stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuokkavierasjuhlat
Tampereen Kiakkovierasjuhlat 2013 > Mielenosoitus ja mellakointi

Kiakkovierasjuhlien mielenosoitus lähti liikkeelle Tammelantorilta toritapahtuman päätyttyä ja suuntasi kohti Tampere-taloa. Järjestäjien mukaan osallistujia oli yli 500, poliisi ilmoitti määräksi noin 250. Mielenosoitus pysähtyi kuitenkin poliisin pystyttämään suoja-aitaan Sorsapuistossa noin 100 metrin päässä Tampere-talosta. Ensimmäiset välikohtaukset nähtiin, kun mielenosoittajat pyrkivät kohti Tampere-taloa kaatamalla aidan ja paikalla olleet ratsupoliisit puolestaan rynnäköivät väkijoukkoon.
Tilanteen rauhoituttua Sorsapuistossa mielenosoittajat suuntasivat kohti Tampereen keskustaa ja palasivat sieltä jälleen Tampere-talolle. Keskustassa kulkueesta erkaantunut ryhmä hajotti jääkiekkomailoilla Handelsbankenin ja Stockmannin tavaratalon näyteikkunoita, myös yksi Vanhan kirkon ikkuna rikottiin. Kirkon ikkunan rikkonut henkilö sai kuitenkin osakseen buuauksia muilta mielenosoittajilta. Aamulehden mukaan myös joitakin henkilöautoja ja parkkimittareita vahingoitettiin. Tampere-talolle palattuaan osa mielenosoittajista otti jälleen yhteen paikalla olleiden mellakkapoliisien kanssa.
Pirkanmaan poliisi luonnehti mielenosoittajia aluksi "organisoiduksi rikollisryhmäksi" ja "rosvojoukoksi", myös vahinkojen arveltiin nousevan jopa kymmeniin tuhansiin euroihin. Myöhemmin poliisi kuitenkin tiedotti, että tehdyt rikokset olivat lieviä ja tapahtuman saamaan julkisuuteen nähden vähäisiä. Myöskään mellakoinnin organisoinnista ei poliisin mukaan ollut näyttöä. Mellakoinnin yhteydessä loukkaantui kolme poliisia ja osa poliisihevosista sai vammoja. Kiinniotettuja mielenosoittajia oli yhteensä 28.
Tampereen Kiakkovierasjuhlat 2013 > Tapahtuman jälkipuinti

Kiakkovierasjuhlien mellakointi sai suurta julkisuutta ja herätti runsaasti keskustelua sekä tiedotusvälineissä että poliitikkojen keskuudessa. Muun muassa Kokoomuksen kansanedustaja Jukka Kopra syytti mellakoista Vasemmistoliittoa ja vaati ministeri Paavo Arhinmäkeä vastuuseen. Perussuomalaisten kansanedustaja Vesa-Matti Saarakkala teki tapahtumista kirjallisen kysymyksen hallitukselle, ja Muutos 2011 -puolueen James Hirvisaari puolestaan vaati, ettei mellakointiin sekaantuneille nuorisojärjestöille myönnetä enää jatkossa valtion tukea. Ymmärtämystä mielenosoittajille osoitti muun muassa vasemmistoliiton kansanedustaja Anna Kontula.
Tapahtumaa käsiteltiin myös TV1:n A-studiossa, jossa olivat keskustelemassa Kiakkovierasjuhlien järjestelyihin osallistuneen henkilön lisäksi kansanedustaja Jukka Kopra sekä Perussuomalainen-lehden päätoimittaja Matias Turkkila. Lisäksi yksi mielenosoitukseen osallistujista oli vieraana Arto Nybergin televisio-ohjelmassa.
Vuoden 2013 vuosikertomuksessaan Suojelupoliisi totesi laittomaan toimintaan ryhtyneen vain pienen osan mielenosoittajista. Sen mukaan väkivallan- ja vahingontekoihin osallistui äärivasemmistolaisten aktivistien lisäksi ulkopuolisia päihtyneitä nuoria.
Luokkaretki lähiöst linnaan 2014

Luokkaretki lähiöstä linnaan (Luokkaretki lähiöst linnaan) oli vuoden 2014 itsenäisyyspäivänä anarkistien järjestämä mielenosoitus, jossa mielenosoittajat rikkoivat ikkunoita ja nujakoivat poliisin kanssa. Poliisi arvioi mielenosoittajien aiheuttaneen vahinkoja ehkä 100e000 uron arvosta. Metrovaunu sotkettiin ja  öhrittiin niin, että se poistettiin käytöstä. Pienyritystenkin tuhansien eurojen ikkunoita rikottiin ja töhrittiin, seiniä sotkettiin, taloyhtiön lipputanko ja seinän rappausta tuhottiin, autojen peilejä ja talojen ikkunoita sekä turvakameroita rikottiin  Mielenosoittajia oli enimmillään 150–200. Poliisi otti heistä kiinni 30.
Mielenosoituksen kokoontuminen oli Itäkeskuksessa, jossa järjestetyssä tilaisuudessa esiintyi muun muassa Julma-Henri. Paikalla olleen kommunistisen nuorisoliiton puheenjohtajan Simo Suomisen mukaan mielenosoituksessa vastustettiin eriarvoistumista. Mielenosoitukseen osallistui myös julkisuuden henkilöitä, kuten rap-artisti Iso H sekä näyttelijä-muusikko Timo Eränkö. Poliisin motittamien mielenosoittajien joukkoon jäi lisäksi yksi Ilta-Sanomien toimittaja, jota niin ikään epäiltiin mellakoinnista. Nuorisotutkija Mikko Salasuo arvioi, että nykyistä mielenosoittajasukupolvea ajaa kiukku yhteiskunnan tapahtumista, eikä niinkään mikään aate. Mielenosoittaja Suvi Auvinen sanoi, että anarkistit käyttävät jatkossakin "radikaaleja keinoja", koska heistä heitä ei muuten kuunnella.
Aiheesta muualla

Kuokkavieraat ja radikaali kansalaistoiminta toim. Tommi Hoikkala, Nuorisotutkimusseura 2004
Kansan kuokkavierasjuhlista yhteiskunnalliseen lakkoon Jukka Peltokoski, Megafoni
Liike joka ei saapunut paikalle Luther Blissett & Aimo Anonyymi, Megafoni
Pyöräteline ikkunaan ja rynnäkkö poliisimuuriin – videokooste Helsingin katujen kaaoksesta (Arkistoitu – Internet Archive), Helsingin Sanomat, 7.12.2014.
Ylen Elävä arkisto: Ovatko itsenäisyyspäivän mielenosoitukset rettelöintiä vai yhteiskunnan herättelyä?
Kiakkovierasjuhlien mainosjuliste.
Luettelo Tšekin sisäministereistä

| Tšekin sisäministeri Ministerstvo vnitra České republiky |
| --- | --- |
 
 
 Nykyinen Vít Rakušan 17. joulukuuta 2021 lähtien
Nimittäjä:  Tšekin presidentti
Perustettu:  1. tammikuuta 1993
Ensimmäinen:  Jan Ruml
Kotisivut:  www.mv.gov.cz
Tämä on luettelo Tšekin sisäministereistä.
Luettelo sisäministereistä

|  | Ministeri | Puolue | Puolue | Tehtävässä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Jan Ruml (1953–) |   | Kansalaisdemokraattinen puolue | 2.7.1992 - 4.7.1996* |
|  | Jan Ruml (1953–) |   | Kansalaisdemokraattinen puolue | 4.7.1996 - 7.11.1997 |
|  | Jindřich Vodička (1952–) |   | Kansalaisdemokraattinen puolue | 8.11.1997 - 2.1.1998 |
|  | Cyril Svoboda (1956–) |   | KDU-ČSL | 2.1.1998 - 17.7.1998 |
|  | Václav Grulich ( 1932–) |   | Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue | 22.7.1998 - 4.4.2000 |
|  | Stanislav Gross (1969–2015) |   | Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue | 5.4.2000 - 12.7.2002 |
|  | Stanislav Gross (1969–2015) |   | Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue | 15.7.2002 - 4.8.2004 |
|  | František Bublan (1951–) |   | Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue | 4.8.2004 - 25.4.2005 |
|  | František Bublan (1951–) |   | Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue | 25.4.2005 - 16.8.2006 |
|  | Ivan Langer (1967–) |   | Kansalaisdemokraattinen puolue | 4.9.2006 - 9.1.2007 |
|  | Ivan Langer (1967–) |   | Kansalaisdemokraattinen puolue | 9.1.2007 - 8.5.2009 |
|  | Martin Pecina (1968–) |   | Sitoutumaton (Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue) | 8.5.2009 - 13.7.2010 |
|  | Radek John (1954–) |   | Věci veřejné | 13.7.2010 - 21.4.2011 |
|  | Jan Kubice (1953–) |  | Sitoutumaton | 22.4.2011 - 9.7.2013 |
|  | Martin Pecina (1968–) |   | Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue | 10.7.2013 - 29.1.2014 |
|  | Milan Chovanec (1970–) |   | Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue | 29.1.2014 - 12.12.2017 |
|  | Lubomír Metnar (1967–) |   | Sitoutumaton (ANO 2011) | 13.12.2017 - 26.6.2018 |
|  | Jan Hamáček (1978–) |   | Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue | 27. 6. 2018 - 16. 12. 2021 |
|  | Vít Rakušan (1978–) |   | Pormestarit ja sitoutumattomat | 17.12.2021 |
*Nimettiin tehtävään Tšekin ja Slovakian liittotasavallan aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luettelo Tšekin sisäministereistä Wikimedia Commonsissa
Emma-gaala 2024

| Emma-gaala 2024 |
| --- | --- |
Päiväys:  17. helmikuuta 2024
Paikka:  Espoo Metro Areena
Juontaja:  Heikki Paasonen ja Bess
Järjestäjä:  Musiikkituottajat
Kohokohtia
Eniten palkintoja:  Käärijä (5)   Kuumaa (4)
Eniten ehdokkuuksia:  Behm (6)   Alma (5)
  ← 2023  Emma-palkinto  2025 → 
Vuoden 2024 Emma-gaala järjestettiin Espoo Metro Areenalla 17. helmikuuta 2024. Gaalassa jaettiin Emma-palkinnot vuoden 2023 menestyneimmille artisteille ja musiikkialan ammattilaisille. Ehdokkaat julkistettiin 12. joulukuuta 2023. Eniten ehdokkuuksia keräsi Behm, joka oli ehdolla kaiken kaikkiaan kuudessa eri kategoriassa. Hänen lisäksi muita runsaan määrän ehdokkuuksia keränneitä olivat Alma ja Kuumaa (5) sekä Käärijä, Jami Faltin, Lauri Haav, Ibe ja Stam1na (4). Eniten palkintoja voittivat Käärijä ja Kuumaa, joista Käärijä voitti viisi patsasta ja Kuumaa neljä.
Palkintoja jaettiin kaikkiaan 21 ehdokassarjassa, joista Vuoden kotimainen artisti/yhtye valittiin perinteiseen tapaan yleisöäänestyksellä. Vuoden lastenmusiikki-kategoria poistettiin ainakin väliaikaisesti käytöstä, koska "genren parissa on julkaistu hyvin vähän musiikkia".
Gaalan esiintyjinä nähtiin mm. Behm, Kuumaa, Käärijä, Jenni Vartiainen, Sexmane sekä Vesterinen Yhtyeineen.
Voittajat ja ehdokkaat

| Kategoria | Voittaja | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- |
| Vuoden artisti | Käärijä |  Alma  Behm  Ibe  Lauri Haav  Sexmane |
| Vuoden yhtye | Kuumaa |  Portion Boys  Ruusut  Stam1na  Ursus Factory  Vesterinen Yhtyeineen |
| Vuoden albumi | Kuumaa – Hyvikset ja pahikset |  Alma – Time Machine  Behm – Merkittävät erot  Jami Faltin – Kertoimia vastaan  Lauri Haav – Aino  Stam1na – X |
| Vuoden tulokas | Käärijä |  Aliisa Syrjä  Bee  Emma & Matilda  Jambo  Jami Faltin |
| Vuoden biisi | Käärijä – ”Cha cha cha” |  Behm, Olavi Uusivirta – ”Viimeinen tanssi”  Ibe – ”Blondina”  Kuumaa – ”Ylivoimainen”  Shrty – ”Pariisin kevät” (feat. Joalin)  Viivi & Robin Packalen – ”Ihana kipu” |
| Vuoden pop | Kuumaa – Hyvikset ja pahikset |  Alma – Time Machine  Ani – Virgin  Bee – Hupsis  Behm – Merkittävät erot  Isac Elliot – Kävi miten kävi |
| Vuoden rock | VV – Neon Noir |  Cyan Kicks – I Never Said 4ever  Kissa – Apinalinna  The 69 Eyes – Death of Darkness  Ursus Factory – IO |
| Vuoden metalli | Stam1na – X |  Bloodred Hourglass – How’s the Heart?  Insomnium – Anno 1696  Stoned Statues – Guardian  Turmion Kätilöt – Omen X |
| Vuoden iskelmä | Vesterinen Yhtyeineen – Hetken ikuinen |  Eini – Pimeän jälkeen  Ilta – Mä oon vaan ihminen  Juha Tapio – Elävien maassa  Tuure Kilpeläinen – Sanat jää ilmaan |
| Vuoden rap | Ibe – Non2en2e / Räppäri / ”Blondina” / ”Famous” / ”Oranssi” / ”Vyyhti (ettiny aitoo rakkaut)” / ”Less Is More” / ”Shoppaa” (feat. Baka) / Ibe, Korelon: ”Cityboy” / Nebi, Ibe, Shrty: ”Huomioo” / Averagekidluke, Ibe: ”Ghetto Love” |  Costi – Limbo  Jami Faltin – Kertoimia vastaan  Lauri Haav – Aino  Sexmane – Sextape II  Shrty – Täydellinen ajoitus |
| Vuoden alternative | Maustetytöt – Maailman onnellisin kansa |  Emma & Matilda – Siellä on kaikki niin ihanaa  Lyyti – Nousussa taas  Melo – M3lo  Ruusut – Melankolia 1 / Melankolia 2 |
| Vuoden musiikintekijä | Vilma Alina |  Axel Ehnström  Jaakko Kiuru  Kaisa Korhonen  Kyösti Salokorpi  Sana Mustonen |
| Vuoden jazzalbumi | Selma Savolainen – Horror Vacui |  Aki Rissanen – Hyperreal  Freezer – Icebreaker  Josefiina Vannesluoma & Mortal Lease – The Mortal Lease  Virta – Horros |
| Vuoden etnoalbumi | Vilma Jää – Kosto |  Emmi Kuittinen – Surun synty  Ensemble Gamut! – Re  Faso Kan – Tungaladen  Pekko Käppi & K:H:H:L – Credo  Tenhi – Valkama |
| Vuoden klassinen | Helsingin kamarikuoro & Nils Schweckendiek – Reconnaissance – Kaija Saariaho: Choral Music |  Game Music Collective – Restart  Helsingin Barokkiorkesteri, solistina Jani Sunnarborg, Audi-nuorisokuoroakatemia, johtajanaan Aapo Häkkinen – Crusell: The Last Warrior Joonas Ahonen & Kreeta-Maria Kentala – Beethoven Sonatas 8, 4 & 9  Petri Kumela, Tapiola Sinfonietta, johtajanaan Dima Slobodeniouk – Exquisitely Absurd  Ville Hautakangas – 12 Premieres – Contemporary Finnish Piano Music |
| Vuoden tuottaja | Los Rollos |  Behm  Danitello  Jonas Olsson  Kiro  Salahpolo |
| Kriitikoiden valinta | Alma – Time Machine |  Lyyti – Nousussa taas  Misha – Nocturnal  Pambikallio – Parc de Pambi  Stepa & Eevil Stöö – Et voi pysäyttää meitä  Vimma – Tornadon silmässä |
Voittajat ja ehdokkaat > Yleisöäänestys

| Kategoria | Voittaja |
| --- | --- |
Vuoden kotimainen artisti/yhtye: Lauri Haav
Voittajat ja ehdokkaat > Muut palkinnot

Vuoden myydyin albumi: Kuumaa – Hyvikset ja pahikset
Vuoden striimatuin kotimainen biisi: Käärijä – "Cha cha cha"
Vuoden striimatuin ulkomainen biisi: Miley Cyrus – "Flowers"
Vienti-Emma: Käärijä
Erikois-Emma: Antti Einiö ja Esa Pulliainen
Emma-gaala 2020

| Emma-gaala 2020 |
| --- | --- |
Päiväys:  8. helmikuuta 2020
Paikka:  Hartwall Arena
Järjestäjä:  Musiikkituottajat
Kohokohtia
Eniten palkintoja:  JVG (4)
Eniten ehdokkuuksia:  JVG (6)
  ← 2019  Emma-palkinto  2021 → 
Vuoden 2020 Emma-gaala järjestettiin Helsingin Hartwall Arenalla 8. helmikuuta 2020. Gaalassa jaettiin Emma-palkinnot vuoden 2019 menestyneimmille artisteille ja musiikkialan ammattilaisille. Vuoden 2020 Emma-gaala oli järjestyksessään 34:s. Palkintoja jaettiin 23:ssa eri ehdokassarjassa. Gaala esitettiin televisiossa Nelosella, ja sen juonsi Heikki Paasonen.
Ehdokkaat julkistettiin 12. joulukuuta 2019. Eniten ehdokkuuksia sai JVG, joka oli ehdolla kuudessa ehdokassarjassa. Viisi ehdokkuutta saivat Chisu, Gettomasa, Ellinoora ja Lauri Tähkä. Eniten palkintoja sai JVG (neljä Emmaa) ja toiseksi eniten Lauri Tähkä (kolme Emmaa).
Voittajat ja ehdokkaat > Yleisöäänestys

| Kategoria | Voittaja | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- |
| Vuoden artisti/yhtye | Lauri Tähkä |  Abreu  Apulanta  Children of Bodom  Chisu  Ellinoora  Ellips  Evelina  Gettomasa  Ismo Alanko  Jannika B  Juno  JVG  Kasmir  Keko Salata  Kube  Leo  Nelli Matula  Olavi Uusivirta  Pikku G  Reino Nordin  Sanni  Stereo  Ville Valo & Agents  Vilma Alina |
Voittajat ja ehdokkaat > Muut palkinnot

Erikois-Emma: Pauli Hanhiniemi, Pave Maijanen ja Seppo Matintalo
Kultainen Emma: Maija Kuusi
Vienti-Emma: Sunrise Avenue
JVG voitti neljä Emma-palkintoa.
1995

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1995 oli normaalivuosi, joka alkoi sunnuntaista.
Tapahtumia > Helmikuu

1. helmikuuta – Presidentti Martti Ahtisaari myönsi ulkoministeri Heikki Haavistolle eron hallituksesta ja nimitti uudeksi ulkoministeriksi Oy Nokia Ab:n johtokunnan jäsenen Paavo Rantasen.
2. helmikuuta – Egyptin presidentti Hosni Mubarak, Israelin pääministeri Jitzhak Rabin, Jordanian kuningas Hussein ja Palestiinan vapautusjärjestön PLO:n johtaja Jasser Arafat aloittivat ensimmäisen yhteisen huippukokouksensa Egyptin pääkaupungissa Kairossa. He vakuuttivat julkilausumassaan jatkavansa Lähi-idän rauhanprosessia ja tuomitsivat Lähi-idän terrorin ja väkivallan.
2. helmikuuta – Euroopan neuvosto ilmoitti jäädyttävänsä Venäjän jäsenhakemuksen, kunnes Tšetšenian kriisissä päästäisiin rauhanomaiseen ratkaisuun.
3. helmikuuta – Länsi-Euroopan unioni WEU myönsi Suomelle tarkkailijan aseman.
3. helmikuuta – Eileen Collinsista tuli ensimmäinen naispuolinen avaruussukkulan pilotti, kun Discovery-sukkula laukaistaan Floridan Cape Canaveralista.
4. helmikuuta – Puolan presidentti Lech Wałęsa joutui riitaan parlamentin kanssa. Wałęsa vaati parlamenttia hajottamisen uhalla erottamaan pääministeri Waldemar Pawlakin, jota hän syytti uudistusten jarruttamisesta, parlamentti taas uhkasi haastaa Wałęsan valtakunnanoikeuteen presidentin valtaoikeuksien ylittämisestä, mikäli tämä hajottaisi parlamentin. Taustalla olivat erimielisyydet valtion budjetista. Kriisi laukesi, kun Pawlak erosi oma-aloitteisesti pääministerin paikalta 8. helmikuuta.
9. helmikuuta – Yhdyspankki ja Kansallis-Osake-Pankki ilmoittivat yhdistyvänsä.
12. helmikuuta – Dresdenissä Saksassa alkoivat kaksipäiväiset kaupungin pommitusten 50-vuotismuistojuhlat.
15. helmikuuta – FBI pidätti Kevin Mitnickin, jota syytettiin kymmeniin tietokonejärjestelmiin murtautumisesta.
17. helmikuuta – Eduskunta hyväksyi uudistetun poliisilain ja uuden pakkokeinolain, joiden nojalla poliisi sai oikeuden puhelinkuunteluun, puhelujen nauhoittamiseen ja muuhun tekniseen tarkkailuun törkeiden rikosten tutkinnassa.
19. helmikuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti viralliselle vierailulle Ranskaan.
20. helmikuuta – Suomessa alkoi yli kaksi kuukautta kestänyt palomiesten lakko, joka päättyi 27. huhtikuuta.
21. helmikuuta – 50-vuotiaasta chicagolaisesta osakkeenvälittäjästä Steve Fossetista tulee ensimmäinen Tyynenmeren yksin kuumailmapallolla ylittänyt, kun hänen Etelä-Koreasta liikkeelle lähtenyt pallo laskeutuu Länsi-Kanadassa.
23. helmikuuta – Autolautta Estonian hylky rauhoitettiin Suomen, Ruotsin ja Viron yhteisellä sopimuksella.
24. helmikuuta – Suomessa alkoi terveydenhoitohenkilöstön lakko, jonka piirissä oli sata sairaalaa, 250 terveyskeskusta ja 500 vanhainkotia. Lakko päättyi 23. maaliskuuta.
26. helmikuuta – Yhdistyneen kuningaskunnan vanhin sijoituspankki Barings PLC kaatui meklarin menetettyä 1,4 miljardia dollaria Tokion pörssissä.
Tapahtumia > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Puolan pääministeri Waldemar Pawlak erosi parlamentista, hänen seuraajakseen nousi entinen kommunisti Jozef Oleksy.
1. maaliskuuta – Muotoilija, professori Timo Sarpaneva luovutti Taideteollisuusmuseolle laajan kokoelman tuotantonsa alkuperäiskappaleita.
1. maaliskuuta – Suomen tupakkalaki tiukkeni. Tupakkatuotteiden ostoikäraja nostettiin 16 vuodesta 18 vuoteen, ja nuuskan myynti Manner-Suomessa kiellettiin. Tupakointi kiellettiin kaikissa julkisissa sisätiloissa, sisällä järjestettävissä yleisissä tilaisuuksissa sekä työpaikkojen asiakastiloissa.
2. maaliskuuta – Nick Leeson pidätettiin Barings-pankin kaatumiseen johtaneista teoista.
3. maaliskuuta – YK-rauhanturvaajat vetäytyivät Somaliasta.
5. maaliskuuta – Venäjän Suomen-suurlähettiläs Juri Derjabin varoitti Vasabladetille antamassaan haastattelussa Suomea Venäjän reaktioista, jos Suomi liittyisi Naton jäseneksi.
5. maaliskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari matkusti viralliselle vierailulle Itävaltaan ja Unkariin.
7. maaliskuuta – New Yorkin osavaltion kuvernööri George E. Pataki allekirjoittaa kuolemantuomion osavaltion lakiin.
9. maaliskuuta – Kiss FM aloitti lähetykset.
11. maaliskuuta – Kazakstanin presidentti Nursultan Nazarbajev hajotti parlamentin sen jälkeen, kun perustuslakituomioistuin oli julistanut vuoden 1994 presidentinvaalin mitättömäksi, ja hyväksyi hallituksen eronpyynnön. Nazarbajev ilmoitti hallitsevansa maata toistaiseksi ilman parlamenttia.
14. maaliskuuta – Norman Thagardista tuli ensimmäinen yhdysvaltalainen astronautti, joka nousi avaruuteen venäläisellä aluksella.
19. maaliskuuta – Suomessa pidettiin eduskuntavaalit. Suurin voittaja oli SDP 63 eduskuntapaikalla – eniten paikkoja toisen maailmansodan jälkeen – ja suurimmat häviäjät SMP, joka menetti miltei kaikki eduskuntapaikkansa, ja eduskunnasta pudonnut Liberaalinen Kansanpuolue. Myös Suomen Keskusta koki 11 paikan tappion.
20. maaliskuuta – Korkein totuus -lahkon jäsenet päästivät sariinikaasua Tokiossa viiteen junaan, 12 ihmistä kuoli ja 5 500 sai vammoja.
22. maaliskuuta – Kosmonautti Valeri Poljakov palasi maahan ennätyksellisen 437 vuorokauden oleskelun jälkeen Mir-avaruusasemalta.
27. maaliskuuta – Forrest Gump palkitaan kuudella Oscar-palkinnolla. Tom Hanks saa parhaan miespääosan Oscarin roolistaan Gumpina ja Jessica Lange saa parhaan naispääosan Oscarin roolistaan elokuvassa Sininen taivas.
28. maaliskuuta – Uusi eduskunta kokoontui. Puhemieheksi valittiin SDP:n Paavo Lipponen, ensimmäiseksi varapuhemieheksi Keskustan Sirkka-Liisa Anttila ja toiseksi varapuhemieheksi Kokoomuksen Riitta Uosukainen.
29. maaliskuuta – Pääministeri Esko Aho esitti hallituksensa eronpyynnön presidentti Martti Ahtisaarelle.
30. maaliskuuta – Presidentti Martti Ahtisaari antoi eduskunnan puhemiehelle Paavo Lipposelle tehtäväksi muodostaa uuden hallituksen.
30. maaliskuuta – Paavi Johannes Paavali II julkaisee ensyklikan, jossa hän tuomitsee abortin ja eutanasian, sekä vastustaa kuolemantuomiota.
Tapahtumia > Huhtikuu

2. huhtikuuta – Turussa avattiin museokokonaisuus Aboa Vetus & Ars Nova.
9. huhtikuuta – Perun presidentti Alberto Fujimori valittiin toiselle virkakaudelleen.
10. huhtikuuta – Valtiovarainministeriön kansantalousosaston ylijohtaja Sixten Korkman nimitettiin EU:n talousministerineuvoston (Ecofin) pääjohtajaksi. Ecofin vastasi Euroopan rahaliiton (EMU) toimeenpanosta.
10. huhtikuuta – Sosiologi, professori Elina Haavio-Mannila valittiin ensimmäisenä naisena Suomalaisen tiedeakatemian esimieheksi.
13. huhtikuuta – Presidentti Martti Ahtisaari nimitti Lipposen I hallituksen virkaansa.
18. huhtikuuta – Suomen Maaseudun Puolueen lehteä Suomen Uutisia julkaissut yhtiö Pientalonpoika Oy ajautui konkurssiin.
19. huhtikuuta – Oklahoma Cityn pommi-isku: liittovaltion virastossa Oklahoma Cityssä räjähti pommi, 168 ihmistä kuoli siihen asti verisimmässä Yhdysvalloissa terrori-iskussa. Iskun toteuttanut Timothy McVeigh pidätetään 21. päivä samaa kuuta.
21. huhtikuuta – Eduskunnan toinen varapuhemies, Kokoomuksen Riitta Uosukainen, valittiin uudeksi puhemieheksi pääministeriksi siirtyneen Paavo Lipposen tilalle. Toiseksi varapuhemieheksi tuli SDP:n Matti Louekoski.
22. huhtikuuta – Virolainen autolautta Tallink ajoi päin rantakalliota kapeassa Kustaanmiekan salmessa Helsingin edustalla. Alus sai kylkeensä pitkän repeämän, josta vuoti runsaasti vettä konehuoneeseen, mutta henkilövahinkoja ei sattunut. Sää oli onnettomuushetkellä sumuinen. Alus palasi korjattuna liikenteeseen kesäkuussa.
27. huhtikuuta – Lapin sodan ja samalla jatkosodan päättymisestä tuli kuluneeksi 50 vuotta.
29. huhtikuuta – Kazakstanissa järjestettiin kansanäänestys presidentti Nursultan Nazarbajevin virkakauden jatkamisesta ilman vaaleja vuoteen 2000 saakka, jonka ilmoitettiin saaneen yli 95 prosentin kannatuksen. Nazarbajev itse kiisti pyrkivänsä diktatuuriin.