stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sebastian Fagerlund
Teokset > Solistille ja orkesterille

Emanations klarinetille ja kamariorkesterille (1998)
Höga lågor, stilla vatten sopraanolle, mezzosopraanolle, baritonille ja kamariorkesterille (2003)
Saksofonikonsertto (2004)
Klarinettikonsertto (2005–2006)
Viulukonsertto Darkness in Light (2012)
Stone on Stone sähköisesti vahvistetulle sellolle ja yhtyeelle (2012)
Silent Words (versio sellolle ja jousiorkesterille) (2013)
Kitarakonsertto Transit (2013)
Fagottikonsertto Mana (2013‒2014)
Sellokonsertto Nomade (2018)
Huilukonsertto Terral (2021)
Helena’s Song viululle ja orkesterille (2023)
Kolmoiskonsertto Lanterna (2023)
Kontrabassokonsertto Arcantio (2023)
Teokset > Kamarimusiikkiteoksia

Imaginary Landscapes yhtyeelle (9 soittajaa) (2002)
Short Stories saksofonikvartetille (2002)
Klarinettikvintetto (2004)
Breathe klarinetille, harmonikalle ja sellolle (2005–2006)
Cadenza klarinetille ja matalalle soittimelle (2006)
Jousikvartetto nro 1 (2006–2007)
Scherzic alttoviululle ja sellolle (2008)
Sky barokkiyhtyeelle (2008)
Traces and Shadows sellolle ja pianolle (2009–2010)
Sky II yhtyelle (10 soittajaa) (2009)
Oceano viululle, alttoviululle ja sellolle (2010–2011)
Rush viululle, klarinetille, kahdelle pianolle ja cimbalolle (2010–2011)
Exhibit yhtyeelle (2010)
Fuel klarinetille, sellolle ja pianolle (2010)
Rounds klarinetille ja pianolle (2011)
Rush II ”Aldeburgh Version” viululle, sellolle, nelikätiselle pianolle ja cimbalolle (2011)
Sonata klarinetille ja pianolle (2011)
Silent Words sellolle ja pianolle (2013)
Transient Light käyrätorvelle, viululle, sellolle ja pianolle (2013)
Stilla viululle ja pianolle (2014)
Windways for recorder quartet (2015-16)
Octet "Autumn Equinox" for clarinet, bassoon, horn, 2 violins, viola, cello and double bass (2016)
String Quartet Nr.2 "From the Ground" (2017)
Fuel II huilulle, klarinetille, viululle, sellolle ja pianolle (2018)
Woodlands Variations fagotille ja jousikvartetille  (2018)
Remain viululle, sellolle ja pianolle (2022)
Teokset > Soolosoittimille

Flow klarinetille (1999)
Ground alttosaksofonille (1999/2001)
Environs uruille (2003)
Reminiscence viululle (2003)
Recordanza tenorinokkahuilulle (2005)
6 pianokappaletta (nuorille soittajille) (2007)
Licht im Licht pianolle (2007)
Kromos kitaralle (2011)
Woodlands fagotille (2012)
Materie soolo viululle (2019)
Recitativo soolosellolle (2021)
Teokset > Vokaaliteokset

Liten svit baritonille ja pianolle (2001)
Revontulet sopraanolle ja pianolle (2001)
Sinnlighetens fest mieskuorolle (2002)
Teckning mieskuorolle (2006)
Staden laulusarja sopraanolle ja pianolle (2009)
Nocturne naiskuorolle (2010)
Dream Land mieskuorolle (2019)
Teokset > Elektroakustiset teokset

Element 8-kanavaiselle nauhalle (1998)
Levytettyjä teoksia

2025 – Autumn Equinox – Arcantio, Sky II, Niek de Groot, kontrabasso, Lapin kamariorkesteri, joht. John Storgårds, BIS-2090
2023 – Terral – Strings to the Bone, Chamber Symphony, Sharon Bezaly, huilu, Tapiola Sinfonietta, joht. John Storgårds, BIS-2639
2022 – Breathe – Trio Klangspectrum, GENUIN.
2021 – Nomade – Cello Concerto, Water Atlas, Nicolas Altstaedt, sello, Radion sinfoniaorkesteri, joht. Hannu Lintu, BIS-2455.
2021 – Oceano – Chamber Music, Meta4, Christoffer Sundqvist, klarinetti, Paavali Jumppanen, piano, Hervé Joulain, käyrätorvi, BIS-2324.
2018 – Stonework, Drifts, Transit - Guitar Concerto, Ismo Eskelinen, kitara, Radion sinfoniaorkesteri, joht. Hannu Lintu, BIS-2295.
2018 – Höstsonaten Autumn Sonata, Anne Sofie von Otter, Erika Sunnegårdh, Helena Juntunen, Tommi Hakala, Nicholas Söderlund, Suomen kansallisoopperan kuoro ja orkesteri, joht. John Storgårds, BIS-2357.
2016 – Mana – Bassoon Concerto, Woodlands, Bram van Sambeek, bassoon,  Lahden sinfoniaorkesteri, joht. Okko Kamu. BIS-2206. (Mukana Kalevi Ahon fagottikonsertto.)
2015 – Darkness in Light – Violin Concerto, Ignite, Pekka Kuusisto, viulu, Radion sinfoniaorkesteri, joht. Hannu Lintu. BIS-2093.
2011 – Concerto for Clarinet and Orchestra, Partita, Isola, Christoffer Sundqvist, klarinetti, Göteborgin sinfoniaorkesteri, joht. Dima Slobodeniouk. BIS-SACD-1707.
2010 – Döbeln, Kokkolan oopperayhdistys, joht. Sakari Oramo. BIS-SACD-1780.
2010 – Short Stories, The Academic Saxophone Quartet. OPTCD-10007-8.
2010 – Licht im Licht, Risto-Matti Marin. ABCD 305.
2009 – Imaginary Landscapes, Turku Ensemble. JJVCD-69.
2007 – Northern Lights, Anu Komsi, sopraano, Pia Värri, piano. ABCD 231.
2005 – Saxophone Concerto, Olli-Pekka Tuomisalo, saksofoni, Avanti!, joht. Dmitri Slobodeniouk. JaseCD 0042.
2003 – Imaginary Landscape, Kamariyhtye Uusinta. UUCD 101.
2002 – Sinnlighetens fest, Polyteknikkojen Kuoro, joht. Juha Kuivanen, PKCD 19.
2001 – Ground, Olli-Pekka Tuomisalo, alttosaksofoni. FSSCD-01001.
2001 – Ground, Olli-Pekka Tuomisalo, alttosaksofoni, Risto-Matti Marin, piano. OPTCD-01003-4.
2000 – Emanations, Turun konservatorion orkesteri, Christoffer Sundqvist, klarinetti, joht. Sauli Huhtala. KACD2001-2.
Aiheesta muualla

Sebastian Fagerlund. Edition Peters.
Suomalaisen musiikin tiedotuskeskus. (Arkistoitu – Internet Archive)
Sebastian Fagerlund profile at BIS. (Arkistoitu – Internet Archive)
Sebastian Fagerlund – full speed ahead. Finnish Music Quarterly 2/2011.
Sebastian Fagerlund, composer. Interview in ResMusica 13.2.2014.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz
Béla Miklós

| Béla Miklós Dálnoki |
| --- | --- |

Unkarin pääministeri
 22. joulukuuta 1944 – 15. marraskuuta 1945  
Edeltäjä:  Ferenc Szálasi
Seuraaja:  Zoltán Tildy
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1890 Budapest, Itävalta-Unkari
Kuollut: 21. marraskuuta 1948 (58 vuotta) Budapest, Unkari
Ammatti:  kenraalieversti
Puoliso:  Éva Csákány Irma Varga
Tiedot
Puolue:  Unkarin itsenäisyyspuolue
 Huomautukset  Perusti puna-armeijan miehittämässä Debrecenissä väliaikaisen hallituksen, jossa oli edustettuna aselepoa kannattavia unkarilaisia poliittisia ryhmiä. Nuoliristi-johtaja Szalasin hallitus oli edustanut saksalaisten kanssa liitossa ollutta ja hävinnyttä osapuolta paeten Saksan alueelle rintaman siirtyessä Unkarin länsirajalle. 
Béla Miklós Dálnoki (11. kesäkuuta 1890 Budapest – 21. marraskuuta 1948 Budapest) oli unkarilainen kenraali, joka toimi Unkarin ensimmäisenä pääministerinä toisen maailmansodan jälkeen vuosina 1944–1945.
Miklós palveli maailmansotien välisenä aikana Unkarin armeijassa ja oli 1933–1936 sotilasattašeana Berliinissä. Toisen maailmansodan alussa hän oli armeijakunnan komentajana ja 1942–1944 valtionhoitaja Miklós Horthyn kanslian sotilasjohtajana. Elokuusta 1944 alkaen hän oli Unkarin ensimmäisen armeijan komentaja ja kannatti rauhaa Neuvostoliiton kanssa.
Kun Saksa ja Nuoliristi-puolue kaappasivat lokakuussa 1944 vallan Unkarissa, pidätystä pelännyt Miklós loikkasi Puna-armeijan puolelle ja antoi 17. lokakuuta julistuksen, jossa kehotti muita unkarilaisia upseereja tekemään samoin. Puna-armeijan miehittämässä Debrecenissä 22. joulukuuta 1944 kokoontunut oppositiopuolueiden edustajista koostunut väliaikainen kansalliskokous valitsi Miklósin uuden väliaikaisen hallituksen pääministeriksi Neuvostoliiton hyväksynnällä. Hänen johtamansa hallitus otti vallan Unkarissa seuraavana keväänä Nuoliristin hallituksen kukistuttua saksalaisten tappion myötä. Miklós jatkoi pääministerinä marraskuussa 1945 pidettyihin ensimmäisiin sodanjälkeisiin parlamenttivaaleihin asti, jolloin hänen seuraajakseen tuli pientilallisten puolueen johtaja Zoltán Tildy. Miklós valittiin vuoden 1947 vaaleissa parlamenttiin porvarillisen itsenäisyyspuolueen ehdokkaana, mutta valtaan nousseet kommunistit peruuttivat puolueen saamat edustajanpaikat ja Miklós joutui vetäytymään julkisesta elämästä. Hän kuoli seuraavana vuonna.
Käännös suomeksi
Givani Smith

| Givani Smith> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. helmikuuta 1998 (ikä 26) Toronto, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  97 kg
Seura
Seura:  Colorado Avalanche
Sarja:  NHL
Pelinumero:  55
Aik. seurat:  Grand Rapids Griffins (AHL) Detroit Red Wings (NHL) Florida Panthers (NHL) Charlotte Checkers (AHL) San Jose Sharks (NHL)
NHL-varaus:  46. varaus, 2016 Detroit Red Wings
Givani Smith (s. 27. helmikuuta 1998 Toronto, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Colorado Avalanchessa. Hänet varattiin NHL:n varaustilaisuudessa 2016 vuorolla 46 alun perin Detroit Red Wingsiin. Joulukuussa 2024 Sharks kauppasi Smithin, Mackenzie Blackwoodin ja viidennen kierroksen varausvuoron vuoden 2027 varaustilaisuudessa Colorado Avalancheen vaihdossa Aleksandr Georgijeviin, Nikolai Kovalenkoon, toisen kierroksen varausvuoroon vuoden 2026 varaustilaisuudessa ja viidennen kierroksen varausvuoroon vuoden 2025 varaustilaisuudessa. Givanin veli Gemel Smith on myös ammattilaisjääkiekkoilija.
Emma Santamäki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 16. maaliskuuta 1997
Pelipaikka: toppari
Seura
Seura: Turun Palloseura
Pelinumero: 24
Emma Santamäki (s. 16. maaliskuuta 1997) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan toppari. Hän edustaa nykyisin Naisten Liigassa pelaavaa Turun Palloseuraa. Santamäki pelasi Naisten Liigassa ensimmäisen kautensa 2013. Hän käyttää pelinumeroa 24. Santamäki toimii seuransa varakapteenina.
Charles Martel -luokka

| Charles Martel -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  Brennus: 10 600 t Charles Martel: 10 650 t
Pituus:  105 m (kokonaispituus)
Leveys:  19,5 m
Syväys:  8,15 m
Koneteho:  5 500 ihp
Nopeus:  15 solmua
Aseistus
Meritorjunta:  4 × 340 mm tykkiä 8 × 140 mm tykkiä 7 × konekivääriä
Charles Martel -luokka oli Ranskan laivaston kahden ironclad-taistelulaivan muodostama alusluokka, jonka alusten kölit laskettiin 1881-1885 ja valmistus peruutettiin 1886 töiden ollessa alkuvaiheessa. Alusten piti olla hieman suurempia kuin Marceau-luokan alusten, mutta niissä olisi ollut vain osittainen panssarivyö. Ranskan laivaston ironclad aluksissa ainoastaan Courbet-luokan aluksissa ja taistelulaiva Massénassa oli osittainen panssarivyö 1800-luvulla.
Charles Martelin valmistus todennäköisesti aloitettiin 1883 Toulonin laivastontelakalla. Brennus tilattiin 25. marraskuuta 1881 ja sen nimi vahvistettiin 7. joulukuuta 1882. Aluksen köli laskettiin joulukuussa 1882 Lorientin laivastontelakalla.
Tammikuussa 1886 Jeune École -koulukunnan merkittävimmän jäsenen amiraali Hyacinthe-Laurent-Theóphile Aube nimitys meriministeriksi muutti Ranskan laivastopolitiikan, minkä seurauksena työt aluksilla keskeytettiin vielä samana vuonna. Uuden politiikan mukaisesti taistelulaivojen merkitys pieneni ja taistelutoimet keskitettäisiin kaupanhäirintään risteilijöin ja kevein torpedovenein. Taistelulaivojen valmistukseen käytetyt varat siirrettiin uusiin aluksiin.
Seuraava vuonna 1889 aloitettu taistelulaiva Brennus valmistettiin täysin uusien suunnitelman mukaan, vaikka siinä käytettiin mahdollisuuksien mukaan Charles Martel -luokan alukseen varattuja materiaaleja.
Emil August Göldi

Emil Göldi
Emil August Göldi (kirjoitetaan myös Goeldi) (28. elokuuta 1859 Nesslau-Krummenau, Sveitsi – 5. heinäkuuta 1917 Bern (kuolinpaikaksi mainitaan myös Zürich)) oli sveitsiläis-brasilialainen luonnontieteilijä ja eläintieteilijä.
Göldi opiskeli eläintiedettä Jenan yliopistossa Ernst Haeckelin johdolla. Vuonna 1884 Ladislau de Souza Mello Netto, Musei Imperial e Nacionalin johtaja, kutsui Göldin työskentelemään museoonsa. Göldi saapui Rio de Janeiroon 1885 ja aloitti työnsä Brasilian Kansallismuseossa (nykyisin Museu Nacional do Rio de Janeiro).
Göldi erotettiin toukokuussa 1890, paljolti poliittisten syiden takia. Parán kuvernööri Lauro Sodré kutsui silloin Göldin kohentamaan Parán luonnonhistoriallista ja etnografista museota Belémissä. Museon oli perustanut Domingos Soares Ferreira Penna vuonna 1866. Göldi saapui Belémiin 9. kesäkuuta 1894. Hän sai avustajikseen useita ulkomaisia tutkijoita, muun muassa sveitsiläisen kasvitieteilijän Jacques Hüberin (1867–1914), saksalaisen eläintieteilijän Maria Emilie Snethlagen (1868–1929), geologit Friedrich Katzer (1861–1925) ja Alexander Karl von Kraatz-Koschlau (1867–1900), sekä hyönteistieteilijä, kansatieteilijä ja kasvitieteilijä Adolpho Ducken (1876–1959).
Museo nimettiin Göldin kunniaksi Museu Paraense Emílio Goeldiksi vuonna 1902.
Vuonna 1905 Göldi luopui virastaan terveydellisistä syistä ja muutti takaisin Sveitsiin. Museonjohtajina toimivat Göldin jälkeen Hüber, Snethlage ja Ducke.
Vuonna 1889 Göldi avioitui Adelina Meyerin kanssa ja heille syntyi kuusi lasta: Walther Eugenio Goeldi (1890–1960), Cornélia Goeldi (1891–1975), Leonie Goeldi (1892–1965), Mathilde Goeldi (1894–1983), Oswaldo Goeldi (1895–1961) ja Arnaldo Goeldi (1897–1977).
Göldi nimesi ja kuvaili linnuista muun muassa paksunokkajakamarin (Galbalcyrhynchus purusianus). Hänen kunniakseen on nimetty isonokimuura (Myrmeciza goeldii).
Aiheesta muualla

Museu Paraense Emílio Goeldi (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat 
Tieteilijät:  International Plant Names Index  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  IdRef
Trombi (pyörremyrsky)

Tornado
Trombi tai tornado on pienialainen, hyvin voimakas pyörremyrsky, johon liittyy suppilonmuotoinen pilvi. Se liittyy yleensä ukkospilveen. Tornado on yleensä halkaisijaltaan noin 50–200 metriä, ja sen elinikä on yleensä alle 10 minuuttia mutta joskus kuitenkin huomattavasti enemmän. Tornadoita ei pidä sekoittaa hurrikaaneihin ja muihin trooppisiin hirmumyrskyihin, jotka ovat satojen ja jopa tuhansien kilometrien ja useiden vuorokausien mittakaavassa, eikä myöskään syntymekanismiltaan erilaisiin lumi- ja pölypyörteisiin.
Nimitys

Sanalla trombi viitataan yleensä eurooppalaiseen pyörremyrskyyn, ja sanalla tornado viitataan pohjoisamerikkalaiseen pyörremyrskyyn. Veden päällä liikkuvaa tornadoa kutsutaan vesipatsaaksi. Kyse on kuitenkin aivan samasta ilmiöstä.
Rakenne ja muodostuminen

Tornadot syntyvät tyypillisesti ukkospilvien yhteydessä. Niiden syntymekanismissa on vielä tuntemattomia osia.
Yleisesti ajatellaan tyypillisen tornadon syntyvän seuraavalla tavalla: Eri ilmakerroksissa tuulet puhaltavat eri nopeuksilla ja ehkä eri suuntiinkin. Tämä synnyttää noiden tuulten väliseen tilaan vaakasuoraa pyörteisyyttä. Ukkospilvessä oleva raju, nopeudeltaan jopa hirmumyrskyn luokkaa oleva nousuvirtaus nostaa tämän vaakasuoran pyörteen pystyyn. Tämän mallin mukaan tornadon synty vaatii maanpinnan lähelle alle 600 m:n korkeuteen heikkoa tuulta ja troposfäärin keskiosiin noin 3 000–6 000 m:n korkeuteen voimakasta tuulta. Tällöin tornadojen syntyä näyttäisi edistävän epävakaa ilmakehä ja suuri tuuliväänne.
Tornadot jaetaan karkeasti kahteen ryhmään: niihin, jotka syntyvät supersolu-ukkospilvien yhteydessä, ja niihin, jotka syntyvät vähäisempien ukkos- tai konvektiopilvien yhteyteen. Tornadon pyörre tulee näkyviin siinä tiivistyvän vesihöyryn tai sen mukanaan imemän pölyn tai roskan ansiosta. Heikoilla tornadoilla ei pyörre ole aina selvästi näkyvissä. Tyypillisesti tornadot ovat korkeintaan muutama sata metriä läpimitaltaan mutta joskus yli kilometrin. Suomen trombien halkaisija on yleensä 10–50 metriä ja kesto vain muutamia minuutteja. Nekin voivat kaataa metsää ja aiheuttaa vahinkoa rakennuksille. Suurempia ja pitempiaikaisempiakin trombeja on kuitenkin havaittu.
Tornadon ulkonäkö ja halkaisija voi vaihdella suuresti: jotkut ovat kapeita ja narumaisia, jotkut suppilomaisia, jotkut hyvin leveitä ja kiilamaisia ja joskus ne muistuttavat ensi näkemältä pikemminkin sumu- tai sadeseinämää. Kiilamaisia tornadoja tavataan pääasiassa supersolujen yhteydessä. Nauhamaiset tornadot ja trombit voivat syntyä monenlaisten ukkos- ja jopa kumpupilvien yhteyteen, ja ne ovat useimmiten heikkoja (Fujitan asteikko 0-1), mutta jotkut näistä voivat tehdä jopa 4. asteen tornadon tuhoa. Kiilamaisen tornadon kadotessa välivaiheena voi olla hyvin voimakas ja suuri nauhamainen tornado.
Rakenne ja muodostuminen > Supersolu-ukkoset

Supersolutornadon syntymistä edeltää ukkospilven reunaosiin syntyvä tyypillisesti muutaman kilometrin läpimittainen mesosykloni. Tuuli alkaa kiertää tämän mesosyklonin keskusta, aluksi varsin hitaasti. Sopivissa olosuhteissa pystysuuntaiset virtaukset voivat venyttää horisontaalipyörteisyyttä ja pilven alapintaan muodostuu suppilo, joka kurottuu kohti maanpintaa. Pyörteen supistuessa se voimistuu, koska liikemäärämomentin eli pyörimismäärän täytyy säilyä. Mikäli venyminen ja voimistuminen jatkuvat tarpeeksi kauan, suppilo ulottuu maahan ja tornado on syntynyt. Tällä tavoin syntyvät suurimmat ja voimakkaimmat tornadot.
Rakenne ja muodostuminen > Muut ukkospilvet ja kuuropilvijonot

Ei-supersolutornadot (l. trombit) muodostuvat hiukan eri tavalla; ukkospilven yhteydessä esiintyvä vaakatason pyörteisyys voi joutua nousuvirtaukseen ja venyä pystysuunnassa pitkälti edellä esitetyn tapaan. Suurin osa Suomessa tavattavista trombeista kuuluu tähän ryhmään. Eräät rintamatyypit tuottavat trombeja ja tornadoja enemmän kuin toiset, mutta tarkkoja kriteereitä ei ole kyetty  määrittämään. Ne ovat yleensä heikompia ja lyhytaikaisempia kuin supersoluissa syntyneet pyörteet mutta voivat silti aiheuttaa huomattavaa tuhoa. Suppilopilvi on tornado, jonka pyörre ei ulotu maahan asti. Tornadon määritelmään kuuluu olennaisesti pilvestä maahan asti ulottuva pyörre. Tässä tornadot eroavat pölypyörteistä (engl. dust devils), jotka syntyvät auringon lämmittäessä maanpintaa, eikä niihin useinkaan liity mitään pilveä eikä koskaan mesomatalapainetta ylhäällä pilvessä. Toinen vastaava ilmiö on puuskarintamapyörre, joka voi syntyä voimakkaiden ukkos­puuskien ja syöksyvirtausten yhteydessä.
Rakenne ja muodostuminen > Tornadojen ominaisuuksia

Useimmat tornadot pyörivät syklonaalisesti eli pohjoisella pallonpuoliskolla vastapäivään, eteläisellä myötäpäivään. Toiseen suuntaan pyöriviäkin esiintyy, mutta alle 10 % kaikista tutkituista tornadoista pyörii ”väärään” suuntaan. Maan pyörimisliikkeen vaikutus eli Coriolis-ilmiö ei ehdi olla niiden kestäessä merkittävä tekijä.
Tornadon aiheuttamat tuhot johtuvat pääasiassa niiden erittäin kovista tuulista (jopa 120 m/s). Voimakkaat nousuvirtaukset voivat kuljettaa tavaroita kauaskin. Sen sijaan tornadojen aiheuttama alipaine on tuuleen verrattuna melko vähäinen tekijä: tosin voimakas tornado voi aiheuttaa jopa 100 hPa:n paine-eron ympäristöön, mutta niin voimakkaan tornadon tuulet tuhoavat tielle osuvat rakennelmat ennen kuin paine-ero ehtii niihin mitenkään vaikuttaa. Tornadojen tuhoa mitataan Fujitan asteikolla tai Torron asteikolla. Ainakin joskus suuremmat tornadot koostuvat itse asiassa useammasta pienemmästä alipyörteestä, jotka kiertävät tornadon keskustaa. Lisäksi suurien tornadojen ympärillä voi esiintyä pienempiä ja lyhytaikaisempia sisartornadoja.
Esiintyminen ja havaitseminen

Tornadoja voi esiintyä maailmanlaajuisesti kaikkialla, missä esiintyy myös ukkospilviä. Eniten niitä tavataan kuitenkin Pohjois-Amerikan keskilännessä ja lounaisosissa, ”Tornado Alley” -nimellä kutsutulla alueella, missä kylmä ja kuiva Kalliovuorilta peräisin oleva ilma törmää Meksikonlahdelta pohjoiseen virtaavaan lämpimään ja kosteaan ilmamassaan luoden suotuisat olosuhteet supersolu-ukkosmyrskyjen synnylle. Siellä myös tavataan ylivoimaisesti eniten tuhoisia F4- ja F5-luokkien tornadoja. ”Tornado Alleyssa” otollisin vuodenaika on maaliskuusta lokakuuhun. Vuosittain Yhdysvalloissa havaitaan keskimäärin 1 200 tornadoa. Muita tornadoille verraten alttiita maita ovat muun muassa Japani, Brasilia, Uruguay, Australia, Uusi-Seelanti ja Bangladesh. Euroopassa havaitaan arviolta 160 tornadoa ja 170 vesipatsasta vuosittain; todellinen luku lienee kuitenkin suurempi (katso alla). Euroopassa lukumääräisesti eniten tornadoja havaitaan Saksassa ja Isossa-Britanniassa; pinta-alaan suhteutettuna eniten Alanko­maissa. Pohjoismaissa trombi on melko harvinainen ilmiö: Suomessa niitä esiintyy lähinnä loppukesällä, etenkin silloin, kun Suomeen virtaa kaakosta lämmintä ja kosteaa ilmaa. Merialueilla syntyy vesipatsaita loppukesällä ja syksyllä, jolloin merivesi on lämmintä. Nämä pyörteet voivat kulkeutua myös maalle aiheuttaen tuhoja. Keskimäärin Suomessa havaitaan noin 10–20 trombia tai vesipatsasta vuosittain. Virossa ja muissa Baltian maissa trombit ovat suhteessa jonkin verran yleisempiä. Kuten monessa muussakin Euroopan maassa, Suomessakin trombeja on ryhdytty järjestelmällisesti tilastoimaan vasta viime vuosien aikana; perusteellisempi raportointi ja uutisointi ovat johtaneet havaintoon, että tornadot ovat Euroopassa aiemmin luultua yleisempiä.
Tornadojen ennustaminen on vaikeaa, koska sen syntyyn tarvittavia olosuhteita ei tarkoin tunneta. Tornado on ukkospilveenkin verrattuna pienialainen ilmiö, ja paikalliset olosuhteet, kuten maanpinnan kosteus ja yksittäisten ukkospilvien liikkeet, vaikuttanevat niiden syntyyn ja kehitykseen. Nykyään kyetään kuitenkin tunnistamaan säätyypit, joiden aikana suurin osa tornadoista kehittyy. Amerikassa annetaan näiden säätyyppien esiintyessä ilmoitus mahdollisista trombeista; varsinainen tornadovaroitus annetaan kuitenkin vasta, kun tornado on havaittu. Amerikkalaisten tutkimustulosten mukaan noin 30 % supersoluista muodostaa tornadon; säätutkassa supersolujen mesosykloni muodostaa yleensä selvästi havaittavan ”koukkukaiun”, jonka perusteella varoitus voidaan antaa. Suomessa supersolu-ukkoset ovat harvinaisia. Ei-supersolutornadojen muodostuminen on hyvin arvaamatonta.
Otolliset olot trombin/tornadon synnylle

Kostean pinnan ilmakerroksen yllä paksu troposfäärin keskikerroksen ilma
Kosteus ja lämpötila laskevat jyrkästi ylöspäin mentäessä
Pinnalla korkea lämpötila (helteistä)
Tuulet törmäävät alhaalla mutta hajaantuvat ylhäällä (eli alempana konvergenssi, ylempänä divergenssi)
Vaakasuora tuuliväänne eli tuulen nopeus ja suunta vaihtuvat ylöspäin mentäessä
Epävakaa ilmakehä
Hidas maanpintatuuli, nopea tuuli troposfäärin keskikerroksissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ilmatieteen laitos/Trombit
A series of pictures (Arkistoitu – Internet Archive) from the boat Nicorette getting impressively close to the south coast tornadic waterspout.
A USA Today online article on waterspouts:  http://www.usatoday.com/weather/wspouts.htm
Tornado syntyy tavallisimmin, kun eri ilmakerroksissa tuulet puhaltavat eri suuntiin tai eri nopeuksilla. Silloin syntyy vaakasuora rullamainen pyörimisliike. Voimakas nousuvirtaus nostaa tämän pyörteen osin pystyasentoon.
Tornadon synty maasta katsoen. Vaakasuora rullapilvi laskeutuu alas muuttuen suppiloksi.