stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1543

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

Mikael Agricola julkaisi ensimmäisen kirjansa, suomen kielen aapisen abckirian.
Nikolaus Kopernikuksen kirja De revolutionibus julkaistiin.
Syntyneitä

Tokugawa Ieyasu, shōgun
Kuolleita

24. toukokuuta: Nikolaus Kopernikus, puolalainen tähtitieteilijä
Štširitskoje

| Štširitskoje Щирицкое |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue,  Pihkovan piiri
Piiri:  Pihkovan alue,  Pihkovan piiri
Koordinaatit:  58°00′03″N, 28°34′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Pihkovanjoen valuma-alue
Järvinumero:  01030000211102000027246
Mittaustietoja
Pituus:  1,5 km 
Leveys:  0,85 km 
Pinta-ala:  1,516 km² 
Tilavuus:  0,00091 km³ 
Keskisyvyys:  0,6 m 
Suurin syvyys:  1,4 m 
Valuma-alue:  15,2 km² 8,3 
 fiŠtširitskoje 
Štširitskoje (ven. Щирицкое) tai myös Širitskoje (Ширицкое) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pihkovan piirissä.
Maantietoa

Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 0,85 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,52 neliökilometriä eli 152 hehtaaria. Se on kuivunut kosteikoksi joko osittain itsestään tai kokonaan monien järvenlaskujen seurauksena. Järven keskimääräinen syvyys on 0,6 metriä ja syvin kohta on 1,4 metriä. Suoalueen lounaispuolella alle kahden kilometrin päässä sijaitsee ”Isojärvi” (ven. Большοе озеро, Bolšoje ozero), jolla näyttäisi riittävän vettä. Suoalue näyttää autiolta, mutta sen länsipuolella sijaitsee Krypetksin luostari (Крыпецкий монастырь). Turvetuotantoalueen kaakkoispuolella sijaitsee Kripetskojen (Крипецкое) kylä.
Luontoarvoja

Järven rannat ja sen pohja on mutaa. Rannoilla on suota, joka on rannassa hyllyvää hetteikköä. Suojärvellä on joitakin kalalajeja kuten esimerkiksi hauki, ahven, pasuri, karppi ja säyne, sekä joitakin Rutilus- ja Carassius-suvun kalalajeja.
Vesistösuhteita

Štširitskoje sijaitsee Pihkovanjoen valuma-alueella. Sorot on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Štširitskoje sijaitsee Pihkovanjoen sivujoen Torošinkan valuma-alueella. Järven valuma-alueen koko on lähteistä riippuen 15,2  tai 8,3 neliökilometriä.
Huomautuksia

1 2 3 4  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Google Earth-karttapalvelusta käyttäen  järven koordinaatteja.
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Щирицкое, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyydellä.
Käännös suomeksi
Aasianleppälinnut

| Aasianleppälinnut |
| --- | --- |
 Siperianleppälintu (Adelura erythronota)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Aasianleppälinnut Adelura  Bonaparte, 1854
Katso myös
   Aasianleppälinnut Wikispeciesissä   Aasianleppälinnut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aasianleppälinnut (Adelura) on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Charles Lucien Bonaparte kuvasi suvun vuonna 1854. Lajit katsotaan joskus kuuluvaksi leppälintujen (Phoenicurus) sukuun.
Lajit

Sukuun kuuluu neljä lajia:
Louhikkoleppälintu (Adelura frontalis)
Tähtileppälintu (Adelura schisticeps)
Kivikkoleppälintu (Adelura caeruleocephala)
Siperianleppälintu (Adelura erythronota)
2800-luku

| --- | --- |
Vuosituhannet: Toinen vuosituhat · Kolmas vuosituhat · Neljäs vuosituhat
Vuosisadat: 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku · 2300-luku · 2400-luku 2500-luku · 2600-luku · 2700-luku · 2800-luku · 2900-luku · 3000-luku
2800-luku on tuleva vuosisata, joka käsittää vuodet 2800–2899. Se on kolmannen vuosituhannen yhdeksäs vuosisata.
Tapahtumia

2880: Apollo-asteroidi (29075) 1950 DA tulee lähelle Maata. Yhteentörmäyksen mahdollisuus on 1/300.
Aasiankoskikara

| Aasiankoskikara |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Koskikarat Cinclidae
Suku::  Koskikarat Cinclus
Laji::  pallasii
Kaksiosainen nimi
 Cinclus pallasii  Temminck, 1820 
Katso myös
   Aasiankoskikara Wikispeciesissä   Aasiankoskikara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aasiankoskikara (Cinclus pallasii) on koskikarojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Aasiankoskikaraa tavataan laajalla alueella Aasiassa. Sen levinneisyysalue kulkee Kazakstanin itäosista Afganistanin ja Pohjois-Intian kautta Kaakkois-Aasian pohjoisosiin ja sieltä Kiinan itäosien kautta Kamtšatkan niemimaalle. Lajin kannan kokoa ei tiedetä, mutta sen on kuvattu olevan yleinen ja laajalle levinnyt. Sen kannankehitys on vakaa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
ARP 2600

ARP 2600 -syntetisaattori ilman koskettimistoa.
ARP 2600 on ARP Instruments, Incin valmistama analoginen syntetisaattori. ARP 2600:aa on käytetty usealla levyllä, mutta sen valmistusmäärä jäi pieneksi: soitinta valmistettiin vain noin 3 000 kappaletta. ARP 2600 on yhdessä ARP Odysseyn ja ARP 2500:n rinnalla valmistajan tunnetuin syntetisaattorimalli. Soitin on aikalaistensa syntetisaattoreiden tapaan yksiääninen. Suomessa tiedetään Esa Kotilaisen ja oululaisen muusikon Jukka Ruohomäen omistavan kyseisen soittimen. ARP 2600:lla on luotu R2-D2-droidin äänet Tähtien sota -elokuvasarjaan. Soittimen pystyy sulkemaan kuljetusta varten ”matkalaukuksi”.
Syntetisaattori on rakenteeltaan puolimodulaarinen. Sitä voidaan käyttää moduuleiden keskinäisten sisäisillä peruskytkennöillä täysin ilman ulkopuolisia kytkentäkaapeleita, jolloin soittimen ominaisuuksien täydellinen hyödyntäminen on osittain rajoitettu. Ominaisuuksien käyttöä voidaan laajentaa kytkemällä moduuleita toisiinsa ulkopuolisilla kytkentäkaapeleilla modulaaristen syntetisaattorimallien tapaan.
ARP 2600 syntetisaattoria valmistettiin sen yhdeksän vuotta kestäneen tuotannon aikana (1971–1980) yhdeksänä erilaisena versiona. Suurimmat erot näissä versioiden uudistuksissa olivat enemmän ulkonäöllisiä koskien käyttöpaneelin ja merkintöjen painatuksien väritystä sekä kotelointia. Valmistaja muutti tuotannon aikana soittimen sisäistä elektroniikkaa merkittävästi kerran kopioimalla suodattimen rakennetta Moogin valmistamista syntetisaattoreista, minkä vuoksi ARP joutui lopulta oikeudenkäyntiin Moog Music Inc:n kanssa. Syyte suodattimen elektronisen kytkennän käytön kopioinnista sovittiin lopulta siten, että ARP:n oli palattava takaisin myöhemmissä versioissaan käyttämään omaa suunnittelua olevan suodattimen rakennetta.
Muihin samoina aikoina valmistettuihin syntetisaattoreihin verrattuna erikoisuutena ARP 2600:n säätimet olivat pelkästään liukusäätimiä irrallista koskettimistoa lukuun ottamatta, kun muissa syntetisaattoreissa säätimet olivat suurimmaksi osaksi pyöritettäviä.
Ahjola

Ahjola voi tarkoittaa seuraavia:
Ahjolan setlementti, setlementti Tampereen Ylä-Pispalassa
Ahjola, työväentalo Multialla
Ahjola, Pihlajaveden Mäkikylässä sijainnut työväentalo.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ahjola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ahjo

Seppä työskentelemässä perinteisellä ahjolla.
Ahjon toimintaperiaate: Coal tranforming to coke, koksiksi muuttuvaa kivihiiltä. Burning coke, palava koksi. Firepot, tulisija / palotila. Moving air source, ilmapuhallin. Moving air, paloilma. Ash, tuhka. Hearth, ahjon takaosa (hearth = suom. takka).
Ahjo on tulisija, jota käytetään yhteisenä työskentely- ja lämmitystilana metalleja muokattaessa ja sulatettaessa.
Ahjon polttoaineena käytetään tavallisimmin puuhiiltä tai kivihiilestä kuivatislattua koksia. Vielä 1800-luvun puoleenväliin asti suurin osa raudasta valmistettiin puuhiilellä. Metsien ehtymisen vuoksi oli siirryttävä käyttämään kivihiiltä, joka aiheutti monenlaisia ongelmia sisältämiensä epäpuhtauksien vuoksi. Koksilla saavutettiin jonkin verran suurempi lämpötila, jolloin vieraiden metallien oksidit hapettuivat tehokkaammin.
Hiilten palamista tehostetaan yleensä puhaltamalla niihin ilmaa. Perinteisesti sepät ovat käyttäneet ilman puhaltamiseen palkeita, mutta nykyaikana tarkoitukseen soveltuu myös sähköinen puhallin esim. puhaltava pölynimuri.
Ahjon polttoaineena voidaan käyttää myös kaasua, mikä sopii taontaan yhtä hyvin kuin perinteisempi hiili. Kaasua käytettäessä ei metallin pintakerroksiin kuitenkaan saada hiiltä perinteisen menetelmän tavoin, jolla raudan tapauksessa on metallin ominaisuuksia parantava vaikutus.
280-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtui vuosikymmenen aikana

Diocletianus valittiin Rooman keisariksi vuonna 284.
280

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtumia

Wu-kuningaskunta, viimeinen Kiinan Kolmesta kuningaskunnasta, kaatui, ja maa oli lopulta taas yhtenäinen Jin-dynastian alaisuudessa.
7″ (Himanesin EP)

| 7″ Himanes |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : kesä 2011 (A-puoli) 20. marraskuuta 2010, Mikkelin Naisvuoritalo (B-puoli)
 Julkaistu: 1. joulukuuta 2012
 Formaatti: 7″ vinyyli
 Tyylilaji: punk rock
 Kesto: 10.27
 Levy-yhtiö: Woimasointu
Himanesin muut julkaisut
| Rajanylitys 2011 | 7″ 2012 | Moodiin 2015 |
7″ on punk rock -yhtye Himanesin EP-levy, joka julkaistiin 1. joulukuuta 2012 levymerkillä Woimasointu. Siitä julkaistiin rajoitettu 500:n kappaleen painos. A-puolen kappaleet ovat muokattuja 90-luvun alussa julkaisematta jääneitä kappaleita ja B-puolen kappaleet ovat livenauhoituksia aiemmin julkaistuista kappaleista.
Kappaleet > A-puoli

Punk ’n’ Roll – 2.27
Unohdetaan kaikki muu pois – 2.50
Kappaleet > B-puoli

Matkalaulu – 2.14
Törnävän saarella – 2.56
Afrotheria

| Afrotheria |
| --- | --- |
 Eri lajeja.
 Paleoseeni - Nykyaika (Holoseeni) 65–0 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Placentalia
Ylälahko::  Afrotheria  Stanhope et al., 1998
Alaryhmät
 Afroinsectiphilia  Pseudungulata  Paenungulata 
Katso myös
   Afrotheria Wikispeciesissä   Afrotheria Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afrotheria on istukkanisäkkäiden ylälahko joka koostuu kolmesta kladista: Afroinsectiphilia, Pseudungulata ja Paenungulata.
Luokittelu

Kladi Afroinsectiphilia
Lahko Afrosoricida
Alalahko Chrysochloridea
Alalahko Tenrecomorpha
Kladi Pseudungulata
Lahko Macroscelidea
Lahko Tubulidentata
Kladi Paenungulata
Lahko Hyracoidea
Lahko Proboscidea
Lahko Sirenia
†Lahko Embrithopoda
†Lahko Desmostylia
Aasianmangrovemedestäjä

| Aasianmangrovemedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Aasianmedestäjät Leptocoma
Laji::  calcostetha
Kaksiosainen nimi
 Leptocoma calcostetha  Jardine, 1843 
Synonyymit
 Nectarinia calcostetha 
Katso myös
   Aasianmangrovemedestäjä Wikispeciesissä   Aasianmangrovemedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aasianmangrovemedestäjä (Leptocoma calcostetha) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Aasianmangrovemedestäjää tavataan Kaakkois-Aasiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ahjo (täsmennyssivu)

Ahjo voi tarkoittaa seuraavia:
ahjo, tulisija, jota käytetään metalleja työstettäessä
Ahjo, Keravan kaupunginosa
Ahjon rautatieasema, entinen, lähivuosina mahdollisesti uudestaan käyttöön otettava rautatieasema Keravan Ahjossa
taidekeskus Ahjo, taidegalleria Joensuussa
Ahjon konepaja, Helsingissä 1920- ja 1930-luvuilla toiminut konepaja
Ahjo, uusmaalainen osuusliike
Ahjo, Metallityöväen liiton jäsenlehti
AHJO, Suomen kenttätykistön ammunnan hallinta- ja johtamisjärjestelmä
Artjärven Ahjo, artjärveläinen urheiluseura
Kustannusosakeyhtiö Ahjo, suomalainen kirjankustantaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”ahjo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Agence métropolitaine de transport

AMT:n lähtevä junayhteys Parc Stationilla Saint-Jérômen radalla.
Agence métropolitaine de transport (AMT; Englanniksi: Metropolitan Transportation Agency) on katto-organisaatio, joka suunnittelee, integroi ja koordinoi julkisen liikenteen palveluja eri puolilla Suur-Montrealin aluetta Kanadassa, kuten Montrealin saarella, Lavalissa (Île Jésus), ja yhteisöissä, jotka sijaitsevat Rivière des Mille Îlesin pohjoisrannalla sekä St. Lawrencejoen etelärannalla. Organisaatio luotiin Loi sur l'Agence métropolitaine de transport -nimisen säädöksen perusteella 15. joulukuuta 1995 ja se aloitti liikennöinnin 1. tammikuuta 1996. AMT huolehtii Montrealin paikallisjuna- ja bussiliikennepalveluista.
Käännös suomeksi
Abracadaver

| ”Abracadaver” Lordi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Lordiversity - Abracadaver
 Julkaistu: 24. syyskuuta 2021
 Tuottaja(t): Mr. Lordi
 Tyylilaji: trash metal
 Kesto: 08.40
 Levy-yhtiö: AFM
Lordin muut singlet
| ”Believe Me” 2021 | ”Abracadaver” 2021 | ”Borderline” 2021 |
Abracadaver on Lordi-yhtyeen singlejulkaisu vuoden 2021 Lordiversity -boksin samannimiseltä albumilta Abracadaver.
Kappaleen musiikkivideolla on kuvattu yhtyeen matkaa festivaalikeikalle Itävaltaan. Videolle kuvattiin erikseen Mr. Lordia laulamassa.
Kappaleet

Abracadaver – 3.41
Beast Of Both Worlds – 4.59
Aiheesta muualla

Abracadaver Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Abracadaver Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Oriselkä

| Oriselkä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°39′56″N, 24°23′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  Venehjoki 
Järvinumero:  35.741.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,2 m  
Rantaviiva:  11,6627 km  
Pinta-ala:  2,58435 km²   
Tilavuus:  0,0172528 km³ 
Keskisyvyys:  6,68 m  
Suurin syvyys:  25,59 m  
Valuma-alue:  227 km² 
Saaria:  6 
 fiOriselkä 
Oriselkä  on Pirkanmaalla Orivedellä sen keskustaajamassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 258 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Sen lähiympäristö on alavaa savimaata lukuun ottamatta eteläpuolella sijaitsevaa Kannuksenvuorta, joka kohoaa noin 40 metrin korkeuteen. Järven koillisrannassa sijaitsee kosteikko, jota kutsutaan Onkiluodoksi.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 17,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0173 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys on 25,6 metriä, joka sijaitsee etelärannan tuntumassa olevassa laajemmassa syvänteessä Kannuksenniemen edustalla. Myös Lammassaaren pohjoispuolella on 21 metriä syvää.
Järvessä on kuusi saarta. Niiden yhteispinta-ala on noin hehtaarin, mikä on noin 0,5 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Kaikki saaret ovat alle hehtaarin mutta yli aarin kokoisia. Suurimmat saaret ovat Martinsaari ja Lammassaari.
Järven rantaviivan pituus on 11,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata. Alueen asutus on viljelyalueen haja-asutusta, mutta länsirannan lähelle ulottuu Oriveden keskustaajaman asuinalueita. Järven rannoille on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asutusta. Keskustan jätevedenpuhdistamo sijaitsee Tähtiniemessä ja se laskee puhdistetut vedet järven länsirantaan.Tampereelta tuleva rautatie haarautuu järven lounaisrannassa pohjoiseen kulkevaksi Tampere–Haapamäki-rautatieksi ja itään kulkevaksi Orivesi–Jyväskylä-rautatieksi. Itäinen rata seuraa järven etelärantoja ja ylittää Penttilänlahden järvenpohjaa pitkin.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Oriselkä kuuluu Oriveden reitille, jonka järvet ovat yleensä reheviä ja humuspitoisia. Sen vesistöjen kokonaisfosforipitoisuudet ovat vaihdelleet 20–30 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Vedenväri on ruskeaa ja sen väriluku on tyypillisesti 70–120 mg Pt/l.
Oriveden keskustaajaman jätevedenpuhdistamon kuormitus on aiheuttanut järveen rehevöitymishaittoja . Järven vedenlaatua on tutkittu runsaasti vuodesta 1963 alkaen. Seuraavassa on tulokset ennen vuotta 2000. Veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 1,46 metriä. Ravinteista on seurattu kokonaistypen ja kokonaisfosforin pitoisuuksia. Kokonaisfosforipitoisuus on ollut päällysvedessä keskimäärin 29,3 µg/l ja alusvedessä 53,6 µg/l. Päällysveden pitoisuudet ovat pysyneet sama suuruisina, mutta alusvedessä on 1980-luvulla tullut toisinaan yli 100 µg/l pitoisuuksia. Suurin mitattu pitoisuus 160 µg/l on vuodelta 1989. Nykyiset arvot pysyttelevät alle 30 µg/l. Kokonaistyppipitoisuudet ovat päällysvedessä olleet keskimäärin 772 µg/l ja alusvedessä 1 555 µg/l. Alusvedessä pitoisuudet eivät juuri ollenkaan alita 1 000 µg/l pitoisuuksia, mutta päällysvedessä taas ei juuri ollenkaan ylitä 1 000 µg/l. Suurin pitoisuus on ollut 3 400 µg/l vuonna 1996.
Uudemmat tulokset ovat vuodesta 2000 lähtien. Nyt näkösyvyyden keskiarvo on ollut 1,56 metriä. Kokonaisfosforipitoisuudet ovat päällysvedessä olleet keskimäärin 25,5 µg/l ja alusvedessä 34,4 µg/l. Typen vastaavat luvut ovat olleet 823 µg/l ja 1 903 µg/l. Typen pitoisuudet ovat kohonneet niinkin, että 2 000 µg/l on ylittynyt useasti ja suurin arvo on ollut 3 300 µg/l.
Suuria ravinnepitoisuuksia seuraa usein kiivasta pieneliötoiminta, mikä antaa ravintoketjulle vahvan pohjan. Silloin veden happipitoisuudet alkavat alentua, kun ravinteet ja eliöstö kuluttaa sitä. Toisaalta levien yhteyttäminen myös tuottaa happea. Ennen vuotta 2000 oli happipitoisuuden kylläisyysprosentti keskimäärin päällysvedessä 84 % ja alusvedessä 23 %. Vuoden 2000 jälkeen vastaavat luvut olivat 84 % ja 33 %. Ylikylläisyyden tilanteita ei esiinny kuvinkaan usein. Happivajetta voi esiintyä syvänteiden pohjalla.
Luontoarvoja > Kalastus

Vuonna 2001, 2003 ja 2004 järvellä suoritettiin verkoilla vuoden kestänyt kuukausittainen koekalastus. Silloin saatiin saaliskaloina ainakin lahna, kuha, hauki, made, ahven ja siika. Järvessä esiintyy myös järvitaimenta . Eniten saatiin lahnaa, kuhaa ja haukea. Järveen on saman raportin mukaan istutettu vuosina 2000–2007 kuhaa ja planktonsiikaa tuhansia yksilöitä kerrallaan. Istutuksia on voitu jatkaa senkin jälkeen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy, joka on sama kuin Längelmävedessä, jonne Oriselkä laskee. Järven laskujoki on kolme kilometriä pitkä Venehjoki, joka laskee Pappilanselän pohjoispäähän. Oriselkään laskee Nihuanjärvestä alkava lyhyt veneiltävä vesireitti Nihuanjokea, Saunalammia, Kartunsalmea, Laahusta, Äijästensalmea ja lopuksi Särkänsalmea pitkin Oriselän koillisrantaan. Tätä vesireittiä pitkin tulee pääosa Oriselän valuma-alueen vesistä, sillä Nihuanjärveen laskevat yläjuoksulta Taipaleenjoen ja Kooninjoen valuma-alueet. Oriselkään laskevat suoraan eräät pienemmät järvet. Sen länsirantaan laskevat Kirkkolahti ja Pikkusärkkä yhteistä ojaa myöten ja luoteispäähän Kiviniemenlampi. Sen vieressä sijaitseva Oripohjanjärvi ja pienempi Kivikarinjärvi laskevat Pehulansalmea pitkin Oriselän pohjoisrantaan. Itärannoilla sijaitsevat Onkiluodon kosteikon kaksi avovesialuetta ja kaakossa Pallaanlahteen laskeva Ansionlahti.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa näkyy vielä Längelmäveden korkeampi ranta. Varsinainen vedenlasku oli tapahtunut jo 1830, kun Kangasalla hajosi Kaivannon kanavassa ollut sulku. Tällöin purkautuivat Längelmäveden vedet Roineeseen ja vedenpinta laski pari metriä myös Oriselällä. Onkiluoto lienee vesijättömaata tästä tapahtumasta. Samassa yhteydessä myös Kirkkolahti kuroutui kapeasuiseksi ja Ansionlahti omaksi järveksi. Ei kuitenkaan ole tarkkaa tietoa Längelmäveden silloisesta keskivedenkorkeudesta, joten aivan tarkkaa kuvaa silloisesta tilanteesta ei ole.
Vuoden 1956 peruskartassa Venehjoki kirjoitettiin muodossa ”Venejoki”. Kartoissa ei näy vedenpuhdistamoa, joka ilmaantui vasta vuoden 1986 kartan jälkeen. Kaakkoisrannassa Onkiluodon kosteikko oli vielä vuoden 1957 peruskartassa  alavaa viljelymaata, joka oli renkereillä erotettu järvestä. Onkiluotoon oli kuitenkin päästetty kosteikoksi seuraavassa vuoden 1977 kartassa .