stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomi kesäolympialaisissa 1908
Mitalistit > Hopeaa

Yrjö Saarela – Paini, kreikkalais-roomalaisen painin sarja 93 kg
Mitalistit > Pronssia

Verner Järvinen – Yleisurheilu, antiikin kiekonheitto
Arvo Lindén – Paini, kreikkalais-roomalaisen painin sarja 66,6 kg
Eino Forsström, Otto Granström, Johan Kemp, Iivari Kyykoski, Heikki Lehmusto, John Lindroth, Yrjö Linko, Edvard Linna, Matti Markkanen, Kalle Mikkolainen, Veli Nieminen, Kalle Kustaa Paasia, Arvi Pohjanpää, Aarne Pohjonen, Eino Railio, Ale Riipinen, Arno Saarinen, Einar Sahlstein, Aarne Salovaara, Torsten Sandelin, Elis Sipilä, Viktor Smeds, Kaarlo Soinio, Kurt Stenberg, Väinö Tiiri, Magnus Wegelius – Voimistelu, joukkuevoimistelu
Aiheesta muualla

Ateenasta Lontooseen Ylen Elävä arkisto
Valtiot kesäolympialaisissa 1908
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat |  Australaasia |  Argentiina |  Böömi |  Etelä-Afrikka |  Italia |  Itävalta |  Kanada |
|  Kuuba |  Kreikka |  Norja |  Ranska |  Ruotsi |  Saksa |  Suomi |  Sveitsi |
|  Tanska |  Turkki |  Unkari |  Venäjä |  Iso-Britannia |  Yhdysvallat |  |  |
Saana Valkama (jääkiekkoilija)

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Plymouth 2017 | jääkiekko |  |
Saana Valkama (s. 27. kesäkuuta 1994 Pirkkala) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi SM-sarjassa Team Oriflame Kuortaneessa kausilla 2010–2014 ja Tampereen Ilveksessä kaudella 2014–2015, jolloin Ilves saavutti SM-pronssia, Vermontin yliopiston joukkueessa kausilla 2015–2019 sekä Ruotsin pääsarjassa Linköpings HC:ssä 2019–2020, Leksands IF:ssä kaudella 2020–2021 ja AIK:ssa 2021–2023.. Hänen kasvattajaseuransa on Pirkkalan Pingviinit.
Valkama on pelannut SM-sarjassa 102 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 56 maalia ja antanut 47 maalisyöttöä. Pudotuspeleissä hän on tehnyt yhdeksässä ottelussa neljä maalia ja antanut neljä maalisyöttöä. Yhdysvaltojen yliopistosarjassa hän teki pelaamissaan 135 ottelussa 26 maalia ja antoi 38 maalisyöttöä. Ruotsin pääsarjassa hän on 140 runkosarjaottelussa tehnyt 31 ja syöttänyt 34 maalia. Pudotuspeleissä hän on pelannut kahdeksan ottelua ja tehnyt neljä ja syöttänyt kolme maalia.
Valkama pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2011 ja 2012. Vuoden 2011 kisoissa Suomi sai pronssia. Naisten maajoukkueessa hän teki ensimmäisen maalinsa Saksaa vastaan helmikuussa 2012. Hän pelasi samana vuonna naisten MM-kilpailuissa Suomen sijoittuessa neljänneksi. Hän kuului neljänneksi sijoittuneeseen Suomen MM-joukkueeseen myös 2016 sekä pronssijoukkueeseen 2017.
Valkama on pelannut kaikkiaan 89 naisten maaottelua. Niissä hän on tehnyt kahdeksan maalia ja antanut kaksi maalisyöttöä. MM-kilpailuissa hän on tehnyt kaksi maalia pelaamissaan 18 ottelussa.
Tasavallan presidentti (televisiosarja)

| Tasavallan presidentti |
| --- | --- |
Tyyli:  Poliittinen satiiri
Kestoaika:  13 min / jakso
Pääosissa:  Heikki Kujanpää,  Jussi Vatanen,  Mari Turunen,  Aku Hirviniemi
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  8. syyskuuta 2007 – 13. lokakuuta 2007
Jaksoja:  6
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Elias Koskimies
Tuotantoyhtiö(t):  Broadcasters / Zodiak Television Finland Oy Ab
Aiheesta muualla
IMDb
Tasavallan presidentti oli Yle TV1:n esittämä poliittinen satiiri, jota esitettiin lauantain satiiripaikalla (kello 21.15–21.30) syksyllä 2007. Sarjasta tehtiin kuusi jaksoa. Päärooleissa esiintyivät Heikki Kujanpää, Jussi Vatanen, Mari Turunen ja Aku Hirviniemi, ja sarjan ohjasi Elias Koskimies.
Aiheesta muualla

YLE TV1, syksy 2007[vanhentunut linkki] (PDF)
Tasavallan presidentti, Telvis.fi sarjaopas.
Saint-Colomban-des-Villards

| Saint-Colomban-des-Villards |
| --- | --- |
 Saint-Colomban-des-Villardsin kirkko
 Saint-Colomban-des-Villards
 Koordinaatit: 45°17′42″N, 6°13′38″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Savoie
Arrondissementti:  Saint-Jean-de-Maurienne
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  81,1 km²
Väkiluku (2015):  173 
 – Väestötiheys:  2 as./km²
Kunnan numero:  73230
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Colomban-des-Villards on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Saint-Jean-de-Mauriennen kaupungista länteen.
Kunnan sijaitsee Villardsin laaksossa, jonka kautta pääsee Les Sybellesin hiihtokeskusalueelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Colomban-des-Villards Wikimedia Commonsissa
Saint-Côme-d’Olt

Näkymä Roquelaure-vuorelta kohti Saint-Côme-d’Oltia.
Saint-Côme-d’Olt on Ranskan kunta Occitanien alueella Aveyronin departementin eteläosassa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 1 338. Kunta kuuluu departementissaan Lot et Palangesin kantoniin Rodezin arrondissementissa.
Lot-joen laaksossa sijaitseva Saint-Côme-d’Oltin kunta kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön Les Plus Beaux Villages de France. Aveyronin departementissa järjestön jäsenkyliä on sen lisäksi yhdeksän.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Côme-d’Olt Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Saint-Côme-d'Olt
Käännös suomeksi
Saint-Céneri-le-Gérei

Saint-Cenéri-Le-Gerei
Kappeli 1400-luvulta.
Saint-Céneri-le-Gérei [sɛ̃t.sɛn.ʁil.ʒe.ʁɛ] on pieni Ranskan kunta Normandian alueella Ornen departementissa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 145. Saint-Céneri-le-Gérei kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön Les Plus Beaux Villages de France.
Kunta sijaitsee Sarthe-joen mutkassa noin 15 kilometriä lounaaseen Alençonin kaupungista ja parisataa kilometriä länteen Pariisista. Kunta kuuluu departementissaan Damignyn kantoniin Alençonin arrondissementissa.
Saint-Céneri-le-Gérein nähtävyyksiä ovat 1000-luvulta peräisin oleva kirkko ja joen toisella puolen 1400-luvulta peräisin oleva kappeli sekä lähde, jonka veden on uskottu parantavan eräitä silmäsairauksia.
Kunnan nimen alkuosa tulee alueella 600-luvulla asuneesta italialaisesta erakosta Serenicuksesta, jonka kunniaksi perustettiin luostari. Viikingit tuhosivat luostarin vuonna 903. Nimen loppuosa viittaa Guillaume Giroieen, joka rakensi alueelle linnan vuonna 1044.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Céneri-le-Gérei Wikimedia Commonsissa
Kunnan matkailusivusto
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: fr:Saint-Céneri-le-Gérei & en:Saint-Céneri-le-Gérei
Käännös suomeksi
Rosvoparoni

Rosvoparoni on keskiaikainen termi, joka tarkoittaa laittomia veroja ja tulleja perinyttä tai lähiseutua ryöstellyt linnanherraa tms.
Nykyaikana termiä on käytetty mm. Venäjän oligarkeista sekä häikäilemättömiksi ja korruptoituneiksi väitetyistä teollisuusjohtajista.
Saint-Créac (Gers)

| Saint-Créac |
| --- | --- |
 Kylän raittia
 Saint-Créac
 Koordinaatit: 43°55′21″N, 0°48′09″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Gers
Arrondissementti:  Condom
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,4 km²
Väkiluku (2019):  80 
 – Väestötiheys:  9 as./km²
Kunnan numero:  32371
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Créac on kunta Lounais-Ranskassa Gersin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Condomin kaupungista itään.
Saint-Loupin kirkko
Kunnan keskustassa oleva Saint-Loupin kirkon alkuperä ulottuu 600-luvulle saakka, jolta ajalta on säilynyt kirkon apsis. Kirkkoa uudistettiin ja laajennettiin 1100-luvulla. Musta prinssi tuhosi osan kirkosta satavuotisessa sodassa. Kirkko rakennettiin uudelleen 1400- ja 1500-luvuilla. Kirkko ja sen hautausmaata ympäröivä muuri luokiteltiin historialliseksi muistomerkiksi 22. toukokuuta 1995.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Créac (Gers) Wikimedia Commonsissa
Rojua, rojua

| Rojua, rojua |
| --- | --- |
Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Pauliina Laitinen-Littorin Jouko Rekola Jari Kortesoja
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Fox
Esitetty:  2. maaliskuuta 2014 – 25. toukokuuta 2015
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  24
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Kassette Oy
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Rojua, rojua on viihdeohjelma, jossa Pauliina Laitinen-Littorin, Jouko Rekola ja Jari Kortesoja kiertävät eri puolilla Suomea arvioimassa tavallisten ihmisten aarteita.
Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Munakana ja luonnonoikku | 2. maaliskuuta 2014 |
| 2. | Picasso ja saksalaista erotiikkaa | 9. maaliskuuta 2014 |
| 3. | Epäilyttävä ankka ja monen tonnin laiva | 16. maaliskuuta 2014 |
| 4. | Nakkilan aarreaitat ja laulava viikinki | 23. maaliskuuta 2014 |
| 5. | Rakastettava puulehmä ja Karjalan muistoja | 30. maaliskuuta 2014 |
| 6. | Juicen koru ja Ristomatti Ratian aarteet | 7. huhtikuuta 2014 |
| 7. | Eroottinen valutyö ja Kouvolan yllättävät löydöt | 13. huhtikuuta 2014 |
| 8. | Mysteeriesine ja pommeja itärajalla | 20. huhtikuuta 2014 |
| 9. | Luonnonoikun ystävät ja arvokoru | 27. huhtikuuta 2014 |
| 10. | Loistava huuto ja arvokkaita Neuvostoliiton hopeita | 4. toukokuuta 2014 |
| 11. | Pauliinan fantasia ja arvotauluja pilkkahintaan | 11. toukokuuta 2014 |
| 12. | Arvokasta romurautaa sekä upseerin taskumatti | 18. toukokuuta 2014 |
Toinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Salaseuran aarteita ja rytinää romurallissa | 3. marraskuuta 2014 |
| 2. | Hengenpelastaja taulu ja Piitu Uskin löytöjä | 11. marraskuuta 2014 |
| 3. | Kaksipuolinen taulu ja massiivista metallin murskausta | 18. marraskuuta 2014 |
| 4. | Pelastettu mestariteos ja vaanivia tonttuja | 25. marraskuuta 2014 |
| 5. | Kahden euron löytö ja motoristin aarreaitat | 1. joulukuuta 2014 |
| 6. | Pinkki gorilla ja huutokauppaa hyvään tarkoitukseen | 13. huhtikuuta 2015 |
| 7. | Oopperaa, suku-aarteita ja muotiväärennöksiä | 20. huhtikuuta 2015 |
| 8. | Salvador Dali ja villin lännen romurautaa | 27. huhtikuuta 2015 |
| 9. | Salakirjoituskone ja Tillanderin aarteita | 4. toukokuuta 2015 |
| 10. | Perintö-ovenkahva ja Hietalahdentorin Picasso | 11. toukokuuta 2015 |
| 11. | Nuoren miehen antiikkisijoitus ja Kekkosen sikarit | 18. toukokuuta 2015 |
| 12. | Sikojen viemää ja panssarivaunujen juhlaa | 25. toukokuuta 2015 |
Ruusuaamunkoi

| Ruusuaamunkoi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Seulakoimaiset Adeloidea
Heimo::  Aamunkoit Proxidae
Alaheimo::  Lamproniinae
Suku::  Lampronia
Laji::  morosa
Kaksiosainen nimi
 Lampronia morosa  Zeller, 1852 
Katso myös
   Ruusuaamunkoi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruusuaamunkoi (Lampronia morosa) on aamunkoiden (Proxidae) heimoon kuuluva perhoslaji.
Koko ja ulkonäkö

Ruusuaamunkoin siipien kärkiväli on 11–15 millimetriä. Väritykseltään se on pääasiassa harmaanruskea. Etusiivissä on okranvalkeita kuvioita ja takasiivet ovat melko tummanharmaat.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Ruusuaamunkoi (Lampronia morosa)
Tapolanjärvi

| Tapolanjärvi |
| --- | --- |
 Tapolanjärvi Liesjärven kansallispuiston Siltalahden tulipaikalta luoteissuuntaan nähtynä marraskuussa 2014.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°41′21″N, 23°49′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  Välijoki
Järvinumero:  35.987.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,9 m 
Rantaviiva:  12,06 km 
Pinta-ala:  1,25721 km² 
 fiTapolanjärvi 
Näkymä järven itärannalta Hyypiökallion suuntaan marraskuussa 2014.
Järven kaakkoiskulmassa sijaitsevan Siltalahden tulipaikan rantaa marraskuussa 2014.
Tapolanjärven keskikohdassa sijaitsevan Hyypiökallion Välimetsän näköalapaikalta järvelle ja pienelle Riihilahdelle avautuvat näkymät marraskuussa 2014.
Tapolanjärvi eli Tapolan-Kyynärä on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen, jossa Tapolan-Kyynärän valuma-alue sijaitsee.
Maantiede

Järven pinta-ala on 128 hehtaaria ja sen pituus on 2,5 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Järvellä on kaksi saarien erottamaa vesiallasta. Idässä on Talolanjärven pääallas ja lännessä pienempi Etu-Kyynärän allas. Altaiden välissä sijaitsee suuri Isosaari sekä joukko pienempiä saaria. Järveen laskee yhdeksän ojaa, joista Hangaslamminoja tuo Hangaslammin ja Iso Katavalammin vedet, Ruosteoja tuo Ruostejärven ja Perhonjärven vedet ja Lamminoja Hiisilänlammin ja Vahaksenjärven vedet. Järven luusua sijaitsee Etu-Kyynärän lounaisrannalla, josta saa alkunsa 700 metriä pitkä Välijoki, joka laskee Liesjärven Kyynärään.
Järven rantaviiva on 12 kilometriä pitkä ja se on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järvessä on 29 saarta, joista 24 ovat pieniä luotoja ja loput suurempia saaria, kuten esimerkiksi Isosaari, Tarkinsaari, Pajusaari ja Kaurionsaari. Valtatie 2 ohittaa järven Etu-Kyynärän Hirvilahdella. Rannoille on rakennettu yli 30 loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 2.
Kansallispuisto

Järven etelä- ja itäranta sekä useimmat saaret, Isosaari mukaan lukien, sisältyvät Liesjärven kansallispuistoon, jossa voi tutustua retkeillen eteläsuomalaisiin metsätyyppeihin. Niiden muodostama 13,2 hehtaarin ala kuuluu puiston Natura 2000 -ohjelmaan. Kansallispuistossa on useita patikkareittejä, joista yksi risteilee Tapolanjärven Välimetsässä sen etelärantoja kiertäen. Reitille pääsee Kyynärharjulta tai Tapolanjärven Riihilahden valkamasta. Siltalahden pohjoispuolella on rannassa tulentekopaikka ja käymälä.
Luonnontila

Alueen järvillä on yhteisenä ominaisuutena veden suuri humuspitoisuus, joka aiheuttaa veteen sameutta. Järven fosforiarvot ovat matalat, mutta typpiarvot lievästi koholla. Kun järven happitilanne on hyvä, vapautuu sedimenttien ravinteista vain osa takaisin kiertoon.
Liesjärven kansallispuiston suoalueita on ennallistettu tukkimalla niiden laskuojia. Näiden suo-ojien pääasiallinen laskujärvi on Tapolanjärvi ja ennallistaminen pitäisi pitkällä tähtäimellä parantaa järven ravinnetilaa, vaikka ensimmäiset vaikutukset ovat päinvastaisia.
Historia

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli "Kyynäräjärvi". Järvestä käytettävät nimitykset vaihtelevat. Vuoden 1960 peruskartassa järven itäosan nimi oli "Tapolan-Kyynärä" ja länsiosan "Letkun Kyynärä". Vuonna 1992 itäosan nimi oli "Tapolanjärvi" ja länsiosan  "Etu-Kyynärä". Se, kumpaa nimeä käytettiin koko järven nimenä, jää karttatietojen perusteella avoimeksi kysymykseksi. Etelämpänä on myös Kyynäränharjun Liesjärvestä erottaman järvenselän nimenä Kyynärä.
Ruusuhapero

| Ruusuhapero |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Haperot Russula
Laji::  roseipes
Kaksiosainen nimi
 Russula roseipes  Cooke 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruusuhapero (Russula roseipes) on haperoiden sukuun kuuluva sienilaji. Se sopii syötäväksi.
Ulkonäkö

Lakki on väriltään vaaleanpunainen, oranssi tai punainen. Myös jalka on punertava. Lakin pinta on tahmea ja sen reuna on vanhemmiten uurteinen. Heltat ovat kellertäviä.
Elinympäristö

Ruusuhaperoa esiintyy yleisesti mäntymetsissä, puistoissa ja teiden varsilla.
Saint-Créac

Saint-Créac voi tarkoittaa seuraavia:
Maantiede

Saint-Créac, kunta Ranskassa Gersin departementissa
Saint-Créac, kunta Ranskassa Hautes-Pyrénéesin departementissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saint-Créac”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sušani

| Sušani Сушани |
| --- | --- |
 Sušani
 Koordinaatit: 58°24′51″N, 33°53′47″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Novgorodin alue
Piiri:  Borovitšin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  134 km²
Väkiluku (2009):  2 400
 
 Kunnan kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sušani (ven. Сушани) on kylä ja maalaiskunta Novgorodin alueen Borovitšin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Borovitšin pohjoispuolella kaupungin välittömässä läheisyydessä. Kunnassa on 2 400 asukasta (vuonna 2010).
Maantiede ja asutus

Sušanin kunnan pinta-ala on 134 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Borovitšin piirin Volokin, idässä Progressin, kaakossa Borovitšin ja etelässä Sušilovon kuntiin sekä lännessä Novgorodin alueen Okulovkan piiriin. Kunta sijaitsee Valdain ylängön halkaisevassa Mstajoen laaksossa. Muita jokia ovat Velgija, Sivelba, Jurinka, Soroda, Tišitsa ja Šilokata. Hyötykaivannaisiin kuuluvat savi, hiekka, sora, kalkkikivi ja turve.
Kunnan hallinnollinen keskus on Kojegoštšan kylä. Sen lisäksi kuntaan kuuluu 19 asutuskeskusta: Butyrki, Gorka, Gverstjanka, Koremera, Korševo, Kozlovo, Naltsy, Nizino, Pervoje Maja, Pljosovo, Pristan, Šahtjorski, Selino, Sušani, Tšerjomošje, Tšernarutšje, Tšetvjortkino, Volgino ja Zaretšnaja. Niistä suurin on lähes 600 asukkaan Volginon taajama. Kojegoštšassa on 274 ja Sušanin kylässä 161 asukasta (vuonna 2010).
Liikenne, talous ja palvelut

Kunnan läpi kulkee Borovitšin, Ljubytinon ja Spasskaja Polistin välinen maantie. Tärkeimmät elinkeinot ovat maatalous ja puunjalostus. Palveluihin kuuluu kaksi lastentarhaa ja koulua, Volginon kulttuuritalo, kaksi kirjastoa ja kolme lääkintäasemaa.
Nähtävyydet

Seudulta on löydetty useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkejä ovat Gverstjankan ja Tšetvjortkinon kartanoalueet.
Aiheesta muualla

Sušanin kunnan sivusto (venäjäksi)
Saana Wang

Saana Wang (s. 4. marraskuuta 1979 Helsinki) on suomalainen valokuvataiteilija. Hän valmistui taiteiden kandidaatiksi Amsterdamin Gerrit Rietveld Academiesta vuonna 2004 ja maisteriksi Aalto-yliopistosta 2013. Hän suoritti lisäksi opintoja residenssijaksolla New Yorkin School of Visual Artsissa. Wang edustaa valokuvataiteilijoiden Helsinki School -ryhmää. Hän on Valokuvataiteilijoiden liiton jäsen.
Wang on ollut edustettuna ryhmänäyttelyissä eri puolilla maailmaa. Hänellä on ollut vuodesta 2010 lähtien myös yksityisnäyttelyitä Milanossa, Helsingissä, Berliinissä, New Yorkissa, Tampereella, Sofiassa, Turussa ja Pariisissa. Yksityisnäyttelyistä eräs oli jaettu Erica Nyholmin ja toinen Ari Marcopouloksen kanssa. Wangin töitä on Saastamoisen säätiön kokoelmassa Suomessa ja Musée de l'Élyséen kokoelmassa Sveitsin Lausannessa. Lisäksi töitä on ostettu yksityisiin kokoelmiin Euroopassa ja Yhdysvalloissa.
Wang on välillä asunut Pekingissä. Hujialoun asuinalue Pekingissä toimi pohjana hänen "Hujialou"-sarjalleen.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Rose on the Grave

| ”Rose on the Grave” Tarot |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Follow Me into Madness
 Julkaistu: 1988
 Tyylilaji: power Metal
 Kesto: 04.31
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 14.
Tarotin muut singlet
| ”Love’s Not Made for My Kind” 1986 | ”Rose on the Grave” 1988 | ”Angels of Pain” 1995 |
Rose on the Grave on Tarotin kolmas single, joka julkaistiin vuonna 1988. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 14.
Kappaleet

Rose on the Grave – 4.31
I Don’t Care Anymore – 3.48
Aiheesta muualla

Albumi Rose on the Grave Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Tarot
| --- | --- |
Studioalbumit:   Spell of Iron  Follow Me into Madness  To Live Forever  Stigmata  For the Glory of Nothing  Suffer Our Pleasures  Crows Fly Black  Gravity of Light  The Spell of Iron MMXI 
Livealbumit:   To Live Again  Undead Indeed 
Kokoelmat:   Shining Black 
Singlet:   ”Wings of Darkness”  ”Love’s Not Made for My Kind”  ”Rose on the Grave”  ”Angels of Pain”  ”As One”  ”Warhead”  ”The Punishment”  ”Undead Son, Mama”  ”You”  ”I Walk Forever”
Swatch Group

| The Swatch Group |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
ISIN:  CH0012255144, CH0012255151
Perustettu:  1983
Perustaja:  Nicolas Hayek
Toimitusjohtaja:  Nick Hayek, Jr.
Puheenjohtaja:  Nicolas Hayek
Kotipaikka:  Neuchâtel, Sveitsi
Toimiala:  elektroniikkateollisuus
Tuotteet:  kellot, korut sekä ajanmittauslaitteet.
Henkilöstö:  23 580 (2007)
Kotisivu:  www.swatchgroup.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Swatch Group on sveitsiläinen yritys. Se on maailman suurin kellovalmistaja, jonka liikevaihto on noin 9 mrd. Sfr . Yritys syntyi vuonna 1983, kun kaksi sveitsiläistä kellovalmistajaa, ASUAG ja SSIH, yhdistyivät. Yrityksen nimeksi tuli SMH Swiss Corporation for Microelectronics and Watchmaking Industries Ltd. Nykyisen nimensä se otti käyttöön vuonna 1998.
Merkit

Swatch Groupiin kuuluvat seuraavat kellomerkit:
Blancpain (Sveitsi)
Breguet (Sveitsi)
Calvin Klein
Certina (Sveitsi)
Endura
Flik Flak (Sveitsi)
Hamilton (Yhdysvallat)
Glashütte Original (Saksa)
Jaquet Droz (Sveitsi)
Léon Hatot
Longines (Sveitsi)
Mido (Sveitsi)
Omega SA (Sveitsi)
Pierre Bal-main
Rado (Sveitsi)
Swatch (Sveitsi)
Tissot (Sveitsi)
Union Glashütte (Saksa).
Saint-Cyr-l'École

| Saint-Cyr-l'École |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 vaakuna
 Saint-Cyr-l'École
 Koordinaatit: 48°48′03″N, 2°03′48″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Île-de-France
Departementti:  Yvelines
Arrondissementti:  Versailles
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,0 km²
Väkiluku (2017):  18 795 
 – Väestötiheys:  3 751 as./km²
Kunnan numero:  78545
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Cyr-l'École on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 24 km Pariisista länteen.
Lycée militaire de Saint-Cyr
Saint-Cyrissä oli 1600-luvulla Madame de Maintenonin perustama sisäoppilaitos Maison royale de Saint-Louis. Koulun lopettamisen jälkeen sinne muutti Napoleonin sotilasakatemia Lycée militaire de Saint-Cyr.
 Kaupungissa on ollut vuodesta 1911 lähtien Institut aérotechnique, Aerodynamics Research Institute.