stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keski-Suomen hyvinvointialue
Palvelut > Terveydenhuolto

Perusterveydenhuollon palvelut tuotetaan eri puolilla Keski-Suomea sijaitsevilla terveysasemilla. Mielenterveys- ja päihdepalveluita tuotetaan myös.Äitiys- ja lastenneuvoloita on eri puolilla maakuntaa. Lisäksi on ehkäisy- ja perhesuunnitteluneuvoloita sekä perheneuvoloita. Hammashoitoa järjestetään kaikille hammashoitoloissa.Kouluterveydenhuolto ja opiskelijaterveydenhuolto, kuraattori ja psykologipalvelut sekä nuorisovastaanotto tukevat nuoria. Fysioterapiaa, toimintaterapiaa, ravitsemusterapiaa, puheterapiaa ja apuvälinepalveluita on saatavilla.
Erikoissairaanhoidon palvelut järjestetään pääosin Keski-Suomen Sairaala Novassa. Kotisairaala toimii tarkoituksenmukaisen matkan päässä Jyväskylästä sekä Jämsässä. Laboratoriopalveluita tuottaa Fimlab Laboratoriot Oy. Lisäksi Jämsässä toimii hyvinvointialueen osittain omistama osakeyhtiömuotoinen Jokilaakson sairaala.
Valvira ilmoitti heinäkuussa 2023 aloittavan kiireettömään erikoissairaanhoitoon pääsyn odotusaikojen valvonnan Keski-Suomessa ja 15 muulla hyvinvointialueella sekä HUS-yhtymässä. Kaikilta hyvinvointialueilta löytyy potilaita, jotka ovat odottaneet erikoissairaanhoitoon pääsyä yli terveydenhuoltolaissa säädetyn maksimiodotusajan. Sairaalapalveluiden johtaja Juha Palonevan mukaan syynä tähän on koronapandemia, hoitopalveluiden ongelmat, muutto Sairaala Novaan sekä työtaistelut. Myös kaksi kertaa vuodessa tapahtuvat lomien vuoksi tehävät toimintojen sulut lisäävät jonoja. Kiireellisen hoidon järjestämisessä ei ole ollut ongelmia. Palonevan mukaan hyvinvointialueen rahoitus ei ole riittävä, jotta jonoista päästäisiin.
Palvelut > Pelastustoimi

Keski-Suomen pelastuslaitos tuottaa alueen pelastuspalvelut. Keski-Suomessa on yhteensä 45 paloasemaa.
Virkamiesjohto

Keski-Suomen hyvinvointialueen valtuusto valitsi 14. kesäkuuta 2022 järjestetyssä kokouksessa Keski-Suomen hyvinvointialueen johtajaksi Jan-Johannes Tolletin. Tehtävä on määräaikainen ja se kestää kuusi vuotta. Keski-Suomen hyvinvointialueen hallitus valitsi kokouksessaan 23. elokuuta 2022 sosiaali- ja terveyspalveluiden toimialajohtajaksi Kati Kallimon ja pelastusjohtajaksi Ville Mensalan. Virkatehtävät alkavat 1.tammikuuta 2023 ja virat ovat toistaiseksi voimassa olevia. Konsernipalveluiden toimialajohtajaksi valittiin aluehallituksen 11. lokakuuta 2022 järjestetyssä kokouksessa Lasse Leppä.
Aluevaltuusto ja aluehallitus

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Keski-Suomen aluevaltuustoon valittiin 69 valtuutettua. Aluevaltuuston puheenjohtajana toimii Jani Kokko (SDP). Aluehallituksen puheenjohtajana toimii Marja Kaisa Aula (Kesk.).  Aluehallitukseen kuuluu 13 jäsentä.
Aiheesta muualla

Keski-Suomen hyvinvointialue (verkkosivut)
| n k Suomen hyvinvointialueet |
| --- | --- |
Hyvinvointialueet:  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo (Eloisa)  Itä-Uusimaa  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa (Soite)  Keski-Suomi  Keski-Uusimaa  Kymenlaakso  Lappi  Länsi-Uusimaa  Pirkanmaa (Pirha)  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala (Siun sote)  Pohjois-Pohjanmaa (Pohde)  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta (Sata)  Vantaa ja Kerava (VAKE)  Varsinais-Suomi (Varha) 
Muut alueet:  Ahvenanmaan maakunta  Helsingin kaupunki  HUS-yhtymä (erikoissairaanhoito Uudellamaalla) 
| n k Itä-Suomen yhteistyöalue |
| --- | --- |
Hyvinvointialueet:  Etelä-Savo (Eloisa)  Keski-Suomi  Pohjois-Karjala (Siun sote)  Pohjois-Savo 
Keski-Suomen hyvinvointialue
Äänekosken terveysaseman rakennus valmistui kesäkuussa 2014.
Jyväskyän keskuspaloasema, josta johdetaan Keski-Suomen pelastustoimen toimintaa, on osa Keski-Suomen hyvinvointialuetta.
Riot grrrl

| Riot grrrl |
| --- | --- |
Alkuperä:  Musikaaliset: Punk rock, hardcore punk, grunge, alternative rock, tyttöbändi   Ideologiset: feminismi, Queer-tutkimus
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Kehittymisen ajankohta:  1990-luvun alku
Tyypillisiä soittimia:  sähkökitara, bassokitara, rumpusetti
Kehittyneitä tyylilajeja / suuntauksia:  kinderwhore, queercore
Riot grrrl on underground-feministinen punk rock -liike, joka sai alkunsa Yhdysvalloissa 1990-luvulla. Se on usein liitetty kolmannen aallon feminismiin. Ryhmän käsittelemiä teemoja ovat muun muassa raiskaus, perheväkivalta, seksuaalisuus, rasismi, sekä yhteiskunnan patriarkaaliset ja naista alistavat rakenteet.
Tunnetuimpia suuntauksen yhtyeitä ovat Bikini Kill, Jack Off Jill (myöhempi Scarling), Bratmobile, Adickdid, Bangs, The Butchies, Calamity Jane, Emily's Sassy Lime, Excuse 17, Fifth Column, The Frumpies, Heavens to Betsy, Huggy Bear, Sleater-Kinney sekä myös queercore-yhtye Team Dresch.
Riot grrrl on paitsi indie-tyylisuunta myös alakulttuuri, omaehtoista toimintaa, fanzine-julkaisutoimintaa, taidetta, poliittista ja muuta aktivismia sekä naismuusikoiden tukiverkosto.
Keskiajan arabiankieliset naisrunoilijat

Keskiajan arabiankieliset naisrunoilijat olivat nykyisin varsin tuntemattomia runoilijoita, jotka kirjoittivat arabiaksi keskiajalla. Suurin osa keskiajan arabiankielisestä runoudesta oli miesten kirjoittamaa, ja suurin osa naisten runoutta on sittemmin kadonnut. Esimerkiksi Umm al-Fath bint Jafar (noin 11. vuosisata) kirjoitti Kitāb fī qiyān al-Andalūs, mutta hänen kirjansa on kadonnut. Monen naisrunoilijoiden. olemassaolosta kuitenkin tiedetään toissijaisista lähteistä. Keskiaikainen kirjailija Abd al-Amīr Muhannā kirjoitti runovalikoiman, jossa mainitaan nimeltä yli neljäsataa naisrunoilijaa, vaikka itse kirja ei ole säilynyt nykyaikaan asti, ja Al-Suyutin kirja Nuzhat al-julasāʼ fī ashʻār al-nisāʼ mainitsee suuren antologian nimeltä Akhbar al-Nisa' al-Shau‘a'ir. Ja paljon keskiaikaisten naisten runoutta on säilynyt — enemmän kuin kristillisesta Euroopasta — erityisesti al-Andalusista. Kirjailijoihin, jotka ovat säilyttäneet nairunoilojoiden runoutta kuuluvat Al-Jahiz, Abu Tammam, Abu al-Faraj al-Isfahani, ja Ibn Bassam, ja heistä kirjoittaneisiin historioitsijoihin kuuluvat Muhammad ibn Jarir al-Tabari, Yaqut al-Hamawi, ja Ibn 'Asakir. Aika monia runoilijattaria olivat qiyān, toisin sanoen orjattaria jotka olivat opiskelleet taiteita, yleistesti Basrassa, Ta’ifissa, tai Medinassa.
Tärkeimmät lajityypit, joita keskiaikaiset runoilijattaret käyttïvät, olivat rithā’ (valitusrunoja), ghazal (rakkausrunoja), sufismia ja pieniä runoja mitassa nimeltä rajaz.
Suurin osa naisrunoilijoista oli muslimeita. Mutta myös kolmen juutalaisen arabirunoilijan runous  on säilynyt keskiajalta. Yksi heistä, Dunash ben Labraṭin vaimo  kirjoitti hepreaksi, mutta Qasmūna bint Ismāʿil ja Saara jemeniläinen kirjoittivat arabiaksi.
Antologiat ja tutkimus > Antologiat

Classical Poems by Arab Women: A Bilingual Anthology, toim. ja kään. Abdullah al-Udhari (London: Saqi Books, 1999), ISBN 9780863560477 [arabian ja englannin kieliksi]
Dīwān de las poetisas de al-Andalus, toim. Teresa Garulo (Madrid 1986)
Poesía femenina hispanoárabe, toim. ja kään. María Jesús Rubiera Mata (Madrid 1990)
Nisāʾ min al-Andalus, toim. Aḥmad Khalīl Jumʻah (Damascus: al-Yamāmah lil-Ṭibāʻah wa-al-Nashr wa-al-Tawzīʻ, 2001) [نسـاء من الأندلس, أحمد خليل جمعة].
Rubiera Máta, María Jesús, Poesía feminina hispanoárabe (Madrid: Castalia, 1989)
We Wrote in Symbols: Love and Lust by Arab Women Writers, toim. Selma Dabbagh (London: Saqi Books, 2021), ISBN 9780863563973
Ibn al-Sāʿī, Consorts of the Caliphs: Women and the Court of Baghdad, toim. ja kään. Shawkat M. Toorawa, Library of Arabic Literature (New York: New York University Press, 2017), ISBN 9781479866793, Arabic text (Arkistoitu – Internet Archive)
Antologiat ja tutkimus > Tutkimus

Hammond, Marlé, Beyond Elegy: Classical Arabic Women's Poetry in Context (Oxford: Oxford University Press, 2010), ISBN 9780197264720
Myrne, Pernilla, Female Sexuality in the Early Medieval Islamic World: Gender and Sex in Arabic Literature, The Early and Medieval Islamic World (London: I. B. Tauris, 2020) ISBN 9781838605018
Luettelo > Jahilayya (4000–622)

Mahd al-Aadiyya (arab. مَهد العادية‎, noin 4000 BCE)
Afira bint 'Abbad (arab. عَفِيرة بنت عَبََّاد‎) 3. vuosisata
Laila bint Lukaiz (arab. لَيْلَى بنت لُكِيْز‎, k. 483 CE)
Jalila bint Murra (arab. جليلة بنتُ مُرَّة‎, k. 540 CE)
Umama bint Kulaib (arab. أُمَامَة بنت كُلَيْب‎) 5. tai 6. vuosisata
al-Ḥujayjah (Safīyah bint Thaʻlabah al-Shaybānīyah) (arab. صفية بنت ثعلبة الشيبانية‎) 5. tai 6. vuosisata
al-Ḥurqah (arab. الحُرقة‎) 5. tai 6. vuosisata
Safiyya bint Khalid al-Bahiliyya (arab. صفية بنت خالد الباهلية‎)
Juhaifa Addibabiyya (arab. جُحَيْفَة الضَّبَابية‎)
Umm Khalid Annumairiyya (arab. أُمُّ خَالد النُّمَيْريّة‎)
Ishraqa al-Muharibiyya (arab. عِشْرَقة المحاربية‎)
Umm Jamil bint Harb (arab. أم جميل بنت حرب‎) 6. tai 7. vuosisata
Hind bint al-Khuss al-Iyādiyya (arab. هند بنت الخس الإيادية‎) otaksuttavasti 6.–7. vuosisata
Hind bint ‘Utbah (arab. هند بنت عتبة‎) 6.-7. vuosisata
Qutayla ukht al-Nadr (arab. قُتيلة أخت النضر‎), 7. vuosisata
Umm Addahak al-Muheribiyya (arab. أم الضحّاك المحاربية‎)
Janūb Ukht ‘Amr dhī-l-Kalb (arab. جنوب أخت عمرو ذي الكلب النهدي‎)
al-Fāriʿah bint Shaddād (arab. الفارعة بنت شداد‎)
al-Khansa (arab. الخنساء‎, k. 646 CE)
Sarah of Yemen (arab. سارة‎) 6. vuosisata
Luettelo > Muhammedin kausi (622–661)

Fatima bint Muhammad (arab. فاطمة بنت محمد‎, 605–632)
'Amra bint Mardas (ja tytär al-Khansan) (arab. عمرة بنت مرداس‎)
Luettelo > Umajadien kausi (661–750)

Laila bint Sa'd al-Aamiriyya (arab. ليلى بنت سعد العامرية‎, k. 668)
Maisūn bint Jandal (arab. ميسون بنت بَحْدل‎) noin 7. vuosisata
Ḥumayda bint Nu‘mān ibn Bashīr noin 7. vuosisata
Laila al-Akhyaliyya (arab. ليلى الأخيلية‎, k. 75×90 AH/694×709)
Dahna bint Mas-hal (arab. الدهناء بنت مسحل‎) noin 7.–8. vuosisata
Bint al-Hubab (arab. ابنة الحباب‎)
Umm al-Ward al-Ajlaniyya (arab. اُم الورد العجلانية‎)
Umaima Addumainiyya (arab. اُميمة الدمَيْنِيَّة‎) 8. vuosisata
Luettelo > Abbasidikausi (750–1258)

Hajna bint Nusaib (arab. الحجناء بنت نصيب‎) noin 8.–9. vuosisata
Raabi'a al-Adwiyya (arab. رابعة العدوية‎) 714–801
Laila bint Tarif (arab. لَيلْى بنت طريف‎, k. 815)
'Ulayya bint al-Mahdi (arab. عُلَيّة بنت المهدي‎) 777–825
Lubāna bint ‘Alī ibn al-Mahdī (arab. لُبَانَة بنت علي بن المهدي‎) noin 8.–9. vuosisata
Inan (arab. عِنان‎, k. 841 CE)
'Asiya al-Baghdadiyya (arab. آسِيَة البغداديّة‎) noin 9. vuosisata
Zahra al-Kilabiyya (arab. زهَرْاء الكِلابية‎) noin 8.–9. vuosisata
Aa'isha bint al-Mu'tasim (arab. عائشة بنت المعتصم‎) noin 8.–9. vuosisata
Shāriyah (arab. شارِية‎) noin 815-70
Fadl Ashsha'ira (arab. فضل الشاعرة‎, k. 871)
Zabba bint Umair ibn al-Muwarriq (arab. الزباء بنت عُمَير بن المُورَّق‎) noin 9. vuosisata
Juml (arab. جُمل‎) 9. vuosisata
Fatima al-Suqutriyya (arab. فاطمة السقطرية‎) 9. vuosisata
Umm Ja'far bint 'Ali (arab. اُم جعفر بنت علي‎)
Arib al-Ma'muniyya (arab. عَرِيب المأمونية‎, 797–890)
Thawab bint Abdullah al-Hanzaliyya (arab. ثواب بنت عبد اللّه الحنظلية‎)
Salma bint al-Qaratisi (arab. سلمى بنت القراطيسي‎) noin 12. vuosisata
Safiyya al-Baghdadiyya (arab. صفية البغدادية‎) 12. vuosisata
Taqiyya Umm Ali bint Ghaith ibn Ali al-Armanazi (eli Sitt al-Ni‘m, arab. تقية أم علي‎, 1111-1183/4)
Shamsa al-Mawsiliyya (arab. شَمْسَة المَوْصِلِيّة‎) 13. vuosisata
Luettelo > Al-Andalus (711–1492)

Aziz (Al-Hakam Iin luona, 9. vuosisata)
Hafsa bint Hamdun (arab. حفصة بنت حمدون‎) 10. vuosisata
Aa'isha bint Ahmad al-Qurtubiyya (arab. عائشة بنت أحمد القر طبية‎, k. 1010)
Mariam bint Abu Ya'qub Ashshilbi (arab. مريم بنت أبي يعقوب الشَّلْبي‎, k. 1020)
Umm al-Kiram bin al-Mu'tasim ibn Sumadih (arab. أم الكر ام المعتصم بن صُمادح‎, k. 1050)
Umm al-Ala bint Yusuf (arab. أم العلاء بنت يوسف‎, k. 1050)
Khadija bint Ahmad ibn Kulthum al-Mu'afiri (arab. خديجة بنت أحمد بن كُلثوم المُعافرِيّ‎) 10–.11.vuosisata
Al-Ghassaniyya al-Bajjaniyya (arab. الغسَّانية البجانية‎) 10.-11. vuosisata
Qasmuna bint Isma'il (arab. قسمونة بنت إسماعيل‎) 11. vuosisata
Wallada bint al-Mustakfi (arab. وَلاَّدة بنت المستكفي‎, k. 1091)
Suada (11. vuosisata)
I'timad Arrumaimikiyya (arab. أعتماد الرميكية‎, s. 1045×47)
Muhja bint Attayyani al-Qurtubiyya (arab. مهجة بنت التيابي القرطبية‎, k. 1097)
Nazhun al-Gharnatiyya (arab. نز هون الغرْناطية‎, k. 1100)
Zaynab al-Mariyya (11.–13. vuosisata)
Amat al-Aziz (arab. أمة العزيز‎, 12. vuosisata)
Buthaina bint al-Mu'tamid ibn Abbad (arab. بثينة بنت المعتمد بن عباد‎, s. 1070)
Hind (arab. هند‎, 12. vuosisata)
Umm al-Hana bint Abdulhaqq ibn Atiyya (arab. أم الهناء بنت عبد الحق بن عطية‎, 12. vuosisata)
Hafsa bint al-Hajj Arrakuniyya (arab. حفصة بنت الحاج الركونية‎, k. 1190)
Ashshilbiyya (arab. الشلبية‎, 12. vuosisata)
Aa'isha al-Iskandraniyya (arab. عائشة الإسكندرانية‎)
Hamda bint Ziyad (arab. حمدة بنت زياد‎, noin 1204)
Umm Assa'd bint Isam al-Himyari (arab. أم السعد بنت عصام الحميري‎, k. 1243)
Metsäntutkimuslaitos

Metlan logo
Metsäntutkimuslaitos eli Metla oli maa- ja metsätalousministeriön alainen valtion tutkimuslaitos, joka kehitti ratkaisuja metsien hoitoa, käyttöä, tuotteita, palveluja ja aineettomia arvoja koskeviin kysymyksiin. Metla perustettiin vuonna 1917. Metla sulautui 1. tammikuuta 2015 osaksi Luonnonvarakeskusta (Luke), joka muodostettiin yhdistämällä Metlan lisäksi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT, Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos RKTL sekä Maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus Tiken tilastotuotanto.
Toiminta

Laki metsäntutkimuslaitoksesta määräsi Metlan tehtäväksi metsien taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävän hoidon ja käytön edistämisen tutkimuksen keinoin.
Metla teki pääosin  soveltavaa tutkimusta. Tutkimuskohteet liittyivät muun muassa puun tuottamiseen ja metsien muuhun käyttöön, metsäenergiaan, metsien vaikutukseen taa, vastasi valtakunnan metsien inventoinnista (VMI) ja valvoi puutavaran mittausta.  Metla vastaa käytännön metsänjalostustoiminnasta sekä kansallisesta kasvigeenivaraohjelmasta metsäpuiden osalta.
Metlalla oli myös oma kirjasto ja laboratoriotoimintaa.
Laki metsäntutkimuslaitoksesta (3.12.1999/1114) kumottiin ja 1. tammikuuta 2015 alkaen tuli voimaan Laki Luonnonvarakeskuksesta (27.6.2014/561).
Toimipaikat

Metsäntutkimuslaitoksen (Metla) alueyksikköverkosto kattoi koko maan. Metlalla oli toimipaikkoja kymmenellä paikkakunnalla (Joensuu, Kannus, Kolari, Haapastensyrjä Lopen Läyliäisissä, Parkano, Punkaharju, Rovaniemi, Suonenjoki ja Vantaa). Niiden lisäksi sillä oli useissa kunnissa pienempiä toimipaikkoja. Vantaalle oli sijoittunut Metlan konserninjohto, Etelä-Suomen alueyksikkö, keskuslaboratorio sekä jalostus- ja kirjastorakennukset. Muhoksen toimipaikka lakkautettiin jo 2010-luvulla ja sinne sijoittuneet toiminnot siirrettiin Ouluun.
Toimipaikat > Joensuun Metla-talo

Metla-talo oli vuonna 2004 valmistuessaan ensimmäinen suuri puusta valmistettu, kolmikerroksinen puurunkoinen toimistotalo Suomessa. Talosta on tullut kansallinen ja kansainvälinen puurakentamisen referenssikohde, ja se on saanut myös useita palkintoja.
Tutkimusmetsät

Vuoden 2008 valtion talousarvion nojalla vajaa 80 000 hehtaaria Metsäntutkimuslaitoksen hallinnassa olevia tutkimusmetsä- ja suojelualueita siirtyi Metsähallitukselle. Metla jatkaa tutkimustoimintaa useilla alueilla Metsähallituksen kanssa tehdyn sopimuksen nojalla.
Metsäntutkimuslaitoksen hallinnoimia suojelualueita oli noin 8 000 hehtaaria. Niihin kuuluivat muun muassa Kolin kansallispuisto, luonnonpuistoja sekä lehtojen-, soiden- ja vanhojen metsien suojelualueita. Lisäksi Metla suojeli alueita omalla päätöksellään. Metsähallitukselle siirtyneitä suojelualueita olivat muun muassa:
Mallan luonnonpuisto, Enontekiö (1431/2004)
Vesijaon luonnonpuisto, Padasjoki (634/1956)
Hytermän luonnonsuojelualue, Kerimäki (1932)
Punkaharjun luonnonsuojelualue, Punkaharju (137/1991)
Saanan luonnonsuojelualue, Enontekiö (496/1988)
Henkilöstö

Metlassa oli noin 800 työntekijää. Metlassa toimi yhteensä 20 professoria metsätieteiden eri alueilla.
Henkilöstö > Johtajat

Laitosta johti "johtaja" vuosina 1918–1962 ja 1962 alkaen "ylijohtaja". Ylijohtajalle myönnettiin professorin arvo 1962.
Julkaisusarjat

Metla julkaisi yhdessä Suomen Metsätieteellisen Seuran kanssa kahta tieteellistä referoitua sarjajulkaisua sekä väitöskirjasarjaa, jonka julkaisemisessa olivat mukana myös yliopistot:
Silva Fennica ISSN 0037-5330  (Arkistoitu – Internet Archive) (1994– )
Metsätieteen Aikakauskirja ISSN 1455-2515  (Arkistoitu – Internet Archive) (1994– )
Dissertationes Forestales ISSN 1795-7389  (Arkistoitu – Internet Archive) (2005– )
Julkaisusarjat > Metlan omat julkaisusarjat

Metlan uutiskirjeet ISSN 1798-4130  (Arkistoitu – Internet Archive) (2008– )
Metlan työraportteja ISSN 1795-150X  (Arkistoitu – Internet Archive) (2004– )
Metsätilastollinen vuosikirja ISSN 0359-968X  (Arkistoitu – Internet Archive) (1996– )
Taimiuutiset ISSN 1455-7738  (Arkistoitu – Internet Archive) (1998– )
Metsäsektorin suhdannekatsaus ISSN 1796-0053  (Arkistoitu – Internet Archive) (1996– )
Julkaisusarjat > Päättyneitä julkaisusarjoja

Metsäntutkimus (asiakaslehti) ISSN 1455-0393 (1997–2010)  (Arkistoitu – Internet Archive)
Metsäntutkimuslaitoksen tiedonantoja ISSN 0358-4283  (1981–2005)  (Arkistoitu – Internet Archive)
Pihkaposti ISSN 0783-5302 (Metsäntutkimuslaitoksen henkilökunnan tiedotuslehti, 1973–1994)
Metsätieteellisen koelaitoksen julkaisuja (Communicationes Instituti Forestalis Fenniae , 1919–1932)
seuraaja: Metsätieteellisen tutkimuslaitoksen julkaisuja (1929–1952)
seuraaja: Metsäntutkimuslaitoksen julkaisuja ISSN 0026-1610  (Arkistoitu – Internet Archive) (1952–1988)
Folia Forestalia ISSN 0015-5543 (1963-1993) - Metsätieteen aikakauskirjan edeltäjä.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen metsävarojen kartoitus

Valtakunnan metsien inventoinnissa inventoinnissa (VMI) kartoitetaan ja seurataan Suomen metsävaroja. Se on yksi Metlalle valtion laitoksena osoitetuista viranomaistehtävistä. Ensimmäinen inventointi tehtiin jo 1921–24 ja yhdestoista tehdään vuosina 2009–13.  VMI:en perusteella on koottu tietokantoja, jotka kertovat puuston määrästä, kasvusta ja hakkuumahdollisuuksista. Metsät inventoidaan monia lähteitä käyttäen: mittausryhmien koealoilta keräämien tietojen lisäksi hyödynnetään muun muassa satelliittikuvia ja numeerisia peruskarttoja.
Vuonna 2010 Suomen metsien puuston kokonaistilavuus oli 2,3 miljardia m² ja vuotuinen kasvu 103,7 miljoonaa m². Kokonaistilavuus kasvaa edelleen, sillä metsät kasvoivat huomattavasti enemmän kuin puustoa poistui luontaisten syiden tai hakkuiden takia. Metsät ovat iältään nuoria.
Suomen ympäristökeskuksen mukaan inventointi tuottaa luotettavaa tietoa yleisistä luontotyypeistä, mutta harvinaisten luontotyyppien ja lahopuun määrän arvioiden osalta inventoinnissa on suuret keskivirheet. Eri aikoina tehtyjen inventointien vertailu on lisäksi epävarmaa, sillä on epäselvää, missä määrin inventointien välillä tapahtuneet muutokset ovat todellisia ja missä määrin seurausta muuttuneista luokitteluista. Luonnonperintösäätiön hallituksen puheenjohtaja Pentti Linkola on todennut Metlan vääristelevän inventointitilastoja niin, että ne osoittavat puuvarojen määrän selvästi todellista suuremmaksi. Vääristelyn tarkoitus olisi Linkolan mukaan parantaa metsäteollisuuden asemaa hintaneuvotteluissa.
Säädökset ja valtion tulosohjaus

Keskeisiä Metlan toimintaan liittyviä säädöksiä ovat
Säädökset ja valtion tulosohjaus > Laki

1114/1999 Laki metsäntutkimuslaitoksesta. Voimaan 1.1.2000. Kumoaa 29.7.1976 annetun lain (653/1976) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
186/1988 Laki metsäntutkimuslaitoksesta annetun lain 2§:n kumoamisesta
1050/85
135/1983 Laki metsäntutkimuslaitoksesta annetun lain muuttamisesta
653/1976 Laki metsäntutkimuslaitoksesta (Kumottu: 1114/1999)
449/1929 (Kumottu: 653/1976 ) Laki metsätieteellisen tutkimuslaitoksen saattamisesta välittömästi maatalousministeriön alaiseksi
561/2014 Laki Luonnonvarakeskuksesta (Kumottu: Laki metsäntutkimuslaitoksesta 653/1976)
Säädökset ja valtion tulosohjaus > Asetus

1140/1999 Asetus Metsäntutkimuslaitoksesta. Voimassa 1.1.2000 alkaen. Muutettu 22.9.2005 762/2005.
1167/1997 Asetus metsäntutkimuslaitoksesta annetun asetuksen muuttamisesta
901/1994 Asetus Metsäntutkimuslaitoksesta annetun asetuksen muuttamisesta
374/1991 Asetus metsäntutkimuslaitoksesta (Kumottu: 1140/1999)
Säädökset ja valtion tulosohjaus > Muut

Metsäntutkimuslaitoksen työjärjestys
262/1993 Maa- ja metsätalousministeriön päätös metsäntutkimuslaitoksen maksullisista suoritteista
Aiheesta muualla

Matti Leikola, Metlan historiikki 1 osa (Arkistoitu – Internet Archive) ja 2 osa (Arkistoitu – Internet Archive)
Metla.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
3D-malli
Metla-talo Joensuussa
Joensuun Metla-talo Yliopistokadun toiselta puolelta kuvattuna.
Laboratoriorakennus Vantaan Jokiniemessä valmistui vuonna 1938. Se kunnostettiin 2010-luvulla asuintaloksi.
Tutkimusmetsää Muhoksella.
Lina Morgenstern

| Lina Morgenstern |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1830
Kuollut: 1909 (78–79 vuotta)
Muut tiedot
Merkittävät teokset: Die Frauen des 19. Jahrhunderts Der häusliche Beruf
Lina Morgenstern (1830–1909) oli saksalaisen naisliikkeen tienraivaajia. Hän perusti useita yleishyödyllisiä yhdistyksiä ja laitoksia. Berliinin kansankeittiöyhdistyksen 1866, lastensuojelusyhdistyksen 1868 ja akatemian naisten tieteellistä kasvatusta varten 1869. Hän julkaisi aikakauslehtiä ja muun muassa teokset Die Frauen des 19. Jahrhunderts (1888–1891) ja Der häusliche Beruf (1890).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lina Morgenstern Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC
Luise Otto-Peters

| Luise Otto-Peters> Luise Otto |
| --- | --- |
 Luise Otto-Peters
Henkilötiedot
Syntynyt: 1819
Kuollut: 1895 (75–76 vuotta)
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Otto Stern 
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Luise Otto-Peters (1819–1895) oli saksalainen kirjailija, Saksan naisasialiikkeen varsinainen tienraivaaja. Toiminta naisasiassa leimaa hänen kirjailijantyötään.
Otto-Peters on julkaissut yhteiskunnallisia ja kulttuurihistoriallisia teoksia, muun muassa romaaneja Schloss und Fabrik (1846), Nürnberg (1859), Deutsche Wunden (1872), runokokoelmia Lieder eines deutschen Mädchens (1847), Westwärts (1849) ja muita kirjoitelmia, kuten Das Recht der Frauen auf Erwerb (1863) ja Der Genius des Hauses (1868). Hän julkaisi kahta lehteä, vuosina 1849–1852 Frauen-Zeitung für höhere weibliche Interessen ja vuodesta 1866 Neue Bahnen, joka oli hänen 1865 perustamansa yleisen saksalaisen naisyhdistyksen äänenkannattaja. Otto-Peters oli ensimmäinen saksalainen nainen, joka koetti saada työläisnaisia järjestäytymään, ja hän perusti 1869 Berliiniin työläisnaisten yhdistyksen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luise Otto-Peters Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  RISM  SNAC  IdRef