stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kurt Helmudt

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Helmudt vuoden 1964 EM-kilpailuissa. |  Helmudt vuoden 1964 EM-kilpailuissa. |  Helmudt vuoden 1964 EM-kilpailuissa. |  |
Maa:   Tanska
Miesten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 1964 | peräm:tön nelikko |  |
Kurt Helmudt (7. joulukuuta 1943 Kööpenhamina – 7. syyskuuta 2018) oli tanskalainen soutaja ja olympiavoittaja.
Helmudt voitti olympiakultaa perämiehettömissä nelikoissa Tokiossa 1964. Hän saavutti samassa veneluokassa MM-pronssia vuonna 1970 ja EM-hopeaa vuonna 1964.
Helmudt kuoli 74-vuotiaana 7. syyskuuta 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kurt Helmudt Wikimedia Commonsissa
Käyttäjä

Käyttäjä on henkilö joka käyttää tietokonetta tai verkkopalvelua.
Käyttäjätili

Käyttäjillä on usein käyttäjätili (tai lyhyesti ainoastaan tili) joka mahdollistaa kirjautumisen järjestelmään ja pääsyn järjestelmän resursseihin. Tilille kirjautumiseen käytetään usein myös salasanaa tai muuta tapaa varmistaa kirjautujan identiteetti.
Jotkin palvelut mahdollistavat anonyymin käyttämisen joista esimerkkinä Wikipedia. Suurin osa Wikipedian toiminnoista on saatavilla ilman kirjautumista mukaan lukien sivujen muokkaaminen, mutta jotkin toiminnot ovat saatavilla ainoastaan rekisteröityneille, eli käyttäjätilin omaaville, käyttäjille.
Käyttäjätunnus

Käyttäjätunnus on tapa jolla henkilö tunnistetaan muista käyttäjistä mm. internetin keskustelupalstoilla ja peleissä sekä monissa muissa palveluissa. Usein käyttäjätunnus on henkilön oikea nimi tai sen johdannainen, keksitty nimi, sähköpostiosoite tai yksinkertaisesti käyttäjäkohtainen juokseva numero.
Usein käyttäjätunnuksen voi yhdistää sähköpostiosoitteeseen, johon yleensä lähetetään vahvistusviesti rekisteröityessä. Tyypillistä on, että käyttäjätunnuksen yhteydessä on myös käyttäjän valitsema salasana, jota käytetään kirjauduttaessa. Unohtuneen salasanan voi yleensä tilata lähetettäväksi sähköpostiosoitteeseen, johon käyttäjätunnus on yhdistetty.
Koska internetissä on niin monia portaaleja, voi olla vaikea muistaa omia käyttäjätunnuksiaan, minkä takia jotkut ovat päättäneet käyttää miltei joka verkkopalvelussa samaa tunnusta tai tekemällä listan omista tunnuksistaan. Toisinaan kirjautumiseen voi riittää pelkkä salasana. Monet sivustot, kuten Facebook ja Twitter mahdollistavat kirjautumisen myös sähköpostiosoitteella, jolla käyttäjätunnus on luotu.
Tunnuksen yhteydessä saatetaan vaatia, että tunnuksessa on ainakin tietty määrä merkkejä ja ettei käyttäjätunnuksessa ole liian paljon merkkejä. Erikoismerkkejä ei välttämättä sallita käyttäjätunnuksissa.
Käyttäjätunnusta tehdessä, eli rekisteröityessä, ohjelma voi myös kysyä kuvaa tai äänimerkkiä, joka käyttäjän on tunnistettava, jotta varmistutaan, että käyttäjätunnuksen tekijänä on ihminen eikä tietokoneohjelma.
Maataistelukoulu (Ruotsi)

| Maataistelukoulu |
| --- | --- |
 Maataistelukoulun tunnus
Valtio:   Ruotsi
Puolustushaarat:  maavoimat
Rooli:  Ammatillinen koulu
Osa joukkoa:  Ruotsin puolustusvoimat
Tukikohta:  Sköde ja Kvarn
Värit:  Keltainen, valkoinen ja musta
Maataistelukoulu (ruots. Markstridsskolan, MSS) on Ruotsin puolustusvoimien oppilaitos, joka sijaitsee Sködessä ja Kvarnissa Motalan ulkopuolella. Siellä koulutetaan puolustusvoimien johtajia. Se osallistuu myös menetelmien, määräysten, varusteiden ja asejärjestelmien kehittämiseen puolustusvoimien tarpeisiin. Maataistelukoulussa työskentelee noin 200 henkeä.
Maataistelukoulu osallistuu erikoisupseerien peruskoulutukseen sekä taso- ja taitokoulutukseen. Lisäksi järjestetään ammatillisia kursseja. Maataisteluihin keskittyvä erikoisupseerikoulutus järjestetään Kvarnissa. Siellä on ampuaratoja, harjoitusalueita ja koulutustiloja. Kouluttajina on kokeneita upseereita, joilla on laaja kokemus alalta.
Maataistelukoululla on esimerkiksi Ruotsin laajin harjoitusalue taisteluun rakennetussa ympäristössä (STA MOUT). Sen pita-ala on 500 metriä x 500 metriä. Ruotsin ja Suomen puolustusvoimat ovat järjestäneet yhteisiä kaupunkitaisteluharjoituksia alueella, esimerkiksi vuonna 2016.
Ruotsin Yhdysvaltojen kanssa solmimassa DCA-sopimuksessa on sovittu, että Ruotsi luovuttaa tarvittaessa Kvarnin sotilasleiri- ja harjoitusalueen Yhdysvaltojen käyttöön.
Maataistelukoulu Skövdessä
Lisätietoja

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maataistelukoulun (Ruotsi) viralliset verkkosivut
Luettelo River-luokan fregateista

Luettelossa River-luokan fregateista on listattu toisen maailmansodan aikana valmistetut 151 Britanniassa suunniteltua River-luokan fregattia. Sodan aikana alukset olivat käytössä seitsemän maan laivastoissa.
Australiassa valmistetut alukset

| Nimi> 16. elokuuta 1941 tilatut alukset | Telakka> 16. elokuuta 1941 tilatut alukset | Kölinlasku> 16. elokuuta 1941 tilatut alukset | Vesille> 16. elokuuta 1941 tilatut alukset | Valmis> 16. elokuuta 1941 tilatut alukset | Kohtalo> 16. elokuuta 1941 tilatut alukset | 16>  elokuuta 1941 tilatut alukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMAS Barcoo | Cockatoo Docks and Engineering Company, Sydney | 21. lokakuuta 1942 | 26. elokuuta 1943 | 17. tammikuuta 1944 | palveluksesta 21. helmikuuta 1964 myyty 15. helmikuuta 1972 N. W. Kennedy Limitedille Vancouveriin romutettu Taiwanissa |  |
| HMAS Barwon | Cockatoo | 31. toukokuuta 1943 | 3. elokuuta 1944 | 10. joulukuuta 1945 | palveluksesta 31. maaliskuuta 1947 romutettu elokuussa 1962 |  |
| HMAS Burdekin | Walkers | 1. heinäkuuta 1942 | 30. kesäkuuta 1943 | 27. kesäkuuta 1944 | palveluksesta 1946 romutettu 1961 |  |
| HMAS Diamantina | Walkers | 12. huhtikuuta 1943 | 6. huhtikuuta 1944 | 27. huhtikuuta 1945 | merentutkimusalukseksi elokuussa 1946  museolaivaksi helmikuussa 1980 |  |
| HMAS Gascoyne | Morts | 3. heinäkuuta 1942 | 20. helmikuuta 1943 | 18. marraskuuta 1943 | modernisoitu fregatiksi, mutta muutettu 1956 tutkimusalukseksi romutettu 1972 |  |
| HMAS Hawkesbury | Morts | 7. elokuuta 1942 | 24. heinäkuuta 1943 | 5. heinäkuuta 1944 | palveluksesta 14. helmikuuta 1955 romutettu 1962 |  |
2. kesäkuuta 1942 tilatut alukset
| HMAS Culgoa (ex-HMAS Macquarrie) | Melbourne | 15. heinäkuuta 1943 | 22. syyskuuta 1945 | 24. joulukuuta 1946 | palveluksesta 5. huhtikuuta 1954 majoitusaluksena joulukuusta 1962 kesäkuuhun 1971 myyty helmikuussa 1972 romutettu maaliskuussa 1972 |  |
| HMAS Lachlan | Morts | 23. maaliskuuta 1943 | 25. maaliskuuta 1944 | 12. helmikuuta 1945 | tutkimusaluksena helmikuuhun 1948 Uuden Seelannin laivastolle 1949 |  |
| HMAS Macquarie (ex-HMAS Culgoa) | Morts | 3. joulukuuta 1943 | 3. maaliskuuta 1945 | 7. joulukuuta 1945 | palveluksesta 19. joulukuuta 1946 romutettu elokuussa 1962 |  |
| HMAS Murchison | Evans | 3. kesäkuuta 1943 | 31. lokakuuta 1944 | 17. joulukuuta 1945 | koululaivana marraskuusta 1954 joulukuuhun 1955 palveluksesta joulukuussa 1955 romutettu 1962 |  |
| HMAS Murrumbidgee | Melbourne | 28. lokakuuta 1943 | - | - | tilaus peruutettu 4. huhtikuuta 1944 romutettu |  |
| HMAS Shoalhaven | Walkers | 1. joulukuuta 1943 | 14. joulukuuta 1944 | 1. toukokuuta 1946 | palveluksesta 1956 romutettu 1962 |  |
| HMAS Warburton | Evans | - | - | - | tilaus peruutettu 4. huhtikuuta 1944 |  |
10. joulukuuta 1942 tilatut alukset HMAS Campaspe, HMAS Naomi, HMAS Wimmera ja HMAS Wollondilly peruutettiin ennen kölin laskua 4. huhtikuuta 1944
11. joulukuuta 1942 tilatut alukset HMAS Balmain, HMAS Nepean ja HMAS Williamstown peruutettiin ennen kölin laskua 4. huhtikuuta 1944
23. joulukuuta 1942 tilatut alukset
| HMAS Bogan | NSW | 17. tammikuuta 1944 | - | - | tilaus peruutettu 4. huhtikuuta 1944 romutettu |  |
| HMAS Condamine | NSW | 30. lokakuuta 1943 | 4. marraskuuta 1944 | 22. helmikuuta 1946 | palveluksesta 2. joulukuuta 1955 romutettu 1961 |  |
Kurt Gustav Wilckens

Kurt Gustav Wilckens.
Kurt Gustav Wilckens (3. marraskuuta 1886 Bad Bramstedt – 15. kesäkuuta 1923 Buenos Aires) oli saksalainen toimittaja, anarkisti ja sodanvastustaja. Hänet tunnetaan argentiinalaisen upseerin Héctor Benigno Varelan murhaajana.
Elämä

Schleswig-Holsteinissa syntynyt Wilckens muutti Yhdysvaltoihin asepalveluksen suoritettuaan vuonna 1910. Hän työskenteli maatyöläisenä ja kaivosmiehenä Arizonassa ja Uudessa-Meksikossa tutustuen samalla anarkismiin. Liityttyään syndikalistiseen Industrial Workers of the World -ammattiliittoon Wilckens oli mukana organisoimassa lakkoja, jonka lisäksi hän vastusti aktiivisesti Yhdysvaltain liittymistä ensimmäiseen maailmansotaan. Syksyllä 1917 Wilckens vangittiin sodanvastaisen toimintansa vuoksi ja suljettiin Utahissa sijainneeseen internointileiriin. Wilckens karkasi joulukuussa 1917, mutta jäi viranomaisten käsiin jälleen vuonna 1920, jolloin hänet karkotettiin Saksaan.
Syksyllä 1920 Wilckens muutti Argentiinaan, jossa hän työskenteli toimittajana Cipollettissa sekä kausityöläisenä Río Negron maakunnan hedelmäfarmeilla. Argentiinassa oli samaan aikaan käynnissä Patagonian kapinana tunnettu kansannousu, jonka tukahduttamisen yhteydessä armeija surmasi satoja maatyöläisiä. 27. tammikuuta 1923 Wilckens teki Buenos Airesissa pommi-iskun everstiluutnantti Héctor Benigno Varelaa vastaan kostaakseen maatyöläisten surmia. Wilckens haavoittui iskussa myös itse ja joutui pidätetyksi. Kesäkuussa 1923 äärioikeistolaisen Liga Patriótica Argentina -järjestön jäsen murhasi Wilckensin Buenos Airesissa sijaitsevassa vankilassa. Wilckensin murhaaja puolestaan kuoli marraskuussa 1925 toisen vangin surmatessa hänet venäläisen anarkistin Germán Boris Wladimirovitšin pyynnöstä.
Wilckensin elämästä on valmistunut Osvaldo Bayerin käsikirjoittama saksalainen televisioelokuva vuonna 1989.
Koirien värit

Koirien värit muodostuvat tummasta pigmentistä eli eumelaniinista ja kellertävästä pigmentistä eli feomelaniinista, jotka molemmat ovat melaniineja. Lisäksi koirien väritys muodostuu pigmentin puutteesta eli valkoisesta. Koirat voivat olla monen värisiä, vaikka useissa rotumääritelmissä sallitut värit on rajattu muutamaan. C. C. Littleltä ilmestyi vuonna 1957 kirja The inheritance of coat color in dogs, jossa käsiteltiin kattavasti koirien värejä ja niiden periytymistä. Geenitutkimuksen avulla monet Littlen oletukset on saatu todistettua oikeiksi, mutta osa on myös todistettu vääriksi. Kaikkia koirien väreihin vaikuttavia geenejä ja alleeleja ei ole vielä löydetty.
Soopelinvärisiä koiria. Molemmilla on myös musta maski. Vasemmanpuoleisella sp/sp, oikeanpuoleisella ainakin yksi S
A-lokus eli riistavärisarja

A-lokus määrää eumelaniinin (mustan pigmentin) ja feomelaniinin (punaisen pigmentin) sijoittumisesta koiran karvapeitteessä. Lokus on saanut nimensä sanasta agouti ja vastaa monilla muilla nisäkkäillä kuten kissoilla ja hevosilla samoin toimivaa lokusta.
Agoutigeenin nimi on agouti signal peptide (ASIP) ja se kartoitettiin koiran kromosomiin 24 vuonna 2005. Sillä on enemmän kuin yksi eumelaniinin sijoittumista määrittävä promoottori.
Lokuksen alleeleille y ja a on kehitetty joillekin roduille soveltuva DNA-testi.
Riistavärisarjan alleelit dominoivimmasta resessiivisimpään ovat:
Ay soopeli
Aw sudenvärinen
At merkkivärinen tai satulakuvioinen
Aa resessiivinen musta
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| X | y | w | t | a |
| y | yy soopeli | yw soopeli | yt soopeli | ya soopeli |
| w | yw soopeli | ww riistanvärinen | wt riistanvärinen | wa riistanvärinen |
| t | yt soopeli | wt riistanvärinen | tt merkkivärinen | ta merkkivärinen |
| a | ya soopeli | wa riistanvärinen | ta merkkivärinen | aa resessiivinen musta |
A-lokus eli riistavärisarja > Soopeli

Soopeli on useimmiten kauttaaltaan punaruskea tai keltainen väri. Karvojen kärjissä voi olla eumelaniiniväriä; viiksikarvat ovat aina eumelaniiniväriset. Joillain roduilla (belgianpaimenkoira tervueren, -malinois, -laekenois, collie, shetlanninlammaskoira) väritykseen kuuluu huomattavasti enemmän eumelaniinia ja väritys muistuttaa riistanväristä. Erotuksena on se, että riistanvärisellä koiralla eumelaniini esiintyy karvoissa sekä kärjessä että tyvessä, soopelilla vain kärjessä.
Pitkään uskottiin, että soopelin koiran värin sävyn määrää se, onko koira homo- vai heterotsygootti y-alleelin suhteen, mutta tutkimukset ovat osoittaneet tämän harhaluuloksi: soopelien koirien sävy vaihtelee suuresti tsygoosista riippumatta. Sävyn määrää jokin toinen geenitekijä.
A-lokus eli riistavärisarja > Riistanvärinen

Riistanvärinen on villien koiraeläinten väri, ja värityksestä vastaava alleeli (w) on nimetty tämän mukaan (villityyppi, wild type). Karvoissa on musta kärki ja tyvi. Niiden välissä on ruskehtava kohta. Alleeli ei ole kovin yleinen nykykoirissa.
Riistanväriseen väritykseen kuuluu suupielten, vatsan ja tassujen vaaleampi väri. Riistanvärinen koira voi olla harmahtava "sudenharmaa" tai ruskehtava "sudenruskea". Väristä käytetään myös nimitystä sudenvärinen, saksanpaimenkoirilla myös nimitystä soopeli (sable). Riistanvärisellä voidaan myös tarkoittaa tummempaa koiraa, joka on genotyypiltään aw/at ja jolla merkkiväri kuultaa läpi.
A-lokus eli riistavärisarja > Merkkivärinen

Merkkivärisellä koiralla yleisvaikutelma on eumelaniinivoittoinen, jossa on feomelaniinia "merkkeinä" silmäkulmissa, kirsun ja suun ympärillä sekä yläkaulalla, hartioilla, vatsassa, raajojen sisäsivuilla ja kärkiosissa, istumaluilla ja hännän alla. Mustapohjaista merkkiväriä kutsutaan usein englanninkielisellä nimityksellä black and tan, "musta ja vaaleanruskea". Värityksen aiheuttaa A-lokuksen alleeli t, joka on resessiivinen alleelien AA ja Aw suhteen mutta dominoiva alleelin Aa suhteen.
Satulakuvioinen koira syntyy merkkiväristä muistuttavana, mutta koiran aikuistuessa ruskea kuvio laajenee ja lopulta eumelaniinia on enää niskassa, selässä, kyljillä ja hännän päällä satulaa tai viittaa muistuttavana kuviona. Satulakuvioisilla koirilla on sama at-alleeli kuin merkkivärsillä koirilla. Väritysten eron saattaa aiheuttaa jossakin muussa geenissä sijaitseva muuntelijageeni.
Merkkiväritys on yleinen esimerkiksi dobermannilla, lapinporokoiralla, hovawartilla, vetokoirilla ja pinserillä. Laikoilla värin nimitys on karamis. Satulakuvio on yleinen muun muassa saksanpaimenkoiralla ja monilla ajokoiraroduilla.
A-lokus eli riistavärisarja > Resessiivinen musta

Resessiivisen mustan aiheuttava a on melko harvinainen alleeli. Sitä esiintyy melko yleisenä saksanpaimenkoiralla, harvinaisena schipperkellä, amerikaneskimokoiralla, samojedinkoiralla, shetlanninpaimenkoiralla ja pulilla. Rotuja joilla esiintyy sekä resessiivistä että dominoivaa mustaa (K-lokus) ovat australianpaimenkoira ja belgianpaimenkoira groenendael.
Genotyypopi aa korvaa kaiken koifan feomelaniinin eumelaniinilla. Väritys voi olla esimerkiksi kokomusta (B_ D_), kokomaksa (bb D_) tai kokosininen (B_ dd).
B-lokus: eumelaniinin säätelijä

Koiran eumelaniinin eli mustan pigmentin tummuutta säätelevän B-lokuksen nimi on tyrosinase related protein 1 (TYRP1) ja se sijaitsee koiran kromosomissa 11. Lokuksen B-alleeli on dominoiva ja jättää mustan pigmentin mustaksi, b-alleeli vaalentaa homotsygoottina eumelaniinin punaruskeaksi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| X | B | b |
| B | BB musta | Bb musta |
| b | Bb musta | bb maksanruskea |
Genotyypiltään ruskea ei-diluutti (bb D_) koira on muiden lokusten määräämiltä eumelaniinialueiltaan kuparinruskea, eikä siinä ole lainkaan mustaa. Myös sen iho, kirsu ja anturat ovat ruskeat tai nahanväriset. Silmät ovat keltaiset tai vihertävät. Lokuksen b-alleelia esiintyy muun muassa siperianhuskylla, labradorinnoutajalla, villakoiralla, dalmatiankoiralla ja englanninsetterillä.
Ruskeaa väritystä kutsutaan useimmiten ruskeaksi tai maksanruskeaksi, joskus suklaaksi, suomenlapinkoiralla parkiksi.
D-lokus: laimennus eli diluutio

Diluutiovärityksen aiheuttaa dominoivasti periytyvä melanofiliinigeeni (melanophilin, MLPH), joka sijaitsee koiran kromosomissa 25. Diluutiovärisillä koirilla esiintyy rodusta riippuen joskus color dilution alopeciaa (CDA) ja black hair follicular dysplasiaa, jotka ovat synnynnäisiä ihosairauksia. Niitä on aiemmin kutsuttu myös "sinisen koiran oireyhtymäksi".
Diluutio haalistaa eumelaniinin (mustan ja ruskean värin) teräksenharmaaksi ja vaalentaa myös ihon ja kirsun väriä. Feomelaniini (punainen) haalistuu hieman.
Diluutioväritys näkyy koirassa syntymästä lähtien.
Diluutiotekijälle on kehitetty DNA-testi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| X | D | d |
| D | DD ei-diluutti | Dd ei-diluutti |
| d | Dd ei-diluutti | dd diluutti |
Genotyypiltään mustaa diluutioväristä (B_ dd) koiraa kutsutaan siniseksi. Ruskeaa diluutioväristä (bb dd) koiraa kutsutaan liilaksi, isabellaksi tai siniparkiksi.
Diluutiotekijää esiintyy ainakin tanskandoggilla, chow chow'lla, shar peilla, harvinaisena myös newfoundlandinkoiralla, dobermannilla, australiankarjakoiralla sekä muilla roduilla.
Weimarinseisojat ovat perinteisesti olleet kaikki liiloja, joskin nykyisin rotuun hyväksytään myös muita värityksiä.
E-lokus

Tämä lokus sijaitsee koiran kromosomissa 5 ja se on tyypin 1 melanokortiinireseptori (melanocortin receptor 1, MC1R).
EM eumelaniinimaski
EG grizzle eli domino
Eh cockerspanielien "soopeli", joka muistuttaa grizzleä mutta periytyy eri tavalla
E ei maskia, normaali eumelaniini
eA (ancient red, northern domino) Tämä alleeli saa aikaan alaskanmalamuuttien ja siperianhuskyn tyypillisen värityksen, jossa feomelaniinin ilmenemisalue on laajentunut ja eumelaniinin supistunut. Alleelia tavataan myös useilla muilla roduilla.
e ei eumelaniinia; koira keltainen, esimerkiksi kultainennoutaja Itse asiassa tästä alleelista on löydetty kolme eri versiota, jotka kaikki estävät eumelaniinin tuotannon.
M-alleeli tuottaa koiralle eumelaniinimaskin naamaan. Maskin väri riippuu muiden lokusten genotyypistä, ja voi olla musta, ruskea (bb), sininen (dd) tai liila (bb dd).
Genotyyppi ee estää eumelaniinin syntymisen täysin ja on näin ollen epistaattinen eumalaniinia säätelevien A-lokuksen (riistavärisarjan) ja K-lokuksen nähden. Soopeli ja ee-keltainen koira voivat olla niin samanvärisiä, että niitä ei voi erottaa kuin DNA-testillä tai suvun ja jälkeläisten perusteella. Soopelin koiran jäykät viiksikarvat ovat kuitenkin usein mustat, ee-keltaisella koiralla ei koskaan.
Maskivärinen soopeli tanskandoggipentu
Grizzle saluki
Keltainen labradorinnoutaja
E-lokus > Grizzle eli domino

Dominovärityksessä koiran ylälinjalla on merkkivärin satulamuunnosta muistuttava eumelaniinivärinen "huntu", joka ulottuu otsalle ja ohimoille ja venyy silmien välistä tunnusomaiseksi kapeaksi kärjeksi. Geneettisesti väritys on merkkiväritys, jonka eumelaniinialueet EG-tekijä supistaa kohti koiran ylälinjaa.
Väritystä kutsutaan salukeilla grizzleksi ja afgaaneilla ja suomenlapinkoirilla dominoksi. Se on saanut nimensä menestyneen näyttelykoiran, afgaani Tanjores Dominon mukaan. Sitä tavataan myös esimerkiksi alaskanmalamuuteilla. KB eli dominanttimusta ja Ay eli soopeli ovat siihen nähden epistaattisia eli estävät sen ilmentymisen koiran ulkomuodossa.
E-lokus > Cockerspanielisoopeli

Cockerspanielilla esiintyy harvinaisena soopeliksi kutsuttua väritystä, joka muistuttaa dominoväritystä erittäin paljon. Dominon tavoin väritys on E-lokuksen tekijän muuntama merkkivärikuvio. Värityksen aiheuttaa vastikään tunnistettu E-lokuksen alleeli h.
Dominosta poiketen soopelit cockerspanielit ovat K-lokuksen suhteen KK tai Kk, siis dominanttimustia. kk-genotyypin yksilöt ovat fenotyypiltään "suttuisen punaisia", eivät "soopeleita".
G-lokus, harmaantuminen

G harmaantuu
g ei harmaannu
Dominoiva G-alleeli vaikuttaa sekä eumelaniiniin että feomelaniiniin. Koira syntyy täyspigmentoituneena, mutta harmaantuu ja vaalenee karvanvaihdon myötä. Harmaantuvan pennun voi erottaa muista heti syntymän yhteydessä: harmaantuvalla pennulla on polkuanturoiden välissä hopeanvalkeaa karvaa. G-harmaat erottaa muista harmaista koirista tummemman pentuvärin perusteella.
Harlekiini

H harlekiini
h tavallinen
Harlekiinitekijä yhdessä merletekijän kanssa tekee koirasta laikukkaan. Laikut ovat repaleisen muotoisia ja niiden välissä on usein pieniä värillisiä pisteitä. Harlekiinitekijä esiintyy vain tanskandogilla. Homotsygoottina se on letaali alkiotasolla.
K-lokus: dominanttimusta ja brindle

K-lokus säätelee koiran mustaa pigmenttiä. Lokuksesta on tunnistettu kolme alleelia, jotka ovat dominoivimmasta resessiiviseen B (dominanttimusta), br (brindle) ja y (villityyppi). B- ja br-alleelit ovat A-lokuksen suhteen epistaattisia, eli esimerkiksi A-lokuksen suhteen genotyypiltään kokopunainen eli soopeli ja K-lokuksen suhteen dominanttimusta koira on fenotyypiltään kokomusta.
K-lokuksen on tutkittu olevan beta-defensin 103 (CBD103), ja se sijaitsee koiran kromosomissa 16. Toistaiseksi koiran K-geeni on ainoa tunnettu pigmenttiin vaikuttava defensin-geeni
Vasta vuosina 2003 ja 2005 tehdyissä tutkimuksissa (Kern et al.) havaittiin, ettei aiemmin tunnettu dominanttimusta väritys liity A-lokukseen. Tutkimusten mukaan dominanttimusta genotyyppi on epistaattinen A-lokuksen suhteen, ja dominanttimustalle nimettiin oma lokus, K (blacK). K-lokuksen alleeleille annettiin nimet KB, kbr ja ky vuonna 2007.
Dominanttimustan värityksen aiheuttava KB-alleeli (DEFB103) esiintyy yli 50 rodussa. On myös useita rotuja, joilla esiintyy K-lokuksessa vain tätä alleelia: näissä roduissa E- ja B-lokukset määräävät, onko koira musta vai punainen, ja merkkivärisyyttä, satulakuviota, sudenvärisyyttä ja soopelia (A-lokus) ei esiinny lainkaan. Alleelille on kehitetty DNA-testi.
Brindle-värityksessä koiralla on mustaa ja punaista (tai näiden diluutioita) pystyraitoina. Väritystä esiintyy useilla roduilla mukaan lukien tanskandoggi, englanninvinttikoira, bokseri, akita, staffordshirenbullterrieri, afgaaninvinttikoira ja bostoninterrieri. Brindlen uskottiin aiemmin liittyvän E-lokukseen, mutta soopeleilla ja brindleillä koirilla tehty tutkimus osoitti toisin. Myöhempi tutkimus todisti, ettei brindle liity myöskään A-lokukseen.
Brindlen aiheuttaa -lokuksen br-alleeli, joka on resessiivinen B-alleelin ja dominoiva y-alleelin suhteen. E-lokuksen keltaisen fenotyypin aiheuttava e-alleeli on homotsygoottina Kbr-alleelin suhteen epistaattinen, joten ee-keltaisella koiralla brindle genotyyppi ei näy fenotyypissä.
Ky-alleeli on lokuksen resessiivinen alleeli ja villityyppi. Se sallii A-lokuksen genotyypin näkyä fenotyypissä. Alleeli nimettiin sanan keltainen (yellow) mukaan. K-lokuksen suhteen yy-genotyypin koiran väritys määräytyy muiden lokusten mukaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| X | B | br | y |
| B | BB dominanttimusta | Bbr dominanttimusta | By dominanttimusta |
| br | Bbr dominanttimusta | brbr brindle | bry brindle |
| y | By dominanttimusta | bry brindle | yy -- |