stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
NFL:n varaustilaisuus 2022
Tilastot > Pelipaikoittain

| # | Pelipaikka | 1>  kierros | 2>  kierros | 3>  kierros | 4>  kierros | 5>  kierros | 6>  kierros | 7>  kierros | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | OL | 6 | 2 | 6 | 2 | 4 | 9 | 7 | 36 |
| 2. | WR | 6 | 7 | 4 | 3 | 3 | 2 | 3 | 28 |
| 3. | LB | 3 | 2 | 7 | 1 | 3 | 5 | 5 | 26 |
| 4. | DE | 4 | 5 | 5 | 1 | 4 | 4 | 2 | 25 |
| 4. | DB | 2 | 1 | 2 | 6 | 2 | 5 | 7 | 25 |
| 6. | RB | 0 | 3 | 3 | 5 | 5 | 4 | 3 | 23 |
| 7. | CB | 4 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 | 21 |
| 8 | TE | 0 | 1 | 3 | 6 | 3 | 5 | 1 | 19 |
| 9. | DT | 2 | 1 | 2 | 3 | 6 | 3 | 1 | 18 |
| 10. | S | 1 | 3 | 1 | 1 | 2 | 0 | 2 | 10 |
| 11. | OT | 2 | 0 | 1 | 3 | 1 | 1 | 1 | 9 |
| 11. | QB | 1 | 0 | 3 | 1 | 1 | 0 | 3 | 9 |
| 13. | G | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 4 |
| 13. | OLB | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 |
| 13. | P | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 1 | 4 |
| 16. | K | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
|  |  | 32 | 32 | 41 | 38 | 36 | 42 | 41 | 262 |
Kortelampi (Pieksämäki, Syväsilmä)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°14′11″N, 26°44′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Härkäjärven valuma-alue (14.96)
Laskupuro:  Rajapuro Pieni-Kylmään 
Järvinumero:  14.964.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,9 m  
Pituus:  510 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,113 km  
Pinta-ala:  4,755 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Syväsilmän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 510 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Kurrilanjoen valuma-alueeseen (14.964) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,9 metriä mpy.
Rudolf Bernhard Elving

Rudolf Elving.
Rudolf Bernhard Elving (sukunimi kirjoitettu joskus myös Elfving; 4. heinäkuuta 1849 Loviisa – 28. heinäkuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen liikemies ja valtiopäivämies. Hän sai vuorineuvoksen arvon.
Rudolf Elvingin vanhemmat olivat piirilääkäri Anton Elving (1811–1899) ja Jakobina Ulrika Matilda af Forselles. Hän pääsi ylioppilaaksi 1867 Helsingin yksityislyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa tuomaritutkinnon 1872. Elving sai varatuomarin arvon 1875.
Elving toimi aluksi lääkintöhallituksessa sihteerinä 1878–1884 samalla kun hoiti omaa asianajajatoimistoa. Hän jätti kuitenkin asianajajauran talouselämän hyväksi ja aloitti 1884 nuorempana johtajana Yhdyspankissa. Elving tunnetaan ennen kaikkea Voikkaan paperitehtaan (myöhemmin Kymi Oy) perustajana. Hän oli kuitenkin mukana myös muun muassa HOP:n, Vakuutusyhtiö Patrian ja sanomalehti Nya Pressenin perustamisessa. Hän oli useaan otteeseen Helsingin kaupunginvaltuustossa ja vuosina 1885–1899. Elvingin sanotaan olleen monessa suhteessa edelläkävijä, ja hän edusti ylimenokautta vanhojen ruukinpatruunoiden ja uuden polven yritysjohtajien välissä.
Elving oli porvarissäädyssä Maarianhaminan edustaja valtiopäivillä 1885, Helsingin edustaja 1888, 1891 ja 1899 ja Loviisan edustaja 1894.
Elving omisti useita maatiloja, muun muassa Kirjokiven kartanon Valkealassa lähellä nykyistä Repoveden kansallispuistoa. Kartanon entisillä mailla sijaitsee Elvingin 1900-luvun alulla rakennuttama Elvingin torni, alkuaan ympäröivän alueen vartiointiin rakennettu korkea näkötorni.
Rudolf Elving oli naimisissa vuodesta 1877 vapaaherratar Anna Charlotta von Bonsdorffin kanssa. Heidän poikansa oli ylilääkäri ja professori Harry Elving. Rudolf Elvingin veli oli tilanomistaja, liikemies ja toimitusjohtaja Anton Elving.
Richard Allen (maahockeypelaaja)

| Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Mitalit> Maa:   Intia. Olympialaiset .Miesten maahockey | Maa:   Intia> .Miesten maahockey |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Amsterdam 1928 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Los Angeles 1932 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Berliini 1936 | joukkuekilpailu |  |
Richard James Allen (4. kesäkuuta 1902 Nagpur, Intia – 1969 Bangalore, Intia) oli intialainen maahockeypelaaja. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 1928, 1932 ja 1936. Jokaisella edustuskerrallaan Allen kuului Intian olympiakultaa voittaneeseen joukkueeseen
Risørin kirkko

| Risørin kirkko Risør kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Risør, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1647
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Risørin kirkko (norj. Risør kirke) on Risørin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1647.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Risørin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kortelampi (Mäntyharju, Hietaniemi)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°20′39″N, 26°39′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Taskulampeen 
Järvinumero:  14.915.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  82,4 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,857 km  
Pinta-ala:  2,452 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Hietaniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Nurmaanjärven valuma-alueeseen (14.915) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 82,4 metriä mpy.
Kokous- ja kongressipalvelut

Tämä artikkeli käsittelee kokous- ja kongressipalveluita.
MICE

Termi MICE (meetings, incentives, conferencing and exhibitions/events) on lyhenne bisnesmatkailulle eli kokouksille, kannustematkoille, konferensseille, näyttelyille sekä tapahtumille. Kyseiset tapahtumat keskittyvät tiettyyn teemaan, aiheeseen tai tarkoitukseen. Tällaisia voivat olla esimerkiksi ammattijärjestöt, alueelliset edut tai koulutus-aiheet. Termin MICE tilalla käytetään nykyään useammin käsitettä ”meetings industry”.
MICE tarkoittaa erikoistunutta ryhmämatkailua, tarkemmin ilmaistuna bisnesmatkailua, jossa on omistauduttu suunnittelemaan ja varaamaan konferensseja, seminaareja ja muita tapahtumia sekä kehitytty koordinoimaan matkailualan yritysten verkottumista, hallintaa sekä edistämistä strategisilla aloitteilla. MICE-matkailu on merkittävä tulonlähde matkailualalle ja suuri matkailun tuottaja kansainvälisellä tasolla.
Maailmanlaajuisesti MICE-turismi on tuottoisa. Esimerkiksi erilaisissa yritysten tuotteiden näytteillepanoissa vierailee n. 260 miljoonaa ihmistä joka vuosi.
Kokous- ja kongressikaupungit Suomessa > Mitä kokous- ja kongressikaupungilta vaaditaan

Kongressikaupungilta vaaditaan muun muassa hyviä liikenneyhteyksiä. Kotimaan pienkentiltä on helppo lentää pääkaupunkiseudulle, sekä Helsinki-Vantaan lentokentältä on hyvät yhteydet niin muuhun Eurooppaan kuin kaukaisempiinkin kohteisiin. Myös Suomen sisäiset julkiset liikenneyhteydet ovat toimivia, ja etenkin suurempiin kaupunkeihin on vaivatonta matkustaa.
Kongressikaupungilla täytyy olla tarjolla tarpeeksi tiloja tapahtumien järjestämistä varten. Lisäksi tilojen muuntautumiskyvystä on suuri etu järjestäjäkaupungille, sillä silloin niitä pystytään hyödyntämään monessa eri tapahtumassa, ja tilojen käyttöaste on korkeampi.
Kongressinjärjestäjäkaupungilla täytyy myös olla riittävästi resursseja majoituksen suhteen. Pienemmillä kaupungeilla on harvemmin mahdollisuus järjestää kävijämäärältään suuria kongresseja pienen majoituskapasiteettinsa vuoksi. Lisäksi varsinkin suuremmissa kaupungeissa on useita eri hotelleja, jotka pystyvät tarjoamaan asiakkailleen sekä majoituspalveluja että tiloja kokousten järjestämiseen.
On tärkeää, että kongressikaupungin olosuhteet ovat vakaat. Maan sisäisillä levottomuuksilla ja terrorismin uhkalla on huomattavat vaikutukset paitsi kongressimatkailuun, myös matkailuun yleensä. Suomi on tunnettu korkeasta turvallisuustasostaan, mikä toimii maalle suurena etuna.
Kansainvälisesti Suomi houkuttelee etenkin Euroopan ulkopuolelta tulevia kongressimatkailijoita puhtaan ilmastonsa ja turvallisuutensa vuoksi. Kokous- ja kongressikaupungeilta odotetaan vieraanvaraisuutta kongressimatkailijoita kohtaan.  Kongressikaupungilla on hyvä olla tarjolla myös oheispalveluja, kuten kaupunkikierroksia tai kulttuuriohjelmapalveluita, sillä ulkomailta saapuvat kongressimatkailijat haluavat usein tutustua isäntäkaupunkiin ja sen kulttuuriin.
Kokous- ja kongressikaupungit Suomessa > Helsinki kongressikaupunkina

Helsinki on merkittävä kokous- ja kongressikaupunki niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. Vuonna 2016 julkaistun UIA:n (Union of International Associations) laatiman tilaston mukaan Helsinki on sijalla 24 maailman suosituimpien kongressikaupunkien joukossa. Suomen tilastoissa pääkaupunki on ylivoimaisesti ensimmäisellä sijalla.
Helsingissä järjestettävät kokoukset ja kongressit vaikuttavat merkittävästi kaupunkiin niin maineellisesti kuin taloudellisestikin. Vuonna 2016 Helsingissä rekisteröitiin reilut 60 000 kongressimatkailijaa, ja Finland Convention Bureaun vuonna 2013 laaditun delegaattitutkimuksen mukaan yksittäinen kongressivierailija tuo Helsinkiin jopa reilut 1 800 euroa.
Kokous- ja kongressikaupungit Suomessa > Tampere kongressikaupunkina

Suomessa olevista kongressikaupungeista Tampere on selkeästi toisena niin kävijämäärien, kuin kongressien määrien mukaan. Yleisesti kongressikävijöiden määrä Suomessa kasvoi vuonna 2016. Tuona vuotena myös Tampereella kongressikävijöiden määrä kasvoi noin 45 % edellisvuoteen verrattuna.
Osanottajamäärät ja tuotot kongresseissa Suomessa

Kansainvälisten kongressien osajanottajamäärät ovat kehittyneet Suomessa tasaisesti vuosikausien ajan pieniä notkahduksia lukuun ottamatta. Vuonna 2016 osanottajien määrä kohosi räjähdysmäisesti jo yli sataantuhanteen ihmiseen.
Vuonna 2014 kokous- ja kongressimatkat toivat 124 miljoonan euron tulot Suomeen ja tuotto on kasvanut 71 prosenttia vuosina 2010–2015.
Vuonna 2015 kokous- ja kongressimatkat toivat 130 miljoonaa euroa Suomeen.
Kongressimatkaaja käyttää moninkertaisesti enemmän rahaa, kuin tavallinen keskimääräinen lomamatkailija ja he myös vierailevat pidempään. Arvioidaan, että Suomeen tuleva kongressimatkustaja kuluttaa päivässä noin 250 euroa.
Kongressien tuotot ja osanottajamäärät maailmalla

Yhdysvalloissa järjestettiin vuonna 2012 lähes 2 miljoonaa erilaista MICE-tapahtumaa, joiden ansiosta ihmiset toivat tuottoa suoraan 280 miljardia dollaria ja epäsuoran vaikutuksen huomioon ottaen 770 miljardia dollaria. Näihin tapahtumiin osallistui yhteensä 225 miljoonaa ihmistä, mukaan lukien myös esim. tapahtumien järjestäjät.
Britanniassa järjestettiin 1,3 miljoonaa MICE-tapahtumaa vuonna 2011. Niihin osallistui 116,1 miljoonaa ihmistä, jotka kuluttivat hieman alle 40 miljardia puntaa. Tapahtumaan osallistuttiin yleensä keskimäärin kaksi päivää.
Thaimaassa MICE-matkailijoita kaikkineen oli 1 095 995 ja tuotto MICE:n kautta oli 9 5875 miljoonaa bahtia.
Vuonna 2014 puolestaan Australiassa erilaisiin yritystapahtumiin osallistuvat ihmiset kuluttivat 13 miljardia Australian dollaria.
Top 9 maat kansainvälisten yritystapahtumien järjestämisessä vuonna 2015 olivat järjestyksessä Yhdysvallat, Saksa, Iso-Britannia, Espanja, Ranska, Italia, Japani, Kiina ja Alankomaat. Kiina ja Alankomaat jakavat sijan numero 8.
Mitä ominaisuuksia kongressikaupungilta vaaditaan?

Hyvän kongressikaupungin suurin tekijä on helppo saavutettavuus. Kaupungilla tulee olla hyvät kulkuyhteydet maan sisäisesti ja lento- ja laivayhteydet ulkomaille. Suomen kongressitilannetta tarkastellessa vuosi 2016 oli kansainvälisten kongressivieraiden määrällä mitattuna ennätyksellinen. Kaiken kaikkiaan kongressivieraita oli yli 101 500 ja heidän määränsä kasvoi yli 33 prosenttia vuoteen 2015 nähden. Mervi Toivosen, joka työskentelee Finland Convention Bureaulla, mukaan ennennäkemättömän kasvun ylläpitäminen vaatii muun muassa riittävästä hotellikapasiteetista huolehtimista myös jatkossa. Suurten kansainvälisten kongressien saaminen Suomeen on haastavaa, sillä kongressien hakuprosessit ovat yleensä pitkiä ja kansainvälinen kilpailu ankaraa. (Finland Convention Bureaun www-sivut, 2017)
Suomen pääkaupunki Helsinki kiinnostaa kansainvälisesti järjestöjä kongressien pitoon kaupungin hyvän maineen vuoksi. Sitä pidetään luotettavana, palvelujen tasoa korkeana sekä liikenneyhteyksiä erinomaisina. Lisäksi Helsinki on saanut tunnustusta turvallisuudestaan. Tärkeimmiksi kilpailueduiksi voidaan kuitenkin nostaa suomalaisten huippuosaaminen sekä tutkimusten korkea taso useilla tieteen aloilla. (Helsingin kaupungin www-sivut, 2017)
Kongressikävijöiden nouseva määrä näkyy myös taloudessa. Kansainväliseen kongressiin saapuessaan delegaatti kuluttaa keskimäärin noin 1635 euroa, eli lähes viisinkertaisesti enemmän kuin keskivertoturisti. Nykyisin ollaan kiinnostuttu maailmanlaajuisesti yhä enemmän pääkaupunkien ulkopuolisistakin sijainneista. Tilastojen mukaan Suomessa on monia varteenotettavia kongressikaupunkeja, jotka on huomioitu kansainvälisesti. Tämä tuo positiivista näkyvyyttä maalle. (Finland Convention Bureaun www-sivut, 2017)
Mitä ominaisuuksia kokouspaikalta vaaditaan?

Hyvä kokouspaikka ja sen ominaisuudet ovat aina kiinni tapahtumaa järjestävästä tahosta ja sen tarpeista. Erilaiset tapahtumat tarkoittavat sitä, että yritykset tarvitsevat usein hyvinkin erilaisia tiloja. Monet hyvän kokouspaikan perusominaisuudet pätevät kuitenkin useisiin erilaisiin tiloihin ja tapahtumiin.
Kokouspaikan sijainti on tärkeä tekijä. Vieraiden ja muiden kokoukseen osallistujien helpon saapumisen varmistamiseksi kokouspaikan tulisi sijaita hyvien liikenneyhteyksien äärellä. Henkilöautoilla saapuville vieraille tulisi löytyä helppo ja turvallinen pysäköintitila. Myös helppo saavutettavuus julkisella liikenteellä, esimerkiksi junalla on usein tärkeä ominaisuus hyvälle kokouspaikalle. Kokoukset saattavat houkutella osallistujia myös ulkomailta. Tällaisten kokousten järjestäminen lentokenttien läheisyydessä voi olla viisasta.
Sekä isommat että pienemmät kokoukset hyödyntävät erilaisia kokoustekniikoita. Näin ollen hyvästä kokoustilasta tulisi löytyä esimerkiksi kaiutinjärjestelmä, digitaalinen projektori sekä fläppitaulu. Kokousvieraiden käyttäessä omia tietokoneitaan, puhelimiaan sekä tablettejaan tulisi tilasta löytyä Wi-Fi yhteys vieraiden käyttöön. Kokouspaikkaa valittaessa kannattaa kiinnittää huomiota myös tilan kokoon. Kokoustila kannattaakin valita osallistujien määrään mukaan. Liian pieni tila tuntuu ahtaalta ja epämukavalta, kun taas liian suuri tila ja tyhjät paikat saattavat viestittää osallistujille epäonnistuneesta tapahtumasta, vaikka näin ei olisikaan.
Pidemmän aikaa kestäviä kokouksia varten on syytä pohtia majoitusratkaisuja. Vaikka kokous päättyisikin jo iltapäivästä, pidemmältä saapuneet vieraat voivat arvostaa mahdollisuutta levätä yön yli ja lähteä paluumatkalle levänneenä. Kokous- ja konferenssitilat, jotka tarjoavat majoitusta kohteessa voivat olla hyvä vaihtoehto useamman päivän kestävien tilaisuuksien järjestämiseen. Näin vieraat pääsevät rentoutumaan heti päivän päätteeksi ilman ylimääräisiä siirtymiä majoituskohteisiin.
Kongressin rahoitus > Suunnittelu

Realistinen ja hyvin tehty suunnitelma rahoitukselle on onnistuneen kongressin perusta. Kustannusarvion ja budjetin tekeminen on ensimmäinen vaihe kongressin rahoitusta suunnitellessa. On hyvä tehdä perusteellinen taustatyö, ja tutkia aikaisemmin järjestettyjen kongressin rahoitussuunnitelma, joihin kuuluu mm. tapahtuman historia josta voidaan päätellä kongressin tason, osallistujien määrä osallistumismaksun suuruus. Edeltävistä talousarvioista nähdään mikä tulee rasittamaan rahoituksen suunnittelua.
Kongressin järjestelystä aiheutuvia kuluja on etukäteen vaikea tietää, ja siksi onkin selvitettävä, miten alkujärjestelyt kuten markkinointi- ja painatuskulut rahoitetaan. Kulut voivat vaihdella eri maiden hintatasojen mukaan.
Kongressin rahoitus > Rahoitus

Osallistumismaksuilla rahoitetaan yleensä suurin osa kongressin kuluista, mutta koska nämä eivät yleensä riitä kaikkien kulujen kattamiseen, on mietittävä vaihtoehtoisia rahoituslähteitä, kuten
Kansainväliset järjestöt
Säätiöt ja rahastot
Kaupungit ja kunnat
Korkeakoulujen tukisäätiöt
Valtionavustukset
Opetusministeriö avustaa nykyään vain tiettyjä aloja kaikkien tieteellisten kongressien sijaan. Sosiaali- ja terveysministeriö, ulkoministeriö ja ympäristöministeriö myöntävät rahoitusta oman alueensa tapahtumien järjestämiseen. Kaksi kolmasosaa rahoituksesta tulisi kuitenkin hakea muualta kuin valtiolta.
Suomen Akatemia on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalaan kuuluva tutkimusrahoituksen ja tiedepolitiikan asiantuntijaorganisaatio. Sen suomaa rahoitusta voidaan käyttää kattavasti moniin kuluihin, poikkeuksena edustuskulut ja simultaanitulkkauksesta aiheutuneet kulut. Edellytettävässä tiliselvityksellä – joka saadaan rahoituksen anomisen hyväksymisen yhteydessä -  laaditaan tarkemmat ohjeet, ja jos kongressin talous on ollut ylijäämäinen, Suomen Akatemia odottaa rahoituksen palauttamista.
Sponsorit
Sponsoreita löytyy yleensä kaupan ja teollisuuden piiristä, ja he sponsoroivat mielellään, sillä suuri kongressitapahtuma hyödyttää koko paikkakunnan elinkeinoelämää. Toiminta on vastavuoroista, joten sponsoroinut yritys saa vastineeksi esim. lisää asiakkaita ja lisämarkkinointia nimen tullessa esille. Sponsorointikohteina voi olla esim. painotuotteet, kuljetukset, kahvitukset, kongressisalkut jne. Sponsoreille tarjotaan esim. ilmainen näyttelypaikka, yrityksen nimi ja logo esitteissä ja kutsuissa, yrityksen esitteet kongressisalkussa jne.
Mainostuotot
Kongressin eri painotuotteisiin kuten esitteisiin, kirjoihin tai kongressisalkkuun voidaan myydä mainospaikkoja. Niiden markkinointi on tehtävä suunnitellusti ja ajoissa, sillä etukäteen on selvitettävä kohderyhmä, josta osallistujat tulevat.
Osallistumismaksut
Maksut muodostuvat osallistujien, seuralaisten ja näytteilleasettajien maksuista, jotka mukautuvat maksuluokkien mukaan. Näitä ovat esim. opiskelijat, avustettavat ja ryhmäalennukset. Osallistumismaksun suuruuteen vaikuttavat sisältyykö hintaan lounaat, kahvit tai juhlaillalliset. Maksuja voidaan porrastaa hinnan muuttumisella tietyn päivämäärän jälkeen, esim. nostamalla hintaa, kun kongressiin on enää kaksi kuukautta jäljellä.
Turvallisuus kokousten ja kongressien näkökulmasta > Turvallisuuden määritelmä

Suuret ja suositut tilaisuudet, missä osallistujia on paljon, ovat herättäneet suuresti keskustelua niiden turvallisuuden kannalta. Maailmalla nykypäivänä tutuksi tulleet terrori-iskut haavoittavat pienin väliajoin ihmisten turvallisuuden tunnetta. Suomessa tapahtumien järjestämistä ja turvallisuustoimintaa ohjaa suuri määrä lainsäädäntöä. (Paasonen 2013, 7)
Jokainen ihminen kokee turvallisuuden omakohtaisesti, riippuen omasta taustasta ja kokemusmaailmasta käsin sekä ammattisidonnaisesti. Se voidaankin määrittää kuvaamalla sekä yksilöiden subjektiivisia kokemuksia, että valtioiden välisiä suhteita. (Iivari 2012) Turvalliseksi tilanteeksi luokitellaan tilaa, jossa riskit ovat hyväksyttävällä tasolla.
Turvallisuus on tärkeässä asemassa valittaessa kokous- tai kongressi-kaupunkia. Kohteessa olevat mahdolliset epävarmuustekijät rajoittavat mahdollisuuksia tulla valituksi. Asiakkaiden kokema turvallisuuden tunne on tärkeässä osassa matkailupalveluissa toteutettavaa turvallisuutta. Subjektiivisella turvallisuuskokemuksella onkin merkittävä vaikutus epävarmuustekijän muotoutumisen, asiakastyytyväisyyden ja kohteen imagon kannalta. (Iivari 2012)
Turvallisuuden merkitys kokouksia ja kongresseja järjestettäessä on lisääntynyt 2000-luvulla ja paikkaa valittaessa turvallisuudesta on tullut yksi tärkeimmistä valintakriteereistä. Poliittisesti kongresseja voidaan uhata muun muassa terrorismilla tai mielenosoituksilla, mutta todennäköisempiä riskejä ovat tulipalot, muut onnettomuustilanteet, varkaudet ja ilkivalta. (Blinnikka & Kuha 2004, 124)
Turvallisuus kokousten ja kongressien näkökulmasta > Henkilökunnan näkökulma turvallisuuteen

Kokous – ja kongressipalveluissa työskentelevän henkilön tulee tietää ja osata toimia yrityksen laatiman pelastussuunnitelman mukaan. Tämä tarkoittaa yrityksen vastuuta perehdyttää henkilökunta pelastussuunnitelman mukaisesti. Kokouksissa tai kongressissa saattaa olla samaan aikaan suuri määrä ihmisiä, joten henkilökunnan on osattava toimia hätätilanteen sattuessa. Henkilökunnan tulee osata muun muassa asiakkaan opastaminen pois hätätilanteesta olevasta tilasta. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)
Yrityksessä työskentelevän henkilökunnan tulee tunnistaa mahdolliset riskit työssään ja osata hallita tai eliminoida ne tilanteen mukaan. Henkilökunnan pitää tietää miten toimia tulipalon syttyessä, murto tai ryöstötilanteessa, häiriökäyttäytyvän asiakkaan kanssa, uhkaustilanteessa esimerkiksi pommiuhka, erilaiset tapaturmat, sairauskohtaukset, ruokamyrkytys ja sähkölaitteiden keskeyttäminen. Hätätilanteessa henkilökunnan on osattava toimia niin, että asiakkaat pystytään pelastamaan ja ohjaaman pois hätätilanteesta. Henkilökunta tekee sisäisen hälytyksen ja ilmoittaa siitä hätänumeroon sekä ohjaa ammattiavun paikalle. (Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutin www-sivut)
Kokous – ja kongressitilaisuuksissa saattaa olla mukana merkittäviä korkean tason henkilöitä, joiden paikallaoloon tuleen valmistautua erityisvalmisteluin esimerkiksi tiedottamiseen koskevat asiat sekä konflikteihin varautuminen. (Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutin www-sivut 2017) Jos järjestettävä kongressi on iso ja paikalle saapuu merkittäviä henkilöitä tai kongressia uhkaa jokin ulkopuolinen uhka, niin järjestävä yritys voi ostaa turvapalveluyritykseltä koulutuksen henkilökunnalleen, jolloin yritys varmistaa henkilökunnan toimintavalmiuden. (Visit Finlandin www-sivut, 2017) (Aarrejärvi 2003, 84.)
Henkilökunnan on oltava tietoisia siitä ketkä henkilöt vastaavat turvallisuudesta yrityksessä kokouksen tai kongressin aikana. Henkilökunnalla pitää olla myös tarvittava koulutus hätätilanteiden sattuessa, kuten ensiaputaidot. Työnantaja voi tarvittaessa kouluttaa henkilökuntaansa näitä ensiaputaitoisiksi. (Turvallisuus- ja kemikaaliviraston www-sivut 2017)