stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lars Reinhold Glansenstierna

Lars Reinhold Glansenstierna (20. helmikuuta 1744 – 1800-luvun alussa) oli suomalainen sotilas ja itsenäisyyden kannattaja.
Glansenstiernan vanhemmat olivat upseeri Lorenz Glansenstierna ja Anna Maria Sprengporten  ja puoliso Helena Kristina Sofia Creutz (k. 1824). Hän ryhtyi sotilasuralle 16-vuotiaana ja toimi luutnanttina  Uudenmaan rakuunoissa. Erottuaan armeijasta kapteenina 1778 Glansenstierna asui Nastolassa lankonsa G. M. Sprengtportenin naapurissa. Hän oli tämän kanssa ensimmäisiä, jotka ryhtyivät suunnittelemaan Suomen itsenäisyyttä. Hän toimi vuonna 1788 Anjalan liiton hyväksi Savossa ja oli niitä, jotka ottivat yhteyttä keisarinna Katariinaan itsenäisyyssuunnitelman toteuttamiseksi. Kun Anjalan liitto luhistui, hän pakeni Venäjälle helmikuussa 1789. Glansenstiernan arvellaan kuolleen Hampurissa 1800-luvun alussa.
Laboral Kutxa

Pankin logo
Laboral Kutxan pääkonttori
Laboral Kutxa on espanjalainen osuuspankki. Se syntyi maaliskuussa 2012, kun Caja Laboral ja Ipar Kutxa ilmoittivat yhdistymisaikeistaan. Pankin pääkonttori sijaitsee Baskimaan Mondragónissa.
Aiheesta muualla

Laboral Kutxa (baskiksi) (espanjaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Laboral Kutxa
Käännös suomeksi
Kuorelammi

| Kuorelammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  61°00′41″N, 25°53′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arrajoen valuma-alue (14.16)
Laskuoja:  oja Seestaanjokeen 
Järvinumero:  14.165.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,3 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,768 km  
Pinta-ala:  8,99 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuorelammi 
Kuorelammi  on Päijät-Hämeessä Lahdessa Luhtaanmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 9,0 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Seestanjoen valuma-alueeseen (14.165) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,3 metriä mpy.
ZIMS

ZIMS (lyhenne sanoista Zoological Information Management System) on kansainvälinen tietopankki uhanalaisista eläimistä. Se käsittää 6,8 miljoonaa eläinyksilöä ja yli 21 000 lajia. Tietokantaan kirjataan kaikki hoitokäynnit reaaliaikaisesti ja eläinlääkintätiedot. Järjestelmässä on myös kantakirjat noin 500 uhanalaiselle lajille. Tietokannassa on 74 000 potilastietoa ja 167 miljoonaa hoito-ohjetta. Järjestelmässä uhanalaisen eläimen kantakirjalla on aina vastuueläintarha, joka sitä ylläpitää. Esimerkiksi Korkeasaaren eläintarhassa on kierteissarvivuohen ja metsäpeuran kantakirja.
Laboratoriotutkimus

Laboratoriotutkimus on laboratoriossa tehtävä toimenpide tai sarja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on selvittää näytteessä, eliössä tai laitteessa olevaa ominaisuutta. Yleisiä laboratoriotutkimuksia ovat erilaiset kemialliset tai fysikaaliset analyysit kiinteistä, nestemäisistä tai kaasumaisista näytteistä, millä pyritään selvittämään yhdisteiden tai alkuaineiden määrää ja ominaisuuksia. Mikrobiologiset, patologiset, geneettiset tai fysiologiset laboratoriotutkimukset kohdistuvat eliöön (esimerkiksi kasviin, mikrobiin, eläimeen tai ihmiseen) tai sen osaan, jolloin pyritään selvittämään eliön lajia, ominaisuuksia tai toimintaa. Elektroniikassa laboratoriotutkimuksilla selvitetään sähköisten laitteiden tai niiden osien toimintaa.
Laboratoriotutkimus voi tarkoittaa yksittäistä laboratoriokoetta, mutta usein käsitettä käytetään kuvaamaan sarjaa kokeita ja niihin liittyvää analyysiä, johtopäätöksiä ja yhteenvetoa saaduista tuloksista.
Lääketieteellinen laboratoriotutkimus

Lääketieteellinen laboratoriotutkimus on tapa saada tietoa ihmisen terveydentilasta tai diagnosoida sairauksia tutkimalla elimistöstä otettuja näytteitä, mittaamalla biosignaaleja tai kuvantamalla sen toimintoja. Tutkimus suoritetaan yleensä sairaalan tai terveyskeskuksen laboratoriossa, mutta myös erillisen tutkimuslaitoksen, yksityisen lääkäriaseman tai yrityksen laboratorioissa.
Tavanomaisesti lääketieteelliseen laboratoriotutkimukseen tarvitaan lääkärin lähete. Tarvittavat tutkimukset merkitään lähetteeseen kaksi- tai kolmiosaisella lyhenteellä. Lyhenteen ensimmäinen osa kertoo tutkittavan systeemin, joka on tavallisesti verta, virtsaa tai muita helposti saatavilla olevia eritteitä tai ruumiinosia. Toinen osa on varsinaisen tutkimuksen tyyppi, esimerkiksi jonkin aineen pitoisuus ja kolmas osa, takaliite, tarkentaa sitä.
Näytteenotosta ja näytteen käsittelystä huolehtii usein laboratoriohoitaja tai bioanalyytikko, joissakin tapauksissa myös lääkäri tai sairaanhoitaja. Nykyisin useimmat terveydenhuollossa otetut näytteet analysoidaan suurissa kliinisen kemian, hematologian, patologian tai genetiikan laboratorioissa, pääosin koneellisesti.
Verinäytteen ottoa laboratoriossa.
Yorkin piirikunta (Etelä-Carolina)

Yorkin piirikunta (engl. York County) on Yhdysvaltojen Etelä-Carolinan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 280 979 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Yorkin kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1785.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yorkin piirikunta (Etelä-Carolina) Wikimedia Commonsissa
ZIP (täsmennyssivu)

ZIP voi tarkoittaa seuraavia:
ZIP, tiedostomuoto
Zig-zag in-line package, muistimoduulityyppi
Zip the Pinhead, sirkustaiteilija
ZIP-koodi, Yhdysvalloissa käytössä oleva postinumerojärjestelmä
Zip, entinen kanadalainen lentoyhtiö
Iomega Zip, tiedon tallennukseen käytetty asema ja levykemuoto
PKZIP, ZIP-pakkausohjelma
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”ZIP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuorelampi (Äänekoski)

| Kuorelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°33′42″N, 25°39′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden valuma-alue (14.34)
Laskujoki:  Kuorejoki Niiniveteen 
Järvinumero:  14.345.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,8 m  
Pituus:  910 m  
Leveys:  650 m  
Rantaviiva:  3,722 km  
Pinta-ala:  22,248 ha  
Tilavuus:  0,0005079 km³ 
Keskisyvyys:  2,28 m  
Suurin syvyys:  5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuorelampi 
Kuorelampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella Honkolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 22 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 507 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niiniveden valuma-alueella (14.34), jonka Kuorejoen–Häkinjoen alueeseen (14.345) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,8 metriä mpy.
Z43

| Z43 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Deutsche Schiff- und Maschinenbau, Bremen
Kölinlasku:  1. toukokuuta 1942
Laskettu vesille:  syyskuu 1943
Palveluskäyttöön:  31. toukokuuta 1944
Poistui palveluskäytöstä:  miehistönsä upottama 3. toukokuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 600 t
Pituus:  127 m (kokonaispituus)
Leveys:  12 m
Syväys:  4,21 m
Koneteho:  2 x Wagner-turbiinia 70 000 shp
Nopeus:  36,5 solmua
Miehistöä:  330
Aseistus
Aseistus:  5 x 12,7 cm tykkiä 4 x 3,7 cm ilmatorjuntatykkiä 5 x 2 cm ilmatorjuntatykkiä 8 x 533 mm torpedoputkea 76 x miinaa 4 x syvyyspomminheitintä
Z43 oli Saksan laivaston tyypin 1936B hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 17. helmikuuta 1941 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä, missä köli laskettiin 1. toukokuuta 1942 telakkanumerolla 1029. Alus laskettiin vesille syyskuussa 1943 ja valmistui 31. toukokuuta 1944. Samana päivänä alus otettiin palvelukseen ensimmäisenä päällikkönään Carl Heinrich Lampe, joka oli myös aluksen ainoa päällikkö.
Palvelus

Alus aloitti operatiivisen palveluksensa lokakuussa 1944, jolloin se liitettiin 6. hävittäjälaivueeseen itäiselle Itämerelle. Alus operoi 22.-24. marraskuuta yhdessä Z25:n, Admiral Scheerin sekä 2. torpedovenelaivueen kanssa tukien saksalaisten vetäytymistä Saarenmaalta. Alus lähti 9. joulukuuta 6. laivueen lippulaivan Z35:n sekä Z36:n ja kahden torpedoveneen kanssa miinoittamaan operaatio Nilissä Viron rannikkoa. Kolme vuorokautta myöhemmin osasto joutui sankassa sumussa saksalaisten laskemaan Nashorn miinakenttään, jolloin Z35  ja Z36 tuhoutuivat miehistöineen osuttuaan miinoihin. Operaatio peruutettiin ja Z43 palasi Gotenhafeniin.
Alus oli saattajana Gotenhafenin ja Libaun välillä 18.-25. tammikuuta sekä 29. tammikuuta - 9. helmikuuta 1945. Se tulitti Neuvostoliiton joukkojen asemia 23. helmikuuta Samlandin rannikolla. Saatettuaan SS Hamburgin Sassnitziin Z25:n kanssa 27. helmikuuta alus oli ilmatorjunta-aluksena, kunnes se suojasi Lützowin ja Admiral Scheerin Danziginlahdelta Swinemündeen 7. maaliskuuta. Seuraavan viikon alus oli Kolbergin edustalla suojaten kuljetusaluksia ilmahyökkäyksiltä. Alus tuki tykistöllään maajoukkoja 17.-19. maaliskuuta sekä suojasi pakolaisia kuljettaneita aluksia.
Alus palasi Kieliin 2. toukokuuta, jossa sen miehistö upotti aluksensa seuraavana päivänä Geltingerinlahteen Flensburgin lähistöllä.
Kuorelampi (Heinola)

| Kuorelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°21′29″N, 26°13′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Ala-Rääveliin 
Järvinumero:  14.171.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,2 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,479 km  
Pinta-ala:  1,151 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuorelampi 
Kuorelampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Koskenmyllyn kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ala-Rievelin alueeseen (14.171) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy.
Yoshinobu Miyake

Yoshinobu Miyake
Yoshinobu Miyake (jap. 三宅義信, miyake yoshinobu, s. 24. marraskuuta 1939 Tokio) on japanilainen painonnostaja, olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Vain 155 senttiä pitkä Miyake voitti olympiakultaa Tokiossa 1964 ja Méxicossa 1968 sekä hopeaa Roomassa 1960. Münchenin kisoissa 1972 hän oli sarjassaan neljäs. Hän on edelleen Japanin ainoa painonnoston olympiavoittaja.
Miyake on nelinkertainen maailmanmestari (1962, 1963, 1965 ja 1966). Urallaan hän teki kaikkiaan 25 maailmanennätystä.
Oman uransa jälkeen Miyake alkoi valmentaa Japanin painonnostojoukkuetta. Hänen veljensä Yoshiyuki Miyake on kaksinkertainen painonnoston maailmanmestari ja olympiapronssimitalisti.
Aiheesta muualla

Miyake olympic.org:sa
Yoshino

Yoshinovuori keväällä
Yoshino (jap. 吉野) on yleisnimitys vuoristoseudulle, joka käsittää Japanin Honshūn saarella sijaitsevan Naran prefektuurin eteläosan. Alue vastaa entisen Yamaton provinssin eteläosia. Kapeassa merkityksessä Yoshino viittaa vain Yoshinojoen varrella kohoavan Yoshinovuoren ympäristöön. Tämä alue sijaitsee aivan Naran allaslaakson eteläpuolella, ja sitä kutsutaan nimellä kuchi-Yoshino (口吉野, ’suu-Yoshino’ eli ’etu-Yoshino’); alueeseen voidaan laskea kuuluviksi Gojōn kaupungin pohjoisosa, Ōyodon, Shimoichin ja Yoshinon maaseutukaupungit sekä Higashi-Yoshinon, Kawakamin ja Kurotakin kyläkunnat. Laajemmassa merkityksessä Yoshino pitää sisällään myös Kitakami- ja Totsujokien varsien vuoristoseudut Obaminen solan eteläpuolella. Tähän alueeseen viitataan nimellä oku-Yoshino (奥吉野, ’sisä-Yoshino’), ja siihen kuuluvat Gojōn kaupungin eteläosa sekä Kamikitayaman, Nosegawan, Tenkawan, Shimokitayaman ja Totsukawan kyläkunnat.
Kuchi-Yoshino ja oku-Yoshino eroavat toisistaan kulttuuriltaan, murteeltaan ja elinkeinoiltaan. Kuchi-Yoshinon seudulla tärkeitä elinkeinoja ovat metsäteollisuus ja turismi, joka on keskittynyt kirsikankukistaan tunnetulle Yoshinovuorelle. Oku-Yoshinossa, joka käsittää Kiivuoriston keskiosan, asutus on keskittynyt syviin jokilaaksoihin. Alueella tuotetaan vesivoimaa, ja etelässä se liittyy niin ikään syrjäiseen Kumanon seutuun. Koko Yoshinon alue on harvaan asuttu.
Asutus Yoshinon alueella on vanhaa, ja sieltä on löytynyt muinaisjäännöksiä jo jōmon-kaudelta. Seutu esiintyy myös japanilaisessa mytologiassa. Historiallisesti Yoshino on kuulunut Yoshinon piirikuntaan, joka perustettiin jo Taika-uudistuksissa. Genshōn ja Shōmun hallintokaudella 700-luvulla se muodosti lyhytikäisen Yoshinon provinssin. Syrjäisyytensä vuoksi alueelle lähetettiin ihmisiä maanpakoon, ja eteläisen ja pohjoisen hovin kaudella 1300-luvulla se toimikin eteläisen hovin tukikohtana. Heian-kaudella Yoshinoon perustettiin Kinpusen-jin buddhalainen temppeli ja siitä tuli shugendō-uskonnon keskus.
Kuvia

Kinpusen-jin temppelin Zaō-dō Yoshinovuorella
Higashi-Yoshinon kylää
Dorogawa-onsen
Daifugenvuori
Lauri Leppänen (opettaja)

Lauri Leppänen (6. maaliskuuta 1923 Kauhajoki – 22. heinäkuuta 2015 Vantaa) oli suomalainen opettaja ja kotiseutuhistorioitsija. Hän sai vuonna 1984 ansioistaan kotiseutuneuvoksen arvonimen.
Pohjalainen Leppänen muutti opettajaksi valmistuttuaan 1949 Helsingin maalaiskuntaan ja ryhtyi 1950-luvun puolessa välissä laatimaan kotiseutuaiheista opetusaineistoa. Hän oli yksi kunnan kotiseutuyhdistyksen, myöhemmin Vantaa-Seura, perustajia ja toimi alkuaikoina sen sihteerinä ja puheenjohtajana. Hän perusti kotiseutujulkaisun Helsingin pitäjä ja oli Vantaan historiatoimikunnan puheenjohtaja.
1950-luvun alussa kouluhallitus lisäsi kotiseutuopetuksen merkitystä ympäristötiedon oppiaineessa. Leppänen ja hänen opettajakollegansa Viljo Holopainen saivat kotiseutuoppimateriaalien luomisen tehtäväkseen. Miehet kiersivät Vantaata pyörillä, valokuvaten sen maisemia. Erityisesti Leppänen kuvasi maalaismaisemia, peltoja, puita ja arkisia asioita. Kuvista syntyivät monet oppikirjat ja lukemistot. Lisäksi Leppänen oli mukana toteuttamassa kunnan ensimmäistä, vuonna 1964 valmistunutta kotiseutufilmiä Vantaanjoen pitäjä. Kuvaaminen oli Leppäselle paitsi harrastus, myös tavoitteellista ja vakavaa kotiseututyötä. Leppänen koki, että kotiseututyö ja valokuvaaminen auttoi juurtumaan kotiseutuun.
Vantaan kotiseututyön isäksi nimetty Leppänen oli aikaansa edellä vaatien mm. ympäristönsuojelun lisäämistäja historiallisen Helsingin pitäjän kirkonkylän rakennusten suojelua ja pelastamista. Hänelle merkityksellisintä oli läpi vuosikymmenien epäpoliittinen kotiseututyö, jolla pidettiin omasta kulmakunnasta huolta.
Leppäsen valokuvista koottiin vuonna 2018 Vantaan kaupunginmuseoon näyttely #ThrowbackVantaa - Kuvia kotiseudusta ennen ja nyt. Näyttely koostui 33 Leppäsen ja Holopaisen ottamasta kuvasta ja vuonna 2017 otetusta kuvaparista samalta sijainnilta. Lisäksi näyttelyssä oli muitakin Leppäsen kuvia. Yhteensä Vantaan kaupunginmuseolla on 1500 kuvan kokoelma Leppäseltä.
Julkaisuja

Helsingin maalaiskunnan kansakoululaitos 1866–1966, toim. Lauri Leppänen. Helsingin maalaiskunta, 1966
Helsingin maalaiskunta, teksti: Lauri Leppänen, WSOY, 1968
Helsingin maalaiskunta – Vantaanjoen vauras pitäjä, Lauri Leppänen, Viljo Holopainen. Otava, 1961 3., uud. p. 1970
Helsingin pitäjän historia 2–3; toimitustyö: Historiatoimikunnan työryhmä: Lauri Leppänen ym., Vantaan kaupunki, 1990–1991
Kotiseutuni Vantaa 1–2, Otava 1983, 1990
Rynnäkkötykit isänmaamme puolustajina : 1. Ryn.Tyk.K:n vaiheita jatkosodassa, Helsingin pitäjän kotiseutuyhdistys, 2000
ZK++

| zK++ |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Lord Sabbath (nimimerkki)
Kehityshistoria
Vakaa versio:  0.73d3 / 15. huhtikuuta 2009
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  vertaisverkko
Alusta:  Windows
Lisenssi:  GPL
Aiheesta muualla
zK++
ZK++ on avoimen lähdekoodin vertaisverkko-ohjelma, joka käyttää Direct Connect -protokollaa. Ohjelma perustuu samannimiseen tiedostojen vaihto-ohjelmaan.
Aiheesta muualla

Kotisivu (englanniksi)
zK++ FORUM (Arkistoitu – Internet Archive)
York Factory

York Factory vuonna 1853
York Factory on entinen asutuskeskus Hudsoninlahden lounaisrannalla Manitoban provinssin koillisosassa Kanadassa. Se sijaitsee Hayesjoen suulla noin sadan kilometrin päässä Churchillistä eteläkaakkoon..
Hudson's Bay Companyn päämaja sijaitsi York Factoryssä vuoteen 1957. Yhtiön rakennukset ovat merkittävä historiallinen nähtävyys. Ne ovat nykyisin Kanadan valtion omaisuutta, ja niitä ylläpitää kansallispuistoja hallinnoiva virasto Parks Canada. Rakennuskompleksiin kuuluu myös Kanadan vanhin ja suurin ikiroudan alueelle rakennettu puinen rakennus. Rakennus on valmistunut 1831. Hudson's Bay Companyn lopetettua toimintansa York Factoryssa vuonna 1957, York Factory First Nation intiaanit pakkosiirrettiin York Landingin kylään eikä paikalla ole enää vakituista asutusta.
Historia

York Factory toimi 1600-luvulta 1800-luvun loppupuolelle Hudson's Bay Companyn päämajana, ja sieltä käsin yhtiö hallitsi turkiskauppaa Rupertinmaaksi kutsutulla alueella, joka levittäytyi laajalle alueelle Nelsonjoen valuma-alueen varsille.
Ensimmäinen linnoitus Fort Nelson rakennettiin Nelsonjoen suulle 1682. Linnoituksen rakentaminen aiheutti vastustusta Ranskassa, joka lähetti vuonna 1684 sotilaslaivueen tuhoamaan sen. Yhtiö rakennutti toisen linnoituksen Nelsonjoen varteen 1697 ja nimesi sen Yorkin herttuan mukaan. Samana vuonna ranskalaiset valtasivat linnoituksen historian suurimmassa arktisilla vesillä käydyssä taistelussa ja nimesivät sen ”Fort Bourboniksi”. Ranskalaiset joukot kärsivät suuria tappioita taistelussa. Kolme englantilaista sotalaivaa ja muut joukot piirittivät linnoituksen ja erehdyttivät ranskalaiset luulemaan, että heillä oli paljon suuremmat joukot jäljellä. Lopulta linnoitus palasi Englannin haltuun 1713 Utrechtin rauhansopimuksessa. Vuoden 1713 jälkeen pääkonttori siirrettiin nykyiselle paikalleen Hayesjoen suulle.
Vuosien 1788–1795 aikana yhtiö rakennutti York Factoryyn kahdeksankulmaisen bastionilinnoituksen kivestä ja tiilistä. Rakennusmateriaalit eivät kestäneet ikiroutaa, joka nousee ja laskee vuodenaikojen mukaan, joten vuonna 1831 linnoitus purettiin. Kolmikerroksinen osa nykyisestä rakennuksesta valmistui samana vuonna ja kaksikerroksinen osuus valmistui kaksi vuotta myöhemmin.
Toimintansa ensimmäisen vuosisadan aikana yhtiö kävi suoraa kauppaa alkuasukkaiden kanssa, eikä juurikaan lähettänyt omia turkiskauppiaitaan erämaahan. Asutuksen sijainnista Nelsonjoen suulla oli suurta hyötyä, sillä se avasi kanoottireitit Saskatchewan- ja Redjoelle.
1700-luvun lopulla kilpailevan North West Companyn turkiskauppiaat (Voyageurs) saivat etulyöntiaseman, koska he kävivät kauppaa alkuasukkaiden keskuudessa, kun taas Hudson Bay Company suoritti kauppoja ainoastaan pääkonttorissaan. Tämän vuoksi yhtiö päätti ensin lähettää omia ostajiaan paikallisiin alkuasukaskyliin ja myöhemmin perustaa paikallispisteitä Saskatchewanjoen varteen ja lopulta aina Oregon Countryyn saakka.
York Factory säilyi yhtiön omistuksessa vuoteen 1870, kunnes Rupertinmaan sopimuksessa se liitettiin osaksi Kanadan dominiota. Historiallisesti merkittävä asutuskeskus on nykyään Kanadan valtion omistuksessa ja sitä hallinnoi Parks Canada, jonka henkilöstöä on alueella kesäkuun alusta syyskuun puoliväliin. Vanhan kahdeksankulmaisen linnoituksen raunioissa on suoritettu vuodesta 1991 lähtien arkeologisia kaivauksia.
Aiheesta muualla

Historiaa Hudson Bay Companyn kotisivuilla (englanniksi)
Canadian Encyclopedia (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Parks Canada: Human history (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Rupertinmaa
Ilmakuva York Factorystä vuodelta 1925
Kuusankosken suuralue

| Kuusankoski> Kuusankosken suuralue |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kuusankoski korostettuna.
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue nro:  2
Pinta-ala:  113,78 km² 
Väkiluku:  18 944 (toiseksi (2) suurin suuralue väkiluvultaan)  (2015)
Kaupunginosat:  5 kaupunginosaa
Tilastoalueet:  12 tilastoaluetta
Postinumerot:  45700, 45720, 45740, 45750, 45690, 45810, 45910
Taajamat:  Kouvolan keskustaajama (osittain)  Koria (osittain)
Naapurialueet:  Kouvola  Valkeala  Elimäki  Jaala
Kuusankosken suuralue on suuralue Kouvolan kaupungissa. Se käsittää kokonaan vanhan Kuusankosken kaupungin alueet. Kuusankoskella oli vuonna 2015 hieman alle 19 000 asukasta, suurin osa asukkaista asuu Kouvolan keskustaajaman alueella. Kuusankoski on Kouvolan väkiluvultaan toiseksi suurin ja pinta-alaltaan toiseksi pienin suuralue.
Kaupunginosat

Kuusankoski (21)
Voikkaa (22)
Kymintehdas (23)
Pilkanmaa (24)
Keltti (25)
Tilastoalueet

Mäyrämäki (18)
Ruotsula (19)
Rantakulma (20)
Voikkaa (21)
Mattila (22)
Pilkanmaa (23)
Tähtee (24)
Mäkikylä (25)
Naukio (26)
Kuusaa (27)
Kuusaanniemi (28)
Keltti (29)
Välimatkat

Kouvolan keskusta: 7 km
Koria: 8 km
Valkeala: 15 km
Utin lentokenttä: 19 km
Yoshinobu Minowa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Yoshinobu Minowa
Syntymäaika: 2. kesäkuuta 1976 (ikä 48)
Syntymäpaikka: Kawasaki, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 187 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999–2000 2000–2008 2008–2010 | Júbilo Iwata Kawasaki Frontale Consadole Sapporo | 0 (0) 244 (17) 12 (0) |
Maajoukkue
| 2005 | Japani | 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Yoshinobu Minowa (jap. 箕輪 義信, Minowa Yoshinobu; s. 2. kesäkuuta 1976 Kawasaki) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Minowa debytoi Japanin maajoukkueessa lokakuussa 2005.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Z39

| Z39 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Germaniawerft, Kiel
Kölinlasku:  1940
Laskettu vesille:  2. joulukuuta 1941
Palveluskäyttöön:  21. elokuuta 1943
Poistui palveluskäytöstä:  Yhdysvalloille 1946
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 637 t (standardi) 3 575 t (kuormattu)
Pituus:  127 m (kokonaispituus)
Leveys:  12 m
Syväys:  3,9 m
Koneteho:  2 × Wagner-turbiinia 70 000 shp
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  315
Aseistus
Aseistus:  4 × 15 cm tykkiä 4 × 3,7 cm ilmatorjuntatykkiä 10 × 2 cm ilmatorjuntatykkiä 8 × 533 mm torpedoputkea 76 miinaa 4 × syvyyspomminheitintä
Z39 oli Saksan laivaston tyypin 1936 Mob hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 19. syyskuuta 1939 Germaniawerftiltä Kielistä, missä köli laskettiin 1940 telakkanumerolla 629. Alus laskettiin vesille 2. joulukuuta 1941 ja valmistui 21. elokuuta 1943.
Palvelus

Alus luovutettiin 1946 sotakorvauksena Yhdysvalloille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Z39 Wikimedia Commonsissa
Tyypin 1936 hävittäjät
| --- | --- |
Tyyppi 1936:  Z17 Diether von Roeder - Z18 Hans Lüdemann - Z19 Hermann Künne - Z20 Karl Galster - Z21 Wilhelm Heidkamp - Z22 Anton Schmitt
Tyyppi 1936A:  Z23 - Z24 - Z25 - Z26 - Z27 - Z28 - Z29 - Z30
Tyyppi 1936A Mob:  Z31 - Z32 - Z33 - Z34 - Z37 - Z38 - Z39
Tyyppi 1936B:  Z35 - Z36 - Z43 - Z44 - Z45
Åsvær

Majakka Åsværilla
Åsvær on Norjalle kuuluva saariryhmä Pohjoisella jäämerellä. Saaret sijaitsevat pohjoisella napapiirillä ja kuuluvat Dønnan kuntaan. Saarilla on ollut majakka vuodesta 1876 lähtien.