stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saint-Laurent-Blangy
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Laurent-Blangy Wikimedia Commonsissa
Bernalillon piirikunta

Bernalillon piirikunta (engl. Bernalillo County) on Yhdysvaltain New Mexicon osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 679 121 vuonna 2019 ja sen pinta-ala on 3 020 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus ja väkiluvultaan suurin kaupunki on Albuquerque.
Piirikunta perustettiin vuonna 1852.
Väestö

Piirikunnan asukkaista 46,7 prosenttia on latinalaisamerikkalaisia, 38,3 prosenttia valkoisia, 4,11 prosenttia intiaaneja ja 2,62 prosenttia aasialaisia. 94,6 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 37,8 vuotta.
Kuvia piirikunnasta

Piirikunnan oikeustalo.
Albuquerque.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bernalillon piirikunta Wikimedia Commonsissa
Huoltovarmuus

Huoltovarmuus tarkoittaa yhteiskunnan kykyä selviytyä häiriötilanteissa ja kriisioloissa mahdollisimman vähin erityisjärjestelyin ja haitoin. Valtion lakisääteinen velvollisuus on luoda tällaista valmiutta etukäteen suunnittelemalla ja kartoittamalla mahdollisia riskejä ja niiden vaikutuksia sekä toteuttamalla tarpeellisiksi ja aiheellisiksi katsottuja toimenpiteitä. Huoltovarmuuden merkitys ja järjestelyt vaihtelevat eri maissa. Siihen vaikuttaa muun muassa maan energiaomavaraisuus ja kuljetusyhteydet.
Saksalaisten sotilaiden hautausmaa (Vantaa)

Saksalaisten sotilaiden hautausmaan nykyinen sisäänkäynti.
Saksalaisten sotilaiden hautausmaa (Deutscher Soldatenfriedhof) on Honkanummen hautausmaan yhteydessä Vantaalla oleva hautausmaa, johon on haudattu pääasiassa toisen maailmansodan aikana Suomen alueella kuolleita saksalaisia sotilaita.
Muistoristi hautausmaalla.
Saksalaisten hävittäjien Z 35 ja Z 36 upotessa hukkuneiden sotilaiden muistomerkki.
Professori G. Seitzin suunnittelema pronssipatsas Kaksi naista sijaitsee kunniapihalla sotilashautausmaan länsiosassa.
Alueelle on alun perin haudattu 364 toisen maailmansodan ja kuusi ensimmäisen maailmansodan aikana kaatunutta saksalaista sotilasta. Lisäksi sinne on haudattu 201 saksalaista merisotilasta, jotka hukkuivat Suomenlahdella 12. joulukuuta 1944 hävittäjäalusten Z 35 ja Z 36 upotessa. Hukkuneiden nimet on kaiverrettu muistomerkkiin, joka sijaitsee pyöreällä aukiolla metsätien päässä. Muut haudat on sijoiteltu maastoon pieniksi ryhmiksi metsäpolkujen varrelle. Hautausmaan suunnitteli saksalainen kuvanveistäjä ja professori Gustav Seitz. Sinne on myöhemmin siirretty vielä lisää rintamilta löytyneitä saksalaisten sotilaiden jäännöksiä.
Hautausmaan taustalla on Saksassa 1919 perustettu Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge (Sotilashautahuollon Kansallisliitto) -niminen kansalaisjärjestö, joka huolehtii maailmansodissa kaatuneiden saksalaisten haudoista eri puolilla maailmaa. Suomen rintamilla kaatui toisen maailmansodan aikana noin 15 000 saksalaista sotilasta, jotka haudattiin ensin kenttähautoihin. Pääosa niistä sijaitsi Lapissa lähellä itärajaa, nykyisellä Venäjän alueella. Saksalaiset vapaaehtoiset ja suomalaiset poliisit kokosivat Suomen puolelle jääneet saksalaiset vainajat vuosina 1952–1959 kahdelle sotilashautausmaalle, Honkanummelle ja Rovaniemen Norvajärven hautausmaalle. Norvajärvelle koottiin Oulun ja Lapin läänien alueille ja Honkanummelle muualle Suomeen haudatut. Hautausmaiden rakentamisen mahdollisti Länsi-Saksan taloudellinen tuki. Honkanummen saksalainen hautausmaa vihittiin käyttöön 30. elokuuta 1963, päivää ennen Norvajärveä.
Ensimmäisen maailmansodan kaatuneita saksalaisia on haudattu Suomessa 22:lle hautausmaalle.
Hautausmaan kiviaidan rakensivat 1950-luvulla saksalaisnuoret kesätyönään. Hautausmaan alkuperäinen sisäänkäynti suljettiin, kun Lahden moottoritie rakennettiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksalaisten sotilaiden hautausmaa (Vantaa) Wikimedia Commonsissa
Helsinki-Honkanummi (saksaksi) Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge
Kuvia Saksalaisten sotilaiden hautausmaalta (Archive.org)
Tietokanta, josta voi nimellä etsiä saksalaisille sotilashautausmaille haudattuja vainajia.
Saksalais-suomalaiset kunnostustalkoot Honkanummen sotilashautausmaalla Saksan suurlähetystö (Archive.org)
Weltkriegsopfer: Das Online-Gedenkbuch (Archive.org)
Cornwall (täsmennyssivu)

Cornwall voi viitata seuraaviin asioihin:
Paikannimenä

Cornwall, kreivikunta Lounais-Englannissa
Cornwall, kaupunki Ontariossa Kanadassa
Cornwall, kunta Jamaikalla
Cornwall, kaupunki Prinssi Edwardin saarella Kanadassa
Cornwall, asuinalue Kaliforniassa Yhdysvalloissa
Cornwall, kunta Connecticutissa Yhdysvalloissa
Cornwall, kaupunki New Yorkissa Yhdysvalloissa
Cornwall, borough Pennsylvaniassa Yhdysvalloissa
Cornwall, kaupunki Vermontissa Yhdysvalloissa
Saaria

Cornwallinsaari, saari Nunavutissa Kanadassa
Cornwallinsaari, saari Ontariossa Kanadassa
Laivoja

HMS Cornwall (1692), 80-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
HMS Cornwall (1761), Arrogant-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
HMS Cornwall (1812), 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
HMS Cornwall (1868), koululaiva
HMS Cornwall (1902), Monmouth-luokan risteilijä
HMS Cornwall (56), County-luokan risteilijä
HMS Cornwall (F99), Tyypin 22 -fregatti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Cornwall”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Song Duan

Song Duan MM-kilpailuissa vuonna 2019.
Song Duan (s. 2. elokuuta 1995) on kiinalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Kiinan naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 24 maaottelua ja tehnyt niissä seitsemän maalia. Hän kuului Kiinan joukkueeseen vuoden 2019 maailmanmestaruuskilpailuissa ja pääsi kahdessa ottelussa vaihtopelaajana kentälle.
Song edustaa kotimaassaan Daliania.
Janne Jaakkola

| Janne Jaakkola |
| --- | --- |
 Janne Jaakkola
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. heinäkuuta 1967 (ikä 57) Vehmaa
Kansalaisuus:   Suomi
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1990–
Komentajuudet:  Puolustusvoimat (2024–)
Sotilasarvo:   kenraali
Kunniamerkit:  SVR K VR 3 mk SL R I sotilasansiomitali
Ylennykset:  eversti 2014 prikaatikenraali 2017 kenraalimajuri 2021 kenraaliluutnantti 2023 kenraali 2024
Aiheesta muualla
CV
Janne Alpertti Jaakkola (s. 17. heinäkuuta 1967 Vehmaa) on suomalainen kenraali ja Puolustusvoimain komentaja. Jaakkola aloitti tehtävässä 1. huhtikuuta 2024 hänen edeltäjänsä Timo Kivisen jäätyä eläkkeelle 31. maaliskuuta 2024.
Ura

Varsinais-Suomen Ruskolta kotoisin oleva Jaakkola kirjoitti ylioppilaaksi Tuureporin lukiosta 1986, valmistui Kadettikoulusta 1990 ja suoritti esiupseerikurssin Suomessa 1997–1998 ja yleisesikuntaupseerin kurssin Norjassa 2000–2001.
Jaakkola oli Laskuvarjojääkärikoulussa opetusupseeri 1990–1993, komppanianpäällikkö 1994–1996 ja toimistopäällikkö 1996–1997. Utin jääkärirykmentissä Jaakkola oli toimistoupseeri 1998–2000 ja toimistopäällikkö 2001–2002.
Osastoesiupseerina läntisen maanpuolustusalueen esikunnassa hän työskenteli 2002–2004 ja kriisinhallintatehtävässä KFOR-joukossa Kosovossa 2003. Vuonna 2004 Jaakkola oli ensin osastoesiupseeri pääesikunnan tiedusteluosastolla ja toimi sitten puolustusvoimain komentajan adjutanttina vuoteen 2007. Pataljoonan komentajana Utin jääkärirykmentissä hän toimi 2007–2010, kriisinhallintatehtävässä ISAF-joukossa Afganistanissa 2009 ja EUBG-erikoisoperaatio-osaston johtajana Utin jääkärirykmentissä 2010–2011.
Jaakkolasta tuli vanhempi osastoesiupseeri puolustusministeriöön 2011 ja Porin prikaatin esikuntapäällikkö 2013. Pääesikuntaan hän palasi 2015 suunnitteluosaston sektorinjohtajaksi ja toimittuaan vuonna 2017 pääesikunnan logistiikkaosaston erityistehtävissä hänestä tuli 2018 puolustusvoimien logistiikkapäällikkö ja vuonna 2021 Pääesikunnan suunnittelupäällikkö.
Yksityiselämä

Jaakkolan puoliso on diplomi-insinööri Marjo Jaakkola (o.s. Hiltunen). Heillä on yksi aikuinen lapsi. Jaakkola viljelee Varsinais-Suomessa sivutoimisesti sukunsa maatilaa, jossa kasvaa mm. vehnää.
Jaakkola harrastaa crossfitia ja kuntosalilla käyntiä. Puolustusvoimien komentajaksi nimittämistään hän kertoi juhlistavansa käymällä kuntosalilla. Hän on aiemmin harrastanut mm. brasilialaista jujutsua, karatea ja Krav Magaa, jossa hänellä on 2. danin musta vyö.
Ylennykset

Vänrikki 1987
Luutnantti 1990
Yliluutnantti 1991
Kapteeni 1994
Majuri 2000
Everstiluutnantti 2007
Eversti 2014
Prikaatikenraali 2017
Kenraalimajuri 2021
Kenraaliluutnantti 2023
Kenraali 2024
Kunniamerkit

Suomen Valkoisen Ruusun komentajamerkki
Vapaudenristin 3. luokka miekkoineen
Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki
Sotilasansiomitali
Aiheesta muualla

Jaakkola Twitterissä
| n k Suomen puolustusvoimain komentajat |
| --- | --- | --- |
| Suomen armeijan päällikkö (1919) |  Wilkman  Kivekäs  |  |
| Sotaväen päällikkö (1919–1939) |  Wilkama  Nenonen  Malmberg  Sihvo  Österman  |  |
| Tasavallan puolustusvoimain komentaja (1939–1945) |  Mannerheim  |  |
| Puolustusvoimain komentaja (1945–) |  Heinrichs  Lundqvist  Sihvo  Heiskanen  Simelius  Keinonen  Leinonen  Sutela  Valtanen  Klenberg  Hägglund  Kaskeala  Puheloinen  Lindberg  Kivinen  Jaakkola  |  |
Suomen Islamilainen Diyanet Yhdyskunta

| Suomen Islamilainen Diyanet Yhdyskunta Finlandiya Diyanet İslam Cemaati |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  islam
Hallinto:  uskonnollinen yhdyskunta
Toiminta-alue:  Helsinki
Perustettu:  2016
Jäseniä:  651 (2022)
Aiheesta muualla
[diyanet-finland.fi Sivusto]
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uskonnollisen viraston päämaja Ankarassa
Suomen Islamilainen Diyanet Yhdyskunta eli Diyanet (turk. Finlandiya Diyanet İslam Cemaati) on islamilainen, vuonna 2016 rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta. Sen virallinen kotipaikka on Helsinki. Diyanetin alaisuuteen kuuluvat Vantaalla, Porissa, Turussa ja Lahdessa sijaitsevat  moskeijat. Yhdyskunnan jäseneksi hyväksytään muslimeja.
Eri maissa toimivien Diyanet-yhdistysten johdossa on mukana Turkin suurlähetystön edustaja. Yhdistyksen taustalla on Turkin uskonnollisten asioiden virasto Diyanet. Joidenkin tarkkailijoiden mielestä Diyanetin tehtävät muuttuivat sen jälkeen, kun islamistinen Oikeus ja kehitys -puolue  nousi Turkissa valtaan vuonna 2002. Aikaisemmin sen tehtäviin kuului valvoa uskonnollisia asioita tarkoituksena varmistaa, ettei uskonto loukannut Turkin maallista identiteettiä. Nyt se edistää sunni-islamin hanafilaista suuntausta, korostaa "konservatiivista elämäntyyliä kotona" ja vie turkkilaista islamia ulkomaille. Turkin uskonnollisten asioiden virasto Diyanet on käyttänyt viime vuosina puoli miljardia dollaria moskeijoiden rakentamiseen Euroopassa, Aasiassa ja Afrikassa. Pelkästään Saksassa yhdistyksen kontrolloimia moskeijoita on 900. Viraston toiminta on aatteellisesti lähellä Muslimiveljeskuntaa. Saksassa yhdistyksen imaameja on syytetty vakoilusta. Myös Suomessa Diyanet on imaamien avulla kerännyt tietoja Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğanin vastustajista.
Historia

Suomen Islamilainen Diyanet Yhdyskunta korvasi aiemman 16. joulukuuta 2011 perustetun Suomen Diyanet Yhdistyksen (turk. Finlandiya Diyanet Derneği).
Neljä naista ristillä

| Neljä naista ristillä> L'Île aux trente cercueils.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Maurice Leblanc
Kieli:  ranska
Genre:  jännitys, kauhu
Julkaistu:  1919
Suomennos
Suomentaja:  Valfrid Hedman
Kustantaja:  Karisto
Julkaistu:  1922, 2. painos 1992
Sivumäärä:  299
ISBN:  951-23-3186-1 (2. painos)
Sarja: Arsène Lupin
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Neljä naista ristillä (ransk. L'île aux trente cercueils) on vuonna 1919 ilmestynyt Maurice Leblanc'n jännitysromaani. Teos ilmestyi Valfrid Hedmanin suomentamana ja Kariston kustantamana 1922. Toinen painos suomennoksesta julkaistiin 1992.
Kirjan päähenkilö on Arsène Lupin.
Vastaanotto

Boris Hurtta kirjoittaa Portti-lehden arviossaan vuonna 1992, että kirja on aikansa lapsi niin hyvässä kuin pahassakin. Alun mystisyys ja kauhu lopahtaa seikkailutarinaksi, eikä teos vedä vertoja todellisille kauhuklassikoille.
Televisiosarja

Kirjan pohjalta tehtiin vuonna 1979 televisiosarja Neljä naista ristillä (L'île aux trente cercueils). Pääosaa Véronique d'Hergemontina siinä esittää näyttelijä Claude Jade.
Aiheesta muualla

Neljä naista ristillä, Biografiasampo
Hyväntekeväisyys

Vladimir Makovski, Käynti köyhien luona, 1874. Tretjakovin galleria.
Hyväntekeväisyys tarkoittaa toisten auttamista ilman että siihen ensisijaisesti liittyy oman edun tavoittelua. Hyväntekeväisyys voi kohdistua esimerkiksi lapsiin, vanhuksiin, vammaisiin ja sairaisiin, urheiluun ja liikuntaan, taiteeseen, tieteeseen, eläimiin, ympäristöön tai maanpuolustukseen. Hyväntekeväisyyttä harjoitetaan muiden muassa vapaaehtoistyöllä ja lahjoituksilla.
Uskonnollinen tausta

Hyväntekeväisyys on useimpien valtauskontojen keskeinen hyve. Kristinuskossa Raamatun mainitsemat kolme hyvettä suomennetaan usein usko-toivo-rakkaus, mutta kolmas hyve (agapê, caritas) voidaan suomentaa myös hyväntekeväisyydeksi tai lähimmäisenrakkaudeksi. Kristinuskossa ajatellaan, että Kristus vaikuttaa ihmisessä agapê-rakkautena ja tämä on yksi kristityn elämän tärkempiä kulmakiviä. Kymmenysten antaminen ansioista on kristillistä folklorea. Yhä edelleen monissa seurakunnissa on käytäntönä kymmenysten maksaminen ja tästä suuri osa käytetään suoraan hyväntekeväisyystyöhön. Jo varhaisissa seurakunnissa oli vähäosaisia auttava diakoni. Nykyään diakonia on tutkimusten mukaan suomalaisten mielestä kirkon arvostetuin tehtävä sen toimenkuvassa.
Monet kristilliset järjestöt, kuten Kirkon Ulkomaanapu, Fida ja Suomen Lähetysseura ovat suuria kehitysjärjestöjä, Kirkon Ulkomaanapu itse asiassa koko Suomen suurin ja sen lisäksi toiseksi suurin humanitaarisen avun antaja. Kristityt lähetystyöntekijät ovat usein olleet ensimmäisiä auttajia köyhissä maissa. Suomalaiset lähetystyöntekijät ovat tehneet arvokasta työtä esimerkiksi Namibiassa, jossa muun muassa perustettiin useita kouluja ja sairaaloita.  Samoin esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollossa kristilliset järjestöt ovat hyvin edustettuina, esimerkiksi Suomessa Pelastusarmeija ja Diakonissalaitos. Lähes kaikki leipäjonoavustukset Suomessa ovat seurakuntien tai kristillisiin arvoihin pohjautuvien järjestöjen ylläpitämiä, kuten Veikko ja Lahja Hurstin Laupeudentyön Helsingissä järjestämä ruoka-apu.
Islaminuskossa, etenkin sunnimuslimeilla almujen antaminen, zakat, on tärkeä osa uskonnonharjoitusta.
Buddhalaiseen elämäntapaan kuuluu myötätunnon osoittaminen kaikkia tuntevia olentoja kohtaan. Dalai Laman ajattelussa tämä näkyy buddhalaisessa traditiossa vahvimmin. Buddhalaisuudessa uskotaan karmaan, jossa hyvät teot tuovat ihmiselle siunauksia.
Saman tapainen ajatus hyvien tekojen johtamisesta menestykseen ihmisen elämässä on kristillisyyden piirissä vahvasti esimerkiksi kalvinismissa. Paavali sanoo Raamatussa: "Mitä ihminen kylvää, sitä hän myös niittää." Tämä on vaikuttanut vahvasti anglo-amerikkalaiseen hyväntekeväisyyden traditioon.
Miksi ihmiset lahjoittavat

Kysymys siitä, miksi ihmiset lahjoittavat, on askarruttanut niin filosofeja kuin ekonomisteja kautta historian. Keskustelua on käyty pyyteettömyyttä korostavan altruistisen ajattelun ja oman edun ajamista korostavan darwinistisen ajattelun välillä.
Altruistisessa ajattelussa lähdetään siitä että meissä kaikissa olisi erityinen ”pyyteettömyyden geeni”. Synnynnäinen, mutta yksilöllisesti vaihteleva tarve auttaa muita. Altruismin vastapainoksi erityisesti taloustieteilijät ovat kehittäneet teorioita, joissa lahjoittamista ei enää nähdä yksipuolisena antamisena vaan vaihtokauppana.
”Yhteisen hyvän” teoria lähtee siitä, että lahjoittaminen yleishyödylliseen toimintaan hyödyttää meitä kaikkia jotka saamme siten nauttia paremmasta terveydenhoidosta, harrastusmahdollisuuksista, taide-elämyksistä ja vakaammasta yhteiskunnasta. Toisaalta teoria mahdollistaa ns. vapaa-matkustamisen, nauttimisen kaikista edellä mainituista eduista osallistumatta itse hyväntekeväisyyteen. Tämän pitäisi yleisten talousteorioiden mukaan vähentää ihmisten lahjoitushalukkuutta.
Toista teoriaa voidaan kutsua vaikkapa ”vaihtokaupaksi”. Sen mukaan lahjoittajat saavat tekemiensä lahjoitusten turvin itselleen henkilökohtaisia etuja tai erioikeuksia. Lahjoittajat voivat saada etuuksia omassa verotuksessaan. He pääsevät mukaan seurapiireihin tai heidän nimensä voidaan kaivertaa kuparilaattaan sairaalan oven pieleen. Hyväntekeväisyyden myötä lahjoittajan sosiaalinen status nousee.
Kolmas niin kutsutun ”lämpimän hehkun ilmiö” korostaa lahjoittamisen psykologista vaikutusta. Ihmiset voivat hyvin kun he lahjoittavat hyväntekeväisyyteen ja mitä enemmän he antavat, sitä paremmin he voivat. Vaikka lämpimän hehkun ilmiön olemassaolon ovat nykyajan taloustieteilijät myöntäneet, avoimeksi jää silti kysymys, miksi niin tapahtuu ja miten ilmiön vaikutus on mitattavissa tai havaittavissa.
Monissa varainhankinnan ja markkinoinnin tehtävissä toiminut George Smith on kirjassaan Asking Properly (1995) tiivistänyt lahjoittamisen motiivit seuraavasti:
huolestuminen
syyllisyydentunto
henkilökohtainen suhde lahjoituksen kohteeseen
halu olla mukana saavuttamassa jotakin kuolematonta
halu kuulua johonkin ryhmään
halu tulla nähdyksi hyvänä ihmisenä
Hyväntekeväisyyden eri muodot

Yksityiset ihmiset voivat osallistua hyväntekeväisyyteen lahjoittamalla joko rahaa, tavaraa, aikaa (vapaaehtoistyötä) tai oman arvovaltansa (oikeuden käyttää nimeä).
Hyväntekeväisyyden eri muodot > Rahalahjoitukset

Tyypillisin tapa osallistua hyväntekeväisyyteen on lahjoittaa rahaa satunnaisesti erilaisiin keräyksiin. Yksittäisen kansalaisen kohtaamia keräystapoja voivat olla lipaskeräykset, kolehti, listakeräykset, keräyskirjeet, erityismaksulliset puhelinnumerot ja tekstiviestit. Rahankeräysten toimeenpanemiseen tarvitaan aina viranomaisten lupa.
Lahjoittajat haluavat toisinaan sitoutua valitsemiensa kohteiden säännölliseen tukemiseen. Yleisesti käytetty tapa on antaa suoraveloitusvaltakirja esimerkiksi kerran kuukaudessa tapahtuvaa lahjoitusta varten. Lahjoituksen saajien kannalta sitoutuneet tukijat ovat kertalahjoittajia kannattavampia. Keräyskulut jäävät pienemmiksi ja vuosikertymä suuremmaksi. Kuukausitukijoihin perustuu myös viime aikoina yleistynyt feissaus.
Osa lahjoittajista on valmiita tukemaan valitsemaansa kohdetta merkittävämmällä summalla, jopa satojen tuhansien eurojen tai miljoonien lahjoituksella. Maailman toiseksi rikkaimpana miehenä tunnettu Warren Buffett lahjoitti kesällä 2006 Bill ja Melinda Gatesin säätiölle 37 miljardia dollaria. Psykologian maisteri Maria Lival-Lindström lahjoitti yliopiston rahastoille miljoona euroa pääkaupunkiseudun yliopisto-opiskelijoiden mielenterveyden edistämiseksi kesällä 2005.
Talouslehti Forbes listasi 2009 eniten hyväntekeväisyyteen lahjoittaneet. Ykkösenä oli Microsoft-miljardööri Bill Gates, joka oli lahjoittanut 19,3 miljardia euroa. Gatesin jäljessä tulivat valuuttaspekulantti George Soros (5,07 mrd. euroa), Intel-miljardööri Gordon Moore (4,77 mrd. euroa) ja suursijoittaja Warren Buffett (4,68 mrd. euroa).
Hyväntekeväisyyden eri muodot > Testamenttilahjoitukset

Vakiintuneet hyväntekeväisyysjärjestöt saavat säännöllisesti myös testamenttilahjoituksia, vaikka Suomessa ei tässä suhteessa olekaan vakiintunutta perinnettä. Pitkään aiemmin lahjoittaneiden ohella merkittävä osa testamenttilahjoituksista tulee uusilta lahjoittajilta. Testamenttilahjoituksia markkinoidaan tavallisesti asianajajille ja muille omaisuudenhoitopalveluihin liittyville tahoille, joiden kanssa testamenteista ja omaisuudesta yleensä keskustellaan.
Hyväntekeväisyyden eri muodot > Arpajaiset

Arpajaisiin osallistuminen yksi perinteinen tapa osallistua hyväntekeväisyyteen. Suomessa yksinoikeus rahavoittoja jakaviin arpajaisiin on Veikkauksella. Sen tuotto jaetaan avustuksina yleishyödylliseen toimintaan. Yleishyödylliset yhteisöt voivat järjestää tavara-arpajaisia (tavara-arvat, tavaravoittoautomaatit, arvauskilpailut ja bingopelit). Arpajaisten toimeenpano on luvanvaraista toimintaa.
Hyväntekeväisyyden eri muodot > Hyväntekeväisyystuotteet

Hyväntekeväisyysjärjestöt tarjoavat myös erilaisia tuotteita, joita ostamalla on mahdollista tukea niiden toimintaa. Osalla järjestöistä on jopa omia kauppoja, joissa tuotteita myydään.
Japanilainen tossumerkki Onitsuka Tiger toi markkinoille 1995 tossuja, joissa muistettiin kaupungissa tapahtuneen maanjäristyksen jokaista kuollutta pienellä symbolilla. Tuotto luvattiin antaa maanjäristyksen uhreille.
Hyväntekeväisyystuotteita tekevät niin perinteiset vaateyritykset kuin hyväntekeväisyysjärjestöt, joiden tuotteet ovat pitkälle brändättyjä. Suomessa Paola Suhonen on suunnitellut T-paitoja Amnestylle. Monia hyväntekeväisyystuotteita on tehty 2000-luvun puolivälissä U2:n Bonon aloittamassa Afrikkaan suuntautuvassa Red-projektissa sekä rintasyöpään liittyvässä Roosa nauha -hankkeessa.
Hyväntekeväisyyden eri muodot > Tapahtumat

Erilaiset hyväntekeväisyystapahtumat; konsertit, huutokaupat ja vastaavat ovat usein myös hyvin suosittuja.
Hyväntekeväisyyden eri muodot > Vapaaehtoistyö

Taloudellisen tukemisen vaihtoehtona on oman ajan sekä työpanoksen luovuttaminen hyväntekeväisyysjärjestöjen käyttöön.
Hyväntekeväisyyden eri muodot > Nimen ja arvovallan luovuttaminen

Julkisuuden henkilöt ja muut arvovaltaisessa asemassa olevat henkilöt voivat osallistua hyväntekeväisyyteen myös luovuttamalla oman nimensä, kuvansa ja arvovaltansa hyväntekeväisyysjärjestön käyttöön. Arvostettu henkilö voi toimia organisaation hallituksen puheenjohtajana ja julkisuuden henkilö voi luovuttaa kuvansa käytettäväksi keräyskampanjan markkinointimateriaalissa. Esimerkiksi Lastenklinikoiden Kummit on onnistuneesti käyttänyt tätä metodia.
Hyväntekeväisyys ja verohelpotukset

Hyväntekeväisyyteen liitetään usein mahdollisuus saada verohelpotuksia. Useimmissa länsimaissa tällainen käytäntö on, mutta Suomessa mahdollisuus saada verohelpotuksia on rajattu minimiin. Yksityishenkilöillä ei Suomessa ole ollut mahdollisuutta vähentää lahjoituksia omassa verotuksessaan. Ainoastaan yritykset voivat tehdä tällaisen vähennyksen vuoden 1989 jälkeen. Tuloverolain (TVL, 1535/1992) 57§:n mukaan yritykset voivat vähentää tulostaan;
Lisäksi verohallituksen yhtenäistämisohjeen mukaan arvoltaan vähäinen raha- tai esinelahjoitus yleishyödylliseen ja samalla paikalliseen tai yrityksen toimialaa lähellä olevaan tarkoitukseen voidaan kuitenkin katsoa suhdetoiminnan luonteiseksi menoksi, joka on vähennyskelpoinen verotuksessa. Tällainen lahjoitus voi olla korkeintaan 850 euroa.
Lahjoitusten verovähennysoikeuden laajentamista sekä ulottamista jälleen myös yksityishenkilöihin on esitetty usealta eri taholta. Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA julkaisi loppuvuodesta 2006 raportin. Kirkon ulkomaanapu, Suomen Punainen Risti sekä Suomen UNICEF-yhdistys tekivät myös kesällä 2006 aloitteen verovähennysoikeuden laajentamisesta.
Hyväntekeväisyys ja yritykset

Yritysten mukaan heidän lahjoituksensa ovat enemmänkin valveutuneen yrityskansalaisen toimintaa kuin pyyteetöntä hyväntekeväisyyttä. Lahjoituksista ja projekteista puhutaan investointina yhteiskuntaan. Yleishyödyllinen toiminta on osa yritysten yhteiskuntavastuuajattelua, josta tuli 1990-luvun lopulla tärkeää kaikissa yrityksissä. Tuolloin yritysten eettisestä imagosta alettiin huolehtia kuluttajaboikottien ansiosta, joten ainakin suuryritysksillä on yleensä jonkinlainen yhteiskuntavastuuohjelma.