Ludvig XIV

| Ludvig XIV |
| --- | --- |
 Ranskan ja Navarran kuningas
 Ludvig XIV, Hyacinthe Rigaud’n n. 1700.
Ranskan kuningas
Valtakausi:  14. toukokuuta 1643 – 1. syyskuuta 1715
Kruunajaiset:  7. kesäkuuta 1654
Edeltäjä:  Ludvig XIII
Seuraaja:  Ludvig XV

Syntynyt:  5. syyskuuta 1638 Saint-Germain-en-Layen linna
Kuollut:  1. syyskuuta 1715 (76 vuotta) Versailles'n palatsi
Hautapaikka:  Saint-Denis’n basilika
Puoliso:  Maria Teresia (vih. 1660; k. 1683) Françoise d’Aubigné de Maintenon (vih. 1683)
Lapset:  Ludvig, Grand Dauphin Anne Élisabeth Marie Anne Marie Thèrése Philippe Charles Louis François;   Aviottomat tunnustetut:   Marie Anne de Bourbon, Contin prinsessa ja La Vallièren herttuatar  Louis de Bourbon, Vermandois'n kreivi  Louis Auguste de Bourbon, Mainen herttua   Louis César de Bourbon, Vexinin kreivi   Louise Françoise de Bourbon, Condén prinsessa   Louise Marie Anne de Bourbon, Mademoiselle de Tours   Françoise Marie de Bourbon, Orléansin herttuatar   Louis Alexandre de Bourbon, Toulousen kreivi
Suku:  Bourbon (kapetingi-dynastia)
Isä:  Ludvig XIII
Äiti:  Anna Itävaltalainen
Uskonto:  roomalaiskatolilaisuus
Nimikirjoitus:  
Henrik IV
Ludvig XIII
Gaston Orléans
Henriette-Marie
Ludvig XIII
Ludvig XIV
Filip I, Orléansin herttua
Ludvig XIV
Ludvig, Grand Dauphin
Ludvig, Burgundin herttua
Filip V, Espanjan kuningas
Kaarle, Berryn herttua
Ludvig XV
Ludvig XV
Ludvig, Dauphin
Ludvig XVI
Ludvig XVIII
Kaarle X
Ludvig XVI
Ludvig XVII
Ludvig XVII
Ludvig XVIII
Kaarle X
Ludvig XIV (Ludvig Jumalan antama, ransk. Louis Dieudonné, lisänimi Aurinkokuningas, ransk. Le Roi Soleil, aikaisemmin Ludvig Suuri, ransk. Louis le Grand); (5. syyskuuta 1638 Saint-Germain-en-Layen linna, Ranskan kuningaskunta – 1. syyskuuta 1715 Versailles'n palatsi) oli Ranskan ja Navarran kuningas vuosina 1643–1715. Hän oli kolmas Bourbon-sukuinen Ranskan hallitsija.
Ludvig XIV nousi valtaistuimelle 4-vuotiaana, ja on näin kaikkien aikojen pisimpään hallinnut eurooppalainen valtionpäämies. Absolutismiin eli ehdottomaan itsevaltiuteen perustuva monarkia saavutti hänen aikanaan huippunsa, ja hallitsijasta muodostui kaiken toiminnan keskipiste. Ludvig XIV muistetaan kenties parhaiten hulppean Versailles’n palatsin rakennuttajana, feodalismin heikentäjänä ja kuninkaanvallan vahvistajana. Ludvig XIV oli sitä mieltä, että kuninkaalla on jumalallinen oikeus asemaansa. Hänen valtakaudellaan Ranska kävi lukuisia sotia, joista merkittävimmät olivat Ranskan–Hollannin sota (1672–1678), yhdeksänvuotinen sota (1688–1697) ja Espanjan perimyssota (1701–1714). Ludvigin valtakaudella Ranskan kuningaskunnan sotilasmahti oli huipussaan, ja Ranskan armeijaa pidettiin pitkään lähestulkoon voittamattomana. Ludvig XIV laajensi sotimalla merkittävästi Ranskan alueita Euroopassa. Lisäksi hänen valtakaudellaan Ranskan siirtomaat laajenivat suuresti: hänen valtakautensa loppuun mennessä suuri osa Pohjois-Amerikkaa kuului Ranskalle (niin kutsuttu Uusi Ranska).
Ludvig XIV on yksi Ranskan tunnetuimpia ja arvostetuimpia kuninkaita. Hän toimi tieteen ja taiteen suojelijana, ja osittain hänen vaikutuksestaan ranskan kielestä tuli lähes kahdeksi vuosisadaksi koko Euroopan ylimystön lingua franca eli yleiskieli. Toisaalta Ludvig XIV:n käymät sodat tulivat hyvin kalliiksi: ne aiheuttivat valtavat inhimilliset ja taloudelliset tappiot. Ludvig XIV vainosi Ranskan protestantteja eli hugenotteja, ja sen vuoksi yli kaksisataatuhatta kansalaista pakeni Ranskasta muun muassa Sveitsiin, Alankomaihin, Saksaan ja Englantiin.