stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turkin Grand Prix 2020
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Numero | Kuljettaja | Valmistaja | Aika-ajo osiot> Q1 | Aika-ajo osiot> Q2 | Aika-ajo osiot> Q3 | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 2:07.467 | 1:53.372 | 1:47.765 | 1 |
| 2 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 1:57.485 | 1:50.293 | 1:48.055 | 2 |
| 3 | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 2:07.614 | 1:54.097 | 1:49.321 | 3 |
| 4 | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 1:59.431 | 1:52.282 | 1:50.448 | 4 |
| 5 | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 2:05.598 | 1:54.278 | 1:51.595 | 5 |
| 6 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 2:07.599 | 1:52.709 | 1:52.560 | 6 |
| 7 | 31 |  Esteban Ocon | Renault | 2:06.115 | 1:53.657 | 1:52.622 | 7 |
| 8 | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 2:01.249 | 1:53.793 | 1:52.745 | 8 |
| 9 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 2:07.001 | 1:53.767 | 1:53.258 | 9 |
| 10 | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 2:07.341 | 1:53.431 | 1:57.226 | 10 |
| 11 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 2:07.167 | 1:54.945 |  | 15 |
| 12 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 2:03.356 | 1:55.169 |  | 11 |
| 13 | 55 |  Carlos Sainz Jr. | McLaren-Renault | 2:07.489 | 1:55.410 |  | 16 |
| 14 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 2:04.464 | 1:56.696 |  | 12 |
| 15 | 10 |  Pierre Gasly | AlphaTauri-Honda | 2:05.579 | 1:58.556 |  | 13 |
| 16 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 2:08.007 |  |  | 14 |
| 17 | 26 |  Daniil Kvyat | AlphaTauri-Honda | 2:09.070 |  |  | 17 |
| 18 | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 2:10.017 |  |  | 20 |
| 19 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 2:12.909 |  |  | 18 |
| 20 | 6 |  Nicholas Latifi | Williams-Mercedes | 2:21.611 |  |  | 19 |
107 % aika: 2.05,708
Lähteet:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 58 | 1:42.19,313 | 6 | 25 |
| 2. | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 58 | +31,633 | 3 | 18 |
| 3. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 58 | +31,960 | 11 | 15 |
| 4. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 58 | +33,858 | 12 | 12 |
| 5. | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 58 | +34,363 | 15 | 10 |
| 6. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 58 | +44,873 | 2 | 8 |
| 7. | 23 |  Alexander Albon | Red Bull Racing-Honda | 58 | +46,484 | 4 | 6 |
| 8. | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 58 | +1.01,259 | 14 | 4+1 |
| 9. | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 58 | +1.12,353 | 1 | 2 |
| 10. | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 58 | +1.35,460 | 5 | 1 |
| 11. | 31 |  Esteban Ocon | Renault | 57 | +1 kierros | 7 |  |
| 12. | 26 |  Daniil Kvyat | AlphaTauri-Honda | 57 | +1 kierros | 16 |  |
| 13. | 10 |  Pierre Gasly | AlphaTauri-Honda | 57 | +1 kierros | 19 |  |
| 14. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 57 | +1 kierros | 9 |  |
| 15. | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 57 | +1 kierros | 8 |  |
| 16. | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 57 | +1 kierros | Varikko |  |
| 17.† | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 55 | Vetäytyminen | 13 |  |
| Kesk. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 49 | Kolarivauriot | 17 |  |
| Kesk. | 6 |  Nicholas Latifi | Williams-Mercedes | 39 | Kolarivauriot | Varikko |  |
| Kesk. | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 11 | Vaihdelaatikko | 10 |  |
Nopein kierros: Lando Norris (McLaren-Renault) 1.36,806 (kierroksella 58).
Lähteet:
Tulokset > Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Muuta

Lewis Hamilton varmisti seitsemännen maailmanmestaruutensa.
Sauberin (Alfa Romeo Racing) 500. osakilpailu.
Lance Strollin ensimmäinen paalupaikka ja ensimmäiset johtokierrokset.
Alexander Albonin ensimmäinen johtokierros F1:ssä. Samalla hänestä tuli ensimmäinen thaimaalainen, joka on johtanut Formula 1 -kilpailua.
Sebastian Vettelin viimeinen palkintosija Ferrarilla.
Vettel ajoi osakilpailussa erikoismaalatulla kypärällä, jonka aiheen tarkoituksena oli tuoda esille ihmisten moninaisuutta ja inkluusion merkitystä yhteiskunnassa.
Turkin Grand Prix äänestettiin kauden 2020 parhaaksi kilpailuksi.
Williamsin tallipäällikkö Simon Robertsilla todettiin koronavirustartunta, minkä vuoksi tiimimanageri Dave Redding hoiti myös tallipäällikön tehtäviä yhdessä auton suunnittelusta vastanneen pääinsinööri Adam Carterin kanssa.
Vakiokierroslaite

Sundstrand-yhtiöiden (myöh. Hamilton-Sundstrand) valmistama Boeing 727:n vakiokierroslaite.
Vakiokierroslaite (engl. constant speed drive,lyh. CSD) on vaihteisto, joka  ottaa käyttöakselin välityksellä vastaan vaihtelevanopeuksista pyörimisliikettä, ja muuntaa sen ulostuloakselin välityksellä vakionopeuksiseksi pyörimisliikkeeksi. Yleisin vakiokierroslaitteen käyttökohde on liikenne- tai sotilaslentokoneen moottoriin kytketty generaattori, jossa sitä tarvitaan vakiotaajuisen vaihtovirran tarvitseman jännitteen tuottamiseksi, sillä tämä edellyttää  vaihtosähkögeneraattorin (alternaattori) pyörimistä vakionopeudella, yleensä 5000-6000 kierrosta/min. Yleensä kyseessä on suihkuturbiinimoottorin apulaitekoteloon kytketty hydraulitoiminen vaihteisto. Nykykoneissa vakiokierroslaite ja generaattori ovat tyypillisesti samaa laitetta, jolloin käytetään nimitystä integroitu vaihteistogeneraattori (engl. integrated drive generator) eli IDG.
Álvaro Figueroa y Torres Mendieta

| Álvaro Figueroa y Torres Mendieta |
| --- | --- |

Espanjan pääministeri
 14. marraskuuta 1912–27. lokakuuta 1913  
Monarkki:  Alfonso XIII
Edeltäjä:  Manuel García Prieto
Seuraaja:  Eduardo Dato
 9. joulukuuta 1915–19. huhtikuuta 1917  
Monarkki:  Alfonso XIII
Edeltäjä:  Eduardo Dato
Seuraaja:  Manuel García Prieto
 5. joulukuuta 1918–15. huhtikuuta 1919  
Monarkki:  Alfonso XIII
Edeltäjä:  Manuel García Prieto
Seuraaja:  Antonio Maura
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. elokuuta 1863 Madrid, Espanja
Kuollut: 11. syyskuuta 1950 (87 vuotta) Madrid, Espanja
Tiedot
Puolue:  Liberaalinen puolue
Álvaro Figueroa y Torres Mendieta, kreivi Romanones (9. elokuuta 1863 Madrid – 11. syyskuuta 1950 Madrid) oli espanjalainen poliitikko, joka toimi Espanjan pääministerinä kolme kertaa vuosina 1912–1913, 1915–1917 ja 1918–1919.
Romanones kuului liberaalipuolueeseen ja hänet valittiin Espanjan edustajainhuoneeseen Guadalajaran edustajana. Hän oli vuonna 1905 maatalous- ja kauppaministerinä sekä 1905–1906 oikeusministerinä. Vuonna 1910 hänet valittiin edustajainhuoneen puhemieheksi. Romanones tuli pääministeriksi José Canalejasin kuoleman jälkeen marraskuussa 1912, mutta hänen ensimmäinen hallituksensa kaatui liberaalipuolueen sisäisten kiistojen seurauksena lokakuussa 1913. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Romanones alkoi kannattaa näkyvästi Espanjan lähentymistä ympärysvaltoihin. Tultuaan joulukuussa 1915 uudelleen pääministeriksi hän kuitenkin pitäytyi edellisen hallituksen viitoittamassa puolueettomuuspolitiikassa, sillä enemmistö kansasta ja parlamentista vastusti sotaan liittymistä. Hänen toinen hallituksensa erosi huhtikuussa 1917. Vuonna 1918 Romanones toimi oikeusministerinä Antonio Mauran johtamassa kansallisen yhtenäisyyden hallituksessa ja ulkoministerinä Manuel García Prieton lyhytikäisessä hallituksessa. Joulukuussa 1918 hän tuli itse pää- ja ulkoministeriksi. Hän joutui eroamaan huhtikuussa 1919. Romanones oli 1922–1923 oikeusministerinä García Prieton neljännessä hallituksessa. Miguel Primo de Riveran diktatuurin aikana hän oli oppositiossa.
Romanones toimi vielä ulkoministerinä viimeisessä kuningaskunnan ajan hallituksessa keväällä 1931. Toisen tasavallan aikana hän toimi riviedustajana parlamentissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Álvaro Figueroa y Torres Mendieta Wikimedia Commonsissa
Conde de Romanones (espanjaksi) Biografías y Vidas
Ålenin kirkko

| Ålenin kirkko Ålen kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Holtålen, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1881
Suunnittelija:  Johan Petter Digre
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  526
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ålenin kirkko (norj. Ålen kirke) on Holtålenin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1881.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ålenin kirkko Wikimedia Commonsissa
Vakionopeudensäädin

Vakionopeudensäätimen napit Jeep Grand Cherokeen ratin vasemmalla puolen.
Vakionopeudensäätimen merkkivalo.
Vakionopeudensäädin (tai vakionopeussäädin) on ajoneuvon varuste, joka automaattisesti ylläpitää kuljettajan säätämää ajonopeutta.
Perinteistä vakionopeudensäädintä käytetään siten, että kuljettaja kiihdyttää ajoneuvon haluttuun nopeuteen ja aktivoi sitten vakionopeudensäätimen. Tämän jälkeen automatiikka pyrkii pitämään ajoneuvon nopeuden tasaisena ohjaamalla polttoaineen syöttöä moottorille. Kuljettajan painaessa jarrua tai kytkintä vakionopeudensäädin kytkeytyy pois päältä. Kiihdyttäminen ja hidastaminen on yleensä mahdollista omilla painikkeillaan.
Uudemmissa autoissa (mm. Renault, Citroën) on yleistynyt täysin digitaalisesti ohjattava vakionopeudensäädin, johon on yhdistetty myös nopeudenrajoitin. Tällöin vakionopeudensäädintilassa kuljettaja valitsee +- ja −-näppäimillä halutun ajonopeuden. Nopeudenrajoitintilassa kuljettaja valitsee suurimman nopeuden, jota hän ei vahingossa halua ylittää. Tarvittaessa painamalla kaasun pohjaan tai painamalla ”0”-näppäintä rajoittimen saa pois päältä. Muuten nopeudenrajoitin pysyy aktiivisena koko ajan, myös jarrutettaessa ja vaihdettaessa vaihdetta. Kiihdyttäminen ja hidastaminen on mahdollista +- ja −-näppäimillä nopeudenrajoitintilassa samalla tavalla kuin nopeudensäädintilassa. Tällöin kuljettaja pitää kaasupoljinta painettuna yli sen kohdan, mitä kulloinenkin nopeus vaatisi. Nopeudenrajoitinta voikin käyttää niin maantiellä kuin ruuhkaisessa kaupunkiajossa, kun vakionopeudensäädin soveltuu ainoastaan maantieajoon.
Adaptiivinen vakionopeudensäädin huomioi antureiden ja kameroiden avulla edellä kulkevan ajoneuvon nopeuden peräänajon välttämiseksi.[lähde? ]
Historia

Ensimmäisen kerran vakionopeudensäädintä käytettiin jo 1910-luvulla Peerlessin autoissa. Tuolloin käytettiin teknologiaa, jonka James Watt ja Matthew Boulton olivat keksineet vuonna 1788 veturikäyttöön. Se hyödynsi keskipakoisvoimaa säätämään kaasua moottorin nopeuden muuttuessa taakan kasvaessa (esimerkiksi noustessa mäkeä).
Nykyaikaisen vakionopeudensäätimen keksi sokea insinööri Ralph Teetor vuonna 1945. Hänen ideansa syntyi turhautumisesta, joka seurasi siitä, että hänen asianajajansa kiihdytti ja jarrutti jatkuvasti puhuessaan. Ensimmäinen auto, joka käytti Teetorin tekniikkaa, oli Chrysler Imperial vuodelta 1958. Tämä järjestelmä käytti vetoakselin pyörimistä nopeuden mittaamisen ja solenoideja kaasun säätämiseen tarvittaessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vakionopeudensäädin Wikimedia Commonsissa
Åsa Zanon

Åsa Torborg Arnevi Zanon (7. elokuuta 1907 Helsinki – 18. kesäkuuta 1989) oli suomalainen toimittaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Teoksia

Jag följer dig. Schildt, Helsingfors 1947
Myllykartano

Myllykartano on vuonna 1907 valmistunut entinen meijeri, joka sijaitsee Noormarkun keskustan tuntumassa Noormarkunjoen Myllykosken vieressä. Rakennus on meijeritoiminnan päätyttyä toiminut muun muassa tilapäisenä kirkkona (1921–1933), urheilutalona (1950-luvulta alkaen) sekä nuorisotalona (vuodesta 1981 alkaen). Nykyisin rakennus on suojeltu.
Rakennusta käyttävät muun muassa paikalliset kulttuuriyhdistykset ja urheiluseurat. Taide- ja kulttuuriyhdistys MyllyKONSTi järjestää rakennuksessa taidenäyttelyitä ja harrastajateatteri Nokun näyttämö näytelmiä. Myllykartanon salia käytetään myös liikuntasalina ja rakennuksen WC-tilat palvelevat kesäaikaan uimarannan ja urheilukentän käyttäjiä. Rakennuksen edellinen peruskorjaus tehtiin vuonna 1981 ja kaupunginvaltuusto on tehnyt aloitteen huonokuntoisen rakennuksen kunnostamisesta.
Zeltwegin lentokenttä

| Zeltweg Airfield |
| --- | --- |

Sijainti:  Zeltweg, Itävalta
Radan pituus:  3,20 km
Mutkia:  4
Rataennätys:  1.10,560 (Dan Gurney, Brabham, 1964)
Zeltwegin lentokenttä
Zeltwegin lentokenttä on Itävallan ilmavoimien lentotukikohta, jossa ajettiin yksi Formula 1 -osakilpailu kaudella 1964.
Formula 1

Lentokentän valmistuessa 1959 keksittiin idea, jonka mukaan kentällä voitaisiin ajaa moottoriurheilukilpailuja niin kuin Britannian Silverstonessa. Formula ykköset kävivät radalla 1964, mutta rata osoittautui huonoksi ja Itävallan Grand Prix siirtyi pienen matkan päähän Österreichringille.
| Kausi | Voittaja | Talli | Raportti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1964 |  Lorenzo Bandini | Ferrari | Raportti |
Formula 1 -radat
| --- | --- |
Kaudella 2024:    Sakhir   Jedda   Melbourne   Suzuka   Shanghai   Miami   Imola   Monaco   Montréal   Barcelona   Spielberg   Silverstone   Budapest   Spa   Zandvoort   Monza   Baku   Singapore   Austin   México   Interlagos   Las Vegas   Lusail   Abu Dhabi 
Aikaisemmilla kausilla:    Adelaide   Ain-Diab   Aintree   Anderstorp   AVUS   Brands Hatch   Bremgarten   Buddh   Buenos Aires   Caesars Palace   Clermont-Ferrand   Dallas   Detroit   Dijon   Donington Park   East London   Estoril   Fuji   Hockenheim   Indianapolis   Istanbul   Jacarepaguá   Jarama   Jerez   Kyalami   Le Mans   Long Beach   Magny-Cours   Monsanto   Mont-Tremblant   Montjuïc   Mosport Park   Mugello   Nivelles-Baulers   Nürburgring   Paul Ricard   Pedralbes   Pescara   Phoenix   Portimão   Porto   Reims   Riverside   Rouen   Sebring   Sepang   Sotši   TI   Valencia   Watkins Glen   Yeongam   Zeltweg   Zolder 
Formula 1 -luokan Itävallan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Zeltwegin lentokenttä (1964) Österreichring (1970–1987), A1-Ring (1997–2003), Red Bull Ring (2014–)
Åsa Torstensson

| Åsa Torstensson |
| --- | --- |
 Torstensson vuonna 2009.
Ruotsin infrastruktuuriministeri
 Reinfeldtin hallitus 6. lokakuuta 2006 – 5. lokakuuta 2010  
Edeltäjä:  Ulrica Messing
Seuraaja:  Catharina Elmsäter-Svärd
Valtiopäiväedustaja
 Länsi-Götanmaan läänin läntinen vaalipiiri 1998–2014  
Keskustapuolueen ryhmänjohtaja valtiopäivillä
 2002–2006  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1958
Tiedot
Puolue:  keskustapuolue
Åsa Torstensson (s. 1958) on ruotsalainen keskustapuolueen poliitikko.
Torstensson toimi Ruotsin infrastruktuuriministerinä vuosina 2006–2014. Hän istui valtiopäivillä vuosina 1998–2014 ja toimi siellä puolueensa ryhmänjohtajana vuosina 2002–2006.
Aiheesta muualla

Åsa Torstensson Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Åsa Torstensson Wikimedia Commonsissa
Vakio

Vakio on matemaattisessa lausekkeessa esiintyvä luku, jonka arvo ei muutu. Sen vastakohta on muuttuja. Joillakin matemaattisilla vakioilla kuten piillä ja monilla luonnonvakioilla on omat erikoismerkkinsä.
Kaikilla numerovakioilla (1,2,3 jne) on omat merkkinsä.
Esimerkkejä:
8\cdot a (kertomerkin voi poistaa lausekkeesta)
E=mc² (merkki c kuvaa valon nopeutta tyhjiössä, joka on vakio kaikissa fysikaalisissa tilanteissa)
Vanhan perinteen mukaan aakkosten alkupään kirjaimia käytetään kuvaamaan tunnettuja suureita tai vakioita ja loppupään kirjaimia tuntemattomia suureita tai muuttujia.
Matematiikassa vakiolle tunnusomaista on, että sen derivaatta on nolla. 
Osittaisderivoinnissa myös muut muuttujat paitsi se, jonka suhteen derivoidaan, pidetään vakioina.
Tunnettuja vakioita > Matemaattiset vakiot

Matemaattinen vakio on vakio, jonka arvo on kiinnitetty yksikäsitteisellä matemaattisella määritelmällä.
| Merkki | Arvo | Nimi |
| --- | --- | --- |
| 0 | = 0 | Nolla |
| 1 | = 1 | Yksi |
|  i | =  {\sqrt {-1}} | Imaginaariyksikkö |
|  \pi  | ≈ 3.14159 26535 | Pii |
|  e | ≈ 2.71828 18284 | e, Neperin luku, Eulerin luku |
Tunnettuja vakioita > Luonnonvakiot

Luonnonvakio on suure, jonka numeerinen arvo on universaali, eli paikasta riippumaton, ja ajasta riippumaton.
| Tunnus | Arvo | Nimi |
| --- | --- | --- |
|  c\, | 299 792 458 m·s−1 | valonnopeus |
|  G\, | 6,67428(67) × 10–11 m3·kg−1·s−2 | Gravitaatiovakio |
|  h\, | 6,626 070 15 × 10−34 J·s | Planckin vakio |
|  \hbar =h/(2\pi ) | 1,054 571 818 × 10−34 J·s | redusoitu Planckin vakio (Diracin vakio) |
Varistaipaleen kanava

Varistaipaleen kanava
Varistaipaleen kanava sijaitsee Heinäveden kunnan Varistaipaleen kylässä. Se yhdistää Juojärven Varisveteen yhdessä Taivallahden kanavan kanssa. Kanava kuuluu Kallaveden reitin itäiseen haaraan Juojärven reittiin, joka yhdistyy Varisvedellä Heinäveden reittiin. Kanava on pudotuskorkeudeltaan Suomen suurin ja maan ainoa nelisulkuinen kanava. Kanavan neljän sulun putouskorkeus on 13,3–14,2 metriä. Vuosina 1911–1913 rakennettu kanava on pituudeltaan 1 100 metriä. Sen läpi voivat kulkea alukset, joiden suurin pituus on enintään 31,2 metriä, leveys 7,1 metriä, syväys 1,8 metriä ja mastonkorkeus 12,5 metriä.
Sulkuportit ovat tyypiltään salpausportteja tyhjennys- ja täyttöluukuilla. Ylä- ja alaportit ovat puuportteja kun taas kolmet keskiportit ovat puolestaan teräksisiä. Kanavan ylittää kääntösilta, jonka alikulkukorkeus on suljettuna 1,7 metriä. Sillan ja sulkuporttien koneistot ovat tekniikaltaan sähkömekaanisia.
Sulutus kanavassa kestää yhteensä lähes tunnin. Varistaipale on Heinäveden kanavista ainoa, jossa on yhä miehitys. Kanavalta on kaukokäyttöyhteys Taivallahden kanavalle sekä etävalvonta Heinäveden ja Tahkon reittien kanaville.
Kanavan vieressä on kanavamuseo, jossa museorakennuksena toimii 1910-luvun rakentamistyyliä edustava entinen renkitupa. Kesällä 2004 pidettiin perinneuittotapahtuma "Naiset nipunlaskussa". Vuosina 2007, 2014 ja 2017 järjestettiin uudet uittonäytökset.
Heinäveden ja Juojärven reittien kanavien käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana Arctia Meritaito Oy.
Kuvia

Varistaipaleen kanavan kääntösilta.
Varistaipaleen ja Taivallahden kanavat.
Varistaipaleen sijainti Heinäveden kartalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varistaipaleen kanava Wikimedia Commonsissa
Yle Elävä arkisto: Naiset tukkinippuja kiskomassa Varistaipaleen kanavalla
Suomen kanavat: Varistaipaleen kanava
Heinävesi
| --- | --- |
Taajamat:  Hasumäki (kirkonkylä) · Karvio · Kerma · Palokki · Sarvikumpu · Varistaipale · Vihtari
Kylät:  Hevonlahti · Kansala · Karhilantaipale · Koivumäki · Kuittua · Kypäräjärvi · Lajunlahti · Lampu · Lepikkomäki · Malkkila · Niinimäki · Näätänmaa  · Papinniemi · Pilppa · Petruma · Polvijärvi · Pyylinsaari · Pölläkkä · Raaminmäki · Rummukkala · Sappu · Sompasaari · Syrjä · Särkelä · Säynämö · Tetrivaara · Timonmäki · Vaaluvirta · Vahvalahti · Viitalahti
Nähtävyydet:  Valamon luostari · Lintulan luostari · Valamon luostarin pääkirkko · Valamon luostarin talvikirkko · Valamon luostarin vanha kirkko · Lintulan luostarin kirkko · Heinäveden kirkko
Liikenne:  Heinäveden reitti · Varistaipaleen kanava · Taivallahden kanava · Karvion kanava · Kerman kanava · Vihovuonteen kanava · Pilpan kanava · Koukunpolvi · Heinäveden rautatieasema · Syrjän rautatieasema · Vihtarin rautatieasema
Vesistöt:  Kermajärvi · Juojärvi · Petrumajärvi· Iso-Vihtari
Muuta Heinäveteen liittyvää:  Heinäveden historia · Vaakuna · Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta · Heinäveden Höyrylaiva Oy · Kermansavi · Heinäveden lehti
Vuoksen vesistön kanavat
| --- | --- |
Heinäveden reitti:  Karvion kanava | Kerman kanava | Pilpan kanava | Vihovuonteen kanava
Iisalmen reitti:  Ahkiolahden kanava | Nerkoon kanava
Juojärven reitti:  Kaavinkosken kanava | Taivallahden kanava | Varistaipaleen kanava
Leppävirran reitti:  Konnuksen kanava | Naapuskosken kanava | Taipaleen kanava
Nilsiän reitti:  Lastukosken kanava | Juankosken kanava | Karjalankosken kanava
Pielisen reitti:  Joensuun kanava | Kaltimon kanava | Kuurnan kanava
Muita kanavia:  Ketveleen kanava | Kuivataipaleen kanava | Saarikosken kanava | Raikuun kanava | Saimaan kanava
Venäjänlammi

| Venäjänlammi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Humppila
Koordinaatit:  60°58′00″N, 23°18′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Punkalaitumenjoen valuma-alue (35.94)
Laskujoki:  Myllyoja 
Järvinumero:  35.948.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,4 m 
Rantaviiva:  0,547 km 
Pinta-ala:  0,01894 km² 
 fiVenäjänlammi 
Venäjänlammi on Kanta-Hämeessä Humppilan Venäjällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueen Punkalaitumenjoen valuma-alueella.
Maantiede

Soikion muotoisen järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja sen halkaisija on 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa Myllyoja, joka yhtyy alempana Jalasjokeen.
Järven rantaviiva on 0,55 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin hiekkaharjun kangasmaastoa, joka rajutuu alhaalla suohon ja peltoon. Harjunpuoleisella rannalla on uimaranta.
Virkistys

Humppila rakennutti Venäjänlammille kaupungin uimarannan ja sijoitti sinne hyppytornin.
Åsa von Schoultz

Åsa von Schoultz (o.s. Bengtsson, s. 14. helmikuuta 1973) toimii valtio-opin professorina Helsingin yliopistossa. Von Schoultzin keskeisiä tutkimuskohteita ovat kansalaisten ja eliittien käsitykset demokraattisista prosesseista sekä poliittisten puolueiden sisäinen kilpailu. Von Schoultz on tutkinut laajemmin myös poliittista osallistumista ja äänestyskäyttäytymistä eritoten vähemmistöjen keskuudessa. Vuosina 2018–2022 von Schoultz johtaa Suomen Akatemian rahoittamaa tutkimushanketta Intraparty Competition – The neg­lected di­men­sion of elect­oral polit­ics (IntraComp). Von Schoultz on Suomen vaalitutkimuskonsortion jäsen. Lisäksi hän vastaa kansainvälisen parlamenttivaaliehdokkaat kattavan kyselyaineiston (The Comparative Candidates Survey) keruusta Suomessa.
Teoksia

Bengtsson, Å., Hansen, K. M., Hardarson, O., Narud, H. M. & Oscarsson, H. (2014). The Nordic Voter: Myths of Exceptionalism. ECPR Press.
École des Beaux-Arts

Koulun sisäänkäynti Rue Bonaparte -kadulla.
École Nationale Supérieure des Beaux-arts (ENSB-A) on maineikas ranskalainen taidekoulu Pariisissa. École des Beaux-arts koostuu useista rakennuksista Saint-Germain-des-Prés’n keskustassa, Seinen toisella puolella Louvren museota vastapäätä. Taidekoulun perusti 1648 Charles Le Brun nimellä Académie de peinture et de sculpture. Vuonna 1793 koulun toiminta lakkasi, mutta 1817 nimi muutettiin, kun se yhdistettiin Académie d'architectureen. Nykyisin koulu on julkinen oppilaitos.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
École nationale supérieur des beaux-arts sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Åsbro

| Åsbro |
| --- | --- |

 Åsbro
 Koordinaatit: 58°59′02″N, 15°03′42″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke
Kunta:  Askersund
Väkiluku (2016):  1 321
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Åsbro on taajama Askersundin kunnassa Örebron läänissä Närken  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 321 asukasta vuonna 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Åsbro Wikimedia Commonsissa