Selkäkivun syitä
Asento

Selän taivuttaminen taaksepäin väljentää selkärangassa olevia hermojuuriaukkoja, joiden sisällä selkäydinhermo kulkee. Rangan koukistaminen puolestaan puristaa hermojuuriaukkoja kasaan. Selän taivuttamisen vaikutukset hermojuuriaukkojen kokoon ovat sitä suurempia, mitä enemmän rangassa on niin sanottuja kulumamuutoksia.
Etukumarassa asennossa istumisen on havaittu aiheuttavan lannerangan välilevyihin lähes kaksi kertaa suuremman paineen kuin seisominen, kun taas taaksepäin nojaaminen aiheuttaa painetta lähes yhtä vähän kuin seisominen. Vuonna 2006 valmistuneessa kanadalais-skottilaisessa tutkimuksessa havaittiin lisäksi, että viranomaisten ja monen lääketieteen edustajan suosittama 90 asteen suora kulma selän ja reisien välillä kuormittaa välilevyjä kaikkein eniten. Välilevyjen kannalta riskittömin istuma-asento olisi nojata selkää voimakkaasti kallistettuun selkänojaan niin että selän ja reisien väliseksi kulmaksi tulee vähintään 135 astetta. Eurooppalainen toimistotuolien standardi EN 1335 osat 1–3 edellyttää kuitenkin, että tuolissa istuvan henkilön lantiokulma on 90 astetta.
Naisille aiemmin ohjeistettu epäsymmetrinen istuminen jalat ristissä kuormittaa muita asentoja enemmän lantion niveliä ja lihaksia. Runsaan istumisen onkin havaittu aiheuttavan selkäkipuja erityisesti nuorilla tytöillä.
Selkä pyöreänä istumista on pidetty usein potentiaalisena terveysriskinä, koska sen on ajateltu väsyttävän ja kipeyttävän alaselkää sekä häiritsevän mekanoreseptoreiden toimintaa ja niiden keskushermostoon suuntautuvaa viestiliikennettä. Ajatuksen taustalla on ollut havainto, että lannerangan pyöristyminen lisää välilevyjen takaosan painetta sekä selkälihasten ja nivelsiderakenteiden venyttymistä.
Vuonna 2021 julkaistun australialaistutkimuksen mukaan selkä pyöreänä istuminen ei kuitenkaan lisää kipujen riskiä terveillä ihmisillä. Naisten kohdalla perinteisesti suositeltu selkä suorassa ja lievä lannenotko säilyttäen istuminen korreloi päin vastoin niskakivun myöhemmän esiintyvyyden kanssa, kun taas kaikkein lysyimmässä asennossa istuneilla esiintyi myöhemmin vähiten selkäkipua. Miehillä ei havaittu minkäänlaista korrelaatiota istuma-asennon ja selkä- tai niskakipujen ilmaantumisen välillä. Viisi vuotta kestäneessä tutkimuksessa oli lähes 700 osanottajaa, joiden istuma-asennot kartoitettiin, kun he olivat 17-vuotiaita. Miehillä istuma-asennolla on havaittu olevan vaikutusta vain siinä tapauksessa, että heidän selkänsä on jo kipeytynyt. Tällöin kannattaa istua siinä asennossa, joka tuottaa vähiten kipua.
Vuonna 2006 julkaistun suomalaistutkimuksen mukaan lievähköä ajoittaista alaselkäkipua potevat hyötyvät vuoden mittaisesta intensiivisestä alaselän optimaalisen asennon ylläpitoon tähtäävästä valmennuksesta. Kivut lievittyivät jonkin verran, muttei niin paljon, että sillä olisi ollut vaikutusta työkykyisyyteen.
Vuonna 2017 valmistuneessa suomalaisessa väitöstutkimuksessa testattiin, ovatko yksilöllisesti suunnitellut kevyet liikkeet, joiden tarkoitus on opettaa aivoja säätelemään paremmin selän asentoja tehokkaampia kuin Duodecim-seuran laatiman hoitosuosituksen mukainen keskivartaloa vahvistava lihaskuntoharjoittelu. Osanottajilla havaittiin liikesäätelyn häiriöön liitettyjä selälle epäoptimaalisia asentoja. Liikehoidot yhdistettiiin viiden kerran 10-15 minuuttia kestävään manuaaliseen terapiaan ja potilaita kehotettiin lisäksi harrastamaan aerobista liikuntaa kaksi kertaa viikossa. Kolmen kuukauden harjoittelun jälkeen 84 prosentilla oli testattaessa normaaleiksi luokitellut selän liikkeet kun vastaava osuus lihaskuntoryhmässä oli vain 46 prosenttia. Ero kivun lievittymisessä osoittautui kuitenkin niin pieneksi, ettei sillä ollut hoidollista merkitystä.