stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lampaankääpä
Kasvuaika ja -paikka

Sieni kasvaa elokuun ja lokakuun välillä. Lampaankääpää kasvaa yleisimmin tuoreissa havu- ja sekametsissä Suomen keski- ja eteläosassa, mutta sitä tavataan aina napapiirillä asti. Lampaankääpää kasvaa myös kuusikkoisissa rinteissä. Laji on satoisa ja kasvaa usein suurina ryhminä. Vanhana sienet muuttuvat usein toukkaisiksi.
Käyttö ravinnoksi

Ruokasienenä lampaankääpä on parhaimmillaan nuorena. Sille ei tarvitse tehdä esikäsittelyä. Sientä voi käyttää mm. paistettuna tai kuivattuna. Lakin voi esimerkiksi leivittää korppujauhoissa ja paistaa pihviksi. Kuivattavaksi lampaankääpä ei sovi kovin hyvin, koska sienistä tulee kuivattaessa kovia.
Venäjällä on lokakuussa 2023 lisätty rikoslakiin uhanalaisten sienien keräämisestä sakko- ja vankeusrangaistuksia. Näiden joukossa on Moskovan kaupungin julkaisemassa listassa mainittu muun muassa lampaankääpä.
Aiheesta muualla

Lampaankääpä – Ruokavirasto
Luontoportti: Lampaankääpä (Albatrellus ovinus)
Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Lampaankääpä (Albatrellus ovinus) (Arkistoitu – Internet Archive)
Luonnossa: Lampaankääpä (Albatrellus ovinus) (Arkistoitu – Internet Archive)
UniProt, Taxonomy: Albatrellus ovinus (englanniksi)
Medicinal Mushrooms: Albatrellus ovinus (englanniksi)
MushroomExpert: Albatrellus ovinus (englanniksi)
Suomalaiset kauppasienet
haaparousku
kalvashaaparousku
haavanpunikkitatti
herkkutatti
isohapero
kangasrousku
kangastatti
karvarousku
kantarelli
kartiohuhtasieni
koivunpunikkitatti
korvasieni
kosteikkovahvero
kuusenleppärousku
lampaankääpä
mustatorvisieni
männynherkkutatti
männynpunikkitatti
männynleppärousku
suppilovahvero
tammenherkkutatti
rusko- ja vaaleaorakas
siitake
tryffelit
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Albatrellus ovinus:  Wikidata: Q331465  AusFungi: 60029820  BioLib: 59889  CoL: BFM3  EoL: 190125  EPPO: ALBAOV  Fungorum: 292351  GBIF: 2551823  iNaturalist: 123891  IRMNG: 10645489  MycoBank: 292351  NatureServe: 2.1063287  NBN: NHMSYS0001474279  NCBI: 139090  NZOR: 084c37a8-d8bf-457a-9724-42e6dd31d229  Observation.org: 17209  Open Tree of Life: 140762  Laji.fi: MX.205395 
Boletus ovinus:  Wikidata: Q59419388  AusFungi: 60029821  CoL: 5WN8K  Fungorum: 199644  GBIF: 5248898  IRMNG: 10893496  MycoBank: 199644  NZOR: c7b80c6d-ccac-47c2-a527-b8c7fa47b6eb 
Nuorena, kermanvalkoisena lampaankääpä on parhaimmillaan.
Äänekosken helluntaiseurakunta

| Äänekosken helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1981
Pääkirkko:  Äänekoskentie 238 44100 Äänekoski
Jäseniä:  145 (2011)
TV:  UskoTV
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Äänekosken helluntaiseurakunta on Äänekoskella toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1981. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Äänekosken keskustassa Äänekoskentiellä.
Seurakunnan toimintamuotoihin kuuluvat jumalanpalvelusten ja rukouskokousten lisäksi lapsi- ja nuorisotyö, kuoro, laitosvierailut, musiikkitoiminta, sielunhoito- ja esirukouspalvelu sekä lähetystyön tukeminen
Äänekosken helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa UskoTV-palvelun kautta.
Akiko

Akiko (/ä.kʲi.ko̞/) on japaninkielinen naisen etunimi. Kanji-merkeillä se voidaan kirjoittaa useilla eri tavoilla, kuten 晶子 ("kristallin lapsi"), 明子 ("kirkkauden lapsi") tai 秋子 ("syksyn lapsi").
Tunnettuja Akiko-nimisiä

Akiko Dōmoto (s. 1932), japanilainen poliitikko
Akiko Hatanaka (s. 1975), japanilainen jääkiekkoilija
Akiko Hayakawa, japanilainen jalkapalloilija
Akiko Kawase (s. 1971), japanilainen taitouimari
Anne Akiko Meyers (s. 1970), yhdysvaltalainen viulisti
Akiko Morison, kanadalainen näyttelijä
Akiko Naka (s. 1980), japanilainen jääkiekkoilija
Akiko Nakagawa (s. 1973), japanilainen ääninäyttelijä
Akiko Niwata (s. 1984), japanilainen jalkapalloilija
Akiko Sudō (s. 1984), japanilainen jalkapalloilija
Akiko Suwanai (s. 1972), japanilainen viulisti
Akiko Wakabayashi (s. 1939), japanilainen näyttelijä
Akiko Yano (s. 1955), japanilainen laulaja ja muusikko
Akiko Yosano (1878–1942), japanilainen runoilija
7. heinäkuuta

7. heinäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 188. päivä (189. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 177 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Klaus, Launo
suomenruotsalainen kalenteri: Klas, Klaus, Claudia
ortodoksinen kalenteri: Kiia, Tuomas, Tuomo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Nihkolávo, Lávo
vanhemmissa kalentereissa: Claes, Clas, Claudius, Demetrius
venäläinen kalenteri: Edvin
Tapahtumia

1456 – Jeanne d’Arc vapautettiin harhaoppisyytöksistä (tosin hänet oli jo poltettu roviolla).
1534 – Amerikan eurooppalainen kolonisaatio: ensimmäinen tunnettu vaihtokauppa eurooppalaisten ja St. Lawrencen lahden alkuasukkaiden välillä New Brunswickissä.
1565 – Suomalainen yliamiraali Klaus Kristerinpoika Horn voitti Bornholmin suuressa meritaistelussa tanskalaisen Otto Rudin laivaston. Rudi menetti 5 000 miestä ja hänen itsensä oli antauduttava amiraalinlaivoineen.
1798 – Yhdysvaltain kongressi kumosi Ranskan kanssa solmitut sopimukset, mikä synnytti ’sodan’ (”Quasi-War”).
1799 – Ranjit Singhin joukot ryhmittyivät Lahoren ulkopuolelle.
1807 – Ranskan keisari Napoleon ja Venäjän keisari Aleksanteri I solmivat Tilsitin sopimuksen.
1846 – Meksikon–Yhdysvaltain sota: saamiensa ohjeiden mukaisesti kommodori John Drake Sloat määräsi joukkonsa miehittämään Montereyn Kaliforniassa sekä Yerba Buenan, mikä aloitti Kalifornian alueen liittämisen Yhdysvaltoihin valloitussodalla.
1898 – Yhdysvaltain presidentti William McKinley allekirjoitti Newlands Resolution -lain, mikä liitti Havaijin Yhdysvaltain territorioksi.
1930 – Lapuan liikkeen järjestämä talonpoikaismarssi.
1930 – Teollisuusmies Henry J. Kaiser aloitti Boulderin padon rakentamisen (nykyään tunnettu Hooverin patona).
1937 – Kiinan-Japanin-sota: sota alkoi Japanin hyökkäyksellä Kiinaan (Marco Polon sillan välikohtaus).
1937 – Peelin komitea julkaisi tutkimuksensa Palestiinan levottomuuksista ja teki ensimmäisen virallisen ehdotuksen Palestiinan jakamisesta kahteen valtioon.
1941 – Toinen maailmansota: yhdysvaltalaiset joukot nousivat maihin Islannissa estääkseen Saksan Wehrmachtin mahdollisen maihinnousun.
1946 – Äiti Frances Xavier Cabrinista tuli ensimmäinen yhdysvaltalainen kanonisoitu pyhimys.
1954 – WHBQ-radioasema Memphisissä Tennesseessä lähetti ensimmäisenä Elvis Presleyn musiikkia.
1969 – Ranskan kielestä tuli Kanadan valtionhallinnossa samanarvoinen englannin kielen kanssa.
1978 – Salomonsaaret itsenäistyivät Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
1983 – Kylmä sota: yhdysvaltalainen koululainen Samantha Smith matkusti Neuvostoliittoon NKP:n pääsihteeri Juri Andropovin kutsusta.
1991 – Jugoslavian sodat: Brionin sopimus päätti kymmenpäiväisen Slovenian itsenäisyyssodan muuta Jugoslavian sosialistista liittotasavaltaa vastaan.
1994 – Pohjois-Jemenin joukot valtasivat Adenin, mikä saattoi loppuun Jemenin jälleenyhdistymisen.
1995 – Bosnian sota: Srebrenican verilöylyssä kuoli 8 000 muslimia.
2004 – Kanadassa umpeutui LZW-pakkausmenetelmän viimeinen patentti.
2005 – Lontoon joukkoliikennevälineissä tapahtuneissa pommi-iskuissa kuoli yli 50 ihmistä ja 700 loukkaantui.
2007 – Live Earth -konserttisarja järjestettiin kaikissa seitsemässä maanosassa samanaikaisesti.
2009 – Michael Jacksonin hautajaiset ja muistokonsertti pidettiin Los Angelesissa.
2011 – Kahdeksan ihmistä sai surmansa Grand Rapidsin verilöylyssä.
Kuolleita

1304 – Benedictus XI, paavi (s. 1240) (mahdollisesti myrkytettiin)
1307 – Edvard I, Englannin kuningas (s. 1239)
1572 – Sigismund II, Puolan kuningas (s. 1520)
1901 – Johanna Spyri, sveitsiläinen kirjailija (Pikku Heidi) (s. 1827)
1923 – Karl Alfred Lundqvist, suomalainen kirjailija ja suomentaja (s. 1858)
1927 – Gösta Mittag-Leffler, ruotsalainen matemaatikko (s. 1846)
1930 – Arthur Conan Doyle, skotlantilainen kirjailija (Sherlock Holmes) (s. 1859)
1965 – Moshe Sharett, Israelin 2. pääministeri (1953–1955) (s. 1894)
1967 – Vivian Mary Hartley (”Vivien Leigh”), englantilainen Oscar-palkittu näyttelijä (Tuulen viemää) (s. 1913)
1971 – Ubbe Ert Iwwerks (”Ub Iwerks”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu animaattori (piirsi ensimmäisen Mikki Hiiri -piirrosfilmin) (s. 1901)
1972 – Athenagoras I, Konstantinopolin patriarkka (1948–1972) (s. 1886)
1972 – Talal, Jordanian kuningas (1951–1952) (s. 1909)
1973 – Constance Ockelman (”Veronica Lake”), yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1922)
1995 – Eeva-Liisa Manner, suomalainen kirjailija ja suomentaja (Poltettu oranssi) (s. 1921)
2005 – Olli-Matti Ronimus, suomalainen runoilija (k. 2005)
2006 – Roger Keith Barrett (”Syd Barrett”), englantilainen muusikko (Pink Floyd) (s. 1946)
2010 – Taisto Wesslin, suomalainen säveltäjä, sovittaja ja kitaristi (s. 1941)
2014 – Alfredo di Stéfano, argentiinalaissyntyinen jalkapalloilija (s. 1926)
2016 – Laura Mancinelli, italialainen keskiajan tutkija ja kirjailija (s. 1933)
2016 – Miisa Päällysaho (”Miisa”), suomalainen laulaja (s. 1970)
2017 – Werner Hamacher, saksalainen kirjallisuuskriitikko ja -teoreetikko (s. 1948)
2019 – Artur Brauner, puolalaissyntyinen saksalainen elokuvatuottaja (s. 1918)
2020 – Simo Konsala, suomalainen teatterinjohtaja ja teatterineuvos (s. 1932)
2021 – Dilip Kumar, intialainen näyttelijä ja poliitikko (s. 1922)
2021 – Jovenel Moïse, haitilainen liikemies ja poliitikko (s. 1968)
2022 – Jacob Nena, mikronesialainen poliitikko, Mikronesian presidentti 1997–1999 (s. 1941)
Juhlapäiviä

Bhutan: Guru Rinbochy.
Espanja: San Fermínin festivaali eli härkien pakoonjuoksu Pamplonassa Navarrassa.
Japani: Tanabata.
Jemen: Unity Factory Day.
Kiina: Chih Nu (Linnunradan juhla).
Rooman valtakunta: Nonae Caprotinae -juhla Junon (kreikkalaisten Hera) kunniaksi.
Salomonsaaret: Itsenäisyyspäivä (1978).
Tansania: Saba Saba Day (suom. 'Talonpoikien päivä') TANU-puolueen perustamisen kunniaksi 1954.
Muita

Sahtimarkkinat Padasjoella
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 7. heinäkuuta: |  |
:   Camillo Golgi 1807 – Ranskan keisari Napoleon ja Venäjän keisari Aleksanteri I solmivat Tilsitin sopimuksen.  1843 – Italialainen lääkäri Camillo Golgi syntyi.  1860 – Itävaltalainen säveltäjä Gustav Mahler syntyi.  1883 – Säveltäjä Toivo Kuula syntyi.  1930 – Lapuanliike järjesti talonpoikaismarssin.  1937 – Marco Polon sillan välikohtaus antoi Japanille syyn aloittaa toinen Kiinan–Japanin sota.  
Katso myös: kalenteri ~ 6. heinäkuuta, 8. heinäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Sumatrantiikeri

| Sumatrantiikeri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Suurkissat Panthera
Laji::  Tiikeri tigris
Alalaji::  sumatrae
Kolmiosainen nimi
 Panthera tigris sumatrae  Pocock, 1929 
 Sumatrantiikerin levinneisyys
Katso myös
   Sumatrantiikeri Wikispeciesissä   Sumatrantiikeri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sumatrantiikeri (Panthera tigris sumatrae) on pienikokoinen ja tiheäjuovainen tiikeri, jota tavataan ainoastaan Sumatran saarella Indonesiassa. Se on viimeinen suurilla saarilla asuvista tiikerin alalajeista. Sumatrantiikeri on äärimmäisen uhanalainen ja niitä arvioidaan olevan jäljellä vain noin 200–400 yksilöä luonnossa ja noin 200 yksilöä eläintarhoissa. Lajin pelätään kuolevan sukupuuttoon vielä tällä vuosisadalla. Siksi Indonesian pitäisikin ryhtyä suojelutoimiin.
Sumatrantiikeri on hyvä uimari ja viihtyy vedessä.
Joskus on esitetty väitteitä, että sumatrantiikeri ei olisi tiikerin alalaji vaan aivan oma lajinsa.lähde?
Ulkonäkö ja koko

Sumatrantiikerillä on tumman okranpunainen turkki ja pitkät kaulakarvat. Se on tiikereistä tummin väritykseltään. Karva on lyhyempi kuin muilla tiikerin alalajeilla. Sumatrantiikeri on pienin tiikerien alalajeista. Urospuolinen sumatrantiikeri painaa noin 120 kilogrammaa ja on keskimäärin 2,4 metriä pitkä. Naaraspuolinen painaa noin 90 kilogrammaa ja on noin 2,2 metriä pitkä.
Ravinto ja saalistaminen

Sumatrantiikerit syövät muun muassa villisikoja, hirvieläimiä (kuten muntjakkeja), kaloja, krokotiileja, kanoja ja hanhia. Saalistamisessa sumatrantiikerin tummuudesta on hyötyä, sillä se saalistaa iltahämärässä. Sen näkökyky on pimeässä jopa kuusi kertaa parempi kuin ihmisen.
Aiheesta muualla

http://www.tunturisusi.com/kissat/tiikerial.htm
ITIS: Panthera tigris sumatrae (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Panthera tigris sumatrae, the Sumatratiger (englanniksi)
Tiikerin alalajit
balintiikeri¹
bengalintiikeri
indokiinantiikeri
jaavantiikeri¹
kaspiantiikeri¹
kiinantiikeri
malakantiikeri
siperiantiikeri
sumatrantiikeri
¹ kuollut sukupuuttoon
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q191129  Wikispecies: Panthera tigris sumatrae  CoL: 5K5M8  EoL: 1271383  GBIF: 5219418  iNaturalist: 130795  ITIS: 726477  IUCN: 15966  MSW: 14000266  NCBI: 9695  Observation.org: 85028
Gösta Björkenheim
Kirjallisuutta

Seppo Aalto, Kapina Tehtailla. Kuusankoski 1918. Siltala 2018
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Sorakit

| Sorakit |
| --- | --- |
 Keltasorakki (Conophytum bilobum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Päivikkikasvit Aizoaceae
Suku::  Sorakit Conophytum  N.E.Br.
Katso myös
   Sorakit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sorakit (Conophytum) on päivikkikasvien heimoon kuuluva kasvisuku.
Sorakkien lajeja tavataan Namibiassa ja Etelä-Afrikassa.
Sukuun kuuluu noin 110 lajia, joista monia kasvatetaan koristekasveina. Ne ovat pienikokoisia, alle viisi senttiä korkeita kasveja, jotka kasvavat yleensä mehevien lehtiparien muodostamina ryppäinä. Kukinnot ovat pieniä mykeröitä, joiden keskusta on keltainen tai oranssi ja laitakukkien väri vaihtelee. Suomeksi nimettyjä sorakkeja ovat keltasorakki (Conophytum bilobum) ja pihtisorakki (Conophytum conradii).
Conophytum ampliatum
Conophytum calculus
Conophytum breve
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Sorakit – Conophytum
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q133974  Wikispecies: Conophytum  CoL: 62N8N  EoL: 2942667  FNA: 107882  GBIF: 7329128  GRIN: 2888  iNaturalist: 184072  IPNI: 16140-1  IRMNG: 1024750  NCBI: 215952  Open Tree of Life: 519333  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:16140-1  Tropicos: 40013447  WFO: wfo-4000009165
Johan Henrik Marttiini

| Johan Henrik Martiini> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. toukokuuta 1893 Sodankylä
Kuollut: 5. tammikuuta 1970 (76 vuotta) Rovaniemi
Ammatti:  Seppä Lestadiolainen saarnaaja
Johan Henrik ”Janne” Marttiini (2. toukokuuta 1893 Sodankylä – 5. tammikuuta 1970 Rovaniemi) oli seppä ja lestadiolainen saarnaaja, joka tunnetaan erityisesti rovaniemeläisen Marttiinin puukkotehtaan perustajana.
Sodankylän Kieringissä syntynyt Marttiini osallistui vuonna 1919 Rautaseppäkouluun kotikylässään. Sen jatkoksi hän matkusti kuusitoistavuotiaana Rovaniemelle rautaseppä Matti Tapion oppiin. Marttiini työskenteli kaksi vuotta kisällinä muun muassa hevosenkenkiä takoen ja palasi sitten takaisin kotikylään. Hän työskenteli kyläseppänä ja takoi omassa pajassaan yli kymmenen vuotta. Johan Marttiinin uudistushenkisyys ilmeni muun muassa siten, että koska kylvö- ja puimakoneita ei voitu tien puutteen vuoksi tuoda Kierinkiin, Marttiini matkasi 1913 Helsinkiin, ja vakuutti omien sanojensa mukaan puheellaan kulkulaitosministerin. Koneiden kuljettaminen tuli mahdolliseksi, kun Meltaus–Sodankylä -maantie rakennettiin.
Syyskuussa 1922 Martiini muutti perheineen ja töineen Rovaniemelle. Hän aloitti lautapajassa, myöhemmin omassa sepän pajassa. Naapurustossa työskennellyt sarviluuseppä Johannes Lauri ehdotti puukkojen valmistamisen aloittamista. Tätä ryhdyttiin yhdessä harjoittelemaan. Kun kokemusta puukkojen valmistuksesta oli kertynyt riittävästi, vuonna 1928 Marttiini perusti puukkotehtaan Rovaniemelle. Se toimi aluksi pienyrityksenä, työllistäen perheen ohella muutamia ihmisiä.
Yksityiselämä

Voimakas uskonnollisuus vei Jannen jo nuorena poikana raamatunlukuun. Raamatun ohella kaikki tieto kiinnosti Jannea. Ennen puukkotehtaan perustamista hän mietti tarkkaan lähteäkö matkasaarnaajaksi vai kylän sepäksi. Sana oli hallussa Jannella jo 18-vuotiaana. Lestadiolaisen herätysaallon mukana Janne isoisänsä kanssa täytti omaa elämänperiaatettaan tehdä ihminen onnelliseksi.
Jannen elämän lähtökohtana niin arjen työssä kuin raamatullisen sanan julistuksessakin oli lähtökohtana ihmisen onni. Hänen kirjoittamiaan omakustanteisia kirjoja ovat "Helmiä Pyhästä Raamatusta" (1952), "Armo ja totuus" (1962), Tie onneen (1967) ja "Herätyshuuto ja autuuden oppi" (1967, viimeksimainittu kirjanen). Hän avarsi maailmankatsomustaan useilla Amerikan ja Kanadan matkoillaan, mutta koti oli kaikkein rakkain, jossa Esteri-vaimo oli 12-lapsisen perheen kokoava voima.
Marttiineilla soi musiikki, joka oli Esteri-äidin perua. Olavi, myöhemmin kapellimestari, oli soitannolisten harrastusten johtajana,
Marttiinin suku oli lähtöisin Norjasta ja alkujaan nimikin oli Martin. Kansan suussa se myöhemmin virallisesti tuli käyttöön "suomennos" Marttiini.
"Janne Marttiini oli toimelias kansalainen ja hyvä vanhan kansan ihminen, sanan parhaassa merkityksessä. Opin tuntemaan hänet sydämellisenä henkilönä, joka pyrki aina ja kaikkialla toimimaan lujan kristillisen vakaumuksensa pohjalla". Näin luonnehti Urho Kekkonen ystäväänsä tammikuussa 1970 osanotoissaan omaisille hänen poismenon johdosta.
Janne Marttiini on haudattu Rovaniemen III hautausmaalle.
Sion

| Sion Sitten |
| --- | --- |

 vaakuna

 Sion
 Koordinaatit: 46°13′41″N, 7°21′33″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Valais
Hallintoalue (district):  Sionin alue
Hallinto:  
 – kaupunginjohtaja:  Philippe Varone
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  29,74 km²
Korkeus:  480-790 m
Väkiluku (31.12.2017)  (vakinaiset asukkaat):  34 599
 – Väestötiheys:  1 163 as./km²
 
 www.sion.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vanhaakaupunkia.
Sion (saks. Sitten, lat. Sedunum) on Sveitsin kaupunki. Se sijaitsee Valais’n kantonissa maan lounaisosassa, Rhônen laakson pohjalla. Sion on väkiluvultaan kantonin suurin kaupunki ja sen pääkaupunki. Sion on myös ranskankielisen Sionin hallintoalueen keskuspaikka. Kaupungissa on noin 35 000 asukasta.
Historia

Sionilla on pitkä historia. Siellä sijaitsevat muiden muassa Valèren basilika (Basilique de Valère) ja Tourbillonin linna (Château de Tourbillon).
Salinsin kunta liitettiin Sioniin vuoden 2013 alussa.
Urheilu

Jalkapalloseura FC Sion pelaa maan ylimmällä sarjatasolla. Seuran kotistadion on Stade de Tourbillon.
Kaupunki on hakenut vuosien 1976, 2002 ja 2006 talviolympialaisia tuloksetta. Kaupunki harkitsi myös vuoden 2026 kilpailujen hakemista, mutta suunnitelma kaatui kansanäänestykessä kesällä 2018.
Liikenne

Sionin läpi kulkee Rhônen laaksoa seuraileva moottoritie A9 (Eurooppatie E62) ja SBB:n rautatie Geneve–Brig. Kaupungissa sijaitsee lentoasema, joka on aiemmin ollut myös Sveitsin ilmavoimien tukikohta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sion Wikimedia Commonsissa
Statistiques 2010 (pdf) (Sionin kaupungin tilastollinen vuosikirja 2010) Statistiques de la Ville de Sion 2010. Sion:  Ville de Sion. Arkistoitu 28.4.2011. (ranskaksi)
| n k Valais’n hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (ransk. District, saks. Bezirk) ja kunnat (126 kpl, 1.1.2017)
Brig: Brig-Glis • Eggerberg • Naters • Ried-Brig • Simplon • Termen • Zwischbergen
Conthey:  Ardon • Chamoson • Conthey • Nendaz • Vétroz
Entremont: Bagnes • Bourg-Saint-Pierre • Liddes • Orsières • Sembrancher • Vollèges
Goms: Bellwald • Binn • Ernen • Fiesch • Fieschertal • Goms • Lax • Obergoms
Hérens: Ayent • Evolène • Hérémence • Mont-Noble • Saint-Martin • Vex
 Leuk: Agarn • Albinen • Ergisch • Inden • Leuk • Leukerbad • Oberems • Salgesch • Turtmann-Unterems • Varen • Guttet-Feschel • Gampel-Bratsch
 Martigny: Bovernier • Charrat • Fully • Isérables • Leytron • Martigny • Martigny-Combe • Riddes • Saillon • Saxon • Trient
Monthey: Champéry • Collombey-Muraz • Monthey • Port-Valais • Saint-Gingolph • Troistorrents • Val-d'Illiez • Vionnaz • Vouvry
Raron/itäinen: Bettmeralp • Bister • Bitsch • Grengiols • Mörel-Filet • Riederalp
Raron/läntinen: Ausserberg • Blatten • Bürchen • Eischoll • Ferden • Kippel • Niedergesteln • Raron • Steg-Hohtenn • Unterbäch • Wiler (Lötschen)
Saint Maurice: Collonges • Dorénaz • Evionnaz • Finhaut • Massongex • Saint Maurice • Salvan • Vernayaz • Vérossaz
Sierre: Anniviers • Chalais • Chippis • Crans-Montana • Grône • Icogne • Lens • Miège • Saint-Léonard • Sierre • Venthône • Veyras
Sion: Arbaz • Grimisuat • Savièse • Sion • Veysonnaz
Visp: Baltschieder • Eisten • Embd • Grächen • Lalden • Randa • Saas-Almagell • Saas-Balen • Saas-Fee • Saas-Grund • Sankt Niklaus • Stalden • Staldenried • Täsch • Törbel • Visp • Visperterminen • Zeneggen • Zermatt
Tourbillonin linna.
Janne Kauria

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Janne Tapani Kauria
Syntymäaika: 26. heinäkuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Kotka, Suomi
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Pituus: 181 cm
Junioriseurat
1990–1997: KTP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1998–1999 | KTP | 47 | (3) |
| 2000 | Atlantis | 18 | (3) |
| 2001–2002 | Honka | 49 | (24) |
| 2003 | KooTeePee | 15 | (1) |
| 2003–2004 | Honka | 31 | (16) |
| 2005 | Viikingit | 26 | (7) |
| 2006–2008 | PMP |  |  |
| 2009–2010 | SexyPöxyt | 11 | (14) |
| 2009 | → LPS (laina) | 2 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 199 | (70) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Janne Tapani Kauria (s. 26. heinäkuuta 1978 Kotka) on suomalainen jalkapalloilija.
Kauria pelasi Veikkausliigassa yhteensä 40 ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Kaudella 1999 hän pelasi Kotkan TP:ssä 25 ottelua maaleitta ja kaudella 2003 KooTeePeessä 15 ottelua tehden yhden maalin. Ensimmäisen liigaottelunsa Kauria pelasi 25. huhtikuuta 1999, kun Kotkan TP päätyi 1–1-tasapeliin Jazzin vieraana. Ainoan liigamaalinsa hän teki 20. heinäkuuta 2003, kun KooTeePee pelasi kotonaan 3–3-tasapelin Interiä vastaan.
Kaudella 2002 Kauria teki Hongalle 17 maalia voittaen Ykkösen maalikuninkuuden. Ykkösen kaudella 2004 Kauria teki Hongalle 13 maalia ollen sarjan maalipörssissä jaetulla kolmannella sijalla.