stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2000
Tulokset > Miehet > Takaa-ajo (15 km, v + 10 km, p)

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jari Isometsä | Alatornion Pirkat | 1.02.16,4 |  |
| 2 | Sami Repo | Joensuun Kataja | 1.02.45,4 | +29,0 |
| 3 | Harri Kirvesniemi | Mikkelin Hiihtäjät | 1.03.32,4 | +1.16,0 |
| 4 | Teemu Kattilakoski | Alavieskan Viri | 1.04.36,2 | +2.19,8 |
| 5 | Ari Palolahti | Alatornion Pirkat | 1.04.37,4 | +2.21,0 |
| 6 | Valeri Rodokhlebov | Imatran Hiihtäjät | 1.04.51,9 | +2.35,5 |
Kerava, 13. helmikuuta
Tulokset > Miehet > 30 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mika Myllylä | Haapajärven Kiilat | 1.10.54,8 |  |
| 2 | Teemu Kattilakoski | Alavieskan Viri | 1.13.26,3 | +2.31,5 |
| 3 | Janne Immonen | Vuokatti Ski Team Kainuu | 1.13.54,8 | +3.00,0 |
| 4 | Sami Repo | Joensuun Kataja | 1.14.30,3 | +3.35,5 |
| 5 | Marko Santapakka | Kalajoen Junkkarit | 1.16.30,6 | +5.35,8 |
| 6 | Olli Ohtonen | Kainuun Hiihtoseura | 1.16.35,3 | +5.40,5 |
Jyväskylä, 16. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 50 kilometriä, perinteinen, yhteislähtö

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Harri Kirvesniemi | Mikkelin Hiihtäjät | 2.27.19,9 |  |
| 2 | Jari Kuhno | Jämsänkosken Ilves |  | +10,1 |
| 3 | Kuisma Taipale | Kalajoen Junkkarit |  | +25,0 |
Joensuu, 30. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 4 × 5 kilometriä, (p + p + v + v)

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vuokatti Ski Team Kainuu | Pasi Kallunki   Markku Lesonen   Esa Romppainen   Janne Immonen | 1.48.17 |  |
| 2 | Alatornion Pirkat | Hannu Paaso   Ari Palolahti   Jussi Ylimäki   Jari Isometsä |  | +0.45 |
| 3 | Joensuun Kataja | Timo Toppari   Jouni Ratilainen   Risto Möttönen   Sami Repo |  | +0.45 |
Joensuu, 29. tammikuuta
Tulokset > Naiset > Sprintti, 975 metriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Aino-Kaisa Saarinen | Hollolan Urheilijat -46 | 2.18,58 |  |
| 2 | Riikka Sirviö | Jyväskylän Hiihtoseura | 2.18,60 | +0,02 |
| 3 | Heli Peltonen | Vihdin Viesti | 2.20,78 | +2,20 |
| 4 | Kati Iivanainen | Puijon Hiihtoseura | 2.21,28 | +2,70 |
Kerava, 11. helmikuuta
Tulokset > Naiset > 10 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kaisa Varis | Ilomantsin Urheilijat | 26.43,4 |  |
| 2 | Kati Sundqvist | Noormarkun Nopsa | 27.40,1 | +56,7 |
| 3 | Pirjo Manninen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 27.47,6 | +1.04,2 |
| 4 | Riikka Sirviö | Jyväskylän Hiihtoseura | 28.00,6 | +1.17,2 |
| 5 | Milla Jauho | Nakkilan Vire | 28.04,0 | +1.20,6 |
| 6 | Satu Salonen | Vahdon Tuisku | 28.05,8 | +1.22,4 |
Jyväskylä, 15. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 10 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kaisa Varis | Ilomantsin Urheilijat | 24.50,4 |  |
| 2 | Pirjo Manninen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 25.19,0 | +28,6 |
| 3 | Milla Jauho | Nakkilan Vire | 25.23,4 | +33,0 |
| 4 | Elina Pienimäki | Seinäjoen Hiihtoseura | 26.14,4 | +1.24,0 |
| 5 | Riitta-Liisa Lassila | Oulun Hiihtoseura | 26.14,8 | +1.24,4 |
| 6 | Virpi Kuitunen | Kangasniemen Kalske | 26.17,7 | +1.27,3 |
Kerava, 12. helmikuuta
Tulokset > Naiset > Takaa-ajo (10 km, v + 5 km, p)

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kaisa Varis | Ilomantsin Urheilijat | 39.23,9 |  |
| 2 | Milla Jauho | Nakkilan Vire | 39.54,5 | +30,6 |
| 3 | Pirjo Manninen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 40.27,2 | +1.03,3 |
| 4 | Virpi Kuitunen | Kangasniemen Kalske | 40.53,9 | +1.30,0 |
| 5 | Kati Sundqvist | Noormarkun Nopsa | 40.59,8 | +1.35,9 |
| 6 | Satu Salonen | Vahdon Tuisku | 41.09,3 | +1.45,4 |
Kerava, 13. helmikuuta.


Kuudenneksi noussut Salonen oli vapaan osuuden jälkeen yhdeksäs.
Tulokset > Naiset > 15 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kaisa Varis | Ilomantsin Urheilijat | 39.51,1 |  |
| 2 | Virpi Kuitunen | Kangasniemen Kalske | 41.05,0 | +1.13,9 |
| 3 | Satu Salonen | Vahdon Tuisku | 41.54,7 | +2.03,6 |
| 4 | Anita Nyman | Forssan Salama | 41.56,9 | +2.05,8 |
| 5 | Elina Rissanen | Vuokatti Ski Team Kainuu | 42.23,2 | +2.32,1 |
| 6 | Kati Sundqvist | Noormarkun Nopsa | 42.23,3 | +2.32,2 |
Jyväskylä, 16. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 30 kilometriä, perinteinen, yhteislähtö

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kati Sundqvist | Noormarkun Nopsa | 1.39.07,0 |  |
| 2 | Aino-Kaisa Saarinen | Hollolan Urheilijat -46 |  | +23,1 |
| 3 | Annmari Hakola | Ikaalisten Urheilijat |  | +28,0 |
Joensuu, 30. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 3 x 5 kilometriä, (p + v + v)

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vuokatti Ski Team Kainuu | Maire Leppänen   Elina Rissanen   Salla Juntunen | 45.46 |  |
| 2 | Jyväskylän Hiihtoseura | Tuula Eklund   Marjut Siitonen   Riikka Sirviö |  | +0.21 |
| 3 | Nakkilan Vire | Emilia Kohonen   Anu Kopra   Milla Jauho |  | +0.30 |
Joensuu, 29. tammikuuta
Jeesus

| Jeesus |
| --- | --- |
 Ikoni 500-luvulta.
Henkilötiedot
Syntynyt: noin 4 eaa. Betlehem, Herodeksen tetrarkia, Rooman valtakunta
Kuollut: 30 tai 33 jaa. Golgata, Jerusalem, Rooman valtakunta
Kansalaisuus:  juutalainen
Ammatti:  puuseppä, profeetta, rabbi
Vanhemmat:  Maria • Joosef
Jeesus (noin 4 eaa. – 30 tai 33 jaa.), usein myös Jeesus Nasaretilainen tai Jeesus Kristus, oli ensimmäisellä vuosisadalla Rooman hallitsemassa Juudeassa elänyt juutalainen saarnaaja ja uskonnollinen johtaja. Hän on kristinuskon, maailman suurimman uskonnon keskeinen hahmo. Kristillinen kirkko uskoo Jeesuksen olevan Jumalan Pojan tuleminen ihmiseksi sekä Vanhassa testamentissa ennustettu Messias eli Kristus.
Jeesuksen elämästä kertovat Uuden Testamentin evankeliumit. Niiden mukaan Jeesus sai kasteen Johannes Kastajalta, minkä jälkeen hän aloitti oman julistustyönsä kiertävänä opettajana. Hän tulkitsi juutalaista lakia, keskusteli toisten juutalaisten kanssa siitä, kuinka Jumalaa tuli seurata, paransi sairaita, opetti vertauksin ja keräsi ympärilleen joukon oppilaita. Jeesus pidätettiin Jerusalemissa syytettynä jumalanpilkasta. Häntä kuulusteltiin juutalaisviranomaisten johdolla, kunnes hänet luovutettiin roomalaisille ja ristiinnaulittiin prefekti Pontius Pilatuksen käskystä.
Jeesuksen hahmon ympärille syntyi uskonnollinen liike, jossa uskottiin, että Jeesus oli noussut kuolleista. Uskon pohjalta kehittyi kristillisiä alkuseurakuntia, jotka alkoivat saada jäseniä myös juutalaisuuden ulkopuolelta. Antiikintutkijat ovat lähes yksimielisiä siitä, että Jeesus oli historiallinen henkilö. Tutkimuksessa on erilaisia näkemyksiä evankeliumien historiallisesta luotettavuudesta ja siitä, kuinka tarkasti ne heijastavat historiallista Jeesusta.
Kristillinen teologia sisältää uskon, että Jeesus on kolmiyhteisen Jumalan toinen persoona, sikisi Pyhästä Hengestä, syntyi neitseellisesti Maria-nimisestä naisesta, teki ihmeitä, perusti kristillisen kirkon, kuoli sovitusuhrina ihmisten syntien tähden, nousi kuolleista ja astui Taivaaseen, mistä hän vielä palaa maan päälle ja tuomitsee elävät ja kuolleet. Jeesusta kunnioitetaan kristinuskon lisäksi muun muassa islamissa, jossa Jeesusta pidetään profeettana mutta torjutaan kolminaisuusoppi sekä ajatus siitä, että Jeesus olisi Jumalan Poika.
Jeesuksen nimestä

Jeesuksen elinaikana juutalaisilla oli tavallisesti vain yksi nimi, johon tarkennuksena saatettiin lisätä henkilön isän nimi tai kotipaikka. Tällä perusteella Jeesusta kutsutaan Uudessa testamentissa usein Jeesus Nasaretilaiseksi. Nasaretissa Jeesuksen naapurit kutsuvat häntä nimityksillä ”rakennusmies, Marian poika, Jaakobin, Joosefin, Juudaksen ja Simonin veli”, ”rakennusmiehen poika”, tai ”Joosefin poika”. Johanneksen evankeliumissa opetuslapsi Filippus kutsuu häntä nimellä ”Jeesus, Joosefin poika Nasaretista”.
Suureen osaan maailman kielistä, mukaan lukien suomeen, nimi tulee latinalaisen muodon Iesus kautta, joka puolestaan on translitteraatio kreikkalaisesta nimestä Ἰησοῦς (Iēsoûs). Kreikkalainen muoto on todennäköisesti sovitus heprean ja aramean nimestä ישוע (Yēšûa), joka on lyhyempi muoto heprealaisesta nimestä יהושע (Yəhōšūaʿ, suomeksi Joosua). Yəhōšūaʿ tarkoittaa luultavasti ”Jahve pelastaa”.
Jeesuksesta käytetään myös nimeä Kristus, joka on käännös heprean voideltua eli siunattua tarkoittavasta sanasta messias. Sanaa voideltu käytetään Vanhassa testamentissa alkujaan Israelin kuninkaista. Myöhemmin sana vakiintui tarkoittamaan nimenomaan profeettojen ennustamaa tulevaa vapauttajakuningasta. Kristus-nimestä johdettiin jo Raamatun kirjoittamisen aikana Kristuksen seuraajia tarkoittava nimitys kristitty, jonka käyttö alkoi Antiokiasta. Kristityt tunnustavat Jeesuksen olevan Jumalan Poika ja ilmaisevat siten uskovansa hänen jumaluuteensa. Hänen nimeensä liitetään monia lisänimiä: Herra, Pelastaja, Ihmisen Poika, Sana, Daavidin poika, Jumalan Karitsa, Kuningasten Kuningas.
Jeesus evankeliumeissa

Kristillinen käsitys Jeesuksesta perustuu Uuden testamentin neljään kanoniseen evankeliumiin.
Jeesus evankeliumeissa > Syntymä ja lapsuus

Evankeliumien mukaan Jeesuksen äiti oli nimeltään Maria. Vanhimmassa Markuksen evankeliumissa ei mainita Jeesuksen isää. Matteuksen, Luukkaan ja Johanneksen evankeliumien mukaan Jeesuksen isän nimi oli Joosef. Matteuksen ja Luukkaan evankeliumien mukaan Joosef ei ollut kuitenkaan Jeesuksen biologinen isä, vaan Maria tuli raskaaksi Pyhän Hengen vaikutuksesta ollessaan vielä neitsyt. Matteuksen ja Luukkaan mukaan Maria oli vain kihloissa Joosefin kanssa tullessaan raskaaksi. Luukkaan evankeliumin mukaan enkeli ilmoitti Marialle, että hän tulee raskaaksi ja synnyttää pojan. Hänen oli annettava lapselle nimeksi Jeesus.
Matteuksen ja Luukkaan evankeliumit esittävät kumpikin luettelon Jeesuksen sukujuurista. Matteuksen evankeliumin luettelossa sukujuuret esitetään 29 sukupolven taakse juutalaisten isään Abrahamiin. Matteuksen evankeliumin kirjoittaja tähtää sanomansa kristinuskoon kääntyneisiin juutalaisiin. Luukkaan evankeliumin luettelo ulottuu 41 sukupolven taakse ihmiskunnan isään Aadamin saakka. Näin Luukkaan evankeliumin kirjoittaja korosti pelastuksen yleistä luonnetta. Molemmissa luetteloissa mainitaan kuningas Daavid.
Evankeliumien mukaan Jeesuksen vanhemmat olivat kotoisin Nasaretista ja Jeesus itse syntyi Betlehemissä.
Matteuksen evankeliumissa kerrotaan, että Jeesuksen synnyttyä itäisiltä seuduilta tuli Jerusalemiin tähdistäennustajia, jotka sanoivat Juudean kuningas Herodekselle nähneensä hänen tähtensä ollessaan idässä. Kun Herodes kuuli tästä, hänessä heräsi pelkoa ja epäluuloa. Kun hän sai tietää ylipapeilta ja kirjanoppineilta, että Kristuksen oli määrä syntyä Betlehemissä, hän kutsui tähdistäennustajat luokseen ja otti heiltä selville tähden ilmaantumisajan. Herodes pyysi tähdistäennustajilta, että he tulisivat ilmoittamaan hänelle lapsen olinpaikan. Tähdistäennustajat eivät palanneetkaan Herodeksen luo, koska he saivat jumalisen varoituksen olla tekemättä niin. Tämä sai Herodeksen raivoihinsa ja hän määräsi surmattavaksi kaikkialta Betlehemistä ja sen seuduilta kaikki kaksivuotiaat ja sitä nuoremmat pojat. Jeesuksen vanhemmat olivat sillä välin vieneet hänet Egyptiin, koska Jumala oli varoittanut heitä.
Jeesuksen myöhemmästä lapsuudesta ja nuoruudesta kerrotaan vain yksi tapaus. Luukkaan evankeliumin mukaan hän kävi vanhempineen 12-vuotiaana Jerusalemissa pääsiäisjuhlilla, mutta paluumatkalla vanhemmat huomasivat hänen kadonneen. Hänet kuitenkin löydettiin temppelistä, jonne hän oli jäänyt keskustelemaan opettajien kanssa, jotka ihmettelivät hänen ymmärrystään.
Jeesus evankeliumeissa > Kaste ja kiusaukset

Markuksen evankeliumin mukaan Jeesus oli isänsä Joosefin tavoin rakennusmies. Evankeliumien mukaan Jeesus aloitti julkisen toimintansa noin 30-vuotiaana.
Markuksen evankeliumin alku kuvaa Jeesuksen Johannes Kastajalta saamaa kastetta. Markuksen ja Matteuksen evankeliumien mukaan Jeesus tuli Jordan-joelle, jossa Johannes oli saarnannut ja kastanut joukoittain ihmisiä. Johannes Kastaja esitetään Jeesuksen tuloa valmistelevana. Johannes Kastaja kutsui ihmisiä parannuksen tielle ja uskoi lopun ajan olevan hyvin lähellä. Kaste merkitsi katumusta. Matteuksen evankeliumin mukaan Johannes kieltäytyi aluksi Jeesuksen kastamisesta, koska katsoi olevansa siihen liian arvoton. Kasteen jälkeen taivaat avautuivat, jolloin Pyhä Henki laskeutui kyyhkysen muodossa Jeesuksen päälle, ja Isä julisti Jeesuksen Pojakseen.
Matteuksen evankeliumin mukaan kasteen jälkeen Jeesus meni erämaahan ja paastosi neljäkymmentä päivää ja neljäkymmentä yötä. Tänä aikana paholainen ilmestyi Jeesukselle ja houkutteli häntä kolme kertaa paljastamaan yliluonnolliset kykynsä osoittaakseen olevansa Jumalan Poika. Jeesus torjui jokaisen kiusauksen vastaamalla lainauksella Viidennestä Mooseksen kirjasta. Saatana lähti torjuttuna ja enkelit tekivät Jeesukselle palvelusta.
Jeesus evankeliumeissa > Opettajana

Aloitettuaan toimintansa Jeesus valitsi kaksitoista ensisijaista oppilasta eli opetuslasta, niin sanotut apostolit. Häntä seurasi myös paljon muita ihmisiä, jotka on myös luettu opetuslapsiksi. Heidän joukkoonsa kuului evankeliumien mukaan myös naisia, muun muassa Magdalan Maria.
Matteuksen evankeliumin mukaan Jeesus keräsi parhaimmillaan tuhatmäärin ihmisiä ympärilleen. Evankeliumien kuvauksen mukaan hän toimi pääasiassa Galilean ja Peraian alueilla, eli nykyisen Israelin ja Jordanian alueella Jordan-joen kummallakin puolella. Johanneksen evankeliumin mukaan Jeesuksen julkisen toiminnan aikaan sijoittui kolme pääsiäisjuhlaa. Tämän johdosta perinteisen näkemyksen mukaan Jeesuksen julkisen toiminnan aikana on pidetty kolmea vuotta. Muiden evankeliumien antaman kuvan mukaan Jeesuksen julkinen toiminta olisi kestänyt noin puolitoista-kaksi vuotta.
Evankeliumien Jeesus saarnasi ihmisille taivasten valtakunnan tuloa, parannuksen teon tarvetta, ehdotonta rakkautta Jumalaa, lähimmäisiä ja myös vihollisia kohtaan, puhuen palvelemisesta, nöyryydestä, pahojen tekojen eli syntien anteeksiantamisesta ja Tooran hengen noudattamisesta sen kirjaimen lisäksi.
Tunnetuin Jeesuksen opetuksista on niin sanottu vuorisaarna, joka on Matteuksen evankeliumissa. Se sisältää Jeesuksen tunnetuimmat opetukset sekä muun muassa Isä meidän -rukouksen. Jeesuksen opetukset olivat usein vertauskuvallisia: suuri osa niistä kuvailee, mitä taivasten valtakunta on ja mitä se ei ole.
Evankeliumeissa Jeesus tapasi usein yhteiskunnan hylkimiä ihmisiä, muun muassa samarialaisia, rikollisia ja prostituoituja, joita juutalaiset halveksivat. Farisealaisten, joiden kanssa Jeesus asetetaan usein vastakkain, valittaessa näistä Jeesus vastaa Matteuksen evankeliumissa: ”En minä ole tullut kutsumaan hurskaita, vaan syntisiä”. Hän korosti rakkautta ja syntien anteeksiantoa. Kuuluisia tarinoita ovat muun muassa aviorikoksen tehnyt nainen, laupias samarialainen ja veronmaksukysymys. Jeesuksen opetuksia on myös rakkauden kaksoiskäsky.
Evankeliumien Jeesus opetti, että lopun ajat maailmanlaajuisine mullistuksineen tapahtuvat ennen kuin sukupolvi, jolle hän saarnasi, katoaa. Jeesuksen julistuksessa kantava ajatus oli se, että Jumalan valtakunta oli lähellä. Aikojen loppu oli tullut, mikä ennusti suurta tuomiopäivää saatanalle ja sen pahoille enkeleille ja niille ihmisille, jotka olivat Jumalaa vastaan. Jumalan tuomion voi välttää ainoastaan tekemällä parannuksen ja kääntymällä. Jumala perustaisi valtakuntansa ja vapauttaisi köyhät ja hädänalaiset. Uskovien piti erota maailmasta ja irrottautua sen järjestyksistä. Rajaton rakkaus ja ehdoton alistuminen olisi leimaa-antava valittujen suhteelle muihin ihmisiin. Yleensä vaadittiin itsensä kieltämistä, taistelua, valvomista ja rukoilemista Jumalan valtakuntaan pääsemiseksi.
Evankeliumeissa Jeesus tekee useita ihmeitä, kuten parantamisia, riivaajien karkottamisia, veden muuttaminen viiniksi, veden päällä käveleminen sekä henkilöiden, kuten Lasaruksen, herättämisiä kuolleista..
Jeesus evankeliumeissa > Pidätys, oikeudenkäynti ja tuomio

Niin sanottujen synoptisten evankeliumien mukaan Jeesus tuli opetuslapsineen Jerusalemiin pääsiäisjuhlille, ja hänen saapuessaan kaupunkiin suuri joukko ihmisiä huusi: ”Hoosianna! Siunattu olkoon hän, joka tulee Herran nimessä, Israelin kuningas!”.
Evankeliumin mukaan Jeesus aiheutti häiriötä Jerusalemissa kaatamalla rahanvaihtajien pöydät temppelissä, sanoen heidän tehneen temppelistä ”rosvojen luolan”. Myöhemmin samalla viikolla Jeesus vietti pääsiäisateriaa opetuslastensa kanssa. Sen aikana hän ennusti, että yksi opetuslapsista tulisi pettämään hänet ja että hän tulee kuolemaan pian. Tämän aterian aikana Jeesus otti leivän ja viinin ja asetti ehtoollisen sanoen: ”Tämä on minun ruumiini, joka annetaan teidän puolestanne” ja ”tämä malja on uusi liitto minun veressäni, joka vuodatetaan teidän puolestanne”. Aterian jälkeen Jeesus meni opetuslapsineen rukoilemaan Getsemanen puutarhaan.
Evankeliumien mukaan Jeesus vihastutti toiminnallaan aikansa juutalaisia ylipappeja ja lainopettajia, minkä vuoksi hänet haluttiin vaientaa. Johanneksen evankeliumi mainitsee suuren neuvoston kokouksen, jossa käsiteltiin uhkaa, jonka Jeesus muodosti hallitusjärjestelmän vakaudelle. Muissa evankeliumeissa tätä ei mainita lainkaan, vaan kaikki syy pannaan pappispuolueelle.
Markuksen evankeliumin mukaan Jeesuksen pidätti ”miekoin ja seipäin aseistautunut miesjoukko”. Joukon olivat lähettäneet ”ylin papisto sekä vanhimmat ja lainopettajat”. Evankeliumin mukaan pidätys tapahtui yöllä, koska Jeesus oli suosittu ja viranomaiset halusivat välttää levottomuudet. Synoptisten evankeliumien mukaan Jeesuksen petti Juudas Iskariot, yksi opetuslapsista, osoittaen Jeesuksen sotilaille suutelemalla tätä. Jotkut opetuslapset yrittivät tehdä vastarintaa sotilaille, mutta Jeesus kielsi heitä. Jeesuksen pidätyksen jälkeen opetuslapset pakenivat ja hajaantuivat.
Markuksen evankeliumin mukaan Jeesus vietiin tuomittavaksi Sanhedrinin eteen ja hän vahvistaa olevansa Messias. Jeesus tuomittiin jumalanpilkasta. Evankeliumien mukaan juutalaisilla ei ollut oikeutta kuolemantuomion täytäntöönpanoon, joten Jeesus luovutettiin Rooman prokuraattori Pontius Pilatukselle. Matteuksen evankeliumin mukaan Pilatus kääntyi kansan puoleen, joka sai valita joko Jeesuksen tai Barabbaan vapautettavaksi. Väkijoukko huusi Barabbaan vapaaksi ja Jeesuksen ristiinnaulittavaksi. Pilatus pesi kätensä osoittaakseen, ettei ollut vastuullinen päätöksestä.
Jeesus evankeliumeissa > Ristiinnaulitseminen ja kuolema

Jeesus vietiin Golgatalle ristiinnaulittavaksi. Teloitustapa oli roomalainen, sillä juutalaisten teloitustapa oli kivittäminen. Evankeliumien mukaan Jeesus kuoli iltapäivällä. Synoptisten evankeliumien mukaan Jeesuksen kuoleman aikoihin tapahtui maanjäristys ja taivas pimentyi keskipäivästä noin kello kolmeen. Markuksen ja Luukkaan evankeliumien mukaan varakas juutalainen Joosef Arimatialainen sai Pilatukselta luvan ottaa Jeesuksen ruumis ja haudata se omaan hautaansa.
Jeesus evankeliumeissa > Ylösnousemus ja taivaaseenastuminen

Uuden testamentin mukaan Jeesus nousi kuolleista kolmantena päivänä ristiinnaulitsemisestaan.
Evankeliumien mukaan tyhjän haudan löysivät ensimmäisenä naispuoliset opetuslapset, jotka olivat tulleet voitelemaan Jeesuksen ruumiin. Markuksen evankeliumin mukaan valkoisiin pukeutunut nuori mies oli haudalla ja kertoi ylösnousemuksesta. Matteuksen evankeliumin mukaan enkeli ilmestyi haudalla. Luukkaan evankeliumin mukaan enkeleitä oli kaksi.
Kaikkien evankeliumien mukaan Jeesus ilmestyi useille ihmisille kuolemansa jälkeen eri paikoissa. Markuksen ja Johanneksen evankeliumien mukaan Jeesus ilmestyi ensimmäisenä Magdalan Marialle haudalla. Luukkaan evankeliumissa Jeesus ilmestyy kahdelle matkalaiselle Emmauksen tiellä. Yhteen kokoontuneille opetuslapsilleen hän ilmestyi samana iltana.
Matteuksen evankeliumissa ylösnoussut Jeesus antaa lähetyskäskyn: ”Menkää siis ja tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni, kastamalla heitä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen – – ”. Jeesus lupasi tulla takaisin täyttääkseen ennustukset. Markuksen ja Luukkaan evankeliumien mukaan Jeesus nousi opetuslastensa silmien edessä taivaaseen, mikä Apostolien tekojen mukaan tapahtui neljäntenäkymmenentenä päivänä pääsiäisen jälkeen.
Uuden testamentin mukaan näiden kokemusten seurauksena Jeesuksen opetuslapset alkoivat saarnata evankeliumia eli hyvää sanomaa Jeesuksen ylösnousemuksesta.
Uskonnolliset käsitykset > Kristillinen oppi Jeesuksesta

Kristillinen oppi Jeesuksesta pohjautuu lähinnä Raamattuun sekä kolmeen vanhakirkolliseen uskontunnustukseen apostoliseen, Nikaian ja Athanasioksen uskontunnustuksiin, jotka suurin osa kristillisistä kirkoista hyväksyy yhteiseksi opilliseksi perustakseen. Näiden mukaan:
Jeesus on Jumalan Poika, yksi Jumalan kolmesta persoonasta, joka on ollut olemassa jo ennen luomista.
Jeesus on Vanhan testamentin tulevaksi ennustama Messias eli Kristus, voideltu kuningas Daavidin valtaistuimella.
Jumala rakasti maailmaa ja osoitti sen lähettämällä Jeesuksen maailmaan, jottei yksikään, joka häneen uskoo, joutuisi kadotukseen vaan saisi iankaikkisen elämän.
Jeesusta ei siittänyt mies, vaan hän sikisi Pyhästä Hengestä, ja syntyi Neitsyt Mariasta.
Lihaksi tullut Jeesus oli kuuliainen Isä Jumalalle; hänessä ei ollut mitään moitetta, eikä hän tehnyt syntiä.
Noin 30 vuoden ikäisenä Jeesus alkoi opettaa, parantaa sairaita, ruokkia nälkäisiä ja herättää kuolleita.
Jeesus ristiinnaulittiin Golgatalle, jossa hän antoi henkensä.
Jeesus sovitti ristillä maailman synnit ja nousi kuolleista kolmantena päivänä kuolemansa jälkeen, minkä jälkeen Jeesus ilmestyi Magdalan Marialle ja myöhemmin opetuslapsille. Jeesus antoi vielä uudelleen opetuslapsille lähetyskäskyn ylösnousemuksensa jälkeenkin.
Jeesus astuu taivaaseen Isän oikealle puolelle ja jättää uskoville Pyhän Hengen.
Usko Jeesukseen pelastaa tuomiolta, joka tulee synnin tähden. Jeesuksen sovitustyön kautta uskovista tulee Jumalan lapsia, ja he saavat uskoa syntinsä anteeksi Jeesuksen sovitustyön tähden.
Jeesus tulee aikojen lopussa tuomitsemaan jokaisen taivaaseen tai kadotukseen.
Uskonnolliset käsitykset > Jeesus muissa uskonnoissa

Islamissa Jeesus esiintyy runsaasti Koraanin teksteissä. Islaminuskossa Jeesus on profeetta, apostoli, Jumalan lähettiläs (Koraani 19:30) ja Messias. Hän syntyi Mariasta neitseellisesti, suoritti ihmetekoja, saarnasi ja lopulta hänet nostettiin taivaaseen. Koraani kertoo Jeesuksen syntymästä ja lapsuudesta osin Raamatun, osin apokryfisten evankeliumien mukaisesti esimerkiksi Marian suurassa.
Islam torjuu Jeesuksen aseman Jumalan poikana. Jeesus on osa Muhammedia edeltävien profeettojen pitkää ketjua. Jeesuksen kunnianimenä on kuitenkin Muhammedin tavoin ”Jumalan lähettiläs”, koska myös Jeesuksella oli kirja, Evankeliumi eli Injil. Muslimit uskovat, että sekin julisti islamin sanomaa, mutta ajan myötä kirjoitukset rappeutuivat Uuden Testamentin neljäksi evankeliumiksi.
Koraanissa torjutaan myös käsitys Jeesuksen ristiinnaulitsemisesta. Tämä vastasi Lähi-idän kristillisten lahkojen yleistä käsitystä: ristisymboli ei ollut idän kirkoissa yhtä suosittu kuin Bysantissa. Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan Jeesus on islamissa myös ankara askeetti. Tässä hän rinnastuu askeettiseen Johannes Kastajaan, jonka kultti oli 600-luvun lopulla Lähi-idässä suositumpi kuin Jeesuksen.
Jeesukseen liitetään uskomuksia eräissä muissakin uskonnoissa, kuten bahai-uskossa, jossa Jeesuksella on profeetan asema. Hare Krishna -liikkeen perustanut A. C. Bhaktivedanta Swami puolestaan arvosti Jeesusta guruna ja Jumalan edustajana. Kristillisperäisissä liikkeissä uskotaan Jeesukseen, tosin eri tavalla kuin varsinaisissa kristillisissä kirkoissa. Esimerkiksi Jehovan todistajat pitävät Jeesusta Jumalaa alempana, luotuna ja eri persoonana kiistäen siten kolminaisuuden.