stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tero Lundstedt
Elämä ja ura

Lundstedt syntyi Helsingissä Sörnäisissä, mutta vietti nuoruutensa Hyvinkäällä ja kirjoitti ylioppilaaksi nyt jo lakkautetusta Sveitsin lukiosta. Hän valmistui Helsingin yliopistosta oikeusnotaariksi vuonna 2010 ja oikeustieteen maisteriksi vuonna 2011, erikoisalanaan kansainvälinen oikeus.
Vuosina 2012–2020 Lundstedt työskenteli eri hallinto- ja opetusrooleissa Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa, samalla kirjoittaen väitöskirjaansa entisen Neuvostoliiton alueen konflikteista. Osana tohtoriopintojaan Lundstedt opiskeli myös Lancasterin (2016) ja KU Leuvenin (2018) yliopistoissa, sekä suoritti maailmanpolitiikan opintokokonaisuuden Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa.
Väitöskirjatyönsä ohella Lundstedt profiloitui Venäjä-tutkijana, kirjoittaen monipuolisesti artikkeleita myös Venäjän ulkopolitiikasta. Vuonna 2015 hän toimi myös projektitutkijana puolustusministeriössä, missä hän laati yhdessä emeritusprofessori Lauri Hannikaisen kanssa tutkimusraportin ”Kansainvälisen oikeuden rooli nyky-Venäjän ulkopolitiikassa”. Tutkimus käsitteli Venäjän suhtautumista kansainväliseen oikeuteen eri osa-alueilla, kuten suhteessa kansojen itsemääräämisoikeuteen ja asevoiman käytön oikeutukseen. Sen johtopäätökset Suomelle olivat melko kylmäävät.
Lundstedt väitteli tohtoriksi elokuussa 2020 Helsingin yliopistosta kansainvälisestä oikeudesta aiheenaan ”From Kosovo to Crimea: The Legal Legacies of the Socialist Federal Dissolutions”. Tämän jälkeen hän on jatkanut Venäjä-tutkimusta osana post doc -projektiaan ja on julkaissut artikkeleita koskien aluekonflikteja Ukrainan Krimillä, Georgian Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa, sekä Azerbaidzanin Vuoristo-Karabahissa.
Itseään ”konsistentiksi liberaaliksi” kuvaileva Lundstedt on toiminut valmistumisensa jälkeen Ajatuspaja Liberan sisältöjohtajana, kommentoiden monipuolisesti poliittisia aiheita. Lundstedt on Liberan raporteissa esittänyt muun muassa työperäisen maahanmuuton voimakasta lisäämistä ja maahantulijoiden pisteyttämistä, poliittisten luottamustoimien määrän rajaamista, sekä oikeusvaltion perustuslaillista ja EU-tason turvaamista, minkä johdosta hän on ollut useita kertoja eduskunnan eri valiokuntien kuultavana asiantuntijana.
Vuosina 2023–2024 Lundstedt toimi Institut für Europäische Politikin (IEP) maa-raportoijana ja hän kirjoitti kattavan raportin Suomen oikeusvaltion tilasta ja mahdollisista vaaranpaikoista.
Elämä ja ura > Poliittinen ura

Lundstedt on ehdolla Helsingin kokoomuksen riveistä vuoden 2025 kuntavaaleissa.
Poliittiset näkemykset

Lundstedt kuvailee itseään erittäin markkinaliberaaliksi - tai omien sanojensa mukaan pikemminkin yleisliberaaliksi - henkilöksi.
Poliittiset näkemykset > Liberalismi Suomessa

Lundstedt pitää valtaosaa Suomen puolueista ja poliittisesta diskurssista hyvin vasemmistolaisena. Hänen mielestään Suomessa käytössä oleva nelihaarainen poliittinen arvokenttä vääristää tosiasioita, sillä todellisuudessa sosialisti ei voi olla liberaali. Liberalismin ideologisena ytimenä on vapaus ja sitä rajoittavan valtion roolin rajaaminen mahdollisimman pieneksi, mikä ei toteudu vasemmistoliberalismissa. Lundstedtin mielestä vasemmistolainen voi olla - ja usein onkin - arvoliberaali, muttei juuri koskaan yleisesti liberaali.
Poliittiset näkemykset > Talouspolitiikka

Liberassa Lundstedt on ollut mukana muun muassa varjobudjettien, leikkauslistojen ja hallitusohjelma-ehdotusten laadinnassa.
Hän on kritisoinut voimakkaasti Suomen verojärjestelmää, esimerkiksi ennätyksellistä veroprogressiota sekä toisinaan ehdotettua arvonnousuveroa.
Lundstedt on tehnyt useita ehdotuksia verojärjestelmän uudistamiseksi. Hän on esittänyt muun muassa ansiotuloverotuksen progression rajaamista kaikissa tilanteissa maksimissaan 47,5 prosenttiin. Hänen mukaansa kaikki 50% ylittävä tuloverotus on moraalisesti tuomittavaa konfiskaatiota.
Lundstedt on esittänyt myös perintö- ja lahjaverotuksen lakkauttamista ja sen korvaamista pieniä perintöjä suosivalla versiolla luovutusvoittoverotuksesta.
Lisäksi hän on esittänyt eduskunnan "joululahjarahojen" jakamisen lopettamista.
Kaikissa talouspoliittisissa linjauksissaan Lundstedt korostaa, että valtio (ja sen verotuksen taso) tulee pitää mahdollisimman pienenä, kunhan julkisen sektorin ydintehtävät saadaan hoidettua. Verojen lasku edistää kansan vaurastumista, mikä tekee heistä vähemmän riippuvaisia valtiosta, jonka tehtäviä ja kuluja voidaan siten karsia. Tällä hetkellä Suomi kärsii Lundstedtin mielestä päinvastaisesta ilmiöstä.
Poliittiset näkemykset > Työmarkkinat

Lundstedt on jatkanut Liberan perinteisessä ammattiyhdistysliikkeelle kriittisessä hengessä. Hän haluaa lakkauttaa työehtosopimusten yleissitovuuden sopimusvapauden vastaisena ja laajentaa paikallisen sopimisen mahdollisuuksia. Lundstedt on esittänyt ansiosidonnaisuuden ulottamista kaikille, sekä työttömyyskassojen irrottamista ay-liikkeestä ja niiden hallinnoinnin siirtämistä Kelalle. Lisäksi hän on esittänyt ammattiyhdistysliikkeen osinkojen verovapauden ja jäsenmaksujen veronvähennysoikeuden lopettamista.
Poliittiset näkemykset > Kaupunkipolitiikka

Lundstedt kantaa huolta Helsingin keskustan elinvoimasta ja pitää kasvuhakuista ja kestävää pääkaupunkia koko maan kohtalonkysymyksenä. Hän on esittänyt muun muassa Helsingin kaavadokumenttien muuttamista, täydennysrakentamisen ja konversioiden lisäystä ydinkeskustassa, vuonna 2019 lakkautetun ratikkalipun palauttamista, sekä metron kulkuaikojen pidentämistä.
Lundstedtin mielestä menestyvät kaupungit kilpailevat myös verotuksellisin keinoin ja Helsingin tulee osaajia ja heidän perheitään houkutellakseen kompensoida korkeaa asumisen hintaa asettamalla kunnallisveroprosentti koko Suomen alhaisimmaksi.
Julkaisut

From Kosovo to Crimea: The Legal Legacies of the Socialist Federal Dissolutions. (Väitöskirja) Unigrafia Oy, 2020. ISBN 978-951-51-6371-4
Kansainvälisen oikeuden rooli nyky-Venäjän ulkopolitiikassa (yhdessä Lauri Hannikaisen kanssa). Tutkimusraportti. Puolustusministeriö, 2016.
Margarita Salas

| Margarita Salas |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1938 Valdés, Espanja
Kuollut: 7. marraskuuta 2019 (80 vuotta) Madrid, Espanja
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Universidad Complutense de Madrid
Väitöstyön ohjaaja:  Alberto Sols
Instituutti:  Consejo Superior de Investigaciones Cientificas   Centro de Biología Molecular Severo Ochoa
Tutkimusalue:  biokemia, molekyyligenetiikka
Tunnetut työt:  DNA-polymeraasientsyymin löytäminen bakteriofagi Φ29:stä
Palkinnot:  L’Oréal-UNESCO For Women in Science Awards (2000)
Margarita Salas Falgueras (30. marraskuuta 1938 Valdés, Espanja – 7. marraskuuta 2019 Madrid, Espanja) oli espanjalainen biokemisti ja molekyyligeneetikko, joka tutki erityisesti bakteriofagien perimää. Hän oli löytämässä DNA-polymeraasientsyymiä bakteriofagi Φ29:stä. Entsyymin avulla on pystytty kehittämään aiempaa nopeampi ja varmempi tapa monistaa DNA:ta pienistä näytteistä, ja tekniikasta on tullut tärkeä muun muassa rikostekniikassa ja arkeologiassa.
Nuoruus ja opiskelu

Margarita Salas syntyi vuonna 1938 pienessä Caneron kylässä Asturian maakunnassa Espanjan pohjoisosassa. Hänen äitinsä oli opettaja ja hänen isänsä fyysikko, joka innoitti myös Margaritan tieteen pariin. Hän aloitti vuonna 1955 fysiikan opinnot Madridin yliopistossa. Salas innostui kuitenkin biokemiasta tavattuaan vuonna 1958 tulevan Nobel-voittajan ja kaukaisen sukulaisensa Severo Ochoan.
Salas teki väitöstutkimuksensa Alberto Solsin laboratoriossa. Salasin väitöstutkimuksen aihe oli hiivojen metabolia. Alberto Solsin laboratoriossa Salas tapasi myös tulevan miehensä, biokemisti Eladio Viñuelan.
Ura tutkijana

Salas pääsi vuonna 1964 miehensä kanssa suorittamaan väitöstutkimuksen jälkeistä tutkimusta Ochoan laboratorioon New Yorkin yliopistoon. Salas oli mukana tutkimassa mekanismeja, jotka siirsivät geneettistä tietoa DNA:sta proteiineihin. Hän havaitsi, että DNA:n sanomaa luettiin vain yhteen suuntaan, ja lisäksi hän oli mukana osoittamassa, että RNA:n nukleotidi UAA on niin sanottu lopetuskodoni, johon proteiinisynteesi päättyy.
Salas ja Viñuela palasivat vuonna 1967 Espanjaan ja perustivat sen jälkeen laboratorion Kansallisen tutkimusneuvoston biologisen tutkimuksen keskukseen. Vaikka naista laboratorion johdossa epäiltiin ja vaikka laboratoriolla oli taloudellisia ongelmia, siitä kehittyi maailmanluokan tutkimuslaitos. Salas ja Viñuela tutkivat bakteerien viruksen bakteriofagi Φ29:n perimää. Salas löysi virukselta proteiinin, joka toimii DNA:n replikaation alkupisteenä. DNA:n kummankin juosteen päässä oleva proteiini on myös joillakin nisäkäsviruksilla, kuten adenoviruksilla ja hepatiitti B -viruksella.
Salas jätti vuonna 1977 kansallisen tutkimusneuvoston ja siirtyi uuteen Severo Ochoan molekyylibiologian tutkimuskeskukseen (CBSMO). Sinne houkuteltiin useita Espanjan johtavista molekyylibiologian tutkijoista, jotka toimivat tutkimusneuvoston ja Madridin itsenäisen yliopiston alaisuudessa. Salas eristi Luis Blancon kanssa DNA-polymeraasientsyymin bakteriofagi Φ29:stä. DNA:n monistamiseen oli käytetty jo jonkin aikaa polymeraasiketjureaktiota, mutta se oli hidas ja virheherkkä. Φ29:n DNA-polymeraasia voitiin käyttää niin sanottua MDA-tekniikkaa, joka oli aikaisempaa tarkempi ja jolla pystyi tuottamaan pitkiä DNA-osioita. Tekniikasta on tullut merkittävä rikostekniikassa, kasvainten mutaatioiden selvittämisessä ja esihistoriallisten luiden DNA-jäännösten tutkimisessa, sillä MDA:ta pystyy käyttämään myös pienien näytteiden kanssa.
Salas työskenteli laboratoriossaan käytännössä elämänsä loppuun asti. Hän kävi siellä vielä 80-vuotiaanakin joka päivä. Hän teki Madridin itsenäisessä yliopistossa myös pitkän opetusuran ja luennoi molekyylibiologiasta 24 vuoden ajan.
Yksityiselämä

Salas ja Viñuela saivat liittonsa aikana yhden lapsen, Lucía-tyttären. He omistautuivat pitkään viikonloputkin tutkimustyölle, joten he hankkivat lapsen melko myöhään. Salas oli 37-vuotias, kun Lucía syntyi. Salas on myöntänyt, että hän alkoi vasta silloin ymmärtää, että nainenkin pystyy yhdistämään uran ja perhe-elämän.
Salas kuoli 80-vuotiaana marraskuussa 2019. Hän oli joutunut muutamaa päivää aiemmin sairaalaan iskeemisten haavojen takia. Sairaalassa hänen havaittiin tarvitsevan suolihuuhtelun, ja pian tämän jälkeen hän sai useita sydänhalvauksia.
Merkitys ja tunnustukset

Salas johti CBSMO-tutkimuskeskusta vuodet 1992–1994. Hän olikin ensimmäinen nainen suuren biolääketieteellisen tutkimuskeskuksen johdossa ja ensimmäinen nainen Espanjan biokemian ja molekyylibiologian järjestön johtajana. Hän oli näyttämässä tietä monille espanjalaisille naistieteilijöille, ja hänet palkittiin vuonna 2000 ensimmäisten joukossa L’Oréal-UNESCO For Women in Science Awards -palkinnolla. Kuningas Juan Carlos I puolestaan aateloi Salasin markiisiksi työstään Espanjan yhteiskunnan hyväksi.
Euroopan patenttivirasto myönsi Salasille vuonna 2019 elämäntyöpalkinnon. Perusteluissa mainittiin, että Salasin kehittämä DNA-tekniikka on antanut nopeamman, helpomman ja tarkemman tavan monistaa DNA-jäänteitä kunnollisten DNA-tutkimusten tekemiseen. Salasin saamat patentit ovat myös johtaneet kaupallisiin DNA:n monistamiseen tarkoitettuihin työkalusarjoihin. Salasin alkuperäinen patentti oli edelleen vuonna 2019 Espanjan kansallisen tutkimusneuvoston tuottoisin. Se toi vuosina 2003–2009 yli puolet neuvoston kaikista lisenssimaksuista.
Salas oli Espanjan kuninkaallisen akatemian jäsen. Hän oli Academia Europæan jäsen vuodesta 1988.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Margarita Salas Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Katalonia  Saksa  Tšekki 
Tieteilijät:  ORCID  ResearcherID 
Muut:  IdRef
Kangasniemi

| Kangasniemi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Sateinen näkymä Otto Mannisen tieltä
Sijainti:  61°59′25″N, 026°38′35″E
Maakunta:  Etelä-Savon maakunta
Seutukunta:  Mikkelin seutukunta
Kuntanumero:  213
Hallinnollinen keskus:  Kangasniemen kirkonkylä
Perustettu:  1867
Kokonaispinta-ala:  1 326,75 km² 86:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 068,89 km²
– sisävesi:  257,86 km²
Väkiluku:  5 063 164:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  4,74 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  11,8 %
– 15–64-v.:  51,5 %
– yli 64-v.:  36,7 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,0 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  2,8 %
Kunnallisvero:  9,4 % 70:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Kimmo Kainulainen
Hallituksen puheenjohtaja:  Tapani Nykänen
Kunnanvaltuusto:  27 paikkaa
– puheenjohtaja:  Tommi Vehmala
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • Vihr.   • Kok.   • KD:   12 7 3 2 2 1
www.kangasniemi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Meijerinlahden rantaa kirkonkylässä.
Kunnantaloa.
Kangasniemi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu 5 063 ihmistä, ja sen pinta-ala on 1 326,75 km², josta 257,86 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 4,74 asukasta/km². Kangasniemen naapurikuntia ovat Hankasalmi, Hirvensalmi, Joutsa, Mikkeli, Pieksämäki ja Toivakka.
Maantiede

Suomen kauneimmaksi kunnaksikin valittu Kangasniemi sijaitsee valtatie 13:n varressa, Jyväskylän ja Mikkelin välimailla. Pieksämäki sijaitsee Kangasniemen koillisnaapurissa. Suurimmat järvet kunnan alueella ovat Puula (Suomen 13:nneksi suurin järvi, järven pinta-ala oli vielä 1800-luvulla 8:nneksi suurin, mutta myöhemmin veden pintaa laskettiin noin 2,5 metrillä) ja Kyyvesi. Myös Kutemajärvi on tunnettu nimestään ja Etelä-Savon vuoden kylä -tittelistään. Kutemajärvi sijaitsee Pieksämäentien varrella. Muita alueen järviä ovat esimerkiksi Mallos ja Synsiö. Rantaviivaa Kangasniemellä on yli 1 550 kilometriä. Pääosa väestöstä asuu kunnan keskustaajamassa. Kunnassa on 3 596 kesämökkiä, ja kesäasukkaiden myötä asukasluku kaksinkertaistuulähde?.
Maantiede > Kylät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Harjunmaa  Hokka  Hyyrylä  Istruala  Kaihlamäki  Kangasniemi (keskustaajama)  Kauppila  Koittila  Kutemajärvi  Laitiala  Luusniemi  Makkola  Mannila  |  Nousiala  Ohensalo  Orala  Paappala  Puulasalmi  Pylvänälä  Pölläkkä  Pöyhö  Rauhajärvi  Reinikkala  Rekola  Ruokomäki  Rytkölä  Salmenkylä  |  Seppälä  Suurola  Synsiälä  Synsiö  Tiihola  Ukonniemi  Unnukkala  Vaimosniemi  Vehmaskylä  Vihave  Vuojalahti  Äkryntaipale  |
| --- | --- |
 Lähikunnat  Joutsa 44 km   Leivonmäki 39 km   Hirvensalmi 68 km   Toivakka 36 km   Laukaa (kk.) 67 km   Hankasalmi 49 km :  Lähimmät kaupungit  Pieksämäki 48 km   Mikkeli 52 km   Jyväskylä 65 km
Historia

Hämeen ja Savon rajamailla sijaitseva Kangasniemi erotettiin Pieksämäestä omaksi pitäjäkseen 1600-luvulla.
Nykyinen Kangasniemen kirkko on valmistunut vuonna 1815, kaksi aikaisempaa kirkkoa on palanut.
1800-luvun puolivälin nälkävuosina tehtiin tie Kangasniemeltä Joutsaan hätäaputöinä.
Hallinto ja politiikka

Kangasniemen kunnanjohtaja on ollut vuodesta 2021 lähtien Kimmo Kainulainen. Häntä ennen kunnanjohtajana toimi Risto Nylund.
Hallinto ja politiikka > Kunnanvaltuusto

Kangasniemen kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, ja sen puheenjohtaja on Tommi Vehmala. Kaudella 2021–2025 paikkajako on seuraava:
Keskusta 12 paikkaa
SDP 7 paikkaa
Perussuomalaiset 3 paikkaa
Vihreät 2 paikkaa
Kokoomus 2 paikkaa
Kristillisdemokraatit 1 paikka
Hallinto ja politiikka > Eduskuntavaalit 2019

Eduskuntapuolueita kannatettiin Kangasniemellä vuoden 2019 eduskuntavaaleissa seuraavasti:
Keskusta 32,8 %
SDP 16,9 %
Perussuomalaiset 15,2 %
Vihreät 14,5 %
Kokoomus 10,2 %
Kristillisdemokraatit 4,9 %
Vasemmistoliitto 1,9 %
Liike Nyt 1,0 %
Talous ja työllisyys

Talouselämä koostuu alkutuotannosta (24 %), jalostuksesta (21 %), palveluista (50 %) ja luokittelemattomista (5 %). Kunnassa on suuret metsävarat, noin 12 miljoonaa kuutiometriä, ja vuodessa metsää kasvaa lisää noin 500 000 kuutiometriä. Kangasniemellä sijaitsee myös turismia lisäävä Puula Golf -golfkenttä.
Kangasniemen suurimmat työnantajat 2024:
Kangasniemen kunta
Etelä-Savon hyvinvointialue Eloisa
Josadoor Oy, kaapistojen ovet
Hovinikkarit Oy, puuportaat
Mimet Oy, säiliöitä ja teollisuuden putkistoja kirkasmetallista
Tehomet Oy, teräsrakenteet, valaisinpylväät ja -mastot
Virepuu Oy, puuovet
Puulan Kone Oy,] huoltoasema, varaosa- ja korjaamopalvelut
LP-Group, ohutlevytuotanto
Rotomon Oy, muovialan rotaatiovalu
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kangasniemen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 7 551 | 7 551 |
| 1985 | 1985 |    | 7 413 | 7 413 |
| 1990 | 1990 |    | 7 266 | 7 266 |
| 1995 | 1995 |    | 7 081 | 7 081 |
| 2000 | 2000 |    | 6 679 | 6 679 |
| 2005 | 2005 |    | 6 251 | 6 251 |
| 2010 | 2010 |    | 5 964 | 5 964 |
| 2015 | 2015 |    | 5 628 | 5 628 |
| 2020 | 2020 |    | 5 349 | 5 349 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kangasniemellä oli 5 549 asukasta, joista 2 800 asui taajamassa, 2 702 haja-asutusalueilla ja 47:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kangasniemen taajama-aste on 50,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kangasniemen kirkonkylä.
Palveluja

Kirkonkylällä sijaitseva Kangasniemen sosiaali- ja terveysasema tarjoaa kuntalaisille perusterveydenhoitoa.
Palveluja > Koulutus

Luokka-asteiden 0–6 esi- ja peruskouluopetusta annetaan alakouluissa, joita ovat Beckerin, Kalliolan, Koittilan ja Vuojalahden koulut. Äkryn ja Otto Mannisen koulut lakkautettiin vuonna 2021. Kangasniemen ainoa yläkoulu (luokka-asteet 7–9) on Kankaisten koulu. Sen vieressä sijaitseva Kangasniemen lukio tarjoaa yleissivistävää toisen asteen opetusta.
Vapaaehtoista sivistystä jakaa Puulan seutuopisto, joka on Joutsan, Kangasniemen ja Toivakan kuntien alueella toimiva kansalaisopisto.
Matkailu ja kulttuuri

Kangasniemen kotiseutumuseo sijaitsee vuonna 1913 valmistuneessa viljamakasiinissa.
Puulan rannalla sijaitsevassa Pirtin Perinnepuistossa on yli 200 paikallista perinnekasvia.
Camping Kiviniemi on kunnan omistama leirintäalue Puulan rannalla Valtatie 13:n eli |Mikkeli-Jyväskylä -tien varrella.
Kesällä Kangasniemellä järjestetään muun muassa Kangasniemen Musiikkiviikot, musiikkitapahtuma, johon kuuluu konsertteja ja musiikkikursseja< sekä laulukilpailu.
Syvälahden Viihdekeskus on valittu Suomen kauneimmaksi kesälavaksi v. 2012-2014 ja v. 2016 se sai Hall of Fame -tunnustuksen.
Kangasniemen nimikkoruoaksi valittiin 1980-luvulla ”ruakarokka”, hernekeiton muunnelma jossa on myös naurista ja suurusteena ruisjauho. Muiksi pitäjäruoiksi nimettiin nuoret perunat ja paahtosuolat (sama kuin apposet), tappaiskeitto ja imelletty marjapuuro.
Seurakunnat

Kangasniemellä toimii Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluva Kangasniemen seurakunta, ja itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kangasniemen helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kangasniemen alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Tunnettuja kangasniemeläisiä

Tunnettuihin kangasniemeläisiin kuuluvat runoilija ja suomentaja Otto Manninen, ja kuplettilaulaja Hiski Salomaa, jotka molemmat olivat kotoisin Kangasniemeltä. Otto Mannisella ja hänen puolisollaan Anni Swanilla oli Kangasniemellä myös kesäpaikka, ja hänen poikansa Antero Manninen kirjoitti Kangasniemen historian. Heidän mukaansa on nimetty myös Kangasniemen pääkatu Otto Mannisen tie ja sen varrella oleva Anni Swanin puisto.
Kangasniemeläissyntyinen Reinhold von Becker oli filosofian tohtori, historian dosentti ja apulaisprofessori, suomen kielen tutkija ja viljelijä. Von Beckerin mukaan on nimetty Kangasniemellä Beckerin koulu ja Beckerintie.
Runoilija ja taidemaalari Ragnar Ekelund ja hänen veljensä arkkitehti Hilding Ekelund syntyivät Kangasniemellä.
Naisten hiihdon kuusinkertainen maailmanmestari Virpi Sarasvuo o.s. Kuitunen ja pituushypyn EM-pronssimitalisti Ringa Ropo ovat tunnetuimpia Kangasniemeltä kotoisin olevia urheilijoita.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kangasniemen kunnan kotisivut
Kangasniemen kulttuuripolku
Kuntien avainluvut. Tilastokeskus.
Kangasniemen Kunnallislehden kotisivut
Urheiluseura Kangasniemen Kalskeen kotisivut
Kangasniemen Palloilijoiden kotisivut
Wordpress-blogi Muistojen ja tarinoiden Kangasniemi. Blogi vuosina 2015–2019 toteutetulle Kangasniemen kulttuuriperinnön kartoitusprojektille.
| n k Etelä-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enonkoski  Hirvensalmi  Juva  Kangasniemi  Mikkeli  Mäntyharju  Pieksämäki  Puumala  Rantasalmi  Savonlinna  Sulkava 
Entiset kunnat:  Anttola  Haukivuori  Jäppilä  Kerimäki  Mikkelin maalaiskunta  Pertunmaa  Pieksänmaa  Pieksämäen maalaiskunta  Punkaharju  Ristiina  Savonranta  Sääminki  Virtasalmi 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle
Choisy-le-Roi

| Choisy-le-Roi |
| --- | --- |
 Choisy-le-Roi’n vanha kaupungintalo.
 vaakuna
 Choisy-le-Roi sijaitsee Pariisin keskustasta etelälounaaseen.
Valtio:  Ranska
Alue:  Île-de-France
Departementti:  Val-de-Marne
Arrondissementti:  Créteil
Hallinto:  
 – Pormestari:  Didier Guillaume
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,43 km²
Väkiluku (2012):  41 507
 – Väestötiheys:  7 644 as./km²
Postinumero:  94600
 
 choisyleroi.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Choisy-le-Roi (v kuuntele (ohje)) on Ranskan kunta Pariisin eteläisellä esikaupunkialueella. Noin 41 500 asukkaan kaupunki kuuluu Val-de-Marnen departementtiin Île-de-Francen hallintoalueella ja sijaitsee noin 11 kilometriä Pariisin keskustasta etelälounaaseen.
Choisy-le-Roi’n naapurikunnat ovat pohjoisesta myötäpäivään luetellen Vitry-sur-Seine, Alfortville, Créteil, Valenton, Villeneuve-Saint-Georges, Orly ja Thiais.
Choisy-le-Roi’han kulkevat RER-junat C (asema Choisy-le-Roi) ja D (asema Créteil-Pompadour).
Choisyn nimi tulee ilmeisesti latinan sanasta Sosiacum, ”Sosiuksen maatila”. 700- ja 800-luvuilla seudusta käytettiin nimiä Cauciacum tai Causiacum. Vuonna 1739 Ludvig XV valitsi (ransk. choisir) alueen metsästystarpeisiinsa, ja siitä lähtien kunnan nimenä on ollut Choisy-le-Roi.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: fr:Choisy-le-Roi & en:Choisy-le-Roi