stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Penttilän saha

Vuonna 1996 palaneen ja 1999 puretun Penttilän sahan pystyyn jätettyä koneistoa, joka on jätetty muistuttamaan kadonneesta laitoksesta.
Penttilän saha oli Joensuussa Pielisjoen rannalla Penttilässä toiminut saha.
Sahan perusti vuonna 1871 Gustaf Cederberg & Co, jonka oli samana vuonna perustanut Johan Gustaf Cederberg yhdessä Petter Parviaisen kanssa. Saha paloi 1896, mutta se rakennettiin uudelleen.
Vuonna 1916 Cederbergit päättivät keskittää kaiken sahaustoiminnan uudistettavalle Penttilän sahalle ja lopettaa samalla Karsikon ja Pekkalan sahat Joensuussa. Uusi Penttilän saha otettiin käyttöön 1918, ja se oli valmistuessaan Pohjoismaiden suurin sahalaitos.
Johtaja Väinö Cederbergin kuoli 1917 ja vuonna 1920 Penttilän saha myytiin Kaukas Fabrikille. Saha siirtyi 1924 Repola Wood Ltd:lle  ja sitä laajennettiin voimakkaasti 1920-luvulla.
Toisen maailmansodan jälkeen Penttilän sahan omistajaksi tuli Rauma-Repola Oy. Sahan toiminta jatkui vuoteen 1988 saakka, jonka jälkeen paikallinen nuoriso otti sen lähes tyhjillään olleet rakennukset epävirallisiksi harrastustiloiksi. Rakennus paloi 18. elokuuta 1996 nuorten huolimattomasta tulenkäytöstä. Loput rakennuksesta purettiin 1999.
Joensuun kaupunki osti sahan alueen vuonna 2008 UPM-Kymmeneltä yhden euron hintaan ja teki suuren maaperän puhdistusoperaation 2009–2012. Entisen sahan paikalle on rakentunut vuodesta 2012 alkaen Penttilärannan kaupunginosa, jossa on runsaasti asuin- ja liiketiloja. Sahan palosta jäljelle jääneet raamit säilytetään Penttilänrannassa sahan muistomerkkinä, ja alueella toteutettu prosenttitaide kuvastaa alueen historiaa ja joen läheisyyttä.
Alueella on Penttilän hovi, joka on Penttilän sahan isännöitsijän kaksikerroksinen puinen asuinrakennus vuodelta 1875.
Kirjallisuus

Kortelainen, Kaisu: Penttilän sahayhteisö ja työläisyys. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2008
Piennarherkkusieni

| Piennarherkkusieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Agaricaceae
Suku::  Herkkusienet Agaricus
Laji::  subperonatus
Kaksiosainen nimi
 Agaricus subperonatus  (J. E. Lange) Singer 
Katso myös
   Piennarherkkusieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piennarherkkusieni (Agaricus subperonatus syn. A. vaporarius) on likaisenruskea, suomulakkinen herkkusienilaji. Se viihtyy puutarhoissa ja yleisillä puistoalueilla. Jalka on valkoinen ja siinä on rengas. Heltat ovat aluksi lihanpunaiset, myöhemmin ruskehtavat. Sieni on hyvä ruokasieni, mutta saattaa kerätä toisten herkkusienten tapaan itseensä raskasmetalleja, joten sitä ei tulisi poimia esimerkiksi liikenneväylien varrelta. Sieni on harvinainen koko Suomessa.
Philadelphian laivastontelakka

Telakka-aluetta vuonna 1955.
Philadelphian laivastontelakka (Philadelphia Naval Shipyard ja Philadelphia Navy Yard), nyk. Philadelphia Naval Business Center, oli ensimmäinen Yhdysvaltain laivaston telakka. Se oli toiminnassa 1801–1995. Yhdysvaltojen laivasto supisti sen toimintoja 1990-luvulla ja pääosa toiminnoista päättyi 30. syyskuuta 1995. Vähän myöhemmin sen länsipäähän perustettiin kaupallinen telakka, jonka nykyinen nimi on Aker Philadelphia Shipyard.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Philadelphia Naval Shipyard
Pauli Tapio

| Pauli Tapio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1986 Oulu
Ammatti:  runoilija, kääntäjä, kriitikko
Kirjailija
Esikoisteos:  Varpuset ja aika
Palkinnot
 Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto 2017   Bridges of Struga -palkinto 2018   Kalevi Jäntin palkinto 2021 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Pauli Tapio (s. 1986 Oulu) on suomalainen runoilija, kääntäjä ja kriitikko sekä väitöskirjatutkija Helsingin yliopistossa.
Tapion esikoisrunoteos Varpuset ja aika sai Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon vuonna 2017. Hän sai teoksesta myös eurooppalaiselle esikoisrunokokoelmalle jaettavan Bridges of Struga -palkinnon 2018. Teos oli Botnia-palkintoehdokas. Toisesta runokokoelmastaan Tyhjä, suuri ja öinen Tapio sai Kalevi Jäntin palkinnon 2021. Teos oli ehdolla myös Botnia-palkinnon ja Toisinkoinen-palkinnon saajaksi.
Tapio on opiskellut kirjallisuutta ja venäjää. Hän kääntää erityisesti venäläistä kirjallisuutta. Hän on Tuli & Savu -lehden entinen toimittaja. Hän on kirjoittanut esseitä ja arvosteluja kirjallisuus-, sanoma- ja aikakauslehtiin.
Runokirjat

Mykkänen, Erkka & Tapio, Pauli: Kolehti.  Helsinki:  ntamo, 2010.  ISBN 978-952-215-126-1.
Varpuset ja aika.  Helsinki:  Osuuskunta Poesia, 2017.  ISBN 978-952-305-078-5.
Tyhjä, suuri ja öinen : valituksia.  Helsinki:  Osuuskunta Poesia, 2021.  ISBN 978-952-305-170-6.
Suomennokset

Sergei Dovlatov: Meikäläiset.  Hamina:  Idiootti, 2012.  ISBN 978-952-5860-06-1.
Dovlatov, Sergei: Matkalaukku.  Hamina:  Idiootti, 2012.  ISBN 978-952-5860-10-8.
Dovlatov, Sergei: Haarakonttori: radiojuontajan muistiinpanoja.  Hamina:  Idiootti, 2014.  ISBN 978-952-5860-12-2.
Dovlatov, Sergei: Ulkomuseo.  Hamina:  Idiootti, 2016.  ISBN 978-952-5860-15-3.
Svetlana Aleksijevitš: Sodalla ei ole naisen kasvoja.  Helsinki:  Tammi, 2020.  ISBN 978-952-04-2882-2.
Aiheesta muualla

Pauli Tapio Poesia-kustantamon verkkosivuilla
Petuelringin metroasema

| Petuelring |
| --- | --- |

 Münchenin metro 
Perustiedot
Lyhenne:  PR
Metrolinjat:  U3
Paikkakunta:  München
Avattu:  8. toukokuuta 1972
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Laitureita:  1
Laituriraiteita:  2
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Petuelring on Münchenin metron U3-linjan metroasema, se avattiin 8. toukokuuta 1972.
Philippe Martinez

Philippe Martinez on ranskalainen elokuvatuottaja, joka on myös työskennellyt ajoittain elokuvaohjaajana ja käsikirjoittajana. Hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1990 keskittyäkseen elokuvien tuottamiseen. Yhdeksän vuotta myöhemmin Martinez perusti oman elokuvayhtiönsä Bauer Martinez Studios.
Tuottajana

Getting In (1994)
The Ultimate Weapon (1998)
Musketeers Forever (1998)
In Her Defense (1999)
Texas 46 (2002)
Citizen Verdict (2003)
Wake of Death – täydellinen kosto (2004)
House of 9 (2005)
Irlannin poika (2006)
Viimeiset viritykset (2006)
Äidin poikaystävä (2007)
The Steam Experiment (2009)
The Steam Experiment (2010)
Game of Death (2010)
One Four Seven Greenwich (2011)
Aiheesta muualla

Philippe Martinez Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Petuhov

Petuhov on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Aleksei Petuhov (s. 1983), venäläinen maastohiihtäjä ja olympiamitalisti
Anatoli Petuhov, vepsäläinen kirjailija
Stanislav Petuhov (s. 1937), venäläinen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pia Olsen Dyhr

| Pia Olsen Dyhr |
| --- | --- |
 Pia Olsen Dyhr vuonna 2018.
Sosialistisen kansanpuolueen puheenjohtaja
 13. helmikuuta 2014–  
Edeltäjä:  Annette Vilhelmsen
Tanskan liikenneministeri
 Helle Thorning-Schmidtin I hallitus 9. elokuuta 2013 – 30. tammikuuta 2014  
Edeltäjä:  Henrik Dam Kristensen
Seuraaja:  Magnus Heunicke
Tanskan kauppa- ja sijoitusministeri
 Helle Thorning-Schmidtin I hallitus 3. lokakuuta 2011 – 9. elokuuta 2013  
Edeltäjä:  virka perustettu
Seuraaja:  Nick Hækkerup (kauppaministeri)
Kansankäräjäedustaja
 13.11.2007–  
Sosialistisen kansanpuolueen nuorten puheenjohtaja
 1996–1998  
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1971 (ikä 52) Vallensbæk, Tanska
Tiedot
Puolue:  sosialistinen kansanpuolue
Tutkinnot:  Kööpenhaminan yliopisto
Aiheesta muualla
sf.dk/dyhr
Pia Olsen Dyhr (s. 30. marraskuuta 1971 Vallensbæk) on tanskalainen sosialistisen kansanpuolueen poliitikko ja puolueensa puheenjohtaja vuodesta 2014. Hän on istunut kansankäräjillä vuodesta 2007 ja toiminut Tanskan kauppa- ja sijoitusministerinä vuosina 2011–2013 sekä liikenneministerinä 2013–2014. Vuosina 1996–1998 hän johti puolueensa nuorisojärjestöä.
Aiheesta muualla

Pia Olsen Dyhr Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pia Olsen Dyhr Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Annette Vilhelmsen | Sosialistisen kansanpuolueen puheenjohtaja 2014– | Seuraaja: (nykyinen) |
Pietari Longström

Pietari Longström (k. 1718) oli isonvihan aikainen sissipäällikkö, kapteeni.
Longström oli suuressa Pohjan sodassa sissiretkillä venäläisiä vastaan ja sai kapteenin arvon 1713. Isonvihan aikana hän teki partioretkiä venäläisten selustaan, vuonna 1715 aina Vehkalahdelle saakka. Hän kaatui C. G. Armfeltin sotaretkellä Norjan tuntureilla. Hänelle on pystytetty muistokivi Norjaan Hegraan 1931.
Aiheesta muualla

Petter Långström, Svenskt biografiskt lexikon (ruotsiksi)
Erkki Räikkönen : Suomalaisen sissipäällikön hautapoluilla Norjan tuntureilla, Suomen Kuvalehti, 30.07.1927, nro 31, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Erkki Räikkönen : Pietari Longströmin miekka ja kannukset, Hakkapeliitta, 01.01.1928, nro 1, s. 35, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Petri Lindroos

Petri Lindroos
Petri Lindroos (s. 10. tammikuuta 1980 Espoo) on suomalainen muusikko, joka soittaa kitaraa ja laulaa murinatyylillä.
Lindroos tunnetaan metalliyhtyeen Ensiferum laulaja-kitaristina. Lindroos vaikutti myös Norther -yhtyeessä vuoteen 2009 asti. Lisäksi hän soittaa kitaraa Helloween-tribuuttiyhtye Welloheenissä. Northerissa ja sen edeltäjässä Requiemissä Lindroos soitti vuosina 1996–2009 ja oli yksi yhtyeen perustajajäsenistä. Ensiferumiin hänet nimitettiin vuonna 2004 Jari Mäenpään korvaajaksi. Hän jätti Northerin maaliskuussa 2009 keskittyäkseen Ensiferumiin.
Lindroos soittaa Jacksonin, Ibanezin ja Kramerin kitaroilla.
Huhtikuussa 2023 Lindroos liittyi Warmenin laulajaksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lindroos Ensiferumin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Norther
| --- | --- |
Albumit:   Dreams of Endless War  Mirror of Madness  Death Unlimited  Till Death Unites Us  N  Circle Regenerated 
EP:t:   Solution 7  No Way Back 
DVD:t:  Spreading Death
Pozzi

Pozzi on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Andrew Pozzi (s. 1992), brittiläinen pika-aitajuoksija
Charles Pozzi (1909–2001), ranskalainen kilpa-autokuljettaja
José Pedro Pozzi (1925–2017), argentiinalainen roomalaiskatolinen piispa
Maurizio Pozzi (s. 1970), italialainen murtomaahiihtäjä
Moana Pozzi (1961–1994), italialainen poliitikko, kirjailija ja pornonäyttelijä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pidjon haben

Pidjon haben
Pidjon haben (hepr. ‏פדיון הבן‎, pidyon ha-ben, ’pojan lunastus’) on juutalainen rituaali, joka liittyy esikoispojan syntymään. Rituaalissa esikoispojan isä symbolisesti lunastaa poikansa kohen-pappissukuun kuuluvalta henkilöltä. Seremonia toimitetaan, kun lapsi on kuukauden ikäinen. Se perustuu Tooran kertomukseen siitä, kuinka Jumala valitsi aluksi esikoispojat palvelukseensa, mutta kultaisen vasikan synnin seurauksena tämä tehtävä siirtyi Leevin sukuun kuuluville miehille. Tästä syystä jos jompikumpi vanhemmista kuuluu Leevin sukuun, eli on joko kohenin tai  leeviläisen lapsi, seremoniaa ei toimiteta. .
Käytännössä seremonian kulku on yksinkertainen: kohen-pappissukuun kuuluva henkilö eli kohen kysyy isältä, haluaako hän lunastaa poikansa, ja isä vastaa myöntävästi ja antaa kohenille viisi hopeakolikkoa. Tämän lisäksi molemmat lausuvat siunauksia ja rukouksia. On tapana tuoda lapsi kohenille tarjottimella, jolla on koruja, arvostuksen osoituksena tätä rituaalia kohtaan. Seremonian jälkeen syödään juhla-ateria. Tämä seremonia on edelleen käytössä ortodoksi- ja konservatiivijuutalaisten keskuudessa.
Euro Hockey Tour 2008–2009

Euro Hockey Tourin kausi 2008–2009 oli sarjan 13. kausi. Siinä pelaavat Suomen, Venäjän, Ruotsin ja Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkueet. Ensimmäinen turnaus marraskuussa on Suomen Karjala-turnaus, joulukuussa Venäjän Channel One Cup, helmikuussa Ruotsin Sweden Hockey Games ja huhtikuussa Tšekin Česká Pojišt'ovna Cup. Suomessa turnaukset televisioi MTV3.
Kokonaistilanne

| Joukkue | OT | VO | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 12 | 9 | 1 | 0 | 2 | 49 | 28 | 21 | 28 |
|  Suomi | 12 | 3 | 2 | 3 | 4 | 34 | 41 | -7 | 16 |
|  Ruotsi | 12 | 4 | 1 | 1 | 6 | 31 | 38 | -7 | 15 |
|  Tšekki | 12 | 3 | 1 | 2 | 6 | 36 | 43 | -7 | 13 |
Turnaukset > Karjala-turnaus (Suomi)

| Joukkue | OT | VO | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 8 | 2 | 6 | 8 |
|  Tšekki | 3 | 1 | 0 | 2 | 0 | 7 | 6 | 1 | 5 |
|  Ruotsi | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 | 3 | 5 | -2 | 3 |
|  Suomi | 3 | 0 | 1 | 0 | 2 | 6 | 11 | -5 | 2 |
Turnaukset > Channel One Cup (Venäjä)

| Joukkue | OT | VO | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 15 | 5 | 10 | 9 |
|  Suomi | 3 | 1 | 1 | 0 | 1 | 8 | 7 | 1 | 5 |
|  Tšekki | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 | 10 | 12 | -2 | 3 |
|  Ruotsi | 3 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | 14 | -9 | 2 |
Turnaukset > Sweden Hockey Games (Ruotsi)

| Joukkue | OT | VO | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 14 | 7 | 7 | 9 |
|  Venäjä | 3 | 1 | 1 | 0 | 1 | 14 | 11 | 3 | 5 |
|  Suomi | 3 | 1 | 0 | 1 | 1 | 9 | 12 | -3 | 4 |
|  Tšekki | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 10 | 17 | -7 | 0 |
Turnaukset > Česká Pojišťovna Cup (Tšekki)

| Joukkue | OT | VO | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | PI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 12 | 10 | 2 | 6 |
|  Tšekki | 3 | 1 | 1 | 0 | 1 | 9 | 8 | 1 | 5 |
|  Suomi | 3 | 1 | 0 | 2 | 0 | 11 | 11 | 0 | 5 |
|  Ruotsi | 3 | 0 | 1 | 0 | 2 | 9 | 12 | -3 | 2 |
Aiheesta muualla

Euro Hockey Tour
Karjala-turnaus • Swiss Ice Hockey Games • Sweden Hockey Games • Czech Hockey Games 
Entiset turnaukset: Channel One Cup

 1996–97 • 1997–98 • 1998–99 • 1999–00 • 2000–01 • 2001–02 • 2002–03 • 2003–04 • 2004–05 • 2005–06 • 2006–07 • 2007–08 • 2008–09 • 2009–10 • 2010–11 • 2011–12 • 2012–13 • 2013–14 • 2014–15 • 2015–16 • 2016–17 • 2017–18 • 2018–19 • 2019–20 • 2020–21 • 2021–22 • 2022–23 • 2023–24
Olli Männistö

Olli Männistö (s. 1967) on jyväskyläläinen muusikko sekä ammattimainen kuoronjohtaja. Lukuisten instrumentti- ja lauluopintojen lisäksi hänellä on opintoja orkesterin- ja kuoronjohdossa muun muassa Torsten Lindforssin, säveltäjä Pekka Kostiaisen ja FT Pekka Kuokkalan johdolla.
Kuoronjohtaja

Olli Männistö on ollut itsenäinen yrittäjä ja kuoronjohtaja vuodesta 2000 lähtien. Hän on toiminut 2000-luvun alusta Jämsänkosken Laulumiesten (04/2009 saakka), Kuhmoisten Mieskuoron, Jyväskylän rautatieläisten mieskuoron (5/2009 saakka), Rautatieläisten mieskuoroliiton suurkuoron, sekakuoro Kimalaisten (12/2008 saakka), Sointu-kuoron (12/2008 saakka) ja Uuraisten viihdekuoron(5/2009 saakka) taiteellisena johtajana. Lisäksi hän ohjaa useita muita pienempiä lauluryhmiä ja kvartetteja. 
Syksystä 2009 alkaen Olli Männistö on Koskenpää sekakuoron ja Kuhmoisten mieskuoron taiteellinen johtaja.
Kuorolaulaja

Tenori Olli Männistö on toiminut kuorolaulajana useissa suomalaisissa kuoroissa: mm. Oulun kamarikuoro (84-88), Oulun NMKY:n poikakuoro (83-90), Savonlinnan oopperajuhlakuoro (93-98); solistikiinnitys v. -98 (Savonlinnan oopperajuhlat)
Muuta

Olli Männistö on myös monipuolinen instrumentalisti ja hänen soitinvalikoimansa on hyvin laaja: piano (ym. kosketinsoittimet), huilu, oboe, saksofoni, kitara, basso, lyömäsoittimet ja matalat vaskisoittimet. Muusikkona hän on toiminut lukuisissa kamarimusiikkikokoonpanoissa, lauluyhtyeissä, Jyväskylän yliopiston sinfoniaorkesterissa, Lapin sotilassoittokunnassa, sekä laulajana/soittajana viihde- tanssi- ja popyhtyeissä. 
Muusikontyön ohessa hän toimii Helsingin Diakoniaopistossa musiikinopettajana.
Aiheesta muualla

Jyväskylän Rautatieläisten mieskuoro[vanhentunut linkki]
Sointu-kuoro[vanhentunut linkki]
Jämsänkosken Laulumiehet
Poíkilo

Poíkilo-vuori idästä Ateenasta nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:  Länsi-Attika, Attika, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  465 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Poíkilo (kreik. Ποικίλο Όρος, Poíkilo Óros), antiikin Poikilon Oros (m.kreik. Ποικίλον ὄρος, ”Kirjava vuori”, lat. Poecilon), on vuori Attikassa Keski-Kreikassa. Sen korkeus on noin 465 metriä.
Poíkilo-vuori sijaitsee Ateenan metropolialueen ja Attikan tasangon länsilaidalla ja Thriásion tasangon itäpuolella. Sen pituus on noin 11 kilometriä. Vuoren eteläpuolella sijaitsee Aigáleo-vuori, jonka jatke se on. Vuoria erottaa Athinón-valtakatu. Kauempana Poíkilo-vuoren pohjoispuolella sijaitsee Párnitha-vuori. Lounaispäässä vuori päättyy Eleusiinlahteen.
Vuoren juurella sijaitsevat muun muassa Kamateró, Petroúpoli, Peristéri, Chaïdári ja Skaramagkás.
Pilkanlampi

Pilkanlampi voi tarkoittaa seuraavia:
Pilkanlampi, järvi Mänttä-Vilppulassa
Pilkanlampi, lampi Pielavedellä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Pili (täsmennyssivu)

Pili voi tarkoittaa:
Pili, liskojumala polynesialaisessa mytologiassa
Pili, kunta Filippiineillä
Pili, nukeilla näytelty tv-sarja Taiwanissa
Pili on myös havaijinkielinen nimi paikalliselle heinälle Heteropogon contortus, jota käytetään majojen rakennukseen.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pili”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pate Mustajärven diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Pate Mustajärvi Provinssirockissa vuonna 2013.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 12 |  |
| ↙Kokoelmat | 4 |  |
| ↙Singlet | 34 |  |
| ↙Cover- ja tribuuttialbumit | 2 |  |
Pate Mustajärvi on soolourallaan julkaissut 12 studioalbumia, joista kaksi on tribuuttialbumeita. Lisäksi häneltä on ilmestynyt neljä kokoelma-albumia sekä 33 singleä. Mustajärven muita yhtyeitä ovat Popeda ja Niskavuoren Aarnet, ja hän on vieraillut useiden artistien albumeilla sekä kokoelmilla. Studioalbumeista Nyt!, Lago Nero, Ikurin turbiini, Ollaan ihmisiksi ja Musta ovat cover-albumeita.
Soolotuotanto > Studioalbumit

Nyt! (1984)
Lago Nero (1988)
Ikurin turbiini (1995)
Vol. 4 (1998)
Ukkometso (2000)
Ajan päivin, ajan öin (2005)
Ollaan ihmisiksi (2009)
Musta (2010)
Patentoitu (2013)
Taivas on täynnä (2015)
2018 (2018)
Teillä oli nimet, ja kerran te kuljitte täällä (2019)
Pelkkää Patee (2024)
Soolotuotanto > Kokoelmat

Poko klassikot (1987)
Pam Pam Pauli vaan (1991)
Miehen tie – 50-vuotiskokoelma (2006)
Suurimmat hitit (2016)
Soolotuotanto > Singlet & EP:t

”Elämässä pitää olla runkkua” / ”Yhdessä itkien” (PIS 120, 1983)
”Tuhkaa” / ”Onny” (PIS 133, 1984)
”Lola” / ”Rakastellaan” (AUTOM 7, 1984)
Pate & Saara: ”Hei Paula” / ”Mä lähden stadiin” (PIS 154, 1985)
”Synnyimme lähtemään” / ”Sen voi vain aavistaa” (PIS 186, 1986)
”Donna Maria” / ”Taas iskee yö” (PIS 233, 1988)
”Lui” / ”Meni niin, meni näin” (PIS 241, 1988)
”Boulevard de la Madeleine” / ”Helvetistä taivaaseen (ja takaisin...)” (PIS 250, 1988)
”Boulevard de la Madeleine” / ”Meni niin, meni näin” (AUTOM 15, 1988)
Pate & Costello: ”Cats” (CATPROMO 1, 1989)
Pate & Sielun Veljet: ”Meidän äiti imppaa” / ”Laiskotellen” (PIS 264, 1989)
”Tarjoan kierroksen” / ”Vaikka paljain jaloin” (PIS 294, 1991)
”Emmanuelle” / ”Sydän syrjällään” (AUTOM 25, 1995)
Pate Mustajärvi, Sakari Kuosmanen & Kiekkoleijonat '95: ”Sankarit (Radio-mix)” / ”Sankarit (Kiekkoleijonat eturivissä mix)” (AUTOM 26, 1995)
Pate Mustajärvi & Pesisboys: ”Voittokunnari” (AXRSCD 079, 1996)
”Jukeboxin luona” (PSCD 96, 1998)
”Pohjoisen mies” / ”Lempilaulu” (PSCD 101, 1998)
”Kannu Vaakunaa” / ”Taivaan lintu” / ”Taivaan lintu (Radio edit)” (PSCD 145, 2000)
”Ukkometso” (PSCD 164, 2000)
Virve Rosti & Pate: ”Paras mulle” (8573829642, 2000)
Mertsi & Pate: ”Kärmesmiehet” / ”Kärmesmiehet (jingle)” (PACDS 1, 2002)
Kun lähdet armeijaan” (PSCD 224, 2003)
”Ajan päivin, ajan öin” (PSCD 249, 2005)
”Viimeinen maitohammas” / ”Viimeinen maitohammas (safööri versio)” (PSCD 280, 2006)
Hannu Palo & Pate Mustajärvi: ”Neljäs mies” (2007) ”Kaksoiselämää” (PSCD 312, 2009)
”Pienestä pitäen” (PSCD 314, 2009)
Reino Houseband feat. Pate Mustajärvi: ”Sydän on sinivalkoinen” (2011)
”Patarouva ja ässähai” (2013)
”Kauneuden valssi” (2013)
”Pirunpolkka” (2013)
”Parempaa elämää” (2014)
”Ei luotu kestämään” (2015)
”Maarit ja Antero” (2019)
”Veljeni Anton” (2019)
”Oreno ani Anton” (2020)
”Älkää jättäkö” (2020)
”Elvis” (2021)
”Jos maailma on pystyssä huomenna” (2021)
”Balladi kafonneesta” (2021)
”2021” (EP, 2021)
”Lavarotat” (2021)
”Triathlon” (2022)
”Venkulan vappuaatto” (2023)
”Hei äijä” (2023)
”Päästä pahasta” (2024)
”Pirulle turpaan” (2024)
”Mä en muutu miksikään” (2024)
Niskavuoren Aarnet

Niskavuoren Aarnet (1996)
Joulukalenteri (2003)
Pilkan koulu

Pilkan koulu kuvattuna noin vuonna 1970.
Pilkan koulu on peruskoulun ala-aste Kouvolan Pilkassa, Kuusankosken suuralueella. Koulu sijaitsee Rantakulman kaupunginosassa, Pilkan asuinalueella. Vuonna 2016 koulussa oli 125 oppilasta.
Vuonna 1922 valmistuneen koulurakennuksen rakennutti Kymiyhtiö noin puolitoista kilometriä Kymintehtaalta lounaaseen. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Bertel Liljequist
Elokuun 2022 alussa Pilkan koulu yhdistetään hallinnollisesti Kymintehtaan kouluun, ja siitä tulee Kymintehtaan koulun Pilkan toimipiste.
Pietari Koskinen

Pietari Koskinen (s. 1965) on suomalainen äänisuunnittelija ja ohjaaja. Hän on elokuvaäänityksen ja -äänisuunnittelun professori Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa. Hän on voittanut parhaan äänisuunnittelun Jussi-palkinnon vuonna 1996 elokuvasta Suolaista ja makeaa, vuonna 2007 elokuvasta Unna ja Nuuk sekä vuonna 2012 yhdessä Olli Huhtasen kanssa elokuvasta Hiljaisuus. Vuonna 1995 hänelle myönnettiin Suomi-palkinto.
Ohjaustöitä

Pidot paranee (1990)
Verta ja luita (1993)
Rytmihäiriöitä (2000)
Aiheesta muualla

Pietari Koskinen Elonetissä.
Pietari Koskinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ferrokromikuona

Ferrokromikuona on ferrokromin valmistuksessa syntyvää sivutuotetta. Sitä on vuosikymmeniä käytetty muun muassa roudalta suojaavana eristeenä rakennusten pohjissa sekä kantavana tienpohjien materiaalina. Ympäristöviranomaisten tulkinnan mukaan ferrokromikuonaa pidettiin välillä jätteenä. EU:n jätemääritelmän mukaan ferrokromikuonaa pidettiin jätteenä, josta pitää maksaa sekä jäteveroa että tuotteen myynnistä aiheutuvaa arvonlisäveroa. Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä (KHO200590) ferrokromikuonan on todettu olevan tuotetta, ei jätettä.
Ympäristö

Tuotannon ohjaamisella sulatusvaiheesta alkaen varmistetaan tuotteen ympäristökelpoisuus, jotta sulan kemiallinen koostumus edistäisi kidemäisen koostumuksen syntymistä. Kidemäinen koostumus vähentää tuotteen liukenemisominaisuutta.
Käyttökohteet laajemmin

Kuona soveltuu hyvin maarakenteisiin, sillä se on riittävän kantavaa, mutta huokoisena sen lämmönjohtavuus on pienempi kuin esimerkiksi soralla.  Tämän vuoksi ferrokromikuonakerros voi hoitaa rakenteelle riittävän routaeristyksen.
Kuonaa käytetään esimerkiksi:
rakennusten perustusten maarakenteisiin soran sijaan
teiden rungon maarakenteisiin
asfaltin runkoaineena
salaojituksiin
betonin lisäaineena, ja
talvisin vesijohtojen vetoon sekä korjauksiin.
Valmistus

Ferrokromikuona tuotteita valmistetaan muun muassa Torniossa. Outokumpu Oyn Tornion tehtaat myy tuottamaansa ferrokromikuonaa eri kauppanimillä: OKTO-eriste ja OKTO-murske.