stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Etsit muijaa seuraavaa

| ”Etsit muijaa seuraavaa” Gimmel |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Lentoon
 Julkaistu: 25. lokakuuta 2002
 Tuottaja(t): Risto Asikainen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.33
 Levy-yhtiö: BMG
Gimmelin muut singlet
|   | ”Etsit muijaa seuraavaa” 2002 | ”Roviolla” 2002 |
”Etsit muijaa seuraavaa” on Suomen ensimmäisen Popstars-kilpailun vuonna 2002 voittaneen Gimmel-yhtyeen debyyttisingle. Lokakuisen julkaisunsa jälkeen single myi vain muutamassa päivässä kultaa, ja platinarajakin meni rikki alle kahdessa viikossa. Single oli ensimmäisellä listaviikollaan Suomen singlelistalla ensimmäisenä. Sillä sijalla single pysyi yhtäjaksoisesti neljä viikkoa.
Kappaleen ovat Gimmelille tehneet Ilkka Vainio (salanimellä Sipi Castrén) ja Risto Asikainen. Asikainen sävelsi ja sovitti kappaleen, ja sanoitus on molempien käsialaa.
Singlellä oli myös karaokeversio kappaleesta, ja singlen sisäkannessa olivat myös kappaleen sanoitukset. Kappaleesta on tehty video, joka ei kuitenkaan sisältynyt singlelle.
Kappaleesta on myös tehty lukuisia eri versiota. Muun muassa Smurffit tekivät kappaleesta parodiaversion ”Lähdit smurffii seuraamaan” albumilleen Tykkihitit Vol 11. Itse valtiaiden parodiaversio on puolestaan nimeltään ”Ne etsii muijaa seuraavaa” ja Ripsipiirakan on ”Etsin nuijaa seuraavaa”.
Kokoonpano

Susanna Korvala – laulu
Ushma Karnani – laulu
Jenni Vartiainen – laulu
Prix Veuve Clicquot

Prix Veuve Clicquot de la Femme d’Affaires on eri puolilla maailmaa vuosittain jaettava palkinto menestyksekkäille liikenaisille.
Vuodesta 1972 jaettu palkinto perustettiin kunnioittamaan Veuve Clicquot -samppanjayrityksen johtajan, leskeksi jääneen Madame Clicquot Ponsardinin muistoa.
Palkintoa jaetaan nykyisin 27 maailman maassa. Vuosittain eri maiden voittajat saavat kutsun Ranskan Reimsissä pidettävään  kansainväliseen liikenaisten seminaariin The International Business Woman Forum.
Veuve Clicquot -palkinto Suomessa

Suomessa palkintoa on jaettu vuodesta 2004. Palkittujen joukkoon kuuluvat Skannon toimitusjohtaja Barbara Roos (2003), Levin matkailuyrittäjä Päivikki Palosaari (2004), Vallila Interiorin johtaja Anne Berner (2006), Lappset Groupin hallituksen puheenjohtaja Johanna Ikäheimo (2007), Stala Oy:n toimitusjohtaja Tuija Rajamäki (2008), Dextran toimitusjohtaja Leena Niemistö (2009), Andiatan Tarja Rantanen (2011) ja Marketing Clinicin Catharina Stackelberg (2013).
Aiheesta muualla

Palkinnosta Veuve Clicquot’n sivustolla (englanniksi)
Etsin kunnes löydän sun

| Etsin kunnes löydän sun Markku Aro |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1995
 Formaatti: CD-levy
 Kesto: 66.05
 Levy-yhtiö: Warner Music
Etsin kunnes löydän sun on vuonna 1995 julkaistu 20 suosikkia -sarjaan kuuluva Markku Aron kokoelmalevy.
Albumin nimikkokappale ”Etsin kunnes löydän sun” on käännös italialaisen Salvatore Cutugnon ja Pasquale Lositon säveltämästä kappaleesta ”Oasis”, joka julkaistiin Italiassa vuonna 1975. Markku Aron esittämä versio julkaistiin vuonna 1976. Suomenkielisen tekstin on tehnyt Chrisse Johansson. Ranskankielinen versio, jonka Joe Dassin levytti vuonna 1975, on nimeltään ”Et si tu n'existais pas”.
Markku Aron alkuperäinen Etsin kunnes löydän sun -albumi julkaistiin vuonna 1976. Se on siis eri levy kuin vuonna 1995 julkaistu kokoelma. Vuoden 1976 albumi oli Finnlevyn/Scandian/Finndiscin julkaisemalla myyntilistalla neljäntenä joulukuussa 1976. Seuraavana vuonna Etsin kunnes löydän sun ylitti kultalevyrajan.
Kappaleet

Käyn uudelleen eiliseen – 3.02
Ollaan lähekkäin – 3.48
Hyvännäköinen – 2.58
Oma kultasein – 3.37
Rakkauden aamu – 3.51
Anna kaikkien kukkien kukkia – 3.04
Keskiyön aikaan – 3.19
Jestas sentään – 2.59
Loit elämälle pohjaa – 3.40
Mä luulen vain – 2.44
Etsin kunnes löydän sun – 3.28
Eilen kun mä vielä tiennyt en – 3.30
Oo – Mikä nainen – 2.24
Kun sä vierelläin sateessa oot – 3.17
Kaipuu – 4.23
Moskiitto – 2.30
Eilinen – 2.46
Katso luontoa ja huomaa – 3.01
Hän mennyt on – 3.58
Kaksi rakkainta – 3.42
Fanconi–Bickelin oireyhtymä

Fanconi–Bickelin oireyhtymä on glykogeenin varastoitumissairauksiin kuuluva aineenvaihduntahäiriö, jota aiheuttavat mutaatiot GLUT2-proteiinia tuottavassa SLC2A2-geenissä. Oireyhtymälle luonteenomaisia ovat glykogeenikertymät maksassa ja munuaisissa. Tästä seurauksina ovat munuaisten tubulusten vaikea toimintahäiriö sekä glukoosi- ja galaktoosimetabolismien heikentyminen. Fanconi–Bickelin oireyhtymän periytymistapa on autosomaalinen ja peittyvä.
Fanconi–Bickelin oireyhtymän oireet alkavat ensimmäisinä elinkuukausina rajoittuneena pituuskasvuna, polyuriana ja normo- tai hypokaleemisena metabolisena asidoosina. Paastoarvoissa on mitattavissa hypoglykemia ja ruokinnan jälkeen hyperglykemia. Vaikea proksimaalisen tubuluksen toimintahäiriö johtaa metaboliseen asidoosiin, hypokalemiaan, hypofosfatemiaan ja riisitautiin. Varhaislapsuudessa on todettavissa kasvun heikkous ja vatsan turvotusta aiheuttava hepatosplenomegalia. Yleistynyt osteoporoosi voi aiheuttaa murtumia varhain. Murrosikä saattaa viivästyä. Osalla potilaista rasvan jakautuminen kehossa on poikkeavaa.
Fanconi–Bickelin oireyhtymän epäily voi herätä oirekuvan pohjalta, riisitaudin paljastavista radiologisista löydöksistä sekä munuaisten proksimaaliselle tubulaariselle toimintahäiriölle luonteenomaisista laboratoriotuloksista. Niätä ovat massiivinen glukosuria, proteinuria, fosfaturia, hypofosfatemia, aminoasiduria ja hypourikemia. Useita tapauksia on kuitenkin havaittu seulomalla vastasyntyneiden galaktoositasoja. Muita laboratoriolöydöksiä voivat olla paastohypoglykemia, ketonuria ja hyperkolesterolemia. Potilailla esiintyy myös seerumista osoitettavissa oleva kohonnut biotinidaasiaktiivisuus. Koepalalla voidaan todeta maksan rasvoittuminen sekä glykogeenien kertyminen maksasoluihin ja munuaisten proksimaalisten tubulusten soluihin. Varmuus diagnoosista saadaan todentamalla taudinaiheuttajamutaatio SLC2A2-geenistä. Erotusdiagnostisesti merkityksellisin tila on von Gierken tauti. Diagnosointi ennen potilaan syntymää on mahdollista niissä perheissä, joissa SLC2A2:n mutaatio on jo aiemmin tunnistettu.
Fanconi–Bickelin oireyhtymän hoidossa tärkeää on virtsanerityksessä tubulaarisen toimintahäiriön seurauksena menetettyjen veden ja elektrolyyttien korvaaminen. Yöaikainen ruokinta voi olla vauvaiässä välttämätöntä hypoglykemian ehkäisemiseksi. Fanconi–Bickelin oireyhtymän hoitoon soveltuva ruokavalio on samankaltainen kuin diabeetikoille suositeltava, mutta lisäksi galaktoosin saantia on rajoitettava. Pääasialliseksi hiilihydraattien lähteeksi soveltuu fruktoosi. Fanconi–Bickelin oireyhtymän pitkäaikaisennuste on jäänyt tuntemattomaksi. Myös esiintyvyys on tuntematon; lääketieteellisessä kirjallisuudessa on kuvattu alle 200 tapausta.
Fancy (Iggy Azalean kappale)

| ”Fancy” Iggy Azalea ft>  Charli XCX |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The New Classic
 Julkaistu: 17. helmikuuta 2014
 Formaatti: Digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): The Invisible Men, the Arcade
 Tyylilaji: Electro hop
 Kesto: 03.19
 Levy-yhtiö: Island, Virgin EMI
Iggy Azalean muut singlet
| ”Change Your Life” 2013 | ”Fancy” 2014 | ”Problem” 2014 |
Charli XCX:n muut singlet
| ”SuperLove” 2013 | ”Fancy” 2014 | ”Boom Clap” 2014 |
Fancy on australialaisräppäri Iggy Azalean kappale hänen The New Classic-debyyttialbumilta, jolla vierailee myös brittiläisartisti Charli XCX. Sen julkaisi Island Records albumin neljäntenä singlenä 17. helmikuuta 2014. "Fancyä" kuvaillaan electro hop-kappaleeksi; sen sanoittivat Azalea ja XCX sekä sävelsi tuotantotiimi The Invisible Men, joka myös tuotti sen yhdessä Arcaden kanssa. Kappale vuoti nettiin joulukuussa 2013 nimellä "Leave It".
"Fancy" sai pääosin positiivisia vastaanottoja ja se oli kaupallisesti menestys, saavuttaen Billboard Hot 100 -listan kärjen ja muodostuen sekä Azalean että Charli XCX:n ensimmäiseksi kyseisen listan kärjen saavuttaneeksi kappaleeksi. Kappale pysyi kyseisellä listapaikalla yhteensä seitsemän peräkkäistä viikkoa. Se saavutti listan kärjen myös Kanadassa ja Uudessa-Seelannissa sekä saavutti listamenestystä ympäri maailmaa, mukaan lukien sijoitukset kymmenen parhaan joukossa lukuisissa valtioissa kuten Australiassa ja Isossa-Britanniassa, joista molemmissa valtioissa siitä tuli hänen ensimmäinen viiden parhaan joukkoon päässyt hitti pääartistina. Se on Charli XCX:n toinen kymmenen parhaan joukkoon päässyt single Icona Popin kappaleella "I Love It" vuonna 2013 tehdyn vierailun jälkeen. Kappale nimettiin myös Billboardin "Vuoden 2014 kesähitiksi", samalla kun se oli myös Spotifyn vuoden 2014 ladatuin kappale ja sen VEVO-kanavalla oleva musiikkivideo vuoden 2014 katsotuin video Yhdysvalloissa. Se saavutti ehdokkuuksia 57. Grammy-palkintogaalassa kategorioissa "Vuoden levytys" ja "Paras pop duo/joukkoesitys". "Fancy" on myynyt maailmanlaajuisesti vuoden 2014 aikana yhteensä seitsemän miljoonaa kopiota päästen kaikkien aikojen myydyimpien singlejen listalle.
Kappaleeseen liittyvä musiikkivideon ohjasi Director X ja se julkaistiin maaliskuussa 2014. Videon visuaalit ovat saaneet inspiraationsa vuoden 1995 yhdysvaltalaiskomediasta Clueless, Azalean esittäessä Beverly Hillsin sosialisti Cher Horowitziä ja XCX Tai Frasieriä. Musiikkivideo oli ehdolla neljälle eri palkinnolle vuoden 2014 MTV Video Music Awardsissa, mutta ei voittanut niistä ainuttakaan. Azalea ja XCX ovat esittäneet kappaleen livenä televisio-ohjelmassa Good Morning America sekä vuoden 2014 Billboard Music Awardsissa. "Fancyn" ovat lukuisat artistit coveroineet, joihin luokittuvat Anna Kendrick Saturday Night Liven 39. tuotantokaudella ja lukuisat räppärit ovat esittäneet siitä remix-versioita, joihin lukeutuu esimerkiksi Da Brat ja Lil' Kim.
Käännös suomeksi
Puhetta tukeva ja korvaava kommunikaatio

AAC-kommunikointitaulu, jonka avulla voi keskustella ruokalajeista.
Puhetta tukeva ja korvaava kommunikaatio (engl. Augmentative and Alternative Communication, lyh. AAC) tarkoittaa jotakin erityistä viestintämenetelmää, jota henkilö käyttää vamman tai neurologisen poikkeavuuden takia puheen sijaan tai puheen rinnalla.
AAC on tavallisimmin viittomien tai graafiset merkkijärjestelmän (kuva- ja kirjoituskommunikointi) käyttöä. Eräs usein käytetty standardisoitu kuvakommunikaatiojärjestelmä on PCS (Picture Communication Symbols).
AAC on usein käytössä autistisilla ja dysfaattisilla henkilöillä, toisinaan myös kehitysvammaisilla henkilöillä, joiden kommunikaatio on vaikeaa. Puhetta tukevia ja korvaavia menetelmiä käyttäyvät myös aikuisiällä vammautuneet henkilöt, jotka ovat menettäneet puhe- tai kielikykynsä esimerkiksi onnettomuuden tai aivojen verenkiertohäiriön seurauksena.
Kommunikaatiomenetelmät ovat nykyään niin kehittyneitä, että jos ihmisellä on edes yksi tahdonalainen lihas, voidaan sen varaan rakentaa kommunikaatiomenetelmä.
Kirjallisuutta

Launonen, K. Vuorovaikutus - kehitys, riskit ja tukeminen kuntoutuksen keinoin 2013 Kouvola kehitysvammaliitto ry
Huuhtanen, K. (toim.) Puhetta tukevat ja korvaavat kommunikointimenetelmät Suomessa. 2014. Kouvola: Kehitysvammaliitto ry.
Heister Trygg, B. Graafinen kommunikointi Esineet, kuvat ja symbolit puhetta tukevassa ja korvaavassa kommunikoinnissa 2015 Kehitysvammaliitto ry.
von Tetzner, S. & martinsen, H. Johdatus puhetta tukevaan ja korvaavaan kommunikointiin 2014 helsinki: Kehitysvammaliitto ry.
Launonen, K & Korpijaakko-Huuhka, A. KOmmunikoinnin häiriöt - syitä, ilmenemismuotoja ja kuntoutuksen perusteita 2000 Tampere. Palmenia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Papunet (Arkistoitu – Internet Archive)
Tikoteekki
Aivoliitto
Puheterapeutti

| Puheterapeutti |
| --- | --- |
Tyyppi:  Ammatti
Toimiala:  Terveydenhuolto
Koulutus:  Yliopisto
Työpaikka:  Erityiskoulu, Järjestöt, Päiväkoti, Sairaala, Terveyskeskus, Yksityinen terveydenhoito
Lähinimikkeitä:  Fysioterapeutti, Lääkäri, Osastonhoitaja, Psykologi, Ravitsemusterapeutti, Toimintaterapeutti
Puheterapeutti on logopedian koulutusohjelmasta filosofian maisteriksi valmistunut ja Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston laillistama terveydenhuollon ammattihenkilö. Puheterapeutti kuntouttaa henkilöitä, joilla on eriasteisia kommunikaation tai syömisen tai nielemisen ongelmia. Puheterapeutti paitsi kuntouttaa, myös arvioi kuntoutuksen tarpeen. Isommissa keskussairaaloissa näitä toimenkuvia varten on eri puheterapeutit. Puheterapeuttisen kuntoutuksen piiriin kuuluvat muun muassa afasiat, dysfasiat, dysartriat, äänihäiriöt, kuulovammat, dysfagiat, äännehäiriöt (ns. s- ja r-viat) sekä muut neurologisista vaurioista johtuvat puheen ja/tai nielemisen ongelmat.
Puheterapeutit tutkivat ja kuntouttavat kaikenikäisiä potilaita: puheterapeutti voi tavata vastasyntyneen heti osastolla, jossa lähdetään arvioimaan imemisen taitoja, tai puheterapeutti kutsutaan konsultoimaan geriatrisen potilaan kiinteän ruuan ja nesteiden nielemisen turvallisuutta. Puheterapeutteja toimii terveyskeskusten lisäksi sairaaloiden foniatrian-, psykiatrian ja neurologian klinikoilla. Yksityiset puheterapeutit pitävät vastaanottoa tai kiertävät asiakkaiden tarpeiden mukaan päiväkodeissa, kouluissa ja kotona.
Yleensä afasia-potilaille annetaan kuntoutusta, joka tapahtuu joko vuodeosastolla tai polikliinisesti. Joskus afaatikko voi saada kuntoutuksen järjestymään Kelan kautta, jolloin yksityinen puheterapeutti käy antamassa puheterapiaa potilaan kotona tai kuntolaitoksessa. Useimmiten puhe- ja ymmärtämiskyky toipuu osittain, joskus jopa täysin. Lopullinen toipuminen riippuu aivojen häiriön vaikeusasteesta, yleisestä terveydentilasta sekä toki kuntoutujan motivaatiostakin.
Koulutus

Puheterapeutiksi voi kouluttautua Helsingin, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoissa sekä Åbo Akademissä. Opiskeltavan pääaineen nimi on logopedia. Teoriaopiskelun lisäksi logopedian opiskelijat pitävät valvottuja opiskelijaterapioita. Opiskelun loppuvaiheessa on pakollinen kiertoharjoittelu sekä loppuharjoittelu terveyskeskuksessa tai sairaalassa. Maisteriksi opiskelu kestää viidestä kuuteen vuotta, jonka jälkeen voidaan terveysviranomaisilta hakea oikeus toimia puheterapeuttina.
Maisteriksi valmistuttuaan voi logopedian opintoja laajentaa lisensiaatin tai tohtorin tutkinnolla ja hankkia erikoispuheterapeutin pätevyyden. Ensimmäiset erikoispuheterapeutit valmistuivat Helsingin ja Oulun yliopistoista joulukuussa 2007.
Aiheesta muualla

Puheterapeutin ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Puheterapeuttiliitto
Papunet, sivusto puhevammaisuudesta, kommunikoinnista ja selkokielestä
Ethics

Ethics on englanninkielinen, neljästi vuodessa ilmestyvä filosofinen tiedejulkaisu, jota julkaisee The University of Chicago Press. Se on perustettu vuonna 1890. Ethics on keskittynyt moraalifilosofiaan, poliittiseen filosofiaan ja oikeusfilosofiaan. Siinä julkaistut artikkelit käsittelevät myös taloutta ja yhteiskuntateoriaa. Lisäksi siinä julkaistaan keskusteluja ja kirja-arvosteluja.
Aiheesta muualla

Ethics (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Emävale

| Emävale Timo Pieni Huijaus |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. marraskuuta 2010
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Elastinen, Snellmen, TK, Ola, Janne K
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 62.49
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Timo Pieni Huijauksen muut julkaisut
| Arvoitus koko ihminen 2008 | Emävale 2010 | Kaikki loppuu 2012 |
Emävale on rap-artisti Timo Pieni Huijauksen ensimmäinen studioalbumi. Albumin julkaisi Rähinä Records 3. marraskuuta 2010. Albumilla vierailevat Elastinen, Joniveli, Riku Rajamaa, Illi ja Gbrl, ja sen tuotannosta vastaavat muun muassa Elastinen, Janne K ja Snellmen. Albumin teko alkoi jo vuonna 2002, jolloin se kulki työnimellä Hustlaajapojan paluu, jonka jälkeen työnimellä Takana loistava tulevaisuus. Jälkimmäinen työnimi vaihdettiin, koska kävi ilmi, että Timo T. A. Mikkonen on julkaissut samannimisen kirjan. Emävale nousi parhaimmillaan 11. sijalle Suomen virallisella albumilistalla viikolla 45/2010.
Kappaleet

Vermo – 3.36
Tee mitä pitää – 4.07
Ilotalo (Neiti hei hei) – 3.19
Onnenpotkut – 4.15  (mukana Gbrl)
Katusoittaja – 3.42  (mukana Riku Rajamaa)
Mun hattu – 3.13
Maksoin – 3.55  (mukana Joniveli)
Pennist – 3.39
Robin of Velkala – 3.57
Niin isol ku mahtuu – 3.59
Varjoon jää – 3.34
Kahdeksas veljes – 3.30
Tuulimylly – 5.00
Vedä se yli – 3.20  (mukana Koala Kläk)
Kuningas – 3.13  (mukana Elastinen)
Ruusutarha – 6.28  (mukana Illi)
Lisätietoja kappaleista

"Tee mitä pitää" sisältää samplen Fintelligensin "Voittamaton" -kappaleesta. "Onnenpotkut" sisältää samplen Kapasiteettiyksikön "Mä pysyn liikkeessä" -kappaleesta. "Mun hattu" -kappaleen kertosäkeessä laulaa Tasis. "Pennist" sisältää samplen Asan "Hidastaa" -kappaleesta. "Kahdeksas veljes" sisältää samplen Fintelligensin "7 veljestä III" -kappaleesta. "Tuulimylly" päättää trilogian, jonka ensimmäinen osa on Uniikin Aika ei venaa ketään -albumilla, ja toinen osa Asan Terveisiä kaaoksesta -levyltä. "Vedä se yli" -kappaleella vierailee kokoonpano nimeltä Koala Kläk, jonka jäsenet ovat Timon lisäksi Elastinen ja Spekti.
Tuottajat

Elastinen: 1, 2, 4, 6, 7, 10, 12, 14, 15
TK: 3, 8, 16
Snellmen: 5, 11
Ola: 9
Janne K: 13
Arvostelut

Tuoreet Platat:
Ernst Albert Gustaf Brander

Ernst Albert Gustaf Brander (18. heinäkuuta 1827 Turku – 21. joulukuuta 1891 Kokkola) oli suomalainen juristi, upseeri, metsänhoitaja ja  valtiopäivämies.
Branderin vanhemmat olivat Vaasan hovioikeuden presidentti Ernst Fredrik Brander ja Fredrika Albertina von Willebrand ja puoliso vuodesta 1861 Jenny Amanda Karolina Resin (Rääf, k. 1916). Brander tuli ylioppilaaksi 1846 ja suoritti tuomarintutkinnon 1850, varatuomarin arvon hän sai 1853. Suoritettuaan vielä sotilastutkinnon 1856 hän palveli vänrikkinä Fredrik Vilhelm III:n krenatöörirykmentissä 1857, mutta erosi sotapalveluksesta 1858. Brander oli Tukholman metsäinstituutin oppilas 1859 ja Tharandtin metsänhoitoakatemian oppilas 1860. Metsänhoitajatutkinnon hän suoritti 1860 ja tuli metsäkonduktööriksi. Hän oli läntisen Aureen hoitoalueen vt. metsänhoitaja samasta vuodesta, Turun-Hämeen läänin tarkastuspiirin vt. ylimetsänhoitaja vuodesta 1864 ja läntisen Aureen hoitoalueen vakinainen metsänhoitaja vuodesta 1866. Vaasan läänin läntisen tarkastuspiirin vt. ylimetsänhoitajaksi Brander tuli 1870 ja Kokkolan tullinhoitajaksi 1873. Hän oli porvarissäädyssä Kokkolan edustaja valtiopäivillä  1877–1878.
Valokuvaaja Signe Brander oli Ernst Albert Gustaf Branderin tytär.
Pinaatit

| Pinaatit |
| --- | --- |
 Pinaatti (Spinacia oleracea)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Alaheimo::  Chenopodioideae
Suku::  Pinaatit Spinacia  L.
Katso myös
   Pinaatit Wikispeciesissä   Pinaatit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pinaatit eli tähkäpinaatit (Spinacia) on revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi vain kaksi lajia. Näiden lajien lisäksi sukuun on kuvattu noin kymmenkunta muutakin lajia, mutta niistä osa on sittemmin siirretty maltsojen (Atriplex) sukuun kuuluviksi, osa on todettu samaksi lajiksi jonkin jo aiemmin kuvatun lajin kanssa ja osan taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.
Pinaatit ovat yksivuotisia ja kaljuja ruohovartisia kasveja. Varsi on kasvutavaltaan pysty ja lehdet ovat vaaleanvihreitä, tasaisia, pehmeitä, suurin piirtein kolmiomaisia ja keihästyvisiä. Kukat ovat yksineuvoisia ja niissä on kahdesta neljään verholehteä. Hedekukat ovat tähkää muistuttvina rykelminä ja emikukat ovat ryhminä lehtihangoissa. Emikukissa on neljä tai viisi pitkää luottia. Hedelmä on pähkylä.
Pinaattien suvun tunnetuin laji lienee ravintokasvinakin kasvatettava pinaatti (Spinacia oleracea). Lamopinaatti eli uudenseelanninpinaatti (Tetragonia tetragonioides) ei kuulu pinaattien (Spinacia) sukuun, vaan lamopinaattien (Tetragonia) sukuun, joka kuuluu myös eri kasviheimoon kuin pinaattien suku.
Lajeja

pinaatti eli ruokapinaatti (Spinacia oleracea)
Spinacia turkestanica
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tähkäpinaatit – Spinacia
Porosaari

Porosaari voi viitata seuraaviin maantieteellisiin kohteisiin:
Porosaari eli Liemusaari, saari Kuusamojärvessä Kuusamossa
Porosaari, saari Muojärvessä Kuusamossa
Porosaari, saari Viinijärven Kirkkoselällä Outokummussa
Porosaari, saari ja rantojensuojelualue Kyyveden järven Poroselällä Mikkelissä
Porosaari, saari Pielisellä Nurmeksessa
Porosaari, saari Yli-Kitkan järvellä Posiolla
Porosaari, saari Ala-Suolijärvellä Posiolla
Porosaari, saari Simojärvessä Ranualla
Porosaari, saari Unarin järvellä Sodankylässä
Porosaari, saari Helsingissä Porolahdessa Tammisalon ja Roihuvuoren välissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Porosaari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Porosaari (Ranua)

Porosaari
| --- | --- |
Sijainti:  66°4.29′N, 027°10.2′E, Ranua Lapin maakunta Suomi
Vesialue:  Simojärvi
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Porosaari on saari Simojärvellä Ranuan kunnassa Lapin maakunnassa. Saari sijaitsee Sääskilahden (Sääskenperän) kylän edustalla.
Saaren suurin pituus on noin 4,8 kilometriä ja sen suurin leveys on 2,2 kilometriä. Levein kohta on saaren pohjoisosassa, eteläosa muuttuu kapenevaksi kannakseksi ja päättyy Porosaarennokan niemeen. Saaren korkeimmat kohdat kohoavat noin kymmenen metrin korkeuteen järven pinnan yläpuolelle. Maastonmuodoiltaan saari on kumpuilevaa, ja harjujen väliin jäävillä alangoilla vallitseva luontotyyppi on joko suota tai avosuota. Saarella on myös kolme lampea, Porolampi, Kaijanlampi ja Ahmalampi, joiden vedenpinta on noin metrin Simojärven vedenpinnan yläpuolella.
Saarella on yksi pientila sekä kesäasuntoja. Saarella on myös kaksi laavua sekä kamiinalämmitteinen Porosaaren autiotupa. Tupa on niin kutsuttu päivätupa, sillä siellä ei ole makuupaikkoja.
Ranuan Historian mukaan saari on saanut todennäköisesti nimensä metsäsaamelaisten tavasta pitää poroja saarella.