stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fidelio
Musiikki

Fidelion kolmas versio on jäänyt oopperatalojen pysyvään ohjelmistoon. Oopperan tunnetuin numero on Vankien kuoro.
Päähenkilöt

Leonore – sopraano
Florestan, hänen miehensä – tenori
Pizarro, vankilanjohtaja – baritoni
Rocco, vanginvartija – basso
Marzellina, hänen tyttärensä – sopraano
Fernando, tarkastaja – bassobaritoni
vankeja – kuoro
Synopsis > Tapahtumapaikka ja -aika

Poliittinen vankila lähellä Sevillaa (castillo de San Jorge, Triana) 1500-luvulla.
Synopsis > Ensimmäinen näytös

Pizarro vangituttaa viattoman Florestanin. Tämän vaimo Leonore pukee päälleen miehen vaatteet, ottaa peitenimekseen Fidelio ja soluttautuu vankilan vanginvartijoiden joukkoon. (Vankien kuoro.) Roccon tytär Marzellina rakastuu Fidelioon, mutta tämä hylkää hänet. Pizarron korviin kantautuu tieto, että tarkastaja Fernando on tulossa tarkastamaan vankilaa. Hän päättää surmata Florestanin.
Synopsis > Toinen näytös

Fidelio vaatii saada päästä auttamaan vanginvartija Roccoa sellin haudan kaivamisessa. Pizarro suostuu ja Fidelio löytää puolikuolleen Florestanin vankilan nurkasta. Rocco kieltäytyy surmaamasta häntä ja Pizarro on jo iskemäisillään tikarin Florestanin sydämeen, kun Leonore riisuu naamionsa ja tähtää Pizarroa pistoolilla. Silloin ulkoa kuuluvat trumpettifanfaarit ilmoittavat Fernandon saapuneeksi. Pizarro juoksee vastaanottamaan tätä. Samalla Leonore ja Florestan saavat selville, että kaikki muutkin vangit on vangittu ilman syytä. He kertovat tiedon Fernandolle, joka määrää Roccon surmaamaan Pizarron ja vapauttamaan kaikki vangit.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fidelio, Op.72 (Beethoven, Ludwig van) IMSLP / Petrucci Music Library.
Yle Areena, Oopperan taltiointi Savonlinnan oopperajuhlilta vuodelta 1967
11. tammikuuta

11. tammikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 11. päivä. Vuodesta on jäljellä 354 päivää (karkausvuonna 355).
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Kari, Karri
suomenruotsalainen kalenteri: Osvald
ortodoksinen kalenteri: Teo, Mikael, Miihkali, Mikko
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Njulgu
vanhemmissa kalentereissa: Hugo, Hyginus, Rauha
Tapahtumia

1158 – Vladislav II:sta tuli Böömin kuningas.
1693 – Tulivuori Etna purkautui.
1787 – William Herschel löysi Uranuksen kuista Titanian ja Oberonin.
1879 – Eteläisen Afrikan zulujen ja Britannian siirtomaavallan välillä syttyi zulu-sotana tunnettu siirtomaasota.
1918 – Sveitsi tunnusti Suomen itsenäisyyden.
1919 – Romania valtasi Transilvanian.
1922 – Insuliinia käytettiin ensimmäisen kerran diabetesta vastaan. Insuliinin epäpuhtauksista aiheutui kuitenkin 14-vuotiaalle Leonard Thompsonille allerginen reaktio. Insuliinin epäpuhtaudet saatiin poistettua valmistusprosessista, ja 23. tammikuuta annettu seuraava insuliinipistos oli jo täydellinen menestys.
1923 – Ranskan ja Belgian joukot miehittivät Ruhrin alueen, jotta Saksa maksaisi sotakorvauksensa.
1928 – Josif Stalin karkotti Lev Trotskin Alma-Ataan.
1941 – Toinen maailmansota: Norjan johtaja Vidkun Quisling pyysi saksalaisten miehitysjoukkojen apua opposition tukahduttamiseen.
1942 – Toinen maailmansota: Japani julisti sodan Alankomaille.
1942 – Toinen maailmansota: Japani valtasi Kuala Lumpurin.
1946 – Enver Hoxha julistautui Albanian diktaattoriksi.
1964 – Yhdysvaltojen terveysministeriön johtaja Luther Terry julkaisi uraauurtavan tutkimuksen tupakoinnin mahdollisista vaaroista.
1972 – Itä-Pakistanista tuli Bangladesh.
1973 – Watergate-oikeudenkäynti alkoi.
1977 – Pikku Kakkosen ensimmäinen jakso esitettiin
1990 – 300 000 liettualaista osoitti mieltä maansa itsenäisyyden puolesta.
2007 – J. K. Rowling sai valmiiksi seitsemännen ja viimeisen Harry Potter -kirjansa Harry Potter ja kuoleman varjelukset.
2010 – Suomen urheilun Hall of Fame perustettiin.
Syntyneitä

347 – Theodosius I, Rooman keisari (k. 395)
1503 – Parmigianino, italialainen taidemaalari (k. 1540)
1732 – Peter Forsskål, suomalaissyntyinen luonnontieteilijä, tutkimusmatkailija ja filosofi (k. 1763)
1747 – François Alexandre Frédéric de La Rochefoucauld-Liancourt, ranskalainen poliitikko ja yhteiskunnallinen uudistaja (k. 1827)
1755 – Alexander Hamilton, yhdysvaltalainen lakimies, upseeri ja valtiomies (ensimmäinen rahaministeri) (k. 1804)
1815 – John A. Macdonald, kanadalainen poliitikko, pääministeri 1867–1873 ja 1878–1891 (k. 1891)
1825 – Bayard Taylor, yhdysvaltalainen matkakirjailija (k. 1878)
1842 – William James, yhdysvaltalainen psykologi ja filosofi (k. 1910)
1852 – Konstantin Fehrenbach, Saksan valtakunnankansleri 1920–1921 (k. 1926)
1859 – George Curzon, brittiläinen poliitikko (k. 1929)
1875 – Reinhold Glière, venäläinen säveltäjä (k. 1956)
1885 – Alice Paul, yhdysvaltalainen kansalaisaktivisti (k. 1977)
1890 – Oswald de Andrade, brasilialainen kirjailija, kriitikko ja toimittaja (k. 1954)
1894 – Alexander Hall, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 1968)
1903 – Alan Paton, eteläafrikkalainen kirjailija (Itke, rakastettu maa) (k. 1988)
1905 – Manfred B. Lee, yhdysvaltalainen kirjailija (toinen ”Ellery Queen” -kirjailijanimen takana olleista kirjailijoista) (k. 1971)
1906 – Albert Hofmann, sveitsiläinen kemisti (LSD:n ”isä”) (k. 2008)
1907 – Pierre Mendès France, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (k. 1982)
1910 – Trygve Bratteli, norjalainen poliitikko, pääministeri 1971–1972 ja 1973–1976 (k. 1984)
1911 – Zenkō Suzuki, Japanin pääministeri (k. 2004)
1918 – Edward A. Murphy, yhdysvaltalainen ilmailuinsinööri (Murphyn laki) (k. 1990)
1921 – Benedict Zilliacus, suomalainen kirjailija ja toimittaja (k. 2013)
1924 – Roger Guillemin, vuoden 1977 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ranskalaissyntyinen endokrinologi (k. 2024)
1928 – Åke Järvinen (Åke Lindman), suomalainen elokuvaohjaaja ja -näyttelijä (k. 2009)
1928 – David L. Wolper, yhdysvaltalainen elokuva- ja televisiotuottaja (k. 2010)
1934 – Jean Chrétien, Kanadan pääministeri 1993–2003
1934 – Tony Hoare, brittiläinen tietojenkäsittelytieteilijä
1950 – Juha Korkeaoja, suomalainen poliitikko ja ministeri
1952 – Diana Gabaldon, yhdysvaltalainen kirjailija
1954 – Kailash Satyarthi, vuoden 2014 Nobelin rauhanpalkinnon saanut intialainen lasten oikeuksien ajaja
1955 – Christian Marclay, sveitsiläinen kuvataiteilija ja säveltäjä
1957 – Bryan Robson, englantilainen jalkapalloilija ja valmentaja
1958 – Jouko Niva, suomalainen kolmiloikkaaja
1962 – Ilkka Heiskanen, suomalainen näyttelijä
1963 – Tracy Caulkins, yhdysvaltalainen uimari
1968 – Benjamin List, vuoden 2021 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti
1971 – Mary J. Blige, yhdysvaltalainen laulaja
1972 – Amanda Peet, yhdysvaltalainen näyttelijä
1975 – Matteo Renzi, italialainen poliitikko
1983 – Adrian Sutil, saksalainen Formula 1 -kuljettaja
1983 – Kaisa Mäkäräinen, suomalainen ampumahiihtäjä
1985 – Kazuki Nakajima, japanilainen F1-kuljettaja
1987 – Danuta Kozák, unkarilainen ratameloja ja kuusinkertainen olympiavoittaja
1997 – Cody Simpson, australialainen laulaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 11. tammikuuta Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 11. tammikuuta: |  |
:   Ranskalainen sotilas pysäyttämässä pistimellä uhaten saksalaista ohikulkijaa. 347 – Rooman keisari Theodosius I syntyi.  1842 – Yhdysvaltalainen psykologi ja filosofi William James syntyi.  1922 – Insuliinia käytettiin ensimmäisen kerran diabetesta vastaan.  1923 – Ranskan ja Belgian joukot miehittivät Ruhrin alueen, jotta Saksa maksaisi sotakorvauksensa.  1946 – Enver Hoxha perusti Albanian sosialistisen kansantasavallan ja julisti itsensä sen johtajaksi.  1977 – Pikku Kakkosen ensimmäinen jakso esitettiin.  
Katso myös: kalenteri ~ 10. tammikuuta, 12. tammikuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Unkarin raja-aita

Unkarin ja Serbian raja-aita
Rakennustöitä
Unkarin raja-aita liittyy Euroopan pakolaiskriisiin, joka oli huipussaan 2010-luvun puolivälissä. Unkari rakensi ensimmäisen raja-aitansa Serbian vastaiselle rajalleen. Valmistuessaan syyskuussa 2015 se oli 4 metriä korkea, 175 km pitkä, nato-piikkilangoitettu aita. Tarkoituksena oli estää "laittomien siirtolaisten" saapuminen maahan ja edelleen Euroopan unionin muihin maihin. Sekä Serbia, Yhdistyneet kansakunnat että Euroopan neuvosto tuomitsivat aidan rakentamisen. Kuukautta myöhemmin valmistui vastaavanlainen aita Kroatian rajalle. Unkarin ja Slovenian rajalla oli "harjoituksena" "3 nato-piikkirullaa" pari päivää syyskuun lopussa 2015.
Alkuryntäys

Kun EU:lla oli vaikeuksia yhteisen pakolaispolitiikan luomisessa, pääministeri Viktor Orbán otti EU:n pakolaisvastaisimman asenteen. Kun tiedot raja-aidan rakentamisesta vahvistuivat, alkoi pakolaisten ryntäys, joka näkyi selkeimmin  Keletin rautatieasemalla syyskuun alussa 2015. Unkarin valtio ei antanut apua Budapestiin juuttuneille pakolaisille – myös YK:n aputarjous torjuttiin. Valtio ei mielellään tarjonnut pakolaisille autokyytiäkään rajalle, Itävaltaa ja Saksaa kohti. Orbán sanoi heinäkuussa 2016, että pakolaiset ovat myrkkyä Unkarille.
Alkuryntäys > Turvalukko kallistuu

Aidan alkuperäinen budjetti oli 21 miljoonaa euroa. 3.8.2015 hallituksen tiedottaja ilmoitti, että aidan ja väliaikaisten vastaanottokeskusten rakentamiseen tarvitaan lisärahaa. Kokonaissumma nousi noin 93 miljoonaan, josta aidan osuus oli 62 miljoonaa. Unkarilainen Fidesz-myönteinen uutissivusto Origo kutsui aitaa väliaikaiseksi turvalukoksi.
Alkuryntäys > Aita myös Kroatian rajalle

Unkari sulki Kroatian vastaisen rajansa aidalla 17.10.2015. Hallituksen mukaan teräsaita on tarkoitettu EU:n suojaksi islaminuskoisia turvapaikanhakijoita vastaan.
Vartijoilla hyvät palkat

Vuoden 2016 syyskuussa Unkarin poliisin tavoitteena oli hankkia 3000 rajavartijaa. Koeajan jälkeen heidän palkkansa olisi noin 220 000 forinttia kuussa (710€). Tuore lääkäri tienasi Budapestissä 140 000 forinttia kuussa (450€) ja opettaja hieman yli 100 000 (n. 330€).
"Yksi aita ei riitä"

Elokuun lopussa 2016 Orbán sanoi: "Yksi aita ei riitä". Toinen "hyvin vakavasti otettava aita" rakennetaan etelärajalle sekä laitos, johon mahtuu "satoja tuhansia siirtolaisia", Orbán lisäsi. Tämä ei pitänyt yhtä todellisuuden kanssa, sillä pidätettyjen siirtolaisten määrä oli laskenut raja-aidan takia vuoden aikana dramaattisesti. Syyskuussa 2015 oli joinakin päivinä ollut jopa 10 000 pidätystä, mutta syyskuussa 2016 oltiin kriisiä edeltävällä tasolla. "Roszken ja Tompan raja-asemien kauttakulkualueilta laskettiin Unkariin 30 siirtolaista päivässä." Turvapaikanhakijat vietiin Itävallan rajan lähelle, Vamosszabadin leirille. Sinne ei vuosi aiemmin päästetty lehtimiehiä; muutama onnistui kuitenkin näkemään ja kuvaamaan koko karmeuden.
Kansanäänestys pakolaiskiintiöstä

2.10.2016 unkarilaisilta kysyttiin kansanäänestyksessä, hyväksyvätkö he, että maa ottaisi EU:n ehdottamia kiintiöpakolaisia. Hallitus käytti 16 miljoonaa euroa pakolaisten vastaiseen kampanjaan; julisteissa luki esim.: "Tiesikö, että siirtolaiset tekivät Pariisin terrori-iskut?" Ulkomailla asuvat unkarilaiset saivat kirjeen, jossa oli äänestyskehotus: "Pyydän, ettet vaarantaisi lastemme tulevaisuutta."
Äänestystulos oli kaksijakoinen: 98% äänestäneistä kannatti hallituksen esitystä: ei siirtolaiskiintiöitä, mutta vain 40% osallistui äänestykseen. EU-ehdotuksen mukaan Unkarin olisi pitänyt ottaa 1294 turvapaikanhakijaa. Ne unkarilaiset, jotka vaivautuivat äänestyspaikoille, antoivat lähes yksimielisesti tukensa Orbánin politiikalle, johon kuului uusi raja-aita.
Toinen Serbian vastainen raja-aita

Maaliskuussa 2017 Reuters ilmoitti: "Unkari rakentaa uutta huipputeknistä raja-aitaa – siirtolaisia näkyvissä vähän". Uusi este antaisi lieviä sähköiskuja. Siinä on lämpöantureita, kameroita ja kaiuttimia, jotka jakavat uhkauksia useilla kielillä. Reutersin mukaan enää päästettiin maahan 10 siirtolaista päivässä. Aidan rakennustöissä oli 700 vankia. Hallitus oli budjetoinut Serbian toiseen aitaan 38 miljardia forinttia (123 miljoonaa euroa). Orbánin kansliapäällikkö sanoi, että aitaan liittyvät kustannukset ovat lähes miljardi euroa, mukaan lukien partiointi ja siirtymäalueet. Toinen Serbian vastainen aita, pituudeltaan 155 km, valmistui 28.4.2017.
Vice News kertoi videollaan huhtikuussa 2017, että Unkari päästi vain 10 pakolaista päivässä kauttakulkualueiden läpi. Vuonna 2015 Unkari hyväksyi 502 turvapaikanhakemusta, ja 425 vuonna 2016. Turvapaikanhakijoita pidettiin konteissa ja kaltereiden takana. Poliisi kielsi toimittajaa puhumasta heidän kanssaan.
Rahapyyntö aitaa varten solidaarisuuden nimessä

31.8.2017 Unkarin pääministeri Orbán pyysi EU:ta maksamaan puolet raja-aitojen kustannuksista, jotka olivat hänen mukaansa 883 miljoonaa euroa. "Maamme suojelee itsensä lisäksi koko Eurooppaa laittomien siirtolaisten tulvalta… On korkea aika, että eurooppalainen solidaarisuus toteutuu käytännössä rajavalvonnan alalla." Unkarissa oli tuolloin "alle 700 pakolaista, joista noin 430" kahdella tarkasti vartioidulla konttileirillä Serbian rajalla. – Euroopan komission tiedottaja vastasi, että EU tukee rajavalvontaa, mutta ei rahoita aitoja.
EU Observer -verkkolehti kertoi, että komission tiedottaja puhui myös solidaarisuudesta huomauttaen, että Unkari oli kieltäytynyt ottamasta turvapaikanhakijoita Kreikasta ja Italiasta. "Solidaarisuus on kaksisuuntainen tie, ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi oltava valmiita osallistumaan siihen", hän sanoi. Lontoossa sijaitsevan ajatushautomon (Overseas Development Institute) mukaan EU on käyttänyt noin 17 miljardia euroa pakolaisten ja siirtolaisten saapumisen estämiseen vuodesta 2014 lähtien. Lehti mainitsi, että Euroopassa oli useita  raja-aitoja, kuten Itävalta–Slovenia, Slovenia–Kroatia ja Makedonia–Kreikka.
Tyly pakolaispolitiikka sai tuomion

Euroopan unionin tuomioistuin ilmoitti joulukuussa 2020, että Unkarin tyly turvapaikkapolitiikka rikkoi EU-oikeutta: "Unkari on tehnyt käytännössä mahdottomaksi hakea turvapaikkaa Serbian vastaisella rajallaan". New York Times arvioi: "Koska blokin poliittiset instituutiot ovat vähemmän halukkaita painimaan herra Orbánin kanssa  oikeusvaltioperiaatteesta, EU:n korkeimman oikeuden rooli Unkarin suhteen on korostunut."
Unkari kieltäytyi muuttamasta politiikkaansa. Tämän pattitilanteen takia Frontex lähti Unkarista tammikuussa 2021, mikä on ensimmäinen kerta sen historiassa EU-maassa. Pääministeri Orbán on myös sepittänyt tarinaa, jossa "Euroopan vastaus siirtolaiskriisiin on osa miljardööri George Sorosin ja Brysselin salaliittoa, ja antanut ymmärtää, että tavoitteena on korvata Euroopan valkoinen, kristitty väestö muslimeilla".
Aitakulut jo 1,6 miljardia euroa

Marraskuussa 2021 Viktor Orbán pyysi taas rahaa EU:lta aitaa varten. Hän painotti, että Unkari oli kuluttanut 590 miljardia forinttia (1,64 miljardia euroa) kuudessa vuodessa aitaan liittyen; rajavartijoita oli jo 4500. EU-komission presidentti, Ursula von der Leyen vastasi Unkarin ja 11 muun maan pyyntöön: "Euroopan unioni ei rahoita piikkilankaa ja muureja rajoilla."
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Unkarin raja-aita Wikimedia Commonsissa
DINK

DINK  (engl. Double Income, No Kids) tarkoittaa kahden ansiotyössä käyvän henkilön pariskuntaa, jolla ei ole lapsia. Käsite keksittiin juppi-käsitteen (YUP, Young Urban Professional) syntymisen myötä 1980-luvun loppupuolella, mutta se ei ole tullut sanana yhtä yleiseen käyttöön kuin "juppi". DINK on käytössä erityisesti mainonnan demografisessa suunnittelussa, koska "dinkeillä" on usein verrattain paljon varoja käytettävänään.
Tausta

1960-luvulta lähtien vanhemmuudesta kokonaan luopuneiden pariskuntien määrä on lisääntynyt merkittävästi. Vapaaehtoisesti lapseton elämäntapa oli harvinaista vain muutama vuosikymmen sitten, mutta DINK-parit ovat nyt nopeasti kasvava väestöryhmä. On esitetty erilaisia syitä, miksi DINK-pariskuntien määrä on kasvussa. Eräänä syynä pidetään naisten kasvanutta roolia työelämässä. Kun yhä useammat naiset ansaitsevat työelämässä korkeampia tuloja, työstä lähtemisen vaihtoehtoiskustannukset ovat paljon korkeammat. Myös lapsen hankkimisen kustannukset ovat kasvaneet, ja esimerkiksi Yhdysvalloissa lapsen kasvattaminen 18-vuotiaaksi maksaa yli 233 000 dollaria. Sen vuoksi vanhemmuuden välttäminen voi olla taloudellinen selviytymisstrategia. Vertailun vuoksi; Ruotsissa lapsen kasvattaminen 19-vuotiaaksi maksaa noin 153 400 euroa, ja tuloksia voi pitää suuntaa antavina myös Suomessa.
Taloudellinen vapaus, työuraan keskittyminen ja itsestään huolehtiminen ovat myös eräitä syitä DINK-elämäntavalle.
Nykyaikaisen ehkäisyn tulo on mahdollistanut pariskunnille mahdollisuuden hallita hedelmällisyyttään tehokkaasti. Vanhemmuus on myös muuttunut "kulttuurisesta pakosta" enemmän valinnaksi. Vapaaehtoinen lapsettomuus on nykyään sosiaalisesti hyväksyttävämpää ja vähemmän leimattua.
Yhdysvaltalaisen kyselytutkimuksen mukaan 86 prosenttia DINK-pariskunnista piti muita asioita elämässä tärkeämpinä kuin lapsia, ja 40 prosentille varallisuuden kasvattaminen oli tärkeämpää kuin lasten hankkiminen. Kyselyn mukaan 61 prosentilla DINK-pariskunnista olisi helposti varaa hankkia lapsia, mutta 39 prosentilla se estäisi elämästä haluamaansa elämää.
Talous > Tulot

Suomessa 35-64 -vuotiailla lapsettomilla pareilla on suurimmat tulot. Myös alle 35-vuotiaat lapsettomat parit ovat tulojen yläpäässä verrattuna muihin kotitalouksiin. Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan lapsettomien pariskuntien mediaanitulot olivat 399 000 dollaria, kun taas lapsia omaavien pariskuntien mediaanitulot olivat 250 600 dollaria. DINK-pariskunnat säästävät kuukaudessa kaksi kertaa enemmän rahaa verrattuna lapsia omaaviin pariskuntiin. DINK-pariskunnilla on 4 kertaa vähemmän rahaan liittyvää stressiä verrattuna lapsia omaaviin pariskuntiin.
Talous > Kulutus

Suuremmat käytettävissä olevat tulot vaikuttavat siihen, että ne lisäävät esimerkiksi fine dining -ruokailun, luksusajoneuvojen, lapsivapaiden lomamatkojen ja muiden vapaa-ajan palveluiden kysyntää. Tutkimusten mukaan lapsivapaat pariskunnat käyttävät luksusmatkoihin 300 % enemmän rahaa lapsia omaaviin pariskuntiin verrattuna. Lisäksi DINK-pariskunnat käyttävät enemmän rahaa ekomatkailuun ja tekevät vapaaehtoistyötä.
Variaatiot

SINK - Lapseton yhden hengen talous (Single Income, No Kids)
DINKWAD - Lapseton kahden hengen talous, jossa on koira (Double Income, No Kids, With a Dog)
DINKY - Kahden hengen talous, jossa ei vielä ole lapsia (Double Income, No Kids Yet)
Keuhkot

Sydän ja keuhkot.
Keuhkot (lat. pulmo, mon. pulmones) ovat kaksi elintä, jotka kuuluvat hengityselimiin; muita osia ovat ylä- ja alahengitystiet. Ylähengitysteihin kuuluvat nenä sivuonteloineen, nielu ja kurkunpää. Alahengitysteihin kuuluvat henkitorvi, pääkeuhkoputket ja näistä haarautuvat pienemmät keuhkoputket.
Keuhkojen toiminta

Keuhkojen tehtävä on tuoda elimistöön soluhengityksessä tarvittavaa happea ja poistaa soluhengityksen tuottamaa hiilidioksidia. Tätä tapahtumaa kutsutaan hengittämiseksi. 
Keuhkot kuuluvat myös erityselimiin, koska ne poistavat elimistöstä hiilidioksidin lisäksi muitakin kaasumaisia kuona-aineita. Rintakehä ympäröi keuhkoja, alapuolella on pallealihas (diaphragma). Kun pallea jännittyy, lihas vetäytyy alemmas ja keuhkoihin muodostuu alipaine, jolloin keuhkoihin virtaa ilmaa. Normaalissa uloshengityksessä ei tarvita lihasten työtä, vaan keuhkot palautuvat alkuperäiseen muotoonsa omaa kimmoisuuttaan. Ihminen hengittää vuorokauden aikana tuhansia litroja ilmaa.
Keuhkoihin pääsevät kulkeutumaan hiukkaset, jotka ovat kooltaan pienempiä kuin 5 mikrometriä.
Keuhkojen rakenne > Keuhkokudos

Keuhkot muodostuvat lohkoista, joihin jokaiseen tulee oma keuhkoputkensa. Ihmisen vasen keuhko jakautuu kraniaaliseen ("päänpuoleinen" eli ylälohko) ja kaudaaliseen ("hännänpuoleinen" eli alalohko) lohkoon, oikea keuhko jakautuu kraniaaliseen ja kaudaaliseen lohkoon sekä keskilohkoon. Märehtijöillä, sialla ja lihansyöjillä vasen keuhko jakautuu kraniaaliseen ja kaudaaliseen lohkoon, joista kraniaalinen lohko jakautuu edelleen kraniaaliseen ja kaudaliseen osaan. Oikea keuhko näillä eläinlajeilla jakautuu kraniaaliseen ja kaudaaliseen lohkoon sekä keski- ja välilohkoon. Hevosella vasen keuhko jakautuu kraniaaliseen ja kaudaaliseen lohkoon. Oikea keuhko jakautuu kraniaaliseen ja kaudaaliseen lohkoon sekä pieneen välilohkoon. Lohkot erottaa toisistaan sidekudoksinen väliseinä.
Keuhkojen sisäpinnalla on keuhkoportiksi kutsuttu alue, jonka kautta keuhkoihin kulkevat keuhkoputket ja verisuonet. Keuhkoportin alueella on myös runsaasti imusolmukkeita.
Keuhkokudos muodostuu lähinnä alveoleista, joissa tapahtuu kaasujen vaihto veren ja hengitysilman välillä. Lisäksi keuhkokudoksessa on runsaasti alveolien välissä kulkevia hiussuonia, laskimoita, valtimoita sekä imusuonia, jotka kulkevat keuhkoihin keuhkoputkien mukana keuhkoportista. Alveolien pinnalla oleva ohut nestekerros aiheuttaa keuhkojen pinnalle pintajännityksen, jonka seurauksena keuhkot pyrkivät vetäytymään kasaan. Erilaistuneet keuhkosolut erittävät kuitenkin alveolien pinnalle proteiiniseos surfaktanttia, joka vähentää pintajännitystä.
Keuhkojen rakenne > Keuhkopussi

Keuhkoja ympäröi umpinainen kaksilehtinen keuhkopussi (pleura), joka vähentää hengitysliikkeiden aikana syntyvää kitkaa. Keuhkopussin sisempi lehti myötäilee keuhkokudoksen reunaa, kun taas ulompi lehti on kiinnittynyt rintaontelossa keuhkoja ympäröiviin rakenteisiin, kuten kylkivälilihaksiin. Ulomman ja sisemmän lehden väliin jää keuhkopussinontelo eli pleuratila, jossa vallitsevan pienen alipaineen ansiosta keuhkopussin lehdet pysyvät toisiaan vasten. Tämän vuoksi rintakehän tilavuuden laajeneminen sisäänhengityksen yhteydessä laajentaa myös itse keuhkojen tilavuutta.
Ns. ilmarinta on tila, jossa keuhkopussinontelon alipaine syystä tai toisesta katoaa. Seurauksena on hengityksen huomattava vaikeutuminen, kun rintakehän laajeneminen sisäänhengityksen yhteydessä ei johdakaan keuhkojen laajenemiseen.
Keuhkojen rakenne > Keuhkoputket

Kumpaankin keuhkoon johtaa oma pääkeuhkoputkensa, jotka kulkevat sisään keuhkonportiksi kutsutun alueen kautta. Pääkeuhkoputket haarautuvat keuhkoputkiksi, keuhkoputket ilmatiehyiksi ja ilmatiehyet keuhkorakkuloiksi eli alveoleiksi, joissa kaasujen vaihto hengitysilman ja veren välillä tapahtuu. Ihmisellä on noin 300 miljoonaa keuhkorakkulaa.
Keuhkoputkien seinämä muodostuu sileästä lihaksesta ja sidekudoksisesta tukirakenteesta. Kaikkein pienimpien keuhkoputkenhaarojen ympärillä ei ole lainkaan sileälihaskerrosta. Pääkeuhkoputkissa taas sileää lihasta ja sidekudosta suojaa lisäksi ohut lasirustoa oleva kerros.