stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kivijärvi (Pihtipudas)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°23′30″N, 26°00′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saanijärven valuma-alue (14.49)
Laskujoki:  Koivujoki 
Järvinumero:  14.498.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,8 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  480 m  
Rantaviiva:  2,577 km  
Pinta-ala:  27,605 ha  
Tilavuus:  0,0006721 km³ 
Keskisyvyys:  2,43 m  
Suurin syvyys:  9,4 m  
Saaria:  1 
 fiKivijärvi 
Kivijärvi  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Pohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 480 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 672 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 9,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Saanijärven valuma-alueella (14.49), jonka Liitonjoen valuma-alueeseen (14.498) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 170,8 metriä mpy.
Kulohyyppä

| Kulohyyppä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurmitsat Charadriidae
Suku::  Hyypät Vanellus
Laji::  lugubris
Kaksiosainen nimi
 Vanellus lugubris  (Lesson, 1826) 
Katso myös
   Kulohyyppä Wikispeciesissä   Kulohyyppä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kulohyyppä (Vanellus lugubris) on afrikkalainen kahlaaja. Sen laikuittainen elinympäristö käsittää Saharan eteläpuolisen Afrikan Malin eteläosista Guinea-Bissaun ja Norsunluurannikon metsänrajan pohjoispuolelle, sekä täältä itään Kenian eteläosiin ja sieltä etelään Etelä-Afrikkaan. Se elää myös Sansibarin, Mafian ja Lathamin saarilla. Lajin holotyypin kuvaili René-Primevère Lesson Senegalista 1826.
Koulutusrahasto Koura

Koulutusrahasto Koura on suomalainen vuonna 1984 perustettu televisio- ja radioalan koulutusrahasto.
Yleisradion, MTV Oy:n, Suomen Journalistiliiton, Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liiton, Suomen Muusikkojen Liiton ja Suomen Näyttelijäliiton muodostamaa rahastoa hallinnoi Kopiosto. Rahaston varat koostuvat Yleisradion ja MTVn vakinaiselle henkilöstölle maksetuista tekijänoikeuskorvauksista. Rahaston hallinto muodostuu ohjausryhmästä, koulutuslautakunnasta ja palkintolautakunnasta. Kussakin näistä on edustajat jäsenyhtiöistä ja -liitoista.
Vuosittain maaliskuussa jaettavat Koura-palkinnot ovat televisio- ja radioalan suurimpia rahapalkintoja Suomessa. Ne on jaettu säännöllisesti vuodesta 1986 alkaen. Pääpalkinto on suuruudeltaan 10 000– 30 000 euroa. Pääpalkintojen lisäksi jaetaan vuosittain 3 000–15 000 euron suuruisia kunniamainintoja ja erikoispalkintoja. Palkintojen kokonaissumma määräytyy palkittavien henkilöiden lukumäärän mukaan. Radio- ja televisio-ohjelmat ja verkkosisällöt kilpailevat keskenään kaikissa kategorioissa. Vuodesta 2019 alkaen kategoriat ovat: Käsikirjoitetut ja dramatisoidut sisällöt, kulttuurisisällöt, asiasisällöt, uutiset, ajankohtaiset ja urheilusisällöt, lasten ja nuorten kohderyhmien sisällöt sekä vuoden sivistystekopalkinto. Vuoden sivistystekopalkinnon saajan valitsee mediayhtiöistä riippumaton henkilö.
Kaikissa palkinnoissa korostetaan ohjelmien tai verkkosisältöjen sivistyksellisiä lähtökohtia sekä genreä, kerrontaa tai ilmaisua uudistavia piirteitä.
Koura myöntää vuosittain myös televisio- ja radioalaan liittyviä apurahoja ja järjestää erilaisia koulutustilaisuuksia ja seminaareja. Kouran apurahoja voivat hakea kaikki Yleisradion ja MTVn vakituiset tai määräaikaiset työntekijät.
Historiaa

Kouran perustajia olivat Yleisradio, Suomen Sanomalehtimiesten Liitto, Suomen Lavastustaiteilijain Liitto, Suomen Muusikkojen Liitto ja Suomen Näyttelijäliitto. Järjestöjen edustajat allekirjoittivat radio- ja televisio-opetuksen kehittämisrahastosopimuksen 1. maaliskuuta 1984. Käytännön asioiden hoidosta lupautui vastaamaan Yleisradio. Rahaston hallintokunnan ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Yleisradion apulaisjohtaja Risto Volanen.
Marraskuussa 1985 Koura järjesti ensimmäisen iltapäiväseminaarinsa, jossa käytiin läpi Suomen audiovisuaalisen alan koulutuksen tilaa ja uuden koulutusrahaston toimintaperiaatteita. Myöhempiä tapahtumia ovat olleet vuoden 2008 Media ja sivistys -seminaari ja vuoden 2012 Tarinallisuus-seminaari.
Vuosina 1995-2005 Koura jakoi televisioarvostelijoiden myöntämää Kriitikkopalkintoa, joka muuttui vuonna 2001 Vuoden Sivistysteko -palkinnoksi. Sen saajan on vuodesta 2009 lähtien valinnut Kouraan kuuluvien mediayhtiöiden ulkopuolinen kulttuurivaikuttaja. Vuodesta 1995 palkintogaala televisioitiin vuoroin Ylen ja MTV:n kanavilla vuoteen 2003 saakka.
Kulmwiese

| Kulmwiese |
| --- | --- |
Paikkakunta::  Arosa, Sveitsi
Talviurheilukeskus:: Skigebiet ArosaLenzerheide
Vuori:: Weisshorn
Rinneluokitus:: Sininen
Pituus:: 1 000 m
Skicross
Lähtö:: 1 910 m
Maali:: 1 840 m
Korkeusero:: 70 m
Pituus:: 510 m
Keskijyrkkyys:: 13,7 %
Eri elementtejä:: 26 kpl
1. MC-kilpailu:: 7.3.2014
Lumilautacross
Lähtö:: 2 050 m
Maali:: 1 906 m
Korkeusero:: 144 m
Pituus:: 830 m
Keskijyrkkyys:: 17,3 %
Eri elementtejä:: 18 kpl
MM-kilpailu:: 14.1.2007
1. MC-kilpailu:: 16.3.2003
Kulmwiese (myös Innerarosa) on laskettelurinne Arosa Lenzerheiden talviurheilukeskuksessa Arosassa Sveitsissä.
Kulmwiese-rinteeseen rakennetulla crossradalla järjestetään freestylehiihdon maailmancupin skicrossiltakilpailuja. Kilpailuja on käyty myös hieman korkeammalta lähdettynä Carmenna-rintessä, jolloin maalialue on sijainnut Kulmwiese-rinteen yläosassa. Carmenna-rinteessä on myös järjestetty skicrosskilpailujen lisäksi lumilautailun maailmancupin ja lumilautailun MM-kilpailujen lumilautacrosskilpailuja.
Kultafasaanit

| Kultafasaanit |
| --- | --- |
 Platinafasaani (Chrysolophus amherstiae)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae
Alaheimo::  Phasianinae
Suku::  Kultafasaanit Chrysolophus  J. E. Gray, 1834
Katso myös
   Kultafasaanit Wikispeciesissä   Kultafasaanit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultafasaanit (Chrysolophus) on aitokanojen heimoon kuuluva kanalintusuku. Kultafasaanien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia.
Kultafasaaneihin kuuluvat lajit

Kultafasaani (Chrysolophus pictus)
Platinafasaani (Chrysolophus amherstiae)
Kreikan ympäristö- ja energiaministeriö

| Ympäristö- ja energiaministeriö Υπουργείο Περιβάλλοντος και Ενέργειας |
| --- | --- |
 Kreikan vaakuna Kreikan hallituksen sinettinä.
Perustettu:  1980 / 2015
Valtio:  Kreikka
Ministeri:  Kóstas Skrékas
Kreikan ympäristö- ja energiaministeriö (kreik. Υπουργείο Περιβάλλοντος και Ενέργειας, Ypourgeío Perivállontos kai Enérgeias) on Kreikan ministeriö, jonka alaan kuuluu ympäristöön ja energiantuotantoon liittyvien asioiden hallinto.
Ympäristö- ja energiaministeriö on toiminut nykyisellä nimellään vuodesta 2015, ja lähes nykyisenkaltaisena vuodesta 2009. Ministeriötä johtaa ympäristö- ja energiaministeri Kóstas Skrékas (vuonna 2021, Mitsotákisin hallitus).
Historia

Ympäristö- ja energiaministeriön tehtävää ovat hoitaneet seuraavat ministeriöt:
Aluesuunnittelu-, asunto- ja ympäristöministeriö (Υπουργείο Χωροταξίας, Οικισμού και Περιβάλλοντος, Ypourgeío Chorotaxías, Oikismoú kai Perivállontos) (1980–1985)
Ympäristö-, aluesuunnittelu- ja julkisten töiden ministeriö (Υπουργείο Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων, ΥΠΕΧΩΔΕ, Ypourgeío Perivállontos, Chorotaxías kai Dimosíon Érgon, YPEChODE) (1985–2009)
Ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeriö (Υπουργείο Περιβάλλοντος, Ενέργειας και Κλιματικής Αλλαγής, ΥΠΕΚΑ, Ypourgeío Perivállontos, Enérgeias kai Klimatikís Allagís, YPEKA) (2009–2015)
Tuottavan jälleenrakentamisen sekä ympäristö- ja energiaministeriö (Υπουργείο Παραγωγικής Ανασυγκρότησης, Περιβάλλοντος και Ενέργειας, ΥΠΠΑΠΕ, Ypourgeío Paragogikís Anasygkrótisis, Perivállontos kai Enérgeias, YPPAPE) (2015)
Ympäristö- ja energiaministeriö (Υπουργείο Περιβάλλοντος και Ενέργειας, ΥΠΕΝ, Ypourgeío Perivállontos kai Enérgeias, YPEN) (2015–)
Ympäristö- ja energiaministerit

Ympäristö- ja energia-asioista vastaavina ministereinä ovat vuodesta 2009 toimineet:
| Ministeri> Ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeriö 2009–2015 | Kausi alkoi> Ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeriö 2009–2015 | Kausi päättyi> Ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeriö 2009–2015 | Hallitus> Ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeriö 2009–2015 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tína Birmpíli | 7. lokakuuta 2009 | 17. kesäkuuta 2011 | G. A. Papandréoun hallitus |
| Giórgos Papakonstantínou | 17. kesäkuuta 2011 | 11. marraskuuta 2011 | G. A. Papandréoun hallitus |
| Giórgos Papakonstantínou | 11. marraskuuta 2011 | 17. toukokuuta 2012 | Papadímoksen hallitus |
| Grigórios Tsáltas | 17. toukokuuta 2012 | 21. kesäkuuta 2012 | Pikramménoksen virkaatekevä hallitus |
| Evángelos Livierátos | 21. kesäkuuta 2012 | 25. kesäkuuta 2013 | Samarásin hallitus |
| Giánnis Maniátis | 25. kesäkuuta 2013 | 27. tammikuuta 2015 | Samarásin hallitus |
Tuottavan jälleenrakentamisen sekä ympäristö- ja energiaministeriö 2015
| Panagiótis Lafazánis | 27. tammikuuta 2015 | 17. heinäkuuta 2015 | Tsíprasin I hallitus |
| Pános Skourlétis | 17. heinäkuuta 2015 | 28. elokuuta 2015 | Tsíprasin I hallitus |
| Ioánnis Gkólias | 28. elokuuta 2015 | 20. syyskuuta 2015 | Thánoun virkaatekevä hallitus |
Ympäristö- ja energiaministeriö 2015–
| Pános Skourlétis | 23. syyskuuta 2015 | 4. marraskuuta 2016 | Tsíprasin II hallitus |
| Geórgios Stathákis | 4. marraskuuta 2016 | 8. heinäkuuta 2019 | Tsíprasin II hallitus |
| Kostís Chatzidákis | 8. heinäkuuta 2019 | 5. tammikuuta 2021 | Mitsotákisin hallitus |
| Kóstas Skrékas | 5. tammikuuta 2021 |  | Mitsotákisin hallitus |
Aiheesta muualla

Υπουργείο Περιβάλλοντος και Ενέργειας. Kreikan ympäristö- ja energiaministeriön verkkosivut. (kreikaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Υπουργείο Περιβάλλοντος και Ενέργειας
Kreikan ministeriöt
Digitaalisen hallinnon ministeriö
Infrastruktuuri- ja liikenneministeriö
Kansalaistensuojeluministeriö
Kehitys- ja investointiministeriö
Kulttuuri- ja urheiluministeriö
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö
Merenkulku- ja saaristoministeriö
Oikeusministeriö
Opetus- ja uskontoasiainministeriö
Puolustusministeriö
Sisäministeriö
Terveysministeriö
Turismiministeriö
Työ- ja sosiaaliministeriö
Ulkoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ympäristö- ja energiaministeriö
Käännös suomeksi
Kivilompolo (järvi Ylitorniolla)

| Kivilompolo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°18′16″N, 24°15′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Mikkelijoki 
Järvinumero:  67.918.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,2 m  
Rantaviiva:  3,59 km  
Pinta-ala:  28,674 ha  
Tilavuus:  0,00031 km³ 
Keskisyvyys:  1,08 m  
Suurin syvyys:  1,7 m  
Saaria:  7 
 fiKivilompolo 
Kivilompolo  on Lapissa Ylitorniolla Kivilompolon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 29 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 0,00031 kuutiokilometriä eli 0,310 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 1,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Kallijoen valuma-alueeseen (67.918) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä mpy.
Kun saan oma Jeesuksen olla

Kun Jeesus on omana mulla on O. H. Jussilan kirjoittama laulu, jonka hän teki Eric Mauritz Bergqvistin laulun (Jag har inga sorger i världen, SS nro 171) pohjalta. Laulun hän julkaisi Siionin lähetyslehdessä vuonna 1914.
Sävelmän on tehnyt Emil Törnwall (1861–1926) Bergqvistin lauluun. Sävelmä on tuttu myös virrestä nro 178 (Myös isämme uskoivat ennen). Aiemmin sävelmä oli Siionin laulut -kokoelmassa hiukan eri muodossa.
Laulu löytyy myös Amerikan lestadiolaisten laulukirjoista sanoilla When Jesus, through faith, is my Savior sekä When Jesus is mine by faith only.
Siionin kannel -kokoelmassa laulu on suomennos Bergqvistin laulusta (nro 309) ja se alkaa sanoilla Ei paina mun murheeni täällä.
Julkaistu

Siionin laulut nro 215
Siionin matkalaulut nro 137
Virsikirja ja Hengellisiä lauluja nro 705
Songs and Hymns of Zion nro 549
Hymns and Songs of Zion nro 421
Sions Sånger nro 183 'När Jesus i hjärtas jag äger'
Hengellisiä lauluja ja virsiä nro 201 "Kun Jeesus on omana mulla)
Kyllikki (kappale)

Kyllikki on Leevi and the Leavingsin single vuodelta 1983. Kappale julkaistiin myös yhtyeen ensimmäisellä kokoelmalevyllä Leevi and the Leavings (1983). Sen on sanoittanut ja säveltänyt Gösta Sundqvist. Singlen B-puolena julkaistiin kappale ”Jos taivaalta sataisi rahaa”. Brightboy levytti kappaleen cover-version vuonna 2007 julkaistulle tribuuttialbumille Melkein vieraissa – Tribuutti Leevi and the Leavingsille.
Yhtye esitti kappaleen vuonna 1984 Levyraati-televisio-ohjelmassa.
Korkeakoulujen arviointineuvosto

Korkeakoulujen arviointineuvosto (lyh. KKA; ruots. råd för utvärdering av högskolorna) oli suomalainen riippumaton asiantuntijaelin, jonka tehtävänä oli avustaa korkeakouluja ja opetus- ja kulttuuriministeriötä korkeakoulujen arvioinneissa. Arviointineuvosto perustettiin vuonna 1995 jatkamaan korkeakouluneuvoston työtä. Arviointineuvosto toimi opetus- ja kulttuuriministeriön yhteydessä. Toimikaudeksi kerrallaan nimitetyn neuvoston jäsenet edustivat yliopistoja, ammattikorkeakouluja, opiskelijoita ja työelämää. Neuvoston päätökset valmisteli ja toimeenpani sihteeristö, jota johti pääsihteeri. Pääsihteerinä toimi fil. tri Helka Kekäläinen.
Vuodesta 2014 Kansallinen koulutuksen arviointikeskus jatkoi korkeakoulujen arviointineuvoston toimintaa, kun arviointitoiminnot keskitettiin Kansalliseen koulutuksen arviointikeskukseen (Karviin).
Tehtävät ja tavoitteet

Korkeakoulujen arviointineuvoston tehtävät säädettiin asetuksessa 794/2009. Korkeakoulujen arviointineuvoston tehtävät:
avustaa korkeakouluja ja opetusministeriötä korkeakoulujen arviointia koskevissa asioissa,
järjestää korkeakoulujen toimintaan ja laatujärjestelmiin liittyviä arviointeja,
tukea korkeakoulujen laadun varmistamista ja kehittämistä, sekä
osallistua kansainväliseen arviointitoimintaan ja arviointia koskevaan yhteistyöhön.
Arviointineuvosto hoiti lisäksi Ahvenanmaan maakunnassa suoritetuista ammattikorkeakoulututkinnoista annetussa tasavallan presidentin asetuksessa (548/2005) sille säädetyt tehtävät. Arviointineuvosto voi ottaa vastaan muita arviointiin liittyviä toimeksiantoja kotimaisilta ja ulkomaisilta toimijoilta.
Arviointineuvoston oli osallistuttava säännöllisesti oman toimintansa kansainväliseen arviointiin. Arviointineuvoston oli laadittava vuosittain kertomus omasta toiminnastaan ja arviointien keskeisistä tuloksista.
Korkeakoulujen arviointineuvoston tavoitteena oli korkeakoulujen pitkäjänteinen kehittäminen arvioinnin ja riippumattoman asiantuntijatiedon avulla. Siksi arviointineuvosto tuki korkeakouluja niiden rakentaessa omia laadunvarmistusjärjestelmiään ja tuottaa valtakunnallista, kansainvälisen vertailun mahdollistavaa tietoa korkeakoulujen toiminnasta korkeakoulupolitiikasta päättäviä, opiskelijoita ja työ- ja elinkeinoelämää varten.
Korkeakoulujen arviointineuvoston jäsenet

Neuvostossa oli 12 jäsentä. Viimeistä edellisen neuvoston toimikausi oli 2010–2013.
Riitta Pyykkö, puheenjohtaja, professori, Turun yliopisto
Pentti Rauhala, varapuheenjohtaja, rehtori, Laurea-ammattikorkeakoulu
Ulla-Maija Forsberg, vararehtori, Helsingin yliopisto
Suvi Eriksson, koulutuspolittinen sihteeri, Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) ry
Mikko Vieltojärvi, asiantuntija, Suomen ammattikorkeakouluopiskelijakuntien liitto SAMOK ry
Päivi Jaatinen, kehitysjohtaja, Satakunnan ammattikorkeakoulu
Piia Kolho, yrittäjä, Papiina Oy
Jan-Erik Krusberg, yliopettaja, Arcada - Nylands svenska yrkeshögskola
Mikko Luoma, toimitusjohtaja, Johtamistaidon Opisto JTO
Jari Perkiömäki, vararehtori, Sibelius-Akatemia
Riitta Rissanen, vararehtori, Savonia-ammattikorkeakoulu
Oili-Helena Ylijoki, erikostutkija, Tampereen yliopisto
Aiheesta muualla

Korkeakoulujen arviointineuvosto. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kun rock’n’roll tuli Suomeen 2 – Maailma ilman rakkautta

| 20 suosikkia – Kun rock’n’roll tuli Suomeen 2 – Maailma ilman rakkautta Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: rock, pop
 Levy-yhtiö: Fazer Records, Warner Music Finland
"Kun rock'n'roll tuli Suomeen" -sarjan muut julkaisut
| Kun rock’n’roll tuli Suomeen 1 – Anna pois 1996 | 20 suosikkia – Kun rock’n’roll tuli Suomeen 2 – Maailma ilman rakkautta 1996 | Kun rock’n’roll tuli Suomeen 3 – Mikset mua huomaa 1999 |
20 suosikkia – Kun rock’n’roll tuli Suomeen 2 – Maailma ilman rakkautta on kokoelmalevy vuodelta 1996. Se sisältää rock-kappaleita eri esittäjiltä 1950- ja 1960-luvuilta. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa ja toinen Kun rock’n’roll tuli Suomeen -sarjan kokoelmista.
Kappaleet

"Maailma ilman rakkautta" - 2:46 The Esquires
"Tuollainen tyttö" - 2:35 Timo Jämsen
"Se jokin sinulla on" - 2:02 Ronny & The Loaferis
"Kaikki rakkauteni" - 1:53 Eero ja Jussi & The Boys
"Hän on nainen" - 3:00 The Esquires
"Olet paha" - 2:18 Eddy & The Lightnings
"Miksi tämän teit" - 2:43 Timo Jämsen
"Hän sinun on" - 2:11 The Hounds
"Näen mustaa vain" - 2:56 Topmost
"Kovan päivän ilta" - 2:20 The Esquires
"Kaunis nainen" - 2:49 Eero ja Jussi & The Boys
"Olet ihme häikäisevin" - 2:21 Timo Jämsen & Four Cats
"Kunpa tuntisin sinut paremmin" - 2:46 The Esquires
"En voi ostaa rakkauttasi" - 1:58 Eddy & The Lightnings
"Kun hänet nähdä sain" - 2:36 The Hounds
"Matkalippu" - 3:00 The Esquires
"Eilen vasta Liisan näin" - 1:59 Timo Jämsen
"Tyytymätön" - 2:49 Eero ja Jussi & The Boys
"Eleanor Rigby" - 2:26 Topmost
"Meni hermot" - 2:27 The First
Kultaesikko

| Kultaesikko |
| --- | --- |
 Kultaesikko.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Esikkokasvit Primulaceae
Suku::  Esikot Primula
Laji::  auricula  L.
Katso myös
   Kultaesikko Wikispeciesissä   Kultaesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultaesikko eri värityksellä.
Kultaesikko (Primula auricula) on esikoiden sukuun kuuluva kasvilaji. Kultaesikkoa tavataan Keski-Euroopassa  sekä Alpeilla ja Karpaateilla. Se on monivuotinen kasvi, joka kasvaa noin 15-25-senttimetriseksi.  Kultaesikkoa kasvaa yleensä kuivahkoissa ja hiekkaisissa maastoissa, ja se kukkii keväisin.  Kukilla on yleensä eri värejä yksilöstä riippuen ja niillä on valkoinen keskusta.  Kultaesikko on myös jokseenkin myrkyllinen joillekin nisäkkäille.
Kultaesikkoa pidetään myös puutarhakasvina. Kultaesikko istutetaan syksyllä, jotta sen juuret ehtivät kehittyä talven aikana.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kultaesikko (Primula auricula)
UniProt: Taxonomy - Primula auricula (englanniksi)
PlantList: Primula auricula (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Primula auricula (englanniksi)
Korruptio Nigeriassa

Korruptio Nigeriassa kertoo Nigerian korruptiosta eli vallan väärinkäytöstä oman tai sidosryhmän edun tavoitteluun. Nigeria oli sijalla 121 vuonna 2008 Transparency Internationalin korruptiolistalla Corruption Perceptions Index 2008
180 maasta.
Huhtikuussa 2008 presidentti Yar’Adua antoi hallitukselleen syytesuojan suhteessa korruptioon. New Partnership for African
Development (NEPAD) raportin mukaan Nigerian köyhyys johtuu pääasiassa korruptiosta.
Sopimukset

Vuoden 2008 lopussa Nigerian kansainvälisiin sopimuksiin sisältyi:
Afrikan unionin sopimus korruption ehkäisystä ja estämisestä (allekirjoitus joulukuussa 2003; ratifiointi syyskuussa 2006)
YK sopimus korruptiota vastaan (allekirjoitus joulukuussa 2003; ratifiointi joulukuussa 2004)
YK sopimus maiden välistä organisoitua rikollisuutta vastaan (allekirjoitus joulukuussa 2000; ratifiointi kesäkuussa 2001)
Politiikka

Nigerian presidentin (1993–98) Sani Abacha on arvioitu kavaltaneen hallintoaikanaan 2-5 mrd. dollaria, kun vuonna 2001 nigerialaisten keskimääräinen BKT oli 319 $. Yläraja vastaa 10 % Nigerian öljyn vuosituloista viiden vuoden ajan. Sen jälkeen kenraali Abdulsalami Abubakar ja Olusegun Obasanjo ovat yrittäneet palauttaa rahoja ulkomailta mm. Sveitsistä, Luxemburgista ja Liechtensteinista.
Korruptiobarometrin 2009 mukaan nigerialaiset pitivät poliittisia puolueita kaikkein korruptoituneimpana (63 %), mutta hallituksen korruption vastaisia toimia tehokkaina (71 %).
Hallinto

Vuonna 2008 Economic and Financial Crimes Commission (EFCC) haastoi 3 entistä kuvernööriä korruptiosta.
Lahjonta

Vuoden aikana kyselyyn 10/2008–2/2009 vastanneista perheistä oli maksanut 17 %  lahjuksia, kun vastaava arvo kyselyssä oli Kreikassa 18 %, Indonesiassa 29 % ja Venäjällä 31 %.
Rahanpesu

Britannian hallitus on avustanut kansainvälisen rahanpesun kitkemiseksi Nigerian virkamiesten korruptiossa. Vuonna 2009 Britannia antoi Nigerialle 132 miljoonaa puntaa apua mukaan lukien turvallisuusapua vaatimatta viranomaisten tilivelvollisuutta korruptiokäytännöissä tai  ihmisoikeusrikkomuksissa.
Pankkijärjestelmä

Nigerian pankkijärjestelmässä monet pankit kaatuivat 1990-luvulla aiheuttaen tappioita tallettajille ja omistajille. Tappiot aiheutuivat pankinomistajien ja johtajien petoksesta, jossa he olivat myöntäneet katteettomia lainoja. Niistä syntyi suuret tappiot ja käteisvarojen pula. Pankit antoivat katteettomia lainoja pankin johtajille, pankin omistajille ja ystäville. Joissain tapauksissa rahastot yksinkertaisesti kavallettiin. Useita oikeustapauksia aloitettiin vuonna 2008.
Terveydenhoito

Korruptio aiheuttaa turvatonta lääkehoitoa Nigeriassa.
Kun päivä laskee

Kun päivä laskee on Susan Philipszin teos, joka tuotettiin vuoden 2010 Ihme-nykytaidefestivaalille. Teoksessa kuultiin Philipzin laulama Sydämeni laulu äänitteeltä Helsingin rautatieaseman keskushallissa päivittäin ajalla 12.3.-11.4.2010. Philipzs lauloi äänitteellä ilman säestystä. Ääni suunnattiin asemahallissa holvikaton alareunasta ylös, minkä seurauksena syntyi niin sanottu kuiskaus-galleriaefekti, jossa ääni kiirii holvikaarta pitkin tilan toiselle puolelle.
Sydämeni laulu on alun perin Aleksis Kiven kirjoittama ja Jean Sibeliuksen säveltämä.
Teoksen taustat

Philipsz on kertonut kiinnostuneensa erityisesti suomalaisesta tuutulauluperinteestä ja niin sanotuista Tuonelan lauluista. Hän on kertonut haluneensa rinnastaa teoksessa rauhallisen tuutulaulun aseman vilinään.
Korkeakoulu

Korkeakoulu on ylemmän asteen oppilaitos, joka voidaan suorittaa toisen asteen jälkeen. Korkeakouluiksi määritellään tavallisesti yliopistot ja ammattikorkeakoulut.