stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saint-Denis (Italia)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Denis (Italia) Wikimedia Commonsissa
Blaine Sexton

| Mitalit> Maa:   Britannia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Britannia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Britannia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Britannia> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Chamonix 1924 |  |  |
Blaine Nathaniel Sexton (3. toukokuuta 1892 Falmouth, Nova Scotia, Kanada – 29. huhtikuuta 1966 Folkestone, Englanti) oli brittiläinen jääkiekkoilija ja olympiamitalisti. Hän osallistui talviolympialaisiin vuosina 1924 ja 1928. Vuonna 1924 hänen edustamansa Ison-Britannian joukkue voitti pronssia.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Blaine Sexton
CENTO

| Central Treaty Organization |
| --- | --- |

 CENTOn jäsenvaltiot
Perustettu:  24. helmikuuta 1955
Lakkautettu:  16. maaliskuuta 1979
Tyyppi:  sotilasliitto
Päämaja:  Bagdad (1955–1958)   Ankara (1958–1979)
Jäsenet:   Irakin hašemiittinen kuningaskunta  Iranin keisarikunta   Pakistan  Turkki  Yhdistynyt kuningaskunta
Viralliset kielet:  englanti
Pääsihteeri:  Kamuran Gurun
Infobox OKNimi-testi OK: 
CENTO (lyhenne englannin kielen sanoista Central Treaty Organization) tai Middle East Treaty Organization (METO) tai Baghdad Pact eli Bagdadin sopimus oli vuonna 1955  Irakin, Turkin, Pakistanin, Iranin ja Britannian välillä solmittu puolustusliitto. Vaikka liitto oli Yhdys­valtain ajama, se ei liittynyt järjestöön ollenkaan. CENTO oli kylmän sodan sotilasliitoista epäonnistunein.
Liitto lähti liikkeelle Turkin helmikuussa 1954 solmimasta liittosopimuksesta Pakistanin kanssa. 24. helmikuuta 1955 Bagdadissa solmittiin sopimus Irakin ja Turkin kesken. Iran, Pakistan ja Britannia liittyivät siihen myöhemmin.
Sopimus oli samanlainen kuin Pohjois-Atlantin sopimus. Sen päämääränä oli rajoittaa Neuvosto­liiton vaikutusvaltaa Lähi-idässä. CENTOlla ei ollut kuitenkaan pysyvää komentorakennetta, eikä länsivalloilla ollut juurikaan pysyviä sotilastukikohtia maissa. Yhdysvalloilla oli signaalitiedusteluasema Iranissa ja se teki U-2-lentoja Pakistanista käsin. Britannialla oli tukikohta Irakissa ja Pakistanissa.
Liitto rakoili, kun Irakin kuningas Faisal II syöstiin vallasta, ja tasavaltalainen arabinationalistinen uusi hallitus erosi maaliskuussa 1959 sotilasliitosta. Tuolloin nimen Bagdadin sopimus käyttö lopetettiin. Vuosina 1965 ja 1971 Pakistan yritti saada apua sotiinsa Intiaa vastaan, mutta liittolaisten mukaan liitto oli tehty Neuvosto­liittoa, ei Intiaa vastaan. Myöskään sen patoamistarkoitus ei toiminut, kun Neuvostoliitto solmi suhteet Egyptin, Syyrian, Irakin, Etelä-Jemenin, Libyan ja Somalian kanssa.
Vuonna 1974 Turkki miehitti Kyproksen, mikä sai Britannian vetämään joukkonsa. Iranissa taas šaahi Mohammad Reza Pahlavi syöstiin vallasta 1979, jolloin maa vetäytyi liitosta ja liitto lakkautettiin.
Pääsihteerit

| Pääsihteeri | Valtio | Virka-aika |
| --- | --- | --- |
| Awni Khalidy |  Irakin hašemiittinen kuningaskunta | 1955–1958 |
| Osman Ali Baig |  Pakistan | 1959–1961 |
| Abbas Ali Khalatbari |  Iranin keisarikunta  | 1962–1968 |
| Turgut Menemencioğlu |  Turkki | 1968–1972 |
| Nasir Assar |  Iranin keisarikunta  | 1972–1975 |
| Ümit Haluk Bayülken |  Turkki | 1975–1977 |
| Sidar Hasan Mahmud |  Pakistan | 1977–1978 |
| Kamuran Gurun |  Turkki | 1978–1979 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta CENTO Wikimedia Commonsissa
Saint-Didier-sur-Arroux

| Saint-Didier-sur-Arroux |
| --- | --- |
 Kirkko
 Saint-Didier-sur-Arroux
 Koordinaatit: 46°50′03″N, 4°06′57″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Saône-et-Loire
Arrondissementti:  Autun
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  27,9 km²
Korkeus:  350 m
Väkiluku (2018):  226 
 – Väestötiheys:  8 as./km²
Kunnan numero:  71407
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Didier-sur-Arroux on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Arrouxjoen varrella, noin 22 kilometriä Autunin kaupungista lounaaseen.
Kunnan keskustassa oleva kirkko rakennettiin vuonna 1864 korvaten vanhan kirkon. Kirkon rakentamiseen käytettiin Thil-sur-Arroux'ssa olleen vanhan kirkon kiviä. Kirkon torni vaurioitui vuoden 1905 rajumyrskyssä, ja se rakennettiin uudelleen vuonna 1933.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Didier-sur-Arroux Wikimedia Commonsissa
Seututie 420

|  > Ristiinantie, Mäntyharjuntie |
| --- | --- |
Maa:  Suomi
Tieluokka:  seututie
Omistaja:  Suomen valtio
Tienpitäjä:  Väylävirasto
Pituus:  22 km
Alkupiste:  Mäntyharju
Päätepiste:  Rahikkala, Ristiina, Mikkeli (22 km)
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  2
Seututie 420 on Etelä-Savossa kulkeva seututie. Tie kulkee Mäntyharjun keskustan pohjoispuolelta Mikkelin Ristiinan Rahikkalaan. Vihreän kullan kulttuuritie kulkee seututiellä 420 Mäntyharjun ja Ristiinan välillä.
Reitti ja tieyhteydet

Mäntyharju (st 368)
Ollikkala (yt 15106)
Sydänmaanpohja (yt 15109)
Kuomiolahti (yt 15109)
Rahikkala (vt 15)
Saadjärv

| Saadjärv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Tartumaa
Kunnat:  Tarton kunta
Koordinaatit:  58°32′27″N, 26°38′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Amme jõen valuma-alue
Laskujoki:  Mudajõgi
Järvinumero:  VEE2065300
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  53,4  m 
Pituus:  6  km
Leveys:  1,8  km 
Rantaviiva:  19,362 km
Pinta-ala:  723,5  ha 
Keskisyvyys:  8 m
Suurin syvyys:  25 m
Valuma-alue:  31,2 km²
 fiSaadjärv 
Saadjärv on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa Tabiveren pienkauppalan kaakkoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 725 hehtaaria (myös 708 hehtaaria ) ja se on 6,0 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järveä ympäröivät mäet ovat viime jääkauden loppuvaiheessa noin 14 700–14 000 vuotta sitten muodostuneita drumliineja. Koko Vooremaan alue muodostuu Saadjärven drumliinikentän kumpuilevasta maastosta, jossa sekametsät ja peltomaat vuorottelevat toisiaan. Maaston muodot seuraavat virranneen jäätikön liikeitä ja siksi myös järvi on luode-kaakko- suuntainen. Järven koillissivulla kohoaa järveäkin pitempi Saadjärve voor, joka on yksi järveä eri suunnilla ympäröivistä drumliineista.
Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on 25 metriä keskisyvyyden ollessa noin 8 metriä. Järven tilavuudeksi on ilmoitettu 0,0566 kuutiokilometriä eli 56,6 miljoonaa kuutiometriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,4 metriä mpy. Järven rantaviivan pituus on 19,4 kilometriä. Kaakkoisrannat ovat soraa ja hiekkaa kun taas luoteisrannat ovat matalat ja mutaiset. Järven luoteispäässä järven länsirannalla sijaitsee Tabiveren taajama ja kaakkoispään eteläpuolella pieni Äksin kylä. Kansantarinoiden mukaan järven rannoilla sijaitsevat viisi siirtolohkaretta ovat Kalevipoegin linkomia kiviä.
Luontoarvoja > Järven luokittelu ja ekologia

Järven veden teoreettinen viipymä on 7,7 vuotta, veden näkösyvyys vaihtelee 3–6 metriä ja veden happipitoisuudet ovat hyvät. Järven ravinnepitoisuudet ovat kohonneet rehevöityneen järven tasolle. Veteen on liuennut kallioperän kalkkikivestä mineraaleja sekä runsaasti vetykarbonaatteja, jotka tekevät Saadjärven vedestä keskikovan (80−240 mg/l). Järven suuri syvyys aiheuttaa siihen lämpötilakerrostumista. Nämä piirteet yhdessä luovat pieneliöille, kasveille ja kaloille otollisen elinympäristön.
Luontoarvoja > Eläimet ja kasvit

Järvessä elää ainakin särki, ahven, muikku, hauki ja lahna. Järvessä elää myös juotikkaita, joista maininnan arvoinen on vir. kilpkonnakaani (Haementeria costata), joka on lampijuotikkaisiin kuuluva laji. Yleisin vesikasvi on uistinvita, joka on vain yksi järvessä viihtyvistä monista vidoista.
Vesistösuhteita

Järvi kuuluu Narvanjoen vesistöalueessa Emajoen valuma-alueeseen, jonka sivujoen Amme jõen valuma-alueessa se sijaitsee. Järven laskujoki on Mudajõgi, joka yhtyy etelämpänä Elistvere järven laskujokeen Amme jõgeen ennen sen yhtymistä Tarton läpi virtaavaan Emajokeen. Järven tulo-ojia ovat pienet kaivetut ojat Kabelisoo- ja Kukulinna kraavit. Järven valuma-alueen pinta-ala on 31,2  km²neliökilometriä.
Kaislikkokasvustoa
Hiekkarantaa
Saunalautta ja muutama purjevene
Äksi kylä talvella
Pilkkijöitä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saadjärv Wikimedia Commonsissa
Visit Estonia: Lake Saadjärv(englanniksi), viitattu 23.2.2017
Austa, Nils: Saadjärv, YouTube, viitattu 23.2.2017
Keskkonnaregister: Mudajõgi (VEE1043400) Keskonnainfo. Tallinna, Viro:  Keskkonnaministeerium. Viitattu 23.2.2017. (viroksi)
Seesamit

| Seesamit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Seesamikasvit Pedaliaceae
Suku::  Seesamit Sesamum  L. (1753)
Tyyppilaji
 Sesamum indicum L. 
Katso myös
   Seesamit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Seesamit (Sesamum) on seesamikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 31 tropiikin ja subtropiikin kasvilajia. Seesamit ovat yleensä yksivuotisia ruohoja. Tunnetuin laji, muun muassa öljykasvina viljelty seesami eli öljyseesami, on kotoisin Intiasta.
Lajeja

seesami eli öljyseesami (Sesamum indicum)
rusoseesami (Sesamum radiatum)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Seesamit (Sesamum)
Suomen Lajitietokeskus: Seesamit – Sesamum
Seututie 429

|  > Kilkintie, Hirvensalmentie |
| --- | --- |
Maa:  Suomi
Tieluokka:  seututie
Omistaja:  Suomen valtio
Tienpitäjä:  Väylävirasto
Pituus:  18 km
Alkupiste:  Uutela, Hirvensalmi
Päätepiste:  Pöyry, Hirvensalmi (18 km)
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  2
Seututie 429 on Etelä-Savossa kulkeva seututie. Tie kulkee Hirvensalmen Uutelasta Hirvensalmen kirkonkylän pohjoispuolelle Pöyryyn. Seututien numero on alun perin ollut 427.
Tien kuntoluokka on hyvä.
Vuoden 2019 marraskuussa valtatie 5 seututeille 429 ja 368 tulevalla rampilla tapahtui muutaman viikon aikana kolme liikenneonnettomuutta, kun Google Maps opasti valtatietä ajaneet jatkamaan eteenpäin rampin kautta, jolloin kulkija joutui kärkikolmiolla varustettuun, väistämisvelvolliseen tienristeykseen.
Reitti ja tieyhteydet

Uutela (vt 5, st 368)
Kilkinkylä yt 15088)
Haukonmäki yt 15092)
Hirvensalmen kk
Pöyry (st 431)
Cambi-luokka

| Cambi-luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  990,75 t (arqueo)
Pituus:  38,61 m (köli)
Leveys:  12,88 m
Syväys:  6,44 m
Miehistöä:  560
Aseistus
Meritorjunta:  alempi tykkikansi: 24 x 18 naulan tykkiä ylempi tykkikansi: 26 x 12 naulan tykkiä puoli- ja etukansi: 10 x 6 naulan tykkiä
Cambi-luokka oli Espanjan laivaston kahden kaksikantisen 64/66-tykkisen linjalaivan muodostama alusluokka.
Suunnittelu

Alukset tilattiin San Feliú de Guixolsin Catalunan telakalta, missä töitä valvoi Bernardo Cambi.
Alukset

| Nimi (lempinimi) | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cambi (San Bartolomé) | San Feliú de Guixols, Cataluna | 21. lokakuuta 1717 | 24. elokuuta 1718 |  | tuhoutunut tulipalossa 26. syyskuuta 1726 |
| Catalán (Nuestra Señora de Monserrat) | San Feliú de Guixols, Cataluna | syyskuu 1718 | 13. kesäkuuta 1719 |  | poistettu palveluksesta 31. tammikuuta 1731 romutettu |
Satuja vallasta

| Satuja vallasta> Sagor om makten |
| --- | --- |
Tyyli:  animaatio, lastenelokuva
Kestoaika:  7 min
Pääosissa:  Vesa Mäkelä
Alkuperämaa:  Suomi  Ruotsi
Verkko:  SR 2  Yle TV1
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  13
Tuotanto
Tuottaja(t):  Riitta Rautoma, Heikki Partanen
Ohjaaja(t):  Riitta Rautoma, Heikki Partanen
Käsikirjoittaja(t):  Robert Alftan
Tuotantoyhtiö(t):  Partanen & Rautoma, SR, Yle
Aiheesta muualla
IMDb 
Satuja vallasta on suomalais-ruotsalainen lyhyt animaatio vuodelta 1973. Sarjan ovat luoneet Riitta Rautoma ja Heikki Partanen. Satuja vallasta -sarja koostuu erillisistä tarinoista, joissa kaikissa on eri henkilöt. Sarjan sisältö on väkivallan vastainen ja kunkin tarinan aiheena on jokin ilmiö tai ajatus, jotka kertovat itsekkyydestä, ystävyydestä, vallasta ja monesta muusta elämän ilmiöstä. Sarjaa esitettiin keskiviikkoisin Yle TV1:n Puoli kuusi -lastenohjelmissa 17.1.-11.4.1990.
Jaksot

Pikku Piru
Leipuri
Sininen mies
Lohikäärme
Bon ja Ron
Pekka Perhonen
Aasi
Pieni punainen panssarivaunu
Metsästäjä
Juhlat
Kynä, vasara ja lantti
Hajuvesisika
Haiseva silli
Tekijät

Kertoja: Vesa Mäkelä
Käsikirjoitus: Robert Alftan
Animaatio: Riitta Rautoma
Kuvaus: Heikki Partanen
Äänitys: Jan Branhild
Musiikki: Kari Rydman
Laulujen sanat: Robert Alftan
Ohjaus: Riitta Rautoma, Heikki Partanen
Tuottajat: Riitta Rautoma, Heikki Partanen
Sandra Andersen Eira

Sandra Andersen Eira vuonna 2017.
Sandra Andersen Eira on norjalainen ja saamelainen poliitikko. Hän oli Norjan saamelaiskäräjien jäsen vuosina 2017–2021.
Helmikuussa 2022 Venäjän hyökättyä Ukrainaan Andersen Eira värväytyi Ukrainassa muodostettuun kansainväliseen aluepuolustuslegioonaan. Moskovalainen oikeusistuin antoi hänestä pidätysmääräyksen ja ilmoitti vangitsevansa hänet poissaolevana huhtikuussa 2024.
Aiheesta muualla

Larsen, Dan Robert: Skipper Sandra (35) holder til i USA og driver forretninger i Norge  10.1.2022. NRK. (norjaksi)
Seesami

| Seesami |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Seesamikasvit Pedaliaceae
Suku::  Seesamit Sesamum
Laji::  indicum
Kaksiosainen nimi
 Sesamum indicum  L. 
Synonyymit
 Sesamum orientale L. 
Katso myös
   Seesami Wikispeciesissä   Seesami Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Seesami eli öljyseesami (Sesamum indicum) on Afrikasta kotoisin oleva yksivuotinen yrtti (korkeus n. 1,8 m.), jota nykyisin viljellään enimmäkseen Intiassa, Kiinassa ja joissakin Afrikan maissa.
Käyttö

Seesamin siemenet sisältävät runsaasti kadmiumia tai muita raskasmetalleja, minkä vuoksi niitä voi nauttia kerralla korkeintaan kaksi ruokalusikallista. Päivittäiskäyttöä ei suositella.
Seesamin siemenistä voidaan puristaa seesamiöljyä tai valmistaa makeisia kuten halvaa. Seesamin siemenistä valmistetaan myös tahinia, jota laitetaan mm. hummukseen. Niitä voidaan lisätä myös leipiin ja leivonnaisiin. Ruoanlaitossa raa'at seesaminsiemenet neuvotaan paahtamaan pannulla ennen käyttöä, vasta silloin ne saavat tyypillisen makunsa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Seesami (öljyseesami) – Sesamum indicum
Fineli: Seesaminsiemenen ravintosisältö (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Sesamum indicum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Sesamum orientale (englanniksi)
Flora of China: Sesamum indicum (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Sesamum indicum (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Sesamum indicum (sesame) (englanniksi)
Yrtit ja mausteet
Seesamileipä
Sasori

Sasori (蠍) on Naruto-mangasarjassa esiintyvän Akatsuki-rikollisjärjestön jäsen.
Nuoruus

Sasori eli nuoruutensa isoäitinsä hoivissa sen jälkeen kun Hatake Sakumon (eli Konohan valkea raateluhammas) tappoi hänen vanhempansa. Isoäiti opetti hänelle kaiken nukeista, joita voi käyttää taisteluissa. Sasori teki ensimmäiset nukkensa vanhempiensa näköisiksi, sillä hän tahtoi tuntea uudestaan vanhempiensa rakkauden. Lähtiessään kotikylästään hän hylkäsi myös nukkensa.
Akatsuki

Liittyessään Akatsukiin Sasori sai Orochimarun parikseen. Orochimarun pettäessä ja lähtiessä Akatsukista Sasori otti tehtäväkseen etsiä hänet, selvittää hänen suunnitelmansa ja lopulta tuhota hänet. Sasorilla oli hieman parempi suhde uuteen työkumppaniinsa Deidaraan, joka ihaili parinsa kykyjä. Vaikka heillä oli melko erilaiset käsitykset taiteesta, Deidara kohteli Sasoria mestarinaan loppuun asti.
Nuket

Sasorin omasta ruumiista valmistettu nukke-Sasori oli erikoistunut valmistamaan nukkeja kuolleista ihmisistä. Hiruko oli Sasorin eniten käyttämä nukke, jonka sisällä Sasori usein oli. Taistelutarkoitukseen hän käytti suosikkinukkeaan Kolmatta Kazekagea, josta hän oli tehnyt nuken. Koska Kolmas oli ollut elävä nukkea tehtäessä, hänen kykynsä säilyivät vahingoittumattomina ja Sasori pystyi käyttämään niitä hyödykseen. Sasorin monipuolisin nukke oli kuitenkin hän itse. Koska nuket eivät ikäänny, hän pysyi teini-ikäisen näköisenä, vaikka hän oli oikeasti jo yli kolmenkymmenen.
Koska Sasori tarvitsee osan alkuperäisestä kehostaan, jotta voisi hallita nukkeja, hän säilöi sydämensä rintaansa lieriön muotoiseen osaan. Sasori selviytyy mistä tahansa hyökkäyksestä, kunhan hänen sydämensä pysyy vahingoittumattomana. Hän pystyy jopa siirtämään itsensä uuteen nukkeen sydäntä siirtämällä. Hän kykenee hallitsemaan yhtä aikaa satojakin nukkeja, ja siksi hän on kova vastus.
Kaikissa aseissa, joita Sasorin nuket käyttävät, on hänen itse tekemäänsä myrkkyä. Myrkky ottaa nopeasti hallinnan uhrinsa kehosta ja tappaa tämän lopulta muutaman päivän päästä. Ainakin Haruno Sakura osaa kuitenkin valmistaa tehokasta antibioottia, joka kumoaa myrkyn vaikutuksen mutta jonka valmistamiseen vaaditaan hyvin harvinaisia kasveja.
Myös Kankuron nuket Karasu (Korppi), Sanshouuo (Salamanteri) ja Kuroari (Musta Muurahainen) ovat Sasorin käsialaa, ja osaksi siksi hän voitti nuorukaisenselvennä helposti näiden taistellessa.
Kuolema

Sasorin kukistivat pitkän taistelun jälkeen hänen isoäitinsä ja Haruno Sakura. Viimeisinä hetkinään hän koki vanhempiensa rakkauden, nimittäin juuri heitä esittävät Chiyon käyttämät nuket lävistivät hänen sydämensä. Hän kuitenkin kertoo vielä sopimastaan tapaamisesta Orochimarun alaiseksi soluttautuneen vakoojansa kanssa Maan ja Taivaan sillalla kolmen päivän kuluttua. Akatsukissa Sasorin korvaa Tobi.
Seesam-palkinto

Seesam-palkinto on joka toinen vuosi jaettava palkinto, joka myönnetään selkokielisen kirjallisuuden edistämisestä. Palkinnon myöntää Selkokeskuksen selkokirjatyöryhmä. Seesam-palkinto on jaettu vuodesta 1992 lähtien. Se voidaan myöntää esimerkiksi kirjailijalle, kuvittajajalle, kääntäjälle, tutkijalle tai kustantajalle.
Palkitut

| Vuosi | Saaja(t) | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1992 | Birgitta Boucht   Charlotta Boucht | kirjailija   valokuvaaja |
| 1994 | Sisko Savolainen | Kallion kirjaston Luki-Nurkka-vastaava |
| 1997 | Kaleva | sanomalehti |
| 1999 | Ritva Kosonen | lausuntataiteilija |
| 2001 | Eija Lehtiniemi   Mervi Wäre   Arto Törmänen | oppimateriaalisuunnittelija   lehtori   kuvittaja |
| 2003 | Ari Sainio | selkokirjailija |
| 2005 | Satu Itkonen   Markus Itkonen | kirjailija, taidehistorioitsija   graafikko |
| 2007 | Lohipadon koulu (nyk. Valteri-koulu Tervaväylä)   Susanna Huikari   Mika Kolehmainen | oppilaitos   bliss-kirjojen tekijät |
| 2009 | Leena Reiman   Kustannus Oy Pieni Karhu | selkokirjakustantaja   kustantamo |
| 2011 | Pertti Rajala | selkokirjailija |
| 2013 | Oulun kaupunginkirjasto | kirjasto |
| 2015 | Satu Leisko | selkokirjailija |
| 2017 | Avain | kirjankustantamo |
| 2019 | Tuija Takala | selkokirjailija |
| 2021 | Tapani Bagge | selkokirjailija |
| 2023 | Pekka Rahkonen | kuvittaja |
Lähde
Aiheesta muualla

Seesam-palkinto Selkokeskuksen verkkosivuilla
Cham-albaanit

Cham-albaanit (alb. Çamë, kreik. Τσάμηδες, Tsámides) ovat albaanien alaryhmä, jotka asuivat alun perin Epeiroksen länsiosassa alueella, joka tunnetaan albaanien keskuudessa nimellä Chameria. Cham-albaaneilla on oma kulttuurillinen identiteettinsä, joka on albanialaisten ja kreikkalaisten vaikutteiden sekoitus. Cham-albaanit puhuvat omaa albanian kielen murrettaan.
Italian-Kreikan sodan tuloksena Kreikka siirsi aikuisia Cham-albaani miehiä keskitysleireille. Kreikan miehityksen jälkeen Cham-albaanit alkoivat tukea italialisia ja saksalaisia miehittäjiä. Kreikkalaiset alkoivat kantaa kaaunaa Cham-albaaneille ja toisen maailmansodan jälkeen heidän oli paettava Albaniaan. Kun Albania luopui kommunismista, monet Cham-albaanit vaativat oikeutta palata asuinalueilleen Kreikkaan.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Cham Albnians
Blaine Stoughton

Blaine Stoughton (s. 13. maaliskuuta 1953, Gilbert Plains, Manitoba, Kanada) on entinen ammattijääkiekkoilija ja nykyinen valmentaja. Hyökkääjä Stoughton pelasi kahdeksan kautta NHL:ssä, jossa hänen seuransa olivat Pittsburgh Penguins, Toronto Maple Leafs, Hartford Whalers ja New York Rangers. Lisäksi hän pelasi kolme kautta WHA:ssa. Juniorina hän edusti Flin Flon Bombersia.
Stoughtonin vaihtelevan WHA-uran parasta aikaa oli pelaaminen Rick Dudleyn ja Rich Leducin kanssa "LSD-ketjussa" Cincinnati Stingersissä 1976–77. Stoughton teki 52 maalia.
Stoughton varattiin seitsemäntenä Pittsburgh Penguinsiin vuoden 1973 NHL-varaustilaisuudessa. Stoughton ylsi sarjassa ainakin 50 maaliin kaudessa kahdesti ja teki vähintään 40 neljästi.
Blaine Stoughton on nykyisin University of Cincinnatin kiekkojoukueen päävalmentaja.
Saavutuksia

NHL:n paras maalintekijä 1980 (yhdessä Danny Garen ja Charlie Simmerin kanssa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Mike Bossy | NHL:n maalipörssin voittaja 1980 (yhdessä Danny Garen ja Charlie Simmerin kanssa) | Seuraaja: Mike Bossy |
Sandra Bernhard

| Sandra Bernhard |
| --- | --- |
 Sandra Bernhard vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1955 (ikä 69) Flint, Michigan, Yhdysvallat
Ammatti:  koomikko, näyttelijä ja laulaja
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Sandra Bernhard (s. 6. kesäkuuta 1955 Flint, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen koomikko, näyttelijä ja laulaja. Hän on esiintynyt useissa suosituissa televisio-ohjelmissa, mutta myös teatterissa ja elokuvissa, kuten Martin Scorsesen Koomikkojen kuninkaassa (1983).
Bernhard syntyi Michiganin Flintissä juutalaiseen perheeseen. He muuttivat myöhemmin Arizonaan asumaan. Hänen isänsä on lääkäri ja äiti taiteilija. Hänellä on kolme vanhempaa veljeä.
Bernhardin ensimmäinen levytys I’m Your Woman julkaistiin vuonna 1985. Hän esiintyi 1990-luvulla lukuisissa Roseanne-sarjan jaksoissa.
Bernhard on lisäksi luonut uran kirjailijana; häneltä on ilmestynyt muun muassa teos Confessions of a Pretty Lady (1988).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sandra Bernhard Wikimedia Commonsissa
Sandra Bernhard BBC Music. Viitattu 28.4.2019 (englanniksi).
Callahan, Maureen: Supermodel: Sandra Bernhard made me realize I’m a lesbian New York Post.  1.2.2015. Viitattu 28.4.2019 (englanniksi).
Williams, Alex: Lyrics, Not Laughs The New York Times.  23.10.2009. Viitattu 28.4.2019 (englanniksi).