stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lāsma Kauniste
Urheilu-uran jälkeen

Kauniste valmistui Latvian fyysisen kulttuurin instituutista (LVFKI, latv. Latvijas Valsts fiziskās kultūras institūts) ja toimi urheilu-uran jälkeen vuosina 1976-1989 riialaisen lasten ja nuorten urheilukoulun johtajana.
Kauniste on toiminut oman urheilu-uransa jälkeen pikaluistelu- ja lyhytradan valmentajana. Hän toimi oman seuransa Riian Lokomotiven uusien pikaluistelijaiden valmentajana vuosina 1976-1988. Hän oli muun muassa vuoden 2018 talviolympialaisissa 1500 metrissä neljänneksi sijoittuneen Haralds Silovsin ensimmäinen valmentaja.
Avioliitosta Toivo Kaunisten kanssa heillä on kaksi poikaa (1963 ja 1977 syntyneet). Hänen isänsä Hermanis Avotiņš oli aikanaan 1920-luvulla Latvian jalkapallomaajoukkueessa maalivahtina.
Kauniste (vasemmalla), Baas-Kaiser (keskellä) ja Yhdysvaltain Dianne Holum (oikealla) Baas-Kaiserin voitettua yhteispisteissä vuoden 1967 MM-kisat.
Mari-EP

| Mari-EP Pojat |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: huhtikuu 1993
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: ramopunk
 Kesto: 17.59
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Poikien muut julkaisut
| Tyhmät joutuu aina maksamaan 1992 | Mari-EP 1993 | Iso kolmonen 1993 |
Mari-EP on ramopunk-yhtye Poikien EP-levy, joka julkaistiin huhtikuussa 1993 levymerkillä Poko Rekords.
Kappaleet

Taivaaseen – 3.19
Ypö-Viis: Mari pogoaa – 2.01
Känni seis – 2.13
Mari – 2.48
Mari on förbi – 2.19
Tyhmät joutuu aina maksamaan – 2.46
Mari on nyt kuollut – 2.33
Aiheesta muualla

Finnmusic
Luhdikas

| Luhdikas |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°N, 23°E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kyrösjärven alue (35.52)
Laskujoki:  oja Raattaansuonojaan 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,3 m 
 fiLuhdikas 
Luhdikas  on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Luhdikas on osa Kyrösjärven lähialuetta.
Maantietoa

Järvi on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsikössä avosuon ympäröimänä. Siihen laskee pohjoisesta metsäoja ja kaakosta Pitkäjärven ja Sahrikkaan yhteinen laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja virtaa 1,5 kilometriä ja jatkaa siitä Raattaansuonojana Kyrösjärven Penijoenlahden pohjukkaan. Järven ympärillä on kolme maatilaa peltoineen, mutta järven rannoilla ei ole rakennuksia. Lähimmät tiet, jotka haarautuvat seututielle 276, kulkevat läheisille maatiloille.
Historiaa

Isojaonkartassa vuosilta 1830-1848 järven nimi oli "Luhdikais". Sitä ympäröivät suot olivat tuolloin avattu lähes kokonaan niityiksi. Tulo-oja Pitkäjärveltä ja laskuoja kulkivat jo silloin kuin nykyään tekevät.
Mari Pantsar

Mari Pantsar
Mari Pantsar (ent. Pantsar-Kallio; s. 10. tammikuuta 1969 Savonlinna) on suomalainen konsultti ja dosentti. Hän perusti vuonna 2023 entisen kansanedustaja Emma Karin kanssa konsulttiyrityksen Kari & Pantsar, jonka tavoitteena on hillitä luontokatoa. Aiemmin Pantsar toimi Sitran teemajohtajana marraskuuhun 2022 saakka. Hän veti 1.1.2014 alkaen hiilineutraali kiertotalous -teemaa, jonka tavoitteena on vauhdittaa Suomen siirtymää kohti ekologisesti kestävämpää, kilpailukykyistä yhteiskuntaa ja luoda uutta talouskasvua kiertotalouden toimintamalleista.
Elämä ja ura

Pantsar valmistui ylioppilaaksi Salinkallion lukiosta 1988 ja filsofian maisteriksi 1993 Helsingin yliopistosta analyyttisesta kemiasta. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1997 aiheenaan ympäristölle ja terveydelle haitallisten raskasmetallien spesiaatio IC-ICP-MS:lla. Pantsar on työskennellyt ympäristöalan konsulttina ja muun muassa UPM:n ympäristöpäällikkönä 2000–2007. Vuodesta 2007 alkaen Pantsar toimi Suomen Cleantech-klusterin ohjelmajohtajana Lahden tiede- ja yrityspuistossa. 19.1.2012 valtioneuvosto nimitti Pantsarin Kataisen hallituksen cleantech-liiketoiminnan strategisen ohjelman johtajaksi ajalle 1.2.2012–30.9.2015, strategisen ohjelman toimikauden ajaksi.
Pantsar on toiminut myös lukuisten cleantech-yritysten hallituksissa. Vuoden 2017 alussa Pantsar toimi mm. Ahlström Capital Cleantech Management Ky:n, Tampereen teknillisen yliopiston säätiön ja Pääkaupunkiseudun Smart & Clean-säätiön hallituksissa. Hän on ollut jäsen Fortumin sidosryhmien neuvottelukunnassa ja useissa kansallisissa työryhmissä mm. biotalouspaneelissa, kiertotalouden ohjausryhmässä, kiinteistö- ja rakennusalan foorumissa ja maaseutupolitiikan neuvottelukunnassa. Pantsarilla on ympäristökemian dosentuuri Helsingin yliopistossa ja cleantech-kemian dosentuuri Lappeenrannan–Lahden teknillisessä yliopistossa.
Kesällä 2013 Pantsar kihlautui Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtaja Jyri Häkämiehen kanssa. He menivät naimisiin 31. joulukuuta 2015.
Manitoba Act

Kanadan alueet 1870
Britannian kuningatar Victorian vallan 33. vuonna 12. toukokuuta 1870 hän antoi määräyksen Manitoba Act, joka astui voimaan 15. kesäkuuta 1870. Määräyksellä perustettiin Manitoban provinssi. Manitoba Act on Kanadan laki, joka on edelleen osana Kanadan perustuslakia.
Laki sai alkunsa Red River Colonyssa tapahtuneesta Redjoen kapinasta, jossa métis johtaja Louis Riel kapinoi Kanadan hallitusta vastaan maanomistusoikeuksista. Manitoba Act perustui Louis Rielin ja Ottawan lähettämien nevottelijoiden sopimiin ehtoihin ja oikeuksiin.  Laissa määriteltiin Manitoban provinssin rajat joka käsitti Red River Colonyn ja sen välittömässä läheisyydessä olevat alueet. Muista provinsseista poiketen Manitoban hallinto hoidettiin Ottawasta käsin. Kaiken kaikkiaan noin 5 700 km2 viljeltävää maata. Pienestä koostaan johtuen Manitobaa kutsuttiin postimerkki provinssiksi.  Lain tultua voimaan pääministeri John A. Macdonald lähetti sotilasosaston eversti Garnet Wolseleyn johdolla Manitobaan. Vuosi vuoden jälkeen suuri määrä eurooppalaisia siirtolaisia muutti alueelle, métisien maanomistusoikeuksien jakoa ei ollut suoritettu ja monet métisit pakenivat länteen nykyisen Saskatchewanin provinssin alueelle. Kapinan aikana teloitetusta Thomas Scottin murhan kostotoimien pelossa Louis Riel pakeni Yhdysvaltoihin.
Manitoba Act sisältää vapaan oikeuden uskontoon ja yhtenäiset oikeudet ranskankielisille ja englanninkielisille (pääasiallisesti koulutuksen järjestämisessä äidinkielellä). Myöhemmin lain tulkinnasta on käyty poliittisia keskusteluja kunnes 1985 Kanadan korkein oikeus teki päätöksen, jolla taattiin oikeudet englanniksi ja ranskaksi provinssin kaikissa julkaisuissa ja toimipisteissä. (Reference re Manitoba Language Rights)
Marianne Mardi

Marianne Mardi (oik. Marianne Träskman) on pääosan esittäjä Teuvo Tulion viimeisessä elokuvassa Sensuela. Eroottisessa camp-elokuvassa hän näyttelee Lailaa, joka muuttaa valokuvaaja Hansin kanssa Lapista Helsinkiin.. Marianne Mardin vastanäyttelijänä Sensuelassa on Mauritz Åkerman.
Träskman näyttelee Sensuelan lisäksi pienissä sivurooleissa Jörn Donnerin elokuvissa Hellyys (1972) ja Baksmälla (1973). Kummassakin hän on alastomana soittava nainen.
Marianne Lindholm

Marianne Lindholm (s. 19. helmikuuta 1969) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän edusti urallaan muun muassa Kontulan Urheilijoita, jossa hän voitti Suomen mestaruuden kaudella 1993. Lindholm pelasi vuosina 1993–1996 maajoukkueessa 21 ottelua.
Lindholm valittiin vuoden naisjalkapalloilijaksi vuonna 1995.
Mari Parkkinen

| Mari Parkkinen> Mikkelin piispa |
| --- | --- |
 3.9.2023– 
Edeltäjä:  Seppo Häkkinen
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mari Johanna Parkkinen
Syntynyt: 6. syyskuuta 1971 (ikä 53) Mikkeli
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  toimittaja, pappi
Muut tiedot
Koulutus:  Teologian tohtori (2021)
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Uskonto:  kristinusko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Mari Johanna Parkkinen (ent. Rautiainen, s. 6. syyskuuta 1971) on teologian tohtori ja Mikkelin hiippakunnan piispa vuodesta 2023 alkaen.
Ennen teologian opintoja Parkkinen (silloinen Rautiainen) työskenteli radiotoimittajana muun muassa Kiss FM -kanavalla, Ylessä Etelä-Savon radiossa sekä Radio Dei -kanavalla. Hän on toiminut aktiivisesti myös useissa kolmannen sektorin järjestöissä vapaaehtoisena.
Parkkinen vihittiin papiksi vuonna 2010, ja hän on toiminut pappina Mikkelin tuomiokirkkoseurakunnassa 2011–2014, Suomen Lähetysseuran palveluksessa Jerusalemissa 2014–2017 sekä Imatran seurakunnan kirkkoherrana 2021–2023. Hänen Itä-Suomen yliopistossa vuonna 2021 tarkastettu väitöskirjansa käsitteli palestiinalaiskristittyjen muuttuvaa uskonnollista kenttää.
Julkaisuja

Parkkinen, Mari: Fragmented Religion in a Turbulent Context: The Personal and Communal Dimensions of Christianity in Palestinian Christians Lifeworlds.  (väitöskirja)  Publications of the University of Eastern Finland. Dissertations in Education, Humanities, and Theology, 178, 2021.  ISSN: 1798-5633.  ISBN 978-952-61-4361-3.  Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
Marianne Mattas

Marianne Christina Mattas (s. 20. elokuuta 1979 Vaasa) on entinen suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti Vaasan Vasamaa ja häntä valmensivat Ahti Koskinen ja Bengt Jönsson.
Mattas putosi karsintakilpailussa 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Nyíregyházassa 1995 ja saman ikäluokan MM-kilpailuissa Annecyssa 1998. Vuonna 2000 hän voitti 22-vuotiaiden Pohjoismaiden mestaruuden Göteborgissa tuloksella 183 cm. Seuraavana vuonna hän oli kymmenes 22-vuotiaiden EM-kilpailuissa Amsterdamissa hypättyään 181 cm. Ainoissa aikuisten arvokilpailuissaan, Wienin EM-hallikisoissa 2002, Mattas putosi karsinnassa. Hän voitti urallaan yhden aikuisten maaottelukilpailun, Helsingissä elokuussa 1998.
Mattas voitti ulkoratojen Suomen-mestaruuden Seinäjoella 1999 tuloksella 180 cm. SM-hopeaa hän saavutti Oulussa 1998, Turussa 2001 ja Joensuussa 2002. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän voitti kultaa Kuopiossa 2000 ja Tampereella 2002.
Mattas hyppäsi ulkorataennätyksensä 187 cm Kuortaneella 20. kesäkuuta 1998. Sisäradoilla hän teki Suomen ennätyksen 190 cm Mustasaaressa 9. helmikuuta 2002.
Marek Špilár

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 11. helmikuuta 1975
Syntymäpaikka: Stropkov, Tšekkoslovakia
Kuolinaika: 7. syyskuuta 2013 (38 vuotta)
Kansalaisuus:  Slovakia
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 189 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1993-1995 1995-1997 1997-2000 2000-2001 2002 2002-2005 2006-2007 | Petra Drnovice Tatran Prešov Košice Baník Ostrava Sigma Olomouc Club Brugge Nagoya Grampus Eight |  |
Maajoukkue
| 1997–2002 | Slovakia | 30 (0) |
Marek Špilár (11. helmikuuta 1975 Stropkov – 7. syyskuuta 2013 Prešov) oli slovakialainen jalkapalloilija.
Špilár teki itsemurhan hyppäämällä viidennen kerroksen ikkunasta.
Jalkapallomaajoukkue

Špilár debytoi Slovakian maajoukkueessa 1997. Hän on pelannut 30 maaottelua.
Maksim Afinogenov

| Maksim Afinogenov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. syyskuuta 1979 (ikä 45) Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Affy,Afin
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  Dinamo Moskova 
Sarja:  KHL
Pelinumero:  61
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1996–
Aik. seurat:  Dynamo Moskova (RSL) Buffalo Sabres (NHL) Atlanta Thrashers (NHL) SKA Pietari (KHL) Vityaz Podolsk (KHL)
NHL-varaus:  3. kierros, 69. varaus, 1997 Buffalo Sabres
| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Venäjä> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Salt Lake City 2002 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 2008 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 2002 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Saksa 2010 | jääkiekko |  |
| Nuorten MM-Kilpailut  | Nuorten MM-Kilpailut  | Nuorten MM-Kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 1999 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Suomi 1998 | jääkiekko |  |
Maksim Sergejevitš Afinogenov (ven. Максим Сергеевич Афиногенов, s. 4. syyskuuta 1979 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Nopeana luistelijana tunnettu Afinogenov edustaa KHL-seura Dinamo Moskovaa. Afinogenovin yhden kauden piste-ennätys NHL:ssä on kaudelta 2005–2006, jolloin hän teki 73 pistettä. Afinogenov tunnetaan nopean luistelun lisäksi tulisesta rannelaukauksesta.
Ura

Afinogenov on Moskovan Dynamon kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen pelinsä Venäjän jääkiekon superliigassa kaudella 1995–1996. Buffalo Sabres varasi Afinogenovin kolmannella kierroksella vuonna 1997 ja hän siirtyi Sabresin organisaatioon kaudeksi 1999–2000. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi myös 15 ottelua farmijoukkue Rochester Americansissa, AHL:ssä. Afinogenov edusti yhdeksän kauden ajan Sabresia, kunnes siirtyi kaudeksi 2009–2010 Atlanta Thrashersiin harjoitusleirin kautta. Afinogenovin kaudet 2007–2008 ja 2008–2009 jäivät rikkonaisiksi nivusvaivojen takia. Kauden 2009–2010 jälkeen Afinogenov siirtyi KHL-liigaan SKA Pietarin joukkueeseen viisivuotisella sopimuksella. Työsulkukauden 2004–2005 hän pelasi Dynamossa.
Afinogenov on pelannut kolmet olympialaiset ja hän voitti olympiapronssia vuonna 2002 Salt Lake Cityssä. Afinogenov on pelannut myös seitsemät MM-kilpailut, joista on voittanut kerran kultaa (2008), kaksi hopeaa (2002 ja 2010) sekä pronssia (2005). Hän on pelannut myös kahdet alle 20-vuotiaiden MM- ja alle 18-vuotiaiden EM-kilpailut. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuista hän on voittanut kultaa 1999 ja hopeaa 1998. Vuoden 1999 kisoissa hänet valittiin myös parhaaksi hyökkääjäksi. Vuoden 1996 alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuista Afinogenov voitti kultaa.
Aiheesta muualla

Maksim Afinogenov Jatkoaika.comissa (Internet Archive)
Maksim Afinogenov Atlanta Thrashersin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Maini Palosuo

Maini Maria Palosuo (o.s. Similä; 4. joulukuuta 1914 Helsinki – 3. tammikuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen kääntäjä ja toimittaja, koulutukseltaan filosofian maisteri.
Maini Palosuon puoliso oli professori Erkki Palosuo, ja heidän tyttärensä on tekstiilitaiteilija Päikki Priha.
Teoksia

”Koulun historia 1919–1969”, Tyttönormaalilyseon matrikkeli. Hesteo, Helsinki 1970
Talo elää: Asunto-osakeyhtiö Töölönkatu 2: 1923–1980. Asunto-osakeyhtiö Töölönkatu 2, Helsinki 1981
Toimitteita

Suomen kukkasrahasto ry 1928–1978. Suomen kukkasrahasto, Helsinki 1978
Suomennoksia

Ulla von Wendt: Taikapilli. Piirtänyt Olle Eklund. Vuori, Kouvola 1945. (Alkuteos Trollpipan.)
Arthur Ransome: Pääskyt ja amatsonit: Romaani reippaista pojista ja tytöistä. Kuvittanut Aarne Nopsanen. Otava 1953, 2. uud. painos 1979. (Alkuteos Swallows and Amazons.)
Charles Dickens: Oliver Twist. Otava 1954. (Alkuteos The adventures of Oliver Twist.)
Paul Hyde Bonner: Pariisilainen palatsi. Otava 1954. (Alkuteos Hôtel Talleyrand.)
Arthur Ransome: Pääskylaakso: Pääskyjen ja amatsonien seikkailuja. Kuvittanut Aarne Nopsanen. Otava 1955. (Alkuteos Swallowdale.)
Henry Chapin – F. G. Walton Smith: Valtameri virtaa: Golfvirran tarina. Suomentaneet Maini ja Erkki Palosuo. WSOY 1955. (Alkuteos The Ocean River.)
Paul Hyde Bonner: S.P.Q.R.: Romaani nykypäivän Roomasta. Otava 1956
Hamilton Basso: Tällainen oli kaupunkini: Romaani 1–2. Otava 1957. (Alkuteos The view from Pompey's head.)
Joy Packer: Viinilaakso: Romaani. Otava 1957. (Alkuteos Valley of the vines.)
Joy Packer: Leijonan ääni: Romaani. Otava 1959. (Alkuteos Nor the moon by night.)
Joy Packer: Jyrkällä katolla: Romaani. Otava 1960. (Alkuteos The high roof.)
Charles Dickens: Loistava tulevaisuus: Romaani. Otava 1960, 1969, 1998. (Alkuteos Great expectations.)
Edna O’Brien: Maalaistytöt: Romaani. Otava 1961. (Alkuteos The country girls.)
Johanna Smith: Davidin seitsemän naista: Romaani. Ruotsinkielisestä alkuteoksesta Du får honom efter mig suomentanut Maini Palosuo. Otava 1962
W. H. Canaway: Sammy kulkee etelään. WSOY 1962. (Alkuteos Sammy going south.)
Mark van Blankenstein ym.: Lapsen ensimmäinen vuosi: Pienokaisen kehitys valokuvasarjoina. Otava 1963. (Alkuteos De ontwikkelig van der zuigeling.)
Monica Dickens: Hevoshoitola Varsanjalka. Otava 1972. (Alkuteos Follyfoot.)
Olof Mustelin: Nils Ludvig Arppe, Karjalan teollisuuden perustaja. WSOY 1973
Monica Dickens: Varsanjalan Dora. Otava 1973.. (Alkuteos Dora at Follyfoot.)
Aiheesta muualla

Maini Palosuo. Kirjasampo.fi
Maksim

| Maksim |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  11. toukokuuta, 4. elokuuta
Muunnelmia:  Макс, Максимка, Макся, Максюта, Максюша, Мака, Сима
Vastineita eri kielissä:  Maxim (englanti), (tšekki), Maxime (saksa), Max (hollanti), Maksym (puola), Massimo (italia)
Nimen alkuperä:  latinalainen, Maximus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maksim (ven. Максим) on venäläinen miehen etunimi. Nimi on muodostettu latinan sanasta maximus, joka merkitsee suurinta. Maximus oli käytössä myös roomalaisena sukunimenä.  Nimi oli 1800-luvulla erityisen suosittu Venäjällä, ja 1970-luvulta lähtien se on ollut jälleen laajalti käytössä. Joissakin kielissä vastaava nimi esiintyy myös kirjoitettuna Maxim. Vastaava naisen nimi on Максима, joka on käytössä lähes ainoastaan Venäjällä.
Nimi on jonkin verran käytössä myös Suomessa. Vuoden 2019 loppuun mennessä se oli Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu muodossa Maksim lähes 1200 ja muodossa Maxim hieman yli 780 henkilölle, joista valtaosa on vuoden 1960 jälkeen syntyneitä. Maksimilla ei ole nimipäivää suomen- eikä ruotsin­kielisessä kalenterissa.
Lundat

Lundat ovat joukko useita bantukieliä puhuvia kansoja, jotka elävät Kongon demokraattisen tasavallan kaakkoisosissa, Angolan itäosissa sekä Sambian pohjois- ja luoteisosissa. Lundat jakautuvat pienemmiksi eri alueilla eläviksi väestöryhmiksi, joista useat ovat alkujaan kotoisin Lundan kuningaskunnan alueelta.
Lundien polveutuminen vaihtelee eri alueilla; osa yhteisöistä on matrilineaarisia, osa patrilineaarisia ja osassa on molempia piirteitä. Avioliittomaksut ovat kuitenkin matalia ja leskeksi jääneen puolison periminen sekä serkkujenväliset avioliitot ovat yleisesti harjoitettuja käytänteitä.
Elinympäristö ja elinkeinot

Suurin osa lundista elää metsien reunustamien jokien halkomilla savannimailla ja metsästys sekä keräily ovat monille lundaryhmille tärkeitä ravinnonhankintatapoja. Nykyisin kaikki lundaryhmät harjoittavat kuitenkin maanviljelyä ja pienimuotoista karjanhoitoa. Viljelykasveina ovat maniokki, hirssit, maapähkinät, pavut ja maissi. Lisäksi kaupankäynti on paikallisella tasolla laajaa, ja lundat on tunnettu muun muassa norsunluun ja orjien kauppiaina.
Asuminen, sosiaaliset rakenteet ja uskonnot

Lundakylät ovat pieniä ja tiiviitä. Joissakin yhteisöissä yhteisön hallinnollinen järjestelmä on varsin monimutkainen. Lundien uskonnot pohjautuvat taivaalla tai maan sisässä olevaan suureen ylimaalliseen henkeen, minkä lisäksi lundat harjoittavat myös esi-isiensä palvontaa.
Manisteen piirikunta

Manisteen piirikunta (engl. Manistee County) on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 25 032 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Manisteen kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1840.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manisteen piirikunta Wikimedia Commonsissa
Marja Aarnio-Isohanni

Marja Katriina Aarnio-Isohanni (s. 1962) on suomalainen yritysjohtaja. Hän on toiminut hoiva-alan yritysten Esperi Caren, Esperi Care Groupin ja Esperi Care Holdingin toimitusjohtajana vuodesta 2003, kahden ensinmainitun yhtiön hallituksen puheenjohtajana sekä Ilmarisen hallituksen varajäsenenä.
Ennen hoiva-alaa Aarnio-Isohanni oli media-alan sarjayrittäjä.
Aarnio-Isohanni on koulutukseltaan terveystieteen tohtori ja MBA.
Aarnio-Isohanni on Elinkeinoelämän Keskusliiton sekä sosiaali- ja terveysalan yritysten asiaa ajavan Hyvinvointiala HALI ry:n hallituksen jäsen.
Vuonna 2016 Aarnio-Isohanni oli Suomen toiseksi eniten ansainnut nainen. Hän sai tuolloin tuloja Esperin enemmistöomistuksen myymisestä sijoitusyhtiö ICG:lle. Aarnio-Isohanni sai sinä vuonna 5,2 miljoonaa euroa pääomatuloja. Aarnio-Isohanni omistaa vuonna 2019 Esperistä suoraan ja oman yhtiönsä kautta 10,49 prosenttia.
Esperi Caren hoivakodeissa paljastuneista epäkohdista nousseen kohun seurauksena hän ilmoitti 29. tammikuuta 2019 jättävänsä tehtävänsä Esperi Caren toimitusjohtajana. Esperi Caren hallituksen puheenjohtaja Harri-Pekka Kaukosen mukaan Aarnio-Isohanni jatkaa edelleen yrityksen omistajana.
Markku Laukkanen (penkkipunnertaja)

Markku Laukkanen on suomalainen voimanostaja, joka saavutti 2009 pronssia penkkipunnerruksen nuorten MM-kilpailuissa Tšekissä.  Hän voitti myös SM-kisat vuosina 2009, 2010 ja 2011. Nuorempana hän harrasti hiihtoa ja voitti siinäkin mitaleita paikalliskisoissa.
Manisan maakunta

Manisan maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Sillä on pinta-alaa 13 096 km² ja sen asukasluvun arvioitiin olevan vuonna 2013 noin 1 360 000. Maakunnan pääkaupunki on Manisa.
Piirikunnat

Manisan maakunta on jaettu 16 piirikuntaan. Ne ovat:
Ahmetli
Akhisar
Alaşehir
Demirci
Gölmarmara
Gördes
Kırkağaç
Köprübaşı
Kula
Manisa
Salihli
Sarıgöl
Saruhanlı
Selendi
Soma
Turgutlu
Made in Germany 1995–2011

| Made in Germany 1995–2011 Rammstein |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1995–2011
 Julkaistu: 2. marraskuuta 2011
 Tyylilaji: Neue Deutsche Härte industrial metal
 Levy-yhtiö: Universal
Listasijoitukset
  12.
Rammsteinin muut julkaisut
| Liebe ist für alle da 2009 | Made in Germany 1995–2011 2011 | Paris 2017 |
Made in Germany 1995–2011 on saksalaisen industrial metal -yhtye Rammsteinin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 2. marraskuuta 2011. Albumi sisältää 15 aiemmin julkaistua kappaletta ja ennenjulkaisemattoman kappaleen Mein Land.
Kokoonpano

Till Lindemann - laulu
Richard Z. Kruspe - soolokitara, taustalaulu
Paul H. Landers - kitara, taustalaulu
Oliver "Ollie" Riedel - basso
Christoph "Doom" Schneider - rummut
Christian "Flake" Lorenz - koskettimet
Arvostelut

Imperiumi: 8/10
Kaaoszine: 5/10
Soundi:
Martin Sharp

Martin Ritchie Sharp (s. 21. tammikuuta 1942 – 1. joulukuuta 2013) oli australialainen taiteilija. Hän tuli tunnetuksi psykedelisen Oz nimisen underground-lehden kuvittajana 1960-luvulla. Hän ystävystyi Cream-yhtyeen kitaristin Eric Claptonin kanssa, ja hänet tunnetaankin parhaiten yhtyeen Disraeli Gears -albumin kannen suunnittelijana ja tekijänä. Sharpin kirjoittama runo on sanoituksena Claptonin säveltämässä kappaleesa ”Tales of Brave Ulysses”.
Anna Erikssonin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 9 |  |
| ↙Kokoelmat | 3 |  |
| ↙Singlet | 38 |  |
| ↙Videot | 2 |  |
| ↙Musiikkivideot | 9 |  |
Tämä artikkeli on suomalaisen iskelmä- ja poplaulaja Anna Erikssonin diskografiasta.
Eriksson on julkaissut uransa aikana yhdeksän studioalbumia, kolme kokoelmaa sekä useita menestyneitä singlejä. Hän on saanut julkaisuistaan kolme kultalevyä, viisi platinalevyä sekä kaksi tuplaplatinalevyä. Hän on myynyt yli 440 000 levyä.
Listasijoitukset albumeissa viittaavat Suomen viralliseen albumilistaan. Singleissä Suomen viralliseen single- ja latauslistaan, radiosoittoa mittaavaan radiolistaan sekä vuosina 1992–2007 Rumba-lehdessä julkaistuun levymyynnin ja radiosoiton yhdeksi hittilistaksi yhdistäneeseen Top 50 Hitit-listaan (Rumba Top 50). DVD:issä viitataan Suomen virallisen Musiikki DVD -listaan.