stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
VJ (taidemuoto)
Esiintymismenetelmät

Tuottaakseen visuaalista kuvavirtaa VJ voi muusikoiden tapaan miksata esityksensä aiemmin tuotetusta materiaalista tai tuottaa esityksen reaaliaikaisesti improvisoiden. Näin toimiessaan hän hyödyntää usein generatiivistaselvennä grafiikkaa sekä visuaalisia tehosteita tuottavia ohjelmia ja laitteita. Kuvavirtaa ohjataan tyypillisesti tietokoneohjelmien sekä kuvamanipulaatiolaitteiden, kuten videomiksereiden avulla. Laitteiden tehosteita ohjataan usein osittain automoidusti. Visualistit voivat myös kehittää omia sovellutuksia esityksen hallintaan.
Esiintymistilanteessa kuvasignaalia muokataan esimerkiksi tilassa kuullun äänen rytmin sekä taajuuden perusteella. Signaalin hallinnassa voidaan soveltaa myös muita sensoreita kuten videokameran kuvaan. Tietokoneohjelmien hallinnassa sovelletaan usein erilaisia MIDI-laitteita tai VJ:n itsensä valmistamia, esimerkiksi peliohjaimiin perustuvia laitteita.  Syntyvä kuvasignaali välitetään esittämistilaan installoituihin laitteisiin kuten monitoreihin sekä videoprojektoreihin ja heijastetaan tilaan sijoitettuihin kankaisiin tai arkkitehtuuriin.
Esiintymisympäristöt

Tyypillisesti VJ:t esiintyvät musiikkitapahtumissa, kuten keikoilla sekä festivaaleilla. Näissä yhteyksissä tuotettu kuvasto muodostaa usein tulkinnan muusikoiden tai DJ:n tuottamasta musiikista sekä muista lavan ja esiintymispaikan tapahtumista. Ammattimaisina kuvantuottajina VJ:t saattavat työskennellä myös sisustajien, graafikkojen, valaisijoiden tai tapahtumatuottajien rinnalla, osallistuen esimerkiksi yökerhojen visuaalisen ilmeen luomiseen tai vastaten julkisissa tiloissa toteutettujen yleisötapahtumien visuaalisesta ilmeestä. VJ-kulttuurilla on ollut vastavuoroista vaikutusta demoskenessä hyödynnettävän tietokonedemo-estetiikan kehittymiseen.
Visualistien työskentelyyn törmää usein myös yhteyksissä kuvataiteeseen ja monet Suomessa toimivista visualisteista ovat myös mediataiteilijoita. VJ-kulttuurin kehittymiseen on myötävaikuttanut videotaiteen kehitys. Usein taidegallerioissa esitettävät interaktiiviset videoinstallaatiot hyödyntävät samoja teknologioita ja ohjelmistoja kuin VJ:t keikkatilanteissa.
Linkkejä

Processing on interaktiiviseen kuvantuotantoon yleisesti käytetty ohjelmointikieli.
Aiheesta muualla

National RGB, Video jockey – Installaation toteutus ja taltiointi'. Jaakko Järvinen, Opinnäytetyö TAMK (2006)
VJ Culture. (Arkistoitu – Internet Archive) Annet Dekker toim. Pikseliähky verkkojulkaisu (2005).
Mary Hallock Greenewalt, suunnittelemiensa valourkujen "Sarabetin" rinnalla,  1925. Pianistina toimineen Greenwaltin suunnittelemat urut muistuttivat suuresti nykyisiä valopöytiä
Speechless (Robin Schulzin kappale)

| ”Speechless” Robin Schulz ft>  Erika Sirola |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 16. marraskuuta 2018
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tuottaja(t): Robin Schulz, Junkx
 Tyylilaji: EDM
 Kesto: 03.34
 Levy-yhtiö: Warner Germany
Robin Schulzin muut singlet
| ”Right Now” 2018 | ”Speechless” 2018 | ”All This Love” 2019 |
Speechless on saksalaisen DJ-tuottaja Robin Schulzin kappale, jolla myös vierailee kanadansuomalainen laulaja Erika Sirola. Sen julkaisi Warner Music Group digitaalisesti ladattavana ja suoratoistettavana singlenä 16. marraskuuta 2018. Kappaleen ovat sanoittaneet Schulz, Chris Braide, Teemu Brunila, Dennis "Junkx" Bierbrodt, Guido Kramer, Jürgen Rohr ja Stefan Dabruck. Kappaleen tuotannosta vastasivat puolestaan Schulz ja Junkx. Kappaleelle on toteutettu myös musiikkivideo, joka julkaistiin singlen julkaisupäivänä. Video kertoo tarinan miehen väsymättömästä tavoitteesta saada ihastelemansa naisen huomion. Video kuvattiin Intian Mumbaissa. Julkaisunsa jälkeen "Speechless" oli kaupallinen menestys sillä se pääsi singlelistalle 18 eri valtiossa, joista yhdessätoista kymmenen parhaan joukkoon.
Käännös suomeksi
Valkosaumavälskäri

| Valkosaumavälskäri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Välskärikalamaiset Acanthuroidei
Heimo::  Välskärikalat Acanthuridae
Suku::  Acanthurus
Laji::  tennentii
Kaksiosainen nimi
 Acanthurus tennentii  Günther, 1861 
Katso myös
   Valkosaumavälskäri Wikispeciesissä   Valkosaumavälskäri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkosaumavälskäri (Acanthurus tennentii) on välskärikalojen heimoon kuuluva koralliriuttojen kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Valkosaumavälskäri kasvaa 30–50 cm pitkäksi. Sen yleisväri on vaaleanruskea. Nuorilla yksilöillä on olkapäässään hevosenkenkäkuvio, vanhemmilla kuvio katkeaa kahdeksi juovaksi. Evissä on musta ja sinertävänvalkea reuna.
Alkuperä

Valkosaumavälskäri elää koralliriutoilla Intian valtamerellä 1–25 metrin syvyydessä.
Suuren kokonsa takia valkosaumavälskäri sopii vain erittäin suuriin akvaarioihin. Se on vähemmän aggressiivinen kuin esimerkiksi sukulaisensa juovavälskäri.
Vesiolot ja ravinto

Valkosaumavälskärit syövät pääasiassa levää.
Valkopyrstöapali

| Valkopyrstöapali |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Apalit Apalis
Laji::  rufogularis
Kaksiosainen nimi
 Apalis rufogularis  (Fraser, 1843) 
Katso myös
   Valkopyrstöapali Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkopyrstöapali (Apalis rufogularis) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkopyrstöapalia tavataan laajalla alueella Afrikan keskiosissa. Sitä on kuvattu harvinaisesta ja paikallisesta yleiseksi. Sen kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ukrainan aluepuolustusjoukot

| Ukrainan aluepuolustusjoukot Війська територіальної оборони |
| --- | --- |
 Joukkojen tunnus

Toiminnassa:  2022–
Valtio:   Ukraina
Rooli:  vapaaehtoisjoukot
Osa joukkoa:  Ukrainan asevoimat
Koko:  100 000 (maaliskuu 2022)
Sodat ja taistelut:  Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022
Vuosipäivät:  lokakuun 1. sunnuntai
Komentajat
Nykyinen komentaja:  Ihor Tantsjura
Ukrainan aluepuolustusjoukot (ukr. Війська територіальної оборони, Vijska terytorialnoji oborony) on Ukrainan asevoimien vapaaehtoisjoukko.
Joukkoihin liittyminen on vapaaehtoista ja vain harvalla on aikaisempaa taistelukokemusta. Joukot on organisoitu siten, että niihin liityviä vapaaehtoisia johtavat ammattisotilaat. Aluepuolustusjoukkojen tarkoitus on osallistua perinteiseen sodankäyntiin, mutta myös sabotoida venäläisten käyttämää infrastruktuuria.
Joukkojen vuosipäivä lokakuun ensimmäinen sunnuntai, jolloin Ukrainassa vietetään myös opettajien päivää.
Aluepuolustusjoukkojen alaisuudessa toimii myös Ukrainan kansainvälinen legioona, joka perustettiin 27. helmikuuta 2022.
Historia

Virallisesti aluepuolustusjoukot perustettiin 29. kesäkuuta 2021, kun presidentti Volodymyr Zelenskyi allekirjoitti lain, jonka nojalla joukot perustettiin. Joukot aktivoitiin virallisesti ensimmäisen kerran 1. tammikuuta 2022 vastavetona Venäjän joukkojen kokoontumiselle Ukrainan rajan tuntumassa.
Helmikuussa 2022 joukkojen suunniteltua kokoa nostettiin kahteen miljoonaan (aiemmin 1,5 miljoonaa).
Toukokuussa 2022 Zelenskyi nimitti aluepuolustusjoukkojen komentajaksi Ihor Tantsjuran.
Koko ja organisaatio

Aluepuolustusjoukkoihin voi liittyä melko lailla kuka tahansa 18–60-vuotias siviili. Näiden on mahdollista toimia siviiliammateissaan viikolla ja osallistua toisinaan harjoituksiin. Viikonloput vietetään puolustusjoukkojen palveluksessa, jolloin se toimii kevyenä jalkaväkenä ja tukee Ukrainan virallista armeijaa. Vakavista rikoksista tuomitut tai ne, joilla on kaksi merkintää lievemmistä rikoksista rikosrekisterissä, eivät voi liittyä.
Maaliskuussa 2022 joukkojen koko oli 100 000 henkilöä.
Valkopyrstökotinga

| Valkopyrstökotinga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Valkosiipikotingat Xipholena
Laji::  lamellipennis
Kaksiosainen nimi
 Xipholena lamellipennis  (Lafresnaye, 1839) 
Katso myös
   Valkopyrstökotinga Wikispeciesissä   Valkopyrstökotinga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkopyrstökotinga (Xipholena lamellipennis) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkopyrstökotingaa tavataan Brasiliassa. Sitä on kuvattu harvinaiseksi, ja lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Uinti kesäolympialaisissa 1896

Uinti
Olympialaisissa 1896 uitiin neljä uintimatkaa, kaikki miehille. Kaikki lajit uitiin 11. huhtikuuta Välimeressä erittäin tuulisissa ja kylmissä olosuhteissa. Kisoihin osallistui 19 uimaria neljästä maasta. Itävalta ja Unkari olivat yhdistyneet Itävalta-Unkariksi vuosina 1867–1918, mutta näissä tilastoissa Itävalta ja Unkari ovat erikseen, koska kyseisillä mailla oli omat joukkueet mukana olympialaisissa.
Ateenassa palkittiin vain kaksi parasta, voittajalle hopeaa ja toiseksi tulleelle pronssia. Alla kuitenkin tulokset nykyaikaisessa muodossa.
Tulokset > Mitalistit

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 metrin vapaauinti |  Alfréd Hajós | 1.22,2 |  Otto Herschmann | 1.22,8 | Ei tiedossa |  |
| 500 metrin vapaauinti |  Paul Neumann | 8.12,6 |  Antónios Pepanós | 9.57,6 |  Efstáthios Chorafás | - |
| 1200 metrin vapaauinti |  Alfréd Hajós | 18.22,2 |  Ioánnis Andréou | 21.03,4 |  Efstáthios Chorafás | - |
| Merimiesten 100 metrin vapaauinti |  Ioánnis Malokínis | 2.20,4 |  Spyrídon Chazápis | - |  Dimítrios Drívas | - |
Tulokset > 100 metrin vapaauinti

100 metrin vapaauinti oli ensimmäinen uintikilpailu koko olympiakisojen historiassa. Kilpailuun osallistui 10 uimaria, mutta vain 1. ja 2. sijoittuneiden ajat kirjattiin ylös. Neljän kreikkalaisen uimarin nimiä ei tiedetä.
| Sija | Uimari | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Alfréd Hajós | 1.22,2 |
| 2 |  Otto Herschmann | 1.22,8 |
| 3-10 |  Geórgios Ánninos | Tuntematon |
| 3-10 |  Efstáthios Chorafás | Tuntematon |
| 3-10 |  Aléxandros Chrýsafos | Tuntematon |
| 3-10 |  Gardner Williams | Tuntematon |
| 3-10 |  Tuntematon | Tuntematon |
| 3-10 |  Tuntematon | Tuntematon |
| 3-10 |  Tuntematon | Tuntematon |
| 3-10 |  Tuntematon | Tuntematon |
Tulokset > 500 metrin vapaauinti

Vain kolme uimaria osallistui 500 metrin vapaauintiin. Alfréd Hajós, joka voitti kaksi muuta Ateenan olympialaisten kaikille vapaata uimakilpailua, ei osallistunut 500 metrin vapaauintiin, koska se alkoi välittömästi 100 metrin vapaauinnin jälkeen. Efstáthios Chorafás oli ainoa, joka osallistui kaikkiin kolmeen kaikille vapaaseen kilpailuun.
| Sija | Uimari | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Paul Neumann | 8.12,6 |
| 2 |  Antónios Pepanós | 9.57,6 |
| 3 |  Efstáthios Chorafás | Tuntematon |
Tulokset > 1200 metrin vapaauinti

Viimeinen kaikille vapaa uintikilpailu Ateenan olympialaisissa oli pisin. Välittämästä siitä, että hän oli voittanut jo 100 metrin vapaauinnin, Alfréd Hajós osallistui 1200 metrille kahdeksan muun uimarin kanssa. Hän voitti taas, melkein 100 metrin etumatkalla. 500 metrin vapaauinnin voittaja Paul Neumann ei päässyt maaliin 1200 metrillä. Vain kärkikolmikon sijoitukset tiedetään. Kolmen kreikkalaisen uimarin nimiä ei tiedetä.
| Sija | Uimari | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Alfréd Hajós | 18.22,2 |
| 2 |  Ioánnis Andréou | 21.03,4 |
| 3 |  Efstáthios Chorafás | Tuntematon |
| 4–8 |  N. Katravás | Tuntematon |
| 4–8 |  Gardner Williams | Tuntematon |
| 4–8 |  Tuntematon | Tuntematon |
| 4–8 |  Tuntematon | Tuntematon |
| 4–8 |  Tuntematon | Tuntematon |
| – |  Paul Neumann | Keskeytti |
Tulokset > Merimiesten 100 metrin vapaauinti

Toiseen Ateenan olympialaisten uimakilpailuun saivat osallistua vain Kreikan kuninkaallisen laivaston merimiehet. Vain kolme henkilöä osallistui kilpailuun. Voittajan aika oli lähes minuutin huonompi kuin kaikille vapaan 100 metrin vapaauinnin voittajan aika. Kilpailu oli siinä harvinainen olympialaisissa, että kilpailuun ei saanut osallistua muut kuin tietyn ammatin harjoittajat.
| Sija | Uimari | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Ioánnis Malokínis | 2.20,4 |
| 2 |  Spyrídon Chazápis | Tuntematon |
| 3 |  Dimítrios Drívas | Tuntematon |
Uimalajien mitalitaulukot > Kansallisuudet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Mitalien määrä |
| 1. |  Unkari | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2. |  Kreikka | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 3. |  Itävalta | 1 | 1 | 0 | 2 |

Myös Yhdysvalloilla oli kisassa mukana uimareita, mutta he jäivät mitaleitta.
Uimalajien mitalitaulukot > Urheilijat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Mitalien määrä |
| 1. |  Alfréd Hajós | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2. |  Paul Neumann | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 2. |  Ioánnis Malokínis | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4. |  Otto Herschmann | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4. |  Antónios Pepanós | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4. |  Ioánnis Andréou | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4. |  Spyrídon Chazápis | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8. |  Efstáthios Chorafás | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 9. |  Dimítrios Drívas | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uinti kesäolympialaisissa 1896 Wikimedia Commonsissa
Uinti olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1896 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Miekkailu | Paini | Painonnosto | Pyöräily | Tennis | Uinti | Voimistelu | Yleisurheilu
Snijders Blok–Campeaun oireyhtymä

Snijders Blok–Campeaun oireyhtymä on kromosomissa 17 sijaitsevan CHD3-geenin mutaatiosta johtuva hermoston kehitykseen vaikuttava oireyhtymä. Se aiheuttaa muun muassa lievästä vaikeaan vaihtelevan kehitysvammaisuuden. Snijders Blok–Campeaun oireyhtymässä CHD3-geenituotteen aktiivisuus voi olla lisääntynyt tai alentunut, mikä johtaa moninaisiin ja yksilöllisesti vaihteleviin oireisiin. Lot Snijders Blok ja Philippe Campeau kuvasivat oireyhtymän vuonna 2018. Tammikuuhun 2022 mennessä lääketieteellisessä kirjallisuudessa oli raportoitu ainakin kuusikymmentä potilastapausta.
Snijders Blok–Campeaun oireyhtymän oirekuva voi olla puutteellisesti tunnettu, koska oireisto tunnistettiin vasta 2018. Tyypillisiä piirteitä ovat kuitenkin yleinen kehitysviive, kehitysvamma, puhumisvaikeudet ja poikkeavat kasvonpiirteet. Osalla sairastuneista on hypotoniaa ja osalla nivelten yliliikkuvuutta. Oireyhtymään liittyy puhekyvyn rajoittuneisuus tai olemattomuus. Osa potilaista saattaa änkyttää. Puhumisvaikeuksiin voivat vaikuttaa sekä suun motoriset ongelmat että apraksia. Oireyhtymään kuuluu myös motorisia kehitysviivästymiä, ja kävelytyyli voi jäädä epävakaaksi. Osalla sairastuneista todetaan epilepsia ja osalla autismin kirjon häiriö, johon voivat liittyä stereotyyppiset toiminnot. Kasvonpiirteisiin kuuluvat hypertelorismi ja silmien sijainti syvällä päässä. Silmäluomirako on kapea, silmän sisäkulman ja nenän väli poikkeuksellisen suuri. Kulmakarvat ovat harventuneet. Posket voivat olla täyteläiset, leuka terävä, nenänselkä leveä, ylähuuli ohut, otsa korostunut, korvat matalalla sijaitsevat ja keskikasvot vajaakehittyneet. Usein on todettu joko makro- tai mikrokefalia, joista makrokefalia on kuitenkin ollut yleisempi. Pää saattaa olla myös muodoltaan poikkeava, mikäli kallon saumojen sulkeutuminen on viivästynyt. Snijders Blok–Campeaun oireyhtymään on liittynyt noin puolissa tapauksista rakennepoikkeavuuksia aivoissa. Näihin on kuulunut aivokammioiden suurentuneisuus. Joskus voi ilmetä poikkeavuuksia myös sydämessä, virtsateissä ja sukupuolielimissä (esimerkiksi piilokiveksisyys).
Snijders Blok–Campeaun oireyhtymän taustalla on suurimmassa osassa tapauksista ollut sporadinen uusi mutaatio. Oireyhtymällä on kuitenkin myös autosomaalinen, vallitseva periytymistapa. Saman geeniperheen mutaatioihin on yhdistetty muitakin häiriöitä, kuten Pilarowski–Björnssonin oireyhtymä, epileptinen enkefalopatia, CHARGE-oireyhtymä, Sifrim–Hitz–Weissin oireyhtymä ja autismin kirjon häiriö. Snijders Blok–Campeaun oireyhtymän esiintyvyyttä ei tunneta, mutta sitä pidetään erittäin harvinaisena. Oireyhtymän hoito on oireenmukainen. Siihen ei tiedetä liittyvän hengenvaarallisia komplikaatioita.
Spedós

| Spedós> Σπεδός |
| --- | --- |
 Spedóksen alue mereltä nähtynä.
Sijainti
 Spedós
Koordinaatit:  36°57′21″N, 25°30′22″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Náxos, Náxos ja Pienet Kykladit, Etelä-Egean saaret
Historia
Tyyppi:  hautausmaa
Ajanjakso:  noin 2800–2300 eaa.
Kulttuuri:  kykladinen kulttuuri
Aiheesta muualla
  Spedós Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Spedós (kreik. Σπεδός) on kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren etelärannikolla Kalantóksen ja Pánermoksen kylien välisellä alueella.
Spedós-tyypin kykladinen idoli, n. 2700–2500 eaa. British Museum.
Spedóksen hautausmaa on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle II (EC II) eli Kéros-Sýros-kulttuurin kaudelle noin ajalle 2800–2300 eaa. Hautausmaalta on löydetty lukuisia kykladisia idoleita, ja siitä ovat saaneet nimensä Spedós-tyypin idolit, jotka edustavat idolien klassisinta ja tunnetuinta tyyppiä. Hautausmaan löytöjä on muun muassa Náxoksen arkeologisessa museossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Spedós Wikimedia Commonsissa
Ukrainan armenialaiset

| Ukrainan armenialaiset |
| --- | --- |
Väkiluku:  99 900
Kielet:  venäjä, armenia, ukraina
Uskonnot:  Armenian apostolinen kirkko Armenian katolinen kirkko
Ukrainan armenialaiset ovat armenialainen vähemmistö Ukrainassa. Vuonna 2001 Ukrainan armenialaisia oli 99 900.
Asuinalue ja lukumäärä

Ukrainan vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan Ukrainassa asui kaikkiaan 99 900 armenialaista. He muodostivat noin 0,2 % maan koko väestöstä.
| Alue | Armenialaisia |
| --- | --- |
Donetskin alue: 15 700
Harkovan alue: 11 100
Dnipropetrovskin alue: 10 600
Krimin autonominen tasavalta: 8 700
Odessan alue: 7 400
Luhanskin alue: 6 600
Zaporižžjan alue: 6 400
Kiovan kaupunki: 4 900
Hersonin alue: 4 500
Mykolajivin alue: 4 300
Pultavan alue: 2 600
Historia

Armenialaisia on saapunut nykyisen Ukrainan alueelle useammassa muuttoaallossa. Alkujaan yksittäisiä armenialaisia on saattanut liikkua alueella tiettyjä ammatteja harjoittaen, kuten lääkäreinä tai kauppiaina. Varsinaisia armenialaisia yhteisöjä syntyi kuitenkin ensimmäisen kerran 1000-luvulla, kun armenialaisia pakeni kotiseuduiltaan seldžukkienhyökkäysten tieltä. Ensin armenialaisia saapui etenkin Krimin niemimaalle tuolloin Genovan hallitsemaan Kaffaan, eli nykyiseen Feodosijaan. Muita armenialaisia keskuksia Krimillä olivat esimerkiksi nykyiset Sudak (Soldei) ja Staryi Krym (Solh’at ). 1200- ja 1300-luvulle tultaessa armenialainen yhteisö Krimillä oli jo niin suuri, että niemimaa tunnettiin myös nimillä Armenia Maritima tai Armenia Magna. Armenialaiset kauppiaat jatkoivat toimintaansa niemimaalla Krimin kaanikunnan perustamisen jälkeen.
Kiovaan syntyi armenialainen yhteisö 1100-luvun lopulla. Seuraavina vuosisatoina syntyi yhteisöjä myös Länsi-Ukrainaan armenialaisten paetessa ensin Kilikian armenialaiskuningaskunnan kukistuttua vuonna 1375, Krimin armenialaisten tullessa vainotuksi Osmanien valtakunnan valloittaessa alueen vuonna 1475 ja Moldavian armenialaisiin kohdistuneiden uskonnollisen vainon takia 1500-luvulla. Suurin armenialainen yhteisö muodostui Lviviin, jossa 1600-luvun puolivälillä asui noin 2 500 armenialaista. Muita keskuksia olivat esimerkiksi Kamjanets-Podilskyi, Lutsk, Uman ja Ivano-Frankivsk. Armenialaiset työskentelivät etenkin kauppiaina ja käsityöläisinä. Kauppiaina he muodostivat osan yhteiskunnan vauraampaa luokkaa ja toimivat usein välikäsinä kaupassa Turkkiin ja Persiaan. Armenialaisilla oli omia kirkkoja ja kouluja, mutta he alkoivat silti 1600-luvulta lähtien puolalaistua. Seuraavalla vuosisadalla armenialainen kauppiasluokka alkoi vähentyä samalla, kun juutalaiset alkoivat toimia samalla alalla.
Hieman ennen toisen maailmansodan syttymistä Ukrainassa asui noin 25 000 armenialaista. Heistä noin puolet asui Krimillä ja loput pääasiassa Ukrainan kaupungeissa. Sodan päätyttyä suuri osa Galitsian ja Volhynian alueella Länsi-Ukrainassa asuneista armenialaisista muutti Puolaan. Toisaalta maahan tuli suuri joukko uusia armenialaisia pakoon armenialaisvastaista liikehdintää Azerbaidžanissa 1980-luvun lopulta 1990-luvun alkupuolelle. Pakolaiset tältä ajalta jälkeläisineen muodostavat nykyisin noin puolet maan armenialaisista, ja heitä asettui etenkin itään Ukrainan venäjänkielisiin osiin. Etenkin vuoden 1989 jälkeen perustettiin useita armenialaisia järjestöjä. Järjestöjen lisäksi Ukrainassa on nykyisin noin 33 armenialaista kirkkoa.
Armenialaisten suhteellinen osuus väestöstä alueittain vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan.
Surb-H’atšin armenialainen luostari Krimin niemimaalla.
Lvivin Armenialainen katedraali.
Speech

Speech esiintymässä vuonna 2009.
Todd Thomas, taiteilijanimeltään Speech, (s. 25. lokakuuta 1968) on yhdysvaltalainen hip hop -muusikko. Hän on toiminut vuodesta 1988 Arrested Development -yhtyeen keulahahmona − ensin vuoteen 1996 DJ Headlinerin (s. 1967) kanssa ja vuodesta 2000 yksin yhtyeen tehtyä comebackin.
Afroamerikkalainen Speech syntyi Milwaukeessa Robert ja Patricia Thomasin nuorimpana lapsena.
Speech on luonut myös soolouran. Hänen ensimmäinen oma albuminsa Speech ilmestyi 23. tammikuuta 1996, ja siltä julkaistiin singlenä kappale ”Like Marvin Said (What’s Going On)”. Hänellä on vaimo ja kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Uskonnoton etiikka

Uskonnoton etiikka on etiikkaa, jonka mukaan moraali ja etiikka ovat inhimillistä alkuperää.
Historia

Ateismin historian yhteydessä mainitaan usein antiikin ajattelija Epikuros ja epikurolaisuus. Useat valistusajan ajattelijat arvostelivat uskontoa. Paroni d’Holbach katsoi teoksessaan Systéme de la Nature (1770), että jos ihmiset ymmärtävät itsensä oikein luonnon osana, he voivat oppia että onnellisuus saavutetaan elämällä rauhassa ja sopusoinnussa toisten kanssa.
Ateismi järjestäytyi länsimaissa 1800-luvulla ateistien, vapaa-ajattelijoiden ja humanistien yhdistyksinä. Vapaa-ajattelijain maailmanliiton kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkivät hyvyyteen etiikan ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen työn avulla. Kansainvälisen humanistiliiton määritelmän mukaan ”humanismi on demokraattinen ja eettinen elämänasenne, joka katsoo että ihmisellä on oikeus ja velvollisuus antaa omalle elämälleen merkitys ja muoto. Se puolustaa inhimillisempää yhteiskuntaa etiikalla, joka perustuu inhimillisiin ja muihin luonnollisiin arvoihin käyttäen inhimillisiä kykyjä järjen ja vapaan tutkimuksen ilmapiirissä.”