stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Jokioisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helinä Svensson-Timarin muistomerkki | Vuolteenpuisto, Sivutie 6. | Pellilä | 60.809°N, 23.5188°E |  | 1998 |  |  |
| Kaatuneiden muistomerkki, Siltalankulma | Kuumantien ja Palokorventien risteys, Palokorventie 1 | Kuuma | 60.9297°N, 23.5052°E |  | 2005 |  |  |
| Kansakoulun muistomerkki | Keskuskadun ja Sahamäenkujan välissä kevyenliikenteen väylän varrella, lähin osoite Keskuskatu 20 |  | 60.8057°N, 23.4882°E |  | 1970 |  |  |
| Kansalaissodan v. 1918 punaisten muistomerkki 1 | Jokioisten kirkon hautausmaa, vanhempi osa, Kirkkokuja 143 |  | 60.8128°N, 23.4641°E |  | 1946 |  |  |
| Kansalaissodan v. 1918 punaisten muistomerkki 2 | Jokioisten kirkon hautausmaa, uudempi osa, Kirkkokuja 143 |  | 60.8132°N, 23.4629°E |  | 1946 |  |  |
| Kansalaissodan v. 1918 punaisten muistomerkki | Lammintie 448 | Lamminkylä | 60.8351°N, 23.5412°E |  | 1946 |  |  |
| Karjalaan jääneiden muistomerkki | Uuden ja vanhan hautausmaan raja, kirkon läheisyydessä, pääportista vasemmalle |  | 60.8126°N, 23.4647°E |  | 1954 |  |  |
| Miina Sillanpään muistomerkki | Vaulammintie, Jokioisten Pappilamuseosta länteen |  | 60.8°N, 23.4713°E |  | 1951 |  |  |
| Paimentyttöpatsas | Lähellä Jokioisten kirkkoa, vanhalla hautausmaan osalla |  | 60.8125°N, 23.4654°E | Wirkkala, IlmariIlmari Wirkkala | 1962 |  |  |
| Sankarimuistomerkki Elämä jatkuu | Jokioisten kirkon sankarihautausmaa,  Kirkkokuja 143 |  | 60.8123°N, 23.465°E | Tirronen, ArmasArmas Tirronen | 1949 |  |  |
| Siirtoväen muistokivi | Peltosuo, Murronkulmantie 102 | Murronkulma | 60.7832°N, 23.5026°E |  | 1999 |  |  |
| Sotaan lähteneiden muistomerkki | Mäntypuiston päiväkodin edusta, Keskuskatu 20 |  | 60.8052°N, 23.4884°E |  | 1988 |  |  |
| Torpparipatsas | Jokioisten kartanon puisto, Humppilantien varressa |  | 60.809°N, 23.4826°E | Kallio, KalervoKalervo Kallio | 1965 |  |  |
| Veteraanikivi | Veteraanipuisto, Keskuskatu 18 (sijaintietona katuosoite) |  | 60.8052°N, 23.4873°E |  | 2007 |  |   |
Nuorallakävely

Nuorallakävelijä Etelä-Koreassa, missä lajilla on virallisesti määritelty asema tärkeänä kansallisena kulttuuriomaisuutena.
Nuorallakävely eli nuorallatanssi on tasapainotaitelua ja akrobatian harjoittamista korkealle pingotetulla vaijerilla tai köydellä. Nuorallatanssijat esiintyvät tavallisesti sirkuksissa tai muunkaltaisissa järjestetyissä näytöksissä.
Nuorallakävelyssä on kaksi pääsuuntausta: tiukaksi pingotetulla tai löysällä köydellä kävely, joilla kävelyn suoritustapa eroaa periaatteella toisistaan. Tiukalla köydellä nuorallatanssija pysyy tasapainossa muuttelemalla oman kehonsa painopistettä tai käyttämällä tasapainottelun apuna jotakin apuvälinettä. Sen sijaan löysemmällä köydellä nuorallatanssija voi liikuttaa köyttä oman kehonsa avulla.
Eräs pitkän aikaa suosiossa ollut nuorallakävelytaidon esittelymuoto on Niagaran putousten yli käveleminen.
Tunnetuin suomalainen nuorallakävelijä on Antti Tuomento. Hän on ylittänyt muun muassa Imatrankosken, Kokemäenjoen sekä Salpausselän mäkimontun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nuorallakävely Wikimedia Commonsissa
Nippon TV

| Nippon TV |
| --- | --- |

Perustettu:  28. elokuuta 1953
Kotipaikka:  Tokio, Japani
Kotisivu:  ntv.co.jp
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nippon TV (toisinaan lyhennettynä NTV) on japanilainen televisioyhtiö, joka perustettiin 28. elokuuta 1953. Nippon TV:n pääkonttori sijaitsee Tokiossa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (japaniksi)
Nothing But Trouble (soundtrack)

| Nothing But Trouble Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Julkaistu: 1991
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Tupac Shakur
 Tyylilaji: soundtrack
 Levy-yhtiö: Warner Bros.
Nothing But Trouble (soundtrack) on virallinen soundtrack-albumi vuonna 1991 julkaistuun saman nimiseen elokuvaan.
Kappaleet

The Good Life (Ray Charles)
Same Song (Digital Underground yhdessä Tupac Shakurin & Dan Aykroydin kanssa)
Get Over (Nick Scotti)
Big Girls Don't Cry (Frankie Valli & The Four Seasons)
Tie The Knot (Digital Underground)
Bonestripper (Damn Yankees)
Atlantic City (Is A Party Town) (Elwood Blues Revue)
La Chanka (Bertila Damas)
I Mean I Love You (Hank Williams, Jr.)
Valkenvania Suite (Michael Kamen)
Arviot

Allmusic:
Aiheesta muualla

Nothing But Trouble discogs.com -sivustolla
Luettelo säveltäjistä

Luettelo merkittävistä länsimaisen taidemusiikin säveltäjistä aikakausittain sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä.
Keskiaika

François Andrieu
Guido Arezzolainen
Hildegard Bingeniläinen
Johannes Ciconia
Martinus Fabri
Francesco Landini
Leoninus
Guillaume de Machaut
Perotinus
Matteo da Perugia
Philippe de Vitry
Renessanssi

| --- | --- |
 Alexander Agricola  Martin Agricola  Marco dall'Aquila  Filippo Azzaiolo  Gilles Binchois  Antoine Brumel  William Byrd  Thomas Campion  John Cooper  Giovanni Maria da Crema  Josquin Des Prez  John Dowland  Guillaume Dufay  Costanzo Festa  Andrea Gabrieli  Giovanni Gabrieli  Carlo Gesualdo  Orlando Gibbons  Claude Goudimel  Nicolas Gombert :  Tobias Hume  Heinrich Isaac  Orlando di Lasso  Vicente Lusitano  Luzzasco Luzzaschi  Francesco Canova da Milano  Claudio Monteverdi  Hans Newsidler  Jacob Obrecht  Johannes Ockeghem  Giovanni Pierluigi da Palestrina  Michael Praetorius  Vincenzo Ruffo  Thomas Tallis  John Taverner  Philippe Verdelot  Tomás Luis de Victoria  Adrian Willaert  Oswald von Wolkenstein
Barokki

| --- | --- |
 Evaristo Abaco  Tomaso Albinoni  Domenico Alberti  Gregorio Allegri  Johann Sebastian Bach  Heinrich Ignaz Biber  Jean-Philippe Borbollono  Dietrich Buxtehude  Antonio Caldara  Thomas Campion  Marc Antoine Charpentier  Jeremiah Clarke  John Cooper  Arcangelo Corelli  François Couperin  John Dowland  Johann Friedrich Fasch  Johann Caspar Fischer  Girolamo Frescobaldi  Baldassare Galuppi  Francesco Geminiani  Orlando Gibbons  Maurice Greene  Georg Friedrich Händel :  Tobias Hume  Jean-Marie Leclair  Richard Leveridge  Pietro Locatelli  Jean-Baptiste Lully  Claudio Monteverdi  Johann Pachelbel  Giovanni Battista Pergolesi  Michael Praetorius  Henry Purcell  Johann Joachim Quantz  Jean-Philippe Rameau  Alessandro Scarlatti  Domenico Scarlatti  Samuel Scheidt  Heinrich Schütz  Jan Pieterszoon Sweelinck  Jacopo Peri  Giuseppe Tartini  Georg Philipp Telemann  Antonio Vivaldi  Silvius Leopold Weiss  Jan Zach  Domenico Zipoli
Klassismi

| --- | --- |
 Karl Friedrich Abel  Domenico Alberti  Carl Philipp Emanuel Bach  Johann Christian Bach  Wilhelm Friedemann Bach  Ludwig van Beethoven  Maksym Berezovsky  William Billings  Luigi Boccherini  Giuseppe Bonno  Dmitri Bortnjanski  William Boyce  Carlo Antonio Campioni  Ferdinando Carulli  Luigi Cherubini  Domenico Cimarosa  Muzio Clementi  Franz Danzi  Carl Ditters von Dittersdorf  Jacques Duphly  John Field :  Baldassare Galuppi  Christoph Willibald Gluck  André Grétry  Joseph Haydn  Michael Haydn  Pieter Hellendaal  Johann Nepomuk Hummel  Joseph Martin Kraus  Andrea Luchesi  Leopold Mozart  Wolfgang Amadeus Mozart  Josef Mysliveček  Giovanni Battista Pergolesi  François-André Danican Philidor  Antonio Rosetti  Antonio Salieri  Giovanni Battista Sammartini  Johann Schobert  Antonio Soler  Fernando Sor  Georg Christoph Wagenseil
Varhais- ja täysromantiikka

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ludwig van Beethoven  Adolphe Adam  Charles-Valentin Alkan  Daniel Auber  Francis Edward Bache  Michael William Balfe  Vincenzo Bellini  Hector Berlioz  Franz Berwald  Georges Bizet  Aleksandr Borodin  Johannes Brahms  Anton Bruckner  Johann Friedrich Franz Burgmüller  Norbert Burgmüller  Ferdinando Carulli  Frédéric Chopin  Carl Czerny  Edouard Deldevez  Léo Delibes  Gaetano Donizetti  Alexander Dreyschock  Ferenc Erkel  |  John Field  Niels Wilhelm Gade  Mihail Glinka  Louis Moreau Gottschalk  Charles Gounod  Adolf von Henselt  Henri Herz  Johann Nepomuk Hummel  Friedrich Kiel  Theodor Kullak  Édouard Lalo  Joseph Lanner  Franz Liszt  Carl Loewe  Albert Lortzing  Fanny Mendelssohn  Felix Mendelssohn  Giacomo Meyerbeer  Ignaz Moscheles  Moritz Moszkowski  Modest Musorgski  Carl Otto Nicolai  Jacques Offenbach  |  George Onslow  Niccolò Paganini  Amilcare Ponchielli  Antonín Reicha  Ferdinand Ries  Gioacchino Rossini  Franz Schubert  Clara Schumann  Robert Schumann  Antonio Soler  Louis Spohr  Johann Strauss nuorempi  Johann Strauss vanhempi  Josef Strauss  Franz von Suppé  Pjotr Tšaikovski  Giuseppe Verdi  Robert Volkmann  Richard Wagner  Carl Maria von Weber  Henryk Wieniawski  |
Myöhäis- ja kansallisromantiikka

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Isaac Albéniz  Hugo Alfvén  Anton Arenski  Mili Balakirev  Amy Beach  Arrigo Boito  Max Bruch  Ferruccio Busoni  Cécile Chaminade  Gustave Charpentier  Ernest Chausson  Francesco Cilea  César Cui  Eugen d'Albert  Claude Debussy  Frederick Delius  Luigi Denza  Vincent d'Indy  Ernő Dohnányi  Paul Dukas  Antonín Dvořák  Edward Elgar  Gabriel Fauré  Zdeněk Fibich  Johann Fuchs  |  Robert Fuchs  César Franck  Aleksandr Glazunov  Karl Goldmark  Enrique Granados  Edvard Grieg  Engelbert Humperdinck  Vasili Kalinnikov  Viktor Kosenko  Ruggiero Leoncavallo  Anatoli Ljadov  Sergei Ljapunov  Mykola Lysenko  Edward MacDowell  Albéric Magnard  Gustav Mahler  Giuseppe Martucci  Jules Massenet  Carl Nielsen  Gabriel Pierné  Giacomo Puccini  Maurice Ravel  Max Reger  Ottorino Respighi  Nikolai Rimski-Korsakov  |  Anton Rubinstein  Camille Saint-Saëns  Pablo de Sarasate  Erik Satie  Franz Xaver Scharwenka  Franz Schmidt  Déodat de Séverac  Jean Sibelius  Christian Sinding  Aleksandr Skrjabin  Bedřich Smetana  John Stainer  Wilhelm Stenhammar  Richard Strauss  Josef Suk  Arthur Sullivan  Johan Svendsen  Sergei Tanejev  Francisco Tarrega  Émile Waldteufel  Felix Weingartner  Charles-Marie Widor  Ralph Vaughan Williams  Hugo Wolf  |
1900-luvun alkupuoli

| --- | --- |
 Béla Bartók  Sergei Bortkiewicz  Joseph Canteloube  Marcel Dupré  Maurice Duruflé  Manuel de Falla  George Gershwin  Reinhold Glière  Alexander Goedicke  Aleksandr Gretšaninov  Reynaldo Hahn  Gustav Holst  Arthur Honegger  Leoš Janáček  Joseph Jongen  Erich Korngold  Franz Lehár  Joseph Marx :  Nikolai Karlovitš Medtner  Darius Milhaud  Carl Orff  Ignacy Paderewski  Francis Poulenc  Sergei Prokofjev  Sergei Rahmaninov  Othmar Schoeck  Arnold Schönberg  Kaikhosru Shapurji Sorabji  Dmitri Šostakovitš  Eduard Strauss  Igor Stravinski  Ernst Toch  José Vianna da Motta  Louis Vierne  Anton Webern  Eugène Ysaÿe
1900-luvun loppupuoli

Leonard Bernstein
Pierre Boulez
Benjamin Britten
John Cage
Aaron Copland
Norman Dello Joio
Naji Hakim
Olivier Messiaen
Joaquín Rodrigo
Alfred Schnittke
Karlheinz Stockhausen
Bernd Alois Zimmermann
Nykyaika

Michel van der Aa
John Adams
George Benjamin
Erik Bergman
Pierre Boulez
Unsuk Chin
Henri Dutilleux
Beat Furrer
Philip Glass
Heiner Goebbels
H K Gruber
Naji Hakim
York Höller
Oliver Knussen
Olli Kortekangas
György Kurtág
György Ligeti
Magnus Lindberg
Arvo Pärt
Jukka Tiensuu
Suomalaisia säveltäjiä

| --- | --- |
 Kalevi Aho  Erik Bergman  Bernhard Henrik Crusell  Cecilia Damström  Einar Englund  Sebastian Fagerlund  Kimmo Hakola  Paavo Heininen  Mikko Heiniö  Armas Järnefelt  Jouni Kaipainen  Heino Kaski  Yrjö Kilpinen  Uuno Klami  Joonas Kokkonen  Olli Kortekangas  Jukka Koskinen  Toivo Kuula  Jukka-Pekka Lehto  Magnus Lindberg  Armas Maasalo  Leevi Madetoja :  Erkki Melartin  Aarre Merikanto  Oskar Merikanto  Usko Meriläinen  Juhani Nuorvala  Selim Palmgren  Ernest Pingoud  Veli-Matti Puumala  Väinö Raitio  Einojuhani Rautavaara  Osmo Tapio Räihälä  Kaija Saariaho  Aulis Sallinen  Esa-Pekka Salonen  Jean Sibelius  Outi Tarkiainen  Jukka Tiensuu  Harri Vuori  Lotta Wennäkoski  Sauli Zinovjev
Okatana (joki)

Okatana on joki pohjoisessa Namibiassa. Siinä on vettä ainoastaan sadeaikana. Se muodostaa osan Cuvelain altaasta. Siinä on kaksi uomaa, toinen kulkee Oshakatin läpi, muodostaen Oshakatin läntisen ja itäisen vaalipiirin rajan; toinen kulkee kaupungin itäpuolella. Nämä kaksi uomaa yhtyvät toisiinsa Oshakatin eteläpuolella, mistä joki virtaa Etoshan suolatasangolle.
Joki on veden lähteenä lähiseutujen asukkaille ja sen vettä käytetään myös kasteluun sadeaikana. Tuolloin sillä on vaikutusta alueen asukkaisiin taloudelliselta, sosiaaliselta kannalta. Se vaikuttaa myös koulutukseen, sillä tulvien aikana koulut ovat suljettuina, sillä oppilaiden ja opettajien on vaikea ylittää joki.
Nokia Asha 306

| Nokia Asha 306 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  2012
Mitat:  110,3 × 53,8 × 12,8  mm
Paino:  96 g
Liitännät:  Micro-USB-latausliitäntä  Micro-USB-liitäntä ohjelmistopäivitysten asennukseen  Micro-USB-dataliitäntä  Micro-USB-B  3,5 mm:n Nokia AV -liitäntä  2,0 mm:n latausliitäntä  Micro-USB 2.0
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia Asha 306 on Nokian vuonna 2012 julkaisema Asha-puhelinsarjaan kuuluva puhelin. Siinä on resistiivinen kosketusnäyttö. Sen näytön koko on kolme tuumaa ja siinä on 2 megapikselin kamera.
Aiheesta muualla

Nokia Asha 306
Nokia Asha 306 – Tuki
Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Lylyn viestivarikko

Lylyn Varikko (lyh. LyV), entinen Lylyn Viestivarikko (LyVV) oli Puolustusvoimien viestijoukkojen kalustoa varastoinut, huoltanut ja ylläpitänyt laitos, joka kuuluu nykyisin Millog Oy:lle. Lylyn Viestivarikko tuottaa itsenäisenä tulosyksikkönä elektroniikka-alan materiaalipalveluja puolustusvoimien esikunnille ja joukoille. Varikko ottaa vastaan, muuttaa sotavarusteeksi, huoltaa, varastoi, jakaa ja poistaa käytöstä puolustusvoimille hankittua toimialansa materiaalia.
Varikko kuului aikaisemmin Maavoimien Materiaalilaitokseen ja sitä ennen vuoden 1993 alusta Puolustusvoimien Materiaalilaitokseen. Ennen Millogille siirtymistään vuoden 2009 alussa varikko nimettiin Lylyn Varikoksi (LyV) ja liitettiin Elektroniikkalaitokseen.
Laitoksen vastuulla on alueellisten viestijoukkojen materiaali, Suomen kansainvälisten joukkojen viestimateriaali, puolustusvoimien kiinteän televerkon materiaali, kenttäsähkömateriaali sekä maalilaitteet.
Toiminta ja historia

Viestivarikon toiminta alkoi 22. lokakuuta 1939 Espoon Leppävaarassa. Varikko siirrettiin syksyllä 1940 Juupajoen Korkeakoskelle, mistä se siirrettiin nykyiselle paikalleen Juupajoen Lylyyn 22. marraskuuta 1940.
Varikon lisäksi sinne tulivat myös huoltotoiminnot, kun vuonna 1945 varikolle perustettiin maavoimien pääviestikorjaamo muutamaa vuotta myöhemmin 1945. Pääviestikorjaamo siirrettiin Riihimäelle 2. kesäkuuta 1960, jolloin siirretystä osasta tuli Viestikeskuskorjaamo.
Varikon viimeinen komentaja vuoden 2008 loppuun saakka oli everstiluutnantti Ari Nurminen (s. 1955). Hänen edeltäjänään vuoteen 2003 toimi evl Paavo Seppänen.
SA-kauppa

Laitoksen alueella oli vuoteen 2010 saakka SA-Kauppa, joka myi puolustusvoimien käytöstä poistamaa materiaalia sekä vuonna 1977 perustettu Lylyn Varikon viestimuseo. Sekä museo että entinen myymälä ovat Millog Oy:n alaisuudessa. Ainoa SA-Kauppa on nykyisin Hämeenlinnassa  . Lisäksi viestivarikolla on vapaaehtoista maanpuolustustoimintaa, jota harjoittavat lähinnä pirkanmaalaiset vapaaehtoiset Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen piirissä.
Luettelo Tampereen elokuvateattereista

Tämä on luettelo Tampereen elokuvateattereista, mukaan lukien sekä toimintansa lopettaneet että nykyiset.
Luettelo

| Nimi | Aloitti | Lopetti | Sijainti | Omistaja(t) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ympäri Maailman Hämeenkatu 8 Imatra ("vanha Imatra") | 23. joulukuuta 1905 | 1918 | Koskikatu (Ruuskasen talo) Hämeenkatu 8 (elokuu 1907–) |  ? Oy Maat ja Kansat (maaliskuu 1906–) ? (1910–) |  |
| Petit ("Iisakin kirkko", "Petka") | 17. syyskuuta 1911 | kevät 1987 | Hämeenkatu 31 | Isak Julin Adams Filmi |  |
| Scala | tammikuu 1912 | kevät 1938 | Hämeenkatu 24 | Pohjoismainen Biografi Komppania |  |
| Elävien Kuvien ja Konsertti-Teatteri Aino |  | 1917? | Sandbergin talo |  |  |
| Olympia | 30. joulukuuta 1917 | 1986 | Satakunnankatu 10 |  |  |
| Sointu Lyyra | 16. helmikuuta 1919 | kevät 1921 | Puutarhakatu 11 |  |  |
| Apollo Imatra ("uusi Imatra") | elokuu 1923 | 23. lokakuuta 1927 | Hämeenkatu 12 |  |  |
| Kinema | 26. marraskuuta 1923 | 15. toukokuuta 1964 | Satakunnankatu 25 |  |  |
| Maxim | 12. lokakuuta 1925 | heinäkuu 1965 | Tuomikirkonkatu 30 |  |  |
| Häme | 8. helmikuuta 1928 |  ? | Hatanpään valtatie 6 | Kinosto |  |
| Tuulensuu Kino-Palatsi | 18. elokuuta 1929 | 27. maaliskuuta 1991 | Hämeenkatu 30 |  ? Suomi-Filmi Adams-Filmi Finnkino Kelajo-yhtiö Kerros-Haka |  |
| Kino Kino Adams Adams | 1937 | maaliskuu 1999 | Hämeenkatu 9 (Varman talo) | Adams Filmi |   |
| Hällä | 26. toukokuuta 1940 | syyskuu 2001 | Hämeenkatu 25 (Turvan talo) | Kinosto |  |
| Pirkka Studio Pirkka | 24. maaliskuuta 1946 | 31. tammikuuta 1992 | Pirkankatu 18 | Suomi-Filmi Pirkanmaan elokuvakeskus |  |
| Ilves | 24. maaliskuuta 1950 | 1985 (tai 1989) | Itsenäisyydenkatu 12 | Suomi-Filmi |  |
| Nordia |  ? |  ? | Hallituskatu |  | [lähde? ] |
| Royal | 1979 | 1987 | Puutarhakatu 21 |  |  |
| Bio Bio Cine Atlas | 1988 | (toiminnassa) | Hatanpään valtatie 1 (Koskikeskus) | Finnkino   Oy S.a.m.i. Films Ltd. (1999–2003) |  |
| Cinola | 1991 | (toiminnassa, lakkautettuna 22. huhtikuuta – 26. lokakuuta 2017) | Lindforsinkatu 1–3 (Hervannan toimintakeskus) | Pirkanmaan elokuvakeskus |  |
| Niagara | 1992 | (toiminnassa) | Kehräsaari | Pirkanmaan elokuvakeskus |  |
| Plevna | 1999 | (toiminnassa) | Itäinenkatu 4 (Plevna) | Finnkino |  |
Okasolusyöpä

Ihon okasolusyöpää käsivarressa.
Okasolusyöpä tai levyepiteelikarsinooma, spinosellulaarinen karsinooma, on kerrostuneen epiteelin tai sen kaltaiseksi muuttuneen muun epiteelin syöpä. Sitä voi esiintyä ihossa tai keuhkoputken, kohdunkaulan tai ruokatorven limakalvossa.
Ihon okasolusyöpä eli spinaliooma on lähtöisin ihon uloimman kerroksen eli orvaskeden sarveissoluista. Kyhmy sijaitsee yleisimmin kasvoissa tai muualla päässä, tai kädenselissä. Se kasvaa nopeasti parissa kuukaudessa, muuttuu karstaiseksi ja haavautuu herkästi. Tautia tavataan Suomessa vuosittain noin 1 700 uutta tapausta. Tapausten ilmaantuvuus kasvaa 50. ikävuoden jälkeen. Ihon okasolusyöpä on yleensä parannettavissa leikkaamalla, mutta 2–5 prosentissa ennuste on huono, sillä syöpä on lähettänyt etäpesäkkeitä.
Luettelo syöpätaudeista
A

Aivokasvain
E

Eturauhassyöpä
H

Haimasyöpä
Hypereosinofiilinen syndrooma
I

Ihosyöpä
Imukudossyöpä
K

Keuhkosyöpä
Kielisyöpä
Kilpirauhassyöpä
Kivessyöpä
Kohdunkaulan syöpä
Kohdunrungon syöpä
Kurkkusyöpä
L

Leukemia
Levyepiteelisyöpä
Lymfooma
M

Mahasyöpä
Maksasyöpä
Melanooma (Tummasolusyöpä)
Munasarjasyöpä
Munuaissyöpä
N

Nenäsyöpä
P

Pernasyöpä
Peräaukon syöpä
Paksusuolen syöpä
R

Retinoblastooma
Rintasyöpä
Pagetin maitorauhastauti
Ruokatorven syöpä
S

Suusyöpä
Sydänsyöpä
T

Tyvisolusyöpä eli basaliooma
V

Verkkokalvosyöpä
Virtsaputken syöpä
Virtsarakon syöpä
Noureddine Morceli

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Noureddine Morceli Ateenan MM-kilpailuissa 1997. |  Noureddine Morceli Ateenan MM-kilpailuissa 1997. |  Noureddine Morceli Ateenan MM-kilpailuissa 1997. |  |
Maa:   Algeria
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | 1 500 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tokio 1991 | 1 500 m |  |
|  Kultaa | Stuttgart 1993 | 1 500 m |  |
|  Kultaa | Göteborg 1995 | 1 500 m |  |
Noureddine Morceli (arab. نور الدين مرسلي‎, s. 28. helmikuuta 1970 Ténès, Algeria) on algerialainen entinen maileri, joka 1990-luvun puolivälissä hallitsi miesten 1 500 metrin juoksua. Morceli voitti matkalla yhden olympiakullan, sisäratojen maailmanmestaruuden ja kolme peräkkäistä ulkoratojen maailmanmestaruutta.
Morceli nousi juoksumaailman tietoisuuteen voitettuaan nuorten MM-hopeaa 1 500 metrillä vuonna 1988. Vuonna 1991 hän juoksi Sevillassa matkan uuden sisäratojen maailmanennätyksen ja yhdeksän päivää myöhemmin MM-kisoissa samalla radalla hän voitti maailmanmestaruuden. Samana vuonna Tokion MM-kisoissa ulkoradoilla hän jälleen voitti kultamitalin.
Vuosina 1992–1996 Morceli juoksi 45 kilpailua 1 500 metrillä ja maililla, ja voitti niistä kaikki. Tänä aikana hän teki kuusi maailmanennätystä (1 500 m, maili, 2 000 m, 3 000 m ja sisäratojen 1 000 m ja 1 500 m). GP-kisasarjan hän voitti vuonna 1994. Tuona aikana hän voitti lisäksi kaksi ulkoratojen maailmanmestaruutta: 1993 Stuttgartissa ja 1995 Göteborgissa sekä olympiakultaa 1996 Atlantassa. Hänen valmentajanaan toimi isoveli Abderrahmane, joka vuonna 1977 juoksi 1 500 metriä aikaan 3.36,26.
Saavutuksia 1 500 metrillä

Kesäolympialaiset 2000: välierässä 12. sija, 4.00,78  Sydney, 27. syyskuuta 2000
MM-kilpailut 1999: välierässä 6. sija, 3.37,32, Sevilla, 22. elokuuta 1999
MM-kilpailut 1997: 4. sija, 3.37,37, Ateena, 6. elokuuta 1997
IAAF:n Grand Prix -finaali 1996: 2. sija, 3.39,69, Milano, 7. syyskuuta 1996
Kesäolympialaiset 1996: kultaa, 3.35,78, Atlanta, 3. elokuuta 1996
IAAF:n Grand Prix -finaali 1995: 1. sija, 3.28,37, Monaco, 9. syyskuuta 1995
MM-kilpailut 1995: kultaa, 3.33,73, Göteborg 13. elokuuta 1995
Yleisurheilun maailmancup 1994: 1. sija, 3.34,70, Lontoo, 10. syyskuuta 1994
IAAF:n Grand Prix -finaali 1994: 1. sija, 3.40,89, Pariisi, 3. syyskuuta 1994
IAAF:n Grand Prix -finaali 1993: 1. sija, 3.31,60, Lontoo, 10. syyskuuta 1993
MM-kilpailut 1993: kultaa, 3.34,24, Stuttgart, 22. elokuuta 1993
Kesäolympialaiset 1992: 7. sija, 3.41,70, Barcelona, 8. elokuuta 1992
MM-kilpailut 1991: kultaa, 3.32,84, Tokio, 1. syyskuuta 1991
Sisäratojen MM-kilpailut 1991: kultaa,  3.41,57, Sevilla, 9. maaliskuuta 1991
Nuorten MM-kilpailut 1988: hopeaa, 3.46,93, Sudbury, 31. heinäkuuta 1988
Henkilökohtaiset ennätykset

800 m: 1.44,79, Annaba, 29. heinäkuuta 1991
1 000 m: 2.13,73, Villeneuve-d'Ascq, 2. heinäkuuta 1993
1 500 m: 3.27,37, Nizza, 12. heinäkuuta 1995
maili: 3.44,39, Rieti, 5. syyskuuta 1993
2 000 m: 4.47,88, Pariisi, 4. heinäkuuta 1995
3 000 m: 7.25,11, Monaco, 1. elokuuta 1994
5 000 m: 13.03,85, Zürich, 17. elokuuta 1994
Nippon Budōkan

Nippon Budōkan
Karate
Kendō
Nippon Budōkan (jap. 日本武道館, tunnetaan myös nimellä Budōkan) on suuri monitoimihalli Tokion keskustassa. Budōkan on tunnettu esimerkiksi urheilutapahtumien ja musiikkikonserttien pitopaikkana. Alun perin Budōkan rakennettiin kesäolympialaisia 1964 varten. Katsomoon mahtuu 11 000 katsojaa judo- ja karatetapahtumissa.
The Beatlesin Live At Budokan on äänitetty areenalla vuonna 1965. Vuonna 1977 Kiss soitti areenalla viisi loppuunmyytyä konserttia rikkoen samalla The Beatlesin neljän loppuunmyydyn konsertin määrän.