stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Työkaluteräkset
AISI-SAE teräslaadut > Kylmätyöteräkset > Ilmaan karkenevat teräkset (A)

A-luokan työkaluteräkset sisältävät tarpeeksi seosaineita ollakseen tarpeeksi karkenevia ilmassa sammuttamiseen. Koska A-luokan työkaluteräkset ovat ilmassa karkaistavia, ilmenee niissä vähiten karkaisunaikaista vääristymistä ja säröilyä. Pääasialliset seosaineet, joilla kyseinen karkenevuus saadaan aikaan, ovat mangaani, kromi ja molybdeeni. Kromin lisäyksellä (5 %) A-luokan työkaluteräksiin saadaan aikaan kohtalainen pehmenemisenkesto korotetuissa lämpötiloissa. Piin ja nikkelin lisäys parantaa teräksen sitkeyttä.
Tyypillisiä käyttökohteita A-luokan työkaluteräkselle ovat leikkuuveitset, erilaiset meistit sekä mittausvälineet. Lisäksi tyypin A7 työkaluteräs sopii korkeaa kulutusta kestäviin sovelluksiin, kuten tiili- ja keraamimuotteihin.
AISI-SAE teräslaadut > Kylmätyöteräkset > Korkea hiili- ja kromipitoiset teräkset (D)

Luokan D teräkset sisältävät 1,50–2,35 % hiiltä sekä 12 % kromia; lisäksi tyyppi D3 sisältää myös 1 % molybdeeniä. Kaikki D-luokan teräkset ovat D3:a lukuun ottamatta ilmaan karkenevia teräksiä. D3 sammutetaan melkein aina öljyyn ja on siksi alttiimpi karkaisunaikaisille vääristymille ja säröilylle. D-luokan teräkset kestävät loistavasti kulutusta, eivätkä ne helposti pehmene korotetuissa lämpötiloissa.
D-luokan terästen tyypillisiä käyttökohteita ovat erilaiset muovaus- ja muokkaustyökalut, valssit sekä leikkurit.
AISI-SAE teräslaadut > Iskunkestävät teräkset (S)

Tärkeimmät S-luokan teräksissä käytettävät seosmetallit ovat mangaani, pii, kromi, volframi sekä molybdeeni. 0,50 % hiilipitoisuus kaikissa S-luokan teräksissä saa aikaan korkean lujuuden ja sitkeyden sekä kohtalaiset kulumisenkesto-ominaisuudet.
Luokan S teräksiä käytetään suurimmaksi osaksi taltoissa, niiteissä sekä muissa käyttökohteissa, jotka vaativat korkeaa sitkeyttä ja iskunkestävyyttä. Erinomaisen sitkeyden ja lujuuden takia S-luokan teräksiä käytetään usein myös rakentamisessa.
AISI-SAE teräslaadut > Pikateräkset (T & M)

T- ja M-luokan teräksiä käytetään leikkuutyökaluissa, joissa lujuus ja kovuus on säilytettävä korkeissakin lämpötiloissa (jopa yli 760 °C). M-luokaan teräkset kehitettiin vähentämään tarvittavat volframin ja kromin määrää.
AISI-SAE teräslaadut > Kuumatyöteräkset (H)

H-luokan teräkset on kehitetty kestämään metallien leikkaamista, rei'ittämistä ja muokkaamista korkeissa lämpötiloissa ja paineissa. H-luokan teräksissä hiilipitoisuus on yleensä 0,35–0,45 % ja kromi-, volframi-, molybdeeni-, ja vanadiinipitoisuudet 6–25 %. Kuumatyöteräkset on jaettu kolmeen alaryhmään käytetyn pääseosmetallin mukaan: kromikuumatyöteräkset (H10–H19), volframikuumatyöteräkset (H21–H26) sekä molybdeenikuumatyöteräkset (H42–H43).
Käännös suomeksi
Kuninkaallinen Keski-Afrikan museo

| Kuninkaallinen Keski-Afrikan museo Koninklijk Museum voor Midden-Afrika Musée royal de l'Afrique centrale |
| --- | --- |
 Afrikka-museo
Tyyppi:  luonnontieteellinen museo
Osoite:  Leuvensesteenweg 13
Sijainti:  Tervuren, Belgia
Perustettu:  1887
Johtaja:  Bart Ouvry (2023)
Kotisivut:  https://www.africamuseum.be
Koordinaatit:  50.830889°N, 4.518497°E
 fiKuninkaallinen Keski-Afrikan museo 
    
Kuninkaallinen Keski-Afrikan museo (holl.: Koninklijk Museum voor Midden-Afrika eli KMMA; ransk.: Musée royal de l'Afrique centrale eli MRAC), tavallisesti Afrikka-museo, on Belgiassa Tervurenissa sijaitseva museo.
Museorakennuksen rakennutti kuningas Leopold II vuoden 1897 maailmannäyttelyä varten, ja siinä esiteltiin kuninkaan yksityisessä omistuksessa ollutta Kongoa ja sittemmin valtion omistukseen tullutta Belgian siirtomaata Kongoa.
Museo oli korjaustöiden vuoksi suljettuna viisi vuotta ja avattiin uudestaan 2018. Belgian siirtomaahistorian vuoksi museo on herättänyt voimakasta kritiikkiä jo ennen sulkemisaikaa, ja myös museon uudelleen avaamisen jälkeen sen esillepanoa on kritisoitu, sillä siirtomaahistoria saa museossa huomiota vain vähän. Jo itse museorakennus juhlistaa rakennuttajakuninkaan Leopold II:n valtaa Kongossa. Kuninkaan nimikirjain L toistuu kymmeniä kertoja, ja veistokset esittelevät silloisten vallanpitäjien näkemystä, kuinka Belgia toi sivistyksen Kongoon.
Nyky-Kongon presidentti Joseph Kabila vaati ennen avajaisia, että osa esineistä on palautettava Kongoon, jossa ne sijoitettaisiin vuonna 2019 maan uuteen kansallismuseoon.
Kuningas Philippe ei tullut Afrikka-museon avajaisiin, koska ei halunnut ottaa kantaa kiisteltyyn museoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuninkaallinen Keski-Afrikan museo Wikimedia Commonsissa
Museon virallinen sivusto
Kyle Shiloh

| Kyle Shiloh> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kyle Shiloh
Syntynyt: 29. heinäkuuta 1985 (ikä 39)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Takamies
Pituus:  191 cm
Paino:  90 kg
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2003–2007:  Nevadan yliopisto, Reno
Seurajoukkueet
2007–2008 2008 2009–2010 2010–2012 2012–2014 2014–2015 2015–2016:  Korihait Reno Bighorns Kouvot Saint-Vallier Basket Drôme CS Gaz Metan Mediaș Czarni Słupsk Kouvot
Kyle Shiloh (s. 29. heinäkuuta 1985) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija, pelipaikaltaan takamies. Shiloh pelasi yliopiston jälkeen ammattilaisurallaan Ranskassa, Suomessa, Puolassa, Romaniassa ja D-liigassa. Hän päätti pelaajauransa Kouvoissa Suomen mestaruuteen vuonna 2016 ja voitti seurassa myös SM-pronssia vuonna 2010.
Pelaajaura

Shiloh valmistui Nevadan yliopistosta vuonna 2007 ja siirtyi ammattilaiseksi Eurooppaan, suomalaiseen Korisliigassa pelanneeseen Korihaihin, joka eteni kaudella 2007–2008 pudotuspeleihin. Shiloh pelasi runkosarjassa 17,7 pisteen ja 7,1 levypallon ottelukohtaisilla keskiarvoilla. Suomen-kautensa jälkeen Shiloh kävi pelaamassa NBA:n kehityssarjassa. Kaudeksi 2009–2010 hän palasi Korisliigaan, tällä kertaa Kouvoihin, missä hän pelasi runkosarjassa 17,1 pisteen, 5,7 levypallon, 2,1 koriinjohtaneen syötön ja 2,1 pallonriiston keskiarvoilla. Kouvot voitti kauden päätteeksi SM-pronssin. Kouvojen jälkeen Shiloh pelasi kahden vuoden pestit Ranskassa ja Romaniassa.
Shiloh'n oli tarkoitus jatkaa Romaniassa kaudella 2015–2016, mutta hänen edustamansa joukkue joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Syyskuussa Kouvot ilmoitti Shiloh'n palanneen joukkueeseen. Hän oli sivussa Kouvojen pelaavasta kokoonpanosta 1,5 kuukauden ajan.
Keväällä 2016 Shiloh ilmoitti päättävänsä uransa kauden lopussa. Hän siirtyi valmentajaksi Yhdysvaltoihin. Kouvot eteni kauden päätteeksi Korisliigan loppuotteluihin, joissa joukkue kohtasi Tampereen Pyrinnön. Kouvot voitti Pyrinnön 4–1-otteluvoitoin, ja Shiloh päätti pelaajauransa Suomen mestaruuteen. Hän sai kunnian leikata korisukan.
Aiheesta muualla

Kyle Shiloh basketball profile eurobasket.com (englanniksi)
Konošan piiri

| Konošan piiri Ко́ношский райо́н Konošski raion |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Konošan piirin sijainti Arkangelin alueen kartalla.
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Konoša
Pinta-ala:  8 459 km²
Väkiluku (2009):  27 800
 
Konošan piirin sivusto (venäjäksi)
Konošan piiri (ven. Ко́ношский райо́н, Konošski raion) on paikallinen itsehallintoalue Arkangelin alueella Venäjällä. Alueen lounaisosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 8 459 neliökilometriä. Asukkaita on 27 800 henkeä (vuonna 2009).
Vuonna 1929 ja uudelleen vuonna 1935 perustetun piirin hallinnollinen keskus on Konošan kaupunkimainen taajama. Lisäksi siihen kuuluu 7 maalaiskuntaa:
Jertsevo (ven. Ерцево)
Klimovskaja (ven. Климовская)
Mirnyi (ven. Мирный)
Podjuga (ven. Подюга)
Tavrenga (ven. Тавреньгское; hallinnollinen keskus Ponomarjovskaja, ven. Пономарёвская)
Vohtoma (ven. Вохтомское; hallinnollinen keskus Fominskaja, ven. Фоминская)
Vološka (ven. Волошка)
Talous perustuu metsäteollisuuteen ja rautatieliikenteeseen. Piirin kautta kulkee Moskovan ja Arkangelin välinen rautatie.
Aiheesta muualla

Konošan piirin sivusto (venäjäksi)
Konošan piiri Arkangelin alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Konošan piiri Konošan piirikirjaston sivustolla (venäjäksi)
Kristinusko Mosambikissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Mosambikissa. Kristinusko on Mosambikin suurin uskonto. Suurin kristillinen kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 27,2 prosenttia väestöstä. Muita merkittäviä kristillisiä kirkkoja ovat siionistiset kristityt, joihin kuuluu 15,6 prosenttia väestöstä, evankeliset ja helluntailaiset joihin kuuluu 15,3 prosenttia väestöstä sekä anglikaanit 1,7 prosentilla väestöstä.
Historia

Nykyinen Mosambikin alue on ollut Bantu-heimojen alue 400-luvulta lähtien. 1500-luvulla Mosambikista tuli Portugalin siirtomaa, josta haettiin orjia ja kultaa. Vuonna 1975 Mosambik itsenäistyi. Maassa oli sisällissota aina vuoteen 1990 saakka. Katolisella kirkolla oli tärkeä rooli sisällissodan lopettamisessa.
Kirkkojenväliset järjestöt

Mosambikissa toimii kristilinen neuvosto, joka toimii kirkkoja yhdistävänä ekumeenisena järjestönä. Evankelinen liitto taas on yhteydessä evankeliseen allianssiin.
Vallen kalliopiirrokset

| Vallen kalliopiirrokset> Sijainti |
| --- | --- |
 Vallen kalliopiirrokset
Koordinaatit:  68.31024°N, 16.30307°E
Valtio:  Norja
Historia
Tyyppi:  kalliopiirros
Kaupunki:  Ballangen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vallen kalliopiirrokset eli Finnhågenin kalliopiirrokset sijaitsevat Norjassa Nordlandissa Ballangenissa. Kohde sijaitsee Ofotvuonon lahden haaran Efjordenin rannan tuntumassa. Piirroksia pidetään Norjan vanhimpina kalliopiirroksina, ja niiden piirtäjinä pidetään jääkauden jälkeisen ajan ensimmäisiä asukkaita.
Ajoitus

Norjassa vallitsee yleinen yksimielisyys siihen, että useimmat kalliopiirrokset on piirretty aikoinaan veden äärelle. Koska jääkauden jälkeinen maankohoaminen on nostanut piirroskentät korkealle merenpinnan yläpuolelle, voidaan tällaiset piirrokset ajoittaa maankohoamisen avulla. Vallen molemmat kuvakentät sijaitsevat 73 metriä merenpinnan yläpuolella (mpy), ja se vastaa ajoituksena 9600 BP eli 9150−8840 eaa.. Piirrokset ovat ajoituksen mukaan Norjan vanhimpia kalliopiirroksia, ja niiden piirtämisen aikoina elettiin mesoliittista kivikautta.
Kalliopiirrokset

Vallen piirroskentät rekisteröitiin vasta vuonna 1931, ja ne tunnetaan vanhemmassa kirjallisuudessa Finnhågenin nimellä läheisen vuoren huipun mukaan. Ne sijaitsevat Efjordenin vuonon länsipuolella Vallen maatilan mailla metsärajan yläpuolella 150 metrin etäisyydellä toisistaan, ja niiden lähelle pääsee kätevimmin veneellä.
Mikäli piirroksien ajoitus on oikea, oli merenpinta piirtämisen aikoihin yli 70 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella. Silloin Vallebuktanin lahti oli merenpohjaa ja Moldforvikanpuron laakso sijaitsi veden alla. Mainittu puro laski mereen aivan kalliopiirrosten Valle 1 kohdalla. Piirrokset sijaitsivat saaren ainoan tasaisen alueen rannassa.
Kalliopiirrokset > Valle 1

Kohde Valle 1 sijaitsee silokallion eteläpuolella, ja se viettää 40 asteen jyrkkyydellä kohti ohi virtaavaa Moldforvikan puroa, joka virtaa aivan kuvien alapuolella. Piirroskentässä, jonka koko on 10,5 × 1,6 metriä, näkyy viisi kuviota tai niiden katkelmaa. Selvimmin erottuvat kuviot ovat hylje (1,47 metriä pitkä) ja pyöriäinen (1,48 m), jotka sijaitsevat lännessä. Näiden lähellä sijaitsee osittain piirretyt peura (1,66 m) ja hylje (2,29 m). Itäisin kuvio on niin huonosti säilynyt, ettei siitä voi päätellä, esittääkö se hyljettä vai peuraa (1,24 m).
Kalliopiirrokset > Valle 2

Kohde Valle 2 sijaitsee noin 60 metriä leveällä ja 2 metriä korkealla silokalliolla, joka viettää alas etelään 60 asteen kulmassa. Kuvakentästä erottuu vain kaksi kuviota, jotka esittävät karhua (2,26 × 1,26 metriä) ja sen itäpuolella olevaa peuraa (2,0−2,5 m leveä). Peura erottuu nykyään niin heikosti, että se luokitellaan tunnistamattomaksi maaeläimeksi. Kuviot on piirretty kallioon hiomalla sen pinta sileäksi ja vaaleaksi 2−2,5 cm leveillä viivoilla. Sekä Helge Gjessing että Hesjedal ovat sitä mieltä, että karhu on nimenomaan jääkarhu.
Kuvioiden välinen etäisyys on 29 metriä, ja esimerkiksi Anders Hesjedal on tulkinnut karhun ja peuran asettamisen etäälle toisistaan pedon ja saaliin vastakkaisasetteluna.
Aiheesta muualla

Danielsen, Aage: Helleristning ved Valle (Arkistoitu – Internet Archive)
Hauge, Arild: Valle
Kyläkirjasto

Kyläkirjasto oli Jyväskylässä vuosina 1872–1914 ilmestynyt aikakauslehti.
K. J. Gummeruksen julkaisema ja toimittama Kyläkirjasto oli ensimmäinen suomenkieliselle rahvaalle tarkoitettu kirjallinen aikakauslehti. Sen tarkoituksena oli kansan sivistäminen ja valistaminen ja samalla myös viihdyttäminen. Lehden esikuvana toimi ruotsalainen Läsning för folket, jonka mallina puolestaan oli englantilainen Penny-Magazine. Kyläkirjasto sisälsi etupäässä kaunokirjallisuutta ja uskonnollista aineistoa sekä historiallisia ja luonnontieteellisiä artikkeleita. Huomiota kiinnitettiin myös erilaisiin kansansivistyspyrkimyksiin.
Aluksi kerran kuukaudessa ilmestyneen lehden painos oli 1870-luvulla enimmillään vain 1 500 kappaletta. Paljon suositummaksi osoittautui Gummeruksen vuonna 1877 perustama Kyläkirjaston Kuvalehti, jonka rinnalla Kyläkirjasto taantui puhtaasti kaunokirjallis-historialliseksi lukemistoksi. Vuodesta 1882 lähtien neljästi vuodessa ilmestyneellä lehdellä oli 1880-luvun lopulla noin 2 700 ja vuonna 1900 2 000 tilaajaa. K. J. Gummeruksen kuoltua vuonna 1898 sitä toimitti hänen veljenpoikansa Jaakko Gummerus. Kannattamaton lehti lopetettiin vuonna 1914.
Kirvesjärvi (Pieksämäki)

| Kirvesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°20′03″N, 26°58′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskupuro:  puro Jokijärveen 
Järvinumero:  14.935.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,1 m  
Pituus:  3,4 km  
Leveys:  920 m  
Rantaviiva:  9,77108 km  
Pinta-ala:  77,3627 ha  
Tilavuus:  0,00379159 km³ 
Keskisyvyys:  4,9 m  
Suurin syvyys:  16,17 m  
Saaria:  3 
 fiKirvesjärvi 
Kirvesjärvi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Paltasen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 3,4 kilometriä pitkä, 920 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 77 hehtaaria. Sillä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,06 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,79 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00379 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys on 16,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Naarajärven valuma-alueeseen (14.935) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy.
Työväen Sivistysliitto

Työväen Sivistysliitto TSL on suomalainen, työväenliikettä lähellä oleva sivistys- ja opintojärjestö, joka ylläpitää vapaan sivistystyön oppilaitosta, TSL-opintokeskusta. TSL perustettiin sisällissodan jälkeen 1. syyskuuta 1919 professori Väinö Voionmaan aloitteesta Koiton talolla. Väinö Voionmaa toimi liiton puheenjohtajana vuoteen 1947 asti. Liittoon kuuluu SAK:laisia ammattiliittoja, sosiaali- ja kulttuurialan järjestöjä sekä sosialidemokraatteja lähellä olevia järjestöjä. TSL kuuluu jäsenenä Opintokeskukset ry:hyn.
TSL:n sivistystyön malli haettiin aluksi Ruotsista, jossa toimii Ruotsin suurin vapaan sivistystyön  Arbetarnas bildningsförbund -oppilaitos ja järjestö. Suomessakin sivistystyö sisälsi aluksi luentoja, joissa käsiteltiin kunnallistietoa, taloutta, kansainvälisiä kysymyksiä, sosialismia, ammattiyhdistysliikettä, sielutiedettä, siveysoppia ja kasvatusta. Työläiset perustivat TSL:n opintokerhoja ja sen kirjeopisto käynnisti etäopiskelun. Oma lehti Työläisopiskelija perustettiin välittämään tietoa liiton toiminnasta. TSL:n siirtokirjastojen avulla tietoa ja sivistystä vietiin myös tiettömien taivalten taakse metsäkämpille. Liiton kirjekursseja oli mahdollista suorittaa etäopintoina myös syrjäseuduilla. TSL:n vaikutus ei alussakaan rajautunut vain työväenliikkeen sisälle. Se heijastui koko suomalaiseen yhteiskuntaan opintokerhojen ja luentojen koulimien työläisten välityksellä esimerkiksi kunnalliselämän kautta. Tällä oli huomattavaa merkitystä kansallisen eheyden vahvistumiseen ennen sotia. SKDL ja SKP tulivat mukaan TSL:n toimintaan sotien jälkeen, mutta vuonna 1964 ne perustivat oman Kansan Sivistystyön Liiton (KSL). 1970-luvulla TSL:n toiminta laajeni ennen kaikkea ammattiyhdistysten opintokerhojen ansiosta.
Nykyisin Työväen Sivistysliitto TSL on aikuiskoulutuksen, kulttuurin ja yhteiskunnallisen keskustelun piirissä toimiva valtakunnallinen vapaan sivistystyön oppilaitos ja järjestö, jolla on myös oikeus järjestää ammatillista lisäkoulutusta. TSL on työväenliikkeen arvopohjaan sitoutunut järjestöjen oppilaitos, joka rohkaisee ihmisiä osallistumiseen ja vaikuttamiseen yhteiskunnassa. Vuoden 2020 alussa TSL:n jäsenjärjestöjä on 29 kappaletta.  Jäsenjärjestöjen jäsenkuntaan kuuluu palkansaajia, opiskelevia nuoria aikuisia, sosiaali- ja kulttuurialan toimijoita sekä aktiivisia ikäihmisiä. Jäsenjärjestöt ovat liiton pääasiakkaita. Jäsenjärjestöjen ohella TSL:n koulutus- ja kulttuuripalvelut ovat avoinna kaikille aikuiskoulutuksesta ja vapaasta sivistystyöstä kiinnostuneille. Aikuisten perustaidot ja digitaaliset taidot ovat koulutuksen keskeinen toiminta-alue. TSL:n hallituksen puheenjohtaja on Ilkka Kantola. Liiton pääsihteeri on Jouko Muuri ja koulutusjohtaja Katri Söder. TSL:n kansainväliset yhteistyökumppanit ovat ABF Norden ja  International Federation of Workers´ Educational Associations IFWEA. Työväen Sivistysliiton nimen viralliset käännökset ovat Arbetarnas Bildningsförbund (ruotsi) ja Workers´ Educational Association of Finland (englanti).
Koulutus

TSL:n kursseilla voi täydentää työelämätaitoja, yhteiskuntavaikuuttamisen taitoja, opiskella viestinnän ja yhteistyön taitoja, edistää työhyvinvointia sekä hioa järjestöosaamista tai digitaalisia taitoja. Koulutusmuotoina ovat lähi- ja verkko-kurssit, seminaarit ja webinaarit, luento- ja keskustelutilaisuudet, yhteiskunnalliset kampanjat, kansainväliset opinnot sekä pitkäkestoisemmat opinto-ohjelmat.
Kulttuuri

TSL kannustaa yhteiskunnalliseen keskusteluun ja ympäröivien ilmiöiden kommentointiin kulttuurin ja taiteen avulla. Kantaaottava kulttuuri ja taide ovat muuttuneet vuosikymmenten aikana. Nykyisin TSL:n tapahtumissa pääsevät esille niin kansankulttuurin kuin klassisten taiteiden harrastajat ja ammattilaiset. TSL tekee tiivistä yhteistyötä vuosittain Valkeakoskella toteutettavan Työväen Musiikkitapahtuman kanssa.
Hankkeet

Hankekeskus tuo työelämän hankeyhteistyöhön mukaan ammattiliittojen verkostot ja asiantuntijuuden. Yhteiskunnallisissa hankkeissa ääneen pääsevät niin kansalaisvaikuttajat kuin ikääntyneet ja maahanmuuttajat. Kulttuurihankkeissa rohkaistaan luovuuteen ja ilmaisuun sekä taiteen monipuoliseen käyttämiseen.
Jäsenjärjestöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT  Eläkkeensaajien Keskusliitto EKL  Ensi- ja turvakotien liitto  Finlands Svenska Socialdemokrater  Hyvinvointilomat  Ilmailualan Unioni IAU  Invalidiliitto  Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL  Teollisuusliitto  Nuorten Kotkien Keskusliitto NKK  |  Palvelualojen ammattiliitto PAM  Paperiliitto  Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU  Puu- ja erityisalojen liitto  Rautatievirkamiesliitto  Sosialidemokraattiset Nuoret  Sosialidemokraattiset Opiskelijat  Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö  Suomen Merimies-Unioni  Suomen retkeilyliitto  |  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue  Suomen Sosialidemokraattinen Sanomalehtimiesliitto SSSL  Suomen Työväen Musiikkiliitto  Sähköalojen ammattiliitto  Teollisuusliitto  Työväen Akatemian Kannatus Oy  Työväen Arkiston Säätiö  Työväen Näyttämöiden Liitto  Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto  Veturimiesten liitto  |
Aiheesta muualla

Työväen sivistysliitto
Arbetarnas Bildningsförbund
Työväen Sivistysliiton YouTube-kanava
Kristinusko Myanmarissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Myanmarissa. Kristinusko on vähemmistöuskonto Myanmarissa. Suurin osa Myanmarin väestöstä on buddhalaisia. Kristittyjä väestöstä on noin 6,2 prosenttia. Myanmarin suurin kirkko on Myanmarin baptistikonventti. Monet helluntailaiset ja evanekliset seurakunnat ovat kasvavia ja aktiivisia.
Historia

Ensimmäinen Burman valtkaunta perustettiin 100-luvulla ja alueesta tuli brittien hallinnoima 1800-luvulla. Katoliset lähetyssaarnaajat saapuivat alueelle 1500-luvulla ja protestanttiset lähetystyöt alkoivat 1800-luvulla. Maa itsenäistyi vuonna 1948 ja se joutui sotilasdiktatuurin alaisuuteen vuosina 1962–1990.
Kirkkojenväliset järjestöt

Myanmarissa toimii ekumeeninen kirkkojen neuvosto ja evankeliseen allianssiin kuuluva evankelinen kristillinen yhteisö.
Kirvesjärvi (Orivesi, läntinen)

| Kirvesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°47′20″N, 24°12′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  oja Salmijärveen 
Järvinumero:  35.745.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,9 m  
Rantaviiva:  0,648 km  
Pinta-ala:  2,298 ha  
Saaria:  1 
 fiKirvesjärvi 
Kirvesjärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Yröskulmalla sijaitseva järvi. Samalla alueella on kolme järveä, joilla on sama nimi. Järvillä on kartoissa yhteisnimenä Kirvesjärvet.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan eteläpuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella, jossa järven ympäristö on alavaa suovaltaista metsämaata. Järvi on läntisin kolmesta Kirvesjärvistä ja sillä on kartan mukaan yksi saari. Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen itärannalle tulee kävelypolku paikkaan, jossa on laavu.
Luontoarvoja

Järvi kuuluu osana Oriveden kaupungin Iso-Vuorijärven ja Siikajärven kävelyreitteihin, jotka ohittavat järvet: Iso Vuorijärvi, Kirvesjärvet, Salmijärvi, Iso Petäjäjärvi, Siikajärvi, Siikajärvenlakkari ja Saarijärvi. Kävelyreitin laavu sijaitsee järven itärannalla.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueeseen (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 175,9 metriä mpy.
Kreikkalaiskatolisuus

Kreikkalaiskatolisuus voi tarkoittaa:
kaikkia tai eräitä idän katolisia kirkkoja
vanhahtavassa kielenkäytössä ortodoksisia kirkkoja; sanan tämä merkitys on kuitenkin oleellisesti muuttunut.[lähde? ]
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kreikkalaiskatolisuus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kolmipyörä

Kolmipyörä
Kolmipyörä on kolmella pyörällä varustettu polkupyörä. Kolmipyörän rakenne helpottaa tasapainoilua, ja niitä valmistetaankin pienille lapsille sekä myös aikuisille. Aikuisen kokoiset mallit on usein suunniteltu vanhempia ihmisiä varten liikkumisen helpoittamiseksi. Kolmipyörä on usein lasten ensimmäinen pyörä. Lasten kolmipyörissä polkimet ovat yleensä kiinni etupyörän navassa.
Aasiassa ja Afrikassa käytetään kolmipyöräisiä rikšoja ihmisten ja tavaroiden kuljettamiseen.
Kolmipyöräinen moottoripyörä

Kolmipyöräksi voidaan kutsua myös kolmipyöräistä moottoripyörää, joka on Suomessa ajoneuvoluokka Kolmipyörä (L5e). Kolmipyöräisiä moottoripyöriä kutsutaan puhekielessä trikeiksi (engl. trike). Kolmipyöräisten moottoripyörien sylinteritilavuus on suurempi kuin 50 cm3, kun kyseessä on polttomoottori, tai suurin rakenteellinen nopeus on suurempi kuin 45 kilometriä tunnissa. Tätä pienemmät moottoroidut kolmipyörät ovat mopedeja.