stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tam Silk
Historia > 2018– 2021

Vuonna 2018 Tam Silk -yrityksen noin kymmenen vuotta omistanut Reima Wiskari luopui yrityksestä. Pääomistajiksi tulleella yrittäjäpariskunnalla, Tuomo Saarnilla ja Sonja Ahtiaisella, oli entuudestaan kaksi miesten pukuihin, asusteisiin ja laukkuihin erikoistunutta Saarni - Getlemen's Boutique -vaateliikettä Turussa. Uudet omistajat alkoivat markkinoida yritystä näkyvästi, mikä kolminkertaisti verkkokaupan myynnin, lisäsi merkittävästi myyntiä S-ryhmässä ja nosti Facebook-seuraajien määrän 900:sta 10 000:een. Tam Silk osti konkurssiin menneen Nokian Neulomon. Tam Silkin liikevaihto oli noin miljoona euroa ja Neulomon ostolla odotettiin liikevaihdon kaksinkertaistamista. Yritys valmisti vuosittain noin 150 000 tuotetta.
Vuonna 2019 yritys työllisti 20 henkilöä, joista ompelijoita oli 15. Yritykseen nimitettiin tuotantojohtaja, jonka tehtävä oli nostaa tuotannon tehokkuutta ja lyhentää toimitusaikoja varastoa kasvattamalla. Elokuussa yritys sai julkisuutta osallistumalla Finlaysonin ja Ikean aloittamaan keskusteluun tekstiilien vastuullisuudesta. Tam Silkin viesti paikallisen sanomalehden etusivulla oli "Ikea ja Finlayson, siirtäkää tuotanto Suomeen, niin jatketaan keskusteluja". Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Kangasalan Sanomissa julkaistiin kokosivun mainos. Mainostilan ostaminen Kangasalan Sanomista toi Tam Silkille paljon näkyvyyttä, kun tempaukseen ihastuneet lukijat jakoivat kuvaa sosiaalisen median kautta.   Aiheesta uutisoivat myös Aamulehti, Helsingin Sanomat, Iltalehti, Ilta-Sanomat, Markkinointi&Mainonta, MTV3, Taloussanomat ja Yle. Näkyvyys toi yrityksen verkkokauppaan myyntipiikin, joka oli normaaliin nähden kaksikymmenkertainen. Ilmoitusta seuranneina viitenä päivänä yritys myi enemmän kuin koko vuonna 2017.
Saarni ja Ahtiainen jäivät pois yhtiön toiminnasta vuoden 2021 alkupuolella, jolloin toimitusjohtajaksi nimettiin Juha Haapasaari.    Samalla hallitukseen nimitettiin Riikka Koskenohi ja Paola Suhonen.
Tuotteet > Neulomo-brändi

Neulomo-brändillä valmistettiin päällysvaatteita, joita ostivat erityisesti keski-ikäiset ja nuoret naiset. 
Nokian Neulomo perustettiin vuonna 2015 ja vuonna 2016 se osti Nanso Groupin Nokian liiketoiminnan ja koneet. Vuonna 2017 Nokian Neulomon liikevaihto oli 7,2 miljoonaa ja liiketappio 0,7 miljoonaa euroa. Yhtiön vaikeudet johtuivat Saarnin mukaan Nanson entisen tehtaan aiheuttamista kustannuksista. Nokian Neulomo oli ostanut Nanson tehtaan laitteet, mutta kiinteistöstä maksettiin vuokraa Nansolle. Kun Nokian Neulomo meni konkurssiin, Tam Silk osti sen ja jatkoi Neulomo-tuotemerkin käyttöä. Se siirsi tuotteiden valmistuksen Nokialta eri puolille Suomea: neuloksia valmistettiin Orivedellä, värjättiin Nivalassa, painatettiin Pälkäneellä ja koottiin Kangasalla ja Tallinnassa. Yrityksellä oli tarkoitus siirtää ompelu Tallinnasta Kangasalle, kunhan sinne saadaan tarpeeksi ompelijoita. Myös Neulomo-mallistojen suunnittelija Anna Huoviala siirtyi töihin Tam Silkille. Nykyisin Neulomo-tuotemerkki on sulautettu Tam Silk -brändin alle.
Tuotteet > Kalsarit-brändi

Tam Silk lanseerasi vuonna 2019 uuden tuotemerkin, Kalsarit. Kalsarit-alushousut, bokserit ja pitkät alushousut, ovat väriltään mustia ja ne on valmistettu bambusta. Koska bokserien kohderyhmä eroaa Tam Silkin muista brändeistä, tuotteille perustettiin oma verkkokauppa. Kalsarit-malliston tuotekuvauksissa käytettiin malleina Saarnin vanhoja armeijakavereita. Kalsareilla on Avainlippu-tunnus. Lokakuussa 2019 Kalsarit-alushousujen pesulappu aiheutti somekohua. Niissä lukee ”Jätä lattialle lojumaan.”
Tuotteet > Tam Silk -brändi

Tam Silkin tunnetuimpia tuotteita ovat laamapaidat ja punttipöksyt, joita se on valmistanut samalla mallilla 1930-luvulta lähtien. Vuonna 2016 toimitusjohtaja Saikkonen kertoi, että punttipöksyt ovat suomalaisen naisen erikoisuus, niitä ei käytetä tai valmisteta muualla. Tam Silkin asiakkaat ovat olleet perinteisesti vanhempia naisia.
Tam Silkin tuotteet valmistetaan alusta loppuun samassa tehtaassa. Tam Silk käyttää lankoja, joilla on Ökotex- ja GOTS-sertifikaatit. Niistä kudotaan Tam Silkin neulomossa kangas, joka värjätään tai keittopestään. Vuonna 2016 päivässä syntyi 3-4 kangaspakkaa, joissa jokaisessa oli 12 kiloa neulosta. Yläkerran tehdassalissa kankaista ommellaan pitkiksiä ja aluspaitoja. Tuotteet kaavoitetaan perinteisillä paperikaavoilla. Osien leikkaamisessa käytetään pystyleikkuria ja vannesahaa. Leikkaamisen jälkeen punttipöksyt saumataan, ja lahkeensuihin lisätään pitsit. Lopuksi housut taitellaan käsin myyntipakkauksiin. Tuotteet varastoidaan Kangasalla, jossa sijaitsee myös tehtaanmyymälä.
Tam Silk -tuotteilla on Avainlippu-, Design from Finland-, sekä Yhteiskunnallinen yritys -tunnukset.
Johto ja omistajat

Yrityksen omistavat Mastermarkin perustaja Timo Häkkinen, Laitilan Wirvoitusjuomatehtaan perustaja Pekka Siivonen-Uotila ja Visionplus -pääomarahaston toimitusjohtaja Jari Tuovinen.
Tunnustuksia

Marraskuussa 2019 Suomen paikallislehdet myönsivät Tam Silkille vuoden 2019 Antti-patsaan tunnustukseksi paikallislehdessä julkaistussa ja paljon näkyvyyttä saaneesta kampanjasta kotimaisen työn puolesta.
Aiheesta muualla

TamSilk Oy:n sivut
Neulomo
Kalsarit (Arkistoitu – Internet Archive)
Aamuset: Tuomo Saarnista tuli vaateteollisuuden uusi vallankumouksellinen[vanhentunut linkki]
Business-Kangasala: Perinteikäs kangasalalainen Tam-Silk Oy pitää langat omissa käsissään, 2019
Tam Silkin tehdas Kangasalla
Arvo Naatti

Arvo Joel Naatti (15. tammikuuta 1925 Kirvu – 8. lokakuuta 2012 Orimattila) oli suomalainen kuvataiteilija.
Naatin perhe joutui lähtemään Karjalasta sotaa pakoon. Maalausta harrastava nuori maanviljelijä päätti lähteä opiskelemaan taidetta ja kävi vuosina 1954–1957 Suomen Taideakatemian koulun, jossa hänen opettajanaan oli muun muassa Olli Miettinen.
Ajan Groteskit 1979-1990
Naatin abstrakti, ekspressionistinen maalaustyyli alkoi hahmottua 1960-luvun lopulla. 1970-luvulla hän löysi amerikkalaisen Jackson Pollockin tavan maalata suuria roisketöitä. Teokset ovat kuin spontaaneja, korjaamattomia muistiinpanoja. Ne voivat olla kuin mikroskooppisia tai teleskooppisia tai kosmisia näkyjä, välähdyksiä linnunratojen tai atomien räjähdyksistä.
Kvartsi kiteytyy 1991
Naatti itse kuvaa maalaustyyliään ”orgaanisen abstraktiseksi”. Silti teoksissa saattaa olla viittauksia nähtyyn ja koettuun: veneen keulaan, aaltojen liikkeeseen, lintuihin tai kaloihin. Teemoissaan Naatti saattaa käydä menneisyydessä, mutta pysyttelee lähellä luontoa niin aiheissa kuin sävyissä, vivahteissa ja ilmaisun viitteissäkin. Spontaanilta vaikuttavan lopputuloksen takana on ollut usein pitkä maalausjakso: yksi työ on voinut olla kesken yli kymmenenkin vuotta.
Arvo Naatin mukaan hänen työnsä kuvaavat yhteiskunnan myllerrystä – ne ovat taiteilijan sanoin ”probleemimaalauksia” – akvarellit puolestaan ovat luonnon lyriikkaa. Taiteilijan mielestä abstrakti maalaus heijastaa nykytodellisuutta: todellisuus on niin monisäikeinen, että siitä tulisi väärä kuva, ellei maalauskin olisi monisäikeinen. Naatti itse on todennut, että ”viivat ilmaisevat vilkasta tapahtumista ajassamme”.
Akvarellimaalaukset

1970-luvulta alkaen Naatin perhe on viettänyt kaikki heinäkuut kesäasunnolla Hollolan Vaanian kylässä.
Vesijärvi ja sitä ympäröivä luonnonkauneus ovat viehättäneet monia musiikin, kirjallisuuden ja kuvataiteen edustajia. Yli sata vuotta sitten nuori säveltäjä Jean Sibelius vietti Vaanian maisemissa muutaman kesän ja taiteilija Väinö Hämäläinen rakensi vuonna 1916 Vesijärven Oinassaareen huvilan, josta käsin hän teki kesäisiä maalausretkiä ympäröivään luontoon.
Arvo Naatin akvarelleista heijastuu taiteilijan kiinnostus ympäristöön, kansanperinteeseen, aidon maalaismiljöön ja luonnon säilymiseen.
Arvo Naatin akvarellit kiehtovat keveydellään, ilmavuudellaan ja luonnosmaisella herkkyydellään. Vaikka ne ovat nopeasti tehtyjä impressioita, niiden tunnelma on ajaton.
Aiheesta muualla

www.ajnaatti.com (Arkistoitu – Internet Archive)
August Jokinen

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Wien 1914 (epäv.) | 75 kg |  |
August Jokinen (11. joulukuuta 1887 Sysmä – 3. elokuuta 1970 Pori) oli suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.
Jokinen voitti ainoan arvokisamitalinsa, hopean, Wienin epävirallisissa EM-kilpailuissa 1914 sarjassa 75 kiloa. Mitali oli lähellä kuitenkin jo kaksi vuotta aikaisemmin, kun mies paini Tukholman kesäolympialaisissa 1912 neljänneksi 75 kilon sarjassa.
Jokinen voitti urallaan kaksi SM-kultaa. Hän voitti 1914 alle 75 kg:n sarjan ja 1916 alle 82,5 kg:n sarjan mestaruuden. Suomessa Jokinen edusti Helsingin Jyryä vuodesta 1909.
Vuonna 1916 hän siirtyi ammattipainijaksi. Siviiliammatiltaan hän oli vartija. Jokinen toimi Ruotsin painijoiden valmentajana vuoden 1920 ja Suomen painijoiden valmentajana vuosina 1938–1950.
Pyhäniemi

Pyhäniemen kartanon päärakennus.
Pyhäniemi on Hollolan kylä, kirkonkylän itäpuolella Hollolan rantatien varrella. Siellä on Pyhäniemen kartano, peruskoulun ensimmäiset luokat 1-4 sekä Kotomäki-niminen vapaa-ajan asuntoalue. Niemi sijaitsee Vesijärven rannalla.
Pyhäniemessä on toiminut myös Pyhäniemen vanhainkoti, minkä läheisyydessä toimii nuorisokoti. Entisen Pyhäniemen vanhainkodin eteläpihan lämpökeskuksen eteläpuolella on rannoiltaan ruohottuneen Kutajärven lintutorni.  Pyhäniemen vanhainkoti peruskorjauksen jälkeen suljettiin Etelä-Suomen aluehallintoviraston vaatimuksesta, koska huonejakoon liittyvät lisätyöt olisivat tulleet kalliiksi. Asukkaat on ohjattu pääasiassa Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymän Jalmari-kotiin Lahden kaupungin Jalkarantaan. Vanhainkodin vuosikymmeninen toiminta päättyi maaliskuun puolessa välissä 2017.
Pyhäniemen koulu

Pyhäniemen koulu on Hollolan kirkonkylän lähialueen suurempi koulu, minkä vuoksi Hollolan vanhinta, vuonna 1867 perustettua Uskilan koulua on ajoittain esitetty lakkautettavaksi. Se lakkautettiin ja oppilaat ohjattiin Pyhäniemen kouluun. Entisen Uskilan koulun tiloihin tuli Ravuri Oy ylläpitämään päivätoimintaa 2016.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kyläkoulut | Uskilan koulu | Pyhäniemen koulu |
| sijainti | Uskila | Pyhäniemi |
| vaikutusalue | Kirkonkylä |  |
| luokat | 1-4, 6 | 1-6 |
| oppilaita | 71 | 130 |
| perustettu | 1867 | 1901 |
rehtori: Timo Kosonen
Lentokenttä

Pyhäniemelle perustettiin vuonna 1940 Hollolan Pyhäniemen lentokenttä.
Rantatie

Rantatie voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Teitä, katuja ja kunnanosia

Rantatie, Valtatie 8 Turusta Ouluun
Rantatie, Vesijärven rantaa pitkin kulkeva tie Hollolassa, osa yhdystietä 2956
Rantatie, Liminganjoen vartta pitkin kulkeva tie Limingassa Vanhan Limingan alueella
Rantatie, museotie Tuusulassa, Tuusulanjärven itärannalla
Rantatie, Tuusulan kunnanosa Tuusulanjärven itärannalla
Pohjanmaan rantatie, Pohjanlahden ympäri Turusta Tukholmaan johtanut historiallinen tie
Rantatie, nähtävyystie joka kulkee melkein koko matkalta Säkylän alueella.
Suuri rantatie eli Kuninkaantie, Turusta Viipuriin johtanut historiallinen tie
Sörnäisten rantatie, katu Helsingin Sörnäisissä
Muuta

Rantatie, Antero Vartian säveltämä tango
Rantatie-kvartetti, suomalainen jousikvartetti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rantatie”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Synagoga

Turun synagoga.
Synagoga (m.kreik. συναγωγή, synagōgē, ’kokouspaikka’) on juutalaisten yhteisöllinen rakennus, jossa järjestetään jumalanpalveluksia ja rukoushetkiä sekä opetus- ja kerhotoimintaa.
Nimitykset

Juutalaisten synagogasta käyttämät nimitykset heijastavat synagogan eri käyttötapoja ja eri aikakausia. Hepreaksi synagogaa kutsutaan nimellä bet kneset (hepr. ‏בית כנסת‎), ’kokoontumisen talo’. Moni aškenasijuutalainen käyttää synagogasta jiddišinkielistä nimitystä shul (שול), ’koulu’, mikä voi tulla siitä, että synagogaa on aikoinaan käytetty myös opiskelupaikkana. Keski- ja Itä-Euroopassa synagogaa on kutsuttu jiddišiksi myös nimityksellä kloyz, joka on sukua monen kielen luostaria tarkoittavalle sanalle. Amerikkalaiset reformijuutalaiset ja jotkut konservatiivijuutalaiset kutsuvat synagogaa usein ’temppeliksi’, mikä saattaa olla saanut alkunsa Ranskan protestantismin vaikutuksesta 1700-luvulla.
Historia

Synagogalaitos sai todennäköisesti alkunsa Babylonin maanpakolaisuuden aikana, kun juutalaiset joutuivat eroon Jerusalemissa sijaitsevasta temppelistään.
Kun Jerusalemin toinen temppeli oli vielä olemassa, synagoga oli juutalaisille vain opiskelu- ja kokoontumispaikka. Kun roomalaiset tuhosivat temppelin vuonna 70, synagogasta tuli myös yhteinen rukouspaikka. Sittemmin synagogan merkitys on laajentunut etenkin Pohjois-Amerikassa, missä synagogaa käytetään myös lasten ja aikuisten opetustilana.
Arkkitehtuuri

Synagogalle ei ole mitään erityisiä arkkitehtonisia vaatimuksia, joten synagogia on erinäköisiä, ja ne heijastavat paikallista arkkitehtuuria. Joskus synagogassa on havaittavissa paikallisten kirkkojen tai moskeijoiden tyyliä. Goottilaista arkkitehtuuria on kuitenkin vältetty, sillä se antaisi liian kirkkomaisen vaikutelman.
Synagoga sijaitsee tavallisesti kävelymatkan päässä seurakuntalaisten kodeista, sillä sapattisääntöjä noudattavat juutalaiset eivät aja sapattina autoa.
Keskiajalla synagogat olivat usein pieniä ja tarkoituksellisesti huomaamattomia. 1800-luvulla Euroopan ja Amerikan suuriin kaupunkeihin alettiin rakentaa suuria, katedraalinomaisia synagogia, jotka heijastelivat juutalaisten vapautumisen tuomaa varallisuuden ja itsetunnon kasvua. Nämä suurimmat synagogat olivat usein ei-juutalaisten rakentamia, sillä juutalaisia ei tuohon aikaan vielä ollut arkkitehteina. 1900-luvulla synagoga-arkkitehtuurista tuli aiempaa rohkeampaa, ja myös moni modernistinen arkkitehti, kuten Frank Lloyd Wright, piirsi synagogia.
Huomaamaton synagoga 1500-luvulta Venetsian getossa.
Pietarin synagoga.
Kölnin synagoga.
Suuri synagoga (Velká synagoga) Plzeňissä.
Firenzen suuri synagoga.
Rooman suuri synagoga.
Central Synagogue New Yorkissa.
Dresdenin synagoga.
Beth Sholomin synagoga Elkins Parkissa Yhdysvalloissa. Arkkitehti Frank Lloyd Wright.
Synagogan ulkoseinässä on usein hepreankielinen kaiverrus tai jokin juutalainen symboli, kuten Daavidin tähti tai menorakynttelikkö. Sisätiloissa salin Jerusalemin puoleisella seinällä on pyhä arkki, korkea lipasto, jossa on ulospäin avautuvat kaksoisovet. Siinä säilytetään toorakääröä. Sen yllä roikkuu ”ikuinen valo” -nimellä tunnettu lamppu. Aškenasisynagogissa arkin edessä on verho (parokhet). Huoneen keskellä on korokkeella sijaitseva pöytä (bimah), jolle toorakäärö sijoitetaan luettavaksi.
Perinteisen synagogan pitkällä sivulla on puiset penkkirivit. Monissa uudemmissa synagogissa arkki ja lukupöytä ovat salin päässä olevalla tasanteella, jolloin osallistujien ei tarvitse kääntyillä palveluksen aikana. Perinteisissä ja ortodoksisissa synagogissa miehet istuvat alhaalla ja naiset usein parvella tai sermin avulla miehistä eristetyillä penkeillä, joskus jopa kokonaan eri huoneessa.
Jos synagogaa käytetään lisäksi juutalaisena yhteisökeskuksena, siinä voi olla myös esimerkiksi ravintolatila, košer-keittiö, uskonnollinen koulu, kirjasto, päiväkoti ja pieni kappeli.
Pyhä arkki Budapestin suuressa synagogassa.
Helsingin synagogan toorakääröt pyhässä arkissa.
Bimah-pöytä Saluzzon synagogassa.
Miehiä lukemassa Tooraa bimahin ääressä Białystokin synagogassa.
Belzin suuri synagoga Jerusalemissa.
Kochin juutalaisten synagoga Intiassa.
Beth Sholomin synagoga Elkins Parkissa Yhdysvalloissa.
Reformijuutalaisten Emanu-Elin synagoga New Yorkissa muistuttaa kirkkoa.
Pohjoismaissa

Pohjoismaiset synagogat on rakennettu melko myöhään, sillä juutalaista asutusta on ollut täällä vasta lyhyen aikaa ja juutalaisten lukumäärä on ollut pieni. Suomessa on Helsingin (1906–) lisäksi synagoga vain Turussa (1912–), ja muissakin Pohjoismaissa niitä on vain muutama.
Suomen synagogat muodostavat päätepisteen perinteisen synagogarakennuksen tyylillisessä kehityksessä. Historiallisina muistomerkkeinä ne kuvastavat juutalaisen vähemmistön hyväksymistä suomalaiseen yhteiskuntaan, mitä ilmentää myös niiden näkyvä sijainti kadun varrella, toisin kuin monissa Keski- ja Etelä-Euroopan maissa. Myös juutalaisten oman kulttuurin lujittumisella Suomeen on synagogilla ollut tärkeä asema, koska ne eivät ole ainoastaan uskonnollisen elämän vaan myös kansallisen vähemmistön sosiaalisen elämän ja kulttuurin keskuksia. Niiden yhteydessä on aina toiminut myös koulu ja erilaisia yhdistyksiä.
Suomen synagogat ovat senkin takia ainutlaatuisia, että ne Viipurin synagogaa lukuun ottamatta säilyivät sota-ajan hävityksiltä. Useimmat Euroopan vanhat synagogat tuhottiin toisen maailmansodan aikana.
Helsingin synagoga.
Turun synagoga.
Tukholman synagoga.
Göteborgin synagoga.
Malmön synagoga.
Oslon synagoga.
Kööpenhaminan synagoga.
Pukeutuminen

Synagogan sisällä miesten tulee peittää päänsä, useimmiten päähineenä on kipa. Naimisissa olevat naiset ovat perinteisesti peittäneet päänsä esimerkiksi huivilla.
Toiminta

Synagogissa järjestetään monenlaista toimintaa, kuten jumalanpalveluksia, erilaisia seremonioita kuten bar mitsva, rukous- ja lukutilaisuuksia ja -kursseja sekä lasten uskonnollista opetusta ja kerhotoimintaa lapsille ja vanhuksille. Synagogan toiminta rahoitetaan vuotuisilla jäsenmaksuilla ja lahjoituksilla.
Synagogan jumalanpalvelukseen kuuluu rukouksia, Tooran lukemista ja rabbin pitämä saarna. Jumalanpalvelus pidetään pääasiassa heprean kielellä. Rukoushetkiä (tefilla) on aamuisin (šaharit), iltapäivisin (minha), iltaisin (arvit), sapattina sekä juhlapäivinä. Eniten ihmisiä on paikalla yleensä jom kippurina. Synagogan jumalanpalvelus voi olla hyvin muodollinen ja suurellinen urkumusiikkeineen ja kuorolauluineen. Se voi toisessa ääripäässään olla myös pienimuotoinen, kotikutoinen tai riehakas, missä ihmiset tulevat ja menevät omia aikojaan. Rukouksia johtaa joskus rabbi, mutta se ei ole välttämätöntä. Suurissa seurakunnissa on joskus vakituinen, palkattu lukija, hazzan. Seurakuntalaiset istuvat penkeillään suurimman osan jumalanpalveluksesta mutta nousevat seisomaan, kun pyhä arkki avataan, kun toorakäärö kohotetaan esille, ja kun lausutaan tiettyjä rukouksia. Säännöllinen jumalanpalvelus koostuu normaalisti neljästä perusosasta: rukouskutsusta, Šema Israel -rukouksesta, Amida-rukouksesta ja päätösrukouksista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta synagoga Wikimedia Commonsissa
The Synagogue (Shul). Lubavitch.fi. (englanniksi)
Synagogan raunioita ensimmäiseltä vuosisadalta Masadassa Israelissa.
Järvenpään Voimistelijat

| Järvenpään Voimistelijat |
| --- | --- |

Perustettu:  1950
Paikkakunta:  Järvenpää
Lajit:  voimistelu
Omistajat:  Järvenpään Voimistelijat ry
Kotisivu:  https://www.voimistelijat.com
Järvenpään Voimistelijat ry (JäV) on järvenpääläinen voimisteluseura, joka perustettiin vuonna 1950 nimellä Järvenpään naisvoimistelijat ry (JNV). Järvenpään Voimistelijat kuuluu Suomen Voimisteluliittoon ja on sinettiseura.
Aiheesta muualla

Seuran sivusto
Länsimäki

| Länsimäki> Västerkulla |
| --- | --- |
 Näkymä Länsimäestä. Etualalla uudempi ja taustalla vanhempia kerrostaloja.
 Kaupungin kartta, jossa Länsimäki korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Hakunilan suuralue
Kaupunginosa nro:  91
Pinta-ala:  3,1 km² 
Väkiluku:  5 865 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  362 kpl   (31.12.2017)
Postinumero(t):  01280
Lähialueet:  Länsisalmi, Vaarala, Rajakylä, Mellunmäki
Länsimäki (ruots. Västerkulla) on kaupunginosa Vantaan kaakkoisosassa Hakunilan suuralueella. Se rajoittuu pohjoisessa Porvoonväylään, lännessä Rajakylään, idässä Länsisalmeen ja etelässä Helsingin Mellunmäkeen. Länsimäen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja sen asukasluku on noin 5 600. Kaupungin tarkoituksena on edistää alueen täydennysrakentamista, ja vuosien 2020–2030 välillä kaupunginosan ennustetaan saavan 1 400 uutta asukasta.
Länsimäessä on pääosin kerrostaloja ja paljon vuokra-asuntoja. Kerrostalot ovat kuitenkin pääasiassa matalahkoja ja alue melko väljästi rakennettua. Yhden hengen talouksia Länsimäessä on Hakunilan suuralueella eniten ja keskitulot kaikkein pienimmät. Vuonna 2017 kaupunginosassa oli noin 360 työpaikkaa. Työttömyysaste on yksi Vantaan korkeimmista. Vuoden 2021 lopussa 48 prosenttia alueen asukkaista puhui äidinkielenään muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea, mikä oli Vantaan kaupunginosista suurin osuus.
Kaupunkikuva

Länsimäki jakautuu lähes täysin rakentamattomaan itäosaan, jossa on metsää ja peltoa, sekä länsiosaan, joka on tiivistä metroasemaan tukeutuvaa lähiöaluetta.
Peltoalueet sijaitsevat laajassa murroslaaksossa, jonka länsipuolella sijaitsevan melko korkean kallioselänteen takana on tasaista hiekkakenttää. Murroslaakson edustalla sijaitsee Westerkullan kartano, joka on muodostunut 1600-luvulla ja jonka rakennushistoriallisesti arvokas päärakennus on peräisin vuodelta 1827. Vuonna 1915 päärakennus ja vuonna 1875 rakennettu lisärakennus yhdistettiin toisiinsa galleriahuoneen avulla.
Toinen kulttuurihistoriallisesti arvokas kohde Länsimäessä ovat Myllymäen varustukset, jotka ovat osa Helsingin ympärille vuosina 1915–1917 rakennettua hajautettua linnoitusjärjestelmää. Nämä kallioon louhitut juoksuhaudat sijaitsevat puistoalueella. Linnoituslaitteet ovat muinaismuistolain suojelemia.
Palvelut

Länsimäessä on yhtenäiskoulu ja useita päiväkoteja, kirjasto sekä Länsimäen sosiaali- ja terveysasema. Pienessä ostoskeskuksessa on muun muassa kauppa ja posti. Alueella on useita ravintoloita.
Liikenneyhteydet

Metro on monen länsimäkeläisen pääasiallisin kulkuväline. Metroasemalta kulkevat Länsimäkeen bussilinjat 570, 572/K ja 587. Näistä 570 liikennöi tiheimmin: arkisin ja lauantaisin 10 minuutin ja sunnuntaisin 15 minuutin välein.
Metro (Mellunmäen metroasema Helsingin puolella)
95N Rautatientori – Herttoniemi (M) – Tammisalo – Roihuvuori – Marjaniemi – Vartioharju – Mellunmäki (M) – Länsimäki – Mellunmäki (M)
570 Mellunmäki (M) – Jakomäki – Hakunila – Tikkurila – Vantaanportti – Aviapolis – Lentoasema
572 ja 572K Mellunmäki – Hakunila – Kehä III – Vantaanportti – Martinlaakso – Myyrmäki
587 Mellunmäki – Fazerila – Hakunila – Kuninkaanmäki – Havukoski – Koivukylä – Korso – Vierumäki
588 ja 588B Länsisalmi – Länsimäki – Hakunila – Kuninkaanmäki – Sotungin koulu
Vantaan pikaraitiotie on suunniteltu uusi yhteys, joka kulkisi Länsimäen halki likipitäen nykyisen runkolinjan 570 reittiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Länsimäki Wikimedia Commonsissa
| n k Vantaa |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Helsingin seutukunta  Pääkaupunkiseutu 
| Myyrmäen suuralue |  Askisto  Hämeenkylä  Hämevaara  Kaivoksela  Linnainen  Martinlaakso  Myyrmäki  Petikko  Vantaanlaakso  Vapaala  Varisto  |  |
| Kivistön suuralue |  Keimola  Kiila  Kivistö  Lapinkylä  Luhtaanmäki  Myllymäki  Piispankylä  Riipilä  Seutula  Vestra  |  |
| Aviapoliksen suuralue |  Lentokenttä  Pakkala  Tammisto  Veromies  Viinikkala  Ylästö  |  |
| Tikkurilan suuralue |  Hakkila  Helsingin pitäjän kirkonkylä  Hiekkaharju  Jokiniemi  Koivuhaka  Kuninkaala  Ruskeasanta  Simonkylä  Tikkurila  Viertola  |  |
| Koivukylän suuralue |  Asola  Havukoski  Ilola  Koivukylä  Päiväkumpu  Rekola  |  |
| Korson suuralue |  Jokivarsi  Korso  Leppäkorpi  Matari  Metsola  Mikkola  Nikinmäki  Vallinoja  Vierumäki  |  |
| Hakunilan suuralue |  Hakunila  Itä-Hakkila  Kuninkaanmäki  Länsimäki  Länsisalmi  Ojanko  Rajakylä  Sotunki  Vaarala  |  |
Länsimäen ostoskeskus
Länsimäen kirkko