stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keksi-musiikkipalkinto

Vuoden 2015 voittaja Willy Clay Band lavalla Kiirunassa
Vuoden 2016 palkittu Ulla Pirttijärvi-Länsman Riddu Riđđu -musiikkifestivaalissa
Vuoden 2017 voittaja Arja Havakka ja Matti Salmela Lappeenrannan kesäteatterissa vuonna 1961
Keksi-musiikkipalkinto (ruots. Keksi-musikpris) on  musiikkipalkinto, jonka Väylän Pyörre Musiikkiuutiset perusti vuonna 2014. Ensimmäisen palkinnon voitti Talonpoika Lalli. Palkinto jaetaan vuosittain juurillaan toimivalle tornionlaaksolaiselle, lappilaiselle tai tenonlaaksolaiselle henkilö(i)lle, yhtyeelle, yhdistykselle tai yritykselle kevyen muusikin ansioistaan. Palkinto on saanut nimensä 1600-luvulla Ylitorniolla eläneeltä kansanrunoilija Antti Mikkelinpoika Keksiltä.
Palkitut

| Vuosi | Voittaja |
| --- | --- |
2014: Talonpoika Lalli
2015: Willy Clay Band
2016: Ulla Pirttijärvi-Länsman
2017: Arja Havakka
2018: The Meänland
2019: Raj-Raj Band
2020: Ville Liimatainen & Ajomiehet
2021: Satama Open Air
2022: Mira Sunnari ja Keksi-erityispalkinto Arto Tiesmaa
2023: Suukosken Keidas
2024: Jaakko Laitinen
Käännös suomeksi
Kapfenbergin linna

Kapfenbergin linna eli Oberkapfenbergin linna on keskiaikainen linna Itävallassa, Kapfenbergin kaupungin lähellä. 
Linna on mainittu ensimmäisen kerran vuonna 1173. Kreivi Stubenberg rakennutti nykyisen linnan vuonna 1268. Se uusittiin renessanssityyliin 1500-luvulla.
Se sijaitsee korkealla vuorella. Linnan alla kulkee Murin sivujoki Mürz.
Kalifornian yliopisto

| Kalifornian yliopisto> University of California |
| --- | --- |
  

Motto:  Fiat lux ('Tulkoon valkeus')
Perustettu:  1868
Tyyppi:  Julkinen
Säätiön varat:  8,14 mrd. USD
Rehtori:  Mark Yudof
Henkilökunta:  90 296
Opiskelijoita:  209 000
Sijainti:  Oakland, Kalifornia  Yhdysvallat
Kampus:  10 kampusta
Sivusto:  www.universityofcalifornia.edu
Yliopiston San Diegon kampuksen kirjastorakennus, joka on nimetty Dr. Seussina tunnetun kirjailijan mukaan.
Kalifornian yliopisto (engl. University of California, lyhenne UC) on julkinen yliopistojärjestelmä Kaliforniassa. Kalifornian yliopistossa on yhteensä yli 209 000 opiskelijaa ja yli 1,4 miljoonaa alumnijäsentä. Yliopisto hallinnoi vuonna 2011–2012 yli kymmenen miljardin dollarin lahjoitusvaroja. Vuonna 2012 se sai uusia lahjoituksia 405 miljoonaa dollaria.
Yleistä

Kalifornian yliopisto on perustettu Oaklandissa vuonna 1868. Aluksi yliopistolla oli kymmenen opettajaa ja opiskelijoita 38. Nykyisin yliopistoon kuuluu kymmenen kampusyliopistoa, viisi lääketieteellistä tiedekuntaa ja sairaalaa, kolme oikeustieteellistä tiedekuntaa sekä maatalouteen ja luonnonvaroihin keskittynyt kansallinen yksikkö. Yliopistosta käsin hallinnoidaan myös kolmea kansallista laboratoriota.
Kalifornian yliopiston hallinnollinen keskus sijaitsee yhä Oaklandissa Berkeleyn lähistöllä. Yliopiston tunnuslause on latinankielinen Fiat lux eli 'tulkoon valkeus'.
Kampukset

| Kampus | Sijainti | Pinta-ala (eekkeriä) | Perustettu | Oppilasmäärä (syksy 2006) | Toimintakulut (USD) (2006) | Urheiluseuran nimi | Sijoitus (U> S. News) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalifornian yliopisto (Berkeley) | Berkeley | 6 767 | 1868 | 33 933 | 1 589 122 000 | Golden Bears | 21 |
| Kalifornian yliopisto (Davis) | Davis | 7 098 | 1905 | 30 475 | 2 267  719 000 | Aggies | 47 |
| Kalifornian yliopisto (Irvine) | Irvine | 1 521 | 1965 | 25 871 | 1 421 290 000 | Anteaters | 44 |
| Kalifornian yliopisto (Los Angeles) | Los Angeles | 419 | 1919 | 38 218 | 3 387 573 000 | Bruins | 26 |
| Kalifornian yliopisto (Merced) | Merced | 7 045 | 2005 | 1 286 | 67 387 000 | Bobcats |  |

| Kalifornian yliopisto (Riverside) | Riverside | 1 911 | 1954 | 16 875 | 459 885 000 | Highlanders | 88 |
| Kalifornian yliopisto (San Diego) | San Diego | 2 141 | 1959 | 26 868 | 2 084 925 000 | Tritons | 38 |
| Kalifornian yliopisto (San Francisco) | San Francisco | 181 | 1873 | 4 326 | 2 481 626 000 | ei seuraa |  |

| Kalifornian yliopisto (Santa Barbara) | Santa Barbara | 989 | 1958 | 21 082 | 620 208 000 | Gauchos | 47 |
| Kalifornian yliopisto (Santa Cruz) | Santa Cruz | 6 088 | 1965 | 15 364 | 451 656 000 | Banana Slugs | 76 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yliopiston viralliset sivut (englanniksi)
Open Content Alliance
Adobe
Biodiversity Heritage Library Project
Columbian yliopisto
Emory University
European Archive
HP Labs
Internet Archive
Johns Hopkins University Libraries
Missouri Botanical Garden
MSN Search
National Archives
National Archives
O’Reilly Media
Prelinger Archives
Research Libraries Group
Ricen yliopisto
Smithsonian Institution Libraries
University of British Columbia (virallistamatta)
Kalifornian yliopisto
University of Illinois at Urbana-Champaign
Toronton yliopisto
Yahoo
Kapfenberg

| Kapfenberg |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Kapfenberg
 Koordinaatit: 47°26′N, 15°17′E 
Valtio:  Itävalta
Osavaltio:  Steiermark
Piirikunta:  Bruck-Mürzzuschlag
Linna vuodelta:  1173
Mainittu kaupunkina:  1256
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  81.99 km² km²
Korkeus:  502 m m
Väkiluku (2021):  22 170
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kapfenberg on noin 22 tuhannen asukkaan kaupunki Itävallassa, Steiermarkissa. Se sijaitsee Mürz- ja Thörlbach-jokien yhtymäkohdassa Bruck an der Murista koilliseen. Kapfenbergin linnan ympärille 1100-luvun lopulla perustettu kaupunki mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1256. Siellä oli ruukki jo 1400-luvulla.
Kapfenbergin elinkeinoja ovat matkailu ja teollisuus, joka valmistaa kaapeleita, kemikaaleja ja rakennusmateriaaleja.
Katri Saarikivi

Katri Saarikivi
| --- | --- |
Syntynyt:  1983  Helsinki  
Kansalaisuus:  Suomi  
Koulutus:  Helsingin yliopisto  
| --- | --- |
Työnantaja:  Helsingin yliopisto  
Verkkosivusto:  researchportal.helsinki.fi/en/persons/f0d75367-7676-4d83-98fd-a8a25bcff9f8 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Katri Annukka Saarikivi (s. 1983 Helsinki) on suomalainen aivotutkija ja tieteen popularisoija. Saarikivi on aivotutkija kognitiivisen neurotieteen alalla ja hän on koulutukseltaan psykologian tohtori.
Saarikivi johtaa Helsingin yliopiston Kognitiivisen aivotutkimuksen yksikössä empatian ja laadukkaan vuorovaikutuksen mekanismeja selvittävää HUMEX-projektia. Hän on myös Turun yliopiston FINSCI-tutkimushankkeen vuorovaikutusvastaava.
Saarikivi on Ylen kolumnisti. Saarikiven vetämä NEMO – Natural Emotionality in Digital Interaction -joukkue voitti Helsinki Challenge -kilpailun vuonna 2015. Ryhmä tutki keinoja mitata ja välittää tunteita verkossa.
Teoksia

Saarikivi, Katri & Huotilainen, Minna: Aivot työssä.  Helsinki:  Otava, 2018.  ISBN 978-951-13181-5-6.
Aiheesta muualla

Katri Saarikivi: Katri Saarikivi: Eduskuntavaalien ehdokkaat mustamaalaavat toisiaan, mutta minua kiinnostaisi, miten he tekevät yhteistyötä Ykkösaamun kolumni.  3.4.2019.
@katrisaarikivi Twitterissä
Kiga

| Kiga> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Uganda
Puhujia:  1 580 000 (2002)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  atlantinkongolaiset kielet voltankongolaiset kielet benuenkongolaiset kielet bantukielet
ISO 639-3:  cgg
 Ohje 
Kiga on Ugandan lounaisosassa asuvien kigojen puhuma bantukieli. Sitä puhui vuoden 2002 väestönlaskennassa äidinkielenään 1,6 miljoonaa ihmistä. Sen läheisin sukukieli on nyankole.
Ruynakitaran kieli on standardoitu sekoitus neljää Länsi-Ugandan bantukieltä: kigaa, nyankolea, nyoroa ja tooroa.
Kansainvälinen majakkaliitto

| International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities |
| --- | --- |
   IALA:n jäsenmaat   Maat, joissa on liitännäisjäseniä  Ei jäseniä
Perustettu:  1957
Tyyppi:  Kansainvälinen teknillinen asiantuntijajärjestö
Toimiala:  Merenkulku
Päämaja:  Saint-Germain-en-Laye, Ranska
Toiminta-alue:  Maailmanlaajuinen
Jäsenet:  Kansalliset viranomaiset, teollisuusjäsenet, liitännäisjäsenet, kunniajäsenet
Pääsihteeri:  Francis Zachariae
Päätöksentekoelin:  Johtokunta (engl. Council). Yleiskokous joka neljäs vuosi
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansainvälinen majakkaliitto IALA (engl. International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities, aiemmin International Association of Lighthouse Authorities, ransk. AISM – Association Internationale de Signalisation Maritime) on voittoa tuottamaton, hallituksista riippumaton kansainvälinen teknillinen järjestö, jonka tarkoituksena on edistää merenkulun turvallisuutta, taloudellisuutta ja suorituskykyä.
Tarkoituksensa toteuttamiseksi järjestö vaikuttaa merenkulun turvalaitteiden kehittämiseen ja yhtenäistämiseen maailmanlaajuisesti. Merenkulun turvalaitteella tarkoitetaan tässä yhteydessä mitä tahansa aluksen ulkopuolista laitetta, järjestelmää tai palvelua, jota käytetään parantamaan yksittäisen aluksen tai koko alusliikenteen turvallista ja tehokasta navigointia.
Kansainvälinen majakkaliitto on perustettu vuonna 1957 luomaan pysyvä organisaatio teknillisille majakkakonferensseille, joita oli kutsuttu koolle vuodesta 1929 alkaen.
Sittemmin IALA:n toiminta on laajentunut myös muihin visuaalisesti havaittaviin merenkulun turvalaitteisiin, kuten vesiväylien merkintään poijujen ja loistojen avulla sekä radionavigaatiojärjestelmiin. Järjestö vaikuttaa myös alusliikennepalvelun (VTS), AIS-järjestelmän sekä elektronisten navigaatiojärjestelmien kehittämiseen ja standardointiin.
Kansainvälisen majakkaliiton toimipaikka sijaitsee Saint Germain en Layessä Ranskassa, 19 km länteen Pariisin keskustasta.
Jäsenet

IALA tarjoaa puitteet tietojen ja kokemusten vaihtoon merenkulun turvalaitteista vastaaville viranomaisille, valmistajille, konsulteille, tieteellisille järjestöille ja oppilaitoksille.
Vuonna 2014 järjestössä oli kansallisina jäseninä 77 merenkulun turvalaitteista vastaavaa viranomaista, 111 alan teollisuutta, jälleenmyyntiä ja konsultointia edustavaa teollisuusjäsentä, 49 liitännäisjäsentä kuten satamaa, tieteellistä järjestöä tai julkista laitosta sekä 43 kunniajäsentä. Suomesta kansallisena viranomaisjäsenenä on Liikennevirasto,
joka on myös IALA:n johtokunnan jäsen.
Julkaisut

IALA julkaisee merenkulun turvalaitteita koskevia suosituksia, ohjeistuksia ja käsikirjoja.
Suositukset (engl. Recommendations) ovat kansainvälisiin standardeihin rinnastettavissa olevia yksityiskohtaisia ohjeita IALA:n jäsenistölle kuinka jokin IALA:n tavoitteisiin liittyvä menettelytapa tai prosessi tulisi toteuttaa taikka miten merenkulun turvalaitteet on suunniteltava, kuinka ne pidetään toiminnassa ja kuinka niitä hallitaan. Esimerkkinä suositus E-106, joka koskee valoa heijastavan materiaalin käyttöä merenkulun viitoitusjärjestelmään kuuluvissa turvalaitteissa.
Ohjeistukset (engl. Guidelines) antavat yksityiskohtaisia, perusteellisia tietoja ja näkökulmia jostain tietystä aiheesta. Ne kuvailevat vaihtoehtoisia toteutustapoja, parhaita käytäntöjä ja antavat ehdotuksia toteutustavoista.
Käsikirjat (engl. Manuals) tarjoavat sekä jäsenistölle, ulkopuolisille että alan kouluttajille yleiskuvan jostain laajemmasta aiheesta. Esimerkkejä käsikirjoista ovat mm. Navguide, jonka liite A sisältää merenkulun viitoitusjärjestelmän kuvauksen, ja VTS-käsikirja.
Aiheesta muualla

IALA-AISM kotisivut International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities. Viitattu 6.1.2014. (englanniksi)
Kallmannin oireyhtymä

Kallmannin oireyhtymää (KS) sairastavalta puuttuu hajuaisti ja hänellä on sukuhormonien vaje. KS on oireyhtymä, jonka yleisyydeksi miehillä arvioidaan 1:4000-1:10000; naisilla tilan on arvioitu olevan noin 5 kertaa harvinaisempi. KS diagnosoidaan tyypillisesti nuoruusiällä, jos nuorelle ei tule murrosikää tai se etenee poikkeavan hitaasti. Murrosikäkehitys saadaan aikaan hormonihoidolla, mutta hajuaistin puutos jää. Aikuisiässä KS:n liittyy hedelmättömyyttä, jota kuitenkin voidaan hoitaa. Uusimman tiedon mukaan KS:n liittyvä sukuhormonien vaje ja hedelmättömyys saattavat joskus korjaantua itsestään vuosienkin mittaisen hormonikorvaushoidon jälkeen.
Aiheesta muualla

Kallmannin oireyhtymä (viivästynyt puberteetti ja hajuaistin puutos)
Kallmannin oireyhtymä Kehitysvammahuollon tietopankissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kazuo Saitō

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kazuo Saitō
Syntymäaika: 27. heinäkuuta 1951 (ikä 73)
Syntymäpaikka: Saitama, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 175 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1974–1989 | Mitsubishi Motors | 248 (3) |
Maajoukkue
| 1976–1984 | Japani | 32 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kazuo Saitō (jap. 斉藤 和夫, Saitō Kazuo; s. 27. heinäkuuta 1951 Saitama) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Saitō debytoi Japanin maajoukkueessa tammikuussa 1976. Hän on pelannut 32 maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Kazuo Ozaki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kazuo Ozaki
Syntymäaika: 7. maaliskuuta 1960 (ikä 64)
Syntymäpaikka: Tokio, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 176 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1978–1983 1983–1988 1988–1989 1989–1990 1990–1992 1993–1994 | Mitsubishi Motors Arminia Bielefeld St. Pauli Düsseldorf Urawa Reds Verdy Kawasaki | 63 (18) 113 (18) 6 (0)  15 (2) 2 (0) |
Maajoukkue
| 1981–1983 | Japani | 17 (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kazuo Ozaki (jap. 尾崎 加寿夫, Ozaki Kazuo; s. 7. maaliskuuta 1960 Tokio) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Ozaki debytoi Japanin maajoukkueessa helmikuussa 1981. Hän on pelannut 17 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Kazuo Echigo

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kazuo Echigo
Syntymäaika: 28. joulukuuta 1965 (ikä 58)
Syntymäpaikka: Mie, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 171 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1984–1995 1996–1999 | JEF United Ichihara Vegalta Sendai | 174 (27) 84 (13) |
Maajoukkue
| 1986–1987 | Japani | 6 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kazuo Echigo (jap. 越後 和男, Echigo Kazuo; s. 28. joulukuuta 1965 Mie) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Echigo debytoi Japanin maajoukkueessa heinäkuussa 1986. Hän on pelannut kuusi maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Keksijäkylän Lotta

| Keksijäkylän Lotta> Leiutajateküla Lotte |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Heiki Ernits  Janno Põldma 
Käsikirjoittaja:   Heiki Ernits  Janno Põldma 
Tuottaja:   Riina Sildos  Kalev Tamm 
Säveltäjä:  Sven Grünberg
Leikkaaja:  Janno Põldma
Tuotantosuunnittelija:  Heiki Ernits Laima Puntule
Pääosat:   Evelin Pang  Andero Ermel 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Viro
Tuotantoyhtiö:   Rija Films  Eesti Joonisfilm 
Levittäjä:  Sola Media
Ensi-ilta:  6. huhtikuuta 2006
Kesto:  78 min.
Alkuperäiskieli:   viro  suomi 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keksijäkylän Lotta (Leiutajateküla Lotte) on virolainen animaatioelokuva, joka kertoo Lotta-koiran seikkailuista Keksijäkylässä.
Juoni

Suuren meren rannalla on pieni merkillinen kylä; Kylä, jonka asukkaat harrastavat eriskummallisten vimpaimien keksimistä. Vuoden huipennus on kilpailu, jossa paras vimpain palkitaan ja palkintona on kunniaa ja mainetta.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Evelin Pang  | … |  Lotta    |
|  Andero Ermel  | … |  Bruno   |
|  Peeter Oja  | … |  Adalbert    |
|  Lembit Ulfsak  | … |  Oskar   |
|  Marko Matvere  | … |  Mati   |
|  Argo Aadli  | … |  Albert / Theodor    |
|  Garmen Tabor  | … |  Anna   |
|  Piret Kalda  | … |  Paula      |
|  Harriet Toompere  | … |  Sophie   |
|  Elina Reinold  | … |  Susumu     |
|  Mait Malmsten  | … |  Jaak      |
|  Margus Tabor  | … |  Klaus     |
|  Aarne Üksküla  | … |  James     |
|  Peeter Tammearu  | … |  John     |
|  Anne Reemann  | … |  Helmi    |
|  Ain Lutsepp  | … |  Eduard   |
Kalliolampi (Perho)

| Kalliolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Perho
Koordinaatit:  63°10′13″N, 24°36′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskuoja:  oja Hoikkalampeen 
Järvinumero:  14.646.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  181,8 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,944 km  
Pinta-ala:  2,975 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliolampi 
Kalliolampi  on Keski-Pohjanmaalla Perhossa  Mäkelän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Kortejoen valuma-alueeseen (14.646) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 181,8 metriä mpy.
Kignan

| Kignan |
| --- | --- |
 Kignan
 Koordinaatit: 11°51′4″N, 6°0′55″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Sikasson piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 202 km²
Väkiluku (2009):  26 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kignan on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Sikasson piirissä Malissa. Se sijaitsee 75 kilometriä Sikassosta luoteeseen. Kunnassa on 26 000 ja kylässä 8 600 asukasta (vuonna 2009).
Kignanin kunnan pinta-ala on 1 202 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Sikasson piirin Koumankoun, Dialakoron ja Kabarasson, idässä Kourouman, etelässä Sanzanan ja lännessä Tellan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulat. Vesistöistä tärkein on sadekauden jälkeen kuivuva Bagoén sivujoki N’kègnè. Seutu kuuluu Sudanin ilmastovyöhykkeeseen.
Kuntaan kuuluu 15 kylää. Asukkaat ovat etupäässä senufoja, bambaroita ja miniankoja. Lisäksi on muun muassa dogoneja, fulbeja ja bozoja. Yleisin kieli on bambara.
Kignanin kautta kulkee Gongasson ja Fanan välinen maantie. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät vijlelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja myytäväksi kasvatettava puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Teollisuutta edustavat CMDT:n puuvillankäsittelylaitos ja sen jätekuitua hyödyntävä Sucotex.
Kapi

Koiran syyhypunkki
Kapinen koiranpentu
Kapinen kettu
Kapi on eläinten tauti, jota aiheuttaa syyhypunkki (Sarcoptes scabiei). Kapia esiintyy eniten koirilla, ketuilla ja sioilla; syyhypunkista on omat alalajinsa näille eläinlajeille (var. canis, var. vulpis ja var.suis), mutta kettujen kapi voi aiheuttaa oireita myös koirille.
Ihmisille syyhyä aiheuttava punkki on taas Sarcoptes scabiei var. hominis, joka on vakavampi kuin koirien kapin aiheuttava syyhypunkki. Villieläinten kapi voi tarttua ihmisiinkin. Sikakapi on lääkityksillä saatu poistetuksi monista jalostussikaloista.selvennä Sarcoptes-punkit voivat satunnaisesti tarttua muihinkin eläinlajeihin, mikäli eläinkontaktit ovat läheiset.
Kapin yleisin oire on voimakas kutina. Ensin iholla on pieniä pisteitä, jotka voi nähdä koiran vatsan alla, missä karva ei ole tiellä. Myöhemmin koira raapii ihonsa rikki, karvat lähtevät ja iho paksuuntuu ja tummuu.
Aiheesta muualla

Vetcare (Arkistoitu – Internet Archive)
Kapi – Ruokavirasto
Terveyskirjasto (Duodecim) - https://www.terveyskirjasto.fi/dlk00507
Kazuo Imanishi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kazuo Imanishi
Syntymäaika: 12. tammikuuta 1941 (ikä 83)
Syntymäpaikka: Hiroshima, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 174 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1963–1969 | Toyo Industries | 42 (0) |
Maajoukkue
| 1966 | Japani | 3 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kazuo Imanishi (jap. 今西 和男, Imanishi Kazuo; s. 12. tammikuuta 1941 Hiroshima) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Imanishi debytoi Japanin maajoukkueessa joulukuussa 1966. Hän on pelannut kolme maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Säterin kunta

| Säterin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Keskustaajama:  Säter
Kuntakoodi:  2082
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  570,33 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  11 242
 – Väestötiheys:  19,7 as./km²
 
 www.sater.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Säterin kunta (ruots. Säters kommun) on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Säter.
Kunnan maapinta-ala on 570,33 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 242 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 84,70 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 14,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Silvbergin ja Gustafsin maalaiskunnat muodostivat Gustafsin "suurkunnan". Lisäksi Säterin maalaiskunta liitettiin Säterin kaupunkiin. Stora Skedvin maalaiskunta jäi ennalleen. Nykyinen Säterin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä Gustafsin ja Stora Skedvin maalaiskunnat sekä Säterin kaupunki.
Vaakuna

Nykyinen kuntavaakuna on entisen Säterin kaupungin vaakuna. Silvbergin maalaiskunnalla oli aiemmin oma vaakuna ennen vuoden 1952 kuntauudistusta, jossa kunta lakkautettiin. Myös Gustafin ja Stora Skedvin maalaiskunnilla oli oma vaakuna.
Silvbergin maalaiskunta
Gustafsin maalaiskunta
Stora Skedvin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Säterin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 564 | 10 564 |
| 1955 | 1955 |    | 10 425 | 10 425 |
| 1960 | 1960 |    | 10 264 | 10 264 |
| 1965 | 1965 |    | 10 119 | 10 119 |
| 1970 | 1970 |    | 9 812 | 9 812 |
| 1975 | 1975 |    | 10 262 | 10 262 |
| 1980 | 1980 |    | 10 874 | 10 874 |
| 1985 | 1985 |    | 11 201 | 11 201 |
| 1990 | 1990 |    | 11 896 | 11 896 |
| 1995 | 1995 |    | 11 790 | 11 790 |
| 2000 | 2000 |    | 11 259 | 11 259 |
| 2005 | 2005 |    | 10 989 | 10 989 |
| 2010 | 2010 |    | 10 840 | 10 840 |
| 2015 | 2015 |    | 11 009 | 11 009 |
| 2020 | 2020 |    | 11 161 | 11 161 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 747 | 6,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 125 | 1,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 614 | 5,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 9 523 | 86,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 152 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 163 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 735 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,2 %
18–64-vuotiaat: 59,1 %
65 vuotta täyttäneet: 21,7 %