stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Senshido
Senshidon periaatteet

Senshidon fyysisen vastatoiminnan periaatteet ovat:
1. Liikkeen taloudellisuus
2. Sähköttämätön liike
3. Lähin-ase-lähin-kohde
4. Pääkohteet silmät ja kurkku
5. Tuntoaistin käyttö
Senshido Shredder

Senshidon kuuluisin osa on kiistatta Shredder. Shredder on konseptuaalinen "työkalu", itsepuolustusmetodi lähietäisyyksille. Monet kamppailukouluttajat ovat kutsuneet sitä kamppailulajien puuttuvaksi lenkiksi. Usein Senshido mielletään virheellisesti vain Shredderiksi.
Aiheesta muualla

YLE Uutisten artikkeli Senshidosta ja Defendosta
Senshido Finland -sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Senshidon lajikuvaus Kamppailulajit.net -sivustolla
Skruupeli

Skruupeli eli krupula on vanha suomalainen mittayksikkö. Yksi skruupeli on 1.24 g.[lähde? ]
Mittaa käytettiin yleisten kauppatavaroiden mittaamisessa (vrt. brittiläinen avoirdupois-järjestelmä). Apteekkareilla ja kultasepillä oli oma mittajärjestelmänsä.
Vanhana suomalaisena massan mittayksikkönä lääkekauppaa varten skruupeli oli 1,2369 grammaa. Yksi skruupeli oli 20 graania eli yksi graani oli 61,845 milligrammaa. Suurempiin mittayksiköihin nähden kolme skruupelia vastasi yhtä drakmaa eli 3,7107 grammaa.
Stageira

| Stageira> Στάγειρα |
| --- | --- |
 Stegairan arkeologista aluetta.
Sijainti
 Stageira
Koordinaatit:  40°35′32″N, 23°47′44″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Olympiáda, Aristotélis, Chalkidikí, Keski-Makedonia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  n. 655–100 eaa.
Huippukausi:  n. 500–350 eaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Traakia
Aiheesta muualla
  Stageira Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stageira (m.kreik. Στάγειρα, joskus myös Stageiros, Στάγειρος) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa nykyisin Chalkidikína tunnetun niemimaan itärannikolla Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Aristotéliin kunnassa lähellä nykyistä Olympiádan kylää, noin kahdeksan kilometriä pohjoiskoilliseen nykyisestä Stágiran kylästä.
Historia

Stageira perustettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 655 eaa. Se oli alun perin Androkselta tulleiden joonialaisten siirtokunta. Myöhemmin kaupunkiin muutti Khalkiin asukkaita Euboialta. Stageiran huippukautta oli noin aika 500–350 eaa. Persialaissotien aikaan kaupunki oli persialaisten valtaama. Sodan jälkeen Stageira liittyi Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Vuonna 424 eaa. se kuitenkin hakeutui eroon liitosta ja antautui Brasidaan johtamille spartalaisille joukoille. Vuonna 422 eaa. Ateena yritti vallata takaisin Staigeiran ja muut alueelta menettämänsä kaupungit, kuten Akanthoksen ja Amfipoliin, mutta epäonnistui. Tämän jälkeen kaupunki ei enää palannut liittoon Ateenan kanssa.
Stageira tunnetaan filosofi Aristoteleen syntymäpaikkana (384 eaa.). Makedonian uhan kasvaessa 300-luvulla eaa. kaupunki liittyi Khalkidiken liittoon, jota johti Olynthos. Filippos II valtasi ja tuhosi kaupungin Olynthoksen sodassa vuonna 349 eaa. Myöhemmin joko Filippos tai Aleksanteri Suuri, jonka opettajana Aristoteles toimi, kunnostutti kaupungin kiitollisuudesta Aristotelesta kohtaan. Kreikkalaisen perinteen mukaan Stageiran asukkaat siirrättivät Aristoteleen ruumiin kaupunkiin tämän kuoleman jälkeen. Haudalle rakennettiin alttari, hänet nimitettiin kaupungin ”perustajaksi” ja hänen kunniakseen perustettiin Aristoteleia-juhlat.
Kaupunki ei kuitenkaan säilynyt olemassa pitkään tämän jälkeen, ainakaan merkittävänä, ja se autioitui lopullisesti joskus hellenistisellä tai viimeistään roomalaisella kaudella. Bysanttilaisella keskiajalla noin vuoden 1000 tienoilla paikalle rakennettiin linnoitus.
Stageiran arkeologiset kaivaukset alkoivat 1960-luvun lopulla. Kaivauksia on jatkettu vuodesta 1990 lähtien, ja ne jatkuvat edelleen. Tutkimusten yhteydessä raunioita on myös kunnostettu.
Rakennukset ja löydökset

Stageira oli rakennettu niemelle, joka tunnetaan nykyisin nimellä Liotópi. Kaupunki oli kahdella kukkulalla, josta matalampi oli pohjoisempana niemen kärjessä ja korkeampi akropoliina toiminut kukkula niemen juuressa. Alkuperäinen asutuspaikka oli pohjoisemmalla kukkulalla, kun taas eteläisemmälle kukkulalle kaupunki laajeni väkiluvun kasvaessa 400-luvulla eaa.
Kaupunki oli ympäröity muurilla, jonka kokonaispituus oli noin kaksi kilometriä ja paksuus noin kaksi metriä, ja jossa oli useita neliskulmaisia ja pyöreitä  torneja. Muurit oli rakennettu kalkkikivestä ja marmorista usealla eri tyylillä. Kaupungin agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka sijaitsi kahden kukkulan välisen satulan alueella. Sen laidalla oli kaupungin politiikassa käytetty stoa eli pylväshalli, jonka koko oli noin 26 x 6 metriä.
Kaupungin tärkein temppeli sijaitsi pohjoisemman kukkulan koillisosassa. Se oli rakennettu arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Jumalaa, jolle se oli omistettu, ei tiedetä. Saman kukkulan rinteestä on löydetty myös kaksi pienempää pyhäkköä, joista toinen oli omistettu Demeterille. Lukuisia yksityistaloja ja työpajoja on tunnistettu niin arkaaiselta, klassiselta kuin hellenistiseltäkin kaudelta. Kaupungin kadut oli kivetty.
Kaupungista tehtyjä löytöjä on Polýgyroksen arkeologisessa museossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stageira Wikimedia Commonsissa
Stageiran arkeologista aluetta.
Stageiran raunioita.
Agoran stoan rauniot.
Sininata

| Sininata |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Nadat Festuca
Alasuku::  Festuca
Sektio::  Festuca
Laji::  glauca
Kaksiosainen nimi
 Festuca glauca  Vill. 
Katso myös
   Sininata Wikispeciesissä   Sininata Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sininata (Festuca glauca) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, natojen (Festuca) sukuun kuuluva kasvilaji. Sininataa käytetään koristeheinänä, ja siitä on jalostettu monia eri lajikkeita tähän tarkoitukseen. Koristekasvina käytetyn sininadan ei tiedetä villiytyneen puutarhakarkulaisena luontoon. Toisaalta myös joistakin muista natalajeista jalostettuja sinertävälehtisiä lajikkeita myydään puutarhakaupoissa tieteellisellä nimellä Festuca glauca eli sininatana.
Sininata on voimakkaasti mätästävä heinälaji, joka ei muodosta maarönsyjä. Sen varret voivat kasvaa 15–50 cm korkeiksi, tavallisimmin kuitenkin 22–35 cm korkeiksi. Varret ovat kasvutavaltaan pystyjä. Lehtitupet ovat kiinni varressa suunnilleen puolet niiden pituudesta. Kieleke on lyhyt, 0,1–0,4 mm pitkä. Lehtilavat ovat halkaisijaltaan 0,6–1 mm ja niissä on viidestä seitsemään suonta. Lehtien varsienpuoleisilla pinnoilla on ei ole sklerenkyymisolukkoa, mutta kääntöpuolilla on yhtenäisiä tai melko yhtenäisiä sklerenkyymikannattimia. Sininadan kukintona on 2,5–11 cm pitkä, tiivis ja pysty röyhy. Tähkylät ovat 5,5–11 mm pitkiä ja niissä on kolmesta kuuteen kukkaa, joskus seitsemän kukkaa. Kaleet yltävät tähkylän kukkien yli; ulkokale on pituudeltaan 1,8–4 mm pitkä ja sisäkale 2,8–5,1 mm pitkä. Ulkohelpeet ovat 3,5–6,2 mm pitkiä ja niiden kärjessä voi olla 0,6–2 mm pitkä vihne.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tarhasininadat (Festuca Glauca-Ryhmä)
Siperiankärhö

| Siperiankärhö |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Tribus::  Anemoneae
Suku::  Kärhöt Clematis
Laji::  sibirica
Kaksiosainen nimi
 Clematis sibirica  Mill. 
Synonyymit
 Atragene alpina var. sibirica  Atragene alpina subsp. sibirica  Atragene sibirica  Atragene speciosa  Atragene speciosa subsp. saxatilis  Atragene tianschanica  Clematis alpina subsp. sibirica (Mill.) Kuntze  Clematis alpina var. alba  Clematis alpina var. altaica  Clematis alpina var. sibirica  Clematis alpina var. sibirica  Clematis sibirica var. tianschanica  Clematis sibirica var. tianzhuensis  Clematis turkestanica 
Katso myös
   Siperiankärhö Wikispeciesissä   Siperiankärhö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siperiankärhö (Clematis sibirica) on kärhöihin kuuluva köynnöslaji, joka on luokiteltu myös alppikärhön alalajiksi (C. alpina subsp. sibirica). Lajia tavataan luonnonvaraisena Euraasian havu- ja lehtimetsävyöhykkeellä pääasiassa Tyyneltämereltä Venäjän länsiosiin. Suomessa siperiankärhöä tavataan luonnonvaraisena vain muutamalta kasvupaikalta ja se on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.
Ulkonäkö ja koko

Siperiankärhö on puuvartinen köynnös, joka kasvaa tavallisesti 0,3–4 metriä pitkäksi, joskus jopa kahdeksaan metriin saakka. Kasvi suikertelee pitkän monivuotisen vartensa avulla maata pitkin tai kiipeää kärhilehtiensä avulla puiden, lähinnä kuusten, oksistoissa. Sen lehdet ovat vastakkain. Lehden lapa on kaksi kertaa kolmilehdykkäinen; lehdykät ovat 3–7 cm pitkiä, puikeita ja sahalaitaisia. Kellanvalkoiset, ulkopinnaltaan kiiltävän myötäkarvaiset, nuokkuvat kukat ovat yksittäin lehtihangoissa. Joskus harvoin kukat voivat olla myös violetinsinisiä. Kukan perä on 8–15 cm pitkä. Kukan kehä on teriömäinen ja se koostuu neljästä 2,5–4 cm pitkästä kehälehdestä. Siperiankärhö kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Kasvin siemenet kypsyvät pienissä mutta pitkäotaisissa ja huomiota herättävän höyhenmäisesti karvaisissa pähkylöissä, jotka leviävät helposti tuulten mukana. Siperiankärhö on myrkyllinen kasvi.
Siperiankärhö on punakoison (Solanum dulcamara) lisäksi ainoa Suomen alkuperäislajistoon kuuluva puuvartinen köynnös eli liaani.
Levinneisyys

Siperiankärhön yhtenäinen levinneisyysalue ulottuu Euraasian havu- ja lehtimetsävyöhykkeellä Tyynenmeren rannikolta Siperian läpi länteen aina Äänisjärven lähistölle. Lännempänä sitä tavataan vain muutamin paikoin Suomesta sekä Etelä-Norjasta Gudbrandsdalenin alueelta. Suomesta siperiankärhö tunnetaan vain muutamasta hyvin erillisestä paikasta. Kristiinankaupungin Lapväärtistä esiintymä löydettiin vuonna 1947, 30 vuotta myöhemmin 1977 laji löytyi Tervolasta. Nurmeksen esiintymä tuli viralliseen tietoon 1981, mutta maanomistajat tietävät lajin kasvaneen samalla paikalla niin kauan kuin muistavat. Laji on myöhemmin löydetty myös pohjoiselta Uudeltamaalta 2000-luvulla.
Elinympäristö

Siperiankärhö suosii mannermaista ilmastoa. Laji vaatii ravinteisen ja mieluiten kalkkipitoisen maaperän. Suomessa se kasvaa rehevissä, tuoreissa kangasmetsissä ja lehdoissa. Kasvupaikat ovat usein kuusivaltaisia sekametsiä. Siperiankärhö rauhoitettiin Suomessa vuonna 1952. Kaikki vanhat esiintymät ovat nykyisin suojelualueiden sisällä.
Käyttö

Siperiankärhöä viljellään toisinaan myös koristekasvina, mutta yleisemmin Suomessa viljellään toista lähilajia, alppikärhöä (Clematis alpina). Se kukkii edellisen vuoden versoin, joten sitä ei leikata syksyllä tai keväällä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Siperiankärhön (Clematis sibirica) levinneisyys Suomessa.
Suomen Lajitietokeskus: Siperiankärhö – Clematis sibirica
Luontoportti: Siperiankärhö (Clematis sibirica)
Stephanie Niznik

Stephanie Lynne Niznik (20. toukokuuta 1967 Bangor, Maine – 23. kesäkuuta 2019 Encino, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Bangorissa, Mainen osavaltiossa, ja valmistui Duken yliopistosta Pohjois-Carolinassa.
Niznik tunnetaan parhaiten Nina Feeneyn roolista televisiosarjassa Everwood. Hän esiintyi sen ulkopuolella vakituisessa osassa (Jo Weller-Clarke) vuosina 2007–2008 esitetyssä Life Is Wild -sarjassa.
Vierailevia esiintymisiä Niznik teki useissa muissakin televisiosarjoissa.
Niznik kuoli odottamattomasti Encinossa Kaliforniassa vain 52-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Stephanie Niznik Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Stephanie Niznik Elonetissä.
Cambridge (täsmennyssivu)

Cambridge on yleinen paikannimi englanninkielisissä maissa.
Iso-Britannia

Cambridge, kaupunki Cambridgeshiressä, Englannissa
Cambridgen yliopisto
Cambridge, Gloucestershire
Australia

Cambridge, Tasmania
Cambridge, Länsi-Australia
Kanada

Cambridge, Ontario
Cambridge, Hantsin piirikunta, Nova Scotia
Cambridge, Kingsin piirikunta, Nova Scotia
Cambridge Bay, pikkukylä Nunavutin territoriossa
Cambridge Bayn lentoasema
Uusi-Seelanti

Cambridge
Yhdysvallat

Cambridge, Idaho
Cambridge, Illinois
Cambridge, Iowa
Cambridge, Kansas
Cambridge, Kentucky
Cambridge, Maine
Cambridge, Maryland
Cambridge, Massachusetts
Cambridge, Minnesota
Cambridge, Nebraska
Cambridge, kylä New Yorkissa
Cambridge, New York
Cambridge, Ohio
Cambridge, Vermont
Cambridge, Wisconsin
Cambridge-nimisiä henkilöitä

Alexander Cambridge (1874–1957), Kanadan kenraalikuvernööri 1940–1946
Asuka Cambridge (s. 1993), japanilainen pikajuoksija
Muita merkityksiä

HMS Cambridge (1755), Britannian Kuninkaallisen laivaston kolmannen luokan linjalaiva
Cambridge Z88, Clive Sinclairin suunnittelema mikrotietokone.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Cambridge”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Stryków

Kirkko Strykówin keskustassa
Stryków on kaupunki Puolassa, Łódźin voivodikunnassa. Se on samannimisen kunnan keskuskaupunki. Kaupungissa on 3 566 asukasta (2007).
Stryków mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1389. Kaupunkioikeudet se sai kuningas Jagellolta vuonna 1394. Kaupunki kasvoi kauppapaikaksi 1700-luvulla, ja se sai kuningas Sigismund II:lta oikeudet järjestää markkinat kahdeksan kertaa vuodessa. Puolan toisessa jaossa vuonna 1783 Stryków joutui Preussin alaisuuteen.
Vuonna 1807 Stryków siirtyi Varsovan suurherttuakunnalle ja vuonna 1815 Kongressi-Puolalle. Venäjän tsaarit rahoittivat 1700- ja 1800-luvuilla kaupungin tekstiiliteollisuuden kehittämistä. Vuonna 1870 Stryków menetti kaupunkioikeutensa monen muun alueen kaupungin tavoin. Stryków sai rautatieaseman vuonna 1903, kun se osui Łódźista Varsovaan johtavalle junaradalle, ja vuonna 1920 se sai kaupunkioikeutensa takaisin. Toisessa maailmansodassa Strykówin asukkaista noin 45 prosenttia kuoli. Ennen sotaa kaupungin väkiluku oli ollut noin 5 000, joista juutalaisia oli 2 000. Kuolleiden joukossa oli lähes koko kaupungin juutalaisväestö.
Käännös suomeksi
Stryneskåla

Stryneskåla
Stryneskåla nähtynä Riksvei 258 -tieltä Videdalenista elokuussa 2008.
| --- | --- |
Sijainti:  Sognin ja Fjordanen lääni, Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 848 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Stryneskåla on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Jostedalsbreenin kansallispuiston pohjoisosassa, Strynin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 848 metriä. Sen kaakkoispuolella sijaitsee Skålabreenin jäätikkö ja lounaispuolella lähes yhtä korkea 1843-metrinen huippu, jolla sijaitsee kivistä tehty tornimainen rakennelma, Skålatårnet.
Sharika Nelvis

| Sharika Nelvis |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. toukokuuta 1990 (ikä 34) Memphis, Tennessee, Yhdysvallat
Yleisurheilija
Pituus:  175 cm
Laji:  100 metrin aitajuoksu
Ennätykset:  12,34 (Eugene 2015)
Uran alku:  2015
Timanttiliiga
Kaudet:  2015–
Voitot:  5
 Tietolaatikko päivitetty 27. heinäkuuta 2018 
Aiheesta muualla
Timanttiliiga
Sharika Nelvis (s. 10. toukokuuta 1990 Memphis, Tennessee) on yhdysvaltalainen aitajuoksija. Hän kilpailee 100 metrin aitajuoksussa. Nelvis on 175 senttimetriä pitkä.
Ura

Nelvis aloitti ammattilaisuransa vuonna 2015. Hän voitti uransa ensimmäisen Timanttiliigan osakilpailun kesäkuussa 2015 Roomassa pahimpien kilpailijoiden kaaduttua. Nelvisin ennätys on niin ikään kesäkuussa 2015 Eugenessa juostu 12,34, joka oli lopulta kauden 2015 kärkitulos maailmassa. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui kahdeksanneksi.
Nelvis voitti sisäratojen Yhdysvaltojen-mestaruuden 60 metrin aitajuoksussa 2018 Amerikan mantereen ennätysajalla 7,70. Saman talven Birminghamin MM-hallikilpailuissa hän sijoittui neljänneksi ajalla 7,86.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradoilla

100 metrin aidat: 12,34 (Eugene 2015)
100 metriä: 11,27 (Jonesboro 2014)
200 metriä: 23,19 (Greensboro 2015)
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradoilla

60 metrin aidat: 7,70 (Birmingham 2018)
60 metriä: 7,28 (Birmingham 2014)
200 metriä: 23,50 (Birmingham 2014)
Suihkussa laulaminen

Suihkussa laulaminen on laajalle levinnyt tapa. Monet ihmiset laulavat suihkussa, koska sen akustiset ominaisuudet saavat laulajan äänen kuulostamaan itselleen paremmalta. Pieni tila ja seinälaattojen kovat, ääntä heijastavat pinnat tuottavat erilaisia seisovia aaltoja ja kaikuja, jotka antavat äänelle syvyyttä ja runsautta.
Suihkussa laulaminen on kirjattu ensi kertaa historiaan jo vuosisatoja sitten. Esimerkiksi muslimifilosofi Ibn Khaldun kirjoitti Muquddimahin ensimmäisessä osassa kylvyssä laulamisen ilosta, jonka hän selitti olevan peräisin kuuman ilman vaikutuksesta ihmisen henkeen. .
Keskinkertaisia tai amatöörilaulajia kutsutaan yleensä ironisesti suihkulaulajiksi.
Siima (kalastus)

Onkivavan rakenne. Siimaa osoittaa numero kaksi.
Siima on ongen, virvelin tai muun vastaavan vavan ja koukun tai uistimen yhdistävä lankamainen osa.
Siima voi olla muovista valmistettu monofiilisiima tai mikrokuidusta punomalla tai fuusioimalla valmistettu monikuitusiima. Erilaisilla valmistusmateriaaleilla ja rakenteilla pyritään säätelemään muun muassa siiman lujuus-, notkeus- ja jousto-ominaisuuksia. Monofiilisiima venyy pituudestaan jopa kymmeniä prosentteja ennen katkeamista, monikuitusiima puolestaan venyy vain muutaman prosentin verran.
Siima, jossa on suuri vetolujuus, on useimmiten paksua eivätkä solmut kestä siinä hyvin.
Siiman paksuus

Sopivan paksuista siimaa valittaessa täytyy ottaa huomioon sekä pyydettävä kala, että käytettävät onkimisvälineet. Siiman paksuuden ja koukun koon tulee olla sopusoinnussa toisiinsa. Myös onkipaikka vaikuttaa valittavan siiman paksuuteen. Jos ongitaan kasvillisuuden ja pohjaoksien seasta, kannattaa käyttää vahvempaa siimaa.
Siiman väri

Kala saattaa tarkastella syöttiä jonkin aikaa. Tällöin on melko tärkeää ettei siima ole väärän värinen. Onkisiimoja on monen värisiä. Värittömän siiman lisäksi on olemassa muiden muassa vihreitä, sinisiä ja jopa itsevalaisevia siimoja. Sellaisesta on hyötyä jos kalastetaan hämärässä. Tosin tällöin voidaan kysyä näkeekö kala sen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siima (kalastus) Wikimedia Commonsissa
Stūra māja

| Stūra māja |
| --- | --- |

Sijainti:  Riika
Koordinaatit:  56°57′29.4048″N, 24°07′26.796″E
Valmistumisvuosi:  1912
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stūra māja on Riiassa sijaitseva valtion hallintorakennus. Se on rakennettu vuonna 1912 ja on tyyliltään uusklassinen. Suomeksi Stūra māja tarkoittaa kulmataloa.
KGB:n talo

Neuvostomiehityksen aikana talo oli KGB:n hallinnassa. Pidätetyt vietiin talossa olevaan huoneeseen, jossa heidät riisuttiin puolipukeisiksi. Tämän jälkeen heidät vietiin kellarikerroksen vankiselleihin. Selleissä pidätetyillä olivat epäinhimilliset olosuhteet. Selleissä oli neljä rautasänkyä ja ämpäri tarpeita varten. Sellit ahdettiin usein täyteen ja pidettiin kesälläkin lämmitettyinä. Valot pidettiin aina päällä ja nukkua sai vain selällään, siten että valo häikäisi silmiä. Jos joku pidätetyistä kääntyi nukkuessaan kyljelleen, vartijat kävivät tönimässä hereille. Vartijoilla oli käytävässä pehmustettu matto, jotta pidätetyt eivät voineet kuulla heidän liikkeitään. Pesulle pidätetyt pääsivät kerran viikossa, jolloin he saivat vain tilkan vettä. Ulkoilua oli kerran noin puolessatoista viikossa. Silloin pidätetty pääsivät kiertämään sisäpihalla olevaa noin 30 askeleen ympyrää jonossa pää alaspäin painettuna. Näillä keinoilla yritettiin pidätettyjä murtaa kuulusteluissa. Kellarikerroksessa oli myös huone, jossa heidät kuulustelujen päätteeksi ammuttiin. Ne joita ei ammuttu, kyyditettiin Siperiaan. Tässä käytössä talo oli vuoteen 1990 saakka.
Opastetut kierrokset

Talossa on pidetty opastettuja kierroksia kesäaikaan vuodesta 2014 lähtien. Kierroksilla pääsee tutustumaan kuulustelu- ja kidutushuoneisiin sekä vankiselleihin. Lisäksi rakennuksessa rekonstruoitu huone joka kertoo talon alkuperäisestä tarkoituksesta. Huoneessa työskenteli Latvian ensimmäisen itsenäisyyden ajan rajavartiolaitoksesta vastannut kenraali Ludvigs Bolšteins.
Sharewood

Sharewood on Suomen ensimmäinen hyväntekeväisyysmedia.
Sharewood on sosiaalinen media, jonka käyttäjät voivat lahjoittaa yritysten rahaa valitsemalleen avustusjärjestölle vastaanottamalla mainoksia. Palvelu on käyttäjille ja avustusjärjestöille ilmainen. Raha hyväntekeväisyyteen tulee Sharewoodissa mainostavilta yrityksiltä. Sharewoodin on perustanut yhteiskunnallinen yritys Givget Oy, joka lahjoittaa liikevaihdostaan kymmenen prosenttia avustusjärjestöille. Sharewoodin tavoite on "saada massat maailmanparannustalkoisiin".
Avustusjärjestöt

Sharewoodissa voi tukea 57 eri avustusjärjestöä. Järjestöja ovat muun muassa Agran koululaiset, Allergia- ja Astmaliitto, Elämä On Parasta Huumetta, Icehearts, Interpedia, Järjestökeskus Majakka, Kansalaisareena, Luonto-Liitto, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Pelastakaa Lapset, Plan Suomi, Punainen Risti, Rikosuhripäivystys, Sairaalaklovnit, Solidaarisuus, SOS-Lapsikylä, Suomen 4H-liitto , Suomen Eläinsuojeluyhdistysten Liitto, Suomen Kilpirauhasliitto, Suomen Lähetysseura, Suomen Meripelastusseura, Suomen Mielenterveysseura, Suomen Sotaveteraaniliitto, Suomen Pakolaisapu, Suomen Sydänliitto, Suomen UN Women, Syöpäsäätiö, World Vision, WWF ja Yhteisvastuukeräys.
Käyttäjät

Sharewood avattiin kesäkuussa 2010. Palvelussa on yli 28 000 rekisteröitynyttä käyttäjää. Käyttäjiä ovat muun muassa vihreiden puheenjohtaja Anni Sinnemäki, oikeushammaslääkäri Helena Ranta, näyttelijä Mikko Leppilampi, viestintäjohtaja Jussi Lähde, ekovaikuttaja Leo Stranius ja vuoden urheilija 2010 Minna Kauppi.
Aiheesta muualla

Sharewood.org
Suihkulähdemalli

Suihkulähdemalli on ohjelmistotuotantomalli, jossa ohjelmointi suoritetaan ensin, dokumentointi vasta sen jälkeen. Suihkulähdemallissa tuotannon järjestys on siis päinvastainen kuin vesiputousmallissa.
Stephanie Murphy

| Stephanie Murphy |
| --- | --- |

Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Floridan 7. vaalipiiristä
 3. tammikuuta 2017 -  
Edeltäjä:  John Mica
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. syyskuuta 1978 (ikä 46) Hồ Chí Minhin kaupunki, Vietnam
Puoliso:  Sean Murphy
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Tutkinnot:  College of William & Mary Georgetownin yliopisto
Uskonto:  kristinusko
Aiheesta muualla
www.stephaniemurphyforcongress.com ja stephaniemurphy.house.gov
Stephanie Murphy (synt. Đặng Thị Ngọc Dung, 16. syyskuuta 1978 Hồ Chí Minhin kaupunki, Vietnam)  on amerikanvietnamilainen professori ja poliitikko. Hän on demokraattipuolueen jäsen ja on edustanut Floridan 7. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa tammikuusta 2017 lähtien. Vaalipiiriin kuuluu suurin osa Orlandon keskustasta ja pohjoisosasta.
Murphy on toinen amerikanvietnamilainen (republikaanisen Joseph Caon jälkeen) ja ensimmäinen amerikanvietnamilainen nainen kongressissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stephanie Murphy Wikimedia Commonsissa
Murphyn viralliset kotisivut