stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
America’s Got Talent (6. tuotantokausi)
Hollywood-viikot > YouTube-special

YouTuben kautta ilmoittautuneista 12 parasta esiintyy 9. elokuuta Hollywoodissa.
Tulosohjelma lähetetään suorana 10. elokuuta
| Järjestys | Esiintyjä | Laji | Rastit ja tuomareiden valinnat> Mandel | Rastit ja tuomareiden valinnat> Osbourne | Rastit ja tuomareiden valinnat> Morgan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1 | TNC Elite |  |  |  |  |
|  2 | Illusionist Brett Daniels | Taikuri |  |  |  |
|  3 | Gabe Rocks | Koiratanssija |  |  |  |
|  4 | Aeon | Parkour Troupe |  |  |  |
|  5 | Breena Bell | Tanssija |  |  |  |
|  6 | Kevin Colis | Laulaja |  |  |  |
|  7 | Beth Ann Robinson | Tanssija |  |  |  |
|  8 | Gymkana | Akrobatiaryhmä |  |  |  |
|  9 | Kalani Basketball Freestyle | koripallotemppuilu |  |  |  |
| 10 | West Springfield Dance Team | Tanssiryhmä |  |  |  |
|  11 | Matt Wilhelm | Blacklight Stunt Cyclist |  |  |  |
|  12 | Powerhouse | Show Choir |  |  |  |
Hollywood-viikot > Wild Card

Wild Card-jaksossa 12 tuomareiden valitsemaa aiemmin tippunutta esiintyjää esiintyy. Tämä jakso lähetetään suorana 16. elokuuta. 
Tulosohjelma esitetään 17. elokuuta, ja kestää tuttuun tapaan yhden tunnin.
| Järjestys | Valitsija | Esiintyjä | Laji | Rastit ja tuomareiden valinnat> Mandel | Rastit ja tuomareiden valinnat> Osbourne | Rastit ja tuomareiden valinnat> Morgan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Morgan | The Kinetic King | '  |  |  |  |
| 2 | Mandel | Those Funny Little People | Tanssiryhmä |  |  |  |
| 3 | Osbourne | Avery and the Calico Hearts | Lauluryhmä |  |  |  |
| 4 | Mandel | Seth Grabel | Taikuri |  |  |  |
| 5 | Osbourne | Shevonne | Laulaja |  |  |  |
| 6 | Osbourne | West Springfield Dance Team | Tanssiryhmä |  |  |  |
| 7 | Mandel | J. Chris Newberg | Stand-up koomikko |  |  |  |
| 8 | Osbourne | Yellow Designs Stunt Team | Temput pyörällä |  |  |  |
| 9 | Morgan | Charles Peachock |  |  |  |  |
| 10 | Mandel | The Fiddleheads | Bändi |  |  |  |
| 11 | Morgan | Summerwind Skippers |   |  |  |  |
| 12 | Morgan | Landon Swank | Taikuri |  |  |  |
Kemialliset Ystävät

Kemialliset Ystävät on tamperelainen Jan Anderzénin ympärille keskittyvä kokeellista ja psykedeellistä folkia soittava yhtye.
Kemiallisiin Ystäviin kuuluu jäseniä monista toisiinsa liittyvistä yhtyeistä, kuten Tomutonttu, Avarus, Islaja, Hertta Lussu Ässä, Lau Nau ja Es. Yhtyeen levy-yhtiö on Fonal Records.
Valikoitu diskografia

Kellari Juniversumi (2002)
Alkuhärkä (2004)
Lumottu Karkkipurkki (2005), alun perin julkaistu c-kasettina vuonna 2000
Kemialliset Ystävät (2007)
June (2009)
Aiheesta muualla

Kemialliset Ystävät Fonal Recordsin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kemialliset ystävät Myspace-palvelussa
Kauniaisten laskettelurinne

Granin mäki
Kauniaisten laskettelurinne, tunnetaan myös nimellä Granin mäki (ruots. Granibacken), on laskettelurinne Kauniaisten kaupungissa.
Laskettelurinne on Suomen vanhin laskettelurinne, jonka laskettelutoiminta aloitettiin 14. tammikuuta 1934. Mäki on 48 metriä korkea. Ensimmäinen hiihtohissi otettiin käyttöön vuonna 1951 ja se oli silloin Suomen toinen hiihtohissi. Nykyinen kapulahissi on otettu käyttöön vuonna 2006.
Fjällskidarklubben-37-seura järjesti pujottelun suomenmestaruuskisat Granibackenissa 18. tammikuuta 1943. Grankulla IFK aloitti laskettelutoiminnan 1946.
Grankulla IFK:n lasketteluosasto, GrIFK Alpine, vastaa laskettelurinteen toiminnasta kun taas Kauniaisten kaupunki omistaa rinteen. Lasketteluseura on Suomen suurin noin 1 000 jäsenellä ja hiihtokouluun osallistuu noin 900 4–12-vuotiasta oppilasta. GrIFK Alpine on ollut Suomen paras lasketteluseura vuosina 2000–2008. Marcus Sandell on seuran tunnetuin alppihiihtäjä.
Aiheesta muualla

GrIFK Alpine: Laskettelurinne (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:   Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:   Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:   Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Kati Wilhelm
Saavutuksia

Olympialaiset:
Salt Lake City 2002: sprintissä kultaa, viestissä kultaa, takaa-ajossa hopeaa
Torino 2006: takaa-ajossa kultaa, yhteislähdössä hopeaa, viestissä hopeaa, takaa-ajossa seitsemäs
Vancouver 2010: viestissä pronssia, normaalimatkalla neljäs, takaa-ajossa kahdestoista
MM-kilpailut:
Pokljuka 2001: sprintissä kultaa, viestissä hopeaa, yhteislähdössä viides, takaa-ajossa seitsemäs
Hanti-Mansijsk 2003: viestissä pronssia
Oberhof 2004: viestissä pronssia, yhteislähdössä kymmenes, takaa-ajossa 15.
Hochfilzen 2005: viestissä hopeaa, yhteislähdössä viides, takaa-ajossa 13.
Hanti-Mansijsk 2005: sekaviestissä pronssia
Pokljuka 2006: sekaviestissä neljäs
Anterselva 2007: viestissä kultaa, yhteislähdössä pronssia, sprintissä seitsemäs, takaa-ajossa yhdeksäs
Östersund 2008: viestissä kultaa, yhteislähdössä kahdeksas, takaa-ajossa 13.
Pyeongchang 2009: sprintissä kultaa, normaalimatkalla kultaa, takaa-ajossa hopeaa, viestissä hopeaa
Maailmancupin kokonaiskilpailu:
Kausi 2000–2001: kahdeksas
Kausi 2001–2002: kahdeksas
Kausi 2003–2004: kahdeksas
Kausi 2004–2005: toinen
Kausi 2005–2006: voitto
Kausi 2006–2007: toinen
Kausi 2007–2008: neljäs
Kausi 2008–2009: toinen
Kausi 2009–2010: seitsemäs
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wilhelm ampumahiihdon MM-kisoissa 2008
Kati Tervo

| Kati Tervo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. heinäkuuta 1954 (ikä 70) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Puoliso:  Jari Tervo
Kirjailija
Aikakausi:  2007–
Tyylilajit:  kirjailija, kolumnisti
Esikoisteos:  Kesäpäiväkirja (2008)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kati Tervo (oik. Katri Anneli, o.s. Anttila, s. 22. heinäkuuta 1954 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja kolumnisti.
Elämä ja ura

Kati Tervo kävi keskikoulun Hakalehdon yhteiskoulussa Espoon Tapiolassa. Hän valmistui Tampereen yliopistosta sosionomiksi (yhteiskunnallinen tutkinto) sekä filosofian kandidaatiksi (pääaineena kotimainen kirjallisuus). Helsingin yliopistossa hän opiskeli taidehistoriaa.
Tervo on työskennellyt kirjastoapulaisena, kirjastonhoitajana ja informaatikkona useissa eri kirjastoissa ja arkistoissa (Helsingin kaupunginkirjasto, Yleisradio, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura). 
Nuorena hän kokeili keraamikon ja silkkipainajan ammatteja ja piirsi Vapaassa taidekoulussa.
Tervo on kirjoittanut kolumneja vuodesta 2007 useisiin lehtiin (Kodin Kuvalehti, Meidän mökki, Hyvä terveys, Helsingin Sanomat, Ilta-Sanomat). Hän on kirjoittanut vuodesta 2012 myös Yhteishyvään ja vuodesta 2017 Kotilääkäri-lehteen. Tervo käsittelee usein kolumneissaan nykyhetken arkisia asioita palaten lapsuuden kokemuksiin. Hän on julkisesti kertonut lapsettomuuden vuosista ja rintasyövästään.
Tervon isoisä oli rovasti, jääkärieverstiluutnantti Hannes Anttila. Tervo on ollut naimisissa kirjailija Jari Tervon kanssa vuodesta 1991. Heillä on yksi poika. Perhe asuu Helsingin Katajanokalla.
Tuotanto

Kesäpäiväkirja. Proosateos (WSOY 2008)
Jääkaapin henki. Kertomuksia keittiöstä, ruuasta ja elämästä (WSOY 2011)
Sukupuu. Romaani (WSOY 2014)
Iltalaulaja. Romaani (Otava 2017)
Rapsuta minua ja muita kirjoituksia.  Helsinki:  Otava, 2018.  ISBN 978-951-1-31937-5.
"Punainen pata - Kokkaamisen ja syömisen ihanuudesta".(Otava 2019)
Ukko.  (Yhdessä Jari Tervon kanssa)  Helsinki:  Otava, 2022.  ISBN 978-951-1-43586-0.
Tyttö joka olin. Romaani (Otava 2023)
Aiheesta muualla

Kati Tervo Twitterissä
/ Kati Tervo Facebookissa
Keljo (suuralue)

| Keljo |
| --- | --- |
 Rakennuksia Myllyjärven rannalla
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Seutukunta:  Jyväskylä
Kaupunki:  Jyväskylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,8 km²
Väkiluku (2022):  7 729
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keljo on Jyväskylän seitsemäs suuralue. Se sijaitsee eteläisessä Jyväskylässä ja siihen kuuluvat Keljon, Keljonkankaan, Sääksvuoren ja Etelä-Keljon kaupunginosat.
Keljon suuralueen pinta-ala on 19,8 neliökilometriä. Lapsiperheiden osuus oli Keljossa suurempi kuin muilla suuralueilla vuonna 2021. Suuralueen asukasluku oli 7 729 vuonna 2022.
Kuvia

Prisma Keljonkeskuksessa.
Keljonkankaan koulu
2000-luvulla rakennettuja luhtitaloja Valkolassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keljon suuralue Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Kauniaisten kaupunginkirjasto

| Kauniaisten kaupunginkirjasto |
| --- | --- |

Sijainti:  Thurmaninaukio 6, 02700 Kauniainen
Koordinaatit:  60.2108°N, 24.7258°E
Perustettu:  1924
Kokoelman koko:  80 114 (2022)
Lainauksia vuodessa:  noin 271 182 (2022)
Johtaja:  Jaakko Tiinanen
Kotisivut
Kauniaisten kaupunginkirjasto on Kauniaisissa toimiva yleinen kirjasto. Kauniaisten kaupunginkirjastolla on yksi toimipiste. Kirjastonjohtajana toimii Jaakko Tiinanen. Kauniaisten kaupunginkirjasto on osa Helmet-kirjastoa, joka on Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupunginkirjaston kokonaisuus, jolla on yhteinen kokoelmaluettelo ja yhteiset käyttösäännöt.
Vuonna 2022 Kauniaisten kaupunginkirjaston kokoelmissa oli 80 114 nidettä ja kirjaston kokonaislainaus oli noin 271 182 lainausta. Fyysisiä käyntejä tehtiin noin 101645.
Historia

Kauniaisten kaupunginkirjaston (vuoteen 1971 kauppalankirjaston) perustamisesta tehtiin aloite vuonna 1923. Kirjasto aloitti toimintansa vuonna 1924 kauppalan rahatoimistossa. Ensimmäisen toimintavuoden lopulla kirjaston kokoelma oli 173 nidettä ja kirjaston käyttäjiä oli 90. Ennen vuotta 1967 kirjasto muutti kolmesti vuosina 1942, 1945 ja 1949.
Vuonna 1967 kirjastolle vuokrattiin osa Helsingin Säästöpankin liiketalon toisesta kerroksesta Kauniaisten keskustasta. Uusissa tiloissa oli lainaustoiminnan lisäksi mahdollista järjestää asiakkaille myös lukusali, lastenosasto sekä musiikkinurkka. Kirjaston tiloissa järjestettiin myös taidenäyttelyjä.
Kirjasto sai oman, erillisen kirjastorakennuksensa loppuvuodesta 1985. Toiminta uusissa tiloissa aloitettiin 4. helmikuuta 1986. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Reijo Perko arkkitehtitoimisto Perko & Rautamäestä.
Pääkaupunkiseudun yleisten kirjastojen yhteistyö käynnistyi 1970-luvulla, kun Espoossa, Helsingissä, Kauniaisissa ja Vantaalla siirryttiin yhteiseen kirjastojärjestelmään ja yhteiseen kokoelmaluetteloon. Kirjastoilla on ollut yhteinen ATK-järjestelmä vuodesta 1987.
Aiheesta muualla

Kauniaisten kaupunginkirjaston kotisivu
Kauniaisten kirjaston sivut Helmet-kirjastojen sivuilla
Kiukaisten koulu

| Kiukaisten koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Muihkontie 10, 27400 Kiukainen, Eura
Tyyppi:  peruskoulu
Luokat:  1–6
Oppilaita:  104
Kiukaisten koulu on peruskoulu Euran Kiukaisissa. Koulussa opiskelee 104 oppilasta. Koulussa on vuosiluokat 1–6, sekä kuusi perusopetuksen ryhmää, yksi joka luokka-asteelle. Koulun rehtorina toimii Päivi Mäkinen ja vararehtorina Anu Lähdeniemi. Koulussa on luokanopettajien lisäksi englanninopettaja, erityisopettaja ja esiopetuksen opettaja.
Kenzō Ōhashi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kenzō Ōhashi
Syntymäaika: 21. huhtikuuta 1934
Syntymäpaikka: Hiroshima, Japani
Kuolinaika: 21. joulukuuta 2015 (81 vuotta)
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 163 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  ? ?–1967 | Yuasa Batteries Toyo Industries |  3 (0) |
Maajoukkue
| 1958 | Japani | 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kenzō Ōhashi (jap. 大橋 謙三, Ōhashi Kenzō; 21. huhtikuuta 1934 Hiroshima – 21. joulukuuta 2015) oli japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Ōhashi debytoi Japanin maajoukkueessa toukokuussa 1958.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Kiinan lumimyrskyt 2008

Lumimyrskyjen kohteeksi joutuneet Kiinan maakunnat:
  Suuret lumimyrskytuhot
  Jonkin verran lumimyrskytuhoja
Kiinan lumimyrskyt 2008 olivat pahimmat Kiinassa 50 vuoteen. Ne aiheuttivat ainakin 7,7 miljardin euron vahingot. 23 miljoonaa ihmistä oli väliaikaisesti ilman sähköä, ja ainakin 300 000 taloa sortui. Kiinan metsänhoitoministerin mukaan 17,3 miljoonaa hehtaaria metsää oli tuhoutunut myrskyissä helmikuun 2008 puolivälissä. Maatalousministerin mukaan 9,4 miljoonaa hehtaaria viljelyskelpoista maata vahingoittui myrskyissä. Se on noin 8 prosenttia Kiinan viljelyskelpoisesta maasta.
Kylmä talvi johtui maailmanlaajuisesta La Nina -ilmiöstä. Sen aikana meriveden pintalämpötila laskee Tyynenmeren keski- ja itäosissa. Tammikuussa meriveden pintalämpötila oli paikoin 2 astetta tavanomaista viileämpi. Voimakkaan La Nina -tilanteen arvioitiin jatkuvan kevään 2008 loppuun saakka. Lunta satoi Kiinassa laajoille alueille Keltaisenjoen eteläpuolelle. Enimmillään lunta kertyi 50 senttimetriä. Lumi ja pakkanen aiheuttivat ainakin 107 ihmisen kuoleman sekä mittavia taloudellisia haittoja. Talvi 2008 oli Kiinassa kylmin talvi sataan vuoteen.
Helmikuussa 2008 Kiinan talvimyrskyjen arvioitiin nostavan maan inflaatiota. Alumiini ja kuparin tuotanto keskeytettiin. Sisämaassa oli sähkökatkoja, sähköä säännösteltiin ja kuljetukset viivästyivät. Myrsky tuhosi vihannes- ja hedelmäsatoja. Kantonin rautatieasemalla oli satojen tuhansien ihmisten ruuhka. Miljoonat ihmiset jumittuivat liikenteeseen.
Aiheesta muualla

La Nina lietsoo sateita ennustettua pitempään YLE 12.2.2008
Keskinen (Hartola)

| Keskinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°33′16″N, 26°13′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jääsjärven alue (14.82)
Laskuoja:  Mesiänoja Vehkalampeen 
Järvinumero:  14.824.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,6 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  2,13 km  
Pinta-ala:  14,984 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen 
Keskinen  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Riihiniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Vehkalammen valuma-alueeseen (14.824) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,6 metriä mpy.
Keskimmäisenkankaan jätinkirkko

| Keskimmäisenkankaan jätinkirkko> Sijainti |
| --- | --- |
 Keskimmäisenkankaan jätinkirkko
Koordinaatit:  65.15976517°N, 26.07935228°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Oulu
Historia
Tyyppi:  jätinkirkko
Ajanjakso:  esihistoria
Korkeus:  85 m
Pinta-ala:  375 (25×15) m²
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keskimmäisenkankaan jätinkirkko on Pohjois-Pohjanmaalla Oulussa sijaitseva jätinkirkko.
Jätinkirkko sijaitsee Arkalan kylässä, noin 33 kilometriä Oulun keskustasta koilliseen. Se on Keskimmäisenkankaan pohjoisosassa kankaan laella. Jätinkirkko on kooltaan 25×15 metriä. Sen valli on 2,5–3 metriä leveä ja 0,7–1 metriä korkea. Jätinkirkon keskellä on laakea painanne, ja sen länsipuolella on kaksi rakkakuoppaa.
Tutkimuksia

Jätinkirkko on tarkastettu ensimmäisen kerran vuonna 1987 ja se on ollut mukana vuoden 1988 inventoinnissa. Kummallakaan kerralla alueelta ei tehty erityisiä löytöjä.
Keidaslammi (Parkano, Koskenkylä)

| Keidaslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°01′21″N, 22°44′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.557.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,6 m 
Rantaviiva:  2,442 km 
Pinta-ala:  0,13105 km² 
 fiKeidaslammi 
Keidaslammi  eli Keidaslampi  on Pirkanmaalla Parkanossa Koskenkylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Keidaslammi on osa Samminluoman valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 750 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä Pajanevaa muutaman pienen suolammen ympäröimänä. Lammella ei ole tulo- eikä laskuojia. Lammen länsipäässä on kolme pientä saarta. Rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja se kauttaaltaan keidasuota. Lähistöllä ei ole rakennuksia eikä teitä. Lännestä lampea lähestyy polku.
Luonnonsuojelu

Pohjoisempana ollut 500 hehtaarin Häädetkeitaan luonnonpuisto saa laajennuksen, jossa siihen liitetään 1500 hehtaaria suoalueita eteläpuolelta. Alueen mukana myös Keidaslammi tulee kuulumaan kokonaan tähän laajennettuun Natura 2000-alueeseen (FI0336004).
Historiaa

Vanhassa 1800-luvun pitäjänkartassa lammen nimi kirjoitettiin "Nevanlambi". Muita suon pieniä lampareita ei ollut piirretty karttaan.
Keljärvi

| Keljärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°31′30″N, 25°46′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vatianjärven alue (14.33)
Laskuoja:  oja Kolisevanpuroon 
Järvinumero:  14.336.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,6 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,704 km  
Pinta-ala:  2,458 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeljärvi 
Keljärvi  on Keski-Suomessa Äänekoskella Hoikkapohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Vatianjärven alueella (14.33), jonka Rajajoen valuma-alueeseen (14.336) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,6 metriä mpy.
Kirsten Zickfeld

Kirsten Zickfeld (s. 1971) on saksalaissyntyinen ilmastotutkija, joka työskentelee Kanadassa Simon Fraserin yliopistossa, missä hänellä on vuodesta 2020 alkaen ilmastotieteen henkilökohtainen professuuri.
Zickfeld väitteli tohtoriksi Potsdamin yliopistossa vuonna 2004. Hänen tutkimustyönsä keskittyy ihmisen toiminnasta aiheutuvien kasvihuonekaasu- ja aerosolipäästöjen vaikutuksiin ilmastoon usean sadan vuoden aikaskaalassa. Tavoitteena on ymmärtää paremmin ilmastojärjestelmän reagoiminen pakotteisiin ja ilmastojärjestelmän komponenttien (ilmakehä, valtameri, maanpinta, biosfääri ja kryosfääri) välisiä vuorovaikutuksia tulevaisuuden ennusteiden parantamiseksi. Työssään hän käyttää erilaisia ilmastomalleja yksinkertaisista käsitteellisistä malleista monimutkaisiin Earth System -malleihin.
Zickfeld toimi IPCC:n "1,5 asteen raportin" johtavana kirjoittajana ja osallistui kuudennen arviointiraportin koostamiseen.
Zickfeld oli yksi ensimmäisistä, joka esitteli hiilibudjetin käsitteen vuonna 2009 ilmestyneessä artikkelissaan “Setting cumulative emissions to reduce the risk of dangerous climate change”. Hän sai sen johdosta Kanadan ilma- ja meritieteellisen seuran (CMOS) merkittävän tunnustuspalkinnon.
Kemiallisesti poikkeava tähti

Astrofysiikassa kemiallisesti poikkeava tähti (CP-tähti) on tähti, jossa on ainakin pintaosissa selvästi poikkeava määrä metalleja.