stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joni Markkula
Ammattilaiskentät

Saksassa pelaava Unterhaching hankki Markkulan riveihinsä 2006 kaudella. Markkula sai ensimmäisellä ulkomaan kaudellaan arvokasta ammattilaiskokemusta. Saksassa vuoden oltuaan hän lähti pelaamaan Espanjan pääsarjaan. Espanjassa Markkulan joukkue koki kuitenkin koko ajan loukkaantumisia. Markkula joutui pelaamaan jopa eri pelipaikoilla kaudella. Vaikea kausi Espanjassa päättyi kauden puolessa välissä kun joukkue päätti valita syntipukiksi Markkulan. Markkula joutui lähtemään seurasta ja tuli loppukaudeksi takaisin Suomeen pelaamaan, Mutalan Riennon riveihin.
Joensuussa Markkula pelasi hyvän ja ehjän loppukauden nostamalla joukkueen profiilia SM-liigassa kärkikahinoihin selvästi. Joensuu aiheutti muun muassa runkosarjan ylivoimaisesti voittaneelle Pielaveden Sammolle sen ainoan tappion runkosarjassa. 2007–2008 kaudeksi Markkula vaihtoi seuraa Vammalan Lentopalloon, jolla oli mitalipelit tavoitteena liigassa.
Markkula pelasi uransa parhainta lentopallo VaLePan väreissä kaudella 2007-2008. Hän johdatti joukkueen runkosarjassa seuran historian parhaimmalle sijalle, kolmanneksi. Sama tahti jatkui pudotuspeleissä ja Markkulan joukkue vei lopulta pronssia, joka oli seuran historian toinen. Markkula valittiin kauden aikana muun muassa kuukauden pelaajaksi lokakuussa.
Kaudeksi 2009-2010 Markkula siirtyi 1-sarjaan akaalaisen A-Volleyn riveihin. Markkula pelasi ilman sopimusta A-Volleysta, ja kun lentopalloliigasta Isku-Veikot tarjosi hänelle sitä, niin vaasalaislähtöinen passari siirtyi kesken kauden Isku-Veikkojen riveihin kauden loppuun kestäneellä sopimuksella.
Maajoukkue

Markkula kuuluu nykyään myös miesten maajoukkueen vahvuuteen. Ensimmäinen maaottelu oli hänellä kaudella 2005 Saksaa vastaan Euroopan Liigassa. Markkulalla on takanaan 14 A-maaottelua (4.9.2006) mennessä. Hän taistelee maajoukkueessa peliajasta sellaisten pelaajien kuin Mikko ja Antti Eskon sekä Simo-Pekka Ollin kanssa.
Saavutukset > Henkilökohtaiset

Kauden miesjuniori 2001 ja 2002
Lokakuun liigapelaaja 2007
Saavutukset > Joukkueessa

Suomenmestaruus 2002
SM-hopea 2003
SM-pronssia 2005, 2008
Suomen Cupin voitto 2001, 2002
Saksan liigan 4. sija 2006
Seurat

2000–01 Vaasan Kiisto (I. div.) & Kuortane (II. div.)
2001–02 Isku-Volley
2002–03 Isku-Volley
2003–04 Isku-Volley
2004–05 Isku-Volley
2005–06 Unterhaching, Saksa
2006–07 Teruel, Espanja & Mutalan Riento
Markkula VaLePan paidassa
Karl-Filip Eriksson

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 16. helmikuuta 1994 (ikä 30)
Syntymäpaikka: Närpiö, Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 193 cm
Seura
Seura: Närpes Kraft
Pelinumero: 31
Junioriseurat
2005–2010: Närpes Kraft
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2007–2011 | Närpes Kraft | 25 | (0) |
| 2012–2015 | VPS | 4 | (0) |
| 2013 | → Närpes Kraft (laina) | 17 | (0) |
| 2016–2018 | Närpes Kraft | 46 | (0) |
| 2019 | VPS | 0 | (0) |
| 2019 | → VPS Akatemia | 11 | (0) |
| 2020– | Närpes Kraft | 50 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 153 | (0) |
Maajoukkue
| 2009 | Suomi U15 | 1 | (0) |
| 2010 | Suomi U16 | 1 | (0) |
| 2011 | Suomi U17 | 2 | (0) |
| 2013 | Suomi U19 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 16. maaliskuuta 2023.
Karl-Filip Eriksson (s. 16. helmikuuta 1994 Närpiö) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Vaasan Palloseuraa.
Eriksson on Närpes Kraftin kasvatti, joka siirtyi VPS:aan kaudeksi 2012. Erikssonille tehtiin keväällä 2012 selkäleikkaus, eikä hän pelannut kauden aikana ollenkaan. Kaudella 2013 Eriksson pelasi pääosin lainalla Kraftissa, mutta teki myös ensiesiintymisensä Veikkausliigassa.
KARI (avaruusjärjestö)

Muokataan sivua KARI
KARI (Korea Aerospace Research Institute, 한국항공우주연구원) on Etelä-Korean avaruusjärjestö, jonka toiminta kattaa myös siviili-ilmailun tutkimusohjelmat. Vastaava järjestely on käytössä esimerkiksi Romaniassa ja Yhdysvalloissa.
Organisaation johtaja on Joojin Lee (이주진). Sen budjetti oli vuonna 2007 366 miljoonaa dollaria. Sen pääkonttori on Yuseong-gussa, Daejeonissa
Organisaation synty

Etelä-Korea on lähtenyt avaruustoimintaan miltei samanaikaisesti Suomen kanssa. 4. joulukuuta 1987 hyväksyttiin laki koskien Etelä-Korean ilmailu- ja avaruusteollisuuden kehittämistä. 10. lokakuuta 1989 KARI perustettiin KIMM-instituutin (Korea Institute of Machinery and Materials, Konetekniikan ja materiaalien instituutti) alaisuuteen.
15. marraskuuta 1996 KARI itsenäistyi KIMM:stä. Syyskuussa 1992 KARI tuli International Astronautical Federationin jäseneksi edustaen Koreaa tällä kansainvälisellä foorumilla.
Kehitystoimet Etelä-Koreassa

Vuoden 2007 toukokuussa Etelä-Korean Tiede- ja teknologiaministeriö julkisti suunnitelmansa laajentaa avaruustoimintaansa vuoteen 2017 mennessä pyrkien varsinaiseksi avaruusmaaksi. Se aikoo panostaa neljä miljardia dollaria kymmenessä vuodessa satelliitti- ja rakettitekniikkaan. Maa liittyy kansainvälisiin nk. eksploraatio-ohjelmiin.
Kehitystoimet Etelä-Koreassa > Keskus ja raketit

8. elokuuta 2003 alkoi avaruuskeskuksen rakentaminen Goheungissä. Hieman aiemmin, 30. toukokuuta 2003 aloitettiin Lentoteknisen testauskeskuksen rakentaminen Goheungissä, Jeollanam-do'ssa.
KARI on kehittänyt kansallisesti luotainraketteja, KOMPSAT-piensatelliitteja, kaukokartoitussatelliitin kameran ym. 1990-luvulla Korea lähetti Yhdysvaltoihin koulutukseen suurehkon määrän insinöörejä ja rakensi oman satelliitin. Korea on kehittänyt tai kehityttänyt yhdeksän satelliittia vuoden 1992 jälkeen.
Vuoden 2009 alussa Etelä-Korea oli aikeissa koelaukaista Naron avaruuskeskuksesta kehittämänsä kaksivaiheisen Korea Space Launch Vehicle-1 (KSLV-1) kantoraketin, mutta se viivästyy. Raketti on kehitetty venäläisen Hrunitševin kanssa.   Raketin paino on 140 000 kilogrammaa ja se on  33 metriä pitkä ja halkaisijaltaan kolmimetrinen. Se laukaisee 100 kilogramman painoisen mikrosatelliitin matalalle maan kiertoradalle. Projekti on kaikkiaan maksanut Korealle 340 miljoonaa dollaria. Naron keskus avataan kesäkuussa 2009. Sen rakentaminen maksoi 250 miljoonaa dollaria. Etelä-Korea on laukaissut 10 omistamaansa mutta muualla rakennettuja satelliittia ulkomailta avaruuteen.
Rakettikeskusprojekti alkoi vuonna 2002. Pohjois-Korea teki maansa toisen satelliittilaukaisuyrityksensä talvella 2009. KARIn pääjohtaja Lee Joo-jin ilmoitti KSLV-1:n laukaisun tapahtuvan heinäkuussa 2009, jolloin raketti kuljettaa 100 kg painavan SCISAT-2-teknologiakoesatelliitin. Laukaisuasema on "NARO Space Center" Oenaro-saarella lounaisessa Koreassa. Satelliitissa on kaksikanavainen radiometri kaukokartoitukseen (DREAM-instrumentti) ja laser-reflektori. Raskaampi korealainen kantoraketti on valmis vuonna 2017. Kaavailuissa on myös kuuluotain vuonna 2020 ja kuulaskeutuja vuonna 2025.
KSLV-1 (eli Naro) laukaistiin 25. elokuuta 2009. Venäläisvalmisteinen ensimmäinen Angara-rakettivaihe toimi suunnitellusti, mutta korealaisvalmisteinen toinen rakettivaihe ei saavuttanut tavoiteltua kiertorataa eikä STSAT 2 -satelliittia sijoitettu radalleen. Toinen raketti laukaistiin kesällä 2010.  10. kesäkuuta 2010 Narosta laukaistuun KSLV-1 rakettiin (Naro 1) menetettiin yhteys 107:n sekunnin kuluttua laukaisusta ja raketin oletetaan räjähtäneen. Raketin mukana menetettiin myös STSAT-tutkimussatelliitti. Tämän jälkeen Korea ja Intia solmivat yhteistyösopimuksen siitä, että Korea pyrkii käyttämään intialaisia kantoraketteja satelliittiensa laukaisuihin. . Kylmän sodan aikana sekä yhteistyö rakettitekniikassa Venäjän kanssa olisi ollut Korealle mahdotonta ja jos sen kehittämä raketti olisi epäluotettava, rakettitilaukset olisivat automaattisesti siirtyneet Eurooppaan tai Yhdysvaltoihin. Nyt  Etelä-Korea voi tehdä myös omia kustannustehokkaita valintoja.
Etelä-Korea tekee kolmannen KSLV-1-raketin laukaisuyrityksen lokakuussa 2012.
Kehitystoimet Etelä-Koreassa > Satelliitit

Koreassa koottu yli 300 miljoonaa dollaria maksanut COMS tietoliikenne- ja sääsatelliitti laukaistaan vuonna 2010 Kourousta Ariane 5-kantoraketilla. Se toimii vähintään 7 vuotta.
Sotilaallinen avaruustoiminta

KARI ei välttämättä organisoi Etelä-Korean sotilaallista avaruustoimintaa, mutta avaruushallintona se on tietoinen alan toimista.
Lokakuun 2009 lopussa Etelä-Korea ilmaisi kiinnostuksensa hankkia 4 omaa tiedustelusatelliittia ja toisaalta kiinnostuksen hankkia Saksan itselleen kehittämien tutkasatelliittien kuva-aineistoa.
Aiheesta muualla

Järjestön sivusto
CNN:n artikkeli toukokuussa 2007
http://www.hs.fi/ulkomaat/artikkeli/Etelä-Korean+ensimmäinen+avaruusraketti+laukaistiin/1135248789661
NSPO:n sivusto.
KSLV-1
José Antonio Montero

| José Antonio Montero> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  José Antonio Montero Botanch
Syntynyt: 5. tammikuuta 1965 Barcelona
Kansalaisuus:   Espanja
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä
Pituus:  193 cm
NBA-varaus:  113. varaus, 1987   Atlanta Hawks 
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1981-1990   1990-1997   1997-1998:  Joventut Badalona   FC Barcelona   CSP Limoges
Maajoukkueet
:   Espanja
Ottelut (pisteet):  78
Aiheesta muualla
FIBA
José Antonio Montero Botanch (s. 5. tammikuuta 1965 Barcelona) on espanjalainen entinen koripalloilija.
Montero aloitti ammattilaisuransa Joventut Badalonassa, jossa hän pelasi vuosina 1981–1990. Hän oli vuoden 1987 NBA-draftissa Atlanta Hawksin viidennen kierroksen varaus ja edusti maatansa Soulin olympialaisissa 1988, joissa Espanja sijoittui kahdeksanneksi. Montero oli mukana Espanjan liigan tähdistöottelussa kolmesti, vuosina 1986, 1987 ja 1990. Hän siirtyi vuonna 1990 Badalonasta FC Barcelonaan, jossa hän voitti kolmesti Espanjan liigamestaruuden ja kahdesti maan cupin. Montero pelasi uransa viimeisen kauden Ranskassa CSP Limogesissa. Hän pelasi uransa aikana yhteensä 78 maaottelussa.
Jäväänlampi

| Jäväänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°24′56″N, 26°21′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuuhankaveden valuma-alue (14.37)
Laskuoja:  oja Leväsenlampeen 
Järvinumero:  14.374.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,2 m  
Pituus:  680 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,647 km  
Pinta-ala:  9,117 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJäväänlampi 
Jäväänlampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella Piippaharjun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 9,1 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuuhankaveden valuma-alueella (14.37), jonka Nuutinjoen valuma-alueeseen (14.374) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,2 metriä mpy.
José Antônio Aparecido Tosi Marques

| José Antônio Aparecido Tosi Marques |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. elokuuta 1953 (ikä 71) Jaú, Brasilia
Ammatti:  titulaaripiispa
Muut tiedot
Aktiivisena:  1974-
Järjestö:  katolinen kirkko
José Antônio Aparecido Tosi Marques vaakuna
José Antônio Aparecido Tosi Marques (s. 13. toukokuuta 1948 Jaú) on brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi São Carlosin hiippakuntaan Constantino Amstalden 8. joulukuuta 1974, ja hänet nimitettiin São Salvador da Bahian arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Lysinian titulaaripiispaksi 10. heinäkuuta 1991. Piispaksi vihkiminen seurasi 20. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Lucas Moreira Neves, jota avustivat Amstalden ja Rubens Augusto de Souza Espínola.
Tosi Marques sai 13. tammikuuta 1999 nimityksen Fortalezan arkkipiispaksi.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen

| Karl Eirik Schjøtt-Pedersen |
| --- | --- |
 Schjøtt-Pedersen vuonna 2022.
Norjan koordinaatioministeri
 Stoltenbergin II hallitus 20. lokakuuta 2009 – 16. lokakuuta 2013  
Edeltäjä:  virka perustettu
Seuraaja:  Vidar Helgesen (EU- ja ETA-asioiden ministeri)
Norjan valtiovarainministeri
 Stoltenbergin I hallitus 17. maaliskuuta 2000 – 19. elokuuta 2001  
Edeltäjä:  Gudmund Restad
Seuraaja:  Per-Kristian Foss
Norjan kalastusministeri
 Jaglandin hallitus 25. lokakuuta 1996 – 17. lokakuuta 1997  
Edeltäjä:  Jan Henry T. Olsen
Seuraaja:  Peter Angelsen
Suurkäräjäedustaja
 Finnmarkin vaalipiiri 1985–2009  
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. lokakuuta 1959 (ikä 65) Vuoreija, Norja
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Koulutus:  Oslon yliopisto
Karl-Eirik Schjøtt-Pedersen (s. 3. lokakuuta 1959 Vuoreija) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko ja vuoden 2022 alusta lähtien Norjan valtiontalouden tarkastusviraston Riksrevisjonin pääjohtaja. Hän on istunut suurkäräjillä vuosina 1985–2009 ja toiminut Norjan kalastusministerinä 1996–1997, valtiovarainministerinä 2000–2001 sekä koordinaatioministerinä 2009–2013.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Eirik Schjøtt-Pedersen Wikimedia Commonsissa
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
José Antônio Peruzzo

José Antônio Peruzzo (s. 19. huhtikuuta 1960 Cascavel) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Cascavelin arkkihiippakuntaan 22. joulukuuta 1985 ja nimitettiin Palmas-Francisco Beltrãon hiippakunnan piispaksi 24. elokuuta 2005. Piispaksi vihkiminen seurasi 23. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Armando Círio, jota avustivat Lúcio Ignácio Baumgaertner ja Agostinho José Sartori.
Joy Behar

| Joy Behar |
| --- | --- |
 Joy Behar vuonna 2010
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. lokakuuta 1942 (ikä 82) Williamsburg, Brooklyn, New York, Yhdysvallat
Ammatti:  koomikko
Joy Behar (s. 7. lokakuuta 1942 Brooklyn, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä. Hän oli The View -keskusteluohjelman panelistina vuosina 1997–2013 ja uudestaan vuodesta 2015 alkaen.
Valikoitu filmografia

Manhattanin murhamysteeri (1993)
Hall Pass – lupa rellestää (2011)
Ice Age 4: Mannerten mullistus (2012)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joy Behar Wikimedia Commonsissa
Joy Behar Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Joy Behar Elonetissä.
Katkeruuteen vetoaminen

Argumentum ad odium (katkeruuteen vetoaminen) on tunneperäinen argumentaatiovirhe, jossa vastaväite pyritään kumoamaan sillä, että vastaväittäjällä on jotakin hampaankolossa väitteen esittäjää vastaan. Sen yleinen kaava on seuraava [lähde? ]:
Henkilö X esittää väitteen A
Henkilö Y esittää väitteen B
Y kokee antipatiaa X:ää kohtaan
Siispä väitteen A on oltava epätosi
Esimerkki argumentum ad odiumista voisi olla vaikkapa:
Kaltevuus (hydrologia)

Yläjuoksulla kaltevuus on yleensä suuri ja vesi virtaa nopeasti.
Joen keskijuoksulla saattaa vesi virrata rauhallisemmin.
Wiese-joen pituusleikkaus.
Narvajoen pituusleikkaus. Lopussa Narvan vesivoimalaitos aiheuttaa koskien kohdalla suuren pudotuksen.
Joen alajuoksu voi olla hitaasti virtaavaa osuutta, koska joki laskee esimerkiksi järveen.
Kaltevuus tai pituuskaltevuus on potamologiassa joen, muun virtaveden uoman, osuuden tai alku- ja loppupään välinen keskimääräinen pudotus. Se lasketaan jakamalla virtaveden kokema pudotus sen uoman pituudella ja tulos ilmaistaan yleensä metreinä kilometriä kohti ( {\tfrac {\text{m}}{\text{km}}}). Toisinaan kaltevuus ilmoitetaan promilleina (‰) tai harvemmin, jos joki on jyrkkä, myös prosentteina (%). Kaltevuutta voidaan tarkastella seuraamalla joko uoman pohjan kaltevuutta tai uoman vedenpinnan kaltevuutta.
Hydrologia, geologia ja eroosio

Virtavedet ovat yleensä yläjuoksulla vähävetisiä ja jyrkkiä, keskijuoksulla silmin nähden virtaavia ja loivia, ja lopuksi alajuoksulla runsasvetisiä ja lähes tasaisia. Maaston kallioperän rakenteella on virtavesien topografiaan suuri merkitys, sillä kalliopohjan muoto voi aiheuttaa pituusleikkaukseen jyrkkiä poikkeamia. Niistä syntyy uoman ominaisia piirteitä kuten esimerkiksi kiviset kosket, vesiputoukset, tulvivat laaksot tai suvannot. Jokien uomaverkostossa voidaan käyttää esimerkiksi Strahlerin luokittelua yhdessä kaltevuuden ja lukuisten muiden suureiden kanssa, jolloin joen toiminta voidaan selittää tarkemmin.
Kaltevuus liittyy veden virtausnopeuteen ja samalla veden liike-energiaan, jonka se saa virrattuaan kaltevaa uomaa alaspäin. Veden liike-energia vaikuttaa osaltaan veden aiheuttamaan uoman pohjan kulumiseen, irtoaineksen kuljetukseen ja aineksen laskeutumiseen takaisin pohjalle. Veden energia kuluttaa myös uoman rantaviivaa ja se voi siten jopa kääntää uoman kulkusuunnan. Suuri energia syö uomaa yleensä suoraksi, hitaampi aloittaa meanderoinnin ja pieni energia levittää uomaa kasautumisen ja tulvimisen yhteisvaikutuksena. Uoman kaltevuus on luonnonhistoriallisessa aikaperspektiivissä muuttuva suure, vaikka se ihmisen eliniän aikana se onkin melko pysyvä ominaisuus .
Vesistöhallinnossa pyritään toteuttamaan Euroopan unionissa käynnistettyä yhteistä vesistöluokittelua, jonka lopullinen päämäärä on turvata kansallisella ja kansainvälisellä tasolla puhtaan käyttöveden saatavuus sekä luoda yhteinen pohja luonnonsuojelulle. Vesistöjen kaltevuus liittyy niiden muokkaamisesta syntyneiden seurauksien hallintaan siten, että erilaisilla alueilla tulee huomioida maaperän, kaltevuuden ja sadannan yhteisvaikutus.
Laskeminen

Kun halutaan laskea koko uoman tai sen lyhyen osuuden keskimääräinen kaltevuus  k, selvitetään osuuden päätepisteiden korkeusarvot metreinä ( h_{\text{alku}} ja  h_{\text{loppu}}) sekä uoman pituus kilometreinä  d. Nämä mittaustiedot sijoitetaan seuraavaan lausekkeeseen
Mikäli tarkoituksena on ilmaista kaltevuus prosentteina tai promilleina, tulee lausekkeeseen sijoittaa uoman pituus metreinä. Silloin saadaan laskettua kaltevuus yksikössä metriä metrille ( {\tfrac {\text{m}}{\text{m}}}), mutta laskun tulos on yleensä hyvin pieni desimaaliluku. Tämä muutetaan prosenteiksi kertomalla tulos sadalla prosentilla, tai promilleiksi kertomalla se tuhannella promillella.
Esimerkiksi Lapissa virtaava Tornionjoki, joka seuraa jonkin matkaa Ruotsin ja Suomen rajaa, alkaa Ruotsissa sijaitsevasta Tornionjärvestä. Siellä järven vedenpinnan korkeus on 342 metriä mpy. Joki laskee Pohjanlahden pohjukkaan, jonka vedenpinnan korkeudeksi voidaan sopia 0 metriä mpy. Kun joki on 470 kilometriä pitkä, saadaan kaltevuudeksi
Kun halutaan ilmoittaa Tornionjoen kaltevuus promilleina, lasketaan
tai vastaavasti prosentteina, niin lasketaan
Topografinen määritys

Joen uoman pitkittäiskaltevuus on mahdollista määrittää karttakuvien perusteella karkeasti. Mikäli joki ei mutkittele suuresti, voidaan joen osuuksien pituudet mitata kartasta. Korkeuskäyrien korkeusluvuista voidaan päätellä osuuden pudotukset. Tällöin on jo saatu selvitettyä tarvittavat luvut kaltevuuden määrittämiseksi.
Aiheesta muualla

Salmela, Jouni: Meanderoivan jokiuoman vertikaalinen muutos: kohoumien ja syvänteiden välinen vuorovaikutus.  (Pro Gradu -tutkielma)  Turku:  Turun yliopisto, 2017.  Teoksen verkkoversio (PDF).
Katkero

Katkerot ovat katkeroiden maustejuurista tai kuorista uutetuilla katkeroaineilla maustettuja alkoholijuomia. Niiden maku on yleensä voimakkaan karvas ja alkoholipitoisuus vaihtelee 20–40 tilavuusprosentissa. Tunnettuja merkkejä ovat muun muassa Campari, Fernet-Branca ja Gammel Dansk. Katkeroita käytetään ruokaryyppynä ja drinkeissä.
Juha Kauppinen (moukarinheittäjä)

Juha Antti Kauppinen (s. 16. elokuuta 1986 Tampere) on suomalainen moukarinheittäjä. Hän edustaa Kangasalan Kisaa ja häntä valmentavat Jukka Kauppinen ja Harri Huhtala.
Kauppinen putosi karsintakilpailussa 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa Grossetossa 2004. Hän sijoittui neljänneksi saman ikäluokan EM-kilpailuissa Kaunasissa 2005 heitettyään 6 kg:n moukaria 73,74 m. Hän edusti Suomea aikuisten maaottelussa ensimmäisen kerran Suomi–Ruotsi-maaottelussa 2008 sijoittuen neljänneksi.
Kauppinen sai pronssia Kalevan kisoissa 2009 sekä Kalevan kisoissa 2012. Hän heitti ennätyksensä 74,38 Helsingissä 24. toukokuuta 2009.
Janne Westerlund

| Janne Westerlund |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. marraskuuta 1973 (ikä 50) Vehkalahti
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Tyylilajit:  krautrock, experimental, folk
Soittimet:  kitara, banjo
Yhtyeet:  Circle Plain Ride Pharaoh Overlord
Levy-yhtiöt:  Ektro Records, Bad Vugum, BV2 Produktions, 9pm Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Janne Westerlund (s. 6. marraskuuta 1973 Vehkalahti) on suomalainen muusikko ja kuvataiteilija. Westerlundin ura alkoi 1990-luvun alussa Haminassa, jossa hän perusti Sweetheart-yhtyeen ystäviensä kanssa. Vuodesta 2001 lähtien hän on soittanut Circlessä ja Pharaoh Overlordissa. Vuonna 2004 Westerlund perusti Plain Ride -yhtyeen. Vuosien aikana Westerlund on vaikuttanut myös yhtyeissä Chainsmoker, Kirvasto, Ektroverde, Itäväylä ja The Lousy Lovers.
Syksyllä 2012 Westerlundilta ilmestyi ensimmäinen soololevy, "Oran". Westerlundin pääinstrumentti on kitara, mutta soolokeikoillaan hän soittaa myös banjoa ja dulcimeria  .
Vuonna 2013 Westerlund sävelsi soundtrack-albumin Jyrki Nissisen sarjakuvakirjaan Kehittymättömät ufot.
"Marshland", Westerlundin toinen soololevy, ilmestyi tammikuussa 2015 Ektro Recordsin kautta.
Diskografia > Chainsmoker

2001: Guarana Planet, CD (Bad Vugum)
2003: Stations, CD (BV2 Produktions/Bad Vugum)
Diskografia > Circle

Katso Circlen diskografia
Diskografia > Pharaoh Overlord

Katso Pharaoh Overlordin diskografia
Diskografia > Plain Ride

2005: Oh The Flow, CD (Ektro Records)
2007: Strange Trial, CD (Ektro Records)
2009: House on the Hill, CD (Ektro Records)
2011: Stonebridge, CD (Ektro Records)
2014: Skeleton Kites, LP/CD (Ektro Records)
Diskografia > Soolo

2012 Oran, CD
2013 Kehittymättömät ufot, soundtrack LP/CD Jyrki Nissisen sarjakuvaan
2015 Marshland, LP/CD
2017 There's a Passage (Ektro Records)
2019 Bell (Ektro Records)
2023 Talvikaravaani
Diskografia > Sweetheart

1991: Mr. Cocktail / White-Eye, 7" (Bad Vugum)
1992: Forestside / Rag Paradise, 7" (Bad Vugum)
1992: Well-Dressed Meat, LP/CD (Bad Vugum)
1993: Branchline / Diesel Engine, 7" (Bad Vugum)
1994: An Ordinary Family Visits Hell, LP/CD (Bad Vugum)
1996: Intoxicated Boom Boom, CD (Bad Vugum)
1998: Stitches Removal Day, CD (Bad Vugum)
Aiheesta muualla

http://www.soundcloud.com/jannewesterlund
http://www.facebook.com/westerlund.janne
http://www.facebook.com/plainride
http://www.circlefinland.com/
Janne Westerlund lauluntekijänä