stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Process Genius
Historia

Process Geniuksen perustaminen sai alkunsa kahden myyjän, perustajajäsenten Jani Akkilan ja Antti Häkkilän kansainvälisessä myyntityössä tekemästä havainnosta, jonka mukaan teollisten prosessien tiedon hakuun ja käsittelyyn kului liikaa aikaa, ja siihen oli saatava muutos.
Process Genius perustettiin vuonna 2012 vastauksena havaittuun tarpeeseen, tarkoituksenaan keskittyä prosessiteollisuuden myynti-, huolto- ja markkinaverkoston 3D-mallinnosten toteuttamiseen . Yrityksen operatiivinen toiminta käynnistyi kaksi vuotta myöhemmin vuonna 2014 ja yrityksen kotipaikaksi valikoitui Joensuu.
Operatiivisen toiminnan käynnistyttyä Process Genius on kasvattanut toimintaansa vuosittain. Kasvun ovat osaltaan mahdollistaneet yhtiön keräämät ulkopuoliset pääomasijoitukset ja omistajakannan laajeneminen.  Yhtiö on osallistunut aktiivisesti myös erilaisiin alaan liittyviin kilpailuihin, joissa Process Genius eteni Elisa IoT Challenge-kilpailun finaaliin vuonna 2015.
Process Geniuksen liikevaihto ylitti ensimmäisen kerran miljoonan euron rajan tilikaudella 2020
Vuonna 2020 Process Genius keskittyy alustariippumattomiin web-sovelluksiin. Yhtiön toiminta keskittyy datan visualisointiin erityyppisillä Digital Twin- ratkaisuilla, niihin kuitenkaan rajoittumatta.
Markkinat

Process Genius toteuttaa digitaalisen kaksosen mahdollistamia ratkaisuja pääosin teollisuuden puolella, esimerkiksi valmistavassa konepaja- tai alihankintateollisuudessa, prosessiteollisuudessa sekä paperi-, sellu-, ja energiateollisuudessa. Suurten monikansallisten yritysten lisäksi yhtiö toteuttaa ratkaisuja esimerkiksi muovi- ja metallialan pk-yrityksille. Yhtiön näille kohdemarkkinoille tarkoitetut ratkaisut keskittyvät laitosten seurantaan, huoltotoiminnan tukemiseen sekä paikasta tai ajankohdasta riippumattomaan raportointiin. Lisäksi yhtiön tuotteita käytetään hankintaketjujen ja jakeluverkostojen optimoinnissa, joka on eräs oleellinen digitaalisten kaksosten käyttökohde teollisuusyritysten keskuudessa .
Teollisuuden lisäksi Process Genius toimii myös kiinteistöpuolella, jossa yhtiön kehittämät digitaaliset kaksoset keskittyvät kiinteistönhallinnan tai kiinteistökäytön operointiin. Kiinteistöpuolen ratkaisujen avulla on mahdollista seurata esimerkiksi rakennusten ja tilojen käyttöasteita, lämpötilaa ja ilmankosteutta sekä vaikuttaa tilojen elinkaaren kokonaiskulutukseen energian- ja sähkönkulutusta optimoimalla.
Process Genius on tehnyt digitaalisiin kaksosiin ja laajemminkin tiedon visualisointiin ja hyödynnettävyyteen liittyviä ratkaisuja myös muille toimialoille, esimerkiksi kaupunki- ja aluesuunnittelun käyttöön.
Tuotteet

Process Geniuksen tuotteet keskittyvät teollisuudelle tarkoitettuihin sovelluksiin. Näissä tuodaan 3D-mallinnuksen avulla halutun prosessin tai tehtaan näkymä yhden käyttöliittymän alle.
Process Geniuksen kehittämä PGplant-työkalu esittää visuaalisen 3D-mallin tehtaasta tai toimintaympäristöstä, johon esimerkiksi koneet ja laitteet voidaan mallintaa. Se mahdollista reaaliaikaisen tuotannon seurannan sekä erilaisia ylläpito- ja valvontaominaisuuksia.
Yhtiö kehittää sovelluksia myös muihin toimintaympäristöihin.. Process Genius on suunnitellut käyttöliittymän Joensuun yliopiston fotoniikan laboratoriossa olevaan virtuaalilaboratorioon  sekä toteuttanut Jyväskylän Eteläportista virtuaalimallin . Lisäksi yhtiö on toteuttanut erilaisia laitevalmistajille tarkoitettuja myyntikonfiguraattoreita, joilla laite voidaan konfiguroida asiakkaan toimintaympäristöön.
Asiakkaat

Yrityksiä, jotka hyödyntävät Process Geniuksen tuotteita toiminnassaan ovat muun muassa John Deere, Snellman, Stora Enso, ABB, Andritz, Flowrox, Mantsinen, Fortum, Kemira, Metso, Valmet, Vapo, Maintpartner, Coctio, Muovisola ja Efora.
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivut
Tiikerin pesä

| Tiikerin pesä> Paro Taktsang |
| --- | --- |

Perustiedot
Sijainti:   Paron laakso, Bhutan
Koordinaatit:  27°29′30.88″N, 89°21′48.56″E
Rakennustyyppi:  Tiibetinbuddhalaisuus (nyingma- ja drukpa-linjat)
Arkkitehtuuri
Valmistumisvuosi:  700-luku
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tiikerin pesä Bhutanin kartalla.
Tiikerin pesä eli Paro Taktsang on Paron laaksossa, Bhutanissa sijaitseva buddhalaisluostari. Se on kallionkielekkeellä sijaitseva Himalajan buddhalaisuuden pyhä paikka ja temppelikokonaisuus. Temppeli rakennettiin Takrsang Senge -luolan ympäristöön, jossa guru Padmasambhavan kerrotaan 700-luvulla meditoineen kolme vuotta, kolme kuukautta, kolme viikkoa, kolme päivää ja kolme tuntia. Padmasambhavan katsotaan tuoneen buddhalaisuuden Bhutaniin ja hän on maan suojelusjumala. Nykyään Tiikerin pesä tunnetaan parhaiten kolmestatoista taktsangista tai tiikerin pesä -luolasta, joissa Padmasambhava meditoi. Paikka on pyhä buddhalaisille ja monet muutkin pyhimykset ovat meditoineet siellä.
Muilta kuin Bhutanin kansalaisilta vaaditaan erillinen vierailulupa. Se myönnetään usein vain buddhalaisille, jotka tulevat temppeliin meditoimaan.
Historia

Taktsanging liittyvän legendan mukaan Padmasambhava lensi tälle paikalle Khenpajonging tiikerin selässä Tiibetistä. Tämän paikan tarkoitus oli kesyttää tiikeridemoni. Nykymuotoinen temppeli valmistui vuonna 1692.
Temppeli tuhoutui lähes kokonaan 19. huhtikuuta 1998 tulipalossa. Palon syttymissyyksi epäillään salamaniskua tai öljylamppua, mutta varmaa tietoa ei edelleenkään ole. Temppeli rakennettiin uudelleen niin lähelle alkuperäistä kuin vain mahdollista vanhojen valokuvien ja päiväkirjamerkintöjen perusteella..
Maantiede

Luostari sijaitsee kymmenen kilometriä Parosta pohjoiseen ja 3 120 metrin korkeudessa olevalla jyrkänteellä, noin 900 metriä Paron laakson yläpuolella, Paro Chun oikealla puolella. Vuoren rinteet ovat hyvin jyrkkiä ja luostarin rakennukset on rakennettu kallionseinämään. Vaikka luostari näyttää luoksepääsemättömältä, johtaa sinne useita reittejä, kuten metsän kautta kulkeva luoteispolku, etelästä päin saapuva uskovaisten käyttämä reitti, ja pohjoisesta kivistä Bumdana tunnettua ylätasankoa pitkin.
Rakennelma > Ulkoasu

Luostarin rakennukset koostuvat neljästä päätemppelistä ja asuinrakennuksista, jotka on nimenomaisesti suunniteltu sopimaan kallionkielekkeille, luoliin ja kiviseen maastoon. Kahdeksasta luolasta neljään on verrattain helppo päästä sisälle. Luola, johon Padmasmabhavan kerrotaan saapuneen ensimmäisenä ratsastaen tiikerillä, tunnetaan nimellä Tholu Phuk ja luola, jossa hän alun perin asui kantaa nimeä Pel Phuk. Hän neuvoi henkisesti valaistuneita munkkeja rakentamaan luostarinsa tänne. Luostari vaikuttaa olevan rakennettu korkeaan sijaintiinsa niin huterasti, että sen sanotaan: "takertuvan kallion reunaan kuin gekko". Pääluolaan saavutaan kapeaa kulkureittiä pitkin. Pimeässä luolassa sijaitsee kaksitoista Bodhisattvan kuvaa, joiden edessä palavat rasvalamput. Luolassa on myös elegantti kuva Avalokiteśvarasta. Luolan yhteydessä olevassa pienessä kammiossa sijaitsee pyhä kirjoitus. Kirjoituksen merkitys on siinä, että sen teksti on kirjoitettu kultapölyllä ja pyhän Laman murskatusta luusta tehdyllä puuterilla. Vajrayana buddhalaisuuden harjoittajien kerrotaan elävän tässä luolassa kolme vuotta ja lasketuvan vain harvoin alas Paron laaksoon.
Kaikki rakennuksen on yhdistetty toisiinsa kivestä tehdyillä portailla. Polkujen ja porraskäytävien varrella on myös joitakin huteranoloisia puusiltoja. Korkeimmalla paikalla sijaitsevassa temppelissä on Buddhaa kuvaava friisi. Jokaisessa rakennuksessa on parveke, joka tarjoaa näköalan alhaalla olevaan Paron laaksoon. Luostarilla on pitkä historia erakkomunkkien asuinpaikkana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiikerin pesä Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Paro Taktsang
Käännös suomeksi
Letku

Puutarhaletku
Letku on  pitkänomainen, poikkileikkaukseltaan tavallisimmin pyöreä, ontto, joustava esine, jota käytetään nesteiden tai kaasujen siirtämiseen paikasta toiseen. Samanlainen, mutta jäykkä esine on putki.
Letkuja valmistetaan eri käyttötarkoituksiin monenlaisista muoveista, useimmin PVC:stä, luonnonkumista, nitriilikumista (NBR) ja silikonista. Näihin materiaaleihin voidaan yhdistää kangasta ja teräsverkkoa. Usein letkun sisä- ja ulkopinta ovat eri materiaalia.
Vaativiin käyttökohteisiin letkut tehdään usein useiden materiaalien sekoituksista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Letku Wikimedia Commonsissa
Talotyyppi

Talotyyppi on rakennustekniikassa ja etenkin tilastoinnissa käytetty taloihin liittyvä käsite. Luokittelu vaihtelee eri käyttöyhteyksissä.
Asuinrakennukset

Asuinrakennusten talotyyppejä ovat:
Kerrostalo
Asuinkerrostalo
Pienkerrostalo
Pientalo
Kytketty pientalo
Ketjutalo
Rivitalo
Paritalo
Erillispientalo
Erillistalo
Omakotitalo
Asuntolarakennus
Erityisryhmien asuinrakennukset
Kerrospientalo on kerrostalon ja pientalon välimuoto.
Käyttötarkoitus

Taloja luokitellaan myös käyttötarkoituksen mukaan esim. seuraavasti:
asuintalo
toimisto- ja liikerakennus
teollisuus- ja varastorakennus
Aiheesta muualla

Talotyyppi, Tilastokeskus
Terveys

Terveys on Maailman terveysjärjestön määritelmän mukaan täydellinen fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin tila. Tämä määritelmä on tosin ymmärretty joskus vain tavoitteena ja ideaalitilana, jota kohti ihmisen pitäisi pyrkiä. Terveys voidaan määritellä myös ruumiillisten ja henkisten sairauksien poissaolona. Terveys on kuitenkin laaja käsite, jonka määritelmää on vaikea esittää.
Ulottuvuudet

Fyysiseen terveyteen kuuluvat elimistön rakenne ja toiminta, mukaan lukien hermosto, lihaksisto, verenkierto, hengitys, aineenvaihdunta ja ruoansulatus.
Psyykkiseen terveyteen kuuluvat tunteet ja kokemukset, kuten kyky ilmaista tunteita sekä ymmärtää omia ja muiden tunnetiloja. Siihen kuuluu myös elämän kokeminen merkitykselliseksi, mielekkääksi ja tarpeeksi ennustettavaksi sekä tunne oman elämän ymmärtämisestä ja kyvystä vaikuttaa siihen. Psyykkiseen terveyteen kuuluu myös käsitys omien tekojen ja valintojen syistä. Siihen kuuluvat lisäksi tiedonkäsittelykyvyt, kuten kyky ajatella selkeästi sekä kyky oppia.
Sosiaalisen terveyden osatekijöitä ovat ihmisten välinen vuorovaikutus ja sosiaalinen tuki.
Kaikki terveyden ulottuvuudet ovat keskinäisessä vuorovaikutuksessa ja vaikuttavat toisiinsa. Eri elämäntilanteissa ulottuvuudet voivat ihmisillä painottua eri tavoin.
Subjektiivinen ja objektiivinen terveys

Subjektiivisella terveydellä eli koetulla terveydellä tarkoitetaan ihmisen omaa kokemusta omasta terveydestään. Objektiivisella terveydellä tarkoitetaan tavallisesti lääkärin tai jonkun muun terveydenhuollon ammattilaisen näkemystä henkilön terveydestä. Tämä näkemys perustuu usein mittauksiin ja tutkimuksiin, joita tulkitaan vallitsevien lääketieteellisten käsitysten ja terveysnormien kautta. Usein lääkärin sairaaksi diagnosoima ihminen kokeekin olevansa sairas, mutta hän voi myös kokea olevansa terve, jos hänen elämänsä tuntuu hyvältä.
Henkilön itsensä ja lääkärin ohella henkilön terveyttä voivat määrittää omista lähtökohdistaan myös esimerkiksi terveysteollisuus, työnantaja, yhteiskunta ja media.
Terveys ja ikä

Ihmisen terveys vaihtelee elämänkaaren eri vaiheissa. Ennen syntymää lapsen terveys määräytyy odottavan äidin terveyden mukaan. Heti syntymän jälkeen lapsen terveyteen vaikuttavat hänen kotinsa ja muu lähiympäristönsä sekä hänen terveytensä seuranta. Varhaislapsuudessa terveyteen vaikuttavat synnynnäiset ja perinnölliset taudit, ja viidennestä ikävuodesta alkaen myös tapaturmat, etenkin pojilla ja nuorilla miehillä.
Nuorilla on yleensä harvoin terveyshuolia, mutta myöhemmin elintapojen ja ikääntymisen vaikutukset alkavat heikentää terveyttä. Keski-ikää lähestyvällä ihmisellä alkavat yleistyä kasvaimet ja muut krooniset taudit, ja vanhuutta kohti sairastavuus lisääntyy edelleen. Tappavia kroonisia tauteja ovat esimerkiksi sepelvaltimotauti, aivohalvaus ja syövät, ja elämää haittaavia tauteja tuki- ja liikuntaelinsairaudet sekä mielenterveysongelmat. Elämänsä loppuvaiheissa ihmisellä on tyypillisesti useita terveysongelmia samanaikaisesti, ja usein hän joutuu niiden johdosta laitoshoitoon ennen kuolemaansa.
Vaikuttavat tekijät ja terveyskäyttäytyminen

Terveyteen vaikuttavia keskeisiä tekijöitä ovat perimä, elintavat, fyysinen ja psykososiaalinen elinympäristö, ehkäisy- ja hoitotoimet sekä sattuma.
Terveyteen vaikuttavia yksilön elintapavalintoja ovat esimerkiksi ravinto, päihteet ja riippuvuudet, liikunta ja kuntoilu, uni ja lepo sekä painonhallinta. Kaikkia näitä valintoja yhdessä kutsutaan terveyskäyttäytymiseksi. Se on yksilön kohdalla monen tekijän summa, ja sen selittämiseksi on kehitetty useita sosiaalipsykologisia malleja. Osa ihmisen terveyskäyttäytymisestä muotoutuu tiedostamatta, ja osa siitä perustuu ihmisen tietoiseen pyrkimykseen. Terveyskäyttäytymiseen vaikuttavat muun muassa ikä, sukupuoli, sosiekonominen asema, etninen tausta, vanhempien tai kavereiden antamat mallit sekä terveyteen liittyvät tiedot, uskomukset, asenteet, motivaatio sekä koetut hyödyt ja haitat.
Vaikuttavat tekijät ja terveyskäyttäytyminen > Ravitsemus

Terveellisenä ruokavaliona pidetään monipuolista ruokavaliota, josta saa energiaa kulutuksen mukaan, ja joka antaa ihmiselle nautintoa ja lisää yhdessäoloa. Epäterveellisellä ruokavaliolla sen sijaan on yhteys moniin sairauksiin. Eri ruokien terveysvaikutuksista julkaistaan keskenään ristiriitaisia käsityksiä. Tutkimuksiin perustuva ja samalla eri maiden omien ruokakulttuurien mukainen näkemys terveellisestä ruoasta on julkaistu ravitsemussuosituksina.
Vaikuttavat tekijät ja terveyskäyttäytyminen > Liikunta

Liikunnalla katsotaan olevan useita terveyshyötyjä. Liikunta muun muassa auttaa painonhallinnassa, vahvistaa luustoa ja vähentää useiden sairauksien riskiä. Liikunta parantaa lisäksi psyykkistä terveyttä vähentämällä stressiä ja parantamalla oppimis- ja keskittymiskykyä sekä sosiaalista terveyttä lisäämällä sosiaalisia kontakteja.
Vaikuttavat tekijät ja terveyskäyttäytyminen > Uni

Unen riittävä määrä ja hyvä laatu ovat niin fyysisen kuin psyykkisenkin terveyden edellytyksiä. Riittämätön uni on monien sairauksien keskeinen riskitekijä. Lapsille suositellaan yhdeksän tunnin yöunia ja nuorille 7–9 tunnin yöunia. Vanhat ihmiset tulevat toimeen vähäisemmällä unella kuin nuoret.
Vaikuttavat tekijät ja terveyskäyttäytyminen > Painonhallinta

Normaalipainoisuutta pidetään terveellisempänä kuin huomattavaa ali- tai ylipainoisuutta. Lihavuus lisää pitkäaikaissairauksien riskiä sekä heikentää fyysistä toimintakykyä ja myös sitä kautta terveyttä. Se voi aiheuttaa myös psykososiaalisen terveyden heikentymistä.
Suomalaisten terveys

Vain runsas puolet pienituloisista suomalaista arvioi terveytensä hyväksi vuonna 2019, mutta suurituloisista yli 80 prosenttia.
Suomalaiset naiset ovat sairaampia kuin miehet, joilla on keskimäärin neljä terveydellisistä rajoituksista vapaata elinvuotta enemmän.
Kirjallisuutta

Honkasalo, Marja-Liisa & Salmi, Hannu (toim.): Terveyttä kulttuurin ehdoilla: Näkökulmia kulttuuriseen terveystutkimukseen.  Turku:  k&h, Turun yliopisto, kulttuurihistoria, 2012.  ISBN 978-951-29-5265-6
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Mitä terveys on?, Jussi Huttunen, Terveyskirjasto 10.11.2015
Murphy, Dominic: Concepts of Disease and Health The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Sreenivasan, Gopal: Justice, Inequality, and Health The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Sten Rudholm

| Sten Rudholm> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1918
Kuollut: 29. marraskuuta 2008 (90 vuotta)
Ammatti:  juristi
Muut tiedot
Tunnustukset:  Serafiimiritarikunta
    
Sten Rudholm (27. huhtikuuta 1918 – 29. marraskuuta 2008) oli ruotsalainen juristi, joka toimi Ruotsin oikeuskanslerina vuosia 1962–1967 ja valtamarsalkkana 1983–1986. Hänet valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi 1977.
Rudholm menehtyi 90-vuotiaana marraskuussa 2008.
Kytketty pientalo

Kytketty pientalo eli kytketty asuinrakennus on kahdesta tai useammasta asunnosta koostuva pientalo, jonka huoneistot liittyvät toisiinsa jonkin rakenteen välityksellä. Huoneistot voivat liittyä toisiinsa suoraan tai esimerkiksi katoksen, autosuojan tai varaston välityksellä.
Kytkettyjä pientaloja ovat paritalo, rivitalo ja ketjutalo.
Tero Saarinen Company

Tero Saarinen Company 2011 Fisher Centerissä New Yorkissa
Tero Saarinen Company on suomalaisen tanssitaiteilija ja koreografi Tero Saarisen johtama tanssiryhmä, jonka hän perusti vuonna 1996. Helsingissä TSC:n kotinäyttämönä on Tanssin talo, jossa ryhmä esittää Tero Saarisen teosten ohella myös vierailevien koreografien töitä. Omien esitysten lisäksi TSC tuottaa Helsinkiin kansainvälisiä vierailuja. TSC:n toimintaan kuuluvat myös TERO-tekniikan opetus kansainvälisesti sekä residenssitoiminta Kaapelitehtaalla sijaitsevassa TSC Studiossa.
Nykyään Tero Saarinen Company luetaan Suomen kulttuuriviennin kärkitoimijoihin, ryhmä on vuoden 2022 loppuun mennessä esiintynyt 40 maassa ja sen ydintoimintaan kuuluvat lisäksi kansainvälinen opetustoiminta sekä Saarisen koreografioiden lisensointi muille johtaville tanssiryhmille maailmassa. Verkosto-organisaatiomallinen ryhmä työllistää vuosittain 40-80 henkilöä, joista yksitoista työskentelee ryhmässä vakituisesti.
Ryhmän teokset on toteutettu kansainvälisinä yhteistuotantoina ja monet niistä lukeutuvat Saarisen avainteoksiin. Saarisen omaperäiseksi sanotun koreografisen kädenjäljen ja persoonallisten esiintyjien lisäksi teoksille on ominaista viimeistelty visuaalisuus. Useissa teoksissa on mukana elävä musiikki.
Historia

Soolotanssijana kansainvälistä mainetta saavuttanut Tero Saarinen kokosi tanssiryhmä Company Toothpickin vuonna 1995 oman koreografisen näkemyksensä välineeksi. Saarinen halusi tehdä pysyvämmin töitä innostuneiden, samat arvot jakavien taiteilijoiden kanssa. Perustajajäseniä olivat Saarisen ohella hänen tanssijakollegansa Henrikki Heikkilä Suomen Kansallisbaletista, Batsheva Dance Companysta Israelista löytynyt tanssija Yuval Pick sekä valosuunnittelija Mikki Kunttu. Company Toothpick nimettiin humoristisesti Saarisen synnyinkaupungin Porin tulitikkutehtaan muistoksi.
Ryhmän ensimmäinen teos, Westward Ho!, sai ensi-iltansa Tukholman Dansens Husissa 18. helmikuuta 1996. Teos sai kutsun Lontoon The Place -teatterissa järjestettyyn ensimmäiseen Aerowaves-katselmukseen vuonna 1997, jota seurasi Saarisen kansainvälinen läpimurto koreografina. Ryhmä alkoi saada esiintymiskutsuja ympäri Eurooppaa.
Vuonna 2000 Company Toothpick sai toimitilat Aleksanterin teatterista. Vuonna 2001 ryhmä sai ensimmäisen kokopäiväisen työntekijän, ryhmän nykyisen toiminnanjohtajan Iiris Aution aloittaessa Saarisen managerina ja ryhmän tuottajana. Vuonna 2002 ryhmän nimi muutettiin Tero Saarinen Companyksi, ja vuonna 2004 se pääsi teatteri- ja orkesterilain piiriin ja alkoi saada toimintarahoitusta sekä valtiolta että Helsingin kaupungilta. Tero Saarinen Company oli Aleksanterin teatterin virallinen residenssiryhmä 2005–2020. Ryhmän harjoitussali sijaitsi teatterin tiloissa, ja se esiintyi teatterin lavalla säännöllisesti. Aleksanterin teatterin ohella ryhmä on vieraillut Suomen Kansallisoopperassa ja Suomen Kansallisteatterissa.
Esitystoiminta > Toiminta Helsingissä

Tero Saarinen Company toimii Helsingissä Kaapelitehtaalla (vuodesta 2020). Ryhmällä on Kaapelitehtaan toimitiloissa oma harjoitussali, TSC Studio.
Tero Saarinen Company on Ruoholahdessa sijaitsevan Tanssin Talon ohjelmakumppani. Jatkossa Tero Saarinen Companyn kotimaiset tuotannot keskittyvät Tanssin Talon 700-paikkaiseen Erkko-saliin, jossa se esiintyy vuosittain.
Esitystoiminta > Kiertueet

Tero Saarinen Company on kiertänyt vuosien 1996–2022 aikana yhteensä 40 maassa ja kuudessa maanosassa. Ryhmän esiintymiset ovat saaneet osakseen runsaasti positiivista mediapalautetta. Tero Saarisen teoksille on tyypillistä omaleimaisen tanssin ohella kokonaistaideteosmaisuus: vahva visuaalisuus ja usein elävä musiikki. Saarinen on tehnyt kaikkiaan 51 kantaesitystä (maaliskuu 2021), joista 18 omalle ryhmälleen.
Ryhmän esiintymispaikkoja ovat olleet muun muassa Maison de la Danse Lyonissa, Théâtre du Châtelet ja Théâtre National de Chaillot Pariisissa, Movimentos-festivaali Wolfsburgissa, Tanz im August Berliinissä, Kampnagel Hampurissa, The Joyce -teatteri, New York City Center ja BAM (Brooklyn Academy of Music, Howard Gilman Opera House) New Yorkissa, Jacob's Pillow Dance Festival Becketissä, Walt Disney Concert Hall Los Angelesissa, South Bank Center Lontoossa, Chekhov International Theatre Festival Moskovassa, Alexandrinsky Theatre Pietarissa, The Ibero-American Theater Festival Bogotassa, Festival Internacional de Buenos Aires Argentiinassa, SIDance Soulissa, Perth International Arts Festival Perthissa sekä New Zealand International Arts Festival Wellingtonissa.
Valtaosa ryhmän teoksista on toteutettu kansainvälisinä yhteistuotantoina. Yhteistuottajiin lukeutuvat The Joyce Theater (Yhdysvallat), Automne en Normandie (Ranska), Venetsian biennaali (Italia), South Bank Center (Iso-Britannia), Dansens Hus (Ruotsi), Kuopio Tanssii ja Soi -festivaali (Suomi) ja Skånes Dansteater (Ruotsi).
Residenssitoiminta

TSC käynnisti säännöllisen taideresidenssitoiminnan TSC Studiossa Kaapelitehtaalla vuonna 2020. Residenssien tavoitteena on tukea erityisesti vapaan kentän toimijoiden työskentelyedellytyksiä ja tanssin toimialan kehittymistä. Residensseihin valitaan taiteilijat avoimella haulla. TSC Studion vakituisena residenssitaiteilijana toimii äänisuunnittelija, säveltäjä ja artisti Tuomas Norvio.
Opetustoiminta

Tero Saarinen Companyn toimintaan on alusta asti kuulunut myös kansainvälinen opetustoiminta.
Tero Saarisen liikekieli perustuu hänen kehittämäänsä liiketekniikkaan, joka on saanut vaikutteita niin butosta, baletista, nykytanssista kuin taistelulajeistakin. Myös aasialaisessa tanssitraditioissa tärkeä silmien ja käsien käyttö korostuvat hänen ilmaisussaan. Tyyliä on kuvailtu orgaaniseksi sekä kekseliääksi sekoitukseksi groteskiutta ja kauneutta.
Saarisen liikekielen tekniikkaopetus keskittyy tanssijan kaikkien aistien herättämiseen ja kokonaisvaltaisen valppauden löytämiseen, hermojen ääripäiden aktivoimiseen sekä kehon painon tunnistamiseen ja käyttöön. Tavoitteena on maksimoida tanssijan kyky liikkua oman tasapainonsa äärirajoilla. Pedagogiikassa korostetaan liikkeen sisäistämistä ja tanssijan omakohtaista tulkintaa, joita avustetaan muun muassa mielikuvaharjoitteiden kautta. Tero Saarisen lisäksi tekniikkaa opettaa ryhmän vastaava opettaja David Scarantino, joka on tanssinut lähes kaikissa ryhmän teoksissa vuodesta 2013 lähtien.
Toimintamalli > Organisaatio

Verkosto-organisaatiomallin mukaan toimivassa ryhmässä on yksitoista vakituista työntekijää. Heidän lisäkseen tuotantokohtaisilla ja ostopalvelusopimuksilla työskentelee vuosittain 40–80 eri alojen alihankkijayritystä ja freelanceria paitsi Suomesta myös eri puolilta maailmaa. Tero Saarinen Companylla on jaettu johtajuus: Tero Saarinen vastaa taiteellisesta sisällöstä ja ryhmän toiminnanjohtaja Iiris Autio tuotannosta, hallinnosta ja taloudesta. Ryhmän taustaorganisaationa toimii yleishyödyllinen yhdistys, Into liikkeessä ry.
Tero Saarinen Companyn tehtäväksi on määritelty ”edistää humaania maailmankuvaa ja inhimillisiä perusarvoja tanssin kautta sekä lisätä ihmisten ymmärrystä kehollisuudesta ja sen merkityksestä hyvän elämän edistäjänä”.
Ryhmän taiteellisena strategiana on luoda koreografian, musiikin ja visuaalisen suunnittelun muodostamia elämyksellisiä ja aikaa kestäviä kokonaistaideteoksia – avoimia vuorovaikutustilanteita, jotka herkistävät katsojan inhimillisten perusasioiden äärelle. Ryhmän arvoja ovat yhteisöllisyys, avoimuus, laadullinen tinkimättömyys sekä työn ja yritteliäisyyden arvostaminen.