stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Metodismi Suomessa
Historia

Ensimmäiset merkit metodismista ovat Vaasan seudulta kesältä 1859, jolloin New Yorkin Bethel-laivan herätyksen osallistunut Gustaf Lervik saarnasi seudulla. Saarnaamisesta syntyi herätys, mutta liikkeen kohtaaman vastustuksen Lervik luopui saarnaamisesta. Niin ikään Bethel-laivalle osallistuneet Gustaf Bärnlund ja Wilhelm Bärnlund järjestivät herätyskokouksia Kristiinankaupungissa vuodesta 1866 lähtien. Metodistien toiminnan painopiste oli ruotsinkielisellä Pohjanmaalla. Metodismi levisi erityisesti, kun ruotsalainen metodistisaarnaaja Karl Johan Lindborg aloitti toimintansa vuonna 1880. Suomen ensimmäinen metodistiseurakunta perustettiin Vaasaan vuonna 1881. Seuraavana vuonna vihittiin käyttöön kappeli Kristiinankaupungissa, joka sai oman seurakuntansa vuonna 1886.
Vuonna 1882 Lindborg jatkoi toimintaansa Kokkolassa, joka sai oman seurakuntansa vuonna 1883 ja kirkon vuonna 1890. Kokkolan seurakunta johti herätystä myös ympäröivällä maaseudulla ja siitä tuli emäseurakunta Oulun ja vuonna 1904 perustetulle Pietarsaaren metodistiseurakunnille. Vuosisadan vaihteessa Vaasan seurakunnasta muodostui metodismin suurin ja eläväisin seurakunta. Samoihin aikoihin kannatus laajeni suomenkilisten keskuuteen ja Sisä-Suomen kaupunekihin ja teollisuusyhdyskuntiin.
Vuonna 1911 Suomen metodistit irtaantuivat Ruotsin metodistikirkosta ja perustivat ovat Vuosikonferenssin. Vuonna 1925 perustetettiin uskonnonvapauslain mukainen Suomen Metodistikirkko sekä vastaavasti ruotsinkielinen Finlands svenska metodistkyrka.
Jäsenet

Suomessa toimivia metodistikirkkoja ovat Suomen Metodistikirkko sekä ruotsinkielinen osasto Finlands svenska metodistkyrka. Kirkkoihin kuuluu yhteensä noin 20 seurakuntaa. Kannatuksen painopiste on ruotsinkielisen väestön keskuudessa ja Suomen rannikkokaupungeissa.
Metodistisia yhdyskuntia

Finlands svenska metodistkyrka
Suomen Metodistikirkko
Pelastusarmeija
Kulttuuri

Metodismin ensimmäiset vaikutteet tulivat englantilaisen saarnaajan George Scottin toiminnasta sekä amerikasta kotiutuneilta merimiehiltä. Aluksi metodistien piirissä käytettiin yksinomaan ruotsinkielistä laulukirjaa. Ensimmäinen suomenkielinen metodistinen laulukokoelma, Rauhansäveliä ilmestyi vuonna 1894. Kokoelma sisälsi 386 laulua.
Metodistien äänenkannattaja on Rauhan Sanomia.
Suomen metodistiseurakunnat kartalla.
Vjatšeslav Lemešev

| Vjatšeslav Lemešev> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Vjatšeslav Ivanovitš Lemešev
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1952 Lykošino
Kuollut: 27. tammikuuta 1996 (43 vuotta) Nakuru
Kansalaisuus:  Neuvostoliitto Venäjä
Nyrkkeilijä
Pituus:  178 cm
Painoluokka:  keskisarja (75 kg)
| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | München 1972 | 75 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 1973 | 75 kg |  |
|  Kultaa | Katowice 1975 | 75 kg |  |
Vjatšeslav Ivanovitš Lemešev (ven. Вячеслав Иванович  Лемешев , s. 3. huhtikuuta 1952 Lykošino – 27. tammikuuta 1996) oli neuvostoliittolainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja.
Lemešev voitti Münchenin 1972 olympialaisissa kultaa keskisarjassa eli alle 75-kiloisissa. Vain yksi hänen viidestä vastustajastaan pysyi kehässä täyden ajan. Hän voitti indonesialaisen W. Gommiesin tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä, itäsaksalaisen H-J. Brausken pistein 5–0, turkkilaisen Nazif Kuranin kuten myös yhdysvaltalaisen Marvin Johnsonin kehätuomarin keskeytyksellä toisessa erässä sekä loppuottelussa suomalaisen Reima Virtasen tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä ajassa 2.17.
Lemešev voitti keskisarjan Euroopan-mestaruuden Belgradissa 1973  sekä Katowicessa 1975.
Lemlandin vaakuna

Lemlandin vaakuna
Lemlandin vaakuna on Lemlandin kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa 1300-luvulla rakennettuun Pyhälle Olaville pyhitettyyn Lemböten kappeliin.
Vaakunan selitys kuuluu ”mustassa kentässä kultainen kappeli, jossa kaksi punaista ikkunaa: katon harjalla kaksi kultaristiä, joiden sakarat päättyvät punaisiin kolmioihin.” Vaakunan on suunnitellut Matts Dreijer, ja Lemlandin kunnanvaltuusto hyväksyi vaakunan kokouksessaan 22. joulukuuta 1947. Ahvenanmaan maakuntahallitus vahvisti vaakunan käyttöön 28. joulukuuta 1951.
Metsälehväsammal

| Metsälehväsammal |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Lahko::  Hiirensammalet Bryales
Heimo::  Lehväsammalet Mniaceae
Suku::  Metsälehväsammalet Plagiomnium
Laji::  cuspidatum
Kaksiosainen nimi
 Plagiomnium cuspidatum  (Hedw.) T.J.Kop 
Katso myös
   Metsälehväsammal Wikispeciesissä   Metsälehväsammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metsälehväsammal (Plagiomnium cuspidatum) on   lehtisammallaji. Metsälehväsammalen lehdet ovat isommat kuin muilla sammalilla, ja varsinkin kosteana sen lehtien rakenteen voi erottaa paljain silmin.
Ulkonäkö

Metsälehväsammal on pienehkö (2-4 cm) sammal. Keskisuonelliset lehdet ovat leveät ja aika jyrkästi teräväksi kärjeksi kapenevat. Niiden kärkipuoliskon laidat ovat terävähampaiset ja ne ovat tyvinurkista johteiset.
Levinneisyys

Metsälehväsammal esiintyy koko Suomessa Sompion Lappia lukuun ottamatta.  Etelässä se on yleinen, pohjoisessa harvinaisempi.
Elinympäristö

Se kasvaa löyhänä, yhtenäisenä peitteenä maassa, kivillä, kallioilla tai nurmikon seassa.
Aiheesta muualla

ITIS: Plagiomnium cuspidatum (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q292398  Wikispecies: Plagiomnium cuspidatum  AoFP: 4593  BioLib: 90740  CoL: 4JGLX  EoL: 927769  EUNIS: 197976  FNA: 200001511  GBIF: 2677629  iNaturalist: 141535  IRMNG: 11045748  ITIS: 547962  NatureServe: 2.125977  NBN: NHMSYS0000310311  NCBI: 65535  NZOR: 3d61b20a-df44-4a3d-abfa-b624d4d5b362  Observation.org: 17511  Open Tree of Life: 148625  Plant List: tro-35168750  PLANTS: PLCU4  Tropicos: 35168750  WFO: wfo-0001186527  Laji.fi: MX.43877
Metsäliekosammal

| Metsäliekosammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Hiirensammalet Bryidae
Lahko::  Palmikkosammalet Hypnales
Heimo::  Kerrossammalet Hylocomiaceae
Suku::  Liekosammalet Rhytidiadelphus
Laji::  triquetrus
Kaksiosainen nimi
 Rhytidiadelphus triquetrus  (Hedw.) Warnst. 
Synonyymit
 Hylocomiadelphus triquetrus (Hedw.) Ochyra & Stebel 
Katso myös
   Metsäliekosammal Wikispeciesissä   Metsäliekosammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metsäliekosammal (Rhytidiadelphus triquetrus) on yksi Suomen suurikasvuisimmista sammalista, ja muistuttaa ulkonäöltään hiukan huonokuntoista kuusennärettä pienoiskoossa.
Ulkonäkö ja koko

Metsäliekosammal kasvaa pystyssä ja haaraantuu epäsäännöllisesti. Sen punaruskea varsi tulee 10–20 cm korkeaksi. Heleänvihreät lehdet kapenevat kärkeä kohti, ja niissä voi erottaa kaksi pitkää ja ohutta lehtisuonta.  Lehdet ovat pitkittäispoimuiset ja niiden reunat ovat hampaiset.
Levinneisyys

Metsäliekosammal kasvaa koko Suomessa.
Elinympäristö

Metsäliekosammal viihtyy tuoreissa kangasmetsissä, käenkaali-mustikka-tyypin lehtomaisissa kangasmetsissä.
Aiheesta muualla

Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Metsäliekosammal (Rhytidiadelphus triquetrus) (Arkistoitu – Internet Archive)
Valokki - nettikasvio: Metsäliekosammal (Rhytidiadelphus triquetrus)
ITIS: Rhytidiadelphus triquetrus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Rhytidiadelphus triquetrus (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Rhytidiadelphus triquetrus:  Wikidata: Q137867  Wikispecies: Rhytidiadelphus triquetrus  BioLib: 91115  CoL: 4SWJL  EoL: 923580  EPPO: RUITR  EUNIS: 198278  FNA: 200002593  GBIF: 2679710  iNaturalist: 123923  IRMNG: 10344375  ITIS: 16383  NatureServe: 2.126709  NBN: NBNSYS0000022279  NZOR: e5ca67a6-dd57-48e1-bbc2-70c7e67c8598  Open Tree of Life: 1048956  Plant List: tro-35148996  PLANTS: RHTR70  Tropicos: 35148996  WFO: wfo-0001174864  Laji.fi: MX.43983 
Hypnum triquetrum:  Wikidata: Q17288058  GBIF: 7577998  ITIS: 1135562  NZOR: 3880a9c8-6e67-4d5f-a724-09e986ec5016  Plant List: tro-35129233  Tropicos: 35129233  WFO: wfo-0001162571
Lemmenjoen valuma-alue

Lemmenjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.8) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 686,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,96 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari.
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :
Lemmenjoen alaosan alue (71.81)
Lemmenjoen yläosan valuma-alue (71.82)
Maddib Ravadaksen valuma-alue (71.83)
Seärikjoen valuma-alue (71.84)
Ala-Lankojoen valuma-alue (71.85)
Metyylisininen

| Metyylisininen |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  4-[4-[bis[4-(4-sulfoanilino)fenyyli]metylideeni]sykloheksa-2,5-dien-1-ylideeni]atsaniumyylibentseenisulfonaatti
CAS-numero:  28983-56-4
PubChem CID:  136072878, 135845003 ja 24801911 14513727, 136072878, 135845003 ja 24801911
SMILES:  C1=CC(=[NH+]C2=CC=C(C=C2)S(=O)(=O)[O-])C=CC1=C(C3=CC=C(C=C3)NC4=CC=C(C=C4)S(=O)(=O)O)C5=CC=C(C=C5)NC6=CC=C(C=C6)S(=O)(=O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C37H29N3O9S3
Moolimassa:  755,842 g/mol
Sulamispiste:  > 250 °C
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen ja etanoliin
Metyylisininen eli Acid blue 93 (C37H29N3O9S3) on triaryylimetaaniväriaineisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään biologisissa tutkimuksissa ja teollisuudessa väriaineena.
Valmistus ja käyttö

Metyylisinistä valmistetaan synteettisesti lähtemällä formaldehydistä ja difenyyliaminosulfonihaposta. Ensimmäisessä vaiheessa formaldehydi reagoi kahden difenyyliaminosulfonihappomolekyylin kanssa muodostaen difenyylimetaanijohdannaisen. Tämä johdannainen reagoi kolmannen difenyyliaminosulfonihappomolekyylin kanssa hapettavalla kytkentäreaktiolla rauta(III)kloridin toimiessa katalyyttinä.
Biokemiallisissa ja biologisissa tutkimuksissa metyylisinistä käytetään solujen värjäykseen. Se värjää sinisiksi muun muassa rustokudoksen, proteiinit, leukosyytit ja mitokondriot. Metyylisinistä käytetään väriaineena muun muassa kynien musteissa ja tekstiilien värjäykseen.
Helge Lemmetyinen

Helge Juhani Lemmetyinen (s. 26. heinäkuuta 1947 Pernaja) on kemian professori ja entinen Tampereen teknillisen yliopiston ympäristötekniikan osaston johtaja. Lemmetyinen sai lokakuussa 2011 Millennium-tunnustuspalkinnon yhdessä Jouko Korppi-Tommolan kanssa aurinkokennoteknologioiden kehittämisestä.
Lemmetyinen nimitettiin silloisen TTKK:n ensimmäiseksi kemian professoriksi vuonna 1993. Hän jäi eläkkeelle 2015. Hän on julkaissut noin 350 vertaisarvioitua tieteellistä artikkelia ja  ohjannut yli 220 diplomityötä.
Metafilosofia

Filosofi
Luettelo filosofeista
Luettelo filosofian osa-alueista, koulukunnista ja opeista
Filosofian teemasivu
Filosofian tietosanakirja
Metafilosofia (kreikan kielen meta- + filosofia) eli filosofian filosofia on filosofian määritelmän, sovellusalan, menetelmien ja päämäärien tutkimusta.
Filosofiaan itsensä kohdistuva filosofinen tutkimus on keskeisellä sijalla filosofiassa, koska se kietoutuu alan kaikkiin osa-alueisiin samoin kuin logiikka tai tietoteoria. Tällainen tutkimus on ollut osa filosofiaa koko sen historian ajan. Myös nykyfilosofien suurimmat erimielisyydet kohdistuvat usein juuri siihen, miten filosofiaa oikeastaan pitäisi harjoittaa.
Suuri osa metafilosofiasta tapahtuu muiden pyrkimysten ohella, mutta jotkut filosofit, kuten Stephen Toulmin, Richard Rorty ja jotkut mannermaiset filosofit, ovat omistautuneet lähes kokonaan metafilosofialle.
Metafilosofisia kysymyksiä

Metafilosofia eli filosofian filosofia koskee filosofian periaatekysymyksiä.
Mitä on filosofia?
Mitkä ovat filosofian menetelmät?
Mikä on filosofian arvo ja päämäärä?
Mikä on filosofian ja jokapäiväisen elämän välinen suhde?
Tapahtuuko filosofisessa tutkimuksessa edistystä?
Metafilosofisia kysymyksiä > Filosofian luonne ja päämäärä

Tärkeä metafilosofinen kysymys on ”mitä on filosofia?”. Eri filosofit ovat tarjonneet erilaisia vastauksia, usein implisiittisesti. Metafilosofi voi pyrkiä tunnistamaan, selventämään ja ymmärtämään vaihtoehtoisia käsityksiä filosofian luonteesta.
Sanan ”filosofia” merkitys on muuttunut historian kuluessa: antiikin aikana sen alaisuuteen kuului lähes kaikki tutkimus, René Descartesille se oli tieteiden kuningatar, David Humelle metafysiikka ja moraalifilosofia olivat lähes sama kuin ihmistieteet, kun taas analyyttinen filosofia määrittelee itsensä usein käsitteiden tutkimuksena. Tämän vuoksi on vaikea löytää määritelmää, jonka useat filosofit jakaisivat, muuten kuin että filosofia on jonkinlainen ”yleinen” tieteenala, jolla on jotain tekemistä perustellun päättelyn kanssa.
Metafilosofisia kysymyksiä > Filosofian luonne ja päämäärä > Empiiristä vai rationaalista?

Eräs merkittävä jakolinja on niiden filosofien, jotka katsovat filosofian olevan empiirinen oppiala (joskaan ei välttämättä tiede), ja niiden filosofien, jotka uskovat sen olevan apriorinen oppiala, joka ei käsittele tosiasioita eikä liity empiirisiin (luonnon)tieteisiin, välillä.
Jakolinjasta puhutaan lähinnä käsiteltäessä uuden ajan filosofiaa, ja sellaisia ajattelijoita kuin John Locke, David Hume ja Immanuel Kant empiristisellä puolella ja sellaisia ajattelijoita kuin Georg Hegel idealistisella puolella. Jakoa voidaan silti soveltaa myös nykyfilosofiaan. Analyyttiset filosofit katsovat, että (luonnon)tiede, ei filosofia, voi vastata kaikkiin mielekkäisiin empiirisiin kysymyksiin. Pragmatistit ja naturalistisen tietoteorian kannattajat taas ajattelevat, että filosofian tulisi kytkeytyä tieteisiin ja että sen tulisi olla tieteellistä sanan laajassa merkityksessä.
Metafilosofisia kysymyksiä > Filosofian luonne ja päämäärä > Teoreettista vai käytännöllistä?

Jotkut filosofit, kuten eksistentialistit ja pragmatistit, katsovat filosofian olevan pohjimmiltaan käytännöllinen tiede, jonka tarkoituksena olisi ohjata meidät elämään mielekästä elämää osoittamalla keitä olemme, kuinka liitymme ympärillämme olevaan maailmaan ja mitä meidän tulisi tehdä. Toiset, kuten useat analyyttiset filosofit, näkevät filosofian teknisenä, formaalisena ja teoreettisena tieteenä. On huomattava, että kummatkin osapuolet voivat olla ja ovat filosofiassaan yhtä teoreettisia ja abstrakteja – erot ovat siinä, mikä nähdään teorian tarkoituksena ja aiheena.
Metafilosofisia kysymyksiä > Filosofinen menetelmä > Yleisiä lähestymistapoja

Filosofian kolme keskeisintä menetelmää historiallisessa järjestyksessä ovat olleet antiikin fronesis-lähestymistapa, episteeminen eli tiedollinen lähestymistapa ja lingvistinen eli kielellinen lähestymistapa.
Fronesis eli ”käytännöllinen järki” oli tyypillinen sellaisille ajattelijoille kuin Sokrates ja Epikuros. Tämän filosofian muodon käsittelemiin kysymyksiin kuuluvat lähinnä ne kysymykset, jotka ovat mielekkäitä onnellista elämää ja hyveiden kehittämistä etsittäessä, vaikka tuona aikana käsiteltiin myös muunlaisia kysymyksiä.
Episteeminen lähestymistapa keskittyy tiedon perusteisiin, erityisesti väittelyssä rationalismin ja empirismin välillä. Tämän aikakauden keskeisiä hahmoja olivat John Locke, David Hume, René Descartes, Jeremy Bentham ja Immanuel Kant. Etiikka kehittyi spekulatiivisesta psykologiasta toisaalta metaetiikaksi ja toisaalta normatiiviseksi etiikaksi.
Lingvistinen eli kielellinen filosofia on uusin kehityssuunta. Sitä harjoitetaan sekä tietoteoriana (kielen ja maailman suhde, ”merkityksen merkitys”) että käsitteiden ja ajatusten tutkimuksena. Puhtaimmassa muodossaan mielekkään kielen tutkimus (filosofian ensisijaisena tehtävänä) on ollut laskusuunnassa monissa yliopistoissa, mutta se elää edelleen analyyttisessä perinteessä.
Metafilosofisia kysymyksiä > Filosofinen menetelmä > Toulminin kolme lähestymistapaa

Stephen Toulmin (Knowing and Acting, 1976) määritteli kolme lähestymistapaa filosofiaan:
filosofi geometrikkona: keskittyy formaaliin tutkimukseen; esimerkiksi Platon ja Gottlob Frege.
filosofi antropologina: pyrkii löytämään ihmisluonnon perusteet; esimerkiksi David Hume ja Adam Smith.
filosofi kriitikkona: tutkii apriorisia ehtoja, joiden pohjalla esimerkiksi tieto voi olla olemassa; esimerkiksi Immanuel Kant ja fenomenologinen perinne.
Metafilosofeja ja metafilosofisia kirjoituksia

Platonin dialogit käsittelevät yleensä etiikkaa ja muita filosofian osa-alueita, mutta sivuavat toistuvasti metafilosofisia kysymyksiä, kuten:
filosofian luonne ja sen menetelmät (Menon)
filosofian arvo ja päämäärät (Sokrateen puolustuspuhe, Gorgias, Protagoras, jne.)
oikea suhde filosofian ja jokapäiväisen elämän välillä (Valtio)
Ludwig Wittgensteinin Tractatus logico-philosophicus ja Filosofisia tutkimuksia käsittelevät ensisijaisesti logiikkaa, kielenfilosofiaa ja mielenfilosofiaa, mutta filosofisten ongelmien ja filosofisen ymmärryksen luonne ovat keskeisessä roolissa kaikessa käsittelyssä. Wittgenstein sanoi usein, että filosofiset virheet johtuvat filosofisen tutkimuksen luonteen väärinymmärtämisestä.
C. D. Broad tunnetaan siitä, että hän erotti kriittisen ja spekulatiivisen filosofian toisistaan (esimerkiksi "The Subject-matter of Philosophy, and its Relations to the special Sciences," teoksessa Introduction to Scientific Thought, 1923). C. J. Ducasse (Philosophy as a Science) tarkasteli useita filosofian luonnetta koskevia näkemyksiä, ja katsoi filosofialla olevan kokonaan oma  aihepiirinsä: arvioinnit.
Richard Rortyä voidaan pitää metafilosofina, koska hän on kirjoittanut paljon filosofian luonteesta ja filosofin roolista.
Aiheesta muualla

Metaphilosophy, The Open Directory Project (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Metaphilosophy Journal (Arkistoitu – Internet Archive) – Southern Connecticut State University (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Metaphilosophy
Käännös suomeksi
Mehmet Oz

| Mehmet Oz |
| --- | --- |
 Oz valokuvattuna vuonna 2022
PCSFN:n jäsen
 2018–2022  
Presidentti:  Donald Trump Joe Biden
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1960 (ikä 64)  Cleveland, Ohio, USA
Kansalaisuus:   yhdysvaltalainen  turkkilainen
Ammatti:  TV-lääkäri, poliitikko
Puoliso:  Lisa Oz
Lapset:  4
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Tutkinnot:  Harvardin yliopisto Pennsylvanian yliopisto
Uskonto:  suufilaisuus
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):   Turkki
Puolustushaara:  Turkin maavoimat
Palvelusvuodet:  1980-luvulla
Aiheesta muualla
www.DoctorOz.com
Mehmet Oz, virallisesti turkiksi Mehmet Cengiz Öz (s. 11. kesäkuuta 1960), on turkkilais-amerikkalainen TV-lääkäri ja republikaanipoliitikko. Hänen televisiossa lääkärinä tekemänsä kannanotot ovat herättäneet keskustelua muun muassa ravintolisien mainosten eettisyydestä ja TV-lääkärien vastuullisuudesta.
Tausta ja yksityiselämä

Ozin vanhemmat muuttivat Turkista Yhdysvaltoihin vuonna 1955. Isä, Mustafa, kasvoi köyhissä oloissa Turkin keskiosissa, mutta ansioitui koulussa ja pääsi stipendin ansiosta Yhdysvaltoihin. Äitinsä, Sunan, puolelta Oz edustaa Kaukasuksen tšerkasseja, jotka muuttivat 1860-luvulla Osmanien valtakuntaan Venäjän valloitettua näiden kotiseudun.
Mehmet Oz itse on syntynyt Clevelandissa, Ohion osavaltiossa vuonna 1960. Oz kuitenkin kasvoi Philadelphian rajalla Pennsylvaniassa. Hän aloitti lääketieteen opintonsa Harvardissa. Hän siirtyi sittemmin Pennsylvanian yliopistoon. Lääketieteen lisäksi Oz opiskeli myös kauppatieteitä, ja vuonna 1986 hän valmistui tuplamaisteriksi (lääke- ja kauppatiede).
Vuonna 1985 Oz meni naimisiin Lisa Ozin (os. Lemole) kanssa, joka on myös toiminut televisiojuontajana. Parilla on neljä lasta.
Uskonnolliselta vakaumukseltaan Oz on suufilainen. Hän on kuvaillut itseään sekä maalliseksi muslimiksi että hengelliseksi. Ozin isä oli harras muslimi kun taas äiti oli sekulaarisempi kemalismin kannattaja. Oz puhuu äidinkielenään sekä englantia että turkkia.
Tausta ja yksityiselämä > Kansalaisuus

Oz on sekä Yhdysvaltain että Turkin kansalainen. Oz on kertonut viettäneensä kesiä Turkissa nuoruudessaan. Tuolloin hän myös tutustui muihin kuin perinteisen lääketieteen parannuskeinoihin.
Huolimatta siitä, että mikään laki ei estä kaksoiskansalaisia toimimasta senaattoreina, Ozin kaksoiskansalaisuus heräti kysymyksen hänen uskollisuudestaan Yhdysvaltoja kohtaan. Kampanjoidessaan vuoden 2022 välivaaleissa Oz lupasi maaliskuussa luopuvansa Turkin kansalaisuudestaan, mikäli tulee valituksi. Oz on kertonut pitäneensä Turkin kansalaisuutensa, koska hänen Turkissa asuva äitinsä sairastaa Alzheimerin tautia ja Oz kertoi hoitavansa tätä.
1980-luvun alussa Oz palveli 60 päivän ajan Turkin maavoimissa, jottei menettäisi Turkin kansalaisuuttaan.
Ura lääkärinä

Valmistututtuaan lääkäriksi Oz siirtyi Columbian yliopiston alaisuudessa toimivan Presbyterian Hospital -sairaalan (nyk. NewYork-Presbyterian Hospital) tutkijaksi erikoistuen kardiologiaan. Vuonna 1993 hän alkoi toimimaan täyspäiväisenä sydänkirurgina ja hyödyntämään vaihtoehtoista lääketiedettä, kuten hypnoosia ja akupunktiota, potilaidensa hoidossa.
Vuonna 2001 hänet nimitettiin professoriksi. Tän toimi tässä virassa virallisesti vuoteen 2018 asti, kunnes hänestä tuli emeritusprofessori.
Vuonna 2003 Oz perusti säätiön nimeltä HealthCorps, jonka hallituksen puheenjohtajana hän myös toimii ja joka keskittyy amerikkalaisen nuorison terveysongelmiin, erityisesti ylipainoon.
Ura viihdeteollisuuden parissa

Vuonna 2005 Oz kirjoitti yhdessä Michael F. Roizenin kanssa kirjan nimeltä YOU: The Owner’s Manual. Kirjasta tuli todella suosittu, minkä johdosta Oprah Winfrey kutsui kirjailijat ohjelmaansa. Kolme vuotta myöhemmin Oz ja Roizen alkoivat juontamaan päivittäistä radio-ohjelmaa, jossa he tarjosivat terveysneuvontaa.
Oz esiintyi Oprah-ohjelmassa yhteensä 55 jakson verran, kunnes sai oman ohjelman nimeltä The Dr. Oz Show vuonna 2009. Oprah tarjoutui tuottamaan ohjelman omistamansa Harpo Productions -tuotantoyhtiön kautta. Ohjelmaa tehtiin yhteensä 13 tuotantokautta, kunnes se lopetettiin vuonna 2022 Ozin pyrkiessä senaattiin. Tilalle tuotiin The Good Dish -niminen ruokaohjelma, jonka yhtenä juontajana oli Ozin tytär Daphne Oz.
Ura viihdeteollisuuden parissa > Senaatin kuulustelu vuonna 2014

Televisiouransa aikana Oz markkinoi lukuisia tuotteita, joista näkyvimmät liittyivät painonpudotukseen. Merkittävällä osalla näistä ei ollut mitään lääketieteellisesti todistettua vaikutusta. Markkinoinnissa korostuivat mm. sanat "ihme" ja "taianomainen". Oz markkinoi mm. vadelmavalmistetta "ykkösihmeeksi pullossa, joka polttaa kehosi rasvan". Kesäkuussa 2014 Yhdysvaltain senaatin kuluttajainsuojasta vastaava valiokunta määräsi Ozin kuultavaksi.
Terveystuotteet, joita hän mainitsi nimeltä, herättivät välittömästi suurta kiinnostusta tavallisten ihmisten keskuudessa ja niiden myyntiluvut lähtivät valtavaan nousuun. Tätä alettiin sittemmin kutsua tohtori Oz -ilmiöksi (engl. Dr. Oz Effect). Tätä hyödynsivät myös sellaiset huuhaa-tuotteet, joiden teho ei perustu lääketieteelliseen tutkimukseen. Tohtori Oz -ilmiön katsottiin hälventäneen lääketieteen ja viihteen välistä rajaa.
Oz puolustautui senaatin valiokunnan edessä sanomalla, että oli uhri, jonka sanomisia ravintolisiä valmistavat yritykset vääntelivät kuluttajien harhaanjohtamiseksi. Lisäksi Oz sanoi, että on tottunut käyttämään värikästä kieltä puhuessaan terveystuotteista. Valiokunta kuitenkin katsoi Ozin olevan osasyyllinen harhaanjohtavassa markkinoinnissa.