stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreikan presidentinpalatsi

| Presidentinpalatsi> Προεδρικό Μέγαρο |
| --- | --- |
 Kreikan presidentinpalatsi.
Osoite:  Iródou Attikoú
Sijainti:  Ateena, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′22″N, 23°44′27″E
Valmistumisvuosi:  1897
Suunnittelija:  Ernst Ziller
Omistaja:  Kreikan valtio
Käyttäjä:  Kreikan presidentti
Tyylisuunta:  uusklassinen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Presidentinpalatsi (kreik. Προεδρικό Μέγαρο, Proedrikó Mégaro) on Kreikan presidentin virka-asunto. Palatsi toimi aiemmin Kreikan kuninkaallisena palatsina Vanhan kuninkaanpalatsin eli nykyisen Kreikan parlamenttitalon jälkeen. Tämän vuoksi sitä on kutsuttu aiemmin Uudeksi kuninkaanpalatsiksi (Νέα Ανάκτορα, Néa Anáktora). Rakennus sijaitsee Ateenan keskustassa Iródou Attikoú -kadulla rakennuksesta nimensä saaneessa Anáktoran kaupunginosassa.
Kruununprinssin palatsi vuonna 1909.
Palatsin rakentaminen alkoi vuonna 1891 ja se valmistui vuonna 1897. Se rakennettiin kuningas Yrjö I:n käskystä tämän pojan Konstantin I:n (Konstantínos I) käytettäväksi tämän tultua täysi-ikäiseksi. Siksi palatsia on kutsuttu myös ”Konstantínoksen palatsiksi” ja ”Kruununprinssin palatsiksi”. Palatsin suunnitteli arkkitehti Ernst Ziller. Palatsia käytettiin väliaikaisena kuninkaallisena palatsina sen jälkeen, kun tulipalo oli vuonna 1909 tuhonnut suuren osan kuninkaallisesta palatsista. Kun Konstantinoksesta tuli kuningas Yrjö I:n murhan jälkeen vuonna 1913 palatsista tuli virallisesti kuninkaallinen palatsi.
Kreikan valtiomuodon muuttuessa palatsi toimi vuosina 1924–1935 ensimmäistä kertaa presidentinpalatsina ja vuosina 1935–1974 jälleen kuninkaallisena palatsina. Palatsista tuli toisen kerran presidentinpalatsi monarkian lakkauttaneen vuoden 1974 kansanäänestyksen jälkeen.
Palatsi edustaa uusklassista arkkitehtuuria ja siinä on kolme kerrosta. Rakennuksen ympärillä on aidattu puutarha. Palatsin lähellä sijaitsevat parlamenttitalon lisäksi muun muassa Kansallispuutarha eli entinen kuninkaallinen puutarha, Kreikan pääministerin virka-asunto Máximoksen palatsi sekä eusonien eli presidentillisen vartiokaartin kasarmi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Presidentinpalatsi Wikimedia Commonsissa
Korisliigan vuoden kehittynein pelaaja

Vuoden kehittyneimmän pelaajan valitsevat vuosittain SM-joukkueiden päävalmentajat ja kapteenit.
Vuoden kehittyneimmät pelaajat

| Kausi | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| 1991–1992 | Tommi Nordberg | Helsingin NMKY |
| 1992–1993 | Markku Larkio | Lahden NMKY |
| 1993–1994 | Roope Mäkelä | KTP-Basket |
| 1994–1995 | Roope Mäkelä (2.) | KTP-Basket |
| 1995–1996 | Jyri Lehtonen | Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat |
| 1996–1997 | Pasi Riihelä | Kouvot |
| 1997–1998 | Teemu Rannikko | Piiloset |
| 1998–1999 | Timo Parviainen | Piiloset |
| 1999–2000 | Vesa Parviainen | Pussihukat |
| 2000–2001 | Timo Riihelä | BC Nokia |
| 2001–2002 | Petri Virtanen | BC Jyväskylä |
| 2002–2003 | Ville Kaunisto | Kouvot |
| 2003–2004 | Antero Lehto | Pyrbasket |
| 2004–2005 | Elias Kajander | Pussihukat |
| 2005–2006 | Gerald Lee Jr. | UU-Korihait |
| 2006–2007 | Ville Mäkäläinen | Namika Lahti |
| 2007–2008 | Timo Heinonen | Torpan Pojat |
| 2008–2009 | Vesa Mäkäläinen | Namika Lahti |
| 2009–2010 | Eldar Skamo | Kauhajoen Karhu |
| 2010–2011 | Petri Heinonen | UU-Korihait |
| 2011–2012 | Matti Nuutinen | Nilan Bisons |
| 2012–2013 | Vesa Heinonen | KTP-Basket/Namika Lahti |
| 2013–2014 | Antero Lehto (2.) | Tampereen Pyrintö |
| 2014–2015 | Joonas Lehtoranta | KTP-Basket |
| 2015–2016 | Juho Nenonen | Salon Vilpas |
| 2016–2017 | Topias Palmi | Tampereen Pyrintö |
| 2017–2018 | Henri Kantonen | Kauhajoen Karhu |
| 2018–2019 | Aapeli Alanen | BC Nokia |
| 2020–2021 | Shawn Hopkins | Tampereen Pyrintö |
| 2021–2022 | Perttu Blomgren | Salon Vilpas |
| 2022-2023 | Trey Niemi | Korihait |
Kristine Vikse

Kristine Bruvik Vikse (s. 1973) on norjalainen muotisuunnittelija, joka tunnetaan lasten- ja naistenvaatemallistoistaan. Vikse voitti vuoden 2012 Oslo Fashion Week -messujen ”Who’s Next” -palkinnon. Vuonna 2013 hänet valittiin 12 suunnittelijan joukkoon Mercedes-Benzin SL-sarjan lokakuussa järjestettyjen 60-vuotisjuhlallisuuksien suunnitteluun Lontoossa.
Vikse aloitti toimintansa MeMini-lastenvaatemallistollaan vuonna 2006, jolloin hän myi vaatteita suoraan varastostaan  Haugesundissa. Vuonna 2012 hänen mallistoaan myytiin Norjassa yli 95 liikkeessä. Viksen mallistoja myydään Norjan lisäksi myös Ruotsissa, Suomessa, Britanniassa, Kanadassa ja Japanissa.
Viksen muita vaatemerkkejä ovat Birgit by Kristine Vikse ja Fragments of Norway.
Aiheesta muualla

Kristine Viksen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Koukkulampi (Pieksämäki)

| Koukkulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°23′45″N, 26°53′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  puro Koukkujokeen 
Järvinumero:  14.718.1.078
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,1 m  
Pituus:  880 m  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  2,911 km  
Pinta-ala:  10,978 ha  
Saaria:  1 
 fiKoukkulampi 
Koukkulampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Lahnasen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 880 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,0 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1953

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1953 Tampereen Pyrintö voitti seuran toisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Helsingin Tarmo. Sarja pelattiin kymmenen joukkueen laajuisena. Sarja oli jaettu itä- ja länsilohkoihin, joista Helsingin, Imatran ja Lahden joukkueet pelasivat itälohkoa. Länsilohkossa pelasivat Porin, Tampereen ja Turun joukkueet. Lohkojako jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi ja siitä luovuttiin heti kauden jälkeen.
Molemmat lohkot pelattiin kaksinkertaisina sarjoina. Lohkojen voittajat pelasivat keskenään loppuottelun mestaruudesta. Pronssimitaleista ei pelattu, mutta Koripalloliitto on tilastoinut pronssimitalit Kilven Urheilijoille. Tampereen Pyrintö voitti loppuottelussa Helsingin Tarmon lukemin 57:41
Runkosarja > Itälohko

| --- | --- |
: Loppuotteluun
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | = | T | P |
| Helsingin Tarmo | 10 | 9 | 0 | 1 | 18 |
| Kilven Urheilijat | 10 | 8 | 0 | 2 | 16 |
| Lahden Koripalloilijat | 10 | 7 | 0 | 3 | 14 |
| Eiran Kisa-Veikot | 10 | 3 | 0 | 7 | 6 |
| Tainionkosken Tähti | 10 | 2 | 1 | 7 | 5 |
| Työväen Maila-Pojat | 10 | 0 | 1 | 9 | 1 |
Runkosarja > Länsilohko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | = | T | P |
| Tampereen Pyrintö | 6 | 5 | 1 | 0 | 11 |
| Porin Veto | 6 | 3 | 1 | 2 | 7 |
| Porin Palloilijat | 6 | 3 | 0 | 3 | 6 |
| Turun Riento | 6 | 0 | 0 | 6 | 0 |
Runkosarja > Loppuottelu

Tampereen Pyrintö – Helsingin Tarmo 57–41
Koukkulampi (Petäjävesi)

| Koukkulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°16′38″N, 25°24′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Kintauksen valuma-alue (14.55)
Laskujoki:  oja Vehkalampeen 
Järvinumero:  14.552.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,891 km  
Pinta-ala:  2,21 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoukkulampi 
Koukkulampi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Vehkasuon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 430 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ala-Kintauksen alueeseen (14.552) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162 metriä mpy.
Koukkulampi (Konnevesi, läntinen)

| Koukkulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°38′46″N, 26°29′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Koukkulampeen 
Järvinumero:  14.711.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,4 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,782 km  
Pinta-ala:  2,973 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoukkulampi 
Koukkulampi  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Kangasharjun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,4 metriä mpy.
Kultakuume (albumi)

| Kultakuume Kultakuume |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : tammikuu 1990
 Julkaistu: 1990
 Formaatti: CD, LP, C-kasetti
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 34.20
 Levymerkki: Amulet
Kultakuumeen muut julkaisut
| Purkkaa 1988 | Kultakuume 1990 |   |
Kultakuume on Kultakuumeen toinen ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1990 levymerkillä Amulet.
Kappaleet

Kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Petri Saarela.
Ruma tyttö – 4.28
Heinäkuu – 3.25
Työmiehen maanantai – 3.18
Yksinäiset – 2.39
Sininen yö – 3.25
Numero 1 – 3.19
Matkalaulu – 2.30
Hei minä – 3.54
Pikku ympyrä – 3.20
Nykyaika – 4.02
Kokoonpano

Petri Saarela – laulu, kitara, kissalauta
Pekka Nykänen – koskettimet, taustalaulu
Jorma Savolainen – basso
Renè Granström – rummut, taustalaulu
Kirsikkasukarapu

| Kirsikkasukarapu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Kymmenjalkaiset Decapoda
Alalahko::  Pleocyemata
Osalahko::  Caridea
Heimo::  Harjaravut Atyidae
Suku::  Neocaridina
Laji::  heteropoda
Kaksiosainen nimi
 Neocaridina heteropoda  Kemp, 1918 
Synonyymit
 Neocaridina denticulata sinensis var. ”Red Cherry” 
Katso myös
   Kirsikkasukarapu Wikispeciesissä   Kirsikkasukarapu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirsikkasukarapu (Neocaridina heteropoda  var. ”red”) on punertava harjarapujen heimoon kuuluva makean veden katkarapulaji. Harjarapujen eturaajoissa ei ole saksia, kuten varsinaisilla katkaravuilla, vaan pienehköt sukaskimput.
Ulkonäkö ja koko

Kirsikkasukarapu kasvaa noin 4 cm pitkäksi. Se on pohjaväriltään kellertävän läpikuultava, ja vartaloa peittävät pienet punaiset täplät. Luonnonmuoto on vaaleampi, akvaarioissa suositaan punaisempaa muotoa (var. Red). Värin syvyys riippuu ravun hyvinvoinnista, ruokavaliosta ja olosuhteista. Naaras muuttuu erityisen voimakkaan punaiseksi, kun sen ruumissa kehittyy munia. Koiras on pienempi kuin naaras, ja varsinkin sen pyrstöosa on kapeampi.
Levinneisyys

Kirsikkasukaravun kantamuoto elää Kaakkois-Aasiassa. Punainen muoto on jalostettu Saksassa tai Taiwanissa.
Ravinto

Kirsikkasukarapu syö luonnossa kasvispitoista sekaruokaa. Akvaariossa sille kelpaavat yleiset kuivaruoat.
Käyttäytyminen

Kirsikkasukarapu on rauhallinen eläin, joka viihtyy kasvien joukossa. Se lisääntyy melko helposti vankeudessa. Naaras kantaa munia 15–20 päivää. Keltaiset munat erottuvat sen pyrstön alla.
Säikähtäessään kirsikkasukarapu hyppää taaksepäin pyrstönsä alla olevalla raajalla.
Katharó (vuori)

Katharó-vuori Laton arkeologiselta alueelta nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:  Ágios Nikólaos ja Oropédio Lasithíou, Lasíthi, Kreeta, Kreikka
Vuoristo:  Lasíthi
Korkeus merenpinnasta:  1 663 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Katharó (kreik. Καθαρό) eli Tsívi (Τσίβι) eli Alóida (Αλόιδα) on vuori Lasíthi- eli Díkti-vuorilla Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 663 metriä.
Katharó-vuori sijaitsee Ágios Nikólaoksen kunnan ja Oropédio Lasithíoun kunnan rajalla Lasíthin alueyksikössä. Se kohoaa Lasíthin ylätasangon itälaidalla, koilliseen Díkti-vuoren Spathín huipusta. Sen luoteispuolella sijaitsee Seléna-vuori ja eteläpuolella Katharón ylätasanko ja pieni Katharón kylä sekä Platiá Koryfí -vuori.
Korisliigan vuoden pelaaja

Vuoden pelaajan valitsevat vuosittain SM-joukkueiden päävalmentajat ja kapteenit.
Vuoden pelaajat

| Kausi | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| 1986–1987 | Mikael Salmi | Helsingin NMKY |
| 1987–1988 | Sakari Pehkonen | Helsingin NMKY |
| 1988–1989 | Pekka Markkanen | Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat |
| 1989–1990 | Petteri Nieminen | Uudenkaupungin Urheilijat |
| 1990–1991 | Larry Pounds | KTP-Basket |
| 1991–1992 | Petri Niiranen | Helsingin NMKY |
| 1992–1993 | Kari-Pekka Klinga | Torpan Pojat |
| 1993–1994 | Petri Niiranen (2.) | Helsingin NMKY |
| 1994–1995 | Kari-Pekka Klinga (2.) | Torpan Pojat |
| 1995–1996 | Markku Larkio | Lahden NMKY |
| 1996–1997 | Mika-Matti Tahvanainen | New Wave |
| 1997–1998 | Pasi Riihelä | Kouvot |
| 1998–1999 | Teemu Rannikko | Piiloset |
| 1999–2000 | Teemu Rannikko (2.) | Piiloset |
| 2000–2001 | Roope Mäkelä | Espoon Honka |
| 2001–2002 | Jukka Toijala | Joensuun Kataja |
| 2002–2003 | Petri Virtanen | BC Jyväskylä |
| 2003–2004 | Pasi Riihelä (2.) | Lappeenrannan NMKY |
| 2004–2005 | Pasi Riihelä (3.) | Lappeenrannan NMKY |
| 2005–2006 | Petri Virtanen (2.) | Joensuun Kataja |
| 2006–2007 | Sami Lehtoranta | Joensuun Kataja |
| 2007–2008 | Petteri Koponen | Espoon Honka |
| 2008–2009 | Antti Nikkilä | Tampereen Pyrintö |
| 2009–2010 | Tuukka Kotti | Espoon Honka |
| 2010–2011 | Ville Kaunisto | Kouvot |
| 2011–2012 | Sami Lehtoranta (2.) | Joensuun Kataja |
| 2012–2013 | Samuel Haanpää | Korikobrat |
| 2013–2014 | Antero Lehto | Tampereen Pyrintö |
| 2014–2015 | Teemu Rannikko (3.) | Joensuun Kataja |
| 2015–2016 | Teemu Rannikko (4.) | Joensuun Kataja |
| 2016–2017 | Antto Nikkarinen | Helsinki Seagulls |
| 2017–2018 | Tuukka Kotti (2.) | Helsinki Seagulls |
| 2018–2019 | Topias Palmi | Joensuun Kataja |
| 2020–2021 | Okko Järvi | Karhubasket |
| 2021–2022 | Remu Raitanen | KTP-Basket |
| 2022-2023 | Severi Kaukiainen | Karhubasket |
Kristineberg (Tukholma)

Essingeledeniä rakennetaan Kristinebergin halki. Valokuva on vuodelta 1968.
Kristineberg (lempinimeltään Krillan) on Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa Kungsholmenin kaupunginosa-alueella, Tukholman keskustassa. Se sijaitsee Kungsholmenin saaren luoteisosassa rajoittuen idässä Stadshageniin, lännessä Tranebergiin, etelässä Fredhälliin ja kaakossa Mariebergiin sekä Solnan Huvudstaan. Vuonna 2004 siellä asui 5 365 ihmistä, ja se on maa-alaltaan 0,63 km² suuruinen.
Kaupunginosan alue kuului alun perin Kristinebergin linnalle, mutta Tukholman kaupunki osti sen vuonna 1920. Itäinen alue rakennettiin 1920-luvulla Thorildin aukion ympärille. Linnan länsipuolelle 1930-luvulla rakennettu alue on funkkistyylinen. Vuonna 1938 siitä muodostui oma kaupunginosansa. Vuonna 1952 Kristinebergiin avattiin myös metroasema. Metroasemia Kristinebergissä on kaksi: Kristineberg ja Thorildsplan. Kristinebergin katuja on nimetty ruotsalaisten runoilijoiden mukaan, esimerkkeinä Olof von Dalin, Ola Hansson, Hedvig Charlotta Nordenflycht, Oscar Levertin, Bengt Lidner, August Bondeson ja Thomas Thorild.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristineberg (Tukholma) Wikimedia Commonsissa
Tukholman kaupunginosat
Koukkulampi (Konnevesi, itäinen)

| Koukkulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°38′50″N, 26°29′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Leskelänjärveen 
Järvinumero:  14.711.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,4 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,573 km  
Pinta-ala:  1,719 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoukkulampi 
Koukkulampi  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Kangasharjun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,4 metriä mpy.
Karakumin kanava

Karakumin kanava
Karakumin kanava (turkmeeniksi Garagum kanaly, ven. Каракумский канал, Karakumski kanal) on kastelukanava Turkmenistanissa.
Kanavan rakentaminen alkoi 1954, ja sen 840 kilometriä pitkä pääosuus Amudarjasta Maryn kautta Ašgabatiin ja sieltä Geok-Tepeen, valmistui 1967. Kanavaa jatkettiin 1970- ja 1980-luvuilla Bereketiin noin 340 kilometrin päähän Kaspianmeren rannikosta ja Krasnovodskin satamasta. Neuvostoliiton loppuvuosina kanavaa suunniteltiin jatkettavaksi Kaspianmereen asti, mutta hanke ei koskaan toteutunut.
Kanava on 1375 kilometriä pitkä ja sen vuosittainen virtaama on 13 km3. Sen rakentaminen mahdollisti laajamittaisen maanviljelyn ja puuvillan kasvatuksen ennen aavikkona olleilla mailla, mutta samalla kanava on johtanut Amudarjan ja Araljärven kuivumiseen.
Karam Ibrahim

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Karam Ibrahim (vasemmalla) Lontoon olympialaisissa 2012. |  Karam Ibrahim (vasemmalla) Lontoon olympialaisissa 2012. |  Karam Ibrahim (vasemmalla) Lontoon olympialaisissa 2012. |  |
Maa:  Egypti
Kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | 96 kg |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | 84 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Creteil 2003 | 96 kg |  |
Karam Mohammed Gaber Ibrahim (s. 1. syyskuuta 1979 Aleksandria) on egyptiläinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja.
Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, vuoden 1997 Afrikan-mestaruuskisoissa Ibrahim  voitti kultamitalin 76-kiloisten sarjassa. Samana vuonna Välimeren kisoissa hän saavutti pronssia. Samana vuonna hän saavutti pronssia myös juniorien MM-kisoissa ja voitti kultamitailn Pan-Arabialaisissa kisosisa. Vuonna 1998 Ibrahim siirtyi painoluokkaa ylemmäs ja voitti huhtikuussa Afrikan-mestaruuden kreikkalais-roomalaisessa painissa 85-kiloisissa ja saavutti pronssia vapaapainissa 97-kiloisissa. Juniorien MM-kisoissa hän sijoittui pronssille 83-kiloisissa. Vielä samana syksynä hän voitti kultamitailn Afrikan kisoissa.
Vuonna 2000 Ibrahim epäonnistui pääsemään Sydneyn olympialaisiin, mutta voitti jälleen 97-kiloisissa sekä Afrikan että Välimeren mestaruuden. Seuraavana vuonna hän voitti oman sarjansa maailmancupissa, mutta jäi Patraksen MM-kisoissa vasta sijalle 14. Vuonna 2002 tuli jälleen Afrikan mestaruus, ja Moskovan MM-kisoista hän saavutti ensimmäisen MM-mitalinsa, hopeisen, hävittyään loppuottelussa turkkilaiselle Mehmet Özalille. Ibrahim voitti samana vuonna myös oman sarjansa maailmancupissa. Vuonna 2003 Gaber saavutti jälleen MM-hopeaa Créteilin kisoista hävittyään loppuottelussa ruotsalaiselle Martin Lidbergille. Samana vuonna hän voitti kultamitalin Afrikan kisoista.
Vuonna 2004 Ibrahim pääsi vihdoin olympialaisiin, jotka käytiin Ateenassa. Hän eteni 96-kiloisten sarjassaan loppuotteluun, missä kukisti georgilaisen Ramaz Nozadzen selkeällä piste-erolla ja voitti olympiakultaa. Ibrahim voitti Afrikan-mestaruudet myös vuosina 2005–2007 samoin kuin Välimeren kisat vuonna 2005 ja Afrikan kisat vuonna 2007. 2006 MM-kisoissa hän jäi sijalle 19. Toukokuussa 2008 hän voitti Novi Sadissa käydyn olympiakarsintaturnauksen ja sijoittui Pekingin olympialaisissa 13:nneksi.
Ibrahim voitti 2012 Marrakechin olympiakarsintaturnauksessa 84 kg:n painoluokan. Hän sai samassa painoluokassa hopeaa sekä Välimeren mestaruuskilpailuissa että Lontoon olympialaisissa, jossa hävisi loppuottelussa venäläiselle Alan Hugajeville. MM-kilpailuissa 2014 hän sijoittui 98-kiloisissa 24:nneksi.
Ibrahim kokeili uudenvuodenaattona 2004 myös vapaaottelua K-1:n Dynamite!!-tapahtumassa, mutta hävisi ottelunsa Kazyuki Fujitaa vastaan reilun minuutin jälkeen tyrmäyksellä.
Ibrahim sai vuonna 2015 kahden vuoden kilpailukiellon ajalle 27.8.2015–26.8.2017 laiminlyötyään olinpaikkatietojensa ilmoittamisen.
Karakum

Karakum Keski-Aasian saksankielisellä kartalla (vasemmalla)
Karakum  on aavikko Aasian sisäosissa Turkmenistanissa. Se sijaitsee Araljärven sekä Amudarja-joen eteläpuolella ja on osa Turanin alankoa. Karakumin pinta-ala on 350 000 km², joten se on melko suuri aavikko.
Karakum kirjoitetaan monesti myös Kara-Kum, Gara Gum (“Musta hiekka”), Garagum tai Karakumy.
Karakum on aavikoksi kuiva. Alueen läpi on kaivettu Karakumin kanava, joka on aiheuttanut ympäröivän maan suolaantumista. Kuumassa ilmanalassa veden haihtuminen nostaa maan sisässä olevan suolan pintaan.
Turkmenistanin hallinnon suunnitelmissa on kuitenkin luoda aavikon keskelle Karashorin syvänteeseen 2000 km² laajuinen "Kultaisen ajan järvi" täyttämällä syvänne puuvillapeltojen kasteluun käytetyllä vedellä. Projektin kustannuksiksi arvioidaan 20 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Kissat ja koirat: Katti Katalan kosto

| Kissat ja koirat: Katti katalan kosto> Cats & Dogs: The Revenge of Kitty Galore |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Brad Peyton
Käsikirjoittaja:   Ron J. Friedman  Steve Bencich  John Requa  Glenn Ficarra 
Tuottaja:   Polly Cohen  Andrew Lazar  Greg Michael  Brent O'Connor 
Säveltäjä:  Christopher Lennertz
Kuvaaja:  Steven Poster
Leikkaaja:  Julie Rogers
Pääosat:   Nick Nolte  Bette Midler  James Marsden  Christina Applegate  Katt Williams  Michael Clarke Duncan 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Australia 
Tuotantoyhtiö:   Village Roadshow Pictures  Mad Chance  Polymorphic Pictures 
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 30. heinäkuuta 2010  Suomi 13. elokuuta 2010 
Kesto:  82 min.
Alkuperäiskieli:   englanti  dubattu suomeksi 
Edeltäjä:  Kuin kissat ja koirat (Cats & Dogs)
Seuraaja:  Kuin kissat ja koirat: Käpälät kimppaan
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kissat ja koirat: Katti Katalan kosto (Cats & Dogs: The Revenge of Kitty Galore) on vuonna 2010 ilmestynyt yhdysvaltalainen perhe-elokuva. Elokuva on jatko-osa vuonna 2001 ilmestyneelle Kuin kissat ja koirat (Cats & Dogs) -elokuvalle.
Elokuva julkaistiin 30. heinäkuuta 2010, myös 3D-versiona. Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 13. elokuuta 2010.
Pääosissa > Alkuperäinen versio

Nick Nolte (Butch, kangalinkoira)
Bette Midler (Kitty Galore, sfinksi)
Neil Patrick Harris (Lou, beagle)
Michael Clarke Duncan (Angus MacDougal)
Chris O'Donnell (Shane Larson)
Jack McBrayer (Chuck)
Roger Moore (Tab Lazenby)
Christina Applegate (Chaterine, venäjänsininen)
James Marsden (Diggs, saksanpaimenkoira)
Joe Pantoliano (Peek, kiinanharjakoira)
Michael Clarke Duncan (Sam, vanhaenglanninlammaskoira)
Katt Williams (Seamus, kyyhky)
Pääosissa > Dubattu versio

Pasi Ruohonen (Diggs)
Susa Saukko (Chaterine)
Markku Huhtamo (Butch)
Petri Hanttu (Seamus)
Katja Aakkula (?)
Paavo Kerosuo (?)
Aksu Palmén (Hämmästyttävä Chuck)
Antti Pääkkönen (?)
Markus Bäckman (?)