stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolangiokarsinooma

Kolangiokarsinooma on sappiteistä lähtevä syöpäsairaus. Se voi alkaa maksan sisäisissä tai ulkoisissa sappiteissä. Kyseessä on Suomessa harvinainen sairaus, sillä sappiteiden ja sappirakon syöpiin sairastuu vuosittain yhteensä vain noin 250 suomalaista, ja sappirakon syöpä on näistä yleisemmin tavattu.
Sappiteiden loisten aiheuttamat infektiot ovat syövän riskitekijä trooppisissa maissa. Myös primaarinen sklerosoiva kolangiitti altistaa syövälle kohottaen kolangiokarsinooman riskin jopa 161-kertaiseksi. Haavainen paksusuolen tulehdus puolestaan on primaarisen sklerosoivan kolangiitin riskitekijä.
Carolin taudista kärsivistä arviolta seitsemän prosenttia saa sappitiesyövän.
Tyypillinen kolangiokarsinooman aiheuttama oire on keltaisuus. Kun kasvain tukkii sappitiehyen, bilirubiini kertyy potilaan verenkiertoon ja aiheuttaa kyseisen oireen. Elimistöön kertyy lisäksi sappihappoja, mikä johtaa kutinaan. Yleisoireina saattaa esiintyä muun muassa laihtumista ja väsymistä. Keltaisuuden ilmetessä potilaan maksa-arvot ovat tyypillisesti jo hyvin korkeat.
Kasvaimen poisto leikkauksella ei onnistu useinkaan. Sen estää monilla kasvaimen sijainti tai leviäminen. Jos syöpä on maksan sisällä tai aivan maksan lähellä, voidaan hoitona kokeilla maksansiirtoa. Vaikeahoitoisuutensa takia kolangiokarsinooman ennuste on huono. Jos kasvain saadaan poistettua kokonaan, 30–40 % potilaista elää vielä vähintään viisi vuotta. Suomessa kaikista sappiteiden ja -rakon syöpiin sairastuneista miehistä on viiden vuoden päästä elossa 14 % ja naisista 10 %.
Kevätuhri (albumi)

| Kevätuhri Ruusut |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 29. toukokuuta 2020
 Kesto: 34.10
 Levy-yhtiö: Fullsteam
Listasijoitukset
  2. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
Ruusujen muut julkaisut
| Ruusut 2018 | Kevätuhri 2020 | Melankolia 1 2023 |
Kevätuhri on Ruusut-yhtyeen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 29. toukokuuta 2020.
Kappaleet

Kaikki sävellykset Alpo Nummelin, Miikka Koivisto, Ringa Manner ja Samuli Kukkola.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Pyhä kevät | Lauri Levola, DJ Kridlokk | 2.52 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Avaimet avaa ovii | Manner, Levola | 3.51 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Crush | Manner, Levola | 3.18 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Haamuasema | Nummelin, Manner, Levola | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kunpa saisit musta kiinni | Koivisto, Manner, Levola | 3.39 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | 4321 | Koivisto, Levola | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Tuuli puhaltaa | Koivisto, Manner, Levola | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Illalla | Koivisto, Levola | 3.03 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Mut en sillee | Manner, Levola | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Valon ainekset | Koivisto, Manner, Levola | 3.04 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Kulttuuritoimitus:
Soundi:
Albert Lunde

| Albert Gustav Lunde |
| --- | --- |
 Albert Lunde.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. marraskuuta 1877 Vanse, Farsund, Länsi-Agder, Norja
Kuollut: 30. tammikuuta 1939 (61 vuotta) Oslo, Norja
Ammatti:  herätyssaarnaaja ja kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: norja
Aikakausi:  1800-1900-lukujen taite
Tyylilajit:  hengelliset kirjat
Esikoisteos:  Prædikener, 1905
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Albert Gustav Lunde (26. marraskuuta 1877 Vanse, Farsund, Norja – 30. tammikuuta 1939 Oslo, Norja) oli norjalainen herätysliikkeen saarnaaja ja kirjailija. Hän eli ja toimi Amerikassa, kotimaassaan ja muualla Skandinaviassa. Hän oli Evankelisen Itämaanlähetyksen (Evangelisk Orientmisjon) puheenjohtajana vuodesta 1917 vuoteen 1937.
Elämäkerta

Albert Lunden vanhemmat olivat merimies ja kalastaja, myöhemmin maanviljelijä Tønnes Andreassen Bjørnestad Lunde (1832–1918) sekä maanviljelijä Oline Regine Johannesdatter Kråga Hansen (1857–1926). Lunde avioitui 1904 tehtaanomistaja Axel Woldin (s. 1854) ja Axelin Ellingsenin (s. 1864) tyttären Martha Woldin (s. 1883) kanssa.
Lunde oli Lunde ved Farsundin -tilalla vanhin 13 sisarukseslta. Kotona rakastettiin Jumalan sanaa ja tahdottiin elää sen valossa. Kansakoulussa Lunde osoittautui lahjakkaaksi oppilaaksi. Hän halusi jatkaa opintojaan, mutta joutui lopettamaan keskikoulun muutaman kuukauden kuluttua, kun hänen isänsä sairastui ja Albert joutui työtehtäviin. 17-vuotiaana hän halusi mennä merille ja Amerikkaan. Hänen äitinsä aavisti pojan menohalun ja hän opasti poikaa menemään Chicagossa asuvan siskonsa luo.
Elämäkerta > Amerikassa

Lunde saapui Yhdysvaltoihin 1895. Hän sai Chicagossa töitä tuolitehtaalta. Kerran hän päätti käydä piloillaan Pelastusarmeijan kokouksessa. Kohtaamansa ystävällisyys sai aikaan, että hän meni uudelleen. Uudessa Testamentissa kerrotaan, että Pietari vajosi aaltoihin. Tapahtumasta puhuttiin kokouksessa. Minä vajoan myös, kosketti häntä. 13. joulukuuta 1896, kun hän istui yksin kotonaan ja luki Raamatusta äitinsä alleviivaamat sanat Room. 8:32 jakeesta, "uskoi hän pelastukseensa".
Chicagossa liikkui lavantauti. Lunde sairastui ja häälyi jo kuoleman rajoilla. Lääkäri lähetti sanan sukulaisille, että valmistautuisivat nuoren miehen hautaamiseen. Silloin tuli hänen luokseen kaksi ystävää, jotka rukoilivat Lunden paranemista. Ihme tapahtui. Sitten tuli ongelma: sairaalassa meni seitsemän viikkoa, eikä Lundella ollut varaa maksaa sairaalalaskua. Toinen ihme tapahtui: eräs ystävä laittoi Lunden käteen kuitin maksamastaan laskusta.
Lunde jatkoi työtään tuolitehtaalla, mutta pestautui kohta Yhdysvaltain laivastoon merisotilaaksi, matruusiksi. Yhdysvallat oli sodassa Espanjaa vastaan. Hän purjehti molemmilla merialueilla ja itärannikolla, mutta kaiken vapaa-ajan käytti Raamatun lukemiseen. Vuonna 1899 hän kuuli kuuluisan D. L. Moodyn puheita Bostonissa, joka kutsui nuoria Herran palvelukseen. Kuultuaan brittiläisen saarnaajan Campbell Morganin puheita Lunde päätti noudattaa tämän esikuvaa. Hänet vapautettiin merivoimien sopimuksesta ennen virallisen palvelusajan päättymistä marraskuussa 1900. Dakotassa tarvittiin evankeliumin julistajaa. Työ norjalaisten siirtolaisten parissa alkoi.
Elämäkerta > Norjassa

Vuonna 1901 Lunde palasi kotiin. Kuusi vuotta oli mennyt Amerikassa. Evakelioimiskokoukset hän aloitti kotonaan Vansessa, sieltä hän jatkoi Stavangeriin, Egersundiin ja Songdaliin. Monesti kirkkoa ei luovutettu silloin eikä myöhemminkään kirkkoherrojen vastustuksen takia kokoontumispaikaksi, mutta nähtyään kansan paljouden tulevan liian pieneen kokoontumistilaan, he aina avasivat kirkon käytettäväksi. Hänellä oli hyvät yhteydet tunnettujen norjalaisten ministerien, kuten T. Rettedalin, S. Modalslin ja L. Hopen kanssa. Vuonna 1903 hän palasi Amerikkaan pastori L. Johnsenin työpariksi New Havenissa. Täällä hän tapasi tulevan vaimonsa, Martha Woldin; Heidät vihittiin vuonna 1904 ja palasivat Norjaan samana vuonna.
Vuonna 1905 Lunde tuli Kristianiaan (Osloon). Vastusten vuoksi hänelle ei alun perin vuokrattu isoja tiloja, vaan hän vuokrasi Tivoli-teatterin. Morgenbladetin kriittinen päätoimittaja Friele oli läsnä avaustilaisuudessa ja kirjoitti ylistävän artikkelin. Siinä hän myös nuhteli Sisälähetysseuraa, ettei se anna Lunden vuokrata Calmeyer Street Missionin Pohjoismaiden suurinta juhlasalia, johon mahtuu 5000 kuulijaa. Tällöin lupa heltisi ja kokoukset siirrettiinkin sinne. Talo oli täynnä ensimmäisestä tilaisuudesta lähtien. Ministerit ja johtajat osallistuivat järjestöjen työhön. Piispa Bang ja tuomiorovasti Gustav Jensen sekä pääkaupungin pappeja osallistui tilaisuuksiin.
Lundea pidettiin sielujenvoittajana. Hänen saarnansa perustui Raamattuun. Näihin hän usein liitti omat kokemuksensa. Hän kiinnostuneena seurasi sanomalehtiä. Hän ei ollut omahyväinen, ei käyttänyt suuria eleitä, mutta koskettava lämpöä ja vakaumusta heijastava kutsunsa: "Tule!" teki tehtävänsä. Sielunhoidollisia jälkikokouksia hän piti mahdollisuuksien mukaan.
Vuonna 1910 perustettiin evankelinen yhdistys, jossa Lunde toimi sihteerinä. Yhdistyksen tuli olla avoin kaikille tunnustaville kristityille riippumatta kirkon jäsenyydestä ja kasteesta. 1913 kokoukset siirrettiin Møllergaten 20:een. Kesäaikana kokous pidettiin isossa teltassa, Majorstuen "majassa". Siinä oli 2000 paikkaa. Yhdistys aloitti evankelisen yleiskokouksen jälkeen ja vuonna 1986 seurakunta siirtyi Majorstuenin uuteen rakennukseen.
Elämäkerta > Ruotsissa

Lundea kutsuttiin kaikkiin Pohjoismaihin, ja hänen saarnojaan julkaistiin monissa lehdissä. Vuonna 1906 Lunde meni Tukholmaan. Kaupungin suurimmat kirkot olivat käytettävissä. Hän sai useamman kerran kutsun prinssi Oskar Bernadotten kotiin. Lundella ja Bernadottella oli läheinen hengenyhteys. Prinssi toimi kokousavustajanakin. Myös Söderteljessä pidettiin konferensseja.
Elämäkerta > Tanskassa

Tanskassa Kööpenhaminan kokoukset alkoivat 1910. Hän majaili kokousten aikana kreivi Moltken perheessä.
Elämäkerta > Suomessa

Helsinkiin Lunde saapui 1911 NMKY:n pääsihteeri Arthur Malinin kutsumana. Suomessa hän pelkäsi tulkin välityksellä puhumista. Kaikki lähti hyvin käyntiin. NMKY:n kappeli kävi liian pieneksi, samoin Nikolain kirkko (Tuomiokirkko). Johanneksen kirkko oli suurin, mutta kirkkoherra vastusti sen käyttämistä kokouksissa. Piispan ja tuomiokapitulin myötävaikutuksella Johanneksen kirkko saatiin käytettäväksi. Kirkko oli illasta iltaan täynnä. Lunden avustajana toimi Erkki Kaila, josta tuli ensiksi Viipurin piispa ja myöhemmin Turun arkkipiispa. Tohtori Lauri Ingman oli siihen aikaan käytännöllisen teologian professorina, myöhemmin Turun arkkipiispana. Hän oli kuunnellut erään Lunden saarnan ja sanoi sitä mallisaarnaksi ja kehotti jumaluusoppia opiskelevia ottamaan häneltä oppia. Myös Aleksi Lehtonen, myöhemmin Tampereen piispa ja Turun arkkipiispa, vapaaherrat K. A. Wrede ja Paul Nicolay olivat Lunden työtovereita ja avustajia.
Lunden kokoukset muodostuivat käännekohdaksi monien elämässä. Huomatuimpia uskoon tulleita (18.10.1912) oli Urho Muroma, josta tuli huomattava evankelista ja herätysliikkeen johtaja. Myös vanhaan arkkipiispaan, Gustaf Johanssoniin Lunden julistus teki syvän vaikutuksen. Lundeen tutustui näihin aikoihin tuleva presidenttimme Lauri Kristian Relander. Hänen sydämensä lämpeni kuullessaan Lunden julistusta 1912. Tätä hän piti hengellisenä isänään. Sen jälkeen kaikilla Suomen vierailuillaan Lunde vieraili Relanderin kodissa, myös presidenttikaudella. Norjassa kuningas Haakon VII kysyi vierailevalta Relanderilta, haluaisiko hän tavata jotakin tuttavaa. Relander halusi tavata Lundea. Lunde kävi Suomessa jälleen 1913 ja viimeisen kerran voimiltaan heikentyneenä 1937.
Elämäkerta > Muuta toimintaa

Lunde oli norjalaisen Kinamissionin puheenjohtaja vuonna 1917. Vuonna 1921 hänestä tuli Norjan lähetysneuvoston jäsen ja osallistui lähetyskokoukseen Amerikassa. Muutamassa viikossa hän kävi 120 kokousta. Vuonna 1928 hänellä oli mukanaan valtuuskunta Jerusalemissa pidetyssä konferenssissa. Hän aktiivisti tuki Oxford-liikettä, mikä tuli Norjaan vuonna 1934, joka myös saavutti korkeammat yhteiskuntaluokat kristillisillä ja moraalisilla saarnoillaan.
Albert Lunden työmäärä ja matkaohjelma olivat vaativia, ja hänen elämänsä loppua kohti hänen terveytensä heikkeni vähitellen. Hän kuoli Oslossa 62-vuotiaana tammikuussa 1939.
Martha Lunde kirjoitti miehestään muistelmateoksen ”Albert Lunde – Minner fra hans liv”. Aschehoug forlag julkaisi teoksen Lunden kuolinvuonna1939.
Kirjallisuus > Albert Lunden kirjoittamia teoksia suomeksi:

Saarnoja, G. M. Giescke 1906
Herra, opeta meitä rukoilemaan! Isak Julin 1906
Barrabas tahi Jesus? Isak Julin 1906
Minä suuresti siunaan sinun, Isak Julin 1906
Mies, joka teki suuren kysymyksen, Isak Julin 1906
"Hän teki hyvän työn minun kohtaani?", Isak Julin 1906
Puheita, Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys 1913
Joutukaa sielut, Ev.lut. herätysseura, WSOY 1930
Herra auta, Ev.lut. herätysseura 1975
Jumalan etsijä, Ev.lut. herätysseura 1988
Kirjallisuus > Teoksia norjaksi ja ruotsiksi:

Predikningar, Stockholm 1905
Prædikener, Horten 1905
Fem predikningar, Stockholm 1910
Vem är Guds barn?, Helsingfors 1912
Fra Calmeyergadens Prædikestol I–II, 2 bd., 1912–13
Vägen till fristaden. Ny samling predikningar, Stockholm 1915
Sex predikningar, Stockholm 1920
Tad sum eit menniskja saar, Tórshavn 1923
Den gode hyrde, 1932
Se Han kommer, (posthumt) 1941
På hellig jord, (posthumt) 1943
Pohjolan herättäja, (posthumt) Helsingfors 1949
Fra Calmeyergatens prekestol, (posthumt) 1955
Keplerin–Poinsot’n kappale

| --- | --- |
Osa artikkelisarjaa Geometria

 Tasogeometria  Piste  Suora  Käyrä  Taso  Pinta  Pinta-ala  Pituus  Kulma  Trigonometria  Ympyrä  Ellipsi  Monikulmio  Kolmio  Nelikulmio  Suorakulmio  Neliö  Suunnikas  Neljäkäs  Puolisuunnikas  Avaruusgeometria  Tilavuus  Avaruuskappale  Pallo  Kartio  Lieriö  Särmiö  Suuntaissärmiö  Suorakulmainen särmiö  Säännöllinen monitahokas  Platonin kappale  Tetraedri  Heksaedri eli kuutio  Oktaedri  Dodekaedri  Ikosaedri  Keplerin–Poinsot'n kappale  Euklidinen geometria  Paralleeliaksiooma  Epäeuklidinen geometria  Hyperbolinen geometria  Elliptinen geometria  Analyyttinen geometria : 
Kepler–Poinsot’n kappaleet ovat tähdenmuotoisia säännöllisiä monitahokkaita.
On olemassa neljä erilaista Kepler–Poinsot’n kappaletta:
Pieni tähtidodekaedri
Suuri tähtidodekaedri
Suuri dodekaedri
Suuri ikosaedri
Keppi ja porkkana

Keppi ja porkkana on muun muassa poliittisessa keskustelussa käytetty idiomi, jolla tarkoitetaan julkisen vallan mahdollisuuksia vaikuttaa kansalaisten toimintaan joko kannustimien ("porkkana") tai rangaistusten, rajoitusten ja maksujen ("keppi") avulla.
Tiettävästi ensimmäinen kirjallinen maininta sanonnasta on vuodelta 1948 The Economist -lehdessä.
Kielellinen käänne

Kielellinen käänne viittaa länsimaisessa filosofiassa 1900-luvulla tapahtuneeseen muutokseen, jossa keskeistä oli filosofian ja sen seurauksena myös muiden humanististen tutkimusalojen huomion kiinnittyminen kieleen todellisuuskäsityksiä muovaavana tekijänä. On puhuttu myös retorisesta käänteestä tai lingvistisestä käänteestä.
Ludwig Wittgensteinia voidaan pitää keskeisenä kielellisen käänteen taustatekijänä. Hänen varhaisajattelussaan filosofiset ongelmat ovat seurausta kielen logiikan väärinymmärtämisestä, ja myöhäisajattelussaan puolestaan eri kielipelien sekoittamisesta.
Kielelliseen käänteeseen yhdistetään hyvin erilaisia liikkeitä. Termi tuli tunnetuksi ennen kaikkea analyyttisessä perinteessä vaikuttaneen Richard Rortyn vuonna 1967 toimittaman teoksen The Linguistic Turn: Essays in Philosophical Method myötä.
Johann Georg Hamann ja Wilhelm von Humboldt olivat omassa kielifilosofiassaan painottaneet hyvin eri tavalla sitä, ettei kieli ole läpinäkyvä väline. Analyyttinen filosofia ei kuitenkaan ole sukua tälle perinteelle.
1970-luvulla ihmistieteiden piirissä alettiin korostaa kielen merkitystä todellisuuden muodostamisessa. Näiden tieteiden kielelliseen käänteeseen vaikuttivat ennen kaikkea strukturalismi ja jälkistrukturalismi. Merkittäviä ajattelijoita ovat olleet muun muassa Judith Butler, Luce Irigaray, Julia Kristeva ja Jacques Derrida.
Näkemys, jonka mukaan kieli muodostaa todellisuuden, on arkijärjen ja länsimaisen filosofian perinteen valtavirran vastainen. 
Strukturalismin perustaja Ferdinand de Saussure sanoi, etteivät merkitysten erot voi olla olemassa itsenäisinä äänteiden eroista. Erot merkitysten välillä strukturoivat eli muovaavat havaintojamme. Ihmiset eivät tunnistaisi yksinkertaista tuolia tuoliksi, elleivät he erota ”tuolin” merkitystä esimerkiksi ”penkistä”. Siksi kieli on strukturalistien mukaan kaiken sen ehtona, mitä ihmiset voivat tietää todellisuudesta.
Kirjallisuutta

Clark, Elizabeth A.: History, Theory, Text:  Historians and the Linguistic Turn.  Cambridge, MA.:  Harvard University Press, 2004.  ISBN 978-0-674-01516-6.  (englanniksi)
Toews, John E.: Intellectual History after the Linguistic Turn: The Autonomy of Meaning and the Irreducibility of Experience. The American Historical Review, 1987, 92. vsk, nro 4, s. 879–907.
Aiheesta muualla

Roy, Jean-Michel: Cognitive Turn and Linguistic Turn bu.edu. Viitattu 5.7.2022.
Kolari (sukunimi)

Kolari on suomalainen sukunimi. Se on ilmeisesti kehittynyt ruotsin sanasta kolare, joka tarkoittaa miilunpolttajaa. Nimeä on esiintynyt Kolarin pitäjässä. Tunnetaan tapaus, jossa Kolari-niminen autoilija on muuttanut sukunimensä.
Tunnettuja nimenkantajia

Helka Hynninen, o.s. Kolari (1930–2017), suomalainen laulaja ja sanoittaja
Jukka Kolari (s. 1959), suomalainen tietokirjailija
Maria Ekman-Kolari (s. 1969), suomalainen tietokirjailija, antiikki-, design- ja taideasiantuntija
Pekka Kolari, Pehr Colare (1500-luvulla), silloisen Kolarin kylän ensimmäinen verotalonpoika, jonka mukaan Kolarin katsotaan saaneen nimensä
Pertti Kolari (1955–2016), Etelä-Karjala-instituutin johtaja.
Keski-Lahti

| Keski-Lahti |
| --- | --- |
Kaupunki:  Lahti
Suuralue:  Keskusta
Koordinaatit:  60.9830°N, 25.6572°E
Kaupunginosa nro:  1
Väkiluku:  7 186 (Ydinkeskusta), 4 659 (Pohjoinen keskusta) (2017)
Lähialueet:  Kartano, Niemi, Kiveriö, Paavola, Asemantausta ja Sopenkorpi
Keski-Lahti on Lahden ydinkeskustan muodostava kaupunginosa. Sen ytimen muodostaa Lahden kauppatori ympäristöineen. Lahden kauppatorin pohjoispuolella harjulla on Ristinkirkko Kirkkokadulla ja sen länsipuolella Lahden yhteiskoulu. Lahden kauppatorin eteläpuolella Harjukadulla on Lahden kaupungintalo. Keski-Lahti rajoittuu etelässä rautatiehen. Lahden rautatieaseman eteläpuolelta alkaa naapurikaupunginosa Asemantausta ja idässä on Paavola.
Vuonna 2017 Lahden Ydinkeskustan tilastoalueen väkiluku oli 7 186, mutta Ydinkeskustan rajaus ei ole yhtenevä Keski-Lahden kaupunginosan rajojen kanssa. Keski-Lahteen kuuluu myös esimerkiksi pääosa tilastoalueesta Pohjoinen keskusta, jonka asukasluku oli 4 659, mutta johon kuuluu myös osa läntisintä Paavolan kaupunginosaa. Koska Lahti tilastoi väkilukujaan rajoiltaan kaupunginosajaottelusta poikkeavien alueiden mukaan, tulee edellä mainitut yhteenlaskemalla saatuun tilastolliseen väkilukuun suhtautua vain suuntaa antavana arvona.
Lahden kauppatori

Lahden kauppatori rajoittuu etelässä pääkatu Aleksanterinkatuun ja pohjoisessa Vapaudenkatuun, idässä entiseen Kansallis-Osake-Pankin rakennukseen ja Torikatuun sekä lännessä Marolankatuun, jossa on taksiasema. Marolankadun länsipuolella on Lahden alatori, joka on veistoksin varustettu puistomainen alue, jossa on enää pääasiassa vain pensaita.
Lahden kauppatorilta syttyi Lahden palo, mistä on muistomerkintä Lahden kauppatorin mukulakivipinnassa. Palon sytyttäjäksi epäiltiin Marolan piikaa, jolta olisi vahingossa syttynyt navetta 1877. Lahden kaupunkia laajennettiin 1916 ja Keski-Lahteen alkoi liittyä muita alueita. Toisen kerran Lahden kaupunkia laajennettiin jo selvästi kauemmas 1933.
Kauppatorin ympärillä on vanha KOP:n rakennus, joka siirtyi Päijät-Hämeen puhelimelle. Toria ympäröi eteläpuolella Lahden pääkatu, Aleksanterinkatu ja pohjoispuolella Vapaudenkatu. Torin keskipisteestä Mariankatua pohjoiselle mäelle noustaessa on hengellistä esivaltaa kuvastava Ristinkirkko ja eteläisellä mäellä Salpausselän harjulla maallista esivaltaa kuvastava, Eliel Saarisen suunnittelema Lahden kaupungintalo. Sen naapurustossa sijaitsee Harjun koulu.
Aikaisemmin Lahden tori oli vilkas kauppapaikka, jonne saavuttiin Aleksanterinkadun läntisessä alapäässä sijaitsevalta Lahden linja-autoasemalta. Torilla oli suihkulähde, mutta se on poistettu. Torin eteläpuolella on kuuluisa Lahden alatori, jossa on veistos ja puisto sekä R-kioski. Alatorin yleisesti käytössä olevasta WC:stä on tehty yksityinen kellariravintola ja alatori on tehty melko avoimeksi. Sitä tarkkaillaan valvontakameroin. Lahden toriparkkihankkeen toteuttaminen alkoi 2013 keväällä, minkä myötä torin alueella suoritettiin arkeologisia kaivauksia sekä maanpuhdistustöitä (alueella on sijainnut aiemmin huoltoasema). Näiden töiden vuoksi kellariravintola joutui lopettamaan toimintansa.
1990-luvulta alkaen kuitenkin vähittäiskauppoja on rakennettu Asemantaustan eteläpuolelle Launeelle, jolloin keskustan kauppa ja Lahden kauppatori on hiljentynyt. Lahden keskustan kaupan elvyttämiseksi on tehty erilaisia elinkeinohankkeita, joita koordinoi Lahden keskustaisäntä.
Keski-Lahti päättyy idässä Paavolaan ja lännessä Kartanoon sekä etelässä Lahden rautatieasemaan ja rautatiehen. Rautatien eteläpuolella oleva osa Lahden kaupunkia on Asemantausta tarkoittaen Lahden rautatieaseman takana olevaa aluetta.
Keski-Lahden muistomerkit, -laatat ja veistokset

Hakkapeliittain kotiinpaluu
Hirvi-patsas sijaitsee Aleksanterinkadun ja Hämeenkadun välissä. Se on jäljennös Jussi Mäntymäen Viipurin hirvipatsaasta.
Lahden Mannerheimin ratsastajapatsas
Lahden tulipalon muistokatukivi Lahden kauppatorilla Aleksanterinkadun ja Marolakadun risteyksessä.
Lahden kaupunginjohtajien nimikivet keskellä Lahden kauppatorin Aleksanterinkadun puoleista laitaa
Ristinkirkko Keski-Lahden pohjoisosassa
Hirvi-patsas Erkonpuistossa
Lahden rautatieasema Keski-Lahden eteläisimmässä osassa, aivan rautatien pohjoispuolella
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Lahti Wikimedia Commonsissa
Lahti
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahtiala · Asemantausta · Hennala · Jalkaranta · Jokimaa · Järvenpää · Kartano · Kerinkallio · Keski-Lahti · Kilpiäinen · Kiveriö · Kivimaa · Koiskala · Kolava · Kujala · Kunnas · Kytölä · Kärpänen · Laune · Metsäkangas · Mukkula · Myllypohja · Möysä · Niemi · Nikkilä · Okeroinen · Paavola · Pesäkallio · Pirttiharju · Renkomäki · Salpausselkä · Sopenkorpi · Viuha · Ämmälä
Asuinalueet:  Anttilanmäki · Harjunalusta · Hiekkanummi · Kariniemi · Karisto · Liipola · Lotila · Metsäkangas · Petsamo · Riihelä · Saksala · Soltti · Venetsia
Järvet:  Alasenjärvi · Joutjärvi · Kymijärvi · Merrasjärvi · Pikku-Vesijärvi · Vesijärvi
Saaret:  Enonsaari
Museot:  Lahden kaupunginmuseon yksiköt: Hiihtomuseo · Historiallinen museo · Kuvakokoelma · Lahden visuaalisten taiteiden museo Malva · Radio- ja tv-museo · Sotilaslääketieteen museo  Muut: Askon museo · Ravintolamuseo · Sairaalamuseo · Suomen sotilasmusiikkimuseo
Rakennukset ja alueet:  Jokimaan ravikeskus · Lahden kaupungintalo · Lahden rautatieasema · Lahden teatteritalo · Lahden kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto · Lahden kisapuisto · Lahden stadion · Radiomäki · Ristinkirkko · Salpausselän hyppyrimäet · Sibeliustalo
Puistot:  Fellmaninpuisto · Erkonpuisto · Kariniemen puisto · Lanu-puisto · Pikku-Vesijärven puisto
Luonnonsuojelualueet:  Häränsilmä-lampi · Linnaistensuo · Pesäkallio
Patsaat, muistomerkit ja -laatat:  Hakkapeliittain kotiinpaluu · Hirvi-patsas · Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki · Launeen neidot · Lumisota · Mannerheimin ratsastajapatsas · Mikael Agricolan muistomerkki · Punavankien muistomerkki · Vapauden Hengetär
Tapahtumat:  F1 Powerboat Racing · Lahden julistebiennale · Lahden kansainvälinen kirjailijakokous · Lahden markkinat · Lahden runomaraton · Salpausselän Kisat · Summer Up
Lahden kaupungintalo Salpausselän harjulla
Pääkatu Aleksanterinkatu Lahden seurahuoneen kohdalta itään päin.
Kiviaho

Kiviaho on suomalainen sukunimi. Kiviaho-nimisiä henkilöitä:
Aleksi Kiviaho (1913–1986), poliitikko (SKDL) ja pienviljelijä
Esko Kiviaho (1931–2017), maahockeypelaaja, jääkiekkoilija ja jalkapalloilija
Henri Kiviaho (s. 1994), jääkiekkoilija
Jessica Kiviaho (s. 1998), jalkapallomaalivahti
Tommy Kiviaho (s. 1971), jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Keisaritetra

| Keisaritetra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Tetrakalat Characiformes
Heimo::  Tetrat Characidae
Suku::  Nematobrycon
Laji::  palmeri
Kaksiosainen nimi
 Nematobrycon palmeri  Eigenmann, 1911 
Katso myös
   Keisaritetra Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keisaritetra (Nematobrycon palmeri) on tetrojen heimoon kuuluva kala.