stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Akrotíri ja Dekéleia
Historia ja hallinto

Britannia säilytti alueiden hallinnan vuonna 1960 solmitussa sopimuksessa, jolla Kypros itsenäistyi. Britannia halusi pitää alueiden suvereniteetin itsellään, jotta voisi varmistaa tukikohdan pysyvyyden. Aluetta hallinnoidaan puolustusministeriön alaisuudessa. Kyproksen presidenttinä vuosina 2008–2013 toiminut Dimítris Christófias kannatti Kyproksen saaren demilitarisointia ja vastusti Britannian tukikohtia. Hän kutsui Akrotíria ja Dekéleiaa siirtomaa-ajan veritahroiksi.
Akrotírin ja Dekéleian rajat vedettiin alkujaan niin, että niiden sisälle jäisi vain merkittävimmät sotilasrakennelmat ja ulkopuolelle kaikki kylät ja kaupungit. Dekéleian sisällä on kuitenkin kolme Kyproksen tasavallan enklaavia Ormídeia, Xylotýmvou ja Dekéleian voimalaitos. Akrotírin ja Dekéleian alueille on sittemmin muuttanut myös kyproslaisia siviilejä.
Akrotíri ja Dekéleian päämaja sijaitsee Episkopí Cantonmentissa, ja alueen toimeenpanevaa ja lainsäädöllistä valtaa käyttää hallintovirkamies, joka on myös Britannian Kyproksen joukkojen komentaja. Britannia on delegoinut Kyproksen tasavallalle monia siviilihallinnon tehtäviä, jotka kohdistuvat erityisesti alueella asuviin Kyproksen kansalaisiin.
Akrotíri ja Dekéleian alueella on oma oikeusjärjestelmänsä, jota pyritään pitämään mahdollisimman lähellä Kyproksen lakia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akrotíri ja Dekéleia Wikimedia Commonsissa
Sovereign Base Areas Administration. (englanniksi)
CIA World Factbook: Akrotiri (Arkistoitu – Internet Archive) ja Dhekelia (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Radio Pooki

| Radio Pooki |
| --- | --- |
 ”Aito paikallinen”
Perustettu:  6. lokakuuta 1989
Kuuluvuus: puolivaltakunnallinen
Haapajärvi: 95,0 MHz
Haapavesi: 103,3 MHz
Helsinki: 106,9 MHz
Kalajoki: 101,0 MHz
Kankaanpää: 107,2 MHz
Kemi/Tornio: 89,5 MHz
Kokkola: 89,3 MHz
Kotka: 107,2 MHz
Kuopio: 99,8 MHz
Lappeenranta: 102,1 MHz
Lapua: 104,9 MHz
Nivala: 100,5 MHz
Oulu: 88,0 MHz
Jyväskylä: 104,8 MHz
Pori: 107,9 MHz
Parkano: 87,8 MHz
Porvoo: 107,6 MHz
Raahe: 94,8 MHz
Tampere: 99,5 MHz
Tervola: 89,5 MHz
Turku: 92,2 MHz
Ylivieska: 95,5 MHz
Ohjelmat ja juontajat
Pookin Aamu: Paavo Törmi (arkisin 6–10)
Pookin päivä: Jussi Häkkilä (arkisin 10–14)
Pookin Iltapäivä: Marja Ollakka (arkisin 14-18)
Tamminen & Salovaara: Sari Tamminen ja Pertti Salovaara (MA ja TI 18-22)
Pooki viihteellä: Joonas Hepola (ke 18-21)
Kuuntele Tomppaa: Tommi Hedberg (to 18-22)
Pookin perjantai-ilta: Ari Kettukangas (pe 18-22)
Pooki Disco: pe 22-00
Puotipuksut: vaihtuva juontaja (la 9–12)
Toiveet ja terveiset: vaihtuva juontaja (la 12-16)
Saunatakkitanssit: la 16–18
Lauantai-illan huumaa: Sari Tamminen (la 18-)
Radiopyhäkoulu: su 9.45
Jumalanpalvelus: su 10-12
Pookin Lista:  
Mediatiedot
Omistaja:  Bauer Media Oy /   Bauer Media Group
www.radiopooki.fi
Internet-lähetys
Radio Pooki on puolivaltakunnallinen radiokanava, joka soittaa kotimaista tanssimusiikkia.
Kanava tarjoaa kuuntelijoilleen sataprosenttisesti suomenkielisen, pääasiassa iskelmämusiikin lisäksi muun muassa kuuluvuusalueen uutisia. Ohjelmistoon kuuluu myös mm. viikoittainen jumalanpalvelus, seurat, sekä kahdesti viikossa lähetettävä osto- ja myyntiohjelma Puotipuksut.
Vuodenvaihteessa 2020–2021 MTV alkoi tuottamaan uutisia Radio Pookille, jotka päättyivät 4.4.2024 klo 22 uutisiin. Tekoälyn lukemat uutiset alkoivat 5.4.2024. Uutiset tuottaa STT.
Kanavan toimitusjohtajana toimi aikaisemmin Tapio Järvelä, mutta kanavan siirryttyä SBS Finlandin omistukseen vuonna 2012, toimitusjohtajaksi vaihtui Leena Puntila. Radio Pookilla on myös oma mainostuotanto. Radio Pookin toimitukset sijaitsevat Raahen Ollinkalliontiellä ja Oulun Isokadulla. Oulussa samoissa tiloissa toimii myös muita Bauer Median radioita.
SBS Finland ilmoitti marraskuussa 2011 ostavansa Radio Pookin osakekannan, ja valtioneuvosto hyväksyi kaupan joulukuussa 2011. Radio Pooki on näin ollen nykyisin osa Bauer Media Oy:tä, jonka omistaa Bauer Media Group.
Pookin perustaja Tapio Järvelä menehtyi lyhyen sairauden jälkeen Raahessa 6. joulukuuta 2021 76-vuotiaana.
Kuuluvuusalue

Syyskuussa 2020 kuuluvuusalue laajeni Helsinkiin, Porvooseen ja Turkuun. Joulukuussa 2020 kuuluvuusalue laajeni Lappeenrantaan ja Kotkaan. Kesällä 2021 kuuluvuusalue laajeni Tampereelle sekä Lapualle. Lokakuussa 2022 Bauer Media sai Radio Pookille toimiluvan Jyväskylään, Kajaaniin, Parkanoon ja Pihtiputaalle.
Historia

Radio Pooki aloitti toimintansa lokakuussa 1989, jolloin se kuului vain Raahen seudulla. Myöhemmin Pookiin liitettiin Ylivieskassa ja Nivalassa toimipaikkojaan pitävä Radio Foni, jolloin kuuluvuusalue laajeni entisen Radio Fonin alueelle. Myöhemmin kuuluvuutta on laajennettu Ouluun ja aina Tornioon saakka. Kuuluvuusalueen ulkopuolella asuvat voivat kuunnella kanavaa internetissä.
Ohjelmisto

Aamu 6–10: Paavo Törmi
Päivä 10–14: Jussi Häkkilä
Iltapäivä 14–18: Marja Ollakka
Ma-ti klo 18-22: Tamminen & Salovaara
Keskiviikko: Pooki Viihteelä 18–21: Joonas Hepola
Torstai: Kuuntelen Tomppaa 18–22: Tommi Hedberg
Pookin perjantai-ilta 18–22: Ari Kettukangas
Pooki Disco 20–22. Ohjelmassa kotimainen discomusiikki kahden tunnin, jonka päättää viimeisenä illan viimeinen hidas kappale.
Lauantai: Lauantai-illan Huumaa 18–21: Sari Tamminen
Sunnuntai: Pookin Lista 19–21
Palkinnot

Radio Gaala 2019:
Vuoden paikallinen radiojuontaja: Ari Kettukangas
Radio Gaala 2020:
Vuoden paikallinen radio: Radio Pooki
Vuoden paikallinen radio-ohjelma: Pooki Viihteellä (Joonas Hepola)
Vuoden paikallinen radiojuontaja: Ari Kettukangas
Radio Gaala 2024:
Vuoden radio
Yhteystietoja

Studionumero: 0700 392 111
Tekstiviesti: 17 106
WhatsApp: 040 550 7660
Aiheesta muualla

Radio Pookin kotisivut
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:  Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:  Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:  Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:  NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:  Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:  Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:  Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024) 
Bauer Media Group
| --- | --- |
Radio::  Auran Aallot  Basso  Radio 957  Radio City  Radio Classic  KISS  Ysäri  Kasari  Iskelmä  Radio Mega Oulu  Radio Nostalgia  Radio Nova  NRJ  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Top51 
Audiopalvelut::  Podplay  RadioPlay 
Muuta Ouluun liittyvää
Laitex

| Laitex Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Flow Must Go On
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1986
Perustaja:  Kari Kurronen
Toimitusjohtaja:  Lasse Kurronen
Toiminta-alue:  Maailmanlaajuinen
Toimiala:  Kuljetinlaitteet, siirtolaitteet
Tuotteet:  Materiaalinkäsittelyjärjestelmät
Liikevaihto:   26 milj. € (2023)
Henkilöstö:   100 (2023)
Kotisivu:  www.laitex.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laitex Oy on suomalainen materiaalinkäsittelylaitteita ja -teknologiaa valmistava yritys. Yhtiö valmistaa materiaalinkäsittelylaitteita ja -järjestelmiä maailmanlaajuisesti sekä tarjoaa palveluja niiden kunnossapitoon ja nykyaikaistamiseen. Tuotevalikoimiin kuuluvat myös automaatio ja sähköistys.
Vuonna 2023 Laitex työllisti 100 henkilöä ja sen liikevaihto oli 26 miljoonaa euroa. Toimipisteet Lappeenrannassa, Vantaalla ja Sastamalassa.
Historia

Kari Kurronen perusti Laitex Oy:n vuonna 1986 yhdessä yhtiökumppaninsa Tauno Tanskasen kanssa Lappeenrantaan. Kurronen sai oppinsa Laroxilta, Nuutti Vartiaisen omistamasta yrityksestä. Hän vastasi ruuvikuljettimista, ruuvipumpuista, sulkusyöttimistä sekä teollisuuspesuloiden pyykinkuivauskoneista, niiden kehityksestä, tuotannosta ja myynnistä. Larox erikoistui painesuodattimiin ja Kurrosen vastuulla olleet tuotteet karsittiin.


Kurronen aloitti toimintansa Tanskasen omistamassa Ruoste-Esto yrityksessä, joka kuului Ruoste-Ekspertti ketjuun. Tanskasen omistus yhtiöstä oli 40 prosenttia ja Kurrosen 60 prosenttia. Ensimmäiset kaupat Laitex teki Lappiin Sodankylään varuskunnan vaatetuskorjaamolle ja ensimmäinen työntekijä palkattiin 1987. Kari Suvanen, Kurrosen kollega Laroxilta, tuli yhtiöön mukaan ja he ostivat Tanskasen osuuden, niin että Kurroselle jäi 80 prosenttia ja Suvaselle 20 prosenttia. Tanskanen toimi kuitenkin pitkään hallituksessa Kurrosen ollessa varajäsen. 


Yhtiö aloitti toimintansa keskittymällä pesulatuotteisiin. Pian kuitenkin huomattiin materiaalinkäsittelylaitteiden valmistuksen olevan kannattavampaa. Laitex teki alkuaikoinaan paljon laitteita kattilateollisuudelle, jota Etelä-Karjalassa oli paljon. Vuonna 1989 ja 1997 Laitex teki merkittävät toimitilalaajennukset. Vuonna 1991 Larox Oy ja Laitex Oy sopivat toimialajärjestelyistä siten, että letkuventtiilien valmistus ja myynti keskitettiin Laroxille ja sulkusyöttimien valmistus vastaavasti Laitexille. 


2000-luvun alussa päätetään keskittyä tuotekehitykseen ja laajentaa liiketoimintaa ympäristö- ja kierrätyssektorille. Yritys kehitti myös aktiivisesti murskaimia. Vuonna 2005 viennin osuus kasvoi etenkin Venäjällä ja Venäjälle perustettiin tytäryhtiö 2013. Vuonna 2016 Laitex muutti uusiin toimitiloihin Lappeenrannan Kuormaajankadulle ja Vantaalle avattiin myyntikonttori.
Historia > Hallitus

Tanskanen toimi pitkään hallituksessa Kurrosen ollessa varajäsen. Vuoden 1996 yhtiökokous valitsi hallituksen jäseneksi Kari Kurrosen ja varajäseneksi Kari Suvasen. Vuosien 2003 ja 2006 aikana hallitus oli kaksijäseninen kun Tom Hultin otettiin mukaan. Vuoden 2012 ylimääräinen yhtiökokous päätti laajentaa hallitusta; uusiksi jäseniksi tulivat Timo Vartiainen ja Ilkka Mujunen. Vuoteen 2012 asti toimitusjohtajana oli toiminut Kari Kurronen, mutta nyt toimitusjohtajaksi palkattiin Kari Vanhalakka. Vuonna 2014 toimitusjohtajan paikan ottaa Anssi Jansson. Vuonna 2016 Vartiainen jättäytyi pois hallituksesta ja Lasse Kurronen nimitetään toimitusjohtajaksi. Jyrki Uurtio toimi hallituksessa vuosien 2018-2020 aikana.
Tuotteet

Laitex valmistaa materiaalinkäsittelyjärjestelmiä raskaan teollisuuden tarpeisiin. Tuotteet toimitetaan räätälöidysti asiakkaan tarpeiden mukaan tyypillisesti energia-, kaivos-, ympäristö- ja selluteollisuuden käyttöön. Toimituksiin voidaan sisällyttää myös automaatio ja sähköistys sekä käyttöönoton valvonta ja asennukset. Lisäksi toimitukset sisältävät usein prosesseissa syntyvien tai kuljetettavien aineiden varastointiin liittyvät tuotteet, kuten esimerkiksi siilot. Yrityksen tavoitteena on tarjota asiakkailleen avaimet käteen-ratkaisuja.
Tunnustukset

2012 Etelä-Karjalan Yrittäjät ry. myönsi vuoden yrittäjäpalkinnon Laitex Oy:lle.
2012 Inspecta Sertifiointi ISO 9001 (laadunhallintajärjestelmä) ja ISO 3834 (hitsauksen laatuvaatimukset)
2017 Etelä-Karjalan Kultainen Nuija 2017.
2018 Lappeenrannan yrittäjät -yhdistys palkitsi Lasse Kurrosen ja Laitex Oy:n vuoden lappeenrantalaiseksi yritykseksi.
2020 Inspecta Sertifiointi ISO 45001 (työterveys- ja työturvallisuusjärjestelmä)
2024 Valtakunnallinen yrittäjäpalkinto 2024. Laitex Oy on saanut Suomen Yrittäjien myöntämän valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon vuodelta 2024.
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivut
Green Reality kumppanuus
Metal Reality kumppanuus
Damaskinós (arkkipiispa)

| Damaskinós |
| --- | --- |
 Arkkipiispa Damaskinós.
Kreikan valtionhoitaja
 31. joulukuuta 1944 – 1. syyskuuta 1946  
Pääministeri:  Geórgios Papandréou   Nikólaos Plastíras  Pétros Voúlgaris  Damaskinós   Panagiótis Kanellópoulos  Themistoklís Sofoúlis   Panagiótis Poulítsas   Konstantínos Tsaldáris
Edeltäjä:  Yrjö II
Seuraaja:  Yrjö II
Kreikan pääministeri
 17. lokakuuta 1945 – 1. marraskuuta 1945  
Edeltäjä:  Pétros Voúlgaris
Seuraaja:  Panagiótis Kanellópoulos
Ateenan ja koko Kreikan arkkipiispa
 toukokuu 1941 – 20. toukokuuta 1949  
Edeltäjä:  Chrýsanthos
Seuraaja:  Spyrídon
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. toukokuuta 1891 Dorvitsiá, Nafpaktía, Kreikka
Kuollut: 20. toukokuuta 1949 (58 vuotta) Ateena, Kreikka
Ammatti:  pappi
Tiedot
Uskonto:  ortodoksi
Arkkipiispa Damaskinós (kreik. Δαμασκηνός, syntyjään Δημήτριος Παπανδρέου, Dimítrios Papandréou; 3. maaliskuuta 1891 – 20. toukokuuta 1949) oli Ateenan ja koko Kreikan arkkipiispa vuodesta 1941 kuolemaansa saakka. Hän toimi Kreikan poliittisesti sekavana toisen maailmansodan jälkeisenä aikana Kreikan valtionhoitajana kuningas Yrjö II:n ollessa vielä maanpaossa. Valtionhoitaja-aikana hän toimi hetken lokakuussa 1945 myös Kreikan pääministerinä.
Elämä ja ura > Ortodoksipappina Kreikassa ja Yhdysvalloissa

Vaikka arkkipiispa Damaskinóksen maallinen sukunimi on sama kuin kuuluisalla kreikkalaisella Papandréoun poliittisella suvulla, hän ei ollut heille sukua. Papandréou osallistui vuosina 1912-13 käytyihin Balkanin sotiin. Sotien jälkeen vuonna 1917 hänestä tuli ortodoksipappi ja edelleen vuonna 1922 Kórinthoksen piispa. 1930-luvulla hän toimi Yhdysvalloissa Konstantinopolin ekumeenisen patriarkan edustajana sopien ristiriitoja, joita Konstantinopolin ja Kreikan ortodoksisten patriarkaattien välillä vallitsi Pohjois-Amerikassa. Samalla hän auttoi Yhdysvaltojen kreikkalaista autokefalista ortodoksikirkkoa.
Elämä ja ura > Ateenan ja koko Kreikan piispa kriisiaikana

Papandréou valittiin vuonna 1938 Ateenan ja koko Kreikan ortodoksien arkkipiispaksi, ja hän otti piispanimeksi Damaskinóksen. Siihen aikaan Kreikassa valtaa piti diktatoorisesti pääministeri, kenraali Ioánnis Metaxás, joka kieltäytyi hyväksymästä Damaskinóksen nimitystä, ja hänen tilalleen arkkipiispaksi nimitettiin Chrýsanthos. Damaskinós siirtyi tällöin Kreikan vuoristoalueen luostariin. Tilanne muuttui toisen maailmansodan aikana, kun saksalaiset valloittivat Kreikan ja nimittivät kuningas Yrjö II:n kanssa maasta paenneen virallisen hallituksen tilalle yhteistoimintahallituksen. Chrýsanthos kieltäytyi olemasta läsnä ja antamasta siunausta uudelle saksalaisten hyväksymälle kreikkalaiselle yhteistoimintahallitukselle. Näin Damaskinós voitiin nimittää virkaan, johon hänet oli jo Metaxáksen aikana valittu.
Kreikan ortodoksisen kirkon johtajana Damaskinós joutui vaikeaan tilanteeseen saksalaismiehittäjien ja kreikkalaisen yhteistoimintahallituksen kanssa. Damaskinós protestoi saksalaisten järjestämiä Kreikan juutalaisten kuljetuksia keskitysleireille. Tässä tilanteessa arkkipiispa Damaskinós julkaisi avoimen kirjeen, jossa hän tuomitsi Kreikan 60 000 juutalaisten kuljetukset keskitysleireille. Seurauksena SS-joukkojen komentaja Jürgen Stroop uhkasi teloittaa Damaskinóksen. Tällöin hän totesi ivallisesti:
»Kreikan ortodoksikirkon perinteiden mukaan kirkkomme johtajia hirtetään – ei ammuta. Olkaa hyvä, kunnioittakaa perinteitämme!»
Arkkipiispa Damaskinós suostui myös siihen, että kaikessa hiljaisuudessa juutalaisia kastettiin kristityiksi.
Tästä sodan aikaisesta työstä hänet nimettiin holokaustin uhrien pelastajana Yad Vashem -muistomerkissä nimettyyn Vanhurskaat kansakuntien joukossa-ryhmään.
Elämä ja ura > Sodan jälkeinen Kreikan valtionhoitaja

Kreikka vapautui saksalaismiehityksestä syyskuussa 1944. Sen jälkeen maan poliittinen elämä oli sekaisin. Britit pääministeri Winston Churchillin johdolla tukivat Kreikan poliittisesti ei-kommunistisia ryhmiä kasvavaa kommunistista ELAS-sissijärjestöä vastaan. Tilanteen ratkaisuksi Churchillin painostuksesta arkkipiispa Damaskinós nimitettiin 31. joulukuuta 1944 maan valtionhoitajaksi, sillä kuningas Yrjö II:n paluu haluttiin ratkaista kansanäänestyksellä tilanteen rauhoituttua.,  Samassa yhteydessä pääministeriksi nousi maanpakolaisuudessa ollut kenraali Nikólaos Plastíras, jota pidettiin kompromissina kuningasmielisten ja tasavaltalaisten kannalta.
Vuoden 1945 aikana keskeisinä kysymyksinä sodanjälkeisten taloudellisten haasteiden lisäksi oli parlamentti- ja valtiomuotovaalien järjestäminen. Britanniassa heinäkuussa 1945 tapahtunut työväenpuolueen vaalivoitto konservatiiveista ja siten Winston Churchillin korvaaminen Clement Attleeillä aiheutti jännitteitä Kreikassa. Churchill pääministerinä oli ollut vahvasti tukemassa kuningasvallan paluuta Kreikkaan. Työväenpuoluetta pidettiin myös tasavaltaisen hallitusmuodon kannattajana. Valtionhoitajana toiminut arkkipiispa Damaskinós matkusti syyskuun alussa 1945 Lontooseen neuvottellakseen Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministerin Ernest Bevinin kanssa vaaliasiasta. Neuvotteluissa päädyttiin ratkaisuun, jonka mukaan parlamenttivaalit tulisi pitää viimeistään tammikuun lopussa 1946. Äänestys valtiomuodosta pitäisi lykätä 3–5 vuoden päähän, jotta poliittinen tilanne saadaan rauhoittumaan. Kuninkaan nopea paluu Kreikkaan nähtiin riskinä sisäisten levottomuuksien lisääntymiselle.
Tilanne säilyi räjähdysherkkänä ja poliittisesti sekavana, ja Damaskinós joutui ottamaan pääministerin tehtävät itselleen lokakuussa 1945 kenraali Plastíraksen ja amiraali Pétros Voúlgariksen hallitusten jälkeen. Hänen jälkeensä tuli lyhytaikainen Panagiótis Kanellópoulosin hallitus. Liberaalipuolueen Themistoklís Sofoúlis muodosti sitten hallituksen, joka istui ensimmäisiin sodanjälkeisiin vaaleihin, joita jouduttiin hieman lykkäämään alkuperäisiin suunnitelmiin nähden eli huhtikuuhun 1946 asti. Ensimmäisten parlamenttivaalien voittaja oikeistovoimien Konstantínos Tsaldáris nousi vaalivoittajana pääministeriksi. Sofoúlisin johdolla Kreikassa järjestettiin syyskuussa 1946 kansanäänestys kuningaskunnasta ja Yrjö II:n paluusta. Siinä kuninkaan paluuta kannattavat saivat voiton. Tähän tilanteeseen päättyi arkkipiispa Damaskinóksen rooli valtionhoitajana.
Yrjö II palasi syyskuun lopulla 1946 Kreikkaan, ja Damaskinós toimi sen jälkeen yksinomaan ortodoksikirkon arvovaltaisena johtajana kuolemaansa toukokuuhun 1949 asti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta arkkipiispa Damaskinós Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Australia  Kreikka  Alankomaat 
Henkilöt:  Trove 
Valtionhoitaja, arkkipiispa Damaskinós yhdessä Kreikan aselajikomentajien kanssa helmikuussa 1945.
Tähti-kolmiomuunnos

Kuvassa kolmio- ja tähtikytkennät. Kolmiossa kolmivaihevirran yksi kustakin vaiheesta liitetään napoihin A, B ja C, ja kunkin navan välissä on kuorma Z (esimerkiksi oikosulkumoottorin staattorikäämi). Tähdessä navat ovat kytkettynä samoin, mutta kuorman jälkeen vaiheet yhdistyvät tähtipisteeksi.
Tähti-kolmiomuunnos on sähkötekniikassa kolmivaihekytkennöissä käytettävä muunnos, jonka avulla resistanssien tähtikytkentä voidaan helposti muuntaa kolmiokytkennäksi.
Tähti-kolmiomuunnoksen nimitys tulee tavasta, jolla kolmivaihevirralla toimivien laitteiden, esimerkiksi oikosulkumoottoreiden, virroitettavat osat ovat kytkettynä suhteessa vaiheisiin (ks. oheinen kuva).
Tähtikytkentä

Tähtikytkennässä kolmivaihevirran jokainen vaihe (L1, L2, L3), (R, S, T) yhdistyvät tähden keskellä ns. tähtipisteeseen, jonka kautta jokaisen vaiheen virta kulkee vaiheelta toiselle, tai vaihtoehtoisesti vaiheelta tähtipisteeseen kytkettynä olevaan nollajohtimeen (N) kuvien mukaisilla kytkennöillä.
Tähtikytkentä > Yksivaiheinen tähtikytkentä

Kuvassa yksivaiheinen tähtikytkentä, jossa vaihe (L) on kytkettynä pisteeseen U1, toista vaihetta vastaa piirin nollajohto ja kolmas vaihe on korvattu nollan ja pisteen V1 välisellä kondensaattorilla. Kolmannen vaiheen tarvitsema jännite saadaan kondensaattorin vaihesiirrolla.
Oikealla oleva suorakulmio on myös kaavio oikosulkumoottorin kytkentäkotelosta. Yllä olevat kolme napaa ovat käyttöjännitteen vaiheille, ja alla olevat navat taas staattorikäämityksen toiseen päähän kytketyt navat. Kyseisessä kaaviossa kaikkien käämien päät ovat yhdistettyinä, eli moottori on kytketty tähteen.
Kolmiokytkentä

Kolmiokytkennässä kolmivaihevirran jokainen vaihe yhdistyy seuraavaan vaiheeseen, eikä nollajohdinta käytetä.
Kolmiokytkentä > Yksivaiheinen kolmiokytkentä

Kuvassa yksivaiheinen kolmiokytkentä, jossa vaihe (L) on kytkettynä pisteeseen U1, toista vaihetta vastaa piirin nollajohto ja kolmas vaihe on korvattu nollan ja pisteen V1 välisellä kondensaattorilla, joka korvaa yhden vaiheen kaapelin N vaihesiirrolla. Jos pitää vaihtaa pyörimissuuntaa, niin N kytketään V1:een.
Kytkentäkotelon kaaviokuvasta nähdään, että staattorikäämityksen navat ovat tähtikytkennästä poiketen kytkettynä suoraan vaiheisiin, eli kolmioon.
Käyttö oikosulkumoottoreiden kytkentöinä

Tähti-kolmiomuunnosta käytetään tavallisesti keskisuurten (2–20 kW) oikosulkumoottoreiden käynnistyksessä. Oikosulkumoottorit tarvitsevat käynnistyäkseen suuren virran ja niiden käynnistysmomentti on pieni, suuren virrantarpeen vuoksi sulakkeet palavat helposti, mutta moottorin käynnistymistä voidaan helpottaa tähti-kolmio-kytkimellä.
Viereisessä kuvassa on yksinkertaisen kolmivaiheoikosulkumoottorin halkileikkaus. Keskellä oleva vaalea häkkimäinen lieriö on pyörijä, ja pyörijän ympärillä näkyvät kolme erillistä staattori- eli seisojakäämitystä.
Käyttö oikosulkumoottoreiden kytkentöinä > Tähtikytkentä

Moottori käynnistetään tähtikytkennällä, eli kytkemällä kaikki kolme vaihetta staattorikäämeihin, yksi vaihe kuhunkin käämiin, ja käämien toisista päistä tulevat johtimet yhdistetään tähtipisteeksi. Näin syntyy tähtikytkentä. Tämä käy ilmi ylempänä artikkelissa olevasta kaavakuvasta tähtikytkentä, jossa I1, I2 ja I3 merkitsevät staattorikäämejä ja N tähtipistettä tai nollajohdinta.
Moottoria käynnistettäessä tähtikytkennässä yksittäisen käämin yli oleva jännite on matalampi (230 V) ja niin ollen virta pienempi. Näin moottorin mekaaninen ja magneettinen vastus kuormittavat sähköverkkoa vähemmän, ja moottorin saavutettua täyden käyntinopeutensa kytkimellä siirretään moottori käymään kolmiossa, jolloin moottori toimii pienemmällä virralla, mutta pitää täyden käyntinopeutensa ja saavuttaa täyden tehonsa, jolloin moottoria voi alkaa kuormittaa.
Käyttö oikosulkumoottoreiden kytkentöinä > Kolmiokytkentä

Moottorin ollessa kytkettynä kolmioon, jokaisen kolmen staattorikäämin yli vaikuttaa kahden vaiheen välinen jännite-ero (400 V). Tämä käy ilmi ylempänä artikkelissa olevasta kaavakuvasta kolmiokytkentä, jossa I1, I2 ja I3 merkitsevät staattorikäämejä.
Kolmiokytkennällä saavutetaan huomattavasti tähtikytkentää suurempi teho, vääntömomentti ja taloudellisempi virrankulutus.
Moottorin kytkeminen välittömästi tai liian aikaisin kolmioon aiheuttaisi roottorin magneettisesta kuormasta voimakkaan virtapiikin verkkoon, joka puolestaan aiheuttaisi varokkeiden sulamisen. Liian nopean kolmioon kytkemisen aiheuttama ylikuormitus voisi myös vaurioittaa virtapiirejä ja käämitystä, koska ne joutuisivat toimimaan ylikuormalla.