stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kéwa

| Kéwa |
| --- | --- |
 Kéwa
 Koordinaatit: 14°13′20″N, 4°29′36″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Djennén piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  986 km²
Väkiluku (2009):  24 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kéwa on maalaiskunta Moptin alueen Djennén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Kouakourou sijaitsee Nigerjoen rannalla 35 kilometriä Djennéstä pohjoiseen. Kunnassa on 24 200 asukasta (vuonna 2009).
Kéwan kunnan pinta-ala on 986 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Djennén piirin Deraryn, Ouro Alin ja Néma-Badenyakafon sekä pohjoisessa Togué Morarin, koillisessa Moptin piirin Ouro Modin ja idässä Soyen, luoteessa Ténenkoun piirin Diakan ja Diafarabén ja lounaassa Ségoun alueen Macinan piirin Matomon kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Nigerin lisäksi kunnan alueella virtaavat sen sivujoet Bani, Tounanké, Donantièpa ja Toumantié, jotka muodostavat useita järviä.
Kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaat ovat bozoja, somonoja, fulbeja, bambaroita ja songhaita.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi ja hirssi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Kunnassa pidetään kolmet viikoittaiset markkinat.
Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Tulva-aikaan ainoa liikenneväline on vene. Palveluihin kuuluu seitsemän alakoulua ja kaksi terveysasemaa.
Jukka Viljanen (professori)

Jukka Viljanen on suomalainen oikeustieteilijä, joka on toiminut julkisoikeuden professorina Tampereen yliopistossa vuodesta 2019 lähtien. Hän väitteli hallintotieteiden tohtoriksi Tampereen yliopistossa vuonna 2003. Eduskunnan oikeusasiamies nimitti hänet ihmisoikeusvaltuuskunnan jäseneksi kaudelle 2020–2024.
Julkaisut

Jukka Viljanen: The European Court of Human Rights as a Developer of the General Doctrines of Human Rights Law: A Study of the Limitations Clauses of the European Convention on Human Rights (väitöskirja). Tampereen yliopisto 2003.
Mart Susi, Jukka Viljanen, Eiríkur Jónsson ja Artūrs Kučs (toim.): Human Rights Law and Regulating Freedom of Expression in New Media: Lessons from Nordic Approaches. Routledge 2018.
Jukka Viljanen, Tarja Seppä, Petra Järvinen ja Nelli Keskilammi: Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimusten kansallinen täytäntöönpano ja seuranta. Valtioneuvoston kanslia 2022. Saatavilla internetissä
Aiheesta muualla

Tampereen yliopiston tutkimusportaali
ResearchGate
Kaakkoistemppeli

| Kaakkoistemppeli |
| --- | --- |
 Kaakkoistemppelin raunioita.
Sijainti:  Agora, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′26″N, 23°43′27″E
Rakennustyyppi:  kreikkalainen temppeli
Valmistumisvuosi:  1. vuosisata jaa.
Tyylisuunta:  joonialainen
Julkisivumateriaali:  marmori
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaakkoistemppeli on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta jollekin jumalattarelle omistetusta kreikkalaisesta temppelistä Ateenan Agoralla Kreikassa. Se sijaitsi Agoran kaakkoislaidalla. Temppelin nimitys on nykyaikainen ja perustuu sen sijaintiin.
Temppeli rakennettiin roomalaisella kaudella ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Se rakennettiin varhaisemman Rahapajan paikalle, ja sijaitsi Etelästoa II:n kaakkoispuolella Nymfaionin vieressä, Panathenaia-juhlan tien länsilaidalla. Temppeli oli rakennettu marmorista. Se edusti joonialaista tyyliä ja sen julkisivussa oli mahdollisesti kuusi pylvästä.
Temppelissä oli naispuolinen kulttipatsas, joka muistutti karyatidia. Jumalatarta, jolle temppeli oli omistettu, ei tunneta varmuudella. Kyseessä on saattanut olla Athenen temppeli, sillä rakennuksessa oli ilmeisesti käytetty uudelleen Sunionin Athenen temppelin osia. Kulttipatsaan osien ja sen jalustan lisäksi temppelistä on säilynyt sen perustukset sekä joitakin ylempien rakenteiden osia. Nykyisin temppelin rauniot ovat paikalle bysanttilaisella ajalla rakennetun Pyhien apostolien kirkon itäpuolella.
Korpijärvi

Korpijärvi tarkoittaa seuraavia:
Järveä
Korpijärvi, järvi Heinolassa
Korpijärvi, järvi Jalasjärvellä
Korpijärvi, järvi Joutsassa
Korpijärvi, järvi Jyväskylässä
Korpijärvi, järvi entisen Korpiselän kunnan alueella Suomen ja Venäjän rajalla
Korpijärvi, järvi Kouvolassa
Korpijärvi, järvi Liperissä
Korpijärvi, järvi Mikkelissä
Korpijärvi, järvi Mäntyharjulla
Korpijärvi järvi Nokialla
Korpijärvi, järvi Padasjoella
Korpijärvi, järvi Pertunmaalla
Korpijärvi, järvi Rautalammilla
Korpijärvi, järvi Sysmässä
Korpijärvi, järvi Utajärvellä
Korpijärvi, järvi Virtain Hanhilammenkulmalla
Korpijärvi, järvi Virtain Siikaperällä
Korpijärvi, järvi Ylöjärvellä
Korpijärvi, järvi Ylöjärven Kurussa
Järvi etumääreellä
Iso Korpijärvi, järvi Keuruulla
Iso Korpijärvi, järvi Kihniössä
Pieni Korpijärvi, järvi Keuruulla
Vähä Korpijärvi, järvi Kihniössä
Aureen Korpijärvi, järvi Ylöjärvellä
Kylää
Korpijärvi, kylä Mikkelissä
Korpijärvi, kylä Rautjärvellä
Korpijärvi, kylä entisessä Suojärven kunnassa Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
Korpijärvi, kylä Torniossa
Korpijärvi, kylä Lapinlahden Varpaisjärven pitäjässä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Korpijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaakkoisstoa

| Kaakkoisstoa |
| --- | --- |
 Kaakkoisstoan raunioita Panathenaia-juhlan tien varrella.
Sijainti:  Agora, Ateena, Attika  Kreikka
Koordinaatit:  37°58′27″N, 23°43′28″E
Rakennustyyppi:  stoa
Valmistumisvuosi:  100-luku jaa.
Tyylisuunta:  joonialainen
Julkisivumateriaali:  kalkkikivi, marmori
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaakkoisstoa oli antiikin aikainen stoa eli pylväshalli Ateenan Agoralla Kreikassa. Se sijaitsi Agoran kaakkoislaidalla Pantainoksen kirjaston eteläpuolella. Rakennuksen nimitys on nykyaikainen ja perustuu sen sijaintiin.
Stoa rakennettiin roomalaisella kaudella 100-luvulla jaa. Se oli kaupallisessa käytössä. Stoa oli rakennettu luoteis-kaakkoissuunnassa ja se oli tehty kalkkikivestä ja marmorista. Sen pylväikkö avautui länteen Panathenaia-juhlan tielle päin. Pylväikkö edusti joonialaista tyyliä ja koostui arviolta 14 pylväästä. Pylväikön takana rakennuksen itäseinustalla oli 11 huonetta. Stoa jakaantui kahteen osaa, joista pohjoisemman lattia oli alempana ja eteläisen ylempänä, sillä rakennus oli tehty Agoralta Akropoliille päin nousevaan rinteeseen. Pylväikön puolivälissä oli näitä osia yhdistävät portaat.
Rakennuksesta on säilynyt nykyaikaan lähinnä sen perustukset ja stylobaatti.
Kolibrinpavut

| Kolibrinpavut |
| --- | --- |
 Nauhakolibrinpapu Sesbania grandiflora
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Suku::  Kolibrinpavut Sesbania  Scop.
Katso myös
   Kolibrinpavut Wikispeciesissä   Kolibrinpavut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolibrinpavut (Sesbania) on kasvisuku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 60 lajia, joita esiintyy koko maailmassa trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä.
Lajeja

Sesbania bispinosa
nauhakolibrinpapu (Sesbania grandiflora)
tikaskolibrinpapu (Sesbania herbacea, syn. S. exaltata)
egyptinkolibrinpapu (Sesbania sesban)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kolibrinpavut (Sesbania)
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kolibrinpavut (Sesbania)
ITIS: Sesbania (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Sesbania (englanniksi)
Flora of China: Sesbania (englanniksi)
Juho Räihä (kitaristi)

Räihä vuonna 2016 Saksassa.
Juho Räihä (s. 2. lokakuuta 1984) on suomalainen kitaristi ja äänisuunnittelija, joka toimii SoundSpiral Audio -studiossa. Räihä soittaa kitaraa muun muassa Before The Dawn, Gloria Morti ja Swallow the Sun -yhtyeissä.
Osittainen diskografia > Before the Dawn

Soundscape of Silence (2008)
Deathstar Rising (2011)
Rise of the Phoenix (2012)
Stormbringers (2023)
Osittainen diskografia > Gloria Morti

Lifestream Corrosion (2004)
Eryx (2008)
Anthems of Annihilation (2010)
Lateral Constraint (2012)
Kuebiko (2016)
Osittainen diskografia > Swallow the Sun

When a Shadow is Forced Into the Light (2019)
Moonflowers (2021)
Aiheesta muualla

Juho Räihä Discogsissa. (englanniksi)
Instagram-tili (englanniksi)
Lakka

Lakka voi tarkoittaa:
lakka eli suomuurain, kasvi ja sen marja
lakka, pintakäsittelyaine
hiuslakka, hiuskiinne
"lakka" eli gammabutyrolaktoni, tekninen liuotin, myös päihde
kyyhkyslakka, kyyhkysen keinotekoinen pesä.
Lakka, sukunimenä:
Elmo Lakka (s. 1993), suomalainen aita- ja pikajuoksija
Marjo-Riitta Lakka (s. 1955), suomalainen keskimatkojen juoksija
Otto Lakka (1888–1957), suomalainen kouluneuvos, pappi ja suomentaja
Pekka Lakka (s. 1963), suomalainen maakuntalehtien päätoimittaja
yrityksen nimessä, Lakan Betoni Oy (johtuu perustajan sukunimestä)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lakka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kolibripähkinät

| Kolibripähkinät |
| --- | --- |
 Meksikonkolibripähkinä (Oreomunnea mexicana)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset (engl. Eudicots)
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Fagales
Heimo::  Jalopähkinäkasvit Juglandaceae
Suku::  Kolibripähkinät Oreomunnea  Oerst.
Katso myös
   Kolibripähkinät Wikispeciesissä   Kolibripähkinät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolibripähkinät (Oreomunnea) on jalopähkinäkasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on neljä lajia. Niitä kasvaa luonnonvaraisena Keski-Amerikassa Etelä-Meksikosta Kolumbiaan.
Lajit

Oreomunnea americana Lundell
meksikonkolibripähkinä (Oreomunnea mexicana (Standl.) J.-F.Leroy)
kolumbiankolibripähkinä (Oreomunnea munchiquensis Lozano & F. González)
costaricankolibripähkinä (Oreomunnea pterocarpa Oerst.)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kolibripähkinät (Oreomunnea)
Juvankoski (Tarvasjoki)

Juvankosken voimalaitoksen rakennuksia nähtynä kosken ylittävältä sillalta.
Kosken patorakenteita.
Juvankoski on koski Paimionjoessa Tarvasjoella Liedossa Varsinais-Suomessa. Se on yhdessä Paimiossa siitä alavirtaan sijaitsevien Askalankosken ja Juntolankosken kanssa yksi Paimionjoen alajuoksun kolmesta voimalaitoskäyttöön valjastetusta koskesta. Kaikki kolme pientä voimalaitosta omistaa Koskienergia ja niiden kunkin putouskorkeus on 14 metriä. Juvankosken nykyinen voimalaitos sai perustamisluvan vuonna 1916 ja on Paimionjoen voimalaitoksista vanhin. Voimalaitoksessa on kaksi koneistoa, teholtaan 1 MW ja 0,3 MW. Isomman koneiston vesi tulee padosta kallioon louhittua tunnelia pitkin, pienempään vesi johdetaan maan pinnalla kulkevalla putkella.
Juntolankosken voimalaitos perustettiin 1920 ja Askalankosken 1938.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juvankoski Wikimedia Commonsissa
Jäälinjärvi

| Jäälinjärvi |
| --- | --- |
 Jäälinjärveä Jäälinmajan uimarannalta nähtynä
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Jääli, Oulu
Koordinaatit:  65°05′44″N, 25°42′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Jäälinoja
Järvinumero:  84.114.1.015 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  39,5 m 
Rantaviiva:  7,64 km 
Pinta-ala:  0,931 km² 
 fiJäälinjärvi 
Jäälinjärvi on järvi Jäälin kaupunginosassa Oulussa, entisen Kiimingin kunnan alueella, valtatien 20 varrella. Noin 4 000 asukkaan kasvava Jäälin taajama on rakentunut järven rannoille. Järven suurin pituus on noin 2,7 kilometriä ja leveys 750 metriä. Pääosin matala järvi jakautuu kahteen osaan, pohjoiseen suurempaan altaaseen sekä eteläiseen pieneen altaaseen, joita yhdistää noin 160–180 metriä leveä salmi. Järvi saa vetensä pääasiassa suopuroista, ja laskee Jäälinojan ja Kalimeenojan kautta Perämereen.
Jäälinjärvestä tavataan ahvenia, haukia, lahnaa ja särkiä. Järvessä on paljon muitakin särkikaloja, ja sieltä on tavattu myös madetta. Jäälinjärven vesi on hyvin humuspitoista. Kalastukseen järvestä löytyy kuitenkin paljon hyviä rantapaikkoja.
Toimenpiteet järven kunnostamiseksi > Järven kunnostaminen imuruoppaamalla (1993–1994)

Järveä on kunnostettu imuruoppaamalla vuosina 1993 ja 1994 liettymisen ja umpeenkasvun vuoksi. Kunnostuksen kustannusarvio oli noin 600 000 euroa ja sen tarkoituksena oli parantaa järven virkistyskäyttömahdollisuuksia. Kunnostustöiden yhteydessä järven kaakkoisosasta pumpattiin ensimmäisessä vaiheessa 148 000 m³ maamassoja 17 hehtaarin alueelta. Ruoppausalasta seitsemän hehtaarin alueella oli vesikasvillisuutta. Seuraavana vuonna toteutetussa täydennysruoppauksessa järvestä pumpattiin 44 000 m³ maamassoja. Maamassat johdettiin Peukaloisenlammen alueelle tehtyyn laskeutusaltaaseen, jonka tilavuus oli 152 000 m³ ja pinta-ala 32 hehtaaria. Kunnostustöiden yhteydessä järven happipitoisuutta parannettiin kuplahapettimella talvella 1993–1994.
Toimenpiteet järven kunnostamiseksi > Järven ja sen valuma-alueiden kunnostustyöt 2000-luvulla

Vuosina 1993–1994 tehdyistä kunnostustöistä huolimatta Jäälinjärven tila on 2011 kehno, jonka seurauksena järven ja sen vesienhoitoa varten on perustettu Kiimingin-Jäälin vesienhoitoyhdistys. Yhdistyksen toimialue on koko Jäälinojan valuma-alue. Yhdistyksen alaisuudessa toimii Kiimingin-Jäälin vesienhoitotoimikunta, joka on Jäälinojan valuma-alueen vesistöjen kunnostusta ja hoitoa edistävien tahojen yhteistyöfoorumi. Toimikunnassa ovat edustettuina Kiimingin-Jäälin vesienhoitoyhdistys ry, Kiimingin kunta (1.1.2013 alkaen Oulu), Kiimingin jakokunta, Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus ja Pohjois-Pohjanmaan metsäkeskus.
Valuma-alueen vesistöjen kunnostustyöt on aloitettu vuonna 2011 toimenpidesuunnitelman laatimisella, jonka perusteella laaditaan tarkemmat suunnitelmat Jäälinjärven yläpuoliselle valuma-alueelle, Jäälinjärvelle ja Jäälinojalle. Suunnitelman kustannusarvio vuodelle 2011 on 58 500 euroa. Sen suunnitellut rahoittajatahot ovat Vesienhoitoyhdistys, Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus, Pohjois-Pohjanmaan metsäkeskus ja Kiimingin kunta.
Toimenpiteet järven kunnostamiseksi > Järven ja sen valuma-alueiden kunnostustyöt 2000-luvulla > Toimenpiteet Jäälinjärven yläpuolisella valuma-alueella

Jäälinojan vesistöalue poikkeaa luontaisesta tehokkaiden ojitusten seurauksena.Veden viipymä valuma-alueella on olennaisesti lyhentynyt ja luontaiset puhdistautumisprosessit heikentyneet. Saarisenojasta ja muista järveen laskevista ojista on tullut viimeisten kunnostustoimien jälkeen niin paljon humusta ja ravinteita että järven tila on tällä hetkellä heikko. Valuma-alueelle suunniteltavien toimenpiteiden tavoitteena on lisätä veden viipymää aiheuttamatta merkittäviä menetyksiä metsätaloudelle. Toimenpiteitä ovat kosteikoiden rakentaminen, vesien pintavalunnan lisääminen sekä veden laadun tarkkailu.
Kosteikkojen rakentamista suunnittelee syksyn 2011 aikana Maveplan Oy, joka tutkii kolmea vaihtoehtoa kosteikoiksi. Niiden tarkoituksena on tasata Jäälinjärven yläpuolisen valuma-alueen virtaamia, parantaa Jäälinjärven ja Jäälinojan veden laatua sekä edistää luonnon monimuotoisuutta ja erityisesti linnuston elinympäristöjä.
Toimenpiteet järven kunnostamiseksi > Järven ja sen valuma-alueiden kunnostustyöt 2000-luvulla > Toimenpiteet Jäälinjärvellä

Jäälinjärven kunnostamista kartoittavat ja tukevat toimenpiteet jakautuvat sekä järven ekologian selvittämiseen että toisaalta järven tilan parantamiseen biomanipulaation avulla. Ekologian selvittämisen tavoitteena on järven ongelmamekanismien ymmärtäminen. Biomanipulaatiolla tarkoitetaan ns. roskakalojen pyytämistä, mikä tervehdyttää järven ravinnekiertoa.. Vuoden 2011 aikana tavoitteena on tarkkailla veden laatua, tutkia pohjasedimenttejä, tehdä levälajimäärityksiä, selvittää järven kalastorakennetta, suorittaa vähäarvoisen kalan nuottausta sekä tehdä vesitaselaskenta.
Vuoden 2011 jälkeen valitaan järven kunnostusmenetelmä toteutuneiden selvitysten perusteella, jonka lisäksi luodaan edellytyksiä toteuttamiselle. Rahoituksen järjestyessä toteutetaan kunnostus. Vähäarvoisen kalan nuottaamista jatketaan vähintään kolme vuotta. Veden laadun tarkkailu jatkuu entisellään vuoden 2011 jälkeen.
Toimenpiteet järven kunnostamiseksi > Järven ja sen valuma-alueiden kunnostustyöt 2000-luvulla > Toimenpiteet Jäälinojalla

Jäälinojan osalta Kiimingin-Jäälin vesienhoitoyhdistys ry teettää kuormitusselvityksen, joka kattaa Jäälinjärveen laskevat vedet, Jäälinjärven lähivaluma-alueen sekä Jäälinojan alueen. Tämän pohjalta laaditaan opinnäytetyönä kuormituksen pienentämisen yleissuunnitelma, joka jätevesien osalta painottuu viemäröintiin.
Aiheesta muualla

Ymparisto.fi – Monitavoitteiset kunnostusmenetelmät 16: Ruoppaus (PDF)
Kiimingin-Jäälin Vesienhoitoyhdistys ry
Alapuranen, Mika: Luotaus roboottiveneellä, Aquamarine Robots Oy, 2014
Oulun luonto
| --- | --- |
Järvet:   Ahmasjärvi  Heikkilänjärvi  Huutilampi  Iso Seluskanjärvi  Iso Uumajärvi  Iso-Vuotunki  Jolosjärvi  Juopulinjärvi  Jäälinjärvi  Kalimeenlampi  Karahkanjärvi  Kivijärvi  Kuivasjärvi  Lavajärvi  Lylyjärvi  Lämsänjärvi  Mannisenjärvi  Mikanlampi  Niilesjärvi  Papinjärvi  Pyykösjärvi  Tervalampi  Vaaralampi  Karahkan Valkiainen  Jokikokon Valkiainen  Valkiaisjärvi  Vepsänjärvi  Vähä-Vuotunki 
Luonto:   Isokankaan luonnonsuojelualue  Hirvisuon soidensuojelualue  Letonniemi  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Heinätorin puisto  Isokankaan luonnonsuojelualue  Hirvisuon soidensuojelualue  Hollihaan puisto  Hupisaaret  Kaupunginojan puistovyöhyke  Letonniemi  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Äimäraution siirtolapuutarha 
Saaret:   Elba  Hermannit  Hietasaari  Kahvankari  Kellon Kraaseli  Kirkkosaari  Korkiakari  Kääriänsaari  Laitakari  Pulkkisenmatala  Riitankari  Runniletto  Saapaskari  Selkäkari eli Piispanletto  Varjakansaari  Vihreäsaari 
Virtavedet:   Aittokoski  Iijoki  Jolosjoki  Juopulinkoski  Kalimeenoja  Kiiminkijoki  Koitelinkoski  Kuivasoja  Martimojoki  Nuorittajoki  Oulujoki  Siuruanjoki  Vepsänjoki  Sanginjoki 
Kiiminki
| --- | --- |
Kylät ja alueet:   Kirkonkylä  Alakylä  Haipuskylä  Hannus  Huttukylä  Jääli  Tirinkylä  Välikylä  Ylikylä 
Muuta Kiiminkiin liittyvää:   Jäälihalli  Kirkko  Oskari Jauhiaisen museo  Oulun radio- ja televisioasema 
Joet ja kosket:   Jolosjoki  Kiiminkijoki  Koitelinkoski 
Järvet:   Jäälinjärvi  Kalimeenlampi  Lylykkäänjärvi
Kêb

| Kêb កែប |
| --- | --- |

 Kêbin sijainti
 Koordinaatit: 10°29′N, 104°18′E 
Valtio:  Kambodža
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  336 km²
Väkiluku (2019):  41 798
 – Väestötiheys:  124,4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+7
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kep tai Kêb on kaupunki ja provinssi Kambodžassa Siaminlahden rannalla Vietnamin rajan läheisyydessä. Sen pinta-ala on 336 neliökilometriä. Kaupungissa oli vuoden 2019 väestönlaskennan mukaan noin 42 000 asukasta. Kaupunki oli aiemmin maan suosituin rantalomakohde, mutta sen suosio taantui jonkin aikaa. Nykyisinmilloin? kaupunki on taas kasvattamassa suosiotaan.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kêb Wikimedia Commonsissa
Kep Cambodia
Kambodžan maakunnat
| --- | --- |
Maakunnat:   Bântéay Méancheăy   Băt Dâmbâng   Kâmpóng Cham  Kâmpóng Chhnăng   Kâmpóng Spœ   Kâmpóng Thum   Kâmpôt  Kândal   Kaôh Kông   Krâchéh  Môndôl Kiri  Ŏtâr Méancheăy  Preăh Vihéar  Poŭthĭsăt   Prey Vêng  Rôtanak Kiri   Siĕm Réab  Stŏeng Trêng  Svay Riĕng   Takêv 
Maakuntatasoiset kunnat:   Kêb  Pailĭn  Phnom Penh  Sihanoukville
Kushk

| Kushk |
| --- | --- |
Maanosa:  Aasia
Maat:   Afganistan,  Turkmenistan
Kunnat:  Heratin maakunta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Pinta-ala:  10 700 km²
Joen uoman kohteita
Laskupaikka:  Murgab
 :  36.051°N, 62.739°E
Mittaustietoja
Pituus:  277 km
Keskivirtaama:  3,52 kuutiometriä sekunnissa
Muuta
Kushk (pašt. ‏Koshk‎, turkmeeniksi Gushgy) on Murgabin sivujoki Afganistanissa ja Turkmenistanissa. Sen pituus on 277 kilometriä ja valuma-alue 10 700 neliökilometriä. Kesällä se kuivuu osittain. Joki alkaa Afganistanin luoteisosasta ja virtaa aluksi luoteeseen ja sitten pohjoiseen. Se toimii Afganistanin ja Turkmenistanin rajajokena 16 kilometriä. Turkmenistanissa joki virtaa koilliseen ja yhtyy Murgabiin.
Jänis (tähdistö)

| Jänis |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Lepus
Lyhenne:  Lep
Genetiivi:  Leporis
Rektaskensio:  6h
Deklinaatio:  -20°
Ala taivaasta:  290 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  2
Kirkkain tähti:  Arneb (2,58 mag.)
Meteoriparvet:  ei
Naapuri- tähdistöt:  Orion  Yksisarvinen  Iso koira  Kyyhkynen  Veistotaltta  Eridanus
 Näkyy leveysasteiden +63° ja −90° välillä  Näkyy Suomessa parhaiten Tammikuussa 
Jänis (lat. Lepus, genetiivi Leporis) on ekvaattorin eteläpuolella Orionin alla sijaitseva heikko tähdistö. Antiikin aikaan tähtikuviota pidettiin Orionin tuolina.
Jäniksessä on yksi Messierin kohde, pallomainen tähtijoukko M79. R Leporis on muuttuva pitkäjaksoinen tähti, jonka jakso on 14 kuukautta. Sen kirkkaus vaihtelee 5,5–11,7 magnitudin välillä.
Tähdistössä sijaitsee pienimassainen punainen kääpiö 2MASS J0523-1403 noin 40 valovuoden päässä Maasta.
| --- | --- |
Tähdet:  α Lep, β Lep, ε Lep, μ Lep, ζ Lep, γ Lep A, η Lep, δ Lep, λ Lep, κ Lep, ι Lep, θ Lep, 17 Lep, 8 Lep, 19 Lep, ν Lep, 10 Lep, 1 Lep, 12 Lep, γ Lep B, S Lep, R Lep, HD 33283, Gl 229, 2MASS 1403
Eksoplaneetat:  HD 33283 b
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
Kuoleman selli

| Kuoleman selli> Half Past Dead |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Don Michael Paul
Käsikirjoittaja:  Don Michael Paul
Tuottaja:  Elie Samaha Steven Seagal Andrew Stevens
Säveltäjä:  Tyler Bates
Kuvaaja:  Michael Slovis
Leikkaaja:  Vanick Moradian
Pääosat:  Steven Seagal Morris Chestnut Ja Rule
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksa Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Sony Pictures Screen Gems Franchise Pictures Modern Media Filmproduktion
Levittäjä:  Screen Gems Netflix iTunes
Ensi-ilta:  15. marraskuuta 2002
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  n. 25 000 000 $
Tuotto:  19 233 280 $
Seuraaja:  Half Past Dead 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuoleman selli (Half Past Dead) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut saksalais-yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi ja käsikirjoitti Don Michael Paul. Pääosissa esiintyivät Steven Seagal ja Morris Chestnut.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Steven Seagal  | … |  Sasha Petrosevitch   |
|  Morris Chestnut  | … |  Donald Robert Johnson   |
|  Ja Rule  | … |  Nick Frazier   |
|  Nia Peeples  | … |  49er Six   |
|  Tony Plana  | … |  El Fuego   |
|  Kurupt  | … |  Twitch   |
|  Michael Taliferro  | … |  Little Joe   |
|  Claudia Christian  | … |  Ellen Williams   |
|  Linda Thorson  | … |  Jane McPherson   |
|  Bruce Weitz  | … |  Lester McKenna   |
|  Matt Battaglia  | … |  49er Three   |
Palkinnot > Ehdokkuudet

Razzie-palkinto
2003 Huonoin näyttelijä: Steven Seagal
Taurus-palkinto
2003 Paras tappelu: Le Vinh Quang, Mike Möller ja Andy Wong (Nia Peeples vs. Ja Rule)
2003 Paras korkeatyö: Michael Bornhütter ja Thorsten Gliewe (stuntti)