stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuurnan kanava
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuurnan kanava Wikimedia Commonsissa
Väylävirasto: Kuurnan kanava
Suomen kanavat – Kuurna
Vuoksen vesistön kanavat
| --- | --- |
Heinäveden reitti:  Karvion kanava | Kerman kanava | Pilpan kanava | Vihovuonteen kanava
Iisalmen reitti:  Ahkiolahden kanava | Nerkoon kanava
Juojärven reitti:  Kaavinkosken kanava | Taivallahden kanava | Varistaipaleen kanava
Leppävirran reitti:  Konnuksen kanava | Naapuskosken kanava | Taipaleen kanava
Nilsiän reitti:  Lastukosken kanava | Juankosken kanava | Karjalankosken kanava
Pielisen reitti:  Joensuun kanava | Kaltimon kanava | Kuurnan kanava
Muita kanavia:  Ketveleen kanava | Kuivataipaleen kanava | Saarikosken kanava | Raikuun kanava | Saimaan kanava
Igelstabron

| Igelstabron |
| --- | --- |
 Igelstabron kaakosta.
Raiteita:  2
Ylittää:  Södertäljen kanavan
Sijainti:  Södertälje, Ruotsi
Pituus:  2 140 m
Korkeus:  48 m
Avattu liikenteelle:  1995
Koordinaatit:  59°10′3″N, 17°40′1″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Igelstabron on 2 140 metriä pitkä rautatiesilta Södertäljen eteläpuolella Ruotsissa. Silta on Ruotsin pisin ja korkein rautatiesilta. Sillalla kulkee kaksi raidetta lukuun ottamatta sen länsipäässä Södertälje sydin aseman kohdalla olevaa neliraiteista osuutta. Silta ylittää Södertäljen kanavan sekä E4-moottoritien.
Igelstabron avattiin liikenteelle samaan aikaan läntiseen päärataan (ruots. Västra stambanan) kuuluvan Grödingebananin kanssa tammikuussa 1995.
Iggaüks

Iggaüks on vironkielinen termi vuonna 1802 säädetylle ja keisari Aleksanteri I:n vahvistamalle talonpoikaislaille, jolla Itämerenmaakuntiin kuuluvien alueiden Vironmaan, Liivinmaan ja Kuurinmaan talonpojille myönnettiin erinäisiä oikeuksia. Talonpojat olivat joutuneet maaorjuuteen Venäjän saatua alueen valtaansa Ruotsilta suuren Pohjan sodan jälkeisessä Uudenkaupungin rauhassa 1721. Lailla laajennettiin talonpoikien oikeusturvaa ja heille sallittiin jonkinasteinen maan omistusoikeus.
Lain vironkielinen nimitys Iggaüks tulee sen ensimmäisistä sanoista, jotka tarkoittavat "kukin teistä" (nykyisen viron oikeinkirjoituksen mukaan igaüks).
Kuninkaankivi

Kuninkaankiven nimellä kutsuttuja siirtolohkareita löytyy Suomesta useilta paikkakunnilta. Kivet liittyvät usein Ruotsin kuninkaan käyntiin paikalla tai ne ovat vanhoja rajakiviä.
Kuninkaiden käyntejä

Valkealassa Vuohijärvelle vievän tien varrella sijaitsevan Kuninkaankiven luona kerrotaan Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n seuranneen vuonna 1790 Valkealan kirkonkylän lähiympäristössä käytyä taistelua Kustaa III:n sodan aikana.
Himangan Rautilan kylässä sijaitsevan Kuninkaankiven luona kerrotaan Ruotsin kuninkaan Adolf Fredrikin pysähtyneen vuonna 1752 Suomen-matkallaan.
Soinin Kuninkaankiven luona kerrotaan metsästysretkellä olleen Ruotsin kuninkaan Kustaa Vaasan pysähtyneen kivellä levähtämään ja juomaan läheisestä lähteestä vettä. Kivi on voinut saada nimensä myös satakuntalaisesta Karkun pitäjän Kuningas-nimisestä talosta jolla olisi ollut alueella eräomistus tai siksi että kivi on aikoinaan ollut Ruotsin kuninkaan asettama maakuntien välinen rajamerkki.
Kurikassa on Kusikivi, jolle perimätiedon mukaan kuningas Aadolf Fredrik pysähtyi tekemään tarpeensa 1752.
Rajamerkkejä

Utsjoella Tenojoen rannassa sijaitsee kolme Kuninkaankiveksi kutsuttua vanhaa rajamerkkiä. Nämä kivet ovat vuonna 1751 solmitun Tanska-Norjan ja Ruotsin välisen Strömstadin rajasopimuksen mukaisia rajakiviä, joista on yksi Ylä-Tenolla Inarijoen ja Karasjoen yhtymäkohdassa Kuninkaanmutkassa ja kaksi Kivikosken ja Vetsikon rannalla lähellä Utsjoen kirkonkylää. Kiviin on hakattu Ruotsin kuninkaan Adolf Fredrikin kruunumonogrammi ja vuosiluku 1766.
Muistomerkkejä

Hämeen Härkätien (yhdystie 2810, yhdystie 2802) varrelle Somerolla pystytti Somero-seura vuonna 1963 seitsemän Kuninkaankiviksi kutsuttua muistokiveä Ruotsin kuninkaidein, Venäjän keisarien ja muiden merkkihenkilöiden käyntien ja yöpymisten muistoksi.
Aiheesta muualla

Valkealan Kuninkaankivi Karttapaikalla
Valkealan Kuninkaankivi Google Streetview:ssa
Himagan Kuninkaankivi Karttapaikalla
Soinin Kuninkaankivi Karttapaikalla
Utsjoen Osman Kuninkaankivi Karttapaikalla
Usjoen Vetsikon Kuninkaankivi Karttapaikalla
Ihmispopulaatio

Ihmispopulaatiolla tarkoitetaan yleensä maailmanlaajuista ihmiskuntaa, mutta ihmispopulaatiosta puhuttaessa voidaan tarkoittaa myös tietyn alueen väestöä. Maaiman väkiluvun nousu on herättänyt huolta viimeisten vuosikymmenten aikana, mutta tietyillä alueilla väestön liikakasvu on aiheuttanut erityisiä ongelmia. Liikakansoitus joillakin alueilla on aiheuttanut ekologisia ongelmia. Maailmanlaajuisesti väestön kasvu on herättänyt huolta ilmastonmuutoksen sekä ruuan ja veden riittävyyden suhteen.
Ihmispopulaatio ei ole aina ollut liian suuri. On ilmennyt merkkejä siitä, että noin 900 000 vuotta sitten ihmiskunta oli vaarassa kuolla sukupuuttoon. Tuolloin ihmisiä oli vain noin 1 300. Ihmiskunnan varhaisilta ajoilta on myös löydetty merkkejä eri ihmislajien risteytymisistä. Tälläistä tapahtui 700 000 vuotta sitten, jolloin Euraasian mantereen alueella eli neandertalin ihmisiä ja denisovan ihmisiä sekä joku tuntematon ihmispopulaatio.
ISO 3166-2:KR

Etelä-Korean alueet.
ISO 3166-2:KR on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Etelä-Korealle. ISO 3166-2:KR on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää yhden erityiskaupungin, kuuden metropolikaupungin, kahdeksan provinssin, yhden itsehallinnollisen provinssin ja yhden itsehallinnollisen kaupungin koodit.
Koodit

Koodin ensimmäinen osa on ISO 3166-1 -standardin mukainen Etelä-Korean maakoodi "KR" ja toinen osa on aluekohtainen kahdesta numerosta muodostuva tunnus.
| Koodi | Alue | Tyyppi |
| --- | --- | --- |
| KR-11 | Soul | erityiskaupunki |
| KR-26 | Busan | metropolikaupunki |
| KR-27 | Daegu | metropolikaupunki |
| KR-28 | Incheon | metropolikaupunki |
| KR-29 | Gwangju | metropolikaupunki |
| KR-30 | Daejeon | metropolikaupunki |
| KR-31 | Ulsan | metropolikaupunki |
| KR-41 | Gyeonggi | provinssi |
| KR-42 | Gangwon | provinssi |
| KR-43 | Pohjois-Chungcheong | provinssi |
| KR-44 | Etelä-Chungcheong | provinssi |
| KR-45 | Pohjois-Jeolla | provinssi |
| KR-46 | Etelä-Jeolla | provinssi |
| KR-47 | Pohjois-Gyeongsang | provinssi |
| KR-48 | Etelä-Gyeongsang | provinssi |
| KR-49 | Jeju | itsehallinnollinen provinssi |
| KR-50 | Sejong | itsehallinnollinen kaupunki |
Helsinki Expert

Helsinki Expert on Helsingissä toimivan matkailupalveluyritys Strömma Suomi Oy:n palvelu. Se on perustettu vuonna 1940[lähde? ]. Helsinki Expert tuottaa, myy ja markkinoi palveluita Helsingissä vieraileville matkailijoille sekä kokouksia, konferensseja ja erilaisia tilaisuuksia järjestäville kotimaisille ja ulkomaisille yrityksille ja yhteisöille. Yrityksen omistimilloin? Helsingin matkailusäätiö. Yrityksen liikevaihto on noin 5 miljoonaa euroa vuodessa.[lähde? ] Ympärivuotisen henkilökunnan määrä on noin 25.[lähde? ]
Helsinki Expertin matkailupalveluita ovat Helsinki-kortti, erilaiset kiertoajelut ja Helsinki This Week -lehti. Helsinki Expert järjestää matkailijoille erilaisia retkiä ja tutustumiskäyntejä pääkaupunkiseudulla ja lähialueella. Se järjestää myös matkoja Helsingistä Lappiin, Tallinnaan, Pietariin ja Tukholmaan.[lähde? ]
Helsinki Expert tarjoaa yrityksille ja yhteisöille opaspalveluita ja kuljetuksia. Opaspalveluita Helsinki Expert tuottaa lähes 30 kielellä[lähde? ]. Palveluita ovat myös erilaiset kongresseihin ja yritystapahtumiin liittyvät oheisohjelmat, kuten kiertoajelut, kävelyretket ja tutustumismatkat lähialueille. Kongressin tai yritystapahtuman järjestäjät voivat hankkia kaikki tapahtumaan liittyvät palvelut avaimet käteen –periaatteella Helsinki Expertistä[lähde? ].
Helsinki Expertillä on asiakaspalvelupisteet Helsingin päärautatieasemalla sekä Helsingin kaupungin matkailu- ja kongressitoimiston tiloissa Esplanadilla. Lisäksi sillä on kesäaikana myyntikioski Esplanadin puistossa sekä laivamatkustajille Viking Linen ja Silja Linen matkustajaterminaaleissa.
Historia

Helsinki Expertin juuret ovat vuosina 1940-2012 toimineessa Helsingin Matkailuyhdistyksessä[lähde? ]. Kaupallisten toimintojen ja palveluiden merkitys Helsingin matkailuyhdistyksessä kasvoi vuosien saatossa keskeiseksi. Samaan aikaan yhdistyksen jäsenmäärä laski vähitellen ja oli lopulta vain murto-osa huippuvuosista. Tämän kehityksen seurauksena Helsingin matkailuyhdistys päätti vuonna 2004 yhtiöittää yhdistyksen liiketoiminnan Helsinki Expert Oy:ksi, jonka koko osakekannan Helsingin Matkailuyhdistys aluksi omisti. Muutamaa vuotta myöhemmin vuonna 2007 yhdistys siirsi Helsinki Expert Oy:n koko osakekannan sekä muun omaisuutensa perustamalleen Helsingin matkailusäätiölle, joka vuonna 2009 omisti Helsinki Expert Oy:n kokonaisuudessaan.[lähde? ] Joulukuussa 2012 yritys liitettiin Strömma-ryhmään ja sen nimeksi muutettiin Strömma Finland Oy.
Aiheesta muualla

Helsinki Expert -sivusto, Strömma Finland Oy
Matkailuyhdisten toiminta; Suomen Matkailijayhdistys SMY ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsingin Matkailusäätiön sivusto
Heptakosaani

Heptakosaanin rakenne
Heptakosaani eli n-heptakosaani (C27H56) on 27-hiilinen suoraketjuinen   alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan  kiinteää ainetta. Heptakosaanin rakennekaava on CH3(CH2)25CH3, moolimassa 380,745 g/mol, sulamispiste 58,8 °C, kiehumispiste 442 °C ja CAS-numero 593-49-7. Heptakosaani ei käytännössä liukene veteen, mutta liukenee hieman dietyylieetteriin.
Yhdistettä esiintyy kasveissa ja kukkien tuoksuissa sekä semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
| C26 | C27 | C28 |
| --- | --- | --- |
| Heksakosaani | Heptakosaani | Oktakosaani |
Aiheesta muualla

PubChem: Heptacosane (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Heptacosane (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Heptacosane (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - 27Hy (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - 27Hy (englanniksi)
La Paz

| La Paz (Nuestra Señora de La Paz) |
| --- | --- |

 lippu
 La Paz
 Koordinaatit: 16°29′56″S, 068°08′46″W 
Valtio:  Bolivia
Departementti:  La Paz
Provinssi:  Pedro Domingo Murillo
Perustettu:  20. lokakuuta 1548
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Luis Revilla
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  180 km²
Korkeus:  3 640 m
Väkiluku (2010):  835 400
 – Väestötiheys:  4384 as./km²
 – Metropolialue:  1 847 400
Aikavyöhyke:  UTC−4
Motto::  Los discordes en concordia, en paz y amor se juntaron y pueblo de paz fundaron para perpetua memoria
 
 www.LaPaz.bo 
 Lähteet:  = Pinta-ala ja väkiluku 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Paz on Bolivian hallinnollinen pääkaupunki (Sucre on nimellinen). Sen asukasluku vuoden 2001 väestönlaskennassa oli  noin 789 525; vuonna 2010 sen arvioitiin olleen itse kaupungissa noin 835 000 ja koko metropolialueella noin 1,8 miljoonaa.. Historiallinen kaupunki sijaitsee noin 3250–4100 metriä merenpinnan yläpuolella La Paz -joen varrella; minkään muun maan pääkaupunki ei ole näin korkealla. La Paz on niin korkealla, että suuren tulipalon vaara on pieni – happea on niin niukalti (vain 16% normaalista 21%:sta), että liekki hädin tuskin palaa.
Historia

La Pazin perusti espanjalainen tutkimusmatkailija Alonso de Mendoza vuonna 1548 nykyiseen Lajaan, mistä se siirrettiin laaksoon Illimanin juurelle. Perustettaessa sen koko nimi oli Nuestra Señora de La Paz. Aiemmin paikalla oli ollut alkuperäisintiaanien asuinpaikka nimeltään Chuquiago. Kaupunki oli tärkeä välietappi maan kaakkoisosista Limaan kulkeneen hopean kuljetusreitin varrella.
Kaupunki oli huomattava vastarintaliikkeen keskus Bolivian itsenäisyyssodan aikana vuosina 1809–1825. Voittoisan sodan jälkeen kaupunki sai uuden nimen, La Paz de Ayacucho Perun puolella käydyn ratkaisevan taistelun mukaan. Vuonna 1898 siitä tuli maan hallituksen istuntopaikkakunta. Sucre kuitenkin säilytti nimellisesti pääkaupungin asemansa.
Liikenne

El Alton kansainvälinen lentoasema on kymmenen kilometrin päässä kaupungista Altiplanolla. Se on maailman korkeimmalla sijaitseva kansainvälinen lentoasema; ohuen ilman takia tarvitaan tavallista pidempi kiitotie sekä lentoonlähdössä että laskussa.
Tärkein linja-autoasema on 15 minuutin kävelymatkan päässä keskustasta. Sieltä on hyvät yhteydet maan eri osiin. Keskusrautatieasema on poissa käytöstä; junat Chilen ja Argentiinan rajalle lähtevät Orurosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Paz Wikimedia Commonsissa
Heptaani

| Heptaani |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  142-82-5
PubChem CID:  8900
SMILES:  CCCCCCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H16
Moolimassa:  100,21 g/mol
Sulamispiste:  -90,549 °C
Kiehumispiste:  98,38 °C
Tiheys:  0,6795 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,0024 g/l (25 °C)
      
Helposti syttyvä
Haitallinen
Ympäristölle vaarallinen
Heptaani eli n-heptaani on 7-hiilinen suoraketjuinen alkaani. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön veteen liukenematon neste. Heptaanin rakennekaava on CH3(CH2)5CH3, leimahduspiste -4 °C ja itsesyttymislämpötila 285 °C.
Heptaani on ärsyttävää, tulenarkaa ja ympäristölle haitallista.
Heptaanilla on 9 isomeerista muotoa:
Heptaani (n-heptaani)
2-metyyliheksaani (isoheptaani) CAS-numero 591-76-4
3-metyyliheksaani CAS-numero 589-34-4
2,2-dimetyylipentaani CAS-numero 590-35-2
2,3-dimetyylipentaani CAS-numero 565-59-3
2,4-dimetyylipentaani CAS-numero 108-08-7
3,3-dimetyylipentaani CAS-numero 562-49-2
3-etyylipentaani CAS-numero 617-78-7
2,2,3-trimetyylibutaani CAS-numero 464-06-2
Heptaania ja sen useita isomeerejä on maaöljyssä ja bensiinissä. n-Heptaani on moottoreissa käytettävien polttoaineiden puristuskestävyyttä mittaavan oktaaniluvun toinen peruspiste ja sen oktaaniluvuksi on määritetty 0.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heptaani Wikimedia Commonsissa
PubChem: n-heptane (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): N-Heptane (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): n-Heptane (englanniksi)
ChemBlink: Heptane (englanniksi)
Constitutional Isomers of Alkanes (englanniksi)
Liber Herbarum: N-Heptane (englanniksi)
Yksinkertaisimmat hiilivedyt
Kuninkaanmäki

| Kuninkaanmäki> Kungsbacka |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Kuninkaanmäki korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Hakunilan suuralue
Kaupunginosa nro:  97
Pinta-ala:  5,0 km² 
Väkiluku:  2 036 (31.12.2023)
Väestötiheys:  404 as./km²
Työpaikkoja:  1 554 kpl   (31.12.2017)
Postinumero(t):  01260
Lähialueet:  Hakkila, Itä-Hakkila, Sotunki, Päiväkumpu, Myyras (Sipoo)
Kuninkaanmäki (ruots. Kungsbacka) on noin 2 000 asukkaan pientalovaltainen kaupunginosa Hakunilan suuralueella Itä-Vantaalla. Naapurikaupunginosia ovat Päiväkumpu ja Hakkila lännessä, Itä-Hakkila etelässä ja Sotunki idässä. Pohjoisessa alue rajautuu Sipooseen ja lännessä Lahdenväylään. Noin 70 % kaupunginosan asunnoista on omistusasuntoja, ja alueella asuu paljon lapsiperheitä. Muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus kaupunginosan väestöstä oli vuoden 2020 lopussa 13,7 prosenttia.
Luonto

Kaupunginosan maasto on jyrkkäpiirteisen kallioista ja monimuotoista, ja alueen koillisosassa maasto on hyvin soista. Koillisnurkassa olevasta 43 hehtaarin metsäisestä Palokalliosta suurin osa on rajattu luonnonsuojelualueeksi, ja pienelle osalle sen pohjoispäässä on tehty myös luonnonsuojelualuevaraus. Alue rauhoitettiin vuonna 2007. Sen keskellä olevat laaja-alaiset kalliot kohoavat enimmillään 75 metrin korkeuteen merenpinnan tasoon nähden. Kallioylängön länsiosa on mäntyvaltaista, ja itäpuolella kasvaa tuoreen kankaan kuusimetsää. Keskellä suojelualueen maastoa sijaitsee notko, johon on muodostunut korpisuo. Puusto on luonnontilaisen kaltaista. Lahopuustossa on tavattu muun muassa silmälläpidettäviä kääpiä, rustikkaa ja lumokääpää. Vaikka suojelualuetta halkaiseekin sähkölinja, on sen alla olevaa avo-aluetta hoidettu perhosalueena. Siellä elää esimerkiksi harvinainen ja rauhoitettu kirjoverkkoperhonen. Sipoonkorven kansallispuisto sijaitsee lähellä, ja se näkyykin esimerkiksi Palokallion eläimistössä. Esimerkiksi hirvet, ketut ja mäyrät kuten myös metsot ja kanahaukat ovat siellä tavattavia lajeja, ja niiden liikkumista helpottaakin metsäalueiden yhtenäisyys Sipoonkorven kanssa.
Kuninkaanmäen pohjoisreunassa, Sipoon rajalla sijaitsee Myyraksensuo, joka on rajattu luonnonsuojelualuevaraukseksi. Varauksen pinta-ala on 12 hehtaaria. Etenkin suon keski- ja pohjoisosan rämealueilla on jokseenkin luonnontilaisessa muodossa säilynyttä maisemaa. Suon ja kangasmaan välissä on eri korpityyppejä, ja keskellä suota pieniä avosuolaikkuja. Ojitukset ja rakentaminen ovat pienentäneet suota, joka on joskus kattanut selvästi laajemman alueen. Itä–länsi-suuntainen Vantaan poikki kulkeva niin kutsuttu viherkehä jatkuu Myyraksensuon kautta. Suon on katsottu olevan tärkeä osa seudun suoekosysteemien verkostoa.
Kaupunginosan keskellä sijaitseva Kuusijärvi on ollut aiemmin rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla. Rauhoitus purettiin, kun 1960–1970-lukujen välillä oli kasvava tarve virkistysalueille. Se merkitsi alkua Kuusijärven virkistysaluetoiminnalle. Kuusijärvi on yksi harvoista Vantaan järvistä, ja sen ympärillä kasvaa kangasmetsää.
Historia

Alueen halki kulkevat Lahdentie eli Seututie 140 sekä Vanha Porvoontie, joka on osa keskiaikaisperäistä Suurta rantatietä, Turun–Viipurin maantietä eli Kuninkaantietä. Kuninkaanmäki on saanut nimensä Ruotsin kuninkaalta Kustaa III:lta, joka pysähtyi alueella piknikille vuonna 1775. Kuninkaan lounaspaikka sijaitsi nykyisen Vanhan Porvoontien varressa, kallion välissä sijainneessa syvennyksessä, jossa nykyään on omakotitaloja. Kuninkaan mukaan on nimetty myös lounaspaikan lähistössä oleva metsikkö polkuineen, Kustaa III:n puisto.
Historia > Asuinalueet

Hiljalleen 1930- ja 1940-luvuilta alkaen rakentunut pientaloalue oli pitkään tunnettu Sotungin metsäisenä ja mäkisenä takamaana. 1970-luvulla Lahdentien kupeeseen alkoi valmistua Kolohonkana tunnettu teollisuusalue, joka on osa laajaa Hakkilan yritysaluetta Lahdenväylän molemmin puolin. Samalla Kolohongan itäpuolelle rakentui uusi asuinalue, joka rivitaloineen poikkeaa hieman vanhemmasta Kuninkaanmäestä, mutta on silti ilmeeltään metsäinen.
Palvelut ja ympäristö

Kolohongan alueella Lahdentien varrella sijaitsevat Kuninkaanmäen ainoat palvelut, kuten ruokakauppa, grilli, kuntosali ja nuorisotalo. Lähin merkittävä palvelukeskittymä on Hakunilassa. Työpaikkoja Kuninkaanmäessä on kuitenkin hieman enemmän kuin Hakunilassa. Kolohongan asuinalueen kupeessa olevassa Paalupuistossa on leikkialue, skeittiparkki sekä hiekkakenttä, joka on talvisin luistelukenttä.
Alueen linja-autoyhteydet ovat monipuoliset: Kuninkaanmäestä on lukuisia yhteyksiä Hakunilaan, suoria yhteyksiä Rautatientorille sekä liityntäliikennettä Tikkurilan asemalle.
Kuusijärven ulkoilupuistoksi kutsutulla alueella on käynnissä kehityshankkeita, joiden on tarkoitus lisätä alueen liikuntamahdollisuuksia ja roolia virkistyskäytössä. Alueella sijaitsee muun muassa savusaunoja, ja talvisin järvellä harrastetaan avantouintia. Kuusijärveltä on lyhyt matka Sipoonkorven kansallispuistoon, johon johtaa valaistuja ja opastettuja kulkureittejä sekä pyöräilylle ja jalankululle tarkoitettu Sudentassu-silta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuninkaanmäki Wikimedia Commonsissa
Palokallion luonnonsuojelualue Kuninkaanmäen koillisnurkassa on osa 5 400 hehtaarin kokoista Sipoonkorven metsää.
Kuusijärvi on suosittu ulkoilualue.
Kristiinankaupungin rautatieasema

Kristiinankaupungin rautatieasema (lyh. Kst, ruots. Kristinestads järnvägsstation) oli rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluneella rataosalla Perälä–Kristiinankaupunki. Liikennepaikka oli rataosuuden pääteasema, ja sieltä oli ratayhteys Kristiinankaupungin satamaan. Asemalla oli myös pieni veturitalli.
Rataosuus valmistui vuonna 1913, ja radan rakentamistöiden yhteydessä valmistunut jugend-tyylinen asemarakennus on Thure Hellströmin suunnittelema.
Henkilöliikenne Kristiinankaupunkiin lakkautettiin vuonna 1968 ja tavaraliikenne vuonna 1982. Lakkautuksen jälkeen seurasi radan purkaminen, ja rautatien rakennukset siirtyivät eri vaiheiden kautta yksityisomistukseen. Asemarakennusta on kunnostettu 1990-luvulta lähtien.
Hugo Reuter

Hugo Reuter (1870–1955) oli ruotsalainen pikakirjoittaja ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.
Reuter kehitti opiskeluaikanaan omaperäisen pikakirjoitusjärjestelmän, jonka hän julkaisi vuonna 1900 kirjassa Lärobok i svensk stenografi. Järjestelmässä vokaalit merkitään eripituisilla kirjoituslinjan suuntaisilla viivoilla tai kaarilla, ja konsonanttien merkit poikkeavat tältä linjalta alas- tai ylöspäin ja palaavat sille. Järjestelmä osoittautui käyttökelpoiseksi nopeankin keskustelun muistiinkirjoittamisessa. Reuter toimi pikakirjoittajana Ruotsin valtiopäivillä, ja hänen lisäkseen kolme muutakin valtiopäiväpikakirjoittajaa käytti tätä järjestelmää. Myöhemmin Reuter julkaisi kaksi muutakin järjestelmää, jotka hän esitti Melinin järjestelmän uudistuksina, mutta joita voidaan kuitenkin pitää täysin itsenäisinä järjestelminä.
Hugo Pipping

Hugo Pipping viittaa seuraaviin:
Hugo Pipping (1864–1944), foneetikko, kielentutkija ja professori
Hugo E. Pipping (1895–1975), taloustieteilijä, professori
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hugo Pipping”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Heptadekaani

| Heptadekaani |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  629-78-7
PubChem CID:  12398
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C17H36
Moolimassa:  240,48 g/mol
Sulamispiste:  21,97 °C
Kiehumispiste:  303 °C
Tiheys:  0,778 g/cm3 (20 °C)
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Heptadekaani eli n-heptadekaani (C17H36) on 17-hiilinen suoraketjuinen alkaani. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteää ainetta. Sulamispisteensä yläpuolella eli  yli 21,97 °C:n lämpötilassa yhdiste on väritöntä veteen liukenematonta nestettä. Liukenee  hieman  etanoliin ja hiilitetrakloridiin sekä hyvin dietyylieetteriin. Heptadekaanin rakennekaava on CH3(CH2)15CH3, moolimassa 240,48 g/mol, kiehumispiste 303 °C, tiheys 0,778 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), leimahduspiste 149 °C (c.c.)  ja CAS-numero 629-78-7.
Heptadekaania käytetään vertailuaineena kaasukromatografiassa.  Yhdistettä voidaan valmistaa esimerkiksi erottamalla raakaöljystä.
Heptadekaania esiintyy useissa kasveissa, niiden tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
| C16 | C17 | C18 |
| --- | --- | --- |
| Heksadekaani | Heptadekaani | Oktadekaani |
Aiheesta muualla

PubChem: Heptadecane (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Heptadecane (englanniksi)
Food Component Database(FooDB):  N-Heptadecane (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Heptadecane (englanniksi)
ChemBlink: Heptadecane (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Heptadecane (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - 17Hy (englanniksi)
Pherobase:  Semiochemical - 17Hy (englanniksi)
Yksinkertaisimmat hiilivedyt
Hätikkäjärvi

| Hätikkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Nokia, Vesilahti
Koordinaatit:  61°21′24″N, 23°17′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  oja Jouttijärveen 
Järvinumero:  35.211.1.011 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,6 m 
Rantaviiva:  2,262 km 
Pinta-ala:  0,21569 km² 
 fiHätikkäjärvi 
Hätikkäjärvi  on Pirkanmaalla Nokian Myllykylällä ja Vesilahden Rämsöössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Hätikkäjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.