stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sanna Antikainen
Aiheesta muualla

.aspx Sanna Antikainen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Sanna Antikaisen kotisivu
Perussuomalaisten kansanedustajat
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (39):  Antikainen  Eerola  Elomaa  Halla-aho (2019–)1  Hakkarainen (2019)2  Huhtasaari (2019)3  Huru (2019–)3  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kankaanniemi (2019–)2  Koponen  Koskela  Kotiaho  Laakso  Lehto  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Mäkynen  Niemi  Niikko  Packalén  Peltokangas  Puisto  Purra  Raatikainen (2019)1  Ranne  Rantanen  Reijonen  Ronkainen  Rydman (2023–)5  Savio  Simula  Slunga-Poutsalo  Tavio  Turtiainen (2019–2020)4  Tynkkynen  Vallin  Vähämäki  Wihonen 
 1 Jussi Halla-aho aloitti kansanedustajana vasta heinäkuussa 2019. Mika Raatikainen toimi hänen varaedustajanaan siihen saakka.  2 Teuvo Hakkarainen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2019, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Toimi Kankaanniemi.  3 Laura Huhtasaari siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2019, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Petri Huru.  4 Ano Turtiainen erotettiin ryhmästä kesäkuussa 2020.  5 Wille Rydman erosi kokoomuksesta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään tammikuussa 2023. 
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (46):  Aittakumpu (2024–)3  Antikainen  Bergbom  Eerola  Elomaa  Garedew  Halla-aho  Huhtasaari  Huru  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kangas  Keskisarja  Koponen  Koskela  Laakso  Lehtinen  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Niemi  Nieminen  Peltokangas  Piisinen  Polvinen  Puisto  Purra  Ranne  Rantanen  Rasinkangas (2024–)2  Reijonen  Rintamäki  Ronkainen  Rostila  Rydman  Savio  Seppänen  Sillanpää  Simula  Strandman  Tavio  Tynkkynen (2023–2024)2  Vigelius  Vornanen (2023–2024)1  Vähämäki 
 1  Timo Vornanen erotettiin ryhmästä toukokuussa 2024.  2  Sebastian Tynkkynen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2024, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Merja Rasinkangas.  3 Pekka Aittakumpu erosi keskustasta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään lokakuussa 2024. 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Fort Breendonk

Fort Breendonk (holl. Fort van Breendonk, ransk. Fort de Breendonk) on entinen sotilastukikohta Breendonkissa, lähellä Mecheleniä, Belgiassa, joka toimi natsien vankileirinä (Auffanglager) Saksan miehityksen aikana Belgiassa toisen maailmansodan aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fort Breendonk Wikimedia Commonsissa
Terhi Koulumies

| Terhi Koulumies> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1971 (ikä 53) Helsinki
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  Valtiotieteiden maisteri
Aiheesta muualla
Kotisivu
Terhi Johanna Koulumies (s. 4. huhtikuuta 1971) on suomalainen valtiotieteiden maisteri, kokoomuksen kansanedustaja vuodesta 2019 Helsingissä.
Poliittinen toiminta

Koulumies valittiin eduskuntaan vuoden 2019 vaaleissa. Vuosien 2008-2020 varrella hän on toiminut Helsingin kaupunginhallituksen jäsenenä, kaupungin rakennusvirastoa johtavan yleisten töiden lautakunnan puheenjohtajana, kaupungin tarkastuslautakunnan puheenjohtajana, Helsingin Vanhusneuvoston puheenjohtajana sekä Helsingin asuntolautakunnan varapuheenjohtajana.
Koulumies valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran 2008 kunnallisvaaleissa 1063 henkilökohtaisella äänellä. Vuonna 2012 hän uusi valtuustopaikkansa 1832 äänellä.  Vuoden 2017 kunnallisvaaleissa Koulumies uusi valtuustopaikkansa 3642 äänellä. Koulumies pyrki eduskuntaan vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Hän sai vaaleissa yhteensä 4148 ääntä ja tuli valittua Helsingin vaalipiirissä puolueensa ensimmäiseksi varamieheksi. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa hän sai 7 233 ääntä ja nousi eduskuntaan.
Yksityiselämä

Pikkupojan kotiäitinä Koulumies julkaisi syksyllä 2007 esikoisromaaninsa Vauvaa vailla (Atena Kustannus Oy), joka kertoo lapsettomuudesta.
Toimittaja Jyrki Koulumies on Terhi Koulumiehen setä. Molemmat kuuluvat vanhaan Schulman-aatelissukuun.
Aiheesta muualla

http://www.terhikoulumies.fi/
http://terhikoulumies.blogit.uusisuomi.fi/
Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (37):  Autto  Eestilä  Grahn-Laasonen  Häkkänen  Heinonen  Heikkinen  Ikonen (2019–2021)1  Jokinen  Kaleva (2021–2023)2  Kanerva (2019–2022)3  Kauma  Kaunisto  Keto-Huovinen  Kilpi  Kinnunen (2021–2023)1  Kiuru  Koulumies  Kopra  Laiho  Marttinen  Multala  Mykkänen  Orpo  Pelkonen  Risikko  Rydman (2019–2022)4  Sankelo  Sarkomaa  Satonen  Sirén  Sjöblom  Talvitie  Tolvanen  Valkonen (2022–2023)3  Valtonen  Vartiainen (2019–2021)2  Vestman  Vikman  Virolainen  Wallinheimo  Zyskowicz 
 1 Anna-Kaisa Ikonen siirtyi Tampereen pormestariksi elokuussa 2021, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Jari Kinnunen.  2 Juhana Vartiainen siirtyi Helsingin pormestariksi elokuussa 2021, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Atte Kaleva.  3 Ilkka Kanerva kuoli 14. huhtikuuta 2022, hänen tilalleen eduskuntaan nousi Ville Valkonen.  4 Wille Rydman erosi kokoomuksen eduskuntaryhmästä 22. kesäkuuta 2022 ahdistelukohun myötä. 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  Aalto-Setälä  Autto  Castrén (2024–)  Eestilä  Fagerström  Grahn-Laasonen  Häkkänen  Hänninen  Heinonen  Heikkinen  Ikonen  Jukkola  Jäntti  Kaleva  Kauma  Kaunisto  Kaunistola  Keto-Huovinen  Kilpi  Kinnari  Kiuru  Kopra  Koulumies  Lahdenperä  Laiho  Limnéll  Lindberg  Marttinen  Multala  Mykkänen  Orpo  Paasi (2024–)  Partanen  Päivärinta  Risikko  Salla (2023–2024)  Sammallahti  Sarkomaa  Satonen  Sirén  Talvitie  Toveri (2023–2024)  Valkonen  Valtola  Valtonen  Vestman  Vikman  Väyrynen  Wallinheimo  Zyskowicz 
Helsingin vaalipiirin kansanedustajat
| n k Helsingin vaalipiirin kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (22):  Alanko-Kahiluoto  Biaudet  Haatainen  Haavisto  Halla-aho  Harjanne  Heinäluoma  Holopainen  Honkasalo  Kaleva  Kari  Kivelä  Koulumies  Ohisalo  Packalén  Pelkonen  Rantanen  Rydman  Said Ahmed  Sarkomaa  Tuomioja  Zyskowicz 
| n k Helsingin vaalipiirin kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (23):  Alametsä (2024–)  Biaudet  Castrén (2024–)  Diarra  Gebhard  Haatainen  Haavisto  Halla-aho  Harakka  Harjanne  Heinäluoma  Honkasalo  Kaleva  Kivelä  Koskela  Koulumies  Lindberg  Ohisalo (2023–2024)  Rantanen  Razmyar  Rydman  Salla (2023–2024)  Sarkomaa  Valtonen  Zyskowicz 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Projekt

| Projekt> Проект |
| --- | --- |

Julkaisija:  Project Media Inc. (USA) 
Perustettu:  2018
Päätoimittaja:  Roman Badanin
Kieli:  venäjä, (englanti)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Projekt (ven. Проект, suom. projekti) on venäläinen uutissivusto.
Projekt kertoo erikoistuneensa vaarallisiin ja yhteiskunnallisesti tärkeisiin aiheisiin, jotka ovat tabu useimmille venäläisille julkaisuille. Projekt on julkaissut syvällisesti tutkittuja, Venäjän hallitsevaa eliittiä koskevia artikkeleita, jotka eivät imartele kohteitaan.
Esimerkiksi Ilta-Sanomat ja Yle ovat käyttäneet Projektia lähteenään.
Joitakin Projektin artikkeleita on käännetty englanniksi.
Projekt perustettiin 2018. Sitä ennen sivuston perustaja ja päätoimittaja Roman Badanin oli poliittisista syistä hiillostettu ulos jo monien riippumattomien uutistoimitusten johtoasemista. Badanin oli työskennellyt mm. Dožd-kanavalla. Badaninin mukaan Projektin työntekijät päättivät kirjoittaa kiinnostavista aiheista seurauksista piittaamatta.
Marraskuussa 2020 Projekt kertoi Vladimir Putinin ja Svetlana Krivonogihin suhteesta, josta lehden mukaan syntyi tytär Jelizaveta Vladimirovna Krivonogih vuonna 2003. Vuoden 2021 kesäkuussa lehti mainosti julkaisevansa pian tietoja sisäministeri Vladimir Kolokoltsevin omaisuudesta ja siteistä järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Seuraavana päivänä poliisi järjesti etsinnän päätoimittajan ja hänen kollegoidensa asuntoihin. Heidän tietokoneensa takavarikoitiin ja Badanin sai syytteen kunnianloukkauksesta neljä vuotta aiemmin julkaistun dokumenttifilmin vuoksi. Heinäkuussa 2021 oikeusministeriö julisti Projektin "ei-toivotuksi järjestöksi". "Ei-toivotun järjestön" jäseniä ja yhteistyökumppaneita odottavat 500 000 ruplan (ts. 7 635,08 EUR) sakot ja enimmillään kuuden vuoden vankeus. "Parempaa tunnustusta on vaikea kuvitella", kommentoi Badanin. Lehteä julkaiseva yhtiö oli kuitenkin ajettava alas.
Oikeusministeriö nimesi kymmenen lehden toimittajista "ulkomaiden agentiksi". Tämä oli ensimmäinen kerta kun "ulkomaiden agenteiksi" nimettiin henkilöitä eikä vain järjestöjä. "Agenteiksi" nimettyjen toimittajien oli lisättävä artikkeleittensa oheen varoitus. Heidän oli myös lähetettävä oikeusministeriölle tiedot tuloistaan ja menoistaan neljä kertaa vuodessa.
Monet toimittajat pakenivat maasta. Badanin perusti uuden sivuston nimeltä Agentstvo. Projekt herätettiin henkiin huhtikuussa 2022.
Huhtikuussa 2022 Projekt kertoi Putinin lisääntyneistä terveysongelmista jotka viittasivat mahdollisesti kilpirauhassyöpään, ja erikoisesta hoitomenetelmästä: Lehden mukaan Putin kylpee pantokriinissa, hirvensarvista saatavassa uutteessa.
Aiheesta muualla

http://proekt.media/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Abraham Niklas Edelcrantz

Abraham Niclas Edelcrantz
Edelcrantzin optisen lennättimen jäljennös Tukholmassa.
Abraham Niklas (Niclas) Edelcrantz (syntyjään Clewberg, 29. heinäkuuta 1754 Turku – 15. maaliskuuta 1821 Tukholma) oli suomalaissyntyinen ruotsalainen runoilija ja luonnontieteilijä.
Edelcrantzista tuli Turun akatemian kirjastonhoitaja 1780. Hän oli jäsenenä Aurora-seurassa ja julkaisi runojaan Åbo Tidningar -lehdessä. Vuodesta 1783 hän asui Tukholmassa, jossa toimi kuninkaallisten teattereiden toisena johtajana ja vuodesta 1789 Kustaa III:n yksityissihteerinä. Vuodet 1813–1821 Edelcrantz oli maanviljelyakatemian johtajana. Runoilijana Edelcrantz oli esiromantikko.
Luonnontieteilijänä hän muun muassa kehitti ja rakennutti vuonna 1794 oman prototyyppinsä Claude Chappen kehittämästä optisesta lennätinlinjasta Tukholman kuninkaanlinnan ja Drottningholmin linnan välille..
Jo viikon päästä tästä onnistuneesta kokeilusta hallitus määräsi Edelcrantzin laajentamaan linjaa manner-Ruotsin rannikkolinnoituksiin, ja sittemmin Grisslehamnista Ahvenanmaan Eckeröön jonne linja valmistui kaksi vuotta myöhemmin.
Tiina Elo

| Tiina Elo |
| --- | --- |
 Elo vihreiden puoluekokouksessa kesäkuussa 2023.
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Vaalipiiri:  Uudenmaan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1971 (ikä 53) Helsinki
Tiedot
Puolue:  Vihreä liitto
Aiheesta muualla
Kotisivu
Tiina Susanna Elo (s. 21. tammikuuta 1971 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut Vihreän liiton kansanedustajana vuodesta 2019 ja Espoon kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2009 sekä ollut aktiivinen vihreissä vuodesta 2002.lähde?
Tausta, koulutus ja työura

Elo on syntynyt Helsingissä, mutta perhe muutti Espooseen Elon ollessa kolmevuotias. Koulutukseltaan Elo on maatalous- ja metsätieteiden maisteri Helsingin yliopistosta, pääaineenaan ympäristönsuojelu.
Elo on ollut pääosan työurastaan vihreiden palveluksessa. Hän on työskennellyt Espoon Vihreiden ja Uudenmaan vihreiden toiminnanjohtajana sekä vihreiden toimistopäällikkönä ja kunta-asioiden päällikkönä. Ennen työskentelyä vihreissä Elo on tehnyt projektitöitä ympäristökasvatuksen ja ympäristöneuvonnan parissa Espoon kaupungilla ja järjestöissä.
Politiikka > Kuntapolitiikassa

Tiina Elo on toiminut Espoossa kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2009 lähtien. Syksyllä 2019 hänet valittiin Vihreän valtuustoryhmän 1. varapuheenjohtajaksi sekä Osallistuva Espoo -nimisen poikkihallinnollisen ohjelmaryhmän varapuheenjohtajaksi.
Vuosina 2013–2019 Elo toimi Espoon kaupunginhallituksen 1. varapuheenjohtajana hoitaen tehtävää osa-aikaisena. Samoina vuosina hän toimi kaupunginhallituksen tila- ja asuntojaoston puheenjohtajana, kaupunginhallituksen edustajana kaupunkisuunnittelulautakunnassa sekä pääkaupunkiseudun yhteistyöryhmän varapuheenjohtaja.
Politiikka > Kansanedustajana

Tiina Elo valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä vuonna 2019. Hän oli ollut ehdokkaana myös vuosien 2011 ja 2015 eduskuntavaaleissa. Elo johti Antti Rinteen hallitusneuvotteluissa 2019 asuntopolitiikan työryhmää.
Tiina Elo on ympäristövaliokunnan varapuheenjohtaja, hallintovaliokunnan jäsen sekä liikenne- ja viestintävaliokunnan varajäsen.
Lisäksi Elo on Helsingin ja Uudenmaan kansanedustajien neuvottelukunnan varapuheenjohtaja.
Elo on ollut Uudenmaan liiton hallituksen eli maakuntahallituksen varajäsen vuodesta 2017.
Poliittisia näkemyksiä

Tiina Elo on ilmoittanut keskittyneensä luottamustoimissaan muun muassa ympäristön- ja luonnonsuojeluun, ilmastonmuutoksen torjuntaan, kaupunkisuunnitteluun, asuntopolitiikkaan, kestävään liikkumiseen ja sisäilmaongelmien ratkomiseen.
Yksityiselämä

Tiina Elo on naimisissa ja hänellä on aikuinen tytär.
Elo Espoon keskuksen kevätmarkkinoilla 27.4.2019.
Tottenham Hotspur FC Women

Tottenham Hotspur FC Women on englantilainen naisten jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1985 nimellä Broxbourne Ladies. Kaudelle 1991–1992 se otti käyttöön nimen Tottenham Hotspur. Joukkue nousi pääsarjana toimivaan FA:n naisten superliigaan kaudeksi 2019–2020. Se sijoittui ensimmäisellä kaudellaan 12 joukkueen superliigassa seitsemänneksi. Toisella kaudellaan Tottenham oli kahdeksas, kaudella 2021–2022 viides ja kaudella 2022–2023 yhdeksäs.
Joukkueen valmentajana toimi vuodesta 2007 Karen Hills, ja vuodesta 2011 hänen parinaan oli Juan Amoros. He saivat potkut marraskuussa 2020, ja uudeksi valmentajaksi nimitettiin Rehanne Skinner. Heinäkuussa 2023 valmentajaksi palkattiin Robert Vilahamn.
Meredith Whittaker

Meredith Whittaker vuonna 2023
Meredith Whittaker on yhdysvaltalainen tekoälytutkija ja viestisovellus Signalin puheenjohtaja. Hän on toiminut New Yorkin yliopiston Minderoo-teknologiatutkimuksen professorina, ja perustanut NYU- yliopiston AI Now -instituutin joka tutkii tekoälyn yhteiskunnallisia vaikutuksia. Whittaker on ennen Signalin uraansa työskennellyt 13 vuotta teknologiajätti Googlen tuote- ja tekniikkaryhmän johtajana, ja ollut mukana perustamassa Googlen Open Research -ryhmää, joka pyrkii yhdistämään avoimen lähdekoodin ja akateemisen tieto- ja viestintätekniikan osaajat. Whittaker on perustanu myös hajautetun, internetin suorituskykyä mittaavan M-Labin, ja toiminut muun muassa Euroopan parlamentin, Valkoisen talon, Yhdysvaltain kauppakomissio FTC:tä, New Yorkin kaupunkia ja useiden eri maiden hallitusten neuvonantajana tekoälyyn ja tietoturvallisuuteen liittyvissä asioissa.
Whittaker oli tärkeässä roolissa Googlen työntekijöiden järjestäytymisessä, ja yksi keskeisimmistä järjestäjähenkilöistä vuoden 2018 Googlen ulosmarssissa, jossa yli 20 000 työntekijää protestoi yrityksen toimintaa ja työehtoja.
Whittaker on toiminut Signal-säätiön puheenjohtajana vuodesta 2022 saakka. Hänen omat tutkimuksensa ja tieteelliset julkaisunsa käsittelevät globaalia tekoälypolitiikkaa, ja nostavat keskiöön tekoälyn valvontaan ja resurssienkäyttöön liittyviä ominaisuuksia. Julkisuudessa hän korostaa erityisesti tekoälyn yhteyksiä tehostetussa valvonnassa, ja kritisoi teknologiajättejä.
Koulutus

Whittaker valmistui retoriikan ja englanninkielen kandidaatiksi Kalifornian yliopistosta, Berkeleystä.
Palkinnot ja tunnustukset

Whittaker voitti Helmut-Schmidtin tulevaisuuspalkinnon vuonna 2024, kun raatiin kuului myös Suomen entinen pääministeri Sanna Marin.
Hänet on valittu myös Time-lehden Time 100 AI-listalle maailman sadan merkittävimmän tekoälyvaikuttajan joukkoon.
Call Me If You Get Lost

| Call Me If You Get Lost Tyler, the Creator |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. kesäkuuta 2021
 Tyylilaji: hip-hop
 Kesto: 52.41
 Levy-yhtiö: Columbia
Listasijoitukset
  Suomi 7. 
Tyler, the Creatorin muut julkaisut
| Igor 2019 | Call Me If You Get Lost 2021 | Chromakopia 2024 |
Singlet albumilta Call Me If You Get Lost
 ”Lumberjack” Julkaistu: 16. kesäkuuta 2021  ”WusYaName” Julkaistu: 22. kesäkuuta 2021
Call Me If You Get Lost (tyylitelty kokonaan isoilla kirjaimilla) on amerikkalaisen räppäri, laulaja, lauluntekijä ja tuottaja Tyler, the Creatorin kuudes studioalbumi. Albumi julkaistiin 25. kesäkuuta 2021 Columbia Recordsin kautta. Single "Lumberjack" julkaistiin jo 16. kesäkuuta 2021, ennen kuin albumin julkaisusta oli virallisesti tiedotettu. Toinen albumia ennakoinut single "WusYaName" julkaistiin 22. kesäkuuta 2021. Albumilla esiintyviä vierailevia nimiä ovat DJ Drama, 42 Dugg, Ty Dolla Sign, YoungBoy Never Broke Again, Lil Wayne, Teezo Touchdown, Domo Genesis, Brent Faiyaz, Fana Hues, DAISY, Lil Uzi Vert ja Pharrell Williams.
Kappalelista

Kaikki albumin kappaleet ovat Tyler, the Creatorin kirjoittamia ja tuottamia, ellei toisin mainita. Kaikki kappaleet ovat tyylitelty isoin kirjaimin.
Call Me If You Get Lost
"Sir Baudelaire" – 1.28 (feat. DJ Drama)
"Corso"  – 2.26
"Lemonhead" – 2.10 (feat. 42 Dugg)
"WusYaName" – 2.01 (feat. YoungBoy Never Broke Again ja Ty Donna $ign)
"Lumberjack" – 2.18
"Hot Wind Blows" – 2.35 (feat. Lil Wayne)
"Massa" – 3.43
"RunItUp" – 3.49 (feat. Teezo Touchdown)
"Manifesto" – 2.55 (feat. Domo Genesis)
"Sweet / I Thought You Wanted to Dance" – 9.48 (feat. Brent Faiyaz ja Fana Hues)
"Momma Talk" – 1.10
"Rise!" – 3.23 (feat. Daisy World)
"Blessed" – 0.57
Juggernaut" – 2.26 (feat. Lil Uzi Vert ja Pharrell Williams)
"Wilshire" – 8.35
Safari" – 2.57
Samplet
"Sir Baudelaire" sisältää sampleja Westside Gunnin kappaleesta "Michael Irvin".
"Manifesto" sisältää sampleja Jimmy Smithin kappaleesta "I'm Gonna Love You Just A Little Bit More Baby" ja Nasin kappaleesta "Nazareth Savage". .
"WusYaName" sisältää sampleja H Townin kappaleesta "Back Seat (Wit No Sheets)".
"Lumberjack" sisältää sampleja Gravediggazin kappaleesta "2 Cups of Blood".
Käännös suomeksi
Carl Fredrik Scheffer

Carl Fredrik Scheffer
Carl Fredrik Scheffer (28. maaliskuuta 1715 Nyköping – 27. elokuuta 1786 Torrlösa) oli ruotsalainen kreivi ja valtiomies. Hän päätyi varhain virkauralle mutta osallistui hattupuolueen jäsenenä merkittävästi maan sisäisiin valtataisteluihin vuoden 1738 valtiopäivistä lähtien. Hän oli lähettiläänä Pariisissa 1743–1751, valtaneuvoston jäsenenä 1751–1765 ja kruununprinssi Kustaan opettajana 1756–1762 saavuttaen tämän luottamuksen. Vuosien 1765–1766 valtiopäivien jälkeen Scheffer toimi kuninkaan vallan laajentamiseksi ja valmisteli kesällä 1772 yhdessä Kustaa III:n kanssa ehdotuksen uudeksi hallitusmuodoksi. Vuoden 1772 vallankumouksen jälkeen hän kuninkaan uskottuna neuvonantajana osallistui Kustaa III:n hallituksen alkupuolella toimeenpantuihin taloudellisiin ja finanssiuudistuksiin.
Scheffer valittiin vastaperustetun Ruotsin akatemian jäseneksi vuonna 1786, mutta hän ehti menehtyä ennen kuin otti tuolin virallisesti vastaan.
Schefferin veli Ulrik Scheffer toimi muun muassa Turun akatemian kanslerina. Heidän isoisänsä oli historioitsija Johannes Schefferus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carl Fredrik Scheffer Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: ensimmäinen | Ruotsin akatemia, tuoli 2 1786–1786 (kuoli ennen tuolin virallista vastaanottamista) | Seuraaja: Abraham Niclas Edelcrantz |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef
Tammisaari

| Tammisaari Ekenäs> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Raasepori |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Rantakallioita Tammisaaressa.
Sijainti:  59°58′30″N, 023°26′10″E
Lääni:  Etelä-Suomen lääni
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Seutukunta:  Tammisaaren seutukunta
Kuntanumero:  835
Hallinnollinen keskus:  Tammisaaren keskustaajama
Perustettu:  1546
Kuntaliitokset:  Snappertuna (1977) Tammisaaren mlk (1977) Tenhola (1993)
Liitetty:  2009
– liitoskunnat:  Karjaa Pohja Tammisaari
– syntynyt kunta:  Raasepori
Pinta-ala:  1 873,38 km²  (1.1.2008)
– maa:  726,73 km²
– sisävesi:  15,94 km²
– meri:  1 130,71 km²
Väkiluku:  14 754   (31.12.2008)
– väestötiheys:  20,3 as./km² (31.12.2008)
Ikäjakauma:  2007 
– 0–14-v.:  16,0 %
– 15–64-v.:  62,7 %
– yli 64-v.:  21,4 %
Tammisaari (ruots. Ekenäs) on entinen Suomen kaupunki ja nykyinen Raaseporin kaupunginosa, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa entisessä Etelä-Suomen läänissä. Ennen lakkauttamistaan vuonna 2009 kaupungissa asui 14 754 ihmistä, ja väestötiheys oli 20,3 asukasta/km2.
Kaupunki oli kaksikielinen kunta ja enemmistönä 81 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 17 prosenttia suomea. Sen naapurikunnat olivat Hanko, Karjaa, Pohja ja Perniö.
Tammisaaren kaupunki lakkautettiin vuoden 2009 alussa ja sen tilalle perustettiin yhdessä Karjaan kaupungin ja Pohjan kunnan kanssa Raaseporin kaupunki. Tammisaaren keskustaajama on Raaseporin suurin taajama ja hallinnollinen keskus.
Historia

Raaseporin linna Snappertunassa rakennettiin todennäköisesti 1300-luvulla. Raaseporilla oli paitsi puolustuksellista ja hallinnollista myös kauppapoliittista merkitystä, sillä se puolusti Ruotsin etuja Räävelin (Tallinna) hansakaupunkia vastaan.lähde?
Kun Tammisaaresta tuli vuonna 1528 Raaseporin läänin hallinnollinen keskus, Raasepori menetti merkityksensä. Kuningas Kustaa Vaasa antoi Tammisaarelle kaupunkioikeudet vuonna 1546. Kaupungin sijaintipaikka oli tunnettu jo pitkään satamana ja kalastuspaikkana, ja ajatus kaupungin perustamisesta oli itänyt pitkään. Alueen halki kulki myös vanha vesireitti syvälle Etelä-Hämeeseen saakka.
Viranomaisten päätökset olivat aluksi kuitenkin tempoilevia eivätkä suosineet kaupungin kasvua. Vuoden kuluttua kaupungin perustamisesta asukkaat yritettiin saada muuttamaan sodasta kärsineeseen Viipuriin, ja Helsingin perustamisen jälkeen Tammisaaren, Porvoon ja Rauman asukkaat määrättiin muuttamaan Helsinkiin.
Tammisaaren kirkko rakennettiin 1600-luvulla. Sen rakennustyöt pani alulle vuonna 1651 kreivi Gustaf Adolf Leijonhufvud. Kirkko sai nykyisen ulkoasunsa kaupunkia vuonna 1821 tuhonneen tulipalon jälkeen. Kirkon olemassaolo saattoi pelastaa Tammisaaren kaupunkioikeudet, sillä kuningas Kaarle XI oli vielä 1690-luvulla aikeissa peruuttaa ne. 1600-luvulla kaupungin kaupankäynti kärsi myös merkantilismista eli valtion sääntelystä ja holhouksesta. Muun muassa vuonna 1614 ulkomaisten alusten tulo kaupungin satamaan kiellettiin. Vuonna 1636 ulkomaankauppa kiellettiin kokonaan.
1700-luvulla kaupankäynti helpottui. Vuosisadan lopulla Tammisaaresta tuli erityisesti erilaisten käsityöammattien harjoittajien kaupunki. Vuonna 1772 käsityöläisille annettiin määräys ripustaa työpajojensa oville kilvet, jotka ilmoittivat, mitä he valmistivat. Tämä toi kaupunkiin lisää väriä.
Kaupungissa kävi 1800-luvulla koulua muun muassa Elias Lönnrot, joka kulki matkan kotiinsa Sammattiin patikoiden joka viikonloppu. Uno Cygnaeuksen kouluasetus kirjoitettiin kaupungissa. Cygnaeus myös vihki vuonna 1872 Tammisaaressa käyttöön Suomen ensimmäisen naisseminaarin.
Vuonna 1850 kaupungissa asui noin 1 500 asukasta. Vuonna 1873 kaupunki sai rautatien, kun Hanko–Hyvinkää-rata valmistui. Tämä sai aikaan teollisuuden nousun ja kaupungin laajenemisen radan suuntaan. Vuonna 1910 kaupungissa asui noin 3 000 ja vuonna 1957 noin 5 200 asukasta.
Vuosina 1918–1940 Tammisaaressa toimi Tammisaaren vankileiri, myöhemmin pakkotyölaitos.
Kuntaan kuuluneen saaren Hästö-Busön linnakkeella toimi nyttemmin lakkautetun Hangon Rannikkopatteriston patteri ja saaressa annettiin myös varusmieskoulutusta.
1. tammikuuta 1977 Tammisaareen yhdistettiin Tammisaaren maalaiskunta ja Snappertunan kunta. 1. tammikuuta 1993 kaupunkiin yhdistettiin Tenholan kunta. Vuoden 2009 alussa Tammisaari yhdistettiin Karjaan ja Pohjan kanssa Raaseporin kaupungiksi.