stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Värirotu
Jalostaminen

Monet värirekisterit asettavat hevosille värityksen lisäksi myös esimerkiksi kokovaatimuksia. Usein tietyt rodut ovat erityisen haluttuja. Laajimmissa värirekistereissä voidaan hevosia karsia myös rakenteen perusteella, jolloin rekisterin sisäinen jalostus voi saada jo rotujalostuksen piirteitä.
Värirotujen värijalostus voi olla erittäin haastavaa: esimerkiksi voikkoja keskenään paritettaessa syntyy 50 % todennäköisyydellä voikko varsa, 25 % todennäköisyydellä tavallinen ruskea rautias ja 25 % todennäköisyydellä kelmeänvaalea valkovoikko. Toisaalta samankaltaisten värien virheellinen tunnistus voi aiheuttaa jalostuksessa epätoivottuja tuloksia: ruunivoikoksi tulkittu ruunihallakko voi tuottaa parhaimmillaankin vain 50 % todennäköisyydellä ruunivoikon tai ruunihallakon jälkeläisen (kun ruunikkovärin periytyminen on varmaa ja toinen vanhempi on ruunivoikko). Ruunivoikonhallakkoa ei oteta laskelmassa huomioon, koska sen miltei valkorunkoinen fenotyyppi eroaa selvästi sekä ruunihallakosta että ruunivoikosta.
Värirotujen värijalostusta voi vaikeuttaa myös se, että rekisterien vaatimukset eivät useinkaan perustu geneettiseen väriin vaan hevosen ulkonäköön. Niinpä esimerkiksi palominorekisteriin hyväksytään myös sellaisia kullanvaaleita valkoharjaisia hevosia (lähinnä liinaharjaisia vaaleanrautiaita), jotka eivät rotunsa puolesta voi olla aitoja voikkoja. Tällaisia valevoikkoja voivat olla esimerkiksi arabianhevoset: rodussa ei esiinny voikkogeeniä lainkaan. Voikon näköisen rautiaan ja aidon voikon jälkeläisistä 50 % on kyllä voikkoja, mutta värintuotannon kannalta arvokkaita homotsygootteja kermanvaaleita valkovoikkoja ei synny lainkaan.
Termin muu käyttö

Joskus termillä värirotu tarkoitetaan niin kutsuttua yhden värin hevosrotua, jossa tietty väritys vallitsee teoriassa ainoana ja joihin hyväksytään vain tietynvärisiä hevosia. Värien periytymistavan vuoksi ei-haluttu väri voi tulla esiin pitkänkin värin jalostuksen jälkeen, mutta yleensä tällaisia yksilöitä ei hyväksytä rotunsa jalostukseen. Tunnettuja "yksivärisiä" hevosrotuja ovat muiden muassa musta friisiläinen ja ruunikko clevelandinruunikko.
Harvoissa tapauksissa värirotu voi tarkoittaa myös rotua, jossa esiintyy runsaasti erilaisia erikoisvärejä.
Vicklebyn piiri

| Vicklebyn piiri |
| --- | --- |
 Vicklebyn kirkko
 fiVicklebyn piiri 
 56°34′37″N, 16°27′36″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Öölanti
Lääni:  Kalmarin lääni
Kunta:  Mörbylångan kunta
Piirikoodi:  103012
Väestö
Väkiluku (2022):  667 
Vicklebyn piiri (ruots. Vickleby distrikt) sijaitsee Mörbylångan kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 667  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Mörbylångan kunnan piirit
Veljestenlammi (Iitti)

| Veljestenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  60°58′29″N, 26°08′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Tulo-oja:  oja Äijänlammista
Laskuoja:  oja Arrajärveen 
Järvinumero:  14.122.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,7 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,539 km  
Pinta-ala:  1,734 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVeljestenlammi 
Veljestenlammi  on Kymessä Iitissä Kananojan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Mankalan Arrajärven alueeseen (14.122) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy.
Välikaton Feetun tonttulevy

| Välikaton Feetun tonttulevy Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1985
 Studio : RM-Studio
 Julkaistu: joulukuu 1985   (2009 remasteroitu CD-painos)
 Formaatti: LP-levy (VF-7099)   C-kasetti (VF-9099)   CD-levy (50-51865-6774-2-0)
 Tuottaja(t): Vesa Torppa
 Tyylilaji: joulumusiikki, synthpop, elektroninen musiikki, folk, lastenmusiikki
 Kesto: 33.07
 Levy-yhtiö: K-tel   Warner Music Finland (2009)
 Levymerkki: K-tel   WEA (2009)
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: 18. (joulukuu 1985)
Välikaton Feetun tonttulevy on suomalainen joulualbumi, joka julkaistiin joulukuussa 1985. Albumin kappaleet perustuvat Mauri Kunnaksen Suomalaisen tonttukirjan tarinoihin vuodelta 1979. Levy sisältää kirjan lukujen mukaan nimettyjä jouluaiheisia lauluja, jotka on sovitettu 1980-luvun tyyliin synthpop-genreen.
Albumi kohosi Suomen levylistojen 18. sijalle joulukuussa 1985 ja pysyi listoilla yhteensä viiden viikon ajan.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Jukka Rautiainen ja sanoittaneet Jorma Toivianen ja Mauri Kunnas, ellei toisin mainita.
Kaikki kappaleet sovittanut Vesa Torppa.
Kappaleet > A-puoli

Tontut – 2.24 (säv. Vesa Torppa, san. Jorma Toiviainen)
Pelimannitonttu – 1.55 (san. Jukka Rautiainen)
Välikaton Feetu – 2.52 (san. Jorma Toiviainen)
Kotitonttu Sarapäkki – 2.02 (san. Jorma Toiviainen)
Kiukkuinen tonttumuori – 2.28 (san. Jorma Toiviainen)
Saunatonttu Nippe Nokinokka – 2.10
Taistelevat jyvätontut – 2.04
Kappaleet > B-puoli

Jyvätonttu ja napit – 1.54
Navettatontun uudet vaatteet – 2.00 (säv. Vesa Torppa)
Tallitonttu ja pavut – 2.10 (säv. Vesa Torppa)
Riihitonttu – 2.39 (säv. Vesa Torppa)
Painijatonttu ja karhu – 1.58 (säv. Vesa Torppa)
Rekun riihi remmantuu – 1.38
Myllytonttu – 2.40
Tontun joulu – 2.54
Kokoonpano > Solistit

Vera Telenius - laulu (5, 9)
Jukka "Juhana" Rautiainen - laulu (2, 4, 8, 13-15)
Eno Samuli - laulu (6)
Riitta Heino - laulu (1, 3, 7, 12)
Katri Närhi - laulu (1, 3, 7, 12)
Lasse Heino - laulu (1, 3, 10)
Jonna Mäkinen - laulu (1, 3, 7, 11)
Vesa "Veli-Vesa" Hilevaara - laulu (5)
Oskari - laulu (9)
Kokoonpano > Lauluryhmä Nepparit (1, 3, 7, 10-12)

Lasse Heino - laulu
Riitta Heino - laulu
Vesa Hilevaara - laulu
Jonna Mäkinen - laulu
Katri Närhi - laulu
Tuomas Ouni - laulu
Pekko Peltonen - laulu
Heikki Rantala - laulu
Kokoonpano > Tuotanto

Vesa Torppa - sovitukset ja tuottaja
Jari Laasanen - äänittäjä (RM-Studio)
Mauri Kunnas - kansitaide
Tapsa Rantanen - kannen suunnittelu (Private Eye)
MTV - kaiverrus
Henkka Niemistö - vuoden 2009 CD-painoksen masterointi
Whisky a Go Go

Whisky a Go Go
Whisky a Go Go on Los Angelesin Sunset Stripillä osoitteessa 8901 Sunset Boulevard, West Hollywood sijaitseva, vuonna 1964 avattu yökerho, joka tunnetaan useasta rockmusiikin historiaan jääneestä esityksestä. Paikka nimettiin vuonna 2006 ensimmäisenä konserttipaikkana Rock and Roll Hall of Fameen.
Whisky a Go Gossa esiintyminen antoi tärkeää varhaista näkyvyyttä monelle rockin historian suurista nimistä, kuten The Doors, Neil Young, Frank Zappa, Jimi Hendrix, Fleetwood Mac, Blondie, X, The Motels, Guns N’ Roses, Mötley Crüe ja Soundgarden. Suositussa paikassa ovat käyneet vakituisesti myös useat muiden alojen kuuluisuudet.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Whisky a Go Go, yökerhon kotisivut
Wyndham Clark

Wyndham Clark vuonna 2023.
Wyndham Clark (s. 9. joulukuuta 1993 Denver) on yhdysvaltalainen golfaaja. Hän on voittanut Yhdysvaltain avoimen turnauksen vuonna 2023. Hän on voittanut PGA-kiertueella heinäkuun 2024 loppuun mennessä kolme kilpailua. Hän on edustanut Yhdysvaltoja Ryder Cupissa vuonna 2023.
Clark aloitti ammattilaisuransa vuonna 2017. Hän on ollut maailmanlistalla parhaimmillaan kolmas. Hän nousi tuolle sijalle ensimmäisen kerran huhtikuussa 2024. Hän on ollut rankingin kärkikymmenikössä lähes vuoden ajan elokuusta 2023 alkaen.
Vihtori Penttilä

Vihtori Penttilä (Kylä-Mattila)  (26. toukokuuta 1825 – 8. joulukuuta 1867) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Penttilän isä oli Juho Kylä-Mattila ja puolisot Mariana Lovisa Penttilä ja Kaisa Liisa Penttilä. Penttilä oli talonpoikaissäädyssä Ylä-Satakunnan alisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867. Hän oli valtiopäivillä valitsijamies ja säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen.
Wyn Hoop

Wyn Hoop (oik. Winfried Lüssenhop, s. 29. toukokuuta 1936 Hannover) on saksalainen laulaja. 1950-luvulla Hoop esiintyi jazzyhtyeessä Die Capitellos. Yhtye hajosi vuonna 1958, minkä jälkeen Hoop aloitti musiikin tekemisen taiteilijanimellä Fred Lyssen, mutta vaihtoi pian taiteilijanimekseen Wyn Hoop.
Hoop voitti saksalaisen Schlagerparade-laulukilpailun vuonna 1960 kappaleella Bonne nuit ma chérie ja valikoitui näin Saksan edustajaksi saman vuoden Eurovision laulukilpailuun. Kansainvälisessä kilpailussa Hoop sijoittui 13 kilpailijan joukosta jaetulle neljännelle sijalle. Menestyksen myötä Hoopin suosio Saksassa kasvoi, ja hän levytti erityisesti saksankielisiä versioita kansainvälisistä menestyskappaleista. Hoop esiintyi säännöllisesti yhdessä Pirkko Mannolan kanssa, ja he osallistuivat yhdessä Saksan euroviisukarsintoihin vuonna 1962 kappaleella Mama will dich seh'n, joka sijoittui karsinnassa neljänneksi.
Hoop meni vuonna 1961 naimisiin itävaltalaisen laulaja Andrea Hornin kanssa. Vuonna 1964 aviopari aloitti esiintymisen yhdessä nimellä Wyn und Andrea. Pariskunta vetäytyi showbisneksestä vuonna 1978, minkä jälkeen he ovat julkaisseet lukuisia matkustusaiheisia kirjoja.
Vesikrassit

| Vesikrassit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Vesikrassit Nasturtium  W.T.Aiton (nom. cons.)
Katso myös
   Vesikrassit Wikispeciesissä   Vesikrassit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vesikrassit (Nasturtium) on ristikukkaiskasveihin kuuluva suku. Ne ovat monivuotisia kaalin ja sinapin sukuisia kasveja, jotka elävät villeinä Euroopassa ja Keski-Aasiassa.
Nasturtium-suvussa on 314 lajia.
Vesikrassit kasvavat vedessä tai hyvin kosteilla alueilla. Niiden varret ovat onttoja ja kelluvat, kukat pieniä ja valkoisia.
Vesikrassit ovat nopeakasvuisia lehtivihanneksia, joita on kasvatettu jo muinaisajoista asti. Suomessa vesikrassia kasvatetaan ja myydään usein versoina tai ituina heti itämisen jälkeen, kun sirkkalehti tai ensimmäiset kasvulehdet ovat näkyvissä. Mm. Britanniassa ja Italiassa sitä kasvatetaan pienen salaatin kokoon ja käytetään kuten sinappikaalia.
Vesikrassissa on paljon rautaa, kalsiumia ja foolihappoa sekä A- ja C-vitamiinia.
Lajeja

pikkuvesikrassi (Nasturtium microphyllum tai N. microphylla)
isovesikrassi (Nasturtium officinale)
ojavesikrassi (Nasturtium × sterile, pikku- ja isovesikrassin risteymä)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Vesikrassit (Nasturtium)
Vesikrassi (Arkistoitu – Internet Archive) Raholan syötävät sanat
United States Department of Agriculture (USDA): Nasturtium (englanniksi)
Flora of China: Nasturtium (englanniksi)
Ølbyn Nordhøj

| Ølbyn Nordhøj> Nordhøj ved Ølby.Sijainti |
| --- | --- |
 Ølbyn Nordhøj
Koordinaatit:  55.490598°N, 12.151278°E
Valtio:  Tanska
Paikkakunta:  Køge
Historia
Tyyppi:  hautakumpu
Ajanjakso:  pronssikausi, periodi II 
Kulttuuri:  Skandinavian pronssikausi
Alue:  Sjælland
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ølbyn Nordhøj on hautakumpu Skandinavian pronssikaudelta, joka sijaitsee Køgessä Ølbyn pohjoispuolella Sjællannissa Tanskassa. Se ajoitetaan kaivauslöytöjensä vuoksi Monteliuksen periodille II eli noin 1500–1300 eaa.
Historiaa

Hautakumpu kuului maanviljelijän Peder Pedersen maatilaan ja hän oli käyttänyt kumpua lisämaan ottamiseen. Hautakummusta oli jo käytetty vajaa puolet, kun hän vuonna 1880 otti yhteyttä kansallismuseoon, joka oli silloin nimeltään Museet for de nordiske Oldsager. Sieltä saapui museon tarkastajan Sophus Müllerin  ja hän havaitsi kummun keskeltä hyvin säilyneitä puun- ja kaarnan kappaleita. Nämä kuuluivat tammiarkkuun, josta löytyi puoliksi säilynyt naisen luuranko. Naista alettiin kutsua nimellä Ølbyn nainen (tansk. Ølbykvinnen).
Vuonna 1901 tehtiin alueelle inventointiretki ja vuonna 1941 hautakumpu rauhoitettiin vuoden 1937 rauhoituslakiin vedoten. Kummusta on otettu valokuva vuonna 1982, jossa sen ympäristöä viljellään ahkerasti, mutta kumpu kasvaa pensaikkoa ja nittykasveja.
Hautakumpu

Nordhøj on ollut pyöreäpohjainen hautakumpi, jonka halkaisija oli vuonna 1901 26 metriä ja korkeus 3,25 metriä. Muitakin mittauksia tunnetaan: halkaisija 28,3 metriä ja korkeus 4,5 metriä (vuonna 1880) ja halkaisija 30 metriä ja korkeus 5 metriä (1941). Vuonna 1901 kirjoitettiin muistiin, että kummun lakiosa oli tasainen ja että kummun pohjoisosassa oli suoritettu arkeologiset kaivaukset.
Puoliksi kaivetun hautakummun keskikohdasta löytyi lahoamassa oleva tammiarkku, joka oli vuonna 1880 mitattuna 2,5 metriä pitkä ja 0,63 metriä leveä. Arkussa oli luurangon ympärillä odotettavissa olevissa kohdissa koruja ja muita esineitä, joiden perusteella voitiin osittain rekostruoida naisvainajan vaatetusta. Luurangon luut olivat pehmenneet lähes tahnaksi ja vain pääkallo otettiin talteen . Kummusta on löytynyt myös polttohautaus, joka on ajoitettu roomalaiselle rautakaudelle. Siinä vainajan tuhkat ja palaneet luunkappaleet oli koottu hautauurnaan, joka sijoitettiin kummun lakipisteeseen tammiarkun yläpuolelle.
Vicksburg (Mississippi)

| Vicksburg |
| --- | --- |
 Warrenin piirikunnan entinen oikeustalo sijaitsee Vicksburgissa.

 Koordinaatit: 32°20′10″N, 90°52′31″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Mississippi
Piirikunta:  Warren
Hallinto:  
 – Pormestari:  George Flaggs Jr.
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  98,32 km²
 – Josta vettä:  6,2 km² 
Korkeus:  82 m
Väkiluku (2010):  23 856
 – Väestötiheys:  240 as./km²
 – Metropolialue:  57 433
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Lempinimi::  Gibraltar of the Confederacy
 
 City of Vicksburg 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vicksburg on kaupunki Warrenin piirikunnassa, Mississippin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 23 856. Suurkaupunkialueella oli 57 433 asukasta. Kaupungin pormestarina toimii nykyisin sitoutumaton George Flaggs Jr. Vicksburg sijaitsee 377 kilometriä New Orleansista ja 64 kilometriä Mississippin pääkaupunki Jacksonista.
Kuvia kaupungista

Vicksburgin kaupungintalo.
New Vicksburg -lehden toimisto.
Mississippijoki Vicksburgin kohdalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vicksburg (Mississippi) Wikimedia Commonsissa
Whisper

| Whisper |
| --- | --- |
Kehittäjä:  OpenAI
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  21. syyskuuta 2022
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  käännössovellus
Alusta:  OpenAI
Lisenssi:  MIT-lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Whisper on OpenAI:n kehittämä automaattinen puheentunnistusjärjestelmä. Whisper on julkaistu lokakuussa 2022. Järjestelmä voi tuottaa tekstiä äänisyötteistä. Whisper on kehitetty 680 000 tunnin monikielisellä verkkoaineistolla. Whisper mahdollistaa käännösversiot 99 kielelle sekä kääntämisen englanniksi.
Ominaisuudet

Whisperin merkittävin ominaisuus on sen kestävyydessä. Monipuolisen harjoitusaineiston avulla järjestelmä pystyy ymmärtämään ja siirtämään puhetta eri aksenttien välillä. Whisper toimii myös meluisassa ympäristössä. Whisper kykenee kääntämään puhetta useilla eri kielillä. Whisper on toteutettu enkooderi-dekooderi-muuntajana ja se käsittelee syötettyä ääntä 30 sekunnin mittaisina kokonaisuuksina.
Vall de Boí

Sant Climent de Taüll, Vall de Boí
Vall de Boí on kapea jyrkkäseinäinen laakso ja samanniminen kunta Pyreneiden kupeessa Espanjan Kataloniassa. Laakso tunnetaan parhaiten yhdeksästä kirkosta, jotka edustavat varhaisromaanista arkkitehtuuria. Siellä on myös laskettelukeskus.
Maurit eivät vallanneet ylhäällä Pyreneillä piileksiviä laaksoja hallitessaan muuta Espanjaa. Ensimmäiset kristityt yhteisöt rakennettiin alueelle 800-luvulla, ja paikalliset aateliset maksoivat läänityksistään frankeille. Väestö oli etnisesti lähinnä baskeja.
Vaikka alue oli keskiajalla harvaan asuttua, sen hopeavarat tekivät ylimystöstä rikkaita, ja osa tuloista käytettiin upeiden kirkkojen rakennuttamiseen. Kirkoille on tyypillistä kaunis kiven käsittely ja elegantit kellotornit.
Laakso kirkkoineen on liitetty Unescon maailmanperintöluetteloon.
Valkoinen nauha

| Valkoinen nauha> Das weiße Band – Eine deutsche Kindergeschichte |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Haneke
Käsikirjoittaja:  Michael Haneke
Tuottaja:   Stefan Amdt  Veit Heiduschka  Michael Katz  Margaret Ménégoz  Andrea Occhipinti 
Kuvaaja:  Christian Berger
Leikkaaja:  Monika Willi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Itävalta, Saksa
Tuotantoyhtiö:  Les Films du Losange
Levittäjä:  Xfinity Streampix
Ensi-ilta:  2009
Kesto:  144 min
Alkuperäiskieli:  saksa
Budjetti:  12 milj. €
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valkoinen nauha (Das weiße Band) on itävaltalaisen Michael Haneken ohjaama historiallinen draamaelokuva vuodelta 2009. Elokuva on itävaltalais-saksalainen tuotanto, ja sen tapahtumat sijoittuvat ensimmäisen maailmansodan syttymistä edeltävälle ajalle pohjoissaksalaisen kylän lastenkuoron ympärille. Haneken mukaan elokuva kertoo ”kaikenlaisen terrorismin alkuperästä, olipa se luonteeltaan poliittista tai uskonnollista.”
Elokuvan ensiesitys oli 62. Cannesin elokuvajuhlilla toukokuussa 2009 ja elokuva voitti Kultaisen palmun.
Suomessa elokuva on esitetty ensi kertaa Espoon Ciné -festivaaleilla elokuussa 2009; teatterijakeluun se pääsi keväällä 2010.
Arviot ja vastaanotto

Nyt-liitteen kriitikot valitsivat elokuvan vuoden 2009 kymmenen parhaan joukkoon. Vuonna 2016 Valkoinen nauha äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 18. parhaaksi elokuvaksi. Äänestäjinä oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.
Vidar Sandbeck

| Vidar Sandbeck |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1918 Åmot, Norja
Kuollut: 10. marraskuuta 2005 (87 vuotta) Rena, Norja
Ammatti:  muusikko, kirjailija
Muut tiedot
Tunnustukset:  Spellemannprisen (1992)
Vidar Sandbeck (21. heinäkuuta 1918 Åmot – 10. marraskuuta 2005 Rena) oli norjalainen muusikko ja kirjailija. Hän kirjoitti yli kolmesataa laulua ja esiintyi radiossa, televisiossa ja eri puolilla maata. Sandbeckin kirjalliseen tuotantoon kuului sekä lastenkirjoja että romaaneja aikuisille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vidar Sandbeck Wikimedia Commonsissa
Vertex (ohjelmisto)

| Vertex |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Vertex Systems Oy
Kehityshistoria
Vakaa versio:  Vertex 4
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  tietokoneavusteinen suunnittelu
Alusta:  Windows
Lisenssi:  Yksityinen omistusoikeus
Aiheesta muualla
Vertex Systems Oy
Vertex on tietokoneavusteisen suunnittelun (CAD) ohjelmisto. Ohjelmisto tukee kolmiulotteista suunnittelua. Ohjelmisto on Suomessa varsin laajalti käytössä mekaniikkateollisuudessa, sekä rakennusteollisuuden puolella valmistalotoimittajilla. Ohjelmistoa valmistaa vuonna 1977 perustettu suomalainen tietokoneohjelmistoja valmistava yritys Vertex Systems Oy.
Ohjelman toiminnot

Vertex on piirrepohjainen. Piirrepohjaisuus on mekaniikkasuunnitteluohjelmistossa yleinen ominaisuus, jossa mallia muokkaavat toiminnot eli piirteet säilyvät mallin rakenteena. Vertexille ominaista on lisäksi lisättyjen piirteiden luontijärjestyksen tallennus mallin tietokantaan; tämä antaa lisämahdollisuuksia mallin muokkaukseen ja geometristen piirteiden myöhempään organisointiin. Osa geometriasta voidaan määrittää parametreiksi, joita voidaan muokata myöhemmin. Ohjelmassa on helppokäyttöinen kirjasto-ominaisuus, johon voidaan tallentaa sekä yksittäisiä piirteitä että monimutkaisempia malleja.
Suunnittelun tiedonhallinta on Vertexissä aina vakiona. Se sisältää työvälineet hallita dokumentit (3D-mallit ja työpiirustukset), nimikkeet, osaluettelot ja tuoterakenteet.
Tyypillisten 3D-suunnitteluohjelmistojen tapaan komponenttia (osaa) muutettaessa muutos heijastuu automaattisesti kokoonpanoihin ja piirustuksiin joissa ko. osa esitetään. Vertex sisältää tuoteautomaatiomoduulin, minkä avulla voidaan tehdä parametrisoitu perusmalli, josta saadaan nopeasti eri versioita. Ohjelma perustuu lähinnä solidikappaleiden mallinnukseen, pintamallinnustyökaluja on rajoitetusti.
Vertex sisältää muiden mekaniikkasuunnitteluohjelmistojen tavoin piirustusten luonnin lisäksi toiminnot osaluetteloiden automaattiseen laatimiseen. Ohjelmisto myös liittyy tarvittaessa yrityksen tuotannonohjausjärjestelmiin.
Vertex tukee teollisessa suunnittelussa yleistyvää nimikekeskeistä suunnittelua Vertex Flow -tuotteen elinkaaren hallinnan ja koneensuunnittelun Vertex G4 CAD -ohjelmiston yhdistelmällä. Tällöin tuoterakenne tuotenimikkeineen on tallennettu Vertex Flow -järjestelmään, ja haluttaessa voidaan nimikkeisiin kytkeä 2D tai 3D -suunnittelutietoa. Eri tuotenimikkeiden geometriaa määrittävät parametrit on tallennettu Flow -järjestelmään, jolloin nimikettä käytettäessä CAD:ssä sille saadaan oikeat mitat. Vertex Flow PLM:ään tallennettuna nimike toimii ja päivittyy myös hajautetussa suunnitteluympäristössä.
Tuoteversiot > Suunnittelu

Vertex G4 – mekaniikkasuunnittelu
Vertex ED – sähkö- ja automaatiosuunnittelu
Vertex HD – hydrauliikkasuunnittelu
Vertex Laitossuunnittelu
Vertex PI-Kaavio – prosessi- ja instrumenttikaavioiden suunnittelu
Vertex BD – rakennussuunnittelu
Vertex InD – kaluste-, keittiö- ja tilasuunnittelu
Tuoteversiot > Tiedonhallinta

Vertex Flow – suunnittelutiedon hallinta, tuotetiedon hallinta, tuotteen elinkaaren hallinta (PDM/PLM)
Vertex DesignStream – talotehtaan tiedonhallinta (PDM)
Tuoteversiot > Mallien katselu

Vertex Viewer – ilmainen Vertex-mallien katseluohjelmisto
Tuoteversiot > Suunnittelun automatisointi

Vertex G4 Presto – perustaso, suunnitteluapuväline
Vertex G4 Tempo – myynnin tarjoussuunnitteluun
Vertex G4 Forte – myynnin, suunnittelun ja tuotannon käyttöön
Aiheesta muualla

Vertex Systems Oy: Vertex-ohjelmisto
Värisaflori

| Värisaflori |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Magnoliophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Saflorit Carthamus
Laji::  tinctorius
Kaksiosainen nimi
 Carthamus tinctorius  L. 
Katso myös
   Värisaflori Wikispeciesissä   Värisaflori Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Carthamus tinctorius – MHNT
Värisaflori eli saflori (Carthamus tinctorius) on yksivuotinen ruohovartinen mykerökukkainen kasvi, jonka kukista saadaan oranssia väriainetta ja siemenistä öljyä. Värisaflorin värjäysainetta on kutsuttu nimellä kartamiini (C43H42O22, CAS 36338-96-2) eli espanjanpuna. Kasvista käytetään myös nimeä väriohdake.
Ulkonäkö ja koko

Värisaflori jää yleensä alle metrin korkuiseksi, mutta Lähi-idässä on kaksimetrisiksi kasvavia lajikkeita. Kasvin lehdet sijaitsevat kierteisesti kiiltävässä karvattomassa varressa. Lehdet ovat lyhytruotisia tai ruodittomia ja sepiviä, ja niiden jäykkä lapa on muodoltaan puikea, ehyt sekä piikkilaitainen. Värisaflorin kukkamykeröt, jotka ovat yksittäin varren ja sen haarojen latvassa, ovat kooltaan enimmillään 3 x 4 senttimetriä. Kukkien teriö on aluksi punakeltainen ja muuttuu sitten oranssinpunaiseksi. Värisaflorin hedelmät ovat hieman päärynänmuotoisia, nelisärmäisiä, valkoisia, kiiltäviä pähkylöitä, jotka ovat 6–8 mm pitkiä.
Laji muistuttaa kasvutavaltaan ja kukiltaan ohdakkeita.
Levinneisyys

Värisaflori on kotoisin Etelä-Aasiasta, mutta sitä on viljelty Kiinassa, Intiassa, Persiassa ja Egyptissä esihistoriallisesta ajasta alkaen. Keskiajalla se levisi Italiaan, Ranskaan ja Espanjaan, ja espanjalaiset veivät sen Amerikkaan. Ruotsissa sitä tavataan villiintyneenä.