stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanadan naisten jääkiekkomaajoukkue

| Kanada |
| --- | --- |

Lempinimi:  Équipe Canada  Team Canada
Liitto:  Hockey Canada
Valmentaja:   Troy Ryan
Eniten otteluita:  Hayley Wickenheiser (276)lähde?
Eniten maaleja:  Hayley Wickenheiser (146)lähde?
Eniten pisteitä:  Hayley Wickenheiser (379)lähde?
IIHF-ranking:  1. (2024)

Ensimmäinen ottelu
  Kanada 15–1  Ruotsi  (Ottawa, Kanada; 19. maaliskuuta 1990)lähde? 
Suurin voitto
  Kanada 18–0  Japani (Ottawa, Kanada; 22. maaliskuuta 1990)lähde? 
Suurin tappio
  Yhdysvallat 9–2  Kanada (Burlington, Yhdysvallat; 7. huhtikuuta 2012)lähde? 
MM-kilpailut
 Kultaa:  13
 Hopeaa:  9
 Pronssia:  1
Olympialaiset
 Kultaa:  5
 Hopeaa:  2
 Pronssia:  0
| Mitalit> Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Naisten jääkiekko>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Salt Lake City 2002 |  |  |
|  Kultaa | Torino 2006 |  |  |
|  Kultaa | Vancouver 2010 |  |  |
|  Kultaa | Sotši 2014 |  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 |  |  |
|  Hopeaa | Nagano 1998 |  |  |
|  Hopeaa | Pyeongchang 2018 |  |  |
| Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 1990 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 1992 |  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 1994 |  |  |
|  Kultaa | Kanada 1997 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 1999 |  |  |
|  Kultaa | Kanada 2000 |  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2001 |  |  |
|  Kultaa | Kanada 2004 |  |  |
|  Kultaa | Kanada 2007 |  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2012 |  |  |
|  Kultaa | Kanada 2021 |  |  |
|  Kultaa | Tanska 2022 |  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2024 |  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 2005 |  |  |
|  Hopeaa | Kiina 2008 |  |  |
|  Hopeaa | Suomi 2009 |  |  |
|  Hopeaa | Sveitsi 2011 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2013 |  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 2015 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2016 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2017 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 2023 |  |  |
|  Pronssia | Suomi 2019 |  |  |
Kanadan joukkue talviolympialaisissa vuonna 2010.
Kanadan naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Kanadaa kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Olympialaisissa ja maailmanmestaruuskilpailuissa se on ollut hallitseva joukkue Yhdysvaltain ohella. Joukkueen päävalmentajan on toiminut Laura Schuler. Nykyinen valmentaja on Troy Ryan.
Kanadalla oli vuonna 2017 yli 87 000 naisjääkiekkoilijaa. Vuonna 2022 maassa oli jo liki 102 000 rekisteröityä naisjääkiekkoilijaa, vuoden 2024 lopussa 108 500.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskisoissa

1990 – kultaa
1992 – kultaa
1994 – kultaa
1997 – kultaa
1999 – kultaa
2000 – kultaa
2001 – kultaa
2003 – Turnaus peruttiin SARS-epidemian vuoksi.
2004 – kultaa
2005 – hopeaa
2007 – kultaa
2008 – hopeaa
2009 – hopeaa
2011 – hopeaa
2012 – kultaa
2013 – hopeaa
2015 – hopeaa
2016 – hopeaa
2017 – hopeaa
2019 – pronssia
2020 – Turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2021 – kultaa
2022 – kultaa
2023 – hopeaa
2024 – kultaa
Sijoitukset > Olympialaiset

1998 – hopeaa (joukkue)
2002 – kultaa (joukkue)
2006 – kultaa (joukkue)
2010 – kultaa (joukkue)
2014 – kultaa (joukkue)
2018 – hopeaa (joukkue)
2022 – kultaa
Sijoitukset > Clarkson Cup

2006 – voitto
Sijoitukset > 3/4 Nations Cup

1996 – kultaa
1997 – hopeaa
1998 – kultaa
1999 – kultaa
2000 – kultaa (4 Nations Cup)
2001 – kultaa
2002 – kultaa (4 Nations Cup)
2003 – hopeaa (4 Nations Cup)
2004 – kultaa (4 Nations Cup)
2005 – kultaa (4 Nations Cup)
2006 – kultaa (4 Nations Cup)
2007 – kultaa (4 Nations Cup)
2008 – hopeaa (4 Nations Cup)
2009 – kultaa (4 Nations Cup)
2010 – kultaa (4 Nations Cup)
2011 – hopeaa (4 Nations Cup)
2012 – hopeaa (4 Nations Cup)
2013 – kultaa (4 Nations Cup)
2014 – kultaa (4 Nations Cup)
Sijoitukset > Pacific Rim Championship

1995 – kultaa
1996 – kultaa
Sijoitukset > IIHF:n maailmanranking

2003 – 1.
2004 – 1.
2005 – 1.
2006 – 1.
2007 – 1.
2008 – 1.
2009 – 2.
2010 – 1.
2011 – 1.
2012 – 1.
2013 – 2.
2014, helmikuu – 1.
2014, huhtikuu – 1.
2015 – 1.
2016 – 2.
2017 – 2.
2018, helmikuu – 2.
2018, huhtikuu – 2.
2019 – 2.
2020 – 2.
2021 – 2.
2022, helmikuu – 1.
2022, syyskuu – 1.
2023 – 1.
2024 – 1.
Tunnettuja pelaajia

Manon Rhéaume
Hayley Wickenheiser
Jennifer Botterill
Jayna Hefford
Meghan Agosta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Team Canada (englanniksi)
Kanada nationalteamsoficehockeyssä (englanniksi)
Kyproksen tasavalta

Kyproksen tasavalta (kreik. Κυπριακή Δημοκρατία, Kypriakí Dimokratía, turk. Kıbrıs Cumhuriyeti) eli Kypros (kreik. Κύπρος, Kýpros, turk. Kıbrıs) on valtio Kyproksen saarella itäisellä Välimerellä. Se on ainoa kansainvälisesti tunnustettu valtio saarella, mutta hallitsee siitä vain noin kahta kolmasosaa. Noin kolmasosa saaresta on Turkin miehittämänä ja Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta ylläpitää ja hallitsee suvereenisti kahta sotilastukikohta-aluetta, Akrotíria ja Dekéleiaa.
Kyproksen tasavallan virallinen, koko saaren käsittävä pinta-ala on 9 251 km² ja väkiluku arviolta noin 1 221 549 (2017). Kyproksen tasavallan hallussa olevan saaren eteläosan pinta-ala on 5 896 km² ja väkiluku 856 857 (2011). Kyproksen tasavallan pääkaupunki on Nikosia ja suurin kokonaan tasavallan alueella oleva kaupunki Limassol.
Kyproksen tasavalta kuuluu Euroopan unioniin, Yhdistyneisiin kansakuntiin ja Kansainyhteisöön. Sen bruttokansantuote asukasta kohden on maailman 52. suurin. Merkittäviä elinkeinoja ovat muun muassa turismi ja laivanvarustus. Maan valuutta on euro. Tasavallan asukkaista 98,8 % on etnisiä kreikkalaisia. Kyproslaisten enemmistö puhuu kreikan kieltä ja kuuluu ortodoksiseen kirkkoon.
Maantiede, ilmasto ja luonto

Kyproksen tasavalta hallitsee noin kahta kolmasosaa Kyproksen saaresta. Tróodos-vuorten massiivi muodostaa valtaosan tasavallan alueesta. Vuoristo on mineraalipitoinen veden alla syntynyt doomi, ja muodostaa Kyproksen korkeimman vuoriston. Myös koko saaren korkein kohta Ólympos-vuori (1 951 metriä) sijaitsee Tróodoksessa.
Saaren pohjoisosassa, kuitenkin Pohjois-Kyproksen puolella, kulkevat Pentadáktylos-vuoret. Niiden ja Tróodoksen välissä sekä Famagustan ja Mórfoun kaupunkien välissä sijaitsee hedelmällinen Mesaorían tasanko. Myös siitä pääosa sijaitsee Pohjois-Kyproksen puolella.
Kyproksen tasavalta on jaettu hallinnollisesti kuuteen alueeseen (eparchía), joista de facto vain kaksi sijaitsee kokonaan tasavallan puolella, kolme osittain sen ja osittain Pohjois-Kyproksen puolella, ja yksi kokonaan Pohjois-Kyproksen puolella. Alueet on jaettu kuntiin (dímos) ja yhdyskuntiin (koinótita).
Kyproksen saaren suurin kaupunki on kummankin tasavallan pääkaupunkina toimiva Nikosia eli Lefkosía (116 392 as.), jonka väkiluku kreikkalaisella puolella on 55 014. Muut suurimmat kaupungit Kyproksen tasavallan hallussa olevalla alueella ovat Limassol eli Lemesós (101 000 as.), Stróvolos (67 904 as.), Lárnaka (51 468 as.), Lakatámeia (38 345 as.) ja Páfos (32 892 as.) (2011). Väestö on keskittynyt Nikosian, Páfoksen, Limassolin ja Lárnakan alueille.
Kyproksen tasavallan ja Pohjois-Kyproksen välillä kulkee noin 156 kilometriä pitkä rajavyöhyke, joka tunnetaan vihreänä linjana. Lisäksi Kyproksen tasavallalla on rajaa sen alueesta erotettujen Yhdistyneen kuningaskunnan Akrotírin tukikohdan kanssa noin 48 kilometriä ja Dekéleian tukikohdan kanssa noin 108 kilometriä.
Kyproksella vallitsee välimerenilmasto, jonka myötä talvet ovat sateisia ja kesät kuivia ja lämpimiä. Meren läheisyys tasapainottaa ilmastoa sen verran, ettei varsinkaan saaren länsirannikolla ole kesäisin niin kuuma kuin muualla. Myös korkeus vaikuttaa lämpötiloihin: kilometrin nousu korkeudessa aiheuttaa noin viiden asteen laskun lämpötilassa. Kesäaikaan keskimääräinen päivän ylin lämpötila vaihtelee Mesaorían tasangon 29 °C :sta Tróodos-vuorten 22 °C:seen.
Kyproksen kasvilajien kartoitus on käynnissä. Siellä on tavattu jo 1 900 eri kasvilajia ja niiden alalajia, joiden joukossa 140 kotoperäistä lajia. Kyproksen eläinkuntaan kuuluu noin 30 nisäkäslajia, 25 matelijaa ja sammakkoeläintä, 370 lintulajia, 250 kalalajia ja suunnilleen 6 000 hyönteislajia. Se sijaitsee tärkeän lintujen muuttoreitin varrella. Hanhikorppikotka, joka oli aikaisemmin saarella yleinen, on nyt erityisen suojelun kohteena.
Historia

Kyproksen tasavalta itsenäistyi vuonna 1960 Britannian alaisuudesta kompromissina. Saaren kreikkalais­väestö olisi halunnut saaren liittyvän Kreikkaan (énosis) ja turkkilais­väestö siirtomaavallan jatkumista, joten kompromissiksi perustettiin uusi valtio.
Maa ajautui kuitenkin sisällissotaan vuonna 1963, ja tilanne rauhoittui vasta YK:n johdolla 1964 aselevossa, jota valvomaan YK asetti kansainväliset UNFICYP-rauhanturvajoukot.
Turkki miehitti Kyproksen pohjoisosan vuonna 1974 Kreikan sotilashallituksen tukeman vallankaappauksen jälkeen estääkseen Kyproksen liittämisen Kreikkaan. Turkin miehittämät alueet julistautuivat itsenäiseksi vuonna 1975. YK:n johdolla sovittiin ”väestönvaihto-ohjelmasta”, joka lupasi kreikkalaistaustaisille oikeuden jäädä pohjoiseen tai muuttaa pois, ja vastaavasti eteläosan turkkilaisille oikeuden muuttaa pohjoiseen omaisuutensa kanssa. Tämän sopimuksen nojalla 196 000 kreikkalaistaustaista kyproslaista muutti saaren eteläosaan ja 42 000 turkkilaistaustaista pohjoiseen. Seuraavan 20 vuoden aikana saaren pohjoisosaan muutti vielä 36 000 turkkilaista. Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta perustettiin vuonna 1983. Ainoastaan Turkki on tunnustanut tämän turkkilaishallinnon, jonka alueelle on muuttanut noin 90 000 siirtolaista Turkista. Kyproksen tasavalta, joka hallitsee eteläistä 2/3:aa saaresta, on sen sijaan kansainvälisesti tunnustettu.
YK:n rauhanturvajoukot ovat saarella edelleen. Suomalaiset osallistuivat näihin joukkoihin operaation alusta vuoteen 2005 saakka. Britannialla on saarella edelleen kaksi tukikohtaa, Akrotíri ja Dekéleia.
Kyproksen tasavalta liittyi Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Virallisesti unioniin kuuluu koko saari, mutta käytännössä vain eteläosa. Maan talous kasvoi EU-jäsenyyden alkuvuosina, mutta vuonna 2009 se joutui Kreikan tavoin talouskriisiin osana maailmanlaajuista kriisiä. Yhtenä tekijänä maan ongelmissa olivat rahoitussektorin suuret lainat Kreikkaan. Kypros alkoi toipua kriisistä vuonna 2015.
Väestö

Kyproksen tasavallan viralliseen väkilukuun 1 221 549 (arvio heinäkuussa 2017) sisältyvät myös Turkin miehittämän alueen asukkaat. Kyproksen tasavallan viimeisimmän virallisen, vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan tasavallan hallussa olleen alueen väkiluku oli 856 857.
Kyproslaisten mediaani-ikä on noin 36,8 vuotta. Vuotuinen väestönkasvu on noin 1,32 %, syntyvyys noin 11,3 ja kuolleisuus noin 6,8 tuhatta asukasta kohden. Eliniänodote on 78,8 vuotta, naisilla 81,8 ja miehillä 76 vuotta. Väestöstä noin 66,8 % asuu kaupungeissa, ja kaupungistuminen lisääntyy noin 0,84 % vuodessa.
Koko Kyproksen väestö voidaan karkeasti jakaa kielellisesti ja uskonnollisesti kreikkaa puhuviin ortodokseihin ja turkkia puhuviin muslimeihin. Kyproksen tasavallan hallinnoiman alueen väestöstä noin 98,8 % on etnisiä kreikkalaisia, ja kreikkaa puhuu ensimmäisenä kielenään noin 80,9 % väestöstä. Kreikkalaisella puolella on lisäksi tuhatkunta arabiaa puhuvaa, kreikkalaisiksi identifioituvaa maroniittia, jotka vuoteen 1974 asti asuivat yhdessä ainoassa kylässä. Kyproksen arabia on yksinomaan puhuttu kieli; se on läheisintä sukua syyrialais-palestiinalaisille sedentaarimurteille. Lisäksi Kyproksella asuu joitakin tuhansia armeniankielisiä. Muita yleisiä kieliä väestössä ovat englanti, romania, venäjä ja bulgaria.
Kyproksen kreikka on oma murteensa, joka eroaa varsin paljon yleiskreikasta ja sen muista murteista. Kuten suurin osa kreikan murteista, se ei palaudu saaren antiikinaikaiseen murteeseen eli arkadokyproslaiseen murteeseen vaan on kehittynyt koinee-kreikasta. Kyproksen murre on nykyisin vain puhekieli, mutta keskiajalta on säilynyt murteella kirjoitettuja lakitekstejä. Se sisältää runsaasti arabialaisia ja turkkilaisia lainasanoja. Lukutaitoprosentti on 99,1.
Kyproksen tasavallan väestöstä on ortodokseja noin 89,1 %, katolisia noin 2,9 %, anglikaaneja tai muita protestantteja noin 2 % ja muslimeja noin 1,8 %.
Hallinto ja politiikka

Kypros on presidentillinen tasavalta. Kyproksen presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johtaja, joten erillistä pääministerin virkaa ei ole. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viiden vuoden välein, samoin kuin 80-paikkainen kansanedustuslaitos eli Kyproksen edustajainhuone. Vuoden 1960 perustuslain mukaan varapresidentti on kyproksenturkkilainen, ja paikka on nykyisin täyttämättä. Samoin parlamenttipaikoista 56 on varattu kreikkalaisille ja 24 turkkilaisille, mutta turkkilaisten paikat ovat täyttämättä.
Kypros on yksi niistä kymmenestä valtiosta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Saaren yhdistämisestä neuvoteltiin vuonna 2004. Saaren molemmilla puolilla järjestettiin kansanäänestys 24. huhtikuuta 2004. Siinä pohjoiskyproslaiset kannattivat yhdistymistä kaksinkertaisella enemmistöllä, mutta eteläkyproslaiset hylkäsivät sen kolminkertaisella enemmistöllä. Koska neuvottelut saaren puoliskojen yhdistämisestä eivät johtaneet tulokseen, liittyminen EU:hun koskee käytännössä vain saaren kreikkalaista osaa. Saaren yhdistämisestä neuvoteltiin Genevessä vuoden 2017 tammikuussa.
Kyproksen tasavallan suurimmat puolueet ovat kommunistinen AKEL, keskusta-oikeistolainen DISY ja demokraattinen puolue DIKO. Helmikuussa 2013 presidentiksi valittu Níkos Anastasiádis edusti DISY-puoluetta. Vuonna 2018 Anastasiádis valittiin Kyproksen presidentiksi uudelle viisivuotiskaudelle. Hän voitti vaalien toisella kierroksella vasemmistolaisen vastaehdokkaansa 56 prosentin ääniosuudella. Voittoa pidettiin osoituksensa kansalaisten tyytyväisyydestä hänen osoittamaansa stabiiliin johtajuuteen ensimmäisen viisivuotiskautensa aikana.
Kyproksen nykyinen presidentti on sitoutumaton Níkos Christodoulídis vuodesta 2023. Hän voitti vaalit noin 52 %:n ääniosuudella.
Hallinto ja politiikka > Hallinnollinen jako

Koko Kypros on jaettu kuuteen alueeseen (eparchía), jotka sijaitsevat kummallakin puolella Kyprosta. Alueet on jaettu edelleen kuntiin (dímos) ja yhdyskuntiin (koinótita). Kyproksen alueet ovat:
|  | Nimi | Nimi kreikaksi | Nimi turkiksi | Pääkaupunki | Hallinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kyproksen alueet ja hallinnollinen jako. Tummanpunainen alue on turkkilaisten hallussa, vaaleansininen YK:n turvavyöhyke ja vihreät brittien tukikohtia. | Famagustan alue | Αμμόχωστος, Ammóchostos | Gazimağusa | (Famagusta) | enimmäkseen turkkilaisten hallussa |
|  Kyproksen alueet ja hallinnollinen jako. Tummanpunainen alue on turkkilaisten hallussa, vaaleansininen YK:n turvavyöhyke ja vihreät brittien tukikohtia. | Kyrenian alue | Κερύvεια, Kerýneia | Girne | (Kyrenia) | kokonaan turkkilaisten hallussa |
|  Kyproksen alueet ja hallinnollinen jako. Tummanpunainen alue on turkkilaisten hallussa, vaaleansininen YK:n turvavyöhyke ja vihreät brittien tukikohtia. | Lárnakan alue | Λάρνακα, Lárnaka | Larnaka | Lárnaka | enimmäkseen tasavallan hallussa |
|  Kyproksen alueet ja hallinnollinen jako. Tummanpunainen alue on turkkilaisten hallussa, vaaleansininen YK:n turvavyöhyke ja vihreät brittien tukikohtia. | Limassolin alue | Λεμεσός, Lemesós | Limasol | Limassol | kokonaan tasavallan hallussa |
|  Kyproksen alueet ja hallinnollinen jako. Tummanpunainen alue on turkkilaisten hallussa, vaaleansininen YK:n turvavyöhyke ja vihreät brittien tukikohtia. | Nikosian alue | Λευκωσία, Lefkosía | Lefkoşa | Nikosia | enimmäkseen tasavallan hallussa |
|  Kyproksen alueet ja hallinnollinen jako. Tummanpunainen alue on turkkilaisten hallussa, vaaleansininen YK:n turvavyöhyke ja vihreät brittien tukikohtia. | Páfoksen alue | Πάφος, Páfos | Baf | Páfos | kokonaan tasavallan hallussa |
Talous ja liikenne

Kypros on markkinatalous, jossa palveluiden osuus on neljä viidesosaa koko taloudesta. Tärkeimmät toimialat ovat turismi, rahoitusala, laivanvarustus ja kiinteistöt. Kyproksen bruttokansantuote on noin 31,19 miljardia USD ja asukasta kohden 36 600 USD (2017). Työikäisen väestön suuruus on noin 426 600. Maan työttömyysaste on 11,8 % ja nuorisotyöttömyys 32,8 % (2015). Kyproksen tasavallan rahayksikkö on euro, joka syrjäytti vuoden 2008 alussa vanhan Kyproksen punnan.
Kupari on ollut Kyproksen tärkein luonnonvara jo antiikin ajoista lähtien. Nykyään kuitenkin kupariesiintymät on käytetty käytännössä loppuun, eikä niillä ole enää taloudellista merkitystä. Nykyisin merkittäviä luonnonvaroja ovat asbesti, kipsi, marmori ja meripihka.
Kyproksen tasavalta on teollistunut, ja teollisuuden osuus työllistäjänä on ohittanut maatalouden. Maatalous keskittyy perunan, sitrushedelmien, viinirypäleiden ja pienimuotoisesti viljan viljelyyn sekä karjan kasvatukseen. Tärkeimmät teollisuustuotteet ovat savukkeet, viini, vaatteet, kengät ja sementti. Maan merkittävimmät vientituotteet ovat hedelmät ja tekstiilit. Kyproksen merkittävimmät kauppakumppanit ovat Iso-Britannia, Kreikka ja Ruotsi.
Kyproksen tasavallan puolella on monipuolisempi aluerakenne, jonka vuoksi se on voinut kehittyä paremmin kuin pohjoinen naapurinsa. Talouden kulmakiviä ovat teollisuus, rahaa tuovat sotilastukikohdat ja tärkeimpänä kasvava turismi. Kyproksen osat tekevät sen verran yhteistyötä, että etelässä tuotettua maalämpöä siirretään pohjoiseen, joka puolestaan antaa talousvettä etelään.
Kyproksella oli oma öljynjalostuslaitos, mutta se suljettiin vuonna 2004. Maan sähköntuotanto on kokonaan ulkomaisen polttoöljyn varassa, ja niinpä kyproslaiset kuluttajat maksavat sähköstään Euroopan korkeinta hintaa. Vasilikóksessa on maakaasun nesteytyslaitos. Kyproksella käytetään aurinkoenergiaa käyttöveden lämmittämiseen suhteessa enemmän kuin missään muussa maailman maassa.
Kyproksen tasavallan merkittävimmät lentoasemat ovat Lárnakan kansainvälinen lentoasema ja Páfoksen kansainvälinen lentoasema. Merkittävimmät satamat ovat Limassol, Lárnaka ja Vasilikós. Kauppalaivastoon kuuluu yli 1 000 alusta. Matkustajien reittiliikenne Manner-Euroopan puolelle, Limassolista Ateenaan, on avattu 21 vuoden tauon jälkeen vuonna 2022, muuten Limassolin sataman terminaalit ovat risteilyalusten käytössä. Maan sisällä julkista liikennettä hoitavat linja-autot ja taksit.
Kulttuuri

Unescon maailmanperintöluettelossa on Kyprokselta kolme kohdetta: Choirokoitían neoliittisen kauden asutuspaikka, antiikin Pafoksen arkeologiset alueet sekä Tróodoksen maalatut kirkot.
Kyproksen kansallispäivänä vietetään itsenäisyyspäivää 1. lokakuuta. Useimmat muut juhlat liittyvät ortodoksiseen kirkkoon.
Brittien valtakauden arkkitehtuurin näkyvimpiä tuotoksia ovat koulurakennukset, joita kyproksenkreikkalaiset rakensivat käyttäen uusklassista arkkitehtuuria. Modernia arkkitehtuuria edustavat lasista ja marmorista tehdyt pankkien rakennukset. Julkiset veistokset esittävät nykyisiä ja entisiä valtiomiehiä.
Kyproksella on järjestetty elokuvajuhlat vuosittain vuodesta 2006 alkaen. Sinfoniaorkesteria ylläpitää valtion perustama säätiö. Kypros on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuodesta 1981 (kts. Kypros Eurovision laulukilpailussa). Kilpailua maa ei ole voittanut kertaakaan. Paras sijoitus on toinen sija vuodelta 2018.
Halloumi on Kyprokselta lähtöisin oleva lampaan- ja vuohenmaitojuusto. Se on rekisteröity EU:ssa alkuperäistuotteeksi. Useimpien aterioiden osana on tuoretta salaattia ja maustamatonta jogurttia. Tyypillinen ravintola-annos on meze eli pieniä paloja Välimeren tapaan.
Urheilu

Kypros on osallistunut sekä kesä- että talviolympialaisiin vuodesta 1980 alkaen. Purjehtija Pávlos Kontídis voitti maan historian ensimmäisen olympiamitalin, hopeaa Laser-luokassa vuonna 2012.
Kyproksen jalkapallomaajoukkue ei ole koskaan esiintynyt Euroopan- tai maailmanmestaruuskilpailuiden lopputurnauksessa. FIFA-rankingissa se oli huhtikuussa 2024 sijalla 124.
Normal (kauppaketju)

| Normal |
| --- | --- |

 Normal-myymälä Kauppakeskus Triplassa Helsingissä.
Tunnuslause:  Normaalit tuotteet. Epänormaalit hinnat
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2012
Perustaja:  Torben Mouritsen, Bo Kristensen
Puheenjohtaja:  Jan Dal Lehrmann
Avainhenkilöt:  Steen Overholdt Hansen Jan Dal Lehrmann
Kotipaikka:  Godthåbsvej 41, 8660 Skanderborg
Toiminta-alue:  8 valtiota
Toimiala:  vähittäiskauppa
Tuotteet:  kosmetiikka, makeiset, kotitalous
Liikevaihto:  2 miljardia kruunua (2020)
Henkilöstö:  627
Emoyhtiö:  Bestseller A/S
Omistaja:  Anders Holch Povlsen
Kotisivu:  www.normal.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Normal on tanskalainen halpakauppaketju. Sen perustivat Torben Mouritsen sekä Bo Kristensen vuonna 2012 ja sen liikevaihto oli vuonna 2020 yli 2 miljardia kruunua. Ketjun ensimmäinen myymälä avattiin Silkeborgissa 6. huhtikuuta 2013, jonka jälkeen se on laajentanut toimintaansa Tanskan lisäksi myös Alankomaihin, Norjaan, Ranskaan, Ruotsiin, Suomeen, Espanjaan ja Portugaliin. Ketju rantautui Suomeen helmikuussa 2021, kun se avasi myymälän Espooseen Kauppakeskus Selloon. Toukokuussa 2023 Normalilla oli Suomessa 50 myymälää ja saman vuoden marraskuussa yli 60.
Vuonna 2021 Normalin liikevaihto oli Suomessa 6,1 miljoonaa euroa ja vuonna 2022 se oli 48,9 miljoonaa euroa.
Normalin tuotevalikoimaan kuuluu muun muassa hygieniatuotteita, välipaloja, eläintenruokaa ja terveystuotteita. Ketjun nimen on mainittu olevan peräisin siitä, että se myy "täysin normaaleja tuotteita kiinteillä, alhaisilla ja epänormaaleilla hinnoilla".
Normal ei mainosta lehdissä, radiossa tai televisiossa, vaan ainoastaan sosiaalisessa mediassa.
Myymälöiden henkilöstön keski-ikä Suomessa on 25,7 vuotta. Valtaosa heistä on naisia.
Kesäkuussa 2022 avattiin Normalin ensimmäinen kesämyymäläketju "Minimalin" myymälä Kalajoen Loistoon.
Normal avasi helmikuussa 2024 Hämeenlinnan Tiiriöön aivan erilaisen sekä isomman myymälän kuin muut myymälät Suomessa.
Myymälät Suomessa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alavus  Espoo (5)  Forssa  Hamina  Helsinki (13)  Hyvinkää (2)  Hämeenlinna (2)  Iisalmi  Imatra  Joensuu  Jyväskylä (3)  Kemi  Kempele  Kerava  Kokkola  Kotka  Kouvola (2)  Kuopio (2)  Lahti (3)  |  Lappeenranta (2)  Lempäälä  Maarianhamina  Mikkeli  Oulu (3)  Pietarsaari  Pori (3)  Porvoo  Raisio (2)  Rauma  Riihimäki  Rovaniemi  Salo  Savonlinna  Seinäjoki (2)  Tampere (5)  Tornio  |  Turku (3)  Vaasa  Vantaa (5)  Varkaus  Ylöjärvi  Äänekoski  |
Aiheesta muualla

Normal Suomi Kotisivut
Normal Suomi Facebook
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: dk:Normal (butikskæde)
Käännös suomeksi
Kanadan Grand Prix 2008

|  Kanadan Grand Prix 2008  |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 18 osakilpailusta kaudella 2008. 

Päivämäärä:  8. kesäkuuta 2008
Sijainti:  Circuit Gilles Villeneuve, Montreal, Kanada
Ratatyyppi:  Osittainen katurata
Radan pituus:  4,361 km
Kilpailun pituus:  70 kierrosta, 305,270 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.17,886
Palkintokoroke
Voittaja:   Robert Kubica   (BMW Sauber)
Toinen:   Nick Heidfeld   (BMW Sauber)
Kolmas:   David Coulthard   (Red Bull-Renault)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Kimi Räikkönen   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.17,387 (kierroksella 14)
Kilpailun startti.
Kanadan Grand Prix 2008 (virallisesti XLV Grand Prix du Canada) oli Formula 1 -kauden 2008 7. osakilpailu, joka ajettiin 8. kesäkuuta Circuit Gilles Villeneuven osittaisella katuradalla, Montrealissa, Pohjois-Amerikassa, Kanadassa. Kisan voittoon ajoi BMW Sauber -kuljettaja Robert Kubica, josta tuli ensimmäinen puolalainen F1-osakilpailunvoittaja. Nick Heidfeld täydensi tallin kaksoisvoiton kakkossijallaan. Voitto oli myös BMW Sauberin ensimmäinen jonka nähden BMW:n juhlat olivat voittoakin isommat.