stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Talousseura
Historia > Viljelyneuvonta

Talousseuran tavoitteena oli edistää perunan viljelyä ja käyttöä nauriiseen tottuneen väestön keskuudessa. Tähän se pyrki muun muassa jakamalla ilmaisia siemenperunoita maaseutuväestölle. Käytännön valitustyötä hoiti seuran varsin kattava asiamiesverkosto, johon kuului muun muassa pappeja. Perunavalistus oli tuloksekasta, ja vuonna 1821 seura totesi vuosikertomuksessaan, että "perunaa viljellään kaikkialla Lappia ja muutamia siihen rajoittuvia pitäjiä lukuun ottamatta". Tämän jälkeen perunavalistusta tarvittiin vain Viipurin läänissä.
Vaatetuskasvien eli pellavan ja hampun viljelyn edistämiseksi keisari myönsi seuralle vuotuisen määrärahan. Seura hankki ulkomailta siemeniä ja jakoi niitä verkostonsa kautta. Pellavanviljely lisääntyikin. Kaskisten lähelle perustettiin oppilaitos pellavan viljelyn ja käytön edistämiseksi. Tämä J. W. Bladhin perustama opisto koulutti vuosina 1818–1825 kaikkiaan 38 henkilöä opettajiksi. Turkuun perustettiin kehruu- ja kutomakoulu.
Historia > Rokotusvalistus

Isorokkoon kuoli Suomessa vuosittain parituhatta henkeä eli noin kolme prosenttia väestöstä. Talousseura ryhtyi 1800-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä vastustamaan tautia vastikään keksityllä menetelmällä, rokottamalla. Rokotuksia annettiin jo Johan Fredrik Aminoffin puheenjohtajuuskauden aikana vuosina 1801-1802. Väestö suhtautui kuitenkin epäluuloisesti uuteen lääkintätapaan. Rokottajien intoa lisättiin maksamalla palkkio jokaisesta rokotuksesta. Palkkioiden perusteella voidaan arvioida, että ennen Suomen sotaa rokotettiin vuosittain noin 6 000 ihmistä. Vuonna 1813 rokotuspalkkioita maksettiin yli 12 000 rokotuksesta, seuraavana vuonna peräti 28 892 rokotuksesta. Vuoden 1821 vuosikertomuksessa seura saattoi todeta, että jo yli 220 000 kansalaista oli saanut rokotuksen. Rokotuskampanja näkyi myös alentuneena isorokkokuolleisuutena.
Historia > Itsenäisyyden aika

Autonomian aikana noin 1850-luvulta lähtien läänikohtaiset, maakunnalliset ja kunnalliset maanviljelysseurat (nyk. ProAgria-järjestö) ottivat oman osansa Talousseuran toiminnoista. Itsenäisyyden ajan koittaessa järjestö olikin muuttunut lähes tyystin Varsinais-Suomen ruotsinkielisiä kuntia palvelevaksi järjestöksi, joka tosin vaikutti koko Suomen ruotsinkielisellä alueella. Seuran toiminta on nykyisinkin valistusta ja opastusta paremman maatalouden puolesta, joskin nykyisin ympäristö on saanut valistuksessa melkoisen sijan.
Aiheesta muualla

Suomen Talousseuran kotisivut (ruotsiksi)
"Vihreän nauhan ritaristo", Seura, 20.04.1938, nro 16, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ian Roberts (lääkäri)

| Ian Roberts> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: s. 1963 tai 1964
Kansalaisuus:  Britannia
    
Ian Roberts (s. 1963 tai 1964) on brittiläinen lääkäri. Roberts on toiminut kansainvälisen autoliiton FIA:n ylilääkärinä Formula 1 -sarjassa vuodesta 2013 lähtien korvaten tehtävässään Gary Hartsteinin. Hän toimii apuna lääkäriauton kuljettajalle Alan van der Merwelle. Aiemmin hän on toiminut Britannian GP:n päälääkärinä.
Vuonna 2020 Roberts sai FIA President Award -palkinnon. Turkin GP:n 2021 hän joutui jättämään väliin positiivisen koronavirustestituloksen vuoksi.
EPA-traktori

Volvo Duett -henkilöautosta rakennettu EPA-traktori.
EPA-traktorit ovat Ruotsin lainsäädännön tuntemia autoista rakennettuja liikennetraktoreita, joiden suurin sallittu nopeus on 30 km/h. Niitä saavat ajaa 15 vuotta täyttäneet henkilöt. EPA-traktorit ovat Ruotsissa suosittuja erityisesti Tornionjokilaaksossa. EPA-traktorin lisäksi Ruotsin lainsäädäntö tuntee samantyyppisen A-traktorin.
Historia

Ensimmäiset EPA-traktorit rakennettiin Ruotsissa jo 1930-luvulla. Hintansa ja yksinkertaisuutensa vuoksi ne saivat nimensä EPA-halpatavarataloketjun mukaan. Viranomaiset pitivät EPA-traktoreita kuitenkin vaarallisena liikenteessä ja kielsivät ne vuonna 1975. Koska ajoneuvoja oli kuitenkin liikenteessä suuria määriä, tehtiin myöhemmin päätös, että ennen 1. huhtikuuta 1975 rekisteröidyillä EPA-traktoreilla saa edelleen ajaa. Nykyään EPA-traktorit ovat osa Ruotsin kansallista ajoneuvoluokittelua, koska ne olivat maan lainsäädännössä jo ennen EU-jäsenyyttä.
EPA-traktorit Suomessa

Suomessa EPA-traktorit luokitellaan henkilöautoiksi, mutta niitä ei voi saada rekisteriin, koska ajoneuvoa on muutettu liian paljon. Ruotsissa rekisteröidyllä EPA-traktorilla ajaminen Suomessa vaatii B-luokan ajokortin. Huhtikuussa 2014 kansanedustaja Simo Rundgren teki kirjallisen kysymyksen EPA-traktoreiden hyväksymisestä myös Suomessa, koska hän piti niitä mopoautoja turvallisempina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta EPA-traktorit Wikimedia Commonsissa
George (Yhdistyneen kuningaskunnan prinssi)

| Prinssi George |
| --- | --- |
 Prinssi George vuonna 2022.
Syntynyt:  22. heinäkuuta 2013 (ikä 11) Lontoo, Britannia
Koko nimi:  George Alexander Louis
Suku:  Windsor
Isä:  Walesin prinssi William
Äiti:  Walesin prinsessa Catherine
Prinssi George (George Alexander Louis; s. 22. heinäkuuta 2013 Lontoo) on Walesin prinssi Williamin ja hänen puolisonsa Walesin prinsessa Catherinen ensimmäinen lapsi. Hän on kuningas Charlesin lapsenlapsi ja toisena kruununperimysjärjestyksessä.
Prinssi Georgella on kaksi nuorempaa sisarusta, prinsessa Charlotte ja prinssi Louis.
Syntymä > Odotusaika

Joulukuussa 2012 hovi ilmoitti prinssi Williamin ja Cambridgen herttuatar Catherinen saavan lapsen. Ilmoitus raskaudesta tehtiin varhaisessa vaiheessa, sillä herttuatar joutui sairaalahoitoon vakavan aamupahoinvoinnin vuoksi. Herttuatar on kertonut epäilleensä tulevan vauvan olevan poika, koska vauva potki paljon kohdussa ollessaan. Pariskunta ei kuitenkaan selvittänyt lapsen sukupuolta, sillä prinssi William halusi sen olevan yllätys.
Syntymä > Syntymä

Prinssi George syntyi 22. heinäkuuta 2013 klo 16.24 St. Maryn sairaalassa. Hän painoi syntyessään 3800 grammaa. Syntyessään prinssi oli kruununperimysjärjestyksessä kolmas. Häntä ennen olivat isoisä, Walesin prinssi Charles ja isä, prinssi William. Prinssin syntymästä iloittiin varsinkin Britanniassa, jossa lapsen syntymää oli odotettu jo useamman viikon ajan. Kun uutinen syntymästä julkaistiin, muun muassa Trafalgar Square -aukion suihkulähteiden väri muutettiin siniseksi, kuten Lontoon keskustassa oleva BT Towerin yläosakin, jossa alkoi kiertää myös teksti, jossa sanottiin "It's a boy" (Se on poika). Maailmanpyörä London Eye taas hehkui Britannian lipun väreissä. The Sun -lehti innostui vaihtamaan päivän ajaksi nimensä muotoon "The Son" (poika). Lisäksi uutinen huomioitiin Buckinhamin palatsin vahdinvaihdossa, jossa sotilassoittokunta soitti Cliff Richardin kappaleen "Congratulations" (Onnea).
Syntymä > Nimi

Britannian hovi tiedotti muutama päivä prinssin syntymän jälkeen lapsen saavan nimeksi George Alexander Louis. Britannian hovista löytyy useita George-nimisiä hallitsijoita, ja nimeä on pidetty kunnianosoituksena kuningatar Elisabetin isälle Yrjö VI:lle (englanniksi George). Nimi Alexander oli Catherinen suosikki jo raskausaikana. Louis puolestaan on prinssi Williamin neljäs nimi. Nimi periytyy myös prinssi Philipin enolta, Louis Mountbattenilta.
Koulutus

Prinssi George aloitti koulunkäynnin Thomas's Battersea -koulussa vuonna 2017. Herttuapari on kertonut heidän haluavan lapsilleen mahdollisimman tavallisen lapsuuden. Koulussa prinssillä ei ole virallista arvonimeä, vaan häntä kutsutaan vain Georgeksi.
Harrastukset

Prinssi George pitää liikuntaharrastuksista, kuten tenniksen pelaamisesta. Prinssin lempipelaaja on Roger Federer, jonka kanssa hän on myös päässyt pallottelemaan. Harrastuksiin kuuluvat myös ratsastus ja baletti sekä kitaransoitto.
Prinssi vastasyntyneenä.
Jamal

Jamalin niemimaan sijainti kartalla.
Jamalin niemimaa  (ven. полуо́стров Яма́л, poluostrov Jamal) on Luoteis-Siperiassa Karanmeren ja Obinlahden välissä sijaitseva 720 kilometriä pitkä ja 230 kilometriä leveä niemimaa, joka on suomensukuisten nenetsien eli samojedien asuttama. Suomennettuna nimi tarkoittaa 'maan äärtä' tai 'loppua'. Hallinnollisesti alue kuuluu Jamalin nenetsien autonomiseen piirikuntaan.
Niemimaan maaperä on pääasiassa ikiroudassa, ja se on geologisesti hyvin nuorta aluetta.
Jamalin niemimaalla on harrastettu perinteisesti laajamittaista poronhoitoa. Useilla tuhansilla nenetseihin ja hanteihin kuuluvilla poropaimenilla on noin 500 000 poroa.
Jamal on myös tärkeä arktisten vesilintujen pesimäalue. Jamalissa ja Taimyrin niemimaalla ovat muun muassa kiljuhanhen tärkeimmät pesimäpaikat.
Jamalin niemimaa rajoittuu Obinlahteen, joka on alun perin makean veden alue, johon Objoki laskee. Vesi on kuitenkin muuttunut suolaiseksi ja kalat ovat vähentyneet. Viranomaisten mukaan syy kalan vähenemiseen on ylikalastus, mutta asukkaiden mukaan suolan lisääntymisen ja kalakannan pienenemisen aiheutti hiekan ruoppaaminen. Tästä varoittivat tutkijatkin ennen Sabettan kaasuntuotantolaitoksen rakennustöiden alkamista.
Vuonna 2014 Jamalin niemimaalta löydettiin selittämättömällä tavalla maahan syntyneitä valtavia 
reikiä. Erään teorian mukaan kraatterien synnyn syynä oli kaasupurkaus ikiroutaisesta maasta. Metaanikaasun äkillinen vapautuminen johtui alueen lämpenemisestä ilmastonmuutoksen takia.
Kaasuntuotantolaitos

Venäjän suurimmat maakaasukentät sijaitsevat Jamalissa. Pääosin Venäjän valtion omistama kaasuyhtiö Gazprom on rakentanut Sjojahan alueelle (Sabetta) kaasuntuotantolaitoksen, joka aiheuttaa ongelmia paikallisille asukkaille ja vaeltavalle poronhoidolle.
Tuotantoalueella toimii myös Yamal Lng -yhtiön nesteytyslaitos, joka täydellä teholla toimiessaan tuottaa vuodessa 16,5 miljoonaa tonnia nesteytettyä kaasua eli lng:tä, joka viedään Sabettan satamasta maailmalle. Satama vihittiin käyttöön joulukuussa 2017. Yrityksen pääomistajat ovat Putinin lähipiiriin kuluvat Leonid Mihelson ja Gennadi Timtšenko.
Piirikunta on maailman kaasupitoisinta aluetta, jossa on maailman kaasuvaroista 18 prosenttia. Bovanenkovon kaasukentältä kaasua kulkee putkia pitkin muun muassa Suomeen ja Ukrainan kautta edelleen. Sabettan kaasukentästä omistaa Kiinan valtion rahoitusyhtiö ja Silkkitierahasto lähes 30 prosenttia, ranskalainen öljy-yhtiö Total omistaa 20 prosenttia.
Nenetseille kaasutuotannon aloittamisesta on enemmän haittaa kuin hyötyä. Vaikka kännykkäyhteydet nykyisin toimivat, Sabettan poropaimentolaisilla on pulaa polttopuusta ja asunnot ovat kylmiä. Polttoaine moottorikelkkoihin joudutaan hakemaan sadan kilometrin päästä. Nenetsit eivät saa käyttää lentokenttää, joka rakennettiin heidän pyhälle paikalleen.
Alueen porolaitummista on laskennallisesti kuusi prosenttia päätynyt kaasuntuotantoon, mutta aluetta pirstaloivat putket, tiet ja rautatie. Rautatietä suunnitellaan jatkettavan Sabettaan asti.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Arctic Studies Central: Living Yamal (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Alouette

Alouette (ranskaa, suom. Leivonen) on ranskalainen kansanlaulu, jonka sanat viittaavat metsästyssaaliina saadun leivosen kynimiseen. Siinä mielessä kyseessä lienee alun perin työlaulu. Laulua on laulettu lastenlauluna ympäri maailmaa. Sen on suomentanut ainakin nimimerkki R. R. R..  Suomessa on etenkin partiolaisten parissa laulettu myös "Aaluette"-nimistä vuorolaulua, jossa lauletaan muun muassa "aaluette" ja "pikepikepusse". Sillä ei nimensä lisäksi ole kuitenkaan mitään tekemistä ranskalaisen laulun kanssa.
Laulua pidetään ensisijaisesti ranskalaiseen kulttuuriin kytkeytyvänä, mutta kanadanranskalaiset ovat pitäneet sitä tunnusmelodianaan. Laulu sopii sikäli hyvin työlauluksi, että se on yksitoikkoinen, mutta hereillä pitävä ja sen säkeistöt pitenevät sitä mukaa kuin lauluun tulee uusia kohteita, josta höyheniä nykitään.

Laulun sanat  ovat kutakuinkin yksinkertaiset:
Seuraavassa säkeistössä tulee mukaan nokka
Mutta myös edelliset osat säilyvät säkeistössä. Jatkoa seuraa:
Muita leivoslauluja

Leivosesta kertovia lauluja ovat muun muassa
Josef Haydn: Leivolle
Miks leivo lennät Suomehen
Taas leivoset ilmassa leikkiä lyö
Mihail Glinka: Leivonen
Grigoraș Dinicu ym. kansallisen aiheen pohjalta: Ciocirlia
Hjalmar Björkman

Hjalmar Alfred Björkman (6. huhtikuuta 1882 Kokkola – 17. helmikuuta 1933) oli suomalainen insinööri ja sukututkija.
Henkilöhistoria

Björkmanin vanhemmat olivat kauppias Anders Alfred Björkman ja Matilda Olivia Sneekendahl ja puoliso vuodesta 1913 sairaanhoitaja Susanna Avonius. Björkman tuli ylioppilaaksi 1901 ja valmistui koneinsinööriksi Zürichissä 1906. Hän oli Kone ja Silta -yhtiön konstruktööri 1906–1910 ja Forssan tehtaan konepajainsinööri 1910–1915 ja Ph. U. Strengberg Oy:n tehdasinsinööri 1916–1933. Hän oli myös Pietarsaaren kaupunginvaltuuston jäsen 1919–1921 ja 1923–1933. Björkman julkaisi useita sukuhistoriallisia teoksia.
Julkaisuja

Gamlakarleby och dess borgerskap I-II, Kokkola: 1914, 1916
Bidrag till Jakobstads historia I-III, Pietarsaari: 1918, 1921, 1924
Bidrag till Nykarleby stads personhistoria, Helsinki: Suomen sukututkimusseura, 1926
Bouppteckningar i Jakobstad, Helsinki: Finska Litteratursällskapet, 1930
Äldre köpmanssläkter i Kristinestad, Helsinki: Suomen sukututkimusseura, 1930 (Karl Hedmanin kanssa)
Bouppteckningar i Gamlakarleby stad 1697–1800, Helsinki: Suomen sukututkimusseura, 1935 (ilmestyi postuumisti Birger Åkermanin toimittamana)
Pelkkää lihaa

| Pelkkää lihaa>   |
| --- | --- |
Tyyli:  komedia
Kestoaika:  n. 25 min
Luoja(t):  Lauri Nurkse (ohjaus), Janne Rosenvall, Jussi Koivunoro, Jarno Anttila (käsikirjoitus)
Pääosissa:  Jarkko Lahti, Antti Luusuaniemi ja Miika Kivinen
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  13. huhtikuuta 2007 – 15. kesäkuuta 2007
Jaksoja:  10
Aiheesta muualla
IMDb
Pelkkää lihaa on kymmenosainen komediasarja, jonka Lauri Nurkse ohjasi televisiokanava Neloselle. Televisiosarja kertoo kolmesta heavy-muusikosta, jotka soittavat 1980-luvun henkisessä yhtyeessä nimeltä Iron Dragön, jolta puuttuu kitaristi. Sami työskentelee isänsä levykaupassa, Ropi toimii leipurina, kun taas Mika on työtön.
Sarjassa näyttelevät muun muassa Jarkko Lahti, Antti Luusuaniemi, Miika Kivinen ja Malla Malmivaara. Televisiosarja esitettiin huhti-kesäkuussa 2007. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Janne Rosenvall, Jussi Koivunoro ja Jarno Anttila. Sarjan tunnusmusiikkina on Brother Firetriben esittämä ja säveltämä kappale ”I Am Rock”. Sarjassa on kohtauksien välillä lyhyitä inserttejä, joissa joku tai jotkut pääosien näyttelijöistä tanssivat ja taustalla pyörii psykedeelinen animaatio. Sarjan jokainen jakso päättyy siihen, kun joku henkilöistä sanoo "pelkkää lihaa" jonkin lauseen lopussa.
Näyttelijät > Pääosissa

| Näyttelijä | Rooli |
| --- | --- |
Miika Kivinen: Sami
Jarkko Lahti: Mika Hammar
Antti Luusuaniemi: Ropi "Longhorn" Pitkänen
Malla Malmivaara: Milla
Eero Saarinen: Keke Hammar
Eija Ahvo: Marjatta Hammar
Roope Karisto: Nico Hammar
Näyttelijät > Muut

| Näyttelijä | Rooli |
| --- | --- |
Ilari Hämäläinen: Jimi (Glam-rokkari)
Tapio Rauvala: Saku
Pekka Lehtosaari: Henrik (baarinomistaja)
Christian Sandström: kitaristi (jakso 1)
Jussi Lampi: Laku (jakso 2)
Sini Parikka: Lakun baariseura  (jakso 2)
Kaisa Mattila: Nanna (jakso 3)
Anni Wahlroos: Jenna (jakso 3)
Juho Rissanen: Toimittaja (jakso 3)
Mirka Kallio: Jenni (jakso 4)
Jenni Seppälä: Sanna (jakso 4)
Riitta Selkälä: ikibändäri (jakso 4)
Petri Salonen: kitaristi (jakso 4)
Laura Saanakorpi: Jessica (jakso 4)
Iida Heinonen: Suvi (jakso 4)
Pihla Penttinen: Vilja (jakso 5)
Julius Lavonen: kitaristi (jakso 5)
Petteri Kaukoranta: kitaristi (jakso 6)
Marja Salo: Saara (jakso 7)
Päivi Laitinen: Martina (jakso 8)
Sari Viitasalo: Katriina (jakso 8)
Oona Linnasalmi: Lissu (jakso 8)
Pasi Kuivalainen: Lahtinen (jakso 8)
Marko Syysmaa: kitaristi (jakso 9)
Olga Palo: tyttö bileissä (jakso 9)
Terhi Kyyrö: tyttö bileissä (jakso 9)
Mauri Murkse: Lemmy (jakso 9)
Pekka Heino: Laulaja (jakso 10)
Noora Nyyssönen: Pekan vaimo (jakso 10)
Jaksot

| # | Nimi | Ensiesitys | Synopsis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Iron Dragön | 13.4.2007 | Levy-yhtiö näyttää haalean vaaleaa vihreää ja Mika päättää tehdä bändille hittibiisin. Helpoin tie ei aina kuitenkaan vie suoraan onneen. |
| 2 | Laku | 20.4.2007 | Roope Latvalan kanssa kiertänyt konkari liittyy Iron Dragöniin ja muuttaa Hammareille asumaan. Menneisyyden haamut kuplivat esiin ja paljastavat vähitellen yllättävän totuuden. |
| 3 | Ozzyn poika | 27.4.2007 | Mika mokaa liput Black Sabbathin keikalle. Yllättävät sukulaissuhteet tarjoavat mahdollisuuden sekä keikkalippuihin että menestykseen. |
| 4 | Oman elämänsä hankari | 4.5.2007 | Mikan saamattomuus naismaailmassa alkaa haitata sekä bändin uskottavuutta että treenejä. Ropi ja Sami päättävät järjestää asian vaikka väkisin. |
| 5 | Mika rakastuu | 11.5.2007 | Mika tapaa Rokkibaarissa ihastuttavan Viljan. Vaikutuksen tehdäkseen hän väittää olevansa Subway Razin laulaja. Kaksoiselämä ei kuitenkaan ole helppoa, jos ei kunnolla saa eletyksi sitä yhtäkään. |
| 6 | Silliä kullekin | 18.5.2007 | Milla yöpyy Hammareilla. Tämä ajaa Mikan ja Ropin hurjaan kilpailuun naistenmiesten tuulisesta ykkössijasta. |
| 7 | Käärme paratiisissa | 25.5.2007 | Keke päättää ryhdistäytyä ja miehistyä. Tämä viehättää Iron Dragönin uutta kitaristia, Saaraa. Kun myös bändin pojat kuolaavat Saaran perään, on testosteronisoppa valmis. |
| 8 | Keikka | 1.6.2007 | Onni hymyilee ja Iron Dragön saa keikan Rokkibaariin. Ropin sekoilut ja Keken omapäinen "auttaminen" kasaavat kuitenkin tummia pilviä ensiesiintymisen ylle. |
| 9 | Uskottavuus kärsii | 8.6.2007 | Uudet tuulet puhaltavat Iron Dragöniin ja pojat luopuvat Vanhasta Liitosta. Mutta Hevijumalia ei voi pettää joutumatta synkkään vastuuseen teoistaan. |
| 10 | Elämä voittaa | 15.6.2007 | Kuolettava sairaus uhkaa johtaa hengenlähtöön. Mikan on tehtävä musiikillinen testamenttinsa. |
Aiheesta muualla

Sarjan viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Leuna

| Leuna |
| --- | --- |
 Leunan raatihuone
 vaakuna
 Leuna
 Koordinaatit: 51°19′N, 12°1′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Saksi-Anhalt
Piirikunta:  Saalekreis
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  87,7 km²
Korkeus:  99 m
Väkiluku (2018):  13 969
 – Väestötiheys:  159 as./km²
Postinumero:  06237
Suuntanumero(t):  034204, 03461, 03462, 034638, 034639, 034446, 03638
 
 www.leuna-stadt.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leunan sijainti Saalekreisin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Saksi-Anhaltin osavaltiossa.
Leuna on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa itäisessä Saksassa noin 25 kilometriä Leipzigista länteen. Leuna tunnetaan erityisesti kemianteollisuudestaan.
Maantiede

Leuna sijaitsee piirikuntansa kaakkoisosassa Saale-joen varrella muutaman kilometrin Merseburgista etelään. Leunan liikekeskusta on kasvanut Saalen länsipuolelle.
Historia

Leunan kantakaupunkiin kuuluvasta Ockendorfista on varhaisin asiakirjamaininta 800-luvulta. Ockendorf ja Leuna yhdistyivät jo varhaiskeskiajalla. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana Ruotsin joukot aiheuttivat tuhoa myös Leunan alueella. Leunan kaupunki muodostui ajan saatossa toisiinsa kiinnikasvaneista maalaiskylistä ja vuonna 1930 perustettiin Großgemeinde Leuna. Kaupunkioikeudet Leuna sai marraskuussa 1945. Nykyinen Leuna on syntynyt monivaiheisten hallinnollisten uudelleenjärjestelyjen tuloksena. Vuonna 2010 kaupunkiin liitettiin lukuisia maalaiskuntia idän suunnasta ja Spergau kantakaupungin eteläpuolelta.
Neoliittinen Rössenin kulttuuri on saanut nimensä Leunan keskustaan kuuluvalta Rössenin kaupunginosalta.
Leunan kirkkoja on muun muassa Gnadenkirche, jonka historia ulottuu keskiajalle; nykyinen Gnadenkirche on 1700-luvun alusta. Nikolaikirchen eli Nikolainkirkon tarina alkaa 1300-luvulta. Keskiaikainen Annenkirche on osin raunioina, sillä liittoutuneet pommittivat kirkkoa vuonna 1945, eikä sitä restauroitu kokonaisuudessaan. Horburgissa sijaitsee keskiaikainen pyhiinvaelluskirkko Marienkirche, joka tunnetaan madonnastaan. 1930-luvun taitteessa valmistui Friedenkirche eli Rauhankirkko, joka hallitsee Leunan nykyistä siluettia. Nimi valittiin vastapainoksi nousevalle kansallissosialismin aatteelle. Liittoutuneet pommittivat Rauhankirkkoa huhtikuussa 1945.
Talous ja liikenne

Rataosuus Halle–Bebra kulkee Leunan halki. Asemat sijaitsevat Leunawerken teollisuusalueella. 28-kilometrinen sivurata Merseburg–Leipzig-Leutzsch kulki Leunan keskustan kautta, mutta rataosuus lakkautettiin 1990-luvun lopussa. Leunan kautta kulkee Saalen jokivarren kaupunkeja yhdistävä raitiotie Halle–Ammendorf–Bad Dürrenberg. Leunan läheisyydessä kulkevat moottoritiet BAB 9 ja BAB 38.
Vuonna 2020 UPM alkoi rakentaa Leunaan biokemikaalijalostamoa. Laitos tuottaa etyleeniglykolia, propyleeniglykolia, ligniinipohjaisia täyteaineita sekä teollisia sokereita yhteensä 220 000 tonnia vuodessa. Raaka-aineena jalostamo käyttää pyökkiä. Investoinnin ­arvo on 550 miljoonaa euroa, ja jalostamon odotetaan käynnistyvän vuonna 2022.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Leuna, Saksi-Anhalt, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Leuna
Käännös suomeksi
Anna Perhon kyselytunti

| Anna Perhon kyselytunti |
| --- | --- |

Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Anna Perho Olga Temonen Suvi West Jenni Kokander
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  16. huhtikuuta 2015 – 4. kesäkuuta 2015
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Tuotanto
Käsikirjoittaja(t):  Jyrki Lehtola
Tuotantoyhtiö(t):  Aito Media
Aiheesta muualla
IMDb 
Anna Perhon kyselytunti oli keväällä 2015 Yle TV2-kanavalla esitetty ajankohtaisohjelma, joka käsitteli uutismaailman ajankohtaisia asioita. Panelisteina toimivat Anna Perho, Olga Temonen, Suvi West ja Jenni Kokander, jotka ottivat kantaa viikon kuumimpiin uutisiin hyvinvoivan keskiluokan näkökulmasta. Lisäksi ohjelmassa oli vieraana viikoittain vaihtuva julkisuuden henkilö, joka edusti samaa näkökulmaa.
Jaksot

| Jakso | Vieraat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Sanna Stellan | 16. huhtikuuta 2015 |
| 2. | Kike Elomaa | 23. huhtikuuta 2015 |
| 3. | Minna Kivelä | 30. huhtikuuta 2015 |
| 4. | Kaarina Hazard | 7. toukokuuta 2015 |
| 5. | Lauri Kivinen | 14. toukokuuta 2015 |
| 6. | Päivi Räsänen | 21. toukokuuta 2015 |
| 7. | Mikael Jungner | 28. toukokuuta 2015 |
| 8. | Carl Haglund | 4. kesäkuuta 2015 |
Miia

| Miia, Mia |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Miia: 30. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  Mia: 30. huhtikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Mía
Nimen alkuperä:  Mirjam
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Miia, Mia on naisen etunimi. Se on ollut vuodesta 1984 suomalaisessa nimipäiväalmanakassa 30. huhtikuuta, jolloin nimipäiviään viettävät myös Mirja, Mira, Mirva, Mirjami, Mirka ja Mirkka. Vuosina 1973–1983 Miia oli almanakassa 2. heinäkuuta Marian rinnalla.
Suomessa nimi Mia on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 8 673 ja Miia 9 927 naiselle, kumpikin myös alle viidelle miehelle. Suurin osa Suomen Miia- ja Mia-nimisistä on syntynyt vuosien 1960 ja 2000 välisenä aikana.
Nimen alkuperä

Kansanomaisessa käytössä Miia on ollut Mirjamin ja Mirjan kutsumamuoto. Mirjam on puolestaan Marian heprealainen asu.
Kuvitteellisia Miioja

Mia Jones, draamasarjassa Degrassi: The Next Generation
Miia Laitela, Katri Mannisen kirjassa Miia & Saku ja televisio-ohjelmassa Salatut elämät
Mia Toretto, Dominic Toretton sisar elokuvasarjassa Hurjapäät
Mia Winters, Ethan Wintersin vaimo pelisarjassa Resident Evil