stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Steffi Landerer
Aiheesta muualla

Smalltalk: Matze Knop und Steffy Metal eröffnen Mallorcas Party-Saison
YouTube:  Steffy Metal - Nacht mit mir (Offizielles Musikvideo)
Sverker Sörlin

Sverker Sörlin 2010.
Sverker Sörlin (s. 1956) on ruotsalainen aatehistorioitsija, tietokirjailija ja ympäristöhistorian professori. Sörlin on kirjoittanut useita teoksia tieteenhistorian, ympäristö- ja metsähistorian, ihmisekologian, Euroopan historian, tiedepolitiikan, innovaatiotutkimuksen ja yliopistohistorian aloilta. Tämän ohella hän on vaikuttanut  esseistinä, tieteen popularisoijana, yhteiskunnallisena keskustelijana ja kulttuurikriitikkona.
Sörlin tuli professoriksi Uumajan yliopistoon vuonna 1993. Vuodesta 2007 hän on toiminut professorina Kuninkaallisen teknillisen korkeakoulun tieteen ja tekniikan historian osastolla Tukholmassa.
Aiheesta muualla

Sverker sörlin Kunglika Tekniska Högskolan. Viitattu 9.10.2011. (ruotsiksi)[vanhentunut linkki]
Sverker Sörlin Nordic Spaces. Arkistoitu 2.5.2013. Viitattu 9.10.2011. (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sverker Sörlin
Käännös suomeksi
Sudenpentujen käsikirja

Sudenpentujen käsikirja
Sudenpentujen käsikirja (engl. The Junior Woodchuck's Guidebook tai Woodchuck book) on Disneyn sarjakuvamaailmassa seikkailevan Sudenpennut-partiojärjestön kuuluisa käsikirja, joka sisältää lähes kaiken mahdollisen tiedon. Se esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1954 Carl Barksin tarinassa Atlantiksen arvoitus. Kirjan tekijä on nimetön, eivätkä erään tarinan mukaan edes Sudenpentu-järjestön johtohahmot tiedä kirjailijaa.
Käsikirja on taskukokoinen teos, mutta teoksesta löytyy lähes kaikki tarvittava tieto erittäin nopeasti. Se sisältää esimerkiksi tietoja kadonneista aarteista, tarkkoja historiallisia ja teknisiä tietoja, ja oppaita niin ihmis- kuin eläinkieltenkin puhumiseen (myös tuhansia vuosia sitten kuolleiden kielten, joita eivät hallitse edes tutkijat). Kaikki käsikirjan tieto on löydettävissä laajasta hakemistosta, jota jokaisen sudenpennun tulee osata käyttää nopeasti vaaratilanteessakin. Se ei kuitenkaan sisällä sellaisia tietoja, jotka sudenpennun pitäisi tietää ollakseen sudenpentu.
Sarjakuvassaan Kadonneen kirjaston vartijat Don Rosa loi käsikirjalle historian, joka selittää sen kaikkitietävyyden. Rosan mukaan kirjan pohjana ovat muinaisen Aleksandrian kirjaston papyruskääröt, jotka sisälsivät kaiken antiikin ajan tiedon. Tämä kokoelma säilyi erilaisina kopioina läpi historian, ja siihen lisäsivät tietoa lukuisat oppineet, kuten Kristoffer Kolumbus ja Marco Polo. Kokoelma päätyi lopulta sir Francis Draken haltuun, joka sijoitti sen Pohjois-Amerikan länsirannikolle perustamaansa linnakkeeseen, salaiseen maanalaiseen huoneeseen. Myöhemmin Julle Ankanpää perusti samalle paikalle Ankkalinnan, löysi kokoelman ja antoi siitä muodostetun, vuonna 1901 painetun kirjan pojalleen Kornelius Ankanpäälle. Tämä perusti Sudenpentu-järjestön Aleksandrian kadonneen kirjaston vartijoiden innoittamana.
Varsinaista käsikirjaa saavat käyttää vain sudenpennut, mutta Don Rosan mukaan käsikirjasta on olemassa myös sudenpentujen kokelaille tarkoitettu pienoisversio, joka sisältää ”vain parin tietosanakirjasarjan aineiston”.
Aiheesta muualla

Kuka kukin Ankkalinnassa – Sudenpentujen käsikirja (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
https://disney.fandom.com/wiki/Junior_Woodchucks_Guidebook (englanniksi)
Steffen Tangstad

| Steffen Tangstad |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. kesäkuuta 1959 Tønsberg, Norja
Kuollut: 26. kesäkuuta 2024 (65 vuotta)
Kansalaisuus:  Norja
Nyrkkeilijä
Pituus:  188 cm
Painoluokka:  raskassarja
Ammattilaistilastot
Ottelut:  28
Voitot:  24
– tyrmäysvoitot:  14
Tappiot:  2
Ratkaisemattomat:  2
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
Steffen Tangstad (22. kesäkuuta 1959 Tønsberg, Norja – 26. kesäkuuta 2024) oli norjalainen ammattinyrkkeilijä, joka urallaan nousi kaksi kertaa raskaansarjan Euroopan mestariksi.
Ura amatöörinyrkkeilijänä 1970-luvun lopulla

Amatööriuralla Tangstad voitti kuusi Norjan raskaansarjan nyrkkeilymestaruutta vuosina 1975–1980. Kaikkiaan hän otteli amatöörinä 70 ottelua, joista 61 päättyi hänen voitokseen.
Ammattinyrkkeilijänä 1980-luvulla

Tangstad aloitti ammattilaisuransa vuoden 1980 alussa, mutta ura pääsi todella käyntiin hänen siirryttyä Yhdysvaltoihin, jossa hän saavutti 17 peräkkäistä tappiotonta ottelua. Ottelupaikkana Tangstadin otteluissa Yhdysvalloissa oli Chigacon alue.
Vuoden 1984 alussa Tangstad siirtyi Eurooppaan, jossa hyvin usein kilpailupaikkana oli Kööpenhamina, koska tähän aikaan ammattinyrkkeilykilpailut olivat Norjassa kiellettyjä. Helmikuussa 1984 hän kohtasi nimekkään Britannian Joe Bugnerin saaden hänestä pistevoiton. Syyskuussa 1984 Tangstad pääsi titteliotteluun ja otteli ranskalaista Lucien Rodriguezia vastaan, joka piti hallussaan raskaansarjan Euroopanmestarin titteliä. Tangstad otti selvän pistevoiton ottelussa, ja näin hänestä tuli hieman yllätyksellisesti raskaansarjan Euroopanmestari. Tangstad puolusti titteliä maaliskuussa 1985 ruotsalaista Anders "Lillen" Eklundia vastaan, mutta koki keskeytyksen 4. erässä ja menetti näin mestaruustittelin. Eklund menetti pian EM-tittelin Britannian Frank Brunolle, joka luopui EM-tittelistään tavoitellakseen MM-arvoa. Brunon seuraajan titteliottelussa Tanskan Randersissa olivat vastakkain Tangstad ja Britannian John Westgarth. Tangstadista tuli hajaäänituomioin 2–1 uudelleen Euroopan mestari.
Steffen Tangstad pääsi MM-otteluun jo syksyllä 1986. Tällöin Tangstad taisteli Michael Spinksiä vastaan ​​IBF:n raskaansarjan mestaruudesta 6. syyskuuta 1986 Las Vegasissa, mutta hävisi Spinksin lyötyä hänet 4. erässä kanveesiin ja tuomarin keskeytettyä ottelun. Tangstad päätti tähän yli kuusi vuotta kestäneen ammattinyrkkeilyuransa.
Nyrkkeilyuran jälkeinen aika

Lopetettuaan ammatilaisnyrkeilyuransa Tangstad aloitti uran Norjan televisiossa "Modern Sports & Events" (MSE)-tapahtuman toimitusjohtajana, jolla oli lupa lähettää UFC eli vapaaottelujen pay-per-view-tapahtumia.
Vuonna 2018 Tangstadilla todettiin hermosairaus polyneuropatia, jonka seurauksena hänen vasenta jalkaansa jouduttiin amputoimaan.
Nyrkkeilyuransa jälkeen Steffen Tangstad osallistui mm. Norjan TV:n Skal vi danse -kilpailuun.
St. Petersburg

| St>  Petersburg |
| --- | --- |
 Kaupungin taivaanrantaa.
 lippu:  vaakuna
 St. Petersburg Floridan kartalla
 St. Petersburg
 Koordinaatit: 27°46′N, 82°41′W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Florida
Piirikunta:  Pinellasin piirikunta
Väkiluku (2020):  258 308
Aikavyöhyke:  UTC-5
 – Kesäaika:  UTC-4
 
 www.stpete.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
St. Petersburg on kaupunki Tampanlahdella Floridan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupunki on huomattava matkailukohde, ja sen asukasluku oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 258 308.
Maantiede

St. Petersburg sijaitsee Tampanlahden rannalla Floridan keskiosasta länteen Pinellasin piirikunnassa Pinellasin niemimaalla. Clearwater sijaitsee St. Petersburgista noin 25 kilometriä luoteeseen ja Tampa 30 kilometriä koilliseen. Kaupungit kuuluvat samaan suureen metropolialueeseen ja aluetta kutsutaan lempinimellä Sun Coast. Pinellasin niemimaata ympäröivät Meksikonlahti lännessä ja Tampanlahti idässä. Niemimaan rannikolla on useita pieniä paikkakuntia, kuten Clearwater Beach, Dunedin, Indian Rocks Beach, Belleair Beach, Madeira Beach, St. Pete Beach, Safety Harbor, Tarpon Springs ja Treasure Island. Meksikonlahden puolella niemimaata on myös noin 20 pientä saarta.
Alueella vallitsee semitrooppinen ilmasto. Kesäisin kesäkuun ja syyskuun välillä alueella esiintyy usein ukkosmyrskyjä ja sateita. Ilmankosteutensa puolesta St. Petersburg on yksi Yhdysvaltojen kosteimmista kaupungeista. Sateista huolimatta suurin osa vuodesta on aurinkoista.
Historia

Ennen eurooppalaisten saapumista Floridassa eli useita eri intiaanikansoja, kuten timucuat ja calusat. Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli espanjalainen tutkimusmatkailija Juan Ponce de León, joka ankkuroitui aluksineen Mulletinlahdella vuonna 1513. Hän joutui miehistöineen kahakkaan timucuoiden kanssa ja joutui lähtemään alueelta. Leon palasi joitakin vuosia myöhemmin ja haavoittui kuolettavasti nuolesta saman kaltaisessa kahakassa. HJänelle pystytettiin sittemmin patsas St. Petersburgiin. Vuonna 1528 alueelle saapui Pánfilo de Narváez ja vuonna 1539 Hernando de Soto.
Varsinaista siirtolaisasutusta kasvoi alueelle vasta 1800-luvulla. Antonio Maximo oli rakentanut pienen kalastajamökin Pinnelasin niemimaan eteläkärkeen vuonna 1843, mutta Maximo ja hänen mökkinsä katosivat hurrikaanin aikana muutamaa vuotta myöhemmin. Ensimmäinen varsinainen siirtolainen alueella oli paikalle Detroitista muuttanut John Constantine Williams. Astmasta kärsinyt Williams muutti Floridaan terveyssyistä, kuten monet muutkin sittemmät siirtolaiset. Williams oli ostanut nykyisen kaupungin paikalta suuren maa-alueen, mutta hän kuoli vuonna 1887 Tampassa keltakuumeeseen. Ennen kuolemaansa hän oli myynyt osan maistaan venäläiselle siirtolaiselle Peter Demensille, joka rakennutti alueelle rautateitä. Demens antoi paikalle sen nykyisen nimen kotikaupunkinsa Pietarin mukaan. Rautatie ylsi seudulle vuonna 1888, jolloin St. Petersburgin asukasluku oli vain 30. Demens alkoi kehittää paikasta lomailukohdetta. Hallinnollisesti paikasta tehtiin oma kaupunkinsa vuonna 1892.
Vuonna 1909 kaupunkiin alkoi suora rautatieliikenne New Yorkista. Uutenavuotena 1914 Tony Jannus lennätti puolestaan Benoits-nimisellä puisella lentokoneellaan ensimmäistä lentoliikenteen maksavaa asiakasta St. Petersburgista Tampaan. Vuonna 1924 valmistui Gandy Bridge Tampanlahden yli. Rautatie- ja autoliikenteen kehitys johti suureen kiinteistöbuumin 1920-luvulla. Kaupungin asukasluku oli jo 50 000 vuonna 1925. 1930-luvun lama iski kuitenkin huomattavan loven kaupungin kasvuun.
Toinen maailmansota iski kaupungin matkailualaan, mutta tilannetta helpotti asevoimien sotilaiden sijoittaminen kaupungin hotelleihin. 1940-luvun loppupuolella St. Petersburgista tuli Floridan ensimmäinen kaupunki, jossa sittemmin tavalliseen tapaan alettiin kannustaa entisiä matkailijoita asettumaan kaupunkiin pysyvämmin eläkepäivikseen. Sodan jälkeen vuonna Tampanlahden yli rakennettiin toinen silta ja 1960-luvulta lähtien kaupunkia alettiin markkinoida matkailukohteen ohella korkean teknogian, sairaanhoidon ja teollisuuden keskuksena.1980-luvulla aloitettiin puolestaan laajamittaisia hankkeita kaupungin keskustan kehittämiseksi.
Talous

Matkailu muodostaa St. Petersburgin talouden kulmakiven. Muita huomattavia talouden aloja ovat teollisuus, finanssiala, lääke- ja informaatioteknologia, palvelut ja meritieteet. Raymond James Financial-yhtiön pääkonttori sijaitsee kaupungissa. Meritieteiden saralla kaupungissa sijaitsevat U.S. Geological Survey Center of Coastal Geology, Florida Institute for Oceanographic Research ja University of South Florida’s College of Marine Science.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot St. Petersburgissa aikavälillä 2013–2017 olivat 50 622 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 31 724 dollaria. 15,9 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

St. Petersburgin asukasluku oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 258 308. Kaupungin asukkaista 67,0 % oli taustaltaan valkoisia, 20,1 % afroamerikkalaisia, 0,2 % intiaaneja, 8,8 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 3,5 % aasialaisia. 12,5 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 9,8 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Koulutus ja kulttuuri

St. Petersburgin korkeamman asteen oppilaitoksia ovat Eckerd College, St. Petersburg Junior College, Stetson University College of Law ja University of South Floridan paikallinen kampus. Kaupungissa on myös meritieteiden alan tutkimuskeskuksia.
Tampa Bay Rays on paikallinen baseballseura. Alueella harjoitetaan myös urheilukalastusta ja purjehdusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta St. Petersburg Wikimedia Commonsissa
Kaupunki satelliittikuvassa.
Central Avenue vuonna 1910.
Tony Jannusin Benoits-lentokone kaupungin satamassa.
Jahtisatama.
Sveriges muslimska förbund

Sveriges muslimska förbund (SMF) on ruotsalainen islamilainen uskonnollinen yhdyskunta, joka on perustettu 1981.
SMF on nykyisin suurin Ruotsin muslimijärjestöistä ja siihen kuuluu noin  50 järjestöä ja  70 000 jäsentä.
Toiminta

Huhtikuussa 2006 järjestön puheenjohtaja Mahmoud Aldebe lähetti avoimen kirjeen valtiopäiväpuolueille, jossa hän ehdotti Ruotsin muslimeille omia lakeja.
Aldeben mukaan imaamien pitäisi valvoa muslimioppilaiden opetusta julkisissa kouluissa uskonnossa ja äidinkielessä, muslimien välisen avioeron pitäisi olla imaamin hyväksymä ja muslimeilla ei olisi velvollisuutta vihkiä samaa sukupuolta olevia pareja.
Aldebe asettui 2009 ehdolle Valtiopäiville Keskustapuolueen listalta.
Kohun jälkeen hän vetäytyi ehdokkuudesta ja erosi puolueen jäsenyydestä.
Muslimijärjestöjen kattojärjestö Sveriges muslimska råd (SMR) erotti SMF:n jäsenyydestään tammikuussa 2010.
Aiheesta muualla

http://www.smf-islam.se/
Sydänmaanjärvi

Sydänmaanjärvi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Sydänmaanjärvi, järvi Naantalissa
Sydänmaanjärvi, järvi Pälkäneellä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sydänmaanjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Skövden kunta

| Skövden kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Skövde
Kuntakoodi:  1496
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  673,68 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  57 016
 – Väestötiheys:  84,6 as./km²
 
 www.skovde.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Entiset pitäjät Skövden, Tibron, Hjon, Skaran ja Götenen kuntien alueella.
Skövden kunta (ruots. Skövde kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Skövde.
Kunnan maapinta-ala on 673,68 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 57 016 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 235,51 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 34,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nykyinen Skövden kunta koostuu vanhasta Skövden kaupungista ja 28 entisestä maalaiskunnasta. Ensimmäinen kuntaliitos tapahtui vuonna 1914, jolloin Skövden maalaiskunta liitettiin kaupunkiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Binneberg (Binneberg, Väring, Locketorp, Horn, Frösve ja Säter)
Skultorp (Hagelberg, Häggum, Norra Kyrketorp, Rådene ja Sjogerstad)
Tidan (Vad, Flistad ja Götlunda)
Timmersdala (Timmersdala, Berg, Böja ja Lerdala)
Värsås (Värsås, Edåsa, Forsby, Ljunghem, Mofalla, Sventorp ja Varola)
Lisäksi Skövden kaupunkiin liitettiin aiemmat kunnat Ryd, Våmb ja Öm. Nykyinen Skövden kunta muodostettiin yhdistämällä kaupunki ja edellä mainitut viisi maalaiskuntaa vuonna 1971. Ainoa poikkeus oli Värsåsiin kuulunut Mofallan seurakunta, joka liitettiin Hjon kuntaan.
Vaakuna

Skövden kaupungilla oli aikaisemmin vähän toisenlainen vaakuna kuin nykyään.
Skövden kaupunki
Väestönkehitys

| Skövden kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 33 109 | 33 109 |
| 1955 | 1955 |    | 34 943 | 34 943 |
| 1960 | 1960 |    | 37 219 | 37 219 |
| 1965 | 1965 |    | 40 897 | 40 897 |
| 1970 | 1970 |    | 43 586 | 43 586 |
| 1975 | 1975 |    | 45 357 | 45 357 |
| 1980 | 1980 |    | 46 007 | 46 007 |
| 1985 | 1985 |    | 46 431 | 46 431 |
| 1990 | 1990 |    | 47 529 | 47 529 |
| 1995 | 1995 |    | 49 432 | 49 432 |
| 2000 | 2000 |    | 49 313 | 49 313 |
| 2005 | 2005 |    | 49 980 | 49 980 |
| 2010 | 2010 |    | 51 402 | 51 402 |
| 2015 | 2015 |    | 53 555 | 53 555 |
| 2020 | 2020 |    | 56 791 | 56 791 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 7 284 | 13,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 2 257 | 4,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 3 433 | 6,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 40 581 | 75,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 153 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 769 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä. Vuonna 1971 arvioitiin jopa joka viidennen skövdeläisen olleen suomalaisia, suurimpana työnantajana Volvon moottoritehdas jonka työntekijöistä noin 30 prosenttia oli suomalaisia.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 190 649 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 69 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,5 %
18–64-vuotiaat: 62,3 %
65 vuotta täyttäneet: 18,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,4 | 1,7 |
|   | jalostus | 25,4 | 26,3 |
|   | palvelut | 72,4 | 71,0 |
|   | tuntematon | 0,8 | 0,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 30 149 | 24 653 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 122,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 85,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 594 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Skövde | 34 466 |
| 2 | Skultorp | 3 642 |
| 3 | Stöpen | 1 401 |
| 4 | Tidan | 935 |
| 5 | Timmersdala | 875 |
| 6 | Igelstorp | 677 |
| 7 | Värsås | 578 |
| 8 | Väring | 571 |
| 9 | Lerdala | 409 |
| 10 | Ulvåker | 254 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Berg
Böja
Ekhagen och Källbacka
Fjället
Flistad
Grevagårdsbyn
Kvarnabacken
Nybo
Truvet
Yttersöra
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Aspö
Björnasäter + Yttersöra
Grönhult (norr om Djursätra)
Horn
Locketorp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Skövden kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Skövde Norra (30 valtuutettua)
Skövde Södra (31 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Skövden kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 8 | 7 | 11 | 12 | 11 | 9 | 10 | 8 | 12 | 11 | 15 | 16 | 15 | 15 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 17 | 18 | 12 | 12 | 10 | 10 | 12 | 20 | 13 | 10 | 9 | 7 | 6 | 6 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 7 | 8 | 7 | 4 | 8 | 8 | 6 | 3 | 2 | 5 | 4 | 6 | 5 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 2 | 6 | 6 | 4 | 3 | 3 | 4 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 4 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 23 | 22 | 25 | 27 | 26 | 26 | 21 | 23 | 21 | 23 | 21 | 19 | 20 | 19 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 5 | 4 | 4 | 3 | 2 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 6 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 59 | 59 | 59 | 59 | 59 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bergin piiri (Länsi-Götanmaa)
Binnebergin piiri
Böjan piiri
Flistadin piiri (Länsi-Götanmaa)
Forsbyn piiri
Frösven piiri
Götlundan piiri (Länsi-Götanmaa)
Hagelbergin piiri
Hornin piiri (Länsi-Götanmaa)
Häggumin piiri
Lerdalan piiri
Locketorpin piiri
Norra Kyrketorpin piiri
Rydin piiri (Länsi-Götanmaa)
Sjogerstad-Rådenen piiri
Skövden piiri
Sventorpin piiri
Säterin piiri (Länsi-Götanmaa)
Timmersdalan piiri
Vadin piiri
Varolan piiri
Vretenin piiri
Våmbin piiri
Väringin piiri
Värsåsin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Skövde
Våmb
Ryd
Skultorp
Sventorp-Forsby
Värsås-Varola-Vreten
Väring
Frösve
Berg
Götlunda
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Berg
Binneberg
Böja
Edåsa
Flistad
Forsby
Frösve
Götlunda
Hagelberg
Horn
Häggum
Lerdala
Ljunghem
Locketorp
Norra Kyrketorp (Hene, Kyrketorp)
Regumatorp*
Ryd
Rådene
Sjogerstad
Skövde (Skövde stadsförsamling)
Skövde landsförsamling*
Suntetorp*
Sventorp
Säter
Timmersdala
Vad
Varola
Våmb (Vårfruhem)
Väring
Värsås
Öm*
Seurakunnat > Kirkot

Bergin kirkko
Binnebergin kirkko
Böjan kirkko
Däldernan kappeli
Edåsan kirkko
Flistadin kirkko
Forsbyn kirkko
Frösven kirkko
Götlundan kirkko
Hagelbergin kirkko
Hornin kirkko
Häggumin kirkko
Lerdalan kirkko
Locketorpin kirkko
Norra Kyrketorpin vanha kirkko
Norra Kyrketorpin kirkko
Sankt Johannes kyrka
Sankta Birgittan kappeli
Sankta Helenan kirkko
Sjogerstadin kirkko
Säterin kirkko
Timmersdalan kirkko
Vadin kirkko
Vretenin kirkko
Våmbin kirkko
Väringin kirkko
Värsåsin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Skövden kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Skövde kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Skövden kunnan piireistä.
Käännös suomeksi