stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaladougou

| Kaladougou |
| --- | --- |
 Kaladougou
 Koordinaatit: 12°29′16″N, 6°47′47″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Koulikoron alue
Piiri:  Dioïlan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  51 400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaladougou on maalaiskunta Koulikoron alueen Dioïlan piirissä Malissa. Sen keskuspaikka Dioïla sijaitsee Banin alkujoen Baoulén varrella 165 kilometriä Bamakosta maanteitse itään. Kunnassa on 51 400 asukasta (vuonna 2009).
Kaladougoun kunta rajoittuu pohjoisessa Dioïlan piirin Guègnèkan, Kerelan ja Wacoron, idässä Nangolan ja Kilidougoun, etelässä Dègnèkoron ja N’Garadougoun sekä lännessä Ténindougoun kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Pinnanmuodostukseltaan se on tasankoa. Vesistöjä ovat Baoulén lisäksi sen sivujoet Diomi-ko ja Tonga. Kasvillisuus on maataloudesta kärsinyttä metsäsavannia.
Kuntaan kuuluu 18 kylää. Dioïla on sekä kunnan että hallintopiirin keskus. Asukkaat ovat bambaroita, djulia, dogoneja, miniankoja, maureja ja songhaita.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi ja durra. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset, siat ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Dioïlassa on paikallinen markkinapaikka.
Dioïlan kautta kulkee Fanan ja Norsunluurannikon rajan välinen maantie RN30. Sen lähellä on myös käyttämätön lentokenttä. Kunnassa toimii kolmisenkymmentä peruskoulua ja koraanikoulua, lyseo ja terveydenhuollon ammattikoulu. Terveyspalveluihin kuuluvat piirin poliklinikka ja kaksi terveysasemaa. Dioïlassa on vesijohto- ja sähköverkko.
Katri Haahti

Katri Haahti (16. maaliskuuta 1957 Turku) on suomalainen tekstiilitaiteilija. Haahti on opiskellut 1979–1986 Taideteollisen korkeakoulun tekstiilitaiteen linjalla ja valmistunut taiteen maisteriksi.
Haahti on suunnitellut kirkkotekstiilit useisiin kirkkoihin, muun muassa Vantaan Pyhän Laurin kirkkoon rakennuksen 500-vuotisjuhlavuonna. Hänen teoksiaan on muun muassa Suomen valtion kokoelmissa.
Palkinnot ja tunnustukset

Muotoilun valtionpalkinto 2009
Kaktusmatkija

| Kaktusmatkija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Matkijat Mimidae
Suku::  Matkijat Mimus
Laji::  longicaudatus
Kaksiosainen nimi
 Mimus longicaudatus  Tschudi, 1844 
Katso myös
   Kaktusmatkija Wikispeciesissä   Kaktusmatkija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaktusmatkija (Mimus longicaudatus) on matkijoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kaktusmatkijaa tavataan Ecuadorissa ja Perussa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kaktussirppimatkija

| Kaktussirppimatkija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Matkijat Mimidae
Suku::  Sirppimatkijat Toxostoma
Laji::  cinereum
Kaksiosainen nimi
 Toxostoma cinereum  (Xantus de Vesey, 1860) 
Katso myös
   Kaktussirppimatkija Wikispeciesissä   Kaktussirppimatkija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaktussirppimatkija (Toxostoma cinereum) on matkijoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kaktussirppimatkijaa tavataan Meksikossa Kalifornian niemimaalla. Lajin kannaksi arvioidaan 20 000–49 999 yksilöä, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Juliseva (Asikkala)

| Juliseva |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°11′13″N, 25°46′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Asikkalanselän alue (14.21)
Laskuoja:  oja Keskiseen 
Järvinumero:  14.212.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,2 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  60 m  
Rantaviiva:  0,586 km  
Pinta-ala:  1,029 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJuliseva 
Juliseva  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Vuorenmyllyn kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Asikkalanselän alueella (14.21), jonka Urajärven valuma-alueeseen (14.212) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy.
Kaisareion (Aleksandria)

| Kaisareion> Καισαρεῖον |
| --- | --- |
Sijainti:  Antiikin Aleksandria, Muinainen Egypti (nyk. Aleksandria, Al-Iskandariyya, Egypti)
Koordinaatit:  31°12′3″N, 29°53′58″E
Rakennustyyppi:  temppeli
Valmistumisvuosi:  n. 44–30 eaa. (rakennus) n. 13/12 eaa. (Kaisareionina)
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaisareion (m.kreik. Καισαρεῖον, lat. Caesarium) eli Sebasteion (m.kreik. Σεβαστεῖον, lat. Sebasteum) oli antiikin aikainen Rooman keisarien kultille omistettu temppeli Aleksandriassa Egyptissä. Se oli roomalaisen Egyptin tärkein keisarikultin keskus.
Historia

Kaisareionin rakennutti Kleopatra VII jumalaksi korotetun Julius Caesarin muistoksi noin vuonna 44–30 eaa. Kleopatra muisti sillä myöhemmin myös Marcus Antoniusta. Octavianus eli myöhempi Augustus saattoi rakennuksen valmiiksi ja omisti sen itselleen sen jälkeen kun oli vallannut Aleksandrian vuonna 30 eaa. ja halusi tuhota kaiken muiston Antoniuksesta tämän itsemurhan jälkeen. Kokonaisuus vaikuttaa olleen valmis viimeistään vuonna 13/12 eaa. Rakennuksen nimi Kaisareion tuli latinan sanasta caesar, ja nimi Sebasteion Augustuksen nimen kreikankielisestä käännöksestä Sebastos.
Kaisareion oli koko roomalaisen Egyptin suurin keisarikultille omistettu temppeli. Siellä uhratiin sekä kulloisellekin keisarille että edeltäville keisareille. Temppeli oli Rooman hallinnon pystyttämä, mutta sitä tukivat paikallisista valitut neokoros-virkamiehet eli ”temppelinvartijat”. Temppelistä tunnetaan kuvaus Filon Aleksandrialaiselta.
Temppeli säilyi alkuperäisessä käytössä 300-luvulle jaa., jolloin se muutettiin Aleksandrian katedraalikirkoksi. Se oli omistettu arkkienkeli Mikaelille. Filosofi Hypatia murhattiin sen portailla uskonriitojen aikaan vuonna 415. Kirkko tuhottiin vuonna 912. Nykyaikaan rakennuksesta ei ole säilynyt juuri mitään. Sen perustukset kuitenkin löydettiin vuonna 1874.
Rakennus

Temppeli sijaitsi antiikin lähteiden mukaan lähellä kaupungin satamaa. Filonin mukaan se oli rakennettu ympäristöään korkeammalle paikalle, ja näkyi siksi hyvin. Ulkonäöltään temppeli muistutti Rooman julkisia rakennuksia. Rakennuskokonaisuuteen kuului varsinaisen temppelin lisäksi propylaion, ulkoilmahuoneita, kirjasto ja puutarha, ja se oli koristeltu rikkaasti kulta- ja hopeapatsain sekä maalauksin. Siihen liittyi myös suuri avoin tila, johon antiikin lähteet viittaavat nimillä Forum Julium, Forum Augusti ja Sebaste Agora.
Temppelin edustalla oli kolme suurta obeliskia, jotka oli siirretty Aleksandriaan muualta Egyptistä. Kaksi niistä, jotka tunnetaan ”Kleopatran neuloina”, olivat peräisin Heliopoliin Ran temppelistä. Ne ovat nykyisin Lontoossa ja New Yorkissa. Obeliskit olivat paikallaan Aleksandriassa 1800-luvulle saakka, joskin toinen oli tuossa vaiheessa jo kaatunut, ja merkitsivät näin temppelin paikkaa. Siksi sen sijainti tunnetaan paremmin kuin kaupungin useimpien muiden antiikin aikaisten kohteiden. Kolmas temppelistä peräisin oleva obeliski, niin kutsuttu Vatikaanin obeliski, on Roomassa Pietarinkirkon aukiolla.
Kalliolampi (Mikkeli)

| Kalliolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°49′37″N, 27°15′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Luoto-ojaan 
Järvinumero:  14.932.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,6 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,457 km  
Pinta-ala:  0,966 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliolampi 
Kalliolampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Häppälän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 150 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,6 metriä mpy.
Kantri (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kantri voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
kantri eli country, musiikkityyli
Kantri, suomalainen countrymusiikkikokoelma vuodelta 1971
Kantri,  Mikko Alatalon studioalbumi vuodelta 2001
Kantri, intialainen telugunkielinen elokuva vuodelta 2008
Kantri, Maaseudun Tulevaisuuden kuukausiliite
Kaikista kasvoista

| Kaikista kasvoista Anna Eriksson |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2003
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Universal
Listasijoitukset
  7.
Anna Erikssonin muut julkaisut
| Parhaat – Seurataan johtajaa 2002 | Kaikista kasvoista 2003 | Sinusta sinuun 2005 |
Kaikista kasvoista on Anna Erikssonin viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 7, ja pysyi listalla yhteensä 16 viikkoa. Albumi on myynyt kultalevyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet

Tahdon pois – 3.54
Kaikista kasvoista – 3.55
Aina yksin – 3.20
Se siitä rakkaudesta – 3.17
Vie se pois – 3.14
Voi ei – 4.01
Oikotiellä taivaaseen – 2.55
Miksi sanoit sen – 3.59
Pariisi – 4.23
Mustavalkoiseen – 3.34
Ajattelen sua – 3.17
Karlsruhen päärautatieasema

| Karlsruhe Hbf |
| --- | --- |
 Aseman julkisivua.
Perustiedot
Lyhenne:  RK
Sijainti:  48°59′38″N, 008°24′02″E
Kunta:  Karlsruhe
Avattu:  1913
Ratapiha
Raiteisto:  14 laituriraidetta
Nightjet-yöjuna pysähtyneenä asemalla.
Karlsruhen päärautatieasema (saks. Karlsruhe Hauptbahnhof) on rautatieasema Karlsruhen keskustassa Saksassa. Asema on luokiteltu ensimmäiseen kategoriaan Saksan rautatieasemien luokitusjärjestelmässä, koska se on tärkeä risteysasema.
Ensimmäinen asema, joka avattiin 1843, sijaitsi puoli kilometriä etelään kaupungin torilta Mannheimin ja Baselin välisen linjan varrella. Asemalla oli kaksi laituria, joiden kautta kulkeneet raiteet oli mitoitettu 1600 millimetrin raideleveydelle, mutta jotka myöhemmin muutettiin yleiseurooppalaiseen 1435 millimetriin.
Vuosien kuluessa liikenteen määrä kasvoi ja asema alkoi käydä pieneksi. Uusi asema avattiin lokakuussa 1913 kilometrin verran etelään entisestä.
Asema kärsi pieniä vaurioita toisessa maailmansodassa. Se modernisoitiin 1990-luvulla samalla, kun Karlsruhen duoraitiotieverkosto valmistui. Nykyään asemalla pysähtyy noin 150 kaukojunaa päivässä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bahnhof.de (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Jylisevän tuulivoimalaitos

| Jylisevän tuulivoimalaitos |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Kurikka (Jalasjärvi)
Koordinaatit:  62°21′54″N, 22°44′38″E
Valmistunut:  2009
Rakennuttaja:  Kauppilan autohajottamo Oy
Omistaja:  Kauppilan autohajottamo Oy
Operaattori:  Kauppilan autohajottamo Oy
Voimalaitos
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  115–120 m 
Tuulivoimala:  Südwind S46/750 
Kapasiteetti:  0,75 MW  
 fiJylisevän tuulivoimalaitos 
Jylisevän tuulivoimalaitos on Etelä-Pohjanmaalla Kurikan (Jalasjärvi) Ilvesjoen kylässä sijaitseva tuulivoimalaitos, jonka kapasiteetti on 0,75 megawattia. Voimalan omistaa ja sitä operoi Kauppilan autohajottamo Oy.
Yleistä

Tuulivoimalaitos sijaitsee Ilvesjoen kylässä. Voimalaitoksen tarkka paikka on epävarma, sillä Maamittauslaitoksen Karttapaikka palvelun kartoissa tai ilmakuvissa ei erotu tuulivoimalaitosta Jylisevän maatilalla tai autohajottamon alueella. Vanhin tieto osoittaa maatilalle  vesivoimalaitoksen lähistöllä ja Tuulivoimayhdistyksen kartta osoittaa autohajottamolle. Näin ollen voimala sijaitsee 115–120 metrin korkeudella mpy.
Tuulivoimalaitos on uusimpien tietojen mukaan  saksalaisen Südwindin valmistama S46, jonka napakorkeus on 76 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 46 metriä, ja jonka kapasiteetti on 0,75 megawattia. Tuulivoimala saavuttaa nimellistehonsa, kun tuulee 12–13 metriä sekunnissa ja se pysähtyy 25 m/s myrskytuulessa.
Historiaa

Kauppilan autohajottamo hankki tuulivoimalaitoksensa käytettynä ja se pystytti sen vuonna 2009. Tuolloin hankittu tuulivoimala tuotti haastattelun perusteella sähköä lähinnä yrityksen omaan käyttöön ja tuulisina päivinä myös sähköverkkoon. VTT:n tuulivoiman vuoden 2010 vuositilastoissa sitä ei mainita, joten voimalaitos tuotti alussa sähköä ilmeisesti vain omaan käyttöön. Tässä käytetyistä lähteistä ei selvinnyt, millaisesta tuulivoimalaitoksesta oli kyse. Maatuuli Oy hankki Suomeen kolme Südwindin tuulivoimalaa vuonna 2011 ja kaksi niistä päätyi Jalasjärvelle. Toinen Ilvesjoen tuulivoimalaitos kuuluu Pramialle, ja se toimi moitteettomasti tammikuusta 2011 lähtien. Autohajottamon tuulivoimalaitosta ei mainita VTTn tuulivoiman vuosiraportissa vuosina 2009–2013. Vuonna 2014 se ilmestyy vuosiraporttiin vuonna 2009 hankitulla voimalallaan, joka on Südwindin valmistama samaa mallia. Pitkän tauon on saattanut aiheuttaa onnettomuus, joka hajotti voimalan ohjausjärjestelmän. Sen korjaamiseksi oli hankala löytää varaosia, mutta ongelma näyttää korjaantuneen.
Kajaanin kaupunginkirjasto

| Kajaanin kaupunginkirjasto |
| --- | --- |
Perustettu:  1878
Kokoelman koko:  noin 295 300 (2018)
Lainauksia vuodessa:  noin 607 800 (2018)
Budjetti:  noin 1 991 000 euroa (2018)
Johtaja:  Erkki Romppainen (2004–)  Elina Sarapisto (1972–?) 
Kotisivut
Kajaanin kaupunginkirjaston pääkirjasto nähtynä eteläpuolen puistosta.
Kajaanin kaupunginkirjasto on Kainuun maakuntakirjasto ja toimii Kajaanissa neljässä eri toimipisteessä. Lisäksi kirjastolla on kirjastoauto. Kirjasto on osa Kainet-kirjastot-kirjastokimppaa.
Kajaanin kaupunginkirjasto ylläpitää Caiania-maakuntakokoelmaa, joka sisältää Kainuuta käsitteleviä teoksia.
Vuonna 2018 Kajaanin kaupunginkirjaston kokoelmiin kuului noin 295 300 aineistonidettä. Lainauksia tehtiin noin 607 800 ja fyysisiä käyntejä noin 281 000.
Historia

1800-luvulla Kajaanissa toimi useita kirjastoyksiköitä. Vuosina 1860–1888 Kajaanissa toimi kaupunginkirjaston rinnalla lainakirjasto. Vuonna 1862 kaupungissa aloitti toimintansa Kajaanin ruotsinkielinen kirjasto. 1800-luvun lopulla Kajaani perusti lukusalin. Vuonna 1977 Kajaanin kaupungin ja maalaiskunnan kuntaliitoksen myötä yhdistettiin kaupunginkirjasto ja maalaiskunnan kirjasto. Liitoksen jälkeen Kajaanin kirjastolaitoksen muodostivat pääkirjasto, 7 sivukirjastoa, 5 laitoskirjastoa ja kirjastoauto.
Vuosien 1989–1991 aikana kirjasto siirtyi kirjastojärjestelmään. Vuonna 1996 kirjastoon avattiin Internet-yhteys.
Toimipisteet

Kajaanin kaupunginkirjaston pääkirjasto
Lehtikankaan kirjasto
Lohtajan kirjasto
Otanmäen kirjasto
Kirjastoauto
Kapiti (saari)

Kapiti
Näkymä Kapitilta etelään Cookinsalmelle
| --- | --- |
Sijainti:  Wellingtonin hallintoalue Uusi-Seelanti
Merialue:  Tasmaninmeri
Korkein kohta:  521 m
Pinta-ala:  19,65 km²
Suojelualue:  Kapiti Islandin luonnonsuojelualue (d) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kapiti (vanha maorinkielinen nimi Motu Rongonui) on saari Uudessa-Seelannissa noin kahdeksan kilometriä Pohjoissaaren eteläosan länsipuolella. Saari on noin kymmenen kilometrin pituinen lounas-koillissuunnassa ja noin kahden kilometrin levyinen. Sen pinta-ala on 19,65 km².
Saaren erottaa mantereesta Rauoterangin salmi. Sen korkein kohta on Tuteremoana 521 metriä merenpinnan yläpuolella. Saaren länsipuoli on erittäin kivinen ja karu; useat pystysuorat kallioseinät putoavat mereen jopa satojen metrien korkeudelta. Länsipuoli joutuu kovien länsituulten runnomaksi ja vaikeista olosuhteista johtuen kasvillisuus on harvaa.
Saaren kasvillisuus koostuu erityisesti pensaikoista sekä lisäksi kohekohe–, tawa– ja kanukametsistä. Suurin osa metsistä on palautumassa luonnontilaan palojen ja maatalouden aiheuttamista jäljistä. Jäljellä on myös joitakin säästyneitä 30 metrin korkuisia puita.
Historia

Maorit asuttivat saaren 1700–1800-luvuilla. Myöhemmin Ngāti Toa –maoriheimon johtaja Te Rauparaha perusti saarelle tukikohdan, josta tehtiin hyökkäyksiä ja ryöstöretkiä Whanganui-joen varrelle sekä Marlboroughiin.
Eurooppalaisten saavuttua saarella toimi valaanpyytäjien yhdyskunta, jossa asui enimmillään noin 2000 henkilöä.
Jo 1870-luvulla huomattiin saaren sopivuus suojelukohteeksi ja siitä tulikin lintujen suojelualue vuonna 1897. Kuitenkin vasta vuonna 1987 New Zealand Department of Conservation otti saaren haltuunsa. 1980- ja 1990-lukujen aikana saarta palautettiin luonnontilaan; saarelta poistettiin ensin kettukusut ja vuonna 1996 saatiin saarelta poistettua myös rotat. Muut tuhoa aiheuttaneet vierasperäiset eläimet oli poistettu saarelta vuosien saatossa jo aiemmin, mukaan lukien lampaat, koirat, kissat ja vuohet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kapiti (saari) Wikimedia Commonsissa
Kauko Kuosmanen

Kauko Olavi Kuosmanen (1. marraskuuta 1913 Helsinki – 23. helmikuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Kuosmasen vanhemmat olivat kauppaneuvos Juho Kuosmanen ja Aino Koivisto ja puoliso vuodesta 1940 Senni Koivunen. Kuosmanen tuli ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta 1931 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1939. Turun hovioikeuden auskultantti hän oli 1940 ja sai varatuomarin arvon 1944. Kuosmanen oli Ikaalisten tuomiokunnan notaari 1941–1942 ja Valtameri Oy:n apulaisjohtaja vuodesta 1945, johtokunnan ja hallituksen jäsen 1945–1995, isänsä jälkeen yhtiön toimitusjohtaja 1950–1971 ja  hallituksen puheenjohtaja 1960–1994. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Kuosmanen oli reservin kapteeni (1943). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1966.
Kalafáti

| Kalafáti Καλαφάτη |
| --- | --- |
 Kalafátin kylää ja rantaa.
 Kalafáti
 Koordinaatit: 37°26′20″N, 25°25′10″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Mýkonos
Kunta:  Mýkonos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6601000202
Väkiluku (2011):  278
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalafáti (kreik. Καλαφάτη), myös Kalafátis (Καλαφάτης), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 278 (vuonna 2011).
Rantaa Kalafátissa.
Kalafátin kylä sijaitsee Mýkonoksen kaakkoisrannikolla noin 12 kilometriä itään Mýkonoksen kaupungista. Se on osa Áno Merán kyläyhdyskuntaa. Kylä tunnetaan rantakohteena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalafáti Wikimedia Commonsissa
Kannaslampi ja Polvilampi

| Kannaslampi ja Polvilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°10′04″N, 25°28′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskujoki:  Lahnakoski Myllylampeen 
Järvinumero:  14.437.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,6 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  590 m  
Rantaviiva:  4,369 km  
Pinta-ala:  16,59 ha  
Tilavuus:  0,0004104 km³ 
Keskisyvyys:  2,47 m  
Suurin syvyys:  7,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKannaslampi ja Polvilampi 
Kannaslampi ja Polvilampi tai Kangaslampi-Polvilampi on Keski-Suomessa Viitasaarella  Valkeisjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,3 kilometriä pitkä, 590 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 410 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 7,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Komujoen valuma-alueeseen (14.437) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä mpy.
Kaikilla mausteilla (elokuva)

| Kaikilla mausteilla> Bella Martha |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sandra Nettelbeck
Käsikirjoittaja:  Sandra Nettelbeck
Tuottaja:  Karl Baumgartner Christoph Friedel
Säveltäjä:  David Darling
Kuvaaja:  Michael Bertl
Leikkaaja:  Mona Bräuer
Tuotantosuunnittelija:  Thomas Freudenthal
Pukusuunnittelija:  Bettina Helmi
Pääosat:   Martina Gedeck  Sergio Castellitto  Maxime Foerste 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia, Saksa, Itävalta, Sveitsi
Tuotantoyhtiö:  Bavaria Film Pandora Film Studiocanal (käännä suomeksi)
Levittäjä:  Paramount Vantage
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  102 min
Alkuperäiskieli:  italia saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaikilla mausteilla (Bella Martha) on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Sandra Nettelbeckin ohjaama saksalainen elokuva.
Juoni

Sosiaalisesti kömpelö ravintolakokki Martha Klein (Martina Gedeck) on yli 30-vuotias ja yhä naimaton. Ruoasta valittava asia­kas saa kuulla Marthalta kunniansa, eikä nainen vapaa-ajallaankaan tahdo hyväksyä ketään lähelleen. Kaikki muuttuu, kun Marthan sisar kuolee auto-onnettomuudessa ja tämän pieni tytär muuttaa Marthan luo asumaan. Ravintolan keittiöön palkataan avuksi italialainen kokki Mario (Sergio Castellitto), joka hänkin alkaa osaltaan sulattaa Marthan sydäntä.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Pertti Avolan mielestä Nettelbeckin esikoispitkä on  tasapainoinen arkikomedia ja rakkaustarina, jonka keskeinen naiskuva on huolella rakennettu.
Kail Piho

Kail Piho Eisenerz 2017.
Kail Piho (s. 28. toukokuuta 1991 Võru) on virolainen yhdistetyn hiihtäjä, joka edustaa Skystar-seuraa.
Aikuisten arvokisoissa Piho on kilpaillut vuodesta 2009 lähtien. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa on 27:s sija, jonka hän saavutti suurmäen kilpailussa Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013. Normaalimäen kilpailussa hän oli 28:s.
Yhdistetyn maailmancupissa Piho kilpaili ensimmäisen kerran Kuusamossa marraskuussa 2008. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Liberecissä helmikuussa 2012 oltuaan 29:s. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa on Tšaikovskin toisesta kilpailusta tammikuussa 2014, jossa hän sijoittui 16:nneksi.
Myös hänen veljensä, Han-Hendrik Piho, on yhdistetyn hiihtäjä.
Piisku

Piisku voi tarkoittaa seuraavia:
piisku, vanha karjalainen puhallinsoitin
piiskut (Solidago), kasvisuku
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Piisku”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jylisjärvi

| Jylisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Janakkala
Koordinaatit:  61°00′49″N, 24°49′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Jänisjokeen 
Järvinumero:  35.775.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,9 m  
Rantaviiva:  7,938 km  
Pinta-ala:  1,68631 km²   
Saaria:  2 
 fiJylisjärvi 
Jylisjärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 169 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä.