stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
King Mondo
Oheistuotteet

Uusien hahmojen, joihin myös King Mondo lukeutui, luomisella sarjaa Power Rangers Zeo varten oli tarkoitus nuorentaa sarjaa. Kuten valtaosasta Power Rangers -sarjojen päävihollisista, ei myöskään Mondosta tehty figuuria vaan figuureissa keskityttiin Mondon rivisotilaisiin ja robottihirviöihin.lähde? Tosin Japanissa on julkaistu pieni figuuri Mondon Sentain vastineesta Bacchus-Wrathista sekä Sprocketin ja Machinan vastineista Hysteriasta ja Buldontista.
Alfeiós

| Alfeiós Αλφειός |
| --- | --- |
 Alfeiósjoki.
Alkulähde:  Taÿ́getos-vuori
Laskupaikka:  Kyparissiakóslahti, Joonianmeri  37°36′45″N, 21°27′6″E
Maat:   Kreikka
Pituus:  110 km
Alkulähteen korkeus:  1 800 m
 Alfeiósjoki kartalla.
Alfeiós (kreik. Αλφειός) on joki Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen pituus on 110 kilometriä. Joki saa alkunsa Taÿ́getos-vuorelta 1 800 metrin korkeudesta ja se laskee Joonianmereen niemimaan länsirannikolla Kyparissiakóslahden pohjoisosassa.
Pato Alfeiós-joessa Eliksessä.
Alfeiós on Peloponnesoksen pisin joki ja Kreikan kaikista joista kahdeksanneksi pisin. Se virtaa Arkadian ja Eliksen alueyksiköiden alueella. Alfeióksen sivujokiin kuuluu Kládeos, joka yhtyy siihen Olympian lehdon arkeologisen alueen kohdalla. Laskiessaan mereen Pýrgoksen kaupungin eteläpuolella Alfeiós muodostaa 113 neliökilometrin laajuisen suistoalueen eli deltan. Joen sedimentit ovat tuottaneet Eliksen rannikolle Kreikan laajimmat hiekkadyynit.
Kreikkalaisessa mytologiassa joki yhdistettiin joenjumala Alfeiokseen, joka rakastui nymfi Arethusaan tämän kylvettyä joessa. Myytissä Herakles puhdisti Augeiaan tallit kääntämällä Alfeioksen ja Peneioksen virtaukset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alfeiós Wikimedia Commonsissa
Unkarin pyhä kruunu

Pyhä kruunu kuvattuna vuonna 2010.
Unkarin pyhä kruunu (unkariksi A magyar Szent Korona), myös Pyhän Tapanin kruunu, on vuosisatoja vanha kruunu, joka kuuluu Unkarin kansallisiin symboleihin. Kruunu esiintyy mm. Unkarin virallisessa vaakunassa. Sen sijaintipaikka on vuodesta 2000 ollut Unkarin parlamenttitalo Budapestissa.
Pyhän Tapanin kruunu

Unkarilaisten hallitsija Tapani I kruunattiin vuonna 1000 tai 1001, ja tästä lasketaan kristityn Unkarin kuningaskunnan historian alkaneen. Merkittävää tässä kruunauksessa ei ollut "kuninkaan" arvonimi vaan se, että Tapanista näin tuli naapurivaltioiden hallitsijoiden vertainen hallitsija, jonka aseman tunnustivat sekä kirkko että Saksan keisari. Legendan mukaan Tapani lähetti apotti Asztrikin pyytämään kruunua paavilta. Juuri ennen Asztrikin saapumista paaville ilmestyi unessa enkeli, joka kehotti antamaan Puolan hallitsijalle tarkoitetun kruunun unkarilaisten kuninkaalle.
Paavin lähettämä tai ei, Tapanin kruunauksessa käytetty alkuperäinen kruunu on kadonnut. (Ainoassa Tapanista säilyneessä aikalaiskuvassa, joka on kirjailtu hänen ja kuningatar Giselan vuonna 1031 kirkolle lahjoittamaan messukasukkaan, jota sittemmin käytettiin Unkarin kuninkaiden kruunajaisviittana, kuningas Tapanilla on päässään muodoltaan enemmänkin lakkia muistuttava esine.) Nykyistä "Pyhää kruunua" on kylläkin vuosisatojen ajan, kenties jo 1200-luvulta lähtien haluttu pitää Tapanin alkuperäisenä kruununa. Sillä on kruunattu Unkarin kuninkaat vuoteen 1916 saakka, jolloin Itävalta-Unkarin viimeinen hallitsija Kaarle I kruunattiin Budapestissa Unkarin kuninkaaksi, ja sitä on käytetty myös kuningattaria kruunattaessa: sillä on kosketettu kuningattaren oikeaa olkapäätä merkiksi hänen tehtävästään kuninkaan auttajana ja tukijana.
Kruunuun liittyviä oppeja ja uskomuksia

Niin kutsutun Pyhä kruunu -opin (Szent Korona-tan) mukaisesti kruunun on katsottu edustavan kuninkaan persoonasta riippumatonta Unkarin valtion olemusta, Unkarin itsenäisyyttä ja sen historiallisten rajojen koskemattomuutta. Tämän mukaan Unkarin kuninkaat saavat valtansa ainoastaan kruunun kautta, joten kuninkaan kruunaus ei ole vain muodollinen seremonia vaan oikeustoimi.
Kruunun ja sen alkuperän ympärille on syntynyt lukuisia salaliittoteorioita ja esoteerisia uskomuksia: esimerkiksi Gábor Pap on väittänyt, että kruunun vinossa oleva risti on itse asiassa yliluonnollisia, taivaallisia energioita välittävä antenni, tai kruunussa on haluttu nähdä hieroglyfejä tai muinaisunkarilaisia riimumerkkejä.
Unkarin pyhä kruunu on laissa määritelty kansallissymboliksi, jonka pilkkaamisesta voidaan rangaista jopa vuoden vankeudella.
Galleria

Unkarin kruununjalokivet esillä maan parlamenttitalossa.
Itävalta-Unkarin viimeisen hallitsijan Kaarle I:n (Unkarissa Kaarle IV) kruunajaiset Unkarissa vuonna 1916.
Kruunun kaaret kuvattuna ylhäältä päin.
Kruunu heraldisena symbolina
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Unkarin pyhä kruunu Wikimedia Commonsissa
Pyhä Stephan ja Unkarin kuningaskruunu, Seura, 22.12.1937, nro 51, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Géza I kuvattuna yhdessä Unkarin pyhän kruunun alaosan pienistä emalikuvista. Kuvan vieressä lukee kreikaksi "Géza, uskollinen turkkilaisten kuningas".
Hulluuden highway

| Hulluuden highway Haloo Helsinki! |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. maaliskuuta 2017
 Tuottaja(t): Rauli Eskolin, Gabi Hakanen
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 52.05
 Levy-yhtiö: Ratas Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Haloo Helsinki! -yhtyeen muut julkaisut
| Kiitos ei ole kirosana 2014 | Hulluuden highway 2017 | Texas-EP 2018 |
Singlet albumilta Hulluuden highway
 ”Rakas” Julkaistu: 2. joulukuuta 2016  ”Hulluuden highway” Julkaistu: 27. tammikuuta 2017  ”Oh No Let’s Go” Julkaistu: 14.6.2017
Hulluuden highway on Haloo Helsinki! -yhtyeen kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 10. maaliskuuta 2017. Se levytettiin Hansa-studioilla. Yhtye lähtee albumin julkaisun jälkeen 11 konserttia käsittävälle kiertueelle. Yhtye aloitti Hulluuden highway -kiertueen Tallinnassa, Saku Suurhallissa. Albumi nousi julkaisuviikollaan 11/2017 Suomen virallisen albumilistan ykköseksi ja pysyi ykkössijalla yhdeksän viikkoa.
Albumin ensimmäinen single ”Rakas” julkaistiin 2. joulukuuta 2016. Se nousi suoraan radiosoittolistan ykköseksi, mutta latauslistalla parhaimmaksi sijoitukseksi jäi julkaisuviikon toinen sija. Toinen single, ”Hulluuden highway”, julkaistiin 27. tammikuuta 2017. Se nousi suoraan latauslistan ensimmäiselle sijalle, jolla se oli kolme viikkoa. Radiosoittolistalla toinen single nousi ensimmäisellä viikolla sijalle 41. Kolmas single ”Oh No Let’s Go” julkaistiin 14. kesäkuuta 2017.
Vuonna 2018 Hulluuden highway palkittiin Vuoden albumin, vuoden rock albumin ja vuoden myydyimmän albumin Emma-palkinnoilla. Haloo Helsinki! sai myös vuoden yhtye Emma-palkinnon.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Hei Haloo | Leo Hakanen, Jere Marttila, Elli Haloo | 4.27 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Hulluuden highway | Hakanen, Marttila, Haloo | 4.16 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kärpästen herra | Hakanen, Marttila, Haloo, Rauli Eskolin | 4.41 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Rakas | Hakanen, Haloo | 3.34 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Oh No Let’s Go | Hakanen, Marttila, Haloo | 4.21 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Halleluja | Hakanen, Marttila, Haloo | 4.11 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Tää rakkaus ei lopu koskaan | Haloo | 3.59 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Saatanan zen | Hakanen, Marttila, Haloo | 3.49 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Terveisin mä | Hakanen, Haloo | 5.11 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Laula lujempaa (Show Must Go On) | Hakanen, Marttila, Haloo | 4.11 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Rakasta mua nyt | Hakanen, Marttila, Haloo | 3.57 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Yhdessä ihminen | Hakanen, Haloo | 6.09 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Aamulehti : 
Savon Sanomat : 
Soundi : 

Aamulehden Jussi Saarinen kehui sitä, että Haloo Helsingin sävellykset ovat albumilla aiempaa monipuolisempia. Saarisen mukaan yhtye ”ei ironisoi eikä kikkaile soundeilla”. Soundin Antti Granlundin mielestä Hulluuden highway on ”turvallinen levy, normaali ja tasapainoinen”. Hän kuitenkin totesi Haloo Helsingin olevan yhtyeenä parempi kuin Hulluuden highway. Suomen Kuvalehden Tero Alangon mukaan albumi on "enemmän huippuunsa trimmattu tuote kuin taideteos", jossa "ei ole mitään villiä, vaarallista tai ainutlaatuista." Alanko kehui Elli Haloon lauluääntä ja tarttuvia kertosäkeitä.
Jiri Pärssinen

| Jiri Pärssinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. toukokuuta 2002 (ikä 22) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  188 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Ketterä
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  7
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Aik. seurat:  HPK (SML) FPS (Mestis) KooKoo (SML)
Jiri Allan Pärssinen (s. 24. toukokuuta 2002 Turku) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterässä. Hän laukoo oikealta.
Ura > Seuraura

Pärssinen jääkiekkoilun ruotsalaisessa Timråssa, kun hänen isänsä Timo pelasi seuran miesten joukkueessa. Jiri Pärssinen muutti perheineen yhdeksänvuotiaana takaisin Suomeen ja hän siirtyi varsinaiseen kasvattajaseuraansa, naantalilaiseen VG-62:een. Pärssinen siirtyi 14-vuotiaana Turun Palloseuraan. Hän toimi kauella 2017–2018 seuran C-nuorten varakapteenina. Pärssinen voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2018–2019 hän oli tehoilla 3+17=20 TPS:n B-nuorten tehokkain puolustaja Eemil Viron kanssa.
Maaliskuussa 2020 Pärssinen teki juniorisopimuksen Tapparan SM-liigajoukkueen kanssa. Hän pelasi kauden 2020–2021 kokonaan seuran U20-joukkueessa, jonka tehokkain puolustaja Pärssinen oli tehoilla 8+16=24. Toukokuussa 2021 hän teki Tapparan kanssa vuoden mittaisen ammattilaissopimuksen. Pärssinen pelasi myös kauden 2021–2022 kokonaan seuran U20-joukkueessa, jonka tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 13+15=28. Pärssinen jakoi myös joukkueen sisäisen maalipörssin toisen sijan Vili Kukkolan kanssa edellään Oskari Luoto. Hänet palkittiin U20 SM-sarjan parhaana pelaajana Teemu Selänne -palkinnolla ja parhaana puolustajana Reijo Ruotsalainen -palkinnolla. Pärssisestä tuli ensimmäinen kummankin palkinnon voittanut Tapparan pelaaja. Hänet valittiin myös sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Pärssinen valittiin myös U20 SM-sarjan marraskuun kuukauden pelaajaksi.
Kaudeksi 2022–2023 Pärssinen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhoon. Hän kuitenkin kärsi alkukaudella kaksi loukkaantumista, joista ensimmäinen polvivamma tuli jo harjoituskaudella, joka piti Pärssisen koko syyskauden sivussa. Kuntouduttuaan tammikuussa 2023 hän siirtyi HPK:n U20-joukkueen vahvuuteen. Kahden siellä pelatun ottelun jälkeen seura lainasi Pärssisen Mestis-joukkue Forssan Palloseuraan, jossa hän pelasi kauden aikana viisi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Pärssinen teki HPK:ssa lopulta SM-liigadebyyttinsä 28. helmikuuta 2023 vieraissa entistä junioriseuraansa Turun Palloseuraa vastaan. Hänet merkittiin HPK:n seitsemänneksi puolustajaksi. Pärssinen sai ottelussa jääaikaa 6.12 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema +1. Pärssinen pelasi SM-liigassa kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.
Syyskaudesta 2023–2024 Pärssinen pelasi valtaosan lainalla FPS:n Mestis-joukkueessa, jossa hän pelasi 24 runkosarjaottelua tehopistein 2+5=7. Pärssisen pelimäärä HPK:ssa kasvoi kuitenkin kevätkaudella, kun joukkueen puolustus kärsi lukuisista poissaoloista. Hän pelasi SM-liigassa 27 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä.
Toukokuussa 2024 Pärssinen liittyi alustavasti kuuden viikon ajaksi KooKoon harjoitteluvahvuuteen. Viikkoa myöhemmin hänen uutisoitiin siirtyvän kaudeksi 2024–2025 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Imatran Ketterään. Pärssinen oli joukkueen tehokkain puolustaja tehtyään 45 runkosarjaottelussa tehot 2+19=21. Joulukuussa 2024 Ketterä vuokrasi hänet yhden ottelun ajaksi KooKoohon. Pärssisen kausi päättyi kuitenkin runkosarjaan.
Ura > Maajoukkueura

Pärssinen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä Pärssinen on pelannut kuusi nuorten ja 20 poikien maaottelua.
Muuta

Pärssisen isoveli Juuso pelaa hyökkääjänä NHL-seura New York Rangersin organisaatiossa. Heidän pikkuveljensä Julius pelaa hyökkääjänä VG-62:n U20-joukkueessa ja Jesse hyökkääjänä Turun Palloseuran U20-joukkueessa. Veljesten isä Timo Pärssinen pelasi omalla urallaan hyökkääjänä 17 NHL-ottelua Mighty Ducks of Anaheimissa kaudella 2001–2002 ja hän pelasi myös viidet MM-kilpailut saavuttaen kaksi hopeaa, vuosina 2001 ja 2007.
Jiri Pärssinen valmistui ylioppilaaksi Sammon keskuslukiosta keväällä 2021. Hän on maininnut yhdeksi esikuvakseen Cale Makarin.
Draaman kaari viehättää

| Draaman kaari viehättää Behm |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. syyskuuta 2020
 Formaatti: LP, CD, C-kasetti, striimaus
 Tuottaja(t):  Rita Behm  Kashwell  Sakke Aalto 
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 34.32
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Behmin muut studioalbumit
|   | Draaman kaari viehättää 2020 | Merkittävät erot 2023 |
Singlet albumilta Draaman kaari viehättää
 ”Hei rakas” Julkaistu: 20. syyskuuta 2019  ”Tivolit” Julkaistu: 13. maaliskuuta 2020  ”Frida” Julkaistu: 10. heinäkuuta 2020
Draaman kaari viehättää on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Behmin debyyttialbumi, jonka julkaisi Warner Music Finland 18. syyskuuta 2020.
Albumi myi platinaa jo ennen julkaisupäiväänsä. Behm on tuottanut yksin albumin kappaleet ”Päästä varpaisiin” ja ”Yhtä vaille kaksi”. Muita tuottajia ovat Kalle Mäkipelto ja Sakke Aalto.
Albumi nousi Suomen virallisen listan ykköseksi heti ensimmäisellä viikollaan ja pysyi siellä myös seuraavat kuusi viikkoa. Kolme viikkoa albumin ilmestymisestä se nousi myös fyysisen albumilistan kärkeen. Yhteensä albumi on ollut albumilistan kärjessä 20 viikkoa. Albumi on kerännyt eniten listaykkösviikkoja koko Suomen virallisen listan historiassa. Lisäksi albumin kaikki kappaleet ylsivät singlelistalle.
Draaman kaari viehättää oli myydyin albumi Suomessa vuosina 2020 ja 2021. Se myi lokakuuhun 2020 mennessä tuplaplatinaa, ja triplaplatinaa tammikuuhun 2021 mennessä. Vuonna 2021 Draaman kaari viehättää palkittiin Vuoden albumin Emma-palkinnolla.
Musiikki

Albumin avaava ”Päästä varpaisiin” on herkkä kappale, jossa ei ole lainkaan kertosäettä. Kappaleessa kertoja on muita kohtaan varautunut, vaikka haluaisikin muiden hyväksyntää laulaen ”ei kukaan kysy koskaan miten mä voin / enemmän kiinnostaa miten mun laulut soi”. Laulaja on kuvaillut sitä ”virreksi, jopa rukoukseksi”. Kappale oli myös ensimmäinen, jonka Behm on kokonaan itse tuottanut. Seuraava kappale ”Minä vai maailma” on Behmin ja tuottaja Sakke Aallon yhdessä säveltämä kappale, jossa on käytetty pianoa, jousia ja bändisovituksia. ”Yhtä vaille kaksi” on albumin toinen kappale, jonka Behm on itse yksin tuottanut. ”Lupaan” on sanoituksiltaan kaihoisa ja sävellykseltään sinfoninen kappale, jossa Warnerin tuotantopäällikkö Asko Kallosen mukaan ”kiteytyy behmiys tosi hyvin”. Seuraava kappale ”Unia” on myös sävelletty yhteistyössä Aallon kanssa.
”Apokalyptinen häpeä” on laulelmahenkinen ja dramaattinen valssi, jonka lopussa soi melankolinen kitarasoolo. ”Frida” on nimetty meksikolaisen taidemaalarin Frida Kahlon mukaan. ”Riipun” soi ennen ”Tivolit”-kappaletta, joka oli albumille ensimmäisenä kirjoitettu kappale ja toinen single. Kappale kertoo tulevaisuudettoman ihmissuhteen risteyskohdasta. Albumin päättävä ”Hei rakas” oli artistin ensimmäinen single. Se sai alkunsa vedonlyönnistä: Behm ja Aalto löivät vetoa siitä, kumpi tekee paremman rakkauslaulun.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Rita Behm, ellei toisin mainita.
Päästä varpaisiin – 3.00
Minä vai maailma – 3.26 (feat. Keko Salata, säv. Rita Behm, Keko Salata)
Yhtä vaille kaksi – 4.04
Lupaan – 3.27
Unia – 3.14 (säv. Rita Behm, Sakke Aalto)
Apokalyptinen häpeä – 3.54
Frida – 3.12
Riipun – 3.12
Tivolit – 3.31
Hei rakas – 3.32
Listasijoitukset

| Lista | Sija |
| --- | --- |
Suomen virallinen lista: 1
Fyysinen albumilista: 1
Vesala (albumi)

| Vesala Vesala |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. kesäkuuta 2016
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tuottaja(t): Paula Vesala
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 41.15
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Vesalan muut julkaisut
|   | Vesala 2016 | Etsimässä rauhaa 2020 |
Singlet albumilta Vesala
 ”Tequila” Julkaistu: 23. lokakuuta 2015  ”Tytöt ei soita kitaraa” Julkaistu: 3. tammikuuta 2016  ”Älä droppaa mun tunnelmaa” Julkaistu: 10. kesäkuuta 2016  ”Ei pystyny hengittää” Julkaistu: 26. lokakuuta 2016
Vesala on Paula Vesalan ensimmäinen soololevy, joka ilmestyi 17. kesäkuuta 2016. Levyltä on julkaistu singlet ”Tequila”, ”Tytöt ei soita kitaraa”, ”Älä droppaa mun tunnelmaa” ja ”Ei pystyny hengittää”.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla, jolla se pysyi ensimmäiset yhdeksän listaviikkoaan.
Albumi ylsi Soundin toimittajien Vuoden 2016 parhaat kotimaiset levyt top-20 -listan 7. sijalle.
Vuonna 2017 Vesala palkittiin Vuoden albumin Emma-palkinnolla.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Paula Vesala, ellei tosin mainita.
Rakkaus ja maailmanloppu – 5.15
Tytöt ei soita kitaraa – 4.09
Ei pystyny hengittää – 3.44 (säv. Vesala, Perttu Mäkelä)
Tequila – 3.56
Ruotsin euroviisut – 4.17
Älä droppaa mun tunnelmaa – 3.23 (säv. Vesala, Joonas Angeria, Matti Mikkola)
Takkipinon suojassa – 5.42
Tavallinen nainen – 3.22
Mitä jos sä oisit silti mun kaa – 4.05 (säv. Vesala, Eppu Kosonen)
Sinuun minä jään – 3.15
Vastaanotto

Helsingin Sanomien arviossa toimittaja Jarkko Jokelainen antoi levylle neljä tähteä viidestä. Hänen mukaansa Vesalan ”kaihomielinen popmusiikki” on lähellä PMMP:tä, mutta kallistuu enemmän elektronisen musiikin kuin vimmaisen rockin puolelle. Jokelaisen mukaan Vesala on ottanut vaikutteita Gösta Sundqvistilta ”Tytöt ei soita kitaraa”- ja ”Ruotsin euroviisut” -kappaleisiin, joista ensimmäisen ”kertosäkeen suomalaiskansallinen kuvasto ja suloisen surullinen melodia ovat silkkaa – – Sundqvistia”. Vaikka levyllä kokeillaan uusia musiikkityylejä, keskeisintä levyllä ovat hänen mukaansa tarttuvat poplaulut.
Levy on myynyt platinaa. Sen single ”Älä droppaa mun tunnelmaa” on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.
Vastaanotto > Arvostelut

Desibeli.net:
Helsingin Sanomat:
Soundi:
Savon Sanomat:
Pinsiönkangas

Pinsiönkangas on Ylöjärvellä sijaitseva Pyynikinharjun luoteinen jatke. Sieltä Pinsiönlähteestä saa alkunsa Pinsiön-Matalusjoki. Siellä esiintyy supissa palosirkkaa. Se kuuluu Pirkanmaan arvokkaiden harjualueiden luokituksessa maakunnalliseen arvoluokkaan.
Dan Simmons

| Dan Simmons> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1948 (ikä 76)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tyylilajit:  Science fiction
Palkinnot
 Hugo-palkinto, Locus-palkinto, Parhaan romaanin World Fantasy -palkinto 
Aiheesta muualla
[dansimmons.com Kotisivut]
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Dan Simmons (s. 4. huhtikuuta 1948 Peoria, Illinois) on yhdysvaltalainen kauhu-, fantasia- ja tieteiskirjailija, jonka tunnetuin teos on Hugo-palkinnon ja Tähtivaeltajan voittanut Hyperion (1989) ja sen seuraaja Hyperionin tuho. Samaan sarjaan kuuluvat myös teokset Endymion ja Endymionin nousu. Simmons sekoittaa scifiä, fantasiaa ja kauhua jopa samassa teoksessa.
Simmons suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon englannin kielestä Wabash Collegessa 1970 ja seuraavana vuonna Master in Education -tutkinnon Washingtonin yliopistossa Missourin osavaltion St. Louisissa.
Kirjailijan ura

Jo lapsena Simmons halusi kirjailijaksi. Kymmenvuotiaana hän kirjoitti ensimmäisen tieteisnovellinsa ja sitä seurasi myöhemmin jatko-osa Ihmemaa Ozille. Simmons kuitenkin valmistui opettajaksi ja toimi ammatissa päätoimisena melkein 20 vuotta, kirjoittaen harrastuksekseen ennen kuin kirjailijan ura urkeni .
1981 Simmons oli jo valmis hylkäämään ammattikirjailijan haaveensa kun hän tapasi Denverissä pidetyssä kirjoittajaseminaarissa arvostetun tieteiskirjailijan Harlan Ellisonin. Tämän rohkaisusta Simmons lähetti novellinsa The River Styx Runs Upstream kirjoitusilpailuun. Novelli voitti ja julkaistiin seuraavana vuonna The Twilight Zone Magazine-lehdessä
Kirjailijan ura > Ensimmäinen romaani

Simmons oli jo lyhyessä ajassa saavuttanut mainetta novelleillaan kun hänelle sattui vahinko. Novelli jonka hän aloitti kesällä 1982 ei pysynyt kirjailijan hallinnassa vaan siitä kasvoi kirjailijan kesälomalla kirja. Se julkaistiin kuitenkin vasta kolme vuotta myöhemmin 1985 nimellä Kalin laulu. Seuraavana vuonna romaani voitti parhaan romaanin World Fantasy -palkinnon  Like julkaisi kirjan suomeksi vuonna 2001 .
Teoksia > Suomennettuja

Kalin laulu (Song of Kali, 1985, World Fantasy Award 1986)
Hyperion.  ((Hyperion, 1989.) Suom. Juha Ahokas)  Helsinki:  Like, 1997.  ISBN 951-578-448-4 , Hugo-palkinto 1990, Locus-palkinto 1990
Hyperionin tuho.  ((The Fall of Hyperion, 1990.) Suom. Juha Ahokas)  Helsinki:  Like, 1998.  ISBN 951-578-578-2
Kesäyön kauhu (Summer of Night (1991)
Yön lapset (Children of the Night 1992, Locus-palkinto 1993 (Kauhu))
Endymion.  ((Endymion, 1996.) Suom. Juha Ahokas)  Helsinki:  Like, 1997.  ISBN 951-578-674-6
Endymionin nousu.  ((The Rise of Endymion, 1997.) Suom. Juha Ahokas)  Helsinki:  Like, 1997.  ISBN 951-578-787-4
Flashback.  ((Flashback, 2011.) Suom. Einari Aaltonen)  Helsinki:  Like, 2012.  ISBN 978-952-01-0719-2
Teoksia > Ilium/Olympos-sarja

Ilium (2003), Locus-palkinto
Olympos (2005)
Teoksia > Muita

Carrion Comfort (1989), Bram Stoker Award
Phases of Gravity (1989)
Entropy's Bed at Midnight (1990)
The Hollow Man (1992)
Fires of Eden (1994)
The Crook Factory (1999)
Darwin's Blade (2000)
Hardcase (2002)
A Winter's Haunting (2002)
Worlds Enough & Time (2002)
Hard as Nails (2003)
The Abominable (2013)
The Fifth Heart (2015)
Omega Canyon (2023)
Suomennetut novellit

”Raadollinen lohtu” (1982), teoksessa Ei vain verestä, 1990.
”Paluulippu Vietnamiin” (1987). Tähtivaeltaja 1/1993.
”Etäispesäke” (1988), teoksessa Kauhujen kirja, 1991.
”Iversonin kuopat” (1988), teoksessa Kauhujen kirja, 1991.
”Vanni Fucci on elossa ja terveenä ja asuu helvetissä” (1988), teoksessa Kauhujen kirja, 1991.
”Koulukuraattori” (1991), teoksessa Kauhujen kirja 3, 1992
”Kaikki Draculan lapset” (1991), Aikakone 3/1992.
”Tämän vuoden luokkakuva” (1992), teoksessa Kuoleman kirjat 2, 1993.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (arkistoitu versio) (englanniksi)
Dan Simmons Internet Speculative Fiction Database -sivustolla (englanniksi)
Toni Jerrman: Kalin laulu[vanhentunut linkki]. Helsingin Sanomat 4.1.2002.
Philip Purser-Hallard: 'A Momentary Stay Against Confusion': An Interview With Dan Simmons (Arkistoitu – Internet Archive). Infinitarian.com 1998/2003. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef