stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dancing with the Stars (yhdysvaltalainen televisiosarja)
15. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Pamela Anderson | Tristan MacManus | 13. sija |
| Joey Fatone | Kym Johnson | 12. sija |
| Drew Lachey | Anna Trebunskaya | 11. sija |
| Hélio Castroneves | Chelsie Hightower | 10. sija |
| Bristol Palin | Mark Ballas | 9. sija |
| Sabrina Bryan | Louis van Amstel | 8. sija |
| Kirstie Alley | Maksim Chmerkovskiy | 7. sija |
| Gilles Marini | Peta Murgatroyd | 6. sija |
| Apolo Anton Ohno | Karina Smirnoff | 5. sija |
| Emmitt Smith | Cheryl Burke | 4. sija |
| Kelly Monaco | Valentin Chmerkovskiy | 3. sija |
| Shawn Johnson | Derek Hough | 2. sija |
| Melissa Rycroft | Tony Dovolani | 1. sija |
16. tuotantokausi

18. maaliskuuta – 21. toukokuuta 2013
16. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Dorothy Hamill | Tristan MacManus | 12. sija (vetäytyi kilpailusta) |
| Wynonna Judd | Tony Dovolani | 11. sija |
| Lisa Vanderpump | Gleb Savchenko | 10. sija |
| D.L. Hughley | Cheryl Burke | 9. sija |
| Victor Ortiz | Lindsay Arnold | 8. sija |
| Andy Dick | Sharna Burgess | 7. sija |
| Sean Lowe | Peta Murgatroyd | 6. sija |
| Ingo Rademacher | Kym Johnson | 5. sija |
| Alexandra Raisman | Mark Ballas | 4. sija |
| Jacoby Jones | Karina Smirnoff | 3. sija |
| Zendaya | Valentin Chmerkovskiy | 2. sija |
| Kellie Pickler | Derek Hough | 1. sija |
17. tuotantokausi

16. syyskuuta – 6. marraskuuta 2013
17. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Keyshawn Johnson | Sharna Burgess | 12. sija |
| Bill Nye | Tyne Stecklein | 11. sija |
| Valerie Harper | Tristan MacManus | 10. sija |
| Christina Milian | Mark Ballas | 9. sija |
| Nicole "Snooki" Polizzi | Sasha Farber | 8. sija |
| Brant Daugherty | Peta Murgatroyd | 7. sija |
| Elizabeth Berkley-Lauren | Valentin Chmerkovskiy | 6. sija |
| Leah Remini | Tony Dovolani | 5. sija |
| Bill Engvall | Emma Slater | 4. sija |
| Jack Osbourne | Cheryl Burke | 3. sija |
| Corbin Bleu | Karina Smirnoff | 2. sija |
| Amber Riley | Derek Hough | 1. sija |
18. tuotantokausi

17. maaliskuuta – 20. toukokuuta 2014
18. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Diana Nyad | Henry Byalikov | 12. sija |
| Sean Avery | Karina Smirnoff | 11. sija |
| Billy Dee Williams | Emma Slater | 10. sija (vetäytyi kilpailusta) |
| Cody Simpson | Witney Carson | 9. sija |
| Drew Carey | Cheryl Burke | 8. sija |
| NeNe Leakes | Tony Dovolani | 7. sija |
| Danica McKellar | Valentin Chmerkovskiy | 6. sija |
| Charlie White | Sharna Burgess | 5. sija |
| James Maslow | Peta Murgatroyd | 4. sija |
| Candace Cameron Bure | Mark Ballas | 3. sija |
| Amy Purdy | Derek Hough | 2. sija |
| Meryl Davis | Maksim Chmerkovskiy | 1. sija |
19. tuotantokausi

15. syyskuuta – 25. marraskuuta 2014
19. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Lolo Jones | Keoikantse Motsepe | 13. sija |
| Tavis Smiley | Sharna Burgess | 12. sija |
| Randy Couture | Karina Smirnoff | 11. sija |
| Betsey Johnson | Tony Dovolani | 10. sija |
| Jonathan Bennett | Allison Holker | 9. sija |
| Antonio Sabàto, Jr. | Cheryl Burke | 8. sija |
| Michael Waltrip | Emma Slater | 7. sija |
| Lea Thompson | Artem Chigvintsev | 6. sija |
| Tommy Chong | Peta Murgatroyd | 5. sija |
| Bethany Mota | Derek Hough | 4. sija |
| Janel Parrish | Valentin Chmerkovskiy | 3. sija |
| Sadie Robertson | Mark Ballas | 2. sija |
| Alfonso Ribeiro | Witney Carson | 1. sija |
20. tuotantokausi

16. maaliskuuta – 19. toukokuuta 2015
20. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Redfoo | Emma Slater | 12. sija |
| Charlotte McKinney | Keoikantse Motsepe | 11. sija |
| Michael Sam | Peta Murgatroyd | 10. sija |
| Suzanne Somers | Tony Dovolani | 9. sija |
| Patti LaBelle | Artem Chigvintsev | 8. sija |
| Willow Shields | Mark Ballas | 7. sija |
| Robert Herjavec | Kym Johnson | 6. sija |
| Chris Soules | Witney Carson | 5. sija |
| Nastia Liukin | Derek Hough | 4. sija |
| Noah Galloway | Sharna Burgess | 3. sija |
| Riker Lynch | Allison Holker | 2. sija |
| Rumer Willis | Valentin Chmerkovskiy | 1. sija |
21. tuotantokausi

14. syyskuuta – 24. marraskuuta 2015
21. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Chaka Khan | Keoikantse Motsepe | 13. sija |
| Victor Espinoza | Karina Smirnoff | 12. sija |
| Kim Zolciak-Biermann | Tony Dovolani | 11. sija (vetäytyi kilpailusta) |
| Gary Busey | Anna Trebunskaya | 10. sija |
| Paula Deen | Louis van Amstel | 9. sija |
| Hayes Grier | Emma Slater | 8. sija |
| Andy Grammer | Allison Holker | 7. sija |
| Alexa PenaVega | Mark Ballas | 6. sija |
| Tamar Braxton | Valentin Chmerkovskiy | 5. sija (vetäytyi kilpailusta) |
| Carlos PenaVega | Witney Carson | 4. sija |
| Alek Skarlatos | Lindsay Arnold | 3. sija |
| Nick Carter | Sharna Burgess | 2. sija |
| Bindi Irwin | Derek Hough | 1. sija |
22. tuotantokausi

21. maaliskuuta – 24. toukokuuta 2016
22. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Geraldo Rivera | Edyta Śliwińska | 12. sija |
| Mischa Barton | Artem Chigvintsev | 11. sija |
| Marla Maples | Tony Dovolani | 10. sija |
| Doug Flutie | Karina Smirnoff | 9. sija |
| Kim Fields | Sasha Farber | 7. sija |
| Von Miller | Witney Carson | 7. sija |
| Jodie Sweetin | Keoikantse Motsepe | 6. sija |
| Antonio Brown | Sharna Burgess | 4. sija |
| Wanyá Morris | Lindsay Arnold | 4. sija |
| Ginger Zee | Valentin Chmerkovskiy | 3. sija |
| Paige VanZant | Mark Ballas | 2. sija |
| Nyle DiMarco | Peta Murgatroyd | 1. sija |
23. tuotantokausi

12. syyskuuta – 22. marraskuuta 2016
23. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Jake T. Austin | Jenna Johnson | 13. sija |
| Rick Perry | Emma Slater | 12. sija |
| Kenny "Babyface" Edmonds | Allison Holker | 11. sija |
| Vanilla Ice | Witney Carson | 10. sija |
| Amber Rose | Maksim Chmerkovskiy | 9. sija |
| Maureen McCormick | Artem Chigvintsev | 8. sija |
| Ryan Lochte | Cheryl Burke | 7. sija |
| Marilu Henner | Derek Hough | 6. sija |
| Terra Jolé | Sasha Farber | 5. sija |
| Jana Kramer | Gleb Savchenko | 4. sija |
| Calvin Johnson, Jr. | Lindsay Arnold | 3. sija |
| James Hinchcliffe | Sharna Burgess | 2. sija |
| Laurie Hernandez | Valentin Chmerkovskiy | 1. sija |
24. tuotantokausi

20. maaliskuuta – 23. toukokuuta 2017
24. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Chris Kattan | Witney Carson | 12. sija |
| Charo | Keoikantse Motsepe | 11. sija |
| Mr. T | Kym Johnson-Herjavec | 10. sija |
| Erika Jayne | Gleb Savchenko | 9. sija |
| Heather Morris | Maksim Chmerkovskiy | 8. sija |
| Nancy Kerrigan | Artem Chigvintsev | 6. sija |
| Nick Viall | Peta Murgatroyd | 6. sija |
| Bonner Bolton | Sharna Burgess | 5. sija |
| Simone Biles | Sasha Farber | 4. sija |
| Normani Kordei | Valentin Chmerkovskiy | 3. sija |
| David Ross | Lindsay Arnold | 2. sija |
| Rashad Jennings | Emma Slater | 1. sija |
25. tuotantokausi

18. syyskuuta – 21. marraskuuta 2017
25. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Barbara Corcoran | Keoikantse Motsepe | 13. sija |
| Debbie Gibson | Alan Bersten | 12. sija |
| Derek Fisher | Sharna Burgess | 11. sija |
| Sasha Pieterse | Gleb Savchenko | 10. sija |
| Nick Lachey | Peta Murgatroyd | 9. sija |
| Nikki Bella | Artem Chigvintsev | 7. sija |
| Vanessa Lachey | Maksim Chmerkovskiy | 7. sija |
| Terrell Owens | Cheryl Burke | 6. sija |
| Victoria Arlen | Valentin Chmerkovskiy | 5. sija |
| Drew Scott | Emma Slater | 4. sija |
| Frankie Muniz | Witney Carson | 3. sija |
| Lindsey Stirling | Mark Ballas | 2. sija |
| Jordan Fisher | Lindsay Arnold | 1. sija |
26. tuotantokausi

30. huhtikuuta – 21. toukokuuta 2018
Sarjan 26. tuotantokaudella kaikki kilpailijat olivat urheilijoita.
26. tuotantokausi > Kilpailijat

| Kilpailija | Ammattilainen | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| Jamie Anderson | Artem Chigvintsev | 9. sija |
| Johnny Damon | Emma Slater | 9. sija |
| Kareem Abdul-Jabbar | Lindsay Arnold | 7. sija |
| Arike Ogunbowale | Gleb Savchenko | 7. sija |
| Jennie Finch Daigle | Keoikantse Motsepe | 4. sija |
| Chris Mazdzer | Witney Carson | 4. sija |
| Mirai Nagasu | Alan Bersten | 4. sija |
| Tonya Harding | Sasha Farber | 3. sija |
| Josh Norman | Sharna Burgess | 2. sija |
| Adam Rippon | Jenna Johnson | 1. sija |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: en:List of Dancing with the Stars (U.S.) competitors & en:Dancing with the Stars (U.S. TV series)
Käännös suomeksi
Kalojen anatomia

Kalojen anatomialla tarkoitetaan kalojen ruumiin ja elinten rakennetta sekä sitä biologian alaa, joka tätä kalojen anatomiaa tutkii. Kalojen ruumiinrakenne on muovautunut evoluution tuloksena vastaamaan niiden vesiympäristön vaatimuksia. Muut selkärankaiset ovat kehittyneet alkeellisista kaloista, ja kalojen ja niiden rakenteen monimuotoisuus on vanhempaa kuin maaselkärankaisten.
Evät > Evien rakenne

Evät kuuluvat kalojen anatomian tunnusomaisimpiin piirteisiin. Evät ovat yleensä viuhkamaisia, ja ne muodostuvat joko jäykistä piikeistä tai pehmeämmistä ruodoista sekä niitä yhdistävästä kalvomaisesta poimusta. Luukaloilla pehmeät eväruodot ovat joustavia ja ne koostuvat yleensä useista pienemmistä osista ja voivat olla haarautuneita. Eväpoimut ovat usein läpikuultavia, ja niissä voi olla raitoja ja täpliä. Evien piikeillä voi olla monenlaisia tarkoituksia, mutta yleensä niitä käytetään puolustautumiseen vihollisilta. Rustokalojen evät ovat usein paljon voimakkaampia ja paksumpia kuin luukalojen, ja ne sisältävät lihaskudosta.
Evät > Evätyypit

Selkäevät (lat. pinna dorsalis) sijaitsevat kalan selässä. Kaloilla voi olla yhdestä kolmeen selkäevää selässä peräkkäin. Selkäevät auttavat kalaa säilyttämään suuntavakavuuden ja pystyn uintiasennon sekä helpottavat nopeiden käännösten ja pysähdysten suorittamista.
Pyrstöevä (lat. pinna caudalis ) on kalan häntäpäässä oleva evä; kala voi olla häntäosan muodoltaan:
vinopyrstöinen, jolloin selkänikamat jatkuvat kahtia jakaantuvan pyrstön suurempaan haaraan, kuten haikaloilla (ylempi haara) tai liitokaloilla (alempi haara);
ympäripyrstöinen, jolloin pyrstöevä ympäröi selkärangan häntäpäätä, kuten nahkiaisilla;
varsipyrstöinen, jolloin selkäranka jatkuu pyrstöevän keskellä sen päähän asti ja jakaa evän kolmeen osaan, kuten varsieväisillä ja keuhkokaloilla;
tasapyrstöinen, jolloin selkäranka ei ulotu pyrstönipukkaan ja pyrstöevä on jotakuinkin symmetrinen; useimmat kalat ovat tasapyrstöisiä, mutta pystöevän muoto vaihtelee silti suuresti kalalajeittain. Tasapyrstöisen kalan pyrstöevä voi olla esimerkiksi pyöreämuotoinen, katkaistun kolmion muotoinen, haarukkamainen tai sirppimäinen.
Peräevä (lat. pinna analis) on kalan vatsapuolella, peräaukon takana sijaitseva evä. Peräevän avulla kala tasapainottaa uintiliikkeitään.
Rintaevät (lat. pterygium anterius) ovat parittaiset evät kalan kummallakin puolella, niveltyen kiduskansien takana oleviin kalan hartioihin. Rintaevät ovat homologisia nelijalkaisten maaeläinten eturaajojen kanssa. Rintaevillä kala ohjaa uintiliikettä ja -syvyyttä sekä pitää yllä tasapainoa; joillekin lajeille on kehittynyt rintaevien erikoisempia käyttötarkoituksia, kuten liitokaloille liitolennon ylläpitäminen tai krottikaloille merenpohjassa käveleminen.
Vatsaevät (lat. pterygium posterius) ovat parilliset evät kalan alavatsan kummallakin puolella, rintaevien taka- ja alapuolella. Joillakin lajeilla vatsaevät voivat sijaita jopa rintaevien etupuolella. Vatsaevät ovat homologisia nelijalkaisten maaeläinten takaraajojen kanssa, ja ne niveltyvät kalojen surkastuneeseen lantioon.
Rasvaevä on joillekin kaloille kehittyvä pehmeä lihainen evä, joka sijaitsee selässä selkäevän takana vähän pyrstöevän etupuolella. Useimmilla kalalajeilla sitä ei ole, mutta lohikaloilla, tetroilla ja monnikaloilla se ilmenee. Rasvaevän merkitystä ei tunneta.
Kölievät (engl. keels) ovat pareittaisia eviä, jotka kasvavat joillakin nopeasti uivilla kalalajeilla juuri pyrstöevän etupuolelle lentokoneen sivuvakaimen tavoin. Niitä voi olla yksi tai kaksi paria.
Eväkkeet (engl. finlets) ovat pieniä tynkämäisiä eviä, jotka sijaitsevat yleensä selkäevän ja peräevän takana. Eväkkeitä tavataan muun muassa tonnikaloilla.
Useimmilta kalalajeilta puuttuu yksi tai useampia näistä evätyypeistä evoluution kuluessa tapahtuneen erilaistumisen vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalojen anatomia Wikimedia Commonsissa
Ulappavalokala (Lampanyctodes hectoris)

(1) kiduskansi, (2) kylkiviiva, (3) selkäevä, (4) rasvaevä, (5) pyrstövarsi, (6) pyrstöevä, (7) peräevä, (8) valoelimet, (9) vatsaevät (parilliset), (10) rintaevät (parilliset)
Lorentzinin avartumia hain päässä ja niihin liittyviä sähköreseptorihuokosia (punaisella).
Pyrstöevän perustyyppejä: 
(A) - Vinopyrstöinen, (B) - Ympäripyrstöinen, 
(C) - Tasapyrstöinen, (D) - Varsipyrstöinen
Tonnikalan (Thunnus thynnus) eväkkeitä (engl. finlets) ja kölieviä (engl. keels).
Palestrina-tyyli

Palestrinan Missa Papae Marcellin Kyrie-osan ensimmäiset tahdit, jossa esiintyy monia Palestrina-tyylille ominaisia piirteitä.
Palestrina-tyyli on myöhäisrenessanssin ajan teosten luonteenomainen sävellystyyli, jonka keskeisin vaikuttaja oli Giovanni Pierluigi da Palestrina. Sen keskeisin piirre on tiukka kontrapunktin sääntöjen noudattaminen.  Barokin aikaan tätä renessanssin kontrapunktityyliä ryhdyttiin kutsumaan stile anticoksi tai prima pratticaksi, ensimmäiseksi käytännöksi, erotukseksi barokkimusiikin vapaammasta sävellystyylistä secunda pratticasta.
Erityisen merkityksellistä musiikin kehityksen kannalta oli Palestrinan kontrapunktin käyttö, jota on käytetty musiikin opetuksessa lajinsa tyylipuhtaimpana esimerkkinä Johann Fuxin vuonna 1725 julkaisemasta Gradus ad Parnassum -kirjasta aina meidän päiviimme saakka. Palestrinan kontrapunktissa tunnuksenomaisia piirteitä olivat musiikin rikas tekstuuri, jossa konsonanssit seurasivat dissonansseja lähes joka rytmin iskulla. Palestrina oli ensimmäisiä säveltäjiä, jonka tyyliä tulevien sukupolvien säveltäjät tietoisesti imitoivat.
Palestrinaa on kutsuttu musiikin ruhtinaaksi ja hänen teoksiaan renessanssiajan kirkkomusiikin täydelliseksi huipentumaksi. Teokset, varsinkin hänen 104 messuaan, ovat rauhallisia ja elegantteja, mutta samalla sisältävät laajaa melodista ja rytmillistä vaihtelua. Palestrinan käyttämät melodiat saivat paljon vaikutteita gregoriaanisista lauluista ja sisältävät pitkiä, rytmiikaltaan vaihtelevia kaaria. Eri äänet liikkuvat yleensä yhden sävelaskeleen hypyin. Useamat yli terssin mittaiset hypyt yhdessä äänessä tasapainottuvat jonkin toisen äänen sävelaskelkululla vastakkaiseen suuntaan. Melodiat on sävelletty siten, että ne noudattavat tekstin luonnollista rytmiä ja että keskeiset sanat korostuvat. Pitkiä tekstejä sisältävät teokset (esimerkiksi messun Credo-osa) on usein sävelletty homofonisesti siten, että teksti on helposti ymmärrettävissä.
Kirje ateenalaisille

| Kirje ateenalaisille> Ἀθηναίων τῇ βουλῇ καὶ τῷ δήμῳ.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Julianus
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  kirje
Julkaistu:  361
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kirje ateenalaisille eli Kirje Ateenan neuvostolle ja kansalle (m.kreik. Ἀθηναίων τῇ βουλῇ καὶ τῷ δήμῳ, Athēnaiōn tē būlē kai tō dēmō; lat. Epistula ad Athenienses) on keisari Julianus Apostatan kirjoittama julkinen kirje, joka oli nimensä mukaisesti osoitettu ateenalaisille.
Historia

Julianus kirjoitti kirjeen vuonna 361. Hän oli saanut Galliassa sotavoittoja ja hänen joukkonsa olivat julistaneet hänet uudeksi keisariksi. Näin Julianus oli käytännössä kaappaamassa valtaa serkultaan Constantiukselta. Loppuvuodesta tilanne oli muuttumassa sisällissodaksi. Tuolloin Julianus kirjoitti joukon kirjeitä marssiessaan joukkoineen itään päin kohtaamaan Constantiuksen armeijan, tarkoituksenaan oikeuttaa valtaistuinta koskevat vaatimuksensa. Ateenalaisten lisäksi hän kirjoitti Rooman senaatille, spartalaisille sekä korinttilaisille. Ateenalaisille osoitettu kirje on näistä ainoa nykyaikaan säilynyt.
Sisällissodan esti lopulta vain Constantiuksen sairastuminen ja kuolema. Näin Julianus sai keisariuden. Kirje on ilmeisesti kirjoitettu vasta sen jälkeen, kun Julianus jo oli saanut tiedon Constantiuksen kuolemasta.
Sisältö

Kirje on käytännössä apologia eli puolustuspuhe, jossa Julianus haluaa kertoa omat keisariksi valitsemiseen liittyneet tekonsa filosofian ja oikeudenmukaisuuden perintöä vaaliville ateenalaisille. Hän kertoi kirjeessään omista elämänvaiheistaan ja pyrki perustelemaan tekojaan, jotka olivat johtaneet sen hetkiseen poliittiseen tilanteeseen. Näin kirje on sisällöltään hyvin omaelämäkerrallinen.
Julianus kuvasi kirjeessään areiolaisen kristityn Constantiuksen samanlaiseksi pahantekijäksi kuin aiemmat pakanalliset keisarit olivat olleet ja piti tätä näin tekopyhänä. Näin hän pääsi ilmaisemaan vihaansa serkkuaan kohtaan; hän syytti tätä mm. oman perheensä surmasta ja omasta karkotuksestaan ja vangitsemisestaan aiemmin. Tekopyhyyden syytteen Julianus laajensi samalla koskemaan kaikkia kristittyjä. Hän kertoi selvinneensä Constantiuksen hänelle aiheuttamista koettelemuksista jumalien ja näiden keinonaan käyttämän filosofian avulla.
Aiheesta muualla

Julian the Emperor: Letter to the Senate and the People of Athens. Perseus. (muinaiskreikaksi)
Julian the Apostate: Letter to the Senate and People of Athens. The Tertullian Project. (englanniksi)
Ernst Borenius

| Ernst Borenius> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. toukokuuta 1858 Porvoo
Kuollut: 23. helmikuuta 1925 Helsinki
Ammatti:  juristi, pankinjohtaja, asianajaja
Ernst Theodor Borenius (14. toukokuuta 1858 Porvoo – 23. helmikuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen juristi ja pankinjohtaja.
Ernst Boreniuksen vanhemmat olivat rovasti, tuomiokapitulin asessori Alexander Ferdinand Borenius ja Anna Lovisa Gustava Ehrström ja puoliso vuodesta 1889 Ida Sofia Pesonius (k. 1909). Borenius tuli ylioppilaaksi 1874 Porvoon lyseosta. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1880 ja lakitieteen kandidaatiksi 1887 ja sai varatuomarin arvon 1889. Borenius toimi asianajajana Helsingissä 1889–1890 ja Tampereella 1898. KOP:n johtokunnan jäsen Borenius oli 1891–1898 ja Tampereen Osake-Pankin pääjohtaja 1898–1918. Helsingin Osakepankin Hyvinkään konttorin johtajaksi Borenius tuli vielä 1920, jäätyään jo eläkkeelle pääjohtajana työstään ja muutettuaan Tampereelta kotikaupunkiinsa Porvooseen.
Borenius oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1900–1902 ja 1907–1913. Hän oli Tampereen kauppaoppilaitoksen johtokunnan puheenjohtajana ja Tampereen tyttökoulun johtokunnan puheenjohtajana monet vuodet. Borenius oli varsinkin musiikinharrastajana ja musiikkielämän kehittäjänä Tampereella tunnettu.
Kalevi Wiikin teoria suomalaisten alkuperästä

Fonetiikan professori Kalevi Wiik (1932–2015) argumentoi kirjoissaan Eurooppalaisten juuret (2002) ja Suomalaisten juuret (2004) jo aiemmin esittelemäänsä teoriaa suomalaisten alkuperästä. Sen mukaan suomalaisten kielelliset ja geneettiset esi-isät olisivat Pohjois-Euroopan ja pohjoisen Keski-Euroopan ensimmäisiä asukkaita. Wiik ei silti ollut laajan alkukodin kannattaja. Myös hänen mukaansa uralilaista kantakieltä on aluksi puhuttu suppeahkolla alueella, josta se on myöhemmin levinnyt laajemmalle alueelle.
Tämänkaltaiset teoriat eivät sinänsä olleet uusia: niitä olivat kehitelleet mm. ruotsalaiset, saksalaiset ja ranskalaiset tutkijat jo ennen Wiikiä. Uutta oli teorioiden kokoaminen ja yritys selittää kaikkien eurooppalaisten alkuperä yhdellä kertaa kaikkia tieteitä apuna käyttäen ja varsinkin tämänkaltaisen teorian tuominen Suomeen. Aiemmat kielten, arkeologian ja geenien tutkimukset olivat johdattaneet suomalaisten alkuperän eri suuntiin. Samankaltaisia teorioita on kehitelty myös indoeurooppalaisista kielistä .
Wiikin teorian pääkohdat > Jääkauden aikaan

Jääkauden aikaan valtaosa Eurooppaa oli asumiskelvotonta: ihmisiä asui keskittyneenä lähinnä kolmessa paikassa, eli Iberiassa, Ukrainassa ja Balkanilla. Tämä perustuu mm. yleisesti hyväksyttyyn arkeologiseen tietoon siitä, että jääkauden aikaisessa Euroopassa oli kolme asuttua aluetta eli refugia. Lämpimämpinä kausina ihmiset asuttivat alueita laajemmin, kylmempinä taas suppeammin, keskittyen kuitenkin lähinnä noihin kolmeen paikkaan.  Näillä alueilla oli tai niille kehittyi toisistaan erilliset kielimuodot, sillä ne olivat vain vähän tekemisissä keskenään. Ne olivat alkuperä kolmelle nyky-Euroopan kieliryhmälle: Balkanin asutus indoeurooppalaiselle, Ukrainan suomensukuiselle, ja näistä kaukaisempi Iberian keskus baskilaiselle kielikunnalle.
Wiikin teorian pääkohdat > Miksi juuri nämä ryhmät näihin refugeihin?

Baskilaisen kieliryhmän iberialainen alkuperä on näistä ehkä helpoin selittää. Baskeille ei ole keksitty mitään muutakaan alkuperää, he eivät oikein voi olla muualtakaan. Suomensukuisen kielen näinkin eurooppalainen alkuperä taas on selitettävissä mm. geenitutkimuksen avulla. Suomalaisten geneettiset esi-isät eivät voi olla Aasiasta, ja sukulaisuus germaanikansoihin on läheinen. Sen lisäksi suomensukuisissa kielissä on hyvin vanha indoeurooppalaisten lainasanojen kerros, joka kertoo jo muinaisista kontakteista kielten välillä. Wiik on siis yhtä mieltä perinteisen näkemyksen kanssa siinä, että uralilaisen kielikunnan "alkukoti" on lähellä indoeurooppalaisten "alkukotia". Ukrainan ja Balkanin keskittymien väestöt elivät suhteellisen lähekkäin ja vaihtoivat varmaan jo jääkauden lopulla sanoja ja geenejä.
Wiikin teorian pääkohdat > Levittäytyminen jään sulaessa

Mannerjään sulaessa levittäytyi näiden refugien väestö uusille alueille sitä mukaa, kun ne paljastuivat jään ja veden alta. Baskilainen kieli levisi Britanniaan ja läntiseen Eurooppaan. Suomensukuinen kieliryhmä oli jo alkujaan pohjoisempana kuin indoeurooppalainen, siksi se sai etuaseman vapautuneiden alueiden valtauksessa. Suomensukuiset asuttivat Pohjois-Euroopan sekä pohjoisen ja itäisen Keski-Euroopan. Indoeurooppalaiset levisivät Balkanilta niille alueille, jotka olivat jääneet suomensukuisilta ja baskeilta asuttamatta: Keski-Eurooppaan ja keskiseen ja itäiseen Etelä-Eurooppaan. Pidemmälle he eivät aluksi päässeet, sillä muut alueet oli jo asutettu.