stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MIUI

| MIUI |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Xiaomi
Lisenssi:  GPLv3 ja Apache-lisenssi, versio 2.0
Infobox OKNimi-testi OK: 
MIUI (sanoista Mi User Interface) oli Xiaomin vuonna 2010 kehittämä graafinen käyttöliittymä, jota se käytti omissa Android-laitteissaan vuoteen 2023 saakka. Käyttöliittymän korvaa vuodesta 2023 lähtien MIUI:n seuraaja HyperOS. Xiaomin omien puhelinten ja tablettien lisäksi MIUI on saatavilla monien muiden Android-valmistajien laitteille. Xiaomi julkaisi sen omien laitteidensa ulkopuolelle ensimmäisenä Nexus 7 -tabletille vuonna 2014. MIUI 8 julkaistiin elokuussa 2016. GitHubissa on saatavilla käyttäjäyhteisön tekemä suomenkielinen MIUI-käännös käyttöjärjestelmän vanhemmille versiolle, jotka eivät vielä aikanaan olleet saatavilla suomeksi. MIUI muistuttaa graafiselta ilmeeltään Applen iOS:ää, eikä siinä iOS:n tavoin ole sovellusvalikkoa. MIUI ei saanut Mikrobitin vuonna 2017 tekemässä testissä riittävän usein tietoturvapäivityksiä ja se osoittautui hankalasti päivitettäväksi.
Aiheesta muualla

Verkkosivut (englanniksi)
Magnus Sommar

Magnus Sommar (noin 1480–1542) oli ruotsalainen piispa. Hän oli tuomiorovasti ennen kuin hänet valittiin 1522 Strängnäsin hiippakunnan piispaksi. Vaikka hän suhtautui myönteisesti uskonpuhdistukseen, hän ei kuitenkaan saavuttanut Kustaa Vaasan luottamusta, ja hänet erotettiin 1536 piispanvirasta.
Magnus Steen

Magnus Steen (? – 24. elokuuta 1697 Turku) oli suomalainen professori, joka toimi Turun akatemian rehtorina.
Magnus Steenin vanhemmat olivat Helsingin kämnerinoikeuden esimies, raatimies Måns Eriksson Steen ja Elisabet Henriksdotter (Forssteen) ja puoliso vuodesta 1684 Barbara Pettersdotter Gers (k. 1697). Steen oli ylioppilas Turussa 1676 ja valmistui filosofian maisteriksi joulukuussa 1682. Hän oli ylimmän luokan stipendiaatti 1682–1685, papiksi hänet vihittiin Turun hiippakunnassa 1696. Steen toimi Uusmaalaisen osakunnan inspehtorina 1692–1695, Turun akatemian varasihteerinä 1682, 1. filosofian apulaisena ja akatemian sihteerinä 1684, ylimääräisenä filosofian professorina 1688 ja vakinaisena matematiikan professorina vuodesta 1692, ollen palkkapitäjänsä Liedon kirkkoherra vuodesta 1696. Akatemian rehtoriksi hänet oli nimitetty 1697–1698, mutta hänen kuoltuaan tehtävää hoiti sijaisrehtorina Lars Braun.
Makea vesi

Alueilla, joilla makean veden saatavuus ei ole selviö, sitä on tapana varastoida suuriin altaisiin. Kuva Malesian Penangista.
Makea vesi tarkoittaa vettä, johon ei ole liuennut suolaa ja joka on periaatteessa juomakelpoista. Termiä käytetään erottamaan järvi-, joki-, sade- ja pohjavesi sekä jäätiköihin sitoutunut vesi merivedestä, jota maapallon vedestä on selkeästi suurin osa, noin 97 prosenttia.
Fysikaaliset ominaisuudet

Veden lämpötilan vaihdellessa myös sen ominaispaino vaihtelee. Makea vesi on painavinta +4-asteisena. Esimerkiksi kalat ja muut eliöt hyötyvät talvella tästä siten, että vedet eivät jäädy pohjaan asti.
Ekologinen ja sosiaalinen merkitys

Makea vesi on monin paikoin erittäin niukka luonnonvara. Yhdistyneet kansakunnat arvioi, että makean veden kulutus kuusinkertaistui 1900-luvun aikana, mikä on yli kaksi kertaa enemmän kuin väestön kasvu kyseisenä ajanjaksona. Noin 18 prosentilla maailman väestöstä eli 1,2 miljardilla ihmisellä ei ole käytössään puhdasta juomavettä. Lisäksi on arveltu, että ilmastonmuutoksen myötä kuivat alueet ja kuivuuskaudet lisääntyvät. Tämä saattaa pahimmillaan johtaa konflikteihin. Jo tähän mennessä kiistely makean veden varannoista on vakavoittanut esimerkiksi arabien–Israelin konfliktia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Makea vesi Wikimedia Commonsissa
Magnus Scharmanoff

Magnus Scharmanoff (s. 1964 Porvoo) on suomalainen valokuvaaja. Hänet tunnetaan huolellisesti lavastetuista, karnevalistisen värikkäistä fantasiakuvistaan, joissa hän on usein itse mukana erilaisissa miehen asemaa peilaavissa sankarirooleissa.
Scharmanoffille on ominaista elokuvallinen ilmaisu ja taidehistoriallisten sitaattien käyttö.
Marja-Terttu Kivirinta luonnehtii Scharmanoffin valokuvia ”suuren luokan elokuvamaisiksi pysäytyskuviksi meille totena tarjoillusta todellisuudesta.”
Scharmanoff valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1994. Hänen vuonna 1997 pitämästään näyttelystä Tappion tunne ja sen valmisteluista teki Timo Humaloja puolen tunnin dokumenttielokuvan Tappion tunne - Magnus Scharmanoff valokuvaaja. Kokoelman kuvia julkaistiin myös samannimisessä valokuvateoksessa.
Scharmanoff on toiminut valokuvaajana mukana myös Alvar Gullichsenin Bonk Business -hankkeissa ja tehnyt mainosvalokuvausta.
Vuonna 1999 Scharmanoff suunnitteli lavastuksen ja puvustuksen Kari Hotakaisen ja Iiro Rantalan lasten musiikkinäytelmään Hukassa on hyvä paikka, jonka ohjasi Kari Väänänen Helsingin kaupunginteatterille.
Yksityisnäyttelyitä

Turhan nuori, Kuopio, Tampere, Oulu ja Turku 1992–1993
Sankariveljekset, Valokuvakeskus Peri, Turku 1993
Tappion tunne, Kluuvin galleria, Helsinki 1997
Hukattu aika, Galleria Ama, Helsinki 2009
Mariana González Oliva

| Mitalit> Maa:   Argentiina.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Argentiina.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Argentiina.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Argentiina> Naisten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ateena 2004 | Maahockey |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | Maahockey |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Santo Domingo 2004 | Maahockey |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2007 | Maahockey |  |
Mariana Alejandra González Oliva Gulla (s. 12. maaliskuuta 1976 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Hän pelaa puolustajana. González voitti pronssia vuosina Ateenan olympialaisissa 2004 ja Pekingin olympialaisissa 2008. Hän oli edustamassa Argentiinaa Atlantan olympialaisissa 1996, joissa Argentiina sijoittui seitsemänneksi. González on ollut voittamassa myös muun muassa maailmancupin vuonna 2002 ja Pan-Amerikan kisat vuosina 2003 ja 2007.
Aiheesta muualla

Mariana González Oliva Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Maitotuotteiden terveysvaikutukset
Kuolleisuus

Vuonna 2014 julkaistussa laajassa ruotsalaistutkimuksessa havaittiin, että naisilla, jotka nauttivat päivittäin hapatettuja maitotuotteita ja juustoa, esiintyi keskimäärin 10 prosenttia vähemmän kuolemantapauksia jokaista nautittua 200 grammaa kohti. Tuloksista oli suljettu pois iän, kokonaisenergiansaannin, painoindeksin, koulutustason, yksin asumisen, lisäravinteiden käytön, muun ruokavalion terveellisyyden, liikunnallisuuden, tupakoinnin, alkoholinkäytön ja tutkittavien sairastamien sairauksien vaikutus kuolleisuuteen.
Norjassa vuonna 2022 julkaistussa väestöseurantatutkimuksessa havaittiin, että päivittäin yhteensä 800 grammaa vähärasvaisia maitotuotteita nauttivien kuolleisuus oli lähes 15 prosenttia suurempi kuin niitä vain 200 grammaa nauttivilla ja 10 prosenttia suurempi kuin niillä, jotka eivät nauttineet niitä lainkaan. Tutkimukseen osallistui lähes 84 000 norjalaisnaista, joita seurattiin keskimäärin 18 vuotta. Tuloksissa huomioitiin muun muassa fyysisen aktiivisuuden, ylipainon, tupakoinnin, koulutuksen ja alkoholinkäytön kuolleisuuteen liittyvä vaikutus.
Alzheimerin tauti APOE-ε4-geenimuunnoksen omaavilla

Vuonna 2022 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin, että jokainen 50 gramman määrä maitotuotteita päivittäin lisää Alzheimerin taudin riskiä kuudella prosentilla ja muun dementiasairauden riskiä viidellä prosentilla sillä miespuolisen väestön kolmanneksella, jolla oli APOE-ε4-geenimuunnos. Tutkimukseen osallistui pelkästään miehiä, joiden koulutus- ja tulotason sekä elintapojen vaikutus sairastumisriskiin huomioitiin tuloksessa.
Syöpä

Runsaasti laktoosia nauttivilla naisilla esiintyy tavallista enemmän munasarjasyöpää.
Vuonna 2005 julkaistun ruotsalaisen väestötutkimuksen mukaan paljon rasvaisia maitotuotteita nauttivilla naisilla esiintyy kuitenkin 40 prosenttia vähemmän paksusuolen syöpää kuin niillä jotka käyttävät niitä vain vähän tai ei lainkaan. Maitorasvan määrän ja paksusuolen syövän välinen yhteys on lineaarinen eli syöpäriski vähenee sitä enemmän, mitä useampia annoksia rasvaisia maitotuotteita ruokavalioon kuuluu. Suurin ehkäisevä vaikutus on juustolla, mutta suotuinen korrelaatio on havaittavissa vain niillä naisilla, jotka nauttivat sitä vähintään 60 grammaa päivässä. Tutkimukseen osallistui 60 000 naista, jotka olivat iältään 40–76-vuotiaita. Eläinkokeet ovat osoittaneet, että maitorasvan sisältämä konjugoitu linolihappo vähentää syöpään liittyvien mutaatioiden syntymistä paksusuolen keskiosassa eli koolonissa..
Diabetes

Vuonna 2010 julkaistu miehillä tehty kohorttitutkimus osoitti, että runsas maitorasvan saanti puolittaa miehillä riskin sairastua kakkostyypin diabetekseen. Diabetesriskin vähentyminen liittyy Harvardin yliopiston terveystieteiden laitoksen tutkimuksen mukaan maitorasvasta saatuun transpalmitoleenihappon. Osa riskin pienenemisestä johtuu siitä, että rasvaiset maitotuotteet tukevat painonhalintaa. Lisäksi on havaittu, että rasvan nauttiminen vähentää tyypillisesti hiilihydraattien ja sokereiden nauttimista, jotka saattavat lisätä riskiä sairastua diabetekseen.
Sydänterveys

Myös maidon sydänterveyttä edistävä vaikutus saattaa liittyä maitorasvaan. Esimerkiksi vuonna 2009 julkaistun ruotsalaisen tutkimuksen mukaan eniten maitorasvaa käyttäneet maanviljelijät saavat 75 prosenttia vähemmän sydänkohtauksia kuin vähiten maitorasvaa käyttäneet. Vuonna 2010 julkaistussa australialaistutkimuksessa havaittiin, että runsaasti vähärasvaisia maitotuotteita nauttivilla ei esiintynyt muita vähemmän sydänkuolemia, mutta eniten täysrasvaisia maitotuotteita nauttivilla esiintyi noin 70 prosenttia vähemmän sydänperäisiä kuolemia kuin niitä vähiten käyttävillä. Eniten käyttävien ryhmä nautti päivittäin keskimäärin 340 grammaa täysrasvaisia maitotuotteita. Tutkimuksessa oli yli 1500 25-78-vuotiasta osanottajaa, joita seurattiin 16 vuoden ajan.
Vuonna 2016 julkaistussa kliinisessä tutkimuksessa havaittiin, että kun verenpainetta alentavaa DASH-dieettiä muunnettiin vaihtamalla tuoremehu ja vähärasvaiset sekä rasvattomat maitotuotteet täysrasvaiseen maitoon, juustoon ja jogurttiin, tutkimukseen osallistuneiden veren rasva-arvot paranivat.
Luuston terveys

Kasvuiässä tapahtuvan runsaan maitotuotteiden käytön on ajateltu edistävän luuston terveyttä, koska kalsiumin riittävä saanti auttaa saavuttamaan runsaan luumassan nuorena. Yhdysvaltalaiset tutkijat esittivät vuonna 2009, että luuston terveyttä ylläpitävää ruokavaliota olisi vaikea koostaa, jos siihen ei sisältyisi yli kolmea päivittäistä maitolasillista vastaavaa määrää maitotuotteita.. Harvardin yliopistossa vuonna 2014 tehty tutkimus osoitti kuitenkin, että runsas maidon tai juuston kulutus teini-iässä päin vastoin lisäsi lievästi lonkkamurtuman riskiä yli 50-vuotiailla miehillä. Naisilla ei havaittu maitotuotteiden kulutuksen yhteyttä lonkkamurtumariskiin. Vuonna 2014 julkaistussa laajassa ruotsalaistutkimuksessa havaittiin, ettei myöhemmälläkään iällä tapahtuva runsas maidonjuonti vähennä luunmurtumariskiä.
Hapanmaitotuotteisiin liitetyt terveysväittämät

Nobel-palkittu mikrobiologi Ilja Metšnikov esitti 1800-luvun lopulla, että jogurtin ja muiden hapanmaitotuotteiden valmistuksessa käytetyt bakteerit, kuten Lactobacillus bulgaricus, voivat korvata haitallisia suolistobakteereita lisäten terveyttä ja pidentäen elinikää. Teoria jugurtin terveysvaikutuksista perustui Metsnikovin ja hänen tuttaviensa kokemuksiin, eikä sitä tukevaa tieteellistä näyttöä ollut olemassa. Myöhemmin havaittiin kuitenkin, että Lactobacillus acidophilus on ainoa maitohappobakteeri, joka kykenee edes elämään paksusuolessa.
Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto EFSA on kieltänyt kaikkien maitohappobakteereita sisältävien elintarvikkeiden markkinoinnin terveysvaikutteisina näytön puutteen vuoksi.
Olivia Schough

Olivia Schough
Olivia Schough (s. 11. maaliskuuta 1991) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa kotimaassaan Rosengårdia, johon hän siirtyi kaudeksi 2021 Djurgårdens IF:stä. Aiemmin hän edusti Kopparbergs/Göteborgia ja Eskilstuna Unitedia sekä vuonna 2014 Saksassa Bayern Müncheniä ja Venäjällä Rossijankaa.
Schough pelasi ensimmäisen ottelunsa Ruotsin naisten maajoukkueessa vuonna 2013. Kaikkiaan hän on pelannut kesäkuun 2022 loppuun mennessä 98 maaottelua ja tehnyt niissä 12 maalia. Hän oli mukana muun muassa vuoden 2013 EM-kilpailuissa, joissa Ruotsi ylsi välieriin, ja saavuttamassa olympiahopeaa Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016. MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti pronssia ja pelasi avauskokoonpanossa yhdessä ottelussa sekä tuli vaihtopelaajana kentälle yhdessä ottelussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olivia Schough Wikimedia Commonsissa
Ruotsin joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2013
1 K. Hammarström |
2 Rohlin |
3 Segerström |
4 Ilestedt |
5 Fischer |
6 Thunebro |
7 Dahlkvist |
8 Schelin |
9 Asllani |
10 Jakobsson |
11 Göransson |
12 Lindahl |
13 Konradsson |
14 Öqvist |
15 Sjögran |
16 Nilsson |
17 Seger |
18 Samuelsson |
19 Magnusson |
20 M. Hammarström |
21 Lundgren |
22 Schough |
23 Hjohlman |
Valmentaja Sundhage
Ruotsin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2015
1 Lindahl |
2 Rohlin |
3 Sembrant |
4 Berglund |
5 Fischer |
6 Thunebro |
7 Dahlkvist |
8 Schelin |
9 Asllani |
10 Jakobsson |
11 Hjohlman |
12 Carlén |
13 Diaz Pettersson |
14 Ilestedt |
15 Sjögran |
16 Nilsson |
17 Seger |
18 Samuelsson |
19 Lund |
20 Appelqvist |
21 Söberg |
22 Schough |
23 Rubensson |
Valmentaja Sundhage
Ruotsin joukkue – Kesäolympialaiset 2016
1 Lindahl |
2 Andersson |
3 Sembrant |
4 Berglund |
5 Fischer |
6 Eriksson |
7 Dahlkvist |
8 Schelin |
9 Asllani |
10 Jakobsson |
11 Blackstenius |
12 Schough |
13 Rolfö |
14 Appelqvist |
15 Samuelsson |
16 Rubensson |
17 Seger |
18 Carlén |
19 Hammarlund |
Valmentaja Sundhage
Ruotsin joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2017
1 Lindahl |
2 Andersson |
3 Sembrant |
4 Berglund |
5 Fischer |
6 Eriksson |
7 Dahlkvist |
8 Schelin |
9 Asllani |
10 Spetsmark |
11 Blackstenius |
12 Carlén |
13 Johansson |
14 Folkesson |
15 Samuelsson |
16 Glas |
17 Seger |
18 Rolfö |
19 Hammarlund |
20 Larsson |
21 Lundberg |
22 Schough |
23 Rubensson |
Valmentaja Sundhage
Ruotsin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2019
1 Lindahl |
2 Andersson |
3 Sembrant |
4 Glas |
5 Fischer |
6 Eriksson |
7 Janogy |
8 Hurtig |
9 Asllani |
10 Jakobsson |
11 Blackstenius |
12 Falk |
13 Ilestedt |
14 Roddar |
15 Björn |
16 Zigiotti Olme |
17 Seger |
18 Rolfö |
19 Anvegård |
20 Larsson |
21 Mušović |
22 Schough |
23 Rubensson |
Valmentaja Gerhardsson
Ruotsin joukkue – Kesäolympialaiset 2020
1 Lindahl |
2 Andersson |
3 Kullberg |
4 Glas |
5 Bennison |
6 Eriksson |
7 Janogy |
8 Hurtig |
9 Asllani |
10 Jakobsson |
11 Blackstenius |
12 Falk |
13 Ilestedt |
14 Björn |
15 Schough |
16 Angeldal |
17 Seger |
18 Rolfö |
19 Anvegård |
20 Roddar |
21 Blomqvist |
22 Mušović |
Valmentaja Gerhardsson
Ruotsin joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2022
1 Lindahl |
2 Andersson |
3 Sembrant |
4 Glas |
5 Nildén |
6 Eriksson |
7 Kullberg |
8 Hurtig |
9 Asllani |
10 Jakobsson |
11 Blackstenius |
12 Falk |
13 Ilestedt |
14 Björn |
15 Blomqvist |
16 Angeldal |
17 Seger |
18 Rolfö |
19 Rytting Kaneryd |
20 Bennison |
21 Mušović |
22 Schough |
23 Rubensson |
Valmentaja Gerhardsson
Ruotsin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2023
1 Mušović |
2 Andersson |
3 Sembrant |
4 Lennartsson |
5 Sandberg |
6 Eriksson |
7 Janogy |
8 Hurtig |
9 Asllani |
10 Jakobsson |
11 Blackstenius |
12 Falk |
13 Ilestedt |
14 Björn |
15 Blomqvist |
16 Angeldal |
17 Seger |
18 Rolfö |
19 Rytting Kaneryd |
20 Bennison |
21 Enblom |
22 Schough |
23 Rubensson |
Valmentaja Gerhardsson
Ostia

Insuloita, vuokrakasarmeja, Ostiassa
Ostia Antican kartta. Vihreä neliö osoittaa alkuperäisen castrumin sijainnin. Merenrannan sijainti kuvaa tilannetta 100-luvulla. Kuvassa näkyy myös Tiberin vanha reitti silmukkana oikealle.
Ostia tai Ostia Antica (erotuksena modernista Ostiasta) on ikivanha satamakaupunki Italiassa, Tiber-joen suulla, noin 30 kilometriä Roomasta länteen. Kaupungin nimi tulee sanasta "ostium", 'joensuu'. Parhaimmillaan Ostia Anticassa oli 100-luvulla 50 000 asukasta. Ikimuistoisista ajoista asti Ostian rannoilta on kerätty merisuolaa. Vanha Ostia on suosittu matkailukohde.
Ostian synty

Tarun mukaan Ostian perusti kuningas Ancus Marcius 500-luvulla eaa. Arkeologiset todisteet tukevat kuitenkin oletusta, jonka mukaan Ostian ensimmäiset merkit ovat löydettävissä 300-luvun jälkipuoliskolta ennen ajanlaskun alkua. Noin 330–320 ennen ajanlaskun alkua paikalle rakennettiin sotilastukikohta (castrum) suojelemaan Roomaan johtavaa Tiber-jokea merirosvoilta. Nelikulmainen linnoitus oli rakennettu järeistä tuffilohkareista. Linnoituksen sisällä pohjois-eteläsuuntainen katu, cardo maximus, kulki kohtisuorasti ristiin itä-länsisuuntaisen decumanus maximuksen kanssa kohdassa, jossa oli linnoituksen forum tai piazza. Näistä kaduista tuli jatkettuina Ostian pääkatuja.
Sotilastukikohtaan lähetettiin 300 sotilasta, minkä seurauksena siitä tuli Rooman ensimmäinen siirtokunta. Vuosien saatossa Ostian sotilasleiristä muodostui kauppakaupunki, joka oli laajimmillaan 100-luvulla.
Antiikin Ostian ympäristö poikkesi nykyisestä. Rantaviiva oli noin neljä kilometriä lähempänä kaupunkia kuin nykyisin. Rannan siirtyminen johtuu Tiber-joen kuljettamista sedimenteistä. Tiber-joki teki kaupungin kohdalla silmukan, joka oikeni yöllä marraskuussa 1557, kun tulvan johdosta Tiber mursi itselleen uuden uoman. Ostian lähellä oli nykyisin jo kadonnut lampi tai järvi, joka oli yhteydessä Tiberiin.
Kasvu Rooman satamakaupungiksi

Ostia alkoi muuttua tärkeäksi 200-luvulla ennen ajanlaskun alkua, jolloin Rooma ulotti vaikutuksensa niemimaalla sekä  pohjoiseen että etelään ja oli joutumassa konfliktiin Karthagon kanssa. Tällöin ilmestyvät myös ensimmäiset säilyneet kirjalliset tiedot Ostiasta. Vuonna 267 eaa. yksi Rooman kvestoreista sijoitettiin vakituisesti Roomaan. Vuonna 217 eaa. Liviuksen mukaan Ostiasta lähetettiin tarvikkeita roomalaiselle sotaväelle Espanjaan taisteluun karthagolaisia vastaan. Vuonna 211 sieltä nousi laivaan Publius Cornelius Scipio taistelemaan karthagolaisia vastaan Espanjassa.
Koska Rooma ei sijainnut meren rannalla, oli järkevää rakentaa toimiva kauppasatama kivenheiton päähän pääkaupungista. Ostia oli ihanteellisella paikalla, ja siitä syystä sinne rakennettiin satama. Ostia kasvoi vähitellen ja sinne muutti yhä enemmän asukkaita. Roomasta Ostiaan johtavaa Via Ostiensista ja Tiber-jokea pitkin satamaan saapunut kauppatavara toimitettiin pääkaupunkiin. Lisäksi Ostian keskustan ja uuden sataman välille rakennettiin kulkureitti Isola Sacran läpi. Pian Ostia syrjäytti Puteolin maan tärkeimpänä satamana.
Ostian ympäristö oli myös asuttu. Via Ostiensen varrella oli  maataloja ja huviloita. Pohjoispuolella oli ensimmäisellä kristillisellä vuosisadalla syntynyt Porton kaupunki ja eteläpuolella varakkaiden roomalaisten kesäpalatseja.
Kasvu Rooman satamakaupungiksi > Keisarikunnan aika

Keisari Augustuksen (27 eaa–14 jaa) aikana Ostiaan alettiin rakentaa monumentalirakennuksia ja paljon uusia asuinrakennuksia. Näitä olivat teatteri sekä Korporaatioiden aukio (Piazzale delle Corporazioni). Hänen seuraajansa Tiberiuksen (14–37) aikana rakennettiin Forum, jolla sijaitsi Roomalle ja Augustukselle pyhitetty temppeli. 100-luvulla myös sataman kauppa vilkastui, mutta rannan mataluuden takia suuret laivat joutuivat ankkuroitumaan satamaselälle eli redille.
Ostian sataman ongelmaksi muodostui se, että Tiber-joen liete madalsi sitä, minkä seurauksena suurten kauppalaivojen pääsy satamaan vaikeutui. Tämän vuoksi keisari Claudius (41–54) perusti uuden sataman noin kolme kilometriä Ostiasta pohjoiseen. Hän rakennutti tällöin suuret aallonmurtajat käsittäneen satama-altaan (portus Claudii), minkä äärelle syntyi oma kaupunkinsa.  Keisari Trajanus (53–117) rakennutti sinne edelleen vuonna 104  kuusikulmaisen satama-altaan (portus Traiani) laivojen kulun helpottamiseksi. Allas oli yhteydessä sekä mereen että Tiberiin, ja oli rakenteeltaan ainoa laatuaan Välimerellä. Tämän jälkeen Ostia menetti kauppasataman luonteensa ja muuttui  hallinnolliseksi ja uskonnolliseksi keskukseksi
Ostian satamassa oli myös maailman ensimmäisiin kuuluva majakka, joka johdatti laivat turvallisesti satamaan öisinkin.
Domitianuksen (81–96) aikana kaupungin kehittämisessä oli uusi kausi. Katujen pintaa korotettiin metrillä ja rakennettiin Neptunuksen kylpylä, Vigilien kasarmi ja kuuria. Keisari Hadrianuksen (117–138) ja hänen seuraajansa Antoninus Piuksen (138-161) aikana koettiin Ostian loiston päivät. Ostian väkiluku nousi noin viitenkymmeneen tuhanteen, kun Roomassa oli asukkaita noin miljoona.
Ostian tehtävät ja kaupunkikuva

Ostia oli eräänlainen Rooman logistinen keskus. Toimiminen Rooman ulkomaankaupan satamana, tuontitavaroiden jatkokuljetuksen järjestäminen ja tavaran, jota ei heti voitu lähettää ylävirtaan, varastointi, olivat Ostian tärkeimpiä tehtäviä. Ostian kautta Roomaan kulki viiniä, metalleja, lihaa, etikkaa, kultaa ja monta muuta elintärkeää raaka-ainetta.
Ostialla oli kuitenkin myös omaa teollisuutta. Leipomot, myllyt ja värjäämöt työllistivät suuren osan Ostian asukkaista, joita olivat lähinnä nousukkaat ja vapautetut. Ostia houkutteli monia rikastumishaluisia, sillä Rooman suurkaupungissa oli vaikeaa rikastua.
Suurin osa ostialaisista asui helposti sortuvissa kerrostaloissa (insulae), jotka olivat muutamakerroksisia. Kerrostalojen alahuoneistoissa käytiin kauppaa ja pidettiin yllä paikallista talouselämää. Varakkaammat asuivat puutarhahuviloissa, joiden pihoilla oli omat kaivot. Virkistyäkseen ostialaiset kävivät kylpylöissä, teatterissa, katselivat gladiaattorinäytöksiä ja seurustelivat viinituvissa ja toreilla.
Ostian kaupungin kadut rakennettiin muidenkin roomalaisten perustaminen kaupunkien tapaan ruutukaavamaiseen muotoon. Ostian keskustan halki kulki kaksi leveää pääkatua, josta toinen johti jumalatar Minervan temppelille ja forumille, kaupungin torille.
Ostian rappeutuminen

Ostian rappio alkoi vähitellen, kuten koko Länsi-Rooman. 200-luvulla Rooman ympärille rakennettiin Aurelianuksen muuri turvaamaan kaupunkia barbaarien hyökkäyksiltä. Vuonna 330 pääkaupunki siirrettiin Konstantinopoliin ja vuonna 402 Ravennasta tuli Länsi-Rooman pääkaupunki. Ostian hallintokoneisto ja infrastruktuuri alkoivat rappeutua ja ihmiset muuttivat sieltä pois. Vuonna 410 visigootit ryöstivät kaupungin ja vuonna 455 saman tekivät vandaalit. Vuonna 537 gootit valtasivat koko rannikon. Tällöin Ostia oli jo "metsän valtaama ja hylätty"
Väen vähetessä Ostian ympäristö muuttui soiseksi ja malarian vaivaamaksi. Kaupunki hylättiin lopulta kokonaan Rooman valtakunnan romahtaessa. Sen rakennuksia purettiin ja materiaalia kierrätettiin; Pisan kaltevan tornin huhutaan olevan rakennettu Ostiasta puretusta materiaalista.
Ostia nykypäivänä > Arkeologiset rikkaudet

Kaupunki unohdettiin vuosisadoiksi. Vuonna 1461 paavi Pius II vieraili paikalla ja kirjoitti:
Se, että paikalla kerran oli suuri kaupunki, osoittavat rauniot, jotka ulottuvat hyvin laajalle alueelle. Vieläkin siellä näkyy vanhoja sisäänkäyntejä, maassa makaavia pylväitä ja patsaiden osia.
Ensimmäisiä satunnaisia kaivauksia tehtiin 1700-luvun lopulla. 1900-luvulla Guido Calzan johdolla aloitettiin järjestelmälliset kaivaukset. Rauniot ovat vajonneet maan alle, ja esimerkiksi Portuksen muurit ovat edelleen näkyvissä, tosin maalla maankohoamisen vuoksi. Melko hyvin säilyneet Ostian rauniot sijaitsevatkin parin kilometrin päässä Tyrrhenanmeren rannikosta. Nykyään noin 2/3 kaupungista on kaivettu esiin, joten uutta tietoa Ostiasta ja antiikin Rooman kansalaisten elämästä tullaan saamaan vastaisuudessakin.