stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pakko tanssia
Pakko tanssia

Pakko tanssia -kilpailussa etsittiin Suomen parasta tanssiesitystä. Kilpailijoina oli kaikenikäisiä eri tanssityylien edustajia, niin soolotanssijoita kuin erikokoisia tanssiryhmiäkin. Osallistujat pysyvät koko kisan ajan samassa tanssilajissa omalla vahvuusalueellaan. Kilpailun pääpalkinto oli 30 000 euroa.
Tuotanto oli kymmenosainen: viisi nauhoitettua koetanssilähetystä maaliskuussa, neljä suoraa semifinaalilähetystä huhtikuussa sekä suora finaalilähetys toukokuussa Espoon Barona Areenalla.
Ohjelman esittäminen alkoi Yle TV2:lla lauantaina 2. maaliskuussa 2013. Ohjelman esitysaika oli lauantai-iltaisin kello 20:30. Ennen jokaista lauantaista televisiolähetystä nähtiin kaksi viikoittaista nettijaksoa tiistaisin ja torstaisin Yle Areenassa ja ohjelman kotisivulla.
Vastaanotto

Pakko tanssia oli osa Yle TV2:n katsojauudistusta. ”Nuorennusleikkaukseksi” mediassa nimetyn uudistuksen ja yleisradioveron myötä kanavan tavoitteena oli laajentaa ohjelmatarjontaansa niin, että tarjolla on kaikille kaikkea.
Ohjelmaa kritisoitiin mediassa paljon ja sitä kutsuttiin muun muassa Yleisradion miljoonaflopiksi jo ennen ohjelman alkamista. Media perusteli floppiuutisointia muun muassa sillä, että ohjelman esittäminen keskeytettiin kesken kauden Yhdysvalloissa huonojen katsojalukujen vuoksi. Ohjelma ei kerännytkään Suomessa suuria katsojamääriä. Sarjan avausjaksoa maaliskuussa 2013 seurasi 254 000 katsojaa ja viimeistä semifinaalia enää 159 000 katsojaa.
Yle myönsi pettyneensä ohjelman katsojalukuihin ja siihen ettei se noussut kansan puheenaiheeksi. Näin ollen sarjasta ei tehty enää toista tuotantokautta.
Koetanssit ja ohjelman kulku

Ohjelman koetanssitilaisuudet järjestettiin Tampereella ja Helsingissä tammikuussa 2013. Koetansseissa jokainen tuomari antoi kullekin tanssijalle yhden tähden, joko kultaisen tai punaisen. Kaksi tai kolme kultaista tähteä saaneet tanssijat pääsivät Tuomareiden listalle. Listalta tuomaristo valitsi lopulliset 24 semifinalistia, joista yleisö äänesti 8 finalistia. Finalisteista katsojat valitsivat yhden voittajan.
Semifinaalit > Semifinalistit

Skitsoflex (popping)
Mette (disco)
Swing Busters (boogie woogie)
Sibiry Bb (nykytanssi)
Beat Cooma (show-jazz)
Systematic (street)
Suma Ensemble (show-jazz)
Ylin (baletti / karakteritanssi)
Lock Kids Finland (locking)
Machina (flamenco)
Powerpoint (locking)
UMC (street)
Will Funk For Food (locking)
Catarina Da Costa (hiphop)
La Íntegra feat. Matias (salsa)
New Style Busters (street/hiphop)
Ivan Ubaldo (break)
JaMam's Cats (dancehall)
Ruttu (popping/tutting)
2PaDance KIDS (show-disco)
Wafa Ameli (itämainen tanssi)
DTC (show)
Dj’s Nightmare (dancehall)
Mohamed (nykytanssi/abstrakti street)
Semifinaalit > 1. semifinaali (6. huhtikuuta 2013)

| Järjestys | Kilpailija | Asuinpaikka | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Skitsoflex | Helsinki | Pudotettu |
| 2 | Mette | Helsinki | Pudotettu |

| 3 | Swing Busters | Helsinki | Jatkossa |
| 4 | Sibiry Bb | Helsinki | Pudotettu |

| 5 | Beat Cooma | Jyväskylä | Jatkossa |
| 6 | Systematic | Helsinki, Karjaa, Turku, Vantaa | Pudotettu |
Semifinaalit > 2. semifinaali (13. huhtikuuta 2013)

| Järjestys | Kilpailija | Asuinpaikka | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Suma Ensemble | Helsinki | Pudotettu |
| 2 | Ylin | Helsinki | Pudotettu |
| 3 | Lock Kids Finland | Helsinki | Pudotettu |

| 4 | Machina | Helsinki | Jatkossa |
| 5 | Powerpoint | Espoo | Pudotettu |

| 6 | UMC | Jyväskylä | Jatkossa |
Semifinaalit > 3. semifinaali (20. huhtikuuta 2013)

| Järjestys | Kilpailija | Asuinpaikka | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Will Funk For Food | Helsinki | Pudotettu |
| 2 | Catarina Da Costa | Vaasa | Pudotettu |
| 3 | La Íntegra feat. Matias | Helsinki | Pudotettu |

| 4 | New Style Busters | Espoo | Jatkossa |
| 5 | Ivan Ubaldo | Helsinki | Pudotettu |

| 6 | JaMam's Cats | Tampere | Jatkossa |
Semifinaalit > 4. semifinaali (27. huhtikuuta 2013)

| Järjestys | Kilpailija | Asuinpaikka | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ruttu | Lahti | Pudotettu |

| 2 | 2PaDance KIDS | Turku | Jatkossa |
| 3 | Wafa Ameli | Vaasa | Pudotettu |

| 4 | DTC | Tornio | Jatkossa |
| 5 | DJ's Nightmare | Helsinki | Pudotettu |
| 6 | Mohamed | Helsinki | Pudotettu |
Finaali (4. toukokuuta 2013)

Aiempia Pakko tanssia -jaksoja pidempi, puolitoistatuntinen, suora lähetys alkoi kello 20:30. Lähetyksen alussa nähtiin tuomareiden ja juontajien yhteinen Bollywood-show. Finaalissa esiintyi myös Sini Sabotage, joka esitti lähetyksessä ”Levikset repee” -singlensä yhdessä VilleGallen kanssa.
Nuorimmat finalistit olivat 9–10-vuotiaita ja vanhimmat nelikymppisiä. Finalistit olivat kotoisin ympäri Suomea: kaksi ryhmää olivat Helsingistä ja kaksi Jyväskylästä, lisäksi Torniosta, Tampereelta, Turusta ja Espoosta oli kustakin mukana yksi tanssiryhmä. Finaalissa katsojat valitsivat finalistikahdeksikon joukosta voittajaryhmän, joka palkittiin 30 000 eurolla.
Finaali (4. toukokuuta 2013) > Finalistit

| Järjestys | Kilpailija | Asuinpaikka | Tanssityyli | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| 1 | UMC | Jyväskylä | street | TOP 3 |
| 2 | Beat Cooma | Jyväskylä | show-jazz |  |
| 3 | DTC | Tornio | show |  |
| 4 | 2PaDance KIDS | Turku | show-disco |  |
| 5 | JaMam's Cats | Tampere | dancehall |  |

| 6 | New Style Busters | Espoo | street/hiphop | Voittaja |
| 7 | Machina | Helsinki | flamenco |  |

| 8 | Swing Busters | Helsinki | boogie woogie | TOP 3 |
Finaali (4. toukokuuta 2013) > Voittaja

Katsojien äänistä ja 30 000€:n palkinnosta kilpaili kahdeksan tanssiryhmää, joista voittajaksi valittiin viiden teinipojan muodostama street-tanssiryhmä New Style Buster Espoosta. New Style Bustersin lisäksi kolmen kärjessä olivat boogie woogie’ta tanssinut helsinkiläinen Swing Busters ja jyväskyläläinen katutanssiryhmä UMC.
Jaksot

| Jakso | Esityspäivä | Tyyppi | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2. maaliskuuta 2013 | nauhoitettu | Koetanssit |
| 2 | 9. maaliskuuta 2013 | nauhoitettu | Koetanssit |
| 3 | 16. maaliskuuta 2013 | nauhoitettu | Koetanssit |
| 4 | 23. maaliskuuta 2013 | nauhoitettu | Koetanssit |
| 5 | 30. maaliskuuta 2013 | nauhoitettu | Semifinalistivalinnat |
| 6 | 6. huhtikuuta 2013 | suora lähetys | 1. semifinaali |
| 7 | 13. huhtikuuta 2013 | suora lähetys | 2. semifinaali |
| 8 | 20. huhtikuuta 2013 | suora lähetys | 3. semifinaali |
| 9 | 27. huhtikuuta 2013 | suora lähetys | 4. semifinaali |
| 10 | 4. toukokuuta 2013 | suora lähetys | Finaalit |
Aiheesta muualla

Pakko tanssia -sarjan viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive).
Pakko tanssia -sarjan viralliset Facebook-sivut
Pakko tanssia -sarjan YouTube-kanava
Peat, Smoke & Seaweed Storm

| Peat, Smoke & Seaweed Storm Radion sinfoniaorkesteri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2014
 Tuottaja(t): Timo Ruottinen
 Tyylilaji: taidemusiikki
 Kesto: 65.10
Osmo Tapio Räihälän muut julkaisut
| Värikallio 2006 | Peat, Smoke & Seaweed Storm 2014 | Zensolence 2024 |
Peat, Smoke & Seaweed Storm on säveltäjä Osmo Tapio Räihälän toinen sävellyslevy (ABCD367). Se ilmestyi tammikuussa 2014. Levyn teokset ovat:
Kappaleet

Barlinnie Nine – 11.33
Soliloque 2: La tornade – 7.37
Rautasade (Iron Rain) – 15.32
Aflao Highway – 12.52  (I More Than Able II Observers Are Worried III Do Good in Case of Tomorrow)
Ardbeg - The Ultimate Piece for Orchestra – 17.04
Kokoonpano

Radion sinfoniaorkesteri (1, 3, 5)
Sakari Oramo – kapellimestari (1)
Dima Slobodeniouk – kapellimestari (3, 5)
Jukka Harju - käyrätorvi (2)
Matilda Kärkkäinen – piano (4)
Anu Pylkkänen – äänittäjä (1, 4)
Kai Lassfolk – äänittäjä (2)
Jari Rantakaulio – äänittäjä (3)
Antti Pohjola – äänittäjä (5)
Risto Räty – tuottaja (1)
Osmo Tapio Räihälä – tuottaja (2, 4)
Markku Veijonsuo – tuottaja (3)
Laura Heikinheimo – tuottaja (5)
Otto Räty

| Otto Räty> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. tammikuuta 1992 (ikä 32) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  77 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Tappara (SML) SaPKo (Mestis) Lukko (SML)
Otto Räty (s. 2. tammikuuta 1992 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhoa lainalla SM-liigajoukkue Tapparasta. Räty pelasi ennen hyökkääjänä.
Otolla on myös isoveli, Ossi (s.1988), joka myös pelasi juniori-ikäisenä jääkiekkoa Tapparassa.
Ura > Seuraura

Räty on Tapparan kasvatti ja hän pelasi koko junioriuransa samassa seurassa. Ennen hyökkääjänä pelanneesta Rädystä tehtiin puolustaja kaudeksi 2009–2010 hänen pelatessa B-nuorissa.
Kauden 2011–2012 Räty aloitti Tapparan A-nuorissa, josta hänet nostettiin liigarinkiin ensimmäisen kerran lokakuussa. Hän teki liigadebyyttinsä 25. lokakuuta 2011 kotona HIFK:ta vastaan ja sai ottelussa syöttöpisteen Aleksander Barkovin tekemään 1–0-maaliin. Ottelussa Räty sai jääaikaa 21 minuuttia ja 34 sekuntia.
Ura > Maajoukkueura

Räty on pelannut 23 poikien maaottelua.
Otto Sander

Otto Sander vuonna 2008
Otto Sander (30. kesäkuuta 1941 – 12. syyskuuta 2013) oli saksalainen elokuva-, teatteri- ja ääninäyttelijä.
Ura

Hän aloitti näyttelijän uran vuonna 1965. Vuodesta 1980 lähtien Sander esiintyi useilla Berliinin teatterinäyttämöillä, muun muassa Schillertheaterissa vuonna 1981, Freie Volksbühnessa vuonna 1985 ja vuonna 1989 Komödie am Kurfürstendammissa.
Hänen tunnetuimpia elokuvaroolejaan ovat enkeli Cassiel elokuvassa Berliinin taivaan alla ja Kapitänleutnant Philipp Thomsenin rooli Wolfgang Petersenin ohjaamassa elokuvassa Das Bootissa. Sander esiintyi myös mm. elokuvassa Peltirumpu.
Sander oli tunnettu lämpimästä ja vahvasta baritoniäänestään ja hän oli tunnettu kertojaäänenä ja äänikirjojen lukijana.
Vuonna 1990 hän toimi Berlinalen tuomaristossa.
Yksityiselämä

Sander kuoli 72-vuotiaana Berliinissä 12. syyskuuta 2013. Kuolinsyytä ei kerrottu, vaikka hänen tiedettiin sairastaneen syöpää useita vuosia ennen kuolemaansa.
Käännös suomeksi
Paradogma

| Paradogma Hour of Penance |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 30. maaliskuuta 2010
 Tyylilaji: brutaali death metal tekninen death metal
 Kesto: 37.34
 Levy-yhtiö: Unique Leader Records
Hour of Penancen muut julkaisut
| The Vile Conception 2008 | Paradogma 2010 | Sedition 2012 |
Paradogma on Hour of Penancen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 30. maaliskuuta 2010.
Kappaleet

Paradogma – 4.07
Thousands of Christs – 3.14
The Woeful Eucharisty – 4.18
Malevolence of the Righteous – 4.13
Caged into Falsehood – 4.12
Incestuous Dynasty of Worms – 2.59
Adversary of Bigotry – 3.30
Incontrovertible Doctrines – 3.01
Spiritual Ravishment – 4.08
Apotheosis – 3.52
Kokoonpano

Francesco Paoli – laulu
Mauro Mercurio – rummut
Giulio Moschini – kitara
Silvano Leone – bassokitara
Wojtek Wiesławski – masteroija
Stefano Morabito – äänittäjä, miksaaja
Gyula Havancsák – kansitaide
Goffredo Passi – VJSet Art director
David Schivo – valokuvat
Eklipse Design – layout
Arvostelut

The Metal Observer: 8.5/10
Aiheesta muualla

Paradogma Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Paradogma Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Outi Paadar

| Outi Paadar> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  toimittaja, tiedottaja, kääntäjä
Outi Paadar (Olát Kirstte Outi) on suomensaamelainen toimittaja, kääntäjä ja tulkki. 
Paadar toimii Lapin Kansan saamenkielisen uutistoimituksen tuottajana.
Paadar on aiemmin toiminut saamelaiskäräjien kieliasiainsihteerinä, Saamelaisalueen koulutuskeskuksen projekteissa ja  Saamelaisen korkeakoulun tiedotuskonsulenttina. Paadar oli Yleisradion saamenkielisen toimituksen Yle Sápmin määräaikainen toimittaja vuonna 2019.
Pearly Drops

Pearly Drops on suomalainen elektroduo. Sen jäsenet ovat Sandra Tervonen ja Juuso Malin. Aiemmin he ovat julkaisseet musiikkia nimellä Femme En Fourrure.
Levyt

(1. levy)omakustanne 2020
A Little Disaster. Cascine 2023
Aiheesta muualla

Oskari Onninen: Outoa reittiä listoilla Helsingin Sanomat 18.4.2023
Paradise in Distress

| Paradise in Distress Golden Earring |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1999
 Julkaistu: 12. huhtikuuta 1999
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Golden Earring, John Sonneveld
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 67.29
 Levy-yhtiö: Import
Golden Earringin muut julkaisut
| Naked II 1997 | Paradise in Distress 1999 | Last Blast of the Century 2000 |
Paradise in Distress on alankomaalaisen rockyhtyeen Golden Earringin albumi vuodelta 1999.
Kappaleet

Paradise In Distress – 5.42 (säv. Hay, Kooymans)
Apocalypse – 4.53 (säv. Hay, Kooymans)
Evil Love Chain – 4.16 (säv. Hay, Kooymans, E.H. Roelfzema)
Darling – 5.27 (säv. Hay, Kooymans)
Take My Hand, Close My Eyes – 4.48 (säv. Hay, Kooymans)
The Fighter – 7.42 (säv. Hay, Kooymans)
One Night Without You – 4.32 (säv. Hay, Kooymans)
Whisper In A Crowd – 3.37 (säv. Hay, Kooymans)
Déjà Voodoo – 5.49 (säv. Hay, Kooymans, Roelfzema)
Bad News To Fall In Love – 5.08 (säv. Hay, Kooymans, Roelfzema)
42nd Street – 3.00 (säv. Hay, Kooymans, Roelfzema)
Fluid Conduction – 4.10 (säv. Hay, Kooymans)
Desperately Trying To Be Different – 4.08 (säv. Hay, Kooymans, Roelfzema)
Gambler’s Blues – 4.35 (säv. Hay, Kooymans, Roelfzema)
Kokoonpano

George Kooymans – kitara, laulu
Rinus Gerritsen – kosketinsoittimet, basso,
Barry Hay – laulu, kitara
Cesar Zuiderwijk – rummut
Arviot

Allmusic:
Aiheesta muualla

Paradise in Distress discogs.com-sivustolla
Royal Antwerp FC

Royal Antwerp Football Club, lyhennetään usein RAFC, on jalkapalloseura Antwerpenin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2024–2025 Belgian korkeimmalla sarjatasolla Jupiler Pro Leaguessa.
Historia

Royal Antwerp FC perustettiin vuonna 1880 nimellä Antwerp Cricket Club. Ensimmäisen kerran jalkapalloa seura pelasi vuonna 1887 kriketin ja rugbyn rinnalla. Vuonna 1889 myös Brysselin krikettiseura aloitti jalkapallotoiminnan, jonka jälkeen seurat ovat pelanneet vuosittain toisiaan vastaan. Vuotta myöhemmin Antwerp FC pelasi ensimmäisen kansainvälisen jalkapallo-ottelun VV Concordiaa vastaan Bredassa. Vuonna 1893 seura sai uuden pelipaikan Transvaalstraatilta. Kaksi vuotta myöhemmin se siirtyi pelaamaan Zurenborgiin. Vuonna 1895 aloitettiin pelaamaan Belgian mestaruussarjaa. Antwerp sijoittui ensimmäisellä kaudella toiseksi. Vuonna 1903 seura siirtyi pelaamaan Kruisstraatille, jossa se pelasi viisi vuotta ennen siirtymistä Broodstraatille. Vuonna 1920 seuralle annettiin oikeus käyttää nimessään sanaa Royal. Nykyiselle stadionilleen Bosuilstadionille seura siirtyi vuonna 1923.
Antwerp saavutti ensimmäisen Belgian mestaruutensa vuonna 1929. Seuraavan mestaruuden se saavutti vuonna 1931 ja kolmannen vuonna 1944. Belgian cupin Antwerp voitti ensimmäisen kerran vuonna 1955. Neljännen ja toistaiseksi viimeisimmän mestaruuden seura voitti vuonna 1957, joka oikeutti myös paikkaan Euroopan Cupiin. Cupissa seura hävisi Real Madridille yhteismaalein 8–1. Antwerp putosi ensimmäisen kerran pääsarjasta vuonna 1958, joskin nousi takaisin kahden vuoden päästä. 1970-luvulla seura pelasi useamman kerran UEFA-Cupissa ilman suurta menestystä. Kaudella 1989–90 se pääsi UEFA-Cupin puolivälieriin saakka. Vuonna 1992 seura voitti historiansa toisen ja toistaiseksi viimeisimmän cupmestaruuden. Vuonna 1998 seura putosi jälleen sarjatasoa alemmas, mutta nousi takaisin vuonna 2000. Se putosi jälleen sarjatasoa alemmas vuonna 2004 ja nousi takaisin pääsarjaan vuonna 2017.
Saavutukset

Belgian mestaruus: 1929, 1931, 1944, 1957, 2023
Belgian Cup: 1955, 1992, 2020, 2023
Entisiä pelaajia

John Aloisi (1992–1993)
Phil Bardsley (2004)
Craig Cathcart (2007)
Dong Fangzhuo (2004–2006)
Louis van Gaal (1973–1977)
Tom Heaton (2005–2006)
Ritchie Jones (2006)
John O’Shea (2001)
Ryan Shawcross (2007)
Entisiä valmentajia

Arie Haan (1984–1985)
László Bölöni (2017–2020)
Ivan Leko (2020)
Aiheesta muualla

Seuran viralliset sivut (hollanniksi)
Pakkausten hyötykäyttö Suomessa

Pakkausten hyötykäyttö on pakkausten käyttämistä hyödyksi kierrättämällä tai energiana. Suomessa velvoitteet huolehtia pakkausten hyötykäytöstä kuuluvat pakkauksia markkinoille toimittaville yrityksille, joiden liikevaihto on yksi miljoona euroa tai enemmän
Jätelaki velvoittaa, että pakkaajien ja pakattujen tuotteiden maahantuojien on järjestettävä pakkausten erilliskeräys ja jätehuolto sekä vastattava sen kustannuksista asteittain vuoden 2015 toukokuusta lähtien. Nykyisin tuottajalla on vain osittainen vastuu pakkausjätteen jätehuollosta. Käytännössä kunnat ovat lähes kokonaan järjestäneet asumisessa syntyvän pakkausjätteen erilliskeräyksen ja hyödyntämisen.
Pakkausten lisäksi yrityksillä on jätelaissa tuottajavastuu, joka koskee moottorikäyttöisten ajoneuvojen renkaita, autoija, sähkö- ja elektroniikkalaitteita, paristoja ja akkuja sekä keräyspaperia. Suomen Pakkauskierrätys Rinki Oy:n kanssa yritys siirtää pakkausten tuottajavastuunsa tuottajayhteisöille, jotka organisoivat kierrätyksen yhteistyössä pakkausjätettä hyödyntävien yritysten kanssa.
Nykyisen, Euroopan unionin direktiiveihin perustuvan Suomen lain mukaan vähintään 61 prosenttia käytetyistä pakkauksista tulee hyödyntää. Suomessa tämä ylitetään selvästi: Ringin tilastojen mukaan lähes 90 prosenttia käytöstä poistetuista pakkauksista hyödynnetään uusien tuotteiden raaka-aineena tai energiana. Vain 3–5 % kaikista pakkauksista jää hyödyntämättä.
Pakkausten hyötykäyttö Suomessa

Kun pakkaus poistetaan käytöstä, siitä tulee pakkausjätettä, jota voidaan käyttää hyödyksi kahdella menetelmällä:
kierrättämällä eli uuden tuotteen raaka-aineena – esimerkiksi pahvilaatikosta paperiteollisuuden hylsyjä ja juomatölkeistä uusia juomatölkkejä
energiana – esimerkiksi polttamalla puulavoja, pahvia tai muovia
Hyötykäyttöä ei ole
pakkausten toimittaminen keräyspisteeseen – lajittelu on vasta ensimmäinen askel kohti hyötykäyttöä
pakkausten uudelleenkäyttö – esimerkiksi palautuspullojen käyttäminen puhdistuksen jälkeen uudelleen sellaisenaan.
Pakkausten hyötykäyttö Suomessa > Pakkausten hyötykäyttövelvoite

Pakkauksiin liittyvä hyötykäyttövelvoite on lakisääteinen velvoite yrityksille. Se koskee kaikkia pakkaajia ja pakattuja tuotteita maahantuovia yrityksiä, joiden liikevaihto on 1 miljoonaa euroa tai enemmän.
Lainsäädännön tarkoitus on
ehkäistä ympäristöhaittoja ja kaupan esteiden syntymistä
vähentää pakkausjätteen määrää
lisätä pakkausten käyttöä materiaalina uusiin tuotteisiin ja hyödyntämistä energiana
ehkäistä kilpailun vääristymistä ja rajoittumista pakkausmateriaalien tasapuolisella kohtelulla.
Pakkausten hyötykäyttö Suomessa > Pakkausten hyötykäyttövelvoite > Pakkaajat ja pakattujen tuotteiden maahantuojat

Pakkaaja on jokainen, mitä tahansa tuotetta valmistava yritys, joka käyttää pakkausmateriaaleja tuotteidensa suojaamiseksi esimerkiksi tuotannossa, varastoinnissa, kuljetuksessa ja jakelussa. Tuotteen pakkaaja on useimmiten sen valmistaja. Tukkuliike tai muu jakelija on pakkaaja, jos se lisää tuotteeseen pakkauksen. Myös vähittäiskauppa on pakkaaja myymälässä suoritettavan pakkaamisen osalta.
Pakatun tuotteen maahantuojia ovat kaikki yritykset, jotka tuovat maahan jollain tavalla pakattuja tuotteita. Maahantuoja on yritys, joka omistaa pakatun tuotteen sen maahantuontihetkellä.
Pakkausten hyötykäyttö Suomessa > Pakkausten hyötykäyttövelvoite > Lakisääteiset hyötykäyttövelvoitteet

Pakkausten hyötykäyttö on toteutettava niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka EU ja Suomi ovat vahvistaneet keskenään. EU:n pakkausdirektiivi on Suomessa saatettu voimaan jätelailla 1072/1993 ja valtioneuvoston päätöksellä pakkauksista ja pakkausjätteistä 962/1997 sekä valtioneuvoston asetuksilla 987/2004 ja 817/2005.
Lailla 452/2004 jätelakiin on lisätty tuottajavastuuta koskeva 3 a -luku, johon myös pakkausten tuottajavastuu on perustunut 1.9.2004 lukien. Uudelleen- ja hyötykäyttöä koskevat tarkemmat velvoitteet perustuvat em. valtioneuvoston päätökseen 962/1997 ja asetukseen 817/2005.
Pakkausten hyötykäyttö Suomessa > Hyötykäyttövelvoitteiden hoitaminen

Suurin osa tuottajavastuun piiriin kuuluvista yrityksistä on siirtänyt pakkausten tuottajavastuunsa tuottajayhteisöille tekemällä sopimuksen Suomen Pakkauskierrätys RINKI Oy:n kanssa. Rinki on voittoa tavoittelematon yritys, joka edistää pakkausten kierrätystä Suomessa.
Rekisteröityessään Rinkiin yritys liittyy myös pakkausalan tuottajayhteisöihin. Tällöin yritys
siirtää pakkausten hyötykäyttövelvollisuutensa tuottajayhteisöille
ei ole velvollinen järjestämään hyötykäyttöä eikä raportoimaan siitä viranomaisille.
Pakkausten kierrätys rahoitetaan yritysten maksamilla kierrätysmaksuilla, jotka ovat pakkausten tuottajayhteisöjen materiaalikohtaisesti määrittelemiä. Rinki laskuttaa ja tilittää kierrätysmaksut lyhentämättöminä tuottajayhteisöjen käyttöön.
Yleensä yritykset käyttävät useita erilaisia pakkauksia tai pakkausmateriaaleja. Yritys harvoin tietää, mihin sen tuotteiden pakkaukset lopulta markkinoilla päätyvät. Pakkausjätteiden kerääminen ja kierrätyksen järjestäminen tulisi erittäin kalliiksi yksittäiselle yritykselle. Rinkiin liittyneen yrityksen ei tarvitse yksin vastata järjestelmän ylläpidosta, vaan se osallistuu yhteisiin kustannuksiin olemalla mukana tuottajien yhteisessä järjestelmässä.
Pakkausten hyötykäyttö Suomessa > Hyötykäyttöjärjestelmä

Hyötykäyttöjärjestelmällä pakkausmateriaaleja hyödynnetään ja niiden hyödyntämistä kehitetään paitsi ympäristön, yritysten ja ihmisten kannalta myös taloudellisesti ja teknisesti tehokkaimmalla ja järkevimmällä tavalla.
Euroopan yhteisön ympäristöä koskevan 6. toimintaohjelman mukaan pakkausten hyötykäyttöjärjestelmän ”tavoitteena on hyödyntää ja kierrättää jätteitä mielekkäästi eli siihen määrään saakka, jossa ympäristölle koituu edelleen nettohyötyä ja kierrätys on taloudellisesti ja teknisesti toteuttamiskelpoista."
Pakkausten hyötykäyttö Suomessa > Hyötykäyttöjärjestelmä > Pakkausjätteen kierrätys

Kierrätettävät pakkaukset lajitellaan ja viedään keräyspisteisiin. Niistä ne kuljetetaan pakkausjätteitä käsitteleviin yrityksiin paalattaviksi ja edelleen puhdistettaviksi pakkausjätteitä hyödyntäviin laitoksiin, joissa niistä valmistetaan raaka-ainetta. Lopputuloksena syntyy uusia tuotteita, joilla on markkinat.
Pakkausten hyötykäyttö Suomessa > Hyötykäyttöjärjestelmä > Pakkausjätteen hyödyntäminen energiana

Pakkausjäte voidaan paitsi kierrättää myös hyödyntää energiana. Esimerkiksi kahden kilon jätepussista syntyy voimalassa energiaa, joka lämmittää viiden minuutin suihkun tai jonka avulla voi paistaa pari pellillistä pullaa.
Usein pakkausjätteen hyödyntäminen energiana kierrättämisen sijasta on ekologisin vaihtoehto, sillä jätteen polttaminen lähiseudun voimalassa minimoi kuljetuksista aiheutuvan ympäristökuormituksen.