Ranskalainen puolustus
Yleinen teoria

Siirron 1.e4 jälkeen valkean suunnitelmana on usein hyökätä ruutuun f7. Mustan vastaus ...e6 estää tämän ainakin osittain, sillä lähetin siirtäminen ruutuun c4 ei auta enää valkeaa tavoitteessaan. Musta tavoittelee yleensä myös sotilaan siirtämistä keskustaan siirrolla d5. Useissa ranskalaisen puolustuksen muunnelmissa mustan kuningatarlähetti jää passiiviseksi oman sotilasketjunsa takana.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Kuvaajassa esitetty pysyvä keskusta on tyypillinen sotilasmuodostelma ranskalaisen puolustuksen etenemismuunnelmassa. Musta voi yrittää hajottaa valkean d4-e5-sotilasketjua c5- ja f6-sotilaiden siirroilla.
Peli jatkuu yleisimmin siirroilla 2.d4 d5. Mustan toinen siirto uhkaa valkean e4-sotilasta. Valkean tärkeimmät siirtomahdollisuudet ovat exd5, e5, Rd2 ja Rc3. Muita siirtoja pidetään selvästi heikompina, mutta niitäkin käytetään joskus. Esimerkiksi e4-sotilaan uhraaminen on mahdollista, sillä mustan on vaikea pitää sotilaan johtoaan yllä. Peli voi myös jatkua muilla siirroilla kuin 2.d4 d5. Esimerkiksi 1.e4 e6 2.Rf3 c5 muuntuu sisilialaiseksi puolustukseksi ja 2.d3 usein kuningasintialaiseksi hyökkäykseksi.
Mustan siirrettyä ...d5 valkea etenee yleensä jossain vaiheessa peliä e-sotilaallaan, jolloin muodostuu pysyvä keskusta. Siirto lukitsee mustan kuningatarlähetin oman sotilasketjunsa taakse ja takaa valkealle tilaedun. Musta vastaa siirtoon useimmiten jossain vaiheessa peliä siirrolla ...c5, jonka jälkeen hän lisää painostusta valkean sotilasketjuun siirroilla ...Rc6, ...Db6 ja usein myös ...f6.
Diagrammi vasemmalla näyttää tyypillisen ranskalaisen puolustuksen sotilasketjujen rakenteet. Valkea on edennyt e-sotilaallaan, ja musta iskee sotilasketjuun siirrolla ...c7-c5. Mustalla on enemmän tilaa kuningatarsivustalla ja se pyrkiikin siksi keskittämään pelin sille puolelle lautaa. Musta pelaa lähes aina siirron ...c7-c5 hyökätäkseen valkean sotilasketjun kimppuun sen tyvestä. Usein siirtoa seuraa eteneminen myös a- ja b-sotilailla.
Vaihtoehtoisesti, tai samaan aikaan, musta voi yrittää hajottaa valkean sotilaskeskustan avatakseen ahdasta asemaansa. Yleensä pelkkä ...c7-c5 ei riitä saavuttamaan valkean keskustan tuhoamista, joten sitä seuraa usein ...f7-f6. Jos valkea vahvistaa e5-sotilastaan pelaamalla f2-f4, mustalla on kaksi pääideaa jatkoa varten.

Musta voi iskeä suoraan f4-sotilaan kimppuun pelaamalla ...g7-g5. Sotilas uhkaa samalla edetä g4:ään ja ajaa pois valkean ratsun f3:sta.

Toinen vaihtoehto on pelata suoraan siirron ...f6 jälkeen lyönti ...fxe5, ja jos valkea lyö takaisin f-sotilaallaan, musta saa avoimen f-linjan tornilleen. Sen jälkeen valkealla on usein ratsu f3:ssa suojelemassa keskustan d4- ja e5-sotilaitaan. Musta voi uhrata laadun lyömällä ratsun tornillaan hajottaakseen valkean keskustan. Jos valkea lyökin takaisin siirrolla dxe5, diagonaali a7-g1 aukenee, jolloin valkean on epäedullisempaa linnoittaa kuningassivustalle. Joskus, jos valkea ei ole kehittänyt nappuloitaan kunnolla, ja on säilyttänyt kuninkaansa keskustassa linnoittamatta, musta voi uhrata upseerin e5-sotilaaseen tuhoten valkean keskustan täydellisesti ja aloittaa hyökkäyksen.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Valkea pelasi juuri 9.Ld3. Mustan täytyy olla varovainen mahdollisen mattihyökkäyksen takia.
Valkea yrittää normaalisti hyödyntää tilaetunsa kuningassivustalla, jossa hän voi joskus saada aikaan mattihyökkäyksen. Se tapahtuu usein lähetin uhrauksella h7-sotilaaseen tai h-linjan avaamisella. Aloitussiirrot 1.e4 e6 2.d4 d5 3.Rc3 Rf6 4.Lg5 Le7 5.e5 Rfd7 6.Lxe7 Dxe7 7.f4 0-0 8.Rf3 c5 9.Ld3 johtavat oikealla olevan kuvaajan asemaan. Valkean lähetti uhkaa mustan heikkoa h7-ruutua, jota yleensä suojelisi ratsu f6:ssa. Se on kuitenkin ajettu pois etenemällä sotilaalla e5:een.
Jos musta tässä tilanteessa lyö sotilaallaan valkean sotilaan d4:ssä, valkea voi lyödä sen ratsullaan takaisin. Toinen, paljon aggressiivisempi, tapa on uhrata lähetti h7:ään, ja sen jälkeen edetä ratsulla g5:een. Tässä tilanteessa mustan on pakko uhrata kuningattarensa ratsuun välttääkseen matin. Jatko menisi siis seuraavasti: 9...cxd4 10.Lxh7+ Kxh7 11.Rg5+ Dxg5 12.fxg5 dxc3. Nyt valkea on saanut kuningattaren ja sotilaan kolmesta kevyestä upseerista. Materiaali on suunnilleen tasan, mutta mustan kuningas on joutunut keskemmälle lautaa, ja valkealla on hyvät hyökkäysmahdollisuudet.
Valkea voi myös yrittää saavuttaa etua etenemällä kuningassivustansa sotilaillaan. Valkea etenee yleensä siirrolla f2-f4, jota seuraavat g2-g4 ja f4-f5. Sen jälkeen valkealla on vahva sotilas f5:ssä. Se uhkaa lyödä e6:een tai vaihtoehtoisesti edetä. Jos sotilas lyödään, valkea saa puoliavoimen g-linjan, jolle hän voi sijoittaa torninsa hyökätäkseen mustan kuninkaan kimppuun. Myös eteneminen h-sotilaalla h5:een tai h6:een asti voi olla tehokasta. Moderni vaihtoehto valkealle on tilan hakeminen kuningatarsivustalta siirroin a2-a3 ja b2-b4. Jos valkea pelaa tämän muunnelman oikein, se voi rajoittaa mustan upseerien liikkumista entisestään ahtaassa asemassa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
San Sebastián 1912
Asema siirron 15...Rxc5 jälkeen
Yksi mustan keskeisimmistä ongelmista ranskalaisessa puolustuksessa on niin sanottu ”ranskalainen lähetti”. Tämä mustan kuningatarlähetti jää oman sotilasketjun taakse, jossa se voi pahimmassa tapauksessa olla toimettomana koko pelin ajan. Sen takia mustan onkin tärkeä yrittää avata asemaansa sellaisilla siirroilla kuin ...f6 tai ...c5. Usein siteerattu esimerkki tästä on Tarrasch–Teichmann-peli vuodelta 1912. Mustan viidennentoista siirron jälkeen asema on vasemmalla olevan kuvaajan mukainen. Mustan asema on passiivinen, ja lähetti c8:ssa on heikko. Valkea yrittää todennäköisesti vaihtaa pois mustan ratsun, joka on ainoa mustan aktiivinen nappula. Pelissä valkea voitti 41 siirron jälkeen. Välttääkseen tämän musta pyrkii löytämään lähetilleen käyttöä siirtämällä sotilaitaan pois tieltä. Musta voi pelata ...Ld7-a4 hyökätäkseen c2-sotilaan kimppuun, mikä esiintyy useissa Winawerin muunnelman jatkoissa. Jos musta on siirtänyt sotilaansa f6:een, hän voi yrittää pelata lähettinsä d7:n ja e8:n kautta g6:een tai h5:een. Toinen idea on pelata ...b6 ja vaihtaa lähetti pois siirrolla ...La6.