stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Angelan sota

| Angelan sota> Angelas krig |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Erkki Ruuhinen 1984.
Ohjaaja:  Eija-Elina Bergholm
Käsikirjoittaja:  Eija-Elina Bergholm
Perustuu:  Jörn Donnerin romaaniin Angela (1976)
Tuottaja:  Jörn Donner
Säveltäjä:  Esa Helasvuo
Kuvaaja:  Kari Sohlberg
Leikkaaja:  Irma Taina
Lavastaja:  Pertti Hilkamo
Pääosat:  Ida-Lotta Backman Mathieu Carrière Erland Josephson Kim Gunell Jörn Donner
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi, Saksan liittotasavalta
Tuotantoyhtiö:  Jörn Donner Productions Trebitsch Produktion International GmbH
Ensi-ilta:  4.9.1984
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Angelan sota (Angelas krig) on Eija-Elina Bergholmin käsikirjoittama ja ohjaama suomalais-saksalainen draamaelokuva, joka sai ensi-iltansa 1984.
Elokuva perustuu Jörn Donnerin romaaniin, ja Donner toimi myös elokuvan tuottajana. Romaani Angelas krig ilmestyi 1976 suomeksi nimellä Angela, mutta elokuvan myötä siitä otettiin uusintapainos nimellä Angelan sota.
Angelan sota sai maailmanensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlien kilpailusarjassa 4.9.1984.
Elokuvassa puhutaan kuutta kieltä: ruotsia, suomea, saksaa ja hieman myös ranskaa, latinaa ja englantia. Elokuva palkittiin parhaasta kuvauksesta Jussi-palkinnolla vuonna 1985.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ida-Lotta Backman  | … |  Angela Anders   |
|  Mathieu Carrière  | … |  kapteeni Thomas Schmidt   |
|  Jörn Donner  | … |  Gabriel Berggren, viulisti   |
|  Kim Gunell  | … |  Jakob Anders, Angelan veli   |
|  Erland Josephson  | … |  Anton Goldberg, viulisti   |
|  Matti Oravisto  | … |  professori Andersson   |
|  Birgitta Ulfsson  | … |  Karin Berggren, Angelan täti   |
|  Tauno Lehtihalmes  | … |  Adolf Wickström, lakimies   |
|  Tapani Perttu  | … |  tohtori Virta   |
|  Anja Pohjola  | … |  Alma, taloudenhoitaja   |
|  Pehr-Olof Sirén  | … |  Erik Anders, Angelan setä   |
|  Kari Franck  | … |  tanssija läksiäisjuhlassa   |
|  Kari Heiskanen  | … |  humaltunut suomalaisupseeri   |
|  Raiku Kemppi  | … |  yöhoitaja   |
|  Oiva Lohtander  | … |  maanluovutuslautakunnan pj   |
|  Juha Muje  | … |  maatyöläinen Jorma Hämäläinen   |
|  Heikki Mäkelä  | … |  kartanon ajuri   |
|  Saara Pakkasvirta  | … |  rouva Saari, vuokraemäntä   |
|  Leif Wager  | … |  Mr. Henry Patterson   |
|  Nanny Westerlund  | … |  Fanny-neiti   |
Alexa Bliss

| Alexa Bliss |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. elokuuta 1991 (ikä 33) Columbus, Ohio
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Showpainija
Kehänimet:  Alexa Bliss
Aktiivisena:  2013–
Pituus:  155 cm
Alexis Cabrera (os.  Kaufman s. 9. elokuuta 1991 Columbus, Ohio) on yhdysvaltalainen showpainija. Alexis työskentelee WWE:ssä kehänimellä Alexa Bliss. Tällä hetkellä Alexis on äitiyslomalla
WWE > NXT

Lexi Kaufman aloitti showpainiuransa WWE NXT:ssä, WWE:n ”farmisarjassa”. Hän teki sopimuksen WWE:n kanssa toukokuussa 2013 ja otteli ensimmäisen ottelunsa NXT:ssä vuosi myöhemmin, toukokuussa 2014. Hänen hahmonsa Alexa Bliss oli alun perin kimallehilettä käsistään puhaltanut iloinen cheerleader, mutta läpimurtonsa hän teki muuntauduttuaan heeliksi eli pahiksen rooliin. Hahmosta tuli pahis vuonna 2015, alettuaan esiintyä yhdessä Blake and Murphy -tag teamin kanssa.
WWE > Mestaruudet yksilönä

Alexa Bliss on ollut sekä WWE Raw’n että WWE Smackdownin mestari. Hahmo debytoi SmackDownissa heinäkuussa 2016, WWE Draftin jälkeen, ja voitti sen naisten mestaruuden (WWE SmackDown Women's Championship) ensimmäisen kerran saman vuoden joulukuussa. Huhtikuussa 2017 hahmo siirtyi Raw’hon ja voitti sen naisten mestaruuden (WWE Raw Women's Championship) ensimmäisen kerran jo saman kuun lopussa. Helmikuussa 2018 hahmo voitti WWE:n historian ensimmäisen naisten Elimination Chamber -ottelun. Blissi hävisi mestaruuden Summerslamissä Sasha Banksille, mutta onnistui saamaan mestaruuden takaisin viikkoa myöhemmin Raw-lähetyksessä. Bliss menetti mestaruutensa 223 päivää myöhemmin Wrestlemania 34:ssa Nia Jaxille. Bliss osallistui kesäkuussa järjestettyyn tikapuu-otteluun Money in the Bank-tapahtumassa ja voitti sen. Bliss rahasti samassa tapahtumassa salkkunsa mestaruusottelusta vasta hetki sitten ottelunsa voittanutta Nia Jaxia vastaan ja voitti tätten Raw-mestaruuden kolmatta kertaa. Ronda Rousey haastoi Blissin mestaruusotteluun SummerSlamissä ja Rousey voitti mestaruuden luovutuksella. Blissin kolmas mestaruuskausi kesti 63 päivää.
WWE > Joukkuemestaruudet

Mestaruuskausien jälkeen Bliss alkoi tehdä yhteistyötä Nikki Crossin kanssa joukkueena ja alkoivat otella WWE Women's Tag Team Championship-mestaruudesta The IIconicsinia (Billie Kay ja Peyton Royce) vastaan. Bliss ja Cross onnistuivat voittamaan mestaruuden joukkueiden eliminointiottelussa elokuussa 2019. Bliss ja Cross säilyttivät mestaruutensa 62 päivää Hell in the Cell-tapahtumaan asti, jossa he hävisivät mestaruuden The Kabuki Warriorsille (Asuka ja Kairi Sane). Tappion jälkeen Bliss ja Cross jatkoivat otteluita saadakseen mestaruuden takaisin. Lopulta he voittivat sen takaisin The Kabuki Warriorsilta vuoden 2020 Wrestlemania 36-tapahtumassa. Kaksikko piti mestaruutta hallussaan kesäkuun ensimmäiseen Smackdowniin asti, jolloin he hävisivät mestaruuden jälleen 62 päivän hallintakauden jälkeen Bayleylle ja Sasha Banksilla. Tämän tappion jälkeen heidän joukkueensa hajosi.
WWE > The Fiend ja nykyhetki

Joukkuemestaruuksien jälkeen Bliss liittyi mukaan Bray Wyattin The Fiend-tarinaa. Hän osallistui ensimmäisen kerran The Horror Show at Extreme Rules-tapahtumassa The Fiendin ja Braun Strowman välisessä ottelussa avustamassa The Fiendiä. Seuraavien kuukausien aikana Bliss avustaa The Fiendiä otteluissa tekemällä vastustajille mm. Sister Abigail painiliikkeensä ja osallitumalla Bray Wyattin Firefly Funhouse-ohjelmaan. Blissin ulkonäkö muuttui koko ajan synkemmäksi ja lopulta hänellä oli mukana demonisen näköisen nuken nimeltä Lilly, joka ohjaili Blissin toimintoja. Syy demonisen nuken tulemiseen oli se, että Windham Rotundan sopimus WWE:ssä oli päättymässä
The Fiendin jälkeen Bliss onnistui voittamaan jälleen kerran yhdessä Asukan kanssa WWE Women's Tag Team Championship-mestaruuden Rawissa, mutta hävisivät mestaruuden jo 5 päivää myöhemmin vuoden 2022 Crown Jewel-tapahtumassa takaisin Damage CTRL:lle.
Raw’n ja SmackDownin lisäksi Bliss on esiintynyt vuodesta 2017 E!:n tositelevisiosarjassa Total Divas, jossa seurataan naispuolisten showpainijoiden elämää.
Yksityiselämä

Ennen uraansa showpainijana Kaufman oli vuodesta 2011 kehonrakennuksen ammattilainen. Hän osallistui muun muassa Arnold Classiciin. Aiemmin hän harrasti muun muassa cheerleadingiä.
Kaufman kärsi teini-iässä anoreksiasta ja oli sen vuoksi kahdesti sairaalahoidossa.
Kaufman on ollut kihloissa Matthew Adamsin kanssa, joka käyttää showpainijana nimeä Buddy Murphy, mutta he erosivat vuonna 2018. Vuonna 2020 Kaufman alkoi seurustella muusikko Ryan Cabreran kanssa. Pari meni naimisiin 9. huhtikuuta 2022 Palm Desertissä, Kaliforniassa. Toukokuussa 2023 pari ilmoitti odottavansa ensimmäistä lastaan. Heidän tyttärensä syntyi marraskuun lopulla.
Mestaruuden ja saavutukset

WWE
WWE Raw Women's Championship (3 kertaa)
WWE SmackDown Women's Championship (2 kertaa)
WWE Women’s Tag Team Championship (3 kertaa) – yhdessä Nikki Crossin (2) ja Asukan kanssa (1)
WWE 24/7 Championship (1 kerta)
Naisten Money in the Bank voitto (2018)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alexa Bliss Wikimedia Commonsissa
”Alexa Bliss: My Daughter is a WWE Superstar - Alexa's emotional journey to WWE” YouTubessa
Alexa Bliss Twitterissä
Bliss maaliskuussa vuonna 2015
Bliss naisten Smackdown mestarina
Mickie James ja Bliss Rawin mestarina
Aoba (1926)

| Aoba / 青葉 |
| --- | --- |
 Aoba

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Mitsubishi, Nagasaki
Kölinlasku:  23. tammikuuta 1924
Laskettu vesille:  25. syyskuuta 1926
Palveluskäyttöön:  20. syyskuuta 1927
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 28. heinäkuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  8 300 t
Pituus:  185,17 m
Leveys:  15,83 m
Syväys:  5,71 m
Koneteho:  102 000 shp
Nopeus:  33,43–36 solmua
Miehistöä:  643
Aseistus
Aseistus:  6 × 200 mm/50 type 3 -tykkiä kaksoistorneissa 4 × 120 mm/45 -tykkiä 12 × 610 mm torpedoputkea 1 × lentokone
Aoba (jap. 青葉 重巡洋艦, Aoba jūjunjōkan) oli keisarillisen Japanin laivaston Aoba-luokan raskas risteilijä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Aoba tilattiin Nagasakista Mitsubishin telakalta. Aluksen köli laskettiin 23. tammikuuta 1924, ja se laskettiin vesille 25. syyskuuta 1926. Alus otettiin palvelukseen 20. syyskuuta 1927.
Palvelus

Yhdysvaltain laivaston ja maavoimien lentokoneet upottivat aluksen 28. heinäkuuta 1945 Kuressa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aoba (1926) Wikimedia Commonsissa
Aoba-luokan raskaat risteilijät
1846

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

14. kesäkuuta – Meksikolle kuulunut Kalifornia julistautui itsenäiseksi Kalifornian tasavallaksi. Tasavalta kuitenkin hajosi jo 9. heinäkuuta.
15. kesäkuuta – Yhdysvaltain-Meksikon sota alkoi, kun Yhdysvallat julisti sodan Meksikolle.
15. kesäkuuta – Oregonin sopimuksessa 49. leveyspiiri sovittiin Yhdysvaltain ja Kanadan väliseksi rajaksi Kalliovuorilta Juan de Fucan salmeen saakka.
16. kesäkuuta – Pius IX:stä tuli paavi Gregorius XVI:n kuoleman jälkeen.
23. syyskuuta – planeetta Neptunus löydettiin.
Väestönlaskenta Kiinassa: 421 340 000 asukasta.
Adolphe Sax patentoi saksofonin.
Suomen Taideyhdistys perustettiin.
Ammattikuntalaitoksista luovuttiin Ruotsissa.
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

13. huhtikuuta – William McGregor, brittiläinen jalkapallovaikuttaja (k. 1911)
19. huhtikuuta – Emily Woodruff, yhdysvaltalainen jousiampuja ja olympiavoittaja (k. 1916)
20. huhtikuuta – Vjatšeslav von Plehwe, venäläinen poliitikko ja ministeri (k. 1904)
24. huhtikuuta – Karl von Bülov, saksalainen sotamarsalkka (k. 1921)
29. huhtikuuta – Henry Schradieck, saksalainen viulisti, musiikinopettaja ja säveltäjä (k. 1918)
5. toukokuuta – Federico Chueca, espanjalainen säveltäjä (k. 1908)
5. toukokuuta – Lars Magnus Ericsson, ruotsalainen teollisuusmies ja keksijä, Ericsson-yhtiön perustaja (k. 1926)
5. toukokuuta – Henryk Sienkiewicz, vuoden 1905 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut puolalainen kirjailija (k. 1916)
7. toukokuuta – Dmitri Sadovnikov, venäläinen runoilija ja kansatieteilijä (k. 1883)
8. toukokuuta – Émile Gallé, ranskalainen lasitaiteilija, keraamikko ja huonekalusuunnittelija (k. 1904)
8. toukokuuta – Oscar Hammerstein, preussilaissyntyinen teatterinjohtaja ja impressaari (k. 1919)
12. toukokuuta – Mariano Dallapè, itävaltalainen soitinrakentaja ja harmonikkatehtaan perustaja (k. 1928)
16. toukokuuta – Henry John Elwes, englantilainen kasvi- ja eläintieteilijä (k. 1922)
18. toukokuuta – Peter Carl Fabergé, venäläinen kulta-, hopea- ja jalokiviseppä (k. 1920)
18. toukokuuta – Erik Keränen, suomalainen kirjailija (k. 1907)
18. toukokuuta – Josef Mandelstam, venäläissyntyinen Helsingin yliopiston venäjän kielen ja kirjallisuuden professori (k. 1911)
20. toukokuuta – Alexander von Kluck, saksalainen kenraali (k. 1934)
23. toukokuuta – Ernest Monis, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (k. 1929)
24. toukokuuta – Karl Alexander Pfaler, suomalainen kirkkoherra, rovasti ja kansanperinteen kerääjä (k. 1916)
25. toukokuuta – Thorsten Waenerberg, suomalainen taidemaalari ja opettaja (k. 1917)
26. toukokuuta – Eduard von Grützner, saksalainen taidemaalari ja professori (k. 1925)
29. toukokuuta – Albert Apponyi, unkarilainen kreivi ja poliitikko (k. 1933)
31. toukokuuta – Hilma Nyström, Suomen ensimmäinen naispuolinen pankkivirkailija (k. 1915)
2. kesäkuuta – Hubert-Joseph Henry, ranskalainen upseeri ja väärentäjä (k. 1898)
11. kesäkuuta – Lief Newby Fitzroy Crozier, kanadalainen upseeri ja Kanadan ratsupoliisin ylivalvoja (k. 1901)
12. kesäkuuta – Richard Henry Savage, yhdysvaltalainen sotilas ja kirjailija (k. 1903)
15. kesäkuuta – Josef L. Meyer, saksalainen laivanvarustaja (k. 1920)
18. kesäkuuta – Olga Aspelin, suomalainen kaunokirjallisuuden ruotsintaja (k. 1910)
18. kesäkuuta – Karl Johan Nauklér, suomalainen runoilija (k. 1868)
21. kesäkuuta – Taavi Pesonen, suomalainen näyttelijä (k. 1918)
22. kesäkuuta – Emmi Ljungberg, suomalainen kirjailija (k. 1900)
23. kesäkuuta – Gaston Maspero, ranskalainen egyptologi (k. 1916)
27. kesäkuuta – Charles Stewart Parnell, irlantilainen poliitikko, home rule -liikkeen johtaja (k. 1891)
30. kesäkuuta – Riccardo Drigo, italialainen säveltäjä ja kapellimestari (k. 1930)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Karl Johan Gauffin, suomalainen puutarhuri, Tampereen ensimmäinen kaupunginpuutarhuri (k. 1906)
5. heinäkuuta – Joseph B. Foraker, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja kuvernööri (k. 1917)
6. heinäkuuta – William James Connell, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 1924)
7. heinäkuuta – Karl Emanuel Jansson, suomalainen taidemaalari (k. 1874)
7. heinäkuuta — Johannes Lagus, suomalainen maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies (k. 1922)
9. heinäkuuta – Augusto Silj, italialainen katolinen piispa ja kardinaali (k. 1926)
15. heinäkuuta – Jakob Stauffer, sveitsiläis-suomalainen juustomestari ja meijeritalouden harjoittaja (k. 1931)
17. heinäkuuta – Tokugawa Iemochi, Japanin shōgun (k. 1866)
17. heinäkuuta – Nikolai Mikluho-Maklai, venäläinen tutkimusmatkailija ja kansatieteilijä (k. 1888)
18. heinäkuuta – Antti Almberg, Antti Jalava, suomalainen opettaja, kääntäjä, toimittaja ja kirjailija (k. 1909)
18. heinäkuuta – Erkki Almberg, suomalainen lyseon lehtori, professori ja kirjailija (k. 1937)
19. heinäkuuta – Edward Charles Pickering, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (k. 1919)
21. heinäkuuta – Thorvald Bindesbøll, tanskalainen arkkitehti (k. 1908)
23. heinäkuuta – Jaakko Haataja, suomalainen perämies, runoilija ja merimieslaulujen kerääjä (k. 1918)
26. heinäkuuta – A. A. Granfelt, suomalainen kansanvalistus- ja raittiusliikkeen johtaja ja valtiopäivämies (k. 1919)
29. heinäkuuta – Isabella, Brasilian kruununprinsessa ja sijaishallitsija, keisari Pedro II:n tytär (k. 1921)
3. elokuuta – Antoni, Suomen ortodoksisen kirkon ensimmäinen arkkipiispa (k. 1912)
3. elokuuta – Samuel M. Jones, yhdysvaltalainen liikemies ja poliitikko (k. 1904)
4. elokuuta – Stephan Sinding, norjalais-tanskalainen kuvanveistäjä (k. 1922)
20. elokuuta – Carolina Ferni, italialainen sopraano ja viulisti (k. 1926)
20. elokuuta – Wivi Nordberg, suomenruotsalainen kirjailija (k. 1917)
30. elokuuta – Aleksandr Solovjov, venäläinen vallankumouksellinen narodnikki (k. 1879)
2. syyskuuta – Paul Déroulède, ranskalainen runoilija ja jyrkän kansallismielinen poliitikko (k. 1914)
3. syyskuuta – August Lindberg, ruotsalainen näyttelijä (k. 1916)
4. syyskuuta – Daniel Burnham, yhdysvaltalainen arkkitehti ja kaupunkisuunnittelija (k. 1912)
10. syyskuuta – Ida Basilier, suomalainen oopperalaulaja (k. 1928)
12. syyskuuta – Alex Hintze, suomalainen toimittaja ja urheiluvaikuttaja (k. 1924)
17. syyskuuta – Marie Popelin, Belgian ensimmäinen naisjuristi (k. 1913)
18. syyskuuta – Oskar Kleineh, suomalainen taidemaalari (k. 1919)
18. syyskuuta – Richard With, norjalainen laivanvarustaja (k. 1930)
21. syyskuuta – August Leonard Furuhjelm, suomenruotsalainen kirjailija (k. 1908)
21. syyskuuta – Svetozar Marković, serbialainen poliittinen kirjailija ja toimittaja (k. 1875)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

6. lokakuuta – Thomas Chapman, angloirlantilainen maanomistaja ja baronetti (k. 1919)
6. lokakuuta – George Westinghouse, yhdysvaltalainen insinööri, yrittäjä ja keksijä (k. 1914)
8. lokakuuta – Wladimir Köppen, saksalainen maantieteilijä, meteorologi, klimatologi ja kasvitieteilijä (k. 1940)
9. lokakuuta – Holger Drachmann, tanskalainen kirjailija, runoilija ja taidemaalari (k. 1908)
9. lokakuuta – Julius Maggi, sveitsiläinen elintarvikealan yrittäjä (k. 1912)
14. lokakuuta – Kasimir Felix von Badeni, puolalais-itävaltalainen kreivi, Itävallan pääministeri 1895–1897 (k. 1909)
22. lokakuuta – Anders Andersen, norjalainen poliitikko (k. 1931)
25. lokakuuta – Sergei Kovalik, venäläinen vallankumouksellinen narodnikki (k. 1926)
26. lokakuuta – Lewis Boss, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (k. 1912)
3. marraskuuta – Elizabeth Thompson, englantilainen taidemaalari (k. 1933)
4. marraskuuta – Karl Abiel Heikel, suomalainen lestadiolainen pappi (k. 1919)
7. marraskuuta – Lina Snellman, suomalainen diakonissa ja Helsingin Diakonissalaitoksen johtaja (k. 1924)
10. marraskuuta – Martin Wegelius, suomalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi (k. 1906)
13. marraskuuta – Marco Aurelio Soto, Hondurasin presidentti 1876–1883 (k. 1908)
19. marraskuuta – Henrik Grenman, suomalainen orientalisti ja painoasiamies (k. 1917)
20. marraskuuta – Thomas Seay, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja kuvernööri (k. 1896)
25. marraskuuta – Carrie Nation, yhdysvaltalainen raittiusliikkeen vaikuttaja (k. 1911)
27. marraskuuta – Arthur Stark, englantilainen lääkäri ja lintutieteilijä (k. 1899)
2. joulukuuta – Pierre Waldeck-Rousseau, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (k. 1906)
10. joulukuuta – Gregers Gram, norjalainen poliitikko (k. 1929)
13. joulukuuta – Nikolai Jarošenko, venäläinen taidemaalari (k. 1898)
14. joulukuuta – Ina Lange, suomalaissyntyinen kirjailija (k. 1930)
15. joulukuuta – Eusebi Güell, katalonialainen liikemies ja mesenaatti (k. 1918)
17. joulukuuta – Max von Hausen, saksalainen kenraali (k. 1922)
19. joulukuuta – Theodor Sörensen, tanskalais-suomalainen urkuri, säveltäjä ja orkesterinjohtaja (k. 1914)
22. joulukuuta – Oscar Alin, ruotsalainen historioitsija ja professori (k. 1900)
22. joulukuuta – Johan Albert Edvard von Julin, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos (k. 1906)
23. joulukuuta – Pekka Wäyrynen, suomalainen kirjallisuuden kääntäjä (k. 1880)
24. joulukuuta – Paavo Cajander, suomalainen runoilija ja suomentaja (k. 1913)
31. joulukuuta – Juhani Heikki Mattila (”Hallin Janne”), suomalainen rikollinen
Alfred Reinhold Nyberg, suomalainen insinööri, professori ja salaneuvos (k. 1909)
Aleksandre Roinašvili, georgialainen valokuvaaja (k. 1898)
Francesco Tamburini, italialainen arkkitehti (k. 1891)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

28. tammikuuta – Sara Wacklin, suomalainen kirjailija ja naiskoulutuksen edelläkävijä (s. 1790)
17. maaliskuuta – Friedrich Bessel, saksalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko (s. 1784)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

19. huhtikuuta – Pietari Väänänen, suomalainen kansanrunoilija ja valtiopäivämies (s. 1764)
21. helmikuuta – Ninkō, Japanin keisari (s. 1800)
10. huhtikuuta – Friedrich Theodor von Merckel, saksalainen virkamies ja poliittinen vaikuttaja (s. 1776)
16. huhtikuuta – Domenico Dragonetti, italialainen kontrabasisti ja säveltäjä (s. 1763)
27. huhtikuuta – Johann Heinrich Rosenplänter, baltiansaksalainen kielitieteilijä (s. 1782)
1. kesäkuuta – Gregorius XVI, paavi (s. 1765)
25. kesäkuuta – Louis Bonaparte, Ludvig Napoleon, Napoleon I:n veli, Hollannin kuningas 1806–1810 (s. 1778)
30. kesäkuuta – August Appelgren, suomalainen tuomari ja pormestari (s. 1794)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

20. elokuuta – Gustaf Lundahl, suomalainen kauppias ja kauppaneuvos (s. 1783)
23. elokuuta – Wilhelm Küchelbecker, venäläinen runoilija ja dekabristi (s. 1797)
26. elokuuta – Giuseppe Acerbi, italialainen tutkimusmatkailija, kirjailija ja muusikko (s. 1773)
17. syyskuuta – Carl Rosenkampff, suomalainen vapaaherra ja kenraalimajuri (s. 1793)
23. syyskuuta – Gregers Winther Wulfsberg, norjalainen virkamies ja poliitikko (s. 1780)
26. syyskuuta – Thomas Clarkson, englantilainen abolitionisti (s. 1760)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

18. lokakuuta – Erik Wallensköld, suomalainen senaattori, tuomari ja maaherra (s. 1779)
2. marraskuuta – Esaias Tegnér, ruotsalainen kirjailija, professori ja piispa (s. 1782)
7. marraskuuta – Samuel B. Moore, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja kuvernööri (s. 1789)
30. marraskuuta – Friedrich List, saksalainen taloustieteilijä (s. 1789)
30. marraskuuta – Maria Severa, portugalilainen laulaja, fadon luoja (s. 1820)
11. joulukuuta – Axel Gabriel Sjöström, suomalainen professori ja runoilija (s. 1794)
17. joulukuuta – Thomas Grenville, brittiläinen poliitikko (s. 1755)
29. joulukuuta – Mateli Kuivalatar, suomalainen runonlaulaja (s. 1771)
31. joulukuuta – Bengt Detlof Krook, suomalainen senaattori, lääninsihteeri ja kihlakunnantuomari (s. 1783)
Kuolleita > Tuntematon päivämäärä

Lionel Dietrichsen, brittiläinen lintutieteilijä
Johan Julin, suomalainen muusikko (s. 1799)
Pietari Joosef Väänänen, suomalainen kirjakauppias (s. 1781)
Sasradiningrat II, Surakartan sulttaanikunnan suurvisiiri
Arma suecica

Arma suecica ('Ruotsin aseet') on Friedrich Hulsiuksen Frankfurt am Mainissa 1631–1634 julkaisema kronikka, joka kertoo Kustaa II Aadolfin ja Ruotsin armeijan sotimisesta Saksassa. Teos koostuu lentolehtisistä ja muista painetuista lähteistä. Ensimmäinen osa ilmestyi 1631 latinaksi ja laajennettuna saksaksi. Uusia painoksia ilmestyi vuoteen 1634 asti, joista osa tekijänimellä Philipp Arlanibæus, Philohistoricus, joka on varmaankin salanimi. Teoksessa on niin paljon yhtäläisyyksiä toisen vastaavan kronikan Inventarium Sueciæn kanssa,että niiden kirjoittaja lienee sama. Myöhemmän kronikan kirjoittajaksi on merkitty Johann Ludvig Gottfried, jonka Gustav Droysen (Arlanibæus Godofredus, Abelinus, 1864) katsoo tarkoittavan Johann Philipp Abelinia. Frieda Gallati (Chemnitz und seine quellen, 1902) on kuitenkin osoittanut, että Gottfried vaikutti Frankfurtissa, jonne hän nähtävästi oli muuttanut Heidelbergista, ja jo vuonna 1625 hänet mainitaan nimityksellä "corrector". Hän julkaisi 1632 ylistysrunoja Kustaa Aadolfin kunniaksi.
Alanen (Mäntyharju)

| Alanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°29′36″N, 26°51′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Ruokolampeen 
Järvinumero:  14.974.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,8 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,116 km  
Pinta-ala:  6,827 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlanen 
Alanen  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Tyllilän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 430 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Simunanjoen valuma-alueeseen (14.974) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy.
Archie Robertson (täsmennyssivu)

Archie Robertson voi viitata ainakin seuraaviin henkilöihin:
Archie Robertson, brittiläinen juoksija ja olympiavoittaja
A. E. Robertson, skotlantilainen vuorikiipeilijä
Archie Robertson, skotlantilainen jalkapalloilija
Archie Robertson, skotlantilainen shintypelaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Archie Robertson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.