stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hervörin saaga
Käännökset ja editiot

Finnur Jónsson (toim.). 1892–1896. Hauksbók efter de Arnamagnæanske håndskrifter no. 371, 544 og 675, 4 °, samt forskellige papirshåndskrifter av det kongelige nordiske oldskrift-selskab. Køpenhavn.
Hervarar saga ok Heiðreks konungs. Teoksessa Rafn, C. C. (toim.) 1829–1830. Fornaldar sögur Nordrlanda, 1. Kaupmannahöfn: [s.n.], 409-512. (R-versio (AM 345 4to (Arkistoitu – Internet Archive)) ja H-versio)
Hervarar saga ok Heiðreks. Teoksessa Guðni Jónsson (toim.). 1954. Fornaldar sögur Norðurlanda, 2. Akureyri: Íslendingasagnaútgáfan.
Jón Helgason (toim.). 1925. Heiðreks saga: Hervarar saga ok Heiðreks konungs. Samfund til Udgivelse af gammel nordisk Litteratur, 48. København : J. Jørgensen. (R-, U- ja H-versiot)
The Saga of King Heidrek the Wise, käänt. & toim. Christopher Tolkien. London: Thomas Nelson & Sons; Viking Society for Northern Research, University College. (R- ja U-versio (Uppsala R:715 (Arkistoitu – Internet Archive) ja AM 203 fol (Arkistoitu – Internet Archive)), H-versio)
Stefan Björnsson (toim.). 1785. Hervarar saga ok Heiðreks kongs. Køpenhavn. (R-versio (AM 345 4to (Arkistoitu – Internet Archive)))
Verelius, Olaus. 1672. Hervarar saga på gammal götska. Uppsala. (U-versio)
Aiheesta muualla

Hervarar saga ok Heiðreks konungs muinaisislanniksi Heimskringla.no -sivustolla
Hervarar saga ok Heiðreks konungs muinaisislanniksi Snerpa.is -sivustolla
Hervarar saga ok Heiðreks konungs -bibliografia Stories for All Time: The Icelandic Fornaldarsögur (Arkistoitu – Internet Archive) -sivustolla
Hervarar saga ok Heiðreks konungs -saagan sisältämästä runoudesta Skaldic Poetry of the Scandinavian Middle Ages -projektin sivustolla
Kirsi Kanerva: ”Muinaista menneisyyttä etsimässä. Keskiaikaisten saagojen käännökset ja riimututkimus suurvalta-ajan Ruotsissa”. (Hervörin saagan käännöksestä suurvalta-ajan Ruotsissa) Lähde: Opintokokoelma: Turun kaupunginkirjaston vanhan kokoelman jäljillä (luettu 27.11.2018)
Herzogenrath

| Herzogenrath |
| --- | --- |

 vaakuna
 Herzogenrath
 Koordinaatit: 50°52′N, 6°6′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Piirikunta:  Aachen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33,4 km²
Korkeus:  140 m
Väkiluku (2019):  46 402
 – Väestötiheys:  1 390 as./km²
Postinumero:  52134
Suuntanumero(t):  02406, 02407
 
 www.herzogenrath.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Herzogenrathin sijainti Aachenin kaupunkialueella. Pienemmässä kuvassa alueen sijainti Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa.
Herzogenrath on kaupunki Aachenin alueella Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisimmässä Saksassa. Kaivosteollisuudella on kaupungissa vankat perinteet. Herzogenrath ja sen länsipuolinen Kerkrade muodostavat epävirallisen Eurode-kaksoiskaupungin, jonka halki kulkee Alankomaiden ja Saksan raja.
Maantiede

Herzogenrath sijaitsee osavaltionsa lounaisosassa kymmenisen kilometriä Aachenin keskustasta pohjoiseen ja noin 60 kilometriä Kölnistä länteen. Se rajoittuu lännessä Alankomaihin.
Herzogenrath koostuu kolmesta osa-alueesta: Herzogenrath, Merkstein ja Kohlscheid. Kaksi viimeksi mainittua olivat vuoteen 1972 itsenäisiä kuntia. Kohlscheid sijaitsee Herzogenrathin eteläosassa aivan Aachenin pohjoisten kaupunginosien läheisyydessä. Sen väkiluku oli vuonna 2016 noin 19 000, ja asukastiheys huomattavasti Herzogenrathin keskiarvoa korkeampi. Kanta-Herzogenrath sijaitsee kaupungin keskiosassa. Merkstein sijaitsee kaupungin koillisosassa lähes yhteenkasvaneena Alsdorfin luoteisiin kaupunginosiin.
Herzogenrathin läntisin katu Neustraße / Nieuwstraat on samalla Alankomaiden ja Saksan raja. Kadun itäpuoli kuuluu Herzogenrathiin ja länsipuoli Kerkradeen. Kulloistenkin valtiollisten tahojen rajankäynneistä huolimatta Herzogenrath ja Kerkrade ovat muodostaneet kulttuurisesti yhtenäisen kaupunkialueen jo 1100-luvulta alkaen.
Rurin 53-kilometrinen sivujoki Wurm virtaa kohti Pohjanmerta Herzogenrathin kaakkoisena rajajokena. Se kulkee Herzogenrathin keskiosan halki etelästä pohjoiseen, ja lännessä se muodostaa kaupungin luoteisen rajan.
Historia

Vuodelta 1104 on maininta linnoituksesta castrum Rodense, jonka omistivat Saffenbergin kreivit. Vuonna 1282 Rudolf I Habsburgilainen myönsi Stadt Rodelle rahanlyönti- ja kaupunkioikeudet. Roden alue jaettiin Wienin kongressissa 1814–1815: itäisestä puolesta tehtiin osa Preussia ja läntisestä osa Alankomaita. Herzogenrath menetti tuolloin kaupunkioikeutensa, ja sai ne takaisin vasta 1919. Kohlscheide ja Merkstein liitettiin Herzogenrathiin suurten kuntaliitosten aikana 1972. Kolme osa-aluetta eivät liitoksen jälkeen ole kasvaneet täysin kiinni toisiinsa.
Herzogenrathin historiallista arkkitehtuuria edustavat muun muassa keskiaikainen Burg Rode ja useat kirkot, kuten St. Mariä Himmelfahrt 1600-luvulta ja St. Gertrud vuodelta 1914. Kaupungissa on säilynyt myös kaivostoimintaan liittyneitä rakennuksia.
Talous ja liikenne

Kaivosteollisuuden kuihduttua Herzogenrathiin on asettunut korkean teknologian yrityksiä. Kirjaimellisesti Alankomaiden ja Saksan rajalle on rakennettu Eurode Business Center, jossa toimii muun muassa IT-yrityksiä.
Herzogenrathin rautatieasema sijaitsee rataosuuksien Aachen–Mönchengladbach, Stolberg–Herzogenrath ja Sittard–Herzogenrath risteyksessä. Moottoritie BAB 4 kulkee Herzogenrathin eteläpuolitse ja BAB 44 itäpuolitse.
Aiheesta muualla

Herzogenrath, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Herzogenrath
Eurode Business Center
Käännös suomeksi
Graniittireliefi

Graniittireliefi on taiteilijaprofessori Kain Tapperin (1930-2004) kiviveistos vuodelta 1960. Teoksessa musta graniittiveistos (korkeus 73,5 cm) on puisella jalustalla (korkeus 39 cm). Teos ostettiin Ateneumin taidemuseon kokoelmiin vuonna 1961.
Kain Tapperin tunnetuimpien veistosten lähtökohtana on luontoelämys. Tapperin Graniittireliefiä voidaan pitää informalistisena veistoksena, jossa suomalaista peruskallion kiviainesta, graniittia, tutkitaan näyttävästi. Hän oli työskennellyt veistäjä Aimo Tukiaisen apulaisena viisi vuotta ja teki tämän kanssa syksyllä 1960 matkan Kreikkaan, jonka jälkeen Graniittireliefi syntyi.
Myöhemmin Tapper paneutui puuveistoksiin.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Graniittireliefi.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Gerhard Prause

| Gerhard Prause> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1926 Altona, Saksa
Kuollut: 2004 (77–78 vuotta)
Kansalaisuus:  Saksa
Ammatti:  kirjailija, toimittaja
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Gerhard Prause (1926 Altona, Saksa – 2004) oli saksalainen tietokirjailija ja toimittaja. Hän käytti useita nimimerkkejä, muun muassa nimeä Tratschke.
Prause opiskeli kirjallisuustiedettä ja historiaa.  Hän oli 35 vuotta Die Zeit -lehden toimittaja. Ennen Die Zeitia hän oli Welt am Sonntagin kulttuuriosaston päällikkö.
Prausen maine perustuu erityisesti hänen Die Zeitiin vuodesta 1966 viikoittain nimimerkillä Tratschke kirjoittamaansa suosittuun historia-aiheiseen arvoitukseen "Wer war's". Nimi Tratschke viittaa 1800-luvun saksalaiseen historioitsijaan Heinrich von Treitschkeen.
Suomennetut teokset

Historian harhaluuloja ja totena esitettyjä taruja (Niemand hat Kolumbus ausgelacht), suom. Antti Nuuttila, WSOY 1969
HMS Wager (R98)

| HMS Wager |
| --- | --- |
 HMS Wager

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John Brown and Company, Clydebank
Kölinlasku:  20. marraskuuta 1942
Laskettu vesille:  1. marraskuuta 1943
Palveluskäyttöön:  14. huhtikuuta 1944
Poistui palveluskäytöstä:  Jugoslaville 1958 nimellä Pula
Loppuvaihe:  romutettavaksi 1971
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 730 t (standardi) 2 570 t (max)
Pituus:  110,57 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,90 m
Syväys:  3,0 m
Koneteho:  40 000 hv (29,8 MW)
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  225
Aseistus
Aseistus:  4 x QF 4,7" Mk IX CP Mk XXII -asennuksina 1 x neliputkinen QF 2 naulan Mk VIII 1 x Bofors 40 mm MK III asennuksena 2 x Oerlikon 20 mm kaksiputkisena Mk V -asennuksena 1 x QF 2 naulan Mk XVI -ilmatorjuntatykki 8 x 21" (533 mm) torpedoputkea 2 x kiskoa ja 4 x syvyyspomminheitintä, 70 syvyyspommille
HMS Wager (viirinumero R98) oli Britannian kuninkaallisen laivaston W-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin joulukuussa 1941 yhdeksännessä hätälaivueessa (engl. 9th Emergency Flotilla) John Brown and Companyltä Clydebankistä, missä köli laskettiin 24. kesäkuuta 1942. Alus laskettiin vesille 1. marraskuuta 1943 ja valmistui 14. huhtikuuta 1944.
Palvelus

Huhtikuussa 1944 alus läpäisi valmistajan koeajot ja siirrettiin 14. huhtikuuta vastaanottotesteihin. Hyväksynnän jälkeen se varustettiin ja siirtyi Scapa Flow'hun Kotilaivastoon miehistön koulutukseen, jonka päätyttyä toukokuussa se aloitti raskaiden pinta-aluksien suojaamisen osana Kotilaivastoa.
Palvelus > Normandian maihinnousu

Kesäkuussa alus määrättiin suojaamaan Kotilaivastoa, jonka tehtävänä oli estää Saksan laivaston pääsy maihinnousualueelle. Huollon jälkeen alus määrättiin Itäisen laivaston 27. hävittäjälaivueeseen ja siirrettiin telakalle heinäkuussa. Palattuaan palvelukseen se lähti uuteen tehtävään. Alus lähti 31. elokuuta Adenista edelleen Trincomaleehen, jossa se liittyi syyskuussa Itäiseen laivastoon.
Palvelus > Itäinen laivasto

Alus suojasi 15. lokakuuta 1944 HMS Wakefulin, HMS Wessexin ja HMS Whelpin kanssa HMS Indomitablea, HMS Victoriousia, HMS Phoebea muodostaen operaatio Milletin TG65.3:n. Operaatio oli Leyten maihinnousun harhautusisku Nikobaareille. Osasto joutui 17. lokakuuta kahdentoista torpedokoneen hyökkäykseen lähellä Nikobaareja. Lentotukialusten koneet ampuivat alas seitsemän hyökkääjistä menettäen itse kolme.
Operaatio Robsonissa, Sumatran koillisosaan tehdyssä iskussa, alus suojasi 17. marraskuuta Whelpin kanssa tankkeri RFA Wave Kingiä, joka seuraavana päivänä huolsi iskuosaston. Operaatiosta vapauduttuaan alus määrättiin 22. marraskuuta hävittäjälaivueen mukana Brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon.
Alus jäi sodan päätyttyä Hongkongiin sijoitettuun Brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon, jonka mukana se osallistui joukkojen kotiuttamiseen sekä muihin laivastopalvelukseen kuuluneisiin tehtäviin. Loppuvuodesta 1945 alus siirtyi laivueen mukana Britteinsaarille, jossa se poistettiin palveluksesta siirrettynä Portsmouhin reserviin tammikuussa 1946. Alus makasi ankkurissa vuoteen 1948, jolloin se siirrettiin Simonstowniin Etelä-Afrikkaan. Alus sijoitettiin poistolistalle ja myytiin Jugoslavialle 1956. Modernisoinnin jälkeen alus nimettiin Pulaksi ja liitettiin 1959 Jugoslavian laivastoon, joka poisti sen alusluettelosta 1971. Alus myytiin romutettavaksi 1972.
HNF4A

Malli rotan HNF4A:n rakenteesta
HNF4A on transkriptiotekijä, jota koodaa geeni HNF4A kromosomissa 20. Geeni voi silmukoitua vaihtoehtoisesti ja reseptorista on siten olemassa usea eri muoto.
Geenin mutaatiot voivat aiheuttaa reseptorin toimimattomuutta, jotka johtavat MODY-tyyppiseen (eng. Maturity-Onset Diabetes of the Young) HNF4A-diabetekseen, jota kutsuttiin aiemmin MODY1:ksi. Tauti ei ole sama kuin tyypin 1 tai 2 diabetes. MODY-tyypin diabetesten osuus kaikista diabetestapauksista Suomessa on alle 2 %. Tautia potevat ovat erittäin herkkiä diabeteslääkkeinä käytetyille sulfonyyliureavalmisteille, jotka voivat siksi aiheuttaa hypoglykemiaa.
Graniittitalo

Graniittitalo, vasemmalla Tennispalatsin kulmaa.
Graniittitalo on Kampissa Helsingin ydinkeskustassa sijaitseva liikerakennus. Se sijaitsee Salomon­kadun varrella Tennispalatsin ja hotelli Presidentin välissä. Sen vieressä Salomonkadun toisella puolella on vuonna 2005 avattu Kampin keskus. Talon ovat suunnitelleet Heikki ja Kaija Siren ja se valmistui vuonna 1985. Talossa toimii useita erikoisliikkeitä ja yritysten toimitiloja, mm. Terveystalon toimipiste. Talon kokonaispinta-ala on 26 058 m². Kiinteistön omistaa ja sitä isännöi Ilmarinen.
Graniittitalon suurin käyttäjä oli vuosina 1988–2016 Anttilan tavaratalo. Vuonna 2005 Anttila laajeni myös Kampin keskuksen terminaalitasolle, josta oli suora liukuporrasyhteys Graniittitalon puolelle. Kampin Anttila suljettiin lopullisesti 25. syyskuuta 2016 Anttilan konkurssin myötä. 14. lokakuuta 2017 Graniittitalon katutasoon avattiin Lidl-myymälä.
Aiheesta muualla

Graniittitalo (Arkistoitu – Internet Archive)
Kivilaakso, Aura: ”Salomonkatu 13, Graniittitalo”, Kun Helsinkiin rakennettin city. Keskustan vuosina 1945-1990 valmistuneet liikerakennukset, s. 281–284.  Helsingin kaupunginmuseo, 2014.  ISBN 978-952-272-793-0.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 7.3.2023).
H. R. F. Keating

Henry Reymond Fitzwalter Keating (31. lokakuuta 1926 – 27. maaliskuuta 2011) oli brittiläinen rikoskirjailija.
Keating teki toimittajantöitä Daily Telegraphiin ja The Timesiin, ja hänen ensimmäinen romaaninsa ilmestyi vuonna 1959. Monissa teoksissa päähenkilönä on Intiassa asuva ja työskentelevä kuvitteellinen poliisi Ganesh Ghote.
Keating voitti Gold Dagger -palkinnon kahdesti: vuosina 1964 ja 1980 teoksillaan The Perfect Murder ja The Murder of the Maharaja. Hän julkaisi 1980-luvulla kirjoja myös pseudonyymillä Evelyn Hervey. Hän oli Royal Society of Literaturen jäsen.
Keatingin kaikki tuotanto ei ole rikoskirjallisuutta, vaan hän julkaisi myös oppaita; Writing Crime Fiction (1986) perehdyttää lukijan dekkarin kirjoittamisen saloihin.
Keatingin teoksista on suomennettu Maharadjamurha (Jalava 1987).[lähde? ]
Gustafsberg

Gustafsberg voi tarkoittaa seuraavia:
Gustafsberg, sukunimenä:
Harri Gustafsberg, suomalainen poliisi, tietokirjailija ja valmentaja
Jutta Larm, ent. Gustafberg (s. 1973), suomalainen hyvinvointiyrittäjä, personal trainer, fitness-urheilija, seksuaaliterapeutti ja luennoitsija.
Viihde

Komppania Ketonen & Gustafsberg, suomalainen tv-sarja
Paikkoja

Gustafsberg, alue Ruotsissa Uddevallan kunnassa
Villa Gustafsberg, historiallinen huvila Ruissalossa, Turussa
Muut

MV Gustafsberg VII, ruotsalainen moottorilaiva
Katso  myös

Gustavsberg
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Gustafsberg”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Gwen Welles

Gwen Welles (4. maaliskuuta 1951 – 13. lokakuuta 1993) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli ehdolla parhaan naissivuosan Baftan saajaksi roolistaan Robert Altmanin elokuvassa Nashville (1975).
Welles oli myös Playboy-mallina. Hän oli naimisissa näyttelijäkollegansa Harris Yulinin kanssa, kunnes kuoli Santa Monicassa syöpään 42-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Gwen Welles Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
H. H. Kung

H. H. Kung 1930-luvulla.
Kung Hsiang-hsi (kiin.: 孔祥熙; pinyin: Kǒng Xiángxī, tunnettu yleisesti nimellä H. H. Kung; 11. syyskuuta 1880 Taigu, Shanxi, Kiina – 15. elokuuta 1967 Locust Valley, New York, Yhdysvallat) oli kiinalainen liikemies ja poliitikko, jolla oli merkittävä rooli Kuomintang-puolueen johtamassa Kiinan tasavallan hallinnossa 1920–1940-luvuilla. Hän toimi Kiinan valtiovarainministerinä vuosina 1933–1944 ja pääministerinä vuosina 1938–1939.
Kung kuului vanhaan kauppiassukuun. Hän kävi lähetyskoulua, opiskeli Yhdysvalloissa ja valmistui vuonna 1907 taloustieteen maisteriksi Yalen yliopistosta. Palattuaan Kiinaan hän tutustui vallankumousjohtaja Sun Yat-seniin, jonka vaimo Soong Ching-ling oli Kungin vaimon Soong Ai-lingin sisar. Sun Yat-senin kuoltua vuonna 1925 Kung ryhtyi tukemaan Kuomintangin uutta johtajaa Tšiang Kai-šekiä, joka nai hänen vaimonsa toisen siskon Soong Mei-lingin. Kungista tuli vuonna 1928 Kiinan kauppa- ja teollisuusministeri sekä vuonna 1933 valtiovarainministeri. Hän irrotti Kiinan valuutan hopeakannasta ja kytki sen kansainväliseen valuuttajärjestelmään, mikä osoittautui hyödylliseksi Kiinan–Japanin sodan aikana. Kungista tuli vuonna 1938 Kiinan pääministeri, kun Tšiang Kai-šek erosi hallituksen johdosta omistautuakseen ylipäällikön tehtävälle. Tšiang Kai-šek palasi pääministeriksi seuraavana vuonna, mutta Kung jatkoi varapääministerinä ja valtiovarainministerinä sodan loppuun asti.
Kung muutti Yhdysvaltoihin Kiinan sisällissodan aikana vuonna 1947, ja asui siellä loppuikänsä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta H. H. Kung Wikimedia Commonsissa
Haridwarin piirikunta

Haridwarin piirikunta (hindiksi हरिद्वार ज़िला, Haridvāra zilā, sanskritiksi हरिद्वारमण्डलम्, Haridvāramaṇḍalam) on yksi Intian Uttarakhandin osavaltion 13 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu etelästä ja lännestä Uttar Pradeshiin ja koillisesta Dehradunin ja Pauri Garhwalin piirikuntiin.
HMS Delight

HMS Delight on ollut kolmentoista Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
HMS Delight (1583), tutkimusalus
HMS Delight (1686), 4-tykkinen pursi
HMS Delight (1709), 14-tykkinen kuudennen luokan alus
HMS Delight (1778), 14-tykkinen sluuppi
HMS Delight (1801), 18-tykkinen sluuppi
HMS Delight (1806), 16-tykkinen prikisluuppi
HMS Delight (1808), 18-tykkinen sluuppi
HMS Delight (1819), 10-tykkinen Cherokee-luokan prikisluuppi
HMS Delight (1829), 10-tykkinen Cherokee-luokan prikisluuppi
HMS Delight (1856), Albacore-luokan tykkivene
HMS Delight (H38), D-luokan hävittäjä
HMS Delight (D119), Daring-luokan hävittäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HMS Delight”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Gnosjön kunta

| Gnosjön kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Gnosjö
Kuntakoodi:  0617
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  420,55 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  9 614
 – Väestötiheys:  22,9 as./km²
 
 www.gnosjo.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gnosjön kunta (ruots. Gnosjö kommun) on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Gnosjö.
Kunnan maapinta-ala on 420,55 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 614 henkeä (31.12.2020).
Kunnan alueella sijaitsee High Chaparral -niminen huvipuisto ja osa Store Mossen kansallispuistosta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 16,88 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Alueella aikaisemmin sijainneet viisi maalaiskuntaa Gnosjö, Kulltorp (josta osa liitettiin Bredarydin maalaiskuntaan nykyisessä Värnamon kunnassa), Källeryd, Kävsjö ja Åsenhöga yhdistettiin vuoden 1952 kuntauudistuksessa Gnosjön maalaiskunnaksi. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa se muutettiin Gnosjön kunnaksi ilman rajamuutoksia.
Väestönkehitys

| Gnosjön kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 6 735 | 6 735 |
| 1955 | 1955 |    | 6 650 | 6 650 |
| 1960 | 1960 |    | 6 999 | 6 999 |
| 1965 | 1965 |    | 7 419 | 7 419 |
| 1970 | 1970 |    | 7 680 | 7 680 |
| 1975 | 1975 |    | 8 324 | 8 324 |
| 1980 | 1980 |    | 9 056 | 9 056 |
| 1985 | 1985 |    | 9 175 | 9 175 |
| 1990 | 1990 |    | 9 855 | 9 855 |
| 1995 | 1995 |    | 10 023 | 10 023 |
| 2000 | 2000 |    | 10 280 | 10 280 |
| 2005 | 2005 |    | 9 753 | 9 753 |
| 2010 | 2010 |    | 9 546 | 9 546 |
| 2015 | 2015 |    | 9 514 | 9 514 |
| 2020 | 2020 |    | 9 614 | 9 614 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 228 | 23,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 718 | 7,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 498 | 5,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 6 070 | 63,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 240 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 297 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 192 456 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,7 %
18–64-vuotiaat: 60,6 %
65 vuotta täyttäneet: 17,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,2 | 1,6 |
|   | jalostus | 57,4 | 53,6 |
|   | palvelut | 40,7 | 43,9 |
|   | tuntematon | 0,7 | 0,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 796 | 4 849 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 119,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 74,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 416 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Gnosjö | 4 326 |
| 2 | Hillerstorp | 1 766 |
| 3 | Kulltorp | 334 |
| 4 | Nissafors | 285 |
| 5 | Åsenhöga | 210 |
| 6 | Törestorp | 203 |
| 7 | Lanna* | 6 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Lannan taajamassa on 329 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Värnamon kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Marieholm
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Brännehylte
Marieholm
Marås och Käringagärde
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Målskog