stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tiistenjoen Osuuspankki
Historia

Osuuskassan perustamisessa 1905 kiehtoi sen modernius. Säästöpankkeja ja liikepankkeja oli ollut jo pitkään, ja ajatus omissa käsissä olevasta pankista kiinnosti osaa tiistenjokelaisista.
Ensi alkuun pankki toimi 1918–1937 samassa talossa, jossa toimi myös osuusmeijeri.
Pankkitoiminnassa ilmeni myös puutteita. 1910 Yrjö Arvola havaitsi kassatarkastuksissa puutteita. Muun muassa lainojen takaisinmaksuajat olivat hänen mukaansa epämääräiset.
Osuuspankki muutti uuteen toimitilaan 12.2.1956.
1950-luku oli pankille suurta kasvun aikaa, mutta niin myös kilpailijoille. Varteenotettavin kilpailija oli Säästöpankin Tiistenjoen konttori, mutta myöhemmin Postisäästöpankin konttoriverkoston laajetessa siitäkin tuli suuri kilpailija.
1980-luvulla pankki oli konservatiivinen lainojen myöntämisessä. Pankkikriisin aikana 1991 pankki velvoitettiin ostamaan Säästöpankin Tiistenjoen konttorin liiketoiminta.
1990-luvulla osuuspankkien keskusjärjestö alkoi vaatia yhteisvastuuta, mikä tulkittiin tiisteläisten keskuudessa sanavallan menettämiseksi omasta toiminnasta. Taustalla vaikutti Lapuan säästöpankin tapahtumat. Lapuan säästöpankki yhdistettiin ensin Etelä-Pohjanmaan säästöpankkiin ja myöhemmin Suomen Säästöpankkiin (SSP), ja sen toiminta lopetettiin.
10.4.1997 osuuskuntakokouksessa päätettiin liittyä paikallisosuuspankkien "kapinapankkeihin". Toimitusjohtajana vuodesta 1985 toiminut Raimo Nikkari oli tyytyväinen muutokseen.
Liiketoiminta

Pankilla oli jäseniä eli asiakasomistajia 779 ja asiakkaita yli 1800 (2017). Toiminnan voitto verojen jälkeen oli 155 414,39 euroa vuonna 2017.
Valokuva entisestä Tiistenjoen Osuuspankin toimitilasta. Rakennuksessa on lokakuusta 2020 alkaen toiminut Pohjanmaan Osuuspankin Tiistenjoen konttori.
Sm2

| Sm2 |
| --- | --- |
 Sm2 6286 Tikkurilassa vuonna 2015.
Perustiedot
Tyyppi:  sähkömoottorijuna
Liikennöitsijä:  VR-Yhtymä
Valmistaja:  Valmet, Strömberg
Lukumäärä:  50
Valmistusvuodet:  1975–1981
Peruskorjattu:  2002–2011
Liikenteessä:  36
Hylätty:  14
Romutettu:  0
Museoitu:  0
Numerointi:  6051/6251–6100/6300
Istumapaikkoja:  200
Lempinimi:  Sami Sakari-Matti
Tekniset tiedot
Huippunopeus:  120 km/h
Paino:  77 t
Pituus:  53 250 mm
Vaunujen lukumäärä:  2 kpl
Leveys:  3 200 mm
Korkeus:  3 900 mm
Pyörästö:  Bo'Bo' + 2'2'
Pyörästön pituus:  2 500 + 18 900 mm
Suurin akselipaino:  15,9 t
Pyörän halkaisija:  920 mm
Moottori:  4 × Strömberg GHAU/H 7224
Moottorin teho:  
 • tuntiteho:  620 kW
 Sm2 6056 vanhassa värityksessä Helsingin ja Pasilan välillä vuonna 2001.
Sähkömoottorijunayksikkö Sm2 on VR:n paikallisjunakaluston toiseksi vanhin junatyyppi. Valmet Lentokonetehdas valmisti sitä Tampereella 50 yksikköä vuosien 1975 ja 1981 välillä. Sm1-junien poistuttua käytöstä Sm2 on VR:n paikallisjunakaluston vanhin käytössä oleva junatyyppi.
Tekniikka

Ulospäin näkyvin ero Sm1- ja Sm2-yksiköiden välillä on, että Sm1:ssä on kyljissä aaltopeltiä muistuttavat ”rypyt” eli rakennetta tukevat pokkaukset. Myös tuuletuslaitteiden ritilät ovat katossa eri korkeudella. Sm1- ja Sm2-yksiköitä voi kytkeä yhteen myös keskenään enintään kuuden yksikön (12 vaunun) junaksi, mutta käytännössä laiturien pituus rajoittaa määrän viiteen. Täyttä kuuden yksikön junaa käytetään kuitenkin siirtoajoissa Ilmalan varikolta Helsingin päärautatieasemalle. Sm2-junien huippunopeus on 120 kilometriä tunnissa. Junan kori on Sm1:stä poiketen kevyempää alumiinia. Telit ja jousitus ovat Sm1:tä paremmat, mikä tuntuu tasaisempana matkantekona.
Yhteen Sm2-junayksikköön kuuluu kaksi vaunua. Sm2 on varsinaisesti junayksikön moottorivaunun tyyppimerkintä. Junayksikön toista vaunua kutsutaan ohjausvaunuksi ja sen tyyppimerkintä on Eioc. Sekä moottori- että ohjausvaunussa on ohjaamo, joten junaa voidaan kääntämättä ajaa kumpaan suuntaan tahansa, mikä on paikallisliikenteessä suuri etu veturivetoisiin juniin verrattuna.
Liukkailla keleillä liikkeellelähtöä haittaa hiekoituslaitteiden puuttuminen. Tämän takia junien on ollut etenkin syksyisin toisinaan hankalaa pysyä lähiliikenteen tiukoissa aikatauluissa. Uudempia sähkömoottorijunia huomattavasti pienempi huippunopeus estää myös junien käytön esimerkiksi R-linjan liikennöinnissä, sillä kiihtyvyys ja nopeus eivät riitä aikataulussa pysymiseen.
Sarjan yleisin lempinimi on Sami, mutta joskus myös Sakari-Matti. Sarjan yksiköillä on omat yksilönumerot, joista nämä voidaan tunnistaa. Numerot ovat kohonumeroina junan molemmissa päissä ohjaamon sivuikkunoiden alapuolella ja lisäksi maalattuina junan helmaan. Numerot ovat 6051/6251–6100/6300 (Sm2-vaunun numero / Eioc-ohjausvaunun numero).
Saneeraus

Sm2-sarja saneerattiin vuosina 2002–2011 VR:n Hyvinkään konepajalla. Saneerauksessa junat purettiin lähes kokonaan ja uudelleenrakennettiin. Vain tekniikka ja runko säilyivät. Kaikkien yksiköiden sisusta ja penkit uudistettiin kokonaan, ja lisäksi junat maalattiin VR:n silloisen yritysilmeen mukaisesti punavalkoisiksi. Nykyään kaikki Sm2-yksiköt on saneerattu, viimeisen eli rungon 6056/6256 valmistuttua vuoden 2010 lopussa.
Syksyllä 2013 VR solmi yhteistyösopimuksen ulkomainontayritys JCDecaux’n kanssa, jolloin muutamien Sm2-junien kyljet mainosteipattiin vuoden 2014 ajaksi. Teipatut junayksiköt olivat 6056/6256 (Oululainen), 6059/6259 (Danone), 6061/6261 (Isku) sekä 6097/6297 ja 6099/6299 (Viking Line). Ensimmäisenä teipattuun yksikköön 6061/6261 vaihdettiin teippauksen yhteydessä istuinten verhoilut sekä lattiamatot. Lisäksi yksikkö maalattiin teippausta varten muista poiketen kokovalkoiseksi, joten mainoskampanjan loputtua juna sai ensimmäisenä Sm2-yksikkönä VR:n uuden yritysilmeen mukaisen vihreävalkoisen värityksen.
Vuonna 2020 aloitettiin liikenteeseen jäävien Sm2-junien uudistaminen. Uudistuksessa junien sisätilat uusitaan ja junat saavat vihreän värityksen. Vuonna 2020 yksiköt 6069/6269, 6071/6271, 6074/6274, 6081/6281, 6085/6285, 6086/6286, 6087/6287 ja 6088/6288 saivat vihreän värityksen. Vuonna 2021 vihreän värityksen saivat yksiköt 6051/6251, 6055/6255, 6056/6256, 6059/6259, 6060/6260, 6064/6264, 6077/6277, 6093/6293, 6094/6294 ja 6100/6300. Vuonna 2022 vihreän värityksen saivat yksiköt 6062/6262, 6065/6265, 6066/6266, 6067/6267, 6072/6272, 6078/6278, 6079/6279, 6083/6283, 6097/6297 ja 6098/6298. Lisäksi ainoa jo ennestään vihreä yksikkö, 6061/6261, uudistettiin muiden lailla.lähde? Vuonna 2023 yksikkö 6096/6296 sai vihreän värityksen ja yksikkö 6091/6291 uudistettiin, mutta se ei saanut vihreää väritystä. Ilman vihreää väritystä ovat 6073, 6090 ja 6091.
Kaluston käyttö nykyään

Vuoden 2017 kesällä Sm2-junia käytettiin viidellä taajamajunareitillä: Riihimäen ja Lahden välillä, Lahden ja Kouvolan välillä, Kouvolan ja Kotkan sataman välillä, Riihimäen ja Helsingin välillä, ja Riihimäen ja Tampereen välillä. Väleillä Riihimäki–Lahti, Lahti–Kouvola, Kouvola–Kotkan satama, Riihimäki–Tampere käytettiin yhtä yksikköä (paitsi 4 kertaa vuorokaudessa kulkevissa Z-junissa Helsingistä Kouvolaan, joissa 2 tai 3 yksikköä). Riihimäen ja Helsingin välillä käytettiin neljää yksikköä. Loppuvuodesta 2019 alkaen Sm2-junia on käytetty lisäksi Tampereen seudun lähiliikenteen M-junissa Nokian ja Toijalan välillä.
Vuonna 2024 junia käytetään Tampereen M-junien lisäksi ruuhka-ajan R-junissa, T-junissa, G-junissa, D-junissa, Helsingin ja Kouvolan välisissä Z-junissa sekä Lahden, Kouvolan ja Kotkan sataman välisissä O-junissa. Sm2-junia on liikenteessä 36 yksikköä, joiden lisäksi kolme junaa on varaosalähteenä.
Tulevaisuus

Sm1-junien hylkäykset alkoivat vuonna 2009, ja sarja poistettiin kokonaan käytöstä huhtikuussa 2016, kun toisen tilaussarjan Sm5-junia (FLIRT) oli tullut tarpeeksi liikenteeseen. Koska Sm5-junien tilaus päätettiin kasvattaa lopulta 81 junayksikköön, Sm2-sarja voidaan poistaa liikenteestä Sm1-sarjan jälkeen ainakin osittain. Helsingin seudun liikenteen eli HSL:n tavoitteena oli poistaa Sm2-sarja kokonaan pää- ja rantaradan HSL-liikenteestä viimeisen Sm5-yksikön tultua liikenteeseen kesällä 2017. Tämän jälkeen tarvittavaa määrää jäljellä olevia Sm2-yksiköitä käytetään ruuhka-ajan D-juniin, jotka ajetaan kesäkuusta 2017 alkaen Sm2-kalustolla, koska veturivetoinen Eil-kalusto tarvitsee enemmän henkilökuntaa sekä yöaikaan kulkeviin T-juniin. Mahdollisesti myös Kouvolan veturivetoiset, Kouvolaan jatkavat Eil-kalustoiset Z-junat ajetaan kesäkuusta lähtien Sm2-kalustolla. lähde? Maaliskuussa 2016 osa pääkaupunkiseudun liikenteen Sm2-yksiköistä siirrettiin jo liikennöimään Riihimäki–Lahti–Kotka-taajamajunareitille ja tammikuusta 2017 alkaen myös yksi vuoropari Riihimäeltä Tampereelle on ajettu Sm2-kalustolla, mutta näillä reiteillä on kerrallaan korkeintaan viisi yksikköä liikenteessä. Mikäli kaikki Eil-junat korvataan Sm2-kalustolla, saattaa suurin osa Sm2:ista olla käytössä vielä 2020-luvullakin. Ensimmäistenkin Sm2-yksiköiden romutus ajoittunee 2020-luvulle, koska tällä hetkellämilloin? on voimassa liikenneministeriön asettama romutuskielto. lähde?
HSL ilmoitti 8. kesäkuuta 2017, että viimeisetkin HSL-alueen Sm2-lähijunat vaihtuvat FLIRT-kalustoon 19. kesäkuuta 2017 alkaen, jolloin Sm2-yksiköt siirtyvät muihin tehtäviin.
VR on ilmoittanut suunnittelevansa uuden matalalattiaisen taajamajunakaluston tilaamista, jonka tarkoituksena olisi korvata Sm2-junat. VR on ehdottanut uusien junien mahdollisesti olevan kaksikerroksisia ja huippunopeudeltaan jopa 200 km/h. VR:n tavoitteena olisi saada uusi kalusto liikennöimään 2024 alkaen Etelä-Suomen taajamajunaliikenteessä.
Tammikuussa 2022 uutisoitiin VR:n neuvottelevan Sm2-junien myymisestä Turun seudulle lähijuniksi. Kauppa koskisi 14 liikenteestä poistettua yksikköä. Ostaja aikoo kunnostaa junat ja uusia niiden tekniikan.
Syyskuussa 2022 VR ilmoitti Sm2-junien myymisestä Suomen Lähijunat Oy:lle. Kauppa koskee 11 liikenteestä poistettua yksikköä. Kauppa toteutui marraskuussa 2023.
Tekniset tiedot > Perustiedot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Sm2 | Sm2 + Eioc |
Valmistaja: Valmet, Strömberg
Valmistusvuodet: 1975–1981
Lukumäärä: 50
| Numerot | 6051–6100 | 6051/6251–6100/6300 |
| Istumapaikkoja | 102 | 200 |
| Pituus | 25,9 metriä | 53,25 metriä |
Nopeus: 120 km/h
Moottori: 4 × Strömberg GHAU/H 7224
Moottoriteho: 620 kilowattia
| Paino työkunnossa | 47 tonnia | 77 tonnia |
| Akselijärjestys | Bo'Bo | Bo'Bo + 2'2' |
Tekniset tiedot > Valmistusvuodet (numerot)

1975 (6051–6060)
1976 (6061–6072)
1977 (6073–6080)
1978 (6081–6086)
1979 (6087–6090)
1980 (6091–6096)
1981 (6097–6100)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sm2 Wikimedia Commonsissa
Seisake.netin artikkeli Sm2:sta
Suomen raitiotieseura: VR-Lähiliikennekalusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalaiset veturit ja junayksiköt
Saneeraamaton Sm2-juna sisältä vuonna 2006.
Saneeratun Sm2-junan matkustamo.
Vihreäksi teipattu Sm2 6061 -yksikkö, Inginmaalla Kouvolassa vuonna 2019.
Vihreäksi maalattu Sm2 6255 -yksikkö saapumassa Helsingin päärautatieasemalle helmikuussa 2024.
Vihreäksi maalatun Sm2-junan matkustamo vuonna 2024. Kuvassa näkyvät uudet penkit.
Sm2-paikallisjuna Kotkan sataman rautatieasemalla.
Doug Stanhope

| Doug Stanhope |
| --- | --- |
 Doug Stanhope vuonna 2010.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Douglas Gene Stanhope
Syntynyt: 25. maaliskuuta 1967 (ikä 57) Worcester, Massachusetts, Yhdysvallat
Näyttelijä
Aktiivisena:  1990–
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Douglas Gene "Doug" Stanhope (s. 25. maaliskuuta 1967) on yhdysvaltalainen stand up -koomikko ja näyttelijä, joka tunnetaan ennakkoluulottomasta ja räävittömästä huumoristaan.
Julkaisut > Äänitteet

The Great White Stanhope (1998)
Sicko (1999)
Something to Take the Edge Off (2000)
Die Laughing (2002)
Deadbeat Hero (2004)
Morbid Obscenity (2006)
No Refunds (2008)
From Across the Street (2009)
Oslo: Burning the Bridge to Nowhere (2011)
Before Turning the Gun on Himself (2012)
Beer Hall Putsch (2013)
No Place Like Home (2016)
Julkaisut > Videojulkaisut

Word of Mouth (2002)
Deadbeat Hero (2004)
No Refunds (2008)
Oslo: Burning the Bridge to Nowhere (2011)
Before Turning the Gun on Himself (2012)
Beer Hall Putsch (2013)
Yeh Rishta Kya Kehlata Hai

| Yeh Rishta Kya Kehlata Hai> ये रिश्ता क्या कहलाता है |
| --- | --- |


Tyyli:  draama
Kestoaika:  22 min
Pääosissa:   Hina Khan  Karan Mehra  Shivangi Joshi  Mohsin Khan 
Alkuperämaa:   Intia
Verkko:   StarPlus
Esitetty:  12. tammikuuta 2009 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  3323
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Director's Kut Productions
Aiheesta muualla
IMDb
Yeh Rishta Kya Kehlata Hai on televisioyhtiö StarPlus:n esittämä intialainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Hina Khan, Karan Mehra, Shivangi Joshi ja Mohsin Khan.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut[vanhentunut linkki]
Pepito Manaloto

| Pepito Manaloto |
| --- | --- |
Tyyli:  komedia
Kestoaika:  40 min
Pääosissa:   Michael V. 
Alkuperämaa:   Filippiinit
Verkko:   GMA Network
Esitetty:  28. maaliskuuta 2010 – jatkuu edelleen
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Pepito Manaloto on televisioyhtiö GMA Networkin esittämä filippiiniläinen komediasarja. Sen päärooleissa ovat Michael V.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michael V.  | … |  Pepito "Pitoy / Bitoy" Manaloto   |
|  Manilyn Reynes  | … |  Elsa dela Cruz-Manaloto   |
|  Jake Vargas  | … |  Luisito "Chito" Manaloto / Michael "Jordan" Castillo   |
|  Angel Satsumi  | … |  Clarissa Manaloto   |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
¿Dónde está Elisa

| ¿Dónde está Elisa? |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  25 min
Pääosissa:   Sigrid Alegría  Francisco Melo  Montserrat Prats  Paola Volpato  Francisco Reyes 
Alkuperämaa:   Chile
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   TVN
Esitetty:  21. huhtikuuta 2009 – 4. marraskuuta 2009
Jaksoja:  112
Aiheesta muualla
IMDb
¿Dónde está Elisa? on televisioyhtiö TVNin esittämä chileläinen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Álvaro Rudolphy, Ángela Contreras, Luciano Cruz-Coke ja Alejandra Fosalba.
Aiheesta muualla

IMDB
Aquí mando yo

| Aquí mando yo |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Jorge Zabaleta  María Elena Swett 
Alkuperämaa:   Chile
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   TVN
Esitetty:  11. syyskuuta 2011 – 23. huhtikuuta 2012
Jaksoja:  160
Aiheesta muualla
IMDb
Aquí mando yo on televisioyhtiö TVNin esittämä chileläinen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Jorge Zabaleta ja María Elena Swett.
Aiheesta muualla

IMDB
Liberian keskuspankki

Liberian keskuspankki (engl. Central Bank of Liberia, CBL) on Liberiassa 18. lokakuuta 1999 asetetulla säädöksellä perustettu keskuspankki, joka aloitti toimintansa vuonna 2000. Sitä edelsi Liberian kansallispankki (engl. National Bank of Liberia, NBL).
Liberian keskuspankin hallitus koostuu viidestä presidentin nimittämästä ja senaatin vahvistamasta kuvernööristä. Pankin ensimmäisenä pääkuvernöörinä toimi Elias Saleeby. Liberian keskuspankki liittyi Alliance for Financial Inclusioniin elokuussa 2010.
Uuskonservatismi

Uuskonservatismi tai neokonservatismi (engl. neoconservativism) on 1980-luvulla syntynyt konservatismin uudistusliike, joka suhtautui varsin epäillen hyvinvointivaltioon. Liike on läheistä sukua paleokonservatismin kanssa.
Neokonservatismi-käsitteellä tarkoitetaan etenkin Yhdysvalloissa vaikuttavia uuskonservatismin kannattajia, "uusia konservatiiveja", luonnehtii haukkamainen ulkopolitiikka, valtion kasvattaminen "pieni valtio"-linjan vastaisesti ja rajoitukset sosiaalimenoissa. Uutuus viittaa konservatismin "uuteen aaltoon."
Uuskonservatismi on yhdistetty Ronald Reaganin talouspolitiikkaan ja myöhemmin George W. Bushin talous- ja ulkopolitiikkaan.
Historia

Monet uuskonservatiivit ovat lähtöisin Yhdysvaltojen 1960-luvun liberaaleista demokraateista, jotka siirtyivät republikaanien leiriin.
Uuskonservatiivisuuden käsite vakiintui politiikan sanastoon 1980-luvulla. Uuskonservatiivit saavuttivat 1990-luvulla ja etenkin 2000-luvun alussa George W. Bushin presidenttikaudella vahvan aseman republikaanisessa puolueessa.
Historia > Liikkeen taustaa

Uuskonservatiivien lailla ajattelevia on ollut oikeiston riveissä jo 1920- ja 1930-luvuilta lähtien, ja heillä on ollut sen jälkeen huomattavaakin vaikutusta konservatiivis-oikeistolaiseen ajatteluun ja toimintaan.
Uuskonservatismin isänä voidaan pitää Leo Straussia (1899–1973). Straussin mukaan liberaali demokratia sisälsi tuhon siemenet: nihilismin ja individiualismin. Individualismin ja nihilismin ajatukset johtivat rikkomaan yhteisiä sääntöjä ja heikentämään yhteiskuntaa. Straussin mukaan tämä uhka voitaisiin torjua, jos ihmiset saataisiin uskomaan myytteihin, kuten kansakunnan yhteiseen kohtaloon taistelussa hyvyyden puolesta pahaa vastaan. Strauss esitti ajatuksensa 1950-luvulla ja hänen seuraajiaan kutsuttiin uuskonservatiiveksi.
Historia > 1980-luvulla ja 1990-luvulla

Johtavat uuskonservatiivit George Gilder ja Michael Novak lähentyivät omissa kirjoissaan 1980-luvulla valtavirran konservatiivien käsitystä kapitalismista.
Ulkopolitiikasta oli tullut uuskonservatiivien näkyvin ja vaikuttavin politiikanteon alue 1980-luvun alkuun mennessä. Uuskonservatiivit vastustivat kaikenlaista totalitarismia, joita 1980-luvulla kylmän sodan aikana edusti kommunismi ja myöhemmin ”islamofasismi”. Uuskonservatiivit pitivät Yhdysvaltoja erityisenä ja muita ylempänä maana, jolla oli maailmanmissio. Uuskonservatiiveista tuli vaikutusvaltaisia Yhdysvaltain sisä- ja ulkopolitiikassa 1980-luvulla republikaanipresidentti Ronald Reaganin kaudella. He tukivat republikaanipresidenttien Reaganin ja hänen seuraajansa George H. W. Bushin aggressiivista ulkopolitiikkaa Neuvostoliittoa kohtaan.
Uuskonservatiiveilla oli kristillisen oikeiston kanssa merkittävä vaikutus modernin yhdysvaltalaisen ”Great Society” -hyvinvointivaltion uudistamiseen demokraattipresidentti Bill Clintonin kaudella 1990-luvulla. Nämä ryhmät laativat yhdessä sen lakialoitteen, jolla työttömyysetuisuuksien myöntämistä rajoitettiin. Ne osat uuskonservatiivien hyvinvointivaltion reformista, joita Clinton ei suostunut toteuttamaan, toteutettiin hänen jälkeensä George W. Bushin kaudella.
Historia > George W. Bushin presidenttikaudella

Uuskonservatiivit ja kristillinen oikeisto saivat Bushin kanssa läpi esimerkiksi Medicare-sairausvakuutusjärjestelmän laajennuksen, uuden liittovaltion koulureformin sekä joukon abortin- ja seksivalistuksen vastaisia lakeja. Liittovaltion valta lisääntyi niin paljon, että minimaalista valtiota vaatineet libertaristiset konservatiivit leimasivat Bushin ja uuskonservatiivit ”oikean konservatismin pettäjiksi”.
Uuskonservatiivit nousivat republikaanisen puolueen ulko-, sota- ja maailmanpoliittisen linjan pääasiallisiksi muokkaajiksi Bushin kaudella. Käännekohtia olivat vuoden 2001 terroristihyökkäys New Yorkiin, Bushin päätös aloittaa sen seurauksena terrorisminvastainen sota ja Irakin sota vuonna 2003. Bushin hallinnossa vaikuttaneiden uuskonservatiivien kuten Dick Cheneyn, Donald Rumsfeldin ja Paul Wolfowitzin tavoitteena oli Project for the New American Century -hankkeessa hahmotellusti Yhdysvaltain pitäminen maailman ehdottomasti sotilaallisesti vahvimpana maana. He vaativat myös Yhdysvalloilta proaktiivisia, tarvittaessa sotilaallisia, toimia syrjäyttää kaikki ne vallat, jotka uhkasivat Yhdysvaltain edustamia demokraattisia arvoja, jotka he näkivät ylimpinä muihin yhteiskuntajärjestelmiin nähden. Uuskonservatiivien perusteena Irakin sotaan lähtemiselle oli ”kolmen T:n yhtälö”, jonka mukaan terrorismi, tyrannit ja joukkotuhoaseteknologia muodostivat eksistentiaalisen uhan. Heidän toinen tavoitteensa oli levittää demokratiaa Irakiin ja muualle Lähi-itään.
Historia > Bushin jälkeen

Bushin kausien jälkeen uuskonservatiivit ovat menettäneet valtaansa republikaanisen puolueen sisällä. He asettuivat vastustamaan paleokonservatiivisia ajatuksia ajanutta Donald Trumpia tämän esivaalikampanjassa 2016. Presidenttikautensa toisena vuonna Trump nimitti Bushin kaudella näkyvässä asemassa olleen kovan linjan uuskonservatiivin John Boltonin kansallisen turvallisuuden neuvonantajakseen.
Merkittäviä uuskonservatismiin yhdistettyjä henkilöitä > Poliitikot

Dick Cheney
Liz Cheney
Lindsey Graham
John McCain
Donald Rumsfeld
Merkittäviä uuskonservatismiin yhdistettyjä henkilöitä > Virkamiehet

Douglas Feith
Jeane Kirkpatrick
Bill Kristol
Lewis "Scooter" Libby
Richard Perle
Paul Wolfowitz
Merkittäviä uuskonservatismiin yhdistettyjä henkilöitä > Akateemikot

Gertrude Himmelfarb
Donald Kagan
Leo Strauss
Merkittäviä uuskonservatismiin yhdistettyjä henkilöitä > Julkisuuden henkilöt

Robert Kagan
Charles Krauthammer
Irving Kristol
Danielle Pletka
Norman Podhoretz
Aiheesta muualla

Koikkalainen, Petri: Leo Strauss ja Amerikka filosofisena kansakuntana. niin & näin 2/1999, 48–51.
Aladdin – Naam Toh Suna Hoga

| Aladdin – Naam Toh Suna Hoga> अलादीन – नाम तो सुना होगा |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  23 min
Pääosissa:   Siddharth Nigam  Avneet Kaur  Ashi Singh 
Alkuperämaa:   Intia
Alkuperäiskieli:  hindi
Verkko:   Sony SAB
Esitetty:  21. elokuuta 2018 –
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  569
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Peninsula Pictures Private Limited
Aiheesta muualla
IMDb
Aladdin – Naam Toh Suna Hoga on televisioyhtiö Sony SAB:n esittämä intialainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Siddharth Nigam ja Avneet Kaur.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Siddharth Nigam  | … |  Aladdin/Kala Chor/Ali   |
|  Avneet Kaur  | … |  Shehzadi   |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Brujas (televisiosarja)

| Brujas |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Carolina Arregui  María Elena Swett  Íngrid Cruz  Elvira López  Antonella Ríos  Lorena Capetillo 
Alkuperämaa:   Chile
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   Canal 13
Esitetty:  7. maaliskuuta 2005 – 14. syyskuuta 2005
Jaksoja:  135
Aiheesta muualla
IMDb
Brujas on televisioyhtiö Canal 13:n esittämä chileläinen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Carolina Arregui, María Elena Swett, Elvira López, Íngrid Cruz, Antonella Ríos ja Lorena Capetillo.
Aiheesta muualla

IMDB
Jodha Akbar

| Jodha Akbar> जोधा अकबर |
| --- | --- |


Tyyli:  draama
Kestoaika:  24 min
Pääosissa:   Rajat Tokas  Paridhi Sharma 
Alkuperämaa:   Intia
Alkuperäiskieli:  hindi
Verkko:   Zee TV
Esitetty:  18. kesäkuuta 2013 – 7. elokuuta 2015
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  566
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Bajali Telefilms
Aiheesta muualla
IMDb
Jodha Akbar on televisioyhtiö Zee TV:n esittämä intialainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Rajat Tokas ja Paridhi Sharma.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rajat Tokas  | … |  Akbar   |
|  Paridhi Sharma  | … |  Jodha Bai   |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Helga y Flora

| Helga y Flora |
| --- | --- |


Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Alejandro Sieveking  Catalina Saavedra  Amalia Kassai 
Alkuperämaa:   Chile
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   Canal 13
Esitetty:  25. huhtikuuta 2020 – 27. kesäkuuta 2020
Jaksoja:  10
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Suricato Films
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Helga y Flora on televisiokanava Canal 13:n esittämä chileläinen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Catalina Saavedra, Amalia Kassai ja Alejandro Sieveking.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Corazón rebelde

| Corazón rebelde |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Denise Rosenthal  Augusto Schuster  Luciana Echeverría  Ignacio Garmendia 
Alkuperämaa:   Chile
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   Canal 13
Esitetty:  19. elokuuta 2009 – 16. joulukuuta 2009
Jaksoja:  80
Aiheesta muualla
IMDb
Corazón rebelde on televisioyhtiö Canal 13:n esittämä chileläinen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Denise Rosenthal, Luciana Echeverría, Augusto Schuster ja Ignacio Garmendia.
Aiheesta muualla

IMDB