Hypatius
Elämä > Nika-kapina

Vuoden 532 alussa syttyi Konstantinopolissa niin sanottu Nika-kapina, joka alkoi mielenosoituksena Konstantinopolin Hippodromin sirkuspuolueiden keskuudessa. Aluksi kapinalliset vaativat eräiden virkamiesten erottamista, mutta kun keisari Justinianus I suostui näihin vaatimuksiin, kapinalliset ryhtyivät vaatimaan itse keisarin eroa. Aluksi kapinalliset suunnittelivat tekevänsä Hypatiuksen serkusta Probuksesta uuden keisarin, mutta tämä oli juuri lähtenyt kaupungista. Justinianus huomasi, että tilanne oli karkaamassa hänen käsistään ja määräsi Hypatiuksen, Pompeiuksen ja muiden senaattoreiden poistumaan keisarillisesta palatsista koteihinsa. Hypatius ja Pompeius pyysivät saada jäädä palatsiin, koska he olivat kuulleet kapinallisten aikeista ja pelkäsivät omaa kohtaloaan. Justinianus ei kuitenkaan luottanut edes omaan palatsikaartiinsa ja pelkäsi, että potentiaalisia vallananastajia oleskelisi palatsissa.
Seuraavana päivänä kapinalliset päättivät tehdä Hypatiuksesta uuden keisarin. Hypatius ei kuitenkaan halunnut keisariksi, ja hänen kerrotaan menneen piiloon, kun kapinalliset tulivat hakemaan häntä. Hypatius raahattiin kodistaan ja vietiin Konstantinuksen Foorumille, jossa hänet kruunattiin erään paikalla olleen henkilön kultaisella kaulaketjulla, koska asianmukaista diadeemia ei ollut saatavilla. Kerrotaan, että hänen vaimonsa yritti turhaan vetää miehensä kapinallisten käsistä. Tämän jälkeen Hypatius kannettiin Hippodromiin, jossa hänet asetettiin keisarillisen aition valtaistuimelle. Kun eräät senaattorit saivat kuulla tapahtuneesta, riensivät he tukemaan uutta keisaria. Senaattorit eivät pitäneet Justinianuksesta ja suorastaan vihasivat keisarinna Theodoraa. Hypatius oli juuri sellainen henkilö, johon senaattorit saattoivat luottaa.
Hypatiuksen mieliala koheni, kun hän sai kuulla huhun, että Justinianus olisi paennut Konstantinopolista. Todellisuudessa Justinianuksen hermot olivat kyllä melkein pettäneet, mutta Theodora oli saanut hänet jäämään kaupunkiin. Justinianus antoi hänelle uskollisille Belisariukselle ja Mundukselle, jotka sattumalta olivat kaupungissa, käskyn kukistaa kapinan. Justinianukselle uskolliset joukot hyökkäsivät kapinallisten kimppuun, ja kerrotaan, että 30 000 henkilöä menetti henkensä Hippodromissa tuona päivänä. Sotilaat tunkeutuivat keisarilliseen aitioon, vangitsivat Hypatiuksen ja veivät hänet ja Pompeiuksen keisarin eteen. Justinianus olisi halunnut armahtaa Hypatiuksen, mutta keisarinna Theodora vaati hänen teloittamistaan. Hypatius ja Pompeius teloitettiin seuraavana päivänä (19. tammikuuta), minkä jälkeen Hypatiuksen ruumis heitettiin Bosporiin. Ruumiin rantauduttua Justinianus määräsi, että se haudattaisiin Hypatiuksen sukulaisten kanssa Pyhän Mauran kirkkoon. Tiedetään kuitenkin, että Hypatiukselle valmistettiin kenotafi, mikä viittaisi siihen, ettei hänen ruumistaan löydetty.
Aikalaishistorioitsija Prokopios painottaa Hypatiuksen olleen hyvin vastahakoinen kapinan suhteen. Prokopios oli ehkä itse paikalla keisarillisessa palatsissa kapinan aikana, tai hän kuuli ehkä tapahtumista Belisariukselta. Prokopios kirjoitti kuitenkin teoksensa paljon myöhemmin, jolloin Justinianus oli jo leppynyt ja luovuttanut Hypatiuksen takavarikoidun omaisuuden tämän perillisille.