stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dashi

Dashi-jauhepakkauksia.
Dashi (jap. 出汁) on japanilaisessa keittiössä käytetty liemipohja, joka valmistetaan useimmiten katsuobushista eli kuivatuista boniittilastuista ja kombu-merilevästä. Se on yksi japanilaisen keittiön tärkeimmistä perusraaka-aineista, jolla on soijaa vastaava asema.
Sana ”dashi” viittaa ulos tuomiseen tai päästämiseen, ja dashin tarkoitus onkin tuoda esiin ruoan oma maku ja vahvistaa sitä. Dashi on piilomakuna läsnä kaikkialla. Sitä on helppo valmistaa kiehauttamalla merilevää tai bonito-tonnikalahiutaleita; valmistukseen voidaan käyttää kuitenkin myös esimerkiksi pieniä kaloja. Dashiin voidaan käyttää sekä kalaa että merilevää tai vain jompaakumpaa ruoasta riippuen.
Dashin raaka-aineita voidaan keittää useita kertoja. Ensimmäinen liemi, ichiban-dashi, on laadukkain. Toista lientä, niban-dashi, käytetään esimerkiksi misokeiton pohjana. Kolmas liemi, sanban-dashi, on jo laimeampaa. Nykyisin on saatavilla veteen sekoitettavaa dashi-jauhetta, joka nopeuttaa liemen valmistamista. Japanissa vuonna 2006 tehdyn kyselytutkimuksen mukaan 74 prosenttia vastaajista oli käyttänyt ruoanlaittoon dashi-jauhetta, 51 prosenttia kombua ja 42 prosenttia katsuobushia. Myös muita raaka-aineita, kuten siitakesieniä tai niboshi-sardiineja, käytettiin yleisesti.
Dashi tuo ruokaan viidettä perusmakua, umamia. Tokion keisarillisen yliopiston professori Kikunae Ikeda löysi umamin vuonna 1907 tutkimalla kombusta keitettyä dashi-lientä.
Danny & Armi (albumi)

| Danny & Armi Danny & Armi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1978
 Formaatti: LP, C-kasetti
 Tuottaja(t): Veikko Samuli
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Kesto: 42.58
 Levy-yhtiö: Scandia-Musiikki
Listasijoitukset
  5. (syyskuu 1978)
Dannyn muut julkaisut
| Danny Story 1977 | Danny & Armi 1978 | Toinen LP 1979 |
Armin muut julkaisut
|   | Danny & Armi 1978 | Toinen LP 1979 |
Danny & Armi on Dannyn ja Armi Aavikon ensimmäinen yhteinen levy. Sitä ennen Armi oli mukana kahdessa kappaleessa albumilla Tahdon olla sulle hellä (1977). Albumi oli Suomessa korkeimmillaan listan sijalla viisi ja sitä myytiin kultalevyyn oikeuttava määrä, yli 25 000 kappaletta.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Veikko Samuli ja sanoittanut Juha Vainio. Englanninkieliset sanat Pertti Reponen.
A-puoli
Silloin vasta kaiken saan – 4.07
Vain sinua varten – 3.16
Kuin lintu rakkaalleen – 3.51
Mun sydämeni laulu – 3.36
Niin kuume nousee – 3.18
All I Have – 3.19
B-puoli
Me vain – 3.02
Leikkitoveri – 2.55
Anna minun olla näin – 4.10
Parhaat puolet – 3.32
Siltä tuntuu – 3.35
I Wanna Love You Tender – 4.17
Tuotanto

Veikko Samuli – tuottaja
Jukka Teittinen – miksaaja
Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

Jääkauden aikaisia jäästä mitattuja lämpötilavaihteluja Antarktiksella ja Grönlannissa. Ns. Keski-Veiksel-vaiheen jälkimmäisellä puoliskolla näkyy voimakasta lämpötilan heilumista.
Noin 40000 vuoden takaisista GRIP ja NGRIP- jääkairausnäytteistä otettu happi-isotooppikäyrä, jossa näkyy DO-tapahtumia. Aika kulkee kaaviokuvassa oikealta vasemmalle, toisin kuin tavallisesti. Lämmin ylhäällä, kylmä alhaalla.
Dansgaard-Oeschgerin tapahtumilla (DO-tapahtuma) tarkoitetaan viime jääkauden aikana ja lopussa tapahtuneita ilmaston muutoksia, jotka johtuivat Golfvirran äkillisestä käynnistymisestä aikaisemman jäätikön sulamisveden aiheuttaman salpautumisen jälkeen. Tutuin DO-tapahtuma oli 14 700 vuotta sitten jääkauden loppuvaiheen lämpimän Bölling-kauden alussa. DO-tapahtuman jälkeen lämpötila laski yleensä melko hitaasti satojen vuosien ajan, mutta saattoi laskea nopeastikin kohti normaalia jääkausitilaa. Näitä muutoksia tapahtui voimakkaina vain jääkauden keskikylmässä vaiheessa. Ne aiheuttivat kylmän jääkauden keskelle lauhoja "suojasäitä", interstadiaaleja, joiden vaikutus tuntui eniten Atlantin seuduilla. Golfvirta pysyy käynnissä, koska Pohjois-Atlantilla sen viilentynyt, suolainen vesi vajoaa raskaampana syvyyksiin. Lämpimällä kaudella jäätiköistä sulanut suolaton vesi esti alkujaan suolaisen Golfvirran vajoamisen alas ja siten veden kierron Pohjois-Atlantilla. Kun suolaton vesi oli ajan mukana haihtunut pois, kierto saattoi taas alkaa ja tapahtui nopea lämpeneminen. Tämä taas sulatti jäätä, mikä tuotti Golfvirran pysäyttänyttä suolatonta vettä. Näin tropiikista virrannut lämmin suolainen merivirta ja jäätikön kylmät suolattomat sulamisvedet tuottivat värähtelijän, jonka värähtelyjakso riippui veden haihtumisnopeudesta, joka oli hidas pohjoisessa kylmällä jääkaudella.
DO-tapahtumia sattui viime jääkaudella 24, ja niitä on syvämerikairausten mukaan sattunut aikaisemmillakin jääkausilla. DO-tapahtumat tuottivat jääkaudella interstadiaaleja, lämpimiä kausia. Kun jääkausi oli vasta alullaan, DO-tapahtumia ei sattunut lainkaan. Nämä jaksot kytkeytyvät pidempijaksoiseen Bondin kiertoon ja Heinrichin tapahtumiin siten että jokaista Bondin kiertoa vastaa muutama DO-tapahtuma.
Jaksollisuus

Auringon säteilyvaihtelujen uskotaan noin 1470 vuoden jaksoissa liipaisseen DO-tapahtumia. Yleisesti ollaan sitä mieltä, että jakso on vaihdellut.  Ajoitusten epätarkkuuden takia ei tiedetä ovatko DO-tapahtumat jaksollisia. Monilla alueilla ajoituksen epätarkkuus on 1000 vuoden luokkaa+/-. Jäätikkögeologi Richard Alleyn mielestä stokastista resonanssia, jollainen on osin satunnainen, osin jaksollinen. ja tapahtuvat noin 1000-2000 vuodessa. DO-tapahtumat jatkuivat holoseenilla heikentyneinä. Pohjois-Atlantissa ajelehti paljon jäätä 1400, 2800, 4300, 5900, 8100 ja 9500 vuotta sitten, toinen ajoitussarja menee 1400, 2900, 4100, 5800 ja 79900 vuotta sitten. Nämä "tuhatvuotiset heilahtelut" pienenivät noin 8100 vuotta sitten. Vuoristojäätiköissä näkyy eri pituisia vaihteluja, mm. 1500 ja 2500 vuoden jaksoja.
Aiheesta muualla

http://archive.is/20120526042006/homepage.mac.com/uriarte/circulaciontermohalina.html
Daskaleió (Argolis)

Daskaleión saari.
| --- | --- |
Muut nimet:  Daskalió (Δασκαλιό), Daskália (Δασκάλια)
Sijainti:  37°30′11″N, 22°51′54″E, Náfplio Argolis, Peloponnesos Kreikka
Saariryhmä:  Argo-Saroniset saaret
Vesialue:  Argoliinlahti
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,05 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Daskaleió (kreik. Δασκαλειό, myös Daskalió, Δασκαλιό, Daskália, Δασκάλια) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Argoliinlahdessa Tolón kylän edustalla etelään Rómvin saaresta. Saaren pinta-ala on noin 0,05 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Daskaleió kuuluu Náfplion kuntaan, Argoliin alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Saaren nimi viittaa ”opettajaan” ja sitä on selitetty sillä, että saarella olisi toiminut osmanivallan aikana salainen koulu. Toisaalta nimen on selitetty muuntuneen saaren sataman venetsialaisvallan aikaisesta nimestä Scogio di Tolon. Saarella on pieni Neitsyt Marialle ”Elävöittävälle lähteelle” (Zoodóchos Pigí) omistettu kirkko sekä jäänteitä venetsialaisvallan aikaisesta linnoituksesta.
Aarnikotka

| Aarnikotka |
| --- | --- |

Ominaisuudet
Tuntomerkit:  kotkan pääpuoli, kynnet ja siivet; leijonan takapää ja -jalat
Esiintyminen:  Egypti, Lähi-itä ja suuri osa muuta Aasiaa, osa Etelä-Eurooppaa; kotimaana pidetään Intiaa
Kansanperinne
Kansanperinteen alkuperä:  egyptiläiset ja kaksoisvirranmaalaiset tarut
Suhteet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aarnikotkia Persepolisissa.
Aarnikotka, vaakalintu tai griippi on taruolento, jolla on kotkan pää, siivet ja jalat etujalkoina sekä leijonan vartalo, takajalat ja häntä.
Aarnikotkan alkuperä on Lähi-idässä, ja se on kuvattu varhaisissa babylonialaisten, assyrialaisten ja persialaisten maalauksissa ja veistoksissa. Myöhemmin se on esiintynyt niin kreikkalaisten kuin roomalaistenkin mytologiassa.
Aarnikotkia pidettiin hyvinä ja vahvoina vartijoina, joten niiden kuvia laitettiin mielellään hautoihin ja pyhiin esineisiin. Luultavasti aarnikotkaa pidettiin pyhänä, mutta sen palvonnasta ei ole tarkempaa tietoa.
Nykyään aarnikotka esiintyy lähinnä kirjallisuudessa ja heraldiikassa.
Historia

Aarnikotkan historia ulottuu lähes neljän tuhannen vuoden taakse toisen vuosituhannen eaa. alkupuolelle. Sen on arveltu olevan peräisin muinaisen Syyrian pohjoisosista, mistä se olisi levinnyt etelään ja länteen, ehkä myös itään. Aarnikotkaa on tavattu 1500-luvun puolivälistä eaa. peräisin olevista sineteistä ja norsunluisista esineistä Etu-Aasiasta ja Kyprokselta. Kreikasta sitä on tavattu 1300-luvulta eaa. peräisin olevista esineistä. Seuraavina vuosisatoina aarnikotka-aihe levisi myös Eufratin yläjuoksulle, Assyriaan, Armeniaan, Egyptiin ja etruskien maahan Italiassa. Kreikkalaisella alueella 700–500-luvuilla aarnikotka oli melko yleinen koristeaihe maljakoissa, padoissa ja muissa tarvekaluissa sekä rahoissa ja temppeleissä.
Aarnikotka oli hiukan erinäköinen eri puolilla Lähi-itää ja Eurooppaa. Assyriassa sillä saattoi olla siipien ohella kukonharjainen tai sarvekas leijonanpää. Egyptissä sille kuvattiin aina kukonharja ja kotkanpää, mutta Kreikassa kukonharja jätettiin yleensä pois tai vaihdettiin kiharaan hevosenharjaan. Syyriassa ja Kreikassa aarnikotkalle annettiin pitkät ja suipot korvat.
Varhaisimmat aarnikotkat olivat luultavasti pahoja henkiolentoja. Assyriassa aarnikotka kuvattiin joskus taistelemassa jumalia vastaan tai jumalien alistamaksi. Minolaisessa kulttuurissa aarnikotka saattoi saalistaa tai olla saaliina. Ajan myötä aarnikotka alettiin kuvata palatsien, temppelien ja hautojen varjelijana ja suojelijana.
Kreikan tarustossa Herodotoksen mukaan maan pohjoispuolella elävät aarnikotkat vartioivat kultaa, jota yksisilmäiset arimaspit pyrkivät varastamaan. Aarnikotkan suomenkielinen nimitys tuleekin sanasta ‘aarni’, joka tarkoittaa aarteita hallitsevaa henkiolentoa. Koska arimaspit hyökkäsivät aina ratsain, aarnikotkat vihasivat erityisesti hevosia. Herodotoksen tarinaa toisti roomalainen Plinius, joka lisäsi siihen väitteen, että aarnikotkat myös itse kaivoivat kultaa. Aarnikotkat toimivat aarteenvartijoina myös intialaisessa tarustossa. Eläinkirjailija Aelianus kertoi intialaisten aarnikotkien jopa tekevän pesänsäkin kullasta.
Kreikassa aarnikotkista tuli valonjumala Foibos Apollonin aurinkovaunujen vetäjiä. Myös puolijumalaksi korotettu Aleksanteri Suuri sai neljä aarnikotkaa ratsuikseen.
Rooman valtakunnan hajottua aarnikotkasta tuli kristinuskossa Kristuksen symboli. Keskiajalla aarnikotka esiintyi myös pahana henkenä, ahneuden ruumiillistumana ja syntisen vietin symbolina. Aarnikotkan kynnessä uskottiin olevan parantavia voimia ja sen höyhenen kosketuksen uskottiin antavan sokeille näön. Keskiajalla aarnikotkat olivat suosittuja myös gargoileina.
John Mandevillen matkakertomuksissa 1300-luvulla kuvailtiin Baktriassa elävän kaikkein eniten aarnikotkia. Samoihin aikoihin aarnikotkasta tuli suosittu vaakunaeläin, joka esiintyy nykyisinkin monissa vaakunoissa ja liikemerkeissä. Aarnikotkan nimeen perustuvat myös esimerkiksi ruotsinkieliset Grip-alkuiset nimet.
Vaakunoita ja tunnuksia

Latvian vaakuna, aarnikotka oikealla.
Krimin vaakuna.
Mecklenburg-Etu-Pommerin vaakuna.
UPM:n tunnus.
Utin jääkärirykmentti.
Viron suojelupoliisi.
Vauxhall D-typen (1920) keulakuva.
Skånen läänin vaakuna
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aarnikotka Wikimedia Commonsissa
Aarnikotka vanhassa kreikkalaisessa kolikossa.
Aarnikotka keskiaikaisessa seinävaatteessa Baselista noin vuodelta 1450.
"Täytetty" aarnikotka, Kööpenhaminan Luonnontieteellinen museo.
7. huhtikuuta

7. huhtikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 97. päivä (98. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 268 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Allan, Ahvo
suomenruotsalainen kalenteri: Allan
ortodoksinen kalenteri: Lippo, Jyrki, Yrjö
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Állan
vanhemmissa kalentereissa: Arpia, Caelestinus, Egesippus, Hampus, Hegesippus, Hippi, Ingemund, Toimi
Tapahtumia

30 – Jeesus ristiinnaulittiin eräiden laskelmien mukaan (toisena mahdollisena päivämääränä pidetään 3. huhtikuuta 33).
529 – Itä-Rooman keisari Justinianus I:n lakikokoelman Corpus iuris civiliksen ensimmäinen osa valmistui.
1348 – Kaarlen yliopisto perustettiin Prahassa.
1655 – Fabio Chigistä tuli paavi Aleksanteri VII.
1795 – Ranska otti käyttöön metrin pituuden mittayksikkönä.
1906 – Vesuvius purkautui ja aiheutti tuhoa Napolissa.
1939 – Italia hyökkäsi Albaniaan.
1945 – Toinen maailmansota: Keisarillisen Japanin laivaston taistelulaiva Yamato upposi 320 kilometriä Okinawasta pohjoiseen ollessaan suorittamassa itsemurhatehtävää.
1948 – YK perusti Maailman terveysjärjestön (WHO).
1953 – Dag Hammarskjöld valittiin YK:n pääsihteeriksi.
1954 – Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhower piti ”dominoteoria”-puheensa lehdistötilaisuudessa.
1955 – Anthony Edenistä tuli Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri.
1963 – Jugoslavia julistettiin sosialistiseksi tasavallaksi ja Josip Broz Tito nimitettiin elinikäiseksi presidentiksi.
1964 – IBM julkisti System/360:n.
1969 – Internetin symbolinen syntymäpäivä: RFC 1 julkaistiin.
1980 – Iranin panttivankikriisi: Yhdysvallat katkaisi diplomaattiset suhteet Iraniin ja määräsi talouspakotteita.
1983 – Avaruussukkulalennon STS-6 aikana astronautit Story Musgrave ja Don Peterson suorittivat ensimmäisen avaruussukkulasta tehdyn avaruuskävelyn, joka kesti neljä tuntia 10 minuuttia.
1989 – Neuvostoliittolainen sukellusvene Komsomolets upposi tulipalon takia Barentsinmereen Norjan rannikolla, 42 merimiestä kuoli.
1994 – Tutsien joukkomurha alkoi Kigalissa Ruandassa.
2001 – Avaruustutkimus: Mars Odyssey -avaruusluotain laukaistiin matkaan.
2003 – Yhdysvaltalaiset joukot valloittivat Bagdadin. Saddam Husseinin hallinto kaatui kahta päivää myöhemmin.
2017 – Kuorma-auto ajoi ihmisten päälle Tukholman terrori-iskussa Drottninggatanilla. Viisi ihmistä sai surmansa ja 15 loukkaantui.
Juhlapäiviä

YK: Maailman terveyspäivä (World Health Day). Maailman terveysjärjestö koordinoi päivän viettoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 7. huhtikuuta Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 7. huhtikuuta: |  |
:  YK:n Maailman terveyspäivä (”World Health Day”)  Jackie Chan 1141 – Matildesta tuli Englannin ensimmäinen naispuolinen monarkki.  1924 – Itävaltalainen kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja Johannes Mario Simmel syntyi.  1944 – Japanilainen fyysikko Makoto Kobayashi syntyi.  1948 – Maailman terveysjärjestö (WHO) perustettiin.  1954 – Hongkongilainen näyttelijä Jackie Chan syntyi.  1990 – 158 ihmistä kuoli Oslon ja Frederikshavnin välillä liikennöineen M/S Scandinavian Starin tulipalossa.  
Katso myös: kalenteri ~ 6. huhtikuuta, 8. huhtikuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Daskaleió (Psará)

| --- | --- |
Muut nimet:  Daskalió (Δασκαλιό), Dakalió (Δακαλιό)
Sijainti:  38°33′59″N, 25°33′25″E, Psará Chíos, Pohjois-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoisen Egean saaret
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,002 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Daskaleió (kreik. Δασκαλειό) eli Daskalió (Δασκαλιό) eli Dakalió (Δακαλιό) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Psarán saaren länsirannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,002 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Daskaleió kuuluu Psarán kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.
Muinaisina aikoina saari oli yhteydessä Psarán pääsaareen kannaksen välityksellä muodostaen luonnonsataman. Se oli osa Archontíkin pronssikautista asutusta. Osmanien suorittaman vuoden 1824 Psarán verilöylyn aikaan Daskaleió oli läheisen Ágio Nikolákin ohella psarálaisten viimeisiä pakopaikkoja.
Daphne (nimi)

| Daphne, Dafne |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Nimen alkuperä:  kreik. ’laakeripuu’
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Daphne, josta tunnetaan myös rinnakkaismuoto Dafne, on naisen etunimi. Se tulee kreikan kielestä ja merkitsee laakeripuuta. Kreikkalaisessa mytologiassa esiintyy tämänniminen nymfi.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on toukokuuhun 2021 mennessä tilastoitu noin 40–60 Daphne-nimistä ja noin 10–20 Dafne-nimistä naista.
Tunnettuja Daphneja ja Dafneja

Daphne Akhurst (1903–1933), australialainen tennispelaaja
Daphne Caruana Galizia (1964–2017), maltalainen toimittaja
Daphne van Domselaar (s. 2000), alankomaalainen jalkapallomaalivahti
Dafne Fernández (s. 1985), espanjalainen näyttelijä
Daphne Hasenjager (s. 1929), eteläafrikkalainen pikajuoksija ja olympiamitalisti
Dafne Keen (s. 2005), brittiläis-espanjalainen näyttelijä
Daphne du Maurier (1907–1989), brittiläinen kirjailija
Daphne Oram (1925–2003), brittiläinen säveltäjä
Daphne Maxwell Reid (s. 1948), yhdysvaltalainen näyttelijä
Dafne Schippers (s. 1992), alankomaalainen pikajuoksija, seitsenottelija ja olympiamitalisti
Daphne Slater (s. 1941), brittiläinen pikajuoksija ja olympiamitalisti
Daphne Zuniga (s. 1962), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kuvitteellisia Daphneja ja Dafneja

Dafne, hahmo Kreikan mytologiassa
Daphne Blake, hahmo Scooby-Doo-televisiosarjoissa ja -elokuvissa
Daphne Millbrook, hahmo televisiosarjassa Heroes
Daphne Moon, hahmo televisiosarjassa Frasier
Petrus Damianus

Petrus Damianus
Petrus Damianus (myös Petrus Damiani, alun perin Pier Damiano, n. 1007 – 21/22. helmikuuta 1072) oli arvostettu munkki, josta tuli kardinaali. Dante sijoitti hänet yhdelle Paratiisin korkeimmista kehistä Franciscus Assisilaisen edelläkävijänä.
Elämä

Petrus syntyi köyhistä vanhemmista. Häntä kasvatti aluksi veli Damiano, jonka kunniaksi hän otti  nimen Petrus Damiani. Päätettyään opintonsa Parmassa ja Ravennassa hän toimi itse opettajana suurella menestyksellä, mutta vetäytyi 30 vuoden ikäisenä maailmasta ja meni Fonte Avellanan luostariin (Catria-vuoren rinteellä), jonka apotiksi hänet valittiin. Tässä toimessaan hän teki tärkeitä palveluksia useille paaveille, niin että hänet 1058 nimitettiin Ostian kardinaali-piispaksi, jonka arvon hän hyvin vastahakoisesti otti vastaan. Hän sovitti muun muassa Rooman ja Milanon kirkon välit.
Sittemmin Petrus palasi jälleen luostariin (Sta Maria Ravennassa), eli yksinkertaisena munkkina ja nöyryydestä kutsui itseään Pietari Syntiseksi (Petrus peccator). Petrus kuoli Faenzassa vuonna 1072, jättäen jälkeensä useita teologisia käsitteleviä teoksia.
Damianus nimitettiin kirkonopettajaksi vuonna 1823.
De divina omnipotentia

Yksi kuuluisimmista Damianuksen teoksista on "De divina omnipotentia" (Jumalan kaikkivaltijuudesta), ajoitettu noin vuodelle 1065. Teoksen aiheena on, pystyykö Jumala kaikkivaltiaana muuttamaan menneisyyttä? Voiko hän saada aikaan sen, että esimerkiksi Roomaa ei olisi koskaan perustettukaan?
Damianus ratkaisi ongelman esittämällä, että Jumala ei voi muuttaa menneisyyttä, mutta on silti kaikkivaltias. Ratkaisu perustui käsityksiin ajasta, sallimuksesta ja ikuisuudesta, jotka oli esitetty augustinus-boethiuslaisittain. Asioilla, jotka tapahtuvat ajallisessa historiassa, on pysyvä olemassaolo Jumalan luona hänen sallimuksessaan (providentia). Päivä, jolloin Rooma perustettiin, on meidän mielestämme tapahtunut kaukana historiassa, on kuitenkin Jumalalle nykyisyyttä. Näin Damianus esittää, että Jumalan suhde meidän menneisyyteemme on sama kuin nykyisyyteemme ja tulevaisuuteemme.
Jumalan tahdosta riippuu, mitä asioita kuuluu menneisyyteen ja mitä tulevaisuuteen, mutta Jumalan valinta on muuttumaton. Kun Jumala on valinnut tietyn tapahtuman tapahtuvaksi, se toteutuu, koska mikään ei voi estää Jumalan tahtoa toteutumasta. Jumala olisi voinut valita, että Roomaa ei olisi koskaan perustettu, mutta silloinkaan menneisyys ei olisi muuttunut, vaan olisi kokonaan toinen jo alun pitäenkin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Holopainen, Toivo J.: Peter Damian The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Toke, Leslie: St. Peter Damian Catholic Encyclopedia.  1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Keskiajan filosofia
Alkuin
Rabanus Maurus
Johannes Scotus Eriugena
Avicenna
Petrus Damianus
Avicebron
Anselm Canterburylainen
Roscellinus
Bernardus Chartreslainen
Theodoricus Chartreslainen
Avempace
Gilbertus Porretanus
Pierre Abélard
Willelmus Concheslainen
Petrus Lombardus
Johannes Salisburylainen
Averroës
Maimonides
Robert Grosseteste
Albert Suuri
Alexander Halesilainen
Petrus Hispanus
Willelmus Auvergnelainen
Henri Ghentiläinen
Roger Bacon
Bonaventura
Tuomas Akvinolainen
Sigerus Brabantilainen
Boethius Dacialainen
Mestari Eckhart
Johannes Duns Scotus
Vilhelm Occamilainen
Jean Buridan
Godefridus Fontaineslainen
Aegidius Roomalainen
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 2  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Vita Beati Romualdi
Danaidit

John William Waterhouse, Danaidit, 1903.
Danaidit (m.kreik. Δαναΐδες, Danaïdes) olivat kreikkalaisessa mytologiassa Danaoksen viisikymmentä tytärtä, jotka menivät naimisiin isänsä veljen Aigyptoksen viidenkymmenen pojan kanssa näiden painostuksesta. He murhasivat miehensä heti hääyönä isänsä käskystä. Vain yksi tyttäristä, Hypermnestra (tai Amymone) säästi miehensä Lynkeuksen, koska tämä kunnioitti hänen pyyntöään säilyä neitsyenä. Danaos suuttui tästä, mutta Afrodite puuttui tilanteeseen ja pelasti tyttären. Myöhemmin Lynkeus surmasi Danaoksen kostona veljiensä kuolemasta. Tämän jälkeen Lynkeus ja Hypermnestra perustivat Argoksen kuningasdynastian.
Joidenkin legendan versioiden mukaan danaidien täytyi Tartaoksessa eli manalassa kantaa vettä reikäpohjaisilla ruukuilla (Danaidien seulat) ja yrittää pestä pois syntinsä.
Danaidit ovat päähenkilöinä Aiskhyloksen tragediassa Turvananojat ja saman tetralogian kadonneissa osissa, jotka olivat Egyptiläiset, Danaoksen tyttäret ja satyyrinäytelmä Amymone.