Augsburgin tunnustuksen puolustus
Sisältö

Puolustuksessa käsitellään asiat Augsburgin tunnustuksen järjestyksen mukaan siten, että se mainitsee lyhyesti Confutatiossa esiintyvät myönnytykset ja käsittelee perusteellisesti niitä kohtia, joita se oli arvostellut. Teos on Augsburgin tunnustusta jyrkempi, perusteellisempi ja teologisempi, ja se on jaettu 14 kappaleeseen.
| Artikkeli | Otsikko | Tiivistelmä | Viite |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Jumala | Todetaan vastustajien (katolilaisten) hyväksyvän Augsburgin tunnustuksen ensimmäisen uskonkohdan, jonka mukaan Jumala on kolmiyhteinen, eli että on olemassa vain yksi jumalallinen olemus, jossa olemuksessa on kolme eri persoonaa. Todetaan tätä uskonkohtaa aina opetetun ja puolustetun ja uskotaan sen perustuvan Raamattuun, ja että tästä toisin ajattelevat ovat Kristuksen kirkon ulkopuolella. |  |
| II | Perisynti | Todetaan, että vastustajat hyväksyvät perisyntiä koskevan uskonkohdan varauksin, sillä he moittivat sen määritelmää. Heidän mielestään jumalanpelon ja uskon puute ovat tekosyntejä eivätkä perisyntiä. Puolustuksessa perisynnin kuitenkin katsotaan aiheuttavan sen, ettei ihmisellä luonnostaan ole kykyä saada itsessään aikaan jumalanpelkoa ja luottamusta häneen. Kaste poistaa perisynnin syyllisyyden mutta jättää sen sisällön, pahan himon. Siteerataan Augustinuksen sanoja:"Synti annetaan anteeksi kasteessa, ei niin, että se lakkaisi olemasta, vaan niin, että sitä ei syyksi lueta." |  |
| III | Kristus | Todetaan, että vastustajat hyväksyvät tämän uskonkohdan, eli sen, että Kristuksella on kaksi luontoa, joista Sana on ottanut inhimillisen luonnon persoonansa ykseyteen. Yksimielisyys koskee myös sitä, että Kristus on kärsinyt ja kuollut sovittaakseen Jumalan meidän kanssamme, herätetty kuolleista hallitsemaan uskovia sekä vanhurskauttamaan ja pyhittämään heitä. Todetaan myös Apostolisen ja Nikaian uskontunnustusten opettavan näin. |  |
| IV | Vanhurskautus |  |  |
| VII ja VIII | Kirkko |  |  |
| IX | Kaste | Todetaan vastapuolen hyväksyneen tämän uskonkohdan. Todetaan kasteen olevan välttämätön pelastukseen ja että lapset tulee kastaa, sillä se on välttämätöntä ja tehokasta pelastuksen saavuttamiseen. Katsotaan omien seurakuntien puhtaan ja tunnollisen evankeliumin opetuksen varjelleen ne kasteenuusijoilta. Lapsia kastetaan, sillä pelastuksen lupaus koskee myös lapsia. Koska Kristuksen kirkon ulkopuolella ei ole pelastusta, jossa ei ole sanaa ja sakramentteja, joiden kautta Kristus uudestisynnyttää, on lapset kastettava. Vedotaan Matteuksen evankeliumin käskyyn kastaa kaikki kansat. Lisäksi nähdään sen, että Jumala antaa Pyhän Hengen lapsena kastetuille, osoituksena tämän kasteen oikeellisuudesta. |  |
| X | Herran Ehtoollinen | Todetaan vastapuolen hyväksyneen tämän uskonkohdan. Todetaan Kristuksen ruumiin ja veren olevan todellisesti ja olemuksellisesti läsnä ehtoollisessa ja että ne todellisesti tarjotaan sen näkyvien aineiden eli leivän ja viinin mukana niille, jotka ehtoollisen vastaanottavat. Todetaan, että Rooman kirkon (katolisen kirkon) lisäksi myös kreikkalainen kirkko (ortodoksit) hyväksyvät tämän käsityksen, mikä vahvistetaan sitaatein. |  |
| XI | Rippi. Syntien tunnustaminen |  |  |
| XII | Parannus |  |  |
| XIII | Sakramenttien luku ja käyttö |  |  |
| XIV | Kirkollinen järjestys |  |  |
| XV | Ihmisten säätämät kirkolliset tavat |  |  |
| XVI | Maallinen hallinta |  |  |
| XVII | Kristuksen tuomiolle tulo |  |  |
| XVIII | Vapaa ratkaisuvalta |  |  |
| XIX | Synnin alkusyy |  |  |
| XX | Hyvät teot |  |  |
| XXI | Pyhien avuksihuutaminen |  |  |
| XXII | Herran ehtoollisen molemmat muodot |  |  |
| XXIII | Pappien avioliitto |  |  |
| XXIV | Messu |  |  |
| XXVII | Luostarilupaus |  |  |
| XXVIII | Kirkollinen valta |  |  |