stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arado TL-Jäger
Suunnittelu ja kehitys > Arado TL-Jäger

Yksi näistä Aradon esittämistä torjuntahävittäjistä oli TL-Jäger, (suom. suihkumoottorihävittäjä) joka nimensä mukaisesti käytti suihkumoottoreita voimanlähteenään. Piirrokset tästä lentokoneesta ovat luotu 3. kesäkuuta 1943. Ajatuksena kyseisen lentokoneen suunnittelulle oli että korkealla tapahtuvien torjuntalentojen suorittamiseksi oli lentokoneessa oltava mahdollisimman suuri nousunopeus, eikä mäntämoottori olisi tämän vuoksi enää soveltuvin moottorivaihtoehto tehtävään. Täten oli moottoreina käytettävä vähintäänkin suihkumoottoreita suoritusarvojen nostamiseksi. TL-Jägerissä näitä onkin kahdet asennettuna yksittäin sen molempien siipien alapuolelle. Nämä siivet olivat muodoltaan E.560 projektissa jo pitkään tutkitut suorat nuolisiivet, joilla pyrittiin parantamaan koneen suorituskykyä suurilla nopeuksilla. Siipien kärkiväli oli 10,6 metriä ja siipipinta-ala 20 m². Koneen rungolla oli pituutta 12,2 metriä,  ja se sisällytti yksipaikkaisen ohjaamon koneen etuosassa, sekä kolmet polttoainesäiliöt ohjaamon takana. Koneessa oli myös sisäänvedettävä kolmipyöräteline, jonka etupyörä vetäytyi rungon sisälle ja päälaskutelineet siipien sisälle. Aseistuksen tuli olla runkoon ohjaamon alapuolelle asennetut kahdet 20 mm MG 151/20 konetykit, sekä yksi 30 mm MK 103 konetykki asennettuna näiden väliin. Lentopainoa lopulliselle yksilölle olisi tullut 7 000 kilogrammaa.
Suihkumoottorien käyttö korkealle nousemiseen sisältää kuitenkin yhden suuren heikkouden, jonka Arado raportissaan ilmaisi, ja se oli niiden tuottaman työntövoiman heikkeneminen lentokorkeuden kasvaessa, joka myös tarkoittaa pienempää nousunopeutta. Tämän vuoksi siirrettiin huomio Aradon kahteen seuraavaan vaihtoehtoon, R-Jägeriin sekä K-Jägeriin, jotka hyödynsivät molemmat vähintäänkin rakettimoottoria voimanlähteenään.
Tekniset tiedot

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 1
Pituus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.12,2 m
Kärkiväli: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.10,6 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&020.&&&&0020 m²
Lentopaino: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero7 000 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 × - suihkumoottoria
Suoritusarvot
Aseistus
2 × 20 mm MG 151/20 konetykkiä
1 × 30 mm MK 103 konetykki
Aro-Yhtymä

| Aro-Yhtymä |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  perheyritys
Perustettu:  1969
Perustaja:  Simo Aro
Toimitusjohtaja:  Markku Järvinen
Puheenjohtaja:  Kalevi Aro
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  autojen vähittäismyynti, aiemmin myös maahantuonti, rakennusaineteollisuus
Liikevaihto:  Autokeskus Oy 309 milj. € (2019) Katepal Oy 44 milj. € (2019)
Henkilöstö:  Autokeskus Oy 500 henkeä (2019) Katepal Oy 130 henkeä (2019)
Tytäryhtiöt:  Autokeskus Oy (1997–) Katepal Oy (1986–) Katepal AS (Norja, 2015–) Katepal AB (Ruotsi, 2019–) Chrysler Finland Oy, sittemmin AutoFennica Oy (2006–2014) Aro Parts Logistics Oy (2006–2016) Aro Vehicles Logistics Oy (2006–2015)
Omistaja:  Aron perhe
Kotisivu:  aro.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aro-Yhtymä Oy on suomalainen perheyritys, jonka tunnetuinta toimintaa on vuosikymmeniä ollut henkilöautojen ja hyötyajoneuvojen vähittäiskauppa, vuoteen 2014 asti myös maahantuonti, Autokeskus-yhtiön ja muiden tytäryhtiöiden kautta. Aro-Yhtymän toinen perinteinen toimiala on koko ajan ollut kattomateriaalien valmistus tytäryhtiö Katepal Oy:ssä Lempäälässä.
Autoliiketoiminta

Aro-Yhtymän juuret juontavat Uusi Autokeskus Oy:öön, joka perustettiin vuonna 1934 Chrysler Corporationin valmistaman Dodgen maahantuontia varten. Vuonna 1949 tamperelainen Simo Aro (1920–1983) perusti Lempäälään bitumikateaineita tuottavan Katepal Oy:n ja hankki 1950-luvulla omistukseensa myös autokauppoja Tampereen seudulta. Vuonna 1964 hän osti myös Autokeskuksen. Näiden kahden toimialan yritysten fuusiosta syntyi vuonna 1969 Aro-Yhtymä Oy.
Aro-Yhtymä oli 1980-luvun taitteessa Suomen suurin automaahantuoja. Vuonna 2014 päättyneen automaahantuonnin merkkejä olivat Chrysler, Dodge ja Plymouth (vuodesta 1934), Datsun ja Nissan (1962–2006), General Motorsin amerikkalaisautot (1982–1991), Subaru (1982–1994) sekä Jeep (?–2014), Fiat, Alfa Romeo ja Lancia (2009–2014).
Konsernin suurimmalla yhtiöllä, autokauppaketju Autokeskuksella on myymälät Helsingin Konalan lisäksi viidessä Etelä-Suomen kaupungissa, ja se edustaa 2020-luvun alussa automerkkejä BMW, Citroën, Ford, Kia, Nissan, Peugeot, Škoda ja Toyota.
Kattomateriaalit

Katepal perustettiin vuonna 1949, ja neljä vuotta myöhemmin valmistuivat uudet isommat tehtaat Lempäälään: bitumituotetehdas, kemiallinen tehdas, muovitehdas ja pakkaamo. Vuosina 1968–1985 Katepal oli osakkaana suomalaisten kattohuopavalmistajien yhteisessä vientiorganisaatiossa Oy Roofing Ab:ssa. Vientitoimintaa oli pääasiassa Ruotsiin ja Neuvostoliittoon, mutta myös Tanskaan ja Norjaan. Katepalin aloitteesta Suomen eristystöitä tekevät ammattiliikkeet yhdistyivät Tasokattajat-nimiseksi yhteistyöketjuksi, joka nykyisin toimii nimellä Katepal Kattajat.
1980-luvulla Katepal kasvoi nopeasti muun muassa kattolaattojen käytön lisääntyessä omakotirakentamisessa. Tuotteiden tukirakenteissa alettiin käyttää yhä enemmän epäorgaanisia lasi- ja polyesterikuituja. Värivalikoimaa laajennettiin ja Katepal eteni kattamistuotteista ääneneristystuotteisiin, jotka saivat kysyntää myös Ruotsista ja Yhdysvalloista.
Suomen 1990-luvun alun lamavuosina Katepal uskaltautui investoimaan uuteen kattolaattojen automaattiseen leikkauslinjaan ja syntyi uusi kattolaattamalli Katrilli. Vientitoiminta laajeni 1990-luvulla Etelä-Koreaan, Venäjälle, Norjaan ja pariinkymmeneen muuhun maahan. 2000-luvun alussa Katepal siirtyi myös kuluttajatuotteiden osalta puhalletusta bitumista  paremmin säätä kestäviin kumibitumimassoihin, ja energianlähde vaihtui raskaasta polttoöljystä maakaasuun.
Vuonna 2009 Katepalille valmistui uusi tuotantolinja menekkiään lisänneille aluskatteille, ja kymmentä vuotta myöhemmin rakennettu tuotantolinja mahdollisti uudenlaisen Mansion-kaksikerroslaatan valmistuksen.
Aspön piiri

Aspön piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Aspön piiri (Blekinge), piiri Karlskronan kunnassa
Aspön piiri (Södermanland), piiri Strängnäsin kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aspön piiri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Anssi Melametsä

| Anssi Melametsä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1961 (ikä 63) Jyväskylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  88 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1979–1991
NHL-varaus:  249. varaus, 1985 Winnipeg Jets
Anssi Ilari Melametsä (s. 21. kesäkuuta 1961 Jyväskylä) on suomalainen entinen jääkiekkoilija.
Hyökkääjänä pelannut Melametsä edusti urallaan SM-liigassa Jokereita ja HIFK:ta sekä Pohjois-Amerikassa OHL-seura Peterborough Petesiä, AHL-seura Sherbrooke Canadiensiä ja NHL-seura Winnipeg Jetsiä.
NHL:ssä Melametsä pelasi kaudella 1985–1986 Winnipegin paidassa 27 ottelua joissa syntyi kolme syöttöpistettä.
Hän saavutti urallaan SM-kultaa HIFK:ssa kaudella 1982–1983 sekä pronssia samassa seurassa kausilla 1981–1982, 1986–1987 ja 1987–1988. Melametsä toimi Jokereiden kapteenina kausilla 1989–1990 ja 1990–1991. Tämän jälkeen Melametsä pelasi yhden kauden Ruotsin 1.divisioonassa Team Boron joukkueessa ja kaksi kautta Suomen I divisioonassa KooKoon joukkueessa.
Maajoukkueessa Melametsä oli voittamassa alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa hopeaa vuosina 1980 ja 1981. Aikuisten MM-kisoissa hän pelasi 1983 ja 1985. Melametsä oli mukana myös 1984 leijonien olympiajoukkueessa ja toimi joukkueen kapteenina.
Aiheesta muualla

Melametsä Legends of hockey:n tietokannassa
Anssi Melametsä nhlfinns.com:ssa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Tapio Levo | Suomen kapteeni talviolympialaisissa 1984 | Seuraaja: Timo Blomqvist |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Pekka Rautakallio | Suomen kapteeni jääkiekon MM-kilpailuissa 1985 | Seuraaja: Kari Makkonen |
Anna-Liisa Sysiharju

Anna-Liisa Sysiharju vuonna 1994.
Anna-Liisa Sysiharju (o.s. Gebhard; 7. kesäkuuta 1919 Kajaani – 28. huhtikuuta 2014) oli suomalainen kasvatustieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston ruotsinkielisen kasvatustieteen professori.
Hänen isänsä Oras Gebhard kuoli hänen ollessaan pieni. Äiti avioitui myöhemmin uudestaan, ja tytär siirtyi isovanhempien Hannes ja Hedvig Gebhardin kasvatiksi. Hän tuli ylioppilaaksi 1937 ja opiskeli teologiaa. Sacri min. kand. -tutkinnon jälkeen hän kuitenkin suuntautui kasvatustieteisiin ja psykologiaan.
Sysiharju kirjoitti ylioppilaaksi 1937, suoritti sacri min. cand. -tutkinnon 1943, filosofian kandidaatiksi hän valmistui 1946, lisensiaatiksi 1956 ja tohtoriksi 1964. Hän opiskeli Yhdysvalloissa 1949–1950, Neuvostoliitossa 1977 ja teki opintomatkoja useisiin Euroopan maihin. Hän oli Kauppa- ja teollisuusministeriön ammattikasvatusosaston ammatintutkija 1946–1949, Helsingin kotitalousopettajaopiston kasvatusaineiden lehtori 1950–1961, apulaisrehtori 1960–1961, pedagogiikan pohjoismaisen yhteistyötoimikunnan tutkimussihteeri 1962–1964, valtion yhteiskuntatieteellisen toimikunnan tutkimusassistentti 1965–1971, Helsingin yliopiston kasvatuksen sosiaalipsykologian dosentti vuodesta 1968, Joensuun korkeakoulun didaktiikan apulaisprofessori 1973–1977 sekä 1979–1982 Helsingin yliopiston ruotsinkielisen kasvatustieteen professori.
Arto Kuusisto

Arto Tapani Kuusisto (s. 1. maaliskuuta 1969 Perniö) on suomalainen estejuoksija. Hän edusti urallaan Lohjan Kisa-Veikkoja, Perniön Urheilijoita ja Turun Urheiluliittoa. Häntä valmensi Matti Kuusisto ja Tauno Iso-Tryykäri.
Kuusisto voitti pronssia alle 20-vuotiaiden Euroopan mestaruuskilpailuissa 1987 ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1988 ajalla 8.46,42.
Kalevan kisoissa Kuusisto saavutti hopeaa vuosina 1990 ja 1991 ja pronssia vuosina 1988, 1989 ja 1992. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 3 000 metrin juoksussa pronssia 1991. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti lyhyellä matkalla pronssia 1992 ja lyhyen matkan joukkuekilpailussa kultaa 1994 ja pronssia 1993. Hänen ennätyksensä 3 000 metrin estejuoksussa on 8.31,95 vuodelta 1993.
Urheilu-uransa jälkeen Kuusisto on toiminut muun muassa Suomen Urheiluliiton ja Suomen Olympiakomitean talousjohtajana. Syyskuussa 2023 Kuusisto aloitti Huippu-urheilun instituutti Kihun toimitusjohtajana.
Koulutukseltaan Kuusisto on kauppatieteiden maisteri.
Armitage

Armitage voi tarkoittaa seuraavia:
Paikat

Armitage, kylä Staffordshiressä Englannissa
Armitage, historiallisesti merkittävä talo Louisianassa Yhdysvalloissa
Henkilöt > Sukunimenä

Audrey Armitage, toinen kirjailijanimi K. T. McCallin takana olleista henkilöistä
George Armitage (s. 1942), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Heather Armitage (s. 1933), brittiläinen pikajuoksija
Iain Armitage (s. 2008), yhdysvaltalainen näyttelijä
Richard Armitage (s. 1971), brittiläinen näyttelijä
Simon Armitage (s. 1963), brittiläinen runoilija, kirjailija ja näytelmäkirjailija
Henkilöt > Etunimenä

David Armitage Bannerman (1886–1979), brittiläinen ornitologi
George Armitage Miller (1920–2012), yhdysvaltalainen psykologi
Armitage Trail, yhdysvaltalaisen kirjailijan Maurice S. Coonsin (1902–1930) kirjailijanimi
Henkilöt > Kuvitteelliset

Armitage Hux, Tähtien sodan henkilöhahmo
Armitage, William Gibsonin romaanin Neurovelho henkilöhahmo
Muut

Armitage III, neliosainen videolle julkaistu animesarja vuodelta 1995
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Armitage”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Arttu Pihlainen

Arttu Pihlainen (s. 16. marraskuuta 1981 Jyväskylä) on uransa lopettanut suomalainen alamäkiluistelija. Hän on voittanut monta Red Bull Crashed Ice -osakilpailua, kuten vuosina 2008 ja 2009 Quebecissä. 19. maaliskuuta 2011 hän varmisti lajin maailmanmestaruuden voittamalla niin ikään Quebecissä maailmanmestaruuskiertueen neljännen ja viimeisen osakilpailun.
Pihlainen on koulutukseltaan liikuntatieteiden maisteri, joksi hän valmistui Jyväskylän yliopistosta. Hän on työskennellyt liikunnanopettajana.
Aiheesta muualla

Arttupihlainen.com
Facebook: R2 Pihlainen
Ammunta olympialaisissa

Ammunta on ollut olympialaisten kilpailuohjelmassa ensimmäisistä nykyaikaisista olympialaisista lähtien, lukuun ottamatta vuosia 1904 ja 1928. Vuodesta 1932 lähtien, se on ollut ohjelmassa jokaisissa kesäolympialaisissa. Naiset saivat omat sarjansa ensimmäisen kerran vuoden 1984 kisoissa, vuosina 1968–1980 miehet ja naiset ampuivat samassa kilpailussa. Olympialaisten ammuntaa hallitsee Kansainvälinen Ampumaurheiluliitto ISSF. Lajin menestynein maa olympialaissa on Yhdysvallat.
Mitalitaulukko

| Ammunnan olympiamitalit> Sija | Ammunnan olympiamitalit> Maa | Ammunnan olympiamitalit> Kultaa | Ammunnan olympiamitalit> Hopeaa | Ammunnan olympiamitalit> Pronssia | Ammunnan olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 57 | 31 | 28 | 116 |
| 2 |  Kiina | 26 | 16 | 25 | 67 |
| 3 |  Neuvostoliitto | 17 | 15 | 17 | 49 |
| 4 |  Italia | 16 | 16 | 11 | 43 |
| 5 |  Ruotsi | 15 | 24 | 18 | 57 |
| 6 |  Iso-Britannia | 13 | 15 | 19 | 47 |
| 7 |  Norja | 13 | 8 | 11 | 32 |
| 8 |  Saksa | 10 | 9 | 5 | 24 |
| 9 |  Ranska | 9 | 12 | 9 | 30 |
| 10 |  Venäjä | 7 | 13 | 11 | 31 |
| 11 |  Etelä-Korea | 7 | 9 | 1 | 17 |
| 12 |  Sveitsi | 7 | 6 | 10 | 23 |
| 13 |  Unkari | 7 | 3 | 7 | 17 |
| 14 |  Romania | 6 | 4 | 5 | 15 |
| 15 |  Yhdistynyt joukkue | 5 | 2 | 1 | 8 |
| 16 |  Australia | 5 | 1 | 5 | 11 |
| 17 |  Suomi | 4 | 7 | 10 | 21 |
| 18 |  Bulgaria | 4 | 7 | 6 | 17 |
| 19 |  Kreikka | 4 | 4 | 5 | 13 |
| 20 |  Länsi-Saksa | 4 | 4 | 3 | 11 |
| 21 |  Puola | 4 | 3 | 5 | 12 |
| 22 |  Kanada | 4 | 3 | 2 | 9 |
| 22 |  Tšekkoslovakia | 4 | 3 | 2 | 9 |
| 24 |  Ukraina | 4 | 2 | 3 | 9 |
| 25 |  Tanska | 3 | 11 | 5 | 19 |
| 26 |  Itä-Saksa | 3 | 8 | 5 | 16 |
| 27 |  Tšekki | 3 | 4 | 4 | 11 |
| 28 |  Venäjän olympiakomitea | 2 | 4 | 2 | 8 |
| 29 |  Kroatia | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 29 |  Jugoslavia | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 31 |  Belgia | 1 | 5 | 3 | 9 |
| 32 |  Itävalta | 1 | 2 | 5 | 8 |
| 33 |  Valko-Venäjä | 1 | 2 | 4 | 7 |
| 34 |  Japani | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 34 |  Slovakia | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 36 |  Brasilia | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 36 |  Intia | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 36 |  Serbia ja Montenegro | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 36 |  Espanja | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 40 |  Peru | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 41 |  Kuuba | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 41 |  Itsenäiset olympiaurheilijat | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 43 |  Vietnam | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 44 |  Azerbaidžan | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 44 |  Pohjois-Korea | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 44 |  Slovenia | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 47 |  Saksojen yhteisjoukkue | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 48 |  Iran | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 48 |  Liettua | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 48 |  Arabiemiraatit | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 51 |  Serbia | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 52 |  Kazakstan | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 53 |  Kolumbia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 54 |  Mongolia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 54 |  Alankomaat | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 54 |  Uusi-Seelanti | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 54 |  Venäjän keisarikunta | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 54 |  San Marino | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 59 |  Argentiina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 59 |  Chile | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 59 |  Latvia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 59 |  Meksiko | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 59 |  Moldova | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 59 |  Portugali | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 59 |  Etelä-Afrikka | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 66 |  Kuwait | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 67 |  Georgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 67 |  Haiti | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 67 |  Qatar | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 67 |  Venezuela | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 287 | 288 | 287 | 862 |
Päivitetty: 19.11.2023
Lähde: Olympic Analytics – Medals by Countries – Shooting olympanalyt.com. Viitattu 19.11.2023. (englanniksi)
Aromataasi

Röntgenkristallografiakuva ihmisen aromataasista
Aromataasi on entsyymi, jota esiintyy muidenkin sytokromi P450 -ryhmään kuuluvien entsyymien tavoin kaikissa domeeneissa. Aromataasi muun muassa aromatisoi androgeenejä estrogeeneiksi. Kasveissa entsyymi muuttaa eri kumariiniyhdisteitä toisiksi kumariiniyhdisteiksi. Aromataasin entsyyminumero 1.14.14.14.
Rakenne

Aromataasi on massaltaan noin 44 kDa. Toimiakseen tehokkaasti entsyymiin tulee olla kiinnittyneenä myös erilaisia koentsyymejä. Ihmisellä tällaisia ovat FAD- ja NADPH-molekyylit sekä Fe2+-ionit. Aromataasin inhibiittoreina toimivat muun muassa simetidiini ja emulgeenit.
Aromataasin estäjät

Aromataasin toimintaa häiritsevät lääkeaineet, aromataasi-inhibiittorit, on todettu tehokkaiksi rintasyövän hoidossa. Lääkeaineiden vaikutus perustuu elimistön estrogeenin määrän vähenemiseen. Tällöin myös syöpäsolujen kasvu hidastuu, koska estrogeenit voimistavat usein sairaiden solujen jakaantumista. Usein käytettyjä aromataasin estäjiä ovat anastrotsoli, eksemestaani ja letrotsoli.
Aiheesta muualla

DrugBank: Aromatase (englanniksi)
DrugBank: Aromatase Inhibitors (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Enzyme 1.14.14.14, aromatase (englanniksi)
Enzyme Database - BRENDA: Information on EC 1.14.14.14 - aromatase (englanniksi)
Aston Martin Vulcan

| Aston Martin Vulcan |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Valmistaja:  Aston Martin
Valmistusvuodet:  2015–2016, 24 rakennettu 2017– (Vulcan AMR Pro)
Korimalli:  2-ovinen coupe
Luokka:  S-segmentti
Muotoilija:  Marek Reichman
Tekniset tiedot
Moottori:  7,0 L vapaasti hengittävä V12
Teho:  820 hp
Vaihteisto:  8-vaihteinen automaatti
Mitat
Massa:  1 350 kg
Pituus:  4 807 mm
Leveys:  2 063 mm
Korkeus:  1 235 mm
Aston Martin Vulcan on brittiläisen Aston Martinin valmistama kaksipaikkainen rata-auto. Se esiteltiin Salon International de l’Auto et accessoiressa, 2015.
Autoja valmistettiin rajoitettu erä, 24 kappaletta. Hinta oli 2,3 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria.
Arado R-Jäger

| Arado R-Jäger |
| --- | --- |

Tyyppi:  torjuntahävittäjä
Alkuperämaa:   Saksa
Valmistaja:  Arado
Esitelty:  8.1943
Valmistusmäärä:  0 
Kehitetty mallista:  Arado E.560
Arado R-Jäger, eli Raketenjäger, joka tunnetaan myös piirrosten numerointinimellä TEW 16/43-13 oli toisen maailmansodan aikaan Saksassa suunniteltu torjuntahävittäjä. Koneen suunnitteli Arado, ja sen tarkoituksena oli vain havainnollistaa lentotekniikan kehityksen suomia uusia mahdollisuuksia.
Suunnittelu ja kehitys

Vuoden 1942 lopussa alettiin Aradolla tutkimaan tähän aikaan vielä uuden nuolisiipikonseptin vaikutuksia lentokoneen aerodynamiikkaan ja suorituskykyyn. Syynä tähän oli Aradon pyrkimys etsiä aerodynaamisempaa rakennetta suihkumoottorikoneille, sillä Aradolla kaksi vuotta aikaisemmin aloitetun Ar 234 projektin yhteydessä huomattiin siipien suoran muotoilun olevan yksi rajoittavimpia tekijöitä lentokoneen suorituskykyyn suurilla nopeuksilla. Täten syntyi Aradon projekti E.560, jonka ainoa tehtävä oli tutkia nuolisiipien aerodynamiikkaa suihkumoottoroiduissa lentokoneissa.
E.560 projekti tuotti tulosta, ja 11.elokuuta vuonna 1943 laati Arado raportin Saksan ilmailuministeriölle, jossa tämä kehotti panostamaan enemmän suihkumoottorikoneiden kehitykseen, sillä tavanomaisten mäntämoottorikoneiden kehittäminen kävisi kalliiksi, eikä suuria muutoksia niiden suorituskykyyn enää tapahtuisi lentotekniikan ollen niiden osalta jo pitkälle kehittynyttä.
Raportin mukana annettiin myös havainnollistavia sekä vertaavia esimerkkejä siitä kuinka suoritusarvot vaihtelevat mäntä- ja suihkumoottorikoneiden välillä. Eräässä raportin osiossa pohdittiin osana näitä havainnollistavia esimerkkejä tulevaisuuden hävittäjälentokoneesta, joka kykenisi suorittamaan torjuntalentoja korkealla lentäviä kohteita vastaan. Esimerkkiratkaisuna ehdotettiin Aradon kolmea aikaisemmin osana sisäistä tutkimustyötä suunnittelemaa torjuntahävittäjää, joista jokainen käytti muuta voimanlähdettä kuin mäntämoottoria.
Suunnittelu ja kehitys > Arado R-Jäger

Yksi näistä Aradon esittämistä torjuntahävittäjistä oli R-Jäger, (suom. rakettimoottorihävittäjä) joka nimensä mukaisesti käytti rakettimoottoria voimanlähteenään. Piirrokset tästä lentokoneesta ovat luotu 3. maaliskuuta 1943.  Ajatuksena kyseisen lentokoneen suunnittelulle oli että korkealla tapahtuvien torjuntalentojen suorittamiseksi oli lentokoneessa oltava mahdollisimman suuri nousunopeus, eikä mäntämoottori olisi tämän vuoksi enää soveliain moottorivaihtoehto tehtävään. Täten oli moottoreina käytettävä vähintäänkin suihkumoottoreita suoritusarvojen nostamiseksi ja Aradon TL-Jäger toimi esimerkkinä tällaisesta lentokoneesta. Suihkumoottoreiden rajoittavana tekijänä on kuitenkin niiden tarvitsema ilma työntövoiman tuottamiselle, jonka tiheys korkeuden kasvaessa käy pienemmäksi. Tämän vuoksi käy suihkumoottorien tuottama työntövoima myös pienemmäksi sitä mukaan kuin koneen korkeus kasvaa, tarkoittaen pienempää nousunopeutta. Ratkaisuksi tähän ehdotettiin rakettimoottoria joka ei olisi riippuvainen ulkoilmasta, mutta tuottaisi silti erittäin suuren työntövoiman mahdollistaen suuren nousukulman sekä nousunopeuden.
R-Jägerissä on yksi tällainen rakettimoottori asennettuna rungon takaosaan ja sen suutin on pyrstön ääripäässä. Kone oli matalasiipinen ja sen siivet olivat muodoltaan E.560 projektissa jo pitkään tutkitut suorat nuolisiivet, joilla pyrittiin parantamaan koneen suorituskykyä suurilla nopeuksilla. Siipien kärkiväli oli 8,85 metriä ja siipipinta-ala 14 m². Koneen rungolla oli pituutta 9,7 metriä ja se sisällytti yksipaikkaisen ohjaamon rungon etuosassa. Suurin osa ohjaamon taakse jääneestä tilasta kuului kahdelle suurelle polttoainesäiliölle, ja ohjaamon alle jäänyt tila käytettiin aseistusta varten. Tähän aseistukseen olisi kuulunut kahdet 20 mm MG 151/20 konetykit, sekä yksi 30 mm MK 103 konetykki asennettuna näiden väliin. Laskutelineenä olisi toiminut sisäänvedettävä kolmipyöräteline, joka hyödynsi pallomaisia renkaita. Sen etupyörä olisi vetäytynyt rungon sisälle nokkaan sekä päälaskutelineet siipien sisälle. Lentopainoa lopulliselle yksilölle olisi tullut 4 620 kilogrammaa.
Vaikkakin rakettimoottorin hyödyntäminen lentokoneessa antaa sille ylivoimaisen nousunopeuden moottorin suuren työntövoiman ansiosta, vaatisi se erittäin paljon polttoainetta pysyäkseen pitkään ilmassa moottorin suuren kulutuksen vuoksi. Lentokoneen pieni koko rajoittaa myös sen polttoainesäiliöiden tilavuutta, jotka riittävät antamaan pelkästään rakettimoottoria hyödyntävälle lentokoneelle lentoajaksi parhaimmillaan vain muutamia minuutteja. Tämän ongelman Arado nostaa esiin raportissaan ja kertoo kuinka rakettimoottoroidun lentokoneen toimintasäde jäisi niin pieneksi että mahdollisuus minkäänlaiseen ilmataisteluun jää kyseenalaiseksi. Tämän vuoksi siirrettiin huomio Aradon viimeiseen vaihtoehtoon eli K-Jägeriin, jolla pyrittiin tarjoamaan suuri nousunopeus yhdessä riittävän toimintasäteen ja suorituskyvyn kanssa täydellistä torjuntahävittäjää varten.
Tekniset tiedot

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 1
Pituus: &&&&&&&&&&&&&&09.07000009,7 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&&08.08500008,85 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&014.&&&&0014 m²
Lentopaino: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero4 620 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × - rakettimoottori
Suoritusarvot
Aseistus
2 × 20 mm MG 151/20 konetykkiä
1 × 30 mm MK 103 konetykki