Pentti Kaitera
Työtä Pohjois-Suomen hyväksi

Pentti Kaitera katsoi, että Pohjois-Suomen luontaisia mahdollisuuksia ei ollut käytetty läheskään samassa mitassa kuin mitä Etelä-Suomessa oli tehty. Kaitera toimi vuosina 1950–1954 Valtakunnansuunnittelukomitean ja vuosina 1956–1963 Valtakunnansuunnitteluneuvoston jäsenenä. Vuosina 1957–1963 hän oli Pohjanmaan jokialueiden suunnitteluelinten puheenjohtaja. Näissä tehtävissä hän edisti voimakkaasti Pohjois-Suomen asioita. Hän vaikutti merkittävästi Typpi Oy:n sijoittumiseen Ouluun ja Rautaruukin päätymiseen Raaheen. Hänen laatimansa suunnitelma Kalajoen kanavasta jäi sen sijaan toteutumatta, samoin Ii- ja Kiiminkijoen tekoaltaat.
Merkittävin ja kauaskantoisin Pentti Kaiteran aikaansaannoksista on Oulun yliopiston perustaminen ja toiminnan alkuun saaminen. Hänen aloitteestaan perustettiin vuonna 1949 asiaa ajamaan Pohjois-Suomen Tutkimussäätiö. Vuonna 1953 Kaitera nimitettiin jäseneksi korkeakoulukomiteaan, joka ei kuitenkaan nähnyt mahdolliseksi oikean yliopiston perustamista Ouluun. Kaiteran eriävä mielipide johti uuden komitean asettamiseen. Hänen johdollaan toiminut komitea teki neljässä kuukaudessa ehdotukseen yliopistoksi, jossa olisi matemaattis-luonnontieteellistä, teknillistä ja lääketieteellistä opetusta ja tutkimusta sekä opettajakorkeakoulu.
Yliopiston perustamiseen ja käyntiinlähtöön liittynyt tapahtumien sarja oli alkanut Kaiteran osalta vuonna 1948, kun hän matkusti kolmen kuukauden mittaiselle opintomatkalle Yhdysvaltoihin. Matkansa aikana hän vieraili useassa yliopistossa ja tutkimuslaitoksessa sekä tutustui moniin ammatillisiin kohteisiin.
Erityisen voimakkaan vaikutuksen häneen teki Tennessee-joen alueen kehittämiseksi tehty työ. Rooseveltin tultua presidentiksi oli perustettu Tennessee Valley Authority, TVA, jolle oli annettu käyttöön runsaasti määrärahoja ja sangen itsenäinen toimintavalta. Eräänä ensimmäisistä toimenpiteistään TVA oli perustanut tutkimuslaitoksen, jonka tehtävänä oli selvittää alueen keskeiset ongelmat. Selvityksen perusteella oli suunniteltu tarvittavat toimenpiteet, joita myös toteutettiin rivakasti. Vaikutukset näkyivät. Väestökato oli pysähtynyt ja alueen taloudellinen kehitys oli kääntynyt nousuun. Kaitera näki Tennesseen osavaltion ja Pohjois-Suomen tilanteet samankaltaisina.
”Jos Tennesseessä on onnistuttu, miksei Pohjois- Suomessakin voitaisi onnistua?”
Kaitera puhui helmikuussa 1949 Oulun läänin kunnallispäivillä ja esitti perustettavaksi Pohjois-Suomea varten teknillistaloudellisen tutkimuslaitoksen, jossa olisi ainakin teollisuuden sekä maa- ja metsätalouden osastot. Puheensa lopuksi hän hahmotteli, miten tutkimuslaitoksesta syntyisi ajan mittaan korkeakoulu ja Ouluun yliopisto. Hänen aloitteestaan perustettiin elokuussa asiaa ajamaan aiemmin mainittu Pohjois-Suomen Tutkimussäätiö, jonka hallituksen jäseneksi hän tuli. 

Kunnallispäiville osallistunut kamarineuvos Atte Kalajoki muisteli vuonna 1989 sanomalehti Kalevassa Kaiteran pitämää esitelmää seuraavasti:
” Se oli totisesti korkealentoinen, voisi sanoa ”kaiteramainen”, niin että moni kyllä hymyilikin, mutta siitä tuli käännekohta.”
Maaliskuussa 1956 Oulun korkeakouluseura oli kutsunut akateemikko Alvar Aallon ja Pentti Kaiteran selvittämään yhdessä mahdollisen tulevan yliopiston sijaintia. Saman vuoden elokuussa Aalto esitteli ns. Koskikeskus-suunnitelman: Yliopisto oli määrä sijoittaa Hupisaarille ja vanhan voimalaitoskanavan rannalle symboliseen yhteyteen kaupungin hallinnon ja tuomiokirkon kanssa. Aallon suunnitelma herätti laajasti ihastusta, mutta sittemmin siitä luovuttiin. Yliopiston sijoituspaikaksi tuli poliittisten toimijoiden neuvottelujen lopputuloksena Linnainmaa.
Kaitera nimitettiin yliopiston ensimmäiseksi rehtoriksi (1959–1962), mutta samalla hän hoiti professorin virkaansa Teknillisessä korkeakoulussa. Tältä ajalta on hänen lausahduksensa:
”Kyllä ihminen pystyy helposti viisinkertaistamaan työpanoksensa.”
Kanslianeuvos Tuomo Laru, joka  toimi Oulun yliopistoseuran sihteerinä Oulun yliopiston perustamisen aikaan 1950- ja 1960-luvulla, kuvasi Oulun yliopiston 50-juhlavuoden alkaessa 18.1.2008 pitämässään puheessa Kaiteran roolia muun muassa seuraavasti:
"Oulun yliopiston perustamisen todellinen voimahahmo 1950- ja 1960-luvulla oli professori Pentti Kaitera, yliopiston ensimmäinen rehtori, karismaattinen, taitava ja huipputarmokas pohjoisen mies. Hän oli korkean eettisen ja uskonnollisen arvomaailman omakseen sisäistänyt esikuvallinen ihminen, jolle tunnusomaista oli aktiivinen työskentely yhteiseksi hyväksi, mistä Oulun yliopiston perustaminen ja toiminnan nopea käynnistäminen on ylväin osoitus."