stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristian X

| Kristian X |
| --- | --- |
 Tanskan ja Islannin kuningas
 Kristian X vuonna 1931
Tanskan kuningas
Valtakausi:  14. toukokuuta 1912 – 20. huhtikuuta 1947
Edeltäjä:  Fredrik VIII
Seuraaja:  Fredrik IX
Islannin kuningas
Valtakausi:  1. joulukuuta 1918 – 17. kesäkuuta 1944
Edeltäjä:  Fredrik VIII

Syntynyt:  26. syyskuuta 1870 Charlottenlundin linna, Kööpenhamina
Kuollut:  20. huhtikuuta 1947 (76 vuotta) Amalienborgin linna, Kööpenhamina
Hautapaikka:  Roskilden tuomiokirkko
Puoliso:  Alexandrine Mecklenburg-Schwerin
Lapset:  Fredrik IX   Prinssi Knud
Koko nimi:  Christian Carl Frederik Albert Alexander Friedrich Vilhelm
Suku:  Glücksburg
Isä:  Fredrik VIII
Äiti:  Louise
Uskonto:  protestantti
Nimikirjoitus:  
Kristian X (tansk. Christian 10., Christian Carl Frederik Albert Alexander Friedrich Vilhelm); (26. syyskuuta 1870 Charlottenlundin linna, Kööpenhamina – 20. huhtikuuta 1947 Amalienborgin linna, Kööpenhamina) oli Tanskan kuningas vuosina 1912–1947 ja Islannin kuningas Kristján X vuosina 1918–1944.
Prinssi Christian vuonna 1887 nuoremman veljensä prinssi Carlin kanssa, josta tuli Norjan kuningas Haakon VII
Suku ja koulutus

Kristian oli Tanskan kuningas Fredrik VIII:n ja kuningatar Louisen vanhin poika. Hänellä oli seitsemän sisarusta, nuoremmasta veljestä Carlista tuli Norjan kuningas Haakon VII. Hänen mottonsa oli ”Min Gud, mit land, min ære” (suom. ”Jumalani, maani, kunniani”).
Christian oli ensimmäinen Tanskan kuningashuoneen jäsen, joka sai lukion päästötodistuksen ja kirjoitti yksityisoppilaana ylioppilaaksi vuonna 1889. Hän sai sotilaskoulutuksen, oli luonteeltaan upseeri sekä käytti usein univormua. Hänestä tuli kuninkaallisen henkivartiokaartin päällikkö vuonna 1898 ja ylipäällikkö vuonna 1905.
Kruununprinssi

Christianista tuli kruununprinssi isänsä tultua kuninkaaksi vuonna 1906, ja hän johti vastarintaa Tanskan Länsi-Intian (nykyisin Yhdysvaltain Neitsytsaaret) myymisestä Yhdysvalloille, mikä lopulta tapahtui vuonna 1917.
Kuningas

Valtaan tullessaan vuonna 1912 Kristian X:llä oli jonkin verran vaikeuksia sopeutua parlamentaariseen demokratiaan.
Kristian X osallistui ensimmäiseen Skandinavian kuninkaiden kokoukseen ensimmäisen maailmansodan aikana Malmössä joulukuussa 1914. Kesäkuussa 1915 hän allekirjoitti uuden perustuslain, joka määräsi kaksikamarisen parlamentin sekä yhtäläisen äänioikeuden miehille ja naisille. Hän antoi myös suostumuksensa vuoden 1918 liittovaltiosäädökseen, jolla Islannista tehtiin itsenäinen kuningaskunta.
Vuonna 1920 kuningas erotti pääministeri Carl Theodor Zahlen hallituksen, kun Zahle kieltäytyi noudattamasta kuninkaan toiveita Schleswigin kysymyksessä. Kuningas nimitti oman toimitushallituksen ilman vaaleja. Seurauksena oli niin sanottu pääsiäiskriisi, kansalaislevottomuuksia ja lähes vallankumouksellinen tunnelma, mikä pakotti kuninkaan perääntymään.
Muutama kuukausi myöhemmin heinäkuussa 1920 hänet otettiin lämpimästi vastaan ​​Pohjois-Schleswigissä, Saksan Versailles'n rauhansopimuksessa vuonna 1919 Tanskalle luovuttamassa Schleswig-Holsteinin osassa, kun hän ratsasti alueelle valkoisella hevosellaan ja muuttui näin kansan mielissä politisoivasta hallitsijasta kansallisen yhtenäisyyden symboliksi.
Kristian X oli kenraali Mannerheimin ystävä. Mannerheimilla oli läheiset suhteet Tanskan kuningashuoneeseen keisari Aleksanteri III:n puolison Maria Fjodorovnan eli Tanskan prinsessa Dagmarin välityksellä. Nuoruudessaan Mannerheim oli palvellut Maria Fjodorovnan Chevalier-kaartissa Pietarissa.[lähde? ] Kristian X teki virallisen vierailun Suomeen toukokuussa 1928.
Kuninkaana Saksan miehityksen aikana

Saksan miehitettyä Tanskan vuonna 1940 kuninkaasta kehittyi tanskalaisia yhdistävä hahmo ja vastarinnan symboli.
Kristian X ratsasti usein Kööpenhaminan kaduilla, mikä osoitti, ettei hän ollut luopunut vaatimuksestaan ​​kansalliseen suvereniteettiin. Hän hylkäsi natsien vaatimuksen juutalaisten vastaisesta lainsäädännöstä syyskuussa 1942, mutta joutui toukokuussa 1943 tuomitsemaan tanskalaisten tekemien ammusten ja rautateiden sabotoinnin. Hänen puheensa miehitysvoimia vastaan ​​elokuussa 1943 saksalaisten ja tanskalaisten vastarintataistelijoiden välisten taistelujen puhjettua johti hänen vangitsemiseensa sodan loppuun saakka.
Kuninkaasta kerrotaan tarinaa, jonka mukaan, kun Saksa miehitti Tanskan ja natsi-Saksan hakaristilippu nostettiin Christiansborgin linnan salkoon, kuningas sanoi eräälle vanhemmalle natsikenraalille, että lippu on vedettävä salosta. Kun kenraali kieltäytyi, kuningas sanoi: ”Tanskalainen sotilas kyllä laskee sen.” Tähän saksalainen kenraali: ”Sotilas ammutaan ennen kuin hän tekee sen.” Kuningas: ”Enpä tiedä, sillä sotilas olen minä.” Kenraali määräsi tämän lauseen jälkeen, että Tanskan lippu on vedettävä salkoon ja Saksan lippu on laskettava.
Kristian X ylenkatsoi avoimesti Adolf Hitleriä. Hitlerin onnittelukirje kuninkaan 72-vuotissyntymäpäivien johdosta syyskuussa 1942 sai sähkeenä lyhyen, tavanomaisen vastauksen: ”Lausun parhaat kiitokseni. Christian Rex” (”Spreche meinen besten Dank aus” Chr. Rex), mitä Hitler piti loukkauksena ja veti pois lähettiläänsä Tanskasta. Tämä niin sanottu sähkekriisi johti Tanskan hallituksen kaatumiseen.
Avioliitto ja lapset

Prinssi Christian kihlautui 17-vuotiaan herttuatar Alexandrine von Mecklenburg-Schwerinin kanssa maaliskuussa 1897 Schwerinissä ja avioitui hänen kanssaan 26. huhtikuuta 1898 Cannesissa Villa Wendenissä. He olivat tavanneet talvella 1896–1897 Cannesissa, joka oli kuninkaallisten suosima lomailupaikka ja jossa Alexandrinen perhe omisti kyseisen huvilan.
Christianille ja Alexandrinelle syntyi kaksi lasta:
Fredrik IX (1899–1972), avioitui Ruotsin prinsessa Ingridin kanssa; heidän tyttärensä on Tanskan entinen kuningatar Margareeta II.
Prinssi Knud (1900–1976), avioitui serkkunsa, Tanskan prinsessa Caroline Mathilden (1912–1995) kanssa
Viimeiset vuodet

Kuningas loukkaantui vakavasti kun hänen ratsunsa Jubilee heitti hänet selästään päivittäisellä ratsastuksella lokakuussa 1942. Hän ei esiintynyt tämän jälkeen enää paljon julkisuudessa. Edustustehtävät hoiti kruununprinssi Frederik. Kristian X kuoli 76-vuotiaana onnettomuuden jälkiseurauksiin huhtikuussa 1947 Amalienborgin linnassa Kööpenhaminassa. Hänet on haudattu Roskilden tuomiokirkkoon.
Kunnianosoituksia > Tanskalaiset ja islantilaiset

Elefanttiritarikunta
Dannebrogin ritarikunta
Islannin Haukan ritarikunta (perustaja, 1921)
Lähde:
Kunnianosoituksia > Ulkomaalaiset

Valkoisen leijonan ritarikunta (Tšekkoslovakia, 1933)
Vapaudenristi (Viro, 1925)
Mustan kotkan ritarikunta (Saksa, 1890)
Unkarin kuningaskunnan ansioritarikunta (Unkari, 1940)
Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunta (Italia, 1910)
Pyhän Olavin ritarikunta (Norja)
Kultainen talja (Espanja, 1901)
Kaarle III:n ritarikunta (Espanja, 1902)
Serafiimiritarikunta (Ruotsi, 1888)
Kuninkaallinen Kaarle XIII:n ritarikunta (Ruotsi, 1912)
Royal Victorian Order (Yhdistynyt kuningaskunta)
Bathin ritarikunta (Yhdistynyt kuningaskunta)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristian X Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Fredrik VIII | Tanskan kuningas 1912–1947 | Seuraaja: Fredrik IX |
Kuningas Kristian X vuonna 1915
Kristian X, Kustaa V ja veli Haakon VII kolmen Skandinavian kuninkaan kokouksessa Malmössä joulukuussa 1914.
Kuningas Kristian X ratsastamassa ilman vartiosotilaitten saattuetta Kööpenhaminan lävitse 70-vuotissyntymäpäivänään 26. syyskuuta 1940 saksalaismiehityksen aikana. Hänen päivittäisistä ratsastuksistaan tuli tärkeä Tanskan suvereniteetin symboli.
Kruununprinssi Christian ja kruununprinsessa Alexandrine 1912
Prinssi Christian ja prinsessa Alexandrine vanhimman poikansa prinssi Frederikin kanssa 1900
Kristian X:n ja kuningatar Alexandrine von Mecklenburg-Schwerinin hautasarkofagit Roskilden tuomiokirkossa.
Li Wenwen

| Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kiina.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Maa:   Kiina> Naisten painonnosto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tokio 2020 | +87 kg |  |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | +81 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pattaya 2019 | +87 kg |  |
|  Kultaa | Bogotá 2022 | +87 kg |  |
Li Wenwen (kiin.: 李雯雯; pinyin: Lǐ Wénwén, s. 5. maaliskuuta 2000) on kiinalainen painonnostaja ja olympiavoittaja. Li kilpailee yli 87 kg sarjassa. Hän voitti olympiakultaa Tokion kesäolympialaisissa 2020 kyseisessä sarjassa. Hän työnsi 180 kg ja tempaisi 140 kg, jotka olivat kummatkin kilpailun parhaita tuloksia. Yhteistulos 320 kg on olympiaennätys. Lin toinen olympiakulta tuli Pariisissa 2024, jolloin raskain sarja oli yli 81-kiloiset. Li käytti vain neljä yritystä, sillä hän jätti tempauksessa viimeisen yrityksen väliin ja työnnössä tuli vain viimeisellä yrityksellä juhlimaan lavalle. Hänen yhteistuloksensa oli 309 kg, ja hän voitti kultaa 10 kg:n erolla Park Hye-jeongiin.
Li on voittanut lisäksi maailmanmestaruuden yli 87 kg sarjassa vuosina 2019 ja 2022 sekä Aasian-mestaruuden vuosina 2019, 2021 ja 2023.
Lighthouse Project

Lighthouse Project on Helsingissä vuonna 2004 perustettu punk-yhtye.
Kokoonpano

Toni Salminen - laulu (2004–)
Samuli Peurala - basso (2004–)
Juho Rantanen - kitara (2011–)
Valtteri Numminen - rummut (2014–)
Tommi Kiviniemi - kitara (2018–)
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Antti-Ville Muurman - kitara (2004–2011)
Mikko Hyrkkänen - kitara (2004–2018)
Niila Kunnari - rummut (2004–2008)
Lauri Ojala - rummut (2008–2014)
Julkaisut > Studioalbumit

Navigate by Heart (2006, Combat Rock Industry)
Gift (2007, Combat Rock, Black Top Records)
Atonement (2010, Suomen Musiikki, 7 Ply, Rabbit Ilsn)
We Are The Wild flowers (2012, Suomen Musiikki)
Siedä (2017, Suomen Musiikki)
Julkaisut > EP:t

Come to Accept, split-julkaisu Satura Lanxin kanssa (2007, Deaf Forever, Brown)
Misantrophic Humanist (2008, Combat Rock)
Lust For Lie (2009,The Hood Took Us Under)
Enne (2013, Omakustanne)
Aiheesta muualla

Riskien ottaminen kannattaa – Haastattelussa ja arvioitavana hardcore-karsinasta lopullisesti karannut Lighthouse Project Soundi 2017
Lennart Back

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kilpauran aikainen kuva Backista. |  Kilpauran aikainen kuva Backista. |  Kilpauran aikainen kuva Backista. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Tukholma 1958 | 20 km kävely |  |
Torsten Lennart Back (28. toukokuuta 1933 Ellenö, Färgelanda – 1. elokuuta 2022 Uddevalla) oli ruotsalainen kilpakävelijä.
Elämä ja urheilu-ura

Back voitti 20 kilometrin kävelyssä EM-pronssia Tukholmassa 1958. Rooman kesäolympialaisissa 1960 hän sijoittui samalla matkalla kuudenneksi ja Belgradin EM-kilpailuissa 1962 viidenneksi. Kävelyn maailmancupissa hän sijoittui 20 kilometrillä toiseksi vuonna 1961. Back kuoli sairastettuaan pitkään 89-vuotiaana 1. elokuuta 2022.
Liuskeorneero

| Liuskeorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Pöyhijäorneerot Synallaxis
Laji::  brachyura
Kaksiosainen nimi
 Synallaxis brachyura  Lafresnaye, 1843 
Katso myös
   Liuskeorneero Wikispeciesissä   Liuskeorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Liuskeorneero (Synallaxis brachyura) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Liuskeorneeroa tavataan Perun luoteiskolkasta Ecuadorin, Kolumbian, Panaman, Costa Rican ja Nicaraguan kautta Hondurasiin ulottuvalla alueella. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on runsastumassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Luettelo japanin kielen murteista

Kartta japanin kielen murteista
Japanin kielen murteet (jap. 弁) on perinteisesti jaettu kahteen pääluokkaan: itäiset ja läntiset. Itäiset murteet perustuvatselvennä lähinnä Tokion murteeseen ja läntiset Kioton murteeseen. Toisaalta myös Kyushun murteet ja hachijo lasketaan omaksi ryhmäkseen.
Murteet eroavat toisistaan niin sanaston kuin ääntämyksenkin osalta, mutta myös sävelkorkeuden sekä ga- ja wa-partikkelien käytössä.
Japanin kielen murteet pääpiirteittäin:
Awajin murre
Banshūn murre
Hokkaidon murre
Kagoshiman murre
Kesenin murre
Mikawan murre
Nagoyan murre
Shikokun murre
Tokion murre
Yamagatan murre
Ludovic Orban

| Ludovic Orban |
| --- | --- |

Romanian pääministeri
 4. marraskuuta 2019 – 7 joulukuuta 2020  
Edeltäjä:  Viorica Dăncilă
Seuraaja:  Nicolae Ciucă (vt.)
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. toukokuuta 1963 (ikä 61) Brasov, Romania
Tiedot
Puolue:  PNL
Ludovic Orban (s. 1963) on romanialainen poliitikko. Hän on johtanut liberaalia PNL-puoluetta vuodesta 2017. Vuonna 2019 Orban valittiin Romanian pääministeriksi.
Orbanin ensimmäinen hallitus kaatui parlamentin epäluottamuslauseeseen helmikuussa 2020, mutta samaa PNL-puoluetta edustava presidentti Klaus Iohannis nimesi hänet myös uuden hallituksen muodostajaksi.
Orban liittyi PNL-puolueeseen 1990-luvulla. Hän aloitti paikallispolitiikassa, ja nousi liikenneministeriksi vuonna 2007. Hän pääsi Bucharestin varapormestariksi vuonna 2004, ja pyrki pormestariksi turhaan vuosina 2008, 2012 ja 2016. Hänen kolmatta pormestarivaalikampanjaansa varjostivat korruptioepäilyt, mutta ne eivät johtaneet syytteisiin.
Välittömästi vuoden 2020 parlamenttivaalien jälkeen Orban ilmoitti eroavansa pääministerin virasta huonon vaalituloksen vuoksi. Virkaa tekeväksi pääministeriksi nimitettiin entinen kenraali Nicolae Ciucă..
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ludovic Orban Wikimedia Commonsissa
Ludämilie Elisabeth von Schwarzburg-Rudolstadt

Ludämilie Elisabeth von Schwarzburg-Rudolstadt
Ludämilie (Ludomilla tai Ludmilla ) Elisabeth von Schwarzburg-Rudolstadt, ( 7. huhtikuuta 1640 – 12. maaliskuuta 1672 Rudolstadt, Thüringen, Saksa) oli saksalainen kreivitär ja virsirunoilija.
Elämä ja työ

Schwarzburg-Rudolstadtin kreivin Ludwig Gunther I: n toinen tytär Ludämilia Elisabeth syntyi Heidecksburgin linnassa, lähellä Rudolstadtia, ja siellä hänet sai opetusta serkkunsa Emilie Juliane  kanssa. Kun hänen äitinsä kuoli 1670, hänet kihlattiin 1671 Schwarzburg-Sondershausenin kreivin Christian Wilhelmin kanssa. Alueella oli tuhkarokko, ja hänen vanhin siskonsa, Sophie Juliane, sai tartunnan, hoitaessaan häntä Ludämilia ja hänen nuorin siskonsa Christiane Magdalene saivat tartunnan ja molemmat kuolivat.
Hän oli saanut hyvän ja hurskaan koulutuksen ja hän osasi hyvin latinaa. Hän kirjoitti virsiä ja kertovat hänen hurskaasta luonteestaan ja uskosta, jopa rakkaudesta Jeesukseen. Ne oli tarkoitettu ennen muuta yksityiseen hartauteen eikä jumalanpalveluksiin. Hänen kirjoittamiaan lauluja oli yli 200. Kymmenen niistä julkaistiin 1682 Rudolstadt Gesang-Buchiissa. Hänen serkkunsa Emilie, todennäköisesti avustajanaan Ahasverus Fritsch, joka oli toiminut hänen veljensä kanslerina, julkaisi Ludmillan virret viisitoista vuotta hänen kuolemansa jälkeen kirjassa ”Die Stimme der Freundin, das ist: Geistliche Lieder.” Fritsch oli innoittanut Ludämiliaa virsien kirjoittamisessa ja siten hänestä tuli ahkera virsien kirjoittaja.
Suomen ev. lut kirkon virsikirja on yksi hänen kirjoittamansa virsi, virsi 380 "Herra, hoida lastasi" (Sorge, Vater! sorge du 1682). Suom. Martti Ruuth 1903, Jaakko Haavio 1962). Säv. Johann Crüger 1653. Saman virren toiseen runomittaan tehty käännös on Ruotsin kirkon virsikirjassa, virsi  554 "Herra, hoida minua". Ruots. Uddo L. Ullman 1896, Jan Arvid Hellström 1983, uud. suom. Niilo Rauhala 1984, 1999. Säv. ruotsalainen hengellinen kansansävelmä.
Lieriökaktukset

| Lieriökaktukset |
| --- | --- |
 Sinilieriökaktus Browningia hertlingiana
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kaktuskasvit Cactaceae
Suku::  Lieriökaktukset Browningia  Britton & Rose (1920)
Katso myös
   Lieriökaktukset Wikispeciesissä   Lieriökaktukset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lieriökaktukset (Browningia) on 11 lajin muodostama kaktussuku. Lajeja esiintyy Perussa ja Kolumbiassa. Monilla suvun kaktuksilla on päällä vahaa, joka vähentää veden haihtumista. Lieriökaktukset ovat helppohoitoisia. Suurimmat lajit voivat kasvaa kymmenen metriä korkeiksi. Niiden kukat ovat valkoisia tai punaisia.
Lieriökaktuksiin on yhdistetty aiemmat kaktussuvut Azureocereus, Castellanosia ja Gymnocereus.
Lajeja

sinilieriökaktus eli sinipylväskaktus (Browningia hertlingiana)
särmälieriökaktus (Browningia microsperma)
Sinilieriökaktusta ja särmälieriökaktusta viljellään huonekasvina.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Browningia
Lumipalloilmiö

Lumipalloilmiö eli lumivyöryilmiö tarkoittaa tilannetta, jossa tapahtuma tai ilmiö kasvaa koko ajan voimakkaammaksi, suuremmaksi tai merkittävämmäksi. Sana voi sisältää myös merkityksen, että tällöin tapahtuman kehitystä on vaikea pysäyttää tai kääntää päinvastaiseksi. Ilmiön nimi tulee lumipallosta, joka kerää pinnalleen lisälunta ja täten kasvaa, kun sitä vieritetään suojakelillä maan pinnalla, tai toisaalta lumivyörystä, joka edetessään saa koko ajan lisää vauhtia ja kerää yhä enemmän lunta ja jäätä mukaansa.
Lord of the Lost

Lord Of The Lost 2024 (Class, Gared, Chris, Nik, Pi)
Lord of the Lost on saksalainen industrial metal -yhtye, jonka laulaja ja keulahahmo Chris Harms perusti Hampurissa vuonna 2007. He edustivat Saksaa Euroviisujen laulukilpailussa 2023 kappaleella "Blood & Glitter" ja sijoittuivat viimeiseksi. Bändi kuitenkin myöhemmin mainitsi, että olivat ylpeitä etteivät muuttaneet itseään vain Euroviisujen vuoksi.
Jäsenet

Chris Harms - laulu, kitara
Class Greynade (Klaas Helmecke) - basso, taustalaulu
Gared Dirge (Gerrit Heinemann) - piano
Pi Stoffers - kitara, taustalaulu
Niklas Kahl - rummut
Diskografia > Studioalbumit

Fears (2010)
Antagony (2011)
Die Tomorrow (2012)
From the Flame Into the Fire (2014)
Empyrean (2016)
Thornstar (2018)
Judas (2021)
Blood & Glitter (2022)
Weapons of Mass Seduction (2023)
Lehmojärvi

| Lehmojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°16′35″N, 25°46′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  Rajaoja Ruotsalaiseen 
Järvinumero:  14.141.1.034
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,7 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  1,034 km  
Pinta-ala:  3,388 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehmojärvi 
Lehmojärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Suivan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähialueeseen (14.141) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,7 metriä mpy.
Lord of War

| Lord of War |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Andrew Niccol
Käsikirjoittaja:  Andrew Niccol
Tuottaja:  Nicolas Cage Chris Roberts Andreas Grosch
Säveltäjä:  Antonio Pinto
Kuvaaja:  Amir Mokri
Leikkaaja:  Zach Staenberg
Pääosat:  Nicolas Cage Bridget Moynahan Ethan Hawke Jared Leto Ian Holm
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lions Gate Films
Levittäjä:  Lionsgate Films Netflix
Ensi-ilta:   16. syyskuuta 2005  18. marraskuuta 2005
Kesto:  122 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lord of War on Andrew Niccolin ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka ensi-ilta oli 16. syyskuuta 2005. Elokuvan pääosissa esiintyvät Nicolas Cage, Bridget Moynahan, Ethan Hawke, Jared Leto ja Ian Holm. Elokuvan ensi-ilta Suomessa oli 18. marraskuuta 2005.
Lord of Warin juoni käsittelee kriittisestä näkökulmasta kansainvälistä laitonta asekauppaa ja sen seurauksia Latinalaisen Amerikan ja Afrikan kehitysmaissa. Vaikka elokuva sai useimmilta elokuva-arvostelijoilta positiivista palautetta, Lord of War ei voittanut yhtään elokuvapalkintoja.
Elokuvan tarina pohjautuu pitkälti tositapahtumiin ja on koostettu viiden eri asekauppiaan haastatteluista.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Nicolas Cage   | … |   Yuri Orlov    |
|   Bridget Moynahan   | … |   Ava Fontaine Orlov    |
|   Ethan Hawke   | … |   Jack Valentine    |
|   Jared Leto   | … |  Vitaly Orlov   |
|   Eamonn Walker   | … |   André Baptiste vanhempi   |
|   Sammi Rotibi   | … |   André Baptiste nuorempi   |
|   Ian Holm   | … |   Simeon Weisz   |
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Elokuvan viralliset sivut (englanniksi)
Elokuvan arvostelu Leffatykki.com sivulla
Lehmolampi (Kouvola)

| Lehmolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°04′31″N, 26°19′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Taivaljärveen 
Järvinumero:  14.134.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,1 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,192 km  
Pinta-ala:  6,61 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehmolampi 
Lehmolampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Jaalassa, Kimolassa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Pato-ojan valuma-alueeseen (14.134) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,1 metriä mpy.
Lapin Kansa

| Lapin Kansa |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Kaleva365 Oy
Julkaisija:  Kaleva365 Oy
ISSN:  ISSN 0359-6753
Levikki:   25 651 (LT 2015)
Perustettu:  1928
Päätoimittaja:  Sauli Pahkasalo
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton 1928-1958 Maalaisliitto
Kotikunta:  Rovaniemi
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  kuusi kertaa viikossa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Lapin Kansa on koko Lapissa kuusi kertaa viikossa ilmestyvä sanomalehti. Vuoden 2024 alusta päätoimittaja on Sauli Pahkasalo.
Alma Media myi keväällä 2018 Pohjois-Suomen lehtitoiminnan oululaiselle Kalevalle, ja Lapin Kansa siirtyi Kalevan omistukseen huhtikuun 2018 alusta.
Historia

Lapin Kansa perustettiin vuonna 1928 Maalaisliiton Itä-Lapin alueen äänenkannattajaksi. Lehti muuttui 1958 poliittisesti riippumattomaksi, kun Maalaisliitto kielsi siltä oikeuden esiintyä puoluelehtenä.
Sen omistavasta Lapin Kansa Oy:stä tuli vuonna 1995 Alma Median konserniyhtiö. Vuonna 2010 lehden levikki oli 32 691.
Lehti muuttui broadsheet-koosta tabloidi-kokoiseksi vuonna 2011.
Pohjolan Sanomat yhdistettiin Lapin Kansaan vuonna 2015. Lehdet ilmestyivät omilla nimillään, vaikka suurin osa sisällöstä oli silti samaa. Alma Media ilmoitti maaliskuussa 2017 lopettavansa Pohjolan Sanomat kokonaan ja yhdistävänsä lehdet yhden nimen alle, jolloin Lapin Kansasta tuli koko Lapin maakuntalehti.
Vuonna 2024 lehti vähensi ilmestymiskertojaan kuudesta kolmeen kertaan viikossa. Syyskuun puolivälistä lähtien painettu lehti ilmestyy maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina, kun taas digilehti ilmestyy jatkossakin kuutena päivänä viikossa. Päätoimittajan mukaan lehden tilaajista yli 40 % on pelkän digilehden tilaajia.