stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Judith Barsi
Kuolema

Barsin isä oli työtön ja pahoin alkoholisoitunut. Judithin uran ollessa nousussa, isä uhkasi jatkuvasti tappaa itsensä, Judithin sekä vaimonsa. Jozsefin alkoholismi paheni, ja hän sai kolme erillistä pidätystä rattijuoppoudesta. Lopulta joulukuussa 1986 Maria ilmoitti uhkauksista ja fyysisestä väkivallasta poliisille. Kun poliisi ei löytänyt näkyviä merkkejä väkivallasta, Maria päätti olla nostamatta syytettä Jozsefia vastaan. Tapahtuman jälkeen Jozsef lopetti juomisen, mutta jatkoi uhkailua käyttäen henkistä sekä fyysistä väkivaltaa. Hän myös uhkasi viiltää vaimonsa ja tyttärensä kurkut auki ja polttaa heidän talonsa. Myös isän hyväksikäytön takia Judithista tuli vähitellen ylipainoinen. Lopulta Jozsef ampui tyttärensä ja vaimonsa kun nämä olivat nukkumassa, poltti ruumiit ja tappoi lopuksi itsensä heinäkuussa 1988.
Barsin hautakiveen on kirjoitettu sanat ”Yep! Yep! Yep!”, joita hänen Maa aikojen alussa -elokuvassa esittämänsä hahmo Alli (Ducky) useasti toisteli.
Filmografia

Murha vai painajainen (Fatal Vision), 1984
Kids don't tell, 1985
Muistatko rakkaani? (Do you remember love), 1985
There Were Times, Dear, 1985
Tiikerinsilmä (Eye of the Tiger), 1986
Slam Dance – Kalmantanssi (Slamdance), 1987
Tappajahain kosto (Jaws: The Revenge), 1987
A Family Again, 1988
Maa aikojen alussa (The Land Before Time), 1988, ääninäyttelijä
Kaikenkarvainen Charlie (All Dogs Go to Heaven), 1989, ääninäyttelijä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Judith Barsi Wikimedia Commonsissa
Judith Barsi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Judith Barsi Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Elonet
NACAM-rallisarja

| NACAM-rallisarja |
| --- | --- |
  NACAM-rallisarjan kausi 2023 
Järjestäjä:  FIA
Luokka:  ralli
Alue:  Pohjois-Amerikka Keski-Amerikka
Kuljettajien mestari:   Ricardo Cordero
Kartanlukijoiden mestari:   Marco Hernández
Virallinen kotisivu
NACAM-rallisarja on FIA:n alueellinen rallisarja, jota ajetaan Pohjois-Amerikan ja Keski-Amerikan alueella vuodesta 2008 lähtien.
Kaudella 2020 ajettiin koronapandemian rajoituksista johtuen vain kolme kilpailua, jotka kaikki ajettiin Meksikossa.
Pistejärjestelmä

Pistejärjestelmänä käytetään FIA:n alueellisien sääntöjen mukaista pisteytystä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. | 14. | 15. |
| Pisteet | 30 | 24 | 21 | 19 | 17 | 15 | 13 | 11 | 9 | 7 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Mestarit

| Vuosi | Kuljettaja | Kartanlukija |
| --- | --- | --- |
2008: 
2009: 
2010: 
2011: 
2012: 
| 2013 |  Ricardo Triviño |  |
| 2014 |  Ricardo Triviño |  Marco Hernández |
| 2015 |  Ricardo Triviño |  Marco Hernández |
| 2016 |  Ricardo Triviño |  Marco Hernández |
| 2017 |  Ricardo Triviño |  Marco Hernández |
| 2018 |  Ricardo Triviño |  Marc Marti |
| 2019 |  Ricardo Triviño |  Marc Marti |
| 2020 |  Ricardo Triviño |  Marc Marti |
| 2021 |  Ricardo Cordero |  Marco Hernández |
| 2022 |  Ricardo Cordero |  Marco Hernández |
Suomen urheilu 1933

Suomen urheilu 1933 käsittelee vuoden 1933 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Jalkapallo

Suomen maajoukkue pelasi viisi maaottelua. Joukkue hävisi kaikki kolme Pohjoismaiden-mestaruusturnaukseen kuuluvaa otteluaan mutta voitti elokuussa Helsingin Pallokentällä ensi kertaa kohtaamansa Liettuan 9–2 ja huomattavasti tutumman Viron 2–1. Gunnar Åström teki kolme maalia, joista kaksi Liettuaa ja yhden Norjaa vastaan.
Suomen-mestaruuden voitti Helsingin IFK, hopeaa sai Helsingin Jalkapalloklubi ja pronssille sijoittui Viipurin Sudet.
Jääkiekko

Suomen-mestaruuden voitti Helsingfors Skridskoklubb, joka voitti loppuottelussa Helsingin Jalkapalloklubin 5–0.
Jääpallo

Suomen maajoukkue hävisi helmikuussa Tukholmassa Ruotsille 4–2 ja voitti Tallinnassa Viron 2–4.
Suomen-mestaruuden voitti Viipurin Sudet, hopeaa sai Helsingin IFK ja pronssille sijoittui Viipurin Palloseura.
Paini

Kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Helsingissä. Suomalaisista kultaa voittivat Kustaa Pihlajamäki alle 61-kiloisten sarjassa, Aarne Reini alle 66-kiloisissa ja Mikko Nordling alle 72-kiloisissa, hopealle sijoittuivat Väinö Kokkinen alle 87-kiloisissa ja Arvo Niemelä yli 87-kiloisissa, ja pronssia sai Edvard Westerlund alle 79-kiloisissa.
Pesäpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Riihimäen Pallonlyöjät ja hopeaa sai Lahden Mailaveikot.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Tampereen Pyrintö ja hopealle sijoittui Lahden Mailaveikot.
Miesten Itä–Länsi-ottelun Helsingin Hesperian kentällä voitti Länsi juoksuin 2–3.
Pikaluistelu

Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Viipurissa. Birger Wasenius saavutti hopeaa ja Kalle Paananen pronssia.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailuissa Innsbruckissa, Itävallassa Veli Saarinen voitti kultaa 50 kilometrin hiihdossa ja Väinö Liikkanen saavutti pronssia 18 kilometrillä.
Taitoluistelu

Maailmanmestaruuskilpailuissa Zürichissä, Sveitsissä Marcus Nikkanen saavutti miesten yksinluistelussa pronssia.
Yleisurheilu

Matti Järvinen paransi keihäänheiton maailmanennätystä kolme kertaa: hän heitti 25.5. Mikkelissä 74,28 m, 7.6. Vaasassa 74,61 m ja 15.6. Helsingissä 76,10 m, Volmari Iso-Hollo juoksi 20.7. Viipurissa neljällä maillilla maailmanennätyksen 19,01,0 ja 28.5. Lahdessa vielä virallisesti noteeraamattomassa 3 000 metrin estejuoksussa epävirallisen maailmanennätyksen 9.09,4. Veikko Peräsalo teki 1.7. Oslossa korkeushypyn Euroopan-ennätyksen 198 cm.
Suomen-mestaruuskilpailut käytiin 5.–6.8. Turussa. Paavo Nurmi voitti 1 500 metrillä uransa viimeiseksi jääneen Suomen-mestaruuden. Lauantaina 5 000 metrillä kilpaillut Väinö Happonen katosi seuraavana yönä, ja hänen ruumiinsa löydettiin muutama päivä myöhemmin Aurajoesta.
Helluntaiherätys Islannissa

Vestmannaeyjan helluntaikirkko.
Islantilaiseen helluntaiherätykseen kuului vuonna 2006 noin 4 000 jäsentä.
Historia

Helluntaiherätyksen edeltäjä saapui Islantiin vuonna 1918 islantialais-amerikkalaisten toimesta. Vuonna 1920 varsinainen helluntaiherätys vahvistui Islannin Vestmannasaarten kalastusyhteisössä. Tämä liikehdintä oli seurausta ruotsalaisen Göteborgin Salem-seurakunnan lähetyssaarnaajien Signe Aasbön ja Erik Aasbön toiminnasta. Syksyllä 1920 alueella esiintyi herätystä, joka herätti paikallisissa myös hämmennystä.
Vuonna 1924 Aasbösit palasivat kotiin Ruotsiin paikallisen vastarinnan vuoksi. Heidän tilallaan työtä jatkoi Herbert Larsson, joka myöhemmin aloitti helluntaityön myös Färsaarilla. Vuonna 1925 työtä jatkoivat Nils Ramselius ja Gyda Ramselius, joiden työn kautta helluntailaisuus vakiintui Islannissa.
1970-luvulla karismaattinen uudistus vaikutti myös Ilsannissa. Helluntailiikkeen sisällä konfliktit johtivat uusiin ryhmiin. Tämän seurauksena kaksi ryhmää, Vegurinn ja Krossinn, kehittyivät itsenäisiksi kirkoiksi. Karismaattinen uudistus vaikutti myös Islannin kansalliskirkon nuorisotyöhön, jonka piirissä Missionuoret pysyi uskollisena luterilaiselle tunnustukselle.
Nurmon yläaste

Nurmon yläaste
Nurmon yläaste on noin 550 oppilaan yläkoulu Seinäjoen Nurmossa, samassa rakennuksessa Nurmon lukion kanssa. Nykyinen punatiilinen koulurakennus on valmistunut vuonna 1974, ja lisärakennukset on tehty vuosina vuosina 1983, 1992 ja 2005. Koulun rehtorina toimii Teemu Tassi.
Tietolan koulu

| Tietolan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Kirkkotie 2, 37600 Valkeakoski 
Koordinaatit:  61.2689°N, 24.0341°E
Rehtori:  Kari Taberman 
Luokat:  0–9
Oppilaita:  206 (2016, lisäksi esikoululaiset)
Verkkosivut
Tietolan koulu on Valkeakosken keskustassa toimiva perusopetusta antava koulu. Koulun oppilaat ovat lähinnä luokkien 1–6 oppilaita. Pienluokilla on myös 7–9 luokkien oppilaita. Tietola palvelee pienluokkaopetuksen osalta koko Valkeakosken aluetta ja tarjoaa harjaantumisopetuspalveluita myös Akaan ja Urjalan kunnan oppilaille. Koulun kanssa samassa rakennuksessa toimii esiopetusryhmä, joka on Keskustan varhaiskasvatusyksikön ryhmä.
Vuonna 2016 koulua kävi yhteenä 206 oppilasta.
Tietolan koulu sijaitsee osoitteessa Kirkkotie 2. Aiempi, Niementiellä sijainnut homehtunut koulurakennus purettiin pois.
Aiheesta muualla

Tietolan koulun kotisivut
Turun kaupunkiseutu

Turun kaupunkiseutu on kuudesta kunnasta, Turusta ja sen viidestä lähikunnasta, koostuva Turun kaupunkiseudun kuntayhtymän toiminta-alue. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa ja on maan kolmanneksi suurin kaupunkiseutu. Turun kaupungin lisäksi kuntayhtymään kuuluvat Kaarina, Lieto, Naantali, Raisio ja Rusko. Kuntayhtymän alueella asuu noin 315 000 henkilöä.
Turun kaupunkiseutu muodostaa tiiviin, kaupunkimaisen alueiden kasvukeskuksen, jossa käydään töissä verrattain laajalta alueelta Varsinais-Suomesta. Turun kaupunkiseudun määrittely saattaa tilanteesta riippuen olla erilainen. Esimerkiksi Valtion ja Turun kaupunkiseudun kuntien välisen maankäytön, asumisen ja liikenteen sopimuksen vuosille 2020–2031 ovat allekirjoittaneet Aura, Kaarina, Lieto, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Paimio, Parainen, Raisio, Rusko, Sauvo ja Turku.
Suomen ympäristökeskus määrittelee työssäkäyntialueen ja virallisten taajamien avulla Turun kaupunkiseudun. Tällaisen tilastollisen kaupunkiseudun rakenne ja perustiedot on nähtävissä oikealla alhaalla olevassa kartassa.
Eduskunnan toukokuussa 2010 hyväksymän valtioneuvoston kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta selonteon mukaisesti Turun kaupunkiseutu on laatinut ministeriöiden kanssa maankäytön, asumisen ja liikenteen aiesopimuksen, joka hyväksyttiin keväällä 2012. Sopimuksen tavoitteena on tehostaa seudullisen palvelutuotannon toimivuutta ja taloudellisuutta, parantaa infrastruktuurin investointien vaikuttavuutta ja kustannustehokkuutta sekä hillitä asumiseen, maankäyttöön ja liikenteeseen liittyvien ylläpitokustannusten kasvua. Lisäksi kunnat ovat sitoutuneet yhtenäistämään maa- ja asuntopolitiikan toteuttamista. Vuoden 2014 alusta alkaen Turun kaupunkiseutuun kuuluvat Turku, Raisio, Naantali, Kaarina, Lieto ja Rusko aloittavat myös seudullisen joukkoliikenteen järjestämisen.
Turun kaupunkiseudun kuntayhtymän kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maapinta- ala km² | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kaarina | 36 538 | 151 | 243 | 7.6 % | 88 % | 5 % | 6 % |
|  | Lieto | 20 633 | 301 | 69 | 6.9 % | 94 % | 1 % | 5 % |
|  | Naantali | 20 107 | 313 | 64 | 6.4 % | 94 % | 1 % | 4 % |
|  | Raisio | 25 595 | 49 | 525 | 7.6 % | 86 % | 1 % | 12 % |
|  | Rusko | 6 405 | 127 | 50 | 7.1 % | 96 % | 2 % | 3 % |
|  | Turku | 205 949 | 246 | 838 | 6.9 % | 78 % | 5 % | 15 % |
|  | yhteensä | 315 227 | 1 185 | 266 |  | 82 % | 4 % | 12 % |
Kuntaliitokset

Turun Sanomien kesäkuussa 2008 teettämässä ja MC-Info Oy:n toteuttamassa kyselyssä Turun kaupunkiseudun asukkaista 52 % vastasi ”kyllä” kysymykseen ”Kuinka kotikuntanne tulisi mielestänne edetä kuntaliitoskysymyksissä, kannatatteko kuntaliitoksia”. Eniten intoa kuntauudistuksiin oli Naantalissa (69 %) ja Kaarinassa (56 %). Kaarina yhdistyi Piikkiöön ja Naantali Merimaskun, Rymättylän ja Velkuan kanssa vuoden 2009 alusta. Turussa kuntaliitoksiin suhtautui myönteisesti 53 %, Liedossa 50 % ja Raisiossa vain 39 % vastaajista. Turkulaisista vastaajista puolet sanoi kuntaliitoksen olevan järkevintä Raision sekä Kaarinan kanssa. Vain 17 prosenttia Raision, 16 prosenttia Kaarinan, 10 prosenttia Liedon ja viisi prosenttia Naantalin vastaajista mainitsi Turun. Kyselyn mukaan Turun seudun asukkaat eivät kuitenkaan halua oman kotikuntansa eristäytymistä ja jäämistä vahvojen ympäryskuntien väliin. Yhteensä 76 % vastasi ”kyllä” kysymykseen ”entä jos kuntaliitoksia ei tehdä, niin kannatatteko väljempää sopimuspohjaista yhteistyötä”.
Turun kaupunkiseutu  Turun seutukunta  Varsinais-Suomi
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1977

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1976 järjestettiin 18.-19. kesäkuuta Imatralla.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Oulun Pyrintö | 41,1 | Kari Maijala | Markku Kukkoaho | Jukka Sihvonen | Raimo Räty |
| 2. | Tampereen Pyrintö | 41,8 | Tapio Kinnunen | Markku Juhola | Antti Raitanen | Jorma Heljopuro |
| 3. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 41,8 | Tapio Pimiä | Jouko Kokkonen | Seppo Rehunen | Arto Bryggare |
4 × 400 m
| 1. | Paimion Urheilijat | 3.17,6 | Jarmo Suominen | Raimo Lastunen | Raimo Karsikas | Heikki Hämäläinen |
| 2. | Viipurin Urheilijat | 3.18,2 | Carl-Erik Bergman | Jaakko Halonen | Erkki Vilén | Markku Taskinen |
| 3. | Heinolan Isku | 3.18,5 | Pekka Metsähuone | Tuomas Lamminpää | Harri Jauhiainen | Hannu Mäkelä |
4 × 800 m
| 1. | Oulun NMKY | 7.34,2 | Kari Näppä | Hannu Holappa | Taisto Tiri | Jaakko Kemola |
| 2. | Paimion Urheilijat | 7.36,3 | Heikki Hämäläinen | Raimo Lastunen | Pekka Kivelä | Raimo Karsikas |
| 3. | Viipurin Urheilijat | 7.38,8 | Pekka Rautio | Heikki Vakkuri | Tapio Kantanen | Markku Taskinen |
4 × 1 500 m
| 1. | Lahden Ahkera | 15.26,4 | Eero Kolila | Matti Koljonen | Hannu Leppänen | Ismo Toukonen |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 15.27,5 | Matti Mikkola | Antti Keihäs | Martti Vainio | Pekka Päivärinta |
| 3. | Vuoksenniskan Vesa | 15.27,8 | Tuomo Simpanen | Hannu Ojala | Matti Putkinen | Risto Tuominen |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Gamlakarleby IF | 48,2 | Iris Bäck | Ann-Christin Kronqvist | Ulla Lax | Mona-Lisa Pursiainen |
| 2. | Keravan Urheilijat | 48,7 | Marjo Viita-Vuorela | Terttu Visuri | Irmeli Lempiäinen | Ulla Lempiäinen |
| 3. | Hollolan Urheilijat | 48,8 | Tuula Rautanen | Tuula Takala | Ritva Tervala | Lea Aaltonen |
4 × 400 m
| 1. | Hollolan Urheilijat | 3.47,6 | Ritva Tervala | Lea Kylmälä | Tuula Takala | Tuula Rautanen |
| 2. | Gamlakarleby IF | 3.55,9 | Iris Mattsson | Marianne Kinaret | Ann-Christin Kronqvist | Mona-Lisa Pursiainen |
| 3. | Joensuun Kataja | 3.57,7 | Riitta Häikiö | Pirkko Alho | Helena Väänänen | Anneli Soila |
3 × 800 m
| 1. | Raahen Vesa | 6.44,2 | Teija Virkberg | Hanna Kiuru | Aila Paunonen |  |
| 2. | Leppävaaran Sisu | 6.54,5 | Kirsi-Marja Frantsi | Merja Vuorinen | Tuuli Heinonen |  |
| 3. | Joensuun Kataja | 6.55,3 | Anneli Soila | Kaija Kareinen | Helena Väänänen |  |
Jäähalli Wareena

Jäähalli Wareena on Valkeakoskella sijaitseva jäähalli.
Jäähalli valmistui vuonna 1998. Kokonaiskustannukset tuolloin olivat 16,6 miljoonaa markkaa.lähde?
Halliin mahtuu 1 400 katsojaa, joista istumaan 950 ja seisomaan 450. Jäähalli on Valkeakosken Kiekko-Ahman ja BLD Ringeten käytössä. Jäähallin kaukalon koko on 28 m x 58 m.
Hallissa on kahdeksan pukuhuonetta ja sauna, varusteiden säilytys- ja huoltotilat, luistinten teroitus, kahvio ja kokoustila. Vuodesta 2003 katsomon alla on ollut jousiammunta- ja ilma-aserata.
Sandholm

Sandholm on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Johan Emil Sandholm (1899–1935), jääkäri
Markus Sandholm (1943–1999), eläinlääkäri ja professori
Thomas Sandholm (s. 1963), viittomakielinen uutisankkuri
Åke Sandholm (1920–1993), suomenruotsalainen kirjailija ja käytännöllisen teologian professori
Edvard Sandholm (s. 1991), suomalainen tubettaja, tunnnetaan nimillä "Eetu, Eeddspeaks"
Inger Hirvelä López, o.s. Sandholm (s. 1940), kansanedustaja (SKDL)
Rita Polster, o.s. Sandholm (s. 1948), näyttelijä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Apian urheilutalo

Apian urheilutalo on Valkeakoskella sijaitseva liikuntapaikka. Urheilutaloon kuuluu liikuntasali, uimahalli, soutuallastila, judotila, kuntosali, painisali, voimailusali ja solarium. Uimahalli rakennettiin 1980 ja liikuntahalli valmistui sen yhteyteen 1986.
Valkeakosken Isku-Veikot ja Futsal Mad Max pelaavat kotiottelunsa urheilutalon liikuntasalissa. Saliin mahtuu 990 katsojaa.
Urheilutalolla on järjestetty lukuisia Aerobicin arvokisoja. Sekä Rock'n'Swing- tanssien Sm- ja Gp-kisoja sekä Acrobatic Rock'n'Rollin Europe Cup ja Boogie woogien World Cup vuonna 2008.
Champion (laskettelurinne)

| Champion |
| --- | --- |
Paikkakunta::  Park City, Utah, Yhdysvallat
Talviurheilukeskus:: Deer Valley Resort
Vuori:: Bald Eagle Mountain
Rinneluokitus:: Musta
Hissi
Hissi:: Carpenter Express
Tyyppi:: 4-hengen tuolihissi
Kumparelasku
Pituus:: 254 m
Keskijyrkkyys:: 28°
Olympiakilpailu:: 9. ja 12.2.2002
MM-kilpailut:: 31.1.2003, 2.2.2011, 8.2.2019
1. MC-kilpailu:: 8.1.2000
Champion on laskettelurinne Deer Valley Resortissa Park Cityssä Utahissa Yhdysvalloissa.
Championille tehdyllä kumpareikolla on järjestetty vuoden 2002 talviolympialaisten kumparelaskukilpailut sekä vuosien 2003, 2011 ja 2019 freestylehiihdon maailmanmestaruuskilpailuiden kumpare- ja parikumparelaskukilpailut. Lisäksi siinä on järjestetty vuosittain freestylehiihdon maailmancupin kumparelaskukilpailuita.
Hämeensaaren pesäpallokenttä

| Hämeensaaren pesäpallokenttä> Laguuni.Rakennuksen tiedot |
| --- | --- |
Sijainti:  Hämeensaarenpolku 3, 13100 Hämeenlinna
Koordinaatit:  60.991784°N, 24.462812°E
Suljettu:  2017
Purettu:  2017
Omistaja:  Hämeenlinnan kaupunki
Käyttäjät
 Hämeenlinnan Paukku 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Hämeensaaren pesäpallokenttä oli Hämeenlinnan keskustan etelälaidalla Hämeensaaressa sijainnut pesäpallokenttä. Kenttä sijaitsi Vanajaveden rannalla, Hämeenlinnan uimahallin ja nyttemmin puretun liikuntahalli Hämeenkaaren vieressä. Kentällä oli hiekkatekonurmipinnoite, joka oli väriltään sininen.
Kentän pääasiallinen vuokralainen oli Hämeenlinnan Paukku, joka pelasi kentällä kotiottelunsa. Vuonna 2017 Paukku ja kentän muut käyttäjät siirtyivät uudelle Pullerin pesäpallokentälle Hämeensaaren kentän sulkeuduttua. Hämeensaaren pesäpallokenttä purettiin kesällä 2017 Engelinrannan maanpuhdistustöiden alkamisen vuoksi.
Khersonasos (Kreeta)

| Khersonasos> Χερσόνασος |
| --- | --- |
 Khersonasoksen roomalaisen teatterin rauniot.
Sijainti
 Khersonasos
Koordinaatit:  35°19′8″N, 25°23′21″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Liménas Chersonísou, Chersónisos, Iraklion, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Aiheesta muualla
  Khersonasos Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Khersonasos (m.kreik. Χερσόνασος, myös Χερσόνησος, Khersonēsos; lat. Chersonesus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Chersónisoksen kaupungin eli Liménas Chersonísoun paikalla.
Maantiede

Khersonasoksen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Kreetan pohjoisrannikolla nykyisin Málianlahtena tunnetun lahden länsirannalla, noin 25 kilometriä itään Herakleionin kaupungista ja nykyisestä Iraklionista. Tabula Peutingerianassa kaupungin kuvataan sijainneen 16 roomalaista mailia eli noin 24 kilometriä Knossoksesta. Lyktoksen eli Lyttoksen kaupunki sijaitsi Khersonasoksesta noin 15 kilometriä sisämaassa.
Khersonasos sai niemeä tarkoittavan nimensä niemestä, nykyisestä Kastrín niemestä, joka suojasi kaupungin satamalahtea sen pohjoispuolelta. Kaupunkikeskus sijaitsi niemellä ja sen eteläpuolisella alueella. Niemi toimi oletettavasti kaupungin akropoliina eli ”yläkaupunkina”. Alakaupunki sijaitsi niemen länsi- ja eteläpuolella. Satama oli Kreetan pohjoisrannikon paras Herakleionin ja Oluksen välisellä alueella. Khersonasoksen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.
Antiikin lähteiden mukaan Kreetalla oli myös ainakin yksi toinen Khersonesos/Khersonasos-niminen kaupunki, Khersonesos saaren länsirannikolla.
Historia

Khersonasoksen paikalla oli asutusta jo minolaisella kaudella eli Kreetan pronssikaudella. Antiikin ajan Khersonasos asutettiin muun Kreetan tavoin Manner-Kreikasta käsin. Plutarkhos kertoo siirtokuntalaisten tulleen paikalle Artemiin patsas mukanaan. Artemis saattoi toimia kaupungin suojelijana Britomartis-epiteetillä.
Khersonasos toimi Lyktoksen poliksen satamana, ja oli oletettavasti ainakin jossakin määrin sen alaisuudessa ainakin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Khersonasoksen asemasta omana poliksenaan eli itsenäisenä kaupunkivaltiona vielä klassisella kaudella ei kuitenkaan ole täyttä varmuutta, sillä sitä ei mainita sellaisena vielä tuon ajan lähteissä. Se vaikuttaa olleen polis ainakin noin ajalla 330–280/270 eaa., jolloin se löi omaa hopearahaa. Rahat olivat aiginalaisen mallin mukaisia, ja niiden kuvituksessa esiintyi Britomartis. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Khersonasios (Χερσονάσιος) ja Kherronēsios (Χερρονήσιος).
200-luvulla eaa. Khersonasoksesta tuli Knossoksen alainen liittolainen. Ensimmäinen maininta kaupungista poliksena on noin ajalta 259–250 eaa., jolloin se teki liiton Miletoksen kanssa monien muiden Kreetan kaupunkien tavoin. Vuonna 183 eaa. Khersonasos sopi sympoliteiasta Lyktoksen kanssa, ja esiintyy tässä yhteydessä nimityksellä ”Lyktos meren rannalla”. Kummatkin kaupungit olivat mukana liitossa, jonka Kreetan kaupungit tekivät samana vuonna Eumenes II:n kanssa. Khersonasos ei kuitenkaan välttämättä ollut enää tuolloin Lyktoksen alainen, vaan mahdollisesti nousemassa sitä tärkeämmäksi. Lopullisesti Khersonasos ohitti satamansa ansiosta Lyktoksen merkittävyydessä roomalaisella kaudella.
Khersonasos kukoisti vielä varhaisella bysanttilaisella kaudella. Tuolloin se oli piispanistuin, ja sen piispoja mainitaan 400-luvulta 700-luvulle. Myöhemmin asutus siirtyi sisämaahan nykyisen Chersónisoksen kylän eli Áno Chersónisoksen paikalle. Liménas Chersonísoun kaupunki on kasvanut antiikin aikaisen kaupungin paikalle enemmän vasta 1960-luvulta lähtien.
Rakennukset ja löydökset

Khersonasoksen kaupungin paikalla tehdyt varhaisimmat löydöt ajoittuvat 300-luvulle eaa. Kaupungin läheltä on kuitenkin löydetty merkkejä haudoista 500-luvulta eaa.
Kaupungin merkittävimpiin löytöihin lukeutuvat roomalaisaikaisen sataman rakennelmat, mukaan lukien itä-ja eteläpuolisten aallonmurtajien jäänteet. Kaupungin niemen koillisrannasta on löydetty suuria kallioon kaiverrettuja kala-altaita. Kaupungista on löydetty myös muun muassa roomalainen teatteri. Lisäksi siellä tiedetään olleen myös amfiteatteri. Kumpikin oli suhteellisen hyvin säilynyt vielä vuonna 1583 ja näkyvissä ilman kaivauksiakin vuonna 1897, mutta nykyisin teatteri on lähes tuhoutunut ja amfiteatteri kadonnut kokonaan.
Roomalaisen kauden löytöihin lukeutuvat myös muutamat talojen perustukset sekä mosaiikeilla varustettu lähdekaivorakennus. Kaupungin läheltä on löydetty jäänteitä akveduktista. Strabonin mukaan kaupungissa oli Artemis Britomartikselle omistettu temppeli. Se on paikannettu rannikolle noin kilometrin kaupungista itään, nykyisen Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkon paikalle. Temppeli oli rakennettu 100-luvulla eaa.
Kaupungin akropolis oli ympäröity muureilla, jotka ovat kuitenkin myöhäiset ja peräisin myöhäisantiikin ajalta tai bysanttilaiselta kaudelta. Niemen kärkeen rakennettiin varhaiskristillisellä ajalla 400–500-luvulla basilikakirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khersonasos Wikimedia Commonsissa
Khersonasoksen roomalaisaikaisen sataman jäänteitä.
Khersonasoksen varhaiskristillisen basilikakirkon rauniot Kastrín niemellä.
Khersonasoksen roomalaisaikaisen suihkulähteen jäänteet.
Varhaiskristillisen basilikakirkon lattiamosaiikkia.
Suomen urheilu 1932

Suomen urheilu 1932 käsittelee vuoden 1932 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.