stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klamytapit
Kappaleet > Levy 1

Negatiivisemman ajattelun ryhmä – 2.52
Työ opettaa – 2.44
Koomikko tahtomattaan – 3.01
Synkkä kanala – 2.58
Pappas fitta – 2.04
Tulenkantaja – 3.10
Waagina, linnanneito – 2.47
S/M – 3.10
Pumppalaalaulu – 2.39
Toim.Joht. – 2.34
Hieromalaitos – 3.09
Ryssä mun leipääni syö – 3.08
Kuvat – 3.42
Kappaleet > Levy 2

Missä mun kaikki on?
Muuttofirma
Kotirömpsäpalvelu
Krapula tulee (minä määrään päivän)
Maksalla on vieraslista
XXXX
Kyynärpää

Kyynärpään luut ja lihasten kiinnittyminen. Kuva kirjasta Gray's Anatomy of the Human Body, 1918.
Kyynärpää (lat. cubitus) on kohouma käsivarressa. Sen muodostaa olkaluun sekä kyynärluun ja värttinäluun välinen kyynärnivel, jossa kyynärluu koukistuu ja ojentuu olkaluuta vastaan ja värttinäluu kiertyy kyynärluuta vastaan. Kyynärnivel muodostuu kolmesta nivelestä: olka-värttinäluunivel, olka-kyynärluunivel ja ylempi värttinä-kyynärluunivel. Olka-värttinäluunivel yhdistää olkaluun värttinäluuhun, olka-kyynärnivel yhdistää olkaluun kyynärluuhun ja ylempi värttinä-kyynärluunivel yhdistää värttinä- ja kyynärluun proksimaaliset päät.
Kyynärpään liike tapahtuu vain yhdessä tasossa. Nivel onkin melko lailla stabiili rakenne, eikä esim. sijoiltaanmeno ole kovinkaan yleinen tapaturma. Suuri osa kyynärnivelen tapaturmista johtaa erilaisiin murtumiin, joista valtaosa joudutaan leikkaamaan.
Loukkaantumisvaaran takia kyynärpäät suojataan joissain urheilulajeissa erityisillä kyynärpääsuojuksilla.
Kyynärpään vastaista taivetta kutsutaan kyynärtaipeeksi.
Kyynärä (Perniö)

Kyynärä on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön kaakkoisosassa.
Kyynärä sijaitsee korkeiden mäkien ympäröimässä laaksossa. Laaksossa on myös umpeensoistunut Kyynäräjärvi, josta saa alkunsa Kyynäräjärvenoja. Lähin naapurikylä on Koivisto lännessä. Tieyhteys Kyynärään on pohjoisesta Karhunkruopinmäen yli Korttilasta.
Kyynärä on syntynyt keskiajalla. Yksitilainen kylä ostettiin perintötilaksi vuonna 1756. Kantatilasta itsenäistyi kolme torppaa 1900-luvun alussa. Kyynärän tilasta lohkottiin kymmenen pientilaa siirtoväelle 1940-luvulla. Kylässä on nykyisin muutama toimiva maatila. Loput rakennuksista on tyhjillään tai lomakäytössä.
Kyynäräjärvi

Kyynäräjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Kyynäräjärvi, järvi Kiikalassa Salossa
Kyynäräjärvi, järvi Tammelassa
Kyynäräjärvi, järvi Vesilahdella
Kyynäräjärvi eli Kyynäröjärvi, järvi Lempäälässä
Kummeli – Paras A-ryhmä

Kummeli – Paras A-ryhmä on Yleisradion ja Pan Visionin vuonna 2005 julkaisema Kummelin DVD-kokoelma. Kokoelma sisältää kaikki aiemmin vuosina 2004–2005 julkaistua neljä Kummeli-boksia. Siten Paras A-ryhmä sisältää kaikki Kummelin jaksot vuosilta 1991–2004. Yleisradio ja VLMedia julkaisivat 6. elokuuta 2014 DVD-kokoelmasta uuden painoksen.
Boksit

| Kansikuva | Nimi ja vuodet | Julkaisu | Levy 1 | Levy 2 | Extrat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kummeli Kyllä lähtee! 1991–1993 | 28. lokakuuta 2004 |  Pilottijakso 1 -91  Pilottijakso 2 -91  Pilottijakso 3 -91  Jakso 1 -92  Jakso 2 -92  Jakso 3 -93  Jakso 4 -93  Jakso 5 -93  Jakso 6 -93 |  Jakso 7 -93  Jakso 8 -93  Jakso 9 -93  Jakso 10 -93  Jakso 11 -93  Jakso 12 -93 |  Demonauha  Kyllä lähtee! Uudenvuoden special -92  Haastattelu  Törkylaari (poistettuja sketsejä) |
|  | Kummeli Artisti maksaa 1993–1994 | 20. tammikuuta 2005 |  Jakso 13 -93  Jakso 14 -93  Jakso 15 -93  Jakso 16 -93  Jakso 17 -93  Jakso 18 -93  Jakso 1 -94  Jakso 2 -94 |  Jakso 3 -94  Jakso 4 -94  Jakso 5 -94  Jakso 6 -94  Jakso 7 -94  Jakso 8 -94 |  Haastattelu  Törkylaari (poistettuja sketsejä) |
|  | Kummeli Jumankauta juu, nääs päivää! 1997, 1999–2000 | 25. elokuuta 2005 |  Jakso 1 -97  Jakso 2 -97  Jakso 3 -97  Jakso 4 -97  Jakso 5 -97  Jakso 6 -97  Jakso 1 -99  Jakso 2 -99 |  Jakso 3 -99  Jakso 4 -99  Jakso 5 -99  Jakso 6 -99  Jakso 7 -00  Jakso 8 -00 |  Kummeli Nuts -95  Haastattelu  Törkylaari (poistettuja sketsejä) |
|  | Kummeli Onko nyt hjuva fiilis? 2003–2004 | 28. lokakuuta 2005 |  Jakso 1 -03  Jakso 2 -03  Jakso 3 -03  Jakso 4 -03  Jakso 5 -03  Jakso 6 -04 |  |  Kummeli live/DBTL -95  Kummelin joulu -94  Kummeli Stories -sketsejä  Haastattelu  Törkylaari |
Kun ilta ehtii

| Kun ilta ehtii Mikko Järvinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1980
 Formaatti: LP-levy, C-kasetti
 Tyylilaji: vanha tanssimusiikki
 Kesto: 36.34
 Levy-yhtiö: PSO
Mikko Järvisen muut julkaisut
| Kaipuu 1979 | Kun ilta ehtii 1980 | Laula minulle 2007 |
Kun ilta ehtii on vuonna 1980 julkaistu Mikko Järvisen albumi.
Kappaleet > A-puoli

Älä jätä minua yksin – 3.11
Kun ilta ehtii – 2.41
El cumbanchero – 3.07
Brazil – 3.01
Seitsemän tuntia onnehen – 2.59
Lemmen seitsemäs taivas – 3.16
Kappaleet > B-puoli

Voi kuinka taivas on tähtinen – 2.53
On neitonen kuin laulu kaunehin – 3.16
Rion tähti – 3.20
Muistan balalaikkaa – 3.24
Kenties kenties – 2.28
Aina sydämessäni – 2.53
Krugerrandi

Krugerrandi (afrikaansiksi Krugerrand) on eteläafrikkalainen kultaraha. Rahan nimi on yhdistelmä 1800-luvulla eläneen buurijohtaja Paul Krugerin sukunimestä ja Etelä-Afrikan valuutan randin nimestä. Rahaa alettiin lyödä 1967 Etelä-Afrikan kultamarkkinoiden auttamiseksi. Krugerrandista tuli nopeasti suosittu sijoituskullan muoto: vuonna 1980 se kattoi 90 prosenttia maailman kultakolikkomarkkinoista ja sitä pidetään ensimmäisenä varsinaisena bullion-kolikkona.
Krugerrandi on 22 karaatin kultaseosta; kolikon painosta 91.67% on kultaa, loput kuparia. Tämä parantaa kolikon kestävyyttä puhtaaseen kultaan verrattuna. Kruggerrandi sisältää unssin verran kultaa.   Vuonna 1980 alettiin lyödä myös puolen, neljännes- ja kymmenesosaunssin versioita.
Krugerrandia lyötiin aikaisemmin pelkästään kultakolikkona, mutta 2017 alettiin lyödä hopeista versiota . Samana vuonna julkaistiin myös platinainen erikoiserä.
Konerawin kieli

| Koneraw |
| --- | --- |
Muu nimi:  Konorau
Tiedot
Alue:   Papua, Indonesia
Virallinen kieli:  –
Puhujia:  1200
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Yleisuusiguinealaiset kielet
ISO 639-3:  kdw
 Ohje 
Koneraw on Indonesiassa, Uuden-Guinean saaren eteläosissa, puhuttava kieli. Se luokitellaan toisinaan yleisuusiguinealaisiin kieliin kuuluvaksi tai sitten omaksi pieneksi kieliperheekseen mombumin kanssa. Vuonna 2017 kielellä arvioitiin olevan 1200 puhujaa ja sen katsotaan olevan uhanalainen.
Kielellä ei ole kirjallista muotoa.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Bilabiaali | Alveolaari | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m | n |  |  |
| Klusiili | Norm. | p | t |  | k |
| Klusiili | Prenas. | mb | nd | ndʒ | ŋg |
| Frikatiivi | Frikatiivi |  | s | z |  | ɣ |
| Tremulantti | Tremulantti |  | r |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puoliavoin | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Konesaumakatto

Rivipeltikattoa Arppeanum-rakennuksessa Helsingissä.
Konesaumakatoksi tai rivisaumatuksi peltikatoksi kutsutaan peltikattoa, jonka peltirivit on saumattu toisiinsa erityisellä saumauskoneella. Kattotyypin kolmas nimitys on saumakatto, joka saumauskoneiden myötä muuntui nykyisin yleisesti käytettävään muotoon konesaumakatto.[lähde? ]
Konesaumattu peltikatto koostuu noin 53,5 senttimetriä leveistä peltiriveistä, jotka on saumattu toisiinsa vesitiiviisti. Sauma on aina kaksinkertainen eli tuplasaumaselvennä.
Saumatun peltikaton paras ominaisuus lienee se, ettei siihen tarvitse tehdä yhtään reikää pellin läpi. Peltirivit kiinnittyvät kattoruoteisiin kiinnikkeillä (kiinnitysliuskoilla) eli klammereilla, jotka jäävät rivien välisen sauman sisään. Myös kaikki läpiviennit kuten savupiipun juuri ja ilmastointikartiot saadaan saumattua yhtenäiseksi muun kattopellin kanssa. Kattosillat ja tikkaat sekä lumiesteet kiinnitetään katon pystysaumoihin, katetta rikkomatta.
Konesaumakaton pellin paksuus on 0,5 tai 0,6 mm. Pellin pitää olla peltiseppälaatua eli pehmeää. Pellin ja sen pinnotteen pitää kestää pakkasmuokkausta ja sinkkipitoisuuden on oltava vähintään 275 g/m2. Jos kattoa yritetään tehdä paksummasta tai jäykemmästä materiaalista siitä ei tule vedenpitävää. Rivipeltien saumoihin, vaakasaumoihin ja jiireihin on laitettava ”maalia” eli tiivistysmassaa. Massa valmistettiin ennen sinkkivalkoisesta ja  pellavaöljystä / vernessasta.
Konesaumakaton jäljitelmänä esiintyvä lukkosaumakatto havittelee samanlaista ulkonäköä pystysaumaisten rivipeltien osalta, mutta näiden kattojen käytännöllinen toimivuus ovat kuitenkin aivan eri luokkaa. Saumattu peltikatto tarkoittaa nimenomaan sitä, että vierekkäiset rivipellit sekä mahdollisesti harjalla toisensa kohtaavat peltikatteet saumataan tuplana toisiinsa kiinni.
Erikoistyökalut ja ammattitaito konesaumakaton osalta

Konesaumakatot tehdään pitkälti käsityöpohjalta, vaikkakin nykypäivän teknologia on tuonut tullessaan myös toimivia työkaluja. Toisin kuin muut peltikatteet, konesaumakatto vaatii aivan omat erikoistyökalut eri työvaiheisiin. Erikoistyökalujen lisäksi konesaumakaton asentamiseen tarvitaan kattopeltisepän ammattipätevyys ja kokemusta käytännön tasolla kattotöiden suhteen.
Aiheesta muualla

RT 85-10862 Metallinen saumattu katto.  (RT-ohjekortti)  Rakennustietosäätio, 2006.
Kru-kansat

Kru-kansat on Liberian ja Norsunluurannikon metsäisillä rannikkoseuduilla asuvien sukukansojen ryhmä. Siihen kuuluvat mm. betet, bakwet ja gueret. Vuonna 1980 kru-kansoja arvioitiin olevan Norsunluurannikolla noin 2 miljoonaa ja Liberiassa 800 000 henkeä. Kielet kuuluvat nigeriläis-kongolaisten kielten kru-ryhmään. Pääelinkeinoja ovat maanviljely ja kalastus, monet työskentelevät maatyöläisinä suurviljelmillä. Krut harjoittavat perinteisiä uskontoja, osa on kristittyjä.
Kirkonmaa

Kirkonmaa
Kirkonmaan laituri
| --- | --- |
Sijainti:  Kotka Kymenlaakso Suomi
Pinta-ala:  7,9 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  17
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kirkonmaa on saari Suomenlahdessa Kotkan edustalla. Saaren pinta-ala on 7,9 km². Kirkonmaa kuuluu Kotkan kaupunkiin ja Kuutsalon kylään. Ennen saari kuului Kymin pitäjään.
Rankki-Kirkonmaan alueella on 17 asukasta (31.12.2012).
Historia

Kirkonmaasta löytyy mainintoja Kircköö-nimellä jo 1500-luvulta, minkä pohjalta voidaan olettaa saaren olleen merenkulkijoiden kappelipaikka. Venäjän vallan aikana saari kuului Kuutsalon kylään, eikä siellä ollut linnoitteita. Linnoitteita alettiin suunnitella Tarton rauhan jälkeen, jolloin todettiin että saarella tarvitaan järeää tykistöä. Yleisesikunta aloitti linnoitustöiden suunnittelun ja maiden pakkolunastuksen, ja rakennustyöt käynnistyivät 1927. Talvisodan aikana Kirkonmaan ja Rankin linnakkeet torjuivat yhdessä Neuvostoliiton hyökkäyksen 3.3.1940. Sodan jälkeen Kirkonmaa toimi koulutuslinnakkeena vuodesta 1949 lähtien. Tämä edellytti uudisrakentamista, ja vuonna 1957 valmistui uusi kasarmirakennus, jonka majoituskapasiteetti oli 150-200 miestä. Puolustusvoimien läsnäolo saarella päättyi vuonna 2013, ja vuonna 2015 saari myytiin Kotkan Saaret Oy:lle.
Kaksoiskäyttösaari

Kirkonmaan saaren eteläpuoli muodosti vuoteen 2013 asti Kotkan rannikkopataljoonan Kirkonmaan linnakkeen. Pohjoisosa on siviilikäytössä ja siellä sijaitsee muun muassa asuntoja ja kesämökkiasutusta. Kotkan ahtaustyöntekijöillä on Kirkonmaan pohjoisrannalla mökkikylä.[lähde? ]
Noin 45 hehtaarin saari myytiin yksityiselle yrittäjälle. Puolustusvoimilla on kuitenkin saarella toimintaa, siellä järjestetään muun muassa kertausharjoituksia.
Saaren koillisosassa on hiekkakangasta, ja siellä on Kuutsalon kylän hautausmaa. Hautausmaan rannassa sijaitsee laituri. Saaren länsirannalla on vankka kivi- ja betonirakenteinen puolustusvoimien laituri, jota käyttävät myös yhteysalukset. Laiturilta kasarmeille kulkee sorapintainen tie.[lähde? ]
Kirkonmaa on myös amatööradion the Islands on-the-air -yhteysohjelman saari.
Maaperä ja luonto

Kirkonmaan yksityismaat on jaettu kuutsalolaisten talojen omistamiin kapeisiin lohkoihin. Saaren maaperä on varsin kivistä. Kirkonmaan metsiä on hakattu voimallisesti. Kerätty puutavara niputetaan koillisrannan lahdessa ja uitetaan tehtaille.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kirkonmaan esittely (Arkistoitu – Internet Archive)
AKT:n ammattiosaston n:o 137 kesämökit
Kotka
| --- | --- |
Kaupunginosat:   Aittakorpi  Eskola  Etukylä  Halla  Helilä  Hirssaari  Hovila  Hovinsaari (6–8)  Itäranta  Jumalniemi  Jylppy  Kaarniemi  Kalliokoski  Karhula  Karhuvuori  Katariina  Kaukola  Kierikkala  Koivula  Korela  Korkeakoski  Kotkansaari (1–4)  Kyminlinna  Lankila  Metsola  Mussalo  Otsola  Popinniemi  Rauhala  Ristinkallio  Ruonala  Saksala  Sunila  Sutela  Suulisniemi  Takakylä  Tiutinen 
Kyliä:   Haapasaari  Huruksela  Juurikorpi  Jäppilä  Kurittula  Kuutsalo  Laajakoski  Marinkylä  Peippola  Pernoo  Pihkoo  Rantahaka  Tavastila  Ylänummi 
Muita alueita:   Hietanen  Hovinsaari (saari)  Kirkonmaa  Kolkansaari  Kuusinen  Rankki
Káto Tithoréa

| Káto Tithoréa Κάτω Τιθορέα |
| --- | --- |
 Káto Tithoréa
 Koordinaatit: 38°36′32″N, 22°42′45″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Fthiotis
Kunta:  Amfíkleia-Eláteia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  2702010101
Väkiluku (2011):  1 841
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Káto Tithoréa (kreik. Κάτω Τιθορέα) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfíkleia-Eláteian kuntaan, Fthiotiin alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Tithoréan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Amfíkleia-Eláteian kunnan Tithoréan kunnallisyksikköön. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Κάτω Τιθορέας, Dimotikí Koinótita Káto Tithoréas). Kylän väkiluku on 1 841 (vuonna 2011). Káto Tithoréa on Amfíkleia-Eláteian kunnan kuntakeskus.
Káto Tithoréa, ”Alempi Tithoréa”, sijaitsee tasangolla Kifisós-joen varrella, siinä missä varsinainen Tithoréa sijaitsee sen lounaispuolella ylempänä Parnassos-vuoren rinteellä.
Káto Samikó

| Káto Samikó Κάτω Σαμικό |
| --- | --- |
 Káto Samikó
 Koordinaatit: 37°32′41″N, 21°35′46″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Elis
Kunta:  Andrítsaina-Kréstena
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3904010801
Väkiluku (2011):  428
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Káto Samikó (kreik. Κάτω Σαμικό) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Andrítsaina-Kréstenan kuntaan, Eliin alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 428 (vuonna 2011).
Näkymä antiikin Samikonin kaupungin akropoliilta.
Káto Samikón kylä, suomeksi ”Ala-Samikó”, sijaitsee lähellä Peloponnesoksen niemimaan länsirannikkoa noin 23 kilometriä kaakkoon Pýrgoksen kaupungista. Kylän pääelinkeino on maanviljely. Sen nimi viittaa vajaa viisi kilometriä pohjoisempana sijaitsevaan Samikón kylään ja palautuu Fragkokklisiássa Káto Samikón eteläpuolella olevalla kukkulalla sijainneen antiikin aikaisen Samikonin kaupungin nimeen. Káto Samikón Kleidísta puolestaan on tehty löytöjä helladiselta kaudelta.
Káto Samikó muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κάτω Σαμικού, Topikí Koinótita Káto Samikoú), johon kuuluvat varsinaisen Káto Samikón kylän lisäksi kylät Fragkokklisiá ja Kleidí. Koko yhdyskunnan väkiluku on 494. Aiemmin Káto Samikó kuului Skilloúntan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Andrítsaina-Kréstenan kunnan Skilloúntan kunnallisyksikköön.
Klamysutra

| Klamysutra Klamydia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elokuu 1996 Headline Studio, Tampere
 Julkaistu: 1996
 Tuottaja(t): Jani Viitanen
 Tyylilaji: punk rock, shock rock
 Kesto: 73.51
 Levy-yhtiö: Kråklund Records
Klamydian muut julkaisut
| Lahjattomat 1996 | Klamysutra 1996 | Tango delirium 1997 |
Klamysutra on Klamydian vuonna 1996 julkaistu albumi, joka on myynyt kultaa.
Kappaleet

Vatsahapposhow – 2.22 (säv. Jokinen, san. Jokinen, sov. Jokinen)
Hellyyttä – 3.08 (säv. Jokinen, san. Jokinen, sov. Jokinen)
Hasta la vista – 2.46 (säv. Jokinen, san. Toni Pitkäsalo, sov. Jokinen)
Ja katso! maajussit olivat tehneet heinäpaalista lautasen – 2.35 (säv. Jokinen, san. Jokinen – Pitkäsalo, sov. Jokinen)
Mä lähden pois – 1.47 (säv. Jokinen, san. Jokinen, sov. Jokinen)
Satanismia – 2.47 (säv. Jokinen, san. Jokinen – Pitkäsalo, sov. Jokinen)
Fläsän sukeltajan itkuvirsi – 1.38 (säv. Jokinen, san. Jokinen – Pitkäsalo, sov. Jokinen)
Saippuaoopperaa – 2.57 (säv. Helin, san. Helin, sov. Helin)
Kakkuskaba – 1.37 (säv. Jokinen, san. Jokinen – Pitkäsalo, sov. Jokinen)
Pala rauhaa – 3.06 (säv. Jokinen, san. Jokinen, sov. Jokinen)
Nurmiparturi – 2.37 (säv. Jokinen, san. Jokinen – Pitkäsalo, sov. Jokinen)
Laihia grand prix – 2.50 (säv. Jokinen, san. Jokinen – Pitkäsalo, sov. Jokinen)
Tekari-pop – 2.11 (säv. Helin, san. Pitkäsalo, sov. Helin)
Kostaja Raswaaton paluu – 2.31 (säv. Jokinen, san. Jokinen, sov. Klamydia)
Sytkäri – 2.16 (säv. Jokinen, san. Jokinen, sov. Jokinen)
Laiskat ja pulskeat – 2.23 (säv. Helin, san. Helin, sov. Helin)
Tuska ja suru – 2.19 (säv. Helin, san. Helin, sov. Helin)
Petturi – 2.44 (säv. Jokinen, san. Jokinen, sov. Klamydia)
Kokoonpano

Vesku Jokinen – laulu
Jakke Helin – kitara
Hantta Viinamäki – basso
Riku Purtola – rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Mikko Kangasjärvi – urut (6), harmonikka (17)
Tarja Huntus – taustalaulu (15), viulu (4)
Frogley – taustalaulu (10)
Ari Kankaanpää – puhe (3)
Klamydia
| --- | --- |
Studioalbumit:   Älpee  Los celibatos  Pää kiinni painajainen  Masturbaatio ilman käsiä  Tippurikvartetti  Siittiöt sotapolulla  Klamysutra  Tango delirium  Zulupohjalta  Klamytapit  Punktsipum  Urpojugend  Tyhmyyden ylistys  Klamydia  Rujoa taidetta  Loputon luokkaretki  XXV  Antisupersankarit  Aikuisilta kielletty  Hiljainen pöytä läheltä orkesteria 
EP:t:   Heja grabbar  Ja tauti leviää  Heppi keippi  DSS  Säynäväynäviä  Hihhulit tuloo  I really hate you  Lahja  Huono  Huipulla tuulee  L.A.M.F.  Perseeseen  Onnesta soikeena  Snapsin paikka  Ryssä mun leipääni syö  Ookko tehny Lenkkiä?  Suomi on sun  Seokset  Ne jää jotka jää  Miljoonan kilsan tennarit  Kingi ja kuusipuu  Näsinneula näkyy 
Kokoelmat:   Tres Hombres  Lahjattomat  Klamytologia  Piikkinä lihassa  Jubelium!  Sound Pack 2CD+DVD 
Livealbumit:   Kötinää  Himmelachtungperkele  ...ja käsi käy  Punksinfonia 
Singlet:   ”Huipulla tuulee”  ”Arvon (lisäveron) mekin ansaitsemme”  ”Saksaan”  ”Narkkarirakkautta”  ”Pala Rauhaa”  ”Perseeseen”  ”Kosketus”  ”Onnesta soikeena”  ”Letoisa Lewinsky”  ”Snapsin paikka”  ”Ryssä mun leipääni syö”  ”Koomikko tahtomattaan”  ”Ookko tehny lenkkiä?”  ”Suomi on sun”  ”Seokset”  ”Kujanjuoksu”  ”Promillepuheluita”  ”Pienen pojan elämää”  ”Lohikäärme Puff”  ”Pohjanmaalla”  ”Jalat suorana”  ”Ne jää jotka jää”  ”Rujoa taidetta”  ”Miljoonan kilsan tennarit”  ”Haaveet elättää”  ”Suomalainen tarina”  ”Pelasta”  ”Kaikki hyvä”  ”Poika pysyy Suomessa”  ”Älä pelkää!”  ”Ripota mun tuhkani Kyrönjokeen”  ”Rakas hullu”  ”Isi haisee rokkenrollilta”  ”Tervetuloa helvettiin”  ”Pyyntö”  ”Känni-ääliön paluu”  ”Älä peitä mun aurinkoo”  ”Koomikon kyyneleet”  ”Saappaat jalassa”  ”Fittihitti”  ”Kingi ja kuusipuu”  ”Sotaa vai rakkautta?”  ”Sääntö-Suomi”  ”Iso I”  ”Se on koronaa”  ”Joulu piritalossa”  ”Outo aika”  ”Sydämessä mukana”  ”Pieni suuri elämä” 
DVD:t:   "Klamydia Rockperry Live 2003"  "Usvaputki" 
Musiikkivideot:   Oodi Hietskulle  Pilke Silmäkulmassa  Pala Rauhaa  Sytkäri  Kosketus  Laiskat ja pulskeat  Negatiivisemman ajattelun ryhmä  Ookko tehny lenkkiä?  Eihän euroviisuihin?  Pienen pojan elämää  Pohjanmaalla  Rujoa taidetta  Ajolähtö  Puutavaraa  Huipulla tuulee  Ajetaan aaveet pois  Suomalainen tarina  Pelasta!  Älä pelkää!  Ripota mun tuhkani Kyrönjokeen  Pyyntö  Koomikon kyyneleet  Sydämessä mukana
Kruger 60

| Kruger 60 A/B Kruger 60 B |
| --- | --- |
HD-designaatio:  HD 239960
Muut designaatiot:  DO Cephei, Gl 232–075, GJ 860 A/B, BD +56°2783, LHS 3814/3815, GCTP 5438.00, ADS 15972, Vys 207 A/B, HIP 110893
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  9,59/11,40 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  11,76/13,37 Mv
Valovoima:  0,010/0,0034 aurinkoa
Spektriluokka:  M3 V/M4 Ve
Väri-indeksi:  B-V 1,65/1,8  U-B 1,27/1,3
Lämpötila:  ?/? K
Massa:  0,27/0,16 M☉
Säde:  ?/? R☉
Muuttujatyyppi:  Ei
Pyörimisnopeus:  ?
Metallipitoisuus:  ?
Ikä:  ?
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Cepheus
Rektaskensio (J2000):  22h 27m 59.5s
Deklinaatio (J2000):  +57° 41' 45"
Etäisyys:  13,15±0,06 valovuotta eli 4,03±0,02 parsekia
Parallaksi:  248,06 ±1,39 mas
Säteisnopeus:  -33,1/-31,9 km/s
Ominaisliike:  RA:-870,23  dekl:-471,10 mas/v
 Näkyy leveysasteiden 90° N  ja 33° S välillä. 
Kruger 60 on kahdesta punaisesta kääpiöstä koostuva kaksoistähti 13,15 valovuoden päässä. Tähtien väli on keskimäärin 9,5 AU:ta vaihdellen välillä 5,5–13,5 vuotta, 44,6 vuoden kiertoajalla. Himmeämpi B-komponentti on flaretähti muuttujanimeltään DO Cephei. Flaret toistuvat epäsäännöllisesti. Flarepurkauksen aikana tähti tavallisesti kirkastuu kaksinkertaiseksi ja palaa normaaliksi 8 minuutissa. Alustavat laskelmat viittaavat siihen että komeetta 2I/Borisov olisi lähtöisin tämän tähden ympäriltä.
| Kruger 60:n kaksoistähti |
| --- | --- |
Kumppani: Kruger 60 B
Kiertoaika (P): 44,67
Isoakselin puolikas (a): 2,383
Eksentrisyys (e): 0,41
Inklinaatio (i): 167,2
Nouseva solmu (Ω): 154,5
Periastronin eepokki (T): 1970,22
| --- | --- |
Tähdet:  α Cep, γ Cep, β Cep, ζ Cep, η Cep, ι Cep, δ Cep, ε Cep, θ Cep, μ Cep, 2 UMi, ν Cep, ξ Cep, ξ Cep, κ Cep, π Cep, υ1 Cep, 11 Cep, ο Cep, 9 Cep, 24 Cep, 16 Cep, OV Cep, λ Cep, 19 Cep, 31 Cep, VV Cep, 78 Dra, 6 Cep, 30 Cep, 18 Cep, 20 Cep, 7 Cep, ρ Cep, 26 Cep, 12 Cep, 14 Cep, 4 Cep, 13 Cep, 25 Cep, 28 Cep, 77 Dra, δ Cep, RW Cep, V Cep, 15 Cep, υ Cep, T Cep, Kruger 60
Eksoplaneetat:  γ Cep Ab
Aurinkoa lähimmät tähdet
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Alfa Centauri *** | 4,365 | 7. Sirius ** | 8,583 | 13. Lacaille 9352 | 10,69 | 19. Struve 2398 ** | 11,49 | 25. YZ Ceti | 12,12 |
| 2. Barnardin tähti | 5,979 | 8. Luyten 726-8 ** | 8,728 | 14. Ross 128 | 10,94 | 20. Groombridge 34 ** | 11,65 | 26. Luytenin tähti | 12,25 |
| 3. Luhman 16 ** | ~6,58 | 9. Ross 154 | 9,672 | 15. WISE 0350-5658 | ~11,2 | 21. Epsilon Indi *** | 11,82 | 27. SCR 1845-6357 ** | 12,57 |
| 4. WISE 0855–0714 | ~7,18 | 10. Ross 248 | 10,31 | 16. EZ Aquarii *** | 11,27 | 22. DX Cancri | 11,83 | 28. Teegardenin tähti | 12,57 |
| 5. Wolf 359 | 7,782 | 11. Epsilon Eridani | 10,48 | 17. 61 Cygni ** | 11,40 | 23. Tau Ceti | 11,91 | 29. Kapteynin tähti | 12,76 |
| 6. Lalande 21185 | 8,294 | 12. WISE 1506+7027 | ~10,5 | 18. Procyon ** | 11,44 | 24. GJ 1061 | 11,99 | 30. Lacaille 8760 | 12,87 |

|  |  | Etäisyydet valovuosissa |  | ** Tähti on kaksoistähti |  | *** Tähti on kolmoistähti |  |  |  |
Kun joulu on (albumi)

| Kun joulu on Pepe Willberg |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1986
 Julkaistu: 1986
 Tyylilaji: joulumusiikki
 Levy-yhtiö: JP-Musiikki 1986 (MC), Poptori 2004 (CD)
Listasijoitukset
  Suomi: Ei sijoitusta.
Pepe Willbergin muut julkaisut
| 20 vuotta 1984 | Kun joulu on 1986 | Yksi ruusu 1986 |
Kun joulu on on suomalaisen laulaja Pepe Willbergin joululevy vuodelta 1986. Järjestyksessään se on Willbergin neljäs studioalbumi.
Albumi julkaistiin alun perin vain C-kasettina, mutta vuonna 2004 Poptori julkaisi sen CD-formaatissa.
Kappaleet > A-puoli

”Joulun kellot” (Armas Maasalo / Helmi Auvinen) – 3:14
”Heinillä härkien kaukalon” (Trad. / Martti Korpilahti) – 2:12
”Kun joulu on” (Otto Kotilainen / Alpo Noponen) – 2:38
”Taasen tultu on jouluaikaan” (Jarmo Jylhä) – 2:44
”Valkea joulu” (- White Christmas -) (Irving Berlin / Kullervo) – 3:49
”Joululaulu” (Pepe Willberg / Kirsti Willberg) – 1:53
Kappaleet > B-puoli

”En etsi valtaa loistoa” (Jean Sibelius / Zacharias Topelius) – 3:08
”Jouluyö, juhlayö” (Franz Gruber / K.O. Schönemann) – 2:26
”Joulusydän” (Jarmo Jylhä) – 3:47
”On hanget korkeat nietokset” (Jean Sibelius / Vikku Joukahainen) – 3:00
”Oi Beetlehem sä pienoinen” (Trad. / V. Arti) – 1:59
”Arkihuolesi kaikki heitä” (Leevi Madetoja / Alpo Noponen) – 2:16
Kaikki sovitukset Pepe Willberg.