stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pandroseion

| Pandroseion> Πανδρόσειον |
| --- | --- |
 Pandroseionin paikka Erekhtheionin (vasemmalla) kyljessä, taustalla Parthenon. Seinustalla Athenen pyhän oliivipuun paikalle istutettu oliivipuu.
Sijainti:  Akropolis, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′19″N, 23°43′34″E
Rakennustyyppi:  heroon
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Ateenan Akropolis 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pandroseion (m.kreik. Πανδρόσειον) oli antiikin aikainen Pandrosokselle omistettu pyhäkkö Ateenan Akropolis-kukkulalla.
Ennallistus Pandroseionin pylväiköstä.
Rakennuksen pohjakaava.

1. Pandrosoksen temppeli.

2. Pylväikkö.

3. Kekropeion.

4. Zeus Herkeioksen alttari.

5. Athenen pyhä oliivipuu.

6. Poseidonin suolavesilähde.

7. Stomion.

8. Poseidonin kolmikärjen iskemä jälki.

9. Myöhemmän Erekhtheionin paikka.
Pyhäkkö oli rakennettu osaksi Erekhtheionin läntistä esipihaa. Se oli omistettu antiikin Ateenan mytologisen ensimmäisen kuninkaan Kekropsin yhdelle tyttärelle, Pandrosokselle, ja se piti sisällään useita kohteita, jotka liittyivät Ateenan varhaiseen mytologiaan ensimmäisten kuninkaiden aikana. Paikalla jatkettiin mahdollisesti mykeneläiseltä ajalta periytynyttä kulttia, joka oli alun perin samalla paikalla sijainneen mykeneläisen Ateenan kuninkaallisen palatsin palatsikultti.
Pyhäkössä oli gamma-kirjaimen muotoinen pylväikkö sekä pieni Pandrosoksen temppeli. Lisäksi pyhäkkö piti sisällään Zeus Herkeioksen alttarin sekä Kekropeionin eli Kekropsin haudan, joka oli osittain Erekhtheionin karyatidipylväikön alla. Pyhäkön alueella oli myös Athenen Ateenalle antama pyhä oliivipuu, Poseidonin kaupungille antama suolavesilähde (Thalassa) sekä Poseidonin kolmikärjen iskemä jälki kalliossa, jotka kaikki liittyivät myyttiin Athenen ja Poseidonin kilvasta Ateenan omistuksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pandroseion Wikimedia Commonsissa
Oulaskankaan sairaala

| Oulaskankaan sairaala> Sijainti |
| --- | --- |
Osoite:  Oulaistenkatu 5 86300 Oulainen
Organisaatio
Alue:  Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue
Tyyppi:  aluesairaala
Historia
Perustettu:  1971
Linkki
Kotisivut:  oys.fi/oulaskangas/
Oulaskankaan sairaala on Oulaisissa sijaitseva sairaala, joka kuuluu Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueeseen. Sairaala tarjoaa aluesairaalatasoista erikoissairaanhoitoa keuhkosairauksien, kirurgian, korva-, nenä- ja kurkkutautien, lastentautien, naistentautien ja sisätautien aloilla. Lisäksi sairaalassa näitä tukevat anestesian, fysiatrian ja radiologian erikoislääkärit. Sairaalassa on ympärivuorokautinen päivystys. Sairaalassa oli myös synnytysosasto, joka lakkautettiin vuoden 2018 lopussa.
Aiheesta muualla

Oulaskankaan sairaala
Olet aina mukana

| Olet aina mukana Tero-Petri & Korvaamattomat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. lokakuuta 2021
 Formaatti: CD, vinyyli
 Tuottaja(t): Oskari Ruohonen
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 41.44
 Levy-yhtiö: Plastic Passion
Tero-Petrin muut julkaisut
| Parantavat sanat 2017 | Olet aina mukana 2021 |   |
Olet aina mukana on Tero-Petri Suovasen viides soololevy, joka julkaistiin 22.10.2021. Levyn on tuottanut Oskari Ruohonen.
Kappaleet

Raikas nauru – 4.16
Läpikuultava – 3.58
Oman maailmansa kansalainen – 4.05
Jäniksenkäpälä – 5.06
Yhteenkasvaneet – 3.55
Kuiskaa mua nimellä pehmeästi – 4.30
Juna joka meitä kuljettaa – 3.25
En mä muihin vertaile – 4.02
Toinen planeetta – 4.19
Tässä porukassa et voi mokailla – 4.05
Kokoonpano

Jakke Aho – Basso ja taustalaulu
Mikke Helenius – Kosketinsoittimet
Mika "Moilu" Moilanen – Rummut
Tero-Petri Suovanen – Laulu ja kitara
Arvostelut

Soundi:
Desibeli.net:
Turun Sanomat:
Olet kaunis

| Olet kaunis Tyyne Raunio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. syyskuuta 2010
 Tuottaja(t): Antti Eräkangas
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 46.52
 Levy-yhtiö: Dynasty Recordings
Olet kaunis on Tyyne Raunio -yhtyeen esikoisalbumi. Levyn julkaisi Dynasty Recordings / EMI 22. syyskuuta 2010. Levyltä julkaistiin neljä singleä: ”Ääriviivat”, ”Sivullinen”, ”Olet kaunis” ja ”Jään päällä lunta”, joista kappaleesta ”Sivullinen” kuvattiin musiikkivideo. Videon ohjasi Juha Lankinen.
Kappaleet

Lasitalo – 3.28
Ääriviivat – 3.53
Jään päällä lunta – 4.11
Sivullinen – 4.09
Maamme laulu – 3.33
Olet kaunis – 3.32
Muovikukkaseppele – 4.04
Suden hetki – 4.28
Elukka – 3.28
Kallio – 3.55
Prinsessa – 4.38
Raunio – 3.43
Kokoonpano

Lauri Tanskanen – laulu
Tommi Kotkamaa – basso
Jussi Nikula – rummut, kitara (kappaleet 3–6 ja 8–12)
+
Jere Haakana – kitara (kappaleet 1, 2, 6, 7, 10 & 11)
Antti Eräkangas – tuottaja, miksaaja
Svante Forsbäck – masteroija
Arvostelut

Soundi:
Pandoro

Pandoro
Pandoro on perinteinen italialainen joulun ajan leivonnainen, kotoisin Veronasta. Sen alkuperä ei ole täysin selvä: joidenkin mukaan resepti tulee Itävallasta, jossa tuotettiin niin sanottua Wienin leipää. Joidenkin mukaan pandoron nimi, pan d'oro, "kultaleipä",  viittaa sen väriin, tai tulisi siitä että sitä tarjoiltiin rikkaille venetsialaisille kullalla koristeltuna.
Yhdessä panettonen kanssa pandoro on yksi Italian tyypillisimmistä jouluherkuista. Sen taikina on pehmeää ja kullanväristä siinä olevan kananmunan takia, ja se tuoksuu vaniljalle. Taikina valmistetaan jauhoista, sokerista, munasta, voista, kaakaovoista ja leivinhiivasta. Pandoron leipominen on erityisen monimutkaista ja koostuu useasta vaivaamis- ja kohoamisvaiheesta.
Pandoro tarjoillaan yleensä tomusokerilla koristeltuna, ja sitä syödään vaikkapa aamiaisella tai välipalaksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pandoron resepti suomeksi
Alta Cucina: History and Recipe of Pandoro, the traditional Italian Christmas Dessert (englanniksi)
Porin lukio

| Porin lukio |
| --- | --- |

Sijainti:  Pori, Tasavallankatu 4
Tyyppi:  Lukio
Perustettu:  2021
Rehtori:  Janne Hakoniemi
Opiskelijoita:  1275
Verkkosivut
Porin lukio on Porin Riihikedossa sijaitseva noin 1275 opiskelijan lukio. Se aloitti toimintansa vuonna 2021.
Historia

Porin lukio perustettiin vuonna 2021, kun Porin suomalaisen yhteislyseon lukio ja Porin lyseon lukio yhdistettiin. Lukuvuonna 2021–2022 lukio toimi vielä kahdessa eri toimipisteessä eli alkuperäisten lukioiden rakennuksissa osoitteissa Annankatu 5 ja Tasavallankatu 4, mutta niillä oli yhteinen hallinto ja siten myös yksi rehtori. Lukuvuodesta 2022-2023 alkaen kaikki opetus tapahtuu Tasavallankadulla.
Koulurakennus

Koulurakennus valmistui alun perin Porin suomalaiselle yhteislyseolle, jossa opiskelu päästiin aloittamaan vuonna 1935. Rakennusta laajennettiin vuosina 1957 ("E-osa") ja vuonna 1964 ("U-osa").
Linjat ja painotukset

Porin lukiossa toimii yleislinjan lisäksi kaksi valtakunnallisen erityistehtävän linjaa eli luonnontieteellinen linja (LNT) ja urheilulinja. Lisäksi lukiossa toimii englanninkielinen linja ja ilmaisutaidon linjat. Painotettua opetusta annetaan kuvataiteessa ja liiketaloudessa.
Linjat ja painotukset > Luonnontieteellinen linja

Luonnontieteelliselle erikoislinjalle valitaan vuosittain 16-20 opiskelijaa ja sen keskiarvovaatimus on yksi Suomen korkeimmista. Linjalla opiskelevan on suoritettava yhteensä vähintään 24:n opintopisteen verran LNT-opintojaksoja.
Linjat ja painotukset > Urheilulinja

Urheilulinjalla urheilua tavoitteellisesti harrastavat opiskelijat voivat yhdistää harjoittelun helpommin opiskeluun. Lukio järjestää linjalla opiskeleville lajivalmennusta kolme kertaa viikossa. Linjalle valitaan vuosittain n. 30 opiskelijaa ja hakijoita arvioidaan perinteisen keskiarvon lisäksi myös mm. soveltuvuuspisteillä. Linja toimii yhteistyössä Satakunnan urheiluakatemian (SSA) kanssa.
Linjat ja painotukset > Englanninkielinen linja

Englanninkielisellä linjalla tarjotaan lukio-opintoja pääasiassa englanniksi, mutta ylioppilastutkinto suoritetaan kuitenkin suomeksi. Linjalle on erillinen valintakoe, jonka lisäksi pisteitä voi saada aikaisemmista englanninkielisistä opinnoista. Linja on suunnattu erityisesti Porin seudulla asuville ulkomaalaisille, mutta myös suomea äidinkielenään puhuvat voivat hakeutua linjalle.
Linjat ja painotukset > Ilmaistutaidon linja

Ilmaisutaidon linjalla opiskelijat tutustuvat mm. teatterin ja muun taiteen tyylilajeihin sekä opiskelijoiden esiintymistaitoja harjoitetaan. Ilmaisutaidon linjalle haettaessa painotetaan äidinkieltä sekä taito- ja taideaineita.
Linjat ja painotukset > Kuvataiteen ja liiketalouden painotukset

Kuvataide ja liiketalous eivät ole erillisiä linjoja, vaan niiden opinnot ovat avoimia kaikille. Liiketalouden opintoja tarjotaan yhteensä kahdeksan opintojakson verran  ja kuvataiteen opintoja (pl. valtakunnalliset pakolliset ja syventävät opintojaksot) niin ikään kahdeksan opintojakson verran.
Rehtorit

Janne Hakoniemi (2021-)
Aiheesta muualla

Porin lukion kotisivut
Pallolaajennus

Verisuonen pallolaajennus
Pallolaajennus (perkutaaninen transluminaalinen angioplastia, PTA) on yleinen suonensisäinen toimenpide. Yksi tyypillinen pallolaajennustoimenpide on sydämen sepelvaltimoiden pallolaajennus eli koronaariangioplastia.
Historia

Pallolaajennuksen kehittäjänä pidetään yhdysvaltalaista lääketieteellisen kuvantamisen erikoislääkäriä (radiologi) Charles Theodore Dotteria (1920–1985). Oregonin yliopistossa työskennellyt Dotter sai 1964 avattua verisuonistoon ohjaamallaan katedrilla potilaansa reisivaltimotukoksen ja palautettua näin jalan verenkierron. Saksalainen kardiologi Andreas Grüntzig (1939–1985) suoritti 16. syyskuuta 1977 Zürichin yliopistollisessa keskussairaalassa Sveitsissä ensimmäisen sydämen sepelvaltimoiden pallolaajennuksen. Suomen ensimmäinen pallolaajennus suoritettiin 1982 Turun yliopistollisessa keskussairaalassa.
Toimenpide

Pallolaajennuksen alussa selvitetään verisuonten varjoainekuvauksen eli angiografian avulla muutosalueen tilanne. Ennen varsinaista pallolaajennusta selvitetään, onko muutosalueella tarpeeksi toimiva kollateraaliverkosto (Verisuonet, joiden kautta mahdollisesti tukkeutuneen suonen suonitusalue saa verenkiertoa) 

Pallolaajennuksessa käytetään toimenpidevälineinä mm. ohjainvaijereita ja katetreja. Ennen varsinaista toimenpidettä verisuonten kunto selvitetään ns. diagnostisella katetrilla.
Pallolaajennuksessa verisuoneen muutosalueeseen päästään ohjainvaijerin avulla. Jäykän ohjainvaijerin avulla saadaan vietyä laajennuskatetri muutosalueelle. Laajennuskatetri on kaksikanavainen, toisesta kanavasta voidaan ruiskuttaa suoneen varjoainetta tai mitata verenpaine. Toisen kanavan avulla voidaan taas täyttää ja tyhjentää katetrin päässä oleva pallo. Pallo täytetään laajaksi, suonenmyötäiseksi jolloin ahtauma voidaan avata. Pallon täytön jälkeen se imetään tyhjäksi. Pallon täyttö ja tyhjennys toistetaan muutaman kerran.  
Pallolaajennus soveltuu parhaiten suuren yksittäisen, lyhyen ahtauman hoitoon.
Toimenpide > Stenttiproteesin asennus

Jotta pallolaajennuksen jälkeen laajentunut suoni ei pääsisi ahtautumaan uudelleen, voidaan suoneen asentaa pallolaajennuksen yhteydessä stenttiproteesi. Stentti on teräksinen metalliverkko, joka puristetaan angioplastiapallon päälle ja laajennetaan pallon avulla ateroomaplakkia vasten. Uudelleenahtautumisen riskiä voidaan vielä pienentää käyttämällä tietynlaisilla aineilla (esim. paklitakseli) pinnoitettuja stenttejä. Tällöin puhutaan lääkestentistä. 
Pallolaajennuksen ja stentin asennuksen yhteydessä käytetään antitromboottista (hyytymistä estävää) lääkitystä estämään trombin syntymistä suonessa. Toimenpiteessä voidaan antaa hepariinia ja toimenpiteen jälkeen aloitetaan pysyvä asetyylisalisyylihappolääkitys.
Puhevalta (kirja)

| Puhevalta |
| --- | --- |

Kirjailija:  Juhana Torkki
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2006
Sivumäärä:  288
ISBN:  978-951-1-20331-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Puhevalta on Juhana Torkin kirjoittama kirja, joka ilmestyi vuonna 2006. Kirjan pyrkii opettamaan lukijoita taitaviksi retorikoiksi kertomalla nykyajan ja antiikin puhujista.
Aiheesta muualla

Puhevalta-kirjan kotisivut
Psathonísi (Sporadit)

| --- | --- |
Sijainti:  39°28′58″N, 24°10′53″E, Alónnisos Sporadit, Thessalia Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoiset Sporadit
Pinta-ala:  0,1 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Psathonísi (kreik. Ψαθονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Psathoúran saaren eteläpuolella, pohjoiseen Gioúrasta. Saaren pinta-ala on 0,100 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Psathonísi kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.
Portugalilainen viittomakieli

| Portugalilainen viittomakieli |
| --- | --- |
 Sormiaakkoset portugalilaisella viittomakielellä
Muu nimi:  Língua gestual portuguesa
Tiedot
Alue:   Portugali
Puhujia:  60 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Viittomakielet
Kieliryhmä:  Ruotsalainen viittomakieli
ISO 639-3:  psr
 Ohje 
Portugalilainen viittomakieli (port. Língua gestual portuguesa) on Portugalissa käytettävä viittomakieli. Sitä käyttää noin 60 000 kuuroa ihmistä.
Portugalilaisesta viittomakielestä on kehittynyt kaksi eri varianttia, joita käytetään Lissabonissa ja Portossa. Vanhemmat ihmiset kävivät tyttö- tai poikakoulua Lissabonissa ja Portossa, joka aiheutti variaatiota sukupuolen ja alueen mukaisesti, mutta nuoremmilta viittojilta nämä erot ovat pääosin kadonneet. Portugalilainen viittomakieli sai alkunsa 1800-luvun alussa. Osa sen viittomista on samoja kuin ruotsalaisessa viittomakielessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Portugalilainen viittomakieli Wikimedia Commonsissa
Nyrkkeily Euroopan kisoissa 2015

Euroopan kisojen 2015 nyrkkeily pidettiin Bakussa Crystal Hallissa 18.–25. kesäkuuta 2015. Sarjoja oli yhteensä 15, joista kymmenen miehille. Urheilijoita oli yhteensä 296.
Tulokset > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 49 kg |  Bator Sagaluev |  Brendan Irvine |  Muhammed Unlu    Dmytro Zamotayev |  |
| 52 kg |  Elvin Mamishzada |  Vincenzo Picardi |  Hamza Touba    Viliam Tanko |  |
| 56 kg |  Bakhtovar Nazirov |  Dzmitry Asanau |  Tayfur Aliyev    Qais Ashfaq |  |
| 60 kg |  Albert Selimov |  Sofiane Oumiha |  Sean McComb    Mateusz Polski |  |
| 64 kg |  Collazo Sotomayor |  Vincenzo Mangiacapre |  Kastriot Sopa    Viktor Petrov |  |
| 69 kg |  Parviz Baghirov |  Alexander Besputin |  Josh Kelly    Yaroslav Samofalov |  |
| 75 kg |  Michael O'Reilly |  Xaybula Musalov |  Zoltan Harcsa    Maxim Koptya |  |
| 81 kg |  Teymur Mammadov |  Valentino Manfredonia |  Pavel Silyagin    Oleksandr Khyzhniak |  |
| 91 kg |  Abdulkadir Abdullayev |  Gevorg Manukian |  Josip Bepo Filipi    Sadam Magomedov |  |
| 91+ kg |  Joe Joyce |  Gasan Gimbatov |  Mahammadrasul Majidov    Tony Yoka |  |
Tulokset > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 51 kg |  Nicola Adams |  Sandra Drabik |  Saiana Sagataeva    Elif Coskun |  |
| 54 kg |  Elena Saveleva |  Marzia Davide |  Anna Alimardanova    Azize Nimani |  |
| 60 kg |  Katie Taylor |  Estelle Mossely |  Yana Alekseevna    Tasheena Bugar |  |
| 64 kg |  Anastasiia Beliakova |  Valentina Alberti |  Sandy Ryan    Aneta Rygielska |  |
| 75 kg |  Nouchka Fontijn |  Anna Laurell Nash |  Sarah Scheurich    Lidia Fidura |  |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Azerbaidžan | 6 | 1 | 4 | 11 |
| 2. |  Venäjä | 4 | 2 | 4 | 10 |
| 3. |  Irlanti | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 4. |  Iso-Britannia | 2 | 0 | 3 | 5 |
| 5. |  Alankomaat | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Italia | 0 | 5 | 0 | 5 |
| 7. |  Ranska | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 8. |  Ukraina | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 9. |  Puola | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 10. |  Valko-Venäjä | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10. |  Ruotsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 12. |  Saksa | 0 | 0 | 5 | 5 |
| 13. |  Turkki | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 14. |  Kroatia | 0 | 0 | 1 |  |
| 14. |  Unkari | 0 | 0 | 1 |  |
| 14. |  Slovakia | 0 | 0 | 1 |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nyrkkeily Euroopan kisoissa 2015 Wikimedia Commonsissa
Kuva 81 kiloisten loppuottelusta.
Kuva 51 kiloisten loppuottelusta Nicola Adams - Sandra Drabik.
Otaniemen tutkimusreaktori

Rakennus, jossa FiR 1 -tutkimusreaktori sijaitsi
Otaniemen tutkimusreaktori FiR 1 oli Suomen ensimmäinen ydinreaktori ja tutkimusreaktori. Se sijaitsi Espoossa Aalto-yliopiston Otaniemen kampusalueella osoitteessa Otakaari 3. Reaktori käynnistettiin vuonna 1962, sammutettiin 2015 ja saatiin purettua 2024. Reaktorilla tuotettiin radioisotooppeja mm. teollisuusmittausten käyttöön. Aktivointianalyysillä (näytteen aktivoiminen neutronisäteilyllä tiettyjen alkuaineiden pitoisuuksien määrittämiseksi) tutkittiin geologisia ja biologisia näytteitä sekä erilaisten materiaalien ja prosessiliuosten epäpuhtauksia. Reaktorilla on tutkittu myös laitteiden säteilynkestävyyttä: mm. ITER-fuusioreaktorin magneettikentän mittausantureita on säteilytetty reaktorilla. Yliopiston opiskelijat ovat tehneet tutkimusreaktorilla harjoitustöitä. 2000-luvulla reaktorin merkittävin toimintamuoto oli erityisesti kaulan ja pään alueen syöpiä sairastaville annettu boorineutronisädehoito (BNCT, Boron Neutron Capture Therapy).
Historia > 1960–2015

Sopimus tutkimusreaktorin hankkimiseksi allekirjoitettiin 1960. Reaktorin hankkimisen puuhamiehinä olivat Pekka Jauho, Erkki Laurila ja Heikki Lehtonen. Hankkeessa tähdättiin ydinvoimalan saamiseen Suomeen. Tutkimusreaktori tarvittiin, jotta pystyttiin kouluttamaan henkilökuntaa Loviisaan ja Olkiluotoon. Reaktori maksoi 226,5 miljoonaa markkaa, eli vuoden 2019 rahassa 5,1 miljoonaa euroa.
Reaktori käynnistettiin 1962. Vuonna 1967 sen teho korotettiin 100 kilowatista 250 kilowattiin. Reaktori oli aluksi Teknillisen korkeakoulun hallinnassa. Vuonna 1971 valtioneuvosto siirsi sen Teknologian tutkimuskeskus VTT:lle. Tontin ja rakennuksen omistaa nykyään Aalto-yliopistokiinteistöt Oy.
Reaktorin yhteyteen rakennettiin BNCT-säteilytysasema, jolla annettiin sädehoitoa yli 200 syöpäpotilaalle vuosina 1999–2011. Hoidon tulokset olivat hyviä. Boorineutronikaappaushoito toimii siten, että potilaan suoneen ruiskutetaan boorin kantaja-ainetta, jolloin boori hakeutuu syöpäkasvaimeen. Tämän jälkeen kasvaimen alueelle suunnataan neutronisäteilyä. Kun neutroni osuu syöpäkasvaimessa olevaan booriatomiin, atomi halkeaa, jolloin paikallisesti muodostuu suuri säteilyannos ja syöpäsolut tuhoutuvat. Hoito säästää tervettä kudosta. Tutkimusreaktorin sulkemisen takia HUS on hankkimassa uutta, hiukkaskiihdyttimeen perustuvaa BNCT-hoitoasemaa, jonka on tarkoitus käynnistyä vuonna 2019.
BNCT-syöpähoidoista vastannut yritys Boneca Oy ajautui konkurssiin tammikuussa 2012. Sen jälkeen VTT päätti sulkea reaktorin, koska sen ylläpito maksoi noin 400 000 euroa vuodessa. Reaktori sammutettiin pysyvästi vuonna 2015 poistamalla sydämestä useita polttoainesauvoja.
Historia > Purkaminen

Ydinenergialain edellyttämä purkamislupa myönnettiin kesäkuussa 2021. VTT teki Fortumin kanssa sopimuksen reaktorin purkamisesta, joka aloitettiin kesäkuussa 2023 ja saatiin valmiiksi huhtikuussa 2024. Reaktorin purkamisesta syntyi noin 60 kuutiometriä matala- ja keskiaktiivista ydinjätettä, josta pääosa oli betonia. Purkujäte kuljetettiin Loviisan matala- ja keskiaktiivisen jätteen loppusijoitusluolaan.
Reaktorin käytön lopettamisen jälkeen laitokselta poistettiin ensin ydinpolttoaine. Tämän jälkeen purettiin muut radioaktiiviset osat (reaktorisydän sisäosineen, reaktoriallas, betonista tehty biologinen suoja, BNCT-asema ja jäähdytysjärjestelmän primääripiiri). Käytetty ydinpolttoaine ja pääosa reaktorisydämestä ovat korkea-aktiivista jätettä. Muut radioaktiiviset purku- ja huoltojätteet luokitellaan matala- ja keskiaktiivisiksi ydinjätteiksi. Tavoitteena oli rajoittaa purkutöistä aiheutuva työntekijöiden kollektiivinen säteilyannos alle 10 millimansievertiin. Reaktorirakennus puhdistettiin niin, että sen jatkokäytölle ei ole rajoituksia.
Reaktorilla oli yhteensä 103 kappaletta käytettyjä polttoainesauvoja, ja niissä oli uraania yhteensä 21,4 kg. Reaktori kulutti hyvin vähän polttoainetta, koska sen teho oli niin pieni ja sitä käytettiin vain muutamia tunteja päivässä. Osa polttoainesauvoista oli reaktorissa koko sen 53-vuotisen käytön ajan. Käytetty polttoaine ei vaatinut jäähdytystä, koska sen jälkilämpöteho on niin pieni. Käytetyn polttoaineen lisäksi varastossa oli 24 käyttämätöntä polttoainesauvaa, joissa oli uraania yhteensä 5,7 kg.
Ydinpolttoaine oli yhdysvaltalaista alkuperää ja kuului Yhdysvaltojen energiaministeriön käytetyn polttoaineen palautusohjelman piiriin. Ohjelman tarkoituksena on ydinmateriaalien leviämisen estäminen. Ydinenergialaki kieltää ydinjätteen viennin pois Suomesta. Laissa on kuitenkin poikkeus, jonka mukaan kielto ei koske tutkimusreaktorin ydinjätteitä. Helmikuussa 2021 VTT kuljetti tutkimusreaktorin polttoaineen Denveriin, jossa Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskus käyttää sitä vielä useita vuosia omassa reaktorissaan. Sen jälkeen Yhdysvallat huolehtii käytetystä polttoaineesta.
FiR 1 oli ensimmäinen purettava ydinlaitos Suomessa. Tutkimusreaktorin purusta saatavia oppeja aiotaan käyttää ydinvoimalaitosten käytöstäpoiston valmisteluun. Vuonna 2018 hallitus päätti myöntää VTT:lle 13,5 miljoonan euron erityisavustuksen tutkimusreaktorin purkamiseen. Käytöstäpoiston kokonaiskustannukset olivat noin 24 miljoonaa euroa. Purkutyön jälkeen tiloja voidaan käyttää muihin tarkoituksiin.
Tekniikka

FiR 1 oli yhdysvaltalaisen General Atomicsin valmistama TRIGA  Mark II -tyyppinen reaktori . TRIGA on lyhenne sanoista Training, Research, Isotopes, General Atomics. TRIGA-reaktoreita on rakennettu yhteensä 66 kappaletta 24 eri maahan.
Reaktorin alkuperäinen lämpöteho oli 100 kilowattia, ja reaktoria jäähdytettiin juoksuttamalla vesijohtovettä lämmönvaihtimen kautta viemäriin. Vuonna 1967 reaktorin teho nostettiin 250 kilowattiin ja samalla jäähdytysjärjestelmä uusittiin ottamalla käyttöön haihduttavat jäähdytystornit. Lämpöä ei käytetty hyödyksi, koska reaktoria käytettiin vain muutamia tunteja päivässä. Reaktorin jälkilämpö oli niin vähäistä, ettei aktiivista jäähdytystä tarvittu, kun reaktori oli sammutettu.
Reaktorin sydän oli noin 6 metriä syvän, ylhäältä avoimen vesialtaan pohjalla . Vesi toimi jäähdytteenä, neutronien hidastimena ja säteilysuojana. Uraania sisältävän sydämen halkaisija oli noin 44 cm ja korkeus noin 36 cm. Uraania sydämessä oli noin 15 kg.
Reaktorissa oli 79 polttoainesauvaa. Polttoaineen materiaali oli uraanizirkoniumhydridi (UZrH). Polttoaineen uraanipitoisuus oli 8–12 prosenttia ja väkevöintiaste eli uraani-235 isotoopin osuus 20 prosenttia. Sydämen ylä- ja alapuolella ja ympärillä oli grafiittiheijastin, jonka tarkoituksena oli sirottaa osa reaktorisydämestä ulospäin suuntautuvista neutroneista takaisin reaktorisydämeen. Reaktoriallas oli ympäröity betonista rakennetulla biologisella suojalla, joka toimi reaktorin säteilysuojana sivusuunnassa. Reaktorissa oli neljä boorikarbidista tehtyä säätösauvaa .
Polttoainemateriaalin eli uraanizirkoniumhydridin ominaisuus on voimakas negatiivinen takaisinkytkentä lämpötilan ja reaktiivisuuden välillä. Tämän ansiosta ketjureaktion karkaaminen hallitsemattomasti on fysikaalisesti mahdotonta.  Voimakkaan takaisinkytkennän ansiosta reaktorilla voitiin ”ampua” tehopulsseja. Siinä säätösauva ammuttiin paineilmalla pois sydämestä, jolloin reaktorin teho nousi tuhatkertaiseksi eli 250 megawattiin. Tämä nosti polttoaineen lämpötilaa, ja reaktiivisuuden ja lämpötilan negatiivinen takaisinkytkentä pysäytti ketjureaktion itsestään. Tehopulssi kesti vain 30 millisekuntia.