stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paul Mambe Mukanga

Paul Mambe Mukanga (13. huhtikuuta 1929 – 26. tammikuuta 2004) oli kinshasankongolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 28. joulukuuta 1957 ja nimitettiin Kindun hiippakunnan piispaksi 15. maaliskuuta 1979. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Aloys Mulindwa Mutabesha Mugoma Mweru, jota avustivat Albert Tshomba Yungu ja Tharcisse Tshibangu Tshishiku.
Mambe Mukanga johti hiippakuntaansa, kunnes kuoli 74 vuoden iässä.
Doris Björkskog

Doris Margareta Björkskog (s. 19. maaliskuuta 1929 Uusikaarlepyy) on suomalainen Kokkolassa asuva ruotsin kielellä kirjoittava kirjailija.
Björkskog kävi Uudenkaarlepyyn yhteiskoulua ja työskenteli sitten postivirkailijana ja yksityisyrittäjänä. Hän on julkaissut runokokoelmia ja lastenkirjoja. Björkskog on ollut mukana Keski-Pohjanmaan Pränttärit ry:n, Svenska Österbottens litteraturförening-yhdistyksen ja kokkolalaisen Länsirannikko-kustantamon toiminnassa.
Teoksia

Minnesgrönskan. Författarnas andelslag, Jakobstad 1978
Draken och kärleken : dikter. Författarnas andelslag, Jeppo 1982
Lunke och Lina : sagor för barn ; kuvitus Nicken Nykvist. Författarnas andelslag, Jeppo 1984
På vindens villkor ; kuvitus Bo Aurén. Författarnas andelslag, Jeppo 1987
Den mörka fågeln. Författarnas andelslag, Jeppo 1989
Sommarens spegel : dikter. Författarnas andelslag, Vörå 1993
Stenharen : en saga för barn ; kuvitus Kirsti Sarkkinen. Författarnas andelslag, Vörå 1994
Snöhanden : anekdoter och dikter. Författarnas andelslag, Vörå 1999
Livets rötter : kåserier. Västkusten, Karleby 2002
Suomeksi ilmestyneitä teoksia

Tuulen ehdoilla ja Tumma lintu ; suom. Erkki Kärkkäinen. Länsirannikko, Kokkola 1993 (teokset På vindens villkor ja Den mörka fågeln)
Kivijänis ; suom. Eila Pohjonen. Länsirannikko, Kokkola 2001 (alkuteos Stenharen)
Palkinnot

SLS:n palkinto 1987, 1989, 1991
Kokkolan kaupungin kulttuuripalkinto 1994
Christian Lundgaard

Christian Lundgaard vuonna 2021.
Christian Lundgaard (s. 23. heinäkuuta 2001 Hedensted, Tanska) on tanskalainen autourheilija. Hän kilpailee tällä hetkellä IndyCar Series -sarjassa. Lundgaard kuului Renaultin ja Alpinen nuorten kuljettajien ohjelmaan vuosina 2017–2022.
Hänen isä on ralliautoilija Henrik Lundgaard. Lundgaardin veli Daniel on myös autourheilija.
Ura

Lundgaard aloitti uransa Karting-luokissa vuonna 2012 voittaen samaisella vuodella Kart Cup South - Denmark - Cadett Junior -luokan mestaruuden. Vuonna 2015 hän voitti kartingissa CIK-FIA European KF-Junior Championship ja South Garda Winter Cup - KFJ-luokkien mestaruudet.
Vuonna 2017 Lundgaard siirtyi formulaluokkiin ja ajoi pääasiassa SMP Formula 4 ja Espanjan Formula 4 -sarjoja. Hän voitti ylivoimaisesti molempien sarjojen mestaruudet. Vuonna 2018 Lundgaard siirtyi Formula Renault Eurocup -sarjaan. Hän ajoi kauden aikana neljä voittoa, neljä paalupaikkaa ja yhteensä kymmenen palkintosijaa sijoittuen sarjapisteissä toiseksi. Hän ajoi myös Formula Renault NEC -sarjaa. Samana vuonna Lundgaard teki debyytin GP3-sarjassa ajaen kaksi kilpailua Paul Ricardilla saavuttamatta pisteitä.
Vuonna 2019 Lundgaard siirtyi FIA Formula 3 Championship -sarjaan ajaen ART Grand Prix -tallissa. Hän saavutti yhden voiton, kaksi paalupaikkaa ja kaksi palkintosijaa sijoittuen sarjassa kuudenneksi. Samana vuonna hän ajoi Macaon Grand Prix kilpailussa ja oli neljäs. Marraskuussa 2019 Lundgaard teki debyyttinsä FIA Formula 2 Championship -sarjassa ajaen päätöskilpailun kaksi starttia Trident -tallissa. Vuonna 2020 Lundgaard ajoi täyden kauden Formula 2 -sarjassa ART Grand Prix -tallissa saavuttaen kaudella kaksi voittoa, yhden paalupaikan ja kuusi palkintosijaa sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2021 Lundgaard jatkoi F2-sarjassa ja saavutti kolme palkintosijaa sijoittuen sarjan loppupisteissä 12:ksi.
Heinäkuussa 2021 Lundgaard testasi IndyCar Series -sarjan Rahal Letterman Lanigan Racing -tallin autoa Barber Motorsports Parkin radalla. Kuukautta myöhemmin Lundgaard osallistui ensimmäiseen kilpailuunsa Indianapolisissa. Kilpailussa hän sijoittui 12:ksi. Vuonna 2022 Lundgaard teki koko kauden kattavan sopimuksen Rahal Letterman Lanigan Racingin kanssa ja ajoi näin ollen ensimmäisen kokonaisen kautensa IndyCar -sarjassa. Kauden aikana hän oli parhaillaan toinen Indianapolisin kilpailussa ja keräsi 323 pistettä sijoittuen sarjassa 14:ksi.
Lundgaard toimi Alpinen Formula 1 -tallin simulaattori kuljettajana kaudella 2021. Vuoden 2022 aikana Lundgaard lähti Alpine-tallista keskittyäkseen ajamaan IndyCar -sarjaa.
Tulokset

| Väri | Tulos |
| --- | --- |
Kulta: Voittaja
Hopea: Toinen sija
Pronssi: Kolmas sija
Vihreä: Pistesijoitus
Sininen: Maaliin pistesijojen ulkopuolella
Sininen: Ei sijoittunut (NC)
Violetti: Keskeytti (Kesk.)
Punainen: Karsiutui (DNQ)
Punainen: Esikarsiutui (DNPQ)
Musta: Hylättiin (DSQ)
Valkoinen: Ei startannut (DNS)
Vaaleansininen: Vain harjoituksissa (PO)
Vaaleansininen: Perjantain testikuljettaja (TD)
Tyhjä: Kilpailu peruttiin (C)
Tyhjä: Ei harjoituksissa (DNP)
Tyhjä: Loukkaantunut tai sairas (Louk.)
Tyhjä: Kilpailukiellossa (EX)
Tyhjä: Ei saapunut (DNA)
Tyhjä: Vetäytyi (WD)
Lihavoitu: Paalupaikka
Kursivoitu: Nopein kierros
† – keskeytys ajoi yli 90 % kilpailupituudesta ja sai tuloksen.
Yläindeksi numero – Pistesijoitus sprinttikilpailussa Power Stage -erikoiskokeella.
* – Fanboost
G – Nopein aika-ajon lohkovaiheessa
Tulokset > GP3-tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | MP Motorsport | ESPFEA   | ESPSPR   | FRAFEA 12 | FRASPR 13 | AUTFEA   | AUTSPR   | GBRFEA   | GBRSPR   | HUNFEA   | HUNSPR   | BELFEA   | BELSPR   | ITAFEA   | ITASPR   | RUSFEA   | RUSSPR   | ABUFEA   | ABUSPR   | 0 | 23. |
Tulokset > Formula 3 -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | ART Grand Prix | ESPFEA 2 | ESPSPR 6 | FRAFEA Kesk. | FRASPR 15 | AUTFEA 26 | AUTSPR 17 | GBRFEA 7 | GBRSPR 5 | HUNFEA 1 | HUNSPR 5 | BELFEA 4 | BELSPR 4 | ITAFEA 13 | ITASPR 9 | RUSFEA 14 | RUSSPR 9 | 97 | 6. |
Formula 2 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Trident | BHRFEA   | BHRSPR   | AZEFEA   | AZESPR   | ESPFEA   | ESPSPR   | MONFEA   | MONSPR   | FRAFEA   | FRASPR   | AUTFEA   | AUTSPR   | GBRFEA   | GBRSPR   | HUNFEA   | HUNSPR   | BELFEA   | BELSPR   | ITAFEA   | ITASPR   | RUSFEA   | RUSSPR   | ABUFEA 14 | ABUSPR 12 | 0 | 23. |
| 2020 | ART Grand Prix | AUTFEA 4 | AUTSPR 5 | STYFEA 6 | STYSPR 1 | HUNFEA Kesk. | HUNSPR 13 | GBRFEA 4 | GBRSPR 2 | GBRFEA 2 | GBRSPR 21 | ESPFEA 11 | ESPSPR 11 | BELFEA 17 | BELSPR 7 | ITAFEA 3 | ITASPR 2 | TUSFEA 6 | TUSSPR 1 | RUSFEA Kesk. | RUSSPR 13 | BHRFEA 19 | BHRSPR 6 | SKRFEA 21 | SKRSPR 12 | 149 | 7. |
| 2021 | ART Grand Prix | BHRSP1 6 | BHRSP2 2 | BHRFEA 12 | MONSP1 Kesk. | MONSP2 Kesk. | MONFEA 12 | AZESP1 11 | AZESP2 Kesk. | AZEFEA 9 | GBRSP1 3 | GBRSP2 13 | GBRFEA 21 | ITASP1 3 | ITASP2 14 | ITAFEA 10 | RUSSP1 7 | RUSSP2 C | RUSFEA 9 | SAUSP1 6 | SAUSP2 15 | SAUFEA 7 | ABUSP1 15 | ABUSP2 18 | ABUFEA 15 | 50 | 12. |
Christian Lundgaard IndyCar -auton ratissa Indianapolis Motor Speedwayn radalla vuonna 2021.
Pekka Vapaavuori (pianisti)

Veli-Pekka Vapaavuori (s. 20. maaliskuuta 1945 Rääkkylä) on suomalainen pianisti ja musiikkipedagogi, Tapani Valstan ja Pentti Pellon oppilas.
Vapaavuori opiskeli musiikkia Sibelius-Akatemiassa ja valmistui kanttori-urkuriksi vuonna 1968 ja diplomipianistiksi 1971 ja väitteli musiikin tohtoriksi 2001. Hän opiskeli myös teologiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui kandidaatiksi vuonna 1971. Hän piti ensikonserttinsa vuonna 1973.
Aluksi Vapaavuori työskenteli 1960–1970-luvulla seurakunnissa kanttori-urkurina ja nuorisopappina. Hän toimi pianonsoiton lehtorina Lapin musiikkiopistossa vuosina 1973–1978, Oulun konservatorion pianonsoiton yliopettajana 1978–1985 sekä Sibelius-Akatemian pianomusiikin lehtorina vuodesta 1985. Hän toimi Sibelius-Akatemian Kuopion-osaston johtajana 1998–1999 ja Akatemian rehtorina 1999–2004. Hän jäi eläkkeelle lehtorin virasta vuonna 2009.
Vapaavuori soittaa paitsi pianoa myös historiallisia kosketinsoittimia, kuten klavikordia ja cembaloa. Hän on esiintynyt muusikkona ja luennoitsijana eri puolilla maailmaa, tehnyt levytyksiä ja julkaissut musiikkikirjallisuutta.
Aiheesta muualla

Vapaavuori, Pekka hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Pekka Niemi (teollisuusneuvos)

Pekka Antero Niemi (8. helmikuuta 1938 Vimpeli – 12. maaliskuuta 1997 Vimpeli) oli suomalainen ruokaperuna- ja tärkkelysteollisuudessa toiminut yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1992.
Niemen vanhemmat olivat toimitusjohtaja Yrjö Niemi ja Anna Haveri ja puoliso Raili Hurme. Niemi valmistui koneteknikoksi Vaasan teknillisessä oppilaitoksessa 1963 ja siirtyi vuonna 1936 perustetun Järviseudun Peruna Oy -perheyrityksen tekniseksi johtajaksi. Yhtiön hallituksen jäseneksi hänet oli valittu jo aiemmin. Järviseudun Peruna Oy:n toimitusjohtajaksi ja hallituksen puheenjohtajaksi hän nousi 1967, ja hoiti toimitusjohtajan tehtävää kuolemaansa saakka. Yhtiö valmisti perunatärkkelystä pääosin paperiteollisuuden käyttöön, ja toiminta laajeni myös ruokaperunateollisuuteen. Niemi suunnitteli itse perunan teollisen jatkojalostuksen toteuttamistapoja. Yrityksen palveluksessa oli 1990-luvulla vakinaisesti noin 60 ja syksyisin lähes 100 henkilöä, ja se oli merkittävä työllistäjä Vimpelissä. Sillä oli myös sopimusviljelijöitä lähes kaikissa Etelä-Pohjanmaan kunnissa.
Järviseudun Peruna omisti Periva Oy:n, Oy Kationi Ab:n, Tuoretukku Hevi Oy:n, Perunatuonti Oy:n ja Perunajauhokeskus Oy:n osakkeita ja Niemi toimi yhtiöiden hallituksissa, joissain puheenjohtajana. Niemi vaikutti myös Vimpelin Voima Oy:n johtokunnan puheenjohtajana ja omistajana. Niemi toimi Vimpelin kunnanvaltuuston puheenjohtajana 1973–1990. Hänellä oli luottamustehtäviä muun muassa Etelä-Pohjanmaan kauppakamarissa, seutukaavaliitossa ja maakuntaliitossa, sekä Elintarviketeollisuusliiton, Perunateollisuusyhdistyksen ja Tärkkelysteollisuusyhdistyksen johtotehtävissä.
Pankkitarkastusvirasto

Pankkitarkastusvirasto oli vuosina 1922–1993 valtion viranomainen Suomessa. Se oli valtiovarainministeriön alainen, ja sen tehtäviin kuuluu valvoa eri pankkien, hypoteekkiyhdistysten ja luotto-osakeyhtiöiden sekä pankkien vakuusrahastojen toimintaa. Se suoritti tarkastusta, ohjasi ja valvoi säästöpankki- ja osuuspankkitarkastuksen toimintaa. Lisäksi se kokosi tietoja pankkitilastoa varten.
Pankkitarkastusvirasto oli rahoitustarkastuksen edeltäjä. Rahoitustarkastus ja vakuutusvalvontavirasto yhdistyivät 1. tammikuuta 2009 yhdeksi virastoksi, jonka nimeksi tuli Finanssivalvonta (Fiva).
Pääjohtajat (ylijohtaja)

Jussi Linnamo 1970–1988
Jorma Aranko 1988–1996
Aiheesta muualla

Toimintakertomukset
Dumosh

Dumosh
Dumosh (albaniaksi) eli Dumoš (serbiaksi) on Kosovon kylä. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 1 207. Dumosh kuuluu Podujevën kuntaan.
Dumosh sijaitsee noin 25 kilometrin päässä pääkaupungista Pristinasta.
Dumnonit

Kelttiheimojen asuinalueet Etelä-Englannissa.
Dumnonit (Dumnonii) olivat kelttiheimo, joka asui muinaisessa Britanniassa nykyisten Cornwallin ja Devonin alueilla. Heimo lienee asunut siellä jo pronssikaudelta lähtien. Dumnonit olivat rauhallinen kansa, mutta uhattuna he taistelivat vihollisiaan vastaan raivokkaasti. Dumnonien tärkein vientituote oli tina, jota on louhittu alueella antiikin ajoista lähtien. Tinaa vietiin muualle Ictisin satamasta. Devonin mäkilinna Hembury Fort on saattanut aikoinaan olla Dumnonien pääkaupunki. Dumnonit pystyivät vielä 600-luvulla vastustamaan saksien valloitusyrityksiä, mutta joutuivat myöhemmin alistumaan Wessexin vallan alle.
Pekka Niittyvirta

Pekka Niittyvirta (s. 1974 Helsinki) on suomalainen valokuvataiteilija.
Niittyvirta on ollut Fotofinlandia-finalisti vuosina 2004, 2006, 2014 ja 2016.
Hän opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa vuosina 2003–2007 ja Kent Institute of Art and Design -koulussa Rochesterissa Englannissa 1998–2001.
Niittyvirta tunnetaan Greetings from Helsinki postikorttiprojektista, jossa jaettiin vuonna 2006 toisenlaisia turistikortteja ilmaiseksi kaupoissa ja kahviloissa. Niittyvirta sanoi kyllästyneensä, kun matkoilla postikorteista löytyi vain kliseisiä nähtävyyksiä todellisuuden sijaan. Tilanne näytti olevan sama myös Helsingissä kotiin palattua, joten hän alkoi kuvata Helsinkiä sellaisena kuin se näyttäytyy ihmisille päivittäin. Näissä Dogma-periaatteella kuvatuissa postikorteissa sataa räntää, kadut ovat remontissa ja penkeillä lojuu sammuneita. Tilanteet eivät ole lavastettuja, vaan keskustassa tavalliseen kulkureittien varrelta kuvattuja. Lähiöt eivät ole mukana. Korttien tekstit ovat totuttuja tyyliin "Greetings from Helsinki" tai "Helsinki by night". Nettisivuilla oli nähtävänä 150 postikorttia, painettuja oli 20.
Paikkatietojärjestelmä

SAGA-ohjelmisto.
Paikkatietojärjestelmän avulla voidaan tuottaa, tallentaa, hallita, analysoida ja/tai esittää paikkatietoa. Paikkatietojärjestelmä koostuu laitteistoista, ohjelmistoista, paikkatietoaineistoista, käyttäjistä ja käytänteistä.
Paikkatietojärjestelmä on suomenkielinen käännös englanninkieliselle termille GIS (geographic information system).
Paikkatietojärjestelmät voidaan jakaa käyttötarkoituksen perusteella tapahtuma- ja tiedonhallintapainotteisiin tietojärjestelmiin sekä analyysipainotteisiin päätöksenteon tukijärjestelmiin.
Paikkatietojärjestelmään voi kuulua
tietokanta, johon tallennetaan järjestelmässä käsiteltävä tieto
käyttöliittymä, joka on tyypillisesti graafinen ja sisältää järjestelmällä tuotetun kartan, mutta se voi olla myös muunkinlainen
analyysityökaluja, jotka ovat tyypillisesti paikkatietoaineistoja käsitteleviä rutiineja
Paikkatietojärjestelmän ja paikkatieto-ohjelmiston välinen ero ei ole aina selvä. Järjestelmä on kuitenkin isompi kokonaisuus ja sisältää yleensä erilaisia käyttäjiä ja se koostuu useasta tietokoneohjelmasta. Järjestelmä on usein myös tiettyyn organisaatioon sen tarpeiden mukaan rakennettu ja siihen on tallennettu kyseisen organisaation käsittelemiä tietoja. Paikkatieto-ohjelmisto on nimensä mukaisesti vain ohjelmisto eli yhden tai useamman tietokoneohjelman muodostama kokonaisuus. Paikkatieto-ohjelmistoja myydään tai jaetaan muilla tavoin, ja tällaiset ohjelmistot ovat yleensä geneerisiä eli suunniteltu yleispäteviksi. Paikkatieto-ohjelmistojen pohjalle voidaan yleensä rakentaa paikkatietojärjestelmä tai paikkatietosovellus. Paikkatietosovellus käsittelee jotain tiettyä paikkatietoa tietyillä menetelmillä ja jolla on kyseiseen tarkoitukseen suunniteltu käyttöliittymä.
Paikkatietojärjestelmien suunnittelua, toteuttamista ja käyttöä tutkii geoinformatiikka.
Paikkatiedon tuottaminen paikkatietojärjestelmällä

Paikkatiedon tuottamiseen liittyy geometriatiedon ja ominaisuustietojen tuottaminen.
Vanhoja karttoja voidaan siirtää tietokoneelle kuvanlukijalla eli skannerilla ja saada siten aikaan rasteriaineistoja.
Rasteriaineisto on skannauksen tai muun tuotantotavan jälkeen mahdollisesti oikaistava eli korjattava sen geometriset virheet ja kiinnitettävä maantieteelliseen tai karttakoordinaatistojärjestelmään, jotta sitä voidaan hyödyntää paikkatietojärjestelmässä. Koordinaatistoon kiinnittäminen tapahtuu yleensä etsimällä kuvasta referenssipisteitä, joiden koordinaatit tunnetaan. Kun pisteitä on riittävästi, muodostetaan matemaattinen yhteys (estimoidaan jonkin yhteyttä kuvaavan mallin parametrit) kuvakoordinaattien ja karttakoordinaattien välille. Mallin avulla kuvaa muokataan, sitä esimerkiksi kierretään niin, että pohjoinen on ylös, ja sille luodaan koordinaattireferenssitieto.
Uutta tietoa kerättäessä voidaan käyttää hyväksi GPS-tekniikkaa. Tällöin kerätään maastosta GPS-laitteen avulla koordinaattipisteitä, jotka siirretään paikkatietojärjestelmään pisteinä tai murtoviivoina. Järjestelmässä niistä muodostetaan uutta paikkatietoa järjestämällä niitä ja liittämällä niihin ominaisuustietoa. Tällä tavoin voidaan koota hyvinkin suuria paikkatietoaineistoja, hyvä esimerkki on OpenStreetMap.
Paikkatietoa voidaan tuottaa myös digitointipöydän ja sen ohjelmiston avulla.
Paikkatiedon tallentaminen paikkatietojärjestelmässä

Paikkatieto on teknisesti käytännössä joko ns. rasterimuodossa tai vektorimuodossa. Rasteriaineisto muistuttaa rasterikuvaa mutta pikseleihin liittyvät luvut voivat olla myös reaalilukuja, aineistossa voi olla useita kerroksia ja aineisto on sidottu johonkin maantieteelliseen tai karttakoordinaatistoon. Rasteriaineiston kerrokset, jos sellaisia on, liittyvät yleensä kaukokartoitussatelliittien kuviin, joissa eri aallonpituusalueilla toimivat sensorit tuottavat aina samasta kohdasta useita havaintoja. Rasterikuvissa kerrokset yleensä liittyvät väriarvoihin, esimerkiksi yksi kerros on punaisen värin arvo, toinen vihreän ja kolmas sinisen. Vektorimuodossa oleva aineisto muodostuu kohteista, jotka edelleen muodostuvat kohteen geometriatiedoista ja ominaisuustiedoista. Geometriatiedot tarkoittavat koordinaattipisteitä ja tietoa geometrian muodosta (piste, murtoviiva, polygoni tai näiden joukko).
Rasteriaineisto saattaa olla jopa yksi ainoa tiedosto, mutta usein siihen liittyy useita tiedostoja. Rasteriaineistossa varsinainen datatiedosto (pikselitiedot) voi olla hyvinkin suuri. Rasteriaineistokin voi olla tallennettu tietokantaan mutta yleensä se on tiedostoja tiedostojärjestelmässä.
Vektoriaineisto on useimmiten useita toisiinsa liittyviä tiedostoja tai sitten aineisto on tallennettu tietokantaan.
Paikkatietoaineistoa voi tallentaa tavalliseen tietokantaan, mutta yleensä on järkevää käyttää tietokantajärjestelmän paikkatietolaajennusta, jos käytetylle tietokantajärjestelmälle on tehty sellainen. Tietokannan paikkatietolaajennus määrittelee yleensä oman tietotyypin geometriatiedolle ja operaatioita näille. Standardin aseman on saavuttanut Open Geospatial Consortiumin yksinkertaisten kohteiden malli relaatiotietokannoille.
Paikkatietoanalyysit paikkatietojärjestelmissä

Paikkatietoanalyyseihin kuuluu iso joukko taustaltaan hieman erilaisia menetelmiä. Tärkeimpiä taustatieteitä ovat (spatiaalinen) tilastotiede, laskennallinen geometria ja graafien teoria. Analyysit on toteutettu paikkatietojärjestelmissä aliohjelmina, ohjelmien lisämoduuleina, erillisinä ohjelmina, osana paikkatietokantaa tai esimerkiksi verkkopalveluina, ja ne on yleensä toteutettu joko rasteriaineistoille tai vektoriaineistoille, s.o. kyseinen analyysi vaatii aineiston joko rasteri- tai vektoriaineistona.
Epäsuoran sijaintitiedon muuttamista suoraksi (koordinaatteihin perustuvaksi) sijaintitiedoksi kutsutaan geokoodaukseksi.
Tietoa voidaan myös yhdistää ja siten saada uutta ominaisuustietoa, esimerkiksi jos kunnan väkiluvun jakaa kunnan pinta-alalla neliökilometreinä, saadaan uusi tieto, joka kertoo kuinka monta asukasta on neliökilometrillä.
Paikkatietojen esittäminen paikkatietojärjestelmissä

Perinteinen tapa esittää paikkatietoa on kartta. Kartta on paikkatiedosta muodostettu kuva. Paikkatietojärjestelmä voi tuottaa kartan näytölle, kuvatiedostoon tai tulostimelle.
Paikkatietojärjestelmissä kartta tai muu geospatiaalinen visualisointi muodostetaan paikkatietoaineistoista piirtämällä ne päällekkäin (kerroksittain). Alimmaksi, taustalle, voidaan esimerkiksi laittaa ilmakuvarasteri ja piirtää sen päälle vaikka tiesuunnitelma, joka on järjestelmän tietokannassa vektoriaineistona. Paikkatietojärjestelmän käyttäjä pystyy yleensä määrittelemään hyvinkin tarkkaan miten mikin kerros piirretään. Kerrokseen kokonaisuutena liittyy sen läpinäkyvyys, lisäksi tapaa millä kukin kerroksen kohde tai kohdetyyppi piirretään voidaan yleensä säätää.
Kohteeseen (myös rasterin pikseli voidaan ymmärtää tässä mielessä yhdeksi kohteeksi) liittyy geometriatieto ja ominaisuustieto. Kohdetta piirrettäessä järjestelmä noudattaa sille annettuja ohjeita, jotka voivat liittyä siihen miten geometria piirretään tai ollaan piirtämättä tai siihen piirretäänkö esimerkiksi ominaisuustietona oleva teksti geometrian sijasta tai lisäksi. Jos geometria on piste, voidaan piirtää esimerkiksi jokin symboli, jonka tyyppi, väri, koko jne. päätellään kohteen ominaisuustiedoista. Jos geometria on murtoviiva, voidaan ko. viiva piirtää esimerkiksi kahtena ohuena mustana viivana, joiden väli värjätään punaiseksi. Edelleen väri, viivan paksuus tms. voi riippua ominaisuustiedosta.
Geospatiaalinen visualisointi on visualisoinnin yksi alalaji, jota voidaan käyttää muun muassa viestinnässä ja tutkimuksessa.
Tunnetuimpia paikkatieto-ohjelmistoja

ArcGIS
AutoCAD Map
GeoMedia
Manifold
MapInfo
Microstation
PostGIS
Tekla GIS
TNTmips
twiGIS
GRASS GIS
QGIS (ent.Quantum GIS)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paikkatietojärjestelmä Wikimedia Commonsissa
Christian Magnus Falsen

Christian Magnus Falsen
Christian Magnus Falsen (14. syyskuuta 1782 Kristiania, Norja – 13. tammikuuta 1830 Kristiania) oli Norjan korkeimman oikeuden puheenjohtaja, Eidsvollin kansalliskokousedustaja ja lakimies, jota sanottiin "Norjan perustuslain isäksi".
Tausta

Falsenin sukutausta on tanskalais-norjalainen. Ensimmäinen tunnettu esi-isä oli nimeltään Falle Pederssøn (1625–1702), joka omisti Østrupin tilan Själlannissa. Falsen-nimi pohjautuu hänen etunimeensä. Hänen poikansa Enevold Falsen (1686–1761) aateloitiin 1758 nimellä de Falsen. Tämän poika Christian Magnus de Falsen (1719–1799) nimitettiin Kristianian ylihovioikeuden puheenjohtajaksi ja muutti Norjaan 1765.
Christian Magnus Falsen syntyi Christian Magnus de Falsenin pojan Enevold de Falsenin ja Anna Henrikke Patronelle Mathiesenin perheeseen Saxegårdenissa Kristianian Gamlebyenissa. Hänen isänsä oli tunnettu runoilija ja aikanaan myös Kristianian ylioikeuden puheenjohtaja.  Christian Magnuksella oli sukutaustansa lisäksi läheiset suhteet Tanska-Norjan virkamieskuntaan myös opiskeluaikansa ja Kööpenhaminassa aloitetun uransa pohjalta.
Uran alkupuoli

Falsen valmistui lakitieteen kandidaatiksi (norj. cand. jur.) 1802. Samana vuonna hänet nimitettiin Akershusin hovioikeuden prokuraattoriksi. Vuodesta 1807 hän toimi Kristianian yliamiraliteettioikeuden (norj. Overadmiralitetsretten) päätarkastajana. 1808 Falsen nimitettiin tuomariksi Folloon.