stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Halafin kulttuuri

Halafin kulttuurin saviastia.
Halafin alue.
Halafin kulttuuri oli Pohjois-Mesopotamiassa 6100–5500 cal. eaa. ollut muinainen maanviljelykulttuuri,
joka tunnetaan muun muassa ympyränmuotoisista taloista. Halafin saviastiat ovat hyvin tehtyjä. Elinkeino oli paimentolaisuuden ja maatalouden yhdistelmä. Tavaran omistukseen ja kauppaan liittyvät sinetit ilmaantuivat Halaf-kaudella. 
Kauppaverkosto oli laaja. Kaudella lienee ollut jonkinlainen ylimystö.[lähde? ]
Halaf-keramiikka ilmestyi Pohjois-Mesopotamiaan, josta levisi itään länteen ja etelään. Kulttuuri ulottui Pohjois-Mesopotamiasta Syyriaan ja Kaakkois-Turkkiin sadeviljelyalueella sekä itään luoteisten Zagrosvuorten etelärinteille. Muutaman vuosisadan verran käytettiin sekä Hassuna - että Halaf - keramiikkaa yhtä aikaa, ja Hassuna-tyyli hävisi pois. Nämä keramiikat saattoivat edustaa eri kansoja. Halafin kulttuurin elämäntyyli muistutti edeltävää Hassuna-kulttuuria taloineen, viljakasveineen ja kotieläimineen.[lähde? ] Halaf-kulttuurikaan ei harjoittanut keinokasteluviljelyä.
Halaf oli Lähi-idän ensimmäinen laajalle levinnyt kulttuuri "horisontti" noin 5900–5400 kalenterivuotta eaa.  Halafia edelsi ns. Proto-Halaf-vaihe, joka oli 6100–5900 kalenterivuotta eaa.. Sitä ennen oli Pre-halaf noin 6300–6000 kalenterivuotta eaa. eli myöhäinen keraaminen neoliittinen kausi.
Halaf-kaudella viljeltiin kaksirivistä ohraa, emmervehnää ja kauraa? sekä pellavaa. Kulttuuri valmisti hyvin taitavasti tehtyä kaksiväristä keramiikkaa, ja kauden lopulla tehtiin jonkin verran hienoa moniväristä keramiikkaa Tell Arpatshijahissa. Aiheina olivat geometriset kuviot ja eläimet. Keramiikkatuotannon keskus lienee ollut Khaburjoella Syyriassa. On väitelty siitä, miksi tämä keramiikka levisi niin laajalle. Keramiikan saven tutkimus viittaa, että tätä keramiikkaa tuotettiin eri keskuksissa laajalla alueella. Kulttuuri tuotti amuletteja ja sinettejä, joissa oli geometrisia kuvioita, sekä savisia naisveistoksia. Varsinkin Tell Arpachiyahistä, Tepe Gawrasta ja Chagar Bazarista on löydetty huomattava määrä sinettejä. Keramiikkaa kuljetettiin kaupan mukana 1000 km:n päähän. Luultavasti Halaf-kulttuurissa oli jonkinlainen ylimystö, joka harjoitti kauppaa.
Kulttuuri oli Hassunan ja Samarran kulttuurien aikalainen.
Halafin synty

Halaf kehittyi aikaisemmasta keramiikasta asteittain pre-Halaf ja proto-halaf vaiheiden kautta. Pre-Halaf alkoi ehkä noin 6200 cal eaa.. Pre-Halaf vastaa Hassuna III-vaihetta. Proto-Halaf oli noin 6100-5800 cal ea. Proto-Halaf jakautuu varhaiseen ja myöhäiseen : Sabi Ayad 7-6 6100-6000 ja Sabi Ayad 5-4 6000-5800 eaa..
Tholokset

Tätä kulttuuria luonnehtivat vain Tell Arpatshijahista löydetyt tholos-rakennukset (kreik. tholoi), joissa on pyöreä kupu ja suorakulmainen eteinen, ja joissain kiviset perustukset. Nämä olivat ehkä temppeleitä, eteisettömät pyöreät rakennukset asuintaloja. Niitä on tehty savesta ja mudasta sekä kivestä. Ympyrän muotoiset talot ovat liittyneet perinteisesti liikkuvaan elämänmuotoon, neliömäiset pysyvään Lähi-idässä. 
Tältä ajalta on todisteita siitä, että tietystä lähteestä oleva saviastia olisi siirtynyt kaupan mukana 1000 km:n päähän. Tämä viittaa eliittien väliseen kauppaan, eli jonkinlaiseen yhteiskunnalliseen kerrostuneisuuteen.
Löytöpaikkoja

Halaf-kauteen liittyviä löytöpaikkoja ovat mm. Tell Halaf Syyriassa Khaburjoen varrella, Tell Arpatshijah, Yarim Tepe, Tepe Gawra, Chagar Bazar Turkissa, Ninive, Sabi Abyad, ja Ras-el-Rain. Halaf jakautuu itäiseen ja läntiseen Halafiin. Läntistä oli Syyriassa, esim. Karkemiš ja Tell Halaf, itäistä Tell Arpatshijahissa ja Tepe Gawrassa.
Harjalepinkäiset

| Harjalepinkäiset |
| --- | --- |
 Valkoharjalepinkäinen (Prionops plumatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Vangat Vangidae
Suku::  Harjalepinkäiset Prionops  Vieillot, 1816
Katso myös
   Harjalepinkäiset Wikispeciesissä   Harjalepinkäiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harjalepinkäiset (Prionops) on vangojen heimoon kuuluva lintusuku. Aiemmin suku luettiin afrikanlepinkäisiin. Sukuun kuuluu 8 lajia.
Harjalepinkäisiin (Prionops) kuuluvia lajeja

Angolanlepinkäinen (Prionops gabela)
Harmaaharjalepinkäinen (Prionops poliolophus)
Keltaharjalepinkäinen (Prionops alberti)
Punanokkalepinkäinen (Prionops retzii)
Rusko-otsalepinkäinen (Prionops scopifrons)
Rusovatsalepinkäinen (Prionops rufiventris)
Siniharjalepinkäinen (Prionops caniceps)
Valkoharjalepinkäinen (Prionops plumatus)
Aiheesta muualla

ITIS: Prionops (englanniksi)
Harjakotkat

| Harjakotkat |
| --- | --- |
 Harjakotka (Spilornis cheela)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Harjakotkat Spilornis  G. R. Gray, 1840
Katso myös
   Harjakotkat Wikispeciesissä   Harjakotkat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harjakotkat (Spilornis) on haukkojen heimoon kuuluva päiväpetolintusuku. Harjakotkien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan viisi lajia.
Harjakotkiin kuuluvia lajeja

Borneonharjakotka (Spilornis kinabaluensis)
Celebesinharjakotka (Spilornis rufipectus)
Harjakotka (Spilornis cheela)
Pikkuharjakotka (Spilornis klossi)
Tummaharjakotka (Spilornis elgini)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Spilornis (englanniksi)
Henrik Forbus

Henrik Forbus (k. 13. maaliskuuta 1681 Oulu) oli suomalainen vouti, raatimies, pormestari ja valtiopäivämies.
Forbuksen vanhemmat olivat oululainen porvari, Iin nimismies Kasper Hansson Forbus (k. 1682) ja Brita Jönsdotter. Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1647.
Forbus toimi Hailuodon vapaaherrakunnan voutina 1654–1656 ja Iin vapaaherrakunnan voutina vuodesta 1661. Hän oli porvarina Oulussa vuodesta 1663 ja toimi Oulun raatimiehenä vuodesta 1664 ja pormestarina vuodesta 1676. Forbus oli Oulun edustajana valtiopäivillä 1668, 1678 ja 1680.
Henrik Forbus oli naimisissa vuoteen 1663 Brita Larsdotter Carlanderin (k. 1663) kanssa tämän toisessa avioliitossa ja vuodesta 1664 Margareta Larsdotter Lithoviuksen (k. 1731) kanssa. Hänen poikiaan olivat Limingan kirkkoherra Henrik Forbus (1674–1737), vaasalainen raatimies Kasper Forbus (k. 1693)  ja Kemin kirkkoherra Lars Forbus (1672–1725).
Hastings (täsmennyssivu)

Hastings voi tarkoittaa:
Paikkoja

Hastings, kaupunki Englannissa
Hastings, joki Australiassa
Hastings, aluekunta Kanadan Ontariossa
Hastings, kaupunki Sierra Leonessa
Hastings, kaupunki Uudessa-Seelannissa
Hastings, kaupunki Yhdysvaltojen Floridassa
Hastings, pieni kaupunki Yhdysvaltojen Iowassa
Hastings, kaupunki Yhdysvaltojen Michiganissa
Hastings, kaupunki Yhdysvaltojen Minnesotassa
Hastings, kaupunki Yhdysvaltojen Nebraskassa
Hastings, kaupunki Yhdysvaltojen New Yorkissa
Hastings, pikkukaupunki Yhdysvaltojen Oklahomassa
Hastings, kunta Yhdysvaltojen Pennsylvaniassa
Henkilöitä > Hastings sukunimenä

Alcee Hastings (1936–2021), yhdysvaltalainen poliitikko
Bob Hastings (1925–2014), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jeff Hastings (s. 1959), yhdysvaltalainen mäkihyppääjä
Natasha Hastings (s. 1986), yhdysvaltalainen juoksija
Warren Hastings (1732–1818), brittiläinen Bengalin kenraalikuvernööri
Henkilöitä > Hastings etunimenä

Hastings Banda (1898–1997), Malawin presidentti
Hastings Gilford (1861–1941), brittiläinen lääkäri
Hastings Ismay (1887–1965), brittiläinen upseeri
Henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Arthur Hastings, Agatha Christien Hercule Poirot -tarinoiden hahmo
Muuta

Hastingsin taistelu vuonna 1066
Operaatio Hastings, Yhdysvaltojen armeijan operaatio Vietnamin sodassa
Hastingsin vasta-aurinkokaari, haloilmiö
Hastings, Kuninkaallisen laivaston alusluokka
HMS Hastings (L27), Hastings-luokan sluuppi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hastings”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Heart of Gold

| ”Heart of Gold” Neil Young |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Harvest
 B-puoli: ”Sugar Mountain”
 Julkaistu: 1972
 Tekijä(t): Neil Young
 Tyylilaji: folk
 Kesto: 02.59
 Levy-yhtiö: Reprise Records
Neil Youngin muut singlet
| ”When You Dance I Can Really Love” 1971 | ”Heart of Gold” 1972 | ”Old Man” 1972 |
Heart of Gold on kanadalaisen muusikon Neil Youngin tunnetuimpia kappaleita. Se julkaistiin hänen menestysalbumillaan Harvest vuonna 1972. Kappale julkaistiin samana vuonna myös singlenä. Kappale meni julkaisuviikkonaan suoraan Yhdysvaltojen singlelistan ykköseksi.
Kappale alkaa akustisella kitarariffillä, jonka päälle alkaa soida huuliharppuriffi. Alun lisäksi kertosäe on hyvin tunnettu. Kappaletta on samplattu muun muassa suomalaisen rap-duon Jontin & Shakan kappaleessa ”Päiväni murmelina”.
Albumijulkaisut

Harvest (1972)
Greatest Hits (kokoelma, 2004)
Hargnies

Hargnies voi tarkoittaa seuraavia:
Maantieto

Hargnies, kunta Ranskassa Ardennesin departementissa
Hargnies, kunta Ranskassa Nordin departementissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hargnies”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Green New Deal

Green New Deal -termillä (GND, suom. vihreä uusi sopimus tai vihreä uusi jako) tarkoitetaan erinäisiä julkisia poliittisia ohjelmia, jotka sisältävät valtion aktiivista investoimista työpaikkoihin ja toimintoihin ympäristöystävällisen eli vihreän talouden alalla ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja sosiaalisen hyvinvoinnin lisäämiseksi.
Suomessa vastaavasta on käytetty myös termiä ekologinen jälleenrakennus viitaten sotien jälkeiseen yhteiskunnan  jälleenrakennukseen.
Green New Dealin nimi juontaa Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Rooseveltin vuosina 1933–1937 nimellä New Deal toimeenpanemista uudistuksista, joiden tarkoitus oli pelastaa Yhdysvallat ja sen talous 1920-luvun lopulla alkaneen suuren laman kourista.
Useilla eri poliittisilla toimijoilla eri maissa on ollut erilaisia Green New Deal -ohjelmaehdotuksia. Yhteistä ohjelmille ovat panostukset uusien ympäristöystävällisten eli ”vihreiden” teknologioiden käyttöönottoon, kuten uusiutuvien energianlähteiden osuuden lisäämiseen ja esimerkiksi liikenteen osalta raideliikenteeseen ja päästöttömiin autoihin, kuten biokaasu- ja sähköautoihin.
Kun korostetaan ilmastotoimien sosiaalisten vaikutusten huomiointia, esimerkiksi kielteisten työllisyysvaikutusten minimointia, käytetään läheistä käsitettä just transition, (suomeksi esimerkiksi oikeudenmukainen muutos tai oikeudenmukainen siirtymäselvennä).
Green New Deal Yhdysvalloissa

Yhdysvalloissa kaksipuoluejärjestelmästä johtuen marginaalisessa asemassa oleva Yhdysvaltain vihreä puolue on ajanut Green New Dealia 2000-luvun alusta.
2010-luvun loppupuolella julkinen kannatus ja keskustelu GND:stä on kasvanut. Yhdysvaltojen senaattori Vermontista ja demokraattien vuoden 2016 presidentinvaalien esivaalissa toiseksi tullut ehdokas, Bernie Sanders pitää New Dealia talouspoliittisen ajattelunsa perustana. Toisin kuin 30-luvulla, Sanders haluaa huomioida julkisissa investoinneissa myös ympäristönäkökohdat, minkä vuoksi hänen tavoitteisiinsa viitataan joskus "vihreänä New Dealina". Presidentinvaalikampanjassaan 2020 Sanders nosti Green New Deal -ajattelun uudelleen entistä selvemmin keskiöön heti kisaan ilmoittautuessaan. Sandersin kampanja julkaisi syksyllä 2019 tarkemman selostuksen omasta Green New Dealistaan, jonka hintalapuksi määriteltiin 16,3 biljoonaa dollaria. Kampanjan mukaan asian suhteen toimimatta jättäminen tulisi vielä kalliimmaksi.
Yhdysvalloissa Green New Deal nousi laajan uutisoinnin keskiöön helmikuussa 2019 demokraattien kongressiedustaja Alexandria Ocasio-Cortezin ajamana hankkeena.
Myös monet muut demokraattien presidentinvaaliehdokkuudesta 2020 kisaavat ehdokkaat ovat ilmaisseet tukensa Green New Deal -hankkeelle.
Joe Bidenin vuoden 2020 presidentinvaalikampanjaan kuului hiilineutraaliutta 2050 tavoitteileva "The Biden Plan", jossa ilmastonmuutoksen torjuntaan ohjattaisiin 1,7 biljoonaa dollaria liittovaltion rahaa seuraavan kymmenen vuoden aikana. Hänen varapresidenttiehdokasparinsa Kamala Harris tuki aiempaa vuoden 2019 republikaanienemmistöisessä senaatissa kaatunutta Green New Deal -lakiesitystä toimiessaan tuolloin Kalifornian osavaltion toisena senaattorina.
Green New Deal Euroopassa

Myös Euroopassa eri vihreät puolueet ovat 2000-luvun alusta ajaneet Green New Deal -tyyppisiä ohjelmia.
Yleiseurooppalainen parempaa demokratiaa ja mantereenlaajuisia uudistuksia vaativa kansanliike ja maakohtaisten paikallisten puolueiden katto-organisaatio DiEM25 on vaatinut uutta, 2008 alkaneen talouskriisin jälkeistä työpaikkoja lisäävää, ympäristön kestävän kehityksen huomioivaa eurooppalaista New Dealia.
Euroopan unionin Brexit-pääneuvottelijana toiminut ranskalainen, keskustaoikeistolaisten Les Républicainsin ja Euroopan kansanpuolueen poliitikko Michel Barnier teki huhtikuussa 2019 Green New Deal -avauksen, jossa hän korosti ilmastonmuutoksen torjunnan tärkeyttä ja mainitsi komission laskelmista, joiden mukaan tavoitteisiin pääseminen tarkoittaisi vuosittaista noin 180 miljardin euron lisäinvestointia vihreään teknologiaan. Barnier käytti vaatimalleen vihreälle investointiohjelmalle nimeä Green EU Deal.
Green New Deal Euroopassa > EU:n European Green Deal

Ursula von der Leyenin johtama toimikaudelle 2019–2024 nimitetty Euroopan komissio nimesi syyskuussa 2019 Frans Timmermansin vastaamaan komission keskeisenä varapuheenjohtajana EU:n muuttamisesta hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä nimikkeellä European Green Deal. Nimityksen ohessa asetettiin aikatauluvaatimus esitellä suunniteltu European Green Deal -hanke komission sadan ensimmäisen päivän aikana sen virkaanastumispäivästä alkaen. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaksi suomeksi nimetty ohjelma julkaistiin 11.12.2019.
Joulukuussa 2019 julkaistua von der Leyenin komission ohjelmaa on kuitenkin kritisoitu keinoiltaan ja rahallisten resurssien kanavoinniltaan riittämättömäksi. Vastineena EU:n komission ohjelmalle DiEM25-liike julkaisi oman päivitetyn Blueprint For Europe's Just Transition -ohjelmansa, jossa DiEM25 toteaa, että von der Leyenin komission ohjelma ei ole riittävä ollakseen "aito" Green New Deal. Vastaavanlaista kritiikkiä on nähty myös USA:ssa demokraattipuolueen oikeistosiiven toimijoiden ilmasto-ohjelmia kohtaan presidentinvaalien 2020 alla.
Green New Deal Euroopassa > Suomessa

Suomessa vasemmistoliitto on vuoden 2019 europarlamenttivaaleihin liittyen kertonut haluavansa Eurooppaan oman green new dealin, joka luo työtä ilmastokestävästi. Puolue suomentaa käsitteen omassa käytössään ekologiseksi jälleenrakennukseksi. Vihreillä oli vastaava avaus 2009. Vihreät julkisti helmikuussa 2020 reilun vihreän muutoksen ohjelman ja vasemmistoliitto kesäkuussa 2020 oman reilun siirtymän ohjelmansa.
Puolueiden ulkopuolella Suomessa monitieteinen ympäristö- ja resurssikysymyksiin keskittynyt BIOS-tutkimusyksikkö julkaisi lokakuussa 2019 oman ekologinen jälleenrakennus -asiakirja-verkkosivustonsa, jossa käsitellään yksityiskohtaisesti ongelmaa ja sen ratkaisua.
Suomen valtion itsenäisyyden juhlarahasto Sitra nosti 1.1.2020 julkaistussa selvitysasiakirjassaan ekologisen jälleenrakennuksen ensimmäiseksi ja keskeisimmäksi viidestä tärkeimmästä tulevaisuuden kehityskulusta eli megatrendistä 2020-luvulla.
Euroopan unionin koronaelvytyspaketin Suomen 2,3 miljardin euron osuudesta vähintään puolet on tarkoitus käyttää vihreää siirtymää tukeviin hankkeisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Green New Deal Wikimedia Commonsissa
Green New Deal, explained vox.com 7.2.2019
Alexandria Ocasio-Cortez.
Hargelsberg

| Hargelsberg |
| --- | --- |

 vaakuna
 Hargelsberg
 Koordinaatit: 48°09′03″N, 14°25′32″E 
Valtio:  Itävalta
Osavaltio:  Ylä-Itävalta
Piiri:  Linz-Land
Hallinto:  
 – Kunnanjohtaja:  Manfred Huber
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,9 km²
Korkeus:  324 m
Väkiluku (2019):  1 388
 – Väestötiheys:  77,5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.hargelsberg.ooe.gv.at 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hargelsberg on kunta Linz-Landin piirissä Ylä-Itävallan osavaltiossa Itävallassa.
Hargelsbergissä asui vuoden 2019 arvion mukaan 1 388 asukasta. Kunnanjohtajana toimii tällä hetkellä Manfred Huber.[lähde? ] Hargelsbergin korkeus merenpinnasta on 324 metriä ja sen pinta-ala on 17,9 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kunnan kotisivut (saksaksi)
Henrik Ervast

Henrik Ervast (16. helmikuuta 1776 Siikajoki – 23. syyskuuta 1838 Helsinki) oli suomalainen lakimies, joka toimi kahteen otteeseen senaattorina.
Ervastin vanhemmat olivat pitäjänkirjuri Henrik Ervast ja Beata Kristina Fortelius. Ervastin puoliso vuodesta 1797 oli Lovisa Bohm (k. 1854). Ervast valmistui hovioikeuden auskultantiksi Turun yliopistosta 1793, jossa hänen lahjakkuutensa oli herättänyt huomiota. Hänet nimitettiin Vaasan hovioikeuden sihteeriksi 1801 ja Ylä-Karjalan tuomiokunnan tuomariksi 1803. Vuonna 1809 hänestä tuli hallituskonseljin oikeusosaston jäsen. Juuri hän lienee vastannut pääosin Suomen lakien mukaan tarkistetusta uudesta esityksestä kenraalikuvernöörin ja prokuraattorin ohjesäännöksi. Vuonna 1812 hän palasi omasta pyynnöstään takaisin tuomiokuntaansa. Vuonna 1818 hänet nimitettiin Vaasan hovioikeuden varapresidentiksi, mutta 1833-1838 hän toimi uudelleen senaatin oikeusosaston jäsenenä.
Hennadi Avdjejenko

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Seoul 1988 | korkeushyppy |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1983 | korkeushyppy |  |
|  Hopeaa | Rooma 1987 | korkeushyppy |  |
Hennadi Valentynovytš Avdjejenko (ukr. Геннадій Валентинович Авдєєнко, ven. Геннадий Валентинович Авдеенко, Gennadi Valentinovitš Avdejenko; s. 4. marraskuuta 1963 Odessa) on Neuvostoliittoa ja Ukrainaa edustanut korkeushyppääjä, joka voitti 1980-luvulla olympiakultaa ja maailmanmestaruuden.
Avdjejenko harjoitteli Neuvostoliiton armeijan urheilujoukoissa Odessassa. Hän voitti kultaa vuoden 1983 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa Helsingissä ja hopeaa vuoden 1987 maailmanmestaruuskilpailuissa Roomassa. Olympiakultaa hän voitti vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa.
Aiheesta muualla

Hennadi Avdjejenko Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Miesten korkeushypyn olympiavoittajat
Miesten korkeushypyn maailmanmestarit
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Gennadiy Avdeyenko
Käännös suomeksi
Helsingin Shakkiliitto

Helsingin Shakkiliitto (lyh. HSL) (ruots. Helsingfors Schackförbund ry) on 20. helmikuuta 1937 perustettu helsinkiläinen shakkiliitto, joka vuoteen 1956 saakka oli vain helsinkiläisille kerhoille. 1957 liiton toiminta laajeni Espooseen, kun Espoon Shakkikerho liittyi jäseneksi. Myöhemmin myös Vantaan kerhot sekä Järvenpää ovat liittyneet Helsingin Shakkiliittoon. HSL on Suomen Shakkiliiton suurin piiriliitto jäsenmäärältään. Se järjesti muun muassa shakkiturnauksia Helsingin Shakkikodissa (1994-2011) ja 2012 alkaen Bridge- ja Shakkiareenalla. HSL on järjestänyt Helsingin mestaruusturnausta vuodesta 1941, joukkuemestaruuksia 1940-luvulta sekä koululaiskilpailuja 1999 alkaen. Uusin kilpailumuoto on aloitteleville pelaajille suunnattu "Shakkinappulaturnaus" jota on pelattu 2005 alkaen. HSL järjestää vuosittain heinäkuussa myös Puistoshakin Helsingin mestaruuden (Kaivopuiston puistoshakkilaudat).
Henrik Florinus nuorempi

Henrik Florinus nuorempi, Henricus Henrici Florinus (1668 Hämeenlinna – 28. toukokuuta 1706 Turku) oli suomalainen kirkkoherra. Hän syyllistyi aviorikokseen ja kahteen murhaan ja hänet mestattiin Turussa vuonna 1706.
Henrik Florinuksen vanhemmat olivat Paimion ja Kemiön kirkkoherra Henrik Florinus vanhempi ja Beata Davidsdotter Gyllenbögel. Hän kävi Turun katedraalikoulua, pääsi ylioppilaaksi 1686 tai 1687 Turussa ja valmistui filosofian maisteriksi 1691. Florinus vihittiin papiksi 1692.
Florinus oli amiraliteetinsaarnaajana Karlskronassa kunnes hänestä tuli Kemiön kirkkoherra 1698 isänsä luovutettua virkansa. Florinus astui kirkkoherran virkaan vuonna 1700. Hän oli samana vuonna Turun pappeinkokouksessa saarnaajana. Florinus julkaisi yhden onnittelurunon Turussa vuonna 1689 ja  hän suomensi Turussa 1693 julkaistun Augsburgin uskontunnustuksen.
Florinus oli naimisissa vuodesta 1692 äitipuolensa sisaren Maria Eriksdotter Pihlin kanssa. Hänellä oli kuitenkin suhde Halikon kihlakunnan kruununvoudin Joachim Gardelingin puolison ja Kemiön aikaisemman kirkkoherran tyttären Kristina Johansdotter Pratanan kanssa. Florinus myrkytti oman vaimonsa maaliskuussa 1704 ja murhautti sitten puolen vuoden kuluttua kruununvouti Joachim Gardelingin. Gardelingin murha yritettiin lavastaa onnettomuudeksi mutta pian paljastui että Gardelingin olivat murhanneet Florinuksen sisarenpoika ja pappilan renki Florinuksen toimeksiannosta. Turun hovioikeus tuomitsi toukokuussa 1706 Florinuksen mestattavaksi ja hänet teloitettiin Turussa Uudenmaan tulliportin ulkopuolella. Kristina Pratana tuomittiin myös kuolemaan ja hänet poltettiin roviolla Kemiön kirkolla 1707. Florinusta kruununvoudin murhassa avustivat hänen sisarenpoikansa Peldan ja pappilan renki sekä Florinuksen vaimon sisar Anna Pihl. Peldan ja pappilan renki tuomittiin mestattaviksi ja Anna Pihl poltettiin roviolla.
Greta Thunberg

| Greta Thunberg |
| --- | --- |
 Thunberg vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. tammikuuta 2003 (ikä 21) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  opiskelija, kansalaisaktivisti
Vanhemmat:  Svante Thunberg ja Malena Ernman
Muut tiedot
Aktiivisena:  2018–
 Nimikirjoitus
Koululaiset marssimassa ilmaston puolesta Hampurissa.
Greta Tintin Eleonora Ernman Thunberg (s. 3. tammikuuta 2003 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen ilmastoaktivisti, joka tunnetaan koululaisten kansainvälisen ilmastolakkoliikkeen perustajana. Hän nousi julkisuuteen elokuussa 2018 osoittamalla mieltä Tukholmassa Ruotsin valtiopäivätalon edustalla saadakseen huomiota ilmastonmuutokselle. Osoittaessaan mieltä hän oli pois koulusta, ja Thunbergin esimerkki käynnisti maailmanlaajuisen koululakkojen kansalaisliikkeen. Thunberg ottaa kantaa ilmastonmuutokseen jokapäiväisessä elämässään.