Kohonnut verenpaine
Ominaisuudet

Kohonneen verenpaineen kulku on yleensä pitkäaikainen ja hitaasti etenevä, mutta myös äkillisempää vaihtelua esiintyy esim. sekundaarisessa hypertensiossa, iäkkäillä ja hypertensiivisessä kriisissä. Normaalisti lepoverenpaine saattaa vaihdella päivän aikana noin 30–40 mmHg; aamulla verenpaine on yleensä suurempi kuin illalla.
Kohonneen verenpaineen vaikeustaso luokitellaan lieväksi, kohtalaiseksi ja huomattavaksi. Tätä matalammista arvoista erotellaan myös ihanne tai optimaalinen taso, normaali ja tyydyttävä taso tai ns. korkea normaali. Hypertensiivinen kriisi voi muistuttaa vaikeudeltaan kiireellistä hoitoa vaativaa huomattavasti kohonnutta verenpainetta tai varsinaista välittömästi hoidettavaa hätätilannetta. Isoloituneella systolisella hypertensiolla tarkoitetaan, että yläpaine on koholla (yli 140 mmHg terveydenhuollossa), mutta alapaine ei (alle 90 mmHg terveydenhuollossa).
Luokkien oikeaksi tulkitsemiseksi on syytä muistaa, että monet hypertension haitat eivät ilmene selvien kynnysarvojen mukaan vaan haittariskit kasvavat jatkuvalla tavalla. Käytetyt raja-arvot riippuvat myös mittaustavasta (vastaanotto-, koti- vai pitkäaikaismittaus). Joko ylä- tai alapaineen raja-arvon ylitys riittää, eli molempien arvojen ei tarvitse olla saman tason arvoväleillä.
| Luokka | Systolinen/yläpaine (SVP), mmHg | Diastolinen/alapaine (DVP), mmHg |
| --- | --- | --- |
| Ihanteellinen | < 120 | < 80 |
| Normaali | 120–129 | 80–84 |
| Korkea normaali | 130–139 | 85–89 |
| Lievästi kohonnut | 140–159 | 90–99 |
| Kohtalaisesti kohonnut | 160–179 | 100–109 |
| Huomattavasti kohonnut | ≥ 180 | ≥ 110 |
| Hypertensiivinen kriisi | ≥ 200 | ≥ 130 |
Taulukossa tummennetulla alueella olevat luokitellaan kohonneeksi verenpaineeksi.

Taulukko näyttää uusimman (2018) ESC ja ESH-järjestöjen sekä uusimman (2020) Käypä hoito -suosituksen vastaanottomittauksiin perustuvan verenpaineluokittelun. Yhdysvalloissa American Heart Association-järjestöllä oli samanlaisiin arvoihin perustuva taulukko, kunnes vuonna 2017 se muutti verenpaineluokittelun arvoja niin, että suuremmalle osalle ihmisistä luokitellaan kohonnut verenpaine.
| Luokka | Systolinen/yläpaine (SVP), mmHg | Diastolinen/alapaine (DVP), mmHg |
| --- | --- | --- |
| Normaali | < 120 | < 80 |
| Koholla | 120–129 | < 80 |
| Kohonnut verenpaine, 1 aste | 130–139 | 80–89 |
| Kohonnut verenpaine, 2 aste | ≥ 140 | ≥ 90 |
| Hypertensiivinen kriisi | > 180 | > 120 |
Taulukossa tummennetulla alueella olevat luokitellaan kohonneeksi verenpaineeksi.

Lasten kohonnut verenpaine johtuu lähes aina jostakin muusta sairaudesta, kuten munuaissairaudesta, joiden tunnistamista varten lapsille on määritetty seulontarajat, joiden ylittäminen on aihe lisätutkimuksille (yleensä keskussairaalassa). Näitä voidaan pitää lasten kohonneen verenpaineen raja-arvoina.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Poika | Tyttö |
| 1-vuotias | 98 / 52 | 98 / 54 |
| 2-vuotias | 100 / 55 | 101 / 58 |
| 3-vuotias | 101 / 58 | 102 / 60 |
| 4-vuotias | 102 / 60 | 103 / 62 |
| 5-vuotias | 103 / 63 | 104 / 64 |
| 6-vuotias | 105 / 66 | 105 / 67 |
7-vuotias: 106 / 68
8-vuotias: 107 / 69
| 9-vuotias | 107 / 70 | 108 / 71 |
| 10-vuotias | 108 / 72 | 109 / 72 |
| 11-vuotias | 110 / 74 | 111 / 74 |
| 12-vuotias | 113 / 75 | 114 / 75 |
13-vuotias: 120 / 80
Yli 13-vuotias: 120 / 80