stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kamariherra
Venäjän keisarikunnassa

Kamariherra oli keisarillisen Venäjän aikainen arvonimi, joka otettiin käyttöön Venäjän keisari Pietari Suuren aikana vuonna 1722. Arvonimi kuului alun perin kuudenteen arvoluokkaan, mutta korotettiin neljänteen arvoluokkaan vuonna 1737. Venäjän keisari Aleksanteri I muutti kamariherran tehtävän luonnetta vuonna 1809, jonka jälkeen kamariherran arvonimi oli kunnianosoitus merkittävistä saavutuksista. Vapaaherra Georg Magnus Sprengtporten sai kamariherran arvonimen keisarinna Katariina Suurelta vuonna 1786.
Arvonimen myönsi keisarillisen Venäjän valtioneuvosto eli keisarillinen kabinetti. Sitä myönnettiin erityisesti diplomaattis-kaupallisista ansioista. Eräs tunnetuimpia suomalaisia kamariherroja oli Mustion ja Kytäjän kartanoiden omistaja, varatuomari Hjalmar Linder.
Arvonimi oli henkilökohtainen eikä siis periytyvä. Arvoasteikossa se sijoittuu hiukan vapaaherran alapuolelle. Arvonimen myöntäminen loppui Helmikuun vallankumoukseen.
Venäjän keisarikunnassa > Luettelo suomalaisista todellisista kamariherroista ja kamariherroista 1809–1917 Venäjän keisarikunnan aikana > Todelliset kamariherrat

August Filip Armfelt (1768–1839)
Karl Fredrik Rotkirch (1790–1832)
Robert Henrik Rehbinder (1791–1841)
Venäjän keisarikunnassa > Luettelo suomalaisista todellisista kamariherroista ja kamariherroista 1809–1917 Venäjän keisarikunnan aikana > Kamariherrat

Adolf Fredrik Tandefelt (1778–1831)
Gustaf Magnus Armfelt (1792–1856)
Alexander Armfelt (1794–1876)
Lars Gabriel von Haartman (1804–1859)
August Erik Mannerheim (1805–1876)
Casimir von Kothen (1807–1880)
Carl Emil Knut Sterjnvall (1823–1890)
Karl Fabian Theodor Langenskjöld(1825–1863)
August Magnus Gustaf Armfelt (1826–1894)
Hans Gustaf Boije af Gennäs (1828–1903)
Samuel Werner von Troil (1833–1900)
Constantin Linder (1836–1908)
Carl Magnus Creutz (1838–1893)
Johan Reinhold Taube (1839–1898)
Fridolf Linder (1839–1896)
Alexander Cronhjelm (1844–1905)
Carl Alexander Armfelt (1850–1925)
Theodor Bruun nuorempi (1859–1923)
Alexander Armfelt (1862-1941)
Hjalmar Linder (1862–1921)
Birger von Troil (1868–1926)
Luettelo suomalaisista ja ulkomaisista kamariherroista

Pietari Brahe
William Cavendish
Emmanuel de Las Cases
Harald Edelstam
Antoni Philips van Leeuwenhoek
Kristofer Manderström
Johan Gabriel Oxenstierna
Åke Tott
Jäänmurtaja Kontio

| Jäänmurtaja Kontio |
| --- | --- |

Tyyppi:  Jäänmurtaja
Rakennustelakka:  Wärtsilä, Helsinki
Rakennusnumero:  478
Tilattu:  joulukuussa 1985
Luovutettu:  29. tammikuuta 1987
Tekniset tiedot
Pituus:  99,00 m
Leveys:  24,46 m
Syväys:  8,00 m
Uppouma:  9130 t
Bruttovetoisuus:  7066 brt
Nettovetoisuus:  2120 nrt
Koneisto:  Wärtsilä 16V32
Akseliteho:  15,0 MW
Nopeus:  18,5 kn
Miehistö:  24
Kontio Turun Korjaustelakalla Naantalissa varusteltavana öljyntorjuntakykyiseksi.
Kontio ja sen sisaralus Otso ovat suomalaisia jäänmurtajia, joilla korvattiin kolme Karhu-luokan alusta: Karhu, Murtaja ja Sampo. Kontio tai Otso lähetetään yleensä ensimmäisenä Perämerelle, kun jäät alkavat talven tullessa haitata merenkulkua.
Kontiossa ei ole keulapotkureita, joita monissa murtajissa käytetään työntämään vettä liukasteeksi jään ja rungon väliin. Kontiossa tähän käytetään veden sekaan puhallettavaa ilmaa, joka saa veden liikkumaan mukanaan. Ilman puhaltamista vain toiselle sivulle voidaan käyttää apuna murtajan kääntämisessä.
Koneisto

Murtajan koneisto on samanlainen kuin jäänmurtaja Otsossa.
Aluksen vaiheita

Kontio kastettiin ja luovutettiin merenkulkuhallitukselle Wärtsilän Meriteollisuus Oy:n Helsingin telakalla. Murtajan kastoi ulkomaankauppaministeri Jermu Laine.
Vuonna 2002 Kontioon asennettiin Eutelsat VSAT -satelliittiviestintäjärjestelmä ja Selesmar X-band -tutka.
Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) rahtasi 2010 Kontion pohjoiselle Itämerelle öljyntorjuntavalmiuteen. Palvelusopimuksen kesto on kolme vuotta ja siihen sisältyy mahdollisuus kolmen vuoden jatkokauteen. Sopimuksen arvo on neljä miljoonaa euroa. Kontion sovittiin olevan valmiina öljyntorjuntatehtäviin kesä-heinäkuussa 2010. Murtajan tulee olla 24 tunnin lähtövalmiudessa ympärivuotisesti. Sopimus kohentaa merkittävästi Suomen rannikon öljyntorjuntavalmiutta, sillä Kontio pystyy toimimaan kaikissa jääoloissa. Sopimus on historiallinen. Ensimmäistä kertaa suomalaiselle perinteiselle jäänmurtajalle löydettiin työtä jäänmurtokauden ulkopuolella. Aiemmin ympärivuotisesti ovat työskennelleet vain monitoimimurtajat.
Öljyntorjuntavarustus ja muutostyöt keinuntatankkeihin tehdään Naantalissa Turun Korjaustelakalla ja työt ja varusteet maksaa EMSA. Kontiosta tulee 2 000 kuution keräyskapasiteetillaan suurin öljyntorjunta-alus pohjoisella Itämerellä. Kontio pystyy myös öljynkeräykseen jää-olosuhteissa. Öljyntorjuntalaitteet toimittaa suomalainen Lamor.
EMSA:n ja Kontion välistä sopimusta öljyntorjunnasta jatkettiin kolmivuotisella optio -kaudella keväällä 2013.
Matruusi meressä

Kontion miehistö pelasti 4. helmikuuta 1998 Nesteen säiliöalus Suulasta mereen luiskahtaneen matruusin. Onnettomuus tapahtui yöllä Loviisan edustalla Orrengrundin pohjoispuolella.
Lahtelainen 41-vuotias matruusi oli kello 00.40 kiinnittämässä luotsitikkaita, kun hän nykäisi kiinnijäätyneestä köydestä saadakseen sen irti. Köyden irrotessa matruusi luiskahti laidan yli mereen. Vain pintanaarmuja saanut matruusi kömpi vedestä puolittain pienen jäälautan varaan ja katseli kun Suula katosi pimeyteen.
Kotkaan matkalla olleen kappaletavaralaiva Claran filippiiniläinen laivamies sattui olemaan kannella ja hän kuuli pimeydestä avunhuutoja. Laivamiehen hälytyksen jälkeen Clara kysyi radiolla Suulalta puuttuuko sieltä ketään. Kadonnutta matruusia alkoi etsiä lähellä ollut luotsikutterikin, mutta matalasta aluksesta oli vaikea nähdä kauaksi jäälohkareiden väleihin.
Radioliikenne kuultiin myös Kontiolla, joka oli kolmen kilometrin päässä onnettomuuspaikalta. Kontion sillalle hälytettiin lisää väkeä tähystämään, sillä vilkkaasti liikennöidyn väylän ränni on leveä alue, jossa on jäälauttoja ja sohjoa. Kontion 20 metrin korkeudella olevalta sillalta oli helpompi havainnoida merta neljän valonheittimen loisteessa. Perämies näkikin kiikarillaan jotain harmaata, joka näytti liikkuvan. Lähempää näkyi matruusin pää ja kaksi kättä.
Puolittain vedessä 20–30 minuuttia kellunut kohmeinen matruusi nostettiin merestä murtajan keulanosturilla ja murtajalla ollut merivartioston helikopteri kuljetti hänet Meilahden sairaalaan.
Seikkailustaan naarmuilla selvinneellä matruusilla oli paljon onnea matkassaan: paitsi että hänen avunhuutonsa kuultiin, oli hänen onnensa, että iltainen lumisade oli lakannut, sillä lumisateessa hänen löytämisensä olisi ollut paljon vaikeampaa.
Kontion öljyntorjuntavarustus

Kontion öljyntorjuntavarustus koostuu kolmesta erillisestä järjestelmästä:
jäykistä keräyskäsistä (rigid sweeping arms),  
500 metriä pitkästä, täytettävästä avomeripuomista (heavy duty offshore boom) ja sen kanssa käytettävästä kauko-ohjattavasta robottiskimmeristä
sekä kolmanneksi nimenomaan jääolosuhteisiin suunnitellusta skimmeristä. Myös toista skimmeriä voidaan käyttää jäissä. 
Öljyntorjuntavarusteet ovat omavoimaisia, niiden käyttövoima tulee kahdesta hydraulikoneikosta.
Kontiolla on öljynkeräystä varten tankkikapasiteettia 2 033 m3. 
Nämä tankit on yhdistetty toisiinsa, ne ovat lämmitettäviä ja niitä voidaan käyttää myös kerätyn öljyisen veden dekantointiin.  Järjestelmän tyhjennyspumppukapasiteetti on mitoitettu niin, että kahdessa tunnissa voidaan tankeista purkaa kerättyä öljyistä vettä 1 200m3.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jäänmurtaja Kontio Wikimedia Commonsissa
Alusesittely Arctian sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen jäänmurtajat
| --- | --- |
Dieselsähköiset:   Sisu  Voima  Karhu  Murtaja  Sampo  Tarmo  Varma  Apu  Urho  Sisu  Otso  Kontio  Fennica  Nordica  Botnica  Polaris 
Höyrymurtajat:   Murtaja  Sampo  Apu  Tarmo  Wäinämöinen  Ilmarinen  Voima  Jääkarhu  Suursaari 
Nykyisin Suomen valtion käytössä olevat jäänmurtajat lihavoituna
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1958

| Division I 1958 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Ajankohta:  26.12.1957 - 23.2.1958
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Örebro SK
Toinen sija:  Edsbyns IF
Kolmas sija:  Katrineholms SK
Pudonneet joukkueet:  Falu BS Köping IS Lesjöfors IF Tranås BoIS
Paras maalintekijä:  Nils Bergström, Nässjö IF (13)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1957 :  1959 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1958 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1957 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Örebro SK ja Edsbyns IF. Tukholmassa pelattiin 23. helmikuuta loppuottelu, jossa Örebro SK voitti maalein 4-3.
Ruotsi jääpallon pääsarjaa, Division I:stä, pelattiin edelliseen kauteen verrattuna lohkokohtaisetsi kahta joukkuetta suurempana.
Division I > Pronssiottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Katrineholms SK | 3-1 | Skutskärs IF |
Division I > Ottelu Ruotsin mestaruudesta

23.2.1958 Tukholma n. 20 000 katsojaa
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Örebro SK | 4-3 | Edsbyns IF |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Örebro SK
2.: Edsbyns IF
3.: Katrineholms SK
4.: Skutskärs IF
Hurrikaani Irene (1999)

| Hurrikaani Irene |
| --- | --- |

Laantui::  19.10.1999
Alin paine::  958  hPa
Kuolleita::  18 (3 suoraan, 15 epäsuoraan)
 Irenen reitti  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Hurrikaani Irene oli lokakuussa (13.–19. päivien välillä) vuonna 1999 Atlantilla pyörinyt trooppinen hirmumyrsky. Vuoden 1999 hurrikaanikauden aikana se oli järjestyksessään yhdeksäs trooppinen myrsky ja kuudes hurrikaanin asteelle voimistunut myrsky. Irene aiheutti rankkasateita ja tulvia Kuubassa ja Bahamalla, josta se jatkoi matkaansa voimistuen kohti pohjoista. Floridaan Irene iskeytyi 1. luokan hurrikaanina ja kääntyi kohti Carolinaa voimistuen entisestään 2. luokkaan. Kaiken kaikkiaan Irene aiheutti 18 ihmisen kuoleman. Näistä kolme oli suoraan myrskyn aiheuttamia kuolemia, ja loput 15 ihmistä kuolivat epäsuorasti myrskyjen aiheuttamien tuhojen seurauksena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hurrikaani Irene (1999) Wikimedia Commonsissa
Inversio ympyrän suhteen

Inversio ympyrän suhteen on geometriassa kuvaus, jossa tason pisteet kuvautuvat ympyrään nähden erityisen säännön mukaisesti. Inversioon osallistuvaa ympyrää kutsutaan inversioympyräksi, keskipistettä O inversiokeskukseksi ja sen sädettä inversiosäteeksi. Inversioympyrän sisäpuoliset pisteet kuvautuvat ympyrän ulkopuolelle ja päinvastoin. Merkitään jatkossa kuvattavaa pistettä P ja inversiopistettä P'. Molemmat pisteet sijaitsevat aina samalla inversioympyrän keskipisteestä O lähtevällä säteellä siten, että
missä r on inversioympyrän säde. Lukua r2 kutsutaan myös pisteen potenssiksi.
Tila-avaruudessa inversiokuvaus suoritetaan pallopinnan suhteen vastaavalla tavalla niin, että pallon keskipisteestä lähtevällä ja pisteen P kautta kulkevalla säteellä suoritetaan kertolasku samalla tavalla.
Inversion geometrinen määritys > Piste sijaitsee ympyrän sisäpuolella

Jos piste P sijaitsee ympyrän sisällä, piirretään puolisuoralle MP normaali pisteeseen P. Normaali leikkaa ympyrän kahdessa pisteessä Q ja Q'. Koska Q on kehäpiste, voidaan siihen piirtää ympyrän säteet MQ ja MQ'. Säteen normaali on ympyrän kehällä sen tangentti. Tangentit leikkaavat toisensa janan MP jatkella, missä sijaitsee inversiopiste P'. Se, että kyseessä on juuri inversiopiste, nähdään yhdenmuotoisista kolmioista
seuraa
Inversion geometrinen määritys > Piste sijaitsee ympyrän ulkopuolella

Jos piste sijaitsee inversioympyrän ulkopuolella, suoritetaan kuvion piirtäminen käänteisessä järjestyksessä. Aloitetaan etsimällä tangenttipiste ympyrältä. Sitä varten piirretään apuympyrä, jonka halkaisija on inversioympyrän keskipiste ja piste P. Thaleen lauseen nojalla apuympyrän kehällä olevan pisteen halkaisijaa vastaan oleva kehäkulma on suora. Halkaisijan toinen pää alkoi inversioympyrän keskipisteestä, josta piirretty jana on sen säde kun se päättyy inversioympyrän kehälle. Näin tapahtuukin ympyröiden leikkauspisteessä N. Siinä pisteessä kehäkulman toinen kylki on säde ja toinen jana, joka päättyy pisteeseen P. Thaleen lauseen mukaan säteen ja janan välinen kulma on suora ja jana on siten inversioympyrän tangentti. Samalla tavalla voidaan muodostaa inversioympyrän toiselle puolelle toinen tangentti pisteeseen N'. Piirretään pisteiden N ja N' välille suora. Se leikkaa pisteen P ja keskipisteen O yhdistävällä suoralla olevassa pisteessä P'.
Inversio kuvauksena

Inversio I on kuvaus tason pisteistä X (usein  X\neq O) tasolle (tila-avaruudessa avaruuden pisteistä avaruuteen)
jolloin merkintä I(P) = P'. Voidaan osoittaa, että jokainen piste P kuvautuu toiseksi pisteeksi I(P) ja että se on myös yksikäsitteinen. Kuvaus I on siten hyvin määritelty. Myös I(I(P)) = P, joten I on itsensä käänteiskuvaus I = I-1.
Kuvaus on bijektio, jos
Merkitsemällä inversiokeskusta  O(x_{0},y_{0}), invertoitavaa pistettä  P(x,y) ja invertoitua pistettä  P'(x',y'), saadaan
ja
Esimerkkejä inversion kuvauksista > Pisteet ja kulmat

Kukin piste P kuvautuu inversioympyrän toiselle puolelle pisteeksi P' linjaan inversiokeskuksen O ja pisteen P kautta kulkevalle puolisuoralle. Pisteen P' etäisyys inversiokeskuksesta O on säteen neliön ja välimatkan OP osamäärä
Jos piste P osuu inversioympyrän kehälle, kuvautuu se itseensä. Jos piste P osuu inversiokeskukseen O, kuvautuu se "äärettömän kauaksi" ja sellainen kuvaus on jätetty määritelmästä ongelmallisena pois.
Piirretään kolme pistettä A, B ja C. Nämä kuvautuvat pisteiksi A', B' ja C'. Kulmat ovat  \measuredangle ABC =  \measuredangle A'B'C' yhtäsuuret kaikissa tapauksissa, jossa mikään piste ei sijaitse inversiokeskuksessa O. Voidaan sanoa, että inversiokuvaus säilyttää kuvion kulman suuruuden. Inversion peilaavasta luonteesta seuraa kuitenkin käänteisyys. Jos kulma aukeaa inversioympyrää kohti, tekee kuvauksen kulma samoin, ja päinvastoin.
Esimerkkejä inversion kuvauksista > Suora inversiokeskuksen O kautta

Piirretään suora, joka kulkee inversiokeskuksen O kautta. Määritelmän johdosta kaikki pisteet P kuvautuvat O:n ja P:n kautta kulkevalle puolisuoralle. Silloin O:n kautta piirretyn suoran kuvapisteet kuvautuvat kukin takaisin omalle suoralle samalle puolelle pistettä O, missä itse P on.
Esimerkkejä inversion kuvauksista > Suora inversiokeskuksen ohi

Piirretään suora kulkemaan inversioympyrän ohi ja suoritetaan sen pisteille inversiokuvaus. Kuvauksen kuvapisteet asettuvat ympyrälle, joka kulkee inversiokeskuksen O kautta. Suoran kulkiessa koko ajan inversioympyrän ulkopuolella, sijaitsee kuvausympyrä inversioympyrän sisällä. Jos suora leikkaa inversioympyrää, sijaitsee kuvaympyrä osittain inversioympyrän ulkopuolella. Sekä suora että kuvausympyrä leikkaavat toisensa inversioympyrän kanssa kahdessa yhteisessä pisteessä. Inversiokuvaus on täysin käänteinen. Ympyrä, joka kulkee inversiokeskuksen kautta, kuvautuu kuvasuoraksi edellä esitetyllä tavalla.
Esimerkkejä inversion kuvauksista > Ympyrä inversiokeskuksen ohi

Piirretään ympyrä, jonka kehä ei kulje inversiokeskuksen kautta (vertaa edelliseen tapaukseen). Kuvauksen pisteet asettuvat kuvaympyrälle, joka on eri ympyrä kuin piirretty ympyrä. Jos ympyrä piirretään inversioympyrän ulkopuolelle, kuvautuu kuvaympyrä inversioympyrän sisäpuolelle. Kun ympyrä piirretään inversioympyrän sisäpuolelle, piirtyy kuvaympyrä inversioympyrän ulkopuolelle. Jos ympyrä piirretään leikkaamaan inversioympyää, kulkee myös kuvaympyrä piirretyn ympyrän ja inversioympyän leikkauspisteiden kautta. Inversiokuvaus on tässäkin täysin käänteinen. Kuvaympyrä kuvautuu takaisin piirretyksi ympyräksi.
Esimerkkejä inversion kuvauksista > Ortogonaalinen ympyrä

Ortogonaalisten ympyröiden kehät leikkaavat toisensa kohtisuorasti, mikä nähdään ympyröiden säteistä, jotka ovat leikkauspisteissä kohtisuorassa toisiinsa nähden. Kun piirretään ympyrä, joka on ortogonaalinen inversioympyrän kanssa, kuvautuu se kuvaympyräksi. Kuvaympyrä on identtinen piirretyn ympyrän kanssa. Sanotaan, että piirretty ympyrä kuvautuu itseensä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www-math.ucdenver.edu/~wcherowi/courses/m3210/lecchap6.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
http://web.cortland.edu/jubrani/375ch7.pdf
http://geometer.org/mathcircles/inversion.pdf
http://www.ntg.nl/maps/40/03.pdf
http://www.math.ualberta.ca/~tlewis/343_10/01sec.pdf (Arkistoitu – Internet Archive) (piirtäminen)
http://mathcircle.berkeley.edu/BMC6/ps0405/inversionSJ04.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
Pisteen P inversio geometrisesti: Keskipisteen M ja pisteen P kautta piirretään säde, jonka normaali pisteeseen P leikkaa ympyrää kahdessa kohtaa. Näissä kohdissa olevat tangentit leikkaavat sädettä inversiopisteessä P'.
Inversiopisteen P' määrittäminen geometrisesti, kun piste P on inversioympyrän (punainen) ulkopuolella.
Pisteen P inversio kuvautuu pisteeksi P', joka sijaitsee janan OP jatkeella.
Irena Bespalovaite

Irena Bespalovaite on liettualainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän opiskeli Vilnan musiikki- ja teatteriakatemiassa sekä Salzburgin Mozarteumissa, josta hän sai diplominsa vuonna 2001 ja voitti Lilli Lehmann -mitalin. Ensimmäiset kiinnityksensä Bespalovaite sai vuonna 1996. Hän on tulkinnut muiden muassa Wolfgang Amadeus Mozartin ja Gioacchino Rossinin teosten rooleja. Hän on levyttänyt Naxokselle Mozartin ja Arnold Schönbergin oopperoita.
Iklanberény

Näkymä Iklanberénysta.
Iklanberényn vaakuna.
Iklanberény on kylä Vasin läänissä läntisessä Unkarissa. Kylässä oli 40 asukasta vuonna 2014 ja 39 asukasta vuonna 2015. Vuodesta 2011 lähtien pormestarina on ollut Pál Berényi, joka valittiin uudelle kaudelle 12. lokakuuta 2014.
Kassan pommitus

Kassan pommitus (unk. Kassa bombázása, svk. Bombardovanie Košíc) oli tuntemattoman ilmavoiman tekemä hyökkäys Unkarin kuningaskuntaan kuuluneen Kassan kaupunkiin (nyk. Košice, Slovakia) toisen maailmansodan aikana 26. kesäkuuta 1941. Pommituksen jälkeen Unkari julisti sodan Neuvostoliitolle.
Tausta

Ensimmäisen maailmansodan Keski-Euroopassa lopettanut Trianonin rauhansopimus loi uuden Tšekkoslovakian valtion entisistä Itävalta-Unkariin kuuluneista alueista. Moniin osiin maata jäi kuitenkin merkittäviä unkarilaisvähemmistöjä. Saksan ja Italian johtamassa Wienin ensimmäisessä välitystuomiossa vuonna 1938 Unkarin ja Tšekkoslovakian rajoja muutettiin siten, että muun muassa Košice siirrettiin Unkarille. Tästä huolimatta Unkari ei liittynyt välittömästi toiseen maailmansotaan, vaikka pysyikin läheisissä väleissä natsi-Saksan kanssa.
Tausta > Szegedin pommitus

Saksan hyökättyä Jugoslaviaan vuoden 1941 huhtikuussa etelä-unkarilaista Szegedin kaupunkia pommitettiin lentokoneilla, joita viranomaiset väittivät jugoslavialaisiksi. Moni aikalainen kuitenkin uskoi pommituksen olleen saksalaisten järjestämä lavastettu hyökkäys, jolla he olisivat pyrkineet saamaan unkarilaiset auttaman heitä sotaponnistuksissaan.
Unkari ei kuitenkaan liittynyt Saksan suurhyökkäykseen Neuvostoliittoon, kun operaatio Barbarossa alkoi 22. kesäkuuta.
Tapahtumat

26. päivä kesäkuuta noin kello yksi iltapäivällä Kassan ylle ilmaantui kolme kaksimoottorista pommikonetta. Koneet saapuivat kaakosta ja pudottivat ensimmäiset pomminsa kaupungin länsiosiin, minkä jälkeen ne palasivat takaisin kaakkoon.
Pommituksessa kuoli 29 ihmistä, mukaan lukien kaksi lasta. Yli 20 rakennusta tuhoutui, joista merkittävin oli kaupungin pääpostirakennus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kassan pommitus Wikimedia Commonsissa
Irena

Irena voi tarkoittaa seuraavia:
irenat, aasialainen varpuslintusuku
IRENA, kansainvälinen uusiutuvan energian järjestö
Irena Belohorská, slovakialainen poliitikko
Irena Degutienė, liettualainen poliitikko
Irena Sendler, puolalainen sosiaalityöntekijä, joka pelasti juutalaisia toisen maailmansodan aikana
Irena Szewińska, puolalainen yleisurheilija
Irena Szydłowska, puolalainen jousiampuja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Irena”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Irelande Douze Pointe

| Irelande Douze Pointe |
| --- | --- |
 Dustin (keskellä) esittämässä kappaletta viisujen 1. semifinaalissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Dustin the Turkey
Säveltäjä(t):  Darren Smith, Simon Fine, Dustin the Turkey
Sanoittaja(t):  Darren Smith, Simon Fine, Dustin the Turkey
Euroviisutiedot
Vuosi:  2008
Maa:  Irlanti
Kieli:  englanti, espanja, italia, ranska, saksa
Sanat:  sanoitus
"Irelande Douze Pointe" on parodinen musiikkikappale, jonka esittää Irlannin television lastenohjelmista tuttu käsinukke Dustin the Turkey. Kappale voitti Limerickissä järjestetyn Irlannin euroviisukarsinnan finaalin 23. helmikuuta 2008, jonka perusteella se pääsi edustamaan maata vuoden 2008 Eurovision laulukilpailuun Serbian Belgradiin. Kappale esitettiin viisujen ensimmäisessä semifinaalissa 20. toukokuuta, mutta se ei päässyt finaaliin.
Vaikka kappaleen nimi on ranskaa muistuttava, sen sanat ovat silti lähes kokonaan englantia. (Ranskankielinen sana Irlannille on Irlande, ei Irelande sekä 12 pistettä on douze points, ei douze pointe.) Nimi viittaa Eurovision laulukilpailun pistelaskujärjestelmään, jossa 12 pistettä (ransk. douze) on korkein mahdollinen pistemäärä ja ne lausutaan aina englanniksi ja ranskaksi.
Irelande Douze Pointe sai paljon mediahuomiota maailmalla, erityisesti Espanjassa ja Australiassa. Kappaleelle hurrattiin ja buuattiin maan finaalissa. Se oli ensimmäinen Irlannin edustuskappale, jossa lauletaan englanniksi, espanjaksi, italiaksi, ranskaksi ja saksaksi.
Irek Gimajev

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Neuvostoliitto 1979 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 1982 |  |  |
|  Kultaa | Länsi-Saksa 1983 |  |  |
|  Pronssia | Tšekkoslovakia 1985 |  |  |
| Kanada-cup  | Kanada-cup  | Kanada-cup  |  |
|  Kultaa | Kanada-cup 1981 |  |  |
Irek Gimajev ven. Ирек Фаритович Гимаев (s. 2. syyskuuta 1957 Sukkulovo) on Neuvostoliittoa edustanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan sekä puolustajaettä hyökkääjä. Hänet on valittu Neuvostoliiton ja Venäjän jääkiekkoilun kunniagalleriaan vuonna 1982.
Gimajev edusti Neuvostoliiton maajoukkuetta neljässä maailmanmestaruusturnauksessa ja kahdessa Kanada-cupissa. Hän voitti maailmanmestaruuden vuosina 1979, 1982 ja 1983 sekä saavutti MM-pronssia vuonna 1985. Hän kuului Kanada-cupin voittaneeseen joukkueeseen vuonna 1981. Hän voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 1976 vielä epävirallisessa turnauksessa ja vuonna 1977 ensimmäisessä virallisessa turnauksessa sekä alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 1976.
Gimajev edusti seuratasolla Salavat Julajev Ufaa kausina 1973–1979 ja TsSKA Moskovaa kausina 1979–1985. Uransa lopulla hän pelasi neljä kautta Japanissa ja yhden kauden Sloveniassa.
Gimajev toimi kaudella 2001–2002 TsSKA Moskovan päävalmentajana noustuaan kesken kauden joulukuussa apuvalmentajan paikalta päävastuuseen.