stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ryökäsvesi-Liekune
Maantietoa

Ryökäsvesi-Liekuneen järvialue on 19,8 kilometriä pitkä, 7,7 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 5 021 hehtaaria eli 50,2 neliökilometriä. Järvialtaita erottaa neljä kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä niemi, jonka eteläosassa sijaitsee Hirvensalmen kirkonkylä. Niemenkärjen eteen jää noin 250 metriä leveä salmi, jonka keskellä sijaitsee Rapasaari. Saaren pohjoispuolinen salmi on nimeltään Hirvensalmi ja eteläpuolinen Haukonsalmi. Salmet ylittää seututie 429. Järvialtaissa on kartan mukaan yhteensä 162 saarta ja niiden rantaviivan yhteispituus on 208,7 kilometriä.
Järvi sijaitsee drumliinialueella ja sen ympäristön mäet ovat moreenimäkiä eli drumliineja. Nimeltä mainiten niitä ovat esimerkiksi Vahvamäki, Mäkärämäki, Raappalanmäki, Iikanmäki, Hasanmäki, Palomäki, Onttojenmäki ja Merrasmäki. Ryökäsjärven itärantaa seuraa katkonainen harjujakso, jonka erottaa maastossa selvästi Hintsalanjoen alueella, Haapasaaressa, Rehniönniemellä ja Vilkonharjulla.
Maantietoa > Liekune

Liekune on 10,0 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta mitattuna noin 1 350 hehtaaria. Samankokoisen Vahvajärven erottaa Liekuneesta yli kilometrin leveä kanna. Hirvensalmen taajama-alueen läpi kulkeva seututie seuraa Liekuneen itärantaa. Järvenosan rannoilla on vapaa-ajan asutusta, mutta kiinteää asutusta on vain paikoitellen. Teollisuutta edustaa lounaisrantaan sijoitettu saha, jonka pohjoispuolella on vedenpuhdistamo. Rantojen läheisyydessä sijaitsee Suonsalmen, Noukkalanmäen, Pöyryn, Rajarannan, Haukonmäen ja Humpurinmäen kulmakunnat ja asuinalueet. Järvelle näkyviä mäkiä ovat länsipuolella ainakin 165 metrin korkeuteen kohoava Vahvamäki, jonka laella on peltoviljelyä, ja itäpuolella 155 metrin korkeuteen kohoava Onttojenmäki. Sen juurella järven rannassa toimii leirintäalue. Rantaviivan erityispiirteen muodostaa yli kilometrin pituinen Tihuniemi, joka työntyy järvelle pohjoisen suuntaan. Sen suojaan länsipuolelle jää Tihulahti ja Maariansaaren väliin Kellarilahti.
Liekuneessa on kartasta laskettuna 47 saarta eli alle kolmanneksen kaikista saarista. Kirkonkylän edustalla sijaitsevat esimerkiksi Lehtinen, Koirasaari yhdessä Kalliosaaren kanssa ja suuri Siikasaari. Peurasaari näyttää kartassa maatuneen mantereeseen kiinni. Kankaistensaari on hyvin pitkä ja kapea saari. Kuikkosaari, Pöyryn Lehtinen, Lehtisenluodot ja Kotkatsalo muodostavat luonnonsuojelualueen. Maariansaareen johtaa tie vapaa-ajan asunnoille. Järvenosan pohjoisosassa on kivikkoista ja pieniä luotoja. Siellä sijaitsevia saaria ovat esimerkiksi Eljas, Hunttana, Satusaari, Pitkäsaari, Kummelisaari ja Hoikkasaari. Suonsalmen kanavan ruoppausmaat on kasattu kummallekin puolelle kanavaa Tekoniemeksi ja Tekosaareksi. Järven rajana voidaan pitää seututien 431 siltaa, joka ylittää Suonsalmen. Järvenosan eteläpäästä saa alkunsa Kissakosken kanava, joka päättyy 850 metrin jälkeen Kissakosken voimalaitokselle.
Maantietoa > Ryökäsvesi

Ryökäsvesi on 13,7 kilometriä pitkä ja 7,2 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta mitattuna noin 3 680 hehtaaria. Järvenosat ovat varsin erilaisia. Kun Liekune on pitkänomainen järviallas, on Ryökäsvesi rikkonaisempi. Sen kaksi suurta niemeä Rehniönniemi ja Kilkinsaarien niemi ovat rantaviivaltaan monipolvisia niemiä, joiden suojiin jää pitkiä lahtia. Rehniönniemi on lähes neljä kilometriä pitkä. Sen niemenkärjen sisään jää Köyhälahti ja niemen taakse itäpuolella jää suojaan yhdeksän kilometriä pitkä lahti Kotkatvesi. Lahdensuun eteläpuolella sijaitsee suuri Haapasaari ja saaren eteläpuolella aukeaa järvenselälle Merraslahti. Merraslahden eteläpuolella työntyy länteen päin Kilkinsaaret niminen yli 3,5 kilometriä pitkä niemi. Niemen edustalla sijaitsee suuret saaret Häyrynen ja Vuohisaari, jotka osaltaan sulkevat niemen eteläpuolelle Hintikanselän. Hintikanselkä on laaja lahti, jolla on suuri järvenselkä. Siitä työntyy etelään kapea Lamminlahti. Ryökäsveden itärannassa sijaitsee kilometrin leveä Särkiniemi, joka suojaan jää Mäntykaarteenlahti. Aiemmin toteutettu järvenlasku näkyy vielä selvästi paikannimistössä. Kilkinsaaret ovat maatuneet niemeksi, Särkiniemen edustalla sijaitsevat Naurissaari ja Kangassaari ovat yhdistyneet yhdeksi saareksi ja pohjoisosissa sijaitsevat Papinsaaret muodostavat nykyään yhden saaren. Papinsaarien itäpuolella oleva Köyhäsaari on nykyään niemi, jonka kannaksella kulkee tie. Papinsaaret suojaavat järvenosan luoteista osaa Urmaslahtea, jonka länsipuolella sijaitsee Hirvensalmen kirkonkylään päättyvä niemi.
Järvenosan ympäristössä kohoaa muutama matala mäki, joka erottuu järvelle saakka. Metsäinen Merrasmäki kohoaa itärannalla 165 metrin korkeuteen. Se näkyy lähinnä Merraslahdella tai Sorsalahdella. Onttojenmäki näkyy vain Urmaslahdella. Ryökasveden rannat ovat pääosin metsämaata ja sen rannoilla on vapaa-ajan asutusta. Nimettyjä kyliä tai kulmakuntia ovat kirkonkylän ja Humpurinmäen lisäksi Kotkatveden rannalla sijaitseva Kero ja Särkiniemellä sijaitseva Kilkinkylä. Korkeaa Merrasmäkeä ei kuitenkaan erota Merraslahden pohjukasta käsin.
Luontoarvoja

Sekä Liekune että Ryökäsvesi ovat kirkasvetisiä järviä, joiden vedenlaatu luokitellaan erinomaiseksi. Vesi on lähes väritöntä ja järvien rehevyystaso luokitellaan karuksi. Järven virkistysluokitus on erinomainen.
Vesiliikenne

Suonsalmelta alkamaan on järveen merkitty muutama veneväylä. Kahden metrin syväyksen väylä kulkee Suonsalmen ja Hirvensalmen välillä. Siitä haarautuu Kissakosken kanavan suulle johtava 1,2 metriä syvä väylä. Hirvensalmen suulta jatkuu yksi kahden metrin väylä Merraslahteen ja toinen Vuohisaaren pohjoispuolelta Hintikanselälle ja siellä Lamminlahteen. Pääväylästä haarautuu 1,2 metriä syvä väylä kaakkoispuolen Harjunlahteen. Hirvensalmelta kääntyy kolmas väylä pohjoiseen Urmaslahteen. Se on 1,2 metrin väylä.
Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus on 94,7 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 94,37 metriä ja 94,85 metriä mpy.
Säännöstelyn toteuttaa Suur-Savon Sähkön Oy omistama Kissankosken vesivoimalaitos, joka noudattaa tällä hetkellä 28.11.1964 voimaan tullutta säännöstelysääntöä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Liekuneen–Ryökäsveden alueeseen (14.922) järvi kuuluu.
Liekune sijaitsee Mäntyharjun reitin yläjuoksulla olevan Liekuneen–Ryökäsveden alueen eteläosassa ja sen kautta virtaavat sekä Puulan että Ryökäsveden kautta tulevat vedet. Puulan vedet tulevat pohjoisesta Suonsalmen kautta ja Ryökäsveden vedet Hirvensalmen kautta. Ryökäsveteen laskee pääasiassa Hintikanjoki, kun taas Puulaan laskevat ainakin Hännilänjoki, joka tuo esimerkiksi Synsiäjärven valuma-alueen vesiä, Haapajärvestä laskeva Tuhkajoki, Malloksesta laskeva Vuojakoski, Santaranjoki ja Korpijärven Korpijoki..  Liekune laskee Kissakosken kanavan ja Ison Metsälammen kautta Vahvajärveen.
Aiheesta muualla

Hirvensalmen osakaskunta
Puulan kalastusalueen veneenlaskuverkoston kehittämis- ja rahoitussuunnitelma  17.7.2015. Etelä-Savon ELY-keskus. Viitattu 7.8.2022.
Tossavainen, Tarmo: Hirvensalmen Ryökäsveden syvännealueen tila kevättalvella 2022 vedenlaadun, sedimentin ja pohjaeläimistön havaintojen perusteella (PDF) C-raportteja, nro 88. Karelia-ammattikorkeakoulu. ISBN 978-952-275-357-1.  Viitattu 7.8.2022.
Raunio, Janne & Muuri, Liisa: Kissakosken kalatieseuranta vuonna 2017 (PDF) tutkimusraportti nro 375/2017.  29.12.2017. Kymijoen vesi ja ympäristö ry. Arkistoitu 27.1.2022. Viitattu 7.8.2022.
(14.9)
Salvem el món

| Salvem el món |
| --- | --- |
 Anonymous esittämässä kappaletta semifinaalissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Anonymous
Säveltäjä(t):  Niki Francesca, Alejandro Martínez, Guillem Gallego
Sanoittaja(t):  Niki Francesca, Alejandro Martínez, Guillem Gallego
Euroviisutiedot
Vuosi:  2007
Maa:  Andorra
Kieli:  englanti, katalaani
Sijoitus semifinaalissa:  12.
Pisteet semifinaalissa:  80
”Salvem el món” (suomeksi ”pelastetaan maailma”) on andorralaisen punkyhtyeen Anonymousin kappale, jonka se esitti vuoden 2007 Eurovision laulukilpailussa. Kappale sijoittui semifinaalissa 12:nneksi saaden 80 pistettä. Kappale sai 12 pistettä Espanjalta.
Salvatore Visco

Salvatore Visco (s. 28. heinäkuuta 1948 Napoli) on italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Pozzuolin hiippakuntaan 14. huhtikuuta 1973 ja nimitettiin Isernia-Venafron hiippakunnan johtoon 5. huhtikuuta 2007. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giovanni Battista Re, jota avustivat Gennaro Pascarella ja Silvio Padoin. Visco asetettiin virkaansa 24. kesäkuuta.
Visco sai 30. huhtikuuta 2013 nimityksen Capuan arkkipiispaksi.
Stadio del Trampolino

| Stadio del Trampolino |
| --- | --- |

Sijainti
Paikkakunta:  Pragelato,  Italia
Katsomopaikat:  9 000
Koordinaatit:  45°0′27″N, 6°56′19″E
Avattu:  2005
Suljettu:  2009 (HS140 ja HS106)
Muut mäet:  K30, K15
Seura:  Sci Club Val Chisone
Trampolino Olimpico HS140
K-piste:  125 metriä
Mäkikoko:  140 metriä
Mäkiennätys:  144,0 metriä  Simon Ammann (13.12.2008)
Kesämäkiennätys:  143,5 metriä  Gregor Schlierenzauer (16.8.2007)
Avattu:  2005
Suljettu:  2009
Muovitus:  Kyllä
Vauhtimäen pituus:  98,6 m
Vauhtimäen kulma:  35°
Keulan pituus:  6,8 m
Keulan korkeus:  3,24 m
Keulan kulma:  11°
Alastulorinteen kulma:  34,9°
Trampolino Olimpico HS106
K-piste:  95 metriä
Mäkikoko:  106 metriä
Mäkiennätys:  104,5 metriä  Dmitri Vasiljev  Michael Uhrmann (12.2.2006)
Avattu:  2005
Suljettu:  2009
Muovitus:  Kyllä
Vauhtimäen pituus:  88 m
Vauhtimäen kulma:  35°
Keulan pituus:  6,4 m
Keulan korkeus:  2,38 m
Keulan kulma:  11°
Alastulorinteen kulma:  34,5°
HS66
K-piste:  60 metriä
Mäkikoko:  66 metriä
Mäkiennätys:  65,5 metriä  Tomasz Byrt (16.8.2007)
Avattu:  2005
Keulan kulma:  9,5°
Alastulorinteen kulma:  32,4°
Stadio del Trampolino on viiden hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Pragelatossa Piemontessa Italiassa.
Historia

Hyppyrimäet rakennettiin vuoden 2006 talviolympialaisia varten. Mäet on päällystetty muovimatolla kesäkilpailuja ja -harjoittelua varten.
Mäkikeskuksen rakentaminen alkoi vuonna 2003 ja se valmistui 2005. Ensimmäiset maailmancupin kilpailut pidettiin 11.–12. helmikuuta 2005. Matti Hautamäki voitti henkilökohtaisen ja Itävalta joukkuekilpailun.
Mäestä on hypätty olympialaisten ja maailmancupin lisäksi myös kesä-GP -kilpailu sekä Continental Cupia.
Trampolino Olimpico HS140 > Mäkiennätyksen kehittyminen

Mäkiennätyksen 144,0 metriä on hypännyt Simon Ammann.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.2.2005 |  Dmitri Vasiljev | 135,5 m | Maailmancup |  |
| 10.2.2005 |  Adam Małysz | 140,5 m | Maailmancup |  |
| 20.2.2006 |  Roar Ljøkelsøy | 141,0 m | Talviolympialaiset 2006 |  |
| 16.8.2007 |  Gregor Schlierenzauer | 143,5 m | Kesä-GP |  Kesämäkiennätys |
| 13.12.2008 |  Simon Ammann | 144,0 m | Maailmancup |  |
Trampolino Olimpico HS106 > Mäkiennätyksen kehittyminen

Virallisen mäkiennätyksen 104,5 metriä ovat hypänneet Dmitri Vasiljev ja Michael Uhrmann. Epävirallisen mäkiennätyksen 108,0 metriä on hypännyt Dmitri Ipatov
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.2.2006 |  Dmitri Vasiljev  Michael Uhrmann | 104,5 m | Talviolympialaiset 2006 |
| 19.1.2007 |  Dmitri Ipatov | 108,0 m | Talviuniversiadit 2007 |
Seneslau

Seneslau, joka tunnetaan myös nimellä Seneslav tai Stănislau, oli Valakian voivodi. Hänet mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjassa, jonka on myöntänyt kuningas Béla IV 2. heinäkuuta 1247. Asiakirjassa myönnettiin alueita Baanaatista ja Unkarista Johanniitain ritarikunnalle. Asiakirjan mukaan kuningas sai alueita Oltjoen länsipuolelta, lukuun ottamatta voivodi Seneslaun alueita.
Sesaslaun voivodi kuntaan kuului keski- ja eteläinen Muntenia, mikä tarkoitti käytännössä Argeș- ja Dâmbovițajokien varrella olevia alueita. Romanialaisen historioitsijan Ioan Aurel Popin mukaan Seneslau oli verrattain autonominen Unkarin kuninkaasta.
Käännös suomeksi
Sanoma News

| Sanoma News Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1904
Lakkautettu:  2014
Toimitusjohtaja:  Pekka Soini
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  sanomalehtien kustantaminen
Tuotteet:  sanomalehdet
Liikevaihto:   422,8 milj. € (2012)
Liikevoitto:   20,5 milj. € (2012)
Henkilöstö:  2 025 (vuoden 2012 lopussa kokoaikaisiksi muunnettuna)
Emoyhtiö:  Sanoma Oyj
Kotisivu:  sanomanews.com
Huomioitavaa:  Nykyiseltä nimeltään Sanoma Media Finland Oy
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sanoma News Oy (vuoteen 2008 Sanoma Osakeyhtiö) oli Sanoma Oyj:n tytäryhtiö. Sanoma News oli myös yksi konsernin liiketoimintaryhmistä ja Suomen johtava sanomalehtien kustantaja. Tunnetuimman julkaisunsa Helsingin Sanomien lisäksi Sanoma News kustansi valtakunnallisia ja alueellisia päivälehtiä ja kaupunkilehtiä sekä näihin liittyviä verkkopalveluja. Yhtiön toimitusjohtaja oli vuosina 2004–2010 Mikael Pentikäinen. Pekka Soini aloitti Sanoma Newsin toimitusjohtajana vuonna 2011.
Vuoden 2014 alussa Sanoma News Oy, Sanoma Entertainment Finland Oy ja Sanoma Magazines Finland Oy yhdistyivät uudeksi yhtiöksi, Sanoma Media Finland Oy:ksi.
Sanoma Newsin lehtiä ja palveluja

Helsingin Sanomat
Radio Helsinki
Ilta-Sanomat
Taloussanomat
It-viikko
Digitoday
Sanoma Kaupunkilehdet
Metro
Kaupunkilehti Vartti
Sanoma Digital Finland
Oikotie.fi
Huuto.net
Rakentaja.fi
Sanoma Games
Pelikone
Älypää
Liigapörssi
Hockey GM
Valioliigapörssi  (Arkistoitu – Internet Archive)
Leijonapörssi
Arvostelua

Vuonna 2009 Sanoma News päätti muuttaa freelanceriensa sopimusehtoja niin, että tekijänoikeudet siirtyvät suoraan yhtiölle, joka voi julkaista materiaalia useissa medioissa ilman erillistä korvausta, kuitenkin siten, että oikeudellisen vastuun kantaisi tekijä.
Aiheesta muualla

Sanoma Newsin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Salles-Curan

| Salles-Curan |
| --- | --- |

 vaakuna
 Salles-Curan
 Koordinaatit: 44°11′00″N, 2°47′16″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Midi-Pyrénées
Departementti:  Aveyron
Arrondissementti:  Millau
Väkiluku:  1 080
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Salles-Curan on kunta Etelä-Ranskassa Aveyronin departementissa Midi-Pyrénées'n alueella. Se sijaitsee Pareloupin tekojärven rannalla. Järvi on suosittu vapaa-ajanviettopaikka.
Nähtävyyksiä

Kunnassa on kaksi linnaa. Rodezin piispa Guillaume de La Tour rakennutti vuosina 1441-1447 Salles-Curanin linnan (Château de Salles-Curan). Toinen kaupungin linnoista on 1500-luvun alussa rakennettu linna Château de Larguiès.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salles-Curan Wikimedia Commonsissa
Château de Salles-Curan
Pareloupin tekojärven pato
Salve, Oh Patria

Salve, Oh Patria! (”Terve, oi isänmaa!”) on vuodesta 1886 ollut Ecuadorin kansallislaulu. Laulun sanoittaja Juan León Mera toimi myöhemmin Ecuadorin senaatin puhemiehenä. Laulun on säveltänyt Antonio Neumane. Laulussa on kertosäkeen lisäksi kuusi säkeistöä, joista tavallisesti lauletaan vain toinen.
Aiheesta muualla

Laulun sanat espanjankielisessä Wikisourcessa
Kuuntele kansallislaulu national-anthems.net-palvelussa (Arkistoitu – Internet Archive)
Seger

Seger on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bob Seger (s. 1945), yhdysvaltalainen rockmuusikko ja laulaja-lauluntekijä
Brodie Seger (s. 1995), kanadalainen alppihiihtäjä
Caroline Seger (s. 1985), ruotsalainen jalkapalloilija
Henri Seger, suomalainen rockmuusikko
Mathias Seger (s. 1977), sveitsiläinen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Saurdalin pumppuvoimalaitos

| Saurdalin pumppuvoimalaitos    Saurdal kraftverk |
| --- | --- |

Valtio:  Norja 
Sijainti:  Suldal 
Koordinaatit:  59°28′59″N, 6°40′23″E
Rakentaminen alkoi:  1974 
Sähköverkkoon:  1985 
Valmistunut:  1986 
Suunnittelija:  Egil Sorteberg 
Omistaja:  Statkraft (79,6 %) ,  Lyse (13,6 %),  Skagerak Kraft AS (1,5 %),  Agder Energi AS (6,0 %).
Operaattori:  Statkraft
Joki tai koski:  Suldalsvassdraget (d) 
Yläpuolinen patoallas
Nimi:  Blåsjø
Pinta-ala:  81,12 km²  (täynnä)
Sääntelytilavuus:  3,105 km³
Keskikorkeus:  1 055 m  mpy.
:  (930–1055 m mpy.)
Voimalaitos
Tyyppi:  pumppuvoimalaitos, tunnelivoimalaitos 
Pudotuskorkeus:  465 m  
Turbiinit:  2 × Francis (160 MW) 
Kapasiteetti:  640 MW  
Pumpputurbiinit:  2 × Francis (160 MW) 
Pumput:  320 MW 
Varastokapasiteetti:  7 759 GWh
Vuosittainen varastointi:  282 GWh 
Vuosituotanto:  1 376 GWh 
 fiSaurdalin pumppuvoimalaitos 
Saurdalin pumppuvoimalaitos  sijaitsee Rogalandin Suldalissa Norjassa. Se on vesivoimalaitos, joka kuuluu Ulla-Førren vesivoimalaitoskompleksiin ja joka hyödyntää siinä muun muassa suurta Blåsjøn varastoallasta. Koska voimala sijaitsee kallioon louhitussa onkalossa, sitä voidaan luonnehtia tunnelivoimalaitokseksi. Voimalan vesiturbiineista kaksi on suunniteltu kaksitoimisiksi, joten voimalaa voidaan pitää yhdistelmälaitoksena.
Blåsjø ja muut vesilähteet

Blåsjø on Norjan suurin varastoallas ja siitä otetaankin pääosa Saurdalissa sähköntuotannossa käytettävästä vedestä. Sama vesi osallistuu alempana sähköntuotantoon kadessa muussakin voimalassa: Kvilladalin- ja Hylenin voimaloissa. Kvilldal on Saurdalin kanssa samassa tunnelissa ja se sijaitsee siitä vähän alempana. Hylen voimala sijaitsee Suldalsvatnetin takana vesireitin viimeisenä. Myös Stølsdalin pumppuvoimalaitokselta, keräilyalueen eteläosista, tuleva vesi voidaan hyödyntää sähköntuotannossa vastaavalla tavalla. Lisäksi voidaan päästää Sandasvatniin läntiseltä alueelta kerättyä vettä ja neljännestä suunnasta, Lauvastølsvatnin järvestä, tulevaa vettä samaan tunneliin.
Kun sähköä tarjotaan sähköverkkoon liikaa ja se on hinnaltaan halpaa, on Saurdalin tehtävänä käyttää ostettua sähköenergiaa ja pumpata sillä vettä Blåsjøn tai Sandasvatnin altaaseen. Pumppaamiseen käytettävää vettä on tarjolla Lauvastølsvatnista, Sandasvatnista tai kauempaa Stølsdalin pumppaamolta.
Pumppuvoimalaitos

Voimalaitos on yhdistelmävoimala, jossa on resurssit sekä sähkövoiman tuotantoon että sähköenergian varastointiin pumppaamalla vettä varastoaltaaseen. Sähköntuotantoon on käytettävissä neljä 160 megawatin Francis-turbiinia, joilla voidaan tuottaa sähköä yhteensä 640 MW teholla. Tuotantoon käytettävä vesi saadaan pääasiassa tunnelia pitkin Blåsjøn varastoaltaasta, jonka pudotuskorkeus on noin 460 metriä. Voimalan vuosituotanto on keskimäärin 1 376 gigawattituntia (GWh). Kaksi turbiineista on kuitenkin pumppausteholtaan 160 megawattisia pumpputurbiineja, joilla pumpataan muista tunneleista tulevaa vettä Blåsjøn varastoaltaaseen yhteensä noin 320 MW teholla. Vaikka tunneleiden korkeustaso on alempi kuin Blåsjøllä, tulee yksi osa sinne pumpattavasta vedestä Saurdaliin painovoimaisesti kun taas toinen osa joudutaan pumppaamaan sinne Stølsdalin pumppuvoimalaitokselta ja Hjørtelandin pumppuasemalta. Saurdalissa kuluu pumppaamiseen vuositasolla 282 GWh energiaa.
Historiaa

Ulla-Førren voimalaitoskompleksin rakentaminen aloitettiin vuonna 1974 ja lopetettiin vuonna 1988. Ensimmäinen Saurdalin turbiini käynnistettiin vuonna 1985 ja viimeinen 1986.
Saurashtran kieli

| Saurashtra |
| --- | --- |
 Saurashtra omakielisellä kirjaimistolla kirjoitettuna.
Tiedot
Alue:  Etelä-Intia
Virallinen kieli:  -
Puhujia:  185 000 (2001)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  tamililainen, devanagari, saurashtra, telugulainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  indoiranilaiset kielet indoarjalaiset kielet keskinen ryhmä gudžarati
ISO 639-3:  saz
 Ohje 
Saurashtra on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Etelä-Intiassa Tamil Nadun, Karnatakan ja Andhra Pradeshin osavaltioissa. Saurashtra on gudžaratin läheinen sukukieli. Sen puhujat elävät  dravidakielisten alueiden ympäröiminä ja saurashtraan onkin omaksuttu kieliopillisia vaikutteita ja sanastoa telugusta ja tamilista. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan saurashtraa puhuu äidinkielenään 185 000 ihmistä.
Saurashtralla on oma kirjoitusjärjestelmänsä, mutta sitä voidaan kirjoittaa myös tamililaisella, telugulaisella ja devanagari-kirjaimistolla. Nykyisin pääasiallisessa käytössä on tamililainen kirjaimisto.
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puoliavoin | e | ə | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaali> Norm. | Bilabiaali> Asp. | Labiodentaali> Norm. | Labiodentaali> Asp. | Alveolaari> Norm. | Alveolaari> Asp. | Retrofleksi> Norm. | Retrofleksi> Asp. | Palataali> Norm. | Palataali> Asp. | Velaari> Norm. | Velaari> Asp. | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiili | p | b | pʰ | bʰ |  |  | t | d | tʰ | dʰ | ʈ | ɖ | ʈʰ | ɖʰ | ʧ | ʤ | ʧʰ | ʤʰ | k | g | kʰ | gʰ |  |
| Frikatiivi |  |  |  |  | s |  | ʂ |  | ʃ |  |  |  | h |
| Nasaali | m | mʰ |  |  | n | nʰ | ɳ |  | ɲ |  | ŋ |  |  |
| Approksimantti | ʋ | ʋʰ |  |  | l | lʰ | ɭ |  | j |  |  |  |  |
| Tremulantti |  |  |  |  | r | rʰ |  |  |  |  |  |  |  |
Lähde:
Saksan Grand Prix 1984

Saksan Prix 1984 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 5. elokuuta 1984 Hockenheimringilla Saksassa. Kilpailun voitti McLarenilla ajanut Alain Prost, jolle voitto oli kauden neljäs.
Aika-ajo

Alain Prost otti paalupaikan ajalla 1.47,012, joka merkitsi keskinopeutta 228,658 km/h. Seuraavina olivat Elio de Angelis, Derek Warwick, Patrick Tambay ja Nelson Piquet.
Keijo Rosberg sai lähtöruudun 19. Aika-ajoa häiritsi sade, joka ei tuntunut loppuvan lainkaan. Rosberg harmitteli kiirehtineensä turhaan radalle vasta sateen jälkeen, sillä silloin siellä oli vain mahdoton tungos.
Kilpailu

Muutama minuutti ennen starttia Alain Prostin auton bensiinipumppu rikkoutui ja hän joutui ottamaan ajokikseen vara-auton. Prost otti kilpailun alussa johtopaikan. Sitten Nelson Piquet pääsi ohitse ja johti kilpailua 23. kierrokselle asti, jolloin auton vaihdelaatikko rikkoutui. Prost nousi uudelleen kilpailun johtoon ja hän pystyi pitämään sijoituksensa maaliin saakka. Kilpailussa oli mukana 26 autoa, joista vain 10 selvisi maaliin.
Kilpailun jälkeen Prost kertoi, että hänellä oli Niki Laudan kanssa sopimus, että jos McLaren-tallilla olisi kaksoisjohto kymmenen kierrosta ennen maalia, niin johdossa oleva saa ottaa voiton. Kaikki eivät sopimuksen olemassaoloon uskoneet, sillä Prost ja Lauda eivät siihen saakka olleet olleet parhaimpia ystäviä.