stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Basse Santa Su

| Basse Santa Su |
| --- | --- |
 Katu Basse Santa Sussa
 Basse Santa Su
 Koordinaatit: 13°18′30″N, 14°13′0″W 
Valtio:   Gambia
Alue:  Upper River
Väkiluku (2006):  14 856
Aikavyöhyke:  UTC0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Basse Santa Su (joskus pelkkä Basse) on kaupunki Gambiassa. Se on Upper Riverin alueen pääkaupunki ja sijaitsee Fuladu Eastin alueella, Gambiajoen etelärannalla, 396 kilometrin päässä Banjulista. Asukasluku oli 9 265 vuonna 1993 ja 14 856 vuonna 2006.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Basse Santa Su Wikimedia Commonsissa
Askold

Askold ensimmäisessä maailmansodassa
Askold (ven. Аскольд) oli Venäjän keisarikunnan laivaston saksalaisvalmisteinen panssarikansiristeilijä. Alus oli laskettu vesille 2. maaliskuuta 1900.
Venäjän-Japanin sota 1904-1905

Askold osallistui Venäjän–Japanin sotaan 1904–1905 ja osallistui 10. elokuuta 1904 osana Venäjän Tyynenmeren laivastoa Keltaisen meren taisteluun. Alus internoitiin taistelun jälkeen Shanghaihin. Aluksesta tehtiin vuonna 1906 Siperian laivaston lippulaiva. Alus matkasi 55 000 merimailia ollessaan palveluksessa Venäjän kaukoidässä.
Ensimmäinen maailmansota

Askold oli Välimerellä vuosina 1914–1916 osallistuen Dardanellien operaatioihin. Alus määrättiin 21. lokakuuta 1916 Arktisille asemalle, minkä vuoksi se huollettiin Toulonissa ja Britteinsaarilla 1916–1917 ennen siirtoa. Huolloissa keulan kaksi 75 millimetrin ja kaikki aluksen 47 ja 30 millimetrin tykit korvattiin kaksiputkisilla 47 millimetrin ilmatorjuntatykeillä. Aluksen torpedoputket muutettiin nelipatterisiksi 18 tuuman torpedoputkiksi. Alukseen asennettiin myös miinakiskot ja syvyyspommilaukaisimet. Alus saapui uudelle asemapaikalleen syyskuussa 1917, jossa miehistö nousi kapinaan joulukuussa bolševikkiaatteen seurauksena.
Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi aluksen 14. heinäkuuta 1918 Arkangelissa neuvostovenäläisiltä joukoilta nimeten sen uudelleen 3. elokuuta HMS Glory IV:ksi.
Sodan jälkeen

Glory IV palautettiin 1921 punaisille, jotka myivät sen seuraavana vuonna Saksaan romutettavaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Askold Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Varjag | Venäjän keisarikunnan laivaston panssarikansiristeilijät | Seuraaja: Bogatyr-luokka |
Bakkhantit

Bakkhantit (myös bakkantit; m.kreik. Βάκχαι, Bakkhai, lat. Bacchae) voi viitata seuraaviin:
bakkhantit eli mainadit, kreikkalaisessa mytologiassa naispuolisia Dionysoksen seuraajia
Bakkhantit, Euripideen tragedia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Bakkhantit”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Baramiini

Tyyppejä
Nuoren Maan kreationismi
Teistinen evoluutio
Uuskreationismi
Vanhan Maan kreationismi
Luomiskertomus
Ensimmäinen Mooseksen kirja
Raamatun luomiskertomus
Luomistiede
Baraminologia
Tulvageologia
Älykäs suunnittelu
Kreationismi ja evoluutio
Kreationismi kouluissa
malline: näytä • keskustele •
Osa artikkelisarjaa
Baramiini (hepreasta: "bara":luotu "min":kaltainen) on Raamattuun nojaavien, Raamatun kirjaimellisesti ottavien ja tyypillisesti nuoreen maahan uskovien kreationistien käyttämä termi, jolla he korvaavat taksonomian termejä. Baraminologian teesi on, että lajit on luotu erikseen.
Baraminologit uskovat, että lajit eivät ole evoluution vaan luomisen tulos. He luottavat tässä asiassa Raamatun ilmoitukseen:
(1 Moos 1:11) "Jumala sanoi: "Kasvakoon maa vihreyttä, siementä tekeviä kasveja ja hedelmäpuita, jotka maan päällä kantavat hedelmissään kukin lajinsa mukaista siementä." Ja niin tapahtui."
(1 Moos. 1:24-25) "Ja Jumala sanoi: "Tuottakoon maa elävät olennot, kunkin lajinsa mukaan, karjaeläimet ja matelijat ja metsäeläimet, kunkin lajinsa mukaan". Ja tapahtui niin: Jumala teki metsäeläimet, kunkin lajinsa mukaan, ja karjaeläimet, kunkin lajinsa mukaan, ja kaikki maan matelijat, kunkin lajinsa mukaan. Ja Jumala näki, että se oli hyvä."
Termin lisämääritelmineen kehitti Frank Lewis Marsh vuonna 1941.
Baraminologian taksonomia

Monobaramiini (kreik. "monos": yksi)
Joukko lajeja, jotka jakavat yhteisen esi-isän. Sillä tarkoitetaan holobaramiinin osaa, jolla keskenään lisääntyminen on mahdollista. Se on siis hieman biologista lajia laajempi kokonaisuus. Monobaramiini muistuttaa määritelmältään suuresti myöhemmin määriteltyä perusryhmää.
Holobaramiini (kreik. "holos": koko)
Joukko, joka jakaa yhteisen kantamuodon ja joka ei ole sukua millekään muulle lajille. Holobaramiini sisältää kaikki elämänmuodot, jotka jakavat geneettisen sukulaisuussuhteen: Toisin sanoen se tarkoittaa koko ryhmää, jonka uskotaan polveutuvan yhteisestä kantaisästä. Holobaramiinista käytetään yleisesti ja lyhyesti pelkkää nimitystä "baramiini".
Apobaramiini (kreik. "apo": poissa jostakin)
Joukko lajeja, jotka eivät ole sukua millekään muille lajeille. Apobaramiini voi sisältää yhden tai useamman holobaramiinin, mutta kaikkien näiden holobaramiinien on sisällyttävä tähän apobaramiiniin kokonaisuudessaan.
Polybaramiini (kreik. "poly": monta)
Kahden tai useamman yksilön joukko, joka edustaa osaa ainakin kahdesta toisistaan erillistä holobaramiinista. Käytännössä mikä tahansa joukko lajeja. Käytetään joskus myös tarkoituksessa "mikä tahansa yli yhden yksilön joukko".
Walter ReMine esitti vuonna 1990 kirjoituksessaan "Systematics: A new methodology of biosystematics relevant to the creation model.", että on kolme ehtoa sille, miten kaksi organismia katsotaan kuuluvaksi samaan monobaramiiniin:
Lisääntymiskykyisyys
Havainnot biologisen muutoksen eroista: Jos kaksi organismia eroavat ainoastaan väritykseltään, ovat ne samaa perusryhmää, koska värimuunnoksia on havaittu lukuisia. Tämä tulkitaan tyypillisesti siten, että eliöt, joilla on samoja elimiä, ovat samaa perusryhmää.
Havaittu selkeärajainen linja yhdistää kaksi organismia: esimerkiksi fossiilirekordin aukko tarkoittaa sitä, että kohteet voidaan tulkita eri apobaramiineihin.
ReMine myös täsmensi, että holobaramiini tarkoittaa "kaikkia eliöitä, jotka jakavat yhteisen esi-isän". Tässä määrittelyssä "ensin luotu eliö" on huono määritelmä, koska ei voida tietää, onko holobaramiinit luotu samanaikaisesti vai ei. ReMinen määritelmän mukaan myös samaan aikaan luodut identtiset organismit luokitellaan samaan holobaramiiniin, jolloin ensimmäinen naaras ja koiras kuuluvat samaan holobaramiiniin, vaikka olisivat samanaikaisesti luodut.
Bakkheios Tanagralainen

Bakkheios Tanagralainen (m.kreik. Βακχεῖος ὁ Ταναγραῖος, Bakkheios ho Tanagraios, 300 eaa.) oli ensimmäisiä Hippokrateen teosten kommentaarien kirjoittajia. Hän oli kotoisin Tanagrasta Boiotiasta. Hän oli Herofiloksen seuraaja ja Filinos Koslaisen aikalainen, mistä voidaankin päätellä hänen eläneen 300-luvulla eaa. Hänen kirjoituksistaan on jäljellä ainoastaan palasia, jotka ovat lähinnä hänet useasti maininneiden Erotianoksen ja Galenoksen säilyttämiä.
Arvaa kuinka paljon sinua rakastan (televisiosarja)

Arvaa kuinka paljon sinua rakastan (engl. Guess How Much I Love You) on vuosina 2011–2015 julkaistu lapsille suunnattu kanadalais-australialais-singaporelainen animaatiosarja. Pikku Pupu ja hänen isänsä Iso Pupu seikkailevat varsinkin Yhdysvalloissa suosittuun Sam McBratneyn kirjoittamaan kuvakirjaan perustuvassa animaatiosarjassa.  Puput ja muut eläimet vaeltavat kauniissa metsässä, josta voi löytyä perhosia, kukkia, marjoja, terhoja tai vaikka aarteita. Vuodenaikojen vaihtuessa metsäkin muuttaa luonnettaan. Alun perin australialaisen SLK productionsin tuottamaa ohjelmaa on tehty kaksi kautta ja ne on julkaistu yli 180 maassa.
Jaksot

1. tuotantokausi (2011)
Aarteenetsintä
Sininen ihme
Oma koti kullan kallis
Lempijuttu
Iso niin kuin sinä
Syksy on tullut
Millainen ääni lähtee kuusta?
Lumivaippa
Lumihiutale
Päivä sisällä
Lentokoulua
Voiko tähtiä koskettaa?
Pesä höyhenistä
Marssi kuin muurahainen
Minne joki kulkee?
Iltasatu
Minä tahdon lentää
Luistelua
Käpypuu
Missä Pikku Kettu on?
Kukkiva puu
Seuraa minua
Piilosilla
Iso myrsky
Varjoleikkiä
Lumipupu
Kukkaniitty
Pesä
Neljä vuodenaikaa
Piilotetut aarteet
Kuutanssi
Leppäkerttu
Minä lupaan
Talviyllätys
Onnenkeppi
Kastanja
Löytäjä saa pitää
Talviturkki
Uusi ystävä
Lehden varjossa
Kevään tuoksu
Iso omena
Yllätys!
Sateinen päivä
Niityn näkymiä
Herkullinen auringonlasku
Syysleikkejä
Pupun häntä
Vaihdetaan rooleja
Kurpitsa
Tuulen vihellys
2. tuotantokausi (2015)
Hämähäkinverkko
Keräilyä
Syysseikkailu
Sumuinen niitty
Syyskiireitä
Etsi minut
Isot jalanjäljet
Talven täysikuu
Kaikkien aikojen mäki
Reilua peliä
Piikkipaatsaman oksa
Mullin mallin -päivä
Nyyttikestit
Pikkuinen Mato
Suurta ja pientä
Yllätysmuna
Kevään ääni
Kaikuleikki
Ahkerat apulaiset
Pähkinät kadoksissa
Oma sateenkaari
Lempipuu
Metsämansikat
Yllätyslahja
Kesäpäivä joella
Yökukkujat
Rooleissa > Suomenkieliset äänet

Tuotantokausi 1 (2011)
Petrus Känsälä
Iris Kovalainen
Ia Koivisto
Juha-Pekka Mikkola
Riku Leskinen
Pia Andersson
Laura Kemppainen
Arto Nieminen
käännös & ohjaus: Minna Tasanto
tuotanto: Uptempo Oy
Tuotantokausi 2
Hermanni Kemppainen
Ia Koivisto
Bruno Lähteenmäki
Laura Kemppainen
Katja Sirkiä
Petri Hanttu
Maisa Manninen
Käännös: Fiable Oy
Barcelonan hallintoalueet

Barcelonan kaupunki Espanjassa on jaettu kymmeneen hallintoalueeseen (kat. Districte), jotka on edelleen jaettu kaupunginosiin (Barris). Kaikilla hallintoalueilla on kaupunginvaltuuston valtuuttama johtaja ja alueilla on jonkin verran omaa päätäntävaltaa esimerkiksi infrastruktuurin suunnitteluun liittyvissä asioissa.
Nykyinen aluejako on ollut käytössä vuodesta 1984.
Alueiden perustiedot

| Nro |  Alueen nimi  |  Pinta-ala (km²) |  Väkiluku  |  Asukastiheys (as> /km²) |  Kaupunginosat  |  Johtaja  |  Puolue  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ciutat Vella | 4,49 | 111 290 | 24 786 | la Barceloneta, el Gòtic, el Raval, Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera | Itziar González i Virós | PSC |
| 2 | Eixample | 7,46 | 262 485 | 35 586 | l'Antiga Esquerra de l'Eixample, la Nova Esquerra de l'Eixample, Dreta de l'Eixample, Fort Pienc, Sagrada Família, Sant Antoni | Assumpta Escarp i Gibert | PSC |
| 3 | Sants-Montjuïc | 21,35 | 177 636 | 8 321 | la Bordeta, la Font de la Guatlla, Hostafrancs, la Marina de Port, la Marina del Prat Vermell, el Poble-sec, Sants, Sants-Badal, Montjuïc*, Zona Franca - Port* | Immaculada Moraleda i Pérez | PSC |
| 4 | Les Corts | 6,08 | 82 588 | 13 584 | les Corts, la Maternitat i Sant Ramon, Pedralbes | Montserrat Sánchez i Yuste | PSC |
| 5 | Sarrià-Sant Gervasi | 20,09 | 140 461 | 6 992 | El Putget i Farró, Sarrià, Sant Gervasi - la Bonanova, Sant Gervasi - Galvany, les Tres Torres, Vallvidrera, el Tibidabo i les Planes | Sara Jaurrieta i Guarner | PSC |
| 6 | Gràcia | 4,19 | 120 087 | 28 660 | Vila de Gràcia, Camp d'en Grassot i Gràcia Nova, la Salut, el Coll, Vallcarca i els Penitents | Guillem Espriu i Avendaño | PSC |
| 7 | Horta-Guinardó | 11,96 | 169 920 | 14 217 | el Baix Guinardó, el Guinardó, Can Baró, el Carmel, la Font d'en Fargues, Horta, la Clota, Montbau, Sant Genís dels Agudells, la Teixonera, la Vall d'Hebron | Elsa Blasco i Riera | ICV-EuA |
| 8 | Nou Barris | 8,04 | 164 981 | 20 520 | Can Peguera, Canyelles, Ciutat Meridiana, la Guineueta, Porta, Prosperitat, Roquetes, Torre Baró, Trinitat Nova, Turó de la Peira, Vallbona, Verdum, Vilapicina i Torre Llobeta | Carmen Andrés i Añón | PSC |
| 9 | Sant Andreu | 6,56 | 142 598 | 21 737 | Baró de Viver, Bon Pastor, el Congrés i els Indians, Navas, Sant Andreu de Palomar, La Sagrera, Trinitat Vella | Gemma Mumbrú i Moliné | PSC |
| 10 | Sant Martí | 10,80 | 221 029 | 20 466 | el Besòs i el Maresme, el Clot, el Camp de l'Arpa del Clot, Diagonal Mar i el Front Marítim del Poblenou, el Parc i Llacuna del Poblenou, El Poblenou, Provençals del Poblenou, Sant Martí de Provençals, la Verneda i la Pau, la Vila Olímpica del Poblenou. | Francesc Narváez i Pazos | PSC |
* Montjuïc ja Zona Franca - Port sijaitsevat Sants-Montjuïcin alueella, mutta niillä ei ole hallinnollista kaupunginosa-statusta
Aiheesta muualla

Hallintoalueet Barcelonan kaupunginhallituksen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (katalaaniksi)
Astronominen navigointi

Astronomistä navigointia
Sekstantin edeltäjä, oktantti
Astronominen navigointi tarkoittaa sijainnin määrittämistä taivaankappaleiden avulla.
Tähtitieteellinen paikanmääritys pysyi kauan ainoana keinona maantieteellisen paikan määrittämiseksi. Vielä 1960-luvulla esimerkiksi ranskalaiset yhtiöt hakivat sanomalehti-ilmoituksin tähtitieteellisiä paikanmäärittäjiä Saharan öljykentilleen.
Taivaankappaleen korkeuden mittaamien tapahtuu sekstantin ja horisontin avulla. Havaintohetken tarkka aika luetaan kronometrista ja merkitään muistiin. Merihorisontin puuttuessa voidaan turvautua ns. keinohorisonttiin, eli johonkin nestepintaan, joka pysyy astiassaan vakaana. Laivoilla keinohorisontin käyttö ei ota onnistuakseen aluksen liikkeiden takia. Sekstanteissa, joita käytetään laivoja vakaammissa ilma-aluksissa, on sisäänrakennettu keinohorisontti.
Tähtitieteellinen paikanmäärittely perustuu taivaankappaleen ja horisontin välisen eron mittaamiseen Greenwichin meridiaanin keskiajan GMT:n, (Greenwich Mean Time) mukaan. Mittaushetken aika muutetaan asteiksi, jolloin saadaan Greenwichin tuntikulma GHA (Greenwich Hour Angle), johon lisätään, tai vähennetään merkintäpaikan longitudi, itäistä, tai läntistä, mitatun taivaankappaleen paikallisen tuntikulman, LHA:n (Local Hour Angle) toteamiseksi.
Aurinko, kuu ja planeetat

Yllä kerrottu pätee sellaisenaan aurinkoon, kuuhun ja planeettoihin. Ajankohdan tuntikulmat täysinä tunteina, samoin kuin edellä mainittujen taivaankappaleiden deklinaatiot saadaan Nautical Almanacasta, eli NA:sta. Minuutit ja sekunnit on tietysti lisättävä mukaan kun aikaa muutetaan asteiksi.
Kiintotähdet

Kevättasauksen, eli Aries-pisteen Greenwichin keskiaika muutetaan asteiksi, jolloin saadaan Arieksen tuntikulma GHA, Greenwich Hour Angle. Tähän Arieksen tuntikulmaan liitetään Nautical Almanacista:sta saatu, kyseisen kiintotähden SHA, eli tähden Sideric Hour Angle (sideerinen, kiinteä, tuntikulma). Näin on muodostettu havaitun tähden Greenwichin keskiajassa oleva tuntikulma eli tähden GHA.
Tähän tähden tuntikulmaan lisätään merkintäpaikan itäinen, tai siitä vähennetään merkintäpaikan läntinen, longitudi. Näin muodostuu tähden havaintohetken tuntikulma LHA, Local Hour Angle.
Taivaankappaleen LHA ja deklinaatio sijoitetaan ns. merenkulun pallokolmioon, josta logaritmilaskutoimituksen avulla ratkaistaan taivaankappaleen laskettu korkeus kahden suorakulmaisen pallokolmion avulla. Taulukkona on H.O 211.
Korkeusmenetelmä

Korkeusmenetelmässä verrataan taivaankappaleen laskettua ja sekstantilla havaittua taivaankappaleen tosikorkeutta toisiinsa. Korkeuksien erotus, joko plussana, tai miinuksena, viedään atsimuutille. Korkeuksien erotus huomioon otettuna piirretään sijoittaja yhdeksänkymmenen asteen kulmaan atsimuuttiin nähden. Alus sijaitsee sijoittajalla. Sijoittajia tarvitaan vähintään kaksi, joiden risteyskohdassa alus silloin on. Usein on ensimmäiseksi saatua sijoittajaa siirrettävä aluksen kulkeman matkan verran.
Korjauksista

Tärkeimmät korjaukset korkeuden mittaamisessa ovat; ilmakehässä tapahtuvasta valonsäteen taittumisesta johtuva refraktio, havainnoijan silmänkorkeudesta johtuva horisontin aleneminen, sekä auringon, tai kuun ylä-, tai alareunan korjaus keskiauringoksi, tai keskikuuksi. Kuulle on lisäksi tehtävä muita korjauksia, jotka johtuvat havainnoijan poikkeamisesta maapallon keskipisteen ja kuun välisestä linjasta.
Taivaankappaleiden korkeuden mittaushetkellä on kronometrista luettava huolellisesti aika sekunnin tarkkuudella. Lukeminen aloitetaan sekunneista ja aika merkitään muistiin. Luettuun kronometriaikaan tehdään tarvittavat korjaukset Greenwichin keskiajan saamiseksi.
Aš-Šamaliya

| Aš-Šamaliya الشمالية (arabiaksi) Aš Šamāliya |
| --- | --- |
 Peltoa Dongolassa.
 Vaakuna
 Aš-Šamaliyan sijainti Sudanissa.
 Koordinaatit: 19°37′N, 29°38′E 
Valtio:  Sudan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Dongola
 – kuvernööri:  Amal Muhammad Izz Al-Din Othman
Pinta-ala  ():  348 765 km²
Väkiluku (2018)  ():  936 300
 – väestötiheys:  2,69 as./km²
Aš-Šamaliya (arab. الشمالية‎, Aš-Šamāliyya) on yksi Sudanin 18 osavaltiosta. Sen hallintokeskus on Dongola. Osavaltion pinta-ala on 348 765 neliökilometriä, ja väkiluvun arvioitiin vuonna 2018 olevan noin 936 300 henkeä.
Niilin jokivartta lukuun ottamatta suurin osa osavaltion alueesta on autiomaata. Pohjoisessa on vanha brittien varuskuntakaupunki Wadi Halfa ja Sudanin puoleinen, Nubianjärveksi kutsuttu osa Nasserjärvestä. Osavaltio kuuluu historialliseen Nubian alueeseen.
Athens Concert

| Athens Concert Charles Lloyd ja María Farantoúri |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : kesäkuu 2010, Ateena
 Julkaistu: 2011
 Formaatti: CD, DVD
 Tyylilaji: jazz
 Kesto: 87.04
 Levy-yhtiö: ECM
Charles Lloydin muut julkaisut
| Mirror 2010 | Athens Concert 2011 | Hagar’s Song 2013 |
Athens Concert on jazz-saksofonisti Charles Lloydin ja kreikkalaisen laulaja María Farantoúrin yhteinen livealbumi. Albumi on taltioitu vuonna 2010 Charles Lloyd Quartetin ja Farantoúrin yhteiskonsertissa Ateenassa. Levy-yhtiönä toimi ECM.
Kappaleet > CD 1

I've Kept a Hold on My Life – 5.59
Dream Weaver – 8.10
Blow Wind – 5.34
Requiem – 5.57
Greek Suite I: Se Pater Kosmon – 4.03
Greek Suite I: Cactus – 2.52
Greek Suite I: Gardens of Paradise – 4.49
Voyage to Cythera – 4.35
Kappaleet > CD 2

Prayer – 7.58
Greek Suite II: Nanourisma – 3.32
Greek Suite II: Margaritarenia – 1.29
Greek Suite II: Thalassakki Mou – 2.57
Greek Suite III: Epirotiko Meroloi – 6.28
Greek Suite III: Kegome ke Sigoliono – 5.00
Greek Suite III: Mori Kontoula Lemonia – 2.40
Greek Suite III: Alismono – 3.06
Greek Suite III: Tou Hel' To Kastron – 4.28
Yanni Mou – 7.27
Kokoonpano

Charles Lloyd – tenorisaksofoni, alttohuilu, tarogato-huilu
María Farantoúri – laulu
Jason Moran – piano
Reuben Rogers – basso
Eric Harland – rummut
Sokrátis Sinópoulos – lyyra
Tákis Farazís – piano
Arviot

Allmusic: ()
AllAboutJazz: ()
The Guardian: ()
Asteekkien historia

Asteekkien tunnettu historia alkaa noin vuodesta 1200, jolloin asteekit vaelsivat nykyisen Meksikon alueelle, ja päättyy espanjalaisten valloitukseen 1500-luvun alkupuolella.
Asteekit olivat alkuaan yksi pohjoisesta saapuneista nahuatlia puhuneista intiaanikansoista, jotka sivistyivät Mesoamerikkaan saavuttuaan. Asteekit loivat 1400-luvulla nykyiseen Etelä-Meksikoon suuren asteekkivaltakunnan. Tiedot asteekkien historiasta perustuvat perimätietoon ja arkeologiaan. Asteekkien valtakunta syntyi 1300-luvulla alkuaan pienestä, syrjäisellä Texcocojärven saarella asuvasta intiaaniheimosta, joka oli saapunut alueelle kaukaa pohjoisesta. Heimo kutsui itseään nimellä tenochat ja tunnetaan myös nimellä mexica. Vähitellen asteekit onnistuivat liittolaisten avulla kukistamaan laakson alkuperäiset valtiaat ja nousivat suuriksi valloittajiksi.
Asteekkien saapuminen Meksikon laaksoon

Asteekit lähtivät vaeltamaan Meksikon pohjoisosista ja nykyisen Yhdysvaltojen eteläosasta kuivuuden takia. He saapuivat Meksikon laaksoon vuoden 1250 vaiheilla vaellettuaan parinsadan vuoden ajan.
Asteekkien saapuessa 1200-luvulla tolteekkien valtakunta oli hajonnut tai hajoamassa, ja Meksikon laaksossa oli monia kaupunkivaltioita. Alun perin Meksikon laaksoa hallitsivat ensin chichimekit ja myöhemmin tepaneekkien Azlapotzalco. Pohjoisesta oli vaeltanut alueelle nahuatlia puhuvia nomadiheimoja, joista asteekit eivät suinkaan olleet kaikkein mahtavimpia.
Kun asteekit saapuivat Meksikon laaksoon, he huomasivat, että muut ryhmät olivat jo vallanneet parhaat alueet, ja asteekit joutuivat asettumaan Chapultepecin kukkulalle. He olivat aluksi tolteekkien seuraajan Culhuacanin vasalleja. Culhuan kuningas ajoi väkivalloin heidät pois, kun asteekit olivat antaneet siihen aihetta nylkemällä ja uhraamalla Culhuan kuninkaan tyttären, joka oli annettu heidän kuninkaalleen vangiksi.
Tenochtitlánin perustaminen

Asteekkien perimätiedon mukaan heidän heimojumalansa Huitzilopochtli oli antanut heille tehtäväksi rakentaa kaupungin paikkaan, jossa he näkevät kotkan seisovan opuntiakaktuksen latvassa käärme nokassaan. 200 vuotta kestäneen etsinnän jälkeen he lopulta löysivät etsimänsä linnun Méxicon laaksosta, Texcocojärven suoperäiseltä saarelta ja perustivat sinne kaupungin, joka sai nimen Tenochtitlán, "Kivikaktus". Asteekit asettuivat sitten Texcocojärven keskelle Tlatelolcosta etelään huonolle alueelle – parhaat maat oli jaettu. Koska asteekit olivat vain pieni heimo, niin he joutuivat alussa asumaan "kaislojen seassa, ruokojen seassa".
Aluksi kaupunki oli vain mitätön rykelmä savesta ja kaisloista tehtyjä asumuksia. Sen asukkaat hankkivat elantonsa metsästämällä ja kalastamalla alueen eläimiä. Saatuaan kylliksi saalista varastoon, asteekit alkoivat käydä sillä vaihtokauppaa toisten lähistöllä asuvien heimojen kanssa. Saaren ja mantereen välille muodostui vilkas kanoottiliikenne, kun asteekit veivät ruokaa ja toivat rakennustarvikkeita kaupunkiaan varten.
Asteekkien asuttama alue oli huonosti viljelyyn sopivaa suoperäistä maata ja he alkoivatkin muokata sitä järjestelmällisesti hedelmälliseksi viljelysmaaksi muodostamalla keinotekoisia saaria, chinampapeltoja, joiden välissä kulkureitteinä toimineet kanavat risteilivät. Asteekit olivat oppineet chinampojen teon naapurikansoiltaan, mutta he olivat ensimmäisiä, jotka kehittivät niistä tuottavan viljelymuodon. Maanviljelyn tuottavuus oli kasvavan asteekkivaltion vaurauden perusta.
Vuonna 2006 löydettiin Méxicostä pyramidi, joka on yhtä vanha kuin Teotihuacánin pyramidi. Tämä kertoo sen, että Tenochtitlán olisi ollut olemassa kauan ennen perimätiedon väittämää. Asteekit ovat saattaneet vallata valmiin kaupungin ja asettua sinne ylimystöksi. On myös mahdollista, että väite asteekkien vaelluksesta on myyttiä. Vaellusaihe on suosittu intiaanimytologiassa.