stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yalova
Maantiede

Yalova sijaitsee Marmaranmeren rannikolla Gemlikinlahden ja Izmitinlahden välissä Armutlun niemimaan pohjoisosassa. Yalova on kuulunut vuodesta 1995 Yalovan maakuntaan, jossa se muodostaa oman piirikuntansa.
Historia

Antiikin aikana nykyisen Yalovan alue oli osa Bithynia ja Rooma valloitti sen vuonna 74 eaa. Paikalla oli kuumista lähteistä vettä saava kylpylä, Asklepioksen pyhättö, sekä Drapenon ja Pitipolis-nimiset siirtokunnatedelleen . Keisari Konstantinus perusti paikalle äidinsä mukaan niimeämänsä Helenapoliksen kaupungin, joka kasvoi reitillä Konstantinopolita Nikeaan. Ensimmäisellä ristiretkellä kohti Helenapolista vetäytyvät ristiretkeläiset kärsivät suuren tappion seldžukeille. Osmanit valtasivat kaupungin vuonna 1307. Valtausta johti Yalwačoghlu-niminen sotapäällikkö, jonka mukaan kaupunki sai uuden nimen Yalakabad, joka sittemmin edelleen lyheni nykyiseen muotoonsa Yalova.
Yalova kuului vuoteen 1867 saakka Hüdavendigârin eli Bursan maakuntaan. Sittemmin se liitettiin Istanbulin alaisuuteen. Vuonna 1888 Yalovan nahiye käsitti 27 kylää 2 426 asuntoa. Itse kaupungin asukasluku oli 1 025. Heistä 500 oli turkkilaisia muslimeja, 250 kreikkalaisia ortodokseja ja 275 gregoriaanisia armenialaisia. Vuonna 1930 perustettiin Istanbulin alainen Yalovan ilçe. Sen asukasluku oli vuonna 1950 kaupungissa 3 833 ja sen kylissä 18 422. Yalovan kaupunki on sittemmin kasvanut nopeasti. Se on vetänyt uusia asukkaita Istanbulin ja Bursan välisellä kulkureitillä. Sinne saapuu laivaliikennettä Turkin Euroopan puolelta. Kylpylät ja kuumat lähteet ovat tuoneet matkailijoita. Yalovasta tehtiin oma maakuntansa vuonna 1995.
17. elokuuta 1999 suuri maanjäristys tappoi yli 2 500 henkilöä Yalovan maakunnan alueella.
Väestö

Yalovan piirikunnan asukasluku oli Turkin tilastokeskuksen mukaan vuonna 2020 149 330. Vuonna 1990 vastaava lukema oli 65 823.
Yalova mereltäpäin.
Vuoden 1999 maanjäristyksen muistomerkki.
Allokaatio

Allokaatio voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Yleisesti eri kohteisiin jakamista, kohdentamista, kohdentumista
Resurssien jakamista
Tietokoneen muistin jakamisesta osiin eri datoja varten
Osakkeiden jakaminen osakeannissa tai -myynnissä määrätyille ryhmille.
Yhteiskunnan allokatiiviset rakenteet viittaavat tapoihin, joilla resurssit jaetaan yhteiskunnassa, tavallisimmin joko markkinoiden tai valtion budjetin kautta.
Allokaatio on kaupallinen tilanne, jossa niukasti saatavilla olevaa tuotetta jaetaan markkinoille rajoitetuissa määrissä alueiden ja/tai asiakkaiden mukaan. Näin taataan kaikille tarvitsijoille vähän tätä niukasti saatavaa hyödykettä ja hillitään spekulatiivisten ostajien ryntäystä ostamaan "markkinat tyhjiksi" hinnannousun toivossa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Allokaatio”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Yomogi (1922)

| Yomogi / 蓬 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ishikawajima
Kölinlasku:  26. helmikuuta 1921
Laskettu vesille:  14. maaliskuuta 1922
Palveluskäyttöön:  9. elokuuta 1922
Poistui palveluskäytöstä:  10. maaliskuuta 1945
Loppuvaihe:  upotettu 25. marraskuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  864 t (normaali) 1 036 t (kuormattu)
Pituus:  85,3 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,9 m
Syväys:  2,4 m
Koneteho:  21 500 ihp
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  148
Aseistus
Aseistus:  3 × 120 mm/45 type 3 -tykkiä 4 × 533 mm torpedoputkea
Yomogi (jap. 蓬) oli keisarillisen Japanin laivaston Momi-luokan hävittäjä, joka oli toisessa maailmansodassa partioveneenä No. 38.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1918 hankinnoissa Ishikawajiman telakalta, missä köli laskettiin 26. helmikuuta 1921. Alus laskettiin vesille 14. maaliskuuta 1922 ja otettiin palvelukseen vielä samana vuonna 9. elokuuta.
Palvelus

Alus muutettiin 1. huhtikuuta 1940 partioveneeksi No.38. Se upposi 25. marraskuuta 1944 Bastilinsalmessa torpedoituna ja poistettiin alusluettelosta 10. maaliskuuta 1945.
Alfa Romeo Spider (1966)

| Alfa Romeo Spider> Valmistustiedot |
| --- | --- |
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Alfa Romeo
Valmistusvuodet:  1966–1993
Korimalli:  2-ovinen roadster
Luokka:  S-segmentti
Edeltäjä:  Alfa Romeo Giulietta
Seuraaja:  Alfa Romeo Spider (1994)
Teknisesti samankaltaisia:  Alfa Romeo 105/115-sarja Alfa Romeo 1750/2000 Alfa Romeo Giulia
Vetotapa:  takaveto
Alfa Romeo Spider on Alfa Romeon vuosina 1966–1993 valmistama kaksiovinen kangaskattoinen avoauto, joka korvasi edeltäneen Giulietta Spiderin. Pitkän 27-vuotisen valmistusaikansa aikana mallia uudistettiin kolmeen kertaan, vuosina 1969, 1983 ja 1990. Mallin korvasi uusi etuvetoinen Spider vuonna 1994.
Sarja 1 (1966–1969)

| 1966–1969 |
| --- | --- |

Valmistusvuodet:  1966–1969
Korimalli:  2-ovinen roadster
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,3–1,8 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali
Alfa Romeo Spider (epävirallisesti ”Duetto”) esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 1966 Giulietta Spiderin seuraajaksi. Uusi Pininfarinan suunnittelema malli perustui 105/115-mallisarjan alustalle, ja alkuperäisenä moottorina oli kaksinokka-akselinen 1,6-litrainen (109 hv). Seuraavana vuonna mallivalikoimaa täydennettiin 1,8-litraisella (118 hv). Euroopassa moottori oli varustettu kaksoiskaasuttimella, Pohjois-Amerikassa mekaanisella Spica-polttoaineruiskulla. Myöhemmin samana vuonna 1,6-litraisen tuotanto päättyi, ja se korvattiin vuonna 1968 1,3-litraisella (89 hv) Spider Junior -mallilla.
Sarja 2 (1969–1983)

| 1969–1983 |
| --- | --- |

Valmistusvuodet:  1969–1983
Korimalli:  2-ovinen roadster
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,3–2,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali
Alfa Romeo Spider koki ensimmäiset uudistuksensa vuonna 1969. Alkuperäisen mallin pyöreä peräosa vaihtui pidempään pystysuoraan, minkä ansiosta myös tavaratilan koko kasvoi. Muita muutoksia olivat uudet ovenkahvat, viistompi tuulilasi ja uudenmalliset yläreunasta saranoidut polkimet.
Vuonna 1971 esiteltiin 2,0-litraisella (132 hv) moottorilla varustettu 2000 Spider Veloce, joka korvasi 1,7-litraisen seuraavaan vuoteen mennessä. 1,6-litraisen valmistus puolestaan alkoi samana vuonna uudelleen pelkistetympänä Junior-mallina. 1,3-litraisen tuotanto päättyi vuonna 1977.
Sarja 3 (1983–1989)

| 1983–1989 |
| --- | --- |

Valmistusvuodet:  1983–1989
Korimalli:  2-ovinen roadster
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,6–2,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali
Seuraavat suuret uudistukset tehtiin vuonna 1983, jolloin malli sai mustat kumiset puskurit ja etusäleikön sekä pienen takaspoilerin, joka sekin oli mustaa kumia. 1,6-litraisen mallinimestä poistettiin Junior-merkintä.
Vuonna 1986 esiteltiin Spider 2.0 Quadrifolgio Verde, jossa oli perusmallista eroavat sivuhelmat sekä etu- ja takaspoilerit. Yhdysvalloissa kaikkien muiden versioiden myynti lopetettiin, ja Quadrifoglio Verde jäi ainoaksi Spider-malliksi.
Sarja 4 (1990–1993)

| 1990–1993 |
| --- | --- |

Valmistusvuodet:  1990–1993
Korimalli:  2-ovinen roadster
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,6–2,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti
Viimeiset muutokset Spideriin tehtiin vuonna 1990. Erityisesti uudistuksia tehtiin peräosaan, johon tuli 164-mallin tyyliset leveät takavalot. Puskurit olivat uudet ja tällä kertaa täysin muoviset ja korinväriset. Myös sisustukseen tehtiin useita uudistuksia. Yhdysvaltain markkinoilla vakiovarusteena oli kuljettajan turvatyyny. Ensimmäistä kertaa lisävarusteena oli nyt saatavana manuaalivaihteiston ohella myös kolmiportainen automaattivaihteisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alfa Romeo Spider (1966) Wikimedia Commonsissa
Alfa Romeon (Alfa Romeo Automobiles S.p.A.) automallit
| --- | --- |
Nykyiset mallit:  Giulia · Stelvio · Tonale
Entiset mallit (esittelyvuoden mukaan):  1910–1919: 24 HP · 40–60HP 1920–1945: 20–30HP · 6C · 8C · G1/G2 · RL · RM 1945–1959: 1900 · 2000 · Giulietta · Gran Sport Quattroruote 1960–1969: 1750/2000 · 2600 · Giulia · Spider · Montreal · 105/115-sarja · GTA · 33 Stradale 1970–1979: 2300 · Alfa 6 · Alfasud · Alfetta · Alfetta GTV · Giulietta (1977) · Sprint  1980–1989: 164 · 33 · 75 · 90 · Arna · SZ/RZ 1990–1999: 145/146 · 155 · 156 ·  166 ·  GTV · Spider (1994) 2000–2009: 147 · GT · 159 · MiTo · Brera · Spider (2006) · 8C Competizione  2010–: Giulietta ·  4C
Tulevat mallit:  Junior
Konseptimallit:  33.2 ·  2000 Sportiva ·  BAT 5/7/9 ·  Bella ·  Caimano ·  Canguro ·  Capsula ·  Carabo ·  Centauri ·  Cuneo ·  Dardo ·  Delfino ·  Diva ·  Disco Volante ·  Giulietta Bertone Spider ·  Iguana ·  Kamal ·  Monoposto ·  Navajo ·  Nuvola ·  Progetto Cinque ·  Protéo ·  Scarabeo ·  Scighera ·  Sportut ·  Visconti ·  Vivace ·  Vola ·  Zeta 6
Hyötyajoneuvot:  Pakettiautot: Romeo · Romeo 2 · Romeo 3 · A11/F11A12/F12 · AR6 · AR8  Kuorma-autot: 430 · 500 · 800 · 900 · 950 · Mille (1000) · A19n Linja-autot: 140 A. · 900 A. · 950. · Mille (1000) · 110AF · 140AF · 900
YouPorn

| YouPorn |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  YouPorn.com
Kaupallinen:  ei
Tyyppi:  pornografia
Rekisteröinti:  valinnainen
Kielet:  englanti
Omistaja:  MindGeek
Avattu:  elokuu 2006
Nykyinen tila:  aktiivinen
YouPorn on ilmainen pornografinen verkkosivusto. Sivusto aloitti toimintansa elokuussa 2006 ja on noussut yhdeksi internetin suosituimmista pornografiasivustoista. Marraskuussa 2007 sivuston kerrottiin olevan laajin ilmaista pornografiaa tarjoava sivusto ja toukokuussa 2011 se oli internetin 83. suosituin sivusto. Joulukuussa 2020 sivuston Alexa-sijoitus oli 429.
Åstorp

| Åstorp |
| --- | --- |
 Åstorpin kotiseutumuseo.
 Åstorp
 Koordinaatit: 56°8′2″N, 12°56′56″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Åstorpin kunta ja Ängelholmin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  7,12 km²
Väkiluku:  9 488
 – Väestötiheys:  1 332,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Åstorp on samannimisen Åstorpin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 9 488 asukasta.
Taajama sijaitsee lähes kokonaan Åstorpin kunnassa, mutta pieniltä osin se kuuluu myös Ängelholmin kuntaan. Åstorp oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Väestönkehitys

| Åstorpin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 4 305 | 4 305 |
| 1965 | 1965 |    | 5 415 | 5 415 |
| 1970 | 1970 |    | 6 412 | 6 412 |
| 1975 | 1975 |    | 7 437 | 7 437 |
| 1980 | 1980 |    | 8 103 | 8 103 |
| 1990 | 1990 |    | 8 326 | 8 326 |
| 1995 | 1995 |    | 8 402 | 8 402 |
| 2000 | 2000 |    | 8 007 | 8 007 |
| 2005 | 2005 |    | 8 514 | 8 514 |
| 2010 | 2010 |    | 9 488 | 9 488 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Åstorp kasvoi yhteen Nyvångin kanssa vuonna 1975.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Skånen läänin kuntien keskustaajamat
Allodi

Allodi tai allodiumi (lat. allodium, vapaa tila < keskiajan saksa: all = koko, od = omaisuus) tarkoitti germaaneilla suvussa perintönä siirtyvää kiinteää ja irtainta omaisuutta. Myöhemmin se alkoi merkitä vain kiinteää omaisuutta. Allodin vastakohta oli läänitys, johon sen haltijalla oli vain nautintaoikeus.
Allodiaalioikeus oli perustana sille, miten Ruotsi-Suomen aateli omisti maatilansa. Tilat oli ikiajoiksi annettu aatelisten omistettaviksi ja käytettäviksi erioikeuksien ja rälssin perusteella. Kaarle XI:n reduktiossa tilat pitkällisten kiistojen jälkeen palautettiin valtiolle[lähde? ].
Andrzej Wojciech Suski

Andrzej Wojciech Suski
Andrzej Wojciech Suski (s. 24. joulukuuta 1941 Płock) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Płockin hiippakuntaan Piotr Dudziec 13. kesäkuuta 1965, ja hänet nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Pulcheriopoliin titulaaripiispaksi 12. elokuuta 1986. Piispaksi vihkiminen seurasi 4. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Józef Glemp, jota avustivat Zygmunt Kamiński ja Juliusz Paetz.
Suski sai 25. maaliskuuta 1992 nimityksen Toruńin piispaksi.
Adolph Ditlev Jørgensen

Adolph Ditlev Jørgensen
Adolph Ditlev Jørgensen (1840–1897) oli tanskalainen historioitsija. Hän toimi opettajana Slesvigissä Flensborgissa, josta hänet karkotettiin 1864, ja hän asettui Kööpenhaminaan. Hän paneutui Tanskan historian tutkimiseen, varsinkin keskiaikaan. Hänet nimitettiin 1889 valtionarkistonhoitajaksi. Virkansa ohessa hän harjoitti laajaa kirjallista toimintaa. Hänen tuotannossaan ilmeni terävää arvostelukykyä mutta myös mielikuvitusta. Hän asettui mielellään vastustamaan vallalla olevaa näkemystä.
Kirjallinen tuotanto

Bidrag til nordens historie i middelalderen (1871)
Den nordiske kirkes grundlæggelse og første udvikling (1874–1878)
Udsigt over de danske rigsarkivers historie (1884)
Kongeloven og dens forhistorie (1886)
Peder Schumacher Griffenfeld (1893–1894)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adolph Ditlev Jørgensen Wikimedia Commonsissa
Yläinen-Lortikka

| Yläinen-Lortikka |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°42′03″N, 24°59′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Kurkijärveen 
Järvinumero:  35.765.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,6 m  
Rantaviiva:  0,522 km  
Pinta-ala:  0,967 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYläinen-Lortikka 
Yläinen-Lortikka  on Pirkanmaalla Kuhmoisten Kylämässä sijaitseva lampi. Se sijaitsee Isojärven kansallispuistossa.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee erämaassa Vahtervuoren, Lortikanvuoren ja Kurkilamminvuoren välisessä laaksossa. Lampi vaikuttaa kaksiosaiselta, mutta ainakin sen kapeimman kohdan ylittää silta. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se rannat ovat metsämaata. Lortikan vuokrakämppä sijaitsee lammen pohjoisrannalla ja yksi sen lisärakennuksista etelärannalla. Sinne tulee polku metsäautotien parkkipaikalta, joka alkaa yhdystieltä 3284. Järven ympäri kiertää kävelypolku.
Luontoarvoja

Lampi ja sen rannat ympäristöineen kuuluvat Isojärven kansallispuistoon. Lortikan kämppälle tulee metsäautotieltä polkuja ja maastopyöräilyreitti. Lortikan kämppä on varaustupa, jonka yhteydessä on nuotiopaikka. Toinen nuotiopaikka on lammen eteläpäässä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,6 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia, mutta se laskuoja seuraa laaksonpohjaa ja virtaa Alinen-Lortikkaan läpi Kurkijärveen.
Ykkösen kausi 1997

| Ykkösen kausi 1997 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Mestari:  FC Haka
Pudonneet joukkueet:  5
Yleisökeskiarvo:  737
Ylempi sarjataso:  Veikkausliiga
Alempi sarjataso:  Kakkonen
  ← 1996 :  1998 → 
Ykkösen kausi 1997 oli Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason kausi. Kausi pelattiin kahtena 10 joukkueen lohkona. Runkosarja oli kaksinkertainen. Lohkojen viisi parasta joukkuetta pelasivat yhteisen noususarjan. Noususarja pelattiin yksinkertaisena ja joukkueet saivat bonuspisteitä runkosarjan sijoituksen mukaan. Voittaja nousi suoraan Veikkausliigaan ja toiseksi tullut karsi liigapaikasta Veikkausliigan toiseksi viimeisimmän kanssa. Sarjasta nousi suoraan FC Haka ja karsintojen kautta PK-35.
Runkosarjojen viisi viimeistä joukkuetta pelasivat omissa lohkoissaan yksinkertaisen putoamissarjan, jossa runkosarjojen pisteet otettiin mukaan. Kaksi viimeistä joukkuetta putosivat suoraan Kakkoseen. Sarjan kolmanneksi viimeinen karsi sarjapaikastaan pelaamalla yksinkertaisen sarjan kahden Kakkosen lohkoissa toiseksi sijoittuneen joukkueen kanssa. Sarjan voittaja selvisi Ykköseen.
Etelälohko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | PK-35, Helsinki | 18 | 12 | 5 | 1 | 48–11 | 41 |
| 2. | FC Lahti, Lahti | 18 | 10 | 7 | 1 | 31–13 | 37 |
| 3. | KTP, Kotka | 18 | 9 | 5 | 4 | 29–16 | 32 |
| 4. | MP, Mikkeli | 18 | 9 | 4 | 5 | 28–17 | 31 |
| 5. | FC Honka, Espoo | 18 | 8 | 5 | 5 | 31–21 | 29 |
| 6. | FC Hämeenlinna, Hämeenlinna | 18 | 6 | 4 | 8 | 19–30 | 22 |
| 7. | Gnistan, Helsinki | 18 | 4 | 7 | 7 | 24–33 | 19 |
| 8. | HIK, Hanko | 18 | 4 | 3 | 11 | 30–37 | 15 |
| 9. | TiPS, Vantaa | 18 | 3 | 5 | 10 | 20–40 | 14 |
| 10. | Ponnistus, Helsinki | 18 | 2 | 1 | 15 | 13–55 | 7 |
Pohjoislohko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | FC Haka, Valkeakoski | 18 | 14 | 3 | 1 | 58–10 | 45 |
| 2. | TPV, Tampere | 18 | 8 | 5 | 5 | 30–21 | 29 |
| 3. | JJK, Jyväskylä | 18 | 6 | 9 | 3 | 26–21 | 27 |
| 4. | KPT-85, Kemi | 18 | 8 | 3 | 7 | 29–34 | 27 |
| 5. | VarTP, Varkaus | 18 | 6 | 6 | 6 | 22–21 | 24 |
| 6. | P-Iirot, Rauma | 18 | 6 | 6 | 6 | 17–25 | 24 |
| 7. | KuPS, Kuopio | 18 | 6 | 4 | 8 | 12–18 | 22 |
| 8. | FC Ilves, Tampere | 18 | 6 | 3 | 9 | 16–22 | 21 |
| 9. | GBK, Kokkola | 18 | 4 | 6 | 8 | 17–28 | 18 |
| 10. | Närpes Kraft, Närpiö | 18 | 1 | 5 | 12 | 11–38 | 8 |
Ylempi loppusarja

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | FC Haka, Valkeakoski | 9 | 8 | 1 | 0 | 26–4 | 30 (5) |
| 2. | PK-35, Helsinki | 9 | 5 | 3 | 1 | 14–5 | 23 (5) |
| 3. | FC Lahti, Lahti | 9 | 4 | 3 | 2 | 18–12 | 18 (3) |
| 4. | KTP, Kotka | 9 | 4 | 3 | 2 | 12–8 | 17 (2) |
| 5. | TPV, Tampere | 9 | 3 | 3 | 3 | 19–18 | 15 (3) |
| 6. | JJK, Jyväskylä | 9 | 2 | 4 | 3 | 11–14 | 12 (2) |
| 7. | MP, Mikkeli | 9 | 1 | 4 | 4 | 6–16 | 8 (1) |
| 8. | VarTP, Varkaus | 9 | 2 | 2 | 5 | 9–20 | 8 (0) |
| 9. | FC Honka, Espoo | 9 | 1 | 3 | 5 | 6–14 | 6 (0) |
| 10. | KPT-85, Kemi | 9 | 1 | 2 | 6 | 7–17 | 6 (1) |
Joukkueet saivat bonuspisteitä seuraavasti: lohkojen voittajat 5, toiseksi sijoittuneet 3, kolmanneksi sijoittuneet 2 ja neljänneksi sijoittuneet 1 pisteen. Haka nousi suoraan Veikkausliigaan.
PK-35 karsi liigapaikasta TP-Seinäjoen kanssa ja nousi Veikkausliigaan yhteismaalein 7–5:
PK-35 Helsinki–TP-Seinäjoki 3–1, yl. 1293
TP-Seinäjoki–PK-35 Helsinki 4–4, yl. 1083
Ylempi loppusarja > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| FC Lahti | 14 | 23 358 | 1668 |
| FC Haka | 14 | 18 950 | 1354 |
| TPV | 14 | 18 553 | 1325 |
| JJK | 13 | 16 002 | 1231 |
| KTP | 14 | 14 912 | 1065 |
| KPT-85 | 13 | 8 012 | 616 |
| MP | 13 | 7 315 | 563 |
| VarTP | 13 | 6 925 | 533 |
| PK-35 | 14 | 5 196 | 371 |
| FC Honka | 13 | 3 703 | 285 |
| Yhteensä | 135 | 122 926 | 911 |
Alempi loppusarja/etelä

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | FC Hämeenlinna, Hämeenlinna | 22 | 8 | 4 | 10 | 26–41 | 28 |
| 2. | HIK, Hanko | 22 | 7 | 4 | 11 | 42–43 | 25 |
| 3. | Gnistan, Helsinki | 22 | 6 | 7 | 9 | 38–42 | 25 |
| 4. | TiPS, Vantaa | 22 | 5 | 6 | 11 | 28–44 | 21 |
| 5. | Ponnistus, Helsinki | 22 | 2 | 1 | 19 | 16–69 | 7 |
Uusinta suorasta säilymisestä Gnistan-HIK 0-2
TiPS ja Ponnistus putosivat Kakkoseen.
Alempi loppusarja/etelä > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| FC Hämeenlinna | 11 | 4 790 | 435 |
| HIK | 11 | 3 806 | 346 |
| TiPS | 11 | 2 837 | 258 |
| Ponnistus | 11 | 2 692 | 245 |
| Gnistan | 11 | 2 636 | 240 |
| Yhteensä | 55 | 16 761 | 305 |
Alempi loppusarja/pohjoinen

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | P-Iirot, Rauma | 22 | 9 | 7 | 6 | 29–31 | 34 |
| 2. | FC Ilves, Tampere | 22 | 8 | 4 | 10 | 23–29 | 28 |
| 3. | KuPS, Kuopio | 22 | 7 | 6 | 9 | 19–22 | 27 |
| 4. | GBK, Kokkola | 22 | 6 | 6 | 10 | 23–35 | 21 |
| 5. | Närpes Kraft, Närpiö | 22 | 1 | 5 | 16 | 14–49 | 8 |
GBK ja Närpes Kraft putosivat Kakkoseen.
Alempi loppusarja/pohjoinen > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| FC Ilves | 11 | 12 081 | 1098 |
| KuPS | 11 | 10 985 | 999 |
| GBK | 11 | 9 259 | 842 |
| Närpes Kraft | 11 | 8 819 | 802 |
| P-Iirot | 11 | 5 145 | 468 |
| Yhteensä | 55 | 47 189 | 858 |
Karsintasarja Ykköseen/etelä

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Gnistan, Helsinki | 2 | 1 | 1 | 0 | 5–2 | 4 |
| 2. | EIF, Tammisaari | 2 | 1 | 0 | 1 | 4–4 | 3 |
| 3. | HIFK, Helsinki | 2 | 0 | 1 | 1 | 1–4 | 1 |
Gnistan säilyi Ykkösessä, EIF ja HIFK jäivät Kakkoseen.
Karsintasarja Ykköseen/pohjoinen

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pyry Nokia, Nokia | 2 | 1 | 1 | 0 | 6–2 | 4 |
| 2. | KuPS, Kuopio | 2 | 0 | 2 | 0 | 1–1 | 2 |
| 3. | VisanP, Kemi | 2 | 0 | 1 | 1 | 1–5 | 1 |
Pyry Nokia nousi Ykköseen, KuPS putosi Kakkoseen ja VisanP jäi Kakkoseen.
Aiheesta muualla

List of League Second Level Tables (RSSSF, Heikki Pietarinen, 23 Dec 2015)
Ykkösliigan kaudet
1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979
1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989
1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999
2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009
2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019
2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024
Kaudet 1973–1993 I divisioona ja 1994–2023 Ykkönen
Alfa Centauri Bb

| Alfa Centauri Bb |
| --- | --- |
 Taiteilijan näkemys
Löytäminen
Löytäjä(t):  Dumusque et al.
Löytöpäivä:  16. lokakuuta 2012
Havaintomenetelmä(t):  Säteisnopeusmenetelmä
Tähden ominaisuudet
Tähden nimi:  Alfa Centauri B
Tähden etäisyys Auringosta:  4,36 vv
Tähden massa:  0,934 M☉
Tähden spektriluokka:  K1 V
Kiertoradan ominaisuudet
Isoakselin puolikas:  0,04 AU
Eksentrisyys:  0
Kiertoaika:  3,2357 vrk
Fyysiset ominaisuudet
Massa:  0,0036 MJ (1,13 ± 0,09 ME)
Lämpötila:  1 473 K
Alfa Centauri Bb on mahdollinen eksoplaneetta, joka kiertää Auringon naapuritähteä Alfa Centauri B noin 4,36 valovuoden päässä Maasta, Kentaurin tähdistön suunnalla. Jos planeetan olemassaolo varmistettaisiin, löytö olisi erityisen merkittävänä, sillä se olisi Maata toiseksi lähin löydetty eksoplaneetta ja pienimassaisin auringonkaltaista tähteä kiertävä planeetta.
Havainto planeetasta tehtiin La Sillan observatorion 3,6-metrisellä HARPS-teleskoopilla, ja Euroopan eteläinen observatorio ilmoitti siitä julkisesti 16. lokakuuta 2012. Havainto sai osakseen myös skeptisyyttä, ja 10. heinäkuuta 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan sen olemassaoloa ei ehkä voi päätellä kerätyn tiedon perusteella. Kysymys on edelleen avoin.
Ominaisuudet

Alfa Centauri B on K-tyypin pääsarjan tähti eli Aurinkoa hieman viileämpi ja himmeämpi oranssi kääpiö. Alfa Centauri Bb ei ole tähden elinkelpoisella vyöhykkeellä: se kiertää emotähteään noin 0,04 AU:n päässä, ja sen kiertoaika tähden ympäri on vain 3,2357 vrk. Se on todennäköisesti kuuma laavaplaneetta. Planeetan massa on hyvin lähellä Maan massaa (1,13 ± 0,09 ME).
Planeetan pintalämpötilaksi on arvioitu 1 200 °C (1 473 K), joka on korkeampi lämpötila kuin yhdelläkään aurinkokunnan planeetoista. Planeetta on mahdollisesti vuorovesilukkiutunut, jolloin sen sama puolisko olisi aina kääntyneenä kohti tähteä.