stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antiretroviraalit
Historia

Ensimmäinen HIV-lääke oli tsidovudiini eli AZT. Yhdiste kehitettiin jo 60-luvulla syöpälääkkeeksi, mutta se ei saanut hyväksyntää. Se otettiin käyttöön vuonna 1986. Vaikutukset HIV-positiivisten tilaan olivat aluksi dramaattisen hyvät, mutta resistenssi kehittyi nopeasti. Seuraavaksi käyttöön otettu lääke oli didanosiini. Kuitenkin vasta vuonna 1997 käyttöön otettu korkea-aktiivinen antiretroviraalihoito HAART mullisti HIV:n hoidon ja antoi pitkäaikaiset ja hyvät tulokset. Nykyään HIV-lääkkeitä voidaan ottaa vain yksi annos päivässä.
Ryhmät

Mitään näistä lääkkeistä ei saa käyttää yksinään vaan aina yhdistelmänä.
Nukleosidiset käänteiskopioija­entsyymin estäjät vaikuttavat lopettamalla HIV:n RNA:n muuntamisen DNA:ksi ja katkaisevat HIV:n DNA -ketjun
Ei-nukleosidiset käänteiskopioija­entsyymin estäjät estävät kilpailemattomasti viruksen käänteiskopioija­entsyymin toimintaa vaikuttamalla täysin eri kohtaan kuin edellä mainuttu ryhmäselvennä
Proteaasin estäjät estävät viruksen proteaasientsyymeitä toimimasta, jolloin viruksista tulee epäkypsiä ja kykenemättömiä lisääntymään, koska niiden kuori ei kehity normaalisti
CCR5-estäjät eivät vaikuta itse virukseen, vaan elimistön omiin solureseptoreihin, joita virus tarvitsee päästäkseen solun sisälle; joiltain ihmisiltä puuttuu synnynnäisesti tämä reseptori, ja lääkitys perustuu tähän. Tätä lääkettä käytetään vain potilailla, joiden virus on testattu R5-trooppiseksi eli CCR5-hakuiseksi. Ryhmän ainoa lääke on maraviroki.
Integraasinestäjät estävät integraasientsyymin toimininnan. Integraasientsyymiä tarvitaan liittämään HIV:n perimä T-solujen DNA:han.
Fuusionestäjä on ainoa injisoitava HIV-lääke ja yleensä viimeinen vaihtoehto. Se on monoklonaalinen vasta-aine, joka estää HIV:tä pääsemästä solun sisään, koska se salpaa viruksen gp41-reseptoria.
Farmakokineettiset tehostajat eivät yksinään tehoa HIV:hen. Niitä käytetään parantamaan varsinaisten HIV-lääkkeiden hyötyosuutta tai pidentämään puoliintumisaikaa (ritonaviiri pienillä annoksilla ja kobisistaatti).
Lääkehoidon aloitus

Pelkkä HIV-positiivisuus ei ole aihe lääkityksen aloittamiseen. HIV-lääkitys suositellaan aloitettavaksi, kun CD4+ auttajasolumäärä on laskenut alle 0.350×109/litra. Tutkimusten perusteella tiedetään ennusteen olevan huonompi, kun lääkitys aloitetaan vasta auttajasolumäärän pudottua mainitun rajan alle. Lääkehoidon tavoitteena on saada virusmäärä niin pieneksi, ettei sitä voi PCR-menetelmällä mitata eli alle 40 kopioon millilitrassa verta.selvennä Muita syitä aloitukseen ovat esimerkiksi hyvin korkea viruskuorma tai jos korkeista auttajasolupitoisuuksista huolimatta kehittyy oireita kuten kuumetta, ripulia tai imusolmukkeiden turpoamista.
HIV-lääkitys perustuu aina useamman kuin yhden lääkkeen käyttöön. Käytännössä valitaan kolme tai neljä lääkettä. Yhden tai kahden lääkkeen käyttö johtaa viruksen muuttumiseen resistentiksi käytetyille lääkkeille.
Lääkehoidon aloitus > Aloitusyhdistelmä

Lääkitys aloitetaan pääsääntöisesti kahdella nukleosidijohdannaisella (NRTI). Hyväksyttävän tehon saamiseksi tarvitaan kolmas lääke. Se on yleensä joko ei-nukleosidinen (NNRTI) käänteiskopioijaentsyymin estäjä tai proteaasinestäjä (PI) ritonaviirillä tehostettuna. Ritonaviiri parantaa proteaasinestäjien hyötyosuutta. Atripla on lääke, jossa on kolme lääkettä samassa kapselissa. Se otetaan vain kerran päivässä tyhjään mahaan, joten se voi olla hyvä aloitusvaihtoehto. Nykyään aloitetaan pääsääntöisesti tenofoviirin ja emtrisitabiinin yhdistelmällä. Tarvitaan myös kolmas lääke, esimerkiksi integraasinestäjä. Stribild on myös kerran päivässä otettava HIV-lääke. Siinä on kahta NRTI-lääkettä (tenofoviiri ja emtrisitabiini) ja integraasin estäjää (elvitegraviiri) sekä sen puoliintumisaikaa pidentämään kobisistaattia. Kolmen NRTI-lääkkeen yhdistelmää voidaan käyttää vain poikkeustilanteissa, jos potilas ei siedä muita lääkkeitä.
Kahden ei-nukleosidisen käänteiskopioijaentsyymin yhdistelmää ei suositella käytettäväksi lisääntyneen sivuvaikutusriskin vuoksi. Vaikutuksia ovat mm. ihottuma ja maksa-arvojen nousu. Näyttöä tämän yhdistelmän paremmasta kliinisestä tehosta ei ole.
Markkinoilla olevat lääkeyhdistelmät

| Kauppanimi | Lääkkeen nimet | FDA hyväksymispäivämäärä Yhdysvalloissa |  |
| --- | --- | --- | --- |

| Trizivir | Abakaviiri + Tsidovudiini + Lamivudiini | 15. marraskuuta 2000 | Glaxo Smith Kline |
| Kaletra | Lopinaviiri + ritonaviiri | 15. syyskuuta 2000 | AbbVie |
| Epzicom (Yhdysvalloissa) Kivexa (Euroopassa) | Abakaviiri + Lamivudiini | 2. elokuuta 2004 | Glaxo Smith Kline |
| Truvada | Tenofoviiri/emtrisitabiini | 2. elokuuta 2004 | Gilead Sciences |
| Atripla | Efavirentsi + tenofoviiri/emtrisitabiini | 12. heinäkuuta 2006 | Gilead Sciences ja  Bristol-Myers Squibb |
| Complera | rilpiviriini + tenofoviiri/emtrisitabiini | 10. syyskuuta 2011 | Gilead Sciences ja  Tibotec (Johnson & Johnson) |
| Stribild | elvitegraviiri + kobisistaatti + tenofoviiri/Emtrisitabiini | 27. elokuuta 2012 | Gilead Sciences |
Resistenssi

Jos virusmäärä nousee pitkäksi ajaksi yli mittausrajan ja potilaan hoitomyöntyvyys on varmistettu, on kyseessä resistenssi HIV-lääkkeitä kohtaan. Tällöin pyritään tekemään genotyyppinen resistenssimääritys. Lääkkeet, joille virus on tullut resistentiksi pyritään vaihtamaan mahdollisimman nopeasti pois, jotta vältytään ristiresistenssiltä eli siltä, että virus tulee vastustuskykyiseksi myös muille saman ryhmän lääkkeille. Usein joudutaan tällöin poikkeamaan peruslääkityksestä, ja tarvitaan uusiin lääkeryhmiin kuuluvia lääkkeitä kuten integraasinestäjiä tai fuusionestäjiä, koska niiden vaikutusmekanismi on täysin erilainen eikä ristiresistenssiä esiinny. Täytyy muistaa NNRTI-lääkkeiden pitkä puoliintumisaika, joten muuta lääkitystä on jatkettava vielä kaksi viikkoa ennen lääkkeen lopettamista. Ensimmäisen polven NNRTI-lääkitys pitäisi lopettaa mahdollisimman pian resistenssin kehittymisen jälkeen, koska jo yksi pistemutaatio riittää aiheuttamaan tälle lääkeryhmälle resistenssin. Toisen polven NNRTI-lääkeresistenssiin tarvitaan kaksi tai kolme mutaatiota ennen kuin teho lakkaa, mutta jos ensimmäisen polven lääkitystä jatketaan, voi kehittyä lisää mutaatioita eikä toisen polven lääkkeetkään enää tehoa.
Haitta- ja yhteisvaikutukset

HIV-lääkkeillä on monia haitta- ja yhteisvaikutuksia. Esimerkiksi AZT aiheuttaa usein neutropeniaa ja anemiaa. AZT aiheuttaa myös insuliiniresistenssiä Lipodystrofia tarkoittaa rasvakudoksen uudelleenjakautumista. Sitä aiheuttavat etenkin tymiinijohdokset eli tsidovudiini ja stavudiini. Munuaisiin ja maksaan kohdistuvia haittoja voi esiintyä ja siksi on syytä seurata maksa-arvoja ja kreatiinia. Didanosiini on tavallisin maksahaittojen aiheuttaja. Antiretroviraaleista etenkin d4T:n sekä AZT voivat aiheuttaa diabetestä ja insuliiniresistenssiä. Luustomuutoksia voi esiintyä HIV-positiivisilla, mutta on epäselvää missä määrin tämä johtuu itse infektiosta ja missä määrin antiretroviraaleista. Laktaattiasidoosi on HIV-lääkkeiden vakava, mutta harvinainen haitta. Sen oireet kehittyvät yleensä hitaasti. Se liittyy nukleosidijohdosten käyttöön. Stavudiinin (d4T) käyttö on suositeltu lopetettavaksi lähes kokonaan, koska se aiheuttaa paljon neuropatiaa, joka saattaa jäädä pysyväksi ja vaikeaksi, vaikka lääkitys lopetettaisiin. Integraasinestäjät näyttävät hyvin siedetyiltä. Tosin nekin voivat nostaa kreatiinia. Mäkikuismaa ei tule käyttää yhdessä HIV-lääkkeiden kanssa.
Haitta- ja yhteisvaikutukset > Kolesteroli ja sydänvaikutukset

Kolesteroliarvoissa voi tapahtua haitallisia muutoksia. Proteaasin estäjät nostavat sekä kolesteroli- että veren triglyseridipitoisuuksia. Myös efavirentsin, stavudiinin ja tsidovudiinin on eri tutkimuksissa todettu jonkin verran kohottavan lipidiarvoja. Nevirapiinin vaikutukset lipidiprofiiliin ovat sen sijaan todennäköisesti myönteisiä (mm. HDL-kolesteroli kohoaa). Antiretroviraaleihin liittyy jonkin verran lisääntynyt riski sairastua sydän- ja verisuonitauteihin. HIV-lääkeryhmistä lisääntynyt riski on liittynyt proteaasin estäjiin. On tärkeää kiinnittää huomiota potilaan muihin riskitekijöihin kuten tupakointiin, kohonneeseen verenpaineeseen, lipideihin ja vähäiseen liikuntaan. Statiineilla on yhteisvaikutuksia HIV-lääkkeiden kanssa. Pravastatiinia ja rosuvastatiinia voidaan kuitenkin yleensä käyttää. Joillekin potilaille kehittyy niin voimakas hypertriglyseridemia (>10 mmol /l), että se voi aiheuttaa haimatulehduksen.
Haitta- ja yhteisvaikutukset > Immunorekonstruktiivinen oireyhtymä

Immunorekonstruktiivisella oireyhtymällä tarkoitetaan tilaa, jossa potilaan immuunijärjestelmä on heikentynyt merkittävästi pitkälle edenneen HIV-infektion johdosta. Kun potilas aloittaa HIV-lääkityksen, immuunipuolustus alkaa nopeasti voimistua. Tämä saattaa aktivoida piilevän tulehduksen, elimistön alkaessa taistella sitä vastaan. Tällöin potilaalle voi ilmaantua oireita kuten kuumetta tai imusolmukkeiden turpoamista. Tilaa hoidetaan taudinaiheuttajan mukaan ja tarvittaessa kortikosteroideilla.
Ennaltaehkäisevä käyttö

HIV-lääkkeitä voidaan myös antaa terveelle henkilölle ennalta ehkäisemään HIV-infektiota, nk. pre-exposure prophylaxis (PrEP). Yhdysvalloissa on hyväksytty emtrisitabiini–tenofoviiri -yhdistelmä (Truvada) tartunnan ennaltaehkäisyyn. Henkilön altistuessa HIV:lle, säännöllisesti otettu ennalta ehkäisevä PrEP-lääkitys voi laskea riskiä sairastua jopa 96 %. Myös neulanpistostapaturmien jälkeen voidaan aloittaa ennalta ehkäisevä lääkitys. Äidin HIV-lääkitys muiden varotoimenpiteiden kanssa käytännössä pudottaa riskin synnyttää HIV-positiivinen lapsi alle yhteen prosenttiin.
Tulevaisuus

Uusia HIV-lääkkeitä kehitetään jatkuvasti, ja hoitotulokset paranevat jatkuvasti. Kuitenkaan parantavaa hoitoa tai rokotetta ei ole näköpiirissä. Yksi potilas on saatu paranemaan täysin luuydinsiirrolla, koska häneen siirrettiin luuydin ihmiseltä, joka on luonnostaan vastustuskykyinen HIV:tä vastaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://aidsinfo.nih.gov/ContentFiles/HIVandItsTreatment_cbrochure_en.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.aidsmeds.com/
Ensimmäinen HIV-lääke AZT (Retrovir)
Yksinkertaistettu kuva HIV-lääkkeiden toiminnasta
Kajaanin raatihuone

| Kajaanin raatihuone |
| --- | --- |
 Kajaanin raatihuone tammikuussa 2009
Osoite:  Linnankatu 14
Sijainti:  Kajaani
Koordinaatit:  64°13′37″N, 027°43′41″E
Valmistumisvuosi:  1831
Suunnittelija:  Carl Ludvig Engel
Omistaja:  Kajaanin kaupunki
Runkorakenne:  puu
Julkisivumateriaali:  puu
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kajaanin raatihuone on kulttuurihistoriallisesti merkittävä rakennus Kajaanissa. Raatihuone on vanhin Kajaanin keskusta-alueella säilynyt rakennus.
Kajaanilaiset saivat luvan ja taloudellisen avustuksen raatihuoneen rakentamiseen tsaari Aleksanteri ensimmäiseltä tämän vieraillessa Kajaanissa 1819. Raatihuone on suunniteltu Yleisten rakennusten intendentinkonttorissa kajaanilaisten omien suunnitelmien pohjalta. Empiretyylisen puurakennuksen suunnitelmat on allekirjoittanut intendentti Carl Ludvig Engel ja konduktööri Anton Wilhelm Arppe, mutta yleisesti sitä pidetään Engelin suunnittelemana. Rakennus valmistui 1831.
Kajaanin kaupunki entisöi raatihuoneen 1985–1990. Suunnitelmien pohjana käytettiin Irmeli Hangan Oulun yliopiston arkkitehtuurin osastolle tekemää diplomityötä. Entisöinnissä palautettiin muun muassa rakennuksen alkuperäinen seinäväri eli raatihuone on nykyään saman värinen kuin se oli valmistuessaan. Rakennukseen vuonna 1904 vaihdetut uusrenessanssityyliset ikkunat päätettiin jättää ennalleen, vaikka keskustelua ikkunoiden palauttamisesta alkuperäiseen empire-tyyliin keskusteltiinkin. Kajaanin kaupungille myönnettiin restauroinnista Oulun läänin rakennussuojelupalkinto, Viisikanta-palkinto, vuonna 1992.
Raatihuoneella on entisöinnin jälkeen toiminut Kajaanin kaupungin eri virastojen toimistoja ja matkailuinfo. Elias Lönnrot -keskus on toiminut talossa helmikuusta 2007 alkaen.
Postimerkkejä

7. heinäkuuta 1951 Suomessa julkaistiin ruskea 20 markan arvoinen postimerkki Kajaanin kaupungin 300-vuotisjuhlien kunniaksi. Postimerkissä näkyvät Ämmäkosken saaressa oleva Isak Rasmuksenpojan johdolla 1604–1619 rakennettu Kajaanin linna (1619–1717), Koivukosken voimalaitos ja Jac Ahrenbergin Kajaanin kirkko (1896) sekä Engelin suunnitteleman Kajaanin raatihuoneen tornit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kajaanin raatihuone Wikimedia Commonsissa
Kajaanin 300-vuotispostimerkki.
Askew

Askew  on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Desmond Askew (s. 1972), brittiläinen näyttelijä
Luke Askew (1932–2012), yhdysvaltalainen näyttelijä
Oliver Askew (s. 1996), amerikanruotsalainen moottoriurheilija
Reubin Askew (1928–2014), yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Baltian kilpi

Baltian kilven eri osat
Baltian kilpi on peruskallio, joka peittää lähes koko Fennoskandian lukuun ottamatta Skandien länsipuolta ja Ruotsin eteläisintä kärkeä. Peruskallion vanhin osa on syntynyt maankuoren sulan kiviaineen eli magman hitaasti jähmettyessä. Näin syntyi Suomen kallioperän yleisin kiviaines, graniitti.
Fennoskandian kilpi on osa Fennosarmatian kratonia.
Kilpi paljastaa pääasiassa arkeeisia ​​ja proterotsooisia kiviä, mutta rajoitetusti myös fanerotsooisen aionin ikäisiä kiviä. Suuri osa Fennoskandian kilvestä muodostui Svekofennin orogeneesin (paleoproterotsooinen maailmankausi) aikana. Vastaavaa osaa maankuoresta, joka on vahvistunut orogenian aikana, kutsutaan Svekofenni-kompleksiksi. Alueen proterotsooisia muodostumia ovat myös Pohjois-Suomen liuskealueet, granuliittialue ja kerrosintruusiot. Fennoskandian ja Baltian alue on sijainnut aikojen kuluessa eri puolilla maailmaa.
Kilpi on monimuotoinen kivikoostumuksessaan. Erilaiset metamorfiset kivet ovat yleisiä, ja niitä leikkaavat lukuisat intruusiot.
Samanlaiset Fennoskandiassa esiintyvät kivet muodostavat myös Viron sedimenttien peittämän peruskallion.
Kuolan supersyvä porausreikä auttoi saamaan lisätietoa kilven rakenteesta.
Jokimukan kunta

| Jokimukan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Keskustaajama:  Jokimukka
Kuntakoodi:  2510
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  17 600,76 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  4 851
 – Väestötiheys:  0,3 as./km²
 
 www.jokkmokk.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jokimukan tienviitta kolmella kielellä: ylimpänä ruotsiksi, keskellä luulajansaameksi ja alimpana pohjoissaameksi.
Kuva Stora Sjöfalletin kansallispuistosta.
Alggavaggen laakso ja Alggajavrren järvi Sarekin kansallispuistossa.
Staloluoktan suuntaan otettu kuva Padjelantan kansallispuistosta.
Jokimukan kunta (ruots. Jokkmokks kommun) on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Jokimukka.
Kunnan maapinta-ala on 17 600,76 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 4 851 henkeä (31.12.2020).
Kunta on pinta-alaltaan Ruotsin toiseksi suurin ja hyvin harvaan asuttu. Asukkaat ovat pääasiassa saamelaisia. Alueen itäisimmässä osassa on myös jonkun verran meänkielistä asutusta.
Kunta sai alkunsa 1600-luvun alussa, kun kuningas Kaarle IX päätti hankkia kirkko- ja markkinapaikkoja pohjoisesta, että saisi kasvatettua kuningaskuntaa, valvottua saamelaiskauppaa ja lisää verotuloja. Saamelaismarkkinat onkin järjestetty joka talvi vuodesta 1605 asti. Yli 400 vuotta keskeytymättömänä jatkunut perinne katkesi tilapäisesti, kun fyysiset markkinat jouduttiin perumaan koronaviruspandemian takia vuosina 2021 ja 2022.
Vuonna 2007 kunnassa oli 2,48 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Jokimukan pitäjä erotettiin vuonna 1607 Luulajan pitäjästä. Vuonna 1696 siitä erotettiin Kvikkjokkin seurakunta, joka liitettiin takaisin 1923. Jällivaaran pitäjä erotettiin puolestaan Jokimukasta vuonna 1742. Nykyisin Jokimukka on pinta-alaltaan Ruotsin toiseksi suurin kunta ja hieman suurempi kuin koko Värmlannin maakunta. Suuresta pinta-alasta johtuen Jokimukan rajoihin ei koskettu vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa lainkaan, vaan kunta on rajoiltaan sama kuin vuonna 1863, jolloin Jokimukan pitäjä muutettiin maalaiskunnaksi.
Väestönkehitys

| Jokimukan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 744 | 10 744 |
| 1955 | 1955 |    | 9 267 | 9 267 |
| 1960 | 1960 |    | 11 533 | 11 533 |
| 1965 | 1965 |    | 10 106 | 10 106 |
| 1970 | 1970 |    | 7 993 | 7 993 |
| 1975 | 1975 |    | 7 598 | 7 598 |
| 1980 | 1980 |    | 7 087 | 7 087 |
| 1985 | 1985 |    | 6 893 | 6 893 |
| 1990 | 1990 |    | 6 726 | 6 726 |
| 1995 | 1995 |    | 6 507 | 6 507 |
| 2000 | 2000 |    | 6 019 | 6 019 |
| 2005 | 2005 |    | 5 534 | 5 534 |
| 2010 | 2010 |    | 5 170 | 5 170 |
| 2015 | 2015 |    | 5 072 | 5 072 |
| 2020 | 2020 |    | 4 851 | 4 851 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 569 | 11,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 51 | 1,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 275 | 5,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 4 177 | 82,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 66 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 89 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 201 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 15,9 %
18–64-vuotiaat: 58,8 %
65 vuotta täyttäneet: 25,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,7 | 7,3 |
|   | jalostus | 32,2 | 30,4 |
|   | palvelut | 60,2 | 61,5 |
|   | tuntematon | 0,9 | 0,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 380 | 2 427 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 98,1 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 74,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 324 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jokimukka (ruots. Jokkmokk) | 2 786 |
| 2 | Vuollerim | 732 |
| 3 | Porjus | 328 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Kåbdalis
Messaure
Murjek
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kåbdalis
Mattisudden
Murjek
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Tårrajaur
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Jokimukan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 2 | 2 | 4 | 4 | 3 | 4 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 1 | 2 | 2 | 1 | 3 | 3 | 4 | 1 | 1 | 1 | 3 | 2 | 2 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 0 | 3 | 2 | 3 | 4 | 3 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 13 | 16 | 18 | 21 | 20 | 19 | 17 | 20 | 16 | 16 | 14 | 15 | 14 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 7 | 6 | 4 | 3 | 3 | 4 | 3 | 3 | 5 | 5 | 7 | 4 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 9 | 6 | 6 | 2 | 2 | 2 | 3 | 7 | 11 | 7 | 3 | 5 | 7 | 7 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 31 | 31 | 31 | 25 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Jokimukan piiri (Jokkmokks distrikt)
Porjuksen piiri (Porjus distrikt)
Vuollerimin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Jokkmokk
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Jokkmokk
Jokkmokks kbfd*
Kvikkjokk*
Kvikkjokks kbfd*
Porjus
Porjus kbfd*
Puottaure kbfd*
Vuollerim
Vuollerims kbfd*
Seurakunnat > Kirkot

Jokimukan vanha kirkko
Jokimukan uusi kirkko
Kvikkjokkin kirkko
Vuollerimin kirkko
Puottauren kirkko
Staloluoktan kirkkokota
Vaisaluoktan kirkkokota
Nähtävyyksiä

Nähtävyyksiä ovat muun muassa saamelais- ja tunturimuseo Ájtte sekä kaksi kirkkoa. Uusi kirkko on vuodelta 1889. Vanha kirkko oli alun perin vuonna 1753 tehty, mutta paloi kokonaan 1972 ja otettiin uudelleen käyttöön 1976 aivan samannäköisenä sisältä päin. Kirkon sisustusvärit sininen, punainen ja keltainen ovat myös alueen saamelaisten värit. Luonnonsuojelualueita on useita ja kansallispuistoja neljä: Sarek, Padjelanta, Stora Sjöfallet ja Muddus.