stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nova Bavarijan piiri

| Nova Bavarijan piiri Слобідський район |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Nova Bavarijan piirin sijainti Harkovassa.
Valtio:  Ukraina
Alue:  Harkovan alue
Piiri:  Harkovan piiri
Kaupunki:  Harkova
Perustettu:  1924
Pinta-ala  ():  34,7 km²
Väkiluku   ():  111 600
Nova Bavarijan piiri (ukr. Новобаварський район, Novobavarskyi raion; Uuden Baijerin piiri) on yksi Ukrainan Harkovan yhdeksästä hallinnollisesta piiristä (kaupunkipiiristä). Se käsittää Harkovan keskustasta lounaaseen ulottuvan sektorin. Nova Bavarijan piirin pinta-ala on 34,7 neliökilometriä ja piirissä asuu noin 111 600 ihmistä. Vuonna 1989 piirin väkiluku oli 117 475.
Nova Bavarijan piiri rajautuu pohjoisessa Harkovan H’olodna Horan (kaupunki)piiriin ja idässä Osnovan (kaupunki)piiriin. Nova Bavarijan piirin lounaispuolella jatkuu Harkovan piiri, johon koko Harkovan kaupunki on kuulunut kesän 2020 aluehallinnollisesta uudistuksesta lähtien.
Piiri on perustettu alkujaan vuonna 1924. Osana Ukrainan pyrkimystä vapautua kommunismin ajan perinnöstä, vuonna 2016 piiri nimettiin uudelleen. Tätä ennen nimenä oli vallankumouksen ajankohtaan viittaava Lokakuun piiri (ukr. Жовтневий район, Žovtnevyi raion eli ven. Октябрьский район, Oktjabrski raion).
Piirissä sijaitsevia kohteita ovat muun muassa:
(kesken)
Ukrainan rautateiden rautatieasema Nova Bavarija.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nova Bavarijan piiri Wikimedia Commonsissa
Nova Bavarijan piirin rajat Open Street Map -kartalla (ukrainaksi) (openstreetmap.org)
Nyckel-Bryggerier

Nyckel-Bryggerier -panimon logo
Nyckel-Bryggerier on ruotsalainen pienpanimo, joka sijaitsee Älvsbynissä, Norrbottenissa. Yrityksen ja sen useiden tuotteiden juuret juontuvat vuonna 1908 perustettuun Luleå Bryggeri AB:hen. Panimo valmistaa virvoitusjuomia, mineraalivesiä, siidereitä ja oluita.
Historia

Gustaf Burström perusti Luleå Bryggeri AB:n Luulajaan vuonna 1908. Se oli kaupungin toinen panimo hieman aikaisemmin perustetun Norrbottens Bryggerin jälkeen. Perheyritys tuotti jo tuolloin virvoitusjuomia, olutta ja kotikaljaa. Panimon kautta aikojen tunnetuin ja eniten myyty tuotemerkki oli olut "Key Beer", joka kattoi 75 prosenttia Norrbottenin olutmarkkinoista 1970-luvulla.
Luleå Bryggeri joutui talousvaikeuksiin 1970-luvun lopulla Pripps-yhtiöiden aloittaman voimakkaan hintakilpailun johdosta. Panimon kamppailu sai paljon huomiota mediassa ja eräs ajan sloganeista Norrbottenissa oli jopa Jag drick int Stockholmsöl ("Minä en juo tukholmalaisolutta"). Östersundilainen Till-panimo osti perheyrityksen lopulta vuonna 1979 ja oluenpano Luulajassa loppui kymmenen vuotta myöhemmin 1989 Falkenbergilaisen Falcon-konsernin ostettua Till-panimot.
Gustaf Burströmin tyttärenpojanpoika Per Önneryd perusti serkkujensa kanssa yrityksen ja aloitti oluenvalmistuksen Luulajassa uudelleen 2000-luvun alussa. Panimolaitteet hankittiin Saksasta. Tuore yhtiö joutui kuitenkin pian konkurssiin vuonna 2002 ison oluterän epäonnistuttua ja panimolaitteet myytiin takaisin Saksaan. Nykyinen tuotanto käynnistettiin vuonna 2005 virvoitusjuomien valmistuksella ja etenkin panimon julmust-joulujuomasta tuli välitön myyntimenestys. Ruotsalaisiin elintarvikekauppoihin suunnatun 3,5-prosenttisen folkölin tuotanto aloitettiin vuonna 2006 ja vuonna 2008 tuotevalikoimassa oli jo 27 eri juomaa, joita ottivat valikoimiinsa eri kauppaketjut ja ravintolat. Yhtiön tuotteita alkoi löytyä myös Systembolagetin tilausvalikoimasta.
Panimon tuotanto koostuu yhteensä useammasta mikropanimosta, jotka jakavat tuotantoresursseja keskenään. Per Önnerydin mukaan kyseinen mikropanimoyhteenliittymä oli yhteensä seitsemän tai kahdeksan suurimman ruotsalaisen panimon joukossa vuonna 2008.
Tuotteet

Panimomestari Per Önnerydin mukaan Nyckel-Bryggerier hyödyntää perheyrityksen perinteisiä juomareseptejä. Panimo pyrkii lähes, jollei täysin, lisäaineettomaan valmistukseen ja käyttää juomien valmistuksessa pelkän sokerin sijaan paljon aitoja marjoja ja hedelmiä.
Vuonna 2014 Nyckel-Bryggerier keskittyi etenkin virvoitusjuomien, mineraalivesien ja siidereitten valmistukseen. Siiderimerkkejä tehtiin myyntiin miedompana versiona (2,25%) kauppoihin sekä vahvempana versiona (4,5%) Systembolagetin valikoimiin. Siiderimakuja olivat muun muassa päärynä, puolukka, mustikka, lakka, sekä mesimarja.
Aiheesta muualla

Nyckel-Bryggerier -panimon sivusto (ruotsiksi)
Kolme Nyckel-Bryggerier -siideriä vuodelta 2014: lakka, puolukka ja mustikka
Oberliga Nordost

| Fußball-Oberliga Nordost |
| --- | --- |
Laji:  jalkapallo
Maa(t):  Saksa
Perustettu:  1991
Joukkueita:  32 (2 lohkoa)
Hallitseva mestari:  Etelä: ZFC Meuselwitz Pohjoinen: Tennis Borussia Berlin
Fußball-Oberliga Nordost on vuonna 1991 perustettu Saksan jalkapallosarja, joka on nykyisin maan viidenneksi korkeimman sarjatason yksi lohko.
Historia

Sarja perustettiin vuonna 1991, koska Itä-Saksasta tuli uusia joukkueita maan sarjoihin. DDR-Oberligan joukkueet karsivat sarjapaikoistaan, mutta DDR-Oberligan kaksi parasta, FC Hansa Rostock ja Dynamo Dresden, pääsivät suoraan Bundesliigaan.
Vuosina 1991–1994 sarja toimi kolmanneksi korkeimpana sarjatasona jalkapallossa. Vuodet 1994–2008 sarja oli Saksan neljänneksi korkein ja vuodesta 2008 lähtien Oberliga Nordost on ollut maan viidenneksi korkein sarjataso.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Oleckon piirikunta

Oleckon piirikunta (puol. powiat olecki) on yksi Warmia-Masurian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 34 148. Piirikunta on jaettu neljään maalaiskuntaan, jotka ovat Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno sekä Wieliczki ja niissä on kylien lisäksi yksi kaupunki; hallintokeskus Olecko.
Oleckon piirikunta syntyi, kun Puolan hallintouudistuksen 1999 yhteydessä luodun Gołdapin-Oleckon piirikunnan alue jaettiin 31. joulukuuta 2001 kahtia nykyisille Gołdapin ja Oleckon piirikunnille.
Oleckon piirikunnalla on yhteistä rajaa Gołdapin, Suwałkin, Ełkin ja Giżyckon piirikuntien kanssa.
Oleckon piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 9,8 prosenttia. Luku on huomattavan suuri sekä Warmia-Masurian voivodikunnan että koko Puolan työttömyyslukuihin verrattuna.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Oleckon piirikunnassa arvioitiin olevan 34 148 asukasta, joista 50,1 prosenttia naispuolisia ja 49,9 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 35 067 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 29 778 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioitiin vuoden 2019 lopussa muodostaneen 19,1 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 61,1 prosenttia ja eläkeikäisten 19,8 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,6 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 327 lasta.
Nuorten oma järjestyksenvalvoja

Nuorten oma järjestyksenvalvoja (Noja) on vartiointiliikkeen palveluksessa oleva järjestyksenvalvoja, joka perustehtävänsä ohessa toimii nuorten parissa kohtaavalla työotteella. Noja on saanut nuorten kohtaamiseen lisäkoulutusta ja lisäksi hänelle on varattu aikaa nuorten kanssa toimimiseen. Noja toimii tyypillisimmin kauppakeskuksessa.
Työmuoto on kehitetty vastaamaan tarpeeseen, jonka nuorten ajanvietto kaupallisissa tiloissa on saanut aikaan. Nuorten ja järjestyksenvalvojien kohtaamiset esimerkiksi kauppakeskuksissa ovat yleisiä ja niillä voi olla hyvinkin suuri merkitys nuorten elämään.
Työmuodon on kehittänyt valtakunnallinen nuorisokasvatusjärjestö Nuorten Palvelu ry yhteistyössä kauppakeskusomistaja Citycon Oyj:n ja vartiointiyritys Securitas Oy:n kanssa. Nojien valmennuksesta, täydennyskoulutuksesta ja työmuodon levittämisestä vastaa Nuorten Palvelu ry ja ainoastaan Nuorten Palvelu ry:n järjestämästä koulutuksesta voidaan käyttää nimitystä Noja-valmennus.
Nojan työnkuva

Nuorten oma järjestyksenvalvoja on kauppakeskuksen järjestyksenvalvoja siinä, missä muutkin järjestyksenvalvojat ja tekee myös näitä työtehtäviä osana muuta työyhteisöä. Työajasta suunnataan osa kuitenkin juuri nuorten kanssa toimimiseen, jolloin Nojan työ on isolta osalta kentällä oloa, nuorten kohtaamista ja nuorten asioiden edistämistä osana paikallista monialaista verkostoa. Noja tekee nuorten asioissa yhteistyötä esimerkiksi poliisin, nuorisotyön, sosiaalitoimen ja vanhempien kanssa.
Nojan työn kulmakiviä ovat tuttuus nuorten kanssa, kohtaava työote ja toimijoiden yhteistyö kohteessa (mm. työyhteisö, kauppakeskusjohto ja liikkeiden henkilökunta) sekä alueella laajemmin. Nuorille Noja on helposti lähestyttävä ja turvallinen aikuinen, jonka puoleen kääntyä tarvittaessa.
Noja-työmuodon hyödyt

Nuorten oma järjestyksenvalvoja -työmuodolla on hyötyä nuorille, kauppakeskukselle, järjestyksenvalvonnalle ja paikalliselle monialaiselle yhteistyöverkostolle. Tiedonvaihdon osalta Nojat toimivat linkkinä nuorten ja muiden kauppakeskuksen toimijoiden sekä alueen monialaisen verkoston kanssa. Parempi vuorovaikutus nuorten kanssa ja tuttuuden syntyminen mahdollistavat nuorten elämän haasteisiin puuttumisen ennakoivasti, jolloin tilanteet kauppakeskuksessa eivät pääse kärjistymään. Noja toimii työyhteisössään nuorten asioiden asiantuntijana ja antaa osaamistaan myös muiden järjestyksenvalvojien käyttöön.
Nuoret ovat kokeneet Nojan lähestyttäväksi [https://www.theseus.fi/handle/10024/129307] ja sellaiseksi aikuiseksi, jolta saa apua erilaisissa tilanteissa [https://www.haaste.om.fi/fi/index/lehtiarkisto/haaste42018/kauppakeskuksenjarjestyksenvalvojanuortenkohtaajana.html]. Järjestyksenvalvonnalle Noja-työmuoto tarjoaa työkalun nuorten kanssa toimimiseen ja tilanne kauppakeskuksissa on Nojan myötä usein rauhoittunut [https://www.vantaansanomat.fi/artikkeli/707194-nuorten-omat-jarjestyksenvalvojat-vahensivat-kauppakeskuksen-hairioita-vantaalla].
Aiheesta muualla

[https://nuortenpalvelu.fi/noja-nuorten-oma-jarjestyksenvalvoja/]
[https://www.citycon.com/fi/vastuullisuus/nuorten-omat-jarjestyksenvalvojat-kauppakeskuksissamme]
[https://www.theseus.fi/handle/10024/129307]
[https://www.haaste.om.fi/fi/index/lehtiarkisto/haaste42018/kauppakeskuksenjarjestyksenvalvojanuortenkohtaajana.html (Arkistoitu – Internet Archive)]
Nojat mediassa

https://www.aamulehti.fi/moro/koskikeskuksessa-on-toissa-kaksi-nuorten-omaa-jarjestyksenvalvojaa-ei-pelkkaa-vahtimista-vaan-myos-auttamista-200375132 (Arkistoitu – Internet Archive)
https://www.ess.fi/uutiset/paijathame/art2514906
https://www.lappeenrannanuutiset.fi/artikkeli/714162-nuorten-oma-jarjestyksenvalvoja-isokristiinaan-yksi-turvallinen-aikuinen-lisaa
https://www.lansivayla.fi/artikkeli/753221-nuorista-tuli-tarkeita-kauppakeskuksille-isossa-omenassa-jarjestyksenvalvoja
https://www.vantaansanomat.fi/artikkeli/662582-myyrmannissa-nuorten-hairiokayttaytymista-rauhoitetaan-uudella-keinolla-me
Marietta Kunnas

Marietta Kunnas (aik. Tevajärvi) on suomalainen teatteriohjaaja, teatteri-ilmaisun opettaja ja teatterinjohtaja. Vuoden 2021 alusta hän on toiminut Jyväskylän kaupunginteatterin johtajana. Kunnas on aiemmin työskennellyt mm. Tampereen Yhteiskoulun lukion ilmaisutaidon vastuulehtorina. Koulutukseltaan hän on teatteritaiteen maisteri (TeM), Master of Arts (MA) ja teatteri-ilmaisun opettaja (PD).
Kunnas johti Lahden ammattikorkeakoulun musiikkiteatterilinjaa vuosina 2002–2013 ja Lahden kansanopiston teatterilinjaa vuosina 1989–2002. Hän on ohjannut urallaan useita ammattiteatteriproduktioita, viimeisimpänä ennen Jyväskylän-kiinnitystään Nahkatakkinen tyttö -musikaalin Tampereen Työväen Teatterin suurelle näyttämölle helmikuussa 2020.
Lapsuus

Marietta Kunnas kasvoi Jyväskylässä. Hänen isänsä oli Jyväskylän yliopiston kirjallisuuden professori ja historiantutkija Pekka Lappalainen. Kunnaksen äiti Etta-Liisa Kunnas-Lappalainen oli puolestaan näyttelijä.
Koulutus

Master of Arts (MA), 1989. University of London, Royal Holloway College, UK. Major: Theatre, Directing.
Bachelor of Arts (BA), 1985. East Stroudsburg University, USA. Major: Theatre, Acting.
Teatteritaiteen maisteri (TeM), 1995. Ohjauksen ja dramaturgian koulutusohjelma.
Teatteri-ilmaisun opettaja (PD), 1995. Taiteilijan pedagogiset opinnot, Teatterikorkeakoulu, Helsinki.
Ylioppilastutkinto, 1981. Jyväskylän normaalikoulu.
Ura

Ilmaisutaidon vastuulehtori, Tampereen yhteiskoulun lukio, ilmaisutaidon erityislukio 2013–2020
Musiikkiteatterin yliopettaja (musiikin alan johtoryhmän jäsen), Lahden ammattikorkeakoulu, Musiikin koulutusohjelma, 2002–2013
Teatterilinjan johtaja, lehtori, Lahden kansanopisto, 1989–2002
Näyttelijä, Lappeenrannan kaupunginteatteri, 1986–89
Viimeisimmät teatteriohjaukset

Suutela, Jagt, Suomela: Nahkatakkinen tyttö. Tampereen Työväen Teatterin suuri näyttämö, helmikuu 2020. TTT & TYK 125 vuotta, yhteistyöproduktio.
Peltola, Salo, Puurtinen: Suruttomat. TYK, Tampereen Teatteri, kevät 2018. TYK, Hällä-näyttämö, kevät 2017.
W. Shakespeare: Romeo ja Julia, TYK, Hällä- näyttämö, kevät 2016.
J.S. Bach: Johannes Passio, kapellimestarina Jaakko Kuusisto. Oulun Musiikkijuhlat 2016.
Willy Russell: Rakkaudesta elämään, Tampereen Teatteri, 2013.
Andrew Lloyd Webber: Jesus Christ Superstar in Concert, kapellimestarina Jaakko Kuusisto. Oulu Sinfonia, Oulun musiikkijuhlat kevät 2013, Sinfonia Lahti 2011, 2012.
Tunnustukset

Suomen Näyttämötaiteen kultainen ansiomerkki, 2016. 30-vuotisesta toiminnasta näyttämötaiteen hyväksi.
Pro Arte Tawastica, 2000. Taiteen ja kulttuurin hyväksi tehdystä työstä, Hämeen taidetoimikunta.
Korkeakouluteko, 2007. Lahden ammattikorkeakoulun musiikkiteatterilinja, Lahden kaupunginhallitus.
Kansainvälinen toiminta

Haapsalu, Tampere, Comenius-projekti, 2015–
HB STUDIO, New York, USA. Näyttelijäntyö, ohjaajantyö, improvisaatio. Opettajina: Austin Pendleton, Michael Beckett, Jerry Stiller, Sandy Dennis ja Milenko Rado. Kesä 2017 ja 1984–86.
Norwegian Academy of Music, Oslo, Norway. Drama and Creative Thinking. European Creative Future, 2013
Perhe

Marietta Kunnaksella on kaksi aikuista poikaa: elokuvaohjaaja Terra Tevajärvi sekä muusikko ja elokuvasäveltäjä Teivas Tevajärvi.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Tampereen Yhteiskoulun lukio, 2020. Ilmaisutaidon opettajat.
Tampereen Työväen Teatteri, 17.4.2019. Nahkatakkinen tyttö yhdistää sukupolvia.
Mäki, Kaarlo ja Vainiola, Meeri, 6.5.2015. Ohjaajalle jokainen on tähti, Tampereen Yhteiskoulun verkkolehti TYKYTYS.
Yle, 31.12.2013. Musiikkiteatterikoulutus lähti Lahdesta ja rantautui Jyväskylään.
Finland festivals, 26.3.2013. Jesus Christ Superstar huipentaa Oulun Musiikkijuhlat.
Etelä-Suomen Sanomat, 24.5.2013. Marietta Tevajärvi jättää Lamkin musiikkiteatterilinjan.
Turun Sanomat, 12.5.2020. Länsi-Suomen opisto Huittisissa aloittaa musiikkiteatterikoulutuksen. (Arkistoitu – Internet Archive)
Keskustori, 18.2.2020. Raikas tuulahdus teatterin paikoitellen hieman pölyiseen ja tekotaiteelliseen maailmaan! (Arkistoitu – Internet Archive)
Apu-lehti, 20.12.2019, Markku Aron Senja-tytär, 17, astuu isänsä jäljille musiikkimaailmaan "Iskä on sellainen nallekarhu".
Aamulehti, 17.4.2019. Nuoret ilmaisutaidon lukiosta nyt TTT:n suurelle näyttämölle – ”Uskomme taiteen porttiteoriaan. Hyvän makuun kun pääsee, niin sitä tahtoo lisää” (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylöjärven uutiset, 12.12.2013. Hanki matka, jos huomaat puhuvasi seinälle.
Keskustori, 27.11.2013. Rakkaudesta elämään. (Arkistoitu – Internet Archive)
Turun Sanomat, 1.6.2012. Saara Aalto pestattu Maria Magdalenaksi Lahteen.
Keskipohjanmaa, 7.2.2011. Jesus Christ Superstar saapuu Lahteen. (Arkistoitu – Internet Archive)
STT, 5.3.2004. Lahden teatteri Lemmenladulle.
HS, 27.2.1999. Nuoret ja konkarit elävät Villiä nuoruutta Lahdessa.
Nova Creu Alta

| Nova Creu Alta |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Sabadell, Espanja
Koordinaatit:  41°33′17″N, 2°5′31″E
Avattu:  20. elokuuta 1967
Omistaja:  Sabadellin kunta
Kenttä:  luonnonnurmi
Arkkitehti:  Gabriel Bracons
Käyttäjät
 Centre d’Esports Sabadell 
Katsojakapasiteetti
 11 981 
Kentän mitat
 103 × 69 m 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Estadi Municipal de la Nova Creu Alta on jalkapallostadion Sabadellissa Espanjan Kataloniassa. Se sijaitsee kaupungin keskustan länsipuolella Plaça Olímpian tuntumassa. Stadionin yleisökapasiteetti on 11 981.
Nova Creu Alta avattiin 20. elokuuta 1967, josta lähtien se on toiminut kaupungin seuran Centre d’Esports Sabadellin kotistadionina. Espanjan jalkapallon korkeimman sarjatason Primera Divisiónin otteluita stadionilla on pelattu vuosina 1967–1972 ja 1986–1988. Kaudella 1969–1970 stadionilla pelattiin myös Messukaupunkien cupia Sabadellin osallistuessa kilpailuun.
Nova Creu Alta oli yksi Barcelonan olympialaisten jalkapalloturnauksen ottelupaikoista, ja sillä pelattiin alkulohkojen B, C ja D otteluita.
Aiheesta muualla

Nova Creu Alta CE Sabadellin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (katalaaniksi)
Segunda Divisiónin stadionit kaudella 2013–2014
Alfredo Di Stéfano
Anduva
Anxo Carro
Gran Canaria
Heliodoro Rodríguez López
Iberostar
Ipurua
José Rico Pérez
Mendizorroza
Miniestadi
El Molinón
Montilivi
Nova Creu Alta
Nueva Condomina
Nuevo Arcángel
Nuevo Colombino
Los Pajaritos
Riazor
La Romareda
Santo Domingo
El Toralín
La Victoria
Luettelo vaalikauden 1962–1966 kansanedustajista

Tämä on luettelo vaalikauden 1962 kansanedustajista. Eduskuntavaaleissa 1962 valittu eduskunta toimi helmikuusta 1962 huhtikuuhun 1966.
Maalaisliiton/ Keskustan eduskuntaryhmä (1965)

Toivo Antila
Eeli Erkkilä, kuoli 1963
Sylvi Halinen
Heikki Hasu
Yrjö Hautala
Veikko Honkanen
Ale Holopainen
Leo Häppölä
Einari Jaakkola
Eero Juntunen
Mauno Jussila
Artturi Jämsén
Nestori Kaasalainen
Reino Kangas
Reino Karpola
Aaro Kauppi, Erkkilän tilalle 1963
Matti Kekkonen
Olli Kervinen
Toivo Kinnunen
Kauno Kleemola, kuoli 1965
Urho Kähönen
Olavi Lahtela
Marja Lahti
Lauri Laine
Vilho Leivonen
Matti Liinamaa
Aaro Lintilä
Eemil Luukka
Matti Mattila
Esu Niemelä
Markus Niskala, kuoli 1963
Akseli Paarman
Hannes Paaso
Atte Pakkanen
Eemil Partanen
Pentti Pekkarinen
Arvo Pentti
Mauno Pohjonen
Paula Ruutu
Niilo Ryhtä
Erkki Ryömä
Eino Räsänen
Tahvo Rönkkö
Toivo Saloranta
Wiljam Sarjala
Veikko Savela
V. J. Sukselainen
Sulo Suorttanen
Veikko Svinhufvud
Eino Sääskilahti
Kustaa Tiitu, Kleemolan tilalle 1965
Esa Timonen
Eino Uusitalo
Pekka Vilmi, Niskalan tilalle 1963
Johannes Virolainen
Hilja Väänänen
Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä

Lyyli Aalto
Arvo Ahonen
Georg Eriksson -1964
Karl-August Fagerholm
Kalervo Haapasalo
Veikko Helle
Voitto Hellstén
Gunnar Henriksson
Sulo Hostila
Olavi Kajala
Meeri Kalavainen
Veikko Kokkola
Artturi Koskinen
Valto Käkelä
Väinö Leskinen
Olavi Lindblom
Lars Lindeman
Ilmari Linna
Kalle Matilainen
Veikko Mattila 1964-
Uljas Mäkelä
Rafael Paasio
Tyyne Paasivuori
Ensio Partanen
Edvard Pesonen
Kaarlo Pitsinki
Eino Raunio
Akseli Rodén 1964-
Valdemar Sandelin
Sylvi Siltanen
Eino Sirén
Edit Terästö
Väinö Tikkaoja -1964
Väinö Vilponiemi
Viljo Virtanen
Uuno Voutilainen
Antero Väyrynen
Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liiton eduskuntaryhmä

Impi Lukkarinen
Martta Salmela-Järvinen
Suomen Kansanpuolueen /Liberaalisen kansanpuolueen eduskuntaryhmä (1965)

Armi Hosia
Veikko Hyytiäinen
Mikko Juva 1964-
Esa Kaitila
Irma Karvikko
Harras Kyttä -1964
Armas Leinonen
Antti Linna
Leo Mattila
Eino Ojajärvi
Erkki Paavola (Vapaamielisten Liitto 1962-1965)
Pentti Pakarinen
Tuure Salo
Aaro Stykki
Juho Tenhiälä
Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä

Aksel Airo
Reino Ala-Kulju
Mikko Asunta
Olli Aulanko –1964
Margit Borg-Sundman
Saara Forsius
Raino Hallberg
Erkki Hara
Toivo Hietala
Erkki Huurtamo
Juuso Häikiö
Raimo Ilaskivi
Jaakko Kemppainen
Erkki Koivisto
Esko Koppanen
Niilo Kosola
Väinö Kuoppala –1963
Anna-Liisa Linkola
Olavi Lähteenmäki
Timo Mäki 1964-
Väinö Nieminen
Matti Raipala
Paavo Rautkallio
Juha Rihtniemi
Urho Saariaho
Jussi Saukkonen
Kalervo Saura
Aapo Seppälä
Pentti Sillantaus
Oiva Turunen
Erkki Tuuli
Martti Valkama 1963–
Toivo Wiherheimo
Suomen kansan demokraattisen liiton eduskuntaryhmä

Paavo Aitio
Georg Backlund
Kelpo Gröndahl
Kaino Haapanen
Kuuno Honkonen
Lauri Kantola
Tauno Kelovesi
Kalevi Kilpi
Antti Kinnunen
Aleksi Kiviaho
Matti Koivunen
Anna-Liisa Korpinen
Lyyli Koskinen
Hertta Kuusinen
Olavi Kämäräinen
Paavo Lagerroos 1964–
Aimo Laiho
Siiri Lehmonen
Pentti Liedes
Martti Linna
Hugo Manninen
Yrjö Murto –1963
Janne Mustonen 1963–1964
Juho Mäkelä
Judit Nederström-Lundén
Toivo Niiranen
Ville Pessi
Pauli Puhakka
Aarne Pulkkinen
Pertti Rapio
Eino Roine
Gösta Rosenberg
Irma Rosnell
Veikko I. Rytkönen 1962–
Veikko J. Rytkönen
Aarne Saarinen
Toivo Salin
Taisto Sinisalo
Elli Stenberg
Leo Suonpää
Vilho Suosalo
Eino Tainio
Kauko Tamminen
Hannes Tauriainen
Irma Torvi
Väinö Virtanen
Toivo Åsvik
Ruotsalainen kansanpuolue

Elis Andersson
Georg C. Ehrnrooth
Kristian Gestrin
Sven Högström
Johannes Jungarå
Verner Korsbäck
Per Laurén
Bertel Lindh
Kurt Nordfors
Alwar Sundell
J. O. Söderhjelm
Carl Olof Tallgren
Grels Teir
Albin Wickman
OB-assosiaatio

Orionin sumu M42. Trapetsi on kuvan keskellä
OB-assosiaatio on nuori, juuri syntynyt, hajaantumassa oleva tähtijoukko, joka on niin pieni, ettei se pysy koossa tähtien keskinäisen painovoiman ansiosta. OB-assosiaatioissa on nuoria, massiivisia, kirkkaita kuumia sinisiä O ja B spektriluokkien tähtiä. Nämä tähdet ovat pääsarjan tähtiä, jättiläisiä ja ylijättiläisiä.  OB-assosiaatiot koostuvat monista tähtienvälisen pilven osista, jotka ovat syntyneet eri pilvien tai pilven osien tiivistyttyä tähdiksi. Kuuluisin OB-assosiaatio on Orionin assosiaatio, johon kuuluu Orionin sumua M42 valaiseva Trapetsi.
Oinasjärvi (Sonkajärvi)

Oinasjärvi on Sonkajärven kunnassa Pohjois-Savon maakunnassa sijaitseva kylä. Oinasjärventien kyläyhdistyksen alueena on Sonkajärven kunnan eteläinen alue Oinasjärventien varrella. Kylän alue alkaa Harvanjoesta, käsittäen Mustanjoen, Marjomäen, Kotkatmäen päättyen Oinasjärvellä Salmisenmäkeen. Länsipuolella rajana on Hämeenmäki ja itäpuolella Luppamäki ja entinen Luusan kylän koulu. Sonkajärven kirkonkylälle matkaa on noin 4–12 km, ja lähimpään kaupunkiin, Iisalmeen, matkaa kertyy keskimäärin 35 km.
Oinasjärventien kyläyhdistyksen alueella on asukkaita yhteensä 161 henkilöä (vuonna 2003). Asukkaista työikäisiä on 65 henkilöä (n. 40 %), eläkeläisiä 45 henkilöä (n. 28 %). Nuoria alle 24-vuotiaita kylällä on 33 (20,5 %) ja 1–7-vuotiaita lapsia 18 (n. 11 %). Väestö koostuu aiemmista kanta-asukkaista ja kylälle muuttaneista nuorista lapsiperheistä. Jokunen paluumuuttajakin kylältä löytyy. Lapsille on rakennettu leikkikenttä Mustanjoelle. Loma-asukkaiden myötä asukasmäärä lisääntyy kesäaikaan noin 50 henkilöllä.
Oinasjärventien kyläyhdistyksen alueella sijaitsee kaksi retkeilyyn tarkoitettua kotaa: Mustanjoen kota ja Mustanmäen kota. Mustanjoen kota sijaitsee Sonkajärven kirkonkylältä päin tultaessa Mustanjoen suoran päässä vasemmalla. Kota ja puuvarasto on rakennettu 2003, wc on rakennettu vuonna 2004. Kodan kautta kulkee talvisin kirkonkylältä tuleva latukoneella ajettu latu, joka kiertää lenkin Kuljun rinteen alta sekä Kuljun rinteen päältä. Latu on osa maaliskuussa hiihdettävän Elekko-hiihdon latua. Mustanmäen kota on avonainen eli kiinteä laavu ja pienempi kuin Mustanjoen kota.
Oinasjärvellä sijaitsee myös hirviporukan jahtimaja, jota kyläyhdistys voi käyttää esimerkiksi kokouksissa.