stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paavo Laapotti
Aiheesta muualla

Facebook artist page
Metal Archives
Kelantanin sulttaani

| Kelantanin kuningashuone |
| --- | --- |
Maa:   Kelantan
Arvonimet:  Sulttaani
Nykyinen päämies:  Muhammad V 1998-
Kansallisuus:  Malesia
Kelantanin sulttaani on Malesian Kelantanin osavaltion hallitsija. Sulttaani toimii myös vuorollaan Malesian kuninkaana.
Historia

Kelantan oli historiallinen voimakas valtio, jolla oli kauppayhteyksiä Kiinan, Intian ja Siamin suunnalta tulleiden sivilisaatioiden kanssa. Kelantan oli 1200- ja 1300 luvulla Srivijayan ja Majapahitien valtakuntien alaisuudessa. 1400-luvulla Kelantania hallitsi Malakan sulttaanikunta. Kun portugalilaiset valloittivat Malakan sulttaanikunnan 1500-luvulla, Kelantan hajosi useisiin pienempiin maihin. Siamilaiset valloittivat nämä alueet ja aluetta hallitsi Patanin sulttaanikunta.
Kelantanin 15. hallitsija Long Yunus onnistui 1700-luvulla jälleen palauttamaan Kelantanin sulttaanin vallan siamilaisten ylivallan alaisuudesta.
Kelantanin sulttaanit

| Nro | Sulttaani | Vallassa |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kumar | 1411-1418 |
| 2 | Iskandar | 1418-1465 |
| 3 | Mansur Shah | 1465-1526 |
| 4 | Raja Gombak | 1526-1584 |
| 5 | Ahmad Shah | 1584-1588 |
| 6 | Hussin | 1588-1610 |
| 7 | Cik Wan Kembang | 1610-1633 |
| 8 | Raja Loyor | 1649-1675 |
| 9 | Raja Umar | 1675-1719 |
| 10 | Long Besar | 1719-1733 |
| 11 | Long Sulaiman | 1733-1756 |
| 12 | Long Pendak | 1756-1758 |
| 13 | Long Muhammad | 1758-1762 |
| 14 | Long Gaffar | 1762-1775 |
| 15 | Long Yunus | 1775-1794 |
| 16 | Muhammad I | 1794-1839 |
| 17 | Muhammad II | 1839-1886 |
| 18 | Muhammad III | 1886-1900 |
| 19 | Muhammad IV | 1900-1920 |
| 20 | Sultan Ismail | 1920-1944 |
| 21 | Ibrahim Petra | 1944-1960 |
| 22 | Yahya Petra | 1960-1979 |
| 23 | Ismail Petra | 1979-2010 |
| 24 | Muhammad V | 2010- |
Baptismi Suomessa

Suomalaiseen baptismiin kuuluu nykyisin noin 2 400 jäsentä. Heistä puolet on ruotsinkielisiä. Suomenkieliset baptistit ovat rekisteröityneet kirkkokunnaksi nimellä Suomen Baptistikirkko ja ruotsinkieliset baptistit nimellä Finlands svenska baptistmission. Suomen reformoidut baptistit ovat rekisteröityneet kirkkokunnaksi nimellä Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta. Ruotsinkielisistä baptisteista suurin osa asuu Pohjanmaalla.
Baptismi tuli Suomeen ensimmäisen kerran Föglön saarelle Ahvenanmaalle vuonna 1856. Sittemmin oppi levisi alkuun etenkin Pohjanmaalla; tuloreitteinä toimivat Luvia ja Närpiö. Ensimmäinen baptistiseurakunta perustettiin Luvialle 1870 ja ensimmäinen yhä toimiva baptistiseurakunta Jurvaan 1879.
Baptistit järjestävät leirejä monen ikäisille. Suomenkielisten baptistien leirit järjestetään pääasiallisesti Kesärannassa ja Lähdekorvessa, jotka ovat baptistien leirikeskuksia.
Oppi

Baptisteilla ei ole yhteistä virallista uskontunnustusta. Baptismi on perinteisesti korostanut paikallisseurakuntien itsenäisyyttä, uskonnonvapautta ja uskonnollisten yhteisöjen riippumattomuutta valtiosta, pitäytymistä Raamattuun sekä uskovien kasteeseen. Kaste ymmärretään baptismissa lähinnä uskon tunnustamiseksi ja seurakunta tosiuskovien yhteisöksi, joka tukee seurakuntalaisten puhdasta elämää.
Historia > 1850–1900-luku > Ahvenanmaan herätys

Baptistityö sai Suomessa alkunsa kappalainen Fredrik Wilhelm Fredrikssonin huolesta ahvenanmaalaisten puolesta. Hän pyysi kirjeessä Tukholmasta evankelistaa Ahvenanmaalle ja Evankelinen Allianssi lähetti työhön Karl Justus Matias Möllersvärdin. Möllersvärd matkusti Ahvenanmaalle Oolannin sodan aikaan kauppamieheksi esittäytyneenä. Möllersvärd piti Ahvenanmaalla kokouksia muun muassa Föglössä ja Sottungassa. Möllersvärdin jälkeen työtä jatkoi ahvenanmaalainen talonpoika Johan Erik Östling.
Historia > 1850–1900-luku > Baptismi Pietarsaaren seudulla

Baptismi saapui ruotsinkieliselle Pohjanmaalle Heikelin sisarusten, Viktor ja Anna Heikelin, välityksellä. Turun tuomiokapitulissa työskennellyt Henrik-isä oli käynyt keskusteluja ahvenanmaalaisten baptistien kanssa kotonaan Maariassa. Vuonna 1861 Heikelit muuttivat Pedersöreen ja Viktor tutustui lisää baptismiin ulkomaanmatkoillaan.
Vuosi Henrik-isän kuoleman jälkeen 1867 Viktor ja Anna kastettiin Ruotsissa. Samana vuonna Anna aloitti pyhäkoulujen järjestämisen. Anna Heikel tavoitti suuren yleisön seurojen kautta, jotka olivat jo tuttu seurakuntamuoto alueella. Ensimmäiset baptistikokoukset järjestettiin Rosenlundin pappilassa, Pietarsaaressa.
Heikelit järjestivät toukokuussa 1869 ahvenanmaalaisen saarnaajan H. A. Walenin Pietarsaareen ja järjestivät kuuden päivän mittaisen vierailun. Tämän vierailun aikana järjestettiin Suomen ensimmäinen baptistinen kastetilaisuus, kun maanviljelijä Petter Stormåns ja baptistisen päiväkoulun opettaja Maria Ekqvist Stora Lysarholmenilla. Heikelien toiminta johti kutsuun arkkipiispa Edvard Bergenheimin luo. Anna Heikel erotettiin uskonnonopettajan virasta baptismiin siirtymisen vuoksi. Anna Heikel jatkoi pyhäkoulun pitämistä Pietarsaaressa ja Alba Hellman aloitti baptistisen pyhäkoulutoiminnan Vaasassa.
Historia > 1850–1900-luku > Äitikirkon aika

Vuosina 1870–1872 Suomen alue oli ruotsalaisen Sundsvallin baptistiseurakunnan lähetysaluetta. Ajanjaksoa on kutsuttu äitibaptistiseurakunnan ajaksi, sillä ajanjaksoa kuvastivat useiden ruotsalaisten baptistisaarnaajien vierailut Pietarsaaressa. Suomen ensimmäinen baptistiseurakunta perustettiin Heikelien kotona 14. elokuuta 1870. Pietarsaaren baptistiseurakuntaa on kutsuttu äitikirkoksi, sillä useat alueella syntyneet baptistiseurakunnat kuuluivat samaan alkujaan laajaan Pedersören luterilaiseen seurakuntaan.
Maaliskuussa 1871 Pietarsaaressa tehtiin päätös baptistiseurakunnan kirkon rakentamisesta. Pietarsaaresta baptismi levisi lähiympäristöön Forsbyhyn ja Munsalaan. Ruotsalaisen baptistisaarnaaja Johannes Palmqvistin vierailun aikana järjestettiin viisi kastetilaisuutta. Vuonna 1872 H. Lindgren järjesti 151 kokousta 40 päivän aikana. Tämän myötä baptismi levisi Purmoon ja Pensalaan. Vuonna 1873 baptistien johtajuus siirtyi maltillisilta heikeliläisiltä radikaaleille talonpojille.
Historia > 1850–1900-luku > Paikallisseurakuntien aika

Vuosia 1873–1882 on kutsuttu itsenäisten paikallisseurakuntien ajaksi. Tuona aikana baptistiseurakuntia perustettiin Monå'on, Vöyrille, Pensalaan, Österpurmoon, Forsbyhyn, Ylimarkkuun, Luotoon ja Ähtävälle. Seurakuntia syntyi seuduilla, joissa myös radikaalipietismi vaikutti 1700-luvulla. Samaan aikaan ristiriidat maltillisen Anna Heikelin ja radikaalin maanviljelijän Anders Nissin välillä voimistuivat. Baptistit joutuivat useaan otteeseen vastaamaan myös paikallisille kirkkoneuvostoille sekä Turun tuomiokapitulille.
Baptistit perustivat omia päiväkoulujaan, joista tunnetuinta pidettiin Petter Stomånsin yläsalissa. Baptistien pyhäkoulu levisi myös useisiin vasta perustettuihin seurakuntiin. Useissa baptistiseurakunnissa perustettiin myös äitien, tyttöjen ja nuorten kerhoja sekä ompeluyhdistyksiä. Ruotsinkielinen Pohjanmaa jakautui toiminnallisesti pohjoiseen ja eteläiseen osaan. Vaasan ruotsalainen baptistiseurakunta perustettiin tammikuussa 1881 ja seuraavana vuonna Åmossan baptistiseurakunta. Tästä tuli Pohjanmaan eteläosan äitikirkko.
Historia > 1850–1900-luku > Piiriyhdistyksen ja eriuskolaisuuden aika

Vuonna 1883 Vaasassa perustettiin piiriyhdistys, joka jossain määrin rikkoi itsenäisyyden perinnettä. Vuosina 1883–1890 Pohjanmaan eteläosissa perustettiin kuusi uutta baptistiseurakuntaa Nämpnäsiin, Oxkangariin, Tölbyyn, Närpiöön, Jungsundiin ja Österhankmoon. Samoihin aikoihin rakennettiin seitsemän uutta baptistikirkkoa. Baptistien raamattukoulu korvasi myös kirkon rippikoulua. Eteläisen alueen tunnetuimmaksi baptistipastoriksi nousi Åmossan baptistiseurakunnan johtaja Erik Jansson.
Baptistien saarnaajakoulu aloitti toimintansa vuonna 1886 ja sen ensimmäisenä opettajana toimi Martin Westström. Saarnaajakoulun ensimmäiselle kurssille osallistui 13 henkilöä. Vuosia 1891–1899 on kutsuttu eriuskolaisuuden ajaksi ajaksi ja vuoden 1899 eriuskolaislaki mahdollisti seurakuntien muodostamisen.
Historia > 1900-luku

Eriuskolaislain tultua voimaan vuonna 1889 baptistit erosivat virallisesti omaksi yhteisökseen. Seurakuntia syntyi erityisesti Pohjanmaalle ja Etelä-Suomen suurimpiin kaupunkeihin. Suomen baptistiyhdyskunta rekisteröityi vuonna 1928. Myöhemmin suomenkielisten baptistien vahvaksi alueeksi kehittyi Keski-Suomi. Ruotsinkieliset baptistit järjestäytyivät Finlands svenska baptistsamfundiin vasta vuonna 1980.
Baptistiyhdyskunnat

| Yhdyskunta | Kirkkokunnan johtaja |
| --- | --- |
Finlands svenska baptistsamfund: Peter Sjöblom
Suomen Baptistikirkko: Jari Portaankorva
Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta: Miska Wilhemsson
Kulttuuri > Jumalanpalvelukset

Baptistiseurakuntien jumalanpalvelukset ovat vapaamuotoisia tilaisuuksia, joissa keskeinen osa on Raamatun luvulla, saarnalla ja rukouksella sekä kuoro- ja yhteislaululla. Lisäksi lapsille ja nuorille järjestetään usein omaa toimintaa. Baptistien tilaisuuksissa toimii myös kiertäviä evankelistoja.
Kulttuuri > Musiikki

Alkuaikoina baptistien kokouksissa käytettiin ruotsalaisten Palmqvistin veljesten toimittamaa Pilgrimssånger-laulukokoelmaa. Vuonna 1906 ilmestyi suomenkielinen laulukirja Kaikuja kotimaasta, joka nousi liikkeen keskeiseksi laulukirjaksi. Laulukokoelma sisälsi 85 laulua. Ruotsinkieliset baptistit käyttivät aluksi Pilgrimssånger-laulukirjaa, sitten Psalmistenia ja vuodesta 1890 lähtien Nya Pilgrimssångeria.
Kulttuuri > Media

Vuodesta 1890 ilmestyneestä Finska Månadspostenista tuli baptistien oma äänenkannattaja ja sen kantava ääni oli ruotsalainen Israel Stefanus Österman. Ruotsinkieliset baptistit julkaisevat lehteä Missionstandaret, jonka toimitus sijaitsee Vaasassa. Suomenkieliset baptistit ovat julkaisseet Kodin Ystävä -lehteä.
Kulttuuri > Baptistien määrä Suomessa

| Vuosi | Baptisteja yhteensä | Suomen Baptistikirkko | Finlands svenska baptistsamfund (1980–) | Helsingin baptistiseurakunta Tabernaakkeli | Ähtävän baptistiseurakunta (1973–83) | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1900 | 2851 |  |  |  |  |  |
| 1910 | 4467 |  |  |  |  |  |
| 1920 | 5614 |  |  |  |  |  |
| 1930 | 2320 |  |  |  |  |  |
| 1940 | 1906 |  |  |  |  |  |
| 1950 | 1845 |  |  |  |  | Vaasan läänissä 1088. |
| 1952 |  | 1801 |  | 98 |  |  |
| 1960 | 2074 | 1990 |  | 84 |  |  |
| 1970 | 1895 | 1895 |  |  |  |  |
| 1980 | 1744 | 1732 | 0 |  | 100 | Yhteismäärä 31.12.1980, yhdyskunnat 1.1.1980 |
| 1990 | 2565 |  |  |  |  | Yhteismäärä 31.12.1990 |
| 1999 | 2440 | 1651 | 640 |  |  | Yhteismäärä 31.12.1999, yhdyskunnat huhtikuu 1999 |
| 2010 |  | 1475 | 881 |  |  |  |
| 2013 |  | 1442 | 868 |  |  |  |
Suomalaiset baptistiseurakunnat kartalla. Baptismi on erityisen suosittu suunta seudulla Pietarsaaresta Vaasaan.
Ensimmäinen baptistien kaste Tampereella tapahtui 16.9.1886 Kaupinojalla, jolloin kastettiin parikymmentä henkeä.
Luettelo Seinäjoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Tämä on luettelo Seinäjoen kaupungin alueella sijaitsevista julkisilla paikoilla olevista pysyvistä taideteoksista, muistomerkeistä, muistolaatoista ja ympäristötaideteoksista.  Seinäjokeen on liitetty Seinäjoen maalaiskunnan, Peräseinäjoen, Nurmon ja Ylistaron kunnat.
Julkisilta paikoilta poistetut ja tuhoutuneet teokset

| Teos | Aiempi sijainti | Nykyinen sijainti | Tekijä | Paljastettu | Poistettu/ Tuhoutunut | Syy | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Provinssinorsu | Törnävän kartano, Provinssin alue | ? | Roimola, LandysLandys Roimola | 2016 | 2019 | Teos tuli elinkaarensa päähän |  |  |
| Tanssi | Seinäjoen taidehallin kattotasanne, Upankatu 3. |  | Antti Maasalo |  |  | rakennus ei enää taidehallina |  |  |
| Kuntakennot | Seinäjoen ammattikoulu, Törnäväntie 24 Törnävä |  | Koivusalo, JussiJussi Koivusalo | 1970 |  | teosta ei paikalla 17.6.2023 |  |  |
Tervalampi (Kuopio, Jouhteninen)

| Tervalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°46′51″N, 27°10′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.728.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,6 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,61 km  
Pinta-ala:  2,457 ha  
Suurin syvyys:  5,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Tervalampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Jouhtenisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 240 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,6 metriä mpy.
Tie-Jouhteninen

| Tie-Jouhteninen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°45′51″N, 27°10′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Kangas-Petäiseen 
Järvinumero:  14.728.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,421 km  
Pinta-ala:  7,84 ha  
Suurin syvyys:  10,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Tie-Jouhteninen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Jouhtenisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 490 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy.
Antti Kortteenperä

Antti Kortteenperä elokuussa 2023.
Antti Kortteenperä (s. 27. kesäkuuta 1999) on suomalainen pesäpalloilija. Kortteenperä on edustanut kaudesta 2024 alkaen Superpesiksessä pelaavaa Haminan palloilijoita. Hänen kasvattajaseuransa on Veteli Pesis. Kortteenperä pelaa sisäpelissä vaihtajana ja ulkokentällä polttajana. Kortteenperä on pelannut urallaan yhden Superpesiksen runkosarjaottelun myös Vimpelin Vedossa kaudella 2020 ja saavuttanut Vedon joukkueessa SM-pronssin. Ennen kauden 2025 alkua Korteenperä on pelannut 135 ottelua Superpesiksessä, joissa hän on lyönyt 11+18 juoksua, tuonut 110 juoksua sekä lyönyt 593 kärkilyöntiä.
Pieni Suolampi (Suonenjoki)

| Pieni Suolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°43′30″N, 27°10′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Purolanpuro Petäjäjokeen 
Järvinumero:  14.728.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,9 m  
Pituus:  700 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,536 km  
Pinta-ala:  8,467 ha  
Suurin syvyys:  1,3 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Pieni Suolampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Petäisentauksen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 700 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy.
Kangas-Jouhteninen

| Kangas-Jouhteninen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°45′42″N, 27°10′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Kangas-Jouhteiseen 
Järvinumero:  14.728.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,2 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,04 km  
Pinta-ala:  4,461 ha  
Suurin syvyys:  3,6 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Kangas-Jouhteninen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Jouhtenisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 430 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,2 metriä mpy.
Muralampi (Kuopio)

| Muralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°45′36″N, 27°09′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.728.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,508 km  
Pinta-ala:  1,327 ha  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Muralampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Jouhtenisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121 metriä mpy.
Pitkä-Petäinen (Suonenjoki)

| Pitkä-Petäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°43′06″N, 27°09′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Petäjäjoki Virmasveteen 
Järvinumero:  14.728.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,1 m  
Pituus:  4 km  
Leveys:  570 m  
Rantaviiva:  10,888 km  
Pinta-ala:  90,364 ha  
Tilavuus:  0,00131349 km³ 
Keskisyvyys:  1,45 m  
Suurin syvyys:  6,8 m  
Saaria:  2 
 fiPitkä-Petäinen 
Pitkä-Petäinen  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Petäisentauksen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 4,0 kilometriä pitkä, 570 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 90 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,31 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00131 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 6,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 10,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy.
Eero Erho

Eero Kaarlo Erho, sukunimi aik. Enebäck (19. maaliskuuta 1897 Tyrvää – 28. joulukuuta 1978 Australia) oli suomalainen majuri, lentäjä ja laskuvarjohyppääjä. Hän suoritti 1922 Sortavalassa ensimmäisenä suomalaisena laskuvarjohypyn Suomessa.
Erhon isä kuoli jo perheen lasten ollessa pieniä ja hänen äitinsä piti kauppaa Vammalan kauppalan keskustassa. Hän harrasti kouluvuosinaan erityisesti voimistelua ja kuului Tyrvään Voima-urheiluseuraan. Erho osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ja palveli sitten vuonna 1918 Suomen armeijassa tykistössä. Hän sai komennuksen Saksaan Alt Auxin tykistölentokouluun ja siellä hän suoritti ensimmäisen laskuvarjohyppynsä kiintopallosta käsin. Saman matkan aikana hän osti Berliinistä Heinecke-laskuvarjon ja toi sen Suomeen. Erho suoritti tähystäjätukinnon Saksassa aliupseerina ollessaan 1918 ja ohjaajatutkinnon Suomessa vuonna 1923 ollessaan lentäjäluutnantti. Erho hyppäsi 17. kesäkuuta 1922 Sortavalassa tällä laskuvarjolla Antti Kopran ohjaamasta Farman-vesilentokoneesta noin 500 metrin korkeudesta Laatokkaan. Toisen hyppynsä Erho teki juhannusaattona 23. kesäkuuta 1922 Tampereen maatalousnäyttelyn aikana hyppäämällä yli 500 metrin korkeudesta Caudron G.3-lentokoneesta Pyhäjärveen.
Vuonna 1924 Erho matkusti Australiaan oltuaan sitä ennen muun muassa Sortavalan ilmailuosaston päällikkönä. Australiassa hän liittyi lentosirkukseen ja suoritti satoja laskuvarjohyppyjä. Hän palasi vielä Suomeen ja toimi muun muassa Malmin lentokentän päällikkönä sotavuosina 1940–1945. Sotien jälkeen Erho muutti uudelleen Australiaan ja toimi siellä lammasfarmarina ja vihannesviljelijänä. Hän täytti 80 vuotta vuonna 1977 ja asui tällöin Dulwich Hillissä New South Walesissa Australiassa.
Aiheesta muualla

Suomalainen ensimäisenä laskuvarjostinhyppääjänä Queenslandissa, Suomen Kuvalehti, 25.02.1928, nro 9, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Eero Erhon lehtiartikkeleita:
Kiintopallot ja laskuvarjostimet, Aero : Suomen ilmailuvoimien esikunnan toimittama julkaisu, 01.06.1922, nro 6, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Austraalian ilmailutoimintaa. Uuden Etelä-Walesin Ilmailuklubi, Aero : Suomen ilmailuvoimien esikunnan toimittama julkaisu, 01.02.1932, nro 2-3, s. 38, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Siviili-ilmailu Australiassa, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 21.02.1932, nro 8, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Afrikan lentoja ja lentäjiä, Hakkapeliitta, 05.07.1932, nro 27, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kuninkaalliset Australian ilmavoimat, Aero : Suomen ilmailuvoimien esikunnan toimittama julkaisu, 01.09.1932, nro 9, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Malesian liittovaltion territoriot

| Malesian liittovaltion territoriot Wilayah persekutuan> Malesian osavaltiot ja territoriot |
| --- | --- |
 Lippu
 Sijainti
 Koordinaatit: 2°12′N, 102°15′E 
Valtio:   Malesia
Liittovaltion territoriot:   Kuala Lumpur  Labuan  Putrajaya
Perustettu:  Kuala Lumpur 1974 Labuan 1984 Putrajaya 2001
Pinta-ala:  381 km²
Väkiluku (2010):  1 700 000
Kielet:  Malaiji
Malesian liittovaltion territoriot (malaijiksi Wilayah persekutuan) koostuvat kolmesta Malesian alueesta. Territorioon kuuluvat maan pääkaupunkiterritorio Kuala Lumpur, Labuanin saari Borneon pohjoisrannikolla ja Putrajayan erityishallintoalue. Territorioista on väkiluvultaan suurin maan pääkaupunki Kuala Lumpur, ja yhteensä territorioiden alueella asuu noin 1,7 miljoonaa ihmistä.
Territoriot poikkeavat Malesian osavaltioista siinä että niillä ei ole omaa hallintoa eikä lainsäädäntöelintä, vaan ne ovat suoraan Malesian keskushallinnon alaisia. Territorioilla on yhdessä vastaava asema kuin maan kolmellatoista osavaltiolla. Territorioilla on oma ministeriö, jonka johtava ministeri (Menteri Wilayah) on territorioiden yhteinen päämies.