stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1939
Naiset > 400 m vapaauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lisa Hagelberg | 6.28,2 |
| 2 | Liisa Pellinen | 6.52,8 |
| 3 | Alice Vuorinen | 7.02,2 |
| 4 | Aini Kairenius | 7.03,4 |
| 5 | Paula Toivokoski | 7.20,4 |
Naiset > 200 m rintauinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sirkka Raninen | 3.16,8 |
| 2 | Tähkä Salisma | 3.19,6 |
| 3 | Liisi Luukkonen | 3,20,0 |
| 4 | Kerttu Makkonen | 3.33,9 |
| 5 | Hilkka Hirvonen | 3.39,1 |
| 6 | Elli Kaiponen | 3.39,5 |
Naiset > 100 m selkäuinti

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Aino Mieskolainen | 1.37,1 |
| 2 | Tuulikki Tuulos | 1.37,1 |
| 3 | Ruth Strömsholm | 1,37,8 |
| 4 | Saila Seppä | 1.38,1 |
| 5 | Fanny Lehtonen | 1.42,0 |
| 6 | Maila Petrell | 1.43,8 |
Naiset > 4 × 100 m vapaauintiviesti

| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingfors Simsällskap (A.Laitakari, A.Puustinen,R. Strömsholm,L.Hagelberg) | 5.41,1 |
| 2 | Mikkelin Uimaseura | 5.41,1 |
| 3 | Helsingin Uimarit | 5.41,5 |
| 4 | Ylioppilasuimarit | 6.02,0 |
Naiset > Ponnahduslautahypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijaluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hilve Gråsten | 73,60 |  |
Naiset > Suorat kerroshypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Sijaluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hilve Gråsten | 34,08 |  |
| 2 | Maija-Liisa Hyvärinen | 27,08 |  |
Tova

| Tova |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  12. joulukuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  pohjoismainen nimi: Tove; juutalainen nimi: Tovah 
Nimen alkuperä:  Thor-jumalaan viittaava pohjoismainen nimi tai juutalainen nimi (hepr. ’hyvä’)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tova on naisen etunimi. Skandinaviassa se tunnetaan tanskalaisen Tove-nimen ruotsalaisena rinnakkaismuotona. Tova on myös juutalainen nimi, jonka hepreankielinen merkitys on ’hyvä’.
Pohjoismainen Tova-nimi on syntynyt lyhentymällä Tor-alkuisista naisennimistä, samoin kuin nimi Tora. Tova on ollut käytössä jo viikinkiaikana, sillä se esiintyy vanhoissa riimukivissä. Nimi otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1912, ja siitä tuli Ruotsissa melko yleinen etunimi 1980- ja 1990-luvuilla.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on syyskuuhun 2023 mennessä tilastoitu noin 80–90 Tova-nimistä naista.
Nimipäivät

Helsingin yliopiston elokuussa 2023 tekemän päätöksen mukaisesti Tova-nimi lisättiin suomenruotsalaiseen nimipäiväkalenteriin vuonna 2025. Nimipäivä on  12. joulukuuta.
Vuosina 1986–1992 Tovalla oli Ruotsin almanakassa nimipäivä 2. marraskuuta.
Tunnettuja Tova-nimisiä

Tova Berlinski (1915–2022), israelilainen taidemaalari
Nagasakin alueen salaiset kristityt paikat

| Nagasakin alueen salaiset kristityt paikat |
| --- | --- |
 Ouran katedraali
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Nagasaki, Japani
Tyyppi:  kulttuurikohde
Kriteerit:  (iii)
Tunnusnumero:  1495
Valintahistoria
Valintavuosi:  2018
Nagasakin alueen salaiset kristityt paikat (jap. 長崎と天草地方の潜伏キリシタン関連遺産, Nagasaki to Amakusa chihō no senpuku kirishitan kanren isan) on 12 kristinuskoon liittyvästä osasta muodostuva Unescon maailmanperintökohde Nagasakissa, Japanissa.
Vaikka kristillisyys oli kielletty Edo-kaudella 1600- ja 1800-luvuilla, kristilliset yhteisöt säilyivät pienissä kylissä Kyushun luoteisosassa. Ilman pappeja ja julkisia jumalanpalveluksia kristillishenkinen kansanperinne kehitti omia muotojaan,  mutta säilytti kristinuskon periaatteet. Kun kielto kumottiin vuonna 1873, kristilliset yhteisöt elpyivät.
Kohteisiin kuuluu Haran linna, jossa vuonna 1638 käytyyn taisteluun huipentui pääasiassa kristittyjen talonpoikien Shimabaran kapina. Amakusan alueella on salahuoneita, joissa kristityt pitivät Neitsyt Marian patsaita jotka oli naamioitu buddhalaisten monumenttien tyylisiksi. Monilla muillakin saarilla on kristinuskon vaiheista kertovia museoita ja Meiji-restauraation jälkeen avattuja kirkkoja. Näyttävin kirkoista on Nagasakin keskustassa sijaitseva Ouran katedraali, jossa ryhmä piilokristittyjä kävi tunnustamassa uskonsa jo vuonna 1865, alkusoittona kristinuskon julkitulolle.
Aston (etunimi)

| Aston |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  14. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  englantilainen nimi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aston on miehen etunimi. Se on alun perin englantilainen paikannimi, jota on alettu käyttää ensin sukunimenä ja myöhemmin myös etunimenä. Nimen merkitys on ’itäinen asutus’.
Nimi Suomessa

Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on syyskuuhun 2023 mennessä kirjattu noin 130–140 Astonia. Heistä suurin osa on syntynyt 2010-luvulla.
Helsingin yliopiston elokuussa 2023 tekemän päätöksen mukaisesti Aston-nimi lisättiin suomenruotsalaiseen nimipäiväkalenteriin vuonna 2025. Nimipäivä on  14. kesäkuuta.
Tunnettuja Astoneita

Aston Barrett (1946–2024), jamaikalainen muusikko
Aston Key (s. 2000), australialainen suunnistaja
Aston Webb (1849–1930), brittiläinen arkkitehti
Venla (nimi)

| Venla, Vendla |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Venla: 2. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  Venla, Vendla: 2. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Vendela, Wendla
Nimen alkuperä:  vendit
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Venla on suomalainen naisen etunimi. Venla viettää nimipäiväänsä 2. kesäkuuta. Almanakassa Venla on ollut vuodesta 1908 lähtien. Ruotsinkielisessä kalenterissa nimi esiintyy muodossa Vendla, vuodesta 2025 lähtien myös muodossa Venla.
Venla on ilmeisesti muunnos ruotsin kielessä esiintyvistä etunimistä Vendla ja Vendela, jotka juontavat juurensa germaanien slaaveista käyttämästä nimityksestä vendi. Alkujaan nimi on esiintynyt miehennimenä muodossa Wendel tai Wendelin. Nimen lähteenä voi olla myös paikannimi Wendelburga.
Suomessa nimi Venla on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 9 791 ja Vendla noin 1 200 henkilölle. Venla oli 1970-luvulle saakka varsin harvinainen nimi, mutta 1980-luvulla sen suosio alkoi kasvaa selvästi. 1990-luvulla syntyneiden joukossa Venla oli jo 79. suosituin tytönnimi ja 2000-luvun ensimmäisinä vuosina (2000–2004) yhdeksänneksi suosituin. Suosio saavutti huippunsa vuonna 2015, kun Venla oli Suomessa syntyneiden tyttöjen yleisin nimi.
Tunnettuja Venloja, Wenloja, Vendloja ja Wendloja

Wendla Katrina Aaltola, Katri Rautio (1864−1952), näyttelijä
Venla Haikala (s. 2003), jalkapalloilija‎ ‎
Venla Harju, o.s. Niemi (s. 1990), suunnistaja
Venla Hiidensalo (s. 1975), suomalainen kirjailija, toimittaja, kriitikko ja kolumnisti
Venla Hovi, o.s Heikkilä (s. 1987), jääkiekkoilija
Venla Huurne (s. 1997), lentopalloilija
Venla Hyttinen (s. 1994), lentopalloilija
Venla Karttunen (s. 2002), pesäpalloilija
Venla Kokkonen (s. 1983), toimittaja
Venla Kotkaslahti (s. 1995), jääkiekkoilija
Venla Laiho (s. 1995), kilpakävelijä
Venla Lamberg (s. 2003), jalkapalloilija
Venla Lampén (s. 1974), keskimatkojen juoksija
Venla Lehtonen (s. 1995), ampumahiihtäjä
Vendla Luja (1889–1949), kirjailija
Vendla Lundelin (1862–1949), kirjaltaja, kuoronjohtaja ja työväenliikkeen vaikuttaja
Vendla Sofia Mannerheim, (o.s. Willebrand, 1779–1863), kreivitär
Venla Mäkelä, käsikirjoittaja
Venla Mäkelä (s. 2001), jalkapalloilija
Venla Paunonen (s. 1990), pika- ja aitajuoksija
Vendla Pohjanheimo (1904–1988), tekstiilitaiteilija
Venla Pulkkanen (s. 2002), korkeushyppäjä
Venla Raittinen (s. 2002), lentopalloilija
Wendla Randelin (1823–1906), kirjailija
Venla Rapila (s. 1994), pesäpalloilija
Vendla Rautio (1864–1952), näyttelijä
Wenla Reimaluoto (s. 1995), näyttelijä
Venla Ronkainen (s. 2010), lapsinäyttelijä
Venla Saalo (s. 1988), kirjailija
Venla Saartamo (s. 1981), näyttelijä
Venla Sainio, o.s. Kiiski (s. 1937), historiantutkija ja lastenkirjailija
Wendla Salokas, o.s. Ivaska (1889–1969), teologi ja opettaja, Suomen ensimmäinen teologian loppututkinnon suorittanut nainen
Venla Savikuja (s. 1990), näyttelijä
Venla Tanhua, pesäpalloilija
Kuvitteellisia Venloja

Männistön Venla, Jukolan Juhanin puoliso Aleksis Kiven Seitsemässä veljeksessä (1870)
Venla, Sinikka Luja-Penttilän samannimisen romaanin (1983) hahmo
Venla Horsmaniemi, Mari Rantasilan elokuvassa Risto Räppääjä ja viileä Venla (2012)
Wenla Männistö, päähenkilö Riina Katajavuoren samannimisessä romaanissa vuodelta 2014
Venla Salo, tv-sarjassa Salatut elämät
Sotakamreeri

Sotakamreeri (ruots. fältkamrer) on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on arvonimihierarkiassa sijoitettu 14. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko 640 euroa tai 160 euroa.
Arvonimi myönnettiin itsenäisyyden aikana ensimmäisen kerran vuonna 1920. Vuosien 1918–2013 aikana sotakamreerin arvonimi on myönnetty 53 henkilölle.
Sotakamreerin arvonimen saaneita ovat muun muassa kirjailija Reino Lehväslaiho, kirjailija ja tutkija Timo Malmi, Rauno Suhonen Joensuun Ilmasillasta ja kyyjärveläinen kansandokumentaristi Raimo Salo
Arvonimen historia

1700-luvulla sotakonttorin esimies, joka huolehti talousasioista jollakin ylisotakomissariaatin osastolla ja kuului Sotakollegion virkamiehistöön. Hänen alaisuudessaan työskentelivät sotakirjanpitäjä, sotakassanhoitaja, sotakamarikirjuri, sotakassakirjuri ja sotareviisori.
Sotakamreerin arvo oli käytössä myös Suomen suuriruhtinaskunnassa. Sotakamreeri kuului keisari ja suuriruhtinas Nikolai II:n vahvistamassa vuoden 1897 Suomen Suuriruhtinaanmaan arvojärjestyksessä yhdeksänteen luokkaan. Samassa arvoluokassa olivat  myös esimerkiksi taapikapteenin sotilasarvo sekä nimineuvoksen arvonimi.
Aiheesta muualla

Valtio palkitsee – staten belönar. Helsinki: SKS, 2007.
3-heksen-1-oli

| 3-heksen-1-oli |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (Z)-heks-3-en-1-oli
CAS-numero:  928-96-1
PubChem CID:  5281167
SMILES:  CC/C=C\CCO
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H12O
Moolimassa:  100,156 g/mol
Kiehumispiste:  156–157 °C
Tiheys:  0,8459 g/cm3
Liukoisuus veteen:  19,3 g/l (20 °C)
3-heksen-1-oli (C6H12O) on tyydyttymättömiin alkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään ainesosana hajusteissa. Luonnossa ainetta esiintyy useiden kasvien lehdissä ja hedelmissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa 3-heksen-1-oli on väritöntä nestettä, jolla on lehtiä tai leikattua ruohoa muistuttava tuoksu. Yhdiste liukenee hieman veteen ja hyvin esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetteriin.
3-heksen-1-olia voidaan eristää uuttamalla kasveista. Synteettisesti sitä valmistetaan 1-butyynin natriumsuolan ja etyleenioksidin reaktiolla ja vedyttämällä muodostuva tuote selektiivisesti 3-heksen-1-oliksi. Yhdistettä voidaan tuottaa myös bioteknisesti linoleenihaposta
3-heksen-1-olia käytetään tuomaan hajusteisiin lehtien ja ruohon tuoksua. Yhdisteestä valmistetaan myös muita hajusteissa käytettäviä kemikaaleja kuten estereitä, alkoholeja ja aldehydejä.
I Just Want To Be Cool

I Just Want To Be Cool, kirjoitetaan myös IJustWantToBeCool, on ruotsalainen huumoritrio. Ryhmä koostuu veljeksistä, Victor ja Emil Beeristä sekä heidän serkustaan Joel Adolphsonista. Kolmikko on tullut tunnetuksi siitä, että he ovat jo vuodesta 2011 lähtien julkaisseet sketsivideoita YouTubessa.   Sitten aloituksen, heidän kahdelle kanavalleen, IJustWantToBeCoolille sekä IJustWantToBeCool2:lle, on kertynyt jo yli 590 videota, sekä yhteensä yli 180 miljoonaa näyttökertaa. Ryhmä kuuluu YouTube-verkosto Splay Networksiin, joka on yhteistyö muutaman tunnetuimman ruotsalaisyoutubettajan välillä.
I Just Want To Be Coolilla on ollut kaksi omaa nettisarjaa Sveriges Televisionissa (SVT), Semi (2013) sekä Konsten att få sin mamma att gråta 2014-2015.  Heillä on myös ollut oma tv-sarja, Småstaden (2017) Ruotsin TV4-kanavalla.
Taustaa

I Just Want To Be Coolin perustivat veljekset Victor Beer (s. 5. tammikuuta 1992) ja Emil Beer (s. 28. lokakuuta 1994) sekä heidän serkkunsa Joel Adolphson (s. 26. maaliskuuta 1992). Ryhmän jäsenet kasvoivat Lindholmenissa, Vallentunassa ja heidän harrastuksensa lapsena oli tehdä omia elokuvia. Vasta vuoden 2011 lopulla he alkoivat ladata videoitaan YouTubeen. Sydsvenskan-lehdessä heinäkuussa 2013 julkaistu artikkeli paljasti, että kaikki kolme opiskelivat siihen aikaan; Victor Kuninkaallisessa teknillisessä korkeakoulussa, Emil Täbyn lukiossa ja Joel Eksjössä visuaalisten tehosteiden koulutusohjelmassa. Eräässä 15. Syyskuuta 2014 julkaistussa videossa kolmikko kertoi päivityksiä elämästään, ja he esimerkiksi selittivät, kuinka Joel oli muuttanut takaisin Tukholmaan ja että kaikki olivat suorittaneet opintonsa.
YouTube-kanava

I Just Want To Be Cool on tullut tunnetuksi samannimisen YouTube-kanavansa kautta. Heidän ensimmäinen videonsa, “Svenskar älskar Justin Bieber”, ladattiin palveluun 17. joulukuuta vuonna 2011. Sen jälkeen he ovat ladanneet kanavalleen yli 190 videota, joissa on yhteensä yli 180 miljoonaa näyttökertaa. Ryhmän suosituimpia videoita ovat muun muassa Min katt, Vi är ihop, Födelsedag, Förspelet, Världens värsta barn, Emojis, Astrid Lindgren i verkligheten, 18 ursäkter till varför du inte gjort läxan, Skoldag, Nyårsafton, Bertil, 10 ursäkter till varför du är sen, Luft, Störig polis, Nyårsafton, Den jobbiga läraren, Sommararlov ja Gräs joista jokaisella on yli 2 miljoonaa näyttökertaa. Heidän videoillaan vierailleita tunnettuja ihmisiä ovat muun muassa Kevin Hart, Clara Henry, Simon Lussetti sekä Petra Mede. Ryhmällä on myös toinen kanava, IJustWantToBeCool2, jonne he tekevät vähemmän sketsejä ja enemmän haastevideoita, “mukbang”-videoita, sekä silloin tällöin videoblogeja.
Vuoden 2018 lokakuusta alkaen huumoriryhmän pääkanavalla IJustWantToBeCoolilla on noin 850 000 tilaajaa ja heidän sivukanavallaan, IJustWantToBeCool2:lla noin 550 000 tilaajaa.
SVT:n nettisarjat > Semi

Syksyllä 2013, 28. lokakuuta alkaen SVT Playssa esitettiin kymmenosainen huumorisarja Semi. Jaksot ovat noin 10 minuutin pituisia ja koostuvat lyhyemmistä sketseistä. Sarjan tuottaja oli Christoffer Sandler.
SVT:n nettisarjat > Valfeber

Ennen Ruotsin valtiopäivävaaleja vuonna 2014 tuotettiin huumorisarja Valfeber, johon I Just Want To Be Cool osallistui yhdessä William Spetzin, Clara Henryn sekä Keyyon kanssa. Sarja koostuu kahdeksasta noin 13 minuutin jaksosta.
SVT:n nettisarjat > Konsten att få sin mamma att gråta

13. lokakuuta 2014 esitettiin ensimmäistä kertaa uusi sarja Konsten att få sin mamma att gråta (#kafsmag), jossa ryhmän kolme ystävystä muuttavat omaan asuntoon. He ovat itse kirjoittaneet käsikirjoituksen yhdessä Christoffer Sandlerin kanssa. Veljekset Victor ja Emil tekivät myöhemmin, 2. lokakuuta 2015, sarjalle toisen kauden, joka näytettiin vain SVT Playssa.
Musiikki

Osa kolmikon YouTube-videoista on musiikkivideoita heidän itsesäveltämiinsä biiseihin. Jotkut niistä on jälkikäteen julkaistu digitaalisina singleinä Itunes Storessa sekä Spotifyssa. He jopa esittivät ”#Självis” -biisinsä Allsång på Skansen-ohjelmassa 8. heinäkuuta 2014, mikä oli heidän ensimmäinen live-esiintymisensä.
Musiikki > Singlet

| Julkaistu | Nimi | Viittaus/kommentti |
| --- | --- | --- |
| 17.2.2012 | Min katt är bättre än din katt | Löytyy vain YouTubesta. Musiikki on Walt Disney Companyn tekijänoikeussuojaama. |
| 4.5.2012 | YOLO - Man lever bara en gång |  |
| 22.12.2012 | "21 December" |  |
| 9.7.2013 | "Bertil" |  |
| 10.8.2013 | "Poka mig" |  |
| 23.4.2014 | "#Självis" |  |
| 3.7.2014 | Sett att du har sett |  |
| 23.1.2015 | Rollerbladear varje dag! |  |
| 17.11.2014 | Body Built By Love |  |
| 13.3.2015 | Utekväll |  |
| 8.4.2015 | Selfiestick |  |
| 24.5.2016 | Sparka på bollen |  |
| 31.5.2018 | Kämpa Sverige |  |
| 4.7.2018 | The Coin |  |
Vuoden 2014 aikana Emil Beer julkaisi yhdessä Jesper Perssonin kanssa EP-levyn nimeltään Pappersfåglar.
Saavutukset

Kolmikko voitti Expressenin web-TV-palkinnon vuonna 2013, joka jaettiin Kristallengalan yhteydessä. Muita ehdokkaita olivat Aftonbladetin Shulman Show, TV4-kanavan #TV4båten sekä SVT:n avoin arkisto. I Just Want To Be Cool nimettiin vuoden huumorikanavaksi vuosina 2014 sekä 2015 YouTube-gaala Guldtubenissa.
TV, elokuva ja radio

2017 - Småstaden (TV-sarja)
2017 - Grotescos sju mästerverk (TV-sarja)
Aiheesta muualla

Youtube-kanava
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:I_Just_Want_To_Be_Cool
Käännös suomeksi
Naisten Liiga -kausi 2011

| Naisten Liigan kausi 2011 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Mestari:  PK-35 Vantaa
Alempi sarjataso:  Ykkönen
  ← 2010 :  2012 → 
Naisten Liiga on korkein naisten jalkapallon sarjataso Suomessa. Kaudella 2011 sarja pelattiin 10 joukkueen kolminkertaisena sarjana. PK-35 Vantaa voitti seuran historian toisen mestaruutensa. Viimeiseksi sijoittunut pietarsaarelainen FC United putosi suoraan Ykköseen.
Hallitsevana mestarina kauteen lähti PK-35 Vantaa. Edelliskautena sarjassa pelanneen Kokkolan Pallo-Veikkojen tilalla sarjassa pelasi Kokkolaan perustettu uusi naisjalkapalloilun seura Kokkola Futis 10.
Sarjataulukko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | PK-35, Vantaa | 27 | 20 | 5 | 2 | 84–17 | 65 |
| 2. | HJK, Helsinki | 27 | 21 | 1 | 5 | 95–27 | 64 |
| 3. | FC Honka, Espoo | 27 | 19 | 6 | 2 | 73–29 | 63 |
| 4. | Åland United, Maarianhamina | 27 | 19 | 2 | 6 | 86–31 | 59 |
| 5. | NiceFutis, Pori | 27 | 7 | 7 | 13 | 27–42 | 28 |
| 6. | Ilves, Tampere | 27 | 6 | 8 | 13 | 33–57 | 26 |
| 7. | Kokkola F10, Kokkola | 27 | 7 | 5 | 15 | 36–66 | 26 |
| 8. | KMF Kuopio, Kuopio | 27 | 7 | 3 | 17 | 42–84 | 24 |
| 9. | TPS, Turku | 27 | 4 | 3 | 20 | 25–84 | 15 |
| 10. | FC United, Pietarsaari | 27 | 5 | 0 | 22 | 22–84 | 15 |
Joukkueet

| Joukkue | Kaupunki | Kotikenttä | Perustettu | Päävalmentaja |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FC Honka | Espoo | Tapiolan urheilupuisto | 1975 |  Timo Lounio |  |
| Kokkola F10 | Kokkola | Kokkolan keskuskenttä | 2010 |  Jarmo Saarela  Mikael Käld |  |
| PK-35 Vantaa | Vantaa | ISS Stadion | 1935 |  Pauliina Miettinen |  |
| FC United | Pietarsaari | Pietarsaaren keskuskenttä | 1993 |  Keijo Paananen |  |
| HJK | Helsinki | Töölön pallokenttä | 1907 |  Jutta Rautiainen |  |
| Ilves | Tampere | Ratinan stadion, Tammelan stadion | 1931 |  Esa Kuusisto |  |
| KMF | Kuopio | Kuopion keskuskenttä | 1987 |  Pertti Nissinen |  |
| NiceFutis | Pori | Porin stadion | 1989 |  Harri Virtanen |  |
| TPS | Turku | Turun yläkenttä | 1922 |  Jouni Alen |  |
| Åland United | Maarianhamina | Bengtsböle Idrottspark | 2004 |  Steve Beeks |  |
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Felicia Schroeder | Åland United | 23 |
| 2. |  Anna Auvinen | KMF | 17 |
| 2. |  Marianna Tolvanen | HJK | 17 |
| 4. |  Nina Hietanen | FC Honka | 16 |
| 5. |  Kiia Laine | FC Honka | 15 |
| 5. |  Jaana Lyytikäinen | PK-35 Vantaa | 15 |
| 7. |  Emma Whitter | Åland United | 14 |
| 8. |  Kaisa Ranki | FC Honka | 13 |
| 8. |  Sini Vehviläinen | HJK | 13 |
| 10. |  Heidi Lindström | HJK | 12 |
| 10. |  Eveliina Parikka | PK-35 Vantaa | 12 |
Sammy Aaltonen

Sammy Aaltonen Private Linen keikalla Tampereella 2011.
Sammy Aaltonen eli Sami Aaltonen on suomalainen laulaja ja säveltäjä, joka laulaa Private Line -yhtyeessä ja on bändin perustajajäsen. Hän on myös yhtyeen pääasiallinen säveltäjä ja sanoittaja.
Sami Aaltonen toimii myös äänitetuottajana sekä nauhoittajana. Hän on johtaja levy-yhtiössä "Bad Habit Records" ja lisäksi hänellä on oma äänitysstudio Itä-Helsingissä nimeltään "East Sound Studios".
Aaltonen on soittanut kitaraa myös yhtyeissä Arto Muna ja Millennium, Billion Dollar Babes, S-A-D, Georgie Picket In Colours ja Risequad.
Aaltosen ex-kumppani on suomalainen TV-juontaja Kirsi Salo ja heillä on liitostaan kaksi lasta.
Elisa (nimi)

| Elisa, Eliisa |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Eliisa, Elisa: 19. marraskuuta
– ruotsinkielinen:  Elisa: 19. marraskuuta
– ortodoksinen:  24. huhtikuuta, 5. syyskuuta
Muunnelmia:  Lisa, Liisa, Elissa, Elsa
Vastineita eri kielissä:  Eliza
Nimen alkuperä:  Elisabet, Elischa
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elisa on kansainvälinen naisen etunimi ja Eliisa suomalainen muoto siitä. Raamatussa Elisa on miehen nimi.
Elisa voi olla lyhennelmä nimestä Elisabet, joka puolestaan on kreikkalaisversio heprean nimestä Elisheva. Elisheva merkitsee "Jumalani on vala" tai ehkä "Jumalani on yltäkylläisyys".
Toisaalta Elisaa on käytetty ensin miehen nimenä. Miehen nimenä Elisa on johdettu heprealaisesta nimestä Elischa, merkitykseltään "Jumala on auttanut", "Jumala pelastaa".
Vuoden 2019 loppuun mennessä Elisa-nimen Suomessa on saanut 22 080 ja Eliisan 12 140 naista, Elisa-nimen myös muutama mies.
Elisa ja Eliisa viettävät nimipäivää 19. marraskuuta yhdessä Liisan, Liisin, Elisabetin ja Elisen kanssa. Elisa on ollut suomenkielisessä almanakassa vuosina 1750–1889 ja uudelleen vuodesta 1984 alkaen. Vuonna 2025 se lisättiin samalle päivälle myös ruotsinkieliseen almanakkaan. Eliisa on otettu almanakkaan 1975.
Elisoja uskonnollisissa teksteissä

Elisa, profeetta Raamatussa
Kuvitteellisia Elisoja

Elisa, tyttö Taru Mäkisen nuortenkirjasarjassa Kultainen salama
Elisa, foinikialainen paimentyttö Mozartin oopperassa Il re pastore
Elisa, päähenkilö chileläisessä televisiosarjassa ¿Dónde está Elisa
Elisa Doolittle, hahmo Bernard Shaw'n näytelmässä Pygmalion
Elisa Harjunpää, päähenkilön vaimo Matti Yrjänä Joensuun Harjunpää-kirjoissa
Ihana Elisa eli Elisa di Rivombrosa, samannimisen italialaisen televisiosarjan päähenkilö
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elisa (nimi) Wikimedia Commonsissa
Sienna

| Sienna |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  14. elokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Siena 
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  kaupungin nimi Siena
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sienna on naisen etunimi, joka viittaa italialaiskaupunki Sienaan ja sen mukaan nimettyyn keltaiseen ja punaruskeaan siena-väriin (engl. sienna).
Nimi Suomessa

Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on syyskuuhun 2023 mennessä kirjattu noin 460–470 Siennaa. Heistä suurin osa on syntynyt 2010-luvulla.
Helsingin yliopiston elokuussa 2023 tekemän päätöksen mukaisesti Sienna-nimi lisättiin suomenruotsalaiseen nimipäiväkalenteriin vuonna 2025. Nimipäivä on 14. elokuuta.
Tunnettuja Siennoja

Sienna Guillory (s. 1975), englantilainen näyttelijä
Sienna Mercer, kanadalainen kirjailija
Sienna Miller (s. 1981), yhdysvaltalainen näyttelijä
Sienna West (s. 1977), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Sienna (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)