stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leonard Candelin

Ruotsin ja Norjan varakonsuli, kauppias ja laivanvarustaja Leonard Candelin. Kuvaaja Daniel Nyblin (1878).
Leonard Candelin (7. lokakuuta 1822 Oulu – 10. maaliskuuta 1907 Helsinki) oli suomalainen Oulussa asunut kauppaneuvos, laivanvarustaja, sahateollisuuden harjoittaja ja valtiopäivämies.
Candelinin vanhemmat olivat kauppias, laivanvarustaja Johan Abraham Candelin (1796–1848) ja Gustafva Charlotta Fohman. Johan Abraham Candelin johti oululaista Candelinin kauppahuonetta, jonka oli perustanut 1700-luvulla Johan Candelin (1722–1789). Kauppahuone harjoitti tervakauppaa ja sillä oli useita purjealuksia maailman merillä. Candelin siirtyi kauppahuoneen johtoon isänsä kuoltua 1848. Hänen aikanaan kauppahuone hankki useita purjealuksia muun muassa fregatti Amalian 1857, parkki Indian 1858, parkki Patrian 1863, parkki Emilian 1867 ja parkki Dagmarin 1867. Candelinin kauppahuone vei tervaa, pikeä ja sahatavaraa kun taas liikkeen tuonti koostui viljasta, suolasta, kankaista ja erilaisista rauta- ja siirtomaatavaroista. Candelinin kauppahuone oli yksi Oulun merkittävimmistä kauppahuoneista yhdessä J. W. Snellman G:sonin ja G. & C. Bergbomin kauppahuoneiden kanssa.
1860-luvulla Candelinin kauppahuone alkoi hankkia omistukseensa sahalaitoksia Pohjois-Suomesta. Vuonna 1867 Candelin yhdessä Johan Gustav Bergbomin ja August Ekmanin kanssa osti vararikon tehneen Taivalkosken vesisahan, joka oli perustettu 1837. Candelinin isä oli jo 1843 hankkinut osuuden Pudasjärven Hirvaskosken kylässä toimineesta Timosen ruukista, jonka yhteydessä oli myös vesisaha. Timosen ruukki toimi vuoteen 1877 saakka ja saha oli käynnissä aina vuoteen 1887.
Candelin ja Bergbom omistivat vuodesta 1871 Sahansaaren vesisahan Oulussa. Tämä saha toimi 1880-luvulle saakka. Vuonna 1879 Candelin, Bergbom ja August Ekman rakensivat Oulun Korkeasaareen uuden höyrysahan ja 1880-luvun alussa Candelin osti vararikon tehneen, vuonna 1878 perustetun Petäjäkankaan höyrysahan Pudasjärveltä.
Leonard Candelin luovutti kauppahuoneen johdon 1882 pojilleen John Candelinille (1849–1924) ja Leonard Candelin nuoremmalle (1853–1913). John Candelin luopui osakkuudestaan jo viiden vuoden kuluttua ja siirtyi maanviljelijäksi Inkooseen. Leonard Candelin muutti 1890 Oulusta Helsinkiin, jonne myös kauppahuonetta johtanut Leonard Candelin nuorempi siirtyi 1898. Vuonna 1912 Snellmanin, Bergbomin ja Candelinin kauppahuoneiden sahat yhdistettiin Ab Uleå -nimiseksi osakeyhtiöksi.
Leonard Candelin oli porvarissäädyssä Oulun kaupungin edustaja valtiopäivillä 1863–1864. Candelin oli valtiopäivillä suostuntavaliokunnan ja säädyn suuren lähetystön jäsen.  Hän oli myös Oulun kaupunginvaltuuston jäsenenä 1874–1881 ja 1884–1889 sekä toimi valtuuston puheenjohtajana. Valtuustossa Candelin kuului ruotsinmielisten ryhmään. Candelin oli Oulun Kauppiaitten Eläkelaitoksen johtokunnan puheenjohtajana, Oulun Kauppaseuran puheenjohtajana sekä Ruotsin ja Norjan varakonsulina Oulussa. Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1876.
Laura Lehtola

| Laura Lehtola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1978 (ikä 45–46)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  tekniikan tohtori, ohjelmistoinsinööri ja kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: suomi
Tyylilajit:  kaunokirjallisuus
Esikoisteos:  Pelkääjän paikalla (2015)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Laura Lehtola (s. 1978) on suomalainen kirjailija. Koulutukseltaan Lehtola on tekniikan tohtori ja hän on tehnyt ohjelmistoinsinöörin töitä. Hän ryhtyi kirjoittamaan vaimonsa kuoleman jälkeen.
Teokset

Pelkääjän paikalla.  Otava, 2015.  ISBN 978-951-1-29126-8.
Takapenkki.  Otava, 2017.  ISBN 978-951-1-31436-3.
Minä valitsin sinut.  Otava, 2020.  ISBN 978-951-1-35088-0.
Lapinsirri

| Lapinsirri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Erittäin uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Sirrit Calidris
Laji::  temminckii
Kaksiosainen nimi
 Calidris temminckii  (Leisler, 1812) 

Katso myös
   Lapinsirri Wikispeciesissä   Lapinsirri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lapinsirri (Calidris temminckii) on kahlaajalintu.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 14 cm, paino 15–35 g ja siipien kärkiväli 35 cm. Pieni, päältä ja rinnasta harmahtava, ja vatsapuolelta valkea sirri. Nokka pään mittainen, hieman alaspäin kaareva. Pyrstön reunasulat valkoiset. Ääni on innokasta helinää. Oleskelee usein kasvillisuuden kätköissä.
Vanhin suomalainen rengastettu lapinsirri on ollut 12 vuotta 4 päivää vanha. Se on samalla vanhin eurooppalainen lapinsirri.
Levinneisyys

Parimäärä Suomessa: 3000–5000. Pesii Suomessa vain Pohjois-Suomessa, Perämeren rannikolla ja Oulun seudulla. Talvehtii Välimeren itäosissa ja Afrikassa. Keväällä saapuu toukokuussa-kesäkuun alussa. Syysmuutto heinä-elokuussa. Euroopassa pesii 11 000–18 000 paria Fennoskandiassa, lisäksi Venäjän tundralla pesii yli miljoona paria.
Elinympäristö

Pohjoisen matalaruohostoiset rannat, suot ja hiekkasärkät.
Lisääntyminen

Naaras munii matalaan kuoppaan 3–4 harmaanvihertävää, tummatäpläistä munaa, jotka jäävät koiraan haudottaviksi. Sitten naaras munii uuden pesueen, jota se hautoo itse. Haudonta kestää 3 viikkoa. Kumpikin emo huolehtii omasta poikueestaan. Poikaset ovat lentokykyisiä noin 3–viikkoisina. Sukukypsä 1-vuotiaana.
Ravinto

Pääasiassa hyönteiset ja niiden toukat, sekä nilviäiset ja äyriäiset.
Aiheesta muualla

Hildén, Olavi 1975: Breeding system of Temminck´s Stint Calidris temminckii. - Ornis Fennica 52:117-146.
Hildén, Olavi 1979: Lapinsirrin pesinnästä arktisessa lumimyrskyssä. - Ornis Fennica 56:30-32.
Hildén, Olavi 1979: Territoriality and site tenacity of Temminck´s Stint Calidris temminckii. - Ornis Fennica 56:56-74.
Lapinsirri Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Lapinsirri (Calidris temminckii)
ITIS: Calidris temminckii (englanniksi)
Lapinsirrin pesä.
Let’s Dance

Let’s Dance voi tarkoittaa:
Musiikki:
Let’s Dance, albumi Steve Allenilta
Let’s Dance, vuoden 1962 single Chris Montezelta.
Let’s Dance, vuoden 1983 albumi David Bowielta.
"Let’s Dance", kappale tuolta albumilta
"Let’s Dance", vuoden 2001 single bändiltä Five
Let’s Dance, vuoden 2004 albumi Nikki Websterilta.
"Let’s Dance", kappale tuolta albumilta
"Let’s Dance", vuoden 2007 single Vanessa Hudgensilta.
Muut:
Let’s Dance, ruotsalainen versio Suomessa Tanssii tähtien kanssa -nimellä esitetystä televisioformaatista
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Let's Dance”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Laura Leighton

Laura Leighton elokuvan Rakkauden nimissä kuvauksissa 1995.
Laura Leighton, alkujaan Miller, (s. 24. heinäkuuta 1968 Iowa City) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi 1990-luvulla Sydney Andrewsin roolissa Melrose Place -sarjassa. Vuodesta 2010 lähtien hän on näytellyt Valehtelevat viettelijät -sarjassa Hanna Marinin äitiä, Ashley Marinia.
Leighton oli vuonna 1995 ehdolla Golden Globen saajaksi roolistaan Melrose Placessa.
Leighton meni vuonna 1998 naimisiin näyttelijäkollegansa Doug Savantin kanssa. Heillä on kaksi yhteistä lasta, joiden lisäksi perheeseen kuuluu kaksi lasta Savantin aiemmasta avioliitosta.
Aiheesta muualla

Laura Leighton Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Laura Marling

| Laura Marling |
| --- | --- |
 Laura Marling vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 1990 (ikä 34)
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Tyylilajit:  folkmusiikki
Soittimet:  kitara ja akustinen kitara 
Levy-yhtiöt:  Way Out West 
Aiheesta muualla
www.lauramarling.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Laura Marling (s. 1. helmikuuta 1990) on Hampshiressa, Englannissa syntynyt folk-laulaja-lauluntekijä.  Hänen laululleen ovat ominaisia silmiinpistävät melodiat ja runolliset sanoitukset. Hänen debyyttialbuminsa Alas, I Cannot Swim ja toinen albuminsa I Speak Because I Can olivat ehdolla Mercury Musicissa vuonna 2008 ja hän voitti parhaana naisartistina palkinnon vuoden 2011 Brit Awardseissa.
Legnica

| Legnica |
| --- | --- |
 Dawny Ratusz, entinen kaupungintalo
 lippu:  vaakuna
 Legnica
 Koordinaatit: 51°21′00″N, 16°16′00″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Ala-Sleesia
Hallinto:  
 – Pormestari:  Robert Malinowski
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  56,3 km²
Korkeus:  108–168 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  99 350
 – Väestötiheys:  1 764,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.legnica.um.gov.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Legnica (saks. Liegnitz) on kaupunki Ala-Sleesian voivodikunnassa Lounais-Puolassa. Vuoden 2019 arvion mukaan siellä asui 99 350 asukasta.
Historia

Vuonna 1241 käydyssä Legnican taistelussa Henrik Hurskaan johtamat joukot kukistuivat mongolien hyökkäyksen alla.
Legnicaa ovat hallinneet germaaniset ja slaavilaiset heimot, Böömin kuningas, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta ja Habsburgit. Viimeksi mainittujen valtakaudella kaupungista tuli vahvasti saksalaisenemmistöinen, ja se tunnettiin saksankielisellä nimellä Liegnitz. Liegnitz kuului Saksaan vuoteen 1945 saakka, jolloin kaupunki luovutettiin toisen maailmansodan päätyttyä Puolalle. Saksalaiset asukkaat karkotettiin ja tilalle tuotiin puolalaisia asukkaita Neuvostoliittoon liitetystä Itä-Puolasta.
Kylmän sodan aikana 1945–1993 Neuvostoliiton Puolan-joukkojen päämaja oli Legnicassa, kaupungista noin kolmannes oli neuvostoarmeijan hallussa.
Kaupungissa alettiin 1950- ja 1960-luvuilla jalostaa lähialueilta louhittua kuparia ja nikkeliä.
Legnica oli vuosina 1975–1998 Legnican voivodikunnan hallinnollinen keskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Legnica Wikimedia Commonsissa
Lego Adventurers

Lego Adventurers on Legon tuotesarja, jota valmistettiin vuosina 1998–2003. Sarjan teema muistutti Indiana Jones -elokuvia, ja sen minihahmot olivat arkeologi-seikkailiijoita.
Alateemat

Desert
Jungle
Dino Island
Orient Expedition
Aiheesta muualla

Lego Adventurers -setit (Brickset)
Laura McAllister

Laura McAllister (s. 1964, Bridgend) on walesilainen valtiotieteilijä, urheilujohtaja ja entinen jalkapalloilija.
Pelaajaurallaan McAllister oli Walesin maajoukkueen kapteeni ja edusti maataan 24 ottelussa. Seuratasolla hän pelasi opiskeluaikanaan Lontoossa Millwall Lionessesissa ja Walesiin palattuaan 12 kautta joukkueessa Cardiff City Ladiesissä.
Vuonna 2023 McAllister valittiin UEFAn johtoryhmään ja järjestön varapresidentiksi.
McAllister valmistui maisteriksi London School of Economicsista ja väitteli valtiotieteistä Cardiffin yliopistossa. Hän on professori Cardiffin yliopiston oikeus- ja valtiotieteiden tiedekunnassa. Hän on aiemmin ollut professorina myös Liverpoolin yliopistossa.
Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 2008

| Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 2008  |
| --- | --- |

Joukkueet: 16 (Yhdestä maanosasta)
Isäntämaa:  Ghana
Ajankohta: 20. tammikuuta 2008 - 10. helmikuuta 2008
Mitalistit – Kulta – Hopea – Pronssi:    Egypti    Kamerun    Ghana
Ottelut: 32 pelattu
Maalit: 99 (keskiarvo 3,09)
Yleisö: 714 000 (keskiarvo  22 313)
Paras maalintekijä:  Samuel Eto'o, 5 maalia
Paras pelaaja:  Hosny Abd Rabo
26. jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut pelattiin Ghanassa 20. tammikuuta – 10. helmikuuta 2008. Turnauksen voitti Egypti.
Pelipaikat

Turnauksen ottelut pelataan neljässä eri kaupungissa.
| Kaupunki | Stadion | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- |
| Kumasi | Baba Yara Stadium | 44 000 |
| Accra | Ohene Djan Stadium | 44 000 |
| Tamale | Tamale Stadium | 21 077 |
| Sekondi-Takoradi | Sekondi-Takoradi Stadium | 21 077 |
Tilastoja > Joukkuekohtaiset

| Ennätys | Valtio | Tulos |
| --- | --- | --- |
| Eniten maaleja |  Kamerun | 10 |
| Vähiten maaleja |  Sudan | 0 |
| Eniten päästettyjä maaleja |  Sudan | 9 |
| Vähiten päästettyjä maaleja |  Ghana,  Norsunluurannikko ja  Nigeria | 1 |
| Paras +/−-suhde |  Norsunluurannikko | +7 |
| Huonoin +/−-suhde |  Sudan | −9 |
| Eniten maaleja yhdessä ottelussa |  Marokko,  Kamerun,  Norsunluurannikko* | 5 |
| Maalirikkain ottelu |  Namibia –  Marokko ja  Kamerun –  Sambia | 6 (1–5) |
| Eniten maaleja lohkossa | Lohko C:  Egypti,  Kamerun,  Sambia ja  Sudan | 23 |
| Vähiten maaleja lohkossa | Lohko B:  Benin,  Mali,  Nigeria ja  Norsunluurannikko | 12 |
| Eniten varoituksia |  Namibia | 8 |
| Vähiten varoituksia |  Kamerun | 1 |
| Punaisia kortteja saaneet joukkueet |  Guinea ja  Ghana* | 1 |
* = pudotuspeleissä
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2.   17:00 |  Ghana | 2 - 1 |  Nigeria |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Essien 45'   Mensah  60'   Agogo 83' | (1-1) | 35' Yakubu (rp.) | Ohene Djan Stadium, Accra   Yleisöä: 45 000   Tuomari: Mohamed Benouza  |
|   | Essien 45'   Mensah  60'   Agogo 83' |   | 35' Yakubu (rp.) | Ohene Djan Stadium, Accra   Yleisöä: 45 000   Tuomari: Mohamed Benouza  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2.   20:30 |  Norsunluurannikko | 5 - 0 |  Guinea |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Keita 25'   Drogba  70'   Kalou73'   Kalou 81'   Kone 86' | (1-0) |   | Sekondi-Takoradi Stadium, Sekondi-Takoradi   Yleisöä: 20 000   Tuomari: Djamel Haimoudi  |
|   | Keita 25'   Drogba  70'   Kalou73'   Kalou 81'   Kone 86' |   |   | Sekondi-Takoradi Stadium, Sekondi-Takoradi   Yleisöä: 20 000   Tuomari: Djamel Haimoudi  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.   17:00 |  Egypti | 2 - 1 |  Angola |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Abd Rabo 23' (rp.)   Zaky 38' | (2-1) | 26' Manucho | Baba Yara Stadium, Kumasi   Yleisöä: 40 000   Tuomari: Yuichi Nishimura  |
|   | Abd Rabo 23' (rp.)   Zaky 38' |   | 26' Manucho | Baba Yara Stadium, Kumasi   Yleisöä: 40 000   Tuomari: Yuichi Nishimura  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.   20:30 |  Tunisia | 2 - 3 (2-2) |  Kamerun |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Ben Saada 34'   Chikhaoui 80' | 1-2 | 19' Mbia   26' Geremi   93' Mbia (jatkoaika) | Tamale Stadium, Tamale   Yleisöä: 20 000   Tuomari: Koman Coulibaly  |
|   | Ben Saada 34'   Chikhaoui 80' |   | 19' Mbia   26' Geremi   93' Mbia (jatkoaika) | Tamale Stadium, Tamale   Yleisöä: 20 000   Tuomari: Koman Coulibaly  |
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.   17:00 |  Ghana | 0 - 1 |  Kamerun |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   | 0-0 | 71' Nkong   90' Bikey  | Ohene Djan Stadium, Accra   Yleisöä: 40 000   Tuomari: Abderahim El Arjoune  |
|   |   |   | 71' Nkong   90' Bikey  | Ohene Djan Stadium, Accra   Yleisöä: 40 000   Tuomari: Abderahim El Arjoune  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.   20:30 |  Norsunluurannikko | 1 - 4 |  Egypti |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   | 63' Keïta | 0-1 | Fathy 12'   Zaky 62'   Zaky 67'  Aboutreika 90' | Baba Yara Stadium, Kumasi   Yleisöä: 45 000   Tuomari: Eddy Maillet  |
|   | 63' Keïta |   | Fathy 12'   Zaky 62'   Zaky 67'  Aboutreika 90' | Baba Yara Stadium, Kumasi   Yleisöä: 45 000   Tuomari: Eddy Maillet  |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.2.   17:00 |  Ghana | 4 - 2 |  Norsunluurannikko |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Muntari 10'   Owusu-Abeyie 73'   Agogo 80'   Dramani 85' | 1-2 | 24' Sanogo   32' Sanogo | Baba Yara Stadium, Kumasi   Yleisöä: 45 000   Tuomari:  Jerome Damon |
|   | Muntari 10'   Owusu-Abeyie 73'   Agogo 80'   Dramani 85' |   | 24' Sanogo   32' Sanogo | Baba Yara Stadium, Kumasi   Yleisöä: 45 000   Tuomari:  Jerome Damon |
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.2.   17:00 |  Kamerun | 0 - 1 |  Egypti |   |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   | 0-0 | 77' Aboutreika | Ohene Djan Stadium, Accra   Yleisöä: 50 000   Tuomari:  Coffi Codjia |
|   |   |   | 77' Aboutreika | Ohene Djan Stadium, Accra   Yleisöä: 50 000   Tuomari:  Coffi Codjia |
Maalipörssi

5 maalia
Samuel Eto'o
4 maalia
Manucho
Hosni Abd Rabo
Amr Zaky
Mohamed Aboutreika
3 maalia
Sulley Muntari
Junior Agogo
Soufiane Alloudi
Didier Drogba
Salomon Kalou
Christopher Katongo
Kader Keita
2 maalia
Mohamed Zidan
Elrio van Heerden
Michael Essien
Pascal Feindouno
Joseph-Désiré Job
Geremi
Stéphane Mbia
Brian Brendell
Yakubu Aiyegbeni
Boubacar Sanogo
Santos
Chaouki Ben Saada
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
CAF:n virallinen kisasivu
Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut
Sudan 1957
Egypti 1959
Etiopia 1962
Ghana 1963
Tunisia 1965
Etiopia 1968
Sudan 1970
Kamerun 1972
Egypti 1974
Etiopia 1976
Ghana 1978
Nigeria 1980
Libya 1982
Norsunluurannikko 1984
Egypti 1986
Marokko 1988
Algeria 1990
Senegal 1992
Tunisia 1994
Etelä-Afrikka 1996
Burkina Faso 1998
Ghana ja Nigeria 2000
Mali 2002
Tunisia 2004
Egypti 2006
Ghana 2008
Angola 2010
Gabon ja Päiväntasaajan Guinea 2012
Etelä-Afrikka 2013
Päiväntasaajan Guinea 2015
Gabon 2017
Egypti 2019
Kamerun 2021
Norsunluurannikko 2023
Marokko 2025
Kenia/Tanzania/Uganda 2027
Jalkapallon afrikanmestarit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1957  Egypti | 1959  Yhdistynyt arabitasavalta | 1962  Etiopia | 1963  Ghana | 1965  Ghana | 1968  Kongo-Kinshasa |
| 1970  Sudan | 1972  Kongo | 1974  Zaire | 1976  Marokko | 1978  Ghana | 1980  Nigeria |
| 1982  Ghana | 1984  Kamerun | 1986  Egypti | 1988  Kamerun | 1990  Algeria | 1992  Norsunluurannikko |
| 1994  Nigeria | 1996  Etelä-Afrikka | 1998  Egypti | 2000  Kamerun | 2002  Kamerun | 2004  Tunisia |
| 2006  Egypti | 2008  Egypti | 2010  Egypti | 2012  Sambia | 2013  Nigeria | 2015  Norsunluurannikko |
| 2017  Kamerun | 2019 | 2021 | 2023 | 2025 |  |
Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 2008
| --- | --- |
Lohko-A:    Ghana   Guinea   Marokko   Namibia 
Lohko-B:    Benin   Mali   Nigeria   Norsunluurannikko 
Lohko-C:    Egypti   Kamerun   Sambia   Sudan 
Lohko-D:    Angola   Etelä-Afrikka   Senegal   Tunisia 
Pudotuspelit:    Angola   Egypti   Ghana   Guinea   Kamerun   Nigeria   Norsunluurannikko   Tunisia
Kuningastukaani

| Kuningastukaani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tukaanit Ramphastidae
Suku::  Tukaanit Ramphastos
Laji::  toco
Kaksiosainen nimi
 Ramphastos toco  Statius Müller, 1776 
Alalajit
 R. t. albogularis  R. t. toco 
Katso myös
   Kuningastukaani Wikispeciesissä   Kuningastukaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuningastukaani, aikaisemmalta nimeltään jättiläistukaani eli toko (Ramphastos toco) on suurin ja tunnetuin Ramphastos-suvun tukaaneista. Se viettää suurimman osan ajastaan puiden ylimmillä oksilla, joista se etsii ruokaa ja laulaa "konserttinsa". Kuningastukaani on huono lentäjä, mutta oksistossa se kiipeilee ketterästi.
Koko ja ulkonäkö

Kuningastukaani on kookkain tukaanilaji. Täysikasvuisen yksilön ruumis voi olla 66 cm pitkä ja painaa 700 grammaa. Kuningastukaanilla on suuri nokka, joka on pääosin väriltään keltainen. Siinä on tyvessä musta rajaviiva sekä kärjessä mustat laikut nokan kummallakin puolella. Nokan  pituus voi olla jopa kolmannes linnun koko pituudesta. Nokka näyttää painavalta, mutta itse asiassa se on hyvin kevyt, sillä kovan kuoren sisällä oleva luuaines on höttöistä ja pehmeääselvennä. Kuningastukaanin höyhenpeite on väriltään ruskeanhohtoisen musta lukuun ottamatta pyrstön yläpeitinhöyheniä, poskia ja kurkun aluetta, jotka ovat valkoisia. Värityksen takia kuningastukaani näyttää siltä, kuin sillä olisi yllään smokki. Silmiä ympäröi paljas keltaisenoranssi iho.
Levinneisyys

Kuningastukaania tavataan Etelä-Amerikan itäosissa Boliviassa, Perussa, Argentiinassa, Paraguayssa, Brasiliassa, Surinamessa ja Guyanassa. Jonkun verran lajia pidetään lemmikkinä, ja sen tulevaisuus voi olla uhattuna, jos laiton lemmikkieläinkauppa laajenee, sillä monet yksilöt kuolevat kuljetusten aikana, ja niiden tilalle hankitaan uusia.
Elinympäristö

Kuningastukaani elää useimmiten avoimilla metsämailla, joenvarsi- ja palmumetsiköissä, metsänreunoissa ja viljelyksillä, eikä karta ihmisasutustakaan. Laji välttelee laajoja, yhtenäisiä sademetsäalueita, mutta saattaa toisinaan elää sielläkin. Kuningastukaani on yleinen koko elinalueellaan.
Ravinto

Kuningastukaani käyttää ravinnokseen lähinnä hedelmiä, joita se poimii pitkällä nokallaan. Se voi myös syödä hyönteisiä, muita pikkueläimiä (lähinnä pieniä jyrsijöitä) ja muiden lintujen munia.
Lisääntyminen

Kuningastukaani saa yhden poikueen vuodessa. Korkealla puunkolossa sijaitsevassa pesässä on 2–4 puhtaan valkoista munaa, joita koiras ja naaras hautovat vuorotellen yhteensä 16-20 vuorokautta. Poikaset syntyvät alastomina ja sokeina, ja niiden kehitys on sangen hidasta, sillä niiden silmät avautuvat vasta kolmen viikon iässä. Ne saavat täyden höyhenpuvun ja oppivat lentämään 6–7 viikon iässä. Kuningastukaanit elävät keskimäärin kymmenvuotiaiksi.
Käyttäytyminen

Kuningastukaanit lentävät pienissä muutaman yksilön parvissa, ja elävät muutaman parin yhdyskuntina.
Ääntely

Kuningastukaani on hyvin äänekäs lintu. Puiden ylimmillä oksilla neljän tai viiden tukaanin voi kuulla esittävän eräänlaista "konserttia". "Konsertissa" ylimmällä istuva lintu on eräänlainen "kapellimestari", jonka laulun päälle muut laulavat. Alkuasukkaidenselvennä mukaan kuningastukaani ennustaa sadetta, jos se laulaa hyvin kovalla äänellä. Sen tavallisin ääni voi kantautua lähes kilometrin päähän.
Lapinsirppisammal

| Lapinsirppisammal |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Lahko::  Palmikkosammalten lahko Hypnales
Heimo::  Väkäsammalet Campyliaceae
Suku::  Kiiltosirppisammalet Hamatocaulis
Laji::  lapponicus
Kaksiosainen nimi
 Hamatocaulis lapponicus  (Norrl.) Hedenäs 
Katso myös
   Lapinsirppisammal Wikispeciesissä   Lapinsirppisammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lapinsirppisammal (Hamatocaulis lapponicus) on harvinainen pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeen mantereisissa osissa tavattava sammallaji.
Suojelu

Lapinsirppisammal kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteen II lajeihin, joita varten unionin jäsenvaltioissa on luotu erityisiä luonnonsuojelualueita eli Natura 2000 -alueita. Lapinsirppisammal on Suomessa arvioitu erittäin uhanalaiseksi lajiksi (EN) ja se kuuluu myös luonnonsuojelulain 47 §:n mukaisiin erityisesti suojeltuihin lajeihin, joiden säilymiselle tärkeän esiintymispaikan hävittäminen tai heikentäminen on kielletty. Lapinsirppisammal kuuluu Euroopan unionin alueella lisäksi niihin pohjoisiin alkuperäislajeihin, joiden suojelusta Suomella on erityisvastuu. Lapinsirppisammalen suojelutaso on Suomessa arvioitu olevan epäsuotuisa ja riittämätön. Populaatio on hyvin pirstoutunut ja kannan kehityssuunta laskeva. Ennuste lajin tulevaisuudesta Suomessa on heikko .