stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Walesin ralli 2013
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Ogier |  Julien Ingrassia | Volkswagen Polo R WRC | 3:03.36,7 |  | 25 |
| 2. |  Jari-Matti Latvala |  Miikka Anttila | Volkswagen Polo R WRC | 3:03.58,5 | +21,8 | 18 |
| 3. |  Thierry Neuville |  Nicolas Gilsoul | Ford Fiesta RS WRC | 3:05.01,2 | +1.24,5 | 15+3 |
| 4. |  Mads Østberg |  Jonas Andersson | Ford Fiesta RS WRC | 3:05.24,9 | +1.48,2 | 12+1 |
| 5. |  Andreas Mikkelsen |  Mikko Markkula | Volkswagen Polo R WRC | 3:05.40,1 | +2.03,4 | 10 |
| 6. |  Martin Prokop |  Michal Ernst | Ford Fiesta RS WRC | 3:11.14,2 | +7.37,5 | 8 |
| 7. |  Daniel Sordo |  Carlos del Barrio | Citroën DS3 WRC | 3:12.03,6 | +8.26,9 | 6 |
| 8. |  Elfyn Evans |  Daniel Barritt | Ford Fiesta R5 | 3:14.49,8 | +11.13,1 | 4 |
| 9. |  Jari Ketomaa |  Tapio Suominen | Ford Fiesta R5 | 3:15.52,9 | +12.16,2 | 2 |
| 10. |  Mark Higgins |  Carl Williamson | Ford Fiesta R5 | 3:16.57,7 | 13.21,0 | 1 |
Lähde:
Muuta

Thierry Neuvillen viimeinen kilpailu Qatarilla.
Mikko Hirvosen ja Daniel Sordon viimeinen kilpailu Citroënilla.
Qatarin viimeinen kilpailu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Walesin ralli 2013 Wikimedia Commonsissa
Walesin ralli 2012

|  Walesin ralli 2012 |
| --- | --- |
 10. osakilpailu 13 osakilpailusta kaudella 2012. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Jari-Matti Latvala  Miikka Anttila  (Ford)
Toinen:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën)
Kolmas:   Petter Solberg  Chris Pattersson  (Ford)
Kärkikolmikko palkintokorokkeella.
Walesin ralli 2012 (virallisesti 68. Wales Rally GB 2012) oli Rallin MM-sarjan kauden 2012 10. osakilpailu, joka ajettiin 13–16. syyskuuta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jari-Matti Latvala |  Miikka Anttila | Ford Fiesta RS WRC | 3:03.40,3 |  | 25+1 |
| 2. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën DS3 WRC | 3:04.08,1 | +27,8 | 18+2 |
| 3. |  Petter Solberg |  Chris Pattersson | Ford Fiesta RS WRC | 3:04.09,0 | +28,7 | 15 |
| 4. |  Mads Østberg |  Jonas Andersson | Ford Fiesta RS WRC | 3:04.50,9 | +1.10,6 | 12 |
| 5. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Citroën DS3 WRC | 3:05.09,8 | +1.29,5 | 10+3 |
| 6. |  Jevgeni Novikov |  Ilka Minor | Ford Fiesta RS WRC | 3:07.17,3 | +3.37,0 | 8 |
| 7. |  Thierry Neuville |  Nicolas Gilsoul | Citroën DS3 WRC | 3:07.52,2 | +4.11,9 | 6 |
| 8. |  Matthew Wilson |  Scott Martin | Ford Fiesta RS WRC | 3:09.40,7 | +6.00,4 | 4 |
| 9. |  Martin Prokop |  Zdeněk Hrůza | Ford Fiesta RS WRC | 3:10.39,2 | +6.58,9 | 2 |
| 10. |  Nasser Al-Attiyah |  Giovanni Bernacchini | Citroën DS3 WRC | 3:13.12,4 | +9.32,1 | 1 |
Lähde:
Muuta

Petter Solbergin viimeinen palkintokorokesija.
Fordin viimeinen voitto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Walesin ralli 2012 Wikimedia Commonsissa
Agoranomeion

| Agoranomeion> Ἀγορανομείον |
| --- | --- |
 Agoranomeionin päädyn rauniot.
Sijainti:  Roomalainen agora, Ateena, Attika  Kreikka
Koordinaatit:  37°58′27″N, 23°43′38″E
Rakennustyyppi:  julkinen rakennus
Valmistumisvuosi:  noin 50 jaa.
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Agoranomeion (m.kreik. Ἀγορανομείον) on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta rakennuksesta Ateenan Roomalaisella agoralla Kreikassa. Se rakennettiin noin vuonna 50 jaa. Rakennuksen tarkkaa käyttötarkoitusta ja muotoa ei tunneta. Se ei välttämättä ollut siitä nykyisin käytetyn nimen mukaisesti todellisuudessa Agoranomeion eli toria valvovien viranomaisten rakennus, vaan se on saattanut olla Rooman keisarien kultille omistettu Sebasteion.
Agoranomeion sijaitsi Roomalaisen agoran itälaidalla Tuulten tornin kaakkoispuolella. Rakennuksen päädyn, joka on osittain säilynyt, julkisivussa oli kolme kaarta. Ne oli tehty Hymettos-vuoren siniharmaasta marmorista. Rakennuksen sisäänkäynnille johti pitkä portaikko. Uusimman tutkimuksen mukaan rakennus on saattanut muodostua tiestä, jonka kummallakin sivulla on ollut stoa eli pylväshalli. Paikalta löydetyn piirtokirjoituksen mukaan rakennus oli omistettu keisari Augustukselle sekä Athene Arkhegetiille.
XML Data Package

| XML Data Package |
| --- | --- |
Tiedostopääte:  .xdp
Kehittäjä:  Adobe Systems
XML Data Package (XDP) on XML tiedostotyyppi, jonka on vuonna 2003 tehnyt Adobe Systems. Se on XML-pohjainen PDF-formaatti. Se sallii PDF-sisältöä Adobe XML Forms Architecture (XFA) -tekniikan avulla. Resurssit pakataan XML-pohjaisena tiedostona.
On olemassa useita Adobe:n tuotteita, suurin niistä LiveCycle ES Suite, joilla voi tehdä tiedostoja XDP formaatissa.
Vågøyn kirkko

| Vågøyn kirkko Vågøy kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Hustadvika, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1904
Suunnittelija:  Ole Havnæs
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  550
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vågøyn kirkko (norj. Vågøy kyrkje) on Hustadvikan kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1904.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vågøyn kirkko Wikimedia Commonsissa
Tyypin 2 diabetes

| Tyypin 2 diabetes mellitus |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  E11
ICD-9:  250.00, 250.02
OMIM:  125853
Tautitietokanta:  3661
MedlinePlus:  000313
MeSH:  D003924
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Tyypin 2 diabetes eli aikuistyypin diabetes on yleensä aikuisiällä alkanut diabetes mellitus -tyyppinen ihmisillä ilmenevä aineenvaihduntatauti. Taudissa ilmenee toistuvasti korkea veren sokeri- eli glukoosipitoisuus (hyperglykemia), sillä lihasten ja maksan solujen kyky reagoida haiman erittämään insuliinihormoniin on heikentynyt. Solut ovat siis insuliiniresistenttejä. Normaalisti insuliini laskee tehokkaasti veren glukoosipitoisuutta. Tyypin 2 diabetesta kutsutaan välillä nimellä aikuistyypin tai aikuisiän diabetes, vaikka se voi ilmetä myös lapsilla.
Tyypin 2 diabetes on aluksi oireeton useiden vuosien ajan. Taudin edetessä hyperglykemia pahenee, jolloin se voi aiheuttaa muun muassa runsasta virtsaamistarvetta, runsasjanoisuutta, ei ilmeisistä syistä johtuvaa laihtumista, näön sumeutta tai nälkäisyyttä. Tyypin 2 diabetesta potevien elinajanodote on terveitä lyhyempi, sillä taudissa voi myöhäisvaiheessa ilmetä vakavia elämänlaatua heikentäviä sairauksia, kuten munuaisten vajaatoimintaa aiheuttava diabeettinen nefropatia, sokeuteen mahdollisesti johtava diabeettinen retinopatia, diabeettinen neuropatia tai sepelvaltimotauti.
Sairastumisriski tyypin 2 diabetekseen on suurin vanhoilla vähän liikkuvilla ihmisillä, jotka ovat lihavia. Riski on suurin jos lihavuus on keskivartalolihavuutta. Tyypin 2 diabetesta hoidetaan ravintoa ja liikuntaa koskevalla neuvonnalla taikka sen ja diabeteslääkityksen yhdistelmällä. Hoidon tavoitteena on laskea pitkän ajan verensokeritasapainosta kertova veren HbA1c-lukema potilaan yksilölliselle tavoitetasolle. Laihtuminen ja liikunnan lisääminen taudin varhaisvaiheessa voi jopa parantaa potilaan. Laihtuminen vähentää haiman rasvoittumista ja tehostaa sen verenkiertoa. Tuloksena on insuliinin tehokkaampi vapautuminen. Metformiini on Suomessa yleisimmin käytetty diabeteslääke. Tyypin 2 diabetes vaatii vain vakavimmissa tapauksissa insuliinia tai sen johdannaisia sisältävien pistosten annostelua osana taudin hoitoa.
Esiintyvyys

Suomen Diabetesliiton mukaan tyypin 2 diabetesta potee noin 350 000 suomalaista, ja tämän lisäksi noin 100 000 suomalaista potee tautia tietämättään. Suomalaisen nuorten diabetes-potilaiden määrä lähes kolminkertaistui vuosina 1990-2019 ollen tätä nykyä esimerkiksi Ranskaan verrattuna yhdeksän kertaa suurempi.
Diabetes lyhentää vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan potilaiden keskimääräistä elinikää lähes neljällä vuodella. Tutkimukseen osallistui yhteensä 1,7 miljoonaa henkeä seitsemästä korkean elintason maasta.
Nimet

Tyypin 2 diabetesta kutsuttiin vuosista 1979–1980 alkaen muun muassa Maailman terveysjärjestön suosituksesta "insuliinista riippumattomaksi diabetes mellitukseksi" (englanniksi non-insulin-dependent diabetes mellitus, lyhenne NIDDM). Tyypin 1 diabetesta taas alettiin kutsumaan "insuliinista riippuvaksi diabetes mellitukseksi" (englanniksi insulin-dependent diabetes mellitus, lyhenne IDDM).
Vuonna 1997 nimet IDDM ja NIDDM korvattiin nimillä "tyypin 1 diabetes" ja "tyypin 2 diabetes" vastaavasti. Nimet IDDM ja NIDDM koskivat vain taudin aiheutumismekanismia. Nimet vaihdettiin, sillä esimerkiksi NIDDM:ää eli tyypin 2 diabetesta potevia luokiteltiin joissakin yhteyksissä aiheutumismekanisminsa (etiologian) sijaan virheellisesti heidän tarvitsemansa hoidon perusteella. Tyypin 2 diabetesta potevat voivat vaatia hoidossaan insuliinia, joten tyypin 2 diabetesta potevien saatettiin sanoa potevan IDDM:ää (eli tyypin 1 diabetesta) NIDDM:n sijaan.
Oireet

Tyypin 2 diabeteksen pääoire on krooninen (jatkuvasti toistuva) hyperglykemia eli liian korkea verensokeri. Hyperglykemia on kuitenkin diabeteksen varhaisvaiheessa useiden vuosien ajan niin lievää, ettei se aiheuta havaittavia oireita. Siksi monet tyypin 2 diabetesta potevat eivät taudin varhaisvaiheessa tiedä sairastavansa diabetesta. Diabetes aiheuttaa oireettomanakin tai vähäoireisena ajanjaksona vaurioita elimistössä, jotka altistavat diabeteksen liitännäissairauksille.
Merkittävä hyperglykemia voi aiheuttaa runsasta virtsaamistarvetta, runsasjanoisuutta (polydipsia), ei ilmeisistä syistä johtuvaa laihtumista ja joskus näön sumeutta sekä nälkäisyyttä. Myös väsymys kuuluu korkean verensokerin aiheuttamiin oireisiin.
Acanthosis nigricans eli taivetummuus tarkoittaa ihopoimuissa ilmeneviä muuta ihoa paksumpia ja kuivempia tummentumia, jotka ovat yleisiä tyypin 2 diabeetikoilla. Tummentumia voi ilmetä jo ennen varsinaista diabeteksen puhkeamista. Acrochordon-luomet (varsiluomi eli ihopolyyppi) ovat myös yleisiä tyypin 2 diabeetikoilla.
Liitännäissairaudet

Diabeetikoilla on normaaliväestöä suurempi alttius saada jokin infektio.
Ketoasidoosi (jossa veressä on liikaa sitä happamoivia ketoaineita) ja hyperosmolaarinen hyperglykeeminen oireyhtymä (jossa veressä on liikaa glukoosia) ovat vakavimpia tyypin 2 diabeteksessa ilmeneviä akuutteja ongelmia, sillä ne voivat johtaa kuolemaan. Molemmat voivat ilmetä osin samanaikaisesti ja ovat yleisimpiä vanhemmilla diabeetikoilla. Ne kuitenkin ovat harvinaisia tyypin 2 diabeetikoilla ilman laukaisevia stressitekijöitä, kuten hiljattain ilmennyttä fyysistä vammaa, kirurgista leikkausta, infektiota (esimerkiksi keuhkokuume tai virtsatieinfektio) tai tietynlaisen lääkityksen aloittamista.
Muita tyypin 2 diabeteksen liitännäissairauksia ovat muun muassa munuaisten vajaatoimintaa aiheuttava diabeettinen nefropatia, mahdollisesti sokeuteen johtava diabeettinen retinopatia ja diabeettinen neuropatia. Neuropatia voi yhdessä diabeteksen aiheuttamien ääreisverenkierron verisuonivaurioiden kanssa johtaa kroonisiin haavaumiin raajoissa, eritoten jaloissa. Loppuvaiheessa haavat voivat vaatia raajan amputaation. Verisuonivaurioiden takia diabeetikoilla on merkittävä riski sairastua sepelvaltimotautiin tai saada aivohalvaus. Tyypin 2 diabetes lisää myös riskiä sairastua Alzheimerin tautiin – riski on diabeetikoilla 1,5–2 kertaa suurempi kuin terveellä väestöllä. Diabeetikoilla on myös noin 2,5 kertaa suurempi riski saada vaskulaarinen dementia. Lisäksi erilaiset syövät ovat tyypin 2 diabeetikoilla muuta väestöä yleisempiä.
Tyypin 2 diabetesta potevien elinaika on taudin liitännäissairauksien takia keskimäärin terveitä lyhyempi. Esimerkiksi 55-vuotiaat tyypin 2 diabetes -diagnoosin saaneet miehet elävät keskimäärin 3,6–11,5 vuotta lyhyemmän elämän kuin terveet. Elinaika riippuu pitkälti siitä, että kuinka hyvin diabeetikko hoitaa tautiaan.
Altistavat tekijät

Miehillä merkittävin tyypin 2 diabetekselle altistava tekijä on lihavuus, eritoten keskivartalolihavuus. Jo lievä ylipaino moninkertaistaa miesten diabetesriskin. Naisilla taas ylipaino alkaa vaikuttaa diabeteriskiä lisäävästi vasta yli 54-vuotiailla ja silloinkin riski lisääntyy ainoastaan silloin, kun kyse on vaikeasta lihavuudesta eli jos painoindeksi on yli 35.
Tyypin 2 diabeteksen ilmeneminen lähisukulaisilla lisää riskiä sairastua tyypin 2 diabetekseen. Riski on kaksinkertainen, jos toisella vanhemmista on tyypin 2 diabetes, ja viisinkertainen, jos molemmilla vanhemmilla on tyypin 2 diabetes. Kolesterolia alentavan statiinilääkityksen käytön on havaittu lisäävän 25–48 prosentilla riskiä sairastua diabetekseen.
Muita kakkostyypin diabetekselle altistavia tekijöitä ovat korkea ikä, etninen tausta (esimerkiksi Lähi-idästä, Japanista tai Kiinasta kotoisin olevilla on muita suurempi riski sairastua diabetekseen), metabolinen oireyhtymä, sydän- ja verisuonitaudit (nämä ovat merkki diabetekselle altistavista aineenvaihduntahäiriöistä), naisten raskausdiabetes, tupakointi, vähäinen liikunta, univaje ja epäterveellinen ruokavalio. Vuonna 2015 julkaistussa laajojen tieteellisten tutkimusten yhteenvedossa päädyttiin siihen, että sokerilla makeutettujen juomien vaikutus diabetesriskin lisääntymiseen olisi 13 prosenttia jokaista päivittäin nautittua juoma-annosta kohti. Osa vaikutuksesta näyttäisi johtuvan sokerista ja osa juoman makeuden aiheuttamista metabolisista vaikutuksista, sillä myös keinotekoisesti makeutetuilla juoma-annoksilla havaittiin olevan 8 prosentin itsenäinen diabetesriskiä nostava vaikutus.
Suojaavat tekijät

Vuonna 2019 julkaistun suomalaistutkimuksen mukaan ylipaino eli lievä lihavuus (painoindeksi 25–30) vähentää alle 55-vuotiaiden naisten diabetesriskiä.
Tutkimusnäytön kokonaisuus puhuu sen puolesta, että runsasrasvaisten maitotuotteiden käyttö suojaa kakkostyypin diabetekselta, mutta rasvattomien ei.
Ennuste

Tyypin 2 diabetes lyhentää brittipotilaiden elämää keskimäärin 1,7 vuodella. Taudin ennuste riippuu siitä, kuinka hyvin potilaan verensokeri saadaan hallintaan. Esimerkiksi vuonna 2020 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että yksi huonossa hoitotasapainossa vietetty vuosi, jossa pitkäaikaisesta verensokeriarvosta kertova veren HbA1c-arvo on yli 58 millimoolia/mooli, lyhentää sadalla päivällä tyypin 2 diabeetikoiden keskimääräistä elinikää.
Taudin syyt ja kehittyminen

Tyypin 2 diabetes johtuu erityyppisten solujen heikosta kyvystä reagoida haiman beetasolujen tuottamaan insuliiniin eli insuliiniresistenssistä. Insuliiniresistentit solut eivät ota sisäänsä tehokkaasti veren glukoosia eli verensokeria insuliinin vaikutuksesta, jolloin veren glukoosipitoisuus kasvaa toistuvasti epänormaalin korkeaksi esimerkiksi ruokailun yhteydessä. Korkeaa verensokeria sanotaan hyperglykemiaksi ja se on tyypin 2 diabeteksen pääoire. Keho kuitenkin pyrkii kumoamaan insuliiniresistenssin vaikutusta ja lisää insuliinin tuottoa epänormaalin korkeaksi ennen hyperglykemian ja monien muiden diabeteksen oireiden ilmenemistä. Poikkeavan suurta veren insuliinipitoisuutta sanotaan hyperinsulinemiaksi.
Diabeteksen myöhäisemmässä hyperglykemiaa ilmentävässä vaiheessa beetasoluja voi tuhoutua merkittävästi. Tällöin myös insuliinin tuotto vähenee.
Insuliiniresistenssi vähentää solujen glukoosin saantia, joten solut alkavat energian saantinsa takaamiseksi tuottamaan ketoaineita eli keho siirtyy kohti ketoosiksi kutsuttua aineenvaihdunnan tilaa. Tässä tilassa esimerkiksi rasvasolut vapauttavat varastoimiaan rasvahappoja ja lihassolut hajottavat proteiinejaan aminohapoiksi. Nämä vaikutukset voivat aiheuttaa vastaavasti diabeteksessa mahdollisesti ilmenevää painon laskua ja lihasheikkoutta. Rasvahapot ja aminohapot päätyvät vereen ja sieltä maksaan, joka tuottaa niistä vereen vapautuvia ketoaineita. Ketoaineet happamoivat verta ja tämä voi johtaa diabeettiseen ketoasidoosikohtaukseen. Rasvahapot myös edistävät LDL:n ja VLDL:n tuottoa maksassa. Näiden tuoton kasvu edistää diabeteksen liitännäisairautena ilmenevää ateroskleroosia.
Osa hyperglykemian glukoosiylimäärästä päätyy virtsaan. Glukoosin mukana virtsaan siirtyy osmoottisesti vettä. Glukoosin mukana diabeetikko menettää ravintoenergiaa, joka edistää diabeteksessa mahdollisesti ilmenevää selittämätöntä laihtumista. Veden menettäminen aiheuttaa janoisuutta ja lisää virtsaamistarvetta. Se voi myös johtaa nestehukkaan. Nestehukka taas voi väkevöidä verta lisäten suhteellisesti veren glukoosi- ja elektrolyyttipitoisuuksia. Tämä voi aiheuttaa vaarallisen hyperosmolaarisen hyperglykeemisen oireyhtymän.
Diagnosointi

Henkilöllä on todennäköisesti tyypin 2 tai tyypin 1 diabetes jos
hänen veriplasmansa glukoosipitoisuus on 8 tunnin paaston jälkeen yli 7 mmol/l (millimoolia per litra).
hän on juonut 75 grammaa glukoosia sisältävän nesteen ja 2 tunnin jälkeen juomisesta hänen plasmansa glukoosipitoisuus on yli 11.1 mmol/l. Tätä koetta sanotaan muun muassa sokerirasituskokeeksi.
glykatoituneen hemoglobiinin (HbA1c) pitoisuus veressä on yli 48 mmol/mol (millimoolia per mooli).
Yksiselitteisiä kriteerejä tyypin 1, tyypin 2 tai muiden diabetesmuotojen erottamiselle toisistaan ei ole, vaan varhainen taudin luokittelu perustuu todennäköisimpään vaihtoehtoon. Esimerkiksi ketoasidoosin ilmeneminen potilaalla viittaa vahvasti tyypin 1 diabetekseen. Täydentävät kokeet vahvistavat tarvittaessa diagnoosin. Esimerkiksi C-peptidipitoisuuden mittaus kertoo, ilmeneekö potilaalla insuliinin puutos. Puutos viittaisi tyypin 1 diabetekseen, mutta voi viitata myös johonkin MODY-diabetekseen.
Hoito

Aikuisten kakkostyypin diabetesta hoidetaan brittiläisen terveysviranomaisen antaman virallisen hoitosuosituksen mukaan joko näyttöön perustuvalla, ravintoa ja liikuntaa koskevalla neuvonnalla taikka sen ja diabeteslääkityksen yhdistelmällä. Hoidon tavoitteena on laskea pitkän ajan verensokeritasapainosta kertova HbA1c-lukema potilaan yksilölliselle tavoitetasolle. Veriplasman avulla tehtävä HbA1c-laboratoriomittaus on myös ensisijainen hoidon tehokkuuden seurantamittari. Kyseinen testi on syytä toistaa aluksi kolmen ja myöhemmin kuuden kuukauden välein. Verensokeritasoa mitataan omatoimisesti verensokerimittarilla yleensä vain lääkärin kehotuksesta.
Tyypin 2 diabetesta hoidetaan Suomessa ensisijaisesti elintapamuutoksilla. Esimerkiksi pysyvä laihtuminen normaalipainoon ja säännöllisen liikunnan harrastaminen voivat jopa parantaa vastikään todetun tyypin 2 diabeteksen. Mahdollista on elintapamuutoksilla myös saada verensokeriarvot korjaantumaan ja insuliinihoidosta pääsemään koonaan eroonkin kakkostyypin diabeteksessa myöhemmässäkin vaiheessa.
Hoito > Ruokavalio

Ruokavalion avulla voidaan parantaa glukoositasapainoa ja pienentää valtimosairauksien riskiä merkittävästi.  Ruokavalioon vaikuttamalla voi myös parantaa elämänlaatua ja myös diabeteksen remissio voi olla mahdollista saavuttaa. Merkittävä painonlasku etenkin pian diagnoosin saamisen jälkeen voi pysäyttää ektooppisen rasvan kertymisen maksaan ja haimaan ja luotettavasti saada aikaan tyypin 2 diabeteksen remission . Vuonna 2022 julkaistu asiantuntijasuositus toteaa ruokavalion olevan tyypin 2 diabeteksen hoitona tehokkain silloin, kun se korostaa kokokasvisruokaa ja lihan ja muiden eläinperäisten ruokien välttämistä.
Suomalainen Käypä hoito -suositus suosittaa tyypin 2 diabetesta sairastavalle
runsaasti kasviksia (juureksia, vihanneksia, palkokasveja, marjoja, hedelmiä) ja täysjyväviljaa
vähän ravitsemuksellisesti vähäarvoisia, sokeria ja vähäkuituista viljaa sisältäviä, ruokia ja juomia
niukasti kovaa rasvaa (tyydyttynyttä ja transrasvaa) ja kohtuullisesti pehmeää rasvaa
vähän suolaa
enintään kohtuullisesti alkoholia
Suosituksen pääviesti on tältä osin varsin yhteneväinen myös Euroopan merkittävän diabetesjärjestön EASD:n näyttöön perustuvan suosituksen kanssa. Sen tärkeitä viestejä ovat minimaalisesti prosessoitujen kasviperäisten elintarvikkeiden kulutus; kokojyväviljat, vihannekset, kokonaiset hedelmät, palkokasvit, pähkinät, siemenet ja ei-hydrogenoidut ei-trooppiset kasviöljyt [käytännössä: muut paitsi kookos- ja palmuöljy]. Vastaavasti punaisen ja prosessoidun lihan, natriumin, sokerilla makeutettujen juomien ja jalostettujen viljojen kulutusta on vähennettävä. Runsaan kuidun saannin (vähintään 35g/vrk) korostetaan. Kuidun saannin lisäämiseen kannustavat myös kesällä 2023 päivittyneet pohjoismaiset ravitsemussuositukset.
Glykeemisen indeksin käytöstä apuvälineenä voi olla hyötyä , esimerkiksi siten, että se ohjaa suosimaan runsaammin kuitua sisältäviä ruokia .
Myös hiilihydraattien saantia rajoittavia ruokavalioita on tutkittu ja on olemassa tutkimuksia  , joissa on saatu joitakin lupaavia tuloksia. Tutkimukset ovat kuitenkin olleet verraten lyhytkestoisia, ja näyttöä hyödyistä ei ole saatu pitkäaikaisemmissa tutkimuksissa . Lisäksi seurantatutkimuksissa on herännyt huolta siitä, että vähähiilihydraattisilla ruokavalioilla voi olla terveyteen negatiivisia pitkäaikaisvaikutuksia, kuten lisääntynyt sydän- ja verisuonitautien ja syövän kuolleisuus . Uusin eurooppalainen diabetesta sairastavien ravitsemussuositus ei suosita erittäin vähähiilihydraattista/ketogeenista ruokavaliota näytön puutteen ja potentiaalisten turvallisuushuolien vuoksi .
Suomen diabetesliitto on tuottanut Hyvinvoinnin poluilleen osion myös tyypin 2 diabetesta sairastavan ruokailutottumuksista.
Hoito > Liikunta

Liikunnan katsotaan olevan tyypin 2 diabetesta sairastavalle erittäin tärkeää: lääkkeillä ei voida korvata sen laaja-alaista vaikutusta . Liikunta parantaa glukoositasapainoa ja vähentää  sisäelimiä ympäröivää rasvaa sekä pienentää plasman triglyseridipitoisuutta tyypin 2 diabeetikolla, myös ilman painonlaskua . Lihasmassaa lisäävä liikunta parantaa elimistön insuliiniherkkyyttä. Jo muutama kyykky, punnerrus ja vatsalihasliike päivässä hyödyttävät diabetesta sairastava terveyttä..
EASD:n ja ADA:n yhteinen diabeteksen nykyhoitoa käsitellyt vuoden 2022 konsensusraportti  suositti
keskeyttämään pidempikestoista (yli 30 minuutin) istumista lyhyellä kävelyllä tai voimailulla glukoosimetabolian parantamiseksi
lisäämään askelmäärää; jo 5-6 minuutin kestoisen reippaan kävelyn lisäys päivään voi parantaa elinajanodotetta
rohkaisemaan diabetesta sairastavia myös keskiraskaaseen (vähintään 150 minuuttia viikossa) tai raskaaseen liikuntaan (vähintään 75 minuuttia viikossa)
tarvittaessa haurauden ja raihnaisuuden välttämiseksi soveltuvia hyvin yksinkertaisia toistuvia harjoitteita
voimaharjoittelua arjen toimintakyvyn parantamiseksi ja ylläpitämiseksi ja huomion kiinnittämistä myös jäsenten liikkuvuuteen ja tasapainoharjoituksiin.
Suositusten voi katsoa olevan varsin yhtenevät suomalaisten suositusten   kanssa.
Hoito > Lääkkeet

Jos elämäntapamuutokset eivät laske verensokeritasoa kylliksi, voidaan tyypin 2 diabeteksen hoitoon käyttää lääkkeitä. Suomessa yleisimmin käytetty lääke tyypin 2 diabetekseen on metformiini, jonka ohella saatetaan tarvittaessa käyttää muita diabeteslääkkeitä. DPP-4:n estäjiä käytetään niillä, joille metformiini ei sovi lääkkeeksi. Suomessa käytettyjä DPP-4:n estäjiä ovat alogliptiini, linagliptiini, saksagliptiini, sitagliptiini ja vildagliptiini. Muita Suomessa käytettyjä diabeteslääkkeitä ovat GLP-1:n johdannaiset (esimerkiksi liraglutidi, eksenatidi, dulaglutidi ja liksisenatidi), SGLT-2:n estäjät (esimerkiksi dapagliflotsiini ja empagliflotsiini), sulfonyyliureat (esimerkiksi glimepiridi ja glipitsidi), glinidit (esimerkiksi repaglinidi) ja glitatsonit (esimerkiksi pioglitatsoni). Insuliinia tai sen johdannaisia käytetään säännöllisesti vain vaikeasti oireilevien tyypin 2 diabeetikkojen kohdalla tai kertaluonteisesti akuutin hyperglykemian hoitoon.
Diabeteslääkkeet voivat aiheuttaa haittavaikutuksia. Eritoten glinidit, sulfonyyliureat ja insuliini tai sen johdannaiset voivat aiheuttaa liian alhaisen verensokeritason eli hypoglykemian.
Tyypin 2 diabeteksen liitännäissairauksia ehkäistään tarvittaessa esimerkiksi verenpainelääkkein, kolesterolilääkkein (esimerkiksi statiinit) ja asetyylisalisyylihapon avulla.