stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kairos (albumi)
Aiheesta muualla

Kairos (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kairos (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Sepultura
| --- | --- |
Studioalbumit:   Morbid Visions  Schizophrenia  Beneath the Remains  Arise  Chaos A.D.  Roots  Against  Nation  Roorback  Dante XXI  A-Lex  Kairos  The Mediator Between Head and Hands Must Be the Heart  Machine Messiah  Quadra 
Kokoelmat:   The Best of Sepultura 
Livealbumit:   Under a Pale Grey Sky  Live in São Paulo  Metal Veins – Alive in Rock in Rio  Sepulquarta 
EP:t:   Bestial Devastation  Revolusongs
Kemi-Tornion seutukunta

| Kemi-Tornion seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti
Kemi-Tornion seutukunta  on yksi Suomen seutukunnista. Se on alueeltaan sama kuin Meri-Lappi sijaiten Lapin nykymaakunnan lounaisosassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 192. Kemi-Tornion seutukunnassa asuu 53 675 henkilöä.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maapinta -ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Saamen- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kemi | 19 409 | 95 | 204 | 9,6 % | 94 % | 0,2 % | 0 % | 6 % |
|  | Keminmaa | 7 630 | 627 | 12 | 8,6 % | 99 % | 0,1 % | 0 % | 1 % |
|  | Simo | 2 809 | 1 447 | 2 | 9,4 % | 100 % | 0,2 % | 0 % | 1 % |
|  | Tervola | 2 825 | 1 560 | 2 | 6,9 % | 97 % | 0,1 % | 0 % | 3 % |
|  | Tornio | 21 002 | 1 189 | 18 | 8,4 % | 96 % | 0,5 % | 0,1 % | 3 % |
|  | yhteensä | 53 675 | 4 917 | 11 |  | 96 % | 0,3 % | 0 % | 4 % |
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
| Kemi-Tornion seutukunnan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 64 553 | 64 553 |
| 1985 | 1985 |    | 66 293 | 66 293 |
| 1990 | 1990 |    | 65 842 | 65 842 |
| 1995 | 1995 |    | 65 500 | 65 500 |
| 2000 | 2000 |    | 63 022 | 63 022 |
| 2005 | 2005 |    | 61 354 | 61 354 |
| 2010 | 2010 |    | 60 556 | 60 556 |
| 2015 | 2015 |    | 58 778 | 58 778 |
| 2020 | 2020 |    | 55 763 | 55 763 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Meri-Lapin kehittämiskeskus
Kemi
Keminmaa
Simo
Tervola
Tornio
Lapin maakunnan seutukunnat
Itä-Lapin seutukunta
Kemi–Tornion seutukunta
Pohjois-Lapin seutukunta
Rovaniemen seutukunta
Torniolaakson seutukunta
Tunturi-Lapin seutukunta
Kesäleiri (elokuva)

| Kesäleiri> Sleepaway Camp |
| --- | --- |
 Elokuvan suomalainen VHS-kansi.
Ohjaaja:  Robert Hiltzik
Käsikirjoittaja:  Robert Hiltzik
Tuottaja:  Jerry Silva   Michele Tatosian
Säveltäjä:  Edward Bilous
Kuvaaja:  Benjamin Davis   David M. Walsh
Leikkaaja:  Ron Kalish   Ralph Rosenblum   Sharyn L. Ross
Pääosat:  Mike Kellin   Katherine Kamhi   Paul DeAngelo   Jonathan Tiersten   Felissa Rose   Karen Fields   Christopher Collet
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  United Film Distribution Company   American Eagle Films
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  18. marraskuuta 1983 25. toukokuuta 1984
Kesto:  84 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  350 000 $
Tuotto:  11 000 000 $
Seuraaja:  Sleepaway Camp II: Unhappy Campers
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäleiri (engl. Sleepaway Camp) on yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1983. Sen on ohjannut ja käsikirjoittanut Robert Hiltzik. Mike Kellin näytteli elokuvassa yhden viimeisistä rooleistaan. Hän kuoli juuri ennen elokuvan ensi-iltaa.
Elokuva on yksi Perjantai 13. -elokuvan suosion vanavedessä syntyneistä slasherelokuvista. Elokuvaa onkin verrattu paljon Perjantai 13. -elokuvaan juonellisten ja asetelmallisten seikkojen takia. Kesäleiri nautti kulttimaineesta erityisesti elokuvan kuuluisan loppukohtauksen vuoksi.
Juoni

Elokuva alkaa vuodesta 1975, jolloin John Baker lähti miesystävänsä Lennyn ja kahden lapsensa Angelan ja Peterin kanssa veneilemään järvelle lähellä Arawak-leiriä. Kun John ja hänen lapsensa olivat vedessä, he joutuvat nuorten ohjaaman moottoriveneen yliajamiksi, mistä vain toinen lapsista jää henkiin. Kahdeksan vuotta tapauksen jälkeen Angela asustaa Martha-tätinsä ja serkkunsa Rickyn luona. Nuoret ovat lähdössä kesäksi Arawakiin leireilemään, vaikka vaitonainen Angela ei osoita innostusta kesäleiriä kohtaan. Perillä leirillä Angela joutuu muun muassa tekemisiin välittömästi hänen kiusaajikseen ryhtyvien Judin ja Megin sekä lapsia himoitsevan pedofiilikokin kanssa. Pian leirillä alkaa tapahtua mystisiä tapaturmia ja raakoja murhia, joiden kohteiksi joutuvat sekä leirin henkilökunta että leiriläiset.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Felissa Rose   | … |  Angela Baker   |
|  Jonathan Tiersten   | … |  Ricky Thomas   |
|  Karen Fields   | … |  Judy   |
|  Christopher Collet   | … |  Paul   |
|  Mike Kellin   | … |  Mel Costic   |
|  Amy Baio   | … |  Brooke Warner   |
|  Katherine Kamhi   | … |  Meg   |
|  Paul DeAngelo   | … |  Ronnie Angelo   |
|  Robert Earl Jones   | … |  Ben   |
Jatko-osat

Elokuvalle on virallisesti julkaistu kolme jatko-osaa: Sleepaway Camp II: Unhappy Campers ja Sleepaway Camp III: Teenage Wasteland, joissa näytteli pääosassa rockmuusikko Bruce Springsteenin nuorempi sisar Pamela Springsteen, sekä Return to Sleepaway Camp, jonka ohjauksesta vastasi ensimmäisen elokuvan tapaan Robert Hiltzik. Teenage Wastelandin jälkeen piti myös tulla Sleepaway Camp IV: The Survivor, mutta se ei koskaan valmistunut lopullisessa muodossaan. Kaikesta huolimatta keskeneräinen elokuva julkaistiin vuonna 2012 DVD:nä.
Kirsti Toppari

Kirsti Hilja Julia Toppari (o.s. Harmaja, ent. Joutsia; 31. elokuuta 1923 Helsinki – 1. marraskuuta 2018 Espoo) oli suomalainen toimittaja, koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri. Hän työskenteli Helsingin Sanomissa vuodesta 1950 alkaen ja oli Aku Ankan päätoimittajana vuosina 1978–1988.
Työura

Toppari aloitti työskentelyn Sanoma-yhtiössä vuonna 1950 ja loi uransa Helsingin Sanomien palveluksessa. Hän oli Helsingin Sanomien ”Nuorten posti” -palstan ensimmäinen toimittaja vuosina 1954–1968, ja vastasi lähes 20 vuotta yksinään myös lehden yleisönosaston toimittamisesta ennen siirtymistään vuonna 1978 saman yhtiön julkaisemaan Aku Ankkaan.
Yhdessä Kaija Hackzellin kanssa Toppari toimitti Helsingin Sanomissa vuosina 1966–2001 ilmestynyttä paikallishistoriallista ”Helsingin vanhoja kortteleita” -artikkelisarjaa, jonka sisältö koottiin kuudeksi kirjaksi. Loppuvaiheessa Hackzell teki sarjaa yksin, ja kaksi viimeistä kirjaa ovat kokonaan hänen kirjoittamiaan. Toppari ja Hackzell palkittiin molemmat työstään vuonna 2001 kultaisella Helsinki-mitalilla.
Toppari myös toimitti sisarestaan Saima Harmajasta kertovat teokset Palava elämä: Saima Harmajan päiväkirjaa ja kirjeitä (1985) sekä Varhainen kevät: lisälehtiä Saima Harmajan päiväkirjoihin (1977). Lisäksi hän kirjoitti helsinkiläisistä rakennuksista kertovat historiikit Vanha kauppahalli (1979), Vinttikamarista se alkoi: Pohjolan tie talosta taloon (yhdessä Kaija Hackzellin kanssa, 1982) ja Satavuotias Ulrikasborg (2007) sekä suomensi useita Disneyn sarjakuva- ja kuvakirjoja.
Yksityiselämä

Kirsti Topparin vanhemmat olivat kansantaloustieteen professori Leo Harmaja ja taloustieteilijä Laura Harmaja. Toppari oli perheensä lapsista nuorin ja hänen sisaruksiaan olivat Outi Talvitie (o.s. Harmaja), runoilijana tunnettu tunnettu Saima Harmaja sekä Tapani Harmaja. Topparin elämää varjostivat kaikkien sisarusten varhaiset kuolemat: Outi kuoli synnytykseen 1936, Saima tuberkuloosiin 1937 ja Tapani hävittäjälentäjänä talvisodassa 1940. Perheen muiden jäsenten kuoltua Toppari tarjosi teoksillaan jälkipolville ensi käden tietoa Saima Harmajan elämästä.
Topparin ensimmäinen puoliso oli tehtaanisännöitsijä Gösta Vilhelm Joutsia (ent. Johansson). Kasvitieteilijä Harri Harmaja on heidän poikansa. Hänen toinen puolisonsa vuodesta 1950 oli ekonomi Unto Toppari.
Sota-aikana Toppari palveli lottana.
Aiheesta muualla

Saiman sisar muistelee. Saimaharmaja.fi.
Kirsti Topparin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Sojuz

Sojuz (ven. liitto) voi tarkoittaa:
Sojuz-avaruusohjelma oli Neuvostoliiton ja on nykyisin Venäjän miehittyjen avaruuslentojen ohjelman nimi.
Sojuz-avaruusalus on ohjelmassa käytetty alus.
Sojuz-kantorakettia käytetään miehitettyjen avaruusalusten ja satelliittien laukaisuun
Sojuz-suunnittelutoimisto, lentokonemoottorien ja kaasuturbiinien suunnittelutoimisto Venäjällä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sojuz”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Knut Kurck (täsmennyssivu)

Knut Kurki tai Knut Kurck voi tarkoittaa seuraavia:
Knut Erikinpoika Kurki (k. n. 1535), suomalainen valtaneuvos ja laamanni
Knut Kurck (1622–1690), ruotsalainen vapaaherra, maaherra, hovioikeuden presidentti ja valtaneuvos
Knut Kurck (1761-1831), ruotsalainen valtiomies, hovimarsalkka ja everstikamarijunkkari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Knut Kurck”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Knut Kurck (vanhempi)

Knut Kurck (1761–1831) oli valtiomies, hovimarsalkka ja everstikamarijunkkari.
Kurck toimi ensin upseerina ja otti myöhemmin palveluksesta eron. Hänet vangittiin Kustaa III:n murhan jälkeen usean kuninkaanmurhaajan tuttavana, mutta hänet vapautettiin syyttömänä.
Kurck esiintyi Norrköpingin valtiopäivillä 1800 yhtenä vastustuspuolueen johtajana. Hän oli vaikutusvaltainen valtiomies, ja erityisesti hänen puheensa ritarihuoneella 8. toukokuuta 1859 oli huomiota herättävä. Siinä hän puolusti perustuslain nostamista kuninkaan edelle ja vaikutti näin asian etenemiseen.
Kurck valittiin hovimarsalkaksi vuonna 1817 ja 1818 everstikamarijunkkariksi.
Karhusuo

| Karhusuo> Björnkärr |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Karhusuo korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Vanha-Espoo
Kaupunginosa nro:  72
Pinta-ala:  7,0 km² 
Väkiluku:  2 717 (31.12.2023)
Osa-alueet:  Karhuniitty, Kellonummi, Miilukorpi, Oittaa, Pitkäniitty, Vesirattaanmäki, Ylämylly
Postinumero(t):  02810, 02740
Lähialueet:  Järvenperä, Karvasmäki, Kolmperä, Högnäs, Gumböle, Kunnarla, Muurala, Nupuri, Vanha-Nuuksio
Karhusuo (ruots. Björnkärr) on Espoon kaupunginosa ja asuinalue Bembölestä kaksi kilometriä Nuuksioon päin. Karhusuon asuinalueella on ala-aste, kirjasto, lenkkirata ja omakotitaloja sekä joitakin palveluita, kuten kauneusalan yritys.
Karhusuon ohi kulkee Espoon keskukseen bussi 245 sekä osittain Karhusuon sivuuttavat bussit 243 ja 241.
Nimi

Karhusuon nimi perustuu suonnimeen Björnkärr, joka on esiintynyt asiakirjoissa 1700-luvulla. Nimi saattaa viitata suolla nähtyihin karhuihin. Suomenkielinen käännös on esiintynyt ensimmäisen kerran opaskartassa vuonna 1966. Karhusuosta tuli kaupunginosan nimi vuonna 1982.
Historia

Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla Karhusuon läpi kulkeva vanha Turuntie kunnostettiin ja sitä jatkettiin uudella tiellä länteen. Karhusuon eteläpuolella kulkeva Kehä III rakentui vaiheittain vuosina 1963–1968. Väylä linjattiin kulkemaan Jorvaksesta Pitkäjärven pohjoispuolen kautta Vantaalle. Bembölen alueen suuria viljelysmaita jäi Kehä III:n alle.
1960-luvulla Espoon kauppala tehosti maanhankintaa ja osti muun muassa Oittaan kartanon alueet ja muita alueita Bodominjärven ympäristössä. Kaupunkirakentaminen keskitettiin kuitenkin Kehä III:n eteläpuolelle ja Oittaa jätettiin kaavoittamatta asuinrakentamiseen.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Karhusuon väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 796 | 796 |
| 1980 | 1980 |    | 728 | 728 |
| 1985 | 1985 |    | 678 | 678 |
| 1990 | 1990 |    | 650 | 650 |
| 1995 | 1995 |    | 605 | 605 |
| 2000 | 2000 |    | 838 | 838 |
| 2005 | 2005 |    | 1 474 | 1 474 |
| 2010 | 2010 |    | 1 831 | 1 831 |
| 2015 | 2015 |    | 2 628 | 2 628 |
| 2020 | 2020 |    | 2 745 | 2 745 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Karhusuo kaupunginosana

Karhusuon kaupunginosa ulottuu koillisessa aina Bodominjärveen asti Oittaalle, joka sijaitsee Bodominjärven länsireunaa Kunnarlaan menevän Kunnarlantien varrella. Oittaalla on Suomen Ladun ulkoilukeskus Oittaan kartano sekä virkistys- ja leirintäalue. Oittaan länsipuolella sijaitsee Espoon seurakuntien Kellonummen hautausmaa ja Espoon karting-rata.
Karhusuon ja Oittaan välimaastossa on uusi Vesirattaanmäen asuntoalue. Ainoa viereistä Kunnarlantietä päivittäin kulkeva bussi on kehämäisesti ajava 246 Espoon keskuksesta.
Karhusuon koillisosassa Bodominjärven rannalla sijaitsee jugendhuvila Villa Dalby. Kaakossa sijaitsee funktionalismia ja klassismia edustava 1930-luvulla valmistunut Villa Solkulla.
Purot ja lampi

Bodominjärven laskuoja on järven lounaiskulmassa, Oittaalla, josta se laskee Oitån-nimisenä purona Vesirattaanmäen ja Ylämyllyn välistä kohti Karvasmäen pienalueen Lommilaa muuttuen Glåmsån-nimiseksi.
Kellonummen itäpuolella tähän puroon yhtyy pohjoisesta Kunnarlan alueelta Kalmarista tuleva Ryssängsbäcken-niminen pelto-oja. Kellonummen kaakkoispuolella samaiseen Oittaanpuroon yhtyy etelän suunnalta Karhusuon asuntoalueella olevasta Metsälammesta Brutubäck-niminen oja.
Kuuluisia karhusuolaisia

Kimi Räikkönen
Ken Ojala

| Ken Ojala |
| --- | --- |

Näyttelijä(t):  Aleksi Sariola
Kesto:  2001–2005
Ensi- esiintyminen:  Osa 420: Yllätysbileet ovat nimensä mukaiset (16. huhtikuuta 2001)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 1085: Pihlajakadun hiljaisuus laukeaa kaaokseen (27. huhtikuuta 2005)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kenneth Viljami Ojala
Sukupuoli:  mies
Asuinpaikka:   Australia
Suhteet
Vanhemmat:  Jutta Ojala
Sisarukset:  Daniel Ojala Madde Ojala (kuollut)
Puoliso(t):  Camilla Mustavaara (ex-kihlattu)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kenneth Viljami Ojala (tunnetaan paremmin nimellä Ken tai Kentsu) on kuvitteellinen hahmo saippuasarjassa Salatut elämät. Hän oli mukana vuosina 2001–2005. Keniä näytteli Aleksi Sariola.
Yleistä

Ken oli alun perin koulukiusaaja lukiossa, jota ovat käyneet muun muassa Kalle Laitela, Saku Salin, Miia Laitela ja Teemu Korhonen. Ken nähtiin ensimmäisen kerran Sakun ja Kallen läksiäisbileissä, joissa Pihlajakadulle juuri muuttanut Teemu nolasi itsensä. Teemu tuli Kenin kanssa samalle luokalle ja Ken alkoi kiusaamaan häntä koulussa. Myöhemmin aikuistunut Ken hankki itselleen työpaikan  Barbaarista ja muutti Pihlajakadulle. Kenillä on ollut sarjassa oloaikanaan kaksi suurempaa rakkautta, Aamu Korhonen ja Camilla Mustavaara, jotka molemmat ovat jättäneet Kenin uskottomuuden takia. Ken ja Camilla olivat menossa naimisiin, mutta Kenin syrjähypystä kuullut Camilla vastasi alttarilla kieltävästi ja lensi helikopterilla pois. Ken alkoi tuntea elämäänsä merkityksettömäksi.
Kenin joutuessa onnettomuuteen raitiovaunun törmätessä häneen, hänen sydämensä pysähtyi ja läheiset pelkäsivät hänen puolestaan. Ken näki unta, jossa hän tapasi taivaassa kuolleen siskonsa Madden. Ken piti Maddea elämänsä tärkeimpänä henkilönä ja oli jäämässä tämän luokse, mutta Madde kehotti Keniä palaamaan ja lähteä katsomaan maailmaa. Ken oli tähän saakka pitänyt isoveljeään Danielia syypäänä Madden kuolemaan, mutta Madde sai asiat näyttämään toiselta. Ken heräsi ja sopi välinsä Danielin kanssa, joka oli sairaalassa Kenin herätessä. Ken päätti lähteä Australiaan ja otti mukaansa vain kaikkein välttämättömimmän ja jätti suurimman osan tavaroistaan entiseen asuntoonsa, jonka omisti Elina Taalasmaa.
Perhe

Ken ei juurikaan saanut läheisyyttä vanhemmiltaan, sillä hänen lentäjänä työskentelevä isänsä vietti paljon aikaa työmatkoilla. Kenin äiti Jutta Ojala oli koulutukseltaan juristi, mutta asui kotona huolehtimassa lapsista. Jutta olisi halunnut miehensä viettävän enemmän aikaa kotona. Jutta ikävöi elämänsä rakkauden poissaoloa niin paljon, että se alkoi vaikuttaa mielenterveyteenkin. Jutan tila paheni keskimmäisen lapsen, Madden hukuttua kohtalokkaalla Kenin, Madden ja Danielin purjeveneretkellä. Asiaa pahensi Danielin muuttaminen Tampereelle. Jutta sijoitettiin mielisairaalaan, jossa Ken kävi häntä katsomassa.
Ken ja Daniel eivät koskaan ole tulleet erinomaisen hyvin toimeen keskenään. Veljesten varsinaisen välirikon aiheutti Madden kuolema; Kenin mielestä Daniel olisi kyennyt pelastamaan siskonsa, sillä hän oli koulutukseltaan lääkäri. Daniel uskoi aiheuttaneensa liian paljon pahaa ja päätti häipyä Jutan sekä Kenin elämästä Tampereelle ja toimi siellä tarjoilijana. Daniel palasi vuosia myöhemmin Helsinkiin ja päätti alkajaisiksi maksaa Kenin rikkoman Ismon valinnan ikkunan. Ken kuitenkin raivostui ja käski Danielia häipymään elämästään. Daniel oli kuitenkin palannut jäädäkseen.
Kenin hypättyä sillalta pääsi Daniel näyttämään pelastajan kykynsä ja pelasti pikkuveljensä. Tämä korjasi suuresti veljesten välejä ja he jopa muuttivat asumaan Elina Ekholmin vuokraamaan asuntoon. Heidän äitinsäkin tila alkoi jo parantua ja hän pääsi sairaalasta.
Työ

Ken hakeutui lukioaikanaan töihin Elina Ekholmin omistamaan kahvila Barbaariin. Elinan saadessa tietää Kenin koulukiusaajataustasta hän oli irtisanomassa tätä, ajatellen Barbaarissa työskentelevää, downin syndroomasta kärsivää Roosa Kemppaista, joka on Aamu ja Teemu Korhosen siskopuoli ja jota Ken oli aikaisemmin solvannut. Roosalle ja Kenille oli kuitenkin tällöin kehittynyt hyvät välit ja Roosa halusi Kenin jäävän työtoverikseen, joten Ken sai pitää työpaikkansa. Myöhemmin sarjassa Ken yleni ravintolapäälliköksi ja lopulta osti Barbaarin Elinalta osittain Camillan kanssa ja muutti sen nimen Kentauriksi. Kun Ken ja Camilla olivat menossa naimisiin, Camilla antoi Kenille lahjaksi osuutensa Kentaurista, jolloin Ken omisti koko paikan. Ennen lähtöään maailmalle Ken myi Kahvilan Irma Haloselle, osakkaana tosin oli myös Jenni Vainio.
Asunto

Ken asui lapsena isossa, kallein tavaroin sisustetussa kolmikerroksisessa talossa, jossa oli sauna, uima-allas ja suihku. Myöhemmin Ken muutti Pihlajakatu 23:n asuntoon B5, vuokraemäntänään Elina Ekholm. Asunto pysyi varsin samankaltaisena vihreäsävyisenä, vain tavarat muuttuivat asukkaiden vaihtuessa. Kenin lähdettyä Elina päätti muuttaa asunnon ulkoasun täysin tapetteineen päivineen.
Rakkauselämä

Ken oli lukiossa naistenmies. Sarjassa hänellä on ollut merkittävä suhde kahden naisen kanssa ja muutamia vähemmän merkittävä ihastuksia.
Inka Haapala: Taalasmailla asunut Inka joutui kodittomaksi, jolloin Ken tarjosi tytölle majapaikan kotoaan. Kenin ängetessä samaan suihkuun Inkan kanssa, sai tämä tarpeekseen ja lähti. Suhde ei edennyt sen pitemmälle.
Aamu Korhonen: Kenin ensimmäinen suuri rakkaus, jossa häntä viehätti tytön tavoittelu; Aamu ei vaikuttanut olevan kiinnostunut Kenistä. Nämä alkoivat kuitenkin tapailla, mutta Aamun päästessä perille Kenin kiusaamispuuhista suhde joutui jälleen katkolle. Lepyttelyyn meni viikkoja ja yhteenpalaamisen jälkeen heillä meni uudelleen poikki, sillä Aamu ei halunnut kertoa veljelleen Teemulle heidän seurustelustaan. Kuvioita sotki Ilari Pesonen, joka sai pulaan sekä Aamun että Inkan typerillä tempauksillaan. Lopulta Aamu päätti lähteä Lontooseen veljensä Teemun kanssa ja siihen päättyi heidän suhteensa.
Katri Sievinen: Ken makasi kokeneen Katrin kanssa, jotta pystyisi tyydyttämään Aamun sängyssä. Vastoin puheitaan Ken oli yhä neitsyt ja täysin kokematon sänkypuuhissa. Katri lupautui opettamaan Kenille muutamia ”temppuja”.
Camilla Mustavaara: Ken rakastui Camillaan niin paljon, että oli onnistuneen suhteen päätteeksi kävelemässä alttarille tämän kanssa. Suomeen lomailemaan saapunut Aamu kuitenkin sai houkuteltua Kenin sänkyyn kanssaan vain muutamaa päivää ennen häitä. Camilla sai tietää asiasta, mutta vaikutti siltä, että hän olisi yhä naimassa Kenin. Alttarilla Camilla vastasi kielteisesti tyrmistyttäen sekä sulhasen että koko kirkkoon kokoontuneen väen. Hän pakeni hääparille varattuun helikopteriin ja lähti Helsingistä.
Annika Sievinen: Ken ja Annika tapailivat toisiaan, mutta lopulta Ken ei kiinnostunut Annikasta.
Aiheesta muualla

Aleksi Sariolan esittely (Arkistoitu – Internet Archive) Salatut elämät -sarjan sivuilla
Knut Kurck

Vapaaherra Knut Kurck.
Knut Kurck (8. syyskuuta 1622 Vesilahti – 26. kesäkuuta 1690 Näshulta) oli suomalaissyntyinen vapaaherra, maaherra, hovioikeuden presidentti ja valtaneuvos.
Kurck suoritti opintoja Uppsalan yliopistossa. Hänet valittiin 1651 Västmanlandin maaherraksi, 1660 valtaneuvokseksi, 1663 kauppakollegion presidentiksi ja 1667 Svean hovioikeuden presidentiksi.
Kurck oli Kaarle XI:n alaikäisyyden aikana valtaneuvoston huomatuimpia jäseniä kannattamalla säästökuria. Vuonna 1672 hän oli ehdolla Ruotsin valtakunnan varainhoitajan virkaan, mutta hävisi vaalin niukasti Sten Bielkelle. Kaarle XI:n ryhdyttyä vaatimaan tiliä valtioneuvostolta ja sen valtaa supistamaan Kurck esiintyi valtaneuvoston oikeuksien lujana puolustajana. Hän onnistui suututtamaan kuninkaan, ja erosi siksi valtaneuvoksen virastaan.
Kinturinlammi

| Kinturinlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi, Tammela
Koordinaatit:  60°43′27″N, 24°02′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  Ämmänoja 
Järvinumero:  35.887.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,9 m  
Rantaviiva:  1,45 km  
Pinta-ala:  4,966 ha  
 fiKinturinlammi 
Kinturinlammi  eli myös Kintarinlammi  on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Suojoen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat Purinsuon avoruota tai metsäistä suota. Lampi on autio ja sen rantaan johtaa pari polkua. Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja kulkee pohjois-etelä-suuntaisena lammen itäpuolelta ohi.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Lampeen on johdettu Purinsuon pohjoisosan suo-ojia. Nämä toimivat samalla lammen laskuojina, jotka yhtyvät koillisessa Ämmäojaan, joka vuorostaan laskee Yli-Myllyyn. Myös Iso-Melkutin laskee Ämmäojaan.
Historiaa

Vuoden 1958 peruskartassa Kinturinlampi oli luonnontilassaan, mutta vuoden 1979 kartassa tilanne oli ojituksen osalta nykyisenlainen.
Kiiltopyökki

| Kiiltopyökki |
| --- | --- |
 Kiiltopyökki kasvitieteellisessä puutarhassa Puolassa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Fagales
Heimo::  Pyökkikasvit Fagaceae
Suku::  Kehtopyökit Fagus
Laji::  lucida
Kaksiosainen nimi
 Fagus lucida  Rehder & E.H.Wilson 
Katso myös
   Kiiltopyökki Wikispeciesissä   Kiiltopyökki Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiiltopyökki (Fagus lucida) on pyökkeihin (Fagus) kuuluva puulaji.
Kiiltopyökki voi kasvaa enimmillään noin 25 metriä korkeaksi puuksi. Sen lehtien lavat ovat soikeita, 5–11 cm pitkiä ja kirkkaanvihreitä. Lehdet ovat myös kaljuja lukuun ottamatta lehtien keskisuonta, jossa on alapinnalla pehmeitä karvoja. Kussakin lehdessä keskisuonesta haarautuu 8–12 paria sivusuonia. Lehtiruodit ovat 0,6–2 cm pitkiä. Kiiltopyökki kukkii huhti–toukokuussa ja tuottaa hedelmiä syys–lokakuussa. Hedelmät ovat pähkinämäisiä.
Kiiltopyökkiä tavataan vuorten rinteiden sekametsissä 800–2000 metrin korkeudella merenpinnasta. Laji kasvaa Kiinassa kymmenen maakunnan alueella.