stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trumpettiköynnökset

| Trumpettiköynnökset |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Bignoniakasvit Bignoniaceae
Suku::  Trumpettiköynnökset Campsis  Lour.
Katso myös
   Trumpettiköynnökset Wikispeciesissä   Trumpettiköynnökset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Trumpettiköynnökset (Campsis) on bignoniakasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Suvun lajit ovat rakenteeltaan rotevia ja puuvartisia köynnöksiä, jotka pudottavat lehtensä syksyllä maahan. Kasvi on noin 4 metriä pitkä. Kukkien värisävyjä ovat oranssin ja punaisen sävyt ja kukat ovat muodoltaan torvimaisia. Trumpettiköynnöksiä käytetään puutarhakasveina. Ne sietävät melko hyvin kuivuutta ja vaativat vähän ravinteita, mutta viihtyvät aurinkoisella seinustalla. Istutuksen jälkeen versot leikataan 15 cm pitkiksi. Sukuun kuuluvia lajeja ovat isotrumpettiköynnös (C. grandiflora), pikkutrumpettiköynnös (C. radicans) ja tarhatrumpettiköynnös (C. × tagliabuana).
Tatjana Ovetškina

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Naisten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Montréal 1976 |  |  |
|  Kultaa | Moskova 1980 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kolumbia 1975 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Alankomaat 1970 |  |  |
|  Kultaa | Unkari 1972 |  |  |
|  Kultaa | Italia 1974 |  |  |
|  Kultaa | Ranska 1976 |  |  |
|  Kultaa | Puola 1978 |  |  |
|  Kultaa | Jugoslavia 1980 |  |  |
Tatjana Nikolajevna Ovetškina (ven. Татьяна Николаевна Овечкина, s. 19. maaliskuuta 1950 Moskova, Venäjän SFNT) on Neuvostoliittoa edustanut, kilpauransa päättänyt koripalloilija. Hän edusti Neuvostoliiton naisten maajoukkuetta Montréalin kesäolympialaisissa 1976 ja Moskovan kesäolympialaisissa 1980, joissa kummassakin Neuvostoliitto voitti kultaa. Lisäksi Ovetškina oli mukana voittamassa kerran naisten koripallon maailmanmestaruutta ja kuudesti Euroopan mestaruutta. Hän kuuluu osin sukujuuriltaan suomensukuiseen kansaan, mordvalaisiin.
Ovetškina on jääkiekkoilija Aleksandr Ovetškinin äiti.
Aiheesta muualla

Tatyana Ovechkina Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com (englanniksi)
Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Neuvostoliiton joukkue – Kesäolympialaiset 1976
4 Rupšienė |
5 Nadyrova |
6 Kurvjakova |
7 Baryševa |
8 Ovetškina |
9 Šuvajeva |
10 Semjonova |
11 Zaharova |
12 Ferjabnikova |
13 Suharnova |
14 Dauniene |
15 Klimova |
Valmentaja Aleksejeva
Neuvostoliiton joukkue – Kesäolympialaiset 1980
4 Rupšienė |
5 Šarmai |
6 Beselienė |
7 Baryševa |
8 Ovetškina |
9 Šuvajeva |
10 Semjonova |
11 Rogyžyna |
12 Ferjabnikova |
13 Suharnova |
14 Nadyrova |
15 Ivinskaja |
Valmentaja Aleksejeva
Tatjana Nikolajeva

Tatjana Nikolajeva vuonna 1956.
Tatjana Petrovna Nikolajeva (ven. Татьяна Петровна Николаева; 4. toukokuuta 1924 Bežitsa, Brjanskin alue, Neuvostoliitto – 22. marraskuuta 1993 San Francisco, Yhdysvallat) oli venäläinen pianisti, säveltäjä ja musiikinopettaja.
Nikolajeva syntyi Brjanskin alueella Bežitsassa. Hän aloitti pianonsoiton 3-vuotiaana ja valmistui Moskovan konservatoriosta 1948 opettajinaan Aleksandr Goldenveizer (piano) ja Jevgeni Golubev (sävellys). Nikolajeva voitti vuonna 1950 Johann Sebastian Bachin kuoleman 200-vuotispäivän kunniaksi pidetyn pianokilpailun Leipzigissa. Hän tapasi Dmitri Šostakovitšin, joka omisti Nikolajevalle 24 preludia ja fuugaansa op. 87.
Nikolajeva opetti Moskovan konservatoriossa vuodesta 1959. Hänestä tuli professori 1965. Hän teki uransa aikana yli 60 levytystä, joihin kuuluu mm. Bachin ja Ludwig van Beethovenin teoksia. Hän teki myös kansainvälisiä konserttikiertueita.
Nikolajevan kolmas levytys Šostakovitšin 24 preludista ja fuugasta voitti vuonna 1991 Gramophone-palkinnon. Hänen omiin sävellysteoksiinsa kuuluu pianokonsertto, trio pianolle, huilulle ja alttoviululle, preludeja sekä jousikvartetto.
Aiheesta muualla

Esittely Hyperion Recordsin sivulla
US Airways

| US Airways |
| --- | --- |

 IATA: US  –  ICAO: USA (1979–2008) AWE (2008–2015) 
Kutsukoodi:  US AIR (1979–2008) CACTUS (2008–2015)
Perustettu:  1937
Lakkautettu:  17. lokakuuta 2015
Laivaston koko:  338 278 (US Airways Express)
Kohteiden määrä:  193
Tunnuslause:  The new American is arriving
Solmukohdat:  Charlotte-Douglasin kansainvälinen lentoasema Philadelphian kansainvälinen lentoasema Phoenix Sky Harborin kansainvälinen lentoasema Ronald Reaganin Washingtonin kansallinen lentoasema
Emoyhtiö:  American Airlines Group
Tytäryhtiö(t):  Piedmont Airlines PSA Airlines
Kotipaikka:   Tempe, Arizona, Yhdysvallat
Kanta-asiakasohjelma:  Dividend Miles
Allianssi:  Star Alliance (2004–2014) Oneworld (liitännäisjäsen; 2014–2015)
Avainhenkilö(t):  Doug Parker (CEO)
Yhtiön sivut:  usairways.com
US Airwaysin Boeing 757.
US Airwasin Airbus A330-300.
US Airwaysin Airbus A319.
US Airways (aiemmin USAir) oli yhdysvaltalainen lentoyhtiö, joka perustettiin vuonna 1937. Se oli seitsemänneksi suurin lentoyhtiö Yhdysvalloissa. US Airwaysillä oli 338 lentokonetta, ja se lensi 193 kohteeseen Pohjois-Amerikkaan, Keski-Amerikkaan, Karibiaan ja Eurooppaan. Lentoyhtiöstä tuli Star Alliancen jäsen vuonna 2004.
American Airlines osti yhtiön vuonna 2013, ja ne yhdistyivät 9. joulukuuta 2013. Osana yhdistymisprosessia US Airways erosi Star Alliancesta 30. maaliskuuta 2014 ja liittyi seuraavana päivänä Oneworldin liitännäisjäseneksi.
Viimeinen lento US Airwaysin tunnuksilla lennettiin Philadelphiasta Charlotteen 16. lokakuuta 2015. Sen jälkeen US Airways -nimi poistui virallisesti käytöstä.
Onnettomuudet

USAirin (US Airways) lento 1493 joutui onnettomuuteen 1. helmikuuta 1991, kun lennonjohtaja Robin Wascher oli johtanut noin neljää konetta ja antanut vahingossa USAirin lennolle luvan laskeutua samalle kiitotielle, jossa odotti SkyWestin lento 5569. USAirin koneessa kuoli 22 ja eloon jäi 67. SkyWestin koneen kaikki 12 matkustajaa kuolivat.
US Airwaysin lento 1549 joutui onnettomuuteen 15. tammikuuta 2009, kun se lentoon noustessaan osui lintuparveen. Lennon lentäjä Chesley Sullenberger  tajusi, ettei kykenisi palaamaan lentokentälle, joten hän teki pakkolaskun Hudsonjokeen. Kaikki 155 ihmistä selviytyivät turmasta.
USAirin lento 1016 putosi mikropurkauksen takia metsään, liukui maantielle ja törmäsi taloon. Koneessa olleista 57 ihmisestä 37 kuoli ja 20 selvisi. Kone oli Douglas DC-9-30.
Laivasto

US Airwaysin laivastoon kuului Boeingin ja Airbusin lentokoneita. Yhtiön laivastoon kuului elokuussa 2013 seuraavat koneet:
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Matkustajapaikkoja> J | Matkustajapaikkoja> F | Matkustajapaikkoja> Y | Matkustajapaikkoja> Yhteensä | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A319-100 | 93 | — | — | 12 | 112 | 124 | A320-perheen suurin operaattori (sisältää A319, A320 ja A321) |
| Airbus A320-200 | 72 | — | — | 12 | 138 | 150 | A320-perheen suurin operaattori (sisältää A319, A320 ja A321) |
| Airbus A321-200 | 88 | 22 | — | 16 | 171 | 187 | Korvaa Boeing 737:t, toimitukset 2016 mennessä.  A321:n suurin operaattori |
| Airbus A330-200 | 10 | 5 | 20 | — | 238 | 258 | 5 toimitetaan vuonna 2013 korvaten Boeing 767:ja lukuisilla reiteillä, mukaan lukien Etelä-Amerikka. |
| Airbus A330-300 | 9 | — | 28 | — | 263 | 293 |  |
| Airbus A350-800 | — | 18 | 36 | — | 234 | 270 | Laivastoon vuonna 2017 |
| Airbus A350-900 | — | 4 | 36 | — | 294 | 330 | Laivastoon vuonna 2017 |
| Boeing 737-400 | 18 | — | — | 12 | 132 | 144 | Poistumassa laivastosta. |
| Boeing 757-200 Kotimaa ETOPS | 9 | — | — | 14 | 176 | 190 | Poistuu laivastosta vuosina 2016-2017 |
| Boeing 757-200 Kansainvälinen ETOPS | 15 | — | 12 | — | 164 | 176 | Poistuu laivastosta vuosina 2018-2020 |
| Boeing 767-200ER | 10 | — | 18 | — | 186 | 204 | Poistuu laivastosta vuonna 2017, korvataan A330-200:lla. |
| Embraer 190 | 20 | — | 11 | — | 88 | 99 |  |
| Yhteensä | 344 | 49 |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Lentoyhtiön virallinen sivusto (englanniksi)
Trumpettimangrovekana

| Trumpettimangrovekana |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Eulabeornis
Laji::  castaneoventris
Kaksiosainen nimi
 Eulabeornis castaneoventris  (Gould, 1844) 
Katso myös
   Trumpettimangrovekana Wikispeciesissä   Trumpettimangrovekana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Trumpettimangrovekana (Eulabeornis castaneoventris) on Australiassa ja Arusaarilla elävä rantakanalaji. Pohjois-Australiassa elävä nimialalaji castaneoventris esiintyy Queenslandin luoteisosista Pohjoisterritorion kautta Länsi-Australiaan. Alalaji sharpei elää Arusaarilla. John Gould kuvaili lajin holotyypin Carpentarianlahden Flinders Riveriltä vuonna 1844.
Teekanne

| Teekanne |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  yksityinen osakeyhtiö
Perustettu:  1882 (R. Seeling & Hills)
Kotipaikka:  Kevelaerer Strasse 21-23, 40549 Düsseldorf, Saksa
Toimiala:  teen valmistus, markkinointi ja jakelu
Liikevaihto:  noin 420 milj. EUR (2013/2014)
Henkilöstö:  noin 1 500
Omistaja:  perheyritys (Anders- ja Nissle-suvut)
Kotisivu:  www.teekanne.de
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teekanne, täydellisemmin Teekanne GmbH & Co. KG on vuonna 1882 perustettu, aiemmin nimellä R. Seeling & Hills tunnettu, erityisesti teehen ja siihen liittyviin tuotteisiin keskittyvä saksalainen, vuodesta 1898 lähtien Anders- ja Nissle-sukujen hallinnassa ollut perheyritys. Yrityksen kotipaikka on Düsseldorf.
Teekanne on yksi Euroopan suurimpia teetaloja. Teekanne-konsernilla on noin 1 500 työntekijää,, joista 800 työskentelee Düsseldorfissa. Konsernin liikevaihto on 420 miljoonaa euroa (2013/214), ja se on esimerkiksi Itävallan suurin teemyyjä (2012/2013). Saksan teemarkkinoilla yritys on joidenkin arvioiden mukaan suurin tai alan toiseksi suurin, kilpaillen kärkipaikasta Ostfriesische Tee Gesellschaftin (OTG) kanssa.
Teekanne kehitti 1. maailmansodan aikana saksalaissotilaille puuvillakankaasta teepommeiksi-kutsutut teepussit. Yleisölle teepussit tuotiin vuonna 1929. Teekannen edeltäjän tytäryrityksessä työskennellyt insinööri Adolf Rambold (1900-1996) kehitti vuonna 1948 sittemmin yleistyneen kaksikammioisen, suodatinpaperisen teepussimallin. Nykyisin Teekanne valmistaa hedelmä- ja yrttiteetä, pussiteetä, terveysteetä, vihreää teetä ja erilaisia jälkiruokasekoituksia. Aiempi tennistähti Steffi Graf on esiintynyt yhtiön markkinoinnissa. Teekannen tuotteita myydään myös joissain suomalaisissa vähittäismyymälöissä.
Ainakin osassa ympäristövastuullisuuden arvioinnesta yritys on pärjännyt huonosti. Esimerkiksi Goodguide-sivuston arvioinnissa vuonna 2012 Teekanne luokiteltiin heikoimpaan 15 prosenttiin kuuluvaksi.
Teekanne-yhtiön varastorakennus Düsseldorfissa.
Yhtiön valmistamia teepusseja: rooibos-yrttiä, maustettua teetä ja vihreää teetä.
Teekannen teepussivalikoimaa supermarketin hyllyllä.
Thaimaan valtionrautatiet

Hualamphong on Bangkokin päärautatieasema ja Thaimaan rautatieverkoston keskipiste.
Thaimaalainen dieselveturi.
Thaimaan valtionrautatiet (thaiksi การรถไฟแห่งประเทศไทย, engl. State Railway of Thailand, lyh. SRT) on Thaimaan valtion omistama rautatieyhtiö, joka perustettiin vuonna 1890. SRT kuljettaa yli 50 miljoonaa matkustajaa vuositasolla. Vuonna 2005 Thaimaan valtionrautateiden verkosto oli 4070 km pitkä ja kokonaan metrin raideleveydellä oleva kapearaiteinen rautatie. Rautatieverkosto on melkein kokonaisuudessaan yksiraiteista, vaikkakin Bangkokin alueella tärkeimmät raiteet ovat kaksi- tai useampiraiteisia.
Historia

Thaimaan valtionrautatiet perustettiin vuonna 1890 nimellä Royal Siamese Railway (RSR). Perustettaessa rautatielaitos jaettiin kahteen osastoon, pohjoiseen ja eteläiseen rautatiehen, jotka yhdistettiin 5. kesäkuuta 1917. Operatiivinen johto ja suuri osa päällystöstä olivat alkuvaiheessa eurooppalaisia. Koillisen radan ensimmäinen rautatieosuus Bangkokista Ayutthayaan, pituudeltaan 71 km, aloitettiin 1891 ja saatettiin päätökseen 26. maaliskuuta 1894. Thonburi - Phetchaburi -linja (150 km), josta tuli myöhemmin eteläinen rata (Southern Line), avattiin 19. kesäkuuta 1903.
Pohjoinen rata rakennettiin alun perin normaaliraideleveydellä, mutta 1920 maassa aloitettiin siirtyminen kapearaiteiseen järjestelmään naapurivaltioiden Malesian, Burman ja Kambodžan mukaisesti, mikä toteutettiin koko valtakunnassa seuraavan kymmenen vuoden kuluessa. Kuninkaallinen Siamin rautatiet muutti nimensä nykyiseksi Thaimaan valtionrautatieksi 1. heinäkuuta 1951.
Verkosto

Thaimaan valtionrautateillä on henkilöliikennettä seuraavilla reiteillä:
Verkosto > Pohjoinen rata

Bangkok - Ayutthaya - Lopburi - Nakhon Sawan - Phitsanulok - Lampang - Chiang Mai
Verkosto > Koillinen rata

Bangkok - Ayutthaya - Nakhon Ratchasima - Khon Kaen - Udon Thani - Nong Khai
Bangkok - Ayutthaya - Nakhon Ratchasima - Buriram - Si Sa Ket - Ubon Ratchathani
Verkosto > Itäinen rata

Bangkok - Chachoengsao - Aranyaprathet
Bangkok - Chachoengsao - Pattaya
Verkosto > Eteläinen rata

Bangkok - Nakhon Pathom - Hua Hin - Surat Thani - Hat Yai - Butterworth (Malesia)
Bangkok - Nakhon Pathom - Hua Hin - Surat Thani - Hat Yai - Sungai Kolok
Bangkok - Nakhon Pathom - Hua Hin - Surat Thani - Thung Song - Nakhon Si Thammarat
Bangkok - Nakhon Pathom - Hua Hin - Surat Thani - Thung Song - Kantang
Bangkok - Nakhon Pathom - Kanchanaburi - Nam Tok
Aiheesta muualla

Thaimaan valtionrautateiden viralliset sivut
2Bangkok.com: Thaimaan rautatiet (Arkistoitu – Internet Archive)
Unescon maailmanperintökohteet Liettuassa

Unesco on nimennyt Liettuasta neljä kohdetta maailmanperintöluetteloon. Kohteet ovat merkittäviä kulttuuriperintönsä ansiosta.
Maailmanperintökohteet

| Paikka | Kuva | Sijainti | Kriteerit | Ala (ha) | Vuosi | Kuvaus | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kernavė |  |  54°53′16″N, 24°49′50″W | Kulttuurikohde III, IV | 2 455 | 2004 | Kernavėn arkeologiselta alueelta on löydetty jäänteitä ihmisasutuksesta kymmenen vuosituhannen takaa. |  |
| Kuurinkynnäs |  |  55°16′28″N, 20°57′44″W | Kulttuurikohde V | 33 021 | 2000 | Kuurinkynnäs on 98 km pitkä ja 0,4–4 km leveä hiekkadyyniniemimaa. Aluetta on asutettu jo esihistoriallisista ajoista lähtien. |  |
| Vilnan vanhakaupunki |  |  54°41′12″N, 25°17′35″W | Kulttuurikohde II, IV | 352 | 2004 | Vilnan vanhakaupunki oli Liettuan suuriruhtinaskunnan aikana 1200–1700 -luvuilla merkittävä keskus, jolla oli suuri vaikutus Itä-Euroopan arkkitehtuuriin. |  |
| Struven ketju |  |  59°26′15″N, 24°44′40″W | Kulttuurikohde II, IV, VI |  | 2005 | Struven ketju on 1800-luvulta peräisin oleva kolmiomittausketju Jäämeren rannalta Mustallemerelle. Ketju sisältää 34 mittauspistettä kymmenen valtion alueella. Liettuassa on kolme mittauspistettä. |  |
Tanskan energiapolitiikka

Middelgrunden oli maailman suurin merituulipuisto valmistuessaan. 20 kpl 2 MW:n turbiineja antaa 3 % Kööpenhaminan sähköstä
Tanskan energiapolitiikka Tanskan energiankäytöstä ja maan hallituksen, eduskunnan ja muiden sidosryhmien tapa energian käytön kehitykseen ja ohjaamiseen mukaan lukien energiantuotanto, jakelu ja kulutus.  Siihen sisältyvät lait, sopimukset, verot ja ohjauskeinot.
Ilmastopolitiikka

Juhani Rinteen mukaan energiapolitiikka on ilmastonmuutoksen uhkien vuoksi ihmiskunnan kohtalonkysymys.  EU:ssa sovittiin Kioton sopimuksen maakohtaiset päästörajoitukset. Tanska, Saksa ja Britannia ottivat muita maita suuremmat yli 8 %:n maakohtaiset päästörajoitukset, jotta tavoitteeseen päästään.
Kööpenhamina

Kööpenhamina aikoo vähentää hiilidioksidipäästöjään 20 % vuoteen 2015 mennessä ja olla hiilineutraali vuonna 2025. Suunnitelmassa kaikki sähkö tuotetaan tuulivoimalla.
Kööpenhaminan kasvihuonepäästöissä 20 % vähennys v. 1990-2005. Tavoite on 20 % vähennys v. 2015 mennessä. Asukkaista 97 % on kaukolämpö. Tuulivoimaloita, aurinkokennoja ja geotermistä energiaa tuetaan. 36 % pyöräilee töihin tai kouluun. Kööpenhamina pyrkii parhaaksi pyöräilykaupungiksi v. 2015 mennessä. Kööpenhaminassa on Velo-City Global-konferenssi vuonna 2010. Vedenkulutusta vähennetään: 1985: 174 l per asukas, 2007: 114 l/as ja tavoite 2012: 100 l/as. Juomavedestä 92 %:lla on vesimittarit. Kaupungin keittiöistä 57 % oli luomua vuonna 2008. Tavoite on 90 % vuonna 2015. Kunnallisten rakennusten sähkön 5 % vähennys ja lämmön 7 % vähennys v. 2002-6. Kööpenhaminassa on YK:n ilmastokokous joulukuussa 2009. Kokousta varten kaupungin budjetissa on 146 miljoonaa kruunua.
Sähköntuotanto ja kulutus

| Sähkö asukasta kohti Tanskassa (kWh/as> ) . | Sähkö asukasta kohti Tanskassa (kWh/as> ) .Kulutus | Sähkö asukasta kohti Tanskassa (kWh/as> ) .Tuotanto | Sähkö asukasta kohti Tanskassa (kWh/as> ) .Foss. | Sähkö asukasta kohti Tanskassa (kWh/as> ) .Ydin | Sähkö asukasta kohti Tanskassa (kWh/as> ) .UE-Bio | Sähkö asukasta kohti Tanskassa (kWh/as> ) .Bio+jäte | Sähkö asukasta kohti Tanskassa (kWh/as> ) .UE % | Sähkö asukasta kohti Tanskassa (kWh/as> ) . |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 6 980 | 7 498 | 5 613 | 0 | 1 228 | 657 | 27,0 % |  |
| 2005 | 6 694 | 6 934 | 4 734 | 0 | 1 225 | 734 | 29,3 % |  |
| 2006 | 7 015 | 7 198 | 5 196 | 0 | 1 321 | 681 | 28,5 % |  |
| 2008 | 6 912 | 6 656 | 4 680 | 0 | 1 272 | 706 | 28,6 % |  |
| Ero 2004-8 | -68 | -842 | -933 | 0 | +44 | +49 | - |  |
| Ero 2004-8 | -1 % | -11 % | -17 % | - | +4 % | +7 % | +1,6 %-yks. |  |
* UE-Bio sisältää vesivoiman, tuulivoiman, aurinkosähkön ja geotermisen sähkön * UE % = (uusiutuvan sähkön oma tuotanto / sähkön kulutus) * 100 %
Tuulivoima

Tanskalaiset arvioivat tuulivoiman kilpailuedukseen 1980-luvulla. He kehittivät teollisuutta. Tuulivoimasta tuli Tanskan arvokkain vientituote. Tanskalaisista tuli merkittävin uusiutuvan energian tuottaja EU:ssa.
Unescon maailmanperintökohteet Pohjois-Koreassa

Unesco on nimennyt Pohjois-Koreasta kaksi kohdetta maailmanperintöluetteloon. Kohteet ovat merkittäviä kulttuuriperintönsä ansiosta.
Maailmanperintökohteet

| Paikka | Kuva | Sijainti | Kriteerit | Ala (ha) | Vuosi | Kuvaus | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koguryon kuninkaalliset hautakammiot |  | Pjongjang, Etelä-Pyeongan ja Nampo, Etelä-Hwanghae 38°51′47″N, 125°24′54″E | Kulttuurikohde I, II, III, IV | 1 701 | 2004 | Koguryon kuninkaalliset hautakammiot ovat jäänteitä Goguryeon kuningaskunnan ajalta, 200-luvulta eaa.-600-luvulta jaa. Goguryeo oli pohjoisin ja suurin Korean kolmesta kuningaskunnasta. |  |
| Kaesongin historialliset monumentit |  | Kaesong, Pohjois-Hwanghae 37°58′54″N, 126°30′29″E | Kulttuurikohde II, III | 5 222 | 2013 | Kaesongin kaupungissa, Pohjois-Korean eteläosassa sijaitsee historiallisia muistomerkkejä, jotka ovat peräisin Goryeo-dynastian ajalta 900-1300 -luvuilta. |  |
Thessalonikin rautatieasema

| Thessalonikin rautatieasema> Σιδηροδρομικός Σταθμός Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |
 Thessalonikin rautatieasema.
Perustiedot
Rataosa:  Thessaloniki–Bitola Thessaloniki–Svilengrad
Sijainti:  40°38′40″N, 22°55′46″E
Osoite:  28 Monastiríou
Kunta:  Thessaloniki, Keski-Makedonia
Valtio:  Kreikka
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  TrainOSE
Paikallisjunat:   Π1 Pierian linja  Π2 Imathía–Pélla-linja
Asemarakennus
Tyyppi:  maanpäällinen asema
Ratapiha
Raiteisto:  6 laituriraidetta  3 muuta raidetta
Thessalonikin (uusi) rautatieasema (kreik. (Νέος) Σιδηροδρομικός Σταθμός Θεσσαλονίκης, (Néos) Sidirodromikós Stathmós Thessaloníkis) on rautatieasema Thessalonikin kaupungissa Kreikassa.
Rautatieasema sijaitsee noin kaksi kilometriä Thessalonikin keskustasta luoteeseen. Aseman rakentaminen alkoi 1930-luvulla, mutta se valmistui vasta vuonna 1961. Sitä kutsutaan usein edelleen ”Uudeksi rautatieasemaksi” erotuksena kaupungin vanhasta, jo puretusta asemarakennuksesta. Vanhan aseman alue, joka sijaitsee hieman nykyisestä asemasta etelään, on nykyisin tavara-asemana.
Thessalonikista on TrainOSE:n kaukojunayhteydet muun muassa Ateenaan ja Alexandroúpoliin sekä kansainväliset yhteydet Sofiaan ja Skopjeen kautta Belgradiin. Kansainvälisiä yhteyksiä vähennettiin vuonna 2011. Aiemmin Thessalonikista pääsi junalla (”Ystävyyden pikajuna”, Exprés Filías) muun muassa Istanbuliin. Yhteyden avaaminen uusittuna uudelleen on suunnitelmissa. Kaukojunien lisäksi asemalta kulkee proastiakós-paikallisjunia Lárisaan ja Flórinaan.
Rautatieaseman yhteydessä sijaitsee Thessalonikin metron Néos Sidirodromikós Stathmóksen metroasema.
| --- | --- |
Juna Thessalonikin asemalla.: Thessalonikin vanha rautatieasema, n. 1895–1900.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thessalonikin rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Qatarissa

Unesco on nimennyt Qatarista yhden kohteen maailmanperintöluetteloon. Kohde on merkittävä kulttuuriperintönsä ansiosta.
Maailmanperintökohteet

| Paikka | Kuva | Sijainti | Kriteerit | Ala (ha) | Vuosi | Kuvaus | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zubarahin arkeologinen alue |  | Al-Šamal, Qatar 25°58′41″N, 51°01′47″E | Kulttuurikohde III, IV, V | 415 | 2013 | Zubarahin rannikkokaupunki oli merkittävä kaupankäynnin ja helmenkalastuksen keskus 1700-1800- lukujen vaihteessa, ennen kuin kaupunki tuhoutui vuonna 1811. |  |
Thessalonikin kansainvälinen lentoasema

Thessalonikin kansainvälinen lentoasema ”Makedonia” (kreik. Διεθνής Αερολιμένας Θεσσαλονίκης «Μακεδονία», Diethnís Aeroliménas Thessaloníkis «Makedonía», IATA: SKG, ICAO: LGTS, YPA: ΚΑΘΜ) on kansainvälinen lentoasema Thérmin kaupungissa Thessalonikin metropolialueella Keski-Makedoniassa Kreikassa.
Thessalonikin lentoaseman terminaalirakennus.
Thessalonikin lentoasema ilmasta.
Lentoasema aloitti toimintansa vuonna 1930. Kentän alkuperäinen nimi oli Míkra sen sijaintipaikan mukaan. Vuodesta 1993 se on ollut nimetty Makedonian historiallis-maantieteellisen alueen mukaan.
Lentoasema sijaitsee noin 14 kilometriä Thessalonikin keskustasta kaakkoon. Lentokentällä on kaksi kiitotietä. Toisen pituus on 2 440 ja leveys 50 metriä, ja toisen pituus 2 410 ja leveys 60. Lentokenttä on rakennettu aivan Thermaïkóslahden rantaan ja osin meren päälle noin seitsemän metrin korkeuteen merenpinnasta.
Lentoasema on Kreikan kolmanneksi vilkkain Ateenan ja Iraklionin jälkeen. Sitä käyttää noin 3,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Kentältä on Aegean Airlinesin ja Olympic Airin lentoja useille kentille eri puolilla Kreikkaa. Lisäksi sieltä on lentoja moniin kohteisiin eri puolilla Eurooppaa.