stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lankjärvi
Historia

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi kirjoitettiin "Pitkäjärvi". Se oli kartan mukaan tuolloin asumaton järvi.
Lewis Campbell

Lewis Campbell vuonna 1904.
Lewis Campbell (3. syyskuuta 1830 – 25. lokakuuta 1908) oli brittiläinen klassisen kirjallisuuden tutkija. Hän oli syntyisin Edinburghista, Skotlannista. Hänen isänsä Robert Campbell oli runoilija Thomas Campbellin serkku.
Campbell opiskeli Edinburgh Academyssä, Glasgow'n yliopistossa sekä Oxfordin yliopistossa. Hän opetti Oxfordin Queen's Collegessa (1855–1858), toimi sijaisena Milfordissa, Hampshiressä (1858–1863) ja kreikan kielen professorina St Andrewsin yliopistossa (1863–1894). Vuonna 1894 hänet valittiin Oxfordin Balliol Collegen kunniajäseneksi.
Teokset

Tutkijana Campbell tunnetaan ennen kaikkea Sofoklesta ja Platonia käsittelevistä töistään. Hänen teoksiinsa ja käännöksiinsä kuuluvat:
Sophocles (2. painos, 1879)
Platon, Sofisti ja Valtiomies (1867)
Theaitetos (2. painos, 1883)
Valtio (yhdessä Benjamin Jowettin kanssa, 1894)
Life and Letters of Benjamin Jowett (yhdessä E. A. Abbottin kanssa, 1897)
Letters of B. Jowett (1899)
Life of James Clerk Maxwell (yhdessä W. Garnettin kanssa, 1884)
A Guide to Greek Tragedy for English Readers (1891)
Religion in Greek Literature (1898)
On the Nationalisation of the Old English Universities (1901)
Verse translations of the plays of Aeschylus (1890)
Sophocles (1896)
Tragic Drama in Aeschylus, Sophocles and Shakespeare (1904)
Paralipomena Sophoclea (1907).
Lankku (harjoite)

Varpaiden ja kyynärvarsien varassa lankuttamista.
Ojennettujen käsivarsien varassa lankuttamista.
Kyljellään lankuttamista.
Lankku on lihaskuntoharjoite, jota käytetään keskivartalon syvien lihasten vahvistamiseen. Lankussa ihminen asettuu noja-asentoon lattiaa vasten jalkojensa ja käsivarsiensa varaan vartalo suorana ja vatsalihakset jännitettyinä. Asennossa voi olla esimerkiksi yhdestä kolmeen minuuttia, ja sen voi toistaa muutaman kerran.
Suoritustapoja

Lankusta on erilaisia muunnelmia. Helpoimmassa lankussa ollaan polvien ja ojennettujen käsivarsien varassa. Vaativammassa lankussa ollaan varpaiden ja kyynärvarsien varassa. Eniten tasapainoa vaativassa lankussa ollaan varpaiden ja ojennettujen käsivarsien varassa. Lankuttaa voi myös kylkiasennossa. Lankuttamisen aikana voi aktivoida muitakin lihaksia tekemällä esimerkiksi jalkojen nostoja, hartialiukuja ja lantion heilautuksia.
Maailmanennätykset

Miesten lankutuksen maailmanennätys on Tšekin Josef Šalekin nimissä. Šalek lankutti vuonna 2023 9 tuntia, 38 minuuttia ja 47 sekuntia. Kanadalainen DonnaJean Wilde pitää hallussaan naisten maailmanennätystä, jonka hän rikkoi vuonna 2024 ajalla 4 tuntia 30 minuuttia ja 11 sekuntia.
Leijonan metsästys

Leijonan metsästys (tunnetaan myös nimillä Leijonanmetsästys ja Leijonaa mä metsästän) on tunnettu lastenlaulu. Laulun alkuperä ei ole selvillä, mutta siitä on vuosikymmenien ajan tehty eri puolilla maailmaa useita versioita, joissa metsästettävä eläin voi olla muukin kuin leijona. Laulun sanoissa kuvaillaan erilaisten esteiden ohittamista ja lopuksi pakenemista, kun vastaan tullut leijona osoittautuukin pelottavaksi.
Suomenkielisen kappaleen on levyttänyt muun muassa Fröbelin Palikat. Kappaletta on levytetty suomeksi 1990-luvun alusta alkaen, mutta se on tunnettu Suomessa jo pidempään.
Liber de causis

Liber de causis (”Syiden kirja”) on uusplatonilainen filosofinen teos, joka on latinankielinen käännös Prokloksen Teologian alkeet (Elementatio theologica) -nimellä tunnetun teoksen osien arabiankielisestä käännöksestä. Teoksella oli suuri vaikutus varhaiseen islamilaiseen filosofiaan, ja se oli islamilaisten oppineiden merkittävimpiä lähteitä uusplatonilaiseen ajatteluun.
Liber de causis on lyhyt metafysiikkaa käsittelevä tutkielma, joka vaikuttaa täydentävän Aristoteleen Metafysiikassa esitettyjä näkemyksiä. Mahdollisesti siitä syystä teos on jossain vaiheessa pantu Aristoteleen itsensä nimiin. Vasta Tuomas Akvinolainen ymmärsi tarpeeksi Aristoteleen metafysiikasta havaitakseen, ettei teos voinut eräiden ristiriitojen vuoksi olla Aristoteleen kirjoittama. Tuomas kirjoitti teoksesta kommentaarin. Teos on keskiajalla laitettu virheellisesti myös Gilbertus Porretanuksen nimiin. Myöhemmin kun uusplatonilaiset kirjoitukset löysivät tiensä länteen, kävi ilmi, että teos oli koottu Prokloksen kirjoituksista. Edelleen on epäselvää, kuka teoksen on koonnut.
Lastenklinikka (Oulu)

Oulun lastenklinikka toimii Oulun yliopistollisen sairaalan yhteydessä ja se on valmistunut vuonna 1975. Klinikan vastuualue on laaja; Pohjois-Suomen alueen vakavat lastensairaustapaukset hoidetaan siellä, mutta tarpeen vaatiessa myös Helsingin lastenklinikalla, (Uudessa lastensairaalassa).
Osastot ja poliklinikat

Alla on lueteltuna kaikki Oulun lastenklinikan osastot ja poliklinikat
Lasten ja nuorten ajanvarauspoliklinikka
Lasten leikkausosasto
Lastenneurologian poliklinikka
Osasto 50: Lastenpsykiatrian varhaisnuorten kriisi-, tutkimus- ja lyhythoito-osasto
Osasto 51: Lasten veri- ja syöpätautien osasto (Osasto aloitti toimintansa vuonna 1984)
Osasto 52: Lastenpsykiatrian päiväosasto
Osasto 53: Lastenpsykiatrinen hoito-osasto
Osasto 54: Lastenpsykiatrian kriisi-, tutkimus- ja lyhythoito-osasto
Osasto 55: Vastasyntyneiden osasto
Osasto 60: Lastenkirurginen ja -neurologinen osasto
Osasto 62: Lasten infektio- ja sisätautiosasto ja päivystys
Osasto 64: Lasten teho-osasto
Aiheesta muualla

Oulun lastenklinikka PPSHP:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Littera

Littera (lyhenne Litt., lat. littera, kirjain) on järjestystä osoittavan numerosarjan, kirjainsarjan, esineen tai muun vastaavan merkitsemiseen käytetty kirjain.
Suomalaisissa seteleissä merkintä Litt. kirjaimen A, B, C jne. edessä tarkoitti uutta painosta. Merkintää käytettiin ilmaisemassa setelissä tapahtunutta muutosta esimerkiksi paperin, vesileiman, tekstin tai värin suhteen. Se otettiin käyttöön 1909, kun sitä ennen oli merkitty setelin numeron eteen kirjain A, B tai C. Suomessa on käytetty myös merkintää Sarja II, jotta voitiin erottaa Suomen kansanvaltuuskunnan tekemät setelit valkoisen osapuolen seteleistä.
Suomen sotilasalan puhekielessä littera tarkoitti luottokuljetuslippua. Luottokuljetus oli Valtionrautateiden suorittama henkilö- tai tavarakuljetus velaksi. Litteraksi kutsuttiin lippua, jolla lomalle matkustava varusmies sai matkustaa ilmaiseksi, ja todistusta, jolla hän voi ostaa matkalipun alennettuun hintaan. Varusmies sai tietyn määrän ilmaisia litteroita palveluksensa aikana. Lomalle matkaavat sotilashenkilöt saattoivat 1930-luvulla saada Littera L:n, jolla voi ostaa matkalipun puoleen hintaan maksaessaan käteisellä.
Vuoden 2014 alusta lähtien varusmiesten litterat poistuivat käytöstä. Niitä oli käytetty Suomen rautatieliikenteen alusta lähtien eli 151 vuoden ajan. VR ja Puolustusvoimat sopivat joulukuussa 2013, että varusmieskortti toimii Puolustusvoimain lomapuvussa matkustavan varusmiehen junalippuna.
Veturien, junanvaunujen, moottorijunien, ratatyökoneiden ja muiden kalustoyksiköiden tyypin nimeämiseen käytetty littera eli kalustosarjatunnus eli sarjatunnus eli sarjamerkki ei ole lyhenne, vaan kirjaimista ja numeroista tai pelkistä numeroista koostuva merkkiyhdistelmä.
Rakennusalan kustannuslaskennassa ja yritysten kirjanpidossa littera tarkoittaa koodia, jolla kustannukset kohdennetaan. Vanhoissa osakekirjoissa littera tarkoitti osakekirjan sisältämien osakkeiden lukumäärää, sillä yksi osakekirja saattoi sisältää useita osakkeita. Näin vältyttiin painamasta valtavaa määrää paperisia osakekirjoja.
Lazy Bonezin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 4 |  |
| ↙Singlet | 13 |  |
| ↙Musiikkivideot | 17 |  |
Tämä artikkeli käsittelee Lazy Bonezin diskografiaa.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Vol.1 |  Julkaistu: 22. maaliskuuta 2013  Levy-yhtiö: E·X·R METAL Records  Formaatti: CD / Digitaalinen | #50  |  |
| Alive |  Julkaistu: 25. syyskuuta 2015  Levy-yhtiö: E·X·R METAL Records  Formaatti: CD / Digitaalinen |  |  |
| Kiss of the Night |  Julkaistu: 11. tammikuuta 2019  Levy-yhtiö: E·X·R METAL Records  Formaatti: CD / Digitaalinen | #3  |  |
| Eye of the Sky |  Julkaistu: 20. lokakuuta 2023  Levy-yhtiö: E·X·R METAL Records  Formaatti: CD / LP / Digitaalinen | #8  |  |
Singlet

Poker Face (2013)
M.I.L.F. (2013)
Sweet Girl (2015)
Lights (2015)
Calling the Wild (2018)
Run (2018)
Kiss of the Night (2018)
Reborn (2019)
Shield of Pride (2022)
Miss Gasoline (2022)
Welcome to the World (2023)
Said And Done (2023)
Lay to Rest (2023)
Musiikkivideot

Frozen Love (2013)
M.I.L.F. (Baltic Tour) (2013)
Sweet Girl (2015)
Racing Heart (2015)
Lonely (Official live) (2016)
Devil's Dice (Official live) (2016)
First to Go, Last to Know (Official live) (2017)
First to Go, Last to Know (Pecu Cinnari in memoriam) (2017)
Calling the Wild (2018)
Run (2018)
Kiss of the Night (2018)
Reborn (2019)
Shield of Pride (2022)
Miss Gasoline (2022)
Welcome to the World (2023)
Said And Done (2023)
Lay to Rest (2023)
Maunolampi

| Maunolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°13′30″N, 27°00′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Koirajärveen 
Järvinumero:  14.984.1.038
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97 m  
Pituus:  560 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,381 km  
Pinta-ala:  7,487 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMaunolampi 
Maunolampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Haimin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 560 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (14.984) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97 metriä mpy.
Litoria spenceri

| Litoria spenceri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Heimo::  Lehtisammakot Hylidae
Suku::  Litoria
Laji::  spenceri
Kaksiosainen nimi
 Litoria spenceri  Dubois, 1984 
Katso myös
   Litoria spenceri Wikispeciesissä   Litoria spenceri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Litoria spenceri on laji lehtisammakoiden heimossa, Litoria-suvussa. Litoria spencerin levinneisyysaluetta on aivan Victorian eteläkärki. Laji on äärimmäisen uhanalainen.
Käännös suomeksi
Meghalaya

| Meghalaya |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Meghalayan sijainti Intian kartalla.
Valtio:   Intia
Perustettu:  21. tammikuuta 1972
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Shillong
Pinta-ala:  22 429 km²
Väkiluku (2011):  2 966 889 (23.)
 – väestötiheys:  132 as./km²
Kielet:  garo, khasi, jaintia ja englanti
 
http://meghalaya.gov.in/
Meghalaya on Intian osavaltio maan koillisosassa Bangladeshin vastaisella rajalla. Alueen asukkaita ovat heimot, kuten khasit, garot ja jaintiat. Osavaltion valtausko on kristinusko. Suurin osa osavaltion asukkaista asuu maaseudulla. Pääkaupunki Shillong on myös osavaltion suurin kaupunki. Meghalaya oli Intian itsenäistyttyä osa Assamia. Siitä tuli oma osavaltionsa 21. tammikuuta 1972. Meghalayan asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 2 966 889.
Maantiede

Meghalayan pinta-ala on 22 429 km². Leveyttä alueella on noin 300 kilometriä ja pituutta noin 100 kilometriä. Osavaltion alue rajautuu etelässä ja lounaassa Intian Bangladeshin vastaiseen rajaan ja pohjoisessa naapuriosavaltio Assamin rajaan. Osavaltion alue koostuu vuoristoisesta ylängöstä, joka on erillinen osa Deccanin ylänköä. Garo Hills vuoret kohoavat Brahmaputrajoen laaksosta liittyen myöhemmin Khasi Hills ja Jaintia Hills-vuoriin. Osavaltion vuorten keskikorkeus vaihtelee 1 220 metristä 1 830 metrin korkeuteen merenpinnasta. Vuorten kokonaisuus muodostaa pöytävuorien massiivin, jota halkovat pääasiassa itä-länsi suuntaiset harjanteet. Alueen useat joet ovat kaivertaneet vuoriin syviä laaksoja. Joista ehkä huomattavin on Umiam-Barapani. Alueella on useita vesiputouksia ja se on myös altis maanjäristyksille.
Meghalayan sää vaihtelee korkeuden mukaan. Khasi ja Jaintia Hillsin seuduilla sää on leuto, kun taas matalampien Garo Hills -vuorten seudulla ilma on kuumempaa ja kosteampaa. Pääkaupunki Shillongissa osavaltion keskiosasta itään keskilämpötila on elokuisin keskimäärin 21–23 °C ja tammikuisin 8–10 °C. Meghalayassa vallitsee monsuuni-ilmasto ja monsuunikausi kestää toukokuusta syyskuuhun. Vuotuinen keskimääräinen sadanta on noin 2 600 mm. Sadanta vaihtelee jonkin verran paikan mukaan. Meghalayassa sijaitseva Cherrapunji on yksi maailman sateisimmista paikoista. Enimmillään sadetta on mitattu jopa 17 800 mm vuodessa.
Suuret osat Meghalayaa ovat metsien peitossa. Metsien puita ovat esimerkiksi männyt, magnoliat, intianmerantipuu ja bambut. Alueen eläimistöön lukeutuvat esimerkiksi aasiannorsu, intiantiikeri, kauriit, sambarhirvi villisiat, gauri, apinat, riikinkukko ja sarvinokat. Puuleopardi on Meghalayan tunnuseläin, pyhämaina tunnuslintu, intianjemane (Gmelina arborea) tunnuspuu ja Cypripedium calceolus tunnuskukka.
Historia

Meghalayan alueen varhaisesta historiasta tiedetään vain hyvin vähän. Joitakin mainintoja paikasta tehtiin ahomien ja kacharien kuningaskuntien aikaisissa lähteissä. Tuolloin alueella oli useita khasien kuningaskuntia. Britit alkoivat vaikuttaa alueella 1800-luvun alkupuolella. Vuonna 1827 britit solmivat sopimuksen Nonkhlaw-nimisen khasivaltion hallitsijan (syiem) kanssa rautatien rakentamiseksi tämän maiden poikki Bengalin ja Assamin välille. Sopimuksella oli kuitenkin vastustajansa, jotka alkoivat tehdä iskuja brittejä vastaan. Khasien hyökkäykset johtivat puolestaan brittien vastahyökkäyksiin. Lopulta 1830-luvulle tultaessa britit olivat alistaneet pääosan alueen heimoista. Heimojen annettiin kuitenkin pitkään hallita itseään brittien alaisuudessa brittien juuri puuttumatta sisäisiin asioihin. Shillongista tuli Assamin pääkaupunki vuonna 1874. Kaupunki kärsi mittavia tuhoja maanjäristyksessä kesäkuussa 1897.
Intian itsenäistyessä vuonna 1947 nykyisen Meghalayan alueesta tuli osa Intiaa osana Assamin aluetta. Khasien ja garojen perustamat järjestöt, kuten Khasi-Jaintia Association, Hills Union ja Garo National Conference olivat alkaneet vaatia itsehallintoa vuodesta 1946 alkaen. Sittemmin perustettiin useita poliittisia puolueita, joiden tavoitteena oli Assamista itsenäisen osavaltion luominen. Liikkeiden suosio lisääntyi etenkin vuodesta 1960, jolloin assamista tehtiin Assamin virallinen kieli. Joistakin muista Intian koillisista alueista poiketen tilanne Meghalayassa ei kuitenkaan kärjistynyt aseelliseksi liikehdinnäksi. Meghalayasta tuli ensin 2. huhtikuuta 1970 autonominen osavaltio Assamin alaisuudessa ja oma itsenäinen osavaltionsa 21. tammikuuta 1972.
Talous

Maatalous muodostaa Meghalayan osavaltion talouden kulmakiven. Noin 80% osavaltion asukkaista saa pääelinkeinonsa maataloudesta. Pääasiallisia viljelykasveja alueella ovat riisi ja maissi, mutta alueella kasvatetaan myös esimerkiksi appelsiinia, sitruunaa, ananasta, guavaa, banaaneja ja muita trooppisia hedelmiä. Tärkeitä rahakasveja ovat esimerkiksi puuvilla, sinappi, juutti, peruna, mustapippuri ja betelpähkinä. Maatalouden ohella Meghalayan alueella on runsaita luonnonvarojen esiintymiä, joiden laajamittaista hyödyntämistä ei kuitenkaan olla vielä aloitettu. Osavaltion eteläosissa on kivihiili ja kalkkikiviesiintymiä. Alueella on myös esimerkiksi kvartsia, kipsiä, fosforiittia ja bauksiittia. Osavaltion alueelta kaivetaan sillimaniittia, jota käytetään korkealaatuisen keraamisen saven valmistamiseen. Meghalayassa tuotetaan sähköä vesivoiman avulla ja osavaltio on yksi harvoista Intian alueista, jossa sähköä tuotetaan käyttöä enemmän. Kuivana kautena sähköä joudutaan kuitenkin ostamaan ulkopuolelta. Osavaltion teollinen tuotanto on vain hyvin pienimuotoista.
Väestö

Meghalayan asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 2 966 889. Vuoden 2001 vastaavassa laskennassa asukasluku oli 2 318 822. Meghalayan heimot muodostavat alueen asukkaiden valtaosan. Suurimmat ryhmät ovat garot osavaltion länsiosassa, khasit keskiosissa ja jaintiat itäosissa.
Vuonna 2011 79,93 % osavaltion asukkaista asui maaseudulla ja vain 20,07 % kaupungeissa. Alueen suurin kaupunki on pääkaupunki Shillong, jonka asukasluku oli 143 229. Muita kaupunkeja alueella ovat Tura, Mawlai, Nongthymmai ja Jowai. Väestötiheys Meghalayassa on 132 as./km². Meghalayan asukkaista 1 491 832 oli miehiä ja 1 475 057 naisia. Lukutaitoisuus Meghalayassa oli 74,43 %.
Meghalayan virallisia kieliä ovat garo, khasi, jaintia ja englanti. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan khasia puhui äidinkielenään 996 733 henkilöä, garoa 936 496 ja jaintiaa 316 863. Suurin osa alueen kielistä kuuluu tiibetiläis-burmalaisiin kieliin. Suurin osa alueen kielistä on tiibetiläis-burmalaisia kieliä. Khasit puhuvat Intian ainutta mon-khmer-kieltä
Vuonna 2011 kristityt muodostivat 74,59 % osavaltion väestöstä. Uskonnollisia vähemmistöjä olivat hindut (11,53 %), muslimit (4,4 %), buddhalaiset (0,33 %), sikhit (0,1 %), jainit (0,02 %) ja muut uskot (8,71 %).
Kulttuuri

Meghalayan kulttuuri muodostuu osavaltion eri heimojen kulttuurista ja perinteestä. Khasit, jaintiat, warit ja bhoit kutsuvat itseään yhteisnimellä hynniewtrep. Garot kutsuvat itseään nimellä achik. Eri heimoilla on omat tapanasa ja kulttuurinsa, mutta yksi niitä yhdistävä piirre ovat matrilineaariset suvut.
Meghalayalaisen keittiön perusraaka-aine on riisi. Sika on suosittu liha. Lihaa ja kalaa säilötään usein kuivaamaalla tai savustamalla. Etenkin monsuunikauden alussa kerätään paikallisia sieniä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meghalaya Wikimedia Commonsissa
Intian osavaltiot ja territoriot
Osavaltiot: Andhra Pradesh | Arunachal Pradesh | Assam | Bihar | Chhattisgarh | Goa | Gujarat | Haryana | Himachal Pradesh | Jammu ja Kashmir | Jharkhand | Karnataka | Kerala | Länsi-Bengali | Madhya Pradesh | Maharashtra | Manipur | Meghalaya | Mizoram | Nagaland | Odisha | Punjab | Rajasthan | Sikkim | Tamil Nadu | Telangana | Tripura | Uttarakhand | Uttar Pradesh
Liittovaltion alueet: Andamaanit ja Nikobaarit | Chandigarh | Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu | Lakshadweep | Puducherry
Pääkaupunkialue: Delhi
Meghalayan vuoria.
Metsämaisemaa Meghalayassa.
Näkymä Shillongin kaupunkiin.
Teeplantaaseja Meghalayassa.
Garoja perinteisissä asuissa.
Momentti (fysiikka)

Fysiikassa termi momentti voi viitata moniin erilaisiin asioihin:
| Suure | Vaihtoehtoiset nimitykset | Englanninkielinen nimitys | Tunnus | Yksikkö | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Momentti | voiman momentti, vääntömomentti, kiertomomentti | torque, moment, moment of force | M, T | Nm |  \mathbf {M} =\mathbf {r} \times \mathbf {F}  |
| Hitausmomentti | inertiamomentti | moment of inertia | I | kg·m² |  I=\sum mr^{2} |
| Pyörimismäärä | liikemäärämomentti, kiertoliikemäärä; impulssimomentti (pyörimismäärän muutos) | angular momentum | L | J·s |  L=I\omega  |
| Liikemäärä |   | momentum | p | Ns | p = m v |
| Taivutusmomentti |   | bending moment | Mt | Nm | Lujuusopissa |
| Jäyhyysmomentti | neliömomentti, tasapinnan hitausmomentti, jäyhyys | second moment of area | I | m4 | Lujuusopissa |
| Magneettinen momentti | magneettimomentti, magneettinen dipolimomentti | magnetic moment |  |  |  |
Lavotškin

| NPO S>  A. Lavotškin |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1937 nimellä OKB-301
Kotipaikka:   Venäjä
Tuotteet:  avaruusluotaimet
Kotisivu:  laspace.ru
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
NPO S. A. Lavotškin (venäjäksi Научно-производственного объединения им. С.А.Лавочкина) on venäläinen avaruusteknologiayhtiö, joka jatkaa yritysmuotoisena vuonna 1937 perustetun neuvostoliittolaisen lentokoneita suunnitelleen suunnittelutoimisto OKB Lavotškinin toimintaa.
Historia

Suunnittelutoimiston perusti 1930-luvun lopussa lentokonesuunnittelija Semjon Lavotškin. Sen lentokoneet kulkivat 1940-luvun alussa nimellä LaGG, jossa G:t merkitsivät toimiston kahta muuta pääsuunnittelijaa, Gudkovia ja Gorbunovia. Noin vuodesta 1943 alkaen lentokoneiden tyyppinimi oli La.
Toisen maailmansodan aikana tehdas valmisti hyvinä pidettyjä Lavotškin La-5 ja Lavotškin La-7-hävittäjälentokoneita. Lavotškin La-9 ja Lavotškin La-11 olivat Neuvostoliiton ilmavoimien viimeiset mäntämoottorihävittäjät.
26. joulukuuta 1948 tapahtui Lavotškin La-176-koelentokoneen ensilento. Se oli Neuvostoliiton ensimmäinen yliäänikone. Lavotškinin suunnittelutoimiston viimeinen lentokone oli Lavotškin La-250.
Semjon Lavotškin kuoli vuonna 1960. Jo sitä ennen suunnittelutoimisto oli siirtynyt ohjusten ja avaruusalusten suunnitteluun, ja perustajan kuoleman jälkeen suuntaus vahvistui.
1990-luvulla suunnittelutoimisto muuttui valtionyhtiöksi. Sen Moskovan lähellä sijaitsevaan tehtaaseen liittyy läheisesti Venäjän avaruusjärjestön Babakinin tutkimuskeskus.
Nykyisin yhtiö tekee osia Sojuz-kantorakettiin (ylin Fregat-rakettivaihe) ja Proton-kantorakettiin ja on suunnitellut Neuvostoliiton planeettaluotaimet. Se on tehnyt myös Cosmos 1-satelliitin aurinkovarjon.
Lentokoneet

Lavotškin LaGG-3
Lavotškin La-5 FN
Lavotškin La-7
Lavotškin La-9
Lavotškin La-11
Lavotškin La-15
Lavotškin La-17
Lavotškin La-150
Lavotškin La-160
Lavotškin La-200
Lavotškin La-250
Ohjuksia

Lavotškin S-125 Newa-ilmatorjuntaohjus (Nato-koodi SA-3 Goa)
Avaruustekniikka

Luna-ohjelma
Lunahod, kaksi kuuajokkia
VeGa
Astron
Phobos
Mars 96
Phobos-Grunt (kehitteillä 1980-luvulla ja jälleen vuonna 2006, laukaisu vuonna 2011)
Radioastron - kehitteillä 1980-luvulla ja jälleen 2000-luvulla, laukaisu vuonna 2010
Spectrum-X-Gamma - kehitteillä 1980-luvulla ja jälleen 2000-luvulla, laukaisu vuonna 2011
Aiheesta muualla

NPO Lavotškin (venäjäksi)
Lebrija

| Lebrija |
| --- | --- |
 Iglesia Mayor de Santa María de la Oliva (oik.)
 lippu:  vaakuna
 Kunnan sijainti Andalusian maakunnassa.
 Lebrija
 Koordinaatit: 36°55′10″N, 6°04′41″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Andalusia
Maakunta:  Sevilla
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  
Väkiluku (1.1.2016):  27 398
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lebrija on kunta Sevillan maakunnassa Andalusiassa Espanjassa. Lebrijan väkiluku on noin 27 400 (2016).
Muurien ympäröimä kaupunki sijaitsee viinitarhojen keskellä. Sen suurin nähtävyys on alkujaan moskeijaksi rakennettu Santa Maria de Olivan kirkko.
Kuvia

Castillo de Lebrija
"Giraldilla" (Iglesia de Santa María de la Oliva)
Barrinuevo (kaupunginosa)
Casa de la Misericordia