stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pornainen
Tunnettuja asukkaita

Johannes Askolin (1843–1912), kauppias, tehtailija, kauppaneuvos
Ilmari Kivinen (1883–1940), pakinoitsija, kirjailija
Kimmo Ohtonheimo (s. 1981), luontokuvaaja ja -toimittaja
Helmi Pekkola (1886–1934), opettaja, kirjailija
Wallu (oik. Harri Vaalio) (s. 1956), sarjakuvapiirtäjä
Harri Virtanen (s. 1963), käsikirjoittaja, dramaturgi, kirjailija, terapeutti
Matti Peltonen (s. 1952), sosiaalihistorian professori
Åke Mangström (1896–1937), jääkärieverstiluutnantti
Sulo-Weikko Pekkola (1890–1931), kirjailija, jääkärikapteeni
Johan Sainio (1889–1939), kirjailija, jääkärivänrikki
Eino Tuompo (1902–1979), eversti
Wiljo Tuompo (1893–1957), jääkärikenraali, pankinjohtaja
Yrjö Tuompo (1897–1964), eversti
Joni Hava (s. 1999), kilpakävelijä
Esko Sirén (1938–1983), este-, kestävyys- ja maastojuoksija
Joona Sotala (s. 1998), e-urheilija
Hannu Vaahtoranta (1943–2023), uimari
Jaakko Itälä (1933–2017), ministeri, kansanedustaja (LKP), poliitikko
Risto Kuisma (s. 1947), varatuomari, kansanedustaja (SDP)
Felix Seppälä (1895–1972), kansanedustaja, opettaja
Laukkoskella ovat asuneet ja viettäneet kesiään monet kuuluisat näyttelijät ja kirjailijat. Muun muassa Mika Waltari on kirjoittanut suurimman osan tuotannostaan Laukkosken huvilassaan. Regina Linnanheimon perheellä oli kesäasunto Pornaisissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pornainen Wikimedia Commonsissa
Pornaisten kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Pornaisten avainluvut
Pornaisten peruskoulun kotisivut
| n k Helsingin seutu |
| --- | --- | --- |
| Pääkaupunkiseutu |  Espoo  Helsinki  Kauniainen  Vantaa  |  |
| Helsingin seutu | Pääkaupunkiseudun kuntien lisäksi: Hyvinkää  Järvenpää  Kerava  Kirkkonummi  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Sipoo  Tuusula  Vihti  |  |
| Helsingin seutukunta | Helsingin seudun kuntien lisäksi: Karkkila  Lohja  Siuntio  |  |
| n k Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Askola  Espoo  Hanko  Helsinki  Hyvinkää  Inkoo  Järvenpää  Karkkila  Kauniainen  Kerava  Kirkkonummi  Lapinjärvi  Lohja  Loviisa  Myrskylä  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Porvoo  Pukkila  Raasepori  Sipoo  Siuntio  Tuusula  Vantaa  Vihti 
Entiset kunnat:  Bromarv  Degerby  Haagan kauppala  Huopalahti  Hyvinkään maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Karjalohja  Kulosaari  Liljendal  Lohjan kunta  Nummi  Nummi-Pusula  Oulunkylä  Pernaja  Pohja  Porvoon maalaiskunta  Pusula  Pyhäjärvi Ul  Ruotsinpyhtää  Sammatti  Snappertuna  Tammisaaren maalaiskunta  Tammisaari  Tenhola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Pornaisten kirkko.
Halkiankosken voimalaitos Mustijoen varrella lähellä Halkian kylää.
Ilmakuva Pornaisten kunnan keskustasta
Kunnankirjasto Kirveskoskella.
Lisenssi

Lisenssi (lat. licentia eli lupa) on todistus luvan olemassaolosta esimerkiksi television katseluun, aseenkantamiseen, tiettyjen tavaroiden viemiseen tai tuomiseen maahan sekä lupa valmistaa patentin suojaamia tavaroita maksua vastaan. Lisenssin käytöstä mahdollisesti suoritettavaa korvausta kutsutaan lisenssimaksuksi tai rojaltiksi.
Digitaalisessa tekniikassa ohjelmiston tai muun immateriaalioikeuden alaisen omaisuuden käyttöön oikeuttava sopimus. Ohjelmistolisenssiksi ymmärretään yleensä lisenssipaperiin painettu, ohjelmiston rekisteröimiseksi tarvittava sarjanumero (lisenssinumero) ja sen mukana tulevat käyttöehdot.selvennä
Alkujaan lisenssi tarkoitti lupaa esimerkiksi kulkea toisen omistaman maa-alueen halki. Nykyään sana viittaa pikemminkin teoksen tai ohjelmiston tekijänoikeuksien haltijan määrittelyyn siitä, miten teosta saa käyttää, muunnella tai kopioida. Avoimet lisenssit ovat yleistyneet reaktiona epäoikeudenmukaiseksi koetulle tiukalle lisensoinnille.
Ohjelmistolisenssit

Ohjelmistoja voidaan lisensoida useilla avoimilla lisensseillä.
Omisteisen ohjelmiston lisensointi voi olla esimerkiksi suoritinmäärän tai käyttäjämäärän mukaan. Omisteinen lisenssi voi myös olla vuosittain uusittava.
Pilvipalvelut, kuten Software as a Service (SaaS), perustuvat ohjelmiston vuokraamiseen palveluna.
Erilaisia lisenssejä

Creative Commons – Maailmalla suosituin avointen sisältöjen lisenssi.
Public domain – Tekijä luopuu kaikista oikeuksista. Tuotetta voi käyttää ja kopioida vapaasti. Tuotetta voi myydä maksua vastaan. Tuotteen tai sen osan voi lisätä johonkin toiseen tuotteeseen.
Shareware – Käyttäjät saavat kokeiltavaksi esittelyversion. Kun kokeiluaika on päättynyt, kokeilijan tulee päättää aikooko hän käyttää jatkossa ohjelmaa vai ei. Jos hän päättää jatkaa käyttöä, se on rekisteröitävä (tyypillisesti maksullinen).
Freeware
GNU General Public License (GPL)
GNU Lesser General Public License (LGPL)
Mozilla Public License (MPL) 1.0 ja 1.1
BSD-lisenssi
Apache-lisenssi
Microsoft Public License (Ms-PL)
Microsoft Reciprocal (Ms-RL)
IBM Public License
Intel Open Source License
Apple Public Source License
Nokia Open Source License
Sun Industry Standards Source License
Sun Public License
Omisteinen eli kaupallinen lisenssi, joka ei salli levittämistä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lisenssi Wikimedia Commonsissa
OS-lisenssejä (englanniksi)
Joinup Licensing Assistant (JLA) - EU:n lisenssivertailutyökalu (englanniksi)
Kote Mardžanišvili

Kote Mardžanišvili 1920-luvulla.
Konstantine "Kote" Mardžanišvili (georg. კონსტანტინე [კოტე] მარჯანიშვილი, 9. kesäkuuta (J: 28. toukokuuta) 1872 – 17. huhtikuuta 1933), tunnettu myös venäläisellä nimellä Konstantin Aleksandrovitš Mardžanov (ven. Константин Александрович Марджанов), oli georgialainen teatteriohjaaja, jolla oli merkittävä vaikutus Georgian, Venäjän ja Neuvostoliiton teatteriin ennen vallankumousta ja sen jälkeen. Hän oli yksi Georgian arvostetuimmista ja ammattitaitoisimmista ohjaajista ja hänet tunnettiin erityisesti ylenpalttisista ja suurisuuntaisista teatteriesityksistään.
Uran alku

Mardžanišvili syntyi hyvin toimeen tulevaan upseerin perheeseen Qvarelissa itäisessä Georgiassa, joka kuului tuolloin Venäjän keisarikunnan Tiflisin kuvernementtiin. Näyteltyään ja työskenneltyään ohjaajana synnyinmaassaan vuosina 1893–1909 hän lähti Venäjälle ja venäläisti sukunimensä muotoon Mardžanov.
Hän työskenteli venäläisissä maakuntateattereissa ensin näyttelijänä ja myöhemmin ohjaajana, kunnes hän pääsi moskovalaiseen Nezlobin-seurueeseen vuonna 1906 ja perusti myöhemmin yhdessä Aleksander Južinin kanssa Georgian draamastudion. Hän sai pian mainetta yhtenä tunnetun venäläisen näyttelijän ja ohjaajan Konstantin Stanislavskin (1863–1938) koulutetuimmista seuraajista. Ohjaajana Mardžanišvilin käyttämä päätekniikka oli johdattaa näyttelijää löytämään vaistomainen polku "ulkoisen totuuden" havaitsemiseksi. Vuonna 1910 Stanislavski tunnusti itsekin hänen monipuolisuutensa ja kutsui hänet samanaikaisesti Edward Gordon Craigin kanssa ohjaamaan Moskovan taiteelliseen teatteriin. Siellä hän esitti Hamsunin ja Ibsenin näytelmiä ja avusti Vladimir Nemirovitš-Dantšenkon Karamazovin veljekset -näytelmän ohjauksessa (1910) ja Craigin Hamlet-ohjauksessa (1911). Craigin tyylitelty tapa käyttää ohjauksessaan nukkeja kiehtoi Mardžanišvilia, ja hän palasi väliaikaisesti Georgiaan tuottamaan Kuningas Oidipuksen samassa hengessä. Vuonna 1913 hänen välinsä Stanislavskiin katkesivat, sillä hänellä oli vasemmistosympatioita ja hän oli kiinnostunut dekadentismista. Hän järjesti eklektisen "Vapaan teatterin", jossa hän esitti oopperaa, operetteja, draamaa ja pantomiimia. Yritys tunnettiin siteistään säveltäjä Sergei Rahmaninoviin ja laulaja Fjodor Šaljapinin ja georgialaistyylisistä koreografioistaan, mutta se lopetettiin vuoden aikana suureksi osaksi talousvaikeuksien vuoksi. Sen jälkeen Mardžanišvili muutti Rostov-na-Donuun, jossa hän ohjasi paikallista teatteria vuosina 1914–1915.
Vallankumouksen jälkeen

Mardžanišvilin vuoden 1917 tuotanto Oscar Wilden näytelmästä Salomé oli todellinen menestys, jota esitettiin Venäjän vallankumouksen ja sisällissodan myrskyisten vuosien läpi Kiovassa, Moskovassa, Pietarissa ja Tbilisissä. Mardžanišvilin samanaikaiset kokeilut juhlavilla näyttämöillä Rostov-na-Donussa (1914–1915) ja Pietarissa (1916–1917) johtivat hänet koordinoimaan "Maailmanlaajuista kommuunia kohti" -massaspektaakkelin tuotantoa vuonna 1920 (ohjaajina myös Nikolai Petrov, Sergei Radlov, Vladimir Solovjov ja Adrian Piotrovski). Vuosien ajan hän työskenteli myös elokuvien parissa (1916–1928).
Vuonna 1922 Mardžanišvili palasi vastikään Neuvostoliittoon liitettyyn Georgiaan ja johti Rustaveli-teatteria Tbilisissä. Silloin myös tarmokas nuori ohjaaja Sandro Akhmeteli oli palannut Tbilisiin johtamaan nuoria näyttelijöitä neuvostovallan vastaiseen kapinaan. Miehet tekivät vaivautunutta mutta toisiaan kunnioittavaa yhteistyötä. Akhmetelin lähes despoottinen johtamistapa "Durudži"-seurueessaan oli kuitenkin Mardžanišvilille liikaa. Hänen tuotannostaan oli tullut aiempaa varautuneempaa ja häntä ajoi vakaumus, jonka mukaan "elämässä on tarpeeksi kärsimystä ilman sen esittämistä näyttämöllä". Vuonna 1926 hän ja osa seurueesta lähti Tbilisistä muodostaakseen kiertävän maakuntateatterin, joka käytti keskuksinaan Kutaisia ja Batumia, ja Akhmeteli sai yksin haltuunsa Rustaveli-teatterin. Uuden teatterin nimeksi tuli Toinen Georgian valtionteatteri, mutta lopulta se nimettiin Mardžanišvili-teatteriksi perustajansa mukaan vuonna 1933. Teatteri toimii yhä Tbilisissä ja jatkaa Mardžanišvilin eklektisiä ja jokseenkin konformistisia perinteitä.
Myöhempinä vuosinaan Mardžanišvili toimi Moskovassa Korš-teatterissa (1931–1932), Maly-teatterissa ja Operettiteatterissa (1933). Hänen uusi ohjelmistonsa oli pääosin venäläistä ja sopeutui bolševikkien doktriineihin, ja hän saikin palkintoja Moskovan draamaolympialaisissa vuonna 1930. Neuvostoliiton lehdistöön ilmestyi kuitenkin pian uhkaavia, Mardžanišvilia vastustavia syytöksiä. Hän kuoli 17. huhtikuuta 1933 sairauteen, ennen kuin huonontuva poliittinen tilanne johti Stalinin suureen puhdistukseen, joka vei hengen Mardžanišvilin aiemmalta kumppanilta ja kilpailijalta Sandro Akhmetelilta vuonna 1937.
Aiheesta muualla

Kote Mardžanišvili Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Neuvostoliittolainen Mardžanišvilille omistettu postimerkki vuodelta 1972.
M/S Gabriella

| M/S Gabriella |
| --- | --- |
 M/S Gabriella Kustaanmiekan salmessa.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Nykyinen reitti:  Helsinki–Maarianhamina–Tukholma Helsinki–Tallinna (vain kesäkautena)
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Maarianhamina
IMO-numero:  8917601
MMSI-numero:  230361000
Tunnuskirjaimet:  OJHP
Aiemmat nimet:  M/S Frans Suell (1992–1994) M/S Silja Scandinavia (1994–1997)
Omistaja:  Viking Line
Aiemmat omistajat:  Sea-Link Shipping (1992–1994) Silja Line (1994–1997)
Rakennustelakka:   Brodosplit, Split, Kroatia
Rakennusnumero:  372
Vesillelasku:  23. tammikuuta 1991
Luovutettu:  5. toukokuuta 1992
Status:  liikenteessä
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  12
Pituus:  171,2 m
Leveys:  27,6 m
Syväys:  6,4 m
Bruttovetoisuus (GT):  35 492
Koneisto:  4 × Pielstick 12 PC2 6V-400E -dieselmoottoria
Koneteho:  23 760 kW
Jääluokitus:  1A Super
Nopeus:  20,5 kn
Hyttipaikkoja:  2 402 henkilölle
Hyttejä:  677
Matkustajia:  2 400
Lastikapasiteetti:  900 m
Autokapasiteetti:  400 henkilöautoa tai noin 50 rekkaa
Sisaralukset:  M/S Crown Seaways M/S Isabelle X M/S Mega Victoria
Lähteet:  
M/S Gabriella (aiemmilta nimiltään M/S Frans Suell ja M/S Silja Scandinavia) on Viking Line -varustamon matkustaja-autolautta. Laivan pituus on 171,2 metriä, leveys 27,6 metriä ja syväys 6,4 metriä. Laivan koneet tuottavat 23 760 kilowatin tehon ja 20,5 solmun maksiminopeuden. Gabriellan matkustajakapasiteetti on 2 400, hyttipaikkoja on 2 402 hengelle. 4,7 metriä korkealle autokannelle mahtuu 400 henkilöautoa tai noin 50 rekkaa. Laivan jääluokitus on 1A Super.
Gabriellan sisaralukset ovat M/S Mega Victoria, M/S Isabelle X ja M/S Crown Seaways.
Käyttöhistoria > 1992–1997

Vuonna 1989 vastaperustettu Euroway-varustamo tilasi tuolloin Jugoslaviaan kuuluneen Kroatian Splitistä Viking Linen M/S Amorellan ja M/S Isabellan pohjalta suunnitellun aluksen. Sotatoimet haittasivat aluksen rakennustöitä, minkä vuoksi laiva pääsi aloittamaan liikenteen puoli vuotta aiottua myöhemmin.
Alus laskettiin vesille 23. tammikuuta 1991, ja se luovutettiin Sea-Link Shipping AB:lle 5. toukokuuta 1992. Birgit Nilsson kastoi 16. toukokuuta 1992 aluksen Frans Suelliksi. Liikenteen reitillä Malmö–Travemünde/Lyypekki alus aloitti 19. toukokuuta 1992. Reitti laajennettiin kulkemaan Kööpenhaminan kautta 1. syyskuuta 1993 alkaen.
Euroway-reitti lopetettiin 12. maaliskuuta 1994. Alus siirrettiin Vuosaaren telakalle, jossa siihen tehtiin uudistuksia ja se maalattiin Silja Linen väreihin. Alus rahdattiin Silja Linelle 31. maaliskuuta 1994 alkaen. Se asetettiin reitille Turku–Maarianhamina–Tukholma nimellä Silja Scandinavia.
Käyttöhistoria > 1997–

Silja Scandinavia myytiin Viking Linelle 18. marraskuuta 1996. Alus siirrettiin Vuosaaren telakalle 4. huhtikuuta 1997 maalattavaksi Viking Linen väreihin. Samana päivänä alus oli viimeisen kerran liikennöinyt Tukholman ja Turun väliä Silja Linen väreissä.
Alus alkoi liikennöidä reitillä Helsinki–Tukholma nimellä Gabriella 17. huhtikuuta 1997. Maarianhaminassa alettiin käydä 30. kesäkuuta 1999 alkaen. Tämän jälkeen laiva on tehnyt satunnaisia vierailuja Turku–Maarianhamina–Tukholma- ja Helsinki–Tallinna-reiteillä.
Laivaa peruskorjattiin keväällä 2016 ja sinne avattiin kahdeksan uutta baaria ja ravintolaa. Lisäksi laivan sisääntuloaulaan tuli uusi myymälä, jossa on tarjolla vaihtuva valikoima tunnettuja muotituotteita. Myös yleistä matkustusmukavuutta kohennettiin, kun laivalle tuli lähes 100 uudistettua hyttiä sekä uusi kylpyläosasto. Laivan kylkiin maalattiin jo muissa Viking Linen aluksissa olleet ”aaltoviivat”.
Laiva peruskorjattiin ja uudistettiin Naantalin telakalla 12.–29. huhtikuuta 2018.
Laiva siirtyi 21. syyskuuta 2020 korvaavaksi alukseksi reitille Turku–Maarianhamina–Tukholma M/S Amorellan edellisenä päivänä sattuneen karilleajon seurauksena.
Laiva siirtyi 23. marraskuuta 2020 jälleen korvaavaksi alukseksi reitille Turku–Maarianhamina–Tukholma M/S Viking Gracen 21. marraskuuta tapahtuneen karilleajon seurauksena.
Gabriellan linjapareina ovat vakituisesti toimineet vuosina 1997–2020 M/S Mariella, vuonna 2022 M/S Amorella ja vuodesta 2024 M/S Viking Cinderella.
Kansikuvaus

Kansi 12: Komentosilta ja aurinkokansi.
Kansi 11: Captain’s deck – SUM-, LUX- ja B2X-luokkien hyttejä.
Kansi 10: Conference deck – Kokoustiloja (kesällä Adventure Island -seikkailusaaret, kesän ulkopuolisina loma-aikoina Kid's playroom -leikkimaailma) ja Upstairs Pub -baari (yläkerta), miehistön hyttejä.
Kansi 9: Compass deck – Suite-, LXA-, LYX-, B4F-, B2T- ja B2P-luokkien hyttejä, nuorisohuone, Upstairs Pub -baari (alakerta), aurinkokansi.
Kansi 8: Restaurant deck – The Buffet-, Bistrotek-, Wine Bar-, Grill-, No Name-, ja A'la Carte & Sea -ravintolat, tupakointihuone, kasino, Club Mar -yökerho, Living Room.
Kansi 7: Info & Shopping deck – Suite- B4-, B2P-, B2T-, B4F-, LYX- ja LXA-luokkien hyttejä, tax-free-myymälä, info, leikkihuone, Pop Up Shop -myymälä, Coffee & Joy -kahvila, säilytyslokerot, maihin- ja laivaannousu.
Kansi 6: Sextant deck – A4-, B4L-, B2L-, B4- ja B2P-luokkien hyttejä, videopeli-/nuorisohuone, sauna- ja uima-allasosasto.
Kansi 5: Bell deck – A4-, A4R-, HA3/HB3-, B2P- ja B4-luokkien hyttejä, maihin- ja laivaannousu.
Kansi 4: Car platform deck – Autokansi (nostettava henkilöautokansi).
Kansi 3: Car deck – Autokansi.
Kansi 2: Anchor deck – C4-luokan hyttejä, konehuoneiden ylätasot ja konevalvomo.
Kansi 1: Pää- ja apukonehuoneet, kattilahuone ja muita teknisiä tiloja.
Palvelut > Ravintolat & kahvilat

The Buffet, itsepalveluravintola, kansi 8.
A’la Carte & Seafood Bar, perinteinen a la carte -ravintola baarilla, kansi 8.
Grill, hampurilais- ja pihviravintola, kansi 8.
Bistrotek, kausittain vaihtuvalla teemalla oleva ”katuravintola”, kansi 8.
No Name, ravintola, joka tarjoaa makuja eri puolilta maailmaa, kansi 8.
Coffee & Joy, kahvila, kansi 7.
Palvelut > Baarit

Club Mar, laivan suurin yökerho, jossa esiintyy muun muassa artisteja ja Ville Viking, kansi 8.
Upstairs Pub, pubi, kannet 9 ja 10.
Wine Bar, viini- ja aperitiivibaari, pianomusiikkia, kansi 8.
Palvelut > Myymälät

Taxfree Shop, suurikokoinen tax-free-myymälä, kansi 7.
Pop Up Shop, pieni myymälä kausittain vaihtuvalla teemalla, kansi 7.
Wine Shop, pieni viinien erikoismyymälä Wine Barin yhteydessä, kansi 8.
Palvelut > Muut palvelut

Info-piste, neuvonta vuorokauden ympäri, kansi 7.
Conference, kokoustiloja, kansi 10.
Leikkihuone sijaitsee kannella 7. Kesäaikoina myös kannella 10 kokoustilojen alueilla.
Hytit

Viking Gracen myötä Viking Line on muuttanut hyttiluokkien nimet perinteisistä kirjain-numerolyhenteistä uusiin kuvailevimpiin nimiin. Nimet on muutettu hiljalleen myös muilla Viking Linen aluksilla. Kaikissa hyteissä on WC ja suihku.
Suite: Hytti 4 hengelle parivuoteella ja vuodesohvalla. Aamiainen sisältyy hintaan. Pinta-ala 28,5 m² (kansi 7) tai 33,5 m² (kansi 9).
Junior Suite, balcony (SUM): 2 hengen hytti parvekkeella. Parivuode ja vuodesohva. Pinta-ala 27 m².
Seaside Premium, balcony (LUX): 2 hengen hytti parvekkeella. Parivuode ja vuodesohva. Pinta-ala 22–25 m².
Seaside Premium Large (LXA): 2 hengen hytti ilman parveketta. Parivuode ja vuodesohva. Pinta-ala 20 m².
Seaside Premium (LYX): 2 hengen hytti ilman parveketta. Parivuode. Pinta-ala 11,5 m².
Inside Premium (B2X): Tilava 2 hengen ikkunaton hytti. Parivuode. Pinta-ala 14,8–16,5 m².
Inside Comfort Plus (B2T): Tilava 2 hengen ikkunaton hytti. Parivuode). Pinta-ala 11 m².
Inside Comfort Family (B4F): Tilava 4 hengen ikkunaton hytti. Parivuode, 1 ylä- ja 1 alavuode. Pinta-ala 13 m².
Inside Large (B4L): Tilava 4 hengen ikkunaton hytti. Parivuode, 1 ylä- ja 1 alavuode. Pinta-ala 13 m².
Inside Large (B2L): Tilava 2 hengen ikkunaton hytti. Parivuode. Pinta-ala 11 m².
Seaside Standard (A4): Ikkunallinen 4 hengen hytti. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 8,5 m².
Seaside Standard Allergy (A4R): Ikkunallinen 4 hengen hytti ilman kokolattiamattoa. 2 ala- ja ylävuodetta. Pinta-ala 8,5 m².
Inside Standard (B4): Ikkunaton 4 hengen hytti. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 8,5 m².
Inside Standard Allergy (B4R): Ikkunaton 4 hengen hytti ilman kokolattiamattoa. 2 ala- ja ylävuodetta. Pinta-ala 8,5 m².
Seaside/Inside Handicap (HA3/HB3): Ikkunallinen/ikkunaton 3 hengen hytti. Suunniteltu liikuntarajoitteisille. 2 alavuodetta ja 1 ylävuode. Pinta-ala 14,5 m².
Inside Piccolo (B2P): Pieni ikkunaton hytti 2 hengelle. 1 ala- ja 1 ylävuode. Pinta-ala 7 m².
Economy (C4): Ikkunaton hytti kannella 2 (autokannen alla) 4 hengelle. 2 ala- ja 2 ylävuodetta. Pinta-ala 8,5 m².
Sisäkuvia

A4 Standard -hytti.
Info-piste.
Kannen 7 aula.
Ravintola-arkadi.
Club Mar -yökerho.
Onnettomuudet

23. tammikuuta 2004 M/S Gabriella törmäsi Suomenlinnan lautan Ehrensvärdin kanssa. Gabriellaan tuli pieni reikä vesirajan alapuolelle. Suomenlinnan lautan miehistöstä kaksi loukkaantui ja sillä olleita ajoneuvoja vaurioitui. Lautan kapteeni oli onnettomuushetkellä alkoholin vaikutuksen alaisena.
12. tammikuuta 2022 M/S Gabriella törmäsi sähkökatkon seurauksena Helsingissä laituriin Allas Sea Poolin edustalle. Laiva sai suuria naarmuja ja lommoja kylkiinsä, lisäksi keulaosa vaurioitui hieman vesirajan yläpuolelta ja keulabulbista. Allas Sea Poolin saunarakennus halkesi keskeltä kahtia ja osa rakenteista siirtyi kymmeniä senttejä Kauppatorin suuntaan. Alus siirtyi Turun korjaustelakalle Naantaliin korjattavaksi. M/S Viking Cinderella korvasi aluksen korjaustöiden ajaksi. M/S Gabriella palasi liikenteeseen helmikuun lopulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Gabriella Wikimedia Commonsissa
M/S Gabriella Viking Linen verkkosivuilla
Fakta om Fartyg – M/S Frans Suell, Fakta om fartyg. Arkistoitu 25.5.2012. Viitattu 14.2.2008. (ruotsiksi)
Viking Line
| --- | --- |
Nykyiset alukset:   Gabriella  Cinderella  Viking Glory  Viking Grace  Viking XPRS 
Entiset alukset:   Amorella  Apollo (1970)  Apollo III  Athena  Aurella  Boge  Diana  Diana II  Drotten  Isabella  Kalypso  Kapella  Linden  Marella  Mariella  Olympia  Rosella  Slite  Thor Viking  Turella  Viking  Viking 1  Viking 2  Viking 3  Viking 4  Viking 5  Viking 6  Viking Saga  Viking Sally  Viking Song  M/S Ålandsfärjan  S/S Ålandsfärjan 
Tilatut alukset, joita ei koskaan toimitettu:   Viking ADCC  Europa  Hansa Express 
Entiset osakasvarustamot:   Vikinglinjen  Slite  SF Line  Sally  Ålandsfärjan 
Muuta:  Ville Viking
M/S Gabriella vuonna 1997 oltuaan vasta muutaman kuukauden Viking Linen väreissä. Huomaa kokonaan punainen savupiippu ja valkoiset peräportit.
M/S Gabriellan kansikartta.
M/S Gabriella Katajanokalla vuonna 2022.
Bari (kaupunki)

| Bari |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Bari
 Koordinaatit: 41°07′31″N, 16°52′0″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Apulia
Metropolikaupunki:  Bari
Hallinto:  
 – Pormestari:  Michele Emiliano (PD)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  116 km²
Väkiluku (31.12.2015):  326 344
 – Väestötiheys:  2 813 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.comune.bari.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bari on kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Italiassa Adrianmeren rannalla. Antiikin aikaan kaupunki tunnettiin nimellä Barium. Bari on Apulian alueen ja Barin metropolikaupungin pääkaupunki ja tärkein satamakaupunki. Barissa asuu noin 326 000 asukasta, ja se on Italian yhdeksänneksi suurin kaupunki.
Kaupungissa on paljon historiallisesti arvokkaita nähtävyyksiä.
Maantiede

Barin vanhakaupunki sijaitsee niemimaalla, jonka toisella rannalla on nykyinen satama, toisella historiallinen satama. Uusi kaupunki levittäytyy rannikolle molemmilla puolilla, ja teollisuusalueet ovat sisämaassa.
Historia > Antiikki

Barin alueella on ollut asutusta viimeistään 1500-luvulta eaa. Antiikin aikana syntynyt kaupunki tunnettiin kreikaksi nimellä Barion ja latinaksi nimellä Barium. Se sai alkunsa peuketien heimon asutuksena. Kaupunki sai paljon kreikkalaisia vaikutteita Etelä-Italian kreikkalaiskaupungeista. Myöhemmin siitä tuli tavallinen roomalainen kaupunki. Barium oli tärkeä satama ja sijaitsi myös merkittävien teiden risteyskohdassa.
Historia > Myöhempi historia

Varhaisella keskiajalla kaupunki toimi saraseenien linnoituksena ja Bysantin kuvernöörin asuinpaikkana. Barin piirityksessä normanniseikkailija Robert Guiscard valtasi kaupungin vuonna 1071 ja ajoi näin Bysantin viimeisestä tukikohdastaan Italiasta. Ristiretkeläiset kulkivat kaupungin kautta. 1300-luvulta vuoteen 1558 se oli itsenäinen ruhtinaskunta, mutta päätyi sitten Napolin alaisuuteen ja lopulta yhdistyvään Italiaan 1860. Toisessa maailmansodassa Bari oli 500 000 liittoutuneen sotilaan huoltotukikohta. Barin pommitus oli paha takaisku liittoutuneille, jotka menettivät 17 laivaa, tuhat sotilasta ja paljon rahtia. Satoja siviileitä haavoittui. Myöhemmin paljastui, että räjähtäneestä laivasta oli levinnyt ympäristöön sinappikaasua.
Talous ja palvelut

Kaupungissa toimii muun muassa kemian-, metalli-, tekstiili- ja elintarviketeollisuutta sekä öljynjalostusta. Kaupungissa on yliopisto (Università degli Studi di Bari) ja teknillinen korkeakoulu (Politecnico di Bari).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bari Wikimedia Commonsissa
Barin metropolikaupunki
Acquaviva delle Fonti | Adelfia | Alberobello | Altamura | Bari | Binetto | Bitetto | Bitonto | Bitritto | Capurso | Casamassima | Cassano delle Murge | Castellana Grotte | Cellamare | Conversano | Corato | Gioia del Colle | Giovinazzo | Gravina in Puglia | Grumo Appula | Locorotondo | Modugno | Mola di Bari | Molfetta | Monopoli | Noci | Noicattaro | Palo del Colle | Poggiorsini | Polignano a Mare | Putignano | Rutigliano | Ruvo di Puglia | Sammichele di Bari | Sannicandro di Bari | Santeramo in Colle | Terlizzi | Toritto | Triggiano | Turi | Valenzano
Pyhän Nikolaoksen basilika Barissa.