stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Samsung Galaxy J5 (2017)

| Samsung Galaxy J5 (2017) |
| --- | --- |

Valmistaja:  Samsung Electronics
Julkaistu:  kesäkuu 2017
Edeltäjä:  Samsung Galaxy J5 (2016)
Seuraaja:  Samsung Galaxy J6
Käyttöverkot:  2G, 3G, 4G
Mitat:  146,3 x 71,3 x 7,9 mm
Paino:  160 g
Näyttö:  5,2" Super AMOLED
Näytön kuvatarkkuus:  720 × 1 280 px
Suoritin:  Samsung Exynos 7 Octa 7870 -kahdeksanydin­prosessori, 1,6 GHz, ARM Cortex-A53, 64-bittinen, 14 nm
Grafiikkapiiri:  Mali-T830 MP2
Keskusmuisti:  2 Gt
Flash-muisti:  16 Gt
Takakamera:  13 megapikseliä
Etukamera:  13 megapikseliä
Puheaika:  21 h
Käyttöjärjestelmä:  Android 7.0 "Nougat", päivitettävissä Android 9.0 "Pie" -versioon
Akku:  3 000 mAh
Liitännät:  microUSB, kuulokeliitäntä
Muistikorttipaikka:  tukee enintään 256 gigatavun microSD-kortteja
Muuta:  sormenjälkitunnistin
Infobox OKNimi-testi OK: 
Samsung Galaxy J5 (2017) on Samsung Electronicsin kesäkuussa 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 7.0 Nougat -käyttöjärjestelmä.
Tekniset tiedot > Muotoilu

Samsung Galaxy J5 (2017) -älypuhelimessa on 5,2-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla. Laitteessa on sormenjälkitunnistin.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat

Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 7870 -kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 2 gigatavua keskusmuistia ja 16 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 256 gigatavun microSD-kortilla. Akun kapsiteetti on 3 000 millimapeerituntia.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Kamerat ja multimedia

Laitteessa on 13 megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on myös 13 megapikseliä. Molemmissa kameroissa on LED-salama.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30 fps.
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.0 Nougat. Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 9.0 Pie -versioon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samsung Galaxy J5 (2017) Wikimedia Commonsissa
Samsung Galaxy J5 (2017) Samsungin sivuilla
| n k Samsung Galaxy -sarjan laitteet |
| --- | --- | --- |
| A-sarja | A3 ·  A3 (2016) ·  A3 (2017) ·  A5 ·  A5 (2016) ·  A5 (2017) ·  A7 ·  A7 (2016) ·  A7 (2017) ·  A8 ·  A8 (2016) ·  A9 ·  A01 ·  A10 ·  A10e ·  A10s ·  A11 ·  A12 ·  A13 ·  A14 ·  A15 ·  A20 ·  A20e ·  A21 ·  A22 ·  A23 ·  A24 ·  A25 ·  A30 ·  A30s ·  A31 ·  A32 ·  A32 5G ·  A33 ·  A34 ·  A35 ·  A40 ·  A41 ·  A42 5G ·  A50 ·  A50s ·  A51 ·  A51 5G ·  A52 ·  A52 5G ·  A52s 5G ·  A53 ·  A54 ·  A55 ·  A60 ·  A70 ·  A71 ·  A71 5G ·  A72 ·  A73 ·  A80 ·  A90 5G |  |
| S-sarja | S ·  S Duos ·  S Duos 2 ·  S Duos 3 ·  S Advance ·  S Plus ·  S II ·  S III ·  S III Mini ·  S4 ·  S4 Mini ·  S4 Active ·  S4 Zoom ·  S5 ·  S5 Mini ·  S6 ·  S6 Edge ·  S6 Edge+ ·  S6 Active ·  S7 ·  S7 Edge ·  S8 ·  S8+ ·  S9 ·  S9+ ·  S10 ·  S10+ ·  S10e ·  S20 ·  S20+ ·  S20 Ultra ·  S20 FE ·  S21 ·  S21+ ·  S21 Ultra ·  S21 FE ·  S22 ·  S22+ ·  S22 Ultra ·  S23 ·  S23+ ·  S23 Ultra ·  S24 ·  S24+ ·  S24 Ultra |  |
| Note-sarja | Note ·  Note II ·  Note 3 ·  Note 3 Neo ·  Note 4 ·  Note Edge ·  Note 5 ·  Note 7 ·  Note 8 ·  Note 9 ·  Note 10 ·  Note 20 |  |
| Tab-sarja | Tab 7.0 ·  Tab 7.0 Plus ·  Tab 7.7 ·  Tab 8.9 ·  Tab 10.1 ·  Tab 2 7.0 ·  Tab 2 10.1 ·  Tab 3 7.0 ·  Tab 3 8.0 ·  Tab 10.1 ·  3 Lite 7.0 ·  Tab 4 7.0 ·  Tab 4 8.0 ·  Tab 4 10.1 ·  Tab Pro 8.4 ·  Tab Pro 10.1 ·  Tab Pro 12.2 ·  Tab S 8.4 ·  Tab S 10.5 ·  Tab A 8.0 ·  Tab A 9.7 ·  Tab E 9.6 ·  Tab E 7.0 ·  S2 8.0 ·  Tab S2 9.7 ·  TabPro S ·  Tab A 10.1 ·  Tab A 7.0 |  |
| Muut | Ace ·  Ace Plus ·  Ace 2 ·  Ace 3 ·  Ace 4 ·  Alpha ·  Beam ·  Core ·  Core Plus ·  Core 2 ·  Express ·  Fame ·  Fit ·  Fold ·  Gio ·  Grand ·  Grand Prime ·  Grand 2 ·  J ·  J1 ·  J1 (2016) ·  J2 ·  J2 (2016) ·  J2 (2017) · J3 (2016) ·  J3 (2017) ·  J3 (2018) ·  J5 ·  J5 (2016) ·  J5 (2017) ·  J6 ·  J7 ·  J7 (2016) ·  J7 (2017) ·  J7 (2018) ·  Mini ·  Mega ·  Pocket ·  Pocket 2 ·  Pocket Neo ·  Pocket Plus ·  Round ·  Trend ·  Trend Plus ·  Win ·  Xcover ·  Xcover 2 ·  Xcover 3 ·  Xcover 4 ·  Y ·  Young ·  Young 2 ·  Z Flip ·  Z Flip 3 ·  Z Flip 4 ·  Z Flip 5 ·  Z Flip 6 ·  Z Fold 2 ·  Z Fold 3 ·  Z Fold 4 ·  Z Fold 5 ·  Z Fold 6 |  |
Luettelo Samsung Galaxy -tuoteperheen tuotteista
Korson suuralue

| Korson suuralue |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Korson suuralue korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Koordinaatit:  60.351°N, 25.076°E
nro:  6
Pinta-ala:  19,5 km² 
Väkiluku:  30 036   (31.12.2020)
Väestötiheys:  1 531 as./km²
Työpaikkoja:  3 826 kpl   (31.12.2013)
Kaupunginosat:  Jokivarsi, Korso, Leppäkorpi, Matari, Metsola, Mikkola, Nikinmäki, Vallinoja ja Vierumäki
Korson suuralue sijaitsee Vantaan koillisosassa. Kuvassa suuralue on kuvattu vaaleanruskealla värillä.
Korson suuralue on yksi Vantaan seitsemästä suuralueesta. Se sijaitsee Suomen rautateiden pääradan varrella, Tikkurilan ja Keravan välillä. Suuralue rajoittuu etelässä Koivukylän suuralueeseen, lännessä Tuusulan kuntaan, pohjoisessa Keravan kaupunkiin ja idässä Sipoon kuntaan.
Vuodesta 2007 lähtien Korson suuralueeseen ovat kuuluneet seuraavat yhdeksän kaupunginosaa: Jokivarsi, Korso, Leppäkorpi, Matari, Metsola, Mikkola, Nikinmäki, Vallinoja ja Vierumäki. Korson suuralueella oli vuoden 2020 lopussa 30 036 asukasta. Heistä 18,3 prosenttia oli vieraskielisiä, mikä on neljänneksi eniten Vantaan suuralueista.
| Alueen nro  | Nimi | Väkiluku (31> 12.2020)  | Pinta-ala (km²) | Asukas- tiheys (1> 1.2015;  as./km²) | Työpaikat (31> 12.2013)  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 80 | Matari | &&&&&&&&&&&02321.&&&&002 321 | &&&&&&&&&&&&&&01.08000001,8 | &&&&&&&&&&&01286.&&&&001 286 | &&&&&&&&&&&&0225.&&&&00225 |
| 81 | Korso | &&&&&&&&&&&07403.&&&&007 403 | &&&&&&&&&&&&&&03.&&&&003,0 | &&&&&&&&&&&02420.&&&&002 420 | &&&&&&&&&&&01187.&&&&001 187 |
| 82 | Mikkola | &&&&&&&&&&&03094.&&&&003 094 | &&&&&&&&&&&&&&00.09000000,9 | &&&&&&&&&&&03644.&&&&003 644 | &&&&&&&&&&&&0513.&&&&00513 |
| 83 | Metsola | &&&&&&&&&&&06111.&&&&006 111 | &&&&&&&&&&&&&&01.08000001,8 | &&&&&&&&&&&03512.&&&&003 512 | &&&&&&&&&&&&0962.&&&&00962 |
| 84 | Leppäkorpi | &&&&&&&&&&&02480.&&&&002 480 | &&&&&&&&&&&&&&02.01000002,1 | &&&&&&&&&&&01189.&&&&001 189 | &&&&&&&&&&&&0160.&&&&00160 |
| 85 | Jokivarsi | &&&&&&&&&&&01356.&&&&001 356 | &&&&&&&&&&&&&&02.01000002,1 | &&&&&&&&&&&&0650.&&&&00650 | &&&&&&&&&&&&0159.&&&&00159 |
| 86 | Nikinmäki | &&&&&&&&&&&04216.&&&&004 216 | &&&&&&&&&&&&&&03.01000003,1 | &&&&&&&&&&&01185.&&&&001 185 | &&&&&&&&&&&&0379.&&&&00379 |
| 87 | Vierumäki | &&&&&&&&&&&01411.&&&&001 411 | &&&&&&&&&&&&&&01.06000001,6 | &&&&&&&&&&&&0872.&&&&00872 | &&&&&&&&&&&&0108.&&&&00108 |
| 88 | Vallinoja | &&&&&&&&&&&01644.&&&&001 644 | &&&&&&&&&&&&&&03.02000003,2 | &&&&&&&&&&&&0561.&&&&00561 | &&&&&&&&&&&&0153.&&&&00153 |
| 6 | Korson suuralue,  yhteensä | &&&&&&&&&&030036.&&&&0030 036 | &&&&&&&&&&&&&019.050000019,5 | &&&&&&&&&&&01531.&&&&001 531 | &&&&&&&&&&&03826.&&&&003 826 |
Kuvia

Lumon lukio.
Korson helluntaiseurakunnan kirkko- ja toimitilarakennus.
Seututie 152 Korsossa.
Matarin uimaranta.
Jokivarsi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korson suuralue Wikimedia Commonsissa
| n k Vantaa |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Helsingin seutukunta  Pääkaupunkiseutu 
| Myyrmäen suuralue |  Askisto  Hämeenkylä  Hämevaara  Kaivoksela  Linnainen  Martinlaakso  Myyrmäki  Petikko  Vantaanlaakso  Vapaala  Varisto  |  |
| Kivistön suuralue |  Keimola  Kiila  Kivistö  Lapinkylä  Luhtaanmäki  Myllymäki  Piispankylä  Riipilä  Seutula  Vestra  |  |
| Aviapoliksen suuralue |  Lentokenttä  Pakkala  Tammisto  Veromies  Viinikkala  Ylästö  |  |
| Tikkurilan suuralue |  Hakkila  Helsingin pitäjän kirkonkylä  Hiekkaharju  Jokiniemi  Koivuhaka  Kuninkaala  Ruskeasanta  Simonkylä  Tikkurila  Viertola  |  |
| Koivukylän suuralue |  Asola  Havukoski  Ilola  Koivukylä  Päiväkumpu  Rekola  |  |
| Korson suuralue |  Jokivarsi  Korso  Leppäkorpi  Matari  Metsola  Mikkola  Nikinmäki  Vallinoja  Vierumäki  |  |
| Hakunilan suuralue |  Hakunila  Itä-Hakkila  Kuninkaanmäki  Länsimäki  Länsisalmi  Ojanko  Rajakylä  Sotunki  Vaarala  |  |
Jaylen Waddle

Jaylen Waddle (s. 25. marraskuuta 1998 Houston, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Waddle edustaa NFL-joukkue Miami Dolphinsia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Alabaman yliopiston joukkueessa. Dolphins varasi hänet ensimmäisellä kierroksella kuudennella varausvuorolla vuoden 2021 NFL:n varaustilaisuudessa. Toukokuussa 2021 Waddle teki Dolphinsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 27,1 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Toukokuussa 2024 Waddle teki Dolphinsin kanssa kolmivuotisen ja yhteensö 84,75 niljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Waddle on pelannut 62 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 309 kiinniottoa, 4 129 kiinniottojaardia ja 20 kiinniotolla tehtyä touchdownia. Hän on edennyt juoksemalla 53 jaardia ja tehnyt yhden touchdownin. Hän on rähmännyt pallon kolme kertaa. Waddle on pelannut kaksi NFL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hänellä on viisi kiinniottoa ja 75 kiinniottojaardia. Hän on edennyt juoksemalla 17 jaardia.. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Hexenhaus

| Hexenhaus> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1983–1987
Tyylilaji:  goottirock, post-punk
Kotipaikka:  Pori
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Eki Eriksson, laulu (1983–1987)   Petri Seittonen, kitara (1983–1987)   Minna Kattelus, basso (1983–1987)   Iro Granholm, rummut, kitara (1983–1986)   Ippo Koski, kitara (1984)   Jaska Räikkälä, rummut (1984–1987)   Mixa Huhdanpää, kitara (1986–1987)   Yki Räikkälä, kitara (1986–1987)  
Levy-yhtiö:  Zoo Rekords, 1984   Ektro Records, 2013  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hexenhaus oli vuosina 1983–1987 toiminut suomalainen goottirock-yhtye.
Muiden goottiyhtyeiden tapaan myös Hexenhaus oli tunnettu erityisen synkistä sanoituksistaan. Soundi-lehden arvostelija kuvasi yhtyettä ”yhtä synkäksi kuin Pyhät Nuket, Musta Paraati ja Sielun Veljet yhteensä”. Hexenhaus julkaisi ainoastaan yhden singlen vuonna 1984. Lisäksi yksi yhtyeen kappale oli mukana 1987 ilmestyneellä kokoelma-EP:llä Antakke leippä.
Vuonna 2013 Ektro Records julkaisi Hexenhausin koko tuotannon kokoelma-albumilla Jumalan kosto 1984–1987. Se sisältää aiemmin ilmestyneiden levytysten lisäksi demo- ja livenauhoituksia.
Aiheesta muualla

Hexenhaus 5.9.2008. Sivuhuomautuksia-blogi.
César Rodríguez Álvarez

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: César Rodríguez Álvarez
Syntymäaika: 29. kesäkuuta 1920
Syntymäpaikka: León, Espanja
Kuolinaika: 1. maaliskuuta 1995 (74 vuotta)
Kuolinpaikka: Barcelona, Espanja
Pelipaikka: hyökkääjä
Junioriseurat
: SEU de León
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1939–1955 | Barcelona | 287 | (190) |
| 1940–1942 | → Granada | 24 | (23) |
| 1955–1956 | Cultural Leonesa | 15 | (3) |
| 1956–1957 | Perpignan | 13 | (4) |
| 1957–1960 | Elche | 80 | (42) |
| Yhteensä | Yhteensä | 419 | (262) |
Maajoukkue
| 1945–1952 | Espanja | 12 | (6) |
| 1943–1954 | Katalonia | 10 | (5) |
Valmennusura
1959–1960: Elche
1960–1963: Zaragoza
1963–1964: Barcelona
1965–1966: Mallorca
1966–1967: Celta
1967: Betis
1968–1969: Zaragoza
1969–1970: Hércules
1971: Hércules (väliaik.)
1975–1976: Sant Andreu
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
César Rodríguez Álvarez yleensä vain César (29. kesäkuuta 1920 León, Espanja – 1. maaliskuuta 1995 Barcelona, Espanja) oli espanjalainen jalkapalloilija. Hän pelasi suurimman osan seurajoukkueurastaan Barcelonassa, sekä edusti Espanjan maajoukkuetta että epävirallista Katalonian maajoukkuetta. César pelasi Barcelonassa yhteensä 423 ottelua ja teki niissä 294 maalia, joka on neljänneksi eniten seuran historiassa, edellä ovat Paulino Alcántara, Josep Samitier ja Lionel Messi. Espanjan pääsarjan historiassa vain viisi pelaajaa ovat tehneet enemmän maaleja, jotka ovat Zarra, Hugo Sánchez, Alfredo di Stéfano, Raúl ja Lionel Messi. Hänen avustuksellaan Barcelona voitti viisi pääsarjamestaruutta ja itse hän voitti 28 maalillaan kaudella 1948–1949 pääsarjan maalikuninkuuden eli Pichichi-palkinnon. Pelaajauransa lopetettuaan hän siirtyi valmentajaksi ja valmensi muun muassa Real Zaragozaa sekä Barcelonaa.
Ura > Seurajoukkueura

Pelattuaan Leónin nuorisojoukkueessa, hän siirtyi Barcelonaan vuonna 1939. Asevelvollisuutensa myötä hän kuitenkin joutui muuttamaan Granadaan ja täten hänen ensiesiintymisensä edutusjoukkueessa viivästyi. Hän pelasi lainalla kaksi kautta Granadassa ja ensimmäiselle kaudellaan auttoi joukkuetta voittamaan Segunda Divisiónin. Toisella kaudellaan, niin César kuin Granadakin teki debyytin pääsarjassa. Kauden aikana César teki ottelussa Castellónia vastaan 6 maalia, kun ottelu päättyi lopulta Granadan voittoon 7–3. Kauden päätyttyä hän oli pääsarjan toiseksi paras maalintekijä 23 maalillaan.
Vuonna 1942 César palasi Barcelonaan ja voitti ensimmäisen pääsarjamestaruuden kauden 1944–1945 päätteeksi. Pelaajauransa aikana hänen joukkuetovereinaan pelasivat muun muassa Antoni Ramallets, Velasco, Josep Escolà, Joan Segarra, Estanislao Basora, Josep Gonzalvo ja Marià Gonzalvo. Vuonna 1951 César teki kaksi maalia Espanjan Cupin loppuottelussa Real Sociedadia vastaan, joka päättyi Barcelonan voittoon 3–0. Yhdessä Estanislao Basoran, László Kubalan, Eduardo Manchón ja Morenon kanssa hän oli osa legendaarista hyökkäyslinjaa, jonka avulla joukkue voitti viisi pokaalia kauden 1951–1952 aikana. César teki 1–0-voittomaalin Latin Cupin loppuottelussa Niceä vastaan.
Barcelonasta lähdettyään César edusti Cultural Leonesaa ja Perpignania, ennen kuin hän siirtyi Elcheen. Joukkueessa hän toimi pelaajana sekä valmentajana ja auttoi sitä nousemaan Tercera Divisiónista Primera Divisióniin kolmessa kaudessa. Vuonna 1958 Elche pelasi Segunda Divisiónin toisessa lohkossa, ja kauden päätteeksi joukkueen voitettuaan lohkonsa se nousi suoraan pääsarjaan. Seuraavalla kaudella 1959–1960 hän toimi niin ikään pelaajavalmentajana. Kyseinen kausi jäi lopulta Césarin pelaajauran viimeiseksi. Uransa aikana hän pelasi yhteensä 353 pääsarjaottelua ja teki niissä 226 maalia.
Ura > Maajoukkueura

Vuosien 1945–1952 aikana César pelasi Espanjan maajoukkueessa yhteensä 12 ottelua. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa 11. maaliskuuta 1945 ja teki heti debyytissään maalin Portugalia vastaan. César oli mukana joukkueessa vuoden 1950 MM-kilpailuissa, jotka pidettiin Brasiliassa.
César edusti myös epävirallista Katalonian maajoukkuetta vuosien 1943–1954 aikana yhteensä 10 kertaa. 19. lokakuuta 1947 hän teki kaksi maalia ystävyysottelussa Espanjaa vastaan. Ottelu päättyi Katalonian 3–1-voittoon.
Ura > Valmentajaura

Menestyksekkäiden kolmen kauden jälkeen Elchessä, jossa César toimi pelaajavalmentajana, hän siirtyi valmentamaan Real Zaragozaa. Ensimmäisen kauden jälkeen hän oli valmentanut joukkueensa pääsarjassa kolmanneksi. Kahden seuraavan kauden aikana Zaragoza sijoittui pääsarjassa neljänneksi ja viidenneksi. Vuonna 1963 Zaragoza selvisi Espanjan Cupin loppuotteluun Barcelonaa vastaan. Barcelona kuitenkin voitti ottelun ja Zaragoza jäi näin toiseksi. Tämä herätti kiinnostusta Barcelonassa ja vuonna 1964 hän siirtyi entisin joukkuetoverinsa Josep Gonzalvon tilalle päävalmentajaksi. César ei kuitenkaan onnistunut täysin Barcelonassa ja toimi päävalmentajana yhteensä 85 ottelun ajan.
Saavutukset

Barcelona
Pichichi-palkinto: 1
1949
Primera División: 5
1945, 1948, 1949, 1952, 1953
Copa del Generalísimo: 2
1951, 1952
Latin Cup: 2
1949, 1952
Copa de Oro Argentina/Copa Eva Duarte: 4
1945, 1948, 1952, 1953
Granada
Segunda División: 1
1941
Elche
Segunda División, Lohko 2: 1
1959
Aiheesta muualla

Césarin maajoukkuetilastot (Arkistoitu – Internet Archive)
Césarin esittely cbarcelonaonline.com -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Josep Gonzalvo | FC Barcelonan päävalmentaja 1963–1964 | Seuraaja: Vicente Sasot |
Espanjan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1950
MV Acuña |
P Alonso |
P Antúnez |
P Asensi |
H Basora |
H César |
H Gaínza |
P Gonzalvo II |
KK Gonzalvo III |
H Hernández |
H Igoa |
MV I. Eizaguirre |
H Juncosa |
P Lesmes |
H Molowny |
KK Nando |
H Panizo |
P Parra |
KK Puchades |
MV Ramallets |
P Silva |
H Zarra |
Valmentaja G. Eizaguirre
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Katalonia
Dinkelsbühl

| Dinkelsbühl |
| --- | --- |
 Näkymä Dinkelsbühliin kirkontornista
 vaakuna
 Dinkelsbühl
 Koordinaatit: 49°04′N, 10°19′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Mittelfranken
Piirikunta:  Ansbach
Hallinto:  
 – Pormestari:  Christoph Hammer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  75,17 km²
Korkeus:  442 m
Väkiluku (2020):  11 882
 – Väestötiheys:  158,1 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.dinkelsbuehl.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dinkelsbühl on kaupunki Baijerin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee Mittelfrankenin hallintoalueella Tonavan sivujoen Wörnitzin varrella ja on osa Ansbachin piirikuntaa. Vuoden 2020 lopussa kaupungissa asui 11 882 asukasta. Kaupunki on pinta-alaltaan 75,17 neliökilometriä ja sen väestötiheys on 158 as./km².
Historia

Dinkelsbühl mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1188. Dinkelsbühlin linnoitti Saksan keisari Henrik V. Nykyisin Dinkelsbühl juhlistaa joka vuosi kaupungin antautumista ruotsalaisille joukoille kolmikymmenvuotisessa sodassa.lähde?
Dinkelsbühlin keskiaikainen vanhakaupunki hyvin säilynyt. Kaupunki selvisi vahingoittumattomana esimerkiksi toisesta maailmansodasta. Kaupunki on nykyisin suosittu matkailukohde.
Ystävyyskaupungit

Dinkelsbühlin ystävyyskaupunkeja ovat:
Edenkoben, Saksa
Guérande, Ranska
Jingjiang, Kiina
Porvoo, Suomi
Sighișoara, Romania
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dinkelsbühl Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Katu Dinkelsbühlin vanhassakaupungissa.
Heikki Hyöty

Heikki Hyöty (s. 1959) toimii Tampereen yliopiston Lääketieteen ja terveysteknologian tiedekunnan professorina (virologia). Tutkimuskohteina ovat virusinfektiot, virusrokotteet sekä virusten rooli kroonisissa sairauksissa (tyypin 1 diabetes, allergia, astma ja keliakia). Hän on tutkinut myös ympäristömikrobien biologisen monimuotoisuuden roolia immuunijärjestelmän säätelyssä ja immuunivälitteisten sairauksien riskiä.
Hän valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1983. Väitöskirja Viral and immunological markers reflecting the etiology of Type 1 diabetes (Virus- ja immunologiset markkerit, jotka heijastavat tyypin 1 etiologiaa) hyväksyttiin Tampereen yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa vuonna 1988. Virologian dosentuurissa hän aloitti Tampereen yliopistossa vuonna 1994 ja Turun yliopistossa vuona 1996. Hän on kirjoittanut noin 400 alkuperäistä tieteellistä artikkelia, ohjannut 17 väitöskirjaa ja hänellä on yhdeksän omaa patenttia. Hyöty on ollut mukana useissa kansainvälisissä tutkimushankkeissa ja koordinoinut kolmea eri EU-hanketta. Hän on kotimasssa sekä kansainvälisesti kollegoidensa korkeasti arvostama tutkija.
Hän on osallistunut diabetesrokotteen kehitystyöhön, jonka kehittäminen on lähtenyt hyvin käyntiin ensimmäisissä ihmisille tehdyissä kokeissa. Rokotteen kehitystyöhön on osallistunut myös Helsingin yliopiston lastentautien emeritusprofessori Mikael Knip. Hyöty ja Knip perustivat Vactech Oy:n. Rokotetutkimuksen edetessä keksintö lisensioitiin Provention Biolle, joka hankki tutkimukselle rahoituksen. Rokotetutkimuksessa on tehty tutkimusvaihe faasi 1, jossa rokotetta annettiin 32 terveelle aikuiselle. Havaittin, että rokote oli turvallinen ja yllättäviä sivuvaikutuksia ei ilmennyt. Rokote sai aikaan hyvän vasteen usempia Coxsackie B -virustyyppejä vastaan. Seuraavaksi toteutetaan faasi 2, joka on vastaaava tutkimus lapsilla, jotka ovat rokotteen pääasiallinen kohderyhmä. Tutkimusryhmän koko on satoja tutkittavia. Tätä seuraa faasi 3, jossa rokotetta annetaan tuhansille. Tutkimus toteutetaan parissa maassa, jotta nähdään rokoteen teho eri väestöissä. Myyntiluvan rokote voi saada 5-7 vuodessa. Rokotteen on tarkoitus ennaltaehkäistä myös sydäntulehdusta, aivokalvotulehdusta ja hengitystieinfektioita.
Sofia Eerikintytär

| Sofia Eerikintytär |
| --- | --- |
 Kuningatar Sofia Eerikintyttären sinetti vuodelta 1270
Ruotsin kuningatar
Valtakausi:  1260 – 22. heinäkuuta 1275
Edeltäjä:  Katarina Sunesdotter
Seuraaja:  Helvig Holsteinilainen

Syntynyt:  Sofia Eriksdatter af Danmark n. 1240 Tanska
Kuollut:  1286 Tanska
Hautapaikka:  Vretan luostarikirkko tai Ringsted Gillingstam, Tanska
Puoliso:  Valdemar Birgerinpoika
Lapset:  Ingeborg, Erik, Marina, Rikissa, Katarina, Margareta
Suku:  Estrid
Isä:  Eerik IV Plovpenning
Äiti:  Jutta von Sachsen
Uskonto:  roomalaiskatolisuus
Sofia Eerikintytär (tansk. Sofia Eriksdatter af Danmark, ruots. Sophia Eriksdotter) ; (n. 1240–1286 Tanska) oli tanskalainen prinsessa, joka Valdemar Birgerinpojan puolisona oli Ruotsin kuningatar vuosina 1260-1275.
Suku

Sofia oli Tanskan kuningas Eerik IV Plovpenningin ja prinsessa Jutta von Sachsenin vanhin tytär. Sofia oli 10-vuotias kun hänen isänsä murhattiin vuonna 1250.
Hänellä oli kolme sisarta, joista toiseksi vanhin, Ingeborg (1244-1287) avioitui Norjan kuningas Maunu VI Lainparantajan kanssa. Hänen avioliittonsa oli osa sulhasen isän, Birger Jaarlin suunnitelmaa Ruotsin ja Tanskan välisten suhteiden parantamiseksi. Sofian kaksi nuorinta sisarta Jutta (1245–1284) ja Agnes (1249–1290) lähetettiin dominikaaniluostariin Roskildeen 1260-luvulla, koska pelättiin perinnön hajaantumista heidän mahdollisten avioliittojensa tähden. Sisaret eivät viihtyneet luostarissa, vaan muuttivat vuonna 1271 Ruotsiin Sofian ja Valdemarin hoviin.
Avioliitto

Sanotaan, että kun tytölle ilmoitettiin tämän menevän naimisiin Ruotsin kuningas Valdemar Birgerssonin kanssa, hän meni kammioonsa ja rukoili neitsyt Mariaa: "Anna minulle onnea hänen kanssaan ja hänelle minun kanssani". Heidät vihittiin vuonna 1260 Jönköpingissä, paikka voi olla myös Ödeshögin Öninge, Eerikinkronikka puhuu Ymningenistä.
Kuningatar Sofiaa kuvataan nokkelaksi, temperamenttiseksi ja voimakastahtoiseksi kaunottareksi, jolla oli terävä kieli, ja hänen kärkevistä huomautuksistaan on olemassa monia lainauksia. Hän kutsui miehensä veljeä Magnusia "Kittlarböteriksi", mahdollisesti "kittelflickare" koska tämä oli tummaverinen ja laiha, mitä pidettiin loukkauksena, ja Eerikiä "Erik allsintet". Hänet tunnettiin muun muassa kiinnostuksestaan ​​shakkiin.
Vuonna 1269 hän vieraili isänsä haudalla sekä sisartensa Agnesin ja Jutan luona Tanskan luostareissa. Vuonna 1272 Jutta saapui Ruotsin hoviin ja sai Sofian puolison Valdemarin kanssa lapsen vuonna 1273, mikä pakotti kuninkaan tekemään sukulaisen kanssa tehdyn aviorikoksen vuoksi katumustyönä pyhiinvaelluksen Roomaan vuonna 1274. Tätä tietoa on uudempi historiantutkimus kritisoinut. "Voi minua. En koskaan voi voittaa sitä surua. Voi minua, että sisareni koskaan näki Ruotsin valtakunnan", Sofian kerrotaan sanoneen. Kun aviomies syrjäytettiin Hovan taistelun jälkeen vuonna 1275, he olivat Ramundebodan luostarissa Närkessä. Mies nukkui ja Sofian kerrotaan pelanneen shakkia kun hämmästyttävä uutinen tultiin kertomaan.
Vuonna 1277 Sofia palasi kotimaahansa Tanskaan. Aviomies oli tällöin alkanut asua avoimesti rakastajattariensa kanssa, ja piispat moittivat kuningasta aviovaimonsa syrjäyttämisestä. Vuonna 1283 entinen kuningatar lahjoitti lohenkalastus oikeutensa Norrköpingissä Skänningen Pyhän Martinuksen dominkaaniluostarin sisaristolle, jossa hänen nuorin tyttärensä Margereta oli nunnana. Juuri hänen lahjoituskirjeeseensä on kirjattu ensimmäistä kertaa paikannimi Norrköping, muodossa Norkøponge.