Joosef II
Avioliitot ja lapset

Joosef avioitui vuonna 1760 espanjalaissyntyisen prinsessa Isabella Bourbon-Parman (esp: Isabel María Luisa Antonieta, saks: Isabella Maria Ludovica Antonia); (1741–1763) kanssa, joka oli Parman herttua Filipin (1720–1765) ja Ranskan prinsessa Louise-Élisabetin (1727–1759) vanhin tytär. Isabellan isoisät olivat Filip V ja Ludvig XV, hänen sisarestaan Maria Luisasta tuli Espanjan kuningatar.
Joosef ja Isabella tulivat hyvin toimeen keskenään ja rakastivat toisiaan. Isabella pelkäsi raskauksia, jotka olivat hänelle vaikeita joten Joosef rauhoitteli ja tuki vaimoaan. Heille syntyi 20. maaliskuuta 1762 tytär, jolle annettiin nimi Maria Teresia isoäitinsä mukaan. Heti tämän perään Isabella koki kaksi perättäistä keskenmenoa, jotka vaikuttivat häneen murskaavasti. Toinen tytär Maria Kristina syntyi kolme kuukautta ennen laskettua aikaa 20. marraskuuta 1763 ja kuoli vain vuorokauden ikäisenä. Isabella kuoli viikkoa myöhemmin  22-vuotiaana isorokkoon raskauksien ja keskenmenojen heikentämänä 27. marraskuuta 1763.
Rakastetun puoliso Isabellan ja pienen tyttären kuoleman jälkeen lohduton Joosef järjestettiin vastoin tahtoaan naimisiin vuonna 1765 Baijerin vaaliruhtinaan Kaarle Albrektin tyttären Maria Josefina Antonian (1739–1767) kanssa. Toisesta avioliitosta tuli epäonnistunut ja rakkaudeton. Puolisoilla ei ollut mitään yhteistä vaikka ujo ja arka Maria Josefina rakastikin miestään, joka ei tuntenut mitään viehtymystä vaimoaan kohtaan, jolla oli hänen mukaansa tasapaksu vartalo, huono iho sekä huonot hampaat. He eivät olleet juurikaan tekemisissä keskenään eivätkä saaneet lapsia. Maria Josefina kuoli kahden vuoden avioliiton jälkeen 28-vuotiaana isorokkoon. Vaimon kuoleman jälkeen Joosef katui kylmää käytöstään.
Vanhempi tytär Maria Teresia (1762–1770) kuoli 7-vuotiaana keuhkopussitulehdukseen 23. tammikuuta 1770. Lapsen kuolemalla oli murskaava vaikutus Joosefiin. Hän ei koskaan avioitunut uudelleen.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Joosef II kruunajaisasussaan, Joseph Hickel 1764
Keisari Joosef II kyntämässä peltoa lähellä Slavíkovicea Etelä-Määrissä 19. elokuuta 1769
Joosef II äitinsä kanssahallitsijana, Joseph Hickel (attr)
Joosef II:n valtakauden kultadukaatti 1787
Così fan tutte oopperan kantaesityksen mainosjuliste, Burgtheater Wien 26. tammikuuta 1790
Wienin Allgemeines Krankenhaus valmistumisvuonna, kaiverrus Josef ja Peter Schaffer 1784
Joosef II:n hallituskauden aikana lyöty mitali uskonnonvapauden myöntämisestä Unkarin juutalaisille ja protestanteille, 1786
Joosef II, Carl von Sales 1823
Eurooppa vuonna 1790. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan rajat on merkitty punaisella viivalla.
Joosef II (oik.) veljensä ja seuraajansa Peter Leopoldin kanssa, maalauksen valmistumisen aikaan Toscanan suurherttua, keisarina Leopold II. Pompeo Batoni 1769.
Joosef II ja hänen upseerinsa, 1787
Ensimmäinen vaimo Isabella, Bourbon-Parman prinsessa, Jean-Marc Nattier 1758
Isabella Bourbon-Parman ja hänen saattueensa tulo Wieniin vuonna 1760, Martin van Meytens vanhempi
Toinen vaimo Baijerin prinsessa Maria Josefina, Martin van Meytens n. 1765
Arkkiherttuatar Maria Teresia (1762–1770) lapsena. Kyseessä on tekniikka, jossa lapsen kasvot on lisätty jälkikäteen valmiiseen aikuisen naisen vartaloon. Pienenä kuolleista lapsista tehtiin tällaisia muistomuotokuvia.
Käännös suomeksi