Helsingin huippukokous 2018
Reaktiot ja kritiikki > Ennen tapaamista > Suomessa

Pääministeri Juha Sipilä kertoi Brysselin EU-huippukokouksessa saaneensa onnitteluja Putinin ja Trumpin Helsinki-tapaamisen johdosta. Hän piti sitä ”upeana asiana” ja sanoi tapaamisen olevan tunnustus Suomelle. Ulkoministeri Timo Soini kertoi iloitsevansa tapaamisesta. Hänen mukaansa se kertoo, että Suomi nähdään luotettavana maana ja piti tapaamista tunnustuksena Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikalle. Lisäksi Suomi saa Soinin mukaan pr-arvoa, jota ei voi mitata pelkästään rahalla. Presidentti Sauli Niinistö kertoi olevansa tapaamisen suhteen optimisti, mutta näkevänsä siinä myös uhkakuvia. Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg kiitteli kokouksen järjestämistä ja piti vuoropuhelua Venäjän kanssa tärkeänä. Helsingin pormestarin Jan Vapaavuoren mukaan huippukokouksen näkyvyys maailmalla on huomioarvoltaan Suomen isoimpia tapahtumia Helsingin olympialaisten ja Etykin jälkeen. Hän piti kokousta taloudellisesti erittäin merkittävänä Helsingille ja koko pääkaupunkiseudulle.
Kokouksen järjestämisen suomalaiset vaikuttajat näkivät periaatteessa myönteisenä, eikä mainehaittoja juuri uskottu syntyvän. Kritiikkiäkin heräsi muun muassa siitä, että Suomi katsottiin ”neutraaliksi paikaksi” kahden suurvaltajohtajan tapaamiselle. Europarlamentaarikko Heidi Hautala kiinnitti huomiota Yhdysvaltain ja Venäjän ihmisoikeusrikkomuksiin todeten, ettei Suomi voi olla ihmisoikeusloukkausten edessä puolueeton. Kokoomuksen entisen suunnittelupäällikön Jukka Mannisen mukaan kieltäytymällä kokouksen järjestämisestä Suomi olisi selkeästi asettunut puolustamaan ihmisoikeuksia. Kansanedustaja Ville Niinistön mukaan Suomeen saapuvien suurvaltajohtajien pitäisi kunnioittaa Suomen ja Euroopan unionin arvoja. Niinistö totesi myös, että YYA-sopimuksen historia vaikuttaa edelleen Suomen ulkopolitiikassa. Myös entinen puolustusministerin avustaja Patrik Gayer piti tapaamista vahingollisena Suomen maineelle. Valtiotieteiden tohtori Jukka Tarkka puolestaan luonnehti tapaamista ”ahdistavaksi”. Entisen ulkoministerin Erkki Tuomiojan mukaan tapaamiseen ei kuitenkaan liity mitään riskejä Suomelle. Hänen mukaansa kritiikki on perusteltua, mutta se ei saa olla esteenä kokouksen onnistumiselle.
Helsingin Sanomat kampanjoi tapaamisen aikana 300 mainostaululla englanniksi ja venäjäksi. Mainostauluilla muun muassa toivotettiin ”tervetulleeksi lehdistönvapauden maan”. Toisilla mainostauluilla kutsuttiin Trumpia ”valeuutisten levittäjäksi ja ’pelleksi’”. Perussuomalaisten Suomen Uutiset pani merkille, että Helsingin Sanomat mainosti ”raivokkaasti” myös tapaamisen aikaan järjestettyä Helsinki Calling -mielenosoitusta.
Aikakauslehti Seura teetti Taloustutkimuksella mielipidekyselyn, jossa selvitettiin suomalaisten suhtautumista Trumpiin ja Putiniin. Trumpiin suhtautui kielteisesti 83 prosenttia suomalaisista ja naisista jopa 91 prosenttia. Putiniin suhtautui kielteisesti 76 prosenttia suomalaisista. Trumpiin suhtautui myönteisesti kuusi ja Putiniin kahdeksan prosenttia.
Perussuomalaisten varapuheenjohtaja Laura Huhtasaari suhtautui tapaamisen myönteisesti ja pohti, kuinka monta ”ei Helsinkiin rasisteja” -kylttiä Trumpin saapuessa näkyy.