stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen rautateiden merkit ja opasteet
Aurausmerkit

Aurausmerkki osoittaa aurausta haittaavan kiinteän esteen. Aurausmerkkejä on käytetty muun muassa vaihteiden, radan laitteiden, siltojen, kallioleikkausten, laitureiden ja tasoristeysten kansien kohdalla.
Aurausmerkkejä käytetään yleensä pareittain, jolloin esteen alkumerkki on radan oikealla ja loppumerkki vasemmalla puolella. Yksittäinen merkki saattaa esiintyä, jos este on pistemäinen, kuten kiskojen välissä oleva laite.
Aurausmerkki 1 osoittaa kohdan, jossa auran kärkiä on nostettava, jotta vältetään esteeseen törmääminen. Aurausmerkkiä 2 käytetään muun muassa silloilla, matkustaja- ja kuormauslaitureilla, kallioleikkauksissa, yms. ilmaisemaan sivulla olevia esteitä. Levy osoittaa esteeseen eli radasta poispäin. Alku- ja loppumerkki ovat samanlaiset ja samalla, esteen puolella rataa. Aurausmerkit 1 ja 2 voidaan myös kiinnittää samaan tankoon.
Vuodesta 1969 alkaen ei aurausmerkkien, kuten ei muidenkaan opastimien, tolppia tai tankoja ole enää maalattu tunnusväreihin. Aurausmerkit oli alun alkaen suunniteltu laatikkoauroilla työskentelyä varten. Vastaavat varotoimet on tietenkin tehtävä nykyisillä auroillakin työskenneltäessä, joskaan auraussyvyys ei ole enää yhtä suuri kuin ennen.
| Jt1996 | Jt2005 | RVI-1091-412-2009 | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kuva merkistä puuttuu | Kuva merkistä puuttuu | Aurausmerkki 1 (Jt1996) | Auran terät on nostettava. (Jt1996) |
|  | Kuva puuttuu | Kuva puuttuu | Aurausmerkki 2 (Jt1996) | Auran siivet on suljettava. (Jt1996) |
Eristysmerkki

| Jt1987 | Jt1996 | RVI-1091-412-2009 |  | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Kuva merkistä puuttuu | Kuva merkistä puuttuu | Eristysmerkki (Jt1996, Jt1987) | Eristysmerkki ilmaisee eristetyn raideosuuden rajan. Merkkiä käytetään tasoristeysten hälytysalueen rajalla. Eristysmerkkejä käytetään myös keskitetyn vaihteen yhteydessä. Silloin se ilmaisee sen kiskonjatkoksen, jonka ulkopuolelle liikkeen on ulotuttava, jotta vaihde voitaisiin keskitetysti kääntää. (Jt1996, Jt1987) |
Seismerkki

| Jt1987 | Jt1996 | Jt2005 | RVI-1091-412-2009 | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  | Seismerkki (Jt1996, Jt1987) | Seis-merkki ilmaisee paikan, johon junan on pysähdyttävä, tai muussa kuin junaliikenteessä kohdan, johon saakka liike saa ulottua. Seis-merkin saa sivuuttaa opasteen perusteella tai joka kerta erikseen muuten annetulla luvalla. (Jt1996, Jt1987) Lupa annetaan "vedä"-opasteella varatulle ja "aja"-opasteella vapaalle raiteelle. (Jt1996) |
Seislevy

| Jt1987 | Jt1996 | Jt2005 | RVI-1091-412-2009 | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  | Seislevy (Jt1996, Jt1987) | Seislevy on merkki, jonka ohi raidetta ei saa liikennöidä. (Jt1996, Jt1987) Yöopasteena punainen valo (Jt1987) |
Veturin ajokieltomerkki

| Jt1987 | Jt1996 | Jt2005 | RVI-1091-412-2009 | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|    |  |  |  | Veturin ajokieltomerkki (Jt1996, Jt1987) | Veturin ajokieltomerkki ilmaisee, että veturin liikkuminen ohi merkin on kielletty. (Jt1987, Jt1996, Jt2005, RVI-1091-412-2009) Kirjain V merkitsee, että liikkuminen on kielletty v- ja r-sarjojen vetureilta ja kirjain R, että liikkuminen on kielletty r-sarjojen vetureilta. (Jt1987) Veturin ajokieltomerkin lisäkilvellä ilmoitetaan, mitä vetureita se koskee. (Jt1996) |
Liikennepaikkamerkit

Liikennepaikkamerkkejä (Lpm 1, Lpm 2 ja Lpm 3) käytetään ilmoittamaan kuljettajalle junan olevan lähestymässä tulo-opastinta vailla olevaa liikennepaikkaa.
| Jt1952 | Jt1969 | Jt1987 | Jt1996 | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  | Liikennepaikkamerkki 1 (Jt1987), Liikennepaikkamerkki (Jt1996) | Merkki ilmaisee, että 200-300 metrin päässä on seisake tai muu pääopastimeton liikennepaikka, jonka osoittaminen merkillä on tarpeellista. Liikennepaikkamerkillä osoitetaan myös junasuorituspaikka, joka ei ole liikennepaikalla tai jolla ei ole pääopastinta. Merkki asetetaan 1200 metrin päähän junasuorituspaikasta. |
|  |  |  | Merkki poistettu | Liikennepaikkamerkki 2 | Merkki ilmaisee, että juna lähestyy liikennepaikkaa, jossa on vaihde tai vaihteita ja jonne siis voidaan järjestää junien kohtauksia (tai sivuutuksia). Tällaisille liikennepaikoille saavuttaessa ja sen ratapiha-alueella junan suurin sallittu nopeus on varmuuslukitusta vailla olevilla liikennepaikoilla 50 km/h ja muilla liikennepaikoilla kiskopainosta riippuen 65, 75 tai 85 km/h, tai jos tulovaihde on käännetty käyrälle raiteellensa, 35 km/h. |
| Kuva merkistä puuttuu | Merkki poistettu (Jt1969) | - | - | Liikennepaikkamerkki 3 | Merkki ilmaisee, että juna lähestyy vaarallista liikennepaikkaa, jonne saavuttaessa ja jonka ratapiha-alueella junan suurin sallittu nopeus on 35 km/h, jos siellä on junakohtaus (tai -sivuutus) taikka jos tulovaihde on käännetty käyrälle raiteellensa, mutta muuten 50 km/h. |
Liikennepaikkamerkki (Liikennepaikkamerkki 1) poistettiin Jt2005:ssä. Paitsi jotain seisaketta edeltävänä, liikennepaikkamerkki saattoi olla käytössä luvankysymispaikkana, jolloin sen pylväässä oli nimikilpi. Viimeistään junan saavuttua merkin kohdalle oli kuljettajan saatava seuraavan paikan junasuorittajalta lupa matkan jatkumiseen.
Vakinaiset junakohtaukset tulo-opastinta vailla olevilla liikennepaikoilla kiellettiin 1989, jolloin Liikennepaikkamerkki 2 kävi tarpeettomaksi ja poistettiin. Liikennepaikkoja oli lakkautettu kasapäin ja sivuraiteita purettu, joten periaatteessa kaikilla miehitetyillä liikennepaikoilla oli tulo-opastin.
Liikennepaikkamerkki 3 poistettiin Jt-1969:n voimaan astuessa. Liikennepaikkoja oli 1960-luvulla alettu varustaa tulo-opastimin hyvinkin rivakassa tahdissa. Oli kehitetty ns. "köyhänmiehen releasetinlaite". Se oli valo-opastinturvalaitos, jossa vaihteet olivat edelleen käsin käännettäviä ja lukittavia, mutta niiden asennosta ja lukitustilanteesta riippui, saadaanko opastimeen jokin aja-käsite vai ei. Luonnollista oli, että kyseisiä turvalaitteita alkoi ilmestyä ensiksi vaarallisille liikennepaikoille.
Lähestymismerkki

| Jt1996 | Jt2005 | RVI-1091-412-2009 | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  | Lähestymismerkki | Lähestymismerkki ilmoittaa etäisyyden sellaiseen liikennepaikkaa suojaavaan pääopastimeen, jolla ei ole esiopastinta. Merkki on 1200 metrin päässä opastimesta. |
Nopeusmerkit (ennen Jt1996)

| Jt1952 | Jt1969 | Jt1987 | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   | Nopeusmerkki 1 (Jt1987) | Merkki ilmaisee, että lähestytään nopeusrajoitusaluetta, jolla nopeus saa olla enintään määrätyn luvun suuruinen. Merkki asetetaan Jtt:ssä määritellylle etäisyydelle nopeusrajoitusalueesta. Nopeusmerkeissä alettiin 1940-luvulla käyttää lisäkilpiä, kun nopeusrajoitus liittyi käytettävään veturisarjaan tai koski ratalinjalla olevaa vaihdetta, jonka kiskopaino oli muuta linjaa alhaisempi. Tiettyä vetokalustosarjaa koskeva nopeusrajoitus merkittiin jatkamalla nopeusmerkin levyä pylvään toiselle puolen ja merkitsemällä siihen mustalla se sarjat joita ko. nopeusrajoitus koski. Samassa mastossa saattoi olla siis kaksi tai useampiakin nopeusmerkkejä. Tällöin alempi tai alemmat nopeusmerkeistä koskivat sarjoja, jotka oli mainittu lisäkilvissä, ja ylin puolestaan kaikkia muita. Kun suurin nopeus oli rajoitettu vain linjavaihteen takia, oli nopeusmerkin pylvääseen kiinnitetty pyöreä, valkoinen, punareunainen levy, jossa oli musta kirjain V. Tämä lisäkilpi siis osoitti, että nopeusrajoitus johtui linjavaihteesta, jolloin varsinkin lyhyet junat ja yksinään liikkuneet veturit saattoivat nostaa nopeutta heti vaihteen ylitettyään. |
|  |  |  | Nopeusmerkki 2 (Jt1987) | Merkki ilmaisee yksiraiteisella radalla, että nopeusrajoitusalue on ohitettu. Kaksi- tai useampiraiteisella radalla merkki ilmaisee, että nopeusrajoitusalue päättyy. |
|  |  |  | Nopeusmerkki 3 (Jt1987) | Merkki ilmaisee, että lähestytään nopeusrajoitusaluetta, jolla kuljettajalle erikseen ilmoitettava nopeus on 15 km/h tai sitä pienempi. Merkki asetetaan Jtt:ssä määrätylle etäisyydelle nopeusrajoitusalueesta. Yöopasteena kaksi valkoista valoa jotka voivat olla vilkkuvat. |
|  |  |  | Nopeusmerkki 4 (Jt1987) | Merkki ilmaisee, että merkistä alkaa nopeusrajoitusalue, jolla nopeus saa olla enintään levyyn merkityn luvun suuruinen. |
|  |  |  | Nopeusmerkki 4 (Jt1987) | Merkki ilmaisee, että nopeusrajoitusalue päättyy. |
Jos suurin nopeus nopeusrajoitusalueella on 35 km/h tai suurempi, käytetään nopeusrajoitusmerkkejä 1 ja 2. Jos suurin nopeus on enintään 75 km/h ja kysymyksessä on tilapäinen nopeusrajoitus, käytetään nopeusmerkkien 1 ja 2 lisäksi merkkejä 4 ja 5. Kaksiraiteisella radalla ei nopeusmerkkiä 2 jälkimmäisessä tapauksessa käytetä.

Jos suurin nopeus on yli 15, mutta alle 35 km/h, käytetään nopeusmerkkien 1 ja 2 lisäksi merkkejä 4 ja 5. Kaksiraiteisella radalla ei nopeusmerkkiä 2 käytetä.
Jos suurin nopeus on 15 km/h tai sitä pienempi, käytetään nopeusmerkin 3 lisäksi merkkejä 4 ja 5.

Jos nopeusrajoitusalue on sellaisella ratapihan vaihteella, jota ei käytetä junaliikenteessä, tai jolla junan nopeus vaihteiden asennon takia saa olla enintään 35 km/h, nopeusrajoitusalue saadaan osoittaa vain merkeillä 4 ja 5.
Nopeusmerkit (alkaen Jt1996)

| Jt1996 | Jt2005 / RVI-1091-412-2009 / LO 08-2016 RATO17 | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | Nopeusmerkki (Jt1996, Jt2005, RVI-1091-412-2009, LO 08-2016 RATO17) | Nopeusmerkki ilmaisee suurimman sallitun nopeuden merkin kohdalta alkavalla nopeusrajoitusalueella. |
|  |  | Nopeusmerkki (Jt1996, Jt2005, RVI-1091-412-2009, LO 08-2016 RATO17) | Nopeusmerkin etumerkki ilmaisee suurimman sallitun nopeuden 1200 metrin päässä merkistä alkavalla nopeusrajoitusalueella. Jos etumerkki poikkeuksellisesti joudutaan sijoittamaan alle 1200 metrin etäisyydelle nopeusmerkistä, todellinen etäisyys metreinä ilmoitetaan etumerkin varteen kiinnitetyssä lisäkilvessä. Etumerkkiä ei käytetä seuraavissa tapauksissa:  •peräkkäisistä nopeusrajoitusalueista jälkimmäisellä, jos sillä sallittu nopeus on suurempi kuin edellisellä alueella  •rataosan pääteliikennepaikalla lähtösuunnassa, jos nopeusrajoitusalue alkaa alle 1200 metrin päässä lähtöraiteelta  •Jos nopeusrajoitus on sellaisella ratapihan raiteella, jota ei käytetä junaliikenteessä tai jolla juna vaihteiden asennon takia joutuu vähentämään nopeuden 35 km:iin tunnissa. Näissä tapauksissa rajoitusalue alkaa nopeusrajoitusmerkistä ja päättyy vastakkaisen suunnan nopeusrajoitusmerkkiin. |
| Merkki ei käytössä |  | JKV-nopeus (RVI-1091-412-2009, LO 08-2016 RATO17) | JKV-nopeus-merkki osoittaa kohdan, josta alkaa alue, jolla yksikön nopeus saa olla enintään JKV-veturilaitteen näyttämä ja jolla raiteen suurin nopeus on vähintään  80 km/h. (RVI-1091-412-2009) JKV-nopeus-merkki osoittaa, että merkin jälkeen yksikön nopeus saa olla enintään  JKV-ETCS-veturilaitteen  osoittama  nopeus  tai  enintään  80  km/h,  jos  JKV/ETCS-veturilaite ei näytä nopeutta. (LO 08-2016 RATO17) |
Jt1996:stä alkaen nopeutta osoittava luku on merkitty sekä nopeusmerkkiin että nopeusmerkin etumerkkiin siten, että viimeisenä oleva nolla on jätetty pois. Esim. luku 8 tarkoittaa nopeutta 80 km/h, luku 10 nopeutta 100 km/h jne. Jos nopeusmerkki tarkoittaa vain tiettyä veturisarjaa, junaa tai raidetta, tämä osoitetaan sekä nopeusmerkin että nopeusmerkin etumerkin varteen kiinnitetyllä lisäkilvellä.
Kaltevuusmerkki

Kaltevuusmerkillä ilmoitetaan tarvittaessa radan kaltevuus sekä laskun tai nousun pituus. Merkin pyöreään osaan on merkitty kaltevuus promilleina sekä nuoliosaan laskun tai nousun pituus kilometreinä. (Jt1987)
Nopeus kaltevuusmerkillä osoitetussa laskussa saattaa olla rajoitettu siten kuin juna nopeutta koskevissa kohdissa on määrätty.(Jt1987)
| Jt1987 | Jt1996 | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Merkki poistettu (Jt1996) | Kaltevuusmerkki 1 (Jt1987) | Lasku alkaa. (Jt1987) |
|  | Merkki poistettu (Jt1996) | Kaltevuusmerkki 2 (Jt1987) | Lasku päättyy. (Jt1987) |
|  | Merkki poistettu (Jt1996) | Kaltevuusmerkki 3 (Jt1987) | Nousu alkaa. (Jt1987) |
|  | Merkki poistettu (Jt1996) | Kaltevuusmerkki 4 (Jt1987) | Nousu päättyy. (Jt1987) |
Kaltevuusmerkki poistui käytöstä Jt1996:n käyttöönoton yhteydessä. Korvaavaa merkkiä kaltevuusmerkille ei ole.
Viheltämismerkki

| Jt1987 | Jt1996 | Jt2005 | Nimi | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Merkki poistettu (Jt2005) | Vihellysmerkki (Jt1996, Jt1987) | Viheltämismerkki ilmaisee paikan, jossa on annettava "juna tulee" -vihellinopaste, kun junan tai muun kiskoilla liikkuvan kulkusuunnassa etupää on tullut merkin kohdalle. (Jt1987, Jt1996) |
Viheltämismerkki poistui käytöstä Jt2005:n käyttöönoton yhteydessä, ja merkit poistettiin. Osittain korvaavana merkkinä tietyissä tilapäisissä erityiskohteissa on käytetty Yleinen varoitusmerkki-merkkiä.
Raiteensulun opastin

Raiteensulun opastimena käytetään lyhtyä tai levyä. Raiteensulun asettimen vastapaino on punainen. (Jt1987, Jt1996)
Raiteensulun levyä käytetään myös pysäytyslaitteen yhteydessä (LO 08-2016).
| Jt1987/Jt1996 (lyhty) | Jt1987/Jt1996 (levy) | RVI-1091-412-2009 / LO 08-2016 RATO17 (levy) | Merkitys |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  |   | Raiteensulku sulkee raiteen (Jt1996, Jt1987) Valkoinen teksti punaisella pohjalla osoittaa, että raiteensulku sulkee raiteen. (RVI-1091-412-2009) Merkin punainen taustaväri ja vaakasuuntainen numero osoittavat, että raiteensulku tai pysäytyslaite on liikennöinnin estävässä asennossa. (LO 19/2016 Radan merkkien ja merkintöjen selitykset) |
|  |  |   | Raiteensulku ei sulje raidetta (Jt1996, Jt1987) Musta teksti valkoisella pohjalla osoittaa, että raiteensulku ei sulje raidetta. (RVI-1091-412-2009) Merkin valkoinen väri ja pystysuuntainen numero osoittavat, että raiteensulku tai pysäytyslaite ei ole liikennöinnin estävässä asennossa. (LO 19/2016 Radan merkkien ja merkintöjen selitykset) |
Jt1987/Jt1996 mukaisten raiteensulun opastimien levyjen ja lyhtyjen alapuolella putkeen kiinnitettynä oli pieni valkoinen kilpi, jossa oli raiteensulun roomalainen numero.
Aiheesta muualla

Junaturvallisuussääntö 1952
Junaturvallisuussääntö 1969
Junaturvallisuussääntö 1987
Junaturvallisuussääntö 1996
Junaturvallisuussääntö 2005
Suomen rataverkolla käytetyt opastimet ja opasteet, osa 1. Resiina 2/2005
Suomen rataverkolla käytetyt opastimet ja opasteet, osa 2. Resiina 3/2005
Suomen rataverkolla käytetyt opastimet ja opasteet, osa 3. Resiina 4/2005
Suomen rataverkolla käytetyt opastimet ja opasteet, osa 4. Resiina 1/2006
Suomen rataverkolla käytetyt opastimet ja opasteet, osa 5. Resiina 2/2006
RVI/1091/412/2009 Rautatiejärjestelmän opasteista, opastimista ja liikennöintiin liittyvistä merkeistä. Rautatievirasto 2009
Ratatekniset ohjeet (RATO) osa 17 Radan merkit ja merkinnät (Arkistoitu – Internet Archive)
Liikenneviraston ohjeita 19/2016 Radan merkkien ja merkintöjen selitykset (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomi kesäparalympialaisissa 1968

Suomi osallistui yhden hengen joukkueella Tel Avivissa järjestettyihin kolmansiin kesäparalympialaisiin. Veikko Puputti sijoittui 22:nneksi selkäydinvammaisten keihäänheiton karsinnassa tuloksella 13,05 m.
Temppeli E

Temppeli E voi viitata seuraaviin:
Temppeli E eli Octavian temppeli, Korintti
Temppeli E, mahdollisesti Heran temppeli, Selinus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Temppeli E”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Stymfalía (järvi)

| Stymfalía Στυμφαλία |
| --- | --- |
 Stymfalía-järvi.
Valtiot:  Kreikka
Paikkakunta:  Stymfalía, Sikyóna, Korinthia, Peloponnesos
Koordinaatit:  37°51′15″N, 22°27′46″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  626 m
Pinta-ala:  3,65 km²
Suurin syvyys:  5 m
 fiStymfalía 
Stymfalía (kreik. Στυμφαλία) on järvi Peloponnesoksen niemimaan koillisosassa Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 3,65 neliökilometriä, suurin pituus noin 3,5 kilometriä, suurin leveys noin 1,3 kilometriä ja suurin syvyys noin viisi metriä. Järvi sijaitsee samannimisellä tasangolla Sikyónan kunnassa noin 626 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Järvi on Peloponnesoksen suurin luonnonjärvi.
Stymfalía-järvi ja Stymfalían tasankoa.
Stymfalía-järvi on saanut nimensä antiikin ajan Stymfaloksen kaupungista ja sitä ympäröineestä Stymfalian alueesta. Kreikkalaisessa mytologiassa järvellä elivät Stymfaloksen linnut. Järven pohjoisrannalla sijaitsee nykyinen Stymfalían kylä. Stymfalía-järveä ympäröivät Kyllíni- ja Olígyrtos-vuoret. Järvi ympäristöineen on Natura 2000 -aluetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stymfalía Wikimedia Commonsissa
Matkustajat

| Matkustajat> Travelers |
| --- | --- |

Tyyli:  science fiction
Kestoaika:  45 minuuttia
Luoja(t):  Brad Wright
Pääosissa:   Eric McCormack  MacKenzie Porter  Nesta Cooper  Jared Abrahamson  Reilly Dolman 
Alkuperämaa:    Kanada   Yhdysvallat 
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:    Showcase / Netflix   Netflix 
Esitetty:  17. lokakuuta 2016  – 14. joulukuuta 2018
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  34
Tuotanto
Tuottaja(t):   Eric McCormack  Jim O'Grady  Scott Graham  Lynne Bespflug 
Vastaava(t) tuottaja(t):   John G. Lenic  Carrie S. Mudd  Brad Wright  Robin Neinstein  Nick Hurran  Larry Tanz 
Ohjaaja(t):   Andy Mikita  Amanda Tapping  William Waring 
Käsikirjoittaja(t):   Ashley Park  Pat Smith  Jason Whiting  Ken Kabatoff 
Säveltäjä(t):  Adam Lastiwka
Tuotantoyhtiö(t):  Peacock Alley Entertainment
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Matkustajat on kanadalais-yhdysvaltalainen Brad Wrightin luoma scifisarja. Sen tuottivat yhdessä kanadalainen Showcase, videopalvelu Netflix ja Peacock Alley Entertainment. Sarjan esittäminen alkoi Kanadassa 17. lokakuuta 2016 ja Suomessa 23. joulukuuta 2016.
McCormack ilmoitti sarjan jääneen kolmen tuotantokauden mittaiseksi helmikuussa 2019.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eric McCormack  | … |  Grant MacLaren   |
|  MacKenzie Porter  | … |  Marcy Warton   |
|  Nesta Cooper  | … |  Carly Shannon   |
|  Jared Abrahamson  | … |  Trevor Holden   |
|  Reilly Dolman  | … |  Philip Pearson   |
|  Patrick Gilmore  | … |  David Mailer   |
|  Leah Cairns  | … |  Kathryn MacLaren   |
|  J. Alex Brinson  | … |  Jeff Conniker   |
Tuotanto

Huhtikuussa 2016 kanadalainen Showcase ilmoitti tuottavansa uuden tieteissarjan. Sen päänäyttelijäksi kiinnitettiin Eric McCormack ja käsikirjoituksesta vastaa Brad Wright.
Sarjaa kuvattiin eripuolilla Vancouveria.
Sen kaksi ensimmäistä kautta julkaistiin kanadalaisella Showcasen televisiokanavalla, jonka jälkeen se siirtyi videopalvelu Netflixin sarjaksi.
Tuotanto > Tuotantokaudet

| Kausi | Kausi | Jaksot | Ensiesitys> Avausjakso | Ensiesitys> Päätösjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 12 | 17. lokakuuta 2016 | 2. tammikuuta 2017 |
|  | 2 | 12 | 16. lokakuuta 2017 | 18. joulukuuta 2017 |
|  | 3 | 10 | 14. joulukuuta 2018 | 14. joulukuuta 2018 |
Aiheesta muualla

Matkustajat Showcase.ca sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Matkustajat Netflix.com sivustolla
Matkustajat Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Styrbjörn-luokka

| Styrbjörn-luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  350-375 t
Pituus:  32,6-35,4 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,7-7,0 m
Syväys:  4,3 m
Koneteho:  1 x 3-sylinterinen höyrykone, 750 ihp
Nopeus:  12 solmua
Miehistöä:  12
Aseistus
Meritorjunta:  1 x 37 mm kan M/98B 1 x 8 mm ksp M/36
Styrbjörn-luokka oli Ruotsin merivoimien kahden Norjasta vuonna 1935 ostetun valaanpyyntialuksen muodostama miinanraivaajaluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Starkodder | Akers Mekaniske Verksted, Oslo | - | 1925 | 1935 | 1. joulukuuta 1959 |
| HMS Styrbjörn | Framnaes Mekaniske Verksted, Sandefjord | - | 1923 | 1935 | 1. joulukuuta 1959 |
Tebori

Perinteisen irezumi-tatuoinnin tekemistä tebori-menetelmällä.
Tebori (jap. 手彫り) on perinteinen japanilainen tatuointimenetelmä, jolla tehdään yleensä klassisia japanilaisia irezumi-tatuointeja.
Menetelmä

Teborissa käytetään välineenä yleensä puusta tai metallista valmistettua nomi-tikkua, jonka päähän on kiinnitetty sarja neuloja. Neulat ovat vierekkäin tiheässä rivissä muodostaen pensselimäisen ulkomuodon toisin kuin tyypillisissä tatuointineuloissa, jossa neulat ovat nipussa.
Manuaalisessa hand poke -tyylissä tebori-tatuoija asettaa nomin varren peukalonsa päälle pitääkseen sen toivotussa asennossa ja toista kättään käyttäen työntää mustetta toistuvalla liikkeellä ihon alle. Tebori-menetelmän käyttäminen vaatii tatuoijalta tavallista stick and poke -tyyliä enemmän voimaa sen veistämistä muistuttavan, työntävän tekniikan takia. Vipumaista, työntövoimaa käyttävää tekniikkaa kutsukaan nimellä tsukibori, ja hellempää, työntö- ja vetoliikkeeseen perustuvaa tekniikkaa termillä hanebori. Tebori tarkoittaa suoraan suomennettuna ’käsin kaivertamista’.
Tebori-tekniikkaa opetettiin oppisopimustyylillä (deshiiri) 1800-luvulta lähtien. Intensiivinen deshiiri-koulutus kesti viisi vuotta, joiden aikana oppilaat opettelivat teborin salat mestariaan seuraamalla. Viiden vuoden koulutuksen jälkeen oppilaat maksoivat ensimmäisenä työskentelyvuotenaan ansaitsemansa rahat mestarilleen. Tätä yhden vuoden palvelusaikaa kutsutiin nimellä oreiboko, ja sen tarkoitus oli osoittaa kiitollisuutta mestarille.
Perinteitä kunnioittavat tebori-taiteilijat käyttävät edelleen vuosisatoja vanhoja välineitä huolehtien kuitenkin steriiliydestä.
Temppeli D

Temppeli D voi viitata seuraaviin:
Temppeli D, perinteisesti ”Hera Lakinian temppeli”, Akragas
Temppeli D, Metapontion
Temppeli D, mahdollisesti Afroditen temppeli, Selinus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Temppeli D”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tapahtui kaukana

| Tapahtui kaukana |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Topo Leistelä Edvin Laine
Käsikirjoittaja:  Topias
Perustuu:  Ensio Rislakin näytelmään Tapahtui kaukana (1937)
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Heikki Aaltoila
Kuvaaja:  Osmo Harkimo Sulo Tammilehto
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Helena Kara Joel Rinne Kullervo Kalske Aku Korhonen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF Oy
Ensi-ilta:  1950
Kesto:  75 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tapahtui kaukana on Topo Leistelän ja Edvin Laineen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1950.
Ensio Rislakin näytelmään Tapahtui kaukana (1937) perustuvan elokuvan tapahtumat sijoittuvat pohjoiseen Enontekiön maisemiin. Kotikutoiseksi luonnehditun viihde-elokuvan luoma kuva paikallisista asukkaista on stereotyyppinen, eikä se kriitikon mukaan imartele sen paremmin kohdetta kuin tekijääkään. Ainoastaan Aku Korhosen roolisuoritus saa kiitosta, mutta hämmentävän hupaisiksi, jopa camp-huumorin puolella liikkuvaksi arvioivat kriitikot miesten unia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Helena Kara  | … |  Maire Lehtinen   |
|  Joel Rinne  | … |  insinööri Antti Juvas   |
|  Kullervo Kalske  | … |  insinööri Sarkonen   |
|  Aku Korhonen  | … |  Sotka-Jussi   |
|  Helge Ranin  | … |  Filip Lehtinen   |
|  Martta Kontula  | … |  Kerttu   |
|  Kalle Viherpuu  | … |  Uula, postinkantaja   |
|  Topo Leistelä  | … |  Kaarinen   |
|  Aarne Laine  | … |  portieeri   |
|  Pentti Irjala  | … |  hotellivieras   |
|  Irja Kuusla  | … |  keittäjä   |