stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Willy Messerschmitt
Sodanjälkeinen aika

Sodan jälkeen Willy Messerschmitt tuomittiin vankilaan orjatyövoiman käytöstä Messerschmitt AG:n tehtailla sodan aikana. Kahden vuoden vankila-ajan jälkeen hän palasi yhtiön johtoon. Saksalta oli lentokoneteollisuus kielletty vuoteen 1955, jonka vuoksi tuotanto oli muutettava muuhun käyttöön. Messerschmitt AG valmisti muun muassa ompelukoneita, elementtitaloja ja pieniä katettuja moottoripyöriä.
Lentokonesuunnittelua Messerschmitt jatkoi 1952–1953 Espanjassa hallituksen Hispano Aviación -lentokonetehtaalle, suunnitellen Hispano HA200 -suihkukoneen. Lentokoneiden valmistuskiellon poistuttua Messerschmitt AG aloitti Fiat G.91 -koneiden lisenssivalmistuksen Saksan ilmavoimille. Myöhemmin aloitettiin myös Lockheed F-104 Starfighter -hävittäjien tuotanto.
Useiden yritysliittymien kautta syntyi EWR Entwicklungsring Süd -yhtymän yhdessä Ludwig Bölkowin ja Ernst Heinkelin kanssa, ja myöhemmin MBB Messerschmitt-Bölkow-Blohm, nykyisin osa EADS-konsernia. Willy Messerschmitt toimi yhtiön johdossa vuoteen 1970. Hän kuoli Münchenissä 15. syyskuuta 1978.
Tunnetuimpia Messerschmittin suunnittelemia lentokoneita

Bf 108 Taifun, kevyt yksimoottorinen urheilu-, matkailu- ja yhteyskone.
Bf 109, eniten valmistettu hävittäjä kautta aikojen, muodosti alkuun Saksan ilmavoimien rungon toisen maailmansodan aikana. Eräs sen versio saavutti nopeuslennon maailmanennätyksen vuonna 1937.
Kaksimoottorinen Me 110 edusti raskaan hävittäjän konseptia, joka brittien hävittäjät kohdattuaan osoittautui epäonnistuneeksi. Konetta käytettiin kuitenkin vielä hyvällä menestyksellä muun muassa yöhävittäjänä. Valmistus jatkui sodan loppuun asti.
Me 323 Gigant, raskas kuusimoottorinen kuljetuskone.
Pystysuoraan nouseva ja laskeva VTOL-kone EWR VJ 101.
Tunnetuimpia Messerschmittin suunnittelemia lentokoneita > Muita tehtaan konetyyppejä

Hydratsiinia polttoaineenaan käyttävä Messerschmitt Me 163 -rakettihävittäjä. Koneen oli suunnitellut Alexander Lippisch, joka oli myös delta-siiven kehittäjä.
Me 262 oli ensimmäinen palveluskäyttöön tullut suihkuhävittäjä. Kone osoittautui erittäin tehokkaaksi moottoriongelmien ratkettua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Willy Messerschmitt Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef 
Messerschmitt Bf 110
Katettu kaksipaikkainen Messerschmitt-moottoripyörä
Me 323 Gigant
Messerschmitt Me 163 Komet
EWR VJ 101
Merimies

Merimies on laivalla työskentelevän henkilön ammattinimike. Merimiehet eli laivaväki osallistuvat laivan kuljettamiseen ja kunnossapitoon tai taloustoimiin laivalla. Kullakin aluksella on oltava miehitystodistus, jossa mainitaan vaatimukset laivaväen koolle ja kokemukselle. Merimiehet osoittavat pätevyytensä viranomaisen myöntämällä pätevyyskirjalla, jonka saamiseen tarvitaan paitsi sopiva koulutus myös riittävä kokemus. Suomessa pätevyyskirjoja myöntää Liikenteen turvallisuusvirasto.
Vaikka toisaalta erotetaan miehistö ja päällystö, voidaan yleiskäsitteellä merimies viitata niin matruusiin, naispuoliseen kapteeniin kuin kokkiinkin. Sen sijaan esimerkiksi pelkästään satamassa laivaa huoltavat henkilöt eivät kuulu merimiehiin. Termeillä merenkulkija ja merenkävijä häivytetään haluttaessa se näkökulma, että laivoilla on perinteisesti palvellut nimenomaan miehiä.
Työ ja elämä laivalla

Laivalle merimieheksi värväytymistä kutsutaan pestautumiseksi. Laivan näkökulmasta voidaan puhua myös miehistön mönsträämisestä.
Usein on pestauduttu suoraan satamassa olevaan laivaan, jossa on kuultu olevan merimiehen vakansseja. Miehistötarpeesta on voitu kuuluttaa ja pestuutilaisuuksia pitää kirkonmäellä sunnuntaisin.
Virallisempia rekrytointikanavia ovat olleet satamakonttorit ja merimiesten ammattiliittojen (Suomessa Suomen Merimies-Unioni ry) organisoima työnvälitys. Paikkojen jako laivoille on perustunut ilmoitettuun tarpeeseen ja pestiä odottavien merimiesten jonotuslistoihin.
Tavallista on aiemmin ollut, että merimies on aloittanut uransa ”stand-by”-työläisenä, kun laivaa on satamassa varusteltu matkaa varten. Tie merimieheksi on usein alkanut aputehtävistä. Merille on ensi kertaa lähdetty laivapoikana, ”kajuut'poikana”, ”messikallena”, kokkipoikana ja jungmannina.
Merimiesten pestautuminen ei ole aina perustunut vapaaehtoisuuteen. Shanghaijaamisella tarkoitetaan menettelyä, jossa merimies juotetaan humalaan tai huumataan, ja tässä tilassa hänet viedään väkisin alukseen, jossa hän herää vasta avomerellä ainoana mahdollisuutenaan ryhtyä työhön laivalla.
Työ ja elämä laivalla > Laivan yhteisö ja tavoille oppiminen

Laivan henkilöstö on perinteisesti muodostanut tiukan hierarkkisen rakenteen. Hierarkian ylimpänä on luonnollisesti aluksen päällikkö, alimpana puolestaan miehistön ensikertalaiset, ”ensimmäisen reissun pojat”. 
Ammattimiehet sijoittuvat tavallisten merimiesten ja päällystön väliin. Näitä ovat esimerkiksi kirvesmies eli timpuri ja pursimies, purjelaivoilla myös purjeentekijä eli seilimaakari.
Laivan yhteisöön ja sen tavoille totuttaminen saattaa olla kovakourainenkin. Knuutilan haastattelema merimies kuvaa, kuinka hänet 16-vuotiaana messikallena komennettiin hakkaamaan ruostetta telakoidun laivan keulasta ”narutellingin” varassa. Kun hänen huomattiin pelkäävän, ilmoittivat puosu ja yliperämies tietävänsä, miten pelko katoaa. Nuorukaista lyötiin kahta puolen korville. ”Ajattelin, että ainoa paikka, missä selviän hengissä, on tellinki pakan alla. Painuin sinne saman tien ja huomaamattani rupesin hakkaamaan ruostetta. Eikä pelosta ollut tietoakaan. Ne löivät niin taitavasti, ettei tullut vammoja.” Vastaavista kokemuksista ovat kertoneet myös Järäisen (2006) haastattelemat ja kirjallisuudesta siteeraamat merimiehet.
Työ ja elämä laivalla > Vahtijärjestelmä

Merellä oltaessa laiva jatkaa kulkuaan pääsääntöisesti vuorokauden ympäri. Tämän mahdollistamiseksi käytetään vahtivuoroiksi tai vahdeiksi kutsuttua vuorotyöjärjestelmää. 4:4-järjestelmässä merimies on neljä tuntia vahdissa ja sen jälkeen neljä tuntia vapaana, 4:8-järjestelmässä neljän tunnin vahtivuoroa seuraa kahdeksan tunnin vapaavahti. 4:4-vahtijärjestelmän tekee raskaaksi mm. se, ettei mahdollisuutta pitkään yhtämittaiseen uneen ole. Miesten ruokailu sekä omista varusteista ja hygieniasta huolehtiminen on voitu ajoittaa tapahtuvaksi nimenomaan vapaavahdilla.
Elämä satamissa

Satama on perinteisesti merkinnyt eristetyn ja sidotun laivassaolon jälkeen merimiehelle vapautta sekä rajatusta tilasta että siihen liittyvästä sosiaalisesta kontrollista.
Lastin käsittely kuuluu suurelta osin satamatyöntekijöille, joten aiemmin merimiehille jäi satamassa runsaasti vapaata aikaa. 
Kappaletavaraliikenteen ja sen myötä perinteisen merimieselämän mullisti standardikokoisen kuljetussäiliön eli kontin käyttöönotto. Aikaisempaan käsin ja nostureilla tapahtuneeseen lastin käsittelyyn verrattuna laivojen lastaus- ja purkuajat satamissa ovat lyhentyneet viikoista tai jopa kuukausista tunteihin ja päiviin 1970-luvulta lähtien. Merimiesten elämänmuodosta pitempi oleskelu satamissa ja satamakaupungeissa on tämän muutoksen myötä vähentynyt tai lähes poistunut.
Satamissaoloaikojen ollessa vielä pitkiä saattoi merimiehen satama-aikaan kuulua keskeisinä elementteinä merimieskapakka, halpa hotelli, ilotalo ja merimieskirkko sekä mahdollisesti putka. Nämä elementit tulevat esiin sekä merimiesten muistelmissa että tutkimuksen havaintoina.
Merimieskulttuuri ja -romantiikka

Merimiehet muodostavat liikkuvan ihmisryhmän, jota voidaan verrata mm. siirtolaisiin, paimentolaisiin, pakolaisiin sekä kiertäviin taiteilijoihin. Entisaikojen merimiesten kaltaisen miesyhteisön omine piirteineen ja järjestelmineen ovat muodostaneet myös kulkurit eli hobot. Näillä ryhmillä on omanlaisensa valtakulttuurista poikkeavat, erityisesti merimiehillä jopa globaalisti levittäytyneet kulttuurit.
Merimieheksi ryhtymiseen voi olla esimerkiksi seuraavia syitä: (1) taloudellinen pakko, (2) suvun tai perheen perinteet, (3) halu nähdä maailmaa ja (4) pako henkilökohtaisista vaikeuksista maissa.
Merimiesromantiikan merimiehet itse ovat monissa tapauksissa kokeneet viihteen tuotteeksi, toisaalta sen olemassaolosta todistavat merimiesten ja paikallisten naisten avioliitot.
Merimiesten toimia

Laivaväki jaetaan ryhmiin aseman ja toimialan perusteella. Laivan päällystöä ovat päällikkö, konepäällikkö, perämies, konemestari, sähkömestari ja kokkistuertti. Alipäällystöön kuuluvat esimerkiksi sähköasentaja, pursimies ja korjausmies. He valvovat alaistensa töitä työnjohtajina tai ovat erikoismiehiä kuitenkaan kuulumatta päällystöön. Muu laivaväki kuuluu miehistöön.
Höyry- ja moottorialusten yleistymisestä lähtien merimiehet on perinteisesti jaettu karkeasti kansimiehiin ja konemiehiin. Käytännössä jaottelu on kuitenkin, varsinkin matkustaja-alukset huomioon ottaen, tiheämpi. Merimies-lehdessä julkaistu merimiesten virallisten ammattinimikkeiden jaottelu vuodelta 1978 tunnistaa taulukossa esitetyt ryhmät, joiden lisäksi mainitaan ryhmä ”muut ammatit”:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| kansimiehistö | konemiehistö | konepajatyö | sähkötyö |
| taloustyön johto | kassa (myynti) | keittiötyö | keittiöalan aputyö |
| toimistotyö | tarjoilutyö | siivoustyöt | hygienia |
Merimiesten toimia > Perämiehet ja muu kansihenkilöstö

Kansihenkilöstöön kuuluvien ammattinimikkeitä perämies, pursimies, kirvesmies, matruusi ja puolimatruusi.
Merimiesten toimia > Konehenkilöstö

Konepäällikön lisäksi konehenkilöstöön kuuluvien ammattinimikkeitä ovat konemestari, sähkömestari, donkeymies, laivasähkömies, korjausmies ja moottorimies.
Höyrylaivoissa toimivat myös lämmittäjä ja tämän alaisuudessa kolilemppaajana (hiilenheittäjänä) lemppari eli trimmari.
Merimiesten toimia > Taloushenkilöstö

Taloushenkilöstöön kuuluvien ammattinimikkeitä ovat talousesimies eli stuertti, laivakokki, talousapulainen sekä matkustaja-aluksilla myös intendentti, purseri, hovimestari ja monet muut hotelli- ja ravintola-alan ammattinimikkeet.
Ammattiliitot

Suomalaisten merimiesten etuja valvoo Suomen Merimies-Unioni.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Merimiehiä laivan komentosillalla.
Italialaisille merimiehille omistettu patsas Italian Liguriassa.
Pyhä sota

Pyhä sota voi viitata seuraaviin:
uskonnollinen sota eli uskonsota, sota, jonka syyt ovat uskonnollisia
Delfoin amfiktyoniliiton jäsenten käymiä sotia antiikin Kreikassa:
ensimmäinen pyhä sota (595–585 eaa.)
toinen pyhä sota (449–448 eaa.)
kolmas pyhä sota (356–346 eaa.)
neljäs pyhä sota (339–338 eaa.)
”viides pyhä sota” (280 eaa.), joskus käytetty nimitys Areus I:n sodasta aitolialaisia vastaan koskien Kirrhaa
Puustelli Group

Puustelli Group Oy:n tehtaat valmistavat keittiökalusteita tuotantolaitoksissaan Harjavallan Merstolassa. Puustelli Group Oy kuuluu Harjavalta-ryhmään, johon kuuluu myös Kastelli-talot ja Lapti Group. Yrityksen juuret ovat vuonna 1920 perustetussa Harjavalta Osakeyhtiössä.
Vuonna 2010 Puustelli Group Oy:n liikevaihto oli noin 72 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 262, joilla luvuilla se oli Suomen kolmanneksi suurin huonekaluvalmistaja Martelan ja Novartin jälkeen. Suomessa Puustelli Group Oy ja sen verkosto työllistää noin 1 400 henkilöä.
Aiheesta muualla

Puustelli
Pyhäjärven alue (Kymijoki)

Pyhäjärven alue (vesistöaluetunnus 14.12) on Kymijoen alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 542,33 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,32 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Voikkaan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 34 682,96 neliökilometriä ja sen järvisyys on 19,02 %. Reitin vedet tulevat seuraavaksi Kymijoen alaosan alueelle (14.11).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan kuuluvat vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
Pyhäjärven lähialue (14.121)
Musta-Ruhmaksen valuma-alue (14.126)
Urajärven valuma-alue (14.123)
Heikkolanjoen valuma-alue (14.125)
Mankalan Arrajärven alue (14.122)
Valkjärven valuma-alue (14.124)
Putsarit

| Putsarit |
| --- | --- |
 Isosilmäputsari (Monotaxis grandoculis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Putsarit  Lethrinidae  Bonaparte, 1831
Suvut
 Gnathodentex  Gymnocranius  Lethrinus  Monotaxis  Wattsia 
Katso myös
   Putsarit Wikispeciesissä   Putsarit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Putsarit (Lethrinidae) on ahvenkaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan trooppisista valtameristä.
Taksonomia

Varhaisimmat putsareiden heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu tertiääriakauden loppupuolelle. Nykyään elää noin 39 lajia, jotka jaetaan 5 sukuun. Toisinaan heimo jaetaan kahteen alaheimoon Lethrininae, johon kuuluvat Lethrinus-suvun lajit, ja Monotaxinae, johon kuuluvat muut suvut. Tämän jaon fylogeneettinen perusta ei kuitenkaan ole täysin selvä. Joskus putsareiden katsotaan muodostavan pentojen (Nemipteridae) ja hammasahventen (Sparidae) alalahkon Sparoidea.
Anatomia

Suurimmat putsarilajit voivat saavuttaa metrin pituuden. Ruumiinmuodoltaan putsarit muistuttavat ahvenia. Selkäeviä on yksi ja se on pitkä. Suu on lajeilla melko pieni, suun etuosassa on hampaita kaksi riviä, ja kulmahampaat ovat kartiomaiset. Huulet kaloilla ovat usein melko paksut. Putsarilajien suomut ovat keskikokoisia. Lehtrinus-suvun kaloilla ei ole päässä suomuja, muilla on kiduskannessa kolme suomuriviä. Suomut ovat keskikokoisia ja kalat ovat tyypillisesti väriltään harmaita, sinertäviä, vihertäviä, ruskehtavia tai punertavia. Ruumiissa on usein sinisiä tai oransseja raitoja ja täpliä.
Levinneisyys ja elintavat

Putsareihin kuuluvia kalalajeja tavataan Intian valtameren ja Tyynenmeren trooppisilta vesiltä ja yksi laji Lethrinus atlanticus elää Atlantilla Afrikan rannikolla. Kalat elävät matalassa vedessä, tyypillisesti alle 100 metrin syvyydessä, lähellä pohjaa. Niitä tavataan koralliriutoilta, kivikkoisilta ja hiekkaisilta alueilta, mangroveista ja meriheinää kasvavilta alueilta. Ne liikkuvat sekä yksin että parvissa ja muodostavat parvia erityisesti lisääntymisaikaan. Putsareiden ravintoa ovat kalat, nilviäiset, äyriäiset sekä erilaiset madot. Kalat saalistavat pääasiassa öisin.
Monet putsarilajeista ovat paikallisesti tärkeitä ruokakaloja, joita kalastetaan muun muassa trooleilla. Eräitä lajeja voidaan pitää myös akvaarioissa. Tällaisia ovat muun muassa kultajuovaputsari (Gnathodentex aureolineatus), hietaputsari (Lethrinus nebulosus) ja isosilmäputsari (Monotaxis grandoculis)
Pyhä järvi (Delos)

| Pyhä järvi  |
| --- | --- |
 Pyhä järvi nykyään.
Valtiot:   Kreikka
Paikkakunta:  Delos, Kykladit, Etelä-Egean saaret
Koordinaatit:  37°24′09″N, 25°16′04″E
Mittaustietoja
 fiPyhä järvi 
Pyhä järvi on entinen järvi Deloksen saarella Kreikassa. Se oli osa Deloksen pyhää aluetta ja paikka, jossa Leto myytin mukaan synnytti Apollonin. Järvi on nykyisin kuivattu ja osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Järven lounaiskulmassa sijaitsi pyhänä pidetty palmupuu, jonka juurella Leton uskottiin synnyttäneen Apollonin ja joidenkin myyttiversioiden mukaan myös tämän sisaren Artemiin. Samalla paikalla on nykyisinkin siihen istutettu suuri palmupuu. Palmun lähellä sijaitsi arkaaiselta kaudelta lähtien Leton temppeli. Järven länsipuolella sijaitsee niin kutsuttu Leijonaterassi, joka oli koristettu pitkällä rivillä leijonapatsaita. Sen ja järven välistä kulkee niin kutsuttu Leijonien katu. Järven pohjois- ja luoteispuolella oli lukuisia hienosti koristeltuja hellenistisellä kaudella tehtyjä asuinrakennuksia, joista tunnetuin on niin kutsuttu Järvitalo. Roomalaisella kaudella järven eteläpuolelle rakennettiin Italialaisten agora.
Järvi oli alun perin lähes täydellisen pyöreä. Kun läheiset asuinkorttelit hellenistisellä ajalla rakennettiin, satamaan johtanutta Leijonien katua levennettiin ja järveä pienennettiin, niin että siitä tuli nykyisen kaltainen eli ovaalinmuotoinen. Deloksen kaivauksia suorittaneet ranskalaiset arkeologit kuivattivat järven vuonna 1925 hyttysten levittämän malarian leviämisen ehkäisemiseksi. Nykyisin järven paikka on muusta ympäristöstä erottuva vehreämpi alue.
Pyhä järvi vuonna 1919 ennen kuivatusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhä järvi Wikimedia Commonsissa
Mestaritappaja

| Mestaritappaja> The Mechanic |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Winner
Käsikirjoittaja:  Lewis John Carlino
Tuottaja:   Robert Chartoff  Irwin Winkler 
Säveltäjä:  Jerry Fielding
Kuvaaja:  Richard H. Kline Robert Paynter
Leikkaaja:  Frederick Wilson
Pääosat:   Charles Bronson  Jan-Michael Vincent 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  United Artists
Levittäjä:  United Artists
Ensi-ilta:  1972
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mestaritappaja (The Mechanic) on yhdysvaltalainen vuonna 1972 julkaistu toimintaelokuva, jonka ohjasi Michael Winner. Elokuvan pääosassa on Charles Bronson. Sivuosassa nähdään Bronsonin vaimo Jill Ireland.
Elokuvan kuusitoista ensimmäistä minuuttia eivät sisällä lainkaan dialogia. Alussa nähdään vain Bronsonin näyttelemä vaitonainen Arthur Bishop työssään suunnittelemassa ja toteuttamassa toimeksiantoaan.
Vuonna 2011 elokuvasta tehtiin The Mechanic -niminen uudelleenfilmatisointi, jonka pääosassa on Jason Statham.
Juonikuvaus

Elokuva kertoo mafialle töitä tekevästä palkkamurhaajasta Arthur Bishopista. Hän on alansa paras, suunnittelee tehtävänsä eleettömästi, eikä jätä jälkiä. Epäinhimillinen työ on vieraannuttanut Bishopin ihmiskunnasta, ja hänellä on omat sääntönsä ja moraalinsa. Bishopin ihmissuhteet ovat pinnallisia ja rakkaus maksettua. Rauhallinen klassinen musiikki, pesällinen piipputupakkaa ja sormien lihaksia vahvistava stressipallo ovat Bishopin keinot selviytyä tehtävien aiheuttamasta paineesta
Arthur Bishop saa tehtäväkseen eliminoida perhetuttunsa, isänsä vanhan liikekumppanin "Big Harry" McKennan (Keenan Wynn). Arthur tekee työtä käskettyä aiheuttaen huonokuntoiselle McKennalle sydänpysähdyksen. Hautajaisissa hän tutustuu surmatun poikaan Steveen, jota näyttelee Jan-Michael Vincent.
Steve, joka on irrallinen ja tunteeton nuorukainen, kiinnostuu salamyhkäisen Bishopin elämästä. Aluksi vastahakoinen Bishop avautuu pian itsepintaiselle Stevelle. Hän ottaa tämän kumppanikseen ja alkaa kouluttaa nuorukaisesta itsensä veroista julmaa ja tunteetonta tappajaa. Samalla Bishop sinetöi oman kohtalonsa.
Elokuvan loppu on kuvattu Italiassa, jossa kaksikkoa odottaa Bishopin sooloiluun kumppaninsa valinnassa pettyneen mafian asettama ansa. Huvijahdin tappajista ja kallioisen serpentiinitien takaa-ajosta selvittyään Steve pettää Bishopin ja juottaa tälle myrkytettyä viiniä.
Palattuaan Napolista yksin Los Angelesiin Steve asettuu Bishopin kotiin ja ottaa tämän autonavaimet. Autoon istuttuaan hän huomaa taustapeiliin kiinnitetyn muistilapun, jossa lukee: "Jos luet tämän, se tarkoittaa, että en selvinnyt. Ovi viritti 13 sekunnin aikalaukaisimen, joka räjäyttää auton. Pam, olet kuollut!"
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Charles Bronson  | … |  Arthur Bishop   |
|  Jan-Michael Vincent  | … |  Steve McKenna   |
|  Keenan Wynn  | … |  Harry McKenna   |
|  Jill Ireland  | … |  tyttö   |
Vastaanotto

Helsingin Sanomien nimetön arvioija kirjoitti vuonna 1974 ensi-iltaan tulleen elokuvan olevan lajissaan erinomaista työtä: ”iskevä, tiivisrakenteinen, kuvauksellisesti tehokas ja niin jännittävä, ettei sitä katsoessa ennätä kunnolla edes hengähtää”. Saman lehden Mikael Fränti kirjoitti elokuvan tv-esityksen alla 1991 Michael Winnerin kuvaavan kylmän toteavasti ammattitappajan arkea ja elämää ja pikkutarkasti seuraavan työtilauksen valmistelua. Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen sanoi elokuvan olevan ”Bronsonin vähäpuheisen väkivaltarutiinin komeimpia kiteytyksiä loppuyllätyksineen”. Hän antoi sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Uusintaversio

Simon Westin ohjaama uusintaversio The Mechanic tuli ensi-iltaan vuonna 2011.
Aiheesta muualla

Mestaritappaja Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Matemaattinen merkintä

Katso myös: Luettelo matemaattisista merkeistä, Kreikkalainen kirjaimisto
Matemaattinen merkintä eli matemaattinen notaatio on tapa ilmaista matemaattisia objekteja ja käsitteitä symboleilla. Sitä käytetään ainakin matematiikassa, luonnontieteissä ja kirjanpidossa.
Määritelmä

Matemaattinen merkintä on kirjoitusjärjestelmä (oikeastaan formaali kieli), jota käytetään tallentamaan matemaattisia käsitteitä. Merkintä käyttää symboleita tai symbolien yhdistelmiä, joille on niitä kehitettäessä pyritty asettamaan mahdollisimman täsmällinen ja käytännöllinen merkitys.
Matemaattisen merkinnän historia

Uskotaan, että jonkinlainen matemaattinen merkintä kehittyi ensimmäisen kerran vähintään 50 tuhatta vuotta sitten esineiden laskemisen auttamiseen. Todennäköisesti vanhimmat laskemiseen liittyvät säilyneet tekstit ovat peräisin sumereilta.
Geometriaan liittyvä merkistö kehittyi yhtenäiseksi vasta 1600-luvulla analyyttisen geometrian myötä.
Lopullisesti matemaattinen merkintä asettui nykyiseen standardoituun muotoonsa vasta 1700- ja 1800-luvulla.
Matemaattiset merkit > Reaali- ja kompleksiluvut

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Symboli | Vaihtoehto | Tarkoittaa | Esimerkki |
| = |  | Yhtä suuri. Yhdistää kaksi lauseketta samanarvoisiksi. | 2+5+9 = 16 |
| ≠ |  | Erisuuri. Ilmoittaa, että merkki tai numero on erisuuri kuin toinen. | X ≠ 6 tai 5 ≠ 6 |
| < ja > |  | Pienempi kuin ja suurempi kuin. Terävän pään osoittama luku on pienempi. | 3<7 ja 7>3 tai X>3 ja 3<X |
Matemaattiset merkit > Aritmetiikka > Peruslaskutoimitukset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Symboli | Luetaan | Tarkoittaa | Esimerkki |
| + | "2+2" Kaksi plus kaksi | Yhteenlasku – Muodostaa kahden luvun summan. | 2+5+9=16 |
| - | "2−2" Kaksi miinus kaksi | Vähennyslasku – Muodostaa kahden luvun erotuksen. | 2-2=0 |
| * | "3*4" Kolme kertaa neljä | Kertolasku – muodostaa kahden luvun tulon. Lyhenne toistuvalle yhteenlaskulle. | 3*4=3+3+3+3=4+4+4=12 |
| / | "2/5" Kaksi jaettuna viidellä | Jakolasku – muodostaa kahden luvun osamäärän. Nollalla ei voi jakaa. Jakolaskulle on paljon vaihtoehtoisia merkintöjä. | 2/5=0,4 |
Matemaattiset merkit > Aritmetiikka > Potenssit ja juuret

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Symboli | Tarkoittaa | Luetaan |
|  x^{y} | Potenssilasku - Suurempaa merkkiä kutsutaan kantaluvuksi ja sen yläindeksiä eksponentiksi. Merkintä tarkoittaa, että kantaluku kerrotaan itsellään niin monta kertaa kuin eksponentti määrää. | x y:änteen tai x potenssiin y |
|  {\sqrt[{x}]{y}} | Juuri - Esimerkiksi merkintä  {\sqrt[{2}]{4}} tarkoittaa lukua X, joka korotettuna toiseen potenssiin on neljä. Yleensä tämä tosin merkitään  {\sqrt[{}]{4}}, eli numeroa kaksi ei merkitä (kaikki muut luvut merkitään). | x:s juuri y:stä |