stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rupara
Lähetysaseman historiaa

Suomen Lähetysseura perusti ensimmäisen lähetysasemansa Kavangolle Nkurenkuruun v. 1929 alusta lähtien. Siellä työskennellyt pastori Aatu Järvinen (myöh. Järvineva) perusti v. 1931 pienen työpisteen Ruparaan ja rakensi sinne kahden huoneen rakennuksen lähetystyöntekijän asunnoksi sekä neljä pyöreätä majaa poliklinikkaa varten. Tämän lähetysaseman työntekijäksi tuli vuoden 1932 huhtikuussa sairaanhoitaja Anna Rautaheimo.
Poliklinikalla oli v. 1935 sisäpotilaina yli sata henkilöä, ja polikliinistä hoitoa saaneiden määrä raportoidaan “tuhansiksi”.
Samana vuotena Ruparaan saapui opettaja Maija Länsiö, jolle oli annettu tehtäväksi koulutyön kehittäminen uukuangalin heimon itäosissa.
Rupara nykyisin

Ruparassa toimii yhteiskoulu, jossa on kymmenen luokkaa. Sen yhteydessä on myös asuntola, jossa kauempaa kotoisin olevat oppilaat asuvat. Kylässä on edelleen myös klinikka.
Aiheesta muualla

Uotila, Liisa: Okavangon suomalaiset lähetysasemat: Lupala. Teoksessa: Okavango. Suomen lähetysseura, 1958, ss. 74-86.
Sammakkolampi (Laukaa, Metsolahti)

| Sammakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°13′39″N, 26°04′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Metsolampeen 
Järvinumero:  14.311.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,9 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,072 km  
Pinta-ala:  4,493 ha  
Tilavuus:  0,0001858 km³ 
Keskisyvyys:  4,14 m  
Suurin syvyys:  7,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSammakkolampi 
Sammakkolampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Metsolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 185 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 7,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy.
Sammakkolampi (Keuruu, Lienperä)

| Sammakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°23′46″N, 24°16′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Pihlajaveteen 
Järvinumero:  35.483.1.050
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,6 m  
Rantaviiva:  0,72 km  
Pinta-ala:  1,836 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSammakkolampi 
Sammakkolampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Lienperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,6 metriä mpy.
Ruhkalammi

| Ruhkalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°37′38″N, 24°57′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  joki Pukarajärveen 
Järvinumero:  35.764.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,7 m  
Rantaviiva:  2,987 km  
Pinta-ala:  16,098 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRuhkalammi 
Ruhkalammi on Pirkanmaalla Kuhmoisten Poikuskulmalla sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 16,1 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se on 250 metriä pitkän niemen takia kaksiosainen lampi. Niemen pohjoispuolen järvenosaa kutsutaan Kosekeskiseksi ja siihen laskee Siiskoski Kuoksenjärven Koselahdelta. Muu osa lampea on avoin ja selkeäpiirteinen järvenosa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata. Sen lounaisrannassa on entinen maatila, jonka lähelle on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 16977. Jämsän ja Kuhmoisten välinen kuntaraja tulee Siiskosken alapäähän. Järvi kuuluu silti kokonaisuudessaan Kuhmoisiin.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä suo-ojaa, joista yhden kautta laskee lampeen Kaakkolammi. Ruhkalammi on läpivirtausjärvi, jonka tulouoma laskee Kuoksenjärvestä ja laskujoki laskee Niittylammin läpi Pukarajärven Latopohjaan.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli lammen karttanimi ”Ruokolampi” ja se oli tuolloin autio. Kereskosken ylitti silta, jonka polku johti Kuhmoisten kirkolta Pukaran talolle.
Vuoden 1965 peruskartassa lampeen ei vielä ollut johdettu metsäojia, joten Kaakkolampi oli vielä umpilampi. Vuoden 1986 kartassa Kaakkolammin suo oli jo ojitettu. Vuonna 1965 oli lammen ainoa maatila Kereskoski, mutta myöhemmin lammen rannoille myytiin tontteja kesämökeille.
Suomalainen Energiaosuuskunta

SEO-huoltoasema Vimpelissä.
Suomalainen Energiaosuuskunta eli SEO on suomalainen huoltoasemaketju. SEO on osuuskunta, jonka omistavat kauppiasyrittäjät.
SEO perustettiin vuonna 1978, kun joukko itsenäisiä polttonesteiden myyjiä vastusti polttoainekaupan ketjuuntumista ja halusi tehdä yhteistyötä keskenään. Osuuskunnan jäsenyyttä voivat hakea kauppiaat, jotka ostavat vähintään 500 000 litraa polttoainetta. Kauppias voi toimia joko osuuskunnan jäsenenä tai sopimuskauppiaana.
Suomessa toimi vuonna 2014 vajaat 200 SEO:n huoltoasemaa, vuonna 2024 yli 230. Miehitettyjä SEO-asemia oli vuonna 2014 noin sata.
SEO:n polttonesteet tulevat Nesteeltä ja polttonesteen lisäaineet Lubrizolilta.[lähde? ] Syksyllä 2022 Suomalainen Energiaosuuskunta pohti toimitusjohtajansa Arto Viljasen mukaan yhteistyötään venäläisen Lukoilin omistaman Teboilin kanssa. Osuuskunnalla oli tuolloin vuosisopimus Teboilin ja Nesteen kanssa. SEO osti tuolloin polttoaineita sekä Nesteeltä että Teboililta.
Aiheesta muualla

Seon verkkosivut
Huoltoasemat Suomessa
| asemaketju | (tuotemerkin) omistaja |
| --- | --- |
ABC | ABC Deli: S-ryhmä
Gulf: Hinduja Group → Gulf Oil Corporation → Us-Parts Finn-Am
Neste | Neste Express: Neste
Ritoil: Risto Rämä → Ritoil
Seo: Suomalainen Energiaosuuskunta (SEO, Seo)
St1 | Shell | Shell Express: St1 Nordic → St1
Teboil | Teboil Express: Lukoil → Teboil
Rupert Bunny

Rupert Bunny: Omakuva maalattu vuonna 1920.
Rupert Bunny: Jeanne maalattu vuonna 1902.
Rupert Charles Wulsten Bunny (29. syyskuuta 1864 Melbourne - 25. toukokuuta 1947 Melbourne), oli australialainen taidemaalari. Hän oli ensimmäinen australialainen taidemaalari, joka menestyi Pariisin Salongin näyttelyissä. Ranskan valtio osti kokoelmiinsa kolmetoista Bunnyn teosta.
Elämäkertaa

Bunnyn isä oli juristi Brice Frederic Bunny ja äiti saksalaistaustainen Hedwig Dorothea Wulsten. Poika sai äidiltään ohjeeksi, että älä ole koskaan tylsä. Bunny kävi koulunsa Melbournessa ja oleskeli vuoden 1881 Saksassa ja Sveitsissä. Matkoillaan hän oppi puhumaan ranskaa ja saksaa. Ulkomailta palattuaan Bunny kirjautui Melbournen yliopistoon opiskellakseen insinööriksi.
Insinööriopinnot eivät Bunnyä kiinnostaneet. Hän lopetti ne ja halusi näyttelijäksi. Perhe vastusti ammatinvalintaa. Teatteriuran sijasta Bunny lähti Australian National Galleryn taideluokalle opiskelemaan maalaustaidetta.
Lontooseen Bunny matkusti vuonna 1884, missä hän oleskeli kaksi vuotta. Lontoossa hänen taidekoulunsa oli St John's Wood Art School ja opettajana Philip Calderon. Hän halusi syventää opintojaan ja siirtyi Pariisiin, Jean-Paul Laurensin oppilaaksi. Laurens oli keskittynyt lähinnä akateemiseen historiamaalaukseen. Opintonsa Bunny suoritti loppuun Académie Colarossissa vuonna 1890. Bunnyn opinnot olivat käsitelleet paljolti historiamaalausta, mytologisia ja raamatullisia aiheita. Hän piirsi äidiltään kuulemia germaanitaruja ja isä kertoi tarinoita antiikin mytologiasta. Vuonna 1888 Bunny sai ensimmäisenä australialaisena taiteilijana kunniamaininnan Pariisin salongista.Hän alkoi pitää näyttelyjä myös Britanniassa.
Jeanne Morel ja Bunny tapasivat vuonna 1895. Jeannesta tuli malli moniin Bunnyn maalauksiin, joissa alkoi olla prerafaeliittojen tyylisiä haaveellisia naishahmoja. Tätä ennen Bunny oli maalannut paljon raamatullisia ja mytologisia aiheita. Bunny ja Morel solmivat avioliiton vuonna 1902.
Uransa huipulla Bunny oli 1910- luvulla. Hän maalasi kuvia eleganteista naisista ja kauniista kesistä ja maalaukset sopivat Belle époque-ajan kriitikoiden ja ostavan yleisön makuun. Vuonna 1911 hän vieraili Australiassa ja piti suositut näyttelyt Melbournessa ja Sydeneyssä. Palattuuan Ranskaan Bunny palasi mytologisten aiheiden pariin ja työt saivat vaikutteita jälki-impressionismista. Lisäksi hän kiinnostui maisemamaalauksesta. Ensimmäisen maailsansodan vuodet 1914- 1918 Bunny työskenteli vapaaehtoisena sotasairaalassa.
1920- luvulla Bunny oiti näyttelyitä Pariisissa, Melbournessa ja Sydneyssä. Vaimo kuoli vuonna 1933 ja Bunnyn elämän täyttivät taloushuolet. Taloushuolten johdosta hän muutti synnyinkaupunkiinsa Melbourneen. Siellä hän osallistui kulttuuririentoihin ja oli perustamassa nykytaiteeseen keskittynyttä Contemporary Art Societya. Vuodesta 1939 lähtien hän piti näyttelyn vuosittain.
Viimeisinä vuosinaan Bunny omistautui musiikille. Hän sävelsi musiikkia baletteihin. Hänen töistään järjestettiin kattava näyttely vuonna 1946 Victorian osavaltion National Galleryssa. Häntä pidettiin tuolloin Australian merkittävimpänä taiteilijana.
Valikoituja teoksia

Pastoraali , maalattu vuonna 1893.
Jeanne lukee, maalattu noin vuonna 1902.
Étaples, maalattu vuonna 1902.
Kuka tulee? maalattu noin vuonna 1908.
La Convalescente (Toipilas), maalattu vuonna 1910.
Ilmestys , maalattu 1920-luvulla.
Aiheesta muualla

https://www.menziescollection.esrc.unimelb.edu.au/biogs/E004258b.htm
Taarausko

Taarauskoisten symboli on tyylitelty ruiskaunokki.
Taarausko (vir. taarausk) on virolainen uuspakanallinen uskonto. Se luotiin virolaisten aikanaan harjoittaman uskon mukaiseksi suullisen perinteen pohjalta. Taarausko kehitettiin Viron ensimmäisen tasavallan aikana, kiellettiin Neuvostoliitossa ja aloitettiin jälleen uudelleen Viron itsenäistyttyä uudestaan.
Vuonna 2014 julkaistun kyselyn perusteella puolet virolaisista piti taarainuskoa virolaisten alkuperäisenä uskontona.
Historia

Nimitys Taara esiintyy Henrikin Liivinmaan kronikassa. Kronikan mukaan saarenmaalaiset pyysivät apua jumalilta huutamalla Tarapita, jonka on tulkittu tarkoittavan suomeksi 'Taara avita' eli 'Taara auta'. Taarausko perustettiin kuitenkin vasta pitkään Viron käänyttämisen jälkeen 1900-luvulla. Sen loi joukko yliopistoissa koulutettuja virolaisia vuonna 1928. Alkuperäinen taarausko sisälsi kuitenkin melko vähän pakanallisia piirteitä, sillä niitä pidettiin barbaarisina. Esimerkiksi pakanallista runonlaulantaa ei harjoitettu, vaan tuolloin taarauskoiset esittivät mieluummin kirkkotyylisiä kuorolauluja. Uutta uskontoa varten luotiin kokonaan uutta käsitteistöä, kuten pappeihin viittaavat sanat hiislar ja asko, joilla oli alun perin muita merkityksiä. Uskonnollisena merkkinä käytettyä mitalia kutsuttiin nimellä tõlet. Ensimmäinen taarauskoisten järjestö Tallinna Hiis perustettiin vuonna 1933, ja taarauskoisten määrä oli vuoteen 1940 mennessä noussut useisiin tuhansiin. Toisessa maailmansodassa taarauskoisuuden kielsivät sekä neuvostoliittolaiset että saksalaiset miehittäjät. Taarausko käytännössä hävisi Virosta, mutta se säilyi Virosta pakolaisiksi lähteneiden joukossa etenkin Ruotsissa.
Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan taarauskon ja toisen uuspakanallisen uskonnon vironuskon harjoittajia oli yhteensä 1 058. Uuspakanallisia uskontoja katsotaan nykyisin Virossa hyvin suopeasti, ja vuonna 2002 tehdyn kyselyn mukaan 11 % vastaajista piti taara- ja vironuskoa annetuista vaihtoehdoista parhaina. Taarausko on nykyisin osa Maavalla Kodaa. Halu suojella luontoa ja historiallisesti merkittäviä kohteita ovat edistäneet myönteisen kuvan luomisessa taaranuskosta.
Vuoden 2011 väestönlaskennassa taarauskoisia yli 15-vuotiaita oli 1 047 ja maa- eli vironuskoisia 1 925.
Taarbæk

| Taarbæk |
| --- | --- |
 Taarbækin kirkko.
Valtio:  Tanska
Hallintoalue:  Region Hovedstaden
Kunta:  Lyngby-Taarbæk
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taarbæk on Juutinrauman rannalla sijaitseva tanskalainen kylä. Se on osa Region Hovedstadenin hallinnolliseen alueeseen kuuluvaa Lyngby-Taarbækin kuntaa. Kylässä toimii Tanskan vanhimpiin kuuluva jalkapalloseura Taarbæk Idrætsforening. Sen perusti Alexander Olsen jo 23. elokuuta 1908.
Taarbæk on maailman suurimman konttialuksen, M/S Emma Mærskin kotisatama.
Aiheesta muualla

Taarbæk Idrætsforening (tanskaksi)
Tempe (järvi)

| Tempe |
| --- | --- |

Valtiot:  Indonesia 
Paikkakunta:  Etelä-Sulawesi
Koordinaatit:  4°07′04″S, 119°57′10″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  5  m 
Pinta-ala:  350 km2 
Suurin syvyys:  5  m 
 fiTempe 
Tempe (1948-1949)
Tempe (indonesiaksi Danau Tempe) on Indonesiassa Etelä-Sulawesin provinssissa sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 350 neliökilometriä ja sen suurin syvyys on viisi metriä.
Järvi tunnetaan etenkin siinä olevasta kelluvasta kylästä. Vuorten ja kosteikkojen ympäröimällä järvellä on myös monipuolinen linnusto.
Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2020

Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2020 pelattiin suunnitellusta ajankohdasta vuotta myöhemmin, syyskuussa 2021 Ruotsin Uppsalassa.
Suomi voitti turnauksessa historiansa toisen maailmanmestaruuden palaten samalla maailmanmestariksi yhdeksän vuoden tauon jälkeen. Suomi kaatoi finaalissa kisaemäntä Ruotsin jatkoajalla maalein 5–4. Suomi hävisi kisoissa ainoastaan yhden ottelun, joka oli alkulohkopeli Sveitsiä vastaan.
Pronssia sai Tšekki, joka kaatoi Sveitsin pronssiottelussa numeroin 6–2.
Pudotuspelit > Turnauspuu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 2. toukokuuta 2015 - Helsingborg
|  |   Sveitsi | 5 |   |  |  |  |
|  |   Ruotsi | 9 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 3. toukokuuta 2015 - Helsingborg | 3. toukokuuta 2015 - Helsingborg |
|  |   |   |   |   |   Ruotsi | 4 |
|  |   |   |   |   |   Suomi (ja.) | 5 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 2. toukokuuta 2015 - Helsingborg | 2. toukokuuta 2015 - Helsingborg |   |  | 3. toukokuuta 2015 - Helsingborg | 3. toukokuuta 2015 - Helsingborg |
|  |   Tšekki | 2 |   |  |   Sveitsi |  2 |
|  |   Suomi | 5 |   |  |   Tšekki |  6 |
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sveitsi  | 5–9 |  Ruotsi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Tšekki  | 2–5 |  Suomi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sveitsi  | 2–6 |  Tšekki |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Ruotsi  | 4–5 (ja.) |  Suomi |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut
| --- | --- |
Miehet: 1996 • 1998 • 2000 • 2002 • 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Naiset: 1997 • 1999 • 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Pojat U-19: 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Tytöt U-19: 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Tennessee-luokka (taistelulaiva)

| Tennessee-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  33 190 t
Pituus:  180 m (vesiraja) 190 m (kokonaispituus)
Leveys:  29,69 m
Syväys:  9,19 m
Koneteho:  26 800 shp
Nopeus:  21 solmua
Miehistöä:  1 083-1 407
Aseistus
Meritorjunta:  12 × 14"/L50 (356 mm) tykkiä 25 × 5"/L51 (127 mm) tykkiä 2 × 21" (533 mm) torpedoputkea
Tennessee-luokka oli Yhdysvaltain laivaston kahden taistelulaivan muodostama alusluokka, jonka alukset olivat paranneltuja versioita edeltäneestä New Mexico -luokasta. Parannuksia olivat muun muassa parempi suoja torpedoita vastaan ja pääaseiden 30 asteen korotuskulma aiemman ollessa 15 astetta. Kumpikin alus kärsi pahoja vaurioita 7. joulukuuta 1941 japanilaisten hyökkäyksessä Pearl Harboriin ja ne modernisoitiin korjausten yhteydessä. Kumpikin alus romutettiin pian toisen maailmansodan päätyttyä.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USS Tennessee | New Yorkin laivastontelakka | 14. toukokuuta 1917 | 30. huhtikuuta 1919 | 3. kesäkuuta 1920 | poistettu alusluettelosta 1. maaliskuuta 1959 myyty romutettavaksi 10. heinäkuuta 1959 |
| USS California | Mare Islandin laivastontelakka | 25. lokakuuta 1916 | 20. marraskuuta 1919 | 10. elokuuta 1921 | poistettu alusluettelosta 1. maaliskuuta 1959 myyty romutettavaksi 10. heinäkuuta 1959 |
Sammakkolampi (Kouvola, Kuusankoski)

| Sammakkolampi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kuusankoski
Koordinaatit:  60°54′16″N, 26°34′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kymijoen alaosan alue (14.11)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Taajamat:  Kuusankosken taajama
Järvinumero:  14.114.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,5 m  
Pituus:  110 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,277 km  
Pinta-ala:  0,497 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSammakkolampi 
Sammakkolampi  on Kymenlaaksossa Kuusankoskella, Mäkikylässä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,5 hehtaaria, se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 300 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Keltin voimalaitoksen alueeseen (14.114) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 77,5 metriä mpy.
Suverenismi

Suverenismi tarkoittaa kansallisvaltion ja sen suvereniteetin ja rajojen merkityksen korostamista sekä uusliberaalin globalismin uhan torjumista.
Euroopan unionissa suverenismi on tarkoittanut 2010-luvun lopulta alkaen pyrkimystä palauttaa EU:n politiikkoja jäsenmaihin eli siirtää kotimaata koskevia asioita maan omaan hallintaan. Suverenismiin kuuluu myös Euroopan unionin arvostelua sisältä käsin esimerkiksi EU:n insituutioiden ja eliitin legitimiteetin ja vastuuvelvollisuuden puutteesta. Suverenistit eivät kuitenkaan tavoittele kotimaansa eroa Euroopan unionista, eivätkä he ole euroskeptikkojen tapaan yleisesti EU-vastaisia.
Suverenismia on esiintynyt niin oikeistolaisissa kuin vasemmistolaisissakin kansallisimielisissä puolueissa ja liikkeissä. Euroopassa nimitystä on alkanut käyttää itsestään laitaoikeisto. Suurten eurooppalaisten oikeistopuolueiden johtajista suverenisteja ovat esimerkiksi Unkarin Viktor Orbán ja Ranskan Marine Le Pen sekä Italian Giorgia Meloni. He asettavat oman maansa kansallisen edun ensisijaiseen asemaan kansainvälisissä instituutioissa, kannattavat tiukkaa siirtolaispolitiikkaa sekä puolustavat perinteistä eurooppalaista ja kristillistä arvomaailmaa. Suverenistien kansallismielisyys on sisäänpäin katsovaa ja puolustuksellista, eikä siihen kuulu laajenemispyrkimyksiä.
Unkarissa Viktor Orbánin hallitus on laatinut 2020-luvulla lain kansallisen suvereniteetin puolustamisesta ja perustanut sen pohjalta itsemääräämisoikeuden puolustamisviraston. Virasto muun muassa tutkii järjestöjä, joiden epäillään ulkomaisen rahoituksen avulla vaikuttavan Unkarin vaalituloksiin tai äänestäjien tahtoon.
Terra

Terra on latinaa ja tarkoittaa maata. Sana voi esiintyä muun muassa seuraavissa yhteyksissä:
Terra, suomalainen maantieteellinen aikakauskirja
Terra, tutkimussatelliitti
Terra, lautapeli
Terra, Aristomenis Tsirbasin ohjaama vuoden 2007 tieteiselokuva
Terra, Marizan albumi
Terra, Jenni Vartiaisen albumi
terra, Bernard Lietaerin ehdottama maailmanvaluutta
Terra, DC Comicsin sarjakuvahahmoja
Terra, sukunimenä:
Gabriel Terra (1873–1942), Uruguayn presidentti 1931–1938
João Evangelista Martins Terra (1925–2022), brasilialainen katolinen piispa
Max de Terra (1918–1982), sveitsiläinen Formula 1 -kuljettaja
Tadeu Terra (s. 1986), brasilialainen jalkapalloilija.
Tenna (Sveitsi)

| Tenna |
| --- | --- |
 Tenna sijaitsee alppiniittyjen keskellä.
 vaakuna
 Koordinaatit: 46°44′49″N, 9°20′19″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Graubünden
Hallintoalue (Bezirk):  Surselva
Hallintopiiri (Kreis):  Safien
Kunta:  Safiental
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,27 km²
Korkeus:  795 - 2 796 m
Väkiluku (joulukuu 2012):  114
 – Väestötiheys:  10 as./km²
 
 www.safiental.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tenna on kylä ja entinen kunta Itä-Sveitsissä Graubündenin kantonissa. Tenna sijaitsee Reinin alkujoen Vorderrheinin sivujoen Rabiusajoen laakson länsirinteellä.
Tenna sekä kolme sen naapurikuntaa, Safien, Valendas ja Versam, yhdistyivät 1.1.2013 Safientalin kunnaksi. Tennassa oli kunnan itsenäisyyden loppuessa 114 asukasta.
Tennaan on tunneittainen postiautoyhteys Versamista. Tenna tunnettu aurinkoenergialla toimivasta hiihtohissistä, joka otettiin käyttöön loppuvuodesta 2011 .
Aiheesta muualla

Simonett, Jürg: Das Historische Lexikon der Schweiz (HLS) (Sveitsin historiallinen tietosanakirja, artikkeli nro D1484, Tenna) Bern:  Stiftung HLS. Viitattu 25.3.2012. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tenna (Sveitsi) Wikimedia Commonsissa
Tempelgassen synagoga

Synagogan muistolaatta.
Tuhotun synagogan interiööriä.
Tempelgassen synagoga (saks. Synagoge Tempelgasse) oli juutalainen synagoga Itävallan pääkaupungin Wienin 2. kaupunginosassa eli Leopoldstadtissa. Se oli rakennettu vuosina 1854–1858 itävaltalaisen arkkitehdin Ludwig Försterin piirustusten perusteella. Synagogassa oli istumapaikat yli 2 000 ihmiselle, ja se oli Wienin suurin synagoga. Kristalliyönä, 10. marraskuuta 1938 synagoga tuhottiin täysin. Nykyisin paikalla on heprean- ja saksankielinen muistolaatta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tempelgassen synagogan rekonstruktio (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Sammakkolampi (Kangasniemi, Nousiala)

| Sammakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°56′45″N, 26°26′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskujoki:  Huumarpuru Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,1 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,257 km  
Pinta-ala:  5,279 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSammakkolampi 
Sammakkolampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Nousialan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 530 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.