stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maito
Lehmänmaidon ja siitä valmistettujen juomien koostumus > Energia

Sata grammaa (eli noin yksi 1 desilitra) Suomessa valmistettua kevytmaitoa sisältää energiaa 46 kilokaloria, 3 g proteiinia ja 4,8 g hiilihydraattia.
Maidon tuotanto

Maailmassa tuotetaan vuosittain 600 miljoonaa tonnia lehmänmaitoa. Suomessa lypsettiin yli litra maitoa asukasta kohti vuonna 2022.
Tiineys ja poikiminen ovat maidontuotannon jatkuvuuden edellytys. Lehmänmaitoa aletaan ottaa meijeriin viiden päivän jälkeen lehmän poikimisesta. Lehmät lypsävät Suomessa keskimäärin kolme tuotantokautta (Yhden tuotantokauden pituus on keskimäärin noin 400 pv), mutta tavoite olisi pidempi tuotantoikä. Lypsyrotuiset lehmät on jalostettu tuottamaan maitoa moninkertaisesti sen, mitä vasikka tarvitsee. Keskimääräinen suomalainen lypsyslehmä tuottaa noin 27 litraa maitoa päivässä.
Vasikka vieroitetaan hygieniasyistä yleensä muutaman päivän sisällä poikimisesta. Lähes välitön erottaminen vähentää sekä emon että vasikan stressiä, mutta on hoitajalle työläämpää; vierihoito vähentää hoitajan työtä jonkin verran ja voi olla hyväksi vasikan varhaiskehitykselle, mutta voimakkaan leimautumisen mahdollistavana järjestelynä aiheuttaa erotusvaiheessa suurta ja verrattain pitkäkestoista stressiä ja kärsimystä emolle ja vasikalle.lähde? Maidontuotannossa on mahdollista käyttää imettäjälehmää tai pitkää vierihoitoa (kesto useita viikkoja).
Emostaan vieroittamisen jälkeen vasikkaa juotetaan maidolla, piimällä tai juomarehulla noin kolmen kuukauden ikään asti, jolloin sen ruoansulatusjärjestelmä on kehittynyt valmiiksi märehtimistä varten. Luonnonoloissa vasikka siirtyy elämään kasviravinnolla vastaavassa iässä lähde?, ja sen emon maidontuotanto vähenee asteittain ja lopulta päättyy. Tästä syystä liharotuisilla naudoilla vasikoita ei poisteta emojensa luotalähde?. Lypsyrotuiset lehmät käyttäytyvät samoin, mutta niiden maidontuotanto on yleensä liian suuri yhden vasikan käytettäväksi, mistä koituu ongelmia ellei ylijäävää maitoa ime toinen, esimerkiksi orpo tai emonsa hylkimä vasikka.lähde?
Maidon prosessointi

Maidon teollinen prosessointi tapahtuu meijereissä. Luomumaito pastöroidaan erikseen, eikä luomutäysmaidosta poisteta kermaa. Muilta tiloilta tuleva maito sekoitetaan yhteen ja kuumennetaan noin 50-asteiseksi, minkä jälkeen siitä poistetaan separaattorissa kerma. Syntyneeseen rasvattomaan maitoon lisätään tämän jälkeen jonkin verran kermaa, jolloin saadaan täys-, kevyt- ja ykkösmaitoa.
Tämän jälkeen maito homogenoidaan, jolloin maidon fysikaalinen koostumus muuttuu sellaiseksi, että siitä tulee täyteläisemmän makuista, eikä rasva kohoa enää maidon pintaan. Homogenointi tapahtuu mekaanisesti mäntien avulla, jotka hakkaavat maitopisarat pienemmäksi. Myös rasvaton maito homogenoidaan, jotta siihen lisätty rypsiöljyyn liuotettu D-vitamiini saadaan jakautumaan tasaisesti koko maitoerään. Suomessa D-vitamiinin lisääminen maitoon aloitettiin vuonna 2003. D-vitamiinia lisätään myös osaan muita maitovalmisteita.
Seuraavaksi maito joko pastöroidaan eli lämmitetään 15 sekunnin ajaksi vähintään 72 asteeseen, korkeapastöroidaan eli kuumennetaan +125–135 asteeseen 0,5–2 sekunnin ajaksi tai iskukuumennetaan vähintään +135 asteeseen muutaman sekunnin ajaksi. Pastörointi parantaa maidon säilyvyyttä, joka vaihtelee viikosta useisiin kuukausiin.
Pastörointi tuhoaa maidosta terveydelle haitalliset bakteerit, ja iskukuumennus tuhoaa siitä kaikki mikro-organismit. Pastörointi muuttaa lisäksi niin paljon maidon proteiinikoostumusta, että pastöroidussa maidossa on jäljellä vain 40 % raakamaidon heraproteiinista ja iskukuumennetussa UHT-maidossa enää 20 %.
Pastöroinnin ja iskukuumennuksen yhteydessä saattaa tapahtua niin sanottu Maillard-reaktio, jossa aminoryhmä ja pelkistävä sokeri eli laktoosi reagoivat keskenään. Maillard- reaktio voi alentaa maidon ravinnepitoisuutta, koska se heikentää maidon sisältämien aminohappojen imeytymistä. Maillard-reaktiossa syntyy myös pieni määrä myrkyllisiä yhdisteitä, jotka heikentävät sen ravitsemuksellista laatua.
Lopuksi maito jäähdytetään pakkauslämpötilaan (noin +2..4 °C) ja pakataan.
Osa kermasta hapatetaan ja kirnutaan voiksi, osaa käytetään juustojen valmistuksessa ja osasta valmistetaan muun muassa kevytmaitoa. Maitorasvan rasvapallomembraanit hajotetaan Suomessa pienemmiksi rasvapallosiksi homogenoinnissa, jolloin rasva sekoittuu tasaisesti maitoon. Kaikissa maissa homogenointia ei suoriteta, jolloin kerma nousee maidon pintaan.
Kaupassa myytävästä ei-luomulaatuisesta täysmaidosta on poistettu lähes kolmannes rasvasta. Kevytmaidossa suurin osa rasvasta ja rasvattomassa maidosta lähes kaikki rasva on poistettu.lähde?
Maidon prosessointi > Maidon tuotanto, jalostus ja markkinointi

Intia on maailman suurin maidontuottaja, ja puolet Intian maaseudun talouksista harjoittaa lypsykarjataloutta.
Suomessa tuotetaan vuosittain runsaat kaksi miljardia litraa lehmänmaitoa. Noin kolmannes siitä käytetään maitoihin ja noin kymmenesosa muihin tuoretuotteisiin, kuten piimään, kermaan, viilin, jogurttiin ja teollisiin vanukkaisiin. Lopusta valmistetaan muun muassa voita, juustoja, jäätelöä ja maitojauhetta.
Koulut ja päiväkodit saavat EU:lta rahallista koulumaitotukea, joka on päätetty käyttää Suomessa  yksinomaan rasvattoman maidon kulutuksen edistämiseen. Tuen saannin ehtona on ollut, että näkyvälle paikalle ruokalan pääsisäänkäynnin yhteyteen kiinnitetään pysyvästi juliste, jossa näkyvät suomalaisen koulujakelutuen piirissä olevat rasvattomat maitotuotteet. Suomalaisissa koulumaitojulisteissa on annettu esimerkiksi ymmärtää, että ihminen menettää liikuntakykynsä, jos ei käytä maitotuotteita. Lisäksi niissä on käytetty Valion liikemerkkiä.
| Maidon tuotanto  ja jalostus | Vuonna 1990 | Vuonna 2000 | Vuonna 2005 | Vuonna 2010 | Vuonna 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Raakamaidon tuotanto (milj. litraa) | 2 600 | 2 371 | 2 293 | 2 222 | 2 289 |
| Tuotantotilat, kpl (31.12.) | 44 469 | 21 564 | 15 351 | 10 626 | 8 373 |
| Jalostettu maito (milj. litraa) | - | 715 | 710 | 709 | 707 |
| Muut tuoretuotteet (milj. kg) | - | - | - | 260 | 267 |
| Juustot (milj. kg) | 88 | 93 | 91 | 107 | 99 |
| Voi (milj. kg) | 56 | 55 | 50 | 46 | 49 |
Maidon prosessointi > Laadunvalvonta

Suomessa tiloilla tuotetun lehmänmaidon ja vuohenmaidon laatua seurataan useilla eri mittareilla. Nykyisin maidon laatuluokat ovat E, 1 ja 2, joista E on paras. Laatuluokka vaikuttaa tuottajien saamaan hintaan, ja kelvotonta maitoa tuottajaosuuskunnat eivät edes ota tiloilta vastaan. Yleensä yli 95 prosenttia tuotetusta maidosta on E-luokkaista eli "priimaa".
Tärkeimpiä säännöllisesti mitattavia arvoja, jotka vaikuttavat tuottajien saamaan hintaan, ovat somaattisten solujen pitoisuus, bakteeripitoisuus ja voihappobakteeri-itiöiden määrä. Lisäksi maidon rasva- ja valkuaispitoisuuden noustessa tuottajahinta nousee.
| Luokka | Bakteerien pesäkemäärä kpl/ml | Somaattiset solut kpl/ml | Voihappobakteeri-itiöt kpl/l |
| --- | --- | --- | --- |
| E | < 50 000 | < 250 000 |  |
| 1 | 50 000 – 100 000 | 250 000 – 400 000 |  |
| 2 | > 100 000 | > 400 000 |  |
| Tavoitearvo | < 50 000 | < 250 000 | < 1 000 |
| Hyväksymisraja | < 100 000 | < 400 000 | < 3 500 |
Tuotannon vastuullisuus

Maidontuotannon osuus on noin neljä prosenttia Suomen kasvihuonekaasupäästöistä.. Suomalaisen maitolitran tuotannosta syntyy keskimäärin 1,1 kiloa CO2-ekvivalenteiksi muunnettuja kasvihuonekaasuja, mikä on huomattavasti vähemmän kuin globaali keskiverto 2,5 litraa. Rasvattoman maidon tuotannosta syntyy vain noin 0,9 kiloa kasvihuonekaasuja, koska sen sivutuotteena syntyy myös kermaa tai voita.
Nurmivaltainen ruokinta lisää kotimaisen tuotannon ympäristöystävällisyyttä. Nurmen tuotanto voi lisätä kivennäismailla hiilen sitoutumista maahan vahvan ja laajan juuriston kautta ja täten kompensoida maidontuotannon hiilijalanjälkeä Globaalisti karjatalouden vastuullisuusongelmat liittyvät ylilaidunnukseen, liialliseen vedenkäyttöön ympäröivän ekologian kustannuksella sekä antibioottien ja hormonien käyttöön karjan kasvatuksessa. Suomessa ympäristöongelmat koskettavat lähinnä kasvihuonepäästöjä ja rehevöitymistä, mikä puoltaa kotimaisen tuotannon suosimista ulkomaisen sijaan vastuullisuusnäkökulmasta. Runsas veden saatavuus, laidunmaan riittävyys, antibioottien ja hormonien käyttökielto sekä ilmasto, jossa yleisimmät kasviproteiinit (kuten soija, kikherneet ja linssi) eivät menesty, puoltavat kotimaista maidontuotantoa.lähde?
Kotimaisen tuotannon hiilijalanjälkeä pyritään kompensoimaan eri hankkeissa. Toimenpiteisiin kuuluu hiiliviljely, jossa hiilen sitoutumista maahan pyritään edistämään, mahdollinen biokaasun tuotanto tulevaisuudessa sekä päästöjen kompensointi. Laidunnuksella voidaan vaikuttaa elinympäristön monimuotoisuuteen. Perinnebiotooppien ylläpidolla voidaan ylläpitää uhanalaista eliöstöä. Uhanalaisen eliöstön osuus perinneympäristössä on lähes 30 %. Kaikki laitumet eivät ole perinnebiotooppeja, vaan perinnemaiseman ylläpidon periaatteena on muun muassa negatiivisen ravinnetaseen ylläpitäminen ja matalien valoa vaativien lajien suosiminen.
Maitotuotteet

Raakamaidosta valmistetaan erilaisia maitotuotteita. Maidot voidaan jakaa muun muassa rasvamäärän mukaan (täysmaito 3,5 %, kevytmaito 1,5 %, ykkösmaito 1,0 %, rasvaton maito 0,0 %). Maito voidaan käsitellä vähälaktoosiseksi (laktoosia alle 1 %) tai laktoosittomaksi (maitojuoma, jossa laktoosia alle 0,01 %). Maito voidaan myös iskukuumentaa hyvin säilyväksi UHT-maidoksi. Erityisiä maitotyyppejä on useita, muun muassa luomumaito, ternimaito, yömaito, kalsiummaito, homogenisoimaton maito sekä äidinmaidonvastike. Kerma on maidosta valmistettu maitoneste, jossa on rasvaa vähintään 10 prosenttia.lähde?
Maitohappokäymisen avulla maidosta valmistetaan piimää, viiliä, ranskankermaa, rahkaa, smetanaa ja jogurttia. Lisäksi maidosta valmistetaan juustoja ja jäätelöä. Raakamaito on käsittelemätöntä maitoa. Maitojauhe valmistetaan maidosta kuivaamalla.lähde?
Maitotuotteet > Maidon pakkaaminen

Suomessa maitoa myytiin 1960-luvulle saakka etupäässä kaatamalla mitalla sitä säiliöstä asiakkaan mukanaan tuomaan astiaan, maitokannuun. Nykyisin maitoa myydään lähinnä nestekartonkipakkauksiin pakattuna. Ajoittain sitä on myyty myös pulloissa ja umpinaisissa muovipusseissa.lähde?
Maitotuotteet > ”Kasvimaidot”

Kasveista tehtyjä maidon näköisiä juomia kuten kaura- ja soijamaitoa kutsutaan kasvijuomiksi tai kasvimaidoiksi. EU-maissa kasvimaitojen tuotenimissä on kuitenkin kiellettyä käyttää sanaa maito.
Maidon kulutus

Kehitysmaissa käytettiin vain 1,2 desilitraa maitoa päivässä (voi pois lukien) ravintona ja meijerituotteiden raaka-aineena vuonna 1997, kun teollisuusmaissa sitä kulutettiin yli puoli litraa.
Maidon ja maitotuotteiden käyttö alkoi yleistyä Suomessa jo 1800-luvun lopussa. Meijerituotteiden kulutus on lisääntynyt Suomessa sittemmin maailmanennätystasolle, ja suomalainen kulutti niitä kokonaisen maitolitran edestä päivässä vuonna 2015.
Maidon juonti on kuitenkin vähentynyt Suomessa tasaisesti viime vuosikymmeninä. Sen sijaan maidosta valmistettujen tuotteiden, etenkin jogurttien ja juustojen, kulutus on kasvanut. Lähes 60 prosenttia Suomessa kulutetusta maidosta käytetäänkin nykyisin juuston valmistukseen.
Maitoa nautittiin juoman muodossa eniten 1950-luvulla, jolloin suomalaiset joivat sitä lähes litran päivässä. Suomalaiset joivat maitoa vuonna 2019 keskimäärin enää 2,8 desilitraa henkeä kohden päivässä. Lähes 60 prosenttia suomalaisista aikuisista käyttää maitoa edelleen juomalla sitä sellaisenaan. Yli seitsemänkymmentä prosenttia käyttää maitoa useammin kuin kerran viikossa, ja vain kahdeksan prosenttia ei käytä sitä lainkaan. Yleisimmin maitoa käytetään kahvin seassa, leivonnassa ja ruoanlaitossa.  suomalainen kulutti niitä kokonaisen maitolitran edestä päivässä vuonna 2015.
Maidon juonti on kuitenkin vähentynyt Suomessa tasaisesti viime vuosikymmeninä. Sen sijaan maidosta valmistettujen tuotteiden, etenkin jogurttien ja juustojen, kulutus on kasvanut. Lähes 60 prosenttia Suomessa kulutetusta maidosta käytetäänkin nykyisin juuston valmistukseen.Puolet Suomessa kulutetusta maidosta on kevytmaitoa, 40 prosenttia rasvatonta ja 10 prosenttia täysmaitoa. Lapset ja nuoret juovat erityisen paljon rasvatonta maitoa, koska kouluissa ei tarjota useinkaan muuta maitoa.
Allergia ja intoleranssi > Maitoallergia

Maitoallergisille oireita aiheuttavat yleisimmin lehmän maidon beta-laktoglobuliini ja immunoglobuliinit. Osalle lehmänmaitoallergikkoja sopii vuohen, poron tai tamman maito, joissa edellä mainittujen proteiinien rakenne poikkeaa lehmänmaidosta. Ongelmana Suomessa on kuitenkin huono saatavuus. Saatavissa on muun muassa pikkulapsille suunnattuja melko kalliita erikoistuotteita, joissa proteiinit on pilkottu entsymaattisesti peptideiksi. Imeväis- ja leikki-ikäisistä noin 2–3 prosenttia on maidolle allergisia
Allergia ja intoleranssi > Laktoosi-intoleranssi

Laktoosi eli maitosokeri pilkkoutuu imeväisikäisen lapsen suolistossa laktoosia hajottavan laktaasientsyymin avulla pienemmiksi sokereiksi, glukoosiksi ja galaktoosiksi, jotka imeytyvät hyvin suolistosta. Osalla aikuisväestöstä laktaasin tuotanto on luonnostaan heikentynyt tai lakannut kokonaan, jolloin pilkkomaton laktoosi jää suolistoon aiheuttaen mahavaivoja. Tilaa kutsutaan laktoosi-intoleranssiksi. Suomessa kaupoissa on saatavissa sekä vähälaktoosisia että myös laktoosittomia maitotuotteita, joista ensimmäinen tuli kauppoihin vuonna 2001. Apteekeissa myydään myös laktoosia pilkkovaa entsyymiä sisältäviä kapseleita.
Sokerin kulkeutuessa paksusuoleen K-vitamiinia käsittelevät entsyymit siirtyvät tuottamaan sokerista metaania, mikä voi aiheuttaa ilmavaivoja. Vaivat johtuvat siitä, ettei ohutsuolessa synny tarpeeksi laktaasia. Hajoamattomana laktoosi jatkaa matkaansa paksusuoleen vetäen mukanaan paljon nestettä. Bakteerit paksusuolessa pitävät laktoosista, mistä seuraa ilmavaivoja.
Ympäristövaikutukset

Ruotsalaisen maidon valmistuksen, pakkaamisen ja kuljetusten aiheuttamat ilmastoa lämmittävät päästöt ovat vuonna 2010 julkaistun tutkimuksen mukaan noin 100 grammaa kilo hiilidioksidia(ekv) desilitraa kohti. Tämä oli saman verran kuin oluella tai virvoitusjuomalla.
Suomalaisen Maitomaa osuusmeijerin vuonna 2022 julkaiseman kattavan laskelman mukaan yrityksen rasvattoman maidon hiilijalanjälki oli 90 grammaa/desilitra eli saman verran kuin kotona pannulla oluella. Kevytmaidon luku oli noin 100 ja täysmaidon 120. Turvemaiden keskimääräinen osuus Maitomaan jäsenten pelloista oli vain 2,5 prosenttia.
Luomumaito

Luomumaidoksi kutsutaan luonnonmukaisen tuotannon vaatimusten mukaan tuotettua maitoa. Luonnonmukaisesti tuotettu maito voi lopputuotteesta riippuen olla jatkokäsitelty esimerkiksi pastöroinnilla, homogenoinnilla, rasvan vähentämisellä tai laktoosin poistamisella.lähde?
Luomulaatuiset maitotuotteet sisältävät enemmän CLA:ta ja omega-3-rasvahappoja kuin tavanomaiset maitotuotteet.
Raakamaito

Täysin prosessoimatonta tilamaitoa eli raakamaitoa voi ostaa joiltakin maatiloilta, mutta useimmilla tiloilla ei ole suoramyyntiä lain vaatimien hygieniatoimenpiteiden ja syntyvän lisätyön vuoksi. Raakamaitoa ja siitä jalostettuja tuotteita sekä ternimaitoa voi olla saatavilla muiden suoraan myytävien maataloustuotteiden ohella myös erilaisilla tuottajatoreilla.lähde?
Raakamaito > Myynti maittain

Raakamaidon myymisen laillisuus vaihtelee maittain. Euroopan unionissa raakamaitoa saa myydä, mutta paikoin se on kiellettyä, kuten Skotlannissa. Kanadassa ja Australiassa raakamaitoa ei saa myydä kuluttajille, mutta Uudessa-Seelannissa saa. Yhdysvalloissa raakamaidon myynti on sallittua 28 osavaltiossa maatilalta ja kuudessa osavaltiossa kaupasta.
Suomessa myynti tilalta on sallittua, mutta myyntimäärän ylittäessä 2 500 litraa vuodessa on myyntipaikan täytettävä elintarvikehuoneiston vaatimukset. Elintarvikehuoneisto on myös aina ilmoitettava viranomaiselle. Raakamaitoa myydään jonkin verran myös tavallisissa marketeissa. Raakamaidon osuus maidon kulutuksesta on noin yksi prosentti eli 20 miljoonaa litraa vuodessa. Suosio oli laskussa 2000-luvun alkuun, mutta on sittemmin noussut. Eviran mukaan käyttäjistä 15 prosenttia on alle viisivuotiaita ja 10 prosenttia yli 65-vuotiaita.
Raakamaito > Raakamaidon riskit

Pastöroimaton maito voi sisältää useita lehmän elinympäristössä esiintyviä taudinaiheuttajia, kuten kampylobakteereja, kolibakteereja, listeriaa, salmonellaa, yersiniaa ja brucellaa. Maito toimii kasvualustana mikrobeille, ja bakteerit ja muut patogeenit kasvavat siinä nopeasti. Raakamaito voi saastua esimerkiksi lehmän lannasta, lehmän ihon bakteereista, utaretulehduksesta tai likaisista välineistä. Dosentti Jussi Tammisolan mukaan raakamaidosta saa ruokamyrkytyksen 150 kertaa varmemmin kuin tavallisesta maidosta ja sairaalaan joutuu lähes 2 000 kertaa todennäköisemmin.
Raakamaito > Raakamaidon ravintoarvot

Pastörointi vähentää liukoista kalsiumia ja fosforia 5 %, tiamiinia ja B12-vitamiinia 10 % ja C-vitamiinia 20 %. Pastöroitua maitoa pitää juoda noin 3 dl täyttääkseen päivän B12-vitamiinitarpeen, raakamaitoa riittää 2,8 dl.
Pastöroinnin vaikutus vitamiineihin on vähäinen ja myös elektrolyytit ja kivennäisaineet säilyvät pastöroinnissa.
Historia

Lehmien pito ja maitotuotteiden käyttö alkoi noin 10 000 vuotta sitten Euroopasta, mutta laktaasientsyymi alkoi yleistymään Euroopan aikuisväestössä vasta 5 000 vuotta sitten. Maitoa käytettiin vielä 1920-luvulla yleensä hapatetussa muodossa. Maitoa on säilötty perinteisesti hapattamalla maitohappobakteerien tai hiivojen aikaansaaman käymisen avulla esimerkiksi piimäksi, viileiksi ja jogurteiksi. Maitoa käytettiin ja säilöttiin jopa ennen vuotta 6500 eaa. Ruukkujen sisältämät orgaaniset jäänteet osoittivat, että lypsäminen oli erityisen suosittua alueilla, missä lehmät olivat yleisempiä kuin lampaat ja vuohet.
Juustonvalmistus tapahtuu saostamalla maidon kaseiini kymosiinientsyymin avulla. Nykyisin entsyymi tuotetaan hiivassa, aiemmin se saatiin vasikan pullomahasta. Kovettunut kaseiini leikataan kokkareiksi, ja saostumaton osa, hera, puristetaan pois. Kaseiinimassa on ns. tuorejuustoa, jota voidaan maustaa tai käsitellä edelleen kypsytetyiksi juustoiksi. Heraa käytetään jonkin verran erilaisten herajuomien raaka-aineena, mutta osa menee eläinten rehuksi.lähde?
Ennen hapotetun säilörehun (AIV-rehu) keksimistä talvisen sisäruokinnan ja kesäisen laidunruokinnan vaikutus lypsymääriin ja maidon laatuun oli suuri.
Mongoliassa valmistetaan tammanmaidosta käymisen avulla alkoholipitoista kumassia.
Suomalaiset suositukset ja maidon käytön edistäminen

Vuoden 2014 ravitsemussuosituksissa suositellaan, että kuluttajat nauttisivat päivittäin puoli litraa nestemäisiä maitotaloustuotteita. Lisäksi suositellaan, että nautitussa maidossa olisi vain 0–1 prosenttia rasvaa.
Valio aloitti systemaattisen mainonnan 1920-luvulla, ja Suomen Kulutusmaidontuottajain liitto perusti yhdessä Maidontarkastusyhdistyksen kanssa vuonna 1929 Suomen Maitopropagandatoimiston, joka painatti maidonkäyttöä propagoivia julisteita ja toimitti lehdille muun muassa lääkäreiden kirjoittamia maitoa käsitteleviä artikkeleita. Rahoitus tuli Kulutusmaidontuottajain liitolta sekä pienessä määrin myös valtiolta. Vuonna 1958 perustettiin Maito ja Terveys ry jatkamaan Maitopropagandatoimiston työtä.
Kansainvälistä maitopäivää on vietetty vuodesta 1954 asti alkukesäisin ympäri maailmaa. Maailman maitopäivä on 1. kesäkuuta. Teeman juhlistamiseen on Suomessa liittynyt vuodesta 1973 alkaen Maitotytön valinta. Sen esikuva on brittien Dairy Queen -kilpailussa. Viime vuosina on vietetty myös kansainvälistä koulumaitopäivää YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n suosituksesta. Maitopäivien vietto ja tarkka ajankohta vaihtelevat eri maissa. Toisissa maissa maidolle saatetaan omistaa kokonainen kuukausikin.lähde?
Euroopan unioni on myöntänyt Suomen kouluille ja päiväkodeille avustusta maitotuotteiden ostamiseen vuodesta 1995 alkaen. Vuonna 2019 tukea myönnettiin rasvattomalle maidolle ja piimälle, vähärasvaisille juustoille sekä jogurtille, viilille ja rahkalle, jotka sisälsivät enintään 10 prosenttia sokeria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maito Wikimedia Commonsissa
Maitojen ravintosisältö, (Arkistoitu – Internet Archive) Fineli
Food Component Database (FooDB): Milk (Cow) (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Milk (Human) (englanniksi)
Milk Composition Database (MCDB) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Tšekki 
Muut:  NARA 
Lehmää lypsetään käsin.
Maitoa purkissa.
Kissa juo maitoa, jota sen elimistö ei kuitenkaan kestä.
Päivi Heikinheimo

Päivi Sinikka Heikinheimo (o.s. Kaivola; s. 1. heinäkuuta 1938 Tampere) on suomalainen laulaja (mezzosopraano). Hän työskenteli pitkään lehtorina Sibelius-Akatemiassa.
Päivi Heikinheimo opiskeli pianonsoittoa Lahden musiikkiopistossa sekä musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa ja suoritti siellä humanististen tieteiden kandidaatin tutkinnon vuonna 1962. Yksinlaulua hän opiskeli Antti Koskisen ja isänsä Tauno Kaivolan (1912–1995) johdolla. Hän on suorittanut lisäopintoja Italiassa ja Länsi-Saksassa Erik Werban ja Hermann Reutterin johdolla.
Heikinheimo piti ensikonserttinsa Helsingissä vuonna 1970 ja debytoi samana vuonna Suomen Kansallisoopperassa. Hänet tunnetaan lied- ja oratoriolaulajana sekä Suomessa että ulkomailla. Hän työskenteli lehtorina Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1984 ja toimi laulun koulutuslinjan johtajana 1990–1996. Hän on myös suomentanut musiikkiaiheista kirjallisuutta.
Päivi Heikinheimon puoliso oli musiikkiarvostelija Seppo Heikinheimo.
Diskografia

Lieder recital (1973)
Oi muistatko vielä sen virren (1977)
Lauluja rakkaudesta ja kuolemasta (2008)
Aiheesta muualla

Päivi Heikinheimon esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Onni Mantere

| Onni Mantere |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. tammikuuta 1911 Keuruu
Kuollut: 25. huhtikuuta 1970 (59 vuotta) Ähtäri
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Palvelusvuodet:  1939–1942
Taistelut ja sodat:  Talvisota, Jatkosota
Sotilasarvo:  Kersantti
Kunniamerkit:  Mannerheim-ristin ritari
Onni Olavi Mantere (30. tammikuuta 1911 Keuruu – 25. huhtikuuta 1970 Ähtäri) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 13. Siviiliammatiltaan hän oli metsäteknikko. Mantere oli naimisissa ja hänellä oli kolme lasta.
Jatkosodassa Onni Mantere toimi panssarintorjuntatykin ampujana 19. divisioonan Jalkaväkirykmentti 16:ssa (JR 16). Sotamies Mantere tuhosi yhdessä taistelussa seitsemän vihollisen hyökkäysvaunua ja vaurioittaen kahdeksatta samalla haavoittuen molempiin jalkoihinsa. Näistä ansioista korpraaliksi ylennetty Mantere nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 16. syyskuuta 1941.
Onni Mantere oli yksi niistä harvoista ylennetyistä, jonka ylennys käsiteltiin puhelinkeskustelun perusteella, mikä osoittaa, että jotain poikkeuksellisen merkittävää oli tehty. Nimitysperusteluissa mainitaan hänen tähdänneen rauhallisesti vihollisen tulituksesta ja tykin tähtäinvirheestä huolimatta saaden lähes jokaisella laukauksella täysosuman.
Sodan jälkeen hän oli metsäteknikkona Tuomarniemen metsäopistolla 1945–1970. Hänet ylennettiin kersantiksi 4. kesäkuuta 1968.
Mantere osallistui Mannerheimin hautajaisissa ritarien seppeleenlaskuun yhtenä kolmesta ritarista.lähde?
Onni Mantere kuoli Ähtärissä 59-vuotiaana 25.huhtikuuta 1970.
Mannerheim-ristin ritariksi

”Ylipäällikkö on pvm:llä 16.9.41 nimittänyt Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi korpraali Onni Olavi Mantereen, joka pst.-tykin ampujana ja tykinjohtajana erittäin huolellisesti suunnatulla tulella tuhosi [Kiteen pitäjän Koivikkomäellä] useita vihollisen hyökkäysvaunuja. Tankkien kiivaasta tulesta huolimatta suuntasi hän tarkasti ja rauhallisesti jokaisen laukauksen ja siitä johtui, että jokseenkin joka laukaus oli täysosuma, huolimatta siitä, että suuntauslaitteet kuljetuksen aikana olivat saaneet kolauksen. Aikaisemmissa taisteluissa saamansa kokemuksen perusteella saattoi hän arvioida tähtäyspisteen oikein ja suunnata laukaukset täysosumiksi.”