stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Latinalaisen Amerikan historia
Kirjallisuutta

Valtonen, Pekka: Latinalaisen Amerikan historia.  Helsinki:  Gaudeamus, 2001.  ISBN 951-662-843-5
Virtanen, Rauli: Latinalainen Amerikka huomisen varjossa.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1979.  ISBN 951-26-1728-5
Poliittiset valtasuuntaukset Latinalaisessa Amerikassa vuonna 2010.
Lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö

Lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö tarkoittaa seksuaalisia tekoja, jotka kohdistuvat suojaikärajaa nuorempaan lapseen tai nuoreen. Sen kohteeksi joutuu arviolta joka viides lapsi. Useimmat teot eivät tule koskaan viranomaisen tietoon. Rikolliset ovat usein nuoria miehiä.
Määritelmiä

Seksuaalinen hyväksikäyttö ei tarkoita pelkästään fyysisiä tekoja, kuten yhdyntää tai sen yritystä, tai muuta lapsen ruumiillista koskemattomuutta loukkaavaa seksuaalitekoa, esimerkiksi lapsen sukupuolielinten koskettelua tai lapsen johdattamista hänen ikäänsä ja kehitystasoaan vastaamattomaan seksuaalikäyttäytymiseen, kuten toisen henkilön sukupuolielinten kosketteluun tai muuhun seksuaaliseen tyydyttämiseen. Hyväksikäyttöön voi syyllistyä myös ilman fyysistä kontaktia lapsen kanssa. Esimerkiksi katselemalla ja ohjailemalla lasta seksuaaliseen tai tekijän seksuaalisuutta ruokkivaan toimintaan, myös ilman fyysistä läsnäoloa viestintäteknologiaa apuna käyttäen. Lapsen hyödyntäminen pornografisissa julkaisuissa ja prostituutiossa ovat myös lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä.
Lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä puhuttaessa lapsena pidetään Suomen rikoslain mukaan yleensä alle 16-vuotiasta henkilöä. Suojaikäraja on korkeampi, kun on kysymys lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä perhesuhteessa.
Lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja pedofilia ymmärretään usein virheellisesti samaksi asiaksi. Pedofilia on häiriö, jossa pedofiiliksi kutsutun yksilön seksuaalinen kiinnostus kohdistuu ensisijaisesti seksuaalisesti kypsymättömiin lapsiin. Vain pieni osa pedofiileista tekee lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia, vaan kiinnostus jää mielikuvien ja fantasioiden tasolle. Useimmat suojaikärajaa nuorempien ihmisten seksuaaliset hyväksikäytöt eivät ole pedofiilien tekemiä.
Suomen rikoslaissa erotellaan vuodesta 2019 alkaen lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja Törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö.
Yleisyys ja tutkiminen

Euroopan neuvoston "Yksi viidestä" -kampanjan mukaan hyväksikäyttöä on kokenut yksi viidestä lapsesta.
Kaikki seksuaalinen hyväksikäyttö ei tule koskaan ilmi, ja tilastoja on vaikea vertailla, koska määritelmät ovat erilaisia ja lapset eivät aina kerro hyväksikäytöstä. Vuonna 2013 tehdyn laajan tutkimuksen mukaan hyväksikäyttöä oli kokenut 8–31% tytöistä ja 3–17% pojista. Yhdyntöjä oli joutunut kokemaan 9% tytöistä ja 3% pojista. Tapauksista vain murto-osa, erään tutkimuksen mukaan vain yksi kolmaskymmenesosa, tulee viranomaisten tietoon.
Australiassa haastateltiin noin 8 000 uhria, joita oli käytetty hyväksi laitoksissa. Teoista 58% tapahtui uskonnollisissa, 32% valtiollisissa ja 10% kolmannen sektorin laitoksissa. Useimmat tapaukset liittyivät katoliseen kirkkoon (seksuaalisen hyväksikäytön tapaukset katolisessa kirkossa).
Seksuaalista hyväksikäyttöä aletaan epäillä lapsen puheiden tai oudon käyttäytymisen perusteella, mutta ei ole mitään yksittäistä oiretta joka paljastaisi sen aina. Seksuaalinen hyväksikäyttö voi laukaista ruumiillista oireilua tai monimuotoista psyykkistä oireilua. Asiaa alkavat tutkia poliisi, lastensuojeluviranomaiset ja terveydenhuolto yhteistyössä. Terveydenhuollon moniammatillisiin tutkimusryhmiin pitää kuulua lastenlääkäri, gynekologi, psykologi, lastenpsykiatri ja sairaanhoitajia ja muita terveydenhuoltoalan työntekijöitä.
Terveydenhuollon henkilöstöllä on yleensä vaitiolovelvollisuus potilaidensa asioista, mutta hyväksikäytön osalta katsotaan että lapsen suojelu on tärkeämpää, ja ilmoitusvelvollisuus ohittaa vaitiolovelvollisuuden.
Seuraukset uhrille

Joskin seurauksista tai kausaatiosta ei ole akateemista konsensusta, hyväksikäyttökokemusten tiedetään yleisellä tasolla korreloivan psykologisten, emotionaalisten, fyysisten ja sosiaalisten vaikutusten kuten pelon, masennuksen, pakkomielteiden, surun, persoonallisuushäiriöiden, dissosiaatiohäiriöiden sekä traumaattisten stressioireiden kanssa. Pitkäaikaiset seuraukset ovat mahdollisia, ja lyhytkestoisemmat seuraukset ovat yleisiä. Riski negatiivisille seurauksille on suurempi, mikäli hyväksikäyttöön liittyy väkivaltaa, uhkailua, yhdyntää tai mikäli hyväksikäyttäjä on uhrin sukulainen.
Lapsuudessa koettu seksuaalinen hyväksikäyttö vaikuttaa vielä silloinkin, kun uhrista itsestään tulee äiti, ja voi haitata äidin ja lapsen välistä kiintymyssuhdetta, imetystä sekä unen laatua.
Tekijät

Suomessa vuosina 2006-2007 käräjä- ja hovioikeuksissa sekä korkeimmassa oikeudessa tehtyihin ratkaisuihin sekä vuosien 1999-2007 tuomiolauselma-aineistoon perustuvan tutkimuksen mukaan hyväksikäyttörikoksesta tuomittu on miltei kaikissa tapauksissa sukupuoleltaan mies ja iältään todennäköisimmin 15–24-vuotias. Rikoksentekijöiden ikäjakauma on kuitenkin laaja. Kahdessa kolmasosassa tapauksista rikoksen kohteena on sukukypsässä iässä oleva nuori; tyttöjen osuus uhreista on noin yhdeksän kymmenestä ja vain kolmannes rikoksista kohdistuu alle 12-vuotiaisiin, painottumatta selvästi mihinkään ikäryhmään.
Käräjä- ja hovioikeuksien ratkaisuissa 2006 rikoksen tekijä oli useimmiten ennalta tuttu henkilö; vieraiden tekemien rikosten osuus oli 14 prosenttia. 40 prosentissa tapauksista tekijä oli perhetuttava, naapuri tai muu tuttava. Nuoren oma seurustelukumppani oli tuomittuna 14 prosentissa tapauksista. Vanhemmat tekivät rikoksista 11 prosenttia, vanhemman seurustelukumppanit 10 prosenttia ja sukulaiset 10 prosenttia.
Juridiikka

Suomessa  hyväksikäytön enimmäisrangaistus on kuusi vuotta vankeutta. Rangaistus törkeästä lapsenraiskauksesta on 4–12 vuotta vankeutta.
Euroopan unioni on pyrkinyt voimakkaasti torjumaan erityisesti internetin käyttöä lasten hyväksikäytössä.
Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen selvityksen (2009) mukaan seksuaalirikosten uusimisriski ei muutu ajan kuluessa, vaan uusimisen todennäköisyys on yhtä suuri puolen vuoden ja viiden vuoden kuluttua tuomiosta. Lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä tuomituista harvempi kuin joka kahdeskymmenes tuomittiin uudelleen seksuaalirikoksesta yhdeksän vuoden seurantajakson aikana. Vuosina 1999–2007 yksikään törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä tuomitusta ei saanut uutta tuomiota seksuaalirikoksesta. Rangaistuksia on selvityksen tekemisen jälkeen kovennettu lakiuudistuksen yhteydessä.
Järjestötoimintaa uhreille ja tekijöille

Suomessa toimii seksuliaalisesti hyväksikäytettyjen etu- ja tukijärjestö Suomen Delfins, joka on perustettu vuonna 1997.
1990-luvun loppupuolella ja 2000-luvulla on etenkin Yhdysvaltoihin ja Kanadaan ilmaantunut pieniä järjestöjä, jotka ovat ryhtyneet ajamaan suojaikärajan poistamista tai alentamista sekä lapsen ja aikuisen välisen seksin tai pederastian hyväksymistä. Näistä tunnetuin on North American Man-Boy Love Association (NAMBLA).
Kirjallisuutta

Hirvelä, Päivi: Lapsen seksuaalisen hyväksikäytön selvittäminen.  Helsinki:  WSOYpro, 2007.  ISBN 978-951-0-32622-0
Laitinen, Merja: Häväistyt ruumiit, rikotut mielet: Tutkimus lapsina läheissuhteissa seksuaalisesti hyväksikäytettyjen naisten ja miesten elämästä.  (Väitöskirja: Rovaniemi: Lapin yliopisto)  Tampere:  Vastapaino, 2004.  ISBN 951-768-155-0
Molander, Helena: Lapsi aikuisen armoilla. Miten suojaan lasta joutumasta lapsiseksin uhriksi.  Otava, 1996.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö Wikimedia Commonsissa
Sininen: Seksuaalista hyväksikäyttöä / -väkivaltaa kokeneiden vertaistukifoorumi (Arkistoitu – Internet Archive).
MTV Uutiset 2.7.2019: Varoitus vanhemmille! Poliisi paljastaa 6 tyypillistä tilannetta, jossa lapsi voi joutua seksuaalisesti hyväksikäytetyksi. MTV Uutiset
Lantaani

Lantaani (lat.  lanthanum) on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on La ja järjestysluku 57. Se on hopeanvalkoinen lantanoideihin kuuluva metallinen alkuaine, jota löytyy joistain harvinaisista maametallimineraaleista. Tiheys on 6,146 g/cm3. Sulamispiste on 1 193 K (920 °C) ja kiehumispiste on 3 730 K (3 457 °C).
Ominaisuudet > Fysikaaliset ominaisuudet

Lantaani on hopeinen metalli, joka on suhteellisen pehmeää. Sen kiderakenne on heksagonaalinen tiivispakkaus.
Ominaisuudet > Isotoopit

Luonnollisesti esiintyvä lantaani koostuu yhdestä stabiilista isotoopista (139La) ja yhdestä radioaktiivisesta isotoopista (138La), joista 139La:ta esiintyy runsaiten (99,9119 %). Lantaanille on löydetty 38 radioisotooppia, joista stabiilein on 138La, jonka puoliintumisaika on 1,02 · 1011 vuotta. Seuraavaksi pysyvin on 137La, jonka puoliintumisaika on 60 000 vuotta. Useimpien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle 24 tuntia.
Ominaisuudet > Kemialliset ominaisuudet

Lantaani on melko elektropositiivinen alkuaine. Lantaani tummentuu ilman vaikutuksesta nopeasti muodostaen suojaavan oksidikerroksen. Lantaani palaa helposti muodostaen lantaanioksidia La2O3. Lantaani reagoi myös halogeenien ja useimpien muiden epämetallien kanssa lämmitettäessä. Lantaani liukenee happoihin. Lantaanin tärkein hapetusaste on +III.
Ominaisuudet > Kemialliset ominaisuudet > Yhdisteet

Lantaani muodostaa helposti hapen kanssa oksidin La2O3. Lantaanihydroksidia La(OH)3 tavataan emäksisissä vesiliuoksissa. Lantaani muodostaa vesiliukoisia halidiyhdisteitä. Lantaanin erikoisuus on muodostaa tuplanitraatti, jota voidaan hyödyntää jakokiteytyksissä, kun lantanoideja pyritään erottamaan toisistaan. Vedyn kanssa reagoidessaan lantaani muodostaa lantaanidihydridiä.
Lantaani muodostaa suhteellisen heikkoja komplekseja, mikä johtuu kohtalaisen suuresta ionisäteestä. Lantaani muodostaa usein komplekseja korkeimmilla koordinaatioluvuilla (yli 6). Lantaanille on muodostettu myös organometalliyhdisteitä. Yleensä ligandina toimii syklopentadieeni ja sen johdannaiset.
Historia

Lantaanin löysi ruotsalainen kemisti Carl Gustav Mosander ceriumoksidista vuonna 1839. Lantaani nimettiin kreikan kielen λανθανω lanthanein mukaan, joka tarkoittaa pakoilla tai piilossa olemista. Lantaani eristettiin lähestulkoon puhtaassa muodossa 1923.
Esiintyminen

Tärkeimmät lähteet lantaanille ovat bastnasiitti ja monatsiitti, jotka sisältävät suurimmalta osin ceriumia. Monatsiitti on melko yleistä, mutta on yleensä sekoittunut muihin malmeihin. Bastnasiitin tärkein lähde on Sierra Nevada Yhdysvalloissa. Kiinasta on löytynyt suuria bastnasiittilähteitä. Lantaani on kohtalaisen yleistä maan kuoressa (35 ppm).
Eristys ja valmistus

Lantanoidien erottaminen tapahtuu poistamalla ensin torium liuottamalla monatsiitti natriumhydroksidilla ja erottamalla veden avulla sieltä oksidit. Laskettaessa happamuutta suolahapon avulla erottuu toriumoksidi. Radium poistetaan tästä seoksesta lisäämällä bariumkloridia ja lantanoidien sulfaattia, jolloin radium erottuu sulfaattina ja lantanoidit erottuvat klorideina. Bastnasiitista lantanoidit voidaan erottaa liuottamalla ensin se suolahappoon, jolloin kalsiumkarbonaatti poistuu. Tämän jälkeen seos voidaan käsitellä 1 200 °C:ssa hiilen ja kloorikaasun kanssa, jolloin syntyy lantanoidikloridiseos. Toinen vaihtoehto on hapettaa ilman kanssa malmi ja erottaa suolahapon avulla ceriumoksidi, jolloin jäljelle jää lantanoidikloridiseos.
Lantaani voidaan erottaa seoksesta jakokiteytyksen avulla. Toinen mahdollisuus on käyttää erotusta, jossa hyödynnetään lantanoidien eri atomipainoja, kun käytetään nitraatti- ja tri-n-butyylifosfaattiliuoksia. Suurin pitoisuus saadaan, kun käytetään ioninvaihtomenetelmää, jossa hyödynnetään EDTA:n ammoniumsuoloja.
Käyttö

Lantaanioksidia käytetään korkealaatuisissa optisissa laseissa, koska sillä on korkea taitekerroin, mikä auttaa minimoimaan hajaheijastumia kameroiden linsseissä, kaksiteholaseissa ja mikroskoopeissa. Digitaalikameran linssissä lantaanin osuus optisessa lasissa saattaa olla jopa 30 prosenttia, minkä lisäksi lantaania saattaa olla myös linssin hajaheijastuksia estävissä pinnoitteissa.
Lantaania voidaan käyttää mischmetalleissa, joita käytetään muun muassa sytyttimissä. Lantaania käytetään yleisesti eri lejeeringeissä lisäämään materiaalin kestävyyttä ja muokattavuutta.
Lantaani-nikkeli-metalliyhdiste sopii vedyn varastointiin huoneenlämmössä ja matalassa paineessa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Periodictable: Technical data for Lanthanum (englanniksi)
Webmineral: Mineral Species containing Lanthanum (La) (englanniksi)
Mindat: The Mineralogy of Lanthanum (englanniksi)
The Royal Society of Chemistry (RSC): Lanthanum (englanniksi)
PeriodicTable: Lanthanum (La) (englanniksi)
PubChem: Lanthanum (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Lanthanum (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Lanthanum (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Lanthanum (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Lantaania
Lapin matkailu

Suomen Lappi esitettynä Lapin maakunnan alueena; lisäksi Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan kuuluva Kuusamo usein lasketaan Lapin matkailuun, vaikka se ei sijaitse Lapin maakunnassa.
Lapin matkailu tarkoittaa matkailua, joka suuntautuu kotimaasta ja ulkomailta Suomen Lappiin. Suomen Lappia on pyritty jakamaan Perämeren rannikon Meri-Lappiin ja pohjoiseen Tunturi-Lappiin. Usein Kuusamo ja sen lentoasema lasketaan mukaan Lapin matkailuun, vaikka Kuusamo sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan puolella. Lapin matkailulle on ominaista voimakas sesonkiluonteisuus. Lapin matkailu jakaantuu talvi- ja kesäsesonkeihin, joista ensimmäinen on vilkkaampi. Matkailun vilkkain kuukausi on joulukuu. Lapin matkailua pyritään kehittämään ympärivuotiseksi.
Lapin matkailuvaltteja ovat joulupukki, revontulet ja Euroopan puhtain ilma. Talviset maisemat ja laskettelu- ja hiihtomahdollisuudet ovat pienempiä tekijöitä. Rovaniemen osuus kaupunkina Lapin yöpymisistä on noin 26 prosenttia. Matkailijoita saapuu Ison-Britannian ja Hollannin kaltaisista maista, joissa ei ole kunnollista talvea, eikä lunta nähdä välttämättä vuosiin.
Kotimainen matkailu on yöpymisten määrällä pysynyt samalla tasolla vuosikymmenen. Tuohon tilastoon kuuluvat vain majoituspaikat, joissa on vähintään 20 vuodepaikkaa. Todellisuudessa kotimaisen matkailun määrä on kasvussa. Kansainvälisten yöpymisten määrässä on kasvutrendi.
Historia

Lapin matkailun luominen aloitettiin 1900-luvun alkupuolella, ja se oli kansallinen ponnistus, jossa päätökset tehtiin Helsingissä. Aluksi Lapin matkailua luotiin kansallisromanttisen maisemasuhteen varaan, ja sitä olivat tekemässä Suomen Matkailijayhdistys, valtio ja Alkoholiliike. Myöhemmin Lappi siirtyi massaturismin aikakaudelle ja Lapissa alettiin keskittyä toiminnalliseen matkailuun.
Idean Lapista joulupukin kotipaikkana sai brittiläinen Steve Mitchell vuonna 1982. Hän oli vaikuttunut Lapista lomakohteena jo kymmentä vuotta aikaisemmin. British Airways laskeutui Rovaniemelle ensimmäisen kerran vuonna 1984.
Vuonna 2019 Rovaniemen keskustaan on suunniteltu 26-kerroksista hotellia.
Kohteet

Tilastokeskuksen tilastossa Lapin matkailu jakaantuu seuraaviin alueisiin: Levi, Pyhä-Luosto, Rovaniemi, Saariselkä, Meri-Lappi ja Ylläs.
Meri-Lapissa sesonki keskittyy kevääseen. Kemissä sijaitsee talvisin Kemin lumilinna. Rovaniemi on brändätty Joulupukin viralliseksi kotikaupungiksi. Lapissa kerrotaan olevan kahdeksan vuodenaikaa tavanomaisten neljän sijaan. Lapissa on runsaasti luontoa ja sen erikoisuuksia ovat mm. porot, revontulet, lohijoet ja järjestettävät kelkkailuretket.
Lapissa sijaitsee useita laskettelukeskuksia. Suomen kolme suurinta hiihtokeskusta, Ylläs, Levi ja Ruka, sijaitsevat kaikki Lapin tuntureilla. Lapissa on pohjoisesta sijainnista johtuen pitkät talvet ja laskettelukeskusten kaudet ovat pitkiä. Levistä on kasvanut 28 000 vuodepaikan laskettelukaupunki, jonka rakennuksiin on otettu mallia Alpeilta. Ylläkselle tavoitellaan 50 000:ta vuodepaikkaa. Pyhätunturille ja Suomulle kaavaillaan yhteensä yli 20 000 uutta vuodepaikkaa parinkymmenen vuoden kuluessa.
Lapissa on kesällä yöttömät yöt. Golfkenttiä on Lapissa neljässä paikassa. Suomen pohjoisin golfkenttä sijaitsee Levillä. Tunnetuin Lapin kentistä on kahden valtakunnan alueelle ulottuva Tornion Green Zone -kenttä. Lisäksi golfkenttä on Kemissä, jossa toimii Mainari Golf Club sekä Rovaniemellä, Ounasvaaralla, jossa sijaitsee Arctic Golf.
Sodankylän elokuvajuhlat järjestetään kesäisin Sodankylässä.
Kävijät

Lapin matkailulle on ominaista voimakas sesonkiluonteisuus. Lapin matkailu jakaantuu talvi- ja kesäsesonkeihin, joista ensimmäinen on vilkkaampi. Viime vuosina myös kevät ja syksy ovat kasvattaneet suosiotaan. Tärkeimmät päämarkkina-alueet ovat Iso-Britannia (lähes 300 000 yöpymysvuorokautta), Saksa (yli 160 000 yöpymisvuorokautta), Ranska (140 000 yöpymisvuorokautta) ja Alankomaat (yli 80 000 yöpymisvuorokautta). Kiinalaisten matkailjoiden määrä on viime vuosina kasvanut huomattavasti, mutta kokonaisvolyymi on toistaiseksi suhteellisen pieni (n. 63 000 yöpymisvuorokautta). Venäläisten matkailijoiden huippu ajoittuu tammikuulle, jolloin venäläiset saapuvat Lappiin oman kalenterinsa mukaiseen joulun ja uudenvuoden viettoon.
Liikenne

Lappiin pääsee autolla, junalla ja lentäen. Ulkomaalaiset matkailijat saapuvat pääasiassa Lappiin charter-lennoilla. Suurin osa tilauslennoista tulee Isosta-Britanniasta. Ison-Britannian lisäksi lentoja tehdään muun muassa Ranskasta, Espanjasta ja jossain määrin Hollannista. Charterit aloittavat liikennöinnin Lappiin marraskuussa. Charter-lentoja saapuu joulukuussa Lapin kentille Kuusamo mukaan lukien noin 600. Viime vuosina myös suoria reittilentoyhteyksiä Euroopasta Lappiin on avattu.  Finavia on nimennyt Pohjois-Suomen lentoasemat Lapland Airports -nimellä. Lapin matkailua palvelevat useat lentoasemat. Valtaosa joulukuun charter-lennoista lentää Rovaniemelle ja Kittilään. Rovaniemen lentoasema sijaitsee Tunturi-Lapissa. Tunturi-Lappiin voi lentää myös laskeutumalla Kittilän lentoasemalle. Rovaniemen rautatieasemalle pääsee junalla. Junabussi kulkee Kolarin rautatieasemalta Ylläkselle ja takaisin ympäri vuoden junien aikataulujen mukaan. Meri-Lappiin pääsee junalla Kemin rautatieasemalle sekä lentokoneella Kemi-Tornion lentoasemalle.
Finavia tietää talvisesongin tilauslentojen varausmäärät jo marraskuun puolivälissä.
Liikenne > Finavian 55 miljoonan euron investointiohjelma Lapin matkailuun

Finavia tekee Rovaniemen, Kittilän ja Ivalon lentoasemille tuntuvat laajennukset ja palveluja lisätään vastaamaan voimakkaasti kasvavia matkustajamääriä. Työt alkoivat toukokuun alussa 2018. Matkustajamäärien kasvu Lapin lentoasemilla on ollut ennätyksellistä, ja vuonna 2017 saavutettiin 1,3 miljoonan matkustajan raja. Kasvua edelliseen vuoteen oli 23 prosenttia. Eniten kasvoivat Rovaniemen (+19 %), Kittilän (+26 %) ja Ivalon (+17 %) lentoasemat. Investointiohjelman myötä Lapin lentoasemat pystyvät palvelemaan vuosittain kahta miljoonaa matkustajaa.
Liikenne > Pekingin-lentoreitti Rovaniemelle

Vuonna 2017 Suomen valtio on neuvotellut Kiinan valtion kanssa sopimuksen, jonka mukaan Rovaniemen ja Pekingin välille voidaan perustaa lentoreitti. Vielä toistaiseksi tätä reittioikeutta ei ole hyödynnetty.
Taloudelliset vaikutukset

Lapissa matkailun aluetaloudellinen merkitys on suuri. Matkailu on Lapin vahva vientituote ja matkailu on ollut viime vuosina Lapin keskeinen kasvuala. Erityisesti kansainvälisen matkailun kasvu on kansainvälisestikin verrattena ollut vahvaa ja Lapista onkin muodostunut Suomen matkailun kasvun veturi.   Vuonna 2017 Lapissa oli 2,9 miljoonaa rekisteröityä yöpymistä, joista ulkomaalaisten yöpymisten osuus oli 51% (1,48 miljoonaa). Suurimmat matkailijavolyymit tulivat vuonna 2017 Isosta-Britanniasta, Saksasta, Ransakasta, Alankomaista ja Norjasta. . Myös kiinalaisten matkailu on viime vuosina kasvanut voimakkasti. Rovaniemellä on eniten kansainvälisiä yöpymisiä Helsingin ja Vantaan jälkeen.
Lapissa matkailu työllisti vuonna 2017 noin 7000  henkilöä, sekä merkittävän määrän vuokratyövoimaa. Lapin matkailun kokonaiskysyntä oli vuonna 2017 noin  miljardi euroa.
| Lapin matkailukeskusten yritystoiminta 2012 |
| --- | --- | --- |
| Matkailukeskus | Liikevaihto, milj. € | Henkilöstö |
| Levi | 81 | 680 |
| Pyhä-Luosto | 26 | 250 |
| Rovaniemi | 59 | 870 |
| Saariselkä | 55 | 510 |
| Ylläs | 48 | 330 |
| Meri-Lappi | 30 | 270 |
Matkailunedistämisen organisaatioita

Only in Lapland
Enontekiö Lapland
Lapland North (Inari-Saariselkä)
Visit Original Lapland (Tornionlaakso)
Visit Kemi
Levi (Kittilä)
Ylläs (Kolari)
Discover Muonio
Pyhä (Pelkosenniemi)
Travel Pello
Posio Lapland
Visit Ranua
Visit Rovaniemi
Visit Salla
Korvatunturi (Savukoski)
Visit Sodankylä
Visit Sompio (Sodankylä-Inari)
Haparanda Tornio
Explore Utsjoki
Ruka (Kuusamo)
Kirjallisuutta

Hautajärvi, Harri: Autiotuvista lomakaupunkeihin. Lapin matkailun arkkitehtuurihistoria. Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, Arkkitehtuurin laitos 2014. Väitöskirjan verkkoversio ISBN 978-952-60-5597-8.
Hautajärvi, Harri: Miten Suomen matkailua on suunniteltu? Valtiovetoisuudesta markkinaohjautuvuuteen. Toim. Soile Veijola. Matkailunkestävä Suomi? Vastuullinen suunnittelu kulttuuri- ja luontoympäristöissä. SKS 2023, s. 59–120. Kirjan verkkoversio ISBN 978-951-858-640-4.
Hirn, Sven; Markkanen, Erkki: Tuhansien järvien maa. Suomen matkailun historia. Matkailun edistämiskeskus ja Suomen Matkailuliitto 1987. ISBN 951-838-034-1.
Aiheesta muualla

http://www.lappi.fi/matkailu
http://www.tunturi-lappi.fi/
http://www.visitsealapland.com/
Kymmenen faktaa Lapin matkailusta
Lapin liiton matkailutilastot
Lapin matkailustrategia
Meri-Lapin matkailustrategia (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen matkailustrategia 2020
House of Lapland
Prilokaiini

| --- | --- |

Prilokaiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
N-(2-metyylifenyyli)-2-(propyyliamino)propanamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 721-50-6
ATC-koodi: N01BB04
PubChem CID: 4906
DrugBank: DB00750
Kemialliset tiedot
Kaava: C13H20N2O 
Moolimassa: 220,31
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 37–38 °C 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 55 %
Metabolia: Hepaattinen, renaalinen ja keuhkoissa
Puoliintumisaika: 1,6 h
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Intravenoosi, topikaalinen
Prilokaiini (C13H20N2O) on aromaattisiin amideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä paikallispuudutteena. Suomessa prilokaiinilla on myyntilupa valmistenimillä Takipril sekä yhdistelmävalmisteilla Citanest Dental Octapressin, Emla ja Oraqix.
Ominaisuudet

Muiden amidipuudutteiden tavoin prilokaiinin toiminta perustuu natriumkanavien salpaamiseen. Tällöin hermosolujen depolarisaatio estyy ja hermoimpulssi ei kulje. Prilokaiinia voidaan käyttää sekä laskimoon annosteltuna että iholle levitettävänä voiteena. Puudutusteholtaan se on verrattavissa lidokaiiniin ja puudutus alkaa muutaman minuutin kuluttua. Yhdiste metaboloituu suhteellisen nopeasti maksassa ja munuaisissa o-toluidiiniksi ja N-propyylialaniiniksi.
Haittavaikutukset

Prilokaiinia pidetään amidirakenteisista puudutteista vähiten haittavaikutuksia aiheuttavana. Se ei ole yhtä myrkyllistä kuin esimerkiksi lidokaiini ja se ei supista verisuonia. Suurina annoksina prilokaiini voi aiheuttaa methemoglobiinin muodostumista elimistössä, mikä johtuu prilokaiinin aineenvaihduntatuotteena muodostuvasta o-toluidiinista. Methemoglobiinin muodostumista voidaan hoitaa metyleenisinisellä.
Valmistus

Prilokaiinin synteesin ensimmäisessä vaiheessa o-toluidiini reagoi 2-bromipropaanihapon tai sen happokloridin tai -bromidin kanssa muodostaen amidin. Tämä yhdiste reagoi seuraavassa vaiheessa propyyliamiinin kanssa prilokaiiniksi.