stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varallisuus
Maailman varallisuus

Pelkästään maailman kotitalouksien vauraus on yhteensä 241 biljoonaa dollaria (2013) ja nousee arviolta 40 % viidessä vuodessa. Korkeimmat luvut ovat Yhdysvaltojen nettovarallisuus 100 biljoonaa dollaria ja Sveitsin 0,51 miljoonaa dollaria/asukas.
4 000 dollarilla pääsee varakkaampaan puoliskoon, 75 000 dollarilla 10 %:iin ja 753 000 dollarilla rikkaimpaan 1 %:iin.
Professori Tim Harfordin mukaan pikkulapsikin omistaa enemmän kuin 2 miljardia köyhintä yhteensä, koska pikkulapsella ei ole velkaa toisin kuin köyhimmillä.
Rikkaiden maiden asukkailla oli vuonna 2010 keskimäärin 180 000 euroa varallisuutta ja 30 000 euron vuositulot. Varallisuudesta 90 000 euroa oli asuinkiinteistöjä. Saman verran oli osakkeita, obligaatioita, säästöjä ja muita sijoituksia. Varallisuuden jakautuminen kahteen yhtä suureen osaan on hyvä nyrkkisääntö, vaikka maiden välillä olikin eroja.
Varallisuuserot

Maailman historiallisia varallisuuseroja tutkineen Thomas Pikettyn mukaan kaikissa tunnetuissa yhteiskunnissa kaikkina aikoina pätee seuraava havainto: Väestön vähiten omistavan puolikkaan varallisuus on mitätön, tavallisesti enintään 5 % kokonaisvarallisuudesta. Varakkain kymmenesosa omistaa selvästi suurimman osan kaikesta omistamisen arvoisesta (tavallisesti 60–90 %). Ääripäiden väliin jäävä osa, jota Piketty kutsuu ”keskiluokaksi”, kattaa 40 % väestöstä. Se omistaa varallisuudesta loput 5–35 %. ”Keskiluokan” omistusosuudessa on tapahtunut 1900-luvulla huomattava nousu niin, että nykyisin ”keskiluokan” osuus kokonaisvarallisuudesta vaihtelee 1/4 ja 1/3 välillä.
Ruotsissa kotitalouksien varallisuuserot ovat Gini-mittarilla 0,05 suuremmat kuin USA:ssa, 0,20 suuremmat kuin Suomessa. Sveitsiläisen UBS-pankin julkaiseman 29 maata käsittävän raportin mukaan suomalaisten varallisuuserot kasvoivat vuosina 2008–2023 vertailun toiseksi eniten.
Suomen rikkain prosentti omisti 12-15 % varallisuudesta vuonna 2014, 40 % vuonna 1914.
Sijoitustietokirjailija, ekonomi Seppo Saarion mukaan merkittävin varallisuuserojen syy Suomessa on se, että suomalaiset eivät osaa sijoittaa rahojaan ja poliitikot eivät säädä eläkevarojen sijoittamislakeja järkeviksi. Esimerkiksi 10 000 euron osakesijoitus kasvaa 30 vuodessa 229 000 euroon mutta korkotalletus vain 18 100 euroon.
Suomalaisten varallisuus > Kotitalouksien varallisuus

Suomalaisten aikuisten mediaanivarallisuus on 87 878 dollaria, maailman 23. korkein vuonna 2023. (Puolet on siis tätä varakkaampia.) Sen sijaan keskimääräinen varallisuus oli ainakin 25 maassa korkeampi kuin Suomessa, koska Suomessa varallisuuserot ovat pienempiä.
Suomen kotitalouksien nettovarallisuuden mediaani oli vuonna 2013 yhteensä 110 000 euroa. Keskimääräinen nettovarallisuus oli 195 300 euroa, mikä on seuraus siitä, että varallisuus on jakautunut epätasaisesti.
Varakkain kymmenesosa omisti nettovaroista noin 45 %. Vähävaraisin puolikas kotitalouksista omisti varoista ainoastaan 7 %. Nettovarallisuus oli negatiivinen noin 9 prosentilla kotitalouksista. Niiden velat ylittivät varojen arvon. Vastaavasti vuonna 2016 varakkain kymmenesosa omisti nettovaroista jo noin 47 %. Vuonna 2016 vähävaraisin puolikas kotitalouksista omisti varoista ainoastaan noin 6 %.
Nettovarallisuus tässä yhteydessä koostuu reaali- ja rahoitusvarallisuudesta, josta on vähennetty kotitalouden velat. Reaalivarallisuus koostuu asunnoista, kulkuvälineistä, metsistä, pelloista ja yritysvarallisuudesta. Se vuonna 2013 muodosti 79 % kotitalouksien varoista. Loput 21 % oli rahoitusvaroja, joihin luetaan tavanomaisten pankkitalletusten lisäksi sijoitukset.
Vuonna 2013 omassa asunnossa asui kotitalouksista 68 %, kun taas asuntovelkaa oli kotitalouksista kolmasosalla. Oma asunto muodosti kokonaisvarallisuudesta 53 %. Kun lasketaan yhteen oma asunto, loma-asunnot, sijoitus- ja muut asunnot, asunnot muodostivat kotitalouksien varoista kaikkiaan 69 %.
Samana vuonna yli puolella kotitalouksista oli myös muuta rahoitusomaisuutta kuin talletuksia. Tavallisimpia olivat sijoitusrahastot ja pörssiosakkeet. Noteerattomia osakkeita oli 12 prosentilla, peltoa oli 10 prosentilla ja metsää 15 prosentilla kotitalouksista.
Ikäryhmittäin tarkasteltuna on nettovarallisuus oli vanhemmilla ikäluokilla nuoria suurempaa. Omaisuus karttuu iän myötä muun muassa säästämällä, perimällä ja arvonnousujen kautta. Eniten nettovarallisuutta oli vuonna 2013 65–74-vuotiailla, mutta sitä vanhemmilla nettovarallisuus oli taas alhaisempaa. Kun velkoja ei oteta huomioon, bruttovarallisuus oli suurinta 35–54-vuotiailla. Nuoret alle 25-vuotiaat olivat molemmilla tavoin laskien kaikkein köyhimpiä. Heillä oli varoja tuskin ollenkaan.
2019 rikkain 10% omisti jo lähes 50% varallisuudesta ja köyhin 50 % vain noin 5 %. Rikkaiden rikastuminen ja köyhien köyhtyminen on jatkunut suomessa vuodesta 1988.
Suomalaisten varallisuus > Suomen miljonäärit 2008

Capgeminin ja Merrill Lynchin selvityksen mukaan vuonna 2008 Suomessa oli 19 700 rikasta, kun rikkaaksi luettiin henkilö, jolla on kiinteistöt pois lukien omaisuutta vähintään miljoonan dollarin verran. Rikkaiden määrä oli laskenut 23 prosentilla edellisvuoden 25 600:sta.
Suomalaisten varallisuus > Talletukset

Suomalaisilla yrityksillä, kotitalouksilla ja muilla oli tammikuussa 2012 talletuksia 123 miljardia euroa ja sijoitusrahastoissa 57,7 miljardia euroa, yhteensä 181 miljardia euroa. Jokaista suomalaista kohti tämä tarkoittaa noin 35 000 euroa.
Talletukset
yrityksillä 24,6 miljardia
kotitalouksilla 81,9 miljardia
käyttelytileillä 42,9 miljardia
määräaikaistalletuksissa 24,4 miljardia
sijoitustileillä 14,6 miljardia
muut 16,6 miljardia
Sijoitusrahastot
57,7 miljardia
Suomalaisten varallisuus > Lainat

Suomalaisilla yrityksillä, kotitalouksilla ja muilla oli tammikuussa 2012 lainaa 181,5 miljardia euroa. Jokaista suomalaista kohti tämä tarkoittaa noin 36 000 euroa.
yritykset 61 miljardia
kotitaloudet 110 miljardia
asuntolainat 81,9 miljardia
kulutusluottoja 12,9 miljardia
muuta lainaa 15 miljardia
opintolainoja 1,5 miljardia
muut 10,8 miljardia
Rikkaimmat ihmiset

Avustusjärjestö Oxfam julkaisi 2014 raportin, jonka mukaan entistä suurempi varallisuus on keskittynyt entistä pienemmälle määrälle henkilöitä maailmassa. Tilanne kärjistynyt erityisesti vuonna 2008 alkaneen talouskriisin myötä. Raportin mukaan puolella maailman köyhimmistä (740 000 000 000 €) on saman verran varallisuutta mitä 85 rikkaimmalla.
Ennen teollista vallankumousta ja kansainvälisen kaupan kehittymistä poliittinen valta oli tärkein avain rikkauteen. Esimerkiksi Julius Caesar oli uransa huipulla Rooman valtakunnan ja todennäköisesti koko silloisen maailman rikkain mies. Uudemmalla ajalla maailman rikkaimman ihmisen titteliä tai ainakin arviota tällaisesta asemasta ovat pitäneet hallussaan muun muassa John D. Rockefeller, Jean Paul Getty ja Bill Gates.
Forbes-lehti arvioi vuonna 2011 seuraavat henkilöt maailman rikkaimmiksi (luvut miljardeina euroina). Forbes-lehden luettelo perustuu henkilöiden omistamien osakkeiden yhteisarvoon arviointihetkellä.
Carlos Slim Helú (Meksiko): 74,0
Bill Gates (Yhdysvallat): 80,6
Warren Buffett (Yhdysvallat): 50,0
Bernard Arnault (Ranska): 41,0
Larry Ellison (Yhdysvallat): 39,5
Lakshmi Mittal (Intia): 31,1
Amancio Ortega (Espanja): 31,0
Eike Batista (Brasilia): 30,0
Mukesh Ambani (Intia): 27,0
Christy Walton (Yhdysvallat): 26,5
Kirjallisuutta

Jaatinen, Satu: Ökykirja (Multikustannus, 2007)
Aiheesta muualla

Yle Historia: Salakauppaa, kuutamourakointia ja tuntikaupalla töitä - suomalaisten ei ole koskaan ollut helppo vaurastua
Sosiaalikeskus Satama

| Sosiaalikeskus Satama |
| --- | --- |

Sijainti:  Verkkosaari, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°11′36″N 24°58′45″E﻿ / ﻿60.1933°N 24.9792°E﻿ / 60.1933; 24.9792
Rakennustyyppi:  Pitopaikka (d) ja entinen rakennus tai rakennelma (d)
Valmistumisvuosi:  2009
 fiSosiaalikeskus Satama 
  
Sosiaalikeskus Satama oli vuosina 2009–2011 Helsingin Verkkosaaressa toiminut autonominen sosiaalikeskus, joka sijaitsi purkutuomion saaneessa vanhassa konttiterminaalirakennuksessa Hermannin rantatien varrella. Nuorisoasiainkeskuksen välityksellä kaupunki vuokrasi rakennuksen talonvaltaajille omaehtoista kulttuuritoimintaa varten. Syynä nuorisoasiankeskus esitti tarpeen rauhoittaa talonvaltaustoimintaa, joka oli kiihtynyt sosiaalikeskus Siperian tulipalon 2006 jälkeen.
Sisätilat
Osa talonvaltaajista teki vapaaehtoistyötä Itä-Euroopasta tulleiden romanien parissa, ja pian sosiaalikeskuksen pihalle perustettiin romanien asuntovaunuleiri. Taustalla oli Romanian ja Bulgarian vuonna 2007 voimaan astunut Euroopan unionin jäsenyys, jonka myötä romanit saattoivat oleskella maassa kolmen kuukauden ajan, kuitenkin ilman oikeutta sosiaaliturvaan. Leiri aiheutti voimakkaita reaktioita kaupungin ja median suunnalta. Nuorisolautakunta esitti kaupungille, että romaneille etsittäisiin vaihtoehtoinen leiriintymispaikka, mutta kaupunginhallitus jätti asian käsittelemättä. Kaupunki etsi leiriongelmaan ratkaisua turvallisuus- ja järjestyspolitiikan avulla muun muassa puuttumalla paloturvallisuuteen ja epäiltyyn rikollisuuteen.
Vuokrasopimusta ei voitu purkaa ilman perustetta eivätkä talonvaltaajat halunneet häätää leiriä. Ratkaisuksi kiistaan tuli rakennuksen purkaminen. Rakennuslautakunta vetosi päätöksessään alueen nopeutuneisiin rakennussuunnitelmiin sekä rakennuksen huonoon kuntoon. Vuokrasopimus purettiin 1. kesäkuuta alkaen, ja poliisi hääti sosiaalikeskukseen jääneet talonvaltaajat ja romanit 30. elokuuta 2011. Samaan aikaan alkoivat rakennuksen purkutyöt.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sosiaalikeskus Satama Wikimedia Commonsissa
Skotoússa

| Skotoússa Σκοτούσσα |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Skotoússa
 Koordinaatit: 41°7′36″N, 23°22′51″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Sérres
Kunta:  Irákleia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  120502
Väkiluku (2011):  5 135
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 415
 – Kylä:  1 415
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ER
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skotoússa (kreik. Σκοτούσσα; myös Σκοτούσα, Skotoúsa) on Kreikan kylä sekä samanniminen Irákleian kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σκοτούσσας/Σκοτούσσης, Dimotikí Enótita Skotoússas/Skotoússis) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 135 ja varsinaisen Skotoússan kylän väkiluku 1 415 (vuonna 2011).
Skotoússan kylä sijaitsee linnuntietä noin 14 kilometriä länsiluoteeseen Sérresistä. Skotoússan kunnallisyksikkö käsittää Irákleian kunnan itäosan. Skotoússa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Irákleian kuntaan yhdessä Strymonikón kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Skotoússan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ammoudiá | Ammoudiá | 992 |
| Gefyroúdi | Gefyroúdi | 717 |
| Melenikítsi | Melenikítsi | 621 |
| Néa Tyrolói | Néa Tyrolói | 669 |
| Palaiókastro | Palaiókastro | 721 |
| Skotoússa | Skotoússa | 1 415 |
Yhteensä: 5 135
Sosiaaliturvatunnus

Sosiaaliturvatunnus eli sotu (aiemmin myös väestörekisteritunnus) oli Kansaneläkelaitoksen jakama, henkilötunnusta vastaava numerosarja, joita ryhdyttiin antamaan sairausvakuutuslain voimaantulon jälkeen 1. syyskuuta 1964. Tunnuksen muoto oli silloisen henkilötunnuksen kanssa sama.
Eläketurvakeskuksen (ETK) antamasta Työeläkenumerosta oli aikoinaan tarkoitus tehdä virallinen henkilötunnus, mutta tämä ei onnistunut, koska sen pohjana olleet tiedot perustuivat henkilön itse ilmoittamiin syntymätietoihin, jotka saattoivat poiketa virallisista tiedoista. ETK luopui muutaman vuoden jälkeen omasta tunnuksestaan ja ryhtyi käyttämään Kansaneläkelaitoksen antamaa sosiaaliturvatunnusta, silloin kun sellainen oli henkilölle annettu. Oli mahdollista, että henkilöllä oli tuolloin samaan aikaan eri sosiaaliturvatunnus kuin työeläkekortin numero.
Sosiaaliturvatunnuksista ja työeläkekortin numeroista luovuttiin lopullisesti vuoden 1971 alussa voimaan tulleen väestökirjalain myötä, josta alkaen vuonna 1969 perustettu Väestörekisterikeskus on myöntänyt viralliset henkilötunnukset vastasyntyneille ja maahanmuuttajille.
Sitruunaväriminttu

| Sitruunaväriminttu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Värimintut Monarda
Laji::  citriodora
Kaksiosainen nimi
 Monarda citriodora  Cerv. ex Lag. 
Katso myös
   Sitruunaväriminttu Wikispeciesissä   Sitruunaväriminttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sitruunaväriminttu (Monarda citriodora) on yrttikasvi. Se kuuluu minttujen lähisukuisiin väriminttuihin, jotka ovat lähtöisin Pohjois-Amerikasta. Sitruunaväriminttu kasvaa noin 70–90 cm pitkäksi ja sillä on liilanväriset kukat. Kasvi on voimakkaan aromaattinen, ja siksi sen kukkia ja lehtiä käytetään tuoreena erilaisiin ruokiin. Kasvista voidaan valmistaa myös teetä, kuten muistakin minttukasveista.
Muita väriminttuja ovat muun muassa punaväriminttu (Monarda didyma) ja preeriaväriminttu (Monarda fistulosa).
Sosiaalitoimisto

Sosiaalitoimisto (puhekielessä sossu tai slangiksi fatta) on suomalainen kunnan palvelu, jonka kautta autetaan vähäosaisia. Sosiaalitoimiston kautta jaetaan täydentävää ja ehkäisevää toimeentulotukea. Maaliskuussa 2014 Suomen hallitus teki päätöksen, jolla sosiaalitoimiston etuuskäsittely yhdistettiin osaksi Kansaneläkelaitosta (Kela). Toimeentulotuki (perustoimeentulotuki) siirtyi Kelan käsiteltäväksi 1.1.2017.
Yhdistämistä Kelaan perusteltiin muun muassa keskittämisen ja automatisoinnin tuomilla hyödyillä ja sillä että myöntämisperusteet yhtenäistyvät. Ennen muutosta kuntien tulkinnoissa oli eroa ja kansalaisten yhdenvertaisuus ei toteutunut.
Sosiaalitila

Klassinen sosiaalitila
Sosiaalitila eli henkilöstötila on työ- tai harrastuspaikan alue, joka on osoitettu pukeutumiseen, peseytymiseen, ruokailuun, kahvitteluun tai muuhun palautumiseen. Työnantajan on järjestettävä työntekijöille riittävä määrä laadukkaita sosiaalitiloja. Useimmissa sosiaalitiloissa on lukittavat pukukaapit, joihin voi sijoittaa henkilökohtaisia tavaroita esimerkiksi työpäivän ajaksi. Alueen keskiössä usein onkin toimia paikkana, jossa vaihtaa työvaatteet. Lisäksi niissä voi olla suihku, käsienpesupiste ja jopa käymälä.[lähde? ]
Sirppiviheltäjäsorsa

| Sirppiviheltäjäsorsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Viheltäjäsorsat Dendrocygna
Laji::  eytoni
Kaksiosainen nimi
 Dendrocygna eytoni  (Eyton, 1838) 
Katso myös
   Sirppiviheltäjäsorsa Wikispeciesissä   Sirppiviheltäjäsorsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sirppiviheltäjäsorsa (Dendrocygna eytoni) on sorsalintu.
Levinneisyys

Sirppiviheltäjäsorsaa tavataan Australiassa. Lajin populaatio on suuri, ja sen kannankehitys on vakaa. Sirppiviheltäsorsa on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Sinut siinä nään

| Sinut siinä nään Kirka |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2002
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: RCA
Kirkan muut julkaisut
| Suuri hetki 2000 | Sinut siinä nään 2002 | Elämääni eksynyt 2005 |
Sinut siinä nään on Kirkan vuonna 2002 julkaistu albumi.
Kappaleet

Kun sinut siinä nään – 3.09 (säv. Petri Munck, san. Petri Munck)
Sua tarvitsen – 4.46 (säv. Gianni Bella, san. Jorma Toiviainen)
Luulet sä tosiaan – 3.38 (säv. Esa Nieminen, san. Sinikka Svärd)
Sitä se on – 3.42 (säv. Esa Nieminen, san. Sinikka Svärd)
Kun kaipaa niin – 4.26 (säv. Luka, san. Luka)
Tulit kaukaa – 3.18 (säv. Esa Nieminen, san. Sinikka Svärd)
Se riittää – 3.31 (säv. Esa Nieminen, san. Sinikka Svärd)
Sulle sydämeni antaisin – 3.56 (säv. Petri Munck, san. Petri Munck)
Sielun aurinko – 4.22 (säv. Alex Ojasti, Sani, san. Tommi Tuominen)
Miten ihmeellinen oot – 4.22 (säv. Gordon Haskell, san. Tommi Tuominen)
Öinen blues – 3.42 (säv. Reijo Järvi, san. Sami Visto)
Aiheesta muualla

Sinut siinä nään discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Shira Haas

| Shira Haas |
| --- | --- |
 Haas vuonna 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. toukokuuta 1995 (ikä 29) Israel
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2013–
Aiheesta muualla
IMDb
Shira Haas (s. 11. toukokuuta 1995) on israelilainen näyttelijä. Aškenasijuutalaissukuinen Haas tunnetaan muun muassa rooleistaan televisiosarjoissa Shtisel ja Unorthodox. Hän on voittanut uransa aikana muun muassa Ophir-palkinnon ja Tribeca-palkinnon.
Valikoitu filmografia > Elokuvat

Tarina rakkaudesta ja pimeydestä (2015)
The Zookeeper's Wife (2017)
Maria Magdaleena (2018)
Asia (2020)
Captain America: Brave New World (2025)
Valikoitu filmografia > Televisiosarjat

Shtisel (2013–)
Harmon (2018)
The Conductor (2018)
Unorthodox (2020)
Sinut löysin uudestaan

| Sinut löysin uudestaan Eino Grön |
| --- | --- | --- |

Sinut löysin uudestaan
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1999
 Formaatti: CD
 Kesto: 48.32
 Levy-yhtiö: AXR
Eino Grönin muut julkaisut
|   | Sinut löysin uudestaan 1999 |   |
Sinut löysin uudestaan on suomalaisen Eino Grönin studioalbumi vuodelta 1999.
Kappaleet

Kukkamekkoinen neito – 3.04
Illasta aamuun (Early in the Morning) – 3.13
Tähdenlento – 3.09
Satama – 3.47
Rauhaton tie – 4.07
Poissa luotas silloin – 3.16
Meistä jokaisen mentävä on – 4.13
Kauniit muistot (Magic Moment) – 2.43
Sinut löysin uudestaan – 3.12
Kadonnut maailma – 3.12
Yksinäinen kaupunki (Lonely City) – 3.21
Sinut jälleen kun kohtaan (What a Wonderful Feeling) – 3.52
Lapsen usko – 3.19
Hieno ihminen – 3.57
Muusikoita

Vesa Anttila – kitarat (10, 13)
Shugo Chara!

Shugo Chara! on japanilainen mangasarja, jonka on luonut manga-kaksikko PEACH-PIT. Sarja on erittäin suosittu Japanissa. Shugo Chara! kertoo 11-vuotiaasta Amu Hinamorista, joka löytää yllättäen herätessään vierestään Shugo-munia.
Tarina

Sarja kertoo nuoresta tytöstä nimeltä Amu Hinamori. Hänet tunnetaan koulussa "coolina" koviksena, mutta oikeasti hän on hyvin herkkä ja vain huono ilmaisemaan tunteitaan. Amu tahtoisi olla joku muu ja tämän seurauksena hän rukoilee voimaa olla oma itsensä. Seuraavana aamuna Amu löytää huoneestaan kolme munaa. Pinkin (josta kuoriutuu Ran, atleettinen ja mutkaton), sinisen (josta kuoriutuu Miki, taiteellinen ja rauhallinen) ja vihreän (josta kuoriutuu Suu, hyvä ruoanlaitossa). Hän ottaa ne mukaansa kouluun. Koulussa hän tapaa Seiyo -Akatemian koulun Vartijat, jotka panevat merkille Amun SC-munat ja kutsuvat Amun teekutsuille. Heiltä Amu saa tietää, että hänen kolme munaansa ovat Shugo Charoja (suojelushahmoja). Yksitellen Amun kolme munaa kuoriutuvat, ja Amu saa uusia voimia. Kaikilla vartijoilla on oma Shugo Chara. Shugo Charojensa myötä Amua pyydetään liittymään vartijoihin. Ensin hän kieltäytyy, mutta lopulta hänen on pakko suostua. Näin Amusta tulee Jokeri. Amu taistelee yhdessä Vartijoiden kanssa pahaa EASTER-yhtiötä vastaan.
Manga

Shugo Chara! mangaa on käännetty vasta muutamalle kielelle, mutta se on saavuttanut suuren suosion. Pokkareita ilmestyi yhteensä 12 kappaletta sekä bonusmanga ja näiden jälkeen ilmestyi vielä Shugo Chara! Encore!, joka sitoi juonen pätkät yhteen. Shugo Charan tankoboneja on myyty 1,4 miljoonaa kappaletta.
Aiheesta muualla

http://www.suomimanga.net/shugo_chara (Arkistoitu – Internet Archive)
Shugo Charan arvostelu Anime-lehden verkkosivuilla[vanhentunut linkki]
http://tokio.fi/manga/shugo-chara
Shipping

Shipping on usein elokuvien, sarjojen, kirjojen ja julkisuuden henkilöiden fanien kesken käytetty sana.
Se tarkoittaa fanien kiinnostusta kahden tai useamman ihmisen, joko tosielämän henkilöiden tai fiktiivisen tarinan hahmojen, romanttiseen ja/tai seksuaaliseen kehitykseen. Shipping tulee englanninkielen sanasta "relationship" (suomeksi ihmissuhde/parisuhde, riippuen asiayhteydestä), ja sen englanninkielen taivutusmuodosta ”Relationshipping”.
Shippaus tapahtuu pääasiassa sosiaalisessa mediassa, joskin ennen internetin keksimistä sitä esiintyi mahdollisesti erilaisten fanilehtien sivuilla.
Shippaamiseen voi liittyä melkein mikä tahansa ihmissuhde, mutta useimmiten shippaamisessa on kyse romanttisten ihmissuhteiden spekuloimisesta ja fanittamisesta.
"Shipatuksi" tulleiden hahmojen suhde voi olla joko tarinassa jo valmiiksi oleva, tarinan juonen aikana kehittyvä suhde tai jopa erittäin epätodennäköinenkin suhde, ellei mahdoton tai aivan satunnainen. ”Shippaaja” on nimitys henkilölle joka keksii ja spekuloi hahmojen välisiä suhteita tai vain toivoo niiden olevan olemassa.
Etymologia

Fanien luomat paritukset muutamista tai useista hahmoista on harrastuksena paljon vanhempi kuin itse termi, vaikka onkin vaikea todistaa milloin termiä ensimmäisen kerran käytettiin hahmojen paritusta tarkoittavana terminä. Englantia äidinkielekseen puhuvien keskuudessa yleinen luulo on, että termi sai alkunsa Pokémon -sarjasta, josta amerikkalaiset fanit keskustellessaan romanssista sarjan pahiskaksikon - Musashin ja Kojirõn (Jessie & James) - kesken keksivät sanaleikin ”RocketShipper” yhdistämällä ”rocket shipin” ja ”relationshipin”.
Kuitenkin, erään X-Files sarjaan keskittyvän uutisryhmän arkistoista ilmenee todistettavasti, että termiä oli jo pitkään käytetty sarjan fanien keskuudessa; niinkin aikaisin kuin toukokuussa 1996, kolmea kuukautta ennen kuin ensimmäiset Pokémon -pelit julkaistiin Japanissa. Siitäkin kului vielä kaksi vuotta, ennen kuin Pokémonia peleineen ja sarjoineen alettaisiin kääntää englanniksi, ja josta kyseinen sanaleikki keksittiin. Vaikka Pokémonin käsikirjoitus ei ehkä sisältänyt itse termiä, se saattoi kuitenkin merkittävästi auttaa sen kehittämisessä ja yleistymisessä.
Notaatio ja terminologia

”Ship” ja sen johdannaiset tässä kontekstissa ovat sittemmin kehittyneet laajalti ja monipuoliseen käyttöön. ”Shipping” tarkoittaa koko ilmiötä, ”shippi” tarkoittaa yhtä fiktionaalista paria, ja ”shipata” (jotain paria) tarkoittaa luonnollisesti mieltymystä johonkin pariin. ”Shippaaja”(”Shipper”) taas tarkoittaa jotakuta, joka on erittäin mieltynyt tai kiinnostunut jostain tietystä parista, ja niin edelleen.
Erilaisia nimitystapoja on syntynyt erilaisissa internetyhteisöissä viittaamaan tiettyihin pareihin, luultavasti kirjoitustyylin ”Frick ja Frack” ollessa melko tilaavievä ja yleisluontoinen. Yleisin tapa vaikuttaisi olevan laittaa vinoviiva nimien väliin (”Frick/Frack”). Muita tapoja ovat muun muassa:
Käyttää X -kirjainta vinoviivan paikalla (”FrickxFrack”)
Kirjoittaa hahmojen nimet ”CamelCasella” (”FrickFrack”)
Käyttää lyhennystä molemmista nimistä; yleensä vain ensimmäinen kirjain, muita kirjaimia väärinkäsitysten välttämiseksi (”Fri/Fra”)
Muodostamalla yhdistelmä nimistä (esimerkiksi ”FooBar”, jos hahmojen nimet olisivat ”Foolhardy” ja ”Barbecue”); Tämä on hyvin yleistä animesarjojen faniyhteisöissä, niillä yleensä jäljitellään japanilaisten tyyliä fanittaa hahmojen parituksia. Anime/manga faniyhteisöissä shippingiä sanotaan yleisesti vain pareiksi (”pairing”,”pairings”)
Joskus faniyhteisöt myös kehittävät omia uniikkeja tapojaan merkitä shippinginsä, erityisesti Harry Potterin fanit käyttävät monesti sanaleikkejä merenkäynnin (naval ship) ja fanituksen (fandom ship) kaksoismerkityksestä, esimerkiksi ”HMS Foobar”.
Sinfonia nro 1 (Schumann)

Robert Schumannin ensimmäinen sinfonia B-duurissa (op. 38) tunnetaan lisänimellä Kevät (Frühling). Se esitettiin ensimmäistä kertaa Mendelssohnin johdolla Leipzigin Gewandhausissa 31. maaliskuuta 1841. Säveltäjää inspiroi Adolf Böttgerin runo.