stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhtenäisyys
Esimerkkejä

Reaalilukujen joukko  \mathbb {R}  on yhtenäinen, samoin kaikki euklidiset avaruudet  \mathbb {R} ^{n}, missä n on positiivinen kokonaisluku.
Reaaliakselin avoimet ja suljetut välit ovat yhtenäisiä. Tosin se voidaan muodostaa esimerkiksi välien [0, 1] ja [1, 2] yhdisteenä, mutta näistä jälkimmäinen ei ole avoin joukko avaruudessa [0, 2].
Kahden avoimen välin yhdiste S = (0, 1) ∪ (1, 2) on epäyhtenäinen reaalilukujen osajoukko, koska piste 1 ei kuulu joukkoon
T = (0, 1] ∪ (1, 2) on yhtenäinen reaalilukujen joukossa
Jos tasosta poistetaan yksi molemmissa suunnissa äärettömiin jatkuva suora, jäljelle jäävä tason osa ei ole yhtenäinen.
Taso, josta on poistettu kahden saman­keskisen ympyrän välinen alue, ei ole yhtenäinen.
Kahden erillisen suljetun kiekon yhdiste ei ole yhtenäinen.
Rationaalilukujen joukko  \mathbb {Q}  ei ole yhtenäinen. Esimerkiksi joukot  {x\in \mathbb {Q} |x<0\vee x^{2}<2} ja  {x\in \mathbb {Q} |x^{2}>2} ovat molemmat avoimia, ja yhdessä ne käsittävät koko  \mathbb {Q} :n (koska  {\sqrt {2}} ei ole rationaali­luku).
Jokainen kupera joukko on yhtenäinen ja samalla yhdesti yhtenäinen.
Jos euklidisesta tasosta poistetaan origo eli piste (0, 0), jäljelle jäävä tason osa on yhtenäinen, mutta ei yhdesti yhtenäinen. Jos kolmiulotteisesta yhtenäisestä avaruudesta poistetaan origo, jäljelle jäävä osa on yhtenäinen ja myös yhdesti yhtenäinen. Jos taas  suorasta poistetaan yksi nollapiste, jäljelle jäävä osa ei ole yhtenäinen.
Jos joukosta  \mathbb {R}  poistetaan mikä tahansa piste (luku), jäljelle jäävä joukko on epäyhtenäinen. Sen sijaan vaikka joukosta  R^{n}, kun n≥2 poistettaisiin ääretön mutta numeroituva määrä pisteitä, jäännös on edelleen yhtenäinen.
Jokainen diskreetti avaruus, jossa on vähintään kaksi pistettä, on epäyhtenäinen ja lisäksi täysin epäyhtenäinen. Yksin­kertaisin tällainen avaruus on diskreetti kahden pisteen avaruus.
Äärellinenkin avaruus saattaa olla yhtenäinen. Esimerkiksi diskreetin valuaatiorenkaan spektri käsittää vain kaksi pistettä ja on yhtenäinen. Se on esimerkki Sierpińskin avaruudesta.
Cantorin joukko on täysin epäyhtenäinen. Koska siihen kuuluu ylinumeroituva määrä pisteitä, sillä on myös ylinumeroituva määrä komponentteja.
Jos avaruus X on homotooppisesti ekvivalentti yhtenäisen avaruuden kanssa, X itsekin on yhtenäinen.
Topologin sinikäyrä on yhtenäinen, mutta ei polku­yhtenäinen eikä lokaalisti yhtenäinen.
Yleinen lineaarinen ryhmä  \operatorname {GL} (n,\mathbf {R} ) (toisin sanoen niiden reaalisten n × n -matriisien ryhmä, joilla on käänteismatriisi), muodostuu kahdesta komponentista: toisen niistä muodostavat ne matriisit, joiden determinantti on positiivinen, toisen ne, joiden determinantti on negatiivinen. Tämä avaruus ei siis ole yhtenäinen. Sen sijaan  \operatorname {GL} (n,\mathbf {C} ) on yhtenäinen. Yleensäkin kääntyvien rajoitettujen operaattorien joukko kompleksisessa Hilbertin avaruudessa on yhtenäinen.
Polkuyhtenäisyys

Topologisessa avaruudessa X polku pisteestä x pisteeseen y on sellainen jatkuva kuvaus f väliltä [0,1] X:ään, että f(0) = x ja f(1) = y.  Se, että on olemassa polku pisteestä x pisteeseen y, on avaruuden pisteiden välinen ekvivalenssirelaatio, ja tämän ekvivalenssi­relaation ekvivalenssi­luokkia sanotaan avaruuden polku­komponenteiksi. Avaruutta X sanotaan polkuyhtenäiseksi, jos siinä on vain yksi polku­komponentti eli mitkä tahansa kaksi pistettä voidaan yhdistää toisiinsa polulla. Joskus määritellään tässäkin erikseen, että tyhjä joukko ei ole polkuyhtenäinen.
Jokainen polkuyhtenäinen avaruus on yhtenäinen. On kuitenkin olemassa yhtenäisiä avaruuksia, jotka eivät ole polku­yhtenäisiä; sellaisia ovat esimerkiksi pitkä suora L* sekä topologin sinikäyrä.
Reaalilukujen joukon  \mathbb {R}  osajoukot kuitenkin ovat yhtenäisiä, jos ja vain jos ne ovat polkuyhtenäisiä. Tällaisia joukkoja ovat yksialkioiset joukot sekä avoimet, suljetut ja puoliavoimet välit, mukaan luettuna sellaiset välit, jotka jommassa­kummassa tai molemmassa päässä ulottuvat äärettömyyteen.
Myös  \mathbb {R} ^{n}:n ja  \mathbb {C} ^{n}:n avoimet osajoukot ovat yhtenäisiä, jos ja vain jos ne ovat polku­yhtenäisiä. Samoin on laita äärellisten topologisten avaruuksien osajoukkojen.
Kaariyhtenäisyys

Avaruutta X sanotaan kaariyhtenäiseksi, jos sen mitkä tahansa kaksi pistettä voidaan yhdistää kaarella, toisin sanoen sellaisella polulla f joka on homeomorfismi yksikkövälin [0, 1] ja sen kuvan f([{0, 1] välillä. Voidaan osoittaa, että jokainen Hausdorff-avaruus, joka on polku­yhtenäinen, on myös kaariyhtenäinen. Esimerkki avaruudesta, joka on polku­yhtenäinen mutta ei kaariyhtenäinen, saadaan lisäämällä ei-negatiivisten reaalilukujen joukkoon [0, ∞) toinen nollapiste 0'. Tässä avaruudessa voidaan määritellä osittainen järjestysrelaatio määrittämällä, että 0'<a kaikilla positiviivisilla luvuilla a, mutta että luvuista 0 ja 0' kumpikaan ei ole toista suurempi tai pienempi. Sen jälkeen tämä joukko voidaan varustaa järjestystopologialla, joka saadaan asettamalla avoimet välit (a, b) = {x | a < x < b}  ja puoliavoimet välit [0, a) = {x | 0 ≤ x < a}, [0', a) = {x | 0' ≤ x < a} topologian kannaksi. Näin saatu avaruus on T1-avaruus, mutta ei Hausdorff-avaruus. Selvästikin tämän avaruuden pisteet 0 ja 0' voidaan yhdistää polulla, mutta ei kaarella.
Lokaali yhtenäisyys

Topologista avaruutta sanotaan lokaalisti yhtenäiseksi pisteessä x, jos jokainen pisteen x ympäristö sisältää yhtenäisen avoimen ympäristön. Avaruus on lokaalisti yhtenäinen, jos sillä on yhtenäisten joukkojen muodostama kanta. Voidaan osoittaa, että avaruus X on lokaalisti yhtenäinen, jos ja vain jos sen jokaisen avoimen osajoukon jokainen komponentti on avoin. Topologin sinikäyrä on esimerkki yhtenäisestä avaruudesta, joka ei ole lokaalisti yhtenäinen.
Vastaavasti topologista avaruutta sanotaan lokaalisti polku­yhtenäiseksi, jos sillä on polku­yhtenäisten joukkojen muodostama kanta. Lokaalisti polku­yhtenäisen avaruuden avoin osajoukko on yhtenäinen, jos ja vain jos se on polkuyhtenäinen. Tämä on yleistys edellä esitetystä tuloksesta, jonka mukaan  \mathbb {R} ^{n} ja  \mathbb {C} ^{n} ovat lokaalisti polku­yhtenäisiä.  Myös kaikki topologiset monistot ovat lokaalisti polku­yhtenäisiä.
Sen enempää lokaalista yhtenäisyydestä kuin lokaalista polku­yhtenäisyydestä­kään ei välttämättä seuraa yhtenäisyys eikä polku­yhtenäisyys. Esimerkiksi avaruus  (0,1)\cup (2,3), joka on kahden avoimen välin yhdiste, on lokaalisti yhtenäinen ja lokaalisti polku­yhtenäinen, mutta ei yhtenäinen eikä polku­yhtenäinen.
Joukko-operaatiot

Yhtenäisten joukkojen leikkaus ei välttämättä ole yhtenäinen.
Myöskään yhtenäisten joukkojen yhdiste ei välttämättä ole yhtenäinen. Tarkastellaan esimerkkinä yhtenäisten joukkojen kokoelmaa  \{X_{i}\}, joiden yhdiste on  X=\cup _{i}{X_{i}}. Jos  X on epäyhtenäinen ja  U\cup V avaruuden  X separaatio, jossa  U ja  V ovat erillisiä avoimia joukkoja  X:ssä, jokaisen  X_{i}:n sisältyy kokonaan joko joukkoon  U tai  V, sillä muussa tapauksessa  X_{i}\cap U ja  X_{i}\cap V muodostaisivat  X_{i}:n separaation, mikä on vastoin oletusta, että se on yhtenäinen.
Tämä merkitsee, että jos yhdiste  X on epäyhtenäinen, kokoelma  \{X_{i}\} voidaan jakaa kahteen alikokoelmaan niin, että alikokoelmien yhdisteet ovat erillisiä ja avoimia joukkoja  X:ssä, kuten oheisessa kuviossa. Eräissä erityistapauksissa tästä seuraa, että yhtenäisten joukkojen yhdiste on yhtenäinen. Erityisesti:
Jos kokoelman kaikkien joukkojen leikkaus ei ole tyhjä, niiden yhdiste on yhtenäinen.
Jos yksikään kahden joukon leikkaus ei ole tyhjä ( \forall i,j:X_{i}\cap X_{j}\neq \emptyset ), joukkoja ei voida jakaa kahteen kokoelmaan, joiden yhdisteet olisivat toisistaan erillisiä, ja näin ollen niiden yhdiste on yhtenäinen.
Jos joukot voidaan järjestää "yhdistetyksi ketjuksi", toisin sanoen ne voidaan indeksoida kokonais­luvuilla niin, että  \forall i:X_{i}\cap X_{i+1}\neq \emptyset , niiden yhdiste on yhtenäinen.
Jos joukot ovat pareittain erilliset ja tekijäavaruus  X/\{X_{i}\} on yhtenäinen, myös  X on yhtenäinen. Muussa tapauksessa jos  U\cup V olisi  X:n separaatio, niin  q(U)\cup q(V) olisi tekijäavaruuden separaatio (koska  q(U),q(V) ovat erillisiä ja avoimia tekijäavaruudessa.
Yhtenäisten joukkojen joukkoerotus ei välttämättä ole yhtenäinen. Kuitenkin jos X⊇Y ja niiden erotus X\Y epäyhtenäinen (ja voidaan siten muodostaa kahden avoimen joukon yhdisteenä  X_{1}\cup X_{2}), on unionin Y ja jokaisen X\Y:n komponentin leikkaus yhtenäinen.
Tämä voidaan todistaa seuraavasti:

Tehdään vastaoletus, että Y∪X1 ei ole yhtenäinen. Silloin se voitaisiin muodostaa kahden erillisen avoimen joukon yhdisteenä: Y∪X1 = Z1∪Z2. Koska Y on yhtenäinen, sen täytyy kokonaisuudessaan sisältyä jompaankumpaan näistä komponenteista. Nyt tiedetään, että:
Viimeisessä yhdisteessä yhdistetyt joukot ovat erillisiä ja avoimia X:ssä, ja näin ollen olemassa X:n separaatio, mikä on ristiriidassa sen kanssa, että X on yhtenäinen. Näin ollen Y∪X1:n täytyy olla yhtenäinen.mot.
Lauseita

Päälause.  Olkoot X ja Y topologisia avaruuksia ja f: X → Y jatkuva kuvaus. Jos X on yhtenäinen, myös sen kuva f(X) on yhtenäinen, ja jos X on polkuyhtenäinen, myös sen kuva f(X) on polkuyhtenäinen. Tätä tulosta voidaan pitää väliarvolauseen yleistyksenä.
Jokainen polkuyhtenäinen avaruus on yhtenäinen.
Jokainen lokaalisti polkuyhtenäinen avaruus on lokaalisti yhtenäinen.
Lokaalisti polku­yhtenäinen avaruus on polku­yhtenäinen, jos ja vain jos se on yhtenäinen.
Topologisen avaruuden yhtenäisen osajoukon sulkeuma on yhtenäinen.
Yhtenäiset komponentit ovat aina suljettuja, mutta eivät välttämättä avoimia.
Lokaalisti yhtenäisen avaruuden komponentit ovat myös avoimia.
Avaruuden yhtenäiset komponentit ovat polkuyhtenäisten komponenttien erillisiä yhdisteitä. (Polkukomponentit eivät välttämättä ole sen enempää avoimia kuin suljettujakaan.)
Yhtenäisen avaruuden jokainen tekijäavaruus on yhtenäinen. Samoin lokaalisti yhtenäisen avaruuden jokainen tekijäavaruus on lokaalisti yhtenäinen, polkuyhtenäisen avaruuden jokainen tekijäavaruus polkuyhtenäinen ja lokaalisti polkuyhtenäisen avaruuden jokainen tekijäavaruus lokaalisti polkuyhtenäinen.
Yhtenäisten joukkojen karteesinen tulo varustettuna tulotopologialla on yhtenäinen. Samoin polku­yhtenäisten joukkojen karteesinen tulo on polku­yhtenäinen.
Jokainen lokaalisti yhtenäisen avaruuden avoin osajoukko on lokaalisti yhtenäinen. Samoin jokainen lokaalisti polku­yhtenäisen avaruuden avoin osajoukko on lokaalisti polkuyhtenäinen.
Jokainen monisto on lokaalisti polkuyhtenäinen.
Graafit

Graafeilla on lokaalisti polku­yhtenäisiä osajoukkoja, nimittäin ne osajoukot, joiden sisällä mitkä tahansa kaksi pistettä voidaan yhdistää sen kaarista muodostuvalla polulla. Mutta aina ei ole mahdollista muodostaa pisteiden joukolle topologiaa, jossa samat joukot olisivat yhtenäisiä. Esimerkiksi 5-syklissä se ei käy päinsä, kuten ei missään muussakaan n-syklissä, kun n on pariton ja suurempi kuin 3.
Näin ollen yhtenäisyyden käsite voidaan muotoilla riippumatta avaruuden topologiasta. Tämän ymmärtämiseksi tarkastellaan niiden konnektiivisten avaruuksien kategoriaa, jotka muodostuvat konnektiivisuus­aksioomat toteuttavien yhtenäisten osajoukkojen kokoelmien joukoista; niiden morfismeja ovat ne funktiot, jotka kuvaavat yhtenäiset joukot yhtenäisiksi joukoiksi. Topologiset avaruudet ja graafit ovat tällöin molemmat erikois­tapauksia konnektiivisista avaruuksista; itse asiassa äärellisiä konnektiivisia avaruuksia ovat äärelliset graafit ja vain ne.
Toisaalta jokainen graafi voidaan yksikäsitteisellä tavalla muuntaa topologiseksi avaruudeksi käsittelemällä sen solmuja pisteinä ja kaaria yksikkövälin kopioina. Tällöin voidaan osoittaa, että graafi on yhtenäinen (graafi­teoreettisessa mielessä), jos ja vain jos se on yhtenäinen topologisenä avaruutena.
Vahvempia yhtenäisyyden muotoja

Topologisille avaruuksille on olemassa vahvempia yhtenäisyyden mjuotoja, esimerkiksi:
Jos topologisessa avaruudessa X ei ole olemassa kahta erillistä ei-tyhjää avointa osajoukkoa, X on yhtenäinen, ja niinpä hyperyhtenäiset avaruudet ovat myös yhtenäisiä.
Koska yhdesti yhtenäisen avaruuden määritelmään sisältyy, että sen on oltava mukaan polkuyhtenäinen, se on myös yhtenäinen. Jos kuitenkin polkuyhtenäisyyden vaatimus poistetaan määritelmästä, avaruus saattaa toteuttaa määritelmän muut ehdot, vaikkei se olisikaan polkuyhtenäinen.
Yhtenäisyyttä vahvempi käsite on avaruuden kutistuvuus. Jokainen kutistuva avaruus on polkuyhtenäinen ja näin ollen myös yhtenäinen.
Kirjallisuutta

Jalava, Väinö: Moderni analyysi I.  (15)  Tampere:  TTKK, 1976.  ISBN 951-720-223-7.
Lipschutz, Seymour: General Topology.  McGraw-Hill, 1965.  ISBN 0-07-037988-2.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Connected space
Tämä  \mathbb {R} ^{2}:n aliavaruus on polkuyhtenäinen, koska mitkä tahansa kaksi sen pistettä voidaan yhdistää polulla.
Esimerkkejä yhtenäisten joukkojen yhdisteistä ja leikkauksista Venn-diagrammeilla esitettyinä. Vasemmassa yläkulmassa  A\cup B on epäyhtenäinen, oikeassa yläkulmassa yhtenäinen. Vasemmassa alakulmassa  A\cap B on yhtenäinen, oikeassa alakulmassa epäyhtenäinen.
Kuvan jokainen soikio on yhtenäinen joukko, mutta niiden yhdiste ei ole yhtenäinen, sillä se voidaan jakaa kahteen erilliseen avoimeen joukkoon U ja V.
Kaksi yhtenäistä joukkoa, joiden erotus ei ole yhtenäinen
Käännös suomeksi
Adobe Photoshop

| Adobe Photoshop |
| --- | --- |

 Adobe Photoshop CS4.
Kehittäjä:  Adobe Systems
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Kuvankäsittely
Alusta:  macOS, Windows
Lisenssi:  Omisteinen ohjelmisto, EULA
Aiheesta muualla
Adobe Photoshop
Adobe Photoshop (usein myös pelkästään Photoshop) on Adobe Systemsin kehittämä kuvankäsittelyohjelma, joka on saavuttanut markkinajohtajuuden kaupallisessa digitaalisten kuvien muokkauksessa. Sovelluksen mainetta kuvastaa muun muassa se, että englannin kieleen on kehittynyt ohjelman nimeä muistuttava termi photoshopping (photoshoppaaminen), joka tarkoittaa yleisesti kuvan muokkaamista riippumatta käytetystä ohjelmasta. Monien muiden Adoben sovellusten tavoin Photoshop on saatavilla Microsoft Windowsille ja macOS:lle.
Photoshop on ensisijaisesti suunniteltu muokkaamaan kuvia painotuotantoon, mutta käytetään nykyään myös kuvien tekemiseen ja muokkaamiseen World Wide Webiä varten. Photoshop CS -versiossa tuli mukaan erillinen sovellus animaatioiden tekoon ja www-käyttöön, ImageReady. Tämä ominaisuus poistettiin CS3-versiossa mutta palautettiin CS4-versiossa.
Ammattikäyttöön tarkoitettu Photoshop on suhteellisen kallis yksityiskäyttöön, mikä on avannut markkinoita kilpailijoille, kuten Corelin PaintShop Prolle ja ilmaiselle GIMPille. Vuodesta 2001 alkaen Adobe on julkaissut Photoshopista Photoshop Elements -kuluttajaversiota. Erona Photoshopiin on Photoshop Elementsissä on rajoitetummin ominaisuuksia, mutta se soveltuu muun muassa digitaalikameralla otettujen kuvien muokkaamiseen ja www-kuvien tekemiseen.
Adobe on myös julkaissut ilmaisen Adobe Photoshop Express -mobiilisovelluksen Android, iPhone ja iPad -alustoille. Ohjelman voi myös asentaa Windowsiin työpöytäsovellukseksi Microsoft Storesta.
Historia

Thomas Knoll kehitti tietojenkäsittelytieteen jatko-opiskelijana omaan käyttöönsä Display-nimisen harmaasävykuvien näyttöohjelmiston vuonna 1987. Hänen elokuva-alalla Industrial Light and Magic -yhtiössä työskennellyt veljensä John Knoll kannusti kehittämään ohjelmaa pitemmälle. Ohjelmiston ensimmäistä kaupallista versiota toimitettiin filmiskannerin oheistuotteena nimellä Barneyscan XP. Adobe kiinnostui tuotteesta ja Photoshop 1.0 esiteltiin Macintoshille helmikuussa 1990.
Historia > Huomattavia innovaatioita

Photoshop 3 toi mukanaan mahdollisuuden käyttää tasoja (layers).
Photoshop 4:ssä esiteltiin muokattavat elementit. Aiemmin jokainen elementti rasterisoitiin samalla kun se lisättiin. Elementtien muokattavuus mahdollistaa muun muassa sen, että tekstiä on helppo muokata jälkikäteen.
Photoshop 5:ssä oli ensimmäisen kerran mukana moniportainen historia-toiminto, jonka avulla voitiin palata tehdyissä muutoksissa useampi kuin yksi askel taaksepäin.
Photoshop 6:ssä esiteltiin liquify-suodatin.
Photoshop CS2:n tärkeimpiä uudistuksia ovat ns. pakopiste-toiminto (vanishing point), älykkäät objektit (smart objects), Adobe Bridge – eräänlainen kuvatiedostonhallinta, jota voi käyttää paitsi kuvien esikatseluun, myös metatietojen (mm. avainsanat) lisäämiseen sekä Nikonin ja Canonin digikameroiden raakatiedostojen (RAW-kuvat) käsittelymahdollisuus.
Photoshop CS4:n suurin ero vanhoihin versioihin on 3D-ominaisuudet
Photoshop CS5:ssä on uusi 3D-ulkoasu
Vanhoista Photoshopeista tutut valokuvan paikkailuominaisuudet ovat huomattavasti tarkempia ja toimivampia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
Photoshop-kuvankäsittelykurssi suomeksi
Adobe Creative Suite
| --- | --- |
Nykyiset ohjelmat:  Audition | Acrobat | After Effects | Bridge | Dreamweaver | Edge | Encore | Fireworks | Flash | Framemaker | Muse | Media Encoder | Illustrator | InCopy | InDesign | Photoshop | Prelude | Premiere Pro | XD
Lopetetut ohjelmat:  Contribute | Device Central | Dynamic Link | Flash Catalyst | GoLive | ImageReady | OnLocation | Soundbooth | Stock Photos | Ultra | Version Cue
Alexis Jordan

Alexis Jordan Eska Music Awards -tapahtumassa 2011.
Alexis Jordan (s. 7. huhtikuuta 1992) on yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä, joka on ollut mukana muun muassa Sean Paulin singlellä ”Got 2 Luv U”.
Jordan tuli kuuluisaksi America’s Got Talent -ohjelmasta vuonna 2006.
Alexandre Brongniart

| Alexandre Brongniart |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1770 Pariisi
Kuollut: 7. lokakuuta 1847 (77 vuotta) Pariisi
Koulutus ja ura
Oppilaat:  Charles Bertrand-Geslin ja Ignacy Domeyko
Tutkimusalue:  Kemia
   
Alexandre Brongniart (10. helmikuuta 1770 Pariisi – 7. lokakuuta 1847 Pariisi) oli ranskalainen luonnontutkija, joka oli paleontologian ja keraamisen kemian uranuurtajia.
Elämä ja ura

Brongniart oli arkkitehti Alexandre-Théodore Brongniartin poika ja kasvitieteilijä Adolphe-Théodore Brongniartin isä. Hän opiskeli kemiaa Lavoisier'n johdolla ja hänet nimitettiin luonnonhistorian professoriksi Sorbonnen College des Quatre Nationsiin. Hänestä tuli posliinitehtailija Sèvresissä vuonna 1800. Hän esitteli uuden matelijoiden luokituksen ja kirjoitti useita tutkimuksia mineralogiasta ja keramiikkataiteesta. Brongiart teki myös laajan tutkimuksen trilobiiteista ja oli Ranskassa stratigrafian perustajia. Hän oli ensimäisenä ranskalaisena käyttänyt kivettymiä geologisten muodostumien iän määräämiseen ja suuresti edistänyt paleontologian kehittymistä.
Hänen toimiaan voidaan verrata geologi William Smithin tieteellisiin ponnisteluihin Englannissa. Hänen tärkeimpiä saavutuksiaan ovat Georges Cuvier'n kanssa Pariisin altaan tertiäärikauden tutkimukset, jotka julkaistiin teoksessa Description géologique des environs de Paris (1811, 3. painos 1854). Vuonna 1822 hänestä tuli luonnonhistoriallisen museon mineralogian professori.
Brongniart oli myös Ranskan keramiikkamuseon, Le musée national de Céramique, perustaja ja Sèvresin posliinitehtaan johtaja vuosina 1800-1847. Hän julkaisi myös keramiikan käsikirjan (3 nidettä, 1844, 2. painos 1854). Vuonna Vuonna 1816 hänet valittiin Ranskan akatemian jäseneksi ja vuonna 1823 Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian ulkomaalaiseksi jäseneksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alexandre Brongniart Wikimedia Commonsissa
Aittojärven rautatieasema

Aittojärven rautatieasema (lyh. Ajv) oli Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Iisalmi–Ylivieska sijainnut rautatieliikennepaikka. Liikennepaikka sijaitsi Aittojärven kylässä Kiuruvedellä, noin 12 kilometriä Kiuruveden keskustasta länteen. Liikennepaikka lakkautettiin 27. toukokuuta 1990.
Liikennepaikalla oli alun perin kaksi sivuraidetta ja kuormauslaituri.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: kuvia Aittojärveltä
Alexis Petridis

Alexis Petridis (s. 1971) on brittiläinen toimittaja, joka työskentelee The Guardian -lehden pääasiallisena rock- ja popkriitikkona. Hän on kirjoittanut myös lehtiin The Daily Telegraph, The Evening Standard, Gentlemen’s Quarterly, Esquire, Q ja Mojo. Hänet on palkittu kirjoituksistaan useita kertoja, ja esimerkiksi vuonna 2012 Petridis valittiin parhaaksi musiikkikirjoittajaksi ja vuoden parhaaksi levyarvostelujen kirjoittajaksi. Vuonna 2017 hänelle myönnettiin Leeds College of Musicin stipendi.
Wyomingin lippu

Wyomingin lippu (1917–)
Wyomingin lippu on Yhdysvaltain osavaltio Wyomingin virallinen tunnus sen sinetin ohella. Lipussa on sinisellä taustalla valkoinen biisonin siluetti, jonka sisällä on osavaltion sinetti. Lipun reunoja koristaa valkoinen ja punainen reuna. Lipun mittasuhteet ovat 7:10.
Nykyinen lippu otettiin käyttöön 31. tammikuuta 1917.
Ace (albumi)

| Ace Desperado |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. heinäkuuta 2006
 Tuottaja(t): Peter Coleman
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 54.56
 Levy-yhtiö: Angel Air, Deadline Music
Desperadon muut julkaisut
| Bloodied But Unbowied 1996 | Ace 2006 |   |
Ace on Desperadon studioalbumi, joka julkaistiin 18. heinäkuuta 2006.
Kappaleet

Hang Em' High – 4.50
Gone Bad – 3.44
Run Wild Run Free (The Malverick) – 5.06
The Heart Is a Lonely Hunter – 7.11
Calling for You – 4.54
See You at the Sunrise – 5.53
There's No Angels Here – 4.54
Made for Trouble – 3.45
Ride Trought the Storm – 4.30
Son of a Gun – 5.34
Emaheeval – 4.35
Kokoonpano

Dee Snider – laulu
Bernie Torme – kitara
Marc Russel – bassokitara
Clive Burr – rummut
+
Peter Coleman – tuottaja
Bernie Torme – masteroija
Arvostelut

AllMusic:
Aiheesta muualla

Ace discogs.com -sivustolla
Afganistan kesäolympialaisissa 2012

Afganistan osallistui vuoden 2012 kesäolympialaisissa neljään lajiin kuuden urheilijan joukkueella. Päättäjäisissä maan lippua kantanut Rohullah Nikpah voitti Afganistanin ensimmäisen olympiamitalin edellisissä kesäolympialaisissa Pekingissä. Tällä kertaa hän voitti pronssin. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi taekwondoin Nesar Ahmad Bahavee.
Yleisurheilu > Miehet

| Urheilija | Laji | Alkuerät> Aika | Alkuerät> Sija | Puolivälierät> Aika | Puolivälierät> Sija | Välierät> Aika | Välierät> Sija | Loppukilpailu> Aika | Loppukilpailu> Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Massoud Azizi | 100 m | 11,19 | 6. | — | — | — | — | — | — |
Yleisurheilu > Naiset

| Urheilija | Laji | Alkuerät> Aika | Alkuerät> Sija | Puolivälierät> Aika | Puolivälierät> Sija | Välierät> Aika | Välierät> Sija | Loppukilpailu> Aika | Loppukilpailu> Sija |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tahmina Kohistani | 100 m | 14,42 | 9. | — | — | — | — | — | — | — |
Nyrkkeily > Miehet

Ajmal Faisan
Judo

| Urheilija | Painoluokka | 1>  kierros.Vastustaja Tulos | 2>  kierros.Vastustaja Tulos | 3>  kierros.Vastustaja Tulos | Puolivälierät> Vastustaja Tulos | Välierät> Vastustaja Tulos | 1>  keräilyottelu.Vastustaja Tulos | 2>  keräilyottelu.Vastustaja Tulos | Loppuottelu> Vastustaja Tulos | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajmal Faizzada | Miesten 66 kg |  Miklós Ungvári Tappio | — | — | — | — | — | — | — | — |
Taekwondo

| Urheilija | Painoluokka | 1>  kierros.Vastustaja Tulos | Puolivälierät> Vastustaja Tulos | Välierät> Vastustaja Tulos | 1>  keräilyottelu.Vastustaja Tulos | 2>  keräilyottelu.Vastustaja Tulos | Loppuottelu> Vastustaja Tulos | Loppuottelu> Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rohullah Nikpah | Miesten 68 kg |  Łoniewski Voitto 12–5 |  Motamed Tappio 4–5 | — |  Boui Voitto 14–2 |  Stamper  Voitto 5–3 | — |  Pronssia |
| Nesar Ahmad Bahavee | Miesten 80 kg |  Chernoubi Voitto 4–3 |  Crismanich Tappio 1–9 | — |  Scott Voitto 11–6 |  Sarmiento Tappio 0–4 | — | 5. |
Käännös suomeksi