stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rettin oireyhtymä
Rettin oireyhtymän syyt

Useimmissa tapauksissa Rettin oireyhtymän aiheuttaa sattumalta syntynyt mutaatio X-kromosomissa sijaitsevassa MECP2-geenissä. Käytännössä Rettin oireyhtymä ei periydy. Naisilla on kaksi X-kromosomia joista vain toinen aktivoituu solutasolla. Tämä aiheuttaa variaatioita Rett-henkilöiden välillä riippuen siitä onko kahdesta X-kromosomista aktivoitunut geenimutaation kantaja vai ei. Aktivoituminen tapahtuu yleensä sattumanvaraisesti. Geenimutaatio saa aikaan muutoksia MeCP2-proteiinin tuotannossa. Yli 300 erilaista variaatiota geenimutaatiosta on tavattu, joista 8 yleisintä kattaa noin 70 prosenttia tapauksista.
On viitteitä siitä, että aivojen kolinerginen välittäjäainejärjestelmä saattaa toimia puutteellisesti Rettin oireyhtymässä. Selkäydinnesteen hermokasvutekijöillä (Nerve growth factor, NGF) on epäilty olevan osuutta asiaan, koska ne ovat tärkeitä aivojen etuosien kolinergisten hermosolujen kehitykselle. Aivojen neurotrofinen hermokasvutekijä (Brain-derived neurotrophic factor, BDNF) ja neuroglia-solujen hermokasvutekijä (glial cell line-derived neurotrophic factor, GDNF) ovat puolestaan tärkeitä hermokasvutekijöitä eräille aivojen dopaminergisille hermosoluille.
Mustatumakkeen pigmentaation on todettu olevan normaalia vähäisempää Rettin oireyhtymää sairastavilla. Rett-potilaiden selkäydinnesteestä on löydetty lisäksi kohonneita glutamaatti- ja maitohappopitoisuuksia. Glutamaatti on aivovälittäjäaine, jonka uskotaan aiheuttavan hermovaurioita ja selkäydinnesteen korkeiden maitohappopitoisuuden on todettu liittyvän puolestaan hyperventilaatioon. Myös aivojen etuosien verenkierron vähäisyyttä ilmenee etenkin niillä potilailla, joiden oireet ovat alkaneet varhain.
Joidenkin Rett-potilaiden veressä on kohonneita ammoniakkipitoisuuksia.
Kuntoutus

Kuntoutuksen nopean aloittamisen kannalta on oleellista tunnistaa syndrooma mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. Rettin oireyhtymää sairastavan henkilön kuntoutuksen tulee olla monimuotoista, ja se jatkuu läpi potilaan elämän. Kuntoutus on tärkeää potilaan fyysisten, motoristen ja kommunikointiin liittyvien vaikeuksien parantamisen ja ennaltaehkäisyn kannalta.
Rett-oireyhtymää sairastavien kuntoutuksessa käytettäviä menetelmiä ovat esimerkiksi fysio- ja toimintaterapia sekä ratsastus- ja kommunikaatioterapia. Fysio- ja ratsastusterapian avulla  on mahdollista pitää yllä ja edistää niin kehon hahmotus- kuin liikuntakykyäkin.
Kommunikaatioterapiassa hyödynnetään puheen tilalla käytettäviä kommunikaatiotapoja siten, että Rett-henkilö pystyisi ilmaisemaan itseään mahdollisimman hyvin. Rett-henkilöistä ei välttämättä näy päälle päin, kuinka suuren osan puheesta he kykenevät ymmärtämään. Puhetta korvaavat kommunikaatiomenetelmät (AAC) ovat osoittautuneet päteviksi keinoiksi kommunikaation parantamisessa.
Katseohjaus tietokoneella on tuonut uusia mahdollisuuksia Rett-henkilöiden ymmärtämiseen heidän rajoitteistaan huolimatta. Myös koulunkäynti ja korkeakouluopinnot saattavat onnistua katseohjauslaitteiston myötävaikutuksella, kunhan harjoitteluun panostetaan riittävästi.
Myös musiikki- ja toimintaterapiasta on saatu myönteisiä kokemuksia.
Lapsen ja koko perheen vuorovaikutusta tukeva kotikuntoutus ja siihen liittyvät menetelmät ovat erittäin tärkeitä Rett-lasten hyvinvoinnin kannalta.
Kommunikointi

Rett-henkilöt yleensä ymmärtävät puhetta paremmin kuin voisi olettaa. Osa heidän ymmärryskyvystään ja taidoistaan saattaa täten jäädä huomaamatta. Ilmaisukeinojen löytäminen, harjoittelu ja mallittaminen tukevat lapsen sosiaalisia taitoja ja kielen kehitystä. Ne auttavat Rett-henkilöä ilmaisemaan itseään monipuolisesti. Rett-henkilöt ovat yleensä sosiaalisia, joten on tärkeää toimia heidän kanssaan vuorovaikutuksessa.
Rett-henkilöiden kommunikoinnissa on erityispiirteitä, jotka ottamalla huomioon ilmaisukeinot sujuvat vastavuoroisesti. On tärkeää luoda vuorovaikutukselle turvallinen ja rauhaisa ympäristö. On myös tärkeää, että kommunikoinnin ohella helpotetaan Rett-henkilön fyysistä oloa, mikäli sille on tarvetta. Erilaiset fyysiset oireet saattavat vaikeuttaa vuorovaikutuksen ottamista kommunikaatiokumppaniin hyvinkin paljon. Oireita ovat esimerkiksi hengitykseen ja vatsan toimintaan liittyvät ongelmat, Rett-henkilöille tyypilliset käsimaneerit sekä tahdosta riippumattomat liikkeet ja äännähtelyt.
Musiikki on tärkeää monille Rett-henkilöille. Varsinkin nuorempia Rett-henkilöitä se auttaa keskittymään ja suuntaamaan kiinnostustaan käsillä olevaan tilanteeseen.
Rett-henkilöiden vuorovaikutustilanteisiin kuuluu ajoittain taukoja. Vuorovaikutuksen ja toiminnan rytmitys helpottavat Rett-henkilöä osallistumaan aktiivisesti vuorovaikutukseen ja kommunikointiin. Aktiivisen kommunikointihetken jälkeen Rett-henkilö saattaa tarvita tauon prosessoida keskustelua. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että hän haluaisi päättää yhteisen kommunikointihetken.
Rett-henkilöiden kielellistä kehitystä tuetaan sanoittamalla meneillään olevaa toimintaa puhetta tai kuvia käyttäen. Kommunikointiin käy kaikenlaiset kuvat, esimerkiksi valokuvat, lehdistä leikatut kuvat tai tietokoneella tehdyt kuvat (PCS). Tärkeintä kommunikointikuvissa on, että niiden merkitystä harjoitellaan, jolloin oppiminen mahdollistuu .
Motoriset rajoitteet ja käsimaneerit saattavat vaikeuttaa kuvista osoittamista. Katseen käyttö onkin usein Rett-henkilöiden toimivin tapa ilmaista itseään. Rett-henkilö pystyy usein ilmaisemaan mielipiteensä katseella osoittamalla. Täten katseen havainnointi kommunikointikumppanin osalta on tärkeää. Katseohjattavan tietokoneen käyttö sopii monelle Rett-henkilölle. Ruotsissa, muissa Pohjoismaissa ja Yhdysvalloissa katseohjattavat tietokoneet ovat jo yleisesti käytössä Rett-henkilöillä. Suomessakin käyttö lisääntyy koko ajan. Yksi tunnetuimmista katseohjauslaitteiston valmistajista on ruotsalainen Tobii.
Harjoittelemalla Rett-henkilöt voivat oppia käyttämään kuvakommunikointia PCS-kuvien avulla ja myös kirjoittamaan ja lukemaan katseohjattavan tietokoneen avulla mahdollistaen koulunkäynnin ja jopa akateemiset opinnot.
Aiheesta muualla

Rett ry:n kotisivut
Rett Syndrome Europe
Rettsyndrome.org
Kirjallisuus

Hunter Kathy: The Rett Syndrome Handbook; International Rett Syndrome Association, 2007; ISBN 0-9770644-0-9 (Arkistoitu – Internet Archive)
John A. Osbornen lentoasema

John A. Osbornen lentoasema (IATA: MNI, ICAO: TRPG, vuoteen 2008 asti Gerald’sin lentoasema) on Montserratin saaren ainoa lentoasema. Se sijaitsee lähellä Gerald’sin kylää saaren pohjoisosassa.
Lentoasema avattiin 11. huhtikuuta 2005. Sitä ennen saarelle pääsi lentokoneella viimeksi vuonna 1997, jolloin saaren aiempi W. H. Bramblen lentoasema tuhoutui Soufrière Hills -tulivuoren purkautuessa.
Lentoasema nimettiin vuonna 2008 uudelleen saaren pitkäaikaisen pääministerin, John Osbournen mukaan.
FlyMontserratin pääkonttori on John A. Osbornen lentoasemalla.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
ABM Air: Antigua Charter: Barbuda
FlyMontserrat: Antigua, Barbuda, Nevis Charter: Anguilla, Dominica, Dominica-Canefield, Fort-de-France, Pointe-à-Pitre, Saint-Barthélemy, Saint Kitts, Saint Vincent, Sint Eustatius, Sint Maarten, Tortola
Trans Anguilla Airways: Charter: Anguilla
Video John A. Osbornen lentoasemalle laskeutumisesta.
Käännös suomeksi
Neuvostoliitto olympialaisissa

Neuvostoliitto osallistui kesäolympialaisiin ensimmäisen kerran Helsingissä 1952 ja talviolympialaisiin Cortina d’Ampezzossa 1956. Ainoat Neuvostoliiton isännöimät olympialaiset pidettiin Moskovassa 1980. Neuvostoliitto ei osallistunut vuoden 1984 Los Angelesin kisoihin.
Saavutetut mitalit > Kesäolympialaisista

| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1952 Helsinki | 22 | 30 | 19 | 71 |
| 1956 Melbourne | 37 | 29 | 32 | 98 |
| 1960 Rooma | 43 | 29 | 31 | 103 |
| 1964 Tokio | 30 | 31 | 35 | 96 |
| 1968 Mexico City | 29 | 32 | 30 | 91 |
| 1972 München | 50 | 27 | 22 | 99 |
| 1976 Montreal | 49 | 41 | 35 | 125 |
| 1980 Moskova | 80 | 69 | 46 | 195 |
1984 Los Angeles: 
| 1988 Soul | 55 | 31 | 46 | 132 |
| Yhteensä: | 395 | 319 | 296 | 1010 |
Saavutetut mitalit > Talviolympialaisista

| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1956 Cortina d’Ampezzo | 7 | 3 | 6 | 16 |
| 1960 Squaw Valley | 7 | 5 | 9 | 21 |
| 1964 Innsbruck | 11 | 8 | 6 | 25 |
| 1968 Grenoble | 5 | 5 | 4 | 13 |
| 1972 Sapporo | 8 | 5 | 3 | 16 |
| 1976 Innsbruck | 13 | 6 | 8 | 27 |
| 1980 Lake Placid | 10 | 6 | 6 | 22 |
| 1984 Sarajevo | 6 | 10 | 9 | 25 |
| 1988 Calgary | 11 | 9 | 9 | 29 |
| Yhteensä: | 78 | 57 | 59 | 194 |
Johannes Verhulst

Johannes (Jean) Josephus Herman Verhulst (19. maaliskuuta 1816 Haag – 17. tammikuuta 1891 Haag) oli hollantilainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän opiskeli Haagissa, Kölnissä ja Leipzigissa.
Verhulst oli Mendelssohnin ystävä. Hän toimi 1838–1842 Leipzigissa Euterpe-konserttien johtajana ja sen jälkeen Haagin hovikapellimestarina. Hän johti myös Rotterdamin ja Amsterdamin konserttiseuroja. Hänen sävellyksiinsä kuuluu sinfonioita, jousikvartettoja ja kirkkokuoroteoksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johannes Verhulst Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Alankomaat  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  RISM 2  SNAC
ORP Rybitwa (1935)

| ORP Rybitwa |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Państwowa Stocznia Modlińska, Modlin
Kölinlasku:  toukokuu 1933
Laskettu vesille:  26. huhtikuuta 1935
Palveluskäyttöön:  21. joulukuuta 1935
Poistui palveluskäytöstä:  1972
Tekniset tiedot
Uppouma:  183 t
Pituus:  45 m
Leveys:  5,5 m
Syväys:  1,7 m
Koneteho:  2-diesel-moottoria 1 050 hp
Nopeus:  17,5 solmua
Aseistus
Aseistus:  1 x 75 mm tykki 2 x 7,92 mm konekivääriä 20 x merimiinaa tai syvyyspommia
ORP Rybitwa oli Puolan laivaston Jaskółka-luokan miinanraivaaja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Panstwowa Stocznia Modlinskalta Modlinista, missä köli laskettiin toukokuussa 1933. Alus laskettiin vesille 26. huhtikuuta 1935 ja valmistui 21. joulukuuta 1935.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 1972.
Ylihärmän kirkko

| Ylihärmän kirkko |
| --- | --- |
 Ylihärmän kirkko
Sijainti:  Päämajantie 29 62375 Ylihärmä
Koordinaatit:  63°08′29.6″N, 022°47′30.9″E
Seurakunta:  Kauhavan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1787
Suunnittelija:  Kaapo Hakola
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ylihärmän kirkko on puinen 24-kulmainen ristikirkko Kauhavan Ylihärmässä. Se kuuluu nykyään Kauhavan seurakunnalle. Paanukaton keskeltä nousee sipulipäätteinen kattoratsastaja. Kirkon rakentaminen aloitettiin jo vuonna 1785 ilman virallista rakennuslupaa ajan voittamiseksi. Rakennuslupa heltisi 1786 jo silloin 14 kyynärän korkeuteen ehtineelle puolivalmiille kirkolle. Kirkko valmistui vuonna 1787 Kaapo Hakolan suunnittelemana ja rakentamana.
Erillinen uusgoottilainen kellotapuli on rakennettu vuonna 1828. Tapulin suunnitteli C. L. Engel. Kirkon lattia uusittiin vuonna 2002 ja kirkkoa remontoitiin kokonaisuudessaan vuosina 2013–2014. Kirkkorakennuksia ympäröi J. S. Sirénin suunnittelema vanha sankarihautausmaa. Kirkon lähellä sijaitsevat myös vanha pappila ja pitäjänmakasiini.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ylihärmän kirkko Wikimedia Commonsissa
Ylihärmän kirkko Kauhavan seurakunnan sivulla
| n k Hakolan suvun rakentamat kirkot |
| --- | --- |
Tekijät:  Antti Hakola  Kaapo Hakola 
Kirkot:  Alajärven kirkko (1749–1836)  Alahärmän vanha kirkko (1752–1898)  Kauhavan vanha kirkko (1756–1921)  Keuruun vanha kirkko (1758)  Evijärven kirkko (1758)  Purmon kirkko* (1772)  Virtain kirkko (1772)  Kuortaneen kirkko (1777)  Nurmon kirkko (1778)  Ylihärmän kirkko (1787)  Jurvan kirkko (1802) 
 ei täyttä varmuutta tekijästä 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Ylihärmän kirkko (Q11902847)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Kauhava
sijainti: Ylihärmä
katuosoite: Päämajantie 29
koordinaatit: 63°08′30″N 22°47′31″E﻿ / ﻿63.14156°N 22.79196°E﻿ / 63.14156; 22.79196

Ylihärmän kirkon alttari ja saarnastuoli.
Turun lasten parlamentti

Turun lasten parlamentti edustaa turkulaisten alakoulujen oppilaskuntia. Se on lasten näkökulman asiantuntijaelin ja vaikuttajaryhmä.
Turun Lasten Parlamentin suurkokouksissa on paikalla kaksi edustajaa kaikista turkulaisista alakouluista ja se on kanava lasten ja nuorten mielipiteiden, ehdotusten ja palautteen välittämisessä valmisteluun ja päätöksentekoon kaupungin toimialoille, luottamushenkilöille ja päättäjille.
Turun Lasten Parlamentin hallitukseen kuuluu 12 jäsentä. Hallitus valitaan vaaleilla yhdeksi lukuvuodeksi kerrallaan. Hallituksen tehtävänä on työstää alakoulujen oppilaskunnilta saatuja aloitteita, viedä niitä eteenpäin sekä valmistella Turun Lasten Parlamentin tulevia suurkokouksia.
Tactic Games

| Tactic Games Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  24. marraskuuta 1967
Perustaja:  Aarne Heljakka
Toimitusjohtaja:  Lauri Nieminen
Puheenjohtaja:  Markku Heljakka
Kotipaikka:  Pori, Suomi
Tuotteet:  ajanvietepelit
Liikevaihto:  40,3 milj. euroa (2021)
Henkilöstö:  noin 150
Kotisivu:  www.tactic.net
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tactic Gamesin tuotantolaitos Porissa.
Tactic Games Oy (vuoteen 2014 asti Nelostuote Oy, sitä ennen Nelostuote Ky) on vuonna 1967 perustettu Porissa sijaitseva noin 150 henkeä työllistävä graafinen tuotantolaitos, joka on tunnettu Tactic-ajanvietepeleistään. Porissa sijaitsevassa tehtaassa valmistuu Kimble, Alias ja muita lautapelejä sekä ulkopeli Mölkky. Suuri osa tuotteista valmistetaan Suomessa. Tuotannon lisäksi Porissa sijaitsevat Tacticin tuotekehitys-, logistiikka-, hallinto-, myynti- ja markkinointiosastot.lähde?
Vuonna 2024 Tactic Games osti ahvenanmaalaisen pääasiassa muovileluja valmistavan Plaston.
Tactic Gamesilla on useita tytäryhtiöitä. Pelejä viedään yli 70 maahan ympäri maailmaalähde?. Tärkeimpiä tuoteryhmiä ovat perinteiset lautapelit, ulkopelit ja lastenkirjatuotteet sekä oma lelusarja Lumo Stars.
Historia

Perheyhtiö Nelostuote toi vuonna 1967 markkinoille suuren suosion saavuttaneen lautapeli Kimblen. Nykyään pelit valmistetaan Tactic-tuotenimen alla. Nelostuotteen nimi on vaihtunut Tactic Games Oy:ksi tammikuussa 2014. Tactic Games osti Mölkky-tavaramerkin oikeudet vuonna 2016.lähde?
Myönnettyjä palkintoja

Satakunnan Vuoden Yrittäjä 2018
Vuoden yritys 2018
Brändit ja tytäryhtiöt

Tactic Games Oy
Nano Office Oy (aiemmin Nanofax Oy)
Tactic Sverige AB (aiemmin Neltac AB)
Tactic Norge AS
Tactic Denmark
Tactic Games UK
Tactic USA, Inc
Tactic France S.A.
Selecta Spel en Hobby B.V. / Tactic Nederland
SP. ZO.O. ODDZIAŁ W Polsce
Aiheesta muualla

Tactic Gamesin verkkosivut
www.kimble.fi
www.alias.eu
www.molkky.com
www.lumostars.com
Vaasan ravirata

| Vaasan ravirata |
| --- | --- |
Rataluokitus:  maakuntarata
Sijainti:  Vaasa
Koordinaatit:  63.085193°N, 21.634719°E
Avattu:  1950-luku
Suljettu:  2016
Omistaja:  Svenska Österbottens Hästavelsförbund r.f.
Radan pituus:  1 000 m
Kotisivu
Rataennätykset
 Lämminveriset:   11,7a – Self Timer 2003   Suomenhevoset:   22,2a – Vokkerilla 1997 
Vaasan ravirata oli Vaasassa Hietalahden kaupunginosassa sijainnut ravirata. Se otettiin käyttöön 1950-luvulla. Vuonna 2014 radalla oli 9 kilpailupäivää. Vaasan raviradan perinteinen vuosittainen suurkilpailu on ollut lämminverisille tarkoitettu Vasabladet Sprintern. Se on kuitenkin järjestetty viimeksi vuonna 2009. Kuninkuusravit Vaasassa on pidetty vuosina 1961 ja 1971.
Vaasan raviradan vuonna 1971 valmistuneen katsomorakennuksen ylin kerros tuhoutui toukokuussa 2006 raivonneessa tulipalossa. Tuli hävitti muun muassa toimistotiloja sekä istumakatsomon, eikä niitä ole toistaiseksi rakennettu uudelleen. Tulipalon jälkeen aloitettiin uuden hevosurheilukeskuksen suunnittelu Vaasan kupeessa sijaitsevaan Mustasaaren kuntaan, mutta hanke ei ole toistaiseksi edennyt alustavia suunnitelmia pidemmälle.. Vaasan raviradan viimeinen kilpailukausi oli vuosi 2016, jolloin ravattiin viidesti.
Vaasan raviradan tilalle on suunniteltu asuinaluetta, joka olisi luonteva osa ruutukaavakaupunkia. Vaasan raviradan alueen suunnittelukilpailuun saapui 63 työtä. Vaasan raviradan alueen arkkitehtikilpailun voittajaksi valittiin Tukholmassa toimivan kansainvälisen työryhmän ehdotus Inside Outside Vaasa.
Aiheesta muualla

Vaasan raviradan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Perustiedot Wikidatassa: Vaasan ravirata (Q11899980)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: ravirata
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Vaasa
sijainti: Hietalahti
koordinaatit: 63°06′N 21°36′E﻿ / ﻿63.1°N 21.6°E﻿ / 63.1; 21.6
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2010

Järjestyksessä 30. jääpallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 24.–31. tammikuuta 2010 Moskovassa, Venäjällä. Pelipaikkana oli Krylatskojen jääpalatsi. Mestaruuden voitti Ruotsi, hopeaa Venäjä ja pronssia Suomi.
Suomen joukkueen päävalmentaja Tommy Österberg valitsi 17 pelaajan joukkueen, josta Venäjän sarjan maalintekijä Sami Laakkonen joutui jäämään pois loukkaantumisen vuoksi. Muutoin joukkue oli koostumus rutinoituneista ja nuorista pelaajista. Suomen sarjoista pelaajia valittiin kuusi, Ruotsista 10 ja Venäjän liigasta yksi pelaaja. Kokenutta kaartia edustivat joukkueen kapteeni Ville Aaltonen, maalivahti Pasi Hiekkanen, Petteri Lampinen, Mikko Aarni ja Kimmo Huotelin.
Osallistuvat maat

Valko-Venäjä pudotettiin edellistä kisoista B-lohkoon sen viivyteltyä osallistumisensa kanssa, ja tilalle nostettiin B-lohkosta Yhdysvallat. Lopulta Valko-Venäjä jätti osallistumatta koko turnaukseen. Juuri kisojen alla myös Viro ilmoitti jäävänsä pois turnauksesta.
A-lohko: Kazakstan, Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Yhdysvallat
B-lohko: Alankomaat, Kanada, Latvia, Mongolia, Unkari
A-lohko

A-lohkon joukkueet pelasivat keskenään yksinkertaisen alkusarjan, jonka neljä parasta etenivät välieriin.
A-lohko > Alkusarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | +/- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 5 | 5 | 0 | 0 | 64 | 17 | +47 | 10 |
|  Ruotsi | 5 | 4 | 0 | 1 | 51 | 16 | +35 | 8 |
|  Suomi | 5 | 3 | 0 | 2 | 33 | 32 | +1 | 6 |
|  Kazakstan | 5 | 2 | 0 | 3 | 28 | 39 | -11 | 4 |
|  Norja | 5 | 1 | 0 | 4 | 22 | 51 | -29 | 2 |
|  Yhdysvallat | 5 | 0 | 0 | 5 | 22 | 65 | -43 | 0 |
A-lohko > Parhaat maalintekijät

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jevgeni Ivanuškin | Venäjä | 14 |
| 1. | Pavel Rjazantsev | Venäjä | 14 |
| 3. | Patrik Nilsson | Ruotsi | 13 |
| 4. | Sergei Obuhov | Venäjä | 12 |
| 4. | Daniel Andersson | Ruotsi | 12 |
| 4. | Christoffer Edlund | Ruotsi | 12 |
| 7. | Sergei Lomanov | Venäjä | 11 |
| 8. | John Arundel | Yhdysvallat | 9 |
| 8. | Ivan Maksimov | Venäjä | 9 |
| 8. | Mikko Aarni | Suomi | 9 |
| 11. | Daren Richardson | Yhdysvallat | 8 |
| 12. | Leonid Bedarev | Kazakstan | 6 |
| 12. | Vjatšeslav Bronnikov | Kazakstan | 6 |
| 12. | Mihail Svešnikov | Venäjä | 6 |
A-lohko > Mitalistijoukkueet

| --- | --- |
Kultaa::  Ruotsin jääpallomaajoukkue  Andreas Bergwall, Olov Englund, Linus Pettersson, Per Hellmyrs, Andreas Westh, Daniel Berlin, Hans Andersson, Stefan Erixon, Daniel Välitalo, Daniel Jonsson, Daniel Mossberg, Jonas Edling, Anders Svensson, Christoffer Edlund, Daniel Andersson, Johan Andersson
Hopeaa::  Venäjän jääpallomaajoukkue  Roman Tšernyh,  Pavel Frants, Andrei Zolotarev, Sergei Lomanov, Aleksandr Tjukavin,  Sergei Obuhov, Pavel Rjazantsev, Dmitri Saveljev, Rinat Šamsutov, Ivan Maksimov, Igor Larionov, Maksim Tšermnyh, Denis Kriušenkov, Juri Vikulin, Juri Pogrebnoi, Dmitri Starikov, Petr Zaharov, Kirill Hvalko, Roman Geisel, Pavel Bulatov, Mihail Svešnikov, Jevgeni Ivanuškin
Pronssia::  Suomen jääpallomaajoukkue  Pasi Hiekkanen, Petteri Lampinen, Ilari Moisala, Kimmo Huotelin, Timo Arjanko, Rolf Larsson, Jari Hyttinen, Igor Zolotarev, Mikko Rytkönen, Mikko Aarni, Marko Herajärvi, Pekka Hiltunen, Joni Kauhanen, Mikko Lukkarila, Antti Ekman, Sami Harjuoja, Ville Aaltonen,
B-lohko

B-lohkossa viisi joukkuetta pelasi keskenään yksinkertaisen alkusarjan. Alkusarjan voittaja kohtasi karsintaottelussa A-lohkon viimeisen. Sijoille 2-3 ja 4-5 sijoittuneet pelasivat keskenään sijoitusottelut.
B-lohko > Alkusarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | +/- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 4 | 4 | 0 | 0 | 65 | 6 | +59 | 8 |
|  Latvia | 4 | 2 | 1 | 1 | 21 | 27 | -6 | 5 |
|  Alankomaat | 4 | 2 | 1 | 1 | 15 | 29 | -14 | 5 |
|  Mongolia | 4 | 0 | 1 | 3 | 11 | 34 | -23 | 1 |
|  Unkari | 4 | 0 | 1 | 3 | 16 | 32 | -16 | 1 |
B-lohko > Parhaat maalintekijät

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Eugene Opitov | Kanada | 23 |
| 2. | Branden Ellement | Kanada | 11 |
| 2. | András Kordis | Unkari | 11 |
| 4. | Vadim Adonjevs | Latvia | 10 |
| 5. | Brett Gavriloff | Kanada | 9 |
| 6. | Roman Glazkovs | Latvia | 8 |
| 7. | Nicolas Mazurak | Kanada | 7 |
| 7. | Marcus Ralph | Kanada | 7 |
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut
1957
1961
1963
1965
1967
1969
1971
1973
1975
1977
1979
1981
1983
1985
1987
1989
1991
1993
1995
1997
1999
2001
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2022
2023
2025
ORP Czapla (1938)

| ORP Czapla |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Stocznia Marynarki Wojennej, Gdynia
Kölinlasku:  1937
Laskettu vesille:  22. syyskuuta 1938
Palveluskäyttöön:  30. elokuuta tai 1. syyskuuta 1939
Loppuvaihe:  romutettu 1981
Tekniset tiedot
Uppouma:  183 t
Pituus:  45 m
Leveys:  5,5 m
Syväys:  1,7 m
Koneteho:  2 × dieselmoottoria 1 050 hp
Nopeus:  17,5 solmua
Aseistus
Aseistus:  1 x 75 mm tykki 2 x 7,92 mm konekivääriä 20 x merimiinaa tai syvyyspommia
ORP Czapla oli Puolan laivaston Jaskółka-luokan miinanraivaaja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Stocznia Marynarki Wojennej Gdynskalta (merivoimien telakka) Gdyniasta, missä köli laskettiin 1937. Alus laskettiin vesille 22. elokuuta 1938 ja valmistui joko 31. elokuuta tai 1. syyskuuta 1939.
Palvelus

Alus tuhoutui ilmahyökkäyksessä 14. syyskuuta 1939.
Ranitidiini

| --- | --- |

Ranitidiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(E)-1-N'-[2-[[5-[(dimetyyliamino)metyyli]furan-2-yyli]metyylisulfanyyli]etyyli]-1-N-metyyli-2-nitroeteeni-1,1-diamiini
Tunnisteet
CAS-numero: 66357-35-5
ATC-koodi: A02BA02
PubChem CID: 3001055
DrugBank: DB00863
Kemialliset tiedot
Kaava: C13H22N4O3S 
Moolimassa: 314,4
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 39–88 %
Proteiinisitoutuminen: 15 %
Metabolia: Maksa
Puoliintumisaika: 2–3 h
Ekskreetio: Munuaiset
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  B1(AU) 
Reseptiluokitus:    
Antotapa: oraalinen, intravenoosi
Ranitidiini on eräs mahahapon eritystä vähentävä lääke. Se on H2-reseptoreja salpaava aine, jota käytetään vatsan liikahappoisuudesta johtuvaan närästykseen.
Lääkettä alkoi valmistaa ensiksi Glaxo Smith Kline -lääkeyhtymä nimellä Zantac. Nykyään ranitidiinia on saatavilla useilla eri rinnakkaisilla tuotenimillä.
Syyskuussa 2019 syöpää aiheuttavaa N-nitrosodimetyyliamiinia (NDMA) löydettiin useiden valmistajien ranitidiinituotteista. Tämä johti lääkkeiden markkinoilta vetämiseen muun muassa Suomessa. Huhtikuussa 2020 ranitidiini poistettiin Yhdysvaltojen markkinoilta näiden huolenaiheiden takia.