stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalmarin unioni
Historia > Valtakamppailu Ruotsissa

Seuraava kiista verotuksesta käynnistyi kuitenkin vain muutamaa vuotta myöhemmin. Kristianille avautui mahdollisuus saada Slesvigin herttuakunta vihdoin takaisin hallintaansa vuonna 1459, kun herttua Aadolf VIII kuoli. Tullakseen nimitetyksi Slesvigin herttuaksi ja Holsteinin kreiviksi, Kristianin tarvitsi vain maksaa kipurahaa veljelleen ja arvonimien lailliselle perilliselle Otto Schauenburgilaiselle. Nämä maksut kustannettiin nostamalla veroja. Uplannissa syttyi vuonna 1463 talonpoikainen kapina, jota taltuttaakseen Jöns Pentinpoika peruutti veronkorotukset. Kristian suhtautui Jönsin motiiveihin epäillen, koska hän oli aiemmin tukenut talonpoikien vaatimuksia ja vangitutti arkkipiispan.
Kapinointi kuitenkin jatkui heti, kun Kristian poistui Ruotsista. Linköpingin piispa ja Jöns Pentinpojan serkku Kettil Kaarlenpoika Vaasa nostatti uuden kapinan. Heinäkuussa 1464 kapinalliset päättivät kutsua Kaarle Knuutinpoika Bonden takaisin Ruotsin kuninkaaksi. Hän saapui Tukholmaan elokuussa ja sai kaupungin haltuunsa tekemällä sopimuksen sitä miehittäneiden tanskalaisten kanssa, joka salli näiden palata Tanskaan vapaasti. Muut kapinalliset pahastuivat Kaarlen omapäisestä toiminnasta ja aloittivat neuvottelut Kristianin kanssa. Tanskan kuningas vapautti arkkipiispa Jöns Pentinpojan, joka nostatti tällä kertaa sotajoukon Kaarle Knuutinpoikaa vastaan. Kaarlella ei ollut Ruotsissa todellista tukea ja hän joutui luopumaan kruunusta uudestaan, tällä kertaa vain puoli vuotta kestäneen hallitusjakson jälkeen. Ruotsin valtionhoitajiksi nimitettiin Jöns Pentinpoika Oxenstierna ja Kettil Kaarlenpoika Vaasa, joka kuitenkin kuoli ruttoon elokuussa 1465. Näin ollen arkkipiispasta tuli sekä maallisen että kirkollisen vallan johtaja Ruotsissa.
Oxenstierna-Vaasa-sukuliittouman kilpailijana esiintynyt Tottin suku liittoutui Kaarle Knuutinpojan kannattajien kanssa, ja he painostivat arkkipiispan eroamaan valtionhoitajan virasta. Syyskuussa 1466 Kaarle kutsuttiin Ruotsin kuninkaaksi kolmannen kerran.
Kaarle kuoli kesken sodan vuonna 1470 ja nimesi perijäkseen nuoren poikansa Karlin ja tämän holhoojaksi sisarenpoikansa Sten Sturen. Kristian vaati edelleen kruunua itselleen ja kun vaatimuksiin ei vastattu, hän muodosti liiton Lyypekin ja Lüneburgin hansakaupunkien kanssa. Sovintoa yritettiin ensin löytää neuvotteluilla, mutta lopulta kiista ratkaistiin Brunkebergin taistelussa, jossa Sten Sturen johtamat joukot kukistivat Kristian I:n.
Rauhansopimus allekirjoitettiin Kalmarissa vuonna 1472 ja 1470-luvulla elettiin taas rauhanaikaa. Kristian tavoitteli edelleen Ruotsin kruunua, mutta tällä kertaa diplomaattisin keinoin. Kristian I kuoli vuonna 1481 ja hänen kruununsa Tanskassa peri hänen poikansa Hannu,jonka kuninkuus hyväksyttiin myös Norjassa vuonna 1483. Ruotsissa Sten Sture kuitenkin säilytti asemansa valtionhoitajana.
Historia > Vanha viha ja unionin palautus

Hannulle avautui uusi mahdollisuus painostaa Sten Sturea, kun Moskovan suurruhtinas Iivana Suuri valloitti Novgorodin ja nousi ensimmäiseksi koko Venäjän hallitsijaksi. Hannu ja Iivana solmivat Sten Sturen vastaisen liiton vuonna 1493, ja Iivana hyökkäsi Suomeen vuonna 1495 hävittäen maata pahoin kahden seuraavan vuoden aikana. Sten Sturen sodanjohto aiheutti ristiriitoja muiden maan mahtimiesten kanssa. Hän olisi halunnut solmia rauhan mahdollisimman pian keskittääkseen voimansa mahdollista Tanskan hyökkäystä vastaan, mitä vastusti arkkipiispa Jakob Ulfsson. Samoista syistä Sten oli vastahakoinen lähettämään lisäjoukkoja Suomeen, mikä puolestaan ärsytti taisteluita johtaneita aatelisia.
Kuningas Hannu lähetti Ruotsin valtaneuvostolle uhkavaatimuksen: jos häntä ei hyväksyttäisi Ruotsin kuninkaaksi, syttyisi sota. Valtaneuvosto ei onnistunut suostuttelemaan Sten Sturea hyväksymään sopimusta, joten maaliskuussa 1497 valtakunta oli sodassa myös Tanskaa vastaan. Kesäkuussa Ruotsin oppositio aloitti kapinan syrjäyttääkseen valtionhoitajan, joka lisäsi Sten Sturen neuvotteluhalukkuutta. Hän teki sopimuksen Hannun kanssa, jonka mukaisesti Sten Sture sai armahduksen ja läänityksinä koko Suomen sekä Nyköpingin linnan ja Hannu puolestaan kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi.
Historia > Vadstenan kapina

Vuonna 1500 Hannun veli, Holsteinin ja Slesvigin herttua Fredrik päätti valloittaa Dithmarschenin suomaat, jotka olivat vapaiden talonpoikien hallussa. Hän suostutteli kampanjansa tueksi veljensä, joka lähetti taisteluun 2 000 miestä. Talonpojat tuhosivat Hannun ja Fredrikin joukot lähes täydellisesti Hemmingstedtin taistelussa, jolloin sekä Ruotsissa että Norjassa nähtiin mahdollisuus murtaa Hannun valta. Sten Sture ja norjalainen Knut Alvinpoika Tre Rosor tekivät liittouman Vadstenassa elokuussa 1501 ja nousivat kapinaan. Kapina eteni nopeasti. Maaliskuussa 1502 Knut Alvinpoika oli valloittanut Akershusin linnan Oslossa ja Tönsbergin linnan Oslonvuonon suulla. Tukholma puolestaan antautui Sten Sturelle toukokuussa, jolloin vangiksi saatiin myös kaupungin puolustusta johtanut Hannun vaimo kuningatar Kristiina.
Hannu lähetti kruununprinssi Kristianin taltuttamaan Norjan kapinaa samalla kun keskittyi itse Ruotsiin. Joidenkin sotilasvoittojen jälkeen Kristianin onnistui saada Knut Alvinpoika neuvotteluihin elokuussa. Kapinallisten edustajille oli annettu turvakirje, mutta siitä huolimatta Kristian hyökkäsi heidän kimppuunsa neuvottelupaikalla ja Knut Alvinpoika sai surmansa, johon sammui Norjan kapina.
Sten Sture kuoli joulukuussa 1503 ja hänen seuraajakseen Ruotsin valtionhoitajana valittiin Svante Niilonpoika, joka ei ollut yhtään edeltäjäänsä taipuvaisempi hyväksymään Hannun kuninkuutta. Koska diplomaattiset neuvottelut Ruotsin kanssa eivät edenneet, teki Hannu vuonna 1507 Hansaliiton kanssa sopimuksen Ruotsin asettamisesta kauppasaartoon. Ruotsi joutui myöntämään Hannu oikeuden kruunuun vuoden 1509 Kööpenhaminan rauhassa. Svanten puolue kuitenkin viivytteli lopullisen kruunaamisen kanssa niin pitkään, että sekä Svante (1512) että Hannu (1513) ehtivät kuolla.
Historia > Sten Sture nuoremman sota

Tanskan ja Norjan kuninkaaksi nousi Knut Alvinpojan kapinan kukistanut Kristian II. Ruotsin valtionhoitajaksi puolestaan valittiin unionimielinen Eerik Trolle, mutta hänet onnistui syrjäyttämään Svanten vasta noin 20-vuotias poika Sten. Hän omaksui nimen Sten Sture nuorempi kunnianosoituksena vanhalle valtionhoitajalle ja jatkoi Tanskan kuninkaan vastustusta hänen jalanjäljissään.
Unionimieliset onnistuivat kuitenkin vahvistamaan asemiaan, kun Jakob Ulfsson erosi arkkipiispan virasta ja hänen tilalleen valittiin Erik Trollen poika Gustav. Sten Sture syytti heitä salaliitosta ja vangitsi kaikki kolme. Tämän johdosta Lundin arkkipiispa ja paavin legaatti Birger Gunnerinpoika julisti Sten Sturen pannaan. Sten Sture ja hänen kannattajansa sinetöivät Tukholmassa salaliittokirjeen, jossa he sitoutuivat yhteiseen rintamaan kaikkia tapahtuman oikeudellisia seuraamuksia vastaan.
Sten Sture nuorempi ja Kristian II ajautuivat sotaan Ruotsin kuninkuudesta vuonna 1517. Ruotsalaisten onnistui torjua Kristianin yritykset valloittaa Tukholma vuosina 1517 ja 1518. Vuoden 1519 hyökkäys Länsi-Götanmaalle sujui kuitenkin paremmin. Sten Sture nuorempi haavoittui kuolettavasti taistelussa Åsundenin järven jäällä tammikuussa 1520, johon kuihtui myös Kristianin vastustus. Tukholmaan kuningas kuitenkin pääsi vasta syyskuussa luvattuaan ensin armahduksen kaikista sekä itseään että kirkkoa vastaan tehdyistä rikoksista.
Historia > Tukholman verilöyly ja unionin hajoaminen

Marraskuun alussa vietettiin Tukholmassa Kristianin kruunajaisia, jotka keskeyttivät arkkipiispa Gustav Trolle, Jakob Ulfsson ja Västeråsin piispa Otto Svinhufvud. He esittivät Kristianille Sten Sturen kannattajien tekemän salaliittokirjeen ja vaativat sen perusteella hyvitystä syyllisiltä. Syytöksen seurauksena Tukholman linnassa aloitettiin oikeudenkäynnit ja seuraavana päivänä teloitukset, joissa henkensä menetti mahdollisesti jopa sata ihmistä.
Teloituksen seurauksena Ruotsissa alkoi taas uusi kansannousu. Tällä kertaa sen johtoon asettui Kustaa Vaasa, joka valittiin valtionhoitajaksi elokuussa 1521. Vuoden loppuun mennessä Kustaa oli saanut haltuunsa suurimman osan Ruotsia, kun taas Kristiania kohtasivat vastoinkäymiset myös muualla. Lyypekki liittyi sotaan Kustaa Vaasan puolella, koska Kristian pyrki rajoittamaan Hansaliiton valtaa perustamalla hollantilaisten johtaman kauppakomppanian Itämerelle. Tanskassa hänen uudistuksiensa tarkoituksena oli rajoittaa aatelin ja papiston valtaa, joka johti kovaan vastarintaan. Joukko johtavia aatelisia kutsui hänen setänsä Fredrikin uudeksi kuninkaaksi, ja hänet päästiin kruunaamaan jo maaliskuussa 1523.
Kristianilla oli kuitenkin edelleen merkittäviä sukuyhteyksiä, ennen kaikkea lankonsa pyhä saksalais-roomalainen keisari Kaarle V. Kristianin muodostama uhka sai Fredrikin tunnustamaan Kustaa Vaasan Ruotsin kuninkaaksi elokuussa 1524, joka muodollisesti päätti Kalmarin unionin ajan. Norja kuitenkin pysyi Tanskan yhteydessä vielä tämän jälkeen vuoteen 1814 saakka.
Uskonto

Pohjoismaiden kirkot olivat Kalmarin unionin kehittyneimpiä, vahvimpia ja vaikutusvaltaisimpia laitoksia. Kuninkaat tarvitsivat kirkkoa, jonka organisaation vaikutus ulottui koko valtakuntaan. Kirkolla oli merkittävä omaisuus ja sen parissa toimi korkeasti koulutettuja henkilöitä, jotka olivat tärkeitä neuvonantajia ja kansan hengellisiä johtajia. Myöhäiskeskiajalla Paavi yritti lisätä välitöntä vaikutusvaltaansa ja pidätti oikeuden piispan nimityksiin.
Kalmarin unionissa kirkko jakaantui kolmeen itsenäiseen arkkihiippakuntaan, vaikka Lundin arkkipiispa olikin koko kirkon pää. Nidarosin ja Upsalan arkkihiippakunnalla oli tietty vapaus tehdä Tanskan kuninkaan kirkkopolitiikasta poikkeavia itsenäisiä päätöksiä. Näin tapahtui mm. Kristian I kaudella, jolloin Norjan kirkon ja kuninkaan välit kiristyivät.
Kalmarin unionin muisto

1800-luvun keskivaiheilla esiintynyt skandinavistinen aate sai innoitusta Kalmarin unionin muistosta.
Aki Kaurismäen vuonna 1985 ohjaaman Calamari Union -elokuvan nimi viittaa sekä Kalmarin unioniin, että kalmariin.
Uutta Kalmarin unionia ehdotettiin Ruotsissa vuonna 2009, kun ruotsalainen historiantutkija Gunnar Wetterberg ehdotti Pohjolan liittovaltion perustamista. Dagens Nyheter -lehteen kirjoittamassaan mielipidekirjoituksessa Wetterberg perustelee liittovaltiota monilla synergiaeduilla. Uudessa valtiossa olisi 25 miljoonaa asukasta, ja se olisi maailman kymmenenneksi suurin talousmahti; se jättäisi jälkeensä muun muassa Venäjän ja Brasilian. Suomessa lahtelainen apulaispoliisipäällikkö Aimo Ojanen esitti Kalmarin unionin henkiinherättämistä vuonna 2006 kirjassaan Eilispäivää ei ole. Personaaliunionin pääkaupungiksi hän esitti Maarianhaminaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalmarin unioni Wikimedia Commonsissa
Kalmarin unioni - Pohjolan yhdistäjä ja valtataistelujen areena Tiedeykkönen, Yle Areena
Kaarle Knuutinpoika Bonde lähdössä Viipurin linnasta Tukholmaan kuninkaanvaaliin 1448 (Severin Falkman, 1886)
Sten Sture vanhempi saapuu Tukholmaan (Georg von Rosen, 1864)
Sten Sture nuorempi kuolee Mälarenin jäällä (Carl Gustaf Hellqvist, 1880)
Veli Tage Snellman

Veli Tage Snellman (1893 – 1976) oli suomalainen sisustusarkkitehti ja mainostaiteilija.
Snellman suunnitteli Suomen teollisuustuotteiden näyttelyn Milanon messuille vuonna 1924. Vuonna 1934 hän suunnitteli kotimaisten teollisuuden tuotteiden näyttelyn, joka pidettiin helmikuussa Kotimaisen Viikon yhteydessä Helsingissä. Snellman piti oman näyttelynsä Helsingin Taidehallissa syksyllä 1931.
Kirjallista tuotantoa

Ikkuna reklami; kuvittanut ja kirjoittanut W. T. Snellman. Suomen osuuskauppojen keskuskunta, Helsinki 1927
Ikkunamainonta; kirj. ja kuv. W. T. Snellman. WSOY 1930
Aiheesta muualla

Veli Tage Snellmanin piirustuksia Finnassa
European Open Karate Championships (naiset)

| Women's European Open Karate Championships |
| --- | --- |
Laji:  Kyokushin
Perustettu:  2002
Hallitseva mestari:   Jázmin Halász
Eniten mestaruuksia:   Agnieszka Sypień (5)
European Open Karate Championships on vuosittain käytävä Kyokushinin naisten Euroopan-mestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 2002 lähtien ja se käydään avoimessa painoluokassa. Turnaus on järjestetty useimmiten loppuvuodesta marras-joulukuussa. Historian menestynein ottelija on ollut Agnieszka Sypień, joka on turnauksen viisinkertainen mestari.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Isäntämaa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 2002 |  Puola |  Agnieszka Sypień |  Anna Jasinska |  Magdalena Wojcik |
| 2003 |  Unkari |  Agnieszka Sypień |  Magdalena Wojcik |  Dobroslawa Soltysik |
| 2004 |  Puola |  Agnieszka Sypień |  Magdalena Wojcik |  Tetiana Fida |
| 2005 |  Serbia |  Magdalena Wojcik |  Dobroslawa Soltysik |  Agnieszka Sypień |
| 2007 |  Saksa |  Danaila Cherneva |  Agnieszka Sypień |  Magdalena Wojcik |
| 2008 |  Bulgaria |  Agnieszka Sypień |  Danaila Cherneva |  Dobroslawa Habraszka |
| 2009 |  Ranska |  Agnieszka Sypień |  Dobroslawa Habraszka |  Anna Kaczynska |
| 2013 |  Ranska |  Julija Pinegina |  Uljana Grebenštšikova |  Agnieszka Sypień  Anastasija Hripunova |
| 2014 |  Puola |  Maryja Bila |  Ksenija Zasorina |  Agata Zjawiriska |
| 2015 |  Puola |  Marianna Krashakova |  Agnieszka Winek |  Maria Jasko |
| 2016 |  Puola |  Anastasija Hripunova |  Ksenija Zasorina |  Maria Jasko |
| 2017 |  Romania |  Jelizaveta Ivanova |  Maria Jasko |  Ksenija Zasorina |
| 2018 |  Moldova |  Ksenija Zasorina |  Maria Jasko |  Shainez El Haimour |
| 2019 |  Valko-Venäjä |  Jekaterina Štšerbakova |  Jelizaveta Krivošlykova |  Aleksandra Matysiak |
| 2022 |  Puola |  Daria Dobkowska Szefer |  Matylda Bien |  Greta Szalai |
| 2023 |  Unkari |  Leila Polák |  Daria Dobkowska Szefer |  Anna Cheremiskina |
| 2024 |  Puola |  Jázmin Halász |  Martyna Łuka |  Aleksandra Matysiak |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Puola | 7 | 12 | 12 | 31 |
| 2 |  Venäjä | 6 | 4 | 2 | 12 |
| 3 |  Unkari | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 4 |  Bulgaria | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 5 |  Ukraina | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6 |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
Menestyneimmät ottelijat

| Ottelija | Määrä | Mestaruus vuodet |
| --- | --- | --- |
|  Agnieszka Sypień | 5 | 2002, 2003, 2004, 2008, 2009 |
Puhemies

Puhemies on työtehtävä parlamentissa. Puhemiehen tehtävät voivat olla muun muassa puheenvuorojen jakaminen, äänestysesitysten laatiminen, istunnon käsittelyjärjestyksen päättäminen, pöytäkirjojen tarkastaminen ja toimia virallisena allekirjoittajana valtion kirjelmissä. Suomessa eduskunnan puhemies on valtakunnan hierarkiassa toisena tasavallan presidentin jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puhemies Wikimedia Commonsissa
Opinto-ohjaus

Opinto-ohjaus (peruskouluissa oppilaanohjaus) on peruskouluissa, lukioissa ja ammattioppilaitoksissa toteutettava toiminta ja oppiaine, joka pyrkii ohjaamaan oppilaita ja opiskelijoita opiskelussa ja jatko-opintoja koskevissa kysymyksissä sekä ohjaamaan opiskelijat työelämään.
Opinto-ohjaukseen kuuluu oppilaiden ja opiskelijoiden auttaminen aine- ja kurssivalinnoissa, auttaminen oppimisongelmissa sekä henkilökohtainen ohjaus. Opinto- ja oppilaanohjaus on paljolti oppilaiden ja opiskelijoiden, opettajien ja huoltajien yhteistoimintaa. Oppilaanohjaus tutustuttaa oppilaita myös työntekoon järjestämällä tutustumiskäyntejä yrityksiin ja toteuttamalla käytännön tutustumista työelämään, työelämään tutustumisjaksoja eli työelämätietoutta. Opinto-ohjaus ohjaa opiskelijoita myös oman opinto-ohjelman suunnittelussa.
Opinto-ohjaajilta (lyhenne opo) ja oppilaanohjaajilta vaadittavat koulutus, työkokemus ja muut ehdot esitetään oppilaitoslainsäädännössä.[lähde? ] Yleensä viran pätevyyteen vaaditaan oikean oppilaitosmuodon opettajapätevyys ja ohjausopinnot; kasvatustieteen alempi korkeakoulututkinto ja kasvatustieteen maisterin tutkinnot. Siinä missä peruskouluissa voi yksi henkilö olla keskittynyt ainoastaan oppilaanohjaajan työhön, opinto-ohjaajat hoitavat usein myös jotakin muuta opettajan virkaa. Opinto- ja oppilaanohjaajien työllisyystilanne on ollut pitkään vakaa, mutta 2000-luvulla pätevistä ohjaajista on ollut puutetta.[lähde? ]
Opinto- ja oppilaanohjaajan lisäksi opinto- ja oppilaanohjausta antaa usein ryhmänohjaaja, muut opettajat, rehtori sekä tuutorit ja tukioppilaat.
Aiheesta muualla

Opetushallituksen Opintopolku-portaali[vanhentunut linkki]
Opinto-ohjaajan ja oppilaanohjaajan ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Nordsinnin kirkko

| Nordsinnin kirkko Nordsinni kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Nordre Land, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1758
Suunnittelija:  Bjarne Hvaslef
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  340
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Nordsinnin kirkko (norj. Nordsinni kirke) on Nordre Landin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1758.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nordsinnin kirkko Wikimedia Commonsissa
Skjønnen kirkko

| Skjønnen kirkko Skjønne kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Nore og Uvdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1879
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Skjønnen kirkko (norj. Skjønne kirke) on Nore og Uvdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1879.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skjønnen kirkko Wikimedia Commonsissa
Northern Game Summit

Northern Game Summit (NGS) on vuosittainen konferenssi pelialan ammattilaisille Kajaanissa. Kaksipäiväisen tapahtuman aikana puhujat pitävät esityksiä rinnakkain, aihealueesta riippuen. Näitä ovat olleet mm. pelisuunnittelu, ohjelmointi, grafiikka, virtuaalitodellisuus (VR) ja liiketoiminta. Osa aihealueista vaihtelee vuodesta riippuen. Tapahtuma järjestetään yleensä syys-lokakuun vaihteessa.
Historia

Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran Kajaanin Ammattikorkeakoululla vuonna 2012. Puhujia tapahtumaan saapui puhujia lukuisista tunnetuista yrityksistä, kuten Remedyltä, Roviolta, Woogalta sekä Yagerilta.
Tapahtuman koko kasvoi suuremmaksi 2013 ja tapahtumapaikka siirtyi elokuvateatteri Bio Rex Kajaaniin. Puhujien sekä osallistujien määrä kasvoi ja tapahtuma muuttui laadukkaammaksi. Tapahtuma jatkoi hidasta kasvua niin puhujien kuin tapahtumankin laadussa.
Vuonna 2016 tapahtuma sisälsi kolmannen, päätapahtumaa edeltävän, päivän, jolloin Nordic Game Communityn ylläpitämän Nordic Game Discovery Contestin osakilpailu pidettiin osana tapahtumaa. Vuoden suurimpia puhujia olivat Blizzard Entertainmentin Overwatch-pelin videomateriaalin tekninen johtaja Jim Jiang sekä TapOnItin perustaja ja teknologiajohtaja Tsahi Liberman.
Huomattavia puhujia

John Romero (id Software)
Jim Jiang (Blizzard Entertainment)
Peter Vesterbacka (Rovio Entertainment)
Hunter Grant (Blizzard Entertainment)
Timo Heinäpurola (Reforged Studios)
Pascal Luban (Game Design Studios)
Tuomas Pirinen (Reforged Studios)
Allan McKay (Hollywood)
Karoliina Korppoo (Colossal Order)
Toni Fingerroos (Fingersoft)
Kim Lahti (Redlynx)
Jay Ranki (Wargaming)
Viittaukset

↑  Microsoft Northern Game Summit 2012 -tapahtuman yhteistyökumppaniksi - Uutiset - Kajaanin ammattikorkeakoulu www.kamk.fi. Viitattu 21.2.2017.
↑  Visionist: Northern Game Summit gathers game developers to Kajaani, Finland (englanniksi) visionist.fi.  1.9.2016. Viitattu 21.2.2017.
Aiheesta muualla

Tapahtuman kotisivut
Rotsundin kappeli

| Rotsundin kappeli Rotsund kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2018.
Sijainti:  Raisi, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1932
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  240
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rotsundin kappeli (norj. Rotsundin kappeli) on Raisin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1932.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rotsundin kappeli Wikimedia Commonsissa
Kyokushinin Euroopan Open

| Euroopan Open |
| --- | --- |
Laji:  Kyokushin
Perustettu:  2000
Hallitseva mestari:   Gino Cosentino
Eniten mestaruuksia:   Alejandro Navarro (9)
Kyokushinin Euroopan Open (European Open Karate Championships) on vuosittain käytävä Kyokushinin IKO-liiton Euroopan-mestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 2000 lähtien ja se käydään avoimessa painoluokassa. Turnaus on pidetty usein loppuvuodesta marras-joulukuussa. Historian menestynein ottelija on ollut Alejandro Navarro, joka on turnauksen yhdeksänkertainen mestari.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Isäntämaa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 2000 |  Puola |  Sylwester Sypień |  Andrey Onopchenko |  Tomasz Najduch |
| 2002 |  Puola |  Tomasz Najduch |  Piotr Banasik |  Alexei Drobyazko |
| 2003 |  Unkari |  Alexandre Rodrigues |  Valentin Krastev |  Krzysztof Habraszka |
| 2004 |  Puola |  Krzysztof Habraszka |  Nicolae Stoian |  Sylwester Sypień |
| 2005 |  Serbia |  Krzysztof Habraszka |  Alejandro Navarro |  Jan Soukup |
| 2006 |  Italia |  Alejandro Navarro |  Piotr Banasik |  Michal Krzak |
| 2007 |  Saksa |  Alejandro Navarro |  Lucian Gogonel |  Krzysztof Habraszka |
| 2008 |  Bulgaria |  Alejandro Navarro |  Lucian Gogonel |  Petar Martinov |
| 2009 |  Ranska |  Alejandro Navarro |  Pablo Estensoro |  Aleksandăr Komanov |
| 2010 |  Serbia |  Nicolae Stoian |  Alejandro Navarro |  Djema Belkhodja |
| 2011 |  Ranska |  Alejandro Navarro |  Zahari Damjanov |  Diogo Da Silva |
| 2013 |  Ranska |  Alejandro Navarro |  Sergej Uvitskij |  Andrei Tširkov |
| 2014 |  Puola |  Patryk Sypień |  Damian Galinski |  Vladislav Jekimov |
| 2015 |  Puola |  Oleksandr Ieromenko |  Eldar Ismailov |  Damian Galinski |
| 2016 |  Puola |  Alejandro Navarro |  Andrei Luzin |  Andrej Zuborev |
| 2017 |  Romania |  Konstantin Kovalenko |  Alejandro Navarro |  Patryk Sypień |
| 2018 |  Moldova |  Alejandro Navarro |  Dzmitryi Varabei |  Igor Zagainov |
| 2019 |  Valko-Venäjä |  Patryk Sypień |  Dzmitryi Varabei |  Aleksei Galiev |
| 2020-2021 |  | Peruttu koronaviruspandemian vuoksi |  |  |
| 2022  |  Puola |  Alejandro Navarro |  Patryk Sypień |  Andri Meženskyi |
| 2023 |  Unkari |  Patryk Sypień |  Filip Maksimowicz |  Maxime Demeautis |
| 2024 |  Puola |  Gino Cosentino |  Alejandro Navarro |  Brice Konda |
Palkinnot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Paras taisteluhenki | Tameshawari | Paras ottelija |
| 2019 |  Dzmitryi Varabei |  Patryk Sypień | - |
| 2022 |  |  |  Andrzej Winiarski |
| 2024 |  Gino Cosentino |  |  |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Espanja | 9 | 5 | 0 | 14 |
| 2 |  Puola | 7 | 5 | 7 | 19 |
| 3 |  Ranska | 2 | 0 | 3 | 5 |
| 4 |  Romania | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 5 |  Venäjä | 1 | 2 | 5 | 8 |
| 6 |  Ukraina | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 7 |  Bulgaria | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 8 |  Valko-Venäjä | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 9 |  Tšekki | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 9 |  Brasilia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Menestyneimmät ottelijat

| Ottelija | Määrä | Mestaruus vuodet |
| --- | --- | --- |
|  Alejandro Navarro | 9 | 2006, 2007, 2008, 2009, 2011, 2013, 2016, 2018, 2022 |
|  Patryk Sypień | 3 | 2014, 2019, 2023 |
|  Krzysztof Habraszka | 2 | 2004, 2005 |
Noren kirkko

| Noren kirkko Nore kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2014.
Sijainti:  Nore og Uvdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1880
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  345
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Noren kirkko (norj. Nore kirke) on Nore og Uvdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1880.