaparanta
Tarinaniskennän SM-kilpailu 2010

Tarinaniskennän Suomen mestaruuden voitti muoniolainen Jari Rossi. Toiseksi kisassa tuli Sirkka Huhtahaara ja kolmanneksi Tapio Aarre-Ahtio. Yleisön suosikki kisassa oli Kari Krapu.
Thaimaan naisten jalkapallomaajoukkue

Thaimaan naisten jalkapallomaajoukkue on Thaimaan naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Thaimaan jalkapalloliiton alaisuudessa. Thaimaa osallistui ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailuihin Kanadan MM-kilpailuissa 2015. Aasian mestaruuden maajoukkue on voittanut kerran kotikisoissaan 1983. Kaakkois-Aasian kisojen mestaruuden Thaimaa on voittanut viidesti (1985, 1995, 1997, 2007, 2013).
Vuoden 2015 MM-kilpailuissa Thaimaa hävisi sekä Norjalle että Saksalle maalein 0–4 ja voitti siinä välissä Norsunluurannikon 3–2. Thaimaa sijoittui alkulohkossaan kolmanneksi mutta ei selviytynyt jatkoon. Joukkueen maaleista Orathai Srimanee teki kaksi ja Thanatta Chawong yhden. Joukkueen valmentajana toimi Nuengrutai Srathongvian.
Vuoden 2019 MM-kilpailuissa Ranskassa Thaimaa hävisi kaikki kolme alkulohko-otteluaan. Tappio Yhdysvalloille lukemin 0–13 oli MM-kisahistorian suurin tappio. Ruotsille Thaimaa hävisi maalein 1–5 ja Chilelle 0–2. Joukkueen ainoan maalin teki Kanjana Sungngoen. Valmentajana toimi jälleen Nuengrutai Srathongvian.
Tielampi (Kangasniemi)

| Tielampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°09′43″N, 26°31′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Pukkilampeen 
Järvinumero:  14.926.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,3 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,582 km  
Pinta-ala:  2,334 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTielampi 
Tielampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Siikaselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,3 metriä mpy.
Teruki Hara

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Teruki Hara
Syntymäaika: 30. heinäkuuta 1998 (ikä 26)
Syntymäpaikka: Saitama, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 180 cm
Seura
Seura: Sagan Tosu
Pelinumero: 22
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2017–2018 2019– | Albirex Niigata Sagan Tosu | 43 (1)  |
Maajoukkue
| 2019– | Japani | 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Teruki Hara (jap. 原 輝綺, Hara Teruki; s. 30. heinäkuuta 1998 Saitama) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Hara debytoi Japanin maajoukkueessa kesäkuussa 2019. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös Copa Américassa 2019.
Tapio Räisänen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tapio Räisänen |  Tapio Räisänen |  Tapio Räisänen |  |
Maa:   Suomi
Miesten mäkihyppy
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lahti 1978 | suurmäki |  |
Tapio Räisänen (s. 10. toukokuuta 1949 Taivalkoski) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja ensimmäinen suomalainen suurmäen maailmanmestari. Seuratasolla Räisänen edusti Kainuun Hiihtoseuraa.
Lahden MM-kilpailuissa 1978 Räisänen voitti maailmanmestaruuden suurmäessä ja sijoittui normaalimäessä kuudenneksi. Vuoden 1977 lentomäen MM-kilpailuissa Norjan Vikersundissa Räisänen sijoittui seitsemänneksi.
Urheilu-ura

Ensi kertaa Suomen edustustehtävissä Räisänen esiintyi vuonna 1974.
Vuoden 1976 Innsbruckin olympiakisojen katsastuksissa Räisänen sijoittui toiseksi. Suomen Hiihtoliitto esitti häntä olympiakisoihin mutta olympiakomitea pudotti hänet kisajoukkueesta. Hänen sijastaan olympiakisoissa hyppäsi yhdistetyn mies Rauno Miettinen, joka ei koskaan ollut voittanut Räisästä. Olympiakisojen jälkeen Räisänen saavutti menestystä sijoittumalla Ruotsin hiihtokisoissa Falunissa toiseksi jättäen taakseen olympiakisojen mitalimiehiäkin, sijoittumalla Norjan mäkiviikolla maailman huippujen joukossa kolmanneksi sekä voittamalla suurmäen Suomen mestaruuden Rukalla 1976.
Vuonna 1977 Räisänen sijoittui lentomäen MM-kilpailuissa Norjan Vikersundissa kokonaiskilpailussa seitsemänneksi oltuaan yhdessä osakilpailussa kolmas. Hän voitti jälleen Rukan kisan ja jätti toiseksi lentomäen maailmanmestaruuden juuri voittaneen Walter Steinerin.
Räisänen omisti useita vuosia mäkiennätykset Suomen suurimmissa mäissä: Lahti 116 metriä, Ruka 116,5 metriä ja Laajavuori 99,5 metriä. Jo vuosina 1976 ja 1977 hän oli paras suomalainen Salpausselän kisoissa sijoittuen kuudenneksi ja seitsemänneksi.
Räisänen sijoittui Suomen MM-karsinnoissa 1978 kakkoseksi mutta hänet nimettiin vain MM-joukkueen varamieheksi. Hän nousi joukkueeseen, kun suurin ennakkosuosikki, Keski-Euroopan mäkiviikon juuri voittanut Kari Ylianttila loukkaantui harjoituksissa. Suurmäen MM-kisa siirrettiin lauantaina pariin kertaan kovan tuulen takia ja se hypättiin lopulta sunnuntaiaamuna. Räisänen voitti maailmanmestaruuden edellisillan 80 000 hengen yleisön supistuttua pariinkymmeneentuhanteen. Itävallan Alois Lipburger hävisi hänelle 0,3 pistettä ja Itä-Saksan Falko Weisspflog 0,8 pistettä.
Tasavallan presidentti Urho Kekkonen valitsi Räisäsen Lahden MM-kisojen 1978 parhaaksi kotimaiseksi miesurheilijaksi palkiten hänet "Taistelijan Maljalla". Parhaana kotimaisena naisurheilijana saman tunnustuksen sai Helena Takalo.
Lahden MM-kisojen jälkeen Räisänen kilpaili aktiivisesti vielä pari vuotta. Berchtesgadenista Saksasta tuli muovimäkivoitto kesällä 1978. Sapporon suurmäessä Japanissa 1980 hän voitti kilpailun, jossa Keski-Euroopan mäkiviikon juuri voittanut Pentti Kokkonen sijoittui neljänneksi. Mäkiviikolla Räisäsen paras sijoitus oli yhdeksäs. Hän tähtäsi tosissaan Lake Pladicin olympialaisiin 1980 mutta ei tullut valituksi. Räisänen lopetti aktiiviuransa 30-vuotiaana.
Räisänen on lahjoittanut kansainvälisen palkintokokoelmansa Taivalkosken kunnalle. Palkintoja säilytetään yleisön nähtävänä Taivalvaaran Hiihtokeskuksessa. Taivalkosken kunta on julkistanut virallisesti 22.3.2014 Hopeasompa-loppukilpailujen yhteydessä Taivalvaaran hyppyrimäkien uudeksi nimeksi Mäkikeskus - Tapio Räisänen - Ski Jumping Hill.
Suomen Opetusministeriö myönsi Räisäselle 26.2.1997 Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun ansioristin. Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi hänelle 20 000 euron Pro Urheilu -palkinnon 19.12.2012 tunnustuksena merkittävästä urheilu-urasta.
Valmennusura

Räisänen on tehnyt aktiivisesti nuorten valmennustyötä 1970-luvulta lähtien. Kansainväliseen menestykseen hänen henkilökohtaisista valmennettavistaan ovat yltäneet Pekka Suorsa (joukkuemäen maailmanmestaruus 1987, suurmäessä kuudes, kaksi maailmancupin osakilpailuvoittoa kaudella 1985–1986, jolloin cupin yhteispisteissä viides), Jyri Pelkonen (yhdistetyn nuorten-MM kolmonen 1985, samana vuonna miesten MM-pronssi joukkueyhdistetyssä ja Lahden MM-kisojen yhdistetyn kuudes sija 1989 aikuisten sarjassa). Heidän lisäkseen Räisäsen valmennettavista maan edustustehtävissä olivat Kimmo Kylmäaho ja Veli-Matti Ahonen (kaksi kertaa maailmancupin osakilpailuissa toinen).
Räisänen toimi myös Hiihtoliitossa nuorten maajoukkueen valmentajana sekä Karhu-suksitehtaan tuotekehittelijänä. Talvella 2008 ja 2015 Räisänen toimi Taivalkoskella pidetyissä mäkihypyn veteraanien maailmanmestaruuskisoissa kilpailun johtajana.
Tapio Räisäsen elämästä julkaistiin vuonna 2018 yhdessä toimittaja Juhani Eskolan kanssa kirjoitettu omaelämäkerrallinen kirja Minä Tapsa. Tapio Räisäsen elämäkerta.
Matkailuyrittäjänä

Nykyisin Räisänen toimii matkailuyrittäjänä syntymäpitäjässään Taivalkoskella ja jatkaa edelleen nuorten hyppääjien kouluttamista. Taivalvaara on kansainvälisestikin suosittu mäkihyppääjien ja yhdistetyn urheilijoiden harjoittelu- ja valmennuskeskus. Räisäsen johdossa ja osaomistuksessa olivat 1990–2010-luvuilla hiihtokeskus, hotelli, kolme ravintolaa ja mökkikylä Taivalvaaralla. Nykyisin hän keskittyy Kuuharjun mökkikylän hoitamiseen sekä rakennusten suunnitteluun. Koulutukseltaan hän on rakennusmestari ja työskenteli pitkään Kajaanin kaupungin rakennusvalvojana. Hän on toiminut myöskin rakennusurakoitsijana.
Aiheesta muualla

Tapio Räisänen Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
YLE Elävä arkisto: Tapio Räisäselle voitto MM-suurmäessä 1978[vanhentunut linkki]
Karjalainen, Ensio: Sontatunkiolla opeteltu etunoja pitää yhä – mestarimäkihyppääjän rakkaus lajia kohtaan ei lopu Yle Urheilu 2.4.2017
Mäkihypyn suurmäen maailmanmestarit
Toivakan kirjasto

| Toivakan kirjasto> Toivakan kunnankirjasto |
| --- | --- |

Sijainti:  Iltaruskontie 4A, 41660 Toivakka
Koordinaatit:  62.09828°N, 26.08547°E
Tyyppi:  yleinen kirjasto
Perustettu:  1891
Toivakan kirjasto, Toivakan kunnankirjasto
Toivakan kirjasto on Toivakan kirkonkylässä toimiva yleinen kirjasto. Toivakan kunnankirjasto on saanut alkunsa vuonna 1891. Ensimmäinen kirjasto oli seurakunnan Pölkin taloon eli pastori K.A.E. Antellin kodin yhteyteen perustama Toivakan lainakirjasto. Sittemmin kirjaston kokoelmista vastaava kirjastonhoitaja ja kirjaston osoite on vaihtunut useaan otteeseen. Kunnantalon yhteyteen kirjasto muutti vuonna 1961. Nykyisen kirjastorakennuksen (1987) on suunnitellut arkkitehti Mikko Lintula. Omatoimikirjasto käynnistyi Toivakassa kesällä 2015.
Toivakan kirjasto on kuulunut vuodesta 2013 Keski-Suomen maakunnan kirjastojen muodostamaan kirjastokimppaan eli Keski-kirjastoihin. Sen aineistokokoelmat ja muut palvelut ovat kuntalaisten käytettävissä kaikissa Keski-Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastoissa.
Suomi kesäparalympialaisissa 2020

Suomi osallistui 15. kertaa paralympialaisiin Tokion paralympialaisissa 2020. Elokuuhun 2019 mennessä kolme suomalaista urheilijaa oli varmistanut paikan paralympialaisissa.
Joukkue > Ammunta

Jarkko Mylly sai paikan paralympialaisissa sijoituttaan toiseksi vuoden 2018 MM-kilpailuissa 10 metrin ilmakiväärin R3-luokassa. Tämä takasi paikan 10 metrin ilmakiväärin sekakilpailussa makuulta SH1.
| Urheilija | Laji | Peruskilpailu> Tulos | Peruskilpailu> Sijoitus | Loppukilpailu> Tulos | Loppukilpailu> Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jarkko Mylly | 10 metrin ilmakivääri makuu, seka SH1 |  |  |  |  |
Joukkue > Jousiammunta

Jere Forsberg varmisti paikan paralympialaisissa sijoituttuaan kahdeksan parhaan joukkoon vuoden 2019 MM-kilpailuissa.
| Urheilija | Laji | Peruskilpailu> Tulos | Peruskilpailu> Sijoitus | Loppukilpailu> Tulos | Loppukilpailu> Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jere Forsberg | miesten taljajousi |  |  |  |  |
Joukkue > Pyöräily

Suomi on varmistanut yhden paikan pyöräilyssä rankingin perusteella.
Joukkue > Ratsastus

Suomi on varmistanut yhden paikan pararatsastukseen.
Timo Tuominen (yleisurheilija)

Timo Akilles Tuominen (s. 30. syyskuuta 1941 Lappi Tl) on suomalainen yleisurheilija.
Euran Raikua edustanut Tuominen voitti kaksi kymmenottelun Suomen mestaruutta vuosina 1967 ja 1968. Lisäksi hän osallistui SM-tasolla 110 sekä 400 metrin aitajuoksuihin. Kymmenottelun ennätystuloksensa 7132 Tuominen teki Kööpenhaminassa vuonna 1967.
Saavutukset

Kymmenottelun SM-kultaa: 1967, 1968
Kymmenottelun SM-hopeaa: 1966, 1969
Kymmenottelun SM-pronssia: 1963
Tekoälytaide

Tekoälytaide hyödyntää tekoälyä taiteen tuottamisessa. Tekoälytaiteessa hyödynnetään tekoälyn luomia teknologisia mahdollisuuksia taiteen luomisiin. Keskustelua tekoälyn hyödyntämisestä kuvataiteeseen on käyty 1960-luvun lopulta alkaen, mutta keskustelu on 2020-luvulla kiihtynyt generatiivisten tekoälysovellusten, kuten DALL-E ja Midjourney myötä.
Tekoälyratkaisuja on tuotettu eri taiteen aloille. Yksi varhaisista tekoälyä taiteessaan hyödyntäneistä kuvataiteilijoista oli Harold Cohen (1927–2016). Cohenin AARON-tekoälyprojektiksi, joka loppui Cohenin kuolemaan vuonna 2016. AARONin koodi ei ollut avointa, mutta Cohen jätti jälkeensä muistiinpanoja. Cohenin merkitys tekoälytaiteelle perustuu itsekehitettyihin ratkaisuihin, joita hän hyödynsi. Teosten lopputulos oli usein Cohenin täydentämää ja konseptilähtöistä.
Kritiikkiä

Kehittyneet syväoppimiseen perustuvat tekoälysovellukset kuten DALL-E ja Midjourney ovat virittäneet keskustelua tekoälyn tuottamasta taiteesta. Ne ovat herättäneet kritiikkiä, sillä ne perustuvat suureen lähdeaineistoon, joka sisältää tekijänoikeuden suojaamaa materiaalia. Esimerkiksi The International Association of Art (IAA) Europe ja saksalainen 42 eri luovan alan järjestön yhteenliittymä Initiative Urheberrecht ovat vaatineet Euroopan unionia suojaamaan taiteilijoiden tekijänoikeuksia ja toimeentuloa tekoälyteollisuudelta.
Generatiivisten tekoälysovellusten avulla on voitettu jopa taidekilpailuja. Esimerkiksi tekoälyllä kilpailuun osallistunut kertoi halunneensa testata kilpailun käytäntöjä ja pohdintaa tekoälyn roolista taiteessa. Tekoälysovellusten tapa käyttää laajoja aiempien taideteosten kuvakirjastoja nostaa kysymyksiä tekijänoikeuksien suojaamisesta: onko vanhojen teosten tällainen käyttö sallittua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tekoälytaide Wikimedia Commonsissa
Tekoäly videopeleissä

Videopeleissä tekoälyä (AI) käytetään luomaan reagoivaa, mukautuvaa tai älykästä käyttäytymistä ensisijaisesti ei-pelaajahahmoissa (NPC), jotka ovat samanlaisia ​​kuin ihmisen kaltainen älykkyys. Tekoäly on ollut olennainen osa videopelejä niiden alusta lähtien 1950-luvulla. Videopelien tekoäly on erillinen alakenttä ja eroaa akateemisesta tekoälystä. Se parantaa pelin pelaajakokemusta koneoppimisen tai päätöksenteon sijaan. Kolikkopelien kulta-aikana ajatus tekoälyllisistä vastustajista yleistyi suurelta osin asteittaisten vaikeustasojen, erillisten liikemallien ja pelin sisäisten tapahtumien muodossa pelaajan panoksesta riippuen. Nykyaikaiset pelit käyttävät usein olemassa olevia tekniikoita, kuten polunetsintä- ja päätöspuita, ohjaamaan NPC:iden toimintaa. Tekoälyä käytetään usein mekanismeissa, jotka eivät heti näy käyttäjälle, kuten tiedon louhinnassa ja prosessisisällön luomisessa.