stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Prosvita

Prosvita (ukr. Просвіта) tarkoittaa ukrainalaisia kulttuuriseuroja, joista ensimmäinen perustettiin vuonna 1868. Niitä toimi Ukrainassa 1860-luvun loppupuolelta 1940-luvulle ja Ukrainan ulkopuolella 1900-luvun alkuajoista lähtien. Ensimmäiset Prosvitat perustettiin Länsi-Ukrainassa Galitsiassa, ja siellä niiden toiminta oli kehittyneintä. Niiden alkuperäinen tarkoitus oli opetustoiminta, ja ne oli suunnattu älymystölle, mutta myöhemmin toiminta laajeni koko väestön keskuuteen ja toimintamuodot kehittyivät. Niissä kehittyi osuuskuntia ja muita yhteisöllisiä toimintamuotoja erityisesti ukrainalaisen nationalismin piirissä.
Ensimmäisen Prosvitan perustivat 8. joulukuuta 1868 Lviviin nuoret populistit vastavoimaksi konservatiivisuudelle ja Halytsko-Ruska Matytsjan venäläismielisyydelle, ja se määriteltiin tieteelliseksi seuraksi. Perustamisajatuksen esitti Stepan Katšala, mutta jo vuonna 1870 sääntömuutoksen ansiosta toiminta muuttui yleistasoisemmaksi ja tieteellinen toiminta siirtyi Ševtšenkon seuralle, josta 1893 muotoutui Ševtšenkon tieteellinen seura. Kun liittymismaksu poistettiin ja kaikki jäsenet saivat kerran kuukaudessa seuran julkaisun, Prosvitan suosio kasvoi kansan keskuudessa. Seuran ensimmäisiä puheenjohtajia olivat Anatol Vah’njanyn (1868–1870), Juli Lavrivskyi (1870–1873), Volodyslav Fedorovytš (1873–1877) ja Omelian Ohonovskyi (1877–1894).
Merkittäviä toimintamuotoja olivat koulujen kehittäminen, taistelu ukrainan kielen käytön puolesta kouluissa ja oppikirjojen julkaiseminen. Lvivin ulkopuolella seura osallistui lukuhuoneiden perustamiseen ja rahoittamiseen. Ajan myötä lukuhuoneet lisääntyivät, ja ne toimivat yhteydessä keskusseuraan. Muukin toiminta laajeni, ja niitä varten perustettiin erillisiä toimintayksiköitä, kuten maatalousosuuskuntia, meijereitä ja maatalousneuvontaorganisaatioita.
Seuran julkaisutoiminta alkoi vuonna 1869. Seura julkaisi lehtiä, oppikirjoja ja sekä kauno- että tietokirjallisuutta. Rahoitus tuli jäsenmaksuista, lahjoituksista, paikallis- ja keskushallinnolta ja julkaisutoiminnan ja muun oman toiminnan tuotosta.
Ensimmäinen maailmansota aiheutti suurta vahinkoa Galitsian Prosvitan omaisuudelle ja sitä kautta toiminnalle. Vuonna 1906 perustettu Kiovan Prosvita nousi johtoasemaan. Vallankumouksen jälkeen valtaan noussut sosialistinen hallinto piti seuroja kansallismielisinä vastarinnan keskuksina. Kommunistisen puolueen keskuskomitea otti ne vuonna 1920 valtion haltuun ja valvontaan. Kun toimenpide ei onnistunut tukahduttamaan niiden henkeä, Ukrainan paikallishallinto yritti lakkauttaa ne. Osa niistä jäi yhä aktiivisiksi neuvosto-Prosvitoina. Ukrainan ulkopuolelle muualle Neuvostoliittoon perustetut Prosvitat lakkautettiin.
Saksan miehitettyä Ukrainan 1941 Prosvitat aktivoituivat lyhyeksi aikaa, mutta kun ne joutuivat Saksan siviilihallinnon käsiin, ne lakkauttivat itse toimintansa tai ne lakkautettiin. Seuroja oli perustettu muuallekin Eurooppaan ja Amerikan mantereelle, mutta Pohjois-Amerikassa toiminta ei päässyt vauhtiin.
Pinsettikala

| Pinsettikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Perhokalat Chaetodontidae
Suku::  Chelmon
Laji::  rostratus
Kaksiosainen nimi
 Chelmon rostratus  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Pinsettikala Wikispeciesissä   Pinsettikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pinsettikala (Chelmon rostratus) on perhokaloihin kuuluva kala, joka elää läntisen Tyynenmeren koralliriutoilla.
Koko ja ulkonäkö

Pinsettikala voi kasvaa 10–20 cm korkeaksi. Se on litteä kala, suunnilleen yhtä korkea kuin pitkä. Nokka on kapean pinsettimäinen ja soveltuu hyvin saaliseläinten kaiveluun pienistä koloista. Vartalon pohjaväri on valkoisen ja vaaleanharmaan vaakajuovainen. Siinä on neljä oranssisävyistä, tummareunaista pystyraitaa, joista etummainen kulkee silmän läpi. Selkäevän takaosassa on tumma täplä. Pyrstö on valkoinen, ja sen tyvessä on kapea musta juova. Evät ovat keltaiset, ja niitä kiertää hyvin ohut vaaleansininen juova. Nuoret yksilöt ovat saman värisiä kuin aikuiset, mutta niiltä puuttuu lajille ominainen pinsettimäinen nokka.
Alkuperä

Pinsettikaloja elää koralliriutoilla läntisellä Tyynellämerellä. Sen levinneisyysalue ulottuu Andamaaneilta Ryukyu-saarille ja Australiaan. Sitä tavataan tyypillisesti 3–20 metrin syvyydessä.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Pinsettikala elää yleensä pareina koralliriuttojen lähellä. Sen poikasten kehitykseen kuuluu ”toukkavaihe” jolloin ne ajelehtivat avovedessä eläinplanktonin mukana, ja voivat silloin levitä uusille elinalueille. Aikuistuessaan kalat asettuvat riutan läheisyyteen. Samalla niille kasvaa pinsettimäinen nokka.
Vesiolot ja ravinto

Pinsettikaloja pidetään 22–28-asteisessa merivedessä riutta-akvaariossa, jossa niille kasvaa paljon elävää ravintoa: matoja ja pieniä merivuokkoja sekä muita pehmeitä selkärangattomia. Kaikki yksilöt eivät opi syömään korvaavaa ravintoa. Pinsettikala sopii jo keskikokoisiin merivesiakvaarioihin. Sopiva minimikoko 250–300 litraa, jossa tehokas vaahdotus.
Pinsettikala puolustaa reviiriään, ja samassa akvaariossa ei yleensä suositella pidettäväksi enempää kuin yhtä pinsettikalaa. Kaikki eivät suosittele niiden seuraan muitakaan perhokaloja. Toisten lähteiden mukaan pinsettikala ja muut perhokalat eivät kiinnostu toisistaan.
Aiheesta muualla

Aquarium Wiki
Poskilampi (Mäntyharju)

| Poskilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°21′12″N, 26°39′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  Tokeenoja Kortelampeen 
Järvinumero:  14.915.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,3 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,656 km  
Pinta-ala:  1,874 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPoskilampi 
Poskilampi tai Postilampi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Hietaniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Nurmaanjärven valuma-alueeseen (14.915) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy.
Pähkinäsimpukat

| Pähkinäsimpukat |
| --- | --- |
 Nucula nucleus
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Kampakiduksiset Protobranchia
Lahko::  Nuculida
Heimo::  Pähkinäsimpukat Nuculidae  Gray, 1824
Katso myös
   Pähkinäsimpukat Wikispeciesissä   Pähkinäsimpukat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pähkinäsimpukat (Nuculidae) on simpukoihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.
Taksonomia ja anatomia

Pähkinäsimpukat jaetaan 11 sukuun. Lajeja heimossa on noin 150–160. Pähkinäsimpukat ovat pienikokoisia, ja suurimmat lajit kasvavat noin 5 cm pitkiksi. Heimon lajien kuori on useimmiten kolmiomainen tai soikeahko, ja kuoren sisäpinnalla on helmiäistä. Kuoren reunassa on hammastusta. Väriltään kuoret ovat vaaleita. Ravinnonottoon käytettävät huulirihmat ovat pitkät. Pähkinäsimpukoiden jalka on kookas.
Levinneisyys ja elintavat

Pähkinäsimpukoita tavataan maailmanlaajuisesti valtameristä. Ne ovat useimmiten syvän veden lajeja ja kaivautuvat hiekka- tai mutapohjaan. Pähkinäsimpukat suodattavat ravinnokseen eloperäistä materiaalia vedestä.
Pyhän Jaakon päivän taistelu

Pyhän Jaakon päivän taistelu ( eli North Forelandin taistelu, Kahden päivän taistelu ja Ordfordnessin taistelu) käytiin 4. elokuuta 1666 toisen Englannin-Hollannin sodan aikana.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:St. James's Day Battle
Pyhän Januariuksen ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Pyhän Januariuksen ritarikunta (ital. Insigne Reale Ordine di San Gennaro) oli Molempain Sisiliain kuningaskunnassa toiminut ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1738 Napolin kuninkaan Kaarle VII:n käskystä, kun tämä meni naimisiin prinsessa Maria Amalian kanssa. Ritarikunta nimettiin Napolin suojeluspyhimyksen Pyhän Januariuksen mukaan. Se oli Molempain Sisiliain kuningaskunnan korkein mahdollinen kunnianosoitus.
Kunnianosoitusta myönnettiin vain sellaisille katolilaisille, jotka kuningas oli henkilökohtaisesti valinnut. Aluksi tällaisten henkilöiden lukumäärä rajoitettiin 60, mutta tämä poistettiin myöhemmin. Ritarikunta lakkautettiin vuonna 1860, kun kuningaskunta sulautettiin osaksi Italiaa.
Ritarikunnassa oli vain yksi luokka:
ritarikunnan nauha
Promonauha / Aina valveilla

| Promonauha / Aina valveilla Kriso ja Are |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 2018
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 58.00
 Levy-yhtiö: Meiän Musiikki
Aren muut julkaisut
| Tupla P ja Dopermannit 2016 | Promonauha / Aina valveilla 2018 |   |
Krison muut julkaisut
| Mitä K!? 2016 | Promonauha / Aina valveilla 2018 |   |
Promonauha / Aina valveilla on jyväskyläläisten rap-artistien Krison ja Aren yhteisjulkaisu, joka sisältää Krison Promonauha -EP:n ja Aren Aina valveilla -EP:n. Levy julkaistiin 2. maaliskuuta 2018 Meiän Musiikki -levy-yhtiön kautta.
Kappaleet > Promonauha

Intro – 1.02
Promonauha – 4.16
Kun Tapasin K.O.R.S.T.O.T. – 3.27
Funk Days On Ikuista – 2.59 (feat. Are)
R.G.G.C. välisoitto – 3.16
Stressaa – 4.36
Audio (Saifferi_S_a!!) – 2.17 (feat. Mikkimurhaaja)
Puhelimessa Pn Kanssa – 1.26
Ennenkö Pois Meen – 3.19
Outro – 3.23
Kappaleet > Aina valveilla

Jeeppi musiikkia – 4.18
Kaljalla Peen kanssa (livenä radiossa) – 4.18 (feat. Kriso)
Älä ees aloita – 4.07
Roolimalli skit – 2.10
Aina valveilla – 3.13
Terrafame – 3.34
Velkaa – 3.13
Kaikki on kuul – 3.52
Psamathe (kuu)

| Psamathe (kuu) |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  David C. Jewitt
Löytöaika:  2003
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Neptunus
Keskietäisyys:  46 695 000 km
Eksentrisyys:  0,4499
Kiertoaika:  25 vuotta
Inklinaatio:  146,60° (Neptunuksen päiväntasaajaan) 124.39° (Ekliptikaan)
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  24 km
Psamathe on Neptunuksen epäsäännöllistä rataa kiertävä kuu, joka löydettiin vuonna 2003. Se tunnettiin väliaikaisella nimellä S/2003 N 1 vuoteen 2007, jolloin se sai nimen nereidi Psamathen mukaan.
Koska Psamathella on hieman samanlainen kiertorata Neson kanssa, on arveltu että ne olisivat voineet syntyä suuremman kuun hajotessa kappaleiksi.
RTS-2 Index

RTS-2 Index oli Russian Trading Systemin toinen yleinenindeksi.
Alla olevat osakkeet kuuluvat indeksiin 15.9.2008-12.12.2008. Viimeksi indeksiin on lisätty BLNG (OAO Belonin kantaosake), IRAO (OAO Inter RAO JeES Rossiin kantaosake), MRKP(OAO MRSK Tsentra i Privolžjan kantaosake), MVID (OAO Kompanija M.videon kantaosake) Indeksistä irrotettiin PKBAR (OAO Pivovarennaja kompanija Baltikan etuoikeutettu osake), SILV (OAO Silvinitin kantaosake) ja SNTZ (OAO Sinarskij trubnyj zavodin kantaosake).
AFLT OAO Aeroflot, kantaosake
AKRB OAO Akron, kantaosake
AMEZ OAO Ašinskij metzavod, kantaosake
APTK OAO Aptetšnaja set 36,6, kantaosake
AVAZ OAO Avtovaz, kantaosake
BANE OAO Bašneft, kantaosake
BANEF OAO Bašneft, etuoikeutettu osake
BEGY
BLNG
CHEP
CHZN
DIXY
DVEC
ENCO
ENCOP
ESMO
ESMOP
ESPK
FESH
GAZA
GRAZ
GUMM
IRAO
IRGZ
IRKT
KHEL
KIRZ
KLNA
KMAZ
KUBN
KZOS
MASZ
MGNT
MGTS
MGTSP
MRKP
MSRS
MVID
NMTP
NNSI
NNSIP
NTRI
OGKB
OGKE
OMZZ
OPIN
PHST
PMTL
RASP
RBCI
RITK
ROSB
SCON
SILM
SPTL
SPTLP
STBK
SVAV
SYNG
TGKA
TGKB
TGKD
TGKE
TGKF
TGKG
TGKH
TGKJ
UFMO
UFNC
URSAP
URSI
URSIP
USBN
VRPH
VSMO
VZRZ
WBDF
Lähdeviitteet

↑  http://www.rts.ru/en/index/rts2/
1 2  http://www.rts.ru/s293
Psamathe

Psamathe viittaa kahteen eri asiaan:
Psamathe, kahden eri hahmon nimi kreikkalaisessa mytologiassa
Psamathe, Neptunuksen kuu
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Psamathe”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pyhän Johanneksen katedraali (Antigua)

| Pyhän Johanneksen katedraali |
| --- | --- |

Koordinaatit:  17°07′22″N, 61°50′31″W
Kirkkokunta:  Anglikaaninen
Rakentamisvuosi:  1848
Suunnittelija:  J. Fuller
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhän Johanneksen katedraali (engl. St. John's Cathedral) on kirkkorakennus Antigua ja Barbudan pääkaupungissa St. John'sissa, Antiguan saarella. Kirkon rakennustyöt käynnistettiin vuonna 1843, ja ne saatiin päätökseen vuonna 1847. Kirkko vihittiin 25. heinäkuuta vuonna 1848. Kirkon suunnittelusta on vastannut arkkitehti J. Fuller. Kirkko on pyhitetty evankelista Johannekselle.
Kirkon kaksoistornit yltävät 21,3 metrin korkeuteen. Niiden kupolit ovat alumiinin väriset. Valmistumisen aikoihin kirkon pilkattiin muistuttavan pakanatemppeliä johon on lisätty kaksi pippurisirottimen muotoista tornia, mutta nykyisin sitä pidetään yhtenä alueen vaikuttavimmista katedraaleista. Eteläportin lähellä on pylväiden päässä evankelista Johanneksen ja Johannes Kastajan patsaat.
Purppuranuppiseitikki

| Purppuranuppiseitikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cortinariaceae
Suku::  Thaxterogaster
Laji::  purpurascens
Kaksiosainen nimi
 Thaxterogaster purpurascens  (Fr.) Niskanen & Liimat. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Purppuranuppiseitikki (Thaxterogaster purpurascens, syn. Cortinarius purpurascens) on punaruskea ja violettireunainen seitikkeihin kuuluva sieni. Nuoren sienen heltat ovat violetit. Sienen vanhetessa ne tummuvat ruosteenruskeiksi. Jalka ja malto ovat violetteja. Sieni on kohtalaisen yleinen koko Suomen havumetsissä. Seitikki ei ole ruokasieni.
Aiheesta muualla

Valokuvia The Phlegmacium Website
Quintin

| Quintin (Kintin) |
| --- | --- |

 vaakuna
 Quintin
 Koordinaatit: 48°24′16″N, 2°54′29″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Côtes-d'Armor
Arrondissementti:  Saint-Brieucin arrondissementti
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,1 km²
Väkiluku (2017):  2 838 
 – Väestötiheys:  909 as./km²
Kunnan numero:  22262
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Quintin (bretoniksi Kintin) on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Englannin kanaaliin laskevan Gouëtjoen varrella.
Quintin oli menestyvä kutomateollisuuskeskus 1500-luvulta 1800-luvulle saakka. Kaupungissa työskenteli yli 300 kutojaa, ja siellä tehtyjä laadukkaita liinavaatteita vietiin aina Etelä-Amerikkaan saakka. Entisessä kutojan talossa on alan historiasta kertova museo Musée-Atelier des Toiles. Kutojille on myös oma vuosittainen festivaali Fête des Tisserands elokuussa.
Château de Quintin
Kutomateollisuus kasvatti kaupungin vaurautta, mikä näkyy alueen suurissa taloissa. Huomattavin niistä on 1700-luvulta peräisin oleva Château de Quintin. Se on ollut tunnettujen sukujen omistuksessa, mutta nykyään se on avoinna yleisölle. Opastetulla kierroksella voi tutustua linnan sisustukseen ja koristeelliseen puutarhaan.
Osansa kaupungin menestykseen ovat tuoneet Gouëtjoen useat myllyt. Yksi myllyistä, Moulin de la Perche, on kesäisin käynnissä matkailijoita varten, jotka voivat tutustua viljan jauhamiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Quintin Wikimedia Commonsissa
Raaseporin linnalääni

Suomen alueen linnaläänit 1595-1634
Raaseporin linnalääni oli Suomen hallintoalueena keskiajalta vuoteen 1634, jolloin paikallishallintoa uudistettaessa perustettiin maaherrakunnat. Linnalääni hallinnoi Uudenmaan maakunnan läntistä osaa Snappertunassa sijaitsevasta Raaseporin linnasta.
Protacanthopterygii

| Protacanthopterygii |
| --- | --- |
 Taimen (Salmo trutta)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset, Eucarya
Kunta::  Eläinkunta, Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset, Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset, Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat, Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset, Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Ylälahko::  Protacanthopterygii  Nelson, 1994
Lahkot
 Esociformes – haukikalat  Osmeriformes – kuorekalat  Salmoniformes – lohikalat 
Katso myös
   Protacanthopterygii Wikispeciesissä   Protacanthopterygii Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Protacanthopterygii on viuhkaeväisten kalojen ylälahko.
Lahkot

Protacanthopterygii jaetaan kolmeen lahkoon:
Esociformes – haukikalat
Osmeriformes – kuorekalat
Salmoniformes – lohikalat
Raaseporin kihlakunta (1996)

Raaseporin kihlakunta (ruots. Raseborgs härad) muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Hanko, Inkoo, Karjaa, Pohja ja Tammisaari. Kihlakunta sijaitsi aluksi Uudenmaan läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Etelä-Suomen läänissä.
RTSP

| TCP/IP-pino |
| --- | --- |
sovelluskerros sovelluskerros: BGP · DHCP · DNS · ESMTP · FTP · HTTP · IMAP · IRC · LDAP · MGCP · NNTP · NTP · POP3 · RPC · RTP · RTSP · SIP · SMTP · SNMP · SOCKS · SSH · Telnet · TLS/SSL · XMPP  ·  (..lisää..)
kuljetuskerros kuljetuskerros: TCP · UDP · QUIC · DCCP · SCTP · RSVP · RIP · ECN
verkkokerros verkkokerros: IP (IPv4 ja IPv6) · ICMP (ICMPv6) · IGMP · IPsec
siirtoyhteyskerros: ARP · IS-IS · NDP · OSPF · L2TP · PPP
fyysinen kerros
RTSP (lyhenne sanoista Real Time Streaming Protocol) on tiedonsiirtoprotokolla multimedian suoratoistoa varten TCP/IP-verkoissa. Protokollaa voidaan käyttää sekä TCP:n että UDP:n päällä.
RTSP:llä ohjataan multimediaesitysten suoratoistoa mediapalvelimilta asiakasohjelmalle samaan tapaan kuin videonauhuria käytetään. Asiakasohjelma voi valita toistosuunnan ja -nopeuden pikakelausta tai hidastusta varten.
RTSP on tekstipohjainen protokolla HTTP ja SIP-protokollien tapaan.
Esityksen eri mediat, niiden ohjaus ja käytettävät koodekit kuvataan käyttäen SDP:tä.
Itse media siirretään RTP:tä käyttäen.
Jos esitykseen kuuluvat mediat (ääni, kuva tai tekstitys) lähetetään eri yhteyksiä käyttäen, RTSP:n ja RTCP:n avulla ne saadaan tahdistettua käyttäjälle esittämistä varten.
Standardointi

RTSP määritellään RFC-dokumenteissa:
RFC 2326 Real Time Streaming Protocol (RTSP)
RFC 2327 SDP: Session Description Protocol
RFC 7826 Real-Time Streaming Protocol Version 2.0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Henning Schulzrinnen RTSP-sivut.
Purppuranätkelmä

| Purppuranätkelmä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Tribus::  Fabeae
Suku::  Nätkelmät Lathyrus
Laji::  cicera
Kaksiosainen nimi
 Lathyrus cicera  L. 
Katso myös
   Purppuranätkelmä Wikispeciesissä   Purppuranätkelmä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Purppuranätkelmä (Lathyrus cicera) nätkelmiin kuuluva hernekasvilaji. Sitä käytetään rehukasvina.
Laji esiintyy Euroopassa ja Aasiassa: Etelä-Euroopassa Portugalista Kreikkaan, Sveitsissä, Ukrainassa, Makaronesiassa, Pohjois-Afrikassa, Aasiassa länsiosasta Keski-Aasiaan sisäosaan. Purppuranätkelmä on löydetty Suomen alueella kerran, Helsingin Lauttasaaressa vuonna 1940, Marokosta tuodun korkkikaarnan mukana levinneenä tulokaskasvina.
Aiheesta muualla

ITIS: Lathyrus cicera (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Lathyrus cicera (englanniksi)
Agriculture Western Australia: Growing dwarf chickling (Lathyrus cicera) (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf) (englanniksi)
RTP

| TCP/IP-pino |
| --- | --- |
sovelluskerros sovelluskerros: BGP · DHCP · DNS · ESMTP · FTP · HTTP · IMAP · IRC · LDAP · MGCP · NNTP · NTP · POP3 · RPC · RTP · RTSP · SIP · SMTP · SNMP · SOCKS · SSH · Telnet · TLS/SSL · XMPP  ·  (..lisää..)
kuljetuskerros kuljetuskerros: TCP · UDP · QUIC · DCCP · SCTP · RSVP · RIP · ECN
verkkokerros verkkokerros: IP (IPv4 ja IPv6) · ICMP (ICMPv6) · IGMP · IPsec
siirtoyhteyskerros: ARP · IS-IS · NDP · OSPF · L2TP · PPP
fyysinen kerros
RTP (lyhenne sanoista Real-time Transport Protocol) on tietoliikenneprotokolla tosiaikaisen datan kuten äänen ja kuvan siirtoon pakettiverkoissa. 
RTP:tä käytetään yhdessä RTCP:n (RTP control protocol) kanssa.
RTP-protokollaa käytetään kolmannen sukupolven matkapuhelinverkkojen IP-pohjaisissa palveluissa, mm. puheluissa ja multimedian suoratoistossa. GPRS-verkkojen tärkein RTP-sovellus on pikapuhelu.
RTP on erittäin yksinkertainen protokolla. Se tarjoaa sovellukselle tiedon kehysten sisältämästä tietotyypistä, kehysten ajastuksesta, niiden häviämisestä ja kehysten sisältämän datan lähteistä. RTCP välittää tietoa istunnon osallistujista, yhteyksien suorituskyvystä ja verkon palvelutasosta.
RTP:n suunnitteluperiaatteina on ollut
sovellustason kehystys (application layer framing, ALF),
jossa sovellus jakaa itse datan verkon kannalta sopivanmittaisiin kehyksiin 
ja huolehtii uudelleenlähetyksistä tai toipuu kehysten häviämisestä muilla tavoin. 
RTP on ajateltu toteutettavaksi niin, että eri protokollakerroksiin kuuluva paketin käsittely yhdistetään yhdessä tai kahteen silmukkaan eli käytetään yhdistettyä protokollakerrosten käsittelyä (integrated layer processing, ILP).
RTP ei muodosta omaa protokollakerrostaan, vaan se tarjoaa sovellukselle puitteet reaaliaikaisen tiedon siirtoon.
Standardointi

RTP määritellään RFC-dokumenteissa:
RFC 1889, RTP: A Transport Protocol for Real-Time Applications, korvaaja: RFC 3550
RFC 3550, Standard 64, RTP: A Transport Protocol for Real-Time Applications
RFC 3551, Standard 65, RTP Profile for Audio and Video Conferences with Minimal Control
RFC 3190, RTP Payload Format for 12-bit DAT Audio and 20- and 24-bit Linear Sampled Audio
RFC 6184, RTP Payload Format for H.264 Video
RFC 4103, RTP Payload Format for Text Conversation
RFC 3640, RTP Payload Format for Transport of MPEG-4 Elementary Streams
RFC 6416, RTP Payload Format for MPEG-4 Audio/Visual Streams
RFC 2250, RTP Payload Format for MPEG1/MPEG2 Video
RFC 4175, RTP Payload Format for Uncompressed Video
RFC 6295, RTP Payload Format for MIDI
RFC 4696, An Implementation Guide for RTP MIDI
RFC 7587, RTP Payload Format for the Opus Speech and Audio Codec
RFC 7656, A Taxonomy of Semantics and Mechanisms for Real-Time Transport Protocol (RTP) Sources
RFC 7798, RTP Payload Format for High Efficiency Video Coding (HEVC)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Henning Schulzrinnen RTP-sivut.
Pyöräjärvi

| Pyöräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°15′05″N, 26°27′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Märkäjärvenojaan 
Järvinumero:  14.179.1.063
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  620 m  
Rantaviiva:  2,555 km  
Pinta-ala:  25,541 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPyöräjärvi 
Pyöräjärvi Pyöriälampi on Kymenlaaksossa Jaalassa, Paljakan ja Paistjärven välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 26 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96 metriä mpy.