stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klass

| Klass |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Ilmar Raag
Käsikirjoittaja:  Ilmar Raag
Tuottaja:  Gerda Kordemets Ilmar Raag Riina Sildos
Säveltäjä:  Timo Steiner Pärt Uusberg Paul Oja
Kuvaaja:  Kristjan-Jaak Nuudi
Pääosat:  Vallo Kirs Pärt Uusberg Lauri Pedaja Paula Solvak
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Viro
Tuotantoyhtiö:  Amrion Eesti Televisioon
Levittäjä:  Estonian Culture Film (käännä suomeksi)
Ensi-ilta:  16. maaliskuuta 2007
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  viro
Budjetti:  100 tuhatta euroa
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Klass (suom. luokka) on Ilmar Raagin ohjaama, vuonna 2007 valmistunut virolainen elokuva, joka kertoo kouluväkivallasta. Idea elokuvaan on saatu vuoden 1999 Columbinen verilöylystä. Elokuvalle on tehty 7-osainen jatkosarjaa tv-sarjan muodossa Klass: elu pärast.
Elokuva esitettiin vuoden 2008 Rakkautta ja Anarkiaa -festivaaleilla.
Juoni

Teini-ikäistä Joosepia kiusataan koulussa, ja koko luokka nöyryyttää häntä. Hän joutuu varomaan luokkatovereitaan, jotka pahoinpitelevät häntä ja tekevät hänelle temppuja, mutta yhtäkkiä hänen luokkatoverinsa Kaspar yrittää suojella häntä. Joosepin suojaaminen muuttuu Kasparille pakkomielteeksi, ja sen takia parisuhde hänen tyttöystävänsä, luokkalaistytön Thean kanssa joutuu vaikeuksiin. Joosepin suojaamisen vuoksi myös Kaspar joutuu itsekin pahoinpitelyjen kohteeksi, vaikka hän olikin uusi tulokas ja alussa suosittu.
Joosepin äiti saa selville, että hänen poikaansa kiusataan ja pahoinpidellään koulussa, ja hän ilmoittaa siitä kouluun. Joosepin luokkatoverit joutuvat vaikeuksiin, joten he päättävät kostaa. He järjestävät Kasparin ja Joosepin tapaamisen rannalle ja pakottavat Joosepin ja Kasparin veitsen uhkauksella näyttelemään homoja sekä ottavat toiminnasta kuvia.
Lopulta Joosep varastaa kotoaan isänsä aseita, ja hän ryhtyy Kasparin kanssa ammuskelemaan koulun ruokalassa. Ammuskelun jälkeen Joosep ampuu itseensä. He olivat päättäneet Kasparin kanssa molemmat tappaa itsensä, mutta Kasparin ase ei lauennut.
Jatko-osissa selvitellään ampumisen takamaitaselvennä ja syitä siihen. Joosepin koulun valtaa iso suru, koska jotkut opiskelijat menehtyivät ammuskelussa. Myös Kasparin tyttöystävä sai osuman, mutta selvisi leikkauksessa. Jotkut henkiin jääneet kiusaajatkin joutuvat vastuuseen, kun he pakottivat Joosepin ja Kasparin näyttelemään homoja. Viimeisessä jaksossa Kaspar saa kuitenkin ehdonalaisen, koska ammuskelu oli päätetty tilapäisessä mielijohteessa.
Palkinnot

Elokuva sai palkinnon Karlovy Varyn elokuvajuhlilla vuonna 2007 ja Varsovan kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla.
Näyttelijät

Vallo Kirs – Kaspar
Pärt Uusberg – Joosep
Lauri Pedaja – Anders
Paula Solvak – Thea
Mikk Mägi – Paul
Riina Reis – Riina
Joonas Paas – Toomas
Kadi Metsla – Kati
Triin Tenso – Kerli
Virgo Ernits – Tiit
Karl Sakrits – Olav
Korydallós (kaupunki)

| Korydallós Korydallóksen kunta Κορυδαλλός Δήμος Κορυδαλλού |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Korydallós
 Koordinaatit: 37°59′N, 23°39′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Pireus
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  5103
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,324 km²
Väkiluku (2011):  63 445
 – Väestötiheys:  14 672,76 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  181 xx
Suuntanumero(t):  210
Rekisterikilpi:  Z
 
 www.korydallos.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korydallós (kreik. Κορυδαλλός) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κορυδαλλού, Dímos Korydalloú), joka sijaitsee Pireuksen alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 4,324 neliökilometriä ja väkiluku 63 445 (vuonna 2011).
Korydallós sijaitsee noin seitsemän kilometriä Ateenan keskustasta länteen. Se on ottanut nimensä samalla seudulla sijainneesta antiikin aikaisesta Korydalloksen demoksesta. Kaupungissa sijaitsee Korydallóksen metroasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korydallós Wikimedia Commonsissa
Δήμος Κορυδαλλού. Korydallóksen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Attikan alue
| --- | --- |
Keski-Ateenan alueyksikkö:   Ateena  Dáfni-Ymittós  Filadélfeia-Chalkidóna  Galátsi  Ilioúpoli  Kaisarianí  Výronas  Zográfou 
Pohjois-Ateenan alueyksikkö:   Agía Paraskeví  Amaroúsio  Chalándri  Filothéi-Psychikó  Irákleio  Kifisiá  Lykóvrysi-Péfki  Metamórfosi  Néa Ionía  Papágou-Cholargós  Pentéli  Vrilíssia 
Länsi-Ateenan alueyksikkö:   Agía Varvára  Ágioi Anárgyroi-Kamateró  Aigáleo  Chaïdári  Ílio  Peristéri  Petroúpoli 
Etelä-Ateenan alueyksikkö:   Ágios Dimítrios  Álimos  Ellinikó-Argyroúpoli  Glyfáda  Kallithéa  Moscháto-Távros  Néa Smýrni  Palaió Fáliro 
Pireuksen alueyksikkö:   Keratsíni-Drapetsóna  Korydallós  Níkaia-Ágios Ioánnis Rénti  Pérama  Pireus 
Itä-Attikan alueyksikkö:   Acharnés  Diónysos  Kropía  Lavreotikí  Marathónas  Markópoulo Mesogaías  Oropós  Paianía  Pallíni  Rafína-Pikérmi  Saronikós  Spáta-Artémida  Vári-Voúla-Vouliagméni 
Länsi-Attikan alueyksikkö:   Asprópyrgos  Elefsína  Fylí  Mándra-Eidyllía  Mégara 
Saarten alueyksikkö:   Agkístri  Aígina  Hydra  Kythera  Póros  Salamis  Spétses  Troizinía-Méthana
Kurppelot

| Kurppelot |
| --- | --- |
 Tundrakurppelo
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Kurppelot Limnodromus  Wied-Neuwied, 1833
Katso myös
   Kurppelot Wikispeciesissä   Kurppelot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurppelot (Limnodromus) on suku kurppien (Scolopacidae) heimossa. Sukuun kuuluu kolme lajia, jotka ovat keskikokoisia ja pitkänokkaisia kahlaajia. Kaikki lajit ovat muuttolintuja. Tundrakurppelo (Limnodromus scolopaceus) ja rämekurppelo (Limnodromus griseus) ovat vaikeasti erotettavia useimmissa höyhenpuvuissa ja niitä pidettiinkin kauan samana lajina. Aasiassa esiintyvä laji arokurppelo (Limnodromus semipalmatus) on harvinainen ja huonosti tunnettu. Mikään laji ei pesi Suomessa, mutta tundrakurppeloa on tavattu satunnaisesti.
Kuka vartijoita vartioi

| Kuka vartijoita vartioi |
| --- | --- |

Kirjailija:  Leena Lander
Kieli:  suomi
Genre:  historiallinen romaani
Kustantaja:  Siltala
Julkaistu:  2015
Sivumäärä:  496 s.
ISBN:  978-952-234-232-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuka vartijoita vartioi on Leena Landerin kirjoittama historiallinen romaani, joka perustuu tositapahtumiin. Teoksessa kuvataan kahta vuodenvaihteen viikkoa vuosina 1895 ja 2012. Vuoden 1895 jouluaattona suomalaisomistuksessa ollut fregatti Palme haaksirikkoutui Irlanninmerellä. Tarinassa vuoden 2012 tasossa onnettomuutta tutkii Palmella olleen Matias Sahlmanin pojantyttärentytär yhdessä eläkkeellä olevan kommodorimiehensä kanssa.
Juoni

Fregatti Palme on jäänkuljetukseen suunniteltu alus. Se valmistettiin Yhdysvalloissa, ja se kuului alun perin "Jääkuninkaana" tunnetun Frederic Tudorin laivastoon. Aluksen on ostanut ahvenanmaalainen Erik Siren, joka aikoo rikastua myymällä suomalaista jäätä ulkomaille. Tuohon aikaan koneellista jäähdytystä ei vielä juurikaan ollut käytössä, joten elintarvikkeiden kylmänä pitämiseen tarvittiin luonnonjäätä. Alus on matkalla Liverpoolista Amerikkaan, kun se joutuu myrskyyn jouluaattona pian Englannista lähtönsä jälkeen. Miehistö yrittää ohjata laivan lahden suojaan, mutta alus ajautuu rajussa aallokossa hiekkasärkälle. Kingstownista lähetetään pelastusalus Civil Service nro 7 hakemaan miehistöä maihin, mutta pelastusalus kaatuu myrskyn voimasta. Aluksen pitäisi kääntyä itsestään oikeinpäin, mutta se ei käännykään. Kaikki pelastusaluksella olleet 15 miestä joutuvat veden varaan ja hukkuvat. Palmen miehistö ja matkustajat saadaan pelastettua maihin vasta tapaninpäivänä.
Palmen kapteenina toimi kokenut Peterson, mutta onnettomuuden jälkeen kapteeniksi ilmoitetaan Erik Sirenin 23-vuotias poika Oskar Siren, jolla ei vielä ole kapteenin lupakirjaa. Peterson alennetaan ensimmäiseksi perämieheksi. Oskar väittää laivan kaikkien asiakirjojen huuhtoutuneen mereen. Aluksella olivat onnettomuushetkellä mukana myös Oskarin vaimo Elin sekä heidän pieni tyttärensä Ester. Palmen haaksirikosta sekä pelastusaluksen miehistön tuhosta muodostuu suuri mediatapahtuma. Tapauksen jälkeen perustettu avustussäätiö kerää nopeasti runsaan määrän lahjoituksia onnettomuudessa kuolleiden miesten perheiden auttamiseksi. Palmea ei oltu vakuutettu, ja Erik Siren on valmis käyttämään kaikki konstit saadakseen korvauksen menettämästään kallisarvoisesta laivasta. Siren liittoutuu säätiötä hallinnoivien herrojen kanssa. Onnettomuutta ja sen tutkintaa on lähetetty seuraamaan Irish Timesin toimittaja Daniel Ford, joka alkaa aavistaa, että tapauksen käsittelyä koetetaan manipuloida. Jos tutkinnassa todetaan pelastusaluksessa olleen rakenteellinen vika, joka esti aluksen kääntymisen, onnettomuus asettaa kyseenalaiseksi monen muun samalta varustamolta tulleen, vielä suuremman laivan merikelpoisuuden. Vastakkain joutuvat totuus ja yläluokan etujen tavoittelu. Myös rouva Sirenin sekä Petersonin on valittava puolensa.
Yksi Palmen matkustajista on turkulaisesta orpokodista karannut 12-vuotias Matias Sahlman. Poika on noussut laivaan alun perin salamatkustajana. Hänen isoveljensä Samuel on palkattu laivalle keittiöpojaksi. Veljesten on tarkoitus jäädä laivasta Liverpoolissa ja etsiä englantilaissyntyinen äitinsä, mutta ainoastaan veli pääsee livahtamaan laivasta ja Matias jää kiinni. Hän päätyy Palmen kajuuttapalvelijaksi. Vuonna 2012 Palmen tapausta tutkii Sahlmanin pojantyttärentytär, jonka tarkoituksena on selvittää mitä Sahlmanille tapahtui. Matti Salkoseksi nimensä muuttanut Sahlman ei puhunut nuoremmille polville onnettomuudesta, mutta hänen tavaroissaan on säilynyt hänen kuolemansa jälkeenkin kansio, joka sisältää vanhoja, englanninkielisiä lehtileikkeitä.
Konrad Hollo

Konrad Nikolai Hollo (12. marraskuuta 1892, Yläne – 5. elokuuta 1974, Hyrynsalmi) oli suomalainen Kainuussa elänyt valokuvaaja ja helmenpyytäjä joka tunnetaan Suomen arvokkaimman jokihelmisimpukan eli raakun helmen löytäjänä.
Satakunnassa syntynyt Hollo saapui Kainuuseen 1920-luvun alussa ja asettui asumaan vuokralaisena Paltamon Mieslahden kylään Mikkolan taloon. Hän työskenteli valokuvaajana, helmenpyytäjänä ja harrasti myös metsästystä ja kalastusta. Hollo toimi myös välittäjänä ostaen helmiä kainuulaisilta pyytäjiltä ja myyden ne helsinkiläisiin jalokivi- ja kultasepänliikkeisiin tai suoraan yksityishenkilöille. Hollo itse harjoitti helmenpyyntiä Hyrynsalmen Emäjoella ja Seitenoikeankoskella sekä Taivalkosken Korvuanjoella. Hollon kainuulaisia tuttavia olivat muun muassa kirjailija Ilmari Kianto, professori Jaakko Keränen ja taiteilija-metsänhoitaja Einar Reuter.
Kevätkesällä 1925 Hollo löysi Taivalkosken Korvuanjoesta Suomen tiettävästi arvokkaimman tunnetun jokihelmisimpukan helmen jonka läpimitta oli 10,5 millimetriä ja paino 36,6 graania. Hollo myi helmen 18 000 markalla eräälle helsinkiläisrouvalle ja osti rahoilla Alatalo-nimisen talon Mieslahdesta. Hän myi kuitenkin talon ja jatkoi vuokralla asumista Mieslahden taloissa aina siihen saakka kunnes hän muutti Hyrynsalmelle 1959 mentyään samana vuonna naimisiin hyrynsalmelaisen Maria Elviira  Kemppaisen o.s. Pellikaisen kanssa.
Hollon valokuvakokoelma lahjoitettiin Kainuun museolle ja hänen kuviaan on myös yksityisten kainuulaisten hallussa. Hollon löytämän helmen arvo olisi nykyään noin 100 000 euroa ja helmen uskotaan nykyisin olevan Englannin tai Ruotsin kruununjalokivien joukossa.
Aiheesta muualla

Kainuun tuntemattomat suuruudet, osa 10 : Kondrad Hollo, Yle Kainuu 23.11.2011 (Yle Areena)
Jääkiekon Suomen Cup 2022

| Jääkiekon Suomen Cup 2022 |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  17.
Maa:  Suomi
Joukkueiden määrä:  50
Sarja alkoi:  17. elokuuta 2022
Sarja päättyi:  11. marraskuuta 2022
Mestari:  Kiekko-Espoo
Toinen sija:  IPK
  ← 2021: 
Jääkiekon Suomen Cup 2022 oli 17. Suomen Cup ja siinä pelasivat kaikki Mestiksen ja Suomi-sarjan joukkueet sekä 24 II-divisioonan joukkuetta.
Joukkueet

Ilmoittautuneista joukkueista Suomi-sarjan D-Kiekko ja II-divisioonan HC Giants luopuivat ennen kauden alkua sarjapaikoistaan ja siten myös Suomen Cupista.
Ottelut > 1. kierros

1. kierroksella pelasivat II-divisioonan joukkueet. Otteluparien voittajat ja lohkojen kaksi parasta etenivät 2. kierrokselle.
Ottelut > 2. kierros

2. kierroksella mukaan liittyivät Suomi-sarjan joukkueet lukuun ottamatta edelliskauden kolmea parasta joukkuetta. Otteluparin ja lohkojen voittajat etenivät seuraavalle kierrokselle.
Ottelut > 3. kierros

3. kierroksella mukaan liittyivät Mestiksen joukkueet sekä Suomi-sarjan kolme parasta joukkuetta. Lohkojen voittajat etenivät puolivälieriin.
Ottelut > Puolivälierät

Puolivälierät pelattiin paras kahdesta -menetelmällä. Otteluparien voittajat etenivät välieriin.
Ottelut > Välierät

Välierät pelattiin paras kahdesta -menetelmällä. Otteluparien voittajat etenivät loppuotteluun.
Kyhmybanjomonni

| Kyhmybanjomonni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Banjomonnit Aspredinidae
Suku::  Bunocephalus
Laji::  coracoideus
Kaksiosainen nimi
 Bunocephalus coracoideus  Cope, 1874 
Katso myös
   Kyhmybanjomonni Wikispeciesissä   Kyhmybanjomonni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kyhmybanjomonni (Bunocephalus coracoideus) on banjomonnien (Aspredinidae) heimoon kuuluva usein akvaariossa pidettävä kalalaji. Sitä tavataan villinä Amazonjoen altaassa. Kyhmybanjomonni voi kasvaa 11 senttimetrin mittaiseksi. Sopiva veden lämpötila kyhmybanjomonnille on 25–28 celsiusastetta, sopiva veden kovuus 5–19 ja pH-arvo 6–8.
Kuoleman ja unohtamisen aikakirjat

| Kuoleman ja unohtamisen aikakirjat |
| --- | --- |

Kirjailija:  Kari Enqvist
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2009
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  205
ISBN:  978-951-0-35443-8

Edeltävä:  Monimutkaisuus: Elävän olemassaolomme perusta
Seuraava:  Johdatus suhteellisuusteoriaan
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuoleman ja unohtamisen aikakirjat on Kari Enqvistin vuonna 2009 ilmestynyt kirja. Enqvist pohtii suhdetta kuolemaan ja uskontoon.
Vastaanotto

Jyrki Alenius arvioi Helsingin Sanomissa, että kirja on ”kylmän universumin ilosanomaa”, joka ”lohduttaa enemmän kuin tuhat tyhjää lupaavaa filosofiaa”. Pekka Kymäläinen arvioi Aamulehdessä, että Enqvist on kirjoittanut jälleen mielenkiintoisen kirjan, joka pureutuu uteliaasti ja tyylitajuja sekoittaen kuolemaan, ihmisyyteen ja uskontoon. Suomen kuvalehden avustajan Aku Heinosen mukaan kirja eroaa Enqvistin aikaisemmista teoksista siitä, että se filosofisempi ja että hän kuvailee nykysuuntauksen mukaisesti henkilökohtaisia kokemuksiaan kuolemasta.
Aiheesta muualla

Pertti Orhanen: Uskonnoton kuoleman äärellä. Ilkka 8.10.2009.
Elias Krohn: Fyysikko ihmettelee uskontoa. Kansan uutiset 22.11.2009.
Tuulikki Strand-Niemelä: Aikakirjat[vanhentunut linkki]. Valkeakosken sanomat 18.11.2009.
Marjatta Ripsaluoma: Molekyylien kuolema ja elämä (Arkistoitu – Internet Archive). Keskipohjanmaa 2009.
Hannu Reime: Sattuma ja vapaa tahto. Ylen Ykkösaamu 22.9.2009.
Putte Wilhelmsson: Elämä ja kuolema aineen ominaisuutena[vanhentunut linkki]. Turun Sanomat 3.2.2010.
Kytkentä

Kytkentä voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Elektroniikassa käytetty ilmaus tietynlaiselle komponentin tai useamman käytölle; piirikaavio
Mekaniikassa, esim. nivelen kytkentä akseliin
Kuvaannollisena ilmauksena, asiayhteyden liittyvyys toiseen asiayhteyteen
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”kytkentä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koillis-Grönlannin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Grönlanti
Pinta-ala:  972 000,0 km2 
Asukasluku:  100  (2018) 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Kalaallit Nunaanni nuna eqqissisimatitaq 
Tyyppi:  Kansallispuisto, unincorporated area of Greenland (käännä suomeksi), luonnonpuisto, biosfäärialue 
Perustettu:  22. toukokuuta 1974 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koillis-Grönlannin kansallispuiston sijainti kartalla
Koillis-Grönlannin kansallispuisto on Grönlannissa sijaitseva maailman suurin kansallispuisto. Puisto on samalla maailman suurin kuivan maan luonnonsuojelualue. Se perustettiin vuonna 1974 ja sen alue laajennettiin nykyiseen kokoonsa 972 000 km² vuonna 1988. Puisto on Grönlannin ainoa ja samalla maailman pohjoisin kansallispuisto, ja se kattaa koko Grönlannin koillisen rannikon, sekä suuren osan saaren sisämaasta.
Maantiede

Puiston rajat ovat melko suorat. Sen eteläpuolella sijaitsee Sermersooqin kunta ja länsipuolella Avannaatan kunta, jonka raja on 45. läntisen pituuspiirin kohdalla. Suurin osa puistosta sijaitsee Grönlannin jääpeitteen päällä, mutta rannikolla ja pohjoisessa on myös jäättömiä alueita.
Historia

Puisto avattiin 22. toukokuuta 1974, ja se käsitti Ittoqqortoormiitin asumattomat alueet. Vuonna 1988 puisto laajeni 272 000 neliökilometrillä ja saavutti nykyisen kokonsa. Tammikuussa 1977 puisto lisättiin kansainvälisten biosfäärialueiden verkostoon. Puiston nykyisten rajojen sisäpuolella sijaitsevat myös käytöstä poistetut Eismitten ja North Icen tutkimusasemat.
Väestö

Puiston alueella sijaitsee tutkimusasemia, joista osa on toiminnassa ympäri vuoden ja osa vain kesäisin tai talvisin. Puiston alueella ei ole vakituista asutusta lukuun ottamatta tutkimusasemilla työskenteleviä tiedemiehiä.
Eläimistö

Puiston rannikkoseudulla elää arviolta 5 000–15 000 myskihärkää sekä lukuisia jääkarhuja ja mursuja. Muita alueella eläviä nisäkkäitä ovat muiden muassa naali, kärppä, poro, sopuli, ja napajänis. Hirvet katosivat puistosta vuonna 1900 ja sudet vuonna 1934. Alueella tehdään kuitenkin satunnaisia susihavaintoja.
Alueen vesissä elää muun muassa norppa, partahylje, grönlanninhylje, kuplahylje, sarvivalas ja maitovalas.
Alueella lisääntyviä lintulajeja ovat muun muassa amerikanjääkuikka, valkoposkihanhi, lyhytnokkahanhi, haahka, kyhmyhaahka, tunturihaukka, tunturipöllö, pulmussirri, kiiruna ja korppi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koillis-Grönlannin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Jäistä maisemaa kansallispuistossa
Kyttälän saha

Kyttälän sahan alueella sijaitseva puusilta Mantansaareen.
Kyttälän saha on Kokemäenjoen Kyttälän haarassa sijainnut saha, joka on lopettanut toimintansa. Saha aloitti toimintansa vuonna 1941, ja sen rakennutti Anselm Ranta (1885–1980).
Viereisessä Mantansaaressa oli työväen ja johtajien asuntoja.
Kroatian avaruusjärjestö

Kroatian avaruusjärjestö (Hrvatska svemirska agencija, HSA) on Kroatian avaruustoimintoja koordinoiva valtionhallinnon osa. Se perustettiin vuonna 2002. Sitä johtaamilloin? tohtori Igor Šebo. Se toimii Zagrebissa.
Kroatia aloitti kansallisen avaruusohjelmansa vuonna 2010. Ohjelmaan kuuluu satelliitit, ne pyritään toteutettamaan kansallisina tai monikansallisina projekteina. Ohjelman mukaan vuonna 2013 laukaistaan kroatialainen pieni tiedesatelliitti, pikosatelliitti.
Muita kaavailuja on ilmaistu ohjelmassa:
VELI JOŽE - tutkimusalus
HISTROHOD - ajokki
HISTRION - suuren korkeuden pallolento Maan ilmakehässä.
Jääkiekon Suomen Cup 2019

| Jääkiekon Suomen Cup 2019 |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  15.
Maa:  Suomi
Joukkueiden määrä:  64
Sarja alkoi:  22. elokuuta 2019
Sarja päättyi:  8. marraskuuta 2019
Mestari:  Ketterä
  ← 2018 :  2021 → 
Jääkiekon Suomen Cup 2019 oli 15. Suomen Cup ja siinä pelasivat kaikki Mestiksen ja Suomi-sarjan joukkueet sekä 36 II-divisioonan joukkuetta.
Joukkueet

Myös II-divisioonan Jeppis ilmoittautui, mutta luopui myöhemmin paikastaan.
Ottelut > 1. kierros

1. kierroksella pelasivat II-divisioonan joukkueet. Otteluparien voittajat ja lohkojen kaksi parasta etenivät 2. kierrokselle. IFK Lepplax eteni suoraan 2. kierrokselle, koska sen vastustaja Jeppis luopui paikastaan.
Ottelut > 2. kierros

2. kierroksella mukaan liittyivät Suomi-sarjan joukkueet. Lohkojen voittajat etenivät seuraavalle kierrokselle.
Ottelut > 3. kierros

3. kierroksella mukaan liittyivät Mestiksen joukkueet. Lohkojen voittajat etenivät puolivälieriin.
Ottelut > Puolivälierät

Puolivälierät pelattiin paras kahdesta -menetelmällä. Otteluparien voittajat etenivät välieriin.
Ottelut > Välierät

Välierät pelataan paras kahdesta -menetelmällä. Otteluparien voittajat etenivät loppuotteluun.
Ottelut > Loppuottelu

Loppuottelu pelattin Karjala-turnauksen yhteydessä Hartwall Arenalla.
Kurpot

| Kurpot |
| --- | --- |
 Kultakurppo (Rostratula benghalensis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Limicoli
Heimo::  Kurpot Rostratulidae  Ridgway, 1919
Suvut
 Kultakurpot Rostratula  Amerikankurppo Nycticryphes 
Katso myös
   Kurpot Wikispeciesissä   Kurpot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurpot eli kultakurpat (Rostratulidae) on rantalintujen lahkoon kuuluva lintuheimo.
Kurppoihin kuuluu kaksi sukua ja kolme lajia:
Kultakurppo Rostratula benghalensis
Australiankurppo Rostratula australis
Amerikankurppo Nycticryphes semicollaris
Aiheesta muualla

ITIS: Rostratulidae (englanniksi)
Konrad Henlein

Konrad Henlein, kuva vuodelta 1938.
Konrad Henlein (6. toukokuuta 1898 – 10. toukokuuta 1945) oli yksi tärkeimmistä varhaisista natsijohtajista Tšekkoslovakiassa ja sudeettisaksalaisten separatistien johtaja toisen maailmansodan aikana.
Nuoruus

Henlein syntyi Mattersdorfissa Pohjois-Böömissä. Hänen äidinisänsä oli tšekki, mikä aiheutti Henleinille ongelmia hänen vastustaessaan tšekkien ja saksalaisten välisiä seka-avioliittoja, ja äiti joutui muuttamaan tšekkiläiseltä kalskahtavan nimensä kirjoitusasun saksalaisemmaksi.
Henlein meni kauppakouluun Jabloneciin, palveli Itävalta-Unkarin armeijassa ensimmäisen maailmansodan aikana ja joutui italialaisten sotavankeuteen. Itävalta-Unkarin hajoamisen jälkeen hän työskenteli Tšekkoslovakiassa pankissa ja otti osaa sudeettisaksalaisten poliittiseen toimintaan.