stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klonidiini

| --- | --- |

Klonidiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
N-(2,6-dikloorifenyyli)-4,5-dihydro-1H-imidatsol-2-amiini
Tunnisteet
CAS-numero: 4205-90-7
ATC-koodi: C02AC01
PubChem CID: 2803
DrugBank: DB00575
Kemialliset tiedot
Kaava: C9H9N3Cl2 
Moolimassa: 230,094 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 130 °C
Liukoisuus veteen: 13,6 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 75–95 %
Proteiinisitoutuminen: 20–40 %
Metabolia: maksan kautta
Puoliintumisaika: 6–20 tuntia
Ekskreetio: virtsan mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  B3(AU) 
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: suun kautta, ihon kautta
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Klonidiini on keskushermoston kautta vaikuttava verenpainelääke. Se sitoutuu adrenergisiin reseptoreihin kuuluviin presynaptisiin α2-reseptoreihin agonistina vähentäen muuten verenpainetta kohottavan sympaattisen hermoston aktiivisuutta. Sitä on saatavana tabletteina ja injektionesteenä hypertensiivisen kriisin hoitoon. Se ei auta kuitenkaan feokromosytoomassa.
Suomessa myyntilupa on klonidiinia sisältävillä lääkevalmisteilla Catapresan ja Clotaxip. Sivuvaikutukset ovat yleisiä ja niitä ovat muun muassa suun kuivuminen, huimaus ja väsymys. Sitä käytetään myös huume- ja tupakkavieroitukseen. Yhdysvalloissa se on myös 2010 hyväksytty lasten ADHD:n hoitoon pitkävaikutteisessa muodossa.
Aiheesta muualla

PubChem SID: Clonidine (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Clonidine (englanniksi)
DrugBank: Clonidine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Clonidine (englanniksi)
Klytie

Klytie, Joseph Lescorné'n patsas vuodelta 1848.
Klytie (m.kreik. Κλυτίε, "tunnettu") tai Klytia (m.kreik. Κλυτία) oli kreikkalaisessa mytologiassa Okeanoksen ja Tethyksen tytär, okeanidi.
Klytie oli Apollonin rakastettu, jonka tämä kuitenkin hylkäsi Leukothoen, persialaisen prinsessan, vuoksi. Vihoissaan ja katkerana kohtelustaan Klytie kertoi Leukothoen isälle, kuningas Orkhamokselle, tämän tyttären suhteesta. Suuttuneena siitä, että hänen tyttärensä oli menettänyt neitsyytensä, Orkhamos antoi haudata tämän elävältä hiekkaan.
Klytie oli toivonut, että raivaamalla Apollonin uuden ihastuksen pois tieltä, hän saisi rakkaansa takaisin, mutta Leukothoen kuolema vain kovetti Apollonin sydämen. Niin hän istui paljaalla maalla surien rakkaansa menetystä yhdeksän päivää ja yötä; hän ei syönyt tai juonut mitään vaan tuijotti vain aurinkoon – Apollon kun tunnettiin myös auringon jumalana. Surusta kuihtuen hänen jalkansa juurtuivat maahan, ja hänen värinsä vaihtui helmenvalkoiseksi ja violetiksi muuttaen hänet lopulta heliotroopiksi, kukaksi, joka nimensä mukaisesti kääntyy aurinkoa kohden.
Vaikka auringonkukka yleisesti liitetäänkiin Klytieen heliotroopin sijaan, tämä lajike saapui Eurooppaan vasta 1530-luvulla Amerikasta ja oli tuntematon antiikin Kreikassa.
Kokemäen kihlakunta (1996)

Kokemäen kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Harjavalta, Huittinen, Kokemäki, Köyliö, Säkylä ja Vampula. Kihlakunta sijaitsi aluksi Turun ja Porin läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Länsi-Suomen läänissä.
Korean demokraattisen kansantasavallan perunantuotanto

Perunapenkki pohjoiskorealaisella pellolla
Korean demokraattisen tasavallan perunantuotanto on koko Korean niemimaalla, mutta etenkin Pohjois-Koreassa merkittävässä asemassa oleva kansan tärkkelyslähde riisin ohella. Peruna on kulkeutunut todennäköisesti Kiinasta Koreaan 1800-luvulla, mutta erityisesti Japanin vallan alla 1900-luvun alkupuolella se oli osin riisiäkin tärkeämpi paikalliselle väestölle, ja riisiä vietiin nimen omaan Japaniin. Samaten nykyaikana perunasta on koetettu saada riisin korviketta, mutta Pohjois-Koreassa sopivia laajoja viljelyalueita ei ole keskeisillä vuoristoalueilla. Sen sijaan itärannikon Pohjois- ja Etelä-Hamgyongin sekä Kangwonin maakunnissa se on mahdollista. Elintarviketuotannossa on Pohjois-Korealla ollut ongelmia muun muassa kaluston puutteen vuoksi, ja suoranaista nälänhätää on podettu muun muassa 1990-luvulla ja 2010-luvulla, vaikka on yritetty korvata viruksettomien perunalajikkeiden puutetta riisin ja perunan yhteisviljelyllä.
Kekkosen lastenkutsut

Kekkosen lastenkutsut olivat presidentti Urho Kekkosen 1960-luvulla virka-asunnossaan Tamminiemessä järjestämiä illanviettoja, joihin kutsuttiin vieraiksi senaikaisen nuoren älymystön edustajia, joihin Kekkonen halusi tutustua lähemmin. Vieraisiin kuului kulttuurin ja tieteen edustajia sekä muun muassa nuoria nousevia poliitikkoja. Tamminiemen illanviettoon kutsu oli aikanaan jopa kadehdittu statussymboli.
Lastenkutsujen vieraat valitsivat Yleisradion pääjohtaja Eino S. Repo, presidentti Kekkosen poika Matti Kekkonen ja Tielaitoksen pääjohtaja Jouko Loikkanen. Myös presidentin puoliso Sylvi Kekkonen kutsui mukaan nuoria kirjailijakollegoitaan.
Illanvietto alkoi Kekkosen pitämällä humoristisella tervetuliaispuheella. Tilaisuuteen kuului jonkin verran ohjelmaa, mutta pääasiassa harrastettiin vapaata keskustelua ajankohtaisista teemoista, kuten esimerkiksi huumeista. Vieraat istuivat 6–8 hengen ryhmissä pöytien ääressä, ja Kekkonen kulki illan aikana ryhmästä toiseen keskustelemassa.
Jouko Loikkasen mukaan kutsuilla ei ollut mitään vaikutusta Suomeen poliittiseen elämään, vaan ne olivat "hilpeää yhdessäoloa". Kutsujen järjestäminen lopetettiin, kun vieraiden alkoholinkäyttö alkoi muodostua häiritseväksi.
Lastenkutsujen vieraslistat on julkaistu Kirsti-Maria Kaskikarin pro gradu -tutkielmassa Kekkonen ja ylioppilaskunta 1956–68 (Helsingin yliopisto 1996).
Vieraita

Yrjö Ahmavaara
Claes Andersson
Seppo Ahti
Mauri Auvinen
Peter von Bagh
Timo Bergholm
Ilkka-Christian Björklund
Kaj Chydenius
Henrik Otto Donner
Kristiina Halkola
Elisabeth Helander
Pekka Herlin
Pentti Holappa
Kalle Holmberg
Päivi Istala
Antero Jyränki
Mauri Kekkonen
Taneli Kekkonen
Kaisa Korhonen
Keijo Korhonen
Jaakko Lassila
Erkki Liikanen
Paavo Lipponen
Matti Louekoski
Mikko Niemi
Kaarle Nordenstreng
Aulikki Oksanen
Erno Paasilinna
Reino Paasilinna
Pekka Peltola
Laila Pullinen
Pekka Puska
Max Rand
Pasi Rutanen
Pentti Saaritsa
Arja Saijonmaa
Hannu Salama
Johannes Salminen
Arvo Salo
Elina Salo
Asko Sarkola
Kalevi Sorsa
Yrsa Stenius
Ulf Sundqvist
Kaarina Suonio
Hannu Taanila
Ilkka Taipale
Tarja-Tuulikki Tarsala
Seppo Toiviainen
Paula Tuomikoski
Erkki Tuomioja
Jouko Turkka
Jouko Tyyri
Paavo Väyrynen
Katara

| Katara |
| --- | --- |
Luoja(t):  Michael Dante DiMartino ja Bryan Konietzko
Näyttelijä(t):   Mae Whitman (Avatar)  Eva Marie Saint (The Legend of Korra)  Kiawentiio (Avatar: The Last Airbender) 
Ensi- esiintyminen:  Jäävuoren poika
Kustantaja:  Nickelodeon
Henkilötiedot
Status:  Vedentaitamisen mestari
Sukupuoli:  nainen
Ikä:  14 (Avatar) 85-86, 89 (The Legend of Korra)
Suhteet
Vanhemmat:  Hakoda (isä) Kya (äiti)
Sisarukset:  Sokka (veli)
Puoliso(t):  Aang
Lapset:  Bumi (poika) Kya (tytär) Tenzin (poika)
Lastenlapset:  Jinora Ikki Meelo Rohan
Isovanhemmat:  Kanna (äidin puolelta) Pakku (puoli-isoisä)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katara on kuvitteellinen hahmo animaatiosarjoissa Avatar ja The Legend of Korra. Hän on 14-vuotias tyttö ja ainoa vedentaitaja Eteläiseltä vesiheimolta. Katara ja hänen isoveljensä Sokka löytävät Aangin, kauan kadoksissa olleen avatarin ja lähtevät tämän mukaan lyömään Tulikansan ja palauttamaan rauhan maailmaan.
Katara esiintyy myös The Last Airbender -elokuvassa, keräilykorteissa, T-paidoissa, videopeleissä ja sarjakuvissa.
Kataraa esittää alkuperäisessä animaatiosarjassa Mae Whitman, The Legend of Korrassa Eva Marie Saint ja The Last Airbender -elokuvassa Nicola Peltz.
Katara animaatiosarjoissa > Avatar > Ennen sarjan tapahtumia

Kataran ollessa kahdeksanvuotias hänen äitinsä Kya uhrasi oman henkensä suojellakseen Kataraa Tulikansan hyökkäyksestä. Häntä kiinnosti harjoitella vedentaitamistaan, mutta alistui siivoamaan ja laittamaan ruokaa hänen isoveljensä Sokan harjoitellessa soturiksi. Myöhemmin heidän isänsä Hakoda ja muut Eteläisen vesiheimon soturit lähtivät sotaan Tulikansaa vastaan ja Katara ja Sokka jäivät kylään heidän isoäitinsä Kannan kanssa.
Katara animaatiosarjoissa > Avatar > Kirja 1: Vesi

Sarjan tapahtumat alkavat kun Katara ja Sokka löytävät 12-vuotiaan tuulentaitaja Aangin jäävuoresta. Heille selviää myös, että tämä on Avatar. Katara haluaa vedentaitamisen mestaroimisen toivossa lähteä Aangin mukaan ja Aang, Katara ja Sokka lähtevät yhdessä etsimään mestaria Pohjoisesta vesiheimosta. Sinne päästyään mestari Pakku kieltäytyy opettamasta Kataraa heimon perinteiden mukaan, mutta muuttaa mielensä nähdessään tämän kaulakorun, jonka Pakku antoi Kataran isoäidille. Katara kovalla työllään saavuttaa Vedentaitamisen mestarin arvonimen ja saa tehtäväksi opettaa Aangille loput vedentaitamistekniikat. Tämän jälkeen ystävykset matkustavat Maan valtakuntaan, jotta Aang voisi oppia maantaitamista.
Katara animaatiosarjoissa > Avatar > Kirja 2: Maa

Toph Beifong liittyy heidän joukkoonsa opettaakseen Aangille maantaitamista. Katara riitelee Tophin kanssa, mutta heistä tulee sittemmin ystävyksiä. Maan valtakunnan pääkaupungissa, Ba Sing Seissä, Zukon sisko Azula lähes tappaa Aangin, mutta Katara onnistui parantamaan tämän.
Katara animaatiosarjoissa > Avatar > Kirja 3: Tuli

Tulikansan saastuttaman järven luona olevassa kylässä Katara esiintyy 'Maalattuna naisena' auttaakseen kyläläisiä. Vanha nainen nimeltään Hama paljastuu Tulikansan sieppaamaksi Eteläisen vesiheimon vedentaitajaksi. Hama opettaa Kataralle vedentaitamista ja käy ilmi että tämä oli siepannut ihmisiä luolaan verentaitamisen avulla. Kun Hama uhkaa Aangin ja Sokkan henkeä, Katara joutuu itse käyttämään verentaitamista estääkseen hänen aikeensa. Kyläläiset vangitsevat Haman, mutta tämä onnittelee itkuista Kataraa verentaitajaksi tulemisesta.
Korean demokraattisen kansantasavallan vaakuna

Pohjois-Korean vaakuna
Pohjois-Korean vaakunan (kor. 조선민주주의인민공화국문장) kuva-aiheena on vesivoimala, jonka takana näkyy vuorenhuippuja. Vaakunan ylälaidassa on punainen tähti, josta loistaa valoa viiteen eri suuntaan. Hangeuleilla kirjoitettu teksti tarkoittaa "Korean demokraattista kansantasavaltaa".
Korean demokraattisen kansantasavallan perustuslain 163. pykälän mukaan vaakunan taustalla kuvattu vuori on Baekdu-vuori, jota luonnehditaan vallankumouksen pyhäksi vuoreksi. Baekdulla on keskeinen asema korealaisessa mytologiassa. Pohjois-Korean virallisen historiankirjoituksen mukaan presidentti Kim Il-Sung organisoi Baekdu-vuorella vastarintaa japanilaisia miehittäjiä vastaan II maailmansodan aikana, ja maan nykyisen johtajan Kim Jong-unin isän Kim Jong-Ilin on kerrottu syntyneen siellä.
Vaakunassa kuvattu vesivoimalaitos kuvastaa Korean demokraattisen kansantasavallan teollisuutta ja maisemaa ympäröivät tähkät maan maataloutta. Se, että osa vedestä virtaa voimalan ohi, kuvastaa sitä, että osa maan luonnonvaroista on vielä valjastamatta käyttöön. Näin ollen vaakunan sanotaan kehottavan uutteraan työhön maan ja kansan hyväksi. Viljantähkiä yhteen sitova punainen nauha kuvastaa sosialismia, joka sitoo kansan eri kerrokset ja ryhmät yhteen työhön kansan ja vallankumouksen hyväksi.
Pohjois-Korean vaakuna on saanut hyvin paljon vaikutteita Neuvostoliiton vaakunasta. Punainen väri on kommunismin symboli. Pohjois-Korean vaakuna otettiin käyttöön niihin aikoihin kun kylmä sota alkoi maassa.
Aasian vaakunat
Afganistan
Arabiemiirikunnat
Armenia
Azerbaidžan
Bahrain
Bangladesh
Bhutan
Brunei
Etelä-Korea
Filippiinit
Georgia
Indonesia
Intia
Irak
Iran
Israel
Itä-Timor
Japani
Jemen
Jordania
Kambodža
Kazakstan
Kiina
Hongkong
Kirgisia
Kuwait
Kypros
Laos
Libanon
Macao
Malediivit
Malesia
Mongolia
Myanmar
Nepal
Oman
Pakistan
Pohjois-Korea
Qatar
Saudi-Arabia
Singapore
Sri Lanka
Syyria
Tadžikistan
Taiwan
Thaimaa
Turkki
Turkmenistan
Uzbekistan
Venäjä
Vietnam
Kokkusa

| Kokkusa |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pukkila
Koordinaatit:  60°37′41″N, 25°40′30″E
Järvinumero:  18.022.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  59,1 m 
Rantaviiva:  1,22 km 
Pinta-ala:  0,1 km² 
 fiKokkusa 
Kokkusa on soistunut järvi Pukkilan itäosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria.
Maantiede

Kokkusaa ympäröi suomaa, jota reunustavat vainiot ja metsät. Järven tuntumassa ei ole asutusta. Saaria ei ole. Kokkusasta lähtee laskuoja länteen Porvoonjoen keskijuoksulle.
Kokkusa on luokiteltu erämaajärveksi, jotka ovat pääsääntöisesti hyväkuntoisia.
Kokkusa on toiseksi laajin Pukkilan neljästä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.
Kokkusa (18.022.1.002) kuuluu Rahikon alueeseen (18.022), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Porvoonjoen vesistössä (18). Toinen jakovaihe on Porvoonjoen keskiosan alue (18.02). Rahikon alueeseen kuuluu Kokkusan ohella Puntarjärvi eli Kokkusan Teeno.
Kondoa

| Kondoa |
| --- | --- |

Maailmanperintökohde
Sijainti:  Kondoa, Dodoman alue, Tansania  4°43′28″S, 35°50′2″E
Kriteerit:  (iii)(vi)
Tunnusnumero:  1183
Valintahistoria
Valintavuosi:  2006
 
Kondoa tummanvihreällä, muu Dodoman alue vaaleammalla vihreällä.
Kondoa on Dodoman alueen osa-alue Tansaniassa lähellä Dodomaa. Alueen pääkaupunki on myös nimeltään Kondoa;  kaupungissa on noin 80 000 asukasta, piirikunnassa 245 000.
Kondoan alue tunnetaan runsaista kalliomaalauksistaan, joita on yli 150 luolassa. Niistä vanhimmat ovat kolmen tuhannen vuoden ikäisiä, uusimmilla on ikää vain joitakin satoja vuosia. Niillä on ttaitteellista arvoa, ja ne dokumentoivat alueen väestön muuttumisen metsästäjä-keräilijöistä viljelijä-karjanhoitajiksi. Maalauksilla on edelleen merkitystä alueen auskkaiden hengellisessä elämässä.
Kondoan kalliomaalausalue on UNESCOn maailmanperintökohde.
Kongon lippu

Kongon lippu voi tarkoittaa kahta asiaa:
Kongon tasavallan lippu
Kongon demokraattisen tasavallan lippu
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kongon lippu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Katarat

| Katarat |
| --- | --- |
 Catharanthus pusillus -katara.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit Apocynaceae
Suku::  Katarat Catharanthus  G.Don
Katso myös
   Katarat Wikispeciesissä   Katarat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katarat (Catharanthus) on kasvisuku, joka kuuluu oleanterikasvien heimoon.
Ulkonäkö ja koko

Katarat ovat pystykasvuisia monivuotisruohoja, tyvestään usein puutuvia. Kasvin neste on vetistä. Lehtiasento on vastakkainen, ja lehdet ovat lyhytruotisia, pehmeä- tai hieman nahkealapaisia ja ehyitä. Korvakkeet ovat rauhasmaisia. Kukat ovat sijainniltaan varsipäätteisiä (terminaalisia) tai lehtihankaisia (aksillaarisia) ja yksittäisiä tai harvoin kaksi- tai kolmikukkaisissa viuhkoissa. Verholehdet ovat pieniä, kapean pitkänomaisia, neulamaisia ja rauhasettomia. Teriö on väriltään purppurainen, punainen, vaaleanpunainen tai valkoinen ja laiteeltaan laakea; putki on kalju tai vähäkarvainen, nielu kuroutunut, villakarvainen tai samettimainen. Teriöliuskat ovat vinosti soikeita, limittäin vasemmalle ja teräväkärkisiä. Heteet kiinnittyvät teriötorven laajaan osaan; ponnet ovat erillisiä, pitkänomaisia ja tylppätyvisiä. Pohjuskehrässä on kaksi rauhasta. Emejä on kaksi ja niissä runsaasti siemenaiheita. Vartalo on rihmamainen, sen kärki on lieriömäinen ja siinä hyytelömäinen röyhelö. Kummastakin emistä kehittyy lieriömäinen ja teräväkärkinen tuppilo. Siemenet ovat mustia, pitkänomaisia ja ryppyisiä.
Levinneisyys

Suvun kahdeksasta lajista seitsemän on endeemisiä eli kotoperäisiä Madagaskarissa; yksi laji on rajoittunut Intiaan ja Sri Lankaan.
Luokittelu

Kataralajit:
Catharanthus coriaceus Markgr.
Catharanthus lanceus (Bojer ex A.DC.) Pichon
Catharanthus longifolius (Pichon) Pichon
Catharanthus ovalis Markgr.
Catharanthus pusillus (Murray) G.Don
Catharanthus roseus (L.) G.Don – ruusukatara eli katara eli punatalvio
Catharanthus scitulus (Pichon) Pichon
Catharanthus trichophyllus (Baker) Pichon
Catharanthus ovalis.
Ruusukatara (Catharanthus roseus).
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Catharanthus
Suomen Lajitietokeskus: Katarat – Catharanthus
ITIS: Catharanthus (englanniksi)
Kongon sademetsät

Joki Pohjois-Kivussa
Kongon sademetsät ovat matalaa trooppista kosteaa lehtimetsää ja maailman toiseksi suurin trooppinen metsäalue Amazonin sademetsän jälkeen. Sademetsä kattaa alueena yli 2 000 000 neliökilometriä. Se on neljäsosa maailman jäljellä olevasta trooppisesta metsästä. Kongon sademetsät ovat Kamerunin, Gabonin, Kongon tasavallan sekä Kongon demokraattisen tasavallan alueilla. Sademetsässä on yli 10 000 kasvilajia, sekä yli 10 000 eläinlajia. Alueella arvioidaan olevan yli neljännes maailman kasvilajeista. Siellä elää useita kädellisiä, kuten simpansseja, gueretsoja, sekä oliivipaviaaneja.
Metsätalous, öljypalmuplantaasit ja kaivostoiminta tuhoavat ja pirstovat sademetsää. 2000-luvulla alueen vuosittainen metsien menetys oli 0,3 %. Vuosina 2015–2019 Kongon demokraattisen tasavallan metsien hävitysvauhti kaksinkertaistui. Vuonna 2022 Kongon sademetsien metsänhakkuut kasvoivat 5 %.
Salongan kansallispuisto on Kongon demokraattisessa tasavallassa sijaitseva Afrikan suurin trooppisen sademetsän suojelualue, ja Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1984.
Kepler

Kepler voi tarkoittaa seuraavia:
Angela K. Kepler (s. 1943), uusiseelantilainen luonnontieteilijä ja kirjailija
Johannes Kepler (1571–1630), saksalainen tähtitieteilijä
Lars Kepler, kahden ruotsalaisen kirjailijan salanimi
Shell Kepler (1958–2008), yhdysvaltalainen näyttelijä
1134 Kepler, asteroidi
Kepler-4, pääsarjan tähti Lohikäärmeen tähdistössä
Kepler-7b, eksoplaneetta
Kepler-11, pääarjan tähti Joutsenen tähdistössä
Kepler-11f, Kepler-11-tähteä kiertävä eksoplaneetta
Kepler-16b, eksoplaneetta
Kepler-22, auringonkaltainen tähti Joutsenen tähdistössä,
Kepler-22b, Kepler-22-tähteä kiertävä eksoplaneetta
Kepler 42, punainen kääpiötähti Joutsenen tähdistössä
Kepler-37, pääsarjan tähti Lyyran tähdistössä
Kepler-37b, Kepler-37-tähteä kiertävä eksoplaneetta
Kepler 42, KOI-961, punainen kääpiötähti Joutsenen tähdistössä
Kepler-62, pääsarjan tähti Lyyran tähdistössä
Kepler-62 e, Kepler-62-tähteä kiertävä eksoplaneetta (supermaa)
Kepler-62 f, Kepler-62-tähteä kiertävä eksoplaneetta (supermaa)
Kepler-64b, PH1, Kepler-64-kääpiötähteä kiertävä eksoplaneetta
Kepler-69, pääsarjan tähti Joutsenen tähdistössä
Kepler-70b, Kepler-70-alikääpiötähteä kiertävä eksoplaneetta
Kepler-70c, Kepler-70-alikääpiötähteä kiertävä eksoplaneetta
Kepler-78b, eksoplaneetta
Kepler-90, pääsarjan tähti Lohikäärmeen tähdistössä
Kepler-186f, eksoplaneetta
Kepler-296e, eksoplaneetta
Kepler-438b, eksoplaneetta
Kepler-442b, eksoplaneetta
Kepler-452b, eksoplaneetta
Kepler, Kuun kraatteri
Johannes Kepler ATV, ESAn ATV-huoltolento Kansainväliselle avaruusasemalle.
Kepler, NASAn avaruusteleskooppi
Keplerin lait, kolme Johannes Keplerin löytämää, planeettojen liikettä kuvaavaa fysiikan lakia
Kepler, Nvidian mikroarkkitehtuuri
Kep1er, eteläkorealainen yhtye
Kepler 62, Kirjasarja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kepler”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kondo-ilmiö

Kondo-ilmiö on metalleissa ja kvanttipisteissä tapahtuva ilmiö, joka vaikuttaa rakenteiden sähkönjohtavuuteen. Kondo-ilmiö johtuu pienten kaksitasosysteemien aikaansaamasta uudesta sironta- tai läpäisykanavasta.
Metalleissa kaksitasosysteemit muodostuvat magneettisista epäpuhtauksista, jotka voivat sirontaprosessissa kääntää elektronin spinin. Tuloksena sironnasta on niinkutsuttu Kondo-resonanssi ja sitä kautta sironnan ja sähkönvastuksen suureneminen. Kondo-ilmiön johdosta metallien vastus suurenee lämpötilan pienentyessä. Koska lämpötilan pienentyessä muut sirontamekanismit, kuten elektroni-elektroni- ja elektroni-fononisironta, heikkenevät, vastuksen lämpötilariippuvuus tulee ei-monotoniseksi. Näistä mekanismeista sekä elastisesta sironnasta johtuen vastuksen (tai tarkemmin resistiivisyyden) lämpötilariippuvuus metalleissa on yleensä muotoa
\rho (T)=\rho _{0}+aT^{2}+bT^{5}+c_{m}\ln {\frac {D}{T}}.
Ensimmäinen termi aiheutuu lämpötilariippumattomasta elastisesta sironnasta, toinen Fermi-nesteominaisuuksista, kolmas elektroni-fononisironnasta ja neljäs Kondo-ilmiöstä. Termien kertoimet riippuvat kyseisen materiaalin ominaisuuksista. Yhtälö on voimassa Kondo-lämpötilan  T_{K} yläpuolella. Tässä  D on johtavuuselektronien vyönleveys.
Tyypillisesti näiden ilmiöiden yhteisvaikutuksena muodostuva vastuksen lämpötilariippuvuuden minimi sijaitsee noin 5 kelvinin lämpötilassa. Metallien Kondo-ilmiön selitti 1960-luvulla Jun Kondo, jonka mukaan ilmiö nimettiin.
Kvanttipisteissä Kondo-resonanssi muodostuu, kun kvanttipisteen varautumisenergia on paljon lämpötilaa suurempi, ja kun kvanttipisteen kytkentä ympäröiviin johtimiin on tarpeeksi suuri. Näissä rakenteissa Kondo-resonanssi lisää elektronien transmissiota kvanttipisteen läpi, ja sen vuoksi Kondo-ilmiö suurentaa kvanttipisteen konduktanssia. Kondo-ilmiötä kvanttipisteissä kuvaillaan tyypillisesti yhdellä energiaskaalalla, Kondo-lämpötilalla  T_{K}.
Kemppi (täsmennyssivu)

Kemppi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kemppi Oy, suomalainen hitsausalan yritys
kemppi, perusosa monissa hyönteisiin kuuluvan kemppien yläheimon taksonien nimissä
Henkilöt

Antti Kemppi (1893–1974), suomalainen kansanedustaja (Maalaisliitto)
Armas Kemppi (1893–1949), suomalainen upseeri
Arvi Kemppi (1931–2008), suomalainen laulaja
Hilkka Kemppi (s. 1988), suomalainen kansanedustaja (Keskusta)
Jarkko Kemppi (s. 1970), suomalainen historiantutkija
Juho Siltanen, o.s. Kemppi (1896–1973), suomalainen moukarinheittäjä
Juliette Kemppi (s. 1994), suomalainen jalkapalloilija
Martti Kemppi (1919–2002), suomalainen yritysjohtaja, Kemppi Oy:n perustaja ja teollisuusneuvos
Miikka Kemppi, Sunny (s. 1993), suomalainen tietokonepelaamisen ammattilainen
Pekka Kemppi (1887–1957), suomalainen SSTP:n kansanedustaja
Raiku Kemppi (1928–2013), suomalainen näyttelijä ja ohjaaja
Rosanna Kemppi (s. 1986), suomalainen näyttelijä
Samu Kemppi (s. 2002), Apua Nuorille -tiimin perustaja
Samuli Kemppi, suomalainen tekno-tuottaja ja DJ
Usko Kemppi (1907–1994), suomalainen säveltäjä, sanoittaja, kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kemppi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kokkíni Cháni

| Kokkíni Cháni Κοκκίνη Χάνι |
| --- | --- |
 Kokkíni Chánin kylä.
 Kokkíni Cháni
 Koordinaatit: 35°19′49″N, 25°15′21″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Chersónisos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7108010204
Väkiluku (2011):  1 755
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kokkíni Cháni (kreik. Κοκκίνη Χάνι; myös Kokkíni Háni) eli Cháni tou Kokkíni (Χάνι του Κοκκίνη) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chersónisoksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kokkíni Cháni on osa Anópolin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1 755 (vuonna 2011).
Kokkíni Cháni sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla noin 14 kilometriä itään Iraklionista. Kylä on saanut nimensä Kokkínis-nimisen omistajansa majatalosta (kreik. cháni), joka aloitti toimintansa paikalla 1900-luvun alkupuolella. Kylä on kehittynyt turistikeskukseksi 1960-luvulta lähtien. Kylän laidalla on Nírou Cháni eli Nírou -nimellä tunnettu minolaisaikaisen ”huvilan” arkeologinen kohde.
Aiemmin kylä kuului Goúvesin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chersónisoksen kunnan Goúvesin kunnallisyksikköön.