stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Englannin Valioliigan kausi 2022–2023

| Englannin Valioliigan kausi 2022–2023 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  20
Ajankohta:  5. elokuuta 2022 – 28. toukokuuta 2023
Mestari:  Manchester City
Nousseet joukkueet:  Fulham   Bournemouth   Nottingham Forest
Pudonneet joukkueet:  Leicester City   Leeds United   Southampton
Ottelut:  380
Maalit:  1 084 (2,85 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Erling Haaland   (36 maalia)
Alempi sarjataso:  Mestaruussarja
  ← 2021–2022 :  2023–2024 → 
Englannin Valioliigan kausi 2022–2023 oli englantilaisen seurajalkapalloilun korkeimman sarjatason Valioliigan 31. kausi. Manchester City lähti kauteen hallitsevana mestarina ja uusi mestaruutensa. Kausi alkoi 5. elokuuta 2022 ja päättyi 28. toukokuuta 2023.
Joukkueet

| Joukkue | Paikkakunta | Stadion | Päävalmentaja | Kapteeni |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arsenal | Lontoo (Holloway) | Emirates Stadium | Arteta  Mikel Arteta | Ødegaard  Martin Ødegaard |
| Aston Villa | Birmingham | Villa Park | Emery  Unai Emery | McGinn  John McGinn |
| Bournemouth | Bournemouth | Dean Court | O’Neil  Gary O’Neil | Neto  Neto |
| Brentford | Lontoo (Brentford) | Brentford Community Stadium | Frank  Thomas Frank | Jansson  Pontus Jansson |
| Brighton | Brighton | Falmer Stadion | De Zerbi  Roberto De Zerbi | Dunk  Lewis Dunk |
| Chelsea | Lontoo (Fulham) | Stamford Bridge | Lampard  Frank Lampard | Azpilicueta  César Azpilicueta |
| Crystal Palace | Lontoo (Selhurst) | Selhurst Park | Hodgson  Roy Hodgson | Milivojević  Luka Milivojević |
| Everton | Liverpool | Goodison Park | Dyche  Sean Dyche | Coleman  Séamus Coleman |
| Fulham | Lontoo (Fulham) | Craven Cottage | Silva  Marco Silva | Ream  Tim Ream |
| Leeds United | Leeds | Elland Road | Garcia  Javi Gracia | Cooper  Liam Cooper |
| Leicester City | Leicester | King Power Stadium | Smith  Dean Smith | Evans  Jonny Evans |
| Liverpool | Liverpool | Anfield | Klopp  Jürgen Klopp | Henderson  Jordan Henderson |
| Manchester City | Manchester | Etihad Stadium | Guardiola  Pep Guardiola | Gündoğan  İlkay Gündoğan |
| Manchester United | Manchester | Old Trafford | ten Hag  Erik ten Hag | Maguire  Harry Maguire |
| Newcastle United | Newcastle | St James’ Park | Howe  Eddie Howe | Lascelles  Jamaal Lascelles |
| Nottingham | Nottingham | City Ground | Cooper  Steve Cooper | Worral  Joe Worrall |
| Southampton | Southampton | St Mary’s Stadium | Sellés  Rubén Sellés | Ward-Prowse  James Ward-Prowse |
| Tottenham Hotspur | Lontoo (Tottenham) | Tottenham Hotspur Stadium | Mason  Ryan Mason (väliaikanen) | Lloris  Hugo Lloris |
| West Ham United | Lontoo (Stratford) | Olympic Stadium | Moyes  David Moyes | Rice  Declan Rice |
| Wolverhampton Wanderers | Wolverhampton | Molineux Stadium | Lopetegui  Julen Lopetegui | Neves  Rúben Neves |
Valmentajavaihdokset

| Joukkue | Eroava valmentaja | Eron syy | Eropäivä | Sijoitus sarjataulukossa | Uusi valmentaja | Alkaen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bournemouth |  Parker, Scott Scott Parker | Erotettu | 30. elokuuta 2022 | 17. |  O’Neil, Gary Gary O’Neil  | 30. elokuuta 2022 |
| Chelsea |  Tuchel, Thomas Thomas Tuchel | Erotettu | 7. syyskuuta 2022 | 6. |  Potter, Graham Graham Potter  | 8. syyskuuta 2022 |
| Brighton |  Potter, Graham Graham Potter  | Siirtyi Chelsean päävalmentajaksi | 8. syyskuuta 2022 | 4. |  De Zerbi, Roberto Roberto De Zerbi  | 18. syyskuuta 2022 |
| Wolverhampton Wanderers |  Lage, Bruno Bruno Lage  | Erotettu | 2. lokakuuta 2022 | 18. |  Lopetegui, Julen Julen Lopetegui  | 14. marraskuuta 2022 |
| Southampton |  Hasenhüttl Ralph Hasenhüttl  | Erotettu | 7. marraskuuta 2022 | 18. |  Nathan Jones Nathan Jones  | 10. marraskuuta 2022 |
| Aston Villa |  Gerrard, Steven Steven Gerrard  | Erotettu | 20. lokakuuta 2022 | 17. |  Emery, Unai Unai Emery  | 14. marraskuuta 2022 |
| Everton |  Lampard, Frank Frank Lampard  | Erotettu | 23. tammikuuta 2023 | 19. |  Dyche, Sean Sean Dyche  | 30. tammikuuta 2023 |
| Leeds United |  Marsch, Jesse Jesse Marsch  | Erotettu | 6. helmikuuta 2023 | 17. |  Garcia, Javi Javi Garcia  | 21. helmikuuta 2023 |
| Southampton |  Nathan Jones  | Erotettu | 12. helmikuuta 2023 | 20. |  Sellés, Rubén Rubén Sellés  | 12. helmikuuta 2023 |
| Crystal Palace |  Vieira, Patrick Patrick Vieira  | Erotettu | 17. maaliskuuta 2023 | 12. |  Hodgson, Roy Roy Hodgson  | 21. maaliskuuta 2023 |
| Tottenham |  Conte, Antonio Antonio Conte  | Yhteinen päätös | 26. maaliskuuta 2023 | 4. |  Mason, Ryan Ryan Mason (väliaikainen)  | 24. huhtikuuta 2023 |
| Leicester |  Rodgers, Brendan Brendan Rodgers  | Yhteinen päätös | 2. huhtikuuta 2023 | 19. |  Smith, Dean Dean Smith  | 10. huhtikuuta 2023 |
| Chelsea |  Potter, Graham Graham Potter  | Potkut | 2. huhtikuuta 2023 | 11. |  Lampard, Frank Frank Lampard  | 6. huhtikuuta 2023 |
Sarjataulukko

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Manchester City (M) | 38 | 28 | 5 | 5 | 94 | 33 | +61 | 89 | Pääsee Mestarien liigan lohkovaiheeseen. |
| 2 | Arsenal | 38 | 26 | 6 | 6 | 88 | 43 | +45 | 84 | Pääsee Mestarien liigan lohkovaiheeseen. |
| 3 | Manchester United | 38 | 23 | 6 | 9 | 58 | 43 | +15 | 75 | Pääsee Mestarien liigan lohkovaiheeseen. |
| 4 | Newcastle | 38 | 19 | 14 | 5 | 68 | 33 | +35 | 71 | Pääsee Mestarien liigan lohkovaiheeseen. |
| 5 | Liverpool | 38 | 19 | 10 | 9 | 75 | 47 | +28 | 67 | Pääsee Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen. |
| 6 | Brighton & Hove Albion | 38 | 18 | 8 | 12 | 72 | 53 | +19 | 62 | Pääsee Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen. |
| 7 | Aston Villa | 38 | 18 | 7 | 13 | 51 | 46 | +5 | 61 | Pääsee Konferenssiliigan Play-off kierrokselle. |
| 8 | Tottenham | 38 | 18 | 6 | 14 | 70 | 63 | +7 | 60 |  |
| 9 | Brentford | 38 | 15 | 14 | 9 | 58 | 46 | +12 | 59 |  |
| 10 | Fulham | 38 | 15 | 7 | 16 | 55 | 53 | +2 | 52 |  |
| 11 | Crystal Palace | 38 | 11 | 12 | 15 | 40 | 49 | −9 | 45 |  |
| 12 | Chelsea | 38 | 11 | 11 | 16 | 38 | 47 | −9 | 44 |  |
| 13 | Wolverhampton | 38 | 11 | 8 | 19 | 31 | 58 | −27 | 41 |  |
| 14 | West Ham | 38 | 11 | 7 | 20 | 42 | 55 | −13 | 40 |  |
| 15 | Bournemouth | 38 | 11 | 6 | 21 | 37 | 71 | −34 | 39 |  |
| 16 | Nottingham | 38 | 9 | 11 | 18 | 38 | 68 | −30 | 38 |  |
| 17 | Everton | 38 | 8 | 12 | 18 | 34 | 57 | −23 | 36 |  |
| 18 | Leicester (P) | 38 | 9 | 7 | 22 | 51 | 68 | −17 | 34 | Putoaa Mestaruussarjaan. |
| 19 | Leeds (P) | 38 | 7 | 10 | 21 | 48 | 77 | −29 | 31 | Putoaa Mestaruussarjaan. |
| 20 | Southampton (P) | 38 | 6 | 7 | 25 | 36 | 73 | −37 | 25 | Putoaa Mestaruussarjaan. |
;  .
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Englannin jalkapallon pääsarjakaudet
| 1> divisioona |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1880-luku |  |  |  |  |  |  |  |  | 1888–1889 | 1889–1890 |
| 1890-luku | 1890–1891 | 1891–1892 | 1892–1893 | 1893–1894 | 1894–1895 | 1895–1896 | 1896–1897 | 1897–1898 | 1898–1899 | 1899–1900 |
| 1900-luku | 1900–1901 | 1901–1902 | 1902–1903 | 1903–1904 | 1904–1905 | 1905–1906 | 1906–1907 | 1907–1908 | 1908–1909 | 1909–1910 |
| 1910-luku | 1910–1911 | 1911–1912 | 1912–1913 | 1913–1914 | 1914–1915 |  |  |  |  | 1919–1920 |
| 1920-luku | 1910–1921 | 1911–1922 | 1912–1923 | 1913–1924 | 1904–1925 | 1905–1926 | 1906–1927 | 1907–1928 | 1908–1929 | 1909–1930 |
| 1930-luku | 1930–1931 | 1931–1932 | 1932–1933 | 1933–1934 | 1934–1935 | 1935–1936 | 1936–1937 | 1937–1938 | 1938–1939 |  |
| 1940-luku |  |  |  |  |  |  | 1946–1947 | 1947–1948 | 1948–1949 | 1949–1950 |
| 1950-luku | 1950–1951 | 1951–1952 | 1952–1953 | 1953–1954 | 1954–1955 | 1955–1956 | 1956–1957 | 1957–1958 | 1958–1959 | 1959–1960 |
| 1960-luku | 1960–1961 | 1961–1962 | 1962–1963 | 1963–1964 | 1964–1965 | 1965–1966 | 1966–1967 | 1967–1968 | 1968–1969 | 1969–1970 |
| 1970-luku | 1970–1971 | 1971–1972 | 1972–1973 | 1973–1974 | 1974–1975 | 1975–1976 | 1976–1977 | 1977–1978 | 1978–1979 | 1979–1980 |
| 1980-luku | 1980–1981 | 1981–1982 | 1982–1983 | 1983–1984 | 1984–1985 | 1985–1986 | 1986–1987 | 1987–1988 | 1988–1989 | 1989–1990 |
| 1990-luku | 1990–1991 | 1991–1992 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Valioliiga: 
| 1990-luku |  |  | 1992–1993 | 1993–1994 | 1994–1995 | 1995–1996 | 1996–1997 | 1997–1998 | 1998–1999 | 1999–2000 |
| 2000-luku | 2000–2001 | 2001–2002 | 2002–2003 | 2003–2004 | 2004–2005 | 2005–2006 | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 |
| 2010-luku | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 | 2015–2016 | 2016–2017 | 2017–2018 | 2018–2019 | 2019–2020 |
| 2020-luku | 2020–2021 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Without You (David Guettan kappale)

| ”Without You” David Guetta ft>  Usher |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Nothing but the Beat
 Julkaistu: 29. syyskuuta 2011
 Formaatti: CD-single, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): David Guetta, Giorgio Tuinfort, Frédéric Riesterer, Black Raw
 Tyylilaji: Dance-pop
 Kesto: 03.28
 Levy-yhtiö: Astralwerks, Virgin Records, Capitol Records
David Guettan muut singlet
| ”Little Bad Girl” 2011 | ”Without You” 2011 | ”Titanium” 2011 |
Usherin muut julkaisut
| ”Promise” 2011 | ”Without You” 2011 | ”Climax” 2012 |
Without You on ranskalaisen DJ-tuottaja David Guettan kappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalaislaulaja Usher. Se julkaistiin Guettan viidennen, Nothing but the Beat-studioalbumin kolmantena singlenä 29. syyskuuta 2011. Kappale saavutti neljännen sijan Billboard Hot 100-listalla, joka oli hänen kolmas kymmenen parhaan joukkoon kyseisellä listalla päätynyt single kappaleiden "Club Can’t Handle Me" ja "Sexy Bitch" jälkeen. Marraskuussa 2013 kappaletta oli myyty Yhdysvalloissa yhteensä 2 684 000 kopiota. "Without You" oli kaupallinen menestys myös monissa muissa valtioissa, sen päästyä singlelistan ensimmäiselle sijalle Alankomaissa ja Slovakiassa. Lisäksi se pääsi listan viiden parhaan joukkoon 15 muussa valtiossa.
Kappaleelle on toteutettu myös musiikkivideo, joka julkaistiin 14. lokakuuta 2011. Video kuvattiin Portugalissa sijaitsevalla rannalla heinäkuussa 2011. Videolla nähdään ensin kohtauksia lukuisista juhlista Thaimaassa, Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Etelä-Afrikassa, sekä monissa muissa lukuisissa kohteissa. Yhtäkkiä mantereet alkavat liikkumaan ja jokaisen mantereen yhdyttyä toisiinsa kaikkien mantereiden juhlaväet kohtaavat toisensa sekä muodostavat yhden ison juhlan. Videolla näkyy myös kohtauksia Usherista laulamassa Rio de Janeirossa sijaitsevalta rannalta napatun taustakuvan edessä.
Käännös suomeksi
Vytautas Landsbergis

| Vytautas Landsbergis |
| --- | --- |
 Vytautas Landsbergis vuonna 2014.
Liettuan Korkeimman neuvoston puheenjohtaja
 11.3.1990 – 25.11.1992  
Seuraaja:  Algirdas Brazauskas
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. lokakuuta 1932 (ikä 91) Kaunas
Kansalaisuus:   Liettua
Puoliso:  Gražina Ručytė-Landsbergienė
Tiedot
Puolue:  Tėvynes Sąjunga (konservatoriai)
Muut puolueet:  Sąjūdis
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.landsbergis.lt
Vytautas Landsbergis (s. 18. lokakuuta 1932 Kaunas) on liettualainen professori ja poliitikko. Hän oli Liettuan ensimmäinen valtionpäämies sen itsenäistyttyä Neuvostoliitosta.
Landsbergis valmistui 1955 Liettuan musiikkikonservatoriosta ja kirjoitti väitöskirjansa 1969. Hän työskenteli professorina konservatoriossa ja pedagogisessa instituutissa.
Landsbergis oli 1988 yksi Liettuan itsenäisyyttä ajaneen 1988 Sąjūdisiksen perustajista. Sen voitettua vaalit 1990 Landsbergisistä tuli korkeimman neuvoston puhemies ja siten valtionpäämies. 11. maaliskuuta 1990 hän johti parlamentin istuntoa, jossa julistettiin Liettuan itsenäisyys palautetuksi. Maasta tuli ensimmäinen itsenäisyyteen pyrkinyt Neuvostoliiton neuvostotasavalta. Neuvostoliitto yritti keskeyttää itsenäisyyshaaveet mm. talousboikotilla, mutta muidenkin neuvostotasavaltojen itsenäisyysjulistuksen seurasivat pian.
Landsbergis oli puhemiehenä aina marraskuun 1992 vaaleihin asti. Seuraavana vuonna hän perusti uuden puolueen, Kotimaan liiton (Liettuan konservatiivit) (Tėvynes Sąjunga (konservatoriai)), joka sai murskavoiton vuoden 1996 vaaleissa. Landsbergis oli uudelleen puhemies 1996–2000. Hän pyrki myös presidentiksi 1997, mutta jäi kolmanneksi saaden 15,9 % äänistä. Toisella kierroksella hän tuki Valdas Adamkusta.
Landsbergis tuli tunnetuksi radikaalispopulistisista mielipiteistään. Hän mm. teki vuonna 2000 kannatuksensa hiipuessa lakiehdotuksen korvauksien vaatimisesta Venäjältä Neuvostoliiton miehityksestä.
Vuonna 2004 Landsbergis valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi Liettuan edustajana, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 2014 saakka. Hän kuului Euroopan kansanpuolueen ryhmään.
Landsbergis on yksi merkittävimpiä Fluxus-liikkeen taiteilijoita.
Vytautas Landsbergisin pojanpoika Gabrielius Landsbergis on liettualainen poliitikko, puoluejohtaja ja ulkoministeri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vytautas Landsbergis Wikimedia Commonsissa
Vytautas Landsbergis Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Liettuan presidentit
Vytautas Landsbergis | Algirdas Brazauskas | Valdas Adamkus | Rolandas Paksas | Artūras Paulauskas | Valdas Adamkus | Dalia Grybauskaitė | Gitanas Nausėda
Huomautukset:
↑  Korkeimman neuvoston puhemies.
↑  Seimasin puhemies.
Vuoden 1686 kirkkolaki

Kirkkolain suomennoksen nimiö vuodelta 1686.
Vuoden 1686 kirkkolaki oli Ruotsin ja Suomen ensimmäinen protestanttinen kirkkolaki. Laki antoi itsevaltiuden ajan hengen mukaisesti kuninkaalle laajat oikeudet kirkkoon nähden. Se oli voimassa Suomessa vuoteen 1870 mutta Ruotsissa nykyaikaan saakka. Laki ilmestyi Henrik Florinuksen käännöksenä suomeksi vuonna 1688.
Lain mukaan jokaisen alamaisen oli kuuluttava kirkkoon, mutta poikkeuksena olivat Itä-Suomen ortodoksit ja ulkomailta tulleet toisuskoiset, joiden oli harjoitettava oppiaan suljetuissa tiloissa.
Taustaa

Laki säädettiin kuningas Kaarle XI:n aikana. Sen mukaan Jumala oli antanut kirkon hallinnon kuninkaalle, joten kirkon itsemääräämisoikeutta vähennettiin. Valtion ja kirkon suhteet haluttiin määritellä tarkasti. Valmisteluvaiheessa oli esillä ajatus erillisen kirkolliskollegion perustamisesta valtion keskusvirastoksi, mutta se ei toteutunut papiston voimakkaan vastustuksen takia. Ennen lakia oli valtiopäivien pappissääty toiminut eräänlaisena kirkollisasioiden virastona. Uuden lain mukaan pappissäädyn hallinnolliset ja oikeudenkäytön tehtävät lakkasivat.
Laki merkitsi sitä, että tuomiokapitulin päätöksistä valitettiin maalliseen hovioikeuteen. Piispojen nimitysoikeus kuului kuninkaalle. Papinvaaleissa Suomeen jäi enää 26 sellaista pitäjää (seurakuntaa), joissa kansan suorittama papinvaali oli sillä tavoin ratkaiseva, että tuomiokapitulin oli nimitettävä eniten ääniä saanut ehdokas.
Kansanopetus säädettiin laissa kirkon tehtäväksi, mutta sen muodosta ja laajuudesta ei säädetty mitään. Piispa Johannes Gezelius vanhempi oli ehdottanut kirkkolakiin liitettävää koulutoimen ohjeistoa, mutta sitä ei lopulta otettu mukaan.
Kirjallisuutta

Hellemaa, Lahja-Irene – Jussila, Anja – Parvio, Martti (toim.): Kircko-laki ja ordningi 1686.  (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, 444)  Helsinki:  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1986.  ISSN 0355-1768.  ISBN 951-717-451-9.  Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Kircko-Laki Ja Ordningi (3.9.1686). Kirkkolain teksti ruotsiksi ja suomeksi.
Veli-Pekka Ketola -palkinto

Veli-Pekka Ketola -palkinto Suomen jääkiekkomuseossa.
Veli-Pekka Ketola, jonka mukaan palkinto on nimetty, voitti SM-sarjan ja SM-liigan pistepörssin vuosina 1971 ja 1979. Hänet valittiin uransa aikana kuusi kertaa All Stars -hyökkääjäksi ja kahdesti Suomen parhaaksi jääkiekkoilijaksi 1974 ja 1978.
Matti Hagman voitti palkinnon ennätykselliset neljä kertaa.
Veli-Pekka Ketola -palkinto on jääkiekon SM-liigan vuosittain runkosarjan pistepörssin voittajalle myöntämä tunnustuspalkinto. Ensimmäisen kerran palkinto myönnettiin kaudella 1977–78, mutta nykyisen nimensä se sai vuonna 1995 kunnianosoituksena hyökkääjä Veli-Pekka Ketolalle.
Palkinnon saajat

| Kausi | Joukkue | Pelaaja | Pisteet | Kansalaisuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1977–78 | Kärpät | Henry Saleva | 25 + 35 = 60 |  Suomi |
| 1978–79 | Ässät | Veli-Pekka Ketola | 23 + 49 = 72 |  Suomi |
| 1979–80 | HIFK | Matti Hagman | 37 + 50 = 87 |  Suomi |
| 1980–81 | TPS | Reijo Leppänen | 31 + 45 = 76 |  Suomi |
| 1981–82 | TPS | Reijo Leppänen (2.) | 33 + 37 = 70 |  Suomi |
| 1982–83 | HIFK | Matti Hagman (2.) | 23 + 41 = 64 |  Suomi |
| 1983–84 | HIFK | Matti Hagman (3.) | 22 + 47 = 69 |  Suomi |
| 1984–85 | HIFK | Matti Hagman (4.) | 23 + 44 = 67 |  Suomi |
| 1985–86 | Ässät | Arto Javanainen | 44 + 27 =71 |  Suomi |
| 1986–87 | Kärpät | Kari Jalonen | 29 + 63 = 93* |  Suomi |
| 1987–88 | TPS | Esa Keskinen | 14 + 55 = 69 |  Suomi |
| 1988–89 | Ilves | Raimo Summanen | 35 + 46 = 81 |  Suomi |
| 1989–90 | Ilves | Raimo Summanen (2.) | 39 + 31 = 70 |  Suomi |
| 1990–91 | HPK | Teppo Kivelä | 23 + 50 = 73 |  Suomi |
| 1991–92 | TPS | Mikko Mäkelä | 25 + 45 = 70 |  Suomi |
| 1992–93 | TPS | Esa Keskinen (2.) | 16 + 43 = 59 |  Suomi |
| 1993–94 | TPS | Esa Keskinen (3.) | 23 + 47 = 74 |  Suomi |
| 1994–95 | TPS | Saku Koivu | 27 + 47 = 74 |  Suomi |
| 1995–96 | Lukko | Juha Riihijärvi | 28 + 44 = 72 |  Suomi |
| 1996–97 | Jokerit | Petri Varis | 36 + 23 = 59 |  Suomi |
| 1997–98 | Ilves | Peter Larsson | 19 + 39 = 58 |  Ruotsi |
| 1998–99 | HIFK | Jan Čaloun | 24 + 57 = 81 |  Tšekki |
| 1999–00 | TPS | Kai Nurminen | 41 + 37 = 78 |  Suomi |
| 2000–01 | Jokerit | Petri Varis (2.) | 27 + 43 = 70 |  Suomi |
| 2001–02 | Tappara | Janne Ojanen | 20 + 41 = 61 |  Suomi |
| 2002–03 | HPK | Tomáš Kucharčík | 28 + 27 = 55 |  Tšekki |
| 2003–04 | HIFK | Timo Pärssinen | 32 + 30 = 62 |  Suomi |
| 2004–05 | Ilves | Steve Kariya | 24 + 35 = 59 |  Kanada |
| 2005–06 | HIFK | Tony Salmelainen | 27 + 28 = 55 |  Suomi |
| 2006–07 | Blues | Martin Kariya | 18 + 43 = 61 |  Kanada |
| 2007–08 | Kärpät | Janne Pesonen | 34 + 44 = 78 |  Suomi |
| 2008–09 | HIFK | Kim Hirschovits | 18 + 48 = 66 |  Suomi |
| 2009–10 | Tappara | Jori Lehterä | 19 + 50 = 69 |  Suomi |
| 2010–11 | Lukko | Perttu Lindgren | 23 + 42 = 66 |  Suomi |
| 2011-12 | Pelicans | Ryan Lasch | 24 + 38 = 62 |  Yhdysvallat |
| 2012–13 | Kärpät | Juha-Pekka Haataja | 28 + 31 = 59 |  Suomi |
| 2013–14 | Lukko | Ville Vahalahti | 20 + 32 = 52  |  Suomi |
| 2014–15 | Blues | Kim Hirschovits (2.) | 13 + 45 = 58 |  Suomi |
| 2015–16 | Tappara | Kristian Kuusela | 20 + 39 = 59 |  Suomi |
| 2016–17 | Tappara | Henrik Haapala | 15 + 45 = 60  |  Suomi |
| 2017–18 | JYP | Antti Suomela | 21 + 39 = 60  |  Suomi |
| 2018–19 | KooKoo | Malte Strömwall | 30 + 27 = 57  |  Ruotsi |
| 2019–20 | Lukko | Justin Danforth | 27 + 33 = 60 |  Kanada |
| 2020–21 | HPK | Petri Kontiola | 14 + 41 = 55 |  Suomi |
| 2021–22 | Tappara | Anton Levtchi | 26 + 35 = 61 |  Suomi |
| 2022–23 | HPK | Michael Joly | 25 + 39 = 64 |  Kanada |
| 2023–24 | Ilves | Oula Palve | 20 + 44 = 64 |  Suomi |
*Edelleen voimassa oleva yhden kauden piste-ennätys
Aiheesta muualla

Veli-Pekka Ketola -palkinto SM-liigan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Without You (Aviciin kappale)

| ”Without You” Avicii ft>  Sandro Cavazza |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Avīci (01)
 Äänitetty : Austin, Teksas
 Julkaistu: 11. elokuuta 2017
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Carl Falk, Salem Al Fakir, Tim Bergling, Vincent Pontare, Dhani Lennevald, Alessandro Cavazza
 Tuottaja(t): Carl Falk, Avicii
 Tyylilaji: elektroninen tanssimusiikki
 Kesto: 03.01
 Levy-yhtiö: Avicii
Aviciin muut singlet
| ”Taste the Feeling” 2016 | ”Without You” 2017 | ”Lonely Together” 2017 |
Sandro Cavazzan muut singlet
| ”So Much Better” 2017 | ”Without You” 2017 | ”High with Somebody” 2017 |
Without You on ruotsalaisen DJ-tuottaja Aviciin kappale, jolla vierailee myös ruotsalaislaulaja Sandro Cavazza. Kappale julkaistiin artistin Avīci (01) EP-levyn ensimmäisenä singlenä 11. elokuuta 2017. "Without You" on Aviciin seitsemäs single joka on päässyt Ruotsin singlelistan ensimmäiselle sijalle, päästyään listan kärkeen ei pelkästään vuoden 2017 aikana vaan vielä toisenkin kerran artistin kuoleman jälkeen huhtikuussa 2018.
Kappaleeseen liittyvä remix EP-levy julkaistiin 13. lokakuuta 2017, jolta löytyy Otto Knowsin, Merk & Kremontin, Rob Adansin sekä Aviciin järjestämän remix-kilpailun voittajien, Notre Damen ja Tokima Tokion luomia remixejä.
Käännös suomeksi
Wilhelm Rothe

Friedrich Wilhelm Alexander Rothe (25. elokuuta 1825 Viipuri – 10. joulukuuta 1889 Viipuri) oli suomalainen Viipurissa vaikuttanut tukkukauppias, teollisuudenharjoittaja ja kauppaneuvos (1887).
Rothen vanhemmat olivat Lyypekistä Viipuriin vuonna 1829 muuttanut kauppias, konsuli Carl Heinrich Reinhold Rothe ja Wilhelmina Catharina Tesche. Hän tutustui liikealaan ensin isänsä kauppahuoneessa Viipurissa ja sitten Hampurissa. Rothe palasi 1849 Viipuriin ja hänestä tuli toiminimen Carl Rothe & Co osakas. Wilhelm Rothe perusti Viipuriin sikuritehtaan 1859 ja vanutehtaan 1860. Hän hankki Viipurin kaupungilta viinanpoltto-oikeuden ja rakensi sitten viinanpolttimon Pantsarlahteen 1862. Polttimo oli vuonna 1867 tapahtuneeseen tulipaloon saakka Viipurin suurin viinanpolttimo valmistaen vuodessa 100 000 kannua viinaa.
Vuonna 1863 Rothe perusti Viipurin Repolan kaupunginosaan olutpanimon yhdessä konsuli Julius Dippelin ja muiden liikekumppanien kanssa. Saksalaistyyppistä olutta valmistanut panimo saattoi tuottaa jopa 1,2 miljoonaa pulloa olutta vuodessa mutta tähän tuotantomäärään ei liene käytännössä ylletty. Panimon yhteydessä oli suuri kellarivarasto holveineen. Vuonna 1879 panimo yhdistettiin Papulan oluttehtaaseen, jonka omisti pääosin Friedrich Richardt. Panimoyhtiö vuokrasi sitten vielä Havin Oy:n omistaman Pantsarlahden panimon, jolloin siitä tuli Suomen toiseksi suurin oluen valmistaja ja sen palveluksessa oli enimmillään noin 75 henkilöä vuoden 1900 tienoilla. Rothe tuli myös osakkaaksi Viipurin kaasutehtaaseen, joka oli kymmenen vuotta toiminimien Carl Rothe & Co ja Hackman & Co yhteisomistuksessa ennen kuin siirtyi Viipurin paikalliselle sähköyhtiölle.
Wilhelm Rothe omisti Viipurin lähellä sijainneen Ykspään tilan. Hän osallistui Viipurissa 1870- ja 1880-luvulla pidettyjen kahden maatalousnäyttelyn järjestämiseen. Rothe oli mukana hevosjalostustoiminnassa ja hänen ansiostaan Viipuriin saatiin hevoskilpailuja varten kesäajorata. Rothe lahjoitti varoja turvattomille lapsille ja vuonna 1875 hän perusti palvelusväen eläkerahaston ja omaan nimeään kantaneen palkintorahaston sekä osoitti näille rahastoille varoja. Eläkerahastoon tehdyllä lahjoituksella raivattiin sittemmin Viipurin Papulanvuoren puiston länsilaitaan tontti palvelusväen vanhainkotia varten. Rothen kuoltua 1889 hänen perillisensä lahjoittivat lisää varoja näihin rahastoihin.
Wilhelm Roux

Wilhelm Roux
Wilhelm Roux (1850–1924) oli saksalainen anatomi, joka perusti kehitysfysiologian ja teki vuodesta 1885 perustavia kokeita sammakon alkioilla ja selvitteli kehitysfysiologian teoreettisia ongelmia. Vuosina 1895–1921 hän oli anatomian professori Hallessa.