stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirkkoherra
Suomen evankelis-luterilainen kirkko > Kirkkoherranvaali eli "papinvaali" > Kirkkoherranvaalin vaiheet suorassa kansanvaalissa > Varsinaisille vaalisijoille vaaliehdolle asettaminen

Seuraavaksi tuomiokapituli asettaa kelpoisiksi toteamistaan hakijoista ehdolle varsinaisille vaalisijoille enintään kolme. Vaalisijajärjestykseen vaikuttavat muun muassa virkauran pituus, johtamiskoulutuksen laajuus, aikaisemman kirkkoherrakokemuksen määrä, johtamistaito ja seurakunnan viralle asettamat paikkakuntakohtaiset erityiset tarpeet. Mikäli kelpoisia hakijoita on enemmän kuin kolme, tuomiokapituli päättää keitä se ei tässä vaiheessa aseta vaaliehdolle. Näiden osalta tuomiokapituli ainoastaan toteaa, että he ovat päteviä hoitamaan hakemaansa kirkkoherran virkaa.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko > Kirkkoherranvaali eli "papinvaali" > Kirkkoherranvaalin vaiheet suorassa kansanvaalissa > Ylimääräisille vaalisijoille vaaliehdolle asettaminen

Hakijaa, jonka tuomiokapituli on todennut "ylimääräiseksi vaaliehdokkaaksi kelpoiseksi", on seurakuntalaisilla oikeus heti tuomiokapitulin päätöksen saatua lainvoiman pyytää erikseen "asetettavaksi ehdolle ylimääräiseksi vaaliehdokkaaksi". Kirkon vaalijärjestys toteaa (§ 25): "Vähintään kymmenen äänioikeutettua seurakunnan jäsentä saa pyytää virkaan kelpoiseksi todettua hakijaa, jota ei ole asetettu ehdolle, ylimääräiseksi ehdokkaaksi. Pyyntö, jossa on ilmoitettava ehdokkaan nimi, on tehtävä kirjallisesti ja jätettävä kirkkoherranvirastoon viimeistään viimeisen vaalinäytteen jälkeisenä keskiviikkona ennen kello 16."  Ylimääräiselle vaalisijalle asetetaan siis vaaliehdolle vain, mikäli seurakuntalaiset ko. henkilön ehdokkuutta erikseen pyytävät. Varsinaisille vaalisijoille asetettujen kohdalla seurakuntalaisten esittämää "kutsua virkaan" ei edellytetä.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko > Kirkkoherranvaali eli "papinvaali" > Kirkkoherranvaalin vaiheet suorassa kansanvaalissa > Varsinainen vaali

Kirkkoherra valitaan seuraavaksi kansanvaalilla siten, että varsinaisilla vaalisijoilla olevista enimmät äänet saanut tulee suoraan valituksi, ellei joku ylimääräiselle vaalisijalle seurakuntalaisten pyynnöstä asetetuista ehdokkaista ylitä kirkkolain hänelle asettamaa varsinaisilla vaalisijoilla olevia korkeampaa äänikynnystä. Kirkkolaki toteaa (§ 8:1): "Tullakseen valituksi [ohi varsinaisella vaalisijalla olevan] ylimääräisen vaaliehdokkaan on saatava vähintään yksi kymmenesosa koko seurakunnan äänistä [eli seurakunnan äänioikeutettujen yhteismäärästä] ja enemmän kuin puolet annetuista äänistä."
Käytännössä on vaikeaa tulla ylimääräiseltä vaalisijalta valituksi erityisesti eteläisen Suomen kaupunkiseurakunnissa, joiden äänestysprosentti jää yleensä melko alhaiseksi toisin kuin Pohjois-Suomessa. Esimerkiksi vuoden 2006 Turussa sijaitsevan Martinseurakunnan kirkkoherranvaalin äänestysprosentti oli 6,45 %. Vaalissa annettiin 1031 henkilökohtaista ääntä, joista valituksi kirkkoherran virkaan tuli Turun arkkihiippakunnan tuomiokapitulin varsinaiselle vaalisijalle asettama ehdokas, joka sai 59 henkilökohtaista ääntä. Ylimääräisellä vaalisijalla seurakuntalaisten pyynnöstä ollut ehdokas sai 903 henkilökohtaista ääntä. Hän olisi kuitenkin tarvinnut valituksi tulemiseensa vähintään 1599 ääntä. Toisen esimerkin tarjoaa vuoden 2011 keväällä toimitettu Kuopion ev.lut. seurakuntayhtymään kuuluvan Männistön seurakunnan kirkkoherranvaali, jonka äänestysprosentti oli 12,4 %. Valituksi tuli varsinaiselta vaalisijalta 235 äänellä, kun ylimääräisellä vaalisijalla ollut sai 735 ääntä. Kymmenen prosentin sääntö (803 ääntä) jäi vain niukasti täyttymättä. Esimerkin, jossa ylimääräiseltä vaalisijalta on tullut valituksi, myös eteläisen Suomen kaupunkiseurakunnassa, tarjoaa Kauniaisten suomalaisen seurakunnan kirkkoherranvaali vuodelta 2008. Siinä ylimääräisellä vaalisijalla ollut ehdokas sai 546 ääntä eli 17,6 % äänioikeutettujen yhteismäärästä. Äänestysprosentti oli 22 %. Käytännössä vaadittava äänestysaktiivisuus liikkuu noin 15–20 prosentin paikkeilla, jotta ylimääräisellä vaaliehdokkaalla on todellinen mahdollisuus tulla valituksi. Vähempikin voi riittää jos äänet keskittyvät hyvin voimakkaasti.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko > Kirkkoherranvaali eli "papinvaali" > Kirkkoherranvaalin muutos

Kirkkoherran vaalitapa muutettiin vuonna 2014 siten, että kirkkoherra valitaan edelleen ensijaisesti välittömällä vaalilla, mutta on myös mahdollista, että kirkkovaltuusto tai seurakuntaneuvosto valitsee kirkkoherran. Päätöksen tästä tekee tuomiokapituli kirkkovaltuuston tai seurakuntaneuvoston pyynnöstä. Ylimääräisiä ehdokkaita ei enää ole.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko > Rovastin arvonimi evankelis-luterilaisessa kirkossa

Pitkään palvelleille kirkkoherroille voidaan myöntää rovastin arvonimi. Sitä ei tule sekoittaa lääninrovastin tehtävään, jonka rovastikunnan papit ja lehtorit valitsevat rovastikunnan kirkkoherroista kuudeksi vuodeksi.
Piispa voi myöntää rovastin arvonimen kirkollisessa työssä erityisesti ansioituneelle papille siten, että kirkolliskokouksen toimikautta vastaavan neljän vuoden aikana myönnetään suunnilleen yksi arvonimi kutakin alkavaa kolmeakymmentä hiippakunnan pappia kohden.
Perinteisesti teologian tohtorille ei ole myönnetty rovastin arvonimeä. Arvonimen saajan tulee yleensä olla 50 vuotta täyttänyt. Rovastin arvonimi voidaan myöntää lääninrovastille tai kenttärovastille hänen jäädessään pois kyseisestä tehtävästä.
Suomen ortodoksinen kirkko

Alempi papisto
Lukija
Alidiakoni
Ylempi papisto
Diakoni
Ylidiakoni
Pappi (Presbyteeri)
Pastori
Kirkkoherra
Rovasti
Piispa
Apulaispiispa
Metropoliitta
Arkkipiispa
Eksarkki
Patriarkka
Luostaripapisto
Munkkidiakoni
Arkkidiakoni
Pappismunkki
Arkkimandriitta
Igumeeni
n
k
Kirkkoherran virkanimike venäjäksi on настоятель (nastojatel) ja kreikaksi ἐφημέριος (ephēmérios), joissa kielissä nimi tarkoittaa edessä seisovaa korostaen kirkkoherran vastuuta ja asemaa.
Kirkkoherraksi voidaan valita Suomen ortodoksisen kirkon pappi, joka on suorittanut (ennen vuotta 1988) Suomen ortodoksisessa pappisseminaarissa pappiskandidaatin tutkinnon tai suorittanut yliopistossa ylemmän korkeakoulututkinnon ortodoksisen teologian koulutusohjelmassa ja on saanut vihkimyksen pappeuteen. Hiippakunnan piispa asettaa kirkkoherran virkaa hakeneet vaalisijoille 1, 2, ja 3. Vaalisijojen ulkopuoleltakin voidaan kirkkoherra valita tiettyjen sääntöjen ja huomattavan äänimäärän perusteella. Kirkkoherranvaali on ns. kansanvaali, eli seurakuntalaiset valitsevat kirkkoherran suljetulla lippuäänestyksellä vaalisijoilta.
Asterix ja Latraviata

| Asterix ja Latraviata> Astérix et Latraviata |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Albert Uderzo
Kieli:  ranska
Suomennos
Suomentaja:  Outi Walli
Kustantaja:  Egmont Kustannus
Sivumäärä:  48
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Asterix ja Latraviata (ransk. Astérix et Latraviata) on Asterix seikkailee -sarjan 31. osa, joka julkaistiin vuonna 2001.
Juoni

Asterixin isä Astronomix ja Obelixin isä Obelodalix joutuvat roomalaisten vangeiksi, koska he hankkivat roomalaisen upseerin arvokkaan kypärän ja miekan pojilleen syntymäpäivälahjoiksi. Roomalaiset lähettävät tragedianäyttelijä Latraviatan gallialaisten kylään Mimosaksi tekeytyneenä saadakseen kypärän ja miekan takaisin.
Aulanko

Aulangon sijainti Hämeenlinnassa.
Muun muassa Eino Leinoa inspiroinut Onnen Temppeli Aulangon puistometsässä.
Kavaljeeri-vierastalo on säilynyt Hugo Standertskjöldin ajoilta. Nykyisin rakennus toimii kesäkahvilana ja tilana yksityisjuhlille.
Aulanko (ruots. Karlberg) on Hämeenlinnan 14. kaupunginosa, joka on tunnettu puistometsästään. Puistossa sijaitsee luonnonsuojelualue sekä monipuolisia harrastus- ja ulkoilualueita. Aulangolla on muun muassa hotelli Scandic Aulanko ja sen yhteydessä oleva kylpylä, kaksi golfkenttää,  seikkailupuisto Hugo Park Aulanko, Katajistonranta (ent. Katajiston kartano), Aulangon näkötorni ja Aulangon ratsastustalli. Aulangon luonnonpuiston on toteuttanut nykymuotoonsa 1800- ja 1900-lukujen taitteessa eversti Hugo Standertskjöld. Aulangon puistometsä on osa Hämeenlinnan vuonna 2001 perustettua kansallista kaupunkipuistoa.
Varhaishistoria

Nykyisen Aulangon alueen historia alkaa vuodesta 1883, mutta alueella on myös paljon varhaisempi historia. Luonnonsuojelualueella kulkee Yoldiameren rantaviiva noin vuodelta 7700 eaa. sekä Ancylusjärven ranta noin vuodelta 6200 eaa. Aulangon vuoren huippu oli Suomen maaperän ensimmäisiä pisteitä, jotka tulivat esiin jääkauden jälkeen.
Linnavuori

Aulangon linnavuoresta on muodostunut eräs suomalaisen kansallismaiseman ikoneista, joka rakensi kansallista maisemaidentiteettiä yhdessä ihmiskäden muovaaman ympäristön kanssa. Tätä tarua on tehostanut myös hämeenlinnalainen säveltäjä Jean Sibelius. Matti Kurjensaari toteaakin eräässä kirjassaan Sibeliuksen sanoneen juuri Aulangon maisemien olleen innoituksensa lähde Finlandialle.
Aulangon harju ja linnavuori ovat osa muinaislinnojen hämäläistä ketjua, joka alkaa Janakkalan eteläosista eli Hakoisista ja Unikonlinnasta. Ketju jatkuu aina Sääksmäellä sijaitsevalle Rapolan linnavuorelle saakka.
Aulangon alueen talonpoikais- ja säätyläisvaihe

Myöhemmin Aulangon alueella sijaitsi Mäkelä-niminen maatalo. Tältä talonpoikaisajalta ei ole juuri muita tietoja kuin tavanomaiset veromerkinnät ja kirkon rekisterien tiedot maatalon asukeista. 1800-luvun keskivaiheilla tilanteeseen tuli kuitenkin muutos, kun tila päätyi säätyläisten omistukseen.
Ensimmäinen säätyläisomistaja, kuvernementinsihteeri Carl Rennerfelt muutti Mäkelän nimen Karlbergiksi oman etunimensä ja alueella sijaitsevan linnavuoren mukaan. Rennerfeltin jälkeen tilan omistajat vaihtuivat nopeasti. Ensimmäinen omistaja Rennerfeltin jälkeen oli kihlakunnantuomari Carl von Knorring, todellinen valtioneuvos Claes Wilhelm Gyldén ja kolmas tämän vävy, valtiopäivämies, merikapteeni, kauppias Fabian Wilhelm von Schantz. Von Schantzilta tila siirtyi kenraalimajuri Georg Eberhard Galindolle.
Nykypäivän Aulanko > Näkötorni

Aulangon näkötorni valmistui vuonna 1907. Aulangon näkötornin 100-vuotisjuhlia vietettiin 11. elokuuta 2007. Tornissa käy nykyään vuosittain lähes 100 000 kävijää.
Nykypäivän Aulanko > Hotellit, ravintolat ja kylpylä

Scandic Aulanko toimii Aulangon alueella kokoushotellina ja kylpylänä. Aulangon kylpylä valmistui vuonna 2006.
Katajiston kartano taas on ratsutila, jonka Hugo Standertskjöld osti 1800-luvulla ja liitti omistamaansa Karlsbergin tilaan. Nykyisin Katajiston kartano toimii tapahtuma-, juhla- ja kokouspaikkana, ja sen piharakennuksiin on tehty yksinkertaisempia majoitustiloja.
Nykypäivän Aulanko > Puistometsän Joutsenlampi ja Metsälampi sekä luonnonsuojelualueet

Aulangon puistometsän hoidosta vastaa Metsäntutkimuslaitos. Puistometsää hoidetaan aktiivisesti, mutta luonnonsuojelualueeseen kuuluu myös luonnontilaista metsää. Puisto on vuosikymmenien aikana muuttunut yhä enemmän luonnonvaraiseksi, sillä monet Venäjältä tuodut taimet eivät ole kestäneet suomalaista ilmastoa. Eräät Suomen luontoon alun perin kuulumattomat puulajit, kuten lehtikuusi ja pihtakuusi, ovat kuitenkin menestyneet Aulangolla.
Syksyn 2001 Janika-myrskyn tuhot muokkasivat Aulangon puistometsää enemmän kuin mikään muu ulkoinen voima sitten eversti Standertskjöldin rakennustöiden. Puistoalueelta on aikojen saatossa kadonnut useita everstin rakennelmia, mutta alueella yhä on säilynyt erilaisia huvimajoja sekä kaksi lampea, Joutsenlampi ja Metsälampi, vesilintuineen, tekosaarineen ja vanhoine ikipuineen. Lisäksi golfkenttä ja sillä risteilevät lehmuskujat kertovat Vanajaveden laakson vehmaasta kasvuympäristöstä. Näkyvimpänä erona everstin aikaan verrattuna voidaan pitää pitkän rantatien varrella ennen sijainneiden kuvapatsaiden puuttumista.
Luonnonsuojelualueella vierailee vuosittain noin 400 000 kävijää.
Aulangon metsään perustettiin vuoden 2018 kesällä uusi luonnonsuojelualue, nimeltään Sibeliuksen Metsän suojelualue. Se on sijaitsee Aulangonjärven itäpuolella, Hämeenlinnan kaupungin mailla ja on kooltaan 97 hehtaaria.
Nykypäivän Aulanko > Graniittilinnan lapsi- ja nuorisoteatteri

Hotellin läheisyydessä sijaitsee vuonna 1887 harmaagraniitista rakennettu rauniolinna, jota on vuodesta 1955 lähtien käytetty paikkana hämeenlinnalaisen lapsi- ja nuorisoteatterin näytelmien esittämiseen.
Nykypäivän Aulanko > Aulangon Eversti on yksi Suomen vanhimmista golfkentistä

Aulangon golfkenttä on yksi Suomen vanhimmista. Kenttä otettiin ensimmäisen kerran käyttöön heti talvisodan jälkeen vuonna 1940. Ensimmäiset Aulangon golfkentällä järjestetyt kilpailut voitti Helsingin Sanomien omistaja, entinen ulkoministeri Eljas Erkko. Jatkosodan perunamaana palvelleesta kentästä muodostettiin uudelleen 9-reikäinen golfalue, joka sai uuden lisän vuonna 2006, kun Aulangolle valmistui uusi, 18-reikäinen golfkenttä.
Nykypäivän Aulanko > Muut urheilulajit

Golfin lisäksi esimerkiksi ratsastus, tennis, pyöräily ja patikointi ovat mahdollisia ajanvietteitä Aulangon monipuolisessa luonnossa, joka käsittää niin luonnontilaista metsää kuin huolella vaalittua puistomaisemaakin.
Näkymä näkötornilta Aulangonjärvelle.
Kirjallisuutta

Matti Kurjensaari: Elävä Aulanko. (1983)
Aukusti Simojoki: Aulanko, Hämeen Helmi. (1947)
Vesa Mäkinen: Aulanko. (1967)
Taneli Eskola: Teräslintu ja lumpeenkukka. Aulankokuvaston muutosten tulkinta. Helsinki: Musta Taide 1997.
Taneli Eskola, Kuva-Aulanko: Aulanko Revisited. Helsinki: Musta Taide 1997.
Juha-Pekka Koskinen: Savurenkaita. Karisto 2006.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aulanko Wikimedia Commonsissa
Muinaisjäännösrekisteri: Aulangonlinna Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. 29.2.2008. Museovirasto. Viitattu 6.8.2013.
Aulangon virallinen sivusto
Ylen Elävä arkisto – Aulangon ihmelinna (1939, 1949)
Aulangon näkötorni, Häme-Wiki (Arkistoitu – Internet Archive)
Aulangon alueen esittelyvideo (2015, Helomedia Oy)
Karlbergin kartano eversti Hugo Standertskjöldin aikana.
Ruusutemppeli eli Ruusulaakson paviljonki, jonka ympärille oli tarkoitus rakentaa ruusulaakso.
Aulangon kylpylähotelli vuonna 2022.
Aulangon näkötorni.
Graniittilinna, jota käytetään kesäisin muun muassa teatterin näyttämönä.
Aulangon golfkenttä heinäkuu 2023.
LAPD (täsmennyssivu)

LAPD tai L.A.P.D. on lyhenne, joka voi tarkoittaa seuraavia:
Los Angelesin poliisi (engl. Los Angeles Police Department, LAPD)
Link Access Protocol on D-Channel, matkapuhelinviestinnässä käytetty merkinantoprotokolla.
L.A.P.D., yhdysvaltalainen yhtye
Large Plasma Device, plasman tutkimiseen käytettävä kone Kalifornian yliopistossa, Los Angelesissa (UCLA)
L.A.P.D., yhdysvaltalaisen punkyhtye The Offspringin kappale
LAPD: Life On the Beat, yhdysvaltalainen tositelevisiosarja
Future Cop: LAPD, videopeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LAPD”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vaanilan kartano

Heikki Heikinpoika muodosti Vaanilan rusthollista kartanon. Kuvassa päärakennus noin vuonna 1900.
Vaanilan kartano on Hiidenveden rannalla, Lohjan Vaanilassa sijaitseva kartano. Lohjan museon vintillä on Vaanilan kartanosta peräisin oleva kärryjen ja vaunujen kokoelma.
Sarjaa Angela ja ajan tuulet kuvattiin kartanolla, ja kartano esiintyykin sarjassa Andersinin suvun maalaiskartanona.
Kartanon päärakennus ja pihapiiri ovat nykyään yksityisomistuksessa. Sen omistaa Marja Tiura.
Historia

1600-luvulla rusthollari Heikki Heikinpoika Vaanila liitti yhteen Vaanilan kaikki viisi tilaa. Päätilat olivat Bergvik ja Jakobsberg. Vuosina 1701-1864 kartanon omisti Forsmanin suku ja sen jälkeen muun muassa Baer, Hammar sekä Bergroth -suvut. Vuonna 1879 kunnallisneuvos Carl Heitmannille osti kartanon. Heitmann perusti kartanon maille sanatorion.
Kirjallisuutta

Adolf Neovius: Historiska anteckningar om Vaanila gård jemte dertill hörande lägenheter i Lojo.  Boktryckeri-aktiebolaget Sana, Lohjan kotiseutututkimukset ystävät, 1909.  (ruotsiksi)
| n k Perustiedot Wikidatassa: Vaanilan kartano (Q18662621)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kartanon päärakennus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Lohja
koordinaatit: 60°18′21″N 24°07′15″E﻿ / ﻿60.3057°N 24.1208°E﻿ / 60.3057; 24.1208

Vaanilan kartanon päärakennus kuvattuna 2023.
Tule lähemmäksi

| Tule lähemmäksi Timo Tervo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1985
 Julkaistu: 1985
 Kesto: 35.00
 Levy-yhtiö: K-tel
Timo Tervo muut julkaisut
|   | Tule lähemmäksi 1985 | Timo Tervo 1986 |
Tule lähemmäksi on Timo Tervon studio-albumi vuodelta 1985
Kappaleet

Tule lähemmäksi – 3.50
Jassu – 2.43
Niin moni mies – 3.45
Marjukka – 3.52
Suudelmin suljetut kirjeet (Sealed with a kiss) – 3.00
Eksynyt mies – 3.15
Pappa rappaa – 2.57
Taivas on sininen (Canzone blu) – 3.42
Sinussa kii – 3.27
Odotellen uutta kesää – 3.27
Jersey Shore

| Jersey Shore |
| --- | --- |
 Ohjelman aloituskuva 7. kaudella.
Tyyli:  tositelevisiosarja
Kestoaika:  42 min (ilman mainoksia)
Luoja(t):  SallyAnn Salsano
Pääosissa:  Paul DelVecchio Ronald Ortiz-Magro Michael Sorrentino Vinny Guadagnino Nicole Polizzi Jenni Farley Samantha Giancola (kaudet 1-6) Angelina Pivarnick (kaudet 1,2 7-) Deena Nicole Cortese (Kausi 3 -7)
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   MTV  MTV Finland TV5
Esitetty:  3. joulukuuta 2009 – 20. joulukuuta 2012
Tuotantokausia:  7
Jaksoja:  73
Aiheesta muualla
IMDb
Jersey Shore on yhdysvaltalainen Music Televisionin tositelevisiosarja, joka seuraa kahdeksan nuoren aikuisen kesää. Jersey Shoresta on nähty neljä tuotantokautta, ja viides tuotantokausi alkoi MTV:lla Yhdysvalloissa 5. tammikuuta 2012. Suomessa viidennen kauden ensiesitys alkoi 18.3.2012. Kuudes tuotantokausi kuvattiin vuonna 2012 heti viidennen kauden jälkeen. Ja vuonna 2018 kuvattiin epävirallinen seitsemäs kausi nimeltä Jersey Shore: Family Vacation. sarjalle on tehty kolme spinoff sarjaa Snooki & Jwoww, The Pauly D Project ja The Show with Vinny.
Kaudet

Ensimmäinen kausi kuvattiin ohjelman nimen mukaisesti New Jerseyn rannikolla ja sen läheisyydessä. Toinen kausi jouduttiin kuitenkin kuvaamaan Floridan Miami Beachilla, sillä kuvausryhmä sai ensimmäisen kauden aikana porttikiellon lähes kaikkiin Jerseyn rannikkoalueen yökerhoihin. Kolmas kausi kuvattiin taas New Jerseyssä. Neljännen kauden kuvaukset on siirretty Italian Firenzeen, kun taas viides ja kuudes kausi on kuvattu tutuissa New Jerseyn maisemissa.
Vuonna 2018 Jersey Shoren epävirallinen seitsemäs kausi Jersey Shore: Family Vacation kuvattiin tuttuun tapaan New Jerseyn maisemissa.
Osallistujat

Osallistujat ovat pysyneet samana kaksi ensimmäistä tuontantokautta, lukuun ottamatta Angelina Pivarnickin poistumista molemmilla tuotantokausilla. Kolmannella tuotantokaudella Pivarnick korvattiin Nicole Polizzin pitkäaikaisella ystävällä, Deena Nicole Cortesella. Tämän jälkeen muutoksia ei ole näyttelijäkaartissa tapahtunut. Seitsemännellä kaudella ei nähty Samantha Giancolaa, kun taas Angelina Pivarnick teki paluun.
| Nimi | Lempinimi | Tuotantokaudet> 1 | Tuotantokaudet> 2 | Tuotantokaudet> 3 | Tuotantokaudet> 4 | Tuotantokaudet> 5 | Tuotantokaudet> 6 | Tuotantokaudet> 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paul DelVecchio | DJ Pauly D, Pauly D |  |  |  |  |  |  |  |
| Ronald Ortiz-Margo | Ron, Ronnie |  |  |  |  |  |  |  |
| Michael Sorrentino | Mike, The Situation |  |  |  |  |  |  |  |
| Vincent Guadagnino | Vinny , Vin |  |  |  |  |  |  |  |
| Samantha Giancola | Sammi, Sam, Sweetheart |  |  |  |  |  |  |  |
| Nicole Polizzi | Snooki, Snooks, Snookers, Snikers, Meatball |  |  |  |  |  |  |  |
| Jennifer Farley | Jwoww, Jenni, Jen |  |  |  |  |  |  |  |
| Angelina Pivarnick | Ange, Jolie |  |  |  |  |  |  |  |
| Deena Nicole Cortese | Dee, Blast In The Glass, Meatball |  |  |  |  |  |  |  |
Musta = vakituinen
Harmaa = vieraileva
Valkoinen = ei esiinny
Vastaanotto

Ohjelma on saavuttanut suuren suosion Yhdysvalloissa. Jersey Shore on rikkonut MTV:n katsojaennätykset joka kaudella, ja kolmannen kauden avausjakson 8,45 miljoonan katsojamäärä teki sarjasta MTV:n katsotuimman sarjan kautta aikain. Lisäksi se on tehnyt tunnetuksi nykyaikaisen amerikanitalialaiskulttuurin ja sen ilmiöitä. Michael Sorrentinon mainitsema elämäntapa GTL (engl. gym, tan, laundry (suom. kuntosali, rusketus, pyykki)) on muuttunut maailmanlaajuisesti tunnetuksi termiksi.
Suosion mukana ohjelma on saanut myös paljon kritiikkiä lähinnä amerikanitalialaiselta yleisöltä, jonka mielestä se leimaa amerikanitalialaista kulttuuria pinnalliseksi. Näyttelijöiden itsestään käyttämän 'guido'-ilmauksen on myös koettu halventavan amerikanitalialaisia, sillä sitä on yleisesti käytetty lähinnä negatiivisessa mielessä. Näyttelijöiden etninen tausta on myös saanut palautetta, sillä ainakin Jenni Farley on kertonut juurensa olevan Irlannissa ja Espanjassa, kun taas Nicole Polizzi on kertonut olevansa chileläinen, tosin amerikanitalialaisen perheen adoptoima.
Musiikki ja Tunnus

Jersey Shoren tunnus musiikki on "Get Crazy" joka on LMFAOn kappale.
Aiheesta muualla

Jersey Shore Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ohjelman aloituskuva kausilta 1-6.
Kaunis elämä (televisiosarja)

| Kaunis elämä |
| --- | --- |

Tyyli:  dokumentti, tositelevisio
Kestoaika:  42 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  AVA
Esitetty:  20. helmikuuta 2018 –  10. huhtikuuta 2018
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuottaja(t):  Reija Virolainen
Vastaava(t) tuottaja(t):   Jasmine Patrakka  Tuomas Summanen  Olli Suominen  Sari Valtanen (MTV) 
Ohjaaja(t):  Antti Hacklin
Käsikirjoittaja(t):  Jani Uotila
Leikkaaja(t):   Janne Vianto  Kai Kotajärvi 
Kuvaaja(t):  Jussi Tapionlinna (pääkuvaaja)
Tuotantoyhtiö(t):  Rabbit Films
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Kaunis elämä on AVA-kanavalla esitetty suomalainen dokumetaarinen tositelevisiosarja, jossa eri missikisojen voittajat eri vuosikymmeniltä kertoivat elämästään ja urastaan. Ohjelmassa olivat mukana Lenita Airisto, Riitta Väisänen, Heidi Sohlberg, Tarja Smura, Lotta Näkyvä, Karita Tykkä, Pia Lamberg ja Lola Odusoga.
Sarjan ohjelmaidean oli alun perin keksinyt Riitta Väisäsen. Ohjelma kuvattiin joulukuussa 2017 Vanajanlinnassa. Miss Universumiksi vuonna 1975 valittua Anne Pohtamoa kysyttyyn myös mukaan ohjelmaan, mutta hän joutui kieltäytymään sillä hän oli matkoilla ohjelman kuvausten aikana.
Ohjelman kertojaäänenä toimi Kalle Lindroth.
Jaksot

| Jakso | Pääosassa | Ensiesityspäivä | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lenita Airisto | 20. helmikuuta 2018 | 79 000 (AVA) 395 000 (MTV3) |
| 2 | Tarja Smura | 27. helmikuuta 2018 | 222 000  |
| 3 | Pia Lamberg (ent. Pakarinen) | 6. maaliskuuta 2018 | 205 000  |
| 4 | Karita Tykkä (o.s. Tuomola) | 13. maaliskuuta 2018 | 154 000  |
| 5 | Lotta Näkyvä (o.s. Hintsa) | 20. maaliskuuta 2018 | 126 000  |
| 6 | Heidi Sohlberg (o.s. Willman) | 27. maaliskuuta 2018 | — |
| 7 | Lola Odusoga | 3. huhtikuuta 2018 | — |
| 8 | Riitta Väisänen | 10. huhtikuuta 2018 | — |
Ensimmäinen jakso esitettiin samanaikaisesti sekä AVA- että MTV3-kanavilla.
Aiheesta muualla

Ohjelman verkkosivut
Ohjelman jaksot MTV:n suoratoistopalvelussa