stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hopeaheinä
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Hopeaheinä (mätäshopeaheinä) – Corynephorus canescens
Kasviatlas 2018: (Mätäs)hopeaheinän (Corynephorus canescens) levinneisyys Suomessa
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Corynephorus canescens (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Corynephorus canescens (englanniksi)
Flora of North America: Corynephorus canescens (englanniksi)
Höyrymylly

Höyrymylly oli höyrykonetta voimanlähteenä käyttänyt viljanjauhamiskone. Höyrykone alkoi syrjäyttää tuuli- ja vesivoiman myllyjen käyttövoimana 1700-luvun lopulla. Ensimmäinen höyrymylly, Albion-mylly, valmistui Lontooseen 1784, mutta taikauskoinen väkijoukko poltti sen. Suomen ensimmäinen höyrykäyttöinen jauhinkone otettiin käyttöön 1849 Vaasassa. Sähkötekniikan kehittyminen syrjäytti välittömän höyrykonekäytön, mutta perinteistä nimitystä höyrymylly on käytetty esimerkiksi yritysnimessä myöhemminkin. Vaasan Höyrymylly Oy:n perusti August Alexander Levón 1849.
Henry Mäntylä

| Henry Mäntylä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. elokuuta 1997 (ikä 27) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mänä
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  ei joukkuetta
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Ilves (SML) LeKi (Mestis) TuTo (Mestis) IPK (Mestis)
Henry Mäntylä (s. 1. elokuuta 1997 Vantaa) on suomalainen jääkiekkopuolustaja.
Ura > Seuraura

Mäntylä vietti junioriuransa Tampereella. Hän pelasi kaudella 2010–2011 KOOVEE:ssä, jonka jälkeen Mäntylä siirtyi kaudeksi 2011–2012 Tapparan C-nuoriin. Hän voitti siellä kauden päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Kaudeksi 2012–2013 Mäntylä siirtyi Tampereen Ilvekseen. Kaudella 2014–2015 hän toimi seuran B-nuorten varakapteenina ja oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 13+16=29. Mäntylä sijoittui koko B-nuorten SM-sarjan puolustajien maalipörssissä toiseksi edellään vain Ässien Aleksi Varttinen sekä jakoi puolustajien pistepörssin viidennen sijan Varttisen ja HIFK:n Elias Ulanderin kanssa. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti A-nuorten Suomenmestaruuden.
Kaudella 2016–2017 Mäntylä debytoi Ilveksen SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi kahdeksan runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Mäntylä teki liigadebyyttinsä 7. tammikuuta 2017 Pelicansia vastaan. Hänet merkittiin heti Ilveksen ykköspuolustajapariin Arto Laatikaisen viereen. Mäntylä sai ottelussa jääaikaa lopulta 16.48 minuuttia. Hän pelasi kautensa pääosin Ilveksen A-nuorissa, joiden tehokkain puolustaja Mäntylä oli tehoilla 7+13=20. Pudotuspeleissä hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Joona Koppasen kanssa lukemalla +3.
Huhtikuussa 2017 Mäntylä teki Ilveksen kanssa 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Alkukauden 2017–2018 hän vietti pääasiassa seuran A-nuorissa. Mäntylä pelasi kaksi SM-liigaottelua sekä 13 ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa, kunnes Mestiksen siirtotakarajalla, helmikuussa 2018 Ilves lainasi hänet loppukaudeksi TUTO Hockeyn riveihin. Mäntylä voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.
Mäntylä teki kaudeksi 2018–2019 vuoden mittaisen sopimuksen TUTOn kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Kaudella 2019–2020, marraskuussa 2019 TUTO lainasi Mäntylän alustavasti 16. joulukuuta asti ulottuvalla sopimuksella Iisalmen Peli-Karhuihin paikkaamaan loukkaantumisia. Joulutauolla hän teki IPK:n kanssa loppukauden kattavan jatkosopimuksen. Maaliskuussa 2020 Mäntylä teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2020–2021 Mäntylä pelasi loukkaantumisen vuoksi runkosarjassa vain kahdeksan ottelua. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Kesäkuussa 2021 Mäntylä teki IPK:n kanssa taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2021–2022 hän ehti pelata vain yhden Suomen Cupin ottelun, mutta Mäntylä ei pelannut kuitenkaan yhtään Mestis-ottelua, kun hänen loukkaantumisensa jatkuivat.
Ura > Maajoukkueura

Mäntylä on pelannut neljä poikien maaottelua.
Hussein

Hussein -nimisiä henkilöitä ovat tai ovat olleet:
Hussein (1935–1999), Jordanian kuningas 1952–1999
Hussein bin Abdullah (s. 1994), Jordanian kruununprinssi
Hussein ibn Ali, Husain ibn Ali (1854–1931), Mekan šarif ja emiiri, Hijazin kuningas
Hussein Al-Sadiq (s. 1973), saudiarabialainen jalkapallomaalivahti
Hussein Avni pašša (1820–1876), turkkilainen kenraali, kuvernööri ja suurvisiiri
Hussein Badr al-Din al-Huthi (1956–2014), jemeniläinen zaidilaisten uskonnollinen johtaja ja kansanedustaja
Hussein Chalayan (s. 1970), brittiläis-turkkilais-kyprokselainen muotisuunnittelija
Hussein Kamel (k. 1996), irakilainen poliitikko, Saddam Husseinin vävy
Hussein Kamel (1853–1917), Egyptin sulttaani
Hussein al-Maadidi (s. 1973), irakilainen toimittaja ja kirjailija
Hussein Taher Al-Sabee (s. 1979), saudiarabialainen pituushyppääjä
Hussein Ahmed Salah (s. 1956), djiboutilainen maratonjuoksija
Hussein al-Taee (s. 1983), irakilaissyntyinen suomalainen poliitikko ja konfliktintutkija, SDP:n ent. kansanedustaja
Abdikani Ilmari Hussein, KANI (s. 1994), suomensomalialainen hip hop- ja R&B-muusikko
Abdirizak Haji Hussein (1924–2014), Somalian pääministeri 1964–1967
Abdiqadir Osman Hussein (s. 1974), somalialaissyntyinen rikollinen ja elinkautisvanki
Abdirahim Hussein (s. 1978), somalialaissyntyinen suomalainen poliitikko
Abdul Hussein (s. 1997), palestiinalais-suomalainen vapaaottelija ja maailmanmestari
Abdulla Mohamed Hussein (s. 1987), somalialainen pikajuoksija
Ahmed Hussein, somalialainen jääpalloilija
Bilal Hussein, irakilainen valokuvaaja
Kariem Hussein (s. 1989), sveitsiläinen aitajuoksija
Marwa Hussein (s. 1978), egyptiläinen moukarinheittäjä
Nur Hassan Hussein (1938–2020), Somalian väliaikaishallinnon pääministeri 2007–2009
Saddam Hussein (1937–2006), Irakin diktaattori 1979–2003; hänen lapsiaan ovat:
Udai Hussein (1964–2003), Irakin tasavaltalaiskaartin johtaja
Qusai Hussein (1966–2003)
Raghad Hussein (s. 1968)
Ali Hussein (s. 1983)
Sheikh Mukhtar Mohamed Hussein (1912–2002), Somalian väliaikainen presidentti 1969
Taha Hussein (1889–1973), egyptiläinen kirjailija, akateemikko ja kulttuurivaikuttaja
Tengku Hussein (1887–1835), Johoren sulttaani 1819–1835
Waris Hussein (s. 1938), intialais-brittiläinen televisio- ja elokuvaohjaaja
Zeid Ra’ad Al Hussein (s. 1964), jordanialainen poliitikko, diplomaatti ja YK:n ihmisoikeuskomissaari.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hussein”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Höyrylotja

S/S Heino. (Savonlinnan maakuntamuseo)
S/S Veikko lähdössä halkolastissa Savonlinnan Haislahdesta Kyrönsalmen suuntaan.
Höyrylotja oli yleensä puurunkoinen sisävesialus, jonka ulkopinta oli suojattu tervalla. Tästä tuleekin lotjille kansan suussa syntynyt lempinimi "tervahöyry", jolla alustyyppi nykyäänkin paremmin tunnetaan. Aluksista käytettiin myös nimeä "pikinytky". Osa aluksista oli rautarakenteisia "kuramyllyjä". Eniten höyrylotjia liikennöi Saimaalla.
Höyrylotjia käytettiin yleisesti 1870-luvulta aina 1960-luvulle saakka. Lotjia oli liikenteessä 1920-luvulla lähes 200. Saimaan kanavan sulkeutuminen toisen maailmansodan johdosta, ja sen jälkeen rauta- ja maantieverkon kehittyminen lopetti lopulta Saimaan "tervahöyryjen" käytön rahtikuljetuksissa.
Höyrylotjan tunnusomainen muoto oli käytännön sanelema. Alukset rakennettiin siten, että ne mahtuivat kulkemaan vuonna 1856 valmistuneen Saimaan kanavan läpi. Enimmäismitoiksi muodostui siten 31 kertaa 7 metriä ja syväys oli 2,4 metriä. Lotjan keula oli tylppä.
Täysimittaisen lotjan vetoisuus oli 100–140 nettorekisteritonnia, jolla pystyttiin kuljettamaan 80–100 standarttia puutavaraa tai 600–700 pinokuutiometriä halkoja.[lähde? ]
Lotjan höyrykone oli yleensä teholtaan noin 100 hevosvoimaa, joka riitti kehittämään noin 6 solmun matkanopeuden.[lähde? ]
Lotjien purjehduskausi kesti keväästä aina jäiden tuloon asti. Tärkein kuormatavara oli puu. Ennen itsenäisyyttä moni lotja suuntasi Pietariin polttopuukuormineen. Itsenäistymisen jälkeen aina toiseen maailmansotaan asti tärkein purkupaikka oli pääkaupunki Helsinki. Sodan syttymisen jälkeen lotjat jäivät Saimaan sisäiseen liikenteeseen.
Huila (departementti)

Departementti Kolumbian kartalla.
Huila on yksi Kolumbian 32 departementista. Sen pääkaupunki on Neiva, pinta-ala 19 890 km² ja asukasluku vuonna 2009 oli 1,068 miljoonaa.
Japurájoki.
Huila on maanviljelysseutua, jossa kasvatetaan monia viljelykasveja kuten riisiä, durraa, jukkaa, maissia, papuja, puuvilla, perunoita, seesamia, tupakkaa, sokeriruokoa, banaaneja, kahvia ja kaakaota. Betanian tekoallas on rakennettu Magdalena- ja Yaguarájokien yhtymäkohtaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huila Wikimedia Commonsissa
Höyrynpaine

Veden höyrynpaine lämpötilan funktiona. Käyrän muoto riippuu aineen ominaisuuksista.
Höyrynpaine eli kylläisen höyryn paine on se höyryn osapaine, jossa höyry ja neste ovat tasapainotilassa. Jos höyryn osapaine on pienempi kuin höyrynpaine, neste höyrystyy. Jos höyryn osapaine on suurempi kuin höyrynpaine, höyry tiivistyy nesteeksi. Höyrynpaine riippuu lämpötilasta: kun lämpötila nousee, höyrynpaine kasvaa. Höyrynpaine ilmaisee, kuinka herkästi neste höyrystyy. Se riippuu molekyylien välisistä sidoksista.[lähde? ]
Aineen kiehumispiste riippuu sen höyrynpaineesta. Kiehumispisteessä olevan nesteen paine on sama kuin sen höyrynpaine. Esimerkiksi veden höyrynpaine 100 celsiusasteen lämpötilassa on noin 1 bar, joten veden kiehumispiste yhden baarin paineessa on 100 °C.
Ilman suhteellinen kosteus on vesihöyryn osapaine ilmassa jaettuna ilman lämpötilaa vastaavalla höyrynpaineella. Esimerkiksi lämpötilassa 20 °C veden höyrynpaine on 0,0234 bar. Jos suhteellinen kosteus on 50 prosenttia, höyryn osapaine on puolet höyrynpaineesta eli 0,0117 bar.
Ikuinen rauha

Puola-Liettua vuonna 1686.
Ikuinen rauha on Moskovan suuriruhtinaskunnan ja Puolan 16. toukokuuta 1686 Moskovassa solmima sopimus, jossa täsmennettiin Andrusovon rauhan ehtoja.
Sopimuksessa sovittiin, että Dneprin vasen ranta jää Moskovan haltuun Kiova mukaan lukien, mistä Moskova maksaa 146 000 ruplan korvauksen ja että Kiovan alueen eteläosa ja Bratslavin alue jäävät asuttamatta neutraaleiksi alueiksi. Lisäksi kumpikin sopimusosapuoli sitoutui olemaan solmimatta erillisrauhaa Turkin kanssa. Katolinen Puola-Liettua lisäksi takasi Puola-Liettuan alueella asuvalle ortodoksiselle väestölle uskonnonvapauden sekä tunnusti Moskovan oikeuden suojella ortodokseja. Ikuisella rauhalla Moskovasta tuli Turkin vastaisen liittokunnan, Pyhän liigan, jäsen. Siihen kuuluivat ennestään Puola, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta ja Venetsia.
IHC Leuven

| IHC Leuven |
| --- | --- |

Perustettu:  1993
Kaupunki:   Leuven, Belgia
Kotiareena:  IJsBaan Leuven
Sarjataso:  BeNe League
Värit:                
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
IHC Leuven on Belgialainen jääkiekkoseura Leuvenista, joka pelaa BeNe Leaguessa.
Aiheesta muualla

Seuran viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Huili

| Huili |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  ekologinen elämäntapa
Kustantaja:  Noon Kollektivi / Noon Viestintä Oy
Julkaisija:  Noon Viestintä Oy
Levikki:  2200 (painos)
Perustettu:  2010
Lakkautettu:  Joulukuu 2018
Päätoimittaja:  Anna Tommola
Kotikunta:  Helsinki
Aiheesta muualla
Huili
Huili oli suomalainen vuonna 2010 perustettu aikakauslehti, joka keskittyi ekologiseen elämäntapaan, kulttuuriin ja ilmiöihin. Lehden ilmestyminen loppui 2018.
Huili oli alun perin ruotsalaisen energiayhtiö Kraft & Kulturin asiakaslehti. Kraft & Kulturin ajauduttua talousongelmiin vuonna 2012 lehden tekijät lunastivat Huili-tavaramerkin ja jatkoivat toimintaa itsenäisesti.
Vuonna 2016 ekoyhtiö Huili oy myi lehden brändin Noon Viestintä Oy:lle. Huilin toiminta uhkasi loppua syksyllä 2015, kun lehden perustaja ja silloinen päätoimittaja Riikka Suominen valittiin Vihreän Langan päätoimittajaksi. Huilin päätoimittajana toimi Hannele Huhtala tammikuusta 2016 elokuuhun 2017. Syyskuusta 2017 lehden lakkautamiseen joulukuussa 2018 päätoimittajana toimi Anna Tommola.
Lehti oli kulttuuri- tiede ja mielipidelehtien liiton Kultin jäsen. Huili sai vuonna 2013 Kultin Vuoden laatulehti -palkinnon.
Aiheesta muualla

Huili-lehden kotisivu
I Want It All

| ”I Want It All” Queen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Miracle
 Julkaistu: 1989
 Tuottaja(t): Queen, David Richards
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 04.01
 Levy-yhtiö: Parlophone/EMI
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 6.
Queenin muut singlet
| ”One Year of Love” 1986 | ”I Want It All” 1989 | ”Breakthru” 1989 |
I Want It All on brittiläisen rock-yhtye Queenin kappale yhtyeen levyltä The Miracle. Kappaleen on säveltänyt kitaristi Brian May, joka laulaa kappaleesta C-osan. Kappaleesta on kaksi eri versiota; albumiversio ja kuuluisampi singleversio, joka on esimerkiksi yhtyeen Greatest Hits II -albumilla. Singleversio alkaa kertosäkeen a cappella -laululla, mutta albumiversio alkaa Brian Mayn kitarariffillä. Kappaleen lopussa tulee hevimusiikille tyypillinen kohta, jolloin kappaleen tempo nousee hetkellisesti. Kappale onkin yksi Queenin raskaimmista kappaleista Innuendon ja Hitmanin ohella.[lähde? ]
Single ylsi Suomen virallisen listan sijalle 6.
Hei, rillumarei!

| Hei, rillumarei! |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Armand Lohikoski
Käsikirjoittaja:  Reino Helismaa
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Toivo Kärki
Kuvaaja:  Osmo Harkimo
Leikkaaja:  Elmer Lahti
Pääosat:  Esa Pakarinen Sirkka-Liisa Wilén Heikki Heino Irja Rannikko
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  1954
Kesto:  83 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Edeltäjä:  Rovaniemen markkinoilla
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hei, rillumarei! on vuonna 1954 valmistunut Armand Lohikosken ohjaama elokuva. Se sai ensi-iltansa Helsingissä 9. huhtikuuta 1954 Bio-Bio- ja Tuulensuu -teattereissa. Hei, rillumarei! on jatkoa elokuvalle Rovaniemen markkinoilla.
Elokuva edustaa aikakautensa rillumarei-kulttuuria nimeään myöten, joka on peräisin Rovaniemen markkinoilla -elokuvassa lauletun kappaleen kertosäkeestä. Oman kertomansa mukaan Toivo Kärki yritti hieman toppuutella Reino Helismaata, että ”kannattaako juuri näin sanoa, se ärsyttää sellaisia ihmisiä, jotka ehkä muuten pitäisivät elokuvasta”. Toivo Särkkä kuitenkin uhosi, että ”ei mitään, raskaimman jälkeen vaan”, johon Kärki, että ”OK, tehdään sitten näin”. Vuosikymmeniä myöhemmin Peter von Baghin haastattelussa ohjaaja Armand Lohikoski muisteli ohjaustehtävän saatuaan kauhistuneensa ja yrittäneensä lievittää elokuvan pilkkaa klassisesta musiikista.
Juoni

Severi Suhonen matkustaa junalla etelään katsomaan "sivistystä". Matkalla hän astuu junasta Seinäjoeksi luulemallaan pysäkillä käydäkseen asemaravintolassa. Juna kuitenkin yllättäen lähteekin jättäen Severin juoksemaan perään. Jalan Helsinkiin matkattuaan ja radanvarren taloista ruokaa saatuaan Severi käy parturissa siistimässä itsensä. Hän ajautuu vanhantavaran kauppaan jota ylläpitävän pariskunnan luokse hän asettuu oleilemaan. Tullihuutokaupasta hän sattumalta huutaa luokattoman töherryksen joka kuitenkin miellyttää häntä sen muistuttaessa maisemaa Alatölviöllä. Tökerö maalaus on kuitenkin hämäystä, sen alla on oikea arvotaulu. Tätä maalausta elokuvan konnajoukkio yrittää Severiltä saada lopun elokuvan ajan.
Arviot

Reino Helismaa harmistui elokuvan Rovaniemen markkinoilla kritiikeissä saamasta kohtelusta niin, että käsikirjoitti tämän elokuvan lähinnä kostoksi kriitikoille. Siihen elokuva kriitikon mukaan kompastuukin, ja kiukku lamauttaa huumorin. Toinenkin kriitikko on havainnut farssin käsikirjoituksen kaunaisuuden.
Elokuva sai muiden rillumarei-elokuvien tapaan kriitikoilta murska-arvostelut, mutta viihteennälkäinen yleisö katsoi niitä mielellään. Elokuvassa jopa irvaillaan korkeakulttuurin kustannuksella. Niin hyvin Esa Pakarinen onnistui suorituksessaan, että se herätti lehdistössä kommentteja kulttuurin tilasta. T. J. Särkkä teki elokuvan saamasta korkeasta veroluokasta valituksen, jossa hän sanoo: "Toistamme edelleen, että yksistään se, että käsikirjoituksen tekijänä on Reino Helismaa ei saa olla syynä elokuvan tuomitsemiseen korkeimpaan veroluokkaan." Suomen Sosialidemokraatin kriitikko Eugen Terttula puolestaan kirjoitti: "Ns. balladilinjalta (jossa vielä oli jotain hyvääkin) on yht'äkkiä vierähdetty raa'alle, mauttomalle renkutuslinjalle – rillumarei kajahtaa kohta, siltä tuntuu tulevien filmien sisältöä tarkastellessa, miltei paikasta kuin paikasta, jossa suomalainen elokuva pyörii. – – – Kotimaisen filmitaiteen (kuinka kauan vielä voi näin sanoa hymyilyä herättämättä?) varjelemiseksi olisi ehkä syytä korjata elokuvien verotusasteikkoa."
Kun elokuva oli esitetty televisiossa helmikuussa 2011, Antti Lindqvist kirjoitti TV-maailma -lehdessä: ”Kun arvostelijat olivat rutanneet Rovaniemen markkinoilla -farssin, Reino Helismaa käsikirjoitti kostoksi korkeakulttuurin edustajia pilkkaavan elokuvan. Vaikka mukana on muutama osuva herja, kokonaisuus kompastuu kaunaisuuteensa. Kiukku lamauttaa huumorin. Hei, rillumarei kertoo kolmesta kullankaivajasta, jotka lähtevät tutustumaan pääkaupungin kulttuurielämään. Sitä elokuva irvailee kaikki henkevyyden arvot visusti välttävällä tavalla.” Lindqvist antoi elokuvalle yhden tähden viidestä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Esa Pakarinen  | … |  Severi Suhonen   |
|  Heikki Heino  | … |  romukauppias Simo   |
|  Sirkka-Liisa Wilén  | … |  romukauppiaan vaimo Sinikka   |
|  Irja Rannikko  | … |  Dagny Kehvelin   |
|  Matti Aulos  | … |  Jonni Kehvelin   |
|  Arvo Kuusla  | … |  Emppu   |
|  Kai Lappalainen  | … |  Kehula   |
|  Reino Helismaa  | … |  Roope   |
|  Jorma Ikävalko  | … |  Julle   |
|  Arvi Järvinen  | … |  mies junassa   |
|  Nestori Lampi  | … |  junanlähettäjä   |
|  Anton Soini  | … |  mies asemalla   |
|  Kerttu Pälvi  | … |  ikäimpi radan varrella   |
|  Veikko Linna  | … |  isäntä radan varrella   |
|  Toini Ylönen  | … |  löytötavaratoimiston apulainen   |
|  Jalmari Parikka  | … |  löytötavaratoimiston hoitaja   |
|  Maija Routavuo  | … |  friidu   |
|  Uolevi Lönnberg  | … |  bassoviulun kadottanut mies   |
|  Leena Grönroos  | … |  parturineiti   |
|  Auvo Nuotio  | … |  isännöitsijä   |
|  Kaarlo Wilska  | … |  heiveröinen mies   |
|  Marianne Blåfield  | … |  lentoemäntä   |
|  Olavi Suominen  | … |  mies lentokoneessa   |
|  Juhani Kumpulainen  | … |  meklari Juhansson   |
|  Erkki Uotila  | … |  mies huutokaupassa   |
|  Evald Terho  | … |  mies huutokaupassa   |
|  Uuno Montonen  | … |  mies huutokaupassa   |
|  Hannes Veivo  | … |  mies huutokaupassa/1.poliisi   |
|  Heikki Savolainen  | … |  hotellin vahtimestari   |
|  Martti Seilo  | … |  pianisti   |
|  Hannu Löytty  | … |  poika konsertissa   |
|  Aino Angerkoski  | … |  laulajatar   |
|  Masa Niemi  | … |  näyttelijä Martti Niemi   |
|  Aili Valli  | … |  nainen teatterissa   |
|  Pentti Taivainen  | … |  mies teatterissa   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  kuiskaaja   |
|  Uljas Kandolin  | … |  1. vartija näytelmässä   |
|  Pentti Irjala  | … |  2. vartija näytelmässä   |
|  Helmer Salmi  | … |  merimies näytelmässä   |
|  Martti Kupari  | … |  poliisi näytelmässä   |
|  Anu Kilpiö  | … |  nainen näytelmässä   |
|  Armas Jokio  | … |  1. vahtimestari   |
|  Tuija Halonen  | … |  Clementine, rakastajatar näytelmässä   |
|  Arttu Suuntala  | … |  2. vahtimestari   |
|  Selma Ruusunen  | … |  naulakon hoitaja   |
|  Kauko Kokkonen  | … |  2. poliisi   |
|  Heimo Lepistö  | … |  3. poliisi   |
|  Artturi Laakso  | … |  mies junassa   |
|  Ture Törmä  | … |  nuori mies junassa   |
Aiheesta muualla

Juonikuvaus ja lehdistöarvioita Elonet.fissä
Taustatietoja tuotannosta Elonet.fissä
Huumorimusiikki

Lapinlahden Linnut -yhtye tunnetaan humoristisesta musiikistaan.
Huumorimusiikki on musiikkia, jossa on usein humoristinen sanoitus tai se herättää muulla tavoin hilpeyttä. Kappaleen humoristisuus voi esimerkiksi perustua siihen, että se on alun perin ollut jotain muuta, minkä jälkeen sen sanat on muutettu, usein huvittavaksi. Tällaista huumorimusiikkia kutsutaan parodiamusiikiksi.
Huumorimusiikkia esiintyy monissa musiikin lajityypeissä, niin iskelmässä, rockissa, popissa kuin rapissakin. Eräs suomalaisen huumorimusiikin tärkeimmistä henkilöistä oli Reino Helismaa, joka loi rillumarein 1940- ja 1950-lukujen vaihteessa. Helismaan lisäksi myös Eemeli ja Esa Pakarinen olivat tärkeitä nimiä humorististen kuplettitaiteilijoiden joukossa, ja heille Helismaa myös teki paljon sanoituksia. Helismaan jälkeen suomalaista huumorimusiikkiperinnettä ovat jatkaneet esimerkiksi Juha Vainio, Leo Jokela, Veikko Lavi, Erkki Liikanen, Simo Salminen, Jaakko Teppo, Jope Ruonansuu, Solistiyhtye Suomi, Hullujussi, Seitsemän seinähullua veljestä ja Eläkeläiset.
Alkuaikoinaan huumorimusiikki oli lähes aina iskelmää.selvennä 1970- ja 1980-luvun vaihteessa huumori alkoi siirtyä myös rock-musiikkiin. Tunnettuja suomalaisia huumorirock-yhtyeitä ovat esimerkiksi Lapinlahden Linnut, Sleepy Sleepers, Kontra, Turo’s Hevi Gee ja Vilperin Perikunta. Hip hop -yhtye Raptorin sanoituksissa on niin ikään humoristisia elementtejä.
Tunnettuja ulkomaisia huumorimuusikkoja ovat muun muassa ”Weird Al” Yankovic, Tenacious D, The Lonely Island, Spike Jones ja Victor Borge.
Hämähäkkinainen (Jessica Drew)

| Hämähäkkinainen |
| --- | --- |

Luoja(t):  Archie Goodwin, Sal Buscema ja Jim Mooney
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Marvel Spotlight #32 (1977)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Jessica Drew
Status:  Aktiivinen
Pituus:  178 cm
Paino:  59 kg
Ryhmäsidokset:  Kostajat
Edelliset ryhmäsidokset:  Hydra, YPKVV
Henkilöllisyydet:  Jessic Drew
Voimat:  Suhteelliset hämähäkin voimat, kyky kiipeillä seinillä ja luoda seittiä. yli-inhimilliset fyysiset voimat, kestävyys ja nopeus. Pystyy luomaan biosähköistä energiaa ja miehiä houkettelevia feromoneja.
Suhteet
Sukulaiset:  Jonathan (isä, kuollut) Merriem (äiti, kuollut)
Hämähäkkinainen on Marvel-kustantamon luoma supersankari. Jessica Drew oli ensimmäinen Hämähäkkinainen. Alkuaikoina Jessican historia oli hämärän peitossa mutta lopulta hän sai alkuperänsä selville. Sen jälkeen hän ryhtyi supersankariksi. Hämähäkkinaisen historian tiesi ainakin Hydra.
IG Farben -rakennus

Rakennuksen etupuoli.
Rakennuksen takapuoli.
IG Farben -rakennus on Frankfurt am Mainiin, Saksaan vuonna 1931 valmistunut rakennus, joka toimi kemianteollisuusyhtymä I.G. Farbenindustrie AG:n pääkonttorina. IG Farben oli maailman suurin kemianteollisuuden yritys sekä Saksan suurin ja maailman neljänneksi suurin yritys. Rakennuksen arkkitehtina toimi Hans Poelzig. Rakennus on toiminut myös yhdysvaltalaisen tiedustelupalvelu CIA:n konttorina.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fritz Bauer Institute (Arkistoitu – Internet Archive)
Frankfurtin yliopisto
Dissing+Weitling
Valokuvia (saksaksi)
Valokuvia vuodelta 1996
3 valokuvaa rakennuksesta
Frankfurtin yliopiston promootioelokuva
Huumonen

Huumonen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Ari Huumonen (1956–2013), kiekonheittäjä
M. E. Huumonen (1884–1945), opettaja ja rehtori
Osmo Huumonen (1931–2003), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Tuukka Huumonen (s. 1990), jääkiekkomaalivahti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hugo Berghell

Hugo Karl Albert Berghell (6. huhtikuuta 1864 Mustasaari – 12. joulukuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen valtiongeologi.