stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Takaisinkytketty neuroverkko

Avattu takaisinkytketty neuroverkko.
Takaisinkytketty neuroverkko (engl. recurrent neural network) on neuroverkkoarkkitehtuuri, jossa syötteiden informaatio kulkee  aika-askelittain eteenpäin. Toisin kuin tavalliset eteenpäin suunnatut neuroverkot, takaisinkytketyt neuroverkot voivat käyttää sisäistä tilaa (muistia) syötteiden käsittelemiseen. Takaisinkytketyt neuroverkot ovatkin omiaan ajallisesti jäsennetyn datan, kuten käsinkirjoituksen, tekstin tai puheen käsittelyyn.
Tavalliset takaisinkytketyt neuroverkot kärsivät katoavan gradientin ongelmasta. Mitä kauemmas aika-akselilla mennään, sitä vähemmän muutokset vaikuttavat lopputulokseen, ja sitä vaikeampi on oppia syy-seuraussuhteita. Esimerkiksi kieltä tuottava verkko oppii hyvin parin sanan mittaisia syy-seurausketjuja, mutta kymmenen sanan päähän ulottuva oppiminen on jo miltei mahdotonta. Katoavan gradientin ongelmaan on kehitetty ratkaisuksi pitkäkestoinen lyhytkestomuisti -arkkitehtuuri (engl. Long Short Term Memory, lyh. LSTM). Tällainen verkko pitää yllä sekä tulos- (output) että piilotettua (hidden) muistikerrosta. LSTM-arkkitehtuuri parantaa huomattavasti pitkien syy-seurausketjujen oppimista.
Takaisinkytketyt neuroverkot (RNN) perustuvat David Rumelhartin, Geoffrey Hintonin ja Ronald J. Williamsin julkaisuun Learning representations by back-propagating errors vuodelta 1986.
Pitkä-lyhytkestomuistiverkon esittelivät Sepp Hochreiter ja Jürgen Schmidhuber 1997.
LSTM-verkot mullistivat puheentunnistuksen. käsialantunnistuksen, konekäännöksen ja kielimallinnuksen vuodesta 2007 eteenpäin.
Superessiivi

Superessiivi on sijamuoto.
Unkarin kielessä superessiivi on produktiivinenselvennä sijamuoto. Sen pääte on vartalosta riippuen -n/-on/-en/-ön. Merkitys on useimmiten 'jonkin päällä', joskus se vastaa suomen inessiiviä.
autón 'autolla' (= 'auton päällä'; välinemerkityksessä ('ajaa autolla') eri sija)
Magyarországon  'Unkarissa'
utcán 'kadulla'
ezen 'tällä, tämän päällä'
azon 'sillä, sen päällä'
Superessiivin on esitetty esiintyvän suomen kielessä adverbisijana, joka ilmaisee jossakin tietyssä paikassa olemista. Superessiivin käyttö rajoittuu pieneen joukkoon pronomineja. Superessiivin pääte on yksikössä -alla/-ällä. Monikkomuotoja ei käytetä.
täällä
tuolla
siellä
muualla
toisaalla
yhtäällä
moniaalla
kaikkialla
kotosalla
Aiheesta muualla

Panu Mäkisen kielioppisivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Sijamuodot
abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Sydsvenskan

Sydsvenskan (SDS), myös Sydsvenska Dagbladet tai Sydsvenska Dagbladet Snällposten, on Malmössä päivittäin ilmestyvä sanomalehti, joka on perustettu 1848. Lehteä julkaisee SDS-koncernen, joka kuuluu Bonnier-konserniin.
Lehti määrittelee itsensä "riippumattomaksi liberaaliksi". Lehden päätoimittaja ja vastaava julkaisija oli Peter Melin äkilliseen 13. helmikuuta 2008 tapahtuneeseen kuolemaansa asti. Uudeksi päätoimittajaksi valittiin elokuusta 2008 alkaen Daniel Sandström. Lokakuusta 2005 on politiikan toimituksen päätoimittaja ollut Heidi Avellan.
Lehden levikki on keskimäärin 146 200 (helmikuu 2009).
Lehden pääasiallista levikkialuetta ovat Malmö, Lund, Kävlinge, Lomma, Burlöv, Staffanstorp, Svedala, Vellinge ja Trelleborg. Tällä alueella Sydsvenskan on hallitsevassa asemassa, etenkin sen jälkeen kun sen merkittävin kilpailija Arbetet lakkautettiin 2000.
Yöhaikara

| Yöhaikara |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pelikaanilinnut Pelecaniformes
Heimo::  Haikarat Ardeidae
Suku::  Yöhaikarat Nycticorax
Laji::  nycticorax
Kaksiosainen nimi
 Nycticorax nycticorax  (Linnaeus, 1758) 

Alalajit
 N. n. falklandicus  N. n. hoactli   N. n. nycticorax  N. n. obscurus 
Katso myös
   Yöhaikara Wikispeciesissä   Yöhaikara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Yöhaikara (Nycticorax nycticorax) kuuluu laajimmalle levinneisiin haikaroihin. Nimensä mukaisesti tämä kosteikkolintu on aktiivisimmillaan öisin. Yöhaikara sopeutuu monenlaisiin oloihin ja etsii syötävää yhtä lailla syrjäisillä puustoisilla soilla ja merenrannoilla kuin riisipelloilla ja tekojärvilläkin. Sen elinikä on enintään 16 vuotta
Koko ja ulkonäkö

Yöhaikaran pituus on 56–65 senttiä, siipiväli 105–112 senttiä ja paino 525–800 grammaa.
Yöhaikaralla on musta-harmaa selkä ja valkoinen mahanseutu ja kaula. Lisäksi sillä on musta päälaki josta lähtee pitkä valkea töyhtö, jolla suuri merkitys soidinmenoissa. Nokka on väriltään musta.
Levinneisyys

Yöhaikaraa tavataan trooppisilla seuduilla ja lauhkean vyöhykkeen lämpimissä osissa laajalla alueella ympäri maailmaa. Euroopassa yöhaikaran esiintyminen on hyvin laikuttaista. Suomessa satunnainen vierailija.
Elinympäristö

Yöhaikara elää rannikkoseuduilla, järvillä, lammilla, joilla, kosteikoilla ja suo- ja mangrovealueilla, eli aina veden läheisyydessä.
Ravinto

Yöhaikara syö kaloja, sammakoita, kilpikonnia, liskoja, linnunmunia ja -poikia, nilviäisiä ja hyönteisiä.
Kuvagalleria

Yöhaikara, Quebec, Kanada.
Yöhaikara, Quebec, Kanada.
Yöhaikara, Quebec, Kanada.
Yöhaikara, Kolkata, Intia.
Esiaikuinen, Kolkata, Intia.
Esiaikuinen saavuttamassa aikuisen höyhenpukua, Kolkata, Intia.
Nuori Yöhaikara, Oakland, Yhdysvallat.
Yöhaikaran muna.
Aiheesta muualla

Yöhaikara Lintukuva-verkkopalvelussa
Sága

Sága ja Odin
Sága on skandinaavisessa mytologiassa historian ja tarinankerronnan jumalatar. Häntä voidaan pitää Asgårdin kirjastonjoitajana. Hänellä on tärkeä rooli jumalten tarinoiden ja historian säilyttäjänä. Ihmisille hän kuvastaa historian merkitystä ja tarinoiden tärkeyttä. Hänen tarinoissaan on usein moraalisia opetuksia.
Sága tarkoittaa muinaisnorjaksi tarinaa. Hänen vanhempansa eivät ole tiedossa eikä hänelle erityisemmin ole tiedossa ihmissuhteita. Runo-Eddassa hänen kerrotaan juovan ja tarinoivan Odinin kanssa Sökkvabekkrin luona päivittäin.
Sökkvabekkr on skandinaavisessa mytologiassa Sagan asuinpaikka. Muinaisnorjassa sökkva tarkoittaa uppoamista ja bekkr puroa. Sökkvabekkr on rauhallinen ja kaunis paikka.
Szőny

Katunäkymää
Szőny on entinen pikkukaupunki Unkarin pohjoisrajalla.  Siellä oli roomalaisen legioonan leiri vuonna 97. Toisen maailmansodan aikana kaupunkia pommitettiin rajusti, sillä siellä oli öljynjalostamo. Vuonna 1977 kaupunki liitettiin Komáromin kaupunkiin. Yhdistetyn kaupungin väkiluku on nykyisin noin 20 000.
Széll Kálmán térin metroasema

Széll Kálmán tér on Budapestin metron linjan 2 asema Budan puolella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Asema on maanalainen ja se on avattu vuonna 1972.
Széll Kálmán tér -aukio on merkittävä joukkoliikenteen solmukohta, jonka kautta kulkee metron lisäksi useita bussi- ja raitiotielinjoja. Vuoteen 2011 asti aukio ja metroasema tunnettiin nimellä Moszkva tér.
Sydneyn panttivankikriisi

| Sydneyn panttivankikriisi |
| --- | --- |
 Ihmisiä lähellä Lindtin kahvilaa kriisin aikana
Paikka:  Martin Place, Sydney, Australia
Kohde:  kahvilan asiakkaat ja henkilökunta
Ajankohta:  15.–16. joulukuuta 2014  9:44 – 2:44  (UTC +11)
Iskutyyppi:  Panttivanki
Kuolleita:  3 (mukaan lukien tekijä)
Haavoittuneita:  4
Epäilty/epäillyt:  Man Haron Monis
Tekoväline:  haulikko, machete
Sydneyn panttivankikriisi alkoi Sydneyssä, Australiassa aamulla 15. joulukuuta 2014, kun ainakin yksi aseistautunut mies otti panttivangeiksi Lindtin kahvilan asiakkaat ja henkilökunnan. Panttivankien määrästä on esitetty vaihtelevia määriä, mutta Lindtin toimitusjohtajan mukaan kahvilassa oli noin 10 työntekijää ja 30 asiakasta. Panttivangit ovat kannatelleet jihadistiryhmittymien käyttämää mustaa šahada-lippua kahvilan ikkunaa vasten. Viisi ihmistä oli päässyt pakenemaan kahvilasta.
Kriisin aikana Sydneyn oopperatalo evakuoitiin sieltä löytyneiden epäilyttävien pakettien takia. Lisäksi Australian keskuspankin konttori suljettiin turvallisuussyistä, sillä se sijaitsee lähellä kahvilaa.
Tilanne loppui poliisin tehdessä rynnäkön kahvilaan. Kolme ihmistä kuoli, mukaan lukien tekijä, ja neljä haavoittui rynnäkön seurauksena.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tarvasjoen Urheilijat

Tarvasjoen Urheilijat ry on tarvasjokelainen urheiluseura. Toiminnaltaan se on yleisseura, jonka lajeihin kuuluvat yleisurheilu, hiihto, jalkapallo ja jääkiekko. Seura on perustettu vuonna 1909. Tarvasjoen urheilijoiden lyhenne on TarU.
Suuria kuvioita

| Suuria kuvioita Anssi Kela |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesäkuu 2002 – heinäkuu 2003
 Tuottaja(t): Anssi Kela, Leri Leskinen, Jussi Jaakonaho, Jukka Immonen
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 43.19
 Levy-yhtiö: BMG
Anssi Kelan muut julkaisut
| Nummela 2001 | Suuria kuvioita 2003 | Rakkaus on murhaa 2005 |
Suuria kuvioita on Anssi Kelan vuonna 2003 julkaistu toinen soololevy. Albumilta julkaistiin neljä singleä, joista ”1972” oli jättihitti.
Kappaleet

Kipinöitä – 2.27 (säv. Anssi Kela, Ville Kela, san. Anssi Kela)
1972 – 4.08 (säv. ja san. Anssi Kela)
Laulu petetyille – 4.42 (säv. ja san. Anssi Kela)
Mies ja meri – 3.58 (säv. ja san. Anssi Kela)
Faijan haamu – 5.02 (säv. ja san. Anssi Kela)
Kaatuneiden muistolle – 4.19 (säv. ja san. Anssi Kela)
Sormus – 3.15 (säv. ja san. Anssi Kela)
Ensilumi – 4.52 (säv. ja san. Anssi Kela)
Suuria kuvioita – 6.53 (säv. ja san. Anssi Kela)
Uudet autot – 3.35 (säv. ja san. Anssi Kela)
Singlet

”Suuria kuvioita” (heinäkuu 2003)
”1972” (syyskuu 2003) (promo)
”Laulu petetyille” (lokakuu 2003) (promo)
Muusikot

Kipinöitä:
Anssi Kela – laulu, kitara, huuliharppu, urku
Saara Metsberg – piano, laulu
Simo Santapukki – baritonikitara
1972:
Anssi Kela – laulu, kitara
Lasse Kurki – kitara, taustalaulu
Risto Eskolin – kitara, slide-soolo, taustalaulu
Antti Karisalmi – basso, taustalaulu
Kelly Ketonen – rummut, taustalaulu
Laulu petetyille:
Anssi Kela – laulu, rummut, basso, kitarat, kosketinsoittimet, lyömäsoittimet
Mies ja meri:
Anssi Kela – laulu, soolokitara
Lasse Kurki – kitara, taustalaulu
Risto Eskolin – kitara, baritonikitara, taustalaulu
Antti Karisalmi – basso, taustalaulu
Kelly Ketonen – rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu
Faijan haamu:
Anssi Kela – laulu, rummut, basso, kitarat, kosketinsoittimet, huuliharppu, lyömäsoittimet
Anna Kuoppamäki – laulu
Jukka Immonen – editointi
Kaatuneiden muistolle:
Anssi Kela – laulu, kitara
Antti Karisalmi – basso
Ville Kela – rummut, lyömäsoittimet
Kelly Ketonen – rummut, lyömäsoittimet
Saara Metsberg – kosketinsoittimet
Sormus:
Anssi Kela – laulu, rummut, basso, kitarat, huuliharppu, lyömäsoittimet
Saara Metsberg – piano
Ensilumi:
Anssi Kela – laulu, rummut, basso, kitarat, lyömäsoittimet
Suuria kuvioita:
Anssi Kela – laulu, rummut, basso, kitarat, lyömäsoittimet
Uudet autot:
Anssi Kela – laulu, rummut, basso, kitarat, kosketinsoittimet, autoharppu, lyömäsoittimet
Muusikot > Tuotanto

Anssi Kela – äänittäjä, miksaaja
Leri Leskinen – äänittäjä, miksaaja
Puke Kataja – äänittäjä, miksaaja
Mikko Oinonen – äänittäjä, miksaaja
Jussi Jaakonaho – äänittäjä, miksaaja
Sumppi Sundström – äänittäjä, miksaaja
Jukka Immonen – äänittäjä, miksaaja
Pauli Saastamoinen – masteroija (Finnvox)
Asko Kallonen – vastaava tuottaja
Jouko Lehtola – valokuvat
Janne Uotila – kannet
Taken for a Fool

| ”Taken for a Fool” The Strokes |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Angles
 Julkaistu: 1. heinäkuuta 2011
 Tuottaja(t): Joe Chiccarelli Gus Oberg The Strokes
 Tyylilaji: indie rock garage rock
 Kesto: 03.25
 Levy-yhtiö: RCA Rough Trade
The Strokesin muut singlet
| ”Under Cover of Darkness” 2011 | ”Taken for a Fool” 2011 | ”All the Time” 2013 |
Taken for a Fool on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen kolmannelta albumilta Angles 1. heinäkuuta 2011.
Kappaleen musiikkivideon on ohjannut Laurent Briet.
Kappaleet

Taken for a Fool – 3.25
Taken for a Fool – 3.37 (live)
Tarvasjoen kotiseutumuseo

Tarvasjoen kotiseutumuseo toukokuussa 2020.
Tarvasjoen kotiseutumuseo on Tarvasjoella sijaitseva museo. Museo sijaitsee vanhassa pitäjänmakasiinissa Tarvasjoen kirkon vierellä ja sitä ylläpitää Tarvasjoen kotiseutuyhdistys. Museo on avoinna ainoastaan kesäisin.
Museossa on esillä paikkakuntalaista esineistöä sekä joka kesä vaihtuva teemanäyttely.
Sydänten parantaja

| Sydänten parantaja Esko Rahkonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2002
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 39.31
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
Esko Rahkosen muut julkaisut
| Tulen luoksesi 1999 | Sydänten parantaja 2002 | Tanssijan tie 2002 |
Sydänten parantaja on suomalaisen Esko Rahkosen studioalbumi vuodelta 2002.
Kappaleet

Sydänten parantaja
Suurin onni
Kalasaaren kaunis Anni
Särkynyt onni
Muistelo
Suo sana vain
Jimmy banjoaan hän soittaa
Saharan lilja
Aallokko kutsuu
Kaunis valhe
Kulkuri kuutamossa
Viisi heilaa
Takeo Kurita

Takeo Kurita.
Takeo Kurita (28. huhtikuuta 1889 Ibarakin prefektuuri, Japani –  19. joulukuuta 1977) oli japanilainen vara-amiraali, joka toimi eri komentajantehtävissä toisen maailmansodan aikana. Hän kärsi tappion yhdysvaltalaisille suuressa Leytenlahden taistelussa lokakuussa 1944.
Kurita valmistui keisarillisesta laivastoakatemiasta vuonna 1910 ja laivaston esikuntakoulusta vuonna 1917. Hän kouluttautui torpedoasiantuntijaksi ja palveli useilla hävittäjillä. Kurita oli vuosina 1920–1921 Shiguren, 1921 Oiten, 1925–1926 Hagin, 1926–1927 Hamakazen ja 1927–1928 Urakazen päällikkönä. Sen jälkeen hän oli muun muassa torpedokoulun opettajana, hävittäjädivisioonan komentajana, 1934–1935 risteilijä Abukuman ja 1937–1938 risteilijä Kongōn päällikkönä sekä 1938–1940 hävittäjälaivueen komentajana. Hän sai 1938 kontra-amiraalin arvon. Tyynenmeren sodan puhjetessa vuonna 1941 Kurita oli risteilijädivisioonan komentajana. Hänen aluksensa osallistuivat Filippiinien valtaukseen 1941–1942, maihinnousuun Jaavalle helmikuussa 1942 ja hyökkäykseen Intian valtamerelle. Hänet ylennettiin toukokuussa 1942 vara-amiraaliksi ja hän osallistui Midwayn meritaisteluun Nobutake Kondōn alaisuudessa. Guadalcanalin taistelun aikana Kurita johti Hendersonin lentokentän pommitusta lokakuussa 1942.
Oltuaan vuoden taistelulaivadivisioonan komentajana Kurita nimitettiin elokuussa 1943 Japanin 2. laivaston komentajaksi. Hän osallistui kesäkuun 1944 tappiolliseen Filippiinienmeren taisteluun liikkuvan laivaston C-osaston komentajana. Yhdysvaltojen aloitettua lokakuussa 1944 maihinnousun Leyten saarelle Filippiineillä Kurita johti vastahyökkäystä, joka kulminoitui monivaiheisessa Leytenlahden taistelussa 23.–25. lokakuuta. Syöttinä toiminut Jisaburō Ozawan laivasto houkutteli William F. Halseyn komentaman Yhdysvaltain 3. laivaston kääntymään pohjoiseen ja jättämään San Bernardinon salmen suojattomaksi, jolloin Kurita pääsisi iskemään maihinnousujoukkojen huoltosaattueeseen. Amerikkalainen sukellusvene upotti Kuritan alkuperäisen lippulaivan Atagon jo matkalla, joten hän teki taistelulaiva Yamatosta uuden lippulaivansa. Menetettyään Sibuyaninmerellä ilmahyökkäyksessä myös taistelulaiva Musashin ja kaksi muuta alusta Kurita kääntyi takaisin 24. lokakuuta, mutta palasi seuraavana päivänä Leytenlahdelle Shōji Nishimuran ryhmän tukemana. Kurita kohtasi nyt Samarin saaren taistelussa Clifton Spraguen alivoimaisen ja heikosti aseistetun ryhmän, mutta erehtyi luulemaan sen saattuetukialuksia Halseyn laivastoksi ja perääntyi uudelleen.
Kurita siirtyi tammikuussa 1945 laivastoakatemian johtajaksi. Hän vetäytyi palveluksesta sodan päätyttyä lokakuussa 1945 ja vietti sen jälkeen vaatimatonta elämää. Hänen jälkimaineensa on ollut ristiriitainen: toisaalta Japanin tappio Leytenlahdella on pantu hänen syykseen, toisaalta hänen sanottu toimineen pätevästi epäedullisessa tilanteessa, jossa vihollisella oli ilmaherruus. Kurita väitti itse myöhemmin perääntyneensä tarkoituksella säästääkseen sotilaansa turhalta kuolemalta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Takeo Kurita Wikimedia Commonsissa
Älykäs sähköverkko

Älykäs sähköverkko (engl. smart grid) on sähkönsiirtojärjestelmä, joka yhdistää sähkövoimatekniikkaa sekä automaatio-, tieto- ja viestintäteknologioiden ratkaisuja. Älykkään sähköverkon avulla sähkön kulutusta pystytään ohjaamaan ja tasaamaan ja se antaa sekä sähköyhtiöille, että kuluttajille entistä tarkempaa tietoa sähkön käytöstä ja mahdollisuuden tehostaa energian käyttöä. Älykkäässä sähkönsiirtojärjestelmässä sähköverkon siirtokapasiteetti on myös mahdollista hyödyntää nykyistä paremmin.
Mikä on älykäs sähköverkko

Älykkäät sähköverkot koostuvat kolmesta osa-alueesta: älykkäistä, etäluettavista sähkömittareista, sähköyhtiöiden ICT-järjestelmistä ja varsinaisesta sähkönsiirtoverkosta. Tulevaisuuden visioissa älykkäiden sähköverkkojen avulla energiaa voidaan tuottaa, kuluttaa, varastoida ja vaihtaa entistä joustavammin. Älykkääksi sähköverkon tekee siinä käytetty teknologia, joka mahdollistaa uudenlaiset palvelut sähkön kuluttajille ja tuottajille.
Perinteisessä sähköverkossa sähkö virtaa pääsääntöisesti yhteen suuntaan, suurista voimalaitoksista loppukäyttäjille. Verkon ainoa työ on ollut energian siirtäminen. Perinteiset yksisuuntaiset verkot ovat jäämässä vanhanaikaisiksi, koska uudet sähköntuotantoteknologiat ja käyttötarpeet edellyttävät verkoilta lisää joustavuutta. Esimerkiksi tuulivoiman, aurinkokennojen ja muun hajautetun tuotannon lisääntymisen myötä sähkön tuotanto ei ole enää yhtä tasaista kuin aiemmin, minkä vuoksi verkon on pystyttävä reagoimaan muutoksiin nykyistä paremmin.
Mahdollisuudella varastoida energiaa on suuri merkitys älykkään sähköverkon toiminnan kannalta. Energian varastointia tarvitaan tuotannon ja verkon kuormien tasaukseen, reservitehoon sekä katkottomaan sähkönjakeluun. Sähköautoista odotetaan muodostuvan energiavarastojen käyttöönottoa edistävä tekijä.
Älykkäisiin sähköverkkoihin liittyviä tulevaisuuden visioita ovat mm. saarekekäyttöön kykenevät mikroverkot, pienimuotoisen tuotannon yhdeksi hallintakokonaisuudeksi kokoavat virtuaalivoimalaitokset sekä sähkövarastojen aktiivinen käyttö. Älykkäillä sähkömarkkinoilla operoi useita erilaisia toimijoita, kuten jakeluverkko-operaattorit, verkon käyttäjät, julkiset toimijat, teknologioiden, tuotteiden ja palveluiden toimittajat sekä sähkömarkkinatoimijat.
Älykkään sähköverkon hyödyt > Luotettavuus

Älyverkkoa pidetään toiminnaltaan huomattavasti luotettavampana kuin perinteistä sähköverkkoa. Älykäs sähköverkko skaalautuu, ennakoi ja korjaa itseään automaation avulla. Älykkäät verkostot paikantavat ja eristävät viat automaattisesti ja mahdollistavat nopean toiminnan palauttamisen, mikä vähentää sähkönjakelun keskeytysten määrää ja kestoa. Yksi älyverkon eduista on sen kyky toimia pienempinä saarekkeina. Esimerkiksi laajan verkkohäiriön aikana älykäs verkko pystyy pitämään sähköä paikallisesti yllä mm. sähkövarastojen ja paikallisen pientuotannon avulla.
Älykkään sähköverkon hyödyt > Energiansäästö ja uusiutuvan energian hyödyntäminen

Maailmassa käytetään sähköä 14 terawattituntia päivässä ja 50 vuoden päästä määrän arvellaan olevan kaksinkertainen. Lisääntyvä sähköntarve edellyttäisi 1 000 megawatin voimalan käynnistämisen joka päivä seuraavan 40 vuoden ajan. Älykkäiden sähköverkkojen avulla energiaa voidaan säästää merkittävästi. Tutkimusyhtiö EPRI n (Electric Power Research Institute) laskelmien mukaan älyverkot auttavat vähentämään kasvihuonepäästöjä Yhdysvalloissa vuosittain 60–211 miljoonaa tonnia. Pacific Northwest National Laboratoryn tekemien kokeilututkimusten perusteella älyverkot vähentävät kotitalouksien energiankulutusta noin 10–15 prosenttia.
EU:n ilmasto- ja energiastrategian mukaisesti sähkön tuotannossa tulee siirtyä yhä enemmän uusiutuviin energialähteisiin. Niiden osuus energiantuotannosta tulee olla 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Uusiutuvien energianlähteiden voimakas kasvu edellyttää joustavammin toimivien älykkäiden sähköverkkojen rakentamista.
Älykkään sähköverkon hyödyt > Kysyntäjousto

Sähkön kysyntäjousto on sähkön kysynnän vapaaehtoista ja tilapäistä sopeuttamista. Kysyntäjoustoa pidetään eräänä tärkeimmistä älykkään sähköverkon tuomista mahdollisuuksista. Kysyntäjousto ja energian säästäminen eivät tarkoita samaa asiaa. Energian säästäminen vähentää sähkön kysyntää pysyvästi, kysyntäjousto siirtää kulutusta pois kysynnän huippuajankohdista. Joitakin kodin toimintoja, kuten akkujen lataamisen tai lämminvesivaraajan lämpötilan noston voi tehdä kun sähköstä on ylitarjontaa, eli sähkön ollessa edullisimmillaan. Näin sähkön ostaja saa taloudellista hyötyä toimiessaan järjestelmän tasapainon hyväksi.
Toimivan kysyntäjouston ansiosta riski ajautua valtakunnallisen sähköjärjestelmän tehopulatilanteeseen ja sähkönkäytön rajoituksiin pienenee. Älykkäiden sähköverkkojen myötä myös sähkön kysyntä joustaa nykyistä enemmän tuotannon mukaan. Kysyntäjousto vähentää myös verkon siirtohäviöitä ja pienentää huippukuormituksen takia käynnistettävien huipputehovoimalaitosten tuottamia CO2-päästöjä.
Älykkään sähköverkon hyödyt > Kulutuksen seuraaminen

Älykkään sähkömittarin avulla sähkön käyttäjien on mahdollista tarkkailla omaa kulutustaan nykyistä tarkemmin. Älykkäässä sähköverkossa voidaan ohjata erilaisia sähköä kuluttavia toimintoja ajoittumaan sähkön tarjonnan ja kysynnän, sekä hintavaihteluiden mukaan. Esimerkiksi kodinkoneet voivat kommunikoida sähköverkon kanssa ja ohjautua toimimaan silloin, kun sähkö on edullista.
Älykkäiden mittareiden avulla kyetään määrittelemään myös sähkökatkokset hyvin tarkasti, sillä ne lähettävät jatkuvasti informaatiota verkon haltijoille.
Älykkään sähköverkon hyödyt > Hajautettu energiantuotanto

Älykäs sähköverkko voi myös toimia markkinapaikkana hajautetulle energiantuotannolle ja kuluttajille. Nykyistä joustavammin toimiva älyverkko on pienimuotoisen sähköntuotannon edellytys. Ajatuksena on, että kuluttajat, liike-elämä ja teollisuus voivat tuottaa itse sähköä esimerkiksi aurinkopaneelien tai pientuulivoimaloiden avulla.
Energian varastoinnin mahdollisuus on älykkäissä sähköverkoissa keskeistä. Varastointia tarvitaan tuotannon ja verkon kuormien tasaukseen, reservitehoon sekä katkottoman sähkönjakelun turvaamiseksi. Lisäksi tuuli- ja aurinkovoiman tehokas hyödyntäminen edellyttää hyviä energian varastointimahdollisuuksia. Tuotettu sähkö tallennetaan omaan varastoon, josta sitä voidaan käyttää omaan kulutukseen tai syöttää verkkoon. Esimerkiksi sähköautojen akkuja voidaan käyttää energiavarastoina.
Euroopassa hajautettua sähköntuotantoa on olemassa jonkin verran, mutta pieni osa siitä on kytkettynä yleiseen sähköverkkoon. Suomessa hajautettua tuotantoa on toistaiseksi hyvin vähän eikä aivan lähitulevaisuudessa ole odotettavissa suuria muutoksia. Kehitystä hidastaa se, että alalla ei vielä ole valmiita toimintamalleja esimerkiksi vastuukysymysten selvittämiseksi.